LV    LV LV 
 
LV 1   LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 21.10.2009 
SEC(2009) 1374 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS, 
kas pievienots 
 
priekšlikumam 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVAI 
 
par oblig ātajiem standartiem, lai kvalific ētu trešo valstu valstpieder īgos vai 
bezvalstniekus k ā personas, kam nepieciešam a starptautiska aizsardz ība, un pieš ķirtās 
aizsardzības saturu  
  
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums 
 
{COM(2009) 551} 
{SEC(2009) 1373}  
 
LV 2   LV 1. PROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
Pēc patvēruma mekl ētāju skaita pieauguma laikposm ā no 1996. l īdz 2002. gadam, ko 
veicināja konflikti bijušaj ā Dienvidsl āvijā, laikposm ā no 2003. l īdz 2006. gadam min ētais 
rādītājs ES-27 dal ībvalstīs strauji samazin ājās, proti, 2003. gad ā bija reģistrēti 344 800 
patvēruma mekl ētāji, savukārt 2006. gad ā — 197 410 (-42,7%). Lejupsl īdes tendence apst ājās 
2007. gad ā, tā kā pieteikumu skaits pieauga l īdz 222 170 (+12%), galvenok ārt saistībā ar 
patvēruma mekl ētāju pieplūdumu no Ir ākas. Salīdzinājumā ar 2007. gadu min ētais rādītājs 
2008. gad ā turpināja paaugstin āties (+8%), pieteikumu skaitam sasniedzot 257 375. Pat ņemot 
vērā iepriekšmin ēto, patvēruma mekl ētāji ir neliela da ļa no migrantu pl ūsmām ES (lēš, ka 
gadā imigrantu skaits ir no 1,5 l īdz 2 miljoniem).  
To personu skaits, kuri uztur ējās ES un kuriem 2007. gada beig ās bija pieš ķirts aizsardz ības 
statuss, bija aptuveni 1,4 miljoni, kas ir apm ēram 7,5 % no trešo valstu valstspieder īgajiem, 
kas likum īgi uzturējās ES, un 0,3 % no kop ējā iedzīvotāju skaita ES 2007. gad ā. Šie 1,4 
miljoni ir ar ī neliela da ļa no bēgļu skaita vis ā pasaulē, kas 2007. gad ā bija 11,4 miljoni.  
Ar Padomes Direkt īvu 2004/83/EK („Kvalifik ācijas direkt īva”)1 cenšas ierobežot patv ēruma 
meklētāju otrreiz ēju plūsmu starp dal ībvalstīm, ieviešot oblig ātos standartus, ar kuriem 
saskaņo kritērijus to personu identific ēšanai, kur ām vajadz īga starptautisk ā aizsardzība, un 
minētajām personām piešķiramās tiesības un pabalstus vis ās dalībvalstīs. 
Atsauksmes uz 2007. gada Za ļo grāmatu, vair āki novērtēšanas ziņojumi, p ētījumi un 
konsultācijas, kur ās apspried ās ar ieinteres ētajām person ām, norāda uz to, ka, ņemot vērā 
prasību par viennoz īmību direkt īvas pieņemšanai, tās obligātie standarti ir neskaidri un 
neviennoz īmīgi, jo tie ietver nepiln ības un paredz atk āpes. Turkl āt dažos gad ījumos 
kompromisu pan āca, vēl „konservat īvāk” interpret ējot Ženēvas konvenciju par b ēgļu statusu, 
Eiropas Cilv ēktiesību konvenciju ( ECK ) un citus ties ību aktus cilv ēktiesību jomā, kuri ir 
dalībvalstīm kopīgie starptautisko saist ību avoti. T ā rezultātā direktīva negarant ē valstu 
īstenošanas pas ākumu piln īgu atbilst ību minētajiem ties ību aktiem,  un rodas lielas atš ķirības 
starp valstu l ēmumu pie ņemšanas praks ēm. Turklāt lēmumu pie ņēmējiem ir gr ūtības īsā laikā 
pieņemt izsvērtus lēmumus , jo tas, ka j ēdzienus var interpret ēt dažādi, ir iemesls daudz ām 
pārsūdzībām un negat īvu lēmumu sekm īgas pārsūdzēšanas augstajam procentu ālajam 
īpatsvaram. Visbeidzot, pašreizējie direkt īvas standarti nav piem ēroti Hāgas programm ā 
noteikto m ērķu sasniegšanai  attiecībā uz vienota aizsardz ības statusa izveidi un turpm āku 
virzību saistībā ar trešās valsts valstspieder īgo integrāciju. 
Pieejamie dati sniedz skaidras nor ādes par atš ķirībām gan saist ībā ar atzīšanas īpatsvaru, gan 
praksi dal ībvalstīs, kā arī attiecībā uz dalībvalstu sniegtajiem aizsardz ības standartiem; dati ar ī 
norāda uz neefekt īvo lēmumu pie ņemšanu pirmaj ā instancē. Saskaņā ar statistikas datiem 
direktīva nav ietekm ējusi otrreiz ējas plūsmas: patv ēruma mekl ētāji dažas dal ībvalstis uzskata 
par „pievilc īgākiem” galam ērķiem nekā citas, daļēji tādēļ, ka viņiem tajās ir lielākas iespējas 
iegūt statusu vai augst āku tiesību līmeni.  
Vispārīgās problēmas var iedal īt šādās konkrētās problēmās: 
                                                 
1 2004. gada 29. apr īļa Direktīva par oblig ātajiem standartiem, lai kvalific ētu trešo valstu valstspieder īgos 
vai bezvalstniekus k ā bēgļus vai kā personas, kam cit ādi nepieciešama starptautiska aizsardz ība, un 
piešķirtās aizsardz ības saturu. 
 
LV 3   LV • jēdzieni „aizsardz ības dalībnieki”, „iekš ējā aizsardzība” un „pieder ība noteiktai soci ālai 
grupai” nav skaidri defin ēti, kas rada risku sa ņemt aizsardz ības atteikumu, k ā arī risku, ka 
var izveidoties atš ķirīga atzīšanas prakse,  
• nepamatotas atš ķirības starp b ēgļiem un alternat īvā aizsardz ības statusa sa ņēmējiem 
piešķirtās aizsardz ības saturu,  
• netiek apmierin ātas starptautisk ās aizsardz ības saņēmēju konkrētās integrācijas vajadz ības,  
• nepamatoti ierobežojumi attiec ībā uz aizsardz ības saņēmēju tiesību izmantošanu saist ībā ar 
ģimenes dz īvi. 
2. ES MĒROGA R ĪCĪBAS PIEVIENOT Ā VĒRTĪBA UN SUBSIDIARIT ĀTES PRINCIPA 
IEVĒROŠANA  
Paredzams, ka r īcība ES m ērogā būs efektīvāka nekā rīcība dalībvalstu m ērogā vairāku 
iemeslu d ēļ. 
• Hāgas programm ā noteiktos m ērķus attiecībā uz vienotu aizsardz ības statusu un treš ās 
valsts valstspieder īgo integrāciju nevar sasniegt tikai ar dal ībvalstu vienpus ēju rīcību.  
• Maz ticams, ka aizsardz ības līmenis tiks paaugstin āts globālā mērogā, lai izpild ītu 
augstākus starptautiskos standa rtus, jo tie ir att īstījušies, pateicoties dal ībvalstu vienpus ējai 
rīcībai. Turpretim var notikt „kritiens lejup”, jo t ās dalībvalstis, kuras pašreiz nodrošina 
daudz labv ēlīgākus aizsardz ības standartus, var ētu savus standartus pazemin āt, lai novērstu 
liela skaita patv ēruma mekl ētāju „piesaist īšanu”.  
• Netiks samazin ātas otrreiz ējas plūsmas un nevienl īdzīgais patv ēruma mekl ētāju, kā 
arī aizsardz ības saņēmēju sadalījums . Tikai augst āka saskaņotība ES m ērogā var 
samazināt patvēruma mekl ētāju otrreiz ējas plūsmas, jo t ādas plūsmas ir saist ītas ar 
atšķirībām valstu ties ību aktos un praks ē, kā arī ar dažādās dalībvalstīs sniegtajiem 
atšķirīgajiem ties ību līmeņiem. 
• Neviennoz īmības un neskaidr ības spēkā esošajos ties ību aktos var atrisin āt tikai ES 
mērogā. Dalībvalsts rīcība nevar rad īt vispārīgu kvalitātes un efektivit ātes uzlabojumu 
patvēruma jom ā visā ES. 
3. POLITIKAS M ĒRĶI 
Vispārīgais mērķis ir sasniegt augst ākus aizsardz ības standartus vis ā ES person ām, kam 
nepieciešama starptautisk ā aizsardzība.  
Konkrētie mērķi ir šādi.  
1. Nodrošināt Ženēvas konvencijas piln īgu un visaptverošu piem ērošanu, kā arī ECK un 
ES Pamatties ību Hartas piln īgu ievērošanu.  
2. Tuvināt bēgļiem un alternat īvā aizsardz ības statusa sa ņēmējiem pieš ķirtās 
aizsardzības saturu.  
 
LV 4   LV 3. Paaugstin āt aizsardz ības vispārējo saturu, ņemot vērā alternatīvā aizsardzības statusa 
saņēmēju konkrētās vajadzības. 
4. Uzlabot patv ēruma procesa efektivit āti.  
5. Nodrošināt saskaņoto aizsardz ības standartu konsekventu piem ērošanu vis ā ES. 
4. STRATĒĢISKIE RISIN ĀJUMI  
Tā kā problēmas ir daž āda rakstura, nav iesp ējams izstr ādāt vienotu visaptverošu politikas 
risinājumu. Tādēļ ietekmes nov ērtējumā ierosināts atdalīt politikas risin ājumus katram 
politikas m ērķim, un taj ā izklāstīti 2 līdz 4 leģislatīvie papildu risin ājumi vai 2 l īdz 4 
leģislatīvie un 1 nele ģislatīvs risinājums katram no min ētajiem politikas risin ājumiem. Lai 
noteiktu v ēlamā risinājuma elementus, ir izskat īti visi papildu risin ājumi salīdzinājumā ar 
standarta scen āriju ne tikai saist ībā ar efektivit āti, lietder ību un saska ņotību, bet ar ī to 
proporcionalit āti, sociālo ietekmi un ietekmi uz pamatties ībām. Ņemot vērā ierosināto 
risinājumu sarež ģītību, šajā kopsavilkum ā ietverts tikai v ēlamā politikas risin ājuma galveno 
elementu apraksts. 
5. VĒLAMĀ POLITIKAS RISIN ĀJUMA GALVENIE ELEMENTI  
Ar vēlamo politikas risin ājumu 
• ierobežo j ēdzienu „aizsardz ības dalībnieki” un „iekš ējā aizsardzība” plašo interpret āciju 
saskaņā ar Ženēvas konvencijas un ECK  standartiem , precizējot kritērijus pieteikuma 
iesniedzējam pieejam ās aizsardz ības pieejam ības un efektivit ātes novērtēšanai. Ar v ēlamo 
risinājumu praktisk ās sadarb ības jomā paredzēts kopīgi izstrādāt kritērijus šādam 
vērtējumam,  
• nodrošina j ēdziena „noteikta soci ālā grupa” visaptveroš āku interpret āciju saska ņā ar 
Ženēvas konvencijas standartiem , precīzāk definējot to, cik liela noz īme jāpiešķir 
aspektiem, kas saist īti ar pieteikuma iesniedz ēja dzimumu, un t ādējādi uzlabojot jo īpaši 
sieviešu aizsardz ības pieejam ību. Kopīga interpret āciju izstr āde praktisk ās sadarbības 
kontekstā veicinās lēmumu pie ņemšanas tuvin āšanu, 
• tuvina alternat īvās aizsardz ības saņēmējiem un b ēgļiem piešķirtās tiesības, atceļot visas 
atšķirības, kuras patlaban pie ļautas saska ņā ar direkt īvu un kuras vairs nevar uzskat īt par 
objektīvi pamatot ām attiecībā uz uzturēšanās atļaujas termi ņu, piekļuvi nodarbin ātībai un 
ar nodarbin ātību saistītām izglītības darbībām, piekļuvi sociālajai labkl ājībai, vesel ības 
aprūpei un integr ācijas iespējām, piekļuvi pabalstiem ģimenes locek ļiem, 
• uzlabo aizsardz ības saņēmēju integrāciju, ņemot vērā to īpašās vajadzības: uzlabojot 
pieejamību kvalifik āciju atzīšanas proced ūrām, arodm ācībām un ar nodarbin ātību 
saistītiem jaut ājumiem, izmitin āšanas un integr ācijas programm ām, kurās ņem vērā 
aizsardzības saņēmēju īpašās vajadz ības. Plānotā praktisk ā sadarbība palīdzētu 
dalībvalstīm identific ēt labu un rentablu praksi un taj ā dalīties, 
• uzlabo aizsardz ības saņēmēju tiesību ievērošanu attiec ībā uz ģimenes dz īvi: paplašinot 
ģimenes locek ļu definīciju, lai ņemtu vērā gadījumu, kad aizsardz ības saņēmējs ir 
nepilngad īgs, kā arī plašu situ āciju klāstu, kurās nepilngad īgais varētu būt atkarīgs, 
 
LV 5   LV vienlaikus nodrošinot t o, ka noteicošais krit ērijs ir bērna intereses. Pl ānotā praktisk ā 
sadarbība var pal īdzēt dalībvalstīm precīzāk definēt kritērijus, ar kuriem nosaka b ērna 
intereses. 
6. IETEKMJU NOV ĒRTĒJUMS  
6.1. Galvenās priekšroc ības  
- Nodrošinot skaidrus un adekv ātus direkt īvas standartus, lai garant ētu pilnīgu starptautisko 
cilvēktiesību un bēgļu tiesību standartu izpildi, v ēlamais risin ājums būtu panākt to, ka tiek 
labāk ievērotas patv ēruma ties ības, visp ārīgāk — pamatties ības, tostarp 
nediskrimin ēšanas princips .  
- Samazinot neskaidr ību un administrat īvo kļūdu iespējamību, ar min ētajiem groz ījumiem 
vienkāršos patv ēruma proced ūru un uzlabos t ās kvalitāti, taisnīgumu, efektivit āti un 
uzticamību.  
- Sekmējot konsekventu standartu piem ērošanu, ar min ētajiem groz ījumiem palīdzēs 
samazināt otrreizējas plūsmas .  
6.2. Iespējamais finansi ālās ietekmes apjoms 
6.2.1.  Potenciālās izmaksas 
Ir sarežģīti noteikt izmaksas, kas saist ītas ar pārmaiņām KEPS. B ēgļu plūsmas apjomu vai 
profilu nākamajam gadam nevar paredz ēt, pamatojoties uz datiem par iepriekš ējo gadu, un 
nav statistikas datu par to, k āpēc dažus pieteikumus pie ņēma, bet citus noraid īja. Aizsardz ību 
piešķir, izskatot katru gad ījumu atseviš ķi, saskaņā ar uzticam ības analīzi un katra pieteikuma 
iesniedzēja individu ālajiem apst ākļiem. Turkl āt nav pieejama inform ācija ne par kop ējām 
izmaksām, kuras rada aizsardz ības saņēmēju uzņemšana, ne par tiem pieš ķirtajām 
individuālajām tiesībām. Tādēļ nav iespējams paredz ēt, cik daudzus pieteikuma iesniedz ējus 
faktiski var ētu ietekm ēt aizsardz ības pamatojumu groz ījumi, vai nov ērtēt to, kā grozījumi 
ietekmēs saņēmējiem piešķirtās tiesības. Ņemot vērā minētos ierobežojumus, var sniegt š ādas 
norādes.  
Četras dalībvalstis, kuras, iesp ējams, ietekm ētu grozījums attiec ībā uz jēdzienu „aizsardz ības 
dalībnieki”, kopum ā 2008. gad ā saņēma 74 535 pieteikumus, turpretim t ās astoņas 
dalībvalstis, kuras var ētu ietekm ēt grozījums attiec ībā uz jēdzienu „iekš ējā aizsardz ība”, 
saņēma 81 575 pieteikumus. T ās 14 dalībvalstis, kuras ietekm ētu grozījums attiec ībā uz 
jēdzienu „noteikta soci ālā grupa”, 2008. gad ā kopumā saņēma 30 800 pieteikumus no 
sievietēm, turpretim attiec īgais rādītājs 7 dalībvalstīs, kuras ietekm ētu grozījums attiec ībā uz 
„sasaistes pras ību”, bija 14 800. Iz ņēmumu ieviešana attiec ībā uz izbeigšanu potenci āli 
ietekmētu 10 dalībvalstis, kur ās 2008. gad ā tika reģistrēti 7020 izbeigšanas gad ījumi. 
Abu statusu tuvin āšanas ietekme plaš ākā mērogā būs atšķirīga: dažas dal ībvalstis (piem ēram, 
Īriju, Zviedriju un Apvienoto Karalisti) t ā praktiski neietekm ēs nemaz, turpretim vairumam 
pārējo dalībvalstu b ūs jāatceļ tajās saglabātās dažādās atšķirības. Pien ākums alternat īvās 
aizsardzības saņēmējiem nodrošin āt beznosac ījuma pieeju darba tirgum ietekm ētu Kipru, 
Vāciju un Luksemburgu, kur alternat īvās aizsardz ības saņēmēju skaits, kas, iesp ējams, gūtu 
labumu no š ā grozījuma, paredzams, b ūtu attiecīgi 445, 1925 un 504, t ādējādi veidojot 
attiecīgi 0,11 %, 0,0046 %, un 0,23 % no min ēto dalībvalstu darbasp ēka. Tiesību tuvināšana 
 
LV 6   LV attiecībā uz soci ālo labklājību ietekm ētu Vāciju, Luksemburgu, Latviju un Portug āli, 
turpretim ar vesel ības aprūpi saistīto tiesību tuvināšana ietekm ētu Maltu; uz ņemto alternat īvās 
aizsardzības saņēmēju skaits min ētajās dalībvalstīs laikposm ā no 2005. l īdz 2008. gadam bija 
attiecīgi 3375, 340, 5, 95 un 3010. Ties ību tuvināšana attiec ībā uz pieeju integr ācijas 
programm ām varētu ietekm ēt vismaz 8 dal ībvalstis, kur ās alternatīvās aizsardz ības saņēmēju 
kopējais skaits 2005.-2008. gad ā bija 5495, turpretim vienas dal ībvalsts nodrošin āto 
integrācijas programmu vid ējās izmaksas uz vienu iedz īvotāju bija EUR 682.  
Jāierobežo ietekme, ko rad īs alternat īvās aizsardz ības saņēmējiem pieš ķirtā uzlabotā pieeja 
kvalifikāciju atzīšanas proced ūrām, atbalstam nodarbin ātības jautājumos un integr ācijas 
programm ām. Lēš, ka laikposm ā no 2005. l īdz 2008. gadam aizsardz ības saņēmēju skaits 
vecumā no 15 līdz 46 gadiem bija 245 132, kas ir tikai 0,1 % no ES darbasp ēka, turpretim to 
personu skaits, kuriem taj ā pašā laikposm ā piešķirta aizsardz ība ES, veido tikai 1,07 % no 
trešo valstu valstspieder īgajiem ES. L ēš, ka kopējais apgādājamo skaits no to personu skaita, 
kas saņēma aizsardz ību 2005.-2008. gad ā 14 dalībvalstīs, kuras var ētu ietekm ēt ģimenes 
locekļu definīcijas paplašin āšana, ir maz āks par 18 500.   
Paredzams, ka v ēlamā risinājuma iesp ējamās kopējās administrat īvās izmaksas ir 
EUR 3 094 407. 
6.2.2.  Potenciālie ietaupījumi 
- Samazinot patv ēruma mekl ētāju pārvietošanās stimulu, ar v ēlamo risin ājumu var samazin āt 
patvēruma plūsmas ES, k ā arī Dublinas sist ēmas ieviešanas izmaksas.  
- Saīsinot pirm ās instances proced ūras ilgumu un samazinot p ārsūdzību skaitu, v ēlamais 
risinājums var rad īt administrat īvus un finansi ālus ietaup ījumus: ir nor ādes par to, ka 
pārsūdzības var divk āršot patv ēruma piepras ījuma izmaksas, un l ēš, ka 2007. gad ā tika 
iesniegtas 110 846 p ārsūdzības. Tas ar ī samazinātu ar uzņemšanas pakalpojumiem saist ītās 
izmaksas: vid ēji, uzņemšanas pakalpojumi gad ā var izmaks āt EUR 11 000 vienai personai, 
turpretim vid ējais proced ūru ilgums pirmaj ā instancē ir 6 mēneši, bet p ārsūdzības proced ūras 
ilgst 1 gadu.  
- Ar abiem statusiem saist īto tiesību tuvināšanas rezult ātā tiktu vienk āršotas administrat īvās 
procedūras, kā arī tiktu nov ērstas izmaksas, kas saist ītas ar daž ādu infrastrukt ūru izveidi un 
uzturēšanu.  
- Ilgākā laikposm ā investīcijas integr ācijas atbalstam var ētu zināmā mērā kompens ēt 
ilgtspējīgas nodarbin ātības pozit īvas sekas ekonomikas un soci ālajā jomā, kā arī saņēmēju 
sekmīga integrācija (paredzams, ka tas notiks aptuveni 2 gadus p ēc aizsardz ības piešķiršanas).  
Saskaņā ar Eiropas B ēgļu fondu līdzfinansējums attiec ībā uz valsts pas ākumiem priekšlikuma 
standartu īstenošanai ir pieejams 50 % vai 75 % apm ērā.  
6.3. Ietekme uz soci ālo jomu un uz pamatties ībām 
Visas KEPS pamat ā ir pilnīga un visaptveroša Žen ēvas konvencijas piem ērošana, saist ību, 
kuras izriet no ties ību aktiem par cilv ēktiesībām, piemēram, ECK , piemērošana, k ā arī 
Pamatties ību Hartā iestrādāto tiesību pilnīga ievērošana. Ar v ēlamo risin ājumu nodrošina to, 
ka person ām, kas patieš ām lūdz aizsardz ību ES, šādu aizsardz ību piešķir, pamatojoties uz 
augstiem standartiem un saska ņā ar minētajām saistībām. Jo īpaši ar to uzlabo patv ēruma 
meklētāju un aizsardz ības saņēmēju (un to ģimenes locek ļu) pieeju aizsardz ībai un ties ām, 
 
LV 7   LV sociālajai integr ācijai un darba tirgum, k ā arī nodrošina nediskrimin ēšanas principa piln īgu 
ievērošanu. 
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Ietekmes nov ērtējumā izklāstīti vairāki rādītāji, kurus var izmantot, lai nov ērtētu vēlamā 
risinājuma efektivit āti un lietder ību galveno politikas m ērķu sasniegšan ā, kā arī izskaidroti 
veidi, kā tos apkopot un nov ērtēt, jo īpaši tādēļ, lai sagatavotu regul ārus ziņojumus par 
direktīvas piem ērošanu. Turkl āt Eiropas Patv ēruma atbalsta birojs institucionaliz ēs 
visaptverošu inform ācijas sadal ījumu par patv ēruma jaut ājumu izskat īšanu, izmantojot 
oficiālas proced ūras, un nodrošin ās papildu apkopoto datu sistem ātisku novērtēšanu.