LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 15.6.2010 
SEC(2010) 739 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS ATZINUMS 
par pārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu Kipr ā 
LV 2   LV KOMISIJAS ATZINUMS 
par pārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu Kipr ā 
STABILIT ĀTES UN IZAUGSMES PAKTA PIEM ĒROŠANA PAŠREIZ ĒJĀ KRĪZES 
SITUĀCIJĀ 
1. Daudzu ES valstu kopbudžeta defic īts patlaban p ārsniedz L īgumā noteikto atsauces 
vērtību 3 % no IKP. Uz bieži vien iev ērojamo defic īta pieaugumu, k ā arī uz parāda 
attīstību jāraugās nepieredz ētās vispasaules 2008./2009. gada finanšu kr īzes un 
ekonomikas lejupsl īdes kontekst ā. Jāņem vērā vairāki faktori. Pirmk ārt, ekonomikas 
lejupslīdes rezult ātā samazin ās nodokļu ieņēmumi un pieaug soci ālo pabalstu 
(piemēram, bezdarbnieka pabalstu) izdevumi. Otrk ārt, ņemot vērā to, ka budžeta 
politikai ir svar īga nozīme ārkārtas situācijā, kas pašreiz valda ekonomik ā, Komisija 
2008. gada novembra Eiropas ekonomikas atvese ļošanas plānā (EEAP), ko decembr ī 
apstiprināja Eiropadome, aicin āja veikt fisk ālās stimulēšanas pas ākumus. Pl ānā 
paskaidrots, ka stimul ēšanas pas ākumiem j ābūt savlaicīgiem, mērķtiecīgiem, ar 
ierobežotu darb ības laiku un katr ā dalībvalstī dažādiem, lai ņemtu vērā šo valstu 
atšķirīgos stāvokļus attiecībā uz valsts finanšu ilgtsp ējību un konkur ētspēju, un tie 
jāpārtrauc, kad ekonomikas apst ākļi uzlabojas. Visbeidzot, lai stabiliz ētu finanšu 
sektoru, vair ākas dalībvalstis ir veikušas pas ākumus, no kuriem daži ir ietekm ējuši 
parādu vai rada risku, ka defic īts un par āds varētu nākotnē pieaugt, lai gan dažas 
valstis atbalsta pas ākumu izmaksas n ākotnē varētu atgūt. 
2. Stabilitātes un izaugsmes pakt ā noteikts, ka Komisijai j āuzsāk pārmērīga budžeta 
deficīta novēršanas proced ūra vienm ēr, kad k ādas dalībvalsts budžeta defic īts 
pārsniedz atsauces v ērtību 3 % no IKP. Stabilit ātes un izaugsmes pakt ā 2005. gad ā 
izdarīto grozījumu mērķis bija jo īpaši nodrošin āt to, ka situ ācija ekonomik ā un 
budžeta st āvoklis ir piln ībā ņemts vērā visos pārmērīga budžeta defic īta novēršanas 
procedūras posmos. T ādējādi Stabilit ātes un izaugsmes pakts kalpo par atbalstu 
valdības politikai, lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta st āvokli, ņemot vērā 
situāciju ekonomik ā, un tādējādi ilgtermi ņā nodrošin ātu valsts finanšu ilgtsp ējību. 
JURIDISKAIS PAMATOJUMS 3. Līguma par Eiropas Savien ības darbību 126. pants paredz p ārmērīga budžeta defic īta 
novēršanas proced
ūru. Šī procedūra ir sīkāk aprakst īta Padomes Regul ā (EK) 
Nr. 1467/97 par to, k ā paātrināt un preciz ēt pārmērīga budžeta defic īta novēršanas 
procedūras īstenošanu1, kas ietilpst Stabilit ātes un izaugsmes pakt ā. 
4. Saskaņā ar Līguma 126. panta 2. punktu Komisijai j āuzrauga budžeta discipl īnas 
ievērošana, pamatojoties uz š ādiem diviem krit ērijiem: a) vai pl ānotā vai faktisk ā 
valsts budžeta defic īta attiecība pret iekšzemes kopproduktu (IKP) p ārsniedz atsauces 
vērtību 3 % (iz ņemot gad ījumus, kad š ī attiecība ir būtiski un past āvīgi 
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Zi ņojumā ņemtas vērā arī “Specifik ācijas, kā īstenot Stabilit ātes un 
izaugsmes paktu, un pamatnost ādnes par stabilit ātes un konver ģences programmu formu un saturu”, ko 
Ekonomikas un finanšu padome pie ņēma 2009. gada 10. novembr ī (pieejamas: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm ).  
LV 3   LV samazinājusies un sasniegusi atsauces v ērtībai tuvu l īmeni, vai ar ī ja atsauces v ērtība 
ir pārsniegta tikai iz ņēmuma kārtā un uz laiku, un š ī attiecība joproj ām ir tuva 
atsauces v ērtībai); un b) vai valsts par āda attiecība pret IKP p ārsniedz atsauces 
vērtību 60 % (ja vien š ī attiecība pietiekami strauji nesamazin ās un netuvin ās 
atsauces v ērtībai). 
5. Līguma 126. panta 3. punkt ā paredzēts, ka tad, ja k āda dalībvalsts neatbilst viena vai 
abu šo krit ēriju prasībām, Komisija sagatavo zi ņojumu. Šaj ā ziņojumā “ņem vērā arī 
to, vai valsts budžeta defic īts pārsniedz vald ības invest īciju izdevumus, k ā arī ņem 
vērā visus citus b ūtiskus faktorus, tostarp dal ībvalsts ekonomikas un budžeta st āvokli 
vidēji ilgā laikā”. 
6. Pamatojoties uz datiem, ko Kipras iest ādes paziņoja 2010. gada mart ā2, un ņemot 
vērā Komisijas dienestu 2010. gada pava sara prognozi, Komisija 2010. gada 
12. maijā saskaņā ar 126. panta 3. punktu pie ņēma ziņojumu par Kipru3. 
7. Pēc tam saska ņā ar Līguma 126. panta 4. punktu Ekonomikas un finanšu komiteja 
[2010. gada 27. maij ā] sagatavoja atzinumu par Komisijas zi ņojumu. 
8. Līguma 126. panta 5. punkt ā noteikts, ka Komisija adres ē Padomei atzinumu, ja 
Komisija uzskata, ka dal ībvalstī pastāv vai var rasties p ārmērīgs budžeta defic īts. Lai 
secinātu, vai past āv vai var rasties p ārmērīgs budžeta defic īts, Komisija uzskata, ka ir 
jāņem vērā: i) secin ājumi tās ziņojumā, kas sagatavots saska ņā ar 126. panta 
3. punktu, un ii) Ekonomikas un finanšu komitejas atzinums par šo zi ņojumu. 
Pamatojoties uz min ētajiem faktoriem, Komisija ir sagatavojusi vair ākus apsvērumus 
attiecībā uz Kipru. 
APSVĒRUMI ATTIEC ĪBĀ UZ KIPRU 
9. Tūlīt pēc Kipras pievienošan ās ES 2004. gada maij ā Komisija4, pieņemot ziņojumu 
saskaņā ar Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma (EK l īgums) 104. panta 3.punktu, 
attiecībā uz to uzs āka pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru, ievērojot, ka 
Kipras 2003. gada budžeta defic īts veidoja 6,3 % no IKP, t.i., p ārsniedza atsauces 
vērtību 3 % no IKP. Pamatojoties uz Komi sijas ieteikumu, Padome 2004. gada j ūlijā 
saskaņā ar EK l īguma 104. panta 6. punktu nol ēma, ka Kipr ā pastāv pārmērīgs 
budžeta defic īts, un saska ņā a r  E K  l īguma 104. panta 7. punktu adres ēja Kiprai 
ieteikumu, lai p ārmērīgā budžeta defic īta situācija tiktu nov ērsta pēc iespējas drīzāk 
un ne vēlāk kā līdz 2005. gadam. P ēc vispārēja novērtējuma, kas liecin āja par to, ka 
budžeta defic īts 2005. gad ā bija samazin āts līdz 2,4 % no IKP, Padome 2006. gada 
jūlijā nolēma atcelt savu l ēmumu par p ārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu saska ņā 
ar EK līguma 104. panta 12. punktu. 
                                                 
2 Atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 479/2009 dal ībvalstīm divreiz gad ā jāziņo Komisijai par pl ānoto 
un faktisko valsts budžeta defic īta un parāda līmeni. Jaun ākie Kipras pazi ņotie dati ir pieejami: 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/porta l/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_
notification_tables . 
3 Visi ar p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru saistītie dokumenti, kas attiecas uz Kipru, 
atrodami š ādā tīmekļa vietnē: 
 http://ec.europa.eu/ec onomy_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm . 
4 Ar p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru saistītie dokumenti, kas attiecas uz Kipru, 
pieejami: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm  
LV 4   LV 10. Pēc pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras pabeigšanas Kipras valsts 
bilance bija iev ērojami zem āka par noteikto defic īta robežv ērtību — 3 % no IKP. 
Turklāt 2006. gad ā budžeta defic īts saruka l īdz 1,2 % no IKP, un 2007. un 
2008. gad ā budžetam izveidoj ās pārpalikums attiec īgi 3,4 % un 0,9 % apm ērā no 
IKP. Līdztekus struktur ālajā bilancē pēc deficīta 1¼ % apm ērā no IKP 2006. gad ā 
izveidojās pārpalikums 2½ % apm ērā no IKP 2007. gad ā, tādējādi pārsniedzot Kipras 
vidējā termiņa budžeta m ērķi (VTM), kas ir l īdzsvarots budžets struktur ālā 
izteiksmē. Pēc tam min ēto gadu struktur ālā pārpalikuma viet ā atgriezās budžeta 
deficīts. No 2006. l īdz 2008. gadam valsts kop ējā parāda attiecība samazin ājās par 
aptuveni 16¼ procentu punktiem, veidojot 48,4 % no IKP 2008. gad ā, kas ir 
ievērojami maz āk par Līgumā noteikto atsauces v ērtību — 60 % no IKP. Par āda 
samazināšanos noteica prim ārais pārpalikums, lielais nomin ālā IKP pieaugums un 
ievērojamās krājumu plūsmas korekcijas ( SFA), kas saist ītas ar pl ānoto valsts 
centrālās bankas depoz ītu (dzēšanas fondi) un citu par ādu atmaks āšanai paredz ēto 
finanšu akt īvu uzkrājumu samazin āšanu.  
11. Saskaņā ar datiem, ko Kipras iest ādes paziņoja 2010. gada apr īlī, tās 2009. gada 
kopbudžeta defic īts sasniedza 6,1 % no IKP, t ādējādi pārsniedzot atsauces v ērtību — 
3 % no IKP. Saska ņā ar Līguma 126. panta 3. punktu sagatavotaj ā Komisijas 
ziņojumā pausts uzskats, ka defic īts nav bijis tuvu atsauces v ērtībai 3 % no IKP un, 
ka plānoto atsauces v ērtības pārsniegumu var uzskat īt par pārsniegumu iz ņēmuma 
kārtā Līgumā un Stabilit ātes un izaugsmes pakt ā paredzētajā nozīmē. Tas jo īpaši ir 
nopietnas ekonomikas lejupsl īdes rezult āts Līguma un Stabilit ātes un izaugsmes 
pakta izpratn ē. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognozi 
sagaidāms, ka Kipras re ālais IKP turpin ās sarukt, kaut ar ī mazākā apmērā, tas ir, par 
gandrīz ½ % 2010. gad ā salīdzinājumā ar 1¾ % 2009. gad ā. Tomēr plānoto atsauces 
vērtības pārsniegumu nevar uzskat īt par īslaicīgu. Saska ņā ar Komisijas dienestu 
2010. gada pavasara prognozi ir sagaid āms, ka, nemainot politiku, budžeta defic īts 
2011. gad ā veidos aptuveni 7¾ % no IKP. L īgumā minētais defic īta kritērijs nav 
izpildīts. 
12. Saskaņā ar datiem, ko Kipras iest ādes paziņoja 2010. gada apr īlī, valsts kop ējais 
parāds vēl aizvien ir maz āks par atsauces v ērtību 60 % no IKP, tas ir, 56,2% no IKP 
2009. gad ā. Attiecībā uz 2010. gadu Kipra ir pazi ņojusi, ka pl ānotais par āda apmērs 
ir 62 % no IKP, t ādējādi pārsniedzot L īgumā noteikto atsauces v ērtību — 60 % no 
IKP. Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognoz ē lēsts, ka 2010. gad ā parāds 
pieaugs l īdz 62,3 % un 2011. gad ā līdz 67,6 % no IKP, balstoties uz prim ārās 
bilances pasliktin āšanos. Ņemot vērā šo tendenci, nevar uzskat īt, ka parāda attiecība 
pietiekami ātri samazin ās un tuvin ās atsauces v ērtībai Līguma un Stabilit ātes un 
izaugsmes pakta izpratn ē. Līgumā minētais parāda kritērijs nav izpild īts. 
13. Saskaņā ar Līguma un Stabilit ātes un izaugsmes pakta noteikumiem Komisija sav ā 
ziņojumā analizēja arī “būtiskos faktorus”. Saska ņā ar Stabilit ātes un izaugsmes 
paktu, gatavojot l ēmumu par p ārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu, tos dr īkst ņemt 
vērā tikai tad, ja budžeta defic īts vienlaikus atbilst diviem nosac ījumiem — ka tas 
saglabājas tuvu atsauces v ērtībai un ka atsauces v ērtība tiek pārsniegta tikai uz laiku. 
Kipras gad ījumā šie abi nosac ījumi nav izpild īti. Atseviš ķi ņemot, būtiskie faktori 
konkrētajā gadījumā, šķiet, liecina par neviennoz īmīgu situāciju. 
LV 5   LV 14. Saskaņā ar Līguma 126. panta 4. punktu sagatavotais Ekonomikas un finanšu 
komitejas atzinums atbilst Komisijas nov ērtējumam, kas iek ļauts saska ņā ar Līguma 
126. panta 3. punktu sagatavotaj ā ziņojumā. 
SECINĀJUMS 
15. Kipras budžeta situ ācijas uzraudz ības un jo īpaši Līguma 126. panta 2. punkt ā 
noteikto krit ēriju izpildes nov ērtējuma rezult ātā Komisija ir sagatavojusi zi ņojumu 
saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Komisija, ņēmusi vērā savu ziņojumu un 
Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu, uzskata, ka Kipr ā pastāv pārmērīgs 
budžeta defic īts. 
16.