KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 762/2008 par to, kā dalībvalstis iesniedz statistiku par akvakultūru, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 788/96 /* COM/2012/0422 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 762/2008 par to, kā dalībvalstis iesniedz statistiku par akvakultūru, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 788/96 1. Ievads 2008. gada 9. jūlijā Eiropas Parlaments un Padome pieņēma Regulu (EK) Nr. 762/2008[1] par to, kā dalībvalstis iesniedz statistiku par akvakultūru, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 788/96 (turpmāk tekstā Regula par akvakultūras statistiku). Regula stājās spēkā 2009. gada 1. janvārī, un ar to atcēla Padomes Regulu (EK) Nr. 788/96[2]. Šīs regulas mērķis ir atrisināt problēmas saistībā ar plašāka datu apjoma trūkumu akvakultūras nozares un tās produkcijas uzraudzībai, apzinoties šīs nozares lielo nozīmi ES. Regulas 11. pantā teikts: „Līdz 2011. gada 31. decembrim un pēc tam reizi trijos gados Komisija iesniedz izvērtējuma ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par statistiku, kas apkopota, balstoties uz šo regulu, un jo īpaši par tās atbilstību un kvalitāti. Šajā ziņojumā analizē arī ieviestās statistikas datu apkopošanas un izstrādes sistēmas izmaksu lietderību un norāda labāko praksi, lai samazinātu dalībvalstu darba slogu un vairotu datu lietderību un kvalitāti.” Šajā ziņojumā dokumentēts progress, ko panākusi Komisija kopā ar dalībvalstīm un EEZ valstīm attiecībā uz šajā regulā minētajiem noteikumiem. Regulas 6. pantā noteikts, ka dalībvalstis iesniedz arī sīki izstrādātu metodoloģisko ziņojumu, kurā izklāstīts, kā dati tika vākti un apkopoti. Tostarp tiek sniegta informācija par paraugu ņemšanas paņēmieniem, novērtēšanas metodēm un datu avotiem (kas nav apsekojumi), kā arī par izrietošo prognožu kvalitātes novērtējumu. Šā ziņojuma pamatā ir informācija, ko dalībvalstis sniegušas savos novērtējumos. Akvakultūras datu vākšanas izmaksu lietderība tika vērtēta (ar citām statistikas jomām), veicot Eurostat izmaksu lietderības analīzi par jomām, uz kurām attiecas Kopienas statistikas programma no 2008. līdz 2012. gadam[3]. Analīzē izmantojamā informācija tika apkopota 2010. gada septembrī, kad Plānošanas un koordinācijas darba grupa nosūtīja anketu visām dalībvalstīm, Islandei, Norvēģijai un Šveicei. 2. Darbības joma un saturs Regulā noteikts, ka dati jāiesniedz četrās jomās, tostarp attiecībā uz a) akvakultūras gada produkciju (apjoms un vienības vērtība); b) gada ieguldījumu (apjoms un vienības vērtība) uz zveju balstītā akvakultūrā; c) inkubatoru un zivju mazuļu audzētavu gada produkciju; d) informāciju par akvakultūras sektora struktūru. Šie dati jāiesniedz katru gadu, izņemot informāciju par struktūru (ražošanas metodes), kura jāiesniedz ik pēc trim gadiem. Pirmais gads (atskaites gads), par kuru bija jāsniedz dati, bija 2008. gads, proti, dati līdz 2009. gada 31. decembrim bija jāiesniedz Eurostat. Regulā atrunāta iespēja dalībvalstīm atlikt tās īstenošanu vai lūgt atkāpi attiecībā uz dažām vai visām tajā minētajām prasībām. Septiņām dalībvalstīm jaunās regulas īstenošanai tika piešķirts pārejas periods (CZ, DE, EL, AT, PT, PL un SI), un šīs dalībvalstis iesniegs datus par 2011. gadu kā par atskaites gadu un par turpmākajiem gadiem. Trīs dalībvalstīm (AT, CZ un LU) tika piešķirta atkāpe līdz 2012. gada 31. decembrim, proti, līdz tam tās informāciju var nesniegt (piemēram, LU) vai var sniegt tikai prognozes par dažām datu kategorijām, nevis vispusīgus apstiprinātus statistikas datus. 2.1. Datu vākšana un avoti Lielākajā daļā dalībvalstu datus vāc, uzskaitot visus reģistrētos akvakultūras audzētājus, izmantojot ikgadējas pasta aptaujas vai elektroniskas anketas. Prasība reģistrēt akvakultūras nozares uzņēmumus ir izvirzīta ES tiesību aktos par dzīvnieku veselību[4]. Saskaņā ar pieejamo informāciju atbildes nesniegšanas līmenis dalībvalstīs ir zems un iestādēm ir salīdzinoši vienkārši pārbaudīt datu sniedzējus. Dažas dalībvalstis ir paziņojušas, ka izmanto administratīvu informāciju no nozares avotiem. Vairākās valstīs, pārbaudot reģistra datus un pārskatus, notiek sadarbība starp veterinārajiem birojiem un zivsaimniecības departamentiem. 2.2. Datu vākšanas sistēmas dalībvalstīs Tā kā dažām dalībvalstīm piemēro pārejas noteikumus, savukārt citām ir noteikta atkāpe no regulas noteikumiem, tad visu dalībvalstu datu vākšana šajā sadaļā nav aprakstīta. Beļģija Tā kā produkcijas apjoms, ko ražo Beļģijā, ir salīdzinoši mazs, tā pašreiz sniedz vienīgi kopējās prognozes, kā to pieļauj Regulas par akvakultūras statistiku 3. pants. Beļģija vēl nav iesniegusi metodoloģisku ziņojumu. Bulgārija Bulgārijas Valsts zivsaimniecības un akvakultūras aģentūra (NAFA) ir atbildīga par akvakultūras platību valsts reģistra uzturēšanu un pieprasa uzņēmumiem veikt uzskaiti pārdošanas žurnālā ikmēneša pārdošanas deklarāciju sniegšanai un to statistikas datu nodrošināšanai, kas nepieciešami statistikas informācijas veidlapās. Datu avoti tiek regulāri savstarpēji pārbaudīti, tādējādi apstiprinot tos un iegūstot jaunākos datus (> 30 dienas). Turklāt pārbaudes apmeklējumu laikā datus pārbauda arī NAFA inspektori. Kipra Kiprā par akvakultūras statistikas apkopošanu ir atbildīgs Zemkopības, dabas resursu un vides ministrijas Zivsaimniecības un jūras pētniecības departaments (DFMR), un pienākums sniegt datus ir noteikts valsts tiesību aktos. Datus galvenokārt vāc, veicot statistiskas uzskaiti, ko papildina ar pārbaudēm uz vietas un intervijām ar akvakultūras uzņēmumu vadītājiem vai īpašniekiem. Papildu informāciju iegūst no apstiprinājumiem dīķu vai kanālu piepildīšanai, no eksporta datiem, ko nodrošina Valsts veterinārie dienesti, un no informācijas par zivju barības importu. Dažādie avoti tiek savstarpēji pārbaudīti, un neatbilstību izvērtē DFMR akvakultūras nodaļa. Dānija Datus vāc Dānijas Lauksaimniecības ministrijas Zivsaimniecības direktorāts, izmantojot akvakultūras produkcijas ražošanas uzņēmumu gada ziņojumus un statistikas anketas. Nozares aptvērums ir pilnīgs, un paraugu ņemšanas paņēmieni netiek izmantoti. Datus ieraksta akvakultūras reģistrā, kuru uztur Zivsaimniecības direktorāts. Kvalitāti nodrošina, pārbaudot pārskatu pilnīgumu un izmantojot virkni citu apstiprināšanas metožu. Īpaša uzmanība tiek pievērsta datiem par produkcijas apjomu un vērtību. Dānija ir norādījusi uz konkrētu problēmu saistībā ar datu vākšanu par inkubatoriem un zivju mazuļu audzētavām skaitļos, tāpēc 2008. un 2009. gadā tika sniegti dzīvsvara rādītāji ar aptuveniem pārvēršanas koeficientiem. Tāpat kā citas dalībvalstis, arī Dānija ir minējusi problēmu saistībā ar zivju mazuļu definīcijām un norāda, ka atšķirības dalībvalstu definīcijās var palielināt inkubatoru un zivju mazuļu audzētavu rādītājus. Igaunija Par akvakultūras datu vākšanu un publicēšanu ir atbildīgs Igaunijas Statistikas birojs. Dati tiek vākti, apsekojot visus aktīvos akvakultūras uzņēmumus. Apsekojumā tiek ietverta rūpnieciskā ražošana, audzēšana, pārdošana un starpprodukcija, kā arī patēriņš. Visi Regulā par akvakultūras statistiku minētie mainīgie netiek vākti, un daži mainīgie attiecībā uz inkubatoru un zivju mazuļu audzētavu produkciju pa sugām ir jāaprēķina. Datus pārbauda, salīdzinot tos ar Vides ministrijas datiem par zivju atražošanu un akvakultūras nozares uzņēmumu publicēto informāciju. Nesakritības pārbauda, zvanot vai nosūtot e-pastu datu sniedzējam. Tomēr piekļuvi mikrodatiem pārbaudes nolūkos kavē konfidencialitātes ierobežojumi. Atbildes nesniegšanas līmenis ir zems, 2008. gadā tas bija tikai 6 %, un datu kvalitāte kopumā uzskatāma par augstu. Igaunija ir konstatējusi konkrētu problēmu saistībā ar tādas produkcijas divkāršu pieskaitīšanu, kuru pārdod starp saimniecībām. Lai gan tiek īstenoti būtiski centieni izslēgt šādus pārdošanas datus, ir nepieciešami tālāki uzlabojumi. Īrija Par datu vākšanu un iesniegšanu Eurostat ir atbildīga Īrijas Jūras zvejniecības padome (Bord Iascaigh Mhara). Par datu kvalitāti ir atbildīga Īrijas Jūras zivsaimniecības aizsardzības iestādes Pētniecības plānošanas un izvērtēšanas nodaļa. Līdz šim Īrija nav iesniegusi metodoloģisko ziņojumu. Tomēr tiek uzturēti operatīvi kontakti. Spānija Par akvakultūras datu vākšanu un apstrādi ir atbildīgs Vides, lauku un jūras lietu ministrijas (MARM) Statistikas apakšģenerāldirektorāts, un tas sadarbojas ar Andalūzijas autonomo apgabalu (jūras akvakultūras jomā) un ar Basku zemes autonomo apgabalu (visos akvakultūras aspektos). MARM saglabā datu vākšanas kompetenci attiecībā uz citiem autonomajiem reģioniem. Dati tiek vākti ar anketu starpniecību un veicot intervijas. Datu atbilstību pārbauda, salīdzinot tos ar iepriekšējo gadu rādītājiem, un nesakritību izvērtē, vēršoties pie datu sniedzēja. Lielāka daļa datu tiek vākti, apsekojot akvakultūras uzņēmumus, un šādi tiek nodrošināts pilnīgs nozares aptvērums Spānijā, turklāt Spānijas iestādes uzskata, ka apsekojuma ticamība ir laba. Papildus pakāpeniski veic ēdamgliemeņu audzētāju izlasi Galīcijā. Spānija ir konstatējusi konkrētu problēmu, kas saistīta ar cenu un precīzu pārvēršanas koeficientu (no vienību skaita uz dzīvsvara tonnām) noteikšanu savvaļā nozvejotam produkcijas cikla apjomam. Vēderkājiem koeficients nav noteikts. Francija Francijā datus vāc un apstrādā Lauksaimniecības, pārtikas, zivsaimniecības, lauku lietu un telpiskās plānošanas ministrijas Jūras zvejas un akvakultūras direkcija. Datu apstrādē un nosūtīšanā Eurostat ir iesaistīts arī Zivsaimniecības un akvakultūras statistikas birojs. Datus vāc vispusīgā ikgadējā pasta aptaujā, ietverot gan rūpniecisku, gan nerūpniecisku akvakultūras produkcijas ražošanu. Pašreiz nav izveidots akvakultūras struktūru valsts reģistrs, un tiek izmantoti dažādi avoti, lai uzturētu sarakstu par iesaistītajiem uzņēmumiem, jo īpaši nozares struktūrām. Atbilžu nesniegšanas gadījumus pārbauda, un datus no nozīmīgākajiem uzņēmumiem var vākt, veicot aptauju telefoniski. Trūkstošos datus paplašina, aizstājot datus no līdzīgām platībām tajā pašā ģeogrāfiskajā zonā. Datu apstiprināšanai tiek meklēti netipiskie dati, sniegta iekšējā norāde uz citiem datiem, kā arī veikts salīdzinājums ar iepriekš sniegtu informāciju. Ungārija Ungārijā par akvakultūras nozares administrēšanu galvenā atbildīgā iestāde ir Lauksaimniecības un lauku attīstības ministrijas Dabas resursu departaments, savukārt par datu vākšanu un apstrādi ir atbildīgs Lauksaimniecības ekonomikas pētniecības un informācijas institūts. Dati tiek vākti katru gadu, veicot aptauju pa pastu. Papildus produkcijas, krājumu un struktūras datiem, kuru sniegšanu nosaka tiesību akti, tiek vākti dati arī par makšķerēšanu zivju dīķos, tādējādi atspoguļojot šīs nodarbes salīdzinošo nozīmi. Dati tiek apstiprināti ievades brīdī, salīdzinot tos ar noteikto minimumu un maksimumu attiecībā uz katru sugu un vecuma kategoriju. Salīdzinoši nelielās statistikas kopas dēļ jebkuru nesakritību var pārbaudīt telefoniski. Pašreiz Ungārija savās sistēmās ir ievadījusi datus par vairākiem gadiem, kā rezultātā ir iespējams pārbaudīt to atbilstību pa gadiem. Tiek veikti arī starpreģionu salīdzinājumi. Ungārija ziņo, ka tās datu vākšanas un analīzes sistēmas ir atbilstošas pašreizējām vajadzībām. Itālija Akvakultūras datu vākšanu reģionālā mērogā koordinē Lauksaimniecības ministrija (Ministero delle Politiche Agricole Alimentari e Forestali). Katru gadu tiek veikta visu reģistrēto akvakultūras uzņēmumu uzskaite, tādējādi iegūstot nepieciešamos statistikas datus. Aprēķini netiek veikti. Itālija ir norādījusi uz dažiem jautājumiem saistībā ar jaunākās regulas interpretāciju, tostarp uz atšķirīgu jēdziena „produkcija” izpratni Regulā (EK) Nr. 762/2008 salīdzinājumā ar iepriekš spēkā esošo regulu. Tika uzdoti arī jautājumi par produkcijas metožu dažādām definīcijām un par akvakultūras konstrukciju „iespējamo kapacitāti”. Latvija Centrālā statistikas pārvalde apkopo datus par visiem ekonomiski aktīviem akvakultūras uzņēmumiem, tostarp par tirgus produkciju (apjomiem un vērtībām), produkciju uzkrāšanas nolūkos, informāciju par struktūru, kā arī datus par nodarbinātību. Zemkopības ministrijas Zivsaimniecības departaments ir atbildīgs par datu atbilstības nodrošināšanu un ziņošanu Eiropas Komisijai. Nozares aptvērums ar anketu starpniecību ir pilnīgs, un aprēķini netiek veikti. Latvijas sistēmās īpaši trūkumi nav konstatēti. Lietuva Par galveno datu vākšanu un apstiprināšanu ir atbildīgs Zemkopības ministrijas Zivsaimniecības departaments (akvakultūras un iekšējo ūdeņu nodaļa). Šo darbu veic un izplata Lietuvas statistikas departaments. Dati tiek vākti divreiz gadā, veicot pasta aptauju, un neatbilstību pārbauda telefoniski. Īpašas aprēķina metodes netiek izmantotas, un saskaņā ar pieejamo informāciju datu kvalitāte ir augsta. Malta Valsts statistikas biroja Lauksaimniecības un zivsaimniecības nodaļa ir atbildīga par akvakultūras datu vākšanu un nosūtīšanu Eiropas Komisijai. Datus iegūst no ikgadējas anketas par zivju krājumiem, tirdzniecību (ielaides un izlaides), starpposma patēriņu un informāciju par struktūru. Maltas nozare ir salīdzinoši maza, un to veido tikai sešas saimniecības, no kurām piecas specializējas tunzivju uzbarošanā. Datu pārskati tiek ļoti rūpīgi pārbaudīti un salīdzināti ar informāciju par dzīvu zivju tirdzniecību un starptautisko tirdzniecību. Galvenās problēmas, par kurām ziņo Malta, ir saistītas ar nelielo paraugu atlases kopas izmēru un īpaši ar veidlapu aizpildīšanas slogu un datu konfidencialitātes ievērošanu. Nīderlande Akvakultūras datu vākšanā un apstrādē ir iesaistīti Zemkopības, dabas aizsardzības un pārtikas kvalitātes ministrija, Zivsaimniecības produktu pārvalde un Centrālais statistikas birojs. Mīkstmiešu produkcija (ēdamgliemenes un austeres) ir ekonomiski nozīmīgākā nozare Nīderlandē, tomēr lielākā daļa uzņēmumu ir mazi un daudzi ir eksperimentāli. Dati tiek iegūti no dažādiem avotiem, tostarp no Nīderlandes zvejnieku saimniecību asociācijas, Zivsaimniecības produktu pārvaldes ēdamgliemeņu nodaļas un no Nīderlandes ēdamgliemeņu audzētāju asociācijas. Akvakultūras audzētāji ir reģistrēti Zivsaimniecības produktu pārvaldē un datus sniedz, aizpildot anketu. Dati par ēdamgliemeņu produkciju un cenu gan akvakultūrā, gan zivju nozvejā tiek iegūti izsolēs. Tomēr datus par katru produkcijas veidu identificē atsevišķi, tāpēc dati netiek pieskaitīti divreiz un ziņojumi nav kļūdaini. Dati par austeru produkciju tiek iegūti no administratīvajām iestādēm. Statistikas pārskati par zivju audzēšanu tiek pārbaudīti, salīdzinot tos ar deklarēto produkcijas vienību kapacitāti un zivju barības tirdzniecību. Rumānija Rumānijā akvakultūras datus vāc un apstrādā Valsts zivsaimniecības un akvakultūras aģentūra (NAFA). Visas akvakultūras struktūras ir reģistrētas un licencētas. Reģistrā ir ierakstīta gan administratīvā informācija, gan dati par ražošanas metodēm, struktūras uzbūvi un galvenajām audzētajām sugām, utt. Informācija par produkcijas apjomiem un vērtībām, kā arī produktu izmantojumiem tiek iegūta katru mēnesi. Datus vāc reģionālie NAFA biroji, un datu apkopošanu, apstiprināšanu un izplatīšanu veic centralizēti. Slovākijas Republika Par datu vākšanu, apstrādi un izplatīšanu ir atbildīgs Slovākijas Republikas statistikas birojs. Datus vāc, veicot sertificētu akvakultūras audzētāju uzskaiti pa pastu. Uzskaites aptvērums ir pilnīgs, un aprēķini netiek veikti. Jebkādas nepilnības uzskaites pārskatos pārbauda telefoniski. Slovākijas Republika ir ziņojusi par konkrētu problēmu saistībā ar foreļu produkcijas audzēšanu. Tā parasti notiek dīķos ar lielu ūdens apmaiņas spēju, kas īsti neatbilst dīķu definīcijai Regulā par akvakultūras statistiku. Somija Somijā par akvakultūras datu vākšanu un apstrādi ir atbildīgs Somijas Medību dzīvnieku un zivsaimniecības pētniecības institūts. Dati tiek vākti ar statistiskās anketas starpniecību, ko nosūta visām akvakultūras reģistrā iekļautajām produkcijas struktūrām. Atbildes nesniegšanas gadījumus noteiktā kārtībā pārbauda un dažos gadījumos šādu situāciju risina, veicot papildu apsekojumu telefoniski. Attiecībā uz 2009. gadu atbildes sniedza 76 % reģistrēto platību, un aprēķinus par pārējām platībām iegūst, stratificējot rezultātus un piemērojot atsevišķam slānim specifisku koeficientu. Piemērotās cenas ir vidējās pirmās tirdzniecības cenas, ko apkopojis institūts. Zviedrija Par akvakultūras datu vākšanu, apstrādi un apkopošanu, kā arī nosūtīšanu Eiropas Komisijai, ir atbildīgs Valsts statistikas institūts. Tas tiek darīts Zviedrijas Zivsaimniecības padomes uzdevumā. Datus vāc ikgadējā uzskaitē pa pastu, tādējādi iegūstot informāciju par produkciju (apjomu un vērtību), produkcijas vidi un metodēm, kā arī nozares struktūru. Atbilžu nesniegšanas gadījumus un nesakritības pārbauda, vēršoties pie datu sniedzējiem pa pastu (tiek nosūtītas aizvietotājanketas), kā arī veicot intervijas telefoniski. Atbilžu nesniegšanas līmenis ir zems, un lielākā daļa nozīmīgāko audzētāju ir apzināti, tāpēc datus būtībā uzskata par pilnīgiem. Uzskata, ka apstrādes kļūdas ir nenozīmīgas. Apvienotā Karaliste Apvienotajā Karalistē statistiku par akvakultūru vāc katra reģionālā valdība atsevišķi: Vides, zivsaimniecības un akvakultūras centrs (CEFAS) Anglijā un Velsā; Marine Scotland Science (MSS) Skotijā, kā arī Lauksaimniecības un lauku attīstības departaments (DARD) Ziemeļīrijā. Apvienotās Karalistes kopējos datus apkopo CEFAS. Datos nav ietverta informācija par Normandijas salām un Menas salu. Anglijā un Velsā datus vāc Zivju veselības inspekcijas darbinieki, un dara to pārbaudes apmeklējumu laikā, ko rīko pēc rotācijas principa. Skotijā dati tiek vākti ikgadējā anketā, ko nosūta visām reģistrētajām produkcijas struktūrām, savukārt Ziemeļīrijā akvakultūras audzētājiem pa pastu tiek nosūtīti paziņojumi, lūdzot sniegt informāciju Regulas par akvakultūras statistiku pielikumos noteiktajā formātā. Saskaņā ar pieejamo informāciju attiecībā uz zivīm nozarē pastāv laba sadarbība un pārskatu aptvērums ir gandrīz 100 %. Uzskata, ka arī dati par mīkstmiešiem ir pilnīgi, tomēr ir atsevišķas definīciju problēmas, tostarp attiecībā uz tādu platību iekļaušanu, kur atrodas ēdamgliemeņu mazuļi (kāpuri). Apjoma dati netiek aprēķināti, tomēr cenu aprēķināšanai izmanto vairākus avotus. EEZ valstis Islande Par akvakultūras datu vākšanu un apstrādi ir atbildīgs Islandes Zivsaimniecības un lauksaimniecības ministrijas Zivsaimniecības direktorāts. Islandes Statistikas birojs ir atbildīgs par datu nosūtīšanu Eiropas Komisijai. Datus vāc ar ikgadēju elektronisko anketu, kurā tiek lūgta informācija par produkciju un pārdošanu, produkcijas metodēm un vidi, kā arī par struktūras uzbūvi. Viena un tā paša uzņēmuma dažādām produkcijas struktūrām dati jāsniedz atsevišķi. Dati tiek savstarpēji pārbaudīti sadarbībā ar Islandes Veterināro un pārtikas administrāciju, tāpēc visām akvakultūras platībām ir jābūt reģistrētām. Pie datu sniedzējiem vēršas, lai iegūtu trūkstošu informāciju vai koriģētu nepilnības. Anketu aptvērums ir pilnīgs, un paraugu ņemšanas paņēmieni netiek izmantoti. Lai gan tiek izmantotas vairākas datu salīdzināšanas metodes, nav iespējams paziņot galīgo atzinumu par datu kvalitāti, jo datu vākšanas sistēma ir ieviesta nesen. Norvēģija Par datu vākšanu un publicēšanu ir atbildīgs Zivsaimniecības direktorāta Statistikas departaments un Statistikas birojs. Zivsaimniecības direktorāts nodrošina datu kvalitātes pārbaudi un datu sniegšanu Eiropas Komisijai. Atbilstoši valsts tiesību aktiem visiem komerciāliem un pētniecības akvakultūras audzētājiem ir jāsniedz valdības noteiktie dati. Tiek aizpildītas piecas atšķirīgas anketas atbilstoši produkcijas veidam un audzētajām sugām. Saņemot datus, tiek veikta kvalitātes pārbaude, turklāt procesa laikā veic papildu apstiprināšanu. 2.2. Datu kvalitāte Lielākā daļa datu sniedzēju ziņo par vispusīgu nozares aptvērumu un labu datu kvalitāti. Dažas valstis ir norādījušas uz konkrētām problēmām saistībā ar datu kvalitāti. Islande ir norādījusi, ka tās datu vākšanas sistēma ir jauna, tāpēc ir grūti precīzi novērtēt datu kvalitāti, tomēr tāpat kā citas valstis arī Islande norāda, ka turpina meklēt labākus risinājumus. Datus par produkciju var salīdzināt ar datiem, kas sniegti saskaņā ar iepriekšējo Regulu par akvakultūras statistiku (sk. pielikumu), tāpēc iesniegto ziņojumu kvalitāti var novērtēt objektīvi. Ziņojumi, kas tika iesniegti Eurostat, atbilst statistikas datu un metadatu apmaiņas (SDMX) datu standartiem un definīcijām, tāpēc, saņemot datus, ir iespējams veikt datu shēmas pamata pārbaudi. Eurostat izstrādā sarežģītāku „otrā līmeņa” apstiprināšanu, ar ko tiks pārbaudīta datu atbilstība gadu griezumā un konstatēti jebkādi netipiskie dati, kā arī pārbaudīta iekšējo datu atbilstība, piemēram, izziņotās sugas atbilstība deklarētajai produkcijas audzēšanas videi un metodei. Kopumā vispārējā līmenī datu atbilstība gadu gaitā šķiet laba. Tomēr, sīkāk pētot produkcijas veidu un sugu līmeni, daudzos gadījumos vērojamas problēmas, piemēram, dažās dalībvalstīs pastāv atšķirības attiecībā uz deklarētajām sugām. Dažos gadījumos to iemesls daļēji var būt saistīts ar ģints vai sugu grupu paziņošanu, nevis sīkas informācijas par sugām sniegšanu. Dažos gadījumos trūkst datu par ikru produkciju iedzīvotāju patēriņam, lai gan ir netieši pierādījumi tam, ka šāda produkcija tiek audzēta, piemēram, Itālijā. Attiecībā uz datiem par inkubatoru un zivju mazuļu audzētavu produkciju valsts un sugu grupu kopējā līmenī dati lielākajai daļai valstu šķiet pamatoti un ir konsekventi abos gados, par kuriem dati tika sniegti. Atsevišķu sugu līmenī novērojama daudz mazāka konsekvence, tomēr, iespējams, tā liecina par uzlabojumiem ziņošanas precizitātē un par gūtu mācību. Vērojams, ka 2008. gadā tika izmantoti vispārīgāki sugu kodu, jo īpaši ziņojot par gliemenēm. Tomēr dažos gadījumos datu precizitāte, šķiet, ir pasliktinājusies, piemēram, ir samazinājies minēto sugu klāsts, jo īpaši attiecībā uz Rumāniju, kura 2009. gadā ziņoja vienīgi par diadromo zivju produkciju. Dānija spēja sniegt informāciju vienīgi par svaru (kilogramos), nevis indivīdu skaitu miljonos un pašreiz cenšas rast veidu, kā labot šo problēmu. Lielas atšķirības pa gadiem novērojamas attiecībā uz dažām valstīm, piemēram, Apvienoto Karalisti, kura ziņoja par ievērojamu produkcijas samazinājumu gan attiecībā uz ikriem, gan zivju mazuļiem. Vairākas dalībvalstis, jo īpaši Vācija un Dānija, lūdza sniegt precīzu definīciju attiecībā uz regulā minēto terminu zivju „mazuļi”. Tas netiek skaidri definēts, bet pieņem, ka definīcija ir tāda pati kā attiecībā uz FAO akvakultūras anketu, proti, kāpuri, zivju mazuļi, jaunas zivis utt. Pievēršoties jautājumam par datiem attiecībā uz inkubatoru un zivju mazuļu audzētavu produkcijas izmantojumu, kas tiek sniegts pēc izvēles, lielākā daļa dalībvalstu ir sniegušas vismaz daļēju informāciju. Attiecībā uz datiem par ieguldījumu uz zveju balstītā akvakultūrā Spānija ir ziņojusi par konkrētu problēmu saistībā ar koeficientiem pārvēršanai no indivīdu skaita uz dzīvsvaru un ir paziņojusi, ka par dažu veidu gliemenēm trūkst ticamu datu. Tas ietekmē datus par 2008. gadu (pirmo pētīto atskaites gadu). Dati par nozares struktūru tiek sniegti ik pēc trim gadiem, tāpēc tos ir grūtāk apstiprināt, salīdzinot ar citiem gadiem. Atsevišķus datus ir vākusi FAO, un, lai gan tie nav pilnīgi, jo īpaši attiecībā uz gadiem pirms Regulas par akvakultūras statistiku pārskatītās redakcijas spēkā stāšanās, atsevišķu datu atbilstību šiem ziņojumiem tomēr varēja pārbaudīt. Vairākos ziņojumos novērota iekšēja neatbilstība, piemēram, produkcijas metode neatbilst deklarētajām sugām vai piegādātā vienība neatbilst produkcijas veidam. Joprojām pastāv šaubas par dažu dalībvalstu struktūras datu kvalitāti, kas savukārt kavē datu publicēšanu. Vairākas dalībvalstis sniedza konfidenciālus datus, kas ietekmē visu datu publicēšanu. Sadarbībā ar dalībvalstīm tiek sagatavots protokols par konfidencialitāti attiecībā uz akvakultūras statistiku (konfidencialitātes līgums), tādējādi Eurostat varēs turpmāk datus pārvaldīt efektīvāk un tiks ievērota statistikas konfidencialitāte. 3. Datu izmantošana (datu izplatīšana) Dalībvalstu ziņojumi bez maksas ir pieejami Eurostat izplatīšanas datubāzē http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database. Dati tiek publicēti arī Eurostat uzziņu grāmatās, no kurām jaunākā ir „Agriculture and fishery statistics — Main results — 2009–10” (Statistika par lauksaimniecību un zivsaimniecību. Galvenie rezultāti. 2009.–2010. gads.) (ISBN: 978-92-79-20424-1). 4. Galvenie secinājumi . rezultātu analīze Kopumā 21 dalībvalsts un Norvēģija sniedza informāciju Eurostat izmaksu lietderības analīzei par jomām, uz kurām attiecas Kopienas statistikas programma no 2008. līdz 2012. gadam. Vairāk nekā puse valstu, kuras saskaņā ar pārejas noteikumiem nesniedza akvakultūras datus, atzina, ka slogs, ko rada atbilžu sniegšana Eurostat, ir mazs, savukārt pārējās valstis norādīja, ka šis slogs ir vidējs. Pašreiz visas dalībvalstis datus nesūta, tāpēc šajā posmā būtu nelietderīgi veikt izmaksu un ieguvumu sīkāku analīzi. Šādu informāciju no dalībvalstīm lūgs ar Zivsaimniecības statistikas darba grupas starpniecību, un tā būs jāsniedz šo valstu attiecīgajos metodoloģiskajos ziņojumos. Papildus Regulai par akvakultūras statistiku pastāv arī virkne citu EK prasību attiecībā uz informācijas par akvakultūras nozari vākšanu un sniegšanu, attiecībā uz ko uzraudzības un ziņošanas infrastruktūra ir jau izveidota. Daļēji tas izskaidro, kāpēc dalībvalstis neuzskata, ka statistikas ziņošanas slogs būtu īpaši liels. Regula par akvakultūras statistiku attiecas arī uz daudziem no tiem pašiem parametriem, ko FAO lūdz sniegt savā akvakultūras anketā. FAO piekrīt pieņemt to pašu informāciju, kas tiek nosūtīta Eurostat, tādējādi izvairoties no dubultas ziņošanas. EK prasības attiecas uz akvakultūras uzņēmumu reģistru izveidi dzīvnieku veselības nolūkos (kā norādīts iepriekš) un ekonomisko un bioloģisko informāciju, kas minēta EK Regulā par datu vākšanas sistēmu[5]. Regulā par datu vākšanas sistēmu ir noteikts, ka ir jāsniedz atsevišķi produkcijas un struktūras dati, tomēr to apjoms un aptvērums ir atšķirīgs no tiem, kuri tiek vākti saskaņā ar Regulu par akvakultūras statistiku. Statistikas datu vākšanas kopsavilkuma rezultāti atspoguļoti ziņojuma pielikumos. Ir pieejami visu dalībvalstu dati par ES akvakultūras produkciju gados kopš Regulas par akvakultūras statistiku spēkā stāšanās, jo arī tās dalībvalstis, kuras Regulu par akvakultūras statistiku var īstenot novēloti, turpina sniegt datus saskaņā ar iepriekšējo regulu (Regula (EK) Nr. 788/96) un FAO prasībām. 2009. gadā ES produkcijas apjoms bija gandrīz 1,3 miljoni tonnu, no kurām 77 % bija no jūru apgabaliem: 52 % no Atlantijas okeāna un 24 % no Vidusjūras un Melnās jūras. Četras valstis — Spānija, Francija, Apvienotā Karaliste un Itālija — 2009. gadā nodrošināja vairāk nekā 66 % ES produkcijas. Spānija, kuras produkcija sasniedza vairāk nekā 268 tūkstošus tonnu (22 %), deva galveno ieguldījumu, pēc tam ierindojās Francija ar vairāk nekā 236 tūkstošiem tonnu (21 %), Apvienotā Karaliste ar gandrīz 197 tūkstošiem tonnu (15 %) un Itālija ar vairāk nekā 162 tūkstošiem tonnu (13 %). Norvēģijas produkcija bija gandrīz 962 tūkstoši tonnu, kas ir vairāk nekā 74 % kopējās ES produkcijas. 2009. gadā gliemenes (galvenokārt Vidusjūras un ziemeļu ēdamgliemenes) veidoja vairāk nekā pusi kopējā produkcijas apjoma. No kultivētajām jūras zivīm produkcijas apjoma ziņā nozīmīgākās sugas bija lasis, zeltainā jūraskarūsa un Eiropas jūrasasaris, savukārt forele un parastā karpa bija svarīgākās saldūdens sugas. Vairākas dalībvalstis ziņo par ekonomiski nozīmīgu zivju ikru produkciju iedzīvotāju patēriņam, kopumā gandrīz 1000 tonnas tām valstīm, kuras ziņo ar vairāk nekā EUR 22 miljonu lielu vērtību. Foreļu ikru produkcija veidoja gandrīz 98 % produkcijas apjoma ziņā, tomēr mazāk nekā pusi produkcijas vērtības ziņā. Lai gan stores kaviāra produkcija bija mazāka par 2 %, tā tomēr bija lielāka par pusi no kopējās deklarētās vērtības. Informācija par akvakultūru, kas balstīta uz zveju, tika sniegta par astoņām dalībvalstīm. Visnozīmīgākās sugas ir ēdamgliemenes (Ziemeļu un Vidusjūras ēdamgliemenes) un zilā tunzivs. Informācija, kas sniegta par inkubatoru un zivju mazuļu audzētavu produkciju attiecībā uz apjomiem pa valstīm atsevišķi, lielākoties atbilst vispārējai produkcijai, un Spānija un Francija ir galvenās ražotājvalstis. Lielākajā daļā attiecīgo dalībvalstu par akvakultūras statistikas apkopošanu ir atbildīga Lauksaimniecības ministrija (vai saistīta iestāde), nevis Valsts statistikas institūts. 5. Secinājumi un ieteikumi Vairākām dalībvalstīm joprojām piemēro pārejas noteikumus Regulas (EK) Nr. 762/2008 īstenošanai, tāpēc pašreiz nav iespējams veikt visaptverošu ar datu sagatavošanu saistīto izmaksu un ieguvumu novērtējumu. Sīkāks novērtējums tiks veikts pārejas perioda beigās Zivsaimniecības statistikas darba grupas aizbildnībā. Tas tiks pieprasīts kā metodoloģiskā ziņojuma paplašinājums. Pašreiz dalībvalstis atzīst, ka atbilstības slogs ir mazs vai neliels. Savos ziņojumos lielākā daļa dalībvalstu sniedza pietiekami sīku informāciju par metodoloģiju, lai varētu veikt tās novērtēšanu. Lielākā daļa valstu veic ikgadēju uzskaiti pa pastu, pilnīgi aptverot rūpniecisko ražošanu. Salīdzinoši retos gadījumos skaitļi tiek iegūti aprēķinot. Tā kā pašreiz visas dalībvalstis vēl nesniedz datus saskaņā ar Regulu par akvakultūras statistiku, nebija iespējams kompilēt pilnīgus skaitļus par ES akvakultūras datiem, izņemot produkcijai. Vairākas dalībvalstis, ieviešot to datu vākšanas sistēmas, saskārās ar problēmām pilnīgu datu vākšanā atbilstoši jaunajām prasībām, tomēr tās šis minētās problēmas risina, konsultējoties ar Eurostat un turpinot nemitīgi uzlabot savu procedūru. Kopējā līmenī šķiet, ka lielākajā daļā dalībvalstu produkcijas datu kvalitāte un datu kvalitāte attiecībā uz ieguldījumu inkubatoros un zivju mazuļu audzētavās ir diezgan augsta, tomēr sīkākā līmenī datu kvalitāte ir sliktāka un ir jādara vairāk, lai turpmāk nodrošinātu datu atbilstību. Ir jārisina arī konkrētas problēmas saistībā ar dzīves cikla posmu definīcijām. Dažās dalībvalstīs ir neatrisinātas problēmas ar datu kvalitāti, jo īpaši attiecībā uz struktūras datiem. Tās tiek risinātas divpusēji ar dalībvalstīm. Pašreiz Eurostat ir iesaistīts jaunu informācijas sistēmu ieviešanā, kas laikus norādīs uz kvalitātes problēmām, tādējādi atļaujot tās izlabot ātrāk un publicēt datus. Attiecībā uz struktūras datiem atsevišķi dati katru gadu tiek iesniegti FAO par gadiem, kur Eurostat apkopotie dati un šie ziņojumi ir jāizmanto, lai pārbaudītu Eurostat struktūru ziņojumus. Ar dalībvalstu ekspertu darba grupas palīdzību Eurostat gatavo „Konfidencialitātes līgumu”. Tajā būs izklāstīti noteikumi par to, kā Eurostat apstrādās datus, saglabājot to konfidencialitāti, un kā datus varēs sniegt citiem Komisijas dienestiem un iesaistītajām iestādēm, tostarp FAO. Pielikums. Tabulas un diagrammas 1. tabula. Kopējā akvakultūras produkcija, izņemot inkubatoru un zivju mazuļu audzētavu produkciju || || || || || || || || || Dzīvsvars tonnās || || Vērtība (EUR 1000) || || || || || || || || || || 2008 || || 2009 || || 2008 || || 2009 || || || || || || || || || EU 27 || 1 255 332 || || 1 301 866 || || 3 440 127 || || 3 245 953 || BE || 126 || || 576 || || 667,767 || || 4034,5962 || BG || 7 251 || || 7 912 || || 16 538 || || 19 513 || CZ || 20 395 || || 20 071 || || 41537,57447 || || 39 267 || DK || 37 216 || || 34 131 || || 98 276 || || 88 240 || DE || 43 977 || || 39 957 || || 97080,122 || || 94240,346 || EE || 475 || || 654 || || 1 772 || || 2 235 || IE || 44 871 || || 47 212 || || 92 443 || || 104 271 || EL || 114 888 || || 121 971 || || 369913,151 || || 397790,833 || ES || 252 286 || || 268 565 || || 413 458 || || 396 739 || FR || 238 249 || || 236 438 || || 691 604 || || 697 965 || IT || 157 865 || || 162 325 || || 465 601 || || 474 863 || CY || 3 776 || || 3 356 || || 33 145 || || 16 464 || LV || 583 || || 517 || || 1 529 || || 1 115 || LT || 3 008 || || 3 428 || || 6 636 || || 6 655 || HU || 15 000 || || 14 171 || || 30 373 || || 26 495 || MT || 6 727 || || 5 619 || || 93 763 || || 47 057 || NL || 46 621 || || 55 561 || || 96 601 || || 84 109 || AT || 2 087 || || 2 141 || || 12741,113 || || 13878,544 || PL || 36 813 || || 36 503 || || 73284,92585 || || 76372,90526 || PT || 7 352 || || 6 727 || || 40175,003 || || 34 064 || RO || 12 496 || || 13 131 || || 18 131 || || 16 990 || SI || 1 315 || || 1 308 || || 3485,097 || || 3 069 || SK || 1 078 || || 823 || || 2 749 || || 1 766 || FI || 13 439 || || 13 627 || || 36 845 || || 39 582 || SE || 7 596 || || 8 540 || || 23 248 || || 18 436 || UK || 179 843 || || 196 603 || || 678 531 || || 540 741 || || || || || || || || || IS || 5 088 || || 5 165 || || 15 567 || || 19 115 || NO || 843 731 || || 961 840 || || 2109992,1 || || 2 572 091 || || || || || || || || || || || || || || || || || Īpašas vērtības: || || || || || || || - neattiecina vai faktiskā nulle, vai standarta nulle || || || 0 mazāk nekā puse no izmantotās vienības || || || : neattiecina || || || || || || || 1. diagramma. ES akvakultūras produkcija pēc FAO lielākā zvejas apgabala, 2009. gads 2. diagramma. ES akvakultūras produkcija pēc sugu grupas, 2009. gads 2. tabula. ES ieguldījums uz zveju balstītā akvakultūrā || || 2008 || || 2009 || || Skaits ('000) || Tonnas (dzīvsvara) || || Skaits ('000) || Tonnas (dzīvsvara) || || || || || || EE || Saldūdens zivis || - || 0 || || - || 429 || || - || 0 || || - || 429 IE || Gliemenes || - || 17 378 || || - || 17 879 || || - || 17 378 || || - || 17 879 ES || Gliemenes || 343 || 10 807 || || 224 || 10 349 || Vēžveidīgie || 22 || - || || - || 5 || Saldūdens zivis || 3 845 || - || || 1 500 || 2 || Jūras zivis || 34 || - || || - || 2 845 || || 4 244 || 10 807 || || 1 724 || 13 201 FR || Gliemenes || - || 6 379 || || - || 9 612 || || - || 6 379 || || - || 9 612 IT || Gliemenes || - || 3 871 || || - || 4 641 || Saldūdens zivis || - || - || || - || 10 || Jūras zivis || - || 340 || || - || 28 || || - || 4 211 || || - || 4 679 CY || Jūras zivis || - || 645 || || - || - || || - || 645 || || - || - MT || Jūras zivis || - || c || || - || c || || - || c || || - || c NL || Gliemenes || - || 19 700 || || - || 51 900 || || - || 19 700 || || - || 51 900 UK || Gliemenes || - || 7 082 || || - || 2 010 || Saldūdens zivis || 7 || - || || - || - || Jūras zivis || 2 400 || - || || 65 || - || || 2 407 || 7 082 || || 65 || 2 010 || || || || || || || || || || || || Īpašas vērtības: || || || || || - neattiecina vai faktiskā nulle, vai standarta nulle || || || || 0 mazāk nekā puse no izmantotās vienības || || || || : neattiecina || || || || || c konfidenciāla informācija || || || || || Saldūdens zivis ir arī diadromās sugas, piemēram, forele. Jūras zivju sugās ietilpst arī lasis. 3. tabula. ES inkubatoru un zivju mazuļu audzētavu produkcija || || || || || || miljoni || 2008 || || 2009 || || Ikri || Mazuļi || || Ikri || Mazuļi || || || || || || || || || BG || 92 || 23 || || 44 || 16 || DK || : || : || || : || : || EE || 1 || 1 || || 7 || 2 || IE || 8 || 93 || || 3 || 90 || ES || 232 || 1 105 || || 205 || 782 || FR || - || 838 || || 1 022 || 1 390 || IT || 163 || 176 || || 157 || 133 || CY || - || 13 || || 0 || 13 || LV || - || 42 || || - || 38 || LT || 0 || 155 || || 0 || 932 || HU || 1 || 69 || || 0 || 46 || MT || - || - || || C || c || NL || - || 13 || || - || 9 || RO || - || 17 || || - || 0 || SK || 27 || 15 || || 31 || 7 || FI || 57 || 373 || || 71 || 294 || UK || 143 || 163 || || 86 || 85 || SW || - || 3 || || - || 3 || . 4. tabula. ES nozares struktūra 2008. gadā || Hektāri || || 000 kubikmetri || || km || Zivis || Vēž-veidīgie || Glieme-nes || Jūras augi || Kopā || || Zivis || Vēž-veidīgie || Glieme-nes || Jūras augi || Kopā || || Glieme-nes || || || || || || || || || || || || || BG || 2 666 || - || 655 || - || 3 321 || || 377 || - || - || - || 377 || || - DK || 77 || - || 412 || - || 489 || || 1 298 || - || - || - || 1 298 || || - EE || 7 306 || 6 || - || - || 7 312 || || 67 || - || - || - || 67 || || - IE || 2 085 || 2 || 11 472 || 5 || 13 563 || || - || - || - || - || - || || - ES || 8 168 || 1 047 || 1 158 || 19 || 10 392 || || 8 789 || 3 || 56 || 0 || 8 849 || || 23 098 FR || 1 072 || 178 || 15 521 || 22 || 16 793 || || 2 306 || - || - || - || 2 306 || || 1 684 IT || 155 081 || 12 328 || 13 224 || - || 180 633 || || 4 863 || - || - || - || 4 863 || || 2 659 CY || - || 2 || - || - || 2 || || 984 || - || - || - || 984 || || - LV || 4 350 || - || - || - || 4 350 || || 17 || - || - || - || 17 || || - LT || 9 200 || - || - || - || 9 200 || || 1 149 || - || - || - || 1 149 || || - HU || 24 243 || - || - || - || 24 243 || || 14 || - || - || - || 14 || || - MT || - || - || - || - || - || || 2 334 || - || - || - || 2 334 || || - NL || 0 || - || 7 945 || - || 7 945 || || - || - || - || - || - || || - SK || 1 886 || - || - || - || 1 886 || || 27 || - || - || - || 27 || || - FI || 6 864 || - || - || - || 6 864 || || 1 913 || 776 || - || - || 2 689 || || - UK || 3 804 || - || 1 567 || - || 5 372 || || 17 040 || - || - || - || 17 040 || || - SW || 12 || - || - || - || 12 || || 528 || - || - || - || 528 || || 1 332 || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Īpašas vērtības: || || || || || || || || || || || - neattiecina vai faktiskā nulle, vai standarta nulle || || || || || || || || 0 mazāk nekā puse no izmantotās vienības || || || || || || || || || : neattiecina || || || || || || || || || || || || [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 762/2008 par to, kā dalībvalstis iesniedz statistiku par akvakultūru, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 788/96 (OV L 218, 13.8.2008., 1.–13. lpp.) [2] Padomes 1996. gada 22. aprīļa Regula (EK) Nr. 788/96 par to, kā dalībvalstis iesniedz statistiku par akvakultūras produkciju (OV L 108, 1.5.1996., 1.–7. lpp.) [3] Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. decembra Lēmums Nr. 1578/2007/EK par Kopienas statistikas programmu 2008. līdz 2012. gadam (OV L 344, 28.12.2007., 15.–43. lpp.). [4] Padomes 2006. gada 24. oktobra Direktīva 2006/88/EK par akvakultūras dzīvniekiem un to produktiem izvirzītajām dzīvnieku veselības prasībām, kā arī par konkrētu ūdensdzīvnieku slimību profilaksi un kontroli (OV L 328, 24.11.2006.) un Komisijas 2008. gada 30. aprīļa Lēmums, ar ko īsteno Padomes Direktīvu 2006/88/EK saistībā ar internetā izvietojamu informācijas vietni, lai elektroniski būtu pieejama informācija par akvakultūras nozares uzņēmumiem un apstiprinātajiem pārstrādes uzņēmumiem (OV L 138, 28.5.2008., 12.–20. lpp.). [5] Padomes 2008. gada 25. februāra Regula (EK) Nr. 199/2008 par Kopienas sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā padoma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku (OV L 60, 5.3.2008, 1.–12. lpp.)