Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2022/C 410/11)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANAS PAZIŅOJUMS

“Segarcea”

PDO-RO-A1214-AM01

Paziņojuma datums: 2022. gada 1. augusts

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Jaunu vīnogu šķirņu kā galveno ražošanas šķirņu ieviešana

Specifikācijā ir izdarīti grozījumi, iekļaujot vīna vīnogu šķirnes “Fetească regală” un “Touriga nacional” attiecīgi baltvīna un sarkanvīna ražošanai.

Iekļaujot šķirni “Fetească regală”, kas ir sena rumāņu vīnogu šķirne un kas tiek plaši audzēta Rumānijā, tiek paplašināta ar ACVN “Segarcea” apzīmētā apgabala īpašo iezīmju attiecināmība uz kvalitatīviem vīniem, tādējādi papildinot cilmes vietas nosaukuma reputāciju, jo tiek diversificēts ietverto šķirņu kopums un izcelta augsti novērtēto nacionālo šķirņu aromātiskā komplicētība.

“Segarcea” apgabalā šai šķirnei ir lieliskas piemērošanās spējas, no tās vīnogām var izgatavot kvalitatīvu galaproduktu, jo vīnogas šeit uzkrāj aromātus un cukuru. Šī šķirne nodrošina potenciālu ražot izsmalcinātu vīnu ar spilgtu, dzidru un izteiktu salmu dzeltenu krāsu un zaļganiem akcentiem, vīnogulāju ziedu aromātu un labu skābuma līmeni, ko rada ielejas apstākļi, kuros šīs vīnogas tiek audzētas.

Šķirnei “Touriga nacional” ir labas piemērošanās spējas ACVN “Segarcea” apgabalā, tā saglabā šķirnes specifiskās īpašības, ko ietekmē arī augsnes struktūra, hidroloģiskie apstākļi un vietējais klimats. Šai šķirnei ir raksturīgas augļainas nianses, spilgti sarkana krāsa, augsts spirta saturs un bagātīgs ekstrakta daudzums, līdzsvarots cukuru daudzums, ko nodrošina tas, ka augsnes, kurās vīnogas tiek audzētas, ir bagātas ar kalcija karbonātu un dzelzs oksīdiem, turklāt vīndārzi atrodas lēzenās nogāzēs, kuras ir vērstas uz dienvidiem, kā rezultātā vīnogās uzkrājas cukuri un antocianīni un tām ir augsts minerālvielu saturs.

Šķirņu klāsta dažādošana, ieviešot minētās šķirnes, palīdzēs izvērst vīnu portfeli, jo varēs gatavot vīnus no valsts un starptautiskā mērogā atzītām šķirnēm un izmantot to piedāvāto aromātu buķeti.

Grozījumi attiecas uz specifikācijas IV un XI nodaļu un vienotā dokumenta 7. punktu.

2. Grozījumi attiecībā uz vīnogulāju ražīgumu (palielinājums)

Iegūtās vīnogu ražas un vīna iznākuma apjomi ir palielināti.

Izmaiņas ar ACVN “Segaracea” apzīmētā apgabala vīna ražošanas apjomos ir nepieciešamas, jo pēdējos gados ir attīstījusies ražošana, turklāt biotisku faktoru (klonu struktūra, potcelmi) un vīndarības faktoru (jaunas vīna gatavošanas metodes) ietekmē ir palielinājies pilngatavību sasniegušu vīnogu daudzums, kas tiek ievākts, un jaunās vīndārzu struktūras dēļ raža tiek novākta vēlāk.

Kopš 2004. gada, vēl pirms vīndārzu pārveides/pārstrukturēšanas programmu īstenošanas, tika veiktas izmaiņas vīndārzos, kuri nodrošināja noteikta līmeņa ražu ar salīdzinoši zemu stādījumu biezību. Izarto vīndārzu stādījumu biezība iepriekš bija no 2 800 līdz 3 200 stādiem uz hektāru, turpretī jaunizveidotajos stādījumos biezība pārsniedz 4 545 stādus uz hektāru, un stādījumu biezība jaunos vīndārzos ir ievērojami lielāka nekā iepriekš veidotos stādījumos, kā rezultātā arī ir būtiski pieaudzis vīnogu ražas apjoms.

Jaunieviestās šķirnes izmanto apgabala potenciālu, un vecāku šķirņu jaunie kloni labāk spēj izmantot augsnē esošās minerālvielas un barības vielas, kā arī apgabala enoklimatiskos apstākļus.

Enoklimatisko faktoru izraisītās pārmaiņas izriet no jauna vīndarības aprīkojuma un jaunu tehnisko risinājumu izmantošanas vīndarīšanas materiālu jomā. No jaunā aprīkojuma, kam ir bijusi būtiska nozīme vīna iznākuma apjomu palielināšanā, nesamazinot tā kvalitāti, ir jāizceļ pneimatiskās preses, kas ir ļāvušas vīna iznākumu palielināt par vairāk nekā 15 % (iztecējusī misa). Automatizētas tvertnes un fermentācijas kameras ar temperatūras kontroli arī ir ļāvušas būtiski palielināt vīna iznākumu, vienlaikus arī uzlabojot vīnu kvalitāti, it sevišķi tādēļ, ka šīs iekārtas uztur un noteiktos gadījumos pilnveido vīna aromātisko profilu.

Grozījumi attiecas uz specifikācijas V un VII nodaļu un vienotā dokumenta 7. punktu.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1. Nosaukums vai nosaukumi

Segarcea

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

4. Vīna vai vīnu apraksts

1. Baltvīni

ĪSS APRAKSTS

Vīni ir atspirdzinoši, salmu dzeltenā tonī ar zaļganiem lāsojumiem, tiem piemīt intensīvs svaigu akācijas ziedu aromāts. Nogatavināšana tvertnēs uz nogulsnēm, kā arī ilgs fermentācijas periods piešķir vīnam zāles, plūškoka, eksotisko augļu, persiku notis (gan aromātā, gan garšā).

Garšā dominē svaigums, spirgtums, citrusaugļu skābums, ziedu notis, augļainums, par vidējo lielāks citrusaugļu skābums un ilga pēcgarša, spēcīgs augļu, sviesta, siltas smalkmaizes, citrusu un svaigi grauzdētu lazdu riekstu garšas salikums.

Tipiskajiem aromātiskajiem vīniem (sausajiem/pussausajiem) piemīt rožu, saldu augļu mīkstuma, balto ziedu, tipisko muskata aromātu buķete, vēsa garša, skābums, dzīvīgums, un tie ir piesātināti.

Vispārējās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) 15,00 Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 11,00 Minimālais kopējais skābums 4,0 (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 18 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) 200

2. Sarkanvīni

ĪSS APRAKSTS

Tiem ir purpursarkana, tumši rubīnsarkana, rubīnsarkana krāsa ar purpura akcentiem intensīvā vai viegli granātsarkanā, vai ķieģeļu sarkanā tonī, pat tad, ja vīns ir nogatavināts īsu laiku. Vīndarības procesi ļauj iegūt bagātīgāku krāsu un vairāk tanīnu, izsmalcinātu koksnes un vaniļas smaržu un garšu, buķetē dominējot augļiem (ķiršiem, avenēm un zemenēm) un garšvielām. Garšā jūtams līdzsvars starp augļu un lakricas notīm, tai piemīt vieglas apdedzinātas koksnes nianses, labi integrēti, noapaļoti tanīni, piesātinājums; dominējošie ir ogu, ievārījuma, aromātisko garšaugu, koksnes un vaniļas (mucās glabātam vīnam) aromāti.

Vispārējās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) 15,00 Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 11,00 Minimālais kopējais skābums 4,0 (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 20 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) 150

3. Sārtvīni

ĪSS APRAKSTS

Vīniem, kas nogatavināti uz vīna nogulsnēm pēc rauga atkārtotas suspendēšanas (bâtonnage metode), piemīt svaigas augļu (jāņogu, skābo ķiršu un balto ķiršu) garšas iezīmes un vēsums. Tiem ir intensīvs sarkano ogu, ievārījuma un aveņu aromāts, vīni ir noapaļoti ar līdzsvaroti svaigu skābumu.

Krāsa ir spilgta laškrāsa, vīniem piemīt balto ķiršu, rožu ziedlapiņu, zaļās paprikas, medus, meža zemeņu aromāts, svaiga un intensīva augļu garša, spirgts skābums un spēcīga pēcgarša.

Vispārējās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) 15,00 Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 11,00 Minimālais kopējais skābums 4,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 18 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) 200

5. Vīndarības metodes

5.1. Īpašās vīndarības metodes

1. Vīndarības metodes Uz vīndarību attiecināmie ierobežojumi Ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Segarcea” apzīmētu vīnu ražošanā ir aizliegts veikt bagātināšanu. Vīnogu misas, daļēji fermentētas vīnogu misas vai fermentējamā vīna dabīgā spirta tilpumkoncentrāciju ir aizliegts palielināt.

2. Audzēšanas metodes Audzēšanas metodes — Minimālā pieļaujamā stādījumu biezība ir 3 000 stādu uz hektāru. — Jaunizveidotos stādījumos biezība ir vismaz 4 132 stādi uz hektāru. — Audzēšanas sistēma ir neaizsargāta vai daļēji aizsargāta; vīnkoku veidošanā ieteicams izmantot Gijo [Guyot] metodi ar vienpusējiem vai divpusējiem kordoniem, periodiski mainot dzinumus. — Tiek izmantota augststumbra vai jauktā apgriešanas sistēma, maksimālā augļu slodze ir 15 pumpuri uz kvadrātmetru.

5.2. Maksimālais ražas iznākums

1. “Fetească alba”, “Fetească regală”, “Riesling Italian”, “Riesling de Rhin”, “Sauvignon”, “Viognier”, “Pinot gris”, “Chardonnay” 14 000 kilogramu vīnogu no hektāra

2. “Tămâioasă românească”, “Tămâioasă roză” 14 000 kilogramu vīnogu no hektāra

3. “Pinot noir”, “Merlot”, “Syrah”, “Fetească neagră”, “Marcelan”, “Negru de Drăgășani”, “Touriga nacional”, “Cabernet Franc”, “Cabernet Sauvignon” 12 000 kilogramu vīnogu no hektāra

4. “Fetească alba”, “Fetească regală”, “Riesling Italian”, “Riesling de Rhin”, “Sauvignon”, “Viognier”, “Pinot gris”, “Chardonnay” 112 hektolitri no hektāra

5. “Tămâioasă românească”, “Tămâioasă roză” 112 hektolitri no hektāra

6. “Pinot noir”, “Merlot”, “Syrah”, “Fetească neagră”, “Marcelan”, “Negru de Drăgășani”, “Touriga nacional”, “Cabernet Franc”, “Cabernet Sauvignon” 96 hektolitri no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Dolžas [Dolj] žudecs:

— Segarcea pilsēta;

— Lipovu pašvaldības — teritorija: Lipovu un Lipovu de Sus ciemats;

— Cerat pašvaldības — teritorija: Cerat un Malaica ciemats.

7. Vīna vīnogu šķirne(-s)

“Cabernet Franc N”

“Cabernet Sauvignon N” – “Petit Vidure”, “Bourdeos tinto”

“Chardonnay B” – “Gentil blanc”, “Pinot blanc Chardonnay”

“Fetească albă B” – “Păsărească albă”, “Poama fetei”, “Mädchentraube”, “Leanyka”, “Leanka”

“Fetească neagră N” – “Schwarze Mädchentraube”, “Poama fetei neagră”, “Păsărească neagră”, “Coada rândunicii”

“Fetească regală B” – “Königliche Mädchentraube”, “Königsast”, “Kiralyleanka”, “Dănășană”, “Galbenă de Ardeal”

“Marcelan N”

“Merlot N” – “Bigney rouge”

“Negru de Drăgăşani N”

“Pinot Gris G” – “Affumé”, “Grau Burgunder”, “Grauburgunder”, “Grauer Mönch”, “Pinot cendré”, “Pinot Grigio”, “Ruländer”

“Pinot noir N” – “Blauer Spätburgunder”, “Burgund mic”, “Burgunder roter”, “Klăvner Morillon Noir”

“Riesling de Rhin B” – “Weisser Riesling”, “White Riesling”

“Riesling italian B” – “Olasz Riesling”, “Olaszriesling”, “Welschriesling”

“Sauvignon B” – “Sauvignon verde”

“Syrah N” – “Shiraz”, “Petit Syrah”

“Touriga Nacional R”

“Tămâioasă românească B” – “Rumanische Weihrauchtraube”, “Tamianka”

“Tămâioasă roză Rs” – “Muscat rouge de Frontignan”

“Viognier B” – “Petit Vionnier”, “Viogne”, “Galopine”, “Vugava bijela”

8. Saiknes apraksts

8.1. Saikne ar noteikto apgabalu

Segarčas [Segarcea] vīnkopības centrs ietilpst Oltenijas un Muntenijas kalnu [Dealurile Munteniei şi Olteniei] vīnkopības reģionā. Tas atrodas Rumānijas līdzenumā, 29 km uz dienvidiem no Krajovas [Craiova] pilsētas, pārsvarā 145 m augstumā virs jūras līmeņa. Segarča atrodas uz 44°10' ziemeļu paralēles un 23°72’ austrumu meridiāna.

Segarča atrodas Oltenijas līdzenuma centrālajā daļā starp Jiu upi (austrumos) un Desnăţui upi (rietumos), un šis apgabals ir daļa no Desnecujas līdzenuma [Câmpia Desnăţuiului]. Teritoriju starp šīm divām upēm dēvē par Segarčas līdzenumu [Câmpia Segarcei]. Kopā ar Beilešti līdzenumu [Câmpia Băileştiului] tas veido Desnecujas līdzenumu.

Segarčas līdzenumā nav vēja sadzītu zemju, taču tajā ietilpst Sălcuţa kalnu pakājes līdzenums un Donavas upes terases, no kurām piecas (kopā tās ir astoņas) turpinās uz austrumiem no Desnecujas upes.

Segarčas vīnkopības apgabala vīndārzi atrodas Sălcuţa kalnu pakājes līdzenuma dienvidu galā un nogāzē, kas pārsvarā vērsta uz dienvidiem un sasaista Donavas trešo terasi ar augstāk esošo Sălcuţa līdzenumu. Šis apgabals atrodas starp 100 m un 150 m hipsometriskajām līknēm. Apgabala augstākie punkti ir Dealul Viilor 151,7 m augstumā un Dealul Robului 150,3 metru augstumā. Segarčas vīnkopības centrā sastopamie augšņu veidi: tipiska karbonātiskās melnzemes augsnes, erodētas karbonātiskās melnzemes augsnes un erodētas augsnes (nogāzēs).

Zemes virskārtas nogulumu ģeoloģija un litoloģija liecina, ka Oltenijas līdzenums ir izveidojies vēlīnā pliocēna periodā, vadoties no pirmās sauszemes veidošanās, taču modelējošā ietekme, kam līdzenums bija pakļauts vēlāk, ir datējama ar kvartāra periodu.

Litoloģisko struktūru pārsvarā veido plaistocēna perioda lesa nogulumi un smilšmāla nogulumi, kā arī mālsmilts ar augstu oglekļa saturu. Šie aluviālie un diluviālie ieži veidojās kvartāra periodā starpledus laikmetā. Šie nogulumi veido dažus centimetrus biezu slāni 8–15 m dziļumā, pārsedzot senākus vēlīnā pliocēna perioda mālsmilts, smilšainos un smilšainā merģeļa nogulumus.

Šajā apgabalā ir zonas ar izteiktiem diluviālajiem procesiem. Diluviālie nogulumi ir saistīti ar noteiktu jau esošu pleistocēna perioda nogulumu kustību, ko izraisīja difūza ūdens plūsma lietus un kūstoša sniega veidā, kā arī gravitācijas spēks (zemes kritumi, nogruvumi). Uz atsevišķām virsmām diluviālie nogulumi pilnībā sedz ielejas bez lineāri gareniskas noteces, un šeit nogāzes ir viegli nostiprināmas un izmantojamas lauksaimniecībā.

Klimats ir mēreni kontinentāls ar nelielu Vidusjūras klimata ietekmi, ko veido bieži ieplūstošās rietumu un dienvidrietumu gaisa masas, kā arī dienvidu tropiskās un Austrumeiropas gaisa masas.

Daudzgadu vidējā gaisa temperatūra ir 11,6 °C. Vidējā gaisa temperatūra gada karstākajā mēnesī ir 24,1 °C, un tā svārstās starp 22,7 °C un 26,8 °C.

Gada kopējais nokrišņu daudzums ir 565 mm (piecu gadu vidējais rādītājs), un no šī daudzuma 281 mm nolīst augšanas periodā.

Vīnogulāju audzēšana un vīndarība pirmo reizi ir minētas rakstos 1557. gada dokumentā, kurā Mihaja Drosmīgā [Mihai Viteazul] tēvs Petrašku Labais [Pătraşcu cel Bun] piešķīra “Segarčas zemes savai meitai Marijai” kā pūru. Šajā laikā Segarčas vīnogulāji un vīni bija plaši pazīstami. Līdz ar 27 citiem vīnkopības centriem Rumānijā Segarčas vīnkopības centrs pirmo reizi tika atzīts par tiesīgu ražot vīnu ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu 1929. gada 25. maija Ministru padomes dekrētā.

8.2. Cēloniskā mijiedarbība

Pateicoties jaunajām šķirnēm un jaunajām audzēšanas un vīndarības tehnoloģijām, ACVN “Segarcea” šobrīd ir izcila reputācija.

Saules gaismas ilgums, apkārtējās vides temperatūra un atmosfēras nokrišņi ir vīnkopības reģionam būtiski klimatiskie faktori ar izšķirošu ietekmi uz vīnogulāju bioloģiskajiem, fizioloģiskajiem un bioķīmiskajiem procesiem, kas savukārt ietekmē Segarčas apgabalā izgatavoto vīnu kvalitāti un tipisko raksturu.

Vīnogulāji lielākoties tiek audzēti augsnēs ar augstu kalcija karbonāta un dzelzs oksīdu saturu, kas apgabalā ražotajiem sarkanvīniem piešķir spilgti sarkano krāsu un padara tos ļoti maigus, ar izteiktu raksturu. Šeit ražotie vīni ir piemēroti izturēšanai.

Vīnogulāju stādījumi pārsvarā ir vērsti uz dienvidiem, dienvidrietumiem vai dienvidaustrumiem, jo lielākā daļa no tiem atrodas samērā lēzenās nogāzēs un līdzenumos. Lielais saules gaismas daudzums, bagātīgais saules siltums un nelielais nokrišņu daudzums ir svarīgi vīna kvalitāti ietekmējoši faktori (tie piešķir vīnam intensīvu sarkano ogu aromātu, robustumu un svaigumu).

Augsnes īpašību un klimatisko apstākļu kombinācija ir labvēlīga tādu vīnu ražošanai, kam piemīt apgabalam raksturīgās iezīmes — intensīvas augļu notis un augsts izturēšanas potenciāls. Audzējot vīnogas no “Vitis vinifera” vīnogulājiem, kas potēti uz potcelmiem, kuri ir rūpīgi novietoti atbilstoši zemes “potenciālam”, ir iespējams ražot augstas kvalitātes vīnu.

Vīnogas baltvīnam tiek novāktas mehanizēti, tām tiek veikta miziņu macerācija 8–10 °C temperatūrā un lēna fermentēšana nerūsējošā tērauda tvertnēs ar kontrolētu 15–18 °C temperatūru; nogatavināšana uz nogulsnēm pārsvarā ilgst no trim līdz pieciem mēnešiem, bet atsevišķiem vīniem šis periods var būt no 21 līdz 30 dienām.

Vīnam izveidojas salmu dzeltena krāsa ar zaļganiem lāsojumiem, intensīvs svaigu baltās akācijas ziedu aromāts. Nogatavināšana tvertnēs uz nogulsnēm, kā arī ilgs fermentācijas periods piešķir vīnam zāles, plūškoka, eksotisko augļu, persiku notis (gan aromātā, gan garšā).

Garšā dominē svaigums, spirgtums, citrusaugļu skābums, līdzsvarotas ziedu un augļu notis, par vidējo lielāks citrusaugļu skābums un ilga pēcgarša ar spēcīgu augļu, sviesta, siltas maizes, balto augļu, citrusu, svaigi grauzdētu lazdu riekstu garšas salikumu.

Tipiskie aromātiskie vīni (kam vīnogas tiek novāktas ar rokām) galvenokārt ir sausi un pussausi, to kompleksā buķete ir diapazonā no rozēm līdz saldo augļu mīkstumam, no baltajiem ziediem līdz klasiskajam muskata aromātam. Tie ir dzīvīgi, un to specifiskā skābuma dēļ tiem ir pilnīga struktūra.

Sarkanvīna un sārtvīna pagatavošanai vīnogas tiek novāktas mehanizēti. Tiek izmantoti tradicionālie vīndarības procesi, lai no vīnogām izgūtu spilgtāku krāsu un vairāk tanīnu; vīni tiek nogatavināti vidēji 6–8 mēnešus ozolkoka mucās, lai saskarē ar koksni tie uzņemtu tās aromātu. Rezultātā gan smaržas, gan garšas ziņā izveidojas buķete, kurā dominē augļi (ķirši, avenes un zemenes) un garšvielas. Vīnu garšā valda līdzsvarotas augļu un lakricas notis ar vieglu apdedzinātas koksnes akcentu un labi integrētiem, noapaļotiem tanīniem; vīni ir piesātināti, tiem piemīt ogu, aromātisko garšaugu notis, mucās turētajiem vīniem — arī koksnes un vaniļas notis.

Vīnogu mehanizētā novākšana, macerācija un fermentēšana tvertnēs ar pārslāņošanu [remontage], fermentācijas temperatūras regulēšana un pārslāņošanas reižu skaits ļauj izgatavot vīnus ar augļainu garšu un mazāku tanīnu saturu. Vīni tiek nogatavināti galvenokārt nerūsējošā tērauda tvertnēs un daļēji arī ozolkoka mucās, un nogatavināšanas periods ilgst vidēji no sešiem līdz astoņiem mēnešiem. Aptuveni astoņas nedēļas garā macerācijas perioda un 8–18 mēnešus ilgās macerācijas ozolkoka mucās rezultātā rodas plašs aromātu spektrs, sākot no ievārījuma līdz svaigām ogām un vaniļai.

8.3. Informācija par produktu

Baltvīni ir salmu dzeltenā (zaļganā) krāsā ar intensīvu akācijas ziedu aromātu un ilgas fermentācijas radītām zāles un plūškoka notīm, kā arī eksotisko augļu un persiku akcentiem. Garša ir svaiga, tai piemīt citrusaugļu skābums, ziedu (akāciju), medus, nobriedušu augļu notis, par vidējo lielāks citrusaugļu skābums un ilga pēcgarša, spēcīgs augļu, sviesta, siltas maizes, citrusu un svaigi grauzdētu lazdu riekstu garšas salikums.

Tipiskajiem aromātiskajiem vīniem piemīta kompleksa buķete (rozes, saldo augļu mīkstums), kā arī klasiskie muskata aromāti, to specifiskais skābums tiem piešķir dzīvīgumu un pilnīgu struktūru.

Sarkanvīnu buķetē dominē sarkanie augļi (ķirši, avenes un zemenes), garšvielas, līdzsvarotas augļu un lakricas notis, integrēti un mēreni noapaļoti tanīni, piesātināta garša; mucās turētajiem vīniem piemīt ogu, aromātisko garšaugu, koksnes un vaniļas notis.

Pēc aptuveni astoņas nedēļas garā macerācijas perioda un 8–18 mēnešus ilgās macerācijas ozolkoka mucās rodas plašs aromātu spektrs, sākot no ievārījuma līdz svaigām ogām un vaniļai.

9. Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Tirdzniecības nosacījumi

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību aktos

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu

Nosacījuma apraksts

Atkarībā no ražotāju vēlmēm uz marķējuma norādītajam aizsargātajam cilmes vietas nosaukumam “Segarcea” var pievienot kādu no šādiem atsevišķu vīndārzu nosaukumiem: DEALU ROBULUI, PIETRICEAUA, GRĂDINA POPEŞTI, DEALU VIILOR, MALAICA, PLAIU VIILOR, LA CARIERĂ, LA TUFAN vai DEALU LIPOVULUI.

SAITE UZ PRODUKTA SPECIFIKĀCIJU

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_segarcea_modif_standard_cf_cerere_2020_no_track_changes_final.pdf

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.