KOMISIJAS DARBA DOKUMENTS par dalībvalstu 2011. gadā sniegto datu kvalitātes novērtējumu attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem /* COM/2012/0674 final */





KOMISIJAS DARBA DOKUMENTS par dalībvalstu 2011. gadā sniegto datu kvalitātes novērtējumu attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem 1. Ievads Saskaņā ar 4. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 184/2005 par Kopienas statistiku attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem (MB regula): “Pārsūtīto datu kvalitāti, balstoties uz kvalitātes ziņojumiem, novērtē Komisija, kam palīdz 11. panta 1. punktā minētā Maksājumu bilances komiteja. Šo Komisijas novērtējumu nosūta Eiropas Parlamentam informācijai.” Šajā darba dokumentā novērtē to datu kvalitāti, kurus dalībvalstis sniegušas 2011. gadā. Kā paredzēts MB regulā, tas ir sagatavots ar Maksājumu bilances komitejas palīdzību. Šis ir pirmais darba dokuments par šo tematu, kuru Eurostat ir sagatavojis Eiropas Parlamentam, un tas balstās uz maksājumu bilances rezultātu (MB) kvalitātes novērtējumu, ko no 2012. gada janvāra līdz jūnijam veica Eurostat. Pēc īsa apraksta, kas veltīts oficiālās statistikas kvalitātes novērtējuma principiem, un īsa pārskata par problēmām, ar kurām bija jāsaskaras, apkopojot MB datus globalizācijas apstākļos, šajā dokumentā analizēts, ciktāl MB dati atbilst kvalitātes principiem, kurus izmanto Eiropas Statistikas sistēmā (ESS). 2. Oficiālās statistikas kvalitātes novērtēšana Eurostat ik gadu veic MB kvalitātes novērtējumu saskaņā ar principiem, kas paredzēti Komisijas 2010. gada 20. decembra Regulā (ES) Nr. 1227/2010 (OV L 336, 21.12.2010.), ar ko groza Regulu Nr. 1055/2008. MB kvalitātes novērtējumā pārbauda atbilstību visiem kvalitātes kritērijiem, kas paredzēti Regulā par Eiropas statistiku (Regulas Nr. 223/2009 12. panta 1. punkts), proti, atbilstība, precizitāte, savlaicīgums, punktualitāte, pieejamība un skaidrība, salīdzināmība un saskaņotība. Eurostat ir pielicis lielas pūles, lai izstrādātu kvalitātes vadības metodes un instrumentus, ar ko nodrošināt augstas kvalitātes Eiropas statistikas sagatavošanu. Ziņojumi par kvalitāti ir pamats kvalitātes novērtējumiem, kas savukārt ir sākumpunkts kvalitātes uzlabošanai. “ESS kvalitātes ziņojumu rokasgrāmatā” (ESS Handbook for quality reports) sniegta sīka informācija par visām metodēm, ko var izmantot, lai novērtētu oficiālās statistikas kvalitāti[1], kas atšķiras atkarībā no statistiskā procesa. Statistikas mērķis ir sniegt aplēses par nezināmu vērtību; šīs aplēses neatbilst patiesajām vērtībām mainīguma un noviržu dēļ. Statistiku var ietekmēt daudzveidīgās izlases kļūdas un kļūdas, kas nav saistītas ar izlasi. Attiecībā uz statistiku, kuras vākšanā izmanto izlases veida apsekojumus, ir izstrādāta atzīta teorija par precizitātes pārbaudi, kurā nosaka, kādas ir aplēšu novirzes no paredzamās vērtības, ko izsaka kā variāciju, standarta kļūdu, variācijas koeficientu vai ticamības intervālu. Maksājumu bilances (tāpat kā nacionālo kontu) datus apkopo kā dažādus primārās statistikas agregātus, no kuriem daži balstās uz izlases veida apsekojumiem, daži atvasināti no administratīviem datiem, daži izriet no modeļiem. Ja ir runa par agregētu statistiku, piemēram, MB, nav iespējams tieši mērīt precizitāti. Saskaņā ar statistikas kvalitātes rokasgrāmatām abi galvenie instrumenti, ko var izmantot šāda veida statistikas kvalitātes novērtēšanai, ir korekciju analīze un kļūdu un izlaidumu pārbaude[2]; abi instrumenti ir iekļauti šajā kvalitātes ziņojumā. Arī SVF ir izstrādājis statistikas kvalitātes novērtēšanas standartus, kas ir daļa no tā saucamā datu kvalitātes novērtēšanas satvara (DKNS). Viens konkrēts DKNS ir veltīts MB[3]. Eurostat MB kvalitātes ziņojumi atspoguļo labākos standartus, kuri noteikti ESS un definēti DKNS. Lai ar šo ziņojumu palīdzību varētu labāk parādīt datu kvalitātes atšķirīgās iezīmes, to saturs laika gaitā tika izvērsts un to turpinās uzlabot nākotnē. Lai gan agregētās statistikas kvalitāte nav vienkārša visu primāro datu kvalitātes summa, MB datu kvalitāte noteikti ir atkarīga no visu izmantoto datu avotu kvalitātes. Kvalitātes ziņojumus regulāri sagatavo par starptautisko preču tirdzniecību[4], kas ir galvenais tekošā konta komponents; tomēr būtu ārkārtīgi dārgi un laikietilpīgi novērtēt katras MB datu sastāvdaļas kvalitāti. 3. Problēmas, ar kurām nācies saskarties, sagatavojot MB statistiku Maksājumu bilances statistiskas datu apkopošanas sistēmas sākotnēji tika izstrādātas kā ārvalstu valūtas kontroles sistēmu blakusprodukti – rezidentbankas vāca un nosūtīja MB sagatavotājiem (parasti tie ietilpst valstu centrālajās bankās) informāciju par katru atsevišķu darījumu ārvalstu valūtā. Daudzās valstīs ārpus Eiropas Savienības šis informācijas avots (t.s. starptautiskā darījumu ziņošanas sistēma (ITRS) jeb “ziņošana, pamatojoties uz norēķiniem”) ir svarīgākais MB statistikas sagatavošanas avots. Līdz ar valūtas maiņas ierobežojumu atcelšanu, pārrobežu finanšu darījumu pieaugošu skaitu un sarežģītības pakāpi un to maksājumu integrēto pārvaldību, kurus veic daudznacionālās sabiedrības, pakāpeniski pasliktinājās tās informācijas pilnīgums, kuru pārņēma no norēķinu sistēmas. Eiropas Savienībā uz norēķiniem balstītas ziņošanas lietderīgumu MB datu sagatavošanā vēl vairāk ierobežoja centieni liberalizēt ES finanšu darījumu tirgu[5]. Tā kā tradicionālie datu avoti, ko izmanto MB statistikas apkopošanā, izrādījās arvien nepilnīgāki, Eiropas MB statistiķi izstrādāja alternatīvus datu avotus, turklāt tie saskārās ar nepietiekamo resursu problēmu un arvien lielāku opozīciju lielākam respondentu statistikas informācijas sniegšanas slogam. Kopš 2000. gada MB sagatavotāji Eiropas Savienībā ieviesa jaunas datu vākšanas un apkopošanas sistēmas. Jaunās sistēmas, kas jau ir ieviestas vairākumā ES dalībvalstu, balstās uz atšķirīgu apsekojumu kombināciju, kurā dažkārt ietver ierobežotu informāciju, kas joprojām pieejama norēķinu sistēmās. Arvien vairāk tiek izmantota informācija, kas iegūta tieši no uzņēmumiem vai privātpersonām. Tas pats attiecas uz izlases un aplēses metodi. Atbilstību piemēram, nacionālo kontu un citiem statistikas datiem par tirdzniecību rūpīgāk uzrauga un ir izveidoti kopīgi instrumenti ES un euro zonas līmenī, lai panāktu lielāku datu apkopošanas procesa viendabīgumu. Piemērs tam ir centralizētā drošības datu bāze, kas ļauj apkopot portfeļieguldījumu datus, aplūkojot informāciju par katru atsevišķu vērtspapīru, savukārt cits piemērs ir ĀTI tīkls, kas ļauj apmainīties ar mikrodatiem saistībā ar ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem (ĀTI). 4. Atbilstība Atbilstība ir līmenis, kādā statistika atbilst lietotāju pašreizējām un iespējamām vajadzībām. Finanšu krīzes rezultātā lietotāji arvien lielāku uzmanību veltīja MB datiem (un starptautisko ieguldījumu bilancei (SIB)). MB un SIB statistika ir pamatinstrumenti ārējas nelīdzsvarotības analīzē, un tos izmanto arī kā primāros datus trijos no desmit rādītājiem, kuri ietilpst “ES makroekonomiskās nelīdzsvarotības procedūras (MNP) rezultātu apkopojumā”[6]. MB kvalitātes novērtējumā atbilstību mēra kā to datu pieejamību galalietotājiem, kuri ir paredzēti MB regulā, pieņemot, ka lietotāju vajadzības ir atbilstoši atspoguļotas regulā. Lietotāju vajadzības laika gaitā mainās, tāpēc Komisija ir izdarījusi grozījumus MB datu prasībās saskaņā ar jaunajiem starptautiskajiem standartiem. Grozīto MB regulu 2012. gada 27. jūnijā publicēja Oficiālajā Vēstnesī, un to piemēros no 2014. gada 1. janvāra[7]. Tomēr, ņemot vērā nesenos satricinājumus finanšu tirgos, lietotāji pauž vajadzību pēc detalizētākiem MB un SIB datiem, kas pārsniedz tās prasības, kuras ir iekļautas grozītajā MB regulā. Tiem nepieciešams sīkāks finanšu plūsmu ģeogrāfiskais dalījums un ideālā gadījumā divpusēji dati saistībā ar daudzām ieguldījumu plūsmām. Lietotāji, kuri ir atbildīgi par tirdzniecības sarunām ar trešām valstīm, uzsvēra savas vajadzības pēc informācijas par pakalpojumiem “sniegšanas veida dalījumā”[8]. Eurostat pētīs iespēju savākt arī šādu informāciju no MB sagatavotājiem, pamatojoties uz brīvprātības principu. 4.1. Datu pieejamība Datu pilnīguma kritērijs attiecas uz to datu pieejamību, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 184/2005, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 707/2009. To mēra kā sniegto vērtību skaita attiecību pret pieprasīto vērtību kopējo skaitu. 1. tabulā šis rādītājs apkopots dalībvalsts un datu kopas dalījumā. Kas attiecas uz euro rādītājiem, visas dalībvalstis pārskata ceturkšņos (2010. gada 3. ceturksnis līdz 2011. gada 2. ceturksnim) pilnībā ievēroja MB regulas prasības. Attiecībā uz ceturkšņa maksājumu bilanci datu pieejamība bija stabila visos pēdējos ceturkšņos un vidējais rādītājs uzlabojās līdz 95 % pārskata ceturkšņos (2010. gada 3. ceturksnis līdz 2011. gada 2. ceturksnim), apstiprinot iepriekšējos četros ceturkšņos konstatēto tendenci. Datu pieejamība par starptautisko pakalpojumu tirdzniecību salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ir nedaudz samazinājusies līdz 97 % no visām pieprasītajām datu šūnām (posteņu līmenī) attiecībā uz ES 27 valstīm. Gan ĀTI plūsmas, gan ĀTI uzkrātie lielumi pārskata periodā 2010. gadā (t + 9) vidēji pieauga salīdzinājumā ar iepriekšējā gada līmeni un sasniedza 100 %. Datu vispārējā pieejamība par ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem darbību un ģeogrāfiskajā dalījumā par 2009. pārskata gadu (t + 21) ir uzlabojusies, t.i., līdz 92 % attiecībā uz ārvalstu tiešo ieguldījumu plūsmām un bija stabila 95 % apmērā attiecībā uz ārvalstu tiešo ieguldījumu uzkrātajiem lielumiem. Dažām valstīm bija problēmas, ievērojot ĀTI informācijas sniegšanas prasības t + 21 mēnešu dēļ – Beļģija nenosūtīja darbību dalījumu attiecībā uz ĀTI ienākumiem, jo apkopošanas procesa pamatā bija globālas aplēses instrumenta/valsts dalījumā; Ungārijai bija problēmas, sagatavojot gesmes datni, un Polija iesniedza datus NACE 2. red. vajadzībām astoņus mēnešus pēc termiņa beigām, proti, pārāk vēlu, lai tos varētu izmantot, sagatavojot ES un euro zonas agregātus. Kopumā datu pieejamība ir ļoti laba visās MB jomās. Atsevišķi dati nav ziņoti saistībā ar ļoti detalizētiem posteņiem un ģeogrāfisko vai darbību sadalījumu. 1. tabula. Datu pilnīgums || Euro rādītāji (t + 2) || Ceturkšņa maksājumu bilance (t + 3) || Starptautiskā pakalpojumu tirdzniecība (t + 9) || Ārvalstu tiešo ieguldījumu plūsmas (t + 9) || Ārvalstu tiešo ieguldījumu uzkrātie lielumi (t + 9) || Ārvalstu tiešo ieguldījumu plūsmas (t + 21) || Ārvalstu tiešo ieguldījumu uzkrātie lielumi (t + 21) Beļģija || 100 % || 100 % || 97% || 100 % || 100 % || 40 % || 100 % Bulgārija || 100 % || 81 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Čehija || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Dānija || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 99 % || 99 % Vācija || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Igaunija || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Īrija || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Grieķija || 100 % || 100 % || 73 % || 100 % || 100 % || 70 % || 87 % Spānija || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 98 % || 99 % Francija || 100 % || 81 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Itālija || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Kipra || 100 % || 92 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Latvija || 100 % || 87 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Lietuva || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Luksemburga || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Ungārija Luxembourg || 100 % || 97 % || 98 % || 100 % || 100 % || 75 % || 96 % Malta || 100 % || 100 % || 98% || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Nīderlande || 100 % || 100 % || 92 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Austrija || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 99 % || 99 % Polija || 100 % || 74 % || 100 % || 100 % || 100 % || 0 % || 6 % Portugāle || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Rumānija || 100 % || 85 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Slovēnija || 100 % || 100 % || 97% || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Slovākija || 100 % || 93 % || 91 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Somija || 100 % || 100 % || 95 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Zviedrija || 100 % || 94 % || 98 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Apvienotā Karaliste || 100 % || 100 % || 91 % || 100 % || 96 % || 91 % || 91 % ES vidēji || 100 % || 95 % || 97 % || 100 % || 100 % || 92 % || 95 % 5. Piekļuves iespējas un skaidrība MB dati par 27 ES dalībvalstīm bez maksas ir pieejami Eurostat tīmekļa vietnē (Eurobase): http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database Tie ir strukturēti, kā norādīts 1. attēlā. 1. attēls. MB dati, kas tiešsaistē pieejami visiem lietotājiem Tiešsaistē pieejamo MB datu apjoms un detalizācijas pakāpe laika gaitā ir pastāvīgi palielinājusies, un katrai tabulai ir pievienoti attiecīgie metadati. 2010. gada februārī sāka regulāri izplatīt datus par darbinieku naudas pārvedumiem. 2011. gada janvārī izveidoja tabulu “Galvenie maksājumu bilances un starptautisko ieguldījumu bilances posteņi kā daļa no IKP”, savukārt 2011. gada oktobrī pievienoja tabulu “Eksporta tirgus daļas” un sāka izplatīt SIB ceturkšņa datus. Palielinoties interesei par valstu MB un SIB datiem, tika izplatītas garākas laikrindas, detalizētāki ģeogrāfiskie sadalījumi un pilnīgākas tabulas. 6. Precizitāte Precizitāte ir novērtējumu pietuvinājums nezināmajām faktiskajām vērtībām. Lai gan primārajā statistikā var izmērīt precizitāti ar statistikas rādītājiem, piemēram, vidējo kļūdu rādītāju un novirzi, līdzīgus rādītājus nevar izstrādāt makroekonomikas statistikai, kuru iegūst vairākās dažādās datu vākšanas un apkopošanas procedūrās. MB kvalitātes ziņojumā tiek mērīta precizitāte, aplūkojot korekciju skaitu. Pieņem, ka katra pārskatīšana tuvina datu kopu patiesajai vērtībai. Korekcijas nenozīmē, ka ir pieļautas “kļūdas” vai datu kvalitāte laika gaitā ir pasliktinājusies. Tieši pretēji – korekcijas veic tad, kad kļūst pieejami jauni datu avoti un labāka informācija. Korekciju politika, kas pienācīgi izstrādāta un publiskota, ir attiecīgās statistikas sistēmas pamatīguma apliecinājums. Tomēr korekciju apjoms ir konkrētās datu kopas pirmās publikācijas kvalitātes mēraukla salīdzinājumā ar pēdējiem pieejamajiem datiem. Konstatēta saikne starp savlaicīgumu un korekcijām – jo agrāk pirmo reizi publicē datu kopu, jo sagaidāms vairāk korekciju, kad tiks izplatītas vēlākas tās pašas dotu kopas publikācijas. 6.1. Stabilitāte 2. un 3. tabulā apkopotas vidējās svērtās vērtības, kas attiecas uz ceturkšņa maksājumu bilances korekcijām pēdējos 14 ceturkšņos (2008. gada 1. ceturksnis līdz 2011. gada 2. ceturksnim) katrai ES dalībvalstij un kas izteiktas kā sākotnējās vērtības procentuāla daļa. 1. diagrammā parādītas atšķirības starp sākuma un beigu aplēsēm attiecībā uz ES 27 valstu kopējo tekošo kontu. Pirmās aplēses ir pieejamas trīs mēnešus pēc pārskata perioda beigām (Q+90 dienas). Beigu aplēses parasti ir pieejamas pēc trim ar pusi gadiem, taču korekcijas ir iespējamas arī pēc ilgākiem periodiem. Lielākās korekcijas veiktas 2007. gadā, un vidēji tās bija lielākas debetam nekā kredītam. Bieži vien valstu datu korekcijas kompensējas starp valstīm. Tādējādi ES 27 valstu agregātu aplēses laika gaitā ir diezgan stabilas. No debeta un kredīta korekcijām atšķirīgos virzienos var izrietēt būtiska bilances korekcija, pat ja korekciju absolūtās vērtības ir nelielas. Korekciju vidējās svērtās vērtības būtu jāinterpretē piesardzīgi, jo tās var būt neparasti lielas, ja sākotnējās aplēses ir bijušas zemas. Jo īpaši mazu ekonomiku rādītāji šajā ziņā ir ļoti jutīgi – dažos gadījumos tie uzrāda galējas vērtības, neraugoties uz to, ka gan pirmo aplēšu, gan turpmāko korekciju absolūtie daudzumi ir ļoti mazi. Aplūkojot vispārīgāk, piesardzīga interpretācija ir attaisnota arī gadījumos (piemēram, atvasinātie finanšu instrumenti), kuros mēra neto plūsmu (debets mīnus kredīts) korekcijas. Tekošajā kontā tika reģistrētas nenozīmīgas korekcijas gan preču konta kredīta, gan debeta pusē, savukārt pakalpojumu kontā korekciju vērtības kopumā bija lielākas nekā preču kontā. Korekcijas galvenokārt ietekmē ienākuma kontu, un bieži vien attiecībā uz ienākumiem no tiešajiem ieguldījumiem tiek reģistrētas ļoti augstas vērtības, jo sagatavotājiem ir grūti aplēst peļņu, pirmo reizi sniedzot datus. Aplūkotajos 14 ceturkšņos vidējās svērtās korekcijas kopumā bija lielākas finanšu konta posteņiem nekā tekošā konta posteņiem, atspoguļojot atšķirības pārrobežu finanšu darījumu apjomā un svārstīgumā. ES līmenī apjomīgākās korekcijas bija tiešajos ieguldījumos ārvalstīs un portfeļieguldījumu aktīvos. 2. tabula. Vidējās svērtās korekciju vērtības tekošā konta galvenajiem posteņiem (2008. gada 1. ceturksnis līdz 2011. gada 2. ceturksnim) DV || Preces || Pakalpojumi || Pārvadājumi || Braucieni || Citi pakalpojumi || Darbin. atalg. || Ienākumi no TI || Ienākumi no PI || Kārtējie pārvedumi C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D BE || 3,45 || 2,77 || 1,75 || 12,21 || -0,04 || 0,75 || -1,52 || 0,92 || 3,08 || -4,74 || 7,63 || 19,26 || -16,05 || 61,67 || -14,11 || -32,95 || 59,44 || 15,57 BG || -0,74 || 0,51 || 3,79 || 3,14 || -13,18 || -8,44 || 15,87 || 16,51 || 6,24 || 10,77 || -2,13 || 65,26 || 44,00 || 8,35 || 6,81 || 14,10 || 22,36 || -3,70 CZ || 2,05 || -2,79 || 1,09 || 18,66 || -6,59 || 3,60 || 0,22 || 8,14 || 15,47 || 5,81 || 2,64 || -2,93 || -63,06 || 1,68 || -11,49 || 1,28 || -1,75 || 2,34 DK || 1,01 || -2,06 || 1,95 || 0,22 || 0,16 || 2,51 || -4,67 || -0,76 || 9,30 || -3,75 || 24,63 || -3,13 || 3,62 || -52,04 || 1,61 || 1,63 || 11,12 || 0,27 DE || 1,92 || 3,41 || 3,45 || 2,11 || 6,22 || 5,67 || 0,39 || -3,22 || 2,69 || 3,19 || 7,27 || 2,67 || -3,45 || -44,07 || 2,97 || 6,08 || -6,28 || -0,72 EE || -0,41 || 0,53 || 1,39 || -3,94 || 0,92 || -7,73 || -8,93 || -2,88 || 7,08 || 0,27 || -4,30 || -0,05 || 4,58 || 991,78 || -1,08 || -0,22 || -6,53 || 0,40 IE || -0,48 || 1,03 || -5,08 || -2,92 || 0,13 || 1,08 || 0,76 || -1,27 || -5,36 || -3,10 || 0,00 || -0,11 || 11,99 || -10,34 || -8,42 || 0,49 || -8,78 || -5,99 EL || -1,27 || -0,70 || -0,21 || -0,70 || -0,17 || -0,62 || 0,00 || 0,00 || -1,33 || -1,68 || -1,40 || -0,65 || 15,61 || -18,94 || -2,71 || -1,39 || -0,49 || 0,47 ES || 0,80 || -0,62 || -0,35 || -2,78 || 1,17 || -5,69 || -0,53 || 0,65 || -0,63 || -2,35 || 1,77 || 0,19 || -6,85 || -16,30 || -0,27 || 0,91 || 3,37 || 4,16 FR || 0,14 || -0,70 || -0,50 || -2,57 || -1,06 || -0,24 || 3,98 || -1,57 || -1,91 || -4,87 || 4,42 || 7,29 || 17,48 || 2,72 || 4,16 || 0,83 || 6,57 || 4,59 IT || -0,26 || 0,74 || 14,73 || 11,26 || 3,16 || 0,24 || 1,12 || 0,39 || 38,14 || 26,11 || 353,33 || 145,17 || 200,05 || 40,58 || 43,04 || -6,73 || 56,81 || 12,50 CY || -29,69 || -10,88 || 7,10 || 1,78 || 6,48 || -0,19 || -1,06 || -2,83 || 9,91 || 8,22 || -4,02 || -0,29 || 434,16 || 221,13 || 12,80 || -1,11 || -8,81 || 0,26 LV || -0,20 || 0,09 || -0,08 || -0,14 || -0,37 || 2,47 || 0,00 || 0,00 || -0,04 || -0,82 || -2,60 || 0,00 || 10,77 || -6,22 || 0,02 || -0,18 || 0,13 || -0,11 LT || -0,16 || 0,54 || -0,44 || 4,68 || 1,29 || 1,36 || -3,25 || 16,04 || -2,98 || -1,02 || 17,57 || 32,36 || 321,03 || -412,40 || -5,46 || -5,23 || -11,99 || 15,71 LU || 7,07 || -0,91 || -3,98 || 4,94 || 0,08 || 0,45 || -0,21 || 0,86 || -4,25 || -3,41 || 10,28 || 48,85 || 10,17 || 13,79 || -5,81 || -31,27 || -1,69 || 0,74 HU || -6,33 || -0,32 || 2,44 || -0,16 || -2,19 || 2,38 || 0,00 || -19,27 || 4,59 || 3,63 || 1610,53 || -11,62 || 77,79 || 50,73 || -1,82 || 1,07 || -8,65 || -18,07 MT || 1,27 || -3,52 || 11,10 || 42,00 || 2,94 || -2,84 || 6,97 || -18,36 || 14,51 || 66,92 || -4,99 || -0,44 || -183,68 || -9,14 || -0,17 || -0,31 || 66,34 || 66,55 NL || -1,92 || 0,28 || -1,67 || 3,80 || 0,57 || 1,04 || -3,20 || -0,68 || -2,25 || 2,62 || -1,15 || 97,62 || 4,84 || 23,89 || -3,23 || -2,76 || 2,19 || 7,33 AT || 0,68 || -0,82 || 1,42 || 0,47 || 3,28 || 1,07 || -1,64 || 0,85 || 1,94 || -0,17 || -0,73 || -10,89 || 12,63 || -5,82 || 0,76 || -0,41 || -11,55 || -2,74 PL || -0,81 || -1,02 || -0,95 || -1,41 || 0,47 || 1,95 || -2,77 || -3,40 || -0,22 || -2,08 || -21,69 || 293,84 || 308,05 || -22,84 || -0,07 || -0,71 || -63,93 || -21,09 PT || -0,38 || -0,01 || 1,43 || 0,25 || 3,45 || -0,25 || -0,10 || -0,09 || 1,80 || 0,85 || -0,70 || 3,96 || 4,98 || -1,35 || 0,95 || -6,33 || -9,36 || -11,57 RO || 0,04 || 0,36 || 1,38 || 1,14 || -7,51 || 0,45 || 2,39 || 0,81 || 5,34 || 3,79 || 6,83 || 27,92 || -630,52 || -327,00 || 24,01 || 0,46 || -1,35 || 8,46 SI || 4,14 || 9,10 || -8,40 || 19,94 || 6,88 || 4,11 || 0,78 || -3,55 || 6,27 || 3,75 || 95,52 || 15,68 || -92,87 || -27,29 || 0,57 || 4,95 || -3,51 || 14,28 SK || -1,90 || 0,19 || 0,81 || 1,10 || 1,10 || 1,10 || 1,09 || 1,09 || -0,36 || 0,04 || 50,17 || -15,71 || 803,66 || -26,93 || 0,95 || 1,12 || 0,74 || -0,45 FI || 1,23 || -0,06 || 16,51 || 24,49 || 9,39 || 10,17 || 1,04 || 2,21 || 19,37 || 36,31 || 4,12 || 5,51 || 24,05 || 545,66 || -0,47 || 3,56 || 27,34 || 18,66 SE || 1,74 || 1,18 || 1,51 || 1,59 || -0,48 || 2,68 || -9,07 || -3,00 || 5,28 || 3,55 || -3,03 || -1,77 || 17,97 || -15,40 || -3,49 || -9,77 || -11,97 || -3,50 UK || 0,28 || 0,21 || 0,69 || -2,72 || 3,91 || -1,98 || 0,70 || -5,54 || 0,30 || -2,08 || 1,15 || -3,84 || -28,77 || -13,93 || 9,80 || -0,76 || 2,04 || -0,17 ES || 0,62 || 0,81 || 1,39 || 1,56 || 1,43 || 0,86 || -0,18 || -2,73 || 1,95 || 1,73 || 13,51 || 30,55 || 3,06 || -2,17 || 1,13 || -4,11 || 8,68 || 4,01 3. tabula. Vidējās svērtās korekciju vērtības finanšu konta galvenajiem posteņiem (2008. gada 1. ceturksnis līdz 2011. gada 2. ceturksnim) Ceturkšņa MB finanšu konta vidējās svērtās vērtības (%) MS || TI ārzemēs || TI iekšzemē || Ienākumi no IP || IP pasīvi || PI aktīvi || PI pasīvi || Atvas. fin. instr. BE || -31,03 || 27,54 || -124,24 || -44,69 || 41,73 || 10,10 || -186,75 BG || 16,91 || 67,33 || 67,11 || 17,69 || 115,41 || -39,60 || 5,54 CZ || -111,98 || -397,93 || 0,02 || 3,46 || -8,11 || -2197,80 || -0,71 DK || -46,19 || 53,49 || 21,69 || 0,02 || 2,00 || 0,24 || 20,77 DE || -26,56 || 52,11 || -4,10 || 12,30 || 54,50 || -1,58 || 6,07 EE || 32,41 || 53,09 || 9,56 || -0,67 || -13,79 || -31,16 || 1,49 IE || 71,28 || -377,19 || -7,77 || 82,50 || -39,87 || -2,57 || 54,00 EL || 9,72 || -54,83 || -4,25 || -0,59 || -450,81 || 0,28 || -0,01 ES || 7,41 || -36,64 || 11,17 || -5,00 || -0,98 || 0,56 || -56,68 FR || -43,78 || -30,99 || -16,32 || -4,36 || -26,45 || -28,23 || -100,27 IT || 234,78 || -63,77 || -185,28 || 162,04 || -1369,01 || 261,87 || 666,93 CY || 629,42 || 404,98 || -15,00 || -847,87 || -80,27 || 32,28 || -4,36 LV || -23,64 || -38,18 || -204,30 || 33,65 || -9,10 || -37,02 || -1,38 LT || 8,02 || 162,63 || -44,70 || -41,77 || -3,44 || 4,30 || -22,28 LU || -114,94 || -139,05 || -15,67 || -18,30 || 32,03 || -12,60 || 1597,77 HU || -23,16 || 204,44 || 46,60 || 5,65 || -18,19 || 8,46 || 5,26 MT || 197,44 || -28,12 || -4,99 || -71,68 || 0,08 || 2,29 || -0,11 NL || -68,42 || 95,70 || -4,15 || -38,61 || -25,58 || -16,72 || -28,15 AT || 93,64 || -1,37 || 2,87 || 3,71 || -8,75 || 4,00 || 9,95 PL || 91,07 || -52,24 || -66,65 || -15,51 || -1,70 || -15,18 || 0,67 PT || -345,76 || -25,69 || -38,70 || 46,58 || -54,88 || -258,31 || 9,98 RO || 2549,20 || -140,35 || -89,82 || -17,72 || -105,36 || 9,16 || 42,86 SI || -28,47 || 8,74 || -0,55 || 1,10 || -1033,25 || 66,04 || -588,34 SK || -49,32 || -18,22 || -3,54 || 1,42 || -1,85 || -11,61 || -100,32 FI || 165,75 || -71,90 || -1,98 || -15395,81 || 0,35 || -1,02 || 17,56 SE || 82,68 || -44,64 || 10,48 || -64,85 || -146,32 || -16,56 || -44,98 UK || -12,63 || -17,94 || 145,57 || -3,44 || 5,21 || 33,31 || -5,97 ES || 31,53 || -11,16 || 68,69 || 12,88 || 29,94 || 6,49 || 16,16 1. diagramma. Atšķirības starp sākuma un beigu aplēsēm par ES 27 valstu tekošo kontu (2005. gada 1. ceturksnis līdz 2011. gada 2. ceturksnim), milj. EUR 7. Savlaicīgums un punktualitāte Punktualitāti mēra attiecībā uz to datu nosūtīšanas termiņu ievērošanu, kas noteikti MB regulā. 4. tabulā[9] analizēta maksājumu bilances datu nosūtīšanas punktualitāte. Tā liecina, ka vairākums dalībvalstu — ar nelieliem izņēmumiem — spēj ievērot termiņus visām datu kopām. Savlaicīgumu mēra kā laika starpību starp pārskata periodu, uz kuru attiecas datu kopas, un laika brīdi, kad datus dara pieejamus galalietotājiem. Patlaban MB datus nosūta Eurostat 90 dienas pēc pārskata perioda beigām. Grozītajā MB regulā ir ņemtas vērā lietotāju prasības pēc savlaicīgākas statistikas, samazinot informācijas sniegšanas termiņu no pašreizējām 90 dienām līdz 85/82/80 dienām no attiecīgi 2014./2017./2019. gada. 4. tabula. Datu nosūtīšanas punktualitāte* || Euro rādītāji || Ceturkšņa maksājumu bilance || Starptautiskā pakalpojumu tirdzniecība || Ārvalstu tiešie ieguldījumi — plūsmas || Ārvalstu tiešie ieguldījumi — uzkrātie lielumi Termiņš: || pārskata periods + 2 mēneši || pārskata periods + 3 mēneši || pārskata periods + 9 mēneši || pārskata periods + 9 mēneši (vai 21 mēnesis)[10] || pārskata periods + 9 mēneši (vai 21 mēnesis) Austrija || laba || laba || laba || laba || laba Beļģija || laba || laba || laba || laba || slikta Bulgārija || laba || laba || laba || laba || laba Kipra || laba || laba || laba || laba || laba Čehija || laba || laba || laba || laba || laba Dānija || laba || laba || laba || laba || laba Igaunija || laba || laba || laba || laba || laba Somija || laba || laba || laba || laba || laba Francija || laba || laba || laba || laba || laba Vācija || laba || laba || laba || laba || laba Grieķija || laba || laba || laba || laba || laba Ungārija || laba || laba || laba || laba || laba Īrija || laba || laba || laba || laba || laba Itālija || laba || laba || laba || laba || laba Latvija || laba || laba || laba || laba || laba Lietuva || laba || laba || laba || laba || laba Luksemburga || laba || laba || laba || laba || laba Malta || laba || laba || apmierinoša || laba || laba Nīderlande || laba || laba || laba || laba || laba Polija || laba || laba || laba || laba || laba Portugāle || laba || laba || laba || laba || laba Rumānija || laba || laba || laba || laba || laba Slovākija || laba || laba || laba || laba || laba Slovēnija || laba || laba || laba || laba || laba Spānija || laba || laba || laba || laba || laba Zviedrija || laba || laba || laba || laba || laba Apvienotā Karaliste || laba || apmierinoša || slikta || laba || laba *Punktualitāte: laba ≤ 0 dienas, apmierinoša: ≤ 5 dienas, slikta: > 5 dienas. 8. Salīdzināmība Salīdzināmība ir atšķirības, kuras var novērot, kad tiek salīdzināta statistika konkrētā jomā starp ģeogrāfiskajiem apgabaliem vai laika griezumā. MB kvalitātes ziņojumā tiek mērīta telpiskā salīdzināmība, aplūkojot asimetrijas. Eurostat regulāri sagatavo tabulas, iekļaujot svarīgākās noturīgās asimetrijas katrai valstij un posteņus, un rosina valstis risināt attiecīgās problēmas abpusējā saziņā un apmainoties ar detalizētāku informāciju. Turklāt tika izveidots ārvalstu tiešo ieguldījumu tīkls, lai varētu apmainīties ar abpusējiem datiem par ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem. Paredzams, ka laika gaitā asimetrijas saistībā ar ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem mazināsies. 2. diagrammā salīdzinātas ES 27 valstu un pasaules asimetrijas. ES 27 asimetrijas nav uzskatāmas par nenozīmīgām (tās veido gandrīz 1 % no ES IKP), tomēr tās ir stabilas no 2004. gada. Dažādajām Eurostat sāktajām iniciatīvām, lai novērstu asimetrijas ES 27 valstu maksājumu bilancēs, ir labi rezultāti. 2. diagramma. ES 27 valstu un pasaules asimetrijas, tekošais konts kopā, 1999.–2010. gads, milj. EUR 9. Saskaņotība Saskaņotība galvenokārt attiecas uz tādas statistikas konsekvenci, kas sagatavota atšķirīgiem mērķiem. MB kvalitātes ziņojumā mēra šo komponentu, aplūkojot iekšējo konsekvenci (atbilstību integritātes noteikumiem, saskaņotību ar ceturkšņa un gada datiem un kļūdu un izlaidumu daudzumu) un ārējo konsekvenci (saskaņotību starp MB datiem un līdzīgu statistiku no atšķirīgiem statistikas satvariem). Regulāri tiek uzraudzīta MB preču datu un ārējās tirdzniecības statistikas ārējā konsekvence (sagatavo Intrastat un Extrastat). 9.1. Iekšējā konsekvence Iekšējo konsekvenci mēra, aplūkojot neto kļūdas un izlaidumus. Neto kļūdas un izlaidumi veido atlikuma posteni, ar ko sabalansē kontus. Dažkārt sagatavošanas kļūdas atsver cita citu. Līdz ar to šā atlikuma posteņa lielums ne vienmēr norāda uz pārskata vispārējo precizitāti. Neto kļūdas un izlaidumus cieši uzrauga valstu MB sagatavotāji — augstas vērtības vai pastāvīgs pieaugums liecina par sagatavošanas sistēmu problēmām, kuras jāidentificē un jārisina. 5. tabulā iekļauta vidējā relatīvā kļūda, ko dalībvalstis reģistrējušas 2008.–2010. gadam. Tā ir vienāda ar neto kļūdu un izlaidumu absolūto vērtību vidējo rādītāju attiecīgajā periodā (aprēķināta kā vidējā vērtība no tirdzniecības bilances kredīta un debeta), kas reģistrēts dalībvalstu ceturkšņa maksājumu bilancē. 2008.–2010. gadam trīs dalībvalstis (Itālija, Somija un Zviedrija) ir reģistrējušas vērtību, kas ir lielāka par 10 % šā rādītāja, un piecas dalībvalstis (Bulgārija, Dānija, Īrija, Francija un Polija) ir uzrādījušas vērtību, kas ir lielāka par 5 %. Saskaņā ar iepriekšējā gada kvalitātes ziņojumu Itālijā kļūdu un izlaidumu īpatsvars no 3,8 % 2006.–2008. gadā strauji palielinājās līdz 12 % 2008.–2010. gadā, jo notika pāreja uz pilnīgi jaunu vākšanas un apkopošanas sistēmu. 6. tabulā iekļauta kopējā vidējā relatīvā kļūda, kas reģistrēta 2008.–2010. gadam. Tā ir vienāda ar neto kļūdu un izlaidumu kopējām dabiskajām vērtībām šajā pašā periodā (aprēķinātas kā tirdzniecības bilances kredīta un debeta vidējās vērtības proporcijas). Viena dalībvalsts (Zviedrija) ir reģistrējusi vērtību, kas ir lielāka par 10 % šā rādītāja, un trīs dalībvalstis (Bulgārija, Dānija un Somija) ir uzrādījušas vērtību, kas ir lielāka par 5 %. 5. tabula. Vidējā relatīvā kļūda 2008.–2010. gadā Beļģija || 0,5 % || Francija || 5,1 % || Austrija || 3,4 % Bulgārija || 8,6 % || Itālija || 12,0% || Polija || 5,2 % Čehija || 2,2 % || Kipra || 2,1 % || Portugāle || 1,7 % Dānija || 8,0 % || Latvija || 2,3 % || Rumānija || 4,3 % Vācija || 3,7 % || Lietuva || 0,9 % || Slovēnija || 1,5 % Igaunija || 1,8 % || Luksemburga || 0,3 % || Slovākija || 4,1 % Īrija || 10,0 % || Ungārija || 1,9 % || Somija || 12,0 % Grieķija || 2,0 % || Malta || 4,1% || Zviedrija || 13,7 % Spānija || 2,3 % || Nīderlande || 4,2 % || Apvienotā Karaliste || 3,6 % 6. tabula. Kopējā vidējā relatīvā kļūda 2008.–2010. gadā Beļģija || 0,0% || Francija || 3,3 % || Austrija || 0,7% Bulgārija || -5,7 % || Itālija || 0,0 % || Polija || -4,6 % Čehija || -0,3 % || Kipra || -0,5 % || Portugāle || -0,3 % Dānija || -5,5 % || Latvija || -1,9 % || Rumānija || -2,9 % Vācija || 0,7 % || Lietuva || 0,2 % || Slovēnija || 0,2 % Igaunija || 0,9 % || Luksemburga || -0,1 % || Slovākija || -3,3 % Īrija || -2,3 % || Ungārija || -2,1 % || Somija || -8,6% Grieķija || 0,0 % || Malta || 1,3 % || Zviedrija || -16,3 % Spānija || -0,9 % || Nīderlande || 0,7 % || Apvienotā Karaliste || 0,2 % 9.2. Ārējā konsekvence Ārējā konsekvence attiecas uz saskaņotību starp MB datiem un līdzīgu statistiku no atšķirīgiem statistikas satvariem. Ārējo konsekvenci saistībā ar preču datiem, kas sniegti MB datos un ārējās tirdzniecības statistikā, regulāri uzrauga Eurostat. Salīdzinot šīs divas datu kopas, būtu jāņem vērā metodoloģijas atšķirības starp MB un ārējās tirdzniecības statistiku. Galvenās atšķirības ir saistītas ar apstākli, ka MB, lai varētu ierakstīt darījumu, paredzēta īpašumtiesību maiņa, savukārt ārējās tirdzniecības statistikā reģistrē preču pārrobežu kustību, turklāt novērtējuma metodes atšķiras[11]. Viens piemērs, kas atspoguļo šo atšķirību, ir nemonetārā zelta ierakstīšana, kam mainās īpašnieks, tomēr to fiziski nenogādā jaunā īpašnieka valstī; šis zelts nav iekļauts ārējās tirdzniecības statistikā, bet ir iekļauts MB. Vispārējo atbilstību starp ārējās tirdzniecības statistiku un MB datiem var ātri novērtēt, izmantojot laikrindas par atšķirībām starp vērtībām kredītam/eksportam un debetam/importam, kas pieejamas no diviem statistikas satvariem; šī atbilstība ir parādīta 3. diagrammā ES 27 agregātam. Sākot no 2006. gada 1. ceturkšņa, atbilstība starp datiem par precēm maksājumu bilancē un ārējās tirdzniecības statistikā ir būtiski uzlabojusies un stabilizējusies diezgan zemā līmenī. 3. diagramma. Preces ─ atšķirības starp ārējo tirdzniecības statistiku un MB (ES 27, partneris “ārpus ES 27”) 10. Secinājumi Regulas (EK) Nr. 184/2005 stāšanās spēkā ir sekmējusi maksājumu bilances statistikas saskaņošanu visā ES un palielinājusi datu pieejamību lietotājiem. Šis darba dokuments liecina, ka kopumā visas dalībvalstis laikus sniedz MB datus, kurus pieprasa Eurostat saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 184/2005. Galalietotājiem pieejamais MB datu apjoms tagad ir daudz lielāks, salīdzinājumā ar to, ko varētu iegūt deviņdesmito gadu beigās – tagad ir pieejams vairāk informācijas par darījumiem un ģeogrāfiskajiem dalījumiem, ir uzlabojies datu biežums un savlaicīgums un ekonomiskās analīzes vajadzībām ir atjaunotas garākas laikrindas. Arvien biežāk tiek izmantotas aplēses. Rezultātu kvalitāte tiek ļoti stingri kontrolēta. Kvalitātes ziņojumos regulāri uzrauga datu stabilitāti un atbilstību. Finanšu krīzes rezultātā lietotāji velta arvien lielāku uzmanību MB un starptautisko ieguldījumu bilances datiem. Eurostat un valstu sagatavotāji cenšas nodrošināt, lai MB un starptautisko ieguldījumu bilances dati pilnībā atbilstu plašā lietotāju loka vajadzībām. Nākamo MB kvalitātes novērtēšanu sāks 2013. gada janvārī. [1] Skatīt “ESS kvalitātes ziņojumu rokasgrāmatu”, Eurostat darba dokumenti, 2009. gads. Skatīt arī “ESS kvalitātes ziņojumu standartu”, Eurostat darba dokumenti, 2009. gads. [2] Skatīt “ESS kvalitātes ziņojumu rokasgrāmatu”, Eurostat, 2009. gads, 65. lpp. [3] Skatīt http://dsbb.imf.org/images/pdfs/dqrs_bop.pdf [4] Skatīt http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/product_details/publication?p_product_code=KS-RA-10-026 [5] Ar Regulu 2560/2001 par pārrobežu maksājumiem euro visus darījumus, kas nesasniedza robežvērtību, proti, EUR 12 500, klasificēja kā tādus, par kuriem nav jāsniedz statistikas informācija. Šo robežvērtību palielināja līdz EUR 50 000, kad Regula 2560/2001 tika pārskatīta (Regulas (EK) 924/2009 5. panta 1. punkts). [6] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/excessive_imbalance_procedure/imbalance_scoreboard [7] Skatīt Komisijas 2012. gada 22. jūnija Regulu (EK) Nr. 555/2012, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2012:166:0022:0066:LV:PDF [8] Tas nozīmētu, ka darījumi nepārprotami jānošķir atkarībā no tā, vai: a) pakalpojums tiek sniegts pāri robežām (t.s. 1. veids); patērētājs šķērso robežu (t.s. 2. veids); pakalpojuma sniedzējs šķērso robežu (t.s. 4. veids). Skatīt Rokasgrāmatas par starptautiskās pakalpojumu tirdzniecības statistiku (2010) V nodaļu. [9] Punktualitāti vērtē kā “labu”, ja datus vienmēr sniedz termiņā vai pirms termiņa, kā “apmierinošu”, ja kavēšanās vidēji nepārsniedz piecas dienas, un kā “sliktu” pārējos gadījumos. [10] Attiecībā uz ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem (gan plūsmām, gan uzkrātajiem lielumiem) ir divi atsevišķi datu pieprasījumi ar atšķirīgiem termiņiem: pirmais termiņš ir 9 mēneši pēc pārskata perioda beigām, otrais termiņš ir 21 mēnesis pēc pārskata perioda beigām. [11] Importu/debetu maksājumu bilancē vērtē kā franko uz kuģa klāja (FOB), bet ārējās tirdzniecības statistikā kā cenu, apdrošināšanu un frakti (CIF).