/* COM/2010/0401 galīgā redakcija/2 */ KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Rumānijas panākumiem saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 6.10.2010 COM(2010) 401 galīgā redakcija/2 CORRIGENDUM: annule et remplace le document COM(2010) 401 final du 20.7.2010 - suppression de la mention "restreint UE" KOMISIJAS ZIŅOJUMSEIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Rumānijas panākumiem saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu {SEC(2010) 949} KOMISIJAS ZIŅOJUMSEIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Rumānijas panākumiem saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu 1. Ievads Sadarbības un pārbaudes mehānisma[1] (SPM), kas tika izveidots, Rumānijai iestājoties ES, mērķis ir palīdzēt ieviest objektīvu, neatkarīgu un efektīvu tiesu un administratīvo sistēmu, kas ir atbilstoši sagatavota, lai cita starpā apkarotu korupciju. Tas nozīmē veikt konkrētas fundamentālas pārmaiņas, kam vajadzīgs laiks un arī plašs politiskais atbalsts visā politiskajā spektrā, kā arī sabiedrībā kopumā. Šo pārmaiņu veikšana ir nepieciešams ieguldījums Rumānijas nākotnē – efektīva administratīvā un tiesu sistēma ir vajadzīga stabilām valsts finansēm un nostiprinātai sociālekonomiskajai attīstībai. Tās ir vajadzīgas arī, lai dotu iespēju Rumānijai pilnā mērā pildīt savu ES dalībvalsts lomu tādās jomās kā tieslietas un iekšlietas. Šis ir ceturtais gada ziņojums kopš SPM izveidošanas[2]. Ziņojumā izklāstīts Komisijas novērtējums par reformu procesa situāciju un doti ieteikumi par to, kas darāms turpmāk, lai turpinātu vajadzīgās reformas. Komisija uzskata, ka SPM veic derīgu uzdevumu: - Rumānijai – sniedz objektīvus novērtējumus un ieteikumus par to, kurās jomās ir vajadzīga rīcība; - citām dalībvalstīm, kuras var sekot līdzi progresam un sniegt Rumānijai piemērotu atbalstu. Šā gada ziņojumā Komisija norāda uz būtiskiem trūkumiem Rumānijas centienos panākt progresu saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu. Rumānija neizrādīja pietiekamu politisko apņēmību atbalstīt un virzīt reformu procesu un demonstrēja tiesu sistēmas vadošo amatpersonu zināmu nevēlēšanos sadarboties un uzņemties atbildību. Šie trūkumi ir steidzami jānovērš, lai atgūtu reformu procesa stimulu. Tomēr šie trūkumi jāaplūko, ņemot vērā vērienīgu tiesību aktu reformu, parlamentam 22. jūnijā apstiprinot civilprocesa un kriminālprocesa kodeksus, kas ir solis pareizajā virzienā. 2. Situācija saistībā ar reformu procesu Rumānijā Sasniegumi Kopš 2010. gada otrā ceturkšņa tiesu sistēmas reformā ir vērojams būtisks progress, jo parlamentā tika pieņemti civilprocesa un kriminālprocesa kodeksi, publicēts projekts daudzgadu stratēģijai par tiesu sistēmas attīstību, kā arī sagatavots "Mazo reformu likuma" projekts, lai paātrinātu tiesvedības procedūras, un reformu procesā tika vairāk iesaistīti tiesneši un asociācijas. Valdība ir apstiprinājusi kriminālkodeksa un civilkodeksa īstenošanas tiesību aktus un tie ir nodoti apspriešanai parlamentā. Tomēr kopš Komisijas pēdējā ziņojuma ir panākts tikai neliels progress tiesas procesa efektivitātes un jurisprudences konsekvences uzlabošanā. Šis joprojām ir Rumānijas tiesu sistēmas būtisks trūkums. Lielākā daļa Komisijas 2009. gada jūlija ieteikumu šajā jomā ir tikai daļēji ņemti vērā, un joprojām ir jāiegulda ievērojamas pūles to īstenošanā. Turklāt saglabājas trūkumi attiecībā uz atbildību un disciplinārām procedūrām. Rumānija ir uzlabojusi savus rezultātus cīņā pret korupciju: Valsts pretkorupcijas direktorāts (VPD) turpina uzrādīt labus, stabilus rezultātus augsta līmeņa korupcijas izmeklēšanā, ko atspoguļo papildu apsūdzības un lielāks skaits galīgo tiesas spriedumu, kaut gan tiesas procesi joprojām ir gari un daudzās svarīgās lietās vēl tikai jāpieņem pirmās instances nolēmums. Integritātes valsts aģentūra ( ANI ) uzlaboja savas darbības rezultātus un prokuratūra, VPD un citas tiesībaizsardzības iestādes to uzskata par svarīgu partneri korupcijas novēršanas un sodīšanas jomā. Ģenerālprokurora centieni uzlabot korupcijas apkarošanu, ko veic vietējās prokuratūras, sāk dot rezultātus. Vairums Komisijas ieteikumu šajā jomā tiek ņemti vērā, kaut gan dažādajos valdības sektoros joprojām trūkst koordinētas pretkorupcijas politikas. Konstitucionālā tiesa 2010. gada aprīlī pasludināja, ka būtiskas daļas likumā par Integritātes valsts aģentūru ( ANI ) neatbilst konstitūcijai. Reaģējot uz šo spriedumu, Rumānijas Senāts 2010. gada 30. jūnijā pieņēma jaunu likumu par ANI . Tomēr šis jaunais likums nopietni apdraud efektīvas pārbaudes, sodīšanas un atsavināšanas procesu saistībā ar nelikumīgi iegūtiem līdzekļiem. Tas ierobežo augstu amatpersonu un valsts ierēdņu finanšu un ekonomisko interešu pārredzamību un neietver preventīvas sankcijas, kas aizsargā pret korupciju . Ar jauno likumu tiek pārtraukta ANI daudzsološā attīstība un pārkāptas saistības, ko Rumānija uzņēmās, iestājoties ES[3]. Tiesu sistēmas reforma Lai sekmētu procesuālajos kodeksos ietvertu dažu būtisku reformu īstenošanu, valdība ir sagatavojusi "mazo reformu likumu", kuram drīz jānonāk parlamentā apspriešanai. Lai sniegtu vadlīnijas tiesu sistēmas reformai turpmākajos gados, Tieslietu ministrija uzsāka sabiedrisku apspriešanu par "Stratēģiju tiesu kā sabiedriska pakalpojuma izveidei", uz ko tiesneši un profesionālās asociācijas ir reaģējušas ar atšķirīgām atsauksmēm. Pirms stratēģijas pieņemšanas valdībā, tā pašreiz tiek pārstrādāta pēc otrās apspriežu kārtas un vēl ir jāpapildina ar sīki izstrādātu rīcības plānu un grafiku, kurā ietverti dažādu dalībnieku izvirzītie priekšlikumi juridiskai un strukturālai reformai. Tāpēc ir jāsekmē konstruktīva sadarbība starp valdību, tiesu iestādēm un profesionālajām asociācijām. Lai gan procesuālo kodeksu pieņemšana ir būtisks solis, Rumānija kopš 2009. gada nav guvusi lielu, reālu progresu tiesu sistēmas reformas trīs rādītājos: procedūru efektivitāte, jurisprudences konsekvence un tiesu sistēmas atbildība. Joprojām lielas problēmas rada cilvēkresursi. Komisijas ieteikumi piemērot tādus ārkārtas pasākumus kā amata vakanču pārvietošana no viena tiesas līmeņa uz citu, kurā rodas ievērojama darba slodzes nelīdzsvarotība, nav īstenoti, un Rumānija nav veikusi arī atbilstīgus alternatīvus pasākumus. Tiesnešu augstākā padome ( Superior Council of Magistracy – SCM ) reaģēja uz 2008.-2009. gadā reģistrēto neto personāla zudumu, gan palielinot ikgadējo uzņemšanu Valsts tiesnešu institūtā ( NIM ), gan tieši pieņemot darbā juridiskos speciālistus ar piecu gadu praksi. Izmantojot tiesu strukturālu reorganizāciju, ir veikti daži sākotnējie pasākumi, lai risinātu darba slodzes ievērojamo nelīdzsvarotību starp tiesām un prokuratūrām. Tomēr šo pasākumu darbības joma ir pārāk ierobežota, lai radītu vērā ņemamu ietekmi uz būtiskajiem kapacitātes trūkumiem tiesu sistēmā, un ir vajadzīgi papildu pasākumi, lai nodrošinātu, ka visi jaunie darbinieki atbilst obligātajiem profesionālajiem standartiem. Personāla aprites paredzamība kopš 2009. gada jūlija nav uzlabojusies, jo vairāki simti tiesnešu, kas ir tiesīgi pensionēties, joprojām var pamest tiesneša darbu bez savlaicīga brīdinājuma tāpēc, ka vēl nav rasts juridisks risinājums, lai uzlabotu pensionēšanās paredzamību. Kaut gan Rumānija ir panākusi progresu jurisprudences unificēšanā (t.i., apelācijas likuma interesēs), spēkā esošie instrumenti līdz šim nav pietiekami uzlabojuši situāciju. Joprojām ir jāiegulda vērā ņemamas pūles, lai būtiski uzlabotu juridisko unifikāciju un radītu pilnīgu pārskatāmību, elektroniski publicējot visu tiesas nolēmumu pamatojumus. Būtisks solis juridiskās unifikācijas uzlabošanā būs Augstākās kasācijas instances un tiesas ( HCCJ ) reforma, lai tā lemtu tikai par tiesiskiem jautājumiem. Būtu jāapsver papildu pasākumi, lai pārskatītu HCCJ iekšējo struktūru un darba metodes, un specializētu komisiju izveide, vienlaikus ievērojot nejaušības principu lietu iedalīšanā. HCCJ ir sagatavojusi sīki izstrādātu likumprojektu, lai virzītu jurisprudences unifikāciju. Ņemot vērā tās sarežģīto budžeta situāciju, Rumānijai būtu jātiecas panākt lielāku efektivitāti un uzlabot juridisko unifikāciju ar tiesu sistēmas un procedūru reformas palīdzību. Disciplinārās sistēmas rezultāti ir nepārliecinoši. Uzsākto disciplinārlietu skaits ir mazs; sankcijas šķiet vieglas un likumā netiek pietiekami diferencētas. Turklāt disciplinārā prakse svarīgās lietās ir bijusi vāja un liecina par jutīguma trūkumu attiecībā uz publisko atbildību un to, cik svarīga ir sabiedrības uzticēšanās tiesu sistēmas integritātei. Tiesu inspekcijas kapacitāte ir jāpalielina un vairāk jāvērš uz disciplinārām lietām. Lai gan uzsākto ex-officio disciplinārizmeklēšanu skaits ir mazs, tiesu inspekcijas darbību vērā ņemama daļa ir veltīta tam, lai atbildētu uz atsevišķām sūdzībām, un izmeklētu publiskus apvainojumus vai neslavas celšanu pret tiesnešiem. Gaidāmās Tiesnešu augstākās padomes vēlēšanas būs nozīmīga iespēja stiprināt apņēmību veikt tiesu sistēmas reformu. Asociāciju grupa jau ir sākusi popularizēt vēlēšanas tīmekļa vietnē un sanāksmēs apelācijas tiesu līmenī. Lai nodrošinātu mierīgu un juridiski pamatotu pāreju uz jaunu padomi, ir jāievēro prasības par kandidātu atbilstību likumā par Tiesnešu augstāko padomi. Cīņa pret korupciju Integritātes valsts aģentūra spēja panākt lielāku savas kapacitātes un rezultātu konsolidāciju attiecībā uz nelikumīgi iegūtas mantas, neatbilstību un interešu konfliktu konstatāciju. Divus gadus pēc aģentūras izveidošanas to var uzskatīt par pilnībā darbotiesspējīgu, un tā ir guvusi daudzsološus rezultātus lietu izskatīšanā. Prokurori un tiesībaizsardzības iestādes uzskata, ka aģentūra ir svarīgs partneris cīņā pret korupciju. Pilsoniskā sabiedrība un tiesībaizsardzības iestādes kā nozīmīgu ieguldījumu korupcijas novēršanā un konstatēšanā atzinīgi vērtē finanšu un ekonomisko interešu pārredzamību, ko rada līdzekļu un interešu deklarācijas, kas publicētas ANI tīmekļa vietnē. Šos sasniegumus apdraud nelabvēlīgas izmaiņas likumā par ANI , kas tika pieņemtas 30.jūnijā, reaģējot uz Rumānijas Konstitucionālās tiesas lēmumu. Konstitucionālā tiesa uzskatīja, ka Integritātes valsts aģentūra ir kļuvusi par tiesai pielīdzināmu iestādi, kas ir pretrunā konstitūcijai, ka līdzekļu un interešu deklarāciju publicēšana pārkāpj tiesības uz privāto dzīvi un ka nelikumīgu līdzekļu konfiskācija pārkāpj likumīgi iegūtu līdzekļu prezumpciju, un aizliedza šādu līdzekļu konfiskāciju. Ar grozījumiem likumā par ANI , kurus parlaments pieņēma, reaģējot uz Konstitucionālās tiesas lēmumu, tika likvidētas iespējas piemērot sankcijas par neatbilstībām starp līdzekļiem un konstatētajiem ienākumiem un tādējādi likvidēta kontrole pār mantas uzkrājumiem, ko augstas amatpersonas un ierēdņi veido, atrodoties valsts amatos. Pārsniedzot tiesas prasības, ar citiem parlamenta ieviestajiem grozījumiem tiek samazināta Integritātes valsts aģentūras veikto izmeklēšanu efektivitāte, bet ieviešot mazāk visaptverošas deklarācijas, tiek samazināta līdzekļu pārredzamība. Protams, parlamentam un valdībai ir pienākums grozīt likumu, kuru Konstitucionālā tiesa ir pasludinājusi par konstitūcijai neatbilstošu, taču vienlaikus, ņemot vērā saistības, ko parlaments un valdība uzņēmās iestāšanās laikā, tiem ir pienākums rast atbilstīgu likumīgu veidu, kā izpildīt savas saistības pret ES. Pašreiz Komisija uzskata, ka korupcijas apkarošanā jaunais likums par Integritātes valsts aģentūru ir būtisks solis atpakaļ un pārkāpj Rumānijas saistības, ko tā uzņēmās, iestājoties ES. Konstitucionālā tiesa 19. jūlijā nolēma, ka likuma pārstrādātā versija neatbilst konstitūcijai. Tas dod iespēju pieņemt jaunu likumu, kas atbilst Rumānijas saistībām. Valsts pretkorupcijas direktorāts (VPD) turpina uzrādīt stabilus un pārliecinošus rezultātus izmeklēšanu veikšanā un apsūdzību celšanā augsta līmeņa korupcijas lietās. 2009. gada otrajā pusē bija vērojama tendence pirmās instances tiesām VPD lietās piemērot stingrākus notiesājošus spriedumus un mazāk spriedumu ar nosacītu sodu, tomēr tas neatspoguļojas galīgo spriedumu jomā, kur joprojām kopumā saglabājas tendence piespriest vieglus un nosacītus sodus. Lielākā daļa ieteikumu, ko 2009. gada jūnijā attiecībā uz notiesājošu spriedumu nekonsekvenci un iecietību korupcijas lietās ierosināja kopīgā darba grupa, tiek ņemti vērā, bet vēl nav efektīvi īstenoti. Vadlīniju projekts notiesājošu spriedumu pieņemšanai par korupcijas gadījumiem, kas tika sagatavots 2009. gada beigās, vēl nav pilnībā izstrādāts, ne arī būtiski grozīts, un tiesneši to joprojām neuzskata par pietiekami darbotiesspējīgu. Iedvesmu var smelties sīkāk izstrādātās vadlīnijās, kuras izstrādājusi tiesnešu grupa Bukarestes Apelācijas tiesā un kuras vairākās iestādēs tiek izmantotas apmācībā. Tiesas procesi joprojām ir gari, un tikai dažos tiesas procesos pret prominentiem politiķiem ir panākts pirmās instances tiesas lēmums. Iebildumi par neatbilstību konstitūcijai turpina kavēt augsta līmeņa korupcijas lietu izskatīšanu; tikmēr parlamentā vēl ir jāpieņem likumprojekts, ar kuru tiek likvidēta tiesas procesu apturēšana gadījumos, kad tiek izvirzīti iebildumi par neatbilstību konstitūcijai. Neraugoties uz centieniem stiprināt Valsts pretkorupcijas stratēģijas īstenošanas uzraudzību neaizsargātās nozarēs un vietējās pārvaldes iestādēs, joprojām ir grūti novērtēt stratēģijas ietekmi trešajā un pēdējā tās īstenošanas gadā. Jaunajai stratēģijai, kas paredzēta šā gada otrajai pusei, vajadzētu būt balstītai uz iepriekšējo divu stratēģiju neatkarīgu ietekmes novērtējumu un korupcijas apkarošana tajā būtu jāuzskata par valstiskas nozīmes jautājumu. Jāpalielina pūles visā valsts sektorā, lai nodrošinātu aktīvāku pieeju korupcijas novēršanai. Ģenerālprokurora centieni pastiprināt apgabala prokuratūru veikto korupcijas apkarošanu sāk dot rezultātus – vairāk celtu apsūdzību, kurās lielāka uzmanība pievērsta valsts amatpersonām un sarežģītākām izmeklēšanām. Lielākā daļa lietu tika izmeklētas ar Valsts pārvaldes un iekšlietu ministrijas ( MAI ) Pretkorupcijas ģenerāldirektorāta ( DGA ) palīdzību. Ir vajadzīgi vērā ņemami uzlabojumi aizsardzībā pret interešu konfliktiem un korupciju publisko iepirkumu jomā. Rumānijas tiesību akti šajā jomā šķiet nekonsekventi, jo interešu konfliktu jautājums tiek reglamentēts dažādos tiesību aktos un likumdošanas nepilnības ļauj dažām lietām izvairīties no sistēmas. Turklāt vispārēji piemērotas labākās prakses trūkums attiecībā uz publisko iepirkumu, kā arī horizontālās sadarbības trūkums, uzraugot tiesību aktu īstenošanu, līgumslēdzējām iestādēm rada tiesisku nestabilitāti un neskaidrību. Ar nesenajiem grozījumiem publiskā iepirkuma tiesību aktos vajadzētu uzlabot tiesisko aizsardzību pret interešu konfliktiem[4], jo īpaši risināt interešu konfliktu gadījumus, kas ir saistīti ar vietējo politiķu un viņu ģimeņu uzņēmējdarbības interesēm. Pastāv bažas, ka Rumānijas Konstitucionālās tiesas 2009. gada novembra lēmums par DLAF juridisko pamatu var negatīvi ietekmēt Krāpniecības apkarošanas departamenta ( DLAF ) rezultātus, palīdzot Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) aizsargāt ES finanšu intereses. Komisijas novērtējums liecina, ka kompetentās administratīvās struktūras neveic efektīvu kontroli, lai konstatētu interešu konfliktu un korupciju, un nepietiekami sadarbojas šajā jautājumā. Turklāt tādas tiesībaizsardzības iestādes kā prokuratūra, Valsts pretkorupcijas departaments un arī Integritātes valsts aģentūra netiek sistemātiski informētas par iespējamiem interešu konfliktu, krāpšanas vai korupcijas gadījumiem. Kompetentās administratīvās iestādes nekonstatē un nesoda gandrīz nevienu interešu konflikta gadījumu un anulē ļoti nelielu skaitu publisko piedāvājumu interešu konflikta noteikumu pārkāpumu dēļ, kaut gan lielākā daļa interešu konfliktu gadījumu, ko Integritātes valsts aģentūra nosūta tiesu iestādēm izskatīšanai, ir saistītas ar publisko iepirkumu, un dažas augsta līmeņa korupcijas lietas arī ir saistītas ar publisko iepirkumu[5]. Tiesu iestādēm būtu jāveicina lielāka jutība attiecībā uz interešu konfliktu un krāpniecību publisko iepirkumu jomā un intensīvi jārisina lietas, uz kurām ir vērsta šo iestāžu uzmanība. Komisijas dienesti jau ir izteikuši vairākus konkrētus ierosinājumus, lai uzlabotu praksi publisko iepirkumu jomā, apgūstot ES līdzekļus. Vairums šo ierosinājumu vēl nav īstenoti. Lai koncentrētu Rumānijas centienus šajā jomā, Komisija šā ziņojuma 4. punktā sniedz vairākus ieteikumus tūlītējai rīcībai. Komisija ziņos par progresu šajā jomā savā nākamajā ziņojumā atbilstīgi sadarbības un pārbaudes mehānismam. 3. Secinājumi Kopumā, neraugoties uz progresu dažās jomās, Komisijas novērtējumā norādīts uz būtiskiem trūkumiem Rumānijas centienos panākt progresu saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu. Rumānija neizrāda pietiekamu politisku apņēmību atbalstīt reformu procesu. Grozījumi likumā par Integritātes valsts aģentūru, par kuriem tika balsots 30. jūnijā, ir nopietns solis atpakaļ. Ar šo likumu tiek apdraudēti pozitīvie rezultāti, ko ANI bija sasniegusi, un līdz ar to Rumānija nepārprotami pārkāpj savas pievienošanās saistības. Komisija aicina Rumāniju ievērot tās saistības, rodot vispiemērotākos juridiskos līdzekļus, lai atjaunotu Integritātes valsts aģentūras pilnvaras ierosināt nelikumīgi iegūtas mantas reālu atsavināšanu. Rumānijai jātiecas izveidot plašu politisko atbalstu pārredzamībai un efektīvai aizsardzībai pret korupciju un interešu konfliktu. Pēc parlamenta darba palēnināšanās Rumānija 2010. gada otrajā ceturksnī atguva nelielu stimulu reformas īstenošanai un, parlamentam 22. jūnijā apstiprinot civilprocesa un kriminālprocesa kodeksus, uzsāka apjomīgu tiesību aktu reformu. Sagatavošanas darbs, kas jāveic, lai 2011. gada oktobrī stātos spēkā četri jaunie kodeksi, ir būtiska iespēja veikt Rumānijas tiesu sistēmas dziļu reformu. Lai uzturētu šo reformu procesu, Komisija aicina Rumāniju balstīties uz spēcīgo parlamentāro atbalstu procesuālajiem kodeksiem un paplašināt šo politisko gribu, piemērojot to arī citām jomām. Rumānijā pastāv arī tiesu sistēmas vadošo amatpersonu zināma nevēlēšanās sadarboties un uzņemties atbildību reformas labā. Kaut gan daudzos gadījumos ir pieejami pragmātiski risinājumi, tie bieži vien netiek izmantoti, un šo plaisu ar savām iniciatīvām mēģina aizpildīt atsevišķi tiesneši, profesionālās asociācijas un pilsoniskā sabiedrība. Komisija aicina Rumāniju veidot ciešu un konstruktīvu sadarbību starp dažādajiem politiskajiem un tiesu sistēmas dalībniekiem, kā arī nostiprināt apņēmību īstenot tiesu sistēmas reformu. Lai reformu procesā gūtu panākumus, būs vajadzīga ilgstoša Rumānijas, Komisijas un citu dalībvalstu apņemšanās. Komisija turpinās atbalstīt Rumāniju šajā darbā un 2011. gada vasarā iesniegs savu nākamo novērtējumu par gūtajiem panākumiem. 4. Ieteikumi Ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu par progresu Rumānijā attiecībā uz sadarbības un pārbaudes mehānismā noteikto kritēriju izpildi, Komisija aicina Rumāniju nekavējoties rīkoties turpmāk minētajās jomās. Ieteikumi attiecībā uz tiesu sistēmas reformu Atgādinot par neizpildītajiem 2009. gada jūlija ieteikumiem, jo īpaši par īstenošanas tiesību akta pieņemšanu un ietekmes pētījumu veikšanu attiecībā uz četriem jaunajiem kodeksiem, elastīgas, uz prioritātēm orientētas pieejas īstenošanu cilvēkresursu jomā un attiecībā uz pēcpasākumiem darba grupas ieteikumiem par korupcijas lietās piemērojamo sodu individualizāciju, Komisija aicina Rumāniju nekavējoties rīkoties šādās jomās. 1. Uzsākt neatkarīgu tiesu sistēmas darbības pārskatu un veikt vajadzīgos strukturālos pielāgojumus, tostarp vajadzības gadījumā veikt tiesnešu pārcelšanu. Rumānijai ir jāpieņem tūlītēji pasākumi, lai samazinātu kapacitātes neatbilstības, pagarinot amatu vakanču pārcelšanu apelācijas reģionu starpā un starp tiesas līmeņiem, kā arī maksimāli palielinot tiesnešu deleģēšanu uz tām vietām, kurās ir lielas problēmas ar resursiem. 2. Nodrošināt mierīgu un juridiski pareizu pāreju uz jauno Tiesnešu augstāko padomi, ievērojot likumā par kandidātu atbilstību minētās prasības. 3. Palielināt Valsts tiesnešu institūta ( NIM ) kapacitāti veikt sākotnējo apmācību un tālākizglītību un veikt pasākumus, lai garantētu visu jauno tiesnešu konsekventus profesionālos standartus, piemēram, attiecinot prasību nokārtot tiesneša kapacitātes eksāmenu uz visiem jaunajiem darbiniekiem. Plānot NIM kapacitāti atbilstīgi darbā pieņemšanas prasību un mācību vajadzību ikgadējām prognozēm. 4. Apsvērt Augstākās kasācijas instances un tiesas kompetences pārskatīšanu, samazinot tās kompetenci izskatīt lietas pirmajā instancē un ierobežojot apelāciju iztiesāšanu tikai uz tiesību jautājumiem. Apsvērt citu pasākumu ieviešanu, kurus likumprojektā par juridiskās unifikācijas uzlabošanai ierosinājusi Augstākā kasācijas instance un tiesa. Nodrošināt, ka visa tiesu jurisprudence tiek publicēta un ir pieejama lietotājam ērtā datubāzē ar vieglām meklēšanas iespējām. 5. Apsvērt pamatīgu disciplinārās sistēmas reformu. Atkārtoti izvērtēt mērķus un stiprināt tiesu inspekcijas kapacitāti un organizāciju, lai nodrošinātu, ka pietiekama uzmanība tiek veltīta disciplinārai izmeklēšanai. Pielāgot iespējamo disciplināro sankciju veidus, lai palielinātu sankciju veidu dažādību, un veikt pasākumus, lai nodrošinātu konsekventu, proporcionālu un preventīvu disciplinārsodu piemērošanu. Ieviest tiesu inspekcijas darbības ikgadēju novērtēšanu. Ieteikumi attiecībā uz korupcijas apkarošanu Atgādinot par neizpildītajiem 2009. gada jūlija ieteikumiem, jo īpaši – uzraudzīt korupcijas lietas tiesu līmenī, atvieglot kriminālizmeklēšanas pret bijušajiem un pašreizējiem parlamenta un valdības locekļiem un likvidēt tiesvedības apturēšanu gadījumos, kad tiek izvirzīti iebildumi par neatbilstību konstitūcijai, Komisija aicina Rumāniju nekavējoties rīkoties šādās jomās. 6. Veikt labojumus likumā par ANI atbilstīgi Rumānijas saistībām, ko tā uzņēmās, pievienojoties ES. Nodrošināt Integrācijas valsts aģentūras pastāvīgu, efektīvu ieguldījumu korupcijas novēršanā un sodīšanā, pieņemot saistošu lēmumu par nelikumīgi iegūtu mantu, uz kuru pamata var piemērot preventīvas sankcijas. Izlabot citas procesuālās nepilnības, kas konstatētas jaunajā likumā. Sekmēt turpmāku Integritātes valsts aģentūras attīstību, jo īpaši, veicot grozījumus tiesību normās par Integritātes valsts padomi. 7. Turpināt uzraudzīt to sankciju konsekvenci un preventīvo ietekmi, kuras tiesas piemēro augsta līmeņa korupcijas lietās, un Apelācijas tiesas līmeņa sanāksmēs vēl vairāk popularizēt secinājumus, kas gūti pētījumā par sodu individualizāciju korupcijas gadījumos. Noteikt un īstenot pasākumus, lai paātrinātu augsta līmeņa korupcijas tiesvedību. 8. Stiprināt vispārējo korupcijas apkarošanas politiku, jo īpaši izmantojot koordināciju augstā līmenī un pamatojoties uz pēdējo divu kopš 2005. gada īstenoto korupcijas apkarošanas stratēģiju rezultātu neatkarīgu ietekmes novērtējumu. Nodrošināt korupcijas novēršanas struktūras tiesisko un institucionālo stabilitāti, tostarp jaunā kriminālkodeksa un kriminālprocesa kodeksa īstenošanā. 9. Publiskais iepirkums: novērtēt tiesiskā regulējuma un kompetento iestāžu pienākumu sadalījuma efektivitāti aizsardzībā pret interešu konfliktu un vajadzības gadījumā veikt izmaiņas. Apsvērt aizliegumu vecākajiem ierēdņiem un vēlētiem pārstāvjiem gūt tiešu vai netiešu labumu no komerciāliem līgumiem, kas noslēgti viņu iestādes vārdā, un ieviest pilnīgu pārskatāmību šajā jomā. 10. Novērtēt kompetento iestāžu efektivitāti attiecībā uz publisko iepirkumu tiesību aktu īstenošanu un veikt koriģējošus pasākumus ar mērķi labāk koordinēt dažādās iestādes un uzlabot to efektivitāti. Noteikt kompetentajām iestādēm darbības kritērijus šādās jomās un uzraudzīt to izpildi: preventīvie pasākumi, kontroles pasākumi, sodīšana par interešu konfliktu, starpiestāžu sadarbība un sadarbība ar tiesu iestādēm. [1] Komisijas 2006. gada 13. decembra Lēmums Nr. 2006/928/EK, ar ko izveido mehānismu, lai nodrošinātu sadarbību un pārliecinātos par Rumānijā sasniegto, novēršot noteiktus trūkumus tādās jomās kā tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju (OV L 354, 14.12.2006., 56. lpp.). [2] Ziņojums ir balstīts uz regulāru informāciju, kas saņemta no Bulgārijas iestādēm, jo īpaši atbildot uz Komisijas sīki izstrādātām anketām. Komisijai darbā palīdzēja eksperti un tā izmantoja dažādu avotu sniegto dokumentāciju un informāciju. Klāt pievienotajā dienestu darba dokumentā ir izklāstīts Komisijas sīki izstrādātais novērtējums par progresu, kas panākts attiecībā uz katru kritēriju, kas noteikti lēmumā par SPM. [3] SPM 2. kritērijā teikts: "Ka paredzēts, jāizveido integritātes aģentūra, kuras pienākums ir pārbaudīt īpašumus, neatbilstības un iespējamos interešu konfliktus, un pieņemt saistošus lēmumus, uz kuru pamata var piemērot preventīvas sankcijas." (Komisijas Lēmums 2006/928/EK). [4] Valdības ārkārtas rīkojums 76/2010, pieņemts 2010. gada 30. jūnijā. [5] Vairākas augsta līmeņa korupcijas lietas ir saistītas ar publiskā iepirkuma jautājumiem. Lietās ir iesaistīts parlamenta loceklis un viens augstās tiesas tiesnesis lietā par tirgošanos ar ietekmi saistībā ar publisko iepirkumu, divi bijušie ministri, kā arī citi pašreizējie vai bijušie parlamenta locekļi un vairāki valsts uzņēmumu bijušie direktori, un vietējās vēlētās amatpersonas.