EIROPAS KOMISIJA Briselē, 20.7.2021 SWD(2021) 718 final KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 2021. gada ziņojums par tiesiskumu









Valstu sadaļa - tiesiskuma situācija Luksemburgā Pavaddokuments dokumentam KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI 2021. gada ziņojums par tiesiskumu - Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Kopsavilkums Attiecībā uz Luksemburgas tiesu sistēmu joprojām pastāv priekšstats par augstu tiesu varas neatkarību un kopumā augstu efektivitātes līmeni. Konstitūcijas pārskatīšanas procedūra, kuras mērķis ir vēl vairāk nostiprināt tiesu varas neatkarību, virzās uz priekšu, un tās jaunākajā projektā ir iekļauta Tieslietu padomes izveide un skaidra norāde uz tiesu iestāžu un prokuratūras neatkarību. Tādējādi tiktu atceltas tieslietu ministra pilnvaras dot norādījumus prokuroriem atsevišķās lietās. Covid-19 pandēmija ir parādījusi, ka ir vēl vairāk jāattīsta tiesu sistēmas digitalizācija, lai ilgtermiņā nodrošinātu tiesu sistēmas noturību, kā arī tieslietu modernizāciju kopumā. Tiek gatavoti konkrēti priekšlikumi grozījumiem, ar kuriem tiktu uzlabota juridiskās palīdzības sistēma. Valdība pašlaik vērtē nepieciešamību stiprināt korupcijas apkarošanas noteikumus, uzmanību galvenokārt pievēršot korupcijas novēršanai. Parlamenta deputātu rīcības kodekss daļēji regulē lobēšanas darbības, taču joprojām ir trūkumi attiecībā uz vispārējo konsekvenci un īstenošanu. Joprojām ir iespējams veikt uzlabojumus attiecībā uz “virpuļdurvju efektu”, jo konkrēti noteikumi attiecas tikai uz valdības locekļiem. To ir uzsvērusi arī Ētikas komiteja — neatkarīga uzraudzības iestāde. Ir pārskatīts politisko partiju finansēšanas regulējums, lai nodrošinātu lielāku pārredzamību. Joprojām nav ieviesti tiesību akti, kas aizsargātu trauksmes cēlējus, taču Lielhercogistes policijā pastāv īpaši ziņošanas kanāli. Lielhercogistes policija sakarā ar Covid-19 pandēmiju pēc tam, kad pandēmijas laikā tika identificēti iespējamie korupcijas riski, visām tiesībaizsardzības amatpersonām nosūtīja atgādinājumu par piemērojamajiem ētikas principiem. Luksemburga ir pastiprinājusi mediju regulatora neatkarības un efektivitātes papildu regulatīvos aizsardzības pasākumus un palielinājusi tā resursus. Tam vajadzētu mazināt pagājušā gada ziņojumā paustās bažas par tā efektivitāti. Turklāt pašlaik tiek īstenota preses atbalsta shēmas reforma, lai to padarītu tehnoloģiski neitrālu un attiecinātu arī uz tiešsaistes ziņu medijiem, taču pagaidām nav skaidrs, vai tā attieksies arī uz ārštata žurnālistiem. Žurnālistu aizsardzības sistēma joprojām ir spēcīga. Lai mazinātu Covid-19 pandēmijas ietekmi uz medijiem, iestādes izveidoja pagaidu atbalsta shēmu izdevējiem un žurnālistiem. Joprojām pastāv bažas par ilgajām procedūrām, kas ļauj piekļūt oficiāliem dokumentiem. Parlaments ierosināja divus jaunus Konstitūcijas grozījumus, lai ieviestu iedzīvotāju tiešu piekļuvi Konstitucionālajai tiesai un racionalizētu noteikumus, kas attiecas uz valsti, valsts vadītāju un valdību. Patlaban abi grozījumi tiek apspriesti parlamentā, un vienlaikus notiek apspriešanās. Luksemburga, pieņemot pasākumus Covid-19 pandēmijas pārvarēšanai, galvenokārt ir izmantojusi parastās likumdošanas procedūras, taču ir paustas bažas, ka ieinteresēto personu iespējas iesaistīties ir ierobežotas. Tika pabeigts projekts “Cilvēktiesību nams”, kura mērķis ir veicināt sinerģiju un apvienot pamattiesību aizsardzības iestādes. Lai gan Covid-19 pandēmija ir ietekmējusi NVO darbu, pilsoniskās sabiedrības telpa Luksemburgā joprojām ir atvērta, un valdība šajā periodā piešķīra dotācijas NVO atbalstam.

I.Tiesu sistēma Tiesu sistēmu veido divas atsevišķas tiesu daļas: vispārējās jurisdikcijas tiesas, kuras izskata civillietas un krimināllietas, un administratīvās tiesas, kas izskata administratīvo tiesību lietas. Vispārējās jurisdikcijas tiesas ietver trīs miertiesas, divas vispārējās jurisdikcijas apgabaltiesas, Apelācijas tiesu un Kasācijas tiesu. Administratīvās tiesas ietver Administratīvo pirmās instances tiesu un Administratīvo apelācijas tiesu. Konstitucionālā tiesa ir daļa no tiesu varas un lemj par tiesību aktu atbilstību Konstitūcijai. Tiesneša amata kandidātus izraugās komiteja, kuras sastāvā ir tikai tiesneši, un tad oficiāli ieceļ amatā izpildvaras pārstāvis. Augstākās tiesas un Administratīvās apelācijas tiesas amatos tiesnešus attiecīgi pēc Augstākās tiesas vai Administratīvās tiesas ieteikuma ieceļ izpildvaras pārstāvis. Prokuratūra ir neatkarīga, taču kriminālvajāšanu veic tieslietu ministra pārraudzībā. Abas advokātu asociācijas ir neatkarīgas un pārstāv advokātus, kas strādā Luksemburgā. Katrai advokātu asociācijai ir kopsapulce, advokātu padome un advokātu asociācijas priekšsēdētājs, un visai profesijai — Disciplinārā un administratīvā padome. Luksemburga piedalās Eiropas Prokuratūras darbā. Neatkarība Tiesu sistēmas neatkarības līmenis joprojām tiek uzskatīts par augstu. 77 % iedzīvotāju un 69 % uzņēmumu uzskata, ka tiesu un tiesnešu neatkarība ir “diezgan liela vai ļoti liela” . Kopš 2016. gada saglabājas nemainīgs priekšstats par tiesu varas lielu neatkarību, un plašas sabiedrības priekšstatā kopumā tā ir pastāvīgi palielinājusies, bet uzņēmumu ieskatā tā pēdējos piecos gados ir pakāpeniski samazinājusies . Turpinās Konstitūcijas pārskatīšanas procedūra, kuras mērķis ir izveidot Tieslietu padomi. No 2009. līdz 2019. gadam Luksemburgā notika diskusijas par jaunas Konstitūcijas projektu. 2020. gadā no šī projekta atteicās un to aizstāja ar priekšlikumu veikt vairākas mērķtiecīgas dažādu Konstitūcijas daļu pārskatīšanas. Tika ierosināts pārskatīt Konstitūcijas VI nodaļu par tiesu sistēmu, lai izveidotu Tieslietu padomi un vispārīgāk stiprinātu tiesu varas neatkarību. Jaunākajā Konstitūcijas teksta projektā ir izklāstītas galvenās Tieslietu padomes pilnvaras, proti, tiesnešu atlase pirms viņu iecelšanas amatā, ko veic lielhercogs, un tiesnešu disciplinārlietu vešana. Konkrētus nosacījumus šo pilnvaru īstenošanai, kā arī padomes sastāvu, organizāciju un citas pilnvaras noteiks ar likumu. Pašreizējā likumprojekta redakcijā paredzēts, ka padomes sastāvā būs deviņi locekļi: trīs ex officio locekļi, trīs tiesneši, kurus ievēl viņu kolēģi, advokāts un divi parlamenta iecelti pilsoniskās sabiedrības un akadēmisko aprindu pārstāvji. Iestādes apspriežas par turpmākiem grozījumiem projektā, jo īpaši lai saskaņotu noteikumus par topošās padomes sastāvu ar attiecīgajiem Eiropas Padomes standartiem, kas paredz, ka vismaz puse no topošās padomes locekļiem ir tiesneši (maģistrāti), kurus ievēl viņu kolēģi . Turpinās Konstitūcijas pārskatīšana, lai atceltu tieslietu ministra pilnvaras dot norādījumus prokuroriem atsevišķās lietās. Prokuratūras pilnvaras oficiāli tiek īstenotas tieslietu ministra pārraudzībā — ministra kompetencē ir prokuratūrai dot rīkojumu uzsākt kriminālvajāšanu konkrētā lietā, taču tas nevar dot prokuratūrai rīkojumu atturēties no kriminālvajāšanas. Ar šīm pilnvarām saistītās tiesiskās garantijas, kā arī fakts, ka prokuratūra praksē ir atzīta par neatkarīgu, šķiet, mazina prokuratūras autonomijas apdraudējumu. Ņemot vērā to, ka prokuratūras neatkarība ir noteikta ar jaunāko Konstitūcijas grozījumu projekta tekstu, ieinteresētās personas uzskata, ka tas padarītu ministra norādījumu pilnvaras par neatbilstošām Konstitūcijai. Jāatzīmē arī, ka tieslietu ministrs jau vairāk nekā 20 gadus nav devis norādījumus atsevišķā lietā. Saskaņā ar grozījumu projektu tieslietu ministram attiecībā uz prokuratūru joprojām būtu noteiktas pilnvaras dot norādījumus krimināltiesību politikas jomā. Valsts padome 2021. gada 23. martā sniedza pozitīvu atzinumu par no jauna paredzēto prokuratūras neatkarību. Tomēr padome deva priekšroku iepriekšējai grozījumu versijai, kas neļāva ministram dot norādījumus prokuratūrai. Patlaban notiek pārskatītās versijas izskatīšana parlamentā, par to vēl notiks diskusijas, un ir iespējami jauni grozījumi. Kvalitāte Covid-19 pandēmija atklāja trūkumus tiesu sistēmas digitalizācijas jomā. 2020. gada jūnijā — Covid-19 pandēmijas sākotnējā posmā — tika pieņemti pagaidu tiesību akti, lai atļautu izmantot jau esošos digitālās saziņas risinājumus, piemēram, e-pastu, galvenokārt attiecībā uz informāciju, kas nav sensitīva. Šo pagaidu tiesību aktu mērķis ir ierobežot tiešu fizisku saskarsmi starp tiesnešiem, tiesu darbiniekiem un tiesu pakalpojumu lietotājiem. Neskaitot ar Covid-19 pandēmiju saistītos pagaidu pasākumus, “bezpapīra tiesiskuma” projekta, kas ietver 13 apakšprojektus, mērķis ir risināt pašreizējās problēmas, sniedzot sabiedrībai sīkāku informāciju par tiesu sistēmu, šajā nolūkā ieviešot portālu, kurā iedzīvotāji var sazināties ar advokātiem, tiesnešiem un notāriem, kā arī palielinot tiešsaistē publicēto tiesas spriedumu skaitu. Tomēr konkrēti rezultāti šajā projektā vēl nav sasniegti. Ieinteresētās personas ir paudušas bažas, ka pagaidu tiesību normas un pašreizējā “bezpapīra tiesiskuma” situācija neļauj strādāt attālināti un ka sēdes ar videokonferencēm vēl nav organizētas. Tās raksturoja e-pasta saziņu tiesu sistēmā kā apsveicamu jaunu instrumentu, bet norādīja, ka lielākā daļa saziņas starp tiesām un advokātiem joprojām notiek, izmantojot faksu. Turklāt viņi uzsvēra pieejamo tiešsaistes rīku ierobežoto darbības jomu. Paredzēts, ka “bezpapīra tiesiskuma” projekts tiks pabeigts un sāks darboties līdz 2026. gadam. Tiek izstrādāti konkrēti priekšlikumi juridiskās palīdzības sistēmas reformai. Juridiskās palīdzības regulējums joprojām paredz tikai iespēju pilnībā atlīdzināt maksu par advokātu pakalpojumiem un atgūt juridiskās izmaksas, patērētāju tiesību aizsardzības lietās nosakot palīdzības saņemšanas atbilstības slieksni, kas ir zemāks par Eurostat noteikto nabadzības slieksni . Tieslietu ministrija ir sagatavojusi jauno tiesību aktu pirmos sākotnējos projektus, un pirms to iesniegšanas parlamentā notiek apspriešanās. Saskaņā ar iestāžu sniegto informāciju reformas mērķis būtu vienkāršot administratīvās procedūras un piedāvāt daļēju juridisko palīdzību, tādējādi padarot tiesu sistēmu pieejamāku iedzīvotājiem. Efektivitāte Civilā tiesvedība joprojām darbojas efektīvi, un tika veikti pasākumi, lai mazinātu Covid-19 pandēmijas ietekmi, savukārt krimināltiesību un administratīvo tiesību jomā tiesvedība ir mazāk efektīva. Covid-19 pandēmijas sākšanās izraisīja īslaicīgu neizskatīto lietu uzkrāšanos. Lai samazinātu neizskatīto lietu skaitu, tika saīsinātas tiesu brīvdienas. Lielāko daļu civillietu turpināja izskatīt rakstveida procedūrās. Rezultātā neizskatītu lietu vairs nav. To apliecina arī jaunākie dati par civilās tiesvedības efektivitāti, kas joprojām ir nemainīgi augsta, lai gan tiesvedības ilgums otrajā un trešajā instancē ir ievērojami lielāks . Nepabeigto civillietu skaits ir neliels , un pastāvīgs lietu pabeigšanas koeficients 100 % liecina, ka civillietu tiesas efektīvi tiek galā ar izskatāmo lietu apjomu . Tomēr krimināllietās bija vērojama lielāka neizskatīto lietu uzkrāšanās, jo no 2020. gada marta līdz maijam lielākā daļa tiesas sēžu tika apturētas. Visbeidzot, joprojām trūkst datu par tiesvedības ilgumu un nepabeigto lietu skaitu administratīvajās tiesās . II.Pretkorupcijas regulējums

Kopš pagājušā gada ziņojuma nav mainījusies institucionālā sistēma korupcijas novēršanai un apkarošanai. Luksemburgā nav ne īpašas pretkorupcijas stratēģijas, ne arī pretkorupcijas aģentūras; tajā kopumā ir izveidota tiesiskā un institucionālā pretkorupcijas sistēma. Tieslietu ministrija ir galvenā iestāde, kas atbild par vispārējiem korupcijas apkarošanas jautājumiem, tostarp rīcībpolitikas koordinēšanu. Tieslietu ministrijas ietvaros starpvaldību komiteja — Korupcijas novēršanas komiteja (COPRECO) — darbojas kā konsultatīvs forums un atbalsta valsts vispārējo korupcijas apkarošanas politiku. Tā kā nepastāv atsevišķa specializēta korupcijas apkarošanas prokuratūra, prokuratūras Ekonomikas un finanšu nodaļas īpašajā kompetencē ir izmeklēt ekonomikas un finanšu jomas krimināllietas, tai skaitā korupcijas lietas. Ekspertu un uzņēmumu vadītāju priekšstatā korupcijas līmenis publiskajā sektorā joprojām ir zems. 2020. gada Transparency International korupcijas uztveres indeksā Luksemburgas rezultāts ir 80/100, un tā ierindojas 4. vietā Eiropas Savienībā un 9. vietā pasaulē . Šis priekšstats pēdējos piecos gados ir pasliktinājies . Savstarpējā sadarbība starp visām iesaistītajām iestādēm norit labi, lai gan prokuratūrā pastāv problēmas ar cilvēkresursiem. Prokuratūrā ir 36 maģistrāti, no kuriem katrs trešais ir nodarbināts ekonomikas, finanšu un korupcijas noziegumu apkarošanas jomā. Prokuratūra ir lūgusi papildu resursus, taču līdz šim nav ticis apstiprināts būtisks to palielinājums. Pēdējā pieejamajā gada pārskatā arī norādīts, ka trūkst kandidātu vakantajām amata vietām, un šī tendence apstiprinājās arī šogad, jo īpaši prokuratūras Ekonomikas un finanšu nodaļā . Tomēr iestādes ziņoja, ka sarežģītu izmeklēšanu gadījumā resursus var ātri pielāgot, lai reaģētu uz konkrētām vajadzībām, tādējādi nodrošinot prokuratūras efektivitāti . Nozīmīgākie jaunumi kopš pagājušā gada ir IT infrastruktūras uzlabojumi, kas ļauj prokuroriem strādāt un pilnībā piekļūt lietu materiāliem attālināti. Attiecībā uz finanšu noziegumu apkarošanas tiesisko regulējumu nav konstatēti trūkumi, un sadarbība ar Finanšu izlūkošanas vienību tiek īstenota labi. Pašlaik valdība vērtē nepieciešamību pastiprināt noteikumus par korupcijas apkarošanu. Šā pasākuma galvenie mērķi ir saistīti ar prevenciju. Tomēr COPRECO pēdējā laikā nav tikusies ne klātienē, ne tiešsaistē, un neviena ministrija nav sniegusi tai rakstiskas piezīmes par iespējamiem trūkumiem korupcijas apkarošanas tiesību aktos . Kas attiecas uz īpašu pretkorupcijas apmācību, visiem jaunajiem ierēdņiem obligātās apmācības ietvaros ir jāpiedalās īpašā modulī. Covid-19 pandēmijas laikā šī apmācība notika tiešsaistē . Joprojām būtu iespējams uzlabot interešu konfliktu un “virpuļdurvju efekta” regulējumu. Spēkā ir četri ētikas kodeksi, un to iekšējo uzraudzību nodrošina attiecīgās iestādes, izņemot valdības locekļu rīcības kodeksu, ko uzrauga ārēja struktūra — Ētikas komiteja. Tikai šajā pēdējā minētajā kodeksā ir ietverti uz ministriem attiecināmi noteikumi par “virpuļdurvju efektu”, kas pagājušā gada ziņojumā par tiesiskumu tika norādīts kā trūkums. Ētikas komiteja 2020. gadā izskatīja divas jaunas lietas saistībā ar vienu un to pašu augsta ranga amatpersonu. Tas ļāva komitejai sniegt atzinumu par piemērojamo tiesisko regulējumu. Komiteja apgalvoja, ka ir viegli piemērot un uzraudzīt ētikas kodeksa 12. pantu, kas aizliedz bijušajiem valdības locekļiem iesaistīties darbībās, kas tiem liktu saskarties ar viņu bijušo pārvaldi, turpretī 11. panta, kas aizliedz bijušajiem ministriem izmantot vai izpaust informāciju, kura nav publiski pieejama, piemērošana ir apgrūtināta . Šajā sakarā komiteja ir iesniegusi premjerministram ieteikumu uzlabot noteikumus . Joprojām ir nepilnības lobēšanas un aktīvu deklarāciju jomā. Kā norādījusi arī Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupa (GRECO), galvenās problēmas joprojām ir konsekvences un pārraudzības trūkums attiecībā uz parlamenta deputātu pienākumu atklāt savus aktīvus un saņemtās dāvanas . Pašlaik nav visaptveroša regulējuma par lobēšanas darbībām. Parlamenta deputāti piemēro savu rīcības kodeksu, kas reglamentē iekšējās tikšanās, bet ne neformālus kontaktus . Tajā pašā laikā uz valdības locekļiem un vecākajiem padomniekiem neattiecas nekādi spēkā esoši lobēšanas noteikumi. Ir pārskatīts politisko partiju finansēšanas regulējums. 2020. gada 15. decembrī likumā par politisko partiju finansēšanu tika ieviests pienākums visiem valsts un Eiropas Parlamenta vēlēšanu kandidātiem deklarēt visus ziedojumus, kas pārsniedz 250 EUR . Likumā arī noteikts, ka nepatiesas deklarācijas ir krimināli sodāms nodarījums saskaņā ar Kriminālkodeksu . Jāatzīmē arī, ka visām politiskajām partijām ir jāiesniedz ienākumu un izdevumu deklarācijas, kas pēc tam tiek nosūtītas Revīzijas palātai pārbaudei . Pārredzamības un atklātas pārvaldes tiesiskā regulējuma pastiprināta piemērošana deva vairākus uzlabojumus, lai gan joprojām ir trūkumi attiecībā uz piekļuvi informācijai. Pirmajos 2018. gada 14. septembra likuma par piekļuvi dokumentiem piemērošanas gados pilsoniskā sabiedrība ir vērsusi uzmanību uz tā šauro darbības jomu un iespējamo negatīvo ietekmi uz rezultatīvu korupcijas apkarošanu. Lai gan likums piešķir tiesības pieprasīt piekļuvi dokumentiem, tas neparedz vispārējas tiesības pieprasīt informāciju. Tādējādi pieprasījuma iesniedzējs var nesaņemt nekādu informāciju, ja tam nav zināms, ka eksistē konkrēts dokuments . Dokumentu pieejamības komisija (CAD) ir neatkarīga administratīva iestāde ar padomdevēja funkciju, taču tai nav nekādu pārraudzības pilnvaru. CAD sastāv no pieciem locekļiem, un tā var sniegt atzinumus divos gadījumos: pirmkārt, ja to pieprasa pārvalde, kas vēlas saņemt atzinumu, un, otrkārt, ja tiek izskatīta pārsūdzība par noraidītu pieprasījumu piekļūt dokumentiem. Pieteikumu var iesniegt vai nu tam paredzētā tīmekļa vietnē, vai rakstiski, un vēršanās CAD nav priekšnoteikums lietas nodošanai Administratīvajai tiesai. Salīdzinot ar 2019. gadu, 2020. gadā CAD iesniegto pieprasījumu skaits samazinājās . No visiem CAD sniegtajiem atzinumiem Administratīvajā tiesā pašreiz tiek izskatītas trīs lietas saistībā ar 2019. gadā sniegtajiem atzinumiem un viena lieta — saistībā ar 2020. gadā sniegtu atzinumu . Kā trūkums tika konstatēts tas, ka valsts iestādēm nav pienākuma ziņot CAD. Pašlaik spēkā esošie tiesību akti par trauksmes cēlēju aizsardzību joprojām attiecas tikai uz konkrētām nozarēm, piemēram, privātajām un publiskajām darba tiesībām. Nozaru noteikumi ietver noteikumus Lielhercogistes policijas rīcības kodeksā, kas paredz iespēju policijas darbiniekiem anonīmi sazināties ar juridisko departamentu, lai ziņotu par darbībām, kas varētu būt dienesta pienākumu izpildes pārkāpums . Pašlaik tiek izstrādāta jauna trauksmes cēlēju aizsardzības sistēma, lai nodrošinātu vispārējāku un efektīvāku trauksmes cēlēju aizsardzību. Netika ziņots par īpašiem pasākumiem korupcijas risku novēršanai saistībā ar Covid-19 pandēmiju. Lielhercogistes policija pēc tam, kad pandēmijas laikā tika identificēti iespējamie korupcijas riski, izdeva atgādinājumu visām tiesībaizsardzības amatpersonām par piemērojamiem ētikas principiem. Turklāt policijas cilvēkresursi tika pārdalīti, lai atbalstītu valsts iestādes cīņā pret Covid-19 pandēmiju . Darbā pieņemto valsts ierēdņu un policijas darbinieku apmācība tika pārcelta uz tiešsaistes apmācību, kas izrādījās laika ziņā efektīvāka un izmaksu ziņā izdevīgāka . III.Mediju plurālisms un mediju brīvība Tiesiskais regulējums attiecībā uz mediju brīvību un plurālismu ir balstīts uz konstitucionālu un tiesību aktos noteiktu aizsardzības pasākumu kopumu. Konstitūcija tieši atzīst vārda brīvību. Likums par vārda brīvību medijos nodrošina žurnālistu aizsardzību. Elektronisko mediju likums garantē audiovizuālo mediju regulatora finansiālo un administratīvo neatkarību. Tika pastiprināti regulatīvie aizsardzības pasākumi attiecībā uz mediju regulatora un tā resursu neatkarību un efektivitāti. Lai transponētu pārskatīto Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu (AVMPD), ar 2021. gada 26. februāra likumu tika grozīts 1991. gada Elektronisko mediju likums , kā arī 2013. gada likums, ar kuru tika izveidots audiovizuālo mediju regulators — Luksemburgas Neatkarīgā audiovizuālo mediju pārvalde (Autorité Luxembourgoise Indépendente de l'Audiovisuel, ALIA). Konkrēti, ar minēto likumu ALIA ir uzticētas jaunas regulatīvās funkcijas, piemēram, izveidot mehānismus, lai novērtētu video koplietošanas platformu veiktos pasākumus, un sekmēt medijpratības attīstību. Likumā tagad ir skaidri noteikts, ka ALIA savus uzdevumus veic objektīvi, neatkarīgi un pārredzami. Turklāt likums ļauj ALIA pieprasīt no mediju pakalpojumu sniedzējiem informāciju, kas nepieciešama tās funkciju veikšanai, kā arī piemērot sankcijas par tās lēmumu neievērošanu. Parlaments ir palielinājis ALIA budžeta piešķīrumu par 70 %, salīdzinot ar 2020. gadu. Turklāt ir piešķirtas četras jaunas amata vietas regulatoram uzticēto jauno uzdevumu pildīšanai. ALIA piedalās arī audiovizuālās nozares politiskās neatkarības uzraudzībā. ALIA ziņojumā norādījusi, ka pašvaldību veidotie televīzijas raidījumi vietējā līmenī, iespējams, varētu tikt izmantoti politiskās programmas virzīšanai, jo redakcionālā atbildība gulstas uz pašu pašvaldību . Luksemburgā ir ļoti koncentrēta mediju vide un mazs tirgus . Valdība ir risinājusi problēmas saistībā ar tās komunikāciju un pārredzamību Covid-19 pandēmijas laikā, par ko ieinteresētās personas ir paudušas bažas. Divas lielākās preses brīvības aizstāvības organizācijas kritizēja valdības komunikāciju un pārredzamības trūkumu attiecībās ar žurnālistiem, īpaši Covid-19 pandēmijas laikā. Tas jo īpaši attiecās uz ierobežoto piekļuvi informācijai, kas izrietēja no žurnālistu fiziskās klātbūtnes ierobežojumiem preses konferenču laikā. Pēc šīs kritikas saņemšanas pēc dažām nedēļām klātienes preses konferences tika atjaunotas . Iestādes īstenoja dažus pasākumus, kuru mērķis ir mazināt Covid-19 pandēmijas ietekmi uz medijiem. Lai mazinātu ekonomisko ietekmi uz medijiem, iestādes izveidoja pagaidu atbalsta shēmu mediju uzņēmumiem un žurnālistiem . Mediju uzņēmumi varēja pieteikties uz atbalstu — 5000 EUR gadā par katru nodarbināto žurnālistu. Shēma attiecās tikai uz profesionāliem žurnālistiem, kurus nodarbina atbilstīgi izdevēji, un to nepiemēroja ārštata žurnālistiem, kuriem bija jāpiesakās uz atbalstu citā atbalsta shēmā, kas paredzēta neatkarīgiem profesionāļiem. Turpinājās ar preses atbalsta shēmas reformu saistītais likumdošanas darbs. Valdība ar to iepazīstināja 2020. gada jūlijā, un ir plānots, ka nākamais režīms būs tehnoloģiski neitrāls un vienlīdz piemērojams gan drukātajiem, gan tiešsaistes ziņu medijiem. Lai gan ieinteresētās personas atzinīgi novērtēja reformu, tās pauda zināmas bažas par ierobežoto sabiedriskās apspriešanas procesu, paredzēto salīdzinoši nelielo atbalsta summu vienam žurnālistam, kā arī par to, ka nav pietiekami precīzi noteikts, kā tiks traktēti tiešsaistes mediji un jauni vai hibrīdi mediju darbinieku profili (piemēram, tīmekļa satura pārvaldnieki, faktu pārbaudītāji). Preses atbalsta shēmas reformai ir strukturāls raksturs, un par to joprojām notiek diskusijas. Tāpēc šajā stadijā nav zināms, vai tā attieksies arī uz ārštata žurnālistiem. Joprojām bažas rada žurnālistu piekļuve oficiāliem dokumentiem . Ieinteresētās personas jo īpaši norādīja, ka 2018. gada 14. septembra Likums par pārredzamu un atklātu pārvaldi negatīvi ietekmē žurnālistu profesiju, jo dokumentu iegūšanas procedūra ir ilgstoša. Ieinteresētās personas ir ierosinājušas žurnālistu vajadzībām ieviest paātrinātu procedūru . Šajā sakarā žurnālisti atgādināja, ka Luksemburga joprojām ir viena no dalībvalstīm, kurās presei nav garantēta paātrināta piekļuve informācijai, kas atšķirtos no iedzīvotāju tiesībām piekļūt informācijai, un aicināja valdību ieviest šādu procedūru. Turklāt ieinteresētās personas ir paudušas bažas par iestāžu selektīvo pieeju informācijas izpaušanā. Līdzīgi arī Cilvēktiesību konsultatīvā komisija (Commission consultative des Droits de l'Homme, CCDH) aicināja valdību garantēt žurnālistiem piekļuvi informācijai visās situācijās. Turklāt, kā tika atgādināts, veicot apspriešanos ar ieinteresētajām personām par iepriekš minēto preses atbalsta shēmas reformu , šāda piekļuve informācijai tika iekļauta valdības programmas deklarācijā 2018.–2023. gadam . Žurnālistu aizsardzības sistēma joprojām ir spēcīga. Kopš 2020. gada ziņojuma par tiesiskumu Komisija nav saņēmusi nekādas norādes par žurnālistu aizsardzības sistēmas vājināšanos. Šajā sakarā kopš 2015. gada Eiropas Padomes Žurnālistikas aizsardzības un žurnālistu drošības veicināšanas platformā nav izveidoti brīdinājumi par Luksemburgu. Lai gan kriminālvajāšana par neslavas celšanu pret medijiem joprojām ir reti sastopama, profesionāļu un NVO vidū joprojām pastāv bažas, ka šādas tiesvedības var tikt izmantotas kā līdzeklis mediju un žurnālistu iebiedēšanai, jo šogad tiesā tika ierosināta jauna lieta . IV.Citi institucionāli jautājumi saistībā ar līdzsvara un atsvara sistēmu Luksemburga ir vienpalātas parlamentāra demokrātija, kurā tiesību aktu priekšlikumus var iesniegt valdība un parlamenta deputāti. Valsts padome sniedz konsultatīvus atzinumus gan par valdības, gan parlamenta deputātu iesniegtiem tiesību aktu projektiem. Konstitucionālā tiesa rūpīgi pārbauda tiesību aktu atbilstību Konstitūcijai. Neatkarīgām iestādēm ir svarīga loma līdzsvara un atsvara sistēmā.

Tika ierosināti divi jauni Konstitūcijas grozījumi, lai ieviestu iedzīvotāju tiešu piekļuvi Konstitucionālajai tiesai un racionalizētu noteikumus, kas attiecas uz valsti, valsts vadītāju un valdību. 2020. gada jūnijā iesniegtās pirmās Konstitūcijas pārskatīšanas mērķis ir nodrošināt iedzīvotājiem tiešu piekļuvi Konstitucionālajai tiesai attiecībā uz valdības veiktajiem regulatīvajiem pasākumiem ārkārtas stāvokļa situācijā. Pārskatīšanas mērķis ir aizsargāt pamattiesības. Valsts padome 2021. gada 9. martā sniedza atzinumu par šo pārskatīšanu, paužot viedokli, ka tā neredz vajadzību pēc šādas reformas, ņemot vērā, ka ārkārtas stāvokļa laikā pieņemtajiem regulatīvajiem pasākumiem tāpat piemēro likumības pārbaudi, ko veic tiesnesis. Pēc šā atzinuma saņemšanas parlamentam ir jāapspriežas un jālemj, kā rīkoties, pamatojoties uz saņemtajām piezīmēm un novērtējumu. 2020. gada 17. novembrī iesniegtās otrās Konstitūcijas pārskatīšanas mērķis ir grozījumi attiecībā uz valsts iekārtu, valsts vadītāju, konstitucionālo monarhiju, valdību, attiecībām starp valsti un reliģiskajām kopienām, kā arī pašvaldībām. Šīs pārskatīšanas mērķis ir modernizēt Konstitūciju, racionalizējot agrākos noteikumus par valsti, valsts vadītāju un valdību. Turklāt tā precizētu, ka lielhercoga loma ir simboliska un formāla, savukārt politisko atbildību par lielhercoga aktiem nodrošina valdības locekļi. Valsts padome 2021. gada 9. martā sniedza pozitīvu atzinumu par šo pārskatīšanu, norādot, ka daudzus noteikumus padome jau apstiprinājusi saistībā ar atcelto Konstitūcijas projektu. Šķiet, ka lēmumu pieņemšanas process ir iekļaujošs, taču ieinteresēto personu ieteikumi bieži netiek ievēroti. Ir paustas bažas par to, cik regulāri un plaši lēmumu pieņemšanas procesā notiek apspriešanās ar ieinteresētajām personām. Visā parastajā likumdošanas procedūrā par katru tiesību akta priekšlikumu obligāti jāsaņem Valsts padomes konsultatīvs atzinums. Turklāt pastāv piecas profesionālās palātas, ar kurām apspriežas, lai saņemtu atzinumus to attiecīgajās kompetences jomās. To atzinumi ir tiesību akta priekšlikuma neatņemama sastāvdaļa, un tie tiek ņemti vērā, izstrādājot grozījumus tiesību akta projektā. Tomēr, lai gan atzinumus var iesniegt arī citas ieinteresētās personas, to ieteikumi ne vienmēr tiek ņemti vērā. Valsts padomes atzinums ir obligāts arī attiecībā uz regulatīvo procedūru, izņemot regulatīvos pasākumus, ko veic ārkārtas stāvokļa laikā, kad šāda atzinuma pieprasīšana nav obligāta. Tāpat ir jālūdz profesionālo palātu atzinums par jebkuru regulatīva pasākuma projektu to attiecīgajā kompetences jomā. Turklāt, ja par normatīvā akta projektu nav notikusi apspriešanās ar kompetentajām profesionālajām palātām, ir paredzētas juridiskas sankcijas. Kas attiecas uz Cilvēktiesību konsultatīvās komisijas (CCDH) lomu regulatīvajā procesā — lai gan valdībai nav pienākuma atbildēt uz CCDH ieteikumiem vai ievērot tos, dažas ieinteresētās personas ziņoja, ka valdība tos reti ņem vērā, jo īpaši Covid-19 pandēmijas laikā. Turklāt joprojām reti notiek arī parlamentāro komiteju apspriešanās ar CCDH likumdošanas procesā. Attiecībā uz citu cilvēktiesību iestāžu (piemēram, tiesībsarga) iesaistīšanu — valdība dažkārt veic apspriešanos divpusēji vai starpministriju cilvēktiesību komitejas ietvaros. Tomēr to viedokļi un ieteikumi reti tiek ņemti vērā. Lai pieņemtu pasākumus, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, pašlaik tiek izmantotas parastās likumdošanas procedūras. Laikā no 2020. gada 18. marta līdz 2020. gada 24. jūnijam Luksemburgā bija noteikts ārkārtas stāvoklis cīņai ar Covid-19 pandēmiju. Šāds konstitucionālais režīms valdībai sniedza iespēju dažādos jautājumos un ierobežotā laikā pieņemt atbilstošus, nepieciešamus un samērīgus pasākumus. Pēc tam, lai risinātu ar Covid-19 pandēmiju saistītās problēmas, parlaments ir izmantojis parasto likumdošanas procedūru, kurai ir noteikti īsāki termiņi. Neraugoties uz to, ka grozījumi tiek ieviesti paātrinātā kārtībā, parlaments cenšas apspriesties ar ieinteresētajām personām. Tomēr ieinteresētajām personām ir bažas par iekļaušanu apspriešanās procesā, jo īpaši tad, kad tiesību akti tiek pieņemti ļoti ātri, kas bieži ierobežo apspriešanos — tā notiek tikai ar Valsts padomi un profesionālajām palātām. Tika nodibināts “Cilvēktiesību nams” (House of Human Rights). Iniciatīvu apvienot vienā vietā galvenās neatkarīgās iestādes, kas pilda svarīgas funkcijas pamattiesību aizsardzībā, pabeidza īstenot 2020. gadā. Cilvēktiesību namā ir apvienoti CCDH, Bērnu tiesībsargs un Vienlīdzīgas attieksmes centrs. Cilvēktiesību nama mērķis ir atvieglot iedzīvotāju piekļuvi iestādēm, kas aizsargā pamattiesības, un palielināt sinerģiju starp dažādajām iestādēm. CCDH ir Luksemburgas akreditētā valsts cilvēktiesību iestāde. Bērnu tiesībsarga īpašais uzdevums ir aizsargāt tiesības, kas piemīt ikvienai personai līdz 18 gadu vecumam. Vienlīdzīgas attieksmes centrs ir Luksemburgas līdztiesības iestāde. Lai gan Covid-19 pandēmija ir ietekmējusi NVO darbu, pilsoniskās sabiedrības telpa Luksemburgā joprojām ir atvērta. Kopš 2020. gada aprīļa Covid-19 pandēmijas dēļ nācās atcelt līdzekļu vākšanas kampaņas, kā arī interešu aizstāvības un izpratnes veicināšanas pasākumus. NVO ziņoja, ka līdztekus biedrošanās pārtraukšanai iestājās arī finansiālas sekas. Tomēr 2020. gada novembrī valdība iepazīstināja ar dažādiem dotāciju projektiem un atbilstības kritērijiem dotācijas saņemšanai. I pielikums. Avotu saraksts alfabētiskā secībā* * To iesūtīto dokumentu saraksts, kas saņemti 2021. gada ziņojuma par tiesiskumu apspriešanas laikā, ir pieejams vietnē https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . “Rapport d'activité 2020 de la Commission d’accès aux documents” (Dokumentu pieejamības komisijas ziņojums par darbību 2020. gadā) ( https://gouvernement.lu/dam-assets/fr/publications/rapport-activite/minist-etat/cad/rapport-activite-2020-cad.pdf ). Mediju plurālisma un brīvības centrs (2021), 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instruments ( https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2021 ). Civicus, “Monitor tracking civic space”, Luksemburga ( https://monitor.civicus.org/country/luzembourg/ ). Deputātu palāta (Chambre des Députés) (2019), Iekšējais reglaments, 2019. gada redakcija ( https://chd.lu/wps/wcm/connect/public/5abf3456-f398-4259-a831-20788c0f208c/reglementjuli2019.pdf?MOD=AJPERES&ContentCache=NONE&CACHE=NONE&CVID=mOb0p1W&CVID=mOb0p1W ). Eiropas Padomes Ministru komiteja (2010), Ministru komitejas Ieteikums dalībvalstīm CM/Rec(2010)12 par tiesnešu neatkarību, efektivitāti un pienākumiem. Eiropas Padomes Žurnālistikas aizsardzības un žurnālistu drošības veicināšanas platforma — Luksemburga ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/luxembourg ). Eiropas Padomes Venēcijas komisija (2020), Atzinums Nr. 1002/2020 par steidzamu pagaidu atzinumu par jaunās Bulgārijas konstitūcijas projektu (CDL-AD(2020)035). Valsts padome (2015), iekšējais reglaments ( https://conseil-etat.public.lu/fr/legislation/reglesdeontologiques.html ). Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2020a), Eirobarometra 482. zibensaptauja: “Businesses’ attitudes towards corruption in the EU”. Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2020b), Eirobarometra 502. speciālaptauja: “Corruption”. Likumprojekts par 2020. gada 17. jūlija grozījumiem Likumā par Covid-19 pandēmijas apkarošanas pasākumiem: http://legilux.public.lu/eli/etat/projet/pl/20170427 . ENNHRI (2020), ENNHRI sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Ētikas komiteja (2020), “Avis du comité d'éthique” (22.4.2020.) ( https://gouvernement.lu/dam-assets/systeme-politique/gouvernement/rb-code-deontologie/Avis-du-comite-d-ethique-24042020-.pdf ).

Eiropas Komisija (2020), 2020. gada ziņojums par tiesiskumu, valsts sadaļa par tiesiskuma situācija Luksemburgā. Eiropas Komisija (2019–2021), Eiropas Savienības rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā. Pamattiesību aģentūra (2021), “Legal environment and space of civil society organisations in supporting fundamental rights in Luxembourg”. Ģenerālprokuratūra (2020), 2019. gada pārskats ( https://justice.public.lu/content/dam/justice/fr/publications/rapport-activites-crf/rapport-crf-2019.pdf ). Lielhercogistes policija (2019), “Code de déontologie de la police” ( https://police.public.lu/fr/publications/2019/code-deontologie-police.html ). GRECO (2020a), ceturtās novērtēšanas kārtas “Korupcijas novēršana parlamenta deputātu, tiesnešu un prokuroru darbībā” otrais atbilstības starpziņojums par Luksemburgu ( https://rm.coe.int/fourth-evaluation-round-corruption-prevention-in-respect-of-members-of/1680a0424d ). GRECO (2020b), piektās novērtēšanas kārtas “Korupcijas novēršana un integritātes veicināšana centrālajās valdībās (augstākās izpildvaras funkcijas) un tiesībaizsardzības iestādēs” atbilstības ziņojums par Luksemburgu ( https://rm.coe.int/fifth-evaluation-round-preventing-corruption-and-promoting-integrity-i/1680a04279 ). Luksemburgas valdība (2018a), Ētikas kodekss ( https://gouvernement.lu/dam-assets/fr/systeme-politique/gouvernement/rb-code-deontologie/Arrete-grand-ducal-du-14-novembre-2014-fixant-les-regles-deontologiques-des-membres-du-Gouvernement-et-leurs-devoirs-et-droits-dans-lexercice-de-la-fo.pdf ). Luksemburgas valdība (2018b), “Government’s programme declaration for 2018-2023” ( https://gouvernement.lu/en/publications/accord-coalition/programme-gouvernemental.html ). Luksemburgas valdība (2020a), “Statistiques des jurisdictions et des parquets Année 2019” (Tiesu iestāžu un prokuratūras statistika par 2019. gadu) ( https://justice.public.lu/dam-assets/fr/publications/rapport-activites-judiciaires/Rapports-juridictions-judiciaires-2019.pdf ). Luksemburgas valdība (2020b), “New practical arrangements for government press conferences” ( https://sip.gouvernement.lu/fr/actualites.gouvernement%2Bfr%2Bactualites%2Btoutes_actualites%2Bcommuniques%2B2020%2B05-mai%2B02-modalites-conferences-presse.html ). Luksemburgas valdība (2021), Luksemburgas sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Luksemburgas valdība, “Financial aid for publishers in the context of the COVID-19 pandemic” ( https://guichet.public.lu/en/entreprises/sectoriel/medias/indemnite-editeurs-publications-covid.html ). Atzinums Nr. CE 60.217 par projektu Nr. 7575: http://data.legilux.public.lu/file2/2021-03-23/36 . Atzinums Nr. CE 60.288 par projektu Nr. 7620: http://data.legilux.public.lu/file2/2021-03-09/38 . Atzinums Nr. CE 60.469 par projektu Nr. 7700: http://data.legilux.public.lu/file2/2021-03-09/32 . Parlamenta iekšējais reglaments, 2019. gada redakcija, 61. lpp., 5. pants: https://chd.lu . Projekts Nr. 6030 — jaunas Konstitūcijas projekts: http://legilux.public.lu/eli/etat/projet/ppc/10000 . Projekts Nr. 7323 — Tieslietu padomes organizācijas likumprojekts: http://legilux.public.lu/eli/etat/projet/pl/10455 . Projekts Nr. 7575 — Konstitūcijas VI nodaļas (tiesu sistēma) pārskatīšana, pilns projekta teksts: http://data.legilux.public.lu/file2/2021-02-24/23 .

Projekts Nr. 7575 — Konstitūcijas VI nodaļas (tiesu sistēma) pārskatīšana, pilns projekta teksts, jauni grozījumi 2021. gada 23. februārī: http://data.legilux.public.lu/file2/2021-02-24/23 . Projekts Nr. 7575 — Konstitūcijas VI nodaļas (tiesu sistēma) pārskatīšana: http://legilux.public.lu/eli/etat/projet/ppc/20130254 . Projekts Nr. 7620 — Konstitūcijas 32. panta pārskatīšanas projekts: http://legilux.public.lu/eli/etat/projet/ppc/20130257 . Projekts Nr. 7700 — Konstitūcijas I, III, V, VII, IX, X, XI un XII nodaļas pārskatīšana: http://legilux.public.lu/eli/etat/projet/ppc/20130258 . Projekts Nr. 7777 — priekšlikums pārskatīt Konstitūcijas IV un V.bis nodaļu: http://legilux.public.lu/eli/etat/projet/ppc/20130260. Organizācija “Reportieri bez robežām”, pasaules preses brīvības indekss: https://rsf.org/en/ranking . Transparency International (2021), 2020. gada korupcijas uztveres indekss. II pielikums. Luksemburgas apmeklējums Komisijas dienesti 2021. gada martā rīkoja virtuālas sanāksmes ar šādām iestādēm: ·Deputātu palāta (parlaments) ·Korupcijas novēršanas komiteja (COPRECO) ·Cilvēktiesību konsultatīvā komisija (CCDH) ·Valsts padome ·Ētikas komiteja ·Finance & Human Rights ·Groupement des magistrats Luxembourgeois ·Luksemburgas Žurnālistu apvienība (ALJP) ·Luksemburgas mediju regulators (ALIA) ·Kultūras ministrija ·Ārlietu ministrija

·Iekšlietu ministrija ·Tieslietu ministrija ·Valsts pārvaldes ministrija ·Ombuds ·Lielhercogistes policija ·StopCorrupt ·Augstākā tiesa ·Dokumentu pieejamības komisija ·Luksemburgas Advokātu asociācija * Komisija vairākās horizontālās sanāksmēs tikās arī ar šādām organizācijām: ·Amnesty International ·Reproduktīvo tiesību centrs ·CIVICUS ·Eiropas Pilsonisko brīvību savienība ·“Pilsoniskā sabiedrība — Eiropa” ·Eiropas Baznīcu konference ·EuroCommerce ·Eiropas Bezpeļņas organizāciju tiesību centrs ·Eiropas Preses un mediju brīvības centrs