KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI par Eiropas Zemes novērošanas programmas (GMES) un tās sākotnējo darbību (2011.–2013.) starpposma izvērtējumu /* COM/2013/0805 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI par Eiropas Zemes novērošanas programmas (GMES) un tās sākotnējo darbību (2011.–2013.) starpposma izvērtējumu 1. Ievads Šajā ziņojumā izklāstīti GMES Sākotnējo darbību programmas (turpmāk — „Programma”) starpposma izvērtējuma galvenie konstatējumi un ieteikumi, sniegta Komisijas atbilde uz izvērtējumu un uzskaitīti veicamie pasākumi, ņemot vērā konstatējumus. Komisija ievēro Regulas par Eiropas Zemes novērošanas programmu (GMES) un tās sākotnējām darbībām (2011.–2013.)[1] 14. panta 2. punktu, kurā paredzēts, ka Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai starpposma izvērtējuma ziņojumu. Tā kā šis ir starpposma ziņojums, tajā nav sniegta visa informācija, kas iekļaujama pilnīgā ex-post izvērtējumā, kurš saskaņā ar GIO regulu tiks veikts līdz 2015. gada beigām. Tādēļ, sagatavojot ziņojumu, galvenokārt izmantota kvalitatīva pieeja izvērtējumam un tajā vienīgi ierosināts iespējamo rādītāju kopums, kas izmantojums turpmākajos izvērtējumos. Kavēšanās saistībā ar šo izvērtējumu notika tādēļ, ka tika izlietoti ievērojami resursi, lai steidzami izstrādātu Copernicus regulu programmas darbības posmam, kā arī deleģēto aktu Copernicus datu politikas definēšanai. To uzskatīja par prioritāti, lai nodrošinātu lietotājiem nepieciešamā tiesiskā regulējuma pēc iespējas lielāku nepārtrauktību un stabilitāti. Pilnīgs starpposma izvērtējuma ziņojums publicēts Copernicus tīmekļa vietnē[2], un tas šajā tīmekļa vietnē vienmēr pieejams, lai nodrošinātu informācijas avotu turpmāk apkopoto jautājumu padziļinātai izskatīšanai. 2. Pamatinformācija 2.1. No GMES līdz Copernicus Pēc kopīgās deklarācijas „Baveno Manifesto” pieņemšanas 1998. gadā Eiropas Savienība 2000. gada Gēteborgas Eiropadomes sanāksmē pieņēma stratēģisko lēmumu palielināt neatkarīgo Eiropas ar kosmosu saistītās Zemes novērošanas jaudu, lai sniegtu pakalpojumus vides un drošības jomā, izmantojot GMES (Globālo vides un drošības novērošanu). Bija iecerēts, ka šo jaudu palielinās, kā arī, ka tās stingrs pamats būs esošās pētniecības iespējas Zemes novērošanas jomā, ko pārvalda Eiropas Kosmosa aģentūra (EKA), EUMETSAT un atsevišķas dalībvalstis. No 1998. līdz 2013. gadam Eiropas Savienība un EKA finansēja GMES sākotnējo attīstību, proti, ieguldījumus pirmsfunkcionālo pakalpojumu izstrādē, GMES sākotnējās darbībās un kosmosa komponentē. Eiropas Komisija 2013. gada jūlijā pieņēma Priekšlikumu regulai, ar ko izveido Eiropas Zemes novērošanas programmu Copernicus[3]. Nosaukuma maiņa uz Copernicus iezīmēja pāreju no pētniecības un pirmsfunkcionālā posma uz pilnīgi funkcionējošu programmu. Programmas galvenais mērķis ir Eiropas Savienības uzraudzībā nodrošināt autonomu pakalpojumu kopumu, kas garantē piekļuvi precīziem vides un drošības datiem un informācijai un kas pielāgoti lietotāju vajadzībām, un galvenokārt to lietotāju vajadzībām, kuri atbildīgi par politikas izstrādi, īstenošanu un pārraudzību Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs. Eiropas Savienības ieguldījumu mērķis ir novērst trūkumus novērošanas jomā, nodrošināt piekļuvi esošajiem resursiem un attīstīt funkcionālos pakalpojumus. Programmai Copernicus ir arī būtiska nozīme, īstenojot stratēģiju „Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei. Programma Copernicus ietver sešus funkcionālos pakalpojumus: jūras vides novērošana, atmosfēras novērošana, zemes novērošana un klimata pārmaiņu novērošana, kā arī atbalsts ārkārtas situāciju pārvaldībai un drošībai. No satelītiem un in situ sensoriem (piemēram, bojām, baloniem un gaisa sensoriem) iegūtie dati kopā nodrošina savlaicīgu un uzticamu informāciju ar pievienoto vērtību un prognozes, lai sniegtu atbalstu tādās jomās kā lauksaimniecība un zivsaimniecība, zemes izmantošana, pilsētu plānošana, reaģēšana uz katastrofām, jūras transports un gaisa piesārņojuma novērošana. 2.2. GMES sākotnējās darbības Programmu izveidoja kā pagaidu instrumentu, lai veicinātu pāreju no GMES pirmsfunkcionālajiem pakalpojumiem, ko izstrādāja, izmantojot Septītās pamatprogrammas finansējumu ar kosmosu saistītām darbībām, uz GMES pilnīgu izmantošanu laikposmā pēc 2013. gada. GIO programmu oficiāli sāka īstenot 2011. gada 1. janvārī, un pirmos GMES funkcionālos pakalpojumus sniedza 2012. gada aprīlī. Divi pakalpojumi, kas ieguvuši pilnīgi funkcionāla pakalpojumu statusu, ir ārkārtas situāciju pārvaldības pakalpojums (EMS) un zemes novērošanas pakalpojums. Programma vērsta uz visu pakalpojumu ķēdi reaģēšanai ārkārtas situācijās un zemes novērošanai, proti, darbībām infrastruktūras jomā, piekļuvi datiem un produktu izstrādi. Finansējumu minētajām jomām piešķīra, lai i) nodrošinātu GMES sagatavošanas darbību[4] nepārtrauktību, ii) risinātu ārkārtas situāciju karšu un pakalpojumu steidzamas nepieciešamības jautājumu un iii) atzītu, ka privāto pakalpojumu sniedzēji pārtrauks savas darbības, ja netiks nodrošināta nepārtrauktība. 2.3. Programmas starpposma izvērtējums Starpposma izvērtējumu pasūtīja Komisija, un to veica Stratēģijas un novērtēšanas pakalpojumu centrs (Centre for Strategy and Evaluation Services), kas balstījās uz 2012. gadā veiktajiem pētījumiem un intervijās iegūtajiem datiem. Mērķis bija sniegt novērtējumu par programmas līdzšinējo īstenošanu un jo īpaši: · izvērtēt programmas īstenošanas nozīmību (un saskaņotību), iedarbīgumu, efektivitāti (un ietekmi), pievienoto vērtību un ilgtspēju; · izvērtēt panākto progresu attiecībā uz konkrētiem mērķiem ar GMES saistītās politikas jomās: datu un informācijas politika, drošības politika, GMES Lietotāju forums, GMES komiteja un Drošības padome u. c.; · sniegt informāciju, lai sagatavotu GMES programmu laikposmam pēc 2013. gada. Izvērtējuma laikā pakalpojumi bija agrīnā stadijā, un tādēļ uzmanība pievērsta arī progresa plašākam novērtējumam, piemēram, tam, cik lielā mērā Komisija uzņēmusies efektīva vispārējā koordinatora lomu un cik lielā mērā jaunizveidotais GMES Lietotāju forums sasniedzis savus mērķus. 3. Izvērtējuma galvenie konstatējumi Šā ziņojuma pamatā ir ārējā starpposma izvērtējuma ziņojuma struktūra. Ārējā starpposma izvērtējuma ziņojumā uzsvars galvenokārt likts uz programmas funkcionālajiem aspektiem, proti, ārkārtas situāciju pārvaldības pakalpojumu un zemes novērošanas pakalpojumu. Pārējie pakalpojumi ir pirmsfunkcionālie pakalpojumi, proti, pakalpojumi, kas balstīti uz pētniecības projektiem, kuri finansēti no Septītās pamatprogrammas līdzekļiem, vai izstrādes posmā esoši pakalpojumi. Tas attiecas uz projektiem MyOcean2 un MACCII FP7 attiecīgi jūras vides un atmosfēras komponentēs. Drošības pakalpojumam un klimata pārmaiņu pakalpojumam nav viena atsauces projekta, taču tos var izvērtēt, pamatojoties uz pētniecības projektu un valstu iniciatīvu kopumu. Kosmosa komponente ziņojumā analizēta tikai no to datu viedokļa, kas iepirkti no atbalsta misijām, pamatojoties uz prasībām, kuras noteiktas, izmantojot ar EKA saskaņoto datu noliktavas mehānismu ((Data Warehouse — DWH), jo attiecīgos Sentinel satelītus vēl tikai uzstādīja). 3.1. Funkcionālie pakalpojumi 3.1.1. Ārkārtas situāciju pārvaldības pakalpojums (EMS) EMS kartēšanas pakalpojums, ko uzsāka 2012. gada aprīlī, ir ļoti nozīmīgs valstu civilās aizsardzības aģentūru un plašāka lietotāju loka vajadzībām. Tādēļ EMS izstrādes, izmēģināšanas un validācijas posmos tika ņemtas vērā lietotāju vajadzības. Komisijai iesniegtajā pārskatā bija uzsvērta gūtā pieredze saistībā ar pakalpojumu linkER[5] GMES sagatavošanas darbības ietvaros un pirmsdarbības projektu SAFER[6]. Pakalpojums efektīvi izmantots, lai reaģēšanas ārkārtas situācijās jomā integrētu kopīgo praktisko pieredzi un vairāku gadu laikā uzkrātās zināšanas par lietotāju vajadzībām, izmantojot īpaši izveidotus tematiskos seminārus, darba grupas un lietotāju sanāksmes, kas organizētas, īstenojot iepriekšējos projektus. Datu produktiem, kas izveidoti, izmantojot EMS kartēšanas pakalpojumu, raksturīga izteikta nepārtrauktība attiecībā uz produktiem, kas izstrādāti Septītās pamatprogrammas pirmsdarbības projektā SAFER, tomēr ir veiktas dažas izmaiņas, kas saistītas ar jaunā funkcionālā pakalpojuma specifikācijām. Būtisks sasniegums saistībā ar EMS kartēšanas pakalpojumu ir tāda pilnīgi funkcionāla pakalpojuma pieejamība, kas jau no pakalpojuma sniegšanas uzsākšanas spēj nodrošināt datu produktus gan paātrinātā, gan arī normālā režīmā. Taču, tā kā normālais režīms izvērtēšanas laikā vēl nebija aktivizēts, domājams, ka paātrinātā režīma pakalpojumam būs lielāka ietekme uz lietotāju kopienai sniegto palīdzību, jo īpaši civilās aizsardzības jomā. Pakalpojuma lietotāju apmierinātības līmenis attiecībā uz gatavajiem attēlu produktiem bija augsts. Taču daži EMS kartēšanas datu produktu lietotāji civilās aizsardzības jomā norādīja, ka viņi vēlētos piekļūt primārajām datu kopām, izmantojot EKA datu noliktavu (DWH), kas nodrošina piekļuvi atbalsta misijās iegūtajiem satelītu datiem, lai šīs datu kopas varētu integrēt funkcionālajās darbplūsmās. EMS kartēšanas pakalpojuma efektivitāti varētu uzlabot, ja nepieciešamības gadījumā kosmosa komponentes paātrinātais režīms tiktu papildināts ar ļoti augstas izšķirtspējas in situ datiem konkrētiem ārkārtas situāciju veidiem (piemēram, gaisā izvietotu attālināto sensoru datiem par zemestrīcēm). Nepārtraukti jāveic darbs saistībā ar EMS kartēšanas pakalpojumu (paātrinātais režīms), lai uzlabotu EMS datu pieejamības savlaicīgumu pēc pakalpojuma aktivēšanas. Valstu kontaktpunktu (VKP) tīklam, kas izveidots linkER sagatavošanas darbības laikā un ko koordinē ECHO ģenerāldirektorāta Monitoringa un informācijas centrs, ir bijusi būtiska nozīme EMS kartēšanas datu produktu izplatīšanā attiecīgajiem lietotājiem reģionālā un subreģionālā līmenī. Šīs darbības ir izrādījušās ļoti nozīmīgas, lai strukturētu lietotāju kopienas atbildes reakciju, taču dažās dalībvalstīs šajā jomā jāveic lielāks darbs. 3.1.2. Zemes novērošanas pakalpojums Zemes novērošanas pakalpojuma visas Eiropas komponentes datu produkti ir ļoti nozīmīgi Eiropas un dalībvalstu vides politikas veidotāju un publisko iestāžu, kas atbildības par vides monitoringu un ziņošanu, konkrētu vajadzību nodrošināšanai. Ārkārtīgi būtiski ir arī zemes novērošanas pakalpojuma globālajā komponentē paredzētie produkti, jo ir svarīgi spēt bieži novērot veģetāciju un dažādus citus bioloģiskos parametrus, lai nodrošinātu informāciju Eiropas Savienības politikas jomām, piemēram, lauksaimniecībai un starptautiskajai attīstībai, kurās Eiropas Savienībai ir globālas saistības, kā arī spēt sniegt ieguldījumu globālās telpiskās informācijas apmaiņas iniciatīvās, piemēram, Globālajā zemes sistēmu novērošanas sistēmā (GEOSS). Pielāgošanas posmam ir bijusi būtiska nozīme konkrētu produktu izstrādē, nodrošinot pēc iespējas lielāku rezultātu viendabīgumu. Taču, lai nodrošinātu pilnīgu funkcionalitāti, ir būtiski pakalpojumu līgumu darbības perioda pašā sākumā publicēt sīki izstrādātas produktu specifikācijas. Šajā sakarā izvērtējumā uzsvērta nepieciešamība izstrādāt precīzākas novērošanas prasību specifikācijas (piemēram, precizējot veģetācijas sezonālos aspektus datu noliktavā attiecībā uz prasībām datiem, kas iegūti no satelītiem). Lai gan nākotnē Copernicus Sentinels satelīti nodrošinās vidējas izšķirtspējas datus, tika iegūti pierādījumi tam, ka, sniedzot pakalpojumus, arvien pieaug nepieciešamība pēc lielāka apjoma augstas izšķirtspējas datu. Šim datu veidam nākotnē tiks saglabāta un uzlabota datu iepirkuma shēma, kuras pamatā ir datu noliktavas prasības un kuru patlaban izmanto atbilstīgi saskaņojumam ar EKA. Zemes novērošanas pakalpojuma ietvaros definēšanas posms tematisko produktu izstrādē bija garāks nekā paredzēts, un pielāgošanas procesā bija jāsaskaņo rezultāti, ko bija sagatavojuši dažādi pakalpojumu sniedzēji, ar kuriem noslēgti līgumi, vairākos ģeogrāfiskajos apgabalos. Joprojām nav atrisināti jautājumi saistībā ar visas Eiropas zemes datu produktu pieejamības laicīgumu. Pakalpojuma globālajai zemes komponentei piemīt potenciāls sniegt atbalstu uz pierādījumiem balstītas politikas izstrādē, jo īpaši Eiropas Savienības ārpolitikas jomās, piemēram, lauksaimniecībā, pārtikas drošuma, vides, pārtuksnešošanās, sausuma novērošanas un klimata pārmaiņu mazināšanas jomā starptautiskā līmenī. Pakalpojumam būtu arī jāpalīdz Eiropas Savienībai izpildīt tās pašreizējās Eiropas saistības saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem un konvencijām, sniedzot devumu GEOSS, tādējādi izpildot Eiropas Savienības starptautiskās saistības attiecībā uz Zemes novērošanas sistēmām. Tādas iniciatīvas kā Eiropas Vides aģentūras (EVA) Zemes pārklājuma datubāzes Corine lietotāju pielietojumu datubāze ir labs piemērs tam, kā Copernicus pamatproduktus dažādiem nolūkiem izmanto pakārtotie lietotāji. 3.2. Lietotāju iesaiste, pakārtotā izstrāde un piekļuve datiem Tika konstatēts, ka programma bija sevišķi svarīga lietotāju vajadzību nodrošināšanai, jo īpaši Eiropas un valstu līmenī. Visas Eiropas datu produkti ir nepieciešami uz pierādījumiem balstītas politikas izstrādē, izmantojot ar kosmosu saistītas novērošanas, monitoringa un ziņošanas darbības, tādās būtiskās jomās kā galveno Eiropas vides mērķu sasniegšana un klimata pārmaiņu ietekmes novērošana. Pastāvēja vispārēja vienprātība, ka programma rada pievienoto vērtību, jo tā nodrošina Eiropas līmeņa datu produktus, kas ir saskaņoti un salīdzināmi, taču atsevišķās jomās tomēr iespējami GMES uzlabojumi (piemēram, skaidra datu politika, atvieglota piekļuve datiem). Jānodrošina atbilstīga sadarbība ar vietējām un reģionālajām iestādēm, kurām nav saprotams (jo īpaši dažās jaunajās dalībvalstīs), kā GMES produktus var izmantot, lai nodrošinātu savas vajadzības, attīstot vietējiem apstākļiem pielāgotus pakalpojumus iedzīvotājiem. Veicot izvērtējumu, kopumā pozitīvs priekšstats radies par lietotāju līdzdalību, proti, lietotāji šķiet patiesi ieinteresēti rezultātos un datu produktu ieguvē, izmantojot divus funkcionālos pakalpojumus, kas finansēti, īstenojot programmu. Neskatoties uz īslaicīgām grūtībām, programmai Copernicus vidējā termiņā un īstermiņā piemīt potenciāls veicināt nodarbinātību un atbalstīt ekonomikas izaugsmi, attīstot Zemes novērošanas pakalpojumus. Šis potenciāls jāizmanto efektīvāk, ņemot vērā no publiskajām iestādēm (jo īpaši vietējā un reģionālā līmenī) saņemtās atsauksmes par datu iespējamo izlietojumu. Turklāt, lai varētu uzskatīt, ka produkti atbilst lietotāju vajadzībām vietējā un reģionālā līmenī, jāturpina datu pielāgošana (arī papildu tematisko datu kopu iekļaušana). Iespējams, ka šā attīstības posma īstenošanu var uzņemties jauni dalībnieki, kas iesaistās datu nodrošināšanas vērtības veidošanas ķēdē un attīsta pakārtotos pakalpojumus ar pievienoto vērtību. Ir atzīts pakārtotā tirgus attīstības potenciāls, kā arī ieteikums nodrošināt nepārtrauktību programmas attīstībā un pakalpojumu sniegšanā. EVA sniegtie dati norāda uz to, ka tādu datu produktu brīvas pieejamības nodrošināšana tiešsaistē, kuri integrē GMES datus ar datiem no citiem avotiem (piemēram, Corine Land Cover Image 2006[7] un Urban Atlas[8]), jau ir veicinājusi pakārtoto pakalpojumu attīstību publiskajā sektorā. Kvalitatīvu un savlaicīgi sniegtu atsauces datu un in situ datu pieejamība ir atzīta par būtisku priekšnosacījumu programmas veiksmīgai īstenošanai. Īstenojot INSPIRE[9] regulējumu, ir panākts progress attiecībā uz to, lai tiktu likvidēti būtiski tehniskie šķēršļi valstu atsauces datu saskaņošanai, taču darbs šajā sakarā jāturpina. Ir noteikti šādi šķēršļi pakārtoto pakalpojumu attīstībai: zināšanu un informētības par datu pieejamību trūkums MVU vidū un neskaidrība saistībā ar pakalpojumu, kuru sniegšanā izmanto datus, publisko tirgu lielumu un apmēru, izeju uz tirgu, kā arī to, vai pastāv pietiekams pieprasījums (kā arī maksātspēja), lai panāktu apjomradītus ietaupījumus. Konstatētās ar risku saistītās neskaidrības finansējuma jomā tagad ir likvidētas, neskatoties uz to, ka daudzgadu finanšu shēmā apstiprinātais Copernicus budžets ir mazāks nekā Komisijas sākotnēji ierosinātais; jaunā Copernicus regula un programmas turpmākās pārvaldības plāns tiek izstrādāts, lai pielāgotos šai situācijai un nodrošinātu nepārtrauktību, kas nepieciešama, lai ieinteresētās personas veiktu ieguldījumus Copernicus datu izmantošanā. 3.3. Izvērtējuma kopējie rezultāti Kopumā izvērtējums apstiprināja programmas nozīmīgumu, iedarbīgumu un efektivitāti. Ir skaidrs, ka mērķis ieviest pirmos funkcionālos pakalpojumus jau ir sasniegts. Attiecībā uz saskaņotību jānorāda, ka, lai gan programmas regula tika pieņemta pirms stratēģijas „Eiropa 2020”, programma atbilst stratēģijas mērķiem veicināt gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, piemēram, attīstot pakārtotos pakalpojumus, kas veicinās nodarbinātību un darbavietu radīšanu. Taču pastāv šķēršļi potenciāla palielināšanai, jo trūkst informētības uzņēmēju vidū, kā arī tiek pieprasīti augstākas izšķirtspējas dati. Kopumā jānorāda, ka, lai gan, iespējams, ir pārsteidzīgi sniegt pilnīgu izvērtējumu, sagaidāms, ka divi galvenie funkcionālie pakalpojumi, kas izstrādāti, īstenojot programmu, būs rentabli; cita veida ietekme būs jānovērtē ex post izvērtējumā, kas tiks veikts 2015. gadā. Ieinteresētās personas bija patiesi apmierinātas ar programmas vispārējo pārvaldību un īstenošanas kārtību. Attiecībā uz interviju rezultātiem būtu jānorāda, ka lielākā daļa lietotāju atzina, ka ir ieinteresēti gan funkcionālajos pakalpojumos, gan arī transversālos produktos, kas rodas, īstenojot visus funkcionālos pakalpojumus. Izvērtējums parādīja, ka daļai lietotāju pieejamas GMES alternatīvas, — tās pieejamas dalībvalstu līmenī, tādējādi zaudējot izvērtētās programmas Eiropas perspektīvu, vai arī, atšķirībā no pakalpojumu produktiem un no Sentinels iegūtajiem datiem, ir par maksu. Lietotāji bija apmierināti ar to, ka konkrētas funkcijas, kas saistītas ar divu GMES pakalpojumu attīstību, deleģētas Kopīgajam pētniecības centram, EVA un ECHO ĢD Monitoringa un informācijas centram. Piemēram, Kopīgais pētniecības centrs un EVA ir nodrošinājuši atbilstīgas tehniskās zināšanas, lai vadītu EMS kartēšanas un zemes pakalpojumu izstrādi un lai nodrošinātu atbilstīgu koordinēšanu, EVA darot zināmas vajadzības attiecībā uz datiem un fotogrāfiskajiem datiem. Tomēr nākotnē sadarbība ir nepieciešama, lai nodrošinātu, ka EVA pārvaldītā datu noliktava iegūst „mērķim piemērotus” datus. Atbildīgās Komisijas struktūrvienības darbs novērtēts pozitīvi, un ir atzīts, ka pastāv pētniecības projektu un pirmsfunkcionālo pakalpojumu pēctecība. Tomēr tika uzsvērts, ka prioritātes jānosaka efektīvāk. Kopumā programma novērtēta kā efektīvs mehānisms pilnīgi funkcionālu pakalpojumu attīstībai. Budžeta ierobežojumu dēļ šajā sākotnējā posmā iespējams izveidot tikai divus no iecerētajiem un iespējamajiem sešiem pakalpojumiem; šāda izvēle tika atzīta par atbilstošu, jo tā nodrošināja iespēju turpināt citu pakalpojumu finansēšanu pirmsfunkcionālajā posmā. Bija skaidri noteikta programmas Eiropas pievienotā vērtība, proti, tika ņemtas vērā lietotāju pārrobežu Zemes novērošanas vajadzības ārkārtas situāciju pārvaldības un zemes novērošanas jomā. Daudzām politikas veidotāju un publiskā sektora lietotāju vajadzībām Zemes novērošanas jomā ir pārrobežu raksturs, jo dalībvalstis ir kopīgi uzņēmušās atbildību par pierobežas teritoriju pārraudzību un dažādu reģionu savstarpējo saistību. Daudzām valstīm arī piemīt līdzīgas vides vai pilsētu iezīmes, piemēram, bioloģiskās daudzveidības novērošana piekrastes teritorijās un pilsētu plānošanas problēmas lieluma ziņā līdzīgās pilsētās. Laika gaitā, izmantojot pakāpeniskas ieviešanas un pakāpeniskas samazināšanas pieeju, Eiropas datu kopās varētu iekļaut kartēšanas, zemes reģistra un kadastra valsts iestāžu datus. Taču šāda iespēja atkarīga no tā, vai tiks atrisinātas aktuālās problēmas saistībā ar nepietiekamu datu saskaņošanu. Starpposmā abiem datu kopu veidiem jāpastāv līdzās, nodrošinot to atbilstīgu saikni un sadarbspēju, tostarp īstenojot INSPIRE procesu. 4. Galvenie ieteikumi un paredzētās turpmākās darbības Komisija, veicot izvērtējumu, ir guvusi vērtīgas atziņas. Tā ir apņēmusies nepārtraukti uzlabot programmas īstenošanu un ņemt vērā ieteikumus, izstrādājot un īstenojot pilnīgi funkcionālu pakalpojumu posmu. Izvērtējuma laikā arī sniegtas būtiskas praktiskas norādes jaunās Copernicus regulas priekšlikuma izstrādei (2013. gada 12. jūlija COM(2013)0312 final/2), kas attiecas uz datu politikas izveidi un datu prasību noteikšanu (piemēram, datu noliktavu). Lai nodrošinātu nepieciešamību ieviest labāku datu iepirkuma shēmu gan ārkārtas situāciju pārvaldības, gan arī Zemes novērošanas pakalpojumam, Eiropas Komisija un Eiropas Kosmosa aģentūra pašlaik diskutē par jaunu datu noliktavas versiju. Dokumentā skaidri uzsvērts, ka jāveic uzlabojumi attiecībā uz savlaicīgumu, izšķirtspēju un tā sauktajiem ieguves logiem. Turklāt saistībā ar EMS pakalpojuma savlaicīgumu notiek sanāksmes, kurās piedalās pakalpojuma sniedzējs, EKA un Eiropas Komisija, lai izprastu atbildības jomas un mazinātu iespējamos šķēršļus, tādējādi uzlabojot vispārējo veiktspēju. Izvērtējuma laikā radās jautājumi par Lietotāju foruma nozīmi nākotnē — tas jānošķir no GMES komitejas foruma, lai neapdraudētu Lietotāju foruma nozīmi saiknes nodrošināšanā starp Komisiju, dalībvalstīm un „reālajiem” galalietotājiem, īstenojot pārvaldības pasākumus. Pašreizējā Copernicus regulas priekšlikumā Lietotāju forums nav minēts, jo tas neatbilst standarta komitoloģijas noteikumiem, taču ieinteresēto personu regulāra līdzdalība, jo īpaši līdzdalība pakalpojumu līmenī, kā arī lielākā mērā specializētu lietotāju grupu līdzdalība, tiks saglabāta[10]. Attiecībā uz ieinteresēto personu administratīvo slogu un ziņojumu sniegšanas slogu netika izvirzītas īpaši augstas prasības. Pakalpojumu operatori neierosināja īpašus jautājumus attiecībā uz nepieciešamās informācijas apjomu, īstenojot pakalpojumu līgumus. Taču, veicot izvērtējumu, vēl pilnībā nebija panākta vienošanās attiecībā uz novērošanas satvaru un GMES rādītāju kopumu. Izvērtētājs ir pārskatījis rādītājus, ko izmanto, lai noteiktu programmas devumu nākotnē ar Copernicus saistītās politikas mērķu sasniegšanā; šādai pārskatīšanai būs liela nozīme, lai izvērtētu pilnīgi funkcionālas programmas, piemēram, Copernicus, sniegumu, un nākotnē tā tiks paredzēta pakalpojumu līgumos. Tā kā pakalpojumus un datus patlaban jau izmanto dažādās politikas jomās, izvērtējuma rezultātos ir ieinteresēti vairāki Komisijas dienesti, jo īpaši šādi ģenerāldirektorāti: AGRI ĢD, CLIMA ĢD, EEAS ĢD, ECHO ĢD, ENV ĢD, MARE ĢD un REGIO ĢD. Turklāt Eiropas Vides aģentūra (EVA) un Kopīgais pētniecības centrs var izmantot izvērtējuma rezultātus, veicot savas pašreizējās tehnisko koordinatoru funkcijas saistībā ar GMES ārkārtas situāciju pārvaldības pakalpojumu un Zemes novērošanas pakalpojumu. Saskaņā ar ieteikumu pakalpojumu izstrāde tiek plānota tā, lai izmantotu sinerģiju un izvairītos no dublēšanās. Izvērtētājs uzskata, ka līdzšinējā tendence ir bijusi veltīt lielāku vērību kosmosa komponentei, tādējādi atstājot novārtā in situ un pakalpojumu komponentes. Lielāks uzsvars uz politiku tika uzskatīts par izšķirošu, lai nodrošinātu pakalpojumiem pietiekamus resursus un novērstu datu trūkumus, jo šīs komponentes ir ļoti svarīgas programmas veiksmīgai īstenošanai. Komisijā nesen veikta reorganizācija, lai nodrošinātu, ka pienācīga vērtība tiek pievērsta infrastruktūras komponentei un pakalpojumiem, — tagad izveidotas divas struktūrvienības, un katra struktūrvienība risina jautājumus, kas saistīti ar vienu Copernicus darbības jomu. Turklāt Copernicus regulas projekts atbilst ieteikumam paredzēt ievērojami lielāku finansējumu pakalpojumiem. Izvērtētājs ir uzsvēris nepieciešamību pabeigt datu un informācijas politikas izstrādi. Programmas Copernicus ieinteresētajām personām un jo īpaši privātajam sektoram, kas ir mazāk informēti, nepieciešama skaidrība attiecībā uz to, kā jēdziens „pilnīga un atklāta piekļuve datiem” darbosies praksē. Komisija nesen ir pieņēmusi Deleģēto regulu[11] par datu politiku, kurā precizēti šie jautājumi. [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Regula (ES) Nr. 911/2010 par Eiropas Zemes novērošanas programmu (GMES) un tās sākotnējām darbībām (2011.–2013.), OV L 276, 20.10.2010., 1. lpp. [2] http://www.copernicus.eu/pages-principales/library/study-reports/ [3] COM(2013)0312 final/2, 2013. gada 12. jūlijs. [4] GMES sagatavošanas darbībām 2008.–2010. gada periodā tika piešķirts budžeta 10,2 miljonu euro apmērā. Trīs gadus tika atbalstīti ikgadēji iepirkumu konkursi, kuru rezultātā piešķīra līgumus par pieciem sagatavošanas projektiem. [5] linkER ir sagatavošanas darbība, kuras uzdevums ir atbalstīt GMES ārkārtas situāciju pārvaldības pakalpojuma produktu funkcionālo izmantošanu visā Eiropas Savienībā. [6] Projekta SAFER mērķis ir ieviest ārkārtas situāciju pārvaldības pakalpojuma pirmsfunkcionālās versijas. [7] 1985. gadā Eiropas Savienībā tika uzsākta programma Corine. Corine nozīmē „vides informācijas koordinācija”. Tas bija paraugprojekts, kura īstenošanas laikā tika veikts darbs saistībā ar daudziem un dažādiem vides jautājumiem. Corine datubāzes un vairākas tās programmas ir pārņēmusi EVA. [8] Urban Atlas nodrošina salīdzināmus zemes lietojuma un zemes pārklājuma datus par lielām pilsētu zonām ar vairāk nekā 100 000 iedzīvotāju visā Eiropā, kā noteikts pilsētvides novērtējumā. Ģeogrāfiskās informācijas sistēmu datus var lejupielādēt kopā ar katras aptvertās pilsētas un piepilsētas zonas karti un ziņojumu ar metadatiem. [9] Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 14. marta Direktīva 2007/2/EK, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā. [10] 2013. gada 12. jūlija COM(2013) 312 final/2, 2. panta 2. un 3. punkts. [11] Komisijas 2013. gada 12. jūlija Deleģētā regula, dokuments C(2013)4311 final.