/* COM/2010/0513 galīgā redakcija */ KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par makrofinansiālo atbalstu trešām valstīm 2009. gadā SEC(2010) 1117 final





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 30.9.2010 COM(2010) 513 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par makrofinansiālo atbalstu trešām valstīm 2009. gadā SEC(2010) 1117 final SATURS 1. Ievads 3 2. Priekšvēsture 3 2.1. Pasaules finanšu krīze un tās ilgstošās sekas 3 2.2. Jauna tiesiskā vide 4 3. Pārskats 4 3.1. Makrofinansiālais atbalsts 2009. gadā 4 3.2. Kopsavilkums par pēdējām darbībām saņēmējvalstīs 5 3.2.1. Rietumbalkāni 5 3.2.2. Austrumu valstis, uz kurām attiecas kaimiņattiecību politika 6 3.2.3. Vidusjūras reģiona valstis 6 4. Novērtējumi 7 5. Finanšu pārvaldības uzlabošana saņēmējvalstīs — darbības novērtējumi 8 6. Atbalsta lūgumi un turpmāki Komisijas priekšlikumi 10 I EVADS Šajā ziņojumā sniegts vispārīgs pārskats par ES makrofinansiālo atbalstu (MFA) trešām valstīm 2009. gadā. Tajā ietverta informācija par pēdējām darbībām Rietumbalkānos, jaunajās neatkarīgajās valstīs (JNV) un Vidusjūras reģiona valstīs, kā arī tabulas, kurās iekļauta statistika par dažādām MFA darbībām, kas veiktas kopš 2000. gada. Turklāt attiecībā uz Revīzijas palātas ieteikumu 2002. gada marta īpašajā ziņojumā par finanšu pārvaldības pilnveidošanu saņēmējvalstīs Komisija kopš 2004. gada ir veikusi vairākus darbības novērtējumus attiecībā uz finansēšanas sistēmas posmiem un procedūrām, kas saistītas ar makrofinansiālo atbalstu katrā saņēmējvalstī. Šo — ar profesionāla revīzijas uzņēmuma palīdzību veikto — novērtējumu secinājumi tiek pienācīgi ņemti vērā, izstrādājot politikas nosacījumus šā atbalsta īstenošanai. Šajā ziņojumā ietverti arī 2009. gadā Komisijas veikto ex-post novērtējumu rezultāti. Šo Finanšu regulā pieprasīto novērtējumu mērķis ir analizēt makrofinansiālā atbalsta ietekmi uz ekonomikas stabilizācijas procesu un strukturālo reformu īstenošanu saņēmējvalstīs. Šajā ziņā sasniegtais progress atspoguļo arī to, cik lielā mērā ir izpildīti atbilstīgās ekonomikas politikas nosacījumi, kas saistīti ar ES makrofinansiālo atbalstu. Visbeidzot, ziņojums ietver informāciju par jauniem MFA pieprasījumiem un iespējamos Komisijas priekšlikumus kopā ar to izmaiņu analīzi, kas tiks ieviestas turpmāko MFA darbību pārvaldībā pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā. Šis ziņojums ir iesniegts atbilstoši Padomes lēmumiem attiecībā uz Kopienas makrofinansiālo atbalstu vai ārkārtas finansiālo atbalstu trešām valstīm un ir turpinājums iepriekšējo gadu ziņojumiem. Vienlaikus tiek laists klajā sīkāk izstrādāts ziņojums (Komisijas dienestu darba dokuments SEC(2010) 1117) , kurā sniegta informācija par saņēmējvalstu ekonomisko un finansiālo situāciju kopā ar detalizētiem statistikas datiem par dažādām darbībām, kas veiktas kopš 1990. gada. PRIEKšVēSTURE Pasaules finanšu krīze un tās ilgstošās sekas Pasaules finanšu krīze, kas aizsākās 2007. gadā un dramatiski pastiprinājās 2008. gada otrajā pusē un 2009. gada pirmajā pusē, izraisīja visievērojamāko lejupslīdi pasaulē kopš Otrā pasaules kara. Lai gan šīs krīzes sākotnējo ietekmi galvenokārt izjuta attīstīto tautsaimniecību finanšu sektors, krīze nopietni skāra arī jaunās tirgus ekonomikas valstis un attīstības valstis. Tās ietekmēja pasaules tirdzniecības sabrukums, sarūkoši naudas pārvedumi, pieaugoša nenoteiktība un kapitāla plūsmu apvērses. Krīzes rezultātā daudzās jaunajās tirgus ekonomikas valstīs un attīstības valstīs pasliktinājās maksājumu bilance un fiskālā situācija. Pieauga riska prēmijas un aizņēmumu izmaksas, bet lejupvērsts spiediens darbojās uz valūtu maiņas kursu un ārvalstu valūtas rezervju situāciju kopumā. Tādēļ krīze ir ievērojami ietekmējusi šīs valstis, un politikas veidotāji saskaras ar ievērojamiem izaicinājumiem, cenšoties nodrošināt ekonomisko stabilitāti un veicināt attīstību. Sākotnēji tika paredzēts politiku galvenokārt vērst uz stabilizāciju, finanšu stabilitātes nodrošināšanu un krīzes sākotnējās ietekmes novēršanu. Tomēr politikai risināmi arī citi svarīgi uzdevumi, jo paredzams, ka krīzes ietekme šajās valstīs būs ilgāk jūtama — tām nāksies saskarties ar lielākiem ierobežojumiem starptautiskajā vidē, jo īpaši attiecībā uz pieprasījumu, vēlmi riskēt un privātā kapitāla plūsmām no attīstītākajām valstīm. Turklāt krīze ir pastiprinājusi nepieciešamību veikt strukturālas reformas, lai veicinātu ilgtspējīgu izaugsmi un nodrošinātu finanšu sektora stabilitāti. Šajā kontekstā makrofinansiālais atbalsts kā krīzes īstermiņa risināšanas instruments ir īpaši piemērots, palīdzot valstīm risināt nopietnus maksājumu bilances deficīta un budžeta deficīta jautājumus, kurus saasinājusi globālā krīze. Šā iemesla dēļ vairākas valstis, kas saskārušās ar nopietnām grūtībām, ne tikai pārvarot krīzi, bet arī atjaunojot savas tautsaimniecības ilgtspējīgu izaugsmi, vēlas izmantot ES MFA darbību piedāvāto palīdzību. MFA darbības tiek veiktas kā vidēja termiņa vai ilgtermiņa aizdevumi vai dotācijas (vai to apvienojums). Tās tiek veiktas saskaņā ar principiem, ko no jauna apstiprinājusi Padome 2002. gada 8. oktobra secinājumos, kuros uzsvērts šā atbalsta ārkārtas raksturs, papildināmība ar starptautisko finanšu institūciju sniegto finansējumu un saistība ar politikas nosacījumu izpildi. MFA papildina finansējumu, ko piešķir SVF un parasti arī Pasaules Banka atbilstīgu koriģēšanas vai reformu programmu finansēšanai. Kopš 2000. gada MFA galvenokārt tika sniegts Rietumbalkānu valstīm un Austrumu valstīm, uz kurām attiecas kaimiņattiecību politika. Vienīgais izņēmums bija 2007. gadā, kad Padome pieņēma lēmumu par atbalsta programmu Libānai. Jauna tiesiskā vide 2009. gada 1. decembrī spēkā stājās Lisabonas līgums, kas maina MFA juridisko pamatu. Līgumā ir divi panti, kas attiecas uz MFA. Līguma 212. pantā noteikts, ka katru MFA darbību Parlaments un Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (koplēmums aprakstīts 294. pantā). Līguma 213. pantā noteikts, ka, ja kādā valstī ir radušies apstākļi, kuru dēļ vajadzīga steidzama finansiālā palīdzība un kurus atbilstīgi pamato ar saņēmējvalsts ekonomisko vai politisko situāciju, Padome viena pati pēc Komisijas priekšlikuma pieņem lēmumu, izmantojot kvalificēto balsu vairākumu. Šo juridisko pamatu izmanto tikai ārkārtas apstākļos. Lai vienkāršotu MFA instrumenta lēmumu pieņemšanas procesu, t.i., padarītu to elastīgāku un efektīvāku, un lai labāk izskaidrotu principus un kritērijus, saskaņā ar kuriem tiek veiktas šādas darbības, Komisija Lisabonas līguma satvarā gatavo pamatregulu. Tai būtu jādod pārskatāmāks instrumenta juridiskais pamats kopā ar plašākām īstenošanas pilnvarām Komisijai. Šai regulai jāuzlabo savlaicīgums un tādējādi arī MFA instrumenta efektivitāte salīdzinājumā ar pašreizējo kārtību, kas balstīta uz likumdošanas lēmumu apstiprināšanu katrā konkrētā gadījumā. Komisija plāno iesniegt priekšlikumu Parlamentam un Padomei 2010. gada beigās vai 2011. gada sākumā. PāRSKATS Makrofinansiālais atbalsts 2009. gadā 2009. gadā tika īstenotas četras jaunas darbības. Padome 30. novembrī nolēma sniegt MFA šādām valstīm: - Gruzijai (Padomes Lēmums 2009/889/EK) — līdz EUR 46 miljoniem dotāciju veidā; - Armēnijai (Padomes Lēmums 2009/890/EK) — līdz EUR 35 miljoniem dotāciju veidā un EUR 65 miljoniem aizdevumu veidā; - Bosnijai un Hercegovinai (Padomes Lēmums 2009/891/EK) — līdz EUR 100 miljoniem aizdevumu veidā; - Serbijai (Padomes Lēmums 2009/892/EK) — līdz EUR 200 miljoniem aizdevumu veidā. Attiecībā uz pašreizējo MFA darbību īstenošanu 2009. gada jūnijā tika veikts otrais aizdevuma maksājums Libānai EUR 25 miljonu apmērā kā daļa no MFA, ko Padome apstiprināja šai valstij 2007. gada decembrī. 2009. gada decembrī un 2010. gada janvārī Gruzijai pa daļām (attiecīgi EUR 15,3 miljoni un EUR 7,7 miljoni) tika izmaksāta pirmā daļa (EUR 23 miljonu apmērā dotācijas veidā) atbalsta, ko Padome apstiprināja 2009. gada novembrī. Kopsavilkums par pēdējām darbībām saņēmējvalstīs Rietumbalkāni Bosni ja un Hercegovina 2009. gada 30. novembrī Eiropas Savienības Padome pieņēma lēmumu sniegt makrofinansiālu atbalstu Bosnijai un Hercegovinai līdz EUR 100 miljoniem aizdevuma veidā (Lēmums 2009/891/EK). Šā atbalsta mērķis ir palīdzēt iestādēm risināt atlikušās ārējā finansējuma un budžeta vajadzības, kas rodas tādēļ, ka valstī ir ievērojama tautsaimniecības lejupslīde. Atbalsts paredzēts papildus SVF un Pasaules Bankas programmām. Aizdevumu plānots izmaksāt divās daļās, plānotais termiņš —2010. gada trešais un ceturtais ceturksnis, ja tiks nodrošināta apmierinoša nosacījumu izpilde. Kosova Bija noteikts, ka termiņš ārkārtas finansiālajai palīdzībai Kosovai EUR 50 miljonu apmērā budžeta dotāciju veidā, ko Padome apstiprināja 2006. gada novembrī, beidzas 2009. gada decembrī. Tomēr saskaņā ar Padomes Lēmumu 2006/880/EK Komisija ir pagarinājusi tās pieejamības periodu par vienu gadu, t.i., līdz 2010. gada 11. decembrim. Nosacījumi saprašanās memorandā, kuru iestādes parakstīja 2007. gada decembrī, vēl nav pilnībā izpildīti. Jo īpaši joprojām nav izpildīta viena galvenā prasība, proti, nepieciešamība vienoties ar SVF par tautsaimniecības programmu. Tāpēc 2009. gadā tāpat kā iepriekšējos gados nebija iespējams izmaksāt dotāciju. Melnkalne 2009. gadā ar Melnkalni tika parakstīts atsevišķs aizdevuma līgums, kas stājās spēkā 2010. gada 4. februārī. Tādējādi tiek īstenots Padomes Lēmums 2008/784/EK, saskaņā ar kuru daļa saistību no ilgtermiņa aizdevumiem[1], kurus ES piešķīra Serbijas un Melnkalnes valstu savienībai (bijušajai Dienvidslāvijas Federatīvajai Republikai), tiek nodotas Melnkalnei. Ar šo pašu lēmumu attiecīgi tika samazinātas Serbijas saistības attiecībā uz šiem ES aizdevumiem[2]. Melnkalnes un Serbijas saistību atdalīšana tika veikta tādēļ, ka 2006. gada jūnijā Melnkalne pasludināja neatkarību un 2006. gada jūlijā Serbija un Melnkalne panāca vienošanos sadalīt ārējos parādus starp abām valstīm. Tas neradīja jaunas saistības ES, un tam nav ietekmes uz budžetu. Serbija 2009. gada 30. novembrī Eiropas Savienības Padome pieņēma lēmumu sniegt makrofinansiālu atbalstu Serbijai līdz EUR 200 miljoniem aizdevuma veidā (Lēmums 2009/892/EK). Šā atbalsta mērķis ir palīdzēt iestādēm risināt atlikušās ārējā finansējuma un budžeta vajadzības, kas valstī radušās pasaules finanšu krīzes ietekmē. Atbalsts paredzēts papildus SVF un Pasaules Bankas programmām. Šo atbalstu plānots izmaksāt 2010. gadā, ja tiks nodrošināta apmierinoša nosacījumu izpilde. Aizdevumu plānots izmaksāt divās daļās, plānotais termiņš — 2010. gada trešais un ceturtais ceturksnis. Turklāt, kā minēts iepriekš, Serbijas saistības, kas pārņemtas no iepriekšējā MFA bijušajai Dienvidslāvijas Federatīvajai Republikai, ir samazinātas, jo daļu no tām atbilstīgi Padomes Lēmumam 2008/784/EK uzņēmusies Melnkalne. Austrumu valstis, uz kurām attiecas kaimiņattiecību politika Arm ēnija Pasaules ekonomikas lejupslīde un jo īpaši straujā Krievijas tautsaimniecības pasliktināšanās spēcīgi ietekmēja Armēnijas tautsaimniecību, kas 2009. gadā saruka par 15 %. Reaģējot uz šo faktu, Padome 2009. gada 30. novembrī pieņēma lēmumu par makrofinansiālā atbalsta sniegšanu EUR 35 miljonu apmērā dotāciju veidā un EUR 65 miljonu apmērā aizdevuma veidā. ES MFA papildinās citu līdzekļu devēju atbalstu, un ar to plānots palīdzēt segt Armēnijas finanšu vajadzības 2010.–2011. gadā. MFA sniegšanas nosacījumi papildinās nosacījumus, kas jāizpilda atbilstīgi SVF programmai, un ietvers apmierinošu šīs programmas izpildi, tajā skaitā publisko finanšu pārvaldības, parādu pārvaldības, iepirkumu politikas un muitas politikas reformas. Gruzija Ar Padomes 2009. gada 30. novembra lēmumu Gruzijai tika piešķirts makrofinansiālais atbalsts EUR 46 miljonu apmērā dotāciju veidā. Šis atbalsts bija daļa no starptautiskās palīdzības paketes, kuras kopsumma bija USD 4,5 miljardi, no kuriem ES apsolīja līdz EUR 500 miljoniem (tostarp MFA veidā), lai atbalstītu Gruzijas tautsaimniecības atveseļošanos pēc 2008. gada augusta bruņotā konflikta ar Krieviju. Šis MFA papildina rezerves vienošanos starp Gruzijas valdību un SVF par atbalstu valstij pasaules finanšu krīzes laikā. MFA palīdzēja segt Gruzijas vajadzības pēc ārējā finansējuma 2009.–2010. gadā. Komisija 2009. gada decembrī un 2010. gada janvārī veica pirmo maksājumu — kopsummā EUR 23 miljoni. MFA nosacījumu izpildei, kas ir saskanīga ar SVF programmas nosacījumu izpildi, ir divi pamatelementi: SVF rezerves vienošanās programmai jānoris saskaņā ar plānu un jābūt apmierinošam progresam, īstenojot publisko finanšu pārvaldības reformas. Vidusjūras reģiona valstis Libāna 2009. gada jūnija sākumā Komisija izmaksāja 2007. gada makrofinansiālā atbalsta programmas pirmo daļu — aizdevumu EUR 25 miljonu apmērā. 2009. gada decembrī Komisija pagarināja atbalsta programmas otrās daļas pieejamības periodu līdz 2010. gada 21. decembrim. Palīdzības otrās daļas izmaksa ir atkarīga no tā, kad Libāna izpildīs nosacījumus, kuri ietverti saprašanās memorandā un par kuriem ir notikusi vienošanās ar valsts iestādēm. Programmā „Parīze III” noteikto reformu īstenošana atdūrās pret iekšējo politisko šķelšanos un likumdošanas darbību paralīzi laikā, kad norisa gatavošanās 2009. gada jūnija parlamenta vēlēšanām un tām sekojošās ilgstošās pārrunas par jaunās valdības veidošanu. Tādējādi pārskata periodā attiecībā uz MFA maksājuma daļas izmaksāšanai nepieciešamo nosacījumu izpildi panākumi bija nelieli. NOVēRTēJUMI Saskaņā ar Finanšu regulu Komisija ir īstenojusi vairākas novērtēšanas programmas, lai novērtētu MFA ietekmi katrā saņēmējvalstī. Analīzi veic pieaicināti konsultanti, kurus izvēlas atklātā konkursā koordinācijas komitejas pārraudzībā; šo komiteju veido dažādu Komisijas dienestu, piemēram, AIDCO ģenerāldirektorāta un Ārējo attiecību ģenerāldirektorāta, ierēdņi. Kopš 2004. gada kopumā ir veikti 10 novērtējumi. Divi pēdējie novērtējumi — par Gruziju un Moldovu — tika pabeigti 2009. gadā. Šiem novērtējumiem izmanto metodoloģiju, kas raksturo mērķus, kurus MFA cenšas sasniegt, nosaka tā vispārējo makroekonomisko un strukturālo ietekmi un salīdzina rezultātus ar hipotētisku scenāriju, pieņemot, ka attiecīgais MFA nav bijis pieejams. Novērtējumā tiek izdarīti galvenie secinājumi un izteikti ieteikumi. Novērtētāji savā darbā izmanto dažādas metodes, tajā skaitā dokumentu analīzi, attiecīgu statistikas datu apkopošanu, intervijas ar vadošajiem ierēdņiem un makroekonomisko analīzi. Gruzija Tika izvērtēts MFA līdz EUR 33,5 miljoniem dotāciju veidā, ko Eiropas Komisija piešķīra Gruzijai laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam. Šā atbalsta mērķis bija „atbalstīt ekonomikas reformas un palīdzēt Gruzijai uzlabot parādu stabilitāti” . Palīdzības maksājumu bija paredzēts veikt trīs daļās, katra izmaksa bija saistīta ar publisko finanšu pārvaldības reformu īstenošanas nosacījumu izpildi. Pirmās divas daļas (katra EUR 11 miljonu apmērā) tika izmaksātas 2006. gada augustā un decembrī. Paralēli tam Gruzija samazināja savu parādu Kopienai par EUR 13 un 15 miljoniem. Trešā daļa netika izmaksāta, jo netika izpildīts nosacījums attiecībā uz Likumu par revīzijas palātu. MFA tīrā ietekme uz Gruzijas parāda uzkrājumu procentos no IKP tika novērtēta kā neliela, bet pozitīva. Ietekme uz publisko finanšu pārvaldības reformu tika uzskatīta par ievērojamu, lai gan mazāku, nekā tika paredzēts. Tādējādi palīdzības atbalstītie pasākumi ir veicinājuši iekšējās revīzijas un kontroles funkciju stiprināšanu un Likuma par revīzijas palātu pieņemšanu, lai gan pārmaiņas šajā jomā bija lēnas. Tāpat uzlabots arī budžeta sagatavošanas process, ieviešot uz politiku balstītu budžeta plānošanu. Centieni uzlabot budžeta izpildi šobrīd saistīti ar starptautisko grāmatvedības standartu ieviešanu. Vērtētāji uzskata, ka bez MFA darbības šīs reformas nebūtu notikušas vai, iespējams, to īstenošanai būtu nepieciešams ilgāks laiks. Moldova Tika izvērtēts MFA, ko ES piešķīra Moldovai laikposmā no 2007. gada septembra līdz 2008. gada decembrim. Atbalsts bija dotācija EUR 45 miljonu apmērā, kas tika izmaksāta trīs daļās. Šā atbalsta mērķis bija atbalstīt Moldovas maksājumu bilanci un veicināt tās ekonomikas korekciju un reformu programmas īstenošanu. Atbalsta pirmā daļa EUR 20 miljonu apmērā tika izmaksāta 2007. gada septembrī, otrā daļa EUR 10 miljonu apmērā — 2008. gada augustā un pēdējā daļa — 2008. gada decembrī. Novērtējumā secināts, ka MFA darbība palīdzēja valstij uzlabot tās ekonomisko situāciju un arī novērst sausuma radītās sekas, kas ietekmēja Moldovas lauksaimniecisko ražošanu (tika secināts, ka MFA ir veicinājis kumulatīvo ekonomikas izaugsmi par aptuveni 0,6 %), un devusi daļēju ieguldījumu maksājumu bilances grūtību risināšanā. Tomēr pasaules finanšu krīzes ietekmē makroekonomiskā un finanšu situācija pēc tam ir ievērojami pasliktinājusies. Lai gan ES MFA īstermiņā palīdzēja mazināt valsts finansiālos ierobežojumus un atbalstīja tās centienus veikt reformas, palīdzības ietekme vidējā un ilgtermiņā uzskatāma par ierobežotu. Konceptuālais novērtējums 2008. gadā Komisija nolēma veikt „konceptuālo novērtējumu”, lai novērtētu MFA darbību vispārējo ietekmi saņēmējvalstīs. Šim nolūkam tika izvēlēts īpašs konsultants. Veiktais pētījums būtībā bija septiņu MFA ex-post novērtējumu, kas tika veikti laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam, metodoloģiju un rezultātu sintēze. Konceptuālajā novērtējumā tika secināts, ka īsā un vidējā termiņā MFA ietekme uz strukturālo reformu īstenošanu saņēmējvalstīs ir pozitīva, bet nevienmērīga. MFA ir veicinājis strukturālo reformu izdošanos, nodrošinot valdībām papildu ieņēmumus. Tādējādi, samazinot ārējā parāda apkalpošanas izmaksas, bijis iespējams ietaupīt resursus, kas nepieciešami sociālajiem maksājumiem. Tomēr strukturālo reformu īstenošanai nepieciešams ievērojams laiks, un MFA kā īstermiņa un krīzes instruments var dot tikai ievērojamu ieguldījumu reformu procesa paātrināšanā īsākā laika periodā. Tika secināts, ka MFA ietekme uz saņēmējvalstu ilgtermiņa ārējo ilgtspēju ir pozitīva, bet maza un netieša. MFA aizsāktās strukturālās reformas kopumā ir devušas ieguldījumu to izaugsmes potenciāla uzlabošanā. Pasaules finanšu krīze ir parādījusi, ka saņēmējvalstīs bija nepieciešams īstermiņa krīzes finanšu instruments, kas atšķiras no tradicionālajiem ilgtermiņa budžeta instrumentiem, kurus nodrošina starptautiskās finanšu iestādes (SFI). Tādēļ ir ļoti iespējams, ka, nesaņemot iepriekšējo MFA palīdzību, šajās valstīs pašreizējās finanšu krīzes ietekme būtu bijusi smagāka. Saskaņā ar konceptuālo novērtējumu visievērojamākais uzlabojums, kura sasniegšanā daudz devis MFA, ir saistīts ar publisko finanšu pārvaldības reformām. Galvenais pētījuma secinājums: MFA darbībām vēlama pamatregula, lai iegūtu skaidru un stabilu juridisko pamatu, tādējādi uzlabojot efektivitāti un vienkāršojot lēmumu pieņemšanas procesu. FINANšU PāRVALDīBAS UZLABOšANA SAņēMēJVALSTīS — DARBīBAS NOVēRTēJUMI Saskaņā ar Finanšu regulu, kas attiecas uz ES budžetu, Komisijai pirms maksājumu veikšanas saņēmējvalstīs jāveic pārbaudes. Lai papildinātu fiduciāro informāciju, kas bieži ir pieejama SFI sagatavotajos ziņojumos, piemēram, publisko izdevumu un finansiālās atbildības ( PEFA ) pētījumos[3], ziņojumos par standartu un kodu ievērošanu ( ROSC )[4] un valstu finansiālās atbildības novērtējumos ( CFAA )[5], Komisija veic darbības novērtējumu. Darbības novērtējumu mērķis ir iegūt pietiekamu garantiju par administratīvo procedūru un finanšu sistēmas funkcionēšanu saņēmējvalstīs pirms ES finansējuma izmaksāšanas. Šo novērtējumu veikšanā Komisijas ierēdņiem palīdz starptautisku revīzijas uzņēmumu konsultanti. Darbības novērtējumus var uzskatīt par vienu no Komisijas revīzijas sistēmām, un to galvenos rezultātus paziņo citiem ģenerāldirektorātiem. Visās valstīs darbības novērtējumu veic pirms MFA pirmās daļas izmaksāšanas. Darba programmu veido Komisijas ierēdņi sadarbībā ar konsultantiem, ņemot vērā katras valsts īpatnības. Veicot novērtējumu uz vietas, izpēte tiek koncentrēta uz centrālo banku darbības organizāciju un jo īpaši uz to kontu pārvaldību, kuros saņem ES finansējumu. Tāpat tiek raksturotas un vērtētas finanšu ministrijās spēkā esošās procedūras tādās jomās kā budžeta sagatavošanas procesi, valsts kases un uzskaites dienestu, iekšējās revīzijas nodaļu, personāldaļu un IT dienestu darbība. Visos gadījumos īpaša uzmanība tiek pievērsta ārējās revīzijas institūciju darbībai, to neatkarībai, darba programmām un kontroles efektivitātei. Jaunākajos darbības novērtējumos tika veikta arī esošo procedūru analīze valsts iepirkumu aģentūrās. Par darbības novērtējumu secinājumiem tiek paziņots valstu iestādēm, sniedzot tām iespēju komentēt ziņojumos ietverto analīzi un ieteikumus. Atkārtotas pārbaudes parasti veic pirms maksājuma otrās vai trešās daļas izmaksāšanas, lai novērtētu pēc pirmā apmeklējuma veiktos uzlabojumus valsts pārvaldē. Laikposmā no 2004. gada līdz 2009. gada beigām tika pabeigti deviņi darbības novērtējumi valstīs, kas saņēma makrofinansiālo atbalstu, un vairākumā no tām veiktas atkārtotas pārbaudes. Visos gadījumos konsultantu viedoklis bija šāds: „sistēma pareizai finanšu pārvaldībai bijusi efektīva”. Tomēr šo novērtējumu rezultātā arī secināts, ka ir jāveic uzlabojumi dažādos valsts pārvaldes līmeņos. Nopietnākie trūkumi, kas tika atklāti finanšu ministrijās, parasti ir iekšējās revīzijas nodaļu spējas, kas stiprināmas, pieņemot darbā profesionālus revidentus un oficiāli atzīstot to neatkarību. Dažos gadījumos ir jāuzlabo arī kārtējā budžeta veidošanas process, īstenojot patiesu dialogu ar nozaru ministrijām un noskaidrojot to finanšu vajadzības. Turklāt struktūrvienības, kas ir atbildīgas par makroekonomisko prognozēšanu, bieži nespēj pienācīgi pildīt savus pienākumus. Ir jānodrošina pieaicinātu revīzijas iestāžu neatkarība — gan politiskā, gan finansiālā —, un pirms balsojuma par gadskārtējo izpildes apstiprināšanu valstu parlamentiem jāizskata revīzijas iestāžu ziņojumi. Makrofinansiālā atbalsta saņēmējvalstīm parasti ir jāuzlabo esošās iepirkuma procedūras, lai tās atbilstu PTO nolīgumam par valsts iepirkumu. Lai novērstu trūkumus publisko finanšu pārvaldībā saņēmējvalstīs, valstu iestādēm tika sniegti ieteikumi. Daži ieteikumi uzskatāmi par prioritāriem pasākumiem, kas jāīsteno pirms maksājumu veikšanas. Tas attiecas uz finanšu ministriju iekšējās kontroles struktūrvienību stiprināšanu. Šie darbības novērtējumi devuši iespēju atklāt dialogu starp Eiropas Komisiju un valstu iestādēm. Turklāt Komisijas ierēdņi varēja zinoši atbalstīt saņēmējvalstis publisko finanšu pārvaldības jomā, īpaši valsts iekšējās finanšu kontroles un ārējās revīzijas jomā. ES pārstāvju ieteikumi un padomi ir palīdzējuši valstu iestādēm un ierēdņiem īstenot nepieciešamās izmaiņas vietējās pārvaldes dažādos līmeņos. Piecus gadus pēc darbības novērtējumu uzsākšanas Komisija ir konstatējusi reālus uzlabojumus visos saņēmējvalstu publisko finanšu pārvaldības līmeņos, neraugoties uz to, ka dažas prasītās pārmaiņas ieviestas ar kavēšanos. Darbības novērtējumos ieteikto publisko finanšu pārvaldības reformu īstenošanu dažkārt ir atbalstījusi ES, nodrošinot tehnisko palīdzību, kuru finansē Kopienas sadarbības instrumenti. Galvenie dažādu darbības novērtējumu secinājumi ir iekļauti darba dokumentā, ko publicē paralēli šim ziņojumam. ATBALSTA LūGUMI UN TURPMāKI KOMISIJAS PRIEKšLIKUMI Pēc finanšu krīzes sākuma vairākas kaimiņvalstis lūdza MFA palīdzību, lai mazinātu spiedienu uz ārvalstu valūtas rezervēm un veicinātu ekonomikas stabilitāti un reformas. 2009. gada novembrī Padome pieņēma lēmumu par MFA sniegšanu Armēnijai (EUR 100 miljonu apmērā), Gruzijai (EUR 46 miljonu apmērā), Serbijai (EUR 200 miljonu apmērā) un Bosnijai un Hercegovinai (EUR 100 miljonu apmērā). Turklāt 2009. gada oktobrī Komisija pieņēma priekšlikumu par MFA sniegšanu Ukrainai EUR 500 miljonu apmērā (kurš jāpievieno EUR 110 miljoniem, kas joprojām ir pieejami no 2002. gada lēmuma) un 2010. gada 9. jūnijā — priekšlikumu par MFA sniegšanu Moldovai EUR 90 miljonu apmērā. Priekšlikumu attiecībā uz Ukrainu Padome pieņēma 2010. gada 29. jūnijā, un Parlaments apstiprināja 2010. gada 7. jūlijā. Citas kaimiņvalstis (Gruzija un Baltkrievija), kā arī citas trešās valstis (Īslande, Kirgīzija un Tadžikistāna) arī ir lūgušas ES makrofinansiālo atbalstu. Gruzijas lūgums attiecas uz otro ar nosacījumu piešķirto maksājuma daļu, kuru ES 2008. gada oktobrī apsolīja starptautiskā aizdevēju konferencē, kas bija organizēta šīs valsts atbalstam. Komisija joprojām izskata šos lūgumus un, iespējams, 2010. gadā iesniegs ar tiem saistītus priekšlikumus. Ņemot vērā MFA darbību pieaugumu, Padomes ieteiktie ievērojamie samazinājumi 2010. un 2011. gada budžeta projektā var radīt grūtības šā instrumenta īstenošanai nākotnē. [pic] [pic] [pic] [pic] [1] Šie aizdevumi apstiprināti ar Padomes Lēmumu 2001/549/EK un Padomes Lēmumu 2002/882/EK. [2] OV L 269, 10.10.2008., 8. lpp. [3] PEFA diagnosticējošo instrumentu, ko izstrādājusi Pasaules Banka sadarbībā ar Komisiju un divpusējiem aizdevējiem, izmanto, lai noteiktu pamatvērtības, kuras piemēro, nosakot, vai valstu publisko finanšu pārvaldības sistēmas attīstās. [4] Ziņojumos par standartu un kodu ievērošanu apkopo informāciju par to, kā valstis ievēro konkrētus starptautiski pieņemtus standartus un kodus, piemēram, audita, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas, banku uzraudzības, fiskālās pārredzamības, apdrošināšanas uzraudzības, maksājumu sistēmu un vērtspapīru regulējumu. Tos izmanto, lai uzlabotu iestāžu politiskās diskusijas ar valstu iestādēm un privāto sektoru. [5] CFAA mērķis ir novērtēt valsts uzskaites un revīzijas struktūru atbilstību starptautiskajiem standartiem un valsts iekšējām vajadzībām. CFAA ziņojumos formulē rīcības plānu, nosakot tajā tehnisko palīdzību un reformas, kas nepieciešamas esošās juridiskās, uzskaites un revīzijas struktūras stiprināšanai.