/* COM/2011/0462 galīgā redakcija */ KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEIRegulas (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) piemērošana





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Regulas (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) piemērošana IEVADS Līguma par Eiropas Savienības darbību 175. pants[1], jo īpaši tā trešā daļa[2], nodrošināja juridisko pamatu, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regulu (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG)[3] (ETSG regula), kura stājās spēkā 2006. gada 1. augustā un no 2007. gada 1. augusta ir pilnā mērā piemērojama. Tā atklāja jaunu perspektīvu sadarbības jomā un veicināja tāda jauna Eiropas instrumenta izveidi, kas nodrošina juridisku struktūru labākai sadarbībai starp valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm un citiem publisko tiesību subjektiem dažādās valstīs, it īpaši saistībā ar kohēzijas politikas Eiropas teritoriālās sadarbības (ETS) mērķi. ETSG instruments ir paredzēts, lai stiprinātu Savienības kohēziju, veicinot teritoriālo sadarbību un mazinot praktiskās grūtības, šim nolūkam izmantojot juridisku struktūru, kas var palielināt tiesisko noteiktību un sadarbības iniciatīvu stabilitāti. Šis dokuments atbilst Komisijas prasībai līdz 2011. gada 1. augustam iesniegt ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas piemērošanu un vajadzības gadījumā priekšlikumus par grozījumiem (17. pants). NB! Visi minētie panti ir ETSG regulas panti, ja vien nav norādīts citādi. ETSG INSTRUMENTA MēRķIS Dalībvalstis un jo īpaši reģionālās un vietējās iestādes, mēģinot īstenot teritoriālās sadarbības programmas, saskārās ar būtiskām grūtībām, ko izraisīja atšķirīgie valstu tiesību akti un procedūras un tas, ka pēc 2004. un 2007. gada paplašināšanās palielinājās Kopienas sauszemes un jūras robežu skaits. Pašreizējie sadarbības instrumenti Eiropas Savienībā, piemēram, Eiropas ekonomisko interešu grupa (EEIG), ir galvenokārt vērsti uz sadarbību starp uzņēmējiem[4], nevis sadarbību starp valsts iestādēm. Turklāt struktūras, kuras Eiropas Padome piedāvāja reģionālajām un vietējām iestādēm pārrobežu sadarbībai, netika apstiprinātas vienoti visā Eiropas Savienības teritorijā. Šajos apstākļos Eiropas līmenī tika izveidota ETSG kā juridisks instruments, kas sekmē teritoriālo sadarbību pāri valstu robežām, nodrošinot tieši piemērojamu un ilgstošu Eiropas pamatu darbībām. Visas dalībvalstis pilnībā īsteno ETSG regulu. ETSG izveide ir fakultatīva, un ETSG regula nevienai iestādei neliedz brīvi izvēlēties citus teritoriālās sadarbības veidus ar juridiskas personas statusu vai bez tā. ETSG tika izveidota, lai teritoriālo sadarbību padarītu stratēģiskāku, bet tajā pašā laikā — elastīgāku un vienkāršāku. ETSG būtu jāmazina grūtības, ar kurām saskārās dalībvalstis un it īpaši reģionālās un vietējās iestādes, īstenojot un pārvaldot sadarbības pasākumus atšķirīgu valstu tiesību aktu un procedūru apstākļos. ETSG REGULAS PIEMēROšANA Lai iegūtu vajadzīgos datus par ETSG piemērošanas praksi, Eiropas Komisijas Reģionu politikas ģenerāldirektorāts organizēja neoficiālu sanāksmi ar atsevišķu dalībvalstu ekspertiem (augsta līmeņa grupa turpmākās kohēzijas politikas apsvēršanai), tikās ar Eiropas Parlamenta pārstāvjiem un jo īpaši cieši sadarbojās ar Reģionu komiteju. Eiropas Komisija un Reģionu komiteja 2010. gadā kopā ar 2010. un 2011. gada Eiropas Savienības Padomes prezidentvalstīm (Spāniju, Beļģiju un Ungāriju) un ar INTERACT programmas starpniecību veica plašu apspriešanos ar dalībvalstīm, reģionālajām un vietējām iestādēm un citām ieinteresētajām personām par ETSG instrumenta darbību un pievienoto vērtību[5]. Eiropas iestāžu un padomdevēju struktūru nozīme Eiropas Komisija Komisija ir konsekventi uzsvērusi efektīvas pārvaldības nozīmi teritoriālās kohēzijas nodrošināšanā[6]. Turklāt Komisija aktīvi piedalījās konferencēs un apspriedēs, kuras organizēja Padomes prezidentvalstis, Reģionu komiteja, ETSG un citas ieinteresētās personas. Komisija piedāvā aktīvu atbalstu gan tieši ar konferenču un komunikāciju tīklu pasākumu starpniecību un divpusēju sazināšanos ar dažām dalībvalstīm un ieinteresētajām personām, gan ar INTERACT programmas starpniecību, kas ir paredzēta pieredzes apmaiņai par Eiropas teritoriālo sadarbību. Turklāt tagad ETSG ir regulāri izskatīts jautājums atvērto durvju dienu ( Open Days ) pasākumā, kuru katru gadu rīko Komisija un Reģionu komiteja. E iropas Parlaments Eiropas Parlaments ir izrādījis pastiprinātu interesi par ETSG. Proti, 2011. gadā tika pieņemts patstāvīgais ziņojums „par 3. mērķi: teritoriālās sadarbības uzdevumi — pārrobežu, starpvalstu un starpreģionu sadarbības turpmākā darba kārtība”[7]. Attiecībā uz ETSG ziņojumā ir norādīts, ka „šis instruments darbojas apmierinoši” un „finansiālā, projektu juridiskā statusa un daudzlīmeņu pārvaldības ziņā tas apmierina reģionālo un vietējo iestāžu vajadzības attiecībā uz strukturētu sadarbību (..)”. Turklāt konkrētos nozaru ziņojumos, piemēram, par sportu[8] un veselības aprūpi[9], ir rosināts veicināt un izmantot ETSG pārrobežu, starpvalstu un starpreģionu sadarbībai. Reģionu komiteja Līgumā Reģionu komiteja ir noteikta kā Komisijas galvenā partnere, jo īpaši jautājumos, kas attiecas uz pārrobežu sadarbību. Komiteja 2008.[10] un 2011. gadā[11] pieņēma atzinumus par ETSG, kuros tā apstiprināja savas saistības atbalstīt ETSG, bet aicināja veikt juridiskas izmaiņas, lai atvieglotu to izveidošanu un darbību. Turklāt tā uzskata, ka ETSG sniedz arī interesantas perspektīvas kā daudzlīmeņa pārvaldības „laboratorijas”. ETSG regulas īstenošana dalībvalstīs Dalībvalstīm jāparedz attiecīgi noteikumi, lai nodrošinātu ETSG regulas efektīvu piemērošanu. Termiņš bija 2007. gada 1. augusts, un Komisijas dienestu darba dokumentā, kas pievienots šim ziņojumam, ir sniegta detalizēta informācija par datiem, kurus dalībvalstis nosūtīja Komisijai[12]. Lai gan pašlaik visas dalībvalstis ir informējušas Komisiju par veiktajiem pasākumiem vai pasākumiem, kas jāveic, lai valsts tiesību aktus pielāgotu regulas noteikumiem, virkne dalībvalstu to paveica ar vērā ņemamu kavēšanos. Šāda kavēšanās bieži vien ir ietekmējusi to, ka saistībā ar priekšlikumu par konkrētu ETSG apstiprināšanu ir radušās grūtības. ETSG skaits un darbības joma Regulas 5. pantā ir noteikts, ka „dalībnieki informē attiecīgās dalībvalstis un Reģionu komiteju par konvenciju un par statūtu reģistrāciju un/vai publikāciju”. Tas ļauj Reģionu komitejai izveidot neoficiālu ETSG reģistru. ETSG izveide (2011. gada 3. marts) [13] Gads | Izveidotās ETSG | Kumulatīvā summa | 2008. g. | 4 | 4 | 2009. g. | 6 | 10 | 2010. g. | 6 | 16 | Sagatavošanā | 21 | Regulas 7. pantā ir noteikts, ka „ETSG darbojas saskaņā ar tai dotajiem uzdevumiem, kuri attiecas vienīgi uz to, lai atvieglinātu un veicinātu teritoriālo sadarbību nolūkā stiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju”. „ETSG uzdevumi attiecas galvenokārt uz teritoriālās sadarbības programmu īstenošanu vai tādu projektu īstenošanu, ko (..) līdzfinansē ar [kohēzijas politikas] starpniecību. ETSG var veikt citas īpašas darbības teritoriālajai sadarbībai starp tās dalībniekiem (..) ar Kopienas finansiālu ieguldījumu vai bez tā.” Papildus ETSG regulai Regulas (EK) Nr. 1080/2006 (ERAF regula) [14] 18. pantā ir norādīts, ka „dalībvalstis, kas piedalās darbības programmā saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi, var izmantot [ETSG], lai minēto grupu padarītu atbildīgu par darbības programmas vadību, piešķirot tai vadošās iestādes un kopējā tehniskā sekretariāta pienākumus”. No 16 ETSG, kas izveidotas līdz 2011. gada 31. martam, viena ETSG tika īpaši izveidota, lai īstenotu un pārvaldītu Eiropas teritoriālās sadarbības programmu, cita, lai galvenokārt īstenotu projektu, kura finansēšana notiek ar kohēzijas politikas starpniecību, un pārējās bija saistītas ar citiem Eiropas teritoriālās sadarbības veidiem[15], kas var ietvert projektus, kurus finansē, izmantojot ETS programmas. ETSG PRAKSē Iemesli ETSG izveidei un turpmākai attīstībai ETSG piedāvā saskaņotāku sadarbības kontekstu, kas ir pieejams vietējām, reģionālajām un valsts iestādēm un citām valsts struktūrām. ETSG regula nodrošina pašreizējās sadarbības oficiālu regulējumu ar lielāku tiesisko noteiktību, oficiālāku pamatu un stabilāku institucionālo struktūru. ETSG sekmē labāku dialogu starp dalībvalstīm un citām valsts iestādēm un ir piemērota struktūra ilgtermiņa teritoriālajai sadarbībai. ETSG regulas instruments pieļauj plašu partnerību, reālu intervences spēju pāri robežām un plašu darbības jomu visās trīs sadarbības jomās — pārrobežu, starpvalstu un starpreģionu sadarbībā. Tas vienkāršo iepriekšējos ļoti neviendabīgos tiesiskā regulējuma nosacījumus, kas pastāv attiecībā uz pārrobežu sadarbību ES, un nodrošina piemērotu tiesisko regulējumu starpvalstu un starpreģionu sadarbībai[16], lai gan par atsevišķiem jautājumiem bija jārod oficiāli vai neoficiāli ad hoc risinājumi. Pamatojums, lai izveidotu ETSG, bieži vien ir vēlme radīt redzamu un pastāvīgu struktūru pārrobežu vai teritoriālajai sadarbībai, izstrādāt vienotas izaugsmes stratēģijas, iegūt apjomradītus ietaupījumus un vadīt kopīgus projektus, un pārvaldīt infrastruktūras vai vides resursus. Dalībvalstu, reģionālo un vietējo iestāžu, kā arī ETSG ziņojumi liecina, ka lēmuma par ETSG izveidi pieņemšana bieži vien ir atkarīga no iepriekšējās partneru sadarbības vēstures. Partneri uzsver, ka ETSG tika izveidotas, lai labāk risinātu sadarbības jautājumu — panākt vienošanos par ETSG nozīmi un uzdevumiem ir būtiska procesa sastāvdaļa. Dažas no pašreizējām ETSG plāno palielināt savu dalībnieku skaitu, līdz ar to ETSG izveide var nebūt tikai vienreizējs pasākums, bet gan viens posms nepārtrauktā procesā. Praktiskas grūtības ETSG regulas piemērošanā Pamatojoties uz pierādījumiem, kas gūti, apspriežoties ar ieinteresētajām personām saistībā ar ETSG regulas piemērošanu ir konstatētas vairākas problēmas gan attiecībā uz ETSG izveidi, gan tās darbību. Pašreizējo ETSG reakcija uz šo instrumentu ir pozitīva, taču līdz šim brīdim ir izmantots pavisam neliels šā instrumenta potenciāls. Kā skaidrots iepriekš, valsts noteikumu novēlota pieņemšana nozīmēja to, ka brīdī, kad tie bija izstrādāti, Eiropas teritoriālās sadarbības programmas jau bija sagatavotas un galvenie lēmumi par to īstenošanas sistēmām jau bija pieņemti. Turklāt iespējams, ka fakts, ka ETSG instruments ir jauns, atturēja dalībvalstis un vadošās iestādes to oficiāli piemērot sadarbības programmu īstenošanā. Tiek ziņots, ka visbūtiskākie negatīvie faktori, veidojot ETSG, ir laikietilpīgas un sarežģītas procedūras. Dažas ETSG sūdzējās par nepietiekamo infomētību par instrumentu valsts iestādēs un Komisijas dienestos, kad tika pieprasīta praktiska informācija vai tika iesniegts pieteikums atbalstam. Šķiet, ka trīs mēnešu termiņa ievērošana dalībvalsts lēmuma pieņemšanai attiecībā uz pieteikumu izveidot ETSG ir drīzāk izņēmums, nevis 4. pantā paredzēts vispārējs noteikums. 4.2.1. ETSG izveide Juridiskās grūtības, kas saistītas ar ETSG veidošanas procesu un galvenokārt izriet no iespaida par dažādu valstu noteikumu neatbilstību un no tā, ka trūkst koordinācijas starp dalībvalstīm, ir viens no būtiskākajiem šķēršļiem, kurš ieinteresētās personas attur no ETSG izveides. Atšķirības pārrobežu struktūrās, vietējās un reģionālās iestādes un apvienībās uzsver tāda intrumenta nepieciešamību kā ETSG. Tajā pašā laikā šīs atšķirības rada lielas problēmas, piemērojot vienotu modeli, kas atbildīs visiem dažādajiem ierobežojumiem. Pirmā problēma, kas kavē ETSG izveidi, ir atšķirīgais vietējo un reģionālo iestāžu statuss dažādās dalībvalstīs. Uzdevumi, kas ir reģionālo vai vietējo iestāžu kompetencē vienā robežas pusē, var tikt uzskatīti par valsts atbildību otrā robežas pusē. Otra problēma ir tā, ka , pateicoties ETSG regulai, dalībvalstis var pieņemt atšķirīgus lēmumus valsts līmeņa īstenošanas procesā, kas izraisa atšķirības jautājumos par ierobežotu vai neierobežotu atbildību. Divās kaimiņvalstīs var būt atšķirīga sistēma. Kad notika ETSG regulas apspriešana, dažas dalībvalstis norādīja ka saskaņā ar to tiesību aktiem vietējās iestādes nevar kļūt par juridiskas personas ar neierobežotu atbildību dalībniecēm, tāpēc bija jāievieš 12. pants. Trešā problēma gan attiecībā uz pašreizējām, gan paredzamajām ETSG ir trešo valstu un to reģionālo un vietējo struktūru līdzdalība. Regulas 3. pantā ir precizēts, ka ETSG dalībniekiem ir jābūt dalībvalstīm, reģionālajām vai vietējām iestādēm vai publisko tiesību subjektiem vai to apvienībām no vismaz divām dalībvalstīm. Tomēr ir vairāki gadījumi, kad dalībnieki vai potenciālie dalībnieki uzskata par priekšrocību uzņemt dalībniekus no trešās valsts vai pat izveidot ETSG starp vienas dalībvalsts reģionālajām vai vietējām iestādēm un trešo valsti. Tas rada problēmas politiskā līmenī un attiecībā uz pēdējo piemēru izraisa jautājumu par to, uz kāda juridiskā pamata varētu izveidot ETSG starp dalībniekiem tikai no vienas dalībvalsts un no trešās valsts. Daži minētie šķēršļi, šķiet, izriet no nepietiekamas informētības par ETSG regulas nosacījumiem. Piemēram, ir neskaidrība par to, kas būtu jāietver ETSG izveidošanas konvencijā un kas būtu jāiekļauj tās statūtos. Turklāt kļūdainais pieņēmums, ka privātās struktūras nevar piedalīties ETSG, ir ierobežojis dažas darbības. Faktiski privātās struktūras, kas uzskatāmas par publiskā iepirkuma līgumu līgumslēdzējām pusēm, var kļūt par ETSG dalībniekiem (3. panta 1. punkta d) apakšpunkts). Tomēr ir pieprasīts paplašināt šo iespēju. Visbeidzot, dažas ieinteresētās personas ir ziņojušas par kavējumiem publicēšanas procesā attiecībā uz ETSG, norādot uz iespējamu vajadzību sniegt paziņošanas procesa skaidrojumus un veikt tā uzlabojumus. 4.2.2. ETSG darbība Gandrīz visas izveidotās ETSG ziņo, ka, tiklīdz šķēršļi, kas saistīti ar to izveidi, ir pārvarēti, ieguvumi ir acīmredzami. Juridiskas personas izveide ar pilnvarām abās robežas pusēs var ievērojami vienkāršot racionālu sabiedriskā transporta vai pakalpojumu nodrošināšanu vai vienkāršot saskaņotu stratēģiju reģiona attīstībai saistībā ar stratēģiju „Eiropa 2020”. Tomēr ETSG pastāvēšana nenovērš visas problēmas saistībā ar pārrobežu darbībām. Dažādas dalībvalstis vai pat vienas dalībvalsts dažādas iestādes var sniegt atšķirīgu minētās tiesību normas interpretāciju un var radīt dažādu praksi. Nopietna problēma, kuru uzsvērušas ieinteresētās personas, ir saistīta ar darbinieku līgumiem, pat ja saskaņā ar 9. panta 2. punkta d) apakšpunktu ETSG statūtos ir jāietver kārtība tās darbībai, jo īpaši attiecībā uz personāla vadību, darbā pieņemšanas procedūrām un darbinieku līgumu veidiem. Tādējādi Komisija uzskata, ka statūtos varētu norādīt tiesību aktus, ko piemēro attiecībā uz darba līgumiem, piemēram, tiesību aktus par juridiskās adreses vietu vai vietu, kurā atrodas un savus pienākumus veic citas ETSG struktūrvienības. Pretējā gadījumā atbilstoši ETSG regulas 2. panta otrajai daļai, ja saskaņā ar ES tiesību aktiem vai starptautisko privāttiesību aktiem ir jāizvēlas tiesību akti, kas reglamentē ETSG darbību, tad ETSG uzskata par tās dalībvalsts tiesību subjektu, kurā ir ETSG juridiskā adrese. Ne ETSG regula, ne attiecīgās ES direktīvas nepiedāvā risinājumu, ja valsts struktūra, piemēram, ETSG, kā līgumslēdzēja iestāde iegādājas būvdarbus vai pakalpojumus citā dalībvalstī, kura nav tās reģistrācijas valsts. Tomēr pašreizējām ETSG ir jāveic iepirkums vairāk nekā vienā dalībvalstī, jo attiecīgās ETSG darbības aptver dažādas valstis. Ir pieprasīts, lai ar šo problēmu saistītie nosacījumi tiktu iekļauti ETSG regulā. Plašāka izpratne dotu iespēju ETSG atbalstīt sadarbības tīklu izveidi un ļautu apmainīties ar pieredzi. Komisijas dienesti ne vienmēr ir atzinuši ETSG tiesības piedalīties, piemēram, to uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Tāpat valstu pārvaldes iestādes ne vienmēr ir ņēmušas vērā ETSG un to iespējas un juridisko statusu. Ilgstošā procedūra, lai izveidotu ETSG, neveicina konvencijas vai statūtu vēlāku pielāgošanu, pat ja apstākļu maiņa to prasa. Pašreizējā ETSG regula tomēr neļauj, izmantojot vienkāršotu pieeju, izdarīt grozījumus konvencijā un statūtos, jo sevišķi attiecībā uz jaunu dalībnieku uzņemšanu esošajā ETSG. 4.3. Pašreizējo ETSG piemēri To darbību joma, kuras pašlaik veic ETSG, ir ļoti plaša un sniedzas no kopīgas dabas resursu pārvaldības līdz uzlabotai piekļuvei pārrobežu transporta sistēmām, vispārēju interešu pakalpojumu pārvaldībai (piemēram, veselības vai izglītības jomā) un citiem ar teritoriju attīstību saistītiem jautājumiem. Daudzas ETSG plāno īstenot izaugsmes un ilgtspējīgas attīstības stratēģijas saskaņā ar stratēģiju „Eiropa 2020”, tādējādi sekmējot attiecīgo teritoriju pilnīgu attīstību. ETSG darbības daudzos gadījumos pārsniedz sadarbības programmu un projektu saistībā ar kohēzijas politiku īstenošanu, kas ETSG regulā ir norādīti kā galvenie uzdevumi. Tomēr dažas no šīm ETSG tagad piedāvā projektus finansēšanai saskaņā ar ETS vai citām ES programmām. Lai gan pašreizējās ETSG atzinīgi vērtē iespēju darboties kā Eiropas sadarbības programmu vadošajai iestādei un kopīgam tehniskajam sekretariātam, līdz šim šo iespēju izmantoja vienīgi ETSG Grande Région . Minēto situāciju varētu izskaidrot ar laika ierobežojumiem saistībā ar ETSG regulas pieņemšanu un ar dalībvalstu pienākumu sagatavot savus valsts noteikumus, lai īstenotu ETSG regulu. ETSG Grande Région Šo ETSG, kas dibināta saskaņā ar Francijas tiesību aktiem un atrodas Mecā, 2010. gada aprīlī izveidoja Luksemburgas Lielhercogiste, Valonijas reģions (Beļģija), Lotringa (Francija) un Vācijas Reinzemes-Pfalcas un Zāras federālā zeme. Tā ir vienīgā ETSG, kas darbojas kā ETS pārrobežu sadarbības programmas vadošā iestāde, aptverot lielāko attiecīgo reģionu daļu. Kopīgais tehniskais sekretariāts ir izveidots kā apvienība un atrodas Luksemburgā. Šo ETSG finansē, izmantojot ETS programmas tehnisko palīdzību, un tā darbojas kā ETS programmas ar tādu pašu nosaukumu vadošā iestāde. ETSG Hospital de la Cerdanya Šī ETSG, kura tika izveidota 2010. gada aprīlī, ir inovatīvs risinājums, kas izveido tiešu saikni starp slimnīcu un pārrobežu ielejas starp Franciju un Spāniju iedzīvotājiem, kuru skaits ir aptuveni 30 000. Iesaistītie partneri ir Katalonijas valdība un Francijas Veselības ministrija, Valsts veselības apdrošināšanas aģentūra un Langedokas-Rusijonas reģionālā slimnīcu aģentūra. Ņemot vērā ieguldījumu apmēru un ikgadējās iemaksas, starp visām ETSG šis ir pārliecinoši vislielākais projekts. Šis projekts ir celmlauzis ļoti nozīmīgā ES jomā, pakāpeniski palielinot sadarbību veselības aprūpes jomā un uzlabojot tās saskaņošanu dalībvalstīs. ETSG Ister Granum ETSG Ister Granum izveidoja 2008. gada jūnijā Ungārijas un Slovākijas pierobežas reģionā kā otro ETSG Eiropas Savienībā. Tās darbības pamatā ir sadarbības attīstība ap Eszergom-Parkany tiltu. Pašlaik tās dalībnieces ir eiroreģiona 51 Ungārijas un 38 Slovākijas vietējās iestādes. Pateicoties spēcīgam politiskajam atbalstam un eiroreģiona aktivitātei, tā tika izveidota ātri, galvenokārt balstoties uz apstiprināto attīstības programmu, kuru ETSG pašlaik īsteno. Viens no galvenajiem uzdevumiem ir izstrādāt pieteikumus finansējuma saņemšanai no ETS programmas Ungārija-Slovākija un ETS programmas Dienvidaustrumeiropa. Tā kā ETSG skaits pakāpeniski palielinās, ir skaidrs, ka, katrai ETSG pielāgojoties tās īpašajai situācijai, pastāv plaša tendence uzsvērt sadarbības stratēģiskos aspektus. ETSG Eirometropole Lille-Kortreika-Turnē Pirmajā ETSG, kas izveidota 2008. gada janvārī, proti, Eirometropoles Lille-Kortreika-Turnē ETSG, piedalās 145 pašvaldības, kā arī reģionālās un valsts iestādes. Reģionam ir liela pieredze pārrobežu darbā, kas sākusies jau 1991. gadā. Minētā grupa aptver paplašinātu pilsētu teritoriju ar aptuveni diviem miljoniem iedzīvotāju. Galvenais mērķis ir stiprināt iekšējo kohēziju pārrobežu konurbācijā, veicinot sadarbību un realizējot projektus saskaņā ar kopīgo attīstības stratēģiju. Pievienotā vērtība ir uzlabots koordinācijas process, kura pamatā ir visu ieinteresēto pušu spēcīgā vēlme un ilga sadarbības vēsture. PRIEKšLIKUMI UN UZLABOJUMI Komisija uzskata, ka ETSG instrumentam jābūt pēc iespējas vienkāršākam un neierobežojošākam, pieļaujot, ka atsevišķu ETSG veids un darbība tiek veidota saskaņā ar to veicamajiem uzdevumiem vidē, kurā ETSG darbojas. Tomēr, lai nodrošinātu, ka šīs elastīgās pieejas rezultātā nerodas kavējumi saistībā ar īstenošanu, ir iespējams ievērojami uzlabot ierosināto ETSG apstiprināšanas procedūras. Tādēļ Komisija paredz veikt ierobežotu skaitu regulas uzlabojumu un paplašināt tās darbības jomu. ETSG regulas grozījumi ETSG piedāvā vērtīgu instrumentu, kas kļūst aizvien izplatītāks. Tomēr instrumenta lēnā apgūšana un dažas praktiskas grūtības īstenošanā vedina domāt, ka uzlabojumi ir iespējami un vajadzīgi. Tādēļ Komisija ETSG regulā paredz veikt vairākus grozījumus. Ar šiem grozījumiem netiks pieprasītas izmaiņas pašreizējo ETSG darbībā, bet tie, no vienas puses, pielāgotu tās terminoloģiju Līgumam par Eiropas Savienības darbību un, no otras puses, galveno uzmanību pievērstu izveides procesa un īstenošanas vienkāršošanai un paātrināšanai. Piemēram, varētu tikt atļautas ETSG starp valsts iestādēm tikai no vienas dalībvalsts un no valsts, kas nav dalībvalsts, ja tiesību akta darbības joma tiktu paplašināta. Atbildes sniegšana klusas piekrišanas veidā, ļaujot izveidot ETSG, ja saprātīgā termiņā valstu iestādes nesniedz pamatotus iebildumus, varētu aizvietot pašreizējo prasību par atbildes sniegšanu trīs mēnešu laikā. Mērķis ar ETSG varētu tikt paplašināts, aptverot stratēģiju un attiecīgo teritoriju plānošanu un pārvaldību saskaņā ar ES politikas virzieniem. Visbeidzot, šajā iedaļā uz apdrošināšanu balstīts risinājums, kas pieņemts saskaņā ar ES tiesību aktiem attiecībā uz dažādiem juridiskiem instrumentiem[17], varētu atrisināt problēmu saistībā ar ETSG ar ierobežotu atbildību izveidi, kas ir atļauta dažās dalībvalstīs, bet ne obligāti kaimiņu dalībvalstīs. Iespējamie skaidrojumi Pieredze liecina, ka dažos gadījumos ETSG regula nav bijusi pilnībā izprasta. Komisija mēģinās padarīt skaidrāku to, ka konvencijā, ar kuru tiek izveidota ETSG, ir skaidri jānorāda, kādi tiesību akti būs ETSG darbības pamatā, ietverot visus izņēmumus, ka privātās struktūras, uz kurām attiecas publiskā iepirkuma noteikumi, var būt ETSG dalībnieki un ka statūtos, kuri kontrolē ETSG darbību, ir skaidri jānorāda noteikumi, pēc kuriem ETSG darbosies, piemēram, darbiniekiem piemērojamie valsts tiesību akti. Uzlabojumi saistībā ar citām ES regulām un citiem ES politikas virzieniem - Lai izmantotu visu ETSG instrumenta potenciālu, tam ir jābūt daļai no integrētas pieejas ES politikas prioritāšu īstenošanai. Komisija savos priekšlikumos par regulu, kas attiecas uz kohēzijas politiku, pārskatīšanu paredz nodrošināt, ka nekādi šķēršļi nestāsies ceļā ETSG izmantošanai. Tas varētu dot iespēju ETSG palielināt to nozīmīgumu, īstenojot intervences pasākumus, kuros vajadzīga sadarbība starp reģioniem dažādās valstīs. Turklāt ETSG varētu būt svarīga nozīme makroreģionālo stratēģiju un starpreģionu sadarbības projektu (ārpus ETS programmām) veicināšanā un sadarbības tīklu efektivitātes palielināšanā. - Tāpat būtu jāsekmē paplašināta ETSG izmantošana, īstenojot citas Savienības politikas jomas. Gan vides uzlabošanas, gan sadarbības iespēju pētniecības jomā, kā arī izglītības un kultūras vai citās jomās ETSG var kļūt par Eiropas politikas pievienoto vērtību, piedāvājot strukturētākus un pielāgoties spējīgākus īstenošanas līdzekļus. - Saistībā ar plānoto publiskā iepirkuma direktīvu pārskatīšanu Komisija apsvērs, kā risināt problēmas, kuras saistītas ar pārrobežu iepirkumiem un ar kurām cita starpā saskaras arī šādas grupas. Uzlabojumi attiecībā uz informācijas apkopošanu un izplatīšanu Virkne grozījumu varētu sekmēt instrumenta efektivitāti. Tāpēc Komisija plāno - apkopot un izplatīt informāciju par ETSG regulas īstenošanu dalībvalstīs; - aktīvi sadarboties ar Reģionu komiteju attiecībā uz ETSG platformu[18]; - rosināt zinātības un sadarbības tīklu popularizēšanu un regulāru pieredzes apmaiņu starp visām attiecīgajām ieinteresētajām personām (valsts, reģionālajām un vietējām pārvaldes iestādēm, pašreizējām un paredzamajām ETSG), piemēram, izmantojot tādu programmu kā INTERACT . SECINāJUMS ETSG instruments tika piedāvāts, lai pārvarētu šķēršļus, kas traucē teritoriālajai sadarbībai Eiropas Savienībā un ārpus tās, un jo īpaši lai sniegtu iespēju darboties citās valstīs, nepieļaujot blokādes, kuras, iespējams, var izraisīt nesaderīgas tiesību un administratīvās sistēmas. Lai gan jaunā instrumenta pastāvēšanas laiks ierobežoja tā izmantošanu minētajam nolūkam, kopš 2007. gada uzkrātā pieredze liecina, ka ETSG instruments reaģē uz skaidrām vajadzībām. Tas cita starpā ir izmantots, lai - vadītu īpašus projektus, par kuriem ir vai nav saņemts Savienības finansējums; - plānotu attīstības stratēģijas pārrobežu un daudznacionālām teritorijām; - pārvaldītu kopējo interešu objektus; - nodrošinātu vietu daudzpusīgai vairāku līmeņu saziņai un sadarbībai; - nodrošinātu sadarbības atpazīstamību un ilgtspēju, izmantojot ne tikai ETS programmas. Tātad šā instrumenta esība ir ļāvusi no vēlmes sadarboties nonākt līdz konkrētai sadarbības izpausmei. Pakāpeniski pieaugošā interese izveidot ETSG, liecina, ka vietējās un reģionālās struktūras atrod aizvien vairāk veidu, kā ETSG var palīdzēt sasniegt to centienus. Tomēr šīs iespējas varētu izmantot plašāk. Grūtības ETSG izveidē ir atturējušas virkni iespējamo grupu, kas varēja sniegt ieguldījumu iepriekš minēto uzdevumu īstenošanā. Turklāt vienas organizācijas ar juridisko statusu, kas darbojas pāri robežām, esība nenovērš tādas pastāvošās problēmas kā pārrobežu publiskajiem iepirkumiem piemērojamo noteikumu un ETSG personāla statusa noteikšana. Tāpēc Komisija paredz ierosināt priekšlikumu par ierobežotu skaitu regulas grozījumu, lai atvieglotu ETSG izveidi un darbību, kā arī plāno sniegt dažu pašreizējo noteikumu skaidrojumus. Tā arī rosina veikt citas izmaiņas, lai veicinātu ETSG efektivitāti un lietderību sadarbības sekmēšanā, īstenojot Eiropas politikas pasākumus. Komisijas paredzētā pieeja mēģinās novērst šķēršļus ETSG izveidei, saglabājot nepārtrauktību un atvieglojot pašreizējo ETSG darbību. Komisija uzskata, ka šie pielāgojumi ļaus plašāk izmantot ETSG un sekmēs labāku sadarbību un politikas saskaņotību starp valsts struktūrām bez papildu sloga valsts vai Eiropas līmeņa pārvaldes iestādēm. [1] Aizstāj Līguma par Eiropas Savienību 159. pantu. [2] „Ja izrādās, ka vajadzīga īpaša rīcība, kas nav fondu kompetencē, un neskarot pienākumus, par kuriem lēmumi pieņemti saskaņā ar Savienības politiku citās jomās, Padome to var paredzēt saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pēc apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju.” [3] OV L 210, 31.7.2006., 19. lpp. [4] „citas juridiskās personas, kas ir publisko vai privāto tiesību subjekti un kas dibinātas saskaņā ar kādas dalībvalsts normatīvajiem aktiem”, arī var būt grupas dalībnieki (Regulas (EEK) Nr. 2137/85 4. pants), ietverot arī vietējās iestādes un tirdzniecības palātas. Tomēr ir paredzēts, ka to darbības var uzskatīt par ekonomiska rakstura darbībām. [5] Rezultāti, kas publicēti Reģionu komitejas secinājumos par apvienotām apspriedēm – Regulas (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu pārskatīšana , Reģionu komiteja, 2010. gads, http://www.cor.europa.eu/COR_cms/ui/ViewDocument.aspx?contentid=366960dd-3c03-4efa-9230-665455fa6bb5. [6] Otrais progresa ziņojums par ekonomisko un sociālo kohēziju (COM(2003)31 galīgā redakcija, 30.1.2003., 5. lpp). [7] Ziņojuma projekts (2010/2155(INI)), Reģionālās attīstības komiteja, referente: Marie Thérèse Sanchez-Schmid , 2011. gada jūnijs. [8] Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. maija rezolūcija „Baltā grāmata par sportu” (2007/2261/INI), 83. punkts, OV C 271 E, 12.11.2009., 51. lpp. [9] Eiropas Parlamenta 2009. gada 23. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pacienta tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē (COM(2008)0414 – C6-0257/2008-2008/0142 (COD)), 102. grozījums. [10] Reģionu komitejas atzinums „Eiropas teritoriālās sadarbības grupa — jauns impulss teritoriālajai sadarbībai Eiropā” (CdR 308/2007 galīgā redakcija), Referente: Mercedes Bresso . [11] Reģionu komitejas pašiniciatīvas atzinums „Jaunas perspektīvas ETSG regulas pārskatīšanā” (CdR 100/2010 galīgā redakcija), referents: Alberto Núnez Feijóo . [12] Sk. Komisijas dienestu darba dokumenta 2. iedaļu. [13] Avots: Reģionu komiteja. Sk. pilnu sarakstu Komisijas dienestu darba dokumenta 3. iedaļā. [14] OV L 210, 31.7.2006., 1. lpp. [15] Avots: Reģionu komitejas ziņojums. [16] Kopienas iniciatīva INTERREG III (2000.–2006. gads) – paveiktā novērtējums. Galīgais ziņojums (Nr. 2008.CE.16.0.AT.016) , Panteia un partneri, 2010. gada maijs, 165. lpp. [17] Padomes Regulas (EK) par Kopienas tiesisko regulējumu, ko piemēro Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijam ( ERIC ) (OV L 206, 8.8.2009., 1. lpp.) 12. panta 3. punkts: „ Gadījumā, ja dalībnieku finansiālā atbildība ir neierobežota, ERIC noslēdz piemērotus apdrošināšanas līgumus, lai segtu ar konsorcija un infrastruktūras darbību saistītus riskus. ” [18] http://portal.cor.europa.eu/egtc/en-US/Platform/Pages/welcome.aspx