EIROPAS KOMISIJA Briselē, 24.1.2019 COM(2019) 13 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 511/2014 par no Nagojas Protokola par piekļuvi ģenētiskajiem resursiem un to ieguvumu taisnīgu un godīgu sadali, kas gūti no šo resursu izmantošanas, izrietošiem atbilstības pasākumiem lietotājiem Savienībā EMPTY



1.Ievads 2014. gadā Eiropas Savienība (ES) pieņēma Regulu (ES) Nr. 511/2014 par no Nagojas Protokola par piekļuvi ģenētiskajiem resursiem un to ieguvumu taisnīgu un godīgu sadali, kas gūti no šo resursu izmantošanas, izrietošiem atbilstības pasākumiem lietotājiem Savienībā (turpmāk “ES ABS regula” vai “regula”). Tā ES tiesiskajā kārtībā transponē atbilstības pasākumus, kas nepieciešami saskaņā ar Nagojas protokolu, kas pievienots Konvencijai par bioloģisko daudzveidību. ES ABS regula paredz pienākumus ģenētisko resursu un ar ģenētiskajiem resursiem saistīto tradicionālo zināšanu lietotājiem Savienībā. Tajā ir noteikts, ka visiem lietotājiem ir jāveic pienācīga pārbaude, lai pārliecinātos, ka piekļuve ģenētiskajiem resursiem un ar ģenētiskajiem resursiem saistītajām tradicionālajām zināšanām ir notikusi saskaņā ar piemērojamām juridiskajām prasībām un ka attiecīgā gadījumā ieguvumi ir taisnīgi un godīgi sadalīti, ievērojot savstarpēji saskaņotus noteikumus. Visiem lietotājiem ir jānoskaidro, jāglabā un jānodod turpmākiem lietotājiem informācija, kas svarīga attiecībā uz piekļuvi un ieguvumu sadali. Lietotājiem ir jādeklarē un jāpierāda, ka ir veikta pienācīga pārbaude (iesniedzot pienācīgas pārbaudes deklarāciju), divos regulā noteiktos kontrolpunktos (viens ir pētniecības finansējuma saņemšanas posmā, kur pētniecība ietver ģenētisko resursu un ar ģenētiskajiem resursiem saistīto tradicionālo zināšanu izmantošanu, bet otrs — produkta galīgās izstrādes posmā). Dalībvalstu izraudzītajām kompetentajām iestādēm jāpārbauda, vai lietotāji ievēro savus regulā noteiktos pienākumus. Dalībvalstīm arī jānodrošina, ka lietotāju izdarītiem pārkāpumiem piemēro iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas. ES ABS regula stājās spēkā 2014. gada 9. jūnijā, un to piemēro no 2014. gada 12. oktobra. Dažu svarīgu regulas noteikumu piemērošana sākās vienu gadu vēlāk. 2015. gada 9. novembrī stājās spēkā Komisijas Īstenošanas Regula (ES) 2015/1866 attiecībā uz kolekciju reģistru, lietotāju atbilstības uzraudzību un paraugpraksi . ES ABS regulas 16. panta 1. punktā ir noteikts, ka līdz 2017. gada 11. jūnijam un pēc tam reizi piecos gados, ja vien saskaņā ar Nagojas protokola 29. pantu nav noteikts citādāks intervāls ziņojumu sniegšanai, dalībvalstis Komisijai iesniedz ziņojumu par šīs regulas piemērošanu. Nagojas protokola pušu pirmajā sanāksmē pusēm tika prasīts iesniegt valstu starpposma ziņojumus par protokola īstenošanu atbilstīgi protokola 29. pantam divpadsmit mēnešus pirms pušu trešās sanāksmes jeb ne vēlāk kā 2017. gada 1. novembrī. Ievērojot šo termiņu, vairums dalībvalstu iesniedza ziņojumus līdz 2017. gada novembrim. 11 dalībvalstis savus ziņojumus iesniedza vēlāk (pēdējais ziņojums tika saņemts 2018. gada septembrī). Šis ziņojums ir sagatavots atbilstīgi ES ABS regulas 16. panta 2. punktam, kur noteikts, ka ne vēlāk kā viena gada laikā pēc valstu ziņojumu iesniegšanas termiņa Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par šīs regulas piemērošanu, tostarp pirmo novērtējumu par šīs regulas lietderību. Ziņojums balstās uz informāciju valstu ziņojumos, ko visas 28 dalībvalstis iesniegušas Komisijai, un citu pieejamo informāciju. Ziņojums attiecas uz ES ABS regulas piemērošanas pirmajiem trīs gadiem, t. i., laikposmu no 2014. gada oktobra līdz 2017. gada augustam, kas saīsināts līdz diviem gadiem attiecībā uz pienācīgas pārbaudes noteikumu piemērošanu (4. pants), lietotāju atbilstības uzraudzību (7. pants) un atbilstības pārbaudēm (9. pants). 2. ES ABS regulas īstenošana 2.1. Institucionālās struktūras un resursi 2.1.2. Kompetento iestāžu izraudzīšana ES ABS regulas 6. panta 1. punkts nosaka, ka dalībvalstīm ir jāizraugās valstu kompetentās iestādes līdz regulas spēkā stāšanās datumam. 22 dalībvalstis ir ziņojušas, ka ir izraudzījušās savas par regulas piemērošanu atbildīgās kompetentās iestādes. Saskaņā ar ES ABS regulas prasībām kompetentās iestādes atbild par šādu uzdevumu izpildi: a)saņemt 7. panta 1. un 2. punktā noteiktās pienācīgas pārbaudes deklarācijas; b)pārsūtīt informāciju ABS starpniecības centram (ABSCH) saskaņā ar 7. panta 3. punktu; c)veikt atbilstības pārbaudes saskaņā ar 9. pantu; d)atzīt un pārbaudīt reģistrētās kolekcijas saskaņā ar 5. pantu; e)sadarboties ar trešām valstīm saskaņā ar 7. panta 3. punktu; f)īstenot papildpasākumus saskaņā ar 13. pantu (izpratnes uzlabošana, mācību pasākumi, norādījumi lietotājiem u. c.). Dažas dalībvalstis izvēlējās vienu iestādi iepriekš minēto funkciju veikšanai, bet citas sadalīja šīs funkcijas vairākām iestādēm vai aģentūrām. Kompetentās iestādes dažreiz saņem palīdzību no citām aģentūrām, organizācijām un/vai iestādēm (piemēram, pārbaudes bieži uztic inspekcijas aģentūrām). Sešas dalībvalstis ir ziņojušas, ka nav vēl izraudzījušās kompetentās iestādes, taču visas ir informējušas Komisiju par to, ka norisinās izraudzīšanās formālā lēmuma pieņemšana.

Attiecībā uz grūtībām izveidot institucionālu struktūru regulas īstenošanai dažas dalībvalstis ir informējušas, ka ievērojamu problēmu rada to konstitucionālās struktūras, kas sadala vides jomas kompetences vairākām pārvaldēm dažādos līmeņos (piem., reģionālajām pārvaldēm, provincēm vai federālajai valdībai). Šajos gadījumos kompetento iestāžu noteikšanai bija nepieciešamas laikietilpīgas apspriedes. Citas informēja, ka pārvaldes un aģentūras dažos gadījumos nevēlējās uzņemties jaunos, ES ABS regulā noteiktos uzdevumus. Atbilstīgo atbildīgo iestāžu izvērtēšana un noteikšana un dažādu iesaistīto iestāžu sadarbības mehānismu izveide arī tika norādīta kā problēma. Visbeidzot, dažas dalībvalstis uzsvēra, ka zināšanu un īpašu zināšanu par ABS trūkums arī jāuzskata par problēmu, īpaši, ja ņem vērā regulas inovatīvo raksturu. 2.1.3. Cilvēkresursi un finanšu resursi ES ABS regulas piemērošanai un īstenošanai pieejamie cilvēkresursi un finanšu resursi dalībvalstīs ļoti atšķiras. Attiecībā uz cilvēkresursiem ir gadījumi, kad pie regulas īstenošanas neviens nestrādā, bet ir arī citi gadījumi, kad ir pieci īpaši šim nolūkam norīkoti darbinieki. Dalībvalstis bieži izmanto esošo personālu, kas vienlaikus veic arī citus uzdevumus. Tikai divas dalībvalstis ir ziņojušas, ka tām ir pietiekams skaits darbinieku, kas īpaši norīkoti regulas īstenošanai. Visbeidzot, divas dalībvalstis ziņoja, ka tās nav norīkojušas darbiniekus regulas īstenošanai. Attiecībā uz finanšu resursiem (papildus personāla izmaksām) 14 dalībvalstis ziņoja par budžeta piešķiršanu tādiem pasākumiem kā sadarbība, izpratnes uzlabošana, spēju veidošana, ziņošana; kopumā gada budžeti ir ierobežoti un svārstās aptuveni no 1500 līdz 60 000 EUR, un tikai pavisam nedaudzas valstis ir norādījušas summu 100 000 EUR apmērā vai vairāk.

2.2. Administratīvie pasākumi: uzraudzība un lietotāju atbilstības pārbaudes 2.2.1. Lietotāju atbilstības uzraudzība (kontrolpunkti saskaņā ar 7. pantu) ES ABS regulas 7. panta 1. punktā noteikts, ka dalībvalstīm jāpieprasa visiem, kas saņem finansējumu pētniecībai, kura ietver ģenētisko resursu un ar ģenētiskajiem resursiem saistīto tradicionālo zināšanu izmantošanu, deklarēt, ka tiek veikta pienācīga pārbaude saskaņā ar 4. pantu (tā saucamais pirmais kontrolpunkts). 14 dalībvalstis ir ziņojušas, ka ir šim mērķim pieņēmušas pasākumus, tostarp: •paziņojumu vietnē; •likumu vai citu likumdošanas pasākumu; •tiešu pieprasījumu; •dažādu pasākumu apvienojumu: likuma noteikumu un tiešu pieprasījumu vai paziņojumu vietnē un tiešu pieprasījumu. Komisija arī īsteno 7. panta 1. punktu. “Apvārsnis 2020” portāla tiešsaistes pieteikumā ir iekļauts brīdinājums, kur pieteikuma iesniedzējiem tiek pieprasīts iesniegt pienācīgas pārbaudes deklarācijas, ja pieteikums attiecas uz finansējumu pētniecībai, kura ietver ģenētisko resursu un ar ģenētiskajiem resursiem saistīto tradicionālo zināšanu izmantošanu. 7. panta 2. punktā ir noteikts, ka tāda produkta galīgās izstrādes posmā, kurš izstrādāts, izmantojot ģenētiskos resursus vai ar šādiem resursiem saistītās tradicionālās zināšanas, lietotāji deklarē, ka tie ir izpildījuši 4. pantā minētos pienākumus (tā saucamais otrais kontrolpunkts). Lietotājiem ir jāiesniedz starptautiski atzītā atbilstības sertifikāta atsauces numurs, bet, ja šāda sertifikāta nav, ir jāiesniedz būtiskā informācija (piemēram, piekļuves vieta un ģenētisko resursu, kam piekļūtas, apraksts). Abos gadījumos lietotājiem ir jānorāda informācija par to, ka attiecīgā gadījumā ir paredzēti savstarpēji saskaņoti noteikumi. Lai lietotāji varētu ērti iesniegt pienācīgas pārbaudes deklarāciju savām kompetentajām iestādēm un lai palīdzētu dalībvalstīm pārsūtīt deklarācijas Komisijai un ABS starpniecības centram, Komisija ir izstrādājusi tīmekļa rīku DECLARE. DECLARE funkcijas pilnībā atbilst abiem kontrolpunktiem. Dalībvalstis tiek mudinātas izmantot DECLARE, taču pienācīgas pārbaudes deklarāciju iesniegšanai tās var arī izveidot valsts sistēmas vai paļauties uz papīra formā iesniegtiem dokumentiem. Divas dalībvalstis izlēma pienācīgas pārbaudes deklarāciju iesniegšanai veidot valsts IT platformas, ko izmantot DECLARE vietā. Ir iesniegtas divas pienācīgas pārbaudes deklarācijas (Vācijas un Maltas kompetentajām iestādēm), un abas ir iesniegtas 2018. gadā, izmantojot DECLARE sistēmu. Tās tika pēc tam nosūtītas ABSCH kā kontrolpunktu paziņojumi, ko pēc tam pārsūtīja piegādātājvalstīm. Starptautiskā līmenī tie bija pirmie kontrolpunktu paziņojumi, kas iesniegti ABSCH. ES īstenotā sistēma ir tādējādi pierādījusi, ka nodrošina paredzētos rezultātus. Kopumā Nagojas protokola atbilstības pasākumu īstenošanā ES un tās dalībvalstis ir visprogresīvākās dalībnieces. 2.2.2. Lietotāju atbilstības pārbaudes (9. panta 3. punkta a) apakšpunkts) ES ABS regulas 9. panta 1. punktā noteikts, ka dalībvalstis veic pārbaudes, lai pārliecinātos, vai lietotāji pilda savus pienācīgas pārbaudes pienākumus. Kompetentās iestādes pārbaudes veic saskaņā ar regulāri pārskatītu plānu, kas izstrādāts, pamatojoties uz pieeju, kurā ņem vērā riska faktorus, kā arī tad, ja to rīcībā ir attiecīga informācija, tostarp informācija, kuras pamatā ir trešo personu paustas pamatotas bažas par to, ka lietotājs neievēro šīs regulas noteikumus . Piecas dalībvalstis ir ziņojušas par pārbaužu plāniem, kas izstrādāti, pamatojoties uz pieeju, kurā ņem vērā riska faktorus. Riska faktori var ietvert ģenētisko resursu lietotāju īpašības (nozares un pasākumi, uzņēmuma lielums, izpratnes par ABS līmenis, iekšējie resursi). Vairums dalībvalstu ir ziņojušas, ka to plāni ir izstrādes stadijā — tiek veikta risku analīze, lai noteiktu pārbaudēm paredzamos riska faktorus un iespējamos lietotājus. Vācijas kompetentās iestādes 2018. gada aprīlī rīkotajā ABS kompetento iestāžu sanāksmē dažas dalībvalstis ziņoja par ievērojamu progresu pārbaužu plānu izstrādē . Četras dalībvalstis ziņoja, ka to kompetentās iestādes ir veikušas pārbaudes , tostarp apmeklējumus un pārbaudes uz vietas. Nav konstatēti pienācīgas pārbaudes pienākumu pārkāpumi vai neatbilstības.

2.3. Likumdošanas pasākumi: sankcijas par ES ABS regulas noteikumu pārkāpumiem ES ABS regulas 11. pantā noteikts, ka dalībvalstīm līdz 2015. gada jūnijam ir jāpieņem noteikumi par sankcijām, kas piemērojamas par 4. (lietotāju pienācīgas pārbaudes pienākumi) un 7. (pienācīgas pārbaudes deklarācijas iesniegšana) panta noteikumu pārkāpumiem. 21 dalībvalsts ir ziņojusi par pasākumu pieņemšanu par sankcijām, kas piemērojamas par regulā noteikto pienākumu pārkāpumiem, un ir īstenoti dažādi likumdošanas pasākumi (no administratīvo tiesību sankcijām līdz krimināltiesību sankcijām). Vairumā gadījumu dalībvalstis ir savos valsts tiesiskajos regulējumos ieviesušas jaunas sankcijas par regulas pārkāpumiem; sankciju izstrādē tās bieži balstījušās uz esošajiem vides jomas administratīvo vai soda sankciju parametriem (veidi un līmenis). 15 dalībvalstis paredz sniegt paziņojumu par korektīvajām darbībām (t. i., neatbilstību vai nepilnīgas dokumentācijas gadījumā). 19 dalībvalstis ir noteikušas administratīvus sodus, bet septiņas ir ieviesušas kriminālatbildību par dažu regulā noteikto pienākumu neievērošanu (sk. 1. tabulu tālāk). Dažos gadījumos iespējas ir apvienotas: par vidēji smagiem vai maznozīmīgākiem pārkāpumiem paredz administratīvus sodus, bet kriminālsodus piemēro par smagiem pārkāpumiem. Viena dalībvalsts ieviesa papildu sodu, ko veido samērīgs no ģenētisko resursu izmantošanas iegūtās peļņas samazinājums. Divas dalībvalstis arī ir ieviesušas papildpasākumus, piemēram, pagaidu aizliegumu izmantošanai, pētniecības vai komercializācijas pasākumu atcelšanu vai ģenētisko resursu konfiskāciju. 1. tabula. ES ABS regulas 11. pantā noteiktās sankcijas 21 dalībvalstī Soda veids Dalībvalstis Sodu līmenis Paziņojums par korektīvajām darbībām 16 dalībvalstis (BG, CY, DE, DK, ES, FI, FR, HU, MT, NL, PL, PT, SE, SI, SK, UK) Administratīvie sodi 19 dalībvalstis (BG, DE, EE, ES, FI, FR, HR, HU, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SE, SI, SK, UK) No 40 EUR līdz 2 000 000 EUR Kriminālsodi 8 dalībvalstis (CY, DK, FI, LU, MT, NL, SE, UK) No naudas soda līdz brīvības atņemšanai Papildu pasākumi 3 dalībvalstis (DE: peļņas samazinājums) Nav peļņas samazinājuma ierobežojuma (ES: pagaidu aizliegums izmantošanai, pētniecības vai komercializācijas pasākumu atcelšana, ģenētisko resursu konfiskācija) (PT: materiāla preventīva konfiskācija) Faktoros, ko dalībvalstis ņēmušas vērā soda līmeņa noteikšanai, ir apsvērts arī tas, cik atbilstīgi ir valstī esošie sodi vides jomā. Līdz šim sankcijas nav piemērotas (jo regulas pārkāpumi pārbaudēs netika konstatēti). 2.4. Brīvprātīgi pasākumi 2.4.1. Kolekciju reģistrs Saskaņā ar 5. pantu Savienībā esošs kolekciju reģistrs ir viens no diviem brīvprātīgajiem mehānismiem, ko paredz ES ABS regula, lai veicinātu atbilstību tās pienākumu izpildē. Ir paredzēts, ka reģistrs mazinās risku, kas saistīts ar nelikumīgi iegūtu ģenētisko resursu izmantošanu Savienībā. Lietotājus, kas ģenētisko resursu iegūst no kolekcijas, kura ir iekļauta Savienības kolekciju reģistrā, uzskata par tādiem, kas ir veikuši pienācīgu pārbaudi attiecībā uz 4. panta 3. punktā uzskaitītās informācijas noskaidrošanu. Šo reģistru izveido un uztur Komisija. Dalībvalstu kompetentās iestādes pēc to jurisdikcijā esošas kolekcijas turētāja pieprasījuma pārbauda, vai kolekcija atbilst kritērijiem iekļaušanai reģistrā (atbilstīgi uzskaitījumam 5. panta 3. punktā). Dalībvalstis ir ziņojušas par dažiem gadījumiem, kad izrādīta interese izveidot reģistrētu kolekciju: lielākajā daļā gadījumu šī interese izpaudās kā informācijas pieprasījumi par pieteikšanās procedūru un izmaksām un ieguvumiem, kas kolekcijai rastos, to reģistrējot. 2018. gadā Vācijā viena kolekcija saņēma reģistrētas kolekcijas statusu. Turklāt Malta ir ziņojusi par 2018. gadā saņemtu pieteikumu, kas tika novērtēts kā regulas 5. panta kritērijiem neatbilstošs. 2.4.2. Paraugprakses atzīšana Paraugprakses atzīšana ir otrs ES ABS regulā paredzētais brīvprātīgais atbilstības veicināšanas instruments. Lietotāju vai citu ieinteresēto personu apvienības var Komisijai iesniegt pieteikumu, lai to izstrādāto un pārraudzīto procedūru, rīku vai mehānismu kombinācija tiktu atzīta par paraugpraksi saskaņā ar šīs regulas prasībām. Dalībvalstu kompetentajām iestādēm būtu jāņem vērā tas, ka, ja lietotājs izmanto atzītu paraugpraksi, mazinās risks, ka lietotājs varētu neizpildīt prasības, un uz tā pamata var samazināt atbilstības pārbaudes. Komisijai ir iesniegti trīs pieteikumi paraugprakses atzīšanai. Pēc apspriešanās ar attiecīgajām dalībvalstīm pieteikuma iesniedzējiem tika nosūtīti komentāri par šiem trīs pieteikumiem. Saņemot sākotnējo atgriezenisko saiti, divi pieteikuma iesniedzēji Komisijai neatbildēja un izlēma sagaidīt, kad būs pabeigts norādījumu izstrādes darbs, pirms turpināt šo procedūru. Viens pieteikuma iesniedzējs iesaistījās dialogā ar Komisiju nolūkā panākt tā paraugprakses atzīšanu. Šī procedūra vēl turpinās. 2.5. Sadarbība ES ABS regulas 12. pantā noteikts, ka, lai nodrošinātu Nagojas protokola izpildi, dalībvalstu kompetentās iestādes sadarbojas savā starpā un ar Komisiju, kā arī ar trešo valstu kompetentajām valsts iestādēm. 14 dalībvalstis ziņoja par e-pastu saraksti un citiem pasākumiem, lai sadarbotos ar citām kompetentajām iestādēm. Šie pasākumi cita starpā ir šādi: darbsemināru rīkošana un dalība tajos, kompetento iestāžu neformālas sanāksmes, atjauninājumi ABS ekspertu grupas sapulču laikā Briselē, svarīgas informācijas un pieredzes apmaiņa (e-pastos un Komisijas īpaši izveidotā IT platformā). Kopš 2017. gada septembra ar Komisijas nodrošinātu loģistikas atbalstu tiek regulāri rīkotas dalībvalstu kompetento iestāžu neformālas sanāksmes, kas norisinās kopā ar ABS ekspertu grupu sanāksmēm. 7 dalībvalstis paziņoja, ka, lai sadarbotos ar trešo valstu kompetentajām valsts iestādēm, tās ir īstenojušas iniciatīvas vai veikušas informācijas apmaiņu, izmantojot e-pastu vai citu saziņas līdzekli. 2017. gada augustā un 2018. gada septembrī Vācija dialoga veicināšanas un sadarbības uzlabošanas nolūkā rīkoja darbseminārus ar dažādām piegādātājvalstīm, kurās ir īstenota likumdošana par piekļuvi. Sadarbība starp Komisiju un dalībvalstīm ir bijusi plaša un ir ietvērusi regulāras ekspertu grupas sanāksmes saistībā ar regulas īstenošanu, kā arī regulāru dialogu (e-pastā un pa tālruni).