EIROPAS KOMISIJA Briselē, 14.12.2018 COM(2018) 829 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Civildienesta noteikumu XII pielikuma piemērošanu



KOMISIJAS STARPPOSMA ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Civildienesta noteikumu XII pielikuma piemērošanu 1.Juridiskais pamats Saskaņā ar Civildienesta noteikumu (CN) XII pielikuma 14. panta 2. punktu 2018. gadā Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei starpposma ziņojumu par Civildienesta noteikumu XII pielikuma piemērošanu. Šā starpposma ziņojuma mērķis ir sniegt pārskatu par to, kā laikposmā no 2014. līdz 2018. gadam īstenoti ES ierēdņu pensiju programmas (PSEO) līdzsvarošanas noteikumi. Minētie noteikumi ir paredzēti CN 83.a pantā un to XII pielikumā . 2.PSEO pamatiezīmes 2.1.PSEO juridiskais pamats Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 83. pantu: -pabalstus, ko izmaksā atbilstoši šai pensiju shēmai , sedz no Savienības budžeta; -dalībvalstīm kopīgi jāgarantē šo pabalstu samaksa; un -ierēdņiem jāfinansē viena trešdaļa no pensiju programmas izmaksām. 83.a pantā ir noteikts, ka pensiju programmas līdzsvaru nodrošina ar noteikto pensionēšanās vecumu un programmas iemaksu likmi. Tajā ir arī noteiktas ikgadējās procedūras pensiju programmas iemaksu likmes pārskatīšanai, kā arī procedūras, kas veicamas reizi piecos gados. CN XII pielikumā ir izklāstīti aktuārie noteikumi par iemaksu likmes aprēķināšanu, lai nodrošinātu pensiju programmas līdzsvaru. 2.2.Nosacītā (teorētiskā) fonda princips PSEO ir nosacīts (teorētisks) fonds ar noteiktiem pabalstiem, kurā personāls ar iemaksu palīdzību finansē savas nākotnes pensijas. Lai arī faktiski ieguldījumu fonds nepastāv, summa, kas ar šāda fonda palīdzību tiktu iekasēta, tiek uzskatīta par ieguldītu dalībvalstu ilgtermiņa obligācijās un ir atspoguļota pensiju saistībās, kas ir reģistrētas Eiropas Savienības gada pārskatos. Dalībvalstis kopīgi garantē pabalstu izmaksu saskaņā ar Civildienesta noteikumu 83. pantu un Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktu. Tā kā PSEO ir izstrādāts kā nosacīts fonds, ar personāla iemaksu palīdzību tiek finansētas maksātāju nākotnes pensijas. Šīs iemaksas faktiski sedz konkrētajā gadā iegūto pensijas tiesību izmaksas un nekādā veidā nav saistītas ar pensiju izdevumiem minētajā gadā. ES judikatūra ir apstiprinājusi to, ka PSEO ir nosacīts fonds, kaut arī ir atzīts, ka tajā manāmas dažas solidaritātes shēmas iezīmes . PSEO atšķiras no vairuma dalībvalstu amatpersonu pensiju programmām, kurās iemaksu likmi vai pabalstus koriģē, lai ik gadu nodrošinātu līdzsvaru starp iekasētajām iemaksām un pensiju izdevumiem. Šāda veida programmās, ja nav iespējams panākt līdzsvaru, starpība tiek segta no budžeta (nodokļiem). Nosacītais PSEO fonds tiek novērtēts gan reizi gadā, gan reizi piecos gados tāpat kā reāla fonda pastāvēšanas gadījumā, tādējādi papildus garantējot tā ilgtspēju ilgtermiņā.

2.3.Aktuārā līdzsvara princips PSEO līdzsvars tiek regulāri nodrošināts, pārskatot iemaksu likmes un attiecīgā gadījumā pensionēšanās vecumu. PSEO ievēro aktuārā līdzsvara principu, saskaņā ar kuru personāla gada iemaksām jāaptver viena trešdaļa no attiecīgajā gadā iegūtajām tiesībām , kas atbilst nākotnes pensijām, ko šis personāls saņems pēc pensionēšanās, kā arī (attiecīgos apstākļos) invaliditātes pabalstiem, apgādnieka zaudējuma un bāreņu pensijām. Lai varētu veikt šo aprēķinu , maksājumus novērtē to pašreizējā vērtībā, izmantojot procentu (pazemināto) likmi. Tādējādi minētais aprēķins ir aktuārais novērtējums. Pensiju iemaksu likme ir mehānisms, kas katru gadu nodrošina šīs programmas līdzsvaru. Tā tiek automātiski pārskatīta, ja Civildienesta noteikumu 83.a pantā paredzētais aktuārais novērtējums parāda, ka tas ir nepieciešams, lai pilnībā segtu attiecīgajā gadā iegūtās pensiju tiesības. Tādējādi, darbinieki, maksājot pārskatīto iemaksu likmi, iegūst pensijas tiesības par attiecīgo gadu, kuras aizsargā iegūto tiesību princips. 3.CN 2013. gada reforma Pēdējo gadu laikā Eiropas publisko pārvaldi ir skārušas divas secīgas tālejošas reformas. Civildienesta noteikumu 2013. gada reforma ietvēra vairākus pasākumus, kas ietekmēja PSEO darbību un ļāva panākt būtiskus ietaupījumus: -pensionēšanās vecuma palielināšana (līdz 66 gadiem), -pensijas uzkrājuma likmes samazināšana (no 1,9 % līdz 1,8 %), -visu algu, pensiju un pabalstu iesaldēšana uz diviem gadiem 2013. un 2014. gadā, kā arī lēmuma ar atpakaļejošu spēku pieņemšana līdz minimumam samazināt algu pielāgojumus 2011. un 2012. gadā . Atalgojuma pārskatīšanas metodes nepiemērošanas dēļ šo gadu laikā neizdevās saglabāt valstu civildienesta ierēdņu paralēlo pirktspējas attīstību, -AD un AST personāla karjeras izaugsmes samazināšana ar ierobežotu pieeju augstākajām pakāpēm, -zemāku algas likmju ieviešana sekretariāta un kancelejas darbiniekiem, faktiski samazinot to atalgojumu par 13 līdz 40 %, -darba laika pagarināšana visiem darbiniekiem par 2,5 stundām nedēļā līdz 40 stundām bez papildu finansiālas kompensācijas. Papildus 2013. gada Civildienesta noteikumu reformas ietvaros tika ieviesti vairāki pasākumi ar mērķi uzlabot sistēmas darbību: -atbilstoši attiecīgajiem grāmatvedības standartiem un labākajām aktuārajām praksēm, kurām ir nepieciešams noteikts iepriekšējo novērojumu laikposms saskaņā ar aplēsto pēcnodarbinātības pabalstu pienākumu termiņu, kas jāizmanto attiecībā uz procentu likmēm un algu pieaugumu, lai nodrošinātu pensiju programmu līdzsvaru, PSEO procentu likmju un algu pieauguma ievērošanai nepieciešamie mainīgie vidējie lielumi tika pagarināti līdz 30 gadiem ar septiņu gadu pārejas periodu, -lai mazinātu grūtības, ko iepriekš radīja korekcijas metodes pielietošana, tika paredzēti noteikumi tādai metodei, ar kuras palīdzību būtu iespējams katru gadu automātiski pārskatīt pensiju iemaksu likmi. Šajā nolūkā pensiju iemaksu likme tiek regulāri pārskatīta bez konkrēta tiesību akta iesaistīšanas. Pēc tam Komisija pārskatīto likmi divu nedēļu laikā pēc pārskatīšanas informatīvā nolūkā publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā, -2013. gada Civildienesta noteikumu reformas ietvaros pensionēšanās vecums tika noteikts par otro mainīgo lielumu sistēmas līdzsvarošanā, lai pienācīgi ņemtu vērā turpmākās demogrāfiskās izmaiņas. Komisija tika pilnvarota reizi piecos gados novērtēt pensionēšanās vecumu, ņemot vērā tādu notikumu attīstību, kas ietekmē dalībvalstu ierēdņu un ES darbinieku paredzamo dzīves ilgumu . Komisijai pirmais ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei ir jāiesniedz 2019. gadā. 4.PSEO uzturēšanai līdzsvarā nepieciešamo noteikumu tehniskā īstenošana (no 2014. līdz 2018. gadam) Eurostat ir iestāde, kas ir atbildīga par Civildienesta noteikumu XII pielikuma tehnisko īstenošanu. Tai palīdz viens vai vairāki kvalificēti neatkarīgi eksperti, veicot PSEO aktuāros novērtējumus. Eurostat sadarbībā ar valstu ekspertiem no dalībvalstīm, kas vismaz reizi gadā sasauc 83. pantā minēto darba grupu, izskata metodikas jautājumus, kas radušies, īstenojot minēto pielikumu.

4.1.83. pantā minētās darba grupas darbība laikposmā no 2014. gada līdz 2018. gadam Laikposmā no 2014. gada līdz 2018. gadam 83. pantā minētā darba grupa sanāksmes noturēja katru gadu atbilstoši Civildienesta noteikumiem. Darba grupā tika pārrunāti un apstiprināti Eurostat sagatavotie metodiskie dokumenti. Tāpat arī Eurostat nodrošina attiecīgās informācijas apmaiņu aktuāros jautājumos ar starptautiskām organizācijām, piemēram, ar ISRP (Starptautisko koordinēto organizāciju atalgojumu un pensiju dienestu, kas ietver tādas organizācijas kā ESAO, NATO, EUI, Eiropas Padomi un citas), Eiropas Centrālo banku, Eiropas Investīciju banku, Eiropas Investīciju fondu, Eiropas Patentu iestādi un Eirokontroli. 4.2.Kvalificēta neatkarīga eksperta novērtējums Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XII pielikuma 13. panta 2. punktu Eurostat jautājumos saistībā ar attiecīgo aktuāra pieņēmumu noteikšanu, aprēķināšanu, kā arī metodisko īstenošanu palīdzību sniedz kvalificēts neatkarīgs eksperts. Pēc atklāta uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus rezultātiem palīdzību Eurostat sniedza: ·EY Actuaires Conseils saistībā ar PSEO novērtējumiem no 2014. gada līdz 2016. gadam; ·Agilis S.A. un Prudential Ltd. konsorcijs saistībā ar PSEO novērtējumiem 2017. un 2018. gadā. Abi aktuāri pārskatīja un apstiprināja metodiku, aprēķinus un ziņojumus, kas saistīti ar PSEO novērtējumu. Jo sevišķi ar šiem ārējiem ekspertiem tika saskaņoti aprēķinos izmantojamie dati, piemēram, attiecībā uz PSEO populāciju un aktuāra pieņēmumiem. Eurostat sniegtajos galīgajos novērtējuma ziņojumos ir iekļauti šo aktuāru ieteikumi. Aktuāri veic neatkarīgus paralēlus PSEO pensijas iemaksu likmju aprēķinus un sniedz aktuāru atzinumu, kas ir vai nu bez iebildēm, vai ar iebildēm (gadījumā, ja aktuāru rezultāti no Eurostat rezultātiem atšķiras vairāk par pieļaujamo būtiskuma slieksni 3 % apmērā). Attiecībā uz visiem PSEO novērtējuma ziņojumiem, kas izdoti laikposmā no 2014. gada līdz 2018. gadam, aktuāri izdeva atzinumu bez iebildēm. 5.Parametri un aktuāra pieņēmumi 5.1.Tiesību aktos noteiktie parametri Tās ir vērtības, kas galvenokārt saistītas ar Civildienesta noteikumu piemērošanu, tostarp noteikumus par pensiju pabalstu aprēķināšanu. Daži no šiem parametriem mainās atkarībā no konkrētiem nosacījumiem, kas saistīti ar katra ierēdņa individuālo situāciju , piemēram: -ikgadējā uzkrāšanas likme ir 1,8 % — darbiniekiem, kas dienestu ir uzsākuši pēc 2014. gada 1. janvāra, 1,9 % — darbiniekiem, kas dienestu ir uzsākuši no 2004. gada 1. maija līdz 2013. gada 31. decembrim, savukārt 2 % — darbiniekiem, kas dienestu ir uzsākuši līdz 2004. gada 30. aprīlim, -“parastais” pensionēšanās vecums, kurā darbinieki var pensionēties bez pensijas pabalstu samazinājuma, svārstās no 60 līdz 66 gadiem, -darbiniekiem, kas paliek amatā pēc pensijas vecuma sasniegšanas ir paredzētas kompensācijas (Barselonas iniciatīva), savukārt pirmstermiņa pensionēšanās gadījumā — pirms pensionēšanās vecuma sasniegšanas — tiek piemērotas sankcijas.

1. tabulā norādīts saraksts ar galvenajiem tiesību aktos noteiktajiem parametriem, kas izmantoti, veicot aktuāro novērtējumu 2018. gadā. 1. tabula. Galvenie tiesību aktos noteiktie parametri, kas izmantoti, veicot aktuāro novērtējumu 2018. gadā Parametrs Vērtība Juridiskais avots Civildienesta noteikumi, kas ir spēkā no 01.01.2014. Atsauces datums dalībnieku sastāvam/populācijai (XII pielikuma 1. pants) 31.12.2017. Maksimālais oficiālais pensionēšanās vecums (Civildienesta noteikumu 52. pants) 65 gadi (automātiski — ierēdņiem, kas dienestu uzsākuši pirms 01.01.2014.), 66 gadi (automātiski — jauniem ierēdņiem) vai 67 gadi (pēc darbinieka pieprasījuma), vai 70 gadi (izņēmuma kārtā) Parastais pensionēšanās vecums (Civildienesta noteikumu

52. pants un XIII pielikuma 22. pants) No 60 līdz 66 gadiem atkarībā no dienestā pavadīto gadu skaita, vecuma un dienesta uzsākšanas datuma Minimālais pensionēšanās vecums (Civildienesta noteikumu

52. panta b) punkts, VIII pielikuma 9. pants un XIII pielikuma

23. pants) 58. g. Iztikas minimuma kategorija un pakāpe (VIII pielikuma 6. pants) 1. pakāpes pirmais līmenis Maksimālā izdienas pensija (Civildienesta noteikumu 77. pants) 70 % no pamatalgas pensionēšanās dienā Ikgadējā uzkrāšanas likme (Civildienesta noteikumu 77. pants un XIII pielikuma 21. pants) 1,8 % (ierēdņiem, kas dienestu ir uzsākuši pēc 01.01.2014.), 1,9 % (ierēdņiem, kas dienestu ir uzsākuši pēc 01.05.2004.) vai 2 % (ierēdņiem, kas dienestu ir uzsākuši pirms 01.05.2004.) no pamatalgas Piemaksa ierēdņiem, kas dienesta pienākumus veic pēc parastā pensionēšanās vecuma (VIII pielikuma 5. pants un XIII pielikuma 22. pants) 1,5 % (jauniem ierēdņiem) vai 2,5 % no pamatalgas, vai 5 % no 60 gadu vecumā iegūto pensijas tiesību summas atkarībā no ierēdņa dienesta uzsākšanas dienas, darba stāža līdz 01.05.2004. un vecuma līdz 01.05.2004. Minimālā izdienas pensija (Civildienesta noteikumu 77. pants) 4 % no iztikas minimuma par katru dienestā pavadīto gadu Invaliditātes pabalsts (Civildienesta noteikumu 78. pants) 70 % no pamatalgas Minimālais invaliditātes pabalsts (Civildienesta noteikumu 78. pants) 100 % no iztikas minimuma Reversijas pensija (Civildienesta noteikumu 79. pants un VIII pielikuma 18. pants) 60 % no izdienas pensijas Minimālā reversijas pensija (Civildienesta noteikumu 79. pants un VIII pielikuma 18. pants) 35 % no pēdējās pamatalgas Apgādnieka zaudējuma pensija (Civildienesta noteikumu 79. pants un VIII pielikuma 17. pants) 60 % no izdienas pensijas, kas būtu izmaksājama ierēdnim Minimālā apgādnieka zaudējuma pensija (Civildienesta noteikumu 79. pants) 35 % no pēdējās pamatalgas vai iztikas minimums 5.2.Aktuāra pieņēmumi Šīs ir vērtības, kas jāprognozē saskaņā ar Civildienesta noteikumiem un labāko vispārpieņemto aktuāro praksi. Šo aktuāra pieņēmumu vērtības tika prognozētas saskaņā ar vispārējo aktuāro praksi, un par tām tika panākta vienošanās ar dalībvalstu attiecīgo departamentu valstu ekspertiem 83. pantā minētās darba grupas sanāksmēs. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XII pielikuma normām un darba grupas pieņemtajiem lēmumiem daži no šiem pieņēmumiem (piemēram, mirstības tabula) tiek pārskatīti, tikai veicot programmas piecu gadu novērtējumu, savukārt citi tiek pārskatīti katru gadu. Jaunākais piecu gadu novērtējums tika veikts 2018. gadā. 5.3.Demogrāfiskie pieņēmumi Galvenie demogrāfiskie aktuāra pieņēmumi ir šādi. -Mirstības tabulas: Eurostat izstrādātā 2018. gada ES mūža ilguma tabula (EULT) ir perspektīva tabula, kurā ietvertas paredzamā dzīves ilguma tendences 20 gadu laikposmā (tāds pats laikposms kā PSEO ilgums), balstoties uz PSEO sastāva/populācijas mirstības dinamiku. Tādējādi 2018. gada EULT ir mūža ilguma tabula, kuras pamatā ir sastāvs/populācija, kas pilnībā atbilst PSEO. 2. tabulā ir atspoguļots izvilkums no EULT.

Vecums Vīrieši Sievietes Nāves iespējamība x gadu vecumā Paredzamais dzīves ilgums Nāves iespējamība x gadu vecumā Paredzamais dzīves ilgums 40 0,00052220 44 0,00040251 47 45 0,00089611 39 0,00069129 42 50 0,00151059 35 0,00118716 37 55 0,00254589 30 0,00203834 32 60 0,00428923 25 0,00349874 27 65 0,00691083 21 0,00600232 23 70 0,01268196 17 0,00923173 19 75 0,02321581 13 0,01561910 15 80 0,04230976 10 0,02977824 11 85 0,07648061 7 0,05640000 8 90 0,13322851 5 0,10771240 5 -Invaliditātes tabulas, kuras Eurostat ir izstrādājis, pamatojoties uz iepriekšējiem novērojumiem. -Pieņemtais pensionēšanās vecums; saskaņā ar Civildienesta noteikumu XII pielikuma 4. panta 3. punktu tiek pieņemts, ka pensionēšanās noritēs pēc fiksētas vidējās likmes, kas mainās atkarībā no katra darbinieka dienesta uzsākšanas datuma. -Varbūtība, ka ierēdnis pensionēšanās datumā ir precējies. -Koeficienti attiecībā uz bāreņiem un šķirtiem laulātajiem u. tml. 3. tabulā ir sniegts to demogrāfisko pieņēmumu saraksts, kas izmantoti pēdējā pensiju novērtējumā 2018. gadā. 3. tabula. Demogrāfiskie pieņēmumi, kas izmantoti, veicot aktuāro novērtējumu 2018. gadā Demogrāfiskie pieņēmumi 31.12.2017. Mūža ilguma tabula (dalībnieki bez invaliditātes) 2018. gada EULT Mūža ilguma tabula (dalībnieki ar invaliditāti) 2018. gada EULT + 3 gadi Invaliditātes tabula 2018. gada invaliditātes tabula Pašreizējais ģimenes stāvoklis Pašreizējais ģimenes stāvoklis Varbūtība, ka ierēdnis pensionēšanās datumā ir precējies, vīriešiem 82 % Varbūtība, ka ierēdnis pensionēšanās datumā ir precējies, sievietēm 52 % Vidējā vecuma starpība starp ierēdni

un viņa/viņas partneri 1 gads Aplēstais pensionēšanās vecums No 63 līdz 66 gadiem Apgrozījums Apgrozījums 2018. gadā 5.4.Finanšu un ekonomiskie pieņēmumi Saskaņā ar CN XII pielikuma 10. un 11. pantu faktisko pazemināto likmi (RDR — procentu likmes dalībvalstu ilgtermiņa valsts parādam) un vispārējo algu pieaugumu (GSG — gada izmaiņu likme algu skalā) aprēķina kā atbilstošo likmju mainīgo vidējo lielumu iepriekšējo 30 gadu laikā. Taču līdz 2020. gadam saskaņā ar XII pielikuma 11.a pantu mainīgo vidējo lielumu aprēķina, pamatojoties uz konkrētu laika grafiku. 2018. gadā RDR un GSG tika aprēķināti kā atbilstošo likmju vidējais rādītājs 24 iepriekšējo gadu laikā, no 1994. gada līdz 2017. gadam: tā rezultātā 2018. gada korekcijā RDR un GSG vērtības bija attiecīgi 2,9 % un –0,1 %. Cits svarīgs ekonomiskais pieņēmums ir ISP (atsevišķu algu pieauguma) tabula, kas attiecas uz algu pieaugumu, kas atspoguļo ES ierēdņu karjeras izaugsmi (t. i., paaugstinājumus un darba stāžu). Līdz ar jauno Civildienesta noteikumu stāšanos spēkā 2014. gada 1. janvārī izmainījās ES amatpersonu karjeras virzība, kā arī pastiprinājās saikne starp pakāpi un funkciju; AD un AST funkciju grupu augstāko pakāpju piešķiršana tagad ir ierobežota ar noteiktiem nosacījumiem. Turklāt tika ieviesta AST/SC funkciju grupa. 4. tabulā ir sniegts to ekonomisko un finanšu pieņēmumu saraksts, kas izmantoti pēdējā pensiju novērtējumā 2018. gadā.

4. tabula. Ekonomiskie un finanšu pieņēmumi, kas izmantoti 2018. gada aktuārajā novērtējumā Finanšu pieņēmumi 31.12.2017. Algu tabula Spēkā no 01.07.2017. Ilgums 20 gadi Nominālā pazeminātā likme (NDR) 4,8 % Inflācijas līmenis (IR) 1,8 % Faktiskā pazeminātā likme (RDR) 2,9 % Vispārējais algu pieaugums (GSG) -0,1 % Vispārējā pensiju pārvērtēšana (GPR) (vienāda ar GSG) -0,1 % Atsevišķu algu pieaugums (ISP) 2018. gada ISP tabula Bāreņa un šķirtā laulātā pensijas koeficients 13 % Korekcijas koeficienti

(XI pielikuma 3. panta 5. punkts un XIII pielikuma 20. pants) 0,0 % 6.Rezultāti: pensijas iemaksu likmes attīstība 6.1.Pensiju novērtējumi laikposmā no 2014. gada līdz 2018. gadam Laikposmā no 2014. gada līdz 2018. gadam, lai garantētu programmas līdzsvaru, pensijas iemaksu likme tika aprēķināta kā viena trešdaļa no attiecības starp kopējām dienesta izmaksām un kopējām gada pamatalgām saskaņā ar Civildienesta noteikumu 83. panta 2. punktu. 5. tabulā ir parādīti katra novērtējuma rezultāti kopš 2014. gada. 5. tabula. Pensiju iemaksas gada griezumā no 2014. gada līdz 2018. gadam Pensiju novērtējumi 2014. g. 2015. g. 2016. g. 2017. g. 2018. g. Pozīcijas Atsauces datums 31.12.2013. 31.12.2014. 31.12.2015. 31.12.2016. 31.12.2017. Pensionēšanās dienesta izmaksas 28,3 % 28,2 % 27,2 % 27,1 % 27,4 % Invaliditātes dienesta izmaksas 1,3 % 1,3 % 1,3 % 1,3 % 1,7 % Dienesta izmaksas nāves gadījumā 0,9 % 0,9 % 1,0 % 0,9 % 0,9 % Dienesta izmaksu / pamatalgas attiecība 30,4 % 30,5 % 29,5 % 29,3 % 30,0 % Ierēdņu iemaksu likme (1/3 no kopējās attiecības) 10,1 % 10,2 % 9,8 % 9,8 % 10,0 % Piemērotā iemaksu likme ierēdņiem 10,1 % 10,1 % 9,80 % 9,80 % 10,0 % 6.2.Pēdējā pensiju novērtējuma rezultāti PSEO 2018. gada aktuārais novērtējums norāda uz to, ka, lai nodrošinātu šīs pensiju programmas līdzsvaru, iemaksu likme, kas nepieciešama, lai finansētu vienu trešdaļu no izmaksājamiem pabalstiem, ir 10,0 % no pamatalgas (vai invaliditātes pabalsta). Iepriekš norādītā aprēķinātā iemaksu likme (10 %) ir viena trešdaļa no attiecības starp dienesta izmaksu kopsummu (1 424,8 miljoni EUR) un gada pamatalgu kopsummu (4 749,2 miljoni EUR). Šī likme ir augstāka (+ 0,2 %) nekā tā, kas tika aprēķināta 2017. gadā (9,8 %). Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 83.a panta 3. punktu 83. panta 2. punktā noteikto atsauces skaitli ir nepieciešams pārskatīt. Komisija pārskatīto iemaksu likmi (10,0 %) divu nedēļu laikā pēc pārskatīšanas informatīvā nolūkā publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā. Pārskatītā likme stājas spēkā tajā pašā laikā, kad spēkā stājas Civildienesta noteikumu 65. pantā paredzētā atalgojuma ikgadējā pārskatīšana, t. i., tā stājas spēkā ar atpakaļejošu datumu 2018. gada 1. jūlijā.

7.Pensiju programmas līdzsvars Kā paskaidrots šā ziņojuma 2.3. punktā, PSEO ir līdzsvarā, ja gada iemaksas, ko maksā darbinieki, sedz vienu trešdaļu no gada laikā iegūtajām tiesībām, t. i., saskaņā ar Civildienesta noteikumiem attiecībā uz izdienas pensiju 1,8 %, 1,9 % vai 2 % no pēdējās pamatalgas pirms pensionēšanās. Tā kā pensijas iemaksu likme tiek aprēķināta, lai nodrošinātu programmas uzturēšanu līdzsvarā, programma ir līdzsvarā, kad tiek piemērota aprēķinātā likme. Šā ziņojuma pārskata periodā, pamatojoties uz Eurostat aprēķināto iemaksu likmi, pensijas iemaksu likme tika pārskatīta pēc tam, kad vērā tika ņemtas Civildienesta noteikumu īpašās normas: -Civildienesta noteikumu XII pielikuma 2. panta 1. punkts (pārskatīšanas rezultātā iemaksas likme palielinās vai samazinās ne vairāk kā par vienu procentu punktu virs vai zem iepriekšējā gadā piemērotās likmes); -Civildienesta noteikumu XII pielikuma 2. panta 2. punkts (starpību, kas konstatēta starp pārskatīto iemaksu likmi, kas būtu radusies aktuārā aprēķina rezultātā, un pārskatīto vērtību, kas iegūta 1. punkta pēdējā teikumā minētās nobīdes rezultātā, nekad neatgūst vai attiecīgi to neņem vērā turpmākos aktuārajos aprēķinos); -Civildienesta noteikumu 83.a panta 4. punkts (īstenojot ikgadējās pārskatīšanas katrus piecus gadus veicamajā aktuārajā novērtējumā, iemaksu likmi pārskata tikai tad, ja pastāv vismaz 0,25 punktu atšķirība starp pašlaik piemērojamo iemaksu likmi un likmi, kas nepieciešama, lai uzturētu aktuāro līdzsvaru. Šis ierobežojums neattiecas uz piecu gadu perioda novērtējumu, piemēram, 2018. gada novērtējumu). 1. grafiks atspoguļo aprēķināto un piemēroto iemaksu likmju kopsavilkumu. 1. grafiks. Aprēķināto un piemēroto pensijas iemaksu likmju kopsavilkums Diagramma parāda, ka piemērotā pensijas iemaksu likme bija ļoti tuva Eurostat aprēķinātajai. Jāatzīmē, ka nelielas atšķirības starp likmēm, kas izriet no iepriekšminēto Civildienesta noteikumu piemērošanas, var būt pozitīvas vai negatīvas; šīs atšķirības ilgtermiņā parasti cita citu neitralizē. Tādējādi šī metode ir sasniegusi savu konkrēto mērķi — garantēt, ka pensiju iemaksas, ko darbinieki iemaksā budžetā, sedz vienu trešdaļu no pensiju programmas izmaksām, kā noteikts Civildienesta noteikumu XII pielikuma 1. panta 1. punktā, un tādējādi uzskatāms, ka PSEO programma atrodas aktuārā līdzsvarā. 8.PSEO IETEKME UZ BUDŽETU 20. gadsimta 60. gados Padome nolēma, ka darbinieku iemaksas netiek novirzītas faktiskā pensiju fondā, bet gan tiek ieskaitītas ES budžetā, kolīdz tās tiek iekasētas, un tās izlieto saskaņā ar budžeta lēmējinstitūcijas lēmumiem, t. i., tās netiek piesaistītas kādai konkrētai politikas jomai. Tajā pašā laikā Padome nolēma, ka darba devēja iemaksas daļa netiks iekasēta. Tā vietā ES iestādes apņēmās maksāt turpmākus pensiju pabalstus, kurus izmaksā no Savienības budžeta, brīdī, kad darbinieki pensionējas. Līdz ar to ES pensiju programma pagātnē ir radījusi neto ieņēmumus, jo tā vēl nav nobriedusi, t. i., to aktīvo darbinieku iemaksas, kas ieguva pensijas tiesības, pārsniedza pabalstus, ko saņem ierobežots skaits pensionēto darbinieku. Pensiju programmas ieņēmumus veidoja darbinieku un darba devēju iemaksas; darba devēju iemaksas nebija iekļautas fondā, bet tikai atspoguļojās pensiju saistībās. Tādā veidā ES budžets faktiski aizņēmās naudu no programmas dalībniekiem pret garantiju nākotnē maksāt pabalstus. Sakarā ar ES izaugsmi un darbaspēka pieaugumu tajā kopš pensiju programmas izveidošanas 20. gadsimta 60. gados pensionāru neto skaits (starpība starp to darbinieku skaitu, kas pensionējas, un pensionāriem, kas aiziet mūžībā) ir pieaudzis un turpinās pieaugt nākamās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) laikā. Lai arī kārtējās reformas nodrošinās, ka ilgtermiņā pensiju izdevumi tiks ievērojami samazināti, šīm reformām tika piemēroti pārejas noteikumi, ņemot vērā, ka pensijas tiesības tiek aizsargātas saskaņā ar iegūto tiesību principu. Tādēļ pensiju izdevumu reformas ietekme uz budžetu tikai pakāpeniski parādās laika gaitā. Tā rezultātā PSEO brieduma trūkuma dēļ pensiju izdevumu palielināšanās tendence turpināsies līdz 21. gadsimta 40. gadiem. 2016. gada Eurostat pētījums par pensiju izmaksu ilgtermiņa ietekmi uz budžetu apstiprināja ievērojamos pensiju ietaupījumus, kas būs novērojami reformas rezultātā (sk. 2. grafiku) . Šo pētījumu dalībvalstis atzinīgi novērtēja kā objektīvu un reālu situācijas novērtējumu. Eurostat konstatēja, ka 2013. gada reforma samazinātu ilgtermiņa pensiju izmaksas par aptuveni 30 % papildus ietaupījumiem no iepriekšējās pensiju programmas pārveidošanas 2004. gadā. Pēc šī Eurostat pētījuma vairākas dalībvalstis uzsvēra pensiju noteikumu nozīmīgumu, nodrošinot, ka ES joprojām ir pievilcīga struktūra pieteikumu iesniedzējiem no visām dalībvalstīm un jo īpaši tām, kurās ir relatīvi augsti ienākumi uz vienu iedzīvotāju. Turklāt divas secīgas Civildienesta noteikumu reformas tika īstenotas ļoti īsā laikā (t. i., 2004. un 2014. gadā), kas arī noteica juridisko nepieciešamību ieviest pārejas pasākumus to īstenošanā, kas attiecas uz lielu patlaban strādājošo darbinieku daļu. Papildus šiem juridiskajiem ierobežojumiem turpmākās esošo noteikumu izmaiņas šajā brīdī papildus mazinātu noteiktību un paredzamību attiecībā uz darba apstākļiem un pensiju pabalstiem. Tas, visticamāk, vēl vairāk kavētu iestāžu spēju novērst ievērojamo ģeogrāfisko nelīdzsvarotību.