ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
27.

KNR ierosina atcelt prasību, ka vajadzīgs Komisijas lēmums par finanšu pārvietošanu starp prioritātēm, ko atbalsta no viena un tā paša fonda vienā un tajā pašā programmā attiecībā uz vienu un to pašu reģionu kategoriju, attiecībā uz summām līdz 5 % no sākotnējā piešķīruma prioritātei un ne vairāk kā 3 % no programmas budžeta (19. panta 5. punkts). KNR projektā arī ir paredzēta iespēja pārvietot summu līdz 5 % no piešķīruma starp visiem dalīti pārvaldītiem fondiem un citiem instrumentiem (21. pants). Šāda spēja pārvietot līdzekļus nodrošina dalībvalstīm lielāku elastību un palīdz tām izmantot pieejamo ES finansējumu.
7.

Komisija ierosina palielināt ātrāk ierakstāmo summu no divām uz trīs divpadsmitajām daļām un pagarināt šo periodu no finanšu gada pirmā ceturkšņa līdz pirmajam pusgadam. Divu nedēļu termiņš, kad par to jāpaziņo dalībvalstīm, netiek grozīts. Faktiski tas dos Komisijai iespēju jebkurā laikā finanšu gada pirmajos sešos mēnešos ātrāk ierakstīt līdz pat trim divpadsmitajām daļām, par to paziņojot dalībvalstīm ne vēlāk kā divas nedēļas iepriekš.
1.

Palāta atzīmē, ka dokumentā “EIROPA 2020 Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ir noteikts: a) uzlabot pamatnosacījumus, lai sekmētu inovāciju uzņēmumos, pilnībā izmantojot pieprasījuma puses politiku; b) atbalstīt pāreju uz ekonomiku, kas būtu resursu ziņā efektīva un ar zemu oglekļa emisiju saturu, piemēram, sekmējot videi nekaitīga publiskā iepirkuma plašāku izmantošanu, un c) uzlabot uzņēmējdarbības vidi, jo īpaši inovatīviem MVU; turklāt tajā ir uzsvērts, ka publiskā iepirkuma politikai jābūt tādai, lai nodrošinātu publisko līdzekļu visefektīvāko izmantošanu, un iepirkuma tirgiem jābūt atvērtiem visā ES. Palāta arī norāda, ka minētie mērķi ir papildināti vai izskaidroti Zaļajā grāmatā, kurā noteikts, ka publiskā iepirkuma noteikumiem jābūt šādiem: a) palielināt valsts izdevumu efektivitāti, nodrošinot pēc iespējas lielāku konkurenci, un vienkāršot iepirkuma procedūras, veicot mērķtiecīgus vienkāršošanas pasākumus, kas atbilst līgumslēdzēju iestāžu vajadzībām; b) tiem, uz kuriem attiecas šie noteikumi, ļaut labāk izmantot publisko iepirkumu, atbalstot kopīgus sociālos mērķus, tādus kā vides aizsardzība, inovācijas un sociālās integrācijas veicināšana, kā arī visatbilstošāko apstākļu radīšana, lai nodrošinātu augstas kvalitātes sabiedriskos pakalpojumus; c) novērst un apkarot korupciju un favorītismu; d) risināt jautājumu par to, kā uzlabot Eiropas uzņēmumu piekļuvi trešo valstu tirgiem; e) uzlabot līgumslēdzēju iestāžu un uzņēmumu juridisko noteiktību.
63.

Ierosinātās regulas 39. panta 1. punkta a) apakšpunkts nosaka, ka attiecībā uz ELVGF finansētajām lauku attīstības programmām laikposmam no 2000. līdz 2006. gadam maksājumus saņēmējiem pārtrauc ne vēlāk kā 2006. gada 15. oktobrī. Izņēmuma gadījumā (39. panta 1. punkta c) apakšpunkts) izdevumi lauku attīstības pasākumiem par laikposmu no 2006. gada 16. oktobra līdz 31. decembrim jāsedz no ELFLA budžeta 2007.–2013. gadā. Tas var nozīmēt, ka maksājumi, kas izmaksāti saņēmējiem pēc 2006. gada saskaņā ar piecgadu saistībām, kuras uzņemtas no 2003. gada, kas var būt svarīgi, netiks segti no ELFLA budžeta un tādējādi vispār netiks līdzfinansēti. Dalībvalstīs tas varētu radīt finansiālas un tiesiskas problēmas: 48. pantā paredzēta procedūra šādu problēmu risināšanai.
6.4.

COSAC atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojumu “Subsidiaritātes un proporcionalitātes principi – to nozīmes stiprināšana ES politikas veidošanā”, jo īpaši pasākumus, kas attiecas uz vienotu izpratni par subsidiaritāti un proporcionalitāti, kā arī vietējo un reģionālo iestāžu lielāku iesaisti ES politikas veidošanas procesā. COSAC atzinīgi vērtē arī to, ka šis temats tika apspriests subsidiaritātes konferencē, kas notika ES Padomes Austrijas prezidentūras laikā 2018. gada 15. un 16. novembrī Bregencā. COSAC atkārtoti norāda, ka ir svarīgi aicināt valstu parlamentus un Eiropas Parlamentu aktīvi piedalīties diskusijās par to, kā nostiprināt subsidiaritātes un proporcionalitātes principa lomu ES politikas veidošanā.
t)

panākt turpmāku politisku un institucionālu progresu attiecībā uz pienākuma aizsargāt R2P koncepcijas īstenošanu ANO struktūrās, jo īpaši Drošības padomē, Ģenerālajā asamblejā un Cilvēktiesību padomē, izdarot secinājumus un mācoties no pieredzes, kas gūta gan no intervences Lībijā, gan no nespējas ātri rīkoties Sīrijas gadījumā; veicināt debates par to, kā ANO struktūras, jo īpaši Drošības padome, varētu izmantot šo koncepciju, lai nodrošinātu ciešāku sadarbību starp ANO dalībvalstīm krīžu laikā; sekmēt reģionālo organizāciju pozitīvo ietekmi, attīstot un piemērojot operatīvu pieeju pienākumam aizsargāt;
6.

īpaši atzinīgi vērtē šādus nolīgumā iekļautos aspektus: — diferenciāciju dokumentu apstrādē un uzglabāšanā atkarībā no klasifikācijas līmeņa; — procedūru diferenciāciju attiecībā uz deputātu un darbinieku drošības pielaidi atkarībā no klasifikācijas līmeņa, ar ko saskaņā drošības pielaide deputātiem nebūs vajadzīga attiecībā uz dokumentiem, kuru konfidencialitātes līmenis ir zemāks par līmeni „CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL (ES konfidenciāls) vai tam līdzvērtīgs”, kā paredzēts iepriekš minētajā pamatnolīgumā starp Parlamentu un Komisiju; — tādu dokumentu iekļaušanu, kuru konfidencialitātes līmenis nolīgumā ir klasificēts kā „TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET (ES ļoti slepens) vai tam līdzvērtīgs”, kā paredzēts iepriekšminētajā pamatnolīgumā starp Parlamentu un Komisiju; — to, ka piekļuvi dokumentiem var pienācīgi piešķirt arī referentiem, ēnu referentiem un visiem vai konkrētiem komiteju locekļiem; — noteikumus par ciešu sadarbību starp Parlamentu un Padomi, lai klasificētiem dokumentiem nodrošinātu līdzvērtīgu aizsardzības līmeni;
3.

Parlamenta galīgo apropriāciju kopsumma bija EUR 1 616 760 399 jeb 19,99 % no kopējiem ES administratīvajiem izdevumiem, proti, finanšu shēmas V izdevumu kategorijas (4) līdzekļiem. Zemāk redzamajā 1. tabulā sniegts pārskats par Parlamenta budžeta izpildi 2010. finanšu gadā. 1. tabula 2010. gada apropriāciju izlietojums Apropriāciju veids 2010. gada apropriācijas (EUR vai %) 2010. gada apropriācijas Sākotnējās apropriācijas 1 607 363 235 Budžeta grozījums 9 397 164 Galīgās apropriācijas 1 616 760 399 2010. gada galīgās apropriācijas Saistības 1 552 290 272 % no galīgajām apropriācijām 96 % Maksājumi 1 321 261 642 % no saistībām 85 % No 2009. uz 2010. gadu pārnestās apropriācijas Uz 2011. gadu automātiski pārnestās apropriācijas (5) 231 028 630 % no galīgajām apropriācijām 14 % % no saistībām 15 % Neautomātiski pārnestās apropriācijas (uz 2011. gadu pārnestās apropriācijas, par kurām nav uzņemtas saistības) (6) 9 240 000 % no galīgajām apropriācijām 0,6 % Atceltās apropriācijas Atceltās apropriācijas 55 230 127 % no galīgajām apropriācijām 3,4 % No 2009. uz 2010. gadu pārnestās apropriācijas Uz 2010. gadu automātiski pārnestās apropriācijas (5) 180 265 823 No šādi pārnestajām apropriācijām veiktie maksājumi 156 561 474 % no pārnestajām apropriācijām 87 % Atceltā summa 23 704 349 Uz 2010. gadu neautomātiski pārnestās apropriācijas (6) 10 100 000 No šādi pārnestajām apropriācijām veiktie maksājumi 8 383 750 % no pārnestajām apropriācijām 83 % 2010. gadā piešķirto ieņēmumu apropriācijas 2010. gadā piešķirto ieņēmumu apropriācijas 110 298 523 Saistības 13 916 325 % no piešķirto ieņēmumu apropriācijām 13 % Maksājumi 10 247 794 % no saistībām, ko sedz no piešķirtajiem ieņēmumiem 74 % Pieejamās 2010. gadā piešķirto ieņēmumu apropriācijas 96 382 198 Uz 2011. gadu pārnestās piešķirto ieņēmumu apropriācijas Uz 2011. gadu pārnestās piešķirto ieņēmumu apropriācijas 110 017 852 Uz 2010. gadu pārnestās piešķirto ieņēmumu apropriācijas Uz 2010. gadu pārnestās piešķirto ieņēmumu apropriācijas 20 637 870 Saistības 15 646 888 Maksājumi 10 100 531 % no saistībām 65 %
46a. pants Dalībvalstu ziņošanas pienākums un savstarpējs izvērtējums 1. Dalībvalstis līdz [transponēšanas termiņa beigas] un pēc tam reizi trīs gados iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā ir šādas ziņas: a) jebkādu papildu informācijas sniegšanas prasību teksts pirms līguma noslēgšanas, ko dalībvalstis pieņem vai patur spēkā atbilstoši 9. panta 5. un 6. punktam; b) dalībvalstu to atšķirīgo normu teksts, kas dalībvalstīs ir pieņemtas vai paturētas spēkā saskaņā ar 12. panta 4. punktu un 13. panta 2. punktu; c) dalībvalstu to atšķirīgo normu teksts, kuras dalībvalstīs ir pieņemtas vai paturētas spēkā saskaņā ar 22. panta 2.a punktu; d) dalībvalstu to atšķirīgo normu teksts, kas dalībvalstīs ir pieņemtas vai paturētas spēkā saskaņā ar 26. panta 5.b punktu un 28. panta 5.a punktu; e) to līguma papildu noteikumu teksts, ko dalībvalstīs saskaņā ar 34. panta 1.a punktu uzskata par negodīgiem jebkuros apstākļos; f) to līguma papildu noteikumu teksts, ko dalībvalstīs saskaņā ar 35. panta 1.a punktu nosacīti uzskata par negodīgiem; g) to nozīmīgāko lēmumu teksts — ar attiecīgo pamatojumu —, ko dalībvalstu tiesas, šķīrējtiesas vai kompetentās valsts iestādes pieņem lietās, kas attiecas uz šīs direktīvas darbības jomu. 2. Šā panta 1. punktā minēto ziņojumu iesniedz Komisijai. Sniedzot 1. punkta a), b), c), d) un e) apakšpunktā minēto informāciju, dalībvalstis sīki paskaidro, kāpēc atšķirīgās valsts tiesību normas ir piemērotas un samērīgas attiecībā uz tās noteikto mērķu sasniegšanu. 3. Komisija citastarpā nodrošina, ka 1. punkta a), d) un e) apakšpunktā minētā informācija patērētājiem un tirgotājiem ir viegli pieejama tīmekļa vietnē, kuru izveido un uztur Komisija. 4. Komisija pārsūta 1. punktā paredzētos ziņojumus pārējām dalībvalstīm un Eiropas Parlamentam, kas sešu mēnešu laikā pēc ziņojumu saņemšanas iesniedz savu atzinumu par katru no tiem. Tajā pašā termiņā Komisija apspriežas ar ieinteresētajām personām par šiem ziņojumiem.
C.

tā ka starplaikā Parlaments pieņēma 2002. gada 11. jūnija rezolūciju par deputātu no Itālijas imunitāti un Itālijas iestāžu praksi šajā jautājumā; tā kā saistībā ar šo gadījumu Parlaments ir uzskatījis, ka attiecībā uz Alfonso Luigi Marra ir izveidojusies pilnīgas imunitātes prima facie lieta, ka kompetentās tiesas par to būtu jāinformē, lai tās pārsūtītu Parlamentam nepieciešamo dokumentāciju konstatēšanai, vai attiecīgās lietas ietver pilnīgu imunitāti saskaņā ar 7. protokola 8. pantu, un ka kompetentās tiesas būtu jāaicina apturēt tiesvedību, kamēr Parlaments vēl nav pieņēmis galīgo lēmumu; tā kā no Eiropas Kopienu Tiesas nolēmumiem bija skaidrs, ka minētā rezolūcija nav sasniegusi Itālijas tiesas;
J.

tā kā Parlamenta bijušā priekšsēdētāja lēmumu uzlikt sodu rājiena veidā par to, ka B. Kovács pārkāpis Rīcības kodeksa (3) 1. panta a) punktu, nevar uzskatīt par līdzvērtīgu tiesu instances nolēmumam, kas būtu uzskatāms par juridiski saistošu to lietu izspriešanu, ar kurām ir saistīti kriminālprocesi, kurus ir ierosinājusi Ģenerālprokuratūra; tā kā attiecīgi nav pārkāpts dubulta soda neuzlikšanas princips par vienu un to pašu nodarījumu; tā kā attiecīgi Parlamenta bijušā priekšsēdētāja saskaņā ar Rīcības kodeksu noteiktais sods nav šķērslis kriminālprocesa uzsākšanai un īstenošanai Ungārijā, lai konstatētu, vai pret deputātu jāceļ apsūdzība,
P8_T A(2016)0245
Revīzijas palāta s locekļa iecelšana — Rimantas Šadžius
Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija lēmums par priekšlikumu iecelt Rimantas Šadžius par Revīzijas palāt as 
locekli (C8-0126/2016 – 2016/0805(NLE))
(Apspr iešanās)
(2018/C 086/28)
Eiropas Parlaments,
—ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspr iedusies 
(C8-0126/2016),
—ņemot vērā Reglamenta 121. pantu,
—ņemot vērā Budžeta kontroles komite jas ziņojumu (A8-0183/2016),
A.tā kā Parla menta Budžeta kontroles komite ja pārbaudīja amata kandidāta atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par 
Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā notei ktās prasības;
B.tā kā Budžeta kontroles komite ja 2016. gada 23. maija sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīt o Revīzi jas palātas locekļa 
amata kandidātu,
1. apstipr ina Padomes priekšlikumu iecelt Rimantas Šadžius par Revīzi jas palātas locekli;
2. uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas 
Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzij as iestādēm. C 86/154 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 6.3.2018.
Otrdiena, 2016. gada 7. jūnija
C.

tā kā Komisija 2015. gada 30. oktobrī pieņēma deleģēto regulu (C(2015)07554), ar kuru tiek atjaunināta Deleģētā regula (ES) Nr. 110/2014 par finanšu paraugregulu publiskā un privātā sektora partnerības struktūrām, kas minētas Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 209. pantā (saskaņojot to ar attiecīgiem noteikumiem Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1271/2013, kura attiecas uz struktūrām, kas minētas Finanšu regulas 208. pantā), lai to varētu piemērot no finanšu gada sākuma, nodrošinot skaidru pāreju uz jaunajiem noteikumiem;
(b) “iekšējā pārvietošana” ir process, kurā 4. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktos minētās personas pārvieto no dalībvalsts, kas tām sniegusi starptautisku aizsardzību, uz citu dalībvalsti, kur tām piešķir līdzvērtīgu aizsardzību, vai 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētās personas pārvieto no dalībvalsts, kura ir atbildīga par viņu pieteikuma izskatīšanu, uz citu dalībvalsti, kura izskatīs viņu pieteikumu starptautiskai aizsardzībai.

(b) “iekšējā pārvietošana” ir process, kurā 4. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētās personas pārvieto no dalībvalsts, kas tām sniegusi starptautisku aizsardzību, uz citu dalībvalsti, kur tām nekavējoties piešķir līdzvērtīgu aizsardzību, vai 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētās personas pārvieto no dalībvalsts, kura ir atbildīga par viņu pieteikuma izskatīšanu, uz citu dalībvalsti, kura izskatīs viņu pieteikumu starptautiskai aizsardzībai.
Koordinatoru sanāksmju mērķis ir sagatavot komitejas lēmumus, un tās nevar aizvietot komitejas sanāksmes, ja vien tai nav skaidri piešķirtas pilnvaras. Līdz ar to lēmumiem, kas tiek pieņemti koordinatoru sanāksmes laikā, ir jāsaņem ex ante pilnvarojums. Ja šāds pilnvarojums netiek dots, koordinatori var pieņemt tikai rekomendācijas, kurām ir nepieciešama formāla ex post komitejas aprobācija.
Eiropas Parlamenta lēmums par komiteju sastāvu



Oficiālais Vēstnesis 244 E , 18/10/2007 Lpp. 0118 - 0118



P6_TA(2007)0001 Komiteju sastāvs Eiropas Parlamenta lēmums par komiteju sastāvu Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Reglamenta 174. un 177. pantu, A. tā kā ir nepieciešams nodrošināt darba nepārtrauktību, bet jo īpaši komiteju un apakškomiteju darba nepārtrauktību; B. tā kā no pievienošanās brīža jaunie deputāti no Rumānijas un Bulgārijas drīkst strādāt Eiropas Parlamentā un tā struktūrās, pilnībā izmantojot savas tiesības, 1. nolēma izņēmuma kārtā un uz pagaidu periodu saglabāt Parlamenta komiteju un apakškomiteju pašreizējo sastāvu; 2. nolēma Bulgārijas un Rumānijas deputātiem kā pilntiesīgiem locekļiem piešķirt vietas, kuras tiem attiecīgajās struktūrās līdz 2006. gada 31. decembrim bija paredzētas kā novērotājiem; 3. nolēma, ka šis lēmums zaudē spēku, beidzoties sesiju posmam, kurš ilgst no 2007. gada 31. janvāra līdz 1. februārim. --------------------------------------------------
P6_TA(2005)0509
Piepras ījums aizst āvēt Bruno Gollnisch imunit āti un privil ēģijas
Eiropas Parlamenta l ēmums par piepras ījumu aizst āvēt Bruno Gollnisch imunit āti un privil ēģijas
(2005/2072(IMM))
Eiropas Parlaments ,
—ņemot vērāLuca Romagnoli 2005. gada 7. apr īļavēstuli ar Bruno Gollnisch imunit ātes aizstāvības pie-
prasījumu, kuršpaziņots plenārsēdē2005. gada 14. apr īlī,
— pēc Bruno Gollnisch uzklaus īšanas saskaņāar Reglamenta 7. panta 3. punktu,
—ņemot vērā1965. gada 8. apr īļa Protokola par privil ēģijām un imunit āti Eiropas Kopien ās9 .u n
10. pantu, k āarī1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deput ātu ievēlēšanu tiešās vis-
pārējāsvēlēšanās 6. panta 2. punktu,
—ņemot vērāEiropas Kopienu Tiesas 1964. gada 12. maija un 1986. gada 10. j ūlija spriedumus (1),
—ņemot vērāFrancijas Konstit ūcijas 26. pantu,
—ņemot vērāReglamenta 6. panta 3. punktu un 7. pantu,
—ņemot vērāJuridiskās komitejas zi ņojumu (A6-0376/2005),
1. nolemj neaizst āvēt Bruno Gollnisch imunit āti un privilēģijas.
(1) Lieta 101/63, Wagner/Fohrmann unKrier, 1964. g. kr ājums (Recueil) , 195. lpp., k āarīlieta 149/85, Wybot/Faure un citi,
1986. g. kr ājums (Recueil) , 2391. lpp.
P6_TA(2005)0510
Pilsētplānošanas likuma nepareiza piem ērošana
Eiropas Parlamenta rezol ūcija par Valensijas zemes īpašuma likuma (LRAU —Pilsētplānošanas dar-
bības reglament ēšanas likums) nepareizu piem ērošanu un t ās ietekmi uz Eiropas pilso ņiem (L ūgum-
raksti 609/2003, 732/2003, 985/2002, 1112/2002, 107/2004 u.c.) (2004/2208(INI))
Eiropas Parlaments ,
—ņemot vērā6. pantu Līgumāpar ES, ar kuru transpon ēEiropas Cilv ēktiesību un pamatbr īvību aizsardz ī-
bas konvencijas noteikumus, un t ā7. pantu, kas paredz 6. pant āminēto principu nopietnu un past āvīgu
pārkāpumu konstat ēšanas proced ūru,
—ņemot vērāDirektīvas 92/50/EEK (1) un 93/37/EEK (2) par valsts iepirkumu, Direkt īvas 85/337/EEK (3),
97/11/EK (4) un 2001/42/EK (5) par ietekmes uz vidi nov ērtējumu un Direkt īvu 2000/60/EK (6) par
ūdens resursu politiku,
(1) Padomes 1992. gada 18. j ūnija Direktīva 92/50/EEK par proced ūru koordinēšanu valsts pakalpojumu l īgumu piešķir-
šanai (OV L 209, 24.7.1992., 1. lpp.).
(2) Padomes 1993. gada 14. j ūnija Direktīva 93/37/EEK par to, k ākoordinētbūvdarbu valsts l īgumu piešķiršanas proce-
dūras (OV L 199, 9.8.1993., 54. lpp.).
(3) Padomes 1985. gada 27. j ūnija Direktīva 85/337/EEK par da žu sabiedrisku un priv ātu projektu ietekmes uz vidi
novērtējumu (OV L 175, 5.7.1985., 40. lpp.).
(4) Padomes 1997. gada 3. marta Direkt īva 97/11/EK, ar kuru groza Direkt īvu 85/337/EEK par da žu sabiedrisku un
privātu projektu ietekmes uz vidi nov ērtējumu (OV L 73, 14.3.1997., 5. lpp.).
(5) Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. j ūnija Direktīva 2001/42/EK par noteiktu pl ānu un programmu ietek-
mes uz vidi nov ērtējumu (OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp.).
(6) Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direkt īva 2000/60/EK, ar ko izveido sist ēmu Kopienas r īcībai
ūdens resursu politikas jom ā(OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).23.11.2006. LV C 286 E/225 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Otrdiena, 2005. gada 13. decembris
B.

tā kā Eiropa un Indijas un Klusā okeāna reģions kopā veido vairāk nekā 70 % no globālās preču un pakalpojumu tirdzniecības un vairāk nekā 60 % no ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem (ĀTI) un naudas izteiksmē to ikgadējā tirdzniecība 2019. gadā bija 1,5 triljoni EUR; tā kā Indijas un Klusā okeāna reģiona koncentrēti 60 % no pasaules iekšzemes kopprodukta (IKP) un divas trešdaļas no globālās ekonomikas izaugsmes; tā kā ES ir lielākā ieguldītāja šajā reģionā, kurā ietilpst četri no 10 ES vadošajiem pasaules tirdzniecības partneriem (Ķīna, Japāna, Dienvidkoreja un Indija) (15);
—

ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (1), Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (2), Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (3), Visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (4), un Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses (5),
M.

tā kā ES Kokmateriālu regulā ir paredzēti noteikumi par kokmateriālu un koka izstrādājumu laišanu tirgū, un ar minēto regulu būtu jāpanāk, ka nelikumīga mežizstrāde nav pieļaujama; tā kā Komisija ir iecerējusi ES Kokmateriālu regulu atcelt, pieņemot priekšlikumu regulai, ar ko paredz noteikumus par to, kā Savienības tirgū darīt pieejamas konkrētas ar atmežošanu un meža degradāciju saistītas preces un izstrādājumus, kā arī par to eksportu no Savienības; tā kā ES būtu jāpalīdz dalībvalstīm, kurās nav labas meža pārvaldības sistēmas, cīnīties pret noziedzību un organizēto noziedzību, no kuras cieš meži, un būtu jāveicina vides aizsardzība, tostarp mežu aizsardzība un ilgtspējīga apsaimniekošana saskaņā ar 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/99/EK par vides krimināltiesisko aizsardzību (9) un atbilstoši mērķiem, kas noteikti Eiropas zaļajā kursā, Biodaudzveidības stratēģijā, Nulles piesārņojuma rīcības plānā un aprites ekonomikas rīcības plānā;
—

ņemot vērā Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses (1),
2.

uzsver, ka, lai varētu noteikt to, vai ir izmantots piespiedu darbs, būtu jābalstās uz SDO definētajām piespiedu darba pazīmēm, tostarp uz SDO vadlīnijām “Hard to see, harder to count – Survey guidelines to estimate forced labour of adults and children” (“Grūti pamanīt, vēl grūtāk uzskaitīt. Vadlīnijas apsekojumam, ko veic, lai aplēstu pieaugušo un bērnu piespiedu darbu”);
X.

tā kā Eiropas pilsoņu iniciatīvu organizēšana un atbalstīšana ir Savienības pilsoņu politiskās tiesības un unikāls instruments, lai noteiktu prioritātes līdzdalības demokrātijas jomā ES, ļaujot iedzīvotājiem aktīvi piedalīties projektos un procesos, kas viņus skar; tā kā līdz šim ir tikušas iesniegtas sešas derīgas EPI, no kurām visas ir saņēmušas atbildi no Komisijas, un pēdējās no tām bija iniciatīvas “Minority SafePack” un “Ārā no sprostiem”; tā kā šīs iniciatīvas bija pirmās EPI, kuras tika apspriestas Parlamentā pēc tam, kad spēkā stājās jaunā Regula (ES) 2019/788 un saskaņā ar nesen ieviesto Parlamenta Reglamenta 222. panta 8. punktu; tā kā turpmākās rezolūcijas Parlaments pieņēma attiecīgi 2020. gada decembrī un 2021. gada jūnijā ar pārliecinošu balsu vairākumu – 76 % un 82 % nodoto balsu;
—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta 2020. gada novembra padziļināto analīzi “Article 50 TEU in practice: How the EU has applied the “exit” clause” (LES 50. panta darbība praksē: kā ES ir piemērojusi “izstāšanās” klauzulu),
31.

uzsver “Atvērto debesu” līguma būtisko nozīmi transatlantiskajās attiecībās un tā vērtīgo ieguldījumu pasaules ieroču kontroles struktūrā, uzticības veidošanā un parakstītājvalstu veikto militāro darbību pārredzamībā, kā arī Eiropas un pasaules ilgtermiņa stabilitātē; uzsver, ka “Atvērto debesu” līgums ir ļāvis mazākām Eiropas valstīm uzraudzīt kaimiņvalstis un saukt tās pie atbildības par to militārajām darbībām; pauž nožēlu par to, ka Krievijas Valsts Dome nesen pieņēma likumprojektu par izstāšanos no “Atvērto debesu” līguma un to, ka ASV no tā jau ir izstājusies; aicina pārējos parakstītājus turpināt līguma īstenošanu; mudina ASV un Krievijas Federāciju atsākt sarunas, lai atgrieztos pie līguma un tā pilnīgas, efektīvas un pārbaudāmas īstenošanas; mudina pārējās valstis vēl vairāk stiprināt līgumu kā uzticības veicināšanas pasākumu, attiecinot tā darbības jomu arī uz zinātnieku apmaiņu, sadarbību ārkārtas situācijās, vides uzraudzību un citām misijām;
27.

brīdina, ka dažu mediju darbību aizvien vairāk kavē globālās platformas un saskarnes, no kurām dažas ir vertikāli integrēti konkurenti; pauž bažas par šīm negatīvajām tendencēm ziņu mediju jomā, jo tās ilgtermiņā var mazināt konkurenci un ierobežot citu dalībnieku iespējas; uzskata, ka daudzas tiešsaistes platformas pašas neiegulda ne radošajā saturā, ne žurnālistikā un tomēr gūst lielu daļu reklāmas ieņēmumu no to mitinātā satura; aicina uz godīgu diskusiju starp medijiem, kas rada redakcionālu saturu, un platformām, kuras to izmanto, ievietojot atsauces savos meklēšanas, komunikācijas un mākoņdatošanas pakalpojumos individuāliem, institucionāliem un komerciāliem lietotājiem; aicina Komisiju cieši uzraudzīt situāciju un vajadzības gadījumā veikt nepieciešamos pasākumus ar mērķi padarīt konkurences nosacījumus taisnīgākus un nodrošināt ES iedzīvotājiem kvalitatīvus pakalpojumus neatkarīgi no izplatīšanas veida, kuru viņi izvēlas, lai piekļūtu saturam un informācijai;