Briselē, 30.12.2004

COM(2004)838 galīgā redakcija

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI

1) par daudzgadu finanšu shēmu, kas, saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumu, paredzēta finanšu sadarbības attīstībai un 2) par saistītu priekšlikuma projektu Padomes lēmumam, kas nosaka dienu, ar ko nosaka dienu, pēc kuras vairs nepiešķir līdzekļus no 9. EAF

PRIEKŠLIKUMS

PADOMES LĒMUMS,

ar ko nosaka termiņu līdzekļu piešķiršanai no 9. Eiropas Attīstības fonda (EAF)

(iesniegusi Komisija)

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI

1) par daudzgad u finanšu shēmu, kas, saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumu, paredzēta finanšu sadarbības attīstībai un 2) par saistītu priekšlikuma projektu Padomes lēmumam, kas nosaka dienu, ar ko nosaka dienu, pēc kuras vairs nepiešķir līdzekļus no 9. EAF

KOPSAVILKUMS

Komisija 2003. gada oktobrī paziņoja, ka sadarbību ar Āfrikas, Karību jūras baseina un Klusā okeāna valstīm (ĀKK), kā arī Aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) pilnībā iekļaus ES budžetā, aicinot Padomi un Eiropas Parlamentu atbalstīt Eiropas Attīstības fonda (EAF) “budžetizāciju”[1]. Eiropas Parlaments ir izteicis atbalstu budžetizācijai, bet ES Padome pagaidām nav pieņēmusi galīgo nostāju. Tikmēr Padomes direktīvās sarunām par ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma pārskatīšanu lūgts “ veikt sagatavošanos, kas vajadzīga, lai īstenotu abas iespējas, proti, integrāciju un 10. EAF” un pabeigt sarunas līdz 2005. gada 28. februārim[2]. Kopējā ĀKK un ES Ministru padomes sanāksmē Gaboronē 2004. gada 7. maijā apstiprināja, ka, kamēr nav pieņemts lēmums par budžetizāciju, Komisijai ir jāierosina 10. EAF.

Ierosinātā budžetizācija ir iekļauta finanšu plānā 2007. līdz 2013. gadam[3] un paziņojumā par ārējās palīdzības instrumentiem, uz ko attiecas nākotnes finanšu plāns 2007. līdz 2013. gadam, un priekšlikumos Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido instrumentu attīstības sadarbības finansēšanai un ekonomiskajai sadarbībai, kā arī instrumentu stabilitātei[4].

ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgums paredz, ka tas, cik daudz līdzekļu ir piešķirti un izmaksāti, jāņem par pamatu, lai izvērtētu, vai nepieciešami jauni līdzekļi tad, kad vairs nebūs spēkā pašreizējais finanšu protokols 2000. līdz 2007. gadam[5]. ES norāda arī, ka, izvērtējot šo nepieciešamību, jāņem vērā diena, pēc kuras vairs nepiešķir līdzekļus no 9. EAF[6].

Tādēļ šajā paziņojumā izvērtēta 9. EAF darbība un sīki izskaidrots finanšu plāns finanšu sadarbības attīstībai saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumu. Nobeigumā Komisija ieteic Padomei i) pieņemt pievienoto lēmuma projektu, kurā noteikts, ka pēc 2007. gada 31. decembra 9. EAF līdzekļi vairs netiks piešķirti, un ii) pilnvarot Komisiju oficiāli paziņot ĀKK grupai par finanšu paketi, kas ierosināta finanšu sadarbības attīstībai saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumu atbilstīgi 2007. līdz 2013. gadam paredzētajam nākotnes finanšu plānam.

1. IEVADS

Eiropas Savienība, atbilstīgi ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumam, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū uz 20 gadiem no 2000. gada 1. marta, saglabā priviliģētas tirdzniecības un attīstības sadarbības attiecības ar Āfrikas, Karību jūras baseina un Klusā okeāna (ĀKK) grupas jaunattīstības valstīm.

Kotonū Nolīguma sadaļu par finanšu sadarbību attīstībai finansē no Eiropas Attīstības fonda (EAF) līdzekļiem atbilstoši finanšu protokolam, kas izstrādāts katrai piecgadei. Pirmā piecu gadu finanšu protokola (9. EAF) kopsumma, ko papildina no iepriekšējiem EAF pārvestais atlikums, aptver laikposmu no 2000. līdz 2007. gadam. Minētais finanšu protokols ir pievienots Kotonū Nolīgumam kā 1. pielikums un ir nolīguma neatņemama sastāvdaļa.

Kotonū Nolīgumā noteiktas dažas svarīgas pārmaiņas ĀKK un ES partnerattiecībās, tostarp sadarbības instrumentu skaita samazinājums, galvenās uzmanības pievēršana darbībai svarīgākajās nozarēs un uzlabota programmu izstrāde, kuras pamatotos uz stratēģijas dokumentiem un izmērāmiem, uz rezultātu vērstiem darbības rādītājiem.

Ņemot vērā, ka EAF budžetizācija būs papildu atbalsts Kotonū Nolīguma jaunievedumu pamatmērķu sasniegšanai un iekšējām reformām attiecībā uz to, kā organizēt Eiropas Komisijas palīdzību trešām valstīm, un ka tā padarīs Eiropas sadarbības politiku redzamāku, saskaņotāku un efektīvāku, 2003. gada oktobrī Komisija iesniedza Padomei un Parlamentam paziņojumu par sadarbības ar ĀKK un Aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) pilnīgu iekļaušanu ES budžetā. EAF budžetizācija ņemta vērā, sagatavojot finanšu plānu 2007. līdz 2013. gadam, un 2004. gada septembrī saskaņā ar priekšlikumu par nākamo finanšu plānu 2007. līdz 2013. gadam Komisija to iekļāva ārējās palīdzības instrumentos.

Pagaidām ES Padome nav pieņēmusi galīgo nostāju par budžetizāciju. Sarunu direktīvas par Kotonū Nolīguma pārskatīšanu norāda: kamēr nav pieņemts lēmums, “ Komisija veiks sagatavošanos, kas vajadzīga, lai īstenotu abas iespējas, proti, integrāciju un 10. EAF”. Kopējā ĀKK un ES Ministru padomes sanāksmē Gaboronē 2004. gada 7. maijā apstiprināja: kamēr nav pieņemts lēmums par budžetizāciju, Komisijai jāierosina 10. EAF. Neatkarīgi no tā, vai palīdzība tiks sniegta no budžeta vai EAF, ĀKK valstīm sniegtajam palīdzības apjomam jābūt vienam un tam pašam un jāatspoguļo plāns, kas iekļauts finanšu plānā 2000. līdz 2013. gadam. Tomēr Komisija ir pārliecināta, ka budžetizācija ir labāks risinājums, lai panāktu lielāku politisko redzamību un efektivitāti, ātrāku atsaucību un labāku rentabilitāti. No šā risinājuma pirmie ieguvēji būs partneri ĀKK.

2. EAF FINANSIāLā DARBīBA

Kotonū Nolīgumā norādīts, ka vajadzība pēc jauniem resursiem jāizvērtē, balstoties uz to, cik daudz 9. EAF līdzekļu piešķirti un izmaksāti, un ņemot vērā dienu, pēc kuras šos līdzekļus vairs nepiešķir[7].

[pic]

Tabulā redzams, ka EAF darbība 2003. gadā ir bijusi veiksmīgāka nekā citos gados. Šāda vērtējuma cēlonis ir ne tikai vienreizējie pasākumi. Jo īpaši maksājumu augšupejošo tendenci, kas bija vērojama jau iepriekšējos gados, apstiprina provizoriskie rādītāji par 2004. gadu. Šie rosinošie rezultāti sasniegti, kaut arī sadarbību ar vairākām ĀKK valstīm kavēja politiskā nenoteiktība vai krīzes un/vai dabas katastrofu sekas.

Ņemot vērā šobrīd pārvesto atlikumu no iepriekšējiem EAF (2617 miljoni EUR) un “nosacītā miljarda” daļēju mobilizēšanu ES Ūdens mehānisma uzsākšanai (250 miljoni EUR)[8], šobrīd kopējā pieejamā summa no konsolidētā 9. EAF ir 15 367 miljoni EUR.

No šīs summas 4855 miljoni EUR 2004. gada septembra beigās jau bija ieguldīti. Ņemot vērā papildu saistības, kas gaidāmas 2004. gada pēdējā ceturksnī, līdz gada beigām piesaistīti nebūs tikai 9345 miljoni EUR jeb vidēji 3115 miljoni EUR gadā atlikušajā 9. EAF darbības laikā. Ņemot vērā atbrīvošanos no saistībām pašreizējās programmās, kas bija vidēji +/– 320 līdz 340 miljoni EUR pēdējo piecu gadu laikā, gada saistību bruto līmenis, kas vajadzīgs nepiesaistītā 9. EAF atlikuma piesaistīšanai, ir aptuveni 3445 miljoni EUR. Tas līdzinās vidējam bruto saistību līmenim 3656 miljonu EUR apmērā pagājušo divu gadu laikā (2003. un 2004. gadā).

“EuropeAid” atjaunināja prognozes[9], piekrītot uzskatam, ka 9. EAF, ieskaitot atlikumu no visiem iepriekšējiem EAF un pirmo Ūdens mehānisma maksājumu 250 miljonu EUR apmērā, kas finansēts no “nosacītā miljarda”, būs pilnībā piešķirts līdz 2007. gada beigām, proti, laikposmam, kurā darbojas 9. EAF.

Balstoties uz to, Komisija ierosina noteikt, ka pēc 2007. gada 31. decembra atlikušie 9. EAF līdzekļi, kurus pārvalda Komisija, un Eiropas Investīciju bankas pārvaldītās procentu subsīdijas vairs netiek ieguldīti.

3. FINANšU PLāNS PēC 9. EAF

Palīdzības apjoms

Palīdzības apjoms ĀKK nevar būt atkarīgs no izvēlētā instrumenta; tam jābūt vienam un tam pašam neatkarīgi no tā, vai palīdzība tiek sniegta no budžeta vai EAF. Tomēr ir skaidrs, ka, neveicot budžetizāciju un saglabājot divas atsevišķas sistēmas, budžeta administratīvais slogs būs lielāks.

Eiropas Parlaments 2004. gada aprīlī pieņēma rezolūciju, paužot atbalstu EAF iekļaušanai budžetā. Rezolūcijā parlaments atkārtoti uzsver „ vajadzību nodrošināt .., ka pēc budžetizācijas netiek samazināta EAF piešķirto līdzekļu kopvērtība ” .

Tā kā nesenā pagātnē nominālais EAF finansējums ir izlīdzinājies un attiecībā uz 9. EAF reāli pat samazinājies[10], ĀKK valstis vairākkārt ir paudušas bažas par palīdzības apjomu nākotnē, sevišķi gadījumā, ja notiks budžetizācija.

Tādēļ Paziņojumā par budžetizāciju īpaši ierosināts, lai EAF ekvivalentais finanšu atbalsts, kas budžetā asignēts ĀKK, “ tiektos vismaz saglabāt tādu pašu kopējo atbalsta līmeni reģionam kā atbalsts no EAF un vadītos pēc ES nacionālā kopienākuma (NKI) vispārējām izmaiņām”.

Balstoties uz nepiesaistītajiem atlikumiem no iepriekšējiem EAF tā gada beigās, pēc kura tika parakstīts 9. EAF (9800 miljoni EUR 1999. gada beigās)[11], un 9. EAF apmēru, ieskaitot nosacīto miljardu un izpildes izmaksas (13 800 miljoni EUR), laikposmam no 2000. līdz 2007. gadam pieejams kopējais nominālais apmērs 23 600 miljoni EUR. Izvērtējot darbības pārskatu, Komisija uzskata par ļoti iespējamu, ka konsolidētie 9. EAF līdzekļi, to skaitā nosacītais miljards, tiks pilnībā piesaistīti līdz 2007. gada beigām, jo Kopienas spēja piesaistīt un izmaksāt EAF līdzekļus būs uzlabojusies. Balstoties uz Komisijas aplēsēm par nacionālo kopienākumu tajā pašā laikposmā, šī summa veido 0,031 % no 15 ES dalībvalstu NKI un ir pielīdzināma vidējai EAF līdzekļu apgūšanas spējai iepriekšējo EAF apmērā (detalizētākus datus sk. 2. pielikumā).

Gatavojot starptautisko konferenci attīstības finansēšanai Monterrejā, Eiropas Padome sanāksmē Barselonā 2002. gada martā atkārtoti apliecināja apņēmību sasniegt tūkstošgades attīstības mērķus un apņēmās pārbaudīt līdzekļus un laiku, lai katra ES dalībvalsts varētu sasniegt ANO izvirzīto mērķi piešķirt palīdzībai 0,7 % no nacionālā kopienākuma un vidusposma mērķi piešķirt 0,39 % līdz 2006. gadam, kad katrai dalībvalstij atsevišķi jāsasniedz vismaz 0,33 % no nacionālā kopienākuma. Tā kā lielākā daļa visnabadzīgāko valstu ietilpst ĀKK grupā, saskaņota ES pieeja tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai būtu vismaz netieši norādīt, ka ES palīdzībai ĀKK valstīm arī turpmāk jābūt samērotai ar ES NKI. Jebkura turpmāka ĀKK valstīm domātās ES palīdzības apjoma samazināšana saistībā ar ES NKI laikā, kad nacionālie sadarbības budžeti palielinās, būtu ievērojama novirze ES palīdzības kanālos: mazāk Kopienas palīdzības un vairāk divpusējās vai/un cita veida daudzpusējas palīdzības bez garantēta palīdzības apjoma ĀKK valstīm.

Šādā situācijā ierosinātajā finanšu plānā 2007. līdz 2013. gadam pieņemts, ka palīdzības apjoms darbībām, kuras šobrīd finansē no EAF, ir vienādas ar 0,031 % no ES NKI[12] un ka šis palīdzības apjoms papildina atbalstu, kas jau sniegts atbilstīgi pašreizējiem budžeta posteņiem. Uz ĀKK valstīm jau novadītie budžeta līdzekļi galvenokārt saistīti ar humāno un ārkārtas palīdzību, budžeta posteni Dienvidāfrikai un vairākiem budžeta posteņiem tādu īpašu tematisku jautājumu risināšanai kā pārtikas nekaitīgums, zvejniecības nolīgums, cilvēktiesības un pilsoniska sabiedrība vai vides problēmu risināšanai, to apmērs ir aptuveni 700 miljoni EUR gadā.

Finanšu plāns 2007. līdz 2013. gadam

Komisija 2004. gada februārī publicēja paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem paplašinātajā Savienībā no 2007. līdz 2013. gadam[13]. Šajā paziņojumā ietverts princips iekļaut sadarbību ar ĀKK valstīm un AZT Kopienas budžetā. Šī ideja tika tālāk attīstīta 2004. gada jūlijā paziņojumā Padomei un Parlamentam par finanšu plānu 2007. līdz 2013. gadam[14]. Ar 2004. gada 29. septembra paziņojumu par ārējās palīdzības instrumentiem, uz kuriem attiecas nākotnes finanšu plāns 2007. līdz 2013. gadam, Padome un Parlaments tiek aicināti pieņemt ierosināto regulu par ekonomiskās sadarbības un attīstības sadarbības instrumentu, kurā būtu iekļauti galvenie pašreizējā EAF pasākumi, un pieņemt ierosināto regulu par stabilitātes instrumentu, kurā arī ietverts ieguldījums pasākumos, ko pašlaik finansē no EAF[15].

Attiecībā uz ārējo palīdzību finanšu plāns 2007. līdz 2013. gadam balstās uz vienkāršotu struktūru, kuras centrā ir trīs jauni instrumenti, kas atbilst vispārējo ārējo attiecību politikām: pirmsiestāšanās politika, kaimiņvalstu politika un politika ekonomiskās sadarbības un attīstības sadarbības veicināšanai ar citām valstīm. Šos trīs politikas virzītos instrumentus papildina trīs horizontālie instrumenti īpašu vajadzību risināšanai, konkrēti reaģēšanai krīzes situācijās (pašreizējais makrofinansiālais atbalsts un humānās palīdzības instrumenti, kā arī jaunais stabilitātes instruments). ĀKK var pretendēt uz palīdzību no trīs instrumentiem šo sešu instrumentu klāstā:

- attīstības sadarbības un ekonomiskās sadarbības instruments, kas aptver visas valstis, kuras neietilpst pirmsiestāšanās valstu iekšējā lokā, un kaimiņvalstis, kā arī lielākā daļa horizontālo instrumentu, kuros dominē attīstības dimensija. Tā būs galvenā daļa finanšu paketē ĀKK valstu atbalstam, kuru pašlaik finansē no EAF. ĀKK saņems vairāk nekā pusi no šā instrumenta globālā finanšu atbalsta un būtiski ietekmēs tā attīstību veicinošo daļu;

- humānās palīdzības instruments, kas aptvers ECHO darbību. Šajā instrumentā tiks ieguldīti līdzekļi humānās un ārkārtas palīdzības sniegšanai ĀKK, šobrīd šo atbalstu finansē no EAF[16];

- stabilitātes instruments, kurā būs iekļauts ieguldījums miera un drošības veicināšanas pasākumos, ko šobrīd finansē no EAF, piemēram, Āfrikas Miera iniciatīvu.

Papildus minētajam finanšu plāna ārējā atbalsta pozīcijā ieviešanas izmaksām rezervēti 4 % no darbības izdevumiem salīdzinājumā ar 1 %, kas paredzēts 9. EAF pamatscenārijā un kas izrādījās strukturāli nepietiekams, lai segtu pieaugošās izmaksas, kas radušās saistību nodošanas dēļ. Šajās ieviešanas izmaksās ietilpst arī palielināts līdzekļu apjoms pastiprinātai uzraudzībai un novērtējumam, kas nepieciešams tādēļ, ka pēdējo gadu laikā Kopienas palīdzības sniegšanas sistēmā ieviesta vairāk uz rezultātu vērsta pārvaldība [17].

Lai gan AZT līdz šim vienmēr iekļautas EAF aprēķinos un uz tām attiecas iekšējais nolīgums, tās neietilpst ĀKK un uz tām neattiecas finanšu protokols. Tādēļ šis paziņojums neattiecas uz dalībvalstu ieguldījumu ārējā palīdzībā AZT. AZT daļa 9. EAF ir 1,27 % no kopējā EAF apmēra (175 miljoni EUR no 13 800 miljoniem EUR). Šī relatīvā daļa ir saglabāta finanšu plānā 2007. līdz 2013. gadam[18].

Daudzgadu shēma, uz ko attiecas ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgums

Komisija ierosina noteikt, ka 2007. gada 31. decembris ir diena, pēc kuras vairs nepiešķir līdzekļus no 9. EAF, un jaunas saistību apropriācijas tiks prasītas tikai no 2008. gada 1. janvāra. Iespējams, ka, izstrādājot 2007.—2013. gada finanšu plānu, programmēšanas ciklu pagarinās no 5 līdz 6 gadiem[19]. Šādā gadījumā ieguvums būtu līdzsvarotāka laika plānošana vidusposma pārskata veikšanai trešā gada beigās, kas attiecīgā gadījumā ļautu veikt ievērojamāku pārdali, kā arī turpināt racionalizēt visu politikas virzīto ģeogrāfisko ārējā atbalsta instrumentu plānošanu.

Lai radītu salīdzinājumu ar pašreizējo, proti, 9. EAF Finanšu protokolu, EAF ekvivalents finanšu plāns ĀKK atbalstam ir izteiktas pašreizējās cenās, balstoties uz vispārējam finanšu plānam izmantoto Komisijas scenāriju par pieaugumu un inflāciju[20].

Vispārējam finanšu plānam pieņemtais scenārijs balstās uz pieņēmumu, ka saistību apjoms pakāpeniski pieaugs, sasniedzot relatīvu augšējo robežu gados, kas ir tieši pirms un tieši pēc vidusposma pārskata, noslīdot līdz vidējam relatīvajam saistību apjomam cikla pēdējā gadā[21]. Šo scenāriju pamato šādi:

- tā kā 2006. un 2007. gadā pirms ierosinātās 2007. gada 31. decembra darbības izbeigšanas klauzulas uzmanības centrā galvenokārt būs beigu pārskats, jauna programmēšanas cikla sagatavošana un pēdējās saistības, kas attieksies uz 9. EAF, tad var pamatoti gaidīt, ka saistību apjoms jauno daudzgadējo finanšu pasākumu pirmajā gadā būs mazāks par vidējo pretstatā tam, kas notika 9. EAF laikā;

- pieredze liecina, ka vidusposma pārskats palielina spiedienu attiecībā uz līdzekļu ieguldīšanu pirms pārskata veikšanas;

- vidusposma un beigu pārskatos atkal tiks aplūkots sniegums un apgūšanas spēja, un tie izraisīs līdzekļu pārdalīšanu, kas vēl vairāk paātrinās saistības;

- programmēšanas cikla pēdējā gadā atbrīvojas no saistībām un pievērš uzmanību nākamajam programmēšanas ciklam.

Finanšu plāns EAF ekvivalentam atbalstam ĀKK no 2005. līdz 2013. gadam

Miljonos EUR, pašreizējās cenas |

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004e | 2005e |

TOTAL managed by COM | 4 007 | 1 921 | 2 115 | 3 761 | 2 850 | 3 500 |

of which (1) |

A. Special operations |

- STABEX | 373 |

- HIPC | 1 029 | 60 | 460 |

- Global Health Fund GFATM | 170 |

- Peace Facility | 250 |

- Water facility | 3 | 247 |

Subtotal | 1 402 | 60 | 630 | 253 | 247 |

GRAND TOTAL COM + EIB | 4 007 | 1 921 | 2 115 | 4 127 | 3 185 | 4 055 |

(1) Also includes an amount of €105 million as special assistance to the DRC funded as a result of the Council Decision of 21 July 2003 to reallocate reimbursements of special loans managed by the EIB under previous EDFs.

(2) 9th EDF instruments managed by the EIB (Investment facility and interest subsidies).

Based on commitments at the end of August (€119 million), the EIB had to revise its forecasts for the implementation of the Investment Facility downwards for 2004 to €335 million (from an initial estimate of €500 million) but maintains its initial forecasts for 2005, based on the existing portfolio of contacts.

Disbursements

The Commission disbursed €2 427 million in 2003. This amount includes some special operations such as the €191 million transferred to a special account for Sudan under the Stabex instrument, and a further contribution to HIPC of €209 million and the contribution of €170 million to the Global Fund against Aids, Tuberculosis and Malaria, both funded from the intra-ACP reserves[27]. The EIB disbursed €4 million under the Investment Facility, which brought total disbursements for both institutions to €2 431 million.

Based on the assessment of the pipeline of ongoing projects and programmes and the payment situation at the end of September 2004, the level of disbursement is forecast to increase further in 2004 and 2005, even allowing for the impact of some €270 million of payments carried over from 2003 due to treasury constraints[28]. This confirms the structural nature of the improved disbursement performance. Only the payment forecasts for the EIB-managed funds had to be revised downwards as result of the lower-than-expected commitments under the Investment Facility.

DISBURSEMENTS | million € |

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |

TOTAL managed by COM | 1 640 | 2 124 | 1 902 | 2 427 | 2 475 | 2 760 |

of which |

A. Special operations |

- STABEX | 82 | 353 | 2 | 191 |

- HIPC | 356 | 350 | 180 | 209 | 100 | 200 |

- Global Health Fund GFATM | 170 |

- Peace Facility | 22 | 61 |

- Water Facility | 57 |

Subtotal | 439 | 703 | 182 | 570 | 122 | 318 |

GRAND TOTAL COM + EIB | 1 640 | 2 124 | 1 902 | 2 431 | 2 565 | 2 995 |

(1) 9th EDF instruments managed by the EIB (Investment Facility and interest subsidies).

The RAL (“Reste à Liquider”)

The ratio between the RAL (“Reste à Liquider” or the volume of unpaid balances on ongoing projects and programmes) and the yearly disbursement level is a useful indicator of project implementation. It is a proxy for the average remaining implementation time before closure of all ongoing projects and programmes. As the time horizon of a project on average is not longer than 4 years, a ratio significantly above this figure measures the relative gap between commitments and disbursements and may indicate serious delays and problems in implementation. While the ratio indeed grew gradually to reach 5,5 in 2000, the Commission managed to reduce it to 4,41 by the end of 2002 and 3,88 by the end of 2003 despite the high commitment rate that year. The ratio should further decrease over the next few years to less than 3,5.

Financial situation at the end of September 2004

The state of implementation of EDF resources for ACP countries is shown in the table below.

Available EDF resources for the ACP

(**) This figure anticipates the reallocation proposal COM(2004)208 approved by Council, for which ACP endorsement is expected in December. |

(***) The difference between the transfer from the previous EDFs and the changes to the 9th EDF is interest on non-transferred STABEX funds. |

Since the entry into force of the Cotonou Agreement, a total amount of €2 607million was transferred from the old EDFs to the 9th EDF[29]. With the partial release of the “conditional billion” for the launch of the EU Water Facility, total funding available under the consolidated 9th EDF to date is €15 367 million[30].

The total amount available for commitments for the last quarter of 2004 and the next three years, excluding the balances of the conditional billion, is €10 512 million net. Taking into consideration pending commitments and additional commitments expected in the last quarter of 2004, by year end only €9 345 million will remain uncommitted or on average €3 115 million per year over the remaining period of the 9th EDF. Considering the decommitments on ongoing programmes which averaged +/- €320-340 million over the last 5 years[31], the gross level of yearly commitments required to absorb the unallocated balances of the consolidated 9th EDF is approximately €3 445 million, including some €2 945 million for Commission-managed funds and €550 million for EIB-managed funds.

Forecasts 2004-2007

EuropeAid updated its forecasts on the basis of the consolidation of the implementation pipeline of each national and regional indicative programme and the intra-ACP envelope, which was assessed in a number of regional seminars in the ACP during February and March 2004, and screened again in September[32]. They are in line with the forecasts adopted by the Council in November 2003 and support the view that the 9th EDF, including the balances of all previous EDFs and the first instalment of €250 million of the Water Facility, financed out of the “conditional billion”, will be fully committed by the end of 2007, the period covered by the 9th EDF[33].

Forecast of commitments and disbursements under the 9th EDF Years 2006 – 2009

(million €)

6th EDF (1985-‘90) | 7 560 | 1 512 | 0,037 % | 12 |

7th EDF (1990-‘95) | 10 940 | 2 188 | 0,039 % | 12 |

8th EDF (1995-‘00) | 12 840 | 2 568 | 0,034 % | 15 |

6th-7th-8th EDF effective (1986-’99)(1) | 23 783 | 1 699 | 0,031 % |

9th EDF (2000-’05) | 13 800 | 2 760 | 0,030 % | 15 |

9th EDF plus balances (2000-’07)(2) | 22 800 | 2 850 | 0,030 % | 15 |

9th EDF plus balances (2000-’07)(3) | 23 600 | 2 950 | 0,031 % | 15 |

(*) Includes support for the ACP plus support to the OCT and administrative implementation costs (for the 9th EDF the OCT contribution is €175million, administrative expenses €125 million).

(**) For the EU financial perspectives 2000-2006 the reference used was GDP, for the new financial perspectives 2007-2013 the reference used is GNI. The difference between EU-GDP and EU-GNI is only 0,13%.

1. Cumulative commitments, including €2 243 million uncommitted balances from 4th and 5th EDF at the end of 1985. The aid effort as % of GDP is weighted for 12 member States for 6th and 7th EDF commitments at the end of 1999 and for 15 member States for 8th EDF commitments.

2. Based on the estimates used for the Ministerial Coordination Meeting of 8 December 1999 deciding on the 9th EDF financial envelope.

3. Based on the effective level of balances on previous EDFs on 31 December 1999 as per COM(2000)357 of 15 June 2000.

PASKAIDROJUMA RAKSTS

ĀKK un EK Partner attiecību nolīgums un Padomē noslēgtais dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējais nolīgums par Kopienas atbalsta finansēšanu un pārvaldību saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma Finanšu protokolu paredz, ka tas, cik daudz līdzekļu ir piešķirti un izmaksāti, jāņem par pamatu, lai izvērtētu, vai nepieciešami jauni līdzekļi tad, kad vairs nebūs spēkā pašreizējais Finanšu protokols, kas attiecas uz 2000. līdz 2007. gadu.[37]

ES norāda, ka, izvērtējot šo nepieciešamību, jāņem vērā diena, pēc kuras vairs nepiešķir līdzekļus no 9. EAF[38]. Iekšējā nolīguma 2. panta 4. punkts paredz, ka pirms 9. EAF darbības beigām dalībvalstis nosaka dienu, pēc kuras vairs nepiešķir līdzekļus no 9. EAF[39].

Tādēļ ir ierosināts noteikt, ka 2007. gada 31. decembris ir diena, pēc kuras atlikušos 9. EAF līdzekļus, ko pārvalda Komisija, procentu subsīdijas, kuras pārvalda Eiropas Investīciju banka, un procentu ieņēmumus no šīm apropriācijām nepiešķir.

Summu, kas piešķirta kā apgrozības fonds EIB pārvaldītā ieguldījumu mehānisma finansēšanai, šis Lēmums neietekmēs.[40]

PRIEKŠLIKUMS

PADOMES LĒMUMS,

ar ko nosaka termiņu līdzekļu piešķiršanai no 9. Eiropas Attīstības fonda (EAF)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[41],

ņemot vērā ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumu, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā[42],

ņemot vērā Padomē noslēgto dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējo nolīgumu par Kopienas atbalsta finansēšanu un pārvaldību saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma Finanšu protokolu[43] un jo īpaši tā 2. panta 4. punktu,

tā kā

ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma I pielikuma (Finanšu protokols) 5. punkts paredz, ka kopējais Finanšu protokola apjoms, kuru papildina no iepriekšējiem Eiropas attīstības fondiem pārvestais atlikums, attiecas uz laikposmu no 2000. līdz 2007. gadam.

ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma I pielikuma (Finanšu protokols) 7. punkts un Iekšējā nolīguma 2. panta 3. punkts paredz, ka tas, cik daudz līdzekļu ir piešķirti un izmaksāti, jāņem par pamatu, lai izvērtētu, vai vajadzīgi jauni līdzekļi tad, kad vairs nebūs spēkā pašreizējais Finanšu protokols.

ES Deklarācijā par Finanšu protokolu, kas pievienota ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumam kā XVIII deklarācija, norādīts, ka, izvērtējot, vai vajadzīgi jauni resursi, jāņem vērā diena, pēc kuras vairs nepiešķir līdzekļus no 9. EAF.

Tādēļ saskaņā ar Iekšējā nolīguma 2. panta 4. punktu pirms 9. EAF darbības beigām jānosaka diena, pēc kuras līdzekļus no 9. EAF vairs nepiešķir,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Tiek noteikts, ka 2007. gada 31. decembris ir diena, pēc kuras atlikušos 9. EAF līdzekļus, ko pārvalda Komisija, procentu subsīdijas, kuras pārvalda Eiropas Investīciju banka, un procentu ieņēmumus no šīm apropriācijām vairs nepiešķir.

2. pants

Summu, kas piešķirta kā apgrozības fonds ieguldījumu mehānisma finansēšanai un ko pārvalda Eiropas Investīciju banka, šis Lēmums neietekmē.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .

Briselē,

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

[1] KOM(2003)590, 8.10.2003.

[2] Padomes pieņemtās sarunu direktīvas, 28.04.2004.

[3] KOM(2004)101, 26.02.2004., par mūsu kopīgās nākotnes veidošanu un KOM(2004)487, 14.07.2004., par finanšu plānu 2007. līdz 2013. gadam.

[4] KOM(2004)626, 629 un 630, 29.09.2004.

[5] ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma Finanšu protokola I.7. pielikums.

[6] ES Deklarācija par Finanšu protokolu, kas pievienota ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumam kā XVIII deklarācija, un Iekšējā nolīguma 2. panta 4. punkts, OV L 317, 15.12.2000.

[7] Detalizētāku finansiālās darbības novērtējumu sk. 1. pielikumā.

[8] XVIII deklarācija, kas pievienota ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumam, un Iekšējā nolīguma 2. panta 2. punkts nosaka, ka no 9. EAF kopējā līdzekļu apjoma 13 500 miljoniem EUR 1000 miljoni EUR tiek izlaisti, pamatojoties uz 2004. gadā veikto darbības pārskatu. Ar Padomes 22.03.2004. Lēmumu 2004/289 nolemts izlaist pirmo daļu 250 miljonu EUR apmērā no „nosacītā miljarda” un lemt par atlikuma izlaišanu līdz 2005. gada martam.

[9] KOM (2004)763, 19.11.2004.

[10] No saņēmējvalstu redzesloka situācija ir vēl sliktāka: starp 7. un 9. EAF reālā palīdzība uz vienu iedzīvotāju katrā saņēmējvastī samazinājās par 30 %, jo iedzīvotāju skaits palielinājās par vairāk nekā 40 % (dabiskais pieaugums un ĀKK grupas paplašināšanās) un inflācija no 1990. līdz 2000. gadam bija vairāk nekā 25 %.

[11] Kad Padome lēma par 9. EAF, iepriekšējo EAF nepiesaistītais atlikums tika lēsts tikai 9000 miljonu EUR apmērā (sk. 2. pielikumu).

[12] KOM(2004)629 paskaidrojuma raksta 24. pants atsaucas uz KOM(2003)519 par budžetizāciju, kas precizē (4.3. punkts), ka “pēc budžetizācijas minimālajam mērķim jābūt” vidēji ap 0,031 % no NKI.

[13] KOM(2004)101, 10.02.2004.

[14] KOM finanšu regulu 136. pants, kas piemērojams attiecībā uz 9. EAF (OV L83, 01.04.2003.), paredz atkārtoti izvērtēt līdzekļus, kas rezervēti ieviešanas izmaksu segšanai. (2004)487, 14.07.2004.

[15] KOM(2004)626, 629 un 630, 29.09.2004.

[16] Sk. Komisijas dienestu darba dokumentus, 37. iedaļu par aktuālo informāciju par 4. pozīciju daudzgadu finanšu shēmā laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam (09.11.2004.) un 39. iedaļu par humānās palīdzības instrumentu (10.11.2004.).

[17] 9. EAF piemērojamo finanšu regulu 136. pants (OV L 83, 01.04.2003.) paredz atkārtoti izvērtēt līdzekļus, kas rezervēti ieviešanas izmaksu segšanai.

[18] Sk. Komisijas dienestu darba dokumentus, 37. iedaļu daudzgadu finanšu shēmā laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam (09/11/2004).

[19] Tādā gadījumā Kotonū Nolīguma 95. pants būs jāpārskata.

[20] Komisijas scenārijs balstīts uz pieņēmumu, ka vidējais inflācijas līmenis gadā ir 2 %, ka vidējais reālā pieauguma apjoms ir 2,3 % un ka Rumānija un Bulgārija pievienosies ES 2007. gadā.

[21] KOM(2004)629, 29.09.2004.

[22] Pieauguma apjomā nav iekļauta ĀKK līdzdalība horizontālajās iniciatīvās, kuras jau finansē no budžeta un kuras vēl vairāk nostiprinās ierosinātais finanšu plāns 2007. līdz 2013. gadam.

[23] Atbilstoši vienam no mērķiem, kuru tiecās panākt sarunās par ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma pārskatīšanu, proti, mērķim panākt lielāku elastību EAF līdzekļu pārvaldībā, tiek uzskatīts par nevēlamu turpināt šo summu sadalīšanu starptautiskā līgumā un atsaukties uz fondiem, kurus no saviem resursiem nodrošina EIB.

[24] OV L 253, 7.10.2000., 2. panta d) punkts.

[25] COM(2004)763 of 19 November 2004 on the European Development Fund (EDF), Estimate of decisions, payments and contributions to be paid by the Member States for 2004 and 2005 and forecast of decisions and payments for the period 2006 to 2009. After the forecasts were finalized, it appeared that the approval of some large financing proposals risked being delayed beyond 2004 due to political and economic governance issues. Total commitments in 2004 may therefore be overestimated by up to €250 million depending on factors outside the control of the Commission.

[26] ACP-related implementation support staff in EuropeAid decreased by one third in 2004; this was more than compensated by increased staffing in the Delegations under devolution but the exceptionally high staff turnover rate during this transitional period affected the normal implementation of the project cycle.

[27] STABEX funds are not payments in the strict accounting sense. However, they are included in order to be consistent with past presentations. This transfer should in principle be one of the last made on this instrument.

[28] COM(2004)763 of 19 November 2004. In 2004, for the first time effective disbursements closely followed the disbursement forecasts made by the Commission, leading to treasury problems for Member States that had not budgeted for the forecast contributions – see COM(2004)647 of 8 October 2004, Proposal for a Council Decision fixing the financial contribution to the EDF (third instalment for 2004) and draft Council Decision 13362/02/04 approved by the ACP Working Group of 29 October 2004.

[29] The negative transfers for the CDE and the CTA reflect the need for transitional measures under the 8th EDF in order to ensure the continuity of their activities pending ratification of the Cotonou Agreement.

[30] To this amount should be added €105 million of special assistance to the Democratic Republic of Congo, Council Decision of 21 July 2003.

[31] With a peak of €365 million in 2003, resulting from the continued effort to reduce the abnormal RAL (i.e. RAL which stayed unchanged on specific projects or programmes for several years).

[32] COM (2004)763, 19.11.2004.

[33] Most programmable funds are already earmarked for commitment before the end of 2006. There is therefore a prudential margin to take into account the usual delays and to correct the situation during the end of term review in early 2006 which will allow transferring funds from low to high performers.

[34] The performance review will be further detailed and complemented by a qualitative performance assessment as part of the Communication on the release of the conditional billion.

[35] Council Decision 2004/289 of 22 March 2004.

[36] As the Investment Facility managed by the EIB is a revolving fund, the amount reserved for the Investment Facility will not be affected by the sunset clause.

[37] ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma Finanšu protokola I pielikuma 7. pants un Iekšējā nolīguma 2. panta 3. punkts.

[38] ES Deklarācija par Finanšu protokolu, kas pievienota ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumam kā XVIII deklarācija.

[39] Iekšējā nolīguma 2. panta 4. punkts.

[40] Iekšējā nolīguma 2. panta 1. punkta c) apakšpunkts.

[41] KOM(2004) XXX.

[42] OV L 317, 15.12.2000, 3. lpp.

[43] OV L 317, 15.12.2000, 355. lpp.