ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Varianti ir sagrupēti atbilstoši konkrētajai problēmai, ko ar tiem galvenokārt paredzēts novērst. Vēlamākais variants katrā sadaļā ir izcelts. 1.Varianti, kā risināt nepilngadīgo un patērētāju nepietiekamu aizsardzību video koplietošanas platformās A variants atbalsta pašregulāciju nepilngadīgo un patērētāju aizsargāšanai video koplietošanas platformās. B variants nosaka līdzekļu izmantošanas pienākumu video koplietošanas platformās, lai aizsargātu nepilngadīgos un nepieļautu naidīgu runu, to īstenojot ar kopregulēšanu. 2.Varianti, kā risināt problēmu saistībā ar vienlīdzīgu konkurences apstākļu trūkumu un iekšējā tirgus nepilnībām a) Eiropas darbu popularizēšana A variants paredz lielāku elastību gan televīzijas apraidei, gan pieprasījumpakalpojumiem attiecībā uz to, kā tiek īstenots pienākums popularizēt Eiropas darbus. B variants saglabā status quo attiecībā uz televīzijas apraidi un pastiprina noteikumus pieprasījumpakalpojumu sniedzējiem. b) nepilngadīgo aizsardzība pieprasījumpakalpojumos A variants palielina nepilngadīgo aizsardzības līmeni audiovizuālo mediju pieprasījumpakalpojumos, vienkāršo kaitējoša satura jēdzienu un veicina ES kopregulējumu par satura deskriptoriem. c) izcelsmes valsts princips A variants vienkāršo un uzlabo piekritības noteikumus un sadarbības procedūras. d) regulatoru neatkarība A variants paredz, ka dalībvalstīs jābūt neatkarīgai regulētājiestādei, un izvirza vairākas prasības to neatkarības un efektivitātes stiprināšanai. ERGA koordinācijas un padomdevējas loma tiek nostiprināta un ietverta AVMSD. 3.Variants, kā risināt problēmu, ka noteikumi par komercpaziņojumiem vairs nav piemēroti mērķa sasniegšanai A variants padara dažus audiovizuālo komercpaziņojumu noteikumus elastīgākus.
JOIN(2022) 11 final/2 DOWNGRADED on 5.7.2022

Etalon Scientific and Production Association (Zinātniskā un ražošanas asociācija Etalon)

Dolgoprudniy Design Bureau of Automatics (DDBA JSC)

Automated Procurement System for State Defense Orders, LLC (Automatizētā iepirkuma sistēma valsts aizsardzības jomā)

All-Russian Research Institute of Optical and Physical Measurements (Viskrievijas pētniecības institūts optisko un fizisko mērījumu jomā)

Ineko LLC

Informakustika JSC

Institute of High Energy Physics (Augstas enerģijas fizikas institūts)

Institute of Theoretical and Experimental Physics (Teorētiskās un eksperimentālās fizikas institūts)

Inteltech PJSC

ISE SO RAN Institute of High-Current Electronics (Augststrāvas elektronikas institūts ISE SO RAN)

Joint Stock Company NPO Elektromechaniki

JSC Energiya

Kaluga Scientific-Research Institute of Telemechanical Devices JSC (Kalugas telemehānisko ierīču zinātniskās pētniecības institūts)

Kulon Scientific-Research Institute JSC (Zinātniskās pētniecības institūts Kulon)

Lutch Design Office JSC

Meteor Plant JSC

Moscow Communications Research Institute JSC (Maskavas Komunikācijas pētniecības institūts)

Moscow Order of the Red Banner of Labor Research Radio Engineering Institute JSC

OJSC Pella Shipyard (Kuģubūvētava OJSC Pella)

Omsk Production Union Irtysh JSC

Omsk Scientific-Research Institute of Instrument Engineering JSC (Omskas Zinātniskās pētniecības institūts instrumentu inženierijas jomā)

Optron, JSC

Polyot Chelyabinsk Radio Plant JSC (Čeļabinskas radio rūpnīca Polyot)

Pskov Distance Communications Equipment Plant (Pleskavas attālinātās saziņas ierīču rūpnīca)
Rīcība Platformas tiks aicinātas katru mēnesi darīt pieejamus ziņojumus par to politiku un darbībām, kuru mērķis ir novērst ar Covid-19 saistītu dezinformāciju, iekļaujot ziņojumos šādus elementus. ·Iniciatīvas ticama satura veicināšanai ES un dalībvalstu līmenī.. Platformām būtu jāsniedz dati par darbībām, kas veiktas, lai popularizētu informāciju no valstu un starptautiskām veselības aizsardzības aģentūrām, valstu un ES iestādēm, kā arī profesionāliem plašsaziņas līdzekļiem. ·Iniciatīvas un instrumenti lietotāju informētības uzlabošanai. Platformām būtu jāsniedz dati par savu politiku īstenošanu nolūkā informēt lietotājus, kad tie saskaras ar dezinformāciju. ·Manipulatīva rīcība. Platformām būtu jāziņo par visiem gadījumiem, kad konstatēta sociālo plašsaziņas līdzekļu manipulācija un ļaunprātīgas ietekmēšanas operācijas, kā arī par koordinētas neautentiskas rīcības gadījumiem, kas konstatēti to pakalpojumos. Platformām būtu arī jāsadarbojas ar ES dalībvalstīm un iestādēm, lai atvieglotu dezinformācijas kampaņu un ietekmēšanas operāciju novērtēšanu un identificēšanu. ·Dati par reklāmām, kas saistītas ar dezinformāciju par Covid-19.. Kodeksa parakstītājiem būtu jāsniedz dati, kas, ja iespējams, sadalīti par katru dalībvalsti atsevišķi, par politiku, kas īstenota, lai ierobežotu to pakalpojumos izvietotas reklāmas, kas saistītas ar dezinformāciju par Covid-19. Platformām un reklāmas tīklu operatoriem būtu jāsniedz arī šādi dati par politiku, kas ierobežo tādu reklāmu izvietošanu trešo pušu tīmekļa vietnēs, kuru mērķis ir piesaistītu reklāmas ieņēmumus, izmantojot dezinformāciju par Covid-19. Komisija stingri mudinās citas attiecīgās ieinteresētās personas, kas pašlaik nav parakstījušas kodeksu, brīvprātīgi piedalīties minētajā uzraudzības programmā.
Pasaules norises arvien vairāk ir atkarīgas no sarežģītiem datu tīkliem un datu pārsūtīšanas, no energotīklu savienojumiem un vērtības ķēdēm, kas darbojas pēc ideāla grafika, un no cilvēku mobilitātes. Pārvaldot šīs plūsmas, jārod pareizais līdzsvars starp to veicināšanu un to drošuma un drošības garantēšanu. Laikā, kad saskaramies ar hibrīddraudiem un terorismu, plūsmu drošība ir svarīga. Pieeja tirdzniecības ceļiem joprojām ir atkarīga no atbilstīgas politiskās un drošības situācijas un tādu problēmu risināšanas kā transnacionālā organizētā noziedzība, jebkāda veida nelikumīga kontrabanda un nelikumīga tirdzniecība, kiberdrošība un uzbrukumi, kas apdraud transporta un energoapgādes drošību. Šīs problēmas nevar atrisināt tikai ar valstu vai uzņēmumu iekšējo vai ārējo politiku. ES jāsadarbojas ar partnervalstīm, lai padarītu transporta savienojamību ar Āziju drošāku un neapdraudētāku, jo īpaši kiberdrošības jomā.
par Savienības nostāju Sadarbības padomē, kas izveidota ar Partnerības un sadarbības līgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses

ES un Armēnijas attiecības pašlaik balstās uz Partnerības un sadarbības līgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (“partnerības un sadarbības līgums”), kas stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā, un Eiropas kaimiņattiecību politikas (“EKP”) satvaru, kurš tika pārskatīts 2015. gadā (“pārskatītā EKP”). Šajā kontekstā galvenie divpusējo attiecību principi ir lielāka partnervalstu diferenciācija un lielāka šo valstu atbildība.

Attiecībā uz pamattiesībām Armēnijā ir sagaidāma pozitīva ietekme. Novērtējums balstās uz to, ka partnerības prioritāšu ietvaros Armēnija ir apņēmusies:

6.ATSAUCES

(a)Partnerības un sadarbības līgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, parakstīts 1996. gada 22. aprīlī, OV L 239, 9.9.1999.

(b)Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšana”, JOIN/2015/050 final.

(c)Padomes 2015. gada 14. decembra secinājumi par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu.

(d)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 232/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko izveido Eiropas kaimiņattiecību instrumentu, OV L 77/27, 15.3.2014.

(e)Protokols Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, par pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Armēnijas Republiku par vispārējiem principiem Armēnijas Republikas līdzdalībai Savienības programmās, parakstīts 2012. gada 17. decembrī, OV L 174, 13.06.2014.

(f)Nolīgums starp Eiropas Savienību un Armēnijas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti, parakstīts 2013. gada 19. aprīlī, OV L 87, 27.03.2013.

(g)Nolīgums starp Eiropas Savienību un Armēnijas Republiku par vīzu atvieglotu izsniegšanu, parakstīts 2012. gada 17. decembrī, OV L 289, 31.10.2013.

(h)Kopīga deklarācija par Eiropas Savienības un Armēnijas mobilitātes partnerību, Luksemburga, 2011. gada 28. oktobris.

2017/0157 (NLE)

Kopīgs priekšlikums

PADOMES LĒMUMS

par Savienības nostāju Sadarbības padomē, kas izveidota ar Partnerības un sadarbības līgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 37. pantu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. un 209. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Partnerības un sadarbības līgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, (“partnerības un sadarbības līgums”) un jo īpaši tā 78. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo priekšlikumu,

tā kā:

1)Partnerības un sadarbības līgums tika parakstīts 1996. gada 22. aprīlī.
1. IEVADS

Biškopības nozares, kas salīdzinājumā ar citām lauksaimniecības nozarēm ir maza nozare, nozīme pārsniedz tās mazo apmēru. Tā ne tikai nodrošina medu un citus biškopības produktus, bet arī dod nenovērtējamu ieguldījumu kultūraugu, augļu un citas floras apputeksnēšanā. ES kopējai lauksaimniecības politikai (KLP) ir vairāki biškopības nozares atbalsta instrumenti, kuru vidū ir biškopības programmas, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 1308/2013 (TKO regula).

Saskaņā ar TKO regulas 225. panta a) punktu Komisija reizi trīs gados iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par 55., 56. un 57. pantā paredzēto pasākumu īstenošanu biškopības nozarē. Ziņojumā jāiekļauj arī jaunākie pavērsieni saistībā ar stropu identifikācijas sistēmām. Šis ziņojums atbilst 225. panta a) punkta prasībai.

Ziņojumā aptverta tādu valstu 2020.–2022. gada biškopības programmu īstenošana, kuras izstrādātas 2020.–2022. biškopības gadam, kas atbilst laikposmam no 2019. gada 1. augusta līdz 2022. gada 31. jūlijam, un par kurām Komisijai paziņots līdz 2019. gada 15. martam. Šīs programmas pēc tam 2021. gadā tika grozītas, lai to termiņu pagarinātu līdz 2022. gada 31. decembrim, saskaņā ar TKO regulas 55. panta 1. punktu, kas grozīts ar pārejas noteikumu. Grozījuma dēļ 2021. gadā arī tika palielināts ES ikgadējais budžeta piešķīrums no 40 miljoniem EUR līdz 60 miljoniem EUR. To pagarināšana ļauj netraucēti pāriet no pašreizējiem uz turpmākajiem intervences pasākumiem, kas iekļauti KLP stratēģiskajos plānos. Ziņojumā nav aplūkota īstenošana pagarinātajā biškopības gadā no 2021. gada 1. augusta līdz 2022. gada 31. decembrim. Pilnu ziņojumu par īstenošanu pagarinātajā gadā var sagatavot tikai 2023. gada beigās, jo maksājumu saņēmējiem periods tiek pagarināts līdz 2023. gada 15. oktobrim.

Šis ir astotais Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par biškopības programmu īstenošanu. Ziņojumā nav aptverti visi biškopības aspekti, bet galvenā uzmanība pievērsta biškopības programmu īstenošanai. Tomēr tajā sniegts īss pārskats par biškopības nozari ES un informācija par ES atbalstu biškopības nozarei saskaņā ar turpmākajiem KLP stratēģiskajiem plāniem.

ES ir sniegusi tiešu atbalstu biškopības nozarei kopš 1997. gada. Tas dalībvalstīm dod iespēju izstrādāt valsts programmas biškopības nozarei. Šo programmu mērķis ir uzlabot biškopības produktu — medus, peru pieniņa, ziedputekšņu, propolisa un bišu vaska — ražošanas un tirdzniecības vispārējos noteikumus.

Biškopības programmas ar 50 % likmi līdzfinansē Eiropas Savienība, un tās ilgst trīs gadus. Programmas ir brīvprātīgas, taču visas dalībvalstis ir izvēlējušās tās izmantot, un tas apliecina dalībvalstu lielo interesi un nozares vajadzības. No 2023. gada nozare turpinās saņemt atbalstu saskaņā ar obligātajām biškopības intervencēm, kas ir daļa no nesen apstiprinātajiem KLP stratēģiskajiem plāniem. Dalībvalstis var arī palielināt līdzfinansējuma likmi no vismaz 50 % līdz ne vairāk kā 70 %.

2. METODIKA

Šajā ziņojumā ir izmantoti šādi informācijas avoti:
Konference – daudzi priekšlikumi, viens redzējums Gada laikā notikušo pasākumu un pilsoņu paneļdiskusiju rezultāti un tiešsaistē uzklausītās idejas tika apkopotas 49 priekšlikumos un 326 konkrētos pasākumos, kas strukturēti, pamatojoties uz deviņiem tematiem: ‣klimata pārmaiņas un vide; ‣veselība; ‣spēcīgāka ekonomika, sociālais taisnīgums un nodarbinātība; ‣ES pasaulē; ‣vērtības un tiesības, tiesiskums, drošība; ‣digitālā pārveide; ‣Eiropas demokrātija; ‣migrācija, ‣izglītība, kultūra, jaunatne un sports. No šo konkrēto ierosinājumu skaita un starp to rindām nolasāms redzējums par Eiropu, kura atvieglo cilvēku ikdienas dzīvi — lauku vai pilsētu teritorijās —, kura risina mūsu paaudžu problēmas un galu galā sniedz rezultātus jomās, kas cilvēkiem ir vissvarīgākās. No pārtikas, kuru cilvēki lieto uzturā, līdz gaisam, ko viņi elpo, un dabai, kuru viņi bauda. No piekļuves cenas ziņā pieejamai veselības aprūpei, izglītībai un mājokļiem līdz drošībai un aizsargātībai minētajās skolās un mājokļos. Kopumā priekšlikumos pausts aicinājums Eiropai galveno uzmanību pievērst sociālās aizsardzības un taisnīguma nodrošināšanai, vienlaikus saglabājot savas vērtības un tiesiskumu. Tajos uzsvērts, ka Eiropai ir jāapvieno tās spēks un daudzveidība, lai risinātu mūsu paaudzes lielākās problēmas — no pandēmijām un kara līdz divējādai zaļai un digitālai pārkārtošanās vai demogrāfiskajām pārmaiņām. Visbeidzot, spēcīgs temats, kas atkārtojas dažādās jomās, ir nepieciešamība Eiropai būt neatkarīgākai un spējīgākai nodrošināt sevi vitāli svarīgās jomās, sākot ar enerģiju un ilgtspējīgu pārtiku, materiāliem un zālēm, un beidzot ar digitālajām mikroshēmām un zaļajām tehnoloģijām, kiberdrošību, drošību un aizsardzību. Kopumā konferences ierosinātie pasākumi aicina Eiropu aktīvāk rīkoties jomās, kas ir svarīgas cilvēkiem – kā kopumā, tā atsevišķi.
ESAO Rio marķieru sistēmā katram projektam piešķir marķieri atkarībā no tā, vai šo projektu finansē klimata apsvērumu dēļ (galvenais mērķis / 100 %), vai citu iemeslu dēļ, taču tas sniedz būtisku pozitīvu ieguldījumu (nozīmīgs mērķis / 40 %), vai arī nesniedz (nav nozīmīgs mērķis / 0 %). Šo sistēmu ir vienkārši izmantot, tai ir zemas administratīvās izmaksas, ņemot vērā to, ka projekti tiek iedalīti kategorijās pēc finansēšanas iemesla, neprasot dziļāku izpratni par to ietekmi. Ņemot vērā risku, ka vienu un to pašu darbību var iekļaut dažādās kategorijās atkarībā no finansēšanas iemesla, Komisija jau DFS 2014.–2020. gadam sāka pāriet uz klasifikācijas sistēmu pēc darbības veida. Saistībā ar DFS 2021.–2027. gadam Eiropas Komisija turpina attīstīt minēto izsekošanas sistēmu, lai izmantotu ES klimata koeficientus. To noteikšanā ir saglabāta trīs līmeņu sistēma, kas pārņemta no ESAO Rio marķieriem, taču ir papildus pastiprināta darbības veidu klasifikācija, ņemot vērā to paredzamo ietekmi uz klimatu, kas ir konsekventa visa ES budžeta kontekstā. Svarīgs pirmais solis tika sperts klimata izsekošanas metodikā, kas paredzēta jaunajam Atveseļošanas un noturības mehānismam, nosakot, ka kategorijās ir iekļauti būtiski apstākļi, lai pēc iespējas atspoguļotu ietekmes apsvērumus. Komisija strādā, lai izvērstu šo sistēmu visa ES budžeta kontekstā, atspoguļojot jaunas politikas norises, jo īpaši Eiropas zaļo kursu un jauno “Ilgtspējīgu finanšu taksonomiju”.
GALVENĀS DARBĪBAS ·Būtu jāievieš kopīga ES pieeja saslimstības noteikšanai. ·Dalībvalstīm būtu jāpievērš īpaša uzmanība ierobežojumiem, kurus piemēro cilvēkiem, kas ierodas no apgabaliem, kuros ir augsta saslimstība ar jaunajiem vīrusa variantiem. Kamēr epidemioloģiskā situācija nebūs uzlabojusies, pēc iespējas vajadzētu atturēties no nebūtiskiem ceļojumiem. ·Būtu jāsaglabā nediskriminējoši ceļošanas ierobežojumi un arī turpmāk jāveic ceļotāju testēšana, it īpaši attiecībā uz ceļotājiem, kas ieceļo no apgabaliem, kuros ir augsta saslimstība ar vīrusa variantiem, kas rada pamatu bažām. ·Vajadzības gadījumā būtu ceļotājiem jānosaka stingri ievērojama karantīna, vienlaikus paredzot atbilstīgus izņēmumus ceļotājiem, kuri veic būtiskas funkcijas vai kuriem ir būtiska vajadzība.
3.DELEĢĒŠANAS ĪSTENOŠANA, KO VEIC KOMISIJA

Kopš Regulas (ES) 2016/1013 stāšanās spēkā Komisija ir pieņēmusi vienu deleģēto aktu, proti, Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2019/505. Pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 184/2005 2. panta 3. punktu, ar šo deleģēto regulu tika atjaunināti Regulas (EK) Nr. 184/2005 I pielikumā noteiktie ģeogrāfiskā iedalījuma līmeņi, lai atspoguļotu norises ekonomikas un tehnikas jomā.

Komisija uzskatīja par nepieciešamu īstenot pilnvaras, kas tai piešķirtas ar Regulu (EK) Nr. 184/2005, kā nepieciešamo sagatavošanos saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES. Pēc Apvienotās Karalistes paziņojuma (2017. gada 29. marts) par tās nodomu izstāties no Savienības saskaņā ar LES 50. pantu Komisija ir paredzējusi dažādus sagatavotības pasākumus , tostarp ES agregātu atjaunināšanu ES statistikā attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem. Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/505 bija daļa no to pasākumu kopuma, kurus Komisija pieņēma 2018. gada decembrī, reaģējot uz Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES.

Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2019/505 Regulas (EK) 184/2005 I pielikuma 6. tabulu “Ģeogrāfiskā iedalījuma līmeņi” atjaunināja šādi:

1)Apvienotā Karaliste tika iekļauta kā atsevišķa partnervalsts ailē GEO 4, lai nodrošinātu, ka pēc tam, kad Apvienotā Karaliste būs izstājusies no ES, dalībvalstis turpina nosūtīt Eurostat datus par šo partnervalsti.

2)Apvienotā Karaliste tika pārvietota uz ģeogrāfisko agregātu “Citas Eiropas valstis” ailēs GEO 5 un GEO 6. Agregāts “Citas Eiropas valstis” ietver visas Eiropas valstis, kas nav ne ES, ne EBTA dalībvalstis. Tā kā Apvienotā Karaliste pēc tās izstāšanās no ES, domājams, kļūs par trešo valsti, attiecīgi bija jāmaina tās pozīcija ailēs GEO 5 un GEO 6.

Šāds atjauninājums nav ietekmējis ne ziņošanas pienākumu, ne arī mainījis piemērojamo pamatā esošo konceptuālo sistēmu.

Komisija, veicot priekšdarbus deleģētā akta pieņemšanai, apspriedās, tostarp ar ekspertiem. Starp ieinteresētajām personām, ar kurām notika apspriešanās, bija ekspertu grupa maksājumu bilances jautājumos un Eiropas Statistikas sistēmas valstu statistikas iestāžu ekspertu grupa. Ar tām apspriedās rakstiskā procedūrā 2018. gada oktobrī un novembrī. Abas grupas atbalstīja deleģētā akta projektu.

Gan Eiropas Parlaments, gan Padome tika pienācīgi informēti un nekavējoties saņēma visus attiecīgos dokumentus.

Komisija 2018. gada 19. decembrī pieņēma deleģēto regulu un informēja Eiropas Parlamentu un Padomi. Regulas (EK) Nr. 184/2005 10. panta 6. punktā noteiktajā trīs mēnešu laikposmā ne Eiropas Parlaments, ne Padome neizteica nekādus iebildumus pret deleģēto aktu. Pēc minētā laikposma beigām Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/505 2019. gada 27. martā tika publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tā stājās spēkā 2019. gada 28. martā.

4.SECINĀJUMS

Komisija ir pareizi īstenojusi savas deleģētās pilnvaras un aicina Eiropas Parlamentu un Padomi ņemt vērā šo ziņojumu.
Ņemot vērā:

–Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,

–Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (…), un jo īpaši tās 44. pantu,

–Eiropas Savienības 2020. finanšu gada vispārējo budžetu, kas pieņemts 2019. gada 27. novembrī,

–budžeta grozījumu Nr. 1/2020, kas pieņemts 2020. gada 17. aprīlī,

–budžeta grozījumu Nr. 2/2020, kas pieņemts 2020. gada 17. aprīlī,

–budžeta grozījumu Nr. 3/2020, kas pieņemts 2020. gada 17. jūnijā,

–budžeta grozījumu Nr. 4/2020, kas pieņemts 2020. gada 17. jūnijā,

–budžeta grozījumu Nr. 5/2020, kas pieņemts 2020. gada 10. jūlijā,

–budžeta grozījuma Nr. 7/2020 projektu, kas pieņemts 2020. gada 3. jūlijā,

Eiropas Komisija ar šo iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei 2020. gada budžeta grozījuma Nr. 8/2020 projektu.

IZMAIŅAS IEŅĒMUMU UN IZDEVUMU PĀRSKATĀ PA IEDAĻĀM

Izmaiņas vispārējā ieņēmumu dokumentā un III iedaļā ir pieejamas EUR-Lex tīmekļa vietnē ( https://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-lv.htm ).

SATURA RĀDĪTĀJS

1. Introduction

2. Increase in payment appropriations for the Emergency Support Instrument (ESI)

3. Increase in payment appropriations linked to the CRII+
2. tabula

Pieņemtais 2018. gada budžets Budžeta postenis Saistību apropriācijas Maksājumu apropriācijas (EUR) (EUR) 2014.–2020. gads 05.046001 (lauku attīstības programmas) 14 346 899 509 11 822 000 000 05.010404 (neoperatīvā tehniskā palīdzība) 4 689 000 4 689 000 05.046002 (operatīvā tehniskā palīdzība) 20 770 000 21 037 093

1.4. Budžeta grozījumu pieņemšana

Budžeta grozījumā Nr. 6 saistību apropriācijas ELFLA tehniskajai palīdzībai 2014.–2020. gadā tika samazinātas par 0,7 milj. EUR.

3. tabula

2018. gada budžets pēc grozījumiem Budžeta postenis Saistību apropriācijas Maksājumu apropriācijas (EUR) (EUR) 2014.–2020. gads 05.046001 (lauku attīstības programmas) 14 346 899 509 11 822 000 000 05.010404 (neoperatīvā tehniskā palīdzība) 4 689 000 4 689 000 05.046002 (operatīvā tehniskā palīdzība) 20 070 000 21 037 093

2. Apropriāciju pārvaldība

2.1. Saistību apropriāciju pārvaldība

2.1.1. ELFLA lauku attīstības programmas

Attiecībā uz saistību apropriācijām, kas paredzētas ELFLA lauku attīstības programmām, 2018. gadam nobalsotais budžets bija 14 347 milj. EUR un pilnībā attiecās uz 2014.–2020. gada programmām.

4. tabula

Saistību apropriāciju pārvaldība 2018. gadā – ELFLA Budžeta postenis 05.046001 (EUR) Apropriācijas 2018. gada sākumā 14 346 899 509 2018. gadā pieejamās apropriācijas 14 346 899 509 2018. gadā izlietotās apropriācijas 14 346 899 509

2.1.2. Tehniskā palīdzība

Regulas (ES) Nr. 1305/2013 51. panta 1. punktā paredzēts, ka ELFLA līdz 0,25 % no gada piešķīruma drīkst izlietot, lai finansētu tehniskās palīdzības darbības pēc Komisijas iniciatīvas. 2018. gada budžetā šim mērķim atvēlētā sākotnējā summa bija 4,7 milj. EUR neoperatīvajai tehniskajai palīdzībai un 20,8 milj. EUR operatīvajai tehniskajai palīdzībai. Pēdējā minētā summa ar budžeta grozījumu Nr. 6 tika samazināta par 0,7 milj. EUR.

2.2. Maksājumu apropriāciju pārvaldība

2.2.1. ELFLA lauku attīstības programmas

2018. gadam nobalsotajā budžetā maksājumu apropriāciju summa 2014.–2020. gada lauku attīstības programmām bija 11 822 milj. EUR. Turklāt pieejamie piešķirtie ieņēmumi, kas pārvietoti no iepriekšējā gada, bija 18,1 milj. EUR, un piešķirtie ieņēmumi, kas iekasēti gada laikā, bija 12,4 milj. EUR. Maksājumu apropriācijas tika pastiprinātas ar a) 4 milj. EUR pārvietojumu no tehniskās palīdzības pozīcijas, b) 150 milj. EUR vispārēju pārvietojumu un c) 64 milj. EUR gada beigu pārvietojumu. Turklāt tika veikts pārvietojums no ELFLA 2007.–2013. gada piešķirtajiem ieņēmumiem 119,0 milj. EUR apmērā, lai pilnībā segtu dalībvalstu 2018. gada trešā ceturkšņa izdevumu deklarācijas. Ņemot vērā visus pārvietojumus, kopējā 2018. gadam pieejamā maksājumu apropriāciju summa bija 12 189,5 milj. EUR. Pavisam tika izlietotas maksājumu apropriācijas 12 173,5 milj. EUR apmērā, bet piešķirtie ieņēmumi 12,4 milj. EUR apmērā tika automātiski pārnesti no 2018. uz 2019. gadu.