Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA , ar ko groza Regulu (ES) Nr. 691/2011 par Eiropas vides ekonomiskajiem kontiem /* COM/2013/0247 final - 2013/0130 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Regula (ES) Nr. 691/2011 par Eiropas vides ekonomiskajiem kontiem tika pieņemta 2011. gada 6. jūlijā. Tā aptver trīs moduļus: gaisa emisiju kontus, vides nodokļus un materiālu plūsmas kontus. Regulas 10. pantā ietverts saraksts ar iespējamajiem jaunajiem moduļiem, kurus, balstoties uz Komisijas priekšlikumiem, ieviesīs vēlāk. Šajā grozījumu regulas projektā aptverti 10. pantā uzskaitītie pirmie trīs jaunie moduļi: vides aizsardzības izdevumi, videi draudzīgu preču un pakalpojumu nozare un energoresursu konti. Lietotāji jo īpaši analizē un izmanto vides kontus modelēšanā un prognožu izstrādē, lai sagatavotu politikas priekšlikumus un ziņotu par politikas īstenošanu un ietekmi. Jaunie moduļi ļaus paplašināt integrētās datu kopas, kas pieejamas šādiem lietojumiem un analīzei. Regulas 4. pantā paredzēts, ka dalībvalstis brīvprātīgi veic eksperimentālos pētījumus, lai pārbaudītu jaunu moduļu ieviešanas iespējas. Ir pabeigti vairāki šādi eksperimentālie pētījumi, kuri skaidri pierāda minēto triju jauno moduļu ieviešanas iespējas. Vides kontu sagatavošanā, lai sagatavotu kontus, izmanto esošos datus. Jauno moduļu īstenošanai nav vajadzīga jaunu datu vākšana. Tiks labāk izmantota informācija no esošajiem datu vākšanas instrumentiem. Apvienoto Nāciju Organizācijas Statistikas komisija 43. sesijā 2012. gada februārī kā starptautisko statistikas standartu ir pieņēmusi Vides ekonomisko kontu sistēmu (SEEA). Jaunie ierosinātie moduļi ir pilnīgi saskaņā ar SEEA. Ierosinātā grozījumu regula ir saskaņā ar pārskatīto Eiropas vides kontu stratēģiju (ESEA 2008). Tā nodrošinās, lai valstu statistikas iestādes (VSI) varētu paplašināt darbu vides kontu jomā ar galveno mērķi sniegt saskaņotus un savlaicīgus datus pienācīgā kvalitātē. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI Priekšlikums 2012. gada martā Eiropas Statistikas sistēmas satvarā rakstveidā apspriests ar datu sagatavotājiem un lietotājiem tehniskajā līmenī, ekspertu grupās, attiecīgajās darba grupās par vides kontiem un vides izdevumu statistiku un 2012. gada aprīlī un novembrī ar direktoriem vides statistikas un kontu jomā. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Šā ierosinātā grozījumu akta mērķis ir nodrošināt vides ekonomisko kontu starptautisko salīdzināmību, paplašinot Regulas 691/2011 aptvērumu uz papildu moduļiem, kuri uzskaitīti šīs regulas 10. pantā. Ierosinātais tiesību akts attiecas uz EEZ jautājumu, tāpēc tas būtu jāattiecina uz Eiropas Ekonomikas zonu. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums papildus neietekmē Savienības budžetu. 2013/0130 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA , ar ko groza Regulu (ES) Nr. 691/2011 par Eiropas vides ekonomiskajiem kontiem (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada xxx Lēmumā Nr. xxx, ar ko nosaka Septīto Kopienas vides rīcības programmu[1], paredzēts, ka pareiza informācija par galvenajām tendencēm, problēmām un vides pārmaiņu virzītājspēkiem ir būtiski faktori, lai izstrādātu un īstenotu efektīvu politiku un kopumā nodrošinātu lielākas pilnvaras iedzīvotājiem. Būtu jāizstrādā instrumenti, lai uzlabotu sabiedrības informētību par saimnieciskās darbības ietekmi uz vidi. (2) Regulas (ES) Nr. 691/2011 10. pantā Komisiju aicina iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas īstenošanu un vajadzības gadījumā ierosināt ieviest jaunus vides ekonomisko kontu moduļus, piemēram, vides aizsardzības izdevumi un ieņēmumi (EPER)/vides aizsardzības izdevumu konti (EPEA), videi draudzīgu preču un pakalpojumu nozare (EGSS) un energoresursu konti. (3) Šie trīs jaunie moduļi sniedz tiešu ieguldījumu Savienības politikas prioritātēs zaļās izaugsmes un resursu efektivitātes jomā, nodrošinot svarīgu informāciju par tādiem rādītājiem kā tirgus izlaide un nodarbinātība EGSS, valstu vides aizsardzības izdevumi un energoresursu izlietojums sīkā NACE dalījumā. (4) Apvienoto Nāciju Organizācijas Statistikas komisija 43. sesijā 2012. gada februārī kā starptautisko statistikas standartu ir pieņēmusi Vides ekonomisko kontu sistēmu (SEEA) (centrālais satvars). Jaunie ierosinātie moduļi ir pilnīgi saskaņā ar SEEA. (5) Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Statistikas sistēmas komiteju, (6) Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 691/2011, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Regulu (ES) Nr. 691/2011 groza šādi. 1. Regulas 2. pantam pievieno šādus punktus: “4) “vides aizsardzības izdevumi” ir ekonomiskie resursi, ko rezidentu vienības velta vides aizsardzībai. Vides aizsardzība ietver visas darbības un pasākumus, kuru galvenais mērķis ir piesārņojuma un cita veida vides kaitējuma novēršana, mazināšana un likvidēšana. Tas ietver pasākumus, lai atjaunotu vidi pēc tam, kad tai nodarīts kaitējums. Darbības, lai arī ar labvēlīgu ietekmi uz vidi, kuras galvenokārt veic, lai ievērotu tehniskās vai iekšējās higiēnas un drošības prasības uzņēmumos vai citās iestādēs, nav ietvertas; 5) “videi draudzīgu preču un pakalpojumu nozare” ir tās ražošanas darbības valsts ekonomikā, ar kurām rada vides produktus. Videi draudzīgi produkti ir produkti, kuri ražoti vides aizsardzības un resursu pārvaldības nolūkā. Resursu pārvaldība ietver dabas resursu krājumu saglabāšanu, uzturēšanu un uzlabošanu, un tādējādi aizsardzību pret noplicināšanu; 6) “energoresursu fiziskās plūsmas konti” ir saskaņota datu apkopošana par energoresursu fiziskajām plūsmām valstu ekonomikās, plūsmām ekonomikā un izlaidi citās ekonomikās vai vidē.” 2. Regulas 3. panta 1. punktam pievieno šādus apakšpunktus: “d) vides aizsardzības izdevumu kontu modulis, kā norādīts IV pielikumā; e) videi draudzīgu preču un pakalpojumu nozares modulis, kā norādīts V pielikumā; f) energoresursu fiziskās plūsmas kontu modulis, kā norādīts VI pielikumā.” 3. Regulas 8. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: “2. Lai saņemtu atkāpes saskaņā ar 1. punktu attiecībā uz I, II un III pielikumu, attiecīgā dalībvalsts līdz 2011. gada 12. novembrim iesniedz Komisijai pienācīgi pamatotu pieprasījumu. Lai saņemtu atkāpes saskaņā ar 1. punktu attiecībā uz IV, V un VI pielikumu, attiecīgā dalībvalsts līdz [..[2]] iesniedz Komisijai pienācīgi pamatotu pieprasījumu.” 4. Šīs regulas pielikumu pievieno kā Regulas (ES) Nr. 691/2011 IV, V un VI pielikumu. 2. pants Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs PIELIKUMS “IV PIELIKUMS vides aizsardzības izdevumu kontu modulis 1. iedaļa MĒRĶI Vides aizsardzības izdevumu kontos pilnīgi saskaņā ar datiem, kuri sniegti atbilstīgi EKS, sniedz datus par vides aizsardzības izdevumiem, proti, ekonomiskajiem resursiem, ko rezidentu vienības velta vides aizsardzībai. Šie konti ļauj vākt datus par valsts vides aizsardzības (VA) izdevumiem, ko nosaka kā rezidentu vienību izdevumu summu par VA pakalpojumu izmantošanu, bruto pamatkapitāla veidošanu saistībā ar VA darbībām un pārvedumiem saistībā ar VA, kas nav pretvērtības iepriekšējām pozīcijām, mīnus finansējums, kuru nodrošina pārējā pasaule. Vides aizsardzības izdevumu kontos būtu jāizmanto informācija, kas jau ir pieejama nacionālajos kontos (ražošanas konts un ienākuma veidošanas konts, bruto pamatkapitāla veidošana saskaņā ar NACE, piedāvājuma un izlietojuma tabulas, dati saskaņā ar valdības funkciju klasifikāciju), uzņēmējdarbības strukturālajā statistikā, uzņēmumu reģistrā un citos avotos. Šajā pielikumā noteikts, kādi dati dalībvalstīm jāvāc, jāapkopo, jānosūta un jānovērtē par vides aizsardzības izdevumu kontiem. 2. iedaļa APTVĒRUMS Vides aizsardzības izdevumu kontiem ir tādas pašas sistēmas robežas kā EKS, un tie parāda vides aizsardzības izdevumus par galvenajām darbībām, sekundārajām darbībām un palīgdarbībām. Aptvertas šādas nozares: – vispārējā valdība (ieskaitot mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes) un sabiedrības kā institucionālās nozares, kas sniedz VA pakalpojumus. Specializēto sniedzēju galvenā darbība ir VA pakalpojumu sniegšana; – mājsaimniecības, vispārējā valdība un sabiedrības ir VA pakalpojumu patērētāji; – pārējā pasaule attiecībā uz vides aizsardzību ir saņēmējs vai pārvedumu izcelsme. 3. iedaļa RAKSTURLIELUMU SARAKSTS Dalībvalstis sagatavo vides aizsardzības izdevumu kontus atbilstoši šādiem raksturlielumiem, kuri noteikti saskaņā ar EKS: – vides aizsardzības pakalpojumu izlaide. Nošķir tirgus izlaidi, ārpus tirgus izlaidi un palīgdarbību izlaidi; – vides aizsardzības pakalpojumu starppatēriņš, ko veic specializētie sniedzēji; – vides aizsardzības pakalpojumu imports un eksports; – PVN un pārējie nodokļi mīnus produktu subsīdijas par vides aizsardzības pakalpojumiem; – bruto pamatkapitāla veidošana un neražoto nefinanšu aktīvu iegāde mīnus realizācija par vides aizsardzības pakalpojumu sniegšanu; – vides aizsardzības pakalpojumu galapatēriņš; – vides aizsardzības pārvedumi (saņemtie/izmaksātie). Visus datus norāda valsts valūtā miljonos. 4. iedaļa PIRMAIS PĀRSKATA GADS, PERIODISKUMS UN NOSŪTĪŠANAS TERMIŅI 1. Statistiku apkopo un nosūta par gadu. 2. Statistiku nosūta 24 mēnešu laikā pēc pārskata gada beigām. 3. Lai apmierinātu lietotāju vajadzības pēc pilnīgām un savlaicīgām datu kopām, Komisija (Eurostat), tiklīdz ir pieejami pietiekami valstu dati, sagatavo aplēses par šā moduļa galvenajiem agregātiem ES 27 dalībvalstīm kopā. Komisija (Eurostat), kad vien iespējams, sagatavo un publicē aplēses par datiem, ko dalībvalstis nav nosūtījušas 2. punktā noteiktajā termiņā. 4. Pirmais pārskata gads ir gads, kad šī regula stājas spēkā. 5. Pirmajā datu nosūtīšanā dalībvalstis iekļauj gada datus par laikposmu no 2013. gada līdz pirmajam pārskata gadam. 6. Katrā sekojošā datu nosūtīšanā Komisijai dalībvalstis sniedz gada datus par n-3, n-2, n-1 un n gadu, kur n ir pārskata gads. 5. iedaļa DATU SNIEGŠANAS TABULAS 1. Attiecībā uz 3. iedaļā minētajiem raksturlielumiem datus sniedz dalījumā pa: – ražotāju veidiem/vides aizsardzības pakalpojumu patērētājiem, kā noteikts 2. iedaļā; – vides aizsardzības darbību klasifikācijas (CEPA) klasēm, kuras agregētas šādi: Vispārējas valdības ārpus tirgus darbībām un vides aizsardzības pārvedumiem: – CEPA 2 – CEPA 3 – CEPA 1 + 4 + 5 + 7 summa – CEPA 6 – CEPA 8 + 9 summa Sabiedrību papilddarbībām: – CEPA 1 – CEPA 2 – CEPA 3 – CEPA 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 summa Sabiedrībām kā sekundāriem vai specializētiem ražotājiem: – CEPA 2 – CEPA 3 – CEPA 4 Mājsaimniecībām kā patērētājiem: – CEPA 2 – CEPA 3 – Šādi NACE kodi VA palīgpakalpojumu sniegšanai: NACE 2 red. B, C, D, 36. nodaļa. Datus C sadaļai sniedz pa nodaļām. 10.–12. nodaļu, 13.–15. nodaļu un 31.–32. sagrupē. Dalībvalstis, kurām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 295/2008[3] (attiecībā uz raksturlielumu definīcijām, tehnisko formātu datu nosūtīšanai, divkāršām ziņošanas prasībām saistībā ar NACE 1.1. red. un NACE 2. red. un atkāpēm, kas piešķiramas saistībā ar uzņēmējdarbības strukturālo statistiku) nav pienākuma vākt datus par vides aizsardzības izdevumiem saistībā ar vienu vai vairākiem minētajiem NACE kodiem, nesniedz datus par šiem NACE kodiem. 2. CEPA klases, kas minētas 1. punktā, ir šādas: CEPA 1 — Apkārtējā gaisa un klimata aizsardzība; CEPA 2 — Notekūdeņu apsaimniekošana; CEPA 3 — Atkritumu apsaimniekošana; CEPA 4 — Augsnes, gruntsūdeņu un virszemes ūdeņu aizsardzība un attīrīšana; CEPA 5 — Trokšņu un vibrācijas mazināšana; CEPA 6 — Bioloģiskās daudzveidības un ainavu aizsardzība; CEPA 7 — Aizsardzība pret radiāciju; CEPA 8 — Pētniecība un izstrāde vides jomā; CEPA 9 — Citas vides aizsardzības darbības. 6. iedaļa MAKSIMĀLAIS PĀREJAS PERIODU ILGUMS Maksimālais pārejas perioda ilgums, lai īstenotu šā pielikuma noteikumus, ir divi gadi pēc pirmā nosūtīšanas termiņa. V pielikums videi draudzīgu preču un pakalpojumu nozares modulis 1. iedaļa MĒRĶI Statistikā par videi draudzīgām precēm un pakalpojumiem reģistrē un sniedz datus par valstu ekonomiku ražošanas darbībām, kurās rada videi draudzīgus produktus pilnīgi saskaņā ar datiem, kurus sniedz atbilstīgi EKS. Šajā pielikumā noteikts, kādi dati dalībvalstīm jāvāc, jāapkopo, jānosūta un jānovērtē par videi draudzīgām precēm un pakalpojumiem. 2. iedaļa APTVĒRUMS Videi draudzīgu preču un pakalpojumu nozarei ir tādas pašas sistēmas robežas kā EKS, un tajā ietvertas videi draudzīgas preces un pakalpojumi, kas tiek radīti ražošanas robežās. Saskaņā ar EKS ražošana ir darbība, kuru kontrolē, par kuru atbild un kuru pārvalda institucionālā vienība, kas izmanto darbaspēka, kapitāla, preču un pakalpojumu ielaidi, lai ražotu preces un pakalpojumus. Videi draudzīgas preces un pakalpojumus klasificē šādās kategorijās: konkrētie vides pakalpojumi, vienīgā mērķa vides produkti (saistītie produkti), pielāgotās preces un vides tehnoloģijas. 3. iedaļa RAKSTURLIELUMU SARAKSTS Dalībvalstis sagatavo statistiku par videi draudzīgu preču un pakalpojumu nozari saskaņā ar šādiem raksturlielumiem: – tirgus izlaide, izdalot: – eksportu; – pievienotā vērtība no tirgus darbībām; – nodarbinātība no tirgus darbībām. Visus datus norāda valsts valūtā miljonos, izņemot raksturlielumam “nodarbinātība”, kurā ziņošanas vienību izsaka pilna laika ekvivalentos. 4. iedaļa PIRMAIS PĀRSKATA GADS, PERIODISKUMS UN NOSŪTĪŠANAS TERMIŅI 1. Statistiku apkopo un nosūta par gadu. 2. Statistiku nosūta 24 mēnešu laikā pēc pārskata gada beigām. 3. Lai apmierinātu lietotāju vajadzības pēc pilnīgām un savlaicīgām datu kopām, Komisija (Eurostat), tiklīdz ir pieejami pietiekami valstu dati, sagatavo aplēses par šā moduļa galvenajiem agregātiem ES 27 dalībvalstīm kopā. Komisija (Eurostat), kad vien iespējams, sagatavo un publicē aplēses par datiem, ko dalībvalstis nav nosūtījušas 2. punktā noteiktajā termiņā. 4. Pirmais pārskata gads ir gads, kad šī regula stājas spēkā. 5. Pirmajā datu nosūtīšanā dalībvalstis iekļauj gada datus par laikposmu no 2013. gada līdz pirmajam pārskata gadam. 6. Katrā sekojošā datu nosūtīšanā Komisijai dalībvalstis sniedz gada datus par n-3, n-2, n-1 un n gadu, kur n ir pārskata gads. 5. iedaļa DATU SNIEGŠANAS TABULAS 1. Attiecībā uz 3. iedaļā minētajiem raksturlielumiem datus sniedz šķērsklasifikācijā pa: – saimniecisko darbību klasifikācijām, NACE 2 red. (A*21 agregācijas līmenis, kā norādīts EKS); – vides aizsardzības darbību klasifikācijas (CEPA) klasēm un resursu pārvaldības darbību klasifikācijas (CReMA), ko sagrupē šādi: – CEPA 1; – CEPA 2; – CEPA 3; – CEPA 4; – CEPA 5; – CEPA 6 – CEPA 7, CEPA 8 un CEPA 9 summa; – CReMA 10; – CReMA 11; – CReMA 13; – CReMA 13A; – CReMA 13B; – CReMA 13C; – CReMA 14; – CReMA 12, CReMA 15 un CReMA 16 summa. 2. CEPA klases, kas minētas 1. punktā, ir izklāstītas IV pielikumā: CReMA klases, kas minētas 1. punktā, ir šādas: CReMA 10 — Ūdens resursu apsaimniekošana; CReMA 11 — Meža resursu apsaimniekošana; CReMA 12 — Savvaļas dzīvnieku un augu sugu apsaimniekošana; CReMA 13 — Energoresursu apsaimniekošana; CReMA 13A — Enerģijas ražošana no atjaunojamiem energoresursiem; CReMA 13B — Siltuma/energotaupība un energoresursu pārvaldība; CReMA 13C — Fosilo energoresursu (kā izejvielu) izmantošanas mazināšana; CReMA 14 — Minerālu apsaimniekošana; CReMA 15 — Resursu apsaimniekošanas pētniecības un izstrādes darbības; CReMA 16 — Citas resursu apsaimniekošanas darbības. 6. iedaļa MAKSIMĀLAIS PĀREJAS PERIODU ILGUMS Maksimālais pārejas perioda ilgums, lai īstenotu šā pielikuma noteikumus, ir divi gadi pēc pirmā nosūtīšanas termiņa. VI pielikums energoresursu fiziskās plūsmas kontu modulis 1. iedaļa MĒRĶI Energoresursu fiziskās plūsmas kontos pilnīgi saskaņā ar konceptiem, principiem un datiem, kuri sniegti atbilstīgi Eiropas Kontu sistēmai (EKS), sniedz datus par enerģijas fiziskajām plūsmām, ko izsaka teradžoulos. Tajos reģistrē datus par energoresursiem saistībā ar valstu ekonomiku rezidentu vienību saimnieciskajām darbībām saimniecisko darbību dalījumā. Tajos sniegts dabas energoresursu ielaides, energoproduktu un energoresursu atlikumu piedāvājums un izlietojums. Saimnieciskās darbības ietver ražošanu, patēriņu un uzkrājumus. 2. iedaļa APTVĒRUMS Energoresursu fiziskās plūsmas kontiem ir tās pašas sistēmas robežas kā EKS, un to pamatā tāpat ir rezidences princips. Saskaņā ar EKS vienību uzskata par valsts rezidentu vienību, ja tai minētās valsts ekonomiskajā teritorijā ir ekonomisko interešu centrs, proti, ja tā ilgstoši (vienu gadu vai ilgāk) minētajā teritorijā veic saimniecisko darbību. Energoresursu fiziskās plūsmas kontos reģistrē visu rezidentu vienību darbību rezultātā radušās energoresursu plūsmas neatkarīgi no tā, kurā ģeogrāfiskajā vietā šīs plūsmas faktiski radušās. Energoresursu fiziskās plūsmas kontos reģistrē energoresursu fiziskās plūsmas no vides uz ekonomiku, ekonomikā un no ekonomikas atpakaļ vidē. 3. iedaļa RAKSTURLIELUMU SARAKSTS Dalībvalstis sagatavo statistiku par energoresursu fiziskās plūsmas kontiem saskaņā ar šādiem raksturlielumiem: – energoresursu fiziskās plūsmas konti sagrupēti trijās vispārējās kategorijās: – i) dabas energoresursu ielaide; – ii) energoprodukti; – iii) energoresursu atlikumi. – energoresursu fizisko plūsmu izcelsme sagrupēta piecās kategorijās: ražošana, patēriņš, uzkrājumi, pārējā pasaule un vide; – fizisko plūsmu galamērķi sagrupēti tajās pašās kategorijās kā energoresursu fizisko plūsmu izcelsme. Visus datus norāda teradžoulos. 4. iedaļa PIRMAIS PĀRSKATA GADS, PERIODISKUMS UN NOSŪTĪŠANAS TERMIŅI 1. Statistiku apkopo un nosūta par gadu. 2. Statistiku nosūta 18 mēnešu laikā pēc pārskata gada beigām. 3. Lai apmierinātu lietotāju vajadzības pēc pilnīgām un savlaicīgām datu kopām, Komisija (Eurostat), tiklīdz ir pieejami pietiekami valstu dati, sagatavo aplēses par šā moduļa galvenajiem agregātiem ES 27 dalībvalstīm kopā. Komisija (Eurostat), kad vien iespējams, sagatavo un publicē aplēses par datiem, ko dalībvalstis nav nosūtījušas 2. punktā noteiktajā termiņā. 4. Pirmais pārskata gads ir gads, kad šī regula stājas spēkā. 5. Pirmajā datu nosūtīšanā dalībvalstis iekļauj gada datus par laikposmu no 2013. gada līdz pirmajam pārskata gadam. 6. Katrā sekojošā datu nosūtīšanā Komisijai dalībvalstis sniedz gada datus par n-3, n-2, n-1 un n gadu, kur n ir pārskata gads. 5. iedaļa DATU SNIEGŠANAS TABULAS 1. Attiecībā uz 3. iedaļā minētajiem raksturlielumiem sniedz šādus datus: – piedāvājuma tabulu par energoresursu plūsmām fiziskajās vienībās. Šajā tabulā reģistrē dabas energoresursu ielaides piedāvājumu, energoproduktus un energoresursu atlikumus (rindās) pēc izcelsmes, proti, “piegādātājs” (slejās); – izlietojuma tabulu par energoresursu plūsmām. Šajā tabulā reģistrē dabas energoresursu ielaides izlietojumu, energoproduktus un energoresursu atlikumus (rindās) pēc galamērķa, proti, “lietotājs” (slejās); – tabulu par energoresursu plūsmu izlietojumu saistībā ar emisiju. Šajā tabulā reģistrē dabas energoresursu ielaides izlietojumu saistībā ar emisiju un energoproduktus (rindās), izmantojot emisijas vienību (slejās); – energoresursu pamatrādītāju “rezidentu vienību kopējais energopatēriņš” nozaru un mājsaimniecību dalījumā; – pārskata tabulu, kurā izklāstīti vairāki elementi, kas skaidro starpību starp energoresursu pamatrādītāju “rezidentu vienību kopējais energopatēriņš” un Eiropas energoresursu statistikas kopējo energoresursu pamatrādītāju “bruto iekšzemes energopatēriņš”. 2. Energoresursu plūsmu piedāvājuma un izlietojuma tabulām (ieskaitot plūsmas saistībā ar emisiju) rindu un sleju ziņā ir kopīgs izkārtojums. 3. Slējās norādīta fizisko plūsmu izcelsme (piedāvājums) vai galamērķis (izlietojums). Slejas ir sagrupētas piecās kategorijās. – “Ražošana” attiecas uz preču ražošanu un pakalpojumu sniegšanu. Ražošanas darbības klasificē saskaņā ar NACE 2. red., un datus ziņo A*64 agregācijas līmenī. – “Patēriņš” (sniegts vienā slejā) attiecas uz privāto mājsaimniecību galapatēriņu. – “Uzkrājumi” attiecas uz energoproduktu pārmaiņām krājumos ekonomikā. – “Pārējā pasaule” reģistrē importēto un eksportēto produktu plūsmas. – “Vide” reģistrē dabas ielaides plūsmu izcelsmi un atlikumu plūsmu galamērķi. 4. Rindās apraksta fizisko plūsmu veidus, ko klasificē saskaņā ar 3. iedaļas pirmo ievilkumu. 5. Dabas energoresursu ielaides, energoproduktu un energoresursu atlikumi ir šādi: – dabas energoresursu ielaide sagrupēta neatjaunojamo dabas energoresursu ielaidē un atjaunojamo dabas energoresursu ielaidē; – energoprodukti sagrupēti saskaņā ar preču klasifikāciju pa saimniecības nozarēm (CPA) un klasifikāciju, ko izmanto Eiropas energoresursu statistikā; – energoresursu atlikumos ietverti atkritumi (nenorādot monetāro vērtību); zaudējumi ieguvē/izstrādē, izplatīšanā/transportēšanā, transformēšanā/pārvēršanā un uzglabāšanā; un balanspozīcijas, lai sabalansētu piedāvājuma un izlietojuma tabulas. 6. „Tilts” no rezidences principa rādītāja uz rādītāju, kas balstās uz teritorijas principu, ir sniegts valsts ekonomikai kopumā (bez nozaru dalījuma) un tiek iegūts šādi: rezidentu vienību kopējais energopatēriņš – rezidentu vienību kopējais energopatēriņš ārpus valsts + nerezidentu energopatēriņš teritorijā = bruto iekšzemes energopatēriņš (balstīts uz teritoriju) 6. iedaļa MAKSIMĀLAIS PĀREJAS PERIODU ILGUMS Maksimālais pārejas perioda ilgums, lai īstenotu šā pielikuma noteikumus, ir divi gadi pēc pirmā nosūtīšanas termiņa. [1] OV L xxx. [2] OJ: please insert date - three months after the entry into force of this amending Regulation. [3] OV L 97, 9.4.2008., 13.–59. lpp.