/* COM/2010/0715 galīgā redakcija */ KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Eiropas stratēģija Donavas reģionam





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 8.12.2010 COM(2010) 715 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Eiropas stratēģija Donavas reģionam {SEC(2010) 1489 galīgā redakcija}{SEC(2010) 1490 galīgā redakcija}{SEC(2010) 1491 galīgā redakcija} SATURS 1. Ievads 3 2. Uzdevumi un nākotnes perspektīvas 4 2.1. Uzdevumi 4 2.2. Nākotnes perspektīvas 5 3. Atbilde – rīcības plāns 5 3.1. Sakaru nodrošināšana Donavas reģionā 7 3.2. Aizsargāt Donavas reģiona vidi 8 3.3. Nodrošināt Donavas reģiona labklājību 9 3.4. Nostiprināt Donavas reģionu 10 4. Īstenošana un vadība 11 5. Saiknes ar citām ES politikas jomām 12 6. Secinājums 13 KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Eiropas stratēģija Donavas reģionam 1. Ievads Donavas reģions ir krasi mainījies. Pēdējās izmaiņas ir notikušas ar 2004. un 2007. gada ES paplašināšanās kārtām. Pasaules starptautiskākais upes baseins tagad lielā mērā ir Eiropas Savienības (ES) telpa. Pastāv jaunas iespējas risināt reģiona problēmas un veicināt tā iespējas, un jo īpaši pastiprināt centienus rast ilgtspējīgu ekonomiskās krīzes risinājumu. Sociāli ekonomisko attīstību, konkurētspēju, vides pārvaldību un resursu ziņā efektīvu izaugsmi var uzlabot, drošības un transporta koridorus – modernizēt. Donava var atvērt ES durvis uz kaimiņiem – Melnās jūras reģionu, Dienvidkaukāzu un Vidusāziju. ES stratēģija Donavas reģionam var palīdzēt īstenot ES mērķus, nostiprinot galvenās ES politikas iniciatīvas un jo īpaši stratēģiju “Eiropa 2020”. Donavas reģions ir funkcionāla telpa šīs upes baseina robežās. Tādas sadarbības iestādes kā Donavas komisija un Starptautiskā Donavas upes aizsardzības komisija risina konkrētus jautājumus. Stratēģija šo pieeju paplašina, lai integrētā veidā risinātu prioritāro jautājumus. Ģeogrāfiski tas attiecas galvenokārt, bet ne tikai, uz Vāciju (Bādene-Virtemberga un Bavārija), Austriju, Slovākijas Republiku, Čehijas Republiku, Ungāriju, Slovēniju, Rumāniju un Bulgāriju Eiropas Savienībā, un Horvātiju, Serbiju, Bosniju un Hercegovinu, Melnkalni, Moldovas Republiku un Ukrainu (reģioni Donavas krastos) ārpus ES. Stratēģija ir atvērta citiem partneriem reģionā. Tā kā Donava ieplūst Melnajā jūrā, tai jāsaskan ar Melnās jūras perspektīvām. Šis apgabals, kurā dzīvo vairāk nekā 100 miljoni iedzīvotāju un kura platības ziņā ir piektā daļa no ES teritorijas, Eiropai ir būtiski svarīgs. Šajā reģionā ir nepieciešams izveidot saikni starp tā iedzīvotājiem, viņu idejām un vajadzībām. Ir jāmodernizē transporta tīkls un jāuzlabo piekļuve informātikai. Enerģija var būt lētāka un drošāka, pateicoties labākām saiknēm un alternatīviem avotiem. Ar ilgtspējīgas attīstības pieeju var panākt līdzsvaru starp attīstību un vides aizsardzību saskaņā ar vides jomā piemērojamo acquis communautaire . Lai samazinātu tādus riskus un katastrofas kā plūdi, sausums un rūpnieciskas avārijas, ir jāstrādā visiem kopā. Reģions var izvirzīties ES tirdzniecības un uzņēmējdarbības priekšplānā, balstoties uz ievērojamām pētniecības un inovāciju perspektīvām. Var novērst atšķirības izglītībā un nodarbinātībā. Pienācīgi risinot konfliktu, marginalizācijas un noziedzības jautājumu, šis apgabals var kļūt drošu un mierīgu teritoriju. Līdz 2020. gadam visiem reģiona iedzīvotājiem vajadzētu būt labākām izredzēm iegūt augstāko izglītību, nodarbinātību un labklājību, neaizbraucot no reģiona. Stratēģijai būtu jāpanāk, ka šis reģions kļūst par modernu 21. gadsimta reģionu – drošu un uzticamu, un vienu no pievilcīgākajiem reģioniem Eiropā. Lai to panāktu Eiropadome Komisijai pieprasīja izstrādāt šo stratēģiju[1]. Tā seko ES stratēģijai Baltijas jūras reģionam, kas pašlaik tiek īstenota. Padomes prasībā, balstoties uz Baltijas jūras reģionā gūto pieredzi, uzsvars likts uz integrētu pieeju ilgtspējīgai izaugsmei. Jāapzina sinerģijas un kompromisi, piemēram, progresīvu videi nekaitīgu tehnoloģiju izstrāde, labāka politikas un finansējuma saskaņošana, lai uzlabotu ietekmi uz vietas un novērstu sadrumstalotību. Komisija, darbojoties daudzās politikas jomās, var veicināt šādu pieeju, kā tas uzsvērts 1) šajā paziņojumā citām ES iestādēm un 2) pievienotajā rīcības plānā. Komisija ir pārliecināta, ka ir nepieciešams noteikt mērķus, koncentrēt centienus un noteikt to prioritāti. Tos jāturpina izstrādāt kopā ar ieinteresētajām personām uzreiz pēc šī paziņojuma pieņemšanas un jāpabeidz līdz Eiropadomes 2011. gada jūnija sanāksmei. Noteiktie mērķi attieksies uz dalībvalstīm; valstis, kuras nav ES dalībvalstis, mudinās censties tos īstenot, ņemot vērā katras valsts konkrētos apstākļus. Mērķu izpildei sekos līdzi un par to ziņos Komisijas paziņojumos. 2. Uzdevumi un nākotnes perspektīvas Šis paziņojums sagatavots pēc plašas apspriešanās ar ieinteresētajām personām. Valstu valdības, arī valstīs, kas nav dalībvalstis, tika iesaistītas caur valstu kontaktpunktiem. Bija iesaistīti attiecīgo Komisijas dienestu un Eiropas Investīciju bankas, kā arī reģionālo iestāžu (piemēram, Reģionālās sadarbības padomes) speciālisti. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām notika tiešsaistē un piecās vērienīgās konferencēs. Galvenās atziņas ir šādas: 1) šī ir atzinīgi vērtēta iniciatīva, lai veicinātu reģiona integrāciju ES; 2) dalībvalstis un trešās valstis (tostarp arī kandidātvalstis un iespējamās kandidātvalstis) iesaistās augstākajā politiskajā līmenī; 3) Komisijai ir būtiska nozīme procesa veicināšanā; 4) pašreizējos resursus stratēģijas mērķiem var izmantot daudz labāk un 5) stratēģijai jāsniedz redzams un konkrēts uzlabojums reģionam un tā iedzīvotājiem. 2.1. Uzdevumi Vēsturiski Donavas reģionu ir īpaši skāruši vētraini notikumi ar daudziem konfliktiem, iedzīvotāju pārvietošanos un nedemokrātiskiem režīmiem. Tomēr dzels priekškara krišana un ES paplašināšanās ļauj paredzēt labāku nākotni. Tas nozīmē risināt svarīgākās problēmas, jo īpaši šādas. - Mobilitāte . Donava ir nozīmīgs TEN-T koridors. Taču netiek izmantotas visas tās iespējas. Pa Donavu pārvadātās kravas ir tikai 10-20 % no apjoma, ko pārvadā pa Reinu. Iekšējo ūdensceļu transportam ir lielas vides un efektivitātes priekšrocības, tā potenciāls jāizmanto ilgtspējīgi. Īpaši nepieciešama ir lielāka multimodalitāte, labāki starpsavienojumi ar citu upju baseiniem, modernizēta un plašāka tādu transporta mezglu infrastruktūra kā iekšējās ostas. - Enerģētika. Relatīvā izteiksmē cenas reģionā ir augstas. Sadrumstaloti tirgi rada lielākas izmaksas un samazina konkurenci. Paļaušanās uz pārāk mazu ārējo piegādātāju skaitu palielina neaizsargātību, kā to apliecina periodiskās ziemas krīzes. Lielāka piegādes daudzveidība, izmantojot savstarpējos sakarus un reālu reģionālo tirgu, palielinās enerģijas piegādes drošību. Būtiski svarīga ir uzlabota efektivitāte, arī enerģijas taupība un vairāk atjaunojamu avotu. - Vide . Donavas reģions ir svarīgs hidroloģisks baseins un ekoloģisks koridors. Tam ir nepieciešama reģionāla pieeja dabas aizsardzībai, telpiskajai plānošanai un ūdenssaimniecībai. Piesārņojumam valsts robežas nav šķērslis. Tādu svarīgu problēmu kā neattīrīti notekūdeņi, mēslošanas līdzekļi un augsnes noteces ūdeņi rezultātā Donavas piesārņojuma līmenis ir augsts. Jāapsver arī transporta ceļu, tūrisma attīstības vai jaunu enerģijas ražošanas uzņēmumu vides ietekme. - Riski. Lieli plūdi, sausums un rūpnieciskā piesārņojuma gadījumi ir sastopami pārāk bieži. Profilaksei, gatavībai un efektīvai reakcijai nepieciešama augsta līmeņa sadarbība un informācijas apmaiņa. - Sociālie un ekonomiskie apsvērumi. Reģionā pastāv ļoti lielas atšķirības. Tajā atrodas daži no veiksmīgākajiem reģioniem ES, bet arī daži no nabadzīgākajiem. Jo īpaši nav pietiekamu finansiālu un administratīvo attiecību un sadarbības. Uzņēmumi nepietiekami izmanto tirdzniecības, inovāciju vai pētniecības starptautisko dimensiju. Donavas reģionā iedzīvotāju, kuriem ir augstākā izglītība, daļa ir mazāka nekā vidēji ES27, un atkal te redzamas lielas atšķirības. Labākie speciālisti bieži vien nepaliek reģionā. - Drošība, smagi noziegumi un organizēta noziedzība . Vēl joprojām pastāv būtiskas problēmas. Cilvēku tirdzniecība un preču kontrabanda ir sasāpējis jautājums vairākās valstīs. Korupcija grauj sabiedrības uzticību un kavē attīstību. Šīs problēmas ir labāk risināt kopīgiem spēkiem, nosakot prioritātes, vienojoties un īstenojot pasākumus. Piemēram, gan attīstības, gan konservatīvisma piekritējiem kopīgi jāatrod inovatīvi risinājumi, atrisinot visgrūtākos jautājumus visa reģiona labā. 2.2. Nākotnes perspektīvas. Donavas reģionam ir arī labas nākotnes perspektīvas. Tajā daudzi apgabali izceļas ar dabas krāšņumu. Tam ir bagāta vēsture, mantojums un kultūra. Tam ir milzīgas attīstības iespējas, jo īpaši valstīs, kuras kopš 1989. gada visvairāk ir skārušas pārmaiņas. Tajā ir radošas idejas un kvalitatīvs darbaspēks. Piemēram: - Šis reģions ir Eiropas durvis uz austrumiem. Jāattīsta pastāvošie transporta ceļi un tirdzniecības saites (piemēram, caur TRACECA transporta tīklu, kas ES caur Melnās jūras reģionu savieno ar Kaukāzu un Vidusāziju). - Reģionā ir stabila izglītības sistēma ar daudzām universitātēm. Taču kvalitāte nav vienlīdz augsta. Izglītībai un apmācībai jāatbilst darba tirgus vajadzībām, veicinot studentu mobilitāti reģionā. - Reģionā ir pārsteidzoša kultūras, etniskā un dabas daudzveidība . Tajā ir lielpilsētas un dabas un kultūras pieminekļi, kā arī vairāk galvaspilsētu nekā jebkuras citas pasaules upes krastos. Tam ir nepieciešams moderns tūrisma piedāvājums un infrastruktūra, lai labumu var gūt gan viesi, gan organizatori. - Reģions var labāk izmantot atjaunojamos energoresursu avotus , vai tie būtu ūdens, biomasa, vējš vai siltums. Reģionā var veikt arī ievērojamus uzlabojumus energoefektivitātes jomā, labāk apmierinot enerģijas pieprasījumu un modernizējot celtnes un loģistiku. Šie pasākumi veicinās pāreju uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni. - Reģionu raksturo liela vides vērtība : apbrīnojama fauna un flora, vērtīgi ūdens resursi un izcilas ainavas (piemēram, Donavas delta, Karpati). Tas viss jāsaglabā un jāatjauno ilgtspējīgā veidā. Arī šo perspektīvu labākai īstenošanai ir nepieciešama pastiprināta sadarbība, kopīga plānošana un ieguldījumi, kā arī svarīgāko saikņu izstrāde. 3. Atbilde – rīcības plāns Tāpēc piedāvātās stratēģijas pamatā ir vispusīga rīcība. Tajā ietverti: labāki un pārdomātāki mobilitātes, tirdzniecības un enerģijas tīkli; pasākumi vides un riska pārvaldības jomā; sadarbība drošības jomā. Kopīgi veikti pasākumi inovāciju, tūrisma, informācijas sabiedrības, iestāžu rīcībspējas un nelabvēlīgos apstākļos esošu kopienu jomā uzrādīs pozitīvus rezultātus. Stratēģija piedāvā rīcības plānu, kuram ir nepieciešama valstu un ieinteresēto personu stingra apņemšanās. Komisija regulāri uzraudzīs paveikto. Tādējādi pasākumus un projektus atjauninās vai aizstās, kad tie būs pabeigti, padarot to par “slīdošo” plānu. Uzsvars tiek likts uz integrētu attiecīgajai vietai pielāgotu pieeju. Laba saikne starp pilsētām un lauku rajoniem, līdzvērtīga piekļuve infrastruktūrām un pakalpojumiem, un salīdzināmi dzīves apstākļi veicinās teritoriālo kohēziju, kas tagad ir skaidri formulēts ES mērķis. Apspriešanās gaitā konstatēti daudzi pasākumu priekšlikumi. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm, reģioniem un citām ieinteresētājām personām izvēlējās tos, kuri: - uzskatāmi liecina par tūlītēju un redzamu labumu reģiona iedzīvotājiem; - ietekmē makroreģionu (vai nozīmīgu tā daļu). Tādēļ projektiem jāveicina ilgtspējīga attīstība un jāattiecas uz vairākiem reģioniem un valstīm; - ir saskaņoti un savstarpēji atbalstoši, radot risinājumus, kas būtu izdevīgi visiem dalībniekiem; - ir reālistiski (tehniski īstenojami un ar atbilstīgu finansējumu). Iesniegtie projekti ir veicināmi piemēri. To mērķis ir ilustrēt, nevis noteikt prioritātes. Tika iesniegti arī daudzi citi – rīcības plāns ir orientējoša sistēma, kas izvēršama darba gaitā. Galvenie jautājumi sadalīti četros pīlāros. Katrā ir prioritārās jomas, skaidri noteiktas pasākumu jomas. Tie ir šādi. 1. Sakaru nodrošināšana Donavas reģionā 2. Uzlabot mobilitāti un multimodalitāti 3. iekšējie ūdensceļi 4. autoceļu, dzelzceļa un gaisa satiksmes līnijas 5. Veicināt ilgtspējīgāku enerģētiku 6. Veicināt kultūru un tūrismu, cilvēku savstarpējos kontaktus 7. Aizsargāt Donavas reģiona vidi 8. Atjaunot un saglabāt ūdens kvalitāti 9. Pārvaldīt vides riskus 10. Saglabāt bioloģisko daudzveidību, ainavas, kā arī gaisa un augsnes kvalitāti 11. Nodrošināt Donavas reģiona labklājību 12. Ar pētniecību, izglītību un informācijas tehnoloģijām veidot zināšanu sabiedrību 13. Atbalstīt uzņēmumu konkurētspēju, tostarp kopu attīstību 14. Investēt cilvēkos un prasmēs 15. Nostiprināt Donavas reģionu 16. Palielināt iestāžu rīcībspēju un sadarbību 17. Kopīgiem spēkiem veicināt drošību un risināt smagu noziegumu un organizētas noziedzības problēmu 3.1. Sakaru nodrošināšana Donavas reģionā Donavas reģionam svarīgs elements ir labi sakari gan iekšējā līmenī, gan ar citiem Eiropas un pasaules reģioniem. Nevienai tā daļai nevajadzētu palikt perifērijā. Transporta un enerģētikas infrastruktūrās ir daudz nepilnību un trūkumu nepietiekamas jaudas, kvalitātes vai sliktas apkopes dēļ. Ir nepieciešami arī labāki cilvēku kontakti, īpaši ar kultūras un tūrisma starpniecību. Efektīviem uzlabojumiem ir nepieciešama koordinēta plānošana, finansējums un īstenošana. Izteiktas ir ārēju iemeslu radītas tirgus nepilnības, jo trūkst pārrobežu ieguldījumu. Ir jāizstrādā un ilgtspējīgi un efektīvi jāīsteno lieli projekti ar kopīgām izmaksām un peļņu. Jo vairāk ir izmantotāju, jo efektīvāki kļūst ieguldījumi ar apjomradītiem ietaupījumiem. Galvenie jautājumi Transports Upes baseinam ir ilgtspējīgas iekšzemes kuģniecības potenciāls, un upe ir būtiski svarīga. Ir nepieciešams uzlabot pārvaldību, aprīkojumu un kvalificētu darbinieku pieejamību. Jāuzlabo Donavas un tās pieteku fiziskās spējas un jānovērš vājās vietas, lai nodrošinātu atbilstošu kuģošanas līmeni, īstenojot programmu “NAIADES” un ievērojot vides tiesību aktus, un pamatojoties uz kopīgo paziņojumu par iekšzemes kuģniecību un vides ilgtspēju Donavas upes baseinā. Jāatbalsta inovatīvas tehnoloģijas, kas atbilst tirgus vajadzībām. Labākai apmācībai un karjeras iespējām vajadzētu atrisināt jautājumu par personāla trūkumu no jauniešu vidus (laivinieku, kapteiņu utt.). Autoceļu, dzelzceļa un gaisa satiksmes infrastruktūras bieži ir neefektīvas vai to vienkārši nav, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu savienojumiem. Ir laicīgi jāīsteno TEN-T prioritārie projekti un dzelzceļa kravas pārvadājumu koridori saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 913/2010. Iecerētais Transporta kopienas līgums paredz labāku Rietumbalkānu reģiona integrāciju. Modernā loģistikā būtiski svarīga ir multimodalitāte un savstarpēja izmantojamība, kā galveno elementu izmantojot upes potenciālu. Nepieciešams arī ziemeļu un dienvidu savienojums. Donavas funkcionāls gaisa telpas bloks ( FAB ) ir svarīgs lidojumu pārvaldībai, un tas uzlabotu reģionālo lidostu jaudu. Enerģētika Periodiskās krīzes atklāj reģiona neaizsargātību. Infrastruktūras kvalitāte, energoapgādes drošība, tirgus organizācija, nelīdzsvarots pieprasījums, energoefektivitāte un atjaunojamu energoresursu izmantošana bieži vien ir problemātiski jautājumi. Svarīga ir modernizācija un paplašināti enerģētikas tīkli, jo īpaši attiecībā uz pieslēguma mezgliem, īstenojot Eiropas enerģētikas programmu ekonomikas atveseļošanai un nostiprinot TEN-E tīklu. Nepieciešama pieredzes apmaiņa, jo īpaši attiecībā uz viedajiem enerģētikas tīkliem, viedajām pilsētām un ekonovatorismu. Kultūra un tūrisms Reģions ir pievilcīgs ar savu kopīgo vēsturi un tradīcijām, kultūru un mākslu, kas atspoguļo dažādās reģiona kopienas, kā arī izcilo dabas mantojumu. Donavas delta ir pasaules dabas mantojuma objekts, kurš piedāvā sporta un citas atpūtas iespējas. Kopīga un ilgtspējīga pieeja šo iespēju uzlabošanai un reklāmai Donavas reģionu vajadzētu padarīt par Eiropas un pasaules “zīmolu”. Var minēt šādus mērķu piemērus. - Līdz 2020. gadam palielināt kravu pārvadājumus par 20 % salīdzinājumā ar 2010. gadu. - Novērst pastāvošos kuģošanas šķēršļus, lai no 2015. gada upe visu gadu būtu piemērota VIb tipa kuģiem[2]. - Uzlabot konkurētspējīgu dzelzceļa pasažieru pārvadājumu laiku starp lielākajām pilsētām. - Saskaņā ar plānu 3 līdz 5 gadu laikā izveidot 4 dzelzceļa kravas pārvadājumu koridorus Donavas reģionā. - Līdz 2020. gadam izveidot efektīvus vairākveidu termināļus Donavas upes ostās, lai iekšzemes ūdensceļus savienotu ar dzelzceļa un autoceļu transportu. - Īstenot valsts mērķus, kas balstās uz “Eiropa 2020” klimata un enerģētikas mērķiem. 3.2. Aizsargāt Donavas reģiona vidi Dabas resursi ir kopēji abpus robežām un tiem nepieder tikai vienai valstij. Tas jo īpaši raksturīgs Donavas reģionam, kurā ir kalnu apgabali, piemēram, Karpati, Balkāni un daļa Alpu kalnu. Tajā ir arī bagāta un vienreizēja ūdens un sauszemes flora un fauna, ieskaitot dažas no retajām vietām Eiropā, kur mīt pelikāni, vilki, lāči un lūši. Tās aizvien vairāk skar cilvēku darbība. Sadarbība ir ārkārtīgi svarīga, jo savādāk labu darbu vienā vietā ātri vien sagrauj nolaidība citā vietā. Jānostiprina pastāvošās sadarbības struktūras. Galvenie jautājumi Ūdens Reģions ir pasaules starptautiskākais upes baseins, kurā ir daudz svarīgu pieteku, ezeru un gruntsūdens objektu. Ir svarīgi nodrošināt labu ūdens kvalitāti, kā prasīts Ūdens pamatdirektīvā. Ir nepieciešama ilgtspējīga ūdenssaimniecība, kopīgi samazinot organisku, barības elementus saturošu vai bīstamu vielu piesārņojumu. Upes baseina apsaimniekošanas plāns, ko visas Donavas valstis pieņēma 2009. gadā, nosaka pamata konkrētus mērķus un pasākumus. Risks Reģiona iedzīvotājiem jābūt pasargātiem no tādiem katastrofāliem notikumiem kā plūdi un rūpnieciskas avārijas, kuriem ir liela negatīva starpvalstu ietekme (nesenākais gadījums 2010. gadā), ar kopīgi īstenotiem preventīviem un katastrofu pārvarēšanas pasākumiem, piemēram, kā noteikts Plūdu, Seveso, Kalnrūpniecības atkritumu direktīvā vai direktīvā par atbildību vides jomā. Nošķirti paveikts darbs vienkārši novirza problēmu un rada grūtības kaimiņu reģioniem. Problēma ir arī aizvien biežākie sausuma periodi, tāpat kā pielāgošanās klimata pārmaiņām. Reģionālai sadarbībai jāveicina zaļā infrastruktūra, ilgtermiņa, uz ekoloģisko sistēmu balstīti risinājumi un iepriekšējos gadījumos gūtās mācības izmantošana. Bioloģiskā daudzveidība, augsne Dabisko dzīvotņu zudums rada spiedienu uz faunu un floru, un tas ietekmē vides veselības vispārējo kvalitāti. Lielākās grūtības rada ekosistēmu fragmentācija, zemes izmantošanas intensifikācija un pilsētu teritoriju izplešanās. “Eiropa 2020” bioloģiskās daudzveidības mērķis[3] ir jāīsteno, apturot bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu samazināšanos un atjaunojot ekosistēmu pakalpojumus un no jauna savienojot dzīvotnes. Tādu aizsargājamo dabas apgabalu kā Natura 2000 teritorijas mērķus var īstenot vienīgi pienācīgi ievērojot visa reģiona ekoloģiskās prasības. Attiecībā uz augsni aramzemes erozija, līdz ar piesārņotām vietām un atkritumu apglabāšanu rada ūdens piesārņojumu. Stratēģija šajā jautājumā paredz konkrētus pasākumus. Var minēt šādus mērķu piemērus. - Īstenot Donavas upes baseina apsaimniekošanas plāna vides mērķus. - Samazināt barības vielu koncentrāciju Donavas upē, lai varētu notikt Melnās jūras ekosistēmu atveseļošanās līdz līmenim, kas līdzvērtīgs 1960. gada līmenim. - Līdz 2013. gadam papildināt un pieņemt Deltas apsaimniekošanas plānu. - Īstenot Donavas plašu plūdu riska pārvaldības plānu, kas saskaņā ar Plūdu direktīvu paredzēts uz 2015. gadu, lai līdz 2021. gadam panāktu būtisku plūdu riska samazinājumu, tāpat ņemot vērā iespējamo ietekmi uz klimata pārmaiņām. - Sagatavot visu Natura 2000 teritoriju efektīvu apsaimniekošanas plānu. - Līdz 2020. gadam nodrošināt Donavas storveidīgo zivju sugu un citu vietējo zivju sugu dzīvotspējīgas populācijas, apkarojot invazīvās sugas. - Līdz 2020. gadam par 25 % samazināt teritoriju, ko skārusi augsnes erozija, kas pārsniedz 10 tonnas uz hektāru. 3.3. Nodroš ināt Donavas reģiona labklājību Reģionā sastopamas ES galējās situācijas no ekonomikas un sociālā viedokļa. No viskonkurētspējīgākajiem līdz pat nabadzīgākajiem reģioniem, no viskvalificētākā līdz pat mazāk izglītotajam un no visaugstākā līdz pat viszemākajam dzīves līmenim – atšķirības ir acīmredzamas. Stratēģija nostiprina “Eiropa 2020”, sniedzot iespēju saskaņot kapitāla ziņā bagāto ar darbaspēka bagāto un progresīvās tehnoloģijas ar gaidošajiem tirgiem, jo īpaši paplašinot zināšanu sabiedrību un ar noteiktu iekļaušanas pieeju. No tā īpaši labums būtu jāgūst nelabvēlīgos apstākļos esošām kopienām (jo īpaši romiem, kuru li elākā daļa dzīvo šajā reģionā). Galvenie jautājumi Izglītība un prasmes Nepieciešams investēt cilvēkos, lai reģions var ilgtspējīgi attīstīties un izaugt, par prioritāti izvirzot zināšanas un iekļaušanu. Pamatojoties uz citu reģiona daļu veiksmīgo praksi, reģions atvērs pieeju tālākai izglītībai un modernizēs apmācību un sociālo atbalstu. Pētniecība un inovācija Mērķtiecīgs atbalsts pētniecības infrastruktūrai stimulēs izcilību un padziļinās tīkla sadarbību starp zināšanu sniedzējiem, uzņēmumiem un politisko lēmumu pieņēmējiem. Reģionam labāk jāizmanto valsts un reģiona fondi un pilnībā jāgūst labums no Eiropas Pētniecības telpas. Pašreizējiem divpusējiem nolīgumiem jāvirza uz daudzpusēju koordināciju. Pakārtotu reģionu izveidē var palīdzēt labākie inovatīvie reģioni, kas minami pasaules labāko starpā. Uzņēmumi Šajā apgabalā ir Eiropas veiksmīgākie reģioni. Citi savukārt kavējas tālu aizmugurē. Viņiem jāgūst labums no labākas saiknes starp inovācijām un uzņēmējdarbības atbalsta iestādēm. Ar kopām un saiknēm starp izcilības centriem, iesaistot pastāvošajos izglītības un pētniecības tīklos, labāko uzņēmumu konkurētspēja dos labumu visam reģionam. Darba tirgus Augstāks nodarbinātības līmenis ir svarīgs. Cilvēkiem ir vajadzīgas iespējas tuvu viņu dzīvesvietai. Viņiem ir nepieciešama arī mobilitāte. Reģionam vajadzētu piedāvāt nākotnes perspektīvas gudrākajiem un uzņēmīgākajiem, izmantojot ciešāku sadarbību politikā, pasākumos un informācijas apmaiņā. Nelabvēlīgos apstākļos esošas kopienas Šajā reģionā dzīvo viena trešā daļa no ES iedzīvotājiem, kuriem draud nabadzība un daudzi no kuriem ir no nelabvēlīgos apstākļos esošām grupām. Romu kopienas (80 % no tām dzīvo reģionā) īpaši cieš no sociālās un ekonomiskās atstumtības, teritoriālās segregācijas un sliktiem dzīves apstākļiem. Centieniem no tā izbēgt ir ES mēroga sekas, bet cēloņi pirmkārt ir jānovērš pašā reģionā. Var minēt šādus mērķu piemērus. - Līdz 2020. gadam pētniecībā un izaugsmē ieguldīt 3 % no IKP. - Līdz 2013. gadam nodrošināt platjoslas piekļuvi visiem ES iedzīvotājiem šajā reģionā. - Par 50 % palielināt reģionā iegūto patentu skaitu. - Līdz 2020. gadam to ES iedzīvotāju daļu, kas ir vecumā no 30-34 gadiem ar augstāko vai līdzvērtīgu izglītību, palielināt līdz 40 %. 3.4. Nostiprināt Donavas reģionu Kopš 1989. gada krasas izmaiņas ir pārveidojušas sabiedrību. Jāpievērš īpaša uzmanība, jo Donavas reģionā ir dalībvalstis, kuras ir pievienojušās dažādos periodos, valstis, kas iesniegušas pieteikumu par dalību ES, kā arī citas trešās valstis. Vairums saskaras ar līdzīgām problēmām, bet tām ir atšķirīgi pieejamie resursi. Lai efektīvi risinātu kopējās drošības problēmas un apkarotu smagus noziegumus un organizēto noziedzību, ir nepieciešama koordinācija visos līmeņos. Lai reģions kļūtu drošāks un neapdraudētāks un lai uzlabotu tā integrāciju ES, ir svarīga apmaiņa ar labu administratīvo praksi. Galvenie jautājumi Iestāžu rīcībspēja un sadarbība Privātā un valsts sektora lēmumu pieņemšanas struktūras un spēja ir jāuzlabo, ietverot arī labu plānošanu un starptautisku sadarbību, un tā jāatbalsta ar makroreģionālu pieeju. Svarīga ir resursu optimāla izmantošana. Drošība Korupcija, smagi noziegumi un organizēta noziedzība rada aizvien lielākas bažas. Lai risinātu tādus jautājumus kā preču kontrabanda, cilvēku tirdzniecība un pārrobežu melnais tirgus, jānostiprina tiesiskums gan vienas, gan dažādu jurisdikciju robežās. Jābūt labākai apmaiņai ar izlūkošanas informāciju, jāizveido efektīvi kopīgi pasākumi. Var minēt šādus mērķu piemērus. - Līdz 2012. gadam noteikt elektroniskās pārvaldes standartus un samazināt pārmērīgu birokrātiju. - Līdz 2015. gadam panākt, ka uzņēmējdarbības uzsākšanas atļaujas var saņemt ilgākais 4 nedēļu laikā. - Līdz 2015. gadam panākt efektīvu informācijas apmaiņu starp attiecīgajām tiesībaizsardzības iestādēm, ar mērķi uzlabot drošību un risināt smagu noziegumu un organizētās noziedzības jautājumu 14 valstīs. - Līdz 2015. gadam nodrošināt efektīvu attiecīgo tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību. 4. Īstenošana un vadība Šo jautājumu risināšanai kopīgiem spēkiem mums ir nepieciešams labs pamats. - Noturīgs sadarbības pamats Stratēģijas mērķis ir kopējiem spēkiem pēc iespējas labāk izmantot to, kas ir pieejams, jo īpaši attiecībā uz politiku un finansējumu. Pasākumi viens otru papildina. Atbildība ir jāuzņemas visām ieinteresētajām personām. Šajā sakarā nozīmīgas ir saistības, kas izriet no Bukarestes augstākā līmeņa sanāksmes par Donavu deklarācijas[4]. Komisija var palīdzēt, sekmējot un atbalstot pasākumus, taču ir nepieciešama visu iestāžu apņemšanās un iesaiste, gan valsts, gan reģionālā, gan citos līmeņos. Darbība kopā ar starptautiskām un pārrobežu organizācijām reģionā veicinās sinerģijas un novērsīs dublēšanu. Pastiprināta teritoriālā dimensija nodrošinās integrētu pieeju un sekmēs nozaru politikas labāku koordināciju. Galvenajai uzmanībai jābūt vērstai uz rezultātiem. - Koordinācija Nepieciešami vairāki pasākumi. Komisija būs atbildīga par politiska līmeņa koordināciju un tai palīdzēs visu dalībvalstu augsta līmeņa grupa. Attiecīgā gadījumā valstis, kas nav dalībvalstis, tiks aicinātas piedalīties grupas darbā. Komisija konsultēsies ar grupu par grozījumiem stratēģijā un rīcības plānā, par ziņojumiem un uzraudzību. Grupa izskatīs politikas orientācijas un prioritāšu noteikšanas jautājumus. Katras prioritātes jomas koordinācija ir dalībvalstu pienākums (kopā ar valstīm, kas nav dalībvalstis, vai reģioniem, izņemot jautājumus, kurus ES risina valsts līmenī, piemēram drošība, smagi noziegumi un organizēta noziedzība), apspriežoties ar Komisiju un attiecīgajām ES aģentūrām un reģionālajām iestādēm. “Prioritāro jomu koordinatori”, kas var uzskatāmi parādīt savas Donavas reģiona mēroga saistības, akceptu un ekspertīzi, nodrošinās īstenošanu (piemēram, vienojoties par plānošanu, mērķiem, indikatoriem un darba grafiku un nodrošinot plašus kontaktus starp projektu virzītājiem, programmām un finansējuma avotiem, sniedzot tehnisku palīdzību un padomus). Šis darbs būs starpvalstu, starpnozaru un starpiestāžu līmenī. Veicinātājas uzdevumu Komisijai palīdzēs īstenot valstu kontaktpunkti. Tie nodrošina koordināciju katrā valstī, noskaidro attiecīgās kontaktpersonas un jo īpaši virza uz priekšu darba praktisko pusi. - Īstenošana Par pasākumu īstenošanu atbild visi dalībnieki valsts, reģiona, pilsētas un vietējā līmenī. Pasākumus (kas norāda sasniedzamo mērķi) konkretizē ar projektiem (kuri ir detalizēti un kuriem ir nepieciešams projekta vadītājs, termiņš un finansējums). Pasākumi, ievērojot programmu lēmumu pieņemšanas autonomiju, aktīvi jāveicina ar priekšlikumu iesniegšanu. - Finansējums Stratēģiju īsteno, mobilizējot jau esošo finansējumu un to saskaņojot ar tās mērķiem, kad tas nepieciešams, un saskaņā ar vispārējo pamatu. Daudz kas jau ir pieejams ar dažādu ES programmu starpniecību (piemēram, EUR 100 miljardi no struktūrfondiem 2007-2013, kā arī vērā ņemami IPA un EKPI fondi). Varētu pārskatīt projektu atlases procedūras, lai atbalstītu mērķus, par kuriem ir panākta vienošanās. Ir arī citi tādi līdzekļi kā Rietumbalkānu ieguldījumu sistēma, kā arī starptautiskas finansēšanas iestādes (piemēram, EIB: EUR 30 miljardi 2007-2009, kas paredzēti kuģojamības un piesārņojuma mazināšanas atbalstam). Jāpievērš uzmanība subsīdiju un aizdevumu kombinēšanai. Ir valsts, reģionālie un vietējie resursi. Svarīgi ir piekļūt un kombinēt finansējumu, jo īpaši no valsts un privātiem avotiem, kas nav ES līmenī. - Ziņošana un novērtēšana Ziņošanu un novērtēšanu veic Komisija sadarbībā ar prioritāro jomu koordinatoriem un citām ieinteresētajām personām. Koordinatori apzinās gūtos panākumus attiecībā uz pasākumu un projektu rezultātā gūtajiem uzlabojumiem un mērķu īstenošanu, kā arī sniedz informāciju par viņu darba regularitāti. Komisija, pamatojoties uz šo informāciju, sagatavo ziņojumus, norādot Rīcības plāna virzību. Komisija arī organizē ikgadējo forumu, lai apspriestu darbu, apspriestos par pārskatītajiem pasākumiem un izstrādātu jaunas pieejas. Piedalās valstis, ES iestādes un ieinteresētās personas (jo īpaši starpvaldību iestādes, privātais sektors un pilsoniskā sabiedrība). - Nav jaunu ES fondu, nav jaunu ES tiesību aktu, nav jaunas ES struktūras Komisija sagatavo stratēģiju, ņemot vērā, ka tas attiecībā uz reģionu nerada īpašu režīmu ne budžeta, ne juridiskā nozīmē. Proti: 18. Stratēģija nesniedz jaunu ES finansējumu. Varētu būt jauni papildu starptautiski, valsts, reģiona vai privātie fondi, lai gan uzsvars tiek likts uz pastāvošo fondu izmantošanu. 19. Stratēģija neparedz izmaiņas ES tiesību aktos, jo ES izdod likumus ES27 un nevis attiecībā uz vienu makroreģionu. Lai īstenotu konkrētus mērķus, vienošanās gadījumā var būt izmaiņas valsts vai citos līmeņos. 20. Stratēģija neveido papildu struktūras. Īstenošanu veic jau pastāvošas iestādes, kuru kopdarbība ir pēc iespējas jāpalielina. Kopumā nav paredzēts, ka būs ietekme uz Komisijas resursiem. 5. Saiknes ar cit āM ES POLITIKAS JOMāM LAI UZLABOTU VISA REģIONA INTEGRāCIJU, STRATēģIJAS MēRķIS IR PASTIPRINāT ES POLITIKU UN TIESīBU AKTU īSTENOšANU šAJā APGABALā. Tā SNIEDZ POLITISKU ATBALSTU PAšREIZēJāM INICIATīVāM UN PALIELINA TO REDZAMīBU. JO īPAšI, TAS ATTIECAS ATSEVIšķIEM PASāKUMIEM, PAR KO LEMJ PAšREIZēJāS IESTāDES UN KAS IR RīCīBAS PLāNA DAļA. TURKLāT - “Eiropa 2020” ir ES galvenā saistība attiecībā uz darbvietām, viedu, ilgtspējīgu, integrējošu izaugsmi, ko stratēģija konsolidēs. Tai ir pieci galvenie mērķi. Tie ir šādi: nodarbinātības veicināšana; inovāciju, pētniecības un attīstības apstākļu uzlabošana; klimata pārmaiņu un enerģētikas mērķu izpilde; izglītības līmeņu uzlabošana; un sociālās iekļaušanas veicināšana, jo īpaši samazinot nabadzību, un risinot ar novecošanu saistītos jautājumus. Stratēģija ar savu skatījumu par Donavas reģionu uz 2020. gadu palīdz šos mērķus īstenot. Tā atbalsta ilgtspējīgu izaugsmi, paredzot samazināt enerģijas patēriņu, palielināt atjaunojamo energoresursu izmantošanu, uzlabot transporta nozari, padarot to videi draudzīgāku un efektīvāku, un veicināt “zaļo” tūrismu. Tā palīdz novērst iekšējā tirgus trūkumus un uzlabo uzņēmējdarbības vidi. - Atbilstība ES tiesību aktiem un politikai ir stratēģijas pamatā. Tā novērš īstenošanas trūkumus un praktiskas vai organizatoriskas grūtības, kuru rezultātā nav reālu rezultātu. Tā atbalsta ES juridisko saistību labāku īstenošanu, īpaši attiecībā uz vienoto tirgu un vidi. Tā arī sekmē tādas politikas jomas kā transports ( TEN-T , kas pašlaik tiek pārskatīts, kā arī valstu turpmākā transporta politika), elektroenerģijas ( TEN-E ) tīkli, vienotā tirgus stratēģija (Vienotā tirgus akts) un Digitalizācijas programma. Ar tās skatījumu uz 2050. gadu un 2020. gada mērķi tiek sekmēts arī ES pēc 2010. gada bioloģiskās daudzveidības mērķis un stratēģija. Reģionam kā durvīm uz kaimiņiem Eiropā un Āzijā, ir liela nozīme, atbalstot citas ES ārējās politikas jomas saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku un tās reģionālām iniciatīvām (piemēram, Austrumu partnerība). 6. Secinājums Stratēģija sniedz noturīgu pamatu politiku integrācijai un saskaņotai Donavas reģiona izaugsmei. Tā nosaka prioritārus pasākumus, lai tas kļūtu par modernu ES 21. gadsimta reģionu. Stratēģija jāpapildina ar pietiekamu informāciju un publicitātes pasākumiem, lai nodrošinātu, ka tās mērķi ir plaši zināmi. Tādēļ Komisija aicina Padomi izskatīt un apstiprināt šo Paziņojumu un saistīto rīcības plānu. [1] Eiropadome oficiāli lūdza Eiropas Komisiju koordinēt ES stratēģiju Donavas reģionam; 2009. gada 19. jūnija secinājumos teikts: “Tā (…) aicina Komisiju līdz 2010. gada beigām nākt klajā ar ES stratēģiju Donavas reģionam.” [2] Eiropas iekšējo ūdensceļu starptautiskā klasifikācija (UNECE/TRANS/120/Rev.4, p. 28/29) Eiropas nolīgumā par galvenajiem starptautiskās nozīme iekšzemes ūdensceļiem (AGN) klasificē motorkuģu un stumto karavānu kritērijus. Šajā dokumentā kategorija VIb attiecas vienīgi uz stumtajām karavānām un iekšzemes ūdensceļu kuģiem, kuru iegrime ir līdz 2,5 m. [3] Vides Padomes secinājumi (2010. gada 15. marts): “Līdz 2020. gadam apturēt bioloģiskās daudzveidības zudumu un ekosistēmu pakalpojumu degradāciju Eiropas Savienībā un atjaunot tos, ciktāl reāli iespējams, vienlaikus palielinot ES ieguldījumu, lai novērstu bioloģiskās daudzveidības samazināšanos visā pasaulē.” [4] Bukareste, 2010. gada 8. novembris.