EIROPAS KOMISIJA Briselē, 14.10.2022 COM(2022) 665 final 2022/0337(BUD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu, lai sniegtu palīdzību Vācijai, Beļģijai, Nīderlandei, Austrijai, Luksemburgai, Spānijai un Grieķijai saistībā ar dabas katastrofām šajās valstīs 2021. gadā



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.Priekšlikuma konteksts Šis lēmums attiecas uz Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (turpmāk “ESSF”) izmantošanu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 (turpmāk “regula”) 718 482 761 EUR apmērā, lai sniegtu palīdzību Vācijai, Beļģijai, Nīderlandei, Austrijai, Luksemburgai, Spānijai un Grieķijai pēc dabas katastrofām, kas šajās valstīs notika 2021. gadā. Šai izmantošanai ir pievienots DEC Nr. 20/2022, kurā ierosināts summu 668 482 761 EUR apmērā pārvietot no rezerves solidaritātei un palīdzībai ārkārtas gadījumos (turpmāk “SEAR”) uz ESSF darbības budžeta pozīciju gan saistību, gan maksājumu apropriācijās. Papildus pārvietotajām apropriācijām no SEAR rezerves šī izmantošana tiks finansēta, avansa maksājumu segšanai izmantojot summu 50 000 000 EUR apmērā saistību un maksājumu apropriācijās, kas jau iekļautas 2022. gada vispārējā budžetā saskaņā ar ESSF regulas 4.a panta 4. punktu. Spānijai un Grieķijai jau izmaksātie avansi, kuru kopējā summa ir 6 288 171 EUR, tiks atskaitīti pirms atlikuma maksājuma. 2.Informācija un nosacījumi 2.1.Vācija – liela mēroga katastrofa: plūdi No 2021. gada 12. jūlija līdz 15. jūlijam pāri Vācijas dienvidrietumu daļām lēnām virzījās zema spiediena sistēma “Bernd” un izraisīja spēcīgas un ilgstošas lietusgāzes, kā rezultātā Vācijā Ziemeļreinas-Vestfālenes un Reinzemes-Pfalcas reģionā nokrišņu daudzums uz vietas pārsniedza 150 mm 24 stundu laikā. Ārkārtas lietusgāžu dēļ pārplūda vairākas mazas un nelielas upes, kas izraisīja pēkšņus plūdus un dubļu plūsmas, radot katastrofālas sekas. Vācijā plūdi izpostīja desmitiem pilsētu un ciematu, nodarīja milzīgus zaudējumus valsts un privātai infrastruktūrai un nodarīja kaitējumu uzņēmumiem. Turklāt 196 cilvēki zaudēja dzīvību. Pēc tam Vācija iesniedza pieteikumu finanšu palīdzības saņemšanai no ESSF. (1)Vācija 2021. gada 1. oktobrī iesniedza pieteikumu finansiālā pabalsta saņemšanai no ESSF, lai finansētu avārijas un atjaunošanas darbus pēc 2021. gada jūlija plūdiem. (2)Pēc pirmajiem katastrofas izraisītajiem zaudējumiem 2021. gada 13. jūlijā Vācija iesniedza pieteikumu ESSF pabalstam noteikto 12 nedēļu laikā. Pieteikumā ir ietverta visa informācija, kas vajadzīga saskaņā ar regulas 4. pantu. (3)Tā ir dabas katastrofa un tāpēc ietilpst ESSF piemērošanas jomā. (4)Vācijas iestādes lēš, ka katastrofas radītie kopējie tiešie zaudējumi ir 29,21 miljards EUR. Šī summa ir 0,82 % no Vācijas nacionālā kopienākuma (NKI), un tā pārsniedz “liela mēroga katastrofas” robežvērtību, kas ir 3 656,983 miljoni EUR (3 miljardi EUR 2011. gada cenās). Tāpēc saskaņā ar regulas 2. panta 2. punktu katastrofa ir uzskatāma par “lielu dabas katastrofu”. (5)Kopējie tiešie zaudējumi ir pamats ESSF finansiālā pabalsta summas aprēķināšanai. Finansiālo pabalstu var izmantot tikai un vienīgi būtiskiem regulas 3. pantā uzskaitītajiem avārijas un atjaunošanas darbiem. (6)Vācija nelūdza izmaksāt avansu saskaņā ar regulas 4.a pantu. (7)Sākot ar 2021. gada 12. jūliju, spēcīgas lietusgāzes nepieredzētā apjomā skāra lielu daļu Ziemeļreinas-Vestfālenes dienvidu daļas. Dažos apgabalos lietusgāzes ilga 60 stundas. Tā rezultātā sākumā tika novērotas nelielas ūdensteces un vietām – pēkšņi plūdi. Ilgstošu nokrišņu dēļ no krastiem izgāja arī vidēja lieluma un lielākas upes, piemēram, Ahr, Emscher, Erft, Kyll, Lippe, Prüm, Ruhr, Rur, Sieg un Wupper. Tā rezultātā radās plaši plūdi, kas apņēma teritorijas no Eifela (Reinlande-Pfalca) līdz Reinzemei un no Rūras apgabala līdz Dienvidvestfālenei (Ziemeļreina-Vestfālene). Zema spiediena sistēmai pārvietojoties no Ziemeļreinas-Vestfālenes un Reinzemes-Pfalcas, tika skarta arī Erzgebirge austrumu daļa, Lauzica un Berhtesgādenes zeme. Arī šeit sākās spēcīgas lietusgāzes, kas izraisīja reģionālus plūdus. Plūdu dēļ tika slēgti daudzi ceļi, traucēta energoapgāde, sabiedriskais transports un dzelzceļa transports, kā arī vietām radās traucējumi telekomunikāciju nozarē. Skartajās teritorijās tika slēgtas lielākā daļa skolu. Dambju sistēmas tika nopietni bojātas. Skartajās teritorijās uz laiku tika pārtraukta energoapgāde un dzeramā ūdens piegāde. Vētra un plūdi izpostīja vai sabojāja publisko infrastruktūru, sabiedriskās ēkas un uzņēmumus. Iestāžu veiktie ārkārtas pasākumi bija iedzīvotāju brīdināšana un evakuācija, cilvēku glābšana un pazudušo personu meklēšana. Pirmajās plūdu dienās iedzīvotājiem tika nodrošināts arī dzeramais ūdens, pārtika, higiēnas materiāli, apģērbs un palīgmateriāli. (8)Vācija lēsa, ka darbu attiecināmās izmaksas saskaņā ar regulas 3. panta 2. punktu ir 4,89 miljardi EUR, un norādīja tās, sadalot pa darbu veidiem. Lielākā daļa no ārkārtas pasākumu izmaksām (vairāk nekā 3,9 miljardi EUR) attiecas uz infrastruktūras un iekārtu atjaunošanu darba kārtībā, it īpaši transporta un telekomunikāciju jomā. Otrā lielākā izmaksu daļa attiecas uz katastrofas skarto teritoriju tīrīšanas izmaksām 764,9 miljonu EUR apmērā. (9)Direktīva 2007/60/EK Vācijā ir pilnībā transponēta ar Ūdens resursu apsaimniekošanas likumu. Likuma īstenošanu pārrauga federālo zemju līmenī. (10)Pieteikuma iesniegšanas laikā Vācijai netika piemērota pārkāpuma procedūra saistībā ar Savienības tiesību aktiem par katastrofas veidu. (11)Vācijas iestādes nenorādīja uz attaisnoto izmaksu apdrošināšanas segumu.

2.2.Beļģija – liela mēroga katastrofa: plūdi No 2021. gada 12. jūlija līdz 15. jūlijam pāri Beļģijai lēnām virzījās zema spiediena sistēma “Bernd”, un visā Beļģijā bija novērojamas spēcīgas lietusgāzes, kas izraisīja pēkšņus plūdus, upju plūdus un gruntsūdeņu plūdus, kā arī dubļu un atkritumu straumes. Tam sekoja nākamie pēkšņie plūdi un dubļu straumes 2021. gada 24. un 25. jūlijā. Lielo plūdu dēļ dzīvību zaudēja 42 cilvēki. Katastrofa izraisīja publiskās un privātās infrastruktūras masveida iznīcināšanu, zaudējumus uzņēmumiem, kā arī postījumus simtiem tūkstošu mājsaimniecību. Pēc tam Beļģija iesniedza pieteikumu finanšu palīdzības saņemšanai no ESSF. (1)Beļģija 2021. gada 1. oktobrī iesniedza pieteikumu finansiālā pabalsta saņemšanai no ESSF, lai finansētu avārijas un atjaunošanas darbus pēc 2021. gada jūlija plūdiem. Pēc Komisijas pieprasījuma Beļģija, lai papildinātu savu pieteikumu, 2022. gada 7. aprīlī iesniedza papildu informāciju par plūdiem 2021. gada 24.–25. jūlijā. (2)Pēc pirmajiem katastrofas izraisītajiem zaudējumiem 2021. gada 13. jūlijā Beļģija iesniedza pieteikumu ESSF pabalstam noteikto 12 nedēļu laikā. Pieteikumā ir ietverta visa informācija, kas vajadzīga saskaņā ar regulas 4. pantu. (3)Tā ir dabas katastrofa un tāpēc ietilpst ESSF piemērošanas jomā. (4)Beļģijas iestādes lēš, ka katastrofas radītie kopējie tiešie zaudējumi ir 5,56 miljardi EUR. Šī summa ir 1,15 % no Beļģijas nacionālā kopienākuma (NKI), un tā pārsniedz “liela mēroga katastrofas” robežvērtību, kas ir 2 892,814 miljoni EUR; tāpēc saskaņā ar regulas 2. panta 2. punktu katastrofa ir uzskatāma par “lielu dabas katastrofu”. (5)Kopējie tiešie zaudējumi ir pamats ESSF finansiālā pabalsta summas aprēķināšanai. Finansiālo pabalstu var izmantot tikai un vienīgi būtiskiem regulas 3. pantā uzskaitītajiem avārijas un atjaunošanas darbiem. (6)Beļģija nelūdza izmaksāt avansu saskaņā ar regulas 4.a pantu. (7)No 2021. gada 12. jūlija līdz 15. jūlijam visā Beļģijā bija spēcīgas lietusgāzes, un valsts austrumos tika reģistrēts rekordliels nokrišņu daudzums, proti, 271,5 milimetri nokrišņu 48 stundu laikā Džalē un 217 milimetri vairāk nekā 48 stundu laikā Spa. Lielā daļā Beļģijas Luksemburgas provinces 48 stundu laikā nokrišņu daudzums bija 150–200 mm. 14. jūlijā Ljēžas, Namīras un Luksemburgas provincēs tika aktivizēti provinču ārkārtas rīcības un intervences plāni. Tika smagi skartas galvenokārt Māsas upes krastos un tās pietekās esošās teritorijas, jo vairākas upes (Lesse, Vesder, Berwijn, Ourthe) izgāja no krastiem un appludināja apkārtējās teritorijas. 2021. gada 24. jūlija vakarā spēcīgi negaisi izraisīja turpmākus pēkšņus plūdus un dubļu straumes, – galvenokārt Namīras un Valoņu Brabantes provincēs. Šoreiz tika smagi skartas Namīras, Dinantes un Valēnas pilsētas. Pieteikumā norādīts, ka visas skartās pašvaldības plūdi jau bija skāruši 13.–17. jūlijā, un šis apstāklis saasināja notikumus 24.–25. jūlijā. Praksē un uz vietas, ņemot vērā postījumu apmēru un īso laiku starp abiem plūdiem, nav iespējams nošķirt zaudējumus, ko nodarīja pirmais plūdu vilnis, no zaudējumiem, ko nodarīja otrie plūdi. (8)Plūdi skāra 209 no 262 Valonijas pašvaldībām, kā rezultātā tika sabojāti 578 miljoni kvadrātmetru ceļu – kopumā 96,4 kilometru garumā, sabojāti 1342 kilometri upju krastu un dambju, sabojāti 220 tilti un applūda 9 673 hektāri zemes (t. i., kas atbilst aptuveni 13 548 futbola laukumu). Plūdos tika bojātas 23 920 ēkas, no kurām 357 tika nodarīti neatgriezeniski zaudējumi. To vidū ir 58 valdības ēkas, 185 sporta objekti, 53 kempingi un 21 viesnīca. Tika skarti gandrīz 2 700 uzņēmumu, no kuriem 76 cieta neatgriezeniskus zaudējumus. (9)Beļģija lēsa, ka darbu attiecināmās izmaksas saskaņā ar regulas 3. panta 2. punktu ir 1,88 miljardi EUR, un norādīja tās, sadalot pa darbu veidiem. Lielākā daļa no ārkārtas pasākumu izmaksām (vairāk nekā 835,12 miljoni EUR) attiecas uz infrastruktūras un iekārtu atjaunošanu darba kārtībā, it īpaši transporta un telekomunikāciju jomā. Otrā lielākā izmaksu daļa attiecas uz pagaidu izmitināšanas nodrošināšanas izmaksām 390,82 miljonu EUR apmērā. (10)Direktīvas 2007/60/EK īstenošanā Beļģijā nav valsts pieejas. Beļģijā ir reģionāla struktūra Direktīvas par plūdu risku īstenošanai Flandrijā (Flandrijas dekrēts par integrētu ūdens resursu politiku) un Valonijā (Valonijas dekrēts par ūdeni, 53. pants). Abi reģioni 13. panta 1. punkta b) apakšpunktu (plūdu riska pārvaldības plānu kartēšana un sagatavošana) piemēro atsevišķi. Plūdu riska pārvaldības plāni (2015. gads) ir pieejami Valonijas un Reinas reģioniem. (11)Pieteikuma iesniegšanas laikā Beļģijai netika piemērota pārkāpuma procedūra saistībā ar Savienības tiesību aktiem par katastrofas veidu. (12)Beļģijas iestādes nenorādīja uz attaisnoto izmaksu apdrošināšanas segumu. 2.3.Nīderlande – katastrofa kaimiņos esošā valstī: plūdi No 2021. gada 12. jūlija līdz 15. jūlijam pāri Nīderlandei lēnām virzījās zema spiediena sistēma “Bernd”, atnesot spēcīgas lietusgāzes, kas izraisīja pēkšņus plūdus un virszemes noteci. Tā rezultātā iedzīvotāji, uzņēmumi, lauksaimnieki un nodibinājumi saskārās ar smagiem zaudējumiem viņu īpašumiem, tika bojāta publiskā un privātā infrastruktūra, tika slēgti ceļi un apturēta vilcienu satiksme. Pēc tam Nīderlande iesniedza pieteikumu finanšu palīdzības saņemšanai no ESSF. (1)Nīderlande 2021. gada 1. oktobrī iesniedza pieteikumu finansiālā pabalsta saņemšanai no ESSF, lai finansētu avārijas un atjaunošanas darbus pēc 2021. gada jūlija plūdiem. (2)Pēc pirmajiem katastrofas izraisītajiem zaudējumiem 2021. gada 13. jūlijā Nīderlande iesniedza pieteikumu ESSF pabalstam noteikto 12 nedēļu laikā. Pieteikumā ir ietverta visa informācija, kas vajadzīga saskaņā ar regulas 4. pantu.

(3)Tā ir dabas katastrofa un tāpēc ietilpst ESSF piemērošanas jomā. (4)Nīderlandes iestādes ir iesniegušas pieteikumu saskaņā ar “kaimiņos esošas valsts” katastrofas kritēriju, kā noteikts regulas 2. panta 4. punktā, kurā noteikts, ka ESSF palīdzību uz pabalstu tiesīgajā valstī var izmantot arī saistībā ar jebkuru lielu dabas katastrofu kaimiņos esošā uz pabalstu tiesīgā valstī. Nīderlandes iestādes lēš, ka katastrofas radītie kopējie tiešie zaudējumi ir 500 miljoni EUR. Šī summa veido 0,06 % no Nīderlandes nacionālā kopienākuma (NKI). Tā kā tā pati dabas katastrofa Beļģijā un Vācijā ir kvalificējama kā “liela dabas katastrofa”, Nīderlandes pieteikums ir tiesīgs uz ESSF pabalstu, tam nenosakot konkrētu robežvērtību. (5)Kopējie tiešie zaudējumi ir pamats ESSF finansiālā pabalsta summas aprēķināšanai. Finansiālo pabalstu var izmantot tikai un vienīgi būtiskiem regulas 3. pantā uzskaitītajiem avārijas un atjaunošanas darbiem. (6)Nīderlande nelūdza izmaksāt avansu saskaņā ar regulas 4.a pantu. (7)No 2021. gada 13. jūlija līdz 20. jūlijam zema spiediena sistēma, kas virzījās garām, atnesa spēcīgas lietusgāzes un izraisīja pēkšņus plūdus. Ārkārtējie nokrišņi Beļģijas, Vācijas un Nīderlandes daļās Māsas un Reinas sateces baseinos izraisīja ārkārtīgi augstu ūdens līmeni un plūdus daudzās vietās. Nokrišņu daudzums lielā reģionā divu dienu laikā sasniedza 160–180 mm. Lietavas izraisīja ārkārtīgi augstu ūdens līmeni Māsas upē un tās sateces baseinos. Turklāt lietusgāžu dēļ pārplūda arī ūdensteces un pietekas Limburgas provinces dienvidos. Līdz ar to bija jāevakuē aptuveni 50 000 iedzīvotāju. Ārkārtas pasākumus, piemēram, smilšu maisu izvietošanu, koordinēja profesionāļi, taču bieži vien to darīja vietējie iedzīvotāji. Tika slēgti daudzi galvenie un sekundārie ceļi, un uz laiku bija pārtraukta vilcienu satiksme. Visbiežāk novērotie atgadījumi bija uzbērumu pamatā esošo smilšu erozija, pārplūdušais Aasterberg uzbērums un Bosscheveld dambja bojājumi netālu no Māstrihtas. Tika sabojātas divas lokālas plūdu aizsargsistēmas – Horn aizsargdambis un dambis netālu no Roermond. (8)Nīderlande lēsa, ka darbu attiecināmās izmaksas saskaņā ar regulas 3. panta 2. punktu ir 30 miljoni EUR, un norādīja tās, sadalot pa darbu veidiem. Lielākā daļa no ārkārtas pasākumu izmaksām (vairāk nekā 25 miljoni EUR) attiecas uz infrastruktūras un iekārtu atjaunošanu darba kārtībā. (9)Direktīva 2007/60/EK Nīderlandē ir transponēta. Kopumā plūdu riska pārvaldība, tostarp plūdu novēršana, aizsardzība pret plūdiem un to mazināšana Nīderlandē, tiek pārvaldīta ārkārtīgi stingri. (10)Pieteikuma iesniegšanas laikā Nīderlandei netika piemērota pārkāpuma procedūra saistībā ar Savienības tiesību aktiem par katastrofas veidu. (11)Nīderlandes iestādes nenorādīja uz attaisnoto izmaksu apdrošināšanas segumu. 2.4.Austrija – katastrofa kaimiņos esošā valstī: plūdi 2021. gada 16.–19. jūlijā lēnas virzības zema spiediena sistēma “Bernd” izraisīja lielas lietusgāzes Austrijā, un 2021. gada 17. jūlijā Zalcburgā un Tirolē tika reģistrēts absolūtais maksimums. Spēcīgās lietusgāzes izraisīja spēcīgus plūdus un dubļu nogruvumus, kas nodarīja zaudējumus publiskajai un privātajai infrastruktūrai. Smagi cieta iedzīvotāji un ekonomika. Pēc tam Austrija iesniedza pieteikumu finanšu palīdzības saņemšanai no ESSF. (1)Austrija 2021. gada 5. oktobrī iesniedza pieteikumu finansiālā pabalsta saņemšanai no ESSF, lai finansētu avārijas un atjaunošanas darbus pēc 2021. gada jūlija plūdiem. (2)Pēc pirmajiem katastrofas izraisītajiem zaudējumiem 2021. gada 16. jūlijā Austrija iesniedza pieteikumu ESSF pabalstam noteikto 12 nedēļu laikā. Pieteikumā ir ietverta visa informācija, kas vajadzīga saskaņā ar regulas 4. pantu. (3)Tā ir dabas katastrofa un tāpēc ietilpst ESSF piemērošanas jomā. (4)Austrijas iestādes ir iesniegušas pieteikumu saskaņā ar “kaimiņos esošas valsts” katastrofas kritēriju, kā noteikts regulas 2. panta 4. punktā, kurā noteikts, ka ESSF palīdzību uz pabalstu tiesīgajā valstī var izmantot arī saistībā ar jebkuru lielu dabas katastrofu kaimiņos esošā uz pabalstu tiesīgā valstī. Austrijas iestādes lēš, ka katastrofas radītie kopējie tiešie zaudējumi ir 84,6 miljoni EUR. Šī summa veido 0,02 % no Austrijas nacionālā kopienākuma (NKI). Tā kā tā pati dabas katastrofa Beļģijā un Vācijā ir kvalificējama kā “liela dabas katastrofa”, Austrijas pieteikums ir tiesīgs uz ESSF pabalstu, tam nenosakot konkrētu robežvērtību. (5)Kopējie tiešie zaudējumi ir pamats ESSF finansiālā pabalsta summas aprēķināšanai. Finansiālo pabalstu var izmantot tikai un vienīgi būtiskiem regulas 3. pantā uzskaitītajiem avārijas un atjaunošanas darbiem. (6)Austrija nelūdza izmaksāt avansu saskaņā ar regulas 4.a pantu. (7)Četru dienu laikā nokrišņu daudzums ziemeļos no Alpu kalnu galvenās grēdas sasniedza 50 mm līdz 100 mm. Tomēr pastāvēja būtiskas reģionālas atšķirības: Tiroles un Lejasaustrijas daļās reģistrēto nokrišņu daudzums bija lielākais 150 gadu laikā. Zalcburgā tāds nokrišņu daudzums ir reģistrēts vairāk nekā reizi 75 gados, savukārt dažās Vīnes daļās – reizi 100 gados. Spēcīgās lietusgāzes izraisīja dubļu nogruvumus un spēcīgus plūdus, kas nodarīja milzīgus zaudējumus publiskajai un privātajai infrastruktūrai Zalcburgas un Tiroles federālajās zemēs. Turklāt zaudējumi tika reģistrēti arī Lejasaustrijas, Augšaustrijas un Vīnes federālajā zemē, kā arī nelieli zaudējumi Štīrijas federālajā zemē. Kas attiecas uz tiešajiem zaudējumiem, lielākā daļa ir saistīta ar fiziskiem tīkla infrastruktūras (ūdens un notekūdeņi, transports, tilti, enerģētika, telekomunikācijas u. c.) bojājumiem. (8)Austrija lēsa, ka darbu attiecināmās izmaksas saskaņā ar regulas 3. panta 2. punktu ir 35,83 miljoni EUR, un norādīja tās, sadalot pa darbu veidiem. Lielākā daļa no ārkārtas pasākumu izmaksām (vairāk nekā 24,47 miljoni EUR) attiecas uz transporta infrastruktūras atjaunošanu darba kārtībā. Otrā lielākā izmaksu daļa 7,99 miljonu EUR apmērā attiecas uz preventīvās infrastruktūras nodrošināšanu.

(9)Direktīva 2007/60/EK tika transponēta Austrijas tiesību aktos ar 2011. gadā pieņemto Ūdens likuma grozījumu. (10)Pieteikuma iesniegšanas laikā Austrijai netika piemērota pārkāpuma procedūra saistībā ar Savienības tiesību aktiem par katastrofas veidu. (11)Austrijas iestādes nenorādīja uz attaisnoto izmaksu apdrošināšanas segumu. 2.5.Luksemburga – katastrofa kaimiņos esošā valstī: plūdi Sākot no 2021. gada 14. jūlija, lēnas virzības zema spiediena sistēma “Bernd” izraisīja spēcīgas lietusgāzes arī Luksemburgā. Salīdzinoši augstais augsnes mitrums veicināja pēkšņu plūdu veidošanos, kas galu galā izraisīja upju plūdus. Turklāt plūdus saasināja arī lielās ūdens masas Nims un Prüm pārrobežu upēs, kā arī caur vairākām valstīm tekošajās Our un Sure upēs. Tā rezultātā Luksemburgā desmit mērinstrumentu stacijās tika reģistrēti gadsimta plūdi un piecpadsmit mērījumu stacijās konstatēts augstākais ūdens līmenis kopš mērījumu reģistrēšanas sākuma. Pēc tam Luksemburga iesniedza pieteikumu finanšu palīdzības saņemšanai no ESSF. (1)Luksemburga 2021. gada 6. oktobrī iesniedza pieteikumu finansiālā pabalsta saņemšanai no ESSF, lai finansētu avārijas un atjaunošanas darbus pēc 2021. gada jūlija plūdiem. (2)Pēc pirmajiem katastrofas izraisītajiem zaudējumiem 2021. gada 14. jūlijā Luksemburga iesniedza pieteikumu ESSF pabalstam noteikto 12 nedēļu laikā. Pieteikumā ir ietverta visa informācija, kas vajadzīga saskaņā ar regulas 4. pantu. (3)Tā ir dabas katastrofa un tāpēc ietilpst ESSF piemērošanas jomā. (4)Luksemburgas iestādes ir iesniegušas pieteikumu saskaņā ar “kaimiņos esošas valsts” katastrofas kritēriju, kā noteikts regulas 2. panta 4. punktā, kurā noteikts, ka ESSF palīdzību uz pabalstu tiesīgajā valstī var izmantot arī saistībā ar jebkuru lielu dabas katastrofu kaimiņos esošā uz pabalstu tiesīgā valstī. Luksemburgas iestādes lēš, ka katastrofas radītie kopējie tiešie zaudējumi ir 193,3 miljoni EUR. Šī summa veido 0,4 % no Luksemburgas nacionālā kopienākuma (NKI). Tā kā tā pati dabas katastrofa Beļģijā un Vācijā ir kvalificējama kā “liela dabas katastrofa”, Luksemburgas pieteikums ir tiesīgs uz ESSF pabalstu, tam nenosakot konkrētu robežvērtību. (5)Kopējie tiešie zaudējumi ir pamats ESSF finansiālā pabalsta summas aprēķināšanai. Finansiālo pabalstu var izmantot tikai un vienīgi būtiskiem regulas 3. pantā uzskaitītajiem avārijas un atjaunošanas darbiem. (6)Luksemburga nelūdza izmaksāt avansu saskaņā ar regulas 4.a pantu. (7)Salīdzinoši augstais augsnes mitrums veicināja pēkšņu plūdu veidošanos, kas galu galā izraisīja upju plūdus. Policija un valsts neatliekamās palīdzības dienests CGDIS naktī no 2021. gada 14. jūlija uz 15. jūliju veica 1200 intervences pasākumu. Applūda daudzas mājas, un tās vairs nebija apdzīvojamas; aptuveni 400 cilvēku bija jāevakuē un jāpārceļ. Daudzas mājsaimniecības zaudēja piekļuvi elektroenerģijai, un 250 mājsaimniecības bez elektroenerģijas bija aptuveni vienu nedēļu. Turklāt bija jāslēdz 180 ceļi, visā valstī bija skartas daudzas autobusu un vilcienu līnijas. Vairākās pašvaldībās plūdi skāra ūdensapgādes sistēmas, un iedzīvotāji tika aicināti ūdeni pirms lietošanas novārīt. Plūdi skāra trīs ūdens attīrīšanas stacijas, vairākas sūkņu stacijas, kopējo cauruļvadu tīklu un vienu hidroelektrostaciju. Zaudējumus cieta arī uzņēmumi un lauksaimniecības nozare. (8)Luksemburga lēsa, ka darbu attiecināmās izmaksas saskaņā ar regulas 3. panta 2. punktu ir 36,7 miljoni EUR, un norādīja tās, sadalot pa darbu veidiem. Lielākā daļa no ārkārtas pasākumu izmaksām (vairāk nekā 16,4 miljoni EUR) attiecas uz infrastruktūras un iekārtu atjaunošanu darba kārtībā ūdensapgādes un notekūdeņu jomā. Otrā lielākā izmaksu daļa attiecas uz transporta sektora izmaksām 10,8 miljonu EUR apmērā. (9)Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Direktīva 2007/60/EK par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību (“Plūdu direktīva”) Luksemburgas tiesību aktos tika transponēta ar grozīto 2008. gada 19. decembra Likumu par ūdeni. (10)Pieteikuma iesniegšanas laikā Luksemburgai netika piemērota pārkāpuma procedūra saistībā ar Savienības tiesību aktiem par katastrofas veidu. (11)Luksemburgas iestādes nenorādīja uz attaisnoto izmaksu apdrošināšanas segumu. 2.6.Spānija — reģionāla mēroga dabas katastrofa: vulkāna izvirdums Palmas salā Kanāriju salās 2021. gada 19. septembrī Spānijas Palmas salā (daļa no Kanāriju salām) esošā vulkāna Cumbre Vieja izvirdums radīja milzīgus zaudējumus salā. Izvirdumam bija raksturīgs stromboliskais izvirduma stils, proti, ar lielu lavas daudzumu, kas izplūst no vairākām atverēm, kuras atrodas gar eruptīvo plaisu. Izvirduma laikā lavas straumes pārpludināja aptuveni 1 241 ha salas virsmas rietumu virzienā un sasniedza jūru divās atsevišķās vietās, tādējādi veidojot lavas deltas. Pēc tam Spānija iesniedza pieteikumu finanšu palīdzības saņemšanai no ESSF.

(1)Spānija 2021. gada 3. decembrī iesniedza pieteikumu pabalsta saņemšanai no ESSF pēc vulkāna izvirduma Palmas salā 2021. gada 19. septembrī. Spānija 2022. gada 22. martā iesniedza pieteikuma papildinājumu, tostarp precīzākas aplēses par kopējiem tiešajiem zaudējumiem, kā tas atļauts regulas 4. panta 1.a punktā. (2)Pēc pirmajiem katastrofas izraisītajiem zaudējumiem 2021. gada 19. septembrī Spānija iesniedza pieteikumu ESSF pabalstam noteikto 12 nedēļu laikā. Pieteikumā ir ietverta visa informācija, kas vajadzīga saskaņā ar regulas 4. pantu. (3)Vulkāna izvirdums ir dabas katastrofa un tāpēc ietilpst ESSF piemērošanas jomā. (4)Pieteikumā notikums tika aprakstīts kā “reģionāla dabas katastrofa” saskaņā ar regulas 2. panta 3. punktu, kurā noteikts, ka tā ir jebkāda dabas katastrofa, kas uz pabalstu tiesīgas valsts reģionā NUTS 2. līmenī rada tiešus zaudējumus, kuri pārsniedz 1,5 % no minētā reģiona iekšzemes kopprodukta (IKP) vai 1 % no tālāko reģionu IKP. Spānijas iestādes lēš, ka kopējie tiešie zaudējumi ir 1 miljards EUR. Šī summa ir 2,19 % no Kanāriju salu IKP un pārsniedz uz reģionālu katastrofu attiecināmo robežvērtību, kas Kanāriju salām 2021. gadā ir 457,2 miljoni EUR. Ņemot vērā iepriekš minēto, katastrofa ir kvalificējama kā “reģionāla katastrofa”, un Spānijas pieteikums ir tiesīgs uz ESSF pabalstu. (5)Kopējie tiešie zaudējumi ir pamats ESSF finansiālā pabalsta summas aprēķināšanai. Finansiālo pabalstu var izmantot tikai un vienīgi būtiskiem regulas 3. pantā uzskaitītajiem avārijas un atjaunošanas darbiem. (6)Saskaņā ar regulas 4.a pantu Spānija lūdza izmaksāt avansu par paredzamo pabalstu. Pamatojoties uz sākotnējo izvērtējumu, Komisija secināja, ka ESSF avansa maksājuma nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc ar Komisijas 2022. gada 21. marta Īstenošanas lēmumu C(2022) 1802 tika piešķirts avanss 5 391 796 EUR apmērā. Avanss Spānijai tika izmaksāts 2022. gada 2. maijā. (7)Lielākā daļa zaudējumu attiecas uz lauksaimniecības nozari, ēku fondu un tīkla infrastruktūru. Tiek lēsts, ka lavas plūsma skāra kopumā 984,85 hektārus. Tika iznīcinātas 1452 ēkas, no tām 1177 dzīvojamās ēkas, 147 lauksaimniecības ēkas, 67 rūpniecības ēkas, 33 ēkas atpūtas un viesmīlības nozarē, 13 sabiedriskās ēkas un 15 cita veida pielietojuma ēkas. Tika skartas daudzas plantācijas, tostarp banānu, vīna dārzu, avokado un citrusaugļu, kā arī lopkopības saimniecības, kas radīja aktīvu tiešu zudumu. Ietekme uz vietējo ekonomiku, ko jau sāpīgi skāra pandēmija, ir smaga, un atveseļošana būs ilga. (8)Komisijas dienesti ir rūpīgi izvērtējuši pieteikumu saskaņā ar regulu un jo īpaši tās 2., 3. un 4. pantu. Izvērtējums apstiprināja skarto teritoriju, kā arī pieteikumā norādīto kopējo skarto personu skaitu. Īpaša analīze par ietekmi uz lauksaimniecības nozari, tīkla infrastruktūru un dzīvojamām ēkām apstiprināja zaudējumu apmēru un Spānijas iestāžu iesniegtās izmaksu aplēses. Ņemot vērā iepriekš minēto, katastrofa ir kvalificējama kā “reģionāla katastrofa”, un Spānijas pieteikums ir tiesīgs uz ESSF pabalstu. (9)Spānija lēsa, ka avārijas un atjaunošanas darbu attiecināmās izmaksas, kas paredzētas regulas 3. panta 2. punktā, ir 354,9 miljoni EUR, un norādīja tās, sadalot pa darbu veidiem. Lielākā daļa izmaksu attiecas uz infrastruktūras remontu un pagaidu izmitināšanu. (10)Ar 2015. gada 30. jūlija Dekrētu Nr. 112/2018 tika apstiprināts īpašais plāns civilās aizsardzības un neatliekamās medicīniskās aprūpes jomā attiecībā uz vulkānisko risku Kanāriju salu autonomajā apgabalā (PEVOLCA). PEVOLCA mērķis ir nodrošināt koordinētu, ātru, efektīvu un iedarbīgu reakciju no visu publiskās pārvaldes iestāžu puses, lai risinātu seismiskās un vulkāniskās aktivitātes izraisītās krīzes un no tām izrietošās ārkārtas situācijas Kanāriju salu teritorijā, un nodrošināt, ka tiek ievēroti spēkā esošajos tiesību aktos paredzētie preventīvie pasākumi. (11)Pieteikuma iesniegšanas laikā Spānijai netika piemērota pārkāpuma procedūra saistībā ar Savienības tiesību aktiem par katastrofas veidu. (12)Spānijas iestādes apstiprināja, ka attiecināmajām izmaksām nav apdrošināšanas seguma. 2.7.Grieķija — reģionāla mēroga dabas katastrofa: zemestrīce Krētā 2021. gada 27. septembrī Grieķijas salu Krētu piemeklēja 6 ML magnitūdu stipra zemestrīce. Tā radīja būtiskus zaudējumus. Zemestrīces centrs atradās Iraklijas dienvidaustrumos. Galvenajai zemestrīcei sekoja ievērojama seismiskā sekvence, un 2021. gada 28. septembrī lielākais 5,3 ML liels pēcgrūdiens nodarīja papildu postījumus. Zemestrīce nogalināja vienu cilvēku, ievainoja 36 un radīja ievērojamus zaudējumus. Pēc tam Grieķija iesniedza pieteikumu finanšu palīdzības saņemšanai no ESSF. (1)Grieķija 2021. gada 16. decembrī iesniedza pieteikumu pabalsta saņemšanai no Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (“ESSF”), lai finansētu avārijas un atjaunošanas darbus pēc zemestrīces Krētā 2021. gada 27. septembrī. (2)Pēc pirmajiem katastrofas izraisītajiem zaudējumiem 2021. gada 27. septembrī Grieķija iesniedza pieteikumu ESSF pabalstam noteikto 12 nedēļu laikā. Pieteikumā ir ietverta visa informācija, kas vajadzīga saskaņā ar regulas 4. pantu. (3)Zemestrīce ir dabas katastrofa un tāpēc ietilpst ESSF piemērošanas jomā. (4)Pieteikumā notikums tika aprakstīts kā “reģionāla dabas katastrofa” saskaņā ar regulas 2. panta 3. punktu, kurā noteikts, ka tā ir jebkāda dabas katastrofa, kas uz pabalstu tiesīgas valsts reģionā NUTS 2. līmenī rada tiešus zaudējumus, kuri pārsniedz 1,5 % no minētā reģiona iekšzemes kopprodukta (IKP). Grieķijas iestādes lēš, ka kopējie tiešie zaudējumi ir 143,42 miljoni EUR. Šī summa veido1,53 % no Krētas reģiona IKP, un tā pārsniedz piemērojamo “reģionālās katastrofas” robežvērtību, kas ir 140,79 miljoni EUR. Ņemot vērā iepriekš minēto, katastrofa ir kvalificējama kā “reģionāla katastrofa”, un Grieķijas pieteikums ir tiesīgs uz ESSF pabalstu. (5)Kopējie tiešie zaudējumi ir pamats ESSF finansiālā ieguldījuma summas aprēķināšanai. Finansiālo pabalstu var izmantot tikai būtiskiem ārkārtas pasākumiem, kā noteikts regulas 3. pantā.

(6)Saskaņā ar regulas 4.a pantu Grieķija lūdza izmaksāt avansu par paredzamo pabalstu. Pamatojoties uz sākotnējo izvērtējumu, Komisija secināja, ka ESSF avansa maksājuma nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc ar Komisijas 2022. gada 26. aprīļa Īstenošanas lēmumu C(2022) 2599 tika piešķirts avanss 896 375 EUR apmērā. Avanss Grieķijai tika izmaksāts 2022. gada 19. maijā. (7)Komisijas dienesti ir rūpīgi izvērtējuši pieteikumu saskaņā ar regulu un jo īpaši tās 2., 3. un 4. pantu. (8)Pieteikumā ir norādīts, ka zemestrīces un tai sekojošo pēcgrūdienu dēļ kopumā 6658 ēkām nodarīti ievērojami postījumi vai tās ir pat pilnībā iznīcinātas, no tām – 4584 mājas, 227 darījumdarbības telpas, 318 reliģiskie tempļi/sabiedriskās ēkas un 1029 noliktavas. Saskaņā ar pieteikumu kopējās dzīvojamo ēku postījumu izmaksas tiek lēstas 115,45 miljonu EUR apmērā un sabiedrisko īpašumu postījumu izmaksas — 10,1 miljona EUR apmērā. Grieķijas iestādes ir ieguldījušas ievērojamas pūles un publiskos līdzekļus ārkārtas un glābšanas darbiem pēc zemestrīces, kā arī tīrīšanas darbiem. (9)Grieķija lēsa, ka ārkārtas un atjaunošanas darbu attiecināmās izmaksas, kas paredzētas regulas 3. panta 2. punktā, ir 12,49 miljoni EUR, un norādīja tās, sadalot pa darbu veidiem. Lielākā daļa izmaksu attiecas uz infrastruktūras un iekārtu atjaunošanu darba kārtībā, it īpaši ūdensapgādes un notekūdeņu jomā, kā arī izglītības nozarē. (10)Grieķijas pieteikumā ir sniegts apraksts par to Savienības tiesību aktu īstenošanu, kuri attiecas uz katastrofu riska novēršanu un pārvaldību saistībā ar katastrofas veidu. Pēc spēcīgajām zemestrīcēm, kas skāra Grieķiju 1978.–1981. gadā, Grieķijas iestādes izveidoja dabas katastrofu risku novēršanas un pārvaldības politiku, lai uzlabotu izturētspēju vietējās kopienās, ko panāk, ieviešot rīcībpolitikas satvaru zināmo risku samazināšanai, pārvaldot zemestrīču sekas un paredzot procedūras/darbības jaunu risku novēršanai. Grieķijas Antiseismiskās būvniecības kodeksā ir iekļauta atjauninātā seismiskā apdraudējuma karte. (11)Pieteikuma iesniegšanas laikā Grieķijai netika piemērota pārkāpuma procedūra saistībā ar Savienības tiesības aktiem par katastrofas veidu. (12)Grieķijas iestādes apstiprināja, ka attiecināmajām izmaksām nav apdrošināšanas seguma. 2.8.Secinājums Iepriekš minēto iemeslu dēļ katastrofas, kas minētas Vācijas, Beļģijas, Nīderlandes, Austrijas, Luksemburgas, Spānijas un Grieķijas iesniegtajos pieteikumos, atbilst regulā izklāstītajiem nosacījumiem. 3.Finansējums no ESSF piešķīruma 2022. gadā Ar Padomes Regulu (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (turpmāk “DFS regula”), un jo īpaši tās 9. pantu ir atļauts izmantot ESSF saistībā ar SEAR. 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (Iestāžu nolīgums), kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai, 10. punktā ir noteikta kārtība ESSF izmantošanai saistībā ar SEAR. Tā kā solidaritāte bija galvenais pamatojums ESSF izveidei, Komisija uzskata, ka atbalstam vajadzētu būt progresīvam. Attiecīgi par zaudējumu daļu, kas pārsniedz “lielai dabas katastrofai” noteikto robežvērtību ESSF izmantošanai (t. i., 0,6 % no NKI vai 3 miljardus EUR 2011. gada cenās, ņemot vērā mazāko summu), būtu jāsniedz lielāka atbalsta intensitāte nekā par zaudējumu daļu, kas ir mazāka par šo robežvērtību. Tas nozīmē, ka atbalsta summu valstij, ko skārusi katastrofa, kura atbilst “lielas dabas katastrofas” nosacījumiem, aprēķina, saskaitot divas summas: 2,5 % no kopējiem tiešajiem zaudējumiem, kas ir mazāka par robežvērtību, un 6 % no tās kopējo tiešo zaudējumu daļas, kas pārsniedz robežvērtību. Likme, ko izmantoja, lai noteiktu atbalsta summas “reģionālām dabas katastrofām”, un kas pēc definīcijas ir mazāka par valsts robežvērtību, ir 2,5 % no kopējiem tiešajiem zaudējumiem. Turklāt saskaņā ar regulas 2. panta 4. punktu ESSF palīdzību uz pabalstu tiesīgajā valstī var izmantot arī saistībā ar jebkuru lielu dabas katastrofu kaimiņos esošā uz pabalstu tiesīgā valstī. Ja pieteikums par ESSF palīdzību tiek iesniegts, pamatojoties uz “kaimiņvalsts” kritēriju, nepastāv noteikta robežvērtība attiecībā uz ciestajiem kopējiem tiešajiem zaudējumiem. Likme, ko izmantoja, lai noteiktu atbalsta summu par katastrofu saskaņā ar “kaimiņvalsts” kritēriju, ir tāda pati kā “reģionālas katastrofas” gadījumā, t. i., 2,5 % no kopējiem tiešajiem zaudējumiem. Pabalsts nedrīkst pārsniegt lēstās attiecināmo darbu kopējās izmaksas. Atbalsta aprēķināšanas metodika ir izklāstīta 2002.–2003. gada pārskatā par ESSF, un to apstiprināja Padome un Eiropas Parlaments. Tā kā šā aprēķina rezultātā visām valstīm kopējā summa pārsniedz pieejamos budžeta resursus, summas katrai valstij tika proporcionāli samazinātas. Tāpēc Komisija ierosina, ka budžeta lēmējinstitūcija piešķir šādas summas:



Dalībvalstis Katastrofas kvalifikācija Kopējie tiešie zaudējumi (EUR) Piemērotā reģionālajai katastrofai noteiktā robežvērtība





(EUR) Lielai katastrofai noteiktā robežvērtība (EUR) 2,5 % no kopējiem tiešajiem zaudējumiem (EUR) 6 % no tiešiem zaudējumiem virs robežvērtības EUR Iespējamā atbalsta summa (EUR) Proporcionālā izmantojamā atbalsta summa (EUR) Avansi (EUR) Vācija plūdi Liela dabas katastrofa (2. panta 2. punkts) 29 212 940 000 Nepiemēro 3 656 983 000 91 424 575 1 533 357 420 1 624 781 995 612 611 256 - Beļģija plūdi Liela dabas katastrofa (2. panta 2. punkts) 5 565 796 000 Nepiemēro 2 892 814 000 72 320 350 160 378 920 232 699 270 87 737 427 - Nīderlande plūdi Kaimiņos esoša valsts (2. panta 4. punkts) 500 000 000 Nepiemēro Nepiemēro 12 500 000 Nepiemēro 12 500 000 4 713 027 - Austrija plūdi Kaimiņos esoša valsts (2. panta 4. punkts) 84 608 089 Nepiemēro Nepiemēro 2 115 202 Nepiemēro 2 115 202 797 520 - Luksemburga plūdi Kaimiņos esoša valsts (2. panta 4. punkts) 193 300 000 Nepiemēro Nepiemēro 4 832 500 Nepiemēro 4 832 500 1 822 056 - Spānija La Palma – vulkāns Reģionāla dabas katastrofa (2. panta 3. punkts) 1 002 496 862 457 200 400 Nepiemēro 25 062 422 Nepiemēro 25 062 422 9 449 589 5 391 796 Grieķija zemestrīce Reģionāla dabas katastrofa (2. panta 3. punkts) 143 420 124 140 786 700 Nepiemēro 3 585 503 Nepiemēro 3 585 503 1 351 886 896 375 KOPĀ 1 905 576 892 718 482 761 6 288 171 Saskaņā ar DFS regulas 9. panta 2. punktu SEAR kopējais gada maksimālais apjoms ir 1 200 000 000 EUR 2018. gada cenās jeb 1 298 919 000 EUR faktiskajās cenās. DFS regulas 9. panta 4. punkts nosaka, ka no 1. oktobra visiem SEAR komponentiem kļūst pieejami 25 % no kopējā ikgadējā SEAR piešķīruma (324 729 750 EUR faktiskajās 2022. gada cenās). Saskaņā ar ierosināto DEC 18/2022 šo summu izmantos humānās palīdzības vajadzībām. Turklāt saskaņā ar DFS regulas 9. panta 4. punktu maksimālā summa, ko ESSF var izmantot, ir 50 % no kopējā piešķīruma SEAR, atskaitot iepriekš minētos 25 %. Tāpēc maksimālā summa, ko ESSF var izmantot no 2022. gada piešķīruma SEAR, ir 487 094 625 EUR, tostarp 50 000 000 EUR, kas saskaņā ar ESSF regulas 4.a panta 4. punktu jau ir iekļauti 2022. gada vispārējā budžetā saistībās un maksājumos avansa maksājumiem. Turklāt saskaņā ar DFS regulas 9. panta 2. punktu ESSF var izmantot arī summu 20 388 136 EUR apmērā, kas atbilst 50 % no 2021. gadā neizmantotās SEAR summas. Visbeidzot, saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo paziņojumu par nodomu 2022. gadā nodrošināt maksimālos resursus dabas katastrofām SEAR ESSF sadaļā līdz 1. septembrim SEAR ārējo ārkārtas situāciju sadaļā nav izmantoti līdzekļi 211 000 000 EUR apmērā, un tāpēc saskaņā ar DFS regulas 9. panta 4. punktu tos var izmantot ESSF pasākumiem.

Tāpēc maksimālā summa, kas pieejama šai ESSF izmantošanai, ir 718 482 761 EUR, kas segs vajadzības saskaņā ar šo lēmumu par izmantošanu, kā izklāstīts iepriekš. Summa, kas pieejama ESSF ietvaros: ESSF paredzētais piešķīrums SEAR 2022. gadā 487 094 625 EUR -Ieskaitot 2022. gada budžetā iekļauto summu avansa maksājumiem 50 000 000 EUR 50 % no 2021. gadā neizmantotā SEAR piešķīruma 20 388 136 EUR Atlikusī daļa, kas ārējā sadaļā nav izmantota līdz 1. septembrim 211 000 000 EUR KOPĀ 718 482 761 2022/0337 (BUD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu, lai sniegtu palīdzību Vācijai, Beļģijai, Nīderlandei, Austrijai, Luksemburgai, Spānijai un Grieķijai saistībā ar dabas katastrofām šajās valstīs 2021. gadā EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 (2002. gada 11. novembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumu (2020. gada 16. decembris) par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību(IIA), kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai, un jo īpaši tā 10. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1)Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (“Fonds”) mērķis ir ļaut Savienībai ātri, efektīvi un elastīgi reaģēt uz ārkārtas situācijām, lai demonstrētu solidaritāti ar to reģionu iedzīvotājiem, kurus ir piemeklējušas lielas vai reģionālas dabas katastrofas vai liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācija. (2)Fonds nedrīkst pārsniegt Padomes Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 9. pantā noteiktos maksimālos apjomus. (3)Vācija 2021. gada 1. oktobrī iesniedza pieteikumu Fonda izmantošanai pēc plūdiem 2021. gada jūlijā. (4)Beļģija 2021. gada 1. oktobrī iesniedza pieteikumu Fonda izmantošanai pēc plūdiem 2021. gada jūlijā. (5)Nīderlande 2021. gada 1. oktobrī iesniedza pieteikumu Fonda izmantošanai pēc plūdiem 2021. gada jūlijā. (6)Austrija 2021. gada 5. oktobrī iesniedza pieteikumu Fonda izmantošanai pēc plūdiem 2021. gada jūlijā. (7)Luksemburga 2021. gada 6. oktobrī iesniedza pieteikumu Fonda izmantošanai pēc plūdiem 2021. gada jūlijā. (8)Spānija 2021. gada 3. decembrī iesniedza pieteikumu Fonda izmantošanai pēc vulkāna izvirduma Palmas salā 2021. gada 19. septembrī. Spānija 2022. gada 22. martā iesniedza pieteikuma atjauninājumu.