Vairāk nekā divus gadus pēc pandēmijas izsludināšanas šīs parādības joprojām var novērot, lai gan to ietekme tagad ir ierobežotāka, pateicoties labākai informētībai par šiem noziedzības draudiem, bet iedzīvotāji ir lielā mērā atgriezušies pie uzvedības, kas tiem bija raksturīga pirms slimības uzliesmojuma. Neraugoties uz to, noziedznieki pielāgos savus darbības veidus. Kamēr tas notiek, noziedzīgās struktūras ES joprojām var gūt labumu no pandēmijas dēļ ieviestajām izmaiņām un stiprināt savas spējas.

·kibernoziegumus, kas veikti, gūstot labumu no pieaugošā tiešsaistē veikto pirkumu skaita, cita starpā izmantojot viltus identitātes; kā arī

Covid-19 krīze ir radījusi nepieredzētas pasaules mēroga problēmas un ekonomikas traucējumus. Kopš Pasaules Veselības organizācija (PVO) 2020. gada martā paziņoja, ka Covid-19 uzliesmojumi ir starptautiska pandēmija, valdības visā pasaulē, reaģējot uz pandēmiju, ir ieviesušas dažādus pasākumus. To starpā ir veicināšanas fondi, sociālā atbalsta un nodokļu atvieglojumu iniciatīvas, bet arī dažāda veida mājsēdes un pārvietošanās ierobežojumu pasākumi, piemēram, komandantstunda, skolu, mazumtirdzniecības un viesmīlības pakalpojumu sniegšanas vietu slēgšana, robežu slēgšana un ceļošanas ierobežojumi. Nepieredzētās personu uzvedības izmaiņas, valdošā nenoteiktība un bailes, kā arī valdību noteiktie ierobežojumi ir izraisījuši izmaiņas noziedznieku rīcībā. Noziedznieki arī ir ļaunprātīgi izmantojuši valsts atbalsta programmas.

Izstrādājot šo ziņojumu, Komisija ir veikusi plašu apspriešanos, kurā tā iesaistīja pēc iespējas vairāk ieinteresēto personu un kuras laikā tā, īstenojot divpusēju un nozares dialogu ar reprezentatīvām organizācijām ES līmenī, dalībvalstu ieceltiem ekspertiem un akadēmisko aprindu pārstāvjiem, aplūkoja vairākas nozares. Ir pienācīgi ņemti vērā dalībvalstu sagatavotie valsts riska novērtējumi (VRN) un jaunākās specializētās publikācijas NILL/TFN jomā. Komisija ir apspriedusies arī ar citām ES aģentūrām un valsts iestādēm, piemēram, Eiropolu, Eiropas Banku iestādi (EBI), kā arī, izmantojot ES FIU platformu, — ar finanšu ziņu vākšanas vienībām (FIU). Šīs apspriedes notika laikā no 2020. līdz 2022. gadam.

2021. gadā ierosinātais tiesību aktu kopums ir daļa no Komisijas apņemšanās aizsargāt Savienības iedzīvotājus un finanšu sistēmu, nepieļaujot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu. Tās mērķis ir uzlabot aizdomīgu darījumu un darbību atklāšanu un novērst nepilnības, kuras noziedznieki izmanto, lai legalizētu nelikumīgi iegūtus līdzekļus vai finansētu teroristiskas darbības, izmantojot finanšu sistēmu. Šis kopums ir uzskatāms par ierosināto riska mazināšanas pasākumu centrālo elementu un veidu, kā risināt problēmas, attiecībā uz kurām konstatēts, ka tām ir strukturāls raksturs, un kuras nevar novērst, izmantojot tikai iepriekšējos NILL/TFN jomā pieņemtos ES noteikumu pārskatus.

Tāpat kā iepriekšējos ziņojumos, šajā, trešajā, publikācijā ir analizēti pašreizējie NILL/TF riski un ierosināta daudzpusīga rīcība to novēršanai. Tajā arī aplūkots tas, kādā mērā ir izpildīti 2019. gada ziņojumā sniegtie ieteikumi par riska mazināšanas pasākumiem, un izvērtēti atlikušie riski. Šis ziņojums arī guvis labumu no paveiktā darba un ieinteresēto personu apspriešanās procesa, kā rezultātā tika pieņemts Komisijas rīcības plāns 2020. gadam un 2021. gadā ierosinātais tiesību aktu kopums nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanai.

Šajā trešajā RNPL Komisija analizē nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un teroristu finansēšanas riskus, ko ES iekšējam tirgum var radīt 43 produkti un pakalpojumi, kas grupēti astoņās kategorijās. Šie produkti un pakalpojumi ir Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvā noteiktie produkti un pakalpojumi, kā arī daži citi produkti un pakalpojumi, kas ir būtiski riska novērtējumam, ņemot vērā to prezumēto raksturīgo risku.

Apspriedes Konfiskācijas un iesaldēšanas darba grupā izceļ to, cik grūti ir identificēt aktīvus, kurus kā faktiskie īpašnieki kontrolē oligarhi un kuri bieži ir paslēpti dažādās jurisdikcijās, izmantojot sarežģītas juridiskās struktūras. Tas rada būtisku problēmu saistībā ar sankciju piemērošanu un tiesībaizsardzības iestāžu izmeklēšanas darbībām. Tāpēc ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt ātru progresu sarunās par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas tiesību aktu kopumu, lai nodrošinātu, ka kompetentajām iestādēm ir pieejama informācija par faktiskajiem īpašniekiem. Turklāt, ņemot vērā reģistru nozīmi mērķorientētu finanšu sankciju efektīvas īstenošanas nodrošināšanā, ir svarīgi, lai dalībvalstis tiktāl, ciktāl iespējams, paātrinātu iepriekš minētajā tiesību aktu kopumā ierosināto pasākumu pieņemšanu ar mērķi nodrošināt, ka faktisko īpašnieku reģistri ir pietiekami aizpildīti.

Ņemot vērā iepriekš minēto, ES NILL/TFN sistēmas mērķis aizsargāt ES finanšu sistēmas integritāti sekmē brīvības, tiesiskuma un drošības aizsardzību Eiropā kopumā. Lai pienācīgi īstenotu ES aktīvu iesaldēšanas ierobežojošos pasākumus, ir arī efektīvi jāizpilda noteikumi par faktiskajām īpašumtiesībām (t. i., uzņēmumu reģistra un korporatīvās jomas pārredzamība), jānodrošina saikņu izveide starp dažādiem reģistriem (faktisko īpašnieku reģistriem, uzņēmumu reģistriem, zemes reģistriem), uzlabota aģentūru sadarbība un informācijas apmaiņa, kā arī pienācīga no nodokļu iestādēm paslēptu aktīvu atklāšana un uzraudzība. Čaulas sabiedrības var izveidot salīdzinoši vienkārši, tāpēc tās turpina izmantot, lai, veicot nepietiekami pārredzamus darījumus, pārvietotu simtiem miljonus euro. Izmantojot čaulas sabiedrības, noziedznieki var slēpt līdzekļu izcelsmi un galamērķi, papildus tam slēpjot arī darījuma patieso labumguvēju. Šos līdzekļus var izmantot personīgam labumam, kā arī veselu valstu destabilizēšanai. Tādējādi netīrās naudas plūsmu atklāšana palīdz ne tikai aizsargāt demokrātiju un ES iedzīvotāju drošību, bet arī cīnīties pret autokrātiju ietekmi.

Saskaņā ar pētījumu, kas nesen tika veikts, izmantojot instrumenta “Iekšējās drošības fonds — policija” finansētu rīku DATACROS, Eiropā ir gandrīz 31 000 uzņēmumu (to vidū dominē nekustamā īpašuma, celtniecības, viesnīcu, kā arī finanšu un enerģētikas uzņēmumi), kuru faktiskie īpašnieki ir krievi. No tiem 1400 uzņēmumu īpašnieki (līdz 5 %) ir 33 personas, uz kurām attiecas nesenās sankcijas, proti, tā dēvētie oligarhi. Daži oligarhi var slēpt savas īpašumtiesības vai kontroles tiesības pār uzņēmumiem, izmantojot starpposma uzņēmumus, kas reģistrēti ārpussavienības valstīs, vai vietējos nominālos akcionārus.

Lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi īstenoti ES aktīvu iesaldēšanas pasākumi pret personām un subjektiem, kas ir saistīti ar Krievijas agresiju, Komisija izveidoja Konfiskācijas un iesaldēšanas darba grupu (darba grupa “Freeze and Seize”). Darba grupas mērķis ir koordinēt Savienības struktūru un valsts iestāžu veiktās darbības un novērst problēmas saistībā ar ES sankciju īstenošanu. Darba grupa jau ir panākusi ievērojamus rezultātus: dalībvalstis ir iesaldējušas aktīvus gandrīz 10 miljardu EUR apmērā, kas, ieskaitot Krievijas Centrālās bankas līdzekļus, sasniedz 32 miljardus EUR. Krievijas ekonomika jau izjūt sankciju kopējo ietekmi. Darba grupas mērķis ir arī atvieglot informācijas apmaiņu starp tiesībaizsardzības iestādēm par izmeklēšanas un konfiskācijas pasākumiem, kas veikti saistībā ar iespējamajām noziedzīgajām darbībām, kas ir saistītas ar sankcijām pakļautajām personām (tostarp par šādu sankciju apiešanu). Darba grupa arī izskata iespējas izmantot konfiscētos aktīvus Ukrainas iedzīvotāju labā.

Noziedznieki var izveidot sarežģītas struktūras, kas ietver uzņēmumus un juridiskās personas, lai slēptu finanšu revīzijas liecības, bieži izmantojot čaulas sabiedrības. Izmantojot šādas juridiskās struktūras, nelikumīgas peļņas pārvietošana tiek slēpta kā likumīgi darījumi. Trasti un līdzīgi veidojumi rada nepārskatāmību un slēpj aktīvu esību no tiesībaizsardzības iestādēm un līdzekļu atguves dienestiem. Ņemot vērā nepietiekamo sadarbību un informācijas apmaiņu starp iestādēm dažādās jurisdikcijās, ir teritorijas, kurās pastāv trūkumi un kuras var viegli izmantot noziedznieki, kas meklē jurisdikcijas, kurās NILL kontroles ir mazāk efektīvas.

Šajā RNPL nodaļā, atkāpjoties no iepriekšējos ziņojumos izmantotās pieejas, juridiskās struktūras ir novērtētas atbilstīgi jaunai pieejai. Tagad tā ir vērsta uz galvenajiem neaizsargātības aspektiem saistībā ar faktisko īpašnieku slēpšanu (trasti, nominālie akcionāri un uzņēmumi), vairs neaplūkojot konkrētus brīžus juridisko personu un juridisko veidojumu pastāvēšanā (izveide, darījumdarbība un likvidēšana). Šajā pieejā arī ņemts vērā augstas vērtības preču tirgus, ieguldījumi nekustamajā īpašumā un grāmatvežu, revidentu, konsultantu un nodokļu konsultantu sniegtie pakalpojumi, kā arī notāru un citu citus neatkarīgu juridisko profesiju pārstāvju sniegtie juridiskie pakalpojumi.

Ieguldījumu fondu iezīmju un rakstura dēļ tie ir neaizsargāti pret tādas peļņas legalizēšanu, kas iegūta no krāpniecības, nodokļu noziegumiem, korupcijas un kukuļošanas. Risku padziļina sektora saskare ar augsta riska klientiem, kā arī darījumu lielais apmērs, sarežģītība un pārrobežu raksturs. Nozarē, kura pārvalda ievērojamu vērtību, joprojām nav pietiekamas pārredzamības attiecībā uz faktiskajiem īpašniekiem.

Ar kriptoaktīviem saistītie riski rada vajadzību nodrošināt ne tikai patērētāju un ieguldītāju augsta līmeņa aizsardzību un tirgus integritāti, bet arī veikt pasākumus pret tirgus manipulāciju un novērst NILL/TF darbības. Ir jāņem vērā arī finanšu stabilitātes un monetārās politikas riski, kas varētu izrietēt no kriptoaktīvu un uz sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju balstītu risinājumu plašas izmantošanas finanšu tirgos.

Saskaņā ar Eiropas Banku iestādes 2021. gada marta atzinumu šajā RNPL uzskatīts, ka riskiem, kas izriet no NILL/TFN sistēmu un kontroļu trūkumiem, visvairāk šķiet pakļautas kredītiestādes un maksājumu iestādes, bureaux de change, elektroniskās naudas iestādes un kredītu izsniedzēji (kas nav kredītiestādes).

Patlaban 19 dalībvalstis ir ieviesušas vai ievieš ierobežojumus attiecībā uz skaidras naudas maksājumiem, bet atšķirīgie satvari kropļo konkurenci, un no tiem var izrietēt darījumdarbības pārcelšana uz dalībvalstīm ar mazāk stingriem noteikumiem. Rīcības plānā attiecībā uz visaptverošu Savienības politiku nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanai ir minēta maksimālā apjoma ieviešana lieliem skaidras naudas maksājumiem kā iespējams līdzeklis NILL/TF risku ierobežošanai. Šajā nolūkā Komisijas priekšlikums regulai par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai, ietver ierobežojumu liela apmēra skaidras naudas darījumiem.

Ir plaši ziņots par saiknēm starp antikvāro priekšmetu tirdzniecību un narkotiku, savvaļas dzīvnieku un ieroču nelikumīgu tirdzniecību, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un nodokļu noziegumiem, kā arī kaujas mašīnu un teroristu organizāciju finansēšanu, kā rezultātā antikvāro priekšmetu nelikumīga tirdzniecība ir nostādāma vienā līmenī ar smagu pārrobežu organizēto noziedzību. Kā paziņots ES Organizētās noziedzības novēršanas stratēģijā 2021.–2025. gadam, Komisija 2022. gada beigās pieņems rīcības plānu attiecībā uz kultūras priekšmetu nelikumīgu tirdzniecību, paredzot visaptverošu politisko pieeju šī noziedzības veida pārtraukšanai un kultūras priekšmetu aizsardzībai pret noziedzīgām darbībām.

2.1.3.3. Nefinanšu sektors un produkti: pakalpojumu sniedzēji

Pakalpojumu sniedzēju uzņēmumi joprojām ir pakļauti riskam, ka nolūkā legalizēt nelikumīgu peļņu tajos var iefiltrēties organizētās noziedzīgās grupas vai ka to īpašnieki varētu būt šādu grupu dalībnieki. Likumpārkāpēji var ļaunprātīgi izmantot to konsultāciju pakalpojumus un speciālās zināšanas par struktūru izveidi un pārvaldību, kā arī to spēju nodrošināt dokumentāciju un garantijas saistībā ar darījumdarbību. Ar noteiktām profesijām asociētais prestižs, kā arī apstāklis, ka šo profesiju pārstāvji izmanto klientu kontus, padara tās par pievilcīgiem nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizētāju mērķiem. Profesionāļi var būt iesaistīti nezinot, bet var arī sadarboties ar noziedzniekiem vai apzināti pavirši veikt savus NILL/TFN pienākumus.

Pakļautību riskam nosaka šādu profesionāļu iesaiste sarežģītu juridisku situāciju, uzņēmumu un juridisko veidojumu, tostarp čaulas un ārzonas uzņēmumu, pārvaldībā.

Atšķirības tajā, kā dalībvalstīs tiek īstenota uz risku balstīta dažu nozaru uzraudzība, īpaši gadījumos, kad to veic pašregulējuma struktūras, ietekmē efektīvu profilaksi un spēju atklāt ļaunprātīgu izmantošanu. No sarakstā iekļautajiem nefinanšu sektora uzņēmumiem un profesijām (SINSUP) saņemtais nelielais ziņojumu par aizdomīgiem darījumiem vai darbībām skaits dalībvalstīs liecina, ka aizdomīgas situācijas netiek efektīvi atklātas un paziņotas.

Arī nekustamā īpašuma nozare ir pakļauta nopietniem nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas riskiem un īpaši neaizsargāta pret nodokļu noziegumu nolūkiem. Komisijas pētījumā tika aplēsts, ka ES iedzīvotāji ārzonas nekustamajos īpašumos ir ieguldījuši 1,4 triljonus EUR. Faktisko īpašnieku noteikšanu apgrūtina sarežģītas finansēšanas metodes, starpniecība un instrumentsabiedrību izmantošana. FATF un Egmont Group pētījumi sniedz piemērus tam, cik sarežģītas ir shēmas, kas tiek izmantotas līdzekļu izcelsmes slēpšanai.

Kā liecina valsts riska novērtējumi, pakalpojumu sniedzēji gūst vislielāko labumu no informētības uzlabošanas pasākumiem, apmācības un pastiprinātas uzraudzības.

2.1.4.Finanšu sektora un nefinanšu sektora (juridiskās personas un veidojumi) kopīgie aspekti

Ar faktiskajiem īpašniekiem saistītais trūkums joprojām ir būtisks drauds finanšu sistēmai. Anonimitāte starptautiskajā finanšu sistēmā rada kritisku neaizsargātību, bankām, regulatoriem un tiesībaizsardzības iestādēm nespējot ātri pārliecināties par uzņēmumu patiesajiem īpašniekiem. Līdzīgam riskam ir pakļauti arī kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi, jo ieguldītāju identitāte parasti nav pārredzama, un informācijas apmaiņu starp starpniekiem vēl vairāk apgrūtina vispārējo kontu izmantošana.

Nefinanšu sektorā noziedznieki novērtē juridiskās personas un veidojumus, jo tie sniedz iespēju stiprināt anonimitāti un slēpt faktisko īpašnieku identitāti, kā arī sniedz iespējas veikt to nelikumīgās darbības, piemēram, atvieglojot nelikumīgu preču loģistiku.

Tādējādi faktisko īpašnieku pārredzamība šķiet izšķiroši svarīgs elements abās jomās. Svarīga nozīme ar anonimitāti saistītu risku novēršanā ir iniciatīvām, kas pēdējos gados ir pieņemtas globālā līmenī un jo īpaši ES, kura šajā ziņā ir pioniere, ar mērķi veicināt uzņēmumu pārredzamību un novērst to, ka noziedznieki uzņēmumus izmanto ļaunprātīgi. Faktisko īpašnieku reģistru izveide un uzņēmumu pārredzamības uzlabošana ir tikai pāris piemēri, kas ilustrē darbu, kas tiek ieguldīts cīņā pret čaulas sabiedrību izmantošanu. Papildus zināšanām par to, kas faktiski kontrolē uzņēmumu, informācijas atklāšana par to, kā uzņēmumi tiek kontrolēti, sniedz izmeklēšanas uzvedinājumus un orientē riska novērtējumus, sekmējot risku agrīnu atklāšanu un ļaujot izprast slēptus modeļus, kas nebūtu redzami, izmantojot tradicionālo pieeju.

2.1.5.Azartspēļu nozare

Azartspēļu nozari raksturo strauja ekonomikas izaugsme un tehnoloģiju attīstība, tiešsaistes nozarei piedzīvojot strauju izaugsmi Covid-19 pandēmijas laikā un pēc tās. Šajā sakarā vairākas kompetentās iestādes ziņoja, ka kopš pēdējā RNPL, kas tika veikts 2019. gadā, no tiešsaistes azartspēlēm izrietošie riski ir palielinājušies.

Pirmo reizi šajā novērtējumā videospēlēs izmantotie maināmie žetoni ir aplūkoti kā kriptoaktīvi. Tāpēc to radītā apdraudējuma novērtējums būtu jāveic, izmantojot tādu pašu režīmu.

Kazino pēc būtības ir pakļauts augstam riskam, bet to iekļaušana NILL/TFN sistēmā kopš 2005. gada ir mazinājusi minētos riskus. Izlozes un spēļu automāti (ārpus kazino) rada vidēja līmeņa NILL/TF riskus. Attiecībā uz izlozēm ir ieviestas noteiktas kontroles, kuru galvenais mērķis ir mazināt riskus, kas saistīti ar lieliem laimestiem. Tiek uzskatīts, ka spēļu zāļu bingo ir saistīts ar zemu NILL/TF risku, jo tajā ir salīdzinoši zemas likmes un nelieli laimesti.

2.1.6.Finansējuma vākšana un pārskaitīšana ar bezpeļņas organizāciju (BO) starpniecību

Šajā ziņojumā aptvertas bezpeļņas organizāciju kategorijas, kas noteiktas Finanšu darījumu darba grupas ieteikumā. Šis riska scenārijs ir saistīts ar BO veiktu finansējuma vākšanu un pārskaitīšanu iekšējā tirgū, kā arī finansējuma vākšanu pārskaitīšanai uz trešām valstīm un no tām.

BO nozares un apakšnozaru neviendabība apgrūtina risku novērtēšanu. Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas risku raksturs un līmenis var atšķirties atkarībā no finansējuma avotiem, izmaksas metodēm un kanāliem, kā arī līdzekļu saņēmējiem. BO, kas sniedz humāno palīdzību, bieži darbojas konfliktu vai krīzes skartos reģionos, kur dažkārt uzturas bruņoti grupējumi vai personas, kas tiek uzskatītas par teroristiem. Finanšu iestāžu veikta riska mazināšana rada BO finansiālas izslēgšanas risku, un grūtības piekļūt oficiāliem banku kanāliem risku vēl vairāk palielina.

BO ir labāk apzinājušās riskus, ar kuriem tās saskaras, un pieredzējušu BO vidū ir vērojami pieaugoši ieguldījumi atbilstības un revīzijas funkcijās. Dalībvalstīm ir iespējas plašāk sadarboties ar finanšu sektoru un to informēt, lai atvieglotu BO piekļuvi regulētiem kanāliem.

Gandrīz visās dalībvalstīs ir ieviests kāds uzraudzības veids, izmantojot BO regulējuma struktūras, nodokļu iestādes vai cita veida uzraudzības iestādes. Uzticamības pārbaudes procedūras saistībā ar reģistrāciju un piekļuvi finanšu pakalpojumiem ir kļuvušas stingrākas, tādējādi, iespējams, padarot BO mazāk pievilcīgas terorisma finansēšanas mērķiem.