Priekšlikums Padomes regula ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu tāda volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam, kura izcelsmes ir Ķīnas Tautas Republikā /* COM/2004/0776 galīgā redakcija */





Briselē, 06.12.2004 COM(2004)776 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu tāda volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam, kura izcelsmes ir Ķīnas Tautas Republikā (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Komisija 2003. gada 8. aprīlī ierosināja pārbaudi saistībā ar termiņa izbeigšanos volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam no Ķīnas Tautas Republikas. Pārbaudē atklāja zaudējumus radoša dempinga riska pastāvēšanu, un ja pasākumi tiek atcelti, Kopienas ražošanas ciestie zaudējumi turpmāk varētu palielināties. Tāpēc tiek ierosināts Padomei pieņemt pievienoto Regulas priekšlikumu. Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu tāda volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam, kura izcelsmes ir Ķīnas Tautas Republikā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis [1] („Pamatregula”) un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu pēc apspriedes ar padomdevēju komiteju, tā kā: A. PROCEDŪRA 1. Spēkā esošie pasākumi Ar Regulu (EEK) Nr. 2737/90[2] Padome ieviesa galīgo antidempinga maksājumu 33% apmērā volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (‘ĶTR’). Ar Lēmumu 90/480/EEK[3] Komisija pieņēma cenu labojumus no diviem lielākajiem eksportētājiem par attiecīgo ražojumu, kam piemēro pasākumus. Ievērojot attiecīgo divu ķīniešu eksportētāju cenu atsaukšanu, Komisija ar Regulu (EK) Nr. 2286/94[4] ieviesa pagaidu antidempinga maksājumu attiecīgo ražojumu importam. Padome ar Regulu (EK) Nr. 610/95[5] grozīja Regulu (EEK) Nr. 2737/90 un ieviesa pagaidu antidempinga maksājumu 33% apmērā volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam. Ņemot vērā pārbaudi, kas tika ierosināta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu („iepriekšējās pārbaudes izmeklēšana”), ar Regulu (EK) Nr. 771/98[6] šie pasākumi tika pagarināti uz vēl pieciem gadiem. 2. Pašreizējā izmeklēšana Pēc paziņojuma publikācijas par antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām, kas ir spēkā attiecībā uz volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importu, kura izcelsme ir ĶTR[7], 2003. gada 9. janvārī Komisija saņēma pieprasījumu saistībā ar termiņa izbeigšanos no Eurometaux („prasītājs”) to ražotāju vārdā, kas pārstāv Kopienas ražošanas lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 80%. Pieprasījumu pamatoja ar to, ka pasākumu termiņa beigas varētu izraisīt dempinga turpināšanos vai atjaunošanos un radīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju tika noskaidrots, ka pastāv pietiekami pierādījumi, lai veiktu pārbaudi, Komisija uzsāka izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu[8]. 3. Starpposma pārbaudes pieprasījums Komisija 2003. gada 25. novembrī arī saņēma starpposma pārbaudes pieprasījumu, ko prasītājs iesniedza Kopienas ražotāju vārdā, kas pārstāv Kopienas ražošanas lielāko daļu. Prasītājs apgalvoja, ka tirgū parādījies jauns ražojums, kam ir tādas pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un viens un tas pats lietojums kā ražojumam, uz ko attiecas spēkā esošie pasākumi saistībā ar tā volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importu, kura izcelsmes ir ĶTR. Neskarot pasākumus, prasītājs apgalvoja, ka jaunais ražojums būtībā ir attiecīgā ražojuma sastāvdaļa. Attiecīgi prasītājs pieprasīja, ka esošiem pasākumiem vairs nepietiek, lai neitralizētu dempingu, kas rada zaudējumus, un ka pasākumu darbības joma jāpalielina, lai jaunais ražojums atbilst tā definīcijai. Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju tika noskaidrots, ka pastāv pietiekami pierādījumi daļējas starpposma pārbaudes uzsākšanai, 2004. gada 31. martā[9] Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu uzsāka pārbaudi, kas atbilst attiecīgā ražojuma definīcijai. Pašlaik šī izmeklēšana turpinās. 4. Izmeklēšanā iesaistītās puses Komisija oficiāli paziņoja ražotājiem, importētājiem un lietotājiem, kā arī eksportētājiem ĶTR par pārbaudes uzsākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja izteikt savu viedokli rakstiski un lūgt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par uzsākšanu. Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām pusēm un saņēma atbildes no trim Kopienas ražotājiem, kas ir arī prasītāji, viena cita Kopienas ražotāja, viena importētāja, kas arī ir attiecīgā produkta lietotājs, septiņiem eksportētājiem/ražotājiem, viena tirgotāja Honkongā, viena tirgotāja/importētāja Vācijā un viena ražotāja analogā valstī. Visas puses izteica savu viedokli rakstiski un pēc pieprasījuma tās arī uzklausīja. Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par izmeklēšanai vajadzīgu, un veica pārbaudes šādu uzņēmumu telpās: (a) Kopienas ražotāji - Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Austrija - H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Vācija - Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Francija (b) Importētāji / lietotāji Kopienā Harditalia SpA and F.I.L.M.S. SpA, Anzola D'ossola, Itālija (attiecīgie uzņēmumi) (c) Eksportētāji ĶTR - Nanchang Cemented Carbide Co., Ltd., Nanchang City, Jiangxi Province - Xiamen Golden Egret Special Alloy Co., Ltd., Xiamen City, Fujian Province - Zhuzhou Cemented Carbide Works Import & Export Company, Zhuzhou City, Hunan Province - Zigong Cemented Carbide Corp., Ltd., Zigong City, Sichuan Province (d) Ražotāji analogā valstī - Osram Sylvania Inc., Towanda, Pennsylvania, Amerikas Savienotās Valstis 5. Izmeklēšanas periods Izmeklēšana attiecībā uz dempinga atkārtošanos un/vai turpināšanos un kaitējumu nodarīšanu attiecas uz laika posmu no 2002. gada 1. janvāra līdz 2002. gada 31. decembrim (izmeklēšanas laikposms jeb 'IP'). Situācijas attīstības tendences, lai izvērtētu iespējamo dempinga turpināšanos un zaudējumu atsākšanos, tika analizētas no 1998. gada līdz IP beigām ('attiecīgais periods'). 6. Attiecīgais ražojums un līdzīgs ražojums 6.1. Attiecīgais ražojums Tiek atgādināts, ņemot vērā to, ka tirgū parādījies jauns ražojums ar tādām pašām fizikālajām un ķīmiskajām pamatīpašībām, kam viens un tas pats lietojums kā ražojumam, uz ko attiecas pasākumi, 2004. gada 31. martā tika ierosināta daļēja starpposma pārbaude, kas atbilst tā definīcijai (skat. 6. līdz 8. apsvērumu). Tomēr ar pašreizējo pārbaudi saistītais produkts ir tas pats, kas minēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 2737/90 un tās turpmākajos grozījumos, t.i., volframa karbīds un kausēts volframa karbīds, kas atbilst KN kodam 2849 90 30. Volframa karbīds un kausēts volframa karbīds ir oglekļa un volframa savienojums, kas iegūts termiskā apstrādē (karbonizācija pirmajā gadījumā, kausēšana — otrajā gadījumā). Abi produkti ir starpprodukti, kas tiek izmantoti kā izejmateriāli detaļu ražošanā no smagā metāla, piemēram, cementēta karbīda griezējinstrumenti un ātri nodilstošas detaļas, nodilumizturīgi pārklājumi, naftas urbumu un izrakteņu ieguves instrumenti, kā arī metālu stiepšanas un kalšanas presformas un uzgaļi. Daži eksportētāji iebilda, ka volframa karbīda un kausēts volframa karbīds ir dažādi ražojumi. Tam par pamatu bija apgalvojums, ka to ražošanas procesi ir pilnīgi atšķirīgi un ka to izlietošana arī atšķiras. Jāatgādina, ka Padomes Regulas (EK) Nr. 771/98 11. apsvērumā ir minēts, ka izmeklēšanas gaitā ir parādīts, ka lai gan ražošanas process ir atšķirīgs, volframa karbīdam un kausētam volframa karbīdam ir viens un tas pats ķīmiskais sastāvs (abi sastāv no apmēram 92 līdz 94% volframa metāla un 4 līdz 6% oglekļa) un tie ir no vienas un tās pašas volframa ražošanas ķēdes, t.i., starp volframa metāla pulveri un karbīda rīkiem, un nolietojumizturīgiem materiāliem. Turklāt ražošanā tiem ir viena un tā pati izlietošana, t.i., tie ir virsmu cietinātāji. Kaut gan noteiktā izmantošanas nolūkā, kur nepieciešama lielāka dilumizturība un nodilumpretestība, var izmantot tikai kausētu volframa karbīdu, kopumā kausētu volframa karbīdu un volframa karbīdu var savstarpēji aizstāt. Tāpēc iepriekšējās pārbaudes izmeklēšanā tika secināts, ka izmeklēšanā volframa karbīds un kausēts volframa karbīds ir viens ražojums. Netika iesniegts neviens pietiekams arguments, kas ļautu pamatoti mainīt pieeju un nonākt pie citiem secinājumiem nekā tiem, ko konstatē iepriekšējās pārbaudes izmeklēšanā. Turklāt tirgū nav ievērojamu cenu atšķirības starp kausēto volframa karbīdu un volframa karbīdu, jo kausētā volframa karbīda papildu apstrāde tiek kompensēta ar mazāk smalku graudu atlasi pēc lieluma. Tāpēc izmeklēšanā volframa karbīds un kausēts volframa karbīds jāuzskata par vienu ražojumu ar vienām un tām pašām pamatīpašībām. 6.2. Līdzīgs ražojums Kā noteikts iepriekšējās izmeklēšanās, šīs pārbaudes izmeklēšana apstiprināja, ka ražojums, ko eksportē ĶTR un ražojumi, ko ražo un pārdod Kopienas ražotāji un ražotāji analogā valstī pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē, ir līdzīgi ražojumi, jo tiem ir pamatā vienas un tās pašas pamatīpašības un izlietošana. B. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATSĀKŠANĀS IESPĒJAMĪBA 1. Iepriekšējas piezīmes Vispārējai zināšanai jāatgādina, ka attiecīgā ražojuma imports no ĶTR, kā rezultātā 1990. gadā ieviesa pasākumus, kurš deviņu mēnešu izmeklēšanas perioda laikā, bija 117 tonnas, kas veido 5,3% no tirgus daļas. Noteiktā dempinga starpība tajā laikā bija 73.13%. Iepriekšējās pārbaudes izmeklēšanas laikā imports bija 234 tonnas, kas veido 5% no tirgus daļas, bet dempinga starpība bija 30.6%. 2. Tirgus ekonomikas statuss un analogā valsts Jāatgādina, ka neviens no attiecīgā ražojuma eksportētājiem iepriekšējās izmeklēšanās nav ieguvis tirgus ekonomikas statusu (TES). Eksportētāji, kas sadarbojās, iebilda, ka TES piešķiršanas iespēja būtu jāpārbauda, ievērojot pamatregulas 2. panta 7. b) punktu, kas nosaka, ka pamatregulā nav noteikuma, ka neļautu šiem eksportētājiem piešķirt TES pārbaudes laikā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. Jāatgādina, ka pašreizējā izmeklēšana ir saistībā ar pārbaudi par termiņa izbeigšanos, tāpēc pasākumi var tikt tikai atcelti vai palikt spēkā, bet ne grozīti. Tāpēc saskaņā ar iestāžu vienoto praksi TES pieprasījumi jāiesniedz starpposma pārbaudes laikā, jo tādas pārbaudes rezultāti var mainīt pasākumu līmeni. Eksportētāji, kas sadarbojās, arī jautāja par Amerikas Savienoto Valstu izmantošanu kā piemērotu trešās valsts tirgus ekonomiku (‘analoga valsts’), kā iemeslu šīs valsts nepiemērotībai, minot starpību starp IKP uz vienu cilvēku ĶTR un Amerikas Savienotajās Valstīs. Tā vietā eksportētāji piedāvāja izmantot Korejas Republiku vai Čehijas Republiku, pamatojoties uz to, ka IKP uz vienu cilvēku šajās valstīs ir tuvāks IKP līmenim ĶTR. Tikai IKP lielumu uz vienu iedzīvotāju nevar uzskatīt par noteicošo faktoru, lai izlemtu, kura ir piemērota analogā valsts. Amerikas Savienotās Valstis tika uzskatītas par piemērotu analogu valsti iepriekšējās izmeklēšanā un netika konstatēta nekādas apstākļu izmaiņas, kas varētu izvēlēto analogo valsti padarīt nepiemērotu šai izmeklēšanai. Turklāt netika sniegti pārliecinoši pierādījumi, kas liecinātu, ka Korejas Republika vai Čehijas Republika ir piemērotākas. Osram Sylvania Inc, kas ražo attiecīgo ražojumu Amerikas Savienotajās Valstīs, piedāvāja sadarboties izmeklēšanā, atbilstoši tam tika pārbaudīts, vai Osram Sylvania Inc. pārdošanas apjomi vietējā tirgū ir salīdzināmi ar attiecīgā ražojuma apjomu, ko eksportē no ĶTR. Tika noskaidrots, ka Osram Sylvania Inc pārdošanas apjomi vietējā tirgū vietējiem pircējiem un parastā tirdzniecības apritē ievērojami pārsniedz 5% no ķīniešu eksportētāju eksporta apjoma uz Kopienu, kā noteikts, ja normālā vērtība tiek balstīta uz pārdošanas cenām vietējā tirgū. Tādēļ, ievērojot pamatregulas 2. panta 7.a punktu, tika nolemts saglabāt Amerikas Savienotās Valstis kā analogu valsti pašreizējā lietas izskatīšanas gaitā un izmantot Osram Sylvania Inc. pārdošanas apjomus vietējā tirgū par pamatu normālās vērtības noteikšanai. 3. Normālā vērtība Tika pārbaudīts vai Osram Sylvania Inc. pārdošanas apjomus vietējā tirgū neatkarīgiem pircējiem var uzskatīt par veiktiem parastā tirdzniecības gaitā, ievērojot pamatregulas 2. panta 4. punktu. Tika konstatēts, ka visas tirdzniecības vidējā svērtā pārdošanas cena IP bija augstāka nekā vidējā svērtā vienības pašizmaksa. Tāpēc visus pārdošanas apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par veiktiem parastā tirdzniecības gaitā. Saskaņā ar pamatregulas 2. punktu normālā vērtība tika balstīta uz Osram Sylvania Inc. volframa karbīda un kausētā volframa karbīda cenu neatkarīgiem pircējiem Amerikas Savienotajās Valstīs IP laikā. 4. Eksporta cena Pieci no septiņiem eksportētājiem, kas sadarbojās, uzskaitīja gandrīz visu eksportu no ĶTR neatkarīgajiem pircējiem uz Kopienu IP laikā. Pārējie divi eksportētāji IP laikā neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Kopienu. Tāpēc eksporta cenu var noteikt saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu (t. i., pamatojoties uz piecu eksportētāju, kas sadarbojās, reāli noteiktajām cenām). 5. Salīdzināšana Lai veiktu godīgu salīdzinājumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības attiecībā uz transporta, iesaiņošanas, apdrošināšanas, kredīta izmaksām, maksājumu termiņiem, pārkraušanas un papildu izmaksām, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. 6. Dempinga starpība Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu normālā vērtība tika salīdzināta ar eksporta cenu. Abas tika aprēķinātas, pamatojoties uz ražotāja cenu (ex-factory) , salīdzināšana tika veikta vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Lai aprēķinātu dempinga starpību, vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar vidējo svērto eksporta cenu Kopienas ražotāja noteiktās cenas līmenī un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Šis salīdzinājums parādīja dempinga eksistenci apmēra 31% līmenī, kas ir tuvs pašreizējam antidempinga maksājuma apjomam. 7. Dempinga turpināšanās iespējamība Tā kā dempings netika pārtraukts, tika pārbaudīts, vai pastāv attiecīgā ražojuma eksporta turpināšanas iespējamība par dempinga cenām. Šajā kontekstā tika ņemti vērā tādi faktori kā attiecīgā ražojuma ražotāju jauda ĶTR un viņu pārdošanas cenas trešām valstīm un iekšzemes tirgū ĶTR. 7.1. Ražošanas rezerves jauda Kā minēts 31. apsvērumā, ĶTR bija pieci eksportētāji, kas IP eksportēja attiecīgo ražojumu uz Kopienu. Divi no šiem eksportētājiem attiecīgo ražojumu ražoja paši, t.i., ar ražošanu un pārdošanu eksportam nodarbojās vienā un tā pati juridiskā persona. Divi citi eksportētāji bija saistīti ar ražotāju uzņēmumiem, t.i., ražošana un pārdošana eksportam notika starp divām atsevišķām, bet saistītām juridiskām personām. Piektais eksportētājs nebija saistīts ar ražotāju uzņēmumu; viņa ražojumi tika iepirkti no 37. un 38. apsvērumā minētajiem ražotājiem/eksportētājiem un pēc tam eksportēti. Četriem eksportētājiem ar ražošanas aprīkojumu kopējā teorētiskā[10] ražošanas jauda IP laikā bija 9850 tonnas un kopējais ražošanas apjoms — 8460 tonnas, kas ir 86% no slodzes līmeņa. Tātad četriem ražotājiem eksportētājiem ir 1390 tonnu neizmantotas ražošanas jaudas, kas atbilst 21,5% attiecīgā ražojuma aprēķinātā patēriņam brīvā tirgū (6461 tonnas) [11]. Pārējie divi eksportētāji, kas IP laikā attiecīgo produktu neeksportēja uz Kopienu, arī iesniedza informāciju par savu ražošanu un pārdošanu IP laikā. Viens no šiem diviem eksportētājiem bija tirgotājs bez savas ražošanas, otram bija sava ražošana ar jaudu apmēram 200 tonnu un reālo ražošanas apjomu 49 tonnas IP laikā. Kopējais septiņu eksportētāju jaudas apjoms sasniedza 10050 tonnas. Septiņiem eksportētājiem IP laikā bija neizmantota ražošanas jauda 1541 tonnu apjomā, kas ir apmēram 24% no brīvā tirgus patēriņa Kopienā, kā tas ir definēts 41. apsvērumā. Brīvā jauda skaidri norāda uz to, ka ķīniešu eksportētāji varētu izvēlēties ievērojamu attiecīgā ražojuma eksporta apjoma palielināšanu uz Kopienas tirgu, ja pasākumi tiktu atcelti. Jāatgādina, ka šo eksportētāju kopējais eksporta apjoms sasniedza 239 tonnas jeb gandrīz 100% no kopējā attiecīgā ražojuma importa IP laikā un tāpēc šie eksportētāji uzskaitīja gandrīz visu eksporta apjomu uz Kopienu. 7.2. ĶTR eksportētāju pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū un trešo valstu tirgū Kopš esošo pasākumu ieviešanas ķīniešu eksportētāji ir attīstījuši savu kompetenci attiecīgā ražojuma pakārtotā pārstrādē, galvenokārt instrumentu nozarē (atvasināts no cementēta karbīda). IP laikā apmēram 4846 tonnas (57%) no kopējās piecu eksportētāju produkcijas tika tālāk apstrādātas, kamēr 1557 tonnas (18%) tika pārdotas iekšzemes tirgū un 2021 tonnas (24%) eksportēja minētie eksportētāji. Tabulā parādīta vidējā piecu eksportētāju pārdošanas vidējā cena gala mērķī IP laikā un salīdzinājums ar vidējo pārdošanas cenu Kopienas ražošanas nozarē: +++++ TABLE +++++ Kā redzams ķīniešu eksportētājiem ir pamats būt ieinteresētiem ne tikai izmantot esošo rezerves jaudu, lai palielinātu pārdošanas apjomu Kopienas tirgū, bet arī novirzīt vismaz daļu no pārdošanas apjoma vietējā tirgū un pārdošanas apjoma trešās valstīs uz Kopienas tirgu. Patiešām, salīdzinot cenas, ko eksportētāji varētu noteikt savā vietējā tirgū, un cenas Kopienas tirgū padara to ļoti pievilcīgu, ja esošie antidempinga pasākumi tiktu atcelti. Arī salīdzinot ar ķīniešu eksportu uz citām valstīm, piemēram uz Japānu un Amerikas Savienotajām Valstīm, cenas Kopienas tirgū varētu būt pievilcīgas, un pastāvētu liels risks, ka tirdzniecība tiktu novirzīta uz Kopienas tirgu, ja pasākumiem ļautu zaudēt spēku. Tādēļ, ja pasākumi tiks atcelti, ļoti iespējams, liels attiecīgā ražojuma apjoms tiks pārdots par mazāku cenu nekā vidējā pārdošanas cena Kopienas ražošanas nozarē, tādējādi radot šai nozarei zaudējumus. 8. Secinājums Kā minēts 34. apsvērumā, ķīniešu eksportētāji ir turpinājuši dempinga darbības. IP laikā noteiktā dempinga starpība ir 31%, kas ir apmēram tajā pašā līmenī kā iepriekšējās pārbaudes izmeklēšanā noteiktā dempinga starpība. Kopējā piecu ražojošo eksportētāju jauda IP laikā sasniedz 10050 tonnas, kas ir vairāk nekā Kopienas ražošanas nozares kopējā jauda. Turklāt IP laikā šiem eksportētājiem bija rezerves ražošanas jauda, kas atbilst 24% Kopienas brīvā tirgus patēriņam. Attiecībā uz attiecīgā ražojuma eksporta cenām no ĶTR IP laikā ir konstatēts, ka vidējā pārdošanas cena Kopienas tirgū ir pievilcīgi augsta ķīniešu eksportētājiem. Tāpēc tiek uzskatīts, ja pasākumi tiks atcelti, pastāvēs liels risks, ka turpināsies dempings, kas nodara kaitējumu. Turklāt, ja ņem vērā, ka IP laikā tika konstatēta cenas atšķirība starp attiecīgā ražojuma eksportētāju eksporta cenām uz Kopienu un trešām valstīm, būtu liela varbūtība, ka dempinga eksports tiktu pārvirzīts no citiem tirgiem (piemēram, Japāna un Amerikas Savienotās Valstis) uz Kopienas tirgu, jo tika konstatēts, ka Kopienā cena ir augstāka nekā pārējos galvenajos eksporta tirgos. Kopumā visi rādītāji liecina, ka importam uz Kopienu no ĶTR arī turpmāk būs dempinga cenas, un ja pasākumi tiks atcelti, tā apjoms pieaugs. C. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARE IP laikā attiecīgo ražojumu ražoja: trīs prasītāji ražotāji, kas pilnībā sadarbojās ar Komisiju izmeklēšanas laikā un kas attiecīgo ražojumu ražoja pārdošanai trešām personām par tirgus noteikto cenu (“brīvais tirgus”), viens cits ražotājs, kas ražoja brīvajam tirgum un atbalstīja iesniegto prasību, bet nepiedalījās izmeklēšanā, trīc citi ražotāji, kas ražoja attiecīgo ražojumu izmantošanai pašu vajadzībām. Viens no šiem ražotājiem sadarbojās, bet pārējie divi nedz atbalstīja, nedz iebilda pret pašreizējo izmeklēšanu. Attiecībā uz ražotājiem, kas ražo šo ražojumu izmantošanai pašu vajadzībām, šo uzņēmumu attiecīgā ražojuma produkcija ir starpprodukts, kas pilnībā tiek patērēts tālāk augstvērtīgāku produktu ražošanā. Nekas no viņu produkcijas netiek pārdots brīvajā tirgū. Izmantošana pašu vajadzībām un brīvais tirgus ir jānošķir, lai veiktu Kopienas tirgus ekonomiskās situācijas analīzi un Kopienas ražošanas nozares situācijas analīzi, jo pašu vajadzībām paredzētie produkti nav pakļauti tiešai konkurencei ar importu. Turpretim produkcija, kas paredzēta brīvajam tirgum nonāk tiešā konkurencē ar attiecīgā ražojuma importu no ĶTR. Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek uzskatīts, ka situācija brīvajā tirgū un specializētajā tirgū atšķiras. Trīs Kopienas ražotāju, kas ražoja brīvajam tirgum un sadarbojās izmeklēšanas laikā, produkcija atbilst 89% no kopējā Kopienas attiecīgā ražojuma produkcijas apjoma IP laikā, kas paredzēts brīvajam tirgum. Šie Kopienas ražotāji veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. D. SITUĀCIJA KOPIENAS TIRGŪ 1. Vispārīga informācija 1.1. Svarīgi dati Par svarīgo datu avotu tika izmantota Eiropas Kopienu Statistikas biroja informācija, kas saistīta ar importa apjomu, kas atbilst KN kodam 2849 90 30, un pārbaudītiem eksporta datiem no ĶTR eksportētājiem. 1.2 Dati par Kopienas ražošanas nozari Dati par Kopienas ražošanas nozari tika iegūti no pārbaudītām atbildēm uz anketas jautājumiem, ko iesniedza trīs Kopienas ražotāji, kas ražo attiecīgo ražojumu pārdošanai brīvā tirgū, kā arī no tiem, kas ražo attiecīgo ražojumu specializētam tirgum. 1.3 Kopienas patēriņš Attiecīgā ražojuma patēriņa apjoms Kopienas brīvajā tirgū tika noteikts, pamatojoties uz: attiecīgā ražojuma kopējo importa apjomu Kopienā saskaņā ar Eurostat informāciju, un kopējo pārbaudīto pārdošanas apjomu neatkarīgiem pircējiem Kopienas tirgū, ko pārdevuši trīs Kopienas ražotāji, kas ražo brīvajam tirgum, un sadarbojās izmeklēšanas laikā. Brīvā tirgus patēriņš Kopienā apskatītajā laika posmā palielinājies par 9%. Tomēr pieaugums noticis nevienmērīgi. Pēc samazināšanās starp 1998. un 1999. gadu patēriņš palielinājās līdz 2001.gadam, kad sasniedza 7949 tonnas, un pēc tam atkal samazinājās līdz 6461 tonnām IP laikā. +++++ TABLE +++++ Brīvā tirgus patēriņa ievērojamais pieaugums 2000. un 2001. gada laikā ir daļēji izskaidrojams ar lielāku ekonomisko aktivitāti Kopienā, kā arī pasaules tirgū un daļēji ar jaunās eksporta licenču sistēmas ieviešanu ĶTR. Pēdējais sekmēja masveida iepirkšanu (lietotāju krājumu veidošanās) 2000.gada beigās un 2001.gadā bailēs no iespējamā izejmateriālu un attiecīgā ražojuma trūkuma. 2. Imports no ĶTR 2.1. Apjoms un tirgus daļa +++++ TABLE +++++ Importa apjoms no ĶTR liecina par svārstīgu tirdzniecību apskatītajā laika posmā, kuras rezultāts ir apjoma pieaugums salīdzinājumā ar 1998.gadu, kas atspoguļojas arī kā lielāka tirgus daļa IP nekā 1998. gadā. 2.2. Cenas un cenu samazinājums Vidējā cena attiecīgā ražojuma importam no ĶTR IP laikā bija 12.59 €/kg CIF EK robežās. Lai analizētu cenu samazinājumu, attiecīgā ražojuma vidējā svērtā cena Kopienas ražošanas nozarē tika salīdzināta ar vidējo svērto cenu importam no ĶTR Kopienas tirgū IP laikā, ņemot vērā muitas nodevas un pēcimporta izmaksas. Kopienas ražošanas nozares cenu noteikšanas avots bija atbildes, ko Kopienas ražotāji snieguši aptaujas anketā par pārdošanu Kopienā pirmajam nesaistītajam pircējam, ieskaitot piegādi no rūpnīcas. Ķīniešu importa cenu noteikšanas avots bija atbildes, ko snieguši eksportētāji ražotāji, kas eksportēja attiecīgo ražojumu IP laikā. Pamatojoties uz to, tika noteikts, ka cenu samazinājuma starpība, izteikta procentos no Kopienas ražošanas nozares cenas, ir apmēram 10%. Ja aprēķinā ir iekļauts antidempinga maksājuma pašreizējais lielums, pārdošanas par zemāku cenu nav. 3. Importa un Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms un vienības cena ES IP laikā +++++ TABLE +++++ Salīdzinot ar importu, kura izcelsme ir cita trešā valsts, kura izcelsme ir ĶTR (t.i. vidēji €12.59/kg) bija ievērojami zemākas. Šajos apstākļos ir liela varbūtība, ja pasākumi tiktu atcelti, attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām no ĶTR uz Kopienu varētu palielināties uz citu trešo valstu eksporta rēķina. E. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES SITUĀCIJA Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Kopienas ražošanas nozares situācijas analīze ietver visu ekonomisko faktoru un rādītāju novērtēšanu, kam ir ietekme uz ražošanas nozares stāvokli no 1998.gada (bāzes gads) līdz IP. Turpmāk minētie Kopienas ražošanas nozares dati parāda no trim Kopienas ražotājiem savākto vispārējo informāciju, izņemot gadījumus, kur teikts citādi. 1. Ražošana, jauda, jaudas izmantojums un uzkrājumi Ražošanas jauda tika noteikta, pamatojoties uz uzstādīto iekārtu maksimālo stundas ražīgumu, kas reizināts ar gada maksimālo darba stundu skaitu, samazināts par ekspluatācijas atvilkumiem un līdzīgiem ražošanas pārtraukumiem. Apskatītajā laika posmā ražošanas jauda palielinājās par 22%. +++++ TABLE +++++ Kopienas ražošanas nozares apjoms apskatītajā laika posmā palielinājies par 1%. Tomēr nelielais pieaugums nav nevienmērīgs. Pēc samazināšanās par 6% 1999. gadā ražošanas apjoms palielinājās par 27% laikposmā starp 1999. un 2001.gadu. IP ražošanas apjoms bija līmenī, kas ir tikai mazliet lielāks nekā 1998.gadā. Produkcijas apjoma un ražošanas jaudas palielināšanās 2000. un 2001. gadā ir izskaidrota 61. apsvērumā. Būtiskais kāpums attiecīgā ražojuma pieprasījumā pasaulē izskaidrojams ar lielu ekonomisko aktivitāti pasaules tirgū un ĶTR jauno eksporta licenču sistēmas ieviešanu, kas radīja sprūdu investīcijās ražošanas jaudā, īpaši 2000. un 2001.gadā, un apskatītajā laika posmā izraisīja jaudas palielināšanos par 22%. Jaudas izmantojuma līmeņa samazināšanās IP laikā salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem ir izskaidrojama ar pēkšņo attiecīgā ražojuma pieprasījuma samazināšanos IP laikā. Jauda tika palielināta, pamatojoties uz pieņēmumu par lielo pieprasījumu arī turpmāk, bet tā nebija, jo IP laikā pircēji samazināja savus iepirkumus, lai samazinātu uzkrājumus. Tāpēc IP laikā ražošanas apjoms bija apmēram tāds pats kā 1998.gadā. Uzkrājumu lielums paliks relatīvi stabils attiecībā uz produkcijas un pārdošanas apjomu līdz 2000.gadam. Uzkrājumi 2001.gadā samazinājās lielā pieprasījuma dēļ. IP laikā negaidītā pieprasījuma krituma dēļ pasaules tirgū Kopienas ražošanas nozares uzkrājumu apjoms turpināja palielināties un sasniedza 30% no produkcijas, salīdzinot ar 1998.gadu tas bija 18%. Šai nozarei normāla uzkrājuma apjoms ir apmēram 20% no produkcijas. 2. Pārdošanas apjoms, cenas, tirgus daļa, kā arī pārdošanas apjoms eksporta tirgū Turpmāk minētie skaitļi atspoguļo Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomu un cenas neatkarīgiem pircējiem Kopienā, Kopienas tirgus daļu un pārdošanas apjomu eksporta tirgū. +++++ TABLE +++++ Pārdošanas apjoms Kopienas tirgū apskatītajā periodā nedaudz palielinājies, IP laikā pārdošanas apjoms ir par 13% lielāks nekā 1998.gadā. Kopumā Kopienas ražošanas nozares pozīcija ir nedaudz uzlabojusies uz importa rēķina, tās tirgus daļa no 62% 1998. gadā palielinājusies līdz 64% IP. Ja neņem vērā 2001.gadu, Kopienas ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena saglabājusies diezgan stabila, vidējā pārdošanas cena IP ir par 5% lielāka nekā 1998.gadā. 2001. gada laikā vidējā pārdošanas cena palielinājās līdz €17,10/tonnā, bet pēc tam IP laikā kritās līdz €14.92. Eksporta pārdošanas apjoms apskatītajā periodā arī palielinājās. Pārdotais apjoms no 1998. gada līdz IP palielinājās par 24%, tā maksimums bija 2001.gadā. Apskatītajā laika posmā eksporta pārdošanas apjoms veidoja apmēram 25 – 30% kopējā pārdošanas apjoma. Kopējais pārdošanas apjoms no 1998.gada līdz IP palielinājās par 16%, tā maksimums bija 2001.gadā, iemesli izskaidroti 61.apsvērumā. 3. Rentabilitāte, ieguldījumu atmaksāšanās (aktīvi) un naudas plūsma +++++ TABLE +++++ Izņemot 2001. gadu, kas, kā iepriekš izskaidrots, bija izņēmuma gads, ekonomiskie rādītāji (rentabilitāte, ieguldījumu atmaksāšanās un naudas plūsma) liecina, ka kopumā Kopienas ražošanas nozarē bija vērojama zināma pasliktināšanās peļņas normā, ienesīgumā un naudas plūsmā, kas radās pārdošanā Kopienas tirgū. Rentabilitātes samazināšanos veicinošs faktors IP laikā bija tas, ka viens no Kopienas ražotājiem uz laiku zaudēja galveno piegādes līgumu, kā arī pārdošanas apjoma samazināšanos vismaz daļēji izraisīja lietotāji, kas tērēja savus uzkrājumus, kas bija radušies 2001.gadā aiz bailēm no iespējamā produkta trūkuma. Ir liecības arī par to, ka Kopienas ražotāju rentabilitāti ietekmēja ievērojamās svārstības galvenā izejmateriāla (ATP) cenā, kura izcelsmes valsts vairumā gadījumu ir Ķīna, jo šie ražotāji ir atkarīgi no šā produkta iegādes brīvajā tirgū. 4. Ieguldījumi un kapitāla palielināšanas iespējas +++++ TABLE +++++ No 1998. līdz 2001. gadam ieguldījumu apjoms bija diezgan stabils, tika veikti ieguldījumi ražošanas procesa tehniskā uzlabošanā un ar to saistītās iekārtās. Tomēr IP laikā ieguldījumi ievērojami samazinājās, jo Kopienas tirgū pārdošana slikti atmaksājās. Kopienas rūpniecība apskatāmajā periodā (ieskaitot IP) laikā turpināja kapitāla palielināšanu vai nu ar ārvalstu, vai mātes uzņēmumu finanšu līdzekļiem. 5. Darbaspēks, ražīgums un darba algas +++++ TABLE +++++ Apskatāmajā laika posmā darbinieku skaits lēnām samazinājās. Darbaspēka kopējās izmaksas saglabājās samērā stabilas līdz 2000. gadam, bet 2001. gadā palielinājās un IP palika augstākajā līmenī. Apskatāmajā laika posmā darbaspēka izmaksas palielinājās par 8%, kas atbilst normālam darba algu pieaugumam. Laikā no 1998. gada līdz IP ražīgums pieauga par 2%, kas saistīts ar ražošanas apjoma palielināšanos. Kopienas ražošanas nozare 2000. un 2001. gadā varēja palielināt ražošanas apjomu bez ievērojama darbaspēka palielināšanas, ko nodrošināja šajos gados palielinātais ražīgums. Tomēr jāievēro, ka ražīguma līmeni ietekmē ne tikai ražošanas apjoms, bet arī dažādu produktu kombinācija dažādos gados. 6. Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga Dempinga importa apjoms no ĶTR un tā tirgus daļa apskatāmajā periodā palielinājās. Tomēr tie bija samērā mazi, salīdzinot ar brīvā tirgus lielumu (tikai 4% patēriņa brīvajā tirgū). Tomēr lielās dempinga starpības (31%) dēļ, kā arī ārēju faktoru (kā galvenā izejmateriāla (APT) cenu svārstības un galvenā piegādes līguma zaudēšana uz laiku) ietekmē par spīti diezgan stabilajam attiecīgā ražojuma pieprasījumam Kopienas ražošanas nozarē samazinājās tās rentabilitāte un citi finanšu rādītāji kā minēts 78. apsvērumā. 7. Specializētais tirgus Lai iegūtu pilnīgāku ainu par Kopienas ražotāju situāciju, par noteiktiem Kopienas ražošanas nozares ekonomiskajiem rādītājiem iegūtie dati tika salīdzināti ar datiem, ko iesniedza Kopienas ražotāji, kas ražoja vienīgi specializētajam tirgum. Par ražotājiem iegūtie dati ir šādi (dots kā indekss, ievērojot, ka dati attiecas tikai uz vienu uzņēmumu): +++++ TABLE +++++ No 1998. līdz 1999. gadam ražošanas jauda palielinājās par 16%, pēc tam saglabājās stabila. Apskatāmajā laika posmā ražošanas apjoms samazinājās par 27%, svārstoties no indeksa 92 līdz 108. Jaudas izmantojums no 1998. līdz 2001. gadam samazinājās par 6%, tad par vēl 39% IP, kas saistīts ar ražošanas apjoma samazināšanos. Uzkrājumi apskatāmajā laika posmā ir vairāk nekā trīskāršojušies, lai gan pieauguma diapazons daļēji atspoguļo nelielos uzkrājumus 1998. gadā. Galvenie ieguldījumi tikai veikti 1998. un 2001. gadā. Darbaspēka apjoms līdz 2001. gadam bija diezgan stabils, bet IP samazinājās par 10%. Darbaspēka izmaksas palielinājās līdz indeksam 117 2001. gadā, pēc tam IP samazinājās līdz indeksam 109. Ražīgums svārstījās starp indeksu 92 un 111 no 1998. līdz 2000. gadam, bet IP kritās līdz 84, kas saistīts ar ražošanas apjoma samazināšanos par spīti darbaspēka samazināšanai šajā gadā. Iekšējā tirgū attiecīgais ražojums tika pārdots par transfertcenām. Tika konstatēts, ka transfertcenas nav pietiekami cieši saistītas ar reālo tirgus cenu, lai uzskatītu, ka tās atspoguļo tirgus cenas. Arī dažādo ar tālāku produktu ražošanu saistīto izmaksu sadalījuma analīze nepalīdz noteikt pakārtota ražojuma tirgus cenu. Tāpēc rentabilitātes, ieguldījumu ienesīguma un naudas plūsmas analīze saistībā ar izmantošanu pasu vajadzībām netiek uzskatīta par drošu rādītāju. Attiecīgā uzņēmuma kā lielākas grupas locekļa iespējas palielināt kapitālu netika nopietni ietekmētas. Tā kā tika konstatēts, ka imports neatrodas tiešā konkurencē ar attiecīgo ražojumu, kas ražots lietošanai pašu vajadzībām, tiek uzskatīts, ka ražotājus, ka ražo lietošanai pašu vajadzībām, dempinga imports vai pret to vērstie pasākumi ievērojami neietekmē, kaut arī dempinga starpība ir liela. Kopumā specializētā tirgus attīstība ir līdzīga brīvā tirgus attīstībai, kaut arī ražošanas apjoma, darbaspēka un ražīguma jomā tai bija negatīvāka virzība. Tāpēc specializētā tirgus iekļaušana ievērojami neietekmē kopējos secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz brīvo tirgu. 8. Secinājumi par situāciju Kopienas ražošanās nozarē Lai gan jau kādu laiku ir spēkā pasākumi un pieprasījums pēc attiecīgā ražojuma ir pamatā stabils, kopumā Kopienas ražošanas nozarē pasliktinājās peļņas norma un citi finanšu rādītāji attiecīgajā periodā. Apskatītajā laika posmā ierobežojot cenu pieaugumu, Kopienas ražošanas nozare spēja palielināt pārdošanas apjomu un tirgus daļu. Tomēr tas noticis uz rentabilitātes rēķina. IP laikā rūpniecība atradās tikai nedaudz virs lūzuma punkta, kaut gan šis rezultāts jālīdzsvaro ar 2001. gada rezultātu, kas bija izņēmuma gads. Lai arī dempinga negodīgo efektu kompensē maksājums, ir pieradījumi, ka lielās izejmateriāla (APT) cenu svārstības, galvenokārt kura izcelsmes valsts ir ĶTR, ir ietekmējušas to Kopienas ražotāju rentabilitāti, kas ir atkarīgi no produktu iegādāšanās brīvajā tirgū. F. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA Ievērojot iepriekšminēto un jo īpaši 66. apsvērumu, ir liela varbūtība, ka Kopienas ražošanas nozare saskarsies ar lielāku attiecīgā ražojuma pieaugošā eksporta spiedienu no ĶTR, ja tiks pieļauta pasākumu termiņa izbeigšana. Pieaugošā dempinga importa negodīgā konkurence visticamāk novestu pie turpmākas finanšu situācijas pasliktināšanās Kopienas ražošanas nozarē. Tāpēc tiek secināts, ka pasākumu atcelšana izraisītu kaitējuma turpināšanos Kopienas ražošanas nozarē. G. KOPIENAS INTERESES 1. Vispārīgi apsvērumi Jāpārbauda vai nepastāv nepārvarami iemesli, kas novestu pie secinājuma, ka Kopienas interesēs nav saglabāt pašreizējos pasākumus. Saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu Kopienas interešu noteikšana tika pamatota uz dažādu iesaistīto interešu novērtēšanu, piemēram, Kopienas ražošanas nozare, citu Kopienas ražotāji, importētāju/tirgotāju, kā arī attiecīgā ražojuma lietotāju intereses. Jāatgādina, ka iepriekšējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu piemērošana nav pret Kopienas interesēm. Turklāt tas, ka pašreizējā izmeklēšana ir jau spēkā esošo antidempinga pasākumu pārbaude, ļauj novērtēt antidempinga pasākumu iespējamo negatīvo ietekmi uz iesaistītajām pusēm. Tika pārbaudīts, vai, par spīti secinājumiem par kaitējumu nesoša dempinga turpināšanās lielo iespējamību, nepastāv neapgāžami pierādījumi, kas varētu novest pie secinājuma, ka saglabāt pasākumus šajā gadījumā nav Kopienas interesēs. 2. Kopienas ražošanas nozares intereses Tiek atgādināts, ka noskaidrots, ka pastāv liela varbūtība, ka dempings turpināsies attiecīgajam ražojumam, kura izcelsme ir ĶTR, un ka ir risks, ka Kopienas ražošanas nozare turpinās ciest zaudējumus šāda importa dēļ. Kopienas interesēs ir izvairīties no zaudējumiem un turpināt piemērot pasākumus, kas palīdzētu to sasniegt. Tāpēc Kopienas ražošanas nozares interesēs ir saglabāt pasākumus pret dempinga importu no ĶTR. 3. Nesaistīto importētāju un tirgotāju intereses No importētājiem vai tirgotājiem netika saņemta neviena atbilde. Šī nesadarbošanās no importētāju un tirgotāju puses liek domāt, ka pasākumu saglabāšana importam no ĶTR neatstātu ievērojamu ietekmi uz nesaistīto attiecīgā produkta importētājiem un tirgotājiem Kopienā. Tas saskan arī ar iepriekšējo izmeklēšanu secinājumiem. 4. Lietotāju intereses Kopienas attiecīgā produkta lietotāji pamatā ir smago metālu detaļu ražotnes, kas izmanto attiecīgo produktu par izejmateriālu. Daži lietotāji ir lielas starptautiskas rūpnīcas, kas izmanto par izejmateriālu galvenokārt savu volframa karbīda produkciju (lietošana pašu vajadzībām), tomēr daži citi lietotāji (pamatā mazākas ražotnes) iegādājas attiecīgo produktu no eksportētājiem vai no Kopienas ražošanas nozares. Tas, ka lielās starptautiskās rūpnīcas neizteica ne savu atbalstu, ne iebildumus, liek domāt, ka pasākumu saglabāšana importam, kura izcelsme ir ĶTR, neatstātu ievērojamu ietekmi uz viņu situāciju Kopienā. Viens nelieks instrumentu ražotājs atbildēja uz anketas jautājumiem. Apmēram 90% tā volframa karbīda krājumu tiek pirkti no Kopienas ražotājiem. Viņš izteica bažas, ka pasākumu paturēšana nostiprinātu Kopienas ražošanas nozares pozīcijas attiecībā pret lietotājiem, ražošanu, ko šis lietotājs uzskata par sadrumstalotu, un padarītu lietotājus vairāk atkarīgus no Kopienas ražošanas nozares kā iegādes avota. Tomēr, lai gan Kopienas ražošanas nozare ES tirgū dominē ar 64% un ir svarīgs iegādes avots, tas nav vienīgais piedāvātājs. IP laikā ES tirgū konkurēja pieci ražotāji. Turklāt ir konkurence ar importu no ĶTR un citām valstīm, kas kopā veidoja 36% tirgus IP. Tāpēc tiek uzskatīts, ka ES tirgū ir daudzi citi iegādes avoti un šā lietotāja bažas ir nepamatotas. Lai gan pasākumu saglabāšana varētu palīdzēt saglabāt Kopienas ražošanas nozares pozīcijas attieksmē pret lietotājiem, pastāv arī citi iegādes avoti. Ja pasākumi tiktu atcelti, būtu nopietns risks, ka Kopienas ražošanas nozare var tikt izstumta no tirgus un lietotāji var zaudēt svarīgu iegādes avotu. 5. Secinājums par Kopienas interesēm Ņemot vērā iepriekšteikto, pasākumu piemērošana turpināšana nav pret Kopienas interesēm. Gluži pretēji, kamēr tas palīdzēs Kopienas ražošanas nozare aktīvi palikt Kopienas tirgū, tas palīdzēs saglabāt lietotājiem dažādus iegādes avotus. H. SECINĀJUMI Izmeklēšana ir parādījusi, ka ĶTR eksportētāji IP laikā ir turpinājuši dempinga darbības. Tika parādīts arī, ka Kopienas tirgus ķīniešu eksportētājiem ir pievilcīgs, ņemot vērā cenu līmeni viņu iekšzemes tirgū un eksporta tirgū. Tāpēc, ja pasākumi tiktu atcelti, ir liela varbūtība, ka Kopienas tirgū ienāktu ievērojams dempinga importa daudzums. Kopienas ražošanas nozares finanšu situācija, ko apskatītā periodā atspoguļo rentabilitātes, ienākumu no ieguldījumiem un naudas plūsmas samazināšanās, visticamāk tiktu pasliktināta, ja pasākumi tiktu atcelti, jo Kopienas tirgū sāktu ieplūst palielināts dempinga importa apjoms no ĶTR. Attiecībā uz Kopienas interesēm tika secināts, ka nav neapgāžamu pierādījumu, lai nepiemērotu antidempinga pasākumus pret attiecīgā ražojuma importu, kura izcelsme ir ĶTR. Tāpēc tiek uzskatīts par lietderīgu saglabāt esošos antidempinga pasākumus pret volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importu, kura izcelsme ir ĶTR. I. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI Visas puses tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir par pamatu ieteikumam saglabāt pašreizējos pasākumus. Pusēm tika dots laiks, lai izteiktu savas pārdomas. Netika saņemti komentāri, kas liktu mainīt minētos secinājumus. No tā izriet, kā tas norādīts pamatregulas 11. panta 2. punktā, antidempinga pasākumi, kas piemērojami attiecīgā ražojuma importam no ĶTR, ir jāsaglabā, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU: 1. pants Ar šo tiek ieviests galīgais antidempinga maksājums volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam ar KN kodu 2849 90 30, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā. Galīgā antidempinga maksājuma apmērs, kas piemērojams neto cenai, ieskaitot piegādi līdz robežai, pirms nodokļiem ir 33%. Ja citādi nav noteikts, spēkā ir nosacījumi par muitas nodokļu piemērošanu. 2. pants Šī Regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OJ L 77, 13.3.2004., 12. lpp.) [2] OV L 264, 27. 9. 1990., 7. lpp. [3] OV L 264, 27. 9. 1990., 59. lpp. [4] OV L 248, 23. 9. 1994., 8. lpp. [5] OV L 64, 22. 3. 1995., 1. lpp. [6] OV L 111, 9. 4. 1998., 1. lpp. [7] OV C 166, 12. 7.2002., 2. lpp. [8] OV C 84, 8.4.2003., 2. lpp. [9] OV C 81, 31.3.2004., 8. lpp. [10] Ražošanas jauda tika noteikta, pamatojoties uz uzstādīto iekārtu maksimālo stundas ražīgumu, kas reizināts ar gada maksimālo darba stundu skaitu, samazināts par ekspluatācijas atvilkumiem un līdzīgiem ražošanas pārtraukumiem. Izmantotā metode ir tāda pati kā tās, kas izmantota Kopienas rūpniecības jaudas aprēķināšanā. [11] Brīvā tirgus patēriņš tiek definēts kā attiecīgā ražojuma kopējais importa apjoms, pieskaitot pārbaudīto pārdošanas apjomu trim Kopienas ražotājiem, kas ražo brīvajam tirgum. Skat. arī 60. apsvērumu.