OAP arī turpmāk būs nozīmīga loma, un 2015. gada maijā ES ambiciozi kolektīvi apņēmās sasniegt ANO OAP mērķi — 0,7 % no nacionālā kopienākuma (NKI) 2030. gada programmas darbības laikā. Tas ietver konkrētu apņemšanos īstermiņā 0,15–0,20 % OAP/NKI piešķirt vismazāk attīstītajām valstīm (VAV), bet 2030. gada programmas darbības laikā sasniegt 0,20 %. Tomēr OAP veido tikai nelielu daļu no attīstības finansējuma ainas. Saskaņā ar AAAA ES pasākumi pārsniedz OAP un palīdz apvienot atbalstu, ieguldījumu, tirdzniecību, valsts līdzekļu piesaistīšanu un veiksmīgu politiku.

Pārskatītā Eiropas kaimiņattiecību politika

Eiropas Komisija un Eiropas Savienības Augstā pārstāve ārlietās pieņēma kopīgu paziņojumu “Ceļā uz jaunu Eiropas kaimiņattiecību politiku”, kurā ieteikts, kā ES un tās kaimiņvalstis varētu veidot efektīvākas kaimiņattiecību partnerības, sniegts stratēģiskais satvars un par galveno politikas prioritāti noteikta stabilizācija.

Vidēja termiņa stratēģija ES paplašināšanās politikai

Lielās izredzes kļūt par ES dalībvalstīm joprojām nosaka Dienvidaustrumeiropas valstu pārveides procesu un stiprina to stabilitāti un drošību. 2015. gada 10. novembrī Eiropas Komisija noteica ES paplašināšanās politikas vidēja termiņa stratēģiju, kas aptver šīs Komisijas pilnvaru laiku. Tajā sniegti skaidri norādījumi un paredzēts satvars un mehānismi, kā atbalstīt attiecīgās valstis galveno pievienošanās procesa problēmu un prasību kārtošanā.

Pēc Kotonū nolīguma

ES un tās dalībvalstīm ir ilgstošas attiecības ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm. Pašreizējais nolīgums ar ĀKK partneriem — Kotonū nolīgums — ir spēkā no 2000. līdz 2020. gadam, tajā piedalās 78 partnervalstis, un tas aptver politisko sadarbību, attīstības sadarbību un sadarbību ekonomikā un tirdzniecībā.

2015. gadā Komisija un Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos izstrādāja kopīgu apspriežu dokumentu par pašreizējā nolīguma izpildi un iespējamo turpmāko rīcību pēc 2020. gada. Sabiedriskā apspriešana noslēdzās 2015. gada decembrī, un tās iznākums palīdzēs veidot šīs nozīmīgās partnerības nākotni.

Dzimumu līdztiesība

Jauno dzimumu līdztiesības rīcības plānu (GAP) “Sieviešu un meiteņu dzīves mainīšana ES ārējās attiecībās no 2016. līdz 2020. gadam” (Transforming the lives of women and girls through EU external relations 2016-2020) 2015. gada oktobrī apstiprināja Padome. Šīs vērienīgās iniciatīvas mērķis ir nodrošināt spēcīgāku Komisijas līderību un veicināt stratēģisku pieeju, kas apvieno lielākus ieguldījumus, labāku koordināciju un kopīgu atbildību.

ES rīcība: dzimumu līdztiesība Aptuveni EUR 6,5 miljardi no ES gada budžeta, uz ko attiecas šis ziņojums, tiek tērēti dzimumu līdztiesības jautājumu risināšanai kā svarīgam vai galvenajam mērķim. Komisija visā pasaulē atbalsta vairākus pasākumus, kuri tieši risina dzimumu nelīdztiesības problēmas, tostarp programmas sieviešu dzimumorgānu kropļošanas izskaušanai, vardarbības pret sievietēm un meitenēm mazināšanai, zemes un citu ražošanas resursu pieejamības uzlabošanai sieviešu vidū un nepilngadīgo laulību mazināšanai.

Ilgtspējīga enerģētika un klimata pārmaiņas

ANO vērienīgajā ilgtspējīgas attīstības programmā klimata pārmaiņas ir atzītas par “vienu no lielākajām mūslaiku problēmām” un konstatēts, ka “to graujošā ietekme traucē valstīm pariet uz ilgtspējīgas attīstības modeli” . Programmā 2030. gadam ir iekļauts atsevišķs IAM par neatliekamu rīcību cīņai ar klimata pārmaiņām un to ietekmi.

2015. gada decembrī Parīzes klimata konferencē (COP21) 195 valstis pieņēma pirmo vispārējo juridiski saistošo globālo klimata vienošanos, kas aptver visas valstis. Parīzes nolīgums paredz globālu rīcības plānu, kā izvairīties no bīstamām klimata pārmaiņām, ierobežojot globālo sasilšanu, lai tā nesasniegtu 2 °C. ES bija šo starptautisko centienu priekšgalā un bija pirmā lielā pasaules ekonomika, kas 2015. gada martā iesniedza ziņas par tās iecerētajiem plāniem jaunā nolīguma sakarā.

ES ir apņēmusies vismaz 20 % no sava 2014.–2020. gada budžeta tērēt ar klimata pārmaiņām saistītiem pasākumiem un divkāršo savus ar bioloģisko daudzveidību saistītos izdevumus jaunattīstības valstu vajadzībām.

ES rīcība: ilgtspējīga enerģija visiem Enerģija ir svarīgs integrējošas un ilgtspējīgas izaugsmes dzinējspēks. No 2014. līdz 2020. gadam ES dotācijas EUR 3,5 miljardu apmērā tiks apvienotas ar citiem finansējuma avotiem, lai ilgtspējīgas energoefektivitātes ieguldījumus partnervalstīs palielinātu līdz EUR 30 miljardiem.

Cilvēktiesības un laba pārvaldība

2015. gada jūlijā ES atkārtoti uzsvēra savu politisko apņemšanos ievērot 2012. gada ES stratēģisko satvaru par cilvēktiesībām un demokrātiju un pieņēma jaunu rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju 2015.–2019. gada periodam. Ar rīcības plānu vispārīgie mērķi — aizsargāt un veicināt cilvēktiesības un atbalstīt demokrātiskās norises visā pasaulē — tiek pārvērsti konkrētos mērķos un mērķtiecīgā rīcībā.

GLOBĀLĀ RĪCĪBA

Ar migrācijas iekļaušanu Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam tika apstiprināta ciešā saikne starp attīstību un migrāciju. Programmā 2030. gadam iedzīvotāju piespiedu pārvietošana atzīta par vienu no pamatfaktoriem, kas neseno progresu attīstības jomā draud pagriezt pretējā virzienā.