Apmaiņa kultūras jomā var dot arī ekonomiskus ieguvumus. Radošo produktu globālās tirdzniecības apjoms no 2004. gada līdz 2013. gadam ir pieaudzis vairāk nekā divkārt, un kultūra ir viens no galvenajiem elementiem jaunajā ekonomikas modelī, kurā nozīmīgākie virzītājspēki ir radošums, inovācija un piekļuve zināšanām. Kultūras un radošās nozares veido aptuveni 3 % no globālā IKP un nodrošina 30 miljonus darbvietu. ES vien šajās nozarēs ir vairāk nekā 7 miljoni darbvietu. Arī jaunattīstības valstīs kultūras un radošās nozares dod ieguldījumu ilgtspējīgas attīstības un iekļaujošas izaugsmes veicināšanā. Tādējādi kultūra var palīdzēt sekmēt darbvietu radīšanu un konkurētspēju gan ES, gan ārpus tās. Tas atzīts ANO Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam , kurā uzsvērts, ka kultūrai, tostarp pasaules kultūras mantojumam un radošajām nozarēm, var būt liela nozīme iekļaujošas un ilgtspējīgas attīstības sasniegšanā. Tādēļ kultūra ir viena no būtiskajām jomām, kas tiek atbalstītas ES attīstības sadarbības ietvaros.

Kultūra ietver ne tikai mākslu vai literatūru. Tā aptver plašu politikas virzienu un darbības jomu klāstu — no kultūru dialoga līdz tūrismam, no izglītības un pētniecības līdz radošajām nozarēm, no mantojuma aizsardzības līdz radošo nozaru un jauno tehnoloģiju veicināšanai un no daiļamatniecības līdz attīstības sadarbībai. Tādēļ piedāvātā stratēģija veicina iespējas atbalstīt kultūru ES ārpolitikas pasākumos. Kultūra ir arī būtisks ilgtspējīgas attīstības elements, jo radošā joma var sekmēt izlīgumu, izaugsmi un vārda brīvību un, pamatojoties uz to, ir iespējams nodrošināt citas pamatbrīvības.

e) Atbalsts kultūrai pašreizējos sadarbības satvaros

Lai nodrošinātu politikas saskaņotību un izvairītos no dublēšanās, efektīvākais veids, kā atbalstīt kultūru ES ārējās attiecībās, ir jau izveidoto sadarbības satvaru un finanšu instrumentu izmantošana. ES ir izveidojusi īpaši pielāgotus satvarus tematiskai un ģeogrāfiskai sadarbībai, kā arī šim mērķim paredzētus finanšu instrumentus.

Tematiskās programmas

Partnerības instruments (PI). Viens no tā mērķiem ir uzlabot “vispārējo izpratni par Savienību, tās redzamību (..) ar publiskās diplomātijas, tiešu personisku kontaktu, sadarbību izglītības un akadēmiskajos jautājumos, ideju laboratoriju sadarbības un informācijas sniegšanas pasākumu starpniecību, lai popularizētu Savienības vērtības un intereses”.

Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments (EIDHR). Tā ietvaros tiek sniegta palīdzība demokrātijas un tiesiskuma attīstībai un konsolidācijai un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanai. Viens no šā instrumenta mērķiem ir veicināt uzskatu un vārda brīvību, tostarp politiskās, mākslinieciskās un kultūras izpausmes brīvību.

Attīstības sadarbības instrumenta (ASI) programmas “Vispārējie sabiedriskie labumi un problēmas” tautas attīstības komponenta mērķis ir veicināt kultūru daudzveidību un vienlīdz lielu cieņu pret visām kultūrām. Tā ietvaros tiks arī stimulēts kultūras nozaru ieguldījums ekonomikas izaugsmē jaunattīstības valstīs, pilsoniskās sabiedrības organizācijās un vietējās iestādēs.

 Stabilitātes un miera veicināšanas instruments (IcSP). Šā instrumenta mērķis ir veicināt konfliktu novēršanu, reaģēšanu uz krīzēm, miera veidošanu, lai novērstu globālus un starpreģionālus draudus. Kultūras organizācijas ir iekļautas definīcijā kā pilsoniskās sabiedrības dalībnieki, kas var saņemt šā instrumenta finansējumu.

 Programma “Radošā Eiropa”. Šīs programmas mērķi cita starpā ir “veicināt Eiropas kultūras mantojumu” un “nostiprināt Eiropas kultūras un radošo nozaru konkurētspēju”, turklāt programma ir “atvērta arī divpusējas vai daudzpusējas sadarbības pasākumiem ar trešām valstīm”.

Sadarbības ģeogrāfiskie satvari

 Paplašināšanās politika. Tā kā Rietumbalkānu valstis un Turcija ir kandidātvalstis un potenciālas kandidātvalstis, tām ir īpaša loma un nozīme ES ārpolitikā. ES kultūras politika ietilpst ES acquis, kas kandidātvalstīm jāpiemēro sarunu 26. sadaļā “Izglītība un kultūra”. Šajā saistībā reģions saņem atbalstu no Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA). ES ir ilgstoši atbalstījusi kultūras projektus Rietumbalkānos ar mērķi veicināt kultūru dialogu, izlīgumu un sociālekonomisko attīstību. Saistībā ar Eiropas Komisijas un Eiropas Padomes kopīgi īstenoto rīcību “Ļubļanas process I un II” kultūras mantojuma atjaunošanā Eiropas dienvidaustrumos ir ieguldīti būtiski resursi. Paplašināšanās procesā iesaistīto valstu kultūras organizācijas gūst labumu no tādas politiskās sadarbības ar ES, kuras mērķis ir uzlabot to spējas, kā arī no pilnvērtīgas dalības programmās “Kultūra” un “Radošā Eiropa”. Paplašināšanās procesā iesaistītās valstis patlaban saskaras ar jaunām grūtībām, tostarp nesen ieceļojušo migrantu integrāciju, kurā kultūru dialogs var sekmēt izlīgumu un iekļaujošu un demokrātisku sabiedrību veidošanos, kā arī palīdzēt novērst radikalizāciju. ES jāturpina cieša sadarbība ar paplašināšanās procesā iesaistītajām valstīm, lai palīdzētu aizsargāt to kultūras mantojumu, veicinātu to kultūras un radošo nozaru attīstību un sekmētu to līdzdalību pašreizējās ES kultūras programmās.

 Eiropas kaimiņattiecību politika (EKP). Tā nosaka ES attiecības ar 16 tuvākajām austrumu un dienvidu kaimiņvalstīm. Diferencētu divpusējo pieeju katrai partnervalstij papildina reģionālās sadarbības iniciatīvas Vidusjūras dienvidu reģiona un Austrumu partnerības ietvaros. Politiska, ekonomiska un kultūras diferenciācija un lielāka abpusējā ieinteresētība ir atjaunotās EKP svarīgākie elementi. Austrumu partnerības 4. platforma ir forums labākai sadarbībai un politikas dialogam tādās jomās kā izglītība, jauniešu lietas (tostarp nodarbināmība), kultūra un radošums, pētniecība un inovācija, audiovizuālās jomas politika un informācijas sabiedrība, savukārt konkrētu programmu ietvaros tiek atbalstīta spēju veidošana. Vidusjūras dienvidu reģionā ES atbalsta kultūras sadarbību, īstenojot reģionālas programmas mantojuma un audiovizuālajā jomā, kā arī divpusējus pasākumus. Daudzas EKP valstis saskaras ar tādām ilgstošām problēmām kā politiskā spriedze, ekonomikas lejupslīde, vardarbīga radikalizācija un migrācijas plūsmas. Šādā situācijā kultūras sadarbība un apmaiņa kultūras politikas jomā var sniegt īpašu ieguldījumu stabilizācijā. Piemēram, Eiropas kaimiņattiecību instruments 2014.–2017. gada periodā nodrošina finansējumu EUR 17 miljonu apmērā, lai atbalstītu plašsaziņas līdzekļus un kultūru attīstībai Vidusjūras dienvidu reģionā. Turklāt atbalsts kultūras un kultūras mantojuma saglabāšanai tiek sniegts piecās pārrobežu sadarbības programmās.

Sadarbība attīstības jomā. Attīstības sadarbības instrumenta (ASI) mērķis ir mazināt nabadzību un sekmēt ilgtspējīgu ekonomisko, sociālo un vides attīstību, kā arī atbalstīt demokrātiju, tiesiskumu, labu pārvaldību un cilvēktiesību ievērošanu. Tam ir trīs īpaši komponenti: i) ģeogrāfiskās programmas, kas atbalsta sadarbību ar aptuveni 47 jaunattīstības valstīm Latīņamerikā , Dienvidāzijā un Ziemeļāzijā un Dienvidaustrumāzijā, Vidusāzijā , Tuvajos Austrumos un Dienvidāfrikā; ii) jaunizveidotā Panāfrikas programma ES un Āfrikas stratēģiskās partnerības atbalstam. Vairākās ASI regulas sadaļās apstiprināta kultūras nozīme.

Partnerattiecību nolīgumā, kas parakstīts 2000. gada jūnijā Kotonū , paredzēts satvars ES sadarbībai ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm 20 gadu periodā. Saskaņā ar šo nolīgumu Eiropas Attīstības fonds (EAF) finansē kultūras programmas, ko pārvalda un īsteno ĀKK valstu grupas Sekretariāts. 9. EAF ietvaros tika finansēti projekti, kuru mērķis bija stiprināt ĀKK valstu radošo nozaru tehniskās, finansiālās un vadības spējas un, konkrētāk, attīstīt un strukturēt ĀKK valstu kino un audiovizuālās nozares (EUR 14 miljoni). Vēlāk ar programmu “ACP Cultures+” (EUR 30 miljoni 10. EAF ietvaros) tika atbalstīta nabadzības mazināšana, veicinot ilgtspējīgas kultūras nozares. Pašreizējās iekšējās ĀKK programmas ietvaros tiek turpināts atbalsts kultūras un radošajām nozarēm (EUR 40 miljoni 11. EAF ietvaros 2014.–2020. gada periodā). Komisija patlaban izskata satvaru, kas reglamentēs attiecības ar ĀKK valstīm pēc Kotonū partnerattiecību nolīguma beigām. Notiek sagatavošanās pārskatītam Eiropas Konsensam attīstības jomā.

3. PLAŠĀKA KULTŪRAS SADARBĪBA AR PARTNERVALSTĪM

Piedāvātās ES starptautisko kultūras attiecību stratēģijas ietvaros Komisija un Augstā pārstāve ierosina šādus trīs darba virzienus ar partnervalstīm veidotās starptautiskās kultūras sadarbības izvēršanai:

atbalsts kultūrai kā sociālās un ekonomiskās attīstības virzītājspēkam, atbalsts kultūrai un kultūru dialogam kā mierīgu starpkopienu attiecību veicinātājiem, sadarbības stiprināšana kultūras mantojuma jomā.

3.1. Atbalsts kultūrai kā sociālās un ekonomiskās attīstības virzītājspēkam