[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 19.6.2008

COM(2008) 372 galīgā redakcija

2008/0119 (ACC)

Priekšlikums

PADOMES LĒMUMS

par Kopienas nostāju ES un Meksikas Apvienotajā padomē attiecībā uz grozījumiem Apvienotās padomes Lēmumā 2/2001

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

Ar ES un Meksikas Apvienotās padomes lēmumiem tika izveidota ES un Meksikas brīvās tirdzniecības zona. Tādēļ pēc ES paplašināšanās ar Rumāniju un Bulgāriju vajadzīgās tirdzniecības noteikumu korekcijas tiek izdarītas ar Apvienotās padomes lēmumiem un nav minētas ES un Meksikas nolīguma papildprotokolā, kurš arī ir iesniegts Padomei apstiprināšanai, izmantojot citu procedūru.

ES un Meksikas Apvienotās padomes Lēmums 2/2001 paredz pakalpojumu tirdzniecības liberalizāciju Pušu starpā saskaņā ar VVPT V pantu. Pēc ES paplašināšanās ir vajadzīgas dažas korekcijas, it sevišķi tā I pielikumā (ierobežojumi piekļuvei tirgum un valsts režīms attiecībā uz finanšu pakalpojumiem) un II pielikumā (par finanšu pakalpojumiem atbildīgās iestādes).

2006. gada 23. oktobrī Padome pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par šīm korekcijām. Sekojušajās sarunās ar Meksiku tika panākta vienošanos iestrādāt Lēmuma 2/2001 I pielikumā jauno ES dalībvalstu ierobežojumus piekļuvei tirgum un valsts režīmu, kas uzskaitīti VVPT sarakstos. Puses ir atjauninājušas arī Lēmuma 2/2001 II pielikumu, kurā uzskaitītas iestādes, kas atbild par finanšu pakalpojumiem.

Tādēļ Komisija iesaka Padomei pieņemt pielikumā pievienoto Padomes lēmumu par ES kopējo nostāju attiecībā uz ES un Meksikas Apvienotās padomes lēmumu.

2008/0119 (ACC)

Priekšlikums

PADOMES LĒMUMS

par Kopienas nostāju ES un Meksikas Apvienotajā padomē attiecībā uz grozījumiem Apvienotās padomes Lēmumā 2/2001

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],

tā kā:

1. No 2007. gada 1. janvāra Eiropas Kopienas dibināšanas līgums attiecas arī uz Rumānijas un Bulgārijas Republikas teritoriju pēc to pievienošanās Eiropas Savienībai.

2. ES un Meksikas Apvienotās padomes Lēmums 2/2001 nosaka pakalpojumu tirdzniecības liberalizāciju Pušu starpā saskaņā ar VVPT V pantu. Pēc ES paplašināšanās ar Rumāniju un Bulgārijas Republiku ir vajadzīgas dažas korekcijas, it sevišķi tā I pielikumā (ierobežojumi piekļuvei tirgum un valsts režīms attiecībā uz finanšu pakalpojumiem) un II pielikumā (par finanšu pakalpojumiem atbildīgās iestādes).

3. 2006. gada 23. oktobrī Padome pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par šīm korekcijām. Sekojušajās sarunās ar Meksiku tika panākta vienošanās iestrādāt Lēmuma 2/2001 I pielikumā jauno ES dalībvalstu ierobežojumus piekļuvei tirgum un valsts režīmu, kas uzskaitīti VVPT sarakstos. Puses ir atjauninājušas arī Lēmuma 2/2001 II pielikumu, kurā uzskaitītas iestādes, kas atbild par finanšu pakalpojumiem,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Pievienoto lēmuma projektu apstiprināt par Kopienas nostāju ES un Meksikas Apvienotajā padomē.

Briselē, […]

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs […]

(COD)

PIELIKUMS

ES UN MEKSIKAS APVIENOTĀS PADOMES LĒMUMA NR. 3/2008 PROJEKTS,

ar ko groza Apvienotās padomes 2001. gada 27. februāra Lēmumu Nr. 2/2001, kas grozīts ar Apvienotās padomes 2005. gada 18. maija Lēmumu Nr. 4/2004

APVIENOTĀ PADOME,

ņemot vērā 1997. gada 8. decembrī Briselē parakstīto Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses (še turpmāk – „Nolīgums”)[2], jo īpaši tā 6. pantu saistībā ar tā 47. pantu,

tā kā:

4. Pēc Bulgārijas Republikas un Rumānijas (še turpmāk – „jaunās dalībvalstis”) pievienošanās Eiropas Savienībai no 2007. gada 1. janvāra Meksikā 2006. gada 29. novembrī tika parakstīts otrais Nolīguma papildprotokols, kas stājās spēkā 2007. gada 1. martā.

5. Šādos apstākļos no dienas, kurā jaunās dalībvalstis pievienojās Nolīgumam, ir jākoriģē I pielikums Apvienotās padomes 2001. gada 27. februāra Lēmumam Nr. 2/2001, kas grozīts ar Apvienotās padomes 2005. gada 18. maija Lēmumu Nr. 4/2004, lai aptvertu iestādes, kuras jaunajās dalībvalstīs atbild par finanšu pakalpojumiem, un pasākumus, kas nesaskan ar Lēmuma Nr. 2/2001 12.–16. pantu, ko tās paturēs spēkā līdz tā 17. panta 3. punkta īstenošanas brīdim. Korekcija arī dod iespēju atjaunināt par finanšu pakalpojumiem atbildīgo iestāžu sarakstu, kas noteikts II pielikumā Apvienotās padomes 2001. gada 27. februāra Lēmumam Nr. 2/2001, kas grozīts ar Apvienotās padomes 2005. gada 18. maija Lēmumu Nr. 4/2004,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

I pielikuma A daļu Apvienotās padomes 2001. gada 27. februāra Lēmumā Nr. 2/2001, kas grozīts ar Apvienotās padomes 2005. gada 18. maija Lēmumu Nr. 4/2004, aizstāj ar šā lēmuma I pielikuma tekstu.

2. pants

II pielikuma A un B daļu Apvienotās padomes 2001. gada 27. februāra Lēmumā Nr. 2/2001, kas grozīts ar Apvienotās padomes 2005. gada 18. maija Lēmumu Nr. 4/2004, aizstāj ar šā lēmuma II pielikuma tekstu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. To piemēro no dienas, kurā jaunās dalībvalstis pievienojas Nolīgumam.

.., ..

Apvienotās padomes vārdā –

priekšsēdētājs

I PIELIKUMS

A DAĻA

KOPIENA UN TĀS DALĪBVALSTIS

6. Uz III nodaļas piemērošanu Kopienā un tās dalībvalstīs attiecas tirgus piekļuves ierobežojumi un valstu režīms, ko Eiropas Kopienas un to dalībvalstis iekļāvušas savu VVPT sarakstu sadaļās „visas nozares”, un tie, kas saistās ar tālāk uzskaitītajām apakšnozarēm.

7. Dalībvalstu apzīmēšanai izmantoti šādi saīsinājumi:

AT Austrija

BE Beļģija

BG Bulgārija

CY Kipra

CZ Čehija

DE Vācija

DK Dānija

ES Spānija

EE Igaunija

FI Somija

FR Francija

EL Grieķija

HU Ungārija

IE Īrija

IT Itālija

LV Latvija

LT Lietuva

LU Luksemburga

MT Malta

NL Nīderlande

PL Polija

PT Portugāle

RO Rumānija

SK Slovākija

SI Slovēnija

SE Zviedrija

UK Apvienotā Karaliste

8. Saistības attiecībā uz tirgus pieejamību sakarā ar 1) un 2) veidu piemēro tikai:

9. darījumiem, kas minēti „Vienošanās par finanšu pakalpojumu saistībām” tirgus pieejamības sadaļas B.3 un B.4 punktā attiecīgi visām dalībvalstīm;

10. tālāk minētajiem darījumiem ar norādi uz definīcijām 11. pantā, katrai attiecīgajai dalībvalstij:

BG. A.1. a) (dzīvības apdrošināšana) un A.1. b) atlikusī daļa (apdrošināšana, kas nav ne dzīvības, ne MAT – jūras, gaisa un citu pārvadājumu – apdrošināšana) 1) un 2) veidā;

CY. A.1. a) (dzīvības apdrošināšana) un A.1. b) atlikusī daļa (apdrošināšana, kas nav ne dzīvības, ne MAT – jūras, gaisa un citu pārvadājumu – apdrošināšana) 2) veidā, B.6. e) (pārvedamu vērtspapīru tirdzniecība) 1) veidā;

EE. A.1. a) (dzīvības apdrošināšana), A.1. b) atlikusī daļa (apdrošināšana, kas nav ne dzīvības, ne MAT apdrošināšana) un A.3. atlikusī daļa (apdrošināšanas, kas nav MAT, apdrošināšanas starpniecība) 1) un 2) veidā, B.1.–B.10. (noguldījumu pieņemšana, visu veidu aizdevumi, finanšu noma, visi maksājumu un naudas pārsūtīšanas pakalpojumi, galvojumi un saistības, vērtspapīru tirdzniecība, dalība visu veidu vērtspapīru emisijā, starpniecība naudas darījumos, aktīvu pārvaldība un norēķinu un ieskaita pakalpojumi finanšu aktīviem) 1) veidā;

LV. A.1. a) (dzīvības apdrošināšana), A.1. b) atlikusī daļa (apdrošināšana, kas nav ne dzīvības, ne MAT apdrošināšana) un A.3. atlikusī daļa (kas nav MAT apdrošināšanas starpniecība) 2) veidā, B.7. (dalība visu veidu vērtspapīru emisijā) 1) veidā;

LT. A.1. a) (dzīvības apdrošināšana), A.1. b) atlikusī daļa (apdrošināšana, kas nav ne dzīvības, ne MAT apdrošināšana) un A.3. atlikusī daļa (ne MAT apdrošināšanas starpniecība) 2) veidā, B.1.–B.10. (noguldījumu pieņemšana, visu veidu aizdevumi, finanšu noma, visi maksājumu un naudas pārsūtīšanas pakalpojumi, galvojumi un saistības, vērtspapīru tirdzniecība, dalība visu veidu vērtspapīru emisijā, starpniecība naudas darījumos, aktīvu pārvaldība un norēķinu un ieskaita pakalpojumi finanšu aktīviem) 1) veidā;

MT. A.1. a) (dzīvības apdrošināšana) un A.1. b) atlikusī daļa (apdrošināšana, kas nav ne dzīvības, ne MAT apdrošināšana) 2) veidā, B.1. un B.2. (noguldījumu pieņemšana un visu veidu aizdevumi) 1) veidā;

RO. B.1. (noguldījumu pieņemšana) B.2. (visu veidu aizdevumi), B.4. (visi maksājumu un naudas pārsūtīšanas pakalpojumi) B.5. (galvojumi un saistības) un B.8. (starpniecība naudas darījumos) 1) veidā.

SI. B.1.–B.10. (noguldījumu pieņemšana, visu veidu aizdevumi, finanšu noma, visi maksājumu un naudas pārsūtīšanas pakalpojumi, galvojumi un saistības, vērtspapīru tirdzniecība, dalība visu veidu vērtspapīru emisijā, starpniecība naudas darījumos, aktīvu pārvaldība un norēķinu un ieskaita pakalpojumi finanšu aktīviem) 1) veidā.

11. Atšķirībā no ārvalstu meitasuzņēmumiem filiālēm, ko tieši dalībvalstī reģistrējusi Meksikas finanšu iestāde, ar dažiem ierobežotiem izņēmumiem nepiemēro Kopienas mērogā saskaņotos uzraudzības pasākumus, ļaujot šādām filiālēm gūt labumu no atvieglojumiem jaunu uzņēmumu veidošanā un pārrobežu pakalpojumu sniegšanā visā Kopienā. Tādējādi šādas filiāles saņem atļauju darboties dalībvalsts teritorijā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādus piemēro pašmāju finanšu iestādēm, un tām var likt izpildīt vairākas konkrētas piesardzības prasības, piemēram, banku un vērtspapīru gadījumā, atsevišķu kapitalizāciju un citas maksātspējas prasības, un prasību iesniegt un publicēt pārskatus vai – apdrošināšanas gadījumā – īpašas garantiju un noguldījumu prasības, atsevišķu kapitalizāciju un prasību, lai attiecīgajā dalībvalstī atrastos aktīvi, kas veido tehniskās rezerves un vismaz vienu trešdaļu no maksātspējas rezerves. Dalībvalstis var piemērot šajā sarakstā norādītos ierobežojumus vienīgi attiecībā uz Meksikas personas komerciālas pārstāvniecības tiešu izveidi vai attiecībā uz pārrobežu pakalpojumiem no Meksikas; līdz ar to dalībvalstis nedrīkst piemērot šos ierobežojumus, arī ierobežojumus attiecībā uz uzņēmumu dibināšanu, Meksikas meitasuzņēmumiem, kas reģistrēti citās Kopienas dalībvalstīs, ja vien šos ierobežojumus nevar piemērot arī citu dalībvalstu uzņēmumiem vai piederīgajiem atbilstīgi Kopienas tiesību aktiem.

12. BG. Jaunu finanšu pakalpojumu vai produktu ielaišana tirgū var būt atkarīga no tā, vai pastāv reglamentējoši noteikumi un vai pakalpojumi atbilst šiem noteikumiem, kas vērsti uz ES un Meksikas Apvienotās padomes Lēmuma Nr. 2/2001 19. pantā norādīto mērķu sasniegšanu.

13. BG. Banku darbību apdrošināšana, kā arī vērtspapīru tirdzniecība un ar to saistītas darbības jāveic atsevišķi sabiedrībām, kas licencētas sniegt tādus pakalpojumus.

14. BG. Pēc vispārīga noteikuma un bez diskriminācijas finanšu iestādēm, kas tiek dibinātas Bulgārijā, ir jābūt akciju sabiedrību veidā.

15. CY. Piemērojami šādi vispārīgi nosacījumi un kvalifikācijas, pat ja sarakstā nav minēti ierobežojumi vai nosacījumi:

(i) valsts drošības un sabiedriskā kārtības mērķu ievērošana;

(ii) šis saraksts nekādā veidā neattiecas uz pakalpojumiem, ko sniedz, izpildot pārvaldes funkcijas. Tas arī neiespaido pasākumus, kas attiecas uz preču tirdzniecību un kuri var būt sākotnējās izmaksas kādam sarakstā iekļautam pakalpojumam vai citiem pakalpojumiem. Bez tam arī turpmāk tiek piemēroti ierobežojumi piekļuvei tirgum un valsts režīms attiecībā uz pakalpojumiem, kuri var būt iemaksas vai piegādes sarakstā iekļautam pakalpojumam.

16. CY. Sarakstā minētie tiesību akti nav jāuztver kā visaptveroša norāde uz visiem tiesību aktiem, kas reglamentē finanšu nozari. Piemēram, nav atļauts pārsūtīt ziņas, kurās ir personas dati, bankas noslēpums vai komercnoslēpums. Uz tādu pārsūtīšanu attiecas iekšzemes likumi par banku klientu informācijas konfidencialitātes aizsardzību. Bez tam jāpiezīmē, ka pie nosacījumiem vai ierobežojumiem piekļuvei tirgum un valsts režīmā nav uzskaitīti nediskriminējoši kvalitātes pasākumi, kas attiecas uz tehniskajiem standartiem, sabiedrības veselību un ekoloģiskiem apsvērumiem, licencēšanas, uzraudzības, profesionālās kvalifikācijas un kompetences prasības.

17. CY. Nereglamentēti finanšu pakalpojumi un produkti un jaunu finanšu pakalpojumu vai produktu ielaišana tirgū var būt atkarīga no tā, vai pastāv vai tiek ieviesti reglamentējoši noteikumi, kas vērsti uz ES un Meksikas Apvienotās padomes Lēmuma Nr. 2/2001 19. pantā norādīto mērķu sasniegšanu.

18. CY. Kiprā pastāvošās valūtas kontroles dēļ:

19. rezidentiem nav atļauts pirkt banku pakalpojumus, kas var būt saistīti ar naudas līdzekļu pārsūtīšanu uz ārvalstīm, kamēr viņi fiziski atrodas ārvalstīs;

20. aizdevumiem nerezidentiem/ārvalstniekiem vai nerezidentu kontrolētām sabiedrībām ir vajadzīga Centrālās bankas piekrišana;

21. arī vērtspapīru iegādei nerezidentiem ir vajadzīga Centrālās bankas atļauja;

22. darījumi ar ārvalstu valūtu iespējami tikai caur bankām, kam Centrālā banka piešķīrusi „autorizēta dīlera” statusu.

23. CZ. Jaunu finanšu pakalpojumu un instrumentu ielaišana tirgū var būt atkarīga no tā, vai pastāv reglamentējoši noteikumi un vai pakalpojumi atbilst iekšzemes noteikumiem, kas vērsti uz ES un Meksikas Apvienotās padomes Lēmuma Nr. 2/2001 19. pantā norādīto mērķu sasniegšanu.

24. CZ. Pēc vispārīga noteikuma un bez diskriminācijas Čehijā dibinātām finanšu iestādēm jābūt konkrētā juridiskā formā.

25. CZ. Obligāto autovadītāja civiltiesisko apdrošināšanu sniedz ekskluzīvs apdrošinātājs. Pēc autovadītāja civiltiesiskās apdrošināšanas monopoltiesību atcelšanas šā pakalpojuma sniegšana bez diskriminācijas būs pieejama Čehijā dibinātiem pakalpojumu sniedzējiem. Obligāto veselības apdrošināšanu sniedz tikai licencēti Čehijai piederoši apdrošinātāji.

26. EE. Obligātās sociālās apdrošināšanas pakalpojumi netiek sniegti.

27. HU. Jaunu finanšu pakalpojumu vai produktu ielaišana tirgū var būt atkarīga no tā, vai pastāv reglamentējoši noteikumi un vai pakalpojumi atbilst šiem noteikumiem, kas ir vērsti uz ES un Meksikas Apvienotās padomes Lēmuma Nr. 2/2001 19. pantā norādīto mērķu sasniegšanu.

28. HU. Piemēram, nav atļauts pārsūtīt ziņas, kurās ir personas dati, bankas noslēpums, vērtspapīru noslēpums vai komercnoslēpums.

29. HU. Pēc vispārīga noteikuma un bez diskriminācijas Ungārijā dibinātām finanšu iestādēm jābūt konkrētā juridiskā formā.

30. HU. Apdrošināšanas, banku, vērtspapīru un kolektīvo ieguldījumu vadības pakalpojumi jāsniedz juridiski nošķirtiem un neatkarīgi kapitalizētiem finanšu pakalpojumu sniedzējiem.

31. MT. 3) veida saistībām saskaņā ar aktiem par valūtas kontroli nerezidenti, kuri vēlas sniegt jebkādus pakalpojumus, reģistrējot vietēju sabiedrību, drīkst to darīt, iepriekš saņēmuši Maltas Centrālās bankas atļauju. Sabiedrībām, kurās piedalās nerezidējošas juridiskas vai fiziskas personas, jābūt minimālajam pamatkapitālam MTL (Maltas liru) 10 000, no kura 50 % jābūt samaksātiem. Nerezidentu procentuālā kapitāla daļa ir jāsamaksā no līdzekļiem, kas nāk no ārzemēm. Sabiedrībām, kurās piedalās nerezidējošas personas, ir jāpieprasa Finanšu ministrijas atļauja, lai iegūtu telpas saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem.

32. MT. Attiecībā uz 4) veida saistībām turpina darboties Maltas tiesību akti par ieceļošanu, uzturēšanos, nekustamā īpašuma iegādi, darbu un sociālās drošības pasākumiem, ieskaitot noteikumus par uzturēšanās laiku, minimālajām algām un kolektīvajiem līgumiem par algām. Ieceļošanas, darba un uzturēšanās atļaujas piešķir pēc Maltas valdības ieskatiem.

33. MT. Attiecībā uz 1) un 2) veida saistībām tiesību akti par valūtas maiņu ļauj rezidentam ik gadu pārsūtīt uz ārzemēm kā vērtspapīru portfeļa ieguldījumu līdz MTL 5000. Summām, kas pārsniedz MTL 5000, vajadzīga valūtas kontroles atļauja.

34. MT. Rezidenti var aizņemties no ārzemēm bez nepieciešamības saņemt valūtas maiņas kontroles atļauju, ja aizņēmums ir uz laiku, kas pārsniedz trīs gadus. Taču tādi aizņēmumi reģistrējami Centrālajā bankā.

35. PL. Polijā tiek izstrādātas uzraudzības normas finanšu nozarē. Varētu būt vajadzīga pašreizējo normu grozīšana un jaunu likumu izstrāde.

36. RO. Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrību dibināšana un darbība ir iespējama ar Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzraudzības iestādes atļauju. Banku iestāžu dibināšana un darbība ir iespējama ar Rumānijas Valsts bankas atļauju. Ar vērtspapīru tirgu saistītu vienību (attiecīgi fizisku vai juridisku personu) dibināšana un darbība ir iespējama ar Rumānijas Vērtspapīru valsts komisijas (NSC) atļauju. Pēc komercdarbības uzsākšanas finanšu iestādēm jāveic darījumi tikai ar rezidentiem Rumānijas valūtā.

37. SK. Jaunu finanšu pakalpojumu un instrumentu ielaišana tirgū var būt atkarīga no tā, vai pastāv reglamentējoši noteikumi un vai pakalpojumi atbilst iekšzemes noteikumiem, kas vērsti uz ES un Meksikas Apvienotās padomes Lēmuma Nr. 2/2001 19. pantā norādīto mērķu sasniegšanu.

38. SK. Šādus apdrošināšanas pakalpojumus sniedz tikai ekskluzīvi apdrošinātāji: autovadītāju obligāto civiltiesisko apdrošināšanu, obligāto gaisa transporta apdrošināšanu, darba devēja apdrošināšanu pret traumu vai arodslimību kārto caur Slovākijas Apdrošināšanas sabiedrību. Pamata veselības apdrošināšanu veic tikai Slovākijas veselības apdrošināšanas sabiedrības, kam ir veselības apdrošināšanas licence, ko saskaņā ar Likumu 273/1994 Coll. of Law ir izdevusi Slovākijas Veselības aizsardzības ministrija . Ar fondēto pensiju apdrošināšanas shēmām un veselības apdrošināšanu nodarbojas tikai Sociālās apdrošināšanas sabiedrība.

39. SI. Jaunu finanšu pakalpojumu vai produktu ielaišana tirgū var būt atkarīga no tā, vai pastāv reglamentējoši noteikumi un vai pakalpojumi atbilst šiem noteikumiem, kas vērsti uz ES un Meksikas Apvienotās padomes Lēmuma Nr. 2/2001 19. pantā norādīto mērķu sasniegšanu.

40. SI. Pēc vispārīga noteikuma un bez diskriminācijas Slovēnijā reģistrētām finanšu iestādēm jābūt konkrētā juridiskā formā.

41. SI. Apdrošināšanas un banku pakalpojumi jāsniedz juridiski nošķirtiem finanšu pakalpojumu sniedzējiem.

42. SI. Ieguldījumu pakalpojumus var sniegt tikai caur bankām un ieguldījumu uzņēmumiem.

A. Apdrošināšana un ar to saistīti pakalpojumi | 1) Pārrobežu pakalpojumu sniegšana | AT. Aizliegts reklamēt un sniegt starpniecības pakalpojumus tāda meitasuzņēmuma vārdā, kas nav reģistrēts Kopienā, vai tādas filiāles vārdā, kas nav reģistrēta Austrijā (izņemot pārapdrošināšanu un retrocesiju). AT. Obligāto gaisa transporta apdrošināšanu var veikt vienīgi meitasuzņēmums, kas reģistrēts Kopienā, vai filiāle, kas reģistrēta Austrijā. AT. Par apdrošināšanas līgumiem (izņemot pārapdrošināšanas un retrocesijas līgumus), kas slēgti ar meitasuzņēmumiem, kuri nav reģistrēti Kopienā, vai ar filiālēm, kuras nav reģistrētas Austrijā, jāmaksā lielāks apdrošināšanas piemaksas nodoklis. Var piešķirt atbrīvojumu no lielākā nodokļa. BG. Apakšnozare A.1. (tiešā apdrošināšana). Saistību nav, izņemot pakalpojumiem, ko ārvalstu pakalpojumu sniedzēji sniedz ārvalstniekiem Bulgārijas teritorijā. Transporta apdrošināšanu, ieskaitot preces, pašu transportlīdzekļu apdrošināšanu un atbildības apdrošināšanu attiecībā uz riskiem Bulgārijā, nevar tieši veikt ārvalstu apdrošināšanas sabiedrības. Ārvalsts apdrošināšanas sabiedrība var slēgt apdrošināšanas līgumus tikai caur filiāli. Saistību nav attiecībā uz noguldījumu apdrošināšanu un tamlīdzīgām kompensācijas shēmām, kā arī obligātās apdrošināšanas shēmām. Saistību nav attiecībā uz valsts režīmu. BG. Apakšnozare A.2. (pārapdrošināšana un retrocesija). Saistību nav attiecībā uz retrocesijas pakalpojumiem. BG. Apakšnozares A.3. un A.4. (apdrošināšanas starpniecība un apdrošināšanas palīgpakalpojumi). Saistību nav. CY. Katrs ārvalstu pārapdrošinātājs, ko apstiprinājis apdrošināšanas superintendents (pēc uzraudzības kritērijiem) drīkst piedāvāt pārapdrošināšanas vai retrocesijas pakalpojumus Kiprā dibinātām un licencētām apdrošināšanas sabiedrībām. CY. Apakšnozares A.3. un A.4. (apdrošināšanas starpniecība un apdrošināšanas palīgpakalpojumi). Saistību nav. CZ. Kas nav šādi: Ārvalstu finanšu pakalpojumu piegādātāji var dibināt apdrošināšanas sabiedrību ar galveno biroju Čehijā akciju sabiedrības veidā vai piekopt apdrošināšanas darbību caur filiālēm, kuru juridiskā adrese ir Čehijā, saskaņā ar nosacījumiem Likumā par apdrošināšanas darbību. Apdrošināšanas pakalpojumu sniedzējam ir vajadzīga komerciāla klātbūtne un atļauja: sniegt šādus pakalpojumus, ieskaitot pārapdrošināšanu, un slēgt starpniecības līgumu ar starpnieku ar nolūku noslēgt apdrošināšanas līgumu starp apdrošināšanas pakalpojumu sniedzēju un trešu personu. Atļauja tiek prasīta starpniekam, ja tā starpniecība īstenojama filiālei ar juridisko adresi Čehijā. DK. Obligāto gaisa transporta apdrošināšanu drīkst veikt vienīgi Kopienā reģistrēti uzņēmumi. DK. Neviena persona vai sabiedrība (to skaitā apdrošināšanas sabiedrības) nedrīkst peļņas gūšanas nolūkā Dānijā piedalīties tiešas apdrošināšanas veikšanā personām, kuru pastāvīgā dzīvesvieta ir Dānijā, Dānijas kuģiem vai īpašumam Dānijā, izņemot apdrošināšanas sabiedrības, kas licencētas saskaņā ar Dānijas likumu vai kuras licenzēja Dānijas kompetentās iestādes. DE. Obligātās gaisa transporta apdrošināšanas polises var izsniegt vienīgi meitasuzņēmums, kas reģistrēts Kopienā, vai filiāle, kas reģistrēta Vācijā. DE. Ja ārvalstu apdrošināšanas sabiedrība ir izveidojusi filiāli Vācijā, tad apdrošināšanas līgumus Vācijā attiecībā uz starptautisko transportu tā var slēgt vienīgi ar Vācijā reģistrētās filiāles starpniecību. FI. Tikai apdrošinātāji, kuru galvenais birojs atrodas Eiropas ekonomikas zonā vai kuriem ir filiāle Somijā, var piedāvāt apdrošināšanas pakalpojumus tā, kā minēts Vienošanās 3. a) apakšpunktā. FI. Ja uzņēmumam Eiropas ekonomikas zonā nav pastāvīgas uzņēmējdarbības vietas, tas nedrīkst piedāvāt apdrošināšanas brokeru pakalpojumus. FR. Riska apdrošināšanu attiecībā uz sauszemes transportu drīkst veikt vienīgi Kopienā reģistrētas apdrošināšanas sabiedrības. HU. Apakšnozare A.1. (tiešā apdrošināšana). Tikai uzņēmējiem, kas piekopj starptautisku komercdarbību, kas noteikta tiesību normās par valūtas maiņu, ir atļauts pirkt pakalpojumus. Apdrošināt var tikai apdrošināšanas gadījumus, kas notiek ārvalstīs. IT. Saistības neattiecas uz aktuāra profesiju. IT. Risku apdrošināšanu attiecībā uz CIF eksportu, ko veic Itālijas rezidenti, drīkst veikt vienīgi Kopienā reģistrētas apdrošināšanas sabiedrības. IT. Preču transporta apdrošināšanu, transportlīdzekļu apdrošināšanu un atbildības apdrošināšanu attiecībā uz risku Itālijā drīkst veikt vienīgi Kopienā reģistrētas apdrošināšanas sabiedrības. Šī atruna neattiecas uz starptautisko transportu, kas ietver importu Itālijā. LV. Nav saistību attiecībā uz Vienošanās apakšpunktu B.3. a). MT. Apakšnozares A.3. un A.4. (apdrošināšanas starpniecība un apdrošināšanas palīgpakalpojumi). Saistību nav. PL. Saistību nav, izņemot attiecībā uz pārapdrošināšanu, retrocesiju un preču apdrošināšanu starptautiskajā tirdzniecībā. RO. Nav saistību attiecībā uz Vienošanās punkta B.3. a) un c) apakšpunktu. Apakšnozarē A.2. (pārapdrošināšana un retrocesija) pārapdrošināšana starptautiskajā tirgū ir atļauta tikai tad, ja pārapdrošināto risku nevar izvietot iekšzemes tirgū. PT. Gaisa un jūras transporta apdrošināšanu, kas attiecas uz precēm, gaisa kuģiem, kuģu korpusiem un atbildību, var veikt vienīgi EK reģistrētas sabiedrības. Kā starpnieki šādos apdrošināšanas darījumos Portugālē drīkst darboties vienīgi personas vai sabiedrības, kas reģistrētas EK. SK. Ir jābūt komerciālai klātbūtnei, lai sniegtu: dzīvības apdrošināšanu personām, kuras pastāvīgi uzturas Slovākijā; īpašuma apdrošināšanu Slovākijas teritorijā; atbildības apdrošināšanu par zaudējumiem vai kaitējumu, ko izraisījusi fizisku personu vai juridisku personu darbība Slovākijas teritorijā; gaisa un jūras transporta apdrošināšanu, ieskaitot preces, lidaparātus, korpusu un atbildību. SI. Jūras, aviācijas un transportlīdzekļu apdrošināšana. Savstarpējās apdrošināšanas iestāžu sniegtās apdrošināšanas darbības attiecas tikai uz Slovēnijā reģistrētām statūtsabiedrībām. SI. Apakšnozares A.2., A.3. un A.4. (pārapdrošināšana un retrocesija, apdrošināšanas starpniecība un apdrošināšanas palīgpakalpojumi). Saistību nav. SE. Tiešās apdrošināšanas pakalpojumus drīkst sniegt vienīgi ar Zviedrijā apstiprināta apdrošināšanas pakalpojumu sniedzēja starpniecību, ja pakalpojuma sniedzējs ārvalstīs un apdrošināšanas sabiedrība Zviedrijā pieder vienai un tai pašai uzņēmumu grupai vai ja to starpā ir noslēgts sadarbības līgums. |

2) Patēriņš ārvalstīs | AT. Aizliegts reklamēt un sniegt starpniecības pakalpojumus tāda meitasuzņēmuma vārdā, kas nav reģistrēts Kopienā, vai tādas filiāles vārdā, kas nav reģistrēta Austrijā (izņemot pārapdrošināšanu un retrocesiju). AT. Obligāto gaisa transporta apdrošināšanu var veikt vienīgi meitasuzņēmums, kas reģistrēts Kopienā, vai filiāle, kas reģistrēta Austrijā. AT. Par apdrošināšanas līgumiem (izņemot pārapdrošināšanas un retrocesijas līgumus), kas slēgti ar meitasuzņēmumiem, kuri nav reģistrēti Kopienā, vai ar filiālēm, kuras nav reģistrētas Austrijā, jāmaksā lielāks apdrošināšanas piemaksas nodoklis. Var piešķirt atbrīvojumu no lielākā nodokļa. BG. Apakšnozare A.1. (tiešā apdrošināšana). Bulgārijas fiziskās un juridiskās personas, kā arī ārvalstu personas, kas veic uzņēmējdarbību Bulgārijas teritorijā, var slēgt apdrošināšanas līgumus tikai ar tiem piegādātājiem attiecībā uz viņu darbību Bulgārijā, kuriem ir atļauja veikt apdrošināšanas darbību Bulgārijā. Apdrošināšanas atlīdzība, kas ir tādu līgumu rezultāts, izmaksājama Bulgārijā. Saistību nav attiecībā uz noguldījumu apdrošināšanu un tamlīdzīgām kompensācijas shēmām, kā arī obligātās apdrošināšanas shēmām. BG. Apakšnozares A.2., A.3. un A.4. (pārapdrošināšana un retrocesija, apdrošināšanas starpniecība un apdrošināšanas palīgpakalpojumi). Saistību nav. CY. Apakšnozares A.3. un A.4. (apdrošināšanas starpniecība un apdrošināšanas palīgpakalpojumi). Saistību nav. CZ. Kas nav šādi: Tālāk noteiktie apdrošināšanas pakalpojumi nav pērkami ārvalstīs. Dzīvības apdrošināšana personām, kuras pastāvīgi uzturas Čehijā, īpašuma apdrošināšana Čehijas teritorijā, atbildības apdrošināšana par zaudējumiem vai kaitējumu, ko izraisījusi fizisku un juridisku personu darbība Čehijas teritorijā. DK. Obligāto gaisa transporta apdrošināšanu drīkst veikt vienīgi Kopienā reģistrēti uzņēmumi. DK. Neviena persona vai sabiedrība (to skaitā apdrošināšanas sabiedrības) nedrīkst peļņas gūšanas nolūkā Dānijā piedalīties tiešas apdrošināšanas veikšanā personām, kuru pastāvīgā dzīvesvieta ir Dānijā, Dānijas kuģiem vai īpašumam Dānijā, izņemot apdrošināšanas sabiedrības, kas licencētas saskaņā ar Dānijas likumu vai kuras licenzēja Dānijas kompetentās iestādes. DE. Obligātās gaisa transporta apdrošināšanas polises var izsniegt vienīgi meitasuzņēmums, kas reģistrēts Kopienā, vai filiāle, kas reģistrēta Vācijā. DE. Ja ārvalstu apdrošināšanas sabiedrība ir izveidojusi filiāli Vācijā, tad apdrošināšanas līgumus Vācijā attiecībā uz starptautisko transportu tā var slēgt vienīgi ar Vācijā reģistrētās filiāles starpniecību. FR. Riska apdrošināšanu attiecībā uz sauszemes transportu drīkst veikt vienīgi Kopienā reģistrētas apdrošināšanas sabiedrības. HU. Apakšnozare A.1. (tiešā apdrošināšana). Tikai uzņēmējiem, kuri piekopj starptautisku komercdarbību, kas noteikta tiesību normās par valūtas maiņu, ir atļauts pirkt pakalpojumus. Apdrošināt var tikai apdrošināšanas gadījumus, kas notiek ārvalstīs. IT. Risku apdrošināšanu attiecībā uz CIF eksportu, ko veic Itālijas rezidenti, drīkst veikt vienīgi Kopienā reģistrētas apdrošināšanas sabiedrības. IT. Preču transporta apdrošināšanu, transportlīdzekļu apdrošināšanu un atbildības apdrošināšanu attiecībā uz risku Itālijā, drīkst veikt vienīgi Kopienā reģistrētas apdrošināšanas sabiedrības. Šī atruna neattiecas uz starptautisko transportu, kas ietver importu Itālijā. MT. Apakšnozares A.3. un A.4. (apdrošināšanas starpniecība un apdrošināšanas palīgpakalpojumi). Saistību nav. PL. Saistību nav, izņemot attiecībā uz pārapdrošināšanu, retrocesiju un preču apdrošināšanu starptautiskajā tirdzniecībā. PT. Gaisa un jūras transporta apdrošināšanu, kas attiecas uz precēm, gaisa kuģiem, kuģu korpusiem un atbildību, var veikt vienīgi EK reģistrētas sabiedrības. Kā starpnieki šādos apdrošināšanas darījumos Portugālē drīkst darboties vienīgi personas vai sabiedrības, kas reģistrētas EK. RO. Nav saistību attiecībā uz Vienošanās punkta B.3. a) un c) apakšpunktu. Apakšnozarē A.2. (pārapdrošināšana un retrocesija). pārapdrošināšanas cesija starptautiskajā tirgū iespējama tikai tad, ja pārapdrošināto risku nevar izvietot iekšzemes tirgū. SK. Apdrošināšanas pakalpojumus, uz kuriem attiecas 1) veids, izņemot gaisa un jūras transporta apdrošināšanu, ieskaitot preču, lidaparātu, korpusu un atbildības apdrošināšanu, nedrīkst pirkt ārzemēs. SI. Jūras, aviācijas un transportlīdzekļu apdrošināšana. Savstarpējās apdrošināšanas iestāžu sniegtās apdrošināšanas darbības attiecas tikai uz Slovēnijā dibinātām statūtsabiedrībām. SI. Pārapdrošināšanas sabiedrībām Slovēnijā ir priekšroka apdrošināšanas prēmiju iekasēšanā. Ja šīs sabiedrības nespēj nolīdzināt visus riskus, iespējama to pārapdrošināšana un retrocesija ārzemēs. (Nav iespējama pēc jaunā Likuma par apdrošināšanas sabiedrībām pieņemšanas.) |

3) Komerciāla klātbūtne | AT. Ārvalstu apdrošinātāju filiāles birojam neizsniedz licenci, ja apdrošinātājam tā mītnes valstī nav juridiskās formas, kas atbilst vai ir pielīdzināma akciju sabiedrībai vai savstarpējās apdrošināšanas asociācijai. BE. Jebkuru publisku piedāvājumu iegādāties Beļģijas vērtspapīrus, ko ir izteikusi kāda persona, sabiedrība vai iestāde vai tas izteikts minētās personas, sabiedrības vai iestādes vārdā, kuras atrodas ārpus kādas Eiropas Kopienas dalībvalsts jurisdikcijas, iesniedz apstiprināšanai finanšu ministram. BG. Apakšnozare A.1. (tiešā apdrošināšana). Saistību nav attiecībā uz noguldījumu apdrošināšanu un tamlīdzīgām kompensācijas shēmām, kā arī obligātās apdrošināšanas shēmām. Nevar veidot apdrošināšanas pakalpojumu sniedzējus gan dzīvības apdrošināšanas, gan nedzīvības apdrošināšanas pakalpojumu sniegšanai. Ārvalstu personas var sniegt apdrošināšanas pakalpojumus, tikai piedaloties Bulgārijas apdrošināšanas sabiedrībās bez kapitāla daļas ierobežojuma, kā arī tieši caur filiāli ar juridisko adresi Bulgārijā. Ārvalstu apdrošināšanas sabiedrību filiāļu dibināšanai ir vajadzīga Finanšu uzraudzības komisijas licence. Filiāles izveidošanai Bulgārijā ar nolūku sniegt konkrētu veidu apdrošināšanas pakalpojumus, ārvalstu apdrošinātājam jābūt pilnvarotam darboties tajos pašos apdrošināšanas veidos savā izcelsmes valstī vismaz pēdējos piecus gadus. Ārvalstu apdrošināšanas sabiedrību filiālēm jāatbilst šādām prasībām: īpašas nodrošinājuma un noguldījumu prasības, atsevišķa kapitalizācija un tehniskajām rezervēm domāto aktīvu atrašanās Bulgārijā. Transporta apdrošināšanu, ieskaitot preces, pašu transportlīdzekļu apdrošināšanu un atbildības apdrošināšanu attiecībā uz riskiem Bulgārijā, nevar tieši veikt ārvalstu apdrošināšanas sabiedrības. Ārvalsts apdrošināšanas sabiedrība var slēgt apdrošināšanas līgumus tikai caur filiāli. Apdrošināšanas fondi, kas izveidoti ar apdrošināšanas līgumiem, kā arī pašu kapitālu, ieguldāmi Bulgārijā, un tos var pārvietot uz ārzemēm tikai ar Finanšu uzraudzības komisijas atļauju. Ārzemju pakalpojumu sniedzēji nevar slēgt apdrošināšanas līgumus ar vietējām fiziskām un juridiskām personām caur starpniekiem. BG. Apakšnozare A.2. (pārapdrošināšana un retrocesija). Pārapdrošināšanas pakalpojumu sniedzējus nevar veidot gan dzīvības pārapdrošināšanas, gan nedzīvības pārapdrošināšanas pakalpojumu sniegšanai. Ārvalstu personas var sniegt apdrošināšanas pakalpojumus, tikai piedaloties Bulgārijas apdrošināšanas sabiedrībās bez kapitāla daļas ierobežojuma. Ārvalstu pārapdrošināšanas sabiedrības var sniegt pārapdrošināšanas pakalpojumus tieši caur filiāli ar juridisko adresi Bulgārijā. Ārvalstu apdrošināšanas sabiedrību filiāļu dibināšanai ir vajadzīga Finanšu uzraudzības komisijas licence. Pārapdrošināšanas fondi, kas izveidoti ar pārapdrošināšanas līgumiem, kā arī pašu kapitālu, ieguldāmi Bulgārijas Republikā, un tos var pārvietot uz ārzemēm tikai ar Finanšu uzraudzības komisijas atļauju. Ārvalstu pakalpojumu sniedzēji nevar slēgt pārapdrošināšanas līgumus ar vietējām fiziskām un juridiskām personām caur starpniekiem. Saistību nav attiecībā uz retrocesijas pakalpojumiem. BG. Apakšnozares A.3. un A.4. (apdrošināšanas starpniecība un apdrošināšanas palīgpakalpojumi). Starpniecību drīkst piekopt tikai saskaņā ar Bulgārijas Republikas Komerclikumu reģistrētas komercsabiedrības, kas saņēmušas Finanšu uzraudzības komisijas licenci. Apdrošināšanas palīgpakalpojumiem jābūt saistītiem ar apdrošināšanu. Saistības neattiecas uz aktuāra pakalpojumiem. CY. Apakšnozare A.1. (tiešā apdrošināšana). Apdrošinātājs nevar darboties Kiprā vai no Kipras, ja tam nav attiecīgas apdrošināšanas superintendenta atļaujas saskaņā ar Likumu par apdrošināšanas sabiedrībām. Ārvalstu apdrošināšanas sabiedrības var darboties Kiprā, nodibinot filiāli vai pārstāvniecību. Ārvalstu apdrošinātājam pirms atļaujas dibināt filiāli vai pārstāvniecību saņemšanas jābūt saņēmušam atļauju darboties savā izcelsmes valstī. Nerezidentu dalībai Kiprā dibinātās apdrošināšanas sabiedrībās iepriekš jāsaņem Centrālās bankas apstiprinājums. Ārvalstnieku dalības apmēru katrā atsevišķā gadījumā nosaka saskaņā ar saimnieciskajām vajadzībām. CY. Apakšnozare A.2. (pārapdrošināšana un retrocesija). Sabiedrība nevar Kipras Republikā darboties pārapdrošināšanā, nesaņēmusi apdrošināšanas superintendenta atļauju. Nerezidentu ieguldījumiem pārapdrošināšanas sabiedrībās vajadzīgs Centrālās bankas iepriekšējs apstiprinājums. Ārvalstnieku dalības apmēru vietējo pārapdrošināšanas sabiedrību kapitālā nosaka katrā atsevišķā gadījumā. Patlaban nav nevienas vietējas pārapdrošināšanas sabiedrības. CY. Apakšnozares A.3. un A.4. (apdrošināšanas starpniecība un apdrošināšanas palīgpakalpojumi). Saistību nav. CZ. Kas nav šādi: Ārvalstu finanšu pakalpojumu piegādātāji var dibināt apdrošināšanas sabiedrību ar galveno biroju Čehijā akciju sabiedrības veidā vai piekopt apdrošināšanas darbību caur filiālēm, kuru juridiskā adrese ir Čehijā saskaņā ar nosacījumiem Likumā par apdrošināšanas darbību. Apdrošināšanas pakalpojumu sniedzējam ir vajadzīga komerciāla klātbūtne un atļauja: sniegt šādus pakalpojumus, ieskaitot pārapdrošināšanu, un slēgt starpniecības līgumu ar starpnieku ar nolūku noslēgt apdrošināšanas līgumu starp apdrošināšanas pakalpojumu sniedzēju un trešu personu. Atļauja tiek prasīta starpniekam, ja tā starpniecība īstenojama filiālei ar juridisko adresi Čehijā. ES. Pirms filiāles vai aģentūras izveidošanas Spānijā, lai sniegtu konkrētus apdrošināšanas pakalpojumus, ārvalstu apdrošinātājam jābūt pilnvarotam darboties tajos pašos apdrošināšanas veidos savā izcelsmes valstī vismaz piecus gadus. ES, EL. Tiesības veikt uzņēmējdarbību neattiecas uz apdrošināšanas sabiedrību pārstāvniecību izveidi vai citādu to pastāvīgu klātbūtni, ja vien šādi biroji nav izveidoti kā aģentūras, filiāles vai galvenie biroji. EE. Apakšnozare A.1. (tiešā apdrošināšana). Nav, izņemot to, ka apdrošināšanas akciju sabiedrības ar ārvalstu kapitāla dalību valdē var ietilpt ārvalstu pilsoņi proporcionāli ārvalstu dalībai, taču ne vairāk par pusi no vadības grupas locekļiem; meitasuzņēmuma valdes vai neatkarīgas sabiedrības direktoram jābūt pastāvīgam Igaunijas iedzīvotājam. FI. Apdrošināšanas sabiedrības rīkotājdirektora, vismaz viena revidenta un vismaz pusei no valdes un uzraudzības padomes dibinātāju un locekļu pastāvīgā dzīves vieta ir Eiropas ekonomikas zona, izņemot gadījumus, kad Sociālo lietu un veselības aizsardzības ministrija ir piešķīrusi atbrīvojumu. FI. Ārvalstu apdrošinātājs nevar saņemt licenci Somijā kā filiāle, lai veiktu likumos paredzētās sociālās apdrošināšanas (likumos paredzēto pensiju apdrošināšanu un nelaimes gadījumu apdrošināšanu). FI. Ārvalstu apdrošināšanas sabiedrības atbildīgā pārstāvja dzīvesvieta ir Somija, izņemot gadījumus, kad viņa sabiedrības galvenais birojs ir Eiropas ekonomikas zonā. FR. Filiāles izveido ar īpašu atļauju, kas ir izsniegta tās pārstāvim. HU. Ir nodoms uzlikt saistības tiešai filiāļu veidošanai, kad tādas uzliks VVPT, atbilstīgi tās nosacījumiem. HU. Finanšu iestādes valdē jābūt vismaz diviem locekļiem, kuri ir Ungārijas pilsoņi, rezidenti attiecīgo noteikumu par ārzemju valūtu nozīmē un ir pastāvīgi uzturējušies Ungārijā vismaz vienu gadu. IE. Tiesības veikt uzņēmējdarbību neattiecas uz pārstāvniecību izveidi. IT. Aktuāri drīkst būt tikai fiziskas personas. Fiziskas personas drīkst veidot profesionālās apvienības (ne korporācijas). IT. Filiāles izveides atļauju var saņemt tikai pēc novērtējuma, ko veic uzraudzības iestādes. LV. Apakšnozares A.1. un A.2. (tiešā apdrošināšana un pārapdrošināšana un retrocesija). Pēc vispārīga noteikuma un bez diskriminācijas ārvalstu apdrošināšanas iestādēm jābūt konkrētā juridiskā formā. LV. Apakšnozare A.3. (apdrošināšanas starpniecība). Starpnieks var būt tikai fiziska persona (nav valsts piederības prasības) un var sniegt pakalpojumu apdrošināšanas sabiedrības uzdevumā ar Latvijas Apdrošināšanas uzraudzības inspekcijas atļauju. LT. Apdrošināšanas sabiedrībām nav atļauts sniegt gan dzīvības, gan nedzīvības apdrošināšanas pakalpojumus. Šiem abiem veidiem a) un b) ir vajadzīgi atsevišķi dibinājumi. MT. Var pārbaudīt, vai atbilst saimnieciskajām vajadzībām. PL. Apakšnozares A.1.–A.3. (tiešā apdrošināšana, pārapdrošināšana un retrocesija un apdrošināšanas starpniecība). Dibināšana tikai akciju sabiedrības vai filiāles formā pēc licences saņemšanas. Ne vairāk par 5 % no apdrošināšanas fondiem var ieguldīt ārvalstīs. Personai, kas veic apdrošināšanas starpniecības darbības, jābūt licencētai. Apdrošināšanas starpniekiem jābūt vietējiem dibinājumiem. PL. Apakšnozare A.4. (Apdrošināšanas palīgpakalpojumi). Saistību nav. PT. Ārvalstu uzņēmējsabiedrības drīkst būt apdrošināšanas starpnieki Portugālē, vienīgi izmantojot sabiedrību, kas izveidota saskaņā ar Kopienas dalībvalsts likumiem. PT. Lai izveidotu filiāli Portugālē, ārvalstu sabiedrībām jābūt vismaz piecu gadu iepriekšējai darbības pieredzei. RO. Dibināt sabiedrības un starpniecības aģentūras ar ārvalstu dalību ir atļauts tikai partnerībā ar Rumānijas juridiskām vai fiziskām personām. Ārvalstu apdrošināšanas sabiedrību un ārvalstu apdrošinātāju apvienību pārstāvjiem ir tiesības slēgt tikai šādu veidu apdrošināšanas līgumus: 1. apdrošināšanas un pārapdrošināšanas līgumus ar juridiskām un fiziskām personām vai par to precēm; 2. pārapdrošināšanas līgumus ar Rumānijas apdrošināšanas sabiedrībām, apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrībām un pārapdrošināšanas sabiedrībām. Starpniecības iestādēm nav atļauts slēgt apdrošināšanas līgumus ārvalstu apdrošināšanas sabiedrībām ar Rumānijas juridiskām vai fiziskām personām vai par to precēm. SK. Apdrošināšanas sabiedrības valdes locekļu vairākumam jābūt ar Slovākijas Republikas domicilu. Apdrošināšanas pakalpojumu sniegšanai vajadzīga licence. Ārvalsts piederīgais var dibināt apdrošināšanas sabiedrību ar galveno biroju Slovākijā akciju sabiedrības veidā vai piekopt apdrošināšanas darbību caur savām filiālēm, kuru juridiskā adrese ir Slovākijā, saskaņā ar nosacījumiem Likumā par apdrošināšanu. Apdrošināšanas uzņēmējdarbība ir apdrošināšanas darbības, ieskaitot starpniecību un pārapdrošināšanu. Starpniecību ar mērķi noslēgt apdrošināšanas līgumu starp trešu personu un apdrošināšanas sabiedrību var sniegt fiziskas vai juridiskas personas, kam ir Slovākijas domicils, tādas apdrošināšanas sabiedrības labā, kurai ir Apdrošināšanas pārvaldes licence. Starpniecības līgumu ar mērķi noslēgt apdrošināšanas līgumu starp trešu personu un apdrošināšanas sabiedrību var slēgt iekšzemes vai ārvalsts apdrošināšanas sabiedrība tikai pēc tam, kad Apdrošināšanas pārvalde ir piešķīrusi licenci. Licencētu apdrošināšanas uzņēmēju konkrēto apdrošināšanas fondu finanšu līdzekļi, kas nāk no apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas ņēmējiem, kas ir rezidenti vai kuriem ir juridiskā adrese Slovākijā, ir noguldāmi Slovākijā rezidējošā bankā un nav pārvietojami uz ārzemēm. SI. Apakšnozare A.1. (tiešā apdrošināšana). Dibināšanai ir vajadzīga Finanšu ministrijas izdota licence. Ārvalstu personas var dibināt apdrošināšanas sabiedrību tikai kā kopuzņēmumu ar iekšzemes personu, un ārvalstu personu dalība ir ierobežota līdz 99 %. Līdz ar jaunā Likuma par apdrošināšanas sabiedrībām pieņemšanu ārvalstu dalības maksimuma ierobežojums tiks atcelts. Ārvalstu persona var iegūt vai palielināt daļas iekšzemes apdrošināšanas uzņēmumā, ja iepriekš saņemta Finanšu ministrijas piekrišana. Izdodama licenci vai apstiprinājumu iekšzemes apdrošināšanas sabiedrības akciju iegūšanai, Finanšu ministrija ievēro šādus kritērijus: akciju īpašuma izkliedētību un dažādu valstu akcionāru pastāvēšanu; jaunu apdrošināšanas produktu piedāvājumu un ar to saistītās pieredzes pārnesi, ja ārvalstu ieguldītājs ir apdrošināšanas sabiedrība. Nav saistību attiecībā uz ārvalstu dalību privatizējamās apdrošināšanas sabiedrībās. Dalība savstarpējās apdrošināšanas iestādē iespējama tikai sabiedrībām, kas dibinātas Slovēnijā, un iekšzemes fiziskajām personām. SI. Apakšnozare A.2. (pārapdrošināšana un retrocesija). Ārvalstu dalība pārapdrošināšanas sabiedrībā ir ierobežota līdz kapitāla kontrolakcijām. (Nav iespējama, izņemot attiecībā uz filiālēm, pēc jaunā Likuma par apdrošināšanas sabiedrībām pieņemšanas.) SI. Apakšnozares A.3. un A.4. (apdrošināšanas starpniecība un apdrošināšanas palīgpakalpojumi). Lai sniegtu konsultāciju un pretenziju izskatīšanas pakalpojumus, tiek prasīts, lai būtu izveidota juridiska persona ar Apdrošināšanas biroja piekrišanu. Aktuāriem un riska novērtēšanas darbībām – pakalpojumu sniegšana tikai caur profesionālu iestādi. Darbība ir ierobežota līdz tiešajai apdrošināšanai un pārapdrošināšanai. Individuālajiem komersantiem ir jābūt Slovēnijas Republikas rezidentiem. SE. Apdrošināšanas starpniecības uzņēmumi, kas nav izveidoti Zviedrijā, drīkst darboties tikai caur filiāli. SE. Nedzīvības apdrošināšanas sabiedrības, kas nav izveidotas Zviedrijā, bet veic tur komercdarbību, maksā nodokļus, kurus aprēķina nevis saskaņā ar tīro peļņu, bet pēc ienākumiem no apdrošināšanas piemaksām par tiešās apdrošināšanas darbībām. SE. Apdrošināšanas sabiedrības dibinātājam jābūt fiziskai personai, kuras pastāvīgā dzīvesvieta ir Eiropas ekonomikas zonā, vai juridiskai personai, kura dibināta Zviedrijā. |

4) Fizisku personu klātbūtne | CY. Saistību nav. PL. Apakšnozares A.1.–A.3. (tiešā apdrošināšana, pārapdrošināšana un retrocesija un apdrošināšanas starpniecība). Nav saistību, izņemot tās, kas norādītas horizontālajā sadaļā, un ar šādiem ierobežojumiem. Apdrošināšanas starpniekiem jābūt rezidentiem. Apakšnozare A.4. (Apdrošināšanas palīgpakalpojumi). Saistību nav. AT, BE, BG, CZ, DE, DK, ES, EE, FR, FI, EL, HU, IT, IE, LU, LT, LV, MT, NL, PT, RO, SE, SI, SK, UK. Nav saistību, izņemot tās, kas norādītas attiecīgajās horizontālajās sadaļā, un ar šādiem konkrētiem ierobežojumiem: AT. Filiāles biroja vadībā jābūt divām fiziskām personām, kuru dzīvesvieta ir Austrija. BG. Saistību nav attiecībā uz noguldījumu apdrošināšanu un tamlīdzīgām kompensācijas shēmām, kā arī obligātās apdrošināšanas shēmām. Saistību nav attiecībā uz retrocesijas pakalpojumiem. Saistību nav apakšnozarēs A.3. un A.4. (apdrošināšanas starpniecība un apdrošināšanas palīgpakalpojumi). DK. Apdrošināšanas filiāles atbildīgajam pārstāvim vismaz pēdējos divus gadus jābūt Dānijas rezidentam, ja vien viņš nav kādas no Kopienas dalībvalstīm piederīgais. Uzņēmējdarbības un rūpniecības ministrs var piešķirt atbrīvojumu. DK. Sabiedrības valdes locekļiem un vadītājiem jābūt pastāvīgajiem iedzīvotājiem. Tomēr uzņēmējdarbības un rūpniecības ministrs var piešķirt atbrīvojumu no šīs prasības. Atbrīvojumu piešķir bez diskriminācijas. ES, IT. Aktuāram jābūt pastāvīgajam iedzīvotājam. EL. Lielākajai daļai no Grieķijā reģistrēto sabiedrību valdes locekļiem jābūt kādas Kopienas dalībvalsts piederīgajiem. SI. Aktuāra darbībai un riska novērtēšanai tiek prasīta pastāvīga dzīvesvieta papildus kvalifikācijas eksāmenam, dalība Slovēnijas Republikas Aktuāru apvienībā un slovēņu valodas prasme. |

B. Banku un citi finanšu pakalpojumi (izņemot apdrošināšanu) | 1) Pārrobežu pakalpojumu sniegšana | BE. Lai sniegtu konsultatīvos pakalpojumus attiecībā uz ieguldījumiem, uzņēmumam jābūt reģistrētam Beļģijā. BG. Apakšnozares B.11. un B.12. (finanšu informācijas sniegšana un pārsūtīšana un konsultatīvie pakalpojumi). Prasība izmantot publiskos elektrosakaru tīklus vai cita pilnvarota operatora tīklu, ja šos pakalpojumus sniedz pāri robežai. Nav saistību attiecībā uz starpniecību un citiem finanšu palīgpakalpojumiem. CY. Saistību nav. CZ. Valūtas emisijas pakalpojumi, kurus neveic centrālā banka, atvasināto produktu, pārvedamo vērtspapīru un citu apgrozāmu instrumentu un finanšu aktīvu tirdzniecība, dalība visu veidu vērtspapīru emisijā, starpniecība naudas darījumos, aktīvu pārvaldība, finanšu līdzekļu norēķinu un ieskaita pakalpojumi, konsultatīvie, starpniecības un citi finanšu palīgpakalpojumi, kas saistīti ar šīm darbībām. Saistību nav. CZ. Kas nav šādi: Tikai Čehijā dibinātas bankas un ārvalstu banku filiāles, kam ir attiecīga licence, var: sniegt noguldījumu pakalpojumus, tirgoties ar ārvalstu valūtu aktīviem, īstenot bezskaidras naudas maksājumus pāri robežām. Čehijas Valsts bankas vai Finanšu ministrijas izdota atļauja rīkoties ar ārvalstu valūtu ir vajadzīga Čehijas rezidentiem, kas nav bankas, lai varētu: a) atvērt un apkalpot Čehijas rezidentu kontus ārzemēs, b) izdarīt kapitāla maksājumus uz ārzemēm (izņemot FDI), c) piešķirt finanšu aizdevumus un dot galvojumus, d) veikt darbības ar atvasinātiem finanšu instrumentiem, e) pirkt ārvalstu vērtspapīrus, izņemot gadījumus, kas aprakstīti Likumā par ārvalstu valūtām, f) emitēt ārvalstu vērtspapīrus publiskai un slēgtai tirdzniecībai Čehijā vai tos ieviest iekšzemes tirgū. EE. Apakšnozare B.1. (noguldījumu pieņemšana). Prasība saņemt Igaunijas Bankas atļauju un saskaņā ar Igaunijas likumiem reģistrēt akciju sabiedrību, meitasuzņēmumu vai filiāli. EE, LT. Ir prasība izveidot īpašu vadības uzņēmums, lai veiktu daļu pārvaldījuma fondu un ieguldījumu sabiedrību vadības darbības, un tikai uzņēmumi, kam ir juridiskā adrese Kopienā, var būt par ieguldījumu fondu līdzekļu glabātājiem. HU. Saistību nav. IE. Ieguldījumu pakalpojumu vai ieguldījumu konsultāciju sniegšanai vajadzīga vai nu 1. Īrijas atļauja, kas parasti prasa, ka jāreģistrē juridiska persona vai tai jābūt personālsabiedrībai vai individuālajam komersantam, katrā gadījumā jābūt galvenajam birojam/juridiskajai adresei Īrijā (atsevišķos gadījumos atļauja nav vajadzīga, piemēram, ja trešas valsts pakalpojumu sniedzējam nav komerciālas klātbūtnes Īrijā un pakalpojums netiek sniegts privātpersonām), vai arī – 2. citas dalībvalsts atļauja saskaņā ar EK Ieguldījumu pakalpojumu direktīvu. IT. Finanšu pārdevējiem (promotori di servizi finanziari) saistību nav. LT. Pensiju fondu pārvaldība. Vajadzīga komerciāla klātbūtne. MT. Apakšnozares B.1. un B.2. (noguldījumu pieņemšana un visu veidu aizdevumi). Nav. Apakšnozare B.11. (finanšu informācijas sniegšana un pārsūtīšana). Saistību nav, izņemot finanšu informācijai, ko sniedz starptautiski piegādātāji. Apakšnozare B.12. (konsultācijas un citi finanšu palīgpakalpojumi). Saistību nav. PL. Apakšnozare B.11. (finanšu informācijas sniegšana un pārsūtīšana). Prasība izmantot publiskos elektrosakaru tīklus vai cita pilnvarota operatora tīklu, ja šos pakalpojumus sniedz pāri robežai. Apakšnozare B.12. (konsultācijas un citi finanšu palīgpakalpojumi). Saistību nav. RO. Apakšnozare B.4. (visi maksājumu un naudas pārsūtīšanas pakalpojumi). Atļauti tikai caur rezidējošu banku. SK. Atvasināto produktu, pārvedamo vērtspapīru un citu apgrozāmu instrumentu un finanšu aktīvu tirdzniecība, dalība visu veidu vērtspapīru emisijā, starpniecība naudas darījumos, aktīvu pārvaldība un finanšu līdzekļu norēķinu un ieskaita pakalpojumi. Saistību nav. SK. (i) Noguldījumu pakalpojumus sniedz tikai iekšzemes bankas un ārvalstu banku filiāles Slovākijā. (ii) Ar ārzemju valūtas aktīviem tirgoties var tikai pilnvarotas iekšzemes bankas, ārvalstu banku filiāles Slovākijā un personas, kam ir valūtas maiņas licence. Bratislavas Biržā tirgoties var tikai biržas biedri. Rezidenti var tirgoties Slovākijas RM sistēmā bez ierobežojumiem, bet nerezidenti – tikai caur vērtspapīru mākleriem. (iii) Bezskaidras naudas maksājumus pāri robežām var izdarīt tikai pilnvarotas iekšzemes bankas un ārvalstu banku filiāles Slovākijā. (iv) Slovākijas Valsts bankas izdota valūtas maiņas licence ir vajadzīga: a) lai atvērtu kontu ārzemēs Slovākijas rezidentam, kas nav banka, izņemot fiziskām personām, kamēr viņas uzturas ārzemēs, b) kapitāla maksājumiem uz ārzemēm, c) finanšu aizdevuma iegūšanai no ārvalstu valūtas nerezidenta, izņemot rezidentu pieņemtus aizdevumus no ārzemēm ar atmaksas periodu, kas pārsniedz 3 gadus, un aizdevumus, ko fiziskas personas piešķir cita citai nekomerciālai darbībai. (v) Uz Slovākijas valūtas un ārzemju valūtas skaidrā naudā eksportu un importu, kuru vērtība pārsniedz SKK 150 000, un dārgmetāliem attiecas ziņošanas prasība. (vi) Ir vajadzīga atļauja valūtas darījumam vai valūtas pārvaldes iestāžu izdota licence, lai rezidents varētu izdarīt finanšu aktīvu noguldījumu ārzemēs. (vii) Tikai Slovākijā dibinātas valūtas maiņas vienības var piešķirt un saņemt galvojumus un saistības saskaņā ar Slovākijas Valsts bankas noteiktajiem limitiem un noteikumiem. SI. Dalība valsts kases obligāciju emisijā, pensiju fondu pārvaldība un ar to saistīti konsultatīvie un citi finanšu palīgpakalpojumi. Saistību nav. Apakšnozares B.11. un B.12. (finanšu informācijas sniegšana un pārsūtīšana un konsultatīvie un citi finanšu palīgpakalpojumi, izņemot pakalpojumus, kas saistīti ar valsts kases vērtszīmju emisiju un pensiju fondu pārvaldību). Nav. Visās pārējās apakšnozarēs: Saistību nav, izņemot kredītus (visu veidu aizņēmumus) un galvojumu un saistību saņemšanu iekšzemes juridiskām personām un individuālajiem komersantiem no ārvalstu kredītiestādēm. (Piezīme. Patēriņa kredīti būs atbrīvoti pēc jaunā Likuma par ārzemju valūtām pieņemšanas.) Visi iepriekš minētie kredīta darījumi reģistrējami Slovēnijas Bankā. (Piezīme. Šis noteikums tiks atcelts, pieņemot jauno Likumu par bankām.) Ārvalstu personas var piedāvāt ārvalstu vērtspapīrus caur iekšzemes bankām un mākleriem. Slovēnijas Biržas biedriem jābūt dibinātiem Slovēnijā. |

2) Patēriņš ārvalstīs | BG. Apakšnozares B.1.–B.10. (noguldījumu pieņemšana, visu veidu aizdevumi, finanšu noma, visi maksājumu un naudas pārskaitīšanas pakalpojumi, garantijas un saistības, vērtspapīru tirdzniecība, dalība visu veidu vērtspapīru emisijā, starpniecība naudas darījumos, aktīvu pārvaldība un norēķinu un ieskaita pakalpojumi finanšu aktīviem). Saistību nav. Apakšnozares B.11. un B.12. (finanšu informācijas sniegšana un pārnese un konsultatīvie pakalpojumi). Prasība izmantot publisko elektrosakaru tīklu vai cita pilnvarota operatora tīklu, ja šos pakalpojumus izmanto ārzemēs. Nav saistību attiecībā uz starpniecību un citiem finanšu palīgpakalpojumiem. CY. Saistību nav, izņemot attiecībā uz apakšnozari B.6. e) (pārvedamo vērtspapīru tirdzniecība). Nav. CZ. Valūtas emisijas pakalpojumi, kurus neveic centrālā banka, atvasināto produktu un dārgmetālu tirdzniecība, starpniecība naudas darījumos, aktīvu pārvaldība, atvasināto produktu norēķinu un ieskaita pakalpojumi, konsultatīvie, starpniecības un citi finanšu palīgpakalpojumi, kas saistīti ar šīm darbībām. Saistību nav. CZ. Kas nav šādi: Tikai Čehijā dibinātas bankas un ārvalstu banku filiāles, kam ir attiecīga licence, var: sniegt noguldījumu pakalpojumus, tirgoties ar ārvalstu valūtas aktīviem, īstenot bezskaidras naudas maksājumus pāri robežām. Čehijas Valsts bankas vai Finanšu ministrijas izdota atļauja rīkoties ar ārvalstu valūtu ir vajadzīga Čehijas rezidentiem, kas nav bankas, lai varētu: a) atvērt un apkalpot Čehijas rezidentu kontus ārzemēs, b) izdarīt kapitāla maksājumus uz ārzemēm (izņemot FDI), c) piešķirt finanšu aizdevumus un dot galvojumus, d) veikt darbības ar atvasinātiem finanšu instrumentiem, e) pirkt ārvalstu vērtspapīrus, izņemot gadījumus, kas aprakstīti Likumā par ārvalstu valūtām, f) emitēt ārvalstu vērtspapīrus publiskai un slēgtai tirdzniecībai Čehijā vai tos ieviest iekšzemes tirgū. DE. Vācu markās nominētu vērtspapīru emisijas var vadīt vienīgi Vācijā reģistrēta kredītiestāde, tās meitasuzņēmums vai filiāle. FI. Maksājumi no valsts iestādēm (izmaksas) jāpārsūta Somijas pasta žiro sistēmā, ko pārzina Postipankki Ltd. Atbrīvojumu no šās prasības var piešķirt Finanšu ministrija īpašu iemeslu dēļ. EL. Uzņēmumam jābūt reģistrētam, lai varētu pieņemt noguldījumus, tostarp peļņas procentu pārvaldīšanu un kapitāla izmaksu veikšanu saistībā ar Grieķijā emitētiem vērtspapīriem. HU. Saistību nav. MT. Apakšnozares B.1. un B.2. (noguldījumu pieņemšana un visu veidu aizdevumi). Nav. Apakšnozare B.11. (finanšu informācijas sniegšana un pārsūtīšana). Saistību nav, izņemot finanšu informācijai, ko sniedz starptautiski piegādātāji. Apakšnozares B.3.–B.10. un B.12. Saistību nav. PL. Apakšnozare B.11. (finanšu informācijas sniegšana un pārsūtīšana). Prasība izmantot publisko elektrosakaru tīklu vai cita pilnvarota operatora tīklu, ja šos pakalpojumus izmanto aiz robežas. Apakšnozares B.1.–B.10. un B.12. Saistību nav. RO. Kontu atvēršana un ārzemju valūtas līdzekļu izmantošana ārzemēs Rumānijas fiziskām un juridiskām personām ir atļauta tikai ar iepriekšēju Rumānijas Valsts bankas atļauju. Nav saistību attiecībā uz apakšnozarēm B.3. (finanšu noma), B.7. (dalība visu veidu vērtspapīru emisijā), B.9. (aktīvu pārvaldīšana) un B.10. (norēķinu un ieskaita pakalpojumi finanšu aktīviem). SK. Atvasināto produktu un dārgmetālu tirdzniecība, starpniecība naudas darījumos, aktīvu pārvaldība un starpniecība. Saistību nav. SK. (i) Noguldījumu pakalpojumus sniedz tikai iekšzemes bankas un ārvalstu banku filiāles Slovākijā. (ii) Ar ārzemju valūtas aktīviem tirgoties var tikai pilnvarotas iekšzemes bankas, ārvalstu banku filiāles Slovākijā un personas, kam ir valūtas maiņas licence. Bratislavas Biržā tirgoties var tikai biržas biedri. Rezidenti var tirgoties Slovākijas RM sistēmā bez ierobežojumiem, bet nerezidenti – tikai caur vērtspapīru mākleriem. (iii) Bezskaidras naudas maksājumus pāri robežām var izdarīt tikai pilnvarotas iekšzemes bankas un ārvalstu banku filiāles Slovākijā. (iv) Slovākijas Valsts bankas izdota valūtas maiņas licence ir vajadzīga: a) lai atvērtu kontu ārzemēs Slovākijas rezidentam, kas nav banka, izņemot fiziskām personām, kamēr viņas uzturas ārzemēs, b) kapitāla maksājumiem uz ārzemēm, c) finanšu aizdevuma iegūšanai no ārvalstu valūtas nerezidenta, izņemot rezidentu pieņemtus aizdevumus no ārzemēm ar atmaksas periodu, kas pārsniedz 3 gadus, un aizdevumus, ko piešķir fiziskas personas cita citai nekomerciālai darbībai. (v) Uz Slovākijas valūtas un ārzemju valūtas skaidrā naudā eksportu un importu, kas vērtībā pārsniedz SKK 150 000, un dārgmetāliem attiecas ziņošanas prasība. (vi) Ir vajadzīga atļauja valūta darījumam vai valūtas pārvaldes iestāžu izdota licence, lai rezidents varētu izdarīt finanšu aktīvu noguldījumu ārzemēs. (vii) Tikai Slovākijā dibinātas valūtas maiņas vienības var piešķirt un saņemt galvojumus un saistības saskaņā ar Slovākijas Valsts bankas noteiktajiem limitiem un noteikumiem. SI. Dalība valsts kases vērtszīmju emisijā, pensiju fondu pārvaldība un ar to saistīti konsultatīvie un citi finanšu palīgpakalpojumi. Saistību nav. Apakšnozares B.11. un B.12. (finanšu informācijas sniegšana un pārsūtīšana un konsultatīvie un citi finanšu palīgpakalpojumi, izņemot pakalpojumus, kas saistīti ar valsts kases vērtszīmju emisiju un pensiju fondu pārvaldību). Nav. Visās pārējās apakšnozarēs: Saistību nav, izņemot kredītus (visu veidu aizņēmumus) un galvojumu un saistību saņemšanu iekšzemes juridiskām personām un individuālajiem komersantiem no ārvalstu kredītiestādēm. (Piezīme. Patēriņa kredīti būs atbrīvoti pēc jaunā Likuma par ārzemju valūtām pieņemšanas.) Visi iepriekš minētie kredīta darījumi reģistrējami Slovēnijas Bankā. (Piezīme. Šis noteikums tiks atcelts, pieņemot jauno Likumu par bankām.) Slovēnijas Republikā dibinātas juridiskas personas var būt ieguldījumu fondu līdzekļu glabātājas. UK. Emisijas sterliņu mārciņās, to skaitā privāti veiktas emisijas, drīkst vadīt vienīgi Eiropas ekonomikas zonā reģistrēti uzņēmumi. |

3) Komerciāla klātbūtne | Visās dalībvalstīs: Lai vadītu daļu pārvaldījuma fondus un ieguldījumu sabiedrības, jādibina īpašs vadības uzņēmums (Direktīvas 85/611/EEK par UKIPV 6. un 13. pants). Tikai uzņēmumi, kuru juridiskā adrese ir Kopienā, var pieņemt glabāšanā ieguldījumu fondu aktīvus (Direktīvas 85/611/EEK par UKIPV 8. panta 1. punkts un 15. panta 1. punkts). AT. Vērtspapīru tirdzniecību biržā drīkst veikt vienīgi Austrijas biržas biedri. AT. Valūtas darījumiem un tirdzniecībai ar valūtu ir vajadzīga Austrijas Valsts bankas atļauja. AT. Hipotekārās ķīlu zīmes un valsts vērtszīmes drīkst emitēt bankas, kas specializējas šajā jomā un kam ir šim nolūkam izsniegta atļauja. AT. Pensiju fondu apsaimniekošanu drīkst veikt tikai sabiedrības, kas specializējas vienīgi šajā jomā un ir reģistrētas Austrijā kā akciju sabiedrības. BE. Jebkuru publisku piedāvājumu iegādāties Beļģijas vērtspapīrus, ko izteikusi kāda persona, sabiedrība vai iestāde vai kas izteikts minētās personas, sabiedrības vai iestādes vārdā, kura nav kādas Eiropas Kopienas dalībvalsts jurisdikcijā, iesniedz apstiprināšanai finanšu ministram. BG. Apakšnozares B.1.–B.5. (noguldījumu pieņemšana, visu veidu aizdevumi, finanšu noma, visi maksājumu un naudas pārsūtīšanas pakalpojumi, garantijas un saistības). Ārzemju bankām, kuras vēlas reģistrēties Bulgārijas Republikā, jābūt savas valsts likuma pilnvarotām, un tām nedrīkst būt aizliegts veikt bankas darbības savā izcelsmes zemē un zemēs, kur tās darbojas. Nav saistību attiecībā uz caisses populaires. Tiešai vai netiešai akciju, kas pārstāv vismaz 5 % balsstiesību, iegūšanai reģistrētā bankā ir vajadzīga Bulgārijas Valsts bankas atļauja. Atļaujas izdošanas kritērijiem ir uzraudzības raksturs, un tie ir saskaņā ar VVPT XVI un XVII pantā noteiktajiem pienākumiem. Tiešai vai netiešai tādas dalības iegūšanai, kas ir vairāk par 10 % no uzņēmuma kapitāla, uzņēmumā, kas nav banka, bankai ir vajadzīga Bulgārijas Valsts bankas atļauja. Var piešķirt ekskluzīva pakalpojumu sniedzēja statusu attiecībā uz noguldījumu un naudas pārsūtīšanas pakalpojumiem, ko sniedz no budžeta finansētām publiskām iestādēm. Pastāvīgas uzturēšanās nosacījums attiecībā uz vadības struktūras izpilddirektoriem, kas rīkojas bankas uzdevumā un uz tās rēķinu. Nav saistību attiecībā uz Valsts kases galvojumiem. Apakšnozares B.6., B.7. un B.9. (vērtspapīru tirdzniecība, dalība visu veidu vērtspapīru emisijā, aktīvu pārvaldība). Saistības attiecībā uz ieguldījumu starpniekiem, ieguldījumu sabiedrībām un biržām, kas dibinātas kā akciju sabiedrības, ko licencē Finanšu uzraudzības komisija (FSC). Attiecīgās licences piešķiršana ir saistīta ar vadību un tehniskām prasībām, kā arī ar prasībām, kas attiecas uz ieguldītāju aizsardzību. Biržas a/s: minimālā kapitāla nosacījumi (BGN 100 000); ne mazāk kā 2/3 kapitāla sadalītas pa finanšu iestādēm (apdrošināšanas sabiedrībām, finanšu namiem, ieguldījumu starpniekiem); 5 % biržas kapitāla maksimums vienam akcionāram tiešai vai netiešai dalībai. Ieguldījumu starpnieki. Saistību nav ieguldījumu starpniecības darbībām, ko veic Bulgārijas Republikas teritorijā, ja FSC nav devusi citādu atļauju. Nosacījums dalībai biržā tirdzniecībai ar vērtspapīriem biržā. Ieguldījumu starpnieka darbība ir ierobežota tikai līdz vienai biržai Bulgārijā. Ieguldījumu sabiedrības. Bankas, apdrošināšanas sabiedrības vai ieguldījumu starpnieka darbības nav jāvada ieguldījumu sabiedrībai. Nav saistību attiecībā uz tirdzniecību uz savu vai klienta rēķinu ar apgrozāmiem instrumentiem un finanšu aktīviem, kas nav pārvedami vērtspapīri. Nav saistību attiecībā uz dalību valsts kases vērtszīmju emisijā. Nav saistību attiecībā uz pensiju fondu vadību. Apakšnozares B.8. un B.10 (starpniecība naudas darījumos, finanšu aktīvu norēķinu un ieskaita pakalpojumi). Saistību nav. Apakšnozares B.11. un B.12. (finanšu informācijas sniegšana un pārsūtīšana un konsultatīvie pakalpojumi). Prasība izmantot publisko elektrosakaru tīklu vai cita pilnvarota operatora tīklu. Nav saistību attiecībā uz starpniecību un citiem finanšu palīgpakalpojumiem. CY. Likuma prasība, ko piemēro bez diskriminācijas, ir tāda, ka bankām, kas piedāvā pakalpojumus Kiprā, jābūt juridiskām personām. Pie juridiskām personām pieder ārvalstu banku/finanšu iestāžu filiāles, kas ir reģistrētas Kiprā. CY. Tieša vai netieša balsstiesību daļa bankā vienai personai un tās saistītajām personām nedrīkst pārsniegt 10 %, ja vien iepriekš rakstveidā nav saņemta Centrālās bankas piekrišana. CY. Bez tam trijās esošajās vietējās bankās, kas tiek kotētas biržā, tiešs vai netiešs akciju īpašums vai to daļas iegūšana ārvalstu personām ir ierobežota līdz 0,5 % privātpersonai vai organizācijai un 6,0 % kolektīvi. CY. Apakšnozares B1.–B.5. un B.6. b) (noguldījumu pieņemšana, visu veidu aizdevumi, finanšu noma, visi maksājumu un naudas pārsūtīšanas pakalpojumi, garantijas un saistības, valūtas tirdzniecība). Uz jaunām bankām attiecas šādas prasības: a) banku darbības veikšanai ir vajadzīga Centrālās bankas licence. Licences piešķiršanā Centrālā banka var piemērot saimniecisko vajadzību pārbaudi; b) ārvalstu banku filiālēm jābūt reģistrētām Kiprā saskaņā ar Likumu par uzņēmumiem un licencētām saskaņā ar Likumu par bankām. Apakšnozare B.6. e) (pārvedamo vērtspapīru tirdzniecība). Tikai Kipras Biržas biedri (mākleri) var veikt darbību, kas attiecas uz vērtspapīru starpniecību Kiprā. Uzņēmumi, kas darbojas par mākleriem, drīkst pieņemt darbā tikai privātpersonas, kas var būt par mākleriem ar noteikumu, ka viņām ir atbilstošas licences. Bankas un apdrošināšanas sabiedrības ar to nevar nodarboties. Mākleru uzņēmumu var reģistrēt par Kipras Biržas biedru tikai tad, ja tas dibināts un reģistrēts saskaņā ar Kipras Likumu par uzņēmumiem. Apakšnozares B.6. a), c), d) un f) un B.7.–B.12. Saistību nav. CZ. Valūtas emisijas pakalpojumi, kurus neveic centrālā banka, atvasināto produktu un dārgmetālu tirdzniecība, starpniecība naudas darījumos, atvasināto produktu norēķinu un ieskaita pakalpojumi, konsultatīvie, starpniecības un citi finanšu palīgpakalpojumi, kas saistīti ar šīm darbībām. Saistību nav.. CZ. Kas nav šādi: Banku pakalpojumus drīkst sniegt vienīgi Čehijā dibinātas bankas vai ārvalstu banku filiāles, kam ir Čehijas Valsts bankas izdota, ar Finanšu ministriju saskaņota licence. Licences piešķiršanā par pamatu ņem kritērijus, kurus piemēro saskaņā ar VVPT. Hipotekāro aizdevumu pakalpojumus var sniegt tikai Čehijā dibinātas bankas. Bankas var būt veidotas tikai kā akciju sabiedrības. Esošo banku akciju iegāde iespējama ar Čehijas Valsts bankas iepriekšēju piekrišanu. Ar vērtspapīriem var tirgoties publiski tikai tad, ja ir saņemta attiecīga atļauja un ir apstiprināts vērtspapīru prospekts. Atļauju neizdod, ja vērtspapīru publiskā tirdzniecība ir pretrunā ieguldītāju interesēm, nesaskan ar valsts finanšu politiku vai neatbilst finanšu tirgus prasībām[3]. Vērtspapīru mākleru, biržas mākleru, Biržas vai ārpusbiržas tirgus organizatoru, ieguldījumu sabiedrību un ieguldījumu fondu dibināšanai un darbībām ir vajadzīga atļauja, kuras piešķiršana saistīta ar kvalifikāciju, personas integritāti, vadību un materiālām prasībām. Norēķinu un ieskaita pakalpojumus visu veidu maksājumiem uzrauga un pārskata Čehijas Valsts banka, lai nodrošinātu to vienmērīgu un ekonomisku darbību. DK. Finanšu iestādes drīkst veikt vērtspapīru tirdzniecību Kopenhāgenas Biržā tikai caur Dānijā reģistrētiem meitasuzņēmumiem. FI. Vismaz pusei no dibinātājiem, valdes un uzraudzības padomes locekļiem un viņu vietniekiem, rīkotājdirektoram, pilnvaru turētājam un personai, kas ir tiesīga parakstīties kredītiestādes vārdā, jābūt Eiropas ekonomikas zonas iedzīvotājiem, ja vien Finanšu ministrija nepiešķir atbrīvojumu. Vismaz vienam revidentam jābūt Eiropas ekonomikas zonas iedzīvotājam. FI. Atvasināto biržas darījumu māklera (privātpersona) dzīvesvietai jābūt Eiropas ekonomikas zonā. Atbrīvojumu no šās prasības var piešķirt saskaņā ar Finanšu ministrijas nosacījumiem. FI. Maksājumi no valsts iestādēm (izmaksas) jāpārsūta Somijas pasta žiro sistēmā, ko pārzina Postipankki Ltd. Atbrīvojumu no šās prasības var piešķirt Finanšu ministrija īpašu iemeslu dēļ. FR. Papildus Francijas kredītiestādēm Francijas frankos nominētās emisijas (saskaņā ar Francijas likumiem) var vadīt vienīgi tādu ārvalstu banku meitasuzņēmumi Francijā, kas ir pilnvaroti, pamatojoties uz kandidējošā ārvalsts bankas Francijas meitasuzņēmuma pietiekamiem līdzekļiem un saistībām Parīzē. Šie nosacījumi attiecas uz vadošajām bankām, kas kārto grāmatvedību. Ārvalstu banka bez ierobežojumiem vai prasības reģistrēties drīkst piedalīties vai asistēt euro–franku obligāciju emisijas pārvaldībā. EL. Finanšu iestādes drīkst veikt Atēnu Biržā kotētu vērtspapīru tirdzniecību tikai caur Grieķijā dibinātiem biržas uzņēmumiem. EL. Ārvalstu bankas filiāles izveidei un darbībai nepieciešams importēt noteiktu minimumu ārvalsts valūtas, konvertēt to drahmās un glabāt Grieķijā, kamēr vien ārvalstu banka turpina darboties Grieķijā. Ja filiāļu skaits nepārsniedz četras, šis minimums pašlaik ir vienāds ar pusi no minimālā pamatkapitāla, kas nepieciešams, lai Grieķijā dibinātu kredītiestādi; Lai varētu darboties lielāks skaits filiāļu, kapitāla minimālajam apjomam jābūt vienādam ar minimālo akciju kapitālu, kas nepieciešams, lai Grieķijā dibinātu kredītiestādi. HU. Ir nodoms uzlikt saistības tiešai filiāļu veidošanai, kad tādas uzliks VVPT, atbilstīgi tās nosacījumiem. HU. Atsevišķa akcionāra, izņemot kredītiestādes, apdrošināšanas sabiedrības vai ieguldījumu uzņēmumus, tiešs vai netiešs īpašums vai balsstiesības kredītiestādē nedrīkst pārsniegt 15 %. HU. Finanšu iestādes valdē jābūt vismaz diviem locekļiem, kuri ir Ungārijas pilsoņi, rezidenti attiecīgo noteikumu par ārzemju valūtu nozīmē un ir pastāvīgi uzturējušies Ungārijā vismaz vienu gadu. HU. Ilgtermiņa valsts īpašums saglabāsies kā 25 % + 1 balss minimums Orsz?gos Takarékpénzt?r és Kereskedelmi Bank Rt. IE. Attiecībā uz kolektīvo ieguldījumu sistēmām, kas veidotas kā daļu pārvaldījuma fondi un mainīga kapitāla sabiedrības (izņemot uzņēmumus kolektīvam ieguldījumam pārvedamos vērtspapīros, UKIPV) pilnvarotājam/glabātājam un vadības uzņēmumam jābūt reģistrētam Īrijā vai kādā citā Kopienas dalībvalstī. Ieguldījumu komanditsabiedrības gadījumā vismaz vienam no komplementāriem jābūt reģistrētam Īrijā. IE. Lai kļūtu par Īrijas biržas biedru, vienībai vai nu 1. jāsaņem Īrijas atļauja, kur tiek prasīts, lai tā būtu dibināta vai būtu personālsabiedrība ar galveno biroju/juridisko adresi Īrijā, vai arī 2. jāsaņem citas dalībvalsts atļauja saskaņā ar EK direktīvu par ieguldījumu pakalpojumiem. IE. Ieguldījumu pakalpojumu vai ieguldījumu konsultāciju sniegšanai vajadzīga vai nu 1. Īrijas atļauja, kas parasti prasa, ka jāreģistrē juridiska persona vai tai jābūt personālsabiedrībai vai individuālajam komersantam, katrā gadījumā jābūt galvenajam birojam/juridiskajai adresei Īrijā (uzraudzības iestāde var arī dot atļauju trešas valsts vienības filiālēm), vai arī 2. citas dalībvalsts atļauja saskaņā ar EK direktīvu par ieguldījumu pakalpojumiem. IT. Publiski piedāvāt (kā paredzēts Likuma 216/74 18. pantā) vērtspapīrus, kas nav akcijas, parāda vērtspapīri (ieskaitot konvertējamus parāda vērtspapīrus), var vienīgi Itālijas sabiedrības ar ierobežotu atbildību, attiecīgi pilnvarotas ārvalstu sabiedrības, valsts iestādes vai pašvaldības sabiedrības, kuru noteiktais kapitāls nav mazāks par ITL 2 000 000 000. IT. Centralizētus noguldījumu pieņemšanas, glabāšanas un administrēšanas pakalpojumus drīkst sniegt vienīgi Itālijas Valsts banka attiecībā uz valsts vērtspapīriem vai Monte Titoli SpA attiecībā uz akcijām, līdzdalības vērtspapīriem un citām vērtszīmēm, ko tirgo regulētā tirgū. IT. Attiecībā uz kolektīvo ieguldījumu shēmām, izņemot saskaņoto UKIPV saskaņā ar Direktīvu 85/611/EEK, pilnvarotajam/glabātājam ir jābūt reģistrētam Itālijā vai citā Eiropas Kopienas dalībvalstī un ar Itālijā reģistrētu filiāli. Tikai bankas, apdrošināšanas sabiedrības, vērtspapīru ieguldījumu sabiedrības, kuru galvenais juridiskais birojs atrodas Eiropas Kopienā, var veikt pensiju fondu resursu pārvaldību. Pārvaldes sabiedrībām (slēgtiem fondiem un nekustamo īpašumu fondiem) arī jābūt reģistrētām Itālijā. IT. Veicot tiešās pārdošanas darbības, starpniekiem jāizmanto pilnvaroti finanšu pārdevēji, kas ir Eiropas Kopienu dalībvalsts teritorijas iedzīvotājs. IT. Vērtspapīru ieskaitu un norēķinus drīkst veikt tikai valsts ieskaita sistēmā. Vienojoties ar Consob, Itālijas bankas pilnvarotai sabiedrībai var uzticēt ieskaitu darbības līdz pat galīgiem vērtspapīru norēķiniem. IT. Ārvalstu starpnieku pārstāvniecības biroji nedrīkst veikt darbības, kas vērstas uz ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu. LV. Apakšnozare B.7. (dalība visu veidu vērtspapīru emisijā). Latvijas Banka (centrālā banka) ir valdības finanšu aģente Valsts kases vērtszīmju tirgū. Apakšnozare B.9. (aktīvu pārvaldība). Pensiju fondu pārvaldība ir valsts monopols. LT. Apakšnozares B.1.–B.12. Vismaz vienam direktoram jābūt Lietuvas pilsonim. Apakšnozare B.3. (finanšu noma). Finanšu nomu var rezervēt īpašām finanšu iestādēm (kā bankām un apdrošināšanas sabiedrībām). Nav saistību no 2001. gada 1. janvāra, izņemot tās, kas uzrādītas sadaļas „Banku un citi finanšu pakalpojumi” horizontālajā daļā. Apakšnozare B.9. (aktīvu pārvaldība). Dibinājumi tikai kā Publiskās akciju korporācijas (AB) un Slēgtās korporācijas (UAB), kas dibināmas slēgti (visas sākotnēji emitētās akcijas iegūst dibinātāji). Aktīvu pārvaldībai ir jānodibina speciāls vadības uzņēmums. Par aktīvu glabātājiem var būt tikai uzņēmumi, kam Lietuvā ir juridiskā adrese. MT. Apakšnozares B.1. un B.2. (noguldījumu pieņemšana un visu veidu aizdevumi). Ārvalstu personām piederošas kredītiestādes un citas finanšu iestādes var darboties vai nu filiāles, vai vietēja meitasuzņēmuma formā. Atļaujas piešķiršana var tikt saistīta ar saimnieciskajām vajadzībām. Apakšnozares B.3.–B.12. Saistību nav. PL. Apakšnozares B.1., B.2., B.4. un B.5. (izņemot Valsts kases galvojumus un saistības). Bankas dibināšana tikai akciju sabiedrības vai licencētas filiāles formā. Atļauju sistēma attiecībā uz visu banku dibināšanu, balstīta uz uzraudzības vajadzībām. Valsts piederības prasība dažiem – vismaz vienam – no bankas administratīvajiem darbiniekiem. Apakšnozares B.6. e), B.7. (izņemot dalību Valsts kases vērtszīmju emisijā), B.9. (tikai vērtspapīru portfeļa pārvaldības pakalpojumi) un B.12. (konsultatīvie un citi finanšu palīgpakalpojumi tikai sakarā ar darbībām, kurās Polijai ir saistības). Dibināšana pēc licences saņemšanas tikai akciju sabiedrības vai ārvalstu juridiskas personas, kas sniedz vērtspapīru pakalpojumus, filiāles formā. Apakšnozare B.11. Prasība izmantot publisko elektrosakaru tīklu vai cita pilnvarota operatora tīklu, ja šos pakalpojumus sniedz pāri robežai un/vai patērē viņpus robežas. Visās pārējās apakšnozarēs: Saistību nav. PT. Lai izveidotu bankas ārpus EK, ir jāsaņem atļauja, ko katrā atsevišķā gadījumā izdod Finanšu ministrija. Uzņēmumam ir jāveicina valsts bankas sistēmas efektivitātes palielināšanās vai būtiski jācenšas internacionalizēt Portugāles ekonomiku. PT. Tās riska kapitāla sabiedrību filiāles, kuru galvenais birojs atrodas ārpuskopienas valstī, var nesniegt riska kapitāla pakalpojumus. Mākleru un tirgotāju pakalpojumus Lisabonas Biržā var sniegt mākleru un tirgotāju sabiedrības, kas ir reģistrētas Portugālē, vai filiāles ieguldījumu sabiedrībām, kas ir atļautas citā ES valstī un kam ir atļauts sniegt šādus pakalpojumus savā mītnes valstī. Mākleru un tirgotāju pakalpojumus Portu atvasināto vērtspapīru biržā un ārpusbiržas tirgū nedrīkst sniegt mākleru/tirgotāju sabiedrību filiāles, kas neatrodas EK. Pensiju fondu pārvaldīšanas pakalpojumus var sniegt tikai Portugālē reģistrētās sabiedrības un Portugālē izveidotās apdrošināšanas sabiedrības, kas ir pilnvarotas uzsākt dzīves apdrošināšanas uzņēmējdarbību. RO. Vērtspapīru (mākleru) sabiedrībai jābūt Rumānijas juridiskai personai, kas veidota kā akciju sabiedrība pēc Rumānijas likumiem un kuras vienīgais uzņēmējdarbības mērķis ir vērtspapīru starpniecība. Publiskam vērtspapīru piedāvājumam pirms tā prospekta publicēšanas ir vajadzīga Rumānijas Valsts vērtspapīru komisijas atļauja. Uzņēmumiem, kas nodarbojas ar aktīvu pārvaldību, saskaņā ar Rumānijas likumiem jābūt dibinātiem kā akciju sabiedrībām; atklātajiem investīciju fondiem jābūt dibinātiem saskaņā ar Rumānijas civillikumu. Nav saistību attiecībā uz finanšu nomu. Nav saistību attiecībā uz tirdzniecību uz savu vai klienta rēķinu ar apgrozāmiem instrumentiem un finanšu aktīviem, kas nav pārvedami vērtspapīri. SK. Atvasināto produktu un dārgmetālu tirdzniecība, starpniecība naudas darījumos un starpniecība. Saistību nav. SK. Banku pakalpojumus drīkst sniegt vienīgi pašmāju bankas vai ārvalstu banku filiāles, kam ir Slovākijas Valsts bankas izdota, ar Finanšu ministriju saskaņota licence. Licences piešķiršanā par pamatu ņem kritērijus, kuri konkrēti saistās ar kapitāla dotāciju (finansiālo spēku), profesionālo kvalifikāciju, integritāti un plānoto bankas darbību vadības kompetenci. Bankas ir Slovākijā dibinātas juridiskas personas, kas veidotas kā akciju sabiedrības vai publiskas (valstij piederošas) finanšu iestādes. Lai iegādātos akcijas, kas pārstāv daļu esošas komercbankas pamatkapitāla daļu, no noteiktas robežas ir vajadzīga Slovākijas Valsts bankas iepriekšēja piekrišana. Ieguldījumu pakalpojumus Slovākijā var sniegt bankas, ieguldījumu sabiedrības, ieguldījumu fondi un vērtspapīru mākleri, kas saskaņā ar likumu ir akciju sabiedrības ar pamatkapitālu formā. Ārvalstu ieguldījumu sabiedrībai vai ieguldījumu fondam saskaņā ar likumu ir jāsaņem Finanšu ministrijas atļauja savu vērtspapīru vai ieguldījumu sertifikātu vienību tirgošanai Slovākijā. Parāda vērtspapīru emisijai ir vajadzīga Finanšu ministrijas atļauja gan emisijai iekšzemē, gan ārzemēs. Vērtspapīrus var emitēt un tirgot tikai pēc tam, kad saņemta Finanšu ministrijas atļauja publiskai tirdzniecībai saskaņā ar Likumu par vērtspapīriem. Vērtspapīru mākleru, biržas mākleru vai ārpusbiržas tirgus organizatoru darbībai ir vajadzīga Finanšu ministrijas atļauja. Norēķinu un ieskaita pakalpojumus visu veidu maksājumiem reglamentē Slovākijas Valsts banka. Norēķinu un ieskaita pakalpojumus, kas attiecas uz vērtspapīru fiziskā īpašuma maiņu, reģistrē Vērtspapīru centrā (Vērtspapīru mijieskaita un norēķinu iestāde). Vērtspapīru centrs var sniegt tikai pārvedumus vērtspapīru īpašnieku kontos. Naudas ieskaits un norēķini notiek caur Banku mijieskaita un norēķinu iestādi (kur viens no lielākajiem akcionāriem ir Slovākijas Valsts banka) – akciju sabiedrībai Bratislavas Biržai, vai caur Slovākijas RM sistēmas Jumbo kontu. SI. Dalība valsts kases vērtszīmju emisijā, pensiju fondu pārvaldība un ar to saistīti konsultatīvie un citi finanšu palīgpakalpojumi. Saistību nav. Apakšnozares B.11. un B.12. (finanšu informācijas sniegšana un pārsūtīšana un konsultatīvie un citi finanšu palīgpakalpojumi, izņemot pakalpojumus, kas saistīti ar valsts kases vērtszīmju emisiju un pensiju fondu pārvaldību). Nav. Visās pārējās apakšnozarēs: Visu veidu banku dibināšanai ir vajadzīga Slovēnijas Bankas licence. Ārvalstu personas var kļūt par banku akcionāriem vai iegūt papildu daļas bankās tikai ar Slovēnijas Bankas iepriekšēju piekrišanu. (Piezīme. Šis noteikums tiks atcelts, pieņemot jauno Likumu par bankām.) Ar Slovēnijas Bankas licenci bankām, meitasuzņēmumiem un ārvalstu banku filiālēm var atļaut sniegt visus vai ierobežotus banku pakalpojumus atkarā no kapitāla apjoma. Apsverot licences izdošanu tādas bankas izveidei, kura pilnīgi piederētu ārvalstu ieguldītājiem vai kurā tiem būtu vairākums, vai piekrišanu banku papildu daļu iegādei, Slovēnijas Banka ņem vērā šādas vadlīnijas[4]: dažādu valstu ieguldītāju pastāvēšana, ārvalstu iestādes viedokli, mainoties banku uzraudzībai. (Piezīme. Šis noteikums tiks atcelts, pieņemot jauno Likumu par bankām.) Nav saistību attiecībā uz ārvalstu dalību privatizējamās bankās. Ārvalstu banku filiālēm jābūt dibinātām Slovēnijas Republikā, un tām jābūt juridiskām personām. (Piezīme. Šis noteikums tiks atcelts, pieņemot jauno Likumu par bankām.) Nav saistību attiecībā uz visu veidu hipotēku bankām, krājaizdevu iestādēm. Nav saistību attiecībā uz privāto pensiju fondu (neobligāto pensiju fondu) dibināšanu. Pārvaldības sabiedrības ir komercsabiedrības, kuru dibināšanas vienīgais mērķis ir ieguldījumu fondu pārvaldība. Ārvalstu personas var tieši vai netieši iegūt ne vairāk par 20 % akciju vai balsstiesību pārvaldības sabiedrībās; lielākai daļai ir vajadzīgs Vērtspapīru tirgus aģentūras apstiprinājums. Pilnvarota (privatizācijas) ieguldījumu sabiedrība ir ieguldījumu sabiedrība, kas dibināta vienīgi ar mērķi savākt īpašuma sertifikātus (talonus) un pirkt akcijas, kas emitētas saskaņā ar noteikumiem par īpašuma veida maiņu. Pilnvarota pārvaldības sabiedrība tiek dibināta vienīgi ar mērķi pārvaldīt pilnvarotās ieguldījumu sabiedrības. Ārvalstu personas var tieši vai netieši iegūt ne vairāk par 10 % akciju vai balsstiesību pilnvarotās (privatizācijas) pārvaldības sabiedrībās; lielākai daļai ir vajadzīgs Vērtspapīru tirgus aģentūras apstiprinājums un Ekonomisko attiecību un attīstības ministrijas piekrišana. Ieguldījumu fondu ieguldījumi ārvalstu emitentu vērtspapīros ir ierobežoti līdz 10 % no ieguldījumu fondu ieguldījumiem. Tādi vērtspapīri ir kotējami biržās, ko iepriekš nosaka Vērtspapīru tirgus aģentūra. Ārvalstu personas ar Vērtspapīru tirgus aģentūras iepriekšēju piekrišanu var kļūt par akcionāriem vai biedriem biržas mākleru sabiedrībā līdz 24 % apmērā no biržas mākleru sabiedrības kapitāla. (Piezīme. Šis noteikums tiks atcelts, pieņemot jauno Likumu par vērtspapīriem.) Ārvalstu emitenta vērtspapīrus, kas vēl nav piedāvāti Slovēnijas teritorijā, drīkst piedāvāt tikai biržas mākleru sabiedrība vai banka, kas licencēta veikt tādus darījumus. Pirms piedāvājuma izteikšanas biržas mākleru sabiedrībai vai bankai ir jāsaņem Vērtspapīru tirgus aģentūras atļauja. Tādas atļaujas piedāvāt ārvalstu emitenta vērtspapīrus Slovēnijā pieteikumam jāpievieno prospekta projekts, dokumentācija par to, ka ārvalsts emitenta vērtspapīru emisijas galvotājs ir banka vai biržas mākleru sabiedrība, izņemot gadījumu, kad tiek emitētas ārvalstu emitenta akcijas. SE. Zviedrijā nereģistrēti uzņēmumi drīkst veikt komercdarbību, vienīgi izveidojot filiāli un, banku gadījumā, arī pārstāvniecību. SE. Banku iestādes dibinātājam jābūt fiziskai personai, kuras pastāvīgā dzīvesvieta ir Eiropas ekonomikas zonā, vai ārvalstu bankai. Krājbankas dibinātājam jābūt fiziskai personai, kuras pastāvīgā dzīvesvieta ir Eiropas ekonomikas zonā. UK. Mākleriem, kas realizē tirgus darījumus starp izplatītājiem un ietilpst finanšu iestāžu kategorijā, kuras nodarbojas ar valdības parādiem, jābūt reģistrētiem Eiropas ekonomikas zonā un atsevišķi kapitalizētiem. |

4) Fizisku personu klātbūtne | CY. Apakšnozare B.6. e) (pārvedamo vērtspapīru tirdzniecība). Privātpersonām, vai tās darbojas atsevišķi kā mākleri, vai tās par mākleriem nodarbina mākleru uzņēmumi, ir jāatbilst šim nolūkam vajadzīgajiem licencēšanas kritērijiem. Apakšnozares B1.–B.12., izņemot B.6. e). Saistību nav. CZ. Valūtas emisijas pakalpojumi, kurus neveic centrālā banka, atvasināto produktu un dārgmetālu tirdzniecība, starpniecība naudas darījumos, atvasināto produktu norēķinu un ieskaita pakalpojumi, konsultatīvie, starpniecības un citi finanšu palīgpakalpojumi, kas saistīti ar šīm darbībām. Saistību nav. Visās pārējās apakšnozarēs: Saistību nav, izņemot tās, kas norādītas horizontālajā sadaļā. MT. Apakšnozares B.1., B.2. un B.11. (noguldījumu pieņemšana, visu veidu aizdevumi, finanšu informācijas sniegšana un pārsūtīšana). Saistību nav, izņemot tās, kas norādītas horizontālajā sadaļā. Apakšnozares B.3.–B.10. un B.12. Saistību nav. PL. Apakšnozares B.1., B.2., B.4. un B.5. (izņemot Valsts kases galvojumus un saistības). Nav saistību, izņemot tās, kas norādītas horizontālajās sadaļās, un ar šādiem ierobežojumiem: Valsts piederības prasība dažiem – vismaz vienam – no bankas administratīvajiem darbiniekiem. Apakšnozares B.6. e), B.7. (izņemot dalību Valsts kases vērtszīmju emisijā), B.9. (tikai vērtspapīru portfeļa pārvaldības pakalpojumi), B.11. un B.12. (konsultatīvie un citi finanšu palīgpakalpojumi tikai sakarā ar darbībām, kurās Polijai ir saistības). Saistību nav, izņemot horizontālajā sadaļā norādītās. Visās pārējās apakšnozarēs: saistību nav. SK. Atvasināto produktu un dārgmetālu tirdzniecība, starpniecība naudas darījumos un starpniecība. Saistību nav. Visās pārējās apakšnozarēs: saistību nav, izņemot horizontālajā sadaļā norādītās. SI. Dalība valsts kases vērtszīmju emisijā, pensiju fondu pārvaldība un ar to saistīti konsultatīvie un citi finanšu palīgpakalpojumi. Saistību nav. Visās pārējās apakšnozarēs: saistību nav, izņemot horizontālajā sadaļā norādītās. AT, BE, BG, DE, DK, ES, EE, FR, FI, EL, HU, IT, IE, LU, LT, LV, NL, PT, RO, SE, UK Nav saistību, izņemot tās, kas norādītas attiecīgajās horizontālajās sadaļās, un ar šādiem konkrētiem ierobežojumiem: BG. Nav saistību attiecībā uz Valsts kases galvojumiem. Nav saistību attiecībā uz tirdzniecību uz savu vai klienta rēķinu ar apgrozāmiem instrumentiem un finanšu aktīviem, kas nav pārvedami vērtspapīri. Nav saistību attiecībā uz dalību valsts kases vērtszīmju emisijā. Nav saistību attiecībā uz starpniecību naudas darījumos. Nav saistību attiecībā uz pensiju fondu vadību. Nav saistību attiecībā uz finanšu aktīvu norēķinu un ieskaita pakalpojumiem. Nav saistību attiecībā uz starpniecību un citiem finanšu palīgpakalpojumiem. FR. Ieguldījumu sabiedrības ar pamatkapitālu. Pilsonības nosacījums attiecas uz valdes priekšsēdētāju, ģenerāldirektoriem un ne mazāk kā uz divām trešdaļām administratoru, un, ja vērtspapīru sabiedrībai ir uzraudzības padome – arī uz tās locekļiem vai ģenerāldirektoru, un ne mazāk kā uz divām trešdaļām uzraudzības padomes locekļu. EL. Kredītiestādēm jānorāda vismaz divas personas, kas atbild par iestādes darbību. Attiecībā uz šīm personām piemēro nosacījumu par pastāvīgo dzīvesvietu. IT. Promotori di servizi finanziari (finanšu pakalpojumu pārdevējiem) nosacījums ir pastāvīga uzturēšanās kādas Eiropas Kopienu dalībvalsts teritorijā. LV. Filiāles un meitasuzņēmuma vadītājam jābūt Latvijas nodokļu maksātājam (rezidentam). RO. Nav saistību attiecībā uz finanšu nomu. Nav saistību attiecībā uz tirdzniecību uz savu vai klienta rēķinu ar apgrozāmiem instrumentiem un finanšu aktīviem, kas nav pārvedami vērtspapīri. |

- II PIELIKUMS

PAR FINANŠU PAKALPOJUMIEM ATBILDĪGĀS IESTĀDES

A daļa. Kopienā un dalībvalstīs

Eiropas Komisija | Tirdzniecības ģenerāldirektorāts Iekšējā tirgus ģenerāldirektorāts | B-1049 Bruxelles |

Austrija | Finanšu ministrija | Directorate Economic Policy and Financial Markets Himmelpfortgasse 4-8 Postfach 2 A-1015 Wien |

Beļģija | Ekonomikas ministrija Finanšu ministrija | Rue de Bréderode 7 B-1000 Bruxelles Rue de la Loi 12 B-1000 Bruxelles |

Bulgārija | Ekonomikas un finanšu ministrija Finanšu ministrija Bulgārijas Valsts banka Finanšu uzraudzības komisija | Slavyanska str. 8 Sofia 1052 G.S.Rakovski str.102 Sofia 1000 Al.Batenberg sq.1 Sofia 1000 33, Shar Planina Street Sofia 1303 |

Kipra | Finanšu ministrija | CY-1439 Nicosia |

Čehija | Finanšu ministrija | Letensk? 15 CZ-118 10 Prague |

Dānija | Ekonomikas lietu ministrija | Ved Stranden 8 DK-1061 Copenhagen K |

Igaunija | Finanšu ministrija | Suur-Ameerika 1 EE-15006 Tallinn |

Somija | Finanšu ministrija | PO Box 28 FIN-00023 Helsinki |

Francija | Ekonomikas, finanšu un rūpniecības ministrija | Minist?re de l’Economie, des Finances et de l’Industrie 139, rue de Bercy F-75572 Paris |

Vācija | Finanšu ministrija | Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht Graurheindorfer Str. 108 D-53117 Bonn |

Grieķija | Grieķijas Banka | Panepistimiou Street, 21 GR-10563 Athens |

Ungārija | Finanšu ministrija | Pénzügyminisztérium Postafiók 481 HU-1369 Budapest |

Īrija | Īrijas Finanšu pakalpojumu pārvalde | PO Box 9138 College Green IRL-Dublin 2 |

Itālija | Valsts kases ministrija | Ministero del Tesoro Via XX Settembre 97 I-00187 Roma |

Latvija | Finanšu un kapitāla tirgus komisija | Kungu ielā 1 LV-1050, Rīga |

Lietuva | Finanšu ministrija | Vaižganto 8a/2, LT-01512 Vilnius |

Luksemburga | Finanšu ministrija | Minist?re des Finances 3, rue de la Congrégation L-2931 Luxembourg |

Malta | Finanšu pakalpojumu pārvalde | Notabile Road MT-Attard |

Nīderlande | Finanšu ministrija | Financial Markets Policy Directorate Postbus 20201 NL-2500 EE Den Haag |

Polija | Finanšu ministrija | 12 Świętokrzyska Street PL-00-916 Warsaw |

Portugāle | Finanšu ministrija | Direc??o Geral dos Assuntos Europeus e Rela?ões Internacionais Av. Infante D. Henrique, 1C-1? P-1100-278 Lisboa |

Rumānija | Rumānijas Valsts banka Rumānijas Valsts vērtspapīru komisija Apdrošināšanas uzraudzības komisija Privāto pensiju sistēmu uzraudzības komisija | 25 Lipscani Str, sector 3 Bucharest, code 030031 2 Foisorului Street, Bucharest, sector 3 18th, Amiral Constantin Balescu Street, Sector 1, Bucharest Code 011954 74 Splaiul Unirii, sector 4, Bucharest, code 030128 |

Slovākija | Finanšu ministrija | Stefanovicova 5 SK-817 82 Bratislava |

Slovēnija | Ekonomikas ministrija | Kotnikova 5 SI-1000 Ljubljana |

Spānija | Valsts kase | Directora General del Tesoro y Politica Financiera Paseo del Prado 6-6a Planta E-28071 Madrid |

Zviedrija | Finanšu uzraudzības iestāde Zviedrijas Centrālā banka Zviedrijas Patērētāju aģentūra | Box 6750 S-113 85 Stockholm Malmskillnadsgatan 7 S-103 37 Stockholm Rosenlundsgatan 9 S-118 87 Stockholm |

Apvienotā Karaliste | Viņas Majestātes Valsts kase | 1 Horse Guards Road UK-London SW1A 2HQ |

B daļa. Meksikā – Secretaria de Hacienda y Crédito Publico

Meksika | Unidad de Banca, Valores y Ahorro | Palacio Nacional, edificio 12, 4 piso Col. Centro, Deleg. Cuauhtemoc, C.P. 06000 México, D.F. |

Unidad de Seguros, Pensiones y Seguridad Social | Palacio Nacional, Oficina 4068 Plaza de la Constitucion, Delegacion Cuauhthemoc, C.P.06000 México, D.F. |

FINANŠU PĀRSKATS TIESĪBU AKTU PRIEKŠLIKUMIEM, KAS FINANSIĀLI IETEKMĒ VIENĪGI BUDŽETA IEŅĒMUMUS

1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS

PADOMES LĒMUMS par Kopienas nostāju ES un Meksikas Apvienotajā padomē par grozījumiem Apvienotās padomes Lēmumā 2/2001

2. BUDŽETA POZĪCIJAS

Nodaļa un pants. Neattiecas

Summa, kas attiecīgajā budžeta gadā iekļauta budžetā. Neattiecas

3. FINANSIĀLĀ IETEKME

x Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes.

( Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz izdevumiem, taču ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, proti, šāda:

(milj. EUR līdz pirmajai zīmei aiz komata)

Budžeta pozīcija | Ieņēmumi[5] | 12 mēnešu periods no dd/mm/gggg | [Gads n] |

.. pants | Ietekme uz cilvēkresursiem |

.. pants | Ietekme uz cilvēkresursiem |

Stāvoklis pēc darbības |

[n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |

.. pants |

.. pants |

4. KRĀPŠANAS APKAROŠANA

Neattiecas

5. CITAS PIEZĪMES

Neattiecas

[1] OV C [], [], []. lpp.

[2] OV L 276, 28.10.2000., 45. lpp.

[3] CZ. Patlaban Parlaments apspriež tiesību normu par finanšu tirgus prasību kritērija atcelšanu

[4] Līdztekus kapitāla summai Slovēnijas Banka, apsverot neierobežotas vai ierobežotas banku darbības licences izdošanu, ņem vērā arī šādas vadlīnijas (attiecībā uz iekšzemes un ārzemju pretendentiem):- tautsaimnieciskās prioritātes dažās banku darbības jomās,- esošo Slovēnijas Republikas banku reģionālo aptvertību,- faktisko bankas darbību izpildi, salīdzinot ar pastāvošajā licencē minēto.(Piezīme. Šis noteikums tiks atcelts, pieņemot jauno Likumu par bankām.)

[5] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (lauksaimniecības nodokļi, cukura nodevas, muitas nodokļi) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitīti 25 % iekasēšanas izmaksu