Briselē, 22.12.2004

SEC(2004) 1622 galīgā redakcija

Ieteikums

PADOMES LĒMUMAM

ar ko atbilstoši 104. panta 8. punktam konstatē, vai Grieķija ir veikusi efektīvu rīcību, reaģējot uz Padomes ieteikumiem saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 104. panta 7. punktu

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ( „excessive deficit procedure” - EDP ) reglamentē Līguma 104. pants un 1997. gada 7. jūlija Regula (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu, kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta daļa. To papildina politiskās saistības, ko ietver Amsterdamā pieņemtā Eiropadomes 1997. gada 17. jūnija Rezolūcija par Stabilitātes un izaugsmes paktu.

Grieķijas valdība 4. maijā iesniedza labotu EDP paziņojumu par deficītu 3,2 % apmērā no IKP 2003. gadā. Lai arī apzinoties, ka šis skaitlis ir provizorisks, jo to oficiāli nebija apstiprinājis Eurostat , Komisija, ņemot vērā savas 2004. gada pavasara prognozes, 2004. gada 7. aprīlī to publicēja, uzskatot, ka šis paziņojums sniedza prima facie pierādījumu tam, ka Grieķijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts Līguma 104. panta nozīmē. Komisija 2004. gada 19. maijā uzsāka pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas procedūru Grieķijai, pieņemot ziņojumu, kas paredzēts Līguma 104. panta 3. punktā. Pēc būtisko faktoru pārbaudes, ko tā bija ņēmusi vērā savā ziņojumā, un atsaucoties uz Ekonomikas un finanšu komitejas (EFK) 2004. gada 2. jūnijā sniegto atzinumu, Komisija 2004. gada 24. jūnijā pieņēma Atzinumu par to, ka Grieķijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Atbilstoši Līguma 104. panta 6. punktam 2004. gada 5. jūlijā tāpat izlēma arī Padome. Vienlaikus Padome saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu pieņēma Grieķijai adresētu ieteikumu, lai likvidētu pārmērīgi liela budžeta deficīta situāciju.

Padome ieteica Grieķijas varas iestādēm “ likvidēt pašreizējo pārmērīgi liela budžeta deficīta situāciju pēc iespējas ātrāk un ne vēlāk kā līdz 2005. gadam ”. Padome noteica “ 2004. gada 5. novembri kā galīgo termiņu, lai Grieķijas valdība šajā sakarā veiktu nepieciešamās darbības ”. Padome tāpat ieteica, ka “ Grieķijas varas iestādēm vajadzētu veikt galvenokārt strukturāla rakstura koriģējošus pasākumus, sasniedzot vismaz 1 % no 2004. un 2005. gadā uzkrātās IKP vērtības, vēlams proporcionāli sadalītas uz šiem diviem gadiem” . Turklāt Padome ieteica, ka “Grieķijas varas iestādēm arī vajadzētu nodrošināt, lai valsts bruto parāda attiecība samazinātos pietiekamā apjomā un pietiekami ātri sasniegtu atsauces vērtību” , vienlaikus “sevišķa uzmanība būtu jāpievērš citiem faktoriem, izņemot neto aizņēmumus, kas ietekmē parādu līmeni" . Visbeidzot tika ieteikts, ka “Grieķijas varas iestādēm jānodrošina nopietno trūkumu novēršana budžeta statistikā, uzlabojot vispārējas valdības informācijas ievākšanu un apstrādi” .

Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 4. panta 2. punktu Padomei, izvērtējot, vai ir veikta efektīva rīcība, reaģējot uz tās ieteikumiem, kas formulēti saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu, savs lēmums jābalsta uz publiski paziņotiem attiecīgās dalībvalsts valdības lēmumiem.

1. 2004. gada septembra labojumi valdības informācijā

Novērtējot rīcību, ko Grieķijas varas iestādes veikušas, reaģējot uz Padomes ieteikumiem, jāņem vērā ļoti būtiski laboti dati par iepriekšējo gadu valsts budžeta deficītu un valsts parādu, ko sniedz 2004. gada septembra paziņojums[1]. Konkrēti (1. tabulā), nomināla budžeta deficīta skaitļi 2000.–2003. gadam tika laboti, palielinot tos par 1,5 līdz 2 procentu punktiem no IKP gadā, vienlaikus par 7 līdz 9 procentu punktiem no IKP tāpat tika palielināti valsts parāda skaitļi. Budžeta deficīta skaitļi laikposmam no 2004. gada maija līdz septembrim galvenokārt tika mainīti, pateicoties labojumiem ar militāro aprīkojumu un procentu maksājumiem saistītajos izdevumos, kas iepriekš bija novērtēti pārāk zemu, un pārvērtētajam sociālā nodrošinājuma pārpalikumam. Valsts parāda skaitļi tika laboti saistībā ar kapitālā pārvēršamu procentu obligācijām, kas iepriekš bija novērtētas pārāk zemu, un pārvērtēto sociālā nodrošinājuma aktīvu konsolidēšanu. Faktiski, septembra EDP paziņojums liecināja, ka Grieķijā pārmērīgs budžeta deficīts ir pastāvējis vismaz kopš 2000. gada. Komisija un Padome ir analizējušas un apspriedušas šos jautājumus[2].

1. tabula: Statistikas labojumi 2000.–2003. gada laikposmā, ko publicējis Eurostat

Vispārējais valsts budžeta deficīts (% no IKP) | Vispārējais valsts parāds (% no IKP) |

Ziņojums atbilstoši 104. panta 3. punktam | 2004. gada septembra EDP paziņojums | Ziņojums atbilstoši 104. panta 3. punktam | 2004. gada septembra EDP paziņojums |

2000 | -2,0 | -4,1 | 106,2 | 114 |

2001 | -1,4 | -3,7 | 106,9 | 114,7 |

2002 | -1,5 | -3,7 | 104,7 | 112,5 |

2003 | -3,2 | -4,6 | 103,0 | 109,9 |

Saskaņā ar septembra EDP paziņojumu statistikas labojumu ietekme uz 2004. gada izpildi sastādīs 1,1 % no IKP, sadaloties starp mazāku sociālā nodrošinājuma līdzekļu pārpalikumu (0,3 % no IKP) un pareizu militāro izdevumu uzskaiti (0,8 %). Grieķijas varas iestādes paredz, ka budžeta deficīta skaitlis 2004. gadam būs 5,3 % no IKP. Paredzamā parāda proporcija (112,1 % no IKP) ir ievērojami lielāka nekā 2003. gadā (109,9 % no IKP).

2. Pasākumi, kas paziņoti, reaģējot uz ieteikumu atbilstoši 104. panta 7. punktam

Pasākumi, kas paziņoti 2004. gadā

Pirms 5. novembra termiņa, ko nosaka Padomes ieteikums saskaņā ar 104. panta 7. punktu, Grieķijas varas iestādes paziņoja par vairākiem pasākumiem, kas veicami 2004. gadā, proti: i) nodokļu amnestiju nenokārtotām nodokļu deklarācijām par 1999.–2002. finanšu gadu, ii) norādījumus visām ministrijām ierobežot saprātīgus izdevumus līdz 3 %, iii) pasākumus, lai apturētu izmaksu pieaugumu valsts sektorā un samazinātu valsts subsīdijas un garantijas[3].

Šādu pasākumu raksturs ar grūtībām ļauj noteikt un izolēt to ietekmi uz budžetu. Pasākumi, kas ietverti uzskaitījuma ii) un iii) punktā, nav piesaistīti nevienai konkrētai budžeta pozīcijai, bet tiem ir visaptverošas sekas. Kas attiecas uz uzskaitījuma i) punktā minēto pasākumu, komisāram Almunijam [ Almunia ] adresētajā 5. novembra vēstulē Grieķijas finanšu ministrs Alogoskufa kungs [ Mr. Alogoskoufis ] paziņoja, ka paredzamā ietekme 2004. gadā ir 0,2 % no IKP. Tomēr, lai arī šī paredzamā ietekme, iespējams, ir ietverta kopējos nodokļu ieņēmumu skaitļos, kas atbilst septembrī paziņotajai plānotajai izpildei, reālā ietekme kļūs zināma, tikai saņemot 2005. gada marta EDP paziņojumu, ne ātrāk.

Piedevām šai nenoteiktībai, lai novērtētu finanšu darbību, ko Grieķijas varas iestādes īstenojušas saskaņā ar Padomes ieteikumu atbilstoši 104. panta 7. punktam, ir jāņem vērā statistikas labojumu ietekme. Galīgā budžeta deficīta izpilde 2004. gadā būs lielāka, nekā tika prognozēts, pieņemot ieteikumu atbilstoši 104. panta 7. punktam, daļēji – statistikas labojumu dēļ, kas šā gada septembrī tika saskaņotas ar Eurostat un sastāda 1,1 % no IKP (2. tabula). Šo faktoru, kas nebija zināms brīdī, kad tika pieņemts ieteikums saskaņā ar 104. panta 7. punktu, varētu uzskatīt par tādu, kuru Grieķijas valdība, plānojot finanšu korekcijas 2004. gadam, pilnībā nekontrolēja. Tādējādi tās rīcības efektivitāte, ko Grieķijas varas iestādes 2004. gadā veikušas atbilstoši Padomes ieteikumiem, jāizvērtē, atskaitot šādu statistikas labojumu, kā arī laikposmā no 2004. gada pavasara līdz rudenim iespējamā pieauguma pārsteigumu radīto seku tīro vērtību.

2. tabula: Nozīmīgākie faktori, kas nosaka budžeta deficīta izpildi 2004. gadā (*) |

Ietekme uz deficītu (°) | Deficīts 2004. gadā |

Sākotnējais budžets, ko iesniedza iepriekšējā valdība | 1,2 |

Galvenie jaunās valdības līdz 2004. gada martam veiktie labojumi |

Netiešie nodokļi | +0,4 |

Sociālās iemaksas | -1,1 |

Saņemtie kapitāla pārvedumi | +1,4 |

Patēriņš (no tā valsts algas) | +0,8 (+0,5) |

Sociālie pārvedumi | +0,4 |

Paziņojums, ko marta beigās nosūtīja jaunā valdība (1) | 3,0 |

Statistikas labojumi (2)+(3) |

Sociālā nodrošinājuma līdzekļi (2) | +0,3 |

Militārie izdevumi (3) | +0,8 |

Starpposma izpilde (4)=(1)+(2)+(3) | 4,1 |

2004. gada septembra paziņojums (5) | 5,3 |

Pārsniegumi (6)=(5)-(4) | 1,2 |

Neatbilstības procentu maksājumos (7) | +0,2 |

Komisijas rudens prognozes (5)+(7) | 5,5 |

(*) Tabulā (% no IKP) apkopoti galvenie labojumi, korekcijas, un neatbilstības 2004. gada budžetā, kopš to 2003. gada beigās pieņēma (iepriekšējā) Grieķijas valdība, un Komisijas prognozes. (°) "+" apzīmē deficīta pieaugumu, turpretim "–" nozīmē deficīta samazinājumu. |

Saskaņā ar septembra paziņojumu Grieķijas varas iestādes 2004. gadā prognozē budžeta deficīta izpildi 5,3 % apmērā (5,5 % saskaņā ar Komisiju; skat. 2. tabulu)[4], lai gan starpposmā no marta beigās sniegtā paziņojuma līdz septembra paziņojumam budžeta deficīts pieauga no aprēķinātajiem 3,0 %[5] līdz 5,3 % (no 3,2 % līdz 5,5 % saskaņā ar Komisijas pavasara un rudens prognozēm). Tādējādi statistikas labojumi (1,1 % no IKP) pilnībā neizskaidro budžeta pasliktināšanos par 2,3 % no IKP. Turklāt atlikušos 1,2 % nevar attiecināt uz lēnāku izaugsmi. Starpība starp reālās izaugsmes pavasara (4,0 %) un rudens (3,8 %) prognožu skaitļiem ir tikai 0,2 %, kas varētu palielināt budžeta deficītu, bet mazāk kā par 0,1 % no IKP. Kopumā, nominālā izteiksmē, finanšu darbība ir negatīva vairāk kā par 1 % no IKP.

Saistībā ar 2003. gadu finanšu darbība 2004. gadā, kurā pirmo reizi kļuva skaidrs, ka valsts ir pārsniegusi salīdzināmo vērtību, kas sastāda 3 % no IKP, ir jāaprēķina, salīdzinot abos gados cikliski koriģētos saldo ( CAB ) pēc tam, kad ir atrēķinātas statistikas labojumu sekas. Šī pieeja tāpat liecina, ka finanšu darbība ciklisko korekciju izteiksmē ir negatīva. Neskaitot neparedzētās statistiskās izmaiņas, 2003. gadā CAB būtu bijis -3,7 % no IKP (faktiski tas bija -5,1 %), turpretim 2004. gadā tas būtu bijis -5,1 % no IKP (faktiski tas bija -6,2 %). Tas norāda, ka finanšu darbība 2004. gadā sastāda -1,4 %. Arī sākuma saldo izteiksmē finanšu darbības rezultāts ir negatīvs (-1,6 %).

3. tabula: Finanšu darbība 2004. gadā, atskaitot statistikas labojumu tīro vērtību (% no IKP) |

2003 | 2004 | "Darbība" (*) |

Cikliski koriģētie saldo (CAB) | -5,1 | -6,2 | -1,1 |

CAB, neskaitot labojumus | -3,7 | -5,1 | -1,4 |

Cikliski koriģētais sākuma saldo (CAPB) | 0,7 | -0,6 | -1,3 |

CAPB, neskaitot labojumus | 2,0 | 0,4 | -1,6 |

(*) Finanšu darbība aprēķināta, no skaitļa ailē "2004" atņemot atbilstošo skaitli ailē "2003"; rezultāti noapaļoti līdz pirmajai decimāldaļai.

Saskaņā ar vispārēju principu pārsniegumus vienā vai vairākās budžeta pozīcijās vajadzētu izlīdzināt kompensējošiem pasākumiem. Tas pats ir spēkā tādiem gadījumiem kā Olimpisko spēļu rīkošana Grieķijā. Turklāt, pat pieļaujot šādus pārsniegumus, finanšu darbības rezultāts konkrētajā gadā būtu negatīvs. Saskaņā ar Grieķijas varas iestāžu sniegto informāciju[6] ar Olimpisko spēļu rīkošanu saistītie pārsniegumi sastāda 0,7 % no IKP, sadaloties starp valsts investīciju programmām (0,5 % no IKP) un valdības patēriņu (0,2 %).

Atskaitot statistikas labojumu sekas un ar Olimpiskajām spēlēm saistītos pārsniegumus, CAB 2004. gadā būtu bijis -4,4 % no IKP (faktiski tas bija -6,2 %), tādējādi, salīdzinot ar CAB 2003. gadā, atskaitot statistikas labojumu seku tīro vērtību (-3,7 %), finanšu darbības rezultāts būtu -0,7 %. Arī sākuma saldo izteiksmē finanšu darbība būtu negatīva (-0,9 %).

Kopumā 2004. gadā īstenotie pasākumi nav bijuši efektīvi, lai 2004. gadā samazinātu budžeta deficītu. Papildus un pārsniedzot statistikas labojumus, vēl vairāk pasliktinājās fiskālās politikas stāvoklis situācijā, kam raksturīga mainīga saimnieciskā darbība un apjomīgs, pozitīvs produkcijas trūkums[7].

2005. gada budžeta projekts

Īpašie pasākumi, kas jāveic 2005. gadā, tika paziņoti septembrī iesniegtajā valsts budžeta projektā, par kura mērķi 2005. gadā tika noteikts vispārējais valsts budžeta deficīts 2,8 % apmērā. Tas veidotu nominālu korekciju 2,5 % apmērā no IKP, salīdzinot ar budžeta deficīta skaitli 5,3 %, ko Grieķijas varas iestādes plānoja 2004. gadam.

4. tabula: 2005. gada budžeta korekcijas novērtējums

% no IKP | Valdība (1) | Komisija (2) | Starpība (3)=(1)-(2) |

Nodokļi | 23,20 | 23,19 | 0,01 |

Iemaksas | 16,33 | 16,26 | 0,07 |

Valdības patēriņš (no tā valsts algas) | 16,18 (12,10) | 16,44 (12,34) | 0,26 (0,24) |

Sociālie pārvedumi | 18,43 | 18,55 | 0,12 |

Procentu maksājumi | 5,07 | 5,27 | 0,20 |

Saņemtie kapitāla pārvedumi | 2,62 | 2,54 | 0,08 |

Tīrais aizņēmums | -2,8 | -3,6 | 0,8 |

Parāda proporcija | 109,5 | 111,9 | 2,4 |

Memoranda pozīcijas Reālais IKP pieaugums (%) Nominālais IKP pieaugums (%) | 3,9 7,3 | 3,3 6,5 | 0,6 0,8 |

Komisijas 2004. gada rudens prognozes paredz nominālo budžeta deficītu 3,6 % apmērā no IKP 2005. gadā. Starpība starp valdības mērķi, ko ietver budžeta projekts, un Komisijas prognozēm veidojas trīs iemeslu dēļ (4. tabula): pirmkārt , saskaņā ar Komisiju, procentu maksājumu sākotnējais līmenis 2004. gadā ir par 0,2 % no IKP augstāks, nekā to novērtējušas Grieķijas varas iestādes. Otrkārt , kaut gan budžeta projekts ir balstīts uz makroekonomisku scenāriju, kura rezultātā faktiskais IKP pieaugums 2005. gadā sasniegtu 3,9 %, Komisija prognozē krietni mazāk optimistisku pieauguma likmi 3,3 % apmērā. Treškārt , paredzamā atsevišķu to pasākumu ietekme uz budžetu, ko paziņojušas Grieķijas varas iestādes, izrādās pārvērtēta. Ieņēmumu daļā tas jo īpaši attiecas uz sociālajām iemaksām, pateicoties pārāk optimistiskai nodarbinātības pieauguma prognozei (2 %, salīdzinot ar Komisijas prognozēto 1 %), un saņemtajiem kapitāla pārvedumiem, attiecībā uz kuriem tiek prognozēts, ka tie saglabāsies augstā līmenī, kaut gan nozīmīgs valsts investīciju samazinājums tāpat pazeminās jau tā zemo ES līdzekļu absorbcijas spēju Grieķijā. Izdevumu daļā budžeta projektā prognozēta vērā ņemama lejupslīde darba algu un sociālo pārvedumu jomā, kas nepārprotami ir pretrunā nesenai pagātnei.

Saskaņā ar Komisijas 2004. gada rudens prognozi finanšu darbības rezultāts 2005. gadā, tā vērtējumam izmantojot izmaiņas cikliski koriģētajā saldo, ir 1,9 % (2,5 % saskaņā ar 2005. gada budžeta projektu). Tādējādi, saskaņā ar Komisiju, 2004. un 2005. gadā uzkrātā finanšu korekcija sastāda tikai 0,8 % (1,6 % saskaņā ar 2005. gada budžeta projektu).[8]

Kopumā pasākumi, kas izklāstīti budžeta projektā, izrādās nepietiekami, lai 2005. gadā samazinātu nominālo budžeta deficītu zem 3 % atzīmes, kā to 2004. gada jūlijā ieteica Padome.

Parāda dinamika

Ņemot vērā labojumus parāda apjomos, kas ietverti septembra EDP paziņojumā, Komisijas prognozēs 2005. gadā netika paredzēts valsts parāda attiecības pret IKP nozīmīgs kritums. Pēc tam, kad 2003. gadā bija sasniegti 109,9 % no IKP, paredzams, ka 2004. gadā tas pieaugs līdz 112,2 %, 2005. gadā tikai nedaudz samazinoties līdz 111,9 %. Neņemot vērā statistikas labojumu sekas, parāda dinamika 2004. un 2005. gadā atspoguļo ne tikai zemu sākuma saldo, bet arī citus faktorus. Kaut gan šādu zemu sākuma atlikumu rezultātā, ko papildina augsts nominālā IKP pieaugums, vajadzētu būtiski samazināties parāda proporcijai, prognozes 2004. un 2005. gadam norāda, ka parāda apjomu ietekmē arī vērā ņemamas vērtspapīru plūsmas korekcijas. Tas ir pierādījums tam, ka valdība nav efektīvi rīkojusies attiecībā uz zemsvītras darbībām.

Valdības informācijas ievākšana un apstrāde

Nepieciešamību pārskatīt informāciju laikposmā no 2004. gada maija līdz septembrim galvenokārt noteica korekcijas darījumos, kurus Eurostat bija atzinis par tādiem, kas nav pilnībā atbilstīgi uzskaites noteikumiem. Grieķija ir risinājusi vairākus no Eurostat izvirzītajiem jautājumiem. Neskatoties uz to, kā skaidrots Komisijas vēstulē, ar ko oficiāli paziņots par pārkāpuma procedūru Nr. 2004/2234, kas pret Grieķiju uzsākta 1. decembrī, pastāv vairāki elementi, kuri, pēc Komisijas domām, apšauba mehānismu piemērotību, lai nodrošinātu tūlītēju precīzas informācijas sniegšanu, kas vajadzīga pašreizējai tiesību aktu sistēmai.

* * *

Saskaņā ar Līguma 104. panta 8. punkta un Regulas (EK) Nr. 1467/97 4. panta 1. punkta noteikumiem, ja Komisija uzskata, ka noteiktajā termiņā – līdz 5. novembrim – nav veikti efektīvi pasākumi, reaģējot uz 104. panta 7. punktā minētajiem ieteikumiem, pēc termiņa beigām tā nekavējoties pieņem attiecīgu lēmumu.

Ņemot vērā šos konstatējumus, Komisija uzskata, ka nav īstenota efektīva rīcība, reaģējot uz Padomes ieteikumiem saskaņā ar 104. panta 7. punktu šajā ieteikumā noteiktajā termiņā, un iesaka Padomei pieņemt attiecīgu lēmumu.

104. panta 8. punkts paredz, ka gadījumā, ja Padome konstatē, ka pēc tās ieteikumiem saskaņā ar 104. panta 7. punktu noteiktajā termiņā nav veikta nekāda efektīva rīcība, tā var pieņemt lēmumu šo ieteikumu darīt zināmu atklātībā. Neskatoties uz to, Grieķija šo ieteikumu jau jūlijā darīja zināmu atklātībai atbilstoši Amsterdamā pieņemtajai Eiropadomes 1997. gada 17. jūnija Rezolūcijai par Stabilitātes un izaugsmes paktu.[9]

Kas attiecas uz turpmāko procedūru, ja Padome uzskata, ka nav veikti efektīvi pasākumi, reaģējot uz 104. panta 7. punktā minētajiem ieteikumiem, tā saskaņā ar 104. panta 9. punktu var, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, pieņemt lēmumu pieprasīt, lai Grieķija noteiktā termiņā veic deficīta samazināšanas pasākumus, ko Padome atzinusi par vajadzīgiem, lai labotu stāvokli. Ikviens šāds Grieķijai adresēts Padomes lēmums tiek pieņemts viena mēneša laikā pēc lēmuma, ar kuru konstatēts, ka nav veikta efektīva rīcība saskaņā ar 104. panta 8. punktu.

Ieteikums

PADOMES LĒMUMAM

ar ko atbilstoši 104. panta 8. punktam konstatē, vai Grieķija ir veikusi efektīvu rīcību, reaģējot uz Padomes ieteikumiem saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 104. panta 7. punktu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 104. panta 8. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

tā kā

Ekonomikas un monetārās savienības (EMS) trešajā posmā dalībvalstīm, saskaņā ar Līguma 104. pantu, jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta;

stabilitātes un izaugsmes pakta mērķis ir sakārtotas valsts finanses kā līdzeklis apstākļu nostiprināšanai stabilām cenām un stiprai, noturīgai izaugsmei, kas veicina nodarbinātības kāpumu; Stabilitātes un izaugsmes pakts ietver Padomes Regulu (EK) Nr.1467/97[10] par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu, kas noteikta 104. pantā, lai veicinātu pārmērīga vispārējā valsts budžeta deficīta tūlītēju koriģēšanu;

Amsterdamā pieņemtā Eiropadomes 1997. gada 17. jūnija Rezolūcija par Stabilitātes un izaugsmes paktu[11] nopietni aicina visas puses, proti, dalībvalstis, Padomi un Komisiju, precīzi un savlaicīgi īstenot Līgumu un Stabilitātes un izaugsmes paktu;

ar 2004. gada 5. jūlija Lēmumu 2004 / XXX / EK[12] Padome, saskaņā ar 104. panta 6. punktu, konstatēja, ka Grieķijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts;

Padome, saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu, ir pieņēmusi Ieteikumu, ar ko nosaka 2004. gada 5. novembri kā galīgo termiņu, lai Grieķijas valdība veiktu pasākumus pārmērīgā budžeta deficīta situācijas likvidēšanai ne vēlāk kā līdz 2005. gada beigām; tajā pašā dokumentā Padome ieteica Grieķijai likvidēt pašreizējo pārmērīgā budžeta deficīta situāciju pēc iespējas ātrāk un ne vēlāk kā līdz 2005. gadam un veikt galvenokārt strukturāla rakstura koriģējošus pasākumus, sasniedzot vismaz 1 % no 2004. un 2005. gadā uzkrātās IKP vērtības, vēlams proporcionāli sadalītas uz šiem diviem gadiem; turklāt Padome ieteica, ka Grieķijas varas iestādēm jānodrošina, lai valsts bruto parāda attiecība samazinātos pietiekamā apjomā un pietiekami ātri sasniegtu salīdzināmo vērtību, vienlaikus sevišķu uzmanību pievēršot citiem faktoriem, izņemot neto aizņēmumus, kas ietekmē parādu līmeni; visbeidzot Padome tāpat ieteica Grieķijai steidzami novērst nopietnos trūkumus budžeta statistikā, uzlabojot vispārējas valdības informācijas ievākšanu un apstrādi;

saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 4. panta 2. punktu Padomei, izvērtējot, vai ir veikta efektīva rīcība, reaģējot uz tās ieteikumiem, kas formulēti saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu, savs lēmums jābalsta uz publiski paziņotiem attiecīgās dalībvalsts valdības lēmumiem;

novērtējot publiski paziņotus lēmumus, ko Grieķija pieņēmusi, kopš Padome sniedza Ieteikumu saskaņā ar 104. panta 7. punktu un šajā Ieteikumā paredzētajā termiņā, jāsecina:

neskatoties uz 2004. gadā paziņotiem ierobežojošiem pasākumiem, fiskālā politika acīmredzami bijusi ekspansīva, daļēji – izdevumu pārsniegumu dēļ, kas saistīti ar Olimpisko spēļu rīkošanu, pretēji tam, ko pieprasīja Padome;

paziņotie budžeta pasākumi 2005. gadam, kaut arī ar uzviju izlīdzinot 2004. gadā pieļautās kļūdas, 2005. gadā nenodrošina vispārējā valsts budžeta deficīta samazināšanu zemāk par 3 % no IKP;

ne tikai vispārējā bruto parāda attiecība pret IKP nesamazinās pietiekami ātri, bet arī 2004. gadam prognozētā vērā ņemamā vērtspapīru plūsmas korekcija norāda uz to, ka valdība nav veikusi efektīvu rīcību attiecībā uz zemsvītras darbībām, veicinot turpmāku parāda pieaugumu;

Grieķija ir uzlabojusi budžeta datu ievākšanu un apstrādi, jo īpaši attiecībā uz izdevumiem, kas saistīti ar militāro aprīkojumu, procentu maksājumiem un sociālā nodrošinājuma kontiem; tomēr joprojām vajadzīgi mehānismi, lai nodrošinātu tūlītēju precīzas informācijas sniegšanu, kas vajadzīga pašreizējai tiesību aktu sistēmai;

104. panta 8. punkts paredz, ka gadījumā, ja Padome konstatē, ka pēc tās ieteikumiem saskaņā ar 104. panta 7. punktu noteiktajā termiņā nav veikta nekāda efektīva rīcība, tā var pieņemt lēmumu šo ieteikumu darīt zināmu atklātībā; neskatoties uz to, atbilstoši Eiropadomes Rezolūcijai par Stabilitātes un izaugsmes paktu Grieķija šo ieteikumu jau jūlijā darīja zināmu atklātībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Reaģējot uz Padomes 2004. gada 5. jūlija Ieteikumu Grieķijai saskaņā ar 104. panta 7. punktu, nav veikti efektīvi pasākumi šajā Ieteikumā paredzētajā termiņā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.

Briselē,

Padomes vārdā –

[1] Skat. Euro-Indicators News Release 117/2004 , 23.09.2004.

[2] Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 3605/93, kas reglamentē EDP ziņojumus, dalībvalstīm jāziņo dati par n, n-1, n-2, n-3 un n-4 gadiem. Tomēr, atbildot uz Padomes lūgumu, Eurostat laboja pārskatus arī par 1997., 1998. un 1999. gadu. Savā 22. novembra ziņojumā "Par Grieķijas valsts budžeta deficīta un valsts parāda skaitļu pārskatīšanu" Eurostat secināja, ka reālais budžeta deficīts arī šajos gados krietni vien pārsniedzis 3 % (skat. arī Komisijas paziņojumu "Pārskats par atbildību saistībā ar Grieķijas valsts budžeta datu labojumiem" - KOM(2004) 784, 1.12.2004.).

[3] Par šiem pasākumiem tika paziņots Grieķijas finanšu ministra Alogoskufa kunga [ Mr. Alogoskoufis ] 2004. gada 23. jūnija vēstulē komisāram Almunijam [ Almunia ]. Kopš tā laika citi pasākumi 2004. gadam Komisijai nav darīti zināmi.

[4] Šis skaitlis ir par 0,2 % no IKP mazāks, nekā Komisijas prognozētais (5,5 %), kas sniedz procentu maksājumu ticamāku novērtējumu.

[5] Precīzs skaitlis bija 2,95 %, šeit noapaļots uz 3 %. Jāpatur prātā, ka šis 2,95 % skaitlis radās, jaunajai valdībai marta mēnesī veicot būtisku labojumu 2004. gada budžeta projektā. Šis labojums ieviesa ticamākas pašreizējo ieņēmumu (mazāki tiešie nodokļi un ES pārvedumi, bet lielākas sociālās iemaksas) un izdevumu (lielākas valsts algas, sociālie pārvedumi) prognozes, kas daudz vairāk atbilst 2,4 %, ko Komisija bija paredzējusi savās 2003. gada rudens prognozēs. Labojums tika iekļauts marta beigās nosūtītajā paziņojumā, ko neapstiprināja Eurostat .

[6] Šo informāciju Grieķijas varas iestādes darīja zināmu 2005. gada budžeta projektā. Salīdzinot ar plānotajiem izdevumiem 0,94 % apmērā no IKP 2004. gadā, kas saistīti ar Olimpiskajām spēlēm, galīgajai izpildei vajadzētu būt 1,6 %.

[7] Starp divām 2004. gada prognozēm produkcijas trūkums faktiski pieauga no 1,2 % pavasarī līdz 1,5 % rudenī, vienlaikus iespējamais ražīguma pieaugums saglabājās augstā 3,4 % līmenī.

[8] Olimpisko spēļu slēgšana automātiski ietekmē finanšu stāvokli, veidojot ietaupījumus 1,2 % apmērā (no kuriem 0,7 % ir 2004. gada pārsniegums). Pārnesumu ietekme 2005. gadā, kas saistīta ar Olimpiskajām spēlēm, sastāda tikai 600 miljonus EUR (aptuveni 0,5 % no IKP).

[9] Padomes 2004. gada 6. jūlija dokuments 11216/04, pieejams Padomes publisko dokumentu reģistrā ar nosaukumu "Padomes ieteikums Grieķijai nolūkā likvidēt pārmērīga budžeta deficīta situāciju – Līguma 104. panta 7. punkta piemērošana".

[10] OV L 209, 2.8.1997, 6. lpp.

[11] OV C 236, 2.8.1997, 1. lpp.

[12] OV vēl nav publicēts.