ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
50.

aicina skaidri nodalīt projektus, ko finansē no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta, no tiem, ko saistībā ar partnerattiecību nolīgumiem finansē no Kohēzijas fonda vai Eiropas Reģionālās attīstības fonda. Tādējādi, veicot iestāžu veiktspējas ex ante novērtējumu, būs iespējams noteikt, kāda obligātā palīdzība jāsniedz no JASPERS programmas vai citas tehniskās palīdzības programmas, lai projektu sagatavošanas izmaksas varētu finansēt no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta budžeta.
5. pantu aizstāj ar šādu tekstu: “5. pants Tiesībsubjektības iegūšana un publicēšana Oficiālajā Vēstnesī 1. Konvenciju un statūtus, un jebkurus turpmākus to grozījumus reģistrē un/vai publicē saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem tajā dalībvalstī, kurā ir attiecīgās ETSG juridiskā adrese. ETSG iegūst tiesībsubjektību reģistrācijas vai publicēšanas dienā, atkarībā no tā, kura ir agrāk. Dalībnieki informē attiecīgās dalībvalstis, Komisiju un Reģionu komiteju par konvencijas reģistrāciju vai publikāciju. 2. ETSG nodrošina, ka desmit darba dienu laikā no konvencijas reģistrēšanas vai publicēšanas brīža, Komisijai tiek nosūtīts pieprasījums, ievērojot šīs regulas pielikumā iekļauto paraugu. Komisija tad pārsūta šo pieprasījumu Eiropas Savienības Oficiālo publikāciju birojam paziņojuma publicēšanai Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā, informējot par ETSG izveidi un ietverot informāciju, kas izklāstīta šīs regulas pielikumā.”

5. pantu aizstāj ar šādu tekstu: “5. pants Tiesībsubjektības iegūšana un publicēšana Oficiālajā Vēstnesī 1. Konvenciju un statūtus, un jebkurus turpmākus to grozījumus reģistrē un/vai publicē saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem tajā dalībvalstī, kurā ir attiecīgās ETSG juridiskā adrese un . ETSG iegūst tiesībsubjektību reģistrācijas vai publicēšanas dienā , atkarībā no tā, kura ir agrāk. Dalībnieki informē attiecīgās dalībvalstis, un Reģionu komiteju par konvencijas reģistrāciju vai publikāciju. 2. ETSG nodrošina, ka desmit darba dienu laikā no konvencijas reģistrēšanas vai publicēšanas brīža, tiek nosūtīts pieprasījums, ievērojot šīs regulas pielikumā iekļauto paraugu. tad pārsūta šo pieprasījumu Eiropas Savienības Oficiālo publikāciju birojam paziņojuma publicēšanai Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā, informējot par ETSG izveidi un ietverot informāciju, kas izklāstīta šīs regulas pielikumā.”
41.

atkārtoti norāda, ka iepirkums pirms komerciālas izplatīšanas tiks vēl vairāk uzlabots, ja to papildinās atvērtas inovācijas, kuru mērķis ir paātrināt videi draudzīgas zināšanu sabiedrības attīstību jeb, citiem vārdiem sakot, ja to izmantos, lai izstrādātu vienotus, atkārtoti izmantojamus risinājumus to infrastruktūru un pakalpojumu izveidei, uz kuriem balstās modernās, praksē pastāvošās inovāciju ekosistēmas.
6.

atzīmē, ka saskaņā ar pētījumu par kultūras ekonomiku Eiropā, ko 2006. gadā Eiropas Komisijas uzdevumā izstrādāja “KEA European Affairs”, ES kultūras industrijā notiek ļoti dinamiska saimnieciskā darbība un darba vietu veidošana. Šajā nozarē nodarbināto skaits 2004. gadā sasniedza 5,8 miljonus, kas veido 3,1 % no ES-25 ekonomiski aktīvo iedzīvotāju kopskaita. Kultūras industrijas ieguldījums ekonomikā 2003. gadā bija 2,6 % no Eiropas Savienības IKP. No 1999. gada līdz 2003. gadam izaugsme šajā nozarē bija daudz straujāka nekā citās tautsaimniecības nozarēs (5);
—

tāpēc Eiropas Komisijai vajadzētu 1. ieteikt dalībvalstīm to lauku attīstības stratēģijās izvirzīt mērķus saistībā ar vietējās lauksaimniecības un pārtikas ražošanas sistēmas izstrādi; šie mērķi būtu jāīsteno vietējām un reģionālajām pašvaldībām ar ES un valstu pārvaldes iestāžu atbalstu; 2. pieņemt jēdzienu “vietējie pārtikas produkti” un “vietējā līmeņa pārtikas apgādes sistēmas” definīcijas, ieviest jaunu logotipu un kopīgu simboliku, kā arī vietējo produktu identitātes zīmi, kas papildinātu Savienības lauksaimniecības produktu kvalitātes politikas regulējumu; 3. ieviest reģistrētiem vietējiem produktiem paredzētu tiešās tirdzniecības shēmu, kuras darbību vietējo un reģionālo pašvaldību līmenī nodrošina dalībvalstis; 4. izvērtēt, vai direktīvas 2004/18/EK par to, kā koordinēt valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru 26. pantu nevarētu grozīt, lai “vietējā ražojuma” jēdziens varētu kļūt par vienu no standarta atlases kritērijiem uzaicinājumos uz konkursu par pārtikas piegādi, piemēram, mācību iestādēm, aprūpes un publiskajām iestādēm.
c)

c)

c)

c)

5. Komisija paziņo Padomei un dalībvalstīm par lēmumu apturēt visas pieteikuma iesniedzēju pārsūtīšanas saskaņā ar šo regulu uz attiecīgo dalībvalsti. Jebkura dalībvalsts drīkst Komisijas lēmumu pārsūtīt Padomei viena mēneša laikā no paziņojuma saņemšanas. Padome ar kvalificētu vairākumu drīkst pieņemt atšķirīgu lēmumu viena mēneša laikā no dienas, kad dalībvalsts to pārsūtījusi.
—

uzskata, ka nedrīkst aizmirst to, ka izglītību iegūst ne tikai skolā, bet arī pirmsskolas iestādēs un ikdienā ārpus skolas, piemēram, ģimenē, brīvajā laikā kopā ar vienaudžiem vai no plašsaziņas līdzekļiem. Par skolas izglītību atbildīgajām personām jācenšas ņemt vērā visus viņiem uzticēto jauniešu dzīves apstākļus un savā darbībā pēc iespējas lielāka uzmanība jāvelta ārpusskolas izglītības procesiem un to ietekmei uz skolas izglītību un neformālo izglītību;
1.

ņemot vērā RK uzdevumu veicināt, lai visi, kas vēlas saņemt universālo pakalpojumu elektronisko sakaru (e-sakaru) jomā, būtu nodrošināti ar minētajiem pakalpojumiem, kuri ir būtiski līdzdalībai sabiedrībā un tās attīstībai, RK atzinīgi vērtē otro periodisko pārskatu par universālā pakalpojuma darbības jomu attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem. Tas ir svarīgs solis, lai veiktu Eiropas mēroga analīzi par iespēju vienlīdzību attiecībā uz piekļuvi, iekļaušanu un līdzdalību saimnieciskajās darbībās. Tā kā platjoslas pakalpojums ir salīdzināms ar citiem pakalpojumiem, piemēram, ūdens un elektrības nodrošināšanu, to aizvien vairāk uzskata par “4. pakalpojumu”. Reģionu komiteja, ņemot vērā ES atjaunināto Lisabonas stratēģiju, ir norādījusi, ka informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) ir virzītājspēks konkurētspējas un publisko pakalpojumu kvalitātes uzlabošanā, lai — informācijas un saziņas tehnoloģijas būtu tādas informācijas sabiedrības pamatā, kas ir atvērta visam un ņem vērā visu sabiedrības locekļu, tostarp cilvēku ar invaliditāti, vecāka gadagājuma cilvēku un visu to personu, kam draud sociālā atstumtība, vajadzības; — ar elektronisko sakaru palīdzību iedzīvotājiem, kas dzīvo reģionos (īpaši lauku apvidos), kuros pašreiz nav atbilstošas piekļuves informācijas un sakaru tīkliem un pakalpojumiem, nodrošinātu šo piekļuvi; — elektronisko sakaru universālais pakalpojums, kura uzdevums ir nodrošināt noteiktas kvalitātes vai ātruma minimālos pakalpojumus visiem lietotājiem par pieņemamu cenu, būtu vairāk piemērots digitālās plaisas efektīvai pārvarēšanai nākotnē; — modernizētu universālo pakalpojumu, jo kopš tā ieviešanas tā darbības joma principā nav mainījusies un tas joprojām aprobežojas ar vienu pieslēgumu; — interneta lietošanas apjoms nākotnē var pieaugt, un Eiropas Savienībā to neierobežos IP (interneta protokola) adrešu nepietiekamība vai drošības jautājumi. Šajā sakarā RK atzinīgi vērtē apspriešanās procesu, ko Eiropas Komisija ir uzsākusi attiecībā uz “lietisko internetu”, un uzsver, ka ir vajadzīga pāreja no IPv4 interneta protokola uz uzlaboto IPv6, kas atvieglo interneta plašāku izmantošanu, kas tieši ietekmē Eiropas konkurētspēju;
18.

atzinīgi vērtē īpašu mehānismu, kas atbalsta vietējās un reģionālās pašvaldības Rietumbalkānos un kas ir daļa no pirmspievienošanās instrumenta, par ko Eiropas Komisija paziņoja 2008. gada aprīļa konferencē Briselē. Komiteja iesaka Eiropas Komisijai cik vien iespējams vienkāršot finanšu līdzekļu saņemšanas procedūru, it īpaši — to paātrinot un palielinot piešķiršanas mehānismu efektivitāti. RK uzskata — kaut arī palīdzība jāvirza precīzi noteiktam uzdevumam, saņēmēju lokam jābūt iespējami plašam;
4.

uzsver, ka integrācijas procesa izdošanās pirmām kārtām ir atkarīga no tā, kā kandidātvalsts sagatavojas pievienoties ES, kā arī no reformu stabilitātes un no stingrības pakāpes to īstenošanā;
1.4

atzinīgi vērtē apliecinājumu tam, ka dalībvalstīm obligāti jāievēro starptautiski nolīgumi, it īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencija par bērna tiesībām (UNCRC), kuru ir ratificējušas visas dalībvalstis; tomēr izsaka nožēlu par to, ka noteiktāk nav uzsvērta nepieciešamība dalībvalstīm iespējami ātrāk izpildīt to pastāvošās saistības Eiropas un starptautiskā līmenī attiecībā uz bērnu tiesībām;
4.

uzsver, ka nav iemesla demogrāfisko problēmu vērtēt tikai negatīvi. No vienas puses, jaundzimušo skaits ir mazāk, nekā tas nepieciešams iedzīvotāju skaita atjaunošanai — ilgtermiņā tā būs Eiropas valstu problēma, kurai ir jāatrod risinājums. No otras puses, cilvēki dzīvo ilgāk, un viņiem ir labāka veselība — tas ir fakts, par ko varam priecāties. Turklāt jāatzīmē, ka vecāku cilvēku ieguldījums sabiedrībā var būt nozīmīgs, un šajās debatēs tas ir jāatzīst. Ekonomiski attīstītas aglomerācijas joprojām pievilina cilvēkus, un tas pašreiz vēl ļauj kompensēt zemo dzimstības līmeni. No otras puses, daudzos lauku rajonos demogrāfiskās pārmaiņas notiek salīdzinoši daudz straujāk, kas izskaidrojams ar jaunu cilvēku masveida aizbraukšanu un daļēji ar vecāku, pensijas vecuma cilvēku iebraukšanu. Minētās attīstības tendences vēl vairāk saasina iedzīvotāju skaita samazināšanās radītās problēmas viņu izcelsmes reģionos;
1.22

uzsver, ka ES dalībvalstīs, kurās angļu valoda ir valsts valoda, ir samazinājies to studentu skaits, kas studē valodas. Viens no minētās samazināšanās iemesliem ir saistīts ar to iedzīvotāju, kuru dzimtā valoda ir angļu, pārliecību, ka citu valodu zināšanām nav lielas nozīmes profesionālajā dzīvē un darba tirgū. Sakarā ar to studenti ne vienmēr uzskata moderno valodu zināšanas par būtisku prasmi, lai iegūtu augstāko izglītību vai veidotu profesionālo karjeru. Lai gan Komisija pievēršas līdzekļiem, ar kādiem tā veidos daudzvalodu ekonomiku, Komiteja atkārtoti uzsver, ka jāpastiprina izpratnes veidošana un informētība par ekonomisko guvumu, ko rada valodu mācīšanās;
1.1

piekrīt Komisijas uzskatam, ka, neskatoties uz sasniegto progresu, kas ir minēts tematiskajā stratēģijā, veselībai un videi kaitīgais, gāzveida vai cieto daļiņu izraisītais gaisa piesārņojums ir jāturpina samazināt un, tā kā gaisa piesārņojuma mazināšanas politika jāaplūko gan no vietējās, gan no pārrobežu perspektīvas, minēto mērķi var sasniegt tikai kopīgiem visu vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmeņa dalībnieku spēkiem. Komiteja atgādina, ka vietējās pašvaldības, veicot pilsētbūvniecības pasākumus (apdzīvotās un rūpniecībai izmantojamās platības nodalīšana, pasākumi, kas novirza un mazina satiksmi, neapbūvētas vietas un apdzīvoto vietu apzaļumošana, rēķināšanās ar mikroklimatiskajiem apstākļiem, lai uzlabotu gaisa cirkulāciju apdzīvotās vietās), īsteno to prioritāro mērķi aizsargāt iedzīvotāju veselību;
2.32

norāda, ka rezultatīviem līdzekļu meklējumiem cīņai ar terorismu ir nepieciešama dalībvalstu un dažādu dalībvalstu varas līmeņu savstarpējās sadarbības un informācijas apmaiņas starp tām intensifikācija. Rīcības programma paredz izveidot katrā valstī kontaktpunktu, kam būtu pieejama visa ar teroristu reālo un iespējamo darbību saistītā informācija. Kontaktpunkts tomēr būs rezultatīvs vienīgi, pastāvot efektīvam informācijas tīklam, kas sastāv no vietējām un reģionālajām pašvaldībām un balstās uz šādu tēzi “need to know, need to share”. Dalībvalstīm būs jāpadara pārskatāms veids, kādā tās nodrošinās minētā informācijas tīkla darbību un, vajadzības gadījumā, jāizklāsta iecerētie darbības uzlabošanas pasākumi;
—

Visās dalībvalstīs vienlaicīga “Eiropas platformu” izveidošana — tām jābūt atvērtām telpām, kas veltītas informācijai un diskusijām par Eiropu, tās vērtībām, tās mērķiem un tās robežām: — 1. fāze (2005. gada oktobris — 2006. gada marts): reģionālo komiteju strukturēša — kuru sastāvā ir reģionālo un vietējo varu “vēstnieki”, kas ir to locekļu, politisko partiju, reģionālo parlamentāriešu un nacionālo asambleju, vietējo un reģionalo mediju, pilsoniskās sabiedrības, kā arī sociālās jomas un izglītības dalībnieku tīkls — ar mērķi ieinteresēt pilsoņus, jo īpaši jauniešus, un celt Eiropas politiku vērtību; — 2. fāze (no 2006. gada janvāra līdz 2009. gada jūnijam): publisku tikšanos organizēšana vietējā līmenī, piedaloties RK locekļiem Eiropas Parlamenta deputātiem un pārrunājot esošās problēmas; — mērķgrupu noteikšana: vietējā un reģionālā administrācija, žurnālisti, skolotāji, jaunieši utt.; — sadarbojoties ar Eiropas Parlamentu un izmantojot mediju palīdzību — to problēmu noteikšana, kuras pilsoņi uzskata par vissvarīgākajām; minētais uzdevums veicams, publisko sanāksmju laikā uzklausot pilsoņu problēmas un bažas — tādu komunikācijas līdzekļu klāsta sagatavošana, kurus var izmantot RK locekļi; — paziņojumi vietējiem un reģionālajiem medijiem; — elektroniskās tehnikas platformu izmantošana debašu organizēšanai un virtuālo reģionālo forumu izveidošana; — informatīvu dokumentu publicēša. — 3. fāze (sākot ar 2007. gada janvāri): Eiropas pilsētās un reģionos notikušo debašu rezultātu novērtējums un apkopošana.
7)

Turklāt ir jānorāda uz to, ka gadu desmitu laikā īpaši ostās, kā arī jūras transporta sektorā ir izveidojušās un darbojas kompleksas struktūras. Tas ir veicinājis daudzu Eiropas Savienībā un tās ostās izvietoto un darbojošos uzņēmumu kļūšanu par pasaulē pelnošākajiem un konkurētspējīgākajiem uzņēmumiem jau šobrīd. Tāpēc, veicot izmaiņas tiesiskajās pamatnormās, atbilstoši jāņem vērā transporta struktūru savstarpējā atkarība un to saistība ar pārējo ekonomiku. Komisija arī atzīst šo struktūru sarežģītību, un tā ir ieplānojusi ievērojamus finansiālos līdzekļus, lai izveidotu tādas funkcionējošas un konkurētspējīgas transporta sistēmas kā “short sea shipping” (mazā kabotāža) un “motorways of the sea” (jūras autostrādes);
3.2

Arī jautājums par to personu, kuras piedāvā veselības aprūpes pakalpojumus pāri robežām, kvalifikāciju ir problēma pilsoņiem, kā to skaidri parādījušas debates par ierosināto direktīvu par savstarpēju profesionālās kvalifikācijas atzīšanu (COM(2002) 119 final). Būtiski, lai eVeselības aprūpes pakalpojumi netikti lietoti, apejot valsts noteikumus, kas nozīmē to, ka uzņemošās dalībvalsts regulējošajai iestādei ir jāzina, ka pakalpojumu piedāvā veselības aprūpes profesionālis no citas dalībvalsts, un jāpārliecinās, ka attiecīgais profesionālis ir pienācīgi kvalificēts, licencēts praktizēt savu profesiju un nav pakļauts disciplinārajām sankcijām. Pilsoņi vēlas būt pārliecināti par to, ka veselības aprūpes profesionāļi no citām dalībvalstīm, kuri sniedz viņiem pakalpojumus, ievēro tos pašus standartus, kādi tiek prasīti viņu dalībvalstī. Risinājums jārod attiecīgās direktīvas tekstā, ja pilsoņiem jābūt drošiem par eVeselības aprūpes pakalpojumu lietošanu.
Kopienas finansiālais ieguldījums katrā no trim 4. pantā minētajiem mērķiem sedz vismaz 15% no Fonda kopējā ieguldījuma programmas I un III prioritātes asīs, kas minētas IV sadaļas I nodaļas I un III iedaļā, un 25% no Fonda kopējā ieguldījuma programmas II prioritātes asī, kas minēta I nodaļas II iedaļā

Kopienas finansiālais ieguldījums katrā no trim 4. pantā minētajiem mērķiem sedz vismaz 15% no Fonda kopējā ieguldījuma programmas I un III prioritātes asīs, kas minētas IV sadaļas I nodaļas I un III iedaļā, un 25% no Fonda kopējā ieguldījuma programmas II prioritātes asī, kas minēta I nodaļas II iedaļā. No šīm procentu likmēm iespējamas atkāpes, ja tās ir pietiekami pamatotas 15.panta (a) punktā minētajā analīzē.
(15) Dalībvalstu pasākumu ieviešanai ir pietiekami jāgarantē gan to piemērošanas modalitātes, gan kvalitāte, kā arī šo darbību rezultāti un to novērtējums gan pēc pareiza finansējuma, gan to kontroles.

(15) Dalībvalstu pasākumu ieviešanai ir pietiekami jāgarantē gan to piemērošanas modalitātes caurspīdīguma piemērošanai, gan to kvalitāte, kā arī šo darbību rezultāti un to novērtējums gan pēc pareiza finansējuma, gan to kontroles.
6.

Viens no svarīgākajiem ekonomikas un sociālajiem uzdevumiem Eiropā ir veicināt ekonomikas izaugsmi, darbvietu radīšanu un līdzdalību nodarbinātībā (tostarp gados vecākiem cilvēkiem un jauniešiem, sievietēm, cilvēkiem, kas ir tālu no darba tirgus, un ekonomiski neaktīvām personām), kā arī samazināt bezdarbu – it sevišķi jauniešu bezdarbu – un nostiprināt sieviešu stāvokli darba tirgū. Lai tas notiktu, ļoti svarīgi ir nodrošināt konkurētspējīgu bāzi ieguldījumiem.
4.12.

EESK atzinīgi vērtē to, ka iepriekšējā Eiropas pusgada cikla laikā Komisija īpaši pievērsusies tam, lai efektīvākas un taisnīgākas nodokļu sistēmas ietvaros pakāpeniski novirzītu nodokļu slogu no nodokļu maksātājiem ar zemiem ienākumiem, sekmējot pāreju uz nodokļiem, kam ir mazāk negatīva ietekme nekā nodokļiem no darbaspēka ienākumiem. Turklāt nodokļu sistēmu reformas ir nepieciešamas, lai nodrošinātu to resursu pārdalīšanu, kas var palīdzēt samazināt nevienlīdzību.
2.6.

Papildus zaļās un digitālās pārkārtošanās procesam MMVU cīnās ar ekonomikas atveseļošanu pēc pandēmijas un ar sekām, ko rada Krievijas iebrukums Ukrainā. Augstas enerģijas cenas un materiālu un produktu piegādes trūkums ir vienas no jaunākajām problēmām, kas būtiski ietekmē MMVU un to darījumdarbību. To konkurētspēju, kā arī ES ekonomikas vispārējo konkurētspēju vēl vairāk apdraud pēkšņie Ķīnas un citu jauno tirgu soļi. Šie tirgi ir ieguvēji no tā, ka apiet Krievijai noteiktās sankcijas un tajos tiek ievērotas zemākas klimata un vides prasības.
4.4.4.

EESK norāda, ka mediju uzņēmumu vērtība ir atkarīga no to daudzveidības un ka “valsts mēroga līderu” veidošana iznīcina šo vērtību, kuras dēļ mediju nozare un radošā industrija atšķiras no citām tautsaimniecības nozarēm.
1.2.1.

Atšķirīgos oglekļa tirgos dažādās jurisdikcijās veidojas atšķirīgs oglekļa cenu līmenis, un patlaban tas ir robežās no 1 līdz vairāk nekā 30 USD/t CO 2 e, tādēļ divpusējās tirdzniecības plūsmās starp katru no šiem oglekļa tirgiem minētās atšķirības būtu jāņem vērā, izmantojot vairākus īpašus mehānismus (kompensēšana, pielāgošana u. c.) energoietilpīgākajās un ar tirdzniecību visvairāk saistītajās nozarēs (tērauda, cementa un citās nozarēs).
5.4.

Ir labāk un intensīvāk jāizmanto pastāvošie materiāli, jo īpaši pašreizējās tīmekļa vietnes, piemēram, ES izcilais “Mācību stūrītis” ( 19 ) , kurā materiāli ir pasniegti ļoti labā veidā. Tajā ir pieejami materiāli par populārām tēmām pamatskolai un vidusskolai atbilstoši vecuma grupai, zināšanu testi un diezgan daudz specifisku metodisko līdzekļu, sākot no uzdevumu grāmatām, faktu lapām, spēlēm un skolotājiem paredzētiem materiāliem un beidzot ar videomateriāliem. Vecuma grupas ietver arī vecumu līdz 9 gadiem un virs 15 gadiem. Skolēniem ir pieejamas spēles, viktorīnas un uzdevumu grāmatas, kas viņiem izklaidējošā veidā palīdz iegūt zināšanas par ES. Arī skolotājiem šajā vietnē ir pieejami materiāli visām vecuma grupām, lai viņu varētu palīdzēt skolēniem iegūt zināšanas par ES un tās darbību. Skolotāji arī var gūt iedvesmu no stundu plāniem un izmantot tīklošanās iespējas ar citām skolām un skolotājiem visā ES. Kopā ar dalībvalstīm ir jārūpējas, lai informācija par šo materiālu lietošanu būtu vieglāk pieejama un kā to izmantot.
3.10.

Personas datu aizsardzības pārkāpumu mazināšana. Datu aizsardzības pārkāpumu riskus var mazināt vai novērst, atbildīgi izvēršot BC datu struktūras. Tas palīdzēs aizsargāt sensitīvus datus, vienlaikus nodrošinot datu drošu nosūtīšanu, lai garantētu cilvēku tiesības uz konfidencialitāti un privātumu. Viens no veidiem, kā to panākt, ir izvairīties no privātu datu atvērtas glabāšanas BC . Tā vietā privātos datus varētu glabāt ārpus ķēdes un apmainīties ar tiem tikai vajadzības gadījumos un vienādranga saziņā.
4.6.1.

Atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošana, kas izteikta procentos no elektrības patēriņa, laikposmā no 2004. līdz 2015. gadam ES ir palielinājusies vairāk nekā divas reizes (no 14 % līdz 29 %). Taču tādās jomās kā apkure, būvniecība un rūpniecība, un transports enerģijas pieprasījums joprojām ir ārkārtīgi liels. Progress tiek panākts, taču rādītāji ir ļoti zemi, piemēram, transporta nozares degvielas patēriņā atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars minētajā periodā ir palielinājies no 1 % līdz 6 %.
1.2.2.

Eiropas Savienībai ir visas iespējas uzņemties vadošu, proaktīvu lomu jaunas, līdzsvarotas pieejas sekmēšanā. EESK mudina šādi rīkoties, it īpaši, ņemot vērā to, ka daudzām strauji augošām jaunietekmes valstīm nav izdevies dot vērā ņemamu ieguldījumu, lai palīdzētu citām valstīm, kuru attīstība atpaliek vēl vairāk. Mazāk attīstītajām valstīm izšķiroši nozīmīga joprojām ir spēju veidošana, kā arī ir svarīgi dot tām lielākas iespējas nepieļaut to pārtikas nodrošinājuma un veidošanās procesā esošā lauksaimniecības sektora attīstības mazināšanos.
2.3.

Šā atzinuma pamatā ir iepriekšējo atzinumu konstatējumi, kuros ir pieprasīts TTIP sniegtās priekšrocības vienmērīgi sadalīt starp uzņēmējiem (tostarp MVU), darba ņēmējiem, patērētājiem un iedzīvotājiem un kā priekšnosacījumu nolīguma pieņemšanai noteikt spēkā esošo augsto ES standartu aizsardzību. EESK uzskata, ka attiecībā uz noteiktām sadaļām ir jāanalizē jau publicētās ES nostājas un teksta priekšlikumi, lai izvērtētu, kādā apjomā tās atbilst šiem priekšnosacījumiem, un lai noteiktu Eiropas pilsoniskās sabiedrības galvenās intereses un iebildumus. EESK ir izvēlējusies analizēt priekšlikumus par regulatīvo sadarbību, tostarp labu regulatīvo praksi (publiski pieejams no 2016. gada 21. marta), tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai (TBT) un sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem (SPS) (abi publiski pieejami no 2015. gada janvāra), muitas un tirdzniecības veicināšanu (publiski pieejams no 2015. gada janvāra un grozīts 2016. gada martā), pakalpojumiem (publiski pieejams no 2015. gada jūlija), ilgtspējīgu attīstību (publiski pieejams no 2015. gada novembra) un ieguldījumiem (publiski pieejams no 2015. gada novembra). Šis atzinums attiecas uz dokumentiem, kas publicēti līdz 2016. gada 14. jūlijam.
4.2.

No komerciāla viedokļa, var uzskatīt, ka 1997. gada nolīgumam bijusi neliela pozitīva ietekme uz abām pusēm. Laikposmā no 2003. līdz 2013. gadam savstarpējās tirdzniecības apjoms ir trīskāršojies, un Meksikas daļa Eiropas Savienības eksportā ir pieaugusi no 1 % līdz 1,7 %, savukārt Eiropas Savienība šajos gados ir saglabājusi gandrīz nemainīgu tirdzniecības bilances pārpalikumu no EUR 7 000 līdz EUR 10 000 miljonu apmērā. Tādējādi Meksika ir septiņpadsmitais nozīmīgākais ES tirdzniecības partneris ar 1 % no Eiropas Savienības importa kopapjoma un, kā norādīts iepriekš, 1,7 % no tās eksporta kopapjoma. Šie rādītāji gan ir mazāki par Meksikas ieguldījumu, proti, 2 % no pasaules IKP, taču vienlaikus Eiropas Savienība ir trešais lielākais Meksikas tirdzniecības partneris aiz ASV un Ķīnas.
2.4.

Līdz ar to informācija ir noteicošais faktors, kad patērētāji un lietotāji pieņem lēmumu par pirkumu gan tad, ja preci iegādājas selektīvi un pēc izvēles, gan tad, ja prece tiek noraidīta, jo tā neatbilst viņu vajadzībām un vēlmēm. Savukārt tehnoloģiju attīstība paver uzņēmumiem arvien plašākas iespējas individualizēti atbildēt uz dažādu patērētāju grupu pieprasījumu lojalitātes procesa ietvaros, izmantojot personalizētus produktus atbilstoši konkrētām vajadzībām pielāgotas tirgvedības principam (one to one).