(4)Attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi ir ņemti vērā, veicot dalībvalsts programmu plānošanu attiecībā uz Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondiem) 2014.–2020. gadam. Kā paredzēts tiesību aktā, kas reglamentē ESI fondus, gadījumā, ja ir nepieciešams atbalsts attiecīgo konkrētai valstij adresēto ieteikumu īstenošanā, Komisija var lūgt dalībvalsti pārskatīt un grozīt tās attiecīgās ESI fondu programmas. Komisija ir sniegusi papildu norādes par minēto noteikumu piemērošanu.

(5)Uz Poliju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Valdība savā 2017. gada konverģences programmā plāno pakāpenisku nominālās bilances uzlabojumu no deficīta 2,4 % apmērā no IKP 2016. gadā līdz 1,2 % no IKP 2020. gadā. Sagaidāms, ka vidējā termiņa budžeta mērķis — deficīts 1 % apmērā no IKP strukturālajā izteiksmē — netiks sasniegts līdz 2020. gadam, proti, programmas laikā. Saskaņā ar konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 54,4 % no IKP 2016. gadā līdz 55,3 % no IKP 2017. gadā un līdz 2020. gadam tā samazināsies līdz 52,1 %. Makroekonomiskais scenārijs, kas ir budžeta prognozes pamatā, ir labvēlīgs.

(6)Attiecībā uz 2017. gadu Padome 2016. gada 12. jūlijā ieteica Polijai sasniegt ikgadējo fiskālo korekciju 0,5 % apmērā no IKP virzībā uz vidējā termiņa budžeta mērķi. Pamatojoties uz Komisijas 2017. gada pavasara prognozi, pastāv risks nelielai novirzei no minētās prasības 2017. gadā.

(7)Ņemot vērā Polijas fiskālo situāciju, ir sagaidāms, ka 2018. gadā Polija turpinās veikt korekciju virzībā uz tās vidējā termiņa budžeta mērķi, proti, strukturālo deficītu 1 % apmērā no IKP. Atbilstoši Stabilitātes un izaugsmes pakta ietvaros kopīgi saskaņotajai korekciju matricai minētā korekcija atbilst prasībai par valdības neto primāro izdevumu nominālo izaugsmes tempu, kas 2018. gadā nedrīkst pārsniegt 3,7 %. Tas atbilstu strukturālajai korekcijai 0,5 % apmērā no IKP. Nemainīgas politikas apstākļos pastāv risks būtiskai novirzei no minētās prasības 2018. gadā. Kopumā Padome uzskata, ka Polijai ir jābūt gatavai veikt turpmākus pasākumus 2017. gadā un ka arī 2018. gadā būs vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai ievērotu Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Tomēr, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1466/97, budžeta plānu un rezultātu izvērtējumā būtu jāņem vērā dalībvalsts budžeta bilance, ņemot vērā arī cikliskus apstākļus. Kā atgādināts Komisijas paziņojumā, kas pievienots šiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, 2018. gada budžeta rezultātu izvērtējumā būs pienācīgi jāņem vērā mērķis panākt tādu fiskālo nostāju, kas sekmē gan pašreizējās atlabšanas stiprināšanu, gan Polijas publisko finanšu stabilitātes nodrošināšanu. Šajā sakarā Komisija plāno izmantot piemērojamo rīcības brīvību, ņemot vērā ciklisko situāciju Polijā.

(8)2017. gada ziņojumā par valsti konstatēts, ka tika panākts zināms progress attiecībā uz nodokļu iekasēšanas uzlabošanu, jo Polija veica vairākas reformas, kuru mērķis bija stiprināt nodokļu sistēmu. Būtu cieši jāuzrauga to kopējā ietekme uz nodokļu iekasēšanu un nodokļu saistību izpildes izmaksām. Turpretī Polijā nav panākts progress attiecībā uz samazinātu PVN likmju, kurām ir negatīva ietekme uz PVN ieņēmumiem un kuras nav efektīvs sociālās politikas instruments, plašās izmantošanas ierobežošanu.

(9)Polija saskaras ar izdevumu pieaugumu dažādās jomās, jo īpaši tajās, kas saistītas ar sabiedrības novecošanu. Tāpēc ir jāievieš mehānismi publisko izdevumu lietderības un efektivitātes novērtēšanai, lai resursus varētu pārdalīt. Ņemot to vērā, valdība ir paziņojusi par plāniem stiprināt budžeta procesu, jo īpaši attiecībā uz vidējā termiņa budžeta sistēmu un izdevumu pārskatīšanas iestrādāšanu budžeta procesā. Publisko finanšu sistēmā trūkst neatkarīgas fiskālās padomes.

(10)Sagaidāms, ka darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaita samazināšanās Polijā turpmākajās desmitgadēs ierobežos izaugsmes potenciālu. Polijas darba tirgus pēdējos gados ir darbojies ļoti labi. Nodarbinātības līmenis turpināja palielināties, bet vairāki nesenie politikas pasākumi var samazināt ekonomiski aktīva darbaspēka līmeni, jo īpaši sieviešu, mazprasmīgu personu un gados vecāku cilvēku vidū. Sagaidāms, ka likumā noteiktā pensionēšanās vecuma samazināšana 2017. gada beigās mudinās daļu no gados vecākiem nodarbinātajiem pamest darba tirgu. Polijas sociālās aizsardzības sistēma sniedz tikai nelielus stimulus sākt strādāt. Sagaidāms, ka jaunais bērnu pabalsts mazinās nabadzību un nevienlīdzību, taču tas var arī negatīvi ietekmēt ekonomiski aktīva darbaspēka līmeni vecāku, galvenokārt sieviešu, vidū. Bērnu pabalsta apmērs un ierobežotās pārbaudes materiālā stāvokļa noteikšanai atsver stimulus strādāt, kas ir iestrādāti citos sociālajos pabalstos. Sākot no 2016. gada septembra ir atcelts pienākums apmeklēt pirmsskolas izglītības iestādi piecus gadus veciem bērniem, un formālajā bērnu aprūpē uzņemto tādu bērnu īpatsvars, kas ir jaunāki par trim gadiem, ir viens no mazākajiem ES. Neraugoties uz veiktajiem pasākumiem, darba tirgus segmentācija joprojām ir liela, un tas negatīvi ietekmē ražīgumu un cilvēkkapitāla uzkrāšanos. Joprojām ir šķēršļi plašākai pastāvīgo darba līgumu slēgšanai. Kodifikācijas komiteja gatavo jaunu individuālo un kolektīvo darba tiesību kodeksu projektu. Tā ir iespēja novērst šos šķēršļus.

(11)Pēdējos gados vidējais faktiskais pensionēšanās vecums palielinājās, taču tas joprojām ir ievērojami mazāks par likumā noteikto pensionēšanās vecumu. Lielāks faktiskais pensionēšanās vecums ir ļoti svarīgs ekonomikas izaugsmei, nākotnes pensiju adekvātumam un pensiju sistēmas fiskālajai stabilitātei. Taču nesenais lēmums samazināt likumā noteikto pensionēšanās vecumu līdz 60 gadiem sievietēm un līdz 65 gadiem vīriešiem rada pretēju ietekmi. Dārgā īpašā sociālās apdrošināšanas sistēma lauksaimniekiem (KRUS) ir vēl viens cēlonis nelielajai darbaspēka mobilitātei un slēptajam bezdarbam lauksaimniecības nozarē.

(12)Izglītības sistēma pēdējo divu desmitgažu laikā ir ievērojami uzlabojusies — 15 gadus vecu jauniešu pamatprasmes ir krietni virs ES vidējā līmeņa, un mācību priekšlaicīgas pārtraukšanas rādītājs ir viens no zemākajiem ES. Taču joprojām var uzlabot veidu, kādā skolēniem tiek nodrošinātas strauji mainīgajam darba tirgum atbilstošas prasmes. Gaidāmās izmaiņas sākumskolas un vidusskolas izglītībā rada lielas organizatoriskas problēmas un saīsina vispārējās izglītības ilgumu, kas var negatīvi ietekmēt izglītības kvalitāti. Ir paziņots arī par papildu izmaiņām nolūkā pielāgot profesionālo izglītību un apmācību darba tirgus vajadzībām, taču vēl nav skaidrs, kāds ir to potenciāls novērst esošos trūkumus. Valdība ir sākusi apspriešanu par augstākās izglītības reformu nolūkā uzlabot nozares darbību un atbilstību darba tirgum. Polijai ir raksturīga nepietiekama līdzdalība pieaugušo izglītībā, un pieaugušo pamatprasmju vidējais līmenis ir zems, kas savukārt kavē to nodarbināmību.

(13)Nepilnības telpiskajā plānošanā palielina administratīvo slogu, kas saistīts ar nepieciešamību iegūt būvatļaujas. Zemes izmantošanas plāni ir izstrādāti tikai attiecībā uz nelielu Polijas teritorijas daļu, un to kvalitāte bieži vien ir zema. Apgabalos, attiecībā uz kuriem šādu plānu nav, būvatļaujas tiek piešķirtas, pamatojoties uz vienreizējiem lēmumiem par zemes apbūvi, kas investoriem rada risku un nenoteiktību. Būvniecības kodeksa projekta mērķis ir konsolidēt telpiskās plānošanas procesus un atvieglot investoriem radīto administratīvo slogu. Reforma sniedz iespēju uzlabot situāciju, bet tas atkarīgs no tiesību akta galīgās versijas un tā īstenošanas.

(14)2016. gadā ievērojami samazinājās investīciju aktivitāte, jo pārejas posma starp plānošanas periodiem dēļ mazāk tika izmantoti ES struktūrfondi un palielinājās nenoteiktība privāto investoru vidū. Darījumdarbības vide kopumā ir labvēlīga. Tomēr uzņēmēju uzticēšanos ietekmēja regulatīvo izmaiņu skaita pieaugums un ierobežotās sabiedriskās apspriešanas par daudziem izšķirošiem tiesību aktiem. Juridiskā noteiktība, uzticēšanās regulatīvās, nodokļu un citu jomu politikas un iestāžu darba kvalitātei un prognozējamībai ir svarīgi faktori, kas ļautu pieaugt investīciju līmenim. Šajā sakarā arī tiesiskums un neatkarīga tiesu vara ir būtiska. Pašreizējais tiesiskuma sistēmiskais apdraudējums rada juridisko nenoteiktību. Ņemot vērā, ka valdība cenšas palielināt savu lomu ekonomikā, būs svarīgi nodrošināt lēmumu par investīcijām ekonomisko dzīvotspēju. Vairākās jomās vēl joprojām ir ievērojams regulatīvais slogs.

(15)ES finansējuma izmantošanas rezultātā ir strauji attīstījies ceļu tīkls, taču ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo skaits joprojām ir viens no lielākajiem ES, un tas rada lielas sociālās izmaksas. Neraugoties uz to, ka ir pieejami ievērojami ES fondu līdzekļi, dzelzceļa nozarē joprojām ir vērojamas nepilnības projektu īstenošanā. Joprojām nav atrisināta arī problēma saistībā ar to, kā nodrošināt dzelzceļa aktīvu ilgu ekspluatācijas laiku, jo trūkst daudzgadu programmas dzelzceļa infrastruktūras uzturēšanai.

(16)Aptuveni 60 % no Polijas fosilā kurināmā uzstādītās jaudas tiek ražota vairāk nekā 30 gadus vecās iekārtās. Tādēļ turpmākajos gados ir nepieciešamas ievērojamas investīcijas. 2016. gadā elektroenerģijas starpsavienojumu īpatsvars bija viens no zemākajiem ES. Līdz ar to, ka ir jāpārtrauc ekspluatēt ievērojama daļa no jaudas ražojošām iekārtām un ka pieaug pieprasījums pēc elektroenerģijas, izredzes nodrošināt elektroenerģijas ražošanas pietiekamību ir vājas. Pastāv risks, ka saistošais nacionālais mērķis 2020. gadam attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģiju netiks sasniegts. Pēc tam, kad sāka darboties sašķidrinātās dabasgāzes terminālis, Polija ievērojami uzlaboja savu gāzes piegādes drošību. Tā ir arī attīstījusi savu nacionālo gāzes pārvades un sadales tīklu. Taču darbs pie reģionāli nozīmīgiem gāzes starpsavienojumiem nav virzījies uz priekšu atbilstoši grafikam.

(17)Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Polijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2017. gada ziņojumā par valsti. Tā ir arī izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Polijai adresētiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Polijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu.

(18)Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Polijai 2017. un 2018. gadā rīkoties šādi.

1.Īstenot savu fiskālo politiku atbilstoši Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvās daļas prasībām, kas nozīmē ievērojamus fiskālos centienus 2018. gadā. Īstenojot politikas rīcību, būtu jāapsver tādas fiskālās nostājas panākšana, kas sekmē gan pašreizējās atlabšanas stiprināšanu, gan Polijas publisko finanšu stabilitātes nodrošināšanu. Veikt pasākumus, lai uzlabotu publisko izdevumu efektivitāti un ierobežotu samazinātu PVN likmju izmantošanu.

2.Veikt pasākumus, lai palielinātu ekonomiski aktīva darbaspēka līmeni, jo īpaši sieviešu, mazprasmīgu personu un gados vecāku cilvēku vidū, tostarp sekmējot atbilstīgu prasmju apguvi un novēršot šķēršļus pastāvīgākiem nodarbinātības veidiem. Nodrošināt pensiju sistēmas stabilitāti un adekvātumu, veicot pasākumus faktiskā pensionēšanās vecuma palielināšanai un uzsākot preferenciālās pensiju sistēmas reformu.

3.Veikt pasākumus, lai novērstu šķēršļus investīcijām, jo īpaši transporta nozarē.