KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Vadlīnijas par to darbības programmu slēgšanu, kuras pieņemtas atbalsta saņemšanai no Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda, Kohēzijas fonda un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda (2014.–2020. gada periodā)

(2021/C 417/01)

ATRUNA Šis ir Komisijas dienestu sagatavots darba dokuments. Balstoties uz piemērojamajiem ES tiesību aktiem, tajā sniegti tehniski norādījumi kolēģiem un struktūrām, kas iesaistītas Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda, Kohēzijas fonda un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda slēgšanā. Šie norādījumi neskar Tiesas un Vispārējās tiesas interpretācijas.

Satura rādītājs

1. VISPĀRĪGIE PRINCIPI

2. PRIEKŠLAICĪGAS SLĒGŠANAS IESPĒJA

3. SAGATAVOŠANĀS SLĒGŠANAI3

3.1. Programmu grozīšana

3.2. Lielu projektu iesniegšana/paziņošana un grozījumi tajos

4. FINANŠU PĀRVALDĪBA

4.1. Saistību atcelšana

4.2. Sākotnējā un ikgadējā priekšfinansējuma dzēšana

4.3. Galīgā atlikuma aprēķināšana

4.4. Virsrezervēšana

5. RĀDĪTĀJU UN SNIEGUMA SATVARS SLĒGŠANAS BRĪDĪ

5.1. Iznākumu rādītāju sasniegumu vērtību ziņošana

5.2. Slēgšanai paredzētā snieguma satvara ietekme

6. NOTEIKTU DARBĪBU PAKĀPENISKA ĪSTENOŠANA DIVOS PLĀNOŠANAS PERIODOS

7. NEFUNKCIONĒJOŠAS DARBĪBAS

8. DARBĪBAS, KURAS IETEKMĒ NOTIEKOŠA NACIONĀLA LĪMEŅA IZMEKLĒŠANA VAI KURAS IR APTURĒTAS AR TIESVEDĪBU VAI ADMINISTRATĪVU PĀRSŪDZĪBU, KAM IR APTUROŠS EFEKTS

9. IZDEVUMI, KURUS IETEKMĒ NOTIEKOŠA OLAF IZMEKLĒŠANA, OLAF ZIŅOJUMI VAI KOMISIJAS VAI EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTAS REVĪZIJAS

10. PĀRKĀPUMI

10.1. Rīcība pārkāpumu gadījumā pēdējā grāmatvedības gadā

10.2. Atgūstamās summas un neatgūstamās summas

10.3. Pārkāpumu risks, kura dēļ programmas iestādes veic papildu verifikāciju attiecībā uz izdevumiem, kuri Komisijai jau deklarēti

10.4. Pēc slēgšanas atgūtās summas

11. SLĒGŠANAS DOKUMENTU IESNIEGŠANA

11.1. Slēgšanas dokumentu iesniegšanas termiņš

11.2. Izmaiņu veikšana slēgšanas dokumentos pēc to iesniegšanas termiņa

11.3. Dokumentu pieejamība

12. SLĒGŠANAS DOKUMENTU SATURS

12.1. Nobeiguma īstenošanas ziņojums

12.1.1. Ziņošana par lieliem projektiem

12.1.2. Akceptēšana un termiņi

12.2. Pārskati

12.2.1. Pārbaude un akceptēšana

12.3. Pārvaldības deklarācija un gada kopsavilkums

12.4. Revīzijas atzinums un kontroles ziņojums

12.4.1. Finanšu instrumenti

12.4.2. Datu ticamība

12.4.3. Atbalsta saņēmējiem izmaksātā publisko izdevumu summa

13. GALĪGĀ ATLIKUMA MAKSĀJUMS

14. LIKUMĪBAS UN PAREIZĪBAS JAUTĀJUMI

I PIELIKUMS

II PIELIKUMS

III PIELIKUMS

IV PIELIKUMS

Ņemot vērā to, cik svarīga ir savlaicīga un efektīva to darbības programmu slēgšana, kuras apstiprinātas atbalsta saņemšanai no Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda, Kohēzijas fonda un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda plānošanas periodā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim, ieskaitot programmas, kurās izmantoti REACT-EU resursi, ir jānodrošina atbilstošas norādes par šo darbības programmu slēgšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013 (1) un uz tās pamata pieņemtajiem vispārīgi piemērojamajiem tiesību aktiem.

Ņemot vērā pieredzi saistībā ar 2000.–2006. gada un 2007.–2013. gada plānošanas periodu slēgšanu, vadlīnijās ir ierosinātas vienkāršotas procedūras, kuru mērķis ir balstīties uz paraugpraksi, kas apzināta minēto iepriekšējo periodu slēgšanā.

Vadlīnijās ir ņemta vērā agrāk nepieredzēta Covid-19 krīze 2020. un 2021. gadā, kā arī tās ietekme uz programmu īstenošanu.

Vadlīniju mērķis ir atvieglot slēgšanas procesu, paredzot metodisko satvaru, saskaņā ar kuru būtu veicama slēgšana, lai veiktu Savienības neizpildīto budžeta saistību finansiālo izpildi, samaksājot dalībvalstīm galīgo atlikumu attiecībā uz programmu un/vai atceļot saistības vai veicot tādu summu atgūšanu, kuras Komisija nepamatoti samaksājusi dalībvalstīm.

Līdz ar ikgadējās pārskatu pārbaudīšanas un akceptēšanas sistēmas ieviešanu slēgšanas procedūra tagad ir ievērojami vienkāršota. Tādēļ programmas galīgai slēgšanai būtu jābalstās vienīgi uz dokumentiem, kas saistīti ar pēdējo grāmatvedības gadu un nobeiguma īstenošanas ziņojumu vai pēdējo gada īstenošanas ziņojumu.

1. VISPĀRĪGIE PRINCIPI

Eiropas Reģionālās attīstības fonda (“ERAF”), Eiropas Sociālā fonda (“ESF”), Kohēzijas fonda (turpmāk “fondi”) un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda (“EJZF”) finansētās darbības programmas, kas īstenotas saskaņā ar Kopīgo noteikumu regulu (2) (“KNR”) 2014.–2020. gada plānošanas periodam (3), slēdz saskaņā ar šīm vadlīnijām.

Šādu programmu slēgšana ietver Savienības neizpildīto budžeta saistību finansiālo izpildi, proti, dalībvalstīm tiek samaksāts galīgais atlikums (4), kas tām pienākas attiecībā uz kādu programmu, un/vai tiek atceltas saistības vai atgūtas summas, kuras Komisija nepamatoti samaksājusi dalībvalstīm. Programmu slēgšana neskar Komisijas pilnvaras piemērot finanšu korekcijas atbilstoši relevantajām KNR normām.

2. PRIEKŠLAICĪGAS SLĒGŠANAS IESPĒJA

Dalībvalstis var pieprasīt priekšlaicīgu slēgšanu, ja tās ir veikušas visas darbības saistībā ar programmas īstenošanu. Šajā nolūkā par programmas pēdējo grāmatvedības gadu uzskatāms agrāks grāmatvedības gads, nevis grāmatvedības gads no 2023. gada 1. jūlija līdz 2024. gada 30. jūnijam. Ja Komisija šādu pieprasījumu akceptē, dalībvalstij līdz tā gada 15. februārim, kurš seko attiecīgajam grāmatvedības gadam, jāiesniedz slēgšanas dokumenti, kas paredzēti KNR 141. pantā (“slēgšanas dokumenti”). Priekšlaicīgai slēgšanai ir jāatbilst visiem noteikumiem, kuri ir noteikti attiecībā uz slēgšanu.

3. SAGATAVOŠANĀS SLĒGŠANAI

3.1. Programmu grozīšana

Lai nodrošinātu programmu pareizu īstenošanu un savlaicīgu sagatavošanos slēgšanai, pieprasījumi par programmas grozījumiem (5), tostarp grozījumiem finanšu plānos nolūkā pārvietot līdzekļus starp tās pašas programmas prioritārajiem virzieniem tās pašas reģionu kategorijas un tā paša fonda ietvaros, dalībvalstīm jāiesniedz līdz 2023. gada 30. septembrim. Tas ļaus pieņemt lēmumus pirms 2023. gada 31. decembra, kas ir attiecināmības beigu termiņš. Attiecībā uz nebūtiskiem pārvietojumiem dalībvalstīm pirms atbilstības beigu termiņa – 2023. gada 31. decembra – saskaņā ar KNR 30. panta 5. punktu (6) būtu jāpaziņo Komisijai pārskatītās finanšu tabulas līdz .

KNR (7) 92.a pantā minēto REACT-EU resursu pārvietojumi starp ERAF un ESF saskaņā ar KNR (8) 92.b panta 5. punkta desmito daļu var attiekties tikai uz finansēšanas plāna kārtējo gadu vai finansēšanas plāna nākamajiem gadiem. Visi finansēšanas plānu grozījumu pieprasījumi, kuri ietekmē 2021. un 2022. gada plānošanai pieejamos resursus un kuri ir saistīti ar pārvietojumu starp ERAF un ESF, jāiesniedz līdz attiecīgā gada 15. novembrim, lai nodrošinātu pietiekamu laiku lēmumu pieņemšanai pirms 31. decembra. Gada budžeta saistības konkrētā gadā nevar mainīt pēc attiecīgā gada 31. decembra.

3.2. Lielu projektu iesniegšana/paziņošana un grozījumi tajos

Tā kā lieliem projektiem ir nepieciešams apjomīgs fondu finansējums un tādējādi tie ir nozīmīgi vispārējai programmu darbībai, dalībvalstīm pieprasījums vai paziņojums par liela projekta apstiprināšanu vai grozīšanu būtu jāiesniedz līdz 2023. gada 30. septembrim. Tas ļaus pieņemt lēmumus pirms 2023. gada 31. decembra, kas ir attiecināmības termiņa beigu datums (9).

Lielu projektu iesniegšana un paziņošana jāveic saskaņā ar KNR 102. un 103. pantā izklāstītajām procedūrām un informācijas prasībām, kuras noteiktas KNR 101. pantā, Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2015/207 (10) un Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1011/2014 (11).

Attiecībā uz lielu projektu grozījumu pieprasījumiem jāievēro tā pati procedūra, ko izmanto, veicot sākotnējo paziņošanu vai iesniegšanu Komisijai (attiecīgi KNR 102. panta 1. punkts vai 102. pants 2. punkts). Lielu projektu grozījumi ietver pakāpeniskas īstenošanas pieprasījumus, tādu lielu projektu grozījumus, kuri jābeidz 2014.–2020. gada plānošanas periodā, un lielu projektu atcelšanu.

4. FINANŠU PĀRVALDĪBA

4.1. Saistību atcelšana

Neizlietotās saistības, kas attiecas uz plānošanas perioda pēdējo gadu, slēgšanas laikā tiks atceltas (12). Ja Komisijai līdz 2025. gada 15. februārim vai līdz 2025. gada 1. martam (ja Komisija termiņu ir pagarinājusi), nebūs iesniegts kāds no slēgšanas dokumentiem, tad to saistību daļa, kas 2023. gada 31. decembrī vēl nebūs bijusi izpildīta, tiks atcelta (13).

Saskaņā ar KNR (14) 92.b panta 8. punkta otro daļu programmas, kurām dalībvalstis iedala REACT-EU resursus, aptver periodu līdz 2022. gada 31. decembrim, ievērojot minētā panta 4. punkta prasības. Neizlietotās saistības, kas attiecas uz REACT-EU resursiem, arī tiks atceltas programmu slēgšanas laikā (15).

4.2. Sākotnējā un ikgadējā priekšfinansējuma dzēšana

Komisija sākotnējā dalībvalstīm samaksātā priekšfinansējuma dzēšanu veic ne vēlāk kā programmas slēgšanas brīdī (16). Tas attiecas arī uz papildu priekšfinansējumu, kas maksāts no REACT-EU resursiem (17).

Summas, kas samaksātas kā sākotnējais priekšfinansējums, var tikt dzēstas tikai atbilstoši deklarētajiem attiecināmajiem izdevumiem. Tomēr sākotnējā priekšfinansējuma dzēšanu var uzsākt, tiklīdz programma maksājumos saņēmusi maksimālo fondu ieguldījuma apjomu, kas noteikts Komisijas pieņemtajā programmas apstiprināšanas lēmumā. Šajā gadījumā Komisija vispirms, aprēķinājusi no fondiem un EJZF pieprasāmo summu, pārskatos iekļautos attiecināmos izdevumus izmantos , lai dzēstu ikgadējo priekšfinansējumu, un pēc tam veiks sākotnējā priekšfinansējuma dzēšanu. Dzēšanu veiks pa programmām, fondiem un reģionu kategorijām pēc pārskatu akceptēšanas.

Summas, kuras par 2020. gadā iesniegtajiem pārskatiem Komisija 2020. gadā nebūs atguvusi, tiks dzēstas vai atgūtas slēgšanas laikā (18). Šīs summas tiks ņemtas vērā, aprēķinot programmas galīgo atlikumu.

4.3. Galīgā atlikuma aprēķināšana

Par pēdējo grāmatvedības gadu, tāpat kā par pārējiem grāmatvedības gadiem, Komisija atmaksās 90 % no dalībvalsts pieprasītās summas, starpposma maksājumu pieteikumos iekļautajiem attiecināmajiem izdevumiem pa prioritātēm piemērojot katras prioritātes līdzfinansējuma likmi, ar nosacījumu, ka programmas ietvaros ir pieejamas saistības, un atbilstoši pieejamajam finansējumam.

Summu, kas pieprasāma no fondiem un EJZF par pēdējo grāmatvedības gadu, Komisija noteiks saskaņā ar KNR 139. pantu. KNR 139. panta 6. punktā ir noteikts, ka, balstoties uz akceptētajiem pārskatiem, Komisija aprēķina summu, kas pieprasāma no fondiem un no EJZF par grāmatvedības gadu, ņemot vērā gan summas attiecīgajos pārskatos, gan attiecīgajā grāmatvedības gadā Komisijas veikto maksājumu kopējo summu.

Pēc tam, kad būs aprēķināta summa, kas pieprasāma no fondiem un EJZF, Komisija dzēsīs ikgadējo un/vai sākotnējo priekšfinansējumu. Saskaņā ar KNR (19) 139. panta 7. punkta otro daļu summas, kas ir atgūstamas, bet kuras Komisija par 2020. gada iesniegtajiem pārskatiem nav atguvusi, tiks dzēstas vai atgūtas slēgšanas laikā.

Saskaņā ar KNR (20) 130. panta 3. punktu fondu vai EJZF ieguldījums, ko piešķir ar slēguma bilances jeb galīgā atlikuma maksājumiem, nedrīkst pārsniegt:

— katras prioritātes līmenī pa fondiem un reģionu kategorijām: — vairāk kā par 10 % fondu vai EJZF ieguldījuma, kas katrai prioritātei pa fondiem un reģionu kategorijām noteikts Komisijas pieņemtajā programmas apstiprināšanas lēmumā,

— programmas līmenī: — deklarētos attiecināmos publiskos izdevumus vai — katra fonda un reģionu kategorijas ieguldījumu katrā programmā, kas noteikts Komisijas pieņemtajā programmas apstiprināšanas lēmumā, atkarībā no tā, kura summa ir mazāka.

REACT-EU resursi ir ārējie piešķirtie ieņēmumi, kurus saskaņā ar Finanšu regulas (21) 21. panta 1. punktu izmanto, lai finansētu konkrētus izdevumu posteņus. REACT-EU resursi tiek uzskaitīti specifiskās budžeta pozīcijās atsevišķi no budžeta pozīcijām, kurās ir uzskaitīti ERAF un ESF resursi, kas nav REACT-EU resursi. Tādēļ starp tiem nav iespējams piemērot 10 % elastības iespēju, jo tas nozīmētu izmaiņu veikšanu budžeta saistībās pēc gada, kurā tās uzņemtas. Līdz ar to REACT-EU gadījumā 10 % elastības iespēja tiks piemērota vienīgi starp REACT-EU prioritātēm viena fonda un tās pašas programmas ietvaros, piemēram, to varēs izmantot starp divām REACT-EU ERAF prioritātēm.

Programmas galīgais atlikums ir maksājamā/atgūstamā summa, kas aprēķināta saskaņā ar iepriekš izklāstītajiem noteikumiem.

Programmas galīgā atlikuma aprēķina piemērs ir izklāstīts šo vadlīniju IV pielikumā.

4.4. Virsrezervēšana

Virsrezervēšana ir prakse, kuras ietvaros dalībvalstis deklarē Komisijai attiecināmos izdevumus, kuri pārsniedz fondu maksimālo ieguldījumu, kas noteikts Komisijas pieņemtajā programmas apstiprināšanas lēmumā.

Tā kā maksājumu pieteikumi ir kumulatīvi vienīgi noteikta grāmatvedības gada ietvaros, ja maksimālais fondu ieguldījums, kas noteikts Komisijas pieņemtajā programmas apstiprināšanas lēmumā, kādai prioritātei tiek sasniegts pirms pēdējā grāmatvedības gada, tad Komisijai deklarēto izdevumu summa, kas pārsniedz minēto maksimālo fondu ieguldījumu konkrētajai prioritātei, uz nākamo grāmatvedības gadu pārnesta netiks.

Tādēļ sertifikācijas iestādes var pieņemt lēmumu, ka summas, kas ievadītas to grāmatvedības sistēmā kādā grāmatvedības gadā, tiek deklarētas Komisijai nākamajā grāmatvedības gadā vai pēdējā grāmatvedības gadā slēgšanas mērķiem.

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus un gadījumā, ja dalībvalstis vēlas, lai virsrezervētie izdevumi būtu pieejami pēdējā grāmatvedības gadā, tās var nedeklarēt Komisijai virsrezervētos izdevumus pirms pēdējā grāmatvedības gada un izmantot šos izdevumus atbilstoši programmas vajadzībām. Dalībvalstis var apsvērt virsrezervēto izdevumu deklarēšanu tikai pēdējā grāmatvedības gadā, izņemot tad, ja:

— izdevumi ir jādeklarē agrākā grāmatvedības gadā, lai aizstātu konstatētās kļūdainās summas (nepārsniedzot fondu vai EJZF ieguldījumu konkrētajā prioritātē), vai

— tās veic izmaiņas programmas finansēšanas plānā, lai palielinātu fondu vai EJZF ieguldījumu virsrezervētai prioritātei, saskaņā ar noteikumiem, kuri piemērojami programmas grozījumiem.

Ja virsrezervēti izdevumi nav nepieciešami pirms pēdējā grāmatvedības gada, dalībvalstis šādus izdevumus, arī izdevumus, kuri atbalsta saņēmējiem radušies un kurus atbalsta saņēmēji apmaksājuši iepriekšējos grāmatvedības gados, Komisijai deklarē tikai pēdējā grāmatvedības gadā (vai agrāk, ja dalībvalsts izvēlas priekšlaicīgas slēgšanas iespēju). Virsrezervētie izdevumi, kas Komisijai deklarēti pēdējā grāmatvedības gadā, tiks ņemti vērā slēgšanas laikā un pēc tās, lai aizstātu kļūdainas summas (kuras deklarētas kādā grāmatvedības gadā, arī pēdējā grāmatvedības gadā), un attiecībā uz 10 % elastības iespēju atbilstoši KNR (22) 130. panta 3. punktam. Neskarot KNR 145. panta 7. punktu, kļūdainas summas, kuras tiek konstatētas pēc pārskatu par pēdējo grāmatvedības gadu iesniegšanas / pēc slēgšanas, dalībvalstis var aizstāt, izmantojot virsrezervētus izdevumus.

5. RĀDĪTĀJU UN SNIEGUMA SATVARS SLĒGŠANAS BRĪDĪ

Slēdzot EJZF finansētās programmas, rādītāju dati jānosūta programmas pēdējā gada īstenošanas ziņojumā, izmantojot 1., 2. un 3. tabulas veidlapas, kas ietvertas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1362/2014 (23) pielikumā.

Slēdzot ERAF, ESF un Kohēzijas fonda finansētās programmas, iznākumu un rezultātu rādītāju dati jānosūta programmas nobeiguma īstenošanas ziņojumā, izmantojot 1., 2., 3. un 4. tabulas veidlapas, kas ietvertas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/207 V pielikumā. Ailē “Novērojumi” dalībvalstīm (vajadzības gadījumā) jāsniedz paskaidrojums par 2023. gada sasniegumu vērtībām, jo īpaši gadījumos, ja tās ievērojami atšķiras no nospraustajiem mērķrādītājiem (t. i., novirze pārsniedz 20 %). Darbības rezultātu jeb snieguma satvaram atlasīto rādītāju dati ir jānorāda Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/207 V pielikuma 5. tabulā.

Dalībvalstīm nobeiguma īstenošanas ziņojumā ir jāietver šāda informācija par rādītājiem:

— kumulatīvi (ESF gadījumā – gada griezumā): iznākumu un rezultātu rādītāju vērtības līdz 2023. gadam (ieskaitot). ERAF un Kohēzijas fonda gadījumā iznākumu rādītāju un ESF gadījumā iznākumu un rezultātu rādītāju vērtības attiecas uz darbībām, kuras līdzfinansē attiecīgā programma,

— problēmas, kuras ietekmē programmas sniegumu, tostarp mērķrādītāju sasniegšanu,

— (ERAF un Kohēzijas fonda gadījumā) tādas 2023. gada vērtības programmu rezultātu rādītājiem, kuras iegūtas no statistikas datiem vai kuras nodrošinājuši informācijas avoti, kas ir specifiski konkrētajai prioritātei (piemēram, aptaujas), noteiktos laikposmos. Šādām vērtībām jāietver programmas devums un citu faktoru devums. Tās attiecas uz visiem potenciālajiem atbalsta saņēmējiem (tā pati analīzes vienība, kas izmantota bāzlīnijas definēšanai).

Dalībvalstīm tiek ieteikts mērķrādītājus pēc 2022. gada nepārskatīt, izņemot tad, ja pārskatīšana jāveic saistībā ar izmaiņām piešķīrumos konkrētas prioritātes gadījumā vai noteiktu darbību pakāpeniskas īstenošanas gadījumā. Mērķrādītāju sasniegšanu novērtē Komisija, ņemot vērā programmas nobeiguma īstenošanas ziņojumā sniegto informāciju, tostarp elementus un faktorus, kuri varēja nopietni ietekmēt noteikto mērķrādītāju sasniegšanu.

5.1. Iznākumu rādītāju sasniegumu vērtību ziņošana

Iznākumu rādītāju sasniegumu vērtībām, kas ziņotas programmas nobeiguma īstenošanas ziņojumā vai EJZF gadījumā pēdējā gada īstenošanas ziņojumā, ir jānorāda sasniegtais, ko nodrošinājušas darbības, kurām sniegts atbalsts programmas ietvaros. Lai gan rādītāju sasniegumu vērtībām jāatbilst situācijai 2023. gada 31. decembrī, praksē programmas nobeiguma īstenošanas ziņojumā vai programmas pēdējā gada īstenošanas ziņojumā (EJZF gadījumā) var ziņot par iznākumiem, ko līdzfinansētās darbības nodrošinājušas līdz minēto ziņojumu iesniegšanai. Programmas revīzijas iestādēm secinājumi par snieguma datu ticamību ir jāizdara gada kontroles ziņojumā par pēdējo grāmatvedības gadu.

Pakāpeniski īstenotu darbību gadījumā (sk. šo vadlīniju 6. sadaļu) programmas nobeiguma īstenošanas ziņojumā var ziņot tikai iznākumus, kuri faktiski nodrošināti posmā, kas ietverts 2014.–2020. gada plānošanas periodā. Citi iznākumi (kopā ar saistītajiem izdevumiem) jāziņo 2021.–2027. gada plānošanas perioda ietvaros.

Nefunkcionējošu darbību gadījumā (sk. šo vadlīniju 7. sadaļu) programmas nobeiguma īstenošanas ziņojumā būtu jāziņo tikai par iznākumiem, kuri faktiski nodrošināti, balstoties uz programmas ietvaros deklarētajiem izdevumiem. Tas nozīmē, ka dažos gadījumos tiks ziņots par nulles iznākumu. Nefunkcionējušu darbību nodrošināti iznākumi tiks novērtēti pēc 2026. gada 15. februāra, kas ir termiņš, līdz kuram dalībvalstīm šādas darbības fiziski jāpabeidz vai pilnībā jāīsteno un jānodrošina, ka tās sniedz ieguldījumu relevanto prioritāšu mērķu sasniegšanā.

5.2. Slēgšanai paredzētā snieguma satvara ietekme

Komisija snieguma satvara rādītāju mērķvērtību sasniegšanu novērtēs, balstoties uz vērtībām, kuras ziņotas programmas nobeiguma īstenošanas ziņojumā vai pēdējā gada īstenošanas ziņojumā (EJZF gadījumā).

Pienācīgi pamatotos gadījumos, piemēram, ekonomikas, vides un darba tirgus apstākļu būtisku izmaiņu gadījumos, un tad, ja ir notikušas izmaiņas konkrētas prioritātes piešķīrumos (24), dalībvalstis var ierosināt mērķrādītājus pārskatīt, izdarot programmā grozījumus. Dalībvalstis var ierosināt mērķrādītājus pārskatīt, izdarot grozījumus programmā, arī tad, ja dažas darbības tiek īstenotas pakāpeniski saskaņā ar šo vadlīniju 6. sadaļu.

Būtiska atpalicība no nospraustajiem mērķrādītājiem, kas ir saistīta vienīgi ar finanšu rādītājiem, iznākumu rādītājiem un galvenajiem īstenošanas posmiem, var izraisīt finanšu korekcijas, ja ir izpildīti KNR 22. panta 7. punktā noteiktie nosacījumi (25). Būtisku atpalicību (“nopietnu nepilnību”) novērtē pēc Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 215/2014 6. panta 3. un 4. punktā (26) noteiktajiem kritērijiem.

Ja programmas iestāde pieņem lēmumu programmā ietvert nefunkcionējošas darbības, iznākumu trūkums var nelabvēlīgi ietekmēt snieguma satvaram atlasīto mērķrādītāju sasniegšanu. Ja programmā ietvertās nefunkcionējošās darbības izraisa būtisku atpalicību no snieguma satvaram atlasītajiem mērķrādītājiem, dalībvalsts apņemšanās līdz 2026. gada 15. februārim fiziski pabeigt vai pilnībā īstenot šādas darbības un nodrošināt, ka tās sniedz ieguldījumu relevanto prioritāšu mērķu sasniegšanā, tiks pielīdzināta KNR 22. panta 7. punktā minētajam korektīvajam pasākumam, ko veic, lai sasniegtu mērķrādītājus. Uz to attiecas nosacījums, ka vajadzīgie iznākumi ar attiecīgajām darbībām tiek nodrošināti papildu gada laikā, kas piešķirts saskaņā ar šo vadlīniju 7. sadaļu. Finanšu korekciju var piemērot, ja iznākumi netiek nodrošināti līdz 2026. gada 15. februārim.

Ja dažu darbību pakāpeniska īstenošana izraisa būtisku atpalicību no snieguma satvaram atlasītajiem mērķrādītājiem, Komisija saskaņā ar KNR 22. panta 7. punktu var pieņemt lēmumu piemērot finanšu korekciju.

Saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 480/2014 (27) 2. pantu finanšu korekcijas nosaka, balstoties uz vienotu likmi, ņemot vērā sasnieguma / līdzekļu apguves koeficientu, t. i., visu snieguma satvaram atlasīto iznākumu rādītāju un galveno īstenošanas posmu galīgo sasnieguma līmeņu vidējo vērtību, kas dalīta ar konkrētās prioritātes snieguma satvaram atlasītā finanšu rādītāja galīgo sasnieguma līmeni. Saskaņā ar minētās deleģētās regulas 3. panta 2. punktu vienotas likmes korekciju ieguldījumam no fonda piemēro, balstoties uz izdevumiem, kurus dalībvalsts deklarējusi konkrētajai prioritātei. Atbilstoši minētās deleģētās regulas 3. panta 4. punktam finanšu korekcijas līmenis, kas izriet no vienotās likmes piemērošanas, nedrīkst būt nesamērīgs.

Saskaņā ar KNR (28) 92.b panta 13. punkta c) apakšpunktu prasības par izpildes rezervi jeb snieguma rezervi un snieguma satvara piemērošanu neattiecas uz REACT-EU resursiem.

6. NOTEIKTU DARBĪBU PAKĀPENISKA ĪSTENOŠANA DIVOS PLĀNOŠANAS PERIODOS

Šī sadaļa balstās uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1060 (29) 118. pantu, kurā paredzēti nosacījumi attiecībā uz pakāpeniski īstenojamām darbībām.

Darbībām jābūt fiziski pabeigtām vai pilnībā īstenotām un jāveicina relevanto prioritāšu mērķu sasniegšana slēgšanas dokumentu iesniegšanas brīdī. Tomēr, tā kā dažreiz darbību īstenošanu ir grūti saskaņot ar plānošanas periodu un lai nodrošinātu, ka darbības tiek pabeigtas un veicina rīcībpolitikas mērķu sasniegšanu, darbības ir iespējams īstenot pakāpeniski un pabeigt 2021.–2027. gada plānošanas periodā (izņemot finanšu instrumentus), ja ir izpildīti visi tālāk uzskaitītie nosacījumi:

— darbība nav līdzfinansēta no fondiem vai EJZF 2007.–2013. gada plānošanas periodā,

— darbības abu posmu kopējās izmaksas pārsniedz 5 miljonus EUR,

— darbībai ir divi posmi, kuri ir nošķirami no finansiālā viedokļa,

— izdevumiem ir detalizēta un pilnīga revīzijas taka, kura nodrošina, ka tie paši izdevumi netiek deklarēti Komisijai divas reizes,

— darbības otrais posms ir tiesīgs saņemt līdzfinansējumu no ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda vai EJZAF (30) 2021.–2027. gada plānošanas periodā un atbilst visiem 2021.–2027. gada plānošanas perioda piemērojamiem noteikumiem,

— dalībvalsts nobeiguma īstenošanas ziņojumā, ko iesniedz saskaņā ar KNR 141. pantu, vai — EJZF gadījumā — pēdējā gada īstenošanas ziņojumā apņemas otro un pēdējo posmu pabeigt 2021.–2027. gada plānošanas periodā.

Dalībvalstīm kopā ar nobeiguma īstenošanas ziņojumu (vai EJZF gadījumā — ar pēdējo gada īstenošanas ziņojumu) jāiesniedz visu pakāpeniski īstenoto darbību saraksts, izmantojot šo vadlīniju I pielikumā sniegto veidni.

Tādējādi dalībvalstis apņemas, ka šo vadlīniju I pielikumā minētās darbības būs funkcionējošas, t. i., fiziski pabeigtas vai pilnībā īstenotas un veicinās relevanto prioritāšu mērķu sasniegšanu, līdz termiņam, kurā jāiesniedz apliecinājumu pakete par 2021.–2027. gada plānošanas perioda pēdējo grāmatvedības gadu. Šādā veidā pakāpeniski īstenota darbība tiek uzskatīta par vienotu kopumu un tiek uzskatīta par pabeigtu vienīgi tad, kad abi posmi ir fiziski pabeigti vai pilnībā īstenoti un ir veicinājuši relevanto prioritāšu mērķu sasniegšanu. Ja pakāpeniski īstenota darbība netiek pabeigta atbilstoši plānam, abiem darbības posmiem var tikt piemērotas finanšu korekcijas.

Lai oficiāli pieprasītu liela projekta pakāpenisku īstenošanu, dalībvalstīm ir vai nu jāiesniedz vai jāpaziņo liels projekts, kuru paredzēts īstenot pakāpeniski, proti, divos plānošanas periodos, vai jāpieprasa veikt tāda liela projekta grozījumus, kurš jau ir apstiprināts 2014.–2020. gadā (sk. šo vadlīniju 3.2. iedaļu).

Saskaņā ar šo vadlīniju 11.2. iedaļu pakāpeniski īstenoto darbību sarakstu, ko iesniedz kopā ar nobeiguma īstenošanas ziņojumu (vai EJZF gadījumā — ar pēdējo gada īstenošanas ziņojumu), izmantojot šo vadlīniju I pielikumā esošo veidni, pēc slēgšanas dokumentu iesniegšanas termiņa nevar mainīt, izņemot gadījumus, kad izmaiņas pieprasa Komisija, vai pārrakstīšanās kļūdu gadījumus.

7. NEFUNKCIONĒJOŠAS DARBĪBAS

Kā minēts iepriekš, slēgšanas dokumentu iesniegšanas brīdī dalībvalstīm jānodrošina, ka visas programmas darbības (arī pakāpeniski īstenotās darbības no 2007.–2013. gada plānošanas perioda) ir funkcionējošas, t. i., tās ir fiziski pabeigtas vai pilnībā īstenotas un tās ir veicinājušas relevanto prioritāšu mērķu sasniegšanu (31).

Dalībvalstis tiek aicinātas no pārskatiem par pēdējo grāmatvedības gadu izslēgt izdevumus, kas radušies un samaksāti par darbībām, kuras nav fiziski pabeigtas vai pilnībā īstenotas un/vai kuras neveicina relevanto prioritāšu mērķu sasniegšanu (“nefunkcionējošas darbības”). Tomēr dalībvalstis var pieņemt lēmumu šādus izdevumus pārskatos par pēdējo grāmatvedības gadu ietvert tad, ja:

— katras nefunkcionējošās darbības kopējās izmaksas pārsniedz 2 miljonus EUR un

— nefunkcionējošo darbību kopējie izdevumi, kas apliecināti Komisijai, nepārsniedz 10 % no kopējiem attiecināmajiem izdevumiem (ES un nacionālā līmenī), par ko izlemts programmas ietvaros.

Iekļaujot izdevumus par nefunkcionējošām darbībām pārskatos par pēdējo grāmatvedības gadu, dalībvalstis apņemas līdz 2026. gada 15. februārim fiziski pabeigt vai pilnībā īstenot visas šādas nefunkcionējošas darbības un nodrošināt, ka tās veicinās relevanto prioritāšu mērķu sasniegšanu, un attiecīgās summas atlīdzināt ES budžetā, ja minētās darbības līdz norādītajam datumam nebūs funkcionējošas.

Dalībvalstīm programmā ietverto nefunkcionējošo darbību saraksts būtu jāiesniedz kopā ar nobeiguma īstenošanas ziņojumu (vai EJZF gadījumā — ar pēdējo gada īstenošanas ziņojumu), izmantojot šo vadlīniju II pielikumā ietverto veidni. Dalībvalstīm nefunkcionējošās darbības jāuzrauga un līdz 2026. gada 15. februārim jāsniedz Komisijai nepieciešamā informācija par to, ka minētās darbības ir fiziski pabeigtas vai pilnībā īstenotas un ka tās veicina relevanto prioritāšu mērķu sasniegšanu.

Ja darbības 2026. gada 15. februārī joprojām ir nefunkcionējošas, dalībvalstīm, ņemot vērā darbību pabeigtības un īstenošanas stāvokli, kā arī vispārējo mērķu sasniegšanu, jāiesniedz Komisijai informācija par koriģējamajām summām un pamatojums, kā attiecīgās summas aprēķinātas. Pēc šīs informācijas saņemšanas Komisija veiks attiecīgo summu atgūšanu. Visas kļūdainās summas var aizstāt, izmantojot virsrezervētos izdevumus (ja tādi ir).

Ja Komisija nepiekrīt koriģējamo summu aprēķinam, tā var lemt par finanšu korekcijas procedūras uzsākšanu.

Turklāt fakts, ka darbības līdz iepriekš minētajam termiņam nav fiziski pabeigtas vai pilnībā īstenotas un/vai neveicina relevanto prioritāšu mērķu sasniegšanu , var kalpot par pamatu tam, ka tiek piemērotas finanšu korekcijas par būtisku atpalicību no snieguma satvaram atlasītajiem mērķrādītājiem (32).

8. DARBĪBAS, KURAS IETEKMĒ NOTIEKOŠA NACIONĀLA LĪMEŅA IZMEKLĒŠANA VAI KURAS IR APTURĒTAS AR TIESVEDĪBU VAI ADMINISTRATĪVU PĀRSŪDZĪBU, KAM IR APTUROŠS EFEKTS

Pirms slēgšanas dokumentu iesniegšanas dalībvalstīm jāizlemj, vai no pārskatiem par pēdējo grāmatvedības gadu pilnībā vai daļēji izslēgt izdevumus par darbībām, kuras ietekmē notiekoša nacionāla līmeņa izmeklēšana vai kuras ir apturētas ar tiesvedību vai administratīvu pārsūdzību, kam ir apturošs efekts.

Notiekoša nacionāla līmeņa izmeklēšana cita starpā ir izmeklēšana, kuru īsteno valsts struktūras, kas nav programmas iestādes (piemēram, policijas izmeklēšana, tiesas izmeklēšana vai kriminālizmeklēšana), un kuras iznākums var ietekmēt izdevumu likumību un pareizību.

Darbības apturēšana ar tiesvedību vai administratīvu pārsūdzību nepagarina attiecināmo izdevumu rašanās galīgo termiņu, kas noteikts KNR 65. pantā.

Par darbībām, kuras ir apturētas ar tiesvedību vai administratīvu pārsūdzību, kam ir apturošs efekts, pēc galīgā starpposma maksājumu pieteikuma iesniegšanas par pēdējo grāmatvedības gadu nevar deklarēt nekādus izdevumus.

Ja darbības, kuras ietekmē notiekoša nacionāla līmeņa izmeklēšana vai kuras ir apturētas ar tiesvedību vai administratīvu pārsūdzību, kam ir apturošs efekts, netiek izslēgtas no pārskatiem par pēdējo grāmatvedības gadu, dalībvalstīm kopā ar nobeiguma īstenošanas ziņojumu jāiesniedz šādu darbību saraksts, izmantojot šo vadlīniju III pielikumā ietverto veidni.

Dalībvalstīm par nacionāla līmeņa izmeklēšanas, tiesvedības vai administratīvo pārsūdzību iznākumu jāinformē (33) Komisija. Ja tiks konstatētas nelikumības jeb pārkāpumi, Komisija veiks attiecīgo summu atgūšanu. Visas kļūdainās summas var aizstāt, izmantojot virsrezervētos izdevumus (ja tādi ir).

9. IZDEVUMI, KURUS IETEKMĒ NOTIEKOŠA OLAF IZMEKLĒŠANA, OLAF ZIŅOJUMI VAI KOMISIJAS VAI EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTAS REVĪZIJAS

Pirms slēgšanas dokumentu iesniegšanas dalībvalstis tiek aicinātas no pārskatiem par pēdējo grāmatvedības gadu izslēgt izdevumus, ko ietekmē iespējamie pārkāpumi, kuri konstatēti notiekošā OLAF izmeklēšanā (ja konkrētajā posmā dalībvalstīm ir zināms par šādu izmeklēšanu un attiecīgiem skartajiem izdevumiem), OLAF ziņojumos vai Komisijas vai Eiropas Revīzijas palātas revīzijās. Ja dalībvalstis apstrīd šādus konstatējumus vai attiecīgo skarto izdevumu summas un skartos izdevumus ietver pārskatos, Komisija turpina pretrunu procedūru, kuras rezultātā var tikt piemērota finanšu korekcija. Neskarot KNR 145. panta 7. punktu, visas kļūdainās summas var tikt aizstātas, izmantojot virsrezervētus izdevumus (ja tādi ir).

10. PĀRKĀPUMI

Pārskatos par jebkuru grāmatvedības gadu, arī pēdējo, katras prioritātes līmenī un attiecīgā gadījumā fonda un reģionu kategorijas līmenī ir jāietver šāda informācija:

— grāmatvedības gadā atsauktās un atgūtās summas,

— grāmatvedības gada beigās atgūstamās summas,

— summas, kas atgūtas saskaņā ar KNR 71. pantu, un

— neatgūstamās summas (34).

Atsaukto un atgūto summu, atgūstamo summu, summu, kas atgūtas saskaņā ar KNR 71. pantu, un neatgūstamo summu ziņošanas formāts ir noteikts pārskatu paraugā, kas ietverts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1011/2014 VII pielikumā (attiecīgi 2., 3., 4. un 5. papildinājums).

10.1. Rīcība pārkāpumu gadījumā pēdējā grāmatvedības gadā

Ņemot vērā, ka pēc galīgā pieteikuma par starpposma maksājumu, kas jāiesniedz līdz 2024. gada 31. jūlijam, maksājumu pieteikumus Komisijai iesniegt vairs nevar, visi nepieciešamie atskaitījumi (neraugoties uz to, ka tie var attiekties uz izdevumiem, kas deklarēti iepriekšējos grāmatvedības gados) jāveic pārskatos par pēdējo grāmatvedības gadu un jāziņo saskaņā ar pārskatu paraugu, proti, 1., 2. un 8. papildinājumu.

Tas neattiecas uz atgūstamajām summām, neatgūstamajām summām vai šo vadlīniju 8. un 9. sadaļā minētajām summām, kuru gadījumā dalībvalsts nolēmusi ietvert skartos izdevumus pārskatos.

Ja saskaņā ar KNR 137. panta 2. punktu dalībvalsts nolemj no pārskatiem par pēdējo grāmatvedības gadu izslēgt izdevumus sakarā ar notiekošu novērtējumu par attiecīgo izdevumu likumību un pareizību un ja pēc tam tiek konstatēts, ka šādi izdevumi ir likumīgi un pareizi, tos nevar deklarēt atkārtoti, jo nebūs turpmāku pieteikumu par starpposma maksājumu, kuros tos iekļaut.

10.2. Atgūstamās summas un neatgūstamās summas

Pārskatos par pēdējo grāmatvedības gadu dalībvalstis var ziņot atgūstamās summas un neatgūstamās summas, kuras attiecas uz izdevumiem, kas deklarēti ne tikai iepriekšējos grāmatvedības gados, bet arī pēdējā grāmatvedības gadā (35). Dalībvalstis pārskatos par pēdējo grāmatvedības gadu var ziņot arī summas, kuras par atgūstamām summām vai neatgūstamām summām ir kļuvušas pēc pēdējā grāmatvedības gada beigām, bet pirms slēgšanas dokumentu iesniegšanas.

Summas, kuras ir ziņotas kā atgūstamas un neatgūstamas, Komisija no galīgā atlikuma aprēķināšanas izslēgs (36).

Komisija lēmumu, vai ziņotās summas atmaksāt no Savienības budžeta, pieņems, pamatojoties uz atgūšanas procesa iznākumu un/vai Komisijas novērtējumu par neatgūstamām summām, saskaņā ar Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2016/568 (37) paredzēto procedūru. Summas pārskatu 3. un 5. papildinājumā, kuras saistītas ar izdevumiem, kas deklarēti pēdējā grāmatvedības gadā, vajadzētu iekļaut arī pārskatu 1. papildinājumā, lai sniegtu iespēju tos nākotnē atmaksāt no Savienības budžeta, atkarībā no šādu procedūru vai novērtējumu iznākuma.

Dalībvalstij par notiekošā atgūšanas procesa iznākumu pēc iespējas ātrāk jāinformē Komisija.

Ja dalībvalsts secina, ka neatgūstamās summas ir jāsedz no Savienības budžeta, tā iesniedz pieprasījumu, lai Komisija apstiprina šādu secinājumu, izmantojot veidlapu, kas iekļauta Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2016/568 pielikumā. To, vai neatgūstamās summas ir jāsedz no Savienības budžeta , Komisija noteiks saskaņā ar minētās regulas 3. pantā noteiktajiem noteikumiem. Tas attiecas uz neatgūstamām summām, kuras ziņotas programmas pārskatu 5. papildinājumā (“neatgūstamās summas”), kas ietverts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1011/2014 VII pielikumā, un arī summām, kuras ziņotas minētā pielikuma 3. papildinājumā (“atgūstamās summas”) kā atgūstamās summas, kuras var kļūt par neatgūstamām summām pēc tam, kad būs iesniegti pārskati par pēdējo grāmatvedības gadu.

10.3. Pārkāpumu risks, kura dēļ programmas iestādes veic papildu verifikāciju attiecībā uz izdevumiem, kuri Komisijai jau deklarēti

Ja ir konstatēts pārkāpumu risks, kura dēļ programmas iestādes veic papildu verifikāciju attiecībā uz izdevumiem, kuri Komisijai jau deklarēti, valstu iestādēm ir jāievēro šādi termiņi:

— tādu izdevumu gadījumā, kas atskaitīti no tāda grāmatvedības gada pārskatiem, kas ir pirms pēdējā grāmatvedības gada, saskaņā ar KNR 137. panta 2. punktu, papildu verifikācija jāpabeidz tā, lai izdevumus varētu deklarēt ne vēlāk kā galīgajā pieteikumā attiecībā uz starpposma maksājumu par pēdējo grāmatvedības gadu, kuram iesniegšanas termiņš ir 2024. gada 31. jūlijs,

— tāda pārkāpumu riska gadījumā, kura dēļ veic tādu izdevumu papildu verifikāciju, ko deklarē pēdējā grāmatvedības gadā, lēmums par to likumību un pareizību un līdz ar to lēmums par to, vai šos izdevumus pārskatos par pēdējo grāmatvedības gadu saglabāt vai atskaitīt, jāpieņem pārskatu iesniegšanas brīdī, kam termiņš ir 2025. gada 15. februāris vai 2025. gada 1. marts, ja Komisija to ir pagarinājusi.

10.4. Pēc slēgšanas atgūtās summas

Ja dalībvalsts pārkāpumus attiecībā uz pārskatos iekļautajiem izdevumiem konstatē pēc slēgšanas, summas, kas ir atgūtas pēc slēgšanas, ir jāatmaksā Savienības budžetā. Visas kļūdainās summas var aizstāt, izmantojot virsrezervētos izdevumus (ja tādi ir).

11. SLĒGŠANAS DOKUMENTU IESNIEGŠANA

11.1. Slēgšanas dokumentu iesniegšanas termiņš

Slēgšanas dokumenti jāiesniedz līdz 2025. gada 15. februārim (38) (izņemot EJZF pēdējais gada īstenošanas ziņojums, kas jāiesniedz līdz 2024. gada 31. maijam (39)). Komisija pēc dalībvalsts paziņojuma šo termiņu saskaņā ar Finanšu regulas 63. panta 7. punktu var pagarināt līdz 2025. gada 1. martam.

Ja kāds no slēgšanas dokumentiem Komisijai nebūs iesniegts līdz 2025. gada 15. februārim (vai līdz 2025. gada 1. martam, ja Komisija termiņu ir pagarinājusi), tad to saistību daļu, kas 2023. gada 31. decembrī vēl nebūs bijusi izpildīta, Komisija automātiski atcels (40). Šādā gadījumā programmas slēgšanu veiks, balstoties uz pieejamo informāciju.

Slēgšanas dokumentu neiesniegšana var liecināt, ka programmas pārvaldības un kontroles sistēmā ir būtiskas nepilnības, kuras pakļauj riskam Savienības ieguldījumu, kas programmai jau izmaksāts. Šādā gadījumā Komisija var pieņemt lēmumu piemērot finanšu korekciju.

11.2. Izmaiņu veikšana slēgšanas dokumentos pēc to iesniegšanas termiņa

Dalībvalstis nedrīkst izdarīt izmaiņas slēgšanas dokumentos pēc to iesniegšanas termiņa, izņemot gadījumus, kad Komisijas pieprasa veikt izmaiņas, vai pārrakstīšanās kļūdu gadījumus.

11.3. Dokumentu pieejamība

Saskaņā ar KNR 140. panta 1. punktu glabāšanas periodu, kurā nodrošina dokumentu pieejamību, var pārtraukt tiesvedības gadījumā vai pēc pienācīgi pamatota Komisijas pieprasījuma.

Ja dalībvalsts ir izvēlējusies darbību īstenot pakāpeniski divu plānošanas periodu laikā (atbilstoši šo vadlīniju 6. sadaļai), Komisija saskaņā ar KNR 140. panta 1. punkta ceturto daļu pieprasīs glabāšanas periodu šādas darbības pirmajam posmam pārtraukt, līdz sāksies glabāšanas periods darbības otrajam posmam.

Ja dalībvalsts izvēlējusies izmantot Komisijas piešķirto papildu laiku, kas vajadzīgs, lai fiziski pabeigtu vai pilnībā īstenotu nefunkcionējošo darbību un nodrošinātu, ka tā veicina relevanto prioritāšu mērķu sasniegšanu (saskaņā ar šo vadlīniju 7. sadaļu), Komisija saskaņā ar 140. panta 1. punkta ceturto daļu pieprasīs glabāšanas periodu šādai darbībai pārtraukt, līdz Komisija būs saņēmusi paziņojumu, ka darbība ir funkcionējoša, t. i., tā ir fiziski pabeigta vai pilnībā īstenota un tā veicina relevanto prioritāšu mērķu sasniegšanu.

Pārtraukšanu pamato fakts, ka Komisijas dienesti vai Eiropas Revīzijas palāta kopējo visas darbības (abu posmu) attiecināmību un funkcionēšanu var verificēt tikai pēc darbības pabeigšanas.

12. SLĒGŠANAS DOKUMENTU SATURS

12.1. Nobeiguma īstenošanas ziņojums

ERAF, ESF un Kohēzijas fonda atbalstītām programmām nobeiguma īstenošanas ziņojumā ietver informāciju, kas aprakstīta KNR 50. panta 2. un 5. punktā (mērķiem “investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” un “Eiropas teritoriālā sadarbība”) un 111. panta 3. punktā (mērķim “investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai”).

Nobeiguma īstenošanas ziņojuma struktūra ir izklāstīta Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/207 V pielikumā (mērķis “investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai”) un X pielikumā (mērķis “Eiropas teritoriālā sadarbība”).

Nobeiguma īstenošanas ziņojumā papildus jāietver šāda informācija:

— visu pakāpeniski īstenoto darbību saraksts ar pirmā posma attiecināmo izdevumu summu, kuri radušies 2014.–2020. gada plānošanas periodā, saskaņā ar šo vadlīniju 6. sadaļu. Minētajam sarakstam jāizmanto šo vadlīniju I pielikumā ietvertā veidne,

— visu nefunkcionējošo darbību saraksts saskaņā ar šo vadlīniju 7. sadaļu. Minētajam sarakstam jāizmanto šo vadlīniju II pielikumā ietvertā veidne,

— visu tādu darbību saraksts, kuras ietekmē notiekoša nacionāla līmeņa izmeklēšana vai kuras ir apturētas ar tiesvedību vai administratīvu pārsūdzību, kam ir apturošs efekts, saskaņā ar šo vadlīniju 8. sadaļu. Minētajam sarakstam jāizmanto šo vadlīniju III pielikumā ietvertā veidne.

EJZF atbalstītajām programmām nobeiguma īstenošanas ziņojums nav nepieciešams. Tā vietā līdz 2024. gada 31. maijam ir jāiesniedz pēdējais gada īstenošanas ziņojums (kurā attiecīgā gadījumā jāiekļauj šo vadlīniju I, II un III pielikuma tabulas), un tajā jāiekļauj informācija, kas aprakstīta KNR 50. panta 2. punktā un Regulas (ES) Nr. 508/2014 114. pantā. Šāda gada īstenošanas ziņojuma struktūra ir izklāstīta Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1362/2014 pielikumā.

12.1.1. Ziņošana par lieliem projektiem

Ja dalībvalsts nobeiguma īstenošanas ziņojumā iekļauj lielu projektu (Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/207 V pielikuma 12. tabula), tas nozīmē, ka lielais projekts ir fiziski pabeigts vai pilnībā īstenots un veicina relevanto prioritāšu mērķu sasniegšanu. Par nefunkcionējošiem vai pakāpeniski īstenotiem lieliem projektiem jāziņo saskaņā ar šo vadlīniju 6. un 7. sadaļu (41).

12. tabulas ailē “Novērojumi” dalībvalstīm jānorāda, vai lielais projekts ir īstenots saskaņā ar dokumentiem, kuri Komisijai iesniegti vai paziņoti saskaņā ar KNR 102. vai 103. pantu un uz kuriem balstīts Komisijas lēmums par projekta finansiālā ieguldījuma apstiprināšanu, lēmuma vai klusējot dotas piekrišanas formā. Dalībvalstīm jāapraksta un jāpaskaidro atšķirības lielā projekta īstenošanā salīdzinājumā ar iepriekš minētajā dokumentācijā norādīto informāciju.

Komisija novērtēs īstenotā lielā projekta atbilstību iesniegtajai vai paziņotajai dokumentācijai (un attiecīgā gadījumā – Komisijas lēmumam, ar ko tika apstiprināts finansiālais ieguldījums). Tādējādi Komisija ņems vērā iemeslus un sekas, kas saistīti ar īstenotā lielā projektu neatbilstību dokumentācijai, uz kuru balstīts Komisijas apstiprinājums, un tā var nolemt piemērot finanšu korekciju.

12.1.2. Akceptēšana un termiņi

Komisija pārbaudīs nobeiguma īstenošanas ziņojumu un piecu mēnešu laikā no tā saņemšanas datuma nosūtīs dalībvalstij apsvērumus (42). Ja Komisija minētajos termiņos apsvērumus nebūs sniegusi, ziņojumu uzskatīs par akceptētu.

Dalībvalstīm būs divi mēneši, lai atbildētu uz Komisijas apsvērumiem par nobeiguma īstenošanas ziņojumu. Komisija pēc dalībvalsts pieprasījuma šo termiņu var pagarināt par diviem mēnešiem. Nobeiguma īstenošanas ziņojums tiks akceptēts, ja Komisijai nebūs apsvērumu vai uz visiem Komisijas apsvērumiem būs sniegta apmierinoša atbilde.

12.2. Pārskati

Pārskatos par pēdējo grāmatvedības gadu, tāpat kā par jebkuru citu grāmatvedības gadu, jāiekļauj informācija, kas aprakstīta KNR 137. panta 1. punktā. Pārskatu struktūra ir izklāstīta Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1011/2014 VII pielikumā. Tie jāsagatavo, ņemot vērā īpašās prasības attiecībā uz pēdējo grāmatvedības gadu (sk. šo vadlīniju 10. sadaļu).

12.2.1. Pārbaude un akceptēšana

Pārskatus par pēdējo grāmatvedības gadu pārbauda un akceptē pēc tiem pašiem noteikumiem, kuri noteikti jebkuru citu grāmatvedības gadu pārskatu pārbaudes un akceptēšanas vajadzībām.

Komisija veiks pārskatu par pēdējo grāmatvedības gadu pārbaudes un akceptēšanas procedūras un līdz 2025. gada 31. maijam informēs dalībvalsti, vai tā akceptē, ka pārskati ir pilnīgi, pareizi un patiesi (43).

12.3. Pārvaldības deklarācija un gada kopsavilkums

Pēdējā grāmatvedības gada (tāpat kā citu grāmatvedības gadu) pārvaldības deklarācijas struktūra ir noteikta Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/207 VI pielikumā.

12.4. Revīzijas atzinums un kontroles ziņojums

Pēdējā grāmatvedības gada (tāpat kā citu grāmatvedības gadu) revīzijas atzinuma struktūra ir noteikta Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/207 VIII pielikumā.

Pēdējā grāmatvedības gada (tāpat kā citu grāmatvedības gadu) kontroles ziņojuma struktūra ir noteikta Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/207 IX pielikumā.

Ja kopīga pārvaldības un kontroles sistēma attiecas vairāk nekā uz vienu programmu, dalībvalsts var izvēlēties nepieciešamo informāciju sniegt vienā kontroles ziņojumā, kas aptver visas attiecīgās programmas.

Kontroles ziņojumā par pēdējo grāmatvedības gadu jāiekļauj arī šāda informācija:

— informācija par nenovērstiem trūkumiem, kas konstatēti Komisijas dienestu vai Eiropas Revīzijas palātas veiktajās revīzijās; šo informāciju sniedz kontroles ziņojuma 8. sadaļā “Cita informācija”,

— apliecinājums par finanšu instrumentu izdevumu likumību un pareizību (KNR 41. un 42. pants),

— apliecinājums par rādītāju datu ticamību,

— apliecinājums, ka atbalsta saņēmējiem izmaksātā publisko izdevumu summa ir vismaz vienāda ar fondu un EJZF ieguldījumu, ko Komisija samaksājusi dalībvalstij (KNR 129. pants).

12.4.1. Finanšu instrumenti

Finanšu instrumentu gadījumā programmas revīzijas iestādēm jāgūst pārliecība, ka slēgšanas brīdī deklarētās galīgās summas ir attiecināmas. Šī informācija jāsniedz kontroles ziņojuma 9. sadaļā “Vispārējais garantētas ticamības līmenis” un, ja nepieciešams, citās ziņojuma sadaļās (4. sadaļā “Sistēmas revīzijas” un 5. sadaļā “Darbību revīzijas”).

Tādu finanšu instrumentu gadījumā, uz kuriem attiecas pakāpeniski starpposma maksājumu pieteikumi (avansa maksājumu daļas) (44), iepriekšējās darbību revīzijās var nebūt revidēta tādu izdevumu attiecināmība, kas saistīti ar pēdējo daļu, kā arī līdz 15 % no summām, kas iekļautas iepriekšējās daļās. Programmas revīzijas iestādēm pārliecība par šo izdevumu likumību un pareizību jāgūst pirms pārskatu iesniegšanas par pēdējo grāmatvedības gadu. Tomēr nav nepieciešams, lai galasaņēmējs līdz slēgšanas dokumentu iesniegšanai jau būtu pabeidzis īstenot investīcijas, kas tiek atbalstītas ar finanšu instrumentu. Par to, kā programmas revīzijas iestādes ir guvušas šo pārliecību, tās ziņo kontroles ziņojumā par pēdējo grāmatvedības gadu, kurā tās arī apstiprina Komisijai finanšu instrumentu kopējo izdevumu attiecināmību saskaņā ar KNR 42. pantu.

Runājot par finanšu instrumentiem slēgšanas brīdī, programmas revīzijas iestādei ir ieteicams aptvert atlikušos attiecināmo izdevumu datu kopu, kuri netika revidēti iepriekšējo darbību revīziju ietvaros. Slēgšanas laikā nav jāveic visu finanšu instrumentu revīzija, taču nevienu finanšu instrumentu nedrīkst izslēgt no nejaušas atlases. Turklāt programmas revīzijas iestādes var pieņemt lēmumu atlasītos finanšu instrumentus revīzijas vajadzībām grupēt, ņemot vērā, ka iegūtie rezultāti attieksies uz visiem finanšu instrumentiem konkrētajā grupā.

Programmas revīzijas iestādēm jārevidē investīciju un pārvaldības izmaksu un maksu statistisks paraugs, un tās var uzskatīt šādus izdevumus par papildu paraugošanas periodu, lai izmantotu iepriekš veikto revīziju rezultātus (45).

12.4.2. Datu ticamība

Programmas revīzijas iestādēm kontroles ziņojumā par pēdējo grāmatvedības gadu ir jāizdara secinājumi par rādītāju datu ticamību, tostarp secinājums par 6. pamatprasību “Uzticama sistēma to datu vākšanai, reģistrēšanai un glabāšanai, kuri nepieciešami uzraudzības, novērtēšanas, finanšu vadības, pārbaužu un revīziju vajadzībām, tostarp sasaiste ar elektronisko datu apmaiņas sistēmām ar atbalsta saņēmējiem”, kas noteikta Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 480/2014 IV pielikuma 1. tabulā. Minētajā 6. pamatprasības novērtējumā jāiekļauj apstiprinājums, ka Komisijai paziņotie agregētie dati ir pareizi.

12.4.3. Atbalsta saņēmējiem izmaksātā publisko izdevumu summa

Sertifikācijas iestādei jānodrošina, ka, veicot aprēķinus noslēguma pārskatam, tiek ievērota atbilstība KNR 129. pantam. Valsts revīzijas iestādei šis aspekts ir jāiekļauj pārskatu par pēdējo grāmatvedības gadu revīzijā un par gūto pārliecību jāziņo noslēguma kontroles ziņojuma 6. nodaļā.

13. GALĪGĀ ATLIKUMA MAKSĀJUMS

Galīgo atlikumu izmaksā ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc dienas, kad akceptēti pārskati par pēdējo grāmatvedības gadu, vai vienu mēnesi pēc nobeiguma īstenošanas ziņojuma akceptēšanas, atkarībā no tā, kurš datums ir vēlāks (46).

Tas neskar Komisijas pilnvaras pārtraukt galīgā atlikuma maksājuma termiņu vai apturēt šādu maksājumu.

14. LIKUMĪBAS UN PAREIZĪBAS JAUTĀJUMI

Komisija pēc galīgā atlikuma maksājuma un programmas slēgšanas var izvirzīt jautājumus, kas saistīti ar pamatā esošo darījumu likumību un pareizību attiecībā uz izdevumiem akceptētos pārskatos.

Programmas slēgšana neskar Komisijas tiesības piemērot finanšu korekciju saskaņā ar KNR 85., 144. un 145. pantu un papildus — EJZF gadījumā — Regulas (ES) Nr. 508/2014 105. pantu.

(1) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).

(2) OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.

(3) Saskaņā ar 92.b panta 8. punkta otro daļu Kopīgo noteikumu regulā, kas grozīta ar 2020. gada 23. decembra Regulu (ES) 2020/2221, programmas, kurām dalībvalstis iedala REACT-EU resursus, aptver periodu līdz 2022. gada 31. decembrim, ievērojot minētā panta 4. punkta prasības.

(4) Saskaņā ar 138. panta 1. punktu Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (OV C 384 I, 12.11.2019., 1. lpp.) (“Izstāšanās līgums”) attiecībā uz tādu Savienības programmu un darbību īstenošanu, par kurām notikusi saistību uzņemšanās 2014.–2020. gada DFS vai agrākajos finanšu plānos, piemērojamos Savienības tiesību aktus, arī noteikumus par finanšu korekcijām un grāmatojumu noskaidrošanu, Apvienotajai Karalistei turpina piemērot pēc 2020. gada 31. decembra, līdz minētās Savienības programmas un darbības tiek slēgtas, ja vien apvienotā komiteja nav pieņēmusi tehniskos pasākumus saskaņā ar Izstāšanās līguma 138. panta 5. punktu. Tomēr jānorāda, ka atbilstoši 154. panta piektajai daļai Kopīgo noteikumu regulā, kas grozīta ar 2020. gada 23. decembra Regulu (ES) 2020/2221, uz Apvienoto Karalisti neattiecas šo vadlīniju noteikumi par REACT-EU resursiem .

(5) KNR 30. panta 1. punkts.

(6) Grozījumi izdarīti ar 2020. gada 30. marta Regulu (ES) 2020/460.

(7) Grozījumi izdarīti ar 2020. gada 23. decembra Regulu (ES) 2020/2221.

(8) Grozījumi izdarīti ar 2020. gada 23. decembra Regulu (ES) 2020/2221.

(9) EJZF atbalstītām programmām lieli projekti nav relevanti.

(10) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/207 (2015. gada 20. janvāris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013 attiecībā uz progresa ziņojuma paraugiem, informācijas par lielu projektu iesniegšanu, kopīgo rīcības plānu, īstenošanas ziņojumiem attiecībā uz mērķi “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai”, pārvaldības deklarāciju, revīzijas stratēģiju, revīzijas atzinumu un gada kontroles ziņojumu, kā arī izmaksu un ieguvumu analīzes izpildes metodiku un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1299/2013 attiecībā uz īstenošanas ziņojumu paraugu saistībā ar mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (OV L 38, 13.2.2015., 1. lpp.).

(11) Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1011/2014 (2014. gada 22. septembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013 attiecībā uz paraugiem, saskaņā ar kuriem iesniedz noteiktu informāciju Komisijai, un sīki izstrādātiem noteikumiem saistībā ar informācijas apmaiņu starp atbalsta saņēmējiem un vadošajām iestādēm, sertifikācijas iestādēm, revīzijas iestādēm un starpniekstruktūrām (OV L 286, 30.9.2014., 1. lpp.).

(12) KNR 86. panta 2. punkts.

(13) KNR 86. panta 4. punkts un 136. panta 2. punkts.

(14) Grozījumi izdarīti ar 2020. gada 23. decembra Regulu (ES) 2020/2221.

(15) 92.b panta 5. punkta piektā daļa Kopīgo noteikumu regulā, kas grozīta ar 2020. gada 23. decembra Regulu (ES) 2020/2221.

(16) KNR 82. pants.

(17) 92.b panta 7. punkta trešā daļa Kopīgo noteikumu regulā, kas grozīta ar 2020. gada 23. decembra Regulu (ES) 2020/2221.

(18) 139. panta 7. punkts Kopīgo noteikumu regulā, kas grozīta ar 2020. gada 30. marta Regulu (ES) 2020/460.

(19) Grozījumi izdarīti ar 2020. gada 30. marta Regulu (ES) 2020/460.

(20) Grozījumi izdarīti ar 2020. gada 23. aprīļa Regulu (ES) 2020/558.

(21) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

(22) Grozījumi izdarīti ar 2020. gada 23. aprīļa Regulu (ES) 2020/558.

(23) Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1362/2014 (2014. gada 18. decembris), ar ko paredz noteikumus par vienkāršotu procedūru, kas izveidota noteiktu grozījumu apstiprināšanai darbības programmās, kuras finansē no Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda, un ar ko nosaka struktūru un izklāstu gada ziņojumiem par minēto programmu īstenošanu (OV L 365, 19.12.2014., 124. lpp.).

(24) KNR II pielikuma 5. punkts.

(25) KNR 22. panta 7. punkts un 144. panta 4. punkts.

(26) Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 215/2014 (2014. gada 7. marts), ar kuru paredz noteikumus, kā īstenot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, attiecībā uz metodoloģiju klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanas atbalstam, starpposma mērķu un galamērķu noteikšanu darbības rezultātu satvarā un intervences kategoriju nomenklatūru Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (OV L 69, 8.3.2014., 65. lpp.).

(27) Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 480/2014 (2014. gada 3. marts), ar kuru papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (OV L 138, 13.5.2014., 5. lpp.).

(28) Grozījumi izdarīti ar 2020. gada 23. decembra Regulu (ES) 2020/2221.

(29) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

(30) 2021.–2027. gada plānošanas periodā Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda (EJZF) nosaukums ir mainīts uz Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu (EJZAF).

(31) Darbību, kura atbilda KNR 71. panta prasībai, bet kura programmas slēgšanas brīdī vairs nav funkcionējoša, nevajadzētu uzskatīt par nefunkcionējošu darbību.

(32) KNR 22. panta 7. punkts.

(33) Neskarot pārkāpumu paziņošanas pienākumus saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/1970 (2015. gada 8. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013 ar īpašiem noteikumiem par ziņošanu par pārkāpumiem attiecībā uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (OV L 293, 10.11.2015., 1. lpp.).

(34) KNR 137. panta 1. punkta b) apakšpunkts.

(35) Lai ļautu dalībvalstīm izmantot KNR paredzēto iespēju attiecībā uz tādām atgūstamām summām, kuras ir saistītas ar plānošanas perioda pēdējo grāmatvedības gadu, atgūstamās summas slēgšanas brīdī vai pēc slēgšanas deklarēt kā neatgūstamas.

(36) Tādējādi pozitīva galīgā atlikuma gadījumos maksājamā vai dzēšamā summa tiks samazināta vai gadījumos, kuros galīgais atlikums ir atgūstama summa, atgūstamā summa tiks palielināta.

(37) Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/568 (2016. gada 29. janvāris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013 attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, kas jāpiemēro, lai noteiktu, vai dalībvalstīm ir jāatlīdzina neatgūstamās summas attiecībā uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (OV L 97, 13.4.2016., 1. lpp.).

(38) KNR 138. pants un 141. panta 1. punkts un Finanšu regulas 63. panta 5. punkts.

(39) 114. panta 1. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 508/2014 (2014. gada 15. maijs) par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 (OV L 149, 20.5.2014., 1. lpp.).

(40) KNR 136. panta 2. punkts.

(41) EJZF atbalstītām programmām lieli projekti nav relevanti.

(42) KNR 50. panta 7. punkts.

(43) KNR 139. pants.

(44) KNR 41. pants.

(45) Attiecībā uz finanšu instrumentiem, kuri izveidoti ar KNR 38. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu, un finanšu instrumentiem, kuri izveidoti ar tā paša panta b) apakšpunktu, un kurus īsteno Eiropas Investīciju banka (EIB) vai cita starptautiska finanšu iestāde, pārvaldības izmaksas un maksas, kuras iekasē EIB / Eiropas Investīciju fonds (EIF) vai cita starptautiska finanšu iestāde, revidē EIB/EIF ārējie revidenti. Turklāt EIB/EIF ārējie revidenti pārbauda visas pārvaldības izmaksas un maksas, kuras iekasē finanšu starpnieki, kurus valstu līmenī izvēlas EIF, attiecībā uz aizdevumiem un kapitāla instrumentiem.

(46) KNR 141. panta 2. punkts.