Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Jaunatnes politika Rietumbalkānos – daļa no Inovācijas programmas Rietumbalkāniem”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2022/C 443/06)

Ziņotājs: Ionuţ SIBIAN Līdzziņotājs: Andrej ZORKO

Pilnsapulces lēmums 20.1.2022. Juridiskais pamats Reglamenta 52. panta 2. punkts Pašiniciatīvas atzinums Atbildīgā specializētā nodaļa Ārējo attiecību specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 9.6.2022. Pieņemts plenārsesijā 13.7.2022. Plenārsesija Nr. 571 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 165/2/1

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. Atzīstot panākumus stabilu jaunatnes politikas satvaru izstrādē, EESK aicina Rietumbalkānu partnervalstu valdības turpināt ieguldījumus uz pierādījumiem balstītā jaunatnes politikā, kas risina jaunatnes attīstības problēmas. Lai veiksmīgi nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību vietējās kopienās, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata, ka ir būtiski svarīgi, lai institucionālās, programmu un politikas attīstības pamatā būtu jauniešu uzskati par cilvēces attīstību. Turklāt EESK ir pārliecināta, ka pietiekami un pārredzami budžeta piešķīrumi jaunatnes politikas attīstībai ir priekšnoteikums, lai veicinātu pozitīvas pārmaiņas un uzlabotu jauniešu situāciju.

1.2. EESK aicina Rietumbalkānu valstu valdības ievērot Eiropas Savienības (ES) jaunatnes politikas pamatdokumentus, turpināt attīstīt valstu jaunatnes politiku un ļaut jauniešiem piedalīties politikas izstrādē.

1.3. EESK uzskata, ka sistemātiska augstas kvalitātes datu vākšana par jauniešiem ir priekšnosacījums uz informāciju balstītai politikai un atbalsta pasākumiem jauniešiem, jo īpaši neaizsargātām jauniešu grupām. Jo īpaši ir būtiski jāuzlabo datu vākšanas un apstrādes sistēma saistībā ar jauniešu līdzdalības sociālo dimensiju ( 1 )

1.4. EESK uzskata, ka cīņā pret nabadzību un izglītības kvalitātes uzlabošanā ir svarīgi iesaistīt sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas (PSO), lai īstenotu plašāku reformu ar mērķi uzlabot jauniešu sociālās tiesības un izredzes. Sociālajiem partneriem un citām PSO būtu jāuzņemas lielāka loma dialogā par sociālajām un ekonomikas reformām. Ar tiešu ES atbalstu būtu jānodrošina, ka tiek ņemti vērā sociālo partneru un PSO viedokļi.

1.5. EESK aicina stiprināt ES programmas un reģionālās struktūras, lai Rietumbalkānos iesaistītu vairāk jauniešu, sniedzot viņiem izglītības, mobilitātes, brīvprātīgā darba un nodarbinātības iespējas.

1.6. EESK aicina pievērst lielāku uzmanību profesionālajai izglītībai un apmācībai, apvienojot māceklības shēmas ar akadēmisko mācīšanos vidējās un augstākās izglītības līmenī. Komiteja uzskata, ka ir jāpastiprina cieša sadarbība starp izglītības un apmācības politiku un uzņēmējdarbības kopienu un lielāka uzmanība jāpievērš kompetencēm, nevis kvalifikācijām.

1.7. EESK atzinīgi vērtē Ekonomikas un investīciju plānu Rietumbalkāniem, kurā pausts aicinājums uzlabot līdzdalību darba tirgū, īpaši jauniešu un sieviešu, nelabvēlīgā situācijā esošu grupu un minoritāšu, jo īpaši romu, līdzdalību. Ar ekonomikas un investīciju plānu īstenošanu būtu maksimāli jāpalielina ieguvums jauniešiem.

1.8. EESK aicina īstenot Garantiju jauniešiem Rietumbalkānos saskaņā ar Padomes ieteikumiem par pastiprinātu Garantiju jauniešiem ( 2 )

1.9. Lai īstenotu Garantiju jauniešiem Rietumbalkānos, EESK aicina palielināt valstu nodarbinātības dienestu un to darbinieku spējas reģiona valstīs.

1.10. EESK vērš uzmanību uz to, cik svarīga ir dažādu partneru sadarbība, lai risinātu jauniešu bezdarba problēmu. Visos pārvaldes līmeņos jāizveido partnerības starp Garantijas jauniešiem sniedzējiem un attiecīgajām ieinteresētajām personām, piemēram, sociālajiem partneriem, izglītības un apmācības iestādēm, jaunatnes organizācijām un citām PSO.

1.11. EESK uzskata, ka uzmanība un atbalsts būtu jāpievērš sociālo partneru spēju veidošanai un sociālā dialoga un darba koplīgumu slēgšanai, lai mazinātu nestabilus darba nosacījumus un uzlabotu darbvietu kvalitāti. EESK arī aicina Rietumbalkānu sociālos partnerus valstu un nozaru līmenī aktīvi iesaistīt jaunus cilvēkus visās savās darbībās, tostarp darba koplīguma slēgšanas sarunās.

1.12. Ņemot vērā Eiropas Jaunatnes gada – kas pasludināts 2022. gadā –iespējas, EESK ir pārliecināta, ka pieeja, kas vērsta uz jauniešu problēmu risināšanu un Eiropas tuvināšanu jauniešiem, jāatiecina ne tikai uz jauniešiem, kuri dzīvo ES; tā būtu jāattiecina arī uz jauniešiem no visām Rietumbalkānu valstīm.

1.13. EESK mudina ES un mūsu partnerus no Rietumbalkāniem saskaņā ar ES jaunatnes stratēģiju ieviest uz jaunatni orientētu ietekmes novērtēšanas instrumentu, tā dēvēto vērtējumu jauniešu skatījumā ( Youth Test ). Šis vērtējums jauniešu skatījumā nodrošinātu, ka politikas veidošanas procesos tiek ņemti vērā jaunieši; tas ļautu veidot mērķtiecīgāku politiku un noteikt jebkādus ietekmes mazināšanas pasākumus, kas vajadzīgi, lai izvairītos no negatīvas ietekmes uz jauniešiem.

1.14. EESK uzskata, ka Rietumbalkānu partnervalstu valdībām ir jāpieliek pūles, lai reģionālo sadarbību noteiktu par politikas prioritāti. Atbalstot šo pārveidi un sekmējot reģionālo sadarbību kā politikas prioritāti, ES būtu jāatbalsta Rietumbalkāni, nosakot galvenās jomas un iespējas, kas varētu veicināt pārmaiņas visa Rietumbalkānu reģiona iedzīvotājiem, jo īpaši jauniešiem.

1.15. Berlīnes procesa attiecībā uz Rietumbalkāniem 2021. gada samita, kas notika Berlīnē, secinājumos ( 3 ) uzsvērta vajadzība stiprināt jauniešu organizācijas un tīklus. EESK aicina Eiropas Komisiju turpināt izskatīt veidus, kā reģionālajā līmenī atbalstīt attiecīgās jaunatnes struktūras, piemēram, valstu jaunatnes padomes un jaunatnes jumta organizācijas Rietumbalkānos, ļaujot veidot reģionālo dialogu par jaunatnes politiku.

1.16. EESK uzskata, ka ir vajadzīgi papildu centieni, lai stiprinātu jauniešu politisko izglītošanu un pārstāvību, izmantojot gan vispārējo politiku, gan jaunatnes struktūras, piemēram, valstu jaunatnes padomes, vietējās vai pašvaldību padomes. Tāpēc EESK aicina ES iestādes turpināt atbalstīt Rietumbalkānu valstis jauniešu līdzdalības uzlabošanā.

1.17. EESK atzinīgi vērtē to, ka Inovācijas programmā Rietumbalkāniem ir paredzēti turpmāki pasākumi, lai atbalstītu to iesaistīšanos visās ES programmās, kas attiecas uz pētniecību, inovāciju, izglītību, kultūru, jaunatni un sportu. Ņemot vērā izglītības vai apmācības mobilitātes pozitīvo saistību ar jauniešu pilsonisko un politisko iesaistīšanos, turpmāki centieni šajā jomā var veicināt jauniešu līdzdalību un iesaisti.

1.18. EESK atkārtoti uzsver, ka jauniešiem ir liela nozīme Rietumbalkānu nākotnē un ka tādēļ ir svarīgi veikt konkrētus pasākumus, lai šo reģionu padarītu par vietu, kurā jauniešiem ir nākotnes izredzes un iespējas, ļaujot viņiem palikt savā valstī un attīstīties ( 4 ) . Ir ārkārtīgi svarīgi savlaicīgi iesaistīt jauniešus sociālo un politisko pārmaiņu izstrādē un īstenošanā.

2. Ievads

2.1. Eurostat datiem Saskaņā ardatiem ( 5 ) kopējais jauniešu skaits Rietumbalkānos ir aptuveni 3,6 miljoni, kas ir aptuveni 21 % no kopējā iedzīvotāju skaita. Kosovā ( *1 ) ir vislielākais jauniešu īpatsvars kopējā iedzīvotāju skaitā (26,29 %), tai seko Albānija (23,4 %), Bosnija un Hercegovina (20,37 %) un Ziemeļmaķedonija (20,32 %), Melnkalne (19,49 %) un Serbija (16,8 %). Vīriešu un sieviešu attiecība jauniešu vidū visās Rietumbalkānu partnervalstīs ir līdzīga – vīriešu īpatsvars starp jauniešiem ir nedaudz lielāks: 51,16 % jauniešu Rietumbalkānos ir vīrieši un 48,84 % sievietes ( 6 )

2.2. Rietumbalkānu partneri, pieņemot attiecīgus tiesību aktus, stratēģijas un rīcības plānus, ir guvuši ievērojamus panākumus jaunatnes politikas sistēmas turpmākā izveidē un nostiprināšanā. Tomēr vēl nav izstrādāta pilnībā funkcionējoša jaunatnes sistēma, kas jauniešiem nodrošinātu efektīvu iespēju palielināšanu, iesaistīšanos un līdzdalību lēmumu pieņemšanā. Pastāv dažādi trūkumi, sākot no plašākiem politiskiem jautājumiem un nevēlēšanās noteikt jaunatnes politiku par prioritāti starpiestāžu un starpnozaru politikā un beidzot ar ļoti specifiskām grūtībām sistemātiski uzraudzīt un novērtēt jaunatnes politikas izstrādi un īstenošanu, datu vākšanu un publicēšanu ( 7 )

2.3. Lai veicinātu jauniešu labbūtību, uzmanība būtu jāpievērš arī bērnu tiesību aizsardzībai. Ilgtspējīgas politikas darbības šajā ziņā uzlabo bērnu labbūtību un veicina kvalitatīvu pāreju uz pusaudžu vecumu un jaunību.

3. Cilvēkkapitāla attīstība

3.1. Izglītības līmenis un atbilstība ir būtiski faktori, kas reģionā ietekmē jauniešu nodarbinātības izredzes, karjeras attīstību un sociālo iekļautību. Tomēr izglītības sistēmā joprojām ir vērojami trūkumi attiecībā uz visu apmācāmo apkalpošanu un vajadzīgo prasmju sniegšanu jaunajiem absolventiem. Nepietiekama vai neefektīva saikne ar citām politikas jomām, piemēram, nodarbinātību, ekonomiku, sociālajiem pakalpojumiem un sociālo aizsardzību, daudziem bērniem un jauniešiem rada priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas, sociālās atstumtības un nabadzības risku ( 8 )

3.2. Lai veidotu dinamisku ekonomiku, Rietumbalkāniem ir jāiegulda zināšanās un jauniešu prasmju attīstībā. Izglītības sistēmas reformām ir izšķiroša nozīme attīstības veicināšanā ( 9 ) . Rietumbalkānu valstīm vēl ir jāuzlabo sniegums un jānodrošina, ka jaunieši apgūst pamatprasmes, kā arī jāsamazina atšķirības no snieguma Eiropas Savienībā.

3.3. Emigrācija no Rietumbalkāniem ir sena problēma, ko izraisījušas ekonomikas, sociālās un institucionālās problēmas, apdraudot reģiona attīstības izredzes. Emigrācija, visticamāk, tuvākajā nākotnē turpināsies lielākajā daļā reģiona, taču tam nevajadzētu kavēt tādas atbilstošas politikas pieņemšanu, kuras mērķis ir jaunus cilvēkus noturēt reģionā. Cilvēki izvēlas aizbraukt dažādu iemeslu dēļ, taču bieži tas ir saistīts ar grūtībām nodrošināt augstu dzīves kvalitāti sev un savām ģimenēm, paliekot šajā reģionā. Intelektuālā darbaspēka emigrācija samazina reģiona cilvēkkapitālu, kas ir nepieciešams ekonomikas izaugsmei, savukārt esošā sociālā infrastruktūra nespēj uzlabot to cilvēku dzīves apstākļus, kas paliek reģionos. Valsts līmenī jāveic arī attiecīgi pasākumi, lai intelektuālā darbaspēka emigrāciju pārvērstu par intelekta apriti.

3.4. Cilvēku aizplūšana joprojām ir būtiska problēma lielākajā daļā Rietumbalkānu valstu, jo tā ietekmē reģiona, kas joprojām atpaliek no ES, ekonomiskās, sociālās un politiskās izredzes. Reģionu pametušo cilvēku kopējo skaitu ir grūti noteikt precīzi. Dati liecina ( 10 ) , ka cilvēki joprojām pamet šo reģionu. Laikposmā no 2012. līdz 2018. gadam vidēji 155 000 cilvēku gadā pameta reģionu, lai dotos uz kādu Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) dalībvalsti; 2018. gadā vien tie bija 175 000 cilvēku ( 11 )

3.5. Papildus labākām ekonomiskajām izredzēm ārvalstīs pētījumi ir arī parādījuši, cik svarīgas ir kvalitatīvas un uzticamas publiskā sektora iestādes kā emigrāciju veicinošs faktors. SVF analīze ( 12 ) (2016. gads) atklāja, ka, lai gan visu veidu migranti meklē labākas ekonomiskās iespējas ārvalstīs, personas ar augstāku kvalifikāciju pārcelties mudina arī institucionālā kvalitāte viņu izcelsmes valstīs (korupcija un nepotisms, lai iegūtu darbu), savukārt personas ar zemāku kvalifikāciju vilina arī plašākas un uzticamākas sociālo pabalstu sistēmas ārvalstīs ( 13 ) . Augsts korupcijas līmenis reģionā ir galvenais noteicošais faktors migrantu aizplūšanai, ko pastiprina fakts, ka 63 % reģiona iedzīvotāju neuzticas tiesu iestādēm vai likumdevējiem ( 14 )

3.6. Reģiona jaunieši ļoti vēlas pārcelties uz ārzemēm, lai gūtu labākas iespējas, tādējādi sekmējot ļoti augstu jauniešu īpatsvaru kopējā emigrantu skaitā. Piemēram, Bosnijā un Hercegovinā, Ziemeļmaķedonijā un Albānijā vairāk nekā 50 % jauniešu vēlas dzīvot un strādāt ārzemēs ilgāk par 20 gadiem, kas liecina par potenciāli ievērojamu ilgtermiņa zaudējumu reģiona demogrāfiskajai un ekonomiskajai nākotnei ( 15 ) . Augstais jauniešu migrācijas līmenis no Rietumbalkāniem jo īpaši ir saistīts ar jauniešu nespēju iegūt kvalitatīvu izglītību (un ierobežotām ekonomiskajām iespējām pēc diploma saņemšanas), liekot daudziem meklēt izglītības iespējas ārvalstīs. 2018. gadā 6 % augstskolas vecuma studentu no šī reģiona uzsāka studijas ārvalstīs (ES vidējais rādītājs bija 3 %).

3.7. Rietumbalkānu sociālā infrastruktūra nepietiekami atbalsta reģiona spēju attīstīt un uzturēt stabilu cilvēkkapitāla bāzi, jo īpaši saistībā ar cilvēkkapitāla aizplūšanu, emigrējot intelektuālajam darbaspēkam. Lielākajā daļā valstu izglītības nozares saskaras ar finansējuma un resursu trūkumu, kā rezultātā piekļuve izglītībai un rezultāti nav optimāli. Savukārt nepietiekami izglītības rezultāti nenodrošina nepieciešamās prasmes, kas nākamajām paaudzēm vajadzīgas, lai atbilstu esošo uzņēmumu prasībām un palīdzētu veidot jaunus uzņēmumus.

3.8. Cilvēkkapitāla vērtības maksimāla palielināšana ir būtiski svarīga, lai palielinātu konkurētspēju un risinātu bezdarba problēmu. Mūsdienu darbaspēkam ir vajadzīgas dažādas nododamas prasmes, spēja pielāgoties un uzņēmējdarbības gars, vienlaikus viņiem nodrošinot pienācīgu sociālo drošību.

3.9. Pašreizējām izglītības sistēmām un mācību programmām ir jāreformē un jāstiprina jaunāko paaudžu nodarbināmība, veicinot profesionālo izglītību un apmācību (PIA), digitālo izglītību un ar uzņēmējdarbību saistītus mācību priekšmetus.

3.10. Ir jāatbalsta un jāveicina jauniešu uzņēmējdarbības spējas. Politikas veidotājiem ir jānodrošina jauniešiem labvēlīga vide, lai viņi varētu sākt savu uzņēmējdarbību un kļūt par uzņēmējiem, kā arī jāatbalsta un jānodrošina vienkāršāka jaunuzņēmumu piekļuve finansējumam.

3.11. Mūsdienu strauji mainīgajā pasaulē būtiski svarīga ir cīņa pret klimata pārmaiņām, jauni uzņēmējdarbības modeļi, pētniecības un inovācijas spēja un jaunu tehnoloģisku risinājumu izstrāde zaļajai pārejai. Šajā nolūkā ir svarīgi palielināt to jauniešu, jo īpaši jaunu sieviešu, skaitu, kuriem ir zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātņu un matemātikas ( STEM ) spējas un digitālās prasmes.

3.12. Zaļā pārkārtošanās pārveido esošās darbvietas, dažas iznīcina un rada jaunas darbvietas, kurās vajadzīgas jaunas zaļās un digitālās prasmes. Izglītības un apmācības sistēmai ir jāpielāgojas augošajam pieprasījumam pēc jaunām prasmēm. Izglītības un apmācības programmām būtu jāatbilst mainīgajām uzņēmējdarbības vajadzībām un divējādajai zaļajai/digitālajai pārejai.

4. Jauniešu nodarbinātības problēmas Rietumbalkānos

4.1. Jaunatnes nodarbinātības politikas galvenās problēmas reģionā ir šādas: ieinteresēto personu koordinēšana dažādos pārvaldības līmeņos un dažādās politikas jomās (nodarbinātība, izglītība, mājokļi, veselības aprūpes pakalpojumi); vāja izglītības sistēmu kvalitāte un trūkumi darba tirgū pieprasīto prasmju mācīšanā; neefektīvs darba meklēšanas process, kas izraisa prasmju neatbilstību un ilgstošu pāreju no skolas un universitātes uz nodarbinātību; nestabilu darbvietu izplatība dažās ekonomikās; jauniešiem pieejamo darbvietu trūkums; bērnu aprūpes iestāžu trūkums, lai palīdzētu sievietēm atgriezties darbā, kā arī augsts neoficiāla darba līmenis.

4.2. Rietumbalkānu jaunieši ir nelabvēlīgākā situācijā reģiona darba tirgos. Jauniešu nodarbinātības līmenis vecuma grupā no 15 līdz 24 gadiem 2020. gadā visā Rietumbalkānu reģionā bija zemāks par 27 %, savukārt jauniešu bezdarba līmenis vecuma grupā no 15 līdz 24 gadiem bija augstāks par 26 % (salīdzinājumā ar vien 16,8 % ES 27 dalībvalstīs vecuma grupā no 15 līdz 24 gadiem) un Kosovā sasniedza gandrīz 50 % ( 16 )

4.3. NEET ), vecuma grupā no 15 līdz 24 gadiem Rietumbalkānos ir vidēji 23,7 % – no 15,9 % Serbijā līdz 37,4 % Kosovā, salīdzinot ar vien 11,1 % Eiropas Savienībā vecuma grupā no 15 līdz 24 gadiem To jauniešu īpatsvars, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (), vecuma grupā no 15 līdz 24 gadiem Rietumbalkānos ir vidēji 23,7 % – no 15,9 % Serbijā līdz 37,4 % Kosovā, salīdzinot ar vien 11,1 % Eiropas Savienībā vecuma grupā no 15 līdz 24 gadiem ( 17 )

4.4. Ilgstošs bezdarbs skar gandrīz divas trešdaļas gados jauno bezdarbnieku Ziemeļmaķedonijā, Bosnijā un Hercegovinā un Kosovā un divas trešdaļas gados jaunu bez darba esošu sieviešu Melnkalnē.

4.5. Arī jauniešu darbaspēka līdzdalības līmenis (ekonomiskās aktivitātes līmenis) bija zemāks nekā ES, un ekonomiskajā aktivitātē pastāv lielas atšķirības starp dzimumiem, daļēji atspoguļojot bērnu aprūpes iestāžu trūkumu jaunajām mātēm, kuras vēlas iesaistīties darba tirgū. Atšķirības starp dzimumiem parādās arī gados jauno sieviešu nodarbinātības rādītājos, kas visā reģionā ir zemāki par gados jauno vīriešu nodarbinātības rādītājiem. Valstīs, kurās ir visaugstākais jauniešu bezdarba līmenis (Bosnijā un Hercegovinā, Kosovā, Ziemeļmaķedonijā, Serbijā), gados jauno sieviešu bezdarba līmenis ir augstāks par vīriešu bezdarba līmeni. Turpretī Albānijā un Melnkalnē gados jauno sieviešu bezdarba līmenis ir zemāks par vīriešu bezdarba līmeni – tāpat kā Eiropas Savienībā.

4.6. Jaunieši ir nestabilā situācijā darba tirgos. Jauniešiem visās reģiona ekonomikās ir lielāks pagaidu līgumu īpatsvars nekā ES, jo īpaši Kosovā un Melnkalnē, kur vairāk nekā trim ceturtdaļām nodarbināto jauniešu ir šāda veida līgumi, savukārt Serbijā – vairāk nekā pusei. Šāda veida nestabila nodarbinātība var nelabvēlīgi ietekmēt individuālo labbūtību un ekonomikas produktivitāti.

4.7. Jauniešu vajadzību risināšanai būtu jākļūst par prioritāti, jo īpaši ņemot vērā lielo skaitu jauniešu, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu. Ir jāuzsver vajadzība veikt pasākumus, pamatojoties uz ES Garantijas jauniešiem piemēru, jo īpaši krīzes laikā. Tas palīdzēs piedāvāt jauniešiem darbu, tālākizglītību, māceklību vai stažēšanos, tādējādi piedāvājot arī risinājumus un izredzes jauniešiem un palīdzot novērst intelektuālā darbaspēka emigrāciju.

5. Jaunieši Rietumbalkānos kā svarīgs reģionālās sadarbības un Eiropas integrācijas veicināšanas virzītājspēks

5.1. Labklājībai un konverģencei ar ES būtu jābalstās uz iekļaušanas, uzticēšanās un sadarbības principiem. EESK norāda, ka, īstenojot ES virzītas reformas un investīciju plānus, Rietumbalkānu valdības ir apņēmušās ievērot Eiropas pamatvērtības – demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesības, kā arī izlīguma principu ( 18 )

5.2. EESK piekrīt, ka reģionālā sadarbība Rietumbalkānos ir būtiski svarīga paplašināšanās procesā un tā būtu vēl vairāk jāstiprina, lai veicinātu pārmaiņas. Ticama pievienošanās perspektīva ir galvenais stimuls un virzītājspēks pārveidei reģionā. Tas ir svarīgs instruments, ar kura palīdzību veicināt demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesību ievērošanu, kuras ir arī ekonomiskās integrācijas galvenie dzinējspēki un pamats reģionālā izlīguma un stabilitātes veicināšanai ( 19 )

5.3. EESK atzīst, ka dažu pēdējo gadu laikā ir uzsāktas vairākas svarīgas Eiropas un reģionālās iniciatīvas, jo īpaši attiecībā uz Rietumbalkānu reģionu, lai to tuvinātu ES, kā arī lai stiprinātu sadarbību starp jauniešiem. ES joprojām ir reģiona galvenais stratēģiskais partneris, kas nodrošina līdzekļus un atbalstu ar dažādām programmām ( IPA , Erasmus+ utt.). Turklāt, pamatojoties uz veiksmīgo Francijas un Vācijas Jaunatnes biroja piemēru, 2016. gadā tika izveidots Jauniešu reģionālās sadarbības birojs ( RYCO ), lai ar jauniešu apmaiņas programmu palīdzību veicinātu samierināšanu un sadarbību starp reģiona jauniešiem.

5.4. RYCO ir svarīga loma, lai uzlabotu sadarbību un izlīgumu starp jauniešiem Rietumbalkānos. ES atbalsts reģiona jauniešu sadarbības veidošanā, kas ir būtisks elements, lai panāktu mieru un stabilitāti reģionā, ir bijis ļoti svarīgs. Jauniešu loma reģiona izredžu uzlabošanā nebūtu jāstiprina tikai ar RYCO darbu.

5.5. Eiropas Jaunatnes galvaspilsēta ir tituls, ko piešķir Eiropas Jaunatnes forums. Tas ir paredzēts, lai nodrošinātu iespējas jauniešiem, veicinātu jauniešu līdzdalību un stiprinātu Eiropas identitāti pilsētās. Eiropas Jaunatnes galvaspilsēta 2022. gadā ir Tirāna. Izmantojot saukli “Aktivizēt jaunatni”, šī titula galvenais mērķis ir veicināt aktīvu līdzdalību, koncentrējoties uz jauniešu vajadzībām pašlaik un nākotnē. Programmā ir iekļauti pasākumi, kuru mērķis ir veicināt brīvprātīgo darbu, stiprināt jaunatnes organizācijas un veidot tīklus un sinerģiju starp jauniešiem visā Eiropā.

5.6. Ciešākai sadarbībai un savstarpējas mācīšanās pasākumiem, ko kopīgi organizē ES iestādes un Rietumbalkānu jaunatnes politikas ieinteresētās personas, arī turpmāk būtu jāatbalsta veiksmīga Inovācijas programmas Rietumbalkāniem īstenošana.

5.7. Centieni iesaistīt Rietumbalkānus ES jaunatnes programmās būtu jākoordinē ar pašreizējām programmām, ko piedāvā RYCO . EESK aicina Eiropas Komisiju palīdzēt Rietumbalkāniem veidot jaunas reģionālās mobilitātes shēmas.

6. Spēcīgāka balss Rietumbalkānu jauniešiem

6.1. ES politiskā programma attiecībā uz Inovācijas programmu Rietumbalkāniem ir veicināt uz faktiem balstītu politikas veidošanu ( 20 ) . Ticama un pārredzama statistika ir viena no ES galvenajām prasībām visām valstīm pirmspievienošanās posmā ( 21 )

6.2. ES Jaunatnes stratēģijas 2019.–2027. gadam mērķis ir atbalstīt un veicināt iekļaujošu visu jauniešu demokrātisku līdzdalību demokrātiskos procesos un sabiedrībā, aktīvi iesaistīt jauniešus, atbalstīt jauniešu pārstāvību vietējā, reģionālā un valsts līmenī, kā arī pētīt un veicināt inovatīvu un alternatīvu demokrātiskas līdzdalības veidu, piemēram, digitālās demokrātijas instrumentu, izmantošanu ( 22 )

6.3. ES jaunatnes dialogs ir vispāratzīts dialoga mehānisms starp jauniešiem un lēmumu pieņēmējiem. EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus izmantot šo mehānismu un ieviest to Rietumbalkānu reģionālās sadarbības sistēmā, nodrošinot, ka jaunatnes politikas prioritāšu noteikšanā tiek ņemti vērā jauniešu un jaunatnes organizāciju uzskati un vajadzības. Turklāt Rietumbalkānos būtu jārosina un jāveicina esošie līdzdalības procesi un mehānismi, kuros ir iesaistīti jaunieši.

6.4. Kā liecina jauniešu līdzdalības rādītājs ( 23 ) , Rietumbalkānu jaunieši joprojām ir ļoti maz pārstāvēti politiskajā dzīvē. Jaunākie dati liecina, ka pārliecinoši lielākā daļa (78 %) uzskata, ka jauniešiem jābūt lielākai ietekmei politikā ( 24 )

6.5. EESK stingri atbalsta jauniešu iesaistīšanos lēmumu pieņemšanas procesos par jautājumiem, kas viņus skar. Papildus individuālai līdzdalībai jaunatnes organizāciju loma ir būtiska, lai uzlabotu jauniešu pozīcijas politiskajā, ekonomiskajā un sociālajā jomā. Tāpēc, kā uzsvērts regulā par IPA III un paplašināšanās metodiku, ir jānorāda, ka ļoti svarīgs ir finansējums un atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai ņemtu vērā jauniešu vajadzības.

6.6. Sociālekonomiskais statuss un izglītības līmenis tiek uzskatīti par svarīgiem faktoriem, kas ļauj prognozēt indivīdu vēlmi balsot vai piedalīties cita veida politiskajā darbībā. Statistikas analīze reģionālā līmenī sniedz saskanīgu priekšstatu par sociālekonomisko nevienlīdzību, kas raksturīga jauniešu aktivitātei Rietumbalkānu reģionā ( 25 )

Brisele, 2022. gada 13. jūlijā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja Christa SCHWENG

(1) Jauniešu līdzdalības indekss 2020. gadā, Ana un Vlade Divac fonds, 31. lpp.

(2) Padomes Ieteikums (2020. gada 30. oktobris) “Tilts uz nodarbinātību – Garantijas jauniešiem pastiprināšana” un ar ko aizstāj Padomes 2013. gada 22. aprīļa Ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi (OV C 372, 4.11.2020., 1. lpp.).

(3) Berlīnes procesa Rietumbalkānu samits, Berlīnes samits 2021. gadā, priekšsēdētāja secinājumi.

(4) 8. Rietumbalkānu valstu pilsoniskās sabiedrības foruma noslēguma deklarācija.

(5) Pamatfakti par Rietumbalkāniem un Turciju, faktu lapas, 2022. gada izdevums.

(*1) Šis apzīmējums neskar nostājas attiecībā uz statusu un atbilst ANO Drošības padomes Rezolūcijai 1244 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

(6) Reģionālās sadarbības padome, Jaunatnes politikas plānošana un esošā atbalsta un nepilnību konstatēšana jaunatnes darbību finansēšanā Rietumbalkānos – salīdzinošais ziņojums, 2021. gada janvāris, 4. lpp.

(7) Reģionālās sadarbības padome, Jaunatnes politikas plānošana un esošā atbalsta un nepilnību konstatēšana jaunatnes darbību finansēšanā Rietumbalkānos – salīdzinošais ziņojums, 2021. gada janvāris, 4. lpp.

(8) Eiropas Izglītības fonds (ETF), Unlocking youth potential in South Eastern Europe and Turkey: Skills development for labour market and social inclusion, 2020. gads

(9) ESAO Starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmas (PISA) 2018. gada rezultāti liecina, ka gandrīz visās Rietumbalkānu valstīs pamatkompetenču apguvē sasniegumi ļoti bieži ir vāji (skolēni nesasniedz PISA 2. līmeni lasītprasmē, matemātikā un zinātnē).

(10) Eiropas Padomes Attīstības banka: “Sociālā infrastruktūra Rietumbalkānos – reģiona ekonomiskās noturības palielināšana, cilvēkkapitāla uzlabošana un intelektuālā darbaspēka emigrācijas seku novēršana”, 2021. gada novembris.

(11) Migrācijas rādītāju precizitāti Rietumbalkānu reģionā ietekmē dažādas problēmas, kas ierobežo visaptverošas valstu salīdzināšanas iespējas.

(12) Emigrācija un tās ekonomiskā ietekme uz Austrumeiropu, 2016. gads.

(13) Sociālie pabalsti Rietumbalkānos mēdz būt nevienmērīgi seguma ziņā, un pabalstu izmaksa var kavēties.

(14) Reģionālās sadarbības padome, Balkan Barometer 2020: Public Opinion Survey.

(15) Lavric , Tomanovic un Jusic, FES Youth Study Southeast Europe 2018/2019.

(16) Reģionālās sadarbības padome, Study on Youth Employment in the Western Balkans 2021.

(17) Reģionālās sadarbības padome, Study on Youth Employment in the Western Balkans 2021.

(18) REX/184 – 8. Rietumbalkānu valstu pilsoniskās sabiedrības foruma noslēguma deklarācija, 3. lpp.

(19) OV C 220, 9.6.2021., 88. lpp.

(20) Programma Rietumbalkāniem inovācijas, pētniecības, izglītības, kultūras, jaunatnes un sporta jomā.

(21) Eiropas Komisija – acquis nodaļas / sarunu nodaļas.

(22) Jauniešu iesaistīšanās, saiknes veidošana un iespēju veicināšana: jauna ES jaunatnes stratēģija (COM(2018) 269 final).

(23) Jauniešu līdzdalības rādītājs 2020. gadā, Ana un Vlade Divac fonds.

(24) FES (2019), Jusic, Political alienation of a precarious generation, 5. lpp.

(25) FES (2019), Jusic, Political alienation of a precarious generation, 5. lpp.