P6_TA(2006)0203
Tiesību aktu labāka izstrāde 2004. gadā
Eiropas Parlamenta rezolūcija par tiesību aktu labāku izstrādi 2004. gadā un subsidiaritātes principa
piemērošanu: 12. gada ziņojums (2005/2055(INI))
Eiropas Parlaments,
—ņemot vērā Komisijas 2002. gada 5. jūnija paziņojumu par ietekmes izvērtējumu (KOM(2002)0276),
—ņemot vērā Komisijas 2002. gada 5. jūnija paziņojumu par rīcības plānu “Vienkāršot un uzlabot norma-
tīvo vidi” (KOM(2002)0278),
—ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2003. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu par
tiesību aktu labāku izstrādi (1),
—ņemot vērā tā2004. gada 20. aprīļa rezolūciju par Kopienas tiesību aktu un apspriežu procedūras
ietekmes izvērtējumu (2),
—ņemot vērā 2004. gada 25.-26. novembra Konkurētspējas padomes secinājumus,
—ņemot vērā Komisijas 2005. gada 16. marta paziņojumu “Labāks regulējums izaugsmei un darbavietām
Eiropas Savienībā” (KOM(2005)0097),
—ņemot vērā Komisijas 2005. gada 21. marta ziņojumu “Tiesību aktu labāka izstrāde —2004”
(KOM(2005)0098),
—ņemot vērā Komisijas 2005. gada 15. jūnija pamatnostādnes par ietekmes izvērtējumu un tām pievie-
notos pielikumus (SEC(2005)0791),
—ņemot vērā Komisijas 2005. gada 27. septembra paziņojumu “Likumdevēja vēl neizlemto tiesību aktu
priekšlikumu izvērtēšanas rezultāts” (KOM(2005)0462),
—ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2005. gada 28. septembra atzinumus par
“Tiesību aktu labāku izstrādi” un“Kāuzlabot ES tiesību aktu īstenošanu un piemērošanu” (3),
—ņemot vērā Komisijas 2005. gada 21. oktobra paziņojumu “Par ES kopīgo metodiku tiesību aktos
noteikto administratīvo izmaksu novērtēšanai” (KOM(2005)0518),
—ņemot vērā tā2005. gada 15. decembra rezolūciju par Komisijas likumdošanas un darba programmu
2006. gadam (4),
—ņemot vērā Līgumu par Konstitūciju Eiropai;
—ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,
—ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0082/2006),
A. tā kāpaziņojumā par labāku regulējumu izaugsmei un darbavietām Eiropas Savienībā Komisija skaidri
norāda, ka Lisabonas mērķu sasniegšana ir tieši saistīta ar labāku regulējumu;
B. tā kāpārredzamas, skaidras, efektīvas un kvalitatīvas normatīvās vides izveidošanai jābūt Eiropas Savie-
nības politikas prioritāram mērķim;
C. tā kāuzņēmējdarbības normatīvā vide ir noteicošs faktors tās konkurētspējai, ilgtspējīgai izaugsmei un,
līdz ar to, nodarbinātības rādītājiem;7.12.2006. C 297 E/128 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Otrdiena, 2006. gada 16. maijsLV
(1) OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.
(2) OV C 104 E, 30.4.2004., 146. lpp.
(3) OV C 24, 31.1.2006., 39. lpp. un 52. lpp.
(4) Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0524.
D. tā kāietekmes izvērtējums saistībā ar jaunajiem tiesību aktiem un esošo tiesību aktu vienkāršošanu palīdz
labāk izvērtēt to sociālo, ekonomisko ietekmi, kā arīietekmi uz vidi un veselību un var samazināt admi-
nistratīvo slodzi, kas negatīvi ietekmē Eiropas uzņēmumu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU),
konkurētspēju;
E. tā kāEiropas likumdevējvaru ES pilsoņi un uzņēmēji nebūt nevērtē augstu, īpaši tāpēc ka tiesību akti nav
skaidri saprotami, jo tie bieži vien ir sarežģītu politisku kompromisu rezultāts un dalībvalstis nespēj vai
nevēlās tos pareizi īstenot;
F. tā kāKomisija, izstrādājot tiesību aktus, dod iespēju dažām ieinteresētajām pusēm izteikt viedokli konsul-
tācijās un dažādās darba grupās, bet tā kātrūkst pārredzamības attiecībā uzšo konsultāciju būtību un to
dalībniekiem un to, kādā veidā Komisija ņem vērā šo konsultāciju rezultātus;
G. tā kāiepriekšminētajā 2004. gada 20. aprīļa rezolūcijā Eiropas Parlaments ar lielu balsu vairākumu ir
paudis atbalstu tam, ka ietekmes izvērtējums ES ir jāveic, lai uzlabotu tiesību aktu izstrādi, un tā kā
Padome un Komisija daudzos dokumentos ir uzsvērušas ietekmes izvērtējuma nozīmību;
H. tā kāKomisijai nav vienotas metodoloģijas ietekmes izvērtēšanai un tāpēc tās kvalitāte ir atšķirīga, un tā
kāietekmes izvērtējums bieži vien vairāk līdzinās priekšlikuma pamatojumam nevis patiesam, objektīvam
izvērtējumam;
I. tā kālielu daļu īstenošanas tiesību aktu (sekundāro tiesību aktu) pieņem ar komitoloģijas procedūru, bez
pienācīgas parlamentāras kontroles vai ietekmes izvērtējuma;
J. tā kālikumdošana savā ziņā ir mācīšanās process, kura laikā ir iespējams mācīties no pieļautajām
kļūdām; tā kātiesību aktu ietekme nav pietiekami pārredzama, un tā kāKomisija ziņojumos par
Kopienas tiesību aktu īstenoš anu aprobežojas tikai ar faktiem par to īsteno šanu dalībvalstīs un neatspo-
guļo to, vai praktiski ar šo tiesību aktu ir sasniegti noteiktie mērķi,
1. uzsver, ka ir nepieciešams, lai visi pieņemtie Kopienas tiesību akti pilnīgi atbilstu subsidiaritātes un
proporcionalitātes principiem;
2. atbalsta centienus uzlabot Eiropas Savienības tiesību aktus, lai veicinātu izaugsmi un vairotu darba
vietas, un uzsver integrētas un konsekventas pieejas nepieciešamību tām iniciatīvām par “labāku regulējumu”,
kuras tirgus sabrukuma gadījumā atbalsta Lisabonas trīs pīlārus; uzsver, ka iniciatīvas, kuru mērķis ir “labāks
regulējums”, jāīsteno pārredzamā un demokrātiskā veidā;
3. atbalsta tiesību aktus, kas pamatojas uz principiem un ir vērsti uz kvalitāti, nevis kvantitāti; uzskata, ka
debates par “labāku regulējumu” ir iespēja atspoguļot likumdošanu kā procesu, kurš ir izveidots, lai sasniegtu
skaidri definētus politikas mērķus, iesaistot visas ieinteresētās puses visās procesa stadijās, sākot no tiesībuakta sagatavošanas līdz ieviešanai;
4. ierosina “labāka regulējuma” programmu izmēģināt atsevišķās jomās un rūpīgi novērtēt pirms plašākas
izmantošanas; uzskata, ka pieredze, izmantojot Lamfalussy procedūru attiecībā uz finanšu tirgu tiesību
aktiem, un jo īpaši regulatoru un tirgus dalībnieku dialogs, ir vērtīgs tests dinamiskai likumdošanai;
5. uzskata, ka Lamfalussy procedūra ir lietderīgs mehānisms; uzskata, ka pārraudzīšanas prakšu konver-
ģencei ir izšķiroša nozīme; šajāsakarā atzinīgi vērtē 3. līmeņa komiteju darbu un atbalsta prasību pēc atbil-
stošiem instrumentiem; uzskata, ka konsultantiem piešķirtā rīcības brīvība lielā mērā novērš vajadzību tiesību
aktos iekļaut tehniskus sīkumus un visticamāk novedīs pie dinamiskam tirgum adekvātāku noteikumuizstrādes; tomēr uzsver, ka tādējādi nevar atbrīvoties no politiskās atbildības par attiecīgo tiesību aktu galīga-
jiem mērķiem; uzstāj, ka likumdevējiem rūpīgi jāpārrauga šis process, un atgādina, ka pilnībā jārespektē
Parlamenta likumdošanas tiesības;7.12.2006. C 297 E/129 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Otrdiena, 2006. gada 16. maijsLV
6. uzsver, ka ikvienam likumdošanas priekšlikumam jāpievieno ietekmes izvērtējums, kas iepriekšminētajā
2004. gada 20. aprīļa rezolūcijā ir definēts kā vienkāršs un saprotams izklāsts paredzamajā m sekām sociā-
lajā, ekonomikas un vides jomā, kā arīiespējamo politisko alternatīvu izklāsts, kādas likumdevēja varai ir
pieejamas attiecīgajā situācij ā;
7. uzskata, ja Komisija iesniedz priekšlikuma projektu pēc vienas vai vairāku dalībvalstu pieprasījumu, tas
ir jāpiemin;
8. uzsver, ka bez kavēšanās nepieciešams visos ģenerāldirektorātos vienādi ieviest Komisijas 2005. gada
jūnijā publicētās skaidrās pamatnostādnes un struktūras ietekmes izvērtējumam;
9. atzinīgi vērtē ietekmes novērtējumu veikšanu sagatavošanas fāzē, bet brīdina, ka šie novērtējumi nevar
aizstāt politiskās debates par tiesību aktu priekšrocībām un trūkumiem; uzsver, ka patērētāju, uzņēmumu unpilsoņu intereses nevar reducēt tikai uz izmaksu un guvumu analīzi; uzskata, ka tiesību akti jāīsteno saskaņāar iestāžu pilnu atbildību ievērojot to politiskās prioritātes; pieprasa pilnīgu pārredzamību sagatavošanasfāzē, pamatojumu, kas balstās uz sasniedzamajiem rezultātiem, un sīkākus precizējumus, ja tas nepieciešams;uzstāj, ka ir svarīgi noteikt kopējas pamatnostādnes, pilnībā respektējot trīs Lisabonas pīlārus; kā arīpieprasa
atbilstīgu budžetu;
10. uzsver, ka Komisijai ietekmes izvērtējumā, daudz precīzāk un saskaņā ar skaidrām pamatnostādnēm,
jāparāda arī kādas būtu sekas, attiecībā uz neiegūtajām priekšrocībām īpaši veselības, labklājības un ilgtspē-
jības jomās, ja tiesību aktu nepieņemtu; uzstāj, ka tai arī, cik drīz vien iespējams, jāievieš praksē, kā daļa no
ietekmes izvērtējuma, tās izstrādātā administratīvā sloga apjoma aprēķināšanas metode; atzīmē, ka šāda
metode ir vajadzīga, lai jaunu tiesību normu piemērošanas un īsteno šanas izmaksas būtu skaidri saprotamas;
uzskata, ka vēlākais līdz 2006. gadam ietekmes izvērtējumā ir jāizmanto konkrēta metodoloģija;
11. uzskata, ka ir svarīgi, lai ietekmes izvērtējuma kvalitāti neatkarīgi rūpīgi pārbaudītu, tas vajadzīgs, lai
Komisija vienādi piemērotu ietekmes izvērtējumu; neizskatīs nevienu priekšlikumu, ja tam nebūs pievienotsneatkarīgi rūpīgi pārbaudīts ietekmes izvērtējums, ja vien Parlaments izņēmuma kārtā, individuālos gadī-
jumos neatceļ šo prasību;
12. vēlētos, lai “labāks regulējums” atbilstu vispārējai pieejai, saskaņā ar kuru pilnībā tiek iesaistīts Parla-
ments, Padome un Komisija, kā arīdalībvalstis, un notiktu apspriešanās ar visām ieinteresētajām pusēm, lai
iesaistītu šajāprocesā pilsoņus, kuri dažās dalībvalstīs nesen pauda neuzticību Eiropas projektam; iesaka
palielināt strādājošo un patērētāju pārstāvju ieguldījumu un piedalīšanos konsultāciju procesā;
13. uzsver, ka konsultācijas ar ieinteresētajām pusēm sagatavošanās posmā atšķiras no sarunām likumdo-
šanas procesā, un pauž bažas par Komisijas tendenci pirms likumdošanas priekšlikumu iesniegšanas veikt
divpusējas sarunas ar atsevišķām dalībvalstīm, kas dažreiz rada liekus, nekonsekventus vai pretrunīgus notei-kumus, konkrētu dalībvalstu neiesaistīšanos vai izņēmumus attiecībām uz tām, izkropļojot vienlīdzīgaskonkurences nosacījumus;
14. uzskata, ka tiesību aktu sagatavošanas un ietekmes izvērtēšanas laikā ieinteresētajām pusēm jādod
iespēja paust savu viedokli un jāatvēl tam pietiekami daudz laika, kā arīKomisijai jāinformē ieinteresētās
puses par to, kādā veidā to viedoklis ir iestrādāts priekšlikumā; uzskata, ka šajājautājumā Komisijai jāievēro
maksimāla pārredzamība, publicējot ieinteresēto pušu viedokļus un ietekmes izvērtējumu sabiedrībai
pieejamā reģistrā;
15. atzīmē, ka lielu daļa īstenošanas tiesību aktu pieņem ar komitoloģ ijas procedūru; uzskata, ka šiem
tiesību aktiem jāatbilst tādām pašām kvalitātes prasībām kā īstenotajiem tiesību aktiem, un tādēļ tiem jāveic
ietekmes izvērtējums, ja nepieciešamā zinātība un instrumenti ir izstrādāti;7.12.2006. C 297 E/130 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Otrdiena, 2006. gada 16. maijsLV
16. ir pārliecināts, ja Parlamenta likumdošanas pilnvaras respektētu komitoloģijas kontekstā, tas labprātāk
koncentrēsies uz vispārējiem principiem un atbalstīs likumdošanas vienkāršošanu un jauninājumu ieviešanu;
17. atgādina, ka Parlaments un Padome arī var veikt nozīmīgus grozījumus Komisijas priekšlikumos
saistībā ar ietekmes izvērtējumu, un uzsver, ka šādam ietekmes izvērtējumam ir jēga tikai tad, ja tiek izman-
tota tā pati metodoloģija, ko piemēro Komisija;
18. aicina Padomi un Komisiju saistībā ar iestāžu apspriešanos tuvākajā nākotnē izstrādāt Kopienas metodi
un procedūru ietekmes izvērtējuma piemērošanai Eiropas politikas procesā, un panākt konkrētas vienošanāspar to līdz 2006. gada septembrim;
19. brīdina, ka “labāka regulējuma” metodēs jāievēro pilnvaru līdzsvars un lomu sadalījums starp Parla-
mentu, Padomi un Komisiju; vēlas, lai Parlaments dod nozīmīgu un integrētu ieguldījumu, izmantojot tāiepriekšējo pieredzi; uzsver politiska atbalsta nepieciešamību jauninājumiem likumdošanas procesā;
20. uzskata, ka tehniski sarežģītu tiesību aktu izstrādei nevajadzētu veicināt likumdošanā iesaistīto pušu
nepiedalīšanos tiesību aktu izstrādes demokrātiskajā procesā, bet gan drīzāk tai jāmudina koncentrēties uz
būtiskākajiem politiskajiem principiem un mērķiem, kā arīuz jautājumu, kā tos ieviest praksē, pārveidojot
preskript īvu pieeju par tādu, kas ir atbilstoša un iesaisto ša, izmantojot tehnisko prasmi un to regulējošo
iestāžu kapacitāti, kurām tiesību akts jāpiemēro;
21. aicina dalībvalstis dalīties pieredzē par ietekmes izvērtējumu un piemērot šādus izvērtējumus arī
saviem tiesību aktiem;
22. atzinīgi vērtē, ka Komisijas darba programmā vairāk tiek iesaistīti valstu parlamenti, bet brīdina, ka
priekšlikumus nevajag izvēlēties nejauši, pamatojoties tikai uz subsidiaritātes un proporcionalitātes principu;pieprasa, lai visos jaunajos priekšlikumos būtu iekļauts kopsavilkums par esošajiem tiesību aktiem attiecīgajājomā un paskaidrojums par to, kā jaunais tiesību akts iekļaujas šajāsistēmā; pieprasa sagatavot dažādas alter-
natīvas, ko piedāvāt Padomei un Parlamentam, ar rūpīgu analīzi par attiecīgo ietekmi uz pilsoņu vēlmēm,Lisabonas trīs pīlāriem, izmaksām un administratīvo slogu, jo īpaši attiecībā uz maziem un vidējiem uzņē-
mumiem;
23. aicina Komisiju, lai garantētu vienotu likumdošanas sistēmu visā ES, nodrošināt, ka šo sistēmu neizjauc
Padome, nosakot atsevišķām dalībvalstīm izņēmuma noteikumus;
24. aicina Komisiju ne vēlāk kā trīs gadus pēc jauna tiesību akta stāšanās spēkā ziņot Parlamentam par tā
ietekmi praksē; it īpaši Parlaments būtu ieinteresēts uzzināt, vai ar tiesību aktu ir panākts sākotnējais mērķis
un kāda ir tā ietekme uz starptautisko konkurētspēju attiecīgajā nozarē, ņemot vērā atšķirīgus noteikums (vai
to neesamību) konkurējošajās valstīs, un kā tiesību aktu ievēro praksē; aicina Komisiju arī regulāri kritiski
analizēt ietekmes izvērtējuma kvantitatīvos rezultātus, lai pārliecinātos, vai izmantotās metodoloģijas rezul-
tātāiegūtās prognozes ir ticamas, un ziņot Parlamentam par rezultātiem;
25. uzsver, ka Parlamentam un jo īpaši atbildīgajam referentam ir jābūt lielākai ietekmei, uzraugot ES
tiesību aktu īstenošanu dalībvalstīs, un jāizmanto Eiropas Parlamenta un dalībvalstu un/vai reģionālo parla-
mentu sadarbības sistēmu;
26. uzskata, ka EK tiesību aktu transponēšana ir nopietni un intensīvi jāuzrauga, lai izvairītos no atšķirīgas
interpretācijas un idealizēšanas; aicina Komisiju uzņemties aktīvu lomu transponēšanas procesā, darot tokopā ar pārraugu un ekspertu grupām, kas ir izveidotas gan ES, gan dalībvalstu līmenī, jo potenciālo kļūdu
savlaicīga analīze var novērst vilcināšanos un uzņēmumu nevajadzīgu apgrūtināšanu; ierosina, ka Parla-
mentam ciešā sadarbībā ar partneriem dalībvalstīs jāievieš atbilstoša transponēšanas uzraudzības procedūra;7.12.2006. C 297 E/131 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Otrdiena, 2006. gada 16. maijsLV
27. atzīst, ka “atklātā koordinācijas metode” ir svarīgs politikas instruments, ko piedāvā Lisabonas stratē-
ģija; tomēr uzsver, ka šo metodi nevar uzskatīt par vispārēju aizstājēju formālākiem koordinācijas un kopējās
politikas pasākumiem šajākontekstā; uzstāj, ka Eiropas Parlamentu pilnībā jāinformē par šīs atklātās koordi-
nācijas metodes pielietošanas prakses attīstību un aicina Komisiju sniegt ziņojumu un novērtējumu par šo
metodi; uzstāj, ka atklātās koordinācijas metode nedrīkst pārvērsties par paralēlu, nepārredzamu likumdo-šanas procedūru, kas nelabvēlīgi ietekmētu EK līgumā noteiktās procedūras un kļūtu par kompromisu Parla-
menta veiktajam rūpīgajām pārbaudēm;
28. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.
P6_TA(2006)0204
Pašreiz spēkā esošo iekšējā tirgus tiesību aktu ieviešana, sekas un ietekme
Eiropas Parlamenta rezolūcija par pašreiz spēkā esošo iekšējā tirgus tiesību aktu ieviešanu, sekām un
ietekmi (2004/2224(INI))
Eiropas Parlaments,
—ņemot vērā Komisijas 2002. gada 5. jūnija paziņojumu par ietekmes izvērtējumu (KOM(2002)0276),
—ņemot vērā Komisijas 2002. gada 5. jūnija paziņojumu par rīcības plānu “Reglamentējošo procedūru
vienkāršošana un uzlabošana” (KOM(2002)0278),
—ņemot vērā Komisijas 2002. gada 11. decembra paziņojumu par labāku Kopienu tiesību uzraudzību un
piemērošanu (KOM(2002)0725),
—ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2003. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu par
tiesību aktu labāku izstrādi (1),
—ņemot vērā tā2004. gada 20. aprīļa rezolūciju par Kopienas tiesību aktu un apspriežu procedūras
ietekmi (2),
—ņemot vērā 2004. gada 25. un 26. novembra Konkurences padomes lēmumus,
—ņemot vērā Komisijas 2005. gada 16. marta paziņojumu “Labāks regulējums izaugsmei un darbavietām
Eiropas Savienībā” (KOM(2005)0097),
—ņemot vērā Komisijas 2005. gada 21. marta ziņojumu “Tiesību aktu labāka izstrāde —2004”,
(KOM(2005)0098),
—ņemot vērā Komisijas 2005. gada 15. jūnija pamatnostādnes attiecībā uz ietekmes izvērtējumu un to
pielikumus (SEC(2005)0791),
—ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2005. gada 28. septembra atzinumus par
“Tiesību aktu labāku izstrādi” un“Kāuzlabot ES tiesību aktu īstenošanu un piemērošanu” (3),
—ņemot vērā Komisijas 2005. gada 27. janvāra Otro īstenošanas ziņojumu par iekšējā tirgus stratēģiju
2003. —2006. gadam (KOM(2005)0011),7.12.2006. C 297 E/132 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Otrdiena, 2006. gada 16. maijsLV
(1) OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.
(2) OV C 104 E, 30.4.2004, 146. lpp.
(3) OV C 24, 31.1.2006., 39. lpp. un 52. lpp.