Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Indijas izcelsmes sintētiskās šķiedras trošu importu /* COM/2010/0703 galīgā redakcija - NLE 2010/0341 */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 29.11.2010 COM(2010) 703 galīgā redakcija 2010/0341 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Indijas izcelsmes sintētiskās šķiedras trošu importu PASKAIDROJUMA RAKSTS 1) PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis („pamatregula”), termiņa beigu pārskatīšanā attiecībā uz Indijas izcelsmes sintētiskās šķiedras trošu importu. | Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Galīgais antidempinga maksājums sintētiskās šķiedras tauvu importam tika piemērots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1312/98 (OV L 271, 19.8.2004., 1. lpp.). Šo antidempinga maksājumu saglabāja pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1736/2004 (OV L 311, 8.10.2004., 1. lpp.). | Atbilstība pārējiem Eiropas Savienības politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. | 2) APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet ir sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. | 3) PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Eiropas Komisija 2009. gada 7. oktobrī, publicējot paziņojumu („paziņojums par pārskatīšanas uzsākšanu”) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, paziņoja par Indijas izcelsmes sintētiskās šķiedras trošu importam piemēroto antidempinga pasākumu termiņa beigu pārskatīšanas uzsākšanu. Pārskatīšanu uzsāka, pamatojoties uz argumentētu pieprasījumu, ko iesniedza Eiropas Savienības Auklu, virvju un tīklu rūpniecības nozares (Eurocord) Sakaru komiteja to Eiropas Savienības ražotāju vārdā, kuru produkcija veido lielāko daļu, šajā gadījumā — vairāk nekā 50 %, no kopējās sintētiskās šķiedras trošu produkcijas Eiropas Savienībā. Pievienotais Komisijas priekšlikums Padomes regulai, ar ko piemēro antidempinga maksājumus, ietver noteiktus secinājumus attiecībā uz dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un kaitējumu Eiropas Savienības interesēm. Izmeklēšana pierādīja, ka, pārtraucot pasākumus, ir iespējama kaitējuma, ko dempings rada Eiropas Savienības ražošanas nozarei, atkārtošanās. Padome tiek aicināta pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ne vēlāk kā 2011. gada 6. janvārī. | Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis („pamatregula”). | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ: | Rīcības veids ir aprakstīts pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. | Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Eiropas Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. | Juridisko instrumentu izvēle | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ: Iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas. | 4) IETEKME UZ BUDžETU | Priekšlikums neietekmē Eiropas Savienības budžetu. | 2010/0341 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Indijas izcelsmes sintētiskās šķiedras trošu importu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] („pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija („Komisija”) iesniedz pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: A. PROCEDŪRA 1. Spēkā esošie pasākumi 1. Pēc antidempinga izmeklēšanas („sākotnējā izmeklēšana”) Padome, pieņemot Regulu (EK) Nr. 1312/98[2], piemēroja galīgo antidempinga maksājumu („sākotnējie pasākumi”) Indijas izcelsmes sintētiskās šķiedras trošu importam. Piemērotā maksājumu likme bija 53 % vienam Indijas („attiecīgā valsts”) ražotājam eksportētājam un 82 % pārējiem Indijas izcelsmes ražojumu eksportētājiem. 2. Pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu („iepriekšējā termiņa beigu pārskatīšana”) Padome saglabāja šos pasākumus, pieņemot Regulu (EK) Nr. 1736/2004[3]. 2. Pārskatīšanas pieprasījums 3. Eiropas Savienības Auklu, virvju un tīklu rūpniecības nozares ( Eurocord ) Sakaru komiteja („pieprasījuma iesniedzējs”) 2009. gada 4. maijā iesniedza pieprasījumu veikt termiņa beigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu to Eiropas Savienības ražotāju vārdā, kuru produkcija veido lielāko daļu, šajā gadījumā — vairāk nekā 50 %, no kopējās sintētiskās šķiedras trošu produkcijas Eiropas Savienībā. 4. Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka, beidzoties pasākumu termiņam, iespējama dempinga un Eiropas Savienības ražošanas nozarei radītā kaitējuma atkārtošanās. 5. Komisija, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi pārskatīšanas uzsākšanai, ar 2009. gada 7. oktobrī Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto paziņojumu par procedūras uzsākšanu[4] („paziņojums par pārskatīšanas uzsākšanu”) paziņoja par termiņa beigu pārskatīšanas uzsākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. 3. Izmeklēšana 3.1. Izmeklēšanas periods 6. Izmeklēšana attiecībā uz dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību notika laikposmā no 2008. gada 1. oktobra līdz 2009. gada 30. septembrim („pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb „PIP”). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude ietvēra laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz PIP beigām („attiecīgais periods”). 3.2. Šajā izmeklēšanā iesaistītās personas 7. Komisija par termiņa beigu pārskatīšanas uzsākšanu oficiāli informēja zināmos Eiropas Savienības ražotājus, eksportētājus un ražotājus eksportētājus attiecīgajā valstī, attiecīgās valsts pārstāvjus, importētājus, kā arī zināmās iesaistītās lietotāju apvienības. 8. Ieinteresētajām personām paziņojumā par pārskatīšanas uzsākšanu noteiktā termiņā deva iespēju rakstiski darīt zināmu to viedokli un pieprasīt iespēju tikt uzklausītām. Visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa, tika uzklausītas. 4. Izlases veidošana 9. Ņemot vērā Eiropas Savienības ražotāju un ražotāju eksportētāju neapšaubāmi lielo skaitu Indijā, uzskatīja par lietderīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu noteikt, vai ir jāizmanto izlases metode. Lai Komisija varētu lemt par to, vai izlase ir vajadzīga, un ja tā, tad lai tā varētu izveidot izlasi, iepriekšminētajām personām lūdza paziņot par sevi 15 dienu laikā pēc pārskatīšanas uzsākšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par pārskatīšanas uzsākšanu. 10. Noteiktajā termiņā pieteicās pavisam pieci Indijas ražotāji, no kuriem divi piederēja vienai grupai, tie sniedza nepieciešamo informāciju un izteica vēlmi tikt iekļautiem izlasē. Četri no šiem pieciem uzņēmumiem ražoja attiecīgo ražojumu un eksportēja to uz Eiropas Savienības tirgu PIP laikā. Piektais uzņēmums PIP laikā attiecīgo ražojumu uz Eiropas Savienības tirgu neeksportēja. Visi pieci uzņēmumi tika uzskatīti par uzņēmumiem, kas sadarbojas, un novērtēti iekļaušanai izlasē. Šā priekšlikuma 20.–22. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ nevarēja aprēķināt sadarbības līmeni no Indijas uzņēmumu puses, proti, sadarbojošos Indijas uzņēmumu eksporta uz Eiropas Savienību procentuālo daļu attiecībā pret kopējo Indijas eksportu uz Eiropas Savienību, jo piecu sadarbojošos uzņēmumu paziņotais kopējais eksporta apjoms uz Eiropas Savienību PIP laikā bija ievērojami augstāks par Eurostat reģistrēto kopējo Indijas eksporta apjomu. 11. Izlasi izveidoja, saskaņojot ar Indijas iestādēm, un tajā iekļāva četrus uzņēmumus, kuri bija ziņojuši par eksportu uz Eiropas Savienību. Divi no četriem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem bija saistīti. Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā sadarbojās tikai viens ražotājs eksportētājs, un tam patlaban tiek piemērots individuāls antidempinga maksājums. Jāatgādina arī, ka iepriekšējās termiņa beigu pārskatīšanas laikā nesadarbojās neviens Indijas ražotājs eksportētājs, un tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu konstatējumu pamatā bija pieejamie fakti. 12. Astoņpadsmit Eiropas Savienības ražotāji (visi piecpadsmit sūdzības iesniedzēji un trīs citi ražotāji, kuru produkcija veido 78 % no kopējā Eiropas Savienības produkcijas apjoma) sniedza prasīto informācija un piekrita iekļaušanai izlasē. Pamatojoties uz sadarbojošos Eiropas Savienības ražotāju sniegto informāciju, Komisija izveidoja izlasi no pieciem Eiropas Savienības ražotājiem, kuru produkcija veido aptuveni 40 % no Eiropas Savienības ražošanas nozares produkcijas, kā noteikts 35. apsvērumā turpmāk tekstā, un aptuveni pusi no visu sadarbojošos Eiropas Savienības ražotāju pārdevumiem nesaistītiem pircējiem Eiropas Savienībā. Šāda izlase tika veidota, pamatojoties uz lielāko pārstāvošo realizācijas apjomu un ražotāju ģeogrāfisko izplatību Eiropas Savienībā, kuru būtu iespējams pienācīgi izpētīt atvēlētajā termiņā. Viens no pieciem izlasē iekļautajiem Eiropas Savienības ražotājiem sāka darbību attiecīgajā periodā, tāpēc, veicot kaitējuma rādītāju tendenču analīzi, tā datus neizmantoja, lai izvairītos no šādu tendenču novirzēm. Tomēr pārējo četru izlasē iekļauto Eiropas Savienības ražotāju dati, kurus izmantoja minēto tendenču analīzei, palika reprezentatīvi. 13. Komisija nosūtīja aptaujas lapas pieciem izlasē iekļautajiem Eiropas Savienības ražotājiem, kā arī četriem izlasē iekļautajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem. 14. Atbildes uz aptaujas jautājumiem tika saņemtas no visiem pieciem izlasē iekļautajiem Eiropas Savienības ražotājiem. No četriem izlasē iekļautajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem viens pārtrauca sadarbību, taču pārējie trīs (no kuriem divi bija saistīti) sniedza atbildes uz aptaujas jautājumiem noteiktajā termiņā. Tāpēc galu galā Indijas ražotāju eksportētāju izlasi veidoja tie trīs Indijas uzņēmumi, kuri sniedza atbildes uz aptaujas jautājumiem. 5. Saņemtās informācijas pārbaude 15. Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un aizstāvētu Eiropas Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādu uzņēmumu telpās: 5.1. Ražotāji eksportētāji Indijā - AXIOM IMEX INTERNATIONAL LTD., Boisāra, - TUFROPES PRIVATE LIMITED , Silvasa, - INDIA NETS , Indore; 5.2. Eiropas Savienības ražotāji - CORDOARIA OLIVEIRA SÁ (Portugāle), - EUROROPE SA (Grieķija), - LANEX A.S. (Čehijas Republika), - LANKHORST EURONETE ROPES (Portugāle), - TEUFELBERGER Ges.m.b.H. (Austrija). B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS 1. Attiecīgais ražojums 16. Attiecīgais ražojums ir tas pats ražojums, kas bijis sākotnējā izmeklēšanā, un tiek definēts šādi: auklas, tauvas, troses un kabeļi, kuri ir vai nav pīti un ir vai nav impregnēti, pārklāti, ietverti apvalkā vai apšūti ar gumiju vai plastmasu, no polietilēna vai polipropilēna, izņemot saistvielu un iesaiņojamo auklu, ar svara numuru, kas ir lielāks par 50 000 deciteksiem (5 g/m), kā arī no citādām sintētiskajām šķiedrām no neilona vai no citiem poliamīdiem vai poliesteriem, ar svara numuru, kas ir lielāks par 50 000 deciteksiem (5 g/m). Pašlaik tas ir klasificējams ar KN kodiem 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 un 5607 50 19. Attiecīgo ražojumu izmanto dažāda veida jūras un rūpnieciskajā pielietojumā, sevišķi kuģniecībā (it īpaši pietauvošanās nolūkiem) un zvejniecības nozarē. 17. Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka iepriekš minētās pietauvošanās virves neatbilst attiecīgā ražojuma definīcijai, jo, ņemot vērā, ka šīm virvēm ir piestiprināti savienojumi, tās būtu jādeklarē kā „virvju izstrādājumi”, kas pieder pie cita KN koda (skatīt arī 23. apsvērumu). Tomēr jānorāda, ka atsauce uz pietauvošanās virvēm minēta tikai saistībā ar attiecīgā ražojuma dažādajiem lietošanas veidiem, kas visi ir definēti kā sintētiskās šķiedras virves, kā izklāstīts iepriekšējā apsvērumā. 2. Līdzīgs ražojums 18. Kā norādīts sākotnējā izmeklēšanā un kā ir apstiprinājies pašreizējā izmeklēšanā, attiecīgais ražojums un sintētiskās šķiedras troses, ko Indijas ražotāji eksportētāji ražo un pārdod savā iekšējā tirgū, tāpat kā tās, ko Eiropas Savienības ražotāji ražo un pārdod Eiropas Savienībā, ir visos aspektos identiskas un ka tām ir tādas pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības. Tāpēc šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. 19. Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Eiropas Savienības ražošanas nozares izgatavotais ražojums nav salīdzināms ar attiecīgo ražojumu, jo Eiropas Savienības ražotāji ir sākuši izmantot jaunu izejmateriālu ar nosaukumu Dyneema , kas ir daudz dārgāks par citiem izejmateriāliem, un no tā izgatavotie ražojumi ir daudz izturīgāki. Izlasē iekļautie Indijas ražotāji patiešām neizmanto šo jauno izejmateriālu. Taču, pirmkārt, jānorāda, ka šādi ražojumi veido tikai nelielu daļu no Eiropas Savienības ražotāju pārdoto ražojumu apjoma. Lai gan daži Savienības ražotāji patiešām arvien vairāk izmanto šāda veida šķiedras, Dyneema virves veido pavisam niecīgu daļu no Savienības ražošanas apjoma. Izejmateriāla izmaksas būtiski atšķiras (potenciāli aptuveni 25–30 reizes dārgāk), tāpēc tām var būt zināma ietekme, konkrēti uz kaitējuma rādītāju par Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu, tomēr Dyneema virvju ietekme uz vispārējo novērtējumu paliek ierobežota, ņemot vērā milzīgo Savienībā ražoto „standarta” virvju daudzumu. Otrkārt, visu ar šo termiņa beigu pārskatīšanu saistīto aprēķinu pamatā bija atbilstīgu ražojumu veidu salīdzinājums, ņemot vērā atšķirīgos izejmateriālus. Tāpēc aprēķinus nevar ietekmēt ražojumu sortimenta atšķirības. Katrā ziņā ražojumam, kura izgatavošanā izmanto tādus izejmateriālus kā Dyneema, joprojām ir tādas pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības, kā attiecīgajam ražojumam. Tāpēc apgalvojumu noraidīja. C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA 20. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pasākumu pret Indiju iespējamas izbeigšanās gadījumā pastāv dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība. 1. Importa apjoms 21. Saskaņā ar Eurostat datiem attiecīgā ražojuma importa apjoms no Indijas attiecīgajā periodā bija nenozīmīgs. PIP laikā importa apjoms no Indijas bija 31 tonna, proti, mazāk nekā 0,1 % no patēriņa Eiropas Savienībā PIP laikā. (tonnas) | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | PIP | Indija | 3 | 4 | 19 | 31 | Attiecīgā ražojuma imports no Indijas, avots: Comext. | 22. Taču saskaņā ar pārbaudītiem datiem trīs izlasē iekļautie uzņēmumi PIP laikā nosūtīja uz Eiropas Savienību ievērojami lielāku attiecīgā ražojuma apjomu, nekā paziņots Eurostat . Šai sakarībā tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā importētāji informēja, ka noteikta daļa no Indijas iepirktā attiecīgā ražojuma apjoma netika laista brīvā apgrozībā Eiropas Savienības tirgū, bet gan ievietota muitas noliktavās un pārdota okeāna kuģiem vai platformām atklātā jūrā. Viens no sūdzības iesniedzējiem ražotājiem izvirzīja šo argumentu arī šajā izmeklēšanā. Tā kā ostu tirgotāji nevēlējās sadarboties izmeklēšanas laikā, šo apgalvojumu nevarēja pārbaudīt. Taču, novērtējot izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju iesniegto pircēju sarakstu, bija acīmredzams, ka lielākā daļa pircēju patiešām bija uzņēmumi, kas Eiropas Savienības ostās apgādāja kuģniecības, jūrniecības uzņēmumus un iekārtas atklātā jūrā. Ņemot to vērā, var secināt, ka atšķirības starp statistikas datiem un paziņotajiem rādītājiem radās šādu pārdevumu dēļ. 23. Jānorāda arī tas, ka pieprasījumā veikt termiņa beigu pārskatīšanu tika izteikti apgalvojumi attiecībā uz iespējamiem pasākumu apiešanas gadījumiem. Šai sakarībā pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka noteikts sintētiskās šķiedras trošu apjoms no Indijas tika ievests Eiropas Savienības tirgū ar KN kodu 5609 (Ražojumi no [...] auklām, tauvām, trosēm vai kabeļiem), uz kuru pasākumi neattiecas. Taču šajā izmeklēšanā netika iegūta informācija, kas apstiprinātu šādu apgalvojumu. 24. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka PIP laikā 31 tonnu attiecīgā ražojuma faktiski ieveda no Indijas Eiropas Savienības muitas teritorijā. Attiecībā uz pārbaudīto trīs izlasē iekļauto Indijas ražotāju eksporta preču pārdevumu apjomu uz Eiropas Savienības ostām, kas netika laists brīvā apgrozībā Eiropas Savienības tirgū, jānorāda, ka šie pārdevumi tiek uzskatīti par daļu no Indijas eksportu uz citām trešām valstīm. 25. Sakarā ar to, ka Indijas imports Eiropas Savienības tirgū nebija nozīmīgs, nebija iemesla veikt reprezentatīvo analīzi par dempinga vai kaitējuma turpināšanās iespējamību. Ņemot vērā to, ka faktiskais importa apjoms bija patiešām neliels, nevar secināt, ka PIP imports no Indijas par dempinga cenām izraisīja kaitējumu. Tāpēc analīze bija vērsta uz dempinga un kaitējuma atkārtošanās iespējamību pasākumu izbeigšanās gadījumā. 2. Iespējamās importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā 2.1. Ražošanas jauda 26. Tika pārbaudīts, vai attiecīgajai valstij ir neizmantota ražošanas jauda, kas nodrošina iespēju atsākt eksportu par dempinga cenām pasākumu izbeigšanās gadījumā. 27. Ir konstatēts, ka laikposmā no 2007. gada līdz PIP trīs izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju ražošanas jauda strauji palielinājās, taču tajā pašā laikā samazinājās ražošanas jaudas izmantojums. Trīs uzņēmumu neizmantotā ražošanas jauda veidoja aptuveni 75 % no Eiropas Savienības patēriņa PIP laikā. Tas norāda uz eksporta apjoma uz Eiropas Savienību palielināšanās iespējamību pasākumu izbeigšanās gadījumā. 28. Attiecībā uz citiem sintētiskās šķiedras trošu ražotājiem Indijā jānorāda, ka ir zināms, ka uzņēmums Garware, kurš pārtrauca sadarboties pēc izlases veidošanas posma, ir nozīmīgs ražotājs, un saskaņā ar tā oficiālajā mājas lapā sniegto informāciju tā ražošanas jauda ir nozīmīga. Turklāt pieprasījumā veikt termiņa beigu pārskatīšanu ir norādīti vēl četri lieli Indijas ražotāji. Pastāv arī vairāki vidēji un mazi Indijas ražošanas uzņēmumi, kuri pārdod ražojumus galvenokārt iekšējā tirgū. Tā kā šie Indijas ražotāji nesadarbojās, to ražošanas jauda nav zināma, taču var pieņemt, ka to ražošanas jaudas tendence ir līdzīga sadarbojošos uzņēmumu ražošanas jaudas tendencei un ka arī šo ražotāju jauda netiek pilnībā izmantota. 29. Pēc konstatējumu paziņošanas visi izlasē iekļautie Indijas ražotāji apstrīdēja datus, kas saistīti ar viņu kopīgo neizmantoto jaudu. Tomēr visus minētos datus bija iesnieguši paši uzņēmumi, un tos pārbaudīja izmeklēšanā uz vietas visos uzņēmumos. Tāpēc šīs prasības noraidīja. 2.2. Realizācijas apjoms Eiropas Savienības ostās un citos eksporta tirgos 30. Trīs izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju eksporta preču pārdevumu apjoms uz citām trešām valstīm, ieskaitot preču pārdevumus Eiropas Savienības ostās, kuri nenonāk Eiropas Savienības muitas teritorijā, ir nozīmīgs un attiecīgajā periodā palielinājās par aptuveni 80 %, veidojot gandrīz pusi no ražotāju eksportētāju kopējā realizācijas apjoma PIP laikā. 31. Pēc sākotnējo pasākumu piemērošanas faktiskais imports uz Eiropas Savienību tika gandrīz pārtraukts. Taču jānorāda, ka izlasē iekļauto ražotāju eksporta preču pārdevumu apjoms Eiropas Savienības ostās attiecīgajā periodā būtiski palielinājās no 61 līdz 785 tonnām. Ņemot vērā to, ka faktiskie importa preču pārdevumi Eiropas Savienībā nonāk daļēji pa tiem pašiem pārdošanas kanāliem, ko izmanto, lai pārdotu ražojumus Eiropas Savienības ostās, šāda arvien pieaugoša eksportētāju klātbūtne pie Eiropas Savienības tirgus robežām var norādīt uz to, ka pasākumu izbeigšanās gadījumā izlasē iekļautie Indijas ražotāji un, iespējams, arī citi ražotāji pavisam drīz var sākt pārdot nozīmīgu attiecīgā ražojuma daudzumu Eiropas Savienības tirgū. 32. Ņemot vērā iepriekš pieminēto Indijas ražotāju orientāciju uz eksportu, kā arī to pieaugošo klātbūtni Eiropas Savienības ostās, var secināt, ka pastāv liela iespējamība, ka, beidzoties pasākumu termiņam, var būtiski palielināties Indijas eksporta apjoms Eiropas Savienībā. 33. Pēc pārskatīšanas konstatējumu paziņošanas viens Indijas ražotājs norādīja, ka Indijas eksports pasaulē ir plaši izplatīts tirgos ar izaugsmes potenciālu, tāpēc, atceļot pasākumus, eksports uz Savienību ievērojamā apjomā neatsāktos. Ir zināms, ka daži Indijas ražotāji ir paplašinājuši eksporta tirdzniecību dažādos tirgos, taču to nevar uzskatīt par pietiekamu, lai grozītu ar iepriekšminētajiem konstatējumiem pamatotos secinājumus. 2.3. Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un normālo vērtību 34. Tika veikts indikatīvs dempinga aprēķins, pamatojoties uz pārbaudītu trīs izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju pārdevumu apjomu Eiropas Savienības ostās, kas, lai gan tiek uzskatīts par daļu no eksporta preču pārdevumiem uz citām trešām valstīm, sniedz pienācīgu priekšstatu par iespējamām Indijas izcelsmes sintētiskās šķiedras trošu cenām, atceļot maksājumus. Normālo vērtību pamatā bija cena Indijas tirgū. Pamatojoties uz šiem rādītājiem, tika konstatēts, ka dempinga cenas izmanto divi no trīs izlasē iekļautajiem Indijas ražotājiem. Tika konstatēts, ka vidējā dempinga starpība bija 10 %, kas uzskatāma par nozīmīgu, lai gan ir daudz zemāka par sākotnējā izmeklēšanā konstatēto. 35. Salīdzinot cenas, ko trīs izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji piemēroja citu trešo valstu tirgos (izņemot cenas Eiropas Savienības ostās), ar to noteiktajām cenām iekšējā tirgū, tika iegūts līdzīgs rezultāts, lai gan šādi noteiktā dempinga starpība bija zemāka. 36. Pēc šīs izmeklēšanas konstatējumu paziņošanas viens Indijas ražotājs apgalvoja, ka nav konstatēts Indijas importa dempings Savienībā. Taču arī faktiska importa gandrīz nebija. Turklāt dempingu konstatēja gan attiecībā uz pārdošanu Savienības ostām, gan pārdošanu uz citām trešām valstīm. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja. 37. Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka šajā izmeklēšanā noteiktās dempinga starpības nevar uzskatīt par būtiskām, salīdzinot ar spēkā esošajiem maksājuma līmeņiem, ņemot vērā lielās darbaspēka izmaksu atšķirības starp Savienību un Āziju. Tomēr jānorāda, ka darbaspēka izmaksas Savienībā nav saistītas ar dempinga starpības aprēķinu. 3. Secinājums par dempinga atkārtošanās iespējamību 38. Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, ir konstatēts, ka ražotājiem eksportētājiem ir liels ražošanas potenciāls atsākt eksportu uz Eiropas Savienību, ja pasākumi netiek turpināti. Attiecībā uz cenām tika konstatēts, ka divi izlasē iekļautie ražotāji pārdeva ražojumu par dempinga cenām uz citām trešām valstīm. Turklāt, neskaitot uzņēmumu Garware , kas pārtrauca sadarbību, sūdzībā ir minēti vēl pieci citi lieli ražotāji eksportētāji, un, pamatojoties uz pieejamo informāciju, var pieņemt, ka arī uz tiem attiecināms konstatējums par uzņēmumiem, kuri pārdod ražojumu par dempinga cenām citu trešo valstu tirgos. 39. Pazīmes, ka Indijas ražotāji eksportētāji saglabā stratēģisku interesi Eiropas Savienības tirgū, par ko liecina arvien pieaugošs to eksporta preču pārdevumu apjoms Eiropas Savienības ostās, kopā ar tiem pieejamām milzīgajām ražošanas rezervēm padara ticamu iespēju, ka līdz ar pasākumu beigšanos viņi atsāks ievērojama apjoma eksportu uz Eiropas Savienību. Ņemot vērā informāciju par Indijas eksportētāju cenu politiku trešo valstu tirgos, ir ļoti iespējams, ka atsāksies eksports par dempinga cenām. Tāpēc ir secināts, ka pasākumu termiņu beigšanās, domājams, novedīs pie dempinga atkārtošanās. D. EIROPAS SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA 40. Eiropas Savienības ražotāji, kuru saražotais preču daudzums veido kopējo saražoto apjomu Eiropas Savienībā, veido Eiropas Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. Aplēstais Eiropas Savienības ražotāju skaits ir aptuveni 40. 41. Paziņojumā par pārskatīšanas uzsākšanu pieprasīto informāciju, kas nepieciešama, lai izveidotu izlasi, iesniedza piecpadsmit Eiropas Savienības ražotāji, kuru vārdā sūdzības iesniedzēja apvienība iesniedza pieprasījumu veikt termiņa beigu pārskatīšanu, un trīs citi Eiropas Savienības ražotāji. Kā norādīts 12. apsvērumā iepriekš tekstā, plašāka izmeklēšana tika veikta attiecībā uz piecu ražotāju izlasi, kuri aptver aptuveni 40 % no Eiropas Savienības ražošanas nozares. Izlasē bija iekļauti šādi uzņēmumi: 42. CORDOARIA OLIVEIRA SÁ (Portugāle), 43. EUROROPE SA (Grieķija), 44. LANEX A.S. (Čehijas Republika), 45. LANKHORST EURONETE ROPES (Portugāle), 46. TEUFELBERGER Ges.m.b.H. (Austrija). 47. Kā jau norādīts 12. apsvērumā iepriekš tekstā, astoņpadsmit Eiropas Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, saražotais preču daudzums PIP laikā veidoja 78 % no kopējā saražotā apjoma Eiropas Savienībā. E. SITUĀCIJA EIROPAS SAVIENĪBAS TIRGŪ 1. Patēriņš Eiropas Savienības tirgū 48. Eiropas Savienības sintētiskās šķiedras trošu patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz Eurostat datiem par Eiropas Savienības ražošanas nozares realizācijas apjomu Eiropas Savienības tirgū (ņemot vērā sūdzības iesniedzējas apvienības aprēķināto Eiropas Savienības ražotāju, kuri nesadarbojās, realizācijas apjomu), pieskaitot importu no citām valstīm. 49. Pamatojoties uz iepriekš minēto, var secināt, ka attiecīgajā periodā Eiropas Savienības patēriņš samazinājās par 7 %. Īpaši jānorāda, ka pēc patēriņa pieauguma par 16 % no 2006. līdz 2007. gadam patēriņš samazinājās par 20 % laikposmā no 2007. gada līdz PIP. 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | PIP | Kopējais Eiropas Savienības patēriņš (tonnas) | 34 318 | 39 816 | 36 777 | 31 944 | Indekss (2006=100) | 100 | 116 | 107 | 93 | Avots: izmeklēšana (izlasē iekļautie Eiropas Savienības ražotāji), sūdzības iesniedzējs (izlasē neiekļautie Eiropas Savienības ražotāji), Eurostat (imports). | 2. Imports no Indijas 50. Kā norādīts 21. apsvērumā iepriekš tekstā, pateicoties spēkā esošiem efektīviem antidempinga pasākumiem, faktiskais imports no Indijas uz Eiropas Savienību visā attiecīgajā periodā bija nenozīmīgs. 51. Taču, kā paskaidrots 22. apsvērumā, arvien pastiprinās Indijas ražotāju klātbūtne pie Eiropas Savienības tirgus robežām, jo pieaug eksporta preču pārdevumi Eiropas Savienības ostās, kuriem nepiemēro muitošanas prasības un tādējādi arī minētos antidempinga maksājumus. 3. Indijas eksporta cenas un apjoms uz citām trešām valstīm 52. Tā kā faktiskais Indijas imports uz Eiropas Savienību bija nenozīmīgs, tika salīdzinātas Indijas eksporta cenas uz citām trešām valstīm (tostarp eksporta cenas Eiropas Savienības ostās pārdotajām precēm, kurām nepiemēro antidempinga maksājumus) un preču cenas Eiropas Savienībā, ko nosaka izlasē iekļautie ražotāji, kas pārstāv Eiropas Savienības ražošanas nozari. 53. Pamatojoties uz šo salīdzinājumu, tika konstatēts, ka Indija eksportēja ražojumus uz citām trešām valstīm par pārdošanas cenām, kas bija ievērojami zemākas par Eiropas Savienības ražošanas nozares cenām. Tādējādi konstatētā cenu starpība sasniedza 46 %, un vidējā cenu starpība bija 18 %. 54. Indijas eksporta preču pārdevumu uz citām trešām valstīm vērtība attiecīgajā periodā palielinājās par vairāk nekā 30 %. Šāds pārdevumu apjoms atbilst gandrīz pusei no izlasē iekļauto Indijas ražotāju eksportētāju kopējā apgrozījuma PIP laikā. 4. Imports no citām valstīm 55. Neskatoties uz patēriņa samazinājumu par 7 % Eiropas Savienības tirgū, importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 18 %. Tādējādi šāda importa tirgus daļa palielinājās no 17 % līdz 22 %. 56. Jāatzīmē, ka attiecīgajā periodā imports no Ķīnas Tautas Republikas („ĶTR”) palielinājās par 46 %, sasniedzot 8,6 % lielu tirgus daļu (no 5,5 % 2006. gadā). Lai gan nav iespējams veikt precīzu salīdzinājumu Eurostat datu vispārējā rakstura dēļ, proti, tie nav apkopoti atsevišķi pa ražojumu veidiem, var secināt, ka Ķīnas importa vidējā cena Eiropas Savienībā ir ievērojami augstāka par Indijas eksporta preču vidējo cenu. Turklāt šķiet, ka Ķīnas importa vidējā cena atbilst Eiropas Savienības ražošanas nozares noteiktajai cenai. 57. Korejas Republikas („Koreja”) importa tirgus daļa Eiropas Savienībā attiecīgajā periodā saglabājās nemainīga apmēram 3 % līmenī. Arī šīs valsts importa apjoms ir samazinājies par 6 % atbilstīgi patēriņa samazinājumam. 58. Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa nepārsniedza 2 % no Eiropas Savienības sintētiskās šķiedras trošu tirgus PIP laikā. 5. Eiropas Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija 5.1. Iepriekšējas piezīmes 59. Ir analizēti visi pamatregulas 3. panta 5. punktā minētie kaitējuma rādītāji. Attiecībā uz realizācijas apjoma un Eiropas Savienības ražotāju tirgus daļas rādītājiem jānorāda, ka tie ir analizēti, pamatojoties uz datiem par visiem Eiropas Savienības ražotājiem, proti, Eiropas Savienības ražošanas nozari. Attiecībā uz pārējiem kaitējuma rādītājiem jānorāda, ka to novērtējuma pamatā bija izlasē iekļauto Eiropas Savienības ražotāju sniegtā informācija, ko, kā minēts 15. apsvērumā iepriekš tekstā, pārbaudīja katra uzņēmuma telpās. Kā jau norādīts 12. apsvērumā, viens no Eiropas Savienības ražotājiem sāka darbību attiecīgajā periodā, tāpēc, veicot kaitējuma rādītāju tendenču analīzi, tā datus neizmantoja, lai izvairītos no šādu tendenču novirzēm. 5.2. Eiropas Savienības ražošanas nozares realizācijas apjoms 60. Attiecīgajā periodā būtiski — par 12 % — samazinājās Eiropas Savienības ražošanas nozares realizācijas apjoms. Kā jau norādīts 39. apsvērumā, attiecīgajā periodā Eiropas Savienības patēriņš samazinājās par 7 %, un īpaši straujš patēriņa kritums bija vērojams, sākot no 2007. gada. Jāuzsver, ka Eiropas Savienības ražošanas nozares realizācijas apjoma samazinājums Eiropas Savienības tirgū ir bijis straujāks nekā patēriņa kritums. 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | PIP | Eiropas Savienības ražošanas nozares realizācijas apjoms Eiropas Savienībā (tonnas) | 28 393 | 32 161 | 28 911 | 24 955 | Indekss (2006=100) | 100 | 113 | 102 | 88 | Avots: izmeklēšana (izlasē iekļautie Eiropas Savienības ražotāji), sūdzības iesniedzējs (izlasē neiekļautie Eiropas Savienības ražotāji). | 5.3. Eiropas Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 61. Iepriekšējā apsvērumā un tabulā aprakstītās situācijas dēļ Eiropas Savienības ražošanas nozares tirgus daļa laikposmā no 2006. gada līdz PIP samazinājās. Eiropas Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanās turpinājās, un samazinājums sasniedza 4,6 %. 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | PIP | Eiropas Savienības ražošanas nozares tirgus daļa (%) | 82,7 % | 80,8 % | 78,6 % | 78,1 % | Indekss (2006=100) | 100 | 98 | 95 | 94 | Avots: izmeklēšana (izlasē iekļautie Eiropas Savienības ražotāji), sūdzības iesniedzējs (izlasē neiekļautie Eiropas Savienības ražotāji). | 62. Jānorāda, ka iepriekš aprakstītā Eiropas Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanās iemesls lielā mērā bija Ķīnas importa tirgus daļas palielināšanās (skatīt 45. apsvērumu iepriekš tekstā). 5.4. Ražošanas apjoms, ražošanas jauta un jaudas izmantojums 63. Ņemot vērā realizācijas apjoma tendences, atbilstīgi ir samazinājies izlasē iekļauto Eiropas Savienības ražotāju ražošanas apjoms, proti, par 17 % attiecīgajā periodā. Tajā pašā periodā ražošanas jauda palielinājās par 5 %. Tādējādi laikposmā no 2008. gada līdz PIP par 20 % samazinājās jaudas izmantojums. 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | PIP | Ražošanas apjoms (tonnas) | 11 229 | 12 286 | 12 150 | 9 372 | Indekss (2006=100) | 100 | 109 | 108 | 83 | Ražošanas jauda (tonnas) | 21 510 | 23 467 | 23 278 | 22 480 | Indekss (2006=100) | 100 | 109 | 108 | 105 | Jaudas izmantojums (%) | 52,2 % | 52,4 % | 52,2 % | 41,7 % | Indekss (2006=100) | 100 | 100 | 100 | 80 | Avots: izmeklēšana (izlasē iekļautie Eiropas Savienības ražotāji). | 5.5. Krājumi 64. Attiecībā uz krājumiem jānorāda, ka sintētiskās šķiedras trošu ražotāji galvenokārt saglabā diezgan zemu savu krājumu līmeni, jo lielākā produkcijas daļa tiek izgatavota pēc pieprasījuma. Tomēr attiecīgajā periodā, it īpaši PIP laikā, vidējie krājumi uzrādīja samazinājumu, kura iemesls lielā mērā bija sintētiskās šķiedras trošu ražošanas apjoma samazinājums. 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | PIP | Noslēguma krājumi (tonnas) | 1 073 | 982 | 1 156 | 905 | Indekss (2006=100) | 100 | 92 | 108 | 84 | Avots: izmeklēšana (izlasē iekļautie Eiropas Savienības ražotāji). | 5.6. Pārdošanas cena 65. Izlasē iekļauto Eiropas Savienības ražotāju Eiropas Savienībā pārdotā līdzīga ražojuma vidējā cena attiecīgajā periodā, it īpaši laikposmā no 2007. gada līdz PIP, nedaudz palielinājās. 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | PIP | Eiropas Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena (EUR/tonna) | 5 268 | 5 229 | 5 670 | 5 766 | Indekss (2006=100) | 100 | 99 | 108 | 109 | Avots: izmeklēšana (izlasē iekļautie Eiropas Savienības ražotāji). | 66. Tomēr jānorāda, ka minēto vidējo pārdošanas cenu aprēķināja, ņemot vērā visus ražojuma veidus, tostarp dārgākās sintētiskās šķiedras troses, piemēram, sintētiskās šķiedras troses, kuru izgatavošanā izmanto izejmateriālu ar nosaukumu Dyneema. Šo dažādo ražojuma veidu cenas patiešām būtiski atšķiras (skatīt 18. apsvērumu iepriekš tekstā). Pēdējos gados Eiropas Savienības ražošanas nozare ir palielinājusi augstvērtīgāku ražojumu ražošanas apjomu, tāpēc šādas sintētiskās šķiedras troses veido arvien lielāku to ražojumu sortimenta daļu. Nesen notikušās ražojumu sortimenta izmaiņas ir viens no iemesliem Eiropas Savienības ražošanas nozares vienības vidējās pārdošanas cenas pieaugumam. 5.7. Rentabilitāte 67. Daļēji pateicoties spēkā esošiem efektīviem pasākumiem un ražojumu sortimenta diversifikācijai, izlasē iekļautie Eiropas Savienības ražotāji attiecīgajā periodā spēja saglabāt stabilu un pietiekamu rentabilitātes līmeni. 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | PIP | Eiropas Savienības ražošanas nozares rentabilitāte (%) | 9,7 % | 11,1 % | 10,0 % | 12,4 % | Indekss (2006=100) | 100 | 115 | 104 | 128 | Avots: izmeklēšana (izlasē iekļautie Eiropas Savienības ražotāji). | 5.8. Ieguldījumi un spēja piesaistīt kapitālu 68. Ieguldījumu līmenis 2006. un 2007. gadā bija salīdzinoši augsts, taču pēc tam samazinājās uz pusi. PIP laikā ieguldījumi praktiski netika veikti. 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | PIP | Neto ieguldījumi (EUR) | 3 574 130 | 3 886 212 | 1 941 222 | 168 877 | Indekss (2006=100) | 100 | 109 | 54 | 5 | Avots: izmeklēšana (izlasē iekļautie Eiropas Savienības ražotāji). | 5.9. Ienākums no ieguldījumiem 69. Saskaņā ar stabilo rentabilitātes tendenci attiecīgajā periodā palielinājās arī ienākums no ieguldījumiem. 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | PIP | Ienākums no ieguldījumiem (%) | 21,4 % | 25,5 % | 26,1 % | 28,4 % | Indekss (2006=100) | 100 | 119 | 122 | 132 | Avots: izmeklēšana (izlasē iekļautie Eiropas Savienības ražotāji). | 5.10. Naudas plūsma 70. Attiecīgajā periodā izlasē iekļauto Eiropas Savienības ražotāju naudas plūsma saglabājās relatīvi stabilā līmenī. 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | PIP | Naudas plūsma (EUR) | 6 033 496 | 7 973 188 | 7 790 847 | 6 911 360 | Indekss (2006=100) | 100 | 132 | 129 | 115 | Avots: izmeklēšana (izlasē iekļautie Eiropas Savienības ražotāji). | 5.11. Nodarbinātība, ražīgums un darbaspēka izmaksas 71. Laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam nodarbinātības situācija izlasē iekļautajos Eiropas Savienības ražošanas uzņēmumos attīstījās pozitīvi. Taču laikposmā no 2008. gada līdz PIP, samazinoties pieprasījumam tirgū, bija vērojama nodarbinātības samazināšanās. Pieprasījuma kritums laikposmā no 2008. gada līdz PIP, kā rezultātā samazinājās ražošanas apjoms, izraisīja arī ražīguma pazemināšanos. Gada darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku paaugstinājās līdz 2008. gadam un pēc tam — PIP laikā — nedaudz pazeminājās. 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | PIP | Nodarbinātība (personas) | 638 | 665 | 685 | 623 | Indekss (2006=100) | 100 | 104 | 107 | 98 | Gada darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR) | 12 851 | 13 688 | 14 589 | 14 120 | Indekss (2006=100) | 100 | 107 | 114 | 110 | Ražīgums (tonnas uz vienu darbinieku) | 17,6 | 18,4 | 17,7 | 15,0 | Indekss (2006=100) | 100 | 105 | 101 | 85 | Avots: izmeklēšana (izlasē iekļautie Eiropas Savienības ražotāji). | 5.12. Izaugsme 72. Laikposmā no 2006. gadam līdz PIP, kad Eiropas Savienības patēriņš samazinājās par 7 % (skatīt 44. apsvērumu iepriekš tekstā), Eiropas Savienības ražošanas nozares realizācijas apjoms Eiropas Savienības tirgū samazinājās par 12 %, un Eiropas Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 6 % (skatīt 55. un 56. apsvērumu). No otras puses, lai gan spēkā esošo pasākumu dēļ faktiskais Indijas importa apjoms saglabājās nenozīmīgs, importa apjoms no citām valstīm palielinājās par 18 % (galvenokārt pateicoties importam no ĶTR), palielinot tirgus daļu vēl par 5 % (skatīt 50. apsvērumu iepriekš tekstā). Tādēļ ir konstatēts, ka Eiropas Savienības ražošanas nozari lielākā mērā ietekmēja patēriņa samazināšanās, un tāpēc tās zaudējumi attiecībā uz realizācijas apjomu bija lielāki nekā citiem tirgus dalībniekiem. 5.13. Dempinga starpības lielums 73. Sakarā ar to, ka attiecīgā ražojuma imports no Indijas PIP laikā bija nenozīmīgs, faktiskā Indijas importa dempinga starpību nevarēja noteikt. Taču jānorāda, ka būtiski ir palielinājies Indijas eksports uz Eiropas Savienības ostām, kam nepiemēro muitošanas prasības, un tika konstatēts, ka daļu no šīm precēm pārdeva par dempinga cenām. 5.14. Atgūšanās no iepriekšējā dempinga 74. Tika analizēts, vai Eiropas Savienības ražošanas nozare joprojām atrodas atgūšanās procesā no iepriekšējā dempinga sekām. Tika secināts, ka ņemot vērā to, ka efektīvi antidempinga pasākumi bija spēkā ilgu laiku, Eiropas Savienības ražošanas nozare lielā mērā ir atguvusies no šādām sekām. 5.15. Secinājums par situāciju Eiropas Savienības ražošanas nozarē 75. Pateicoties efektīvu antidempinga maksājumu spēkā esamībai attiecībā uz Indijas izcelsmes sintētiskās šķiedras trošu importu, šķiet, ka Eiropas Savienības ražošanas nozarei ir izdevies lielā mērā atgūties no iepriekšējā kaitējumu izraisošā dempinga sekām. 76. Tomēr nevar secināt, ka situācija Eiropas Savienības ražošanas nozarē ir stabila. Lai gan vairāki kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Eiropas Savienības ražotāju finansiālo situāciju, it īpaši rentabilitāti, ienākumu no ieguldījumiem un naudas plūsmu, šķiet, sasnieguši relatīvi stabilu līmeni, citi kaitējuma rādītāji, it īpaši realizācijas apjoms un tirgus daļa, ražošanas apjoms un jaudas izmantojums, kā arī ieguldījumi, skaidri parāda, ka PIP beigās situācija Eiropas Savienības ražošanas nozarē joprojām bija diezgan nestabila. Pēc šīs izmeklēšanas konstatējumu paziņošanas viens Indijas ražotājs apgalvoja, ka PIP laikā Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts kaitējums. Šajā ziņā jānorāda, ka nav teikts, ka Savienības ražošanas nozarei PIP laikā būtu nodarīts kaitējums. Tā vietā, pamatojoties pārskatīšanas konstatējumiem, secināja, ka daži rādītāji liecināja par stabilu situāciju, savukārt saistībā ar citiem rādītājiem bija pazīmes, kas liecināja par kaitējumu. 77. Dažas personas apgalvoja, ka dažu kaitējuma rādītāju negatīvās tendences nav izraisījis Indijas imports, bet to pamatā ir globālā ekonomikas krīze un palielinātā Ķīnas importa tirgus daļa. Šajā ziņā jānorāda, ka neuzskatīja, ka atsevišķu rādītāju negatīvo virzību būtu izraisījis gandrīz neesošais Indijas imports. Turklāt tika izskatīts pieaugošais Ķīnas imports, un tas neietekmēja kaitējumu nodaroša dempinga iespējamas atkārtošanās analīzi. 78. Attiecībā uz Eiropas Savienības ražošanas nozares dzīvotspēju kopumā jānorāda, ka pakāpeniska dažādu augstvērtīgu ražojumu ieviešana tirgū — gan Eiropas Savienības tirgū, gan arī trešo valstu tirgos —, šķiet, pozitīvi ietekmē Eiropas Savienības ražošanas nozares konkurētspēju ilgtermiņā, ņemot vērā to, ka tādu ražotāju skaits, kuri izgatavo šādas augstas kvalitātes sintētiskās šķiedras troses, globālajā tirgū patlaban ir neliels. F. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA 79. Kā norādīts 25. apsvērumā iepriekš tekstā, ņemot vērā to, ka Indijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa apjoms PIP laikā bija nenozīmīgs, analīze bija vērsta uz dempinga un kaitējuma atkārtošanās iespējamību. 80. Kā jau izklāstīts 26.–28. apsvērumā, Indijas ražotājiem eksportētājiem ir pieejamas milzīgas ražošanas rezerves. Turklāt, kā paskaidrots 28.–30. apsvērumā, Indijas ražotājiem ir skaidrs mērķis un stimuls pārdot lielu savu ražojumu apjomu eksporta tirgos. Turklāt, kā norādīts 29. apsvērumā, ir jūtama spēcīga un arvien pieaugoša Indijas ražotāju klātbūtne Eiropas Savienības ostās. Ņemot vērā šos iemeslus, var secināt, ka pastāv liela iespējamība, ka, beidzoties pasākumu termiņam, īsā laikā Indijas imports uz Eiropas Savienību sasniegs nozīmīgu apjomu. 81. Kā norādīts 34. un 35. apsvērumā iepriekš tekstā, pasākumu izbeigšanās gadījumā, visticamāk, atsāktos Indijas imports par dempinga cenām. Turklāt, kā norādīts 47. un 48. apsvērumā, tika konstatēts arī, ka fakts, ka Indijas ražotāju pārdošanas cena ir vidēji par 18 % zemāka nekā Eiropas Savienības ražotāju noteiktā cena (cenas starpība var sasniegt 46 % līmeni), šķiet, liecina par to, ka pasākumu izbeigšanās gadījumā Indijas ražotāji, visticamāk, eksportētu attiecīgo ražojumu uz Eiropas Savienības tirgu par cenu, kas ievērojami zemāka par Eiropas Savienības ražotāju noteikto cenu, proti, tie, visticamāk, noteiktu zemāku pārdošanas cenu nekā Eiropas Savienības ražotāji. 82. Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka pastāv liela iespējamība, ka, izbeidzoties pasākumiem, atsāksies Indijas izcelsmes attiecīgā ražojuma imports ievērojamā apjomā un par cenu, kas ievērojami zemāka par cenu Eiropas Savienības ražošanas nozarē. 83. Ņemot vērā diezgan nestabilo situāciju Eiropas Savienības ražošanas nozarē, kā paskaidrots 71. un 72. apsvērumā iepriekš tekstā, iespējamā Indijas izcelsmes ražojuma liela apjoma importa atsākšana par cenu, kas zemāka par Eiropas Savienības ražotāju noteikto cenu, visticamāk, negatīvi ietekmētu situāciju Eiropas Savienības ražošanas nozarē. It īpaši atsākot liela apjoma importu par dempinga cenām, pastāv iespējamība, ka vēl vairāk samazināsies Eiropas Savienības ražošanas nozares tirgus daļa un realizācijas apjoms, novedot pie ražošanas apjoma un nodarbinātības samazināšanās. Tas kopā ar ievērojamo spiedienu cenu dēļ, ko radījis imports par pārdošanas cenām, kuras zemākas par Eiropas Savienības ražotāju noteiktajām cenām, veicinātu strauju un nopietnu finansiālās situācijas pasliktināšanos Eiropas Savienības ražošanas nozarē. 84. Pamatojoties uz iepriekš minēto, ir secināts, ka pasākumu izbeigšanās gadījumā pastāv kaitējuma atkārtošanās iespējamība, ko rada Indijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa atsākšana par dempinga cenām. G. EIROPAS SAVIENĪBAS INTERESES 1. Iepriekšējas piezīmes 85. Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana kopumā būtu pretrunā Eiropas Savienības interesēm. 86. Eiropas Savienības intereses tika noteiktas, pamatojoties uz visu dažādo iesaistīto personu, proti, Eiropas Savienības ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju, tirgotāju, vairumtirgotāju un rūpniecisko lietotāju, interešu novērtējumu. 87. Jāatgādina, ka iepriekšējās izmeklēšanās tika atzīts, ka pasākumu piemērošana nav pretrunā Eiropas Savienības interesēm. Turklāt pašreizējā izmeklēšana ir termiņa beigu pārskatīšana, kurā tiek analizēta situācija, kad antidempinga pasākumi jau ir spēkā. 88. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika pārbaudīts, vai, neņemot vērā secinājumu par dempinga un kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ir nepārvarami iemesli, kas ļautu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu saglabāšana nav Eiropas Savienības interesēs. 2. Eiropas Savienības ražošanas nozares intereses 89. Kā jau minēts 56. un 73. apsvērumā iepriekš tekstā, Eiropas Savienības ražošanas nozare spēja saglabāt savu ievērojamo, tomēr sarūkošo tirgus daļu, izgatavojot augstvērtīgākas sintētiskās šķiedras troses, lai dažādotu savu ražojumu sortimentu. Tāpēc var uzskatīt, ka Eiropas Savienības ražošanas nozare saglabājās strukturāli dzīvotspējīga. 90. Ņemot vērā secinājumus par situāciju Eiropas Savienības ražošanas nozarē, kuri izteikti 70.–72. apsvērumā iepriekš tekstā, un sekojot argumentiem saistībā ar analīzi par kaitējuma atkārtošanās iespējamību, kā paskaidrots 74.–79. apsvērumā, var uzskatīt arī, ka antidempinga maksājumu pārtraukšanas gadījumā Eiropas Savienības ražošanas nozare visdrīzāk izjutīs nopietnu tās finansiālās situācijas pasliktināšanos, un tā novedīs pie būtiska kaitējuma atkārtošanās. 91. Patiešām, ņemot vērā attiecīgā ražojuma importa no Indijas sagaidāmo apjomu un cenas, Eiropas Savienības ražošanas nozare tiktu pakļauta nopietnam riskam. Kā paskaidrots 78. apsvērumā iepriekš tekstā, šāds imports vēl vairāk samazinātu Eiropas Savienības ražošanas nozares tirgus daļu, realizācijas apjomu un nodarbinātību, kā arī samazinātu tās cenas, galu galā izraisot rentabilitātes tuvošanos tiem negatīvajiem līmeņiem, kas tika konstatēti sākotnējā izmeklēšanā. 92. Ņemot vērā iepriekš minēto, kā arī trūkstot jebkādiem pretējiem pierādījumiem, ir secināts, ka spēkā esošos pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā Eiropas Savienības ražošanas nozares interesēm. 3. Nesaistīto importētāju/tirgotāju intereses 93. Komisija nosūtīja aptaujas lapas 10 nesaistītiem importētājiem/tirgotājiem. Tikai viens no viņiem atbildēja, iesniedzot iebildumu šajā lietā. Tomēr, tā kā uzņēmums ir saistīts ar Indijas sintētiskās šķiedras trošu ražotāju, to nevar uzskatīt par nesaistītu importētāju. Tā kā šis uzņēmums ir saistīts importētājs, tā intereses būtībā ir saistītas ar tā Indijas ražotāja interesēm, ar kuru šis uzņēmums ir saistīts. 94. Ņemot to vērā, ir secināts, ka nepastāv nepārvarami iemesli, kas norādītu uz to, ka pasākumu turpināšana lielā mērā negatīvi ietekmētu attiecīgos nesaistītos importētājus/tirgotājus. 4. Lietotāju intereses 95. Komisija nosūtīja vēstuli vienai attiecīgā ražojuma rūpniecisko lietotāju apvienībai. Neviens no lietotājiem neiesniedza pilnīgu atbildi uz aptaujas lapu, un no apvienības netika saņemta rakstiska atbilde. 96. Sakarā ar sadarbības trūkumu no lietotāju puses un sakarā ar to, ka antidempinga pasākumu ietekme, visticamāk, būtu nenozīmīga, salīdzinot ar citām galveno lietotāju nozaru, piemēram, kuģu būves nozares, mašīnbūves nozares un platformu atklātā jūrā ekspluatācijas nozares, izmaksām, ir secināts, ka pasākumu turpināšanai nebūs būtiska negatīva ietekme uz tāda veida lietotājiem. 5. Secinājums 97. Pasākumu turpināšana var nodrošināt to, ka īstermiņā netiek atsākts liela apjoma Indijas imports par dempinga cenām uz Eiropas Savienības tirgu. Tādējādi Eiropas Savienības ražošanas nozare arī turpmāk izjutīs labvēlīgu ietekmi no konkurences apstākļiem Eiropas Savienības tirgū un samazinātiem draudiem attiecībā uz uzņēmumu likvidēšanu un nodarbinātības samazināšanu. Ir gaidāms arī, ka labvēlīgā ietekme nodrošinās priekšnosacījumus Eiropas Savienības ražošanas nozarē, lai turpinātu izstrādāt augstās tehnoloģijas ražojumus jauniem un īpašiem pielietojumiem. 98. Jānorāda arī tas, ka, novērtējot Eiropas Savienības importētāju/tirgotāju, kā arī lietotāju intereses, nav konstatēti nepārvarami iemesli, kas norādītu uz to, ka pasākumu turpināšana radītu lielā mērā negatīvu ietekmi. 99. Ņemot vērā iepriekš norādītos secinājumus par pasākumu turpināšanas ietekmi uz dažādiem Eiropas Savienības tirgus dalībniekiem, ir secināts, ka pasākumu turpināšana nav pretrunā Eiropas Savienības interesēm. H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI 100. Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, t. i., cita starpā Indijas ražotājiem pieejamās milzīgās ražošanas rezerves, viņu spēcīgo orientāciju uz eksportu un arvien pieaugošo klātbūtni pie Eiropas Savienības tirgus robežām, eksporta preču cenas citu trešo valstu tirgos, kas, kā tika konstatēts, bija zemākas par normālo vērtību un arī ievērojami zemākas par Eiropas Savienības ražošanas nozares cenām PIP laikā, kā arī diezgan nestabilo situāciju Eiropas Savienības ražošanas nozarē, pastāv iespējamība, ka pasākumu izbeigšanās gadījumā atsāktos kaitējumu izraisošais imports par dempinga cenām no Indijas. 101. Visas iesaistītās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem tiek plānots ieteikt spēkā esošo pasākumu saglabāšanu pašreizējā formā. Viņiem arī bija dots laiks, lai iesniegtu iebildumus attiecībā uz šo paziņošanu, bet neviens neiesniedza iebildumus, kuri mainītu augstākminētos secinājumus. Iebildumi, kas saistīti ar konstatējumu paziņošanu, ir apskatīti šīs regulas attiecīgajos apsvērumos. 102. No augstākminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu antidempinga maksājumi, kas ieviesti ar Regulu (EK) Nr. 1736/2004, būtu jāsaglabā. 103. Neskatoties uz to un neaizmirstot, ka ir konstatēta kaitējumu izraisoša dempinga atkārtošanās iespējamība, šajā procedūrā jāņem vērā īpaši apstākļi, it īpaši spēkā esošo pasākumu, kuru termiņš vienu reizi jau ticis pagarināts, ilglaicīgums un patiešām nelielais faktiskā Indijas importa apjoms, kā minēts 21.–24. apsvērumā iepriekš tekstā. Arī šie fakti būtu pienācīgi jāņem vērā, nosakot turpmāk pagarināto antidempinga pasākumu termiņu, kas jānosaka uz trīs gadiem. Pēc paziņošanas pieteikuma iesniedzējs norādīja, ka pasākumi būtu jāpagarina uz pieciem gadiem un ka iepriekš izklāstītie argumenti īsāka pagarinājuma noteikšanai nav pamatoti. 104. Parasti pasākumu pagarinājumu pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu piemēro uz pieciem gadiem. Izmeklēšanā pierādīja, ka Eiropas Savienības ražošanas nozares situācija PIP beigās joprojām bija nestabila; kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, nozare ilgi saskārusies ar finansiālām grūtībām. Tāpēc tā vēl nav pilnībā atguvusies no dempinga nodarītā kaitējuma. Taču vairāki kaitējuma rādītāji liecināja, ka pasākumu piemērošana jau darījusi iespējamus būtiskus uzlabojumus. No šīs sarežģītās situācijas analīzes secināts, ka pilnīga un stabila atveseļošanās no dempinga agrāk nodarītā kaitējuma, domājams, notiks ātrāk nekā parasti vajadzīgajos piecos gados. Novērtēja, ka, ņemot vērā vispārējo kaitējuma analīzi un paredzamo tirgus attīstību, piemērojot pasākumus, trīs gadu periodam jābūt pietiekamam, lai Savienības ražošanas nozare pilnībā atgūtos finanšu un ekonomikas ziņā. Šo iemeslu dēļ nav vajadzības piemērot pasākumus ilgāk. 105. Tāpēc tiek uzskatīts, ka izmeklēšanas laikā konstatētie fakti nav pietiekams iemesls pasākumu pagarinājumam uz pilnu termiņu, proti, pieciem gadiem un tāpēc būtu jānosaka trīs gadus ilgs pasākumu termiņš. 106. Šīs regulas 2. pantā noteiktās individuālās antidempinga maksājuma likmes tika noteiktas, pamatojoties uz sākotnējās izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo minētajā izmeklēšanā konstatēto situāciju attiecībā uz attiecīgo uzņēmumu. Tādējādi šī maksājuma likme (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams „visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir piemērojama vienīgi Indijas izcelsmes ražojumu importam, ko ražojis šis uzņēmums un tādējādi konkrētā minētā juridiskā persona. Attiecībā uz importētajiem ražojumiem, ko saražojis kāds cits uzņēmums, kurš nav minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp uzņēmumi, kas saistīti ar konkrēti norādītajiem uzņēmumiem, nevar izmantot minēto likmi, un uz šādiem ražojumiem attiecina valsts vienoto maksājuma likmi. 107. Visas prasības piemērot uzņēmumam individuālo antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties jāadresē Komisijai, sniedzot visu attiecīgo informāciju, it īpaši par jebkuru pārmaiņu uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdevumiem iekšējā tirgū vai eksportu saistībā, piemēram, ar tā nosaukuma maiņu vai ražošanas un tirdzniecības uzņēmumu struktūras izmaiņām. Vajadzības gadījumā regulu attiecīgi groza, papildinot to uzņēmumu sarakstu, kam piemēro šīs individuālās maksājuma likmes, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo regulu galīgo antidempinga maksājumu piemēro šādu Indijas izcelsmes ražojumu importam: auklas, tauvas, troses un kabeļi, kuri ir vai nav pīti un ir vai nav impregnēti, pārklāti, ietverti apvalkā vai apšūti ar gumiju vai plastmasu, no polietilēna vai polipropilēna, izņemot saistvielu un iesaiņojamo auklu, ar svara numuru, kas ir lielāks par 50 000 deciteksiem (5 g/m), kā arī no citādām sintētiskajām šķiedrām no neilona vai no citiem poliamīdiem vai poliesteriem, ar svara numuru, kas ir lielāks par 50 000 deciteksiem (5 g/m), kas pašlaik klasificējami ar KN kodiem 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 un 5607 50 19. 2. Antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama to ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Eiropas Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, kuri minēti 1. punktā un kurus ražo tabulā uzskaitītie uzņēmumi, ir šāda: Uzņēmums | Maksājuma likme | TARIC papildu kods | Garware Wall Ropes Ltd | 53,0 % | 8755 | Visi pārējie uzņēmumi | 82,0 % | 8900 | 3. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Tā ir spēkā trīs gadus. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs [1] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp. [2] OV L 183, 26.6.1998., 1. lpp. [3] OV L 311, 8.10.2004., 1. lpp. [4] OV C 240, 7.10.2009., 6. lpp.