LV    LV LV 
 
LV 1   LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 16.7.2008 
SEC(2008) 2119 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
kas pievienots 
 
Priekšlikums  
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA 
 
par Kopienas ekomar ķējuma sist ēmu 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
  
{COM(2008) 401 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 2118} 
 
LV 2   LV Kopsavilkums 
Saskaņā ar Ekomar ķējuma regulas1 20. pantu Komisijai ir j āpārskata ES ekomar ķējuma 
piešķiršanas sist ēma, kas ir sp ēkā kopš 1992. gada, un j āsniedz priekšlikumi attiec īgiem šīs 
regulas groz ījumiem. 
Sistēmas visp ārējais mērķis ir veicin āt produktu ilgtsp ējīgu ražošanu un pat ēriņu, kā arī 
pakalpojumu ilgtsp ējīgu sniegšanu un izmantošanu, šaj ā jomā nosakot lab ākos līdz šim 
sasniegtos vides aizsardz ības standartus. V ēršot klientu uzman ību uz šiem standartiem 
atbilstošiem produktiem un pakalpojumiem, ekomar ķējumam j āveicina to noiets 
salīdzinājumā ar citiem t ās pašas grupas produktiem un pakalpojumiem. Ekomar ķējuma 
piešķiršanas sist ēmai jābūt arī neatņemamai un efekt īvai sastāvdaļai Eiropas Komisijas 
ilgtspējīga patēriņa un ražošanas plaš ākā pamatpolitik ā un labi sasaist āmai ar citiem 
instrumentiem, piem ēram, „zaļo” publisko iepirkumu, vides vad ības un audita sist ēmu 
(EMAS ) un Ekodizaina direkt īvu. 
Ekomarķējuma pieš ķiršanas sist ēmas pārskatīšanas un ietekmes nov ērtējuma proced ūru 
uzsāka 2002. gada febru ārī, veicot plašu nov ērtējuma pētījumu par ekomar ķējuma 
piešķiršanas sist ēmu2. Papildus sist ēmas pārskatīšanai ir notikušas vair ākas apspriedes ar 
ieinteresētajām aprindām; 2006. gada s ākumā tām sekoja sabiedrisk ā apspriešana internet ā, 
kuras rezult ātā tika secin āts, ka ekomar ķējuma pieš ķiršanas sist ēmā nepieciešami b ūtiski 
grozījumi. Ietekmes nov ērtējuma rezult āti rāda, ka pašreiz ējās sistēmas mērķus nav iesp ējams 
sasniegt, jo ekomar ķējuma atpaz īstamība ir nepietiekama un uz ņēmumi to izmanto maz, un 
viens no t ā iemesliem ir nesam ērīgas birokr ātiskās un administrat īvās procedūras. 
Šajā ietekmes nov ērtējumā ir izskatīti trīs galvenie iesp ējamie risin ājumi — turpin āt piemērot 
pašreizējo pieeju, pak āpeniski izbeigt sist ēmas darbību vai veikt groz ījumus sist ēmā. Saistībā 
ar pēdējo risinājumu tika analiz ētas vairākas iespējas, kas izskat ītas kā pasākumu kopums p ēc 
iespējas labāku grozījumu veikšanai sist ēmā. Pēc ietekmes nov ērtējuma tika izraudz īts šis 
pēdējais risinājums. Tāpēc tiek ierosin āts šāds pasākumu kopums, lai main ītu un vienk āršotu 
sistēmu: 
● lab āk pielāgot sistēmu citām Komisijas darb ībām, kas orient ētas uz ilgtsp ējīgu 
ražošanu un pat ēriņu; 
● paplašin āt ekomarķējuma izmantošanas jomu; 
● ieviest pas ākumus, lai veicin ātu saskaņošanu ar cit ām ekomar ķējuma sist ēmām: 
padarīt ES ekomar ķējuma pieš ķiršanas krit ērijus par standartu citiem 
ekomarķējumiem; piem ērot paātrinātu proced ūru, lai pie ņemtu krit ērijus, kas jau 
izstrādāti atsevišķu valstu ekomar ķējuma sistēmās; 
● palielin āt produktu grupu ska itu / veikt krit ēriju ātrāku izstrādi; 
● ieviest paraugu dokumentiem, kas attiecas uz krit ērijiem, lai padar ītu tos viegl āk 
izmantojamus lietot ājiem; 
● pamatnost ādnes „zaļajam” publiskajam iepirkumam iek ļaut kritēriju izstrādē; 
● vienk āršot vērtēšanas un p ārbaudes proced ūras un atcelt ikgad ējo iemaksu; 
                                                 
1 Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. j ūlija Regula (EK) Nr. 1980/2000 par p ārskatīto 
Kopienas ekoeti ķetes piešķiršanas programmu  
(http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/pdf/regulation/001980_en.pdf)  
2 http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/revision_en.htm  
 
LV 3   LV ● nodrošin āt kompetento iest āžu salīdzinošu nov ērtēšanu, kuru veic radniec īgas 
iestādes ( peer-review ); 
● sekm ēt sistēmas izplat ību. 
Sagaidāms, ka sist ēmas izmai ņu un vienk āršošanas rezult ātā, no vienas puses, b ūtiski pieaugs 
to uzņēmumu skaits, kuri izmanto ekomar ķējumu, un t ādējādi arī ar to mar ķēto produktu 
skaits tirg ū. No otras puses, par ekomar ķētajiem produktiem zin ās un tos b ūs gatavi pirkt 
vairāk patērētāju; ES ekomar ķējuma pieš ķiršanas krit ēriji tiks vair āk izmantoti ar ī publiskā 
iepirkuma proced ūrā. Ekomarķējums būs labāk pielāgots politikas veidot āju mērķiem, jo īpaši 
saistībā ar Ilgtspējīga patēriņa un ražošanas r īcības plānu; tas būs noderīgs arī kā produktu un 
pakalpojumu sasniegt ā vides standarta apliecin ājums un inform ācijas avots. 
Sistēmas ekonomisk ā ietekme un ietekme uz vidi b ūs atkarīga no ekomar ķējuma 
panākumiem, kurus savuk ārt ietekmēs tādi faktori, k ā, piemēram, cik labi t ā ir saskaņota ar 
citiem politikas instrumentiem, kuru m ērķis ir veicin āt jauninājumus vides standartu 
nodrošināšanai vis ā produktu aprites cikl ā. Savos turpm ākajos pas ākumos ilgtsp ējīgas 
ražošanas un pat ēriņa veicināšanai Komisija izskat īs iespējas izmantot noteiktus produktu 
politikas instrumentus saska ņotā un savstarp ēji saistītā veidā, lai pēc iespējas palielin ātu to 
kopējo ietekmi, veicinot jaunin ājumus lab ākajiem vides standartiem atbilstošo produktu jom ā, 
kā arī šo produktu noietu. T ā kā ekomarķējums ir da ļa no šā instrumentu kopuma, ar ī tā 
ietekme b ūs jāvērtē kā daļa no tā. 
Ietekmes nov ērtējumā secināts, ka pārskatītajai ekomar ķējuma sist ēmai kā brīvprātīgam 
instrumentam ir pozit īva ietekme uz ES ekonomiku un ka t ā var palīdzēt veicināt gan 
konkurenci, gan konkur ētspēju. Tādējādi ekomar ķējums atbilst tirgus vajadz ībām un, ņemot 
vērā jauno vienk āršoto pieeju, ir uzskat āms par „lab āka regulējuma” politikas instrumenta 
paraugu.