LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 12.07.2004 
COM(2004)472 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI, 
EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN 
SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
Plūdu riska p ārvaldība 
 
Plūdu novēršana, aizsardz ība pret pl ūdiem un to mazin āšana 
 
 
LV 2   LV 1. I EVADS  
Laika posm ā no 1998. l īdz 2002. gadam Eiropa piedz īvoja vairāk kā 100 postošu pl ūdu, tai 
skaitā 2002. gada katastrof ālos plūdus Donavas un Elbas up ēs. Kopš 1998. gada pl ūdi ir 
prasījuši ap 700 upuru, apm ēram pusmiljons iedz īvotāju ir pārvietoti uz droš ākiem 
apgabaliem, un rad īti vismaz 25 miljardus eiro lieli apdrošin ātie ekonomiskie zaud ējumi 1. 
Plūdi var rad īt milzīgus zaudējumus. Piem ēram, vairāk kā 10 miljoni iedz īvotāju mīt ārkārtēju 
plūdu riska zon ā – Reinas krastos, un iesp ējamie plūdu radītie zaudējumi var sasniegt 
165 miljardus eiro. Ar ī piekrastes zonas ir apdraud ētas. Kopējā to saimniecisko akt īvu vērtība, 
kas atrodas 500 m att ālumā no krasta l īnijas, ieskaitot pludmales, lauksaimniec ībā 
izmantojamo zemi un r ūpnieciskās iekārtas, pašlaik tiek nov ērtēta no 500 l īdz 
1000 miljardiem eiro 2. 
Papildus ekonomiskajiem un soci ālajiem kait ējumiem pl ūdi var rad īt nopietnas ekolo ģiskās 
sekas, piem ēram, ja appl ūst notekūdeņu attīrīšanas iek ārtas vai ar ī, ja plūdi skar rūpnīcas, 
kurās lielā daudzum ā ir toksiskas ķīmiskas vielas. Pl ūdi var arī iznīcināt mitrzemes teritorijas 
un samazin āt vides daudzveid ību. 
Plūdi ir dabas par ādība, kuru nevar nov ērst. Tomēr cilvēka darbība sekmē ārkārtēju plūdu 
iespējamību un to nelabv ēlīgu ietekmi. Daudzas valstis jau ievieš pas ākumus aizsardz ībai pret 
plūdiem, bet saska ņota un koordin ēta darbība Eiropas Savien ības līmenī varētu sniegt 
ievērojamu pievienoto v ērtību un uzlabot kop ējo aizsardz ības līmeni pret pl ūdiem. Tā kā plūdi 
potenciāli apdraud cilv ēku dzīvību, saimnieciskos akt īvus un vidi, m ēs nedrīkstam pie ļaut 
bezdarbību; Eiropas ap ņēmība sekmēt ilgtspējīgu attīstību var tikt apšaub īta, ja netiks 
pieņemti atbilstoši pas ākumi. 
2. S ASKARSME AR PL ŪDIEM  
2.1. Probl ēmas apzin āšanās 
Upes var p ārplūst, kad dabas vai cilv ēka radītā drenāžas sistēma nespēj tikt galā ar lietavu 
radīto ūdens daudzumu vai tad, kad pl ūdu aizsargsist ēma neiztur. Pieredze r āda, ka viet ējie 
pasākumi aizsardz ībai pret pl ūdiem, ko veic k ādā vietā, papildus ietekm ē rajonus augšup vai 
lejup pa straumi. Piem ēram, ja k ādā rajonā izmanto inženiertehniskos risin ājumus, lai p ēc 
iespējas ātrāk aizvāktu ūdeni no attiec īgā upes posma, tas noz īmē, ka ūdens lejup pa straumi 
mītošos kaimi ņus sasniegs daudz ātrāk. Tādēļ obligāti jācīnās ar plūdiem saska ņoti un 
koordinēti visā upes garum ā. 
Plūdi upēs atšķiras gan apm ēra ziņā, gan ilguma zi ņā. Lielās upēs, piemēram, Donav ā, Reinā 
un Elbā, plūdi var par ādīties ievērojamu laiku p ēc lietavām un var ilgt dien ām, nedēļām vai 
pat mēnešiem. No otras puses, p ēkšņi plūdi parasti rodas no p ārāk stiprām lietavām vienuviet. 
Pēkšņi plūdi var izrais īt plašu katastrofu, it īpaši, ja tie notiek vienlaikus ar cit ām dabas 
parādībām, piemēram, zemes vai dub ļu nogruvumiem. P ēkšņi plūdi ir sam ērā raksturīgi 
                                                 
1 Eiropas Vides a ģentūra, ziņojums Nr. 35 Par vides probl ēmām, 2003. 
2 EUrosion: http://www.eurosion.org  
 
LV 3   LV Vidusjūras rajonā un kalnu apgabalos; tie ir īpaši bīstami cilv ēkiem, jo tie notiek p ēkšņi, kā 
arī tie nav savlaic īgi pamanāmi. 
Plūdus piekrastes zon ā var izrais īt vētras jūrā, kad vējš vēl vairāk pastiprina paisumu. 
Daudzās teritorij ās plūdu bīstamība ir pieaugusi piekra stes erozijas rezult ātā. Ja vētras jūrā 
notiek vienlaikus ar ūdens līmeņa paaugstin āšanos upju estu āros, pastāv ārkārtēju plūdu 
iespējamība. 
Plūdu pamatiemesli (lietavas un ūdens līmeņa paaugstin āšanās jūrā) ir dabas par ādības un 
pamatā tās nav kontrol ējamas. Tom ēr ne tikai lietavas, v ētras vai paisums rada pl ūdus, lielā 
mērā tos ietekm ē tādas cilvēka veiktās darbības kā mežu izciršana augš ējos ūdens sateces 
baseinos, upju iztaisnošana un dabisko pl ūdu līdzenumu p ārveidošana, nepiem ērotas dren āžas 
izmantošana praks ē un, pats galvenais, intens īva apbūve liela riska pl ūdu zonās. 
Plūdu riska pieaugumu Eirop ā nosaka divas tendences. Pirmk ārt, plūdu apmērs un biežums 
nākotnē var palielin āties klimatisko p ārmaiņu 3 rezultātā (biežākas lietusg āzes, kā arī 
pieaudzis ūdens līmenis jūrā). Otrkārt, ir nov ērots cilvēku skaita un saimniecisko akt īvu 
pieaugums pl ūdu riska zon ās. 
Aizvien liel āka uzman ība tiek piev ērsta tam, k ā upju pārplūšana ietekm ē cilvēka veselību gan 
fiziski, gan psiholo ģiski. Plūdi var nopietni kait ēt veselībai, ja plūdu ūdeņi satur pies ārņojumu 
vai ir sajaukušies ar pies ārņotu notek ūdeni no kanaliz ācijas un lauksaimniec ības zemes. Var 
rasties gar īgās veselības problēmas, piem ēram, papildus stresam par milz īgajiem post ījumiem 
rodas bailes no atk ārtotiem pl ūdiem, dažk ārt tās papildina bailes par to, ka netiks izmaks āta 
apdrošināšana un līdz ar to neb ūs iespējams īpašumu p ārdot. 
Plūdu risks ar ī turpmāk pastāvēs Eiropas Savien ībā un turpin ās ievērojami pieaugt n ākamajās 
desmitgad ēs. Uzdevums ir paredz ēt šīs pārmaiņas jau tagad un pasarg āt sabiedrību un vidi no 
negatīvajām plūdu sekām. 
2.2. Pl ūdu riska p ārvaldība 
Plūdu riska p ārvaldība ir vērsta uz pl ūdu iespējamības un/vai to ietekmes samazin āšanu. 
Pieredze liecina, ka visefekt īvākā pieeja ir izstr ādāt plūdu riska p ārvaldības programmas, kas 
ietver šādus elementus: 
– novēršana: plūdu radīto zaudējumu nov ēršana, izvairoties no m āju un rūpnīcu celtniec ības 
tajos rajonos, kur past āv vai nākotnē ir paredzami pl ūdu draudi; piel āgojot turpm āku 
attīstību plūdu riskam un veicinot piem ērotu zemes izmantošanu lauksaimniec ības un 
mežsaimniec ības nolūkiem; 
– aizsardzība: būvniecības un citu pas ākumu veikšana, lai samazin ātu plūdu iespējamību 
un/vai plūdu ietekmi konkr ētā vietā; 
– sagatavot ība: cilvēku inform ēšana par pl ūdu risku un par to, k ā rīkoties plūdu gadījumā; 
– reakcija kritisk ā stāvoklī: attīstīt operatīvās reaģēšanas plānu plūdu gadījumā; 
                                                 
3 IPCC (2001): Klimata p ārmaiņas: Zinātniskā bāze. I darba grupas ieguld ījums Treš ā starpvald ību vadītā 
klimata pārmaiņas novērtējošajā ziņojumā; Izdevējs - Dž.T. Hautona (J.T. Houghton) un l īdzautori. 
 
LV 4   LV – atgūšanās un gūtā pieredze : cik vien ātri iespējams atgriezties norm ālos apstākļos un 
mīkstināt sociālās un ekonomisk ās sekas cietušajiem iedz īvotājiem. 
3. PADARĪTAIS, NĀKOTNES PL ĀNI UN PERSPEKT ĪVAS 
3.1. Eiropas l īmenī 
3.1.1. Eiropas Izp ētes politika 
Eiropas Komisija kopš 1980. gadiem ir atbalst ījusi plūdu izpēti, izmantojot sec īgas 
pamatprogrammas (PP) izp ētei un tehnolo ģijas attīstībai 4. Eiropā veiktā izpēte padziļināja 
izpratni par pl ūdiem un to sek ām, kā arī uzlaboja m ūsu spējas paredz ēt plūdu iespējamību un 
apmēru noteikt ās teritorijās. 
Izpētes rezultāti liecina par ierobežot ām iespējām plūdu novēršanā ar tehnisk ām metodēm un 
par vajadz ību paredz ēt vērtīgo ekosist ēmu atjaunošanu un aizsarg āšanu. 
Lai paredz ētu plūdus un pārvaldītu ar tiem saist ītos riskus, ir rad ītas piemērotas metodes un 
instrumenti. Dažus instrumentus un metodes jau izmanto sateces baseinos vis ā Eiropā. Nupat 
ir uzsākts jauns 10 miljonus eiro v ērts izpētes projekts “Pl ūdu zonas” ( FLOODsite ), kas dos 
ieguldījumu integr ētās plūdu risku anal īzes un pārvaldes metožu uzlabošan ā 5. 
Plūdu paredz ēšana 6, plūdu riska zonu kartograf ēšana un pl ūdu model ēšana ir svar īgas Kopīgā 
pētniecības centra paredzam ā ieguldījuma sast āvdaļas plūdu izpētes jomā. Turpmākie 
pētījumi aptvers klimata izmai ņu ietekmes anal īzes, mazin āšanas un piel āgošanās stratēģijas. 
Ir skaidrs, ka j āturpina izp ētes darbības, kas v ērstas uz aizsardz ību pret pl ūdiem. Tā vietā, lai 
plūdu pārvaldību skatītu izolēti upju baseinos, nepieciešams aizsardz ību pret pl ūdiem skat īt kā 
daļu no integr ētas un visaptverošas pieejas upes baseinu p ārvaldībā. Turpmākā vides izp ēte 7 
būs saistīta arī ar tādām problēmām kā vides izmai ņu (piemēram, klimatisko izmai ņu) 
novērtēšana un paredz ēšana, analiz ējot visu seku ietekmi un atbalstot dabas un r ūpniecības 
apdraudējuma izv ērtēšanu, nov ēršanu un mazin āšanu. Šaj ā kontekst ā aizsardz ībai pret 
plūdiem būs liela priorit āte. 
3.1.2. Re ģionālā politika un pl ūdi 
No strukt ūrfondiem 8, jo īpaši Eiropas Re ģionālās attīstības fonda 9 un Kohēzijas fonda, var 
piešķirt līdzekļus prevent īvām darbībām (infrastrukt ūrai), tai skait ā aizsardzībai pret pl ūdiem. 
Arī no Eiropas Re ģionālās attīstības fonda var finans ēt ar infrastrukt ūru saistītu izpēti un 
tehnoloģisko attīstību. 
INTERREG  iniciatīva Eiropas Re ģionālās attīstības fonda ietvaros ir atbalst ījusi uzlabotu 
pārrobežu sadarb ību aizsardz ībai pret pl ūdiem. Projekts IRMA („ INTERREG  Reinas – M āsas 
aktivitātes”) ir veiksm īgs piemērs pārrobežu sadarb ībai un integr ētai pieejai pl ūdu novēršanā. 
                                                 
4 http://www.eu-medin.org/floods-rtd-projects.php  
5 http://www.floodsite.net  
6 http://natural-hazards.jrc .it/floods/Preparedness/  
7 KOM(2004) 101, gal īgais lēmums 
8 OV L 161, pie ņemts 26.6.1999. 
9 OV L 213, pie ņemts 13.8.1999. 
 
LV 5   LV Reinas un M āsas plūdu radītie postījumi 1993. un 1995. gad ā veicināja starptautisku 
novēršanas programmas izveidi starp N īderlandi, Be ļģiju, Franciju, Luksemburgu, V āciju un 
Šveici. IRMA kop ējais budžets ir 419 miljoni eiro, no kuriem vienu trešo da ļu finansē 
INTERREG . 
Projekts SCALDIT  ir vēl viena INTERREG  iniciatīva, kas ir uzs ākta 2003. gad ā un skar Šeldas 
upes baseinu. Tas aptv er Francijas, N īderlandes un Be ļģijas apgabalus un risina probl ēmas, 
kas saistītas ar upes baseina pl ānošanu un aizsardz ību pret pl ūdiem. 
Nesen public ētajā Trešajā ziņojumā par ekonomisko un soci ālo kohēziju Komisija ierosin āja, 
ka darbības, kuras atbalsta koh ēzijas politika, j ākoncentrē uz ieguld ījumiem neliel ā prioritāšu 
skaitā saistībā ar Lisabonas un G ēteborgas darba k ārtību, kur Kopienas iejaukšan ās, kā 
gaidāms, radīs lielāku efektivit āti un iev ērojamu pievienoto v ērtību. „Vide un riska 
novēršana” ir viena no svar īgākajām jomām, uz kuru n ākotnē tiks vērsti kohēzijas politikas 
pasākumi. Nākotnes m ērķis – „Eiropas teritori ālā sadarbība” – saglab ās un nostiprin ās 
vajadzīgos starptautisk ās sadarbības pasākumus un turpin ās attīstīt INTERREG  sasniegto šaj ā 
jomā. 
3.1.3. Eiropas Savien ības Solidarit ātes fonds 
Sekojot 2002. gada pl ūdiem Centr āleiropā, ES izveidoja Eiropas Savien ības Solidarit ātes 
fondu 10 (ESSF) k ā īpašu finanšu instrumentu, lai pieš ķirtu ātru finanšu pal īdzību lielu 
katastrofu gad ījumā (tieši post ījumi, kuri p ārsniedz 3 miljardus eiro vai 0,6 % no nacion ālā 
kopienākuma), nol ūka palīdzēt skartajiem rajoniem ātrāk atgriezties p ēc iespējas normālos 
dzīves apstākļos. 
ESSF var iesaist īties tikai ārkārtas darbībās. Tas nav izveidots nol ūkā segt visus zaud ējumus, 
kas ir saist īti ar dabas katastrof ām, un ESSF nekompens ē privātus zaudējumus vai kait ējumu, 
ko sedz apdrošin āšana. Pal īdzība ilgtermi ņa darbībām – rekonstrukcijai, ekonomikas 
atjaunošanai, prevent īviem pas ākumiem – var tikt pieš ķirta no citiem instrumentiem, 
galvenokārt no strukt ūrfondiem. 
3.1.4. Lauksaimniec ības politika un pl ūdi 
Veids, kādā izmanto lauksaimniec ības un mežsaimniec ības rajonus, ir ļoti svarīgs plūdu 
novēršanā un aizsardz ībā, izšķiroša ir augsnes un augu sp ēja uzkrāt ūdeni. 2003. gada KLP 
(kopējās lauksaimniec ības politikas) reforma pozit īvi veicin ās aizsardz ību pret pl ūdiem, 
nesaistot dot āciju apjomu ar lauksaimniecisko ražošanu un ieviešot savstarp ējo atbilstību, 
piemēram, veicinot augsnes aizsardz ību un past āvīgo ganību saglab āšanu, tādējādi uzlabojot 
augsnes sp ējas uzkrāt ūdeni. 
Pārveidotā kopējā lauksaimniec ības politika var veicin āt arī plūdu iespējamības 
samazināšanu, piev ēršoties klimatisko izmai ņu problēmai. Pasākumi, kas ietver, piem ēram, 
enerģijas kultūru audzēšanu biomasas veicin āšanai vai SEG-emisiju samazin āšanu, veicinot 
mazāku ganāmpulka bl īvumu, tieš ā veidā sekmēs aizsardz ību pret pl ūdiem. 
Paredzēts, ka KLP reform ā papildu 1,2 miljardi eiro tiks pieš ķirti lauku att īstībai 2007. gad ā. 
Papildus lauksaimniec ības un mežsaimniec ības apgabalu lietošana s uzlabošanai šie pas ākumi 
var veicin āt plūdu mazin āšanu, pieš ķirot atbalstu lauksaimniec ības un mežsaimniec ības 
                                                 
10 OV L 311, pie ņemts 14.11.2002. 
 
LV 6   LV produkcijas atjaunošanai, kam kait ēja dabas katastrofas (tai skait ā plūdi), un ieviešot 
atbilstīgus novēršanas līdzekļus. 
3.1.5. Vides politika un pl ūdi 
Pieņemot Ūdens pamatdirekt īvu (ŪPD), ES pamat īgi restrukturiz ēja ūdens aizsardz ības 
politiku. Direkt īvā noteikts, ka j āattīsta integr ēti pārvaldības plāni katram upes baseinam, lai 
panāktu labu ekolo ģisko un ķīmisko stāvokli. Lai gan ŪPD veicin ās plūdu seku mazin āšanu, 
tas nav viens no svar īgākajiem direkt īvas mērķiem. 
Lai veicin ātu saskaņotu ŪPD ieviešanu vis ā ES, 25 dal ībvalstu amatpersonas ūdens jomā 11 
un Eiropas Komisija regul āri tiekas, lai str ādātu pie kop īgās stratēģijas īstenošanas. Rea ģējot 
uz 2002. gada vasaras/rudens pl ūdiem, amatpersonas ūdens jomā un Komisija uzs āka darbību 
plūdu aizsardz ībai, kuras rezult ātā tapa paraugprakses rokasgr āmata, ko pie ņēma 2003. gada 
jūnijā. Amatpersonas ūdens jom ā ir izteikušas v ēlmi turpin āt darbu pie probl ēmām, kas ir 
saistītas ar aizsardz ību pret pl ūdiem. 
Lai uzlabotu valstu civil ās aizsardz ības iestāžu gatavību katastrofu laik ā, Komisija att īstījusi 
vairākus uzraudz ības instrumentus, kas nodrošina pl ūdu paredz ēšanu un uzraudz ību Eiropas 
līmenī. Iespējamu plūdu gadījumā rezultātus iesniegs kompetentajai valsts iest ādei un civil ās 
aizsardzības dienestiem, k ā arī Komisijas uzraudz ības un inform ācijas centram 12,13. Šis centrs 
koordinēs savstarp ējas palīdzības darb ības, kad š āda palīdzība būs vajadzīga. Turkl āt 
Komisija organiz ē kursus un m ācības valstu pal īdzības vienībām. 
Komisija turpin ās atbalstīt saskaņotu pieeju to risku mazin āšanai, kas ir saist īti ar tādām 
katastrofām kā plūdi, ugunsgr ēki un lieliem nelaimes gad ījumiem darb ā. Viens no l īdzekļiem, 
ko parasti izmanto, risinot š ādas probl ēmas, ir riska zonu kartograf ēšana. Riska zonu kartes 
cilvēkiem sniedz svar īgu inform āciju, bet t ās arī svarīgi instrumenti pl ānošanas iest ādēm un 
apdrošināšanas nozarei. Riska zonu karšu izstr āde būs cieši saist īta ar ES iniciat īvām vides 
datu 14 vākšanā, uzglabāšanā un apmai ņā. 
3.2. Dal ībvalstu r īcība 
Plūdu raksturs un risku apm ērs katrā Eiropas valst ī ir savādāks. Dažās dalībvalstīs, piemēram, 
Ungārijā, Austrijā, Čehijā un Slovākijā plūdi rodas, p ārplūstot upēm. Tādās dalībvalstīs kā 
Anglija, V ācija un N īderlande pl ūdi rodas, p ārplūstot upēm, vai ar ī, ja ceļas ūdens līmenis 
jūrā. 
Lai novērstu plūdu risku, daž ās dalībvalstīs, piemēram, Austrij ā, Spānijā, Īrijā un Nīderlandē, 
plūdu aizsardz ības līmeņi ir defin ēti oficiālajās pamatnost ādnēs vai ties ību aktos. Kopum ā 
aizsardzības līmeni nosaka p ēc plūdu riska zon ā esošo cilv ēku skaita, saimniecisk ās un 
kultūras vērtības. Citās dalībvalstīs tām iestādēm, kas ir atbild īgas par aizsardz ību pret 
plūdiem, ir plašas pilnvaras, lai uzs āktu plūdu pārvaldībai vajadz īgos darbus. Tom ēr tiesību 
aktos nav paredz ētas normas konkr ētam aizsardz ības līmenim. 
                                                 
11 Bulg ārija, Rum ānija, Islande, Lihtenšteina, Norv ēģija un Šveice ar ī piedalījās Ūdens strukt ūras 
direktoru san āksmē. 
12 Izveidots saska ņā ar Padomes l ēmumu 2001/792/EK. 
13 OV L 297, pie ņemts 15.11.2001, lpp. 7. 
14 Vides un droš ības globālā uzraudz īšana (VDGU), Infrastrukt ūra Telpiskajai inform ācijai Eirop ā 
(INSPIRE) un GALILEO.  
 
LV 7   LV Nesenie pl ūdi ir iedrošin ājuši dalībvalstis att īstīt plānus un strat ēģijas aizsardz ībai pret 
plūdiem. Apvienotaj ā Karalistē plānus izstrādā, lai veicin ātu vienotu un ilgtsp ējīgu pieeju 
plūdu riska p ārvaldībai. Finans ējums Apvienotaj ā Karalistē aizsargsist ēmu celtniec ībai un 
uzturēšanai, un pl ūdu brīdinājuma sist ēmu uzlabošanai pašlaik sast āda 500 miljonus britu 
mārciņu gadā: aprēķināts, ka sateces baseinu pl ūdu pārvaldības plānu izstrāde Apvienotaj ā 
Karalistē varētu izmaks āt no EUR 45 l īdz 55 miljoniem. Ung ārijā nesen uzs ākta ilgtsp ējīgas 
plūdu pārvaldības un reģionālās attīstības programma Tisas ielejai. 
Papildus tam, vair ākas dalībvalstis ir izstr ādājušas vai izstr ādā plūdu riska zonu kartes. Šo 
karšu mērķi un strukt ūra/raksturs ir atš ķirīgs, bet kopum ā tās ir paredz ētas, lai uzlabotu 
informētību par pl ūdu riska zon ām un teritorijas pl ānošanu. Francij ā 1995. gad ā, veicot 
grozījumus likum ā, apdraud ējuma zon ējuma kartes tika uzlabotas, ieviešot „paredzam ā riska 
novēršanas plānus”. 
Šie iepriekšmin ētie piemēri nav izsme ļoši, bet kalpo, lai par ādītu to iniciat īvu dažādību, kuras 
patlaban izmanto valstu l īmenī. 
3.3. Starptautisk ā sadarbība saistībā ar pārrobežu up ēm 
Pagātnē aizsardzība pret pl ūdiem tika galvenok ārt risināta vietējā līmenī, nesadarbojoties ar 
kaimiņiem, kuri dz īvo augšpus un lejpus upes straumes, t ā bieži pārnesot probl ēmas no viena 
rajona uz citu. Tom ēr tādu upju baseinos k ā Reina, Odera, M āsa, Donava, Z āra, Mozele un 
Elba, valstis, kuru robežas sakr īt ar šo upju gultn ēm, ir nodibin ājušas organiz ācijas, lai 
nodrošinātu koordin ētu pieeju upes baseina p ārvaldībai. Vairāku šo upju baseinu aizsardz ības 
plāni pret plūdiem ir izstr ādāti vai arī to izstrāde notiek. 
Reinas darb ības plānā par aizsardz ību pret pl ūdiem kop ējā investīciju summa aizsardz ības 
pasākumiem laik ā no 1998. l īdz 2020. gadam sasniegs 12,3 miljardus eiro. Turkl āt, lai 
pievērstu Reinas ielejas iedz īvotāju uzman ību applūšanas riskam, tika izveidots Reinas 
atlants. Atlant ā ir iekļautas kartes, kur ās atzīmēti bīstamie pl ūdu rajoni (pamatkartes), un 
parādīts, kādas būs sekas cilv ēkiem un materi ālajiem akt īviem lielu pl ūdu gadījumā. Atlanta 
izstrāde izmaks āja aptuveni 270 000 eiro. 
4. S ASKAŅOTA ES RĪCĪBAS PROGRAMMA AIZSARDZ ĪBAI PRET PL ŪDIEM  
4.1. ES r īcības programma 
Plūdi, iespējams, var v ājināt ES centienus pan ākt ilgtspējīgu attīstību. Turkl āt dažviet lielu 
plūdu biežumam un apm ēram ir tendence n ākotnē ievērojami palielin āties globālās sasilšanas 
rezultātā. Problēmu var atrisin āt tikai visaptveroši, veicot saska ņotu rīcību katrā skartajā upes 
baseinā un piejūras zonā. Tas, ka vair ākas upes Eirop ā ir uzskat āmas par robežš ķērsojošām 
upēm, nozīmē, ka sadarb ība ES līmenī var radīt nozīmīgu pievienoto v ērtību atseviš ķo 
dalībvalstu centieniem. 
Tādēļ ir ierosin āts Komisijai un dal ībvalstīm darboties kop ā, lai attīstītu un īstenotu 
koordinētu plūdu novēršanas, aizsardz ības un mazin āšanas rīcības programmu. 
Šīs programmas b ūtiskākās iezīmes aptvers: 
 
LV 8   LV a) sadarb ības un koordin ācijas uzlabošanu, izstr ādājot un īstenojot pl ūdu riska 
pārvaldības plānus katram upju baseinam un katrai piekrastes zonai, kur pl ūdi var 
negatīvi ietekmēt cilvēku veselību, vidi, saimniecisko darb ību vai dzīves kvalit āti; 
b) pl ūdu riska karšu k ā plānošanas un komunik ācijas līdzekļa izveidošanu un ieviešanu; 
c) inform ācijas apmai ņas uzlabošanu, dal īšanos ar ieg ūto pieredzi un koordin ētu 
attīstību, kā arī labākās prakses veicin āšanu; 
d) sp ēcīgāku saišu izveidi starp p ētniecības aprind ām un iest ādēm, kas ir atbild īgas par 
ūdens pārvaldību un aizsardz ību pret pl ūdiem; 
e) koordin ācijas uzlabošanu starp attiec īgajām Kopienas politikas jom ām; 
f) liel āku inform ētību par pl ūdu riskiem, veicinot plaš āku ieinteres ēto aprindu 
līdzdalību un efekt īvāku komunik āciju. 
4.2. K ā dalībvalstis, Komisija un citas ieinteres ētās personas var sadarboties 
Lai izstrādātu un īstenotu tādu rīcības programmu, b ūtu jāveic darbības dažādos līmeņos. 
Dalībvalstis  īstenos sadarb ību starp attiec īgām upju baseinu, valstu, re ģionālām un viet ējām 
iestādēm un būs atbildīgas par pl ūdu riska p ārvaldības plāniem un pl ūdu riska karšu 
sastādīšanu. Šo pl ānu un karšu b ūtiskākās iezīmes ir nor ādītas pielikum ā. 
Komisija veicinās sadarbību un inform ācijas apmai ņu aizsardz ībai pret pl ūdiem un 
paraugprakses veicin āšanai. Komisija nodrošin ās, ka visas saist ītās ES politikas sekm ēs 
aizsardzību pret pl ūdiem, kur tas ir nepieciešams. Izmantojot pamatprogrammu izp ētei, 
tehnoloģiskajai att īstībai un demonstr ējumiem, Komisija veiks tiešu un netiešu izp ēti par 
problēmām, kas ir saist ītas ar plūdiem. 
Dalībvalstis  un Komisija  kopīgi būs atbildīgas par r īcības programmas visp ārēju 
koordināciju, kas tiks īstenota, organiz ējot regulāras tikšan ās starp amatperson ām ūdens jomā 
un Komisijas p ārstāvjiem. 
Citas ieinteres ētās personas  tiks pilnā mērā iesaistītas plūdu riska p ārvaldības plānu izstrādē 
un ieviešan ā, un Komisijas organiz ētajās tehniskaj ās diskusijās. 
4.3. Saska ņotas ES darb ības izmaksas un paredzam ās priekšroc ības 
Ir grūti noteikt šaj ā paziņojumā ierosināto saskaņoto darbību pievienoto v ērtību/papildu 
priekšrocības naudas izteiksm ē. Kvalitātes ziņā ES darbību pievienot ā vērtība ietvers: 
a) daudz rentabl ākus un ilgtsp ējīgākus plūdu riska p ārvaldības pasākumus, īstenojot 
labāku darbības koordin āciju visā ES; 
b) visaptverošu pieeju, lai samazin ātu Eiropas ilgtsp ējīgas attīstības apdraud ējumu, kas 
ir saistīts ar plūdu radītiem zaud ējumiem; 
c) uzlabotu aizsardz ības līmeni, kas ir pieredzes un inform ācijas apmai ņas un lab ākās 
prakses kop īgas izstrādes rezult āts; 
 
LV 9   LV d) lab āku izpētes darbību koncentr ēšanu un cieš āku sadarb ību starp p ētniecības 
aprindām un politikas veidot ājiem; 
e) saska ņotu pieeju pl ūdu riska p ārvaldības plānu attīstībai un to saist ībai ar ES 
finansēšanas programm ām; 
f) liel āku sabiedr ības inform ētību par aizsardz ību pret pl ūdiem un t ās iesaistīšanu ar šo 
jomu saist ītu problēmu risināšanā. 
5. S ECINĀJUMI  
Komisija aicina dal ībvalstis: 
a) atbalst īt Komisijas nov ērtējumu par to, cik noz īmīga ir aizsardz ība pret pl ūdiem; 
b) ņemt vērā ES, valstu, re ģionālajā un starptautiskaj ā līmenī notiekoš ās vai plānotās 
darbības; 
c) atbalst īt nepieciešam ību pēc saskaņotas ES darb ības plūdu novēršanā, aizsardz ībā un 
mazināšanā; 
d) ieviest b ūtiskas saska ņotas ES darb ības iezīmes, kā to ierosina Komisija, un vienoties 
par pasākumiem, kas b ūtu jāveic, lai att īstītu un īstenotu šādu saskaņotu darbību. 
 
LV 10   LV PIELIKUMS  
Vadlīnijas plūdu riska p ārvaldības plānu un pl ūdu riska zonu karšu izstr ādei un 
ieviešanai 
A. PRINCIPI 
1. Pl ūdu riska p ārvaldības plāni jāattīsta, pamatojoties uz š ādiem visp ārējiem 
principiem: 
a) robežš ķērsojošas upes: dal ībvalstīm jāvienojas par sadarb ību šo plānu izstrādē 
un īstenošanā. Gadījumā, kad upes baseins ir kop īgs ES un treš ām valstīm, tiks 
izmantoti past āvošie koordin ācijas meh ānismi vai ar ī tiks izstr ādāti jauni 
mehānismi; 
b) plūdu riska p ārvaldības plāni: upēm, lai tās pilnībā tiktu iek ļautas baseina 
pārvaldības plānos un pas ākumu programm ās, kas ir izstr ādātās saskaņā ar 
Ūdens pamatdirekt īvu. Vienlaic īgi plūdu riska p ārvaldības plāni jāizstrādā 
piekrastes zon ām; 
c) ilgtermi ņa stratēģiskā pieeja: j āiekļauj tie pas ākumi, kas uzskat āmi par 
ilgtermiņa pasākumiem (50 – 100 gadi); 
d) starpdisciplin ārā pieeja: visi saist ītie ūdens pārvaldības, fizisk ās plānošanas, 
zemes izmantošanas, lauksaimniec ības, transporta att īstības un pils ētattīstības, 
kā arī vides saglab āšanas aspekti j āņem vērā visos līmeņos (valsts, re ģionālajā 
un vietējā); 
e) solidarit ātes princips: aizsardz ība pret pl ūdiem nedr īkst mazin āt spēju citiem 
reģioniem/dal ībvalstīm lejpus vai augšpus straumes sasniegt t ādu aizsardz ības 
līmeni, kas šiem re ģioniem/dal ībvalstīm pašām šķiet piemērots. Piem ērotā 
stratēģija aptver tr īs posmu pieeju: aiztur ēšanu, uzkr āšanu un dren āžu; 
f) ir jāaptver visi pl ūdu riska p ārvaldības elementi: skat īt sadaļu 2.2.  
B. M ĒRĶI 
1. Kop ējie plūdu riska p ārvaldības plānu mērķi būs: 
– samazināt plūdu nelabv ēlīgo ietekmi un pl ūdu iespējamību; 
– veicināt ilgtspējīgus plūdu riska p ārvaldības pasākumus; 
– meklēt iespējas, lai izmantotu daba s procesus un, ja iesp ējams, sniegt vair ākas 
priekšrocības no plūdu riska p ārvaldības; 
– informēt sabiedrību un kompetent ās iestādes par pl ūdu risku un to, k ā ar tiem cīnīties. 
 
LV 11   LV C. GALVENIE REZULT ĀTI 
1. Galvenajiem rezult ātiem no pl ūdu riska p ārvaldības plāna jābūt šādiem: 
– pārskats par pašreiz ējiem plūdu riskiem un izpratne par to apm ēru, raksturu un izplat ību, 
kā arī nākotnes plūdu risku model ēšana; 
– plūdu procesu izpratne un to jut īgums pret izmai ņām; 
– nākotnē veicamo rentablo pl ūdu riska p ārvaldības pasākumu uzskait ījums; 
– plūdu riska zonu kartes (skat īt sadaļu D); 
– ilgtermiņa plūdu riska p ārvaldības politikas, kas at bilst upes baseina m ērķiem; 
– attiecīgā gadījumā turpmāko darbību/pētījumu priorit āšu saraksts attiec ībā uz upes baseinu. 
D. PL ŪDU RISKA ZONU KARTES 
1. Viens no galvenajiem pl ūdu riska p ārvaldības plāna rezultātiem būs plūdu riska zonu 
kartes upes baseina griezum ā. 
2. Pl ūdu riska zonu kartes m ērķis ir: 
– palielināt cilvēku inform ētību plūdu riska zon ās, 
– nodrošināt informāciju par riska zon ām, nosakot pl ūdu riska zonas, lai sniegtu datus 
teritorijas pl ānošanai, 
– atbalstīt investīciju mērķu noteikšanas, prioritiz ēšanas un izv ērtēšanas proced ūras, lai 
pārvaldītu un samazin ātu risku cilv ēkiem, īpašumiem un videi. 
3. Pl ūdu riska kart ēm: 
– jābūt izstrādātām, saskaņojot tās visā upes basein ā; 
– jāaptver gan upes, gan p ēkšņie plūdi un attiec īgā gadījumā plūdi jūras piekrast ē; 
– jānodrošina ticama, pietiekama un viegli saprotama inform ācija; 
– kā minimums, tai j ānodala trīs riska līmeņi: 
A. rajoni, kuri bieži appl ūst, 
B. rajoni, kur pl ūdi notiek ret āk, 
C. rajoni, kuri appl ūst ļoti reti, tai skait ā vietas, kur aizsargdambji var neiztur ēt; 
– jāparāda gan ūdens/plūdu dziļums, gan iesp ējamie post ījumi; 
– jāparāda gan pašreiz ējā situācija, gan n ākotnes plūdu risku model ēšana; 
– jāņem vērā arī citi mērķi saistībā ar upes baseinu.