C 248/19

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2019/C 248/06)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANU

“Crémant de Bourgogne”

Atsauces numurs: PDO-FR-A0676-AM01

Paziņojuma datums: 11.4.2019.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Ģeogrāfiskā apgabala pašvaldību saraksta atjaunināšana

Apraksts un pamatojums

Laikā pēc specifikācijas pirmā apstiprinājuma dažas pašvaldības ir mainījušas savu nosaukumu vai apvienojušās. Tāpēc ir atjaunināts ģeogrāfiskā apgabala sastāvā ietilpstošo pašvaldību saraksts, nemainot minētā apgabala platību un konfigurāciju. Lai palielinātu juridisko noteiktību, šim sarakstam ir atsauce uz oficiālā ģeogrāfiskā koda spēkā esošo redakciju, ko katru gadu publicē INSEE.

Tāpēc ir attiecīgi grozīts vienotā dokumenta 6. punkts.

2. Noteiktais zemesgabalu apgabals

Apraksts un pamatojums

Zemesgabalu delimitācija nozīmē ar attiecīgo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēta produkta ražošanai piemērotu zemesgabalu noteikšanu ražošanas ģeogrāfiskā apgabala ietvaros.

Zemesgabalu delimitācija ir pabeigta vairākās ģeogrāfiskā apgabala vietējās pašvaldībās. Šī darbība radīja iespēju apstiprināt noteiktos zemesgabalus tajās pašvaldībās, kur noteikšana jau bija notikusi. Tādējādi kompetentā valsts iestāde jaunā apstiprināšanas datumā apstiprināja noteiktos zemesgabalus visā apgabalā.

Ir atcelti iepriekšējie datumi, kuros kompetentā valsts iestāde bija apstiprinājusi noteiktos zemesgabalus katrā pašvaldībā un kuri norādīti cilmes vietas nosaukuma specifikācijas pielikumā.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

VIENOTS DOKUMENTS

1. Produkta nosaukums

“Crémant de Bourgogne”

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīna produktu kategorijas

5. Augstas kvalitātes dzirkstošais vīns

4. Vīna vai vīnu apraksts

Šie vīni ir augstākā labuma dzirkstošie baltvīni vai sārtvīni.

a) Pirms saldinātāja pievienošanas un misas bagātināšanas gadījumā vīna kopējā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 13 %.

b) Kopējā skābuma, gaistošā skābuma, kopējā sēra dioksīda, cukuru un oglekļa dioksīda pārspiediena līmenis, ko mēra 20 °C temperatūrā, ir noteikts Kopienas tiesību aktos.

Šim vīnam ir raksturīga smalka un ilgstoša putošana ar nelieliem un noturīgiem gāzes burbuļiem. Kad vīns ir jauns, bieži ir jūtams augļu, ziedu un minerālvielu pieskāriens, saistīts ar viegli izteiktu svaigumu. Laika gaitā parādās sarežģītāki aromāti, kas attīstās, radot sekundāras un terciāras iezīmes. Svaigumu mutē pastiprina oglekļa dioksīda izdalīšanās.

Vispārīgie analītiskie parametri Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīndarības metodes

a. Galvenās vīndarības metodes

Īpašā vīndarības metode

a) Sārtvīnu ražošanai ir aizliegts izmantot vīndarības ogli, atsevišķi vai kā sastāvdaļu maisījumos.

b) Koka šķeldas izmantošana ir aizliegta.

c) Papildus iepriekš minētajiem noteikumiem, attiecībā uz vīndarības metodēm vīnam jāatbilst prasībām, kas paredzētas Kopienas līmenī un norādītas Lauku un jūras zvejas kodeksā.

d) Vīnspiedes ražotnēm jāatbilst kritērijiem, kas noteikti vīnogu ražas novākšanai, vīnspiedes iekārtām un spiedēm, spiedes piepildīšanai, sulas sadalīšanai frakcijās un higiēnai.

Stādījumu biezība

Audzēšanas prakse

— Vīnogulāju minimālā stādījumu biezība ir 5 000 stādu uz hektāru, un atstatums starp rindām ir mazāks par vai vienāds ar 2,50 metriem.

— Ja stādījumu biezība ir lielāka par 8 000 stādiem uz hektāru, atstatums starp vīnogulāju stādiem vienā rindā nedrīkst būt mazāks par 0,50 metriem.

— Ja stādījumu biezība ir mazāka par vai vienāda ar 8 000 stādiem uz hektāru, atstatums starp vīnogulāju stādiem vienā rindā nedrīkst būt mazāks par 0,80 metriem.

— Blīvi stādītu vīnogulāju minimālā stādījumu biezība ir 9 000 stādu uz hektāru, un atstatums starp stādiem ir lielāks par 0,50 metriem.

Apgriešanas noteikumi

Audzēšanas prakse

Vispārīgie noteikumi

Vīnogulājus apgriež saskaņā ar šādiem noteikumiem:

— īsus (vīnkoku vainagu veido Royat kordona formā), vīnstīgu pumpuru skaits uz kvadrātmetru ir mazāks vai vienāds ar 12,

— vai garus, vainagu veidojot pēc Guyot metodes vienkāršā vai dubultā formā, vīnstīgu pumpuru skaits uz kvadrātmetru ir mazāks vai vienāds ar 10.

Vīnogu šķirnēm ‘Chardonnay B’ un ‘Sacy B’ (tikai Rhône departamenta pašvaldību teritorijā un Saône-et-Loire departamenta departamenta pašvaldību teritorijā, kur atrodas ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Mâcon” apzīmētā produkta ražošanai noteiktā vīnadārza teritorija) ir “Mâconnais rindas veidolā”, un vīnstīgu pumpuru skaits uz kvadrātmetru tām ir mazāks par vai vienāds ar 10.

Vīnogu šķirnēm ‘Chardonnay B’ un ‘Sacy B’ (izņemot Rhône departamenta pašvaldību un Saône-et-Loire departamenta pašvaldību teritoriju, kur atrodas ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu Mâcon apzīmētā produkta ražošanai noteiktā vīnadārza teritorija) ir “Chablis veidolā”, un vīnstīgu pumpuru skaits uz kvadrātmetru tām ir mazāks vai vienāds ar 10.

Īpašie apgriešanas noteikumi

Audzēšanas prakse

Īpašie noteikumi

Vainaga veidošanu vienkāršā formā pēc Guyot metodes var pielāgot:

— ar otru augļzaru, kas ļauj katru gadu izmainīt nokares pozīciju,

— ar vienu saīsinātu nokari, kurai ir ne vairāk kā trīs vaļējas acis, un augļzaram ir ne vairāk kā divi vīnstīgu pumpuri.

Neatkarīgi no apgriešanas veida vīnogulāju vainagus var veidot, atstājot papildu vīnstīgu pumpurus, ja fenoloģiskajā posmā, kad izplaukušas 11 vai 12 lapas, auglīgu zaru skaits uz kvadrātmetru kārtējā gadā ir mazāks vai vienāds ar vīnstīgu pumpuru skaitu, kas paredzēts apgriešanas noteikumos.

Apūdeņošana un novāktās vīnogu ražas pārvadāšana

Audzēšanas prakse

Apūdeņošana

Apūdeņošana ir aizliegta.

Novāktās vīnogu ražas pārvadāšana

a) Novāktās vīnogas pārvadāšanas laikā aizsargā pret lietu.

b) Vīnogu ražu no novākšanas vietas pārved uz vīnspiedes iekārtu tvertnēs, kas: — nepārsniedz 0,50 metru dziļumu, lai izvairītos no vīnogu sablīvēšanās, — nav noslēgtas un ļauj sulai ātri un pilnībā izdalīties pārvadāšanas laikā un gaidot izspiešanu.

c) Laiks, kas pagājis starp vīnogu novākšanu un izspiešanu, ir pēc iespējas īsāks. Šis laiks nekādā gadījumā nepārsniedz 24 stundas.

b. Maksimālās ražas

Ražība

90 hektolitru no hektāra.

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

a) Vīnogu novākšana, pārraudzēšana vīnā, vīna gatavošana, kopšana un fasēšana notiek ģeogrāfiskajā apgabalā, kas apstiprināts Cilmes vietu un kvalitātes valsts institūta kompetentās valsts komitejas sanāksmē 2011. gada 7. jūlijā. Minētā ģeogrāfiskā apgabala robežas ietver šādu pašvaldību teritoriju, pamatojoties uz 2018. gada oficiālo ģeogrāfisko kodu: — Côte-d’Or departamentā: Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, AuxeyDuresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Chambolle-Musigny, Charrey-sur-seine, ChassagneMontrachet, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Collonges-lès-Bévy, Comblanchien, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Échevronne, L’Étang-Vergy, Fixin, Flagey-Echezeaux, Fussey, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Griselles, LadoixSerrigny, Larrey, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Messanges, Meuilley, Meursault, Molesme, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, MoreySaint-Denis, Mosson, Nantoux, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-SaintGeorges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lèsLarrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Puligny-Montrachet, Reulle-Vergy, La Rochepot, Saint-Aubin, Saint-Romain, Santenay, Savignylès-Beaune, Segrois, Talant, Thoires, Vannaire, Villars-Fontaine, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Vix, Volnay, Vosne-Romanée un Vougeot, — Rhône departamentā: Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dareizé, Denicé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Jarnioux, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, MontmelasSaint-Sorlin, Morancé, Odenas, Les Olmes, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, SaintClément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Étienne-des-Oullières, Saint-Étienne-la-Varenne, Saint-GermainNuelles, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Jean-d’Ardières, Saint-Jean-desVignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Loup, SaintRomain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Ternand, Theizé, Vaux-en-Beaujolais, Val d’Oingt, Vauxrenard, Vernay, Ville-sur-Jarnioux un Villié-Morgon, — Saône-et-Loire departamentā: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Berzéla-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sur-Fley, Bissy-sous-Uxelles, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Bray, Bresse-sur-Grosne, Cersot, Chagny, Chaintré, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-surSaône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Dracy-lès-Couches, Dracy-le-Fort, Épertully, Étrigny, Farges-lès-Mâcon, Fleurville, Fley, Fontaines, Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Mellecey, Mercurey, MillyLamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-surGuye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, SaintGengoux-le-National, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-deVaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-BelleRoche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice des-Champs, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-lès-Couches, SaintPierre-de-Varennes, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Tournus, Uchizy, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Frégande (tikai apgabalos, kas atbilst bijušo Donzy-le-National, Massy et La Vineuse pašvaldību teritorijām), Vinzelles un Viré, — Yonne departamentā: Asquins, Augy, Auxerre, Beine, Bernouil, Béru, Bleigny-le-Carreau, Chablis, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chichée, Chitry, Collan, Coulanges-laVineuse, Courgis, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Épineuil, ÉscolivesSainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Irancy, Joigny, Junay, Jussy, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Maligny, Migé, Molosmes, Montholon (uniquement pour la partie correspondante aux territoires des anciennes communes de Champvallon et Volgré), Mouffy, Poilly-sur-Serein, Préhy, Quenne, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Serrigny, Tharoiseau, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Venoy, Vermenton (tikai apgabalā, kas atbilst bijušās Vermenton pašvaldības teritorijai), Vézelay, Vézinnes, Villy, Vincelottes un Viviers.

b) Pārraudzēšanu vīnā, vīna gatavošanu, kopšanu un fasēšanu var nodrošināt arī šādu pašvaldību teritorijā: — Côte-d’Or departamentā: Châtillon-sur-Seine, Grancey-sur-Ource, Montagny-lès-Beaune un Prusly-sur-Ource, — Yonne departamentā: Cruzy-le-Châtel.

7. Galvenās vīna vīnogu šķirnes

‘Pinot Gris G’

8. Saiknes vai saikņu apraksts

Dabas apstākļi, kas nodrošina saikni

Ģeogrāfisko apgabalu veido reljefa pacēlumi, kas tradicionāli tiek izmantoti vīnkopībai Yonne, Côte-d’Or, Saône-et-Loire un Rhône departamentā. Tajā ietilpst vairāk vai mazāk nošķirtu vīnadārzu kopa, kas plešas aptuveni 250 kilometrus no ziemeļiem uz dienvidiem. Tādējādi šis apgabals aptver vairāk nekā 300 pašvaldību teritoriju.

Yonne un Châtillonnais vīnogulāji, uz ziemeļiem no Côte-d’Or, plešas Parīzes baseina nogāzēs, uz nogulumiežiem, kas datēti ar vēlīno juras periodu, izņemot Vézelien vīnogulājus, ko audzē agrīnā un vidējā juras perioda formāciju augsnēs, un Jovas (Jovinian) vīnogulājus, ko audzē vēlīnā krīta perioda formāciju augsnēs. Augsnes tur lielākoties veido merģelis (mālains kaļķakmens), vietām – kaļķakmens. Vīnadārzus ierīko tikai vieglāk pieejamajās nogāzēs, lielākajās reģiona ieplakās, proti, Jonas un tās pieteku un Sēnas un tās pieteku ielejās. Tie atrodas 150–300 metru augstumā virs jūras līmeņa.

No Dižonas [Dijon] līdz Lionas [Lyon] apkaimes apvidiem vīnadārzi veido gandrīz nepārtrauktas taisnas reljefa pacēlumu rindas. Tā ir Bresas ieplakas rietumu mala, būtiska tektoniska struktūra, kas, paceļoties Alpiem, sabruka. Augsni lielākoties veido nogulumieži, kaļķakmens un merģelis, pārsvarā no juras perioda, bet vietām arī no triasa perioda. Vietām, jo īpaši Sonā un Luārā, paleozoja ēras metamorfisko iežu un granīta pamatnes atsegumi dara augsnes skābas, un tajās tiek audzēti vīnogulāji. Lai gan dažkārt iekšzemes reljefs ir augstāks (650 metri Côte-d’Or, 1 000 metri Beaujolais), vīnogulāji tiek stādīti augstumā 250–400 metriem. Katram vīnadārzam ir sava raksturīgas ainavas ar raksturīgām ģeomorfoloģiskajām īpatnībām:

— plašās ielejas ķīļveidīgi iespiežas Parīzes baseina kaļķakmens plato,

— šaura nepārtraukta josla stiepjas gar robežu starp līdzenumu un piekrasti,

— paralēlu pakalnu virkne ziemeļu un dienvidu virzienā kā “iestarpinājumi” Makonas (Mâcon) reģionā.

Burgundijas vīnkopības reģionā (Bourgogne viticole) valda samērā vēss okeāna klimats. Šo klimatu raksturo mērens un regulārs nokrišņu daudzums, bez izteikta sausuma vasarā. Arī temperatūra liecina par svaigumu, gadā vidēji ir 11 °C.

Temperatūra bargāka ir Yonne departamentā, bet ģeogrāfiskā apgabala dienvidaustrumos paliek nedaudz maigāka, jo šī apgabala daļa atrodas Morvan un Charolais kalnu aizsegā, un tas samazina mitrumu un paaugstina temperatūru salīdzinājumā ar pārējo reģiona teritoriju.

Ģeogrāfiskā apgabala austrumu daļu ietekmē kontinentālais klimats, kura ietekme izpaužas kā relatīvi zema temperatūra ziemā, kā sala periodi, kas var būt ilgstoši un intensīvi, bet dažkārt arī kā ļoti sausa un saulaina sezonas izskaņa.

Dienvidu klimatiskā ietekme, kas ir īpaši izteikta ģeogrāfiskā apgabala dienviddaļā, īslaicīgi var paaugstināt vasaras temperatūru un iepludināt karstu jūras gaisu, kas vasarā izraisa pērkona negaisus.

Vīnogu audzēšanai noteiktie zemesgabali kopumā atbilst apvidiem, ko tradicionāli atzīst par piemērotiem vīnkopībai. Tādējādi tie galvenokārt aizņem lielāko kalnu atklātās nogāzes, kalnu pakājes, lēzenos plato un ieplakas, kas vērstas uz ziemeļiem un rietumiem, jebkurā no šiem apvidiem nodrošinot optimālu drenāžu un labas augšņu sasilšanas spējas.

Saikni veidojošie cilvēkfaktori

Liecības par vīnogulāju audzēšanu ir pieejamas jau no Gallijas un Romas kundzības perioda.

Viduslaikos “Burgundijas” vīnadārzi jau bija ieguvuši ekonomisku nozīmi un bija pazīstami ārpus tās robežām.

Labi zināmi ir Baznīcas struktūru (abatiju, bīskapiju) un dižciltīgo personu nopelni “Burgundijas” vīna labās slavas vairošanā. Cluny, Cîteaux, Pontigny, Langres kapituls, Burgundijas hercogi – katrs savā veidā ir veicinājuši prestižu vīnadārzu izveidi un šo vīnu izcilību.

18. gadsimtā strauja vīna tirdzniecības attīstība radīja jaunu ekonomisko spēku. “Burgundijas” vīni tika plaši izplatīti Francijas un Eiropas ziemeļdaļā un pat citos kontinentos.

Taču 19. gadsimta laikā Burgundijas vīnkopība ieguva individuālas iezīmes. Vecais administratīvais iedalījums (provincēs) vai nesenais iedalījums (departamentos) ir saistīts ar ekonomisko aspektu, ar lielām pilsētām, piemēram, Auxerre, Dijon, Beaune, Chalon-sur-Saône) vai Mâcon, kas nodrošināja šā reģiona vīnu izplatīšanu. “Beaujolais” ražošanas apgabala ziemeļdaļas vīni tolaik tuvinās Mâcon vīniem. Radās arī interese par vīnu ražošanas iespējām Burgundijā radās arī Šampaņas (la Champagne) pievārtē Tonnerrois un Châtillonnais.

19. gadsimta sākumā Burgundijas reģiona ražotāji ieinteresējās par dzirkstošo vīnu izstrādi, izmantojot paņēmienus, kas bija radīti Šampaņā, jo īpaši Rully, Saône-et-Loire, no 1820. gada arī Nuits-Saint-Georges, pēc tam, 1840. gadā, Chablis. Jaunais produkts guva panākumus, jo īpaši pie klientiem Anglijā un ASV, un šī metode strauji izplatījās. Dzirkstošie vīni tiek darīti visskaistāko teritoriju, piemēram, Clos Vougeot, Chambertin un Chablis, centrā.

Dzirkstošo vīnu ražotāji 1939. gadā apvienojās ražotāju asociācijā un 1943. gadā “Burgundijas dzirkstošais vīns” tika atzīts par produktu ar kontrolētu cilmes vietas nosaukumu.

Ar attiecīgu dekrētu minētais kontrolētais cilmes vietas nosaukums tika rezervēts baltvīniem, sarkanvīniem un sārtvīniem, kas iegūti sekundārās fermentācijas rezultātā pudelē. No 20. gadsimta sešdesmitajiem gadiem Burgundijas ražotāji vēlējās formalizēt un aizsargāt augstas kvalitātes dzirkstošo vīnu ražošanu un ieviesa stingrus noteikumus par ražas novākšanu un vīnu gatavošanu, tādēļ ar 1975. gada dekrētu attiecībā uz baltvīniem vai sārtvīniem tika atzīts kontrolētais cilmes vietas nosaukums “Crémant de Bourgogne”.

Šis nosaukums attiecās uz visām Burgundijas vīnogu šķirnēm, lai gan lielākoties tika dota priekšroka ‘Chardonnay B’ un ‘Pinot noir N’ vīnogām. Vīnadārzu ģeogrāfiskais sadalījums ir saistīts ar dažām atšķirībām ražošanas metodēs. Tādējādi katrs mazais reģions, kas pārmantojis seno zinātību, saglabā vietējos paņēmienus vīnadārza apsaimniekošanā, un par to liecina Mâcon arkādes vai tā sauktā Chablis tipa vīnogulāju apgriešana Jonā (Yonne).

Vīnadārzs ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Crémant de Bourgogne” 2011. gadā aptvēra gandrīz 2 000 hektārus un gada laikā saražoja gandrīz 125 000 hektolitru, proti, gandrīz 15 miljonus vīna pudeļu.

Šīm vīnam ir raksturīga smalka un ilgstoša putošana ar nelieliem un noturīgiem gāzes burbulīšiem. Kad vīns ir jauns, bieži ir jūtams augļu, ziedu un minerālvielu pieskāriens, saistīts ar viegli izteiktu svaigumu. Laika gaitā parādās daudzveidīgākas aromāta nianses, kas attīstās, radot sekundāras un terciāras iezīmes. Svaigumu baudīšanas laikā pastiprina oglekļa dioksīda izdalīšanās.

Cēloniskā saikne

“Burgundija” ir ziemeļu tipa vīnadārzs, kurā vīnogulājiem rodas būtiski klimatiskie ierobežojumi. Tādēļ stādīšana ir iespējama tikai vislabvēlīgākajos apstākļos, kad var izmantot siltāku un sausāku mezoklimatu, salīdzinot ar klimatu pārējā reģionā, un porainas augsnes, kas spēj aizvadīt lieko ūdeni, vienlaikus izmantojot augsnei raksturīgo labo auglību un straujo sasilšanu.

Tādēļ vīnadārzi lielākoties atrodas uz lielākajām kalna nogāzēm, kurās augsne visbiežāk veidojusies uz kaļķakmens cilmiežiem, mērenā augstumā virs jūras līmeņa.

Ģeogrāfiskā apgabala vēsais klimats ir īpaši labvēlīgs dzirkstošo vīnu ražošanai. Tādējādi šajās vietās ir gan atbilstīgas augsnes, gan nogāzes, kas nodrošina vīnogām labu ienākšanos, vienlaikus saglabājot nepieciešamo skābumu kvalitatīvajiem vīniem, ko apzīmē ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Crémant de Bourgogne”.

Izmantotās vīnogu šķirnes, kam ir vietēja izcelsme un kas ir samērā viendabīgas, bez savstarpējām atšķirībām un īpaši labi pielāgotas vietējiem augsnes un klimata apstākļiem, veicina tādas baltvīnu un sārtvīnu īpašību izpausmi –, ziemeļu vīnu piemītošo skābenuma un augļainumu, tādējādi piešķirot tiem zināmu eleganci.

Ražotāji, kas vēlas gatavot augstas kvalitātes vīnu, ir ieviesuši stingrus noteikumus, lai saglabātu izejvielu labākās īpašības un tādējādi piedāvātu nevainojamus vīnus. Vīnogu ražu ļoti rūpīgi apstrādā, lai nepieļautu sulas oksidēšanos laikā starp ražas novākšanu un vīnogu izspiešanu. Veselu vīnogu izmantošana, atbrīvošanās no pārvadāšanas laikā iztecējušo sulu, rūpīga apstrāde, vīnogu spiešana tīrā vidē ar atbilstošu aprīkojumu un saskaņā ar noteikumiem, kas paredz precīzu attiecību starp ievāktās vīnogu ražas svaru un iegūtās misas tilpumu – tas viss garantē šādi iegūtās sulas kvalitāti un dzidrumu un nodrošina saudzīgu ekstrakciju, saglabājot aromātu izsmalcinātību un nodrošinot piedāvājamajiem vīniem spilgtu un mirdzošu krāsas ietērpu.

Balstoties uz vairāk nekā gadsimtu ilgo pieredzi, dzirkstošo vīnu ražotāji ir pilnībā apguvuši iemaņas savu vīnu sastāva noteikšanā. Lai nodrošinātu aromāta niansēm optimālu izpausmi, maisījumu veidojot, izmanto vislabākās vīnogu šķirnes (‘Pinot noir N’, ‘Pinot gris G’ un ‘Chardonnay B’). Ilgais vīna kopšanas periods, sākot piedāvāt tos tirgū patērētājiem tikai pēc 12 mēnešiem, skaitot no pudelēs iepildīšanas dienas, ļauj vīnam attīstīt aromāta īpašības, daudzveidīgumu un izsmalcinātību.

“Crémant de Bourgogne” ir Burgundijas vīna produkcijas neatņemama daļa. 2011. gadā 30 % produkcijas tika pārdoti visos kontinentos.

9. Būtiski papildu nosacījumi (pildīšana pudelēs, marķēšana, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

pildīšana pudelēs noteiktā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

a) visi ražošanas un vīnogu ražas novākšanas posmi līdz dekantēšanai notiek ģeogrāfiskajā apgabalā;

b) vīnu pildīšana pudelēs notiek ģeogrāfiskajā apgabalā, ņemot vērā gatavošanas procesus, kad sekundārā fermentācija noris pudelē;

c) iepildīšana stikla pudelēs, kur noris sekundārā fermentācija, notiek pēc ražas novākšanas, sākot no 1. decembra;

d) vīna tirdzniecību patērētājiem var sākt ne agrāk kā 12 mēnešus pēc kopšanas beigām, skaitot no dienas, kad notikusi iepildīšana pudelēs.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi par marķēšanu.

Nosacījuma apraksts:

visas neobligātās norādes, kuru izmantošanu saskaņā ar Kopienas noteikumiem drīkst reglamentēt dalībvalstis, uz etiķetēm atveido ar rakstzīmēm, kuru izmēri gan augstumā, gan platumā nedrīkst būt divkārt lielāki par rakstzīmēm, kādas izmantotas šā kontrolētā cilmes vietas nosaukuma atveidei.

Saite uz specifikācijām

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-883c2bee-8878-47f3-868b-dbbb71ff41f3.

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.