LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 209/9

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Salas Eiropas Savienībā: no strukturāla šķēršļa uz iekļaujošu teritoriju”

(izpētes atzinums)

(2017/C 209/02)

Ziņotājs: Stefano MALLIA

Apspriešanās Izpētes atzinums (Maltas prezidentūra), 16.9.2016. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants Atbildīgā specializētā nodaļa Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 8.3.2017. Pieņemts plenārsesijā 29.3.2017. Plenārsesija Nr. 524 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 163/1/3

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. Eiropas Savienībai vairāk jācenšas atzīt to problēmu unikalitāti, ar kurām saskaras salas. Šādas problēmas nevar atrisināt tikai ar kohēzijas politikas palīdzību.

1.2. Salas negatīvi ietekmē vairāki strukturālie šķērši, kuru dēļ bieži rodas sarežģīti apstākļi uzņēmējdarbības veikšanai. EESK viennozīmīgi uzskata, ka galvenās politikas jomas, piemēram, vienotais tirgus, konkurences politika, transporta politika, lauku attīstības politika un zivsaimniecības politika, kā arī ES iniciatīvas un programmas, kas vērstas uz atbalstu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta politikai, jāpiemēro elastīgāk, kad tās attiecas uz salu ekonomiku.

1.3. EESK uzskata, ka kritēriji, ko Eurostat izmanto, lai novērtētu salas reģionu, būtu atkārtoti jāizvērtē un jāizmanto piemērotāki kritēriji (skatīt 2.4–2.6. punktu).

1.4. Jāpievērš lielāka uzmanība personām ar invaliditāti un plašākā nozīmē visām nelabvēlīgā situācijā esošajām personām, jo tās vairāk nekā citas personas mēdz ciest to problēmu dēļ, ar kurām saskaras salas.

1.5. EESK uzskata, ka ir būtiski, lai visos centienos palīdzēt salām prioritāte būtu piešķirta piekļuves sabiedriskajiem pakalpojumiem nodrošināšanai, ilgtspējīgas izaugsmes sekmēšanai un pilnīgas nodarbinātības, konkurētspējas un kohēzijas veicināšanai Eiropas salās.

1.6. Salas un salu reģioni bieži sniedz unikālas iespējas saistībā ar tīras enerģijas risinājumiem. EESK atbalsta visus Eiropas Komisijas centienus šajā virzienā, un jo īpaši salu pāreju uz 100 % tīras enerģijas risinājumiem.

1.7. EESK atbalsta Eiropas Parlamenta aicinājumu Komisijai sākt padziļinātu pētījumu par papildu izmaksām, kas rodas Eiropas salām.

1.8. EESK aicina Komisiju un Padomi kohēzijas politikā pēc 2020. gada noteikt, ka visiem salu reģioniem vai dalībvalstīm-salām ir tiesības saņemt finansējumu, kas saistīts ar infrastruktūru. Raugoties no šādas perspektīvas, attiecībā uz visu 2014.–2020. gadam paredzēto finansējumu, kura mērķis ir mazināt īpašos ierobežojumus, ar ko saskaras salas, ir jāveic ex post novērtējums par tā efektivitāti.

1.9. EESK aicina Komisiju noteikt atbilstošāku tiesisko regulējumu attiecībā uz valsts atbalsta piemērošanu salu reģionos un dalībvalstīs, kuras atrodas tikai uz salām.

1.10. EESK aicina Eiropas Komisiju pastiprināt koordināciju, izmantojot starpdienestu grupu Teritoriālās un pilsētu attīstības jautājumos, un izmantot teritoriālās ietekmes novērtēšanas instrumentu, lai pārskatītu nozīmīgākos tiesību aktus un noteiktu, kur varētu iekļaut ar salu īpašo stāvokli saistītas klauzulas.

2. Salu stāvoklis un Eiropa: vispārīgs pārskats

Darbības joma

2.1. Eiropas salās dzīvo vairāk nekā 21 miljons cilvēku. Tie ir aptuveni 4 % no ES 28 dalībvalstu kopējā iedzīvotāju skaita. Rēķinot visu ES salu iedzīvotāju skaitu kopā (izņemot salas, kuras ir valstis – Lielbritānija, Īrija, Kipra un Malta), izveidojas 11 visapdzīvotākā valsts Eiropā (1). Steidzami jāpieņem integrēta politikas sistēma, lai risinātu ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas jautājumus, ar kuriem saskaras Eiropas salas.

2.2. ES jāatzīst to problēmu unikalitāte, ar kurām saskaras salas. Šajā sakarā ir vajadzīgi centieni gan ES, gan valstu līmenī, lai pēc iespējas pilnīgāk izmantotu ES salu potenciālu.

2.3. Šā atzinuma mērķis ir aktivizēt debates ES līmenī par salu vērtību Eiropas politikā, jo īpaši kohēzijas politikā pēc 2020. gada, veicināt augšupēju pieeju, kuras pamatā ir konkrētāka pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru līdzdalība lēmumu pieņemšanas procesā, lai izveidotu politikas virzienus un programmas, kurās ņemtas vērā cilvēku reālās vajadzības. Laika posmā pēc 2020. gada ir jāstiprina partnerības pieeja un daudzlīmeņu pārvaldība, kas paredzēta Kopīgo noteikumu regulā (2).

2.3.1. Šā atzinuma mērķis arī ir sniegt atbilstošu politikas ieteikumu kopumu, lai popularizētu konceptu “iekļaujošas salas”, praksē īstenotu principus “efektivitāte” un “taisnīgums” kā pīlārus, ar kuriem sekmē visu Eiropas salu konkurētspēju un sociālo kohēziju: — “efektivitāte” – nodrošina, ka visas salas var sasniegt savu attīstību pilnā apmērā, — “taisnīgums” – nodrošina, ka visiem iedzīvotājiem ir piekļuve iespējām un pakalpojumiem neatkarīgi no teritorijas, kurā viņi dzīvo.

Salu un salu stāvokļa definīcija

2.4. Saskaņā ar Eurostat definīciju (3) sala ir jebkura teritorija, kas atbilst šādiem pieciem kritērijiem: 1) tās platība ir vismaz vienu kvadrātkilometru liela; 2) tā atrodas vairāk nekā vienu kilometru no sauszemes; 3) salā jābūt vismaz 50 pastāvīgiem iedzīvotājiem; 4) tai nav tieša savienojuma ar kontinentu; 5) salā neatrodas kādas ES dalībvalsts galvaspilsēta.

2.5. Eiropas salas var arī grupēt atbilstoši ģeogrāfiskajiem aspektiem, Statistiski teritoriālo vienību nomenklatūras (NUTS) klasifikācijai un atbilstoši to platībai.

2.6. Salu stāvokli raksturo trīs dimensijas: 1) nelielā platība, 2) attālinātība un 3) neaizsargātība (4).

2.7. Eiropas Savienība savā politikā salām sāka veltīt lielāku uzmanību tad, kad par ES dalībvalstīm kļuva divas nelielas salu valsts: Kipra un Malta.

2.7.1. 2008. gadā “Zaļajā grāmatā par teritoriālo kohēziju” (5) piedāvāta šāda teritoriālās kohēzijas definīcija: tā ir “instruments, ar kura palīdzību daudzveidību var pārvērst vērtībā, kas veicina visas ES ilgtspējīgu attīstību”. No šā viedokļa salu stāvokli var uzskatīt par priekšrocību un iespējamās attīstības avotu.

2.8. “ES kohēzijas politika 2014.–2020. gadam” ir pamats, kas dod iespēju ES programmas saskaņot ar nelabvēlīgā stāvoklī esošu teritoriju, piemēram, salu, vajadzībām, jo īpaši attiecībā uz galvenajām teritoriālajām problēmām, kas noteiktas vienotajā stratēģiskajā satvarā. Gatavojoties kohēzijas politikas periodam pēc 2020. gada, no salu perspektīvas ir sīkāk jāanalizē jauni instrumenti, kuru mērķis ir atbalstīt integrētas teritoriālās attīstības stratēģijas un kurus ieviesa 2014.–2020. gada laikposmam, piemēram, integrēti teritoriālie ieguldījumi un sabiedrības virzīta vietējā attīstība.

2.9. Ņemot vērā EESK atzinumu “Salām raksturīgās problēmas” un “Viedas salas” (6) un ņemot vērā stratēģijas “Eiropa 2020” vidusposma pārskatu (7), ir skaidrs, ka attiecībā uz salām kohēzijas politikas fondi nav darbojušies kā paredzēts. Ir skaidrs, ka ir nepieciešama pārskatīšana.

2.10. 2016. gada janvārī Eiropas Parlaments rezolūcijā “Salu īpašais stāvoklis” (8) sniedza pamatojumu pašreizējās politikas pārskatīšanai.

3. Galvenās problēmas, kas ietekmē Eiropas salas

3.1. Eiropas Telpiskās plānošanas novērošanas tīkla (ESPON) pētījumā “Euroislands” (9) secināts, ka pirms Eiropas salu galveno problēmu analīzes ir lietderīgi izveidot īsu aprakstu par “priekšrocībām un trūkumiem” un “iespējām un draudiem”, lai labāk noteiktu problēmas, ar kurām salas saskarsies nākamajos gados.

3.1.1. Attiecībā uz “priekšrocībām” – dzīves kvalitāte, dabas un kultūras resursu bagātība un spēcīga kultūras identitāte veido taustāmus labumus, kuri būtu jāizmanto, lai salās radītu jaunu labklājību un nodarbinātību.

3.1.2. Attiecībā uz “trūkumiem” – salu stāvoklis tieši un pastāvīgi ietekmē vairākus vissvarīgākos salu pievilcības parametrus, piemēram, pieejamību, sabiedriskas nozīmes pakalpojumus, privātā sektora pakalpojumus un tīklus, apjomradītus ietaupījumus un tirgus organizāciju.

3.1.3. Kā “iespējas” var norādīt pieprasījumu pēc dzīves kvalitātes, kvalitatīvus un nekaitīgus pārtikas produktus, īpašu interešu tūrismu un aprūpes pakalpojumus. Šos faktorus vajadzētu izmantot un pārvērst par priekšrocībām, lai novērstu salas ietekmējošos galvenos nelabvēlīgos apstākļus, kas saistīti ar nelielo platību, attālinātību un neaizsargātību.

3.1.4. “Draudi” var būt saistīti ar klimata pārmaiņām, globalizāciju, ekonomikas krīzēm, enerģijas cenu pieaugumu, ūdens trūkumu, augsnes degradāciju un zivju krājumu izzušanu.

3.2. Lai arī problēmām, kas skar Eiropas salas, ir ļoti atšķirīga ietekme, kura atkarīga no konkrētiem faktoriem (10), tās ir iespējams sagrupēt trīs galvenajās grupās: 1) salu ekonomika, 2) sociālais taisnīgums un 3) dabas aizsardzība.

3.3. Salu ekonomika – salu vidējais IKP uz vienu iedzīvotāju ir zemāks nekā vidēji 28 dalībvalstīs (11). Kopumā ekonomiskās konverģences process norit lēnāk nekā pārējos ES reģionos. Daudzās salās IKP līmeni un nodarbinātību uztur tūrisms un liels publiskais sektors, kas liecina par zemu ekonomikas konkurētspēju.

3.3.1. Galvenā problēma salu teritorijām ir augstas transporta izmaksas un sakaru trūkums ar citām teritorijām. Šāda problēma ir jāatzīst un jārisina elastīgā veidā ar mērķi nodrošināt salu ekonomikas izdzīvošanu un uzplaukumu. Lai gan saskaņā ar tiesisko regulējumu – Regulu (EEK) Nr. 3577/92 – dalībvalstis var organizēt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, lai nodrošinātu regulārus savienojumus ar salu teritorijām, ir jāanalizē šā pasākuma reālā ietekme.

3.3.2. Vēl viens aspekts, kas negatīvi ietekmē dažu salu ekonomikas konkurētspēju, ir saistīts ar “monokultūras” ekonomiku, kad dažu salu ekonomikā notiek specializācija vienā vai tikai dažās ekonomikas jomās (piemēram, tūrismā) vai kad ir ierobežota ekonomiskā darbība salu nelielās platības dēļ.

3.3.3. EESK atbalsta Eiropas Parlamenta aicinājumu Komisijai sākt padziļinātu pētījumu/analīzi par papildu izmaksām, kas rodas Eiropas salām, jo īpaši MVU, cilvēku un preču pārvadājumu sistēmas, energoapgādes un tirgus pieejamības ziņā.

3.4. Sociālais taisnīgums – pēdējās desmitgades laikā sociālais taisnīgums Eiropas salās būtiski izmainījās vairāku tādu iekšējo un ārējo faktoru dēļ kā transportēšana, ekonomiskās pārmaiņas, dzīves stila, kultūras un vēlmju pārmaiņas. Ekonomikas krīze negatīvi ietekmēja sociālā taisnīguma faktorus.

3.4.1. Demogrāfiskā lejupslīde ietekmē vismazāk attīstītās salas, kas mēdz vairāk ciest no sabiedrības novecošanās.

3.4.2. Dažās salu sistēmās (piemēram, Vidusjūras salās) bēgļu migrācija ir ietekmējusi sociālā taisnīguma standartus. Salu teritorijās nesen ieradās liels skaits migrantu, dažreiz pat skaitliski pārsniedzot vietējo iedzīvotāju skaitu, kas savukārt nespēj sniegt vajadzīgo atbalstu un palīdzību. EESK aicina Komisiju turpināt stiprināt sinerģiju starp Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (AMIF) un Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondiem), un rosina dalībvalstis un reģionus izmantot ESI fondus, lai atbalstītu efektīvu integrācijas politiku, ietverot izglītības, nodarbinātības, mājokļu un nediskriminācijas jautājumus.

3.4.3. ES iniciatīvās un programmās, kas paredzētas izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta politikas atbalstam, piemēram, Erasmus +, jāņem vērā salu izolētība, kā arī to, ka dažkārt trūkst kompetences un zināšanu, lai nodrošinātu starptautiskās apmaiņas un mijiedarbības pienācīgu finansējumu un darbību.

3.4.4. Personas ar invaliditāti un plašākā nozīmē visas nelabvēlīgā situācijā esošās personas cieš no iepriekš minētajām problēmām vairāk nekā citas. Pēc pozitīvā kohēzijas politikas piemēra – galīgajiem līdzekļu saņēmējiem ir pienākums nodrošināt, lai projekti, ko finansē ar ESI fondu līdzekļiem, ir pieejami nelabvēlīgā situācijā esošām personām – vajadzētu vadīties visās ES politikas jomās.

3.5. Dabas aizsardzība – Eiropas salas bieži atrodas reģionos, kas uzskatāmi par unikālām vietām to bioloģiskās daudzveidības dēļ.

3.5.1. Viens no iemesliem tam ir dzīvotņu augstā fragmentācija. Daudzas salas tiek uzskatītas par īpaši bagātām sauszemes un jūras bioloģiskās daudzveidības dēļ. Kopumā par to liecina fakts, ka aizsargājamas teritorijas ir sastopamas lielākajā daļā salu.

3.5.2. Eiropas salām ir unikālas dabas īpatnības, bet to ekosistēmas ir arī trauslas un ļoti neaizsargātas pret cilvēku darbību un citiem ārējiem spiedieniem. Tām arī var būt raksturīga ierobežota aramzemes platība, sausums, jūras līmeņa paaugstināšanās un augsnes erozija.

3.5.3. Visas salas saskaras ar nopietnām problēmām, kas saistītas ar jūras piesārņojumu, jo īpaši ar draudiem, ko rada ar plastmasu saistītais piesārņojums, kas mūsu okeānos ir endēmisks (šo piesārņojumu galvenokārt izraisa ar salām nesaistītas darbības), pārtuksnešošanos un ainavas degradāciju, saldūdens trūkumu, atkarību no fosilā kurināmā, atkritumu un notekūdeņu apsaimniekošanu.

4. Virzība uz “iekļaujošām salām” – turpmākā rīcība

4.1. Lai pārveidotu šīs problēmas, turpmāk jāsaskaņo un jāuzlabo līdzsvars starp ekonomikas, vides un sociālo ilgtspēju, izmantojot visaptverošu pieeju, kuras mērķis ir īstenot koncepcijas “Kvalitatīvas salas”, “Zaļās salas” un “Vienlīdzīgu iespēju salas”.

“Kvalitatīvas salas” – Eiropas salu konkurētspējas, labklājības un kohēzijas uzlabošana

4.2. EESK uzskata, ka ir būtiski veicināt ilgtspējīgu izaugsmi (ekonomisko, vides un sociālo aspektu ziņā) un sekmēt pilnīgu nodarbinātību, inovāciju, konkurētspēju un kohēziju Eiropas salās, konsolidējot un dažādojot konkrētas ekonomiskās darbības, lai veicinātu savstarpēju solidaritāti starp pašām salām un starp salām un kontinentu.

4.2.1. Neatkarīgi no ietekmes, ko rada platības trūkums un salu stāvoklis, salu ražojumi, kuru pamatā ir vietējie resursi un zinātība, var būt konkurētspējīgi. Jaunas zināšanas, inovācija un kvalificēti cilvēkresursi ir būtisks priekšnoteikums tādas stratēģijas veiksmīgai īstenošanai, kurai jābūt uz “nišu” orientētai.

4.3. EESK viennozīmīgi uzskata, ka galvenās politikas jomas, piemēram, vienotais tirgus, konkurences politika, transporta politika, lauku attīstības politika un zivsaimniecības politika, jāpiemēro elastīgāk, kad tās attiecas uz salu ekonomiku. Nevar paļauties tikai uz kohēzijas politiku, lai sasniegtu vajadzīgos mērķus.

4.3.1. Prioritāte, kas jāņem vērā koncepcijas “Kvalitatīvas salas” īstenošanas veicināšanā (ņemot vērā iepriekš minētās politikas jomas), ir “atklātās un sociālās inovācijas” izmantošana jaunu darba iespēju un uzņēmumu veidošanai, tādējādi radot salas, kas ir pievilcīgākas iedzīvotājiem.

“Zaļās salas” – ilgtspējas nodrošināšana Eiropas salās

4.4. Ir būtiski, lai dalībvalstis, izmantojot ESI fondus, stiprinātu centienus nodrošināt vides ilgtspējīgu pārvaldību un aizsardzību, un ir būtiski stiprināt salu teritoriālās vērtības. Tāpat arī ir svarīgi, ka tiek īstenotas stratēģijas, kuru mērķis ir samazināt tādu resursu izmantošanu kā ūdens, zeme, enerģija un pārstrādāt gan uzņēmumu, gan vietējo iedzīvotāju radītos atkritumus.

4.5. EESK uzskata aprites ekonomiku par prioritāti Eiropas salām. Izstrādājot aprites ekonomikas modeli Eiropas salām, varēs palīdzēt aizsargāt salu ekonomiku pret pakļaušanu resursu piegādes riskiem un patēriņa preču cenu nestabilitāti.

4.6. Salas un salu reģioni bieži sniedz unikālas iespējas saistībā ar tīras enerģijas risinājumiem. Eiropas Komisija to ir atzinusi un apņēmusies atbalstīt labāko pieejamo tehnoloģiju izstrādi un pārņemšanu ES salās un salu reģionos, tostarp apmaiņu ar paraugpraksi finansēšanas un tiesisko un regulatīvo režīmu jomā (12). EESK mudina Komisiju sākt minēto darbu sadarbībā ar dalībvalstīm un salu iestādēm un piedāvā savu pilnīgu atbalstu tāda visaptveroša tiesiskā regulējuma īstenošanai, kura mērķis ir atbalstīt Eiropas salas pārejā uz 100 % tīras enerģijas risinājumiem.

“Vienlīdzīgu iespēju salas” – pieejamības un savienojamības nodrošināšana visiem iedzīvotājiem

4.7. EESK atbalsta teritoriālās attīstības veicināšanu, kuras pamatā ir vienlīdzīgas piekļuves nodrošināšana vispārējas nozīmes pakalpojumiem visiem salu iedzīvotājiem, sadarbība starp salas un kontinenta sistēmām, pakalpojumu labāka pieejamība, ilgtspējīga mobilitāte un transporta veidu un sakaru infrastruktūras uzlabošana.

4.8. Ir būtiski sekmēt pārkvalificēšanās un mūžizglītības procesus, lai iespējami labāk izmantotu vietēji pieejamos cilvēkresursus, nodrošināt vienlīdzīgus apstākļus un iespējas personām ar invaliditāti un atbalstīt aktīvas vecumdienas kā stratēģisku vietējo resursu. Tas ir būtiski mudināt jaunus cilvēkus, kas dzīvo salās, vairāk iesaistīties ES programmās, kuru mērķis ir veicināt mobilitāti mācību un kvalifikācijas celšanas kursu apmeklēšanas nolūkā, piemēram, “Erasmus +”.

4.9. Lai risinātu ES salu problēmas, ar ko tās saskarsies turpmākajos gados, būs vajadzīgs ne tikai stingrs politisks atbalsts, bet arī lielāka pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru līdzdalība procesā, kura mērķis ir virzīties uz “jaunu stratēģiju salām”, kā arī būs vajadzīgs stiprināt uzņēmējdarbības sistēmu, izmantojot pasākumus MVU konkurētspējas uzlabošanai.

4.9.1. Tāpēc publiskajiem un privātajiem ekonomikas dalībniekiem, sociālajiem partneriem un dažādiem organizētas pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem ir jābūt zināšanām par ES politiku, programmām un finansējuma iespējām, un tās var sniegt, izmantojot ad hoc apmācības programmas, organizatorisko atbalstu un tehnisko palīdzību.

4.10. EESK uzsver, ka ļoti svarīgs līdzeklis, ar ko līdzsvarot Eiropas salu savienojamības trūkumus, ir digitālās spējas. Jāveic lielāki ieguldījumi informācijas un sakaru infrastruktūrā un tehnoloģijās, lai nodrošinātu sabiedrisko pakalpojumu pietiekamu pieejamību, tādējādi apmierinot visu to iedzīvotāju vajadzības, kas dzīvo salu teritorijās.

5. Īpašas piezīmes un ierosinājumi

5.1. EESK uzskata, ka vēlreiz būtu jānovērtē to kritēriju atbilstība, ko Eurostat izmanto salu novērtēšanai.

5.2. EESK atzinīgi vērtē to, ka vienotajā stratēģiskajā satvarā laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam (13) noteikts, ka dalībvalstīm jāņem vērā ģeogrāfiskās un demogrāfiskās īpatnības un jāveic pasākumi, lai risinātu konkrētas katra reģiona teritoriālās problēmas nolūkā atraisīt reģioniem piemītošo attīstības potenciālu, tādējādi tiem arī palīdzot visefektīvākajā veidā sasniegt gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Jāpastiprina centieni šajā virzienā, lai sasniegtu konkrētākus rezultātus.

5.3. Galvenais uzdevums, kas jāveic, lai atbalstītu Eiropas salu konkurētspēju un kohēziju, ir uzlabot salu pievilcības līmeni. Kā secināts pētījumā “Euroislands” (14), plānojot attīstības procesus Eiropas salu gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, jāņem vērā divi galvenie faktori – pievilcība dzīvesvietas ziņā un pievilcība uzņēmējdarbības ziņā.

5.4. Ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūciju “Salu īpašā situācija” un Eiropas Perifēro piejūras reģionu konferences (CRPM) rezolūcijas, EESK norāda, ka pievilcību turpmāk var uzlabot šādā veidā: — kohēzijas politikā pēc 2020. gada jāuzskata visi salu reģioni un salu dalībvalstis, kuras atrodas tikai uz salām, par mazāk attīstītiem reģioniem, — jānosaka jauni un piemērotāki kritēriji valsts atbalstam, — jāaktivizē “Salu daļas” darbība Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorātā un jāizstrādā īpaša programma salām, — jāiekļauj visos galvenajos ES tiesību aktos (attiecīgā gadījumā) panti, kas attiecas uz salu īpašo stāvokli.

5.5. EESK atbalsta RK aicinājumu sniegt intensīvāku un mērķtiecīgāku atbalstu no kohēzijas politikas un citu ES rīcībpolitiku puses, lai atdzīvinātu ostu pilsētas un reģionus, tostarp salas, vienlaikus izmantojot iespējas, ko sniedz Teritoriālās attīstības programma, Pilsētvides attīstības programma, Leipcigas harta un Amsterdamas pakts (15).

5.6. Lielākā daļa kohēzijas politikas finansējuma tiek koncentrēta mazāk attīstītajos reģionos. Kohēzijas politikā reģionu klasifikācijas pamatā lielā mērā ir reģionālais IKP, kas ir nepilnīgs rādītājs vairāku iemeslu dēļ.

5.6.1. Ņemot vērā EESK secinājumus par stratēģijas “Eiropa 2020” vidusposma pārskatu, būtu jāizmanto papildu rādītāji, kas struktūrfondu līdzekļu piešķiršanas metodikā papildina IKP rādītāju. Šādam scenārijam būtu jāpalielina finansējums salu teritorijām. EESK aicina Komisiju papildus IKP rādītājam izstrādāt citus rādītājus, kuros ņemta vērā salu ekonomiskā, sociālā un vides neaizsargātība.

5.6.2. Ņemot vērā pieeju “ne tikai IKP”, Eiropas salas varētu klasificēt kā “mazāk attīstītas teritorijas”. Šajā gadījumā visas Eiropas salas varētu izmantot Kohēzijas fonda līdzekļus, lai plānotu un īstenotu stratēģisku infrastruktūru, un atbilstoši šo apgabalu pievilcības līmenim arī varētu palielināt un mainīt atbalsta apmēru uzņēmumiem, kuru mērķis ir sekmēt šo apgabalu konkurētspēju un kohēziju.

5.6.3. Komisijai būtu jāizpēta, kāda pievienotā vērtība ir programmai, kas veicina inovatīvas darbības salās, un jāapzina un jāizmēģina inovatīvi risinājumi ilgtspējīgai salu attīstībai laika posmā pēc 2020. gada.

5.6.4. Ņemot vērā dažu Eiropas salu ģeomorfoloģiskās un ekonomiskās iezīmes (piekrastes teritorijas, iekšzemes un kalnu apgabali), ir iespējams ieviest inovatīvu pieeju, kuras mērķis ir veicināt papildināmību starp ESI fondiem un sinerģiju starp stratēģijām, kuru mērķis ir atbalstīt jūras nozaru izaugsmi un lauku attīstību.

Briselē, 2017. gada 29. martā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Georges DASSIS

(1) https://europeansmallislands.com/2017/02/11/the-11th-nation/

(2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulas (ES) Nr. 1303/2013 5. pants.

(3) Portrait of Islands (Salu portrets), Eiropas Komisija, Eurostat, 1994. gads.

(4) “Insularity and economic development: a survey”, Manuela Deidda, CRENOS 2014.

(5) Eiropas Komisija, COM(2008) 616 galīgā redakcija, Brisele, 2008. gada 6. oktobris.

(6) OV C 181, 21.6.2012., 7. lpp., OV C 268, 14.8.2015., 8. lpp.

http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.ten-opinions&itemCode=40697

(7) EESK atzinums par tematu “Stratēģijas “Eiropa 2020” novērtējums” (OV C 12, 15.1.2015., 105. lpp.).

(8) Eiropas Parlaments, Strasbūra, 2016. gada 4. februāris.

(9) The Development of the Islands – European Islands and Cohesion Policy (Euroislands) (Salu attīstība – Eiropas salas un kohēzijas politika (Euroislands)), ESPON 2013. gada Eiropas programma.

(10) Ģeogrāfiskā atrašanās vieta, tuvums vai attālinātība no kontinenta vai ekonomiskajiem centriem, klimats, pievilcība no tūristu viedokļa, iedzīvotāju skaits, lauksaimniecības un zivsaimniecības perspektīvas vai vispārējais attīstības līmenis.

(11) Eurostat statistika – dati iegūti 2016. gada martā.

(12) Paziņojums “Tīru enerģiju ikvienam Eiropā”.

(13) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulas (ES) Nr. 1303/2013 (KNR) 10. punkts un I pielikums.

(14) The Development of the Islands – European Islands and Cohesion Policy (EUROISLANDS) (Salu attīstība – Eiropas salas un kohēzijas politika (EUROISLANDS)), ESPON 2013. gada programma.

(15) http://cor.europa.eu/en/activities/opinions/Pages/opinions-and-resolutions.aspx