EIROPAS KOMISIJA Briselē, 8.10.2015 COM(2015) 503 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS ES BUDŽETA AIZSARGĀŠANA LĪDZ 2014. GADA BEIGĀM



Satura rādītājs KOPSAVILKUMS UN SECINĀJUMI 2.PROCESI 2.1.Preventīvas darbības 2.2.Korektīvie pasākumi 2.3.Lauksaimniecība 2.4.Kohēzija 2.5.Tieša pārvaldība 2.6.Pārvaldības un kontroles sistēmu izmaksu lietderība 3.FINANŠU KOREKCIJAS UN ATGŪTIE MAKSĀJUMI 2014. GADĀ 3.1.Pārskats 3.2.Procesā esošās finanšu korekcijas 2014. gada 31. decembrī 3.3.Apstiprinātās finanšu korekcijas 2014. gadā 3.4.Īstenotās finanšu korekcijas 2014. gadā 3.5.Atgūtie maksājumi 3.6.2014. gadā konstatētie dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmu trūkumi un īstenotie pasākumi 4.KUMULATĪVĀS FINANŠU KOREKCIJAS UN ATGŪTIE MAKSĀJUMI LĪDZ 2014. GADA BEIGĀM 4.1.Pārskats

4.2.Finanšu korekcijas 4.3.Atgūtie maksājumi 5.NETO KOREKCIJAS 5.1.Neto finanšu korekcijas 2014. gadā 5.2.Ietekme uz ES budžetu 5.3.Ietekme uz valstu budžetiem 6.PREVENTĪVIE PASĀKUMI 6.1.Lauksaimniecība 6.2.Kohēzija 7.KOREKTĪVIE PASĀKUMI, KO DALĪBVALSTIS VEIC PĒC SAVAS IEROSMES 7.1.Lauksaimniecība 7.2.Kohēzija 8.PRIEKŠFINANSĒJUMA SUMMU ATGŪŠANA

KOPSAVILKUMS UN SECINĀJUMI EK priekšsēdētājs Ž. K. Junkers ir īpaši uzsvēris nepieciešamību nodrošināt Eiropas Savienības (ES) programmu pareizu finanšu pārvaldību un uzstājis, ka jāīsteno visi vajadzīgie ES budžeta aizsardzības pasākumi. Šajā paziņojumā aprakstīta tiesību aktos paredzēto preventīvo un korektīvo mehānismu darbība, kā arī pasākumi, ko Komisijas dienesti veikuši, lai aizsargātu ES budžetu no nelikumīgiem vai nepareiziem izdevumiem. Tajā arī sniegtas visprecīzākās aplēses par skaitļiem, kas iegūti ar šiem mehānismiem un pasākumiem, un izklāstīts, kā šajā procesā ir iesaistītas un ietekmētas dalībvalstis. Šāds paziņojums tiek sagatavots katru gadu pēc Eiropas Parlamenta īpaša pieprasījuma saistībā ar 2011. gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūru, tāpēc tas ir adresēts Parlamentam, kā arī Padomei un Eiropas Revīzijas palātai (ERP). Paziņojums papildina informāciju, kas sniegta ES 2014. gada pārskatā, Komisijas 2014. gada kopsavilkuma pārskatā un attiecīgo ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatu atbilstošajās daļās. ERP savā gada pārskatā sniedz ticamības deklarāciju par ES gada pārskatos garantēto darījumu likumību un pareizību, kā arī izklāsta novērojumus un statistiku par pārskatos norādīto maksājumu kļūdu būtiskumu. Finanšu korekcijas un atgūtie maksājumi ir sevišķi nozīmīgi tāpēc, ka tos īsteno vairākus gadus. Tas ir pienācīgi atspoguļots gada darbības pārskatos, kuros sniegta sīki izstrādāta informācija gan par kļūdu īpatsvaru, gan par finanšu korekcijām un atgūtajiem maksājumiem. Šo elementu papildu novērtējums parāda, kāda ir nepareizi veikto maksājumu galīgā ietekme uz ES finanšu interesēm, turklāt tas ir galvenais instruments, ar ko novērtēt, cik veiksmīgi uzraudzības un kontroles sistēmas pārvalda riskus, kas saistīti ar to darbību likumību un pareizību, kuras finansētas no ES budžeta (sk. Komisijas 2014. gada kopsavilkuma pārskatu).

Komisijas un dalībvalstu nozīmīgais darbs, kura mērķis ir pārvaldīt riskus, kas saistīti ar ES budžeta finansēto darbību likumību un pareizību, tiek veikts atbilstīgi Līgumam par Eiropas Savienības darbību (LESD), Finanšu regulai, tās piemērošanas noteikumiem un dažādajiem konkrētām nozarēm piemērotajiem juridiskajiem dokumentiem. Komisija aizsargā ES budžetu, t. i., ES izdevumus, no nepamatotiem vai nepareiziem izdevumiem, izmantojot divus galvenos paņēmienus: 1)preventīvas darbības un 2)korektīvus mehānismus (galvenokārt finanšu korekcijas, ko nosaka dalībvalstīm, kā arī maksājumu atgūšanu no ES maksājumu saņēmējiem). Finanšu korekciju un maksājumu atgūšanas galvenais mērķis ir nodrošināt ES līdzekļu izmantošanu atbilstīgi tiesiskajam regulējumam, t. i., ar šiem mehānismiem no Savienības finansējuma izslēdz izdevumus, kas ir pretrunā piemērojamajiem tiesību aktiem. Saskaņā ar dalītu pārvaldību par nepamatoti izmaksātu summu noteikšanu un atgūšanu no saņēmējiem galvenokārt atbild dalībvalstis (nevis Komisija). Ņemot vērā kontroles sistēmu, sarežģītos korektīvos mehānismus un procedūras, kā arī to, ka programmas ir daudzgadu, rezultātus (t. i., finanšu korekcijas un atgūtās summas) parasti īsteno pēc attiecīgo nepilnību vai pārkāpumu noteikšanas un maksājumu veikšanas. Lai nodrošinātu kontroles sistēmu izmaksu lietderību, viens no galvenajiem virzieniem, kurā Komisijas dienesti strādās kolēģijas pilnvaru periodā, būs kontroles sistēmu racionalizēšana un vienkāršošana, kā arī resursu novirzīšana tām pārbaudēm, ko uzskata par vispiemērotākajām likumības un pareizības apdraudējumu pārvaldībai tiesiskā regulējuma satvarā. Galvenais dalītas pārvaldības mērķis ir uzlabot dalībvalstu kontroles sistēmu rezultativitāti. Paziņojumā galvenokārt izklāstīti Komisijas īstenotās uzraudzības rezultāti, taču ir sniegta arī informācija par dalībvalstu veiktajām pārbaudēm. Finanšu korekcijas un atgūtie maksājumi — 2014. gada rezultāti Komisijas īstenoto korektīvo pasākumu ietekmi ilustrē turpmāk norādītie pamatskaitļi par 2014. finanšu gadu. Miljonos EUR Politikas jomas Kopā finanšu korekcijas un atgūtie maksājumi, kas apstiprinātas/apstiprināti 2014. gadā Kopā finanšu korekcijas un atgūtie maksājumi, kas īstenotas/īstenoti 2014. gadā Lauksaimniecība 2247 1198 ELGF 1862 946 Lauku attīstība 385 252 Kohēzijas politika 2050 1694 ERAF 1330 1083 Kohēzijas fonds 292 236 ESF 343 290 ZVFI/EZF 67 66 ELVGF, Virzības nodaļa 18 19 Dalīta pārvaldība 4297 2892 Iekšpolitikas jomas 297 279 Ārpolitikas jomas 127 108 Pārvalde 5 5 KOPĀ 4728 3285 Apstiprinātās un īstenotās finanšu korekcijas veido 3,3 % (apstiprinātās) un 2,3 % (īstenotās) no budžeta maksājumiem 2014. gadā.



Finanšu korekcijas un atgūtie maksājumi — kumulatīvie rezultāti Kumulatīvie skaitļi sniedz noderīgāku informāciju par Komisijas izmantoto korektīvo mehānismu nozīmīgumu, jo to aprēķinā ņemts vērā tas, ka lielākā daļa ES izdevumu ir daudzgadu izdevumi, un tie līdzsvaro vienreizēju notikumu ietekmi. Finanšu korekcijas un atgūtie maksājumi, kas apstiprinātas/apstiprināti 2009.–2014. gadā (miljonos EUR)

Periodā no 2009. līdz 2014. gadam vērojama summu pieauguma tendence. Vidējā apstiprinātā summa bija EUR 3,2 miljardi jeb 2,4 % no vidējās summas, kas izmaksāta no ES budžeta, savukārt vidējā šajā periodā īstenotā summa bija EUR 2,8 miljardi jeb 2,1 % no maksājumiem (sk. 4.1. diagrammu). Attiecībā uz ELGF vidējā Komisijas īstenoto finanšu korekciju (visas ir neto finanšu korekcijas) likme periodā no 1999. gada līdz 2014. gada beigām bija 1,7 % no izdevumiem (sk. 4.2.2. iedaļu). Attiecībā uz ERAF un ESF 2000.–2006. gada līdzekļiem (slēgšana ir gandrīz pabeigta) 2014. gada beigās finanšu korekciju kopējā likme, ņemot vērā tikai Komisijas īstenoto uzraudzību, bija 4,1 % no veiktajiem piešķīrumiem (sk. 4.2.3. iedaļu). Vidējā summa, kas apstiprināta tiešas un netiešas pārvaldības sistēmā par 2009.–2014. gada periodu, bija EUR 366 miljoni jeb 1,2 % no vidējās maksājumu summas. Tiesa 2015. gadā pieņēma Komisijai nelabvēlīgus spriedumus par vairākām finanšu korekcijām, kas attiecas uz reģionālās politikas izdevumiem 1994.–1999. gadā un kuru kopējais apmērs ir gandrīz EUR 500 miljoni. Tie attiecās uz procesuāliem jautājumiem, un Komisija patlaban analizē ietekmi (sk. 4.1.2. iedaļu). ES budžeta aizsardzība — galvenie secinājumi • Skaitliskie dati atspoguļo pozitīvos rezultātus, kas panākti ar Komisijas un dalībvalstu īstenotajiem daudzgadu preventīvajiem un korektīvajiem pasākumiem. • Paziņoto summu ievērojamais apmērs būtu uzskatāms par apliecinājumu Komisijas un dalībvalstu apņēmībai nodrošināt, ka Eiropas nodokļu maksātāju līdzekļus izmanto atbilstīgi juridiskajām prasībām. Komisija cenšas pilnveidot dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmas, ierosinot attiecīgajām dalībvalstīm konkrētus rīcības plānus, organizējot seminārus par kļūdu īpatsvaru, informējot par labu praksi un sniedzot norādes, organizējot mācību kursus vadošajām iestādēm, kā arī rīkojot ikgadējās un ad hoc sanāksmes. Korektīvo pasākumu mērķis ir izlabot iepriekš pieļautās kļūdas, savukārt preventīvo pasākumu uzdevums ir novērst šādu pārkāpumu turpmāku atkārtošanos. Finanšu korekcijas var būt neto (piemēram, lauksaimniecības politikas jomā), t. i., attiecīgās summas faktiski atmaksā ES budžetā, vai arī tikt kompensētas ar jauniem papildu attiecināmajiem izdevumiem (kohēzijas politikas jomā). Ar abiem variantiem panāk reālu ietekmi, jo arī kompensācijas gadījumā attiecīgā dalībvalsts ar saviem resursiem (no valsts budžeta) uzņemas atbildību par neattiecināmo izdevumu radītajām finansiālajām sekām. Ja pārkāpumus nevar izteikt precīzos skaitļos, ja tas ir izmaksu ziņā nelietderīgi vai saistīts ar būtiskiem pārvaldības un kontroles sistēmu trūkumiem, Komisija atbilstīgi attiecīgajiem noteikumiem piemēro tā dēvētās vienotas likmes korekcijas, piemēram, visai darbības programmai. Gan projekta, gan programmas līmenī īstenotām finanšu korekcijām ir atturoša iedarbība nākotnē. ES budžeta aizsardzība — pašreizējie uzlabojumi 2014.–2020. gada periodam Lauksaimniecība — tajā skaitā lielāks uzsvars uz riskantākiem izdevumiem, īsāka atbilstības pārbaudes procedūra, neto finanšu korekciju piemērošanas kritēriju un metodikas labāka noteikšana, vienkāršotas maksājumu shēmas, jauns valstu sertifikācijas iestāžu atzinums par deklarēto izdevumu likumību un pareizību, kā arī maksājumu pārtraukšanas un apturēšanas politikas nostiprināšana, ievērojot kohēzijas jomā veiksmīgi īstenoto praksi. Kohēzija — tajā skaitā neto finanšu korekciju piemērošana, kas dalībvalstīm ir papildu stimuls uzlabot kontroles sistēmas, ar risku pamatotas revīzijas, ņemot vērā nostiprinātās apliecinājumu paketes, kurās ietilpst revīzijas atzinumi par sistēmu darbību un par likumību un pareizību, kā arī gada kontroles ziņojumi (GKZ), kuros norāda atlikušo kļūdu īpatsvaru, nostiprināts vienotas likmes korekciju juridiskais pamats un augstāks korekcijas līmenis atkārtoti konstatētiem trūkumiem.

2.PROCESI 2.1.Preventīvas darbības Komisija aizsargā ES budžetu ar vairākiem preventīviem mehānismiem. Saskaņā ar dalītu pārvaldību (t. i., attiecībā uz izdevumiem, kas saistīti ar lauksaimniecības un kohēzijas politiku) par to, lai no ES budžeta segtie izdevumi būtu likumīgi un pareizi, visā to aprites ciklā primāri atbild dalībvalstis. Komisija īsteno savlaicīgu un ciešu uzraudzību, pamatojoties uz vairāku gadu laikā saņemtiem ES un valstu līmeņa revīziju rezultātiem, OLAF veikto izmeklēšanu rezultātiem, kā arī uz jebkādu citu informāciju, kas nonākusi dienestu rīcībā un liecina par sistēmas trūkumu vai būtiskiem neizlabotiem pārkāpumiem. Lai novērstu maksājumus gadījumā, ja programmas/ tās daļas līmenī sistēmas ir neefektīvas, pastāvīgi notiek to galveno elementu atkārtota novērtēšana, kuri liecina par pārvaldības un kontroles sistēmu rezultatīvu darbību. Lauksaimniecība — saskaņā ar jauno Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) horizontālo regulu 2014. gadā stājās spēkā jauns tiesiskais regulējums par KLP līdzekļu izmaksas pārtraukšanu un apturēšanu, kas stiprinās Komisijas pilnvaras apturēt ES finansējumu gadījumos, kad konstatēti nepareizu maksājumu riski. Līdz ar to Komisija var samazināt vai apturēt mēneša maksājumus (Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF)) vai starpposma maksājumus (Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA)), ja “viens vai vairāki attiecīgās valsts kontroles sistēmas galvenie elementi nepastāv vai nav efektīvi konstatēto trūkumu būtiskuma vai noturības dēļ” (vai pastāv līdzīgi būtiski trūkumi nepareizo maksājumu atgūšanas sistēmā) un: -vai nu trūkumi ir ilgstoši un to dēļ ir pieņemti vismaz divi lēmumi par finanšu korekcijām, vai arī -Komisija secina, ka attiecīgā dalībvalsts tuvākajā laikā nespēs veikt vajadzīgos koriģējošos pasākumus atbilstoši rīcības plānam ar skaidriem progresa rādītājiem, ko noteiks, apspriežoties ar Komisiju. Attiecībā uz ELFLA jaunajā Kopīgo noteikumu regulā (KNR) kā ātrs un reaģētspējīgs papildu instruments ir paredzēta starpposma maksājumu pārtraukšana, ko veic deleģētais kredītrīkotājs (t. i., ģenerāldirektors), ja ir šaubas par maksājumu likumību un pareizību. ELGF jomā šādu pārtraukšanas procedūru nevarētu izmantot, jo tiek veikti mēneša maksājumi. Kohēzija — Komisijas līmenī pastāv preventīvi mehānismi, ko tā īsteno kā uzraudzības iestāde, kas drīkst: - pārtraukt maksājuma termiņu līdz pat sešiem mēnešiem, ja: a) ir pierādījumi, kas liecina par būtiskiem attiecīgās dalībvalsts pārvaldības un kontroles sistēmu darbības trūkumiem, vai b) Komisijas dienestiem jāveic papildu pārbaudes, kad ir saņemta informācija, ka izdevumi apstiprinātā izdevumu pārskatā ir saistīti ar būtisku pārkāpumu, kas nav izlabots. Kad lieta ir slēgta (ir nosūtīta atcelšanas vēstule), pārtraukto summu var apstrādāt un izmaksāt dalībvalsts iestādēm ar nosacījumu, ka ir pieejams pietiekams kredīts un nav citu problēmu, kas ietekmētu programmu; - turpmāk norādītajās situācijās apturēt visus starpposma maksājumus dalībvalstij vai daļu no tiem: a) ja ir pierādījumi par būtisku programmas pārvaldības un kontroles sistēmas trūkumu un attiecīgā dalībvalsts nav veikusi vajadzīgos korektīvos pasākumus; b) ja apstiprinātā izdevumu pārskatā norādītie izdevumi ir saistīti ar būtisku pārkāpumu un tas nav labots; c) ja dalībvalsts ir būtiski neievērojusi savus pārvaldības un kontroles pienākumus.

Ja dalībvalsts neveic vajadzīgos pasākumus, Komisija var nolemt, ka noteiks finanšu korekcijas. Abās procedūrās ir pieejams mehānisms, ko var izmantot, lai ātri vienotos ar dalībvalsti par veicamajām papildu pārbaudēm un, ja vajadzīgs, atbilstošu koriģējošo pasākumu īstenošanu. Turklāt, ja konstatēti būtiski trūkumi un Komisijas dienesti uzskata, ka attiecīgās iestādes regulējumā noteiktajā pārtraukšanas periodā (ne ilgāks par sešiem mēnešiem) nav rīkojušās vai ir rīkojušās nepietiekami, Komisija vajadzības gadījumā var sākt oficiālu apturēšanas procedūru, vispirms nosūtot attiecīgajai dalībvalstij pirmsapturēšanas vēstuli. Saskaņā ar tiešu un netiešu pārvaldību preventīvas darbības ir, piemēram, atbildīgo dienestu veiktas pārbaudes par saņēmēju norādīto izdevumu attiecināmību. Šāda ex-ante kontrole ir iekļauta programmu pārvaldības procesos, un tās mērķis ir gūt pamatotu pārliecību par apmaksāto izdevumu likumību un pareizību. Komisijas dienesti arī var sniegt norādes, jo īpaši par līguma jautājumiem, lai nodrošinātu finansējuma pareizu un efektīvu pārvaldību un tādējādi samazinātu pārkāpumu risku. 2.2.Korektīvie pasākumi Jāuzsver, ka ar lielu ES izdevumu daļu, piemēram, kohēzijas, pētniecības un lauku attīstības politikas izdevumiem, saistītās programmas ir daudzgadu programmas. Atbilstīgi Finanšu regulas 32. panta 2. punkta e) apakšpunktam to ņem vērā korektīvu pasākumu izstrādē un īstenošanā, kā arī šo darbību rezultātu novērtēšanā. Finanšu korekcijas un maksājumu atgūšanu veic visos programmas dzīves cikla posmos, tiklīdz ir radušies izdevumi un/vai ir veikts maksājums. 2.2.1. Finanšu korekcijas Procesā esošās finanšu korekcijas ir ierosinātās korekcijas, ko vēl nav apstiprinājušas dalībvalstis vai par kurām Komisija vēl nav pieņēmusi lēmumu. Tiek paziņots, ka finanšu korekcija ir apstiprināta, tiklīdz to akceptē dalībvalsts vai Komisija pieņem par to lēmumu. Finanšu korekciju uzskata par īstenotu, kad tā ir piemērota un reģistrēta Komisijas pārskatā, proti, atbildīgais kredītrīkotājs ir apstiprinājis finanšu darījumu saistībā ar atskaitīšanu no starpposma vai galīgā maksājuma pieprasījuma, atgūšanas rīkojumu un/vai darījumu, ar ko atbrīvojas no saistībām.



Komisija dalībvalstu deklarētajiem izdevumiem piemēro šādus finanšu korekciju veidus (ex-post korekcijas): - finanšu korekcijas atsevišķos gadījumos, ņemot vērā precīzi noteiktas nepamatoti izlietotās summas un finansiālo ietekmi uz budžetu; - ekstrapolētas finanšu korekcijas, ja attiecīgo summu var izteikt skaitļos, pamatojoties uz reprezentatīvu statistisko paraugu, kas ir pietiekami uzticams; - vienotas likmes korekcijas, ja attiecīgo summu nevar izteikt skaitļos, pamatojoties uz reprezentatīvu statistisko paraugu, vai ja nevar precīzos skaitļos izteikt atsevišķu kļūdu ietekmi uz izdevumiem (piemēram, atsevišķu publisku līgumu finanšu korekcijas, piemērojot apstiprinātas vienotas likmes) (sk. 3.3.2. un 3.4.2. tabulu). Dalītas pārvaldības sistēmā visas finanšu korekcijas neatkarīgi no to veida ietekmē valsts budžetu — arī tad, ja attiecīgos izdevumus neatmaksā ES budžetā, finanšu korekciju ietekme dalībvalstu līmenī vienmēr ir negatīva. Pirmavota finanšu korekcijas izmanto, lai īstenotu korekcijas pirms līdzekļu atmaksāšanas Eiropas Savienībai. Tās veic, kad dalībvalsts piemēro korekciju, apstiprinot Komisijai jaunus izdevumus saskaņā ar koriģējošās rīcības plānu, par ko panākta vienošanās ar Komisiju, un šā plāna rezultātā. Jāuzsver, ka atšķirība starp ex-post un pirmavotā īstenotu finanšu korekciju ir tās īstenošanas brīdis. 2.2.2. Atgūtie maksājumi ELGF — no saņēmējiem atgūtās summas ieskaita ES budžetā kā piešķirtos ieņēmumus pēc tam, kad dalībvalsts no tām atskaitījusi 20 % administratīvo izmaksu segšanai. Lai mudinātu atsevišķas dalībvalstis savlaicīgi atgūt nepamatotos maksājumus, ir izveidots juridisks tīrvērtes mehānisms, kas paredz, ka no konkrēto valstu budžeta iekasē 50 % no visiem nepamatotajiem maksājumiem, ko dalībvalstis nav atguvušas no saņēmējiem četru gadu vai, ja notiek tiesvedība, astoņu gadu laikā (“50/50 noteikums”). Taču arī tādā gadījumā dalībvalstīm joprojām ir pienākums turpināt atgūšanas procedūras un, ja tās to nedara pietiekami rūpīgi, Komisija pēc atbilstības pārbaudes procedūras var nolemt iekasēt no attiecīgajām dalībvalstīm visas neatmaksātās summas. Turklāt dalībvalstīm jākompensē visi nesegtie parādi ar debitoram paredzētajiem turpmākajiem maksājumiem (obligāta kompensācija). Šī sistēma veicina dalībvalstu centienus faktiski un bez nepamatotas kavēšanās atgūt nepareizi veiktos maksājumus. ELFLA — atgūtās summas ņem vērā turpmākajos Komisijas saņemtajos atmaksāšanas pieprasījumos, tāpēc tās programmai plānošanas periodā var izmantot atkārtoti; pēc attiecināmības perioda beigām tās ieskaita ES budžetā kā piešķirtos ieņēmumus. Kohēzijas politikas jomā atgūtās summas galvenokārt izsniedz programmas slēgšanas brīdī vai pēc tam, un tās kļūst par ES budžeta ieņēmumiem. Pašreizējā plānošanas periodā (2014.–2020. gads) pārskatu apstiprināšanas satvarā atgūtos maksājumus var kompensēt ar turpmākiem atmaksāšanas pieprasījumiem (un atkārtoti izmantot attiecīgajai programmai).

Saskaņā ar tiešo un netiešo pārvaldību un atbilstīgi Finanšu regulai kredītrīkotājam būtu jāsagatavo atgūšanas [iekasēšanas] rīkojumi par nepamatoti izmaksātajām summām. Līdzekļus atgūst, izmantojot tiešu bankas pārvedumu, ko veic debitors (tie uzskatāmi par ES budžeta ieņēmumiem, ko var atkārtoti izmantot tās pašas programmas īstenošanai), vai kompensējot šo summu ar citām summām, kuras Komisija ir parādā debitoram. Komisijas dienesti īsteno arī līdzekļu atgūšanu no pirmavota, no veiktajiem maksājumiem atskaitot neattiecināmos izdevumus (kas noteikti iepriekšējos vai pašreizējos izmaksu segšanas pieprasījumos). 2.3.Lauksaimniecība 2.3.1. Kā Komisija aizsargā KLP izdevumus? Atbilstīgi KLP tiesiskajam regulējumam Komisija dalībvalstīm vienmēr noteikusi neto finanšu korekcijas. Dalībvalstis faktiski atmaksā summas, un ES budžetā tās uzskata par piešķirtajiem ieņēmumiem. Tās izmanto, lai finansētu KLP izdevumus kopumā, neiezīmējot konkrētai dalībvalstij. Katru gadu Komisija pieņem 2–4 atbilstības pārbaudes lēmumus par vairākām atsevišķām finanšu korekcijām. Faktisko atmaksu ES budžetā var aizkavēt lēmumi par maksājumiem pa daļām vai atliktiem maksājumiem. Korekcijas īstenošana ar maksājumiem pa daļām līdz šim bija atļauta Bulgārijai, Francijai, Grieķijai, Lietuvai, Portugālei, Rumānijai un Spānijai. Papildus tam Komisija 2012. gadā ieviesa jaunu noteikumu , ar ko atļāva atlikt finanšu korekciju atmaksu tām dalībvalstīm, kas saņem ES finansiālo palīdzību, ar nosacījumu, ka ir novērsti finanšu korekciju izraisījušie trūkumi. Pēc atlikšanas termiņa beigām korekcijas izpilda kā gada maksājumus. Līdz šim atlikšana bija atļauta Portugālei un Grieķijai. Līdz 2014. gada beigām lēmumi par maksājumiem pa daļām bija pieņemti attiecībā uz EUR 1,1 miljardu, savukārt 2015. gada janvārī šādus lēmumus pieņēma par papildu EUR 1,3 miljardiem (kopā — EUR 2,4 miljardi). 2.3.2. Pašreizējie uzlabojumi 2014.–2020. gadam A) Uzsvars uz riskantākiem izdevumiem Tā kā ERP pēdējās revīzijās ziņoja par lielāku kļūdu īpatsvaru, ELFLA revīziju skaits tika ievērojami palielināts 2013. gadā (līdz 35) un tad atkal 2014. gadā (līdz 45), tādējādi divkāršojot attiecīgo 2012. gada revīziju skaitu (23). Viens no rezultātiem ir tas, ka dažas dalībvalstis tiek revidētas katru gadu, līdz ir novērsti visi būtiskie trūkumi. Attiecīgajā periodā īstenojamās revīzijas stratēģijas pamatā ir pastiprināta riska analīze un trīs gadu caurviju programma, kas nodrošinās labāku pārskatu par kopējiem izdevumiem, jo īpaši, lai panāktu labāku revīzijas tvērumu, un pievērsīsies galvenokārt būtiskajiem un/vai sistēmiskajiem dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmu trūkumiem. Visriskantākajās jomās, īstenojot ar sistēmu pamatotu pieeju, arī turpmāk notiks intensīvāka revīzija. B) Rīcības brīvības neesība un finanšu korekciju veidu secība Konstatējot jebkādu ES budžetam radītu risku, tiks sistemātiski piemērota neto finanšu korekcija, jo Komisijai ir juridisks pienākums izslēgt no ES finansējuma visus konstatētos nelikumīgos izdevumus. Gan ELGF, gan ELFLA neto finanšu korekcijas reglamentē jaunā KLP horizontālā regula, kurā paredzēta vēl stingrāka procedūra, tāpēc finanšu korekciju summas noteikšanas metode un kritēriji tagad ir izklāstīti deleģētajā aktā. Gan Finanšu regulā, gan jaunajā KLP horizontālajā regulā ir noteikta neto finanšu korekciju veidu secība — saskaņā ar to vienotas likmes korekcijas var izmantot tikai tad, ja aprēķinātas vai ekstrapolētas korekcijas nevar īstenot ar samērīgiem pasākumiem. C) Īsāka atbilstības pārbaudes procedūra Komisija turpinās īstenot darbības, kuru mērķis ir vienkāršot visu procedūru. Pirmkārt, jaunajā KLP horizontālajā regulā ir precīzi aprakstīta secīgo posmu specifika, darbības joma un izkārtojums, kā arī dažādie finanšu korekciju veidi. Otrkārt, deleģētā akta noteikumi (finanšu korekcijas aprēķināšanas metode un kritēriji) un īstenošanas aktu noteikumi (sīka informācija par atbilstības pārbaudes procedūru un obligātajiem termiņiem) ir paredzēti, lai vēl vairāk vienkāršotu tiesisko regulējumu un ierobežotu nevajadzīgas kavēšanās risku. Treškārt, Komisija vēl vairāk uzraudzīs atbilstības pārbaudes procedūru norisi, lai nodrošinātu termiņu stingru ievērošanu. D) Komisijas veiktās uzraudzības pastiprināšana Periodam no 2014. līdz 2020. gadam ir nostiprināti KLP reglamentējošie instrumenti, tostarp vienotas uzraudzības un izvērtēšanas sistēmas ieviešana abiem pīlāriem, atbilstības pārbaudes procedūras vienkāršošana/paātrināšana, neto finanšu korekciju piemērošanas kritēriju un metodikas labāka noteikšana, jauna modeļa ieviešana, lai sertifikācijas iestāde (SI) varētu apliecināt deklarēto izdevumu likumību un pareizību, pamatojoties uz reprezentatīviem paraugiem. E) Vienkāršošana Attiecībā uz ELFLA Komisija turpinās apzināt galvenos kļūdu cēloņus (tika izveidota ad hoc darba grupa), kā arī ierosinās un aicinās iespējami plašāk izmantot vienkāršotās maksājumu shēmas, kurās kļūdas rodas retāk. Turklāt Komisija kopā ar ieinteresētajām personām ir sākusi vispārēju vienkāršošanas procesu, kurā izvērtē visus tiesību aktus un pamatnostādnes, lai apzinātu visas vienkāršošanas iespējas un iespējami drīz veiktu vajadzīgās izmaiņas: īstermiņā vienkāršotu deleģētos un īstenošanas tiesību aktus, kā arī pamatnostādnes, savukārt vidējā laika posmā — pamataktus. F) KLP maksājumu pārtraukšana un apturēšana — ātrs un rezultatīvs Komisijas instruments ES budžeta aizsardzībai Šīs preventīvās darbības (maksājumu pārtraukšana attiecībā uz ELFLA un apturēšana vai samazināšana attiecībā uz ELGL un ELFLA) ļaus Komisijai rīkoties ātri un rezultatīvi un aizsargāt ES budžetu — jauni maksājumi netiks veikti vai to apmēru samazinās līdz aprēķinātā riska līmenim apturēšanas laikā. Turklāt, kā darīts arī visos iepriekšējos plānošanas periodos, visi konstatētie nepareizi veiktie maksājumi tiks pilnīgi atgūti, piemērojot neto finanšu korekcijas. Sīkāku informāciju sk. 2.1. sadaļā. 2.4.Kohēzija

2.4.1. Situācija līdz 2007.–2013. gada plānošanas periodam No kohēzijas jomā piemērotajām finanšu korekcijām iegūtie līdzekļi bija pieejami atkārtotai izmantošanai un aizstāšanai ar pareiziem izdevumiem programmas dzīves ciklā. Tiesiskā regulējuma dēļ neto finanšu korekcijas, kuru rezultātā iepriekš samaksātās summas atmaksā ES budžetā, programmas īstenošanas laikā lielākoties bija izņēmums. 2.4.2. Uzlabojumi, kas plānoti 2014.–2020. gada periodā A) Neto finanšu korekcijas Attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu tika ieviesta būtiska pārmaiņa, proti, konkrētos apstākļos, kas noteikti Kopīgo noteikumu regulas 145. panta 7. punktā, Komisijai jāpiemēro neto finanšu korekcija. Šādos gadījumos dalībvalstu pašreizējā iespēja pieņemt korekciju un atkārtoti izmantot attiecīgos ES līdzekļus tiek atcelta. Tādējādi neto finanšu korekcijas 2014.–2020. gada periodā radīs papildu stimulu dalībvalstīm vēl vairāk uzlabot savas pārvaldības un kontroles sistēmas, jo šīs korekcijas samazinās konkrētai dalībvalstij iezīmētos līdzekļus, ja ES revīzijās atklās iepriekš nekonstatētus, nepaziņotus vai neizlabotus būtiskus trūkumus dalībvalsts līmenī. B) Kontroles uzlabošanas stimuli dalībvalstīm Sagatavojot pārskatus, pārvaldības deklarāciju un revīzijas atzinumu, programmas iestādēm šajās kontroles procedūrās ir jāgūst pamatota pārliecība par to, ka visi būtiskie pārkāpumi ir izlaboti un ka iespējamie būtiskie trūkumi jebkurā pārvaldības un kontroles sistēmas līmenī ir novērsti vai tiek novērsti. Revīzijas iestādēm būs lielāka ietekme saistībā ar revīzijas ziņojumiem, ko ik gadu iesniedz par katru programmu — to revīzijas atzinumos tiks ņemts vērā gada atlikušais kļūdu risks. Dalībvalstu paziņoto atlikušo kļūdu īpatsvaru novērtēs un apstiprinās Komisijas ĢD, kad tie sagatavos savus gada darbības pārskatus (GDP). Jaunajā finanšu pārvaldības ciklā beigu termiņš ir 15. februāris pēc katra grāmatvedības gada. Līdz šim datumam dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai programmas pārskati, pārvaldības deklarācija, revīzijas atzinums un atbilstošie ziņojumi. Dalībvalstis apliecinās savos gada pārskatos norādīto izdevumu likumību un pareizību. C) Finanšu korekcijas attiecībā uz pārkāpumiem/trūkumiem, kas konstatēti pirms katra gada 15. februāra 2014.–2020. gada plānošanas perioda noteikumi par finanšu korekcijām saistībā ar pārkāpumiem, kas konstatēti pirms katra gada 15. februāra, ir līdzīgi 2007.–2013. gada plānošanas perioda noteikumiem. Mērķis ir saglabāt dalībvalstu stimulu pašām konstatēt un izlabot pārkāpumus. Nepareizie izdevumi, kas konstatēti valsts līmeņa pārbaudēs vai revīzijās, ir jāatskaita no pārskatiem, kuri jāiesniedz Komisijai katru gadu līdz 15. februārim. Ja tas tiks izdarīts, dalībvalsts, tāpat kā 2007.–2013. gada plānošanas periodā, varēs šādi koriģētās summas atkārtoti izmantot jaunām attiecināmām programmas darbībām. Ja ES revīzijas par izdevumiem notiek pirms apstiprināto pārskatu iesniegšanas Komisijai un tajās konstatē pārkāpumus, kuru dēļ jāveic finanšu korekcijas, tāpat kā 2007.–2013. gada periodā ir iespējami divi varianti: 1) ja dalībvalsts piekrīt finanšu korekcijas veikšanai un attiecīgi rīkojas, tā var atkārtoti izmantot koriģētās summas jaunām attiecināmām darbībām (KNR 145. panta 5. punkts); 2) ja dalībvalsts nepiekrīt, Komisija pieņem lēmumu par finanšu korekciju pēc KNR 145. pantā paredzētās pretrunu procedūras. Šāda finanšu korekcija vienmēr būs neto korekcija, un piešķīrums programmai un dalībvalstij tiks proporcionāli samazināts. D) Komisijas novērtējums par likumību un pareizību, pamatojoties uz pārskatiem, revīzijas atzinumu un pievienotajiem dokumentiem, kas iesniegti līdz katra gada 15. februārim Komisija novērtēs un izskatīs revīzijas atzinumus (elementus, kas attiecas uz sistēmu darbību un uz likumību un pareizību) un gada kontroles ziņojumus (GKZ), tostarp paziņoto atlikušo kļūdu īpatsvaru, kā arī pārvaldības deklarācijas un gada kopsavilkumus trīs mēnešu laikā no brīža, kad tiek saņemti dokumenti, kas iesniegti līdz 15. februārim. Pamatojoties uz šo izvērtējumu, Komisija veiks riska novērtējumu un izstrādās revīzijas plānu, kurā noteiks atlasītajām augsta riska programmām vajadzīgās ar risku pamatotās revīzijas. Komisija tās īstenos līdz nākamās apliecinājumu paketes iesniegšanai. Veicot dokumentu revīziju, revīziju uz vietas un valsts revīzijas paraugu atkārtotu revīziju, tostarp darbību līmenī, tā izvērtēs, vai paziņotā informācija ir ticama un tāpēc uzskatāma par atbilstošu, lai, pamatojoties uz to, apliecinātu likumību un pareizību. Par prioritāru noteiks to programmu revīziju, kuras būtiski ietekmē Komisijas maksājumus atbilstošajam fondam attiecīgajā grāmatvedības gadā. Izstrādājot ar risku pamatotus kritērijus revīzijas prioritāšu noteikšanai, tiks ņemti vērā arī dalībvalstu iestāžu iepriekšējās darbības rezultāti. E) ES revīzijās konstatēti pārkāpumi, kas liecina par būtisku trūkumu, pēc katra gada 15. februāra Ja revīzijās, ko ES (Komisija, arī OLAF un ERP) veic pēc katra gada 15. februāra, konstatē pārkāpumus, kas liecina par būtisku trūkumu, kurš ietekmē attiecīgo grāmatvedības gadu, Komisijai ir pienākums piemērot neto finanšu korekciju, ja ir izpildīti regulā paredzētie nosacījumi. Īstenotā finanšu korekcija vienmēr būs neto korekcija, jo, pat ja dalībvalsts piekritīs finanšu korekcijai, piešķīrumu programmai un kopējo piešķīrumu attiecīgajai dalībvalstij automātiski samazinās par korekcijas summu. F) Nostiprināts juridiskais pamats

Saskaņā ar KNR Komisija ir pilnvarota deleģētā aktā noteikt sīki izstrādātus noteikumus par pārvaldības un kontroles sistēmu darbības novērtēšanas kritērijiem, tostarp galvenos būtisku pārkāpumu veidus, piemērojamās finanšu korekcijas līmeņa noteikšanas kritērijus un vienotas likmes vai ekstrapolētu finanšu korekciju piemērošanas kritērijus. Deleģētais akts tika pieņemts 2014. gada 3. martā (Komisijas Deleģētā regula (ES) 480/2014). Tāpēc Komisijas pašreizējais juridiskais pamats ir spēcīgāks nekā 2007.–2013. gada plānošanas perioda juridiskais pamats, kurā līdzīgi elementi bija iekļauti juridiski nesaistošā norādījumu dokumentā. Turklāt novērtēšanas kritēriji un vienotu likmju korekciju līmeņi būs jau iepriekš zināmi visām programmās iesaistītajām personām. G) Saglabāti vienotas likmes korekciju apmēri Tiek saglabātas vienotas likmes korekcijas procentuālās daļas, kas jau piemērotas iepriekšējos plānošanas periodos, t. i., 5 %, 10 %, 25 % un 100 %. Šī pieeja ir apstiprināta Tiesas judikatūrā. Tomēr, kā noteikts KNR, lēmumā par jebkāda līmeņa finanšu korekcijas piemērošanu jāņem vērā samērīgums un atlikušais risks ES budžetam. Tāpēc, ja saskaņā ar deleģēto aktu noteiktas fiksētas vienotas likmes korekcijas piemērošana būtu nesamērīga, Komisija piemēro zemāka līmeņa vienotas likmes korekciju. H) Augstāks korekcijas līmenis atkārtoti konstatētiem trūkumiem Gadījumam, ja ES veiktajās revīzijās konstatē vienus un tos pašus trūkumus, lai gan iepriekš ir veikta finanšu korekcija, Komisija deleģētajā aktā ir iekļāvusi noteikumu, kas ļauj piemērot augstākas likmes korekciju nekā pirmā korekcija. Tā ir skaidra norāde dalībvalstīm, ka būtiska trūkuma atklāšanas gadījumā tām jānodrošina savu pārvaldības un kontroles sistēmu ātra un pastāvīga pielāgošana. I) Citi pasākumi, kas jau ir spēkā, tiks piemēroti arī turpmāk Papildus jaunajām iespējām, t. i., iespējai noteikt neto finanšu korekcijas un gada apliecinājumu paketes ieviešanai, tiks turpināta pašreizējā stingrā maksājumu pārtraukšanas un apturēšanas politika, kā arī aktīvi centieni veicināt visu vienkāršošanas iespēju izmantošanu. Tam vajadzētu vēl vairāk uzlabot kohēzijas politikas īstenošanu jaunajā plānošanas periodā. 2.5.Tieša pārvaldība Saistībā ar tieši pārvaldītiem izdevumiem Komisija operatīvo un finanšu mērķu īstenošanas nolūkā ir izveidojusi kontroles sistēmas, ar ko dažādos dotāciju pārvaldības procesa posmos novērst un konstatēt pārkāpumus, kā arī no tiem atturēt. Turpmāk sniegts pārskats par pārbaudēm, kas veiktas divās galvenajās tieši pārvaldīto izdevumu jomās, t. i., pētniecības un starptautiskās palīdzības jomā. Pētniecības izdevumiem piemērojamās kontroles sistēmas īstenošanas sākumā izstrādā darba programmu, kas tiek plaši apspriesta, lai panāktu, ka tā optimāli atbilst visu ieinteresēto personu gaidītajam un nodrošina maksimālu pētījuma iznākumu. Pēc priekšlikumu novērtēšanas veic turpmākas pārbaudes, kad izvēlētos priekšlikumus pārveido par juridiski saistošiem līgumiem. Projekta īstenošanu uzrauga visā tā dzīves ciklā. Atbilstīgi standarta procedūrām tiek ex-ante pārbaudīti visi apmaksātie izmaksu segšanas pieprasījumi, tostarp (par maksājumiem, kuru apmērs pārsniedz EUR 375 000) kvalificēts revidents izsniedz revīzijas apliecinājumu. Papildus standarta pārbaudēm, ņemot vērā saņemto informāciju un darījuma risku, var veikt arī mērķtiecīgas papildu pārbaudes. Galveno apliecinājumu iegūst padziļinātās parauga pārbaudēs, kas pēc izmaksu rašanās un deklarēšanas notiek saņēmēju telpās. Lielu padziļināto pārbaužu daļu veic programmas īstenošanas periodā. Tiek atgūti visi maksājumi, kuru apmērs pārsniedz pareizo summu, un sistēmiskās kļūdas ietekmē visus attiecīgajā brīdī īstenotos saņēmēja projektus. Starptautiskās sadarbības un attīstības jomā Komisija ir izveidojusi kontroles sistēmu, ar ko dažādos finansējuma izpildes posmos novērst un konstatēt pārkāpumus, kā arī no tiem atturēt un ko attiecina uz visiem finansējuma izpildē izmantotajiem pārvaldības veidiem (tieša un netieša). Atbilstīgi šai stratēģijai vispirms plānošanas dokumentu un finanšu lēmumu izstrādes gaitā izvēlas vispiemērotāko instrumentu un pēc tam visos izpildes posmos veic faktiskas pārbaudes. Sistēmā ietilpst vairāki finanšu kontroles instrumenti, ko visos pārvaldības režīmos sistemātiski piemēro līgumu un dotāciju izpildei: maksājumu ex-ante pārbaudes, Komisijas veiktas un revīzijas plānā paredzētas revīzijas, izdevumu pārbaudes pirms dotāciju saņēmēju maksājumiem, starptautisko organizāciju pārbaudes apmeklējumi un vispārēja ex-post pārbaude, pamatojoties uz katru gadu veiktu pētījumu par atlikušo kļūdu īpatsvaru. Tādējādi Komisija aizsargā ES finanšu intereses ne tikai ar visiem pārējiem Finanšu regulā paredzētajiem līdzekļiem, bet arī veicot atsevišķu darījumu ex-ante pārbaudes un turpmākas pārbaudes vai revīzijas un to rezultātā atgūstot visus nepamatoti izmaksātos līdzekļus, ja tā konstatējusi, ka nav ievērotas apstiprinātās procedūras vai konkrētajām darbībām nedrīkstēja piešķirt ES finansējumu. 2.6.Pārvaldības un kontroles sistēmu izmaksu lietderība Atbilstīgi Finanšu regulas prasībai svarīgs Komisijas “uz rezultātiem vērstā budžeta stratēģijas” mērķis ir nodrošināt, lai kļūdu novēršanas, noteikšanas un izlabošanas nolūkā izveidoto pārvaldības un kontroles sistēmu izstrāde un īstenošana būtu izmaksu ziņā lietderīga. Tāpēc kontroles stratēģijās būtu jāparedz rūpīgākas un biežākas pārbaudes augstāka riska jomās, kā arī jānodrošina kontroles pievienotā vērtība. Tas ir būtiski, jo pārbaudes rada saņēmējiem ievērojamu administratīvo slogu un var pat atturēt no dalības programmā. Turklāt neefektīvās un nerezultatīvās pārbaudēs tiek izmantoti resursi, ar kuriem varētu veicināt rezultātu sasniegšanu citos veidos. 2014. gada darbības pārskatos tika ziņots par izmaksu lietderības uzlabojumiem. Visi Komisijas dienesti, kas izteica secinājumus par savu pārvaldības un kontroles sistēmu izmaksu lietderību, paziņoja, ka skaitļos izsakāmie un/vai neizsakāmie ieguvumi ir lielāki par izmaksām un/vai nodrošina stabilas vai pozitīvas attiecīgo rādītāju tendences. Komisija lika saviem dienestiem izstrādāt kopēju to kontroles izmaksu un ieguvumu aprēķināšanas metodiku, lai palielinātu konsekvenci un iegūtu uzticamus rezultātus, ko izmantot izveidoto kontroles sistēmu relatīvās izmaksu lietderības noteikšanai (sk. Komisijas 2014. gada kopsavilkuma pārskatu). Attiecībā uz dalīti pārvaldītiem izdevumiem, aprēķinot kontroles izmaksas un izmaksu lietderību, jāņem vērā dalībvalstu īstenotie pārvaldības un kontroles pasākumi. 3.FINANŠU KOREKCIJAS UN ATGŪTIE MAKSĀJUMI 2014. GADĀ

3.1.Pārskats 3.1. tabula. Pārskats par finanšu korekcijām un atgūtajiem maksājumiem 2014. gadā Miljonos EUR DFS izdevumu kategorija Kopējie ES budžeta maksājumi 2014. gadā Kopējās procesā esošās finanšu korekcijas 2014. gada beigās Kopā finanšu korekcijas un atgūtie maksājumi, kas apstiprinātas/apstiprināti 2014. gadā Procentuālā daļa no ES budžeta maksājumiem Kopā finanšu korekcijas un atgūtie maksājumi, kas īstenotas/īstenoti 2014. gadā Procentuālā daļa no ES budžeta maksājumiem Gudra un integrējoša izaugsme 67 683 1018 2198 3,2 % 1828 2,7 % ERAF 29 841 360 1330 4,5 % 1084 3,6 % Kohēzijas fonds8 13 464 22 292 2,2 % 236 1,8 % ESF 10 623 636 343 3,2 % 290 2,7 % Iekšpolitikas jomas 13 755 - 232 1,7 % 218 1,6 % Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi 56 584 4892 2355 4,2 % 1302 2,3 % ELGF 44 287 3789 1862 4,2 % 946 2,1 % Lauku attīstība 11 191 960 385 3,4 % 252 2,3 % ZVFI/EZF 689 47 67 9,8 % 66 9,6 % ELVGF, Virzības nodaļa 6 95 18 294,2 % 18 294,2 % Iekšpolitikas jomas 411 - 23 5,6 % 19 4,6 % Drošība un pilsoniskums 1711 - 42 2,5 % 42 2,5 % Migrācija un iekšlietas 400 - 5 1,3 % 5 1,3 % Iekšpolitikas jomas 1311 - 37 2,8 % 37 2,8 % Globālā Eiropa 7206 Nav 127 1,8 % 108 1,5 % Ārpolitikas jomas 7206 - 127 1,8 % 108 1,5 % Pārvalde 8819 Nav 5 0,1 % 5 0,1 % Pārvalde 8819 - 5 0,1 % 5 0,1 % KOPĀ 142 003* 5909 4728 3,3 % 3285 2,3 % * Neskaitot EUR 29 miljonus, kas samaksāti Horvātijai atbilstoši pozīcijai “Kompensācijas”, un EUR 465 miljonus, kas samaksāti atbilstoši pozīcijai “Īpašie instrumenti”. Jāuzsver, ka norādītie skaitliskie dati atšķiras no OLAF ziņojumā par finanšu interešu aizsardzību (PIF) sniegtajiem, jo OLAF ziņojums tika publicēts agrīnā posmā, kad bija pieejami vienīgi provizoriskie dati. Lauksaimniecība Komisija 2014. gadā pieņēma trīs atbilstības pārbaudes lēmumus , kas attiecās uz 56 atsevišķām neto finanšu korekcijām par kopējo summu EUR 443 miljoni (0,8 % no KLP izdevumiem 2014. gada budžetā). Vēl viens finansiāli nozīmīgs atbilstības pārbaudes lēmums tika sagatavots 2014. gada beigās, un pirms gada beigām Lauksaimniecības fondu komitejā notika oficiāla apspriešanās ar dalībvalstīm. Šo lēmumu, kas attiecās uz EUR 1,4 miljardiem (par 56 atsevišķām korekcijām), Komisija pieņēma 2015. gada janvārī . Pamatojoties uz starptautiski atzītiem publiskajā sektorā piemērojamiem grāmatvedības standartiem, šo summu kā “apstiprinātu” iekļāva 2014. finanšu gadā. Kohēzija 2000.–2006. gada plānošanas periods ERAF programmu un Kohēzijas fonda projektu slēgšanas procesa beigu posmā dalībvalstīm noteikto un to pieņemto papildu finanšu korekciju kopējais apmērs 2014. gadam bija EUR 543 miljoni: - finanšu korekcijas EUR 451 miljona apmērā saistībā ar ERAF programmu slēgšanu deviņās dalībvalstīs; lielākās korekcijas noteiktas Itālijai (EUR 231 miljons) un Spānijai (EUR 119 miljoni); - attiecībā uz Kohēzijas fonda projektiem 11 dalībvalstis piekrita korekcijām, kuru kopējais apmērs ir EUR 92 miljoni; lielākā korekcija noteikta Slovākijai (EUR 70 miljoni). ESF slēgšanas procesā tika slēgtas visas 239 programmas (209 pilnīgi slēgtas un 30 daļēji slēgtas). 2014. gadā tika apstiprinātas un īstenotas finanšu korekcijas EUR 133 miljonu apmērā. Vislielākās apstiprinātās un īstenotās finanšu korekcijas attiecās uz Spāniju (EUR 99 miljoni) un Itāliju (EUR 20 miljoni). Slēgšanas process ir pabeigts arī Apvienotajā Karalistē, Austrijā, Beļģijā, Francijā, Grieķijā, Slovākijā un Vācijā. Itālija un Spānija vēl nepieņēma dažus slēgšanas priekšlikumus, un ir sākta pirmskorekcijas procedūra (sīkāku informāciju sk. 4.2.3. iedaļā). Ievērojams progress 2014. gadā ir panākts Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumenta (ZVFI) slēgšanas jomā — 2014. gada beigās bija slēgtas 53 no 60 programmām. Vairumu attiecīgo finanšu korekciju īstenoja, izmantojot atgūšanas rīkojumus. 2007.–2013. gada plānošanas periods Attiecībā uz ERAF un Kohēzijas fondu 2014. gadā apstiprināja finanšu korekcijas EUR 294 miljonu apmērā. Tas panākts, īstenojot Komisijas stingro uzraudzības un pārtraukšanas politiku, kā arī arvien vairāk rīcības plānu, tostarp finanšu korekcijas, par kurām lēmumu pieņēmušas dalībvalstis un kuras īstenotas pēc Komisijas deleģēto kredītrīkotāju nosūtīto maksājumu pārtraukšanas vai pirmsapturēšanas vēstuļu saņemšanas. Ar ESF saistīto apstiprināto korekciju apmērs ir EUR 209 miljoni, bet īstenoto — EUR 156 miljoni; no tiem EUR 95 miljonus apstiprināja 2014. gadā un EUR 61 miljonu — iepriekšējos gados. Ir īstenoti 89 % no 2014. gadā un iepriekšējos gados apstiprinātajām finanšu korekcijām, tātad vēl jāīsteno korekcijas EUR 118 miljonu apmērā. Dalībvalstis, kurām noteiktas lielākās korekcijas, ir Spānija (EUR 56 miljoni), Rumānija (EUR 43 miljoni), Polija (EUR 32 miljoni) un Francija (EUR 20 miljoni). No 2014. gadā īstenotajām finanšu korekcijām EUR 64 miljoni ir pirmavota korekcijas, proti, dalībvalstu iestādes tās piemēro, kad deklarē izdevumus Komisijai, piemērojot vienotas likmes korekcijas pēc Komisijas veiktajām revīzijām. Salīdzinājumā ar 2013. gadu par vairāk nekā 80 % pieauga apstiprinātās Eiropas Zivsaimniecības fonda (EZF) izdevumu finanšu korekcijas, kas galvenokārt izrietēja no Komisijas veiktajām revīzijām un dokumentu pārbaudēm. Tā kā neattiecināmos izdevumus atskaita no turpmākā maksājuma pieprasījuma, šādas finanšu korekcijas ir ātri īstenojamas. 2014.–2020. gada plānošanas periods Pirmais grāmatvedības periods bija 2014. gadā, un pagaidām nav iecelta gandrīz nevienas darbības programmas iestāde, tāpēc vēl nav apstrādāts neviens ar izdevumu deklarēšanu saistīts revīzijas pasākums.

3.2.Procesā esošās finanšu korekcijas 2014. gada 31. decembrī Finanšu korekcijas ir procesā sākotnējā posmā, kad ir sāktas finanšu korekcijas procedūras, taču joprojām notiek pretrunu procedūra ar attiecīgo dalībvalsti. Norādītās summas ir tikai sākotnējās Komisijas dienestu aplēses un var mainīties līdz Komisijas galīgā lēmuma pieņemšanai. 3.3.Apstiprinātās finanšu korekcijas 2014. gadā Šajā sadaļā norādītas dažādas 2014. gadā apstiprināto finanšu korekciju summas. Jāuzsver, ka turpmāk redzamie dati un kartes attiecas tikai uz vienu gadu, proti, 2014. gadu. Gan vispārējo korekciju summa, gan tās sadalījums pa dalībvalstīm var ievērojami atšķirties atkarībā no gada. Tāpēc, lai iegūtu uzraudzības un kontroles sistēmu korektīvās spējas jēgpilnu novērtējumu, attiecīgo izdevumu veida dēļ tas jāveic daudzgadu perspektīvā (sk. 4. nodaļu).

3.3.1. Sadalījums pa dalībvalstīm Karte un 3.3.1. tabula. Apstiprinātās finanšu korekcijas 2014. gadā salīdzinājumā ar saņemtajiem ES maksājumiem (pa dalībvalstīm) Dalībvalsts No ES budžeta saņemtie maksājumi 2014. gadā

(miljonos EUR) Apstiprinātās finanšu korekcijas 2014. gadā (miljonos EUR) Apstiprinātās finanšu korekcijas 2014. gadā (procentos) salīdzinājumā ar maksājumiem, kas 2014. gadā saņemti no ES budžeta Beļģija 1028 25 2,4 % Bulgārija 2096 148 7,1 % Čehija 4152 441 10,6 % Dānija 1212 9 0,7 % Vācija 9712 39 0,4 % Igaunija 610 2 0,3 % Īrija 1376 18 1,3 % Grieķija 6829 187 2,7 % Spānija 10 219 379 3,7 % Francija 11 159 1383 12,4 % Horvātija 407 - Nav Itālija 9450 401 4,2 % Kipra 237 - Nav Latvija 1005 5 0,5 % Lietuva 1774 9 0,5 % Luksemburga 79 0 0,0 % Ungārija 6342 189 3,0 % Malta 221 0 0,2 % Nīderlande 1285 (30)* (2,3 %) Austrija 1301 15 1,2 % Polija 17 088 49 0,3 % Portugāle 4772 50 1,0 % Rumānija 5775 295 5,1 % Slovēnija 1078 15 1,4 % Slovākija 1577 142 9,0 % Somija 866 7 0,8 % Zviedrija 1338 4 0,3 % Apvienotā Karaliste 5685 62 1,1 % INTERREG 1866 44 2,4 % KOPĀ 110 537 3890 3,5 % Kartē ir ņemts vērā par katru dalībvalsti apstiprināto finanšu korekciju relatīvais svērums salīdzinājumā ar maksājumiem, kas saņemti no ES budžeta 2014. gadā. Gaiši pelēkā krāsā norādītas dalībvalstis, kurās īpatsvars ir mazāks par vidējo, t. i., 3,5 %. Sarkanā krāsā norādītas dalībvalstis, kurās īpatsvars pārsniedz vidējo, t. i., 3,5 %.

* Negatīvā summa attiecībā uz Nīderlandi izriet no Tiesas sprieduma, kurā noteikts, ka Komisijai jāveic atmaksa Nīderlandei.



3.3.2. 2014. gadā apstiprināto vienotas likmes korekciju sadalījums 3.3.2. tabula. 2014. gadā apstiprināto vienotas likmes korekciju sadalījums Kopējās finanšu korekcijas (miljonos EUR) Apstiprinātās vienotas likmes finanšu korekcijas* 2014. gadā (miljonos EUR) Lauksaimniecība ELGF 1649 644** ELFLA 220 168** Kohēzija ERAF un KF 1622 890 ESF 342 223 ELVGF, Virzības nodaļa 13 0 EZF/ZVFI 39 3 Iekšpolitikas jomas 5 5 KOPĀ 3890 1933 * Tajā skaitā ekstrapolētās korekcijas. ** Visprecīzākās aplēses. Vairumā finanšu korekciju summas integrētas, pamatojoties uz precīziem aprēķiniem un vienotām likmēm. Vienotas likmes korekcijas ir noderīgs instruments, ko izmanto, kad attiecīgo summu nevar izteikt skaitļos, pamatojoties uz reprezentatīvu statistisku paraugu, vai kad nevar precīzos skaitļos izteikt atsevišķu kļūdu ietekmi uz izdevumiem. Tomēr tas nozīmē, ka dalībvalsts, kurai piemēro vienotas likmes korekciju, uzņemas atbildību par finansiālajām sekām, jo korekcijas nav tieši saistītas ar konkrētiem pārkāpumiem projektā, t. i., nav konkrēta galīgā saņēmēja, no kura atgūt naudas līdzekļus. 3.3.3. Pirmavotā veikto finanšu korekciju sadalījums 3.3.3. tabula. 2014. gadā apstiprināto pirmavota finanšu korekciju sadalījums Dalībvalsts Apstiprinātās pirmavota finanšu korekcijas 2014. gadā (miljonos EUR) Bulgārija 28 Čehija 407 Īrija 0 Grieķija 88 Spānija 0 Francija 20 Itālija 4 Lietuva 0 Ungārija 152 Polija 14 Portugāle 0 Rumānija 133 Slovākija 56 Apvienotā Karaliste 0 KOPĀ 903

2014. gadā pirmoreiz tika paziņots par pirmavota korekcijām attiecībā uz 2007.–2013. gada ERAF/KF programmām. Tās attiecas uz summām, par ko dalībvalstis ziņojušas 2014. gadā, izpildot konkrētus Komisijas dienestu pieprasījumus (pieprasījumi par galvenajiem gadījumiem, kuros piemērotas vienotas likmes korekcijas saistībā ar problēmām publiskā iepirkuma procedūrās vai dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmu trūkumiem). Īstenojot šo uzdevumu, sešās dalībvalstīs laikposmā no 2012. gada līdz 2014. gada beigām ir noteiktas finanšu korekcijas pirmavotā EUR 782 miljonu apmērā (kumulatīvi). Tā kā 2014. gads ir pirmais gads, kurā paziņo šo informāciju, visa pirmavotā veikto korekciju summa ir piedēvēta 2014. gadam, lai gan atsevišķas summas bija iekļautas maksājumu pieprasījumos, ko Komisijai nosūtīja 2012. un 2013. gadā. Lielākās pirmavota finanšu korekcijas ERAF/KF līmenī noteiktas Čehijai (EUR 398 miljoni), Ungārijai (EUR 136 miljoni), Rumānijai (EUR 92 miljoni), Grieķijai (EUR 72 miljoni) un Slovākijai (EUR 56 miljoni). ESF līmenī lielākās vienotas likmes korekcijas, kuras piemēroja vienlaicīgi ar izdevumu deklarēšanu Komisijai un kuru dēļ tika koriģēti jauni izdevumi, noteiktas šādām dalībvalstīm: Rumānija (EUR 41 miljons), Francija (EUR 20 miljoni), Ungārija (EUR 16 miljoni) un Polija (EUR 14 miljoni); kopā 2014. gadā apstiprinātas pirmavota finanšu korekcijas EUR 100 miljonu apmērā. Lai novērstu galvenos cēloņus, kas Rumānijā atkārtoti izraisa ar ESF saistītas problēmas, Komisija kopā ar valsts iestādēm strādā pie to pārvaldības un kontroles sistēmu stiprināšanas un rūpīgi seko līdzi apstiprinātā rīcības plāna izpildei. Papildus tam valsts revīzijas iestāde ir pārbaudījusi ar iepirkumu saistītus elementus vairākos augsta riska projektos, un konstatētās kļūdas tiek izlabotas, veicot attiecīgo projektu finanšu korekcijas (aizstājot vienotas likmes (25 %) korekciju). Komisija arī palīdz Rumānijas iestādēm uzlabot vienkāršošanas procesu un krāpniecības novēršanas un konstatēšanas rīka Arachne izmantošanu. 3.4.Īstenotās finanšu korekcijas 2014. gadā Šajā sadaļā norādītas dažādas 2014. gadā īstenoto finanšu korekciju summas. Jāuzsver, ka turpmāk redzamie dati un kartes attiecas tikai uz vienu gadu, proti, 2014. gadu. Gan vispārējo korekciju summa, gan tās sadalījums pa dalībvalstīm ievērojami atšķiras atkarībā no gada (daudzgadu pārskatu sk. 4. nodaļā).

3.4.1. Sadalījums pa dalībvalstīm

Karte un 3.4.1. tabula. 2014. gadā īstenotās finanšu korekcijas salīdzinājumā ar saņemtajiem ES maksājumiem (pa dalībvalstīm) Dalībvalsts No ES budžeta saņemtie maksājumi 2014. gadā (miljonos EUR) Īstenotās finanšu korekcijas 2014. gadā (miljonos EUR) Īstenotās finanšu korekcijas 2014. gadā, izteiktas kā procenti no 2014. gadā saņemtajiem ES budžeta maksājumiem Beļģija 1028 17 1,7 % Bulgārija 2096 31 1,5 % Čehija 4152 336 8,1 % Dānija 1212 9 0,7 % Vācija 9712 28 0,3 % Igaunija 610 1 0,2 % Īrija 1376 37 2,7 % Grieķija 6829 321 4,7 % Spānija 10 219 391 3,8 % Francija 11 159 462 4,1 % Horvātija 407 - Nav Itālija 9450 324 3,4 % Kipra 237 - Nav Latvija 1005 5 0,5 % Lietuva 1774 0 0,0 % Luksemburga 79 0 0,2 % Ungārija 6342 25 0,4 % Malta 221 0 0,0 % Nīderlande 1285 34 2,7 % Austrija 1301 7 0,5 % Polija 17 088 65 0,4 % Portugāle 4772 73 1,5 % Rumānija 5775 93 1,6 % Slovēnija 1078 7 0,6 % Slovākija 1577 137 8,7 % Somija 866 8 0,9 % Zviedrija 1338 4 0,3 % Apvienotā Karaliste 5685 89 1,6 % INTERREG 1866 43 2,3 % KOPĀ 110 537 2549 2,3 % Kartē ir ņemts vērā attiecībā uz katru dalībvalsti īstenoto finanšu korekciju relatīvais svērums salīdzinājumā ar maksājumiem, kas saņemti no ES budžeta 2014. gadā. Gaiši pelēkā krāsā norādītas dalībvalstis, kurās īpatsvars ir mazāks par vidējo, t. i., 2,3 %. Sarkanā krāsā norādītas dalībvalstis, kurās īpatsvars pārsniedz vidējo, t. i., 2,3 %. 3.4.2. 2014. gadā īstenoto vienotas likmes korekciju sadalījums 3.4.2. tabula. 2014. gadā īstenoto vienotas likmes korekciju sadalījums Kopējās finanšu korekcijas (miljonos EUR) Īstenotās vienotas likmes finanšu korekcijas* 2014. gadā (miljonos EUR) Kohēzija ERAF un KF 1319 520 ESF 289 185 EZF/ZVFI 41 4 ELVGF 13 0 Iekšējās politikas jomas 5 5 KOPĀ 1667 714 * Tajā skaitā ekstrapolētās korekcijas. Skaitliskie dati par lauksaimniecību nav pieejami. 3.4.3. Pirmavotā veikto finanšu korekciju sadalījums 3.4.3. tabula. 2014. gadā īstenoto kohēzijas izdevumu pirmavota korekciju sadalījums Dalībvalsts Īstenotās pirmavota finanšu korekcijas 2014. gadā (miljonos EUR) Čehija 274 Īrija 0 Grieķija 60 Spānija 0 Francija 20 Itālija 4 Lietuva 0 Ungārija 21 Polija 13 Portugāle 0 Rumānija 50 Slovākija 56 Apvienotā Karaliste 0 KOPĀ 499

ERAF/KF — 2014. gadā tika paziņots par pirmavota finanšu korekcijām EUR 782 miljonu apmērā, un no tām finanšu korekcijas EUR 430 miljonu apmērā (55 %) uzskatāmas par jau īstenotām. Dalībvalstis, kurām noteiktas lielākās korekcijas, ir Čehija (EUR 271 miljons), Grieķija (EUR 60 miljoni) un Slovākija (EUR 56 miljoni). ESF, pirmavota korekcijas — vienotas likmes korekcijas, kuras piemēroja vienlaicīgi ar izdevumu deklarēšanu Komisijai un kuru dēļ tika koriģēti jauni izdevumi, veiktas šādās dalībvalstīs: Francija (EUR 20 miljoni), Ungārija (EUR 16 miljoni), Polija (EUR 13 miljoni) un Rumānija (EUR 11 miljoni). 3.5.Atgūtie maksājumi 3.5. tabula. 2014. gadā apstiprinātie un īstenotie atgūtie maksājumi Miljonos EUR DFS izdevumu kategorija Kopējie apstiprinātie atgūtie maksājumi 2014. gadā Kopējie īstenotie atgūtie maksājumi 2014. gadā Gudra un integrējoša izaugsme 233 220 ERAF 0 1 Kohēzijas fonds 0 0 ESF 1 1 Iekšpolitikas jomas 232 218 Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi 435 366 ELGF 213 150 Lauku attīstība 165 167 ZVFI/EZF 29 25 ELVGF, Virzības nodaļa 5 5 Iekšpolitikas jomas 23 19 Drošība un pilsoniskums 37 37 Iekšpolitikas jomas 37 37 Globālā Eiropa 127 108 Ārpolitikas jomas 127 108 Pārvalde 5 5 KOPĀ 838 736 Lauksaimniecība Periodā no 2008. līdz 2014. gadam Komisija 32 revīzijās, ko veica 19 dalībvalstīs (tostarp visās ES 15 dalībvalstīs, kurās kopš 2007. gada konstatēts zems atgūto maksājumu īpatsvars), pārbaudīja, vai noteikumi par maksājumu atgūšanu tiek īstenoti pareizi. Šajās revīzijās atklāto trūkumu novēršanu uzrauga atbilstības pārbaudes procedūrās. Izņemot divus gadījumus (Itālijā un Īrijā), kopumā dalībvalstu iestādes ir izveidojušas pienācīgas procedūras ES finanšu interešu aizsardzībai. To, cik rūpīgi dalībvalstu iestādes atgūst līdzekļus vissvarīgākajos atsevišķu pārkāpumu gadījumos, novērtē 25 turpmākās atbilstības pārbaudes procedūrās (dokumentu pārbaudes). Izmeklēšanā, ko 2012. gadā veica OLAF, tika atklātas vairākas būtiskas nepilnības Itālijas maksājumu aģentūras darbā saistībā ar debitora virsgrāmatas pilnīgumu, konkrētu parādu noilgumu un vairākām valsts shēmām, kas, iespējams, finansētas ar ES budžeta līdzekļiem. Arī ERP 2013. gada revīzijas darba satvarā pauda nopietnas bažas par Itālijā (AGEA) un Īrijā (DAFF) īstenotajām parādu pārvaldības sistēmām. Komisija to ņēma vērā riska analīzē un 2014. gada septembrī devās revīzijas apmeklējumā uz Itāliju, savukārt revīzijas apmeklējums Īrijā notiks 2015.–2016. revīzijas gadā. 3.6.2014. gadā konstatētie dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmu trūkumi un īstenotie pasākumi 3.6.1. Lauksaimniecība un lauku attīstība Komisija turpina cieši uzraudzīt būtiskus dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmu trūkumus, ko konstatējušas dalībvalstis, Komisija, ERP un/vai OLAF (krāpšanas izmeklēšanās), līdz tā gūst ticamus pierādījumus, ka trūkumi ir novērsti, dalībvalstij īstenojot atbilstošas darbības, ka iepriekš deklarētie nepareizie izdevumi ir koriģēti un ka jaunās sistēmas uzticamība ir pierādīta praksē. Attiecībā uz tiešajiem maksājumiem AGRI ĢD 2013. gada darbības pārskatā noteica atrunas par 15 Spānijas maksājumu aģentūrām, Franciju, Apvienoto Karalisti (Angliju), Ungāriju, Grieķiju un Portugāli. Komisija turpina uzraudzīt Francijas, Spānijas un Anglijas valsts iestāžu izstrādāto koriģējošās rīcības plānu izpildi. Portugāles rīcības plāns ir īstenots. Lai gan situācija Grieķijā bija ievērojami uzlabojusies, tika konstatēts, ka nav pilnīgi izpildīti rīcības plānā noteiktie starpmērķi un termiņi, tāpēc Komisija pieņēma īstenošanas lēmumu, ar ko samazināja 2014. prasījumu gada mēneša maksājumus par izdevumiem, kas bija saistīti ar attiecīgajiem trūkumiem. Tika uzskatīts, ka nav jāizstrādā oficiāls rīcības plāns par problēmām, kas 2013. un 2014. gadā pastāvēja Ungārijā. Tās ir saistītas ar kontroles sistēmu, kas ievērojami jāpārveido, lai pielāgotu jaunajam tiešo maksājumu režīmam no 2015. prasījumu gada. Francijas rīcības plāna — pabeigts 2013. gada 15. novembrī — īstenošanu uzrauga ceturkšņa pārskatos un, ja vajadzīgs, revīzijas apmeklējumos. AGRI ĢD 2013. gada darbības pārskatā koriģēja dalībvalstu kontroles statistiku, lai atspoguļotu nekonstatēto un tādējādi nepaziņoto kļūdu, un aprēķināja kļūdu īpatsvaru (5,2 %). Tā kā šo darbu veica maksājumu aģentūras, uz atrunām varēja reaģēt ar mērķtiecīgu pieeju, tāpēc ģenerāldirektors varēja piemērot atrunas 31 maksājumu aģentūrai un tās nebija jāattiecina uz visu ABB pasākumu. Lai reaģētu uz šīm atrunām, Komisija 2014. gadā turpināja nostiprināt izstrādātos rīcības plānus, pamatojoties uz labāku sadarbību un analīzi Komisijas dienestos, kā arī intensīvu dialogu ar dalībvalstīm. Īstenojot šo pieeju, 2012. gadā izveidotā AGRI ĢD ad hoc darba grupa turpināja tikties un izstrādāt analīzi un stratēģiju Komisijā; vienlaikus tika uzlabota sistēma, ko visas dalībvalstis ievēro, ziņojot par saviem valsts rīcības plāniem kļūdu īpatsvara samazināšanai, tostarp lielāks uzsvars uz revīzijas konstatējumu regulāru uzraudzību, kā arī uzlaboti rādītāji un starpmērķi, kas jāņem vērā uzraudzības jomā. Komisija 2014. gadā arī izstrādāja jaunu IT rīku, ar ko tā var efektīvāk un konsekventāk vākt un apstrādāt no valstu rīcības plāniem izgūto informāciju. Kopš 2013. gada ir sarīkoti četri semināri par kļūdu īpatsvaru — divi semināri notika 2014. gadā, un tajos tika izklāstīta pašreizējā situācija rīcības plānu īstenošanas jomā, kā arī sniegta informācija par labu praksi un norādes. Lai nodrošinātu gan vadošo iestāžu, gan maksājumu aģentūru līdzdalību, šos seminārus, kas notiek divreiz gadā, kopīgi rīko Lauku attīstības komiteja un Lauksaimniecības fondu komiteja. Tāpēc reizi pusgadā notiek cieši uzraudzītā turpmāko pasākumu procesa izvērtēšana. Savukārt referenti ģeogrāfiskajos jautājumos nodrošināja jautājumu turpmāku izskatīšanu ar dalībvalstīm gada un ad hoc sanāksmēs, uzraudzības komitejās un, ja vajadzīgs, programmu grozījumu kontekstā. Vienlaikus tika nostiprināta attiecīgā Komisijas revīzijas spēja — pieauga revīzijas apmeklējumu skaits, un revīzijās izskata konkrētus ar kļūdu īpatsvaru saistītus jautājumus. Turklāt tiesiskajā regulējumā ir atļauta maksājumu pārtraukšana un apturēšana, ja iesniegtajiem 2007.–2013. gada vai 2014.–2020. gada perioda ELFLA izdevumiem piemērotajās pārvaldības un kontroles sistēmās konstatēti būtiski trūkumi. Savukārt jaunā tiesiskā regulējuma (Regula Nr. 1305/2013) 62. pantā noteikts, ka gan vadošās iestādes, gan maksājumu aģentūras veic katra programmas priekšlikuma ex-ante novērtējumu un paziņo, ka plānotie pasākumi ir pārbaudāmi un kontrolējami. Pirms programmu apstiprināšanas Komisijas dienesti šo novērtējumu rūpīgi izanalizē. Visbeidzot, ar kļūdu īpatsvara mazināšanu saistītās labās prakses izplatīšanā lielāka nozīme būs Eiropas Lauku attīstības tīklam. Pirmajā 2015. gada pusgadā vadošo iestāžu mācībās tika aplūkoti šādi temati — vienkāršotu izmaksu iespējas, izmaksu saprātīgums, publiskais iepirkums un kolektīva pieeja uz rezultātiem vērstu agrovides maksājumu jomā. 3.6.2. Kohēzija

ERAF un Kohēzijas fonda izdevumi 2007.–2013. gadā — Komisija 2014. gadā revīzijā uzsvaru lika uz pieciem revīzijas izziņas darbiem, kā arī konkrētām faktu vākšanas misijām, lai apstiprinātu atlasīto GKZ kļūdu īpatsvaru. Lai varētu apstiprināt revīzijas iestāžu veikto revīziju rezultātus, tiek veiktas programmu iestāžu un/vai starpniekstruktūru revīzijas uz vietas, un parasti tajās pārbauda revīzijas pierādījumus līdz pat pirmavotam, uz vietas un saņēmēju/projektu līmenī. Šā revīzijas darba rezultātā Komisija var vispārēji uzticēties darbam, ko veikušas 42 no 47 revidētajām revīzijas iestādēm, kuras pārbauda 91 % no ERAF/KF piešķīrumiem 2007.–2013. plānošanas periodā. Revīzija, kas veikta laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam, apstiprina, ka galvenā problēma joprojām ir dalībvalstu īstenotās pārvaldības pārbaudes (pirmais kontroles līmenis). Patiesībā saskaņā ar Komisijas 2014. gadā veikto pārvaldības pārbaužu revīziju rezultātiem šo pārbaužu izpildes nepilnības konstatētas 66 % veikto apmeklējumu, galvenokārt publiskā iepirkuma jomā (problēmas konstatētas 58 % apmeklējumu). Citas problēmas konstatētas tādās jomās kā darbību attiecināmība (revidēta darbību izlase Ungārijā, Rumānijā, Grieķijā, Itālijā un Slovēnijā) un valsts atbalsts (pārbaudīta konkurētspējas programmu revīzijā Slovēnijā, Ungārijā, Grieķijā, Rumānijā, Itālijā un revīzijas apmeklējumā Spānijā, kurā pārbaudītas divas starpniekstruktūras). Par problēmām šajās trijās jomās (publiskais iepirkums, attiecināmība, valsts atbalsts) ziņo arī ERP veiktajās revīzijās. REGIO ĢD 2014. gada darbības pārskatā ir sīki analizētas ģenerāldirektora pieņemtās atrunas un atbilstošie ar programmām saistītie rīcības plāni. ESF — galvenie sistēmu revīziju konstatējumi attiecas uz darbību atlasi, neatbilstošām pārvaldības pārbaudēm, revīzijas neizsekojamību, neuzticamām IT sistēmām, sertifikācijas procesa nepilnībām, valstu sistēmu revīzijas ziņojumu nepietiekamu uzticamību, publiskā iepirkuma procedūru pārkāpumiem un izdevumu neattiecināmību. Būtiska problēma joprojām ir dalībvalstu īstenotās pārvaldības pārbaudes. Komisija 2014. gadā veica šo pārbaužu revīzijas un konstatēja šādas galvenās izpildes nepilnības, kas tika noteiktas jau 2013. gadā: pārvaldības pārbaužu formālums, nepietiekamas publiskā iepirkuma procedūru pārbaudes, nepietiekama vadošās iestādes vai starpniekstruktūras organizācija/struktūra, mācību un uzraudzības trūkums pienākumu deleģēšanas gadījumā, pēc izdevumu sertifikācijas veiktas pārvaldības pārbaudes, kā arī nepietiekamas norādes un mācības saņēmējiem. Konstatēto Vācijas (Mēklenburga-Priekšpomerānija), Itālijas, Nīderlandes, Polijas un Rumānijas EZF darbības programmu pārvaldības un kontroles sistēmu trūkumu dēļ 2014. gada darbības pārskatā tika noteiktas atrunas. Kā ziņots GKZ, visas piecas attiecīgās darbības programmas ietekmēja būtiska kļūda. Skartajām dalībvalstīm tika nosūtītas vēstules ar skaidru rīcības plānu, kurā izklāstīti korektīvie pasākumi, kas veicami, lai varētu atsākt maksājumus. 4.KUMULATĪVĀS FINANŠU KOREKCIJAS UN ATGŪTIE MAKSĀJUMI LĪDZ 2014. GADA BEIGĀM 4.1.Pārskats Kumulatīvie skaitļi sniedz noderīgu informāciju par Komisijas izmantoto korektīvo mehānismu nozīmīgumu, īpaši tāpēc, ka šo skaitļu aprēķinā ņemts vērā tas, ka programmas un projekti ir daudzgadu, un tie līdzsvaro vienreizēju notikumu ietekmi.



4.1.1. 2009.–2014. gada periods Turpmākajās diagrammās ir norādītas pēdējo sešu gadu laikā apstiprināto un īstenoto finanšu korekciju un atgūto maksājumu izmaiņas. 4.1. diagramma. Finanšu korekcijas un atgūtie maksājumi 2009.–2014. gadā (miljardos EUR) Finanšu korekcijas un atgūtie maksājumi, kas apstiprinātas/apstiprināti 2009.–2014. gadā (miljardos EUR) Finanšu korekcijas un atgūtie maksājumi, kas īstenotas/īstenoti 2009.–2014. gadā (miljardos EUR) Periodā no 2009. līdz 2014. gadam apstiprināto finanšu korekciju un atgūto maksājumu vidējā summa gadā bija EUR 3,2 miljardi jeb 2,4 % no vidējās ES budžeta maksājumu summas, kas ir EUR 133 miljardi (dalītā pārvaldība — EUR 2,8 miljardi jeb 2,8 % no maksājumu vidējās summas, t. i., EUR 102 miljardiem; visi pārējie pārvaldības veidi — EUR 366 miljoni jeb 1,2 % no maksājumu vidējās summas, t. i., EUR 30,5 miljardiem). Apstiprinātajām summām ir tendence nedaudz palielināties; tas liecina, ka daudzgadu kontroles sistēma veiksmīgi aizsargā ES budžetu laika gaitā.

Attiecībā uz 2009.–2014. gadu īstenoto finanšu korekciju un atgūto maksājumu vidējā summa bija EUR 2,8 miljardi, kas ir 2,1 % no ES budžeta maksājumu vidējās summas šajā periodā (dalītā pārvaldība — EUR 2,5 miljardi jeb 2,4 % no maksājumu vidējās summas; visi pārējie pārvaldības veidi — EUR 356 miljoni jeb 1,2 % no maksājumu vidējās summas). Aprakstīto pieaugošo tendenci var skaidrot ar 2000.–2006. gada plānošanas perioda slēgšanu, jo ievērojams skaits finanšu korekciju un atgūto maksājumu ir īstenots tikai šajā posmā (sk. turpmāk). Lauksaimniecības izdevumu jomā ietekmi, kas panākta ar vairākām neto finanšu korekcijām, kuras īstenotas ar trim gada maksājumiem, atspoguļo zemāks faktiski īstenoto summu pieaugums salīdzinājumā ar summām, par ko lēmusi Komisija. 4.1.2. Tiesas lēmumi par reģionālās politikas izdevumu finanšu korekcijām Tiesa 2015. gadā pieņēma spriedumus, ar ko anulēja vairākus lēmumus, kas 2008.–2010. gadā pieņemti par finanšu korekcijām saistībā ar reģionālo politiku. Korekciju kopējais apmērs bija gandrīz EUR 0,5 miljardi, un tās attiecās uz 1994.–1999. plānošanas periodu. Spriedumi atspoguļo procesuālus jautājumus, kas izriet no Regulas Nr. 1083/2006. Komisija patlaban analizē spriedumu radīto ietekmi. 4.2.Finanšu korekcijas 4.2.1. Pārskats 4.2.1. tabula. Kumulatīvās apstiprinātās finanšu korekcijas un īstenotās finanšu korekcijas (procentos) 2014. gada beigās Miljonos EUR Plānošanas periods Kumulatīvie ELGF lēmumi Kopējās apstiprinātās finanšu korekcijas 2014. gada beigās Īstenotās korekcijas 2014. gada beigās (%) Apstiprinātās finanšu korekcijas 2013. gada beigās Īstenotās korekcijas 2013. gada beigās (%) 1994.–1999. gada periods 2000.–2006. gada periods 2007.–2013. gada periods Lauksaimniecība - 126 580 10 808 11 514 82,8 % 9634 89,6 % ELGF - - - 10 808 10 808 83,7 % 9148 90,0 % Lauku attīstība - 126 580 Nav 706 69,3 % 486 83,2 % Kohēzijas politika 2723 8437 3043 Nav 14 203 92,2 % 12 189 93,8 % ERAF 1794* 5638 1541 Nav 8973 91,9 % 7643 93,8 % Kohēzijas fonds 268 780 448 Nav 1496 88,7 % 1204 90,7 % ESF 560 1811 1029 Nav 3399 96,5 % 3057 97,9 % ZVFI/EZF 100 125 25 Nav 250 60,4 % 211 51,8 % ELVGF, Virzības nodaļa 2 83 - Nav 85 100,0 % 73 100 % Citi - - - Nav 9 100,0 % 4 100 % Kopā 2723 8563 3623 10 808 25 726 88,0 % 21 827 91,9 % * Tiesa 2015. gadā vairākās lietās (EUR 0,5 miljardi) par 2008./2010. gadā īstenotajām ERAF izdevumu finanšu korekcijām lēma par labu saņēmējām dalībvalstīm (sk. 4.1.2. iedaļu). Dažādie plānošanas periodi kohēzijas politikas jomā skaidri norāda uz ES budžeta cikla daudzgadu iezīmēm. Tā kā tuvojas 2000.–2006. gada perioda slēgšanas procesa beigas, finanšu korekciju summa ir ievērojami lielāka, jo īpaši salīdzinājumā ar 2007.–2013. gada periodu. Paredzams, ka nākamajos gados finanšu korekcijas par šo nesenāko periodu turpinās palielināties, jo sākas tā programmu slēgšana (dažas programmas ir gandrīz sasniegušas 95 % maksājumu robežvērtību), tomēr, ņemot vērā preventīvo pasākumu labos rezultātus, korekcijām nevajadzētu būt tik lielām kā iepriekšējā plānošanas periodā. 4.2.2. Lauksaimniecība — ELGF: finanšu korekcijas, kas izriet no atbilstības pārbaudes procedūras Attiecībā uz ELGF Komisija kopš 1999. gada nolēmusi piemērot finanšu korekcijas pavisam EUR 10 808 miljonu apmērā (no 47 pieņemtiem lēmumiem). Vidējā korekcijas likme vienā finanšu gadā 1999.–2014. gada periodā bija 1,7 % no izdevumiem. Pēc Komisijas lēmuma pieņemšanas korekcijas īsteno automātiski, ja vien dalībvalstij nav piešķirta iespēja maksāt trīs gada maksājumus. 4.2.2. tabula. ELGF — kumulatīvās finanšu korekcijas, par kurām pieņemts lēmums saskaņā ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru, no 1999. gada līdz 2014. gada beigām (pa dalībvalstīm) Miljonos EUR Dalībvalsts No ES budžeta saņemtie ELGF maksājumi Saņemto maksājumu procentuālā daļa no kopējiem maksājumiem Kumulatīvās ELGF finanšu korekcijas 2014. gada beigās Procentuālā daļa no saņemtajiem ES budžeta maksājumiem Procentuālā daļa no kopējās finanšu korekciju summas Beļģija 12 243 1,9 % 43 0,4 % 0,4 % Bulgārija 2583 0,4 % 69 2,7 % 0,6 % Čehija 5636 0,9 % 8 0,1 % 0,1 % Dānija 17 282 2,7 % 192 1,1 % 1,8 % Vācija 87 523 13,4 % 198 0,2 % 1,8 % Igaunija 624 0,1 % 1 0,1 % 0,0 % Īrija 19 570 3,0 % 49 0,3 % 0,5 % Grieķija 39 372 6,0 % 2389 6,1 % 22,1 % Spānija 87 622 13,5 % 1496 1,7 % 13,8 % Francija 138 554 21,3 % 2519 1,8 % 23,3 % Horvātija 7687 1,2 % - Nav Nav Itālija 73 157 11,2 % 1874 2,6 % 17,3 % Kipra 395 0,1 % 10 2,4 % 0,1 % Latvija 897 0,1 % 0 0,1 % 0,0 % Lietuva 2474 0,4 % 18 0,7 % 0,2 % Luksemburga 471 0,1 % 5 1,1 % 0,0 % Ungārija 8614 1,3 % 57 0,7 % 0,5 % Malta 32 0,0 % 0 0,9 % 0,0 % Nīderlande 17 214 2,6 % 183 1,1 % 1,7 % Austrija 11 173 1,7 % 12 0,1 % 0,1 % Polija 19 972 3,1 % 92 0,5 % 0,9 % Portugāle 11 013 1,7 % 207 1,9 % 1,9 % Rumānija 6117 0,9 % 196 3,2 % 1,8 % Slovēnija 766 0,1 % 20 2,6 % 0,2 % Slovākija 2458 0,4 % 2 0,1 % 0,0 % Somija 8440 1,3 % 31 0,4 % 0,3 % Zviedrija 11 235 1,7 % 117 1,0 % 1,1 % Apvienotā Karaliste 58 272 8,9 % 1018 1,7 % 9,4 % Kopā 651 394 100,0 % 10 808 1,7 % 100,0 %



4.2.2. diagramma. ELGF — dalībvalstu kumulatīvās finanšu korekcijas, kas izriet no grāmatojumu noskaidrošanas procedūras, no 1999. gada līdz 2014. gada beigām salīdzinājumā ar maksājumiem, kas saņemti no ES budžeta 4.2.3. Kohēzijas politika — ERAF un ESF no 2000. līdz 2006. gadam

Tā kā 2000.–2006. gada perioda slēgšana pašlaik ir pabeigšanas posmā, var praktiski salīdzināt korektīvo pasākumu vispārējos rezultātus ar visiem iztērētajiem naudas līdzekļiem un tādējādi gūt pilnīgāku priekšstatu par korektīvo mehānismu ietekmi. Attiecībā uz ERAF un ESF fondiem 2014. gada beigās finanšu korekciju kopējā summa, pamatojoties tikai uz Komisijas veikto uzraudzību, bija EUR 8,2 miljardi. Tas ir aptuveni 4,1 % no piešķīrumiem (EUR 196,9 miljardi) 2014. gada beigās. Ja ņem vērā papildu finanšu korekcijas, par kurām ziņojušas dalībvalstis un kuras saistītas ar dalībvalstu veikto kontroli, korekciju likme pieaug un pārsniedz 4,6 %.



No 379 ERAF programmām Komisija 2014. gada beigās bija slēgusi 338 (2013. gada beigās — 316). Atlikusī 41 programma ir gadījumi, kad dalībvalstis apstrīdēja Komisijas ierosinātās finanšu korekcijas, sniedza izskatāmu papildu informāciju vai pieprasīja neatgūstamu summu atmaksu. Attiecībā uz šiem gadījumiem tiek īstenotas finanšu korekcijas procedūras (uzklausīšanas) un pieņemti lēmumi par neatgūstamajām summām. ERAF — kumulatīvais to finanšu korekciju apmērs, ko Komisija līdz 2014. gada beigām noteikusi visām dalībvalstīm, ir EUR 5,8 miljardi jeb aptuveni 4,5 % no kopējiem piešķīrumiem visām 2000.–2006. gada programmām. Šo summu var iedalīt finanšu korekcijās EUR 4,1 miljarda apmērā, kas veiktas programmu dzīves cikla laikā, un finanšu korekcijās EUR 1,6 miljardu apmērā, kas piemērotas, slēdzot programmas. Dalībvalstis, kurām noteiktas lielākās korekcijas, ir Spānija (EUR 2,6 miljardi), Itālija (EUR 1,2 miljardi) un Grieķija (EUR 1,2 miljardi). ESF — slēgšanas process tika pabeigts 2014. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2015. gada 30. jūnija aplēsēm kopējais ESF programmu finanšu korekciju apmērs par 2000.–2006. gada plānošanas periodu, ņemot vērā procesā esošās finanšu korekcijas, būs EUR 2,4 miljardi jeb 3,6 % no ESF piešķīrumiem. Šo summu var iedalīt finanšu korekcijās EUR 1,2 miljonu apmērā, kas veiktas programmu dzīves cikla laikā, un papildu finanšu korekcijās EUR 1,2 miljonu apmērā, kas piemērotas, slēdzot programmas. Spānijas ESF programmu slēgšanas satvarā Spānijas iestādes noraidīja trīs programmu (no 38) slēgšanas priekšlikumus, neņemot vērā visu argumentu noslēguma analīzi un Komisijas sniegto informāciju. Spānijai noteikto procesā esošo finanšu korekciju apmērs 2014. gada beigās bija EUR 59 miljoni, un šīs korekcijas veidoja bloķētās neizpildītās saistības (RAL) EUR 34 miljonu apmērā. Vietējās iestādes 2015. gadā ir pieņēmušas vienu slēgšanas priekšlikumu. Ir sākta citu programmu pirmskorekcijas procedūra. 4.2.3. diagramma. Dalībvalstu kumulatīvās apstiprinātās un procesā esošās finanšu korekcijas 2014. gada 31. decembrī attiecībā uz ERAF un ESF 2000.–2006. gada plānošanas periodu salīdzinājumā ar saņemtajiem ieguldījumiem 4.2.4. Kohēzijas politika — ERAF/KF un ESF 2007.–2013. gadā Šajā plānošanas perioda posmā kumulatīvās līdz šim koriģētās summas atbilst 0,9 % no budžeta piešķīrumiem. Lai gan paredzams, ka finanšu korekcijas par 2007.–2013. gada periodu nākamajos gados pieaugs, jo sākas attiecīgo programmu slēgšana, līdzšinējie skaitļi liecina, ka kopējais finanšu korekciju apmērs salīdzinājumā ar iepriekšējo plānošanas periodu ir mazāks. Tas panākts tāpēc, ka ir uzlabota pārvaldības un kontroles sistēmu spēja konstatēt problēmas un izlabot kļūdas pirms izdevumu deklarēšanas Komisijai — to atspoguļo 2007.–2013. gada perioda kļūdu īpatsvars kohēzijas politikas jomā, kas ir mazāks nekā 2000.–2006. gada periodā. Tas attiecas arī uz dalībvalstu veiktajām korekcijām attiecīgajā periodā (sk. 7. nodaļu).



4.2.4. tabula. 2007.–2013. gada plānošanas periods — apstiprinātās un procesā esošās ERAF/KF un ESF finanšu korekcijas 2014. gada 31. decembrī (pa dalībvalstīm) Miljonos EUR Dalībvalsts ERAF/KF un ESF ieguldījumu summa par 2007.–2013. gada periodu Ieguldījumu summas procentuālā daļa no kopējiem ieguldījumiem Apstiprinātās finanšu korekcijas Procesā esošās finanšu korekcijas (nosūtītas slēgšanas vēstules) Kopējās finanšu korekcijas, kas noteiktas par 2007.–2013. gadu Finanšu korekciju procentuālā daļa no ERAF/KF un ESF ieguldījumiem Noteikto finanšu korekciju daļa no kopējā finanšu korekciju apmēra Beļģija 2063 0,6 % 22 1 23 1,1 % 0,7 % Bulgārija 6674 1,9 % 87 - 87 1,3 % 2,7 % Čehija 26 540 7,6 % 715 61 776 2,9 % 23,6 % Dānija 510 0,1 % 0 - 0 0,0 % 0,0 % Vācija 25 488 7,3 % 26 9 35 0,1 % 1,1 % Igaunija 3403 1,0 % 10 - 10 0,3 % 0,3 % Īrija 751 0,2 % 21 - 21 2,8 % 0,6 % Grieķija 20 210 5,8 % 219 88 306 1,5 % 9,3 % Spānija 34 649 10,0 % 368 82 450 1,3 % 13,7 % Francija 13 449 3,9 % 48 2 50 0,4 % 1,5 % Horvātija 858 0,2 % - - - 0,0 % 0,0 % Itālija 27 923 8,0 % 110 15 124 0,4 % 3,8 % Kipra 612 0,2 % - - - Nav Nav Latvija 4530 1,3 % 23 - 23 0,5 % 0,7 % Lietuva 6775 2,0 % 0 - 0 0,0 % 0,0 % Luksemburga 50 0,0 % 0 - 0 0,9 % 0,0 % Ungārija 24 908 7,2 % 340 - 340 1,4 % 10,3 % Malta 840 0,2 % - - - Nav Nav Nīderlande 1660 0,5 % - - - Nav Nav Austrija 1204 0,3 % 12 6 18 1,5 % 0,5 % Polija 67 186 19,3 % 238 - 238 0,4 % 7,2 % Portugāle 21 412 6,2 % 22 - 22 0,1 % 0,7 % Rumānija 19 058 5,5 % 501 - 501 2,6 % 15,2 % Slovēnija 4101 1,2 % 19 - 19 0,5 % 0,6 % Slovākija 11 496 3,3 % 169 0 169 1,5 % 5,1 % Somija 1596 0,5 % 0 - 0 0,0 % 0,0 % Zviedrija 1626 0,5 % 1 - 1 0,1 % 0,0 % Apvienotā Karaliste 9891 2,8 % 64 7 71 0,7 % 2,2 % Pārrobežu 7987 2,3 % 3 - 3 0,0 % 0,1 % Kopā 347 450 100,0 % 3018 269 3287 0,9 % 100,0 % Tā kā 2007.–2013. gada programmas ir vairākfondu programmas, tabulā nav nošķirts ERAF un KF.



4.2.4. diagramma. Dalībvalstu kumulatīvās apstiprinātās un procesā esošās finanšu korekcijas 2014. gada 31. decembrī attiecībā uz ERAF/KF un ESF par 2007.–2013. gada plānošanas periodu salīdzinājumā ar saņemtajiem ieguldījumiem

Kopš 2007.–2013. gada plānošanas perioda sākuma Komisija attiecībā uz ERAF/KF programmām ir noteikusi (kumulatīvi) finanšu korekcijas aptuveni EUR 2 miljardu apmērā (tajā skaitā finanšu korekcijas EUR 782 miljonu apmērā, ko dalībvalstis piemērojušas pirms izdevumu deklarēšanas Komisijai vai vienlaikus tai, īstenojot pieprasītos koriģējošos pasākumus (sk. arī iepriekš sniegto informāciju par korekcijām pirmavotā)) un procesā vēl ir finanšu korekcijas EUR 237 miljonu apmērā. Dalībvalstis, kurām noteiktas lielākās finanšu korekcijas, ir Čehija (EUR 719 miljoni), Ungārija (EUR 298 miljoni), Grieķija (EUR 257 miljoni), Spānija (EUR 237 miljoni), Slovākija (EUR 152 miljoni), Rumānija (EUR 146 miljoni) un Itālija (EUR 105 miljoni). Attiecībā uz ERAF un Kohēzijas fondu Komisija 2014. gadā turpināja stingri īstenot savu uzraudzības pienākumu, pārtraucot/apturot maksājumus, tiklīdz konstatēti trūkumi, un nodrošinot, ka dalībvalstis novērš konstatētās pārvaldības un kontroles sistēmu nepilnības. Mērķis bija apzināt un novērst jebkādu būtisku, vēl nenovērstu risku, lai nodrošinātu pienācīgu ES budžeta aizsardzību un līdz programmu slēgšanai atlikušo risku samazinātu līdz pieņemamam līmenim. Tādējādi tika panākts vispārējs uzlabojums attiecībā uz 2007.–2013. gada periodu salīdzinājumā ar 2000.–2006. gadu un pozitīva tendence kohēzijas politikas izdevumu kļūdu biežuma ziņā gadu gaitā, pateicoties virknei turpmāk aprakstīto darbību, ko Komisija veica sadarbībā ar dalībvalstīm. Dalībvalstis, kurām noteiktas lielākās kumulatīvās finanšu korekcijas ESF jomā, ir Rumānija (EUR 355 miljoni), Spānija (EUR 213 miljoni) un Polija (EUR 152 miljoni). ERAF/KF un ESF programmu jomā attiecībā uz 2007.–2013. gada periodu tika veikti turpmāk aprakstītie uzlabojumi. A) Valsts līmeņa pārbaužu nostiprināšana Tika nostiprināta valstu pārvaldības un kontroles sistēmu spēja novērst, atklāt un izlabot kļūdas pirms izdevumu deklarēšanas Komisijai. Pirmkārt, Komisijas dienesti veltīja ievērojamas pūles pārvaldības un revīzijas jomā, lai uzlabotu dalībvalstu pirmā līmeņa pārbaužu darbību. Otrkārt, 2007.–2013. gada noteikumos paredzēts revīzijas iestāžu pienākums darbību revīzijā vienmēr izmantot statistiskos paraugus. Tas, kā arī plaša revīzijas uzraudzība un Komisijas norādes, kuru rezultātā tika īstenoti ievērojami spēju veidošanas centieni, ļoti palīdzēja palielināt tā kļūdu īpatsvara ticamību, ko Komisijai katru gadu paziņo dalībvalstu GKZ un ko izmanto kā pārvaldības un kontroles sistēmu rezultativitātes rādītāju Komisijas apliecinājuma procesā. Tādējādi Komisija savās revīzijās varēja pievērsties pārliecības gūšanai par revīzijas iestāžu darbu, īpašu uzsvaru liekot uz visvājākajām iestādēm vai iestādēm, kas nodrošina ES fondu vislielāko tvērumu. Turklāt Komisija pastāvīgi novēro konstatētos trūkumus un uzrauga, vai revīzijas iestādes darba kvalitāte joprojām ir apmierinoša arī tad, kad programmai ir piešķirts vienotas revīzijas statuss. Ciešā sadarbība ar revīzijas iestādēm nodrošina problēmu savlaicīgu atklāšanu un atrisināšanu jau valsts līmenī. Tā arī veicina apliecināšanas procesa uzlabojumus Komisijas līmenī. B) Komisijas veiktas revīzijas uz vietas Komisija arī pati veic ar risku pamatotas revīzijas uz vietas, tostarp maksājumu saņēmēju revīzijas, ja tā uzskata, ka konkrēti trūkumi (īpaši saistībā ar tādām sarežģītām jomām kā publiskais iepirkums vai valsts atbalsta jautājumi ERAF/KF darbības jomā) varētu vai nu vispār netikt atklāti, vai arī netikt atklāti laikus. Ja ir pārtraukti maksājumi vai noteiktas finanšu korekcijas, Komisija arī pārbauda koriģējošās rīcības plānu īstenošanu. Šādas revīzijas veicina pārvaldības un kontroles sistēmu uzlabojumus attiecībā uz programmām, kam pievienota atruna, nodrošinot iepriekšējo un turpmāko Komisijai deklarēto izdevumu likumību un pareizību. Tās arī sniedz Komisijai tiešāku papildu apliecinājumu. C) Uzlabojumi problēmu konstatēšanas jomā Uzlabotā spēja atklāt problēmas ir proaktīvi izmantota, lai uzlabotu dalībvalstu pārvaldības sistēmu darbību, vienlaikus īstenojot nepieciešamās finanšu korekcijas. Komisija kopš 2008. gada attiecībā uz programmām, kurās ir būtiskas pārvaldības nepilnības, ir sistemātiski un konsekventi izmantojusi maksājumu pārtraukšanu un/vai apturēšanu, savukārt ģenerāldirektori ir nosūtījuši brīdinājuma vēstules gadījumos, kad maksājumi nebija gaidāmi — šādi izdevās novērst ar augstu kļūdas risku saistītu ES izdevumu atmaksu un vienlaikus ievērojami motivēt dalībvalstis straujiem to pārvaldības un kontroles sistēmu uzlabojumiem. Tajā pašā laikā ES un dalībvalstu kontroles iestāžu kopīgais darbs ir ļāvis veiksmīgāk vienoties par nepieciešamajām finanšu korekcijām un tās īstenot, lai pienācīgi aizsargātu ES budžetu no nepareiziem izdevumiem, tostarp piemērojot vienotas likmes korekcijas. Savukārt dalībvalstis varēja atkārtoti izmantot šo korekciju ietekmētos ES resursus citiem projektiem. Tomēr šādām korekcijām joprojām ir būtiska finansiāla un politiska ietekme attiecīgajās dalībvalstīs, jo nepareizie izdevumi jāfinansē no valsts resursiem, ja vien tos neatgūst no saņēmējiem.



D) Spēju veidošanas pasākumi Lai mazinātu atlikušos riskus un trūkumus, kas konstatēti dalībvalstīs un programmās vadošo iestāžu līmenī, Komisija ir arī īstenojusi iniciatīvas, lai veiktu spēju veidošanas papildu pasākumus attiecībā uz 2007.–2013. gada programmām. Lai atbalstītu valsts pārvaldes iestādes, kas pārvalda ERAF un Kohēzijas fondu, 2013. gada sākumā tika izveidots jauns kompetences centrs administratīvo spēju veidošanas jautājumos. Attiecībā uz publisko iepirkumu kompetences centrs ir izstrādājis Publiskā iepirkuma rīcības plānu. Tiek arī veikti pasākumi, lai uzlabotu valsts atbalsta noteikumu īstenošanu, un vienlaikus pašreizējās labās prakses izmantošanas nolūkā tiek izstrādāta apmaiņas platforma pārvaldes iestādēm, kas pārvalda līdzekļus. E) Vienkāršotu izmaksu iespējas Komisija 2014. gadā turpināja aktīvi veicināt vienkāršotu izmaksu iespēju (SCO) izmantošanu. SCO sekmēšanas nolūkā tika sarīkoti semināri Itālijā, Francijā, Īrijā un Maltā, lai turpinātu mazināt darījumu likumības un pareizības kļūdu riskus, jo īpaši saistībā ar nākamā — 2014.–2020. gada — plānošanas perioda sagatavošanu. Papildus tam 2014. gada septembrī tika pabeigti atjaunināti norādījumi dalībvalstīm par SCO un 2014. gadā tika publicēta Itālijas gadījumizpēte par SCO īstenošanu 2007.–2013. gada plānošanas periodā. 4.3.Atgūtie maksājumi Turpmākajās tabulās ir norādītas par 2009.–2014. gada periodu apstiprināto un īstenoto atgūto maksājumu summas. Sk. arī 5.2. tabulu, kurā norādīta ietekme uz ES budžetu. 4.3.1. tabula. Apstiprinātie atgūtie maksājumi 2009.–2014. gadā Miljonos EUR Gadi Kopā Atgūtie maksājumi 2009. 2010. 2011. 2012. 2013. 2014. Lauksaimniecība ELGF 163 178 174 162 227 213 1117 Lauku attīstība 25 114 161 145 139 165 750 Kohēzija 102 24 50 22 83 35 315 Iekšpolitikas jomas 100 188 270 252 393 293 1495 Ārpolitikas jomas 81 137 107 107 93 127 652 Pārvalde 9 5 8 7 6 5 40 Kopā 480 646 770 695 941 838 4368

4.3.2. tabula. Īstenotie atgūtie maksājumi 2009.–2014. gadā Miljonos EUR Gadi Kopā Atgūtie maksājumi 2009. 2010. 2011. 2012. 2013. 2014. Lauksaimniecība ELGF 148 172 178 161 155 150 964 Lauku attīstība 25 114 161 166 129 167 763 Kohēzija 102 25 48 14 81 32 301 Iekšpolitikas jomas 100 162 268 229 398 274 1432 Ārpolitikas jomas 81 136 77 99 93 108 594 Pārvalde 9 5 2 9 6 5 36 Kopā 464 614 734 678 862 736 4089 5.NETO KOREKCIJAS To, kā ES budžetu ietekmē dažādie korektīvie mehānismi, nosaka budžeta izpildes veids, nozares pārvaldība un politikas jomai piemērotie finanšu noteikumi. Taču visu korektīvo mehānismu īstenošanas rezultāts ir ES budžeta aizsargāšana no izdevumiem, kas rodas, pārkāpjot tiesību aktus. 5.1.Neto finanšu korekcijas 2014. gadā Neto finanšu korekcija ir korekcija, kas ietekmē ES budžetu (t. i., koriģētās un atgūtās summas atmaksā ES budžetā). Tās piemērošana samazina attiecīgajai dalībvalstij piešķirto ES finansējumu. Kā paskaidrots iepriekš, 2000.–2006. gada un 2007.–2013. gada plānošanas periodos neto korekcijas galvenokārt veiktas lauksaimniecības politikas izdevumu jomā. 5.1.1. tabula. 2014. gadā apstiprināto neto finanšu korekciju sadalījums Miljonos EUR DFS izdevumu kategorija Apstiprinātās neto finanšu korekcijas 2014. gadā 2014. gadā apstiprinātās finanšu korekcijas, ko veic, aizstājot izdevumus Kopējās apstiprinātās finanšu korekcijas 2014. gadā Gudra un integrējoša izaugsme 315 1649 1964 ERAF 185 1145 1330 Kohēzijas fonds 31 261 292 ESF 99 243 342 Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi 1903 17 1921 ELGF 1649 - 1649 Lauku attīstība 220 - 220 ZVFI/EZF 21 17 39 ELVGF, Virzības nodaļa 13 - 13 Drošība un pilsoniskums 5 - 5 Migrācija un iekšlietas 5 - 5 KOPĀ 2224 1666 3890 Vēl ir jāklasificē EUR 113 miljoni; tie šajā tabulā uzskatīti par korekcijām, kas nav neto korekcijas. Kā redzams tabulā, lauksaimniecības izdevumiem (ELGF, ELFLA, ELVGF) visos gadījumos piemērotas neto korekcijas, savukārt kohēzijas politikas izdevumiem atbilstīgi tiesiskajam regulējumam neto finanšu korekcijas — pēc kuru noteikšanas iepriekš samaksātās summas atmaksā ES budžetā — galvenokārt noteiktas izņēmuma gadījumos (sīkāku skaidrojumu par summām sk. 3.1. sadaļā). Saskaņā ar tiesisko regulējumu, kas kohēzijas politikai piemērots līdz 2007.–2013. gada plānošanas periodam, reāla naudas atmaksa ES budžetā notiek tikai: -tad, ja dalībvalstis nevar uzrādīt pietiekami attiecināmus izdevumus; -pēc programmu slēgšanas, ja vairs nav iespējams neattiecināmos izdevumus aizstāt ar attiecināmiem; -tad, ja ir domstarpības ar Komisiju (sk. 2.4.1. iedaļu). Taču attiecībā uz 2014.–2020. gada periodu ir ieviests būtisks jauninājums. Komisijai ir jāpiemēro neto finanšu korekcija, ja ES revīzijās atklāj būtiskus trūkumus, ko dalībvalstis iepriekš nav konstatējušas, paziņojušas vai izlabojušas. Šādos gadījumos dalībvalstu pašreizējā iespēja pieņemt korekciju un atkārtoti izmantot attiecīgos ES līdzekļus tiek atcelta (sk. 2.4.2. iedaļu). 5.1.2. tabula. 2014. gadā īstenoto neto finanšu korekciju sadalījums Miljonos EUR DFS izdevumu kategorija Īstenotās neto finanšu korekcijas 2014. gadā 2014. gadā īstenotās finanšu korekcijas, ko veic, aizstājot izdevumus Kopējās īstenotās finanšu korekcijas 2014. gadā Gudra un integrējoša izaugsme 358 1250 1608 ERAF 204 879 1083 Kohēzijas fonds 55 181 236 ESF 99 190 289 Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi 918 18 936 ELGF 796 - 796 Lauku attīstība 86 - 86 ZVFI/EZF 23 18 41 ELVGF, Virzības nodaļa 13 - 13 Drošība un pilsoniskums 5 - 5 Migrācija un iekšlietas 5 - 5 KOPĀ 1281 1268 2549 Tā kā pieauga to korekciju apmērs, kas īstenotas ar maksājumiem pa daļām vai maksājumu atlikšanu, pēdējos trijos gados (no 2012. līdz 2014. gadam) lauksaimniecības jomā īstenoto korekciju summas bija mazākas par nolemtajām summām. Atšķirībai būtu jāizzūd, kad būs sasniegts normāls darbības ritms. 5.2.Ietekme uz ES budžetu

5.2. tabula. Ietekme uz ES budžetu Miljonos EUR Kopējā ietekme uz ES budžetu Īstenotās neto finanšu korekcijas* 1281 Īstenotie atgūtie maksājumi** 736 KOPĀ 2017 * Galvenās attiecīgās izdevumu nodaļas ir 0502, 0503, 0504, 1303, 1304, 0402, 1106 un 1803. ** Galvenās attiecīgās izdevumu nodaļas ir 0502, 0503, 1303, 1304, 0402 un 1106. Vairāk informācijas par atgūtajiem maksājumiem sk. 4.3. sadaļā. Kā paskaidrots iepriekš, ieņēmumus, kas gūti no neto finanšu korekcijām (sk. 5.1. sadaļu) un atgūtajiem maksājumiem (sk. 2.2.2. iedaļu un 4.3. sadaļu), uzskata par piešķirtajiem ieņēmumiem, ņemot vērā, ka Komisija īsteno atgūšanu arī pirmavotā, atskaitot neattiecināmos izdevumus (kas noteikti iepriekšējos vai pašreizējos izmaksu segšanas pieprasījumos) no veiktajiem maksājumiem. Finanšu regulā (ar diviem izņēmumiem) nav īpašu noteikumu par to, kā var izmantot piešķirtos ieņēmumus no neto finanšu korekcijas vai atgūtā maksājuma. Tomēr Piemērošanas noteikumu (PN) 7. pantā noteikts, ka budžeta piezīmē norāda, kuras budžeta pozīcijas var saņemt apropriācijas, kas atbilst piešķirtajiem ieņēmumiem. Rezumējot — piešķirtie ieņēmumi nonāk atpakaļ budžeta pozīcijā vai fondā, no kura sākotnēji samaksāts par izdevumiem, un ir izmantojami atkārtoti, taču nav iezīmēti konkrētām dalībvalstīm. 5.3.Ietekme uz valstu budžetiem Atbilstīgi dalītas pārvaldības principiem visas finanšu korekcijas un atgūtie maksājumi ietekmē valstu budžetus neatkarīgi no to izpildes metodes. Jāuzsver, ka pat tad, ja līdzekļus neatmaksā ES budžetā, finanšu korekciju ietekme uz dalībvalstu budžetiem vienmēr ir negatīva, jo, lai saglabātu ES finansējumu, dalībvalstij jāaizstāj neattiecināmie izdevumi ar attiecināmām darbībām. Tas nozīmē, ka dalībvalsts ar saviem resursiem (no valsts budžeta) uzņemas atbildību par finansiālajām sekām, ko rada zaudēts ES līdzfinansējums izdevumiem, kuri atbilstīgi ES programmu noteikumiem uzskatāmi par neattiecināmiem (alternatīvo izmaksu veidā), ja vien tā neatgūst attiecīgās summas no individuāliem saņēmējiem. Tas ne vienmēr ir iespējams, piemēram, ja veic vienotas likmes korekcijas programmas līmenī (jo ir nepilnības valsts pārvaldes iestādē, kas pārvalda programmu), kas nav tieši saistītas ar individuāliem trūkumiem projektā. 6.PREVENTĪVIE PASĀKUMI 6.1.Lauksaimniecība 6.1.1. Pārtraukšana, apturēšana un samazināšana Ievērojot iepriekšējo juridisko pamatu, 2014. gadā tika pārtraukti 17 maksājumi. Turklāt 2015. gada sākumā, pamatojoties uz 41. panta 1. punktu, tika nolemts par divām ceturtdaļām samazināt maksājumus Grieķijai. Maksājumu apturēšana un samazināšana attiecās uz dažiem ieguldījumu pasākumiem, ko nepārvalda ar integrētās administrācijas un kontroles sistēmu (IAKS) sešās no 92 lauku attīstības programmām. Attiecībā uz ELGF Komisija pieņēma lēmumu, ar ko no 2014. prasījumu gada samazināja tiešos maksājumus Grieķijā. Šis lēmums pieņemts, pamatojoties uz 41. panta 1. punktu Regulā Nr. 1306/2013, un aizsargā ES finanšu intereses pret atlikušām, ierobežotām un precīzos skaitļos izteiktām problēmām saistībā ar neatbilstīgas pastāvīgo ganību zemes iekļaušanu zemes gabalu identifikācijas sistēmā (ZGIS). 6.1.2. Citi preventīvie pasākumi Dalībvalstu līmenī ir izveidota obligāta administratīvā struktūra (sk. 7.1. sadaļu). Izdevumu pārvaldību un kontroli uztic specializētām maksājumu aģentūrām, kas pirms to darbību sākšanas dalībvalstij jāakreditē, pamatojoties uz vispusīgu ES tiesībās noteiktu akreditācijas kritēriju kopumu. To, kā maksājumu aģentūras ievēro minētos kritērijus, sīki izvērtē ārējās revīzijas iestāde, kā arī pastāvīgi uzrauga kompetentā valsts iestāde, un ir noteiktas skaidras procedūras jebkādu problēmu risināšanai un izlabošanai.

Turklāt maksājumu aģentūru vadītājiem ir jāiesniedz gada ticamības deklarācija, kas attiecas uz maksājumu aģentūras pārskatu pilnīgumu, precizitāti un patiesumu, kā arī ticamības deklarācija par garantēto darījumu likumību un pareizību. Ticamības deklarācijas pārbauda neatkarīgas sertifikācijas iestādes, kam jāsniedz atzinums par tām. Ja dalībvalstij ir tikai viena maksājumu aģentūra, ticamības deklarāciju, kas saņemta no maksājumu aģentūras direktora, kopā ar sertifikācijas iestādes izsniegto apliecinājumu un atzinumu atbilstīgi definīcijai uzskata par “gada kopsavilkumu”. 6.2.Kohēzija 6.2.1. Pārtraukšana un apturēšana 6.2.1. tabula. Pārtraukšana Miljonos EUR Fonds Kohēzijas politika — 2007.–2013. gada plānošanas periods Visi atvērtie gadījumi 2013. gada 31. decembrī Jaunie gadījumi 2014. gadā 2014. gadā slēgtie gadījumi Visi atvērtie gadījumi 2014. gada 31. decembrī Gadījumu skaits Summa Gadījumu skaits Summa Gadījumu skaits Summa Gadījumu skaits Summa ERAF un Kohēzijas fonds 101 1608 134 6227 137 3998 98 3837 ESF 20 272 31 1323 19 625 32 970 EZF 10 97 13 103 15 186 8 14 Kopā 131 1977 178 7653 171 4809 138 4821 Tabulā sniegts pārskats par ERAF, Kohēzijas fonda, ESF un EZF maksājumu pārtraukšanas gadījumu izmaiņām gan skaita, gan summas ziņā. Sākuma bilancē ir iekļauti visi gadījumi, kas joprojām bija atvērti 2013. gada beigās, neatkarīgi no tā, kurā gadā par maksājumu pārtraukšanu paziņots dalībvalstij. Jaunie gadījumi attiecas tikai uz maksājumu pārtraukšanu, par ko paziņots 2014. gadā. Slēgtie gadījumi ir gadījumi, par kuriem 2014. gadā tika atsākti izmaksu segšanas pieprasījumi (neatkarīgi no pārtraukšanas sākuma gada). Gadījumi, kas joprojām ir atvērti 2014. gada beigās, ir maksājumu pārtraukšanas gadījumi, kuri joprojām ir aktīvi 2014. gada 31. decembrī, t. i., maksājumu termiņš izmaksu segšanas pieprasījumiem joprojām ir pārtraukts, līdz attiecīgā dalībvalsts veiks korektīvus pasākumus. Ar ERAF/KF programmām saistīto brīdinājuma vēstuļu, maksājumu pārtraukšanas gadījumu un pirmsapturēšanas gadījumu skaits 2014. gadā joprojām bija ļoti liels. Tā laikā dalībvalstīm nosūtīja 16 jaunas brīdinājuma vēstules, kā arī tika pieņemts lēmums un dalībvalstīm paziņots par 36 jauniem pārtraukšanas gadījumiem. Komisija sāka 28 pirmsapturēšanas procedūras. Uz 121 programmu attiecās vai nu brīdinājums, vai arī pārtraukšana. Aptuveni divas trešdaļas pārtraukšanas un pirmsapturēšanas procedūru sāktas, pamatojoties uz revīzijas rezultātiem, ko Komisijai attiecīgā gada laikā vai tā beigās paziņoja revīzijas iestādes. ESF jomā 2013. gada beigās joprojām bija pārtraukti 20 maksājumi. 2014. gadā tika pieņemts lēmums par 31 pārtraukšanu un 19 pārtraukšanas atcēla. Tādējādi 2014. gada beigās joprojām bija pārtraukti 32 maksājumi (Čehija — 1, Spānija — 18, Francija — 3, Itālija — 8 un Apvienotā Karaliste — 2), no kuriem 13 bija pārtraukti jau 2013. gada beigās. EZF jomā vairums pārtraukto maksājumu ir saistīti ar problēmām, kas konstatētas, analizējot GKZ, ko katra gada sākumā iesniedz dalībvalstis (nav iesniegti pārskati, tie nav uzticami vai tajos norādīts augsts kļūdu īpatsvars). Ievērojamais divu gadu laikā pārtraukto maksājumu summas samazinājums skaidrojams ar to, ka tika atcelta Spānijai piemērotā maksājumu pārtraukšana. Apturēšana Attiecībā uz ERAF un Kohēzijas fondu 2013. gada beigās joprojām bija spēkā pieci lēmumi par maksājumu apturēšanu. 2014. gadā tika pieņemti lēmumi atcelt maksājumu apturēšanu attiecībā uz Spānijas starpniekstruktūru AENA un Igaunijas starpniekstruktūru Social Affairs. Pārējie trīs lēmumi par maksājumu apturēšanu, ko piemēro Spānijai un Itālijai, 2014. gada beigās joprojām bija spēkā. 2014. gadā tika pieņemti četri jauni lēmumi par maksājumu apturēšanu: trīs attiecās uz Spāniju un viens — uz programmu IPA CBC (Adrijas jūras reģions — tehniskās palīdzības prioritāte). Divi lēmumi par maksājumu apturēšanu Spānijai joprojām bija spēkā, un vienu atcēla pirms gada beigām. Attiecībā uz ESF 2014. gada 31. decembrī joprojām bija spēkā viens lēmums par maksājumu apturēšanu Francijai, kas pieņemts 2011. gadā. 2014. gada 31. decembrī joprojām bija spēkā septiņi lēmumi par apturēšanu, kas tika pieņemti 2013. gadā un attiecās uz Beļģiju, Čehiju, Spāniju (3), Itāliju un Slovākiju. 2014. gadā tika pieņemti 11 lēmumi par maksājumu apturēšanu (Čehijai, Spānijai (9) un Itālijai), un tie visi joprojām bija spēkā 2014. gada 31. decembrī. Attiecībā uz EZF darbības programmu 2014. gada maijā apturēja starpposma maksājumus Igaunijai. Pēc lēmuma pieņemšanas Igaunija un Komisijas dienesti vairākkārt apmainījās ar informāciju, lai analizētu un ņemtu vērā Igaunijas īstenotos pasākumus, kuru rezultātā apturēšanu 2015. gada aprīlī atcēla. 6.2.2. Krāpšanas novēršanas pasākumi Krāpšanai tiek pievērsta liela uzmanība, un tā kaitē ES reputācijai. Šajā jomā Komisija, pirmkārt, vienojās par svarīgu iniciatīvu 2013. gada decembrī rīkot konferenci par krāpšanas apkarošanas pasākumiem visām dalībvalstīm. Otrkārt, tai sekoja vairākas konferences, kas 2014.–2015. gadā notika Grieķijā, Slovākijā, Čehijā, Bulgārijā, Horvātijā, Rumānijā, Itālijā, Slovēnijā un Spānijā, Polijā, kā arī Latvijā (trim Baltijas valstīm). Komisija arī sagatavoja īpašus norādījumus, lai atvieglotu dalībvalstīm krāpšanas riska novērtēšanu, un izstrādāja pielāgotus IT rīkus, lai palīdzētu dalībvalstīm to krāpšanas apkarošanas centienus vērst uz augsta riska projektiem. Šīs darbības atbilst palielinātajam dalībvalstu pienākumu apjomam, kas izriet no jaunās Kohēzijas politikas regulas (125. panta 4. punkta c) apakšpunkts), kurā noteikts, ka dalībvalstis “ievieš efektīvus un samērīgus krāpšanas apkarošanas pasākumus, ņemot vērā apzinātos riskus.” Uzskaitītajiem informatīvajiem pasākumiem ir bijuši pozitīvi rezultāti, piemēram, Spānijas reģionā Andalūzijā ir nolemts sākt izmantot krāpšanas riska novērtēšanas rīku ARACHNE jau attiecībā uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu. Komisija sniedz sistēmas izveidē vajadzīgo atbalstu un palīdz reģionālajām iestādēm izveidot atbilstošos datu failus. Andalūzijas iestādes arī apņēmās (rakstisks 2014. gada decembra paziņojums) izveidot speciālu krāpšanas apkarošanas aģentūru, kas veiks konstatēšanas un preventīvos pasākumus. Ar ARACHNE ir iepazīstinātas 22 dalībvalstis. Līdz šim programmas datus ir nosūtījušas sešpadsmit dalībvalstis, un sistēmas ieviešana turpinās. Astoņas dalībvalstis jau izmanto ARACHNE, un Komisija turpina pārraudzīt tā lietošanu. Astoņas citas dalībvalstis tam var piekļūt kopš 2015. gada pirmā ceturkšņa. Pārējām sešām dalībvalstīm rīku prezentēs 2015. gadā. ARACHNE mērķis ir izveidot vispusīgu datubāzi, kurā pieejami finanšu un operatīvie dati par projektiem un saņēmējiem, lai, ņemot vērā objektīvus kritērijus, novērtētu risku un tādējādi noteiktu visriskantākos projektus un pašas riskantākās darbības programmas.

7.KOREKTĪVIE PASĀKUMI, KO DALĪBVALSTIS VEIC PĒC SAVAS IEROSMES Atbilstīgi dalītas pārvaldības principiem par pārkāpumu novēršanu un konstatēšanu galvenokārt atbild dalībvalstis, tāpēc tās pieliek lielas pūles un atvēl resursus finanšu korekciju veikšanai un nepamatoti samaksāto summu atgūšanai no saņēmējiem. Tās arī visupirms veic pārvaldības pārbaudes, kontroli un revīzijas, kas papildina Komisijas veiktās (izklāstītas iepriekš). Turpmāk norādītie skaitļi papildina iepriekš aprakstītās Komisijas paziņotās korekcijas. 7.1.Lauksaimniecība Dalībvalstīm ir jāievieš ex-ante pārbaužu un preventīvu sodu sistēmas. Par katru ELGF un ELFLA finansēto atbalsta shēmu veic ex-ante administratīvās pārbaudes un pārbaudes uz vietas un, ja saņēmējs ir pieļāvis neatbilstības, piemēro preventīvus sodus. Šīs kontroles sistēmas jāīsteno maksājumu aģentūrām, un sistēmās jābūt iekļautām vienotām iezīmēm un īpašiem noteikumiem, kas pielāgoti katra atbalsta režīma specifikai. Kontroles sistēmas izstrādātas, lai varētu veikt visaptverošas ex-ante administratīvās pārbaudes par pilnīgi visiem atbalsta pieteikumiem, attiecīgos gadījumos — kontrolpārbaudes citās datubāzēs, kā arī priekšmaksājumu pārbaudes uz vietas, pārbaudot darījumu paraugu, kas aptver 1–100 % datu kopas (atkarībā no riska, kas saistīts ar attiecīgo režīmu). Ja pārbaudēs uz vietas atklāts liels pārkāpumu skaits, jāveic papildu pārbaudes. Šajā ziņā vissvarīgākā sistēma ir IAKS, kas 2014. finanšu gadā aptvēra 94 % no ELGF izdevumiem (2013. gadā — 92 %). Ciktāl iespējams, IAKS izmanto arī, lai pārvaldītu un kontrolētu lauku attīstības pasākumus saistībā ar zemes gabaliem vai lauksaimniecības dzīvniekiem, uz kuriem 2014. gadā attiecās 40 % ELFLA maksājumu. Attiecībā uz abiem fondiem IAKS 2014. gadā aptvēra 83 % no kopējiem izdevumiem. Tiesību aktos ir paredzēts, ka dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai sīki izstrādāti ziņojumi par to veiktajām pārbaudēm un piemērotajiem sodiem. Ziņojumu sistēma ļauj attiecībā uz galvenajām atbalsta shēmām aprēķināt kļūdu skaitu, ko dalībvalstis konstatējušas galīgo saņēmēju līmenī. Sertifikācijas iestādes arī pārbauda un apstiprina paziņotās statistiskās informācijas precizitāti un pamatā esošo uz vietas veikto pārbaužu kvalitāti attiecībā uz tiešā atbalsta un lauku attīstības pasākumiem. Nesenajos dalībvalstu ziņojumos ir norādīta ex-ante administratīvo pārbaužu un uz vietas veikto pārbaužu preventīvā ietekme.



7.1. tabula. Korekcijas, ko dalībvalstis piemērojušas pirms maksājumu veikšanas saņēmējiem, 2014. gadā (papildus Komisijas paziņotajām) Miljonos EUR Dalībvalsts ELGF tirgus pasākumi ELGF tiešie maksājumi ELFLA Kopā 2014. gadā Beļģija 1 1 1 3 Bulgārija 0 14 9 24 Čehija 0 0 1 2 Dānija 0 1 1 2 Vācija 1 6 7 14 Igaunija 0 0 1 2 Īrija 1 5 2 8 Grieķija 0 10 5 14 Spānija 12 24 20 56 Francija 4 3 4 11 Horvātija 0 1 - 1 Itālija 3 17 9 30 Kipra 0 1 0 1 Latvija 0 1 1 3 Lietuva 0 1 2 3 Luksemburga 0 0 0 0 Ungārija 1 14 5 20 Malta 0 0 0 0 Nīderlande 3 1 2 5 Austrija 0 1 5 6 Polija 9 11 14 34 Portugāle 1 1 4 6 Rumānija 2 9 18 29 Slovēnija 0 0 1 2 Slovākija 0 2 1 4 Somija 0 0 2 2 Zviedrija 0 1 1 3 Apvienotā Karaliste 0 3 4 7 Kopā 39 128 122 289 7.2.Kohēzija Saskaņā ar noteikumiem par 2007.–2013. gada plānošanas periodu dalībvalstīm katru gadu jāziņo Komisijai par korekcijām, kas izriet no visiem veiktajiem kontroles pasākumiem. Komisija, īstenojot apliecināšanas procesu, veic ar risku pamatotas revīzijas, lai pārbaudītu šo skaitļu ticamību. Jāuzsver, ka, tā kā dalībvalstu skaitļos ir dažas nepilnības, Komisija ir īstenojusi piesardzīgu pieeju, lai nodrošinātu, ka attiecīgās summas nav pārspīlētas, tāpēc dažas faktiskās summas var būt lielākas. Tomēr tas neietekmē Komisijas skaitļu ticamību. Attiecīgās summas ir ļoti svarīgas un, pieskaitītas Komisijas darba rezultātiem, sniedz ļoti skaidras norādes par abu pušu ieviesto kontroles pasākumu panākumiem.



7.2. tabula. Kumulatīvās korekcijas 2014. gada beigās, ko dalībvalstis paziņojušas attiecībā uz kohēzijas politikas 2007.–2013. gada periodu