ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
6.

atzinīgi vērtē to, ka nolīgumu parakstīšanai vajadzīgais laiks 2012. gadā saīsinājās no 413 dienām līdz galīgajiem dotāciju nolīgumiem ceturtajā konkursā līdz 161 dienai sestajā konkursā; uzsver, ka 2012. gadā Kopuzņēmums uzņēmās saistības par EUR 351 miljonu jeb par gandrīz 37 % no tā kopējā izpētes pasākumiem pieejamā budžeta, gūstot ievērojamus panākumus attiecībā uz to, lai apgūtu EUR 960 miljonus maksimālā pieejamā Savienības finansējuma, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 73/2008;
5.

pēc iepazīšanās ar Revīzijas palātas ziņojumu konstatē, ka 2012. gadā Centrs piešķīra dotācijas pētniecības institūcijām un privātpersonām un ka kopējā šīm dotācijām izlietoto izdevumu summa sasniedza EUR 752 000 jeb 1,4 % no 2012. gada darbības izdevumiem; pauž bažas par to, ka parasti Centram netiek iesniegti nekādi dokumenti, kas pamatotu saņēmēju deklarēto izmaksu atbilstību un pareizību; atzīmē – lai gan Centrs ir pieņēmis ex post pārbaudes stratēģiju un plānoja to īstenot 2012. gadā, 2012. gadā dotācijām izlietoto izdevumu ex post pārbaude vēl joprojām nav notikusi; atzīst, ka Centrs Revīzijas palātas vārdā ieguva pārbaudītos darījumus apstiprinošus dokumentus, kas nodrošināja pieņemamu ticamību šo darījumu likumībai un pareizībai;
5.

atzīmē, ka 2012. gadā to apropriāciju īpatsvars, par kurām ir uzņemtas saistības, dažādajās sadaļās svārstījās no 90 % līdz 99 % no apropriāciju kopsummas, norādot uz to, ka juridiskās saistības tika izpildītas savlaicīgi; norāda, ka to apropriāciju īpatsvars, par kurām ir uzņemtas saistības un kuras ir pārnestas uz 2013. gadu, II sadaļā (administratīvie izdevumi) bija augsts – EUR 1 500 000 (36 %); pieņem zināšanai, ka tas nebija saistīts ar kavēšanos, īstenojot Akadēmijas 2012. gada darba programmu, bet gan lielākoties ar 6. punktā minēto pārnesumu un to, ka izmaksas, kas bija saistītas ar kursiem, kurus rīkoja 2012. gada pēdējos mēnešos atbilstīgi 2012. gada dotāciju nolīgumiem, bija jāatlīdzina tikai 2013. gada sākumā;
3.

Maksājumu apropriācijas visiem jaunajiem izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām tiek noteiktas 50 % apmērā no atbilstošajām saistību apropriācijām vai Parlamenta ierosinātajā apjomā, ja tas ir mazāks; jau apstiprināto izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību pagarināšanas gadījumā maksājumu apropriāciju apjoms tiek noteikts tāds, kā norādīts budžeta projektā, plus 50 % no atbilstošajām jaunajām saistību apropriācijām, vai Parlamenta ierosinātajā apjomā, ja tas ir mazāks;
4.

uzsver, ka, slēdzot uzņēmumu Austria Tabak, kas tolaik bija otrais lielākais darba devējs Bruck an der Leitha rajonā un kam bija piesaistīti daudzi mazi uzņēmumi, minētajā rajonā situācija ir īpaši pasliktinājusies; norāda, ka 2011. gada septembrī darba piedāvājumu skaits bija samazinājies gandrīz uz pusi (-47 %), salīdzinot ar to pašu mēnesi iepriekšējā gadā, lai gan Lejasaustrijā (NUTS II līmenis) un valsts mērogā kritums bija daudz mazāks (attiecīgi - 4 % un - 7 %); turklāt norāda uz statistikas datiem, kas liecina, ka no septiņiem Lejasaustrijas NUTS III līmeņa reģioniem šajā reģionā jau laikā no 2006. līdz 2010. gadam bija visaugstākais bezdarba rādītājs (4), tādēļ pārcelšanās uz citurieni atlaistajiem darbiniekiem nav vienkāršs risinājums, un tas, ka daudzi no viņiem strādāja salīdzinoši zemi atalgotos darbos, vēl vairāk sarežģī iespējas atsākt strādāt;
21.

atzinīgi vērtē to, ka pēc Parlamenta atkārtotiem pieprasījumiem 2012. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā (04 05 01) ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 50 000 000 apmērā; atgādina, ka EGF tika izveidots kā atsevišķs, specifisks instruments ar konkrētiem mērķiem un termiņiem un ka līdz ar to tam ir vajadzīgs atsevišķs piešķīrums, tādējādi novēršot vajadzību pārvietot līdzekļus no citām budžeta pozīcijām, kā tas noticis iepriekš un kas varētu apgrūtināt EGF politikas mērķu sasniegšanu;
8.

pauž nožēlu par to, ka uzņēmums „Talk Talk” ļoti strauji pieņēma lēmumu slēgt Voterfordas ražotni un brīdināja darbiniekus par to tikai 30 dienas iepriekš, nerīkojot pienācīgu atlaišanas plāna apspriešanu un neiesaistot sociālos partnerus; pauž nožēlu par to, ka sociālie partneri netika iesaistīti pieteikuma EGF līdzekļu saņemšanai izstrādē, jo uzņēmumā „Talk Talk” nebija arodbiedrību; tomēr norāda, ka ar attiecīgajiem darbiniekiem apspriedās tieši;
—

III iedaļa (Komisija): maksājumu apropriācijas visiem jaunajiem izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām tiek noteiktas 50 % apmērā no atbilstošajām saistību apropriācijām vai ierosinātajā apjomā, ja tas ir mazāks; jau apstiprināto izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību paplašināšanas gadījumā maksājumu apropriāciju apjoms ir tāds, kā noteikts budžeta projektā, plus 50 % no atbilstošajām jaunajām saistību apropriācijām vai ierosinātajā apjomā, ja tas ir mazāks;
90.

vēlas uzzināt, kāpēc no dažu aģentūru budžeta pārpalikuma netiek plānoti nekādi piešķirtie ieņēmumi, un aicina Komisiju atjaunināt ierosināto finansējumu no ES budžeta, ņemot vērā jaunāko saņemto informāciju, it īpaši gadījumos, kad tiek pieņemti aģentūru galīgie pārskati; tajā pašā laikā pauž bažas par dažu aģentūru līdzekļu pastāvīgo pārpalikumu gada beigās, kas liecina par sliktu budžeta un naudas plūsmu pārvaldību un Finanšu regulas noteikumu pārkāpšanu;
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis 26.9.2009.
EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
(2009. 
gada 23. 
aprīlis)
ar konstatēju miem,
 kas ir neatņemama daļa no Lēmu ma
 par Eiropas D arba
 drošības u n
 veselības 
aizsardzības aģentū ras 
2007. 
finanšu 
gada budžeta 
izpildes apstiprināšanu
EIROPAS PARLAME NTS,
—ņemot vērā E iropas Darba drošības un veselības aizsardzīb as aģentūras 2007. fin anšu gada galīgos 
pārskatus
(1) OV C 278, 31.10.2008., 26. lpp. (1), 
—ņemot
 vērā Revīzijas palātas ziņ ojumu
 par Eiro
pas Darba
 drošības
 un veselīb as
 aizsardzīb as
 aģentūras
 
2007. finanšu 
gada 
pārskatiem, 
ar Aģentūras 
atbildēm
(2) OV C 311, 5.12.2008., 50. lpp. (2), 
—ņemot 
vērā Padomes 2009. gada 
10. februāra
 ieteikumu 
(5588/2009 – C6-0060/2009), 
—ņemot 
vērā EK 
līgumu 
un 
it īpaši tā 276. pan tu,
 
—ņemot 
vērā Padomes 2002. gada 
25. jūnija
 Regulu 
(EK, 
Euratom) 
Nr. 1605/2002 par Fin anšu 
regulu, 
ko 
piemēro 
Eiropas 
Kopienu 
vispārējam b udžetam
(3) OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. (3), un it īpaši tās 185. pan tu, 
—ņemot 
vērā Padomes 1994. gada 
18. jūlija Reg ulu 
(EK) 
Nr. 2062/94, ar k o 
izveido Eiropas 
Aģentūru 
dro­
šībai 
un 
veselības 
aizsardzīb ai 
darbā
(4) OV L 216, 20.8.1994., 1. lpp. (4), un it īpaši tās 14. pan tu, 
—ņemot 
vērā Komisijas 2002. 
gada 
19. novembra
 Regulu 
(EK, 
Euratom) 
Nr. 2343/2002 par pamata Fin an­
šu 
regulu 
struktūrām, 
kas 
minētas 
185. pantā 
Padomes Reg ulā 
(EK, 
Euratom) 
Nr. 1605/2002 par Fin anšu 
regulu, 
ko 
piemēro E iropas 
Kopienu 
vispārējam b udžetam
(5) OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp. (5), un it īpaši tās 94. pan tu, 
—ņemot 
vērā Reglamenta 
71. pantu 
un 
V pielikumu,
 
—ņemot 
vērā Budžeta k ontroles 
komitejas 
ziņojumu 
(A6-0174/2009),
A. tā kā Revīzijas palāta ir n orādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecīb u par to, ka gada pārskati par 2007. 
finanšu 
gadu 
ir ticami un  
ka 
pakārtotie 
darījumi ir lik umīgi 
un 
pareizi,
1. norāda,
 ka
 Revīzijas palāta sn iegusi
 pilnīgi
 pozitīvu ticamīb as
 deklarāciju,
 kurai
 nav
 pievienots
 neviens
 
apsvērums;
2. pauž atzin ību 
par to, ka 
aģentūra 
pēdējos divos g ados 
ir ievērojami uzlab ojusi 
finanšu 
pārvaldību; 
mu­
dina 
aģentūru 
arī turpmāk  
censties 
nodrošināt, 
lai budžeta 
plānošana, 
izpilde un  
kontrole 
atbilst 
visaug­
stākajiem 
standartiem;
3. norāda, 
ka 
lēmumam par b udžeta 
izpildes apstiprin āšanu 
ir pievienoti 
arī horizon tāla 
rakstura 
konstatē­
jumi, 
un 
sakarā 
ar tiem vērš uzman ību 
uz Parlamen ta 2009. 
gada 
23. aprīļa rezolūciju par E iropas 
Savie­
nības 
aģentūru 
finanšu 
pārvaldību 
un 
kontroli
(6) Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 206. lpp. (6).V L 6 9 1 / 5 5 2 L
15.

uzsver, ka ES budžeta izklāstā liela nozīme ir skaidrībai, konsekvencei un pārredzamībai, kas ir noteikti vajadzīgas arī saistībā ar nepieciešamību informēt ES iedzīvotājus par to, kā tiek izlietota ES nauda; pauž bažas par to, ka aizvien grūtāk ir nošķirt Komisijas darbības un administratīvos izdevumus un ka no darbības līdzekļiem jau tiek finansēta ievērojama administratīva rakstura izdevumu daļa, kas patiesībā būtu jāfinansē no 5. izdevumu kategorijas līdzekļiem;
Jebkurā konkrētā gadā, ja apritē esošo kvotu kopskaits ir no 833 miljoniem līdz 1 096 miljoniem kvotu, tad tādu kvotu skaitu, kas ir vienāds ar starpību starp jaunāko, saskaņā ar šā panta 4. punktu publicēto, apritē esošo kvotu kopskaitu, un 833 miljoniem kvotu, atskaita no to kvotu apjoma, kas dalībvalstīm jāizsola saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 2. punktu, un ieskaita rezervē 12 mēnešu periodā, kas sākas attiecīgā gada 1. septembrī. Ja apritē esošo kvotu kopskaits ir lielāks par 1 096 miljoniem kvotu, tad to kvotu skaits, kas ir atskaitāms no kvotu apjoma, kurš dalībvalstīm jāizsola saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 2. punktu, un ieskaitāms rezervē 12 mēnešu periodā, kas sākas attiecīgā gada 1. septembrī, ir 12 % no apritē esošo kvotu kopskaita. Atkāpjoties no pēdējā teikuma, līdz 2030. gada 31. decembrim šo procentuālo lielumu dubulto.

Jebkurā konkrētā gadā, ja apritē esošo kvotu kopskaits ir no 700 miljoniem līdz 921 miljonam kvotu, tad tādu kvotu skaitu, kas ir vienāds ar starpību starp jaunāko, saskaņā ar šā panta 4. punktu publicēto, apritē esošo kvotu kopskaitu, un 700 miljoniem kvotu, atskaita no to kvotu apjoma, kas dalībvalstīm jāizsola saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 2. punktu, un ieskaita rezervē 12 mēnešu periodā, kas sākas attiecīgā gada 1. septembrī. Ja apritē esošo kvotu kopskaits ir lielāks par 921 miljonu kvotu, tad to kvotu skaits, kas ir atskaitāms no kvotu apjoma, kurš dalībvalstīm jāizsola saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 2. punktu, un ieskaitāms rezervē 12 mēnešu periodā, kas sākas attiecīgā gada 1. septembrī, ir 12 % no apritē esošo kvotu kopskaita. Atkāpjoties no pēdējā teikuma, līdz 2030. gada 31. decembrim šo procentuālo lielumu dubulto. No 2025. gada šajā punktā norādītās robežvērtības samazina proporcionāli tam, cik lielā mērā tajā pašā gadā ir samazināts Savienības kvotu kopapjoms, kas minēts Direktīvas 2003/87/EK 9. pantā.
(7) Ir jānodrošina, ka tiek novērsta nodokļu apiešanas prakse, taču būtu arī jāizvairās no nelabvēlīgas ietekmes uz mazākiem SU iekšējā tirgū. Tādēļ šī direktīva būtu arī jāattiecina uz vienībām, kuru atrašanās vieta ir Savienībā un kuras ir daļa no SU grupām vai lielām vietējām grupām, kas sasniedz gada konsolidēto ieņēmumu robežvērtību, kura ir vismaz 750 000 000 EUR. Šī robežvērtība būtu saderīga ar robežvērtību, ko paredz spēkā esošie starptautiskie nodokļu noteikumi, piemēram, noteikumi par pārskatu sniegšanu par katru valsti (9). Vienības, uz kurām atteicas šīs direktīvas piemērošanas joma, ir dēvētas par sastāvā esošām vienībām. Atsevišķas vienības būtu jāizslēdz no darbības jomas, pamatojoties uz to konkrēto mērķi un statusu. Izslēgtās vienības būtu bezpeļņas vienības un vienības, kas veic darbības vispārējās interesēs un kas minēto iemeslu dēļ, visticamāk, nebūtu apliekamas ar nodokli dalībvalstī, kurā ir to atrašanās vieta. Lai aizsargātu minētās intereses, no šīs direktīvas darbības jomas ir jāizslēdz valdības struktūrvienības, starptautiskas organizācijas, bezpeļņas organizācijas un pensiju fondi. No direktīvas darbības jomas būtu jāizslēdz arī ieguldījumu fondi un nekustamā īpašuma ieguldījumu instrumentsabiedrības, ja tās atrodas īpašumtiesību ķēdes augšgalā, jo šīm tā dēvētajām caurplūsmas vienībām gūtie ienākumi tiek aplikti ar nodokļiem īpašnieku līmenī.

(7) Ir jānodrošina, ka tiek novērsta nodokļu apiešanas prakse, taču būtu arī jāizvairās no nelabvēlīgas ietekmes uz mazākiem SU iekšējā tirgū. Tādēļ šī direktīva būtu arī jāattiecina uz vienībām, kuru atrašanās vieta ir Savienībā un kuras ir daļa no SU grupām vai lielām vietējām grupām, kas sasniedz gada konsolidēto ieņēmumu robežvērtību, kura ir 750 000 000 EUR. Šī robežvērtība būtu saderīga ar robežvērtību, ko paredz spēkā esošie starptautiskie nodokļu noteikumi, piemēram, noteikumi par pārskatu sniegšanu par katru valsti (9) , un tāpēc tā būtu jāievēro visām dalībvalstīm. Komisijai būtu jāuzrauga, kā un cik lielā mērā dalībvalstis GloBE paraugnoteikumus piemēro mazākām vienībām, un jāveic atbilstoši pasākumi, ja tās šos noteikumus piemēro tādā veidā, kas ir pretrunā Savienības tiesību aktu principiem vai apdraud iekšējā tirgus integritāti . Vienības, uz kurām atteicas šīs direktīvas piemērošanas joma, ir dēvētas par sastāvā esošām vienībām. Atsevišķas vienības būtu jāizslēdz no darbības jomas, pamatojoties uz to konkrēto mērķi un statusu. Izslēgtās vienības būtu bezpeļņas vienības un vienības, kas veic darbības vispārējās interesēs un kas minēto iemeslu dēļ, visticamāk, nebūtu apliekamas ar nodokli dalībvalstī, kurā ir to atrašanās vieta. Lai aizsargātu minētās intereses, no šīs direktīvas darbības jomas ir jāizslēdz valdības struktūrvienības, starptautiskas organizācijas, bezpeļņas organizācijas un pensiju fondi. No direktīvas darbības jomas būtu jāizslēdz arī ieguldījumu fondi un nekustamā īpašuma ieguldījumu instrumentsabiedrības, ja tās atrodas īpašumtiesību ķēdes augšgalā, jo šīm tā dēvētajām caurplūsmas vienībām gūtie ienākumi tiek aplikti ar nodokļiem īpašnieku līmenī.
(11)

Starptautiskā tirgus piekļuves saistības pret trešām valstīm, kuras Savienība uzņēmusies iepirkuma un koncesiju jomā, cita starpā prasa nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret šo valstu ekonomikas dalībniekiem. Attiecīgi saskaņā ar šo regulu pieņemtos pasākumus var piemērot tikai to valstu ekonomikas dalībniekiem , precēm vai pakalpojumiem, kas nav parakstījušas daudzpusējo PTO nolīgumu par valsts iepirkumu vai divpusējos vai daudzpusējos tirdzniecības nolīgumus ar Savienību, kas ietver piekļuves iepirkuma un koncesiju tirgiem saistības , vai to valstu ekonomikas dalībniekiem, precēm vai pakalpojumiem, kas ir parakstījušas šādus nolīgumus , taču tikai attiecībā uz tādu preču un pakalpojumu iepirkuma procedūrām vai koncesijām, uz kurām minētie nolīgumi neattiecas. Neatkarīgi no to pasākumu piemērošanas, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu, un ievērojot Komisijas 2019. gada 24. jūlija paziņojumu “Norādījumi par trešo valstu pretendentu un preču iesaisti ES publiskā iepirkuma tirgū” (1a) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/23/ES , 2014/24/ES un 2014/25/ES, to trešo valstu ekonomikas dalībniekiem, kuras nav parakstījušas nolīgumus par Savienības iepirkuma tirgus atvēršanu vai uz kuru precēm, pakalpojumiem un darbiem šādi nolīgumi neattiecas, netiek nodrošināta piekļuve ES iepirkuma procedūrām un tos varētu no piemērošanas jomas izslēgt .
10. Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ, kas saistīti ar to, ka nopietns pārrobežu veselības apdraudējums ir smags vai iepriekš nepieredzēts, vai to, ka tas strauji izplatās no dalībvalsts uz dalībvalsti, Komisija var pieņemt tūlītēji piemērojamus īstenošanas aktus saskaņā ar procedūru, kas minēta 27. panta 3. punktā, attiecībā uz gadījumu definīciju, procedūru un uzraudzības rādītāju pieņemšanu dalībvalstīs, ja pastāv 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) punktā minētais apdraudējums. Minētos rādītājus arī atbalsta diagnostikas, profilakses un ārstēšanas spējas novērtējums.

10. Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ, kas saistīti ar to, ka nopietns pārrobežu veselības apdraudējums ir smags vai iepriekš nepieredzēts, vai to, ka tas strauji izplatās no dalībvalsts uz dalībvalsti, Komisija var pieņemt tūlītēji piemērojamus īstenošanas aktus saskaņā ar procedūru, kas minēta 27. panta 3. punktā, attiecībā procedūru pieņemšanu dalībvalstīs, ja pastāv 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) punktā minētais apdraudējums.
(6)

Lai nodrošinātu augstas kvalitātes un zema riska aktīvus un tajā pašā laikā ievērotu ieguldītāju atšķirīgo vēlmi uzņemties risku, SBBS emisijai vajadzētu sastāvēt no augstākas prioritātes laidiena un no viena vai vairākiem subordinētiem laidieniem. Augstākas prioritātes laidiens, kas atbilstu 70 % no SBBS emisijas nominālvērtības, ļautu SBBS emisijas paredzamo zaudējumu koeficientu uzturēt līdzvērtīgu pašām drošākajām eurozonas valsts obligācijām, ņemot vērā to valsts obligāciju risku un korelāciju, kuras iekļautas SBBS pamatā esošajā valsts obligāciju portfelī. Subordinētie laidieni kalpotu augstākas prioritātes laidiena aizsardzībai. ▌ Lai ierobežotu risku zemākas prioritātes laidienam ( laidienam , kas cieš zaudējumus pirms visiem citiem laidieniem) ▌, zemākas prioritātes laidiena nominālvērtībai vajadzētu būt vismaz 5 % no visas SBBS emisijas atlikušās nominālvērtības. Tas ir īpaši komplicēts produkts, tāpēc iespēja to piedāvāt privātiem patērētājiem būtu jāapsver tikai attiecībā uz augstākas prioritātes laidienu, nevis zemākas prioritātes laidienu.
(48)

Programma Copernicus būtu jābalsta uz veiktajām darbībām un sasniegumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 377/2014, ar ko izveido Eiropas Zemes novērošanas un monitoringa programmu Copernicus (10), tai būtu jānodrošina to turpināmība un uzlabojumi , kā arī darbībām un sasniegumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 911/2010 par Eiropas Zemes novērošanas programmu (GMES) un tās sākotnējām darbībām (11), ar kuru izveidoja iepriekšējo Eiropas Globālās vides un drošības novērošanas (GMES) programmu un noteikumus tās sākotnējo darbību īstenošanai, ņemot vērā jaunākās tendences pētniecībā, tehnoloģiju attīstību un jauninājumus, kas ietekmē Zemes novērošanas jomu, kā arī “lielo datu” analītikas attīstību un mākslīgo intelektu un saistītās stratēģijas un iniciatīvas Savienības līmenī (12). Jaunu resursu izstrādē Komisijai būtu cieši jāsadarbojas ar dalībvalstīm, Eiropas Kosmosa aģentūru, EUMETSAT un attiecīgā gadījumā ar citām struktūrām, kurām pieder attiecīgi kosmosa un in situ resursi. Pēc iespējas lielākā mērā būtu jāizmanto dalībvalstu Eiropas Kosmosa aģentūras, EUMETSAT (13), kā arī citu struktūru, tostarp tirdzniecības iniciatīvu Eiropā spējas veikt novērojumus no kosmosa, tādējādi veicinot dzīvotspējīgas komerciālas kosmosa nozares attīstību Eiropā. Ja tas praktiski ir īstenojams un atbilstošs, būtu arī jāizmanto pieejamie in situ un palīgdati, kurus nodrošina galvenokārt dalībvalstis saskaņā ar Direktīvu 2007/2/EK (14). Komisijai būtu jāsadarbojas ar dalībvalstīm un Eiropas Vides aģentūru, lai nodrošinātu efektīvu piekļuvi Copernicus in situ datu kopām un to izmantošanu.
(3d)

Attiecībā uz iespējamo Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības Programmai paredzētajā finansējumā nav ņemtas vērā izstāšanās līguma parakstīšanas radītās izmaksas un iespējamās turpmākās attiecības starp Apvienoto Karalisti un Savienību. Minētā līguma parakstīšana, Apvienotās Karalistes izstāšanās no visām pastāvošajām muitas sistēmām un sadarbības un tas, ka spēku zaudēs tās juridiskās saistības šajā jomā, varētu radīt papildu izmaksas, ko šīs Programmas izstrādes brīdī nebija iespējams precīzi aplēst. Tādēļ Komisijai būtu jāapsver iespēja atstāt rezervē pietiekamus līdzekļus, lai sagatavotos šo potenciālo izmaksu segšanai. Tomēr šīs izmaksas nevajadzētu segt no Programmai atvēlētā finansējuma, jo ar Programmā paredzēto budžetu pietiks tikai to izmaksu segšanai, kuras bija iespējams reāli paredzēt Programmas izstrādes laikā. [Gr. 8]
—

ņemot vērā protokola projektu Eiropas un Vidusjūras valstu nolīgumam, ar ko izveido apvienību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsti, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (09548/2018),
Izdevumi ir attiecināmi nolūkā saņemt iemaksas no fondiem, ja tie saņēmējam vai publiskās un privātās partnerības darbību privātā sektora partnerim radušies un apmaksāti darbību īstenošanas gaitā laikposmā no dienas, kad programma iesniegta Komisijai, vai no 2021. gada 1. janvāra — atkarībā no tā, kurš no minētajiem datumiem ir agrāk, — līdz 2029 . gada 31. decembrim.

Izdevumi ir attiecināmi nolūkā saņemt iemaksas no fondiem, ja tie saņēmējam vai publiskās un privātās partnerības darbību privātā sektora partnerim radušies un apmaksāti darbību īstenošanas gaitā laikposmā no dienas, kad programma iesniegta Komisijai, vai no 2021. gada 1. janvāra — atkarībā no tā, kurš no minētajiem datumiem ir agrāk, — līdz 2030 . gada 31. decembrim.
C 449/346

P8_TA(2019)0090

ES un Singapūras ieguldījumu aizsardzības nolīgums ***

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Ieguldījumu aizsardzības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses (07979/2018 – C8-0447/2018 – 2018/0095(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 449/45)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (07979/2018),

— ņemot vērā projektu ieguldījumu aizsardzības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses (07980/2018),

— ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0447/2018),

— ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2017. gada 16. maija atzinumu (1),

— ņemot vērā 2019. gada 13. februāra nenormatīvo rezolūciju (2) par lēmuma projektu,

— ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

— ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A8-0054/2019),

1. sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;

2. uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Singapūras Republikas valdībai un parlamentam.

(1) Tiesas 2017. gada 16. maija atzinums, 2/15, ECLI:EU:C:2017:376.

(2) Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0091.
—

ņemot vērā protokola projektu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (12659/2017),
(12)

Komisija veica EGF starpposma novērtēšanu, lai izvērtētu, kā un kādā mērā EGF sasniedz izvirzītos mērķus. EGF ir izrādījies efektīvs, sasniedzot augstāku darbu zaudējušo darba ņēmēju reintegrācijas līmeni nekā iepriekšējā plānošanas periodā. Novērtējumā arī tika konstatēts, ka EGF ir radījis Eiropas pievienoto vērtību. Tas jo īpaši attiecas uz tā apjoma ietekmi, kas nozīmē, ka EGF palīdzība ne tikai palielina piedāvāto pakalpojumu skaitu un daudzveidību, bet arī to intensitāti. Turklāt EGF intervences pasākumi ir plaši pamanāmi, un tie demonstrē ES pievienoto vērtību, kas tieši saistīta ar intervenci plašā sabiedrībā. Tomēr tika konstatētas vairākas problēmas. No vienas puses, fonda izmantošanas procedūra tika uzskatīta par pārāk ilgu. Turklāt daudzas dalībvalstis ziņoja par grūtībām sagatavot plašo situācijas analīzi par notikumu, kas izraisījis darbinieku atlaišanu. Galvenais iemesls, kāpēc dalībvalstis, kurām būtu bijis iespējams sagatavot EGF lietu, to nedara, ir finanšu un institucionālās kapacitātes problēmas. No vienas puses, tas varētu būt vienkārši darbaspēka trūkums – pašlaik dalībvalstis var pieprasīt tehnisko palīdzību tikai tad, ja tās īsteno EGF lietu. Tā kā atlaišana var notikt negaidīti, būtu svarīgi, lai dalībvalstis ir gatavas reaģēt nekavējoties un bez kavēšanās iesniegt pieteikumu. Turklāt dažās dalībvalstīs, lai nodrošinātu EGF lietu lietderīgu un efektīvu īstenošanu, šķiet nepieciešami lielāki institucionālo spēju veidošanas resursi. 500 darbu zaudējušo darba ņēmēju slieksni kritizēja kā pārāk augstu, jo īpaši attiecībā uz mazāk apdzīvotiem reģioniem (15).