PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Padziļināts un taisnīgāks iekšējais tirgus ir viena no Eiropas Komisijas desmit prioritātēm. Lai veicinātu nodarbinātību un izaugsmi Eiropas Savienībā, ir būtiski izvērst tā dinamiku un pilnībā izmantot tā potenciālu. Komisija 2015. gada oktobrī pieņēma vienotā tirgus stratēģiju, kurā bija paredzēta virkne pasākumu, lai vienotais tirgus pārietu jaunā attīstības līmenī, paverot lielākas iespējas iedzīvotājiem un uzņēmumiem, un to vidū bija leģislatīvs priekšlikums uzlabot Pakalpojumu direktīvas īstenošanu, reformējot pašreizējo paziņošanas procedūru pakalpojumu jomā. Eiropadome aicināja izrādīt lielāku iniciatīvu, īstenojot vienotā tirgus stratēģiju, un līdz 2018. gadam pabeigt un īstenot atsevišķās vienotā tirgus stratēģijas, atgādinot, ka “esošo tiesību aktu labāka īstenošana un izpilde vēl vairāk palīdzēs gūt labumu no Eiropas vienotā tirgus vērienīgajiem mērķiem”.

No Pakalpojumu direktīvas izriet, ka konkrētie valstu noteikumi, kas ierobežo uzņēmējdarbības veikšanas brīvību un pakalpojumu sniegšanas brīvību, nedrīkst būt diskriminējoši valstspiederības vai dzīvesvietas dēļ, un tiem jābūt samērīgiem un pamatotiem ar sevišķi svarīgiem iemesliem, kas saistīti ar sabiedrības interesēm. Lai jaunie dalībvalstu pieņemtie pasākumi labāk atbilstu šiem nosacījumiem un tādējādi sekmētu konkurētspēju un vienotā pakalpojumu tirgus integrāciju, Pakalpojumu direktīvā paredzēts, ka dalībvalstis paziņo Komisijai par jaunām vai mainītām atļauju piešķiršanas sistēmām vai atsevišķām jaunām vai mainītām prasībām, kas ietilpst direktīvas darbības jomā.

Tomēr Komisijas novērtējumi liecina, ka Pakalpojumu direktīvā paredzētā pašreizējā paziņošanas procedūra ne vienmēr sasniedz savu mērķi, neraugoties uz pēdējo gadu centieniem uzlabot tās īstenošanu, piemēram, norādījumiem Pakalpojumu direktīvas ieviešanas rokasgrāmatā, pieredzes un paraugprakses apmaiņu starp valsts pārvaldes iestādēm un datu publicēšanu par to, kā dalībvalstis izmanto pašreizējo paziņošanas procedūru. Tā rezultātā 40 % strukturēto dialogu, ko Komisijai 2015. gadā nācās uzsākt ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu atbilstību Pakalpojumu direktīvai, attiecās uz nesen ieviestajiem valstu pasākumiem. Tāpēc šķiet, ka spēkā esošā paziņošanas procedūra nav pietiekami veicinājusi pareizu un pilnīgu Pakalpojumu direktīvas īstenošanu.

Tāpēc Komisija nāk klajā ar neatkarīgu leģislatīvu instrumentu, kas modernizēs pašreizējo Pakalpojumu direktīvas paziņošanas procedūru, lai uzlabotu minētās direktīvas pašreizējo noteikumu īstenošanu, izveidojot efektīvāku un iedarbīgāku procedūru, kas novērsīs Pakalpojumu direktīvai neatbilstīgu atļauju piešķiršanas sistēmu vai atsevišķu prasību pieņemšanu dalībvalstīs. Šīs direktīvas noteikumi negroza spēkā esošo Pakalpojumu direktīvu, vienīgi tiek pārskatīti daži īpaši noteikumi par paziņošanas procedūrām.

Konkrētāk, šī leģislatīvā instrumenta mērķi ir vairot paziņošanas procedūras efektivitāti, uzlabot iesniegto paziņojumu kvalitāti un saturu, ietvert papildu prasības, kuras spēj būtiski kavēt iekšējā pakalpojumu tirgus darbību, kā par to liecina Pakalpojumu direktīvas piemērošanas rezultāti, un veicināt paziņošanas pienākuma reālu ievērošanu.

Efektīvāka, iedarbīgāka un saskaņotāka paziņošanas procedūra atbalstīs dalībvalstis un nepieļaus diskriminējošu, nepamatotu un nesamērīgu atļauju piešķiršanas sistēmu vai prasību ieviešanu attiecībā uz Pakalpojumu direktīvā ietvertajiem pakalpojumiem. Šādas atļauju sistēmas vai prasības mazina ekonomikas atvērtību un integrētības pakāpi, paverot ceļu augstākām cenām un niecīgākām izvēles iespējām patērētājiem. Tās var arī ierobežot uzņēmējdarbību un ieguldījumus, jo to ietekmē var mazināties nodibināto un Eiropas tirgū ienākošo uzņēmumu skaits. Līdz ar to gaidāms, ka ierosinātais tiesību akts veicinās konkurētspējīgāku un labāk integrētu pakalpojumu tirgu veidošanos Eiropā, un ieguvēji no tā būs gan patērētāji, gan uzņēmēji.