LV    LV  
 EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 15.12.2011 
SEC(2011) 1598 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI,  EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
Inovācija ilgtsp ējīgai nākotnei. Ekoinov ācijas rīcības plāns (Eco-AP) 
{COM(2011) 899 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1599 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1600 gal īgā redakcija}  
 
LV    LV  
Atruna.  Šis kopsavilkums ir saistošs tikai Komisijas dienestiem, kas iesaist īti tā 
sagatavošan ā, un neskar Komisijas turpm āko lēmumu gal īgo redakciju. 
 
 
 1 VISPĀRĪGA  INFORM ĀCIJA 
 
Ar stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciat īvu “Inov ācijas savien ība”1 (IS) tiek izsludin āts 
Ekoinovācijas rīcības plāns (EcoAP ), lai koncentr ētos uz konkr ētiem trūkumiem, probl ēmām 
un iespējām, kas saist ītas ar vides m ērķu izpildi ar ekoinov ācijas palīdzību. Ar IS tika 
izsludināts arī, ka EcoAP  veicinās ekoinov āciju tehnolo ģiju, uzņēmējdarbības procesu un 
organizatorisko p ārmaiņu jomā, lai risin ātu resursu2 trūkumu, gaisa, ūdens un augsnes 
piesārņojuma un ūdens efekt īvas izmantošanas probl ēmu, un nodrošin ās izaugsmi un darba 
vietas. Pl āns darbosies jom ās, kur ar visp ārīgiem inov āciju politikas pas ākumiem nepietiek, 
lai veicin ātu ekoinov āciju. Tas izmantos jau g ūto ekoinov āciju attīstības un pie ņemšanas 
veicināšanas pieredzi, jo īpaši Vides tehnolo ģiju rīcības plānu3 (VTRP).  
 EcoAP  arī palīdzēs sasniegt m ērķus, kas izvirz īti stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciat īvā 
“Resursu zi ņā efektīva Eiropa”
4, kas noteica resursu efekt īvu izmantošanu k ā ES enerģētikas, 
transporta, klimata p ārmaiņu, rūpniecības, pre ču, lauksaimniec ības, zivsaimniec ības, 
bioloģiskās daudzveid ības un re ģionālās attīstības politikas pamatprincipu. Ekoinov ācija ir 
viens no l īdzekļiem, ko var izmantot, la i uzlabotu resursu efekt īvu izlietojumu 
tautsaimniec ībā. 
 
PROBLĒMAS  DEFINĪCIJA 
 
Ekoinovācija ir viens no l īdzekļiem, ko izmantot, lai uzlabotu vides aizsardz ību un resursu 
efektīvu izmantošanu tautsaimniec ībā un tādējādi veicinātu konkur ētspēju.  
 To var sasniegt, izstr ādājot jaunus tehnolo ģiskus un ar tehnolo ģijām nesaist ītus risinājumus, 
jaunas uz ņēmējdarbības vai pre ču un pakalpojumu pat ēriņa vai lietošanas pieejas. Tom ēr 
pašreizējais ekoinov āciju attīstības līmenis ir zem āks par optim ālu, un ir iesp ējams uzlabot 
ekoinovāciju, lai stimul ētu resursu produkt īvu izlietojumu, konkur ētspēju un pal īdzētu 
aizsargāt vidi.  
 Lai pasaules dabas vide b ūtu droša un vesel ī
ga, ir vajadz īga jūtama ārpus Eiropas Savien ības 
esošo partneru iesaiste. Tom ēr ekoinov ācijas un vides tehnolo ģijas pašlaik tiek izstr ādātas 
galvenokārt attīstītajās valstīs, un pasaules tautsaimniec ībā tās netiek izplat ītas pietiekami ātri 
un pietiekam ā apjomā.  
 
SUBSIDIARIT ĀTES  ANALĪZE 
 
Ekoinovācija ir Lisabonas l īguma 173. un 191. panta jomas krustpunkt ā un ir dal ībvalstu un 
ES kopīgs pienākums. Inov āciju jomā ES koordin ē, atbalsta un papildina dal ībvalstu inov āciju 
politiku, bet nevar to aizst āt. Lai ieviestu koordin ētu politiku, kas nov ērstu trūkumus 
ekoinovācijas jomā, ir jāiejaucas ES l īmenī, un to nevar sasniegt, ES dal ībvalstīm rīkojoties 
atsevišķi.  
 ES līmeņa rīcība ir vajadz īga arī tāpēc, lai rea ģētu uz inov āciju pieaugošo ģeogrāfisko 
sarežģītību, kuras d ēļ arvien vair āk jāsadarbojas ar person ām, kas atrodas ārpus atseviš ķas 
dalī
bvalsts teritorijas. T āpēc ekoinov āciju iniciat īvas Eiropas pievienot ā vērtība ir 
acīmredzama.  
 
                                                 
1  COM(2010) 546 gal īgā redakcija, Strat ēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciat īva “Inovācijas savien ība”. 
2 Resursi ir izejvielas, piem ēram, kurin āmais, miner āli un metāli, kā arī pārtika, augsne, ūdens, gaiss, biomasa un ekosist ēmas. 
3 COM(2004) 38 gal īgā redakcija, Komisijas pazi ņojums Padomei un Eiropas Parlamentam, Ilgtsp ējīgas attīstības tehnolo ģiju veicin āšana: 
Eiropas Savien ības vides tehnolo ģiju rīcības plāns. 
4 COM(2011) 21, “Resursu zi ņā efektīva Eiropa”. 
 
 2 ES INICIAT ĪVAS  MĒRĶI 
 
Problēmas analīzē ir uzsvērts, ka, lai uzlabotu Eiropas ekoinov āciju jomu, ir j ārisina gan 
piedāvājuma, gan piepras ījuma aspekts, izmantojot integr ētu pieeju. EcoAP  paātrinās 
ekoinovācijas attīstību un pie ņemšanu, nov ēršot ar ekoinov āciju saistītus šķēršļus, izvirzot 
šādu vispārīgo mērķi: 
 
• palielināt ekoinov ācijas līmeni un t ās izplatību Eiropā, vienlaikus izstr ādājot efektīvus 
vides probl ēmu risinājumus, stimul ējot resursu efekt īvu izmantošanu Eirop ā un 
Eiropas konkur ētspēju. 
 Īpašais mērķis Nr. 1: piem ērot ekoinov ācijai iniciat īvas "Inov ācijas savien ība" principus. Tas 
tiks īstenots, sasniedzot š ādus darbības mērķus: 
- ieviest ekoinov ācijām labvēlīgu tiesisko regul ējumu attiec ībā uz vidi, 
- integrēt ar ekoinov āciju saist ītās problēmas attiec īgajos politikas pas ākumos un 
iniciatīvās, jo īpaši inovāciju politikas jom ā, 
- Eiropas Komisija 2012. gad ā iesniegs priekšlikumus, k ā mērķtiecīgāk izmantot 
ekoinovācijai nākamajos ES finanšu pl ānos piešķirtos ES līdzekļ
us. 
 Īpašais mērķis Nr. 2: populariz ēt ekoinov āciju Eirop ā. Tas tiks īstenots, sasniedzot š ādus 
darbības mērķus: 
- stiprināt MVU ekoinov ācijas spējas, attīstot sadarb ību un paraugprakses izplat ību (no 
2011. gada), 
- palielināt tirgus uzticam ību jaunām ekoinov ācijām un to gatav ību ieguld ījumiem (no 
2011. gada). 
 Īpašais m ērķis Nr. 3: uzlabot ekoinov ācijas iesp ējas globālajos tirgos. Tas tiks īstenots, 
sasniedzot š ādus darbības mērķus: 
- atvērt ekoinov ācijai globālos tirgus, 
- uzlabot ekoinov āciju jomas glob ālo potenci ālu, jo 
īpaši jaunatt īstības valstīs. 
 
POLITIKAS  IESPĒJAS 
 
1. iespēja ir pamata iesp ēja, saskaņā ar ko tiek īstenotas ES politikas nost ādnes, kas jau ir 
izstrādātas vai pašlaik tiek izstr ādātas, bet netiek izstr ādātas papildu politikas nost ādnes 
attiecībā uz ekoinov āciju. Tā ir pamata iesp ēja, ar ko tiek sal īdzinātas pārējās iespējas. 
2. iespēja paredz vienk ārši turpināt VTRP īstenošanu. 3. iesp ēja aplūko rīcības iespēju klāstu, 
kas pieejams, lai īstenotu strat ēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciat īvas. 4. iesp ējā ir apskat ītas 
vairākas rīcības iespējas ekoinov ācijas jom ā, kas attiecas uz MVU, bet 5. iesp ēja paredz 
plašāku normat īvu iejaukšanos, lai atbalst ītu ekoinov āciju.  
 
1. iespēja. VTRP p ārtraukšana 
 
Šī iespēja paredz vismaz ierobežotu laiku turpin āt īstenot vair ākus instrumentus un politikas 
virzienus, bet darb ība ekoinov āciju jomā tiek ierobežota vai visp ār atmesta. Jo īpaši 
ekoinovāciju veicin āšanu nodrošin ās: 
 
- stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciat īvas, tostarp Inov ācijas savien ība, Rūpniecības 
politika globaliz ācijas laikmet ā, Resursu zi ņā efektīva Eiropa un Jaunu prasmju un 
darba vietu programma, 
- vides politika turpin ās radīt tirgus un noteikt veicinošos pas ākumus ekoinov ācijām, 
- finansējums inov ācijām CIP un LIFE+  programm ās. 
 
 3  
2. iespēja. VTRP turpin āšana 
 
Pašreizējā rīcības plānā ir 29 pas ākumi, tostarp 9 priorit ārie pasākumi (PP) (skat īt 1. attēlu). 
Šajā gadījumā tiktu turpin āts darbs pašreiz ējās četrās galvenaj ās jomās. Pirmkārt, “zaļo” 
pētījumu populariz ēšana, vienlaikus piesaistot priv ātos un publiskos ieguld ījumus. Otrk ārt, 
ekoinovāciju ievies ēju nelabv ēlīgo tirgus apst ākļu novēršana. Trešk ārt, vides tehnolo ģiju 
populariz ēšana ārvalstīs un, visbeidzot, ieinteres ēto personu (publisk ās iestādes, uzņēmumi, 
pētnieki, finanšu iest ādes utt.) vad īšana un sadarb ība.  
 Turpinot VTRP, tiktu piev ērsta liela uzman ība tehnolo ģijām (izņemot soci ālo un 
organizatorisko ekoinov āciju), un “vieglai” vad ībai (ar augsta l īmeņa darba grupas (ALDG) 
starpniecību).  
 
1. attēls. VTRP iesp ējā paredzētā rīcība 
R1 Pētniecības, demonstr ējumu un inform ācijas izplat īšanas paplašin āšana un koncentr ēšana. Attiec īgo programmu 
koordinācijas uzlabošana 
R2 Tehnoloģijas platformu izveide 
R3 Eiropas tīklu izveide tehnolo ģiju testēšanai, izpildes p ārbaudei un standartiz ēšanai 
R4 Ar galvenajiem ražojumiem, procesiem un pakalpojumiem saist ītu izpildes m ērķu izstrāde un saska ņošana 
R5 Finanšu instrumentu mobiliz ēšana, lai sadal ītu risku, kas skar ieguld ījumus vides tehnolo ģijās 
R6 Sistemātiskas izmaksu internaliz ācijas atbalst īšana, izmantojot tirgus instrumentus 
R7 Vides tehnolo ģiju iepirkumu veicin āšana 
R8 Uzņēmumu un pat ērētāju inform ētības palielin āšana 
R9 Ekotehnolo ģiju atbalst īšana jaunatt īstības valstīs un ārvalstu ieguld ījumu veicin āšana 
 
3. iespēja. Stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciat īvu īstenošana 
 
Īstenojot 3. iesp ēju, tiktu realiz ēti stratēģijas “Eiropa 2020” sakar ā apsolītie pasākumi 
ekoinovācijas jom ā, jo īpaši vides ties ību aktu p ārskate, ekoinov ācijas aspektu iek ļaušana 
inovācijas partner ībās vai videi saudz īgu prasmju pilnveides veicin āšana. Kaut gan jau ir 
izteikta ap ņemšanās īstenot šo r īcību, šī iespēja paredz t ām stabilu satvaru. 
 3. iespējā tiek izmantota VTRP īstenošanā gūtā pieredze, paplašinot darb ību no videi 
saudzīgām tehnolo ģijām līdz ekoinov ācijai, un nodrošinot r īcības plā
nam efekt īvāku 
struktūru.  
 
4. iespēja. Uz MVU orient ēta rīcība 
 
Lai izmantotu jaun ās iespējas, MVU j ākļūst par akt īviem ekoinov āciju izstrādātājiem un 
lietotājiem5. 5. iespējā uzmanība tiek koncentr ēta uz MVU ekoinov ācijas vajadz ībām, 
paplašinātas iejaukšan ās iespējas, attiecinot to ar ī uz ekoinov āciju, kas nav saist īta ar 
tehnoloģijām, uzsvērta šās jomas glob ālā dimensija un vajadz ība sadarboties. Pas ākumus 
paredzēts īstenot div ās plašās jomās: papildu pas ākumi tieši ekoinov āciju jomā un stratēģijas 
“Eiropa 2020” pamatiniciat īvu un glob ālo pasākumu izvēršana.  
 
5. iespēja. Plaša ES ekoinov āciju politika 
 
Šī iespēja aptver pas ākumus, ko var īstenot papildus cit ās iespējās paredzētajiem pas ākumiem 
(nevis tikai to viet ā). Tiem rakstur īgi augstāki mērķi, normatīvāka pieeja un redz ējums, kas 
atver ilgāku laikposmu. Tom ēr šajā iespējā tiek izmantota visp ārīgu principu pieeja, nevis 
                                                 
5 8. VTRP foruma deklar ācija, 2010. gada j ūnijs, “Ekoinov āciju rosin āšana mazajos un vid ējos uzņēmumos”.  
 
 4 operatīvi pasākumi kā 3. un 4. iesp ējā. Attiecīgi tajā paredzēto pasākumu īstenošanai j ābūt 
valdību un plaša iesaist īto personu loka pien ākumam.  
 
IETEKMES  ANALĪZE 
 
Tika veikts iesp ēju salīdzinājums, ņemot vērā to, vai ar š īm iespējām pietiek, lai sasniegtu 
izvirzītos mērķus, iespēju paredzamo ietekmi un to realiz ējamību.  
 
1. iespēja. VTRP p ārtraukšana 
 
Saskaņā ar šo iesp ēju tiek pie ņemts, ka VTRP tiek izbeigts. Tiek turpin āta iesākto politikas 
pasākumu īstenošana inov āciju, vides un cit ās jomās, neīstenojot darb ības specifiski 
ekoinovāciju jomā.  
 Turklāt, ja tiktu aptur ēta VTRP īstenošana, ES l īmenī vairs netiktu atbalst īts darbs, kas pašlaik 
tiek veikts, lai defin ētu vides tehnolo ģiju pārbaudes ES struktūras, kas izstr ādā
tas saskaņā ar 
vides tehnolo ģiju pārbaudīšanas (VTP) izm ēģinājuma programmu un ar to saist ītajām 
pētniecības un izm ēģinājumu darb ībām. Iespējams, tiktu izstr ādātas un pārbaudītas valstu 
programmas, kuru virzieni, iesp ējams, atšķiras, kas netiek savstarp ēji atzītas un praktiski 
neietekmē vidi saudz ējošu tehnolo ģiju veicin āšanu ārpus valstu tirgiem. Starptautisk ās 
sadarbības rezult ātā, visticam āk, tiktu izstr ādāts starptautisks VTP proced ūru standarts, ta ču 
tajā nebūtu iesaistīta ES. Past āv risks, ka netiktu ņemtas vērā ES politikas un r ūpniecības 
īpatnības. Kopum ā paliktu neizmantotas ES vides tehnolo ģiju realizācijas iespējas. 
 Arī ekoinovācijas finansi āla atbalsta izteiksm ē, kaut gan ir paredzams, ka n ākamajā finanšu 
plānā tas tiks turpin āts, VTRP p ārtraukšanas rezult ātā finansiālais atbalsts, iesp ējams, neb ūtu 
tik mērķtiecīgs, jo trūktu padziļinātas izpratnes par Eiropas ekoinov āciju sistēmu, kas ir viena 
no VTRP priorit ātēm.  
 Kopumā ekoinov ācijas intensit āte un politikas integr ācijas pak āpe attīstītos līdzīgi kā 
pašreizējā situācijā. Šī iespēja ir pamata iesp ēja, ar ko tiek sal ī
dzinātas pārējās iespējas. 
 
2. iespēja. VTRP turpin āšana 
 
VTRP ietekme ir netieša: VTRP nav noš ķirta programma ar budžetu. T ā ir vispārēja struktūra, 
kas apvieno daž ādus intervences instrumentus un ietekm ē citu, bieži plaš āku un uz vidi tieši 
neattiecin āmu programmu un sist ēmu virzienu un apjomu.  
 Turpinot īstenot VTRP, vides tehnolo ģijām joprojām tiktu piev ērsta uzman ība un tiktu 
pozitīvi ietekm ētas inovācijas vides tehnolo ģiju jomā, ekorūpniecības konkur ētspēja (un ar to 
saistītā nodarbin ātība), kā arī vide un vesel ība. VTRP pas ākumi ir br īvprātīgi, un tie paredz 
minimālas pārskatu sniegšanas pras
ības, tāpēc tiešais administrat īvais slogs b ūtu ierobežots un 
to galvenok ārt veidotu cilv ēkresursi, kas b ūtu vajadzīgi, lai izpild ītu pasākumus.  
2. iespēja aptver visvair āk specifisko m ērķu, taču pasākumu pietiekam ība ir salīdzinoši 
neliela, galvenok ārt tāpēc, ka to joma ir ierobežota, ietverot tikai vides tehnolo ģijas, 
rīcību nevar p ārprofilēt, ņemot vērā gūto pieredzi, un pas ākumi neatbilst jaunajiem 
politiskajiem m ērķiem. 
 
3. iespēja. Stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciat īvu īstenošana 
 
Pāreja no vides tehnolo ģijām uz ekoinov āciju veicin ās rūpniecības nozaru konkurences 
priekšrocību un var pozit īvi ietekm ēt vidi, tautsaimniec ību un nodarbin ātību. Resursu 
 
 5 izmantošanas efektivit ātes uzlabošana pal īdzēs cīnīties arī pret klimata p ārmaiņām un stimul ēt 
ekonomikas izaugsmi. Turkl āt EcoAP , kurā liela uzman ība tiktu piev ērsta resursu efekt īvai 
izmantošanai, b ūtu saskaņā ar iniciat īvā “Eiropa 2020” noteikto strat ēģiju. Attiec ībā uz 
sociālo ietekmi papildus paredzamajai pozit īvajai ietekmei uz vesel ību (t. i., ilgtsp ējīgāku 
risinājumu izmantošanas rezult ātā mazāk tiek ietekm ēta apkārtējā vide) ir sagaid āma arī 
pozitīva ietekme uz nodarbin ātību.  
 Administrat īvais slogs var nedaudz palielin āties, piem ēram, ja tiek nodrošin āti brī
vprātīgi 
ceļveži.  
 
3. iespēja paredz visaptverošus politikas pas ākumus, lai sasniegtu specifiskus m ērķus, 
un sekmīgi papildina iniciat īvu "Inov āciju savien ība". Pasākumu pietiekam ība ir liela. 
 
4. iespēja. Uz MVU orient ēta rīcība 
 
Šī iespēja pietiekami sekm īgi nodrošin ās ekoinovat īvu MVU vajadz ības, izceļot sadarb ības 
svarīgumu un tos lab āk sagatavojot pieej amo tirgus iesp ēju izmantošanai (piem ēram, 
uzlabojot to gatav ību tirgum).  
 
4. iespēja ļauj realiz ēt politikas pas ākumus, kas sekm īgi nodrošina ekoinovat īvu MVU 
vajadzības. Pasākumu pietiekam ība ir liela. 
 
5. iespēja. Plaša ES ekoinov āciju politika 
 
Sistēmiskai ekoinov ācijai ir vajadz īga pētniecībā iesaistīto personu, tautsaimniec ībā 
ieinteresēto personu un politisko l ēmēju koordin ēta rīcība. Šī iespēja paredz t ādu cenu 
noteikšanu, kas atspogu ļo ietekmi uz vidi un t ādējādi uzlabo tirgus nosac ījumus 
ekoinovācijām. 5. iesp ēja ir orient ēta uz faktoriem, kas nosaka lielu resursu un ener ģijas 
patēriņu, kā arī augstu emisiju l īmeni un lielu atkritumu daudzumu. Taj ā izmantota radik āla 
pieeja, kas v ērsta uz cēloņiem un sniedzas t ālāk par tradicion ālo vides politiku. Aprakst īto 
pasākumu vajadz ība nav apstr īdēta ne literat ūrā, ne ar šo ietekmes nov ērtējumu saist ītajā 
apspriešan ās procesā ar ieinteres ētajām personām.  
 Šai iespējai būs nozīmīga ilgtermi ņa ietekme. Tai b ūs ievērojama soci ālā ietekme: r ūpniecības 
struktūra var main īties nodarbin ātības strukt ūras izmai ņu rezultātā, un var b ūt ievērojama 
ietekme uz konkur ētspēju (ja ES ne ņem vērā iespējamo ietekmi uz tirdzniec ību). 
 
IESPĒJU
 SALĪDZINĀJUMS 
 
Turpmāk attēlā ir sniegts politikas iesp ēju izvērtēšanas rezult ātā iegūto rezultātu pārskats, 
ņemot vērā to paredzamo plaš āko ietekmi un to īstenošanas realiz ējamību. 
 
 
 6 2. attēls. Politikas iesp ēju salīdzinājums ar 1. iesp ēju 
Vispārējais raksturojums un k ārtošanas krit ēriji
1. iespēja* 2. iesp ēja 3. iesp ēja 4. iesp ēja 5. iesp ēja
Pietiekam ībaPietiekam ība attiec ībā uz 
stratēģisko mērķu 
sasnie gšanu N/P vid ēja liela vid ēja/liela liela **
IetekmeIetekme uz inov āciju 
sistēmuN/P + +++ ++
++
Ietekme uz vidi N/P + ++ ++ +++
Ietekme uz konkur ētspēju N/P + ++ +++
 -/++ ***
ES pievienot ā vērtība N/P ++ +++ ++++++
RealizējamībaIeguldījums plaš ākas 
ietekmes sasnie gšanāN/P ++ +++ ++
+
Rīcības laiks (vid ēji) N/P < 2 gadi < 2-5 gadi < 2-5 gadi > 5 gadi
** 5. iesp ēja tiek uzskat īta par ļoti pietiekamu, jo īpaši attiec ībā uz tirgus nosac ījumu uzlabošanu ilgtermi ņā
*** Īstermiņa ietekme uz konkur ētspēju var būt negatīva (piem ēram, resursu nodok ļi var vājināt resursintens īvu nozaru konkur ētspēju)* Precīzs VTRP p ārtraukšanas negat īvās ietekmes l īmenis ir atkar īgs no citām ES intervenc ēm, kas var aizst āt VTRP r īcības pasākumus
 
 
Apkopojot daž ādos elementus, ņemot vērā koncentr ētas un uzlabotas ekoinov ācijas politikas 
iniciatīvas steidzamo vajadz ību, kā arī tās īstenošanas iesp ēju pieņemamā laikā, šķiet, ka 
jaunajai politiskajai videi atbilstoš āka ir 3. iesp ēja. Savuk ārt 4. iespēja ir orient ēta tieši uz 
MVU specifisku probl ēmu noteicošiem faktoriem. 5. iesp ēja ir ilgāka termiņa redzējums, kas 
paredz radik ālu pāreju uz konkur ētspējīgu un ilgtsp ējīgu tautsaimniec ību, kurā tiek efekt īvi 
izmantoti resursi. T āpēc, lai veidotu ekoinov āciju politikas darba k ārtību vidējā termiņā 
un tieši piev ērstos MVU ekoinov ācijas vajadz ībām, par visatbilstoš āko uzskat āma 3. un 
4. iespējas kombin ācija. 3. un 4. iesp ēju var arī sekmīgi apvienot, t ās viena otru papildina un 
nerada viena otrai nelabv ēlīgu kompromisu. Apvienotie pas ākumi ir vispiem ērotākie, lai 
sasniegtu apzin ātos mērķus un nov ērstu probl ēmu cēloņus.  
 Turklāt 3. un 4. iesp ējas apvienošana saskan ar plašaj ā sabiedriskaj ā apspriešan ā paustajiem 
argumentiem, piem ēram, piev ēršot uzman ību MVU vajadz ībām attiecībā uz finans ējumu, 
mācībām un sadarb ību (4. iesp ēja). Uzņēmējdarbības sektors un dal ībvalstis aicin āja rī
koties 
attiecībā uz ekoinov ācijas pamatnosac ījumiem (3. iesp ēja). Vadības strukt ūras stiprin āšana 
(3. iespēja), kurā lielāka uzman ība tiktu piev ērsta politikas virzienu apguvei, koordin ēšanai un 
darba kārtības noteikšanai, tika plaši atbalst īta gan ALDG san āksmēs, gan apspriešan ās 
procesā ar ieinteres ētajām personām. Ieinteres ētās personas ir atbalst ījušas mērķtiecīgu pieeju 
attiecībā uz ekoinov āciju partneriem ārvalstīs (4. iespēja) un rīcību, izmantojot esošus t īklus 
un kanālus, lai izvair ītos no pārklāšanās.  
 
UZRAUDZ ĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 
 
EcoAP , kas ir plaša “politikas strukt ūra”, nebūs viegli uzraudz īt un nov ērtēt. Turklāt, 
izvēloties rādītājus, jāņem vērā tās paplašin ātā darbības joma. T āpēc novērtējot jo īpaši 
ietekmi plaš ākā mērogā, būs jāizmanto pastarpin āti rādītāji (galvenok ārt piemērotu datu 
ierobežotās pieejam ības vai trūkuma dēļ) vai kvalitat īvais novērtējums.  
 Uzraudzību var veikt divos l īmeņos: 
–
 ziņošana par EcoAP  īstenotajām darbībām, piem ēram, sar īkotajiem ekoinov āciju 
forumiem, ALDG, dal ību dienestu savstarp ējās apspried ēs, specifiskus p ētījumus (“iekš ējā 
ziņošana”), un 
– datu vākšana par b ūtiskākajiem uzraudz ības rādītājiem, kas attiecas uz visu EcoAP  
pasākumu īstenošanu sadarb ībā ar īstenošanas iest ādēm (“ārējā ziņošana”). 
 Vērtēšana ietvers: 
 
 7 • kvantitatīvu un kvalitat īvu pierādījumu vākšana par progresu, kas pan ākts, lai 
sasniegtu visu Eco-AP  atsevišķo pasākumu mērķus (Eco-AP  novērtēšanā pēc iespējas 
tiks izmantoti īpaši atseviš ķo pasākumu vērtējumi); 
• Eco-AP  kolektīva veikto darb ību rezult ātu un ietekmes anal īze (izvirz īto mērķu 
sasniegšan ā Eco-AP  sniegtās pievienot ās vērtības attiecin āšanas anal īze). 
 Lai uzlabotu v ērtēšanas kvalit āti, tiek ierosin āts vērtēt EcoAP
 gan iekšēji, gan ārēji. Šajā ziņā 
ļoti noder īgs būs ekoinov āciju novērošanas centrs, kas apkopos datus par tirgiem un 
tendencēm. Iepriekš VTRP īstenošanā gūtā pieredze liecina, ka rad ās grūtības, attiecinot 
ietekmi uz VTRP pas ākumiem. Noder īgi pierādījumi tiks apkopoti, veicot past āvīgu iekšēju 
novērtēšanu.