Visaptverošais izvērtējums apstiprina, ka pamattiesību ievērošana ir ES drošības politikas galvenā iezīme atbilstīgi Līgumos paredzētajam juridiskajam pienākumam. Papildus Eiropas Savienības Tiesas īstenotajai efektīvajai tiesiskajai kontrolei Komisija izstrādāja vairākus mehānismus, lai iekļautu pamattiesības tiesību aktu un politikas priekšlikumu formulējumos. Tas nozīmē izvērtēt plānoto politikas pasākumu ietekmi uz pamattiesībām saskaņā ar labāka regulējuma principu veikto ietekmes novērtējumu ietvaros vai iesaistīt Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju un ES Pamattiesību aģentūru konkrētu iniciatīvu izstrādāšanas agrīnā posmā. Darbs, kas patlaban noris pie informācijas sistēmu sadarbspējas nodrošināšanas, ir viens no piemēriem, kur Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja un ES Pamattiesību aģentūras devums un norādes ir ņemtas vērā jaunas politikas pieejas izstrādes agrīnā posmā. Pamattiesības arī ir ņemtas vērā, novērtējot ES instrumentu un politikas ietekmi un efektivitāti, lai pārbaudītu to turpmāko nepieciešamību, samērīgumu un atbilstību paredzētajam mērķim. Komisija arī palīdz valstu iestādēm nodrošināt pamattiesību ievērošanu, īstenojot attiecīgos ES tiesību aktus. Komisija šos mehānismus piemēros un pilnveidos arī turpmāk, lai nodrošinātu pamattiesību pilnīgu ievērošanu ES drošības politikā un atbilstību izpratnei, ka iedzīvotāju drošības aizsardzība un pamattiesību ievērošana ir savstarpēji saistīta.

Visaptverošais izvērtējums arī liecina, ka ES mērogs sniedz papildu vērtību valstu iestādēm, jo saved kopā dažādus dalībniekus, kas neietilpst publiskajā sektorā. Ieinteresētās personas norādīja uz to, cik svarīga ir sadarbība starp sabiedriskajām iestādēm un rūpniecības nozari kibernoziedzības vai radikalizācijas tiešsaistē apkarošanā, vai to, cik svarīgi ir vietējos praktiķus, akadēmisko aprindu pārstāvjus un pētniekus iesaistīt centienos novērst vardarbīgu radikalizāciju kopienās. Komisija arī turpmāk sniegs atbalstu šajā darbā, jo īpaši ar ES Interneta foruma vai Radikalizācijas izpratnes tīkla Izcilības centra palīdzību. Komisija arī apsvērs iespēju organizēt regulārus stratēģiskos dialogus drošības politikas jomā ar plašu ieinteresēto personu loku.

No visaptverošā izvērtējuma izriet, ka, ņemot vērā ar terorismu, smagiem noziegumiem un kibernoziedzību saistīto problēmu transversālo raksturu, ES mērogā vēl vairāk var izmantot sinerģijas starp drošības politiku un ar to saistītajām politikas jomām. Piemēram, tas ietver ciešākas sadarbības nepieciešamību starp policijas, robežsardzes un muitas iestādēm vai drošības politikas sasaisti ar transporta politiku tādās jomās kā aviācijas drošība vai jūras drošība. Komisija reaģēja uz šo vajadzību pēc starpnozaru rīcības un izveidoja īpašu komisāra amatu drošības savienības jautājumos, kam palīdz transversāla darbgrupa, kas var balstīties uz visas Komisijas zināšanām.

No visaptverošā izvērtējuma izriet, ka resursus ES mērogā iespējams apvienot vēl vairāk. Gadījumā, ja atsevišķām dalībvalstīm trūkst specifisku zināšanu vai resursu, tad kopīgas ES mēroga kapacitātes izveidošana var sniegt labumu. Ieinteresētās personas jo īpaši norādīja uz tādām tehnoloģiski intensīvām jomām kā kiberdrošība, ķīmiskie, bioloģiskie, radioloģiskie vai kodolmateriāli (CBRN) vai lielo datu vai atklāto avotu analīze. ES aģentūrām ir būtiska loma kopīgu resursu nodrošināšanā ikvienai dalībvalstij. Piemēram, Eiropola Eiropas Kibernoziedzības apkarošanas centrs (EC3) atbalsta valstu iestādes cīņā pret kibernoziedzību un tiesībaizsardzības iestāžu reakcijā uz liela mēroga kiberuzbrukumiem, sniedzot kriminālistikas zināšanas vai ar kibernoziedzību saistītu informāciju no publiskajiem, privātajiem un atklātajiem avotiem. Eiropola Eiropas Terorisma apkarošanas centrs un Eiropas Migrantu kontrabandas apkarošanas centrs pilda līdzīgas funkcijas savās attiecīgajās jomās. Vēl viens piemērs ir ES Tīklu un informācijas drošības aģentūras (ENISA) loma dalībvalstu sadarbības atbalstā saskaņā ar direktīvu par tīklu un informācijas sistēmu drošību (TID direktīva). Visaptverošais izvērtējums liecina, ka ieinteresētās personas augsti vērtē ES aģentūru sniegto atbalstu. Komisija strādāja, lai nodrošinātu, ka ES aģentūrām ir šīs atbalsta funkcijas īstenošanai nepieciešamie līdzekļi.

Visaptverošais izvērtējums liecina, ka dalībvalstis daudzus ES svarīgākos politikas pasākumus un instrumentus iekšējās drošības jomā pilnībā neīsteno valstu līmenī. Piemēri tam ir tiesību akti organizētās noziedzības jomā vai Prīmes sistēma attiecībā uz DNS, daktiloskopisko un transportlīdzekļu reģistrācijas datu apmaiņu. Šo instrumentu nepilnīga īstenošana negatīvi ietekmē to efektivitāti un liedz visām dalībvalstīm pilnībā izmantot to potenciālu.

2017. gada 13. jūlijā Komisija pieņēma priekšlikumu regulai, kuras mērķis ir novērst no trešām valstīm nelikumīgi izvestu kultūras priekšmetu ievešanu un uzglabāšanu Eiropas Savienībā, tādējādi samazinot kultūras priekšmetu nelikumīgo tirdzniecību, apkarojot terorisma finansēšanu un aizsargājot kultūras mantojumu. Tas ir vēl viens solis 2016. gada februāra rīcības plāna īstenošanā, lai izvērstu cīņu pret terorisma finansēšanu, un tā ir arī atbilde uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes aicinājumu veikt turpmākus pasākumus, lai apkarotu kultūras priekšmetu nelikumīgo tirdzniecību, jo īpaši, ja to izcelsme ir saistīta ar valstīm, kurās norisinās bruņots konflikts, un ko veic un no kuras labumu gūst teroristu grupējumi. Pēc tam, kad likumdevēji to pieņems, ar Komisijas priekšlikumu tiks noformulēta kopīga definīcija attiecība uz ievestiem kultūras priekšmetiem, tiks nodrošināts, ka importētāji, pērkot kultūras priekšmetus no trešām valstīm, ievēro piesardzību, noteikta standartizēta informācija, ar kuru iespējams apliecināt, ka priekšmetam ir likumīga izcelsme, un paredzēti preventīvi pasākumi nelikumīgas tirdzniecības novēršanai. Komisija aicina likumdevējus strādāt pie šā priekšlikuma prioritāra kārtā.

Ir panākts arī lielāks progress darbā pie spēcīgākām un viedākām robežu un drošības informācijas sistēmām. Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja (LIBE) un Padomes Pastāvīgo pārstāvju komiteja (COREPER) 2017. gada 12. jūlijā apstiprināja, ka ir panākta vienošanās par ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS). Šī sistēma, ko Komisija ierosināja 2016. gada aprīlī, reģistrēs to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus, kuri šķērso ES ārējo robežu, un tādējādi palīdzēs uzlabot ārējo robežu pārvaldību un iekšējo drošību. Politiskā vienošanās par ieceļošanas/izceļošanas sistēmu ir svarīgs solis virzībā uz ES informācijas sistēmu pilnīgas sadarbspējas nodrošināšanu līdz 2020. gadam saskaņā ar Komisijas jauno pieeju par datu pārvaldību robežu un drošības jomā. Tieslietu un iekšlietu padomes neformālajā sanāksmē Tallinā 2017. gada 6. un 7. jūlijā dalībvalstis vēlreiz apstiprināja apņemšanos strādāt, lai prioritārā kārtā panāktu informācijas sistēmu sadarbspēju. Komisija aicina likumdevējus paātrināt darbu pie attiecīgajiem leģislatīvo aktu priekšlikumiem par informācijas sistēmām, kas patlaban tiek apspriesti.

Darbs tiek turpināts arī pie pašreizējo sistēmu īstenošanas un priekšrocību optimizēšanas, kas arīdzan sniedz būtisku ieguldījumu spēcīgāku un viedāku robežu un drošības informācijas sistēmu panākšanā. Pasažieru datu reģistra (PDR) direktīvas īstenošanai sniegtā atbalsta ietvaros Komisijas dienesti 2017. gada 22. jūnijā rīkoja piekto sanāksmi ar dalībvalstu ekspertiem, lai dalītos ar attiecīgajām zināšanām, pieredzi un paraugpraksi. Tā kā līdz transponēšanas termiņam (2018. gada 25. maijs) ir atlicis nepilns gads, Komisija vēlreiz mudina dalībvalstis stiprināt savus centienus, lai nodrošinātu, ka laikus tiek izveidota funkcionējoša PDR sistēma, kas ir svarīgs instruments, reaģējot uz terorisma apdraudējumu. Komisija nosūtīja vēstules tām dalībvalstīm, kas šķietami lēnāk virzās uz priekšu īstenošanas procesā, nolūkā novērst iespējamos šķēršļus, ar kuriem tās varētu saskarties, un izvērtēt iespējas sniegt papildu atbalstu, tostarp divpusēju atbalstu, ko piedāvā vairākas dalībvalstis, kuras PDR direktīvas īstenošanā ir paveikušas vairāk.

Lai arī dažas dalībvalstis ir panākušas progresu attiecībā uz Prīmes lēmumu īstenošanu, Komisijai nācās izmantot savas pilnvaras pārkāpumu procedūrās, lai nodrošinātu pilnīgu to īstenošanu. Šajā nolūkā Komisija 2017. gada 18. maijā nosūtīja argumentētus atzinumus Horvātijai, Īrijai un Itālijai. Papildus savu Līgumos paredzēto pilnvaru izmantošanai Komisija turpina atbalstīt dalībvalstis, nodrošinot finansējumu īstenošanai saskaņā ar valstu programmām Iekšējās drošības fonda – Policija ietvaros. Komisija šīm valstu programmām 2017. gadā papildus nodrošinās EUR 22 miljonus, un šo finansējumu var izmantot Prīmes lēmumu īstenošanai.

2017. gada 7. jūlijā tieslietu ministri neformālajā Tieslietu un iekšlietu padomes sanāksmē Tallinā apsprieda Komisijas priekšlikumu par iesaldēšanas rīkojumu un konfiskācijas rīkojumu savstarpēju atzīšanu . Komisija aicina likumdevējus ātri panākt virzību šā priekšlikuma apspriešanā, lai uzlabotu noziedzīgi iegūtu līdzekļu atgūšanu pārrobežu lietās.

2. Neleģislatīvo pasākumu īstenošana

Radikalizācijas apkarošana internetā joprojām ir prioritāte cīņā pret terorismu, un Komisija paātrina darbu, lai palīdzētu dalībvalstīm šīs problēmas novēršanā. Pēc 2017. gada 27. jūnijā notikušās ES Interneta foruma sanāksmes augstāko amatpersonu līmenī ES Interneta foruma dalībnieki 2017. gada 17. jūlijā noteica Rīcības plānu teroristiska satura apkarošanai internetā. Tas ietver pasākumus, lai pastiprinātu automātisku nelikumīga teroristiska satura atklāšanu internetā, dalītos ar attiecīgajām tehnoloģijām un rīkiem ar mazākiem uzņēmumiem, panāktu pilnīgu “jaucējkodu datubāzes” ieviešanu un izmantošanu un sniegtu iespējas pilsoniskajai sabiedrībai, izmantojot alternatīvus naratīvus. Ņemot vērā jautājuma steidzamību, Komisijas dienesti septembrī rīkos vēl vienu ES Interneta foruma sanāksmi augstāko amatpersonu līmenī un vienā no nākamajiem drošības savienības progresa ziņojumiem ziņos par panākto progresu rīcības plāna īstenošanā.

Nesenie teroristu uzbrukumi vēlreiz uzmanības centrā izvirzīja nepieciešamību pastiprināt viegli pieejamu mērķu aizsardzību un izstrādāt inovatīvus pasākumus, lai aizsargātu vietas, kur pulcējas daudz cilvēku. Komisijas dienesti 2017. gada 30. un 31. maijā rīkoja darbsemināru ar dalībvalstu un trešo valstu ekspertiem, lai apmainītos ar paraugpraksi un pieredzi, kas gūta viegli pieejamu mērķu aizsardzībā. Šis darbseminārs, ko organizēja Globālā terorisma apkarošanas foruma ietvaros, papildināja 2017. gada februārī iesākto darbu pie tā, lai izstrādātu ES politiku un praktiķu platformu nolūkā uzlabot ES izturētspēju pret uzbrukumiem viegli pieejamiem mērķiem. Turklāt kā praktisku, Komisijas atbalstītu pasākumu šajā jomā Beļģijas un Nīderlandes policijas specdienesti 2017. gada 29. jūnijā rīkoja pārrobežu mācības attiecībā uz viegli pieejamu mērķiem, imitējot vienlaicīgus teroristu uzbrukumus valsts skolām. Šo mācību, kurās piedalījās policijas spēki, pirmās palīdzības sniedzēji un ārkārtas reaģēšanas vienības, mērķis bija noteikt sagatavotības līmeni un krīzes pārvarēšanas funkcijas, ja kaimiņvalstīs notiek vienlaicīgi uzbrukumi. Komisija dienesti organizēs īpašu situācijas novērtēšanas sanāksmi visām dalībvalstīm, lai noskaidrotu paraugpraksi, kas iegūta šo mācību rezultātā.

ES finansējums ir nozīmīgs rīks, lai atbalstītu dalībvalstis tādu pasākumu īstenošanā, kas nepieciešami, lai izveidotu efektīvu un patiesu drošības savienību. Ņemot vērā arvien mainīgo apdraudējumu, ko rada terorisms, organizētā noziedzība un kibernoziedzība, Komisija 2017. gadā piešķirs EUR 90 miljonus, lai atbalstītu Savienības darbības Iekšējās drošības fonda – Policija ietvaros, tādējādi divkāršojot 2016. gadā nodrošināto summu. Attiecīgā gada darba programma, kurā izklāstītas finansējuma prioritātes mērķorientētām pārrobežu darbībām iekšējās drošības jomā, paredz sniegt atbalstu dalībvalstīm to centienos apkarot terorismu, izmantojot projektus, kas paredzēti terorisma finansēšanas novēršanai, radikalizācijas apkarošanai, atbalstam pilsoniskajai sabiedrībai alternatīvu naratīvu izplatīšanā un kritiskās infrastruktūras aizsardzības uzlabošanai. Komisija arī plāno piešķirt finansējumu pārrobežu projektiem, lai apkarotu tādus prioritārus noziedzības draudus kā cilvēku tirdzniecība, narkotiku tirdzniecība, šaujamieroču nelikumīga tirdzniecība un noziegumi pret vidi.

Pirmo reizi Iekšējās drošības fonda – Policija ietvaros 2017. gada darba programmā paredzēts nodrošināt finansējumu projektiem kibernoziedzības apkarošanai. Tas atspoguļo arvien mainīgos kiberdraudus, kas atklājušies neseno kiberuzbrukumu rezultātā, kā arī to, ka noziedznieki gandrīz visos organizētās noziedzības veidos aizvien prasmīgāk un efektīvāk izmanto tehnoloģijas. Lai pastiprinātu informācijas apmaiņu, Komisija plāno nodrošināt finansējumu projektiem, kuru mērķis ir optimizēt pašreizējo ES informācijas sistēmu sniegtās priekšrocības. Šim aspektam ir piešķirta prioritāte darbā pie spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas, un tas palīdzēs ES informācijas sistēmu sadarbspējas nodrošināšanā. Visbeidzot, Komisija plāno nodrošināt finansējumu policijas pārrobežu sadarbības stiprināšanai saskaņā ar savu 2017. gada maija ieteikumu par samērīgām policijas pārbaudēm un policijas sadarbību Šengenas zonā.

Šis finansējums papildina atbalstu dalībvalstīm, kas sniegts, izmantojot valstu programmas saskaņā ar Iekšējās drošības fondu – Policija. Laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam Komisija 26 dalībvalstīm kopumā nodrošina EUR 754 miljonus pasākumiem, kas paredzēti noziedzības apkarošanai un risku un krīžu pārvaldībai. Šo finansējumu var izmantot dažādām iniciatīvām, kas paredzētas, lai nodrošinātu augstu drošības līmeni ES, piemēram, informācijas sistēmu izveidei, operatīvā aprīkojuma iegādei, mācību shēmu veicināšanai un operatīvās sadarbības nodrošināšanai. Tomēr joprojām ir daudz iespēju uzlabot to, kā dalībvalstis apgūst šo finansējumu. Tāpēc Komisija aicina dalībvalstis pilnībā izmantot šo finansējumu, lai īstenotu drošības savienības prioritātes.

3. Ārējā dimensija

G20 valstu vadītāji 2017. gada 7. un 8. jūlijā Hamburgā notikušajā samitā pieņēma rīcības plānu par terorisma apkarošanu. Rīcības plāns ietver rīcību arvien mainīgā apdraudējuma novēršanai, ko rada ārvalstu kaujinieki teroristi, kuri atgriežas, informācijas apmaiņas atvieglošanai, terorisma finansēšanas un radikalizācijas apkarošanai un cīņai pret interneta izmantošanu teroristiskiem mērķiem, un tas apstiprina ES rīcības pašreizējās prioritātes drošības savienībā. Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests arī turpmāk cieši sadarbosies ar partneriem ārpus ES, lai īstenotu šo politiku.

Eiropas Savienības Tiesa 2017. gada 26. jūlijā sniedza savu atzinumu par nolīguma starp ES un Kanādu par pasažieru datu reģistra (PDR) datu pārsūtīšanu un apstrādi saderību ar Līgumiem. Nolīgums tika parakstīts 2014. gadā, un Padome lūdza Eiropas Parlamentam to apstiprināt. Eiropas Parlaments nolēma vērsties Tiesā, lai noskaidrotu, vai paredzētais nolīgums ir saderīgs ar Savienības tiesībām, kas garantē privātās dzīves neaizskaramību un personas datu aizsardzību. Komisija pie šā jautājuma atgriezīsies nākamajā drošības savienības progresa ziņojumā 2017. gada septembrī.

Neformālajā ES un Austrumu partnerības tieslietu un iekšlietu ministru sanāksmē Tallinā 7. jūlijā galvenā uzmanība tika pievērsta cīņai pret kibernoziedzību un korupciju un būtiskām tiesu sistēmas reformām. Ministri atkārtoti apliecināja kopīgo apņemšanos veikt turpmākus pasākumus, lai apkarotu kibernoziedzību un uzlabotu kiberdrošību. Viņi apsprieda likumdošanas un darbības problēmas cīņā pret kibernoziedzību ar perspektīvu par sadarbības pastiprināšanu gan reģionālā, gan starptautiskā līmenī un par turpmāku rīcību īpašajā Austrumu partnerības grupā tiesiskuma jautājumos.

Ārlietu padome 2017. gada 19. jūnijā pieņēma secinājumus par jūras drošības ārējiem aspektiem, kuros uzsvēra ES lomu globālajā jūras drošības nodrošināšanā un aicināja pastiprināt informācijas un paraugprakses apmaiņu, uzlabot ES iniciatīvu koordinēšanu un starptautisko sadarbību jūrā, lai risinātu jaunās problēmas un apdraudējumus jūrā.

Ārlietu padome 2017. gada 17. jūlijā apsprieda prioritātes ES globālās ārpolitikas un drošības politikas stratēģijas 2017.–2018. gadam īstenošanā. Ministri uzsvēra nepieciešamību vēl vairāk stiprināt saikni starp iekšējo un ārējo dimensiju drošības, terorisma apkarošanas un hibrīddraudu apkarošanas jomā. Ministri arī vienojās par diviem turpmākā darba papildu virzieniem attiecībā uz globālo pārvaldību un reģionālo sadarbību, tostarp par jūras drošības pastiprināšanu un Savienības kiberdrošības palielināšanu.

Komisija un ES Augstā pārstāve 2017. gada 19. jūlijā nāca klajā ar ziņojumu, izvērtējot progresu, kas panākts, īstenojot 2016. gada aprīlī pieņemto “Kopīgo regulējumu hibrīddraudu apkarošanai” . Tajā ziņots par progresu, kas panākts, īstenojot 22 darbības izpratnes veicināšanai par hibrīddraudiem, izturētspējas veidošanai pret minētajiem draudiem un sadarbības izvēršanai starp ES un NATO.

ES un NATO stratēģiskās partnerības un sadarbības kontekstā Ārlietu padome 2017. gada 19. jūnijā pieņēma secinājumus par progresu, kas panākts, īstenojot vienoto priekšlikumu kopumu (42 darbības), ko 2016. gada 6. decembrī apstiprināja ES un NATO ministri. Progresa ziņojumā uzsvērta sadarbības starp abām organizācijām nepieciešamība pašreizējā stratēģiskajā vidē, jo gan ES, gan NATO saskaras ar nepieredzētām problēmām, un nevienai no organizācijām nav plaša rīku kopuma, kas ļautu tām pašām atrisināt minētās drošības problēmas. Ziņojumā parādīts, ka abu organizāciju darbības savstarpēji papildina viena otru un palīdz sasniegt kopīgo mērķi. Jaunizveidotais Eiropas Izcilības centrs hibrīddraudu novēršanai, kas atrodas Helsinkos, un ES Hibrīddraudu analīzes vienības izveide un tās mijiedarbība ar jaunizveidoto NATO Hibrīddraudu analīzes nodaļu vēl vairāk pastiprinās sadarbību starp ES un NATO.

IV. SECINĀJUMS