Komisijas dienestu darba dokuments - Pavaddokuments Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par Eiropas Kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūras (EQARF) izveidi profesionālajai izglītībai un apmācībai - Ietekmes novērtējuma kopsavilkums [SEC(2008) 440 COM (2008) 179 galīgā versija] /* SEC/2008/0441 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 9.4.2008 SEC(2008) 441 KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Pavaddokuments Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES IETEIKUMAM par Eiropas Kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūras ( EQARF ) izveidi profesionālajai izglītībai un apmācībai IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS [SEC(2008) 440 COM (2008) 179 galīgā versija] KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS PAR EIROPAS KVALITĀTES NODROŠINĀŠANAS PAMATPRINCIPU IETVARSTRUKTŪRAS ( EQARF ) IZVEIDI PROFESIONĀLAJAI IZGLĪTĪBAI UN APMĀCĪBAI Ietekmes novērtējuma mērķis ir analizēt dažādos iespējamos veidus, kā sākt Eiropas Kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūru ( EQARF ) (turpmāk — “ietvarstruktūra”), kā arī izvēlēties vispiemērotāko atbilstošo juridisko instrumentu. Ietvarstruktūra izveidota, sadarbojoties daudzām profesionālās izglītības un apmācības (turpmāk — „ VET ”) organizācijām, kas ir kompetentas kvalitātes attīstības jomā. Minētā sadarbība sākās ar VET Eiropas Kvalitātes forumu (2001.-2002.), kam sekoja VET Tehniskā darba grupa (2004.-2004.) un, sākot ar 2005. gadu, Eiropas Kvalitātes nodrošināšanas tīkls VET jomā (turpmāk — „ ENQAVET ”). Komisija apspriedās ar Arodmācību padomdevēju komiteju ( ACVT ), tostarp dalībvalstu valdību pārstāvjiem un sociālajiem partneriem, kas sniedza EQARF lielu atbalstu. Turklāt šīs iniciatīvas sagatavošanā nopietni iesaistījās arī dalībvalstu Arodmācību ģenerāldirektori ( DGVT ) un bijusī Kopenhāgenas Koordinācijas grupa ( CCG ). Turklāt priekšlikums ir radies ciešas sadarbības rezultātā ar VET Eiropas Kvalitātes forumu (2001.-2002.), vēlāk ar VET Tehnisko darba grupu (2004.-2004.) un, sākot ar 2005. gadu, ar Eiropas Kvalitātes nodrošināšanas tīklu VET jomā ( ENQAVET ), kurā iekļautas galvenās kvalitātes nodrošināšanā ieinteresētās puses VET jautājumos. Minētās konsultācijas apliecināja plašu atbalstu ietvarstruktūrai kā attiecīgam atsauces instrumentam, lai palīdzētu dalībvalstīm popularizēt un uzraudzīt nepārtrauktu profesionālās izglītības un arodmācību ( VET ) sistēmu uzlabošanu[1] un tādējādi vairotu valstu vidū savstarpēju uzticēšanos. Ietvarstruktūrā iekļauti: - kvalitātes nodrošināšanas un VET plānošanas, īstenošanas, vērtēšanas/novērtējuma, pārskatīšanas uzlabošanas cikls, kas atbalstīts uz kopējiem kvalitātes kritērijiem, indikatīvajiem raksturlielumiem un rādītājiem; - pārraudzības procesi, tajā skaitā iekšējo un ārējo mehānismu kopums, kurus dalībvalstīm jāatzīst par atbilstošiem, lai noteiktu: (a) sistēmu, procesu un procedūru spēku; kā arī (b) jomas, kurās ir iespējami uzlabojumi; - mērlīdzekļu izmantošana efektivitātes apliecināšanai. Lai atbalstītu ietvarstruktūras īstenošanu, kvalitātes kritēriji, indikatīvie raksturlielumi un rādītāji ir noteikti, panākot vienprātību un izmantojot pilnīgas izpratnes pieeju. Ietekmes novērtējumā izskatītas piecas varbūtējās iespējas. 1. Bez Eiropas līmeņa instrumenta. Tas nozīmētu arī turpmāk balstīties uz patlaban spēkā esošajiem Kopējās kvalitātes nodrošināšanas sistēmas ( CQAF ) principiem. Taču līdzšinējā pieredze rāda, ka esošajai sistēma ierobežoti stimulējusi dalībvalstis popularizēt minēto sistēmu. 2. Komisijas paziņojums. Lai gan paziņojumam tāpat kā ieteikumam ir lielāka ietekme, līdzīgi kā 3. iespējā, tā pieņemšanā nebūtu iesaistītas dalībvalstis vai Eiropas Parlaments, un tas neradītu politiskās saistības, kas vajadzīgas, lai ietvarstruktūra būtu uzticama un nodrošinātu tās īstenošanu valsts līmenī. 3. Komisijas ieteikums. Līdzīgi kā 2. iespējā, tā pieņemšanā nebūtu iesaistītas dalībvalstis vai Eiropas Parlaments, un tas neradītu politiskās saistības, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu tā īstenošanu valsts līmenī. 4. Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikums saskaņā ar Līguma 149. un 150. pantu. Dalībvalstu rīcības brīvība tiktu saglabāta. Taču tiktu dots spēcīgs politiskais signāls par institūciju nolūku, balstoties uz Padomes 2004. gada secinājumiem[2], turpināt darbu, lai pilnveidotu VET sistēmas un noteikumus un tādējādi veicinātu mobilitāti visā Eiropā. Ieteikums acīmredzami atbilst dalībvalstu, sociālo partneru un citu ieinteresēto personu cerībām veicināt VET sistēmu kvalitātes uzlabošanu, izmantojot Eiropas sadarbību, un tas saglabās instrumenta brīvprātīgo raksturu. Turklāt ieteikuma izmantošana šajā jomā atbilstu citām līdzīgām iniciatīvām, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. februāra Ieteikums Nr. 2006/143/EK par turpmāko Eiropas sadarbību augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanā un Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Ieteikums Nr. 2006/961/EK par pārrobežu mobilitāti Kopienā izglītības un apmācības nolūkā; Eiropas Mobilitātes kvalitātes harta. 5. Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums saskaņā ar Līguma 149. un 150. pantu. Būtu jāpieņem principi un pienākumi, lai dalībvalstis piesaistītu kvalitātes sistēmas ietvarstruktūrai. Būtu jāpieņem Eiropas līmenī saskaņoti kvalitātes atskaites punkti un standarti, un de facto saistības dalībvalstīm piemērot minētos standartus. Iespējamība gūt atbalstu būtu niecīga. Lielākā daļa ieinteresēto personu uzskata, ka ietvarstruktūras izmantošanai jābūt brīvprātīgai. Salīdzinot iepriekš minēto iespēju priekšrocības un trūkumus, Komisija ir izvēlējusies ierosināt 4. iespēju , kas ļaus Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm un sociālajiem partneriem risināt noteiktos uzdevumus un rast atbilstīgus risinājumus. Minētā iespēja, kas arī visvairāk atbilst tam, ko sagaida dalībvalstis un ieinteresētās personas, sniegs vislabāko pamatu ietvarstruktūras veiksmīgai īstenošanai un tās patiesās pievienotās vērtības sasniegšanai attiecībā uz paaugstinātu efektivitāti, konsekventāku kvalitātes attīstību starp valstīm un VET sistēmu uzlabotu caurskatāmību, tādējādi atbalstot mobilitāti un mūžizglītību. Tā atbildīs arī pieejai, kas pieņemta saskaņā ar EQF un ECVET iniciatīvām. Cits ietekmes novērtējuma jautājums ir paredzamā administratīvā sloga un izmaksu ietekme. Tā kā, ņemot vērā dalībvalstu atšķirīgās situācijas, ir grūti sniegt absolūtu vērtējumu, ietekme šķiet ierobežota un galvenokārt saistīta ar organizatorisko kārtību starp esošajām organizācijām. ES līmenī var rasties vienīgi pārraudzības izdevumi. Visbeidzot nepārtraukti pārraudzīs un novērtēs to, kā notiek ietvarstruktūras mērķu sasniegšana. Ja Parlaments un Padome to pieņems, ietvarstruktūru varēs pārskatīt un tā kalpos par pamatu tālākai attīstībai. Komisija pārraudzīs ietvarstruktūras īstenošanu un trīs gadus pēc tās pieņemšanas ziņos Eiropas Parlamentam un Padomei par gūto pieredzi un nozīmi nākotnē, vajadzības gadījumā, pārskatot juridisko instrumentu. Šis ziņojums balstīsies, cita starpā, uz ārēja novērtējuma rezultātiem. Kvalitātes nodrošināšana: kas tajā ietilpst? Balstoties uz pierādījumiem, regulāri jāizvērtē, jāpārrauga un jāuzlabo apmācības nodrošinājuma efektivitāte sabiedrības, ekonomikas un indivīdu pieaugošo prasību apmierināšanai. To panāk ar kvalitātes nodrošināšanu. Uz kvalitātes nodrošināšanu jāraugās kā uz nepārtrauktu VET uzlabošanu, kas balstās uz atbilstošu savstarpējo saikni nodrošinošu kvalitātes ciklu starp VET plānošanu, īstenošanu, vērtēšanu/novērtējuma un pārskatīšanu. Tādēļ kvalitātes nodrošināšanai jābūt sistemātiskai. Tajā jāparedz arī veidi, kā pārvaldīt un pārraudzīt VET darbību un jāizmanto mērīšana VET pārskatīšanas un uzlabošanas atbalstam sistēmas un piegādātāja līmenī. Minētā pieeja kvalitātes nodrošināšanai ir atspoguļota Ieteikuma par Eiropas Kvalifikāciju ietvarstruktūras (EQF) izveidi 3. pielikuma vispārējos noteikumos par kvalitātes nodrošināšanu izglītībā un apmācībā. Minētā publikācija arī kalpo par pamatu ietvarstruktūras izveidei. | 6. Profesionālā izglītība un apmācības ( VET ) ir būtisks dzinulis Lisabonas stratēģijas pamatā esošās uz zinātnes atziņām balstītas sabiedrības veidošanai. Šādai izglītībai un apmācībai jābalstās uz investīcijām un uzlabojumiem cilvēku resursu kvalitātē. Lisabonas stratēģijas 2005. gada vidusposma pārskatā secināts, ka patlaban minētie uzdevumi nav izpildīti. Eiropas Savienībā ir daudz dažādu VET sistēmu un programmu, kas atbilst dažādiem mērķiem. Eiropai vajadzīgi vienoti atskaites punkti, lai nodrošinātu Eiropā pastāvošo dažādo attīstības plūsmu kvalitātes caurskatāmību, konsekvenci un pārnesamību, tādējādi veicinot savstarpēju uzticību un mobilitāti pārrobežu mūžizglītības perspektīvā. Tam visam jānotiek, nepārkāpjot dalībvalstu autonomiju pārvaldīt VET sistēmas. Ir paredzēts, ka ietvarstruktūras galvenais uzdevums un pievienotā vērtība sniegs šādu ieguldījumu: - paaugstinās VET efektivitāti, reaģējot uz plašo vajadzību klāstu, vienlaicīgi saglabājot vispārējo saskaņotību dažādos īstenošanas līmeņos; - uzlabos starpvalstu caurskatāmību un attīstības konsekvenci, tādējādi veicinot savstarpējo uzticību un izglītojamo un strādājošo mobilitāti mūžizglītības perspektīvā. Turklāt ietvarstruktūra stiprinās iekļaujošu un ilgtspējīgu sadarbību starp attiecīgajām ieinteresētajām pusēm, popularizējot kvalitātes uzlabojumus visos līmeņos. Ietvarstruktūras izstrāde ir darba programmas „Izglītība un apmācība 2010” un „Kopenhāgenas procesa” neatņemama sastāvdaļa. Tā papildina jau sasniegto Eiropas sadarbībā šajā jomā kopš 2002. gada („Kopenhāgenas process”) un konkrēti Kopējas kvalitātes nodrošināšanas ietvarstruktūru ( CQAF )[3], kas izveidota, balstoties uz esošo pieredzi dalībvalstīs un citās iesaistītajās valstīs. Ietvarstruktūra ir daļa no pasākumu virknes, kas izveidota, lai atbalstītu nepārtrauktu VET sistēmu kvalitātes uzlabošanu un pārvaldi. Minētajos pasākumos ietilpst Eiropas Kvalifikāciju ietvarstruktūra mūžiglītībai ( EQF ))[4], Eiropas Kredītpunktu sistēma VET jomā ( ECVET )[5] un kopējie Eiropas principi neformālu un neoficiālu mācību noteikšanai un apstiprināšanai[6]. Ietvarstruktūrā pilnībā ievērota dalībvalstu kompetence. Vienlaicīgi ar to cenšas rosināt: - attīstītākas un konsekventākas kvalitātes nodrošināšanas un uzlabošanas sistēmu izveidi valstīs, lai sniegtu ieguldījumu paaugstinātā apmācību efektivitātē un tādējādi uzlabotu VET statusu Eiropas Savienībā; - kvalitātes nodrošināšanas un uzlabošanas sistēmu, kā arī pieeju caurskatāmību VET jomā, lai uzlabotu savstarpējo uzticību un veicinātu mobilitāti; - sadarbību un savstarpējo mācīšanos, lai veicinātu iesaistīto pušu dalību kvalitātes uzlabošanas un atskaites kultūrā visos līmeņos. Ietvarstruktūrai jābūt elastīgam instrumentam, kas, balstoties uz praktisko pieredzi, spējīgs tālāk attīstīties gan Eiropas, gan valsts līmenī. Padome apstiprināja CQAF pieeju. Ietvarstruktūras izmantošana ir brīvprātīga. Galvenie ietvarstruktūras lietotāji būs valsts iestādes un organizācijas, kuru pienākumos ietilpst kvalitātes nodrošināšana un uzlabošana. Ietvarstruktūru iesaka, balstoties uz EK Līguma 149. un 150. pantu. Minētajos pantos paredzēts, ka Kopiena atbalsta dalībvalstu darbību izglītības un arodmācību jomā un skaidri norādīts, ka „Kopiena sekmē pilnvērtīgās izglītības attīstību” un „Kopienas rīcības mērķis ir (..) uzlabot arodmācību pamatus un padziļinātas arodmācības (..)”. Turklāt Līgumā norādīts, ka Kopienas darbība paredz veicināt kvalitatīvu izglītību un mācības.[7] [1] Ieteikumā izmantotās definīcijas balstītas uz CEDEFOP Apmācību kvalitātes krājumu (darba variants, 2003. gada novembris) http://communities.trainingvillage.gr/quality. [2] Padomes 2004. gada 18. maija Secinājumi par kvalitātes nodrošināšanu profesionālajā izglītībā un apmācībās. [3] CQAF 2004. gada 18. maijā apstiprināta Padomes Secinājumos par kvalitātes nodrošinājumu profesionālajā izglītībā un apmācībās. [4] Publicējamais Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums par Eiropas Kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidi. [5] Komisijas dienestu darba dokuments: „Eiropas Kredītpunktu sistēma profesionālajai izglītībai un apmācībām; mācīšanās rezultātu pārcelšanas, uzkrāšanas un atzīšanas sistēma Eiropā”; SEC (2006) 1431, 2006. gada 31. oktobris. [6] Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kuri tikās ar Padomi, secinājumi par kopējiem Eiropas principiem neformālu un neoficiālu mācību identificēšanai un apstiprināšanai, 9175/04 EDUC 101 SOC 220, 2004. gada 14. maijs [7] 3. panta 1. punkta q) apakšpunkts.