KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM

Kopējās vīzu politikas īstenošana un pilnveide nolūkā sekmēt izaugsmi ES

Šodien Komisija ir aicināta pieņemt divus svarīgus dokumentus vīzu politikas jomā:

– priekšlikumu regulai, ar ko groza to trešo valstu sarakstus, kuru pilsoņiem jābūt vīzām un uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (Regula Nr. 539/2001), un

– ziņojumu par to, kā darbojas vietējā Šengenas sadarbība.

Ņemot vērā 2012. gada 16. maijā Meridā (Meksikā) rīkotās ceturtās tūrisma ministru T20 sanāksmes deklarāciju, ko apstiprinājuši G20 valstu ministri, šī ir iespēja apspriest vīzu politikas ekonomisko ietekmi uz ES ekonomiku kopumā, jo īpaši uz tūrismu, un izpētīt, kā šis aspekts var sekmēt lielāku saskaņotību ar stratēģijā "Eiropa 2020" noteiktajiem mērķiem izaugsmes jomā.

Lietpratīgākai vīzu politikai arī turpmāk jāgarantē drošība uz mūsu ārējām robežām un jānodrošina Šengenas zonas laba darbība, kā arī vienlaikus jāatvieglina ceļošanas iespējas likumīgiem ceļotājiem, tostarp tūristiem.. Daudz var panākt Vīzu kodeksa pašreizējā tiesiskā regulējuma ietvaros.

Ņemot vērā pašreizējo ekonomikas lejupslīdi, mums jācenšas palielināt tūristu plūsmu uz Eiropu. Piemēram, lai gan ASV ļoti lielu uzmanību pievērš drošībai, tā jau atzinusi potenciālos ekonomiskos ieguvumus, kādus sniedz vīzu režīma atvieglošana, un nesen ir pieņēmusi valsts stratēģiju šajā jomā[1]. Eiropas Savienībā Itālijas un Īrijas[2] tūrisma ministri, kā arī Vācijas iestādes nesen aicināja veikt pasākumus vīzu režīma atvieglošanai.

Šā dokumenta mērķis ir šādu apspriežu uzsākšana ES līmenī. Pirmkārt, tajā apzināti konkrēti trūkumi saistībā ar pašreizējo procedūru piemērošanu un izpētīts, kuras iniciatīvas varētu apsvērt, lai tiktu nodrošināta Vīzu kodeksa optimāla piemērošana. Otrkārt, tajā arī ierosinātas dažas idejas attiecībā uz turpmākiem grozījumiem vīzu noteikumos, kuras būtu jāpēta sīkāk.

1. Vīzu režīma atvieglošanas ietekme uz ES tūrisma nozari

Tūrisms ir kļuvis par vienu no nozarēm, kas rada visvairāk darbavietu un lielākos ienākumus Eiropas Savienībā, un tas ir būtisks ekonomiskās izaugsmes un attīstības virzītājspēks. Tiek lēsts, ka tūrisma nozares kopējais ieguldījums nodarbinātībā 2011. gadā bija 18,8 miljoni darbavietu, un sagaidāms, ka 2022. gadā šis skaitlis palielināsies līdz 20,4 miljoniem darbavietu. Ārvalstu apmeklētāji 2011. gadā iztērēja 423 miljardus ASV dolāru, un sagaidāms, ka 2022. gadā šī summa palielināsies līdz 547 miljardiem ASV dolāru[3].

Taču ir liels, līdz šim neizmantots izaugsmes potenciāls saistībā ar tūristiem no jaunietekmes tirgiem. Tūristu skaits no Brazīlijas un Krievijas, kuri apmeklē Eiropu, pēdējos gados ir divkāršojies, un strauji palielinās arī tūristu plūsmas no Ķīnas un Indijas[4]. Tas arī skaidri izriet no vīzu statistikas: Indijā 2011. gadā tika izsniegti aptuveni 460 000 Šengenas vīzu; 2007. gadā tika izsniegti 340 000 vīzu. Tāpat arī Ķīnā ir vērojams būtisks izsniegto vīzu skaita pieaugums — no 560 000 vīzu 2008. gadā līdz 1 026 000 vīzu 2011. gadā. Krievijā 2011. gadā tika izsniegti aptuveni 5 152 000 vīzu salīdzinājumā ar 3 500 000 izsniegto vīzu 2007. gadā. Šāda tendence ir vērojama visā pasaulē. Līdz ar to 2011. gadā Ķīnas un Brazīlijas pilsoņu iesniegto vīzu pieteikumu uz ASV skaits ir palielinājies par aptuveni 40 %[5].

Ir pamats uzskatīt, ka ir iespējams paveikt vēl vairāk. Mums jācenšas panākt, lai būtiski palielinātos tūrisma plūsmas no valstīm, kurās lielākās daļas iedzīvotāju pirktspēja palielinās un līdz ar to tie tiek uzskatīti par potenciālajiem tūristiem. Taču saskaņā ar tirgus aplēsēm[6] 21 % potenciālo tūristu no jaunietekmes tirgiem vīzu prasības dēļ atsakās no saviem ceļojuma plāniem uz Eiropu.

Tourism Economics veikts pētījums[7] par to, kā vīzu režīma atvieglošana ietekmē darbavietu radīšanu G20 valstīs (2012. gada maijs), atklāj, izmantojot paraugdatus attiecībā uz priekšrocībām, kādas novērotas saistībā ar radikālām politikas izmaiņām šajā jomā vairākās valstīs[8], ka iepriekš ārvalstu tūristu skaits attiecīgajos tirgos, pateicoties vīzu režīma atvieglojumiem, ir palielinājies par 5-25 %. Tas rada ienākumus un tūlītēju un tiešu ietekmi uz nodarbinātību.

Saskaņā ar Tourism Economics aplēsēm, kuru pamatā ir dažādi scenāriji, ES un Šengenas zona[9] līdz 2015. gadam varētu piesaistīt vēl 8 līdz 46 miljonus tūristu, ja pilnībā tiktu izmantotas rīcības iespējas, ko sniedz pašreizējie vīzu noteikumi, un tādējādi no ārvalstu tūristiem (eksports) varētu piesaistīt papildu ienākumus 11-60 miljardu euro apmērā un radīt no 100 000 līdz 500 000 jaunu darbavietu tieši tūrisma nozarē. Saskaņā ar šīm pašām Tourism Economics aplēsēm līdz 2015. gadam varētu tik radītas 200 000 līdz 1,1 miljons jaunu (tiešu un netiešu) darbavietu.

Vērā jāņem arī kruīzu kuģu nozare. Neraugoties uz ekonomikas lejupslīdi, pasaules kruīzu nozares kopējais ieguldījums Eiropas ekonomikā 2011. gadā sasniedza rekordaugstu līmeni, proti, 36,7 miljardus euro (pieaugums no 35,2 miljardiem euro 2010. gadā)[10]. Tiek lēsts, ka Eiropā vien uz kruīzu kuģu klāja kāpa 5,6 miljoni pasažieru (7,1 % pieaugums salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu). Ar kruīza kuģiem Eiropas ostās ieradās aptuveni 14,3 miljoni apkalpes locekļu, no kuriem aptuveni 5,7 miljoni atstāja klāju un veica iepirkumus kopumā par aptuveni 120 miljoniem euro. Būtu jānodrošina, ka dalībvalstis arī turpmāk kruīzu braucienu tūristiem un apkalpes locekļiem izsniedz vīzas vairākkārtējai ieceļošanai, lai tādējādi to izdevumi Eiropas ostās un kruīza nozares kopējais ieguldījums Eiropas ekonomikā turpinātu pieaugt.

Jau 2010. gadā Komisija sacīja, ka tā izskatīs dažādās iespējas un instrumentus saistībā ar vīzu politiku un ārējo robežu šķērsošanas politiku, lai tos optimāli izmantotu[11]. Nākamajā gadā Eiropas Parlaments aicināja Komisiju izstrādāt saskaņotāku un vienkāršāku vīzu procedūru. Jautājumu par to, kā vīzu politika ietekmē tūrisma plūsmas, izskatīja arī tūrisma ministri Madridē 2010. gadā un Krakovā 2011. gadā.

Pēdējā laikā šis jautājums ir bijis G20 tūrisma ministru sanāksmes (tā dēvētās T-20 sanāksmes) darba kārtībā, kura norisinājās Meridā (Meksikā) 16. maijā. Šajā sanāksmē tika pieņemta deklarācija, kurā uzmanība tūrismam bija pievērsta kā veidam, lai radītu darbavietas. Tajā minēts, ka vīzu režīma atvieglošana G20 valstīs varētu radīt papildu ieņēmumus 206 miljardu ASV dolāru apmērā un vienlaikus 5,1 miljonu jaunu darbavietu. Tāpēc T-20 deklarācijā aicināts cita starpā sadarboties divpusējā, reģionālā un starptautiskā līmenī par vīzu un citu ceļošanas atvieglošanas pasākumu jautājumiem, lai ārvalstu apmeklētājiem sniegtu iespēju ceļot brīvāk un vienkāršāk. Šengenas zona jau ir sniegusi ieguldījumu šajā sadarbībā, kas jāturpina pilnveidot, lai sekmētu saimniecisko darbību un darbavietu radīšanu.

Vīzu režīma atvieglojumi ne tikai sniegs ekonomisku labumu, bet arī atvieglos to, ka ES pilsoņus var apciemot tie ģimenes locekļi, kuri nav ES pilsoņi, un kopā ar viņiem var ceļot pa Eiropas Savienību.

Ir pienācis laiks izvērtēt, kā ES šajā jomā var virzīties uz priekšu, veicot konkrētus pasākumus.

2. Vīzu kodeksā paredzētie vīzu režīma atvieglojumi

Vīzu kodeksa[12] pieņemšana salīdzinājumā ar situāciju pirms tam iezīmē būtiskus sasniegumus, kas ievērojami uzlabo vīzu izsniegšanas procedūras.

Būtiskākie uzlabojumi ir šādi: skaidri termiņa ierobežojumi galvenajiem posmiem; procedūru saskaņošana; ārpakalpojumu sniedzēju iesaistīšanas regulēšana; iespēja izveidot kopīgus vīzu pieteikumu iesniegšanas centrus; to gadījumu noteikšana, kad būtu jāizsniedz vairākkārtējas ieceļošanas vīzas; vīzas atteikuma pamatojums un iespēja pārsūdzēt šādus lēmumus; prasība iesniegt pieteikuma veidlapas uzņēmējas valsts valodā un juridisks pienākums izveidot vietējo Šengenas sadarbību.

Vīzu kodeksa pareiza īstenošana nozīmēs vīzu izsniegšanas procedūru būtisku modernizēšanu un standartizēšanu. Tomēr ir iespējami uzlabojumi, jo Vīzu kodekss vēl netiek optimāli piemērots visās jomās.

ES tūrisma nozare ir apzinājusi turpmāk minētos pasākumus saistībā ar Vīzu kodeksa noteikumiem, lai atvieglotu vīzu izsniegšanas procedūras. Lielāko daļu šo šķēršļu var novērst, ja dalībvalstu konsulāti pareizi īstenos Vīzu kodeksu un Komisija šo procesu uzraudzīs.

1) Apmeklējuma termiņš

→ Ievērot 15 dienu termiņu apmeklējuma noteikšanai saskaņā ar Vīzu kodeksa 9. panta 2. punktu.

2) Komerciālo starpnieku iesniegti pieteikumi

→ Lielākā mērā izmantot iespēju, ka vīzu pieteikumus iesniedz komerciāli starpnieki (piemēram, ceļojumu biroji, ja tie ir uzticami), neskarot Vīzu informācijas sistēmu (VIS)[13], saskaņā ar Vīzu kodeksa 9. panta 4. punktu.

3) Termiņš lēmuma pieņemšanai

→ Ievērot 15 dienu termiņu lēmuma pieņemšanai par vīzas pieteikumu saskaņā ar Vīzu kodeksa 23. pantu arī pirms atvaļinājumu laika.

4) Nepieciešamo veidlapu pieejamība pieprasītajās valodās

→ Nodrošināt, ka visos konsulātos pieteikumu veidlapas ir pieejamas uzņēmējas valsts valodā saskaņā ar Vīzu kodeksa 11. panta 3. punktu.

5) Apliecinošie dokumenti

→ Izvērtēt, vai ir vajadzība pēc kopīga saīsināta apliecinošo dokumentu saraksta vietējās Šengenas sadarbības ietvaros.

6) Derīguma termiņš un vairākkārtējas ieceļošanas vīzas

Kopš Vīzu kodeksa stāšanās spēkā vairākkārtējas ieceļošanas vīzu skaits ir būtiski palielinājies (par 34 % 2010. gadā un gandrīz par 39 % 2011. gadā). Tomēr ir iespējami turpmāki uzlabojumi attiecībā uz vairākkārtējas ieceļošanas vīzu ar ilgu derīguma termiņu (no sešiem mēnešiem līdz pieciem gadiem) obligāto izsniegšanu saskaņā ar Vīzu kodeksa 24. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu un īsāka termiņa, taču vairākkārtējai ieceļošanai paredzētu vīzu izsniegšanu saskaņā ar 24. panta 1. punktu.

7) Attieksme pret apmeklētājiem

→ Padarīt birojus sabiedrībai pieejamākus, jo īpaši attiecībā uz labāku konsulāro klātbūtni visā attiecīgās trešās valsts teritorijā. Šajā saistībā būtu jāveicina jaunu kopīgu vīzu pieteikumu pieņemšanas centru izveide.

Dažas dalībvalstis un vairākas trešās valstis jau ir ieviesušas vīzu režīma atvieglošanas pasākumus, lai atvieglotu vīzu izsniegšanu (skatīt pielikumu).

Šajā saistībā vietējā Šengenas sadarbība ir būtiska, lai saskaņoti ieviestu kopīgo ES vīzu politiku, un ES delegāciju iesaistīšanās ir būtiska, lai nodrošinātu saskaņotību un nepārtrauktību mobilitātes jomā, kurai ir aizvien būtiskāka loma vispārējo ārējo attiecību kontekstā.

Pirmais ziņojums par vietējo Šengenas sadarbību, ko kolēģija pieņēma vienlaicīgi ar šā dokumenta apspriešanu, ietver visiem dalībniekiem (dalībvalstu centrālās iestādes un to konsulārie darbinieki, ES delegācijas un Komisija) adresētus ieteikumus nolūkā optimizēt vietējo Šengenas sadarbību.

3. Iespējamās izmaiņas vīzu noteikumos nākotnē

Komisijas ziņojums par to, kā tiek īstenots Vīzu kodekss pirmajos trīs darbības gados, ko paredzēts publicēt 2013. gadā, sniegs vēl vienu iespēju sīkāk izpētīt veidus, kā uzlabot un vienkāršot procedūras bona fide ceļotājiem, vienlaikus novēršot riskus, ko daži ceļotāji rada attiecībā uz nelikumīgo migrāciju vai drošību:

– vienkāršot un saīsināt procedūras (pārskatīt visus procedūras posmus, tostarp vīzu pieteikumu iesniegšanu ar starpnieku / ceļojumu biroju palīdzību un iepriekšēju apspriešanos),

– skaidri noteikt, kurš konsulāts ir kompetents apstrādāt vīzas pieteikumu,

– vienkāršot pieteikuma veidlapu,

– vienkāršot prasības attiecībā uz apliecinošajiem dokumentiem,

– precizēt noteikumus par vīzas nodevas atcelšanu,

– precizēt noteikumus par vairākkārtējas ieceļošanas vīzu izsniegšanu,

– lai palielinātu konsulāro pārstāvību, uzlabot konsulāro organizāciju un sadarbību, piemēram, no jauna definējot tiesisko regulējumu par kopīgu vīzu pieteikumu centru izveidi, sekmējot šādu centru izveidi un to darbību,

– uzlabot vietējo Šengenas sadarbību, lai to padarītu vēl efektīvāku.

Izskatot šādus uzlabojumus, pienācīgi būtu jāņem vērā priekšrocības, kādas konsulāti un pieteikumu iesniedzēji gūst no VIS īstenošanas.

Visefektīvākais vīzu režīma atvieglojums, protams, ir vīzu režīma atcelšana trešo valstu pilsoņiem, pārceļot trešo valsti no negatīvā saraksta uz pozitīvo sarakstu, kas pievienots Regulai (EK) Nr. 539/2001.

Attiecībā uz Regulā Nr. 539/2001 iekļauto valstu sarakstu pārskatīšanu Komisija pēc savas iniciatīvas līdz šim atsevišķi ir izvērtējusi dažādus kritērijus cita starpā saistībā ar nelikumīgo imigrāciju, sabiedrisko kārtību un drošību, kā arī Eiropas Savienības ārējām attiecībām ar trešām valstīm, ņemot vērā arī reģionālās vienotības un savstarpības sekas. Lai gan šo kritēriju saraksts nav pilnīgs, līdz šim nav ņemta vērā vīzu politikas ietekme uz ekonomiku. Šai tendencei ir jāmainās, ja ES vēlas piesaistīt vairāk tūristu no jaunietekmes valstīm. Tādēļ Komisija izstrādās metodiku tā, lai nākamreiz pārskatot valstu sarakstus (plānots 2013. gadā), lielākā mērā tiktu ņemti vērā ekonomiskie apsvērumi. Tomēr beigās jārod līdzsvars, kas arī atbilst prasībām par kopējo vīzu politiku kā instrumentu, kas nodrošina, ka labi darbojas Šengenas zonas bez iekšējām robežām.

Daudzām trešām valstīm vīzu režīma liberalizācija būs galvenais mērķis, kurš prasa lielu iesaisti un kam ir liela politiskā ietekme, un tas ir ilgstoša procesa beigu posms. Ja vīzu režīmu nav iespējams atcelt uzreiz, ir vērts arī atzīmēt ieguvumus, kādus sniedz nolīgumi par vīzu atvieglotu izsniegšanu, lai arī būtu nepieciešams pārskatīt to struktūru un saturu nolūkā tos pielāgot situācijai attiecīgajā trešā valstī un tā, lai adresāti no tā gūtu lielāku labumu. Jāatzīmē, ka priekšlikums, ar ko groza Regulu Nr. 539/2001 un ko pašlaik apspriež likumdevēji, paredz jaunu mehānismu, kas ļauj pagaidu kārtā atcelt bezvīzu režīmu trešām valstīm, kuru pilsoņi ir atbrīvoti no vīzas prasības, ja ārkārtas situācijās, kad nepieciešams steidzami sniegt atbildi, lai atrisinātu grūtības, ar kurām saskaras viena vai vairākas dalībvalstis, kuras izriet no bezvīzu režīma ļaunprātīgas izmantošanas.

Turklāt arī vīzu politikā būtu jāņem vērā tehnoloģiju attīstība. Piemēram, ANO Pasaules Tūrisma organizācija uzskata, ka elektroniska vīzu sistēma ietver būtiskas priekšrocības, kas attiecas gan uz drošību, gan vīzu režīma atvieglojumiem, ar nosacījumu, ka tās tiek stingri ievērotas[14]. Saskaņā ar T20 sanāksmes deklarāciju tehnoloģisko specifikāciju izstrādei šajā jomā varētu būt ievērojams potenciāls.

PIELIKUMS

Pašreizējā paraugprakse par vīzu izsniegšanu dalībvalstīs un trešās valstīs

Itālijas piemērs

2011. gada februārī ENIT (Valsts tūrisma pārvalde) un Itālijas Ārlietu ministrija parakstīja sadarbības nolīgumu, lai palielinātu tūristu plūsmas uz Itāliju, stiprinot diplomātisko pārstāvniecību un konsulāro dienestu spēju ātri un efektīvi apstrādāt vīzu pieteikumus. Starp prioritārajām vietām ir Maskava, Pekina un Deli, Sanktpēterburga, Guaņdžou, Šanhaja un Mumbaja.

Saskaņā ar ANSA 2011. gada oktobra paziņojumu presei vienkāršotu procedūru un īsāka gaidīšanas laika rezultātā laikposmā no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. augustam Ķīnā izsniegto vīzu skaits palielinājās par 100 % salīdzinājumā ar to pašu laikposmu iepriekšējā gadā.

Saskaņā ar Itālijas valsts tūrisma novērošanas centru (kas šajā saistībā ir apstrādājis Banca d'Italia datus) šo pozitīvo tendenci apstiprina šādas provizoriskas aplēses:

# Ceļotāji (tūkstošos): 2010. gadā: 149 2011. gadā: 225

# Izmitināšanas vietās pavadīto nakšu skaits (tūkstošos): 2010. gadā: 1768 2011. gadā: 1971

Izdevumi (miljonos EUR): 2010. gadā: 199 2011. gadā: 249

Izmaiņas (% 2010./2011. gads) Ceļotāji: 51 %

Naktis: 11,5 %

Izdevumi: 25,1 %

Polijas piemērs

Piemērs par vienkāršošanu, kas jāanalizē sīkāk, lai pilnībā varētu izprast konkrētās priekšrocības, ir „paātrinātā procedūra ”, ko Polijas iestādes ieviesa saistībā ar Eiropas futbola čempionātu Polijā un Ukrainā 2012. gada jūnijā un jūlijā.

Turnīra dalībnieki no Ukrainas un Krievijas (spēlētāji, tiesneši, ārsti, citi delegācijas locekļi, FIFA, UEFA un nacionālās federācijas) un UEFA akreditētās personas saņēma vīzu turnīra laikposmam ar vairākkārtējas ieceļošanas tiesībām. Vīzas tika izsniegtas saskaņā ar vienkāršotu procedūru, konsulātā nebija obligāti jāierodas personīgi, un nebija jāmaksā konsulārā nodeva.

Gan Ukrainas, gan Krievijas fani saņēma vīzu, pamatojoties uz spēļu biļešu derīgu oriģinālu vai dokumentu, kas apliecināja viņu tiesības pie stadiona ieejas saņemt biļeti. Viņiem bija iespēja vīzas pieteikumus elektroniski iesniegt oficiālā tīmekļa vietnē un ar konsulātu vienoties par ātrāku apmeklējuma laiku. Personas, kurām neizdevās tiešsaistē vienoties par apmeklējuma laiku, varēja izmantot tā dēvētos prioritāros "zaļos koridorus", kas tika izveidoti nolūkā saīsināt gaidīšanas ilgumu (avoti: Polijas valdības un Ārlietu ministrijas – Krievijas nodaļas – oficiālā tīmekļa vietne).

Ķīnas piemērs: apstiprinātā galamērķa statuss

Apstiprinātā galamērķa statusa (AGS) sistēma ir divpusējs nolīgums tūrisma nozarē starp Ķīnas Valsts tūrisma pārvaldi un ārvalstu galamērķi. Ķīnas iedzīvotāji, kas ceļo uz ES, var pieprasīt grupas vīzu ar apstiprinātu ceļojumu biroju starpniecību, kuri vīzas pieteikumus iesniedz par klientu grupu. Nolīgums starp Ķīnas Valsts tūrisma pārvaldi un EK tika parakstīts 2004. gadā.

Saskaņā ar jaunākajiem datiem, ko apkopojusi ES delegācija Ķīnā, pastāvīgi palielinās to AGS vīzu skaits, kuras Ķīnā izsniegušas Šengenas struktūras.

2009. gadā tika izsniegtas 96 093 AGS vīzas, savukārt 2010. gadā ‑ 209 981. Līdz 2011. gada septembrim dalībvalstis bija izsniegušas 170 141 AGS vīzas, kas nozīmē, ka līdz šim laikam jau tika izsniegti vairāk nekā 80 % no iepriekšējā gadā izsniegtā kopējā vīzu skaita.

Pēdējos gados atteikumu īpatsvars ir saglabājies nemainīgi zems (aptuveni 5 % visās dalībvalstīs).

Spānija un Francija 2010. gadā Pekinā ar ES delegāciju atbalstu rīkoja īpašus kursus AGS ceļojumu birojiem, kas ir veicinājis procedūru paātrināšanos.

Austrālijas piemērs

Austrālija piedāvā dažādus vīzu veidus atkarībā no konkrētā uzturēšanās mērķa / ilguma. It trīs veidu vīzas potenciālajiem tūristiem:

(1) elektroniskā ceļošanas atļauja jeb ETA,

(2) E-visitor,

(3) E-676.

Pirmā veida vīza maksā AUD 20 un ļauj ieceļot vairākkārtīgi, katru reizi ne ilgāk par trim mēnešiem, un tā ir derīga vienu gadu. Tāpat arī aviosabiedrības un ceļojumu biroji var klientiem kopā ar lidmašīnas biļeti izsniegt e-vīzu. Šādu vīzu var pieprasīt ES, izņemot dažu jauno dalībvalstu, pilsoņi.

Otrā veida vīza ir pilnīgi tāda pati kā pirmā veida vīza, vienīgā atšķirība ir tā, ka to var pieprasīt visi ES pilsoņi un tā ir bezmaksas. Iemesls, kāpēc ES pilsoņi, kuri ir tiesīgi pieprasīt otrā veida vīzu, pieprasa pirmā veida vīzu, ir tas, ka visa tīmekļa vietnē pieejamā informācija ir vienīgi angļu valodā un ne visi spēj iesniegt pieteikumu / pievienot skenētus dokumentus angļu valodā.

Trešā veida vīza ir paredzēta iedzīvotājiem ārpus Eiropas valstīm vai Eiropas iedzīvotājiem, kuri bez pārtraukuma vēlas uzturēties ilgāk par trīs mēnešiem, vai Eiropas iedzīvotājiem vecumā virs 75 gadiem, kā arī personām ar sodāmību.

Visus trīs vīzu veidus var pieprasīt un saņemt tiešsaistē; šis process var ilgt no dažām minūtēm līdz pat 10 dienām.

ASV piemērs

Prezidents Obama 2012. gada 19. janvārī parakstīja izpildrīkojumu par jaunas darba grupas izveidi ceļošanas un konkurētspējas jautājumos, kuras uzdevums ir izstrādāt valsts ceļojumu un tūrisma stratēģiju, kurā aprakstītas veicamās darbības cita starpā, lai nākamajā gadā par 40 % palielinātu spēju apstrādāt tūrisma vīzas Ķīnā un Brazīlijā.

Ar šo stratēģiju, kas tikko ir publicēta, ASV vēlas palielināt ceļojumus un tūrismu uz ASV un ASV ietvaros, lai iedrošinātu ceļotājus izvēlēties Amerikas Savienotās Valstis kā pasaules galveno tūrisma galamērķi.

Tūrisma stratēģijā ir teikts, ka 2011. gadā tika apstrādāts par 1,1 miljonu vīzu pieteikumu vairāk. Attiecībā uz Ķīnu un Brazīliju pieaugums attiecīgi bija 46 % un 34 %. Salīdzinājumā ar 2011. gadu 2012. gada pirmajos sešos mēnešos šis pieaugums atkal bija 46 % un 59 %.

Vīzu izsniegšanas kapacitāte tiek stiprināta, 2012. gadā Ķīnā palielinot lietu izskatīšanas darbinieku skaitu par 50 %, savukārt Brazīlijā par vairāk nekā 100 %. Ir plānots atvērt jaunus konsulātus. Uzlabojumu rezultātā jau ir samazinājies neizskatīto lietu skaits gan Ķīnā, gan Brazīlijā, un daudzos konsulātos gaidīšanas ilgums ir samazinājies līdz 10 dienām vai mazāk.

Daži likumprojekti, kuru mērķis ir uzlabot vīzu procesu, pašlaik tiek apspriesti ASV Kongresā. Visa Improvements to Stimulate International Tourism to the United States of America jeb VISIT USA Act, ietver šādus būtiskus priekšlikumus:

(a) Ķīnas pilsoņiem paredzētas vairākkārtējas ieceļošanas vīzas ar piecu gadu derīguma termiņu,

(b) "Premium Visa Process" (vīzu pieteikuma prioritāra apstrāde), kas izveidots nolūkā sniegt ceļotājiem iespēju samaksāt ievērojami augstāku vīzas nodevu, lai par apmeklējuma laiku varētu vienoties trīs darba dienu laikā. Tas attiecas gan uz tūristu, gan darījumu braucienu vīzām. Nodeva, ko ierosināts maksāt par "premium visa" apstrādi, segtu izmaksas saistībā ar papildu personālu, bet to var arī izmantot izmaksu segšanai saistībā ar inovatīvām metodēm, piemēram, videokonferenču tehnoloģiju un mobilajām komandām vīzu interviju veikšanai, lai apmierinātu tirgus pieprasījumu jebkurā valstī;

(c) vīzu režīma atcelšanas programma tiek paplašināta, attiecinot to arī uz citām valstīm (iespēja ceļot uz ASV ar elektroniskās ceļošanas atļaujas sistēmas (ESTA) programmas starpniecību, nevis piemērojot tradicionālo ASV tūristu vīzu pieteikumu procesu),

(d) "Videoconference Pilot Program", ar kuru ievieš videokonferenču eksperimentālo programmu nolūkā veikt vīzu intervijas, tādējādi saglabājot prasību par vīzu interviju, taču vienlaikus ļaujot lielākā mērā veikt intervijas ar videokonferenču tehnoloģijas starpniecību.

Citi likumprojekti ir Welcoming Business Travellers and Tourists to America Act of 2011 un International Tourism Facilitation Act. Pirmā likumprojekta mērķis ir mazināt šķēršļus ASV vīzu sistēmā, ieviešot normu, saskaņā ar kuru ASV Valsts departamentam vīzu pieteikumi jāapstrādā 12 dienu laikā, un ieviešot programmu, kura videokonferenču tehnoloģiju izmanto vīzu intervijām. Otrais likumprojekts aicina ASV Valsts departamentu konsulāros resursus izmantot efektīvāk, lai varētu labāk reaģēt uz pieaugošo starptautisko tūrismu.

ASV vēlas paātrināt notiekošās pārskatīšanas procedūras un turpina "… ieviest jauninājumus un uzlabot procesus, tehnoloģijas, personāla komplektēšanu un infrastruktūru, lai racionalizētu vīzu pieteikumu procesu un ieceļošanu ASV caur robežu šķērsošanas vietām un citām ieceļošanas vietām likumīgiem ceļotājiem."

[1] Prezidenta Obamas 2012. gada 19. janvāra izpildrīkojums. Visa Improvements to Stimulate International tourism to the United States of America Act pašlaik tiek apspriests ASV Kongresā.

[2] Īrija nepiedalās ES kopējā vīzu politikā.

[3] World Travel & Tourism Council, Travel & Tourism Economic Impact 2012, European Union.

[4] No šīm četrām jaunietekmes valstīm Brazīlija šobrīd ir vienīgā, kuras pilsoņiem nav vajadzīga vīza ieceļošanai Šengenas zonā. Tomēr attiecībā uz ceļotājiem no Krievijas jau pastāv vīzu režīma atvieglojumi, pamatojoties uz nolīgumu par vīzu atvieglotu izsniegšanu, kas patlaban tiek jaunināts.

[5] Baltā nama 2012. gada 19. janvāra paziņojums presei.

[6] ETOA Origin Market Report 2010 "Europe: Open for Business?".

[7] Tourism Economics ziņojums The Impact of Visa Facilitation on Job Creation in the G20 Economies, 2012. gada maijs (ziņojums sagatavots ceturtajai tūrisma ministru T20 sanāksmei Meksikā 15. un 16. maijā).

[8] ASV vīzu režīma atcelšanas programmas paplašināšana, Austrālija ETA programma, Apvienotās Karalistes vīzu politika attiecībā uz Taivānu un Dienvidāfriku, Indijas vīzu izsniegšanas politika, ierodoties valstī, Kanādas vīzu politika attiecībā uz Meksiku, Korejas Republikas vīzu politika attiecībā uz Ķīnu.

[9] ES un Šengenas zona = AT, BE, CZ, DE, DK, EE, EL (GR), ES, FI, FR, HU, IT, LT, LU, LV, MT, NL, PL, PT, SE, SI, SK, un četras asociētās valstis, kas nav ES dalībvalstis: CH, NO, IS, LI.

[10] The Cruise Industry, Contribution of Cruise Tourism to the Economics of Europe, Eiropas Kruīzu padomes ziņojums, 2012. gads.

[11] COM(2010) 352 galīgā redakcija “Eiropa, tūristu apmeklētākā vieta pasaulē — jaunas Eiropas tūrisma nozares politiskās pamatnostādnes ”, 5.4. iedaļa.

[12] Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 810/2009, ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu (Vīzu kodekss). Tā stājās spēkā 2010. gada 5. aprīlī.

[13] Šādi starpnieki nevar iegūt biometriskos identifikatorus, līdz ar to pirmajā pieteikuma iesniegšanas reizē saistībā ar VIS vajadzētu ierasties personīgi konsulātā vai pie ārpakalpojumu sniedzēja, kam atļauts iegūt vīzu pieteikumu iesniedzēja biometriskos identifikatorus dalībvalstu konsulātu vārdā.

[14] Pasaules Tūrisma organizācijas darba dokuments Evisas: A pressing need for global standards, specifications and interoperability, kas iesniegts Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas 37. asamblejā (2010. gads).