Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2022/C 252/08)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“OKTOBERFESTBIER”

ES Nr.: PGI-DE-1034 – 23.8.2012

ACVN ( ) AĢIN (X)

1. Nosaukums vai nosaukumi [ACVN vai AĢIN]

“Oktoberfestbier”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Vācija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

2.1. grupa. Alus

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Ar apakšējās rūgšanas metodi gatavots alus, kuram piemīt turpmāk minētās īpašības.

Sākotnējais blīvums %: 13,6–14,0 Spirta saturs tilpuma %: 5,3–6,6 Krāsa (EBC): 6,0–28,0 vienības Rūgtvielas (EBU): 16,0–28,0 vienības

Gaišs, zeltains, dzintarkrāsā vai tumšs, no piesātināta, īpaši pilnīga, maiga vai iesalam raksturīga aromāta līdz nedaudz jaušamai apiņu klātbūtnei ar ļoti vieglu rūgtenumu vai spēcīgu, nedaudz saldenu garšu.

Norādītajām vērtībām piemēro likumā noteiktās pielaides, ko atzinušas par pārtikas uzraudzību atbildīgās Bavārijas iestādes.

Ražošanu veic saskaņā ar 1487. gada Minhenes Alus tīrības likumu, kas iekļauts Vācijas Pagaidu alus likuma 9. panta 1. punktā.

Ūdenim jābūt no Minhenes pilsētas teritorijā esošā grants līdzenuma terciāra slāņiem. Dziļurbuma akas, no kurām pašlaik iegūst ūdeni, atkarībā no atrašanās vietas ir aptuveni 140–250 m dziļas. Minhenes pilsētas ūdens šīm prasībām neatbilst.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Par sastāvdaļām drīkst izmantot miežus, iesalu, apiņus, raugu un ūdeni. Ūdenim jābūt no Minhenes pilsētas teritorijā esošā grants līdzenuma terciāra slāņiem.

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visam alus “Oktoberfestbier” ražošanas procesam jānotiek Minhenes pilsētas teritorijā. Ražošanas process sākas ar iesalošanu un iejavošanu un beidzas pēc 4–11 nedēļas ilga pēcraudzēšanas perioda, kura laikā jaunalus dabiski bagātinās ar ogļskābi un nogatavinās, iegūstot savu pilnīgo garšu.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Alu marķē kā “Oktoberfestbier”. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 12. panta 3. punktu saistībā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 13. panta 3. punktu marķējumā ir ar AĢIN saistītais Savienības simbols, kā arī reģistrētais nosaukums.

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Minhenes pilsētas teritorija.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Minhenes pilsētas robežās darītā alus “Oktoberfestbier” reputācija un specifika ir gan gadsimtu gaitā saglabātās tradicionālās ražošanas metodes, gan Minhenes festivāla “Oktoberfest” īpašās atpazīstamības rezultāts.

1487. gadā tika pieņemts Minhenes Alus tīrības likums. Šajā likumā ir ne tikai noteiktas alus sastāvdaļas, bet arī paredzēts, ka alum ir jāveic “alus pārbaude” (tagad dēvēta par kvalitātes kontroles pārbaudi). Šis noteikums joprojām ir spēkā arī mūsdienās kā Pagaidu alus likuma [VorlBierG] 9. panta 1. punkts.

Vēl viena īpatnība ir tāda ūdens izmantošana, kas iegūts dziļurbuma akās Minhenes pilsētas teritorijā no terciāra slāņiem (līdz aptuveni 250 m dziļumam). Kā redzams Fritz Sedlmayr grāmatas “Geschichte der Spatenbrauerei” [“Spaten alus darītavas vēsture”] 2. daļā, 19. gadsimta vidū akas tika raktas līdz 200 m dziļumam.

Arī Wolfgang Behringer grāmatā “Lowenbräu” ir minēta dziļu aku rakšana laikposmā ap 1900. gadu.

Alus kā tālaika tīrākais dzēriens festivālā “Oktoberfest” pirmo reizi pasniegts jau 1810. gadā, kad tas notika pirmo reizi. Alu piedāvāja tā dēvētie Traiteuren [ēdinātāji speciālisti], kuriem bija ļauts pasniegt alu un vīnu. (sk. arī “175 Jahre Oktoberfest” [““Oktoberfest” 175 gadi”], Minhenes pilsētas piemiņas publikācija, Minhene, 1985. gads, vai 2010. gada 16. jūlija laikrakstu “tz”).

Festivāls “Oktoberfest” aizsākās 1810. gadā no zirgu skriešanās sacīkstēm, kas notika pļavā ārpus pilsētas, svinot Bavārijas prinča Ludviga I un Saksijas-Hildburghauzenes princeses Terēzes kāzas. Mūsdienās “Oktoberfest”, ko Minhenes vietējie iedzīvotāji iedēvējuši par “Wies’n” [“pļavas”], notiek katru gadu no septembra vidus līdz oktobra sākumam tajā pašā 42 hektāru plašajā pļavā “Theresienwiese” [“Terēzes pļavā”], kura tagad atrodas pilsētas vidū un kurā joprojām redzamas tālaika sacīkšu trases pēdas. Līdzās “Oktoberfest” ik pēc četriem gadiem notiek Centrālais lauksaimniecības festivāls, kas pirmo reizi notika 1811. gadā. 2010. gadā “Oktoberfest” notika 200. reizi, un tajā tika organizēta īpaša “vēsturiskā daļa”, kura ietvēra zirgu skriešanās sacīkstes un dzīvnieku demonstrēšanu. Kopš tā laika šī daļa ir nedaudz pārveidota un pārdēvēta par “Oide Wiesn” [“Vecais “Oktoberfest””].

“Oktoberfest” sākas ar to, ka tābrīža Minhenes pilsētas mērs attaisa pirmās “Oktoberfestbier” mucas tapu; tā ir tradīcija, ko 1950. gadā aizsāka toreizējais mērs Thomas Wimmer. Pirms pirmās alus mucas tapas atvēršanas notiek parāde, kuras laikā restorānu īpašnieki ar ziediem rotātās karietēs dodas uz savām teltīm “Oktoberfest” norises vietā, un tos pavada mēri un padomnieki, zirgu vilkti pajūgi ar apkalpojošo personālu un grezni Minhenes alus darītavu rati. Restorānu īpašnieku un alus darītavu pārstāvju ierašanās un pirmās mucas tapas atvēršana tiek plaši pārraidīta televīzijā un internetā visā pasaulē; tiek pārraidīta arī pasaulē lielākā tautastērpu un strēlnieku parāde, kura notiek nākamajā dienā un kuru daudzi uzskata par “Oktoberfest” atklāšanas svētku kulmināciju.

“Oktoberfestbier” reputācija pasaulē mūsdienās daļēji ir balstīta uz to, ka Minhenē agrīni tika ieviestas tādas inovācijas alus darīšanā, kurām bija izšķiroša ietekme uz alus kvalitāti. Konkrēti, šādas inovācijas ietver pirmo dzesēšanas mašīnu, ko 1873. gadā uzbūvēja Carl von Linde. Mašīna sākumā tika izmantota kādā Minhenes alus darītavā, un tās nodrošināto panākumu dēļ to — dzesēšanas iekārtas veidā — sāka izmantot citas alus darītavas Minhenē un vēlāk visā pasaulē. Tas bija ievērojams sasniegums, jo dzesēšanas mašīna neatkarīgi no laikapstākļiem un āra temperatūras pirmo reizi ļāva pastāvīgi ražot un glabāt nemainīgi augstas kvalitātes alu vajadzīgajā daudzumā. Tas ļāva iepriekš saražot lielu daudzumu alus lieliem pasākumiem un uzglabāt un pasniegt alu uz vietas, tam nezaudējot kvalitāti.

Viens no galvenajiem “Oktoberfestbier” reputācijas faktoriem ir tas, ka šis alus tika darīts īpaši festivālam “Oktoberfest”. Tagad šis augstākās kvalitātes produkts ir ne tikai pieejams “Oktoberfest”, bet tiek pārdots arī visā pasaulē ar marķējumu “Oktoberfestbier”.

Lai gan Minhenes pilsēta kopš 1985. gada “Oktoberfest” nav reklamējusi, oficiālā pasaules mēroga aptaujā 91 % respondentu teica, ka viņi zina par “Oktoberfest”. Šajā sakarā 1997. gada 20. oktobra laikraksta “Frankfurter Allgemeine Sonntagszeitung” rakstā ir teikts šādi: “Šis festivāls ir tik starptautisks! Lai gan to sauc par Minhenes “Oktoberfest”, daudzi apmeklētāji nepārprotami ir ieradušies no ārzemēm, jo runā angļu, itāļu, franču, japāņu un citās mazāk atpazīstamās valodās, un īstais Bavārijas dialekts gandrīz nav dzirdams.”

Produkta specifika

Saistībā ar to Minhenes pilsētas oficiālajā publikācijā par godu “Oktoberfest” 200. gadadienai ir norādīts, ka “īpašais “Oktoberfestbier” ir pakāpeniski izstrādāts tikai kopš 1872. gada”. Richard Bauer un Fritz Fenzl grāmatā “175 Jahre Oktoberfest 1810 bis 1895” [““Oktoberfest” 175 gadi no 1810. līdz 1895. gadam”] teikts, ka 1872. gadā tika pasniegts īpaši stiprs alus ar augstu sākotnējo blīvumu. Hans Glöckle grāmatā “München, Bier, Oktoberfest” [“Minhene, alus un “Oktoberfest””] raksta, ka tajā laikā Minhenes ļaudīm par “Oktoberfestbier” bija jāmaksā “karaliska” summa — 12 kreiceri; tomēr, tā vietā, lai sūdzētos par cenu, viņi alu dzēra “ar godbijību un gandarījumu par tā īpašo kvalitāti”. Autors turpina: “No 1872. gada par “Oktoberfest” tipiskāko alu kļuva “Märzen” [“marta alus”], kura sākotnējais blīvums bija 13 % un spirta saturs — 4,1 %, un tas saglabāja šo īpašo statusu līdz Otrā pasaules kara beigām.” No 1950. gada sāka parādīties vieglāks variants, kas tālaika “Oktoberfest” apmeklētājiem patika vairāk, savukārt šobrīd atkal populārs kļūst dzintarkrāsas alus.

“Oktoberfestbier” ir alus, ko ģeogrāfiskajā apgabalā esošās alus darītavas gatavo īpaši festivālam “Oktoberfest”, kurā tas tiek pasniegts lielā daudzumā; patērētāji to īpaši gaida. “Oktoberfestbier” atšķiras no citiem festivāla aliem ar izmantoto ūdeni, augstāku minimālo sākotnējo blīvumu (13,6 %), zemāku maksimālo sākotnējo blīvumu (14,0 %), augstāku spirta saturu (5,3–6,6 %) un augstāku rūgtuma bāzes vērtību (16 EBC vienības), kā arī zemāku maksimālo rūgtuma vērtību (28 EBC vienības). Tā kā maksimums ir 28 rūgtuma vienības, alus nav ļoti rūgts, un parasti tam raksturīgs piesātinājums un pilnīga garša, kādai Bavārijas dienvidu daļā gadu desmitiem dota priekšroka.

Pateicoties ražošanas metodēm, kuru pamatā ir 1487. gada Alus tīrības likums, un no tām izrietošajai šajā apgabalā esošo alus darītavu īpašajai pieredzei un zinātībai, patērētāji no “Oktoberfestbier” sagaida izcilu kvalitāti.

“Oktoberfestbier” īpašais statuss un reputācija ir atzīta gan Vācijā, gan starptautiskā mērogā. Daudzos Eiropas laikrakstu rakstos “Oktoberfest” ir minēts vairāk vai mazāk ciešā saistībā ar alu. Apvienotās Karalistes laikrakstu 74 rakstos, kas publicēti laikā no 1995. līdz 2012. gadam, ir bieži apgalvots, ka alus un “Oktoberfest” ir “vislabāk zināmie”, “zināmi visā pasaulē”, “slaveni” utt. Dažos rakstos pat ir aprakstītas alus īpašības. Jau 1955. gadā Dr. Kuballe laikraksta “Industrie-Kurier-Düsseldorf” rakstā par “Oktoberfest” teica šādi: “Ikgadējās svinības, kas pagājušajā gadsimtā notika galvenokārt Minhenes mērogā, ir kļuvušas par lielāko festivālu Eiropā.” Viņš turpina: “ASV un Eiropas ceļojumu brošūrās tas arvien vairāk tiek minēts kā populārs pasākums, kas vismaz jāapmeklē.” 1996. gadā Apvienotās Karalistes laikrakstā “The Sun”Paul Delany rakstīja šādi: “Pasaules lielākā alus festivāla apmeklētāji pagājušajā gadā izdzēra gandrīz deviņus MILJONUS pinšu. Šogad Vācijas 163. “Oktoberfest” Minhenē rīkotāji gaida vairāk nekā septiņus miljonus apmeklētāju, kuri izdzers vēl vairāk.”Derek Scally 2003. gadā laikrakstā “The Irish Times” rakstīja šādi: “(..) oriģinālais alus “Oktoberfestbeer”. Grūti atrodams ārpus Minhenes, taču ir meklēšanas vērts.” Laikraksts “Frankfurter Allgemeine Sonntagszeitung” 2006. gadā nosauca “Oktoberfest” par “lielāko alus festivālu Saules sistēmā”. 2011. gadā tas pats laikraksts kādā rakstā norādīja, ka “cildinot Minheni, nevar nepieminēt “Oktoberfest””. Tas skaidri parāda, cik svarīgs Minhenei ir “Oktoberfest” un līdz ar to arī alus “Oktoberfestbier”.

“Oktoberfestbier” īpašais statuss ir atspoguļots Vācijas un citu zemju dažādu žanru literāros darbos. Piemēru vidū ir “Manuale della birra” [“Alus rokasgrāmata”] un fragmenti no šādām grāmatām: “L’Oktoberfest de Munich: portée sociale et politique” [“Minhenes “Oktoberfest” sociālpolitiskā ietekme”], Thomas Landwehrlen, 2005: “… première place la Wiesn-Bier (ou Oktoberfestbier), cette bière spécialement brassée pour l’occasion …” [“(..) pirmā vieta — “Wiesn-Bier” jeb “Oktoberfestbier” — alum, kas īpaši darīts šim pasākumam (..)”] un “The Oxford Companion to Beer” [“Oksfordas alus rokasgrāmata”], Oliver Garret un Tom Colicchio, 2011: “Šodienas Spaten“Oktoberfestbier” pamatā lielā mērā joprojām ir 1872. gada recepte. 19. gadsimtā (..) liela daļa “Märzenbier” un “Oktoberfestbier” bāzes iesala (..)”. Ben McFarland 2009. gada grāmatā “World’s Best Beers – One thousand craft brews from cask to glass” [“Pasaules labākais alus — tūkstotis amatnieku brūvējumu no mucas līdz glāzei”] ir atrodams šāds teksts: “Tehniski īstu “Oktoberfest” alu var darīt tikai Minhenes pilsētas teritorijā alus darītāji, kas piedalās (..).”

“Oktoberfestbier” pārākumu atzīst ne tikai alus darītavas, bet arī prese un literatūra. Piemēram, 2005. gadā laikrakstā “Welt am Sonntag”“Oktoberfestbier” bija minēts saistībā ar Vācijas valsts karoga krāsām, federālo valdību un ar to saistītajām Vācijas galveno politisko partiju krāsām, sakot šādi: “Sestdien, kad sāksies “Oktoberfest”, mēs vairāk domāsim par alu, nevis vēlēšanām.” Un pēc tam: “Tad valdīs nevis melns vai sarkans, bet zelts, šķidrais zelts — Bavārijas labākais alus.” 2009. gadā šajā laikrakstā publicētajā rakstā “Oktoberfestbier” bija aprakstīts no starptautisko patērētāju viedokļa un raksturots vārdiem “Alus, uz kuru raugās pasaule”. Vēlāk, 2011. gada rakstā par “Oktoberfestbier” skaidri un kodolīgi bija teikts, ka “viena lieta ir skaidra: viss “Wiesnbier”, ko šā gada festivālam “Oktoberfest” ražojušas alus darītavas, ir lielisks”. Šie vērtējumi presē saskan ar rakstnieka Thomas Wolfe ziņojumu par “Oktoberfest” 1928. gadā, kurā viņš uzsver “Oktoberfest” pārākumu: “Stāstītājam, kas ir tikpat anonīms kā bijība un eiforija, kas viņu tūlīt pārņem Wiesn, ir jāuzdod jautājumi, lai saprastu šo izrādi: “Alus?” es jautāju. “Kāpēc alus? Kāpēc cilvēki šeit nāk dzert alu? Kāpēc slavenās alus darītavas ir iekārtojušas visas šīs halles, ja visa Minhene ir slavena ar savu alu un pilsētā ir simtiem alus krogu?” Viņa pavadonis Heinrihs atbildēja, ka viņam ir taisnība, bet — “Šis ir “Oktoberfestbier”.” Arī slavenais alus apskatnieks, žurnālists Michael Jackson“Oktoberfestbier” nesalīdzināmās īpašības aprakstīja šādi: ““Oktoberfestbier” visupirms piemīt Alpu dimensijas un gardas krēma un iesala nianses (..).”

Cēloniskā saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām

Saistībā ar seno tradīciju ražot “Oktoberfestbier” Minhenē notiekošajam festivālam, tā pārdošanu pasaulslavenajā un labi pazīstamajā “Oktoberfest”, kas pastāv jau vairāk nekā 200 gadus, un tā īpašībām — piesātinājumu un maigumu —, kas tiek uzskatītas par vienojošu faktoru, “Oktoberfestbier” ir kļuvis par plaši pazīstamu un populāru īpašo alu Vācijas un starptautiskā mērogā, šis alus nes Minhenes vārdu pasaulē, un tā reputācija ir nesaraujami saistīta ar pilsētu un tās dzīvesveidu. Festivāls, kurā radās un tiek pasniegts slavenais “Oktoberfestbier”, ir pazīstams visā pasaulē.

Viena no pirmajām norādēm par to, ka festivālā “Oktoberfest” varēja pasniegt tikai tādu alu, ko ražojušas alus darītavas, kuras atrodas ģeogrāfiskajā apgabalā, ir atrodama pilsētas pašvaldības iestāžu nolēmumā par “Oktoberfest”, kas bija spēkā līdz 1850. gadam. Dokumentu sērijas “Miscellanea Bavarica Monacensia” 100. izdevumā “Das Münchner Oktoberfest” [“Minhenes “Oktoberfest””] ir īsi izklāstīts, kā četriem restorānu īpašniekiem no Minhenes apkārtnes festivālā “Oktoberfest” tika liegts pasniegt savu alu, kas bija iegūts Tölz pašvaldības teritorijā (aptuveni 45 km no Minhenes). Tikai 18 Minhenes restorānu īpašniekiem, kuru alus bija darīts Minhenes vietējās alus darītavās, bija atļauts pasniegt savus produktus “Oktoberfest”. Minētajiem četriem apkārtnes restorānu īpašniekiem tika dota atļauja alu pārdot ārpus “Oktoberfest” norises vietas — nedaudz tālāk, Sendlinger Höhe rajonā.

Minhenes iedzīvotāji saista “Oktoberfestbier” ar “Oktoberfest” vēsturi un tradīcijām, par kurām viņi mācās pamatskolā. Tāpēc laikposms, kurā notiek “Oktoberfest”, Minhenē bieži tiek aprakstīts kā atsevišķa “sezona”, un līdzīgi tas ir arī attiecībā uz “Starkbierzeit” [“stiprā alus sezona” martā].

Katru gadu apmeklētāji no visas pasaules pulcējas festivālā “Oktoberfest”, lai baudītu šo īpašo alu tradicionālajā atmosfērā. Saskaņā ar Minhenes pilsētas datiem 10 gadus līdz 2010. gadam “Oktoberfest” ikreiz apmeklēja vidēji vairāk nekā 6 miljoni cilvēku, kuri tur izdzēra vidēji 6,24 miljonus litru alus.

Par to, ka vārds “Oktoberfestbier” saistās ne tikai ar noteiktas kvalitātes alu, bet arī ar Minhenes pilsētu, liecina divas nesen veiktas patērētāju aptaujas.

1980. gadā Vācijā veiktas aptaujas dalībniekiem tika uzdots šāds jautājums: “Iedomājieties, ka jums krogā vai draugu kompānijā iedod pudeli alus un pudeles etiķetē rakstīts “Oktoberfest Beer”. Kur, jūsuprāt, tas ir darīts?” 70 % aptaujāto vāciešu un 84 % aptaujāto bavāriešu nešauboties nosauca Minheni.

Austrijā 2008. gadā veiktā empīriskā tirgus pētījumā tika konstatēts, ka 68,5 % neregulāro alus patērētāju zina nosaukumu “Oktoberfestbier” un 53,5 % no šīs grupas šo apzīmējumu saista ar Minhenes pilsētu.

“Oktoberfestbier” nozīmi festivālā “Oktoberfest”, Minhenes pilsētā un ārpus tās citstarp pierāda tas, ka “Oktoberfestbier”Maß [viena litra glāzes] cena — atšķirībā no parastā alus cenas — joprojām ir politisko debašu priekšmets Minhenē un Bavārijā.

Šim faktam 2003. gada 21. septembra laikraksta “Frankfurter Allgemeine Sonntagszeitung” rakstā pievērsās Thiemo Heeg, norādot, ka “svarīgākais jautājums pirms Minhenes “Oktoberfest” vienmēr ir viens un tas pats, proti, cik šogad maksās litrs alus”. Pagātnē šis ne vienmēr bija apspriežams jautājums. Piemēram, 1844. gadā gatavības režīmā atradās “pamatīgi bruņoti” armijas rezerves spēki, jo tajā gadā notika protesti pret alus cenu un bija bažas par atkārtotiem protestiem (Minhenes pilsētas oficiālais Wiesn žurnāls, “200 Jahre Oktoberfest”, Münchner Merkur, un “tz”).

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/29500

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.