LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 27.5.2009 
SEC(2009) 716 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS 
 
Eiropas finanšu uzraudz ība  
   
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
 
  
{COM(2009) 252 gal īgā redakcija} 
{SEC(2009) 715} 
LV 2   LV 1. IEVADS  
Eiropas Komisija sav ā 2009. gada 4. marta pazi ņojumā „Impulsi Eiropas atvese ļošanai” 
apņēmās izstrādāt priekšlikumus ES finanšu uzraudz ības sistēmas reformai. Komisija, veicot 
darbu šajā jomā, izmanto Larozj ēra grupas zi ņojumu par finanšu uzraudz ību ES, kur ā ieteikts 
izveidot jaunu Eiropas finanšu uzraudz ības sistēmu, lai uzraudz ītu atseviš ķas finanšu iest ādes 
(mikrouzraudz ība) un finanšu sist ēmas stabilit āti (makrouzraudz ība).  
Konsultācijas 
Komisija veica publisku raksti sku apspriešanos par Larozj ēra ziņojumu laikposm ā no 
2009. gada 10. martam l īdz 10. apr īlim. Tā saņēma 116 atsauksmes, un vairum ā no tām tika 
izteikts visp ārīgs atbalsts min ētajā ziņojumā piedāvātajiem priekšlikumiem par uzraudz ību.  
Ietekmes nov ērtējuma vadības grupa, kas vada š ā ietekmes nov ērtējuma sagatavošanu, tostarp 
dažādu ģenerāldirektorātu pārstāvji, tikās divreiz. 
2. PROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
Vispārīgās problēmas 
ES finanšu tirgi k ļūst aizvien integr ētāki un tajos p ārsvarā dominē Eiropas uz ņēmumu grupas, 
kuru riska p ārvaldības funkcijas veic centraliz ēti attiecīgo grupu galvenajos birojos. Jo īpaši 
attiecībā uz ES-12 valst īm banku nozares tirgos vair ākumā ir ārvalstu finanšu grupas.  
Nesenie notikumi liecina par to, ka ir ļoti grūti panākt vienotu finanšu tirgu un finanšu 
sistēmas stabilit āti, ja vienlaikus aizv ien tiek veikta uzraudz ība valsts m ērogā. Krīze ir 
akcentējusi pašreiz ējo ES pas ākumu trūkumus, kuros p ārāk lielu uzman ību velta kr īzes 
novēršanai un p ārvaldībai attiec ībā uz atseviš ķiem uzņēmumiem, toties nepietiekami str ādā 
pie riskiem, kuri ietekm ē finanšu sist ēmas stabilit āti kopumā.  
Tādēļ ES spēkā esošās finanšu uzraudz ības organiz ācijas galven ā problēma ir neatbilstība 
starp ES finanšu tirgu integr ācijas līmeni Eirop ā un dal ībvalstu m ērogā veikto 
uzraudzības pienākumu sadales organiz āciju. 
Šī problēma kļūst aktuālāka, ņemot vērā Vispārīgās problēmas, uz ko nor ādījusi finanšu 
krīze: 
• Paaugstin āts risks attiec ībā uz ES finanšu tirgu p ārrobežu ietekmi, kas saist īts ar aizvien 
lielāku integrāciju ES un glob ālo finanšu tirgu m ērogā. 
• Apdraudēta patērētāju, darbinieku, pension āru, mazo uz ņēmēju un priv āto ieguld ītāju 
uzticība, kas veicina ekonomikas lejupsl īdi. 
• Samazināta Eiropas finanšu nozares konkur ētspēja globālā mērogā salīdzinājumā ar 
perspektīvu, ko būtu radījušas labākas uzraudz ības prakses. 
• Risks, ka var rasties nesaska ņoti politikas virzieni, kuru pamat ā ir valstiski apsv ērumi, kas 
negatīvi ietekmē vienoto tirgu. 
LV 3   LV Ietekmētās aprindas 
Tā kā finanšu nestabilit āte plaši ietekm ē finanšu nozari un visu ekonomiku, t ās sekas izj ūt 
virkne daž ādu aprindu, t.i., 
• finanšu iest ādes, tostarp to akcion āri un darbinieki; 
• finanšu pakalpojumu lietot āji, tostarp noguld ītāji, investori, pension āri un nefinanšu 
uzņēmumi; kā arī 
• valsts iest ādes, tostarp uzraudz ības iestādes, centr ālās bankas un finanšu ministrijas. 
3. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
Mikrouzraudz ības jomā ES ir izsm ēlusi savas iesp ējas, kuras pied āvā ES pašreiz ējo 
uzraudzītāju komiteju sniegtaj ās konsult ācijās. Iekšējam tirgum vajadz īgs mehānisms, lai 
nodrošinātu, ka valstu uzraudz ības iestādes pieņem labākos iespējamos risin ājumus attiec ībā 
uz pārrobežu finanšu grup ām. Integr ēts ES finanšu tirgus, tostarp uz ņēmumi, kuru darb ības 
pamatā ir pārrobežu dar ījumi, nevar pilnv ērtīgi funkcion ēt, ja uzraudz ība aizvien ir 
sadrumstalota atbilst īgi valstu ties ību aktiem. T ādēļ attiecīgās pilnvaras j ādeleģē Kopienas 
līmeņa rīcībai.  
Makrouzraudz ības jomā spēkā esošo pas ākumu trūkumi nep ārprotami ietekm ējuši neseno 
krīzi finanšu sektor ā. ES, tāpat kā G20 un ASV, b ūtu jāizveido jauna iest āde, kas atbild īga par 
finanšu stabilit ātes risku identific ēšanu Eiropas m ērogā un, vajadz ības gadījumā, tā brīdinātu 
par riskiem un nodrošin ātu turpmākus pasākumus. Tikai r īkojoties Kopienas m ērogā, varētu 
veikt nov ērtējumu ES m ērogā visas ES perspekt īvā, kā arī efektīvi reaģēt uz sistēmiskiem 
riskiem ES l īmenī.  
4. MĒRĶI 
Uz ES uzraudz ības sistēmas reformu attiecas š ādi vispārīgie mērķi: 
(1) izveidot efekt īvāku finanšu uzraudz ības sistēmu ES, kura piel āgota finanšu tirgus 
integrācijas līmenim; 
(2) uzlabot finanšu stabilit āti ES (un t ādējādi samazin āt iespējamos riskus re ālajai 
ekonomikai un publiskaj ām finansēm); 
(3) aizsargāt patērētāju, ieguld ītāju un citu finanšu pakalpojumu un attiec īgo akcion āru, jo 
īpaši darba ņēmēju, intereses;  
(4) paaugstin āt ES finanšu tirgu konkur ētspēju, kā arī 
(5) veicināt ES finanšu tirgu integr āciju ilgtsp ējīgas attīstības model ī. 
Mikrouzraudz ības un makrouzraudz ības jomā ir noteikti š ādi konkrēti mērķi.  
Konkrētie mērķi 
LV 4   LV Mikrouzraudz ība  Makrouzraudz ība  
(1) Līdzsvarot pieder ības valsts un uz ņēmējvalsts 
uzraudzītāju intereses, tas ir, stiprin āt 
procesus un prakses, kuri rosina valstu uzraudzības iestādes pieņemt ar p ārrobežu 
darījumiem saist ītus lēmumus; 
(2) Nodrošināt līdzvērtīgus konkurences 
apstākļus tām finanšu iest ādēm, kuras 
darbojas daž ādās dalībvalstīs; 
(3) Uzlabot kr īzes novēršanu un kr īzes pārvaldību 
Eiropas m ērogā, kā arī 
(4) uzlabot uzraudz īto uzņēmumu uzraudz ības 
efektivitāti un rentabilit āti. (1) Izstrādāt Eiropas makrol īmeņa riska 
novērtējumu; 
(2) Vairot agr īnās brīdināšanas meh ānismu 
efektivitāti, kā arī 
(3) ļaut attiec īgajām iestādēm praktisk ā veidā 
izmantot riska nov ērtējumus. 
 
5. POLITISKIE RISIN ĀJUMI  
5.1. Mikrouzraudz ība  
Mikrouzraudz ības risinājumi ES ir pl ānoti divos posmos: 
1. posms: Uzraudz ības sistēma 
1. Dinamisks status quo : tā pamatā ir pašreiz ējās piederības valsts mode ļa turpināšana un 
Lamfalisī sistēma. 
2. Solis atpaka ļ: uzņēmējvalsts modelis  — piešķirt valstu uzraudz ības iestādēm pilnīgu 
atbildību par viet ējo un attiec īgajā valstī darbojošos ārvalstu uz ņēmumu, tostarp 
meitasuzņēmumu un fili āļu, uzraudz ību.  
3. Galven ā uzraudz ītājiestāde: ietver paplašin ātas pilnvaras p ārrobežu grupas 
mātessabiedr ības uzraudz ītājiem. Praks ē tas nozīmētu to, ka p ārrobežu grupas pieder ības 
valsts iest ādei ir pilna atbild ība par oper ācijām visā ES, kuras veic gan meitasuz ņēmumi, gan 
filiāles. Pieņemot šādu risinājumu, tiktu att īstīta spēkā esošā uzraudzības sistēma.  
4. Larozjēra priekšlikums: Eiropas finanšu uzraudz ības sistēma (ESFS) , ar kuru apvieno 
pašreizējās ES uzraudz ītāju komitejas, izveidojot vienu, divas vai tr īs Eiropas uzraudz ības 
iestādes. Jaun ā/-ās Eiropas uzraudz ības iestāde/-es str ādātu kopā ar valstu finanšu 
uzraudzītājiem, kuri aizvien b ūtu atbildīgi par atseviš ķu iestāžu ikdienas uzraudz ību. Minētās 
iestādes koordin ētu pārrobežu grupu uzraudz ību uzraudz ītāju kolēģijās, veicinātu precīzu 
noteikumu saska ņošanu, noteiktu pamatnost ādnes un b ūtu pilnvarotas iejaukties konkr ētos 
iepriekš noteiktos gad ījumos, kad valstu uzraudz ības iestāžu starpā radušās nesaska ņas. 
5. Viena uzraudz ītājiestāde ES m ērogā: paredz vienam uzraudz ītājam piešķirt pilnvaras 
attiecībā uz to iest āžu ikdienas uzraudz ību, kuras darbojas p ārrobežu m ērogā Kopienas l īmenī, 
atstājot valstu uzraudz ības iestāžu kompetenc ē uzņēmumus, kuri darbojas tikai viet ējā tirgū.  
2. posms: Iest āžu strukt ūra 
LV 5   LV A. Viena iest āde, t.i., integr ētā pieeja : ietver visu finanšu sektoru (banku nozare un 
vērtspapīru tirgus) un visus finanšu uzraudz ības aspektus1. 
B. Divas iest ādes, pieeja saska ņā ar noteiktu m ērķi (bieži saukta par „twin peaks”): t ās 
pamatā ir uzdevumu sadale diviem uzraudz ītājiem. Viens no tiem veic konsultat īvu 
uzraudzību, bet otrs veic uzraudz ību attiec ībā uz uzņēmējdarbības veikšanu2. Vadības 
komiteja var ētu koordin ēt minētās iestādes. 
C. Trīs iestādes, t.i., nozaru pieeja : ietver banku uzraudz ītāju, apdrošin āšanas un pensiju 
uzraudzītāju, kā arī vērtspapīru uzraudz ītāju3 atbilstīgi ES ties ību aktiem finanšu nozar ē4. Šo 
modeli var ētu papildin āt, izveidojot galveno vad ības komiteju. 
D. Četras iest ādes, t.i., iest āžu pieeja : papildus trim iest ādēm, kuras atbild īgas par attiec īgo 
sektoru uzraudz ību, varētu izveidot atseviš ķu ceturto iest ādi, kas uzrauga finanšu 
konglomer ātus. 
5.2. Makrouzraudz ība  
Attiecībā uz Eiropas makrouzraudz ības sistēmu tika izv ērtēti pieci risin ājumi: 
A. Dinamisks status quo : saskaņā ar šo scen āriju makrouzraudz ību veiktu, izmantojot ES 
spēkā esošos pas ākumus, iesaistot daž ādas instit ūcijas un iest ādes, bet neizmantojot 
mehānismu, ar ko nodrošina turpm ākus pasākumus p ēc brīdinājumu un ieteikumu 
saņemšanas. 
B. Spēkā esošo vai ierosin āto struktūru izmantošana :  
Uzdevumu nodošana Ekonomikas  un finanšu komitejai (EFK) : šī iestāde sniedz augsta 
līmeņa novērtējumus par izmai ņām finanšu tirgu un pakalpojumu jom ā, kā arī sniedz 
konsultācijas ECOFIN un Eiropas Komisijai. Š āds risinājums paredz, ka EFK p ārņemtu 
galvenās funkcijas turpm ākās makrouzraudz ības sistēmā.  
Uzdevumu nodošana Eiropas Centr ālo banku sist ēmai (ECBS)/Eiropas Centr ālajai 
bankai (ECB): Saskaņā ar šo risin ājumu ECB uztic ētu uzdevumu veikt makrouzraudz ību ES. 
Ciktāl tas ir saska ņā ar Līgumu un ECB stat ūtiem, jaunos uzdevumus un attiec īgos 
uzdevumus var ētu veikt ECB, vai to dar ītu, izmantojot „paplašin ātas un pilnvarotas” Banku 
uzraudzības komitejas atbalstu (tostarp, piem ēram, piedaloties Uzraudz ītāju komiteju 
vadītājiem). 
Uzdevumu nodošana Eiropas finanšu uzraudz ības sistēmai (ESFS) : Saskaņā ar šo iesp ēju 
jaunajai/- ām Eiropas iest ādei/-ēm, kā tas ieteikts Larozj ēra ziņojumā par ES mikrouzraudz ības 
stiprināšanu, var ētu uzticēt makrouzraudz ības uzdevumu. T ās atbalstītu valstu uzraudz ības 
iestāžu tīkls. 
                                                 
1 Dal ībvalstis, kur ās ir vienotas uzraudz ības modelis, kas nav saist īts ar centr ālo banku: DE, AT, DK, 
HU, MT, PL, UK, SE. Dal ībvalstis, kur ās vienotais uzraudz ības modelis ir saist īts ar centr ālo banku 
(vai tajā izveidots): FI, IE, SK, BE, EE.  
2 Šo modeli ES ir pie ņēmusi tikai NL.  
3 Dal ībvalstis, kur ās piemēro nozaru modeli: CZ, ES, FR, IT, LT, LU, PT, SI. 
4 Piem ēram, vērtspapīru sektorā — Direkt īva par finanšu instrumentu tirgiem; banku sektor ā — Kapitāla 
prasību direktīva un apdrošin āšanas sektor ā — Maksātspējas II direkt īva (vēl nav pieņemta). 
LV 6   LV C. Jaunas iest ādes izveidošana: Eiropas Sist ēmisko risku padome : šajā risinājumā saskaņā 
ar Larozj ēra grupas ieteikumiem paredz ēts izveidot jaunu iest ādi, proti, Eiropas Sist ēmisko 
risku padomi (ESRP). ESRP b ūtu neatkar īga iestāde, kas darbojas ārpus ECB, bet kuru vada 
ECB prezidents. Operat īvo un tehnisko atbalstu galvenok ārt sniegtu ECB/ECBS. T ās galvenie 
uzdevumi b ūtu noteikt makrol īmeņa riskus, izstr ādāt piemērotus pas ākumus min ēto risku 
samazināšanai, kā arī, izsakot br īdinājumus, rosin āt kompetent ās iestādes veikt kori ģējošas 
darbības. 
6. PROVIZORISKS IETEKMJU NOV ĒRTĒJUMS UN RISIN ĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
6.1. Mikrouzraudz ība  
Pirmajā posmā ierosinātos risinājumus nov ērtēja attiecībā uz to, cik efekt īvi tie būs, īstenojot 
reformas m ērķus (sk. turpm āk norādīto tabulu). Ņemot vērā šo anal īzi, tika noraid īts 
1. risinājums ( Status quo ), 2. risin ājums (Solis atpaka ļ) un 3. risin ājums (Galven ā 
uzraudzītājiestāde), jo ar tiem netiktu īstenots vairums konkr ēto mērķu.  
Savukārt 4. risin ājumu (ESFS) un 5. risin ājumu (Viena uzraudz ītājiestāde ES m ērogā) 
saglabāja, lai veiktu turpm āku salīdzinošu nov ērtējumu saska ņā ar tādiem krit ērijiem kā 
efektivitāte, lietder ība, saskaņotība, subsidiarit āte un proporcionalit āte. Tādējādi noteica, ka 
ESFS ir v ēlamais risin ājums ES finanšu uzraudz ības sistēmas reformai. Attiec ībā uz 
efektivitāti ir apšaub āmi, vai vienota uzraudz ības iestāde ES mērogā būtu pietiekami tuva 
finanšu grupas darb ībām, lai garant ētu noguld ītāju, apdrošin āšanas ņēmēju un investoru 
pienācīgu aizsardz ību, kā arī finanšu iest āžu finansi ālo stabilit āti ES. Tai ar ī nebūtu juridisku 
pilnvaru dal ībvalstīs piemērot valstu l īmenī paredzētos noteikumus. Izmantojot ESFS 
risinājumu, valstu uzraudz ības iestādes veiktu uzraudz ību ik dienas. Tas ir decentraliz ēts un 
evolucion ārs modelis, kas, vajadz ības gadījumā, laika gait ā ļauj ES p ārņemt papildu 
pienākumus uzraudz ības jomā. Vēl viens galvenais aspekts, kura d ēļ labāk būtu izvēlēties 
decentraliz ēto risinājumu, tādu kā ESFS, ir tas, ka patlaban ES m ērogā nav finanšu 
mehānisma, ko izmantotu, ja j āiejaucas, lai pal īdzētu grūtībās nonākušai iest ādei. Abi 
risinājumi ir vienl īdz saskaņā ar citiem b ūtiskiem ES politikas virzieniem.  
Pēc tam tika analiz ēti četri risinājumi iestādes izveidošanai saska ņā ar efektivit ātes, lietder ības 
un saskaņotības kritērijiem. Lai ar ī saskaņā ar minēto analīzi neviens no risin ājumiem netika 
izvirzīts kā visatbilstoš ākais, uzskat īja, ka šaj ā posmā visproporcion ālākais risin ājums, kurš 
paredz veikt p ēc iespējas mazāk izmaiņu, ir saglab āt pašreizējo triju uzraudz ītāju komiteju 
nozaru strukt ūru, izveidojot tr īs Eiropas iest ādes ar tādām pašām pilnvar ām attiecīgajās 
nozarēs kā minētajām komitej ām, kā arī veikt anal īzi par jauno strukt ūru darbību trīs gadus 
pēc ESFS st āšanās spēkā.  
6.2. Makrouzraudz ība  
ESRP, neapšaub āmi, ir labākais risinājums ES makrouzraudz ības sistēmai. Tas b ūtu efektīvs, 
jo pienākumi izteikt br īdinājumus par makrol īmeņa risku tiktu centraliz ēti, tā sastāvs 
stiprinātu vērtīgas sinerģijas, nodrošin ātu visu iesaist īto ES un valstu instit ūciju un iest āžu 
līdzsvarotu p ārstāvniecību un veicin ātu finanšu sist ēmas stabilit āti. Izvēloties EFK t ās 
politiskās dimensijas d ēļ, varētu tikt apdraud ēta tās analīzes atklātība. Attiec ībā uz uzdevumu 
nodošanu ESFS liel ākais trūkums ir b ūtiskā atšķirība starp makrouzraudz ības un 
mikrouzraudz ības mērogu. Visbeidzot, attiec ībā uz ECB/ECBS var izvirz īt trīs galvenos 
aspektus pret šo risin ājumu: potenci ālais interešu konflikts starp finansi ālo un monet āro 
LV 7   LV stabilitāti, reputācijas risks, kas saist īts ar makrouzraudz ības veikšanu, k ā arī pārāk daudz 
pilnvaru, atsaucoties uz ES finanšu sist ēmas uzraudz ību. 
Attiecībā uz efektivit āti ESRP izmantotu ECB/ECBS operat īvo un tehnisko atbalstu, t ādējādi 
būtu jāizmanto maz papildu resursu. 
7. IZVĒLĒTO RISIN ĀJUMU IETEKME  
Ar izvēlētajiem risin ājumiem piln ībā jāsasniedz 4. ieda ļā aprakstītie mērķi, īstenojot vair ākas 
tūlītējas izmaiņas ES finanšu uzraudz ības organiz ācijā. Šīs gaidāmās izmaiņas ir atspogu ļotas 
ESFS un ESRP paredz ētajos darb ības mērķos. Kopum ā, veicinot finanšu stabilit ātes drošību 
un efektīvāku kontroli p ār finanšu uz ņēmumu darb ību, ierosin ātā jaunā sistēma palielin ātu 
lielākās daļas ieinteres ēto personu grupu labkl ājību iekšējā tirgū. 
Tās būtu finanšu iest ādes, tostarp to akcion āri un darbinieki: uzlabojot uz ņēmējdarbības 
vidi, ko rad ītu pastiprin āta finansiālā stabilitāte un efekt īvāka krīzes novēršana ES; nodrošinot 
vienlīdzīgus konkurences apst ākļus un samazinot ar atbilst ības nodrošin āšanu saist ītās 
izmaksas p ārrobežu uz ņēmumiem; piesaistot invest īcijas iekš ējam tirgum no treš ām valstīm, 
pateicoties uzlabotai finansi ālajai stabilit ātei; saglab ājot darbavietas un izveidojot jaunas 
darbavietas finanšu nozar ē. 
Finanšu pakalpojumu lietot āji, tostarp noguld ītāji, investori, pension āri un nefinanšu 
uzņēmumi: palielinot pat ērētāju un investoru uztic ību attiecībā uz paaugstin ātu uzticam ību 
finanšu sektoram; samazinot atseviš ķu finanšu iest āžu saistību nepild īšanas riskus; uzlabojot 
pensijas fondu stabilit āti un nodrošinot stimulus p ārrobežu darba dev ēju pensijas fondu 
attīstībai; atvieglojot pieeju finans ēm, stiprinot vienoto kapit āla tirgu ES. 
Plašāka mēroga pat ērētāji un darba ņēmēji. Tādu sistēmisko finanšu kr īžu sekmīga 
noteikšana un nov ēršana, ko veiktu ESRP, un kur ām būtu potenci ālas sekas uz re ālo 
ekonomiku, var labv ēlīgi ietekm ēt makroekonomisk ās recesijas nov ēršanu vai samazin āšanu 
un ar to saist ītās sekas uz ražošanas pat ēriņu un nodarbin ātību. 
Valsts iest ādes, tostarp uzraudz ības iestādes, centr ālās bankas un fi nanšu ministri:  
precizējot amata vietas un pien ākumus valsts un Kopienas m ērogā un nosakot efekt īvu 
sistēmu konfliktu risin āšanai; netieši stiprinot uzraudz ības neatkar ību; izveidojot sist ēmu, kas 
saista mikrouzraudz ību un makrouzraudz ību; sniedzot ieteikumus vald ībām un cit ām 
attiecīgajām iestādēm par darb ībām, kuras vajadz īgas, lai aizsarg ātu makroekonomisko 
stabilitāti ES un atseviš ķās dalībvalstīs, kā arī praksē izmantojot centr ālo banku veikto anal īzi 
par makrol īmeņa izmaiņām un samazinot riskus, kuri rada vajadz ību finanšu sist ēmā iesaistīt 
publiskos l īdzekļus. 
8. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Lai efekt īvi uzraudz ītu ES darb ības ietekmi mikrouzraudz ības un makrouzraudz ības jomā, 
jāizstrādā konkrētas norādes par to, k ā novērtēt ESFS un ESRP darb ību. Tās jāiestrādā 
juridisko priekšlikumu ietekmes nov ērtējumā, ar kuriem īsteno uzraudz ības reformu.