Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai - Kā pārvērst digitālo dividendi sociālajā labumā un ekonomikas izaugsmē {SEC(2009) 1436} {SEC(2009) 1437} /* COM/2009/0586 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 28.10.2009. COM(2009) 586 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Kā pārvērst digitālo dividendi sociālajā labumā un ekonomikas izaugsmē {SEC(2009) 1436}{SEC(2009) 1437} KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Kā pārvērst digitālo dividendi sociālajā labumā un ekonomikas izaugsmē (Dokuments attiecas uz EEZ) SATURS 1. Laiks ES līmeņa rīcībai attiecībā uz digitālo dividendi 3 2. Soļi kopēja mērķa sasniegšanai 4 3. Tūlītēja rīcība sākotnējā labuma gūšanai 6 4. Pasākumi, kuru īstenošanai nepieciešams stratēģisks lēmums 7 5. Vēlami turpmāki uzlabojumi saistībā ar digitālās dividendes izmantošanu 9 6. Secinājums 11 1. LAIKS ES LīMEņA RīCīBAI ATTIECīBā UZ DIGITāLO DIVIDENDI Pāreja no analogās uz digitālo zemes apraides televīziju Eiropā atbrīvos ļoti vērtīgas radiofrekvences, jo digitālās apraides translācijas ir efektīvākas. Šādai „digitālajai dividendei” ir milzīgs potenciāls nodrošināt plašu pakalpojumu klāstu, jo radiosignāli šajā diapazonā izplatās lielā attālumā un iekārtas var bez problēmām izmantot telpās. Eiropai tā ir unikāla iespēja apmierināt pieaugošo pieprasījumu pēc radiofrekvenču spektra, jo īpaši, lai nodrošinātu bezvadu platjoslas pakalpojumus lauku apgabalos, tādējādi mazinot digitālo plaisu, un veicinātu jaunu bezvadu pakalpojumu, piemēram, mobilo platjoslas pakalpojumu, ieviešanu, kā arī atbalstītu zemes apraides attīstīšanu. Tādējādi tā var ievērojami veicināt Lisabonas programmā noteikto konkurētspējas un ekonomiskās izaugsmes mērķu sasniegšanu un apmierināt dažas no Eiropas iedzīvotājiem svarīgām sociālajām, kultūras un ekonomiskajām vajadzībām. Digitālās dividendes radiofrekvenču spektrs[1] salīdzinoši drīz kļūs pieejams visā Eiropā, jo visām dalībvalstīm būtu jāpabeidz analogo televīzijas apraižu atslēgšana vēlākais līdz 2012. gadam[2]. Ir svarīgi šo iespēju izmantot, lai Eiropas Savienībā nodrošinātu piemērotu koordinēšanas līmeni un pilnībā izmantotu sociālās un ekonomiskās priekšrocības, ko sniedz piekļuve šim radiofrekvenču spektram, kā arī izveidotu precīzu ES „ceļvedi” dalībvalstīm, kurās atšķirīgu valstī valdošo apstākļu dēļ virzība uz priekšu notiek atšķirīgā ātrumā. Tāpēc šajā paziņojumā Komisija izklāsta virkni priekšlikumu vienotai pieejai digitālajai dividendei Eiropā, lai būtu iespējama tūlītēja virzība uz priekšu neatliekamu jautājumu risināšanā, vienlaicīgi ļaujot pienācīgi sagatavoties svarīgāko stratēģisko un ilgāka termiņa jautājumu risināšanai, par kuriem lēmumi jāpieņem kopīgi. Šā paziņojuma pamatā ir Komisijas 2007. gada paziņojums par digitālo dividendi[3], kurā tika izklāstīta vajadzība pēc šādas vienotas pieejas, kā arī Padomes secinājumi[4] un Eiropas Parlamenta rezolūcija[5], kas pieņemta pēc šīs sākotnējās politikas iniciatīvas. Ekonomiskā krīze ir nepārprotami norādījusi, ka šie priekšlikumi jāīsteno bez vilcināšanās, jo īpaši, lai darītu pieejamu pietiekami plašu radiofrekvenču spektru bezvadu sakariem. Šīs tehnoloģijas un pakalpojumi patlaban ir visdinamiskākais posms tehnoloģisko inovāciju ķēdē, un tie ir būtiski, lai panāktu turpmākus efektivitātes uzlabojumus un izmaksu ietaupījumus plašākā ekonomiskajā kontekstā. Tādējādi tie ir svarīgs ekonomiskās atveseļošanās virzītājspēks. Komisija ir atzinusi ātrgaitas platjoslas infrastruktūras nozīmīgumu saistībā ar daudzām attīstības jomām, kas ir izšķirošas pārejai uz zināšanās balstītu un zemu oglekļa dioksīda emisiju digitālo ekonomiku[6]. Padomes apstiprinātajā Ekonomikas atveseļošanas plānā[7] jau ir noteikts mērķis sasniegt 100 % platjoslas pārklājumu laikposmā starp 2010. un 2013. gadu[8]. Šajā procesā svarīga loma ir bezvadu tehnoloģiju izmantojumam, jo īpaši, lai nodrošinātu bezvadu platjoslas pakalpojumus lauku apgabalos, kur kabeļu infrastruktūras izmantošana nav lietderīga, kā arī lai veicinātu mobilo platjoslas pakalpojumu izplatību starp visām iedzīvotāju grupām. Praksē nepieciešamos radiofrekvenču spektra resursus var mobilizēt tikai, nodrošinot agrīnu piekļuvi digitālajai dividendei, jo tā ir labākā un lielākā spektra daļa, kas pārskatāmā nākotnē kļūs reāli pieejama Eiropā. Digitālās dividendes radiofrekvenču spektra atvēršana dažādiem pakalpojumiem jo īpaši bezvadu platjoslas tīklu operatoriem rada iespēju piekļūt vērtīgam radiofrekvenču spektram. Tas ļautu nodrošināt efektīvāku konkurenci platjoslas pakalpojumu sniegšanā[9]. Radiofrekvenču spektra resursu palielināšana radīs arī jaunas iespējas inovācijai. Visuzskatāmākās inovācijas iespējas ir apraides jomā, jo digitālā dividende nodrošina raidorganizācijām plašas radiofrekvenču spektra daļas pakalpojumu izstrādei. Plašas iespējas būs arī uz pakalpojumu sniegšanu orientētās nozarēs, nodrošinot ievērojamas sociālās priekšrocības, piemēram, veselības aprūpē, e-izglītībā vai e-pārvaldē, e-piekļuvē, kā arī jomās, kurās mazi un vidēji uzņēmumi var gūt priekšrocības, kas izriet no labākas piekļuves ekonomikas procesiem. Saskaņā ar Komisijas nesen veiktu pētījumu[10] pienācīga visa digitālās dividendes radiofrekvenču spektra koordinēšana Eiropā, ja to izdotos īstenot līdz 2015. gadam, palielinātu tās potenciālo ekonomisko ietekmi par papildu EUR 20 līdz 50 miljardiem 15 gadu laikā, galvenokārt atkarībā no faktiska turpmākā pakalpojumu pieprasījuma līmeņa, piemēram, uzlabotas zemes apraides un bezvadu platjoslas pakalpojumiem. Politikas veidotāji pašlaik pilnībā apzinās šīs iespējas izmantošanas priekšrocības ekonomikas atveseļošanas laikā. Vairāku pēdējo mēnešu laikā Eiropā ir paātrinājušās debates par to, kā izveidot sinerģijas starp dalībvalstīm un kā nodrošināt radiofrekvenču spektra efektīvu koordinēšanu, un ir laiks bez kavēšanās uzsākt kopīgu rīcību. 2. SOļI KOPēJA MēRķA SASNIEGšANAI 2.1. Sagatavošanās pasākumi ES politikas līmenī Agrīnie pasākumi Komisija 2005. gadā paziņojumā par ITU Reģionālo radiosakaru konferenci (RRC-06)[11] noteica digitālās dividendes ieviešanu Eiropā par radiofrekvenču spektra politikas prioritāti. Komisija vēlāk aicināja Pasaules radiosakaru konferencē (WRC-07)[12] pieņemt lēmumus, lai piešķirtu mobilajiem pakalpojumiem tādu pašu statusu kā apraides pakalpojumiem. Šis mērķis tika daļēji sasniegts[13]. Komisija 2007. gada novembrī nāca klajā ar svarīgu paziņojumu, kurā izklāstīja nepieciešamību pēc pienācīgas ES līmeņa koordinācijas sasniegšanas, kā arī iespējamus šādas sasniegšanas paņēmienus[14]. Tehniskā sagatavošana CEPT aizbildniecībā Saskaņā ar ES politikas pamatnostādnēm Komisija, izmantojot oficiālu pilnvarojumu, pieprasīja tehnisku ieguldījumu no dalībvalstu ekspertiem CEPT [15]. Atbildē Komisijai CEPT iesniedza informāciju par būtiskiem tehniskajiem elementiem, kas nepieciešami divvirzienu zemas/vidējas jaudas tīklu (piemēram, bezvadu platjoslas tīkli) un tradicionālu lieljaudas apraides tīklu līdzāspastāvēšanai digitālās dividendes radiofrekvenču spektrā. Pamatojoties uz to, tika veikti papildu sagatavošanās darbi par 790-862 MHz frekvenču apakšjoslas tehnisko harmonizēšanu. Komisijas pētījums par sociālekonomiskajiem aspektiem Lai izprastu digitālās dividendes potenciālo lietojumu sociālo un ekonomisko ietekmi dažādos variantos, Komisija veica plašu pētījumu, lai analizētu un novērtētu dažādos sociālos un ekonomiskos aspektus, piemērojot atbilstošus ekonomiskos modeļus[16]. Šā pētījuma rezultāti ir bijuši svarīgs ieguldījums šajā paziņojumā iekļauto priekšlikumu sagatavošanā. Plašas apspriedes Komisija dažādos veidos ir apspriedusies ar plašu ieinteresēto aprindu loku, tostarp izmantojot konsultantus ieinteresēto personu intervēšanai, oficiālu ieinteresēto personu viedokļa uzklausīšanu, divus īpašus dalībvalstu seminārus, apspriešanos ar Radiofrekvenču spektra politikas grupu, kā arī pašreizējo priekšlikumu sabiedrisko apspriešanu[17]. 2.2. ES ceļvedis praktiskai virzībai uz priekšu Praktiski ir ierosināts sasniegt nepieciešamo koordinēšanu, vienojoties par vienotu „ES ceļvedi” saskaņoto darbību kopuma īstenošanai. Lielai daļai šo darbību vajadzētu būt vērstai uz to, lai palielinātu digitālās dividendes apjomu un kvalitāti vēl vairāk, nekā to spēj dalībvalstis atsevišķi. Turklāt plāniem jābūt pietiekami elastīgiem, lai ņemtu vērā valstu īpašās situācijas, jo īpaši, ņemot vērā atšķirīgās mantotās situācijas saistībā ar zemes apraidi. Vienlaicīgi ceļvedim vajadzētu veicināt ilgtermiņa konverģenci starp dažādām valstu pieejām nolūkā atbalstīt inovāciju, nodrošināt labumu patērētājiem, nostiprināt vienoto tirgu un uzlabot ES konkurētspēju. 2.3. Eiropas Parlamenta un Padomes apstiprinājums Dažām no svarīgajām izvēlēm saistībā ar ES prioritātēm attiecībā uz digitālo dividendi fundamentāli ir politisks raksturs. Tāpēc būs svarīgi, lai Eiropas Parlaments un Padome būtu pilnībā iesaistīti gan ceļveža stratēģisko daļu sagatavošanā, gan galveno lēmumu pieņemšanā saistībā ar tām. Digitālās dividendes radiofrekvenču spektrs ir svarīga iespēja ieviest elastīgāku radiofrekvenču spektra pārvaldības pieeju, tāpēc šajā paziņojumā formulētie priekšlikumi būs svarīgi, lai izstrādātu stratēģisku pieeju radiofrekvenču spektra politikai. Komisijas nolūks ir izmantot turpmāko radiofrekvenču spektra politikas programmu, kas izklāstīta reglamentējošo noteikumu par elektroniskajiem sakariem reformas projektā[18] un kuru paredzēts pieņemt turpmākajos mēnešos, kā līdzekli, lai nodrošinātu, ka Eiropas Parlaments un Padome apstiprina galvenos stratēģiskos elementus turpmākajā ES ceļvedī par digitālo dividendi. 2.4. Virzība uz priekšu — Komisijas priekšlikumi par rīcību Turpinājumā izklāstītajos Komisijas priekšlikumos ir skaidri nodalītas tās darbības, kuras jau tiek ievērojami atbalstītas un kuras jāīsteno tagad, lai risinātu ekonomiskās izaugsmes un digitālās plaisas neatliekamus politikas mērķus un nodrošinātu skaidrību pirmajām dalībvalstīm, kas pāriet uz digitālo sistēmu, un tās darbības, kas jāapspriež un par kurām jāpanāk vienošanās ar Eiropas Parlamentu un Padomi. 3. TūLīTēJA RīCīBA SāKOTNēJā LABUMA GūšANAI Lai panāktu, ka digitālā dividende var efektīvi un savlaicīgi sekmēt ES ekonomikas atveseļošanas pasākumus, un lai nodrošinātu maksimālu labumu patērētājiem, nekavējoties vajadzētu veikt divas svarīgas darbības. To mērķis ir arī novērst sadrumstalotību starp dalībvalstīm, kas kavētu vienotā tirgus izveidi pakalpojumiem un iekārtām ar no tā izrietošiem ievērojamiem apjomradītiem ietaupījumiem, neskarot stratēģiskos politikas lēmumus, kas būtu jāpieņem Eiropas Parlamentam un Padomei. Šīs neatliekamās darbības ir Komisijas ieteikuma „Digitālās dividendes izplatīšanas Eiropā veicināšana”[19] tēma. 3.1. Analogās televīzijas apraides pilnīga pārtraukšana līdz 2012. gadam Stratēģiskais lēmums par analogās apraides pakāpenisku pārtraukšanu jau ir pieņemts. Tomēr, neraugoties uz iepriekšēju politisko apņemšanos par ES termiņu, proti, 2012. gadu, faktiskais datums šādas apraides pārtraukšanai Eiropā precīzi nav zināms. Tā kā digitālā dividende kļūs pilnībā pieejama tikai pēc analogās apraides atslēgšanas, ir ļoti svarīgi nodrošināt šā procesa savlaicīgu pabeigšanu visās dalībvalstīs. Dalībvalstīm, kuras vēl nav pabeigušas pāreju uz digitālo apraidi, lūdz atkārtoti apstiprināt apņemšanos faktiski pārtraukt analogo televīzijas apraidi, šajā nolūkā pieņemot ES termiņu, proti, 2012. gada 1. janvāris, un pabeigt visus nepieciešanos sagatavošanās pasākumus. 3.2. Nodrošināt modeli saskaņotai 790-862 MHz frekvenču apakšjoslas atvēršanai elektronisko sakaru pakalpojumiem, pieņemot harmonizētus tehniskos lietošanas nosacījumus Vairākas dalībvalstis[20] jau var vai drīzumā varēs pieņemt lēmumu atvērt 790-862 MHz frekvenču apakšjoslu elektronisko sakaru pakalpojumiem. Ņemot vērā, ka uz dalībvalstīm tiek izdarīts aizvien lielāks spiediens rīkoties, ja nekavējoties netiks nodrošināts Kopienas modelis koordinētai pieejai, tas radīs sadrumstalotības risku iekšējā tirgū, un tiks zaudēti iespējami apjomradīti ietaupījumi. Komisija paredzējusi saskaņā ar Radiofrekvenču spektra lēmumu[21] iesniegt Radiofrekvenču spektra komitejai ( RSC ) EK lēmuma projektu par 790-862 MHz frekvenču apakšjoslas tehnisko harmonizāciju regulatīva atzinuma saņemšanai līdz 2009. gada beigām. Šis lēmums neuzliktu dalībvalstīm par pienākumu atvērt minēto frekvenču apakšjoslu jauniem lietojumiem, izņemot apraides vajadzībām. Ja un kad dalībvalsts izvēlētos šādu risinājumu, tai būtu jāievēro kopīgie tehniskie parametri. Tas atbilst Radiofrekvenču spektra politikas grupas ( RSPG ) nostājai, kas sīki izklāstīta tās atzinumā par digitālo dividendi[22], kurā Komisijai ieteikts nevilcināties un atbalstīt digitālās dividendes augšējās daļas neitrālu pieejamību (790-862 MHz frekvenču apakšjosla) elektronisko sakaru pakalpojumiem. RSPG turklāt iesaka Komisijai izteikt galīgo priekšlikumu par šo frekvenču apakšjoslu ne vēlāk kā līdz 2009. gada 31. oktobrim, lai ieinteresētajām aprindām būtu pietiekami daudz laika plānot ieguldījumus un pabeigt nepieciešamos tehniskos priekšdarbus pirms analogās apraides faktiskās atslēgšanas 2012. gadā[23]. Ir ļoti svarīgi, lai dalībvalstis atbalstītu regulatīvās darbības, kas vērstas uz harmonizētiem 790-862 MHz frekvenču apakšjoslas izmantojuma nosacījumiem, un atturētos no jebkādām darbībām, kas varētu kavēt tehnisko harmonizācijas pasākumu piemērošanu, kuru plānošana notiek ES līmenī. Tehniskās sagatavošanās pasākumos, kas nepieciešami, lai darītu šo frekvenču apakšjoslu pieejamu, būtu jāiekļauj piemēroti pasākumi, lai izvairītos no esošu pakalpojumu un iekārtu ekspluatācijas traucējumiem. 4. PASāKUMI, KURU īSTENOšANAI NEPIECIEšAMS STRATēģISKS LēMUMS Daži pasākumi, kas nepieciešami, lai pilnībā izmantotu digitālās dividendes priekšrocības, ir saistīti ar svarīgām politiskām, nevis tehniskām izvēlēm, tāpēc vajadzīga Eiropas Parlamenta un Padomes pilnīga iesaistīšanās nepieciešamo stratēģisko virzienu noteikšanai. To var panākt, izmantojot satvaru, ko nodrošinās gaidāmā radiofrekvenču spektra politikas programma, kam vajadzētu būt arī neatņemamai sastāvdaļai turpmākajā Eiropas „digitālajā programmā”[24]. 4.1. Vienotas ES nostājas pieņemšana, lai veicinātu efektīvāku pārrobežu koordināciju ar valstīm, kas nav ES dalībvalstis Ļoti liela nozīme ir turpmākam UHF frekvenču joslas izmantojumam trešās valstīs, kuras robežojas ar ES, jo tas ietekmēs veidu, kādā digitālo dividendi varēs izmantot dalībvalstīs, ko ietekmē pārrobežu traucējumi. Rezonanses efekta dēļ tas ietekmēs arī pārējās dalībvalstis. Trešo kaimiņvalstu darbības radīs ietekmi arī apjomradītu ietaupījumu izteiksmē, kurus attiecībā uz turpmākiem inovatīviem pakalpojumiem varētu gūt plašākā reģionā. Ņemot vērā iepriekš minēto, 2012. gada sākumā paredzētajai Pasaules radiosakaru konferencei ( WRC ) būs izšķiroša nozīme attiecībā uz to, kādus stratēģiskos virzienus turpmāk izvēlēsies trešās valstis. Tāpēc ir svarīgi, lai dalībvalstis apliecinātu apņemšanos īstenot digitālās dividendes politiku starptautiskā līmenī, aizstāvot vienotu ES nostāju attiecībā uz svarīgiem mērķiem. Eiropas Parlamenta un Padomes atbalstītas vienotas ES nostājas pieņemšana attiecībā uz digitālās dividendes svarīgiem aspektiem sarunu risināšanai WRC ievērojami uzlabotu ES iespējas panākt atbalstu savam viedoklim. Turklāt Komisija dalībvalstīm varētu sniegt atbalstu to divpusējās vai daudzpusējās sarunās ar valstīm, kas nav ES dalībvalstis[25]. 4.2. Panākt, lai visā ES tiktu atvērta 790-862 MHz frekvenču apakšjosla elektronisko sakaru pakalpojumu vajadzībām Komisijas pētījumā ir analizēts, kā mainās ekonomiskie rezultāti un izmaksas/ieguvumi dažādos radiofrekvenču spektra nodrošināšanas un pieprasījuma[26] scenārijos 15 gadu laikā, sākot ar 2012. gadu. Minētajā pētījumā konstatēts, ka, līdz 2015. gadam visās dalībvalstīs bezvadu platjoslas pakalpojumiem atverot digitālās dividendes vienu daļu, proti, 790-862 MHz frekvenču apakšjoslu, un lietojot kopīgus izmantošanas nosacījumus, atkarībā no bezvadu platjoslas pakalpojumu attīstīšanas ātruma šajā frekvenču apakšjoslā[27] tiktu iegūta pievienotā vērtība[28] vismaz 17 līdz 44 miljardu euro apmērā salīdzinājumā ar atsevišķām valstu iniciatīvām. Šā iemesla dēļ pētījumā konstatēts, ka 790-862 MHz frekvenču apakšjoslas atvēršana, kas vairākās dalībvalstīs jau tiek apsvērta, ir vispragmatiskākais veids, kā no digitālās dividendes gūt tūlītēju labumu. Tas ir arī iemesls, kāpēc Komisija ierosina nevilcinoties pieņemt tehnisku pasākumu attiecībā uz šo konkrēto frekvenču apakšjoslu. Tomēr šis tehniskās harmonizācijas lēmums nenozīmēs, ka dalībvalstīm būs obligāti jāpārtrauc lieljaudas apraides raidītāju izmantošana vai jāatver minētā frekvenču apakšjosla elektronisko sakaru pakalpojumiem, jo ir jāņem vērā atšķirīgās situācijas dalībvalstīs saistībā ar zemes apraidi. Lai pilnībā izmantotu ES līmenī veiktas harmonizācijas priekšrocības, Komisija varētu Eiropas Parlamentam un Padomei ierosināt, ka dalībvalstis pārtrauc izmantot 790-862 MHz frekvenču apakšjoslu lieljaudas apraides pakalpojumu vajadzībām un pilnībā īsteno ES tehniskās harmonizācijas lēmumu ES līmenī saskaņotā konkrētā termiņā. Vēl viena priekšrocība, ko sniedz termiņa noteikšana frekvenču apakšjoslas pieejamībai jauniem pakalpojumiem, ir izvairīšanās no situācijas, ka dalībvalstis, kas nav atbrīvojušas frekvenču apakšjoslu no apraides translācijām, kavē jaunu pakalpojumu efektīvu ieviešanu, jo rodas pārrobežu traucējumi, kas neļauj pilnā apjomā izmantot bezvadu platjoslas lietojumus. 4.3. Radiofrekvenču spektra minimālās efektivitātes līmeņa piemērošana attiecībā uz digitālās dividendes turpmākiem lietojumiem Digitālās dividendes radiofrekvenču spektrs ir ierobežots un vērtīgs sabiedriskais resurss, kas kalpo kultūras, ekonomisko un sociālo vajadzību apmierināšanai. Tāpēc ir svarīgi, lai visi potenciālie lietotāji būtu ieinteresēti nodrošināt tā efektīvu izmantošanu, lai gan jāatceras, ka tas var būt saistīts ar papildu izmaksām ieguldījumiem efektīvās tehnoloģijās. Šo procesu varētu ievērojami veicināt, vienojoties par šī radiofrekvenču spektra efektīvas lietošanas minimālo līmeni, kas jāsasniedz visiem digitālās dividendes lietotājiem. Lai nodrošinātu digitālās dividendes iespējami lietderīgu izmantojumu un lai izveidotu saskaņotu sistēmu konkrētiem tehniskiem pasākumiem attiecībā uz radiofrekvenču spektra efektivitāti, ES līmenī varētu pieņemt vienotas minimālas prasības par digitālās dividendes efektīvu izmantošanu visā lietojumu klāstā. Pašreizējos ļoti grūtajos finansiālajos apstākļos šā mērķa sasniegšanai būs vajadzīga cieša politiska apņemšanās, lai pārliecinātu visas ieinteresētās aprindas par šādas iniciatīvas kolektīvas īstenošanas priekšrocībām, kā arī precīzs īstenošanas plāns. 5. VēLAMI TURPMāKI UZLABOJUMI SAISTīBā AR DIGITāLāS DIVIDENDES IZMANTOšANU Jautājumu risināšana, kas saistīti ar digitālās dividendes uz attīstību vērsto būtību, ir „dinamisks” process: tehnoloģiju, pakalpojumu, tirgus pieprasījuma un sabiedrības prasību attīstība nozīmē, ka ceļvedī noteiktajām darbībām būs jāattīstās paralēli. Papildus neatliekamām un stratēģiskām darbībām, kas ir izklāstītas iepriekš, ir arī tālejošākas iniciatīvas, kas ilgtermiņā varētu papildus palielināt digitālās dividendes potenciālo apjomu un izmantojamību. Papildu kapacitāte, ko varētu iegūt, ļautu ES droši raudzīties nākotnē, piemēram, ja pēkšņi palielinātos pieprasījums pēc radiofrekvenču spektra jauniem un, kā parasti, neparedzētiem lietojumiem. Ilgstošie radiofrekvenču spektra plānošanas cikli nozīmē, ka par šādām iniciatīvām jāvienojas savlaicīgi, pirms tās sāk dot rezultātus (parasti 5 līdz 10 gadus vēlāk), un pirms tam jāveic atbilstošs ietekmes novērtējums, kā arī jāanalizē to potenciālā ietekme uz konkurētspēju. Visdaudzsološākās iniciatīvas, kas konstatētas Komisijas pētījumā, ir šādas: 1. sadarbības veicināšana starp dalībvalstīm, lai dalītos ar turpmākajiem apraides tīklu izveidošanas plāniem (piemēram, pāreja uz MPEG-4 vai DVB-T2 standartu) . ES sadarbības mērķis varētu būt termiņu noteikšana tīklu pārveidei izmantošanai atbilstīgi radiofrekvenču spektra efektīvāka lietojuma standartiem un vienotu īstenošanas vadlīniju sagatavošana; 2. prasības noteikšana, ka visiem digitālās televīzijas uztvērējiem, kurus pēc kāda konkrēta datuma (šāds datums jānosaka) pārdod ES, ir jāspēj darboties, izmantojot jaunās paaudzes digitālās pārraides datu saspiešanas standartu, piemēram, H264/MPEG-4 AVC standartu. Šādām iekārtām būtu arī jābūt „atpakaļsaderīgām” ar vecākiem standartiem, lai nodrošinātu pārraižu turpmāku uztveršanu, izmantojot novecojušos standartus. Šādi vērienīgi pasākumi, kas jau aizsākti Francijā un ir plānoti Spānijā, ļautu sasniegt augstas veiktspējas televīzijas iekārtu „kritisko masu” Eiropā un paātrinātu saistītas tīkla infrastruktūras ieviešanu; 3. minimālā standarta noteikšana digitālo televīzijas uztvērēju spējai izturēt traucējumu iedarbību (traucējumdrošums). Iekārtu ražotāji un operatori jau zināmu laiku ir risinājuši jautājumu par to, kā nodrošināt, ka elektronisko sakaru termināļi un televīzijas uztvērēji savstarpēji nerada traucējumus. Lai gan tehniskie parametri, kas nosaka tās UHF frekvenču joslas daļas izmantojumu, ko lieto bezvadu sakariem, nepieļaus televīzijas signālu kaitīgus traucējumus, minimāls standarts attiecībā uz uztvērēju spēju izturēt iespējamus traucējumus garantēs patērētājiem labāku uztveršanas kvalitāti, kā arī samazinās izmaksas par jebkādiem traucējumaizsardzības pasākumiem, kas var būt vajadzīgi iekārtām, kuras darbojas blakus frekvenču joslās; 4. vienotu frekvenču tīklu ( SFN ) plašākas ieviešanas apsvēršana. Šiem tīkliem ir ievērojami labāka frekvenču spektra izmantošanas efektivitāte, jo tie var aptvert plašākus ģeogrāfiskos apgabalus bez nesējfrekvenču maiņas, tomēr to faktiskā veiktspēja vēl jānovērtē praksē. Dalībvalstīm varētu lūgt apmainīties ar pieredzi par SFN ieviešanu, un Radiofrekvenču spektra komiteja varētu palīdzēt vākt un novērtēt informāciju; 5. „frekvenčelastīgu” mobilo sakaru sistēmu pētniecības atbalstīšana . Šādu sistēmu izstrādei būtu nepieciešami ievērojami ieguldījumi, ko atsevišķajiem ražotājiem ir ļoti grūti nodrošināt. Tomēr pastāv iespēja, ka to varētu īstenot sadarbojoties, iespējams, izmantojot Kopienas finansējumu; 6. bezvadu mikrofona un tamlīdzīgu lietojumu nepārtrauktības nodrošināšana, nosakot turpmākās harmonizētās frekvences. Mērķis būtu noteikt, kāda ir labākā stratēģija, lai nodrošinātu efektīvu „pārejas ceļu” pašreizējiem lietotājiem un to ierīču ražotājiem, kuras darbojas, izmantojot attiecīgās frekvenču joslas. Tas varētu ietvert papildu tehnisku darbu, ko īsteno CEPT [29] atbilstīgi no Eiropas Komisijas saņemtam pilnvarojumam. 7. vienotas nostājas pieņemšana par „balto plankumu” kā iespējamas digitālās dividendes izmantošanu. Dalībvalstis tiktu uzaicinātas sadarboties ar Komisiju, lai izpētītu iespēju atvērt „baltos plankumus” jeb neizmantotu starpspektru starp apraides pārklājuma zonām izmantojumam kognitīvā radioaprīkojumā[30], pamatojoties uz vienotu tehnisko prasību kopumu Eiropā. 6. SECINāJUMS Komisija aicina Eiropas Parlamentu un Padomi paust viedokli par šiem politikas priekšlikumiem koordinētai pieejai digitālajai dividendei. Pienācīgi ņemot vērā no abām minētajam iestādēm saņemtos viedokļus, Komisija ir paredzējusi integrēt priekšlikumu elementus plašākā rīcības programmā, 2010. gadā iesniedzot to pieņemšanai Eiropas Parlamentā un Padomē. Turklāt un steidzamības kārtā Komisija iesniegs Radiofrekvenču spektra komitejai regulatīva atzinuma saņemšanai savu priekšlikumu par 790-862 MHz frekvenču apakšjoslas tehnisko harmonizēšanu elektronisko sakaru pakalpojumiem. Visbeidzot, dalībvalstis tiks arī aicinātas līdz 2010. gada vidum ziņot Komisijai par panākumiem saistībā ar savlaicīgu analogās apraides atslēgšanu. [1] UHF frekvenču diapazonā (470-862 MHz), kurā notiek vairums zemes apraižu translāciju. [2] Piecas dalībvalstis jau ir pārgājušas uz digitālo apraidi. Tās ir Vācija, Somija, Luksemburga, Zviedrija un Nīderlande. Pāreja ir veikta arī ievērojamā divu citu dalībvalstu — Beļģijas un Austrijas — teritorijā. [3] COM(2007) 700 „Pilnīga digitālo dividenžu priekšrocību izmantošana Eiropā: vienota pieeja digitālās pārslēgšanās atbrīvota radiofrekvenču spektra izmantojumam”. [4] Padomes 2008. gada 12. jūnija secinājumi. [5] Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra Rezolūcija [2008/2099(INI)]. [6] Sk., piemēram, COM(2006) 129; Komisijas paziņojums „Atšķirību izlīdzināšana platjoslas pakalpojumu jomā”. [7] COM(2008) 800; sk. arī 2008. gada 12. decembra Briseles Eiropadomes Prezidentvalsts secinājumus . [8] Konkurētspējas padomes 2009. gada marta Svarīgāko jautājumu dokuments . [9] Procedūrām radiofrekvenču piešķiršanai jābūt objektīvām, caurskatāmām, nediskriminējošām un proporcionālām, lai izvairītos no konkurences izkropļojumiem, ko jo īpaši varētu izraisīt radiofrekvenču spektra nevienlīdzīgs sadalījums. [10] Komisijas pētījums „A European approach to the digital dividend”, 2009. gada septembris. Pētījuma autori Analysys Mason , DotEcon un Hogan&Hartson . http://ec.europa.eu/information_society/policy//radio_spectrum/documents/studies/index_en.htm#digitaldividend2009 [11] COM(2005) 461 „ES frekvenču spektra politikas prioritātes attiecībā uz digitālo pārslēgšanos saistībā ar gaidāmo Reģionālo radiosakaru konferenci 2006. gadā (RRC – 06)”. [12] COM(2007) 371 par Pasaules radiosakaru konferences sagatavošanu 2007. gadā. [13] Vairākas dalībvalstis ir izmantojušas mehānismu, kas ļauj tām izmantot 790-862 MHz frekvenču joslu mobilo sakaru pakalpojumiem, paredzot ar apraides pakalpojumiem kopīgu sadalījumu, kas vispārīgi stāsies spēkā 2015. gadā. [14] COM(2007) 700. [15] Komisijas pilnvarojums CEPT par tehniskajiem apsvērumiem attiecībā uz harmonizācijas variantiem digitālajai dividendei Eiropas Savienībā. [16] Plašāka informācija http://www.analysysmason.com/EC_digital_dividend_study [17] Kopsavilkums pieejams http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/radio_spectrum/topics/reorg/_digdiv_200907/index_en.htm [18] Pārskatītās pamatdirektīvas projekta 8.a panta 3) punkts (pagaidu numerācija). [19] Komisijas ieteikums, kas pieņemts saistībā ar šo paziņojumu. [20] Saskaņā ar jaunākajiem datiem: Austrija, Čehijas Republika, Somija, Francija, Vācija, Spānija, Zviedrija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste. [21] Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Lēmums Nr. 676/2002/EK par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā. [22] RSPG atzinums par digitālo dividendi, 2009. gada 18. septembris. http://rspg.groups.eu.int/rspg_opinions/index_en.htm [23] Še ietverta koordinācija, lai atbrīvotu minēto apakšjoslu no pašreizējā lietojuma, proti, lieljaudas apraides, un organizētu tās piešķiršanu tā, lai nodrošinātu piemērotus apstākļus inovatīvu lietojumu veicināšanai, piemēram, bezvadu platjoslas pakalpojumu vajadzībām. [24] Sk. Eiropas Komisijas priekšsēdētāja Žozē Manuela Barrozu „Politikas pamatnostādnes nākamajai Komisijai” (2009) http://ec.europa.eu/commission_barroso/president/pdf/press_20090903_LV.pdf [25] Sk. arī RSPG atzinumu par radiofrekvenču spektra jautājumiem pie ES ārējām robežām, RSPG08-232, 2008. gada 19. jūnijs. http://rspg.ec.europa.eu/_documents/documents/meeting/rspg16/rspg08232_finalopinion_outereuborders.pdf [26] Ar bāzes scenāriju tika salīdzināti trīs radiofrekvenču spektra nodrošināšanas un seši radiofrekvenču spektra pieprasījuma scenāriji (ar atšķirīgām prognozēm par apraides un bezvadu platjoslas pakalpojumu pieprasījumu laika gaitā). Bāzes scenārijs pamatojās uz iznākumu, ja nenotiek koordinēšana Eiropas līmenī. [27] Šie skaitļi ir daļa no aplēstās pieauguma vērtības, ja visā digitālās dividendes radiofrekvenču spektrā tiek veikta koordinēta ES rīcība apraides un bezvadu platjoslas pakalpojumu vajadzībām, kā minēts 1. nodaļā. Sīkāka informācija pieejama ietekmes novērtējuma 5.4. iedaļā. [28] Neto pieauguma privātā vērtība (pašreizējā neto vērtība, kas uzkrāta 15 gados). [29] Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konference. [30] Kognitīvas radiotehnoloģijas ļauj radioiekārtām noteikt frekvences, ko konkrētajā brīdī neaizņem primārais lietotājs, un tās īslaicīgi izmantot.