EIROPAS  
KOMISIJA   
Briselē, 13.5.2015.  
COM(2015) 275 final  
  
Ieteikums  
PADOMES IETEIKUMS  
par Somijas 2015.  gada valsts reformu programmu  
 
un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Somijas 2015.  gada stabilitātes programmu   
 
  
 
Ieteikums  
PADOMES IETEIKUMS  
par Somijas 2015.  gada valsts reformu programmu  
 
un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Somijas 2015.  gada stabilitātes programmu  
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,  
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121.  panta 2.  punktu un 
148. panta 4.  punktu,  
ņemot vērā Padomes Regulu  (EK) Nr.  1466/97 (1997.  gada 7.  jūlijs) par budžeta stāvokļa 
uzraudzības un ekonomi kas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu1 un jo īpaši 
tās 5.  panta 2.  punktu,  
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr.  1176/2011 (2011.  gada 
16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību2, un jo  īpaši 
tās 6.  panta 1.  punktu,  
ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu3, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas4, 
ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,  
ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,  
ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,  
ņemot  vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,  
ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,  
tā kā:  
(1) Eiropadome 2010.  gada 26.  martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu 
izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju — “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir c iešāka 
ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā lielākoties pievērsta uzmanība 
galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes 
potenciālu un konkurētspēju.  
(2) Padome 2010.  gada 13.  jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priek šlikumiem, pieņēma 
ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām 
pamatnostādnēm (2010. –2014.  g.), un 2010.  gada 21.  oktobrī tā pieņēma lēmumu par 
dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm. Kopā tās veido “integrētās 
pama tnostādnes”, ko dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un 
nodarbinātības politikā.  
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 1.  lpp. 
2 OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.  
3 COM(2015)  275. 
4 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.  
 
 (3) Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma ieteikumu par Somijas 2014. gada valsts 
reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Somijas 2014.  gada 
stabilitā tes programmu. Komisija 2014.  gada 28.  novembrī saskaņā ar Regulu (ES) 
Nr. 473/20135 sniedza atzinumu par Somijas budžeta plāna projektu 2015.  gadam6. 
(4) Komisija 2014.  gada 28.  novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu7, iezīmējot 
2015.  gada Eiropas ekonomika s politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā 
dienā Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr.  1176/2011, pieņēma brīdināšanas 
mehānisma ziņojumu8, kurā tā noteica Somiju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām 
tiks izstrādāts padziļināts pārskats.  
(5) Eiropa dome 2014.  gada 18.  decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu 
investīcijas, paātrinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi 
veicinošu fiskālo konsolidāciju.  
(6) Komisija 2015.  gada 26.  februārī publicēja 2015.  gada ziņojumu par Somiju9. Tajā 
tika izvērtēti Somijas panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti 2014. gada 8. jūlijā 
pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi. Ziņojumā par valsti ir ietverti arī 
padziļinātā pārskata rezultāti saskaņā ar Regulas  (ES) Nr.  1176/2011 5.  pantu.  
Komisijas veiktā analīze ļauj secināt, ka Somijā ir makroekonomiskā nelīdzsvarotība, 
kurai nepieciešama politiska rīcība un uzraudzība. Īpaša uzmanība jāvelta riskiem, 
kas saistīti ar vājiem eksporta rādītājiem saistībā ar rūpniecības restrukturizāciju. L ai 
arī eksporta tirgus daļu un elektronikas rūpniecības rādītāju kritums lielākoties ir 
beidzies, investīcijas joprojām ir nelielas, un izaugsmes potenciāls ir samazinājies. 
Privātā sektora parāds ir nostabilizējies, un šķiet, ka šobrīd tas nav iemesls baž ām, 
tomēr tā salīdzinoši augstā līmeņa dēļ ir nepieciešama cieša uzraudzība.  
(7) Somija 2015. gada 2. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 
savu 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, 
lai ņemtu vēr ā to savstarpējo saistību.  
(8) Pēc tam, kad Padome [XX] pieņēma lēmumu saskaņā ar LESD 125.  panta 6.  punktu, 
uz Somiju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta [korektīvā] daļa. 
2015.  gada stabilitātes programmā, kas ir balstīta uz pieņēmumu par nemainī gu 
politiku un attiecas uz laikposmu no 2014. līdz 2019.  gadam, paredzēts, ka 
nominālais deficīts, kas 2014.  gadā tika palielināts līdz 3,2  % no IKP un tādējādi 
pārsniedza atsauces vērtību (3  % no IKP), turpinās pieaugt līdz 3,4  % no IKP 
2015.  gadā. Pēc ta m paredzēts, ka tas pakāpeniski samazināsies līdz 3,1  % 
2017.  gadā un tad līdz 2,5  % no IKP 2019.  gadā. Saskaņā ar 2015.  gada stabilitātes 
programmu paredzēts, ka valsts parāda attiecība pret IKP palielināsies visā 
programmas prognozes periodā un līdz 2019 . gadam sasniegs 67,8  %. Vidējā termiņa 
mērķis  — strukturālais deficīts 0,5  % apmērā no IKP  — nav sasniegts līdz 
programmas perioda beigām. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas 
scenārijs ir ticams. Pamatojoties uz Komisijas 2015.  gada pavasar a prognozi, 
Somijas  valsts budžeta deficīts tiek prognozēts 3,3  % apmērā no IKP 2015.  gadā un 
3,2 % apmērā no IKP 2016.  gadā, un vienlaikus tiek prognozēts, ka parāda attiecība 
pret IKP palielināsies līdz 64,4  % no IKP līdz 2016.  gadam. Komisija 2015.  gada 
13. maijā publicēja ziņojumu saskaņā ar Līguma 126.  panta 3.  punktu, kurā tika 
secināts, ka kritēriji attiecībā uz deficītu un parādu netiek uzskatīti par izpildītiem. 
                                                 
5 OV L 140, 27.5.2013., 11.lpp.  
6 C(2014)  8815 final. 
7 COM(2014)  902. 
8 COM(2014)  904. 
9 SWD(2015) 45  final, 26.2.2015.  
 
 Stabilitātes programma nodrošina, ka pārmērīgais deficīts tiek novērsts laikus un 
ilgtspējīgā veidā līdz 201X.  gadam. Tādēļ būs nepieciešami turpmāki pasākumi. 
Pamatojoties uz savu stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 
2015.  gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Somija neievēros 
Stabilitātes un iz augsmes pakta noteikumus. Lai gan Somija ir guvusi zināmus 
panākumus administratīvo reformu īstenošanā, Somijas publiskā sektora efektivitāti 
varētu uzlabot vēl vairāk, jo īpaši jomās, kurās nākotnē saistībā ar iedzīvotāju 
novecošanu izmaksu slogs palielin āsies. Sociālie partneri 2014.  gada rudenī vienojās 
par pensiju reformas saturu, taču tā vēl nav pieņemta. Gados vecāku darba ņēmēju 
lielāka līdzdalību darba tirgū ir ļoti svarīga, ņemot vērā fiskālās ilgtspējības 
nepietiekamību un plānoto likumā noteiktā pensionēšanās vecuma palielināšanu. 
Agrīna aiziešana no darba tirgus galvenokārt ir saistīta ar invaliditāti vai pagarinātu 
bezdarbnieka pabalstu vecāka gadagājuma darba ņēmējiem. Valdības likumprojekts 
par sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu reformu parlamentam tika iesniegts 
2014.  gada decembrī, taču līdz parlamenta vēlēšanām 2015.  gada aprīlī netika rasts 
nekāds risinājums, kad varētu tikt rasts līdzsvars starp administratīvo modeli ar 
lielām pašvaldību koalīcijām un atsevišķu pašvaldību autonomiju,  kas ir garantēta 
konstitūcijā, un likumprojekts netika pieņemts. Somijas pašvaldības ir samērā mazas, 
taču tās veic salīdzinoši visaptverošus uzdevumus salīdzinājumā ar pašvaldībām citās 
Eiropas valstīs. Pašvaldību struktūru reforma noris ar zināmu aizkav ēšanos, un 
pašvaldības pēta, kādas ir apvienošanās priekšrocības. Saskaņā ar 2015.  gada valsts 
reformu programmu parlamentam līdz 2016.  gada beigām, iespējams, tiks iesniegts 
jauns tiesību akta priekšlikums.  
(9) Ņemot vērā darbspējīgā vecuma iedzīvotāju novecošanu un skaita samazināšanos, ir 
svarīgi, lai darba tirgum būtu pieeja visam potenciālajam darbaspēkam. Somija ir 
guvusi zināmus panākumus šajā jautājumā un veikusi vairākus pasākumus, tostarp 
algu subsīdiju organizācijas uzlabošanu, īpašu uzmanību p ievēršot gados vecākiem 
cilvēkiem, un valsts nodarbinātības dienesta organizācijas uzlabošanu. Bezdarba 
līmenis 2014.  gadā bija 8,7  %, un tas palielinās, īpaši jauniešu un gados vecāku darba 
ņēmēju vidū. 2013.  gadā panāktā vienošanās par mērenu algu pieaug umu atbalsta 
konkurētspējas atjaunošanu attiecībā uz izmaksām un eksportu, samazinot 
darbaspēka vienības izmaksu pieaugumu.  
(10) Somija ir guvusi zināmus panākumus attiecībā uz savu spēju nodrošināt novatoriskus 
ražojumus palielināšanu. Valdība pašlaik īsteno p ētniecības institūtu un finansējuma 
visaptverošu reformu. Politikas programmas tīras tehnoloģijas, biotehnoloģijas un 
digitalizācijas jomās ir daudzsološas, bet salīdzinoši nelielas. Lai gan ieguldījumi 
pētniecībā un izstrādē ir vieni no augstākajiem ES, S omijā joprojām ir problēmas to 
padarīt par veiksmīgiem eksporta produktiem un pakalpojumiem. Valdība ir 
centusies atbalsta sistēmas uzņēmumiem padarīt vienkāršākas un efektīvākas, 
palielināt finansējumu jaunizveidotiem uzņēmumiem un veicināt uzņēmumu 
internacionalizāciju. Tomēr ieguldījumi Somijā joprojām ir zemi, joprojām pastāv 
eksporta grūtības un nodarbinātības rādītāji ir kritušies. Tāpat arī jāvelta pūles, lai 
stiprinātu konkurenci produktu un pakalpojumu tirgos, sevišķi mazumtirdzniecībā, 
kas joprojā m ir ļoti koncentrēta.   
(11) Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Somijas ekonomikas politikas 
visaptverošu analīzi un to publicējusi 2015.  gada ziņojumā par valsti. Tā arī ir 
izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasāk umus, 
kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Somijai adresētiem ieteikumiem. Vērtējumā 
Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un 
sociālekonomiskās politikas izveidē Somijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un 
 
 norādēm, ņe mot vērā, ka ir jānostiprina Eiropas Savienības vispārējā ekonomikas 
pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. 
Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. –4. ieteikumā.  
(12) Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome i r izskatījusi Somijas stabilitātes programmu, un 
tās atzinums10 ir atspoguļots jo īpaši 1.  ieteikumā.  
(13) Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi 
valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi saskaņ ā ar 
Regulas (ES) Nr.  1176/2011 6.  pantu ir atspoguļoti 2. un 3.  ieteikumā.  
(14) Turklāt Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir veikusi ekonomikas politikas 
izvērtējumu visai eurozonai. Pamatojoties uz šo analīzi, Padome ir sniegusi 
konkrētus ieteikumus dalībvals tīm, kuru valūta ir euro. Somijai būtu arī jānodrošina 
šo ieteikumu pilnīga un savlaicīga īstenošana,  
AR ŠO IESAKA Somijai 2015. un 2016.  gadā rīkoties šādi.  
1. Nodrošināt, lai pārmērīgs budžeta deficīts tiktu samazināts zem 3  % no IKP laikus un 
ilgtspējīg ā veidā līdz [XX] atbilstoši Somijas saistībām, kas izriet no LESD 
126. panta. Turpināt centienus samazināt fiskālās ilgtspējības nepietiekamību un 
stiprināt nosacījumus izaugsmei.  
2. Pieņemt saskaņoto pensiju reformu un pakāpeniski izskaust agrīnas pensio nēšanās 
iespējas. Nodrošināt pašvaldību struktūru un sociālo un veselības aprūpes 
pakalpojumu administratīvās reformas efektīvu izstrādi un īstenošanu tā, lai 
palielinātu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas produktivitāti un izmaksu lietderību 
un vienlaicīg i nodrošinātu to kvalitāti.  
3. Turpināt centienus uzlabot nodarbinātības iespējas jauniešiem, vecāka gadagājuma 
darba ņēmējiem un ilgtermiņa bezdarbniekiem, īpašu uzmanību pievēršot ar darbu 
saistītu prasmju attīstībai. Apspriežoties ar sociālajiem partner iem un saskaņā ar 
valsts praksi nodrošināt, lai algas pieaug atbilstoši produktivitātei.  
4. Veikt pasākumus, lai mazumtirdzniecības nozari atvērtu efektīvai konkurencei.  
Briselē,  
 Padomes vārdā  — 
 priekšsēdētājs  
                                                 
10 Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5.  panta 2.  punktu.