(4)Attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi ir ņemti vērā, veicot dalībvalstu programmu plānošanu attiecībā uz Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondi) 2014.–2020. gadam. Kā paredzēts tiesību aktā, kas reglamentē ESI fondus, ja ir nepieciešams atbalsts attiecīgo konkrētai valstij adresēto ieteikumu īstenošanā, Komisija var lūgt dalībvalsti pārskatīt un grozīt tās attiecīgās ESI fondu programmas. Komisija ir sniegusi papildu norādes par minēto noteikumu piemērošanu.

(5)Uz Dāniju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Valdība savā 2017. gada konverģences programmā plāno panākt nominālo deficītu 1,9 % apmērā no IKP 2017. gadā un arī turpmāk visā programmas periodā līdz 2020. gadam izpildīt vidējā termiņa budžeta mērķi, proti, panākt strukturālo deficītu 0,5 % apmērā no IKP. Kā teikts konverģences programmā, ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP pazemināsies līdz 37,0 % 2017. gadā un turpinās samazināties līdz 33,9 % 2020. gadā. Makroekonomikas scenārijs, kas ir budžeta prognozes pamatā, ir ticams programmas periodā. Pamatojoties uz Komisijas 2017. gada pavasara prognozi, tiek prognozēts, ka 2017. gadā strukturālajā bilancē tiks reģistrēts deficīts 0,4 % apmērā no IKP un 2018. gadā — 0,1 % no IKP —, kas kopumā atbilst programmas mērķim un pārsniedz vidējā termiņa budžeta mērķi. Kopumā Padome uzskata, ka ir sagaidāms, ka Dānija 2017. un 2018. gadā ievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus.

(6)Darbaspēka pieejamības nodrošināšana demogrāfisku izaicinājumu laikā ir priekšnoteikums Dānijas ilgtspējīgai izaugsmei. Iepriekšējos gados veiktu vairāku būtisku darba tirgus reformu mērķis ir jo īpaši palielināt nodarbinātības stimulus un uzlabot aktīva darba tirgus politikas efektivitāti. Šīs reformas varētu palīdzēt Dānijai sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” nodarbinātības mērķi, veicināt Dānijas labklājības modeļa ilgtspējību un risināt konkrētu kvalifikāciju trūkuma draudošo problēmu. Reformas, kuru mērķis ir palielināt dalības un absolvēšanas līmeni profesionālajā izglītībā, un trīspusēja vienošanās izveidot vairāk mācekļu vietu varētu palielināt kvalificētu darbinieku piedāvājumu. Tomēr stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķis attiecībā uz sociālo iekļaušanu, lai samazinātu tādu cilvēku skaitu, kuri dzīvo mājsaimniecībās ar ļoti zemu darba intensitāti, vēl ne tuvu nav sasniegts. Iekļaušana darba tirgū un nelabvēlīgākā situācijā esošu grupu nodarbināmības uzlabošana joprojām ir problēma. Tas jo īpaši attiecas uz cilvēkiem ar trešo valstu migrantu izcelsmi (tostarp tiem, kas ir dzīvojuši Dānijā ilgi) daļēji tāpēc, ka viņiem vidēji ir zemāks izglītības sniegums nekā valstī dzimušajām personām. Atšķirības saglabājas otrajā paaudzē. Integrācijai darbā veltītie pasākumi, par kuriem tika panākta vienošanās 2016. gada trīspusējās sarunās, varētu uzlabot nesen ieradušos bēgļu situāciju, kuru stāvoklis būs cieši jāuzrauga nākotnē. Tomēr vēl būtu jāveic pasākumi, lai citas atstumtās grupas, piemēram, jauniešus ar zemu izglītības līmeni un darba ņēmējus vecumā virs 60 gadiem, efektīvāk iekļautu darba tirgū.

(7)Liels ražīguma pieaugums ir būtiski svarīgs, lai atbalstītu ekonomikas izaugsmi, saglabātu Dānijas salīdzinoši augsto labklājības līmeni un nodrošinātu valsts ilgtermiņa konkurētspēju. Lai gan Dānijas ražīguma līmenis salīdzinājumā ar citām ES dalībvalstīm ir augsts, ražīguma pieaugumam ilgāku laiku ir piemitusi tendence samazināties. Jo īpaši uz iekšzemi orientētiem pakalpojumiem ir raksturīga gausa ražīguma attīstība. Dānija pēdējo gadu laikā ir ieviesusi vairākas reformas, taču ražīguma pieaugums saglabājas zems, jo dažās pakalpojumu nozarēs joprojām ir vāja konkurence. Nozaru ierobežojumi kavē konkurenci, piemēram, vairumtirdzniecības un transporta pakalpojumu jomās.

(8)Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Dānijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2017. gada ziņojumā par valsti. Tā ir arī izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Dānijai adresētiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Dānijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu.

(9)Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu un uzskata, ka ir sagaidāms, ka Dānija ievēros Stabilitātes un izaugsmes paktu,

AR ŠO IESAKA Dānijai 2017. un 2018. gadā rīkoties šādi.

1.Veicināt konkurenci uz iekšzemi orientētu pakalpojumu nozarē.

Briselē,