ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.6

Šobrīd nav drošu līdzekļu, kas neprasa augstas izmaksas, lai samazinātu vai likvidētu lielāko daļu CO2 emisiju no spēkstacijām, kurās izmanto ogles. Tā ir tehnoloģija, kas vēl tikai attīstās. Perspektīvas, ka turpmākajos divdesmit gados šādas ogļu izmantošanas tehnoloģijas ar zemu emisijas līmeni attīstīsies un tiks veiksmīgi komercializētas, tomēr ir daudzsološas. Paredzams, ka CCS iekārtas, ņemot vērā to iekšējo enerģijas patēriņu, spēkstacijās samazinās to enerģijas ražošanas efektivitāti. Vispārējā efektivitāte ir dažāda, ņemot vērā izmantoto tehnoloģiju, piemēram, visvairāk ieteiktajai OXYFUEL tehnoloģijai ir vajadzīgi 10 % no saražotās enerģijas, bet citas tehnoloģijas darbojoties patērē pat vēl vairāk enerģijas. Tas nozīmē, ka, lai saražotu vienu elektrības MWh, vajadzēs vairāk kurināmā, un ir svarīgi palielināt spēkstaciju ražošanas efektivitāti. CCS turpmākas modernizēšanas rezultātā spēkstaciju ekspluatācijā palielināsies to faktiskais iekšējais enerģijas patēriņš.
1.6

Komisijas paziņojumā iekļautais saraksts ar paredzētajiem 39 pasākumiem vai saistībām ir ļoti garš, un katrs no tiem šķiet pamatots. Liekas, ka vissarežģītākā būs visu 39 punktu integrēšana, kas rada vēl risināmu problēmu saistībā ar saskaņošanu un īstenošanas grafiku noteikšanu. Piemēram, integrēta pieeja ir pieņemta attiecībā uz jautājumiem par ekoloģiskajiem raksturlielumiem un drošību, bet abi minētie jautājumi paši par sevi netiek risināti integrētā veidā. Izvirzot jautājumu par produktu cenu, kas atbilst paredzēto saistību kopumam, kā tas ir augsta līmeņa darba grupas ziņojumā, šāda integrācija būtu neapšaubāmi bijusi, bet tas izraisītu arī nepieciešamību izdarīt izvēli. Minētā augsta līmeņa darba grupa bija arī papildinājusi savus secinājumus ar visiem attiecīgo politiku veidotājiem paredzētu ceļvedi. Minētajā dokumentā bija labi atspoguļota integrētā pieeja, attiecībā uz ko Komisija bija izteikusi cerību, ka CARS 21 to popularizēs. EESK var tikai izteikt nožēlu par to, ka Komisijas paziņojumā, kaut vai grozījuma veidā, nav ierosināts šāds ceļvedis.
3.1

Līdz ar pārmaiņām sabiedrībā ir ievērojami paaugstinājies sieviešu profesionālās kvalifikācijas līmenis un līdz ar to mainījusies viņu loma un tradicionālie priekšstati. Jaunas sievietes Eiropas tagad ir ieguvušas augstāku kvalifikāciju nekā jauni vīrieši, un viņas uzskata savu profesionālo darbību par svarīgu sastāvdaļu savas turpmākās dzīves plānošanā. Sieviešu augstākajam kvalifikācijas līmenim vajadzētu nozīmēt arī to, ka tiek samazinātas vīriešu un sieviešu vidējā atalgojuma atšķirības. Pašreizējās darba samaksas atšķirības galvenokārt ir izskaidrojamas ar to, ka daudzas sievietes strādā nepilnu darba laiku, ir uz relatīvi ilgu laiku pārtraukušas savu profesionālo darbību, tādējādi samazinot savas profesionālās pieredzes ilgumu; ar to ir saistīts arī mazākais sieviešu skaita īpatsvars vadošos amatos un gados vecāku sieviešu zemā kvalifikācija. Lai gan kolektīvi saskaņotās darba samaksas skalas nodrošina, ka sievietes un vīrieši par vienādu darbu un vienādu kvalifikāciju saņem vienādu atalgojumu, nevienlīdzība darba samaksas jomā vēl joprojām pastāv. Turklāt, lai būtu iespējama dzīves veida patiesa izvēles brīvība, ir nepieciešams, lai sabiedrības pamatnosacījumi sniegtu gan sievietēm, gan vīriešiem iespēju izšķirties par tādu dzīves modeli, kas atbilst viņu priekšstatiem, neradot konfrontāciju ar pozitīvu vai negatīvu sabiedrības vērtējumu saistībā ar minēto izvēli.
4.3.6

Komiteja atbalsta principu, ka kriminālprocesam jānotiek neatkarīgi no jebkādām cietušā iesniegtām civilprasībām vai prasībām par krimināllietas ierosināšanu, jo no mafijas cietušie var baidīties iesniegt prasību, lai aizsargātu savas tiesības. Turklāt komerciāla viltošana, jo īpaši, ja to dara ar organizēto noziedzību vai terorismu saistītas grupas vai organizācijas, ietekmē valstu ekonomiku un sociālo labklājību, un par tās apkarošanu ir atbildīga valsts.
1.3

Jāuzsver, ka Direktīvas 2005/56/EK par kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanos (3) 8.4. pantā ir noteikts atbrīvojums no eksperta ziņojuma par apvienošanas projektiem, ja visi akcionāri tam piekrīt. Šajā sakarā Direktīva 77/91/EEK par akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu (4) tika papildināta ar jauniem 10. a) un 10. b) pantiem, kuros ir noteikts atbrīvojums no ekspertu ziņojuma sagatavošanas attiecībā uz ieguldījumiem, kas nav naudas ieguldījumi, gadījumos, ja tiek garantēta ieguldījumu patiesā vērtība.
b)

par to, vai arī turpmāk jānošķir direktīva par “tālpārdošanu” no direktīvas par “elektronisku tirdzniecību”, ņemot vērā abu direktīvu satura daļēju pārklāšanos un to, ka tajās tiek piedāvāti nesavienojami risinājumi saistībā ar dažādiem to tiesiskajā regulējuma svarīgiem aspektiem attiecībā uz situācijām, kas praktiski ir identiskas (19); šajā sakarā acīmredzams izskaidrojums var būt tikai tas, ka tiesību aktu teksti “pirmsākumā” netika izstrādāti vienā un tajā pašā struktūrvienībā vai to darbs netika pietiekami koordinēts.
4.1.3

EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija acīmredzot ir atteikusies no sava agrākā uzskata, ka no vides aizsardzības viedokļa vislabākais notekūdeņu dūņu izmantošanas veids ir to izplatīšana lauksaimniecībā izmantotās zemes platībās. Šķiet, ka tas izriet no paziņojuma par stratēģiju atkritumu jomā (5) formulējumiem. Komisija arī apstiprina, ka pēc augsnes aizsardzības stratēģijas pieņemšanas tā ir paredzējusi iesniegt priekšlikumu par direktīvas par notekūdeņu dūņām pārskatīšanu. Tomēr EESK uzskata, ka Komisijai nebija jānogaida tik ilgi, bet gan jau sen bija jāiesniedz radikāli pārskatīta direktīva par smago metālu un citu piesārņojošu vielu pieļaujamo koncentrāciju notekūdeņu dūņās, jo īpaši tādēļ, ka Komisija savā priekšlikumā direktīvai ir norādījusi, ka šāda pārskatīta direktīva ir vajadzīga, lai samazinātu bīstamu vielu daudzumu augsnē.
3.2.1

Pašreizējā ELFLA regula ierobežo kopējos gada piešķīrumus, ko dalībvalsts saņem no kohēzijas veicināšanai paredzētajiem fondiem (tajā skaitā ELFLA līdzekļus) līdz, augstākais, 4 % no attiecīgās dalībvalsts IKP (ELFLA regula, 69. pants, 6. punkts). Padomes lēmumā par finanšu perspektīvu 2007.–2013. gadam (40. punktā) ir noteikts, ka kopējie gada piešķīrumi no kohēzijas veicināšanai paredzētajiem fondiem atkarībā no vidējā NKI (nacionālā kopienākuma) uz vienu iedzīvotāju nepārsniedz 3,2398 % — 3,7893 % no IKP.
4.1

Priekšlikumā ieviests stipro alkoholisko dzērienu iedalījums kategorijās; ir ierosināts iedalīt visus stipros alkoholiskos dzērienus “A” (spirti), “B” (specifiskie stiprie alkoholiskie dzērieni) un “C” (citi stiprie alkoholiskie dzērieni) kategorijā. Nav skaidrs, kāpēc šāds iedalījums tiek uzskatīts par nepieciešamu, bet mēs uzskatām, ka varētu rasties neskaidrības, jo atsevišķus alkoholiskos dzērienus atkarībā no to ražošanā izmantotās metodes var iekļaut vairāk nekā vienā kategorijā. Komiteja norāda arī, ka paskaidrojuma rakstā “A” kategorija ir raksturota kā “ekskluzīva grupa”, kas ietver “tikai vistīrāko produkta veidu”. No iepriekš minētā varētu secināt, ka citās kategorijās nav “tīru produktu”, turpretī regulas mērķis ir nodrošināt to, lai visiem Eiropas Savienībā ražotajiem stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem būtu izcila reputācija.
2.2.1

Kopš Regulas Nr. 4056/86 pieņemšanas līnijsatiksmes tirgū ir notikušas ievērojamas izmaiņas. Ilgstošās konteinerizēšanas tendences rezultātā ir palielinājies to konteineru kuģu skaits un izmērs, kas ir pilnībā aprīkoti ar nodalījuma vadīklām, un pieaugusi globālo maršrutu tīklu nozīme. Iepriekš minētais ir veicinājis jaunu operatīvu līgumu popularitāti, samazinājis līnijpārvadātāju konferenču nozīmi un ievērojami palielinājis spēcīgu ārējo konkurentu skaitu. Citās pasaules daļās, piemēram, ASV Likuma par okeāna kuģošanas reformu (OSRA) ieviešana 1999. gadā ir izmainījusi noteikumus par konferencēm, kas apkalpo ASV tirdzniecības maršrutus, atļaujot slēgt konfidenciālus līgumus par pakalpojumiem. Šodien globālie līnijpārvadātāji darbojas galvenokārt maršrutos no austrumiem uz rietumiem, kā arī maršrutos no ziemeļiem uz dienvidiem, turpretī mazie un vidējie pārvadātāji darbojas galvenokārt maršrutos no ziemeļiem uz dienvidiem un Eiropas mazajā kabotāžā.
4.9.2

Iemesls ir tāds, ka praksē konta izraksta sniegšanas biežums ir ļoti atšķirīgs. Dažreiz konta izrakstus izsniedz tikai reizi kvartālā, bet citos gadījumos — reizi nedēļā vai pat katru dienu. Tas ir atkarīgs no lietotāja vēlmēm un izmaksām. Tādēļ, pamatojoties uz piemēros minēto informācijas sniegšanas intervālu, kompensācijas pieprasīšanas termiņš būtu 3 mēneši plus 4 nedēļas, 1 nedēļa plus 4 nedēļas vai pat 1 diena plus 4 nedēļas. Gandrīz nav iespējams noteikt, kad maksājums kļūst galīgs, un tādēļ sagatavošanas procesā esošajai ES tiešā debeta procedūrai rastos šķērslis, kas diez vai ir pārvarams, un šīs procedūras īstenošana būtu nopietni apdraudēta.
2.5

Tieši attiecībā uz proporcionalitāti dažkārt var kritizēt priekšlikumu direktīvai. Kopumā ņemot un attiecībā uz 2.4. punktā minēto noteikumu EESK vērš uzmanību uz to, ka katrai iniciatīvai būtu jābalstās uz konkrētu principu, ko saskaņoti attiecina uz visiem regulējuma aspektiem, bet nevis tikai uz dažiem no tiem. Tas, ka šis apgalvojums ir pamatots, skaidrāk izriet no piezīmēm attiecībā uz atsevišķiem pantiem.
2.2

Tā kā likumdošanai ir svarīga nozīme finanšu tirgu funkcionēšanā, pilnībā pamatoti Baltajā grāmatā ir īpaši uzsvērts, ka jāpiemēro un jānostiprina spēkā esošie tiesību akti un vienlaicīgi jāizvairās no tā, ka ir pārāk daudz regulējošo pasākumu, t.i., jāizvairās no tā sauktās “goldplating” tendences, it īpaši dalībvalstīs.
2.4

Tas pirmām kārtām attiecas uz to, ka Eiropas līmenī gandrīz nepastāv nepārprotami un saistoši nodarbinātības un darba tirgus politikas mērķi. — Apstiprinot pamatnostādnes 2005.—2008. gadam un padarot neskaidrākus to mērķus, proti, atsauces vērtības, kā, arī samazinot uz atsauces vērtībām attiecinātas kvantitatīva rakstura prasības, netika izmantota līdz šim ES nodarbinātības stratēģijas izstrādē ierastā metode, proti, tādas skaidras sistēmas noteikšana dalībvalstīm, kurā nepārprotami definēti to pienākumi. — Pēc valsts parlamenta un sociālo partneru uzklausīšanas katrai dalībvalstij, pamatojoties uz valsts reformu programmu, kas ir jāizstrādā, drīzāk būtu jāizvirza savi mērķi attiecībā uz pamatnostādņu īstenošanu valsts līmenī.
1.3

ES dalībvalstis aizvien vairāk sadarbojas, kā arī veic pasākumus neatkarīgi, lai novērstu digitālo atstumtību un sekmētu e–iesaistīšanu un e–pieejamību, izmantojot gan tiesību aktus, gan brīvprātīgas iniciatīvas. Minētajā jomā obligāti nepieciešama koordinācija ES līmenī, lai tādējādi novērstu pastāvošo tirgus sadrumstalotību, izvairītos no turpmākās sadrumstalotības tirgū un novērstu pagātnes kļūdas, kuru dēļ nebija pieejamu IKT galveno produktu un trūka saskaņotības starp palīgtehnoloģijām un galvenajiem produktiem un pakalpojumiem, kā rezultātā liela daļa potenciālo patērētāju tika izolēti no tirgus. Šādas kļūdas radīja arī citas negatīvas sekas ekonomikā, it īpaši tāpēc, ka to dēļ turpinājās liela cilvēku skaita sociālā atstumtība, kavējot viņu piekļuvi darba tirgum.
1.3

Tādēļ būtu lietderīgi definēt terminu “civilā aizsardzība”, kas bieži tiek sajaukts ar humānās palīdzības jēdzienu. Šajā ziņā Komisija abus jēdzienus skaidri nodala, lai gan to mērķi ir vienādi: “glābt dzīvību un pirmo dienu laikā atvieglot katastrofas sekas”. Komisija norāda uz minēto divu jēdzienu atšķirībām: pirmkārt, civilās aizsardzības palīdzība var attiekties ne tikai uz katastrofas sekām, kas ietekmē iedzīvotājus, bet arī uz sekām, kuras ietekmē vidi; otrkārt, to sniedz, pamatojoties uz dalībvalstu resursiem un vienībām, nevis uz humānajām struktūrām un NVO; treškārt, lai gan darbības procedūras valstīs, kas nav ES dalībvalstis, atšķiras, to var sniegt gan ES teritorijā, gan ārpus tās. (5)
3.1

Vairumā ĀKK valstu pilsoniskā sabiedrība nereti ir visai vāji vai slikti organizēta. Tāpēc sarunas par Ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem sniedz iespēju celt tās organizētību un līdz ar to — priekšlikumu sniegšanas spēju. Šis ir viens no nosacījumiem, lai tā varētu praksē spēlēt nozīmīgu lomu izvēlētās pieejas īstenošanā un tādējādi, ceļot konkurētspēju un uzlabojot sociālos aspektus, sekmēt izaugsmi. Pilsoniskās sabiedrības organizētības un līdz ar to tās rīcībspējas uzlabošana būs atkarīga no Komisijas apņēmības un ieinteresēto valstu gribas to panākt.
2.10

Ņemot vērā iepriekš teikto, varētu apgalvot, ka ievērojamā tuvināšanās un kustība visos virzienos (kaut arī tās tālu atpaliek no iespējām, ko piedāvā Eiropas integrācija), faktiskā robežu likvidēšana, vienotā valūta un vienotais tirgus netiek pietiekami bieži pieminēti: “Eiropieši neuztver kopējo identitāti, jo par to netiek runāts.” (5) Taču visā pasaulē augsti vērtē un apbrīno īsti eiropeisku dzīvesveidu (“European way of life”), par ko īpaši labi iespējams pārliecināties, raugoties uz Eiropu no malas — ceļojot vai nedzīvojot Eiropā.
3.2

Tādējādi Komiteja izsaka gandarījumu par Regulas priekšlikumu, jo tas veicina vienu no četrām brīvībām, kas kopš Eiropas Savienības pirmsākumiem veido tās pamatu, proti, darba ņēmēju brīvu pārvietošanos un, paplašinot minētās tiesības, to personu brīvu pārvietošanos, uz kurām attiecas apspriežamā Regula. Tāpēc Komiteja uzskata par pienākumu no jauna izteikt savu vēlēšanos, lai dažādās ES un dalībvalstu struktūras pieliktu pūles pastāvošo barjeru atcelšanai, lai Eiropas Savienības iekšienē izveidotu patiesu personu brīvas pārvietošanās telpu, kā arī patiesas sociālās tiesības. Šajā sakarā Komiteja ir gandarīta par priekšlikuma saturu, kas ar jauna elementa ieviešanu veicina šo pilsoņu tiesību nostiprināšanu.
2.5

“Ņemot vērā izglītības sistēmas atsevišķo posmu — vispārējās izglītības, augstākās izglītības, profesionālās izglītības un pieaugušo izglītības — īpatnības un to radīto nepieciešamību Kopienas darbības mērķus, formas un organizatoriskās struktūras pieskaņot atsevišķi katram no šiem posmiem, ir saprātīgi integrēto programmu sadalīt apakšprogrammās, kas vērstas katra uz savu no šiem četriem posmiem, vienlaicīgi tiecoties pēc vislielākās šo programmu koherences un saskaņotības (6)”.
3.16

Organizāciju un to piedāvāto projektu atlases un finansējuma piešķiršanas procesā nepieciešama Savienības institūciju un dalībvalstu kompetento iestāžu modrība, lai nodrošinātu, ka programmas “Jaunatne darbībā” finansējums netiek izmantots nevienai asociācijai vai organizācijai, kas tīšuprāt vai paviršības dēļ pacieš vai piesedz jebkādu neiecietīgu, vardarbīgu, rasistisku vai ksenofobisku attieksmi. Tālab organizācijām, kas atbildīgas par projektu izvēli un apstiprināšanu gan Savienības, gan dalībvalstu līmenī, jāatklāj organizācijas ar šādu vēsturi un jāizslēdz tās no jebkura atlases procesa. Organizāciju atlases procesā nepieciešams garantēt arī to, ka organizācijās, kas tiek izraudzītas, lai saņemtu Kopienas finansējumu, ir noteikts pārstāvniecības un līdzdalības līmenis.
5.4

Tādēļ EESK aicina Padomi un Eiropas Parlamentu izslēgt direktīvas projektu attiecībā uz vilcienu apkalpju sertificēšanu no trešās dzelzceļu paketes un izskatīt to atsevišķi, lai izvairītos no turpmākiem aizkavējumiem. Eiropas Parlamentam un Padomei direktīva jāpieņem ātri un kā prioritāra rakstura jautājums.
2.1

Sakarā ar to, ka runa galu galā ir tikai par jaunu redakciju, nevis par jaunu direktīvu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja varētu aprobežoties ar to, ka tā pieņemtu zināšanai Komisijas paveikto darbu un paslavētu labo rezultātu: ekonomikas dalībniekiem un iestādēm tas patiešām ir liels sakarā ar to, ka tiek nodrošināta ātra pieejamība un samazinātas “pelēkās” zonas interpretācijā. No otras puses, ziņojuma sniedzējam ir jāuzticas Komisijas apgalvojumam, ka teksta jaunā redakcija atbilst šodien spēkā esošo tekstu pielietojuma spektram: detalizēta kontrole nebūtu veicama, un, starp citu, to veica jau nacionālie eksperti un ekonomikas dalībnieki, atbilstošā veidā saņemot konsultācijas.
2.1

Komisijas priekšlikuma mērķis ir nodrošināt to, ka katru gadu vēl 1 % no iepriekš katrā dalībvalstī izmantotās enerģijas tiktu ietaupīts, palielinot enerģijas lietojuma lietderību. 1 % ietaupītas enerģijas ir aprēķināts no vidējā ikgadējā enerģijas lietojuma beidzamo piecu gadu laikā attiecīgajā dalībvalstī. Tas novedīs līdz pat aptuveni 6 % enerģijas ietaupījuma 2012. gadā. Dalībvalstu pienākums būs ziņot un pārbaudīt saskaņā ar direktīvas noteikumiem, vai šis enerģijas daudzums katru gadu ir ietaupīts laikā līdz pat 2012. gadam. Enerģijas lietojums dalībvalstī joprojām var pieaugt, taču lēnākā tempā nekā bez šādiem pasākumiem.
3.4

Komiteja atbalsta Komisijas priekšlikumu kā Eiropas Savienības ieguldījumu efektīvā bēgļu, kuriem piešķirts bēgļu statuss, aizsardzībā, ja tiek piemērotas procedūru juridiskās garantijas un patvēruma meklētāju individuālās tiesības, saskaņā ar starptautiskajām konvencijām, īpaši Ženēvas un Ņujorkas konvencijām un ja netiek pārkāptas to bēgļu, kuri neietilpst atlases kritērijos dzīvesvietas maiņas programmām, tiesības. Komiteja nelabvēlīgi raudzīsies uz to, ja pirmās uzņemšanas valsts vai tranzītvalsts iespēju palielināšana izpaudīsies kā Eiropas Savienības dalībvalstu atteikšanās no pienākuma atzīt bēgļa vai papildu aizsardzības izmantotāja juridisko un likumīgo aizsardzību.
3.9.1.

Jūras ostas ir svarīgas nacionālas vērtības. Pasākumi, kas domāti, lai aizsargātu visu ostas zonu ir loģiski kvalificējami kā tādi, kas saistīti ar vispārējām valsts interesēm. Šādu pasākumu valsts finansēšana tāpēc nebūs ES līguma par Valsts palīdzības noteikumiem (State aid rules of the EU treaty) jautājums. Pamatojoties uz to, ka dalībvalstīm tomēr ir iespēja piešķirt valsts atbalstu šādu pasākumu īstenošanai vai nepiešķirt, ES līmenī ir jāveido saskaņota pieeja, lai izvairītos no konkurences deformācijas. Šai pieejai, kura tāpat ņem vērā ostu iekārtu drošības pasākumu finansēšanu, jābūt balstītai uz sekojošiem principiem: — pasākumi, kas tiek veikti saskaņā ar direktīvu par ostu drošību ir domāti vispārējām valsts interesēm un jāsedz no nacionālajiem valsts finansu līdzekļiem vai ES līdzekļiem; — ostu iekārtu drošības pasākumu izmaksas, kas izriet no kuģu un iekārtu darbības priekšrakstiem jāfinansē sekojoši: a) visas izmaksas, kas veidojas no ieceltas pārvaldes (novērtējums, novērtējuma apstiprināšana, plāna apstiprināšana, atbilstības deklarācija) jāsedz no nacionālās valsts finansu līdzekļiem vai ES līdzekļiem; b) kārtējie papildus izdevumi, lai kontrolētu un pārbaudītu ostu iekārtu drošības plānus jāsedz no nacionālās valsts finansu līdzekļiem vai ES līdzekļiem; c) visas pārējās izmaksas, kas attiecas uz ostu iekārtām, jāatgūst no šo iekārtu lietotājiem pēc skaidriem noteikumiem.
7.1

Komiteja akceptē 34. pantā nostiprināto kvalitatīvo uzraudzības nosacījumu principu (Prudent-Person-Principle). Ņemot vērā pārapdrošināšanas darījumu īpatnības un it sevišķi to starptautisko raksturu, šāds princips ir piemērotāks nekā strikti kvantitatīvais. Līdz ar to ES tiks ieviests mūsdienīgs princips, kuru iesaka arī International Association of Insurance Supervisors (IAIS). Tomēr vienlaikus Komiteja atzīst arī to, ka kvalitatīvais princips nav nekāds brīvlaišanas raksts, bet prasa no uzņēmumiem pastāvīgu kapitālieguldījumu procesa kontroli un uzlabošanu.
1.2.1

Pirmkārt, tas palīdz novērtēt divu direktīvas noteikumu pielietojumu, lai to izskatītu pirms septiņu gadu perioda beigām, kas tiek aprēķināts no dalībvalstu iestrādes gala termiņa, t.i, pirms 2003. gada 23. novembra, proti, tie ir 17(4). panta izņēmumi no atsauces periodiem 6. panta pielietojumam attiecībā uz maksimālo darba nedēļu un dalībvalstu izvēli 18. 1. b) i) pantā nepielietot 6. pantu, kas nodrošina pasākumu veikšanu, lai nodrošinātu to, ka individuālie strādnieki piekrīt strādāt vairāk nekā 48 stundas nedēļā (vispārēji zināma kā attiekšanās no piedalīšanās (opt-out)).
(2)

Pat ņemot vērā makroekonomisko apstākļu uzlabošanos un COVID-19 pandēmijas izraisītās ekonomiskās nenoteiktības samazināšanos kopš 2020. gada 27. marta, nenoteiktības līmenis joprojām ir augsts, un tas turpina ietekmēt banku spēju prognozēt savas vidēja termiņa kapitāla vajadzības. Ņemot vērā pašreizējos valsts atbalsta pasākumus un to, ka ekonomisko seku ietekme uz kredītiestāžu bilancēm ir ievērojami novēlota, vēl var nebūt pilnībā izpaudusies ar COVID-19 saistītā ekonomiskā satricinājuma ietekme uz banku sektoru. Šī ieilgusī nenoteiktība prasa ārkārtīgi lielu piesardzību attiecībā uz kredītiestāžu dividenžu sadales politiku un praksi. Tāpēc ECB saskata nepieciešamību aicināt kredītiestādes arī turpmāk atturēties no dividenžu izmaksas un akciju atpirkšanas. Jebkurā gadījumā ir ārkārtīgi svarīgi, ka dividenžu sadales un akciju atpirkšanas apsvēršanā kredītiestādes vadās pēc to iekšējā kapitāla radīšanas spējas, ņemot vērā nākotnes perspektīvu, kā arī ekonomisko seku gaidāmās ietekmes uz to riska darījumu un kapitāla kvalitāti. Turklāt ECB kopumā uzskata, ka nebūtu piesardzīgi, ja kredītiestādes apsvērtu peļņas sadali un akciju atpirkšanu vairāk nekā 15 % apmērā no to uzkrātās peļņas par 2019. un 2020. finanšu gadu vai vairāk nekā 20 bāzes punktu apmērā no pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāja atkarībā no tā, kura summa mazāka.
2.

Attiecībā uz kredītiestādēm, kuras 2018. gadā izmaksā dividendes (7) par 2017. finanšu gadu, ECB iesaka: a) 1. kategorija. Kredītiestādēm, kuras 2017. gada 31. decembrī i) izpilda 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētās piemērojamās kapitāla prasības un kuras ii) jau sasniegušas 1. punkta d) apakšpunktā minētos pilna apjoma rādītājus, sava tīrā peļņa dividendēs jāsadala konservatīvi, lai nodrošinātu spēju turpināt pildīt visas prasības un UPNP rezultātus pat pasliktinātos ekonomikas un finanšu apstākļos; b) 2. kategorija. Kredītiestādēm, kuras 2017. gada 31. decembrī izpilda 1. punkta a), b un c) apakšpunktā minētās piemērojamās kapitāla prasības, bet kuras 2017. gada 31. decembrī nav sasniegušas 1. punkta d) apakšpunktā minētos pilna apjoma rādītājus, savu tīro peļņu dividendēs jāsadala konservatīvi, lai nodrošinātu spēju turpināt pildīt visas prasības un UPNP rezultātus pat pasliktinātos ekonomikas un finanšu apstākļos. Turklāt tām dividendes principā jāizmaksā tikai tādā apmērā, kas nodrošina vismaz vienmērīgu (8) virzību 1. punkta d) apakšpunktā minēto pilna apjoma rādītāju un UPNP rezultātu sasniegšanas virzienā; c) 3. kategorija. Kredītiestādēm, kuras neatbilst 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajām prasībām, principā dividendes nebūtu jāizmaksā vispār. Kredītiestādēm, kuras nevar ievērot šo ieteikumu, jo tās uzskata, ka tām ir juridisks pienākums izmaksāt dividendes, nekavējoties jāsazinās ar savu kopējo uzraudzības komandu. Tiek sagaidīts, ka 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētās 1., 2. un 3. kategorijas kredītiestādes ievēros arī 2. pīlāra norādes. Visiem pārējiem nosacījumiem esot vienādiem, sagaidāms, ka kapitāla prasības (9) turpinās būt stabilas. Ja kredītiestāde darbojas vai sagaida, ka darbosies līmenī, kas ir zemāks par 2. pīlāra norādēm, tai nekavējoties jāsazinās ar savu kopējo uzraudzības komandu. ECB izvērtēs iemeslus, kāpēc kredītiestādes kapitāla līmeni krities vai sagaidāms, ka tas kritīsies, un apsvērs piemērotu, proporcionālu un iestādei specifisku pasākumu veikšanu.
1.1.

Ierosinātās regulas mērķis ir nodrošināt, ka no 2018. gada 1. janvāra uz preču dīleriem (ieguldījumu sabiedrības, kuru pamatdarbība ir tikai un vienīgi ieguldījumu pakalpojumu sniegšana vai ar finanšu instrumentiem saistītas darbības, kas uzskaitītas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK (2) I pielikuma C iedaļas 5., 6., 7., 9. un 10. punktā, un kurām 2006. gada 31. decembrī nepiemēroja Padomes Direktīvu 93/22/EEK (3)) neattiecas visas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 575/2013 (4) noteiktās lielo riska darījumu un pašu kapitāla prasības, ja nevar pieņemt apzinātu un informētu lēmumu par to, ka šāds režīms tiem ir piemērots.