KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par to, kā tiek īstenots Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1608/2003/EK par zinātnes un tehnoloģijas statistiku /* COM/2014/0211 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par to, kā tiek īstenots Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1608/2003/EK par zinātnes un tehnoloģijas statistiku KOPSAVILKUMS Eiropas Savienībā oficiālā zinātnes, tehnoloģijas un jauninājumu statistika lielā mērā balstās uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. jūlija Lēmumu Nr. 1608/2003/EK par Kopienas zinātnes un tehnoloģijas statistikas izstrādāšanu un pilnveidošanu[1]. Komisija ir īstenojusi šo lēmumu ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, izmantojot regulatīvus pasākumus, brīvprātīgas datu vākšanas pasākumus un Savienības statistikas iestādes (Eurostat) sagatavotus datus. Šajā ziņojumā novērtēts, kā īstenoti lēmuma 2. pantā norādītie atsevišķie statistikas pasākumi. To mērķis ir izveidot zinātnes, tehnoloģijas un jauninājumu statistikas informācijas sistēmu, lai atbalstītu un uzraudzītu ES politiku. Ziņojumā galvenokārt aplūkota attīstība kopš iepriekšējā ziņojuma 2011. gadā. Komisijas Regula (EK) Nr. 753/2004 un Regula (EK) Nr. 1450/2004, ar ko īsteno Lēmumu Nr. 1608/2003/EK, attiecas uz divējādu datu vākšanu, ko Eiropas Statistikas sistēmā (ESS) regulāri veic dalībvalstu statistikas iestādes. Pētniecības, izstrādes un jauninājumu statistika, kas savākta saskaņā ar regulām, kā arī statistika par cilvēkresursiem zinātnē un tehnoloģijā, par augstās tehnoloģijas nozarēm un uz zināšanām balstītiem pakalpojumiem, un patentiem, kļuvusi par atzītu un plaši citētu atsauces datu avotu, lai uzraudzītu ES zinātnes, tehnoloģijas un jauninājumu politiku. Sākot no 2012. pārskata gada, zinātnes, tehnoloģijas un jauninājumu datu vākšana pakāpeniski notiek saskaņā ar jauno Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 995/2012, kas ir spēkā no 2013. gada oktobra datu nosūtīšanām. Tādējādi Komisijas Regula (EK) Nr. 753/2004 un Nr. 1450/2004 ir atcelta. Statistikas datu kvalitāte kļuvusi svarīgāka politikas noteikšanas un uzraudzības prasību ietekmē un jo īpaši tādēļ, ka politiskie mērķi tiek izvirzīti, balstoties uz statistikas informāciju. Stratēģijā “Eiropa 2020” ir noteikts konkrēts mērķis palielināt apvienotos publiskos un privātos ieguldījumu līmeņus pētniecībā un izstrādē līdz 3 % no IKP. Tāpēc ir ārkārtīgi svarīgi, ka mērījumu kvalitāte ir (un joprojām saglabājas) augstā līmenī. Pēc tam, kad tika pieņemtas iepriekš minētās Komisijas regulas, ar kurām īsteno Lēmumu Nr. 1608/2003/EK, uzlabojās zinātnes, tehnoloģijas un jauninājumu datu kvalitāte. Pakāpeniska datu kvalitātes uzlabošanās turpinājās, un tika veikta rūpīga kvalitātes uzraudzība. Statistikas aktualitātes un pirmšķirīgas kvalitātes saglabāšanu būtu jāpalīdz nodrošināt, vienojoties par starptautiskiem standartiem un metodoloģiju, tos ieviešot un pastāvīgi diskutējot par to nozīmi dinamiskos mērījumos. Turpmākās izstrādes darbā zinātnes, tehnoloģijas un jauninājumu statistikas jomā tiks ņemtas vērā politikas prioritātes un attīstība ESS kopumā. Ņemot vērā prioritātes, kas noteiktas stratēģijā “Eiropa 2020” un tās atbalsta pasākumos, mērķis ir panākt līdzsvaru starp jauniem risinājumiem un pasākumiem, lai vairāk uzlabotu pašreizējo zinātnes, tehnoloģijas un jauninājumu statistiku. Saikne ar citām uzņēmējdarbības statistikas jomām tiks nostiprināta, iekļaujot pētniecības, izstrādes un jauninājumu statistiku “pamatregulā, kurā integrēta uzņēmējdarbības statistika” un kuru patlaban apspriež ESS. KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par to, kā tiek īstenots Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1608/2003/EK par zinātnes un tehnoloģijas statistiku 1. IEVADS Šis ir trešais īstenošanas ziņojums, ko Komisija iesniegusi Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Lēmuma 1608/2003/EK (turpmāk “Lēmums”) 5. pantu. Pirmais ziņojums tika pieņemts 2007. gada 14. decembrī[2], savukārt otrais — 2011. gada 11. aprīlī[3]. Šajā kontekstā ir vērts atgādināt dažas jaunākās politikas iniciatīvas. Eiropadome 2010. gada jūnijā pieņēma stratēģiju “Eiropa 2020” nodarbinātībai un gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei[4]. Tā arī apstiprināja piecus ES pamatmērķus; viens no tiem paredz uzlabot jauninājumiem, pētniecībai un izstrādei radītos apstākļus, īpaši lai paaugstinātu apvienoto publisko un privāto ieguldījumu līmeni pētniecībā un izstrādē līdz 3 % no IKP. Komisija 2010. gada 6. oktobra paziņojumā par inovācijas Savienības pamatiniciatīvu[5] ierosināja papildu rādītāju, kas atspoguļo pētniecības, izstrādes un jauninājumu intensitāti, kā arī ikgadēju inovācijas Savienības rezultātu apkopojumu inovatīvās darbības rezultātu vispārējā progresa uzraudzīšanai. Komisija 2012. gada 17. jūlijā pieņēma paziņojumu Stiprāka Eiropas Pētniecības telpas partnerība izcilībai un izaugsmei[6]. Tajā tā aicināja steidzami veikt strukturālas pārmaiņas visā Eiropā sadarbībā ar dalībvalstīm un ieinteresēto personu organizācijām, lai savlaicīgi ierosinātu konkrētus pasākumus, kas vairo izcilību Eiropas publiskās pētniecības sistēmā. Šajā iniciatīvā tika izstrādāts uzticams Eiropas Pētniecības telpas (EPT) uzraudzības mehānisms (EMM), pamatojoties uz darbības rādītājiem, lai uzraudzītu EPT politikas reformas un to īstenošanu, nodrošinot pārredzamību Padomei, Eiropas Parlamentam un zinātnieku aprindām un pamatu Komisijas turpmākajiem lēmumiem. Nesen, savā 2013. gada 13. septembra paziņojumā[7], Komisija ierosināja rādītāju, lai noteiktu jauninājumu rezultātus. Rādītājs palīdzēs politikas veidotājiem izveidot jaunas vai pastiprinātas darbības, lai likvidētu šķēršļus, kas novatoriem traucē ieviest idejas ražojumos un pakalpojumos, kuri varētu gūt panākumus tirgū. Šajā ziņojumā apkopota informācija par to, kā īstenota zinātnes, tehnoloģijas un jauninājumu (ZTJ) statistikas informācijas sistēma, kas paredzēta Lēmumā un plaši izmantota, lai atbalstītu un uzraudzītu saistīto ES politiku. Ziņojumā galvenokārt aplūkota attīstība kopš iepriekšējā ziņojuma 2011. gadā. Pirmajā daļā uzmanība pievērsta Lēmuma 2. pantā noteikto pasākumu īstenošanai. Turpmākajās nodaļās aplūkota datu kvalitāte, izmaksas un slogs, ko rada statistikas sniegšana. Nobeiguma nodaļā sniegts ieskats turpmākajās darbībās. 2. LĒMUMA ĪSTENOŠANA 2.1. Regulatīvie pasākumi Komisija ir īstenojusi lēmumu, izmantojot regulatīvus pasākumus, brīvprātīgas datu vākšanas pasākumus dalībvalstīs un Eurostat sagatavotos statistikas datus. Ļoti svarīgi ir tas, ka 2004. gadā stājās spēkā šādas divas īstenošanas regulas: • Komisijas Regula (EK) Nr. 753/2004[8], kurā īpaša uzmanība veltīta pētniecības un izstrādes statistikai, kā arī ietverta statistika par cilvēkresursiem zinātnes un tehnoloģijas jomā (HRST), augstās tehnoloģijas nozarēm un uz zināšanām balstītiem pakalpojumiem, patentiem un cita zinātnes un tehnoloģijas statistika (tieši nenosakot uzdevumus dalībvalstīm vai ESS kopumā); un • Komisijas Regula (EK) Nr. 1450/2004[9] par Kopienas jauninājumu statistiku. Gan pētniecības un izstrādes, gan jauninājumu statistika, ko vāc saskaņā ar abām minētajām regulām, kļuvusi par atzītiem un plaši citētiem atsauces datiem ES politikas uzraudzības kontekstā. 2004. gada regulas 2012. gadā tika aizstātas ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 995/2012[10], ar kuru tika grozītas arī sīki izstrādātās prasības par pētniecību un izstrādi, citu zinātnes, tehnoloģijas un jauninājumu statistiku. Vajadzību pēc jaunas īstenošanas regulas līdzās EPT uzraudzībai galvenokārt noteica pieņemtā stratēģija “Eiropa 2020” un tās dažādās pamatiniciatīvas, kurās tika aicināts vienoties par statistiskās uzraudzības sistēmu attiecīgajās ES politikas jomās. Lai nodrošinātu, ka ZTJ datu kopa ir iespējami atbilstoša lietotāju vajadzībām, ir svarīgi, lai izmantotie rādītāji pamatotos uz statistiku un rādītājiem, kas tiek regulāri sagatavoti dalībvalstīs un, ciktāl iespējams, reglamentēti statistikas tiesību aktos. Regulā tika precizēta vajadzīgā statistikas vienība un vienotie kvalitātes ziņojumi, šādi vairāk saskaņojot pētniecības, izstrādes un jauninājumu statistiku un nostiprinot saikni ar vispārīgo uzņēmējdarbības statistiku. 2.2. Galvenie sasniegumi Galvenie sasniegumi periodā, uz kuru attiecas šis ziņojums, bija šādi: • bija vērojams pastāvīgs kāpums attiecībā uz tādu pētniecības un izstrādes un personāla datu sagatavošanas apjomu, kas apkopoti dažādās dimensijās un dalījumos, pamatojoties uz Frascati rokasgrāmatu (ESAO 2002); • tika panākta vienošanās par pētniecības un izstrādes datu jaunu dalījumu — “ārvalstu finansēta pētniecība un izstrāde”; • tika izstrādāta metodika, lai mērītu starptautiskā mērogā koordinētu pētniecību Eiropā (kā daļa no valdības budžeta apropriācijām vai izdevumiem pētniecībai un izstrādei — GBAORD); • tika sākta pilnīgāka informācijas vākšana uzņēmējdarbības sektorā par publisko finansējumu IKT pētniecībai un izstrādei; • 2012. gada Kopienas jauninājumu apsekojums tika sagatavots, pamatojoties uz Oslo rokasgrāmatu (ESAO, Eurostat, 2005), lai mērītu uzņēmumu rezultātus jauninājumu jomā, izmantojot saskaņotu apsekojumu metodiku un anketu, tostarp ad hoc moduli par stratēģijām un šķēršļiem uzņēmumu mērķu sasniegšanā (palielinot apgrozījumu, tirgus daļu vai peļņas normu; samazinot izmaksas); • Kopienas jauninājumu apsekojuma dati atsevišķu uzņēmumu līmenī (“mikrodati”) bija pieejami ātrāk, izmantojot Eurostat SAFE Centre un CD-ROM izlaidumus ārējiem pētniekiem; tagad ir pieejama arī 2010. gada datu kopa; • tika uzlabota ZTJ datu kvalitāte un saskaņotība, izmantojot izveidotos kvalitātes ziņojumus un ieviestos jaunos kvalitātes pasākumus; • ir uzsākts darbs pie valstu datu un metadatu sūtījumu vienkāršošanas, tiecoties panākt, lai tiktu izmantoti kopējie ESS instrumenti, kas paredzēti, lai atbalstītu efektīvāku un standartizētāku statistikas sagatavošanas procesu; • pateicoties uzlabotiem datu sagatavošanas procesiem ESS, kā arī stingrākai kontroles kārtībai, ir uzlabojies provizorisko un galīgo datu izplatīšanas savlaicīgums; • izveidota regulāru datu sagatavošanas sistēma par nodarbinātību zinātnesietilpīgās darbībās, izmantojot vienotu metodiku šādu darbību klasifikācijai; • 2013. gadā tika sākta regulāra Kopienas preču zīmju un Kopienas dizainparaugu statistikas datu apstrāde; • tika atbalstīta She Figures (Komisijas 2012. gada ziņojums par sieviešu nozīmi zinātnē) publikācija, attiecīgā gadījumā ieviešot dzimumu dalījumu pētniecības un izstrādes un HRST datos; un • tika atjauninātas ZTJ statistikas klasifikācijas, lai panāktu atbilstību pārskatītajām klasifikācijām (atbilstoši saimnieciskajai darbībai — NACE, tirdzniecības produktiem – SITC, izglītībai — ISCED, profesijām — ISCO un teritorijām — NUTS). Galvenais detalizēto ZTJ datu un saistītās dokumentācijas izplatīšanas kanāls ir Eurostat tiešsaistes datubāze (Eurobase). Komisija arī izplata ZTJ datus vairākos politikas ziņojumos (tostarp saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020” un EPT). 2.3. ZTJ statistikas īstenošana dalībvalstīs Valstu datu vākšanas pasākumi ir atkārtoti pielāgoti un arī turpmāk tiks pielāgoti, lai izpildītu pārskatītās datu prasības, kas noteiktas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 995/2012. Pirmo reizi jauni dati pieprasīti GBAORD (2013. gada decembris), par jauninājumiem (2014. gada jūnijs) un pētniecību un izstrādi (2015. gada jūnijs). Daļa šī darba jau tika sākta jauno vai pārskatīto datu vākšanas pasākumu izmēģinājuma posmā. Dalībvalstis ļoti apmierinoši ir izpildījušas obligāto datu sniegšanas prasības, un katru gadu veikta kontrole divos oficiālos ziņojumu sniegšanas posmos. To dalībvalstu skaits, kurām trūkst provizorisko datu par pētniecību un izstrādi, piemēram, 2013. gadā samazinājās līdz vienai (un divām un trijām attiecīgi 2011. un 2012. gadā). Pateicoties tam, ka stāvoklis ir uzlabojies, pēc obligātā iesniegšanas datuma (31. oktobris) varēja izplatīt ES pētniecības un izstrādes mērķa rādītāju 16 un 14 dienās attiecīgi 2012. un 2013. gadā. Iepriekš kavējumi bija 30 līdz 40 dienas. Līdz šim tādas problēmas kā aptvērums un novēlota datu iesniegšana galvenokārt konstatētas kā atsevišķi gadījumi, kurus ietekmē valstu datu sagatavošanas sistēmas (piemēram, īslaicīgs resursu trūkums, apjomīga sagatavošanas sistēmas pārveide). 3. DATU KVALITĀTE ZTJ statistikas datu kvalitātes pamatā ir Eiropas Statistikas prakses kodekss[11]. Tas ietver 15 galvenos principus, no kuriem daži attiecas uz dalībvalstu iestāžu un organizāciju, kas veicina vispārējo Eiropas statistikas kvalitāti, vispārīgajiem institucionālajiem nosacījumiem (profesionālā neatkarība vai resursu pietiekamība). Citi principi ZTJ statistikā, piemēram, stabila metodika, kas iekļauta rokasgrāmatās, ir starptautiski atzīti un tiek bieži novērtēti kopā ar dalībvalstīm. Vairāki kvalitātes principi, kas ir tieši saistīti ar ZTJ apsekojumiem (cita starpā statistikas precizitāte, saskaņotība un salīdzināmība), tiek aptverti un uzraudzīti, izmantojot regulārus kvalitātes ziņojumus. Valstu kvalitātes ziņojumus par pētniecības un izstrādes statistiku un GBAORD statistiku Eurostat vāc kopš 2007. gada un par katru apsekojumu par jauninājumiem Kopienā, ko veic reizi divos gados, — kopš 2004. gada. Nopietni trūkumi nav konstatēti. Tomēr konstatēts, ka attiecībā uz pētniecības un izstrādes statistiku jāveic turpmāks darbs, proti, valstu kvalitātes uzlabošanas rīcības plānu veidā attiecībā uz pētniecības un izstrādes statistiku (2011. gadā), jo īpaši uzlabojot pētniecības un izstrādes veicēju populācijas identifikāciju un regulāru atjaunināšanu (uzņēmumi, par kuriem zināms vai pieņemts, ka tie nodarbojas ar pētniecību un izstrādi). Jauninājumu apsekojuma problēmas galvenokārt ir saistītas ar mērīšanu. Ir jāpieliek pūles, lai īsi un precīzi paustu uzņēmumu respondentiem, ko viņiem prasa (jauni vai būtiski uzlaboti produkti un procesi), un mudinātu viņus apstrādāt vajadzīgo informāciju. Tāpat joprojām ir sarežģīti mērīt novatorisku produktu apgrozījumu un jauninājumu izdevumus. Kopsavilkums par jauninājumu apsekojuma kvalitātes ziņojumiem tiek publicēts tiešsaistes datubāzē kopā ar datiem. Ar Regulu (ES) Nr. 995/2012 tika noteikts, ka no 2013. gada kvalitātes ziņojumi ietilpst obligāti iesniedzamajos datos. 4. IZMAKSAS UN SLOGS 4.1. ZTJ statistika ESS Eurostat jaunākajā 2010. gadā sāktajā vispārējā informācijas sniegšanas sloga un statistikas sagatavošanas izmaksu analīzē dalībvalstīs ZTJ (pētniecība, izstrāde un jauninājumi) statistikas sagatavošanas izmaksas tika novērtētas kā “vidējas” un informācijas sniegšanas slogs kā “vidējs/augsts”. Šajā novērtēšanā ZTJ statistikas rezultāti atbilda vairākuma statistikas jomu rezultātiem, kas ietilpa vispārējā novērtēšanā, turklāt sagatavošanas izmaksas bija nedaudz mazākas un informācijas sniegšanas slogs — nedaudz lielāks nekā uzņēmējdarbības statistikai kopumā. 4.2. Detalizētas informācijas vākšana par izmaksām un slogu Regulāri ir bijuši mēģinājumi savākt datus par ZTJ datu vākšanas izmaksām un slogu. Kvalitātes ziņojumos ir prasīti precīzi skaitļi, bet ir izrādījies, ka grūti iegūt saskaņotus datus, kas ļauj salīdzināt vai novērtēt kopējās izmaksas. Daudzas dalībvalstis norādījušas, ka pētniecības, izstrādes un jauninājumu apsekojumu un datu apkopošanas izmaksas nevar nodalīt no uzņēmējdarbības un ar to saistītās citas statistikas izmaksām vai no izmaksām par līdzīgām darbībām, pamatojoties tikai uz valstu vajadzībām. Ja šādi dati ir pieejami, ziņojumu sagatavošanas metodika, kas atšķiras starp dalībvalstīm un starp iestādēm dalībvalstīs, neļauj pamatoti salīdzināt vai publicēt atsevišķās izmaksu aplēses. Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, vidējais slogs, ko izsaka kā laiku, kas pavadīts, aizpildot pētniecības un izstrādes anketu uzņēmumu sektorā par 2009. pārskata gadu, 13 dalībvalstīs (no 15), par kurām dati ir pieejami, svārstās no 0,3 stundām līdz 6 stundām. Izņēmums ir 11 stundas, par ko ziņojušas divas dalībvalstis. Daudz mazāk datu pieejami no citiem ekonomikas sektoriem, kaut gan laiks, kas pavadīts, aizpildot pētniecības un izstrādes anketu valdības sektorā un augstākajā izglītībā, šķiet ilgāks nekā uzņēmumu sektorā (kaut gan ir salīdzinoši līdzīgs). Attiecībā uz Kopienas jauninājumu apsekojumu 2008. un 2010. gada apsekojumu kārtu kvalitātes ziņojumos iekļautā informācija liecina, ka inovatīvu uzņēmumu patērētais laiks, lai aizpildītu anketu, svārstās no 0,48 līdz vairāk nekā trim stundām. Tikai divas valstis ziņo, ka ir vajadzīgs vairāk laika, lai aizpildītu anketu 2010. gadā salīdzinājumā ar 2008. gadu. Neinovatīviem uzņēmumiem vajadzēja 0,24 līdz 1,85 stundas, lai 2010. gadā aizpildītu anketu. Četras no desmit valstīm ziņo, ka izmaksas 2010. gadā bija lielākas nekā 2008. gadā, piecās valstīs bija mazākas izmaksas un viena valsts ziņo, ka izmaksas abos gados bija vienādas. 4.3. Eurostat līdzfinansējums ZTJ datu vākšanai dalībvalstīs Uzaicinājumiem iesniegt dotāciju priekšlikumus 2006. un 2009. gadā sekoja vairāki līdzīgi uzaicinājumi saskaņā ar Komisijas 2011. gada budžetu, kas piešķirts, lai līdzfinansētu pētniecības, izstrādes vai jauninājumu datu vākšanas pasākumu neobligātās daļas vai veiktu priekšizpēti par iespēju izstrādāt jaunus rādītājus vai finansēt apsekojumus par zinātņu doktoru tālāko karjeru (CDH). 2011. gadā kopējās ZTJ statistikai paredzētās finanšu saistības 13 dalībvalstīm un Norvēģijai bija EUR 1 019 974. Phare programmā vairākiem saņēmējiem (Phare Multi-Beneficiary Programme) par sadarbību statistikas jomā, palīdzības programmā pārejas procesā vairākiem saņēmējiem (Transition Facility Multi-Beneficiary Programme) par statistikas integrāciju un pirmsiestāšanās atbalsta instrumentā (programmas no 2004. līdz 2011. gadam) bija iekļauts līdzfinansējums kopumā EUR 1 518 105 apmērā, lai veiktu pētniecības un izstrādes, jauninājumu un CDH apsekojumus asociētajās trešajās valstīs un dalībvalstīs, kuras pievienojās Savienībai 2004. gadā vai vēlāk. 5. ZTJ STATISTIKAS TURPMĀKA PILNVEIDOŠANA 5.1. Vides pārmaiņas Komisijas paziņojumā par Eiropas statistikas redzējumu[12] aicināts izstrādāt statistiku, piemērojot integrētākas un gudrākas pieejas. Tas nozīmē integrēt statistikas instrumentus un arvien vairāk izmantot administratīvus avotus, kā arī vienkāršot un uzlabot statistikas regulējuma vidi, lai iegūtu pilnīgākus un uz nākotni vērstus statistikas datus, uzlabotu produktivitāti un samazinātu slogu, ko rada informācijas sniegšana. Patlaban, kad ZTJ statistikas īstenošanas noteikumi ir saskaņotāk atspoguļoti Regulā (ES) Nr. 995/2012, nākamais solis būs nostiprināt saikni ar citu uzņēmējdarbības statistiku, iekļaujot pētniecības, izstrādes un jauninājumu statistiku “pamatregulā, kurā iekļauta uzņēmējdarbības statistika” un kura patlaban tiek apspriesta ESS. Tā arī būs nākamā iespēja vēlreiz novērtēt pētniecības, izstrādes un jauninājumu datu obligāto saturu. Pēdējos gados valstu statistikas iestādes vairākkārt ir ziņojušas par resursu trūkumu, kas rada nopietnas bažas par to spēju apmierināt esošās vai jaunās ESS prasības. Tādējādi arvien svarīgāk ir noteikt prioritātes, un tas vienādā mērā attiecas uz esošajām un plānotajām statistikas darbībām. 5.2. Esošās ZTJ statistikas uzlabošana un novērtēšana Statistikai jābūt pareizai un atbilstošai mērķim. Esošie datu vākšanas pasākumi, jo īpaši par pētniecību, izstrādi un jauninājumiem, tiks pastāvīgi pārskatīti attiecībā uz atbilstību un kvalitāti, pilnībā izmantojot regulāru atbilstības uzraudzību un sistemātiski vācot kvalitātes ziņojumus. Tas vēl jo svarīgāk ir tagad, kad stratēģija “Eiropa 2020” tiks uzraudzīta, daļēji izmantojot ZTJ rādītāju kopas. Attiecībā uz pētniecības un izstrādes statistiku tiek turpināti centieni, lai nodrošinātu, ka pamatā esošie dati ir par visiem pētniecības un izstrādes veicējiem (vai vismaz aplēses, ja nepieciešams, neatkarīgi no tā, vai tie bija iepriekš zināmi), un lai nodrošinātu, ka tie aptver visus ekonomikas sektorus un apakšsektorus, kā arī visu lielumu operatīvās vienības, t. i., visus pētniecības un izstrādes izdevumus un personālu ekonomikā attiecīgajā laikā. Attiecībā uz Eiropas jauninājumu statistiku tiks novērtēts, vai, paplašinot aptvērumu (ietverot visas uzņēmumu darbības, visu ekonomiku), iegūs pietiekami daudz jaunas informācijas, lai pamatotu papildu resursus, kas nepieciešami, un vai tas metodiskā ziņā būtu iespējams. Ar jaunajiem centieniem, ja tas būs savstarpēji izdevīgi, esošā ZTJ statistika tiks uzlabota, cieši sadarbojoties ar ESAO un citām starptautiskajām organizācijām, ar kurām koordinācija jau notiek intensīvāk. Tas ietver arī turpmāku darbu, lai pārskatītu metodikas atsauču rokasgrāmatas. 5.3. Jauni rādītāji, jauni izmantošanas veidi Jaunu lietotāju vajadzību apmierināšana ir īpaši sarežģīta šajā ESS vidē, jo īpaši ņemot vērā mazāku budžetu. Tomēr lietotāji bieži pieprasīs jaunus rādītājus un jaunus datu avotus. Izstrādes darbs, kas neietver tikai esošo datu avotu izmantošanu, bet arī jaunus rādītājus, jaunus datu avotus un pat turpmāku esošo datu dalījumu (jo tas varētu nozīmēt apjomīgāku izlasi vai metodikas darbu), tiks veikts tikai pēc padziļinātas pārbaudes un, ciktāl iespējams, pēc izmaksu un ieguvumu analīzes. Saistībā ar to tiks izmantotas arī priekšizpētes un izmēģinājuma apsekojumi. Pētniecības, izstrādes, jauninājumu un citu uzņēmumu darbību tālāka internacionalizācija kopumā rada papildu problēmas ZTJ statistikas apkopošanā tagad un radīs arī nākotnē. Tas attiecas gan uz jaunu statistikas datu iegūšanu par internacionalizāciju, gan uz uzņēmējdarbības apsekojumu veikšanu arvien vairāk globalizētā pasaulē un līdz ar to —sarežģītākā kontekstā. Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēma (EKS 2010)[13] ir jaunākā starptautiski saderīgā ES uzskaites sistēma, kas vajadzīga, lai sistemātiski un detalizēti aprakstītu ekonomiku. To īstenos, sākot no 2014. gada septembra. Nozīmīga atšķirība no iepriekšējās redakcijas (EKS 95) — pētniecība un izstrāde tiek uzskatīta par kapitāla veidošanu, nevis par starppatēriņu. Citiem vārdiem sakot, tagad tiek atzīts, ka pētniecības un izstrādes darbības ir izlaide, kas palielina valstu IKP, nevis uzskatāma par starpposma resursu kāda uzņēmuma galvenajā produkcijā. Ar šo pārmaiņu tiek ieviestas jaunas prasības detalizētākai un plašākai pētniecības un izstrādes mērīšanai. Saistībā ar ESAO vadīto Frascati rokasgrāmatas pārskatīšanu patlaban tiek apsvērts, ciktāl pētniecības un izstrādes apsekojumi var dot ieguldījumu pētniecības un izstrādes kapitalizācijas darbā un kādus grozījumus potenciāli varētu ieviest. [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. jūlija Lēmums Nr. 1608/2003/EK par Kopienas zinātnes un tehnoloģijas statistikas izstrādāšanu un pilnveidošanu (OV L 230, 16.9.2003., 1. lpp.). [2] Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 1608/2003/EK īstenošanu. COM(2007) 801. [3] Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā tiek īstenots Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1608/2003/EK par Kopienas zinātnes un tehnoloģijas statistiku. COM(2011) 184. [4] Eiropadomes 2010. gada 17. jūnija sanāksmes secinājumi. CO EUR 9, CONCL 2. [5] Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīva “Inovācijas Savienība”. COM(2010) 546. [6] Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Stiprāka Eiropas Pētniecības telpas partnerība izcilībai un izaugsmei. COM(2012) 392 final. [7] Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Inovācijas rezultātu noteikšana Eiropā – virzībā uz jaunu rādītāju. COM (2013) 624 final. [8] Komisijas 2004. gada 22. aprīļa Regula (EK) Nr. 753/2004, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1608/2003/EK par zinātnes un tehnoloģijas statistiku (OV L 118, 23.4.2004., 23. lpp.). [9] Komisijas 2004. gada 13. augusta Regula (EK) Nr. 1450/2004, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1608/2003/EK par Kopienas jauninājumu statistikas izstrādāšanu un pilnveidošanu (OV L 267, 14.8.2004., 32. lpp.). [10] Komisijas 2012. gada 26. oktobra Īstenošanas regula (ES) Nr. 995/2012, ar ko pieņem sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojams Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1608/2003/EK par Kopienas zinātnes un tehnoloģijas statistikas izstrādāšanu un pilnveidošanu (OV L 299, 27.10.2012., 18. lpp.). [11] Komisijas Ieteikums par valsts un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un atbildību. COM(2005) 217. [12] Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par ES statistikas sagatavošanas metodi: nākamās desmitgades redzējums. COM(2009) 404. [13] Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regula (ES) Nr. 549/2013 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (OV L 174, 26.6.2013., 1. lpp.).