Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par kopienas 2003.–2007. gada statistikas programmas ex-post novērtējumu {SEC(2009)14} /* COM/2009/0001 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 13.1.2009 COM(2009) 1 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI PAR KOPIENAS 2003.–2007. GADA STATISTIKAS PROGRAMMAS EX-POST NOVĒRTĒJUMU {SEC(2009)14} KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI PAR KOPIENAS 2003.–2007. GADA STATISTIKAS PROGRAMMAS EX-POST NOVĒRTĒJUMU 1. IEVADS Eiropas Parlaments un Padome 2002. gada 16. decembrī pieņēma Lēmumu 2367/2002/EK par Kopienas statistikas programmu (KSP) no 2003. līdz 2007. gadam[1]. Šī programma bija jāveido, ievērojot Kopienas politikas galvenajās prioritātes saistībā ar Ekonomisko un monetāro savienību, Eiropas Savienības paplašināšanos un konkurētspēju, noturīgu attīstību un sociālo programmu. Tās pamatā bija Eurostat pamatuzdevums — augstas kvalitātes statistikas nodrošināšana visiem ES politikas mērķiem, kā arī resursu efektīva izmantošana un budžeta izpilde. Minētā lēmuma 4. pantā ir noteikts šādi: „Programmas darbības posma beigās Komisija pēc konsultēšanās ar Statistikas programmu komiteju iesniedz attiecīgu novērtējuma ziņojumu par programmas īstenošanu, ņemot vērā neatkarīgu ekspertu viedokli. Šis ziņojums jāpabeidz līdz 2008. gada beigām un pēc tam jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.”[2] Ar šo dokumentu ir sniegts pieprasītais novērtējuma ziņojums un izpildīts Finanšu regulā[3] un tās īstenošanas noteikumos[4] paredzētais pienākums, kas nosaka, ka attiecībā uz programmām ir jānovērtē cilvēkresursi un finanšu resursi, kā arī iegūtie rezultāti, lai pārbaudītu, vai tie atbilst izvirzītajiem mērķiem. Turklāt šīs programmas novērtējumam jāsniedz nozīmīgs ieguldījums, lai izveidotu nākamās piecu gadu statistikas programmas un ieviestu uzraudzības sistēmu to kontrolei. Šā ziņojuma pamatā ir starpposma novērtējums, ko Eurostat sagatavoja 2006. gadā, un ziņojums, ko sniedza neatkarīgs novērtēšanas uzņēmums, kā tas noteikts KSP lēmuma 4. pantā. Ziņojuma 2. nodaļā ir apkopoti galvenie secinājumi par programmā noteikto mērķu sasniegšanu un sniegts pārskats par savstarpēji saistītiem jautājumiem un jaunām ierosmēm, kas programmā sākotnēji nebija iekļautas. Ziņojuma 3. nodaļā ir sniegti galvenie ieteikumi nākamo programmu plānošanai un īstenošanai. Neatkarīgu ekspertu sagatavotais nobeiguma ziņojums ir pieejams Komisijas darba dokumentā, kas iekļauts pielikumā. 2. PROGRAMMAS GALVENIE REZULTāTI Šajā nodaļā ir izklāstīti programmas darbības laikā gūtie rezultāti attiecībā uz visām programmas sadaļās iekļautajām statistikas jomām un horizontālajiem mērķiem, kas norādīti īstenošanas stratēģijās. Tajā ziņots arī par pasākumiem un ierosmēm, kas nebija pilnībā iekļautas KSP kā skaidri noteikti mērķi, un par citiem savstarpēji saistītiem pasākumiem un ierosmēm, kā arī par cilvēkresursu un finanšu resursu izmantošanu. KOPSAVILKUMS Pamatojoties uz detalizētiem rezultātiem, kas turpmāk aplūkoti pa programmas sadaļām[5], var apgalvot, ka gandrīz visi mērķi tika sasniegti. Īpaši jāuzsver Eiropas Statistikas sistēmas (ESS) pierādītā spēja nodrošināt to, ka jaunām vajadzībām politikas jomā tiek nodrošināta papildu statistikas informācija, kā tas notika, piemēram, saistībā ar ES paplašināšanos, kad bija nepieciešami dati par dalībvalstīm, kuras ES pievienojās attiecīgi 2004. un 2007. gadā, kā arī attiecībā uz statistiku tādās jomās kā enerģētika, vide, patvērums un migrācija, ārvalstu saistītie uzņēmumi, IKP un SPCI (saskaņotā patēriņa cenu indeksa) ātrs novērtējums, Eiropas sektoru konti, rādītāji saistībā ar sociālo aizsardzību un citās jomās. Turklāt tika sagatavota Eiropas uzņēmumu un tirdzniecības statistikas modernizācijas daudzgadu programma. Šo progresu varēja panākt, pateicoties intensīvajam darbam saistībā ar tiesību aktu pārskatīšanu vai jaunu aktu sagatavošanu (piemēram, ekonomikas, uzņēmējdarbības un sociālās statistikas jomā), bet vēl jo vairāk tāpēc, ka tika izstrādātas un īstenotas jaunas metodes un instrumenti. Jo īpaši to apliecina fakts, ka jaunu statistikas datu sagatavošanas pasākumu skaits bija gandrīz vienāds ar to pasākumu skaitu, kas attiecas uz parasto statistikas datu sagatavošanu. Salīdzinoši liels pasākumu skaits bija veltīts kvalitātes nodrošināšanai un ESS attīstībai, kas apliecina spēju panākt progresu un uzlabojumus. Prakses kodeksa izveide un īstenošana, brīva piekļuve visiem datiem Eurostat tīmekļa vietnē, kā arī pasākumi, lai uzlabotu prioritāšu noteikšanu un samazinātu atbilžu sniegšanas slogu, apstiprina pievēršanos šiem jautājumiem. REZULTāTI STATISTIKAS JOMāS Brīva preču aprite. Intrastat un Extrastat sistēmu vajadzībām izstrādāja jaunus tiesību aktus, lai paaugstinātu ziņošanas sliekšņus, efektīvāk izmantotu esošo informāciju un saskaņotu statistikas un muitas sistēmas, tādējādi samazinot uzņēmumiem uzlikto slogu. Lauksaimniecība. Dalībvalstīm sniedza ievērojamu atbalstu, lai turpmāk uzlabotu rādītājus agrovides un lauku attīstības jomā, kā arī lai panāktu progresu lauku saimniecību reģistra jomā. Lauku saimniecību struktūras apsekojumu jomā izstrādāja jaunus tiesību aktus, lai mazinātu ziņošanas slogu. Personu brīva pārvietošanās un pakalpojumu un kapitāla brīva aprite. Ārvalstu saistīto uzņēmumu („iekšzemes un ārējo” uzņēmumu) statistikas jomā izstrādāja jaunus tiesību aktus un attiecīgas metodikas rokasgrāmatu, kā arī ievāca pirmos datus. Informācijas sabiedrības jomā izstrādāja pamatregulu. Pēc tam ievāca ikgadējos datus, ietverot noteiktu un mainīgu jautājumu sadaļas, tādējādi ātrāk reaģējot uz jaunām vajadzībām pēc datiem. Vīzu politika, patvēruma politika, imigrācijas politika un citas politikas jomas, kas saistītas ar personu brīvu pārvietošanos. 2007. gadā pieņēma jaunu regulu par Kopienas statistiku migrācijas un starptautiskās aizsardzības jomā. Šajā sakarā pārskatīja uzturēšanās atļauju datu saturu un struktūru un ar dalībvalstīm intensīvi diskutēja par statistikas definīciju, rezultātu un metadatu saskaņošanu, lai nodrošinātu migrācijas un patvēruma datu labāku salīdzināmību. Transports. Attiecībā uz visiem transporta veidiem palielināja datu apjomu un uzlaboja kvalitāti, kā arī veica darbu, lai regulāri sniegtu dažādus rādītājus, piemēram, par ceļu satiksmi, vairākveidu pārvadājumiem un to rezultātiem, un uzlabotu šo rādītāju kvalitāti. Ekonomikas un monetārā politika. Attiecībā uz nacionālajiem kontiem turpināja īstenot regulu par Eiropas kontu sistēmu (EKS 95), aktualizējot datu nosūtīšanas programmu un uzraugot atbilstību noteikumiem. IKP ātro novērtēšanu veica, ievērojot termiņus, un sektoru ikgadējos un ceturkšņa kontus pirmo reizi publicēja attiecīgi 2006. un 2007. gadā. Turpināja NKI pašu resursu un PVN statistikas apstiprināšanu. Starptautiskā un Eiropas kontekstā sāka pārskatīt nacionālo kontu pamatā esošo metodiku. Turpmāk izstrādāja metodiku saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru un, vispārīgākā nozīmē, ar publisko finanšu statistiku , kā arī izplatīja valstu finanšu ceturkšņa un ikgadējo integrēto statistiku. Izplatīja statistiku un attiecīgos metadatus par ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un maksājumu bilancēm, tostarp ceturkšņa datus par maksājumu bilancēm, kā arī sagatavoja kvalitātes ziņojumus. Attiecībā uz maksājumu bilanču statistiku pārskatīja datu vākšanas sistēmu, ņemot vērā mainītos banku ziņošanas sliekšņus. Turklāt ievērojamu atbalstu sniedza, palīdzot izstrādāt Starptautiskā valūtas fonda Maksājumu bilances un starptautisko ieguldījumu posteņu rokasgrāmatu ( BPM6 ). Attiecībā uz īstermiņa statistiku regulā izdarīja grozījumus. Rādītāju pieejamība un laicīgums ievērojami uzlabojās. Attiecībā uz galvenajiem Eiropas ekonomiskajiem rādītājiem veica turpmākus pasākumus, lai nodrošinātu un uzlabotu to aptvērumu, savlaicīgumu un palielinātu laikrindu garumu. Cenu statistikas jomā darbs pie metodikas un uzlaboti stratēģiskie norādījumi vēl vairāk uzlaboja saskaņotā patēriņa cenu indeksa datu savlaicīgumu un kvalitāti. Regulu par pirktspējas paritātēm pieņēma 2007. gadā. Nodarbinātība. Izveidoja izpeļņas un darbaspēka izmaksu integrētās sistēmas galvenos elementus, tostarp darbaspēka izmaksu ceturkšņa indeksu un detalizētus strukturālos apsekojumus par darbaspēka izmaksām un izpeļņu, ko veic reizi četros gados. Visās dalībvalstīs katru ceturksni veica pastāvīgus darbaspēka apsekojumus, Eiropas Komisija pieņēma jaunu regulu par darba piedāvājumu statistiku un turpināja izstrādāt datubāzi saistībā ar darba tirgus politiku. Kopēja tirdzniecības politika. Ierosināja vairākus pasākumus, lai uzlabotu maksājumu bilanču datu kvalitāti, kā arī aktualizēja vairākus ilgtspējīgas attīstības rādītājus saistībā ar ārējo tirdzniecību. Panāca progresu maksājumu bilanču statistikas saskaņošanā ar nacionālo kontu un ārējās tirdzniecības statistiku. Sociālā politika, izglītība, arodmācības un jaunieši. Pārskatīja rādītājus saistībā ar sociālo integrāciju un sociālo aizsardzību, kā arī sniedza lielāko daļu atbilstošo datu. Pieņēma pamatregulu par statistiku izglītības un mūžizglītības jomā un veica apsekojumu par arodizglītību, kura datus publicēja 2007. gadā, kā arī izmēģinājuma apsekojumu par pieaugušo izglītību. Sāka sagatavot Eiropas mājsaimniecību apsekojumu; tā ir integrēta sociālās statistikas programma, kuras mērķis ir racionalizēt Eiropas esošos un plānotos sociālos apsekojumus un apmierināt politiskās vajadzības, izmantojot ad hoc moduļus. Sagatavoja pamatregulu par iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu, kā arī sniedza iedzīvotāju skaita prognozes valstu un reģionālā līmenī. Kultūra. Publicēja metodikas ziņojumu un uzziņu grāmatu, kurā iekļauti kultūras statistikas vairāki aspekti. Sabiedrības veselība. Eiropas Komisija pieņēma pamatregulas priekšlikumu par sabiedrības veselību un darba drošību, un sākās darbs pie Eiropas Kopienas veselības rādītāju izstrādes. Uzsāka Eiropas veselības aptauju, kā arī sagatavoja dažādus moduļus, piemēram, par veselības stāvokli. Publicēja veselības datu uzskaites sistēmas pirmās datu kopas, kā arī uzlaboja Eiropas statistiku par nelaimes gadījumiem darbā un Eiropas arodslimību statistiku. Patērētāju aizsardzība. Izdeva vairākas publikācijas par patērētājiem Eiropā, kā arī izplatīja datus par pārtikas nekaitīgumu. Noteica rādītājus, lai uzraudzītu pārtikas nekaitīguma un uztura politiku, kā arī izvērtēja datu avotus, lai noteiktu Eiropas Savienībai nozīmīgus datus. Ražošana. Attīstība koncentrējās uz pakalpojumu nozari un statistiku saistībā ar uzņēmējdarbību. Pārstrādājot uzņēmējdarbības strukturālās statistikas tiesisko pamatu, iekļāva uzņēmējdarbības demogrāfiju un uzņēmumu pakalpojumus, svītroja nenozīmīgākus noteikumus, kā arī ieviesa ad-hoc moduļus un Eiropas līmeņa izlases metodi. Pieņēma jaunu regulu par uzņēmumu reģistru un sāka darbu, lai izveidotu Kopienas starptautisko uzņēmumu grupu reģistru. Pieņēma saimniecisko darbību un produktu jaunu klasifikāciju. Notika intensīvas sarunas, lai sagatavotu regulu par enerģijas statistiku. Turklāt sāka pārstrādāt direktīvu par cenu atklātumu. Ieviesa ziņošanas pienākumu saistībā ar kombinēto siltuma un elektroenerģijas ražošanu un sniedza ievērojamu ieguldījumu ES ikgadējā ziņojumā par CO2 apjoma uzskaiti. Ekonomiskā un sociālā kohēzija. Pēc paplašināšanās pabeidza pārskatīt teritoriālo vienību klasifikāciju ( NUTS ) un sāka datu paplašinātu vākšanu pilsētu revīzijas projekta ( Urban Audit ) ietvaros. Sniedza kohēzijas ziņojumam nepieciešamos datus. Pētniecība un tehnoloģiju attīstība. Pabeidza vai uzsāka vairākus metodikas un izpētes projektus, piemēram, saistībā ar jaunām statistikas izpaušanas kontroles metodēm, norādēm sezonālās izlīdzināšanas jomā un metodiku dažādu avotu iekļaušanai ESS. Dažos no šiem projektiem izmantoja jaunizveidotos sadarbības instrumentus. Veica vairākus apsekojumus par inovāciju Kopienā, doktora grādu ieguvušo personu karjeras izaugsmi, kā arī par pētniecību un attīstību, un paplašināja piekļuvi datiem. Vide. Atbilstoši regulai izplatīja statistikas datus attiecībā uz atkritumiem. Kopā ar citiem dienestiem izveidoja uzraudzības instrumentu jaunajai Kopienas politikai attiecībā uz ķīmiskajām vielām. Pabeidza ilgtspējīgas attīstības rādītāju saraksta pilnīgu pārskatīšanu. Vairākkārt vāca datus, lai sagatavotu vides pārskatus, kā arī veica atbilstošos pasākumus metodikas jomā. Sadarbība attīstības jomā (un citi ārējie pasākumi). Attiecīgie Komisijas dienesti Eiropas kaimiņattiecību politikā iesaistītajām valstīm sniedza dažāda veida tehnisko palīdzību un atbalstu. Lai ĀKK valstīs, Āzijā un Latīņamerikā atbalstītu galvenos reģionālā līmeņa sadarbības pasākumus statistikas jomā, Eurostat Komisijas dienestiem sniedza tehniska rakstura padomus, kā arī piedalījās vadības komitejās un citās augsta līmeņa sanāksmēs par statistikas jautājumiem. Daži no programmas mērķiem netika sasniegti pilnībā. Tas attiecas uz audiovizuālās jomas statistiku, ko pārtrauca politikas pārmaiņu rezultātā, statistiku kultūras jomā, jo ierobežoto resursu dēļ mērķis netika pilnībā sasniegts, un metodisko atbalstu saistībā ar statistiku par traumām mājas apstākļos, ko nodeva cita Komisijas dienesta kompetencē. REZULTāTI HORIZANTāLO MēRķU JOMā Horizontālie mērķi ir saistīti ar faktu, ka Eurostat kalpo Komisijai, citām Eiropas iestādēm un plašākai lietotāju kopai, palīdzot uzturēt un attīstīt Eiropas Statistikas sistēmu, palielināt darbinieku motivāciju un apmierinātību, uzlabot produktu un pakalpojumu kvalitāti un paaugstināt iekšējo produktivitāti. Šos mērķus lielā mērā sasniedza, attīstot IT infrastruktūru, izveidojot un īstenojot kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, uzlabojot darba apstākļus pēc personāla viedokļu aptauju rezultātu iegūšanas, izveidojot Eiropas statistikas apmācību programmu, izstrādājot iekšējās informācijas un ārējās izplatīšanas stratēģijas un uzlabojot ESS pārvaldības struktūru. REZULTāTI SAVSTARPēJI SAISTīTO JAUTāJUMU JOMā Paplašināšanās Programmas laikā jaunās dalībvalstis lielā mērā iekļāva Kopienas statistikas mehānismu sistēmā — gan datu vākšanas/izplatīšanas, gan darba struktūru nozīmē. Sniedza efektīvu tehnisku palīdzību šīs iekļaušanas pastiprināšanai un pašreizējo kandidātvalstu sagatavošanai, lai sarunu procesā tās spētu sniegt attiecīgus statistikas datus un nākotnē varētu veiksmīgi pievienoties ES. Atbilžu sniegšanas sloga mazināšana Īstenoja vairākus pasākumus, lai uzlabotu ikgadējo statistikas programmu izstrādi un prioritāšu noteikšanu, kā arī lai novērtētu slogu un izmaksas noteiktās statistikas jomās (transporta statistika, īstermiņa statistika, Intrastat un uzņēmējdarbības statistika). Pamatojoties uz šā darba rezultātiem, Komisija sagatavoja paziņojumu par atbilžu sniegšanas sloga mazināšanu, kā arī par vienkāršošanu un prioritāšu noteikšanu Kopienas statistikas jomā. Paziņojumu publicēja 2006. gada novembrī. Sloga un izmaksu novērtēšanu turpināja, uzsākot projektu, kas attiecas uz visām dalībvalstīm un visiem pašreiz spēkā esošiem tiesību aktiem, kā arī izmantojot citas ierosmes noteiktās statistikas jomās (esošo datu labāka izmantošana, Eiropas līmeņa izlases). Pirmie rezultāti, kas iegūti saistībā ar labāka regulējuma nodrošināšanu, norāda arī uz to, ka statistisko pārskatu sniegšanas administratīvais slogs ir salīdzinoši mazs. ESS attīstīšana Statistikas birojs un dalībvalstis 2006. gadā nolēma sākt pārdomu procesu saistībā ar ESS darbību (Krakovas rīcības plāns), pievēršoties tiesiskajai un iestāžu sistēmai, problēmām statistikas jomā un ESS resursu pārvaldībai un plānošanai. Izveidoja augsta līmeņa darba grupas. Pirmais rezultāts bija priekšlikums par Eiropas statistikas tiesību aktu pārskatīšanu. Turklāt izveidoja jaunu sadarbības tīklu mehānismu — ESSnet — zināšanu un resursu virzīšanai ESS ietvaros. Tas aptver noteiktu dalībvalstu projektu darbus, kuru rezultātus dara pieejamus visiem ESS partneriem. Prakses kodeksa piemērošana Lai nodrošinātu piemērotu praksi, resursus un spējas augstas kvalitātes statistikas sagatavošanai ar mērķi palielināt valstu statistikas iestāžu un Eurostat neatkarību, vienotību un atbildību, 2005. gadā pieņēma Eiropas Statistikas prakses kodeksu. Papildus visaptverošiem pašvērtējumiem laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam veica salīdzinošu pārskatīšanu, kurā īpašu uzmanību pievērsa institucionālajai videi un izplatīšanas praksei, kā arī valstu statistikas iestāžu koordinēšanas funkcijai valstu statistikas sistēmās. Visu pārskatīšanu rezultātus apkopoja Komisijas ziņojumā. Izveidoja Eiropas statistikas pārvaldības padomdevējas iestādi, kura pārraudzīs prakses kodeksa piemērošanu. Kvalitātes vadība Īstenoja dažādus pasākumus, piemēram, rīkoja regulāras konferences par kvalitāti un ierosmes par kvalitātes vadību visos ESS līmeņos, tostarp par statistikas procesu un rezultātu novērtējuma pārbaudes punktu saraksta ( DESAP ) izveidi un datu kvalitātes novērtēšanas metožu un instrumentu rokasgrāmatas ( DATQAM ) izstrādi. Tomēr datu kvalitātes uzraudzību un kvalitātes ziņojumu saskaņošanu varētu uzlabot vēl vairāk. Atbalstīja dalībvalstu ierosmes kvalitātes jomā un izplatīja pateicoties tām noteikto paraugpraksi. Dialogs ar izmantotajiem un izplatīšana Nozīmīgs sasniegums bija tas, ka no 2004. gada 1. oktobra sāka Eurostat statistikas datu bezmaksas izplatīšanu tā tīmekļa vietnē. Tā rezultātā ievērojami palielinājās portāla lietotāju skaits, plašsaziņas līdzekļos tam tika pievērsta lielāka uzmanība, un tika nodrošināta datu pilnīga aptveršana. Uzlaboja publikāciju programmu un publicēšanas kalendāru un veica dažādas lietotāju aptaujas. Izstrādāja sadarbības shēmu lietotāju atbalstam dalībvalstīs un regulāri izskatīja lietotāju atsauksmes. Visbeidzot izveidoja Eiropas statistikas padomdevēju komiteju (ESPK), lai veicinātu dialogu ar lietotājiem. Infrastruktūras attīstīšana Atklāja jaunu tīmekļa vietni un pārskatīja atsauces datu bāzi, lai uzlabotu piekļuvi datiem un tīmekļa vietnes funkcijas. Infrastruktūru pārveidoja tā, lai dalībvalstis arvien vairāk izmantotu vienoto datu ievadīšanas sistēmu, tādējādi palielinot datu efektivitāti un drošību. Turklāt Eurostat bija vadošā loma saistībā ar ierosmi izveidot kopējus standartus un norādes datu un metadatu elektroniskai apmaiņai ( SDMX ) starptautiskā mērogā. CILVēKRESURSU UN FINANšU RESURSU IZMANTOšANA Šajā laikposmā pastāvīgi palielinājās darbinieku skaits (par aptuveni 15 %), ko galvenokārt ietekmēja paplašināšanās. Apmēram 82 % darbinieku ir iesaistīti statistikas veidošanā, pārējie ir nodarbināti administratīvajā un politikas atbalsta jomā. Gadu gaitā šī proporcija ir bijusi salīdzinoši stabila, lai gan pēdējos gados ir vērojams neliels pieaugums. Programmas īstenošanas kopējais budžets attiecīgajā laikposmā sasniedza 220,6 miljonus euro. Programmas īstenošanas laikā situācija resursu jomā bija kopumā apmierinoša, jo jaunus statistikas uzdevumus, piemēram saistībā ar paplašināšanos un jaunām politikas vajadzībām, līdzsvaroja produktivitātes pieaugums un papildu resursu ierobežota nodrošināšana. 3. IETEIKUMI NāKOTNEI Kopienas statistikas 1998.–2002. gada programmas (KSP) ex-post novērtējumā norādītos ieteikumus lielā mērā ņēma vērā šīs KSP īstenošanā. Saistībā ar diviem ieteikumiem uzsāka darbu, tomēr tas netika pabeigts. Tas attiecas uz ieteikumu par Eurostat darba novērtējumu uzlabošanu un ieteikumu par prasmju un zināšanu noteikšanu un pārvaldību ESS līmenī. Šīs KSP novērtēšanas laikā neatkarīgie eksperti sagatavoja šādus ieteikumus (sīkāka informācija atrodama pievienotajā ziņojumā). UZLABOT SAIKNI STARP KSP UN IKGADēJāM DARBA PROGRAMMāM KSP ir pamatprogramma, ar kuru formulē stratēģisko redzējumu pieciem gadiem un, izmantojot ikgadējās darba programmas, nodrošina tās elastību un atbilstību visā laikposmā. Izmantojot KSP kā atsauci, ikgadējās darba programmās par pamatu jāizmanto attiecīgā KSP un ir jāiekļauj skaidra norāde uz šo programmu. KSP iekļautie galvenie mērķi ir jāatspoguļo attiecīgajos ikgadējo programmu hierarhiskajos mērķos. Tas ļaus pilnībā izmantot šo abu programmu potenciālu un nodrošināt stratēģisko mērķu uzraudzību. UZLABOT KSP īSTENOšANAS UZRAUDZīBU Eurostat rīcībā jau ir vairāki uzraudzības instrumenti, piemēram, datu kvalitātes, tīmekļa vietnes, tiesību aktu ievērošanas, lietotāju apmierinātības apsekojumu un darbinieku viedokļu aptauju kontrole. Tomēr šie instrumenti vēl nav iekļauti integrētā sistēmā, vēl vairāk — nepastāv nekāda KSP mērķu kontrole. Ir jāveic KSP vispārēja uzraudzība, nosakot galvenos rādītājus, kas sniedz pietiekamu informāciju par darbības mērķu un stratēģisko mērķu īstenošanu programmas laikā. Esošie uzraudzības pasākumi ir jāracionalizē un jāiekļauj uzraudzības sistēmā. LīDZSVAROT PIEPRASīJUMU UN RESURSUS Eurostat uzdevums ir būt par starpnieku starp galvenajiem lietotājiem Eiropas līmenī (galvenokārt citiem Komisijas dienestiem) un valstu statistikas iestādēm un citiem valstu informācijas sniedzējiem. Kopā ar tiem ieviesa vairākus instrumentus, lai paaugstinātu sadarbības efektivitāti. Nākotnē palielināsies lietotāju pieprasījums pēc regulāriem un detalizētiem datiem, jo ieviesīs jaunu politiku un vajadzēs uzraudzīt esošās politikas īstenošanu un novērtēšanu. Tomēr ESS produktivitātes turpmāks pieaugums, lai arvien apmierinātu pieaugošo pieprasījumu pēc kompleksiem un sarežģītiem datiem, ir ierobežots. Šīs problēmas risināšanai nepieciešama stratēģiskā plānošana attiecībā uz pieprasījumu, kā arī datu sagatavošanas sistēmu modernizācija un procesu turpmāka saskaņošana un, iespējams, resursu (cilvēkresursu un finanšu resursu) palielināšana visos ESS līmeņos. Ir jāpieliek pūles, lai risinātu šo problēmu, kas skar visu ESS. To var darīt, uzlabojot prioritāšu noteikšanu, vienkāršojot tiesību aktus, jau iepriekš novērtējot jaunu pieprasījumu ietekmi un pārskatot resursu vajadzības. TURPINāT VAIROT UZTICīBU UN UZLABOT SADARBīBU ESS IETVAROS Uzticība un sadarbība starp dažādām ieinteresētajām personām ir nozīmīgs priekšnosacījums ESS veiksmīgai darbībai. Eurostat kā starpnieks starp valstu statistikas iestādēm un Komisijas dienestiem dažkārt saskaras ar pretējām dažādu sistēmas dalībnieku interesēm. Pastāv vairākas struktūras un tiesību aktos nostiprināti instrumenti, lai vecinātu dialogu starp visiem dalībniekiem un tādējādi radītu uzticību un sekmētu sadarbību. Šī uzticība un sadarbība ir sistēmas stūrakmens, kas Eurostat ir jāturpina nostiprināt arī nākotnē. [1] OV L 358, 16.12.2002. [2] OV L 358, 16.12.2002., 2. lpp. [3] Padomes 2006. gada 13. decembra Regula (EK, Euratom ) Nr. 1995/2006. [4] Komisijas 2007. gada 23. aprīļa Regula (EK, Euratom ) Nr. 478/2007, ar ko groza Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2342/2002. [5] Saskaņā ar Līgumiem.