ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Kopiena saskaņā ar savu kompetenci īsteno pasākumus, kas saistīti ar ekonomisku, finansiālu un tehnisku sadarbību ar trešām valstīm. Minētie pasākumi papildina dalībvalstu īstenotus pasākumus un ir saderīgi ar Kopienas attīstības politiku. (Līguma 181.a pants)

Mērķi — Dot ieguldījumu arodizglītības sistēmās Centrāleiropā un Austrumeiropā, bijušās Padomju Savienības neatkarīgajās valstīs, kas ir ekonomikas reformas un atveseļošanas programmas saņēmējas, un Vidusjūras valstīs, kas nav dalībvalstis, bet kas saņem palīdzību saskaņā ar finanšu un tehniskajiem pasākumiem, kuri atbalsta ekonomikas un sociālo struktūru reformu. — Veicināt attiecīgajām valstīm sniegtās palīdzības saskaņošanu.

Uzdevumi Ievērojot Kopienas noteiktās vispārējās pamatnostādnes, Fonds darbojas izglītības jomā, kas ietver profesionālo, sākotnējo un mūža izglītību, kā arī pārkvalificēšanos jauniešiem un pieaugušajiem, un veic šādus uzdevumus: — palīdz izglītības vajadzību un prioritāšu noteikšanā, ieviešot tehniskās palīdzības pasākumus izglītības jomā un sadarbojoties ar attiecīgām norādītām iestādēm valstīs, kurām ir tiesības saņemt palīdzību, — darbojas kā informācijas apstrādes centrs, lai Kopienai, tās dalībvalstīm un attiecīgām trešām valstīm sniegtu informāciju par esošajām ierosmēm un tālākām vajadzībām mācību jomā un lai nodrošinātu struktūru, ar kuras palīdzību virzīt palīdzības piedāvājumus.

1. Valde — Viens pārstāvis no katras dalībvalsts, — trīs pārstāvji no Komisijas, — priekšsēdētājs ir viens no Komisijas pārstāvjiem. 2. Direktors — Ieceļ valde pēc Komisijas priekšlikuma. 3. Padomdevējs forums — Ieceļ valde, — divi eksperti no katras dalībvalsts, — divi eksperti no katras valsts, kurai ir tiesības uz palīdzību, — divi eksperti no sociālo partneru puses Eiropas līmenī. 4. Ārējā revīzija Eiropas Revīzijas palāta. 5. Iekšējā revīzija Komisijas Iekšējas revīzijas dienests. 6. Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma.

Galīgais budžets 21,1 (26,5) milj. EUR, no kuriem 19,7 milj. EUR (19,5) finansēja Kopienas subsīdija un 1,4 milj. EUR (7,0) kā piešķirtos ieņēmumus finansē citas organizācijas. Šī summa 1,4 miljonu EUR apmērā sadalās šādi: — 0,3 miljoni EUR no Itālijas Ārlietu ministrijas, — 0,9 miljoni EUR no ĢD EAC (Tempus), — 0,2 miljoni EUR no Tulkošanas centra. Darbinieku skaits 2007. gada 31. decembrī — 100 (105) pagaidu amata vietas štatu sarakstā, no kurām aizņemta 91 (94). — 40 (32) pārējie darbinieki (palīgdarbinieki, vietējie darba ņēmēji, līgumdarbinieki). Kopējais darbinieku skaits: 131 (126), norīkoti šādu pienākumu izpildei: — pamatdarbībām: 72 (73), — administrācijā: 40 (34), — dažādiem uzdevumiem: 19 (19).
Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

Mērķi — Nodrošināt sabiedrības intereses saistībā ar Eiropas GNSS programmām, — īstenot Eiropas satelītu GNSS programmu vadību.

Uzdevumi — Noslēgt koncesijas līgumu ar privāto koncesijas īpašnieku, kurš ir atbildīgs par Galileo izstrādes un darbības fāzes īstenošanu un vadību, — nodrošināt, lai koncesijas īpašnieks pilda koncesijas līguma noteikumus un ievēro tam pievienotās specifikācijas, — veikt visus atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu pakalpojumu nepārtrauktību, ja koncesijas īpašnieks nepilda savas saistības, — pārvaldīt līdzekļus, kas tai īpaši piešķirti Eiropas GNSS programmām; — uzraudzīt vispārējo finanšu pārvaldību, lai sniegtu ierosinājumus attiecībā uz publiskā sektora ieguldījumiem, — pārņemt nolīguma pārvaldību, kas noslēgts ar EGNOS ekonomisko operatoru, — izstrādāt pamatnostādnes attiecībā uz turpmāko politiku saistībā ar EGNOS, — koordinēt dalībvalstu darbības attiecībā uz frekvencēm, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu sistēmas darbību, — lai palīdzētu Komisijai sagatavot priekšlikumus par Eiropas GNSS programmām, kurus iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, un pieņemt īstenošanas noteikumus, Iestāde sagatavo šo priekšlikumu un noteikumu projektus, — veikt sistēmas modernizāciju un tās jauno paaudžu izstrādi, — veikt budžeta izpildes uzdevumus, ko tai uzticējusi Komisija un kas ir saistīti ar Eiropas GNSS programmām, — nodrošināt, lai sistēmas sastāvdaļas ir atbilstīgi sertificētas; tā dod attiecīgām atzītām sertifikācijas struktūrām tiesības izsniegt attiecīgos sertifikātus un uzraudzīt, lai tiek ievēroti attiecīgie standarti un tehniskās specifikācijas,

1. Administratīvā padome Sastāvs: — viens pārstāvis no dalībvalsts, — viens Komisijas pārstāvis. Uzdevumi: — iecelt izpilddirektoru, — apstiprināt gada darba programmu, — sagatavot Iestādes ieņēmumu un izdevumu pārskatu nākamajam finanšu gadam un iesniegt to Komisijai, kas to pārsūta budžeta lēmējiestādēm, — pieņemt budžetu, — sniegt atzinumu par Iestādes gada pārskatu, — lemt par visiem aspektiem saistībā ar sistēmas drošību un aizsardzību, — īstenot disciplināro uzraudzību attiecībā uz izpilddirektoru, — pieņemt īpašus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu piekļuves tiesības Iestādes dokumentiem, — pieņemt gada pārskatu par Iestādes darbību un nākotni un līdz 15. jūnijam nosūtīt to dalībvalstīm, Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Revīzijas palātai, — pieņemt savu reglamentu.

Galīgais budžets 7,0 miljoni EUR, tostarp Kopienas subsīdija: 100 %. Darbinieku skaits 2006. gada 31. decembrī Plānotais štata vietu skaits – 39 amata vietas. Aizpildītās amata vietas: 18 +5 citas amata vietas (palīgdarbinieki, norīkotie valstu eksperti, vietējie un nodarbinātības aģentūras darbinieki). Kopējais darbinieku skaits: 23, norīkoti šādu pienākumu izpildei: — pamatdarbībām: 9, — administrācijā: 9, — dažādiem uzdevumiem: 5.
Kopējā transporta politika Lai īstenotu 70. pantu, kā arī ievērojot transporta nozares īpatnības, Padome, apspriedusies ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju, saskaņā ar 251. pantā minēto procedūru nosaka a) kopīgus noteikumus, ko piemēro starptautiskiem pārvadājumiem uz kādu dalībvalsti vai no tās, vai cauri vienai vai vairākām dalībvalstīm; b) nosacījumus, ar kādiem pārvadātāji, kas nav attiecīgās dalībvalsts rezidenti, tajā drīkst sniegt pārvadāšanas pakalpojumus; c) pasākumus, kas pastiprina transporta drošību; d) citus attiecīgus noteikumus. (71. pants)

Mērķi Tehniskos jautājumos veicināt tādu Kopienas tiesību aktu ieviešanu, kas vērsti uz 1. dzelzceļa nozares konkurences uzlabošanu un 2. kopējas pieejas izstrādi Eiropas dzelzceļa sistēmas drošībai, lai sniegtu ieguldījumu Eiropas dzelzceļa telpas bez robežām izveidē un augsta līmeņa drošības garantēšanā.

Uzdevumi 1. Adresēt ieteikumus Komisijai par: — kopīgām drošības metodēm un kopīgiem drošības mērķiem, kas paredzēti Dzelzceļa drošības direktīvā (2004/49/EK), — drošības sertifikātiem un pasākumiem drošības jomā, — dzelzceļa savstarpējās izmantojamības ieviešanu, attīstību un uzraudzību, — savstarpējās izmantojamības uzraudzību, — tehniskās apkopes darbnīcu sertifikāciju, — profesionālo kompetenci, — ritošā sastāva reģistrāciju. 2. Sniegt atzinumus par: — valsts drošības noteikumiem, — pilnvaroto iestāžu darbības kvalitātes uzraudzību, — Eiropas dzelzceļu tīkla savstarpējo izmantojamību. 3. Koordinēt valsts iestādes: — drošības iestādes un izmeklēšanas iestādes (saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 17. un 21. pantu). 4. Publikācijas un datubāzes: — ziņojums par drošības ievērošanu (reizi divos gados), — ziņojums par savstarpējās izmantojamības progresu (reizi divos gados), — drošības dokumentu publiskā datubāze, — publiskais reģistrs ar dokumentiem par savstarpējo izmantojamību.

1. Valde Viens pārstāvis no katras dalībvalsts, četri pārstāvji no Komisijas un seši pārstāvji bez balsstiesībām no attiecīgajām nozares jomām. 2. Izpilddirektors Ieceļ Valde pēc Komisijas priekšlikuma. 3. Ārējā revīzija Revīzijas palāta. 4. Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma.

Galīgais budžets 14,4 miljoni EUR Darbinieku skaits 2006. gada 31. decembrī Štatu sarakstā: 95 Aizņemtās štata vietas: 80 Pārējie darbinieki: 5 Kopējais darbinieku skaits: 85 Atbildīgi par: — pamatdarbībām: 58,5, — administrācijā: 26,5
7.

Pārbaude par budžeta izpildi parādīja, ka ir izpildīti 90 % no šim gadam piešķirtajām apropriācijām. Kopējais maksājumu īpatsvars pret gada saistībām bija 84 %. Tomēr apropriāciju izmantošanas rādītājs pamatdarbībām (III sadaļa) bija zems: finanšu gadā tika izmantoti tikai 80 % no saistību apropriācijām un trešdaļa apropriāciju bija jāpārnes. Attiecībā uz tiem pašiem izdevumiem bija jāatceļ vairāk nekā 15 % no saistībām, kuras bija pārnestas uz kārtējo finanšu gadu. Šie konstatējumi liecina, ka darbības izdevumu plānošana ir kvalitatīvi jāuzlabo, lai izvairītos no nevajadzīgas līdzekļu atcelšanas. Kolēģija nolēma atļaut apropriāciju neautomātisku pārnešanu EUR 285 484 apmērā. Šādi pārnesumi ir atļauti tikai tad, ja lielākā daļa saistību posmu ir pabeigti pirms finanšu gada beigām, bet tas tā nebija.
“Kopiena saskaņā ar savu kompetenci īsteno pasākumus, kas saistīti ar ekonomisku, finansiālu un tehnisku sadarbību ar trešām valstīm. Minētie pasākumi papildina dalībvalstu īstenotus pasākumus un ir saderīgi ar Kopienas attīstības politiku”. (181.a pants)

Mērķi — Dot ieguldījumu arodapmācības sistēmā Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm; bijušās Padomju Savienības jaunajām neatkarīgajām valstīm un Mongolijai, kas ir ekonomikas reformas un atveseļošanās programmas palīdzības saņēmējas; Vidusjūras valstīm, kas nav dalībvalstis un kas saņem palīdzību saskaņā ar finanšu un tehniskajiem pasākumiem, kuri atbalsta ekonomikas un sociālo struktūru reformu šajās valstīs. — Veicināt palīdzības koordinēšanu valstīs, kurām ir tiesības saņemt palīdzību.

Uzdevumi Saskaņā ar Kopienas līmenī noteiktajām vispārējām vadlīnijām Fonds darbojas izglītības jomā, kas ietver sākotnējo un nepārtraukto profesionālo izglītību, kā arī pārkvalificēšanos jauniešiem un pieaugušajiem. Fonds veic šādus uzdevumus: — sniedz palīdzību izglītības vajadzību un prioritāšu noteikšanā, ieviešot tehniskās palīdzības pasākumus izglītības jomā un sadarbojoties ar attiecīgi izraudzītām iestādēm valstīs, kurām ir tiesības saņemt palīdzību; — darbojas kā informācijas apstrādes centrs, lai Kopienai, tās dalībvalstīm un attiecīgām trešām valstīm sniegtu informāciju par kārtējām ierosmēm un tālākām vajadzībām mācību jomā un lai nodrošinātu struktūru, ar kuras palīdzību virzīt palīdzības piedāvājumus.

1) Valde — Viens pārstāvis no katras dalībvalsts; — trīs pārstāvji no Komisijas; — priekšsēdētājs ir viens no Komisijas pārstāvjiem. 2) Direktors — Ieceļ Valde pēc Komisijas priekšlikuma. 3) Padomdevējs forums — Ieceļ Valde; — divi eksperti no katras dalībvalsts; — divi eksperti no katras valsts, kurai ir tiesības saņemt palīdzību; — divi eksperti no sociālo partneru puses Eiropas līmenī. 4) Ārējā revīzija Revīzijas palāta 5) Iekšējā revīzija Komisijas iekšējās revīzijas nodaļa 6) Budžeta izpildes apstiprinātāja institūcija Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma.

Galīgais 2005. gada budžets: 26,3 (18,5) milj. EUR, kas iedalās Komisijas subsīdijā 18,5 (17,6) milj. EUR – un summā, ko kā piešķirtos ieņēmumus finansē citas organizācijas 7,45 (0,9) milj. EUR. Darbinieku skaits 2005. gada 31. decembrī: — Plānotais štata vietu skaits: 104 (104), no kurām aizņemtās štata vietas: 97 (99) — Citi darbinieki (palīgdarbinieki, vietējie darbinieki, līgumdarbinieki), kas nodarbināti, kamēr pieņems dabā pagaidu darbiniekus vai lai palīdzētu pārslodzes periodos: 22 (17) — Kopējais darbinieku skaits: 119 (116), kas norīkoti šādu pienākumu izpildei: — pamatdarbībām: 68 (67) — administrācijā: 33 (32) — dažādiem uzdevumiem: 18 (17).
9.

IT sistēmas pilnveidošana tika uzsākta 2004. gada martā. Tās pilnveidošanas galvenie mērķi ir 1) panākt IT infrastruktūras izturību; 2) radīt, dokumentāri apstiprināt un ieviest lietošanas procedūras; 3) racionalizēt programmatūras sistēmas, darba procedūras un informācijas plūsmu. Veicot šos pasākumus, šī iestāde jānodrošina ar efektīvu IT sistēmu, kas atbilst tās paplašinātajai darbībai.
27.

Līdzīgi kā tas ir ar PVN, ieņēmumi no šā nodokļa pienāksies dalībvalstīm. Komisija ierosina daļu no šā nodokļa noteikt kā pašu resursus. Attiecīgā daļa būs divas trešdaļas no minimālajām likmēm, kas minētas ierosinātās FDN direktīvas 8. panta 2. punktā. Minimālā likme ir noteikta 0,1 % apmērā no nodokļa bāzes (0,01 % apmērā attiecībā uz atvasinājumiem).
20.

3. panta 2. punktā noteiktas robežsummas procentu atgūšanai no iepriekšējā finansējuma ārējām darbībām (10) (EUR 250 000) un humānajai palīdzībai (EUR 750 000) daudz lielākā apmērā, nekā tas paredzēts vispārīgajos noteikumos (EUR 50 000). Ja summas ir mazākas par šīm robežsummām, ir iespēja gūt ievērojamu peļņu no procentiem, kas ir pretstatā bezpeļņas principam, kas noteikts Finanšu regulas 109. panta 2. punktā. Lai ievērotu šo principu, vienlaikus izvairoties no sarežģītiem procentu atgūšanas procesiem, Palāta iesaka visus procentus, kas iegūti no iepriekšējā finansējuma summām, piešķirt attiecīgās programmas vai pasākuma saņēmējam.
5.

Turklāt ir ieviesti īpaši pasākumi. Austrija, Vācija, Nīderlande un Zviedrija gūst labumu no samazinātas PVN resursa piesaistīšanas likmes. Tāpat arī Nīderlande un Zviedrija gūs labumu no to gada NKI iemaksu samazinājuma. Šie samazinājumi attieksies tikai uz 2007.–2013. gada laikposmu.
26.

Jo īpaši grūti ir pamatot ERAF nošķirtību no Kohēzijas fonda saistībā ar “konverģences” mērķi. Šos abus fondus bieži izmanto vienām un tām pašām darbības programmām, un tie attiecas uz vienām un tām pašām tēmām (transporta infrastruktūra un vides projekti/pasākumi). Attiecīgie pasākumi/projekti bieži cits citu papildina (piemēram, ja automaģistrāles vienu daļu finansē no Kohēzijas fonda, bet otru – no ERAF). Vienīgās atšķirības starp fondiem ir šādas: reģionu/valsts tiesības pretendēt uz finansējumu (mazāk nekā 75 % no IKP uz iedzīvotāju no Kopienas vidējā rādītāja, ja izmanto struktūrfondus, savukārt mazāk nekā 90 % no NKI uz iedzīvotāju no Kopienas vidējā rādītāja, ja izmanto Kohēzijas fondu); maksimālais ieguldījums (51. pantā ir paredzēti 85 % Kohēzijas fondam, savukārt 75 % – ERAF, lai gan ERAF maksimālo ieguldījumu dažos gadījumos var palielināt līdz 85 %, kā tas paredzēts 51. panta 4. punktā un 52. panta 1. punktā); kā arī iepriekšējā finansēšana, kas aplūkota 81. pantā (7 % struktūrfondiem, savukārt 10,5 % Kohēzijas fondam). ERAF darbības un Kohēzijas fonda projektus bieži vien pārvalda vienas un tās pašas valsts vai pašvaldības iestādes. Saistībā ar abiem fondiem izmanto jēdzienus “liels projekts” un “finansiāli ienesīgs projekts”. Konsekvences labad būtu lietderīgāk veidot vienu fondu, vismaz attiecībā uz ERAF un Kohēzijas fondu, tā kā iepriekš minētās atšķirības tam nerada būtiskus šķēršļus.
Eiropas Parlamenta paziņojums par Eiropas Pilsoņu balvu

CIVI EUROPAEO PRAEMIUM

(2022/C 130/02)

2021. gada 7. jūlijā notika Eiropas Pilsoņu balvas komitejas ikgadējā sanāksme, kuru vadīja Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vietniece un Eiropas Pilsoņu balvas komitejas vadītāja Dita Charanzová.

Minētajā sanāksmē tika izveidots 2021. gada Eiropas Pilsoņu balvas ieguvēju saraksts.

Balvas tiks piešķirtas publiskās balvu pasniegšanas ceremonijās dalībvalstīs, kurās laureāti dzīvo, un šīs ceremonijas organizēs Eiropas Parlamenta biroji dalībvalstīs. Laureāti apmeklēs arī galveno apbalvošanas ceremoniju Eiropas Parlamentā Briselē 2021. gada novembrī.

CIVI EUROPAEO PRAEMIUM

Laureāti / Balvas saņēmēji

Austrija: iniciatīva eljub — Eiropas jauniešu sastapšanās

Beļģija: iniciatīva Paars

Bulgārija: Eiropas pilsētu un iedzīvotāju portāls TheMayor.EU

Čehija: Masarika Universitātes Brīvprātīgo centrs MUNI HELPS

Dānija: diskusiju iniciatīva European Debate Initiative

Francija: Francijas un Vācijas iedzīvotāju dialogs par pārrobežu sadarbības stiprināšanu

Grieķija: Grieķijas Cilvēku ar invaliditāti aizsardzības un rehabilitācijas apvienība ELEPAP

Horvātija: projekts With One Dream United

Igaunija: jauniešu angļu valodas klubs Youth English Club

Itālija: cepumu ražotne Frolla Microbiscottificio

Īrija: kampaņa Too Into You

Kipra: dokumentālās filmas Our Wall un My Homeland

Latvija: atbalsta kampaņa Baltkrievijas iedzīvotājiem #FreeBelarus

Latvija: Liene Dambiņa

Lietuva: iniciatīva Mano Guru

Luksemburga: apvienība RespectEachOther

Malta: iniciatīva Monument of Mercy

Nīderlande: projekts Phoenix

Polija: par tiesu varas neatkarību cīnošos tiesnešu cieņas un neatkarības aizstāvība Polijā

Portugāle: projekts From the people, to the people

Rumānija: projekts Geofolk

Slovākija: organizācijas Zmudri izstrādātie pilsoniskās izglītības videokursi

Slovēnija: Eiropas mēroga solidaritātes iniciatīva vēža pacientu veselības uzlabošanai

Somija: brīvprātīgo iniciatīva Crises Helpline

Spānija: Mojas pilsētas iedzīvotāju brīvprātīgais darbs nelegālo migrantu uzņemšanā un integrēšanā

Ungārija: starptautiska izglītības sadarbības programma Emergency Exit

Vācija: starptautiskais jaunatnes teātra festivāls Wilde Mischung (Mad Mix)

Zviedrija: asociācija Navet Bergsjēnā un tās radošās sadarbības projekts
(6a)

EKS 95 datu pieejamībai un kvalitātei ir būtiska nozīme ES fiskālās uzraudzības sistēmas pienācīgas darbības nodrošināšanā. EKS 95 ir atkarīga no informācijas, ko sniedz, balstoties uz uzkrājumiem. Tomēr šī uzkrājumu fiskālā statistika ir atkarīga no skaidras naudas datu vai to ekvivalenta iepriekšējas apkopošanas. Tiem var būt svarīga nozīme savlaicīgas budžeta uzraudzības stiprināšanā, lai varētu novērst nozīmīgu budžeta kļūdu novēlotu atklāšanu. Skaidras naudas datu laika rindu pieejamība par budžeta norisēm var atklāt tendences, kam vajadzīga ciešāka uzraudzība. Publicējamiem fiskālajiem datiem, kuru pamatā ir skaidra nauda (vai ekvivalentiem skaitļiem no valsts uzskaites, ja uz skaidru naudu balstīti dati nav pieejami), būtu jāietver vismaz kopējā bilance, kopējie ieņēmumi un kopējie izdevumi. Pamatotos gadījumos, piemēram, ja ir liels skaits vietējās valdības struktūru, datu savlaicīga publicēšana var balstīties uz piemērotām novērtēšanas metodēm, kuru pamatā ir struktūru paraugs, un turpmāku pārskatīšanu, izmantojot pilnīgus datus.
3.

2009. gads bija trešais finanšu gads, uz kuru attiecās daudzgadu finanšu shēma 2007.–2013. gadam (4). Parlamenta galīgo apropriāciju kopsumma bija EUR 1 529 970 930 jeb 19,67 % no kopējiem ES administratīvajiem izdevumiem (V izdevumu kategorija). Zemāk 1. tabulā ir sniegts pārskats par Eiropas Parlamenta budžeta izpildi 2009. finanšu gadā. 1. tabula 2009. gada apropriāciju izlietojums Apropriāciju veids Apropriācijas 2009. gadā (EUR vai %) 2009. gada apropriācijas Sākotnējās apropriācijas 1 529 970 930 Budžeta grozījumi — Galīgās apropriācijas 1 529 970 930 2009. gada galīgās apropriācijas Saistības 1 417 629 732 % no galīgajām apropriācijām 93 % Maksājumi 1 237 363 909 % no saistībām 87 % No 2009. uz 2010. gadu pārnestās apropriācijas Uz 2010. gadu automātiski pārnestās apropriācijas (5) 180 265 823 % no galīgajām apropriācijām 12 % % no saistībām 13 % Neautomātiski pārnestās apropriācijas (uz 2010. gadu pārnestās apropriācijas, kurām nebija saistību seguma) (6) 10 100 000 % no galīgajām apropriācijām 0,7 % Atceltās apropriācijas Atceltās apropriācijas 102 241 198 % no galīgajām apropriācijām 7 % No 2008. uz 2009. gadu pārnestās apropriācijas Uz 2009. gadu automātiski pārnestās apropriācijas (5) 196 133 738 Izmantojot šīs pārnestās apropriācijas veiktie maksājumi 179 641 279 % no pārnestajām apropriācijām 92 % Atceltā summa 16 492 459 Uz 2009. gadu neautomātiski pārnestās apropriācijas (6) 8 315 729 Izmantojot šīs pārnestās apropriācijas veiktie maksājumi 6 245 140 % no pārnestajām apropriācijām 75 % Neizlietotās 2009. gadā piešķirto ieņēmumu apropriācijas 2009. gadā piešķirto ieņēmumu apropriācijas 27 576 932 Saistības 12 196 620 % no piešķirto ieņēmumu apropriācijām 44 % Maksājumi 9 045 904 % no piešķirto ieņēmumu apropriācijām ar saistību segumu 74 % Pieejamās 2009. gadā piešķirto ieņēmumu apropriācijas 15 380 312 Neizlietotās uz 2010. gadu pārnestās piešķirto ieņēmumu apropriācijas Neizlietotās uz 2010. gadu pārnestās piešķirto ieņēmumu apropriācijas 20 637 870 Uz 2009. gadu pārnestās piešķirto ieņēmumu apropriācijas Uz 2009. gadu pārnestās piešķirto ieņēmumu apropriācijas 36 808 922 Saistības 36 024 461 Maksājumi 33 779 036 % no saistībām 94 %
1.3.

Ņemot vērā to, ka pēc pienācīgām apspriedēm un debatēm Eiropas Savienības valstu parlamentu palātas ir apstiprinājušas Lisabonas līgumu, lai gan joprojām tiek gaidīts Īrijas parlamenta oficiāls apstiprinājums pēc 2009. gada 2. oktobra referenduma, COSAC uzskata, ka šī procesa demokrātisko leģitimitāti nevar apšaubīt un to vajadzētu atzīt visiem dalībniekiem. Respektējot visu dalībvalstu konstitucionālās prasības, COSAC aicina nodrošināt, ka Lisabonas līgums stājas spēkā pēc iespējas ātrāk. COSAC gatavojas turpināt sadarbību ar Eiropas Savienības iestādēm saskaņā ar jaunā līguma noteikumiem. COSAC atzinīgi vērtē Līgumā paredzēto valstu parlamentu pastiprināto nozīmi un uzsver to, cik svarīgi ir bez kavēšanās, pilnīgi un efektīvi īstenot jauno Līgumu, tiklīdz tas stāsies spēkā, ievērojot Līgumos paredzēto laiku, lai nodrošinātu, ka dalībvalstu parlamenti un Eiropas Parlaments var veikt pilnīgu un efektīvu uzraudzību.
C.

tā kā no 2011. gada 1. oktobra līdz 2019. gada 13. augustamHarald Vilimsky esot ļaunprātīgi izmantojis savas pilnvaras un piesavinājies līdzekļus no bankas kontiem, kas pieder Austrijas Nacionālās asamblejas FPÖ parlamentārajai grupai, izdarot tā, lai no Nacionālās asamblejas FPÖ grupas konta veicot regulārus pārskaitījumus, tiek apmaksāti rēķini par tāda mobilā tālruņa pakalpojumiem, kuru kāda trešā persona izmantoja pilnīgi privātiem mērķiem, tādējādi Nacionālās asamblejas FPÖ grupai radot finansiālus zaudējumus;
A.

tā kā Vienotā noregulējuma valde (“Valde”), aprēķinot individuālās ikgadējās iemaksas, kas minētas Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2017/2361 (2), paļaujas uz datiem par kopējiem aktīviem un kopējiem riska darījumiem, ko Eiropas Centrālā banka (ECB) ievāc no struktūrām, uz kurām attiecas vienotais noregulējuma mehānisms, lai noteiktu Eiropas Centrālās bankas Regulā (ES) Nr. 1163/2014 (3) minētās uzraudzības maksas; tā kā Regula (ES) Nr. 1163/2014 ir grozīta ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) 2019/2155 (4), un ar to ir mainīta iemaksu iekasēšanas pieeja no gada uzraudzības maksu avansa maksājumiem ECB uz uzraudzības maksu iekasēšanu tikai pēc attiecīgā maksas piemērošanas laikposma beigām;
A.

tā kā tirgus ļaunprātīgu izmantošanas regulas 39. panta 2 . punkts paredz, ka vairākus tā noteikumus, tostarp 11. panta 1. līdz 8. punktu piemēro no 2016. gada 3. jūlija, un attiecīgi šīs deleģētās regulas 7. panta 1. punktā arī ir paredzēts, ka to piemēro no tā paša datuma;
1. Atbalstu saskaņā ar šo pasākumu dalībvalstis dara pieejamu visā to teritorijā saskaņā ar to īpašajām vajadzībām un prioritātēm valsts, reģionālā vai vietējā mērogā. Šā pasākuma mērķis ir saglabāt klimatam un videi labvēlīgu lauksaimniecības praksi, kā arī veicināt izmaiņas, kas vajadzīgas, lai šādu praksi īstenotu. Tā iekļaušana lauku attīstības programmās ir obligāta.

1. Atbalstu saskaņā ar šo pasākumu dalībvalstis dara pieejamu visā to teritorijā saskaņā ar to īpašajām vajadzībām un prioritātēm valsts, reģionālā vai vietējā mērogā. Šā pasākuma iekļaušana lauku attīstības programmās ir obligāta.

6. Maksājumus piešķir katru gadu, un tie kompensē saņēmējiem visas no šīm saistībām izrietošās papildu izmaksas un negūtos ienākumus vai daļu no tiem. Vajadzības gadījumā tās var segt arī darījumu izmaksas, kuras nepārsniedz 20 % no piemaksas, kas izmaksāta par agrovides un klimata saistībām. Ja saistības uzņēmušās lauksaimnieku grupas , maksimālais līmenis ir 30 %.