Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam - Ziņojums par laikā no 2000. līdz 2005. gadam sasniegto saistībā ar Savstarpējās izmantojamības direktīvu (attiecībā uz ātrgaitas dzelzceļu sistēmu — Direktīvas 96/48/EK un attiecībā uz parasto dzelzceļu sistēmu — Direktīvas 2001/16/EK) īstenošanu {SEC(2006) 1418} /* COM/2006/0660 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 6.11.2006 COM(2006) 660 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Ziņojums par laikā no 2000. līdz 2005. gadam sasniegto saistībā ar Savstarpējās izmantojamības direktīvu (attiecībā uz ātrgaitas dzelzceļu sistēmu — Direktīvas 96/48/EK un attiecībā uz parasto dzelzceļu sistēmu — Direktīvas 2001/16/EK) īstenošanu{SEC(2006) 1418} Satura rādītājs 1. Ievads 3 2. Darbības saskaņā ar direktīvām 3 2.1. Komiteja 3 2.2. Apvienotā komiteja un Eiropas Dzelzceļu aģentūra 4 2.3. Savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas (SITS) 4 2.4. Izmaksu un ieguvumu novērtējums 4 2.5. Ieinteresēto personu dialogs 4 2.6. Direktīvas 2004/50/EK grozījumi 5 2.7. Drošības direktīva 2004/49/EK un Eiropas Dzelzceļu aģentūra 5 3. Direktīvu transponēšana 5 3.1. Ātrgaitas dzelzceļu sistēmas direktīva 96/48/EK 5 3.2. Parasto dzelzceļu sistēmas direktīva 2001/16/EK 5 4. Savstarpējās izmantojamības jomā sasniegtais 6 4.1. Eiropas transporta tīkli 6 4.2. Eiropas dzelzceļu tīkla savstarpējā izmantojamība 6 4.3. Infrastruktūras un ritošā sastāva reģistri 7 4.4. SITS nepiemērošana 7 4.5. Eiropas Dzelzceļu satiksmes pārvaldības sistēma ( ERTMS ) 7 4.6. Paziņotās institūcijas un to darbības 7 4.7. Standartizācija 8 5. Secinājumi un ieteikumi 8 Pielikumi: Komisijas dienestu darba dokuments, kurā iekļauti seši pielikumi, kas saistīti ar ziņojuma saturu' 1. IEVADS Šis ziņojums balstīts uz Direktīvas 96/48/EK 24. pantu, kurā noteikts, ka „Reizi divos gados Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par gūtajiem panākumiem, lai nodrošinātu Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību.” Tāpat Direktīvas 2001/16/EK 28. pantā ir noteikta prasība, ka „Komisija reizi divos gados un pirmoreiz 2005. gada 20. aprīlī ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kas paveikts, nodrošinot Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību.” Šā ziņojuma mērķis ir izpildīt šīs saistības, sniedzot vienotu ziņojumu. Tajā ir aprakstīts savstarpējās izmantojamības direktīvu šābrīža statuss, tas, kā dalībvalstis tās ir transponējušas, darbības, kas veiktas direktīvu noteikumu izpildei, savstarpējās izmantojamības jomā paveiktais un nākotnē paredzētās attiecības ar Eiropas Dzelzceļu aģentūru, kas darbību sāka 2005. gadā. Šis ziņojums iesniegts ar novēlošanos, jo bija nepieciešams laiks visu šo elementu pilnīgai un saskaņotai salīdzināšanai un pārbaudei. 2. DARBīBAS SASKAņā AR DIREKTīVāM Ātrgaitas dzelzceļu sistēmas direktīva 96/48/EK stājās spēkā 1996. gadā, un tās īstenošana valsts tiesību aktos bija jāveic līdz 1999. gada aprīlim. Parasto dzelzceļu sistēmas direktīva 2001/16/EK stājās spēkā 2001. gadā, un tās īstenošana valsts tiesību aktos bija jāveic līdz 2003. gada aprīlim. 3. un 4. pielikumā ir sīki aprakstīta situācija saistībā ar šo direktīvu transponēšanu katrā dalībvalstī. Eiropas dzelzceļa tīkla darbības joma ir aprakstīta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1692/96/EK par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai; lēmumā grozījumi izdarīti 2004. gadā ar Lēmumu Nr. 884/2004/EK. 2.1. Komiteja Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 21. pantu tika izveidota Dalībvalstu pārstāvju komiteja. Komitejas 1997. gada oktobrī pieņemtajā reglamentā grozījumus veica un pieņēma 2002. gada aprīlī, lai paplašinātu Komitejas darbības jomu, iekļaujot tajā uzdevumus, kas izriet no Direktīvas 2001/16/EK. Šī pati Komiteja darbojas arī saskaņā ar 27. pantu Direktīvā 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos. Šīs Komitejas kompetences paplašināšana, iekļaujot tajā dzelzceļu drošību, veicina drošības un savstarpējas izmantojamības prasību labāku integrāciju. Ilgtermiņā tā rezultāts, kas pozitīvi iete kmētu visu dzelzceļu sistēmu, varētu būt vienots noteikumu kopums par savstarpēju izmantojamību un drošību. 2.2. Apvienotā komiteja un Eiropas Dzelzceļu aģentūra 1996. gada beigās Eiropas Dzelzceļu savstarpējās izmantojamības asociāciju iecēla par apvienoto komiteju, kas paredzēta saskaņā ar Direktīvu 96/48/EK. Eiropas Dzelzceļu aģentūra pārņem Eiropas Dzelzceļu savstarpējās izmantojamības asociācijas funkcijas, un no 2006. gada tā izstrādās visas turpmākās savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas (SITS). 2006. gada februārī Aģentūrai piešķīra pirmo mandātu veikt trešā SITS kopuma izstrādāšanu saskaņā ar parasto dzelzceļu sistēmas direktīvu. 2.3. Savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas (SITS) Saskaņā ar ātrgaitas dzelzceļu sistēmas direktīvu 96/48/EK tika izstrādātas piecas pirmās SITS, kas stājās spēkā 2002. gada maijā, kā aprakstīts šā ziņojuma 2. pielikumā. Šīs SITS šobrīd pārskata; sagaidāms, ka pārskatīto tekstu galīgās redakcijas iesniegs Komitejas balsošanai 2006. gada vidū un Komisija tās oficiāli pieņems līdz 2006. gada beigām. Prioritāro SITS pirmā grupa, ko saskaņā ar parasto dzelzceļu sistēmas Direktīvu 2001/16/EK Komisija pieņēma 2005./2006. gadā, ir aprakstīta šā ziņojuma 2. pielikumā. Otrās prioritātes SITS, ko sagatavojusi Eiropas Dzelzceļu savstarpējās izmantojamības asociācija, attiecas uz drošību dzelzceļu tuneļos un pieejamību personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām. Pirmie projekti ir sagatavoti un tagad tiek pārskatīti. Pirmās un otrās prioritātes SITS izstrādes gaitā uzmanība tika pievērsta vairākām prasībām, kas kopīgas parasto dzelzceļu sistēmai un ātrgaitas dzelzceļu sistēmai un nav atkarīgas no līnijas ātruma, — tādās jomās kā troksnis, satiksmes nodrošināšana un vadība, drošība dzelzceļu tuneļos un personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām. Nākotnē būtu lietderīgi apsvērt noteiktu no līnijas ātruma neatkarīgu SITS apvienošanu, kas ļautu samazināt tiesību aktu dokumentācijas apmēru; attiecībā uz dzelzceļu sistēmām būtu jārada iespēja tās uzskatīt par „vienotu sistēmu”, tādējādi samazinot kopējās izmaksas un palielinot ieguvumus. 2.4. Izmaksu un ieguvumu novērtējums Saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK un Direktīvas 96/48/EK 6. panta 4. punktu katrai SITS jābūt pamatotai ar izmaksu un ieguvumu novērtējumu. Dalībvalstu pienākums ir piedalīties šajā darbībā, sniedzot nepieciešamos datus. To līdzdalība ir ļoti būtiska, jo sīka informācija par dzelzceļu sistēmas struktūru un darbību ir pieejama tikai valsts līmenī, un tā ir nepieciešama SITS kopējās iete kmes precīzai novērtēšanai. 2.5. Ieinteresēto personu dialogs Saskaņā ar abu savstarpējās izmantojamības direktīvu 6. panta 8. punktu SITS izstrādes laikā ir jākonsultējas ar sociālajiem partneriem. Šādas konsultācijas notika saistībā ar visām parasto dzelzceļu sistēmas SITS, kā arī pārskatot ātrgaitas dzelzceļu sistēmas SITS. Tas tika darīts Sociālā dialoga komitejas darbības ietvaros — šī komiteja izveidota saskaņā ar Komisijas Lēmumu 98/500/EK. Neraugoties uz sākotnējām grūtībām, organizējot dialogu starp Eiropas Dzelzceļu savstarpējās izmantojamības asociāciju un sociālajiem partneriem, pieredze rāda, ka procesa attīstība ir pozitīva un tas sniedz lietderīgu ieguldījumu SITS kvalitātes paaugstināšanā. Tāpat SITS izstrādē ar Eiropas Dzelzceļu savstarpējās izmantojamības asociācijas organizēto konsultāciju palīdzību ir ņemti vērā lietotāju viedokļi, kā noteikts abu direktīvu 6. panta 7. punktā. 2.6. Direktīvas 2004/50/EK grozījumi Savā 2000. gada maija rezolūcijā Eiropas Parlaments un Padome aicināja Komisiju iesniegt priekšlikumus Direktīvas 96/48/EK grozījumiem, lai panāktu tās saskanību ar Direktīvu 2000/16/EK. Rezultātā 2004. gada aprīlī kā daļa no „otrās dzelzceļa paketes” tika pieņemta Direktīva 2004/50/EK, ar ko groza Direktīvu 96/48/EK un Direktīvu 2001/16/EK. Dalībvalstīm šī direktīva jātransponē savos tiesību aktos līdz 2006. gada 1. maijam. Tās galvenie noteikumi ir aprakstīti 2. pielikumā. Šie noteikumi ir se kmīgi īstenoti pieņemtajās, kā arī izstrādes un pārskatīšanas procesā esošajās SITS. 2.7. Drošības direktīva 2004/49/EK un Eiropas Dzelzceļu aģentūra Drošības direktīvā ir paredzēti noteikumi par saskaņotu Eiropas pieeju drošībai, un tajā ir paredzēts izveidot par drošības reglamentēšanu atbildīgas valsts drošības iestādes, kā arī valsts nelaimes gadījumu izmeklēšanas iestādes. Aģentūra ir izveidota ar Regulu (EK) Nr. 881/2004/EK, un tā būs atbildīga par SITS turpmāko izstrādi, savstarpējās izmantojamības uzraudzību, kā arī par Direktīvā 2004/49/EK noteikto īpašo drošības pasākumu izstrādi. Aģentūras darbības šajās jomās pakāpeniski radīs ciešāku saikni starp drošību un SITS. 3. DIREKTīVU TRANSPONēšANA 3.1. Ātrgaitas dzelzceļu sistēmas direktīva 96/48/EK Izņemot Slovākiju, visas dalībvalstis, kurām ir dzelzceļu sistēma, ir īstenojušas Direktīvu 96/48/EK un paziņojušas par tās transponēšanu. Pārkāpuma procedūru Komisija ir uzsākusi pret Slovākiju. Kaut arī Kiprai un Maltai nav dzelzceļu sistēmas, to pienākums ir transponēt savstarpējās izmantojamības direktīvas atbilstīgi Eiropas Kopienu Tiesas tiesu praksei[1]. Tomēr Komisija šobrīd pārskata situāciju, un attiecīgos gadījumos tā var lemt par pārkāpumu procedūru uzsākšanu. 3.2. Parasto dzelzceļu sistēmas direktīva 2001/16/EK Parasto dzelzceļu sistēmas direktīvas 2001/16/EK spēkā stāšanās paplašina savstarpējās izmantojamības dzelzceļu tīkla darbības jomu līdz tādai, kā definēts Komisijas Lēmumā Nr. 1692/96/EK. Visas dalībvalstis, kurām ir dzelzceļu sistēma, ir īstenojušas Direktīvu 2001/16/EK. 3. un 4. pielikumā ir noteikti valsts īstenošanas pasākumi attiecībā uz abām direktīvām. 4. SAVSTARPēJāS IZMANTOJAMīBAS JOMā SASNIEGTAIS 4.1. Eiropas transporta tīkli TEN-T tīkla galvenais mērķis ir savstarpēja izmantojamība; prioritāro dzelzceļu projektu rādītājiem jāatbilst ātrgaitas dzelzceļu sistēmas direktīvas un parasto dzelzceļu sistēmas direktīvas prasībām. Lūdzot Kopienas finansējumu šiem projektiem, dalībvalstīm ir jāapliecina atbilstība savstarpējās izmantojamības direktīvām vai jānorāda, ka tām piešķirts izņēmuma statuss atbilstīgi īpašiem Direktīvas 96/48/EK un 2001/16/EK 7. pantā definētiem noteikumiem. 4.2. Eiropas dzelzceļu tīkla savstarpējā izmantojamība Dalībvalstis atbilst ātrgaitas dzelzceļu SITS pamatparametriem, izņemot attiecībā uz vadības iekārtu sistēmām. Tādējādi, kaut gan attiecībā uz infrastruktūras rādītājiem savstarpēji izmantojamo vilcienu kustība ir iespējama, to kavē nepieciešamība aprīkot ritošo sastāvu ar valstu vadības iekārtu sistēmām. Tomēr pastāv arī citi šķēršļi, kas kavē ātrgaitas vilcienu pilnīgu savstarpēju izmantojamību — piemēram, atšķirības sliežu ceļa platumā, vilces energoapgādes spriegumā un maksimālajā asslodzē. Šādos gadījumos SITS piešķir „īpaša gadījuma” statusu. Lēmumus par izmaiņām šajās sistēmās, lai panāktu atbilstību SITS, pieņem pašas valstis; to darot, būtu jāņem vērā ar savstarpēji izmantojamu satiksmi saistītie ieguvumi un valsts sistēmu uzturēšanas izmaksas. Visās dalībvalstīs, izņemot Īriju, Somiju, Portugāli, Spāniju, Igauniju, Latviju un Lietuvu, ir standarta dzelzceļa sliežu ceļa platums — 1435 mm. Ir atrasti risinājumi attiecībā uz vilcieniem, kas pārvietojas pa dažāda platuma sliežu ceļiem, tomēr tie ir dārgi un dažos gadījumos būtiski palielina robežšķērsošanas laiku. Šajās dalībvalstīs ir paplašinājušās I kategorijas ātrgaitas dzelzceļa līnijas (kas piemērotas minimālajam ātrumam 250 km stundā); konkrēti dati: Ātrgaitas dzelzceļu līniju garums 01.01.1996. 2409 km Ātrgaitas dzelzceļu līniju garuma pieaugums laikā no 1996. līdz 2002.gadam 1281 km Ātrgaitas dzelzceļu līniju kopējais garums 2002. gadā 3690 km Bez tam tika konstatēts, ka būvniecības procesā esošo vai plānoto ātrgaitas dzelzceļu līniju garums 2002. gadā bija 8417 km; šajā rādītājā gan iekļautas arī II[2] kategorijas un III[3] kategorijas līnijas. Eiropas transporta tīklu darbības jomas pārskatīšanas, dalībvalstu veiktās ātrgaitas līniju pārklasificēšanas un ātrgaitas dzelzceļa sistēmas SITS spēkā stāšanās rezultātā situācija kopš 2002. gada ir mainījusies, un ir nepieciešams veikt sīkāku situācijas pārbaudi. Tā kā parasto dzelzceļu sistēmas SITS vēl nav pilnībā stājušās spēkā, ir mazliet pāragri noteikt to iete kmi uz parasto dzelzceļu tīklu; sīkāks pētījums būtu jāveic vēlāk. Jāpiezīmē, ka Aģentūras uzdevums ir ik pēc diviem gadiem ziņot par savstarpējās izmantojamības jomā paveikto. 4.3. Infrastruktūras un ritošā sastāva reģistri Savstarpējās izmantojamības direktīvās ir noteikts, ka dalībvalstis ik gadu publicē un atjaunina infrastruktūras un ritošā sastāva reģistrus. Šie valsts reģistri sniegs precīzus datus par katrā dalībvalstī savstarpējās izmantojamības jomā paveikto un būs pieejami Aģentūrai. 2003. gada janvārī tika izstrādāts šā reģistra struktūras paraugs; parasto dzelzceļu sistēmas pirmās prioritātes grupas SITS un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas pārskatītajās pirmās prioritātes grupas SITS būs noteikts, kādiem datiem jābūt iekļautiem šajos reģistros. Par Aģentūrai turpmāk izskatāmu jautājumu ir noteikta visu reģistru savstarpējā saistība un izmantojamība. 4.4. SITS nepiemērošana Savstarpējās izmantojamības direktīvās ir atļauts neizmantot SITS atbilstīgi 7. pantam Direktīvā 96/48/EK un Direktīvā 2001/16/EK, kas grozītas ar Direktīvu 2004/50/EK. Dalībvalstīm jāziņo Komisijai un Komitejai par katru plānoto atkāpi, un noteiktos gadījumos Komisija pieņem lēmumu par izņēmuma statusu. 2005. gadā Komiteja noteica pamatnostādnes 7. panta interpretēšanai un izņēmuma gadījumiem piemērojamās procedūras. 6. pielikumā ir noteikti vairāki izņēmuma gadījumi. Komisija ar Komitejas palīdzību regulāri pārskatīs izņēmumus, un Aģentūra uzraudzīs virzību savstarpējās izmantojamības jomā tīklā. 4.5. Eiropas Dzelzceļu satiksmes pārvaldības sistēma ( ERTMS ) Kopš 2003. gada visām jaunajām ātrgaitas dzelzceļu līnijām jābūt aprīkotām ar ERTMS un, 2006. gada septembrī stājoties spēkā SITS parasto dzelzceļu sistēmai, arī visiem jaunajiem parasto dzelzceļu sistēmas prioritāro projektu posmiem jābūt aprīkotiem ar ERTMS . 2005. gada martā Komisija saprašanās memorandā ar galvenajām dzelzceļa nozares ieinteresētajām personām vienojās par atbalstu dalībvalstīm ERTMS ātrai uzstādīšanai. Tomēr, ja sistēmu īstenotu tikai tad un tādā mērā, kā prasīts tiesību aktos, sistēmas attīstība būtu lēna, kaut arī kopējās izmaksas, iespējams, būtu zemākas. Rezultātā patiešām vienota tīkla sasniegšanai būtu vajadzīgi daudzi gadi, un pirmajiem uzņēmumiem un tīkliem, kas uzstādītu jauno aprīkojumu, ilgākā laika posmā būtu jāsedz izmaksas par divkāršu aprīkojumu ( ERTMS un valsts aprīkojumu). Lai kompensētu šīs izmaksas un radītu stimulu pirmajiem ERMTS uzstādītājiem, Komisija ir ierosinājusi atmaksāt līdz 50 % no šīs savstarpēji izmantojamās sistēmas uzstādīšanas izmaksām. Šis spēcīgais stimuls, kas vērsts uz īstermiņa periodu, ir nepieciešams ātrai uzstādīšanas sākšanai. 4.6. Paziņotās institūcijas un to darbības Paziņotās institūcijas ir atbildīgas par apakšsistēmu novērtēšanu attiecībā uz atbilstību SITS. Dalībvalstis ir atbildīgas par šo institūciju izraudzīšanu atbilstīgi Direktīvas 96/48/EK un Direktīvas 2001/16/EK 20. panta 2. punktam. Pirmajā sanāksmē, kas notika 2000. gada decembrī Uzņēmējdarbības ģenerāldirektorāta vadībā, tika izveidota Paziņoto institūciju koordinācijas grupa ( NB Rail ). Tās dalībnieki regulāri tiekas, lai vienotos par kopīgām darba un koordinācijas metodēm. Kopējais paziņoto institūciju skaits saskaņā ar Direktīvu 96/48/EK ir 27. Saskaņā ar Direktīvu 2001/16/EK pastāvošo paziņoto institūciju skaits ir 15. Visas paziņotās institūcijas, par kurām ir ziņots Komisijai, atbilst Direktīvas 96/48/EK pielikumā noteiktajiem obligātajiem kritērijiem, bet attiecībā uz ātrgaitas dzelzceļu sistēmu dažādās valstīs ievērojami atšķiras papildu kritēriji un procedūras, kas nepieciešamas, lai kļūtu par paziņoto institūciju. Komiteja turpinās izskatīt šo jautājumu, jo īpaši tāpēc, ka pēc parasto dzelzceļu sistēmas SITS publicēšanas paplašināsies Paziņoto institūciju koordinācijas grupas darbības sfēra un palielināsies tās dalībnieku skaits. Direktīvā 2004/50/EK ir noteikti stingrāki paziņotajām institūcijām paredzētie kritēriji, nosakot, ka tām jābūt neatkarīgām no dalībvalstu iestādēm, kas piešķir ieviešanas atļauju. 4.7. Standartizācija Saistībā ar Direktīvu 96/48/EK laika posmā no 1997. līdz 2005. gadam ir publicēti kopā 47 saskaņotie standarti. Kaut gan saistībā ar Direktīvu 2001/16/EK vēl nav publicēts neviens saskaņotais standarts, šobrīd tiek izstrādāti vairāki standarti, kas, domājams, būs pieejami 2007. gadā. 5. SECINāJUMI UN IETEIKUMI Ātrgaitas dzelzceļu savstarpējās izmantojamības direktīva tagad ir vispāratzīta un pilnībā īstenota (izņemot Slovākijā); ir gūta plaša pieredze, īstenojot SITS, novērtējot to atbilstību un attīstot ātrgaitas dzelzceļu tīklu. Attiecībā uz Slovākiju Komisija ir iesniegusi lietu Eiropas Kopienu Tiesai. Ar parasto dzelzceļu sistēmas direktīvu ir paplašināta savstarpēji izmantojamā dzelzceļu tīkla darbības joma. Šī direktīva tagad ir īstenota Kopienā, un sagaidāms, ka pirmās grupas SITS stāsies spēkā līdz 2006. gada vidum. Saistībā ar SITS veiktais izmaksu un ieguvumu novērtējums ir ļoti nozīmīga darbība, kas ļauj pilnībā novērtēt SITS ietekmi. Dalībvalstis būtu jāaicina sadarboties ar Aģentūru jau agrīnā SITS izstrādes procesa posmā. Nākotnē būtu lietderīgi apsvērt noteiktu ātrgaitas dzelzceļu un parasto dzelzceļu sistēmas SITS apvienošanu, kas ļautu samazināt tiesību aktu dokumentācijas apmēru; attiecībā uz dzelzceļu sistēmām būtu jārada iespēja tās uzskatīt par „vienotu sistēmu”, tādējādi samazinot kopējās izmaksas un palielinot ieguvumus. Lai panāktu vienkāršāku un labāku regulējumu, tiek izskatīts arī jautājums par abu savstarpējās izmantojamības direktīvu apvienošanu. Svarīga Komitejas darbība ir attiecībā uz SITS piešķirto atkāpju uzraudzība, jo to piemērošanas sfēra un skaits tieši ietekmē sekmes savstarpējās izmantojamības jomā. Nākotnē, ņemot vērā valstu ritošā sastāva un infrastruktūras reģistros pieejamo informāciju, ziņojumus par paveikto savstarpējās izmantojamības jomā sniegs Eiropas Dzelzceļu aģentūra; pirmie ziņojumi tiks sniegti 2007. gadā. [1] Lieta C-372/00, Komisija pret Īriju, 2001., ECR I-10303. [2] īpaši modernizētas ātrgaitas līnijas, kas aprīkotas braukšanai ar ātrumu 200 km/h robežās [3] īpaši modernizētas ātrgaitas līnijas, kam piemīt topogrāfisku, reljefa vai pilsētplānošanas ierobežojumu noteiktas īpatnības un kurās ātrums jāpielāgo katram konkrētam gadījumam