ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1. izcēlums. Gāzes cenu kāpuma ietekme uz SEG emisijām 2021. gadā

2021. gadā vidējās gāzes vairumtirdzniecības cenas sasniedza rekordlielu apmēru, t. i., 49 EUR/MWh (megavatstunda), dienā sasniedzot pat 183 EUR/MWh. Salīdzinājumam: no 2010. līdz 2019. gadam gāzes cenas svārstījās no 15 līdz 25 EUR/MWh, un no vēsturiski zemākā līmeņa (3–4 EUR/MWh) 2020. gada maijā tās ātri atguvās līdz līdzīgam līmenim. Cenu kāpumu izraisīja vairāki vienlaicīgi notikumi, tostarp aukstie laikapstākļi gada sākumā, ES krātuvju līmenis zem sezonas vidējā līmeņa, zema vēja un saules enerģijas pieejamība vasarā un pieaugošā ģeopolitiskā spriedze pie ES robežām. Augstā gāzes cena izraisīja ES energosistēmā būtisku pāreju no gāzes uz akmeņoglēm un no gāzes uz lignītu, akmeņogļu un lignīta spēkstacijām palielinot darba laiku uz gāzes spēkstaciju rēķina. Salīdzinājumā ar 2020. gadu ražošana ar akmeņoglēm un lignītu palielinājās par +68 TWh, kas ir vairāk nekā puse no kopējā ražošanas pieauguma (+118 TWh),(a) bet gāzes ražošana samazinājās (–16 TWh). Pārējo papildu ražošanas pieaugumu nodrošināja atjaunīgie energoresursi un kodolenerģija (+65 TWh), neraugoties uz mazāku sauszemes vēja enerģijas ražošanu.

Pāreja no gāzes uz akmeņoglēm un no gāzes uz lignītu 2021. gadā izraisīja CO2 emisiju pieaugumu no energosistēmas virs 2020. gada līmeņa (+8,3 %). Tomēr CO2 emisijas nozarē 2021. gadā joprojām bija par 7,3 % mazākas nekā 2019. gadā(b) (3. attēls), ievērojot ES energosistēmas ilgtermiņa pakāpenisko dekarbonizāciju(c).

2022. gadā saglabājās neparasti augstas gāzes cenas. Krievijas iebrukums Ukrainā veicināja ārkārtīgi augstu cenu nenoteiktību. Šā dokumenta sagatavošanas laikā tirgus īstermiņā neparedz atgriešanos pie iepriekšējiem cenu līmeņiem.

Paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” un plāna REPowerEU(e) mērķis ir samazināt ES atkarību no fosilā kurināmā importa un sasniegt 2030. gada klimata mērķrādītāju, paātrinot atjaunīgās enerģijas ieviešanu, dažādojot piegādes un būtiski palielinot energoefektivitāti. Ieguldījumiem piegāžu dažādošanai būtu jānovērš nākotnē balasta aktīvu rašanās.

(a)Eiropas Komisija, Ceturkšņa ziņojums par elektroenerģijas tirgu, 14. sējums (par 2021. gada ceturto ceturksni). 18. attēls.

(b) https://ec.europa.eu/clima/news-your-voice/news/emissions-trading-greenhouse-gas-emissions-73-2021-compared-2020-2022-04-25_en .

(c)Emisiju tendences ES27 IPCC sektorā 1.A.1.a — Elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošana EVA siltumnīcefekta gāzu sektorā — datu pārlūks https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/data-viewers/greenhouse-gases-viewer .

(d)2019.–2020. gadam CO2 emisiju vērtības atbilst IPCC sektoram 1.A.1.1.a. Vērtība 2021. gadam ir ekstrapolēta, pieņemot tādu pašu tendenci kā Eiropas Savienības darījumu žurnāla emisijām attiecīgajās nozarēs.

(e)COM(2022) 230.
3.2.1.ELFLA un ESAI lauku attīstības programmas

3.2.2.Tehniskā palīdzība

3.3.Deklarēto izdevumu analīze pa pasākumiem

3.4.ELFLA un ESAI programmu īstenošana





1. Budžeta procedūra

1.1. Finanšu shēma

Lauku attīstības izdevumus 2021. gadā finansēja no daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 2021.–2027. gadam. Šī finanšu shēma ir izveidota ar Padomes Regulu (ES) 2020/2093. 2021. un 2022. gadā ir darīti pieejami arī papildu resursi no Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta (ESAI), lai novērstu Covid-19 krīzes ietekmi un sekas Savienības lauksaimniecības nozarē un lauku apvidos.

1. tabulā parādīts līdzekļu sadalījums lauku attīstībai un ar tirgu saistītiem izdevumiem un tiešajiem maksājumiem pēc DFS ikgadējās tehniskās korekcijas.

1. tabula. Finanšu shēma 2021.–2027. gadam

3. KATEGORIJA Miljonos EUR; pašreizējās cenas Ar KLP saistītie dabas resursi un vide 2021a) 2022b) 2023c) 2024 2025 2026 2027 KOPĀ 55 713,0 53 365,9 53 626,9 53 757,9 53 890,9 54 021,9 54 155,9 No tā: Ar tirgu saistīti izdevumi un tiešais atbalsts 40 368,0 40 638,2 40 692,2 41 649,0 41 782,0 41 913,0 42 047,0 Lauku attīstība 15 345,0 12 727,7 12 934,7 12 108,9 12 108,9 12 108,9 12 108,9 Papildu resursi no Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta (ESAI) (ārējie piešķirtie ieņēmumi) 2 387,7 5 682,8

a)Pēc 557,0 miljonu EUR neto pārvietojuma starp ELGF un ELFLA attiecībā uz 2021. finanšu gadu

b)Pēc 618,8 miljonu EUR neto pārvietojuma starp ELGF un ELFLA attiecībā uz 2022. finanšu gadu

c)Pēc 825,8 miljonu EUR neto pārvietojuma starp ELGF un ELFLA attiecībā uz 2023. finanšu gadu

Tā kā likumdošanas procedūru attiecībā uz Komisijas tiesību aktu priekšlikumiem par KLP pēc 2020. gada savlaicīgi nevarēja pabeigt, ir pieņemta pārejas regula, ar ko Regulas (ES) Nr. 1305/2013 darbības termiņu pagarina līdz 2022. gadam, lai izvairītos no atbalsta pārtraukšanas lauksaimniekiem un citiem KLP labuma guvējiem. Ar pārejas regulu tika paplašināta lielākā daļa KLP noteikumu, kas bija spēkā no 2014. līdz 2020. gadam, un tika pievienots ELFLA piešķīrums 2021. un 2022. gadam (saskaņā ar principu “vecie noteikumi — jauna nauda”). Tas nodrošināja netraucētu pāreju uz KLP stratēģisko plānu turpmāko satvaru. Tas ietvēra arī palielinājumu par papildu 8 070,5 miljoniem EUR (pašreizējās cenās) no ESAI 2021.–2022. gadam ārējo piešķirto ieņēmumu veidā.

1.2. 2021. gada budžeta projekts
2. tabula. Oficiālās kontroles 2020. gadā. Vispārīgi skaitļi

Uzņēmumi Lauksaimniecība 8 233 476 Pārtikas vairumtirdzniecība 3 957 451 Ēdināšanas pakalpojumi 2 509 326 Pārtikas ražošana 1 234 557 Dzīvnieku barība 248 634 Oficiālās kontroles Dzīvnieku pārvadāšana 969 746 Pārtikas vairumtirdzniecība 850 550 Ēdināšanas pakalpojumi 844 865 Pārtikas ražošana 730 057 Lauksaimniecība 443 684 Neatbilstības Ēdināšanas pakalpojumi 226 092 Pārtikas vairumtirdzniecība 167 746 Pārtikas ražošana 117 313 Lauksaimniecība 92 280 Dzīvnieku pārvadāšana 16 793 Administratīvās sankcijas Pārtikas vairumtirdzniecība 131 761 Ēdināšanas pakalpojumi 112 787 Pārtikas ražošana 70 329 Lauksaimniecība 51 243 Dzīvnieku pārvadāšana 7 787

2.

ES valstu ikgadējie ziņojumi

Jaunās standarta veidlapas parauga izmantošana digitālajā platformā atvieglo ziņošanu — elektroniski un vienotā veidā — par oficiālo kontroļu rezultātiem, neatbilstības gadījumu veidu un skaitu un veiktajiem pasākumiem. Šādi tos var vieglāk apkopot ES mēroga statistikā.

Tiesību aktos noteiktais termiņš elektroniskā ziņojuma iesniegšanai ir 31. augusts. Tā kā šī platforma pirmo reizi tika izmantota ikgadējiem ziņojumiem par 2020. gadu, tā tika atkārtoti atvērta 2021. gada 15. oktobrī, lai ļautu iesniegt novēlotus ziņojumus. Neraugoties uz to, Malta savu ziņojumu neiesniedza laikus, lai to varētu iekļaut šajā ziņojumā. Neraugoties uz to, Malta savu ziņojumu neiesniedza laikus, lai to varētu iekļaut šajā ziņojumā.

Saistībā ar izmaiņām ziņošanā dažas ES valstis saskārās ar problēmām, vācot datus prasītajā formātā. ES valstīm bija arī grūtāk salīdzināt savu kontroļu rezultātus ar iepriekšējo gadu rezultātiem.

Ziņojumu platformā ir daži tekstlodziņi attiecīgo tematu aprakstīšanai. Valstu iestādes sniedza mazāk informācijas nekā iepriekšējo gadu ziņojumos un mazāk, nekā paredzēts norādījumos.

Attiecībā uz dzīvnieku labturību kopumā ES valstis nesniedza ne nopietnāko konstatējumu analīzi, ne rīcības plānus atkārtošanās novēršanai vai mazināšanai. Tāpēc Komisija šajā ziņā nevar sniegt kopsavilkumu.

Ļoti ierobežota bija arī sniegtā informācija par kontrolēm, kuras vērstas pret krāpniecisku un maldinošu praksi.

3.

Oficiālās kontroles sistēmu organizācija un darbība
I.Direktīvas un pamatlēmumi, saistībā ar kuriem ir ierosinātas pārkāpuma procedūras

Pārkāpuma procedūras sāktas pret turpmāk minētajām dalībvalstīm.

- 2 dalībvalstis (IT, EL), Prīmes sistēma (transponēšanas termiņš: 2009. gada 26. augusts un 2011. gada 26. augusts).

-1 dalībvalsts (BE), Pamatlēmums par tiesu ekspertīžu pakalpojumu sniedzēju akreditāciju (transponēšanas termiņš: 2016. gada 30. maijs).

-21 dalībvalsts (visas, izņemot CY, IE, DK, FR, LT un NL), Direktīva par seksuālas vardarbības pret bērniem apkarošanu (transponēšanas termiņš: 18.12.2013.).

-10 dalībvalstis (AT, BE, BG, CZ, EE, IT, LU, PL, SE, SI), Direktīva par uzbrukumiem informācijas sistēmām (transponēšanas termiņš: 4.9.2015.).

-1 dalībvalsts (LU), Direktīva par iesaldēšanu un konfiskāciju (transponēšanas termiņš: 4.10.2016.).

-4 dalībvalstis (AT, ES, FR, IT), Tirgus ļaunprātīgas izmantošanas direktīva (transponēšanas termiņš: 3.7.2016.).

-5 dalībvalstis (SK, DE, RO, PT, LU), Ceturtā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas direktīva (transponēšanas termiņš: 16.6.2017.).

-2 dalībvalstis (DE, ES), Direktīva par datu aizsardzību tiesībaizsardzības jomā (DAT) (transponēšanas termiņš: 6.5.2018.).

-1 dalībvalsts (SI), Direktīva par ES pasažieru datu reģistru (transponēšanas termiņš: 25.05.2018.).

-25 dalībvalstis (visas, izņemot IT un HR) un Apvienotā Karaliste, Direktīva par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli (Direktīva par ieročiem) (transponēšanas termiņi: 14.9.2018. un 14.12.2019.). Pašlaik notiek pavisam 42 pārkāpuma procedūras par abiem termiņiem.

-5 dalībvalstis (AT, FI, IE, PT, SI) attiecībā uz Direktīvu (ES) 2017/2103, un 1 dalībvalsts (IE) attiecībā uz Deleģēto direktīvu (ES) 2019/369, tiesību aktu kopums par jaunām psihoaktīvām vielām (JPV) (transponēšanas termiņš: 23.11.2018.).

-2 dalībvalstis (AT, IE), Direktīva par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (transponēšanas termiņš: 6.7.2019.).

-16 dalībvalstis (IE, PL, NL, ES, HU, AT, LU, EL, BE, SI, SK, RO, PT, CY, EE, CZ) un Apvienotā Karaliste, Piektā direktīva par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu (transponēšanas termiņš: 10.01.2020.).

-10 dalībvalstis (IT, LU, ES, EL, RO, CY, BE, AT, SE, DE), Direktīva par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanu (transponēšanas termiņš: 3.12.2020.).

-4 dalībvalstis (BG, DE, PL, PT), Direktīva par terorisma apkarošanu (transponēšanas termiņš: 8.9.2018.).

-18 dalībvalstis (AT, BE, BG, CY, CZ, DE, EL, ES, FI, HR, HU, IE, IT, LU, PL, RO, SE, SI) un Apvienotā Karaliste, Īstenošanas direktīva, ar ko nosaka šaujamieroču marķējumu tehniskās specifikācijas (transponēšanas termiņš: 17.1.2020.).
par to, kā tiek īstenotas pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, kas Komisijai piešķirtas saskaņā ar Direktīvu 2009/42/EK par statistikas pārskatiem attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru

KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI

par to, kā tiek īstenotas pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, kas Komisijai piešķirtas saskaņā ar Direktīvu 2009/42/EK par statistikas pārskatiem attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru

1.IEVADS

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1090/2010 pilnvaras, kas Komisijai piešķirtas ar Direktīvu 2009/42/EK , tika pielāgotas Līgumam par Eiropas Savienības darbību (LESD).

Ar grozīto Direktīvu 2009/42/EK Komisijai ir piešķirtas pilnvaras pieņemt deleģētos aktus šādiem mērķiem:

Øpielāgot datu vākšanas prasības tās I–VIII pielikumā, lai atspoguļotu norises ekonomikas un tehnikas jomā, ja tas ievērojami nepalielina izmaksas dalībvalstīm un/vai respondentu slogu (sk. 3. panta 4. punktu),

Øsastādīt ostu sarakstu, kurā ostām ir piešķirti kodi un tās ir klasificētas atbilstīgi valstij un jūras piekrastes zonai (sk. 4. panta 1. punktu), un

Øgrozīt nebūtiskus direktīvas elementus, lai nodrošinātu, ka datu vākšanas metodes ir veidotas tā, lai statistikas datu kopas par jūras transportu (VIII pielikums) atbilstu Komisijas noteiktajiem precizitātes standartiem (5. pants).

Kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1090/2010 8. apsvērumā: “Īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, attiecīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī”.

2.JURIDISKAIS PAMATS

Šis ziņojums ir jāsniedz saskaņā ar direktīvas 10.a panta 1. punktu, ar kuru Komisijai uz piecu gadu laikposmu no 2010. gada 29. decembra ir piešķirtas pilnvaras pieņemt deleģētos aktus. Komisija pirmo ziņojumu iesniedza 2015. gadā. Pilnvaru deleģēšana tika automātiski pagarināta vēl par pieciem gadiem (no 2015. gada decembra līdz 2020. gada decembrim), jo Parlaments un Padome to neatsauca saskaņā ar 10.b pantu. Saskaņā ar 10.a pantu Komisijai jāsagatavo ziņojums par deleģēšanu vēlākais sešus mēnešus pirms katra piecu gadu laikposma beigām.

3.DELEĢĒŠANAS ĪSTENOŠANA

Kopš regulas stāšanās spēkā Komisija ir pieņēmusi divus deleģētos aktus:

a)ar Komisijas Deleģēto lēmumu 2012/186/ES tika pielāgoti daži datu vākšanas prasību aspekti direktīvas I–VIII pielikumā, lai atspoguļotu norises ekonomikas un tehnikas jomā.

Savā ziņojumā par pirmo piecu gadu laikposmu Komisija secināja, ka tā ir pareizi īstenojusi savas deleģētās pilnvaras, un aicināja Parlamentu un Padomi ņemt vērā šo ziņojumu, un

b)ar Komisijas Deleģēto lēmumu (ES) 2018/1007 ostu saraksts tika atjaunināts, lai nodrošinātu Eiropas jūras transporta statistikas precizitāti un atbilstību saskaņā ar direktīvas 4. panta 1. punktu.

Sagatavojot lēmumu, Komisija:

-apspriedās ar valstu ekspertiem jūras transporta statistikas darba grupas gadskārtējā sanāksmē (2016. gada 23. un 24. maijā) un transporta statistikas koordinācijas grupas gadskārtējā sanāksmē (2016. gada 24. un 25. novembrī),

-2016. gada decembrī un 2017. gada janvārī rakstiski apspriedās ar nozaru un vides statistikas un kontu direktoriem (DIMESA).
07 03 01 01

Pievienot šādu tekstu: Šī apropriācija paredzēta, lai segtu programmas “Erasmus+” izglītības un apmācības jomas izdevumus netiešā pārvaldībā. Ar to atbalsta 3 pamatdarbības un Žana Monē vārdā nosauktās darbības. 1. pamatdarbība. Mācību mobilitāte Izglītības un apmācības jomā programma atbalsta šādas darbības: a) augstākās izglītības iestāžu studentu un personāla mobilitāte; b) profesionālās izglītības un apmācības apguvēju un personāla mobilitāte; c) skolnieku un skolu personāla mobilitāte; d) tālākizglītības darbinieku mobilitāte; e) valodu apguves iespējas, tostarp tās, kas sniedz atbalstu mobilitātes pasākumiem. 2. pamatdarbība. Starporganizāciju un starpiestāžu sadarbība Izglītības un apmācības jomā programma atbalsta šādas darbības: a) partnerības sadarbībai un prakses apmaiņai, tostarp maza mēroga partnerības, lai veicinātu plašāku un iekļaujošāku piekļuvi Programmai; b) izcilības partnerības, jo īpaši Eiropas universitātes, profesionālās izcilības centri un kopīgi maģistra grādi; c) inovācijas partnerības, lai stiprinātu Eiropas inovācijas spējas; d) tiešsaistes platformas un rīki virtuālai sadarbībai, tostarp atbalsta pakalpojumi e-mērķsadarbībai un Eiropas Pieaugušo izglītības e-platforma. 3. pamatdarbība. Atbalsts politikas izstrādei un sadarbībai Izglītības un apmācības jomā programma atbalsta šādas darbības: a) Savienības vispārējās politikas un sektorpolitikas darba kārtību sagatavošana un īstenošana izglītības un apmācības jomā, tostarp ar Eurydice tīkla vai citu attiecīgu organizāciju aktivitāšu atbalstu; b) atbalsts Savienības instrumentiem un pasākumiem, kas veicina kompetenču, prasmju un kvalifikāciju kvalitāti, pārskatāmību un atzīšanu; c) politikas dialogs un sadarbība ar galvenajām ieinteresētajām personām, tostarp Savienības mēroga tīkliem, Eiropas nevalstiskajām organizācijām un starptautiskām organizācijām izglītības un apmācības jomā; d) pasākumi, kas veicina Programmas kvalitatīvu un iekļaujošu īstenošanu; e) sadarbība ar citiem Savienības instrumentiem un atbalsts citām Savienības politikas jomām; f) informācijas izplatīšanas un izpratnes veicināšanas darbības par Eiropas politikas rezultātiem un prioritātēm, kā arī par Programmu. Žana Monē vārdā nosauktās darbības Programma atbalsta mācīšanu, mācīšanos, pētniecību un debates par Eiropas integrācijas jautājumiem, veicot šādas darbības: a) Žana Monē vārdā nosauktā darbība augstākās izglītības jomā; b) Žana Monē vārdā nosauktā darbība citās izglītības un apmācības jomās; c) atbalsts šādām iestādēm, kas darbojas Eiropas interesēs: Eiropas Universitātes institūts Florencē, tostarp Starpvalstu pārvaldības skola; Eiropas Koledža (studentu pilsētiņas Brigē un Natolinā); Eiropas Publiskās pārvaldes institūts Māstrihtā; Eiropas tiesību akadēmija Trīrē; Eiropas Speciālās un iekļaujošās izglītības aģentūra Odensē un Starptautiskais Eiropas apmācību centrs Nicā.
Komisija sāka pārkāpuma procedūru pret Apvienoto Karalisti , jo tā atteicās iemaksāt ES budžetā muitas nodevas, kā paredzēts Savienības tiesību aktos. Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai 2017. gada ziņojumā tika konstatēts, ka Apvienotās Karalistes importētāji ir izvairījušies no liela apmēra muitas nodevām, izmantojot viltotus un fiktīvus rēķinus un nepareizi deklarējot muitas vērtību importa brīdī. Turpmākās Komisijas pārbaudēs atklājās, ka vērtības samazināšanas shēma, kas tika īstenota ar Lielbritānijas centra starpniecību, laikposmā no 2011. līdz 2017. gadam bija dramatiski paplašinājusies. Apvienotā Karaliste nebija rīkojusies, lai novērstu krāpšanu, lai gan kopš 2007. gada tika brīdināta par šādu risku, ko rada tekstilizstrādājumu un apavu imports no Ķīnas, un lai gan tai bija lūgts veikt pienācīgus riska kontroles pasākumus. Komisija aprēķināja, ka Apvienotā Karaliste, pārkāpjot ES tiesību aktus, laikposmā no 2011. gada novembra līdz 2017. gada oktobrim ES budžetam radīja zaudējumus 2,7 miljardu EUR apmērā (atskaitot iekasēšanas izmaksas).
Programma ir izstrādāta tāpēc, lai papildinātu un atbalstītu dalībvalstu politiku un pievienotu tai vērtību. Galvenais mērķis ir uzlabot eiropiešu veselību un samazināt nevienlīdzību, veicinot veselības saglabāšanu, sekmējot inovācijas, uzlabojot veselības aprūpes sistēmu ilgtspēju un pasargājot eiropiešus no nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem. To var izteikt kā četrus konkrētus mērķus:

VESELĪBAS PROGRAMMAS IEGULDĪJUMS KOMISIJAS PRIORITĀŠU ĪSTENOŠANĀ

Ø“izaugsme, darbavietas un noturīga sabiedrība”: sabiedrības veselība un veselības aprūpes pakalpojumi kā produktīvs faktors izaugsmes un darbavietu nodrošināšanai; Ø“digitālais vienotais tirgus”: e-veselība; Ø“iekšējais tirgus”: darbības, kas papildina ES tiesību aktus attiecībā uz tabaku, zālēm, medicīnas ierīcēm, pārrobežu veselības aprūpes direktīvu un veselības aprūpes tehnoloģijas novērtējumu; Ø“tiesiskums un pamattiesības”: cīņa pret nevienlīdzību veselības nozarē; Ø“migrācijas” politika: darbības, kas saistītas ar migrantiem un bēgļiem; Ø“drošība Eiropā”: sagatavotība un nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu pārvaldība.

Programma arī palīdz dalībvalstīm sasniegt savus ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), jo īpaši 3. IAM “Nodrošināt veselīgu dzīvi un sekmēt labklājību ikvienam un visos vecumos”.

2.2. Programmas īstenošana 2014.–2016. gadā

Programmu pārvalda Komisija, un tā tiek īstenota ar gada darba programmām, kuras pieņem pēc tam, kad tās ir apstiprinājusi programmas komiteja, ko veido dalībvalstu pārstāvji. Daudzgadu plānošana nodrošina to, ka ir aptvertas visas tematiskās prioritātes un pieejamie līdzekļi ir pielāgoti visām prioritātēm un darbībām. Īstenošana ir uzticēta Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūrai (CHAFEA).

Budžets ir sadalīts starp 23 tematiskajām prioritātēm (sk. 1. attēlu).

1. attēls. Budžeta sadalījums pa tematiskajām prioritātēm 2014.–2016. gadā

Darbība attiecībā uz migrantiem un bēgļiem aptver vairākas darbības jomas, piemēram, nevienlīdzību veselības jomā, hroniskās slimības, garīgo veselību, infekcijas slimības un informāciju par veselību. Aplūkojot to kā vienu pozīciju, darbībā attiecībā uz migrantiem un bēgļiem ir veikti publiski ieguldījumi veselībā EUR 14,4 miljonu apmērā (EUR 9,5 miljoni tika finansēti no horizontālajām darbībām, EUR 3,5 miljoni — no spēju veidošanas prioritātes (2.2. prioritāte) un EUR 1,4 miljoni — no informācijas par veselību prioritātes (3.7. prioritāte).

Ar atlikušajiem EUR 7,8 miljoniem attiecībā uz horizontālajām darbībām programma atbalsta darbības informācijas tehnoloģiju (piem., Eiropas Komisijas sabiedrības veselības tīmekļa vietnes, veselības politikas platformas) uzturēšanai un licencēšanai, saziņu par ES veselības politiku un programmas rezultātu izplatīšanu, izmantojot tādus instrumentus kā ES veselības apkārtraksts un ikgadējā ES veselības balva nevalstiskajām organizācijām, kuru darbība dod reālu ieguldījumu sabiedrības veselības jomā. Balva tika piešķirta NVO, kuru darbs bija nozīmīgs Ebolas krīzes laikā 2015. gadā, kuras palīdzēja, apkarojot rezistenci pret antimikrobiālajiem līdzekļiem 2016. gadā, un veicināja vakcinēšanos 2017. gadā.
EIROPAS KOMISIJA

Briselē, 27.6.2016

COM(2016) 316 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2016) 316 final of 27.05.2016.

Concerns the Latvian language version.

In point 4, the last sentence of the first paragraph had been omitted.

The text shall read as follows:



KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI

ES vides politikas potenciāla atraisīšana: kā tas paveicams ar regulāriem vides politikas īstenošanas pārskatiem
1. aile. Galveno energoefektivitātes tiesību aktu īstenošana — pašreizējais stāvoklis Energoefektivitātes direktīvas transponēšanas termiņš beidzās tikai nesen. Dalībvalstu 2014. gada energoefektivitātes rīcības plānos ir norādīts, ka ir jānostiprina valsts energoefektivitātes politika (sk. pārskatu I pielikumā). EED stimulē izmaiņas energopakalpojumu uzņēmumu darbības modelī. Tajā ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jāveicina energoefektivitātes pasākumu finansēšanas mehānismi. Vācijā valstij piederošā banka KfW piešķir aizdevumus ar atvieglotiem nosacījumiem esošo ēku energoefektivitātes uzlabošanas projektiem un jaunu ēku būvniecībai. Laikposmā no 2006. līdz 2013. gadam tika renovēti 2,8 miljoni mājokļu, bet uzbūvēti — 540 000 jaunu mājokļu ar augstu energoefektivitāti. Francijā jaunajā tiesību akta projektā ir paredzēti vairāki konkrēti pasākumi, jo īpaši attiecībā uz ēkām. Viens no pasākumiem ir nodokļu samazinājums līdz 30 % no izmaksām par renovācijas darbiem energoefektivitātes uzlabošanai, kas tiks piemērots no 2014. gada septembra. Tiek dažādoti ESI fondu finansēšanas mehānismi, plašāk izmantojot finanšu instrumentus. Paredzams, ka to dalībvalstu skaits, kuras komunālo pakalpojumu sniedzējiem piemēro energoefektivitātes pienākuma shēmas, pieaugs no 5 līdz 16. Polijā attiecīgie EED noteikumi tiks pilnībā īstenoti, izmantojot šādu sistēmu. EED atbalsta programmas, kurās ar atbilstošu konsultāciju pakalpojumu palīdzību mājsaimniecībās tiek uzlabota izpratne par ieguvumiem, ko sniedz energoauditi. Apvienotajā Karalistē politikas izstrādē palīdzību sniedz specializēts departaments, par pamatu izmantojot pētījumus par to, kā iespējams stimulēt patērētāju lēmumus par energoefektivitāti ("uzvedības ekonomika"). Lai gan ir daudz paveikts, par pilnīgu EED transponēšanu paziņojušas tikai piecas dalībvalstis. Komisija pārējām dalībvalstīm ir nosūtījusi oficiālu paziņojumu. Kavējas arī Ēku energoefektivitātes direktīvas īstenošana, neraugoties uz to, ka tās transponēšanas termiņš bija 2012. gada jūlijs. Pašlaik transponēšanu pilnībā nav pabeigušas deviņas dalībvalstis. Četros gadījumos Komisija ir sākusi tiesvedību.
EIROPAS KOMISIJA

Briselē, 19.12.2016

COM(2013) 874 final/2

CORRIGENDUM- Correction of the Annexes I and II of the COM(2013)874 final of 10.12.2013

Concerns all language versions.

The Commission Regulations (EC)No1666/1999 and (ECC) No 1516/74 still have legal effects, and they are, therefore, removed from these Annexes.

The text shall read as follows



PIELIKUMI



KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI

(Ceturtais mērķis Komisijas 2003.gada 11. februāra Paziņojumā par savienības acquis atjaunināšanu un vienkāršošanu [COM(2003) 71 galīgā redakcija])

ar ko sniedz oficiālu atzinumu par to, ka vairāki Savienības tiesību akti lauksaimniecības jomā ir zaudējuši aktualitāti