Aģentūra ir izstrādājusi vairākus pētījumus datu aizsardzības jomā, piemēram, rokasgrāmatu par Eiropas datu aizsardzības judikatūru, pētījumu par aizsardzības līdzekļiem personām attiecībā uz uzraudzības praksi, un šobrīd strādā pie pētījuma par ietekmi uz pamattiesībām saistībā ar biometrisko datu izmantošanu. Ir svarīgi, lai aģentūra pastiprinātu savu kompetenci un apkopotu datus par pamattiesību jautājumiem saistībā ar digitālo pasauli, tostarp plašsaziņas līdzekļu saturu, kā arī ar interneta pārvaldību un aktuālām problēmām, kuras attiecas uz ES tiesību aktu īstenošanu šajā jomā. Aģentūra cieši sadarbosies ar citām ES aģentūrām un dalībniekiem šajās jomās, piemēram, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, Eiropas Datu aizsardzības kolēģiju, ENISA, eu-LISA un Kopīgo pētniecības centru (JRC).

- Tiesu iestāžu un policijas sadarbība: paziņojumā par ES Tieslietu programmu laikposmam līdz 2020. gadam Komisija uzsvēra, ka ir svarīgi uzlabot savstarpējo uzticēšanos, veidojot saites starp dažādām tieslietu un administratīvajām sistēmām dalībvalstīs. Tas attiecas uz civillietām, komerclietām, administratīvajām lietām un krimināllietām un paredz veicināt sadarbību starp tiesu, administratīvajām un tiesībaizsardzības iestādēm, kā arī izstrādāt minimālos standartus visā ES. Ir svarīgi, ka aģentūra varētu atbalstīt savas izpētes un datu iniciatīvas, kuru mērķis ir stiprināt tiesu iestāžu sadarbību. Tāpēc šī tematiskā joma būtu jāsaglabā daudzgadu nostādnēs laikposmam no 2018. gada līdz 2022. gadam.

Jāatzīmē, ka tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās Padome neiekļāva daudzgadu nostādnēs laikposmam no 2013. gada līdz 2017. gadam. Tomēr Komisija šo jomu bija iekļāvusi 2011. gada priekšlikumā. Arī Eiropas Parlaments stingri atbalstīja policijas sadarbības un tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās iekļaušanu aģentūras pašreizējās daudzgadu nostādnēs un pauda dziļu nožēlu par Padomes vienošanos šajā saistībā. Patiešām, kopš stājies spēkā Lisabonas līgums, tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās ir daļa no ES acquis, un ir sāktas svarīgas ES iniciatīvas šajā jomā, piemēram, darbs, lai izveidotu Eiropas Prokuratūru un kopējus tiesību aizsardzības standartus attiecībā uz aizdomās turētām un apsūdzētām personām kriminālprocesā. Eiropadome 2014. gada 27. jūnija secinājumos, kuros noteiktas stratēģiskās pamatnostādnes brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, cita starpā uzsvēra nepieciešamību turpināt centienus stiprināt tiesības attiecībā uz aizdomās turētām un apsūdzētām personām kriminālprocesā. Tika pausts aicinājums mobilizēt aģentūras īpašās zināšanas šajā saistībā. Turklāt Lisabonas līgumā 2014. gada beigas ir noteiktas kā pārejas posma termiņš tiesiskuma jomā. Līdz ar to tika atcelti ierobežojumi attiecībā uz pārskatīšanu tiesā, ko veic Eiropas Savienības Tiesa, un uz Komisiju kā Līguma pārraudzītāju policijas sadarbības un tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās jomā. Tādējādi dati un informācija par aktuālo situāciju ir svarīgi, lai Komisija varētu veikt savu uzraudzības uzdevumu. Aģentūras darbs krimināltiesību jomā jau ir izrādījies noderīgs, pamatojoties uz ad hoc pētījumiem, kas veikti pēc Komisijas pieprasījuma (par bērniem kriminālprocesā, ieslodzīto nodošanu, tiesībām uz mutisko un rakstisko tulkojumu un informāciju kriminālprocesā). Tam tagad būtu pilnībā jābūt tiesu iestāžu sadarbības tematiskās jomas daļai. To savā atzinumā pārliecinoši atbalstīja aģentūras valde, un tas minēts arī aģentūras ārējā novērtējumā, kas veikts 2012. gadā.

Tas attiecas arī uz policijas sadarbību, kura būtu skaidri jāmin daudzgadu nostādnēs laikposmam no 2018. gada līdz 2022. gadam. To, ka ir svarīgi stiprināt policijas sadarbību, jau uzsvēra Eiropadome 2014. gada 27. jūnija secinājumos, un tas vēl jo vairāk kļuva skaidrs pēc teroristu uzbrukumiem, kuri notika ES dalībvalstīs 2015. gadā. Šajā ziņā pamattiesību dimensija ir ļoti svarīga. Tas tika uzsvērts Komisijas paziņojumā par Eiropas programmu par drošību. Arī šajā jomā aģentūra ir sniegusi vērtīgu atbalstu, pamatojoties uz Komisijas dienestu ad hoc pieprasījumiem. Piemēram, tā izstrādāja dokumentu “Twelve operational fundamental rights considerations for law enforcement when processing Passenger Name Record (PNR) data”, lai palīdzētu dalībvalstīm izstrādāt piemērotus pamattiesību standartus PDR datu apstrādei. Policijas sadarbība ir arī jāstiprina, ņemot vērā bēgļu krīzi, kas rada cilvēku tirdzniecības un migrantu kontrabandas palielināšanos. Ir svarīgi, lai aģentūra, izmantojot uzticamus un salīdzināmus datus un paraugprakses apkopošanu, varētu atbalstīt iniciatīvas tādās jomās kā, piemēram, cīņa pret migrantu kontrabandu, organizētā noziedzība un terorisms.

- Migrācija, robežas, patvērums un bēgļu un migrantu integrācija: sakarā ar straujo patvēruma meklētāju skaita pieaugumu pēdējos gados migrācija ir kļuvusi par būtisku Komisijas prioritāti, kā uzsvēra priekšsēdētājs Junkers runā par stāvokli Eiropas Savienībā 2015. gada 9. septembrī un par ko liecina Eiropas programmas pieņemšana migrācijas jomā 2015. gada maijā, kā arī daudzas iniciatīvas, ko Komisija jau ir pieņēmusi vai plāno pieņemt šajā jomā. Šajā saistībā un ņemot vērā pieaugošās migrācijas plūsmas uz ES, darbam, ko veic aģentūra, ir izšķiroša nozīme, lai tiktu uzsvērti aktuālie jautājumi. Aģentūrai būtu jāturpina datu vākšana par šo tematu, cieši sadarbojoties ar citām ES aģentūrām, jo īpaši ar Patvēruma atbalsta biroju un FRONTEX. Aģentūra pēdējos gados jau ir publicējusi vairākus ziņojumus (piemēram, par riskam pakļauto bērnu, kas ir ES pilsoņi, atgriešanu/nodošanu, migrantu sociālo integrāciju un līdzdalību sabiedrībā, alternatīvām patvēruma meklētāju aizturēšanai un personām, kam piemēro atgriešanas procedūras, negatīvajām sekām izslēgšanai no veselības aprūpes – nelegālo migrantu situācija, pamattiesībām uz sauszemes robežām – secinājumi no izvēlētām Eiropas Savienības robežšķērsošanas vietām, legāliem ieceļošanas kanāliem Eiropas Savienībā personām, kam nepieciešama starptautiska aizsardzība, – instrumentu kopums, pamattiesībām lidostās un uz sauszemes robežām, kā arī rokasgrāmatu par Eiropas tiesību aktiem, kas attiecas uz patvērumu, robežām un migrāciju) un sadarbībā ar FRONTEX ir piedalījusies robežsargiem paredzētos mācību pasākumos par pamattiesībām. Tā arī publicē regulāru datu apkopojumu par pašreizējo migrācijas stāvokli ES. Attiecībā uz migrantu (tostarp bēgļu) integrāciju aģentūra 2016. un 2017. gadā īstenos divus liela mēroga projektus par migrantu integrāciju. Pirmkārt, ES minoritāšu un diskriminācijas apsekojuma (EU-MIDIS II) otrais cikls, kas ļaus apzināt tendences. Otrkārt, informācijas vākšana par valsts un reģionālo/vietējo politiku attiecībā uz sociālo integrāciju un migrantu līdzdalību sabiedrībā, izmantojot aģentūras pētniecības tīklu FRANET (SIMPS). Šis svarīgais darbs saistībā ar migrantu diskrimināciju un sociālo iekļaušanu būs jāturpina pēc 2018. gada. Ieinteresētās personas lielā mērā atbalsta aģentūras turpmāku darbu migrācijas jautājumu risināšanā. Arī aģentūras valde paudusi aicinājumu turpināt darbu pie šiem jautājumiem.

- Rasisms, ksenofobija un ar to saistīta neiecietība: šī tematiskā joma ir jāiekļauj daudzgadu nostādnēs, kā noteikts regulas 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā. Eiropas Savienībā palielinās rasisma, ksenofobijas un citu neiecietības izpausmju gadījumu skaits, gan tiešsaistē, gan citās dzīves jomās. Problēmu veidošanos rada cīņa pret terorismu un radikalizāciju un situācija migrācijas jomā. ES izmanto vienotu regulējumu rasisma un ksenofobijas apkarošanai, ko cieši uzrauga Komisija. Komisijas pirmajā ikgadējā kolokvijā par pamattiesībām tika izstrādāts darbību saraksts ar mērķi apkarot naida noziegumus un naida runu un veicināt iekļaujošas tolerances kultūru ES. Kolokvija laikā tika uzsvērts, ka trūkst uzticamu un salīdzināmu datu par naida noziegumiem. Tāpēc ir svarīgi, lai aģentūra uzmanību koncentrētu uz palīdzību dalībvalstīm gūt panākumus šajā jomā, tostarp izstrādājot vienotu metodoloģiju naida noziegumu reģistrēšanai. Tas būtu jādara sadarbībā ar Eurostat. Turklāt turpmāk būs svarīgi, lai aģentūra regulāri atkārtoti veiktu liela apjoma pētījumus, piemēram, par antisemītismu, lai apzinātu tendences, un datu apkopojumu par naidu, kas vērsts pret musulmaņiem, un atsevišķu datu apkopojumu par ksenofobiju, ņemot vērā migrācijas situāciju.

- Bērnu tiesības: bērnu tiesību veicināšana un aizsardzība ir nostiprinātas ES Pamattiesību hartā un ir ES prioritāte. Tā bija viena no būtiskām jomām aģentūras darbā saskaņā ar daudzgadu nostādnēm laikposmam no 2013. gada līdz 2017. gadam. Aģentūra ir publicējusi plašu pētījumu par bērnu tiesībām, kas saistīts arī ar vairākām citām politikas jomām, piemēram, patvērumu un migrāciju, sociālo integrāciju, taisnīgumu, nediskrimināciju, rasismu un ksenofobiju, vardarbību pret bērniem, bērnu aizsardzību un bērnu labklājību. Komisija organizē ikgadēju Eiropas forumu par bērna tiesībām un nesen veikusi pasākumus bērnu aizsardzības sistēmu un bērnu migrācijas jomā. Bērnu tiesībām veltīti pētījumi un dati ir būtiski, lai atbalstītu un sniegtu informāciju ES un valstu iniciatīvām. Ir svarīgi, lai bērnu tiesības arī turpmāk laikposmā no 2018. gada līdz 2022. gadam būtu aģentūras uzmanības centrā, lai tā turpinātu vākt datus un laika gaitā noskaidrotu progresu un tendences tādos jautājumos kā bērniem labvēlīga tiesu sistēma un bērni neaizsargātā stāvoklī, izmantojot aģentūras apkopotos rādītājus par bērnu tiesībām. To pārliecinoši atbalstīja aģentūras valde.

- Romu integrācija un sociālā iekļaušana: romu integrācija ir viena no ES prioritātēm. Ar ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam aģentūra tika lūgta vākt datus no dalībvalstīm par romu stāvokli attiecībā uz piekļuvi nodarbinātībai, izglītībai, veselības aprūpei un mājokļiem, kā arī sadarboties ar dalībvalstīm, lai izstrādātu uzraudzības metodes, kuras var sniegt salīdzinošu analīzi par romu stāvokli visā Eiropā. Aģentūra pēdējo gadu laikā ir ieguvusi kompetenci datu vākšanā par romu jautājumiem, kā apliecina tās ziņojumi par romu stāvokli 11 dalībvalstīs, par situāciju attiecībā uz romu tautības ES pilsoņiem, kuri pārceļas uz dzīvi citās ES dalībvalstīs, un ES minoritāšu un diskriminācijas apsekojums. Saglabāt romu jautājumu kā būtisku tematisko prioritāti aicināja ieinteresētās personas, kā to liecina aģentūras veiktās sabiedriskās apspriešanas rezultāti. To skaidri atbalstīja arī aģentūras valde. Tāpēc aģentūrai būtu jāturpina centieni sniegt datus par visām dalībvalstīm, pamatojoties arī uz romu integrācijas rādītājiem, ko aģentūra plāno izstrādāt un ko papildinātu tiešsaistes ziņošanas rīks, kuru izstrādājusi Komisija. Šajā kontekstā sociālā iekļaušana ir pelnījusi uzmanību, ņemot vērā, cik svarīga ir nabadzības un sociālās atstumtības apkarošana, kas ir viens no ES pieciem mērķiem izaugsmes stratēģijā “Eiropa 2020”. Aģentūras pieredze, vācot informāciju par sociālās iekļaušanas pieredzi attiecībā uz romiem un citām minoritātēm un neaizsargātām iedzīvotāju grupām (izmantojot tādus apsekojumus kā, piemēram, EU-MIDIS – ES minoritāšu un diskriminācijas apsekojums, vai tādus projektus kā, piemēram, SIMPS – informācijas vākšana par valsts un reģionālo/vietējo politiku attiecībā uz sociālo integrāciju un migrantu līdzdalību sabiedrībā) varētu būt noderīga aģentūras turpmākajā darbā, piemēram, saistībā ar nākamo apsekojumu pamattiesību jomā vai, ņemot vērā ES prioritātes saistībā ar turpmāko Eiropas sociālo tiesību pīlāru. Papildināmība un sinerģija būtu jāmeklē sadarbībā ar citiem dalībniekiem, piemēram, EUROFUND vai Eurostat, tādējādi stiprinot jau esošo sadarbību. Jāatzīmē, ka pastiprinātu uzmanību attiecībā uz sociālo iekļaušanu aģentūras daudzgadu nostādnēs rosināja ieinteresētās personas sabiedriskajā apspriešanā, ko aģentūras organizēja 2015. gadā, kā arī aģentūras valde savā atzinumā par nākamām daudzgadu nostādnēm. Uz to aicināja arī Eiropas Parlaments.