Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu antidempinga maksājumu par konkrētu Krievijas un Turcijas izcelsmes caurulēm paredzētu dzelzs vai tērauda savienotājelementu importu /* COM/2012/0770 final - 2012/0357 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1) Priekšlikuma konteksts 110 || · Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā procedūrā attiecībā uz konkrētu Krievijas un Turcijas izcelsmes caurulēm paredzētu dzelzs vai tērauda savienotājelementu importu piemērot Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“pamatregula”). 120 || · Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. 139 || · Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Ar Regulu (ES) Nr. 699/2012 Komisija noteica pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Krievijas un Turcijas izcelsmes caurulēm paredzētu dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam. 141 || · Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Neattiecas. 2) Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums || · Apspriešanās ar ieinteresētajām personām 219 || Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja izmeklēšanas laikā aizstāvēt savas intereses saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. || · Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana 229 || Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. 230 || · Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. 3) Priekšlikuma juridiskie aspekti 305 || · Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2011. gada 1. novembrī, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Krievijas un Turcijas izcelsmes caurulēm paredzētu dzelzs vai tērauda savienotājelementu importu Savienībā. Antidempinga procedūra tika sākta pēc tam, kad 2011. gada 20. septembrī Eiropas Savienības Sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu ražošanas nozares aizsardzības komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 40 % no konkrēto caurulēm paredzētu dzelzs vai tērauda savienotājelementu kopējā ražošanas apjoma Savienībā; sūdzībā sniedza pierādījumus par dempingu un ar to saistīto būtisko kaitējumu. Komisija 2012. gada 31. jūlijā ar Regulu (ES) Nr. 699/2012 noteica pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Krievijas un Turcijas izcelsmes caurulēm paredzētu dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam Savienībā 2,9–23,8 % apmērā. Pievienotajā Komisijas priekšlikumā Padomes regulai, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu 2,9–23,8 % apmērā, ietverti galīgie secinājumi par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm. Izmeklēšanai turpinoties, būtiskie pagaidu konstatējumi tika apstiprināti. Padome tiek aicināta pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, kas publicējama Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ne vēlāk kā 2013. gada 29. janvārī. 310 || · Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis. 329 || · Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. || · Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. 331 || Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. 332 || Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. || · Juridisko instrumentu izvēle 341 || Ierosinātais juridiskais instruments: regula. 342 || Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ: iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas. 4) Ietekme uz budžetu 409 || Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. 2012/0357 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu antidempinga maksājumu par konkrētu Krievijas un Turcijas izcelsmes caurulēm paredzētu dzelzs vai tērauda savienotājelementu importu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[2] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: A. PROCEDŪRA 1. Pagaidu pasākumi (1) Eiropas Komisija (“Komisija”) 2012. gada 31. jūlijā ar Regulu (ES) Nr. 699/2012[3] (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Krievijas un Turcijas izcelsmes caurulēm paredzētu dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam. (2) Procedūra tika sākta ar 2011. gada 1. novembra paziņojumu par procedūras sākšanu[4] pēc tam, kad 2011. gada 20. septembrī Eiropas Savienības Sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu ražošanas nozares aizsardzības komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 40 % no konkrēto caurulēm paredzētu dzelzs vai tērauda savienotājelementu kopējā ražošanas apjoma Savienībā. (3) Atbilstoši pagaidu regulas 15. apsvērumam dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laika posmu no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laika posmu no 2008. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”). 2. Turpmākā procedūra (4) Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata tika nolemts noteikt pagaidu antidempinga pasākumus (“provizorisko konstatējumu izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstisku informāciju, izsakot viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kuras to pieprasīja, tika dota iespēja tikt uzklausītām. (5) Komisija turpināja vākt un analizēt visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu galīgo konstatējumu izdarīšanai. 3. Atlase (6) Piezīmes par Savienības ražotāju, nesaistīto importētāju un ražotāju eksportētāju atlasi netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 5.–11. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti. 4. Pasākumi, kas ir spēkā attiecībā uz citām trešām valstīm (7) Tiek atkārtoti norādīts, ka galīgie antidempinga pasākumi ir spēkā attiecībā uz konkrētiem Malaizijas, Ķīnas Tautas Republikas, Korejas Republikas un Taizemes izcelsmes caurulēm paredzētiem dzelzs vai tērauda savienotājelementiem un pēc pasākumu apiešanas — arī attiecībā uz konkrētiem Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes caurulēm paredzētiem dzelzs vai tērauda savienotājelementiem, kurus nosūta no Indonēzijas, Šrilankas, Filipīnām un Taivānas (ar dažiem izņēmumiem)[5]. Valstis, kas minētas iepriekšējā teikumā, turpmāk tekstā tiks sauktas par “valstīm, uz kurām attiecas antidempinga pasākumi”. B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS (8) Kā izklāstīts pagaidu regulas 17. apsvērumā, attiecīgais ražojums ir caurulēm paredzēti dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) savienotājelementi (izņemot lietus cauruļu piederumus, atlokus un savienotājelementus ar iegrieztu vītni), kuru lielākais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm, kurus izmanto sadurmetināšanai vai citiem mērķiem un uz kuriem patlaban attiecas KN kods ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 un ex 7307 99 80 (“attiecīgais ražojums”). (9) Piezīmes par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 17.–20. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti. C. DEMPINGS 1. Krievija 1.1. Normālā vērtība (10) Viens Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka dempinga starpības aprēķinos esot bijis jāizmanto tikai Krievijas uzņēmumos iegūtie dati un ka neesot pareizi izmantot Turcijas uzņēmumu datus. Jāatgādina, ka Krievijas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tāpēc normālā vērtība attiecībā uz Krieviju tika aprēķināta saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu un 5. punktu, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, t. i., informāciju, kas iegūta no Turcijas ražotājiem eksportētājiem, kuri attiecīgā ražojuma ražošanā Krievijas izcelsmes tērauda bezšuvju caurules izmanto kā izejražojumu. Tāpēc šo apgalvojumu noraida. (11) Citas piezīmes par normālās vērtības noteikšanu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 22.–25. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti. 1.2. Eksporta cena (12) Piezīmes par eksporta cenas noteikšanu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 26.–27. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti. 1.3. Salīdzinājums (13) Piezīmes par eksporta cenas un normālās vērtības salīdzinājumu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 28.–29. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti. 1.4. Dempinga starpība (14) Viens Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pagaidu antidempinga maksājums 23,8 % apmērā neesot pamatots, ņemot vērā faktu, ka uzņēmums eksportē uz Savienību vienīgi tērauda leņķa gabalus, un arī tos tikai ļoti mazos daudzumos. Tomēr tērauda leņķa gabali ir šeit izmeklējamā ražojuma daļa, ko nav apstrīdējusi neviena ieinteresētā persona. Turklāt kritērijs, saskaņā ar kuru importu Savienībā var uzskatīt par nenozīmīgu pamatregulas 5. panta 7. punkta un 9. panta 3. punkta nozīmē, tiek apsvērts tikai valsts mērogā nevis atsevišķi karam uzņēmumam. Tāpēc šo apgalvojumu noraida. (15) Cits Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tas neesot nodarbojies ar dempingu un ka to atspoguļojot fakts, ka attiecīgais uzņēmums esot vairākkārt zaudējis konkurentiem no Savienības leņķa gabalu un līkumu piegādes tenderos. Kā minēts iepriekš, jāatgādina, ka Krievijas ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. un 5. punktu dempinga aprēķinus attiecībā uz Krieviju veica, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Pat ja šis apgalvojums tiek apsvērts, jāatzīmē, ka zaudējumi tenderos konkurentiem no Savienības nav pretrunā konstatējumam par Krievijas ražotāja eksportētāja dempingu. Tāpēc šo apgalvojumu noraida. (16) Citas piezīmes par dempinga starpības aprēķinu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 30.–31. apsvērumā minētie konstatējumi tiek apstiprināti. (17) Valsts mēroga galīgi noteiktā dempinga starpība, ko izsaka procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda: Uzņēmums || Dempinga starpība Visi uzņēmumi || 23,8 % 2. Turcija 2.1. Normālā vērtība (18) Piezīmes par normālās vērtības noteikšanu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 32.–40. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti. 2.2. Eksporta cena (19) Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka ar jūras fraktu gūto peļņu, t. i, starpību starp frakta izmaksām, ko iekasē no klientiem, un transporta izmaksām, ko maksā ražotājs eksportētājs, būtu jāietver eksporta cenā. Tomēr saskaņā ar pamatregulas 8. panta 2. punktu eksporta cena ir tā cena, kas ir faktiski samaksāta vai maksājama par preci, kuru eksportētājvalsts eksportē uz Savienību pārdošanai. Peļņu, kas gūta, transportējot ražojumu klientam, nevar uzskatīt par attiecīgā ražojuma eksporta cenas elementu. Tāpēc šo apgalvojumu noraida. (20) Piezīmes par eksporta cenas noteikšanu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 41.–43. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti. 2.3. Salīdzinājums (21) Turcijas Tērauda eksportētāju apvienība (ÇIB) apgalvoja, ka būtiskās cenu atšķirības starp bezšuvju un metinātiem caurulēm paredzētiem savienotājelementiem nav pienācīgi ņemtas vērā, salīdzinot eksporta cenu un normālo vērtību. Tomēr visi uzņēmumi, kas sadarbojās, ir snieguši informāciju par bezšuvju un metinātu savienotājelementu pārdevumiem, pamatojoties uz atsevišķiem darījumiem. Eksporta cenas un normālās vērtības salīdzinājumam izmantoja tieši šo informāciju. Citiem vārdiem sakot, bezšuvju savienotājelementi tika salīdzināti tikai ar bezšuvju savienotājelementiem un metināti savienotājelementi tika salīdzināti tikai ar metinātiem savienotājelementiem. Tāpēc šo apgalvojumu noraida. (22) Citas piezīmes par salīdzinājumu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 44. apsvērumā minētie konstatējumi tiek apstiprināti. 2.4. Dempinga starpības (a) Dempinga starpība izmeklējamajos uzņēmumos (23) Jāatgādina, ka provizoriski noteiktā atsevišķā dempinga starpība vienam no trim ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, tika noteikta, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar uzņēmuma attiecīgā ražojuma vidējo svērto uz Savienību veiktā eksporta cenu. Piezīmes par šā uzņēmuma dempinga starpības noteikšanu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 46. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti. (24) Attiecībā uz abiem pārējiem Turcijas uzņēmumiem, kas sadarbojās, dempinga aprēķini liecināja, ka šie uzņēmumi mērķtiecīgi praktizēja dempingu konkrētajā laika posmā, kā arī saistībā ar konkrētiem pircējiem un reģioniem. Vēl jo vairāk bija skaidri redzams, ka to eksporta cenu modelis būtiski atšķīrās atkarībā no dažādiem pircējiem, reģioniem un laika posmiem (līdz 30 % par identiskiem attiecīgā ražojuma modeļiem). Turklāt dempinga aprēķins, kas balstījās uz vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar vidējo svērto eksporta cenu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punkta pirmā teikuma pirmajā daļā izklāstīto metodi, pilnībā neatspoguļoja abu attiecīgo ražotāju praktizētā dempinga apmēru, kā izklāstīts turpmāk 27. apsvērumā. Dempinga starpību arī nevarēja noteikt ar atsevišķu normālo vērtību salīdzinājumu ar atsevišķām eksporta cenām uz Savienību, pamatojoties uz atsevišķiem darījumiem, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punkta pirmā teikuma otro daļu, ņemot vērā iekšzemes darījumu nepietiekamo skaitu normālās vērtības noteikšanai, kas atbilst eksporta darījumiem, kā izklāstīts turpmāk 28. apsvērumā. (25) Tādēļ, lai pilnībā atspoguļotu abu minēto uzņēmumu praktizētā dempinga apmēru, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu normālo vērtību, kas tika noteikta, izmantojot vidējo svērto rādītāju, šajā gadījumā salīdzināja ar visu atsevišķu eksporta darījumu cenām uz Savienību. Tā kā šāda salīdzināšanas metode ir izņēmums no abām pirmajām metodēm, kas paredzētas pamatregulas 2. panta 11. punktā, Komisija rūpīgi pārbaudīja, vai nosacījumi šīs metodes izmantošanai šajā gadījumā ir ievēroti precīzi. Tika izpausti sīkie dempinga aprēķini, ieskaitot noteiktos eksporta cenu modeļus. Neviens no Turcijas ražotājiem eksportētājiem neapstrīdēja pamatā esošos datus. (26) Tomēr abi uzņēmumi, kas sadarbojās, ÇIB un Turcijas valdība apgalvoja, ka neesot sniegti pietiekami plaši skaidrojumi par mērķtiecīgi praktizēto dempingu, kas noteikts saistībā ar abiem Turcijas ražotājiem eksportētājiem, un ka jebkurā gadījumā jebkāds eksporta cenu modelis neesot īstenots ar iepriekšēju nodomu. Uzklausīšanā pie uzklausīšanas amatpersonas, ko pieprasīja abi Turcijas ražotāji eksportētāji, abiem uzņēmumiem tika sniegta sīka informācija par mērķtiecīgi praktizētā dempinga noteikšanu un par tā pamatā esošajiem dempinga starpības aprēķiniem. Turklāt Komisija skaidroja, ka attiecīgo uzņēmumu praksei, pat ja tā nav īstenota ar iepriekšēju nodomu[6], bija mērķtiecīgi praktizētā dempinga iedarbība. Jāatzīmē, ka pamatregulā nav paredzēta prasība izmeklēšanas iestādei noteikt mērķtiecīgi praktizētā dempinga iespējamos iemeslus, piemēram, valūtu svārstības, reģionāli atšķirīga cenu politika utt. Vien konstatējums, ka eksporta cenu modelis būtiski atšķiras atkarībā no dažādiem pircējiem, reģioniem un laika posmiem, ir pietiekams[7]. Papildus uzklausīšanai abi uzņēmumi saņēma arī konkrētus skaidrojumus, kas skar to darbību. Turklāt Turcijas Pastāvīgajai pārstāvniecībai ES tika nosūtīta verbālnota ar skaidrojumiem par mērķtiecīgi praktizētā dempinga noteikšanu un izmantoto metodoloģiju dempinga starpības aprēķināšanai. Vēl vienā uzklausīšanā pie uzklausīšanas amatpersonas, ko pieprasīja ÇIB, ÇIB tika sniegta sīka informācija par mērķtiecīgi praktizētā dempinga noteikšanu un par tā pamatā esošajiem dempinga starpības aprēķiniem. (27) Faktiski izmeklēšanā katram no abiem ražotājiem eksportētājiem noteica trīs skaidrus eksporta cenu modeļus, kas aptver lielāko daļu eksporta pārdevumu uz Savienību, proti, eksporta cenas būtiski atšķīrās atkarībā no dažādiem pircējiem, reģioniem un laika posmiem, par ko liecina pamata dati, kas izpausti ieinteresētajām personām. Attiecīgais konstatējums bija šīs lietas ārkārtas apstākļu rūpīgas pārbaudes rezultāts, pamatojoties uz kura uzskatīja par vajadzīgu izmantot mērķtiecīgi praktizētā dempinga principu. Pēc tam, kad tika noteiktas būtiskas eksporta cenas atšķirības, un tā kā tikai viens no šiem trim eksporta cenu modeļiem būtu pietiekams, lai izmantotu salīdzināšanas metodi, kuras pamatā ir visu atsevišķu eksporta darījumu svērtā vērtība, šādu salīdzināšanas metodi uzskatīja par piemērotu attiecīgajā gadījumā. Turklāt katram no abiem uzņēmumiem kopējā aprēķinātā dempinga summa, ko noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma vidējo svērto eksporta cenu uz Savienību (pirmā simetriskā metode), būtiski atšķīrās no aprēķinātās dempinga summas, ko noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar visu atsevišķu eksporta darījumu cenām uz Savienību (asimetriskā metode), par ko liecina pamata dati, kas izpausti ieinteresētajām personām. Tādējādi var secināt, ka, izmantojot pirmo simetrisko metodi, mērķtiecīgi praktizētais dempings, kas noticis konkrētā laika posmā, konkrētos reģionos un ar konkrētiem klientiem, netiktu pienācīgi atklāts. Citiem vārdiem sakot, ar pirmo simetrisko metodi noteiktā dempinga starpība pilnībā neatspoguļotu dempinga apmēru, ko praktizējuši abi attiecīgie uzņēmumi. (28) Dempinga starpību nevarēja arī aprēķināt, salīdzinot atsevišķas normālās vērtības ar atsevišķām eksporta cenām uz Savienību, pamatojoties uz atsevišķiem darījumiem, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punkta pirmā teikuma otro daļu (otrā simetriskā metode). Saskaņā ar šo metodi ir jānosaka atsevišķi iekšzemes darījumi, kas ir salīdzināmi ar atsevišķiem eksporta darījumiem, ņemot vērā tādus faktorus kā pārdošanas apjoms un darījuma datums. Tā kā iekšzemes darījumu skaits bija nepietiekams, lai noteiktu normālo vērtību, kas atbilst eksporta darījumiem, pamatojoties uz otro simetrisko metodi, nevarēja aprēķināt dempinga starpību. Tādēļ, ņemot vērā to, ka tika noteikti eksporta cenu modeļi, kas būtiskas atšķīrās atkarībā no dažādiem pircējiem, reģioniem un laika posmiem, un ņemot vērā apstākli, ka abas simetriskās metodes neatspoguļotu dempingu pilnā apmērā, tika izdarīts secinājums, ka dempinga starpība būtu jāaprēķina saskaņā ar 2. panta 11. punkta otro teikumu, pamatojoties uz asimetrisko metodi. (29) Abi uzņēmumi, kas sadarbojās, un ÇIB apgalvoja, ka neesot pamatoti salīdzināt eksporta cenas, kas konvertētas Turcijas lirās, ievērojot faktu, ka pārdevumi uz Savienību veikti euro, bet Turcijas lira tiekot izmantota tikai grāmatvedības vajadzībām. Tika apgalvots, ka valūtas maiņas kursa svārstībām starp euro un Turcijas liru esot būtiska ietekme uz cenu noteikšanu, kas neizbēgami un nepamatoti ietekmēšot eksporta cenas salīdzinājuma rezultātu starp atšķirīgiem laika periodiem. Tomēr Komisijas standartprakse ir veikt eksporta cenas salīdzinājumu un dempinga starpības aprēķinus grāmatvedības valūtā, ko izmanto eksportētājvalsts ražotāji eksportētāji, kas sadarbojas. Būtu jāatzīmē, ka izmaksas un iekšzemes cenas, kas izmantotas kā pamats normālai vērtībai, ir Turcijas lirās. Attiecīgi eksporta cenu salīdzinājums ar normālo vērtību ir veikts šajā valūtā. Tādējādi vienīgā loģiskā pieeja eksporta cenu modeļa noteikšanai to pašu dempinga aprēķinu satvarā ir izmantot tās pašas eksporta cenas, kas jau izteiktas Turcijas lirās. Turklāt, kā minēts iepriekš, pamatregulā nav paredzēta prasība veikt mērķtiecīgi praktizētā dempinga iespējamo iemeslu analīzi, piemēram, valūtas maiņas kursa svārstības[8]. Tāpēc šo apgalvojumu noraida. (30) Abi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka eksporta cenu modeļa noteikšanā esot jāņem vērā salīdzināmo ražojumu tipu vidējās svērtās cenas nevis vidējās aritmētiskās cenas. Tomēr pamatregulas 2. panta 11. punkts attiecas uz eksporta cenu modeli nevis vidējo svērto eksporta cenu modeli vai eksporta vērtību modeli. Vidējās svērtās eksporta cenas izmantošana izkropļotu analīzi, jo tiktu ņemtas vērā ne tikai eksporta cenas, bet arī eksporta apjoms. Jebkurā gadījuma, pat ja vidējo aritmētisko eksporta cenu vietā izmantotu vidējās svērtās cenas, vēl aizvien būtu iespējams noteikt eksporta cenu modeli, kas būtiski atšķirtos atkarībā no dažādiem pircējiem, reģioniem un laika periodiem. Divas ieinteresētās personas apstrīdēja to, cik nozīmīgas ir jebkādas atšķirības eksporta cenu modeļos, ja tiek izmantotas vidējās svērtās vērtības. Jāatzīmē, ka ieinteresētās personas neapstrīd faktiskos konstatējumus, kuri balstās uz vidējo aritmētisko vērtību, kas, kā skaidrots iepriekš, ir atbilstoša metode. Tāpēc šo apgalvojumu noraida. (31) ÇIB apgalvoja, ka reducēšana līdz nullei neesot pamatota, atsaucoties uz PTO Apelācijas institūcijas ziņojumu[9], saskaņā ar kuru prakse saistībā ar reducēšanu līdz nullei esot pretrunā PTO Antidempinga nolīgumam. Tomēr Vispārējā tiesa[10] ir apstiprinājusi, ka ziņojuma par gultas veļu (Bed Linen report) konstatējumi nav piemērojami mērķtiecīgi praktizētā dempinga gadījumā. Vēl jo vairāk ziņojums par gultas veļu attiecas tikai uz reducēšanu līdz nullei pirmās simetriskās metodes kontekstā, un nevar uzskatīt, ka tas attiecas arī uz šā mehānisma piemērošanu asimetriskās metodes kontekstā. Tātad, lai gan, kā to konstatē PTO Apelācijas institūcija, šis mehānisms patiešām varētu būt pretrunā 1994. gada antidempinga kodeksa 2.4.2. pantam un varētu būt netaisnīgs, piemērojot reducēšanu līdz nullei pirmās simetriskās metodes ietvaros, un, vēl jo vairāk, neesot eksporta cenu modelim, tas tomēr nav pretrunā nedz šai normai, nedz pamatregulas 2. panta 11. punktam, nedz netaisnīgs šīs pašas regulas 2. panta 10. punkta nozīmē, ja, veicot reducēšanu līdz nullei asimetriskās metodes ietvaros, ir izpildīti šīs metodes abi piemērošanas nosacījumi. Turklāt reducēšana līdz nullei matemātiski ir vajadzīga, lai nošķirtu asimetriskās metodes un pirmās simetriskās metodes rezultātus. Faktiski bez šīs reducēšanas ar asimetrisko metodi vienmēr iegūtu to pašu rezultātu kā ar pirmo simetrisko metodi. Tāpēc šo apgalvojumu noraida. (32) ÇIB arī apgalvoja, ka, izmantojot reducēšanu līdz nullei, tiek pārkāpts mazākā maksājuma noteikums. Tika apgalvots, ka, izmantojot reducēšanu līdz nullei, dempinga starpības esot aprēķinātas augstākā līmenī, nekā tām esot faktiski bijis jābūt. (33) Tomēr reducēšana līdz nullei saskaņā ar asimetrisko metodi neliedz piemērot mazākā maksājuma noteikumu. Visiem trijiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, neatkarīgi no izmantotās metodes dempinga starpības ir salīdzinātas ar uzņēmumu kaitējuma novēršanas līmeņiem, lai nodrošinātu, ka zemākais no abiem minētajiem nosaka maksājumu. Tāpēc šo apgalvojumu noraida. (34) Citas piezīmes par dempinga starpībām izmeklējamajos uzņēmumos netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 47.–48. apsvērumā minētie konstatējumi tiek apstiprināti. (b) Dempinga starpība uzņēmumiem, kas nesadarbojās (35) Piezīmes par dempinga starpību uzņēmumiem, kas nesadarbojās, netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 49. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti. (36) Valsts mēroga galīgi noteiktās dempinga starpības, ko izsaka procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas: Uzņēmums || Dempinga starpība RSA || 9,6 % Sardogan || 2,9 % Unifit || 12,1 % Visi pārējie uzņēmumi || 16,7 % D. KAITĒJUMS 1. Savienības produkcija, Savienības ražošanas nozare un patēriņš (37) Piezīmes par Savienības produkciju, Savienības ražošanas nozari un patēriņu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 51.–54. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti. 2. Imports no attiecīgajām valstīm 3.1. Attiecīgā importa ietekmes kumulatīvs novērtējums (38) Pēc tam, kad konstatējumi tika provizoriski izpausti, ÇIB apgalvoja, ka importa par dempinga cenām kumulatīvais novērtējums no abām attiecīgajām valstīm neesot pamatots. Principā ÇIB atkārtoja Turcijas ražotāju eksportētāju piezīmes, kas sniegtas pēc izmeklēšanas sākšanas, apgalvojot, ka imports no Krievijas un Turcijas uzrādot atšķirīgus modeļus apjomu un cenu ziņā. (39) Kā minēts pagaidu regulas 59. apsvērumā, šai sakarā atkārtoti norāda, ka saskaņā ar izmeklēšanas rezultātiem importa apjoms no Turcijas ir salīdzinoši stabils, bet Krievijas izcelsmes importa apjoms absolūtajos skaitļos palielinās. Tomēr, ņemot vērā pieprasījuma samazināšanos attiecīgajā periodā, abu valstu importa tirgus daļas palielinās. (40) Tajā pašā laikā šķiet, ka cenu noteikšanas prakse būtiski neatšķiras, proti, Krievijas vidējās cenās ir nedaudz zemākas, bet ļoti tuvas Turcijas vidējām cenām. Šai sakarā tiek atkārtoti norādīts, ka attiecībā uz uzņēmumiem abās valstīs izmeklēšanā konstatēja, ka to cenu piedāvājums bija līdz pat 30 % zemāks (sk. pagaidu regulas 65. apsvērumu). Tāpēc šo apgalvojumu noraida. (41) ÇIB arī apgalvoja, ka imports no Turcijas esot jāuzskata par nenozīmīgu, un atzīmēja, ka iepriekšējā lietā par līdzīgu ražojumu, proti, “savienotājelementiem caurulēm no ĶTR, Horvātijas, Slovākijas, Taivānas un Taizemes[11]”, importu no Slovākijas un Taivānas uzskatīja par nenozīmīgu (lai gan tas bija virs de minimis robežvērtības), un tādējādi tas netika kumulēts ar importu par dempinga cenām no pārējām valstīm. (42) Par iepriekš minēto lietu tiek atzīmēts, ka patiešām attiecībā uz importu no Slovākijas un Taivānas konstatēja dempingu, un neraugoties uz to, ka šāda importa tirgus daļa bija virs 1 % robežvērtības, to nekumulēja ar pārējo importu par dempinga cenām. Tomēr situācija minētajā gadījumā būtiski atšķīrās no pašreizējā gadījuma, jo imports no Slovākijas un Taivānas strauji zaudēja tirgus daļu, un to uzskatīja par nenozīmīgu, salīdzinot ar importa apjomu no pārējām valstīm, un attiecīgi klasificēja kā kaitējumu nenodarošu. Turpretim šajā gadījumā importa tirgus daļa gan no Turcijas, gan Krievijas palielinās, un tas ir savstarpēji salīdzināms apjomu ziņā. Tāpēc šo apgalvojumu noraida. (43) ÇIB arī apgalvoja, ka imports no Turcijas un Krievijas nav līdzīgs konkurences nosacījumu ziņā, jo pastāvot “atšķirības pārdevumu ģeogrāfiskajā koncentrācijā”. ÇIB sniedza statistiku, saskaņā ar kuru Turcija izmeklēšanas periodā (“IP”) koncentrējusi vairāk nekā 70 % pārdevumu Spānijā, Francijā, Itālijā un Polijā, savukārt Krievija koncentrējusi gandrīz visus pārdevumus Čehijā un Vācijā. (44) Šajā sakarā tiek atzīmēts, ka atšķirības pārdevumu ģeogrāfiskajā koncentrācijā nevar uzskatīt par atšķirīgu konkurences nosacījumu iezīmi. Tā kā Eiropas Savienība ir vienotais tirgus, parasti importa ievešanas punkts nav noteicošs šāda importa konkurētspējas ziņā (konkurējošs imports no dažādām valstīm un konkurence ar līdzīgo ražojumu). Attiecībā uz konkurences nosacījumiem tiek atkārtoti norādīts, ka Krievijas un Turcijas imports cenu ziņā ir līdzīgs, un saskaņā ar izmeklēšanas rezultātiem importa cenu piedāvājums bija zemākas par Savienības cenām un tā tirdzniecības kanāli bija līdzīgi. Tāpēc šo apgalvojumu noraida. (45) Citas piezīmes par importa par dempinga cenām kumulatīvo novērtējumu no attiecīgajām valstīm netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 55.–60. apsvērumā minētie konstatējumi tiek apstiprināti. 3.2. Attiecīgā importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa, importa cenas un zemāku cenu piedāvājums (46) Piezīmes par importa par dempinga cenām apjomu un tirgus daļu, importa cenām un zemāku cenu piedāvājumu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 61.–65. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti. (47) Tiek atgādināts, ka Savienībā par dempinga cenām pārdotajam attiecīgo valstu izcelsmes attiecīgajam ražojumam cenu piedāvājums bija līdz pat 30 % mazāks nekā Savienības ražošanas nozares cenas. 3. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē (48) Pēc provizorisko konstatējumu izpaušanas ÇIB un Turcijas valdība apgalvoja, ka, ņemot vērā to, ka Savienības ražošanas nozare no 2008. gada līdz IP esot palielinājusi tirgus daļu par aptuveni 3 %, Komisijai esot bijis jāizdara secinājums, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts būtisks kaitējums. (49) Pirmkārt, šajā sakarā jāatzīmē, ka pagaidu regulā tika skaidri atzīts (sk., piemēram, pagaidu regulas 72., 86. vai 91. apsvērumu), ka Savienības ražošanas nozare nedaudz palielināja savu tirgus daļu. Otrkārt, saskaņā ar skaidrojumiem pagaidu regulas 72. apsvērumā lielāka tirgus daļa atspoguļo to, ka Savienības ražotāju pārdošanas apjoma samazinājums ir bijis mazliet mazāks nekā patēriņa samazinājums šajā periodā. (50) Turklāt tirgus daļas rādītājs, neskaitot turpmāk minēto mazāku krājumu rādītāju, ir vienīgais kaitējuma rādītājs, kas attiecīgajā periodā iezīmē pozitīvu tendenci. Tāpēc šo apgalvojumu noraida. (51) Turcijas valdība arī apgalvoja, ka atlasīto Savienības ražotāju sarūkošie krājumi perioda beigās esot indikators tam, ka Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts kaitējums. (52) Šajā ziņā tiek norādīts, ka patiešām, kā minēts pagaidu regulas 79. apsvērumā, no 2008. gada līdz IP atlasīto Savienības ražotāju krājumi perioda beigās samazinājās par 18 %. (53) Vienlaikus tiek atzīts, ka samazinājumu krājumos varētu uzskatīt par pozitīvu zīmi tikai tādā gadījumā, ja pārdevumi augtu straujāk nekā produkcijas daudzums. Tomēr pašreizējā izmeklēšanā tas tā nav. Tieši otrādi samazinājums krājumos šajā gadījumā vien atspoguļo straujāku ražošanas apjoma kritumu par pārdevumu kritumu. Šajā situācijā samazinājumu krājumos nevar uzskatīt par pozitīvu tendenci. Tāpēc šo apgalvojumu noraida. (54) Citas piezīmes vai apgalvojumi netika saņemti, tāpēc pagaidu regulas 66.–68. apsvērumā minētie konstatējumi, ieskaitot secinājumu, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē, tiek apstiprināti. E. CĒLOŅSAKARĪBA 1. Importa par dempinga cenām radītā ietekme (55) Konkrētas piezīmes netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 90.–93. apsvērums tiek apstiprināts. 2. Citu faktoru ietekme (56) Pēc provizorisko konstatējumu izpaušanas ÇIB un Turcijas valdība apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma faktiskais iemesls ir imports par zemām cenām no citām trešām valstīm, un jo īpaši no valstīm, uz kurām attiecas antidempinga maksājumi. (57) Šajā sakarā, kā minēts pagaidu regulas 96. apsvērumā, tiek atzīmēts, ka imports no astoņām valstīm, uz kurām attiecas antidempinga pasākumi, turpināja ieplūst Savienības tirgū, lai gan to tirgus daļa samazinājās no 21 % 2008. gadā līdz 17 % izmeklēšanas periodā. Šā importa vidējās cenas kopumā bija zemākas nekā importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Pat tad, ja piemērojamais antidempinga maksājums ir ņemts vērā, šā importa cenas tik un tā ir zemas un ir salīdzināmas ar cenām par importu no Krievijas un Turcijas, un tās ir zemākas nekā Savienības ražotāju vidējās cenas. (58) Tomēr tiek atzīmēts, ka attiecībā uz valstīm, uz kurām attiecas antidempinga pasākumi (kā uz visām trešām valstīm), ir pieejama ierobežota informācija par statistiku un vidējām cenām, un noteiktā cenas atšķirība nepavisam nav izsmeļoša, jo to var ietekmēt atšķirīgs ražojumu klāsts. Turklāt imports no trešām valstīm, uz kurām attiecas antidempinga pasākumi, uzrāda skaidru lejupslīdošu tendenci. Tādējādi izdarāms secinājums, ka cēloņsakarība starp kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un arvien lielāku importa apjomu par dempinga cenām no Turcijas un Krievijas nav izjaukta. (59) Importa tirgus daļa no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā samazinājās no 7 % 2008. gadā līdz 6 % IP, savukārt Krievijas un Turcijas izcelsmes importa tirgus daļa palielinājās. Šāda importa vidējās cenas kopumā bija lielākas nekā attiecīgo valstu dempingotā importa cenas un tuvas Savienības ražotāju vidējām cenām; tādējādi cēloņsakarība starp kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un arvien lielāku importa apjomu par dempinga cenām no Turcijas un Krievijas nav izjaukta. Attiecīgi apgalvojums ir noraidīts un pagaidu secinājums par to, ka imports no trešām valstīm neizjauc cēloņsakarību, ir apstiprināts. (60) Turcijas valdība arī apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums esot saistīts ar lielākām ražošanas izmaksām, ko izraisījis pieprasījuma samazinājums. (61) Šajā sakarā, kā norādīts pagaidu regulas 101. apsvērumā, tiek atzīmēts, ka visticamākais cauruļu savienotājelementu patēriņa samazinājuma iemesls ir 2008./2009. gada finanšu un ekonomikas krīze. No 2008. līdz 2009. gadam patēriņš samazinājās par vairāk nekā 40 %, un šis līmenis saglabājās zems visā atlikušajā attiecīgajā periodā (lai gan izmeklēšanas periodā mazliet palielinājās). Ņemot vērā, ka nemainīgās izmaksas ir līdz 40 % no Savienības ražotāju ražošanas izmaksām, samazinātā pieprasījuma, pārdošanas apjoma un izlaides dēļ vienības ražošanas izmaksas ir ievērojami paaugstinājušās. Tas acīmredzami būtiski ietekmējis Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. (62) Vienlaikus lielāku vienības ražošanas izmaksu negatīvo ietekmi viennozīmīgi pastiprināja fakts, ka Savienības ražošanas nozares cenas saruka milzīga cenu spiediena un būtiski zemāka cenu piedāvājuma dēļ, ko izraisīja imports par dempinga cenām no Turcijas un Krievijas. Normālos tirgus apstākļos Savienības ražošanas nozarei būtu bijis jābūt iespējai mazināt vienības izmaksu pieaugumu, saglabājot vismaz normālu cenu līmeni, kas viennozīmīgi nebija iespējams, ņemot vērā cenu spiedienu, ko radīja mākslīgi lēts imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. (63) Attiecīgi apgalvojumu noraida un provizoriski secina, ka pieprasījuma samazinājuma negatīvā ietekme neizjauc cēloņsakarību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un importu par dempinga cenām no Krievijas un Turcijas. (64) Citas piezīmes vai apgalvojumi netika saņemti, tāpēc pagaidu regulas 94.–106. apsvērumā minētie konstatējumi, ieskaitot secinājumu par to, ka imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē, tiek apstiprināti. G. SAVIENĪBAS INTERESES (65) Pēc provizorisko konstatējumu izpaušanas ÇIB apgalvoja, ka ar jebkādu pasākumu ieviešanu uzņēmums ERNE Fittings, kas ir sūdzības iesniedzējs, iegūtu monopolstāvoklim līdzvērtīgu stāvokli Savienības tirgū. (66) Šajā sakarā tiek atzīmēts, ka ERNE ir tikai viens no diviem sūdzības iesniedzējiem un ka otrais sūdzības iesniedzējs ir uzņēmums INTERFIT, kas ir līdzīgs lieluma ziņā. Turklāt dati pagaidu regulā par atlasītajiem Savienības ražotājiem ietvēra arī trešo Savienības ražotāju — Virgilio CENA & Figli. Vēl jo vairāk — Savienībā ir ievērojams mazo uzņēmumu skaits, kas ražo ražojumus, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, un importa apjoms no citiem avotiem ir būtisks. Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka nav ERNE stāvokļa monopolizācijas riska. (67) Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 107.–117. apsvērumā minētie konstatējumi, ieskaitot secinājumu par to, ka nav neapstrīdamu iemeslu, lai nenoteiktu pasākumus pret attiecīgo valstu izcelsmes attiecīgā ražojuma importu par dempinga cenām, tiek apstiprināti. H. GALĪGIE PASĀKUMI 1. Kaitējuma novēršanas līmenis (68) Konkrētas piezīmes netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 118.–120. apsvērums tiek apstiprināts. 2. Galīgie pasākumi (69) Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. pantu uzskata, ka būtu jānosaka galīgais antidempinga maksājums Krievijas un Turcijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importam mazākās dempinga starpības līmenī un kaitējuma novēršanas līmenī saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas visos gadījumos ir dempinga starpība. (70) Krievijas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tāpēc attiecībā uz Krieviju tika aprēķināta valsts mēroga dempinga starpība, kā skaidrots pagaidu regulas 21. līdz 31. apsvērumā, un ar šo tā tiek apstiprināta. (71) Sadarbības līmenis Turcijas gadījumā tika uzskatīts par salīdzinoši zemu, tāpēc attiecībā uz Turciju atlikušo dempinga starpību pamatā bija samērīga metode, ar kuru noteiktā starpība ir augstāka nekā lielākā no atsevišķām starpībām tiem trim uzņēmumiem, kuri sadarbojās, kā paskaidrots 49. apsvērumā, un ar šo tā tiek apstiprināta. (72) Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek ierosinātas šādas maksājuma likmes. Valsts || Uzņēmums || Antidempinga maksājums Krievija || Visi uzņēmumi || 23,8 % Turcija || RSA || 9,6 % || Sardogan || 2,9 % || Unifit || 12,1 % || Visi pārējie uzņēmumi || 16,7 % (73) Atsevišķas uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājuma likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) jāpiemēro vienīgi to ražojumu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajās valstīs un kurus ir ražojuši minētie uzņēmumi un tādējādi konkrētās minētās juridiskās personas. Minētās likmes nevar piemērot importētajiem ražojumiem, ko ražojis cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīta šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp subjekti, kas saistīti ar norādītajiem uzņēmumiem, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi. (74) Visas prasības piemērot uzņēmumam atsevišķu antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties jāadresē Komisijai[12], sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkādām pārmaiņām tādās uzņēmuma darbībās kā ražošana, pārdošana vietējā tirgū vai eksports, kas saistītas, piemēram, ar izmaiņām tā nosaukumā vai ražošanas un tirdzniecības uzņēmumu struktūras pārmaiņām. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķas maksājuma likmes. (75) Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīga antidempinga maksājuma noteikšanu par konkrētu Krievijas un Turcijas izcelsmes caurulēm paredzētu dzelzs vai tērauda savienotājelementu importu un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā konstatējumu izpaušana”). Pēc konstatējumu izpaušanas šīm personām arī deva laiku, lai tās varētu paust viedokli. (76) Pēc galīgo konstatējumu izpaušanas piezīmes tika saņemtas no sūdzības iesniedzēja un diviem Turcijas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un ÇIB. Abi Turcijas ražotāji un ÇIB pieprasīja uzklausīšanu un tika uzklausīti. (77) Sūdzības iesniedzējs piekrita izpaustajiem secinājumiem. Mutiskās un rakstiskās piezīmēs, kuras sniedza abi Turcijas eksportētāji un ÇIB, tika atkārtotas piezīmes, kas jau bija sniegtas pēc provizorisko konstatējumu izpaušanas. Jāatzīmē, ka neviena no ieinteresētajām personām neapstrīdēja pamata datus. (78) Pamatojums un iebilduma atspēkojums asimetriskās metodes izmantošanai, ieskaitot reducēšanu līdz nullei, dempinga aprēķinos, ir sniegts iepriekš 24. līdz 33. apsvērumā. Turcijas liras izmantošana eksporta cenu modeļu noteikšanai ir skaidrota iepriekš 29. apsvērumā, un tajā tiek atspēkots attiecīgais iebildums. Aritmētisko vidējo cenu izmantošana vidējo svērto eksporta cenu vietā, nosakot eksporta cenu modeļus, tiek skaidrota iepriekš 30. apsvērumā, un tajā tiek atspēkots attiecīgais iebildums. Pieprasījums iekļaut ar jūras fraktu gūto peļņu eksporta cenā ir aprakstīts un noraidīts iepriekš 19. apsvēruma. Apgalvojums, ka Turcijas un Krievijas importa kumulatīvais novērtējums neesot piemērots, ņemot vērā Turcijas un Krievijas pārdevumu atšķirības ģeogrāfiskajā koncentrācijā, ir aprakstīts un noraidīts iepriekš 43. un 44. apsvērumā. Apgalvojums, ka Savienības ražošanas nozarei neesot nodarīts kaitējums, ņemot vērā to, ka tā palielinājusi tirgus daļu, ir iztirzāts un noraidīts iepriekš 48. līdz 50. apsvērumā. (79) Ņemot vērā to, ka pēc galīgo konstatējumu izpaušanas netika sniegti argumenti, kas ietekmētu lietas novērtējuma rezultātu, grozījumi iepriekš izklāstītajos konstatējumos nav vajadzīgi. I. PAGAIDU MAKSĀJUMA GALĪGĀ IEKASĒŠANA (80) Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības apmēru un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni, tiek uzskatīts, ka galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, ievērojot noteiktā galīgā maksājuma apmēru, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums caurulēm paredzētiem dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) savienotājelementiem (izņemot lietus cauruļu piederumus, atlokus un savienotājelementus ar iegrieztu vītni), kuru lielākais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm, kurus izmanto sadurmetināšanai vai citiem mērķiem, uz kuriem patlaban attiecas KN kodi ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 un ex 7307 99 80 (TARIC kodi 7307 93 11 91, 7307 93 11 93, 7307 93 11 94, 7307 93 11 95, 7307 93 11 99, 7307 93 19 91, 7307 93 19 93, 7307 93 19 94, 7307 93 19 95, 7307 93 19 99, 7307 99 80 92, 7307 99 80 93, 7307 99 80 94, 7307 99 80 95 un 7307 99 80 98) un kuru izcelsme ir Krievijā un Turcijā. 2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro 1. punktā minētā ražojuma, ko ražo turpmāk uzskaitītie uzņēmumi, neto cenai ar piegādi līdz ES robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda. Valsts || Uzņēmums || Antidempinga maksājums || TARIC papildu kods Krievija || Visi uzņēmumi || 23,8 % || - Turcija || RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AŞ, Küçükköy, Stambula || 9,6 % || B295 || Sardoğan Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Stambula || 2,9 % || B296 || UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Stambula || 12,1 % || B297 || Visi pārējie uzņēmumi || 16,7 % || B999 3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants Galīgi iekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 699/2012 par konkrētu Krievijas un Turcijas izcelsmes caurulēm paredzētu dzelzs vai tērauda savienotājelementu importu. 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp. [2] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp. [3] OV L 203, 31.7.2012., 37. lpp. [4] OV C 320, 1.11.2011., 4. lpp. [5] OV L 275, 16.10.2008., 18. lpp. un OV L 233, 4.9.2009., 1. lpp. [6] T-274/02, Ritek, 57. punkts. [7] T-274/02, Ritek, 60. punkts. [8] T-274/02, Ritek, 51. punkta pēdējais teikums. [9] PTO Apelācijas institūcijas ziņojums European Communities – Anti-Dumping Duties on Imports of Cotton-Type Bed Linen from India. [10] T-274/02, Ritek, 98.–103. punkts. [11] OV L 234, 3.10.1995., 4. lpp. [12] European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N105 08/20, 1049 Brisele, BEĻĢIJA.