Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu

(2019/C 235/07)

Šī publikācija dod tiesības divu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98. pantam.

PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMA PIETEIKUMS

“VALLAGARINA”

PGI-IT-A0756-AM03

Piemērošanas diena: 20.6.2017.

1. Grozījumam piemērojamie noteikumi

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pants – grozījums, kas nav maznozīmīgs

2. Grozījuma apraksts un pamatojums

2.1. Jaunu dzirkstošā vīna kategoriju pievienošana

Grozījums attiecas uz šādu dzirkstošo vīnu kategoriju un veidu pievienošanu:

“dzirkstošais vīns” (baltvīns un sārtvīns);

“augstas kvalitātes dzirkstošais vīns” (baltvīns un sārtvīns);

“augstas kvalitātes aromātiskais dzirkstošais vīns” (baltvīns).

Šajā grozījumā ir paredzēts, ka:

— “dzirkstošais vīns” un “augstas kvalitātes dzirkstošais vīns” ir jāiegūst vienīgi no šādu šķirņu vīnogām: ‘Chardonnay’, ‘Pinot Bianco’, ‘Pinot Grigio’, ‘Pinot Nero’ un ‘Müller Thurgau’; izņemot ‘Pinot Grigio’, uz etiķetes var norādīt vienu vai divus no minētajiem vīnogu šķirņu nosaukumiem,

— “augstas kvalitātes aromātiskais dzirkstošais vīns” ir jāiegūst tikai no ‘Moscato Giallo’ šķirnes vīnogām, un to var minēt produkta aprakstā un noformējumā.

Daudzus populārākos dzirkstošos vīnus Trento (Trento) un Veronas (Verona) provincē jau ilgi ražo, izmantojot sekundāro fermentāciju lielās, slēgtās tvertnēs (Šarmā (Charmat) metode). Šā grozījuma pieprasījuma mērķis ir nodrošināt šiem vīniem augstāku aizsardzības līmeni un ciešāku saikni ar izcelsmes teritoriju, iekļaujot tos ar AĢIN “Vallagarina” apzīmētā produkta specifikācijā un tādējādi attiecinot uz tiem tos pašus noteikumus, kurus jau sen piemēro nedzirkstošajiem un pusdzirkstošajiem vīniem.

Iespēja piešķirt šiem produktiem AĢIN “Vallagarina” ne vien sniegtu patērētājiem precīzu norādi uz ģeogrāfisko izcelsmi, bet arī pamatotu produkta vērtības pieaugumu, kas atspoguļotos kā augstāka pozīcija cenu diapazonā, un tā rezultātā tiktu pielāgota gan cena par pudeli, gan attiecīgi arī izmantoto vīnogu vērtība.

Turklāt nošķīrums, ko nodrošina AĢIN “Vallagarina”, dotu iespēju vietējiem produktiem izcelties dažādu anonīmu vairākšķirņu un vienšķirnes dzirkstošo vīnu klāstā un atbrīvoties no cenu politikas, ko uzspiež šādu produktu plašais piedāvājums tirgū.

Apraksts par saikni ar ģeogrāfisko vidi liecina par ilgo tradīciju, kāda ar AĢIN “Vallagarina” apzīmētā produkta ražošanas apgabalā ir dzirkstošo vīnu gatavošanai trijās kategorijās (dzirkstošais vīns, augstas kvalitātes dzirkstošais vīns un augstas kvalitātes aromātiskais dzirkstošais vīns).

Šis grozījums attiecas uz vienotā dokumenta 2.3. punktu “Vīnkopības produktu kategorija”, 3.4. punktu “Vīnu apraksts”, 2.5. punktu “Īpašas vīndarības metodes” un 2.8. punktu “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu” un uz produkta specifikācijas 1., 2., 5. un 6. pantu.

2.2. Tādu jaunu šķirņu iekļaušana vīnogu šķirņu kombinācijā, kuras klasificētas kā tādas, kas “tiek novērotas”

Apraksts un pamatojums

Apraksts. Ar šo grozījumu AĢIN “Vallagarina” izmantojamo vīnogu šķirņu kombinācijā iekļauj šādas šķirnes attiecīgi Trento un Veronas provincē:

— ‘BRONNER* (B)’ / (Trento),

— ‘HELIOS* (B)’ / (Trento),

— ‘JOHANNITER* (B)’ / (Trento),

— ‘SOLARIS* (B)’ / (Trento),

— ‘TURCA (N)’ / (Trento),

— ‘ANCELLOTTA (N)’ / (Verona),

— ‘GOLDTRAMINER (B)’ / (Verona),

— ‘GOSEN (N)’ / (Verona),

— ‘OSELETA (N)’ / (Verona),

— ‘PETIT VERDOT (N)’ / (Verona),

— ‘REBO (N)’ / (Verona),

— ‘ROSSIGNOLA (N)’ / (Verona),

— ‘SANGIOVESE (N)’ / (Verona),

— ‘SAUVIGNON (B)’ / (Verona),

— ‘SENNEN (N)’ / (Verona),

— ‘SYRAH (N)’ / (Verona),

— ‘TREBBIANO GIALLO (N)’ / (Verona),

— ‘TREBBIANO ROMAGNOLO (B)’ / (Verona),

— ‘VELTLINER (B)’ / (Verona).

Saskaņā ar Eiropas Savienības tiesību aktiem šo šķirņu izmantošana AĢIN vīnu ražošanai ir atļauta saskaņā ar piemērojamajiem valsts tiesību aktiem par vīnogulāju šķirņu klasifikāciju.

Tāpēc šīs jaunās vīnogu šķirnes tiek pievienotas tām, kas produkta specifikācijā jau ir iekļautas. Šķirnes, kas iepriekš minētajā sarakstā apzīmētas ar zvaigznīti, radītas starpsugu hibridizācijas ceļā no Vitis vinifera sugas un citām sugām.

Grozījuma mērķis ir paplašināt ar AĢIN “Vallagarina” apzīmētā produkta ražošanai izmantojamo vīnogu šķirņu kombināciju, iekļaujot tajā jaunās vīnogu šķirnes attiecīgi Trento un Veronas provincē.

Tādējādi pievienoto vērtību veido ar AĢIN “Vallagarina” apzīmēto vīnu skaita palielināšanās piedāvājuma klāstā, pateicoties jaunām šķirnēm, kas dažos gadījumos ir saistītas ar tādu vecu vietējo šķirņu atkaliekļaušanu, kurām draud izzušana, bet citos gadījumos – atsevišķu “izturīgu” šķirņu veicināšanu, kurām augu aizsardzības līdzekļu lietošana vajadzīga tikai ierobežotā mērā.

ACVN vīnu ražošanā šīs šķirnes izmantot nedrīkst, taču pēc grozījuma tās var norādīt un izcelt attiecīgo AĢIN vīnu marķējumā.

Nesenējās izmaiņas valsts tiesību aktos, kuras veiktas saskaņotības nodrošināšanai ar attiecīgajiem ES tiesību aktu noteikumiem, līdztekus citiem ieguvumiem ir devušas iespēju AĢIN vīnu ražošanai izmantot arī vīnogulāju šķirnes, kas izaudzētas starpsugu hibridizācijas ceļā no Vitis vinifera sugas un citām sugām.

Tā kā šīm šķirnēm piemīt dabiska noturība pret galvenajiem vīnogulāju patogēniem (neīstā miltrasa un īstā miltrasa), apstrāde ar ķimikālijām tām vajadzīga tikai ierobežotā mērā. Pateicoties šai īpatnībai, tās audzē galvenokārt “jutīgo” zonu tuvumā, piemēram, pie skolām, pilsētās, sporta objektos, gar veloceliņiem, pie slimnīcām utt., lai šajās vietās nodrošinātu augstu veselības aizsardzības līmeni.

Tāpēc, ņemot vērā šīs vidiskās īpašības, ar attiecīgajām šķirnēm apstādīto platību pieaugumu un labvēlīgos rezultātus, kas iegūti, raudzējot vīnu no šo inovatīvo šķirņu vīnogām, šā grozījuma mērķis ir nodrošināt produktus ar vajadzīgo atpazīstamības un aizsardzības līmeni.

Iespēja AĢIN vīnus laist tirgū ar šādu šķirņu nosaukumiem marķējumā celtu to vērtību.

Iespēja norādīt šīs šķirnes marķējumā kopā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Vallagarina” palielinātu konkrētu produktu vērtību. Nav lieki atgādināt, ka dažkārt šīs šķirnes ir maz pazīstamas vai maz iecienītas patērētāju vidū, jo norādīt tās attiecīgo vīnu marķējumā atļauts līdz šim nav bijis.

Jebkurā gadījumā saglabājas iespēja AĢIN “Vallagarina” baltvīnu ražošanā šādas šķirnes izmantot jebkādās proporcijās.

Grozījums attiecas uz vienotā dokumenta 2.7. punktu “Galvenās vīnogu šķirnes” un uz produkta specifikācijas 2., 5. un 8. pantu.

2.3. Atkāpes pārstrādei vīnā kaimiņapgabalos

Saskaņā ar attiecīgo ES tiesību aktu noteikumiem ģeogrāfiskais apgabals ir iekļauts un definēts, ievērojot atkāpes attiecībā uz pārstrādes darbību veikšanai.

Šajā sakarā ir noteikts, ka šo vīnu var gatavot ne tikai vīnogu audzēšanas apgabalā, kas noteikts 3. pantā, bet arī visā Trento un Veronas provinces administratīvajā teritorijā.

Turklāt ar AĢIN “Vallagarina” apzīmētos vīnus drīkst pārstrādāt visā Veneto reģionā un tam kaimiņos esošajā Lombardijas reģionā ar nosacījumu, ka attiecīgās saimniecības var pierādīt, ka pēdējo piecu vīnogu audzēšanas gadu laikā tradicionālā vīnu “Vallagarina” gatavošana un/vai to pārstrāde pusdzirkstošajos vīnos tajās ir noritējusi bez pārtraukuma.

Tādējādi šis grozījums saskaņā ar piemērojamo regulu nodrošinās noteikumus attiecībā uz AĢIN “Vallagarina” vīnu pārstrādi arī kaimiņu administratīvajās teritorijās, kas atrodas blakus noteiktajam vīnogu audzēšanas apgabalam, kurā ietilpst Veneto un Lombardijas reģions. Lai attiecīgās saimniecības varētu pretendēt uz atkāpi, kas ļauj tām gatavot vīnu un/vai pārstrādāt to pusdzirkstošajā vīnā minētajās administratīvajās teritorijās, kas ir lielākas nekā provinces, tām jāpierāda, ka pēdējo piecu vīnogu audzēšanas gadu laikā šīs darbības attiecībā uz AĢIN “Vallagarina” vīniem tās ir veikušas nepārtraukti.

Šī atkāpe ir balstīta uz labi iedibinātām tradīcijām un ļauj attiecīgajiem ražotājiem izmantot arī pārstrādes iekārtas, kas atrodas iepriekš minētajos apgabalos blakus vīnogu audzēšanas apgabalam; tajā pašā laikā atkāpe netiek attiecināta uz citiem pārstrādes uzņēmumiem, arī lai vienkāršotu vajadzīgās pārbaudes.

Grozījums attiecas uz vienotā dokumenta 2.9. punktu “Būtiski papildu nosacījumi” un produkta specifikācijas 5. pantu.

2.4. Sīkākas ziņas par vīnu jaukšanas vīndarības metodi

Dokumenta 5. panta daļa par vīndarības metodi, kas ietver vīnu un vīnogu misas jaukšanu, ir pārformulēta, lai izslēgtu iespēju pat tikai daļēji izmantot vīnus, kas iegūti no citu šķirņu vīnogām, nevis no tām, kuras var audzēt Trento un Veronas provincē.

Grozījuma mērķis ir sniegt uzņēmējiem skaidrāku informāciju, lai gan salīdzinājumā ar iepriekšējo specifikāciju tas ir ierobežojošāks attiecībā uz iespējām izmantot tradicionālo jaukšanas praksi. Šā precizējuma mērķis ir nepieļaut jaukšanu ar vīnogu šķirnēm, kas nav tās, kuras var audzēt attiecīgajās provincēs, un tādējādi nelabvēlīgi neietekmēt attiecīgo vīnu raksturiezīmes un raksturīgās īpašības.

Grozījums attiecas uz vienotā dokumenta 2.5. punktu “Vīndarības prakse” un produkta specifikācijas 5. pantu.

2.5. ‘Pinot Grigio’ šķirņu tipa svītrošana

‘Pinot Grigio’ vīnogu šķirni vairs nedrīkst norādīt nedzirkstošo, pusdzirkstošo un dzirkstošo AĢIN “Vallagarina” vīnu apzīmējumā un noformējumā, tostarp gadījumos, kad uz etiķetes ir norādītas divas vīnogu šķirnes.

“Pinot Grigio” šķirnes svītrošana ir saistīta ar paralēlo pieprasījumu aizsargāt ACVN “Delle Venezie”, kam šā šķirņu tipa izmantošana ir rezervēta. Par šo lēmumu tika panākta vienošanās ražošanas ķēdē, un tā mērķis ir piešķirt visaugstāko ģeogrāfiskās izcelsmes statusu vīnam, kas iegūts no ‘Pinot Grigio’ šķirnes, kas Itālijas ziemeļaustrumos ir visatšķirīgākā un raksturīgākā.

Šis grozījums attiecas uz vienotā dokumenta 2.4. punktu “Vīnu apraksts”, 2.7. punktu “Galvenās vīna vīnogu šķirnes” un 2.9. punktu “Būtiski papildu nosacījumi” un produkta specifikācijas 2. un 7. pantu.

2.6. Kontroles iestādes atjauninājums

Ir atjaunināta kontroles iestāde: Norādīts, ka Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības politikas ministrijas kontroles iestāde ir Trento Tirdzniecības, rūpniecības, amatniecības un lauksaimniecības kamera (Camera di Commercio Industria Artigianato e Agricoltura di Trento).

Grozījuma iemesls ir tas, ka Trento Tirdzniecības, rūpniecības, amatniecības un lauksaimniecības kamera no 2012. gada 1. augusta ir pārņēmusi no lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības politikas ministrijas pienākumu veikt pārbaudes ar AĢIN “Vallagarina” apzīmētā produkta ražošanas ķēdē.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 9. pantu, bet vienoto dokumentu neskar.

VIENOTS DOKUMENTS

1. Produkta nosaukums

Vallagarina

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

AĢIN – aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

4. Dzirkstošais vīns

5. Augstas kvalitātes dzirkstošais vīns

6. Augstas kvalitātes aromātiskais dzirkstošais vīns

8. Pusdzirkstošais vīns

4. Vīna vai vīnu apraksts

“Vallagarina” bianco – 1. produktu kategorija “Vīns” un 8. produktu kategorija “Pusdzirkstošais vīns”, tostarp ar norādi uz vienu vai divām vīnogu šķirnēm, izņemot ‘Pinot Grigio’

Dažādo veidu baltvīnu krāsa ir no salmdzeltenas līdz zeltaini dzeltenai, reizumis ar bāli zaļām vai vara krāsas niansēm. Tiem ir izsmalcināta smarža un augļaina, dažreiz aromātiska, garša, kas atspoguļo galveno vīnā izmantoto vīnogu šķirni. Garša ir harmoniska un labi strukturēta, no sausas līdz saldai un ar labu līdzsvaru starp spirta saturu un skābumu.

Pusdzirkstošajā baltvīnā esošais oglekļa dioksīds dod tam svaigumu un dzīvīgumu.

To kategoriju un tipu baltvīnam, kuriem norāda nosaukumu(-us) vienai vai divām vīnogu šķirnēm, jāpiemīt organoleptiskajām īpašībām, kādas raksturīgas attiecīgajai vīnogu šķirnei vai šķirnēm, no kurām vīns iegūts, it īpaši krāsu toņu ziņā.

Ražot vīnu, kurā izmanto divas dažādas, taču krāsas ziņā vienādas šķirnes, ir pietiekami nostiprinājusies un plaši izplatīta prakse. Lai nodrošinātu, ka šie vīni atspoguļo to abu vīnogu šķirņu īpašības, no kurām tie ir pagatavoti, “mazizmantotās” vīnogu šķirnes īpatsvaram joprojām ir jābūt lielākam par 15 %, un šķirnes jānorāda uz etiķetes dilstošā secībā, ņemot vērā izmantoto vīnogu faktisko daudzumu.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 9,0 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Visi neminētie analītiskie parametri atbilst ierobežojumiem, kas noteikti valsts un ES tiesību aktos.

“Vallagarina” rosato – 1. produktu kategorija “Vīns” un 8. produktu kategorija “Pusdzirkstošais vīns”, arī ar norādi uz vienu vai divām vīnogu šķirnēm, izņemot ‘Pinot Grigio’

Sārtvīni pieder pie “dzeršanai gatavu produktu” grupas, un tos iegūst galvenokārt no ‘Schiava’ un ‘Merlot’ šķirnes vīnogām.

Atkarībā no vīndarības procesa un no tā, cik ilgi tie bijuši saskarē ar vīnogu miziņām, to krāsas intensitāte ir dažāda. To aromātam piemīt delikātas augļainuma nianses, kas atgādina meža ogas; garšas diapazons ir no sausas līdz saldai, un tai ir raksturīga augsta svaiguma un dzeramības pakāpe, it īpaši pusdzirkstošā tipa sārtvīnam.

Pusdzirkstošajā sārtvīnā esošais oglekļa dioksīds dod tam svaigumu un dzīvīgumu.

To kategoriju un tipu baltvīnam, kuriem norāda nosaukumu(-us) vienai vai divām vīnogu šķirnēm, jāpiemīt organoleptiskajām īpašībām, kādas raksturīgas attiecīgajai vīnogu šķirnei vai šķirnēm, no kurām vīns iegūts, it īpaši krāsu toņu ziņā.

Ražot vīnu, kurā izmanto divas dažādas, taču krāsas ziņā vienādas šķirnes, ir pietiekami nostiprinājusies un plaši izplatīta prakse. Lai nodrošinātu, ka šie vīni atspoguļo to abu vīnogu šķirņu īpašības, no kurām tie ir pagatavoti, “mazizmantotās” vīnogu šķirnes īpatsvaram joprojām ir jābūt lielākam par 15 %, un šķirnes jānorāda uz etiķetes dilstošā secībā, ņemot vērā izmantoto vīnogu faktisko daudzumu.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 9,0 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 15,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Visi neminētie analītiskie parametri atbilst ierobežojumiem, kas noteikti valsts un ES tiesību aktos.

“Vallagarina” rosso – 1. produktu kategorija “Vīns” un 8. produktu kategorija “Pusdzirkstošais vīns”, tostarp ar norādi uz vienu vai divām vīnogu šķirnēm

Šiem vīniem ir dažādas intensitātes rubīnsarkana krāsa, dažkārt ar oranžu nokrāsu – līdz ar vīna vecuma palielināšanos.

Smarža ir augļaina, reizumis ar dažādas intensitātes ēteriskām niansēm, kas attīstās, ja vīns ir izturēts. Garša ir harmoniska, no sausas līdz saldai. Novello vīniem piemīt aromāta un garšas nianses, kas saistītas ar īpašu oglekļa macerācijas paņēmienu, ko izmanto vīna ražošanā no vīnogām.

Pusdzirkstošajā sarkanvīnā esošais oglekļa dioksīds dod tam svaigumu un dzīvīgumu.

To kategoriju un tipu sarkanvīnam, kuriem norāda nosaukumu(-us) vienai vai divām vīnogu šķirnēm, jāpiemīt organoleptiskajām īpašībām, kādas raksturīgas attiecīgajai vīnogu šķirnei vai šķirnēm, no kurām vīns iegūts, it īpaši krāsu toņu ziņā.

Ražot vīnu, kurā izmanto divas dažādas, taču krāsas ziņā vienādas šķirnes, ir pietiekami nostiprinājusies un plaši izplatīta prakse. Lai nodrošinātu, ka šie vīni atspoguļo to abu vīnogu šķirņu īpašības, no kurām tie ir pagatavoti, “mazizmantotās” vīnogu šķirnes īpatsvaram joprojām ir jābūt lielākam par 15 %, un šķirnes jānorāda uz etiķetes dilstošā secībā, ņemot vērā izmantoto vīnogu faktisko daudzumu.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija:

— 11,0 % novello vīniem,

— 9,0 % pārējiem vīniem.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 18,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Visi neminētie analītiskie parametri atbilst ierobežojumiem, kas noteikti valsts un ES tiesību aktos.

“Vallagarina” bianco – 4. produktu kategorija “Dzirkstošais vīns” un 5. produktu kategorija “Augstas kvalitātes dzirkstošais vīns”, arī ar norādi uz vienu vai divām vīnogu šķirnēm, izņemot ‘Pinot Grigio’

Šo tipu vīnus drīkst ražot tikai no ‘Chardonnay’, ‘Pinot Bianco’, ‘Pinot Grigio’, ‘Pinot Nero’ un ‘Müller Thurgau’ šķirnes, vai nu atsevišķi pa šķirnēm, vai to kombinācijā.

Vīna krāsa ir no salmdzeltenas līdz zeltaindzeltenai ar bāli zaļām niansēm un smalkām un paliekošām putiņām; tiem ir izsmalcināts, dažkārt augļains aromāts ar raugam raksturīgām niansēm.

Garša ir dzīvīga un harmoniska, no dabiski skābenas līdz saldai.

To kategoriju un tipu dzirkstošajam baltvīnam, kuriem norāda nosaukumu(s) vienai vai divām vīnogu šķirnēm, jāpiemīt organoleptiskajām īpašībām, kādas raksturīgas attiecīgajai vīnogu šķirnei vai šķirnēm, no kurām vīns iegūts, it īpaši krāsu toņu ziņā, izņemot ‘Pinot Nero’ vīnogas, kas pārraudzētas bez miziņu macerācijas, lai ražotu dzirkstošos vīnus un augstas kvalitātes dzirkstošos vīnus.

Ražot vīnu, kurā izmanto divas dažādas, taču krāsas ziņā vienādas šķirnes, ir pietiekami nostiprinājusies un plaši izplatīta prakse. Lai nodrošinātu, ka šie vīni atspoguļo to abu vīnogu šķirņu īpašības, no kurām tie ir pagatavoti, “mazizmantotās” vīnogu šķirnes īpatsvaram joprojām ir jābūt lielākam par 15 %, un šķirnes jānorāda uz etiķetes dilstošā secībā, ņemot vērā izmantoto vīnogu faktisko daudzumu.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11,0 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 10,5 Minimālais kopējais skābums 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Visi neminētie analītiskie parametri atbilst ierobežojumiem, kas noteikti valsts un ES tiesību aktos.

“Vallagarina” rosato – 4. produktu kategorija “Dzirkstošais vīns” un 5. produktu kategorija “Augstas kvalitātes dzirkstošais vīns”, arī ar norādi uz vienu vai divām vīnogu šķirnēm, izņemot ‘Pinot Grigio’

Šo tipu vīnus drīkst ražot tikai no ‘Chardonnay’, ‘Pinot Bianco’, ‘Pinot Grigio’, ‘Pinot Nero’ un ‘Müller Thurgau’ šķirnes, vai nu atsevišķi pa šķirnēm, vai to kombinācijā.

Dzirkstošajiem sārtvīniem ir mainīgas intensitātes sārta krāsa un smalkas un paliekošas putiņas; tiem ir izsmalcināts, dažkārt augļains aromāts ar raugam raksturīgām niansēm.

Garša ir dzīvīga un harmoniska, no dabiski skābenas līdz saldai.

Kad nodod patēriņam to kategoriju un tipu dzirkstošos sārtvīnus, kuriem norāda nosaukumu(s) vienai vai divām vīnogu šķirnēm, līdztekus norādītajām īpašībām tiem jāpiemīt organoleptiskajām īpašībām, kādas raksturīgas attiecīgajai vīnogu šķirnei vai šķirnēm, no kurām vīns iegūts.

Ražot vīnu, kurā izmanto divas dažādas, taču krāsas ziņā vienādas šķirnes, ir pietiekami nostiprinājusies un plaši izplatīta prakse. Lai nodrošinātu, ka šie vīni atspoguļo to abu vīnogu šķirņu īpašības, no kurām tie ir pagatavoti, “mazizmantotās” vīnogu šķirnes īpatsvaram joprojām ir jābūt lielākam par 15 %, un šķirnes jānorāda uz etiķetes dilstošā secībā, ņemot vērā izmantoto vīnogu faktisko daudzumu.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11,0 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 10,5 Minimālais kopējais skābums 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Visi neminētie analītiskie parametri atbilst ierobežojumiem, kas noteikti valsts un ES tiesību aktos.

‘Vallagarina’ bianco – 6. produktu kategorija “Augstas kvalitātes aromātiskais dzirkstošais vīns”, tostarp ar norādi uz vīnogu šķirni ‘Moscato Giallo’

Šā veida vīnu drīkst ražot tikai no tādas vīnogu misas vai daļēji norūgušas misas, kas iegūta no vīnogām, kuras pieder pie ‘Moscato Giallo’ šķirnes.

Aromātiskā dzirkstošā baltvīna krāsa ir no salmdzeltenas līdz zeltaindzeltenai ar bāli zaļām niansēm un smalkām un paliekošām putiņām; Aromāts, kāds piemīt šim vīnam, ir izsmalcināti un tipiski aromātisks, ar kādu izceļas ‘Moscato’ šķirne, bet tā garša ir no extra brut līdz saldai.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11,0 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 6,0 Minimālais kopējais skābums 5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Visi neminētie analītiskie parametri atbilst ierobežojumiem, kas noteikti valsts un ES tiesību aktos.

5. Vīndarības metodes

a) Galvenās vīndarības metodes

Vīnu un vīnogu misas jaukšanas vīndarības metode

Attiecīgie ierobežojumi vīndarīšanā

Saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas Savienības tiesību aktiem produkta specifikācijā atļauts sajaukt misas un vīnus līdz 15 %, izmantojot vīnogu misu un vīnus, arī no citiem Itālijas vīnogu audzēšanas apgabaliem, taču ar nosacījumu, ka tie ir iegūti no nearomātisku vīnogu šķirnēm, kas Trento un Verona provincē klasificētas kā “piemērotas audzēšanai” vai “tiek novērotas”.

Vīndarības metode pārstrādei dzirkstošajos vīnos

Attiecīgie ierobežojumi vīndarīšanā

Pārstrādei dzirkstošajos vīnos atļauts izmantot tikai sekundārās fermentācijas metodi lielās tvertnēs (autoklāvos).

b) Maksimālās ražas

“Vallagarina”bianco, rosato un rosso tipa produkcijai bez vīnogu šķirnes norādes

23 000 kg vīnogu no hektāra

Dažādu tipu “Vallagarina” produkcijai, kam norāda vīnogu šķirni – attiecībā uz vīnogām, kas ievāktas Veronas provincē

23 000 kg vīnogu no hektāra

Dažādu tipu “Vallagarina” produkcijai, kam norāda vīnogu šķirni – attiecībā uz vīnogām, kas ievāktas Trento provincē

19 500 kg vīnogu no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

“Vallagarina” vīnu ražošanai izmantoto vīnogu audzēšanas apgabals ietver:

— Trento autonomajā provincē – Ala, Aldeno, Avio, Besenello, Brentonico, Calliano, Cimone, Garniga, Isera, Mori, Nogaredo, Nomi, Pomarolo, Rovereto, Terragnolo, Trambileno, Vallarsa, Villa Lagarina un Volano pašvaldības administratīvo teritoriju pilnībā,

— Veronas provincē – noteiktu Brentino Belluno, Dolcè un Rivoli Veronese pašvaldības teritorijas daļu.

Ražošanas apgabals aptver ģeogrāfisko apgabalu, kas vēsturiski pazīstams ar nosaukumu “Vallagarina” un plešas aptuveni 60 km gar Adige upes posmu starp Trento un Veronas provinci.

Apgabals ietilpst ES vīnkopības zonās “C I” (attiecībā uz apgabalu Trento provincē) un “C II” (attiecībā uz apgabalu Veronas provincē).

7. Galvenās vīna vīnogu šķirnes

‘Grapariol B.’

‘Gosen N.’

‘Goldtraminer B.’

‘Garganega B.’ – ‘Garganego’

‘Franconia N.’

‘Forsellina N.’

‘Maor B.’

‘Manzoni Bianco B.’ – ‘Incrocio Manzoni 6.0.13 B.’

‘Malvasia Istriana B.’ – ‘Malvasia’

‘Malvasia Bianca Lunga B.’ – ‘Malvoisier’

‘Corbina N.’ – ‘Corbinella’

‘Chardonnay B.’

‘Lagrein N.’

‘Lagarino B’.

‘Kerner B.’

‘Johanniter B.’

‘Helios B.’

‘Groppello di Revò N.’ – ‘Groppello’

‘Bianchetta Trevigiana B.’ – ‘Bianchetta’

‘Barbera N.’

‘Durella B.’ – ‘Durello’

‘Dindarella N.’

‘Croatina N.’ – ‘Bonarda’

‘Corvinone N.’

‘Corvina N.’ - ‘Cruina’

‘Cortese B.’ – ‘Bianca Fernanda’

‘Ancellotta N.’ – ‘Lancellotta’

‘Casetta N.’

‘Carmenère N.’ – ‘Cabernet Nostrano’

‘Cabernet Sauvignon N.’ – ‘Cabernet’

‘Cabernet Franc N.’ – ‘Cabernet’

‘Bronner B.’

‘Verdealbara B.’

‘Veltliner B.’ – ‘Grüner Veltliner’

‘Turchetta N.’

‘Tocai Friulano B.’ – ‘Tuchì’

‘Moscato Bianco B.’ – ‘Moscato Reale’

‘Teroldego N.’

‘Syrah N.’ – ‘Shiraz’

‘Sylvaner Verde B.’ – ‘Sylvaner’

‘Spigamonti N.’

‘Solaris B.’

‘Sennen N.’

‘Schiava Grossa N.’ – ‘Großvernatsch’

‘Schiava Grigia N.’ – ‘Grauvernatsch’

‘Riesling Renano B.’ – ‘Riesling’

‘Riesling Italico B.’ – ‘Welschriesling’

‘Rebo N.’

‘Raboso Veronese N.’ – ‘Raboso’

‘Turca N.’

‘Trebbiano Toscano B.’ – ‘Procanico’

‘Trebbiano Romagnolo B.’ – ‘Trebbiano’

‘Trebbiano Giallo B.’ – ‘Rossetto’

‘Trebbiano di Soave B.’ – ‘Turbiana’

‘Traminer Aromatico Rs.’ – ‘Gewürztraminer’

‘Petit Verdot N.’

‘Pavana N.’

‘Paolina B.’

‘Oseleta N.’

‘Nosiola B.’

‘Schiava Gentile N.’ – ‘Mittervernatsch’

‘Sauvignon B.’ – ‘Sauvignon Blanc’

‘Sangiovese N.’ – ‘Sangioveto’

‘Saint Laurent N.’

‘Rossignola N.’ – ‘Rossetta’

‘Rossara N.’

‘Rondinella N.’

‘Molinara N.’

‘Meunier N.’

‘Merlot N.’

‘Marzemino N.’ – ‘Berzemino’

‘Marzemina Grossa N.’ – ‘Marzemina Bastarda’

‘Pinot Nero N.’ – ‘Pinot’

‘Pinot Grigio’ – ‘Pinot’

‘Pinot Bianco B.’ – ‘Pinot’

‘Lambrusco a Foglia Frastagliata N.’ – ‘Enantio N.’

‘Negrara N.’

8. Saiknes apraksts

AĢIN “Vallagarina” – visas produktu kategorijas: 1. produktu kategorija “Vīns”, 4. produktu kategorija “Dzirkstošais vīns”, 5. produktu kategorija “Augstas kvalitātes dzirkstošais vīns”, 6. produktu kategorija “Augstas kvalitātes aromātiskais dzirkstošais vīns”, 8. produktu kategorija “Pusdzirkstošais vīns”

Saiknei relevanto dabas faktoru apraksts

Vallagarīna (Vallagarina) ir apgabals, kas plešas gar Adidžes (Adige) upes posmu starp Trento un Veronas provinci. Vīnkopība ir galvenā lauksaimnieciskā nodarbe, arī ainaviskajā ziņā. Apgabalam raksturīgas lielu ledāju ieleju tipiskās kontūras; tajā ir stāvas nogāzes, ko ieskauj vertikālas klinšu sienas. Ar vīnogulājiem apstādītas platības atrodas 100–700 metrus virs jūras līmeņa. Ielejas līdzenumos augsni veido aluviālie nogulumi, kas sastāv galvenokārt no mālsmilts ar lielu smalkas smilts īpatsvaru; klinšu drumstalu un akmeņu parasti nav, izņemot dažas applūdes zonas, kas atrodas netālu no aluviālo izneses konusu vietām. Augsnes ir diezgan jaunas un dziļas vai ļoti dziļas; pēc granulometriskā sastāva tās pārsvarā ir smilšmāla un smagas mālsmilts augsnes, un bieži vien tajās ir augsts kaļķakmens saturs; iekšējā drenāža tajās parasti ir laba. Paugurainē sastopami kaļķakmens konusi, parasti ar augstu karbonātu saturu un daudzām klinšu drumstalām un akmeņiem. Pakalnos starp Isera un Brentonico augsne veidojusies uz bazalta cilmiežiem. Vietās, kur nogāzes ir stāvākas, zemesgabalos ir ierīkotas terases, kas nostiprinātas ar akmens sienām. Vallagarīna ir apgabals, kurā valda pārejas tipa klimats, proti, klimats, kas no alpīnā pāriet mērenākajā Veneto Priekšalpu klimatā. Vasaras ir karstas, bet paugurainēs diennakts temperatūras svārstības ir ievērojamas, it īpaši vasaras nogalē. Ziemas ir aukstas, un temperatūra var nokristies zem nulles; pateicoties gaisa plūsmām, kas nāk no apkaimē esošā Gardas ezera, temperatūras ir maigākas nekā apgabalos, kas ir vairāk uz ziemeļiem. Apgabalā ir Vidusjūras reģionam raksturīgs nokrišņu daudzums – gadā lietus veidā izkrīt vidēji 850–1 000 mm nokrišņu.

Saiknei relevantie vēsturiskie faktori un cilvēkfaktori

Vīnogulāju audzēšana šajā apgabalā aizsākusies jau senās Venēcijas vai etrusku un rētiešu civilizācijas laikā (7.–5. gs. pirms mūsu ēras). Stratēģiskais stāvoklis šajā reģionā, kas Ziemeļeiropu savieno ar Dienvideiropu, jau romiešu laikā ir ļāvis vīniem izplatīties tirgos abu debespušu virzienā. Būtisks pierādījumus ir Vācijā, Pasavā atrasta kapa plātne, kas datējama ar mūsu ēras 2. vai 3. gadsimtu un veltīta Trento vīntirgotāja Publius Tenatius Essimnus piemiņai. Vīnkopību šajā apvidū ievērojami veicināja apgabala iekļaušana Venēcijas Republikā aneksijas kārtā; tas bija arī laikposms, kad notika ‘Marzemino’ šķirnes ieviešana Vallagarīnā. Pēc tam vīnkopība daļu savas nozīmes zaudēja, un vietējie lauksaimnieki pievērsās zīdkoku audzēšanai, lai pabarotu zīdtārpiņus. Laiks pēc filokseras uzliesmojuma un pēckara atjaunošanas darbiem ļāva Vallagarīnai pagājušā gadsimta piecdesmitajos gados atgūt agrāko nozīmi vīna ražošanā valstī. Kopš tā laika pierādījumi liecina, ka nosaukums “Vallagarina” ticis pastāvīgi izmantots, un tā rezultātā 1995. gadā tika atzīta tāda paša nosaukuma ģeogrāfiskās izcelsmes norāde. Ģeogrāfiskā nosaukums “Vallagarina” vēsturiski lietots gan Trento tirdzniecības kameras ziņojumos par tirgu, gan arī vīnkopības pasākumu katalogos, kas reģionā notiek kopš 20. gadsimta sākuma.

Turpmākajā laikā vēsturisko vīnkopības skolu San Michele all’Adige (Trento) un Conegliano Veneto (Treviso) tuvumam ir bijusi pozitīva ietekme uz vīnkopību un vīndarību Vallagarīnā, jo minētās iestādes kopš to dibināšanas ir veicinājušas jaunu vīnkopības un vīndarības metožu un zināšanu izplatīšanu.

Turklāt ļoti svarīga ir vietējo ieinteresēto personu (vīnkopju un vīndarības speciālistu) ieguldījums ražošanas metožu izmantošanā, pamatojoties uz vides un ekonomikas ilgtspēju un inovatīvu ražošanas metožu un tehnoloģiju ieviešanu.

Ar AĢIN “Vallagarina” apzīmēto vīnu raksturīgās īpašības un kvalitāte saistītas ar to vīna ražotāju prasmēm, kuri darbojas teritorijā, kurā reljefs un zemesīpašumu sadrumstalotība prasa lielu darba stundu skaitu gadā (katra vīnadārzu hektāra kopšanai ir vajadzīgas vairāk nekā 600 stundas). Konkrētāk, lielākā daļa šā laika tiek veltīta tam, lai optimizētu vīnkoku augšanu un vīnogu nogatavošanos, veicinātu dabisko noturību pret patogēniem un mazinātu vajadzību pēc fitosanitāriem pasākumiem. Šajā sakarā jānorāda, ka gandrīz visa teritorija, kurā aug vīnogulāji, tiek apstrādāta saskaņā ar integrētas kaitēkļu apkarošanas principiem, arvien vairāk izmantojot bioloģiskas metodes.

Jaunākajos laikos vīnkopība ir viens no galvenajiem saimnieciskās darbības virzieniem ar vairāk nekā 800 vīnkopības saimniecībām, un tai ir pozitīva ietekme vairākās jomās, kā tautas tradīcijas, kultūra, māksla un gastronomija. No vidiskā viedokļa vīnogulāji ir arī ainavas elements, kas raksturīgs Vallagarīnas teritorijai un ir priekšnoteikums vīna tūrismam.

AĢIN “Vallagarina” – 1. produktu kategorija “Vīns”

Informācija par produktu īpašo kvalitāti, kas saistāma ar ģeogrāfisko izcelsmi, un saikne ar ģeogrāfiskā apgabala dabu un cilvēkfaktoriem.

Vīnogu audzēšanas apgabala augsnes un klimatiskie apstākļi, piemēram, tā labvēlīgais vērsums uz debespusēm, brīzes un vēji, augsnes struktūra un sastāvs, tuvējā Gardas ezera mīkstinošā ietekme un ievērojamās diennakts temperatūras svārstības nodrošina optimālus apstākļus tādu augstas kvalitātes vīnogu ieguvei, kurās uzkrājas aromātiskas vielas, saglabājot labu līdzsvaru starp cukuru un skābju saturu un rezultātā – vīna organoleptiskās īpašības.

Konkrētāk, lielākā daļa šā laika tiek veltīta “zaļajai” pārvaldībai, proti, darbībām, kuru mērķis ir optimizēt vīnkoku augšanu un vīnogu nogatavošanos, veicināt dabisko noturību pret patogēniem un mazināt vajadzību pēc fitosanitāriem pasākumiem.

Ražotāju zināšanas par dažādo šķirņu vīnogu īpašībām dažādos ražošanas apgabalos ļauj tiem plānot ražas novākšanas darbības (kas joprojām tiek veiktas ar rokām) tā, lai noteiktu vislabāko iespējamo brīdi ražas novākšanai saskaņā ar vēlamajām vīna īpašībām.

Baltās vīnogas parasti novāc agri, lai saglabātu skābuma komponentu, kas vajadzīgs, lai vīniem būtu raksturīgais svaigums un tipiskās augļainuma nianses; savukārt vīnogas, ko izmanto sarkanvīnu ražošanā, tiek ievāktas vēlāk, lai tās būtu nobriedušākas un ar bagātīgāku sastāvu, tādējādi paaugstinot spirta un polifenolu saturu.

Baltvīni ir krāsu spektrā no salmdzeltenas līdz zeltaini dzeltenai, reizumis ar bāli zaļiem toņiem, tiem ir augļaina aromāta nianses, tie ir svaigi un nobaudot ieskābeni; ja šos vīnus iegūst no aromātiskām vai pusaromātiskām šķirnēm, šī īpašība ir acīmredzama un garšā izceļas lielākā vai mazākā mērā.

Baltvīnus ražo galvenokārt paugurainēs, un tiem parasti ir vidēji izteikta struktūrainība, bet tos augstu vērtē svaiguma, patīkamās smaržas un labi sabalansētās kopgaršas dēļ. Lielāko daļu baltvīnu gatavo no starptautiski izmantotām šķirnēm, taču apgabalā tās audzē jau ilgi, piemēram, ‘Chardonnay’, ‘Müller Thurgau’ un ‘Sauvignon’, un tās tiek papildinātas ar vairākām vietējām šķirnēm, piemēram, ‘Nosiola’ un ‘Traminer Aromatico’.

Sarkanvīnus iegūst galvenokārt no vīnogām, kas audzētas nogulumu augsnēs ieleju lejasdaļā. Šīm augsnēm ir lielāka mineralitāte, un tas veicina tādu vīnu ražošanu, kas ir ar bagātīgu sastāvu un labi strukturēti, kā arī piemēroti izturēšanai; lai šajā procesā panāktie rezultāti būtu vēl labāki, šos vīnus mēreni ilgu laiku var izturēt koka tvertnēs. Šo vīnu rubīnsarkanā krāsa mainās atkarībā no tā, cik ilgi šos vīnus raudzē kopā ar vīnogu miziņām; līdz ar izturēšanas ilguma palielināšanos to krāstoņi var mainīties un var parādīties dažādas oranžas krāsas nianses. Lielākā daļa sarkanvīnu ir iegūti no tādām starptautiski izmantotām šķirnēm kā ‘Merlot’ un ‘Cabernet’, kuras tiek papildinātas ar vairākām vietējām šķirnēm, piemēram, ‘Schiava’, ‘Lagrein’ un ‘Teroldego’.

Sārtvīnu īpatsvars “Vallagarina” vīnu klāstā ir neliels, un tos gatavo galvenokārt no dažām šķirnēm (‘Schiava’, ‘Merlot’), kuru vīnogas pārraudzē bez miziņu macerācijas, taču lielākoties raudzējamais vīns ir ar tām saskarē, taču īsu laiku. Sārtvīniem ir raksturīga spilgti sārta krāsa; tiem ir delikāts aromāts, kas atgādina savvaļas ogas, un to augļaino garšu pavada labi izteikts svaigums; šiem vīniem piemīt arī laba dzeramība.

Dabas faktoru mijiedarbība (vīnogu šķirne, klimats, augsne), vietējo uzņēmēju uzkrātā pieredze un mūsdienīgas audzēšanas un vīndarības metodes ļauj ražot augstas kvalitātes vīnus, kuru īpašības ir saistītas gan ar ražošanas apgabalu, gan ar vīnogu šķirni, no kuras tos iegūst. Konkrētāk: dabas, vides un klimata faktoru apvienojums ir par pamatu tam, ka vīniem veidojas laba struktūrainība un mērens spirta saturs un piemīt sevišķs svaigums, kas saistīts ar augstu skābuma saturu, kā arī neatkārtojama aromāta nianšu svaigme un intensitāte.

AĢIN “Vallagarina” – 4. produktu kategorija “Dzirkstošais vīns”, 5. produktu kategorija “Augstas kvalitātes dzirkstošais vīns” un 6. produktu kategorija “Augstas kvalitātes aromātiskais dzirkstošais vīns”

Informācija par produktu īpašo kvalitāti, kas saistāma ar ģeogrāfisko izcelsmi, un saikne ar ģeogrāfiskā apgabala dabu un cilvēkfaktoriem.

Dzirkstošā vīna gadījumā saikni ar šo teritoriju nosaka tradīcijas dzirkstošo vīnu ražošanā, ar ko šis apgabals var lepoties. Dzirkstošā vīna ražošana aizsākās 20. gadsimta pirmajos gados, un laika gaitā tā ir attīstījusies gan vīnadārzu skaita ziņā, gan uzņēmējiem pieejamās ražošanas tehnoloģijas ziņā. Labi nostiprinājusies dzirkstošo vīnu ražošanas tradīcija par sevišķi piemērotām dzirkstošo vīnu un augstas kvalitātes dzirkstošo vīnu ražošanai atzina ‘Chardonnay’, ‘Pinot Bianco’, ‘Pinot Grigio’, ‘Pinot Nero’ un ‘Müller-Thurgau’ šķirnes vīnogas, ko pārraudzē vīnā atsevišķi pa šķirnēm vai šķirņu kombinācijā, kā arī vietējās ‘Moscato Giallo’ šķirnes vīnogas kā vienīgās, ko izmanto “augstas kvalitātes aromātiskā dzirkstošā vīna” iegūšanai. Ar AĢIN “Vallagarina” apzīmēto dzirkstošo vīnu raksturīgo īpašību pamatā ir tādas izejvielas pieejamība, kuras iegūst no augstieņu apvidos audzētām vīnogām, kas vairāk nekā jebkur citur saglabā līdzsvaru starp cukuru saturu un skābju saturu, kurus paaugstina diennakts temperatūras svārstības, kas ir jo krasākas, jo augstāk virs jūras līmeņa atrodas vīnadārzs.

Šīs īpašības apvienojumā ar sevišķo aprūpi, ko vīnogulājiem sniedz audzēšanas laikā, un rūpība vinifikācijas posmā, kā arī tai sekojošās sekundārās fermentācijas periodā, kad noris putošanās, piedod gatavajam produktam īpašu eleganci un izsmalcinātību.

Šiem dzirkstošajiem vīniem ir raksturīgas smalkas un paliekošas putiņas, un vīnu krāsa ir no salmdzeltenas līdz zeltaini dzeltenai ar bāli zaļām notīm. Tiem ir izsmalcināts, dažkārt augļains aromāts ar raugam piemītošām niansēm. Garša ir izsmalcināta un harmoniska, kāda raksturīga ‘Moscato’ šķirnei, ja dzirkstošais vīns ir iegūts no tās.

Dzirkstošajam sārtvīnam, ko iegūst galvenokārt no ‘Pinot Nero’ šķirnes vīnogām, ir raksturīgas sīkas un ilgi paliekošas putiņas, un dažādas intensitātes sārta krāsa. Tam ir īpats un izsmalcināts aromāts ar raugam raksturīgu niansi. Garša ir izsmalcināta un savdabīga.

Šo dzirkstošo vīnu visās tā kategorijās (dzirkstošais vīns, augstas kvalitātes dzirkstošais vīns, augstas kvalitātes aromātiskais dzirkstošais vīns) un tipos (baltvīns, sārtvīns) var ražot brut nature un dolce variantā atkarībā no atlikumcukuru satura, kāds tas produktā ir tā baudīšanas laikā.

Dabas faktoru mijiedarbība (vīnogu šķirne, klimats, augsne), vietējo uzņēmēju uzkrātā pieredze un mūsdienīgas audzēšanas un vīndarības metodes ļauj ražot augstas kvalitātes vīnus, kuru īpašības ir saistītas gan ar ražošanas apgabalu, gan ar vīnogu šķirni, no kuras tos iegūst. Konkrētāk: dabas, vides un klimata faktoru apvienojums ir par pamatu tam, ka vīniem veidojas laba struktūrainība un mērens spirta saturs un piemīt sevišķs svaigums, kas saistīts ar augstu skābuma saturu, kā arī neatkārtojama aromāta nianšu svaigme un intensitāte.

AĢIN “Vallagarina” – 8. produktu kategorija “Pusdzirkstošais vīns”

Informācija par produktu īpašo kvalitāti, kas saistāma ar ģeogrāfisko izcelsmi, un saikne ar ģeogrāfiskā apgabala dabu un cilvēkfaktoriem.

Saikni ar šo apgabalu nosaka tas, ka dabisko pusdzirkstošo vīnu ražošana Vallagarīnā ir tradīcija. Šāds tradicionāls produkts, kura ražošana aizsākās jau pagājušā gadsimts 60. gados, lai apmierinātu pieprasījumu galvenokārt vāciskos tirgos, pēcāk guva panākumus arī vietējā un valsts tirgū. Šie panākumi ir veicinājuši gan ražošanas nepārtrauktību, gan ražošanas metožu noslīpēšanu, kas ir paaugstinājusi vīnu kvalitātes līmeni.

“Vallagarina” šķirņu izmantošanas dinamika bija tāda, ka lielāko daļu melno vīnogu aizstāja ar balto vīnogu šķirnēm, kā rezultātā palielinājās tādu vīnu pieejamība, kuriem ir īpašības, kas tos dara piemērotus pārstrādei pusdzirkstošajos vīnos. Tās galvenokārt ir tās pašas šķirnes, ko izmanto dzirkstošā vīna ražošanai. Pusdzirkstošos vīnus gatavo arī no sarkanvīna un sārtvīna, taču mazākā mērā.

Ar AĢIN “Vallagarina” apzīmēto dzirkstošo vīnu raksturīgo īpašību pamatā ir tādas izejvielas pieejamība, kuras iegūst no augstieņu apvidos audzētām vīnogām, kas vairāk nekā jebkur citur saglabā līdzsvaru starp cukuru saturu un skābju saturu, kurus paaugstina diennakts temperatūras svārstības, kas ir jo krasākas, jo augstāk virs jūras līmeņa atrodas vīnadārzs. Temperatūras svārstības ir par iemeslu tam, ka ievērojami uzkrājas aromātiskie prekursori, kas piedod vīniem savdabīgas organoleptiskās īpašības.

Šīs īpašības, kā arī sevišķā aprūpe, ko vīnogulājiem sniedz audzēšanas laikā, un rūpība vinifikācijas posmā, kā arī tai sekojošās sekundārās fermentācijas periodā, kad noris putošanās, piedod pusdzirkstošajiem vīniem raksturīgo svaigumu un dzīvīgumu, kas dara tos tik atšķirīgus, un ir arī saistītas ar oglekļa dioksīda izdalīšanos mērenā apjomā.

Tā kā vīna pārstrādei pusdzirkstošā vīnā līdztekus citiem faktoriem ir vajadzīgi ievērojami ieguldījumi, šā vīna ražošana notiek vien nedaudzos uzņēmumos, kas šo procesu veic arī trešo personu uzdevumā. Šo uzņēmumu augstā specializācijas pakāpe apvienojumā ar to rīcībā esošo tehnoloģiski moderno aprīkojumu ir ļāvusi noslīpēt sekundāro fermentāciju lielās tilpnēs (autoklāvos), tā palīdzēdama uzlabot pusdzirkstošo vīnu kvalitāti.

Zemes reljefs un zemesgabalu sadrumstalotība ir par iemeslu lielam darba stundu skaitam (vairāk nekā 600 gadā), kāds vīnadārzā vajadzīgs katra tā hektāra kopšanai. Lielākā daļa šā laika tiek veltīta tam, lai optimizētu vīnkoku augšanu un vīnogu nogatavošanos, veicinātu dabisko noturību pret patogēniem un mazinātu vajadzību pēc fitosanitāriem pasākumiem. Šajā sakarā jānorāda, ka gandrīz visa teritorija, kurā aug vīnogulāji, tiek apstrādāta saskaņā ar integrētas kaitēkļu apkarošanas principiem, arvien vairāk izmantojot bioloģiskas metodes.

Dabas faktoru mijiedarbība (vīnogu šķirne, klimats, augsne), vietējo uzņēmēju uzkrātā pieredze un mūsdienīgas audzēšanas un vīndarības metodes ļauj ražot augstas kvalitātes vīnus, kuru īpašības ir saistītas gan ar ražošanas apgabalu, gan ar vīnogu šķirni, no kuras tos iegūst. Konkrētāk: dabas, vides un klimata faktoru apvienojums ir par pamatu tam, ka vīniem veidojas laba struktūrainība, mērens spirta saturs un tiem piemīt sevišķs svaigums, kas saistīts ar augstu skābuma saturu, kā arī neatkārtojama aromāta nianšu svaigme un intensitāte.

Arī šajā gadījumā Sanmikēles Alladidžes lauksaimniecības institūta (Istituto Agrario di San Michele all’Adige) un Koneļjano vīnkopības skolas (Scuola enologica di Conegliano) tuvums ir palīdzējis attīstīt tehniskās zināšanas, kas vajadzīgas, lai ražotu augstas kvalitātes pusdzirkstošos vīnus, izmantojot šajā teritorijā audzētās vīnogu šķirnes, un izplatīt šīs zināšanas vīnkopju un vīndaru vidū.

9. Būtiski papildu nosacījumi

Atkāpes attiecībā uz vīndarības apgabalu

Tiesiskais regulējums: ES tiesību akti

Papildu nosacījuma veids: atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts

Vīndarību un pārstrādi pusdzirkstošajos un dzirkstošajos vīnos var veikt ne tikai vīnogu audzēšanas apgabalā, bet arī visā Veneto reģionā un kaimiņos esošajā Lombardijas reģionā, ja attiecīgās saimniecības var uzskatāmi pierādīt, ka ar AĢIN “Vallagarina” apzīmēto vīnu ražošanas tradīcija pēdējo piecu vīnkopības gadu laikā tajos bijusi nepārtraukta.

Šī atkāpe ir balstīta uz labi iedibinātām tradīcijām un ļauj attiecīgajiem ražotājiem izmantot arī pārstrādes iekārtas, kas atrodas iepriekš minētajos apgabalos blakus vīnogu audzēšanas apgabalam; tajā pašā laikā atkāpe netiek attiecināta uz citiem pārstrādes uzņēmumiem, arī lai vienkāršotu vajadzīgās pārbaudes.

Vīnogu šķirnes nosaukuma norādīšana marķējumā

Tiesiskais regulējums: ES tiesību akti

Papildu nosacījuma veids: papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts

Ar AĢIN “Vallagarina” apzīmēto vīnu marķējumā var norādīt nosaukumu(s) vienai vai divām vīnogu šķirnēm, izņemot šādas šķirnes, kuras ir skaidri aizliegts norādīt aprakstā un noformējumā:

— ‘Pinot Grigio’ šķirni, ko nedrīkst izmantot Veronas provinces vīniem,

— ‘Pinot Grigio’ un ‘Marzemino’ šķirni, ko nedrīkst izmantot Trento provinces vīniem.

Dzirkstošo vīnu gadījumā var norādīt vienu vai divas šķirnes, taču tās drīkst būt tikai šādas:

— dzirkstošajam vīnam un augstas kvalitātes dzirkstošajam vīnam – ‘Chardonnay’, ‘Pinot Bianco’, ‘Pinot Nero’ un ‘Müller Thurgau’,

— augstas kvalitātes aromātiskajam dzirkstošajam vīnam – ‘Moscato Giallo’.

Turklāt, lai AĢIN “Vallagarina” vīniem varētu norādīt divas vienas un tās pašas krāsas vīnogu šķirnes, “mazizmantotās” šķirnes īpatsvaram joprojām ir jābūt lielākam par 15 %, un šķirnes jānorāda uz etiķetes dilstošā secībā, ņemot vērā izmantoto vīnogu faktisko daudzumu. Tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu, ka šādi vīni atspoguļo to abu vīnogu šķirņu īpašības, no kurām tie pagatavoti.

Saite uz produkta specifikāciju

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/13199

(1) OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.