ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas

PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

2008. gada oktobrī tika sākts ES un Ukrainas dialogs par vīzu režīma liberalizāciju. 2010. gada novembrī Eiropas Komisija Ukrainas valdībai iesniedza vīzu režīma liberalizācijas rīcības plānu (VRLRP). Komisija apņēmās ierosināt bezvīzu ceļošanas režīmu īstermiņa uzturēšanās nolūkos Eiropas Savienībā Ukrainas valstspiederīgajiem, kuriem ir biometriskā pase, tiklīdz Ukrainas valdība būs izpildījusi visus VRLRP noteiktos kritērijus.

Pirms tika sākts dialogs par vīzu režīma liberalizāciju, ES un Ukraina paralēli noslēdza nolīgumu par vīzu atvieglotu izsniegšanu un nolīgumu par atpakaļuzņemšanu, kuri stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī. Grozītais nolīgums par vīzu atvieglotu izsniegšanu stājās spēkā 2013. gada 1. jūlijā. Minēto nolīgumu pilnīga un efektīva īstenošana bija priekšnoteikums vīzu dialoga sākšanai un nosacījums tā turpināšanai.

VRLRP ir sakārtots četros blokos: dokumentu drošība, tostarp biometrija (I bloks), migrācija un integrēta robežu pārvaldība, tostarp patvērums (II bloks), sabiedriskā kārtība un drošība (III bloks) un ārējās attiecības un pamattiesības (IV bloks). VRLRP ir izklāstīts precīzu kritēriju kopums attiecībā uz būtiskiem tehniskiem jautājumiem katrā no minētajiem četriem blokiem nolūkā pieņemt likumdošanas, politisko un institucionālo satvaru (1. posms) un nodrošināt tā efektīvu un ilgtspējīgu īstenošanu (2. posms).

Kopš dialoga uzsākšanas starp ES un Ukrainu par vīzu režīma liberalizāciju Komisija ir regulāri ziņojusi Eiropas Parlamentam un Padomei par Ukrainas panākto progresu to kritēriju izpildē, kas noteikti VRLRP pirmā un otrā posma četros jautājumu blokos. Panāktais progress ir novērtēts, pamatojoties uz novērtējumiem uz vietas, ko veica ES dalībvalstu eksperti, un uz Ukrainas iesniegto detalizētu informāciju.

2011. gada 16. septembrī Komisija pieņēma savu pirmo progresa ziņojumu par Ukrainas VRLRP īstenošanu un sniedza vairākus ieteikumus pirmā posma (likumdošana un plānošana) pabeigšanai. 2012. gada 9. februārī Komisija publicēja savu otro progresa ziņojumu un trešo – 2013. gada 15. novembrī. Pēc Komisijas ceturtā progresa ziņojuma 2014. gada 27. maijā un pēc tam, kad to 2014. gada 23. jūnijā apstiprināja Padome, Ukraina oficiāli sāka VRLRP otro posmu, kura laikā tika veikts novērtējums par likumdošanas un politiskā satvara ilgtspējīgu īstenošanu.

Komisija 2015. gada 8. maijā pieņēma piekto progresa ziņojumu par Ukrainas veikto VRLRP īstenošanu. Minētajā ziņojumā tika apgalvots, ka Ukrainas iestāžu panāktais progress, īstenojot VRLRP otro posmu, bija ievērības cienīgs. Saskaņā ar VRLRP noteikto metodiku Komisija organizēja pārbaudes uz vietas, iesaistot ekspertus no ES dalībvalstīm. Ziņojumam pievienoja novērtējumu par to, kā vīzu režīma turpmāka liberalizācija attiecībā uz Ukrainas pilsoņiem, kas ieceļo ES, varētu ietekmēt migrācijas un drošības jomu.

Savā sestajā un galīgajā progresa ziņojumā, kas pieņemts 2015. gada 18. decembrī, Komisija uzskatīja, ka Ukraina ir panākusi nepieciešamo progresu un ir veikusi visas nepieciešamās reformas, lai nodrošinātu atlikušo kritēriju efektīvu un ilgtspējīgu sasniegšanu.

Pamatojoties uz šo novērtējumu un ņemot vērā nepārtrauktu uzraudzību un ziņošanu, kas tika veikta kopš tika uzsākts dialogs par vīzu režīma liberalizāciju starp ES un Ukrainu, Komisija apstiprināja, ka Ukraina ir panākusi atbilstību visiem kritērijiem, kas noteikti attiecībā uz VRLRP otrā posma četriem blokiem, un ka 2016. gada sākumā tā nāks klajā ar tiesību akta priekšlikumu, lai grozītu Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko Ukrainu pārceļ uz bezvīzu režīma valstu sarakstu (II pielikums).

Turklāt kopš sestā ziņojuma pieņemšanas Komisija ņēma vērā Ukrainas iestāžu panākto progresu saistībā ar nepieciešamo reformu īstenošanu atbilstīgi VRLRP. Valsts korupcijas apkarošanas birojs ir uzsācis darbu paralēli specializētajai korupcijas novēršanas prokuratūrai. Pēc tam, kad tika veiksmīgi pieņemti tiesību akti par aktīvu atgūšanu un izdarīti grozījumi likumā par prokuratūru attiecībā uz specializēto korupcijas novēršanas prokuratūru (2016. gada 18. februāris), kā arī likumā par elektroniskām aktīvu deklarācijām (2016. gada 15. marts), 2016. gada marta vidū tika konstatēts turpmāks progress, kad amatā iecēla vēl divus Valsts korupcijas apkarošanas biroja valdes locekļus, ļaujot valdei sasniegt kvorumu. 28. martā tika ievēlēts aģentūras priekšsēdētājs, un 30. martā aģentūra tika reģistrēta kā juridiska persona. Ukrainas iestādes valsts budžetā 2016. gadam piešķīra arī finanšu līdzekļus, lai nodrošinātu labi funkcionējošu korupcijas novēršanas satvaru, tostarp Valsts korupcijas apkarošanas biroju.

Papildus ziņošanai par VRLRP Komisija nepārtraukti uzraudzīja, kā notiek nolīguma par vīzu atvieglotu izsniegšanu un nolīguma par atpakaļuzņemšanu īstenošana, jo īpaši ar kopīgo komiteju starpniecību, kuras izveidotas minēto nolīgumu ietvaros. Apvienotās komitejas vīzu atvieglotas izsniegšanas jautājumos iepriekšējā sanāksme notika 2015. gada 23. aprīlī, un Apvienotā atpakaļuzņemšanas komiteja pēdējo reizi tikās 2014. gada 6. maijā. Šajā kontekstā Komisija norādīja, ka minēto nolīgumu īstenošana kopumā bija ļoti apmierinoša.

•Atbilstība pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā un citām Savienības politikām

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001 izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas. Regula (EK) Nr. 539/2001 tiek piemērota visās dalībvalstīs, izņemot Īriju un Apvienoto Karalisti, kā arī Islandē, Lihtenšteinā, Norvēģijā un Šveicē. Regula ir daļa no ES kopējas īstermiņa uzturēšanās (90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā) vīzu politikas.

Ukraina ir patlaban ietverta Regulas (EK) Nr. 539/2001 I pielikumā, tas ir, to valstu sarakstā, kuru pilsoņiem ieceļošanai ES dalībvalstu teritorijā ir nepieciešama vīza.

Regula (EK) Nr. 539/2001 pēdējo reizi tika grozīta ar Regulu (ES) Nr. 259/2014, kad Moldova tika pārvietota uz bezvīzu režīma valstu sarakstu, jo tā bija veiksmīgi īstenojusi savu VRLRP, un ar Regulu (ES) Nr. 509/2014, kad piecas Karību jūras un vienpadsmit Klusā okeāna reģiona valstis, kā arī Kolumbija, Peru un Apvienotie Arābu Emirāti tika atbrīvotas no vīzas prasības, ar nosacījumu, ka tiks noslēgti nolīgumi par vīzu atcelšanu starp ES un attiecīgajām trešajām valstīm, kas notika vīzu režīma sarakstu periodiskas pārskatīšanas rezultātā.

Kritēriji, kas būtu jāņem vērā (katru gadījumu novērtējot atsevišķi), nosakot trešās valstis, kuru valstspiederīgajiem piemēro vīzas prasību vai kurus no tās atbrīvo, ir noteikti 1. pantā Regulā (EK) Nr. 539/2001 (kā ieviests ar Regulu (ES) Nr. 509/2014). Tie ietver "nelegālu imigrāciju, sabiedrisko kārtību un drošību, ekonomisko ieguvumu, jo īpaši tūrisma un ārējās tirdzniecības jomā, kā arī Savienības ārējās attiecības ar attiecīgajām trešām valstīm, apsvērumus par cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, kā arī sekas, kas tiks radītas attiecībā uz reģionālo vienotību un savstarpību". Īpaša uzmanība būtu jāvelta ieceļošanas dokumentu drošībai, kurus izdevušas attiecīgās trešās valstis.