par to, kā īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 453/2008 attiecībā uz ceturkšņa statistiku par brīvajām darbvietām Kopienā

Saskaņā ar iepriekš minētajiem tiesību aktiem visām dalībvalstīm, sākot no 2010. gada pirmā ceturkšņa, ir jāsniedz laikrindas par brīvo un aizņemto darbvietu skaitu. Tas jādara ne vēlāk kā 70 dienās pēc ceturkšņa beigām (T+70). Turklāt dalībvalstīm, kuru nodarbināto kopējais skaits ir lielāks par 3 % no ES kopējā rādītāja, ne vēlāk kā 45 dienās pēc katra ceturkšņa beigām (T+45) jānosūta ātrie novērtējumi.

- Komisijas Regulu (EK) Nr. 1062/2008, ar ko nosaka sezonālās koriģēšanas procedūras, kuras piemērojamas no 2014. gada pirmā ceturkšņa, kā arī ikgadējo kvalitātes ziņojumu, kuri dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai, struktūru un saturu, un nosūtīšanas termiņus;

Standartizācija ļauj izvairīties no neskaidrībām un pārpratumiem ar dalībvalstīm un vienkāršo datu validācijas procesu, padarot to piemērotu automatizācijai. Tas tika paveikts, izmantojot jaunu IT validācijas rīku, kas aprakstīts nākamajā punktā.

2.2. IT validācija

Lai pārbaudītu SBD struktūru un kodējumu, ir ieviests jauns IT rīks (STRUVAL), kas vienkāršo izstrādes procesu un samazina nepareiza kodējuma izraisītu kļūdu rašanās risku. Ja pārsūtītais fails neatbilst spēkā esošajam SDMX standartam, to automātiski noraida; dalībvalstis saņem e-pasta paziņojumu par sekmīgu vai nesekmīgu iesniegšanu. Tās var piekļūt IT validācijas ziņojumam, izmantojot tīmekļa pakalpojumu.

2.3. Statistiskā validācija

Katrā ceturkšņa ziņojumā Eurostat veic ticamības pārbaudi, salīdzinot datus laika griezumā un pa NACE 2. red. saimnieciskās darbības veidiem. Ja starp ceturkšņiem ir būtiski mainījies aizņemto vai brīvo darbvietu skaits, Eurostat lūdz dalībvalstis apstiprināt datus vai nosūtīt izlabotu datu failu. Vairāku pēdējo gadu laikā, veicot ticamības pārbaudes, nav atklātas būtiskas problēmas. Tomēr attiecībā uz dažām valstīm ir konstatētas sīkas neatbilstības starp atsevišķajām un apvienotajām NACE 2. red. sadaļām. Tās ir tikušas izlabotas.

Somijas rezultāti nedaudz pārsniedza vidējo rādītāju svārstīguma ziņā. Somija pētīs, vai datu svārstīgumu būtu iespējams samazināt, palielinot izlases lielumu vai uzlabojot izmantoto metodiku.

Malta uzlaboja savu valsts metodiku, lai mērītu tikai pārskata atsauces datumā brīvo darbvietu skaitu (“krājumu dati”), nodrošinot, ka pirms šā datuma aizpildītās vakances netiek uzskaitītas.

Eurostat validācijā tika konstatēti būtiski labojumi Francijas nosūtītajos 2018Q4 datos par laikposmu kopš 2015Q4. Francija paskaidroja, ka to iemesls bija Acemo apsekojuma tvēruma uzlabošana (Acemo: “Activité et conditions d’emploi de la main-d’oeuvre”), kas bija izraisījusi gan aizņemto, gan brīvo darbvietu līmeņa nobīdi, būtiski nemainot brīvo darbvietu skaitu.

2.4. Atzīmju pārvaldība

Eurostat arī ieviesa jaunus noteikumus attiecībā uz tādu atzīmju pārvaldību, kas signalizē par īpašiem notikumiem, piemēram, sērijas pārtraukumiem, un norāda datu konfidencialitātes statusu. Tādējādi SBD atzīmes visā ES, kā arī starp valstu rādītājiem un Eiropas summārajiem rādītājiem tagad ir harmonizētas.

2.5. Sezonālā koriģēšana

Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1062/2008 1. pantu ES valstīm ir arī jāiesūta sezonāli koriģēti (SK) dati. Obligāti ir jāsniedz SK dati par brīvajām un aizņemtajām darbvietām vismaz attiecībā uz atsevišķajām/apvienotajām NACE 2. red. sadaļām B–E, F, G–I, J, K, L, M–N, O–Q, R–S. Eurostat izmanto par brīvajām un aizņemtajām darbvietām sniegtos SK datus, lai attiecības veidā aprēķinātu katras valsts SK brīvo darbvietu skaitu.

2016. gada decembrī Eurostat papildus esošajiem SK datiem par atsevišķām dalībvalstīm sāka publicēt arī SK datus par ES un eurozonu. Šie rādītāji tiek izplatīti par šādām NACE 2. red. apvienotajām sadaļām: B–S, B–N, B–F un G–N.

ES un eurozonas līmenī aizņemto un brīvo darbvietu dati vispirms tiek apkopoti pa dalībvalstīm un pēc tam sezonāli koriģēti (tiešā sezonālā koriģēšana).

Eurostat ir sācis palielināt SK datu redzamību, publicējot Eiropas summāros rādītājus “Statistics Explained” rakstā par SBD kopā ar sezonāli nekoriģētiem (SN) datiem.

3.Datu kvalitāte

Šajā iedaļā ir vērtēti visi Eiropas statistikas par brīvajām darbvietām kvalitātes aspekti: nozīmība, precizitāte, savlaicīgums, punktualitāte, saskanība un salīdzināmība.

3.1.Nozīmība

SBD vākšana ir ļoti nozīmīga, jo tie ir vienīgie statistikas dati, ar ko mēra neapmierināto pieprasījumu pēc darbaspēka. Ceturkšņa datus par brīvajām darbvietām izmanto Komisija (Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts un Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts) un Eiropas Centrālā banka, lai uzraudzītu īstermiņa svārstības darījumdarbības ciklā un darba tirgū. Brīvo darbvietu skaits ir viens no galvenajiem Eiropas ekonomiskajiem rādītājiem (PEEI), kas ir primārais informācijas avots, kuru lieto, lai analizētu un uzraudzītu ekonomikas īstermiņa cikliskās svārstības Eiropas Savienībā, eurozonā un atsevišķās ES valstīs.

SBD izmanto arī strukturālajā analīzē, kas balstās uz rādītājiem un ko veic stratēģijas “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei ietvaros. Brīvo darbvietu skaits ir iekļauts arī Nodarbinātības pārraudzības instrumentā — darba tirgus pamatrādītāju izlasē, ko uzrauga Komisijas vienotā nodarbinātības ziņojuma (VNZ) vajadzībām.