Īpašais ziņojums ES kodoliekārtu 
ekspluatācijas izbeigšanas 
palīdzības programmas 
Lietuvā, Bulgārijā un 
Slovākijā: kopš 2011. gada 
ir panākts zināms progress, 
bet priekšā vēl svarīgi 
uzdevumiLV 2016  Nr. 22
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis: +352  4398-1
Uzziņām:  eca.europa.eu/lv/Pages/ContactForm.aspx
Tīmekļa vietne:  eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2016. gads
Print ISBN 978-92-872-5485-6 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/165103 QJ-AB-16-020-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-5505-1 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/846587 QJ-AB-16-020-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-5458-0 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/812617 QJ-AB-16-020-LV-E
© Eiropas Savienība, 2016. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
1., 8., 9., 10., 11., 12., 13., 14., 15. attēla un VII pielikumā iekļautā attēla izmantošanai vai reproducēšanai atļauja jālūdz tieši 
autortiesību īpašniekam.
ES kodoliekārtu 
ekspluatācijas izbeigšanas 
palīdzības programmas 
Lietuvā, Bulgārijā un 
Slovākijā: kopš 2011. gada 
ir panākts zināms progress, 
bet priekšā vēl svarīgi 
uzdevumi
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2016  Nr. 22
02
 Revīzijas darba grupa
ERP īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības un 
atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, konkrēti, 
tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu un izdevumu apjoms, paredzamie noti -
kumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Henri Grethen  vadītā II  apakšpalāta, kura revidēja struktūrpolitikas, transporta 
un enerģētikas izdevumu jomas. Revīziju vadīja par šo ziņojumu atbildīgais loceklis Phil Wynn Owen , un tajā piedalījās 
II apakšpalātas revīzijas darba grupa.
03
 Saturs
Punkts
 Glosārijs
 Saīsinājumi
I–X Kopsavilkums
1–28  Ievads
4–10  ES kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmas
11–17  Kas ir kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana?
18–19  Radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana
20 “Piesārņotājs maksā” kā ES un starptautiska līmeņa princips
21–27  ES kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmu dalībnieku uzdevumi un 
pienākumi
28 ERP iepriekšējais īpašais ziņojums par kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanu
29–35  Revīzijas tvērums un pieeja
36–106  Apsvērumi
36–71  Saistībā ar kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanu kopš 2011. gada ir panākts zināms progress, bet 
vēl ir jāveic svarīgi uzdevumi
37–58  Progress ir panākts nekontrolētajās zonās, bet reaktoru ēku ekspluatācijas izbeigšana vēl nav sākusies, un 
radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūra ir izveidota tikai daļēji
59–71  Gandrīz visi svarīgākie ekspluatācijas izbeigšanas infrastruktūras projekti tika īstenoti ar kavēšanos
72–106  Ekspluatācijas izbeigšanas paredzamās izmaksas būs vismaz 5,7  miljardi  EUR, bet kopā ar galīgās 
apglabāšanas izmaksām — divas reizes vairāk
73–74  Ekspluatācijas izbeigšanas kopējās paredzamās izmaksas kopš 2010. gada ir palielinājušās par 40 %, 
sasniedzot 5,7  miljardus  EUR
75–85  Dalībvalstis, it īpaši Lietuva, saskaras ar finansiālām problēmām
86–88 Komisijas veiktais finansēšanas un ekspluatācijas izbeigšanas plānu novērtējums nebija prasībām 
atbilstošs
89–92  No ES budžeta tiek finansēta lielākā daļa izmaksu visās trīs dalībvalstīs
04 Saturs 
93–99  Ietverot augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu galīgās apglabāšanas izmaksas, kopējās paredzamās 
izmaksas divkāršotos
100–106  Nākotnes izmaksu saistības nevienā no trim dalībvalstīm nav pienācīgi uzskaitītas
107–120  Secinājumi un ieteikumi
 I pielikums.   Kodolreaktori, kuru ekspluatācija tiek izbeigta saskaņā ar ES kodoliekārtu 
ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmu
 II pielikums.   Pārskats par kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmu 
juridisko pamatu
 III pielikums. Kodolreaktori dalībvalstīs un to statuss 2015. gada 31. decembrī
 IV pielikums.   Pārskats par kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmu 
dalībniekiem
 V pielikums.  Revīzijā pārbaudītie ES finansētie projekti
 VI pielikums.   Kavējumi un izmaksu pārsniegumi, kas skar 18 svarīgus ekspluatācijas 
izbeigšanas infrastruktūras un atbalsta projektus, kuri kopš 2001. gada tiek 
finansēti no ES palīdzības programmām
 VII pielikums.   Dziļas ģeoloģiskās glabātavas būvniecība lietotās kodoldegvielas galīgajai 
apglabāšanai Olkiluoto (Somija)
 Komisijas atbilde
05
 Glosārijs
Aktivācija : process, kurā neitronu starojums izraisa neparedzētu radioaktivitātes indukciju palēninātājos, 
dzesēšanas šķidrumos, būvmateriālos un ekranējošos materiālos.
Apbūves teritorija : lai gan šim jēdzienam nav starptautiskas standarta definīcijas, šajā ziņojumā ar to saprot 
kodolelektrostacijas teritoriju, kas sasniegusi tādu ekspluatācijas izbeigšanas galīgo stāvokli, kura dēļ zemi var 
atbrīvot no regulatīvās kontroles.
Daudzgadu finanšu shēma (DFS) : shēma, kurā noteiktas izdevumu prioritātes un maksimālās summas, ko 
ES noteiktā vairāku gadu periodā var izdot konkrētās jomās. DFS regulā noteiktie izdevumu maksimālie apjomi 
nav vienādi ar ES budžetā paredzētajiem, kas vienmēr ir mazāki. DFS ietver arī ES budžeta ienākumu avotus un 
korekcijas mehānismus attiecīgajam laikposmam (pašreiz no 2014. līdz 2020. gadam).
Degradēta teritorija : lai gan šim jēdzienam nav starptautiskas standarta definīcijas, šajā ziņojumā ar to saprot 
kodolelektrostacijas teritoriju, kas sasniegusi ekspluatācijas izbeigšanas galīgo stāvokli, bet nav ieguvusi apbūves 
teritorijas statusu. Degradēta teritorija atrodas regulatīvā kontrolē, un zemes atkārtota izmantošana un apbūve ir 
pakļauta noteiktiem ierobežojumiem.
Dziļa ģeoloģiskā glabātava : galīgās apglabāšanas vieta, kas atrodas pazemē, stabilā ģeoloģiskā veidojumā, lai 
nodrošinātu ilglaicīgo radioaktīvo atkritumu ilgtermiņa norobežošanu (tūkstošiem gadu vai ilgāk) un atkritumu 
izolēšanu no pieejamās biosfēras. Apglabāšana nozīmē to, ka atkritumus nav paredzēts atgūt, lai gan šāda iespēja 
nav izslēgta. Ģeoloģiskā apglabāšana ir metode, kas īpaši paredzēta augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu 
apglabāšanai.
Ekspluatācijas izbeigšanas pasākumi : projekti, kas paredzēti tam, lai kodolelektrostaciju ekspluatācijas 
izbeigšanas laikā palīdzētu mazināt finansiālo slogu dalībvalstīm.
Ex ante  nosacījumi : nosacījumi ES atbalsta efektīvai un lietderīgai izmantošanai. Ex ante  nosacījumi kodoliekārtu 
ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmām ir formulēti Padomes Regulās Nr. 1368/20131 un Nr. 1369/20132. 
Lai izpildītu šos nosacījumus, Lietuvai, Bulgārijai un Slovākijai līdz laikam, kad Komisija pieņēma finansēšanas 
lēmumu par 2014. gada darba programmu, bija jāveic atbilstīgi pasākumi.
Galīgais ekspluatācijas izbeigšanas plāns : dokuments, ko pēc kodolelektrostacijas slēgšanas sagatavo tās 
operators un ko iesniedz kopā ar ekspluatācijas izbeigšanas licences pieteikumu. Tajā ir izklāstīti visi vajadzīgie 
pasākumi, kā arī to grafiks un paredzamās izmaksas, un tas ietver finansēšanas plānu. Ekspluatācijas izbeigšanas 
gaitā šo dokumentu var grozīt.
Galīgā apglabāšana : pēdējais posms radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas procesā. Ir pieejamas vairākas 
iespējas, tostarp augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu apglabāšana dziļā ģeoloģiskā glabātavā.
Iespējamās saistības : grāmatvedībā — pašreizējās saistības, kuru nomaksa nav ticama vai kuru apmēru nevar 
ticami novērtēt, vai iespējamās saistības, kas ir atkarīgas no kāda nenoteikta notikuma nākotnē.
1 Padomes 2013. gada 13. decembra Regula (Euratom) Nr. 1368/2013 par Savienības atbalstu kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības 
programmām Bulgārijā un Slovākijā un atceļ Regulu (Euratom) Nr. 549/2007 un (Euratom) Nr. 647/2010 (OV L 346, 20.12.2013., 1. lpp.).
2 Padomes 2013. gada 13. decembra Regula (Euratom) Nr. 1369/2013 par Savienības atbalstu kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības 
programmai Lietuvā un atceļ Regulu (EK) Nr. 1990/2006 (OV L 346, 20.12.2013., 7. lpp.).
06 Glosārijs 
Kodolelektrostacija : elektrostacija, kurā par degvielu izmanto skaldāmus kodolmateriālus.
Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana : process, kurā kodolelektrostacija tiek demontēta un teritorija attīrīta līdz 
iepriekš noteiktam galīgajam stāvoklim.
Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmas : ES programmas, kas uzsāktas ar mērķi 
sniegt finansiālu palīdzību Lietuvai, Bulgārijai un Slovākijai, tām slēdzot padomju laikā projektētos kodolreaktorus 
un izbeidzot to reaktoru ekspluatāciju, kurus nav iespējams ekonomiski atjaunot, lai tie atbilstu Rietumu drošības 
standartiem, attiecīgi Ignalinas, Kozlodujas un Bohunices kodolelektrostaciju teritorijās, saskaņā ar attiecīgajiem 
nosacījumiem, kas paredzēti to pievienošanās līgumos.
Kodolreaktors : sistēma, kas atrodas kodolelektrostacijas teritorijā un kas ietver un kontrolē pastāvīgas ķēdes 
kodolreakcijas.
Kontroles zona : kontrolētas piekļuves teritorija, uz kuru attiecas īpaši noteikumi, lai nodrošinātu aizsardzību pret 
jonizējošo starojumu un novērstu radioaktīvā piesārņojuma izplatīšanos.
Licences : visas darbības, kuras veic kodolelektrostacijas dzīves ciklā, tostarp ekspluatācijas izbeigšana, tiek 
regulētas, un tām ir vajadzīga valsts iestādes izsniegta licence. Lai strādātu kontroles zonā, darbības licence ir 
jānomaina pret ekspluatācijas izbeigšanas licenci.
Lietotā kodoldegviela : kodoldegviela, kas reaktorā ir apstarota un sasniegusi savas lietderīgās izmantošanas laika 
beigas.
Lietotās kodoldegvielas mitrā uzglabāšana : lietotās kodoldegvielas uzglabāšana baseinos. Tā ir viena no divām 
lietotās kodoldegvielas pagaidu uzglabāšanas iespējām. Otrā iespēja ir “sausā uzglabāšana”.
Lietotās kodoldegvielas sausā uzglabāšana : lietotās kodoldegvielas glabāšana konteineros, kas atrodas 
īpašā iekārtā. Tā ir viena no divām lietotās kodoldegvielas pagaidu uzglabāšanas iespējām. Otrā iespēja ir “mitrā 
uzglabāšana”.
Netieša pārvaldība : viens no trim dažādiem ES  budžeta izpildes veidiem. Īstenojot šo pārvaldību, Komisija 
uzņemas vispārēju atbildību par budžetu, bet izpildes uzdevumus uztic vienai vai vairākām partnervalstīm, 
starptautiskām organizācijām, dalībvalstu aģentūrām vai citām struktūrām.
Piesārņojums : neparedzēta, nevēlama radioaktīvas vielas klātbūtne uz virsmām vai cietās vielās vai arī process, kas 
izraisa tās klātbūtni šādās vietās.
Princips “piesārņotājs maksā” : parasti pieņemta vides politikas prakse, saskaņā ar kuru tiem, kas atbildīgi par 
piesārņojuma radīšanu, ir jāsedz tā pārvaldības izmaksas.
Radioaktīvie atkritumi : kodoliekārtu darbības un ekspluatācijas izbeigšanas procesos radies materiāls, ko skāris 
radioaktīvais piesārņojums vai aktivācija. Atkarībā no atkritumu radioaktivitātes līmeņa šo kategoriju var iedalīt vēl 
sīkāk (atbrīvota, ļoti īslaicīga, ļoti zema, zema, vidēja vai augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumi).
Reaktora ēka : ēka, kurā atrodas reaktors un citas galvenās iekārtas un kas atrodas kontroles zonā.
07 Glosārijs 
Saistības : grāmatvedībā — pašreizējās saistības, kas radušās pagātnes notikumu rezultātā.
Seku mazināšanas pasākumi : projekti, kas paredzēti tam, lai palīdzētu mazināt sekas, ko rada agrīnas slēgšanas 
rezultātā zaudētā valsts enerģijas ražošanas jauda.
Starptautiskie ekspluatācijas izbeigšanas atbalsta fondi : ERAB pārvaldītie fondi, kas atbalsta ekspluatācijas 
izbeigšanas procesu Lietuvā (Ignalinas Starptautiskais ekspluatācijas izbeigšanas atbalsta fonds — IIDSF ), 
Bulgārijā (Kozlodujas Starptautiskais ekspluatācijas izbeigšanas atbalsta fonds — KIDSF ) un Slovākijā (Bohunices 
Starptautiskais ekspluatācijas izbeigšanas atbalsta fonds — BIDSF ).
Tehniskā ekspluatācijas izbeigšana : šajā ziņojumā tā ietver metodiku, tehnoloģiju un darbus, kas saistīti ar 
radioloģiski aktivētu/piesārņotu struktūru un sistēmu dekontamināciju, demontāžu un sadalīšanu, kā arī to 
pienācīgu pārvaldību.
Uzkrājumi : grāmatvedībā — saistības, kam bilancē nav noteikts laiks vai summa.
08
 Saīsinājumi
BKS : Bohunices kodolelektrostacija Slovākijā
CPVA : Centrālā projektu vadības aģentūra Lietuvā
ERAB : Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka
GDP : gada darba programma
GDR : galvenie darbības rādītāji
IKS: Ignalinas kodolelektrostacija Lietuvā
IRD : Eiropas Komisijas Iekšējās revīzijas dienests
JAVYS a.s. : Slovākijas valsts uzņēmums, kas atbild par ekspluatācijas izbeigšanu un radioaktīvo atkritumu 
apsaimniekošanu
KKS : Kozlodujas kodolelektrostacija Bulgārijā
NDAP : Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmas
RBMK-1500 : lieljaudas kanālveida reaktors (kā Lietuvā)
SAEA : Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra
SERAW : Bulgārijas valsts uzņēmums, kas atbild par radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu
VVER 440/230 : ūdens-ūdens enerģētiskais reaktors (kā Bulgārijā un Slovākijā)
09
 Kopsavilkums
I
Kad Lietuva, Bulgārija un Slovākija bija Eiropas Savienības (ES) kandidātvalstis, astoņu padomju laikā projektētu 
pirmās paaudzes kodolreaktoru slēgšana un tai sekojoša ekspluatācijas izbeigšana trijās kodolelektrostacijās bija to 
pievienošanās nosacījums.
II
Šo kodolreaktoru slēgšana un tai sekojoša ekspluatācijas izbeigšana pirms to projektētā darbmūža beigām visām 
trim dalībvalstīm bija liels finansiāls un ekonomisks slogs. Tāpēc ES piekrita, sākot ar 1999. gadu, sniegt finansiālu 
atbalstu. Līdz 2020. gadam ES atbalsts būs kopumā sasniedzis 3,8 miljardus EUR, no kuriem lielāko daļu būs saņē -
musi Lietuva, pēc tam Bulgārija un, visbeidzot, Slovākija.
III
Šīs revīzijas mērķis bija noteikt, vai kopš 2011. gada, kad tika publicēts Palātas iepriekšējais ziņojums par šo tematu, 
ir panākts progress, īstenojot ES kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmas Lietuvā, Bulgārijā 
un Slovākijā.
IV
ES īpašās kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas finansēšanas programmas nesniedza pareizos stimulus savlaicīgai 
un izmaksu ziņā efektīvai ekspluatācijas izbeigšanai.
V
Kopš 2011. gada ir panākts zināms progress, izbeidzot kodoliekārtu ekspluatāciju Ignalinas kodolelektrostacijā 
Lietuvā, Kozlodujas kodolelektrostacijā Bulgārijā un Bohunices kodolelektrostacijā Slovākijā. Galvenās iekārtas 
kodolelektrostaciju nekontrolētajās zonās ir demontētas, bet svarīgie uzdevumi, kas saistīti ar darbu kontroles 
zonās, tostarp reaktora ēkās, visām trim dalībvalstīm vēl ir jāpaveic. Lai gan dalībvalstu iestādes apgalvo, ka ko  -
dolelektrostacijas ir neatgriezeniski slēgtas, ne visi plānotie rezultāti, kurus Komisija izmanto, lai novērtētu virzī        bu  
uz neatgriezenisku slēgšanu, ir pilnībā sasniegti.
VI
Visas trīs dalībvalstis guva zināmus panākumus atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras ieviešanā, bet daudzi 
svarīgi infrastruktūras projekti 2011.–2015. gada periodā aizkavējās. Ilgākā kavēšanās bija Lietuvā, kur ekspluatācijas 
izbeigšanas termiņš kopš 2011. gada tika atlikts uz vēl deviņiem gadiem — līdz 2038. gadam. Problēmas joprojām ir 
visās trīs dalībvalstīs, piemēram, paļaušanās uz ārējiem ekspertiem un novatorisku tehnisku risinājumu izmantošana.
10 Kopsavilkums 
1. ieteikums . Visām trim attiecīgajām dalībvalstīm ir
a) vēl vairāk jāuzlabo projektu vadības metodes, lai vajadzīgā atkritumu un lietotās kodoldegvielas apsaimniekoša -
nas infrastruktūra tiktu izveidota atbilstoši plānam;
b) jāveic savu tehnisko spēju uzlabošanas pasākumi, lai panāktu labāku samēru starp iekšējiem un ārējiem 
ekspertiem;
c) jāatrod labāki veidi, kā apmainīties ar paraugpraksi un tehniskajām zināšanām gan savstarpēji, gan arī ar plašāku 
sabiedrību, kas iesaistīta kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas procesos ES un ārpus tās. Komisijai tas jāveici -
na izmaksu ziņā efektīvā veidā.
VII
Visās trīs dalībvalstīs notiekošās sarunas par iespējamiem augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu un lietotās kodol -
degvielas galīgās apglabāšanas risinājumiem, kas var būt pieņemti valsts, reģionālā vai citādi ES līmenī, joprojām ir 
tikai koncepcijas izstrādes procesā, lai gan šādu risinājumu ieviešanai ir vajadzīgi vairāki desmiti gadu.
2. ieteikums
a) Komisijai kopā ar visām attiecīgajām ES dalībvalstīm ir jāizpēta lietotās kodoldegvielas un augsta radioaktivitā -
tes līmeņa atkritumu apglabāšanas iespējas, tostarp reģionāli vai citādi ES risinājumi, pienācīgi ņemot vērā alter -
natīvu drošību, drošumu un izmaksu lietderību. Pārskats par šo tematu Komisijai jāietver savā pirmajā ziņojumā 
Eiropas Parlamentam un Padomei par Radioaktīvo atkritumu direktīvas īstenošanu;
b) visām trim dalībvalstīm paralēli jāīsteno savi galīgās apglabāšanas plāni, lai sagatavotu pilnīgākas izmaksu aplē -
ses un finansēšanas plānus lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apglabāšanai, kā to paredz Radio -
aktīvo atkritumu direktīva.
VIII
Ekspluatācijas izbeigšanas paredzamās izmaksas visās trīs kodolelektrostacijās kopā būs vismaz 5,7 miljardi EUR, bet, 
ietverot arī galīgās apglabāšanas izmaksas, divas reizes vairāk. Ekspluatācijas izbeigšanas finansējuma deficīts Lie -
tuvā kopš Palātas pēdējās revīzijas ir palielinājies, un tagad izmaksas finansējumu pārsniedz par 1,6 miljardiem EUR. 
Bulgārijas un Slovākijas aprēķinātais finansējuma deficīts pašreiz ir attiecīgi 28 miljoni EUR un 92 miljoni EUR. Lai 
gan visas trīs dalībvalstis galu galā ir atbildīgas par to, lai ekspluatācijas izbeigšanai un galīgajai apglabāšanai būtu 
pieejami pietiekami finanšu resursi, to līdzfinansējums ES  ekspluatācijas izbeigšanas programmās joprojām ir ļoti 
ierobežots. Komisija nav sniegusi skaidrus norādījumus attiecībā uz līdzfinansēšanas prasībām. Darbinieku skaits 
visās trīs kodolelektrostacijās kopš laika, kad tās darbojās pilnā apjomā, ir samazinājies, taču konkrēti ES līdzekļi tiek 
izmantoti, lai segtu to darbinieku izmaksas, kuri veic kodolelektrostaciju drošu uzturēšanu. Komisija 2011. gadā norā -
dīja, ka neplāno pagarināt ES finansiālā atbalsta periodu pēc 2020. gada.
3. ieteikums . Visām trim dalībvalstīm ir jāatzīst sava nozīme principa “piesārņotājs maksā” ievērošanas nodroši -
nāšanā un jābūt gatavām gan pašreizējā finansēšanas periodā, gan arī pēc tam izmantot valsts līdzekļus, lai segtu 
ekspluatācijas izbeigšanas, kā arī galīgās apglabāšanas izmaksas.
11 Kopsavilkums 
4. ieteikums . Komisijai ir jācenšas palielināt valstu līdzfinansējumu 2014.–2020.  gada finansēšanas periodā. Pie -
mēram, Komisijas lēmumā tai skaidri jānosaka “labi pamatoti izņēmuma” apstākļi, kādos ES, īstenojot kodoliekārtu 
ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmas, var pilnā apmērā finansēt projektus.
5. ieteikums . Īpašās kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas finansēšanas programmas Lietuvā, Bulgārijā un 
Slovākijā pēc 2020. gada ir jāpārtrauc. Ja pēc 2020. gada vienā vai vairākās no šīm trim dalībvalstīm tiek konstatēta 
skaidra vajadzība pēc ES līdzekļiem, jebkuram turpmākam ES finansējumam, ko ierosinājusi Komisija un apstiprinājis 
likumdevējs, ir jāietver pareizie stimuli ekspluatācijas izbeigšanai, kā arī tam jānosaka laika ierobežojums un atbil -
stošs dalībvalstu līdzfinansējuma līmenis. Viens veids, kā to panākt, ir apsvērt paplašinātu piekļuvi Eiropas struktūr -
fondiem un investīciju fondiem, lai tie varētu finansēt kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas darbības, ja ir izpildīti 
šie nosacījumi.
6. ieteikums . Komisijai jāļauj ES finansējumu saskaņā ar kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības prog -
rammām izmantot vienīgi to darbinieku izmaksu segšanai, kuri pilnībā strādā pie ekspluatācijas izbeigšanas.
IX
Komisijas novērtējums par to, vai finansēšanas un ekspluatācijas izbeigšanas plāni atbilst ex ante  nosacījumiem, 
nebija prasībām atbilstošs.
7. ieteikums . Komisijai jāpabeidz ex ante  nosacījumu novērtējums.
X
Nākotnes izmaksas ne vienmēr ir atzītas kā uzkrājumi un/vai ietvertas kontu piezīmēs. Tas ierobežo pārredzamību 
un attiecīgo iestāžu spēju pienācīgi plānot to, kā segt ekspluatācijas izbeigšanas un lietotās kodoldegvielas apgla -
bāšanas nākotnes izmaksas.
8. ieteikums . Komisijai kopā ar visām attiecīgajām dalībvalstīm ir jāstrādā, lai nodrošinātu, ka visas ar kodoliekārtu 
ekspluatācijas izbeigšanu un lietotās kodoldegvielas galīgo apglabāšanu saistītās nākotnes izmaksas saskaņā ar 
attiecīgajiem grāmatvedības standartiem tiek uzskaitītas pienācīgi un pārredzamā veidā.
12
 Ievads 1. attēlsKodolelektrostacijas Lietuvā, Bulgārijā un Slovākijā, uz 
kurām attiecas ES kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas 
palīdzības programmas01 
Kad Lietuva , Bulgārija  un Slovākija  bija Eiropas Savienības (ES) kandidātvalstis, 
astoņu padomju laikā projektētu pirmās paaudzes kodolreaktoru slēgšana un 
tai sekojoša ekspluatācijas izbeigšana trijās kodolelektrostacijās3 bija to pievie -
nošanās nosacījums (sk. 1. attēlu  un I pielikumu ). Tā kā modernizācija atbilstoši 
rietumu drošības standartiem tika atzīta par nesaimniecisku, pievienošanās 
sarunu laikā tika panākta vienošanās par šo reaktoru slēgšanu pirms to projektētā 
darbmūža beigām4. Visas trīs kodolelektrostacijas pārvalda valsts uzņēmumi.3 Kozlodujas kodolelektrostacijā 
Bulgārijā un Bohunices 
kodolelektrostacijā Slovākijā 
blakus reaktoriem, kuru 
ekspluatācija tiek izbeigta, ir 
reaktori, kas darbojas. Šajā 
ziņojumā vārdu 
“kodolelektrostacija” lieto tikai 
attiecībā uz reaktoriem, kuru 
ekspluatācija tiek izbeigta.
4 “ Agenda 2000 – Summary and 
conclusions of the opinions of 
Commission concerning the 
Applications for Membership to 
the European Union presented 
by the candidates Countries ” 
[Rīcības programma 
2000. gadam — Komisijas 
atzinumu kopsavilkums un 
secinājumi par kandidātvalstu 
iesniegtajiem pieteikumiem 
dalībai Eiropas Savienībā], 
DOC/97/8, Strasbūra/Brisele, 
1997. gada 15. jūlijs; 
“Kodoldrošība 
ES kandidātvalstīs”, 
Rietumeiropas 
kodolregulatoru asociācija 
(WENRA ), 2000. gada oktobris.
Ignalinas kodolelektrostacija Lietuvā
1./uni00A0un 2./uni00A0bloks, katrā pa vienam reaktoramReaktora veids: lieljaudas kanālveida reaktors (RBMK-1500)
Bohunices V1/uni00A0kodolelektrostacija SlovākijāDivi reaktoriReaktora veids: ūdens-ūdens enerģētiskais reaktors (VVER/uni00A0440/230)
Kozlodujas kodolelektrostacija Bulgārijā1./uni00A0līdz 4./uni00A0bloks, katrā pa vienam reaktoramReaktora veids: ūdens-ūdens enerģētiskais reaktors (VVER/uni00A0440/230)
Avots : ERP, pamatojoties uz kodolelektrostaciju sniegto informāciju.  
Fotoattēli: © Bohunices kodolelektrostacija (BKS), Kozlodujas kodolelektrostacija (KKS), Ignalinas 
kodolelektrostacija (IKS).
13 Ievads 
02 
Gan Bohunices V1 kodolelektrostacijai Slovākijā, gan arī Kozlodujas kodolelek -
trostacijai Bulgārijā ir ūdens-ūdens enerģētiskie reaktori ( VVER ) — paaugstināta 
spiediena ūdens reaktoru apakškategorija (sk.  2. attēlu ). Šāda veida reaktoru 
ekspluatācija citās Eiropas vietās jau ir izbeigta. 2. attēlsPaaugstināta spiediena ūdens reaktors kodolelektrostacijā ( VVER 440/230 )
Avots : Eiropas Revīzijas palāta. Reaktors
DegvielaKompresors
Tvaika ģenerators
Padeves sūknis
KondensatorsTurbīnaĢenerators
TransformatorsTīklsSekundārais kontūrs turbīnu zālē Sadales ierīce
Reaktors un primārā dzesēšanas kontūra iekārtas reaktora ēkā veido aktivēto un piesārņoto primāro kontūru. Turbīna un kondensators veido sekundāro kontūru. Bohunices V1 un 
Kozlodujas 1.–4. blokam nav masīvas tērauda un betona konstrukcijas, kas kalpotu kā pēdējā barjera aizsardzībai pret radiācijas masveida noplūdi reaktora un primārā kontūra iekārtu avārijas gadījumā.Dzeses ūdens uz/no
upes/ezera ūdens dzesēšanas 
torņiemReaktora
dzesēšanas 
šķidruma sūknisPrimārais kontūrs
reaktora zālē, daļa no 
kontroles zonas
14 Ievads 
03 
Reaktors Ignalinas kodolelektrostacijā Lietuvā ir grafīta ( RBMK-1500 ) reaktors, kas 
ir verdoša ūdens reaktoru apakškategorija, ko parasti dēvē arī par Černobiļas vei -
da reaktoru (sk. 3. attēlu ). Šī ir pirmā reize, kad tiek izbeigta šāda grafīta reaktora 
ekspluatācija5.5 Lai gan reaktora bloki 
Černobiļā ir slēgti, to 
ekspluatācija nav izbeigta. Pēc 
avārijas 1986. gadā 4. reaktora 
bloks tika iebūvēts “sarkofāgā”.3. attēlsGrafīta reaktors kodolelektrostacijā ( RBMK-1500 )
Avots : Eirop as Revīzijas palāta.Sadales ierīceTurbīnu zāle
TurbīnaĢeneratorsTīkls
Transformators
Kondensators
Galvenais cirkulācijas sūknisDegvielas elementi
Reaktors
Reaktors un galvenā dzesēšanas kontūra iekārtas reaktora ēkā veido aktivēto un piesārņoto kontūru, kas ir tieši savienots ar turbīnu un kondensatoru turbīnu zālē. 
Ignalinas 1. un 2. blokam nav masīvas tērauda un betona konstrukcijas, kas kalpotu kā pēdējā barjera aizsardzībai pret radiācijas masveida noplūdi reaktora un galvenā dzesēšanas kontūra iekārtu avārijas gadījumā.Galvenais
cirkulācijas 
sūknisGrafīta vadošie
elementiDzeses ūdens no
ezera un atpakaļCilindriskais tvaika
separatorsReaktora zāle/ēka, daļa no
kontroles zonas
15 Ievads 
ES kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības 
programmas
04 
Šo kodolelektrostaciju slēgšana un tai sekojoša ekspluatācijas izbeigšana pirms 
to projektētā darbmūža beigām visām trim attiecīgajām dalībvalstīm bija liels 
finansiāls un ekonomisks slogs, vēl jo vairāk tāpēc, ka tās nebija uzkrājušas valsts 
līdzekļus, lai pilnībā segtu ekspluatācijas izbeigšanas izmaksas, un tām trūka vaja -
dzīgās atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras6.
05 
ES piekrita no 1999. gada sniegt finansiālu atbalstu. Tas sākās ar Phare  program -
mu — pirmspievienošanās instrumentu, kas bija paredzēts, lai sniegtu finansiālu 
un tehnisku palīdzību kandidātvalstīm Centrāleiropā un Austrumeiropā. Kad 
visas trīs valstis bija pievienojušās ES, atbalsta sniegšana turpinājās saskaņā ar 
kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmām, pamatojoties 
uz individuālo pievienošanās līgumu un Padomes regulu noteikumiem (pārskatu 
sk. II pielikumā )7. Katrai valstij tika izveidota atsevišķa īpaša atbalsta programma.
06 
Laikā no atbalsta programmu uzsākšanas 1999. gadā līdz pat 2013. gadam šīs 
programmas ietvēra
 ο ekspluatācijas izbeigšanas pasākumus, lai palīdzētu mazināt finansiālo slogu 
šīm dalībvalstīm, kad tās sāk kodolelektrostaciju ekspluatācijas izbeigšanu;
 ο pasākumus, lai palīdzētu mazināt sekas, ko rada agrīnas slēgšanas rezultātā 
zaudētā valsts enerģijas ražošanas jauda.
07 
Pašreizējā 2014.–2020. gada laikposmā tikai par ekspluatācijas izbeigšanas pasā -
kumiem8 var saņemt finansējumu no ES kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas 
palīdzības programmām, kuru īpašie mērķi ir norādīti 1. tabulā .6 Komisijas dienestu darba 
dokuments “ Nuclear 
Decommissioning Assistance 
Programme data ” 
[Kodoliekārtu ekspluatācijas 
izbeigšanas palīdzības 
programmu dati] 
(SEC(2011) 914 galīgā 
redakcija).
7 Papildus ES atbalstam Lietuva 
un Bulgārija ir arī saņēmušas 
atsevišķas dotācijas no 
kodoldrošības kontiem, kurus 
pārvalda Eiropas 
Rekonstrukcijas un attīstības 
banka (ERAB) kodoliekārtu 
ekspluatācijas drošības 
nodrošināšanai.
8 Par seku mazināšanas 
pasākumiem, tostarp par 
energoefektivitātes un 
atjaunojamās enerģijas 
pasākumiem, var saņemt 
finansējumu no Eiropas 
struktūrfondiem un investīciju 
fondiem, ko izmanto visas trīs 
dalībvalstis.
16 Ievads 1. tabulaES kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmu īpašie mērķi 
2014.–2020. gadam
Programma Īpašie mērķi
Ignalina (Lietuva)Degvielu no 2. bloka reaktora kodola un 1. un 2. bloka reaktoru degvielas baseiniem ievietot lietotās degvielas sausās uzglabāšanas 
iekārtā.
Drošā veidā apkalpot reaktoru blokus.
Veikt demontāžu turbīnu zālē un citās palīgēkās.
Drošā veidā apsaimniekot ekspluatācijas izbeigšanas darbu atkritumus saskaņā ar sīki izstrādātu atkritumu apsaimniekošanas plānu.
Kozloduja 
(Bulgārija)Veikt demontāžu 1.–4.  bloka turbīnu zālēs un palīgēkās.
Demontēt lielas iekārtas un iekārtas 1.–4. bloka reaktora ēkās.
Drošā veidā apsaimniekot ekspluatācijas izbeigšanas darbu atkritumus saskaņā ar sīki izstrādātu atkritumu apsaimniekošanas plānu.
Bohunice 
(Slovākija)Veikt demontāžu V1  reaktora turbīnu zālē un palīgēkās.
Demontēt lielas iekārtas un iekārtas V1  reaktora ēkās.
Drošā veidā apsaimniekot ekspluatācijas izbeigšanas darbu atkritumus saskaņā ar sīki izstrādātu atkritumu apsaimniekošanas plānu.
VisiVisas Iespējami pasākumi augsta drošuma līmeņa uzturēšanai blokos, kuros norit ekspluatācijas izbeigšanas pasākumi, tostarp 
atbalsts kodolelektrostacijas personālam.
Avots : ERP, pamatojoties uz Padomes Regulām (Euratom) Nr. 1368/2013 un Nr. 1369/2013.
08 
Līdz 2020. gadam ES atbalsts būs kopumā sasniedzis 3,8 miljardus EUR 
(sk. 4. attēlu ).4. attēlsES kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzība 
Lietuvai, Bulgārijai un Slovākijai no 1999. līdz 2020. gadam
0200
100400600
500
300800
700900(miljoni EUR)
1999–2006 
(8 gadi)2007–2013 
(7 gadi)2014–2020 
(7 gadi)340530
201837
510
423
225293451Ignalina (Lietuva)
Kozloduja (Bulgārija)
Bohunice (Slovākija)
Avot s: ERP, pamatojoties uz Eiropas Komisijas datiem.
17 Ievads 
09 
Lielāko daļu atbalsta saņem Lietuva, pēc tam Bulgārija un, visbeidzot, Slovākija 
(sk. 5. attēlu )9.9 Šajā ziņojumā dalībvalstis tiek 
uzskaitītas pēc attiecīgo 
programmu lieluma: Lietuva, 
Bulgārija un Slovākija.
10 Komisijas dienestu darba 
dokuments “ Impact 
assessment ” [Ietekmes 
novērtējums], 
SEC(2011) 1387 galīgā 
redakcija.
11 “Kodoljomas pārskata 
programma, iesniegta saskaņā 
ar Euratom  līguma 40.  pantu 
Eiropas Ekonomikas un sociālo 
lietu komitejas atzinuma 
saņemšanai” 
(COM(2016) 177 final , 4.4.2016., 
7. lpp.), turpmāk — Komisijas 
2016. gada kodoljomas 
pārskata programma.5. attēlsKatras dalībvalsts daļa no ES kopējā ekspluatācijas 
izbeigšanas palīdzības apmēra 1999.–2020. gadā
Avot s: ERP, pamatojoties uz Eiropas Komisijas datiem.Bohunice (Slovākija)
849/uni00A0miljoni EUR
22/uni00A0%Kozloduja (Bulgārija)
1/uni00A0143/uni00A0miljoni EUR
30/uni00A0% Ignalina (Lietuva)
1/uni00A0818/uni00A0miljoni EUR
48/uni00A0%
10 
Komisija savā ietekmes novērtējumā, ko sagatavoja par 2014.–2020. gada finan -
šu periodu, norādīja, ka neplāno pagarināt ES  finansiālā atbalsta periodu pēc 
2020.  gada10.
Kas ir kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana?
11 
Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana ir pēdējais posms kodolelektrostacijas 
dzīves ciklā. Visā Eiropā aizvien vairāk kodolelektrostaciju ekspluatācija jau tiek 
izbeigta vai arī tiks izbeigta tuvākajā vai vidēji tuvā laikā. ES 2015. gada beigās 
darbojās 129 kodolreaktori un vēl 91 bija slēgts, no kuriem triju ekspluatācija jau 
bija pilnībā izbeigta (sk. III pielikumu ). Paredzams, ka līdz 2025. gadam tiks slēgti 
vairāk nekā 50 no 129 reaktoriem, kas pašreiz darbojas11.
18 Ievads 
12 
Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana ietver dažādus specifiskus procesus, no 
kuriem daži notiek paralēli. Process ir pabeigts, kad teritorija ir attīrīta līdz tādam 
stāvoklim, ka zemi var atkārtoti izmantot vai apbūvēt vai nu bez jebkādiem 
ierobežojumiem (apbūves teritorijas statuss), vai ar konkrētiem ierobežojumiem 
(degradētas teritorijas statuss) saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Visām trim terito -
rijām Lietuvā, Bulgārijā un Slovākijā ekspluatācijas izbeigšanas pasākumu rezultā -
tā ir jāsasniedz degradētas teritorijas statuss.
13 
Visas trīs dalībvalstis izvēlējās “tūlītējas demontāžas” ekspluatācijas izbeigšanas 
stratēģiju, nevis “atliktās demontāžas” jeb “ilgtermiņa aizsargnožogojuma” stratē -
ģiju. Tūlītējas demontāžas gadījumā ekspluatācijas izbeigšana sākas drīz pēc tam, 
kad darbība pilnībā apturēta. Izmantojot alternatīvo atliktās demontāžas stratēģi -
ju, tiklīdz kodoldegviela ir izņemta, visa iekārta vai tās daļa, kas satur radioaktīvu 
materiālu, tiek vai nu pārstrādāta, vai arī saglabāta drošā stāvoklī, līdz to dekont -
aminē un/vai demontē12.
14 
Ekspluatācijas izbeigšana ietver gan parastus rūpniecisko iekārtu ekspluatācijas 
izbeigšanas darbus, piemēram, turbīnu zāles demontāža, gan arī ļoti specifiskas 
darbības ar radioaktīvo materiālu uz vietas. Būtiska nozīme ir darbību pareizās 
secības plānošanai un izmantojamo procedūru un metodikas noteikšanai. 6. attēlsKodolreaktoru stāvoklis ES 2015. gada 31. decembrī
Avots : ERP, pamatojoties uz Eiropas Komisijas un SAEA Kodolreaktoru informācijas sistēmas ( PRIS ) 
datiem.Slēgti:
91/uni00A0reaktors
(trijos no tiem ekspluatācija 
pilnībā izbeigta)Darbojas:
129/uni00A0reaktoriDarbojas:
129/uni00A0reaktoriTiek būvēti:
4/uni00A0reaktori12 SAEA drošības standarti, 
“Decommissioning of 
Facilities” [Iekārtu 
ekspluatācijas izbeigšana], 
vispārējās drošības prasības, 
Nr. GSG 6. daļa, 2014. gads.
19 Ievads 
15 
Kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanas galvenie procesi ir norādīti 
7. attēlā .7 . attēlsKodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanas galvenie procesi
Avots : Eiropas Revīzijas palāta.Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas procesi
Pastāvīgie uzdevumi teritorijā:
 izveidot un uzturēt iekārtas radioloģisko sarakstu un raksturojumu
 izveidot, uzturēt un pārveidot avārijas lokalizācijas sistēmas
 dekontaminācija
Nekontrolētā zona (galvenokārt ārpus reaktora ēkas):
 dekontaminēt, demontēt un likvidēt sistēmas, struktūras un mehānismus
 atdalīt un norobežot piesārņotu/aktivētu materiālu
 izvest/apglabāt zema un vidēja radioaktivitātes līmeņa atkritumus
Kontrolliala (peamiselt reaktorihoones):
 dekontaminēt, demontēt un likvidēt sistēmas, struktūras un mehānismus
 atdalīt un norobežot piesārņotu/aktivētu materiālu
 izvest un apglabāt zema, vidēja un augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumusIzdalīt 
degvielu un lietoto degvielu no reaktoraAtbrīvot no iestāžu uzraudzības
Atstāt teritoriju 
iepriekš noteiktā degradētas vai apbūves teritorijas stāvoklī
16 
Kodoliekārtu operatoriem ir jāsagatavo un jāatjaunina galīgais ekspluatācijas 
izbeigšanas plāns , kurš ietver finansēšanas plānu un kurā ir izklāstīti visi vajadzī -
gie pasākumi, kā arī to grafiks un paredzamās izmaksas13. ES atbalsts ir jāīsteno 
saskaņā ar šiem plāniem, vienlaikus pastāvīgi uzturot augstāko drošības līmeni14.
17 
Visas darbības, kuras veic kodolelektrostacijas dzīves ciklā, tostarp ekspluatācijas 
izbeigšana, tiek regulētas, un tām ir vajadzīga valsts iestādes izsniegta licence.13 SAEA drošības standarti, 
vispārējās drošības prasības, 6. 
daļa, 15.–16. lpp.
14 Padomes Regulu (Euratom) 
Nr. 1368/2013  un Nr.  1369/2013 
2. panta 1. punkts.
20 Ievads 
Radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana
18 
Visos kodoldegvielas cikla posmos rodas radioaktīvie atkritumi. Starptautiskās 
Atomenerģijas aģentūras (SAEA) klasifikācijas shēmā atkarībā no radioaktivi -
tātes līmeņa ir noteiktas sešas radioaktīvo atkritumu kategorijas, kas norādītas 
2. tabulā .2. tabulaRadioaktīvo atkritumu kategorijas, to apsaimniekošana un apglabāšana
Kategorija AprakstsApsaimniekošana un apglabāšana
(dziļums zem zemes tikai kā norāde)
Atbrīvota radioaktivitātes 
līmeņa atkritumiAtkritumi, kas satur tik mazu radionuklīdu koncen -
trāciju, ka pretradiācijas aizsardzības noteikumi 
nav vajadzīgi un šos atkritumus var atbrīvot no 
regulatīvās kontroles.zemes līmenī brīva apglabāšana, atkritumu izgāztuve
Ļoti īslaicīga 
radioaktivitātes līmeņa 
atkritumiAtkritumi, kas satur tikai ļoti īslaicīgus radionuklīdus 
pussabrukšanas periodā, kuru radioaktivitātes 
koncentrācija pārsniedz atbrīvojuma līmeni.zemes līmenīsabrukšanas procesā esošo atkritumu 
glabātava
Ļoti zems radioaktivitātes 
līmenisĻoti zema radioaktivitātes līmeņa atkritumi. Atkri -
tumi, kas ne vienmēr atbilst atbrīvoto atkritumu 
kritērijiem, bet kuriem nav vajadzīga stingra norobe -
žošana un izolēšana.zemes līmenī atkritumu poligons
Zema radioaktivitātes 
līmeņa atkritumiAtkritumi ar ierobežotu ilglaicīgo radionuklīdu dau -
dzumu. Šādi atkritumi ir labi jāizolē un jānorobežo 
līdz pat vairākiem simtiem gadu.pazemē tuvu zemes virsmai (< 30 metri)
Vidēja radioaktivitātes 
līmeņa atkritumiAtkritumi, kuri sava satura, it īpaši ilglaicīgo 
radionuklīdu, dēļ ir jānorobežo vēl stingrāk, bet 
siltumatdeve nav vajadzīga vai vajadzīga tikai 
ierobežotā apjomā. pazemēpazemē vidējā dziļumā (30–100 metri)
Augsta radioaktivitātes 
līmeņa atkritumiAtkritumi, kuru radioaktivitātes koncentrācijas 
līmenis ir pietiekami augsts, lai radītu lielu siltuma 
daudzumu, vai kas satur daudz ilglaicīgo radionuklī -
du. Šajā kategorijā ietilpst lietotā kodoldegviela.pazemē ģeoloģiskā apglabāšana (> 400 metri)
Avots : ERP, pamatojoties uz SAEA drošības standartiem “ Classification of Radioactive Waste ” [Radioaktīvo atkritumu klasifikācija], vispārējā drošības 
rokasgrāmata Nr. GSG-1, 2009. gads.
21 Ievads 
19 
Katrai kategorijai ir vajadzīgas citas drošas norobežošanas un apsaimniekošanas 
tehnoloģijas un metodes. Spektra vienā galā esošos atbrīvotos atkritumus var 
vienkārši apglabāt kopā ar sadzīves atkritumiem. Otrā galā  — augsta radioaktivi -
tātes līmeņa atkritumi, piemēram, lietotā kodoldegviela, ir tik radioaktīvi, ka tiem 
vajadzīga stingrākā norobežošana un izolēšana, lai nodrošinātu ilgtermiņa dro -
šumu un drošību. Apglabāšana dziļā ģeoloģiskā glabātavā, kas izrakta vairākus 
simtus metru zem zemes, ir parasti atzīta par augsta radioaktivitātes līmeņa atkri -
tumu galīgās apglabāšanas labāko risinājumu15. Saskaņā ar SAEA drošības stan -
dartiem, kad beidzas kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas process, atkritumu 
apsaimniekošana vēl nav pabeigta, jo augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumi vēl 
nav apglabāti galīgās apglabāšanas vietā16.
“Piesārņotājs maksā” kā ES un starptautiska līmeņa 
princips
20 
Lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu Eiropas Sa -
vienībā reglamentē Radioaktīvo atkritumu direktīva17. Tās prasību pamatā ir SAEA 
1997. gada konvencija, kuru parakstījušas Lietuva, Bulgārija un Slovākija18. Saskaņā 
ar šo konvenciju līgumslēdzējām pusēm ir jāpiemēro princips “piesārņotājs mak -
sā”, proti, atkritumu radītājiem ir jāsedz to apsaimniekošanas izmaksas, lai novēr -
stu kaitējumu cilvēku veselībai un videi19. Cits princips, kas ir pamatā šai konvenci -
jai, ir tāds, ka kodolatkritumu apsaimniekošanas slogu nedrīkst nepamatoti uzlikt 
nākamajām paaudzēm. Tas ir paredzēts Radioaktīvo atkritumu direktīvā, kurā 
norādīts, ka “visām dalībvalstīm vajadzētu būt ētiskam pienākumam izvairīties no 
nepamatota sloga uzlikšanas nākamajām paaudzēm saistībā ar lietoto kodoldeg -
vielu un radioaktīvajiem atkritumiem, tostarp radioaktīvajiem atkritumiem, kuru 
rašanās ir sagaidāma, izbeidzot esošo kodoliekārtu ekspluatāciju”20.
ES kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības 
programmu dalībnieku uzdevumi un pienākumi
21 
Kā atļauts attiecīgajos tiesību aktos, Eiropas Komisija  ir izvēlējusies kodoliekārtu 
ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmas pārvaldīt, izmantojot netiešo 
pārvaldību21. Saskaņā ar šo pārvaldības veidu budžeta izpildes uzdevumus Ko -
misija uztic īstenošanas struktūrām (sk.  IV pielikumu ), bet pati saglabā vispārējo 
atbildību un pārskatatbildību par ES budžeta izpildi. Tāpēc Komisijai ir jānodro -
šina, ka īstenošanas iestādes ir izveidojušas atbilstošas kontroles un uzraudzības 
struktūras. Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka  (ERAB) darbojas kā šo 
visu trīs programmu īstenošanas struktūra.15 SAEA drošības standarti 
“Classification of Radioactive 
Waste ” [Radioaktīvo atkritumu 
klasifikācija], vispārējā drošības 
rokasgrāmata Nr. GSG-1, 2009. 
gads, 6. lpp.
16 SAEA drošības standarti 
“Classification of Radioactive 
Waste ” [Radioaktīvo atkritumu 
klasifikācija], vispārējā drošības 
rokasgrāmata Nr. GSG-1, 2009. 
gads, 3. lpp.
17 Padomes 2011. gada 19. jūlija 
Direktīva 2011/70/Euratom, ar 
ko izveido Kopienas sistēmu 
lietotās kodoldegvielas un 
radioaktīvo atkritumu 
atbildīgai un drošai 
apsaimniekošanai (OV  L 199, 
2.8.2011., 48. lpp.).
18 SEAE Kopējā lietotās 
kodoldegvielas un radioaktīvo 
atkritumu drošas 
apsaimniekošanas konvencija.
19 SAEA Kopējā lietotās 
kodoldegvielas un radioaktīvo 
atkritumu drošas 
apsaimniekošanas konvencijā 
(21. pantā) teikts: “Katra 
Līgumslēdzēja puse 
nodrošina, lai galvenais 
atbildīgais par drošību lietotās 
degvielas vai radioaktīvo 
atkritumu pārvaldībā būtu 
atbilstošās licences turētājs, un 
veic atbilstošus pasākumus, lai 
nodrošinātu katra šādas 
licences turētāja atbildību.”
20 Padomes Direktīva 2011/70/
Euratom, 24. apsvērums.
21 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2012.  gada 
25. oktobra Regula (ES, 
Euratom) Nr. 966/2012 par 
finanšu noteikumiem, ko 
piemēro Savienības 
vispārējam budžetam, un par 
Padomes Regulas (EK, 
Euratom) 
Nr. 1605/2002 atcelšanu 
(OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.), 
58. panta c) apakšpunkts. 
Regulā jaunākie grozījumi 
izdarīti ar 2015.  gada 
28. oktobra Regulu (ES, 
Euratom) Nr. 2015/1929.
22 Ievads 
22 
Turklāt Lietuvā Centrālā projektu vadības aģentūra , kas ir valsts publiskā sek -
tora struktūra, darbojas kā otra īstenošanas struktūra un tās pārvaldībā esošajos 
projektos veic tādas pašas funkcijas kā ERAB22. Revīzijas laikā visi jaunie projekti 
tika novirzīti, izmantojot Centrālās projektu vadības aģentūru. ERAB turpinās 
uzraudzīt tās atbildībā iepriekš nodotos projektus.
23 
Visām trim dalībvalstīm  ir jāizveido atbilstošas programmu īstenošanas valsts 
struktūras un jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai novērstu jebkādus juridiskos 
vai administratīvos šķēršļus to attiecīgo ekspluatācijas izbeigšanas programmu 
pienācīgai darbībai23. Dalībvalstis ieceļ programmas koordinatoru no ministrijas, 
kas atbild par enerģētikas politiku, kurš uzņemas vispārēju atbildību par attiecīgo 
ekspluatācijas izbeigšanas programmu plānošanu, koordinēšanu un uzraudzību 
valsts līmenī.
24 
Lietuva ir arī izraudzījusies Finanšu ministriju, lai tā darbojas kā finanšu koordina -
tors, kas atbild par Centrālās projektu vadības aģentūras finanšu uzraudzību.
25 
Programmu galvenie saņēmēji  ir kodolelektrostaciju operatori un/vai eksplua -
tācijas izbeigšanas licences turētāji, kas ir valsts uzņēmumi. Tie atbild par projek -
tu izpildi, tiklīdz ir apstiprināti priekšlikumi.
26 
Katru gadu dalībvalstis iesniedz priekšlikumu gada darba programmai, kurā ir 
aprakstīts finansējuma paredzamais izlietojums. Pēc tam Komisija pēc apsprieša -
nās ar Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmu komiteju, 
ko veido pārstāvji no visām 28  ES dalībvalstīm, apstiprina finansēšanas lēmumus. 
Tā arī apstiprina dokumentus par īstenošanas struktūras izraudzītajiem atsevišķa -
jiem projektiem, kas tiks finansēti ar ES palīdzību. Pēc koordinācijas valsts līmenī 
jaunos projektu priekšlikumus programmas koordinators iesniedz apstiprināšanai 
ERAB un Centrālajai projektu vadības aģentūrai (Lietuva). Pēc apstiprināšanas 
īstenošanas struktūras projektu priekšlikumus iesniedz Komisijai.22 Slovākija ir oficiāli ierosinājusi 
izveidot otru, valsts līmeņa 
īstenošanas kanālu, kurā 
Slovākijas Inovācijas un 
enerģētikas aģentūra 
darbotos kopā ar ERAB.
23 Komisijas 2014.  gada 
7. augusta Īstenošanas 
lēmums, ar ko nosaka 
piemērošanas noteikumus, 
kas attiecas uz kodoliekārtu 
ekspluatācijas izbeigšanas 
palīdzības programmām 
Bulgārijai, Lietuvai un 
Slovākijai no 2014. līdz 
2020.  gadam 
(C(2014)  5449  final ), 4. pants.
23 Ievads 
24 Īpašais ziņojums Nr. 16/2011 
“ES finanšu palīdzība 
kodolspēkstaciju 
ekspluatācijas pārtraukšanai 
Bulgārijā, Lietuvā un Slovākijā: 
sasniegtais un nākotnē 
sasniedzamais” ( http://eca.
europa.eu ).27 
Pēc tam Komisija saskaņā ar līguma noteikumiem attiecīgos līdzekļus pārskaita 
ERAB, kā arī Centrālajai projektu vadības aģentūrai (Lietuva). Šīs struktūras pēc 
tam uzrauga projektu īstenošanu.
ERP iepriekšējais īpašais ziņojums par kodoliekārtu 
ekspluatācijas izbeigšanu
28 
Eiropas Revīzijas palātas 2011. gada īpašais ziņojums attiecas uz ES finanšu 
palīdzību kodolelektrostaciju ekspluatācijas pārtraukšanai Bulgārijā, Lietuvā un 
Slovākijā24.
24
 Revīzijas tvērums un pieeja
25 Īpašais ziņojums Nr. 16/2011.29 
Šīs revīzijas mērķis bija noteikt, vai kopš 2011. gada, kad tika publicēts Palātas ie -
priekšējais ziņojums, ir panākts progress, īstenojot ES  kodoliekārtu ekspluatācijas 
izbeigšanas palīdzības programmas Lietuvā, Bulgārijā un Slovākijā25.
30 
Proti, Palāta pārbaudīja, vai programmu īstenošanā ir panākts progress saistībā ar
— kodolelektrostaciju demontāžu, vajadzīgo licenču iegūšanu un lietotās kodol -
degvielas un atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras izveidi;
— ticama izmaksu novērtējuma sagatavošanu un ekspluatācijas izbeigšanas 
pabeigšanai vajadzīgo līdzekļu nodrošināšanu.
31 
Ikvienā no trim dalībvalstīm Palāta apmeklēja attiecīgās teritorijas, analizēja 
programmu un projektu dokumentus un iztaujāja dalībvalstu amatpersonas, 
kodolelektrostaciju operatorus, valsts radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas 
licences turētājus, regulatīvās iestādes, kā arī īstenošanas struktūru un Eiropas 
Komisijas darbiniekus.
32 
Lai novērtētu progresu projektu līmenī, Palāta šajās trīs dalībvalstīs izraudzījās 
17 ES finansētus infrastruktūras un ar infrastruktūru nesaistītus kodoliekārtu eks -
pluatācijas izbeigšanas projektus (sk. V pielikumu ). Palāta izraudzījās projektus, 
par kuriem iepriekšējā ziņojumā bija izdarīti kritiskākie secinājumi, un citus pro -
jektus, kuri ir ļoti svarīgi ekspluatācijas izbeigšanai. Palāta arī apkopoja datus par 
kavējumiem un izmaksu pārsniegumiem, kas skar 18 pašlaik notiekošus svarīgus 
infrastruktūras projektus (sk.  VI pielikumu ).
33 
Kur tas bija iespējams, Palāta konstatēja arī perspektīvu prakses uzlabojumu pie -
mērus visās trīs dalībvalstīs, kā arī vispārēju tālredzīgu plānošanu. Šim nolūkam 
revīzijā tika ietverts pasaulē pirmās dziļās ģeoloģiskās glabātavas būvniecības 
vietas apmeklējums Somijā (sk. VII pielikumu ).
25 Revīzijas tvērums un pieeja 
34 
Revīzija notika no 2015. gada aprīļa līdz 2016. gada aprīlim.
35 
Revīzijā nebija ietverta projektu izdevumu atbilstība īpašajiem fondu noteiku -
miem. Tajā nebija ietvertas arī publiskā iepirkuma procedūras. Palāta nevērtēja 
radioaktīvo avotu drošību vai iekārtu drošumu, jo tas ir attiecīgo valsts iestāžu 
pienākums. Nekādā ziņā Palāta neiestājās par vai pret kodolenerģiju un neizdarīja 
nekādus secinājumus par energoapgādes struktūru ES — šādi jautājumi ziņojumā 
nav aplūkoti.
26
 Apsvērumi
26 Komisijas dienestu darba 
dokuments “ Impact 
assessment ” [Ietekmes 
novērtējums], 
pavaddokuments 
priekšlikumam Padomes 
regulai par Savienības atbalstu 
kodoliekārtu ekspluatācijas 
izbeigšanas palīdzības 
programmām Bulgārijā, 
Lietuvā un Slovākijā, 
SEC(2011) 1387 galīgā 
redakcija, 24.11.2011.
27 Saskaņā ar Ignalinas 
kodolelektrostacijas sniegto 
informāciju 1. bloks 
neatgriezeniskas slēgšanas 
statusu ieguva 2007. gadā, kad 
tā darbības licence tika mainīta 
un ekspluatācijas izbeigšanas 
īstenošanas nosacījumi 
apstiprināti. 2014. gada 16. 
jūnijā tika atcelts likums, kas 
aizliedza darbības 
neatgriezenisku izbeigšanu 1. 
blokā, līdz bija nodrošināts 
finansējums visiem darbiem, 
kas attiecas uz iekārtas 
ekspluatācijas izbeigšanas 
posmu. 2. bloka licence tika 
mainīta 2012. un 2014. gadā. 
Bulgārijas parlamenta 2015. 
gada 6. februāra plenārsēdē 
Bulgārijas enerģētikas ministrs 
norādīja, ka visu četru 
attiecīgo bloku ekspluatācijas 
izbeigšana ir neatgriezeniska. 
Slovākijas iestādes licences 
nomaiņu uz ekspluatācijas 
izbeigšanas licenci uzskata par 
neatgriezeniskas slēgšanas 
statusa iegūšanu.Saistībā ar kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanu 
kopš 2011. gada ir panākts zināms progress, bet vēl ir 
jāveic svarīgi uzdevumi
36 
Šajā iedaļā ir izklāstīti Palātas secinājumi par progresu ES palīdzības programmu 
atbalstītajā kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas procesā kopš 2011. gada, īpaši 
norādot visus kavējumus, kas skar svarīgākos infrastruktūras projektus.
Progress ir panākts nekontrolētajās zonās, bet reaktoru ēku 
ekspluatācijas izbeigšana vēl nav sākusies, un radioaktīvo 
atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūra ir izveidota tikai 
daļēji
37 
Katrā no trim kodolelektrostacijām Palāta pārbaudīja,
— apmēru, kādā kodolelektrostacijas slēgšana ir neatgriezeniska;
— progresu saistībā ar demontāžas darbībām nekontrolētajās un kontroles 
zonās;
— ekspluatācijas izbeigšanas un demontāžas darbībām vajadzīgās lietotās ko -
doldegvielas un atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras pieejamību.
Valstu iestādes apgalvo, ka kodolelektrostacijas ir slēgtas 
neatgriezeniski, bet Komisijas plānotie rezultāti vēl nav sasniegti
38 
Komisija 2011. gadā noteica četrus plānotos rezultātus, kas jāsasniedz, lai kodol -
elektrostacijas slēgšanu varētu uzskatīt par neatgriezenisku26. Palātas novērtē -
jums par to, kādā mērā šie plānotie rezultāti ir sasniegti Lietuvā, Bulgārijā un 
Slovākijā, ir attēlots 3. tabulā .
39 
Lietuvas, Bulgārijas un Slovākijas iestādes apgalvo, ka panāktais progress nozīmē 
to, ka slēgšana pašreiz ir faktiski neatgriezeniska, jo atjaunot darbību vairs nebūtu 
iespējams ne tehniski, ne arī izmaksu ziņā lietderīgi27.
27 Apsvērumi 
ERP novērtējums par to, vai ir sasniegti plānotie rezultāti, kuri norāda uz visu trīs 
kodolelektrostaciju neatgriezenisku slēgšanu 2015. gada 31. decembrī
Plānotie rezultāti Ignalina (Lietuva) Kozloduja (Bulgārija) Bohunice (Slovākija)
1. Kodolelektrostacija tiek droši 
uzturēta pēcslēgšanas režīmā 
līdz tās pilnīgai atbrīvošanai no 
degvielasIzpildīts daļēji
Droša uzturēšana notiek. 1. reaktors ir 
atbrīvots no degvielas. 2. reaktors vēl nav 
atbrīvots no degvielas.Izpildīts
Reaktori un degvielas baseini ir 
atbrīvoti no degvielas.Izpildīts
Reaktori un degvielas baseini ir 
atbrīvoti no degvielas.
2. Iegūta ekspluatācijas 
izbeigšanas licenceNav izpildīts
Licence vēl nav izsniegta.Izpildīts daļēji
Licence izsniegta par 1. un 2. blo -
ku un 2016. gadā paredzama par 
3. un 4. bloku.Izpildīts
Licence izsniegta 2015. gadā.
3. Pabeigts reaktora kodola/
primārā kontūra demontāžas 
projektsIzpildīts daļēji
Demontāžas procesa projekts vēl nav 
pabeigts, tiek veikts pētījums (sk. V pieli -
kumu , 6.projektu).Izpildīts daļēji
Demontāžas procesa projekts ir 
iepirkuma posmā.Izpildīts daļēji
Demontāžas procesa projekts vēl 
tiek izstrādāts (sk. V pielikumu , 
16. projektu).
4. Sākusies reaktora ēkas 
demontāžaIzpildīts daļēji
Reaktora ēkā līdz šim veikti tikai mazāk 
svarīgi darbi.Izpildīts daļēji
Reaktora ēkā līdz šim veikti tikai 
mazāk svarīgi darbi.Izpildīts daļēji
Reaktora ēkā līdz šim veikti tikai 
mazāk svarīgi darbi.
Avots:  ERP, pamatojoties uz valsts iestāžu sniegto informāciju.3. tabula
40 
Tomēr viens no plānotajiem rezultātiem, kā novērtēt, vai kodoliekārtu eksplua -
tācijas izbeigšanas process ir kļuvis neatgriezenisks, ir ekspluatācijas izbeigšanas 
licence, kas jāiegūst pirms darbu sākšanas kontroles zonā. Gan Bulgārija, gan arī 
Slovākija kopš 2011. gada darbības licenci ir nomainījušas uz attiecīgo kodolelek -
trostaciju ekspluatācijas izbeigšanas licenci, bet Lietuva to nav izdarījusi.
— Ignalinas kodolelektrostacijai Lietuvā  vēl ir jāiegūst ekspluatācijas izbeigša -
nas licence, ko pašreiz tā plāno ne ātrāk kā 2022. gadā — desmit gadus vēlāk 
nekā plānots sākotnēji un 18 gadus pēc tam, kad 1. bloks pārtrauca ražot 
elektroenerģiju.
— Kozlodujas kodolelektrostacija Bulgārijā  2014. gada 27. novembrī saņēma 
ekspluatācijas izbeigšanas licenci uz 10 gadiem par pirmajiem diviem blo -
kiem un 2016. gadā paredzama ekspluatācijas izbeigšanas licence par 3. un 
4. bloku. Tomēr, lai veiktu jebkādus lielapjoma darbus, demontējot svarīgākās 
reaktora sistēmas vai reaktoru, vēl var būt vajadzīgas papildu atļaujas.
— Bohunices kodolelektrostacija Slovākijā  savu pašreizējo ekspluatācijas iz -
beigšanas licenci saņēma 2014. gada 23.decembrī, un tā ļauj sākt demontāžas 
procesu reaktora ēkā. Lielapjoma demontāžas darbi ekspluatācijas izbeigša -
nas plānā līdz 2015. gada beigām nebija paredzēti. Šādi darbi vēl nav sākušies.
28 Apsvērumi 
Progress saistībā ar demontāžas darbībām nekontrolētajā zonā
41 
Kā parādīts 3. tabulā , neviena no trim kodolelektrostacijām vēl nav pabeigusi 
reaktora kodola / primārā kontūra demontāžas projektu vai paveikusi ko vairāk kā 
tikai mazāk svarīgus darbus reaktora ēkā. Tas nozīmē, ka svarīgie uzdevumi, kas 
saistīti ar darbu kontroles zonā, tostarp reaktora ēkā, visām trim dalībvalstīm vēl 
ir jāveic.
42 
Tomēr progress ir gūts saistībā ar demontāžas darbībām nekontrolētajā zonā. 
Kopš Palātas iepriekšējā ziņojuma dažu galveno iekārtu, piemēram, turbīnu zāļu, 
demontāža visu trīs kodolelektrostaciju nekontrolētajās zonās ir pavirzījusies uz 
priekšu (piemēru sk.  8. un 9. attēlā ). Lietuvā demontāža sākās vēlāk nekā plānots, 
bet kopš 2014. gada tā turpinās. 8. un 9. attēlsFotoattēli, kuros parādīts progress, demontējot galvenās iekārtas turbīnu zālē 
Bohunices V1 kodolelektrostacijā Slovākijā
8. attēls. Pirms demontāžas 9. attēls. Pēc demontāžas
2011. gads. Turbīnu zāle ar turbīnām.
© Javys.2015. gads. Turbīnu zāle bez turbīnām.
© Javys.
29 Apsvērumi 
Zināms progress saistībā ar atkritumu apsaimniekošanas 
infrastruktūru, bet lietotās kodoldegvielas galīgās apglabāšanas 
vietas ir tikai koncepcijas izstrādes posmā
43 
Licence, kas ļauj virzīt ekspluatācijas izbeigšanas procesu, cita starpā tiks izsnieg -
ta tikai tādā gadījumā, ja būs izstrādāti pienācīgi atkritumu apsaimniekošanas 
risinājumi un izveidota atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūra. Tā kā dažādu 
veidu atkritumi tiek apsaimniekoti dažādi (sk. 2. tabulu ), ir vajadzīgs pietiekami 
pilnīgs iekārtu un radioaktīvo atkritumu saraksts un radioloģiskais raksturojums, 
lai pareizi noteiktu metodes un tehnoloģijas, kas vajadzīgas sistēmu un struktūru 
dekontaminācijai, demontāžai un sadalīšanai, kā arī lai izraudzītos piemērotākos 
atkritumu apsaimniekošanas risinājumus. Šajā saistībā visas trīs dalībvalstis kopš 
pēdējās revīzijas ir panākušas zināmu progresu. Tomēr, lai gan ekspluatācijas 
izbeigšanas plāni tiek kopumā ievēroti, reaktoru ēku radioloģiskais raksturojums 
nevienā no trim kodolelektrostacijām vēl nav pilnīgs.
44 
Attiecībā uz ļoti zema līdz vidēja radioaktivitātes līmeņa atkritumiem  
(sk. 4. tabulu ) visas trīs dalībvalstis ir panākušas zināmu progresu galvenās 
vajadzīgās atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras izveidē. Izveidotā infra -
struktūra atbilst pašreizējām vajadzībām šajā ekspluatācijas izbeigšanas procesa 
posmā. Tāpēc nevienā no kodolelektrostacijām pašreiz nepastāv risks, ka nepie -
tiekamas atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras jaudas dēļ ekspluatācijas 
izbeigšana varētu būt jāaptur. Tomēr vairāki projekti, kas attiecas uz augstāka 
radioaktivitātes līmeņa atkritumu apsaimniekošanu vai atkritumu apjoma pieau -
gumu nākotnē, ir aizkavējušies, un daži joprojām atrodas projektēšanas posmā 
(sk. 4. tabulu  un 60.–71.  punktu).
45 
Augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumi  galvenokārt ir kodoldegviela, kas 
jāapglabā, vai atkritumu materiāli, kas paliek pēc lietotās kodoldegvielas pārstrā -
des. Parasti lietotā kodoldegviela veido 95 % no augsta radioaktivitātes līmeņa 
atkritumu apjoma un satur 95 līdz 99 % no kodolelektrostacijas kopējā radioakti -
vitātes daudzuma. Tiklīdz lietotās kodoldegvielas elementi ir izņemti no reaktora 
(sk. 10. attēlu ), tos vai nu pārstrādā, vai ievieto pagaidu glabātavā uz aptuveni 
50 gadiem.
30 Apsvērumi 
Progress ļoti zema līdz vidēja radioaktivitātes līmeņa atkritumu apsaimniekošanas 
infrastruktūras izveidē, 2011. un 2015. gads
2011.  gads 2015.  gads
Ignalina
(Lietuva)Notiek darbs pie ļoti zema radioaktivitātes līmeņa 
atkritumu poligona “buferzonas” izveides.Buferzonas izveide ir pabeigta, un ir izmantoti 80 % no tās pašreizējās 
jaudas.
Virszemes iekārtas būvniecība vēl nav sākusies.Virszemes iekārtas būvniecība vēl nav sākusies, jo tehniskā projekta izmaiņu 
dēļ ir aizkavējies iepirkuma process.
Zema un vidēja radioaktivitātes līmeņa īslaicīgo 
atkritumu glabātava tuvu zemes virsmai atrodas 
projektēšanas posmā.Atkritumu glabātava tuvu zemes virsmai joprojām atrodas projektēšanas 
posmā, un projekts ir aizkavējies par vienu gadu.
Ilglaicīgo vidēja radioaktivitātes līmeņa cieto atkri -
tumu apsaimniekošanas un uzglabāšanas iekārtas 
projekts ir aizkavējies par trīsarpus gadiem.Cieto atkritumu apsaimniekošanas un uzglabāšanas iekārtas projekts ir 
aizkavējies par deviņiem gadiem. Pieņemšana ekspluatācijā ir plānota 
2018. gadā. Nav pieejama iekārta reaktora demontāžas atkritumu glabāša -
nai, lai gan ir sācies ar to saistīts projekts.
Kozloduja 
(Bulgārija)Tiek izmantotas uz vietas esošās uzglabāšanas un 
apstrādes iekārtas, bet, lai turpinātu ekspluatācijas 
izbeigšanas procesu, ir vajadzīga papildu uzglabāšanas 
un apstrādes jauda.Saskaņā ar novērtējumu, ko veicis ekspluatācijas izbeigšanas licences turē -
tājs — valsts uzņēmums, kas atbild par radioaktīvo atkritumu apsaimnie -
košanu ( SERAW ), ar pašreizējo radioaktīvo atkritumu uzglabāšanas iekārtu 
jaudu vajadzētu pietikt līdz 2022. gadam.
Līdz 2015. gada beigām plānots uzbūvēt valsts zema 
un vidēja radioaktivitātes līmeņa atkritumu apglabā -
šanas iekārtu.Valsts zema un vidēja radioaktivitātes līmeņa atkritumu apglabāšanas ie -
kārtas — galvenā trūkstošā elementa — projekts ir aizkavējies par sešiem 
gadiem. To paredzēts pabeigt 2021. gadā (sk. 56. punktu).
Bohunice 
(Slovākija)Tiek izmantotas uz vietas esošās uzglabāšanas un 
apstrādes iekārtas. Lai turpinātu ekspluatācijas 
izbeigšanas procesu, ir vajadzīga papildu uzglabāšanas 
un apstrādes jauda.Tiek īstenots projekts valsts radioaktīvo atkritumu glabātavas jaudas palieli -
nāšanai attiecībā uz ļoti zema radioaktivitātes līmeņa atkritumiem; projekts 
jāpabeidz 2018.  gadā.
Avots : ERP, pamatojoties uz valsts iestāžu sniegto informāciju.
VVER 440/230  lietotās kodoldegvielas 
elementu uzglabāšanas tvertne4. tabula 10. attēls
© Javys.
31 Apsvērumi 
46 
Lai gan Bulgārijā  un Slovākijā  atbrīvošana no degvielas ir pabeigta, Lietuvā  
2. bloks joprojām ir daļēji piepildīts ar degvielu un 1. bloka uzglabāšanas ba -
seinos joprojām atrodas lietotā kodoldegviela. Bulgārijā  un Slovākijā  lietotās 
kodoldegvielas elementus joprojām klasificē kā materiālu iespējamai izmantoša -
nai nākotnē, lai gan daži no šiem materiāliem būs neizbēgami un neatgriezeniski 
jāapglabā. Pārskats par lietotās kodoldegvielas klasifikāciju, tās pašreizējo uzgla -
bāšanas vietu un līdzekļiem, kā arī par lietotās kodoldegvielas pagaidu apsaim -
niekošanas infrastruktūras stāvokli ir sniegts 5. tabulā .
Pārskats par lietotās kodoldegvielas uzglabāšanu un klasifikāciju
Vai reaktora ko -
dols ir atbrīvots 
no degvielas?Vai reaktors un 
uzglabāšanas ba -
seini ir atbrīvoti 
no degvielas?Lietotās 
kodoldegvielas 
klasifikācijaLietotās kodoldegvielas 
pašreizējā atrašanās 
vietaVai ir pieejama 
lietotās kodol -
degvielas galīgās 
apglabāšanas vieta?
Ignalina 
(Lietuva)1. bloks Jā NēAugsta radioak -
tivitātes līmeņa 
atkritumi1. bloka reaktora baseinos 
un lietotās kodoldegvielas 
sausās pagaidu uzglabāša -
nas iekārtā uz vietasNē
2. bloks Nē NēAugsta radioak -
tivitātes līmeņa 
atkritumi2. bloka reaktora kodolā un 
2. bloka reaktora baseinosNē
Kozloduja (Bulgārija) Jā JāMateriāls iespēja -
mai izmantošanai 
nākotnēLietotās kodoldegvielas 
mitrās un sausās pagaidu 
uzglabāšanas iekārtā uz 
vietas, daļa nosūtīta uz 
KrievijuNē
Bohunice V1 (Slovākija) Jā JāMateriāls iespēja -
mai izmantošanai 
nākotnēLietotās kodoldegvielas 
mitrās pagaidu uzglabāša -
nas iekārtā uz vietasNē
Avots : ERP, pamatojoties uz valsts iestāžu sniegto informāciju.5. tabula
47 
Pārskats par progresu saistībā ar lietotās kodoldegvielas pagaidu uzglabāša -
nas infrastruktūru  kopš 2011. gada ir sniegts 6. tabulā . It īpaši progresu Lietuvā 
ir palēninājusi kavēšanās ar lietotās kodoldegvielas pagaidu uzglabāšanas iekār -
tas būvniecību.
32 Apsvērumi 
Progress saistībā ar lietotās kodoldegvielas pagaidu uzglabāšanas infrastruktūru, 
2011. un 2015. gads
2011.  gads 2015.  gads
Ignalina (Lietuva)Blokus nevarēja atbrīvot no degvielas, kamēr nedarbojās 
lietotās kodoldegvielas pagaidu uzglabāšanas iekārta, 
bet šis projekts par četriem gadiem atpalika no grafika.Lietotās kodoldegvielas pagaidu uzglabāšanas iekārtas būvniecības 
projekts aizkavējās vēl par sešiem gadiem, kopumā par 10 gadiem 
atpaliekot no 2005. gada galīgajā ekspluatācijas izbeigšanas plānā 
noteiktā grafika. Projekta pabeigšana ir priekšnosacījums ekspluatācijas 
izbeigšanas licences saņemšanai.
Kozloduja 
(Bulgārija)Ievērojama kavēšanās un budžeta pārsniegšana, kas 
ietekmēja lietotās kodoldegvielas sausās pagaidu 
uzglabāšanas iekārtas projektēšanu un būvniecību, lai 
konteineros uzglabātu lietotās degvielas elementus.2013. gada martā tika saņemts nodošanas sertifikāts, un līdz 2015. 
gadam no 34 plānotajiem konteineriem tika piepildīti seši. 2016. gada 
29. janvārī tika saņemta uzglabāšanas iekārtas darbības licence uz 
10 gadiem.
Bohunice 
(Slovākija)Pieejama lietotās kodoldegvielas mitrās pagaidu uzgla -
bāšanas iekārta.Lietotā kodoldegviela no V1 kodolelektrostacijas tiek uzglabāta lietotās 
kodoldegvielas pagaidu uzglabāšanas iekārtā uz vietas. Tās uzglabāša -
nas jauda būs pietiekama līdz 2024. gadam, ietverot izlietoto kodoldeg -
vielu no citām kodolelektrostacijām. Kamēr nav pieņemts lēmums par 
galīgo apglabāšanu, plāno būvēt lietotās kodoldegvielas sausās pagaidu 
uzglabāšanas iekārtu.
Avots:  ERP, pamatojoties uz valsts iestāžu sniegto informāciju.6. tabula
48 
Lietotās kodoldegvielas pagaidu uzglabāšana ir pagaidu risinājums pirms galī -
gās apglabāšanas. Galīgā apglabāšana dziļā ģeoloģiskā glabātavā , parasti 
vairākus simtus metru vai vairāk zem zemes, ir vispāratzīts augsta radioaktivitātes 
līmeņa atkritumu apglabāšanas labākais risinājums (piemēru sk.  VII pielikumā ). 
Būtībā ikvienai valstij ar kodolprogrammu ir jāizstrādā piemērotas glabātavas iz -
veides programma28. Tomēr dažu valstu radītais radioaktīvo atkritumu daudzums 
var būt neliels, tām var būt ierobežoti finanšu resursi vai to ģeoloģiskie apstākļi 
var nebūt piemēroti29. Kā parādīts 5. tabulā , nevienai no trim attiecīgajām dalīb -
valstīm pašreiz nav piekļuves šādai galīgās apglabāšanas vietai. Citas ES dalībval -
stis sastopas ar tādām pašām grūtībām.
49 
Piekļuvi galīgās apglabāšanas vietai varētu nodrošināt daudznacionālās sadar -
bības veidā. “Daudznacionāla glabātava” nozīmē to, ka atkritumi no vairāk nekā 
vienas valsts tiek apglabāti kopīgā glabātavā. Ja visas attiecīgās valstis atrodas 
vienā kaimiņreģionā, šādu glabātavu bieži sauc par “reģionālo glabātavu”30.28 SAEA “ Developing multinational 
radioactive waste repositories: 
Infrastructural framework and 
scenarios for cooperation ” 
[Radioaktīvo atkritumu 
daudznacionālu glabātavu 
izveide: infrastruktūras sistēma 
un sadarbības scenāriji], 
2004. gada oktobris. SEAE 
Kopējā lietotās kodoldegvielas 
un radioaktīvo atkritumu 
drošas apsaimniekošanas 
konvencija.
29 SAEA “ Developing multinational 
radioactive waste repositories: 
Infrastructural framework and 
scenarios for cooperation ” 
[Radioaktīvo atkritumu 
daudznacionālu glabātavu 
izveide: infrastruktūras sistēma 
un sadarbības scenāriji], 
2004. gada oktobris. SEAE 
Kopējā lietotās kodoldegvielas 
un radioaktīvo atkritumu 
drošas apsaimniekošanas 
konvencija.
30 SAEA “ Developing multinational 
radioactive waste repositories: 
Infrastructural framework and 
scenarios for cooperation ” 
[Radioaktīvo atkritumu 
daudznacionālu glabātavu 
izveide: infrastruktūras sistēma 
un sadarbības scenāriji], 
2004. gada oktobris, 5. lpp.
33 Apsvērumi 
50 
ES Radioaktīvo atkritumu direktīva ļauj īstenot reģionālo sadarbību šajā jomā un 
skaidri atzīst, ka “dažas dalībvalstis uzskata, ka lietotās kodoldegvielas un ra -
dioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas iekārtu, tostarp arī apglabāšanas iekār -
tu, kopīga izmantošana (..) varētu būt izdevīgs, drošs un rentabls risinājums”31. 
Tomēr dažas ES dalībvalstis savos tiesību aktos ierobežo kodolatkritumu importu. 
Piemēram,
— Lietuva  aizliedz radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas importu, 
izņemot a) radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas tranzītu caur 
Lietuvu un b) ārvalstīs pārstrādāto radioaktīvo atkritumu un lietotās kodol -
degvielas atpakaļievešanu32.
— Bulgārija  aizliedz radioaktīvo atkritumu importu, izņemot a) Bulgārijā ražoto 
un izmantoto slēgto radioaktīvā starojuma avotu atpakaļievešanu un b) radio -
aktīvos atkritumus, kas pārstrādāti kā pakalpojums Bulgārijai33.
— Slovākija  aizliedz radioaktīvo atkritumu importu, izņemot a) pārvadāšanu 
caur valsti un b) radioaktīvo atkritumu importu pārstrādei un apstrādei34.
51 
ES pašreiz tiek būvēta tikai viena dziļā ģeoloģiskā glabātava — Somijā (sk. VII pie -
likumu ). No 1983. gada, kad Somijas valdība pieņēma pirmo lēmumu par īsteno -
šanas grafiku un tika sākta teritorijas izpēte, līdz brīdim, kad varēs sākt apglabā -
šanu, būs pagājuši gandrīz 40 gadi (projekta laika grafiks ir parādīts 11. attēlā ). 
Lietotās degvielas apglabāšanu ir plānots sākt 20. gadu sākumā.31 Sk. Padomes 
Direktīvas  2011/70/Euratom 
33. apsvērumu. Attiecībā uz 
importa un eksporta 
nosacījumiem sk.  Radioaktīvo 
atkritumu direktīvas  4. panta 
4. punktu un Padomes 
2006. gada 20. novembra 
Direktīvu 2006/117/Euratom 
par radioaktīvo atkritumu un 
lietotās kodoldegvielas 
pārvadājumu uzraudzību un 
kontroli (OV L 337, 5.12.2006., 
21. lpp.).
32 Sk. 24. pantu Lietuvas 
1999. gada 20. maija Likumā 
Nr. VIII-1190  par radioaktīvo 
atkritumu apsaimniekošanu.
33 Sk. 17. pantu Bulgārijas Likumā 
par kodolenerģijas drošu 
izmantošanu (pēdējo reizi 
grozīts 2014.  gada 
28. novembrī).
34 Sk. Slovākijas Likumu 
541/2004 Coll. par radioaktīvo 
atkritumu kodolenerģijas 
importa izmantošanu 
miermīlīgiem mērķiem un tā 
21. pantu “Radioaktīvo 
atkritumu imports”.
34 Apsvērumi 
Somijas dziļās ģeoloģiskās glabātavas projekta laika grafiks11. attēls
 
Sākas iespējamo 
galīgās apglabāšanas vietu ģeoloģiskā izpēte
Valdības lēmums par vispārējo gra/f_ikuPrincipiāls valdības un parlamenta lēmumsBūvatļaujas pieteikumsBūvatļaujaEkspluatācijas atļaujas pieteikums Teritorijas raksturojumsOlkiluoto tiek izraudzīta par galīgās apglabāšanas vietuOlkiluoto sākas teritorijas izpēte, lai to apstiprinātu, 
un ONKALO 
būvniecībaGalīgās apglabāšanas 
iekārtas būvniecībaPirmsekspluatācijas testi un nodošana ekspluatācijā21./uni00A0gs. 20./uni00A0gadi/uni00A0– 
sākas apglabāšana
19781983200120122015
LAIKA PERIODS 
GALĪGAJAI APGLABĀŠANAI
© Posiva Oy .
52 
Arī citas dalībvalstis pašreiz veic sagatavošanas darbus dziļas ģeoloģiskās glabā -
tavas izveidei un atrodas dažādos projekta īstenošanas posmos.
— Zviedrijā  valsts Radiācijas drošības iestāde pašreiz izskata pieteikumu dziļas 
ģeoloģiskās glabātavas būvniecībai izvēlētajā Forsmarkas teritorijā. Būvniecī -
bu un nodošanu ekspluatācijā plānots pabeigt līdz 2028. gadam35.
— Francijā  būvniecības pieteikums varētu tikt iesniegts 2017.–2018. gadā. Dar -
bības izmēģinājuma posms ir plānots no 2025. līdz 2035. gadam, un izmanto -
šana komerciāliem mērķiem sāksies pēc 2035. gada36.35 Komisijas dienestu darba 
dokuments, kas pievienots 
dokumentam “Komisijas 
paziņojums “Kodoljomas 
pārskata programma, 
iesniegta saskaņā ar Euratom  
līguma 40. pantu Eiropas 
Ekonomikas un sociālo lietu 
komitejas atzinuma 
saņemšanai”” 
(SWD(2016)  102  final , 
4.4.2016.), 30. lpp.
36 http://www.developpement-
durable.gouv.fr/Calendrier-du-
projet.html
35 Apsvērumi 
— Vācijā  Augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu uzglabāšanas komisijai, 
gatavojoties vietas izraudzīšanās procesam, līdz 2016.gada beigām ir jāizstrā -
dā ziņojuma projekts. Saskaņā ar valsts tiesību aktiem lēmums par izraudzīto 
vietu ir jāpieņem līdz 2031. gadam. Apglabāšana varētu sākties ne agrāk kā 
2045.–2050.  gadā37.
53 
Saskaņā ar ES 2011. gada Radioaktīvo atkritumu direktīvu dalībvalstīm līdz 2015. 
gada augustam bija jāsagatavo valsts programma, tostarp galīgās apglabāšanas 
plāni. Komisijas pienākums ir ziņot Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas 
īstenošanu, bet tas vēl nav izdarīts38.
54 
Palāta analizēja visu trīs dalībvalstu attiecīgās valsts programmas un secināja, ka 
Lietuva, Bulgārija un Slovākija ir tikai sākušas apspriest iespējamos galīgās apgla -
bāšanas risinājumus, tādējādi sarunas ir koncepcijas izstrādes posmā.
55 
Bulgārijas  valsts programmā ir minētas trīs iespējas attiecībā uz augsta radioak -
tivitātes līmeņa atkritumiem, tostarp lietoto kodoldegvielu
— pārstrāde citās valstīs;
— dalība reģionālos vai starptautiskos galīgās apglabāšanas risinājumos, neap -
draudot valsts programmas īstenošanu;
— augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu apglabāšana Bulgārijā.
 Revīzijas laikā aptaujātās Bulgārijas iestādes priekšroku deva otrai — reģionā -
lajai iespējai, jo ir bažas par valsts nelielo kodolpotenciālu, ģeoloģiskajiem un 
klimatiskajiem apstākļiem, likumdošanu, sabiedrības viedokli, finansiālajām 
spējām un augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu apjomu. Galīgo lēmumu 
par to, kuru iespēju izvēlēties, plānots pieņemt līdz 2030. gadam. Kā pagai -
du risinājums valsts programmā ir paredzēta pagaidu uzglabāšanas iekārtas 
būvniecība.37 Prozesswege zu einer sicheren 
Lagerung hoch radioaktiver 
Abfälle unter Aspekten der 
Rückholbarkeit/Bergbarkeit/
Reversibilität, Papier der 
Vorsitzenden unter 
Einbeziehung von 
Kommentaren weiterer 
Mitglieder der AG 3 , tīmekļa 
vietne: www.endlagerbericht.
de, skatīta 2016. gada 11. aprīlī, 
4. lpp.
38 Padomes Direktīva 2011/70/
Euratom, 14. panta 1. punkts.
36 Apsvērumi 
56 
Lietuvas  valsts programmā, kas tika pieņemta 2015. gada decembrī, ir paredzēta 
galīgās glabātavas būvniecība Lietuvā. Taču aptaujātās Lietuvas iestādes pauda 
līdzīgas bažas kā Bulgārijas iestādes un arī deva priekšroku reģionālai shēmai.
57 
Slovākijas  valsts programmā ir minētas divas iespējas:
— apglabāšana dziļā ģeoloģiskā glabātavā Slovākijā, ietverot izmaksu aplēsi;
— starptautiskas glabātavas būvniecības uzraudzība un atbalsts.
58 
Neviena no trim dalībvalstīm nenorādīja, kurš reģions vai valstis varētu būt iesais -
tītas iespējamā reģionālā vai citā ES risinājumā.
Gandrīz visi svarīgākie ekspluatācijas izbeigšanas 
infrastruktūras projekti tika īstenoti ar kavēšanos
59 
Lai novērtētu kopš 2011. gada sasniegto progresu saistībā ar kodoliekārtu eks -
pluatācijas izbeigšanu, Palāta apkopoja datus par ES palīdzības programmu 
finansētiem 18  svarīgiem ekspluatācijas izbeigšanas infrastruktūras projektiem 
un atbalsta projektiem visās trīs dalībvalstīs (sk. VI pielikumu )39.
60 
Gandrīz visi izraudzītie ekspluatācijas izbeigšanas infrastruktūras projekti no 2011. 
līdz 2015. gadam tika īstenoti ar kavēšanos. Kā redzams VI pielikumā , no īste -
nošanas sākuma līdz 2015. gada beigām šie projekti kopumā aizkavējās līdz pat 
aptuveni desmit gadiem. Šī kavēšanās ir viens no galvenajiem iemesliem, kādēļ 
Lietuva ekspluatācijas izbeigšanas galīgo termiņu kopš Palātas iepriekšējā ziņoju -
ma 2011. gadā atlika vēl uz deviņiem gadiem. Pašreiz ekspluatācijas izbeigšanas 
termiņš Lietuvā ir 2038. gads.39 Šie 18 projekti kopš 2001. gada 
ir saņēmuši 587 miljonus EUR 
no ES ieguldījuma 
ekspluatācijas izbeigšanas 
darbībās jeb aptuveni 37 % no 
līgumos paredzētā 
ES finansējuma (izņemot seku 
mazināšanas pasākumus).
37 Apsvērumi 
61 
Palātas 2011. gada ziņojumā bija minēts, ka lietotās kodoldegvielas pagaidu 
uzglabāšanas iekārtas  projekta īstenošana Lietuvā  (sk. 12. attēlu) ir aizkavēju -
sies par vairāk nekā četriem gadiem, kā parādīts 6. tabulā . Kopš tā laika projekts 
aizkavējās vēl par sešiem gadiem. Projekta īstenošana bija īpaši lēna no 2011. līdz 
2014. gadam. Tikai 2013. gada sākumā tika pieņemti lēmumi sākt projektu uzla -
bot. Šā projekta aizkavēšanās palēnināja reaktora atbrīvošanu no degvielas (sk. 1. 
projektu V pielikumā ).12. attēlsLietotās kodoldegvielas pagaidu uzglabāšanas iekārta Ignalinas 
kodolelektrostacijā (Lietuva)  
© IKS. © IKS. 
62 
Cits svarīgs projekts Lietuvā — cieto atkritumu atgūšanas, apstrādes un 
uzglabāšanas iekārta  — kopš pēdējās revīzijas ir aizkavējies vēl par pieciem 
gadiem, tādējādi kopumā par deviņiem. Saistītie komerciālie strīdi ar līgumslē -
dzēju ir atrisināti, un no ES palīdzības programmas kā kompensācija ir izmaksāti 
55 miljoni EUR; vēl 17,9 miljoni EUR ir atlikti paredzamajiem riskiem.
63 
Galvenie kavēšanās iemesli Lietuvā bija ar līgumu saistīti strīdi, nepietiekama 
informācija par to, kā tika faktiski būvēta kodolelektrostacija, nepilnīgi dati par 
iekārtu un lietoto kodoldegvielu un apakšuzņēmēju darba nepietiekama koordi -
nācija un uzraudzība.

38 Apsvērumi 
64 
Lai gan projekti aizkavējās arī Bulgārijā un Slovākijā, tādēļ netika atlikts plānotais 
ekspluatācijas izbeigšanas termiņš. Slovākijā šis termiņš saglabājās — 2025. gads. 
Bulgārijā tas pat tika par pieciem gadiem saīsināts (no 2035. līdz 2030. gadam), 
lai gan tas ir skaidrojams ar 2011. gada valsts stratēģiju lietotās kodoldegvielas 
un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai, kurā ir oficiāli pieņemts lēmums par 
degradētas teritorijas stāvokli, tādējādi izslēdzot apbūves teritorijas iespēju, kurai 
būtu vajadzīgs ilgāks laiks.
65 
Projektu aizkavēšanās piemēri Bulgārijā :
— svarīgas radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas iekārtas  — valsts zema 
un vidēja radioaktivitātes līmeņa atkritumu apglabāšanas iekārtas  — 
būvniecību bija plānots pabeigt 2015. gadā (sk. 4. tabulu  un 13. attēlu ). Taču 
process ir aizkavējies par sešiem gadiem, galvenokārt tāpēc, ka tika noraidīts 
ietekmes uz vidi novērtējums, kas bija jāsāk no jauna un joprojām tiek veikts. 
Pašreiz iekārtas būvniecības pabeigšanas termiņš ir 2021. gads (sk. 11. projek -
tu V pielikumā );
Vieta, kur tiks būvēta valsts zema un vidēja 
radioaktivitātes līmeņa atkritumu apglabāšanas 
iekārta Bulgārijā13. attēls
© SERAW.
— Plazmas kausēšanas iekārtas  — paredzēta cieto atkritumu ar augstu 
redukcijas koeficientu apstrādei un kondicionēšanai — būvniecība ir aizka -
vējusies par gandrīz pieciem gadiem. Tā iemesli ir problēmas ar novatorisku 
tehnoloģisku risinājumu noteikšanu, izmaiņas tiesiskajā regulējumā, kādēļ 
iekārtas projekts trīs reizes tika pārskatīts, un ietekmes uz vidi novērtējuma 
apstrīdēšana. Būvniecības atļauja tika izsniegta 2015. gada 14. maijā, un paš -
reiz ir paredzams, ka projekts tiks pabeigts 2017. gada jūnijā (sk. 14. attēlu  un 
11. projektu V pielikumā ).
39 Apsvērumi 
66 
Slovākijā  primārā kontūra dekontaminācijas  projektu (sk.  15. attēlu ), kas 
jāpabeidz, pirms var demontēt reaktora ēkas kodolu, sākotnēji plānoja pabeigt 
2014. gadā. Tā kā vairākas tehniskas problēmas nav atrisinātas, 2016. gada janvāra 
beigās vēl nebija zināms ne projekta galīgais pabeigšanas datums, ne arī tas, kā 
šī kavēšanās ietekmēs izmaksas un ekspluatācijas izbeigšanas vispārējo grafiku 
(sk. 16. projektu V pielikumā ).Sagatavošanās darbi plazmas kausēšanas iekārtas 
uzstādīšanai
VVER 440/230  tipa reaktors un galvenās iekārtas 
primārajā dzesēšanas kontūrā14. attēls 15. attēls© SERAW.
© Javys.

40 Apsvērumi 
67 
Iepriekš minētie piemēri pierāda, ka visās trīs dalībvalstīs ir bijuši dažādi kavēša -
nās iemesli, tostarp,
— problēmas ar novatorisku tehnoloģisku risinājumu atrašanu un īstenošanu;
— nepilnīgi vēsturiskie darbības dati un nepietiekama informācija par to, kā 
faktiski tika būvēta kodolelektrostacija;
— nepilnīgs atkritumu saraksts un/vai raksturojums, jo īpaši reaktoru ēkās.
68 
Dažos gadījumos projektu īstenošana aizkavējās tāpēc, ka bija būtiski jāmaina 
plāni vai pat pilnībā jāpārtrauc projekti, lai gan priekšlikumi bija vairākas reizes 
rūpīgi pārbaudīti. Tas liecina par grūtībām projektu atlases un izstrādes procesā. 
Tas arī norāda uz problēmām, ar kurām saskaras ministrijas, valstu iestādes un 
galīgie saņēmēji, kad ekspluatācijas izbeigšanas process tuvojas kritiskajam reak -
toru ēku posmam, kur vajadzīgas īpašas zināšanas un pieredze, lai demontētu, 
pārvietotu un uzglabātu struktūras un iekārtas no kontroles zonas.
69 
Vienlaikus daudzi, it īpaši ekspluatācijas izbeigšanas licences turētāji, paļāvās uz 
ārējo ekspertu, piemēram, konsultantu, inženieru un juristu, palīdzību (ārējo ek -
spertu izmaksas sk. 7. tabulā ). Lai gan ārējo ekspertu izmantošanu paredz ERAB 
noteikumi un plānošanas un īstenošanas agrīnajos posmos tā ir obligāta, eksper -
tu izmantošanai laika gaitā būtu jāsamazinās, jo zināšanas tiek nodotas vietējiem 
darbiniekiem.
Ārējo ekspertu izmaksas 2001.–2015. gadā un to procentuālā daļa no ekspluatācijas 
izbeigšanas darbībām piešķirtā ES atbalsta
Ignalina (Lietuva)
2001.–2016.  g.Kozloduja (Bulgārija)
2001.–2015.  g.1Bohunice (Slovākija)
2003.–2016.  g.
Miljoni EUR % no ES atbalsta Miljoni EUR % no ES atbalsta Miljoni EUR % no ES atbalsta
75 9 99 20 45 9
1 Bulgārijas dati ietver vienu projektu vadības nodaļas līgumu, kas ir spēkā no 2016. līdz 2019. gadam.
Avots : ERP, pamatojoties uz īstenošanas struktūru sniegtajiem projektu datiem un kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas projektu uzraudzības 
ziņojumiem.7 . tabula
41 Apsvērumi 
70 
Risku rada arī kvalificētu un pieredzējuši inženieru trūkums visā ES. Tas īpaši 
attiecas uz Lietuvu, kurai trūkst starptautiskas pieredzes, lai demontētu RBMK  
veida reaktoru, kas ir pirmais šāda veida reaktors, kura ekspluatācija tiks izbeigta 
(sk. 2. punktu)40.
71 
Visas trīs dalībvalstis cenšas uzlabot savas tehniskās spējas un pastiprināt zināša -
nu apmaiņu. Piemēram,
— Bulgārijā  2013. gada aprīlī divas dažādas projektu vadības nodaļas, kas atbild 
par ekspluatācijas izbeigšanu un valsts zema un vidēja radioaktivitātes līme -
ņa atkritumu apglabāšanas iekārtas būvniecību, tika apvienotas un iekļautas 
SERAW , kas ir ekspluatācijas izbeigšanas licences turētājs. Ārējais konsultants, 
kas palīdz šai integrētajai projektu vadības nodaļai, ir iekļauts SERAW organi -
zatoriskajā struktūrā. Ārējā konsultanta darbinieki, kas atrodas objektā, strādā 
pa pāriem ar katra projekta vietējiem partneriem. Tiesības pieņemt galīgo 
lēmumu ir projektu vadības nodaļas vadītājam, kas ir SERAW vietējais darbi -
nieks. Tas ir palielinājis atbildību un līdzdalību;
— Slovākijā  JAVYS a.s ., Slovākijas valsts uzņēmums, kas atbild par ekspluatāci -
jas izbeigšanu un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu, 2015. gada martā 
organizēja divas dienas ilgu zināšanu apmaiņas semināru ar pārstāvjiem no 
Ignalinas, Bohunices un Kozlodujas kodolelektrostacijām, ERAB, Eiropas Komi -
sijas un Slovākijas Ekonomikas ministrijas.40 Kvalificētu inženiertehnisko 
resursu trūkums ir norādīts 
Eiropas Komisijas ziņojumā 
“Putting into perspective the 
supply of and demand for 
nuclear experts by 2020 within 
the EU-27 Nuclear Energy 
Sector ” [Kodoljomas ekspertu 
piedāvājuma un pieprasījuma 
jautājuma aktualizēšana līdz 
2020.  gadam ES-27 
kodolenerģētikas nozarē], 
2012.  gads.
42 Apsvērumi 
Ekspluatācijas izbeigšanas paredzamās izmaksas būs 
vismaz 5,7 miljardi EUR, bet kopā ar galīgās 
apglabāšanas izmaksām — divas reizes vairāk
72 
Palātas iepriekšējā ziņojumā tika norādīts, ka visi trīs valsts ekspluatācijas iz -
beigšanas plāni un to izmaksu aplēses ir nepilnīgas. Tika konstatēts ievērojams 
finansējuma deficīts. Šajā revīzijā Palāta analizēja, kā ES  un valstu līmenī veidojās 
ekspluatācijas izbeigšanas izmaksas un pieejamā finansējuma līmenis. Palāta arī 
centās aprēķināt visas izmaksas, ietverot galīgo apglabāšanu, kas radīsies visām 
trim dalībvalstīm, un analizēja, kādā veidā tiek uzskaitītas saistības par nākotnes 
izmaksām.
Ekspluatācijas izbeigšanas kopējās paredzamās izmaksas 
kopš 2010. gada ir palielinājušās par 40 %, sasniedzot 
5,7 miljardus EUR
73 
Iepriekšējā ziņojumā Palāta ieteica veikt ar kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigša -
nu saistīto izmaksu visaptverošu novērtējumu. Dalībvalstis 2014. gadā atjauni -
nāja kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas izmaksu aplēses, kas bija noteiktas 
galīgajos ekspluatācijas izbeigšanas plānos, kurus tās bija iepriekš iesniegušas 
Komisijai. Slovākija veica nelielas papildu izmaiņas arī 2015. gadā. Šīs atjauninātās 
izmaksu aplēses, kuru mērķis bija sniegt pilnīgāku priekšstatu, uzrādīja izmak -
su pieaugumu par 40 % no 4,1 miljarda EUR 2010. gadā līdz 5,7 miljardiem EUR 
2015. gadā. Izteiktākais pieaugums bija no 2010. līdz 2011. gadam (sk. 16. attēlu ). 
Starp visām trim dalībvalstīm bija vērojamas būtiskas atšķirības. Lielākais pare -
dzamo izmaksu pieaugums bija Lietuvai — par 67 % no 2010. līdz 2015. gadam. 
Tajā pašā laikposmā pieauga arī Bohunices (Slovākija) paredzamās izmaksas — 
par 30 %. Kozlodujas (Bulgārija) izmaksu aplēse būtiski nemainījās. Pēc sākotnējā 
pieauguma 2011. gadā izmaksu aplēse, kas tika sagatavota pēc lēmuma paātrināt 
termiņu, uzrādīja izmaksu samazinājumu par 136 miljoniem EUR (sk. 64. punktu).
74 
Kopš 2011. gada visas trīs dalībvalstis uzlaboja savu pieeju kodoliekārtu eksplua -
tācijas izbeigšanas darbību izmaksu aprēķināšanai galīgajos ekspluatācijas izbeig -
šanas plānos. Pašreiz tās izmanto jaunāko metodiku, kas pazīstama kā Starptau -
tiskā struktūra kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas izmaksu aprēķināšanai41. 
Tomēr joprojām ir neskaidrība par visām darbībām un saistītajām izmaksām, it 
īpaši saistībā ar attiecīgo reaktoru ēku demontāžu, jo kontroles zonas visaptve -
rošs daudzums un radioloģiskais raksturojums nevienā no teritorijām vēl nav 
pabeigts (sk.  32. punktu).41 Izstrādājusi Eiropas Komisija 
kopā ar SAEA un Ekonomiskās 
sadarbības un attīstības 
organizāciju, lai panāktu 
lielāku saskaņotību, aprēķinot 
kodoliekārtu ekspluatācijas 
izbeigšanas darbību izmaksas.
43 Apsvērumi 
Dalībvalstis, it īpaši Lietuva, saskaras ar finansiālām 
problēmām
75 
Palāta salīdzināja visu trīs dalībvalstu izmaksu aplēses un pieejamo finansējumu, 
kas tika konstatēts pēdējās revīzijas laikā, ar jaunākajiem datiem, kas pieejami 
šīs revīzijas laikā. Pašreiz ES finansējums ekspluatācijas izbeigšanas darbībām ir 
paredzēts līdz 2020. gadam. Tomēr pieejamais valsts un ES finansējums 4,0 mil -
jardu EUR apmērā nav pietiekams, lai segtu kopējās paredzamās izmaksas, kas ir 
5,7 miljardi EUR, neskaitot galīgās apglabāšanas izmaksas (sk. 8. tabulu  un 17. at -
tēlu ). Tādējādi finansējuma deficīts līdz ekspluatācijas izbeigšanas procesa pa -
beigšanai ir 1,7 miljardi EUR. 93 % no šā finansējuma deficīta attiecas uz Lietuvu. 16. attēlsEkspluatācijas izbeigšanas paredzamās izmaksas no 2010. līdz 2015. gadam
Avots : 2010. gada skaitliskie dati: galīgie ekspluatācijas izbeigšanas plāni. 2011. gada skaitliskie dati: atjauninātās aplēses, kas sniegtas Kodolie -
kārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmu komitejas sanāksmē 2011. gada martā. 2015. gada skaitliskie dati: atjauninātie galīgie 
ekspluatācijas izbeigšanas plāni, 2015.  gada darba programmas un, atjaunināšanas rezultātā Slovākijai, 2016.  gada darba programmas projekts.2 930 3 376 
1 118 1 243 
1 107 950 1 239 
5 001 0001 5002 0002 5003 0003 500
2010. g 2011. g 2012. g 2013. g 2014. g 2015. g(miljoni EUR)
2 019 
1 146Ignalina (Lietuva)
Kozloduja (Bulgārija)Bohunice (Slovākija)
44 Apsvērumi 
Ekspluatācijas izbeigšanas kopējās paredzamās izmaksas un finansējuma deficīts, 
2011. un 2015. gads
(miljoni  EUR)
 Ignalina
(Lietuva)Kozloduja
BulgārijaBohunice
SlovākijaKopā
2011.  g 2015.  g 2011.  g 2015.  g 2011.  g 2015.  g 2011.  g 2015.  g
Paredzamās izmaksas 2 930 3 376 1 243 1 107 1 146 1 239 5 319 5 722
Piešķirtais valsts 
finansējums1 83 262 171 348 231 476 485 1 086
Piešķirtais ES finansējums 1 367 1 553 493 731 489 671 2 349 2 955
Finansējuma deficīts 1 480 1 561 579 28 426 92 2 485 1 681
1 Piešķirto valsts finansējumu var veidot īpaši līdzekļi, kas paredzēti ekspluatācijas izbeigšanai, valsts saistību izdevumi vai citi valsts avoti.
Avots : 2011. gads: atjauninātās aplēses, kas sniegtas Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmu komitejas sanāksmē 
2011.  gada martā.  
2015.  gads: dalībvalstu iestādes, atjauninātie galīgie ekspluatācijas izbeigšanas plāni, 2015. gada darba programmas un, atjaunināšanas rezultātā 
Slovākijai, 2016. gada darba programmas projekts.8. tabula 17 . attēlsFinansējuma deficīts katrā no trim dalībvalstīm, 2011. un 2015. gads
Avots : Pamatojoties uz 8. tabulu .51 %46 %
47 %3 %
37 %7 %
 01 0002 0003 000
2011. g 2015. g 2011. g 2015. g 2011. g 2015. g
Ignalina (Lietuva) Kozloduja (Bulgārija) Bohunice (Slovākija)(miljoni EUR)
Valsts /f_inansējums
ES /f_inansējums
Finansējuma de/f_icīts
45 Apsvērumi 
Izmaksu pieaugums un finansējuma deficīts Lietuvā ir ievērojams
76 
Lietuvas  2015. gada izmaksu aplēsēs ekspluatācijas izbeigšanas kopējās izmak -
sas palielinājās par 15 % salīdzinājumā ar 2011. gadu un par 67 % salīdzinājumā 
ar 2010. gadu, sasniedzot 3,4 miljardus EUR. Lietuvas iestādes šo palielinājumu 
skaidroja ar darbaspēka izmaksām, ekspluatācijas izbeigšanas termiņa atlikšanu 
un izmaksu pārsniegumiem lielākajos ekspluatācijas izbeigšanas infrastruktūras 
projektos. Ar inflāciju saistīto izmaksu kategorija veidoja 26 % no atlikušajām 
ekspluatācijas izbeigšanas izmaksām līdz 2038. gadam jeb 695 miljonus EUR. To 
aprēķināja, pamatojoties uz ikgadējo aplēsi — 3 %, taču laikā, kad dalībvalsts vei -
ca aprēķinus, Lietuvas Republikas Centrālā banka, ņemot vērā 2013. un 2014. gada 
datus, noteica vidējo inflācijas aplēsi 2015. gadam — 1,5 %.
77 
Arī Palāta uzskata, ka izmaksu pieauguma apmērs norāda uz vāju sākotnējo plā -
nošanu. Piemēram, 2014. gada atjauninātajā galīgajā ekspluatācijas izbeigšanas 
plānā tika ietvertas 15 ekspluatācijas izbeigšanas darbības, kas iepriekš nebija 
ņemtas vērā un kuru paredzamās kopējās izmaksas sasniedza 318 miljonus EUR.
78 
Analizējot svarīgākos infrastruktūras projektus Lietuvā no to īstenošanas sākuma 
līdz 2015. gada beigām, Palāta guva apstiprinājumu tam, ka šo projektu izmaksas 
būtiski pieauga (sk. VI pielikumu ). Dažas no šīm papildu izmaksām bija saistītas 
ar projektu aizkavēšanos. Piemēram, kavēšanās ar lietotās kodoldegvielas pagai -
du uzglabāšanas iekārtas projekta īstenošanu ietekmēja to, kā noritēja reaktora 
atbrīvošana no degvielas, un līdz 2014. gada beigām radīja papildu uzturēšanas 
izmaksas, kas pārsniedza 61,3 miljonus EUR (sk. 61. punktu), kā arī veicināja eks -
pluatācijas izbeigšanas termiņa atlikšanu.
79 
Kopumā darbinieku skaits kodolelektrostacijā, kurā notiek ekspluatācijas iz -
beigšanas process, varētu būt tuvu līmenim, kāds tas ir ekspluatācijas laikā, līdz 
degviela ir izņemta no reaktora. Kodolelektrostacijai pārejot no ekspluatācijas 
statusa, darbinieku skaitam ir pakāpeniski jāsamazinās.
46 Apsvērumi 
80 
Darbinieku skaits visās kodolelektrostacijās ir samazinājies (sk. 9. tabulu ). Tomēr 
Ignalinas kodolelektrostacijā Lietuvā, kur no degvielas ir atbrīvots tikai viens no 
abu reaktoru kodoliem un kurai joprojām ir darbības licence, darbinieku skaits un 
tādējādi arī ES  finansēto izmaksu līmenis ir saglabājies augsts. Trešdaļa darbinie -
ku turpina veikt kodolelektrostacijas drošu uzturēšanu. Bulgārijā un Slovākijā ir 
iespējams alternatīvs darbs kodolreaktoros, kas tajā pašā teritorijā joprojām dar -
bojas ar pilnu jaudu. Lietuvā, kas kodolenerģiju vairs neražo, tas nav iespējams. 9. tabulaDarbinieku skaits reaktoru slēgšanas laikā un 
2015. gadā
Darbinieku skaits ES piešķirtais 
atbalsts
(miljoni  EUR)3pilnas darbības 
laikā1 2015.  gadā
Ignalina (Lietuva)
(2 reaktora bloki)3 517 2 1272171
Kozloduja (Bulgārija)
(4 reaktora bloki)1 400 650 130
Bohunice (Slovākija)
(2 reaktora bloki)1 060 239 45
Kopā 5 977 3 016 346
1  Pilnas jaudas darbības dati 2004. gada 31. decembrī par Ignalinu, 2002. gada 31. decembrī 
par Kozloduju un 2006. gada 1. aprīlī par Bohunici.
2  No Ignalinas kodolelektrostacijas darbiniekiem 1377  strādāja pie kodoliekārtu ekspluatāci -
jas izbeigšanas un 701 veica drošu uzturēšanu.
3  Ignalinas dati attiecas uz ES atbalstu no pirmā bloka slēgšanas 2005. gadā līdz 2016. ga -
dam; Kozlodujas dati — no pirmā bloka slēgšanas 2003. gadā līdz 2017. gadam; Bohunices 
dati — no pirmā bloka slēgšanas 2008. gadā līdz 2016. gadam.
Avots : ERP, pamatojoties uz dalībvalstu iestāžu sniegtajiem datiem.
81 
Kopš Palātas iepriekšējā ziņojuma darbaspēka pārvaldība Ignalinā ir uzlaboju -
sies. Piemēram, Ignalinas kodolelektrostacijas vadība ir ieviesusi ārpakalpojumu 
stratēģiju. Tā ietver vairāku darbību, piemēram, iekārtu uzturēšanas un neierobe -
žotas piekļuves ēku dekontaminācijas, analīzi un lēmumu pieņemšanu par to, vai 
rentablāk būtu veikt saistīto pakalpojumu iepirkumu vai arī šim nolūkam norīkot 
vietējo personālu.
47 Apsvērumi 
82 
Tomēr tas, vai pašreizējais darbinieku skaits ir atbilstošs, nav ārēji apstiprināts, 
un joprojām nav sīki izstrādāta personāla komplektēšanas plāna, kas attiektos uz 
visu ekspluatācijas izbeigšanas procesu. Ņemot vērā līdzfinansējuma trūkumu 
un vietējās ekonomiskās un sociālās problēmas, kas saistītas ar ekspluatācijas 
izbeigšanas procesu Ignalinas kodolelektrostacijā Lietuvā, pastāv risks, ka darbi -
nieku skaits pārsniegs ekspluatācijas izbeigšanas programmas vajadzības un ES 
īpašais ekspluatācijas izbeigšanas finansējums tiks izmantots, lai atbalstītu šādu 
nodarbinātību.
83 
Kā parādīts 8. tabulā  un 76.  punktā, Lietuvas finansējuma deficīts kopš Palātas 
pēdējā ziņojuma ir ievērojami palielinājies. Aptaujājot Lietuvas pārstāvjus, tika 
minēts Protokols Nr. 4, kas pievienots līgumam par valsts pievienošanos ES, un 
Lietuvas interpretācija, ka ekspluatācijas izbeigšanas projekta izmaksu palie -
linājumu turpinās finansēt ES42. Komisijas 2011. gada ietekmes novērtējumā ir 
norādīts, ka 2014.–2020. gada periodā atbalsts jāsniedz visām trim dalībvalstīm, 
pamatojoties uz to vajadzībām, bet Komisija neplāno pagarināt ES finansiālā 
atbalsta periodu pēc 2020. gada (sk. 10. punktu)43.
Bulgārijā un Slovākijā saglabājas neliels finansējuma deficīts, lai 
gan aplēses laika gaitā ir būtiski mainījušās
84 
Ar ES  piešķirto finansējumu 2014.–2020.  gada periodam Palātas iepriekšējā 
ziņojumā konstatētais finansējuma deficīts Bulgārijā un Slovākijā ir ievērojami 
samazinājies līdz attiecīgi 28 miljoniem EUR un 92 miljoniem EUR. Taču izmaksu 
un finansējuma deficīta aplēses ir būtiski mainījušās. Piemēram,
— Bulgārijas  iestāžu veiktā finansējuma deficīta aplēse ievērojami samazinājās 
no 230 miljoniem EUR 2014. gada septembrī līdz 28 miljoniem EUR 2015. gada 
beigās, galvenokārt tāpēc, ka tika ietvertas Kozlodujas kodolelektrostacijas 
ekspluatācijas izbeigšanas sagatavošanās darbu izmaksas, kas nebija ņemtas 
vērā iepriekšējos aprēķinos. Turpretī Komisijas dati 2015. gada beigās uzrādīja 
deficītu 150 miljonu EUR apmērā;
— Slovākijā  finansējuma deficīts 2015. gada jūnija beigās saskaņā ar Komisijas 
datiem bija 193 miljoni EUR, kamēr 2016. gada darba programmas projektā 
bija norādīti 92 miljoni EUR.42 Protokola Nr. 4 par Ignalinas 
kodolelektrostaciju Lietuvā 
(OV L 236, 23.9.2003.) 3. pantā 
ir teikts, ka “Ignalinas 
kodolelektrostacijas (..) 
ekspluatācijas pārtraukšana ir 
ilgtermiņa pasākums un rada 
Lietuvai ārkārtas finanšu slogu, 
kas nav samērojams ar valsts 
lielumu un ekonomisko 
stāvokli,” un ka “Savienība — 
solidarizējoties ar Lietuvu  — 
arī pēc 2006. gada sniegs 
atbilstīgu Kopienas papildu 
palīdzību ekspluatācijas 
pārtraukšanai”. Protokolā ir arī 
norādīts, ka “nākamajā finanšu 
plāna laikposmā kopējās 
apropriācijas no pagarinātās 
Ignalinas programmas ir 
atbilstīgas”.
43 Komisijas dienestu darba 
dokuments “ Impact 
assessment ” [Ietekmes 
novērtējums], 
pavaddokuments 
priekšlikumam Padomes 
regulai par Savienības atbalstu 
kodoliekārtu ekspluatācijas 
izbeigšanas palīdzības 
programmām Bulgārijā, 
Lietuvā un Slovākijā, 
SEC(2011) 1387 galīgā 
redakcija, 24.11.2011.
48 Apsvērumi 
85 
Šādas atšķirības starp valstu un Komisijas datiem rada jautājumus par izmantoto 
aprēķinu metožu ticamību un pamatotību. Turklāt būtiski mainītās summas norā -
da uz to, ka galīgajos ekspluatācijas izbeigšanas plānos sniegtās aplēses Palātas 
veiktās revīzijas laikā ne valstu ieinteresētās personas, ne arī Komisija vēl nebija 
rūpīgi pārbaudījušas.
Komisijas veiktais finansēšanas un ekspluatācijas 
izbeigšanas plānu novērtējums nebija prasībām atbilstošs
86 
Daļēji atsaucoties uz ieteikumiem Palātas iepriekšējā ziņojumā, tiesiskajā regulē -
jumā 2014.–2020. gada finansēšanas periodam tika ieviesti trīs “ ex ante  nosacīju -
mi”44 (sk.  1. izcēlumu ). Tie ir priekšnosacījumi tam, lai izmaksātu jebkādu jaunu 
finansējumu ekspluatācijas izbeigšanai saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu, 
kuras mērķis ir nodrošināt ES līdzekļu efektīvu un lietderīgu izmantošanu.44 Sk. COM(2011) 783 galīgā 
redakcija; Padomes Regulas 
(Euratom) Nr. 1368/2013 un 
Nr. 1369/2013 un Komisijas 
Īstenošanas lēmumu 
C(2014)  5449.1. izcēlumsEx ante  nosacījumi
Līdz 2014. gada 1. janvārim visas trīs dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, lai izpildītu šādus ex ante  
nosacījumus:
1) ievērot Euratom  līguma acquis  kodoldrošuma jomā, jo īpaši transponēt valsts tiesību aktos Direktī -
vu 2009/71/Euratom un Direktīvu 2011/70/Euratom;
2) izveidot valsts finanšu plānu, kurā būtu norādītas visas izmaksas un paredzētie finansējuma avoti, kuri ir 
vajadzīgi drošai kodolreaktora bloku ekspluatācijas izbeigšanas pabeigšanai, tostarp lietotās kodoldeg -
vielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai;
3) iesniegt Komisijai pārskatītu sīki izklāstītu ekspluatācijas izbeigšanas plānu, kurā precīzi norādītas eks -
pluatācijas izbeigšanas darbības, ietverot termiņus un atbilstīgo izmaksu struktūru, pamatojoties uz starp -
tautiski atzītiem standartiem ekspluatācijas izbeigšanas izmaksu novērtēšanai.
Avots : 4. pants Padomes Regulās (Euratom) Nr. 1368/2013 un Nr. 1369/2013.
49 Apsvērumi 
87 
Līdz 2014. gada oktobrim, kad Komisija pieņēma finansēšanas lēmumu par  
2014. gada darba programmu, tai bija jānovērtē, vai dalībvalstis ir veikušas 
atbilstīgus pasākumus, lai izpildītu šos nosacījumus45. Tomēr Palāta konstatēja, 
ka Komisijas veiktais novērtējums par attiecīgajiem finansēšanas plāniem un 
sīki izstrādātiem ekspluatācijas izbeigšanas plāniem, t. i., attiecīgi otro un trešo 
ex ante  nosacījumu, nebija prasībām atbilstošs. Komisijas Iekšējā revīzijas dienes -
ta 2015. gada septembra ziņojumā Palātas veiktais novērtējums tika apstiprināts. 
Piemēram, Palāta konstatēja, ka tika ievērojami mainītas kopējo izmaksu aplēses 
un finansējuma dati (sk. 84. punktu), un dažos gadījumos nebija sīki izstrādātu 
plānu attiecībā uz noteiktām izmaksām vai darbībām (sk., piemēram, 79. punktu 
par personāla izmaksām). Atruna par Enerģētikas ģenerāldirektorāta piemērotību 
2014.  gada ex ante  nosacījumu novērtēšanai ir iekļauta Enerģētikas ģenerāldirek -
torāta 2015. gada darbības pārskatā46.
88 
Komisijas Enerģētikas ģenerāldirektorāts izstrādāja rīcības plānu Komisijas  IRD 
konstatēto nepilnību novēršanai, par ex ante  nosacījumu novērtējuma pabeig -
šanas termiņu nosakot 2016. gada oktobra beigas. Ir ļoti svarīgi, lai Komisija 
pabeigtu šo novērtējumu un rūpīgi izanalizētu katras dalībvalsts finansēšanas 
un ekspluatācijas izbeigšanas plānus, jo šie dokumenti ir pamats turpmākam 
finansējumam.
No ES budžeta tiek finansēta lielākā daļa izmaksu visās trīs 
dalībvalstīs
89 
Visas trīs dalībvalstis ir izveidojušas īpašus valsts fondus, lai finansētu valsts po -
litiku attiecībā uz radioaktīvo atkritumu drošu apsaimniekošanu un apglabāšanu 
un kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanu. Tomēr šo fondu līdzekļi joprojām ir 
ierobežoti, it īpaši Lietuvā.
— Lietuvas  Valsts ekspluatācijas izbeigšanas atbalsta fonds, kas pirmo reizi 
tika izveidots 1995. gadā, saņēma iemaksas no kodolelektrostacijas darbības 
ieņēmumiem, līdz 2009. gada beigās tā tika slēgta. Pašreiz fonds ir atkarīgs 
no lieko aktīvu pārdošanas ieņēmumiem, ārējā finansējuma un tā radīta -
jiem procentiem. Iepriekš to izmantoja arī tādu ar ekspluatācijas izbeigšanu 
nesaistītu darbību finansēšanai, piemēram, preferenciāli elektroenerģijas un 
apkures tarifi vai papildu sociālās garantijas bijušajiem darbiniekiem. Saskaņā 
ar Enerģētikas ministrijas sniegto aplēsi 2016. gada 1. janvārī fonda rīcībā bija 
4 miljoni EUR47.45 Sk. 4. pantu Padomes Regulās 
(Euratom) Nr. 1368/2013 un 
Nr. 1369/2013.
46 Enerģētikas 
ģenerāldirektorāts, 2015.  gada 
darbības pārskats, atsauce: 
Ares(2016)1667891 , 8.4.2016.
47 SWD(2016) 102 final , 38. lpp., 
šis fonds nav minēts, bet ir 
norādīti 0,5  miljardi  EUR kā 
kopējais pieejamais 
finansējums. Nav skaidrs, uz ko 
šis skaitlis attiecas.
50 Apsvērumi 
— Bulgārija  1999. gadā izveidoja valsts radioaktīvo atkritumu fondu un kodol -
iekārtu ekspluatācijas izbeigšanas fondu. Abi fondi attiecas uz visām kodolie -
kārtām Bulgārijā. Pirmo fondu galvenokārt finansē no radioaktīvo atkritumu 
radītāju veiktajām iemaksām, un galvenais ieguldītājs (92 %) ir Kozlodujas 
kodolelektrostacija. Fonds ir iztērējis 34,8 miljonus EUR par 1.–4. bloka radio -
aktīvo atkritumu apsaimniekošanas iekārtām, un 2015. gada beigās tā rīcībā 
bija 61 miljons EUR. Otro fondu finansē no kodoliekārtu operatoru veiktajām 
iemaksām. Uzkrātais finansējums Kozlodujas 1.–4. blokam 2015. gada beigās 
bija 156 miljoni EUR.
— Slovākija  2010. gadā ieviesa nodevu par tiešo lietotāju patērēto elektro -
enerģiju, lai kompensētu “vēsturisko deficītu” un to, ka kodolelektrostaciju 
operatoru obligātās iemaksas kopš 1995. gada nenodrošināja pietiekamus 
līdzekļus, lai segtu kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas un lietotās kodol -
degvielas galīgās apglabāšanas izmaksas. Summa, kas valsts ekspluatācijas 
izbeigšanas fondā paredzēta Bohunices V1 kodolelektrostacijas ekspluatāci -
jas izbeigšanai, 2014. gada beigās bija 290 miljoni EUR.
90 
Kopējie pieejamie valsts līdzekļi, ko veido īpašo fondu finansējums un citi valsts 
avoti, visas ekspluatācijas izbeigšanas izmaksas nesegs (sk. 67. punktu un 8. tabu -
lu). Valsts līdzekļi segtu tikai 31 % no paredzamajām izmaksām Bulgārijā un 38 % 
Slovākijā, savukārt ES kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas programmai pie -
šķirtais valsts finansējums Lietuvā segtu mazāk nekā 8 % no kopējām ekspluatā -
cijas izbeigšanas izmaksām. Deficīts līdz šim tika finansēts no ES budžeta saskaņā 
ar kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmām.
91 
Pašreiz tiesību aktos nav noteikta prasība dalībvalstīm līdzfinansēt ekspluatācijas 
izbeigšanas palīdzību ne programmu, ne arī atsevišķu projektu līmenī. Turpre -
tī Eiropas struktūrfondi un investīciju fondi48 pieprasa dalībvalstīm iemaksāt 
noteiktu procentu no pašu resursiem līdzfinansētajās programmās vai projektos. 
Iepriekšējā ziņojumā Palāta ieteica Komisijai, iesniedzot priekšlikumu par finansē -
jumu 2014.–2020. gada finanšu shēmai, ņemt vērā arī citus ES fondus, piemēram, 
struktūrfondus, un līdzekļu izmaksas nosacījumus. Komisija ņēma vērā šo ietei -
kumu, turpinot atbalstīt seku mazināšanas pasākumus ar Eiropas struktūrfondu 
un investīciju fondu (ESI fondu) līdzekļiem, bet īpašo ekspluatācijas izbeigšanas 
atbalstu nolēma nodalīt, tādējādi ESI fondu līdzekļi faktiskajām ekspluatācijas 
izbeigšanas darbībām nav pieejami.48 Eiropas struktūrfondi un 
investīciju fondi cita starpā 
ietver Eiropas Reģionālās 
attīstības fondu, Kohēzijas 
fondu un Eiropas Sociālo 
fondu. Līdz 2014. gadam tos 
dēvēja par “struktūrfondiem”.
51 Apsvērumi 
92 
Pienākums nodrošināt līdzfinansējumu ir svarīgs, jo tas sniedz ES finansējuma 
saņēmējiem lielāku finansiālu stimulu projekta vadības procesā tiekties pēc 
ieguldīto līdzekļu atdeves un sekmīgi īstenot programmas. Padomes regulās, kas 
attiecas uz šīm kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmām, 
līdzfinansējuma nozīme nav atzīta un ir norādīts, ka ES finansējums projektu 
izmaksu pilnā apmērā ir pieļaujams tikai “attiecīgi pamatotos gadījumos”49. Tomēr 
Komisija vēl nav sniegusi skaidras norādes par to, kas būtu šāds gadījums. Tas ir 
apstiprināts Komisijas Iekšējā revīzijas dienesta 2015. gada septembra ziņojumā. 
Tādējādi Komisija līdz šim nav izmantojusi iespēju stimulēt un maksimāli palieli -
nāt līdzfinansējumu.
Ietverot augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu galīgās 
apglabāšanas izmaksas, kopējās paredzamās izmaksas 
divkāršotos
93 
Neviena no galīgajos ekspluatācijas izbeigšanas plānos sniegtajām finansējuma 
deficīta aplēsēm nesniedz pilnīgu priekšstatu par izmaksām pēc kodolelektro -
stacijas slēgšanas, jo nevienā no tām nav ietvertas lietotās kodoldegvielas galīgās 
apglabāšanas izmaksas.
94 
Saskaņā ar starptautiski atzīto principu “piesārņotājs maksā” dalībvalsts pienā -
kums ir nodrošināt, ka operators izpilda savas kā piesārņotāja saistības un rezervē 
pietiekamus finanšu resursus, lai segtu visas ekspluatācijas izbeigšanas izmaksas, 
tostarp par lietotās kodoldegvielas galīgo apglabāšanu (sk.  20. punktu).
95 
Šis princips ir atspoguļots 2011. gada Radioaktīvo atkritumu direktīvā. Saskaņā ar 
šo direktīvu dalībvalstīm ir jānodrošina, ka visas radioaktīvo atkritumu un lietotās 
kodoldegvielas apsaimniekošanas darbības, ieskaitot galīgo apglabāšanu, ir apzi -
nātas un ir aprēķinātas visas to izmaksas un ka vajadzības gadījumā būs pieejami 
pietiekami finanšu resursi50.
96 
Turklāt viens no priekšnosacījumiem kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas 
palīdzības programmu finansējuma saņemšanai (sk. 86.–88. punktu) ir tāds, ka 
dalībvalstis izveido “valsts finanšu plānu, kurā būtu norādītas visas izmaksas un 
paredzētie finansējuma avoti, kuri ir vajadzīgi drošai kodolreaktora bloku eks -
pluatācijas izbeigšanas pabeigšanai, tostarp lietotās kodoldegvielas un radioaktī -
vo atkritumu apsaimniekošanai”51.49 Regula (Euratom) 
Nr. 1368/2013, 17. apsvērums, 
un Regula (Euratom) 
Nr. 1369/2013, 15.  apsvērums.
50 Sk. īpaši Padomes 
Direktīvas  2011/70/Euratom 
12. pantu.
51 Sk. 4. pantu Padomes Regulās 
(Euratom) Nr. 1368/2013 un 
Nr. 1369/2013.
52 Apsvērumi 
97 
Palāta aprēķināja galīgās apglabāšanas paredzamās izmaksas, lai sniegtu pilnīgā -
ku priekšstatu par izmaksām, kas saistītas ar attiecīgo kodolelektrostaciju eks -
pluatācijas izbeigšanu.
98 
Kā parādīts 10. tabulā , Palāta aprēķināja, ka, ņemot vērā ar galīgo apglabāšanu 
saistītās izmaksas, ekspluatācijas izbeigšanas kopējās paredzamās izmaksas varē -
tu divkāršoties, visās trīs dalībvalstīs kopā sasniedzot 11,4 miljardus EUR. 10. tabulaEkspluatācijas izbeigšanas izmaksu aplēse, ietverot augsta radioaktivitātes līmeņa 
atkritumu un lietotās kodoldegvielas apglabāšanas izmaksas
(miljoni  EUR)
Ignalina (Lietuva)Kozloduja 
(Bulgārija)Bohunice 
(Slovākija)Kopā
2015. gada izmaksu aplēse, neietverot augsta radioak -
tivitātes līmeņa atkritumu un lietotās kodoldegvielas 
apglabāšanas izmaksas3 376 1 107 1 239 5 722
Augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu un lietotās 
kodoldegvielas galīgās apglabāšanas izmaksu aplēse par 
šiem astoņiem reaktoriem12 610 1 590 1 466 5 666
Izmaksu aplēse, ietverot augsta radioaktivitātes līmeņa 
atkritumu un lietotās kodoldegvielas apglabāšanas 
izmaksas5 986 2 697 2 705 11 388
Valsts finansējums 262 348 476 1 086
ES finansējums 1 553 731 671 2 955
Finansējuma deficīts 4 171 1 618 1 558 7 347
1 Piezīme par galīgās apglabāšanas izmaksu aplēsēm
Attiecībā uz Ignalinu (Lietuva)  Palātas aplēse 2 610 miljonu EUR apmērā balstās uz skaitli, kas norādīts valsts programmā un minēts Komisijas 
2016.  gada kodoljomas pārskata programmā.
Attiecībā uz Kozloduju (Bulgārija)  Bulgārijas valsts programmā nekādi dati nav sniegti. Palātas aplēse 1,59 miljardu EUR apmērā balstās uz 
valsts apglabāšanas iekārtas kopējo izmaksu aplēsi, kas ir 3 miljardi EUR, pamatojoties uz šīs revīzijas laikā notikušajām apspriedēm ar Bulgāri -
jas valsts iestādēm par Somijas gadījumu. Palāta sadalīja 3 miljardus EUR uz pusēm, lai atspoguļotu 1.–4. bloka un funkcionējošā 5. un 6. bloka 
daļu. Nekādus plānus attiecībā uz turpmākiem blokiem vai kodolelektrostacijām Palāta neņēma vērā, jo tie vēl nebija konkrēti.
Attiecībā uz Bohunici (Slovākija)  Palātas aplēse 1,46 miljardu EUR apmērā balstās uz Slovākijas iestāžu veikto valsts galīgās apglabāšanas 
izmaksu aplēsi, kas ir 4,4 miljardi EUR, izmantojot konservatīvāku scenāriju, saskaņā ar kuru Slovākijas atlikušo kodolelektrostaciju darbmūžs ir 
60 gadi. Palāta sadalīja 4,4 miljardus EUR trīs daļās, lai izmaksas vienlīdzīgi sadalītu starp abiem blokiem, kas atrodas ekspluatācijas izbeig -
šanas procesā, un visiem četriem blokiem, kuri pašreiz darbojas. Atšķirībā no Slovākijas valsts programmas Palāta neņēma vērā abus blokus, 
kas plānoti Mohovcē, jo to būvniecība ir aizkavējusies. Pretējā gadījumā to bloku daļa, kas atrodas ekspluatācijas izbeigšanas procesā, būtu 
16,3 % no 4,4 miljardiem EUR jeb 717 miljoni EUR. Komisijas 2016. gada kodoljomas pārskata programmā ir minēti 3,7 miljardi EUR, kas varētu 
būt saistīti ar mazāk konservatīvu scenāriju attiecībā uz kodolelektrostaciju darbmūžu, kas ir 40 gadi.
Avots : ERP, pamatojoties uz Komisijas, 2015. un 2016. gada darba programmās un valstu ieinteresēto personu sniegto informāciju.
53 Apsvērumi 
99 
Ņemot vērā gan ekspluatācijas izbeigšanas, gan arī galīgās apglabāšanas izmak -
sas, uz Lietuvu attiecas lielākā daļa no kopējā deficīta 7,4 miljardu EUR apmērā. 
Tomēr liels deficīts būtu arī Bulgārijai un Slovākijai (sk. 18. attēlu ).18. attēlsFinansējuma deficīts, ja tiek ņemtas vērā gan 
ekspluatācijas izbeigšanas, gan arī galīgās apglabāšanas 
izmaksas
Avots: ERP, pamatojoties uz 10. tabulu . 01 0002 0003 0004 0005 0006 000
Ignalina (Lietuva) Kozloduja (Bulgārija) Bohunice (Slovākija)58 %70 %
60 %(miljoni EUR)
Valsts /f_inansējums
ES /f_inansējums
Finansējuma de/f_icīts52 37. IAS “Uzkrājumi, iespējamās 
saistības un iespējamie aktīvi” 
un 19. IPSAS . Īpašu 
starptautisko grāmatvedības 
standartu par kodoliekārtu 
ekspluatācijas izbeigšanu nav. 
Ir standarts par to, kā 
statistikas informāciju par 
ekspluatācijas izbeigšanas 
izmaksām aprēķina Eiropas 
kontu sistēmā (EKS), un tas 
neprasa, lai saistības reģistrētu 
kā izmaksas nākotnē.
53 Saskaņā ar 37. IAS 10. punktu 
pienākumu radošs notikums ir 
notikums, kas rada juridisku 
vai prakses radītu pienākumu 
(piemēram, 
kodolelektrostacijas 
būvniecība, kas rada 
pienākumu veikt kodoliekārtu 
ekspluatācijas izbeigšanu), 
kura dēļ uzņēmumam nav 
citas reālas alternatīvas, kā 
izpildīt šo pienākumu.
54 Saskaņā ar 37. IAS 40. punktu 
uzkrājumus vienreizējiem 
notikumiem 
(pārstrukturēšana, vides 
stāvokļa uzlabošana, lietas 
atrisināšana tiesā) novērtē kā 
iespējamāko summu.
Nākotnes izmaksu saistības nevienā no trim dalībvalstīm nav 
pienācīgi uzskaitītas
100  
Saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem52 nākotnē paredzamās 
saistības ir jānorāda kā uzkrājumi un jāatzīst organizācijas bilancē, un organizāci -
jai ir pienākums tās samaksāt, ja
— kāda pagātnes notikuma dēļ tai ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts 
pienākums53;
— maksājums ir iespējams, t. i., vairāk iespējams nekā neiespējams;
— summu var ticami novērtēt54.
54 Apsvērumi 
101  
Ja šie trīs nosacījumi nav izpildīti, saistības kļūst par “iespējamām saistībām” un 
tās atklāj ārpusbilancē, piemēram, kontu piezīmēs, ja vien maksājumu neuzskata 
par attālinātu — šajā gadījumā informācija par saistībām nav jāatklāj55.
102  
Tādējādi, ja šāds maksājums ir ticams un summu var ticami novērtēt, kodoliekārtu 
ekspluatācijas izbeigšanas izmaksas un lietotās kodoldegvielas galīgās apglabā -
šanas izmaksas organizācijai jāatzīst par saistībām, un tās pienākums ir samaksāt 
par šīm saistībām. Piemēram, izmaksu aplēses varētu balstīt uz kodoliekārtu 
ekspluatācijas izbeigšanas plānu. Konkrētā grāmatvedības metode ir atkarīga no 
juridiskās situācijas attiecībā uz atbildību par maksājuma veikšanu un no dalīb -
valsts vai organizācijas pieņemtās grāmatvedības prakses56.
103  
Palāta pieprasīja dalībvalstu attiecīgajām iestādēm sniegt informāciju par to, kā 
tiek uzskaitītas saistības par izmaksām, kas saistītas ar ekspluatācijas izbeigšanu 
un lietotās kodoldegvielas galīgo apglabāšanu.
104  
Kā parādīts 11. tabulā , grāmatvedības metodes visās trīs dalībvalstīs atšķiras un 
ir atkarīgas no tā, vai izmaksas ir saistītas ar kodoliekārtu ekspluatācijas izbeig -
šanu vai galīgo apglabāšanu. Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas izmaksas 
nav atzītas par uzkrājumiem nevienā Lietuvas bilancē, un ir atklātas tikai mazāk 
nozīmīgas iespējamās saistības. Ekspluatācijas izbeigšanas izmaksas nav atzītas 
Kozlodujas kodolelektrostacijas kontos Bulgārijā un ir tikai daļēji atzītas Bohuni -
ces kodolelektrostacijas kontos Slovākijā.
105  
Attiecībā uz galīgās apglabāšanas izmaksām iesaistītās organizācijas Lietuvā un 
Bulgārijā nav ne atzinušas šādu izmaksu uzkrājumus bilancē, ne arī atklājušas 
jebkādu informāciju kontu piezīmēs. Tikai Slovākijas iesaistītās organizācijas 
valsts kodoliekārtu fonda apakškontā ir atzinušas uzkrājumus attiecībā uz galīgās 
apglabāšanas izmaksām.55 Saskaņā ar 37. IAS informācija 
nav obligāti jāizklāsta, ja 
maksājums ir attālināts.
56 Dažām organizācijām ir 
jāizmanto starptautiskie 
grāmatvedības standarti, bet 
citas var izmantot valsts 
grāmatvedības standartus.
55 Apsvērumi 
106  
Tas, ka nākotnes izmaksas netiek sistemātiski atzītas par uzkrājumiem un/vai 
ietvertas kontu piezīmēs, ierobežo pārredzamību un negatīvi ietekmē attiecīgo 
iestāžu spēju pienācīgi plānot to, kā tiks segtas ekspluatācijas izbeigšanas un 
apglabāšanas izmaksas nākotnē. 11. tabulaGrāmatvedības metode attiecībā uz saistībām, kas saistītas ar kodoliekārtu 
ekspluatācijas izbeigšanu un lietotās kodoldegvielas galīgo apglabāšanu
Kodolelektrostacijas konti (neietverot lietotās kodoldeg -
vielas galīgo apglabāšanu)Fonda/ministrijas/valdības konti
(ietverot lietotās kodoldegvielas galīgo apglabāšanu)
Ignalina 
(Lietuva)Uzkrājumi nav atzīti.
Paskaidrojumā ir norādīts, ka demontāžas izmaksu ticama aplēse 
nav pieejama. Tāpēc iespējamās saistības nav atklātas.Uzkrājumi nav atzīti.
Ārpusbilancē ir atklātas mazāk nozīmīgas iespējamās saistības 
(13 miljoni EUR), kas saistītas ar kodoliekārtu ekspluatācijas 
izbeigšanu un attiecas uz papildu sociālajām garantijām bijušajiem 
kodolelektrostacijas darbiniekiem.
Kozloduja 
(Bulgārija)Nav atzīti ne ekspluatācijas izbeigšanas, ne arī lietotās kodoldeg -
vielas uzglabāšanas un apsaimniekošanas izmaksu uzkrājumi. 
Tāpēc 2014. gada kontus kvalificēja neatkarīgs revidents.Valsts ekspluatācijas izbeigšanas un radioaktīvo atkritumu fondu 
ieņēmumi un izdevumi ir ietverti Enerģētikas ministrijas gada bu -
džeta kontos. Uzkrāto finanšu resursu neizmantotās daļas, tostarp 
resursi no iepriekšējiem gadiem, ir atklāti ārpusbilancē.
Bohunice 
(Slovākija)Daļēji atzīti, bet nav paredzēti Bohunices V1 kodolelektrostacijai.Provizoriska informācija attiecībā uz galīgo apglabāšanu ir ietverta 
valsts kodoliekārtu fonda apakškontā.
Avots: ERP, pamatojoties uz valsts iestāžu sniegto informāciju.
56
 Secinājumi un ieteikumi
107  
ES īpašās kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas finansēšanas programmas 
nesniedza pareizos stimulus savlaicīgai un izmaksu ziņā efektīvai ekspluatācijas 
izbeigšanai. Kopš iepriekšējā ziņojuma publicēšanas 2011. gadā ir panākts zināms 
progress, izbeidzot kodoliekārtu ekspluatāciju Ignalinas kodolelektrostacijā Lietu -
vā, Kozlodujas kodolelektrostacijā Bulgārijā un Bohunices kodolelektrostacijā Slo -
vākijā. Galvenās iekārtas kodolelektrostaciju nekontrolētajās zonās ir demontētas. 
Tomēr gandrīz visi svarīgākie ekspluatācijas izbeigšanas infrastruktūras projekti 
tika īstenoti ar kavēšanos, un svarīgie uzdevumi, kas saistīti ar darbu kontroles 
zonā, visām trim dalībvalstīm vēl ir jāizpilda. Dalībvalstu iestādes apgalvo, ka ko -
dolelektrostacijas ir neatgriezeniski slēgtas, taču ne visi plānotie rezultāti, kurus 
Komisija izmanto, lai novērtētu virzību uz neatgriezenisku slēgšanu, ir pilnībā sa -
sniegti. Finansējuma deficīts Lietuvā kopš Palātas pēdējās revīzijas ir palielinājies, 
un pašreiz tas ir 1,6 miljardi EUR. Ekspluatācijas izbeigšanas paredzamās izmaksas 
visās trīs kodolelektrostacijās kopā būs vismaz 5,7 miljardi EUR, bet, ietverot arī 
galīgās apglabāšanas izmaksas, 11,4  miljardi  EUR.
Saistībā ar kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanu kopš  
2011. gada ir panākts zināms progress, bet vēl ir jāveic  
svarīgi uzdevumi
108  
Kopš 2011. gada visas trīs dalībvalstis ir demontējušas dažas galvenās iekārtas ne -
kontrolētajās zonās un, izņemot Lietuvu, ieguvušas vai drīzumā iegūs attiecīgās 
licences darba uzsākšanai kontroles zonā. Lietuva šādu licenci vēl nav ieguvusi, 
un pašreiz tas tiek plānots 2022. gadā — 10 gadus vēlāk nekā sākotnēji plānots 
(sk. 40. un 42. punktu).
109  
Saskaņā ar visu valsts iestāžu apgalvojumu panāktais progress nozīmē to, ka 
slēgšana pašreiz ir faktiski neatgriezeniska. Taču plānotie rezultāti, kurus Komi -
sija izmanto, lai novērtētu virzību uz neatgriezenisku slēgšanu, nevienā no trim 
kodolelektrostacijām vēl nav pilnībā sasniegti. Reaktoru kodolu / primāro kontūru 
demontāžas projekti vēl nav pabeigti, un reaktora ēkā līdz šim ir veikti tikai ma -
zāk svarīgi darbi. Tas nozīmē, ka svarīgie uzdevumi, kas saistīti ar darbu kontroles 
zonās, tostarp reaktoru ēkās, visām trim dalībvalstīm vēl ir jāveic (sk. 38.–42. 
punktu).
110  
Zināmi panākumi ir gūti atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras izveidē, 
bet daudzi svarīgi infrastruktūras projekti visās trīs dalībvalstīs 2011.–2015. gada 
laikposmā kavējās (sk. 43. un 59.–71. punktu). Ilgākā kavēšanās bija Lietuvā, kur 
ekspluatācijas izbeigšanas termiņš kopš 2011. gada tika atlikts uz vēl deviņiem 
gadiem — līdz 2038. gadam (sk. 59.–63. punktu).
57 Secinājumi un ieteikumi 
111 
Problēmas joprojām ir visās trīs dalībvalstīs, piemēram, paļaušanās uz ārējiem 
ekspertiem (sk. 69. punktu) un novatorisku tehnisku risinājumu izmantošana 
(sk. 67. un 68.  punktu). Risku rada kvalificētu un pieredzējuši inženieru trūkums 
visā ES, it īpaši Lietuvā (sk. 70. punktu).
1. ieteikums. Nodrošināt progresu saistībā ar ekspluatācijas 
izbeigšanu
Visām trim attiecīgajām dalībvalstīm ir
a) vēl vairāk jāuzlabo projektu vadības metodes, lai vajadzīgā atkritumu un lie -
totās kodoldegvielas apsaimniekošanas infrastruktūra tiktu izveidota atbilsto -
ši plānam;
b) jāveic savu tehnisko spēju uzlabošanas pasākumi, lai panāktu labāku samēru 
starp iekšējiem un ārējiem ekspertiem;
c) jāatrod labāki veidi, kā apmainīties ar paraugpraksi un tehniskajām zināša -
nām gan savstarpēji, gan arī ar plašāku sabiedrību, kas iesaistīta kodoliekārtu 
ekspluatācijas izbeigšanas procesos ES un ārpus tās. Komisijai  tas jāveicina 
izmaksu ziņā efektīvā veidā.
Plānotais īstenošanas termiņš — līdz 2017. gada beigām.
112  
Projekti, kas finansēti saskaņā ar ES kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palī -
dzības programmām, neietver galīgo apglabāšanu, bet tikai lietotās kodoldegvie -
las pagaidu uzglabāšanu. Lai izveidotu lietotās kodoldegvielas galīgās apglabāša -
nas vietu, var paiet desmitiem gadu, un tam ir vajadzīgs augsts finansiālo saistību 
līmenis. Tas varētu būt grūti dažām valstīm, kuru radītais radioaktīvo atkritumu 
daudzums ir neliels, kurām ir ierobežoti finanšu resursi vai nepiemēroti ģeoloģis -
kie apstākļi. Visās trīs dalībvalstīs notiekošās sarunas par iespējamiem augsta ra -
dioaktivitātes līmeņa atkritumu un lietotās kodoldegvielas galīgās apglabāšanas 
risinājumiem, kas var būt pieņemti valsts vai reģionālā līmenī, joprojām ir tikai 
koncepcijas izstrādes posmā (sk. 48.–58. punktu). Komisijai ir jāsniedz ziņojums 
par dalībvalstu plāniem šajā jomā, bet tas vēl nav izdarīts (sk. 53. punktu).
58 Secinājumi un ieteikumi 
2. ieteikums. Lietotās kodoldegvielas galīgās apglabāšanas 
risinājumi
a) Komisijai  kopā ar visām attiecīgajām ES dalībvalstīm ir jāizpēta lietotās 
kodoldegvielas un augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu apglabāšanas 
iespējas, tostarp reģionāli un citi ES risinājumi, pienācīgi ņemot vērā alterna -
tīvu drošību, drošumu un izmaksu lietderību. Pārskats par šo tematu Komisijai 
jāietver savā pirmajā ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par Radio -
aktīvo atkritumu direktīvas īstenošanu.
Plānotais īstenošanas termiņš: jāsāk nekavējoties; ziņojums jāpublicē, vēlā -
kais, līdz 2017. gada vidum.
b) Visām trim dalībvalstīm  paralēli jāīsteno galīgās apglabāšanas plāni, lai 
sagatavotu pilnīgākas izmaksu aplēses un finansēšanas plānus lietotās kodol -
degvielas un radioaktīvo atkritumu apglabāšanai, kā to paredz Radioaktīvo 
atkritumu direktīva.
Plānotais īstenošanas termiņš — līdz 2017. gada vidum.
Ekspluatācijas izbeigšanas paredzamās izmaksas būs 
vismaz 5,7 miljardi EUR, bet kopā ar galīgās 
apglabāšanas izmaksām — divas reizes vairāk
113  
Ekspluatācijas izbeigšanas paredzamās kopējās izmaksas visās trīs programmās 
no 2010. līdz 2015. gadam pieauga par 40 % — no 4,1 miljarda EUR līdz 5,7 mil -
jardiem EUR (sk. 73. un 74. punktu). Ietverot ar lietotās kodoldegvielas galīgo 
apglabāšanu saistītās izmaksas, kopējās izmaksas varētu divkāršoties, sasniedzot 
11,4  miljardus  EUR (sk.  93.–99. punktu).
114  
Pašreiz pieejamais valsts un ES finansējums 4 miljardu EUR apmērā nav pietie -
kams, lai segtu kopējās paredzamās izmaksas, kas ir 5,7 miljardi EUR, neskaitot 
galīgās apglabāšanas izmaksas. Tādējādi finansējuma deficīts līdz ekspluatācijas 
izbeigšanas procesa pabeigšanai ir 1,7 miljardi EUR. 93 % jeb 1,6 miljardi EUR 
no šā finansējuma deficīta attiecas uz Lietuvu (sk. 73.–85. punktu). Bulgārijas un 
Slovākijas aprēķinātais finansējuma deficīts pašreiz sasniedz attiecīgi 28 miljo -
nus EUR un 92 miljonus EUR (sk. 84. punktu).
59 Secinājumi un ieteikumi 
115  
Saskaņā ar starptautiski atzīto principu “piesārņotājs maksā” dalībvalsts pienā -
kums ir nodrošināt, ka kodolelektrostaciju operatori izpilda savas kā piesārņotāja 
saistības un rezervē pietiekamus finanšu resursus, lai segtu visas ekspluatācijas 
izbeigšanas un galīgās apglabāšanas izmaksas (sk.  20. un 93. punktu). Visas trīs 
kodolelektrostacijas pārvalda valsts uzņēmumi. Visas trīs dalībvalstis ir izveido -
jušas īpašus valsts fondus, lai finansētu valsts politiku attiecībā uz radioaktīvo 
atkritumu drošu apsaimniekošanu un apglabāšanu un kodoliekārtu ekspluatāci -
jas izbeigšanu. Tomēr šie fondi visās trīs kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas 
programmās līdz šim ir maz izmantoti, un šo fondu līdzekļi joprojām ir ierobežoti, 
it īpaši Lietuvā (sk.  89.–92. punktu).
116  
Tādējādi projektu līdzfinansēšana no valsts fondiem bija drīzāk izņēmums nekā 
norma. Lai gan atšķirībā no citiem ES fondiem šajās programmās nav juridiski 
noteiktas prasības līdzfinansēt projektus, tiesību aktos ir atzīts, ka ES finansējums 
projektu izmaksu pilnā apmērā ir pieļaujams tikai “attiecīgi pamatotos gadīju -
mos”57. Tomēr Komisija vēl nav sniegusi skaidras norādes par to, kas būtu šāds 
gadījums. Pretējā gadījumā tā varētu efektīvāk radīt pareizos stimulus, lai palieli -
nātu valstu līdzfinansējumu ekspluatācijas izbeigšanas darbībās (sk.  92. punktu).
117  
Visas trīs dalībvalstis galu galā ir atbildīgas par to, lai ekspluatācijas izbeigšanai 
un galīgajai apglabāšanai būtu pieejami pietiekami finanšu resursi (sk.  20. un 
95. punktu). Savā 2011. gada ietekmes novērtējumā Komisija secināja, ka, pa -
matojoties uz dalībvalstu vajadzību novērtējumu, ES finansiālā atbalsta periods 
pēc 2020. gada nebūtu jāpagarina (sk.  10. punktu). Šajā sakarā Lietuvas pārstāvji 
vērsa Palātas revidentu uzmanību konkrēti uz Pievienošanās līguma protokoliem 
(sk. 83. punktu un 43. zemsvītras piezīmi).
3. ieteikums. Principa “piesārņotājs maksā” ievērošana, 
palielinot valstu finansējumu 2014.–2020. gadam un pēc tam
Visām trim dalībvalstīm  ir jāatzīst sava nozīme principa “piesārņotājs maksā” ie -
vērošanas nodrošināšanā un jābūt gatavām gan pašreizējā finansēšanas periodā, 
gan arī pēc tam izmantot valsts līdzekļus, lai segtu ekspluatācijas izbeigšanas, kā 
arī galīgās apglabāšanas izmaksas.
Plānotais īstenošanas termiņš — sākot ar valstu līdzfinansējuma palielināšanu 
2017. gada darba programmās.57 Regula (Euratom) 
Nr. 1368/2013, 17. apsvērums, 
un Regula (Euratom) 
Nr. 1369/2013, 15.  apsvērums.
60 Secinājumi un ieteikumi 
4. ieteikums. Valstu līdzfinansējuma palielināšana  
2014.–2020. gada finansēšanas periodā
Komisijai  ir jācenšas palielināt valstu līdzfinansējumu 2014.–2020.  gada finansē -
šanas periodā. Piemēram, Komisijas lēmumā tai skaidri jānosaka “labi pamatoti 
izņēmuma” apstākļi, kādos ES, īstenojot kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas 
palīdzības programmas, var pilnā apmērā finansēt projektus.
Plānotais īstenošanas termiņš — līdz 2017. gada decembra beigām.
5. ieteikums. Pārtraukt īpašās kodoliekārtu ekspluatācijas 
izbeigšanas finansēšanas programmas Lietuvā, Bulgārijā un 
Slovākijā pēc 2020. gada
Īpašās kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas finansēšanas programmas Lietuvā, 
Bulgārijā un Slovākijā pēc 2020. gada ir jāpārtrauc. Ja pēc 2020. gada vienā vai 
vairākās no šīm trim dalībvalstīm tiek konstatēta skaidra vajadzība pēc ES līdzek -
ļiem, jebkuram turpmākam ES  finansējumam, ko ierosinājusi Komisija un apstipri -
nājis likumdevējs, ir jāietver pareizie stimuli ekspluatācijas izbeigšanai, kā arī tam 
jānosaka laika ierobežojums un atbilstošs dalībvalstu līdzfinansējuma līmenis. 
Viens veids, kā to panākt, ir apsvērt paplašinātu piekļuvi Eiropas struktūrfondiem 
un investīciju fondiem, lai tie varētu finansēt kodoliekārtu ekspluatācijas izbeig -
šanas darbības, ja ir izpildīti šie nosacījumi.
Plānotais īstenošanas termiņš — vajadzības gadījumā līdz 2018. gada beigām.
118  
Darbinieku skaits visās trīs kodolelektrostacijās ir samazinājies. Tomēr Ignali -
nas kodolelektrostacijā Lietuvā, kur no degvielas ir atbrīvots tikai viens no abu 
reaktoru kodoliem un kurai joprojām ir darbības licence, darbinieku un tādējādi 
arī ES  finansēto izmaksu līmenis ir saglabājies augsts. Trešdaļa darbinieku turpina 
veikt kodolelektrostaciju drošu uzturēšanu. Ņemot vērā līdzfinansējuma trūkumu 
un vietējās ekonomiskās un sociālās problēmas, kas saistītas ar ekspluatācijas 
izbeigšanas procesu Ignalinas kodolelektrostacijā Lietuvā, pastāv risks, ka dar -
binieku skaits pārsniegs ekspluatācijas izbeigšanas programmas vajadzības un 
ES paredzētais ekspluatācijas izbeigšanas finansējums tiks izmantots, lai atbalstī -
tu šādu nodarbinātību (sk. 80. un 81. punktu).
61 Secinājumi un ieteikumi 
6. ieteikums. ES finansējums jāizmanto tikai ekspluatācijas 
izbeigšanas izmaksu segšanai
Komisijai  jāļauj ES finansējumu saskaņā ar kodoliekārtu ekspluatācijas izbeig -
šanas palīdzības programmām izmantot vienīgi to darbinieku izmaksu segšanai, 
kuri pilnībā strādā pie ekspluatācijas izbeigšanas.
Plānotais īstenošanas termiņš — no 2017. gada darba programmas un pēc tam.
119  
Komisijas novērtējums par to, vai finansēšanas un ekspluatācijas izbeigšanas plā -
ni atbilst ex ante  nosacījumiem, nebija prasībām atbilstošs (sk. 86.–88. punktu).
7. ieteikums. Komisijas veiktās uzraudzības uzlabošana
Komisijai  jāpabeidz ex ante  nosacījumu novērtējums.
Plānotais īstenošanas termiņš — līdz 2016. gada oktobra beigām.
120  
Grāmatvedības metodes attiecībā uz saistībām un nākotnes izmaksu iespējamām 
saistībām, kas saistītas ar kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanu un lietotās ko -
doldegvielas galīgo apglabāšanu, visās trīs dalībvalstīs atšķiras. Tas, ka nākotnes 
izmaksas ne vienmēr tiek atzītas par uzkrājumiem un/vai ietvertas kontu piezī -
mēs, ierobežo pārredzamību un negatīvi ietekmē attiecīgo iestāžu spēju pienācī -
gi plānot to, kā tiks segtas ekspluatācijas izbeigšanas un apglabāšanas izmaksas 
nākotnē (sk.  100.–103.  punktu).
62 Secinājumi un ieteikumi 
8. ieteikums. Grāmatvedības metode
Komisijai  jāstrādā kopā ar visām attiecīgajām dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka 
visas ar kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanu un lietotās kodoldegvielas galīgo 
apglabāšanu saistītās nākotnes izmaksas saskaņā ar attiecīgajiem grāmatvedības 
standartiem tiek uzskaitītas pienācīgi un pārredzamā veidā.
Plānotais īstenošanas termiņš — līdz 2017. gada decembra beigām.
Šo ziņojumu 2016. gada 14. jūlija sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas 
II apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Henri GRETHEN .
 Revīzijas palātas vārdā  —
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Priekšsēdētājs

63
 Pielikumi
Kodolreaktori, kuru ekspluatācija tiek izbeigta saskaņā ar ES kodoliekārtu eksplua -
tācijas izbeigšanas palīdzības programmu
TWhKomerciālā ekspluatācijaPlānotais ekspluatācijas 
izbeigšanas termiņš
Sākums Slēgšana GadiProcentos 
no 30 gadu 
darbmūžaSaskaņā ar 
ERP  2011. 
gada 
ziņojumu2015. 
gada 
decembrī
LietuvaIgnalina 1 86 1985. g. maijs2004. gada 
decembrī20 65
2029. g. 2038. g.
Ignalina 2 1551987. gada 
decembrī2009. gada 
decembrī22 73
BulgārijaKozloduja 1 61 1974. g. oktobris2002. gada 
decembrī28 94
2035. g. 2030. g.Kozloduja 2 631975. g. 
novembris2002. gada 
decembrī27 90
Kozloduja 3 63 1981. g. janvāris2006. gada 
decembrī26 86
Kozloduja 4 61 1982. g. jūnijs2006. gada 
decembrī25 82
SlovākijaBohunice V1, 1. 
reaktors72 1980.  gada aprīlī2006. gada 
decembrī27 89
2025. g. 2025. g.Bohunice V1, 2. 
reaktors77 1981. g. janvāris2008. gada 
decembrī28 93
Avots : SAEA, Pris datubāze.I pielikums
64 Pielikumi 
Pārskats par kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmu juri -
disko pamatu
Ignalina (Lietuva) Kozloduja (Bulgārija) Bohunice (Slovākija)
Pirms 
pievienošanāsPadomes 1989. gada 18. decembra 
Regula (EEK) Nr. 906/1989Padomes 1999. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1266/1999 ( Phare  programma)
Pievienošanās 
līgumiProtokols Nr. 4 par Ignalinas 
kodolelektrostaciju Lietuvā, 
pievienots Aktam par Lietuvas 
Republikas pievienošanās 
nosacījumiem un pielāgojumiem 
līgumos, kas ir Eiropas Savienības 
pamatā (OV L 236, 23.9.2003., 
944.–945. lpp.)Akts par Bulgārijas Republikas un Rumāni -
jas pievienošanās nosacījumiem (OV  L 157 , 
21.6.2005., 203. lpp.)Akts par Slovākijas Republikas pievienošanās 
nosacījumiem un pielāgojumiem līgumos, kas ir 
Eiropas Savienības pamatā, Protokols Nr. 9.
(Bohunices V1  kodolelektrostacija) (OV  L 236, 
23.9.2003., 954.  lpp.)
Pēc pievienošanāsPadomes 2006. gada 21. decembra 
Regula (EK) Nr. 1990/2006 par 
to, kā īstenot Protokolu Nr. 4 par 
Ignalinas kodolelektrostacijuPadomes 2010. gada 13. jūlija Regula 
(Euratom) Nr. 647/2010Padomes 2007. gada 14. maija Regula (Euratom) 
Nr. 549/2007 par to, kā īstenot Protokolu 
Nr. 9 par Bohunices V1  kodolelektrostacijas 1. 
un 2. bloku Slovākijā, kas pievienots Aktam par 
Čehijas Republikas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, 
Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas 
un Slovākijas pievienošanās Eiropas Savienībai 
nosacījumiem
Padomes 2013. gada 13. de -
cembra Regula (Euratom) 
Nr. 1369/2013 par Savienības at -
balstu kodoliekārtu ekspluatācijas 
izbeigšanas palīdzības program -
mai Lietuvā un atceļ Regulu (EK) 
Nr. 1990/2006Padomes 2013. gada 13. decembra Regula (Euratom) Nr. 1368/2013 par Savienības atbalstu 
kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmām Bulgārijā un Slovākijā un 
atceļ Regulas (Euratom) Nr. 549/2007 un (Euratom) Nr. 647/2010II pielikums
65 Pielikumi 
Kodolreaktori dalībvalstīs un to statuss 2015. gada 31. decembrīIII pielikumsStatuss
SlēgtiEkspluatācijāTiek būvēti91
129
2244Apvienotā KaralisteSlēgtiEkspluatācijāTiek būvēti
3015
45-
NīderlandeSlēgtiEkspluatācijāTiek būvēti
11
2-
Beļģija
SlēgtiEkspluatācijāTiek būvēti
17
8-
Vācija
SlēgtiEkspluatācijāTiek būvēti
28
8
36-
FrancijaSlēgtiEkspluatācijāTiek būvēti
1258
711
SpānijaSlēgtiEkspluatācijāTiek būvēti
37
10-
ItālijaSlēgtiEkspluatācijāTiek būvēti
4-
4-Somija
Slēgti
Ekspluatācijā
Tiek būvēti-
4
51
Zviedrija
SlēgtiEkspluatācijāTiek būvēti3
10
13-
LietuvaSlēgtiEkspluatācijāTiek būvēti
2
-
2-
Čehijas RepublikaSlēgtiEkspluatācijāTiek būvēti
-
6
6-
RumānijaSlēgtiEkspluatācijāTiek būvēti
-
2
2-
BulgārijaSlēgtiEkspluatācijāTiek būvēti
4
2
6-SlovākijaSlēgtiEkspluatācijā
Tiek būvēti3
4
92
Ungārija
SlēgtiEkspluatācijāTiek būvēti-
4
4-Slovēnija 
(kopā ar Horvātija)
Slēgti
EkspluatācijāTiek būvēti-
1
1-
KopāKopāKopāKopāKopāKopāKopā
Kopā Kopā KopāKopāKopāKopāKopāKopāKopā Kopā
Piezīme. Abiem reaktora blokiem Ignalinā (Lietuva) joprojām ir darbības licence (sk. 40. punktu).
Avots : ERP, pamatojoties uz Eiropas Komisijas un SAEA Kodolreaktoru informācijas sistēmas ( PRIS ) datiem.
66 Pielikumi 
Pārskats par kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmu 
dalībniekiem
Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programma, divas īstenošanas 
struktūras LietuvāIV pielikums
ERAB kanāls Valsts aģentūras kanāls
Programmas 
uzraudzības 
komitejaLietuva
SaemejsSaņēmējs
Līgumslēdzējs 
ProjektsLīgumslēdzējs
ProjektsPamatnolīgums
Gada deleģēšanas 
nolīgumsPamatnolīgums
Ikgadējais deleģēšanas nolīgums
Līdzekļu pārskaitīšanas nolīgums
Uzraudzība UzraudzībaUzraudzībaPamatnolīgums
Dotāciju nolīgumu
apstiprināšana
LīgumsIzmaksaIzmaksaLīgumsFinansēšanas nolīgums
Pārraudzība PārraudzībaLietuva
Iecelts
atbildīgaisUzraudzība
Finanšu ministrija
Finanšu
koordinācijaNodrošina
revīziju un inanšu pārskatIgnalinas Starptautiskais 
ekspluatācijas 
pārtraukšanas atbalsta 
fonds,
- kuru reglamentē 
ieguldītāju asambleja
- un pārvalda ERAB 
(īstenotājstruktūra)Valsts aģentūra
(CPVA)
Programmas
koordinācijaEiropas Komisija, kurai 
palīdz Kodoliekārtu 
ekspluatācijas izbeigšanas 
palīdzības programmas
komiteja
2015. gadā ERAB bija atbildīga par šādiem 
notiekošajiem ekspluatācijas izbeigšanas 
projektiem:ES finansē -
jums (mil -
joni  EUR)
IKS lietotās kodoldegvielas pagaidu uzglabāšana 205,97
Cieto atkritumu apsaimniekošanas un uzglabāšanas 
iekārtas184,02
Projektu vadības nodaļa — 1.–5. posms
(2001.–2015. g.)51,81
Zema un vidēja radioaktivitātes līmeņa īslaicīgo atkritu -
mu glabātava tuvu zemes virsmai (projektēšana)10,63
2015. gadā kopā 452,43
Kopējie pabeigtie un notiekošie ERAB ekspluatācijas iz -
beigšanas projekti no 1999.  gada līdz 2015.  gada beigām522,912015. gadā CPVA bija atbildīga par šādiem 
notiekošajiem ekspluatācijas izbeigšanas 
projektiem:ES finansē -
jums (mil -
joni  EUR)
IKS ekspluatācijas izbeigšanas darbības ar saistītajām 
izmaksām 2015. gadā50,50
Ļoti zema radioaktivitātes līmeņa atkritumu poligona 
būvniecība (poligona 3. posms)8,42
Tehniskā palīdzība VATESI  (6. posms) 1,80
Cementa atkritumu konteineri 1,00
RMTF  izveide 0,96
2015. gadā kopā 62,68
Kopējie pabeigtie un notiekošie CPVA ekspluatācijas iz -
beigšanas projekti no 1999.  gada līdz 2015.  gada beigām465,97
67 Pielikumi 
Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmas ar vienu īstenoša -
nas struktūru Bulgārijā un SlovākijāIV pielikums ERAB kanāls
SaņēmējsUzraudzībaUzraudzība
Uzraudzība
Pārraudzība
IzmaksaLīgumsPamatnolīgums
Gada deleģēšanas nolīgums
Dotāciju nolīgumu
apstiprināšana
Līgumslēdzējs
ProjektsKozlodujas un Bohunices 
Starptautiskais ekspluatācijas 
pārtraukšanas atbalsta fonds,
- kuru reglamentē ieguldītāju asambleja
- un pārvalda ERAB (īstenotājstruktūra)Bulgārija 
Slovākija
Kozlodujas un 
Bohunices programmu 
uzraudzības komitejasEiropas Komisija, kurai 
palīdz Kodoliekārtu 
ekspluatācijas izbeigšanas 
palīdzības programmas
komiteja
68 Pielikumi 
Revīzijā pārbaudītie ES finansētie projekti
Ignalina (Lietuva)
Projekts ERP  novērtējums
1. Lietotās degvielas elementu 
pagaidu uzglabāšana
Sākotnējais budžets: 165 miljoni EUR
Pašreizējais budžets: 206 miljoni EUR
Sākotnējais termiņš: 2008. gada augusts
Pašreizējais termiņš: 2017 .  gada oktobrisERP  2011. 
gada 
ziņojumsIevērojamā kavēšanās būtiski ietekmēs gan kodoldrošību, līdz visi lietotās kodoldegvielas 
elementi būs ievietoti konteineros, gan arī kodolelektrostacijas darbības izmaksas.
2015. gada 
decembrīUzglabāšanas iekārtas būvniecības projekts aizkavējās vēl par sešiem gadiem, tādējādi par des -
mit gadiem atpaliekot no 2005. gada galīgajā ekspluatācijas izbeigšanas plānā noteiktā grafika. 
Iekārtas papildu uzturēšanas izmaksas, kas saistītas ar B1 projektu, pārsniedza 61 miljonu EUR.
2. Cieto atkritumu apsaimniekoša -
nas un uzglabāšanas iekārta
Sākotnējais budžets: 120 miljoni EUR
Pašreizējais budžets: 184 miljoni EUR
Sākotnējais termiņš: 2009. gada 
novembris
Pašreizējais termiņš: 2018. gada 
novembrisERP  2011. 
gada 
ziņojumsProjekta īstenošana būtiski aizkavējās, kas ir vērtējams kritiski, jo demontāžas un dekontaminā -
cijas projektu progresam ir vajadzīgi atkritumu apsaimniekošanas ceļi. Visticamāk, būs vajadzīgs 
papildu IIDSF  finansējums.
2015. gada 
decembrīProjekts ir aizkavējies par deviņiem gadiem, no kuriem pieci uzkrājās 2011.–2014. gada laikpos -
mā. IKS un Lietuvas Enerģētikas ministrija atrisināja saistītos komerciālos strīdus ar līgumslēdzē -
ju, kā kompensāciju izmaksājot 55 miljonus EUR, un, ņemot vērā paredzamos riskus, atlika vēl 
17 ,9 miljonus EUR.
3. Demontāžas un dekontaminācijas 
darbību projektēšana, plānošana un 
licencēšana
Projekta sākotnējais budžets: 
8 miljoni EUR
Projektam pašreiz nav noteikts ne 
budžets, ne arī grafiksERP  2011. 
gada 
ziņojumsLēmums projekta darbībām izmantot ārpakalpojumus nebija balstīts uz pienācīgu novērtējumu 
ne par vajadzīgo tehnisko resursu pieejamību uz vietas, ne arī par šīs iespējas izmaksu lietderību.
2015. gada 
decembrīDokumentu sagatavošana ir aizkavējusies par 30 mēnešiem, jo ir pārvērtēti līgumslēdzēja resursi 
un ir vajadzīgs laiks, lai kodolelektrostacija un regulatīvās iestādes apstiprinātu dokumentus. 
Aizkavēšanās par trim gadiem, jo instrumentu iepirkuma projekti tika pārnesti no IIDSF  kanāla 
uz CPVA kanālu.
4. Vadības un inženiertehniskais 
atbalsts Projektu vadības nodaļai 
(PVN)
Sākotnējais budžets: 45 miljoni EUR
Pašreizējais budžets: 54 miljoni EURERP  2011. 
gada 
ziņojumsPVN konsultants būtiski veicināja progresu, bet pārvaldības un administratīvās izmaksas bija 
augstas un kodolelektrostacijas organizatoriskā struktūra nebija pietiekami izveidota.
2015. gada 
decembrīPVN konsultanta darbinieku skaits kopš 2010. gada samazinājās. Viņi ir vairāk iesaistīti eksplua -
tācijas izbeigšanas darbībās, vada galvenos infrastruktūras projektus un atbalsta personāla 
attīstību kodolelektrostacijā. Tomēr konsultanta darbība joprojām savā ziņā koncentrējas uz 
vispārējiem projektu vadības un iepirkuma pasākumiem, nevis kodoliekārtu ekspluatācijas 
izbeigšanas uzdevumiem.
5. Projekti, kas saistīti ar tiešu atbal -
stu IKS  darbaspēka nodrošināšanas 
pasākumiem, ārpakalpojumi
Budžets: 198 miljoni EUR
Termiņš — projektu īsteno katru gaduERP  2011. 
gada 
ziņojumsProjekts netika pārbaudīts.
2015. gada 
decembrīProblēmas ar darbaspēku ietvēra grūtības pamatot darbinieku skaitu, neskaidru vadības 
grāmatvedību un darbaspēka izmaksu attiecināšanu uz uzdevumiem. IKS ieviesa jaunu modeli 
IKS darbinieku skaita aprēķināšanai, izveidoja darbu izmaksu struktūru un ieviesa nopelnītās 
vērtības pārvaldības sistēmu. Tomēr panākumi saistībā ar darbinieku skaita pamatošanu un 
ārpakalpojumu stratēģijas īstenošanu bija ierobežoti.
6. Reaktora demontāžas izpēte
Sākotnējais budžets: 5 miljoni EUR
(tikai priekšizpēte)
Pašreizējais budžets: 70 miljoni EUR
(projektēšana un inženiertehniskie 
pakalpojumi)ERP  2011. 
gada 
ziņojumsProjekts netika pārbaudīts.
2015. gada 
decembrīReaktora demontāžas priekšizpēte saskaņā ar IIDSF  programmu sākās 2009. gadā, bet 
2010. gadā to atcēla un nodeva CPVA. Jaunais CPVA vadītais projekts kopš tā laika ir aizkavējies. 
Trūkst pieredzes šāda tipa reaktoru demontāžā, kas arī turpmāk var kavēt progresu. Tāpēc 
joprojām nav skaidrs, vai reaktora demontāžai noteiktais termiņš — 2038. gads — ir reāls.V pielikums
69 Pielikumi V pielikumsKozloduja (Bulgārija)
Projekts ERP  novērtējums
7 . Projektu vadības nodaļas konsultatī -
vie pakalpojumi  — vispārīgi
2006.–2013.  gads
Sākotnējais budžets: 8 miljoni EUR
Pašreizējais budžets: 45 miljoni EUR
Sākotnējais termiņš: 2006.  gada decembris
Pašreizējais termiņš: 2013.  gada jūlijs
2014.–2016.  gads
Sākotnējais budžets: 14 miljoni EUR
Pašreizējais budžets: 32 miljoni EUR
Sākotnējais termiņš: 2016. gada janvāris
Pašreizējais termiņš: 2019. gada janvārisERP 2011. gada 
ziņojumsKonsultants palīdzēja pārveidot ekspluatācijas izbeigšanas stratēģiju, bet bija 
problēmas ar projektu kavēšanos, izmaksu aplēsēm, vajadzīgo ekspluatācijas 
izbeigšanas darbu noteikšanu un atkritumu sarakstiem. Konsultants vairāk koncen -
trējās uz vadību, nevis ekspluatācijas izbeigšanu.
2015. gada 
decembrī2013. gadā PVN kļuva par vienīgo struktūru, kas atbild gan par ekspluatācijas 
izbeigšanas, gan arī valsts apglabāšanas iekārtas būvniecības pārvaldību. Pašreiz 
konsultants ir iekļauts organizatoriskā struktūrā, saskaņā ar kuru lēmumu pieņem -
šanas tiesības ir SERAW. Konsultantu iesaistīšanās darbā pieaug, un nekas neliecina 
par to, ka tā tiktu pakāpeniski izbeigta.
8. Lietotās kodoldegvielas sausās 
uzglabāšanas iekārtas projektēšana un 
būvniecība
Sākotnējais budžets: 49 miljoni EUR
Pašreizējais budžets: 73 miljoni EUR
Sākotnējais termiņš: 2008.  gada decembris
Pašreizējais termiņš: 2013.  gada martsERP 2011. gada 
ziņojumsIekārtas būvniecības pabeigšana ir aizkavējusies par 2,5 gadiem. Sākotnējo prasību 
pārskatīšanas rezultātā pieauga izmaksas un mainījās līguma bāzes cena, radot 
budžeta pārsniegumu par 19 %.
2015. gada 
decembrīProjektam ir divi posmi: 1) iekārtas būvniecība un degvielas elementu uzglabāšana 
34 konteineros, 2) iekārtas paplašināšana līdz 72  konteineriem. Ne visa plānotā 
uzglabāšanas jauda tiks izmantota lietotajai kodoldegvielai no 1.–4. bloka. Lai 
iekārtu izmantotu citu materiālu uzglabāšanai, būs vajadzīga regulatora atļauja.
9. Plazmas kausēšanas iekārta cieto 
atkritumu apstrādei un kondicionēšanai
Sākotnējais budžets: 21 miljons EUR
Pašreizējais budžets: 21 miljons EUR
Sākotnējais termiņš: 2013.  gada marts
Pašreizējais termiņš: 2017.  gada jūnijsERP 2011. gada 
ziņojumsTika izvēlēta jauna tehnoloģija, pienācīgi nepierādot tās efektivitāti un neņemot 
vērā visas izmaksas. Pastāv risks, ka izmaksas tiks pārsniegtas.
2015. gada 
decembrīRegulatīvo izmaiņu rezultātā projekts bija jāpārskata. Iekārtas būvniecība atpaliek 
no grafika galvenokārt ar ietekmes uz vidi novērtējumu saistīto prasību un vairāku 
komerciālu un administratīvu problēmu, tostarp kodoliekārtu kompensācijas līgu -
ma trūkuma, dēļ. Iekārta vēl nav testēta, tāpēc sistēmas darbība vēl nav pierādīta. 
Tagad projektu plānots pabeigt 2017.  gada jūnijā.
10. Cilvēkresursu efektīvas izmantoša -
nas veicināšana
Laikposms līdz 2009.  gadam
Sākotnējais budžets: 20 miljoni EUR
Pašreizējais budžets: 84 miljoni EUR
Sākotnējais termiņš: 2009.  gada septembris
Pašreizējais termiņš: 2014.  gada marts
Laikposms līdz 2015.  gadam
Sākotnējais budžets: 35 miljoni EUR
Pašreizējais budžets: 46 miljoni EUR
Sākotnējais termiņš: 2015.  gada decembris
Pašreizējais termiņš: 2017 .  gada decembrisERP 2011. gada 
ziņojumsNav notikušas organizatoriskas pārmaiņas, kas ļautu skaidri nodalīt darbiniekus, 
kuri strādā pie tā, lai no ekspluatācijas organizācijas pārietu uz ekspluatācijas 
izbeigšanas organizāciju. Netiek pienācīgi uzraudzītas darbības pirms ekspluatāci -
jas izbeigšanas.
2015. gada 
decembrīTurpinās paļaušanās uz KIDSF , lai finansētu ekspluatācijas izbeigšanas darbībās 
iesaistītā personāla izmaksas. Situācijas uzlabošanās kopš 2011. gada — visi 
650 SERAW  nodarbinātie darbinieki strādā tikai pie ekspluatācijas izbeigšanas.
11. Valsts zema un vidēja radioaktivi -
tātes līmeņa atkritumu apglabāšanas 
iekārtas būvniecība
Sākotnējais budžets: 66 miljoni EUR
Sākotnējais termiņš: 2015.  gada decembris
Pašreizējais termiņš: 2021. gada janvārisERP 2011. gada 
ziņojumsProjekts netika pārbaudīts.
2015. gada 
decembrīIekārtas būvniecību sākotnēji plānoja pabeigt līdz 2015. gadam. Taču process ir 
aizkavējies par sešiem gadiem, galvenokārt tāpēc, ka tika noraidīts ietekmes uz vidi 
novērtējums, kas bija jāsāk no jauna. Pašreizējais termiņš ir 2021. gads.
70 Pielikumi V pielikumsBohunice (Slovākija)
Projekts ERP  novērtējums
12. Projektu vadības nodaļas kon -
sultatīvie pakalpojumi  — projektu 
īstenošana
2003.–2007.  gads
Sākotnējais budžets: 11 miljoni EUR
2015.–2016.  gads
Pašreizējais budžets: 45 miljoni EURERP 2011. gada 
ziņojumsKonsultants palīdzēja pārveidot ekspluatācijas izbeigšanas stratēģiju, bet progress eksplua -
tācijas izbeigšanas stratēģijas noteikšanā un īstenošanā nebija pietiekams.
2015. gada 
decembrīLai gan konsultantu pakalpojumi tika plaši izmantoti, projektu īstenošana aizkavējās, kas 
savukārt radīja izmaksu pārsniegumus. Jaunā konsultanta darba apjoms kopš 2015. gada ir 
samazinājies.
13. V1  kodolelektrostacijas eksplua -
tācijas izbeigšanas procesā radušos 
jaunu ļoti zema un zema radioaktivi -
tātes līmeņa atkritumu apglabāšanas 
iekārtu projektēšana un būvniecība 
Mohovces valsts radioaktīvo atkritu -
mu glabātavā
Budžets: 22 miljoni EUR
Termiņš: 2018.  gada jūnijsERP 2011. gada 
ziņojumsAizkavējās priekšizpēte, jo kodolelektrostacija nesniedza vajadzīgo informāciju.
2015. gada 
decembrīGlabātava tiek būvēta ar valsts fondu līdzfinansējumu. Tiks pievienota trešā dubultrinda, 
ko pilnībā finansēs BIDSF . Izmaksu sadalījums starp V1  kodolelektrostacijas un citu iekārtu 
atkritumu apglabāšanu nav skaidrs.
14. Ekspluatācijas izbeigšanas 
programmas īstenošana, izmantojot 
pieejamos cilvēkresursus
Budžets 1. posmam: 1,5 miljoni EUR
Budžets 9. posmam: 50 miljoni EURERP 2011. gada 
ziņojumsNav notikušas organizatoriskas pārmaiņas, kas ļautu skaidri nodalīt darbiniekus, kuri strādā 
pie tā, lai no ekspluatācijas organizācijas pārietu uz ekspluatācijas izbeigšanas organizāciju. 
Netiek pienācīgi uzraudzītas darbības pirms ekspluatācijas izbeigšanas.
2015. gada 
decembrīProjekts finansē 246 JAVYS  darbinieku pilnslodzes ekvivalentus, kuri strādā pie eksplua -
tācijas izbeigšanas. JAVYS  ir pārgājis no ekspluatācijas uz ekspluatācijas izbeigšanas 
organizāciju.
15. Radioaktīvo atkritumu pagaidu 
glabātava Bohunicē
Budžets: 11 miljoni EUR
Sākotnējais termiņš: 2016.  gada marts
Pašreizējais termiņš: 2017. gada augustsERP 2011. gada 
ziņojumsProjekts netika pārbaudīts.
2015. gada 
decembrīŠo projektu sākotnēji plānoja īstenot no 2013. gada marta līdz 2016. gada martam. 
Būvdarbi sākās 2015. gadā. Paredzamais pabeigšanas termiņš pašreiz ir 2017. gada augusts. 
Pēc lēmuma mainīt atrašanās vietu bija vajadzīgs jauns ietekmes uz vidi novērtējums 
un grozījumi dotāciju nolīgumā. Šā projekta aizkavēšanās vairs neaizkavēs demontāžas 
projektus, jo tos pārvaldīs tā, ka vidēja radioaktivitātes līmeņa atkritumi tiks radīti tikai pēc 
pagaidu uzglabāšanas iekārtas pabeigšanas.
16. Primārā kontūra dekontaminācija
Sākotnējais budžets: 6 miljoni EUR
Pašreizējais budžets: 5 miljoni EUR
Sākotnējais termiņš: 2014.  gada septembris
Pašreizējais termiņš: 2016.  gada septembris
(radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas 
daļa nodota JAVYS )ERP 2011. gada 
ziņojumsProjekts netika pārbaudīts.
2015. gada 
decembrīDarbus plānoja uzsākt 2013. gadā un pabeigt līdz 2014. gada beigām. Kavēšanās un 
neatrisinātu tehnisku problēmu dēļ projekts ir apturēts. Līgums ar pašreizējo piegādātāju ir 
pārtraukts. Lai sāktu demontāžu kontroles zonā, šis projekts ir jāpabeidz, tāpēc tā aizkavē -
šanās var ietekmēt ekspluatācijas izbeigšanas termiņu.
17 . Ekspluatācijas izbeigšanas datubā -
ze, ietverot daudzumu un radioloģis -
ko raksturojumu
Sākotnējais budžets: 2,48 miljoni EUR
Pašreizējais budžets: 3,5 miljoni EUR
Sākotnējais termiņš: 2012. gada maijs
Pašreizējais termiņš: 2012.  gada decembrisERP 2011. gada 
ziņojumsProjekts netika pārbaudīts.
2015. gada 
decembrīLai gan projekts tika pabeigts 2012. gadā, raksturojums un daudzums tomēr ir regulāri 
jāatjaunina. Vairāki apakšprojekti aizkavējās un pārsniedza izmaksas, jo informācija par 
atkritumu daudzumu un/vai raksturojumu bija nepilnīga.
71 Pielikumi VI pielikumsKavējumi un izmaksu pārsniegumi, kas skar 18 svarīgus ekspluatācijas izbeigšanas 
infrastruktūras un atbalsta projektus, kuri kopš 2001. gada tiek finansēti no ES palī -
dzības programmām
ProjektsProjekta 
izmaksas
(miljo -
ni EUR)Līgumā paredzētais 
finansējumsLīdzšinē -
jā kopējā 
kavēša -
nās
(gadi)Līdzši -
nējais 
izmaksu 
pieaugums
(%)ES
(miljo -
ni EUR)Valsts
(miljo -
ni EUR)
Ignalina 
(Lietuva)Lietotās degvielas elementu pagaidu uzglabāšana
(sk. IV pielikumu, 1. projektu)211 206 5 9,2 25 %
Cieto atkritumu apsaimniekošanas un uzglabāšanas iekārtas
(sk. IV pielikumu, 2. projektu)184 184 9,0 53 %
Ļoti zema radioaktivitātes līmeņa atkritumu poligons (1. posms, 
buferzona)7 6 1 2,8 0 %
Ļoti zema radioaktivitātes līmeņa atkritumu poligona būvniecība 
(3. posms)8 8 1,0 12 %
Zema un vidēja radioaktivitātes līmeņa īslaicīgo atkritumu glabā -
tava tuvu zemes virsmai (projektēšana)11 11 1,0 3 %
Kopā par šiem pieciem projektiem 421 415 6
Kopējais līgumā paredzētais ES  finansējums ekspluatāci -
jas izbeigšanas darbībām 2001.–2014./2015. gadā989
Kozloduja 
(Bulgārija)Jonu apmaiņas sveķu atgūšanas un kondicionēšanas aprīkojuma 
piegāde, uzstādīšana un nodošana ekspluatācijā
(sākotnējā darbības joma ir paplašināta)6 5 1 10,9 132 %
Lietotās kodoldegvielas sausās uzglabāšanas iekārtas projektē -
šana un būvniecība (sk. IV pielikumu, 8. projektu)73 73 4,3 50 %
Iekārta cietināto atkritumu atgūšanai un pārstrādei no 
iztvaicētāja koncentrāta tvertnēm (1. posms pabeigts, 2. posms 
pārtraukts)10 10 4,6 nav
Plazmas kausēšanas iekārta (sk. IV pielikumu, 9. projektu) 30 21 9 4,2 0 %
Lieluma samazināšanas un dekontaminācijas darbnīcas 19 19 2,8 0 %
Radioloģiskā materiāla daudzuma novērtēšana 1 1 1,3 nav
Kopā par šiem sešiem projektiem 139 129 9
Kopējais līgumā paredzētais ES  finansējums ekspluatāci -
jas izbeigšanas darbībām 2001.–2014.  gadā360
72 Pielikumi VI pielikumsProjektsProjekta 
izmaksas
(miljo -
ni EUR)Līgumā paredzētais 
finansējumsLīdzšinē -
jā kopējā 
kavēša -
nās
(gadi)Līdzši -
nējais 
izmaksu 
pieaugums
(%)ES
(miljo -
ni EUR)Valsts
(miljo -
ni EUR)
Bohunice 
(Slovākija)Iepriekš radušos dūņu atkritumu un sorbentu apstrāde 
(pabeigts)11 11 3,0 38 %
Primārā kontūra dekontaminācija
(sk. IV pielikumu, 16. projektu) (atlikts)4 4 2,0 0 %
JAVYS  elektroapgādes sistēmas pārveidošana pēc V1 galīgās 
slēgšanas11 11 1,5 21 %
Pašreizējo sadalīšanas un dekontaminācijas iekārtu jaudas 
palielināšana2 2 1,2 13 %
Iepriekš radušos atkritumu apstrāde 6 4 2 0,4 7 %
Tehniskās aprīkojuma demontāža V1  turbīnu zālē 8 8 - 6 %
Ekspluatācijas izbeigšanas materiālu brīva apglabāšana 3 3 - 20 %
Kopā par šiem septiņiem projektiem 45 43 2
Kopējais līgumā paredzētais ES  finansējums ekspluatāci -
jas izbeigšanas darbībām 2001.–2014.  gadā228
KopāKopā par šiem 18 projektiem 605 587 17
Kopējais līgumā paredzētais ES  finansējums ekspluatāci -
jas izbeigšanas darbībām 2001.–2014.  gadā1 577
Avots : Komisija, 2016. gada darba programmu projekti, 2016. gada uzraudzības ziņojumu projekti. ERAB un Centrālās projektu vadības aģentūras 
sniegtie dati.
73 Pielikumi VII pielikumsDziļas ģeoloģiskās glabātavas būvniecība lietotās kodoldegvielas galīgajai apglabā -
šanai Olkiluoto (Somija)
Olkiluoto, kas atrodas Somijas rietumu krastā netālu no pašreizējās kodolelektrostacijas, ir vieta, kur tiek būvē -
ta pasaulē pirmā dziļā ģeoloģiskā glabātava lietotās kodoldegvielas galīgajai apglabāšanai pēc izmantošanas 
civiliem mērķiem. Tā paredzēta atkritumu apglabāšanai no abām Somijas kodolelektrostacijām.
Tās izveides process norāda uz ilgo periodu, ko ietver šāds pasākums. Somijas valdība 1983. gadā pieņēma bū -
tisku lēmumu par kodolatkritumu apsaimniekošanas vispārējo grafiku un stratēģiju un sākās ģeoloģiskās izpētes 
process, meklējot iespējamās vietas. Olkiluoto par galīgās apglabāšanas vietu tika izraudzīta 2000. gadā. Tam 
sekoja intensīva rakšana un pētnieciskais darbs, lai lietoto kodoldegvielu varētu apglabāt 400–450 m dziļumā 
pamatiezī. Šim darbam tika iztērēti aptuveni 150 miljoni EUR. Lietotās degvielas apglabāšanu ir plānots sākt 
20. gadu sākumā.
Kopējie izdevumi būs aptuveni 3,5 miljardi EUR, no tiem ap 1 miljardu EUR būvniecības posmā un apmēram 
2,5 miljardi EUR ekspluatācijai aptuveni 100 gadu laikposmā. Līdzekļi tiek uzkrāti Valsts kodolatkritumu apsaim -
niekošanas fondā no maksas par saražoto elektroenerģiju.
© Posiva Oy.
74 Komisijas  
atbilde
Kopsavilkums
I
Sarunu par pievienošanos Eiropas Savienībai kontekstā Bulgārija, Lietuva un Slovākija apņēmās slēgt astoņus 
padomju laikā projektētus pirmās paaudzes kodolreaktorus, kurus nebija iespējams modernizēt pēc Rietumu drošī -
bas standartiem, un izbeigt to ekspluatāciju.
II
ES apņēmās atbalstīt šīs valstis, palīdzot mazināt ārkārtējo finansiālo slogu, ko rada ekspluatācijas izbeigšanas 
process.
IV
Komisija uzskata, ka ES finansiālais atbalsts ir efektīvi mazinājis ekonomiskās sekas, ko rada agrīnā slēgšana, un ka 
ekspluatācijas izbeigšanas process noris labi. Tomēr tā norāda, ka ekspluatācijas izbeigšana ir sarežģīts un ilgstošs 
process, kas ilgumā pārsniedz septiņus gadus garo daudzgadu finanšu shēmu (DFS), un vairumā gadījumu tas ilgst 
vairāk nekā divas desmitgades.
Atjauninātie ekspluatācijas izbeigšanas plāni un ar tiem saistīto izmaksu aplēses, kas apstiprinātas 2014.–2020. gada 
DFS, ir šo trīs dalībvalstu programmu veidošanas pamatā. Saskaņā ar šo kārtību Komisija cieši uzrauga virzību uz 
ekspluatācijas izbeigšanas noslēgumu, saglabājot visaugstākā līmeņa drošību.
V
Ekspluatācijas izbeigšanai parasti ir divi galvenie posmi: i) pēcslēgšanas posms (t. i., joprojām ir darbības licence 
lietotās kodoldegvielas klātbūtnes dēļ) un ii) ekspluatācijas izbeigšanas/demontāžas posms.
Slovākija un Bulgārija ir otrajā posmā, bet Lietuva joprojām atrodas pēcslēgšanas posmā, jo vienā no reaktoriem 
atrodas lietotā kodoldegviela.
Komisija saskaņā ar dalībvalstu pausto uzskata, ka darbību nevienai no kodolelektrostacijām, kam piemēro kodol -
iekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmas, ekonomiski atsākt nav iespējams. Tā atzīst, ka atbilstoši 
tam, kas novērots citos salīdzināmos ekspluatācijas izbeigšanas gadījumos, vēl priekšā ir būtiski tehniski uzdevumi 
reaktoru demontēšanā.
VI
Katrā no trijām dalībvalstīm ekspluatācijas izbeigšanas programma ir citā attīstības un pabeigtības līmenī.
Bohunices (SK) un Kozlodujas (BG) programmas ir vispilnīgākās, un to pabeigšana plānota attiecīgi 2025. un 
2030. gadā. Otrā programma 2011. gadā tika pārskatīta un saīsināta par pieciem gadiem.
Ignalinā (LT) Černobiļas tipa reaktoru ekspluatācijas izbeigšana ir pirmais šāda veida process, kas faktiski ietver vis -
lielākās problēmas.
Neskatoties uz jau sasniegto, Komisija atzīst, ka nepieciešams nepārtraukti uzlabot ekspluatācijas izbeigšanas 
programmas.
Komisijas atbilde 75
1. ieteikums
Komisija norāda, ka 1. ieteikuma a) un b) apakšpunkts ir adresēti dalībvalstīm.
Komisija pieņem 1. ieteikuma c) apakšpunktu, ciktāl tas uz to attiecas. Tā atbalsta ideju, ka jāatrod labāki veidi, kā 
apmainīties ar paraugpraksi un tehniskajām zināšanām, un aicinās visas trīs dalībvalstis to darīt.
a) Komisija jau ir ieviesusi uzlabojumus pašreizējā DFS, izveidojot visaptverošu ietvaru programmu veidošanai, 
projektu vadībai un uzraudzībai, saskaņā ar kuru dalībvalstis darbojas.
b) Tā redz nepieciešamību pastāvīgi uzlabot zinātību un kompetences, bet norāda, ka ārējo ekspertu izmantošana 
noteiktās specialitātēs ir izdevīga.
c) Komisija jau ir rīkojusies, lai sekmētu atvērtu un pārredzamu vidi, veicinātu paraugprakses un zināšanu apmaiņu, 
kā arī standartizācijas procesus ar mērķi cita starpā palielināt konkurētspēju un uzlabot drošību.
VII
Komisija apzinās lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīgas un drošas apsaimniekošanas nozīmību. 
Komisija sniegs atzinumu par valsts programmām un 2016. gadā sniegs ziņojumu Parlamentam un Padomei par 
Direktīvas  2011/70/Euratom īstenošanu.
Turklāt Komisija norāda, ka jautājumi, kas saistīti ar augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu galīgo apglabāšanu un 
lietotās kodoldegvielas apsaimniekošanu, ir ārpus kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmas 
darbības jomas.
2. ieteikums
a) Komisija pieņem šo ieteikumu. Komisija darbības virzienu noteiks jau atzinumā, ko tā 2016./2017. gadā pieņems 
par valsts programmām atbilstīgi Direktīvai 2011/70/Euratom. Tas būs sākums debatēm, kas notiks 2017. gadā 
par apglabāšanas iespējām, tostarp reģionāliem un citiem risinājumiem ES mērogā. Pēc tam Komisija varēs labāk 
formulēt politiskus risinājumus un ceļvedi laikposmam līdz 2018. gadam.
b) Komisija norāda, ka šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm un jau tiek izmantots, veicot valsts programmu novēr -
tējumu un gatavojot atzinumu, ko Komisija adresēs dalībvalstīm.
VIII
Komisija atzīst, ka līdzfinansējums netiek sistemātiski izmantots atsevišķu projektu līmenī. Tā norāda, ka pašreizē -
jais juridiskais pamats nesniedz skaidru līdzfinansējuma definīciju vai minimālo sasniedzamo procentuālo apmēru. 
Komisija norāda, ka, kā jau tas bija norādīts Revīzijas palātas ziņojumā, Lietuvas, Bulgārijas un Slovākijas kopējās 
iemaksas to ekspluatācijas izbeigšanas programmās veido 1,09 miljardus EUR.
3. ieteikums
Komisija norāda, ka šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm. Komisija atbalstīs Revīzijas palātas ieteikto rīcību, īsteno -
jot centienus ieviest pienācīgi definēta līmeņa līdzfinansējumu kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības 
programmas ietvarā, tādējādi atbalstot principu “piesārņotājs maksā”. Šajā saistībā tā vadīs diskusijas ar dalībvalstīm 
un rūpīgi pārbaudīs dalībvalstu ierosinātos līdzfinansējuma līmeņus 2017. gada darba programmās.
Komisijas atbilde 76
4. ieteikums
Komisija pieņem šo ieteikumu.
Tā atzīst, ka līdzfinansējums veicina lietderīgu un efektīvu programmas īstenošanu un palielina dalībvalsts atbildību. 
Tā veiks darbības, lai skaidrotu, ko nozīmē “labi pamatoti izņēmuma apstākļi”, kas šobrīd ir minēti regulās, un rūpīgi 
pārbaudīs dalībvalstu ierosināto līdzfinansējuma līmeni 2017. gada darba programmās.
5. ieteikums
Komisija šo ieteikumu pieņem daļēji. Komisija attiecībā uz jauno iniciatīvu priekšlikumiem veiks ietekmes novēr -
tējumu atbilstoši Finanšu regulas prasībām un labāka regulējuma programmai. Šajā ietekmes novērtējumā tiks 
noteikts, vai jāturpina finansēšana un, ja jāturpina, kādi ir piemērotākie finansēšanas mehānismi. Ja novērtējumā 
tiks secināts, ka finansējums ir jāturpina nākamajā DFS pēc 2020. gada, Komisija ņems vērā Revīzijas palātas ietei -
kumu un nodrošinās, ka finansēšanas mehānisms ietver stimulus ekspluatācijas izbeigšanai un nosaka laika ierobe -
žojumu un dalībvalstu līdzfinansējuma atbilstošu līmeni.
6. ieteikums
Komisija šo ieteikumu pieņem daļēji.
Komisija šobrīd veic to izmaksu identificēšanu, kas nav saistītas ar ekspluatācijas izbeigšanu. Process noslēgsies līdz 
ar vidusposma novērtējumu, un tiks ierosināta iespējamā rīcība, lai pakāpeniski izbeigtu šādas izmaksas 2018. gadā.
Tomēr Komisija uzskata, ka dažas būtiskas funkcijas, piemēram, drošību, nedrīkst izslēgt no ES finansējuma.
7. ieteikums
Komisija pieņem šo ieteikumu un norāda, ka tā ir jau rīkojusies. Novērtējums tiek veikts un tiks pabeigts līdz 
2016.  gada oktobrim.
8. ieteikums
Komisija pieņem šo ieteikumu. Komisija atzīst šī jautājuma nozīmību.
Tā ir sākusi piemērot šo ieteikumu, īstenojot Atkritumu direktīvu. Pašlaik Komisija izskata valsts programmas, kas 
iesniegtas saskaņā ar Atkritumu direktīvu, un ir paredzējusi vairākus pētījumus, lai apkopotu informāciju un izman -
totu to turpmāk izdevumu apstiprināšanā.
Komisijas atbilde 77
Ievads
20
Beidzamo desmit gadu laikā ES kodolenerģijas vidi ir skārušas ievērojamas izmaiņas — līdz ar tiesību aktu kā 
orientieru pieņemšanu Eiropas līmenī attiecībā uz kodoldrošību, radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas 
apsaimniekošanu un aizsardzību pret radiāciju. Turklāt Komisija 2016. gadā ir pieņēmusi jaunu kodolenerģētikas 
paraugprogrammas projektu, kas pirmoreiz aptver finansējuma vajadzības saistībā ar kodolelektrostaciju eksplua -
tācijas izbeigšanu un ar radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas apsaimniekošanu, tostarp tādu ilgtermiņa 
risinājumu finansēšanu kā dziļas ģeoloģiskās apglabāšanas vietu būvniecību.
Ar Radioaktīvo atkritumu direktīvu (Padomes Direktīva 2011/70/Euratom) izveidota Kopienas sistēma lietotās 
kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīgas un drošas apsaimniekošanas nodrošināšanai, lai izvairītos no 
nevajadzīgu slogu uzlikšanas nākamajām paaudzēm. Direktīvā ir paredzēts vairāk nekā Kopējā konvencijā attiecībā 
uz to, ka dalībvalstīm ir jābūt valsts programmai lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas 
politikas īstenošanai.
Izmantojot kodolenerģētikas paraugprogrammas projektu un Atkritumu direktīvu, Komisija pirmoreiz cenšas izvei -
dot visaptverošu atspoguļojumu visām izmaksām, kas saistītas ar ekspluatācijas izbeigšanu un atkritumu apsaimnie -
košanu, un tam, kā dalībvalstis nodrošina, ka tās tiek finansētas, izmantojot principu “piesārņotājs maksā”.
Apsvērumi
Kopīga Komisijas atbilde par 38.–40. punktu
Komisija saskaņā ar dalībvalstu pausto uzskata, ka darbību nevienai no kodolelektrostacijām, kam piemēro kodol -
iekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmas, ekonomiski atsākt nav iespējams.
40, pirmais ievilkums
Lai gan Komisija atzīst, ka ar licenci saistītais plānotais rezultāts attiecībā uz Ignalinas kodolelektrostaciju vēl nav 
sasniegts (iekārtās esošās lietotās kodoldegvielas dēļ), tā norāda, ka turbīnu zāles demontāža Ignalinas kodol -
elektrostacijā pilnībā nodrošina procesa neatgriezeniskumu.
40, otrais ievilkums
Attiecībā uz Kozlodujas (BG) kodolelektrostaciju Komisija norāda, ka papildu atļaujas, kas varētu būt vajadzīgas, ir 
saistītas ar darbiem, kas nevar padarīt procesu par atgriezenisku.
40, trešais ievilkums
Bohunices (SK) kodolelektrostacijas pašreizējais statuss atbilst ekspluatācijas izbeigšanas plānam, un tā pabeigšana 
plānota 2025. gada beigās.
Kopīga Komisijas atbilde par 41. un 42. punktu
Lai gan Komisija atzīst, ka galvenās problēmas vēl priekšā, tā norāda, ka 3. tabulā atspoguļotā situācija atbilst eks -
pluatācijas izbeigšanas plāniem un paredzētajiem pabeigšanas datumiem visām trim dalībvalstīm. Galvenos demon -
tāžas darbus reaktora ēkā ir iespējams veikt tikai uz ekspluatācijas izbeigšanas procesa beigām.
Komisijas atbilde 78
Kopīga Komisijas atbilde par 43.–46. punktu
Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programma aptver ekspluatācijas izbeigšanas procesu un atkri -
tumu apsaimniekošanas infrastruktūru, tostarp atkritumu drošu ilgtermiņa uzglabāšanu un zema līmeņa radioakti -
vitātes atkritumu apglabāšanu. Zema līmeņa radioaktivitātes atkritumi parasti veido vairāk nekā 90 % no atkritumu 
apjoma, un ir pieejami izstrādāti risinājumi to apglabāšanai. Saskaņā ar Radioaktīvo atkritumu direktīvu viens no 
dalībvalstu pienākumiem ir lietotās kodoldegvielas un augsta līmeņa radioaktivitātes atkritumu apglabāšana, un tas 
attiecas uz visiem šādiem dalībvalstī saražotajiem atkritumiem.
48
Saskaņā ar Direktīvu  2011/70/Euratom katra dalībvalsts nodrošina savas lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo 
atkritumu apsaimniekošanas valsts programmas īstenošanu, kuru attiecina uz visu veidu lietoto kodoldegvielu un 
radioaktīvajiem atkritumiem, kuri ir tās jurisdikcijā, un uz visiem lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu 
apsaimniekošanas posmiem no to rašanās līdz apglabāšanai.
Komisija pirmoreiz veido visaptverošu atspoguļojumu dalībvalstu plāniem saistībā ar atkritumu apglabāšanu un ar 
to saistītajām izmaksām.
Kopīga Komisijas atbilde par 49.–52. punktu
Komisija pētīs kopīgu glabātavu ekonomisko, tiesisko un sociālo ietekmi, ņemot vērā, ka iekārtu kopīga izmantošana 
lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai, tostarp apglabāšanas iekārtu kopīga izmanto -
šana, var būt potenciāli izdevīgs, drošs un rentabls risinājums.
53
Dalībvalstīm pirmoreiz jāziņo Komisijai par valsts programmu saturu ne vēlāk kā 2015. gada augustā. Komisija 
sešu mēnešu laikā no paziņojuma iesniegšanas dienas var pieprasīt skaidrojumus un/vai paust savu atzinumu par to, 
vai valsts programmas saturs ir saskaņā ar direktīvu. Dalībvalstis 6 mēnešu laikā pēc Komisijas pieprasījuma sniedz 
pieprasīto skaidrojumu un/vai informē Komisiju par jebkādu valsts programmas pārskatīšanu.
Dalībvalstīm pirmoreiz līdz 2015. gada augustam un pēc tam reizi trijos gados arī jāiesniedz Komisijai ziņojums par 
šīs direktīvas īstenošanu.
Pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem, Komisijai jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei
a) ziņojums par šīs direktīvas īstenošanas gaitu un
b) Kopienas teritorijā esošās lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu uzskaites dati un turpmākās 
prognozes.
Tas ir pirmais šāda veida pasākums, un Komisija cer no šī procesa izdarīt secinājumus, lai mēģinātu uzlabot un har -
monizēt turpmāko ziņojumu sagatavošanu. Šajā konkrētajā gadījumā Komisijai jāņem vērā visu 28 dalībvalstu valsts 
programmas, kā arī valstu ziņojumi. Ņemot to vērā un lai iegūtu visaptverošu atspoguļojumu, Komisija, plānojot 
laika grafiku ziņojuma sagatavošanai Parlamentam un Padomei, ņēma vērā valsts programmu novērtēšanas pro -
cesu. Ziņojumu paredzēts sagatavot 2016. gada 4. ceturksnī.
Komisijas atbilde 79
Kopīga Komisijas atbilde par 60.–68. punktu
Komisija atzīst, ka vairākos ekspluatācijas izbeigšanas projektos ir bijusi aizkavēšanās, jo īpaši iepriekšējā DFS. Komi -
sija ir paaugstinājusi prasības attiecībā uz plānošanu, uzraudzību un ziņojumu iesniegšanu 2014.–2020. gada periodā 
un cieši pārrauga projektu īstenošanu, izmantojot dokumentu pārbaudes un pārbaudes uz vietas.
Jānorāda, ka kavējumi Bulgārijā un Slovākijā pašlaik neietekmē beigu datumu.
69
Komisija uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai kodolelektrostaciju uzņēmumi/ ekspluatācijas izbeigšanas licenču turētāji vei -
dotu zinātību un kompetences, jo īpaši projektu vadības jomā. Tomēr ārējo ekspertu izmantošana noteiktās speciali -
tātēs ir izdevīga.
Kopīga Komisijas atbilde par 73. un 74. punktu
Beidzamo desmit gadu laikā prognozes attiecībā uz kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanu ir ievērojami attīstījušās. 
Komisija ir veicinājusi izmaksu aplēšu uzlabojumu ekspluatācijas izbeigšanas programmām un kopā ar ESAO/ Kodol -
enerģijas aģentūru 2012. gadā piedalījusies Starptautiskās struktūras kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas 
izmaksu aprēķināšanai ( ISDC ) izveidē. Ir nepieciešams turpmāk attīstīt ekspluatācijas izbeigšanas izmaksu aplēses; 
šis ir jautājums, kam pasaulē pievērsta pastiprināta interese, jo arī ESAO/ Kodolenerģijas aģentūru un SAEA joprojām 
aktīvi darbojas pie izmaksu aplēsēm un neskaidrībām. Komisija pilnībā atbalsta šīs darbības.
Komisija norāda, ka galvenās izmaksas, kas palielinājušās līdz 2011. gadam, arī ir atspoguļotas 16. attēlā. Izmaiņas 
virzībā atspoguļo uzlabojumus, kas ieviesti programmu vadībā iepriekšējās revīzijas rezultātā, jo īpaši Bulgārijas un 
Slovākijas programmās.
75
Periodā no 2014. līdz 2020. gadam, kad Komisija ir palielinājusi programmu uzraudzību un rūpīgu pārbaudīšanu, 
finansējuma deficīts nav paredzams. Komisija ir sākusi arī finansēšanas plānu pamatotības padziļinātu novērtēšanu, 
kuru paredzēts pabeigt 2016. gada oktobra beigās.
Turklāt Komisija ir izmantojusi QUEST  modeli makroekonomikas politikas analīzei un pētniecībai (ko Komisija 
izmanto prognožu veikšanai), lai izmēģinātu dažādus scenārijus programmām pēc 2020. gada. Galvenais rezultāts 
bija tāds, ka pat sliktākā scenārija gadījumā dalībvalstis var finansēt ekspluatācijas izbeigšanas programmas ar nie -
cīgu vai nelielu ietekmi uz to makroekonomikas rādītājiem.
Apsverot finanšu shēmu laikposmam pēc 2020.  gada, Komisija attiecībā uz jauno iniciatīvu priekšlikumiem veiks 
ietekmes novērtējumu atbilstoši Finanšu regulas prasībām un labāka regulējuma programmai, šajā brīdī neuzņe -
moties nekādas saistības finansējuma nodrošināšanai pēc 2020. gada. Šajā ietekmes novērtējumā tiks noteikts, vai 
jāturpina finansēšana un, ja jāturpina, kādi ir piemērotākie finansēšanas mehānismi. Skatīt Komisijas atbildi par 
5. ieteikumu.
77
Turklāt Komisija ir stiprinājusi programmu veidošanu 2014.–2020. gada DFS, kā priekšnoteikumu ieviešot ekspluatā -
cijas izbeigšanas un finansēšanas plānu iesniegšanu. Šo plānu pabeigtību un pamatotību šobrīd vērtē ārējs neatka -
rīgs eksperts.
Komisijas atbilde 80
80
Komisija ir pieprasījusi rūpīgu analīzi par darbinieku skaitu Ignalinas kodolelektrostacijā, ņemot vērā nepiecieša -
mību neapdraudēt tās drošumu un to, ka reaktorā atrodas lietotā kodoldegviela un pašlaik tajā saglabājas relatīvi 
augstāka bīstamība.
82
Komisija atzīst risku, ka nepietiekama iniciatīva saglabāt darbinieku skaitu strikti nepieciešamā līmenī var radīt 
palielinātas izmaksas. Jau vairākus gadus tiek īstenoti dažādi pasākumi šī riska mazināšanai, tostarp sistemātiski tiek 
vērtēts, vai priekšroka būtu dodama ārpakalpojumiem, kā arī vērtēts darbinieku skaita gada plāns, kura pamatā ir 
plānotās darbības. Turpinās diskusijas par praktiskiem veidiem, kā turpināt izmantot līdzfinansēšanas shēmas, lai 
saskaņotu vietējo ieinteresēto personu un Komisijas intereses.
84
Komisija norāda, ka finansējuma deficīts gan BG, gan SK samazinās. Komisijas novērtējumu pamatā ir eksplua -
tācijas izbeigšanas plāns un pieejamie resursi. Tie tiks izvērtēti no jauna pēc vidusposma novērtējuma rezultātu 
saņemšanas.
85
Komisija apzinās, ka nepieciešams turpināt darbu saistībā ar ekspluatācijas izbeigšanas izmaksu aplēsēm. To atzīst 
arī citas starptautiskas organizācijas, piemēram, ESAO/ Kodolenerģijas aģentūra un SAEA. Komisija cieši uzrauga 
darbu gaitu šajā jomā un ir izveidojusi ekspertu grupu ekspluatācijas izbeigšanas finansējuma jautājumos, ar kuras 
starpniecību tā stiprinās savus centienus šajā jomā.
Attiecībā uz aplūkojamajām programmām Komisija izmanto konservatīvāku un piesardzīgāku pieeju nekā dalībval -
stis. Tomēr Bulgārijas un Slovākijas gadījumā ir vērojama vispārīga tendence, ka finansējuma deficīts samazinās.
Skatīt arī Komisijas atbildes par 75. punktu un 5. ieteikumu.
87
Komisijas Iekšējās revīzijas dienests jau bija identificējis šos trūkumus pārvaldības un kontroles sistēmā. Līdz ar to 
kopš 2015. gada ir izveidots un tiek īstenots rīcības plāns. Galvenās darbības Revīzijas palātas norādīto trūkumu 
novēršanai tiks pabeigtas līdz 2016. gada oktobra beigām, un otrs noteikto pasākumu kopums ir jāpabeidz līdz gada 
beigām.
Kopīga atbilde par 89. un 90. punktu
Ņemot vērā, ka šīs kodolelektrostacijas tika priekšlaicīgi slēgtas politiska lēmuma dēļ, ir loģiski, ka fondi nevar segt 
visas ekspluatācijas izbeigšanas izmaksas. Viens no iemesliem ES finansiālajam atbalstam bija mazināt radušos 
finansiālo slogu šīm dalībvalstīm.
Komisijas atbilde 81
91
Juridiskajā pamatā nav noteikts valsts līdzfinansējuma līmenis. Tajā tikai noteikta nepieciešamība turpināt iepriekš 
aizsākto līdzfinansēšanas praksi. Lai gan atsevišķu projektu līmenī kopumā tas nav sasniegts, kopējā programmas 
līmenī ir paredzēts līdzfinansējums.
Lietuvas, Bulgārijas un Slovākijas kopējās iemaksas to ekspluatācijas izbeigšanas programmās veido 1,09 miljardus 
EUR.
92
Komisija uzskata, ka mērķis pastiprināt valsts līdzfinansējumu ir svarīgs. Tomēr šajā posmā Komisija nespēj apņem -
ties izpildīt Revīzijas palātas ieteikumu palielināt dalībvalstu līdzfinansējumu līdz 2016. gada beigām. Iespējamie 
varianti tiks aplūkoti programmas vidusposma novērtējumā, kas jāveic 2017. gadā.
93
Ekspluatācijas izbeigšanas plāni un izmaksu aplēses, kas apstiprinātas 2014.–2020. gada DFS, ir šo trīs dalībvalstu 
programmu veidošanas pamatā. Saskaņā ar Radioaktīvo atkritumu direktīvu viens no dalībvalstu pienākumiem ir lie -
totās kodoldegvielas un augsta līmeņa radioaktivitātes atkritumu apglabāšana, un šī iemesla dēļ tas netika ietverts 
kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmā.
94
Direktīva 2011/70/Euratom nosaka, ka lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas izdevu -
mus sedz tas, kurš minētos materiālus radījis (4. panta 3. punkta e) apakšpunkts), kā arī skaidru pienākuma sada -
lījumu struktūrām, kuras iesaistītas dažādos lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas 
posmos (5. panta 1. punkta f) apakšpunkts); un ka dalībvalstis nodrošina to, ka valsts sistēmā ir noteikta pietiekamu 
finanšu resursu pieejamība gadījumos, kad tie vajadzīgi [..] īpaši lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu 
apsaimniekošanai, pienācīgi ņemot vērā to personu atbildību, kuras rada lietoto kodoldegvielu un radioaktīvos 
atkritumus (9.  pants).
95
Komisijas prioritāte ir Atkritumu direktīvas īstenošana dalībvalstīs. Šobrīd notiek dalībvalstu valsts programmu pār -
baude, un tajā uzmanība būs pievērsta visiem šiem jautājumiem.
96
Ekspluatācijas izbeigšanas plānos ietvertas lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas 
izmaksas, kā tas noteikts kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmas regulās. Tie neietver tādas 
apglabāšanas projektu izmaksas, kas uzsākami ilgtermiņā. Tie ietver izmaksas uzglabāšanas iekārtām, kas nepiecie -
šamas šim laika posmam.
Komisijas atbilde 82
Secinājumi un ieteikumi
107
Kopš 2011. gada revīzijas Komisija ir ieviesusi vairākus svarīgus uzlabojumus programmu veidošanā un projektu 
vadībā. Ar 2014.–2020. gada juridisko pamatu tika ieviesti konkrēti mērķi, kurus mēra, izmantojot galvenos darbības 
rādītājus, un jauns uzraudzības un ziņojumu iesniegšanas regulējums.
Komisija uzskata, ka tā rezultātā ES finansiālais atbalsts ir efektīvi mazinājis ekonomiskās sekas, ko rada agrīnā slēg -
šana, un ka ekspluatācijas izbeigšanas process noris labi. Tomēr tā norāda, ka ekspluatācijas izbeigšana ir sarežģīts 
un ilgstošs process, kas ilgumā pārsniedz septiņus gadus garo DFS, un vairumā gadījumu tas ilgst vairāk nekā divas 
desmitgades.
Atjauninātie ekspluatācijas izbeigšanas plāni un ar tiem saistīto izmaksu aplēses, kas apstiprinātas 2014.–2020. gada 
DFS, ir šo trīs dalībvalstu programmu veidošanas pamatā. Saskaņā ar šo kārtību Komisija cieši uzrauga virzību uz 
ekspluatācijas izbeigšanas noslēgumu, saglabājot visaugstākā līmeņa drošību.
Kopīga Komisijas atbilde par 108.–111. punktu
Komisija proaktīvā veidā uzrauga plānu īstenošanu ar mērķi sasniegt Padomes regulās noteiktos mērķus un katru 
gadu iesniedz ziņojumu Parlamentam un Padomei.
Ekspluatācijas izbeigšanai parasti ir divi galvenie posmi: i) pēcslēgšanas posms (t. i., joprojām ir darbības licence 
lietotās kodoldegvielas klātbūtnes dēļ) un ii) ekspluatācijas izbeigšanas/demontāžas posms.
Slovākija un Bulgārija ir otrajā posmā, bet Lietuva joprojām atrodas pēcslēgšanas posmā, jo vienā no reaktoriem 
atrodas lietotā kodoldegviela.
Komisija saskaņā ar dalībvalstu pausto uzskata, ka darbību nevienai no kodolelektrostacijām, kam piemēro kodol -
iekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmas, ekonomiski atsākt nav iespējams. Tā atzīst, ka atbilstoši 
tam, kas novērots citos salīdzināmos ekspluatācijas izbeigšanas gadījumos, vēl priekšā ir būtiski tehniski uzdevumi 
reaktoru demontēšanā.
1. ieteikums. Nodrošināt progresu saistībā ar ekspluatācijas izbeigšanu
Komisija norāda, ka 1. ieteikuma a) un b) apakšpunkts ir adresēti dalībvalstīm.
Komisija pieņem 1. ieteikuma c) apakšpunktu, ciktāl tas uz to attiecas. Tā atbalsta ideju, ka jāatrod labāki veidi, kā 
apmainīties ar paraugpraksi un tehniskajām zināšanām, un aicinās visas trīs dalībvalstis to darīt.
a) Šajā DFS Komisija par prioritāti ir noteikusi izveidot vispārēju ietvaru programmu veidošanai, projektu vadībai 
un uzraudzībai, saskaņā ar kuru dalībvalstis darbojas. Turklāt Komisija ir ieviesusi iegūtās vērtības pārvaldības 
(EVM ) sistēmu projekta snieguma un virzības objektīvai mērīšanai. Šo izmaiņu pilnīga ietekme ir gaidāma turp -
mākajos gados.
b) Komisija uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai kodolelektrostaciju uzņēmumi / ekspluatācijas izbeigšanas licenču turētāji 
veidotu zinātību un kompetences, jo īpaši projektu vadības jomā, un noteiktu jomas, kurās īpaši vērtīga ir ārpa -
kalpojumu izmantošana. Ārējo ekspertu izmantošana noteiktās specialitātēs ir izdevīga.
c) Komisija cenšas veicināt atvērtu un pārredzamu vidi, paraugprakses un zināšanu apmaiņu, kā arī standartizācijas 
procesus ar mērķi cita starpā palielināt konkurētspēju un uzlabot drošību.
Komisijas atbilde 83
Lai atbalstītu šo mērķi, Komisija 2015. gadā atjaunoja Ekspluatācijas izbeigšanas finansēšanas grupu, ko veido valstu 
eksperti, kas dalās aktuālās zināšanās par ekspluatācijas izbeigšanas izmaksām un finansēšanas pārvaldību.
Turklāt Komisija izmantos dalību starptautiskos forumos un darba grupās, lai dalītos pieredzē, kas gūta ekspluatāci -
jas izbeigšanas programmu vadībā. Konkrēti, tiks turpinātas aktivitātes sadarbībā ar SAEA un ESAO/Kodolenerģijas 
aģentūru.
112
Attiecībā uz ziņojumu par dalībvalstu plāniem skatīt Komisijas atbildi par 53.  punktu.
Pašlaik Komisija vērtē visu 28 dalībvalstu valsts programmas. Tas ir pirmais šāda veida pasākums, un Komisija cer 
no šī procesa izdarīt secinājumus, lai mēģinātu uzlabot un harmonizēt turpmāko ziņojumu sagatavošanu. Šajā 
konkrētajā gadījumā Komisijai jāņem vērā visu 28 dalībvalstu valsts programmas, kā arī valstu ziņojumi. Ņemot to 
vērā un lai iegūtu visaptverošu atspoguļojumu, Komisija, plānojot laika grafiku ziņojuma sagatavošanai Parlamen -
tam un Padomei, ņēma vērā valsts programmu novērtēšanas procesu. Ziņojumu paredzēts sagatavot 2016. gada 
4. ceturksnī.
2. ieteikums. Lietotās kodoldegvielas galīgās apglabāšanas risinājumi
a) Komisija pieņem šo ieteikumu. Komisija apzinās lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīgas un 
drošas apsaimniekošanas lielo nozīmību, lai izvairītos no nevajadzīgu slogu uzlikšanas nākamajām paaudzēm. 
Šajā saistībā Komisija darbības virzienu noteiks jau atzinumā, ko tā pieņems 2016./2017. gadā par valsts prog -
rammām atbilstīgi Direktīvai 2011/70/Euratom. Tas būs sākums debatēm, kas notiks 2017. gadā par apglabāša -
nas iespējām, tostarp reģionālu un citu risinājumu iespējām ES mērogā. Pēc tam Komisija varēs labāk formulēt 
politiskus risinājumus un ceļvedi laikposmam līdz 2018. gadam.
b) Komisija norāda, ka šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm. Komisija norāda arī, ka šis ieteikums jau tiek izman -
tots, veicot valsts programmu novērtējumu un gatavojot atzinumu, ko Komisija adresēs dalībvalstīm. Komisija 
2017. gadā plāno sākt pētījumu, lai novērtētu dalībvalstu atkritumu apsaimniekošanas izmaksu aplēses.
113
Ekspluatācijas izbeigšanas plāni, kas apstiprināti 2014.–2020. gada DFS, ir šo trīs dalībvalstu programmu veidošanas 
pamatā. Ar lietotās kodoldegvielas un augsta līmeņa radioaktivitātes atkritumu galīgo apglabāšanu saistītās izmak -
sas kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmā netiek uzskatītas par attaisnojamām, un tās nav 
ņemtas vērā šajos aprēķinos. Saskaņā ar Radioaktīvo atkritumu direktīvu viens no dalībvalstu pienākumiem ir lieto -
tās kodoldegvielas un augsta līmeņa radioaktivitātes atkritumu apglabāšana. Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigša -
nas palīdzības programmai jānodrošina attiecīgas Savienības intervences papildināmība un konsekvence, lai tiktu 
ievērots proporcionalitātes princips.
114
Komisija norāda, ka 2014.–2020. gada DFS izvirzīto mērķu sasniegšanai nav finansējuma deficīta.
3. ieteikums. Principa “piesārņotājs maksā” ievērošana, palielinot valstu finansējumu 
2014.–2020. gadam un pēc tam
Komisija norāda, ka šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.
Komisijas atbilde 84
Komisija atbalstīs Revīzijas palātas ieteikto rīcību, īstenojot centienus ieviest pienācīgi definēta līmeņa līdzfinan -
sējumu, tādējādi atbalstot principu “piesārņotājs maksā”. Šajā saistībā tā vadīs diskusijas ar dalībvalstīm un rūpīgi 
pārbaudīs dalībvalstu ierosinātos līdzfinansējuma līmeņus 2017. gada darba programmās.
4. ieteikums. Valstu līdzfinansējuma palielināšana 2014.–2020. gada finansēšanas 
periodā
Komisija pieņem šo ieteikumu.
Komisija atzīst, ka līdzfinansējums veicina programmu lietderīgu un efektīvu īstenošanu un palielina dalībvalsts 
atbildību. Tomēr pašreizējais juridiskais pamats nenosaka konkrētu līmeni šādam līdzfinansējumam. Tādēļ Komisija 
pirmkārt veiks darbības, lai skaidrotu, ko nozīmē “labi pamatoti izņēmuma apstākļi”, kas šobrīd ir minēti regulās, un 
rūpīgi pārbaudīs dalībvalstu ierosināto līdzfinansējuma līmeni 2017. gada darba programmās.
5. ieteikums. Pārtraukt īpašās kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas finansēšanas 
programmas Lietuvā, Bulgārijā un Slovākijā pēc 2020. gada
Komisija šo ieteikumu pieņem daļēji. Komisija attiecībā uz jauno iniciatīvu priekšlikumiem veiks ietekmes novēr -
tējumu atbilstoši Finanšu regulas prasībām un labāka regulējuma programmai. Šajā ietekmes novērtējumā tiks 
noteikts, vai jāturpina finansēšana un, ja jāturpina, kādi ir piemērotākie finansēšanas mehānismi. Ja novērtējumā 
tiks secināts, ka finansējums ir jāturpina nākamajā DFS pēc 2020. gada, Komisija ņems vērā Revīzijas palātas ietei -
kumu un nodrošinās, ka finansēšanas mehānisms ietver stimulus ekspluatācijas izbeigšanai un nosaka laika ierobe -
žojumu un atbilstošu dalībvalstu līdzfinansējuma līmeni.
118
Komisija ir pieprasījusi rūpīgu analīzi par darbinieku skaitu Ignalinas kodolelektrostacijā, ņemot vērā nepieciešamību 
neapdraudēt tās drošumu un to, ka reaktora ēkās atrodas atlikusī lietotā kodoldegviela, ar ko saistās bīstamība, un 
no tā izrietošo nepieciešamību saglabāt būtiskas drošības funkcijas.
6. ieteikums. ES finansējums jāizmanto tikai ekspluatācijas izbeigšanas izmaksu 
segšanai
Komisija šo ieteikumu pieņem daļēji.
Komisija šobrīd veic to izmaksu identificēšanu, kas nav saistītas ar ekspluatācijas izbeigšanu. Process noslēgsies līdz 
ar vidusposma novērtējumu, un tiks ierosināta iespējamā rīcība, lai pakāpeniski izbeigtu šādas izmaksas 2018. gadā.
Tomēr Komisija uzskata, ka dažas būtiskas funkcijas, piemēram, drošību, nedrīkst izslēgt no ES finansējuma.
7. ieteikums. Komisijas veiktās uzraudzības uzlabošana
Komisija pieņem šo ieteikumu, un ir veikti pasākumi uzraudzības uzlabošanai. Ex ante nosacījumu novērtējums tiek 
veikts un tiks pabeigts līdz 2016. gada oktobrim.
8. ieteikums. Grāmatvedības metode
Komisija pieņem šo ieteikumu. Komisija atzīst šī jautājuma nozīmību.
Tā ir sākusi piemērot šo ieteikumu, īstenojot Atkritumu direktīvu. Pašlaik Komisija izskata valsts programmas, kas 
iesniegtas saskaņā ar Atkritumu direktīvu, un ir paredzējusi vairākus pētījumus, lai apkopotu informāciju un izman -
totu to turpmāk izdevumu apstiprināšanā.
KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/contact/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālru/uni0146a numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā da/uni013Ca zvanu ir bezmaksas (iz/uni0146emot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Notikums Datums
Revīzijas plāna pieņemšana / revīzijas sākums 25.3.2015
Ziņojuma projekta oficiāla nosūtīšana Komisijai (vai citai revidējamai vienībai) 2.5.2016
Galīgā ziņojuma pieņemšana pēc pretrunu procedūras 14.7. 2016
Komisijas (vai citas revidējamās vienības) oficiālās atbildes saņemtas visās valodās 15.7.2016
Astoņu padomju laikā projektētu kodolreaktoru 
ekspluatācijas izbeigšana Lietuvā, Bulgārijā un Slovākijā 
bija nosacījums, lai šīs valstis varētu pievienoties Eiropas 
Savienībai. Palāta konstatēja, ka ES  finansēšanas 
programmas, kuras bija izveidotas šīs prasības izpildei, 
nesniedza pareizos stimulus savlaicīgai un izmaksu ziņā 
efektīvai ekspluatācijas izbeigšanai. Ir panākts zināms 
progress, tomēr galvenie infrastruktūras projekti tika 
īstenoti ar kavēšanos, un svarīgi uzdevumi, kas saistīti ar 
darbu kontroles zonā, vēl ir jāizpilda. Līdz 2020. gadam 
ES atbalsts droši vien kopumā būs sasniedzis 
3,8 miljardus  EUR. Ekspluatācijas izbeigšanas aplēstās 
kopējās izmaksas būs vismaz 5,7 miljardi EUR. Ja iekļauj 
augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu galīgās 
apglabāšanas izmaksas, šī kopsumma varētu divkāršoties.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA