Ņemot vērā 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanas un vairāk nekā 50 prezidenta, parlamenta vai pašvaldību/reģionālās vēlēšanas, kam dalībvalstīs jānotiek līdz 2020. gadam, ir steidzami jāpastiprina centieni nodrošināt brīvus un godīgus demokrātiskos procesus. Jebkurā dalībvalstī pastāvoši draudi demokrātijai var nodarīt kaitējumu Savienībai kopumā. Turklāt bieži vien dezinformācija ir vērsta pret Eiropas iestādēm un to pārstāvjiem ar mērķi graut Eiropas projektu kopumā. 2018. gada 12. septembrī Komisija pieņēma pasākumus, ar kuriem nodrošināt brīvas un godīgas Eiropas Parlamenta vēlēšanas, un ieteica attiecīgā gadījumā izmantot sankcijas, tostarp attiecībā uz nelikumīgu personas datu izmantošanu vēlēšanu rezultātu ietekmēšanai. Turklāt dalībvalstīm steidzami jāveic pasākumi, kas vajadzīgi, lai saglabātu savu vēlēšanu sistēmu un infrastruktūras integritāti un pārbaudītu tās vēl pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām.

Vārda brīvība ir viena no Eiropas Savienības pamatvērtībām, kas nostiprināta gan Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, gan dalībvalstu konstitūcijās. Mūsu atvērtā, demokrātiskā sabiedrība ir atkarīga no iedzīvotāju spējas piekļūt dažāda veida pārbaudāmai informācijai, kas tiem palīdz noformulēt viedokli dažādos politiskos jautājumos. Tādējādi iedzīvotāji, būdami informēti, var piedalīties publiskajās debatēs un brīvos un godīgos politiskajos procesos paust savu viedokli. Taču šos demokrātiskos procesus arvien vairāk apdraud apzināti, plašā mērogā un sistemātiski izplatīta dezinformācija.

Pamatojoties uz 2015. gada 22. jūnijā pieņemto Stratēģiskās komunikācijas rīcības plānu, Austrumu Stratēģiskās komunikācijas operatīvās grupas pilnvaras noteiktas atbilstīgi trim darbības virzieniem: i) iedarbīga komunikācija un Savienības politikas skaidrošana austrumu kaimiņvalstīs, ii) vispārējās medju vides stiprināšana austrumu kaimiņreģionā un dalībvalstīs, tostarp atbalsts preses brīvībai un neatkarīgu mediju stiprināšanai, un iii) to Savienības spēju uzlabošana, kas ļauj paredzēt Krievijas Federācijas dezinformācijas darbības, risināt ar tām saistītās problēmas un reaģēt uz tām. Pēc Padomes 2015. gada decembra un 2017. gada jūnija secinājumiem Eiropas Ārējās darbības dienests izveidoja divas papildu operatīvās grupas: Rietumbalkānu operatīvo grupukonkrētajam reģionam un Dienvidu operatīvo grupu valstīm Tuvajos Austrumos, Ziemeļāfrikā un Persijas līča reģionā.

Sociālie mediji ir kļuvuši par būtiskiem dezinformācijas izplatīšanas līdzekļiem; kā piemērs minams “Cambridge Analytica” gadījums, kad dezinformācija tika mērķtiecīgi nosūtīta konkrētiem lietotājiem, kurus atlasīja, pamatojoties uz neatļautu piekļuvi personas datiem un to izmantošanu nolūkā ietekmēt vēlēšanu rezultātus. Jaunākie pierādījumi liecina, ka dezinformācijas izplatīšanai aizvien biežāk tiek izmantoti privātās ziņapmaiņas pakalpojumi. Tiek izmantoti tādi paņēmieni kā videomanipulācija (tā sauktie “deep-fakes” jeb dziļviltojumi) un oficiālo dokumentu viltošana; interneta automatizēta programmatūra (boti) nolūkā izplatīt un pavairot sabiedrību šķelošu saturu un debates sociālajos medijos; troļļu uzbrukumi sociālo mediju profilos un informācijas zādzības. Tajā pašā laikā daudzos reģionos joprojām svarīga nozīme ir tradicionālākām metodēm: televīzijai, laikrakstiem, tīmekļa vietnēm un ķēdes vēstulēm. Izmantotie rīki un paņēmieni mainās ātri, tāpēc arī reaģēšanā jāiet uz priekšu tikpat ātri.

Kā norādījusi ES Hibrīddraudu analīzes vienība, vislielākos draudus ES rada Krievijas Federācijas izplatītā dezinformācija. Tā ir sistemātiska un labi finansēta, un salīdzinājumā ar citām valstīm tai ir atšķirīgs mērogs. Koordinācijas, mērķtiecīgās plānošanas un stratēģiskās nozīmes ziņā Krievijas dezinformācijas kampaņas ir daļa no plašāka mēroga hibrīddraudiem, kuru īstenošanā tiek izmantoti dažādi rīki, instrumenti un arī nevalstiskie spēki.

Kopš izveides Austrumu Stratēģiskās komunikācijas operatīvā grupa ir efektīvi informējusi par Savienības politiku Savienības austrumu kaimiņvalstis, galvenokārt izmantojot uz kampaņām balstītu pieeju. Turklāt Austrumu Stratēģiskās komunikācijas operatīvā grupa ir apkopojusi, izanalizējusi un publiskojusi vairāk nekā 4500 Krievijas Federācijas dezinformācijas piemēru, informējot par vairākiem nepatiesiem vēstījumiem, palielinot izpratni par šādiem gadījumiem un atmaskojot šādās kampaņās izmantotos rīkus un paņēmienus, kā arī to īstenošanas nolūkus. Grupas uzmanības centrā ir austrumu partnervalstis un Krievijas vietējie un starptautiskie mediji, un savā darbā tā, pamatojoties uz savāktajiem pierādījumiem, atklāj tendences, vēstījumus, metodes un kanālus.

Agrīnās brīdināšanas sistēmai jābūt cieši saistītai ar jau izveidotajiem 24/7 mehānismiem, piemēram, Ārkārtas reaģēšanas koordinācijas centru un Eiropas Ārējās darbības dienesta Dežūrcentru. Par informācijas apmaiņas kanāliem varētu izmantot arī ES Izlūkošanas un situāciju centra Hibrīddraudu analīzes vienību un arī Padomes attiecīgās darba grupas. Komisija un Augstā pārstāve nodrošinās regulāru informācijas un paraugprakses apmaiņu ar galvenajiem partneriem, tostarp G7 valstu grupā un Ziemeļatlantijas līguma organizācijā.

Tūlītēja reakcija, kuras pamatā ir uz faktiem balstīta un efektīva komunikācija, ir būtiska dezinformācijas identificēšanā un apkarošanā, arī attiecībā uz dezinformāciju Savienības politikas jomās. Tas ir svarīgi, lai varētu sekmēt atklātas un demokrātiskas debates, kurās nav manipulācijas, tostarp gaidāmo Eiropas Parlamenta vēlēšanu kontekstā. Savienības iestādēm un dalībvalstīm ir jāuzlabo efektīvas reaģēšanas un komunikācijas spējas. Komisija jau ir palielinājusi savu finansējumu efektīvākiem komunikācijas pasākumiem, kas tiek īstenoti reģionālās komunikācijas programmās, tostarp Savienības kaimiņvalstīs, un Savienības delegācijās. Visas Savienības iestādes aktīvi informē par ES rīcību un politiku Savienībā, un vietējai situācijai pielāgotas ziņapmaiņas nodrošināšanā jo īpaši nozīmīgas ir Komisijas pārstāvniecības un Eiropas Parlamenta biroji dalībvalstīs, kuru rīcībā ir arī īpaši rīki mītu atmaskošanai un faktu izplatīšanai.

Dalībvalstu un Savienības iestāžu sadarbība jāstiprina vēl vairāk, jo īpaši attiecībā uz informācijas apmaiņu, kopīgu mācīšanos, izpratnes veidošanu, proaktīvu ziņapmaiņu un pētījumiem. Lai uzlabotu situācijas apzināšanos un attiecīgās reaģēšanas spējas, izlūkdatu apmaiņa starp dalībvalstīm un Savienības iestādēm jānodrošina lielākā apjomā. Proaktīva un objektīva Savienības vērtību un politikas komunikācija ir īpaši iedarbīga, ja to tiešā veidā sniedz dalībvalstis. Tādēļ Komisija un Augstā pārstāve aicina dalībvalstis pastiprināt savus centienus komunikācijas jomā un aizsargāt Savienību un tās iestādes pret dezinformācijas kampaņām.

3. darbība. Cieši sadarbojoties ar jau izveidotajiem tīkliem, Eiropas Parlamentu, kā arī Ziemeļatlantijas līguma organizāciju un G7 ātrās reaģēšanas mehānismu, Komisija un Augstā pārstāve kopā ar dalībvalstīm līdz 2019. gada martam izveidos agrīnās brīdināšanas sistēmu dezinformācijas kampaņu apkarošanai. 4. darbība. Gaidāmo Eiropas Parlamenta vēlēšanu kontekstā Komisija sadarbībā ar Eiropas Parlamentu pastiprinās centienus komunikācijas jomā, informējot par Savienības vērtībām un politiku. Arī dalībvalstīm ievērojami jāpastiprina sava komunikācija par Savienības vērtībām un politiku. 5. darbība. Komisija un Augstā pārstāve sadarbībā ar dalībvalstīm stiprinās stratēģisko komunikāciju Savienības kaimiņreģionos.

3. PĪLĀRS. MOBILIZĒT PRIVĀTO SEKTORU CĪŅAI PRET DEZINFORMĀCIJU

Tiešsaistes platformām, reklāmdevējiem un visai reklāmas nozarei ir būtiska nozīme dezinformācijas jautājuma risināšanā, jo šīs problēmas mērogs ir tieši saistīts ar platformu spēju pavairot, izvēlēties konkrētu mērķauditoriju un izplatīt ļaunprātīgo personu sagatavotu dezinformāciju. Tā kā iepriekš tiešsaistes platformas šo problēmu risinājušas neveiksmīgi, Komisija 2018. gada aprīlī mudināja tās pastiprināt centienus. Ņemot vērā iepriekšminēto, 2018. gada 26. septembrī tika publicēts Prakses kodekss cīņai pret dezinformāciju. Galvenās tiešsaistes platformas, kas parakstīja Prakses kodeksu, apņēmās pirms 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām veikt konkrētas darbības.

Komisija aicina visus Prakses kodeksa parakstītājus ātri un efektīvi īstenot kodeksā noteiktās darbības un procedūras visā ES, galveno uzmanību pievēršot darbībām, kas 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanu integritātes kontekstā ir steidzamas un būtiskas. Jo īpaši lielajām tiešsaistes platformām i) nekavējoties jānodrošina politiskās reklāmas izvietojuma un pārredzamības rūpīga pārbaude, pamatā efektīvi izvērtējot sponsoru uzticamību, ii) jāslēdz tajās esošie viltus konti un iii) jāidentificē un attiecīgi jāmarķē automatizētie boti. Tiešsaistes platformām arī jāsadarbojas ar valstu audiovizuālo mediju pakalpojumu regulatoriem un neatkarīgiem faktu pārbaudītājiem un pētniekiem, lai atklātu un publiskotu dezinformācijas kampaņas, jo īpaši vēlēšanu periodos, un pārbaudītos faktos balstītu saturu padarītu redzamāku un plaši izplatītu.

Komisija ar Eiropas Audiovizuālo mediju pakalpojumu regulatoru grupas (ERGA) palīdzību uzraudzīs Prakses kodeksa parakstītāju saistību izpildi un regulāri informēs par to, vai un cik lielā mērā atsevišķas platformas pilda šīs saistības. Lai varētu veikt efektīvu un visaptverošu uzraudzību, platformām līdz šā gada beigām jāsniedz Komisijai atjaunināta un pilnīga informācija par darbībām, ko tās veikušas šo saistību izpildei. Šo informāciju Komisija publicēs 2019. gada janvārī. Platformām, tostarp izpildot Komisijas konkrētus lūgumus, arī jāsniedz pilnīga informācija par to, kā tās, sākot no 2019. gada janvāra, regulāri īsteno saistības, lai nodrošinātu Prakses kodeksa ievērošanas mērķtiecīgu uzraudzību gaidāmo Eiropas Parlamenta vēlēšanu kontekstā. Arī šī informācija tiks publicēta.