P7_TA(2014)0149

Dzelzceļu sistēmas savstarpēja izmantojamība ***I

Eiropas Parlamenta 2014. gada 26. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību Eiropas Savienībā (pārstrādāta redakcija) (COM(2013)0030 – C7-0027/2013 – 2013/0015(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – pārstrādāšana)

(2017/C 285/54)

Eiropas Parlaments,

(1) OV C 327, 12.11.2013., 122. lpp.

(2) OV C 356, 5.12.2013., 92. lpp.

(3) OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

P7_TC1-COD(2013)0015

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 26. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/…/ES par dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību Eiropas Savienībā (Pārstrādāta redakcija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. panta 1. punktu un 170. un 171. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

(1) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/57/EK (4) vairākkārt ir izdarīti būtiski grozījumi. Ievērojot to, ka ir jāveic turpmāki grozījumi, skaidrības labad minētā direktīva būtu jāpārstrādā.

(2) Lai nodrošinātu Savienības iedzīvotājiem, uzņēmējiem, kā arī reģionu un vietējo pašvaldību iestādēm iespēju pilnībā izmantot priekšrocības, kas rodas, izveidojot telpu bez iekšējām robežām, un realizēt teritoriālās kohēzijas mērķi, būtu lietderīgi cita starpā uzlabot atsevišķo valstu dzelzceļu tīklu savstarpējus savienojumus un savstarpēju izmantojamību, kā arī piekļuvi šiem tīkliem šo tīklu pieejamību , tostarp arī pasažieriem ar invaliditāti , īstenojot jebkurus vajadzīgos pasākumus tehnisko normu saskaņošanas jomā. [Gr. 1]

(3) Centieniem panākt savstarpēju izmantojamību Savienības dzelzceļu sistēmā vajadzētu radīt iespēju noteikt optimālu tehniskās harmonizācijas līmeni un veicināt, uzlabot un attīstīt starptautiskos dzelzceļa pārvadājumus Savienībā un uz trešām valstīm un sekmēt aprīkojuma un pakalpojumu iekšējā tirgus pakāpenisku izveidi dzelzceļu sistēmas būvniecībai, atjaunošanai, modernizācijai un ekspluatācijai Savienībā. [Gr. 2]

(4) Vilcienu komerciālā ekspluatācija dzelzceļu tīklā nav iedomājama jo īpaši bez infrastruktūras un ritekļu parametru ideālas saderības, kā arī bez dažādu infrastruktūras objektu pārvaldītāju un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu informācijas, un sakaru un biļešu pārdošanas sistēmu efektīva savstarpēja savienojuma. No šīs saderības un savstarpējiem savienojumiem ir atkarīga pārvadājumu efektivitāte, drošība, kvalitāte un to izmaksas, kā arī dzelzceļu sistēmas savstarpēja izmantojamība vispār. [Gr. 3]

(5) Dzelzceļa reglamentējošajos noteikumos būtu skaidri jānosaka saistības nodrošināt to drošības, veselības , sociālās un patērētāju aizsardzības noteikumu izpildi, kas attiecas uz dzelzceļu tīkliem. [Gr. 4]

(6) Pastāv nozīmīgas atšķirības starp valstu normatīvajiem aktiem, iekšējiem noteikumiem un tehniskajām specifikācijām, kas piemērojami dzelzceļu sistēmām, apakšsistēmām un komponentiem, jo tajos atspoguļojas katras valsts dzelzceļa nozarei raksturīgās īpatnības un tie paredz konkrētus gabarītus, ierīces un īpašus parametrus. Šie apstākļi neļauj vilcieniem netraucēti kursēt visā Savienībā un gūt labumu no standartizācijas un apjomradītiem ietaupījumiem vienotajā tirgū . [Gr. 5]

(7) Laika gaitā šo apstākļu dēļ katrā valstī ir izveidojusies ļoti cieša saikne starp dzelzceļa rūpniecību un dzelzceļa uzņēmējsabiedrībām, kas traucē panākt šo tirgu patiesu atvēršanu, ļaujot tajos ienākt jauniem uzņēmumiem. Lai veicinātu tās konkurētspēju pasaules mērogā, šai rūpniecības nozarei ir vajadzīgs atvērts, konkurētspējīgs Eiropas tirgus.

(8) Tādēļ būtu lietderīgi visā Savienībā noteikt pamatprasības saistībā ar dzelzceļa savstarpēju izmantojamību, kas būtu piemērojamas tās dzelzceļu sistēmai.

(9) Izstrādājot savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas (SITS), ir pierādījies, ka jāprecizē pamatprasību saistība ar SITS, no vienas puses, un ar Eiropas standartiem un citiem normatīviem dokumentiem, no otras puses. Jo īpaši būtu jānošķir tie standarti vai to daļas, kas būtu jānosaka par obligātiem lai īstenotu šajā direktīvā noteiktos mērķus, no “saskaņotajiem standartiem”, kas izstrādāti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012 (5). Ja noteikti nepieciešams, SITS var norādīt skaidru atsauci uz Eiropas standartiem vai specifikācijām, kas kļūst obligāti, tiklīdz SITS kļūst piemērojamas.

(10) Lai patiesi palielinātu Savienības dzelceļa nozares konkurētspēju, netraucējot konkurenci starp dzelzceļu sistēmas galvenajiem dalībniekiem, SITS būtu jāizstrādā, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1025/2012 II pielikumā definētos atklātības, konsensa un pārredzamības principus.

(11) Dzelzceļa transporta pakalpojumu kvalitāte Savienībā ir atkarīga cita starpā no tīkla raksturlielumu plašākā nozīmē, tostarp visu attiecīgo apakšsistēmu stacionāro daļu, izcilas saderības ar ritekļu raksturlielumiem, tostarp ar visu attiecīgo apakšsistēmu komponentiem, kas atrodas ritekļos. Pārvadājumu efektivitāte, drošība, pakalpojumu kvalitāte un izmaksas ir atkarīgas no šīs saderības.

(12) SITS ir noteikti visi nosacījumi, kam būtu jāatbilst savstarpējas izmantojamības komponentam, un procedūra, kas jāievēro, novērtējot atbilstību. Turklāt jāprecizē, ka attiecībā uz visiem komponentiem būtu jāveic atbilstības un piemērotības lietošanai novērtēšanas procedūra, kas norādīta attiecīgajā SITS, un par tiem ir jāiegūst attiecīgais sertifikāts.

(13) Izstrādājot jaunas SITS, vienmēr būtu jāizvirza mērķis nodrošināt savietojamību ar esošo sistēmu. Tas palīdzēs veicināt dzelzceļa transporta konkurētspēju un novērst nevajadzīgas papildu izmaksas, prasot aktualizēt un atjaunot esošās apakšsistēmas, lai nodrošinātu savietojamību ar iepriekšējām sistēmām. Izņēmuma gadījumā, ja nav iespējams nodrošināt savietojamību, SITS var izveidot sistēmu, kas nepieciešama, lai noteiktu, vai esošajai apakšsistēmai ir vajadzīgs jauns lēmums vai ekspluatācijas atļauja, kā arī attiecīgos termiņus.

(14) Drošības apsvērumu dēļ visiem ekspluatācijā nodotajiem ritekļiem jāpiešķir identifikācijas kods. Pēc tam ritekļi jāreģistrē valsts ritekļu reģistrā. Šiem reģistriem vajadzētu būt pieejamiem visām dalībvalstīm un dažām Savienības ekonomikā iesaistītajām pusēm. Attiecībā uz datu formātu valsts ritekļu reģistriem jābūt saskanīgiem. Tāpēc uz tiem būtu jāattiecina kopīgas ekspluatācijas un tehniskās specifikācijas.

(15) Ja SITS nevar skaidri ietvert konkrētus tehniskus aspektus, kas atbilst pamatprasībām, šos aspektus, kuri vēl ir jāizskata, SITS pielikumā norāda kā atklātus jautājumus. Kamēr nav izstrādātas SITS, attiecībā uz šiem atklātajiem jautājumiem piemēro valsts noteikumus.

(16) Būtu jānosaka procedūra, kas jāievēro gadījumā, kad apakšsistēmai piemērojamās pamatprasības attiecīgajās SITS vēl nav noteiktas. Šādā gadījumā par atbilstības novērtēšanas un pārbaudes procedūrām vajadzētu būt atbildīgām paziņotajām iestādēm, kas minētas Direktīvas 2008/57/EK 17. pantā.

(17) Direktīvu 2008/57/EK piemēro visai Savienības dzelzceļu sistēmai, un SITS darbības joma tiek paplašināta, lai aptvertu arī ritekļus un tīklus, kas nav iekļauti Eiropas dzelzceļu sistēmā. Tāpēc I pielikums būtu jāvienkāršo, svītrojot konkrētas atsauces uz Eiropas dzelzceļu sistēmu

(18) Apakšsistēmu un to saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas, atbilstība kurām ir jānodrošina, var atšķirties atbilstīgi apakšsistēmu izmantojumam, piemēram, atbilstīgi līniju un ritekļu kategorijām.

(19) Lai nodrošinātu dzelzceļu sistēmas savstarpējas izmantojamības pakāpenisku īstenošanu visā Savienībā un pakāpeniski mazinātu vēsturisko sistēmu dažādību, SITS būtu jāietver noteikumi, kas piemērojami esošo apakšsistēmu atjaunošanas vai modernizācijas gadījumā, un tajās var norādīt mērķa sistēmas īstenošanas termiņus.

(20) Ņemot vērā šo pakāpeniskuma principu, novēršot šķēršļus dzelzceļu sistēmas savstarpējai izmantojamībai, un laiku, kas būs vajadzīgs SITS ieviešanai, būtu jāveic pasākumi, lai novērstu situāciju, kad dalībvalstis pieņem jaunas tiesību normas vai sāk projektus, kas veicina pašreizējās sistēmas dažādību.

(21) Lai novērstu šķēršļus savstarpējai izmantojamībai un SITS darbības jomas paplašināšanas rezultātā, attiecinot tās uz visu Savienības dzelzceļu sistēmu, valstu noteikumu apjoms būtu pakāpeniski jāsamazina. Būtu jānošķir valstu noteikumi, kas konkrēti saistīti ar vietējām prasībām, un noteikumi, kas vajadzīgi, lai aptvertu SITS atklātos jautājumus. Otrajam noteikumu veidam vajadzētu pakāpeniski izzust, tiklīdz tiktu atrisināti SITS atklātie jautājumi.

(22) Pakāpeniskuma principa ieviešana atbilst dzelzceļu sistēmas savstarpējas izmantojamības mērķim un konkrētajām vajadzībām; šai sistēmai dalībvalstīs raksturīga novecojusi infrastruktūra un ritekļi, kuru pielāgošanai vai atjaunošanai ir vajadzīgas prāvas investīcijas, turklāt būtu īpaši jāraugās, lai nenodarītu ekonomiskus zaudējumus dzelzceļam, kas nāktu par labu citiem transporta veidiem.

(23) Ņemot vērā dzelzceļu sistēmas apjomu un sarežģītību, praktisku iemeslu dēļ ir bijusi vajadzība sadalīt to šādās apakšsistēmās: infrastruktūra, vilcienu vadības un signalizācijas stacionārās lauka iekārtas, vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtas, energoapgāde, ritošais sastāvs, satiksmes nodrošināšana un vadība, tehniskā apkope un telemātikas lietojumi pasažieru un kravu pārvadājumiem. Katrai no šīm apakšsistēmām ir jānosaka pamatprasības un tehniskās specifikācijas, jo īpaši komponentiem un saskarnēm, lai panāktu atbilstību šīm pamatprasībām. Šo pašu sistēmu iedala stacionāros un mobilos līdzekļos: ietverot, no vienas puses, tīklu, kas sastāv no līnijām, stacijām, termināļiem un dažāda veida stacionāra aprīkojuma, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu drošu un nepārtrauktu sistēmas darbību, un, no otras puses – visus ritekļus, kas pārvietojas šajā tīklā. Tādēļ šajā direktīvā ar jēdzienu “riteklis” saprot vienu apakšsistēmu (“ritošais sastāvs”) un, ja nepieciešams, citas apakšsistēmas (galvenokārt vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmu). Lai gan sistēma ir iedalīta vairākos elementos, Eiropas Savienības Dzelzceļa aģentūra (turpmāk “Aģentūra”) kopumā pārrauga sistēmu, lai garantētu drošību un savstarpēju izmantojamību. [Gr. 6]

(24) Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām, kuras dalībniece ir Savienība, noteikts, ka pieejamība ir viens no konvencijas pamatprincipiem, un prasīts konvencijas dalībniekiem veikt atbilstošus pasākumus, lai personām ar invaliditāti nodrošinātu pieeju vienlīdzīgi ar citām personām, tostarp izstrādājot un popularizējot pieejamības obligātos standartus un vadlīnijas un uzraugot to īstenošanu. Tāpēc pieejamība personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām ir dzelzceļu sistēmas savstarpējai izmantojamībai svarīga prasība atbilstoši Savienības tiesību aktiem par pasažieriem ar ierobežotām pārvietošanās spējām . [Gr. 7]

(25) Dzelzceļu sistēmas savstarpējas izmantojamības noteikumu izpilde nedrīkstētu radīt nepamatotus šķēršļus esošā dzelzceļu tīkla saglabāšanai katrā dalībvalstī no izmaksu un ieguvumu viedokļa, tajā pašā laikā neatsakoties no mērķa panākt savstarpēju izmantojamību.

(26) SITS ietekmē arī dzelzceļa transporta izmantošanas nosacījumus, tādēļ jāapspriežas ar lietotājiem , tostarp ar organizācijām, kas pārstāv personas ar invaliditāti, par jautājumiem, kas tos skar. [Gr. 8]

(27) Katrai konkrētai dalībvalstij būtu jāļauj nepiemērot dažas SITS pienācīgi pamatotās situācijās, kuru skaits ir ierobežots. Būtu skaidri jānosaka šīs situācijas un procedūras, kas jāizpilda, ja netiek piemērotas SITS.

(28) SITS noteikšanai un piemērošanai dzelzceļu sistēmai nebūtu jākavē tehnoloģiski jauninājumi, kuru mērķis ir veicināt saimniecisko darbību.

(29) Lai izpildītu iepirkumu procedūras attiecīgos noteikumus dzelzceļa nozarē, un jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/17/EK (6), līgumslēdzējiem subjektiem būtu jāietver tehniskās specifikācijas pamatdokumentos vai katra atsevišķa līguma noteikumos. Šim nolūkam jāizstrādā noteikumu kopums, lai uz to varētu atsaukties šajās tehniskajās specifikācijās.

(30) Savienības interesēs būtu radīt starptautisku standartizācijas sistēmu, kas spēj izstrādāt standartus, kurus reāli izmantotu starptautiskas tirdzniecības subjekti un kuri atbilstu Savienības politikas prasībām. Tādēļ Eiropas standartizācijas organizācijām būtu jāturpina sadarbība ar starptautiskajām standartizācijas organizācijām.

(31) Līgumslēdzējiem subjektiem jānosaka papildu prasības, kas ir vajadzīgas Eiropas specifikāciju vai citu standartu papildināšanai. Šīm specifikācijām būtu jāatbilst pamatprasībām, kuras ir saskaņotas Savienības mērogā un kuras jāizpilda dzelzceļu sistēmai.

(32) Procedūrās, ar ko reglamentē komponentu atbilstības vai to piemērotības lietošanai novērtējumu, būtu jāizmanto Komisijas Lēmumā 2010/713/ES (7), noteiktie moduļi. Iespēju robežās, lai sekmētu dzelzceļa rūpniecības attīstību, būtu lietderīgi izstrādāt kārtību, kas paredz kvalitātes nodrošināšanas shēmas izmantošanu.

(33) Komponentu atbilstība galvenokārt skar to izmantošanas jomu, nodrošinot sistēmas savstarpēju izmantojamību, nevis tikai to brīvu apriti Savienības tirgū. Būtu jānovērtē svarīgāko komponentu piemērotība lietošanai no drošības, pieejamības vai sistēmas ekonomiskuma viedokļa. Tādēļ ražotājam nav jāpiestiprina CE marķējums komponentiem, uz kuriem attiecas šīs direktīvas noteikumi. Ja ir novērtēta atbilstība un/vai piemērotība lietošanai, vajadzētu pietikt ar ražotāja atbilstības deklarāciju.

(34) Ražotājiem tomēr ir pienākums piestiprināt CE marķējumu noteiktiem komponentiem, lai apliecinātu to atbilstību citiem Savienības noteikumiem, kas uz tiem attiecas.

(35) Kad SITS stājas spēkā, noteikts savstarpējās izmantojamības komponentu skaits jau ir laists tirgū. Būtu jāparedz pārejas periods, lai varētu integrēt minētos komponentus apakšsistēmā, pat ja tie nav pilnā mērā atbilstīgi minētajai SITS.

(36) Dzelzceļu sistēmas apakšsistēmām būtu jāpiemēro verifikācijas procedūra. Šādas verifikācijas mērķim vajadzētu būt ļaut struktūrām, kuras atbild par to nodošanu ekspluatācijā, pārliecināties, ka rezultāti, kas gūti, veicot projektēšanu, būvniecību un nodošanu ekspluatācijā, atbilst spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem, kā arī tehniskajiem un ekspluatācijas noteikumiem. Tās mērķim vajadzētu būt arī nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret ražotājiem visās dalībvalstīs.

(37) Pēc apakšsistēmas nodošanas ekspluatācijā būtu jāpārliecinās, ka šī apakšsistēma tiek izmantota un uzturēta kārtībā saskaņā ar attiecīgajām pamatprasībām. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Direktīvu …/…ES (Dzelzceļa drošības direktīva) (8) par šo prasību ievērošanu ir atbildīgs infrastruktūras pārvaldītājs vai dzelzceļa uzņēmums, katrs attiecībā uz savām apakšsistēmām.

(38) Būtu jāprecizē procedūra ritekļu un stacionāro iekārtu nodošanai ekspluatācijā, ņemot vērā infrastruktūras pārvaldītāju un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu atbildību.

(39) Nolūkā sekmēt ritekļu nodošanu ekspluatācijā un samazināt administratīvo slogu būtu jāievieš jēdziens “atļauja laist tirgū ritekli”, kas ir spēkā visā Savienībā un ir priekšnoteikums, kura izpilde ļauj dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam nodot ritekli ekspluatācijā. Turklāt šis jēdziens labāk atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam Nr. 768/2008/EK (9).

39.a) Lai izveidotu vienotu Eiropas dzelzceļa telpu, samazinātu izmaksas un atļauju piešķiršanas procedūras ilgumu un uzlabotu dzelzceļu drošību, atļauju piešķiršanas procedūras ir jāpilnveido un jāsaskaņo Savienības līmenī. Tāpēc ir skaidri jānošķir Aģentūras un valstu drošības iestāžu uzdevumi un pienākumi pārejas periodā. Aģentūrai būtu jāizmanto valstu drošības iestāžu vērtīgā kompetence, zināšanas par vietējo situāciju un pieredze. Tai būtu jādeleģē konkrēti uzdevumi un pienākumi valstu drošības iestādēm saskaņā ar nolīgumiem, kā tas noteikts 22.a pantā, taču galīgais lēmums visās atļauju piešķiršanas procedūrās jāpieņem pašai Aģentūrai. [Gr. 9]

(40) Lai nodrošinātu ritekļu un to vēstures izsekojamību, atsauces uz ritekļu atļaujām laist tirgū ritekli būtu jāreģistrē kopā ar citu informāciju par ritekli. [Gr. 10]

(41) SITS būtu jāprecizē kārtība, saskaņā ar kuru pēc tam, kad piešķirta atļauja laist tirgū ritekli, un pirms lēmuma pieņemšanas par nodošanu ekspluatācijā pirms jaunas ekspluatācijas uzsākšanas pārbauda ritekļu un tīkla savietojamību. [Gr. 11]

(42) Lai palīdzētu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem pieņemt lēmumu par ritekļa nodošanu ekspluatācijā un lai izvairītos no liekām pārbaudēm un nevajadzīga administratīvā sloga, būtu arī jāklasificē valstu noteikumi nolūkā noteikt dažādu dalībvalstu noteikumu, kas attiecas uz vienu un to pašu tematu, līdzvērtīgumu.

(43) Paziņotajām iestādēm, kas atbild par komponentu atbilstības un piemērotības lietošanai novērtējuma procedūras pārbaudi, kā arī par apakšsistēmu novērtēšanas norisi, cik vien iespējams rūpīgi būtu jāsaskaņo savi lēmumi, jo īpaši – ja nav Eiropas specifikāciju.

(44) Pārredzama akreditācija, kura noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 765/2008 (10), un kura nodrošina atbilstības sertifikātiem vajadzīgo uzticamību, valstu publiskajām iestādēm visā Savienībā būtu jāuzskata par ieteicamo līdzekli, ar ko pierāda paziņoto iestāžu tehnisko kompetenci un, mutatis mutandis, to iestāžu tehnisko kompetenci, kurām uzticēts pārbaudīt atbilstību valstu noteikumiem. Tomēr valstu iestādes var uzskatīt, ka tām ir piemēroti līdzekļi, ar ko pašām veikt novērtēšanu. Šādos gadījumos, lai nodrošinātu citu valsts iestāžu veiktās novērtēšanas pienācīgu ticamības līmeni, valstu iestādēm būtu jāiesniedz Komisijai un pārējām dalībvalstīm vajadzīgie dokumentārie pierādījumi, ka izvērtētās atbilstības novērtēšanas struktūras atbilst attiecīgajām normatīvajām prasībām.

(45) Šajā direktīvā tikai būtu jānosaka savstarpējas izmantojamības prasības savstarpējas izmantojamības komponentiem un apakšsistēmām. Lai vienkāršotu šo prasību izpildi, jāparedz pieņēmums par to savstarpējas izmantojamības komponentu un apakšsistēmu atbilstību, kas atbilst saskaņotajiem standartiem, kuri pieņemti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1025/2012, ar mērķi formulēt sīki izstrādātas šo prasību tehniskās specifikācijas.

(46) SITS vajadzētu regulāri pārskatīt. Ja tiks atklāti trūkumi SITS, Aģentūra būtu jālūdz pieņemt atzinumu, kuru saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem varētu publicēt, un visas ieinteresētās personas (tostarp nozares pārstāvji un paziņotās iestādes) to varētu izmantot kā pieņemamu atbilstības nodrošināšanas līdzekli, kamēr tiek pārskatītas attiecīgās SITS.

46.a) Regulatīvie pasākumi būtu jāpapildina ar iniciatīvām, kas paredz finansiāla atbalsta nodrošināšanu tādām inovatīvām un savstarpēji izmantojamām tehnoloģijām dzelzceļa nozarē kā, piemēram, “Shift2Rail” projektam. [Gr. 12]

(47) Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību Savienības mērogā, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstis, rīkojoties atsevišķi, jo neviena individuāla dalībvalsts nespēj veikt darbības, kas vajadzīgas šādas savstarpējas izmantojamības sasniegšanai, un to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā paredzēto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

(48) Lai grozītu dažus nebūtiskus šīs direktīvas elementus, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jāpiešķir Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus nolūkā pielāgot tehnikas progresam II pielikumu attiecībā uz dzelzceļu sistēmas iedalījumu apakšsistēmās un šo apakšsistēmu aprakstu, SITS saturu un SITS grozījumiem, tostarp grozījumiem, kas vajadzīgi SITS trūkumu novēršanai, “EK” atbilstības deklarācijas un deklarācijas par savstarpējās izmantojamības komponentu piemērotību lietošanai apjomu un saturu, apakšsistēmu verificēšanas procedūrām, tostarp vispārējiem principiem, saturu, kārtību un dokumentiem saistībā ar “EK” verificēšanas procedūru un ar verificēšanas procedūru valstu noteikumu gadījumā . Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbu, attiecīgi apspriestos, arī ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētus aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 13]

(49) Lai novērstu SITS konstatētos trūkumus, deleģētie akti, ar kuriem izdara attiecīgo SITS grozījumus, Komisijai būtu jāpieņem saskaņā ar procedūru steidzamiem gadījumiem.

(50) Lai nodrošinātu šīs direktīvas 6. panta 1. punkta īstenošanu attiecība uz pilnvarojumu Aģentūrai izstrādāt SITS projektus un to grozījumus un sniegt Komisijai attiecīgus ieteikumus, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras.

(51) Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs direktīvas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz šādiem aspektiem: tās dokumentācijas saturs, kas pievienojama pieprasījumam nepiemērot vienu vai vairākas SITS vai to daļas, sīkāka informācija par šo dokumentāciju, tās formāts un iesniegšanas kārtība; EK deklarācijas par savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību un piemērotību lietošanai darbības joma un saturs, tās formāts un sīkāks izklāsts par tajā ietveramo ietverto informāciju; paziņoto valsts noteikumu klasifikācija dažādās grupās nolūkā vienkāršot stacionārā un mobilā aprīkojuma savietojamības pārbaudes; apakšsistēmu verificēšanas procedūras, tostarp vispārējie principi, saturs, kārtība un dokumenti saistībā ar “EK” verificēšanas procedūru un ar verificēšanas procedūru valstu noteikumu gadījumā;“EK” verifikācijas deklarācijas modeļi un verifikācijas deklarācijas modeļi valstu noteikumu gadījumā, un to dokumentu modeļi, kuri iekļaujami tehniskajā dokumentācijā, kas jāpavieno verifikācijas deklarācijai; kopīgas specifikācijas, kas attiecas uz saturu, datu formātu, funkcionālo un tehnisko arhitektūru, ekspluatācijas režīmu un noteikumiem par datu ievadi un apskati infrastruktūras reģistrā. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (11). [Gr. 14]

(52) Saskaņā ar dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko paziņojumu par skaidrojošiem dokumentiem dalībvalstis ir apņēmušās pamatotos gadījumos paziņojumam par saviem transponēšanas pasākumiem pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros ir paskaidrota saikne starp direktīvas daļām un attiecīgajām daļām valsts transponēšanas instrumentos. Likumdevējs uzskata, ka attiecībā uz šo direktīvu šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota.

(53) Pienākums transponēt šo direktīvu valsts tiesību aktos būtu jāattiecina vienīgi uz noteikumiem, kas uzskatāmi par būtiskām izmaiņām salīdzinājumā ar iepriekšējām direktīvām. Pienākums transponēt noteikumus, kas nav mainīti, izriet no iepriekšējām direktīvām.

(54) Šai direktīvai nevajadzētu skart dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem, kas noteikti, lai valstu tiesību aktos transponētu direktīvas, kas noteiktas IV pielikuma B daļā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1. Šajā direktīvā ir noteikti nosacījumi, kas jāievēro, lai nodrošinātu dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību Savienībā tā, lai būtu ievērotas Direktīvas …/…/ES [Dzelzceļu drošības direktīva] prasības. Šie nosacījumi attiecas uz šīs sistēmas daļu projektēšanu, būvi, nodošanu ekspluatācijā, modernizāciju, atjaunošanu, darbību un apkopi, kā arī uz tās ekspluatācijā un apkopē iesaistītā personāla profesionālo kvalifikāciju un veselības un drošības nosacījumiem. Šā mērķa sasniegšanai būtu jānosaka optimāls tehniskās harmonizācijas līmenis un jāsekmē aprīkojuma un pakalpojumu iekšējā tirgus pakāpeniska izveide dzelzceļu sistēmas būvei, atjaunošanai, modernizācijai un ekspluatācijai Savienībā. [Gr. 15]

2. Šajā direktīvā ietverti noteikumi par katras apakšsistēmas savstarpējas izmantojamības komponentiem, saskarnēm un procedūrām, kā arī par dzelzceļu sistēmas vispārējās savietojamības nosacījumiem, kas nepieciešami, lai panāktu tās savstarpēju izmantojamību.

3. Dalībvalstis šīs direktīvas darbības jomā neietilpst šādas sistēmas īstenošanas pasākumus var neattiecināt uz : [Gr. 16]

a) metro, tramvaji tramvajiem, tramvajiem-vilcieniem un vieglā dzelzceļa sistēmas sistēmām ; [Gr. 17]

b) tīkli, kuru ekspluatācija ir atdalīta no pārējās dzelzceļa sistēmas un kuri paredzēti tikai vietējo, pilsētas vai piepilsētas pasažieru pārvadāšanas pakalpojumu nodrošināšanai, kā arī dzelzceļa uzņēmumi, kas darbojas tikai šajos tīklos;

ba) privātu dzelzceļa infrastruktūru un ritekļiem, ko izmanto vienīgi šādā infrastruktūrā, ja tā izveidota tikai īpašnieka vajadzībām, lai tas veiktu savus kravu pārvadājumus; [Gr. 19]

bb) infrastruktūru un ritekļiem, ko izmanto tikai vietējiem, vēsturiskiem vai tūrisma mērķiem. [Gr. 20]

4. Dalībvalstis šīs direktīvas īstenošanas pasākumus var neattiecināt uz:

a) privātu dzelzceļa infrastruktūru un ritekļiem, ko izmanto vienīgi šādā infrastruktūrā, ja tā izveidota tikai īpašnieka vajadzībām, lai tas veiktu savus kravu pārvadājumus;

b) infrastruktūru un ritekļiem, ko izmanto tikai vietējiem, vēsturiskiem vai tūrisma mērķiem. [Gr. 21]

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā:

(1) “Savienības dzelzceļu sistēma” ir parastā un ātrgaitas dzelzceļa sistēmu elementi, kas minēti I pielikumā I pielikuma 1. un 2. punktā ; [Gr. 22]

(2) “savstarpēja izmantojamība” ir dzelzceļu sistēmas spēja nodrošināt drošu un nepārtrauktu vilcienu satiksmi, kas ļauj panākt nepieciešamo caurlaidības līmeni uz šiem sliežu ceļiem. Šī spēja ir atkarīga no visiem reglamentējošajiem, tehniskajiem un ekspluatācijas nosacījumiem, kuri jāievēro, pildot pamatprasības. [Gr. 23]

(3) “riteklis” ir dzelzceļa riteklis, kas piemērots kustībai pa dzelzceļa līnijām pārvietojas uz saviem riteņiem – ar vilci vai bez vilces, fiksētā vai mainīgā sastāvā. Riteklis sastāv no vienas vai vairākām strukturālām un funkcionālām apakšsistēmām; [Gr. 24]

(4) “tīkls” ir līnijas, stacijas, termināļi un dažāda veida stacionārs aprīkojums, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu drošu un nepārtrauktu sistēmas darbību;

(5) “apakšsistēmas” ir II pielikumā noteiktās dzelzceļu sistēmas strukturālās vai funkcionālās daļas;

(5.a) “mobilā apakšsistēma” ir ritošā sastāva apakšsistēma, vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēma un riteklis, ja ar to saprot vienu apakšsistēmu; [Gr. 25]

(6) “savstarpējas izmantojamības komponenti” ir jebkura atsevišķa detaļa, detaļu grupa, iekārtas mezgla daļa vai vesels mezgls, kas iekļauts vai paredzēts iekļaušanai apakšsistēmā un no kura tieši vai netieši ir atkarīga dzelzceļu sistēmas savstarpēja izmantojamība, ietverot gan materiālas lietas, gan nemateriālas lietas;

(7) “pamatprasības” ir visi III pielikumā izklāstītie nosacījumi, kas ir obligāti dzelzceļu sistēmai, apakšsistēmām un savstarpējas izmantojamības komponentiem, tostarp saskarnēm;

(8) “Eiropas specifikācija” ir vispārēja tehniskā specifikācija, Eiropas tehniskais apstiprinājums, kā noteikts Direktīvas 2004/17/EK XXI pielikumā, vai Eiropas standarts, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1025/2012 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā;

(9) “savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācija” (SITS) ir saskaņā ar šo direktīvu pieņemtā specifikācija, kas attiecas uz ikvienu apakšsistēmu vai apakšsistēmas daļu un kā mērķis ir panākt pamatprasību izpildi un nodrošināt dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību;

(9.a) “atbilstības novērtēšanas struktūra” ir struktūra, kura ir pilnvarota veikt atbilstības novērtēšanas darbības vai ir atbildīga par tām, tostarp kalibrēšanu, testēšanu, sertificēšanu un inspekciju. Atbilstības noteikšanas struktūra ir “pilnvarota struktūra” saskaņā ar dalībvalsts paziņojumu par tās pastāvēšanu. Atbilstības noteikšanas struktūra ir “atbildīgā struktūra” saskaņā ar dalībvalsts paziņojumu par tās izraudzīšanos. [Gr. 27]

(10) “pamatparametri” ir reglamentējošie, tehniskie vai ekspluatācijas nosacījumi, kas izšķirīgi ietekmē savstarpēju izmantojamību un ir norādīti attiecīgajās SITS;

(11) “īpašs gadījums” ir jebkura dzelzceļu sistēmas daļa, kurai ģeogrāfisku, topogrāfisku vai pilsētvides ierobežojumu dēļ vai tādu ierobežojumu dēļ, kas skar saderību ar esošo sistēmu, uz laiku vai pastāvīgi jāparedz īpaši noteikumi attiecībā uz SITS, it sevišķi dzelzceļa līnijas un tīkli, kuri nošķirti no pārējā Savienības tīkla, gabarīts, sliežu ceļa platums vai attālums starp sliežu ceļiem un ritekļi, kas paredzēti vienīgi vietējiem, reģionāliem vai vēsturiskiem mērķiem, kā arī ritekļi, kas kursē no vai uz trešām valstīm;

(12) “modernizācija” ir apakšsistēmas vai tās daļas ievērojami pārveidošanas darbi, kā rezultātā rodas izmaiņas tehniskajā dokumentācijā, kuru pievieno “EK” verifikācijas deklarācijai, ja šāda tehniskā dokumentācija pastāv, un kas uzlabo apakšsistēmas vispārējo darbību; Ja pārveidošanas darbi ir jāveic attiecībā uz apakšsistēmu vai ritekli, attiecīgā SITS nosaka, vai minētie darbi ir vai nav klasificējami kā ievērojami, un ievērojamu darbu gadījumā pamato šādu klasifikāciju; [Gr. 28]

(13) “atjaunošana” ir apakšsistēmas vai tās daļas ievērojami nomaiņas darbi, kas nemaina apakšsistēmas vispārējo darbību; Ja nomaiņas darbi ir jāveic attiecībā uz apakšsistēmu vai ritekli, attiecīgā SITS nosaka, vai minētie darbi ir vai nav klasificējami kā ievērojami, un ievērojamu darbu gadījumā pamato šādu klasifikāciju; [Gr. 29]

(14) “esošā dzelzceļu sistēma” aptver struktūru, kurā ietilpst esošās dzelzceļu sistēmas sliežu ceļi un stacionārās iekārtas, kā arī jebkuras kategorijas un izcelsmes ritekļi, kas brauc pa šo infrastruktūru;

(15) “aizstāšana saistībā ar apkopi” ir komponentu nomaiņa ar detaļām, kam ir identiskas funkcijas un darbības parametri, veicot profilaktisko apkopi vai remontu;

(16) “nodošana ekspluatācijā” ir visas darbības, kuras veicot apakšsistēmu vai ritekli nodod gatavu izmantošanai;

(17) “līgumslēdzējs subjekts” ir valsts vai privātā sektora subjekts, kas ir apakšsistēmas projektēšanas un/vai būves darbu, atjaunošanas vai modernizēšanas pasūtītājs. Šis subjekts var būt dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, infrastruktūras pārvaldītājs vai turētājs vai subjekts, kurš ir atbildīgs par apkopi , vai koncesionārs, kurš ir atbildīgs par projekta nodošanu ekspluatācijā; [Gr. 30]

(18) “turētājs” ir persona vai struktūra, kas ekspluatē ritekli kā transportlīdzekli, būdama ritekļa īpašnieks vai persona ar tiesībām to izmantot, un ir reģistrēta kā tāda valsts ritekļu reģistrā reģistros , kas minēts minēti šīs direktīvas 43. un 43.a pantā; [Gr. 31]

(18.a) “īpašnieks” ir persona vai struktūra, kas ir ritekļa īpašnieks un ir reģistrēts kā tāds ritekļu reģistros, kas minēti šīs direktīvas 43. un 43.a pantā; [Gr. 32]

(19) “projekts izstrādes beigu posmā” ir projekts, kurš ir tādā plānošanas/būvniecības posmā, kad izmaiņas tehniskajā specifikācijā var apdraudēt projekta paredzēto dzīvotspēju;

(20) “saskaņotais standarts” ir Eiropas standarts, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1025/2012 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā;

(21) “valsts drošības iestāde” ir drošības iestāde, kas ir noteikta Direktīvas …/…/ES [Dzelzceļu drošības direktīva] 3. pantā;

(22) “tips” ir ritekļa tips, ar ko nosaka ritekļa galvenos raksturlielumus, kādi iekļauti attiecīgajā verificēšanas modulī aprakstītajā tipa vai konstrukcijas pārbaudes sertifikātā;

(23) “sērijas” ir vairāki viena tipa identiski ritekļi;

(24) “par tehnisko apkopi atbildīgā struktūra” ir struktūra, kas atbildīga par apkopi, kā noteikts Direktīvas …/…/ES [Dzelzceļu drošības direktīva] 3. pantā;

(25) “vieglais dzelzceļš” ir pilsētas un/vai piepilsētas dzelzceļa transporta sistēma, kam ir mazāka kapacitāte un mazāki ātrumi nekā dzelzceļa un metro sistēmām, bet lielāka kapacitāte un lielāki ātrumi nekā tramvaja sistēmām. Vieglā dzelzceļa sistēmas var izmantot savas atsevišķas līnijas vai izmantot ceļu kopīgi ar autosatiksmi, un parasti to ritekļi nav savstarpēji apmaināmi ar tālsatiksmes pasažieru vai kravas satiksmi;

(26) “valstu noteikumi” ir visi saistošie noteikumi, kas ietver kurus paziņojusi dalībvalsts, par dzelzceļa drošības vai tehniskās prasības un tehniskajām prasībām, kas pieņemti dalībvalsts līmenī un piemērojami dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem nozares dalībniekiem , neatkarīgi no struktūras, kura tos izdevusi; [Gr. 33]

(27) “paredzētais ekspluatācijas stāvoklis” ir parastais darbības režīms un paredzams traucēts ekspluatācijas režīms (tostarp nodilums), kas atbilst tehniskajā dokumentācijā un tehniskās apkopes dokumentācijā norādītajam diapazonam un nosacījumiem;

(27.a) “izmantošanai paredzētais apgabals” ir tīkls vai tīkli Savienībā — dalībvalstī vai dalībvalstu grupā —, kuras teritorijā riteklis ir tehniski saderīgs atbilstīgi tā tehniskajai dokumentācijai; [Gr. 34]

(27.b) “izolēts dzelzceļa tīkls” ir dalībvalsts dzelzceļa tīkls vai tā daļa, kura sliežu ceļa platums ir 1 520 mm un kas ir ģeogrāfiski vai tehniski atdalīts no Eiropas tīkla, kurā nominālais standarta sliežu ceļa platums ir 1 435 mm (turpmāk “standarta platums”) un kas kopā ar trešām valstīm ir labi integrēts dzelzceļa tīklā, kurā sliežu ceļa platums ir 1 520 mm, bet kas ir izolēts no Savienības standarta tīkla. [Gr. 35]

(28) “pieņemams atbilstības nodrošināšanas līdzeklis” ir Aģentūras izdoti nesaistoši atzinumi, kas nosaka veidus, kā panākt atbilstību pamatprasībām , lai uz laiku kompensētu SITS trūkumu līdz brīdim, kad SITS tiek grozīta ; [Gr. 36]

(28.a) “pieņemami valstu atbilstības nodrošināšanas līdzekļi” ir citi dalībvalstī izdoti atbilstības nodrošināšanas līdzekļi, kas ļauj uzskatīt, ka tie tiek piemēroti atbilstīgi attiecīgajai valsts noteikumu daļai. Par šiem pieņemamajiem valstu atbilstības nodrošināšanas līdzekļiem tiek paziņots Aģentūrai. [Gr. 37]

(29) “laist tirgū” nozīmē Savienības tirgū pirmo reizi darīt pieejamu savstarpējas izmantojamības komponentu, apakšsistēmu vai ritekli, kas gatavs funkcionēt tā paredzētajā ekspluatācijas stāvoklī;

(30) “ražotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas ražo savstarpējas izmantojamības komponentu vai apakšsistēmu vai liek to projektēt vai ražot, un pārdod to ar savu vārdu/nosaukumu vai preču zīmi;

(31) “pilnvarotais pārstāvis” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un ir saņēmusi rakstisku ražotāja vai līgumslēdzēja subjekta pilnvarojumu rīkoties tā vārdā attiecībā uz konkrētiem uzdevumiem; [Gr. 38]

(32) “tehniskā specifikācija” ir dokuments, kurā noteiktas tehniskās prasības, kurām produktam, apakšsistēmai, procesam vai pakalpojumam ir jāatbilst; [Gr. 39]

(33) “akreditācija” lietota Regulas (EK) Nr. 765/2008 nozīmē;

(34) “valsts akreditācijas struktūra” lietota Regulas (EK) Nr. 765/2008 nozīmē;

(35) “atbilstības novērtēšana” ir process, ar ko novērtē, vai ir ievērotas ar produktu, procesu, pakalpojumu, sistēmu, personu vai struktūru saistītās prasības;

(36) “atbilstības novērtēšanas struktūra” ir struktūra, kas veic atbilstības novērtēšanas darbības, tostarp kalibrēšanu, testēšanu, sertificēšanu un inspekciju;

(37) “persona ar invaliditāti un persona ar ierobežotām pārvietošanās spējām” ir jebkura persona, kas cieš no pastāvīgiem vai pagaidu fiziskiem, garīgiem, intelektuāliem vai maņu orgānu traucējumiem, kuri, saskaroties ar dažādiem šķēršļiem, var traucēt tai pilnībā un efektīvi izmantot transportu līdzvērtīgi ar citiem pasažieriem, vai kuras mobilitāte, izmantojot transportu, ir ierobežota vecuma dēļ un kurai tādēļ ir nepieciešami pielāgoti pakalpojumi ; [Gr. 40]

(38) “infrastruktūras pārvaldītājs” ir infrastruktūras pārvaldītājs, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas …/…/ES (12) [ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu] 3. pantā;

(39) “dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums” ir dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kā definēts Direktīvas …/…/ES [ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu] 3. pantā, vai jebkurš cits publisks vai privāts uzņēmums, kas nodarbojas ar kravu un/vai pasažieru dzelzceļa pārvadājumiem, ar nosacījumu, ka šim uzņēmumam ir jānodrošina vilce; tas ietver arī uzņēmumus, kas nodrošina tikai vilci.

3. pants

Pamatprasības

1. Dzelzceļu sistēma, apakšsistēmas un savstarpējas izmantojamības komponenti, ietverot saskarnes, atbilst attiecīgajām pamatprasībām.

2. Direktīvas 2004/17/EK 34. pantā minētās tehniskās specifikācijas, kas ir vajadzīgas Eiropas specifikāciju vai citu Savienībā izmantojamo standartu papildināšanai, nav pretrunā pamatprasībām.

2.a Nevienu personu nedrīkst ne tiešā, ne netiešā veidā diskriminēt invaliditātes dēļ. Lai visi Savienības pilsoņi varētu baudīt ieguvumus, ko sniedz telpas bez iekšējām robežām izveide, dalībvalstis nodrošina, ka piekļuve dzelzceļam ir bez jebkādiem šķēršļiem. [Gr. 41]

II NODAĻA

SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS TEHNISKĀS SPEKIFIKĀCIJAS

4. pants

Savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju saturs

1. Uz katru II pielikumā noteikto apakšsistēmu attiecas viena SITS. Vajadzības gadījumā uz apakšsistēmu var attiecināt vairākas SITS, un viena SITS var attiekties uz vairākām apakšsistēmām.

2. Komisijai saskaņā ar 46. pantu piešķir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus nolūkā pielāgot tehnikas progresam II pielikumu attiecībā uz dzelzceļu sistēmas iedalījumu apakšsistēmās un šo apakšsistēmu aprakstu.

3. Stacionārās apakšsistēmas atbilst SITS, kas saskaņā ar šo direktīvu ir spēkā to ekspluatācijā nodošanas, modernizācijas vai atjaunošanas paziņoto struktūru pirmās iecelšanas brīdī un, vēlākais, būvatļauju piešķiršanas brīdī; . Ritekļi atbilst SITS un valstu noteikumiem, kas ir spēkā paziņotās struktūras pirmās iecelšanas brīdī. šo Šādu atbilstību pastāvīgi nodrošina ikvienas apakšsistēmas izmantošanas laikā. [Gr. 42]

4. Katrā SITS:

a) norāda tās darbības jomu (I pielikumā minēto tīkla vai ritekļu daļu; II pielikumā minēto apakšsistēmu vai apakšsistēmas daļu);

b) formulē pamatprasības attiecībā uz katru attiecīgo apakšsistēmu un tās saskarnēm saistībā ar citām apakšsistēmām;

c) nosaka ekspluatācijas un tehniskās specifikācijas, kas ir jāievēro attiecībā uz apakšsistēmu un tās saskarnēm saistībā ar citām apakšsistēmām; vajadzības gadījumā šīs specifikācijas var atšķirties atkarībā no apakšsistēmas izmantošanas;

d) nosaka savstarpējas izmantojamības komponentus un saskarnes, uz kurām attiecināmas Eiropas specifikācijas, kā arī Eiropas standarti, kas ir vajadzīgi, lai panāktu dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību; Tas ietver to dzelzceļa rezerves daļu noteikšanu, kas jāstandartizē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. …/… 41. pantu (13) . Standartizējamo dzelzceļa rezerves daļu saraksts ir iekļauts katrā SITS, ieskaitot esošās rezerves daļas. [Gr. 43]

e) katrā konkrētā gadījumā nosaka, kuras procedūras jāizmanto, lai novērtētu savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai, vai apakšsistēmu “EK” verifikāciju. Šīs procedūras pamatojas uz Lēmumā 2010/713/ES noteiktajiem moduļiem;

f) norāda SITS piemērošanas stratēģiju. Jo īpaši jāprecizē, kādi starpposmi paredzēti, veicot pakāpenisku pāreju no pašreizējā stāvokļa uz galīgo stāvokli, kad atbilstība SITS būs kļuvusi par normu, tostarp vajadzības gadījumā nosakot šo starpposmu īstenošanas termiņu. Starpposmu laika grafika noteikšana jāsaista ar novērtējumu, kurā analizētas prognozētās tā īstenošanas izmaksas un ieguvumi, kā arī paredzētā ietekme uz uzņēmējiem un ekonomikas dalībniekiem, kurus tas skar ; [Gr. 44]

g) norāda attiecīgā personāla profesionālo kvalifikāciju, kā arī veselības un drošības apstākļus darba vietā, kas ir vajadzīgi iepriekšminētās apakšsistēmas ekspluatācijai un apkopei, kā arī SITS piemērošanai.

h) norāda esošajām apakšsistēmām un esošajiem ritekļu tipiem piemērojamos noteikumus, it sevišķi modernizācijas un atjaunošanas gadījumā, ar jaunu atļauju vai lēmumu par nodošanu ekspluatācijā un bez tiem;

i) norāda parametrus, kas dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam jāpārbauda, un procedūras, kas piemērojamas minēto parametru pārbaudei, pēc tam, kad piešķirta atļauja laist tirgū ritekli, un pirms pieņemts lēmums par nodošanu ekspluatācijā, lai nodrošinātu savietojamību starp ritekļiem un maršrutiem, kuros tos paredzēts ekspluatēt; [Gr. 45]

ia) norāda īpašus parametrus, kas jāpārbauda, un sniedz aprakstus attiecībā uz to rezerves daļu vai savstarpējas izmantojamības komponentu atjaunošanu, uzlabošanu vai aizstāšanu, kas jāskata saistībā ar 21. panta 3. punktu. [Gr. 46]

5. Katru SITS izstrādā pēc esošās apakšsistēmas izpētes un norāda mērķa apakšsistēmu, kuru var pakāpeniski iegūt piemērotā laikā. Tādējādi pakāpeniskā SITS ieviešana un to izpilde palīdzēs pakāpeniski norādītajā laikā panākt dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību.

6. SITS ļauj katrā dalībvalstī pienācīgā veidā saglabāt esošās dzelzceļu sistēmas saderību. Šim nolūkam katrā SITS var paredzēt īpašus gadījumus gan attiecībā uz tīklu, gan ritekļiem, un it sevišķi gabarītiem, sliežu ceļa platumam un attālumam starp sliežu ceļiem un ritekļiem, kas kursē no vai uz trešām valstīm. Katram īpašajam gadījumam SITS nosaka 4. punkta c) līdz g) apakšpunktā noteikto SITS elementu ieviešanas noteikumus.

7. Ja dažus tehniskos aspektus, kas atbilst pamatprasībām, nevar nepārprotami ietvert SITS, tos skaidri norāda attiecīgo SITS pielikumā kā atklātus punktus.

8. SITS neskar dalībvalstu lēmumus attiecībā uz infrastruktūru izmantošanu tādu ritekļu kustībai, uz ko neattiecas SITS.

9. SITS var būt ietverta tieša, skaidri noteikta norāde uz Eiropas vai starptautiskiem standartiem vai specifikācijām, vai tehnisko dokumentāciju, ko publicējusi aģentūra, gadījumos, kad tas ir noteikti vajadzīgs šīs direktīvas mērķa īstenošanai. Šādā gadījumā šos standartus vai specifikācijas (vai to attiecīgās daļas), vai tehnisko dokumentāciju uzskata par attiecīgo SITS pielikumiem, un tie kļūst obligāti no SITS piemērošanas dienas. Ja šādu standartu vai specifikāciju, vai tehniskās dokumentācijas nav, līdz laikam, kamēr tos izstrādā, var sniegt norādi uz citiem skaidri noteiktiem normatīvajiem dokumentiem, kas ir viegli pieejami un brīvi izmantojami.

5. pants

SITS izstrādāšana, pieņemšana un pārskatīšana

1. Komisija piešķir Aģentūrai pilnvarojumu izstrādāt SITS un to grozījumu projektus un sniegt Komisijai attiecīgus ieteikumus.

1.a Izstrādājot, pieņemot un pārskatot katru SITS, cita starpā tās pamatparametrus, ņem vērā visu izskatīto tehnisko risinājumu paredzamās izmaksas un ieguvumus, un saskarnes starp tām, lai īstenotu izdevīgākos risinājumus. [Gr. 47]

2. Katru SITS projektu izstrādā šādos posmos.

a) Aģentūra nosaka SITS pamatparametrus, kā arī saskarnes ar pārējām apakšsistēmām un citus īpašus gadījumus, kas var būt vajadzīgi. Attiecībā uz visiem šiem parametriem un saskarnēm jāierosina izdevīgākā alternatīva no visiem risinājumiem, sniedzot tās tehnisko un ekonomisko pamatojumu.

b) Pamatojoties uz šiem pamatparametriem, Aģentūra izstrādā SITS projektus. Attiecīgā gadījumā Aģentūra ņem vērā tehnikas attīstību, standartizācijas jomā paveikto darbu, darbojošās darba grupas un atzītus pētījumus. SITS projektiem pievieno vispārēju novērtējumu par paredzamajām SITS īstenošanas izmaksām un ieguvumiem. Šajā novērtējumā norāda, kā tas var ietekmēt visus ar to saistītos uzņēmējus un ekonomikas subjektus dalībniekus, un pienācīgi ņem vērā Direktīvas …/..ES [Dzelzceļa drošības direktīva]. prasības attiecībā uz dzelzceļu sistēmas drošību Eiropas Savienībā . Dalībvalsts piedalās novērtēšanā, pēc vajadzības iesniedzot pieprasītos datus . [Gr. 48]

3. Lai ņemtu vērā tehnoloģijas attīstību vai sociālās prasības, Aģentūra izstrādā SITS un to grozījumu projektus atbilstīgi 1. punktā minētajam pilnvarojumam un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. …/… [Aģentūras regula] 4. un 15. pantu un Regulas (ES) Nr. 1025/2012 II pielikumā definētajiem atklātības, konsensa un pārredzamības principiem.

4. Komiteja, kas minēta 48. pantā, ir pastāvīgi jāinformē par SITS sagatavošanas darbu . Šī sagatavošanas darba gaitā Komisija pēc komitejas pieprasījuma var izstrādāt darba uzdevumus vai noderīgus ieteikumus attiecībā uz SITS projektiem un izmaksu un ieguvumu analīzi. Jo īpaši Komisija pēc dalībvalsts pieprasījuma var pieprasīt pārbaudīt alternatīvos risinājumus un šo alternatīvo risinājumu izmaksu un ieguvumu novērtējumu iekļaut ziņojumā, kas pievienots SITS projektam. [Gr. 49]

5. Ja tehniskās savietojamības apsvērumu dēļ ekspluatācijā vienlaikus jānodod atšķirīgas apakšsistēmas, attiecīgās SITS stājas spēkā vienā un tajā pašā dienā.

6. Izstrādājot, pieņemot un pārskatot SITS, ņem vērā lietotāju viedokli par tehniskajām īpašībām, kas tieši ietekmē apstākļus, kādos tie izmanto apakšsistēmas. Tādēļ Aģentūra SITS izstrādāšanas un pārskatīšanas posmos apspriežas ar apvienībām un iestādēm, kas pārstāv lietotājus. SITS projektiem tā pievieno ziņojumu par šo apspriežu rezultātiem.

7. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. …/… [Aģentūras regula] 6. pantu Aģentūra izveido un regulāri atjaunina to lietotāju apvienību un iestāžu sarakstu, ar kurām jāapspriežas. Šo sarakstu Šajā sarakstā noteikti iekļauj pārstāvju apvienības un visu dalībvalstu iestādes, un to var pārskatīt vai atjaunināt pēc dalībvalsts pieprasījuma vai Komisijas iniciatīvas. [Gr. 50]

8. Izstrādājot, pieņemot un pārskatot SITS, attiecībā uz 4. panta 4. punkta g) apakšpunktā un visās citās SITS, kas tieši vai netieši skar iesaistītos darbiniekus, minētajiem nosacījumiem ņem vērā pārstāvības sociālo partneru viedokli visās dalībvalstīs . Šādā nolūkā Aģentūra apspriežas ar sociālajiem partneriem, pirms iesniedz Komisijai ieteikumus par SITS un to grozījumiem. Ar sociālajiem partneriem apspriežas nozaru dialogu komitejā, kas izveidota saskaņā ar Komisijas Lēmumu 98/500/EK (14). Sociālie partneri atzinumu sniedz trīs mēnešu laikā. [Gr. 51]

9. Ja SITS pārstrādāšanas dēļ radušās izmaiņas prasībās, jaunajā SITS redakcijā nodrošina savietojamību ar ekspluatācijā jau nodotajām apakšsistēmām atbilstīgi iepriekšējām SITS redakcijām.

10. Komisijai saskaņā ar 46. pantu piešķir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz SITS un to grozījumiem.

Ja konstatētas SITS nepilnības saskaņā ar 6. pantu un ja tas nepieciešams nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ, 47. pantā paredzēto procedūru piemēro deleģētiem aktiem, kuri pieņemti saskaņā ar šo pantu.

6. pants

SITS trūkumi

1. Ja pēc SITS pieņemšanas tiek konstatēts, ka tajā ir trūkumi, SITS izdara grozījumus saskaņā ar 5. panta 3. punktu.

2. Kamēr notiek SITS pārskatīšana, Komisija var prasīt Aģentūras atzinumu. Komisija analizē Aģentūras atzinumu un informē dalībvalstis par secinājumiem.

3. Pēc Komisijas pieprasījuma 2. punktā minētie Aģentūras atzinumi uzskatāmi par pieņemamu līdzekli, ar ko nodrošina atbilstību pamatprasībām, un tāpēc tos var izmantot projektu novērtēšanai.

3.a Pārstāvniecības struktūru tīkla dalībnieki var rīkoties kā pretendenti nolūkā pieprasīt Komisijai sagatavot atzinumus par SITS trūkumiem. Par pieņemto lēmumu informē pārsūdzības iesniedzēju. Komisija pienācīgi sniedz paziņojumu par atteikuma iemesliem. [Gr. 52]

7. pants

Gadījumi, kad SITS nepiemēro

1. Dalībvalstīm atļauts nepiemērot vienu vai vairākas SITS vai to daļas šādos gadījumos:

a) attiecībā uz ierosinātu jaunu apakšsistēmu vai tās daļu, esošas apakšsistēmas vai tās daļas atjaunošanu vai modernizāciju vai jebkuru 1. panta 1. punktā minēto elementu, kas šo SITS piemērošanas dienā ir izstrādes beigu posmā vai uz ko attiecas līgums, kurš tiek pildīts;

b) ja tīkla ātras atjaunošanas apstākļi pēc avārijas vai dabas katastrofas ekonomisku vai tehnisku iemeslu dēļ neļauj daļēji vai pilnībā piemērot attiecīgās SITS; šajā gadījumā SITS nepiemēro ierobežotu laika posmu;

c) attiecībā uz jebkādu esošas apakšsistēmas vai tās daļas atjaunošanu, paplašināšanu vai modernizāciju, ja šo SITS piemērošana ļoti negatīvi ietekmētu projekta ekonomisko dzīvotspēju. [Gr. 53]

2. Gadījumā, kas minēts 1. punkta a) apakšpunktā, visas dalībvalstis viena gada laikā pēc katras SITS stāšanās spēkā informē Komisiju par to projektu sarakstu, kuri tiek īstenoti attiecīgās dalībvalsts teritorijā un ir izstrādes beigu posmā.

3. Visos 1. punktā minētajos gadījumos attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai pieprasījumu nepiemērot SITS, kurā norāda arī alternatīvos noteikumus, kurus dalībvalsts paredzējusi piemērot SITS vietā. Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka tās dokumentācijas saturu, kas pievienojama pieprasījumam nepiemērot vienu vai vairākas SITS vai to daļas, sīkāku informāciju par šo dokumentāciju, tās formātu un iesniegšanas kārtību. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 48. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. Komisija pārbauda minēto dokumentāciju, analizē alternatīvos noteikumus, kurus dalībvalsts paredzējusi piemērot SITS vietā, nolemj, vai pieņemt vai noraidīt pieprasījumu nepiemērot SITS, un informē dalībvalsti par šo lēmumu.

4. Kamēr nav pieņemts Komisijas lēmums, dalībvalsts var bez kavēšanās piemērot 3. punktā minētos alternatīvos noteikumus.

5. Komisija pieņem lēmumu četru mēnešu laikā pēc tam, kad iesniegts pieprasījums, kuram pievienota pilnīga dokumentācija. Ja nav šāda lēmuma, pieprasījumu uzskata par pieņemtu.

6. Visas dalībvalstis tiek informētas par analīzes rezultātiem un par 3. punktā noteiktās procedūras iznākumu.

III NODAĻA

SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI

8. pants

Savstarpējas izmantojamības komponentu laišana tirgū

1. Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka savstarpējas izmantojamības komponentus:

a) laiž tirgū tikai tad, ja tie ļauj panākt dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību un tajā pašā laikā atbilst pamatprasībām;

b) izmanto paredzētiem mērķiem izmantošanai paredzētajā apgabalā saskaņā ar 2. panta 27.a punktu, un pienācīgi uzstāda, un veic to apkopi. [Gr. 54]

Šie noteikumi neliedz šos komponentus laist tirgū izmantošanai citiem mērķiem.

2. Dalībvalstis nedrīkst, pamatojoties uz šo direktīvu, savā teritorijā aizliegt, ierobežot vai kavēt to savstarpējas izmantojamības komponentu laišanu tirgū, kas paredzēti izmantošanai dzelzceļu sistēmā, ja tie atbilst šīs direktīvas prasībām. Cita starpā tās nedrīkst pieprasīt pārbaudes, kas jau ir veiktas saistībā ar “EK” atbilstības deklarāciju vai deklarāciju par piemērotību lietošanai.

Dalībvalsts nedrīkst aizliegt, ierobežot vai kavēt tādu savstarpējas izmantojamības komponentu nodošanu ekspluatācijā, kas ir apstiprināti lietošanai tiem paredzētajā izmantošanas zonā, ja šī zona atrodas tās teritorijā. [Gr. 55]

Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 46. pantu attiecībā uz EK deklarācijas par savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību un piemērotību lietošanai darbības jomu un saturu, tās formātu un sīkāku izklāstu par tajā ietverto informāciju. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 48. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. [Gr. 56]

2.a Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka EK deklarācijas par savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību un piemērotību lietošanai formātu un sīkāku izklāstu par tajā ietverto informāciju. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 48. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. [Gr. 57]

9. pants

Atbilstība vai piemērotība lietošanai

1. Dalībvalstis un Aģentūra uzskata par savstarpēji izmantojamiem un pamatprasībām atbilstošiem tos savstarpējas izmantojamības komponentus, uz kuriem attiecas “EK” atbilstības deklarācija vai deklarācija par piemērotību lietošanai.

2. Visu savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstība un piemērotība lietošanai jānovērtē saskaņā ar procedūru, kas norādīta attiecīgajā SITS, un par tiem jābūt attiecīgajai apliecībai.

3. Dalībvalstis un Aģentūra uzskata, ka savstarpējas izmantojamības komponents atbilst pamatprasībām, ja tas atbilst attiecīgajās SITS noteiktajiem nosacījumiem vai Eiropas specifikācijām, kas izstrādātas šo nosacījumu ievērošanai.

4. Rezerves daļas apakšsistēmām, kuras jau ir nodotas ekspluatācijā, kad atbilstīgās SITS stājas spēkā, var ierīkot šajās apakšsistēmās bez 2. punktā minētās procedūras piemērošanas.

5. SITS var paredzēt pārejas periodu šajās SITS noteiktajiem dzelzceļa produktiem kā savstarpējas izmantojamības komponentiem, kas jau ir laisti tirgū, kad SITS stājas spēkā. Šādi komponenti atbilst 8. panta 1. punktā izklāstītajām prasībām.

10. pants

Procedūra “EK” atbilstības deklarācijai vai deklarācijai par piemērotību lietošanai

1. Sastādot savstarpējas izmantojamības komponenta “EK” atbilstības deklarāciju vai deklarāciju par piemērotību lietošanai, ražotājs vai Savienībā reģistrēts viņa pilnvarots pārstāvis piemēro attiecīgajās SITS ietvertos noteikumus.

2. Ja saskaņā ar atbilstīgo SITS tas ir nepieciešams, savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstības novērtējumu vai novērtējumu par piemērotību lietošanai veic paziņotā atbilstības novērtēšanas struktūra, kurai ražotājs vai Savienībā reģistrēts viņa pilnvarots pārstāvis ir iesniedzis pieteikumu.

3. Ja uz savstarpējas izmantojamības komponentiem attiecas citas Savienības direktīvas, kas skar citus jautājumus, šajos gadījumos “EK” atbilstības deklarācijā vai deklarācijā par piemērotību lietošanai norāda, ka šie savstarpējas izmantojamības komponenti atbilst arī pārējo direktīvu prasībām.

4. Ja nedz ražotājs, nedz viņa pilnvarots pārstāvis nepilda saistības, kas noteiktas 1. un 3. punktā, šīs saistības pārņem jebkura persona, kas laiž savstarpējas izmantojamības komponentus tirgū. Saskaņā ar šo direktīvu tādas pašas saistības uzņemas ikviena persona, kas uzstāda dažādas izcelsmes savstarpējas izmantojamības komponentus un savstarpējas izmantojamības komponentu daļas vai ražo savstarpējas izmantojamības komponentus paša vajadzībām.

5. Lai novērstu to, ka tirgū tiek laisti pamatprasībām neatbilstoši savstarpējas izmantojamības komponenti un neskarot 11. pantu:

a) ikreiz, kad dalībvalsts atklāj, ka “EK” atbilstības deklarācija ir nepareizi sastādīta, ražotāja vai Savienībā reģistrēta viņa pilnvarota pārstāvja pienākums ir vajadzības gadījumā nodrošināt savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību prasībām un novērst pārkāpumu, ievērojot dalībvalsts noteiktos nosacījumus;

b) ja neatbilstība netiek novērsta, dalībvalsts veic visus atbilstīgos pasākumus, lai ierobežotu vai aizliegtu attiecīgā savstarpējas izmantojamības komponenta laišanu tirgū vai panāktu tā izņemšanu no tirgus saskaņā ar 11. pantā paredzēto kārtību.

11. pants

Savstarpējas izmantojamības komponentu neatbilstība pamatprasībām

1. Ja dalībvalsts konstatē, ka savstarpējas izmantojamības komponents, kas ietverts “EK” atbilstības deklarācijā vai deklarācijā par piemērotību lietošanai un laists tirgū, to izmantojot paredzētajiem mērķiem, neatbilst pamatprasībām, tā veic visus vajadzīgos pasākumus, lai ierobežotu izmantošanas jomu, aizliegtu tā izmantošanu, izņemtu to no tirgus vai atsauktu to. Dalībvalsts tūlīt informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par veiktajiem pasākumiem un pamato savu lēmumu, konkrēti norādot, vai neatbilstības iemesls ir:

a) neatbilstība pamatprasībām;

b) Eiropas specifikāciju nepareiza piemērošana, ja ir izmantotas minētās specifikācijas;

c) Eiropas specifikāciju neatbilstība.

2. Cik drīz vien iespējams, Komisija apspriežas ar attiecīgajām pusēm. Ja pēc apspriešanās Komisija konstatē, ka šis pasākums ir pamatots, tā tūlīt par to informē dalībvalsti, kas ir izrādījusi šo iniciatīvu. Ja pēc Aģentūra, pamatojoties uz Komisijas pilnvarojumu, nekavējoties sāk apspriešanās Komisija konstatē, ka procedūru ar attiecīgajām pusēm, un jebkurā gadījumā tas notiek 20 dienu laikā. Pēc šādas apspriešanās Aģentūra konstatē, va i pasākums ir nepamatots, tā pamatots. Aģentūra tūlīt par to informē Komisiju, dalībvalsti, kas ir izrādījusi šo attiecīgo iniciatīvu, kā arī ražotāju vai Savienībā reģistrētu viņa pilnvarotu pārstāvi. [Gr. 58]

3. Ja savstarpējas izmantojamības komponents, kam ir “EK” atbilstības deklarācija, neatbilst prasībām, kompetentā dalībvalsts vēršas pret jebkuru personu, kura sagatavojusi deklarāciju, un par to informē Komisiju un pārējās dalībvalstis.

4. Komisija nodrošina, lai dalībvalstis tiktu informētas par šīs procedūras norisi un rezultātiem. [Gr. 59]

IV NODAĻA

APAKŠSISTĒMAS

12. pants

Apakšsistēmu brīva aprite

Neskarot V nodaļu, dalībvalstis nedrīkst, pamatojoties uz šo direktīvu, savā teritorijā aizliegt, ierobežot vai kavēt tādu strukturālo apakšsistēmu izveidi, nodošanu ekspluatācijā un izmantošanu, kuras ietilpst dzelzceļu sistēmā, ja tās atbilst pamatprasībām. Jo īpaši tās nedrīkst pieprasīt pārbaudes, kas jau veiktas:

a) vai nu saistībā ar “EK” verifikācijas deklarāciju,

b) vai citās dalībvalstīs pirms vai pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā, ja pārbaudīta atbilstība identiskām prasībām identiskos darbības apstākļos.

13. pants

Atbilstība SITS un valsts noteikumiem

1. Dalībvalstis un Aģentūra uzskata, ka strukturālās apakšsistēmas, kas ietilpst dzelzceļu sistēmā un attiecīgi ietvertas “EK” verifikācijas deklarācijā, ir savietojamas un atbilst pamatprasībām , un šī deklarācija ir izdota, ņemot vērā SITS un saskaņā ar 15. pantu vai verifikācijas deklarāciju, kas izdota, ņemot vērā paziņotos valsts noteikumus saskaņā ar 15. pantu, vai arī izdota, piemērojot abus nosacījumus . [Gr. 60]

2. Dzelzceļu sistēmā ietvertas strukturālas apakšsistēmas savstarpēju izmantojamību saskaņā ar pamatprasībām verificē, piemērojot SITS un saskaņā ar 3. punktu paziņotos valsts noteikumus. [Gr. 61]

2.a Lēmumu par atļauju piešķiršanu pamatā ir SITS un paziņotie valstu noteikumi, kas piemērojami pieteikuma iesniegšanas brīdī. [Gr. 62]

3. Attiecībā uz katru apakšsistēmu dalībvalstis sastāda to valsts noteikumu sarakstu, kurus izmanto, izpildot pamatprasības un/vai pieņemamus valsts atbilstības nodrošināšanas līdzekļus šādos gadījumos: [Gr. 63]

a) ja SITS pilnībā neaptver konkrētus pamatprasību aspektus (atklātie jautājumi);

b) ja saskaņā ar 7. pantu sniegts paziņojums par vienas vai vairāku SITS vai to daļu nepiemērošanu,

c) ja īpašā gadījumā jāpiemēro tehniskie noteikumi, kas nav iekļauti attiecīgajā SITS

d) ja esošo sistēmu raksturošanai izmantoti valsts noteikumi.

da) ja uz tīkliem un ritekļiem neattiecas SITS; [Gr. 64]

db) vienas vai vairāku dalībvalstu specifiskos drošības nolūkos ar nosacījumu, ka tie tiek pamatoti, un neskarot Aģentūra izņēmumtiesības; [Gr. 65]

4. Dalībvalstis izraugās iestādes, kas attiecībā uz šiem tehniskajiem noteikumiem ir atbildīgas par 15. pantā minētās EK verifikācijas deklarācijas sagatavošanu.

14. pants

Valsts noteikumi

1. Dalībvalstis paziņo Komisijai un Aģentūrai 13. panta 3. punktā minēto un izmantoto valsts noteikumu sarakstu šādos gadījumos : [Gr. 66]

a) ikreiz, kad izdara izmaiņas noteikumu sarakstā, vai [Gr. 67]

b) pēc tam, kad ja saskaņā ar 7. pantu iesniegts pieprasījums nepiemērot SITS, vai [Gr. 68]

c) pēc attiecīgās SITS publicēšanas vai tās pārskatīšanas, lai svītrotu valsts noteikumus, kas vairs nav vajadzīgi pēc SITS atklāto jautājumu slēgšanas,

ca) ja valsts noteikums vai noteikumi nav paziņoti līdz šīs direktīvas spēkā stāšanās dienai. [Gr. 69]

1.a Viena mēneša laikā no šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas dalībvalstis paziņo Komisijai visus pastāvošos valsts noteikumus, kurus nepaziņoja minētajā dienā. [Gr. 70]

2. Dalībvalstis, izmantojot attiecīgu IT sistēmu, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. …/… [Aģentūras regula] 23. pantu paziņo Aģentūrai un Komisijai spēkā esošo valsts noteikumu pilnu tekstu. [Gr. 71]

3. Dalībvalstis var pieņemt jaunus valsts noteikumus tikai šādos gadījumos:

a) ja SITS nav pilnībā atbilstīga pamatprasībām;

b) kā neatliekamu preventīvu pasākumu, it sevišķi pēc avārijas.

4. Ja dalībvalsts gatavojas ieviest jaunus valsts noteikumus, tā, izmantojot attiecīgu IT sistēmu, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. …/… [Aģentūras regula] 23. pantu paziņo vismaz trīs mēnešus pirms šādu noteikumu paredzētās stāšanās spēkā iesniedz Aģentūrai un Komisijai noteikumu projektu izskatīšanai, norādot noteikumu ieviešanas iemeslu saskaņā ar Regulas 21. pantu . [Gr. 72]

4.a Paziņojot pastāvošos vai jaunos valsts noteikumus, dalībvalsts iesniedz pierādījumu, ka šādi noteikumi ir nepieciešami, lai varētu izpildīt pamatprasības, uz kurām vēl neattiecas atbilstīgās SITS. Dalībvalstīm nav atļauts paziņot valsts noteikumus, nepamatojot to nepieciešamību.

Aģentūra divu mēnešu laikā izskata noteikumu projektu un sniedz ieteikumu Komisijai. Komisija noteikumu projektu atbalsta vai arī noraida. Tikai preventīvu ārkārtas pasākumu gadījumos dalībvalstis var nekavējoties pieņemt un piemērot jaunus noteikumus, kas ir spēkā divus mēnešus. Ja šādi noteikumi attiecas uz vairākām dalībvalstīm, Komisija sadarbībā ar Aģentūru un valstu drošības iestādēm veic noteikumu saskaņošanu Savienības līmenī. [Gr. 73]

5. Dalībvalsts nodrošina, ka valsts noteikumi, tostarp tie, kas attiecas uz saskarnēm starp ritekļiem un tīklu, ir bez maksas pieejami valodā, ko saprot visas ieinteresētās personas.

6. Dalībvalstis var nolemt nepaziņot par noteikumiem un ierobežojumiem, kuriem ir stingri izteikts vietējs raksturs. Šādos gadījumos dalībvalstis norāda šos noteikumus un ierobežojumus infrastruktūras reģistros, kas minēti 45. pantā.

7. Uz valsts noteikumiem, kas paziņoti saskaņā ar šo pantu, neattiecas Eiropas parlamenta un Padomes Direktīvā 98/34/EK (15) noteiktā paziņošanas procedūra.

8. Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka paziņoto valsts noteikumu klasifikāciju dažādās grupās nolūkā vienkāršot savstarpējo atzīšanu dažādās dalībvalstīs un stacionārā un mobilā aprīkojuma savietojamības pārbaudes. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 48. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. Aģentūra atbilstoši šiem īstenošanas aktiem klasificē saskaņā ar šo pantu valstu paziņotos noteikumus un publicē tos attiecīgā reģistrā. Šajā reģistrā iekļauti arī visi pieņemamie valsts atbilstības nodrošināšanas līdzekļi. [Gr. 74]

Aģentūra saskaņā ar pirmajā daļā minētajiem īstenošanas aktiem klasificē valsts noteikumus, kas paziņoti saskaņā ar šo pantu.

9. Aģentūra izskata valsts noteikumu projektus un spēkā esošos valsts noteikumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. …/… [Aģentūras regula] 21. un 22. pantā noteikto procedūru.

15. pants

Procedūra “EK” verifikācijas deklarācijas izveidošanai

1. Lai sastādītu “EK” verifikācijas deklarāciju, pretendents lūdz šim nolūkam izraudzītu paziņoto atbilstības novērtēšanas struktūru piemērot “EK” verifikācijas procedūru. Pretendents var būt līgumslēdzējs subjekts vai ražotājs, vai viņu pilnvarotais pārstāvis Savienībā.

2. Paziņotā atbilstības novērtēšanas struktūra, kas atbild par apakšsistēmas “EK” verificēšanu, sāk pildīt savus pienākumus no projektēšanas stadijas un turpina to darīt visu ražošanas laiku līdz pieņemšanai pirms apakšsistēmas nodošanas ekspluatācijā. Tas var attiekties attiecas arī uz aplūkojamās apakšsistēmas saskarņu verificēšanu sistēmā, kurā tā iekļauta, pamatojoties uz attiecīgajā SITS un 44. un 45. pantā paredzētajos reģistros pieejamo informāciju. [Gr. 75]

3. Paziņotā atbilstības novērtēšanas struktūra atbild par tās tehniskās dokumentācijas sagatavošanu, kas jāpievieno “EK” verifikācijas deklarācijai. Šajā tehniskajā dokumentācijā ir visi nepieciešamie dokumenti, kas atspoguļo apakšsistēmas parametrus, un vajadzības gadījumā visi dokumenti, kas apliecina savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību. Tajā arī ir iekļauti visi dati par izmantošanas nosacījumiem un ierobežojumiem, kā arī apkalpošanas, pastāvīgas vai periodiskas uzraudzības, noregulēšanas un apkopes norādījumi.

4. Jebkurš 3. punktā minētās tehniskās dokumentācijas grozījums, kas ietekmē veikto verificēšanu, Jebkura modernizācija nozīmē to, ka jāsagatavo jauna “EK” verifikācijas deklarācija. [Gr. 76]

5. Paziņotā atbilstības novērtēšanas struktūra var izdot paziņojumu par pagaidu verifikāciju, kas attiecas uz noteiktiem verificēšanas procedūras posmiem vai noteiktām apakšsistēmas daļām. Šādā gadījumā piemērojamas saskaņā ar 7. punkta a) apakšpunktu izveidotās verificēšanas procedūras.

6. Ja attiecīgās SITS to ļauj, paziņotā atbilstības novērtēšanas struktūra var izdot atbilstības sertifikātus apakšsistēmu sērijām vai dažām šo apakšsistēmu daļām.

7. Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka:

a) apakšsistēmu verificēšanas procedūras, tostarp vispārējos principus, saturu, kārtību un dokumentus saistībā ar “EK” verificēšanas procedūru un ar verificēšanas procedūru valstu noteikumu gadījumā;

b) “EK” verifikācijas deklarācijas modeļus un verifikācijas deklarācijas modeļus valstu noteikumu gadījumā, un to dokumentu modeļus, kuri iekļaujami tehniskajā dokumentācijā, kas jāpavieno verifikācijas deklarācijai.

Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 48. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. [Gr. 78]

7.a Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 46. pantu, lai izveidotu apakšsistēmu verificēšanas procedūras, tostarp vispārējos principus, saturu, kārtību un dokumentus saistībā ar “EK” verificēšanas procedūru un ar verificēšanas procedūru valstu noteikumu gadījumā; [Gr. 79]

7.b Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka “EK” verifikācijas deklarācijas modeļus un verifikācijas deklarācijas modeļus valstu noteikumu gadījumā, un to dokumentu modeļus, kuri iekļaujami tehniskajā dokumentācijā, kas jāpavieno verifikācijas deklarācijai.

Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 48. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. [Gr. 80]

15.a pants

Procedūra verifikācijas deklarācijas izveidošanai valsts noteikumu gadījumā

Procedūras 15. pantā minētās “EK” verifikācijas deklarācijas izveidošanai attiecīgā gadījumā piemēro arī, noformējot verifikācijas deklarāciju saskaņā ar valstu noteikumiem.

Dalībvalstis saskaņā ar VI nodaļas noteikumiem izraugās iestādes, kuras ir atbildīgas par verifikācijas procedūras veikšanu, ievērojot valstu noteikumus. [Gr. 77]

16. pants

Apakšsistēmu neatbilstība pamatprasībām

1. Ja dalībvalsts konstatē, ka strukturālā apakšsistēma, kas ietverta “EK” verifikācijas deklarācijā, kurai pievienota tehniskā dokumentācija, nepilnīgi atbilst šai direktīvai, un jo īpaši, ka apakšsistēma neatbilst pamatprasībām, tā var pieprasīt veikt papildu pārbaudes.

2. Dalībvalsts, kas iesniedz pieprasījumu, uzreiz informē Komisiju par visām pieprasītajām papildu pārbaudēm, pamatojot savas rīcības iemeslus. Komisija apspriežas ar attiecīgajām pusēm.

3. Dalībvalsts, kas iesniedz pieprasījumu, norāda, vai neatbilstību šai direktīvai rada:

a) pamatprasību vai kādas SITS neievērošana vai kādas SITS nepareiza piemērošana; šādā gadījumā Komisija nekavējoties informē dalībvalsti, kurā reģistrēta persona, kas kļūdaini sagatavojusi “EK” verifikācijas deklarāciju, un pieprasa šai dalībvalstij veikt atbilstīgus pasākumus;

b) SITS neatbilstība prasībām; šādā gadījumā piemēro SITS grozījumu procedūru, kā noteikts 6. pantā.

17. pants

Pieņēmums par atbilstību

Savstarpējas izmantojamības komponentus un apakšsistēmas, kas atbilst tiem saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem atsauces ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, uzskata par atbilstīgiem III pielikumā noteiktajām pamatprasībām, uz kurām attiecas minētie standarti vai to daļas.

V NODAĻA

LAIŠANA TIRGŪ UN NODOŠANA EKSPLUATĀCIJĀ

18. pants

Stacionāru iekārtu nodošana ekspluatācijā

1. Vilcienu vadības un signalizācijas stacionāro lauka iekārtu, energoapgādes un infrastruktūras apakšsistēmas nodod ekspluatācijā tikai tad, ja tās ir projektētas, būvētas un uzstādītas tā, lai atbilstu III pielikumā noteiktajām pamatprasībām, un ja ir saņemta attiecīga atļauja saskaņā ar 2. punktu.

2. Katra valsts drošības iestāde atļauj nodot ekspluatācijā energoapgādes un infrastruktūras apakšsistēmas un sliežu ceļa kontroles un vadības sistēmas un signalizācijas apakšsistēmas , kas nav ERTMS, kura atrodas vai darbojas attiecīgās dalībvalsts teritorijā. Valstu drošības iestādes ņem vērā Aģentūras atzinumu, ja ir skarti TEN-T koridori un pārrobežu posmi.

Aģentūra piešķir atļauju pārrobežu infrastruktūrām ar vienu infrastruktūras pārvaldītāju. [Gr. 81]

Aģentūra pieņem lēmumus, ar ko atļauj nodot ekspluatācijā vilcienu vadības un signalizācijas stacionārās lauka iekārtas, kas atrodas vai darbojas atļauju ERTMS piešķir, cieši sadarbojoties ar valstu drošības iestādēm. Pirms Aģentūra piešķir atļauju ERTMS, valsts drošības iestādei ir jābūt kompetentai pārbaudīt ekspluatācijas savietojamību ar valsts tīkliem. Aģentūra nodrošina ERTMS saskaņotu piemērošanu visā Savienībā. [Gr. 82]

Attiecībā uz ERTMS Aģentūra viena mēneša laikā pēc pilnīga pieteikuma saņemšanas konsultējas ar attiecīgo valsts drošības iestādi, lai nodrošinātu saskaņotu ERTMS attīstību. Valsts drošības iestāde divu mēnešu laikā Aģentūrai sniedz atzinumu par apakšsistēmas tehnisko un ekspluatācijas savietojamību ar ritekļiem, kurus paredzēts ekspluatēt attiecīgajā tīkla daļā. Pirms atļaujas izsniegšanas Aģentūra pēc iespējas ņem vērā šo atzinumu un domstarpību gadījumā informē valsts drošības iestādi par iemesliem. Šis pants neskar Aģentūras kā sistēmas iestādes pienākumus saskaņā Regulas (ES) Nr. …/…[Aģentūras regula] 6. nodaļu.

Ja Aģentūra nepiekrīt valsts drošības iestādes negatīvajam novērtējumam, tā šajā sakarībā informē minēto iestādi, norādot iebildumu iemeslus. Aģentūra un valsts drošības iestāde sadarbojas, lai panāktu savstarpēji pieņemamu novērtējumu. Vajadzības gadījumā saskaņā ar Aģentūras un valsts drošības iestādes lēmumu šajā procesā iesaista arī pieteikuma iesniedzēju. Ja viena mēneša laikā, kopš Aģentūra ir informējusi valsts drošības iestādi par saviem iebildumiem, savstarpēji pieņemams novērtējums netiek sagatavots, Aģentūra pieņem galīgo lēmumu, ja vien valsts drošības iestāde nav iesniegusi lietu arbitrāžai Apelācijas padomē, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. …/… [Aģentūras regula] 51. pantu. Apelācijas padome viena mēneša laikā pēc valsts drošības iestādes lūguma pieņem lēmumu par to, vai apstiprināt Aģentūras lēmuma projektu.

Lēmumu par atteikumu piešķirt atļauju nodot ekspluatācijas stacionāras iekārtas, Aģentūra pienācīgi pamato. Pieteikuma iesniedzējs viena mēneša laikā pēc negatīvā lēmuma saņemšanas var iesniegt pieprasījumu Aģentūrai to pārskatīt. Šādam pieprasījumam pievieno pamatojumu. Aģentūrai ir iespēja divu mēnešu laikā no pieprasījuma saņemšanas dienas savu lēmumu apstiprināt vai atcelt. Ja tiek apstiprināts Aģentūras nelabvēlīgais lēmums, pieteikuma iesniedzējs to var pārsūdzēt Apelācijas padomē, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. …/… [Aģentūras regula] 51. pantu. [Gr. 83]

Aģentūra un valstu drošības iestādes sniedz sīki izstrādātus norādījumus par to, kā saņemt pirmajā un otrajā daļā minētās atļaujas. Pretendentiem bez maksas pieejams dokuments ar norādījumiem pieteikumu iesniegšanai, kurā izklāstītas un izskaidrotas prasības minēto atļauju saņemšanai un norādīti iesniedzamie dokumenti. Aģentūra un valstu drošības iestādes sadarbojas šādas informācijas izplatīšanā.

3. Lai piešķirtu atļauju nodot ekspluatācijā 1. punktā minētās apakšsistēmas, valsts drošības iestāde vai Aģentūra – atkarībā no tā, kura ir kompetentā iestāde, kā noteikts 2. punktā – gūst apliecinājumu par:

a) EK verifikācijas deklarāciju;

b) minēto apakšsistēmu tehnisko savietojamību ar sistēmu, kurā tās tiek integrētas, pamatojoties uz attiecīgajām SITS, valstu noteikumiem un reģistriem;

c) minēto apakšsistēmu drošu integrāciju, pamatojoties uz attiecīgajām SITS, valstu noteikumiem, reģistriem un kopīgajām drošības metodēm, kas noteiktas Direktīvas …/…/ES [Dzelzceļu drošības direktīva] 6. pantā;

ca) verifikācijas deklarācija valsts noteikumu gadījumā. [Gr. 84]

Viena mēneša laikā pēc pretendenta pieprasījuma saņemšanas Aģentūra vai valsts drošības iestāde atkarībā no tā, kura ir kompetentā iestāde, informē pretendentu, ka dokumentācija ir pilnīga, vai lūdz papildu informāciju, tās iesniegšanai nosakot samērīgu termiņu. [Gr. 85]

4. Ja tiek atjaunotas vai modernizētas esošās apakšsistēmas, pretendents nosūta valsts drošības iestādei (attiecībā uz energoapgādes un infrastruktūras apakšsistēmām un sliežu ceļu kontroles, vadības un signalizācijas apakšsistēmām, kas nav ERTMS ) vai Aģentūrai (attiecībā uz vilcienu vadības un signalizācijas stacionāro lauka iekārtu apakšsistēmu ERTMS un pārrobežu infrastruktūrām ar vienu infrastruktūras pārvaldītāju ) dokumentāciju, kurā raksturots projekts. Valsts drošības iestāde vai Aģentūra izskata šo dokumentāciju un, pamatojoties uz 5. punktā noteiktajiem kritērijiem, pieņem lēmumu par to, vai ir vajadzīga jauna ekspluatācijas atļauja. Valsts drošības iestāde un Aģentūra pieņem lēmumus iepriekš noteiktā, samērīgā laika posmā un jebkurā gadījumā četru trīs mēnešu laikā pēc visas attiecīgās informācijas saņemšanas. [Gr. 86]

5. Ja tiek atjaunotas vai modernizētas esošās apakšsistēmas, ir vajadzīga jauna “EK” verifikācijas deklarācija, kā noteikts 15. panta 4. punktā. Bez tam jauna ekspluatācijas atļauja ir vajadzīga,

a) ja paredzētie darbi var nelabvēlīgi ietekmēt attiecīgās apakšsistēmas vispārējo drošības līmeni vai

b) ja tas prasīts attiecīgajā SITS, vai

c) ja tas prasīts dalībvalstu izstrādātajos valsts īstenošanas plānos.

19. pants

Mobilo apakšsistēmu laišana tirgū

1. Ritošā sastāva apakšsistēmu un vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmu Mobilās apakšsistēmas pretendents laiž tirgū tikai tad, ja tās ir projektētas, būvētas un uzstādītas tā, lai atbilstu III pielikumā noteiktajām pamatprasībām. [Gr. 87]

2. It sevišķi pretendents nodrošina, ka ir izsniegta EK verifikācijas deklarācija.

3. Ja tiek atjaunotas vai modernizētas esošās apakšsistēmas, ir vajadzīga jauna “EK” verifikācijas deklarācija, kā noteikts 15. panta 4. punktā.

20. pants

Atļauja laist tirgū ritekli

1. Ritekli laiž tirgū tikai pēc tam, kad saņemta Aģentūras saskaņā ar 5. punktu piešķirta atļauja laist tirgū ritekli šī panta noteikumiem . [Gr. 88]

Ritekļa atļaujā norāda:

a) izmantošanai paredzēto apgabalu;

b) parametru vērtības, kas izklāstītas SITS un — attiecīgā gadījumā — valsts noteikumos un attiecas uz ritekļa un tā izmantošanai paredzētā apgabala tehniskās savietojamības pārbaudēm;

c) ritekļa atbilstību attiecīgajām SITS un valsts noteikumu kopumiem saistībā ar b) apakšpunktā minētajiem parametriem;

d) ritekļa izmantošanas nosacījumi un citi ierobežojumi. [Gr. 89]

2. Aģentūra pieņem lēmumus, ar ko piešķir atļaujas laist tirgū ritekli. Šajā atļaujās apliecinātas to parametru vērtības, kas vajadzīgi, lai pārbaudītu ritekļa un stacionāro iekārtu tehnisko savietojamību, kā noteikts SITS. Atļaujā laist tirgū ritekli norāda arī informāciju par ritekļa atbilstību attiecīgajām SITS un valsts noteikumu kopumiem saistībā ar minētajiem parametriem. Ritekļa atļauju piešķir, pamatojoties uz pretendenta sagatavoto ritekļa vai ritekļa tipa dokumentāciju, kurā ietverts dokumentārs apliecinājums:

— attiecībā uz ritekļa mobilajām apakšsistēmām par: a) atbilstošu verifikācijas deklarāciju saskaņā ar 19. pantu; b) tehnisko savietojamību riteklī; c) drošu integrāciju riteklī;

— attiecībā uz ritekli par: ritekļa tehnisko savietojamību ar tīkliem izmantošanai paredzētajā apgabalā . [Gr. 90]

Tehnisko savietojamību izveido, pamatojoties uz attiecīgajām SITS un — attiecīgā gadījumā — valsts noteikumiem un reģistriem. Visos gadījumos, kad nepieciešamas pārbaudes, lai iegūtu dokumentārs pierādījumus par tehnisko savietojamību, iesaistītās valsts drošības iestādes pieteikuma iesniedzējam var izsniegt pagaidu atļaujas izmantot ritekli praktiskām pārbaudēm tīklā. Infrastruktūras pārvaldītājs, apspriežoties ar pieteikuma iesniedzēju, pieliek visus pūliņus, lai nodrošinātu, ka jebkādas pārbaudes var notikt viena mēneša laikā pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma saņemšanas. Attiecīgā gadījumā valsts drošības iestāde veic pasākumus, lai šīs pārbaudes notiktu.

Apakšsistēmu drošu integrāciju riteklī veic, pamatojoties uz attiecīgajām SITS un kopīgajām drošības metodēm, kas noteiktas Direktīvas …/…/ES [Dzelzceļu drošības direktīva] 6. pantā, kā arī vajadzības gadījumā — pamatojoties uz valstu noteikumiem. [Gr. 91]

3. Atļaujā laist tirgū ritekli var norādīt Aģentūra piešķir ritekļa izmantošanas nosacījumus un citus ierobežojumus. atļauju pēc tam, kad iepriekš noteiktā, saprātīgā laika posmā un jebkurā gadījumā četru mēnešu laikā pēc visas attiecīgās informācijas saņemšanas no pretendenta ir novērtējusi 2. punktā minēto dokumentāciju . Viena mēneša laikā Aģentūra pretendentu informē par to, vai dokumentācija ir vai nav pilnīga. Jebkuru nelabvēlīgu lēmumu attiecībā uz pieteikumu pienācīgi pamato.

Atļaujas tiek atzītas visās dalībvalstīs.

Aģentūra uzņemas pilnu atbildību par atļaujām, ko tā izsniedz. [Gr. 92]

3.a Pārejas perioda laikā, kas minēts 50a pantā, pretendents var izvēlēties, vai pieteikumu ritekļa atļaujas saņemšanai iesniegt Aģentūrā vai attiecīgajā valsts drošības iestādē. [Gr. 94]

4. Atļauju laist tirgū ritekli piešķir, pamatojoties uz pretendenta sagatavoto ritekļa vai ritekļa tipa dokumentāciju, kurā ietverts dokumentārs apliecinājums par:

a) ritekli veidojošo mobilo apakšsistēmu laišanu tirgū saskaņā ar 19. pantu;

b) šā punkta a) apakšpunktā minēto apakšsistēmu tehnisko savietojamību riteklī, pamatojoties uz attiecīgajām SITS, valstu noteikumiem un reģistriem;

c) šā punkta a) apakšpunktā minēto apakšsistēmu drošu integrāciju riteklī, pamatojoties uz attiecīgajām SITS, valstu noteikumiem un kopīgajām drošības metodēm, kas noteiktas Direktīvas …/… [par dzelzceļu drošību] 6. pantā. [Gr. 93]

5. Aģentūra pieņem 2. punktā minētos lēmumus iepriekš noteiktā, samērīgā laika posmā un jebkurā gadījumā četru mēnešu Lēmumu, ar kuru tiek atteikta ritekļa atļauja, pienācīgi pamato . Pieteikuma iesniedzējs viena mēneša laikā pēc visas attiecīgās informācijas saņemšanas. Šīs atļaujas ir derīgas visās dalībvalstīs. nelabvēlīga lēmuma saņemšanas var lūgt Aģentūrai vai — attiecīgā gadījumā — valsts drošības iestādei lēmumu pārskatīt. Divu mēnešu laikā pēc šāda lūguma saņemšanas Aģentūra vai valsts drošības iestāde savu lēmumu apstiprina vai atceļ . [Gr. 95]

Ja tiek apstiprināts Aģentūras negatīvais lēmums, pieteikuma iesniedzējs var to pārsūdzēt Apelācijas padomē, kas izraudzīta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. …/…/ES [Aģentūras regula] 51. pantu. [Gr. 96]

Ja tiek apstiprināts valsts drošības iestādes negatīvais lēmums, pieteikuma iesniedzējs var to pārsūdzēt prasību izskatīšanas iestādē, ko izraudzījusies kompetentā dalībvalsts saskaņā ar Direktīvas …/… [Dzelzceļu drošības direktīva] 17. panta 3. punktu. Pārsūdzēšanas procedūras nolūkā dalībvalstis var izraudzīt regulatīvo iestādi, kas noteikta Eiropas Parlamenta un padomes Direktīvas 2012/34/EK (16) 56. pantā. [Gr. 97]

Aģentūra sniedz sīki izstrādātus norādījumus par to, kā saņemt atļauju laist tirgū ritekli. Pretendentiem bez maksas pieejams dokuments ar norādījumiem pieteikumu iesniegšanai, kurā izklāstītas un izskaidrotas prasības, atbilstīgi kurām saņemama atļauja laist tirgū ritekli, un norādīti iesniedzamie dokumenti. Valstu drošības iestādes sadarbojas ar Aģentūru šādas informācijas izplatīšanā.

6. Aģentūra var piešķirt grozīt vai atcelt ritekļa atļauju, laist tirgū ritekli attiecībā uz ritekļu sērijām. ja tā vairs neatbilst nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tā tika izsniegta, savu lēmumu pamatojot . Aģentūra nekavējoties atjaunina 43.a pantā minēto Eiropas transportlīdzekļu reģistru. Minētās atļaujas ir derīgas visās dalībvalstīs.

Ja valsts drošības iestāde konstatē, ka riteklis, par kuru izsniegta atļauja, neatbilst pamatprasībām, tā nekavējoties informē Aģentūru un visas attiecīgās valstu drošības iestādes. Aģentūra viena mēneša laikā pieņem lēmumu par veicamajiem pasākumiem. Nepieciešamo preventīvo ārkārtas pasākumu gadījumā Aģentūra var nekavējoties ierobežot vai apturēt atļauju pirms lēmuma pieņemšanas. [Gr. 98]

7. Pretendents var Apelācijas padomē, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. …/… [par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu] 51. pantu, pārsūdzēt Aģentūras lēmumu vai to, ka Aģentūra nav rīkojusies 5. punktā minētajā termiņā. Komisija ir pilnvarota ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs direktīvas pieņemšanas dienas saskaņā ar 46. pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz atļaujas piešķiršanu, tostarp:

a) sīki izstrādātus norādījumus un prasību aprakstu attiecībā uz ritekļa atļauju un nepieciešamajiem dokumentiem;

b) procesuālo kārtību atļauju piešķiršanas procesam, piemēram, saturu un termiņus katram procesa posmam;

c) kritērijus pretendenta dokumentācijas novērtēšanai . [Gr. 99]

8. Ja tiek atjaunoti vai modernizēti esošie ritekļi, kuriem jau ir atļauja laist tos tirgū:

a) ir vajadzīga jauna “EK” verifikācijas deklarācija, kā noteikts 15. panta 4. punktā, un

b) ir vajadzīga jauna ritekļa atļauja laist tirgū ritekli, ja mainās jebkādas galvenās parametru vērtības, kuras ietvertas jau piešķirtajā ritekļa atļaujā. [Gr. 100]

9. Pēc pretendenta lūguma atļaujā laist tirgū ritekli var ietvert skaidru norādi uz tīkliem vai līnijām, vai tīklu vai līniju grupām, kurās dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums var nodot šādu ritekli ekspluatācijā bez turpmākas verificēšanas, pārbaudem vai testiem attiecībā uz ritekļa un šo tīklu vai līniju tehnisko savietojamību. Šādā gadījumā pretendents iekļauj savā pieprasījumā ritekļa un attiecīgo tīklu vai līniju tehniskās savietojamības pierādījumu.

Šādu norādi pēc sākotnējā pretendenta vai cita pretendenta lūguma var pievienot arī pēc tam, kad piešķirta attiecīgā atļauja laist tirgū ritekli. [Gr. 101]

9.a Atļaujas ritekļiem, kuri tiek ekspluatēti vai kurus ir paredzēts ekspluatēt izolētu dzelzceļa tīklu dzelceļa infrastruktūrā, var piešķirt dalībvalstu valsts drošības iestādes, kurās attiecīgais tīkls atrodas. Šādos gadījumos pieteikuma iesniedzējs var vērsties vai nu Aģentūrā, vai šo dalībvalstu valsts drošības iestādēs.

Direktīvas 50.a pantā minētajā pārejas periodā valstu drošības iestādes tajās dalībvalstīs, kurās atrodas izolēts tīkls, izveido kopīgas ritekļa atļaujas procedūras un nodrošina tajās izdoto ritekļa atļauju savstarpēju atzīšanu. Ja valstu drošības iestādes pieņem pretrunīgus lēmumus un ja nav iespējams panākt abpusēji pieņemamu lēmumu, Aģentūra attiecīgi pieņem lēmumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. …/… [Aģentūras regulas] 16. pantu.

Ja līdz 50.a pantā minētā pārejas perioda beigām šīs valsts drošības iestādes nav izveidojušas kopīgas atļauju izsniegšanas procedūras un nodrošinājušas ritekļu atļauju savstarpēju atzīšanu, šajā pantā minētās atļaujas piešķir tikai Aģentūra.

Ja kopīgas atļauju izsniegšanas procedūras un savstarpējas vienošanās par ritekļu atļaujām ir izveidotas, valsts drošības iestādes tajās dalībvalstīs, kurās ir izolēti dzelzceļa tīkli, drīkst arī turpmāk izsniegt ritekļu atļaujas, un pieteikuma iesniedzējs pēc 50.a pantā minētā pārejas perioda beigām var izvēlēties, kur iesniegt ritekļa atļaujas pieprasījumu — Aģentūrā vai attiecīgajās valstu drošības iestādēs.

Desmit gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par sasniegtajiem rezultātiem attiecībā uz izolēto dzelzceļa tīklu savstarpēju izmantojamību un, ja nepieciešams, iesniedz attiecīgu tiesību aktu priekšlikumu. [Gr. 102]

20.a pants

Atļauto ritekļu reģistrācija

Pirms ritekļa izmantošanas pirmo reizi un pēc atļaujas saņemšanas to izmantot, kas izsniegta saskaņā ar 20. pantu, riteklis ir jāreģistrē pēc tā īpašnieka pieprasījuma.

Ja atļauju ir izsniegusi Aģentūra, tad riteklis saskaņā ar 43.a pantu ir jāreģistrē Eiropas reģistrā.

Ja izmantošanai paredzētais apgabals aptver tikai vienas dalībvalsts teritoriju un atļauju ir izsniegusi valsts drošības iestāde, to reģistrē attiecīgās dalībvalsts valsts ritekļu reģistrā saskaņā ar 43. pantu. [Gr. 103]

21. pants

Ritekļu nodošana ekspluatācijā izmantošana [Gr. 104]

1. Dzelzceļa Pirms pārvadājumu uzņēmums izmanto uzņēmumi nodod ritekli ekspluatācijā tikai pēc tam, kad, apspriežoties ar infrastruktūras pārvaldītāju, ir pārbaudīta ritekļa un maršruta tehniskā savietojamība un ritekļa droša integrācija sistēmā, kurā to paredzēts izmantot, pamatojoties uz attiecīgajām SITS, valstu noteikumiem, reģistriem un kopīgajām drošības metodēm, kas noteiktas direktīvas 6. pantā. izmantošanai paredzētajā apgabalā, kas norādīts ritekļa atļaujā, uzņēmums, izmantojot savu drošības pārvaldības sistēmu, nodrošina: [Gr. 105]

Šādam nolūkam ritekļiem vispirms

a) ka ritekļa atļauja ir izsniegta saskaņā ar 20. pantu piešķir atļauju laist tirgū ritekli. un ka tas ir atbilstīgi reģistrēts; [Gr. 106]

aa) ritekļa un maršruta tehnisko savietojamību, pamatojoties uz infrastruktūras reģistru, attiecīgajām SITS un jebkuru citu informāciju, ko bez maksas samērīgā laikposmā sniedz infrastruktūras pārvaldītājs gadījumos, kad infrastruktūras reģistra nav vai tas ir nepilnīgs; un [Gr. 107]

ab) ritekļa integrāciju vilciena sastāvā, kurā to paredzēts ekspluatēt, pamatojoties uz drošības pārvaldības sistēmu, kā izklāstīts Drošības direktīvas 9. pantā un SITS par ekspluatācijas un satiksmes pārvaldību. [Gr. 108]

1.a Lai palīdzētu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem pārbaudīt ritekļa un maršruta(-u) tehnisko savietojamību un drošu integrāciju, infrastruktūras pārvaldītājs pēc pieprasījuma sniedz minētajiem uzņēmumiem papildu informāciju par maršruta(-u) parametriem. [Gr. 109]

2. Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums savus lēmumus par ritekļu nodošanu ekspluatācijā ekspluatāciju paziņo Aģentūrai, infrastruktūras pārvaldītājam un attiecīgajai valsts drošības iestādei. Šos lēmumus reģistrē 43. pantā minētajos minētajā valsts ritekļu reģistros reģistrā un 43.a pantā minētajā Eiropas reģistrā . [Gr. 110]

3. Ja tiek atjaunoti vai modernizēti esošie ritekļi, ir vajadzīga jauna “EK” verifikācijas deklarācija, kā noteikts 15. panta 4. punktā. Bez tam jauns dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma lēmums par šo ritekļu nodošanu ekspluatācijā ir vajadzīgs, ja

a) paredzētie darbi var nelabvēlīgi ietekmēt attiecīgās apakšsistēmas vispārējo drošības līmeni vai

b) tas prasīts attiecīgajā SITS. [Gr. 111]

22. pants

Ritekļa tipa atļauja laist tirgū ritekļa tipu [Gr. 112]

1. Aģentūra piešķir atļaujas laist tirgū vai valsts drošības iestādes 50.a pantā minētajā pārejas periodā piešķir ritekļa tipu tipa atļaujas . [Gr. 113]

Aģentūra un valsts drošības iestādes sniedz sīki izstrādātus norādījumus par to, kā saņemt atļauju laist tirgū ritekļa tipu tipa atļauju . Pretendentiem bez maksas pieejams dokuments ar norādījumiem pieteikumu iesniegšanai, kurā izklāstītas un izskaidrotas prasības, atbilstīgi kurām saņemama atļauja laist tirgū ritekļa tipu, atļauju saņemšanai un norādīti iesniedzamie dokumenti. Valstu drošības iestādes sadarbojas ar Aģentūru šādas informācijas izplatīšanā. [Gr. 114]

2. Turklāt, ja Aģentūra piešķir vai valsts drošības iestādes izsniedz ritekļa atļauju, laist tirgū ritekli, tā tajā pašā laikā piešķir atļauju laist tirgū attiecīgo tad tās vienlaicīgi izsniedz arī ritekļa tipu tipa atļauju . [Gr. 115]

3. Riteklim, kas atbilst ritekļa tipam, kuram jau piešķirta atļauja laist tirgū attiecīgo ritekļa tipu, bez turpmākām pārbaudēm piešķir atļauju laist tirgū ritekli, pamatojoties uz šā tipa atbilstības deklarāciju, ko iesniedzis pretendents. [Gr. 116]

4. Ja tiek veiktas izmaiņas jebkādos attiecīgajos SITS noteikumos vai valsts noteikumos, pamatojoties uz kuriem piešķirta atļauja laist tirgū ritekļa tipu, SITS vai valsts noteikumi nosaka, vai jau piešķirtā atļauja laist tirgū attiecīgo ritekļa tipu tipa atļauja joprojām ir derīga vai tā ir jāatjaunina. Ja minētā atļauja ir jāatjaunina, Aģentūras veiktās pārbaudes var attiekties tikai uz mainītajiem noteikumiem. Atjauninot atļauju laist tirgū ritekļa tipu tipa atļauju , netiek skartas tās ritekļa atļaujas, laist tirgū ritekli, kuras kas jau ir piešķirtas, pamatojoties uz iepriekšējo atļauju laist tirgū attiecīgo ritekļa tipu tipa atļauju . [Gr. 117]

5. Tipa atbilstības deklarāciju izveido saskaņā ar Lēmumu 2010/713/ES.

6. Tipa atbilstības deklarāciju izveido:

a) ritekļiem, kas atbilst SITS, – saskaņā ar attiecīgo SITS pārbaudes procedūrām;

b) ritekļiem, kas neatbilst SITS, – saskaņā ar atbilstības novērtēšanas procedūrām, kuras noteiktas Lēmuma 768/2008/EK B+D un B+F moduļos. Attiecīgā gadījumā Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar ko izveido ad hoc moduļus atbilstības novērtēšanai. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 48. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

7. Atļauju laist tirgū ritekļa tipu reģistrē 44. pantā minētajā atļauju laist tirgū ritekļa tipu Eiropas reģistrā.

22.a pants

Aģentūras un valsts drošības iestāžu sadarbība

Aģentūra 18., 20 un 22. panta nolūkā var noslēgt sadarbības nolīgumus ar valsts drošības iestādēm saskaņā ar Regulas (ES) Nr. …/… [Aģentūras regula] 69. pantu.

Šādi nolīgumi var būt īpaši nolīgumi vai pamatnolīgumi, un tajos var būt iesaistīta viena vai vairākas valstu drošības iestādes. Tie ietver sīku aprakstu par sagatavojamo materiālu uzdevumiem un nosacījumiem un tajos noteikti termiņi, kas attiecas uz to sagatavošanu, kā arī sniegts detalizēts pretendenta segto maksu sadalījums.

Tie var ietvert arī īpašus sadarbības pasākumus gadījumos, ja saistībā ar tīkliem ir nepieciešamas īpašas zināšanas ģeogrāfisku vai vēsturisku iemeslu, progresīvas ERTMS ieviešanas vai atšķirīgu sliežu platumu dēļ, lai pieteikuma iesniedzējam mazinātu administratīvo slogu un izmaksas. Šādi nolīgumi tiek noslēgti, pirms Aģentūra ir tiesīga saņemt pieteikumus saskaņā ar šo direktīvu un jebkurā gadījumā sešu mēnešu laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 46. pantu attiecībā uz šādiem sadarbības nolīgumiem. Šos deleģētos aktus pieņem ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc direktīvas spēkā stāšanās dienas.

Piecus gadus pēc pirmā sadarbības nolīguma noslēgšanas un pēc tam ik pēc trim gadiem Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu ar Aģentūras noslēgto sadarbības nolīgumu vērtējumu. [Gr. 118]

VI NODAĻA

PAZIŅOTĀS IESTĀDES ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANAS STRUKTŪRU PAZIŅOŠANA

23. pants

Paziņošana

Dalībvalstis paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm struktūras, kas pilnvarotas veikt trešo personu atbilstības novērtēšanas uzdevumus, uz kuriem attiecas šī direktīva.

24. pants

Paziņojošās iestādes

1. Dalībvalstis izraugās paziņojošo iestādi, kas ir atbildīga par to novērtēšanas procedūru izveidi un veikšanu, kuras nepieciešamas, lai novērtētu un paziņotu atbilstības novērtēšanas struktūras un uzraudzītu paziņotās atbilstības novērtēšanas struktūras, tostarp to atbilstību 27. līdz 29. panta noteikumiem.

2. Dalībvalstis var nolemt, ka 1. punktā minēto novērtēšanu un uzraudzību veic valsts akreditācijas struktūra Regulas (EK) Nr. 765/2008 nozīmē un saskaņā ar to.

3. Ja paziņojošā iestāde deleģē vai kā citādi uztic veikt 1. punktā minēto novērtēšanu, paziņošanu vai uzraudzību kādai struktūrai, kas nav valsts pārvaldes iestāde, šī struktūra ir juridiska persona un atbilst 25. pantā noteiktajām prasībām. Tā veic pasākumus, lai segtu saistības, kas izriet no tās darbībām.

4. Paziņojošā iestāde uzņemas pilnu atbildību par 3. punktā minētās struktūras veiktajiem uzdevumiem.

25. pants

Prasības paziņojošajām iestādēm

1. Paziņojošo iestādi izveido tā, lai nerastos interešu konflikts ar atbilstības novērtēšanas struktūrām.

2. Paziņojošā iestāde ir organizēta un darbojas tā, lai nodrošinātu tās darbības objektivitāti un taisnīgumu.

3. Paziņojošā iestāde ir organizēta tā, lai visus lēmumus par atbilstības novērtēšanas struktūras paziņošanu pieņemtu kompetentas personas, kas nav tās pašas personas, kuras veikušas novērtēšanu.

4. Paziņojošā iestāde nepiedāvā un neveic nekādas darbības, ko veic atbilstības novērtēšanas struktūras, kā arī nesniedz konsultāciju pakalpojumus komerciālā nolūkā vai par konkurētspējīgu samaksu.

5. Paziņojošā iestāde nodrošina iegūtās informācijas konfidencialitāti.

6. Paziņojošajai iestādei ir pietiekams skaits kompetentu darbinieku tās pienākumu pienācīgai izpildei.

26. pants

Paziņojošo iestāžu pienākums informēt

Dalībvalstis informē Komisiju par atbilstības novērtēšanas struktūru novērtēšanas un paziņošanas procedūrām un paziņoto struktūru uzraudzības procedūrām savās valstīs, kā arī par visām izmaiņām šajā informācijā.

Komisija dara šo informāciju publiski pieejamu.

27. pants

Prasības atbilstības novērtēšanas struktūrām

1. Paziņošanas nolūkā atbilstības novērtēšanas struktūra atbilst 2. līdz 7. punktā un 28. un 29. pantā noteiktajām prasībām. Šīs prasības piemērojamas arī struktūrām, ko dalībvalstis izraudzījušās saskaņā ar 13. panta 4. punktu.

2. Atbilstības novērtēšanas struktūru izveido saskaņā ar valsts tiesību aktiem, un tā ir juridiska persona.

3. Atbilstības novērtēšanas struktūra ir spējīga veikt visus atbilstības novērtēšanas uzdevumus, kuri tai noteikti attiecīgajā SITS un ar kuriem saistībā tā ir paziņota, neatkarīgi no tā, vai šos uzdevumus veic pati atbilstības novērtēšanas struktūra, vai tie tiek veikti tās vārdā un uz tās atbildību.

Atbilstības novērtēšanas struktūrai vienmēr un visām atbilstības novērtēšanas procedūrām un visiem produktu veidiem un kategorijām, saistībā ar ko tā ir paziņota, ir:

a) nepieciešamie darbinieki ar tehniskām zināšanām un pietiekamu un atbilstīgu pieredzi, lai veiktu atbilstības novērtēšanas uzdevumus;

b) attiecīgs to procedūru apraksts, saskaņā ar kurām veic atbilstības novērtēšanu, nodrošinot pārredzamību un to, ka šīs procedūras ir iespējams atkārtot. Tai ir izstrādāta pienācīga politika un procedūras, ar ko uzdevumi, kurus tā veic kā paziņotā atbilstības novērtēšanas struktūra, ir nodalīti no pārējās darbības;

c) pienācīgas procedūras darbību veikšanai, kurās pienācīgi ņem vērā uzņēmuma lielumu, nozari, kurā tas darbojas, tā struktūru, attiecīgās produkta tehnoloģijas sarežģītības pakāpi un to, vai ražošanas process ir masveida vai sērijveida.

Tai ir līdzekļi, kas nepieciešami, lai pienācīgi veiktu tehniskos un administratīvos uzdevumus, kuri saistīti ar atbilstības novērtēšanas darbībām, un ir piekļuve visam nepieciešamajam aprīkojumam un iekārtām.

4. Atbilstības novērtēšanas struktūrām ir apdrošināta civiltiesiskā atbildība, ja vien atbildību neuzņemas valsts saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai ja dalībvalsts pati nav tieši atbildīga par atbilstības novērtēšanu.

5. Atbilstības novērtēšanas struktūras darbinieki glabā dienesta noslēpumus attiecībā uz visu informāciju, kas iegūta, veicot pienākumus saskaņā ar attiecīgo SITS vai jebkuru valsts tiesību aktu noteikumu, ar kuru to īsteno, izņemot attiecībā uz tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā darbības tiek veiktas. Īpašumtiesības ir aizsargātas.

6. Atbilstības novērtēšanas struktūras piedalās attiecīgajās standartizācijas darbībās un saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem izveidotās paziņoto atbilstības novērtēšanas struktūru koordinācijas grupas darbībās, vai nodrošina, ka to darbinieki, kas veic novērtēšanu, ir informēti par šīm darbībām, un piemēro kā vispārējas pamatnostādnes minētās koordinācijas grupas administratīvos lēmumus un sagatavotos dokumentus.

7. Atbilstības novērtēšanas struktūras piedalās Regulas (ES) Nr. …/… [Aģentūras regula] 25. pantā noteiktās ERTMS ad hoc darba grupas darbībās vai nodrošina, ka to darbinieki, kas veic novērtēšanu, ir informēti par šīm darbībām. Tās piemēro minētās darba grupas izstrādātās pamatnostādnes. Ja attiecīgās atbilstības novērtēšanas struktūras uzskata, ka pamatnostādnes piemērot ir nelietderīgi vai nav iespējams, tās iesniedz savus apsvērumus apspriešanai ERTMS ad hoc darba grupā nolūkā pastāvīgi pilnveidot pamatnostādnes.

28. pants

Atbilstības novērtēšanas struktūru objektivitāte

1. Atbilstības novērtēšanas struktūra ir trešā persona, kas ir neatkarīga no organizācijas vai novērtējamā produkta ražotāja.

Struktūru, kas pieder uzņēmumu asociācijai vai profesionālai federācijai, kura pārstāv uzņēmumus, kas iesaistīti tās novērtējamo produktu projektēšanā, ražošanā, piegādē, uzstādīšanā, lietošanā vai tehniskajā apkopē, var uzskatīt par šādu struktūru, ja ir pierādīta tās neatkarība un interešu konflikta neesība.

2. Tiek garantēta atbilstības novērtēšanas struktūru, to augstākā līmeņa vadības un novērtēšanā iesaistīto darbinieku objektivitāte.

3. Atbilstības novērtēšanas struktūra, tās augstākā līmeņa vadība un darbinieki, kas ir atbildīgi par atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanu, nav novērtējamo produktu konstruktori, ražotāji, piegādātāji, uzstādītāji, pircēji, īpašnieki, lietotāji vai apkalpotāji, ne arī minēto personu pilnvaroti pārstāvji. Tas neliedz izmantot novērtētos produktus, kas ir vajadzīgi atbilstības novērtēšanas struktūras darbībai, vai izmantot šādus produktus personīgiem mērķiem.

4. Atbilstības novērtēšanas struktūra, tās augstākā līmeņa vadība un darbinieki, kas ir atbildīgi par atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanu, nav tieši iesaistīti šo produktu projektēšanā, ražošanā vai būvē, tirdzniecībā, uzstādīšanā, lietošanā vai tehniskajā apkopē, kā arī nepārstāv šajās darbībās iesaistītās personas. Tie neiesaistās nekādās darbībās, kas var būt pretrunā to lēmuma neatkarībai vai integritātei attiecībā uz atbilstības novērtēšanas darbībām, par kurām tie ir paziņoti. Tas jo īpaši attiecas uz konsultāciju pakalpojumiem.

5. Atbilstības novērtēšanas struktūras nodrošina, lai to filiāļu vai apakšlīgumu slēdzēju darbības neietekmētu atbilstības novērtēšanas darbību konfidencialitāti, objektivitāti vai taisnīgumu.

6. Atbilstības novērtēšanas struktūras un to darbinieki veic atbilstības novērtēšanas darbības ar visaugstāko profesionālo integritāti un vajadzīgo tehnisko kompetenci konkrētajā jomā bez spiediena un pamudinājumiem, jo īpaši finansiāla rakstura, kas varētu ietekmēt to lēmumu vai atbilstības novērtēšanas darbību rezultātus, īpaši attiecībā uz personām vai personu grupām, kuras ir ieinteresētas šo darbību rezultātos.

29. pants

Atbilstības novērtēšanas struktūru darbinieki

1. Darbiniekiem, kas ir atbildīgi par atbilstības novērtēšanas darbību veikšanu, ir šādas prasmes:

a) pamatīga tehniskā un profesionālā apmācība, kas aptver visu atbilstības novērtēšanas darbību jomu, par ko atbilstības novērtēšanas struktūra ir pilnvarota , kā arī apmācība par pieejamības jautājumiem ; [Gr. 119]

b) pietiekamas zināšanas par prasībām attiecībā uz veicamo novērtēšanu un pienācīgas tiesības veikt šādus novērtējumus;

c) atbilstīgas zināšanas un sapratne par pamatprasībām, piemērojamajiem saskaņotajiem standartiem un attiecīgajiem noteikumiem Savienības tiesību aktos un to īstenošanas noteikumiem;

d) spēja sagatavot sertifikātus, dokumentāciju un ziņojumus, kuros pierādīts, ka novērtēšana ir veikta.

2. Atalgojums, ko saņem atbilstības novērtēšanas struktūras augstākā līmeņa vadība un darbinieki, kas veic novērtēšanu, nav atkarīgs no veikto novērtējumu skaita vai to rezultātiem.

30. pants

Pieņēmums par atbilstības novērtēšanas struktūras atbilstību

Ja atbilstības novērtēšanas struktūra pierāda tās atbilstību kritērijiem, kas noteikti attiecīgajos saskaņotajos standartos vai to daļās, uz kuriem atsauces publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, to uzskata par atbilstīgu 27. līdz 29. panta prasībām, ciktāl piemērojamie saskaņotie standarti attiecas uz šīm prasībām.

31. pants

Atbilstības novērtēšanas struktūru filiāles un apakšlīgumu slēgšana

1. Ja paziņotā atbilstības novērtēšanas struktūra slēdz apakšlīgumus par konkrētu uzdevumu veikšanu saistībā ar atbilstības novērtēšanu vai izmanto filiāli, tā nodrošina, ka apakšuzņēmējs vai filiāle atbilst 27. līdz 29. panta prasībām, un attiecīgi informē paziņojošo iestādi.

2. Paziņotās struktūras uzņemas pilnu atbildību par apakšuzņēmēju vai filiāļu