·veicināt starptautiskā graudu tirgus stabilitāti, uzlabot pasaules pārtikas nodrošinājumu un veicināt to valstu attīstību, kuru ekonomika ir atkarīga no graudu tirdzniecības.

2.3.Paredzētais Starptautiskās Graudu padomes akts

2021. gada 14. maijā Starptautiskā Graudu padome ierosināja konvencijas 2. panta 1. punkta e) apakšpunktā dotajā “labības” vai “graudu” definīcijā iekļaut pākšaugus (“paredzētais akts”). Ir ierosināts IGC lēmumu pieņemt balsošanā pa pastu (t. i., rakstiskā procedūrā), kuras termiņš ir 2021. gada 31. oktobris. Ja neviens IGC loceklis neiesūtīs rakstiskus iebildumus, konvencijas 2. panta 1. punkta e) apakšpunktā dotajā “labības” vai “graudu” definīcijā no 2021. gada 1. novembra tiks iekļauti pākšaugi.

Saskaņā ar priekšlikumu “1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijas 2. panta 1. punkta e) apakšpunktā dotajā “labības” vai “graudu” definīcijā ir jāiekļauj lēcas, kaltēti zirņi, aunazirņi, kaltētas pupas, citi pākšaugi un to produkti”.

Paredzētā akta mērķis ir dot Starptautiskajai Graudu padomei iespēju tās parasto darbu, kas aprakstīts konvencijas 3. pantā, attiecināt arī uz pākšaugiem. Proti, no 2021. gada 1. novembra konvencijas 3. pantā minētajiem regulārajiem ziņojumiem, informācijas apmaiņai un īpašajiem pētījumiem būtu jāaptver pākšaugi un to produkti. Locekļu valdībām būtu jāsadarbojas ar IGC sekretariātu, proti, jāsniedz relevantā informācija par šiem pākšaugiem un to produktiem.

Lai gan īpaši noteikumi par balsošanu pa pastu (vai rakstisko procedūru) konvencijā nav paredzēti, konvencijas 14. pantā par padomes lēmumiem nav prasīts šādus lēmumus pieņemt padomes sesijā.

3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

1995. gada Graudu tirdzniecības konvenciju Eiropas Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 96/88/EK ar termiņu līdz 1998. gada 30. jūnijam; kopš tā laika šis termiņš ir ticis regulāri pagarināts. Saskaņā ar konvencijas 33. pantu konvencija katru reizi tiek pagarināta uz laiku, kas nav ilgāks par diviem gadiem. Iepriekšējoreiz to ar Starptautiskās Graudu padomes lēmumu pagarināja 2021. gada 7. jūnijā, un konvencija būs spēkā līdz 2023. gada 30. jūnijam. Konvencijas noslēgšanas laikā 2. panta 1. punkta e) apakšpunktā dotā “labības” vai “graudu” definīcijā bija iekļauti šādi produkti: “mieži, kukurūza, prosa, auzas, rudzi, sorgo, tritikāle un kvieši un to produkti”. 2008. gadā Starptautiskās Graudu padomes locekļi nolēma no 2009. gada 1. jūlija “labības” vai “graudu” definīcijā iekļaut arī rīsus un to produktus. “Labības” vai “graudu” definīcija tika vēlreiz paplašināta, no 2013. gada 1. jūlija iekļaujot tajā arī dažādas eļļas augu sēklas, proti, kopru, kokvilnas sēklas, palmu kodolus, zemesriekstus, rapša sēklas, sojas pupas un saulespuķu sēklas un to produktus. Eiropas Savienība vienmēr ir bijusi aktīva IGC locekle, un atbalstījusi IGC darba paplašināšanu tā, lai tas aptvertu arī pākšaugu tirgus un tirdzniecības attīstības analīzi. Līdz šim tas darīts ad hoc kārtībā atkarībā no apstiprinātās IGC gada darba programmas.

Šā priekšlikuma mērķis ir lūgt Padomei pilnvarot Komisiju Eiropas Savienības vārdā balsot par to, lai konvencijas 2. panta 1. punkta e) apakšpunktā dotajā “labības” vai “graudu” definīcijā no 2021. gada 1. novembra tiktu iekļauti pākšaugi. Starptautiskās Graudu padomes oficiālais lēmums par priekšlikumu tiks pieņemts rakstiskā procedūrā (balsošana pa pastu), kuras termiņš ir 2021. gada 31. oktobris.

4.Juridiskais pamats

4.1.Procesuālais juridiskais pamats

4.1.1.Principi

Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”.

4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

Ar paredzēto Starptautiskās Graudu padomes aktu konvencija tiek grozīta, paplašinot 2. panta 1. punkta e) apakšpunktā doto “labības” vai “graudu” definīciju; konvencija ir Savienībai saistošs starptautisks nolīgumus. Tāpēc paredzētajam aktam ir juridiskas sekas.

Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.