SATURS 1. Ievads 2 2. ISPA budžets 2 3. Jauni ISPA projekti 3 4. Jaunas saistības 3 5. Projekti, kas finansēti no 2005. līdz 2010. gadam 3 6. Maksājumi 3 7. Kopsavilkuma tabulas 4 8. Tehniskās palīdzības sniegšanas veidi un metodes 5 9. Tehniskās palīdzības sniegšana pēc saņēmējvalsts iniciatīvas 5 10. Tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas 6 11. Īstenošana 6 12. Projektu uzraudzība 7 13. Finanšu vadība un kontrole, ieskaitot EDIS 7 14. Riska novērtējums 8 15. Eiropas Revīzijas palātas atzinumi 8 16. Līdzfinansēšanas partneri – EIB un ERAB 8 17. Publiskie iepirkumi 9 18. Konkurences politika 9 19. Vides politika 9 20. Transporta politika 9 21. Koordinēšana ar IPA instrumentu 10 22. Reklāmas pasākumi 10 IEVADS Pēc 2004. gada jūnijā notikušās Eiropadomes sanāksmes Briselē, kurā Horvātijai piešķīra kandidātvalsts statusu, šī valsts kopš 2005. gada 1. janvāra ir saņēmusi ISPA atbalstu. Tādējādi Horvātija ir sekojusi iepriekšējām ISPA atbalsta saņēmējvalstīm, kuras saņēma ISPA atbalstu kopš šā instrumenta izveides 2000. gadā. Bulgārija un Rumānija 2007. gada 1. janvārī kļuva par Eiropas Savienības dalībvalstīm un pārtrauca saņemt pirmspievienošanās palīdzību, tostarp ISPA atbalstu. Pēc abu minēto valstu pievienošanās Horvātija palika vienīgā valsts, kas saņem ISPA atbalstu. Tādēļ šajā ziņojumā iekļautas vienīgi Horvātijā veiktās ISPA darbības. 2010. gadā sekmīgi tika praktiski pabeigti divi pirmie ISPA projekti. Četru ISPA pasākumu īstenošana kavējās, tāpēc bija nepieciešams pagarināt šo pasākumu atbilstības beigu termiņu par vienu gadu līdz 2011. gada beigām. Tā kā līgumcenas bija zemākas nekā paredzēts, tika veikti grozījumi četros projektos, lai palielinātu no ISPA līdzekļiem finansētā darba apjomu un/vai līdzfinansējuma likmi. Valsts iestādes 2010. gadā pievērsās praktiskai īstenošanai, projektu vadībai, uzraudzībai un maksājumiem. ISPA 2010. gadā īstenoja paralēli Pirmspievienošanās instrumenta ( IPA ) finansēto darbības programmu īstenošanai un vērienīgiem turpmākās kohēzijas politikas sagatavošanas darbiem (pievienošanās sarunas saskaņā ar 22. sadaļu: Reģionālā politika un strukturālo instrumentu koordinēšana ). Šiem trim paralēlajiem procesiem bija nepieciešams ievērojams valsts iestāžu ieguldījums. ISPA BUDžETS Saskaņā ar Komisijas grāmatvedības sistēmu, kas sadalīta pēc darbības jomām, ISPA budžetu nodrošināja divās budžeta pozīcijās: funkcionālā budžeta pozīcijā B13.01.04.02 un darbības budžeta pozīcijā 13.05.01.01. Pirmajā pozīcijā paredzēti līdzekļi, lai segtu tehniskās palīdzības (TP) administratīvās izmaksas, kas galvenokārt paredzētas, lai stiprinātu Eiropas Savienības delegācijas darbību Horvātijas Republikā. Tā beidzās 2006. gadā. Otrajā budžeta pozīcijā ietvertas maksājumu apropriācijas, kas Horvātijai bija pieejamas, lai nodrošinātu efektīvu ISPA īstenošanu un darbību. Budžeta pozīcijā 13.05.01.01 ietverti visi izdevumi par infrastruktūras projektu (pasākumu) līdzfinansēšanu. No šīs budžeta pozīcijas 2010. gadā tika izmaksāta kopējā summa EUR 14 659 692,82 apmērā. 1. tabula . ISPA budžets 2010. gadā (EUR) Budžeta pozīcija | Īstenotie maksājumi | Funkcionālā budžeta pozīcija B 13.01.04.02 (slēgta 2006. gadā) | 0 | Darbības budžeta pozīcija 13.05.01.01 | 14 659 692,82 | Kopā | 14 659 692,82 | Projektu finansēšana JAUNI ISPA PROJEKTI 2010. gadā netika pieņemti jauni ISPA projekti. JAUNAS SAISTīBAS 2010. gadā netika pieņemtas jaunas saistības projektiem vides vai transporta nozarē, jo ISPA 2006. gadā beidzās. PROJEKTI, KAS FINANSēTI NO 2005. LīDZ 2010. GADAM Pamatojoties uz Horvātijas iesniegtajiem priekšlikumiem, Komisija no 2005. līdz 2006. gadam kopumā apstiprināja sešus projektus. Trīs no šiem projektiem attiecas uz vides nozari, divi — uz transporta nozari un viens ir horizontāls TP pasākums (obligāto ISPA uzraudzības komiteju organizēšana un atbalsts ISPA īstenošanas aģentūrām). Kopējās attiecināmās ieguldījumu izmaksas šajos projektos ir EUR 107 474 736, no kuriem EUR 59 000 000 jeb 54,8 % ir ISPA piešķīrumi. Komisija līdz 2006. gada beigām bija uzņēmusies saistības 100 % apmērā no Horvātijai paredzētajiem ISPA līdzekļiem laikposmam no 2005. līdz 2006. gadam, vienmērīgi sadalot šīs saistības starp vides un transporta nozari. 2. tabula . Horvātijā apstiprinātie projekti 2005. un 2006. gadā[1] (EUR) Transports | 2 | 60 924 700 | 29,271,310 | 48 | 29 271 310 | Horizontāla TP | 1 | 262 335 | 262,335 | 100 | 262 335 | Vide | 7 877 349,62 | 4 001 450,43 | 11 878 800,05 | Transports | 12 758 806,09 | 10 658 242,39 | 23 417 048,00 | TP | 209 868,00 | 0 | 209 868,00 | Kopā | 20 846 023,71 | 14 659 692,82 | 35 505 716,05 | KOPSAVILKUMA TABULAS Turpmāk 4. tabulā sniegts pārskats par ISPA intervences pasākumiem gan 2010. gadā, gan laikposmā no 2005. līdz 2010. gadam. 4. tabula . Horvātijā apstiprinātie projekti no 2005. līdz 2010. gadam (EUR) Apakšnozare | Projektu skaits | Attiecināmās izmaksas | ISPA ieguldījums | 2010.g. | 2005. – 2010.g. | Ūdens | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Ūdens un notekūdeņi | 1 | 36 000 000 | 22 500 000 | 0 | 2 950 858,49 | 22 500 000 | 9 668 557,17 | Notekūdeņu attīrīšana | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Cietie atkritumi | 1 | 8 823 601 | 6 000 049 | 0 | 837 193,08 | 6 000 049 | 1 437 198,08 | Gaisa kvalitāte | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Horizontāli | 1 | 1 464 100 | 966 306 | 0 | 213 398,86 | 966 306 | 773 044,80 | Nozarē kopā | 3 | 46 287 701 | 29 466 355 | 0 | 4 001 450,43 | 29 466 355 | 11 878 800,05 | Transports | Sauszemes transports | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Dzelzceļa transports | 1 | 60 182 962 | 28 789 180 | 0 | 10 465 390,39 | 28 789 180 | 23 031 344,00 | Sauszemes un dzelzceļa transports | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Iekšējo ūdensceļu transports | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Lidostas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Horizontāli | 1 | 741 738 | 482 130 | 0 | 192 852,00 | 482 130 | 385 704,00 | Nozarē kopā | 2 | 60 924 700 | 29 271 310 | 0 | 10 658 242,39 | 29 271 310 | 23 417 048 | Horizontāli | TP | 1 | 262 335 | 262 335 | 0 | 0 | 262 335 | 209 868 | Nozarē kopā | 1 | 1 464 100 | 966 306 | 0 | 213 398,86 | 966 306 | 773 044,80 | Transports | Nozarē kopā | 1 | 741 738 | 482 130 | 0 | 192 852,00 | 482 130 | 385 704,00 | Horizontāla TP | Nozarē kopā | 1 | 262 335 | 262 335 | 0 | 0 | 262 335 | 209 868,00 | KOPĀ | 3 | 2 468 173 |1 710 771 |0 |406 250,86 |1 710 771 |1 368 616,80 | | TEHNISKā PALīDZīBA PēC KOMISIJAS INICIATīVAS Kopš ISPA sākuma tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas vai Komisijas vārdā bija vērsta uz to, lai ļautu ES delegācijai veikt iepriekšējas kontroles procedūras (tostarp projektu novērtējumus) atbilstoši ES līdzekļu pārvaldības standartiem. Kopš 2006. gada ISPA nav finansējusi šādus tehniskās palīdzības pasākumus. Kopš tā laika visi šādi pasākumi tika finansēti no IPA . Vadība un īstenošana ĪSTENOšANA Pirmos divus projektus Horvātijā apstiprināja 2005. gada decembrī, un četrus pārējos projektus apstiprināja 2006. gada jūlijā un septembrī. 2010. gada beigās turpinājās visu sešu ISPA projektu praktiska īstenošana. Divi ISPA pasākumi ir pabeigti, un attiecībā uz četriem atlikušajiem pasākumiem atbilstības beigu termiņš ir pagarināts līdz 2011. gada 31. decembrim[2]. Līgumu kopsumma 2010. gada beigās bija 95,8 % no piešķirtās summas. 2010. gada beigās divi līgumi bija novērtēšanas posmā (būvdarbi un piegāde). Par trim līgumiem vēl nebija izsludināti konkursi. Tie bija šādi: viens piegādes līgums, viens pamatlīgums un viens līgums par būvdarbu izpildi. Attiecībā uz pēdējo minēto līgumu pastāv risks, ka tā īstenošana netiks pabeigta līdz atbilstības beigu termiņam. Pašlaik lielākā daļa ISPA projektu tuvojas noslēdzošajam īstenošanas posmam. Tā rezultātā uzmanība arvien vairāk tiek koncentrēta uz pasākumu pabeigšanu norādītajos termiņos un to, lai nodrošinātu, ka ISPA pasākums darbojas pilnībā un atbilst tā mērķiem. PROJEKTU UZRAUDZīBA ISPA īstenošanas progresa un efektivitātes vispārējo uzraudzību un novērtēšanu nodrošina regulāras sanāksmes ES delegāciju birojos, īstenošanas iestāžu iesniegtie uzraudzības ziņojumi, Komisijas darbinieku veiktie apmeklējumi uz vietas un oficiāla uzraudzība, ko veic divreiz gadā ISPA uzraudzības komitejas sanāksmēs Horvātijā, kā arī no īstenošanas iestādes saņemtie ikgadējie ziņojumi par katru ISPA projektu. Horvātijā 2010. gadā notika divas ISPA uzraudzības komitejas sanāksmes: viena — jūnijā un otra — novembrī. Liela uzmanība tika pievērsta kavējumiem vides projektu jomā. Uzraudzības komitejā tika sīki apspriests jautājums par četru ISPA pasākumu atbilstības beigu termiņu pagarināšanu. FINANšU VADīBA UN KONTROLE, IESKAITOT EDIS Galvenās prasības gan attiecībā uz finanšu vadību un kontroli, gan uz pārkāpumu novēršanas procedūru, reglamentē ISPA regulas[3] un finansēšanas memoranda III pielikuma noteikumi, kas ir piemērojami saskaņā ar Komisijas veiktās iepriekšējās kontroles kārtību. Galvenie elementi attiecas uz iekšējo finanšu kontroles sistēmu un procedūru izveidi, kas var nodrošināt pārredzamas un nediskriminējošas iepirkuma procedūras, deklarēto izdevumu precizitāti, piemērotas iekšējās revīzijas iespējas, pietiekamu revīzijas dokumentāciju un atbilstīgu pārkāpumu novēršanas procedūru. ES delegācija Zagrebā kā galvenais mehānisms turpināja nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un kontroli. Liels skaits ISPA dokumentu joprojām tiek noraidīti, kas skaidri apliecina, ka Horvātijas iestādēm ir jādara vēl vairāk, lai panāktu uzticēšanos to spējai pareizi un neatkarīgi pārvaldīt ISPA līdzekļus. DIS Īstenošanas aģentūras Horvātijā, CFLA, prasība par DIS (decentralizēta īstenošanas sistēma) akreditāciju atbilst Finanšu regulas 164. panta noteikumiem[4]. Komisija 2006. gada 13. februārī piešķīra DIS akreditāciju. EDIS Tā kā 2006. gadā ISPA beidzās ar Pirmspievienošanās instrumenta ( IPA ) ieviešanu, ISPA pāreja uz EDIS (izmantojot paplašināto decentralizētās īstenošanas sistēmu – EDIS tikai ar Komisijas veikto pēckontroli) vairs nav vajadzīga . Tādēļ Horvātijas iestādes pašlaik nodarbojas ar IPA struktūru sagatavošanu pārejai uz decentralizētu pārvaldību bez iepriekšējas kontroles, jo šīs struktūras turpinās darboties arī pēc pievienošanās . Šajā laikā ES delegācija Horvātijā turpina veikt nozīmīgu uzdevumu, pārraugot ISPA pasākumu ikdienas pārvaldību, īstenošanu un uzraudzību . RISKA NOVēRTēJUMS 2010. gadam paredzētā revīzijas stratēģija balstījās uz ISPA īstenošanas situācijas analīzes rezultātiem un ar ISPA īstenošanu saistītajiem Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta Revīzijas direktorāta mērķiem. Revīzijas stratēģijā noteikti mērķi, kurus izvirzījusi Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta augstākā vadība. Šie mērķi ir noteikti, pamatojoties uz detalizētām diskusijām ar darbībā iesaistītajiem direktorātiem, šajās diskusijās apmainoties ar informāciju par varbūtējo risku. Revīzijas stratēģijā ir paredzētas arī darbības šo mērķu sasniegšanai, ņemot vērā konstatētos riskus. Kopumā, īstenojot šo stratēģiju, risks ir samazināts līdz minimumam. ISPA revīzija Horvātijā tika veikta 2010. gadā. Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta revīzijas nodaļa 2010. gada martā veica revīziju par ISPA pasākumu „Dzelzceļa līnijas atjaunošana no Vinkovci līdz pierobežas pilsētai Tovarnik ”. Revīzija aptvēra īstenošanas aģentūru (CFLA), galīgo saņēmēju (Horvātijas dzelzceļa sabiedrība) un valsts kredītrīkotāju, kas atbildīgs par konkrēto pasākumu. Šīs revīzijas atzinumi attiecas uz 1) kavējumiem, īstenojot līgumu saistībā ar signalizācijas iekārtām, 2) kavējumiem starp konkursu vērtēšanas sanāksmēm un līgumu parakstīšanu trīs līgumu gadījumā un 3) lielo skaitu atteikumu, ko iepriekšējas kontroles laikā sniegusi ES delegācija. Saskaņā ar iepriekšējas apstiprināšanas sistēmu prioritāte ir nodrošināt, lai darbotos pietiekamas kontroles procedūras saistībā ar projektu īstenošanu un maksājumiem. Tomēr pirmspievienošanās līdzekļu pārvaldība ir saistīta ar tai raksturīgu risku, jo līdzekļus piešķir dažādas organizācijas un sistēmas. Izdevumu atbilstību nosaka ES un valstu līmenī pieņemto noteikumu un nosacījumu izpilde, tādējādi, iespējams, radot sarežģītību un nepareizas interpretācijas risku. EIROPAS REVīZIJAS PALāTAS KONSTATēJUMI Eiropas Revīzijas palāta 2010. gada pavasarī uzsāka Horvātijai sniegtās pirmspievienošanās palīdzības lietderības revīziju. Šī revīzija aptvēra visus pirmspievienošanās instrumentu veidus, tostarp ISPA . 2010. gada oktobrī notika divu nedēļu ilgs revīzijas apmeklējums Horvātijā. Revīzijas ziņojums vēl nav pabeigts[5]. LīDZFINANSēšANAS PARTNERI – EIB UN ERAB Ņemot vērā šo aizdevējiestāžu pieredzi projektu sagatavošanā un īstenošanā, Komisija regulāri sazinājās ar šīm iestādēm gan horizontālā līmenī, lai koordinētu politiskus un metodiskus jautājumus saistībā ar plānošanu un īstenošanu, gan valsts līmenī. Eiropas Investīciju banka nav iesaistīta nevienā ISPA projektā Horvātijā. Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka ir vienīgā starptautiskā finanšu iestāde, kura Horvātijā ir aktīvi iesaistīta ISPA projektā, sniedzot 10 miljonu euro aizdevumu 2005. gadā apstiprinātam projektam vides jomā — “ Karlovac ūdens apgādes un notekūdeņu attīrīšanas programma.” Tāpēc ERAB pārstāvji piedalījās abās ISPA uzraudzības komitejās, kas 2010. gadā tika organizētas Horvātijā. Ieguldījums Eiropas Savienības politikā PUBLISKIE IEPIRKUMI Eiropas Komisijas Praktisko vadlīniju noteikumos ( PRAG ) paredzēto likumisko prasību izpilde, nodrošinot pareizus, taisnīgus un pārredzamus publiskos iepirkumus, ir kļuvusi par lielāko problēmu ISPA projektu īstenošanā. Grūtības panākt atbilstību PRAG radīja kavējumus ISPA projektu īstenošanā. ES delegācija Zagrebā turpināja iesaistīties, lai nodrošinātu, ka procedūras tiek pareizi piemērotas un kļūdas labotas. Tāpēc iepriekšēja apstiprināšana, ko veic Komisija, kas vada ISPA projektu konkursu organizēšanu un līgumu slēgšanu, arvien ir pilnībā pamatota, jo plānotā pāreja uz EDIS tagad ir atcelta (skatīt 15. punktu). Saskaņā ar pašreizējo iepriekšējas apstiprināšanas sistēmu un DIS lēmumu par vadības piešķiršanu tikai CFLA pilda līgumslēdzējas iestādes funkcijas un atbild par projekta īstenošanu, turpretī Komisija apstiprina katru iepirkuma procesa posmu. Tātad, lai gan Komisija nav līgumslēdzēja partnere, tai ir dalīta atbildība par iepirkuma procedūru pareizību (bez Komisijas apstiprinājuma līgumi, kas noslēgti starp saņēmējiem un līgumslēdzējiem, nav spēkā). KONKURENCES POLITIKA Tā kā ISPA palīdzība pirmkārt ir paredzēta, lai segtu publiskos izdevumus (vai tiem līdzvērtīgus izdevumus) saistībā ar publisko pakalpojumu projektiem, tas parasti nerada problēmas attiecībā uz neatbilstību ES noteikumiem konkurences jomā. Ja nav pārkāpti noteikumi par publisko iepirkumu un ja visiem dalībniekiem, kuri atbilst vajadzīgajiem tehniskajiem un juridiskajiem nosacījumiem, ir nodrošināta brīva pieeja šādai infrastruktūrai, šāda palīdzība nesniedz īpašas priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem. VIDES POLITIKA Sniedzot tiešu palīdzību prioritāriem projektiem vides jomā, ISPA sekmē vides politikas īstenošanu un atbilstību ES standartiem Horvātijā. Pieredze, kas gūta, izstrādājot projektus un tos īstenojot, attīsta administratīvo spēju un paātrina nozaru reformu vides jomā. ISPA vides projekti un pieredze ļāva uzsākt lielāku skaitu vides projektu, ko pašlaik finansē no IPA . TRANSPORTA POLITIKA Transporta tīkli Horvātijā, kas atbilst TINA (Transporta infrastruktūras vajadzību novērtējumam) un REBIS (pētījums par Balkānu reģionālo infrastruktūru), tika izveidoti Eiropas transporta koridora ietvaros. Vairāki no tiem šķērso Horvātijas teritoriju, ieskaitot VII koridoru (Donava), X koridoru (Zalcburga–Ļubļana–Zagreba–Belgrada–Nica–Skopje– Veles –Saloniki, ieskaitot Xa atzaru) un V koridoru, kuram Horvātijā ir divi atzari (Vb: Budapešta, Zagreba Rijeka un Vc: Budapešta, Sarājeva, Ploče). Šos tīklus izmantoja par pamatu, plānojot valsts transporta stratēģijas saistībā ar ISPA . Tāpēc vienīgais ISPA projekts transporta (dzelzceļa) jomā ir TINA un REBIS tīkla daļa, t.i., tas attiecas uz posma vai centrālā punkta izveidošanu vai atjaunošanu, vai pieeju šiem tīkliem. TEN-T tīkli Horvātijā ir balstīti uz SEETO (Dienvidaustrumu Eiropas reģionālais transporta tīkls) ieteikumiem. Pirmspievienošanās instrumentu savstarpējā koordinēšana KOORDINēšANA AR IPA INSTRUMENTU Tas, ka ISPA pasākumus un IPA programmas saskaņā ar reģionālās attīstības elementu pārvalda vieni un tie paši Komisijas dienesti, nodrošina pasākumu ciešu koordinēšanu, atbalstīto pasākumu komplementaritāti un politikas turpināšanu. Reklāma REKLāMAS PASāKUMI ISPA uzraudzības komitejas sanāksme 2010. gada jūnijā notika Karlovac , kur ieguldījumus ūdens un notekūdeņu nozarē nodrošina ar ISPA atbalstu. Līdz ar komitejas sanāksmi tika rīkota preses konference, pēc kuras notika projekta vietas apmeklējums. Turklāt ES palīdzība tiek reklamēta visos ieguldījumu projektos, izmantojot reklāmas stendus un reklāmas pasākumus plašsaziņas līdzekļos. [1] Kopš 2006. gada jauni projekti nav apstiprināti, jo minētajā gadā ISPA programma beidzās. [2] Pēc grozījumiem Kohēzijas fonda un bijušo ISPA projektu (2000.–2006. g.) slēgšanas pamatnostādnēs, kuri pieņemti, lai līdz 2011. gada 31. decembrim pagarinātu izdevumu atbilstības beigu termiņu, līdzīgi noteikumi tika sagatavoti attiecībā uz ISPA projektiem, kurus pašlaik īsteno Horvātijā. Četriem ISPA pasākumiem Horvātijā tika piešķirts termiņa pagarinājums par vienu gadu. [3] Padomes 1999. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1267/1999, ar ko paredz Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programmu [OV L 161, 26.6.1999., 73. lpp.]. [4] Noteikums, kas tomēr ir svītrots no 2007. gada 1. maija ar Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1995/2006 [OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.]. [5] Šā ziņojuma sagatavošanas brīdī Komisijas dienestiem ir paziņoti sākotnējie konstatējumi.