Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par fiskālo datu kvalitāti, ko dalībvalstis iesniedza 2007. gadā /* COM/2008/0060 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 8.2.2008 COM(2008) 60 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI PAR FISKĀLO DATU KVALITĀTI, KO DALĪBVALSTIS IESNIEDZA 2007. GADĀ Satura rādītājs 1. Priekšvēsture 3 2. Galvenie atzinumi par 2007. gada paziņojumiem par valsts deficīta un parāda līmeņiem 3 2.1. Savlaicīgums un pilnīgums 3 2.1.1. Savlaicīgums 3 2.1.2. Tabulu pilnīgums un papildu informācija 4 2.2. Statistikas datu atbilstība uzskaites noteikumiem un to konsekvence 4 2.2.1. Informācijas apmaiņa un precizējumi 4 2.2.2. Dialogs un metodoloģijas izpētes apmeklējumi 4 2.2.3. Eiropas Kopienu Statistikas biroja īpašs ieteikums, precizējumi un lēmumi 5 2.2.4. Jaunākie metodoloģijas jautājumi 5 2.2.5. Atbilstība attiecīgajiem valsts pārvaldes sektora kontiem 5 2.3. Publicēšana 6 2.3.1. Galveno rādītāju un sīki izstrādātu paziņojumu tabulu publicēšana 6 2.3.2. Piezīmes par datu kvalitāti 6 2.3.3. Iesniegto datu labojumi 6 2.3.4. Pārejas perioda beigas noteiktu iemaksu fondētu pensiju shēmu klasifikācijai 7 2.3.5. Metadatu (aprakstu) publicēšana 8 3. Secinājumi 8 1. PRIEKšVēSTURE Padomes Regulas Nr. 3605/93[1] 8.a panta 3. punktā saskaņā ar grozījumiem ir noteikts, ka Komisija (Eiropas Kopienu Statistikas birojs) regulāri iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par dalībvalstu sniegto faktisko datu kvalitāti. Ziņojumā ir jāsniedz vispārējs novērtējums attiecībā uz atbilstību uzskaites noteikumiem, pilnīgumu, ticamību, savlaicīgumu un datu konsekvenci. Šis ir otrais ziņojums, ko iesniedz šajā sakarībā. Statistikas birojs regulāri novērtē dalībvalstu sniegto faktisko datu kvalitāti, kā arī tos pamatojošo valsts pārvaldes sektora kontu kvalitāti, kas veidoti atbilstoši Padomes 1996. gada 25. jūnija Regulai (EK) Nr. 2223/96 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā ( ESA95 )[2]. Novērtējums galvenokārt pamatojas uz budžeta deficīta un parāda rādītājiem, ko dalībvalstis nosūta Statistikas birojam divreiz gadā, taču tiek ņemta vērā arī papildu informācija, kā „ Aptauja saistībā ar paziņošanas tabulām ” un dalībvalstu divpusējie precizējumi. Lai uzturētu nepārtrauktu dialogu ar dalībvalstīm, Statistikas birojs gada laikā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ( EDP ) dialoga ietvaros vairākkārt apmeklē dalībvalstis. Šā ziņojuma pamatā ir galvenie atzinumi un rezultāti no dalībvalstu 2007. gadā sniegtajiem EDP paziņojumiem, uzmanību pievēršot jaunākajai informācijai, proti, pēdējam paziņojumam (2007. gada oktobris) un vajadzības gadījumā salīdzinot ar 2007. gada aprīļa paziņojumu. 2. GALVENIE ATZINUMI PAR 2007. GADA PAZIņOJUMIEM PAR VALSTS DEFICīTA UN PARāDA LīMEņIEM 2.1. Savlaicīgums un pilnīgums 2.1.1. Savlaicīgums Dalībvalstīm jāziņo Komisijai par plānoto un faktisko deficīta un parāda līmeni divreiz gadā līdz 1. aprīlim un 1. oktobrim[3]. 2007. gadā iesniegtie EDP paziņojumi attiecās uz 2003.–2007. gadu. 2007. gada rādītāji ir valsts iestāžu plānotie rādītāji, bet 2003.–2006. gada rādītāji ir galīgie, daļēji pabeigtie, provizoriskie vai paredzamie rādītāji. Paziņojumu iesniegšanas termiņš parasti tiek ievērots, un 2007. gada otrajā ziņojumā visas dalībvalstis iesniedza savus datus 30. septembrī vai ātrāk, izņemot Luksemburgu, kas datus iesniedza 1. oktobrī. Aprīļa paziņojuma laikā visas dalībvalstis iesniedza datus pirms 1. aprīļa. Kopumā dalībvalstis mēdz pārskatīt savus paziņojumus vai pabeigt EDP tabulas pēc pirmajām datu iesniegšanas reizēm. Statistikas birojs 2007. gada oktobrī saņēma 37 pārskatītus datu iesniegumus no 20 valstīm[4], un 2007. gada aprīlī 19 valstis nosūtīja 29 pārskatītus datu iesniegumus. Lielāko daļu pārskatīto datu iesniegumu dalībvalstis nosūta, atbildot uz Statistikas biroja piezīmēm. 2.1.2. Tabulu pilnīgums un papildu informācija Paziņojumu tabulu aizpildīšana ir juridisks pienākums, un tas jāveic, lai Statistikas birojs varētu pareizi uzraudzīt datu kvalitāti. Regulas (EK) Nr. 3605/93 8.a panta 2. punkts saskaņā ar grozījumiem paredz, ka dalībvalstīm jānodrošina Komisija ar attiecīgo statistisko informāciju, kas „ jo īpaši (…) nozīmē : nacionālo kontu dati, apraksti, EDP paziņošanas tabulas un paziņojumiem pievienotās papildu aptaujas un skaidrojumi”. Vairums dalībvalstu ir aizpildījušas visas EDP paziņošanas tabulas[5]. Astoņas dalībvalstis 2007. gada oktobrī nenorādīja saikni starp darba bilanci un EDP pārpalikumu/deficītu visos apakšsektoros vai visiem gadiem, vai norādīja, ka darba bilances atbilst EDP pārpalikumam/deficītam. Attiecībā uz EDP 3. tabulu ne visas dalībvalstis sniedza prasīto sadalījumu posteņos par aizdevumiem un ieguldījumiem. Piecas dalībvalstis 2007. gada oktobra paziņojumā nesniedza sadalījumu par aizdevumiem, un divas dalībvalstis nenodalīja ieguldījumu rādītājus. Visas dalībvalstis iesniedza atbildes uz „ Aptauju saistībā ar paziņošanas tabulām ” [6] . Kaut arī laika posmā no 2007. gada aprīļa līdz oktobrim atbilžu pilnīgums ir uzlabojies, vairums valstu vēl joprojām nesniedz visas pieprasītās ziņas. 2.2. Statistikas datu atbilstība uzskaites noteikumiem un to konsekvence 2.2.1. Informācijas apmaiņa un precizējumi Novērtēšanas periodā starp paziņojumu iesniegšanas termiņu 30. septembrī un datu publicēšanu 22. oktobrī Statistikas birojs sazinājās ar visu dalībvalstu statistikas iestādēm, lai pieprasītu papildu informāciju un precizētu uzskaites noteikumu piemērošanu konkrētiem darījumiem. Šis process noritēja īsā laikā vairākos sarakstes posmos starp Statistikas biroju un valsts iestādēm. Aptuveni 5. oktobrī tika nosūtīti pirmie ieprasījumi sniegt skaidrojumus, 10.–12. oktobrī tika nosūtīti otrie pieprasījumi un dažos gadījumos tiem sekoja arī trešie, ceturtie un pat piektie pieprasījumi. Vairākos gadījumos Statistikas birojs lūdza pārskatīt paziņošanas tabulas[7]. 2007. gada aprīlī tika izmantota tā pati pieeja un ievēroti tie paši termiņi. 2.2.2. Dialogs un metodoloģijas izpētes apmeklējumi Regula (EK) Nr. 3605/93 ar grozījumiem paredz dialogu un metodoloģijas izpētes apmeklējumus. Ar dialogu saistīti dalībvalstu apmeklējumi tika veikti regulāri, lai pārskatītu iesniegtos datus, izskatītu metodoloģijas jautājumus, apspriestu statistikas avotus un procesus, kas sniegti aprakstos, un novērtētu atbilstību attiecīgajiem uzskaites noteikumiem, piemēram, par valsts pārvaldes norobežošanu, reģistrācijas laiku un valsts darījumu un saistību klasifikāciju. Metodoloģijas izpētes apmeklējumus veic tikai tad, ja Komisija (Statistikas birojs) konstatē būtisku risku vai iespējamas problēmas saistībā ar datu kvalitāti, jo īpaši attiecībā uz metodi, jēdzieniem un klasifikāciju. Līdz 2007. gada novembrim Statistikas birojs veica šādus EDP apmeklējumus: Apvienotā Karaliste (25.-26. janvāris, tostarp pusdienu ilga tikšanās ar Īriju 26. janvārī), Spānija (5.-6. februāris), Rumānija (5.-6. marts), Itālija (15.-16. marts), Vācija (21. aprīlis), Zviedrija (7. maijs), Čehija (18.-19. jūnijs), Polija (2.-3. jūlijs), Slovākija (5.-7. septembris), Austrija (10.-11. septembris), Igaunija (17.-18. septembris) un Somija (29.-30. novembris). Apmeklējumu laikā atkārtoti tika apspriestas tēmas, kas jo īpaši ietvēra vienību klasifikāciju (tostarp infrastruktūra, TV un radio, slimnīcas un universitātes), kapitāla ieguldījumi, valsts un privātās sabiedrības, ES līdzekļu plūsmas un garantiju fiksēšana. Šo apmeklējumu atzinumus nosūtīja EFK un publiskoja Statistikas biroja tīmekļa vietnē[8]. 2007. gadā neveica nevienu EDP metodoloģijas izpētes apmeklējumu. 2.2.3. Eiropas Kopienu Statistikas biroja īpašs ieteikums, precizējumi un lēmumi Dalībvalstis regulāri vēršas pie Statistikas biroja, lai precizētu dažādus ar uzskaiti saistītus jautājumus saistībā ar darījumiem, kas veikti vai vēl tiek plānoti (saukti par ex-post un ex-ante padomiem). Statistikas birojs sniedz padomus saskaņā ar publicētajām pamatnostādnēm[9]. Lai nodrošinātu atbilstību caurskatāmības noteikumiem, kas paredzēti Regulā Nr. 3605/93 ar grozījumiem, Statistikas birojs publicē vēstules, kurās sniedz padomus, ja vien iesaistītā dalībvalsts neiebilst. 2007. gadā tika publicēti 17 padomi, salīdzinot ar 15 padomiem 2006. gadā. 2.2.4. Jaunākie metodoloģijas jautājumi Kā parasti arī 2007. gadā Statistikas birojs īpašu uzmanību veltīja ESA95 noteikumu piemērošanai , jo īpaši tā pēdējam, 2007. gada 25. jūnijā publicētajam lēmumam par valsts veiktajiem darījumiem par pārvēršanu vērtspapīros. Vēl vienu vispārējas nozīmes konceptuālu jautājumu Statistikas birojs izvirzīja 2007. gada oktobra ziņu izlaidumā, kurā tas norādīja: „Statistikas birojs turpmākajos mēnešos plāno sniegt skaidrojumu par grāmatvedības metodēm attiecībā uz plūsmām un parādiem, kas saistīti ar valsts infrastruktūras ieguldījumiem, kā arī attiecībā uz nozaru klasifikāciju attiecīgajām valsts vienībām.” Statistikas birojs ir izveidojis dalībvalstu ekspertu darba grupu, kas nodarbosies ar šo jautājumu 2008. gadā. 2.2.5. Atbilstība attiecīgajiem valsts pārvaldes sektora kontiem Paziņošanas termiņi 1. aprīlī un 1. oktobrī, ko noteica ar Regulu (EK) Nr. 3605/93, kurā izdarīti grozījumi, tika ieviesti, lai nodrošinātu konsekvenci ar attiecīgajiem gada un ceturkšņa valsts pārvaldes sektora kontiem , kā norādīts vairākās ESA95 paziņošanas tabulās. Statistikas birojs sistemātiski analizē EDP paziņojumu atbilstību attiecīgajiem valsts pārvaldes sektora paziņotajiem kontiem. Piemēram, izdevumu un ieņēmumu kopējiem rādītājiem jāatbilst iesniegtajiem deficīta rādītājiem (pieļaujama ir tikai procentu likmes atšķirība attiecībā uz mijmaiņas darījumiem). EDP datu vispārējā atbilstība paziņotajiem ESA95 valsts pārvaldes kontiem pēdējos gados ir uzlabojusies un ir sasniegusi labu līmeni. Nefinanšu kontiem tā vēl joprojām ir labāka nekā finanšu kontiem. 2.3. Publicēšana 2.3.1. Galveno rādītāju un sīki izstrādātu paziņojumu tabulu publicēšana Regulas (EK) Nr. 3605/93, kurā izdarīti grozījumi, 8.g pants nosaka: „Komisija (Eurostat) trīs nedēļu laikā pēc pārskatu sniegšanas termiņa, (…) paziņo faktiskos datus par valsts budžeta deficītu un valsts parādu, lai piemērotu Protokola par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Datus paziņo, tos publicējot.” Datus par valsts budžeta deficītu un valsts parādu publicēja 2007. gada 23. aprīlī un 22. oktobrī[10] kopā ar paziņošanas tabulām atbilstoši valstu pēdējiem paziņojumiem Statistikas birojam. Turklāt Statistikas birojs tīmekļa vietnē publicē gada un ceturkšņa statistikas datus par valsts finansēm, kas ir EDP datu pamatā, kopā ar informāciju par krājumu un plūsmu korekciju[11]. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 3605/93, kurā izdarīti grozījumi, dalībvalstīm jāpublicē faktiskie dati par savas valsts budžeta deficītu un parādu. Tikai 14 dalībvalstis ir informējušas Statistikas biroju, ka tās publicē visas paziņojumu tabulas (Beļģija, Čehija, Dānija, Igaunija, Īrija, Latvija, Ungārija, Nīderlande, Austrija, Rumānija, Slovēnija, Somija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste). Tas ir neliels uzlabojums salīdzinājumā ar 13 valstīm 2006. gadā. 2.3.2. Piezīmes par datu kvalitāti Statistikas birojs 2007. gadā piezīmes par dalībvalstu paziņoto datu kvalitāti neizteica. 2.3.3. Iesniegto datu labojumi Statistikas birojs 2007. gadā laboja fiskālos datus, ko iesniedza trīs dalībvalstis (Beļģija[12], Portugāle un Apvienotā Karaliste). 2007. gada oktobrī labojumi tika veikti Beļģijas un Apvienotās Karalistes iesniegtajos datos. Turklāt Statistikas birojs nolēma neizmantot IKP datus, ko Grieķija paziņoja 2007. gada aprīlī, jo Statistikas birojs vēl nav pabeidzis pārbaudīt Grieķijas iestāžu iesniegto ievērojami palielināto pārskatu. Statistikas birojs 2007. gada oktobra ziņu izlaidumā rakstīja: „ Grieķija 2006. gadā paziņoja, ka tā ir ievērojami pārskatījusi IKP pieaugumu (aptuveni 26 % apmērā) . Statistikas birojs un dažādu dalībvalstu eksperti, ievērojot Nacionālā kopienākuma komitejas ieteikumus, pēdējā gada laikā ir uzmanīgi pārbaudījuši šīs izmaiņas. Šī darba rezultātā Grieķija tagad ir paziņojusi, ka pārskatītā IKP pieauguma izmaiņas ir ievērojami mazākas (aptuveni 9,6 % apmērā). Jaunos paziņotos datus pašlaik izmanto, lai sniegtu pārskatu par valsts budžeta deficītu un parādu.” Statistikas biroja ziņu izlaidumos tika sniegti šādi paskaidrojumi attiecībā uz Beļģiju, Portugāli un Apvienoto Karalisti[13]: Datu sniegšana sakarā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru 2007. gada oktobrī Beļģija (tāds pats paziņojums tika publicēts 2007. gada aprīlī): „Statistikas birojs ir labojis datus par deficītu un parādu, ko Beļģija paziņoja par 2005. gadu attiecībā uz dzelzceļa uzņēmuma SNCB parādu EUR 7400 miljonu apmērā (2,5% no IKP ), ko valdība (FIF - Fonds de l'Infrastructure Ferroviaire) uzņēmās 2005. gadā. Saskaņā ar ESA95 noteikumiem, FIF ietilpst valsts pārvaldes sektorā un parāda uzņemšanās ir deficīta palielināšana. Ietekme uz valsts bilanci 2005. gadā bija -7073,4 miljoni euro un 2006. gadā +227,9 miljoni euro; ietekme uz valsts parādu bija 5246 miljoni euro (1,7% no IKP) 2005. gada beigās un 4982 miljoni euro (1,6% no IKP) 2006. gada beigās.” Apvienotā Karaliste (tāds pats paziņojums tika publicēts 2007. gada aprīlī): „Statistikas birojs ir labojis budžeta deficīta datus, ko Apvienotā Karaliste paziņoja par 2003.–2006. gadu attiecībā uz UMTS licences ieņēmumu reģistrācijas konsekvenci. Tādējādi valsts budžeta deficīts 2003. un 2006. gadā (kā arī 2003./2004., 2006./2007. finanšu gadā) palielinās par GPB 1045 miljoniem (0,1% no IKP), un 2004. un 2005. gadā (2004./2005. un 2005./2006. finanšu gadā) tas palielinās par GPB 1044 miljoniem (0,1% no IKP). Paziņotajos parāda rādītājos izmaiņu nav.” Datu sniegšana sakarā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru 2007. gada aprīlī Portugāle: „Statistikas birojs ir labojis budžeta deficīta datus, ko Portugāle paziņoja 2005. gadā, palielinot deficītu par 158 miljoniem euro (0,1% no IKP), sakarā ar valsts veiktā kapitālieguldījuma divās slimnīcās( Santa Maria un Nordeste) pārklasifikāciju par kapitāla pārnesumu. Saskaņā ar ESA95 noteikumiem, kapitāla ieguldījumi valsts sabiedrībās izraisa budžeta deficīta palielināšanos, ja valsts nerīkojas kā privāts sabiedrības dalībnieks un pastāv šaubas par projekta ienesīgumu. 2.3.4. Pārejas perioda beigas noteiktu iemaksu fondētu pensiju shēmu klasifikācijai Pārejas periods, kas tika piešķirts dalībvalstīm, lai īstenotu Statistikas biroja lēmumu par atsevišķu noteiktu iemaksu fondētu pensiju shēmu klasifikāciju, beidzās 2007. gada aprīlī. Tajās valstīs, kuras izmantoja visu pārejas periodu (Dānija, Ungārija, Polija un Zviedrija), pārklasifikācija ietekmēja pārpalikuma/deficīta un parāda datus[14]. 2.3.5. Metadatu (aprakstu[15]) publicēšana Regulā (EK) 3605/93, kurā izdarīti grozījumi, ir noteikts, ka EDP apraksti ir daļa no statistikas informācijas, kas dalībvalstīm ir jāsniedz, lai Komisija ( Eurostat ) varētu pārbaudīt atbilstību ESA95 noteikumiem. Turklāt regulā ir paredzēts, ka valstīm ir obligāts pienākums publicēt šos aprakstus. Statistikas birojs savā tīmekļa vietnē 2007. gada 28. septembrī publicēja visu dalībvalstu aprakstus, izņemot Bulgāriju un Luksemburgu. Vairāk nekā puse dalībvalstu paziņoja, ka tās ir publicējušas savus EDP aprakstus vai plāno to darīt. 3. SECINāJUMI Statistikas birojs secina, ka 2007. gadā fiskālo datu kvalitāte turpināja uzlaboties. Dalībvalstis ir sniegušas pilnīgu informāciju gan par EDP paziņošanas tabulām, gan attiecībā uz citām statistikas atskaitēm, piemēram, aptauju saistībā ar paziņošanas tabulām. Patlaban EDP datu atbilstība paziņotajiem ESA95 valsts pārvaldes kontiem ir apmierinoša un aizvien uzlabojas, jo īpaši finanšu jomā, salīdzinot ar stāvokli 2006. gadā. Šajā sakarībā Statistikas birojs 2007. gadā piezīmes par dalībvalstu paziņoto datu kvalitāti neizteica. Tomēr, ņemot vērā atzīstamos uzlabojumus, dažas problēmas aizvien pastāv attiecībā uz atbilstību uzskaites noteikumiem un atsevišķas sniegtās statistiskās informācijas kvalitāti. Tādēļ Komisija līdzīgi kā 2006. gada ziņojumā aicina dalībvalstis turpināt uzlabot valsts finanšu statistikas kvalitāti, lai izpildītu Līgumā noteiktās prasības. Šis ir vienīgais veids, kā panākt vēlamo kvalitātes līmeni attiecībā uz valsts datu atbilstību uzskaites noteikumiem, to pilnīgumu, ticamību, savlaicīgumu un konsekvenci. [1] OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2103/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp.). [2] OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 16. jūnija Regulu (EK) Nr. 1267/2003 (OV L 180, 18.7.2003., 1. lpp.). [3] Regulas (EK) Nr. 3605/93 4. panta 1. un 2. punkts ar grozījumiem. [4] Salīdzinot ar 28 pārskatītiem datu sūtījumiem no 16 valstīm 2006. gada oktobrī un 36 pārskatītiem datu sūtījumiem no 16 valstīm 2006. gada aprīlī. [5] Šo tabulu sīkāku aprakstu skatīt Statistikas biroja attiecīgajā tīmekļa vietnē par valsts finanšu statistikas datiem: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=PORTAL). [6] Šajā aptaujas anketā ir septiņas iedaļas, kurās jānorāda kvantitatīva un dažreiz arī kvalitatīva informācija vairākās jomās, piemēram, nodokļu pārskaitījumi un sociālie ieguldījumi, darījumi ar ES, valsts garantijām, parādu atcelšana, valdības veiktā kapitāla ieguldīšana valsts sabiedrībās utt. [7] Skatīt 2.1. iedaļu. [8] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631312,2373_58674363&_dad=portal&_schema=PORTAL [9] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_0/TAB_MET/EUROSTAT%20EX-ANTE%20ADVISE-%2019%20JULY%202006%20-%20FINAL%20(2)_1.PDF. [10] Eiropas Kopienu Statistikas biroja ziņu izlaidums Nr. 55/2007 un Nr. 142/2007. [11] Eiropas Kopienu Statistikas biroja tīmekļa vietnē sadaļa „ Valsts finanses ” nodrošina publisku pieeju statistikas informācijai par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru un attiecīgajiem valsts pārvaldes sektora kontiem, tostarp datiem, ar metodoloģiju saistītiem lēmumiem un rokasgrāmatām, kā arī atzinumiem par apmeklējumiem, kas saistīti ar EDP dialogu. (http://epp.eurostat.cec.eu.int/portal/page?_pageid=2373 47631312 2373_58674332&_dad=portal&_schema=PORTAL). [12] Beļģija 2006. gadā apstrīdēja Statistikas biroja grozījumus Eiropas Kopienu Pirmās Instances tiesā (Lieta T-403/06, Beļģija/Komisija). Lieta vēl nav izskatīta. [13] Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) 3605/93 8.h panta 2. punktu Komisija ( Eurostat ) var labot dalībvalstu iesniegtos faktiskos datus un ziņot labotos datus, pamatojot izdarītos labojumus, ja ir pierādījums tam, ka dalībvalstu iesniegtie faktiskie dati neatbilst 8.a panta 1. punktā izvirzītām prasībām. [14] Sīkāku informāciju par ietekmi uz deficītu/pārpalikumu un parādu skatīt ziņu izlaidumos Nr. 139/2006 un Nr. 55/2007. [15] Metožu, procedūru un avotu apraksti, ko izmanto, lai apkopotu faktiskos datus par deficītu un parādu un valdības sektora ietverto apakšsektoru kontiem.