Persondatus, kas ir ievākti tieši no iedzīvotājiem vai iegūti no šo iedzīvotāju tiešsaistes darbībām, uzvedības profilēšanas un citas analīzes, izmanto, lai mērķorientētu politiskos vēstījumus uz iedzīvotājiem, reklāmas adresējot konkrētām grupām, un lai pastiprinātu to ietekmi un apriti, pielāgojot reklāmas saturu un tās izplatīšanu atbilstoši raksturlielumiem, kas noteikti, apstrādājot un analizējot šos persondatus. Ir novērots, ka persondatu apstrāde šādiem nolūkiem, jo īpaši attiecībā uz datiem, kas saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 un Regulu (ES) 2018/1725 ir uzskatāmi par sensitīviem, īpaši negatīvi ietekmē pilsoņu tiesības, to skaitā viņu uzskatu brīvību un informācijas brīvību, politisku lēmumu pieņemšanas un balsstiesību īstenošanas brīvību. Dažas dalībvalstis ir arī mēģinājušas vai apsver iespēju īstenot intervenci attiecībā uz mērķorientēšanu. Kontekstā, kurā noteikumi par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz viņu persondatu apstrādi un šādu datu brīvu apriti ir saskaņoti, rīcība Savienības līmenī ir nepieciešama un atbilstoša, lai nodrošinātu persondatu īpašu papildu aizsardzību situācijās, kurās persondatus izmanto politiskās reklāmas mērķorientēšanas kontekstā.

Tā kā dažas dalībvalstis ir pieņēmušas tiesību aktus vai gatavojas pieņemt tiesību aktus par pārredzamības prasībām, kas ir piemērojamas politiskās reklāmas pakalpojumiem, atšķirības starp valstu tiesību aktiem pastāv un attīstās. Šī situācija rada regulējuma sadrumstalotību tiktāl, ciktāl uz politiskās reklāmas pakalpojumu pārredzamību vērstie noteikumi savstarpēji atšķiras ar konkrētiem pārredzamības elementiem, ko tie pieprasa (informācija, kas ir jāatklāj kopā ar reklāmu, un tās formāts), un ar to darbības jomu (reklāmas veidi, kas tiek uzskatīti par politisku reklāmu un attiecīgie mediji), un palielina atbilstības nodrošināšanas izmaksas pakalpojumu sniedzējiem, kas darbojas iekšējā tirgū. Bez rīcības Savienības līmenī to vēl vairāk saasinās dažās dalībvalstīs pieņemtas jaunas iniciatīvas, savukārt citās dalībvalstīs politiskās reklāmas pakalpojumu pārredzamības jautājums joprojām nav risināts. Šā iemesla dēļ ir nepieciešama saskaņošana ES līmenī, un šai iniciatīvai atbilstošs juridiskais pamats ir LESD 114. pants. Ar šo iniciatīvu tiks likvidēti vairāki šķēršļi, kas ir saistīti ar pārredzamību, un tiks patiesi uzlabota iekšējā tirgus darbība. Iekšējā tirgus darbībai valsts noteikumi nav nepieciešami un, ņemot vērā Savienības kompetenci, intervenci nav pareizi īstenot, izmantojot valsts noteikumus, kas ierobežo politiskās reklāmas pakalpojumu pieejamību noteiktu sponsoru kategoriju vai laikposma ziņā vai arī nosaka ierobežojumus finansējumam vai izmantojamajam medijam. Šādi noteikumi ir raksturīgi valsts vēlēšanu tiesību aktiem, un tie nepieder pie iekšējā tirgus darbības.

Visbeidzot, šis priekšlikums ir sinerģijā ar ES ārējās darbības centieniem vēlēšanu novērošanas jomā (ES vēlēšanu novērošanas misijām un to turpmākajiem pasākumiem). Vēlēšanu novērošanas misijas (“VNM”) vēlēšanu kampaņu laikā vērtē politisko reklāmu tiešsaistē un var ieteikt pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot to tiesisko regulējumu, kas piemērojams vēlēšanu procesa laikā. Pēc tam Eiropas Savienība kopā ar starptautiskajiem partneriem konsultē un atbalsta partnervalstis šo ieteikumu īstenošanā. Kopīgas pamatnostādnes par tiešsaistes kampaņas novērošanu ir izstrādātas saistībā ar ANO apstiprināto Deklarāciju par starptautiskās vēlēšanu novērošanas principiem.

Priekšlikumā ir noteikti ierobežoti pārredzamības pienākumi visiem politiskās reklāmas pakalpojumu sniedzējiem, kas ir iesaistīti politiskās reklāmas veidošanā, izvietošanā, popularizēšanā, publicēšanā un izplatīšanā, pieprasot arī uzskaiti par viņu iesaisti konkrētajā politiskajā reklāmā. Savukārt reklāmas publicētājiem, kas ir tiešā kontaktā ar iedzīvotājiem, ir jāievēro īpašas pārredzamības prasības, arī attiecībā uz pārredzamības paziņojuma sagatavošanu un publicēšanu par katru publicēto reklāmu. MVU ir atbrīvoti no pienākuma regulāri ziņot par politisko reklāmu, un tiem par kontaktpersonu sadarbībai ar kompetentajām valsts iestādēm ir atļauts iecelt pie tiem nepiederošu personu. Komisija ir paredzējusi veicināt no šīs regulas izrietošus atbilstības nodrošināšanas centienus, atbalstot apmācību, informētības uzlabošanu un citus pasākumus.

Šī ierosinātā regula nenozīmē to, ka dalībvalstu līmenī noteikti tiks veidotas papildu iestādes vai struktūras. Tajā noteikto noteikumu uzraudzība un izpildes panākšana ir uzticēta attiecīgajām kompetentajām valstu iestādēm, to vidū tādām, kurām uzdevumi ir uzticēti saskaņā ar spēkā esošajiem saistītajiem Savienības tiesību aktiem. Dalībvalstis var norīkot jau pastāvošas nozaru iestādes (un izmantot to zinātību), kurām tiks piešķirtas arī pilnvaras uzraudzīt un panākt šīs regulas noteikumu izpildi. Dalībvalstis būs atbildīgas par to, lai tiktu nodrošināts, ka šīm iestādēm ir nepieciešamās spējas nodrošināt pilsoņu tiesību aizsardzību pārredzamas politiskās reklāmas kontekstā.

Turpretim saskaņā ar valsts tiesību aktiem veikto darbību ietekme skartu tikai vienu dalībvalsti, un pastāvētu risks, ka tās tiek apietas vai ka attiecībā uz pakalpojumu sniedzējiem no citām dalībvalstīm ir grūti īstenot pārraudzību, un tas varētu būt pretrunā ar brīvu apriti iekšējā tirgū. Turklāt tas nerisinātu konstatētās ES mēroga problēmas un varētu arī saasināt sadrumstalotības sekas. ES sistēma arī palīdzētu kompetentajām iestādēm īstenot pārraudzības funkcijas un citām ieinteresētajām personām — pildīt to lomu demokrātiskajā procesā, kā arī palielinātu ES vispārējo noturību pret manipulēšanu ar informāciju un iejaukšanos vēlēšanu procesos, piemēram, dezinformāciju.

Labumu no ierosinātajiem pasākumiem gūs MVU, jo tie varēs vieglāk piedāvāt savus pakalpojumus iekšējā tirgū. Priekšlikumā ir paredzēti īpaši MVU paredzēti atbrīvojumi, kuru mērķis ir samazināt to atbilstības nodrošināšanas izmaksas.

Attiecībā uz vārda brīvību — lēmums par politisko reklāmu publicēšanu un izplatīšanu kā tādu, kā arī to saturs joprojām tiek reglamentēts, pamatojoties uz attiecīgajiem valstu un ES tiesību aktiem. Šī iniciatīva nosaka pārredzamības prasības, taču neiejaucas politisko vēstījumu saturā pēc būtības. Lai gan mērķorientēšanas ierobežošana varētu ietekmēt vārda brīvību, šī ietekme būs proporcionāla, ja tā tiks izmantota ierobežotā apmērā, un to līdzsvaros pozitīva ietekme uz citām pamattiesībām, tajā skaitā saistībā ar samazinātu iespēju manipulēt ar demokrātiskām debatēm un tiesībām tikt informētam objektīvā, pārredzamā un plurālistiskā veidā. Pastiprinātai pārredzamībai, nosacījumiem un ierobežojumiem attiecībā uz mērķorientēšanu vajadzētu pozitīvi ietekmēt tiesības uz datu aizsardzību un privātumu personām, uz kurām šāda reklāma tiek vērsta. Pasākumi, kuri prasītu identificēt fizisko personu, kas ir politiskās reklāmas sponsors, un iztērētās naudas summu, kā arī tādu citu labumu vērtību, kas daļējā vai pilnā apmērā ir saņemti apmaiņā pret reklāmu, ietekmē persondatu aizsardzību, un tiem ir jābūt proporcionāliem politikas mērķim: nodrošināt, lai politiskās debatēs iesaistītās personas politisko reklāmu izmantotu pārredzamā veidā. Ietekmi uz šīm tiesībām attaisno panāktā vispārējā pozitīvā ietekme uz demokrātiju un vēlēšanu tiesībām.

(14)Regulā būtu jāparedz saskaņota pārredzamības prasība, kas piemērojama ekonomikas dalībniekiem, kuri piedāvā politisko reklāmu un saistītos pakalpojumus (t. i., darbības, kuras parasti tiek veiktas par atlīdzību); konkrēti, šie pakalpojumi ietver politiskās reklāmas izveidi, izvietošanu, popularizēšanu, publicēšanu un izplatīšanu. Šīs regulas noteikumi, kas paredz politiskās reklāmas pakalpojumu augsta līmeņa pārredzamību, ir balstīti uz LESD 114. pantu. Šai regulai būtu jāattiecas arī uz mērķorientēšanas un pastiprināšanas metožu izmantošanu saistībā ar politiskās reklāmas publicēšanu, izplatīšanu vai popularizēšanu, kas ietver persondatu apstrādi. Šīs regulas noteikumi, kas attiecas uz mērķorientēšanas un pastiprināšanas izmantošanu, ir balstīti uz LESD 16. pantu. Par fiziskām personām dalībvalstī adresētu politisko reklāmu būtu jāuzskata arī reklāma, ko pilnībā izveidojuši, izvietojuši vai publicējuši pakalpojumu sniedzēji, kuru reģistrētā uzņēmējdarbības vieta ir ārpus Savienības, bet kas tiek izplatīta fiziskām personām Savienībā. Lai noteiktu, vai politiskā reklāma ir adresēta fiziskām personām dalībvalstī, būtu jāņem vērā faktori, kas to saista ar attiecīgo dalībvalsti, to skaitā valoda, konteksts, reklāmas mērķis un tās izplatīšanas līdzekļi.

(11)Dalībvalstīm savos tiesību aktos nevajadzētu saglabāt vai ieviest noteikumus, kas atšķiras no šajā regulā paredzētajiem, jo īpaši stingrākus vai mazāk stingrus noteikumus, lai nodrošinātu atšķirīgu politiskās reklāmas pārredzamības līmeni. Ar politisko reklāmu saistīto pārredzamības prasību pilnīga saskaņošana palielina juridisko noteiktību un samazina to pienākumu sadrumstalotību, kas saistībā ar politisko reklāmu jāpilda pakalpojumu sniedzējiem.

(45)Politiskās reklāmas publicētājiem, kas sniedz politiskās reklāmas pakalpojumus, būtu jāievieš mehānismi, lai personas varētu ziņot par to, ka konkrēta politiskā reklāma, ko tie ir publicējuši, neatbilst šai regulai. Mehānismiem ziņošanai par šādām reklāmām vajadzētu būt viegli pieejamiem un izmantojamiem, un tiem vajadzētu būt pielāgotiem reklāmas publicētāja izplatītās reklāmas veidam. Ciktāl iespējams, šiem mehānismiem vajadzētu būt pieejamiem pašā reklāmā, piemēram, reklāmas publicētāja tīmekļa vietnē. Politiskās reklāmas publicētājiem vajadzētu būt iespējai attiecīgā gadījumā izmantot esošos mehānismus. Ja politiskās reklāmas publicētāji ir tiešsaistes mitināšanas pakalpojumu sniedzēji digitālo pakalpojumu tiesību akta nozīmē, attiecībā uz politiskajām reklāmām, kas tiek mitinātas pēc to pakalpojumu saņēmēju pieprasījuma, paziņojumiem par šādu reklāmu neatbilstību šai regulai turpina piemērot digitālo pakalpojumu tiesību akta 14. panta noteikumus.

(44)Informācija par summām, kas iztērētas politiskās reklāmas pakalpojumiem, un par tādu citu labumu vērtību, kas daļēji vai pilnībā saņemti apmaiņā pret politiskās reklāmas pakalpojumiem, var sniegt noderīgu ieguldījumu politiskajās debatēs. Jānodrošina, lai no attiecīgo politiskās reklāmas publicētāju sagatavotajiem gada ziņojumiem varētu iegūt pienācīgu pārskatu par darbībām politiskās reklāmas jomā. Lai atbalstītu pārraudzību un pārskatatbildību, šādos ziņojumos būtu jāiekļauj informācija par izdevumiem par politisko reklāmu mērķorientētu izvietošanu attiecīgajā periodā, datus apkopojot pa kampaņām vai kandidātiem. Lai izvairītos no nesamērīga sloga, šie pārredzamības ziņošanas pienākumi nebūtu jāpiemēro uzņēmumiem, kas atbilst Direktīvas 2013/34/ES 3. panta 3. punkta prasībām.

(43)Ja politiskās reklāmas pakalpojuma sniedzējs, kas mitina vai kā citādi glabā un nodrošina politiskās reklāmas saturu, nav tas pats politiskās reklāmas pakalpojuma sniedzējs, kurš kontrolē tīmekļa vietni vai citu saskarni, kurā galu galā tiek rādīta politiskā reklāma, tie kopā būtu jāuzskata par reklāmas publicētājiem, kas ir attiecīgi atbildīgi par to, lai saistībā ar konkrēto pakalpojumu, kuru tie sniedz, reklāma tiktu attiecīgi marķēta un būtu pieejams pārredzamības paziņojums un attiecīgā informācija. To līgumiem būtu jāatspoguļo veids, kādā tie organizē atbilstības šai regulai nodrošināšanu.

(42)Tā kā politisko reklāmu publicētāji tās dara pieejamas sabiedrībai, tiem vajadzētu publicēt vai izplatīt minēto informāciju sabiedrībai reizē ar politiskās reklāmas publicēšanu vai izplatīšanu. Politiskās reklāmas publicētājiem nevajadzētu izplatīt sabiedrībai tādas politiskās reklāmas, kuras neatbilst šajā regulā noteiktajām pārredzamības prasībām, Turklāt politiskās reklāmas publicētājiem, kuri ir ļoti lielas tiešsaistes platformas Regulas (ES) 2021/XXX [digitālo pakalpojumu tiesību akta] nozīmē, pārredzamības paziņojumā iekļautā informācija būtu jādara pieejama, izmantojot reklāmas repozitorijus, kas publicēti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/XXX [digitālo pakalpojumu tiesību akta] 30. pantu. Tas atvieglos ieinteresēto dalībnieku (to vidū pētnieku) darbu to īpašajā uzdevumā atbalstīt brīvas un taisnīgas vēlēšanas vai referendumus un godīgas vēlēšanu kampaņas, cita starpā rūpīgi pārbaudot politisko reklāmu sponsorus un analizējot politisko reklāmu vidi.

(39)Šī informācija būtu jāsniedz pārredzamības paziņojumā, kurā būtu jānorāda arī sponsora identitāte, lai veicinātu politiskā procesa pārskatatbildību. Būtu skaidri jānorāda sponsora iedibinājuma vieta un tas, vai sponsors ir fiziska vai juridiska persona. Persondatus par politiskajā reklāmā iesaistītajām personām, kas nav saistītas ar sponsoru vai citu iesaistīto politisko aktoru, pārredzamības paziņojumā nevajadzētu sniegt. Lai nodrošinātu politiskās reklāmas izplatīšanas taisnīgumu, pārredzamības paziņojumā būtu jānorāda arī informācija par izplatīšanas periodu, saistītajām vēlēšanām, konkrētajai reklāmai, kā arī visai reklāmas kampaņai iztērēto summu un citu tādu labumu vērtību, kas daļēji vai pilnībā saņemti apmaiņā pret konkrēto reklāmu vai visu reklāmas kampaņu, informācija par izmantoto līdzekļu avotu un cita informācija. Informācija par izmantoto līdzekļu avotu attiecas, piemēram, uz līdzekļu publisko vai privāto izcelsmi un to, vai līdzekļu izcelsme ir Eiropas Savienībā vai ārpus tās. Ja iespējams, informācijā par saistītajām vēlēšanām vai referendumiem būtu jāiekļauj saite uz oficiālos avotos pieejamu informāciju par organizēšanu un dalības kārtību vai dalības popularizēšanu attiecīgajās vēlēšanās vai referendumos. Pārredzamības paziņojumā būtu jāiekļauj arī informācija par to, kā atzīmēt politiskās reklāmas saskaņā ar šajā regulā noteikto procedūru. Šai prasībai nevajadzētu skart noteikumus par paziņošanu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/XXX [digitālo pakalpojumu tiesību akta] 14., 15. un 19. pantu.

(37)Lai gan ir paredzētas konkrētas prasības, neviens no šajā regulā noteiktajiem pienākumiem nebūtu jāsaprot kā tāds, kas uzliek vispārēju uzraudzības pienākumu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem attiecībā uz politisko saturu, ar kuru dalās fiziskas vai juridiskas personas, kā arī nebūtu jāsaprot kā tāds, kas uzliek vispārēju pienākumu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem veikt proaktīvus pasākumus saistībā ar to pakalpojumos nosūtītu vai glabātu nelikumīgu saturu vai nelikumīgām darbībām.

(34)Ņemot vērā to, cik svarīgi ir jo īpaši garantēt pārredzamības prasību efektivitāti, arī lai atvieglotu to pārraudzību, politiskās reklāmas pakalpojumu sniedzējiem būtu jānodrošina, ka attiecīgā informācija, ko tie apkopo, sniedzot savus pakalpojumus, arī norāde par to, ka šī reklāma ir politiska, tiek sniegta politiskās reklāmas publicētājam, kurš politisko reklāmu izplata sabiedrībai. Lai atbalstītu šīs prasības efektīvu īstenošanu un savlaicīgu un precīzu šīs informācijas sniegšanu, politiskās reklāmas pakalpojumu sniedzējiem būtu jāapsver un jāatbalsta automatizācija informācijas nodošanai starp politiskās reklāmas pakalpojumu sniedzējiem.

(33)Politiskās reklāmas izveide, izvietošana, popularizēšana, publicēšana un izplatīšana var būt saistīta ar sazarotu pakalpojumu sniedzēju ķēdi. Tas jo īpaši attiecas uz gadījumiem, kad reklāmas satura atlasi, mērķorientēšanas kritēriju izvēli, reklāmas mērķorientēšanai izmantoto datu sniegšanu, mērķorientēšanas metožu nodrošināšanu, reklāmas piegādi un izplatīšanu var kontrolēt dažādi pakalpojumu sniedzēji. Piemēram, automatizēti pakalpojumi var palīdzēt saskaņot saskarnes lietotāja profilu ar sniegto reklāmas saturu, izmantojot persondatus, kas iegūti tieši no pakalpojuma lietotāja un no lietotāja darbībām tiešsaistē, kā arī izrietošus datus.

(47)Aizvien biežāk tiek izmantoti persondati, ko vāc tieši no fiziskām personām vai iegūst netieši, piemēram, izrietoši dati, kurus iegūst, grupējot personas pēc viņu domājamām interesēm vai pamatojoties uz viņu tiešsaistes darbībām, uzvedības profilēšanu un citām analīzes metodēm, lai politiskos vēstījumus mērķorientētu uz grupām vai atsevišķiem vēlētājiem vai indivīdiem un pastiprinātu to ietekmi. Izmantojot persondatu apstrādi, jo īpaši attiecībā uz datiem, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 uzskatāmi par sensitīviem, var segmentēt dažādas vēlētāju vai indivīdu grupas un izmantot to īpatnības vai ievainojamību, piemēram, izplatot reklāmas konkrētos brīžos un konkrētās vietās, lai izmantotu gadījumus, kad attiecīgās personas būtu jūtīgas pret noteikta veida informāciju/vēstījumu. Tas īpaši un nelabvēlīgi ietekmē iedzīvotāju pamattiesības un pamatbrīvības attiecībā uz viņu persondatu apstrādi un brīvību saņemt objektīvu informāciju, veidot savu viedokli, pieņemt politiskus lēmumus un izmantot savas balsstiesības. Tas negatīvi ietekmē demokrātisko procesu. Būtu jāparedz papildu ierobežojumi un nosacījumi, kas ir plašāki nekā ar Regulu (ES) 2016/679 un Regulu (ES) 2018/1725 noteiktie. Šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem par mērķorientēšanas un pastiprināšanas metožu izmantošanu, kas ietver persondatu apstrādi politiskās reklāmas kontekstā, būtu jābalstās uz LESD 16. pantu.

(48)Tāpēc politiskās reklāmas kontekstā būtu jāaizliedz mērķorientēšanas un pastiprināšanas metodes, kas ietver Regulas (ES) 2016/679 9. panta 1. punktā un Regulas (ES) 2018/1725 10. panta 1. punktā minēto datu apstrādi. Šādu metožu izmantošana būtu jāatļauj tikai tad, ja to veic pārzinis vai kāds, kas rīkojas tā vārdā, pamatojoties uz datu subjekta nepārprotamu piekrišanu, vai ja, veicot savas leģitīmās darbības un nodrošinot atbilstošas garantijas, apstrādi veic fonds, apvienība vai jebkura cita bezpeļņas struktūra, kas to dara ar politisku, filozofisku, reliģisku vai ar arodbiedrībām saistītu mērķi, un ar nosacījumu, ka apstrāde attiecas tikai uz šīs struktūras locekļiem vai bijušajiem locekļiem, vai personām, kas ar šo struktūru uztur regulārus sakarus saistībā ar tās nolūkiem, un ka bez datu subjekta piekrišanas persondatus neizpauž ārpus minētās struktūras. Tas būtu jāpapildina ar konkrētām garantijām. Piekrišana būtu jāsaprot kā piekrišana Regulas (ES) 2016/679 un Regulas (ES) 2018/1725 nozīmē. Tāpēc nevajadzētu būt iespējai atsaukties uz izņēmumiem, kas attiecīgi noteikti Regulas (ES) 2016/679 9. panta 2. punkta b), c), e), f), g), h), i) un j) apakšpunktā un Regulas (ES) 2018/1725 10. panta 2. punkta b), c), e), f), g), h), i) un j) apakšpunktā, nolūkā izmantot mērķorientēšanas un pastiprināšanas metodes, lai publicētu, popularizētu vai izplatītu politisko reklāmu, kas ietver Regulas (ES) 2016/679 9. panta 1. punktā un Regulas (ES) 2018/725 10. panta 1. punktā minēto persondatu apstrādi.

(49)Lai nodrošinātu labāku pārredzamību un pārskatatbildību, politiskās reklāmas kontekstā izmantojot mērķorientēšanas un pastiprināšanas metodes, kas ietver persondatu apstrādi, pārziņiem būtu jāievieš papildu garantijas. Tiem būtu jāpieņem un jāīsteno politika, kurā aprakstīta šādu metožu izmantošana, ar kurām mērķorientēti vēršas pie fiziskām personām vai pastiprina politiskās reklāmas satura ietekmi, un jāveic savu attiecīgo darbību uzskaite. Publicējot, popularizējot vai izplatot politisko reklāmu, kurā izmantotas mērķorientēšanas un pastiprināšanas metodes, pārziņiem kopā ar politisko reklāmu būtu jāsniedz jēgpilna informācija, kas ļautu attiecīgajai personai saprast izmantotās metodes loģiku un galvenos parametrus, kā arī trešo personu datu un papildu analītisko metožu izmantošanu, kā arī to, vai reklāmas mērķorientēšana izvietošanas laikā tika papildus optimizēta.

(50)Politiskās reklāmas publicētājiem, kas izmanto mērķorientēšanas vai pastiprināšanas metodes, savā pārredzamības paziņojumā būtu jāiekļauj informācija, kas nepieciešama, lai attiecīgā persona varētu saprast izmantotās metodes loģiku un galvenos parametrus, kā arī trešo personu datu izmantošanu un izmantotās papildu analītiskās metodes, un būtu jānorāda saite uz attiecīgo pārziņa politikas dokumentu. Ja pārzinis nav reklāmas publicētājs, pārzinim būtu jānosūta politiskās reklāmas publicētāja iekšējās politikas dokuments vai atsauce uz to. Reklāmas pakalpojumu sniedzējiem vajadzības gadījumā būtu jānosūta politiskās reklāmas publicētājam informācija, kas nepieciešama, lai izpildītu šajā regulā noteiktos pienākumus. Šādas informācijas sniegšanu varētu automatizēt un integrēt parastajos uzņēmējdarbības procesos saskaņā ar standartiem.

(51)Lai iedzīvotājiem nodrošinātu plašākas iespējas īstenot savas tiesības uz datu aizsardzību, politiskās reklāmas publicētājiem attiecīgajam datu subjektam būtu jāsniedz papildu informācija un jānodrošina efektīvi rīki, lai atbalstītu viņa tiesību īstenošanu saskaņā ar ES datu aizsardzības tiesisko regulējumu, ieskaitot tiesības iebilst vai atsaukt savu piekrišanu, ja attiecīgajai personai tiek mērķorientēti piedāvāta politiska reklāma. Šai informācijai vajadzētu būt viegli pieejamai arī tieši no pārredzamības paziņojuma. Ar indivīdiem pieejamajiem rīkiem, kas palīdz īstenot viņu tiesības, vajadzētu spēt efektīvi novērst situācijas, kad uz personu tiek mērķtiecīgi vērstas politiskās reklāmas, kā arī novērst mērķorientēšanu saskaņā ar konkrētiem kritērijiem un mērķorientēšanu, ko veic viens vai vairāki konkrēti pārziņi.

(52)Komisijai būtu jāmudina izstrādāt rīcības kodeksus, kā minēts Regulas (ES) 2016/679 40. pantā, lai atbalstītu datu subjektu tiesību īstenošanu šajā kontekstā.

(53)Informācija, kas jāsniedz saskaņā ar visām prasībām, kuras piemērojamas mērķorientēšanas un pastiprināšanas metožu izmantošanai saskaņā ar šo regulu, būtu jāsniedz viegli pieejamā, skaidri redzamā un lietotājdraudzīgā formātā, arī izmantojot vienkāršu valodu.

(54)Ir lietderīgi paredzēt noteikumus par informācijas par mērķorientēšanu nosūtīšanu citām ieinteresētajām personām. Piemērojamajam režīmam vajadzētu būt saderīgam ar informācijas nosūtīšanas režīmu, kas ir saistīts ar pārredzamības prasībām.

(55)Politiskās reklāmas pakalpojumu sniedzējiem, kuru iedibinājuma vieta ir trešā valstī un kuri piedāvā pakalpojumus Savienībā, būtu jāieceļ pilnvarots juridiskais pārstāvis Savienībā, lai attiecībā uz minētajiem pakalpojumu sniedzējiem nodrošinātu efektīvu pārraudzību, kas paredzēta šajā regulā. Juridiskais pārstāvis varētu būt pārstāvis, kas iecelts, pamatojoties uz Regulas (ES) 2016/679 27. pantu, vai pārstāvis, kas iecelts, pamatojoties uz Regulas (ES) 2021/xxx [DPTA] 11. pantu.

(56)Lai šajā regulā paredzētā uzraudzība būtu efektīva, attiecīgo noteikumu uzraudzība un izpilde ir jāuztic pārraudzības iestādēm. Atkarībā no katras dalībvalsts tiesību sistēmas un saskaņā ar spēkā esošajiem Savienības tiesību aktiem, tajā skaitā Regulu (ES) 2016/679 un Regulu (ES) 2021/xxx [digitālo pakalpojumu tiesību aktu], šajā nolūkā var tikt izraudzītas dažādas valsts tiesu vai administratīvās iestādes.

(57)Attiecībā uz tiešsaistes starpniecības pakalpojumu uzraudzību saskaņā ar šo regulu dalībvalstīm būtu jānorīko kompetentās iestādes un jānodrošina, ka šāda uzraudzība ir saskanīga ar kompetentajām iestādēm, kas norīkotas saskaņā ar Regulas (ES) 2021/XXX [digitālo pakalpojumu tiesību akta] 38. pantu. Digitālo pakalpojumu koordinatoriem saskaņā ar Regulu (ES) [digitālo pakalpojumu tiesību aktu] katrā dalībvalstī jebkurā gadījumā būtu jāatbild par koordinācijas nodrošināšanu valsts līmenī attiecībā uz šiem jautājumiem un vajadzības gadījumā jāiesaistās pārrobežu sadarbībā ar citiem digitālo pakalpojumu koordinatoriem, izmantojot Regulā (ES) 2021/XXX [digitālo pakalpojumu tiesību aktā] noteiktos mehānismus. Saistībā ar šīs regulas piemērošanu šim mehānismam būtu jāaprobežojas ar valstu sadarbību starp digitālo pakalpojumu koordinatoriem [un nebūtu jāietver eskalācija Savienības līmenī, kā paredzēts Regulā (ES) 2021/XXX [digitālo pakalpojumu tiesību aktā].

(58)To šīs regulas aspektu pārraudzībai, kas nav uzraudzības iestāžu kompetencē saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679, dalībvalstīm būtu jānorīko kompetentās iestādes saskaņā ar Regulu (ES) 2018/725. Lai atbalstītu pamattiesību un pamatbrīvību, tiesiskuma, demokrātijas principu un sabiedrības uzticības politiskās reklāmas pārraudzībai ievērošanu, nepieciešams, lai šādas iestādes būtu strukturāli neatkarīgas no ārējas intervences vai politiska spiediena un būtu pienācīgi pilnvarotas efektīvi uzraudzīt un veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai, jo tās īpaši 7. pantā noteiktajiem pienākumiem. Jo īpaši dalībvalstis var izraudzīties valsts regulatīvās iestādes vai struktūras saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/13/ES 30. pantu.

(59)Ja saskaņā ar Savienības tiesību aktiem jau pastāv noteikumi par informācijas sniegšanu kompetentajām iestādēm un sadarbību ar šīm iestādēm un starp tām, piemēram, Regulas (ES) 2021/xxx [digitālo pakalpojumu tiesību akta] 9. pants vai Regulā (ES) 2016/679 ietvertie noteikumi, šie noteikumi būtu mutatis mutandis jāpiemēro attiecīgajiem šīs regulas noteikumiem.

(60)Iestādēm, kuru kompetencē ir šīs regulas pārraudzība, būtu savstarpēji jāsadarbojas gan valsts, gan ES līmenī, pēc iespējas labāk izmantojot esošās struktūras, tajā skaitā valstu sadarbības tīklus, Ieteikumā C(2018) 5949 final minēto Eiropas vēlēšanu sadarbības tīklu un Eiropas Audiovizuālo mediju pakalpojumu regulatoru grupu, kas izveidota saskaņā ar Direktīvu 2010/13/ES. Šādai sadarbībai būtu jāveicina ātra un droša informācijas apmaiņa par jautājumiem, kas saistīti ar šīm iestādēm uzticēto uzraudzības un izpildes panākšanas uzdevumu veikšanu saskaņā ar šo regulu, cita starpā kopīgi identificējot pārkāpumus, apmainoties ar konstatējumiem un zinātību un sadarbojoties saistībā ar attiecīgo noteikumu piemērošanu un izpildi.

(61)Lai atvieglotu regulā noteikto pienākumu efektīvu piemērošanu, ir jāpilnvaro valstu iestādes pieprasīt no pakalpojumu sniedzējiem attiecīgo informāciju par politiskās reklāmas pārredzamību. Kompetentajām iestādēm nosūtāmā informācija varētu attiekties uz reklāmas kampaņu, to varētu apkopot pa gadiem vai tā varētu attiekties uz konkrētām reklāmām. Lai nodrošinātu, ka šādas informācijas pieprasījumus var izpildīt efektīvi un lietderīgi, un tajā pašā laikā politiskās reklāmas pakalpojumu sniedzēji netiktu pakļauti nesamērīgam slogam, būtu jāparedz konkrēti nosacījumi, kuriem šiem pieprasījumiem jāatbilst. Īpaši vēlēšanu procesa savlaicīgas pārraudzības interesēs politiskās reklāmas pakalpojumu sniedzējiem būtu ātri jāreaģē uz kompetento iestāžu pieprasījumiem — vienmēr 10 darba dienu laikā pēc pasākumu veikšanas pieprasījuma saņemšanas. Juridiskās noteiktības labad un lai nodrošinātu tiesības uz aizstāvību, kompetentās iestādes pieprasījumos sniegt informāciju būtu jāietver atbilstošs pamatojums un informācija par pieejamajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem. Politiskās reklāmas pakalpojumu sniedzējiem būtu jāizraugās kontaktpunkti sadarbībai ar kompetentajām iestādēm. Šādi kontaktpunkti varētu būt elektroniski.

(62)Dalībvalstīm būtu jānorīko kontaktpunkts Savienības līmenī šīs regulas vajadzībām. Ja iespējams, kontaktpunktam vajadzētu būt Eiropas vēlēšanu sadarbības tīkla dalībniekam. Kontaktpunktam būtu jāveicina sadarbība starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kad tās veic savus uzraudzības un izpildes panākšanas uzdevumus, jo īpaši jāuzņemas starpnieka loma saziņā ar citiem kontaktpunktiem citās dalībvalstīs un kompetentajām iestādēm savās dalībvalstīs.

(63)Dalībvalstu iestādēm būtu jānodrošina, ka par šajā regulā noteikto pienākumu pārkāpumiem piemēro administratīvus naudas sodus vai finansiālas sankcijas. To darot, tām būtu jāņem vērā pārkāpuma raksturs, smagums, atkārtošanās un ilgums, ņemot vērā sabiedrības intereses, veikto darbību apjomu un veidu, kā arī pārkāpēja finansiālo stāvokli. Šajā kontekstā būtu jāņem vērā 7. pantā noteikto pienākumu būtiskā nozīme šīs regulas mērķu efektīvā sasniegšanā. Turklāt tām būtu jāņem vērā tas, vai attiecīgais pakalpojumu sniedzējs sistemātiski vai atkārtoti nepilda savus pienākumus, kas izriet no šīs regulas, piemēram, kavējoties ar informācijas sniegšanu ieinteresētajām personām, kā arī attiecīgā gadījumā tas, vai politiskās reklāmas pakalpojumu sniedzējs darbojas vairākās dalībvalstīs. Finansiālām sankcijām un administratīviem naudas sodiem katrā atsevišķā gadījumā jābūt efektīviem, samērīgiem un atturošiem, pienācīgi ņemot vērā pietiekamu un pieejamu procesuālo garantiju nodrošinājumu, un jo īpaši, lai nodrošinātu, ka politiskās debates paliek atklātas un pieejamas.

(64)Šajā regulā noteikto uzraudzības iestāžu pilnvaru īstenošanai būtu jāpiemēro atbilstošas procesuālas garantijas saskaņā ar Savienības un dalībvalsts tiesību aktiem, tajā skaitā jānodrošina efektīva tiesiskā aizsardzība un pienācīgs process.

(65)Dalībvalstīm pietiekami savlaicīgi pirms vēlēšanu kalendāra sākuma būtu jāpublicē precīzs vēlēšanu periodu ilgums, kas noteikts saskaņā ar to vēlēšanu tradīcijām.

(66)Lai sasniegtu šīs regulas mērķus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras saskaņā ar Līguma 290. pantu pieņemt tiesību aktus attiecībā uz 7. panta 7. punktu, lai sīkāk precizētu veidu, kādā saskaņā ar minēto pantu pārredzamības paziņojumos būtu jāsniedz prasības par informācijas sniegšanu, kā arī attiecībā uz 12. panta 8. punktu, lai sīkāk precizētu veidu, kādā būtu jāsniedz prasības par informācijas par mērķorientēšanu sniegšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija organizētu attiecīgas apspriešanas, tajā skaitā ar katras dalībvalsts norīkotiem ekspertiem, un lai minētās apspriešanas tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Konkrēti, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaikus ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.