/* COM/2010/0690 galīgā redakcija - NLE 2010/0335 */ Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai noslēgtu jaunu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Seišelu Salu Republiku





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 25.11.2010 COM(2010) 690 galīgā redakcija 2010/0335 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai noslēgtu jaunu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Seišelu Salu Republiku PASKAIDROJUMA RAKSTS Pamatojoties uz attiecīgo Padomes pilnvarojumu[1], Komisija Eiropas Savienības vārdā risināja sarunas ar Seišelu Salu Republiku, lai atjaunotu protokolu, kas pievienots Partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Seišelu Salu Republiku. Šīm sarunām noslēdzoties, 2010. gada 3. jūnijā tika parafēts jauns protokols, kas vēstuļu apmaiņas ceļā tika grozīts 2010. gada 29. oktobrī. Protokols aptver trīs gadu laikposmu, kurš sākas no dienas, kad pieņemts attiecīgais Padomes lēmums par protokola parakstīšanu un provizorisku piemērošanu, un pēc pašreizējā protokola termiņa beigām 2011. gada 17. janvārī. Šī procedūra attiecībā uz Padomes lēmumu par jaunā Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma protokola noslēgšanu ir uzsākta paralēli ar procedūrām, kas attiecas uz Padomes lēmumu par protokola parakstīšanu un jaunā protokola provizorisku piemērošanu un Padomes regulu par zvejas iespēju iedalīšanu dalībvalstīm saskaņā ar minēto protokolu. Komisijas sarunu nostāja cita starpā balstījās uz pašreizējā protokola ex-post novērtējumu, kuru neatkarīgi eksperti veica 2010. gada maijā. Jaunais protokols ir saskaņā ar Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma mērķiem stiprināt sadarbību starp Eiropas Savienību un Seišelu Salu Republiku un veicināt partnerattiecību pamatsistēmu, kurā abu pušu interesēs ir izstrādāt ilgtspējīgu zivsaimniecības politiku un nodrošināt zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Seišelu salu zvejas zonā. Puses ir vienojušās sadarboties ar nolūku īstenot Seišelu salu zivsaimniecības nozares politiku un šajā nolūkā turpināt politisku dialogu par attiecīgo plānošanu. Jaunajā protokolā paredzētais kopējais finansiālais ieguldījums ir EUR 16 800 000 visam periodam. Šo summu veido a) EUR 3 380 000 gadā, kas atbilst atsauces daudzumam 52 000 tonnu gadā, un b) EUR 2 220 000 gadā, kas atbilst papildu finansējumam, kuru ES maksā, lai atbalstītu Seišelu salu zivsaimniecības un jūrniecības politiku. Zvejas iespējas būs pieejamas 48 seineriem zvejai ar riņķvadiem un 12 kuģiem zvejai ar āķu jedām, t. i., kopā 60 kuģiem Eiropas tunzivju zvejas flotē. Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija ierosina Padomei ar Parlamenta piekrišanu pieņemt lēmumu par šā protokola noslēgšanu. 2010/0335 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai noslēgtu jaunu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Seišelu Salu Republiku EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar tā 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2], ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu[3], tā kā: (1) Padome 2006. gada 5. oktobrī pieņēma Padomes Regulu (EK) Nr. 1562/2006, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Seišelu Salu Republiku[4]. (2) Eiropas Savienība risināja sarunas ar Seišelu Salu Republiku par jaunu partnerattiecību nolīguma protokolu, ar kuru ES kuģiem nodrošina zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz zveju ir Seišelu salu suverenitātē vai jurisdikcijā. (3) Minēto sarunu rezultātā 2010. gada 3. jūnijā parafēja protokolu. (4) Pamatojoties uz Padomes […] Lēmumu /2010/XXX[5], šis jaunais protokols ir parakstīts, un to provizoriski piemēro no […]. (5) Protokols ir jānoslēdz, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Savienības vārdā ir apstiprināts[6] protokols, kas pievienots Partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Seišelu Salu Republiku. 2. pants Padomes priekšsēdētājs norīko personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā sniegt protokola 14. pantā paredzēto paziņojumu, lai izteiktu Savienības piekrišanu uzņemties šā protokola saistības[7]. 3. pants Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PROTOKOLS, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Seišelu Salu Republiku 1. pants Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas 1. Saskaņā ar Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 5. pantu piešķirtās zvejas iespējas trīs (3) gadu laikposmā ir šādas: a) 48 okeāna zvejas tunzivju seineri un b) 12 kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām. 2. Šā panta 1. punktu piemēro saskaņā ar šā protokola 5. un 6. pantu. 3. Saskaņā ar Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 6. pantu un šā protokola 7. pantu kuģi, kas peld ar Eiropas Savienības dalībvalsts karogu, drīkst iesaistīties zvejas darbībās Seišelu salu ūdeņos tikai tad, ja tiem ir zvejas atļauja, kura izdota atbilstīgi šim protokolam saskaņā ar tā pielikumu. 2. pants Finansiālais ieguldījums un maksāšanas veidi 1. Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 7. pantā minētais finansiālais ieguldījums 1. pantā minētajam laikposmam ir EUR 16 800 000 visā šā protokola darbības laikā. 2. Šo kopējo finansiālo ieguldījumu veido: a) ikgadēja summa EUR 3 380 000 apmērā, ko piešķir par piekļuvi Seišelu salu EEZ un kas atbilst atsauces daudzumam 52 000 tonnu gadā, un b) īpaša summa EUR 2 220 000 gadā, kas paredzēta Seišelu salu zivsaimniecības un jūrniecības politikas atbalstam un īstenošanai. 3. Šā panta 1. punktu piemēro saskaņā ar šā protokola 3., 4., 5. un 6. pantu. 4. Šā protokola piemērošanas laikā Eiropas Savienība katru gadu izmaksā šā panta 2. punkta a) apakšpunktā un 2. punkta b) apakšpunktā minēto kopējo summu (t. i., attiecīgi EUR 3 380 000 un EUR 2 220 000). Maksājumu par pirmo gadu veic ne vēlāk kā 30 dienas pēc šā protokola stāšanās spēkā, un maksājumus par nākamajiem gadiem — ne vēlāk kā šā protokola parakstīšanas gadadienā. 5. Ja kopējais tunzivju daudzums, kuru Eiropas Savienības kuģi nozvejojuši Seišelu salu EEZ, pārsniedz 52 000 tonnu gadā, par piekļuves tiesībām piešķirto ikgadējo finansiālo ieguldījumu palielina par EUR 65 par katru nozvejoto papildu tonnu. Tomēr Eiropas Savienības šādi samaksātā ikgadējā kopsumma nedrīkst vairāk nekā divas reizes pārsniegt 2. punkta a) apakšpunktā minēto summu (EUR 6 760 000). Ja daudzums, ko Eiropas Savienības kuģi nozvejojuši Seišelu salu EEZ, pārsniedz daudzumu, kas atbilst divkāršotai ikgadējai kopsummai, tad summu, kura jāmaksā par minētā limita pārsnieguma daudzumu, izmaksā nākamajā gadā saskaņā ar pielikuma noteikumiem. 6. Seišelu salām ir tiesības brīvi lemt par 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētā finansiālā ieguldījuma izmantošanu. 7. Finansiālo ieguldījumu ieskaita vienā Seišelu salu Valsts kases kontā, kas atvērts Seišelu salu centrālajā bankā. Seišelu salu iestādes paziņo šā konta numuru. 3. pants Atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zvejniecības veicināšana Seišelu salu ūdeņos 1. Iespējami drīz un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šā protokola stāšanās spēkā Eiropas Savienība un Seišelu salas Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā vienojas par nozares daudzgadu programmu un sīki izstrādātiem tās īstenošanas noteikumiem, jo īpaši par šādiem jautājumiem: a) gada un daudzgadu vadlīnijas par 2. panta 2 punkta b) apakšpunktā minētās finansiālā ieguldījuma īpašās summas izmantošanu; b) gada un daudzgadu mērķi, kas jāsasniedz, lai laika gaitā panāktu atbildīgu zveju un ilgtspējīgu zvejniecību, ņemot vērā prioritātes, ko Seišelu salas izvirzījušas valsts zivsaimniecības politikā un jūrniecības politikā, un citu nozaru politikā, kas ir saistīta ar atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zvejniecības veicināšanu vai ietekmē to, tostarp saistībā ar aizsargājamām jūras teritorijām; c) ikgadējo rezultātu novērtēšanas kritēriji un procedūras. 2. Visus ierosinātos grozījumus nozares daudzgadu programmā Puses apstiprina Apvienotajā komitejā. 3. Katru gadu Seišelu salas vajadzības gadījumā sadala 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto finansiālā ieguldījuma papildu summu daudzgadu programmas īstenošanas vajadzībām. Par šo sadalījumu paziņo Eiropas Savienībai. 4. pants Zinātniska sadarbība atbildīgas zvejas veicināšanā 1. Puses apņemas veicināt atbildīgu zveju Seišelu salu ūdeņos, pamatojoties uz principu par nediskriminējošu attieksmi pret dažādajām flotēm, kas zvejo šajos ūdeņos. 2. Šā protokola darbības laikā Eiropas Savienība un Seišelu salas cenšas uzraudzīt zvejas resursu stāvokli Seišelu salu EEZ. 3. Puses cenšas ievērot Indijas okeāna tunzivju komisijas ( IOTC ) pieņemtās rezolūcijas un ieteikumus par resursu saglabāšanu un atbildīgu zvejniecības pārvaldību. 4. Pamatojoties uz IOTC pieņemtajiem ieteikumiem un rezolūcijām un labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem atzinumiem, un attiecīgā gadījumā rezultātiem, kas gūti Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 4. pantā paredzētajā kopīgajā zinātniskajā sanāksmē, Puses var apspriesties Apvienotajā komitejā, kas paredzēta Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 9. pantā, un vajadzības gadījumā vienoties par pasākumiem, lai nodrošinātu Seišelu salu zvejas resursu ilgtspējīgu pārvaldību. 5. pants Zvejas iespēju pielāgošana pēc savstarpējas vienošanās 1. Zvejas iespējas, kas minētas 1. pantā, var pielāgot, savstarpēji vienojoties, ciktāl IOTC ieteikumi un rezolūcijas liecina, ka šāda pielāgošana nodrošinās tunzivju un tunzivjveidīgo sugu ilgtspējīgu pārvaldību Indijas okeānā. 2. Tādā gadījumā 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu pielāgo samērīgi un proporcionāli laikam. Tomēr Eiropas Savienības samaksātā ikgadējā kopsumma nedrīkst vairāk nekā divas reizes pārsniegt 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto summu. 3. Puses paziņo viena otrai par visām izmaiņām to zivsaimniecības politikā un tiesību aktos. 6. pantsJaunas zvejas iespējas 1. Ja Eiropas Savienības zvejas kuģi vēlas iesaistīties zvejā, kas nav paredzēta Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 1. pantā, pirms atļaujas potenciālas piešķiršanas jebkurai šādai darbībai Puses savstarpēji apspriežas un attiecīgā gadījumā vienojas par nosacījumiem, ko piemēro šādai zvejai, tostarp par attiecīgo grozījumu izdarīšanu šajā protokolā un tā pielikumā. 2. Pusēm jāveicina izpētes zveja, jo īpaši attiecībā uz Seišelu salu ūdeņos sastopamām dziļūdens sugām, kuras netiek pietiekami izmantotas. Šajā nolūkā un pēc vienas Puses lūguma Puses savstarpēji apspriežas, lai, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, pieņemtu lēmumu par sugām, nosacījumiem un citiem attiecīgiem parametriem. 3. Puses veic izpētes zveju saskaņā ar parametriem, kurus atzīst abas Puses, attiecīgā gadījumā noslēdzot administratīvu vienošanos. Par izpētes zvejas atļauju izdošanu jāvienojas ilgākais uz 6 mēnešiem. 4. Ja Puses uzskata, ka izpētes zveja ir devusi pozitīvus rezultātus, Seišelu salu valdība var Eiropas Savienības flotei iedalīt jauno sugu zvejas iespējas līdz šā protokola termiņa beigām. Tādā gadījumā šā protokola 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu palielina. Attiecīgi groza pielikumā paredzētās maksas un nosacījumus, kas piemērojami kuģu īpašniekiem. 7. pantsZvejas darbībām piemērojamie nosacījumi un ekskluzivitātes klauzula Neskarot Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 6. pantu, Eiropas Savienības kuģi drīkst zvejot Seišelu salu ūdeņos tikai tad, ja tiem ir derīga zvejas atļauja, ko Seišelu salas izdevušas saskaņā ar šo protokolu un tā pielikumu. 8. pantsFinansiālā ieguldījuma maksājumu apturēšana un pārskatīšana 1. Neskarot šā protokola 9. pantā izklāstītos noteikumus, 2. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu pēc abu Pušu apspriešanās pārskata vai aptur turpmāk minētajos gadījumos, ja Eiropas Savienība ir pilnībā samaksājusi visas apturēšanas brīdī piekritīgās summas: a) sakarā ar ārkārtējiem apstākļiem, kuri nav dabas parādības, nav iespējams veikt zvejas darbības Seišelu salu EEZ; b) vienas Puses politikas nostādnēs tiek ieviestas būtiskas pārmaiņas, kuras ietekmē šā protokola attiecīgos noteikumus; c) Eiropas Savienība ir konstatējusi, ka ir pārkāpti cilvēktiesību svarīgākie elementi un pamatelementi, kas izklāstīti Kotonū nolīguma 9. pantā, un izpildījusi minētā nolīguma 8. un 96. pantā paredzētās procedūras. Šādā gadījumā visas ES kuģu zvejas darbības tiek apturētas. 2. Eiropas Savienība patur tiesības pilnībā vai daļēji apturēt 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās finansiālā ieguldījuma īpašās summas maksājumus, ja pēc veiktā novērtējuma un šā protokola 3. pantā paredzētās apspriešanās Apvienotajā komitejā tiek konstatēts, ka nozares politikas atbalsta rezultāti pēc būtības neatbilst budžetā paredzētajam līdzekļu izlietojumam. 3. Finansiālā ieguldījuma maksājumus un zvejas darbības var atsākt, tiklīdz ir atjaunots sākotnējais stāvoklis, kāds bija pirms iepriekš minēto apstākļu rašanās, un ja Puses apspriešanās rezultātā vienojas par atsākšanu. 9. pantsProtokola īstenošanas apturēšana 1. Šā protokola īstenošanu pēc vienas Puses iniciatīvas un pēc Pušu apspriešanās un vienošanās Nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā aptur šādos gadījumos: a) sakarā ar ārkārtējiem apstākļiem, kuri nav dabas parādības, nav iespējams veikt zvejas darbības Seišelu salu EEZ; b) Eiropas Savienība neveic 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētos maksājumus šā protokola 8. pantā neparedzētu iemeslu dēļ; c) starp Pusēm rodas neatrisināms strīds par šā protokola un tā pielikuma interpretāciju un īstenošanu; d) viena no Pusēm neievēro šajā protokolā un tā pielikumā izklāstītos noteikumus; e) vienas Puses politikas nostādnēs tiek ieviestas būtiskas pārmaiņas, kuras ietekmē šā protokola attiecīgos noteikumus; f) viena no Pusēm ir konstatējusi, ka ir pārkāpti cilvēktiesību svarīgākie elementi un pamatelementi, kas izklāstīti Kotonū nolīguma 9. pantā, un izpildījusi minētā nolīguma 8. un 96. pantā paredzētās procedūras; g) netiek ievērota Starptautiskās Darba organizācijas Deklarācija par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā, kā paredzēts Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 3. panta 5. punktā. 2. Lai apturētu šā protokola īstenošanu, attiecīgā Puse vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, rakstiski paziņo par savu nodomu. 3. Ja īstenošana ir apturēta, Puses turpina apspriesties, lai strīdu atrisinātu, panākot izlīgumu. Ja izlīgumu izdodas panākt, šā protokola īstenošanu atsāk un finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina atbilstīgi laikposmam, kurā šā protokola īstenošana bija apturēta. 10. pantsValsts tiesību akti 1. Eiropas Savienības zvejas kuģu darbības Seišelu salu ūdeņos regulē Seišelu salu valsts tiesību akti un noteikumi, ja vien šajā protokolā un tā pielikumā nav noteikts citādi. 2. Seišelu salu iestādes informē Eiropas Komisiju par visām izmaiņām vai jauniem tiesību aktiem saistībā ar zivsaimniecības politiku. 11. pantsIlgums Šo protokolu un tā pielikumu piemēro trīs (3) gadus, sākot no dienas, kad to provizoriski piemēro saskaņā ar 13. pantu, ja vien saskaņā ar 12. pantu nav nosūtīts paziņojums par īstenošanas izbeigšanu. 12. pantsIzbeigšana 1. Ja protokola īstenošanu izbeidz, attiecīgā Puse vismaz sešus mēnešus pirms dienas, kad šai izbeigšanai jāstājas spēkā, rakstiski paziņo otrai Pusei par nodomu izbeigt protokola īstenošanu. 2. Pēc iepriekšējā punktā minētā paziņojuma nosūtīšanas Puses sāk apspriešanos. 13. pants Provizoriska piemērošana Šo protokolu un tā pielikumu provizoriski piemēro no to parakstīšanas dienas. 14. pants Stāšanās spēkā Šis protokols un tā pielikums stājas spēkā dienā, kad Puses paziņo viena otrai par vajadzīgo procedūru pabeigšanu. PIELIKUMS NOSACĪJUMI, KAS PIEMĒROJAMI EIROPAS SAVIENĪBAS KUĢU ZVEJAS DARBĪBĀM SEIŠELU SALU ŪDEŅOS I NODAļA — PāRVALDīBAS PASāKUMI 1. iedaļa Zvejas atļauju pieprasīšana un izdošana 1. Tikai zvejot tiesīgi Eiropas Savienības kuģi var saņemt atļauju zvejot Seišelu salu ūdeņos saskaņā ar protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Seišelu Salu Republiku. 2. “Zvejas atļauja” ir pilnvarojums vai licence veikt zvejas darbības noteiktā laikposmā, konkrētā apgabalā vai konkrētā zvejniecībā. 3. Eiropas Savienības kuģis ir tiesīgs zvejot, ja nedz tā īpašniekam, nedz kapteinim, nedz pašam kuģim nav aizliegts zvejot Seišelu salās. Tiem ir jāatbilst Seišelu salu tiesību aktiem un jābūt izpildījušiem visas iepriekšējās saistības, kas izriet no to zvejas darbībām Seišelu salās saskaņā ar zivsaimniecības nolīgumiem, kuri noslēgti ar Eiropas Savienību. Turklāt attiecībā uz zvejas atļaujām tiem jāievēro Padomes Regula (EK) Nr. 1006/2008. 4. Visus Eiropas Savienības kuģus, kas iesniedz pieprasījumu zvejas atļaujas saņemšanai, pārstāv aģents, kurš ir Seišelu salu rezidents. Šā aģenta vārdu un adresi norāda atļaujas pieprasījumā. 5. Eiropas Savienības attiecīgās iestādes vismaz 20 dienas pirms atļaujas derīguma termiņa sākuma nosūta Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 2. pantā norādītajai Seišelu salu kompetentajai iestādei zvejas atļaujas pieprasījumu par katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu. 6. Ja zvejas atļaujas pieprasījums nav iesniegts pirms atļaujas derīguma termiņa sākuma, kā noteikts 5. punktā, kuģa īpašnieks to var izdarīt ar ES starpniecību atļaujas derīguma termiņā, bet ne vēlāk kā 20 dienas pirms zvejas darbību sākuma. Šādos gadījumos kuģa īpašnieki maksā pilnu maksu par visu zvejas atļaujas derīguma termiņu. 7. Visus zvejas atļaujas pieprasījumus Seišelu salu kompetentajai iestādei iesniedz, izmantojot veidlapu, kuras paraugs atrodams 1. papildinājumā, un tiem pievieno šādus dokumentus: a) pierādījumu par to, ka ir nokārtota maksa par zvejas atļaujas derīguma termiņu; b) visus citus dokumentus vai apliecinājumus, kas vajadzīgi saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kurus attiecīgā tipa kuģiem piemēro atbilstīgi šim protokolam. 8. Maksu ieskaita Seišelu salu iestāžu norādītajā kontā. 9. Maksā ietilpst visas valsts un vietējās nodevas, izņemot ostas nodokļus un maksu par pakalpojumiem. 10. Visu kuģu zvejas atļaujas izdod kuģu īpašniekiem vai viņu aģentiem 15 dienu laikā no dienas, kad Seišelu salu kompetentā iestāde ir saņēmusi visus 7. punktā minētos dokumentus. Šo zvejas atļauju kopijas nosūta par Seišelu salām atbildīgajai Eiropas Savienības delegācijai. 11. Zvejas atļauju izdod konkrētam kuģim, un tā nav nododama citam kuģim, izņemot nepārvaramas varas gadījumos, kā izklāstīts 12. punktā. 12. Ja ir pierādīts nepārvaramas varas gadījums, pēc Eiropas Savienības pieprasījuma kuģa zvejas atļauju līdz tās derīguma termiņa beigām bez papildu maksas var nodot citam zvejot tiesīgam kuģim ar līdzīgiem parametriem. Tomēr attiecībā uz kuģiem zvejai ar āķu jedām ir spēkā šāds noteikums: ja aizstājējkuģa reģistrētā bruto tilpība (GRT) ir lielāka, maksas starpību sedz proporcionāli laikam. 13. Sākotnējā kuģa īpašnieks vai viņa aģents anulēto zvejas atļauju nogādā Seišelu salu kompetentajai iestādei, izmantojot par Seišelu salām atbildīgās Eiropas Savienības delegācijas starpniecību. 14. Jaunā zvejas atļauja stājas spēkā dienā, kad kuģa īpašnieks nogādā anulēto zvejas atļauju Seišelu salu kompetentajai iestādei. Par Seišelu salām atbildīgo Eiropas Savienības delegāciju informē par zvejas atļaujas nodošanu. 15. Zvejas atļaujai vienmēr jāatrodas uz kuģa, neskarot šā pielikuma VII nodaļas “Kontrole” 1. punkta noteikumus. 2. iedaļa Zvejas atļaujas nosacījumi — maksas un avansa maksājumi 1. Zvejas atļauja ir derīga vienu gadu no dienas, kad sākas šā protokola provizoriskā piemērošana, un to atjauno, ja ir izpildīti 1. iedaļā izklāstītie pieprasījuma iesniegšanas nosacījumi. 2. Seišelu salu kompetentās iestādes izdod zvejas atļaujas saskaņā ar šādiem noteikumiem. a) Tunzivju seineri: - vienotas likmes summa EUR 61 000 gadā par katru kuģi, to maksā divās daļās: - 50 % zvejas atļaujas pieprasījuma iesniegšanas laikā - un 50 % simts (100) dienu laikā pēc zvejas atļaujas derīguma termiņa sākuma. - Ar pirātismu saistītos ārkārtējos apstākļos, kuri rada nopietnu drošības apdraudējumu kuģiem, kas darbojas saskaņā ar Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu, un spiež tos atstāt Indijas okeānu, pēc kuģu īpašnieku individuāliem lūgumiem, kas nosūtīti ar Eiropas Komisijas starpniecību, Puses, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, analizē iespēju piemērot proporcionāli laikam samazinātu maksājumu. b) Kuģi zvejai ar āķu jedām (virs 250 GRT): - EUR 4200, kas atbilst EUR 35 tonnā par 120 tonnām tunzivju un tunzivjveidīgo, kuri nozvejoti Seišelu salu ūdeņos, un kas jāmaksā pirms atļaujas derīguma termiņa sākuma. c) Kuģi zvejai ar āķu jedām (zem 250 GRT): - EUR 3150, kas atbilst EUR 35 tonnā par 90 tonnām tunzivju un tunzivjveidīgo, kuri nozvejoti Seišelu salu ūdeņos, un kas jāmaksā pirms atļaujas derīguma termiņa sākuma. 3. Ja nozveja, ko guvuši kuģi zvejai ar āķu jedām, pārsniedz iepriekš norādīto daudzumu tonnās, kuģu īpašnieki vēlākais tā paša gada 30. jūnijā pēc tam, kad ir saņemts paziņojums par maksām, Seišelu salu iestāžu norādītajā bankas kontā Seišelu salu kompetentajām iestādēm veic atbilstošus papildu maksājumus ar tādu pašu likmi EUR 35 par tonnu. Kuģa īpašnieks nevar atgūt starpību, ja 6. punktā minētajā galīgajā paziņojumā par maksām norādītā summa ir mazāka par 3. punktā minēto avansa maksājumu, kas jāveic kuģiem zvejai ar āķu jedām. 4. Seišelu salu iestādes sagatavo paziņojumu par piekritīgajām maksām par iepriekšējo kalendāro gadu, pamatojoties uz Eiropas Savienības kuģu iesniegtajām nozvejas deklarācijām un citu informāciju, kas ir Seišelu salu iestāžu rīcībā. 5. Paziņojumu par maksām nosūta Komisijai līdz kārtējā gada 31. martam. Komisija līdz 15. aprīlim to nosūta vienlaikus kuģu īpašniekiem un attiecīgo dalībvalstu valsts iestādēm. 6. Ja kuģu īpašnieki nepiekrīt Seišelu salu iestāžu nosūtītajam paziņojumam par maksām, viņi var lūgt konsultāciju zinātniskajos institūtos, kuru kompetencē ir nozvejas statistikas pārbaude, piemēram, IRD ( Institut de Recherche pour le Développement ), IEO ( Instituto Español de Oceanografia ) un IPIMAR ( Instituto Português de Investigação Marítima ), un pēc tam apspriesties ar Seišelu salu kompetentajām iestādēm (kuras par to informē Komisiju), lai līdz kārtējā gada 31. maijam sagatavotu galīgo paziņojumu par maksām. Ja kuģu īpašnieki līdz minētajai dienai nav iesnieguši nekādus apsvērumus, Seišelu salu iestādes sagatavoto paziņojumu par maksām uzskata par galīgo paziņojumu. 3. iedaļa Apgādes kuģi 1. Apgādes kuģiem, kuri palīdz ES zvejas kuģiem, kas darbojas saskaņā ar šo protokolu, piemēro tos pašus noteikumus, maksas un nosacījumus, kas piemērojami citiem šādiem kuģiem saskaņā ar Seišelu salu rakstītajām tiesībām. 2. Apgādes kuģiem, kas peld ar Eiropas Savienības dalībvalsts karogu, piemēro to pašu 1. iedaļā aprakstīto procedūru, kas reglamentē zvejas atļauju pieprasījumu iesniegšanu, ciktāl tā ir piemērojama šādiem kuģiem. II NODAļA — ZVEJAS ZONAS Lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz mazapjoma zvejniecībām Seišelu salu ūdeņos, Eiropas Savienības kuģiem nav atļauts zvejot ne zonās, kas Seišelu salu tiesību aktos definētas kā zvejas ierobežojumu vai aizlieguma zonas, ne arī trīs jūdžu attālumā no ikvienas zivju pievilināšanas ierīces, kuru uzstādījušas Seišelu salu iestādes un par kuras ģeogrāfisko atrašanās vietu ir informēti kuģu īpašnieku pārstāvji vai aģenti. III NODAļA — UZRAUDZīBA 1. iedaļa Nozvejas reģistrēšana 1. Visiem kuģiem, kam saskaņā ar Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu ir atļauts zvejot Seišelu salu ūdeņos, ir pienākums paziņot savu nozveju Seišelu salu kompetentajai iestādei, ievērojot šādu kārtību. 1.1. Eiropas Savienības kuģi, kuri ir saņēmuši licenci zvejai Seišelu salu ūdeņos, katru dienu aizpilda 2. un 3. papildinājumā iekļauto nozvejas deklarācijas veidlapu par katru zvejas reisu, ko tie veic Seišelu salu ūdeņos. Veidlapu aizpilda arī tad, ja nozveja nav gūta. Veidlapu aizpilda salasāmi, un to paraksta kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis. 1.2. Ciktāl tas attiecas uz 1.1. un 1.3. punktā minētās nozvejas deklarācijas veidlapas nosūtīšanu, Eiropas Savienības kuģi rīkojas šādi: - ja tie ierodas Viktorijas ostā, aizpildīto veidlapu Seišelu salu iestādēm iesniedz piecu (5) dienu laikā no ierašanās ostā vai katrā ziņā pirms iziešanas no ostas, atkarībā no tā, kas notiek vispirms; - visos citos gadījumos aizpildīto veidlapu Seišelu salu iestādēm nosūta četrpadsmit (14) dienu laikā no ierašanās citā ostā, nevis Viktorijas ostā. 1.3. Nozvejas deklarācijas veidlapu kopijas vienlaikus nosūta I nodaļas 2. iedaļas 6. punktā minētajiem zinātniskajiem institūtiem tajos pašos termiņos, kas paredzēti 1.2. punktā. 2. Laikposmus, kad kuģis neatrodas Seišelu salu EEZ, iepriekš minētajā nozvejas deklarācijas veidlapā atzīmē ar vārdiem “Ārpus Seišelu salu ūdeņiem”. 3. Puses cenšas ieviest nozvejas datu sistēmu, kura balstītos tikai uz elektronisku apmaiņu ar iepriekš minēto informāciju. Tāpēc Puses apsver iespēju nozvejas deklarācijas papīra veidlapas pēc iespējas drīzāk aizstāt ar elektroniskā formātā sagatavotām veidlapām. 4. Ja pēc nozvejas deklarāciju elektroniskās sistēmas ieviešanas rodas tehniskas problēmas vai disfunkcija, nozvejas deklarācijas iesniedz saskaņā ar 1. punktu. 2. iedaļa Nozvejas paziņošana, ieejot Seišelu salu ūdeņos un izejot no tiem 1. Šajā pielikumā Eiropas Savienības kuģa zvejas reisa ilgums ir: - vai nu laikposms starp kuģa ieiešanu Seišelu salu ūdeņos un iziešanu no tiem, - vai laikposms starp kuģa ieiešanu Seišelu salu ūdeņos un nozvejas pārkraušanu citā kuģī, - vai arī laikposms starp kuģa ieiešanu Seišelu salu ūdeņos un nozvejas izkraušanu Seišelu salās. 2. Eiropas Savienības kuģi vismaz trīs (3) stundas iepriekš paziņo Seišelu salu iestādēm par plānotu ieiešanu Seišelu salu ūdeņos vai iziešanu no tiem un reizi trīs dienās, kamēr tie veic zvejas darbības Seišelu salu ūdeņos, — par šajā laikā gūto nozveju. 3. Paziņojot par ieiešanu / iziešanu, kuģi paziņo arī savu atrašanās vietu paziņojuma nosūtīšanas laikā un uz kuģa paturētās nozvejas apjomu un sugu sastāvu. Šos paziņojumus 5. papildinājumā norādītajā formātā pa faksu vai e-pastu nosūta uz tajā pašā papildinājumā norādītajām adresēm. Tomēr kuģus zvejai ar dreifējošām āķu jedām, kuri nav aprīkoti ar attiecīgām sakaru iekārtām, Seišelu salu iestādes var atbrīvot no šā pienākuma un atļaut paziņojumiem izmantot radiosakarus. 4. Eiropas Savienības zvejas kuģus, kurus pārsteidz zvejojam bez paziņošanas Seišelu salu kompetentajām iestādēm, uzskata par kuģiem, kas zvejo bez zvejas atļaujas. Šādos gadījumos piemēro VIII nodaļas 1.1. punktā minētās sankcijas. 3. iedaļa Izkraušana 1. Visi kuģi, kuri vēlas izkraut nozveju Seišelu salu ostās, vismaz 24 stundas iepriekš paziņo Seišelu salu kompetentajai iestādei šādu informāciju: - to zvejas kuģu vārdi, kuri izkrauj nozveju, - izkraujamais daudzums tonnās (pa sugām), - izkraušanas diena, - izkrautās nozvejas saņēmējs. 2. Tunzivju seineri cenšas piegādāt tunzivis Seišelu salu konservu fabrikai un/vai vietējiem uzņēmumiem par starptautiskā tirgus cenu. 3. Tunzivju seineri, kas izkrauj nozveju Viktorijas ostā, cenšas piezveju uz vietas darīt pieejamu par vietējā tirgus cenu. 4. iedaļa Pārkraušana citā kuģī 1. Visi kuģi, kas vēlas Seišelu salu ūdeņos pārkraut nozveju citā kuģī, to dara tikai Seišelu salu ostās. Jūrā pārkraut nozveju citā kuģī ir aizliegts, un personām, kas pārkāpj šo noteikumu, piemēro Seišelu salu tiesību aktos paredzētos sodus. 2. Kuģu īpašniekiem vai viņu aģentiem vismaz 24 stundas iepriekš jāpaziņo Seišelu salu kompetentajai iestādei šāda informācija: - pārkraušanā citā kuģī iesaistīto zvejas kuģu vārds, - kravas kuģu vārds, - citā kuģī pārkraujamais daudzums tonnās (pa sugām), - citā kuģī pārkraušanas diena. 3. Pārkraušanu citā kuģī uzskata par iziešanu no Seišelu salu ūdeņiem. Tāpēc kuģiem ir jāiesniedz Seišelu salu kompetentajām iestādēm nozvejas deklarācijas. 5. iedaļa Kuģu satelītnovērošanas sistēma Kuģus, ievērojot nediskriminēšanas principu, cita starpā uzrauga, izmantojot kuģu satelītnovērošanas sistēmas ( VMS ) saskaņā ar turpmāk izklāstītajiem noteikumiem. 1. Satelītnovērošanas vajadzībām Seišelu salu iestādes paziņo karoga valstu Zvejas uzraudzības centriem ( FMC ) Seišelu salu ūdeņu koordinātas (ģeogrāfisko platumu un garumu). Seišelu salu iestādes nosūta šo informāciju elektroniskā formātā, izteiktu decimālgrādos WGS-84 koordinātu sistēmā. 2. Seišelu salu iestādes un valstu FMC , izmantojot https formātu vai attiecīgā gadījumā citu drošu sakaru protokolu, apmainās ar informāciju par to attiecīgajām elektroniskajām adresēm un specifikācijām, kas jāizmanto to attiecīgajiem FMC saskaņā ar 4. un 6. punktā paredzētajiem nosacījumiem. Šajā informācijā iespēju robežās norāda vārdus, telefona un faksa numurus un elektroniskās adreses (interneta adreses), ko var izmantot vispārējai saziņai starp FMC . 3. Nosakot kuģu atrašanās vietu, kļūda nepārsniedz 100 metrus un ticamības intervāls ir 99 %. 4. Kad kuģis, kas zvejo saskaņā ar ES un Seišelu salu Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu, ieiet Seišelu salu ūdeņos, karoga valsts FMC automātiski, reāllaikā un vismaz reizi stundā ( biežums ) nosūta kuģa atrašanās vietas ziņojumus Seišelu salu FMC . Šos ziņojumus identificē kā atrašanās vietas ziņojumus. Ja ir sniegti pārliecinoši pierādījumi, ka kuģis izdara pārkāpumu, nosūtīšanas biežumu var mainīt, paredzot nosūtīšanu reizi 30 minūtēs. 4.1. Seišelu salu FMC šos pierādījumus kopā ar pieprasījumu mainīt nosūtīšanas biežumu nosūta karoga valsts FMC un Eiropas Komisijai. Attiecīgais FMC tūlīt pēc pieprasījuma saņemšanas automātiski un reāllaikā nosūta datus Seišelu salu FMC . 4.2. Seišelu salu FMC tūlīt paziņo karoga valsts FMC un Eiropas Komisijai par uzraudzības procedūras beigšanu. 4.3. Karoga valsts FMC un Eiropas Komisiju informē par turpmākiem pasākumiem pēc ikvienas inspekcijas procedūras, kura pamatojas uz īpašo pieprasījumu saskaņā ar 4.2. punktu. 5. Ziņojumus, kas minēti 4. punktā, nosūta elektroniski, izmantojot https formātu vai citu drošu saziņas protokolu saskaņā ar iepriekšēju vienošanos attiecīgo FMC starpā. Visus ziņojumus nosūta automātiski, reāllaikā un saskaņā ar 4. punktā sniegtajām norādēm. Darbojoties Seišelu salu ūdeņos, kuģim ir aizliegts izslēgt satelītnovērošanas iekārtu vai traucēt tās darbību. 6. Uz zvejas kuģa uzstādītās satelītnovērošanas iekārtas tehniskas problēmas vai disfunkcijas gadījumā minētā kuģa kapteinis, sākot no brīža, kad atklāta atteice vai disfunkcija, vai no brīža, kad Seišelu salu kompetentā iestāde ir informējusi kuģa kapteini vai īpašnieku, nosūta 4. punktā norādīto informāciju attiecīgās karoga valsts FMC , izmantojot faksu vai e-pastu. Šādos gadījumos, kamēr kuģis atrodas Seišelu salu ūdeņos, pietiek, ja ik pēc četrām stundām nosūta vismaz vienu kopēju atrašanās vietas ziņojumu. Šajā kopējā atrašanās vietas ziņojumā norāda kuģa atrašanās vietu, kuru šo četru stundu laikā katru stundu ir reģistrējis kuģa kapteinis. Karoga valsts FMC vai pats kuģis nekavējoties pārsūta šos ziņojumus Seišelu salu FMC . Vajadzības vai šaubu gadījumā Seišelu salu kompetentā iestāde var konkrētam kuģim pieprasīt atrašanās vietas ziņojumu nosūtīt ik pēc stundas. Bojāto aprīkojumu salabo vai nomaina, tiklīdz kuģis ir pabeidzis zvejas reisu. Nav atļauts sākt jaunu zvejas reisu, kamēr aprīkojums nav salabots vai nomainīts. 7. VMS aparatūras un programmatūras komponenti ir droši, t. i., ir izslēgta jebkāda atrašanās vietas datu sagrozīšanas un tehnisku manipulāciju iespēja. Sistēma darbojas pilnīgi automātiski un vienmēr ir darba kārtībā neatkarīgi no vides apstākļiem. Satelītnovērošanas iekārtu ir aizliegts iznīcināt, bojāt, padarīt darboties nespējīgu vai citādi iejaukties tās darbībā. Kapteinis jo īpaši nodrošina to, ka: - dati netiek sagrozīti, - satelītnovērošanas iekārtu antenas vai antenu uztveršanas laukā nav fizisku šķēršļu, - nekādā veidā netiek pārtraukta elektroenerģijas padeve satelītnovērošanas iekārtām, - kuģa satelītnovērošanas iekārta nav aizvākta no kuģa vai vietas, kurā tā bija sākotnēji uzstādīta, - par ikvienu kuģa satelītnovērošanas iekārtas nomaiņu tūlīt paziņo Seišelu salu kompetentajai iestādei. Par ikvienu iepriekš minēto noteikumu pārkāpumu kapteini var saukt pie atbildības saskaņā ar Seišelu salu rakstītajām tiesībām. 8. Karoga valstu FMC ik pēc stundas uzrauga savu kuģu satelītnovērošanu, kamēr tie atrodas Seišelu salu ūdeņos. Ja kuģu satelītnovērošana nenotiek saskaņā ar paredzētajiem nosacījumiem, par to nekavējoties informē Seišelu salu FMC un piemēro 6. punktā paredzēto procedūru. 9. Attiecīgie FMC un Seišelu salu FMC sadarbojas, lai nodrošinātu minēto noteikumu izpildi. Ja Seišelu salu FMC konstatē, ka karoga valsts nepārraida datus saskaņā ar 4. punkta noteikumiem, par to nekavējoties informē attiecīgo FMC . Saņemot šādu paziņojumu, attiecīgais FMC divdesmit četru (24) stundu laikā sniedz atbildi, kurā Seišelu salu FMC informē par iemesliem, kāpēc datu pārraide nenotiek, un norāda saprātīgu termiņu, līdz kuram tiks nodrošināta šo noteikumu ievērošana. Ja pēc norādītā termiņa datu pārraide joprojām nenotiek saskaņā ar noteikumiem, FMC šādas problēmas risina rakstiski vai saskaņā ar šo noteikumu 13. punktu. 10. Saskaņā ar šiem noteikumiem nosūtītos satelītnovērošanas datus Seišelu salu kompetentās iestādes izmanto tikai kontrolei, pārvaldībai, uzraudzībai un noteikumu izpildes nodrošināšanai. Šos datus nekādā gadījumā nedrīkst nosūtīt citām trešām personām, izņemot tad, ja saņemta attiecīgās karoga valsts rakstiska piekrišana, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, vai ja saņemts Seišelu salu tiesas rīkojums. 11. Šo noteikumu īstenošanas nolūkā Puses vienojas pēc otras Puses lūguma apmainīties ar informāciju par izmantoto satelītnovērošanas aprīkojumu, lai nodrošinātu to, ka minētais aprīkojums pilnībā atbilst otras Puses prasībām. 12. Puses vienojas vajadzības gadījumā tikties, lai pārskatītu šos noteikumus, tostarp izvērtēt visus uz atsevišķiem kuģiem reģistrētus disfunkcijas vai darbības traucējumu gadījumus. Par visiem šādiem gadījumiem Seišelu salu iestādes vismaz 15 dienas pirms pārskata tikšanās paziņo ES karoga dalībvalstīm un Eiropas Komisijai. 13. Visas domstarpības saistībā ar šo noteikumu interpretāciju vai piemērošanu izskata, Pusēm apspriežoties Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā. IV NODAļA — JūRNIEKU NODARBINāšANA 1. Uz katra tunzivju seinera tā zvejas reisā Seišelu salu ūdeņos nodarbina vismaz divus Seišelu salu jūrniekus, kurus no Seišelu salu kompetentās iestādes iesniegta saraksta ar kuģa īpašnieka piekrišanu izvēlas kuģa aģents. 2. Kuģu īpašnieki cenšas rast papildu iespējas Seišelu salu jūrnieku nodarbināšanai. 3. Kuģa īpašnieks vai aģents Seišelu salu kompetentajai iestādei dara zināmus uz attiecīgā kuģa darbā pieņemto Seišelu salu jūrnieku vārdus un citus datus, norādot viņu statusu apkalpē. 4. Saistībā ar darbā uz ES kuģiem pieņemto jūrnieku tiesībām piemēro Starptautiskās Darba organizācijas Deklarāciju par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī uz diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām. 5. Seišelu salu jūrnieku darba līgumus, vienu eksemplāru nododot katram parakstītājam, noslēdz starp kuģa īpašnieku aģentu(-iem) un jūrniekiem un/vai viņu arodbiedrībām vai pārstāvjiem, apspriežoties ar Seišelu salu kompetentajām iestādēm. Šie līgumi garantē jūrnieku sociālo nodrošinājumu, tostarp dzīvības un veselības apdrošināšanu, apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem un pensijas maksājumus. 6. Algu Seišelu salu jūrniekiem maksā kuģu īpašnieki. Par tām pirms zvejas atļaujas izdošanas savstarpēji vienojas kuģu īpašnieki vai viņu aģenti un Seišelu salu kompetentās iestādes. Tomēr Seišelu salu jūrniekiem maksājamās algas nedrīkst būt zemākas par algām, ko maksā Seišelu salu kuģu apkalpēm par līdzīgu darbu, un tās nekādā gadījumā nedrīkst būt zemākas par SDO noteiktajiem standartiem. 7. Seišelu salu darba likuma izpildes un piemērošanas nolūkā kuģa īpašnieka aģentu uzskata par kuģa īpašnieka vietējo pārstāvi. Starp aģentu un jūrniekiem noslēgtā līguma noteikumos ietilpst arī jūrniekiem piemērojamie repatriācijas un pensijas maksājumu nosacījumi. 8. Visi jūrnieki, kas pieņemti darbā uz Eiropas Savienības kuģiem, piesakās attiecīgā kuģa kapteinim iepriekšējā dienā pirms paredzētās stāšanās darbā. Ja jūrnieks nepiesakās noteiktajā dienā un laikā, kuģa īpašnieks automātiski tiek atbrīvots no pienākuma nodarbināt minēto jūrnieku. 9. Ja uz tunzivju seineriem nodarbināto Seišelu salu jūrnieku skaits 1. punktā paredzēto minimumu nesasniedz citu, nevis iepriekšējā punktā minēto iemeslu dēļ, katram kuģa īpašniekam ir jāmaksā vienotas likmes summa, ko aprēķina, pamatojoties uz dienu skaitu, kad viņa flote darbojās Seišelu salu ūdeņos, skaitot no pirmā kuģa ieiešanas šajos ūdeņos līdz pēdējā kuģa iziešanai no tiem, kas reizināts ar noteiktu dienas summu EUR 20 apmērā. Vienotās likmes summu samaksā Seišelu salu iestādēm vēlākais 90 dienas pirms zvejas atļaujas derīguma termiņa beigām. 10. Minēto summu izmanto jūrnieku / zvejnieku apmācībai Seišelu salās, un to iemaksā Seišelu salu iestāžu norādītā kontā. V NODAļA — NOVēROTāJI 1. Puses atzīst, ka ir svarīgi ievērot IOTC Rezolūcijā 10/04 noteiktos pienākumus, kas saistīti ar Zinātnisko novērotāju programmu. 2. Lai ievērotu minētos pienākumus, piemēro turpmāk izklāstītos noteikumus par novērotājiem, izņemot gadījumus, kad tas nav iespējams ar vietas trūkumu saistītu drošības apsvērumu dēļ. 2.1. Uz kuģiem, kuriem saskaņā ar Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu ir atļauts zvejot Seišelu salu ūdeņos, uzņem Seišelu salu iestāžu izraudzītus novērotājus, ievērojot šādus nosacījumus. 2.1.1. Pēc Seišelu salu iestāžu pieprasījuma Eiropas Savienības zvejas kuģi uzņem vienu novērotāju, un gadījumā, ja Seišelu salu iestādes uzskata to par lietderīgu un vajadzīgu, — divus novērotājus, ko izraudzījušās minētās iestādes. 2.1.2. Seišelu salu iestādes sagatavo to kuģu sarakstu, uz kuriem jāuzņem novērotājs, un izraudzīto novērotāju sarakstu. Šos sarakstus pastāvīgi atjaunina. Sarakstus nosūta Eiropas Komisijai, tiklīdz tie ir sagatavoti, un turpmāk ik pēc trim mēnešiem, ja tie šajā laikā tikuši atjaunināti. 2.1.3. Seišelu salu iestādes ne vēlāk kā 15 dienas pirms novērotāja plānotās ierašanās dienas paziņo attiecīgajiem kuģu īpašniekiem vai viņu aģentiem tā norīkotā novērotāja vārdu, kas jāuzņem uz kuģa. 3. Laiku, ko novērotāji pavada uz kuģa, nosaka Seišelu salu iestādes, bet parasti šim laikam nebūtu jāpārsniedz laiks, kas vajadzīgs novērotāju pienākumu izpildei. Seišelu salu iestādes par to informē kuģa īpašniekus vai viņu aģentus tad, kad paziņo tā novērotāja vārdu, kurš norīkots darbam uz konkrētā kuģa. 4. Pēc izraudzīto kuģu saraksta paziņošanas kuģu īpašnieki vai viņu aģenti un Seišelu salu iestādes vienojas par nosacījumiem, ar kādiem novērotājus uzņem uz kuģa. 5. Divu nedēļu laikā, brīdinot desmit dienas iepriekš, attiecīgo kuģu īpašnieki dara zināmu, kurās Seišelu salu ostās un kurās dienās tie plāno uzņemt uz kuģa novērotājus. 6. Ja novērotājus uzņem uz kuģa ārvalstu ostā, viņu ceļa izdevumus sedz kuģa īpašnieks. Ja kuģis, uz kura atrodas Seišelu salu novērotājs (vai divi novērotāji), iziet no Seišelu salu ūdeņiem, jāveic visi attiecīgie pasākumi, lai nodrošinātu novērotāja iespējami drīzu atgriešanos Seišelu salās, un šīs atgriešanās izmaksas sedz kuģa īpašnieks. 7. Ja novērotājs nav ieradies norunātajā laikā un vietā un neierodas turpmākajās divpadsmit stundās pēc norunātā laika, kuģa īpašnieks tiek automātiski atbrīvots no saistībām uzņemt novērotāju uz kuģa. 8. Novērotājiem uz kuģa ir virsnieka statuss. Novērotāju uzdevumi ir šādi: 8.1. novērot kuģu zvejas darbības; 8.2. pārbaudīt zvejas darbībās iesaistīto kuģu atrašanās vietas koordinātas; 8.3. atzīmēt izmantotos zvejas rīkus; 8.4. pārbaudīt kuģa žurnālā reģistrētos datus par Seišelu salu ūdeņos gūto nozveju; 8.5. pārbaudīt piezvejas procentuālo daudzumu un novērtēt izmetumu apjomu; 8.6. izmantojot faksu vai e-pastu, vai citus sakaru līdzekļus, reizi nedēļā nosūtīt zvejas datus, ieskaitot uz kuģa paturētās Seišelu salu ūdeņos gūtās nozvejas un piezvejas apjomu. 9. Kuģu kapteiņi dara visu praktiski iespējamo, lai nodrošinātu novērotāju fizisko drošību un labklājību, kamēr viņi atrodas uz kuģa. 10. Novērotājiem iespēju robežās arī piedāvā izmantot jebkādus viņu pienākumu veikšanai vajadzīgos līdzekļus. Kapteinis nodrošina novērotāju piekļuvi sakaru līdzekļiem, kas vajadzīgi viņu pienākumu izpildei, dokumentiem, kuri ir tieši saistīti ar kuģa zvejas darbībām, jo īpaši zvejas žurnālam un navigācijas žurnālam, un tām kuģa vietām, kurām nepieciešams piekļūt, lai atvieglotu novērotāja pienākumu izpildi. 11. Atrodoties uz kuģa, novērotāji: 11.1. veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka viņu ierašanās un uzturēšanās uz kuģa nepārtrauc un nekavē zvejas darbības, 11.2. saudzē materiālus un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa, un ievēro visu attiecīgā kuģa dokumentu konfidencialitāti. 12. Novērošanas laika beigās pirms nokāpšanas no kuģa novērotāji sagatavo ziņojumu par savu darbību, kas jānosūta Seišelu salu kompetentajām iestādēm, un novērotāju parakstīts šā ziņojuma eksemplārs jānosūta Eiropas Komisijai. Kad novērotāji atstāj kuģi, viņi nodod kapteinim vienu ziņojuma eksemplāru. 13. Kuģu īpašnieki sedz izmaksas, kas rodas, nodrošinot novērotājiem uz kuģa tādus pašus sadzīves apstākļus kā kuģa virsniekiem. 14. Novērotāju algu maksā un sociālās iemaksas veic Seišelu salu kompetentās iestādes. VI NODAļA – OSTU IEKāRTAS UN KUģU APGāDES UN OSTAS PAKALPOJUMU IZMANTOšANA Eiropas Savienības kuģi cenšas visas savai darbībai vajadzīgos krājumus un pakalpojumus iegādāties Seišelu salās. Seišelu salu iestādes, vienojoties ar kuģu īpašniekiem, apstiprina ostu iekārtu izmantošanas nosacījumus un vajadzības gadījumā kuģu apgādes un ostu pakalpojumu izmantošanas nosacījumus. VII NODAļA — KONTROLE Kuģi ievēro Seišelu salu rakstītās tiesības attiecībā uz zvejas rīkiem un to tehniskajām specifikācijām un visus citus tehniskos pasākumus, kas piemērojami to zvejas darbībām, kā arī Indijas okeāna tunzivju komisijas pieņemtos saglabāšanas, pārvaldības un cita veida pasākumus. 1. Kuģu saraksts Eiropas Savienība uztur pastāvīgi atjauninātu sarakstu ar kuģiem, kuriem ir izdota zvejas atļauja saskaņā ar šo protokolu. Tūlīt pēc šā saraksta sagatavošanas un ikreiz pēc tā atjaunināšanas to nosūta par zvejas inspekciju atbildīgajām Seišelu salu iestādēm. 2. Kontroles procedūras 2.1. To Eiropas Savienības zvejas kuģu kapteiņi, kuri ir iesaistījušies zvejas darbībās Seišelu salu ūdeņos, sadarbojas ar visām Seišelu salu pilnvarotām amatpersonām, kas veic zvejas darbību inspekciju un kontroli. 2.2. Lai veicinātu drošākas inspekcijas procedūras, neskarot Seišelu salu rakstīto tiesību noteikumus, uzkāpšanai uz kuģa jānotiek tādā veidā, lai varētu identificēt inspekcijas platformu un inspektorus kā Seišelu salu pilnvarotas amatpersonas. 2.3. Seišelu salas var atļaut Eiropas Savienībai vai tās izraudzītai struktūrai nosūtīt ES inspektorus, lai tie krastā veiktu kontroļu laikā novērotu ES kuģu darbības, ieskaitot pārkraušanu citā kuģī. 2.4. Kad inspekcija ir pabeigta, var izteikt piezīmes par inspektora ziņojumu, un to paraksta visas personas, kuras piedalījušās inspekcijā, kapteini ieskaitot. Vienu inspekcijas ziņojuma eksemplāru saņem kuģa kapteinis. 2.5. Šādas pilnvarotas amatpersonas neuzturas uz kuģa ilgāk, nekā vajadzīgs viņu pienākumu izpildei. 3. To Eiropas Savienības zvejas kuģu kapteiņi, kuri iesaistījušies izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas darbībās Seišelu salu ostās, atļauj un atvieglo šādu darbību inspicēšanu, ko veic Seišelu salu pilnvarotas amatpersonas. Kad inspekcija ir pabeigta, kuģa kapteinim izdod attiecīgu sertifikātu. 4. Ja šajā nodaļā izklāstītie noteikumi nav ievēroti, Seišelu salu valdībai ir tiesības līdz attiecīgo formalitāšu nokārtošanai apturēt pārkāpēja kuģa zvejas atļaujas darbību un piemērot sodu, kas paredzēts spēkā esošajos Seišelu salu tiesību aktos. Par to informē karoga dalībvalsti un Eiropas Komisiju. VIII NODAļA — Noteikumu izpildes nodrošināšana 1. Sankcijas 1.1. Ja netiek ievērots kāds no iepriekšējās nodaļās minētajiem noteikumiem, dzīvo jūras resursu pārvaldības un saglabāšanas pasākumiem vai Seišelu salu rakstītajām tiesībām, piemēro sankcijas, kas paredzētas Seišelu salu rakstītajās tiesībās. 1.2. Par visām sankcijām un visiem ar tām saistītajiem attiecīgajiem faktiem nekavējoties pilnībā informē karoga dalībvalsti un Eiropas Komisiju. 1.3. Ja sankcijas izpaužas kā zvejas atļaujas apturēšana vai atsaukšana, Eiropas Komisija var pieprasīt, lai uz apturētās vai atsauktās zvejas atļaujas derīguma termiņa atlikušo periodu cita kuģa īpašnieka kuģim tiktu izdota cita zvejas atļauja, kura aizstātu apturēto vai atsaukto zvejas atļauju. 2. Zvejas kuģu arests un aizturēšana Seišelu salu iestādes 48 stundu laikā informē par Seišelu salām atbildīgo Eiropas Savienības delegāciju un karoga valsti par ikviena tāda zvejas kuģa arestu un/vai aizturēšanu, kurš peld ar Eiropas Savienības dalībvalsts karogu un saskaņā ar Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu zvejo Seišelu salu EEZ, un nosūta tām inspekcijas ziņojuma kopiju, kurā sīki izklāstīti aresta un/vai aizturēšanas apstākļi un iemesli. 3. Aresta un/vai aizturēšanas gadījumā piemērojamā informācijas apmaiņas procedūra 3.1. Ievērojot tiesvedības termiņus un procedūras, kas paredzētas Seišelu salu rakstītajās tiesībās, kuras attiecas uz arestu un/vai aizturēšanu, pēc iepriekš minētās informācijas saņemšanas rīko Eiropas Komisijas un Seišelu salu kompetento iestāžu apspriešanās sanāksmi, kurā, iespējams, piedalās attiecīgās dalībvalsts pārstāvis. 3.2. Šajā sanāksmē Puses apmainās ar attiecīgajiem dokumentiem vai informāciju, kas var palīdzēt noskaidrot apstākļus saistībā ar konstatētajiem faktiem. Kuģa īpašnieku vai viņa aģentu informē par sanāksmes rezultātiem un visiem pasākumiem, kuri saistīti ar arestu un/vai aizturēšanu. 4. Noregulējums aresta un/vai aizturēšanas gadījumā 4.1. Potenciālā pārkāpuma situāciju mēģina atrisināt, panākot izlīgumu. Šo procedūru saskaņā ar Seišelu salu rakstītajām tiesībām pabeidz ne vēlāk kā trīs darbdienas pēc aresta un/vai aizturēšanas. 4.2. Izlīguma gadījumā naudassoda lielumu nosaka saskaņā ar Seišelu salu rakstītajām tiesībām. Ja šādu izlīgumu neizdodas panākt, uzsāk tiesvedību. 4.3. Kuģi un tā kapteini atbrīvo, tiklīdz ir izpildīti visi pienākumi, kas izriet no izlīguma, un ir pabeigta tiesvedība. 5. Eiropas Komisiju ar Eiropas Savienības delegācijas starpniecību informē par visiem ierosinātajiem tiesas procesiem un piemērotajiem sodiem. 1. papildinājums SEIŠELU SALU LICENCĒTĀJA IESTĀDE P.O.BOX 3 Victoria, Mahe Republic Of Seychelles Tālrunis: 28 34 44, telefakss: 22 42 56, e-pasts: ceo@sla.sc ĀRVALSTU KUĢA ZVEJAS LICENCES PIEPRASĪJUMS Pieprasītāja vārds, uzvārds_____________________________________________ Sabiedrības reģistrācijas Nr.___________________________________________ Juridiskā / pasta adrese____________________________________________ __ Tālr._________________ Fakss________________ E-pasts_________________ Kuģa īpašnieka vai fraktētāja vārds, ja atšķiras no iepriekš norādītā____________ _________________________________________________________________ ZIŅAS PAR KUĢI Kapteinis__________________________________________________________ Reģistrācijas osta_____________________________________________________ Kuģa vārds_____________________________ Reģistrācijas Nr._______________ Kuģa tips_________________________ SJO Nr._________________________ IOTC Nr.__________________________ OPRT Nr.________________________ Kuģa garums (m)__________________ Kuģa platums (m)__________________ Reģistrētā bruto tilpība______________ Reģistrētā neto tilpība______________ Dzinēja tips un jauda zirgspēkos_________________________________________ Radio izsaukuma signāls__________________ Frekvence____________________ Atļauto zvejas darbību apraksts ____________________________ Tunzivju un tunzivjveidīgo mērķsugas ___________________________________ Apgabali, kuros paredzēts zvejot: VISI APGABALI, IZŅEMOT ZIVSAIMNIECĪBAS NOTEIKUMOS NOTEIKTOS APGABALUS Prasības par piezvejas izmantošanu: SASKAŅĀ AR ZIVSAIMNIECĪBAS LIKUMU UN NOTEIKUMIEM Ziņošanas prasība: SASKAŅĀ AR ZIVSAIMNIECĪBAS LIKUMU UN NOTEIKUMIEM Prasība izmantot VMS : SASKAŅĀ AR ZIVSAIMNIECĪBAS LIKUMU UN NOTEIKUMIEM, IZMANTOJOT PARASTO SAZIŅAS PROTOKOLU Atļautā izkraušanas osta: VIKTORIJAS OSTA, MAE, SEIŠELU SALAS Pieprasītās licences derīguma termiņš no_________________ līdz________________ Apliecinu, ka sniegtās ziņas ir patiesas un pareizas. DATUMS PARAKSTS ----------------------------- Licences maksa SR… … ... … ... … … Apstrādes maksa SR … ... … ... … ... ... Skaidra nauda / Čeks Nr. … ...… ... … ... … ... Kvīts Nr. … ... … ... … ... … .. Kasiera paraksts: ... …... … ... … ... … ... … OFICIĀLO IESTĀŽU ATZĪMES 2. papildinājums Statement of catch form for tuna seiners / Fiche de déclaration de captures pour thoniers senneurs DEPART / SALIDA / DEPARTURE | ARRIVEE / LLEGADA / ARRIVAL | NAVIRE / BARCO / VESSEL | PATRON / PATRON / MASTER | FEUILLE | PORT / PUERTO / PORT DATE / FECHA / DATE HEURE / HORA / HOUR LOCH / CORREDERA / LOCH | PORT / PUERTO / PORT DATE / FECHA / DATE HEURE / HORA / HOUR LOCH / CORREDERA / LOCH | HOJA / SHEET N° | Ieraksta sākums | SR | O | Sistēmas dati: apzīmē ieraksta sākumu | Adrese | AD | O | Ziņojuma dati: saņēmējs, norāda ISO trīsburtu valsts kodu | Sūtītājs | FR | O | Ziņojuma dati: sūtītājas Puses ISO trīsburtu valsts kods | Ziņojuma tips | TM | O | Ziņojuma dati: ziņojuma tips “POS” | Radio izsaukuma signāls | RC | O | Kuģa dati: kuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls | Iekšējais atsauces numurs | IR | F | Kuģa dati: Puses piešķirts unikāls kuģa numurs (karoga valsts ISO trīsburtu kods, aiz kura norādīts numurs) | Ārējais reģistrācijas numurs | XR | F | Kuģa dati: kuģa borta numurs | Ģeogrāfiskais platums | LA | O | Atrašanās vietas dati: kuģa atrašanās vieta grādos un minūtēs N/S DDMM (WGS-84) | Ģeogrāfiskais garums | LO | O | Atrašanās vietas dati: kuģa atrašanās vieta grādos un minūtēs E/W DDDMM (WGS-84) | Ātrums | SP | O | Atrašanās vietas dati: kuģa ātrums decimālmezglos | Kurss | CO | O | Atrašanās vietas dati: kuģa kurss 360( skalā | Datums | DA | O | Atrašanās vietas dati: atrašanās vietas reģistrēšanas datums UTC (GGGGMMDD) | Laiks | TI | O | Atrašanās vietas dati: atrašanās vietas reģistrēšanas laiks UTC (HHMM) | Ieraksta beigas | ER | O | Sistēmas dati: apzīmē ieraksta beigas | Rakstzīmju kopa: ISO 8859.1 Datus pārraida pēc šāda parauga: 1. Datu rakstzīmes atbilst standartam ISO 8859.1. 2. Datus pārraida pēc šāda parauga: - ieraksta sākumu apzīmē ar divām slīpsvītrām (//) un kodu “SR”; - datu elementa sākumu apzīmē ar divām slīpsvītrām (//) un attiecīgo lauka kodu; - lauka kodu no datu elementa atdala ar vienu slīpsvītru (/); - datu pārus atdala ar tukšumzīmi; - ziņojuma beigas apzīmē ar divām slīpsvītrām (//) un kodu “ER”. 5. papildinājums ZIŅOJUMU FORMĀTI 1. IEIEŠANAS ZIŅOJUMA FORMĀTS (VISMAZ 3 STUNDAS PIRMS IEIEŠANAS) (SATURS) | (PĀRRAIDE) | ADRESĀTS | SFA | DARBĪBAS KODS | IN | KUĢA VĀRDS | STARPTAUTISKAIS RADIO IZSAUKUMA SIGNĀLS | ATRAŠANĀS VIETA IEEJOT | IEIEŠANAS DATUMS UN LAIKS (UTC) | UZ KUĢA PATURĒTO ZIVJU DAUDZUMS (Mt) | DZELTENSPURU TUNZIVIS | (Mt) | LIELACU TUNZIVIS | (Mt) | SVĪTRAINĀS TUNZIVIS | (Mt) | CITAS (NORĀDĪT SUGU) | (Mt) | 2. IZIEŠANAS ZIŅOJUMA FORMĀTS (VISMAZ 3 STUNDAS PIRMS IZIEŠANAS) (SATURS) | (PĀRRAIDE) | ADRESĀTS | SFA | DARBĪBAS KODS | OUT | KUĢA VĀRDS | STARPTAUTISKAIS RADIO IZSAUKUMA SIGNĀLS | ATRAŠANĀS VIETA IZEJOT | IZIEŠANAS DATUMS UN LAIKS (UTC) | UZ KUĢA PATURĒTO ZIVJU DAUDZUMS (Mt) | DZELTENSPURU TUNZIVIS | (Mt) | LIELACU TUNZIVIS | (Mt) | SVĪTRAINĀS TUNZIVIS | (Mt) | CITAS (NORĀDĪT SUGU) | (Mt) | 3. NEDĒĻAS NOZVEJAS ZIŅOJUMA FORMĀTS (IK PĒC TRIM DIENĀM, KUĢIM DARBOJOTIES SEIŠELU SALU ŪDEŅOS) (SATURS) | (PĀRRAIDE) | ADRESĀTS | SFA | DARBĪBAS KODS | WCRT | KUĢA VĀRDS | STARPTAUTISKAIS RADIO IZSAUKUMA SIGNĀLS | UZ KUĢA PATURĒTO ZIVJU DAUDZUMS (Mt) | DZELTENSPURU TUNZIVIS | (Mt) | LIELACU TUNZIVIS | (Mt) | SVĪTRAINĀS TUNZIVIS | (Mt) | CITAS (NORĀDĪT SUGU) | (Mt) | KOPŠ PĒDĒJĀ ZIŅOJUMA VEIKTO ZVEJAS RĪKU IEMETIENU SKAITS | Visus ziņojumus nosūta kompetentajai iestādei uz turpmāk norādīto faksa numuru vai elektroniskā pasta adresi. Fakss: +248 225957, e-pasts: fmcsc@sfa.sc Seychelles Fishing Authority, P.O. Box 449, Fishing Port, Mahé, Seychelles TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu protokolu, kas pievienots Partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Seišelu Salu Republiku 2. ABM/ABB (BUDžETA LīDZEKļU VADīBA VAI SADALE PA DARBīBAS JOMāM) 11. Jūrlietas un zivsaimniecība 1103. Starptautiskā zvejniecība un jūras tiesības 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas 110301: Starptautiski nolīgumi zivsaimniecības jomā 11010404: Starptautiski nolīgumi zivsaimniecības jomā — Administratīvās pārvaldības izdevumi 3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums Starp Eiropas Kopienu un Seišelu Salu Republiku noslēgtajam Partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē pievienotā protokola piemērošanas termiņš beidzas 2011. gada 17. janvārī. Jaunais protokols būs spēkā trīs gadus, sākot no dienas, kad ir pieņemts Padomes lēmums par protokola parakstīšanu un provizorisku piemērošanu un beidzies pašreizējā protokola piemērošanas termiņš. Protokolā ir noteikts finansiālais ieguldījums, zvejas kategorijas un nosacījumi ES kuģu zvejas darbībām Seišelu salu zvejas zonā. 3.3. 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi 4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums miljonos EUR (četras zīmes aiz komata) Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2011 | 2012 | 2013 | Kopā | Darbības izdevumi [8] Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | Skatīt [9] un [10] zemsvītras piezīmi | 5,6000 | 5,6000 | 5,6000 | 16,8000 | Maksājumu apropriācijas (MA) | b | Skatīt 11. un 12. zemsvītras piezīmi | 5,6000 | 5,6000 | 5,6000 | 16,8000 | Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi [11] Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4. | c | 0,0192 | 0,0192 | 0,0592 | 0,9760 | PAMATSUMMAS KOPAPJOMS Saistību apropriācijas (SA) | a+ c | Skatīt 11. un 12. zemsvītras piezīmi | 5,6192 | 5,6192 | 5,6592 | 16,8976 | Maksājumu apropriācijas (MA) | b+ c | Skatīt 11. un 12. zemsvītras piezīmi | 5,6192 | 5,6192 | 5,6592 | 16,8976 | Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[12] Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | 0,0671 | 0,0671 | 0,0671 | 0,2013 | Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6. | e | 0,0250 | 0,0250 | 0,0250 | 0,0750 | Kopējās orientējošās izmaksas KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+ c+ d+ e | Skatīt 11. un 12. zemsvītras piezīmi | 5,7113 | 5,7113 | 5,7513 | 17,1739 | KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+ c+ d+ e | Skatīt 11. un 12. zemsvītras piezīmi | 5,7113 | 5,7113 | 5,7513 | 17,1739 | Ziņas par līdzfinansējumu: līdzfinansējums nav paredzēts miljonos EUR (četras zīmes aiz komata) Līdzfinansētājs | 2011 | 2012 | 2013 | Kopā | f | KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a + c + d + e + f | Skatīt 11. un 12. zemsvītras piezīmi | 5,7113 | 5,7113 | 5,7513 | 17,1739 | 4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu X Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu ( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā ( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[13] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu) 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem X Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus ( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda: NB! Visas ziņas un apsvērumi par ietekmes aprēķināšanas metodi jānorāda atsevišķā pielikumā. miljonos EUR (četras zīmes aiz komata) Pirms darbības [Gads n-1] | Pēc darbības | Budžeta pozīcija | Ieņēmumi | [Gads n] | [n + 1] | [n + 2] | [n + 3] | [n + 4] | a) nominālie ieņēmumi | b) ieņēmumu izmaiņas ( | (Precizēt katru attiecīgo budžeta ieņēmumu pozīciju; ja darbība ietekmē vairākas budžeta pozīcijas, tabulai pievieno vajadzīgo rindu skaitu.) 4.2. Cilvēkresursi, izteikti ar pilna laika ekvivalentu, FTE (arī ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki) — sīkāk skatīt 8.2.1. punktā Gada vajadzības | 2011 | 2012 | 2013 | Kopā — cilvēkresursi | 0,85 | 0,85 | 0,85 | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI 5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Starp Eiropas Kopienu un Seišelu Salu Republiku noslēgtajam Partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē pievienotā pašreizējā protokola piemērošanas termiņš beidzas 2011. gada 17. janvārī. Jaunajam protokolam jāaptver laikposms no 2011. gada 18. janvāra līdz 2013. gada 17. janvārim, ar nosacījumu, ka vienlaikus ar šo procedūru uzsāktā attiecīgā procedūra, lai pieņemtu Padomes lēmumu par protokola parakstīšanu un provizorisku piemērošanu, tiek pabeigta līdz 2011. gada 17. janvārim. Jaunā protokola galvenais mērķis ir stiprināt sadarbību starp ES un Seišelu salām, lai veicinātu ilgtspējīgas un atbildīgas zivsaimniecības politikas īstenošanu Seišelu salu ūdeņos. Galvenie jaunā protokola elementi ir šādi. - Zvejas iespējas : ikgadējais atsauces daudzums 52 000 tonnu, ko 48 seineriem zvejai ar riņķvadiem un 12 kuģiem zvejai ar āķu jedām iedala šādi: - seineri zvejai ar riņķvadiem — Spānija: 22 kuģi, Francija: 23 kuģi, Itālija: 3 kuģi; - kuģi zvejai ar āķu jedām — Spānija: 2 kuģi, Francija: 5 kuģi, Portugāle: 5 kuģi. - Ikgadējais finansiālais ieguldījums : EUR 5 600 000 - Kuģu īpašnieku avansa maksājumi un maksas [14] - Seineri zvejai ar riņķvadiem: vienotas likmes summa EUR 61 000 gadā par katru kuģi, to maksā divās daļās: 50 % zvejas atļaujas pieprasījuma iesniegšanas laikā un 50 % simts (100) dienu laikā pēc zvejas atļaujas derīguma termiņa sākuma. - Kuģi zvejai ar āķu jedām: - kuģi virs 250 GRT — EUR 4200, kas atbilst EUR 35 tonnā par 120 tonnām tunzivju un tunzivjveidīgo, - kuģi zem 250 GRT — EUR 3 150, kas atbilst EUR 35 tonnā par 90 tonnām tunzivju un tunzivjveidīgo. 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Eiropas Savienības iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija Ar Seišelu salām noslēgtajam Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam jāpievieno jauns protokols, jo ir nepieciešama efektīva un pārredzama pamatsistēma, saskaņā ar kuru ES kuģi varētu iegūt zvejas tiesības, lai seineri zvejai ar riņķvadiem un kuģi zvejai ar āķu jedām varētu Seišelu salu zvejas zonā zvejot tikai tunzivis un tunzivjveidīgos. Ja šajā priekšlikumā paredzētā pamatsistēma netiktu izveidota, zvejas darbības pārvaldītu ar cita veida (privātiem) nolīgumiem, kuru prioritārie mērķi ne vienmēr ir ilgtspējība un atbildīga zveja. Jaunajam protokolam būs arī pozitīva ietekme reģionālā mērogā, proti, tiks nostiprināta Seišelu salu jau uzsāktā aktīvā dalība Reģionālajā plānā par zvejas darbību pārraudzību Indijas okeāna dienvidrietumu daļā, un tiks veicināta ES un Seišelu salu sadarbība reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijās, tādās kā Indijas okeāna tunzivju komisija ( IOTC ). ES ir apņēmusies arī turpmāk veicināt atbildīgu un ilgtspējīgu zvejniecību trešo valstu ūdeņos, tostarp Indijas okeāna reģionā. Ir svarīgi saglabāt divpusējās attiecības ar pašreizējiem partneriem šajā reģionā, jo īpaši saistībā ar to dalību ES finansētajā Reģionālajā plānā par zvejas darbību pārraudzību Indijas okeāna dienvidrietumu daļā. Šā svarīgā instrumenta mērķis ir pastiprināt centienus apkarot NNN zveju attiecīgajā reģionā, apvienojot 5 zemju (Madagaskaras, Seišelu salu, Komoru salu, Maurīcijas, Reinjonas) kontroles līdzekļus un resursus, lai pieņemtu un īstenotu koordinētu pieeju kontroles un pārraudzības stratēģijām. 5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji Apspriežot un noslēdzot nolīgumus zivsaimniecības nozarē ar trešām valstīm, tiek panākts galvenais mērķis uzturēt un saglabāt ES flotes, tai skaitā tāljūras kuģu, tradicionālās zvejas darbības un veidot partnerību, lai nodrošinātu zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu ārpus ES ūdeņiem, ievērojot vides, sociālos un ekonomiskos apsvērumus. Nolīguma īstenošanas uzraudzībā izmantos šādus ABM rādītājus: ( zvejas iespēju izmantojuma apmēra uzraudzība, ( nozvejas datu un nolīguma komerciālās vērtības datu apkopošana un analīze, ( ietekme uz nodarbinātību un pievienotā vērtība ES, ( ieguldījums ES tirgus stabilizēšanā, ( devums, kas palīdz tuvināties vispārējam mērķim — nabadzības samazināšanai Seišelu salās, tostarp ietekme uz nodarbinātību un infrastruktūras attīstību un valsts budžetam sniegtais atbalsts, ( darba apspriežu un Apvienotās komitejas sanāksmju skaits. 5.4. Īstenošanas metode (orientējoši) X Pārvalda centralizēti X Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 6.1. Uzraudzības sistēma Komisija (Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD sadarbībā ar Eiropas Komisijas delegāciju Maurīcijā, kura atbild par Maurīciju, Seišelu salām un Komoru salām) nodrošinās regulāru šā protokola īstenošanas uzraudzību, jo īpaši uzņēmēju iesaistīšanās un nozvejas datu ziņā. 6.2. Novērtēšana Lai varētu sākt sarunas par jaunu protokolu, ar neatkarīgu konsultantu konsorcija palīdzību tika veikta 2005.–2011. gada protokola pamatīga novērtēšana, kura beidzās 2010. gada maijā. 6.2.1. Provizoriskais novērtējums Novērtējumā ir identificēti šādi aspekti, saistībā ar kuriem ES interesēs ir uzturēt partnerattiecības ar Seišelu salām zivsaimniecības nozarē: - atbilstoši Eiropas flotu vajadzībām zivsaimniecības nolīgums ar Seišelu salām palīdz saglabāt ES tunzivju zvejniecības dzīvotspēju Indijas okeānā, - protokols palīdz stiprināt attiecīgās jomas dzīvotspēju Eiropā, ES kuģiem un ar šo kuģu darbību saistītajiem nozares segmentiem nodrošinot stabilu tiesisko vidi, - Zaļajā grāmatā par kopējās zivsaimniecības politikas reformu uzsvērts, ka jāizpēta reģionālās sadarbības iespējas, lai nodrošinātu ilgtspējību ārpus ES ūdeņiem, - daļa no ES stratēģijas ir stiprināt RZPO satvaru, kas kalpo kā līdzeklis zvejniecības pārvaldības veicināšanai. Novērtējuma secinājumi attiecībā uz Seišelu salu interešu ievērošanu protokolā ir šādi: - Seišelu salām ir vajadzīgas ārvalstu valūtas rezerves, lai saglabātu makroekonomisko stabilitāti. Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā paredzētie garantētie ienākumi vismaz trīs gadu periodā segs daļu no valsts vajadzībām, - jaunais protokols palīdzēs vairāku gadu garumā nodrošināt valsts finansējumu politikas izstrādei, ko neatbalsta ārvalstu finansētāji, vai valsts ieguldījumu, kad tas nepieciešams. Turklāt līdztekus nozvejas tiešajai komercvērtībai vietējai apstrādes rūpniecībai ir paredzami šādi Seišelu salu ieguvumi: - vietējo jūrnieku nodarbināšana uz ES kuģiem, - labvēlīga blakus ietekme uz nodarbinātību ostās, izsolēs, konservu fabrikās, kuģniecības sabiedrībās un pakalpojumu uzņēmumos utt., - nodarbinātības iespējas apvidos, kuros nav alternatīvu darba iespēju, - ieguldījums ES tirgus apgādē ar zivju produktiem. 6.2.2. Protokola ekonomiskās vērtības novērtējums un ES finansiālais ieguldījums Šajā protokolā paredzētais finansiālais ieguldījums trīs gadu laikposmā ir EUR 5 600 000 gadā. Šo summu veido divas daļas: maksa par ES flotes piekļuves tiesībām (EUR 3 380 000 gadā) un nozares atbalsta finansējums (EUR 2 200 000 gadā), ko piešķir, lai palīdzētu Seišelu salām izstrādāt valsts zivsaimniecības politiku. Pašreizējā protokolā paredzētais finansiālais ieguldījums ir EUR 5 355 000 gadā, un to veido maksa par piekļuves tiesībām (EUR 4 095 000 gadā) un nozares atbalsta finansējums (EUR 1 260 000 gadā). Jaunajā protokolā ir paredzēts mazāks kopējais atsauces daudzums tonnās (saistībā ar mazāku nozvejas apjomu reģionā vērojamās pirātu darbības dēļ) un attiecīgi mazāks finansējums par piekļuves tiesībām, taču to kompensē lielāka summa Seišelu salu zivsaimniecības politikas atbalstam. Tādā veidā ir izskaidrojams nelielais kopējās summas palielinājums, kas ES jāmaksā saskaņā ar jauno protokolu. 6.2.3. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi) Novērtējuma ziņojums apstiprina, ka protokolam ir pozitīva ietekme, palīdzot saglabāt ES seineru klātbūtni Seišelu salu ūdeņos, savukārt protokola ietekme uz āķu jedu zvejas kuģu floti ir neliela. Tomēr kopumā protokols ievērojamā mērā palīdz nodrošināt ES tunzivju zvejas flotes darbības. 6.2.4. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskums Ņemot vērā 2010. gada maijā pabeigto pētījumu (sk. 6.2.1. un 6.2.3. punktu) un tiecoties nodrošināt ilgtspējīgu zveju reģionā, ikreiz pirms protokola atjaunošanas tiks veikts protokola ietekmes novērtējums un analīze. Šim novērtējumam izmantos 5.3. punktā minētos rādītājus. 7. Krāpšanas apkarošanas pasākumi Attiecīgā trešā valsts ir pilnībā atbildīga par to, kā tiek izmantots finansiālais ieguldījums, kuru ES maksā saskaņā ar protokolu. Tomēr Komisija apņemas tiekties izveidot pastāvīgu politisko dialogu un sadarbību, lai varētu labāk pārvaldīt nolīguma īstenošanu un stiprināt ES ieguldījumu ilgtspējīgā resursu pārvaldībā. Katrā ziņā visi maksājumi, kurus Komisija veic atbilstīgi zivsaimniecības nolīgumam, notiek saskaņā ar parastajiem Komisijas noteikumiem un budžeta un finanšu procedūrām. Konkrētajā gadījumā tas ļauj pilnībā identificēt trešo valstu bankas kontus, kuros iemaksā finansiālā ieguldījuma summas. 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksas Saistību apropriācijas miljonos EUR (četras zīmes aiz komata) 2011 | 2012 | 2013 | KOPĀ | Darbība Nr. 1 | Darbība Nr. 2 | 2011 | 2012 | 2013 | Ierēdņi un pagaidu darbinieki[16] (11 01 01) | A*/AD | 0,25 | 0,25 | 0,25 | B*, C*/AST | 0,3 | 0,3 | 0,3 | Personāls, ko finansē[17] atbilstoši 11 01 02. pantam | Pārējais personāls, ko finansē[18] atbilstoši 11 01 04 04. pantam | 0,3 | 0,3 | 0,3 | KOPĀ | 0,85 | 0,85 | 0,85 | 8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumi - Palīdzība sarunvedējam ar zivsaimniecības nozares nolīgumu saistīto sarunu sagatavošanā un noslēgšanā: - piedalīties sarunās ar trešām valstīm, lai noslēgtu nolīgumus zivsaimniecības nozarē, - sagatavot komisāram novērtējuma ziņojumu projektus un sarunu stratēģijas piezīmes, - iesniegt un aizstāvēt Komisijas nostāju Padomes Ārējās zivsaimniecības politikas darba grupā, - kopā ar dalībvalstīm meklēt kompromisa risinājumus, kas iekļaujami nolīguma galīgajā redakcijā. - Nolīgumu īstenošanas uzraudzība: - veikt zivsaimniecības nolīgumu īstenošanas ikdienas uzraudzību, - sagatavot un pārbaudīt finansiālā ieguldījuma un īpašu papildu ieguldījumu maksāšanas saistības un to izpildi, - regulāri ziņot par nolīgumu īstenošanas gaitu, - novērtēt nolīgumu zinātniskos un tehniskos aspektus, - sagatavot Padomes regulas un lēmuma priekšlikuma projektu un izstrādāt nolīguma tekstu, - uzsākt un pārraudzīt pieņemšanas procedūru. - Tehniskā palīdzība: - sagatavot Komisijas nostāju Apvienotajā komitejā. - Starpiestāžu sadarbība: - sarunu procesā pārstāvēt Komisiju Padomē, Eiropas Parlamentā un attiecīgajās dalībvalstīs, - sagatavot atbildes uz Eiropas Parlamenta uzdotajiem mutiskajiem un rakstiskajiem jautājumiem. - Starpdienestu apspriedes un darbības koordinēšana: - jautājumos par nolīgumu slēgšanas sarunām un īstenošanas uzraudzību nodrošināt saikni ar pārējiem ģenerāldirektorātiem, - organizēt starpdienestu apspriedes un atbildēt uz informācijas pieprasījumiem. - Novērtēšana: - piedalīties ietekmes novērtējuma atjaunināšanā, - analizēt sasniegtos mērķus un novērtēšanas rādītājus. 8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā) (Ja izvēlas vairākas iespējas, jānorāda amata vietu skaits saistībā ar katru no tām.) X Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas ( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru 2011. gadam ( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā ( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana) ( Amata vietas, kas nepieciešamas gadā n, bet nav paredzētas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam 8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (11 01 04/05 –– administratīvās pārvaldes izdevumi) (EUR) Budžeta pozīcija: 11 01 04 04 (numurs un nosaukums) | 2011 | 2012 | 2013 | KOPĀ | 1. Tehniskais un administratīvais atbalsts (ietverot attiecīgās personāla izmaksas) | Izpildaģentūras[19] | Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts | - iekšējais (intra muros)[20] | 19 200 | 19 200 | 19 200 | 57 600 | - ārējais (extra muros)[21] | 40 000 | 40 000 | Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 19 200 | 19 200 | 59 200 | 97 600 | 8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā (EUR) Cilvēkresursu veids | 2011 | 2012 | 2013 | KOPĀ | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (11 01 01) | 67 100 | 67 100 | 67 100 | 201 300 | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u. c.) (norādīt budžeta pozīciju) | Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 67 100 | 67 100 | 67 100 | 201 300 | Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu. - 1AD = EUR 122 000 x 0,25 = EUR 30 500 1ST = EUR 122 000 x 0,15 = EUR 18 300 1ST = EUR 122 000 x 0,15 = EUR 18 300 Starpsumma: EUR 67 100 (0,0671 miljons EUR gadā) - [Izmaksas par līgumdarbinieku, kas strādā ES delegācijā Maurīcijā, t. i., 64 000*0,3 = 19 200 EUR, ir minētas 8.2.4. punktā, jo tā ir daļa no pamatsummā ietvertajām administratīvajām izmaksām.] Kopā EUR 86 300 gadā (0,0863 miljoni euro gadā) Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam Sk. 8.2.1. punktu 8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā (EUR) 2011 | 2012 | 2013 | KOPĀ | 11 01 02 11 01 — Komandējumi | 15 000 | 15 000 | 15 000 | 45 000 | 11 01 02 11 02 — Sanāksmes un konferences | 10 000 | 10 000 | 10 000 | 30 000 | XX 01 02 11 03 — Komitejas[22] | XX 01 02 11 04 — Pētījumi un konsultēšanās | XX 01 02 11 05 — Informācijas sistēmas | 2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) | 3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 25 000 | 25 000 | 25 000 | 75 000 | [1] Padomes 2010. gada 31. maija Lēmums Nr. 9755/2010. [2] OV C […], […], […]. lpp. [3] OV C […], […], […]. lpp. [4] Padomes 2006. gada 5. oktobra Regula (EK) Nr. 1562/2006 (OV L 290, 20.10.2006.). [5] OV C […], […], […]. lpp. [6] Protokola teksts ir publicēts OV …** kopā ar lēmumu par tā parakstīšanu. ** OV: ierakstīt atsauci uz OV dokumentam st …../10. [7] Datumu, kad Nolīgums stājas spēkā, Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . [8] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās 11. sadaļas 11 01. nodaļā. [9] Finansiālais ieguldījums ietver: a) EUR 3 380 000 gadā, kas atbilst atsauces daudzumam 52 000 tonnu gadā, un b) EUR 2 220 000 gadā, kas atbilst papildu finansējumam, kuru ES maksā, lai atbalstītu Seišelu salu zivsaimniecības un jūrniecības politiku. Ja nozvejas apjoms gadā pārsniedz 52 000 tonnu, finansiālā ieguldījuma summu proporcionāli palielina par EUR 65/tonnā, taču šī summa nedrīkst pārsniegt EUR 6 760 000 gadā. [10] Saskaņā ar protokolu zvejas iespējas var palielināt, savstarpēji vienojoties, ciktāl IOTC ieteikumi un rezolūcijas liecina, ka šāda pielāgošana nodrošinās tunzivju un tunzivjveidīgo sugu ilgtspējīgu pārvaldību Indijas okeānā. Tomēr šādi palielināt finansiālo ieguldījumu var tikai tad, ja budžeta iespējas to ļauj. [11] Izdevumi, kas ietverti 11. sadaļas 11 01 04. pantā. [12] Izdevumi, kas ietverti 11 01. nodaļā, izņemot 11 01 04. un 11 01 05. pantu. [13] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [14] Kuģu īpašnieku avansa maksājumi un maksas neietekmē ES budžetu. [15] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā. [16] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [17] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [18] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā. [19] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu. [20] Izmaksas par līgumdarbinieku, kas strādā ES delegācijā Maurīcijā, finansē saskaņā ar budžeta pozīciju 11 01 04 04. [21] Izmaksas par protokola retrospektīvo novērtējumu, sk. 6.2.4. punktu. [22] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.