[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 12.2.2009 COM(2009) 69 galīgā redakcija KOMISIJAS STARPPOSMA ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Bulgārijas panākumiem saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu KOMISIJAS STARPPOSMA ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Bulgārijas panākumiem saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu 1. IEVADS Kad Bulgārija 2007. gada 1. janvārī iestājās Eiropas Savienībā, tika izveidots sadarbības un pārbaudes mehānisms ( turpmāk – SPM )[1], lai palīdzētu Bulgārijai novērst konkrētus trūkumus tādās jomās kā tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību un ar regulāriem ziņojumiem uzraudzītu šajās jomās gūtos panākumus. Šis ziņojums ir starpposma ziņojums, kurā sniegti tehniski atjauninājumi par būtiskiem notikumiem pēdējos sešos mēnešos Bulgārijā saistībā ar SPM[2]. Ziņojumā nav sniegts novērtējums par gūtajiem panākumiem. Atjauninājumi aptver tikai pasākumus, kas jau ir pabeigti vai ko drīzumā paredzēts pabeigt. Komisijas 2008. gada 23. jūlijā pieņemtais paziņojums joprojām ir atskaites punkts novērtējumam par gūtajiem panākumiem saistībā ar kritēriju izpildi un joprojām pastāvošo problēmu identificēšanu. Nākamo novērtējumu Komisija veiks 2009. gada vasarā. 2. TIESU SISTēMAS REFORMA UN KORUPCIJAS UN ORGANIZēTāS NOZIEDZīBAS APKAROšANA – VISPāRīGAS PIEZīMES PAR PAšREIZēJO SITUāCIJU Bulgārijas iestādes visumā atzina Komisijas novērtējumu, ko tā veica 2008. gada jūlijā. Lai novērstu Komisijas konstatētās problēmas, prokuratūra, Tieslietu ministrija un Iekšlietu ministrija veica sākotnējos pasākumus strukturālās reformas un tiesību aktu reformas jomā. Šie pasākumi jāturpina un jāpaplašina, lai gūtu konkrētus rezultātus. Kopš 2008. gada jūlija ir vērojama zināma attīstība atbilstoši 1.–3. kritērijam (tiesu sistēmas reforma), īpaši attiecībā uz darbu, ko veic Augstākās tiesas padomes inspekcija, kuras rīcības spējas tika paplašinātas. Augstākās tiesas padome sāka izvērtēt disciplinārlietās piemēroto tiesu praksi, sāka pārbaudīt, kāpēc lietas tiek nodotas atpakaļ prokuratūrai, un izstrādāja ziņošanas mehānismu, lai sekotu lietu kustībai. Ir paziņots par turpmākiem pasākumiem, kuru mērķis ir izlīdzināt nevienādo tiesu darba slodzi, uzlabot administratīvo vadību un ieviest pārredzamu iecelšanas procedūru, tādējādi nodrošinot vadības līmenī strādājošo tiesnešu augstu profesionalitātes un integritātes pakāpi. Likumdošanas jomā ir pieņemts Likums par interešu konfliktu un ir grozīts Likums par publisko iepirkumu. Nozīmīga attīstība saistībā ar 4.–6. kritēriju (korupcija un organizētā noziedzība) bija izmēģinājuma projekta uzsākšana, lai izveidotu kopīgas izmeklēšanas vienības, kuru locekļi ir prokuratūras, Valsts drošības aģentūras ( SANS ) un Iekšlietu ministrijas pārstāvji. Kā nākamais pasākums ir jāceļ apsūdzība pret smagos noziegumos iesaistītajām grupām, kuru apkarošanai šīs kopīgās izmeklēšanas vienības ir izveidotas. Ir veikti pasākumi, lai reformētu Iekšlietu ministriju un precizētu iestāžu attiecīgās kompetences jomas pirmstiesas posmā, tomēr šo pasākumu rezultāti un ietekme vēl nav mērāmi. Turpmāka uzmanība jāpievērš tam, lai izstrādātu pārredzamus un kontrolējamus nolīgumus starp Valsts drošības aģentūru un Iekšlietu ministriju, piemēram, par īpašu novērošanas līdzekļu izmantošanu, parlamentārās kontroles apmēru pār Valsts drošības aģentūru un izmeklēšanas darbībās iesaistīto policijas vienību pilnvaru paplašināšanu. Joprojām nav ieviesta visaptveroša pirmstiesas posma reforma, kuras mērķis ir uzlabot pierādījumu pieļaujamības pašreizējo sistēmu, kā arī svarīgi tiesību akti, kas attiecas uz zemes gabalu apmaiņu, partiju finansēšanu un noziedzīgi iegūtu līdzekļu atsavināšanu. 3. SECINĀJUMS – PERSPEKTīVAS Nākamajā novērtējumā par gūtajiem panākumiem, ko Komisija veiks 2009. gada vasarā, tiks parādīts, cik lielā mērā Bulgārija ir spējusi novērst trūkumus, kurus Komisija konstatēja saistībā ar tiesu sistēmas reformu, un gūt pārliecinošus un reālus rezultātus cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību. Lai apliecinātu sistēmiskas un neatgriezeniskas pārmaiņas, Bulgārijai ir jāpierāda, ka tā ir izveidojusi neatkarīgu un stabilu tiesu sistēmu, kas spēj atklāt interešu konfliktus, korupcijas gadījumus un organizēto noziedzību un šādos gadījumos piemērot sodus, kā arī saglabāt tiesiskumu. Konkrēti tas nozīmē, ka jāpieņem vēl atlikušie tiesību akti, kas vajadzīgi, lai pilnveidotu tiesību sistēmu, un, ceļot apsūdzības, risinot tiesas procesus un nosakot spriedumus konkrētās augsta līmeņa korupcijas un organizētās noziedzības lietās, jāparāda, ka tiesību sistēma spēj neatkarīgi un efektīvi īstenot tiesību aktus. 4. KRITēRIJU TEHNISKS ATJAUNINāJUMS 4.1. 1. kritērijs – pieņemt konstitūcijas grozījumus, novēršot jebkādu nenoteiktību attiecībā uz tiesu sistēmas neatkarību un atbildību Lai īstenotu konstitūcijas grozījumus, ir nepieciešama pilnībā darbotiesspējīga un neatkarīga tiesu iestāžu inspekcija ar pieredzi disciplinārlietu izmeklēšanā. Šajā saistībā ir minams, ka Augstākās tiesas padomes inspekcija pilnībā uzsāka savu darbu 2008. gada otrajā pusē. Inspekcija veica vairākas iepriekš nepaziņotas pārbaudes (pēc informācijas plašsaziņas līdzekļos vai pēc savas iniciatīvas), plānotas pārbaudes divos apelācijas instances apgabalos[3] (no pieciem), kā arī tematiskas pārbaudes (cita starpā saistībā ar kriminālas grupas darbību nekustamo īpašumu jomā Kostinbrodas pilsētā). Inspekcija veica arī disciplināras pārbaudes un uzsvēra nepieciešamību pieņemt skaidrojošus spriedumus, lēmumus vai dekrētus pretrunīgas tiesu prakses gadījumos. Pildot savas pilnvaras, inspekcija ir aktīvi rīkojusies un guvusi iepriecinošus sākotnējos rezultātus. Tagad jānodrošina, ka Augstākās tiesas padome, prokuratūra, tiesas un citas kompetentās iestādes pienācīgi turpina inspekcijas darbu un veic vajadzīgos koriģējošos pasākumus. 4.2. 2. kritērijs – pieņemot un īstenojot jaunu likumu par tiesu sistēmu un jauno Civilprocesa kodeksu, nodrošināt pārredzamāku un efektīvāku tiesas procesu. Ziņot par šo jauno likumu, Kriminālprocesa kodeksa un Administratīvā procesa kodeksa ietekmi, īpaši saistībā ar pirmstiesas posmu Jaunais likums par tiesu sistēmu un jaunais Civilprocesa kodekss tiek īstenots, kaut arī joprojām ir nopietnas problēmas kriminālprocesu jomā. Šajā saistībā Bulgārijas iestādēm jāīsteno visaptveroša pieeja attiecībā uz kriminālprocesu, tādējādi nodrošinot efektīvu un iedarbīgu pierādījumu pārvaldību tiesā, vienlaikus ievērojot procesuālās garantijas. Kaut arī tiesu iestāžu eksperti un neatkarīgi eksperti ir iesnieguši priekšlikumus, Kriminālkodekss vēl nav reformēts un ārkārtīgi sarežģītās krimināltiesību procedūras vēl nav pietiekami racionalizētas. Daļēju Kriminālprocesa kodeksa reformu pieņēma 2008. gada 17. decembrī[4]. Problēmas varētu rasties tādēļ, ka saskaņā ar grozīto likumu tiesai ir jāpiemēro „paātrināta procedūra”, kas automātiski nozīmē, ka gadījumos, kad apsūdzētais atdzīst savu vainu un pieprasa piemērot šo procedūru, neatkarīgi no izdarītā noziegums smaguma tiek piespriests sods, kas ir mazāks par likumā noteikto minimālo soda mēru. Līdz 2009. gada 1. janvārim tiesneši drīkstēja praksē paši izlemt, vai apmierināt šādu apsūdzētā pieprasījumu. Savā nākamajā ziņojumā Komisija cieši uzraudzīs šā grozījuma ietekmi un novērtēs, vai tas ir solis atpakaļ cīņā pret smagiem noziegumiem, tostarp krāpšanu un augsta līmeņa korupciju. Efektivitātes trūkums pirmstiesas posmā vēl nav novērsts. Pārāk maz sarežģītu krimināllietu nonāk tiesā; tiesā nonākušās lietas joprojām tiek nosūtītas atpakaļ prokuratūrai[5] vai tiek novilcinātas – bieži procedurālo noteikumu ļaunprātīgas piemērošanas dēļ. Likumu par Iekšlietu ministriju grozīja 2008. gada 22. jūlijā ar mērķi uzlabot Iekšlietu ministrijas pārvaldību, samazinot vadības līmeņu skaitu, novēršot darbības jomu pārklāšanos, piešķirot ministrijas vadībai tiešu kontroli pār operatīvajām funkcijām un ieviešot uz izlūkdatiem balstītu policijas darbību. Ministru kabinets 2. oktobrī pieņēma noteikumus par Likuma par Iekšlietu ministriju piemērošanu. Svarīgs elements ir policijas izmeklēšanas reforma, kas sniedz iespēju pieņemt darbā speciālistus no dažādām nozarēm, piemēram, finanšu jomas. Vēl ir pāragri novērtēt, vai šīs reformas sasniegs savus mērķus, piemēram, uzlabot policijas izmeklēšanas darba efektivitāti, jo īpaši sarežģītās lietās. Nacionālā asambleja 2008. gada 17. decembrī galīgajā lasījumā pieņēma likumu, ar ko groza Likumu par īpašiem izlūkošanas līdzekļiem. Vēl ir pāragri novērtēt tā ietekmi. Ir jāatrisina jautājums par parlamentāro kontroli pār Valsts drošības aģentūru ( SANS ). 4.3. 3. kritērijs – turpināt tiesu sistēmas reformu, lai paaugstinātu profesionalitāti, atbildību un efektivitāti. Novērtēt šās reformas ietekmi un katru gadu publicēt novērtējuma rezultātus Gandrīz puse (47 %) no disciplinārlietām, kuras 2008. gadā ierosināja Augstākās tiesas padomē (ATP), balstījās uz inspekcijas priekšlikumiem. Sešas lietas pabeidza, deviņas bija paredzēts pabeigt un trīs lietās ir plānotas sākotnējās uzklausīšanas. Augstākās tiesas padomei jāveic ievērojami koriģējoši pasākumi, lai ņemtu vērā pārbaužu secinājumus, piemēram, attiecībā uz iemesliem, kāpēc lietas tiek nosūtītas atpakaļ prokuratūrai. Viens no svarīgākajiem tiesu sistēmas profesionalitātes un pārredzamības kritērijiem šogad būs tiesu iestāžu administratīvo vadītāju iecelšana; šajā saistībā būtiska loma ir Augstākās tiesas padomei. Visas 180 Bulgārijas tiesas ir paziņojušas, ka tās ir izveidojušas pilnībā darbotiesspējīgas tīmekļa vietnes, tādējādi veicinot pārredzamību un piekļuvi tiesu iestādēm. Šajā saistībā ir ļoti svarīgi, ka, izmantojot šīs tīmekļa vietnes, pilnībā tiek ievēroti noteikumi par datu un privātās dzīves aizsardzību. 4.4. 4. kritērijs – veikt profesionālas, bezpartejiskas izmeklēšanas apsūdzībās par augsta līmeņa korupciju un ziņot par tām. Ziņot par iekšējām pārbaudēm valsts iestādēs un par augsta līmeņa amatpersonu īpašumu publicēšanu Dati par vispārējo turpmāko rīcību saistībā ar korupcijas lietām 2008. gada otrajā pusē liecina par lejupejošu tendenci salīdzinājumā ar 2008. gada pirmo pusi[6]. Šķiet, ka šī negatīvā tendence turpinājās arī 2008. gada novembrī un decembrī. Reaģējot uz 2008. gada jūlija ziņojumu, ko izstrādāja saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu, Augstākās kasācijas prokuratūrā ir izveidotas kopīgas vienības, lai apkarotu ar ES līdzekļiem saistītu krāpšanu, organizēto noziedzību, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju. Šīs vienības veido prokuratūras, policijas, SANS un valsts izmeklēšanas dienesta darbinieki. Citas iestādes (piemēram, nodokļu iestādes) tiek iesaistītas atkarībā no konkrētās lietas. Kaut arī vēl ir pāragri novērtēt šo kopīgo vienību rezultātus, ir jāatzīmē to pozitīvais potenciāls. Nacionālā asambleja 2008. gada 16. oktobrī pieņēma Likumu par interešu konfliktu novēršanu un paziņošanu atklātībai. Likums, kas stājās spēkā 2009. gada 1. janvārī, attiecas uz konfliktiem starp publiskām funkcijām un privātām interesēm. Likumā paredzēti līdzīgi standarti personām, kas ieņem valsts amatus visās iestādēs centrālajā, reģionālajā un vietējā līmenī. Ar likumu piemēro pilnībā decentralizētu kontroles mehānismu, kuram vēl jāpierāda sava efektivitāte, ņemot vērā daudzos gadījumos trūkstošo darbības neatkarību. Komisija cieši uzraudzīs šā likuma piemērošanu[7]. Nacionālā asambleja joprojām apspriež grozījumus politisko partiju finansēšanas noteikumos. Šobrīd spēkā esošie noteikumi par vēlēšanu kampaņu finansēšanu atšķiras atkarībā no vēlēšanu veida un neattiecas uz mantu ziedojumiem, nenoformētiem skaidras naudas ziedojumiem vai jautājumu par publiskiem ziedotāju reģistriem. Tiesību aktiem par vēlēšanu kampaņu finansēšanas noteikumiem jābūt saskaņotiem un skaidriem, un tajos jānosaka stingri kontroles mehānismi valsts parlamenta un 2009. gada vasarā paredzēto Eiropas Parlamenta vēlēšanu kontekstā. Iestādēm jāpastiprina arī savi centieni, lai izskaustu balsu pirkšanu. Pilsoniskās sabiedrības iniciatīvas ar mērķi novērst krāpšanu saistībā ar vēlēšanām ir iedvesmojošas. Stājoties spēkā Komercreģistra kodeksam, pastāv risks, ka samazināsies pārredzamība saistībā ar informāciju par uzņēmumu aktīvu īpašniekiem. Pārņemšanas un akciju nodošanas rezultātā radušās izmaiņas , kas notikušas pēc uzņēmuma sākotnējās reģistrācijas, saskaņā ar Komercreģistra kodeksu nav obligāti jāreģistrē. Komisija cieši uzraudzīs šo attīstību, jo tā varētu kavēt efektīvu izmeklēšanu finanšu pārkāpumu jomā. 4.5. 5. kritērijs – veikt turpmākus pasākumus, lai novērstu un apkarotu korupciju, īpaši pierobežu reģionos un pašvaldībās Nacionālā asambleja 2008. gada 16. oktobrī pieņēma vairākus grozījumus Likumā par publisko iepirkumu, šie grozījumi stājās spēkā 2009. gada 1. janvārī[8]. Šiem grozījumiem jāveicina lielāka pārredzamība, vienlīdzīga attieksme un nediskriminācijas princips publiskā iepirkuma procedūrās. Grozījumu ietekme ir cieši jāuzrauga un grozījumi jāpapildina, stiprinot administratīvos resursus un efektīvas kontroles procedūras, kuru pamatā ir nepārtraukts riska novērtējums[9]. Komisija atzīmē, ka likumi, ar kuriem ir jāaizliedz zemes gabalu un meža apmaiņa ļaunprātīgos nolūkos, stājas spēkā 1. februārī (attiecībā uz mežu) un 1. martā (attiecībā uz zemes gabaliem). Komisija turpinās cieši uzraudzīt šo likumu efektīvu īstenošanu. 4.6. 6. kritērijs – īstenot stratēģiju organizētās noziedzības apkarošanai, galveno uzmanību pievēršot smagiem noziegumiem, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijai, kā arī noziedznieku līdzekļu sistemātiskai konfiskācijai. Ziņot par jaunām un notiekošām izmeklēšanām, apsūdzībām un notiesāšanu šajās jomās Lai paaugstinātu efektivitāti cīņā pret organizēto noziedzību, Augstākās kasācijas prokuratūrā ir izveidotas kopīgas vienības (skatīt 4. kritēriju). Tomēr Bulgārijas iestāžu sniegtā statistika neliecina par ievērojamām izmaiņām saistībā ar organizētās noziedzības lietu izskatīšanu un tiesisko pārbaudi 2008. gadā[10]. Pēdējos mēnešos nav pieņemts neviens būtisks tiesas lēmums svarīgās organizētās noziedzības lietās. [1] Komisijas 2006. gada 13. decembra Lēmums Nr. 2006/929/EK, ar ko izveido mehānismu, lai nodrošinātu sadarbību un pārliecinātos par Bulgārijā sasniegto, novēršot noteiktus trūkumus tādās jomās kā tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību (OV L 354, 14.12.2006., 58. lpp.). [2] Šā ziņojuma galīgais termiņš ir 2009. gada 15. janvāris. [3] Veliko Turnovas un Burgasas apelācijas instances apgabalos. [4] Bulgārijas iestādes paziņoja Komisijai, ka likuma mērķis ir vienkāršot pirmstiesas posmu un pierādīšanas pienākumu ar organizēto noziedzību saistītajās krimināllietās, pierādījumu vākšanas nolūkā atbrīvot no atbildības kukuļņēmējus atsevišķās krimināllietās un pastiprināt kriminālatbildību par vēlēšanu likuma pārkāpumiem. [5] Šīs nosūtīšanas attiecas īpaši uz Sofiju, kur izskata vairumu sarežģīto lietu un vidēji 20 % no visām lietām tiek nosūtītas atpakaļ. [6] Bulgārija ir paziņojusi šādus skaitļus par nodarījumiem saistībā ar augsta līmeņa korupciju: - no 2008. gada janvāra līdz 2008. gada maijam uzsāka 200 pirmstiesas procesus, 78 lietas prokurors iesniedza tiesā, tika izvirzītas 103 apsūdzības un pasludināti 55 spriedumi; - no 2008. gada jūnija līdz 2008. gada oktobrim uzsāka 179 pirmstiesas procesus, 63 lietas prokurors iesniedza tiesā, tika izvirzītas 76 apsūdzības un pasludināti 50 spriedumi; - no 2008. gada novembra līdz 2008. gada decembrim uzsāka 30 pirmstiesas procesus, 18 lietas prokurors iesniedza tiesā, 19 personas tika apsūdzētas un 11 personas tika notiesātas. [7] Likuma piemērošana daļēji ir atcelta līdz 1. martam. Tomēr vienlaikus norit diskusijas par likuma grozījumiem. Ir svarīgi, ka likums arī turpmāk attieksies uz ģimenes saitēm, piederību politiskajām partijām un dalību bezpeļņas organizācijās. [8] Svarīgākie grozījumi ir šādi: pienākums publicēt visas pabeigtās procedūras iepirkuma reģistrā, pienākums publicēt cenu piedāvājumus, stingrākas sankcijas pārkāpumu gadījumā, neatkarīgu ekspertu obligāta piedalīšanās vērtēšanas komitejās, paaugstinātas robežvērtības, to iepirkuma procedūru papildu pārbaudes, kas ir saistītas ar ES līdzekļiem, lielāka rīcības brīvība attiecībā uz papildu prēmiju maksājumiem ierēdņiem, kuri ir iesaistīti iepirkuma procedūrās, un ierobežota sabiedrības piekļuve informācijai datu aizsardzības iemeslu dēļ. [9] Raksturīgi publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumi Bulgārijā ir liela apjoma līgumu sadalīšana vairākos mazākos līgumos, uz kuriem vairs neattiecas publiskajos iepirkumos piemērojamā robežvērtība, ļaunprātīga rīcība saistībā ar apakšlīgumiem, vairāku savstarpēji saistītu uzņēmumu piedalīšanās konkursā, tādējādi radot maldinošu priekšstatu par konkurenci, kā arī līgumu piešķiršanas nosacījumu un piedāvājumu novērtējumu manipulācija. [10] Dati par pārkāpumiem, kas saistīti ar organizēto noziedzību, laikā no 2008. gada jūnija līdz 2008. gada oktobrim : tika ierosināti 39 pirmstiesas procesi, 43 lietas prokurors iesniedza tiesā, tika izvirzītas 147 apsūdzības un pasludināti 65 spriedumi, no kuriem 35 spriedumus apstiprināja. Atbilstošie skaitļi laikā no 2008. gada janvāra līdz 2008. gada maijam : tika ierosināti 48 pirmstiesas procesi, 30 lietas prokurors iesniedza tiesā, tika izvirzītas 132 apsūdzības un pasludināti 60 spriedumi, no kuriem 48 spriedumus apstiprināja. Dati par laikposmu no 2008. gada novembra līdz 2008. gada decembrim liecina, ka tika ierosināti 11 pirmstiesas procesi, 10 lietas prokurors iesniedza tiesā, 52 personas tika apsūdzētas, 17 personas tika notiesātas un 17 spriedumus apstiprināja.