LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 23.12.2005 
COM(2005) 699 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS ZI ŅOJUMS 
budžeta l ēmējinstitūcijai par garantij ām, uz ko attiecas visp ārējais budžeta st āvoklis 
2005. gada 30. j ūnijā 
  
{SEC(2005)1769}  
 
LV 2   LV SATURS 
Pirmā daļa: Notikumi kopš 2004. gada 31. decembra p ārskata, riska st āvoklis un budžeta 
garantiju aktiviz ēšana................................................................................................................. 3 
1. Ievads - darb ības veidi ................................................................................................. 3 
2. Notikumi p ēc 2004. gada 31. decembra zi ņojuma....................................................... 3 
3. Riska st āvoklis ............................................................................................................. 4 
3.1. Neatmaks ātais kapitāls 2005. gada 30. j ūnijā.............................................................. 4 
3.2. Eiropas Savien ības budžeta maksim ālais gada risks, apmaks ātās darbības 2005. gada 
30. jūnijā (skatīt pielikuma A2 tabulu) ........................................................................ 5 
3.3. Eiropas Savien ības budžeta maksim ālais teorētiskais gada risks, izlemt ās un 
apmaksātās darbības 2005. gada 30. j ūnijā (skatīt pielikuma A3 tabulu).................... 5 
4. Budžeta garantiju aktiviz ēšana..................................................................................... 5 
4.1. Maks ājumi no skaidras naudas resursiem.................................................................... 5 
4.2. Garantiju fonda aktiviz ēšana........................................................................................ 5 
5. Kopienas teor ētiskās aizdevumu un garantiju kapacit ātes analīze attiecībā uz trešām 
valstīm.......................................................................................................................... 6 
6. Garantiju fonda st āvoklis 2005. gada 30. j ūnijā........................................................... 6 
7. Relat īvā viengabalain ība .............................................................................................. 7 
Otrā daļa: Potenci ālo risku nov ērtējums ― to trešo valstu ekonomikas un finanšu st āvoklis, 
kuras gūst labumu no svar īgākajām aizdevuma oper ācijām ...................................................... 8 
1. Ievads ...................................................................................................................... ..... 8 
2. Kandid ātvalstis............................................................................................................. 8 
3. Rietumbalk āni .............................................................................................................. 8 
4. Jaun ās neatkarīgās valstis............................................................................................. 9 
 
LV 3   LV Pirmā daļa: Notikumi kopš 2004. gada 31. decembra p ārskata, 
riska stāvoklis un budžeta garantiju aktiviz ēšana1 
1. I EVADS - DARBĪBAS VEIDI  
No Eiropas Savien ības budžeta segtie riski rodas daž ādu aizdevumu un garant ēšanas darb ību 
rezultātā, kuras var iedal īt divās kategorij ās: aizdevumi, ko Eiropas Kopienas pieš ķir 
makroekonomiskiem m ērķiem (aizdevumi dal ībvalstīm maksājumu bilances atbalstam un 
finansiālā atbalsta ( MFA ) aizdevumi treš ām valstīm) un aizdevumi mikroekonomiskiem 
mērķiem (Euratom un Eiropas Invest īciju bankas (EIB) aizdevumi2 trešās valstīs). 
2. N OTIKUMI P ĒC 2004. GADA 31. DECEMBRA ZI ŅOJUMA  
Attiecībā uz finansi ālo palīdzību trešām valstīm jaunu Padomes l ēmumu nepie ņēma. 
Aizdevuma maks ājums EUR 15 miljonu apm ērā tika veikts Serbijai un Melnkalnei, 
pamatojoties uz esošo l ēmumu. 
Maksājumi dot āciju form ā sasniedza EUR 22 miljonus: EUR 15 miljoni Bosnijai un 
Hercegovinai un EUR 7 miljoni Tadžikist ānai. 
Attiecībā uz Euratom aizdevuma maks ājums EUR 25 miljonu apm ērā tika veikts Bulg ārijai 
(Kozlodujai), pamatojoties uz esošo l ēmumu. Turkl āt divi aizdevuma maks ājumi tika 
samaksāti Rumānijai ( Cernavod ă ― EUR 100 miljoni un EUR 90 miljoni), izpildot 
Komisijas l ēmumu3. 
Attiecībā uz EIB mand ātiem Padome 2004. gada 22. decembr ī4 nolēma EIB pieš ķirt Kopienas 
garantiju pret zaud ējumiem atseviš ķiem projektu veidiem Krievij ā, Ukrainā, Moldov ā un 
Baltkrievij ā; maksimālais apjoms ir EUR 500 miljoni. Komisija 2005. gada 23. maij ā izlēma, 
ka Krievija un Ukraina bija ties īgas attiecībā uz šo lēmumu5. 
Komisija 2005. gada 12. apr īlī pieņēma priekšlikumu Padomes Re gulai, ar ko groza Regulu 
(EK, EAEK) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai6, lai grozītu šā fonda 
finansēšanas meh ānisma noteikumus. Š ā priekšlikuma galvenais m ērķis ir to uzlabot budžeta 
līdzekļu izlietošanas efektivit āti. Saskaņā ar šo priekšlikumu fondam l īdzekļi tiktu pieš ķirti 
retrospekt īvi, pamatojoties uz garant ēto aizdevumu neatmaks ātām summām. 
                                                 
1 L ūdzu ievērot, ka pielikum ā ir ietverts Komisijas person āla darba dokuments ar s īki izstrādātu tabulu 
kopumu un š ā ziņojuma paskaidrojumiem. 
2 S īkāka inform ācija par EIB mand ātiem ir nor ādīta pielikuma A1 tabul ā. 
3 K(2004)891/2, 2004. gada 30. marts. 
4 OV L 21, 25.01.05., 11. lpp. 
5 K(2005)1499. 
6 KOM(2005) 130. 
 
LV 4   LV Saskaņā ar Komisijas pazi ņojumu par Finanšu pl ānu laikposmam no 2007. l īdz 2013. gadam7 
nākotnē Garantiju fonda finans ējuma apjoms teor ētiski netiks ierobežots, jo Garantiju fonda 
finansējums tiks īstenots no 4. budžeta poz īcijas (Ārējās attiecības), nevis k ā pašreiz - no 
speciālām rezervēm. 
3. R ISKA ST ĀVOKLIS  
Šajā riska anal īzē ir izmantoti visp āratzītie kritēriji attiecībā uz neatmaks āto kapitāla summu, 
Komisijas budžeta maksim ālo gada risku un maksim ālo teorētisko gada risku (metodolo ģija ir 
paskaidrota Komisijas Person āla darba dokument ā). Sīkāki skaitļi ir minēti pielikuma tabul ās 
A1, A2 un A3. 
3.1. Neatmaks ātais kapit āls 2005. gada 30. j ūnijā 
Kopējais risks 2005. gada 30. j ūnijā bija EUR 16 333 miljoni sal īdzinājumā ar 
EUR 15 284 miljoniem 2004. gada 31. decembr ī. 
Tabulā ir uzskait ītas darbības, kas ietekm ēja neatmaks ātā kapitāla summu kopš p ēdējā 
ziņojuma. 
1. tabula, Neatmaks ātais kapit āls 2005. gada 30. j ūnijā* EUR miljoni (noapa ļoti)
Neatmaks ātā kapitāla summa 2004. gada 31. decembr ī 15 284
Aizdevuma 
atmaksa   
   E u r a t o m  0
   Finansi ālā palīdzība -38
   EIB -561
Aizdevumi 
izmaksāti    
   Euratom 215
   Finansi ālā palīdzība 15
   EIB 1 565
Valūtas kursa starp ība starp EUR un cit ām valūtām -147
Neatmaks ātā kapitāla summa uz 2005. gada 30. j ūniju 16 333
* Visi garant ētie aizdevumi (dal ībvalstīm un trešām valstīm), neieskaitot nesamaks ātos procentus un 
maksājumu saist ību nepildīšanu. 
 
Neatmaks ātā kapitāla summa attiec ībā uz darbībām dalībvalstīs 2005. gada 30. j ūnijā bija 
EUR 3 214 miljoni sal īdzinājumā ar EUR 3 360 miljoniem 2004. gada 31. decembr ī. 
                                                 
7 KOM (2004) 487, 2004. gada 14. j ūlijs. 
 
LV 5   LV Neatmaks ātā kapitāla summa attiec ībā uz darbībām trešās valstīs 2005. gada 30. j ūnijā bija 
EUR 13 119 miljoni sal īdzinājumā ar EUR 11 924 miljoniem 2004. gada 31. decembr ī. 
3.2. Eiropas Savien ības budžeta maksim ālais gada risks, apmaks ātās darbības 
2005. gada 30. j ūnijā (skatīt pielikuma A2 tabulu) 
– Kopējais maksim ālais gada risks 2005. gada otraj ā pusē ir EUR 1 053 miljoni. 
– Risks attiec ībā uz dalībvalstīm ir EUR 265 miljoni. 
– Risks attiec ībā uz trešām valstīm ir EUR 789 miljoni. 
3.3. Eiropas Savien ības budžeta maksim ālais teorētiskais gada risks, izlemt ās un 
apmaksātās darbības 2005. gada 30. j ūnijā (skatīt pielikuma A3 tabulu) 
– Maksimālais teorētiskais risks 2005. gad ā otrajā pusē ir EUR 1 103 miljoni, un tiek 
lēsts, ka 2013. gad ā saskaņā ar atseviš ķiem pieņēmumiem tas pieaugs l īdz 
EUR 3 480 miljoniem. 
– Maksimālais teorētiskais risks attiec ībā uz dalībvalstīm ir tāds pats kā maksimālais 
gada risks, kas min ēts 3.2. punkt ā. 
– Attiecībā uz trešām valstīm risks 2005. gada otraj ā pusē sasniedz EUR 839 miljonus. 
Ir novērtēts, ka risks l īdz 2013. gadam pieaugs l īdz EUR 3 253 miljoniem. 
4. B UDŽETA GARANTIJU AKTIVIZ ĒŠANA  
4.1. Maks ājumi no skaidras naudas resursiem 
Komisija izmanto savus skaidras naudas resursus8, lai nov ērstu kavējumus un no tiem 
izrietošās izmaksas savu aizdevuma oper āciju apkalpošan ā, ja kāds parādnieks nov ēlo 
maksājumu Komisijai. 
4.2. Garantiju fonda aktiviz ēšana 
Ar Padomes 1994. gada 31. oktobra Regul u (EK, Euratom) Nr. 2728/94, kur ā izdarīti 
grozījumi, izveidoja Garantiju fondu ārējai darbībai. Ja kāds Kopienas pieš ķirta vai garant ēta 
aizdevuma sa ņēmējs novēlo maksājumu, tad v ēršas Garantiju fond ā, lai tas nosegtu 
neizpildītās maksājumu saist ības trīs mēnešu laikā no dienas, kad maks ājums bija j āveic9. 
Garantijas fonds nebija j āizmanto, jo 2005. gada pirmaj ā pusē visas saist ības attiec ībā uz šiem 
aizdevumiem tika izpild ītas. 
                                                 
8 Saska ņā ar 12. pantu Padomes 2000. gada 22. maija Regul ā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, kur ā izdarīti 
grozījumi, ar ko īsteno Lēmumu 94/728/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sist ēmu. 
9 Papildu inform ācija pielikuma 2.5. ieda ļā. 
 
LV 6   LV 5. K OPIENAS TEOR ĒTISKĀS AIZDEVUMU UN GARANTIJU KAPACIT ĀTES ANAL ĪZE 
ATTIEC ĪBĀ UZ TREŠ ĀM VALST ĪM 
Praksē Kopienas aizdevumu un garantijas kapacit āti trešām valstīm ierobežo Garantiju fonda 
mehānisms, jo apropri ācijas, kas pieejamas fonda nodrošin ājumam, ir ierobežotas ar apjomu, 
kas ierakst īts garantiju rezervei pašreiz ējās finanšu perspekt īvās10. 
Pielikuma A4 tabul ā ir norādīta Kopienas aizdošanas kapacit ātes aplēse attiecībā uz trešām 
valstīm laika period ā no 2005. l īdz 2006. gadam saska ņā ar Garantiju fonda meh ānismu. 
Aprēķina metode un nor ādes uz juridiskajiem dokumentiem ir s īkāk izklāstītas pielikum ā. 
2. tabulā ir norādītas neatmaks ātās aizdevumu un aizdevumu garantiju oper ācijas treš ām 
valstīm, kuru kop ējā summa 2005. gada 30. j ūnijā ir EUR 13 245 miljoni. 
2. tabula, Neatmaks ātās aizdevumu un aizdevumu garantiju oper ācijas treš ām valstīm, 
EUR miljoni (noapa ļoti) 
1. Neatmaks ātais kapitāls, EK (MFA), Euratom 1 576 
2. Neatmaks ātais kapitāls, EIB 11 543 
3. Neizpild ītie maksājumi 0 
4. Nesamaks ātie procenti 1 
5. Nesamaks ātie procentu par ādi* 125 
Neatmaks ātā kapitāla summa uz 2005. gada 30. j ūniju 13 245 
* Nesamaks ātie procentu par ādi Garantiju fonda izveides regulas noz īmē 
Attiecība starp Fonda resursiem un neatmaks ātā kapitāla saistībām Fonda izveides regulas 
nozīmē bija 9,8 %, kas ir vair āk nekā mērķcipars ― 9 %, kas noteikts Regul ā Nr. 1149/1999, 
ar ko groza Fonda izveides regulu Nr. 2728/ 94. Noteikumos ir teikts, ka gada beig ās 
pārpalikumu atmaks ā speciālai pozīcijai Eiropas Savien ības vispārējā budžeta ie ņēmumu 
paziņojumā.  
6. G ARANTIJU FONDA ST ĀVOKLIS 2005. GADA 30. JŪNIJĀ 
Garantiju fonda apjoms 2005. gada 30. j ūnijā bija EUR 1 298,35 miljoni. Š ādas darbības tika 
reģistrētas 2005. gada pirmaj ā pusē: 
– saskaņā ar Regulu Nr. 2273/200411 2005. gada 10. janv ārī budžetā tika atmaks āti 
EUR 338 831 402,07, kas veido 9 % no nenomaks ātajām operācijām, kas tika 
piešķirtas jaunaj ām dalībvalstīm 2004. gada 1. maij ā (EUR 3 764 793 356,32); 
                                                 
10 Gada r ādītājs, kas ierakst īts 2000.-2006. gada finanšu perspekt īvās, ir EUR 200 miljoni 1999. gada 
cenās; 2005. gad ā šī summa ir EUR 223 miljoni. 
 
LV 7   LV – tīrie ieņēmumi EUR 25,1 miljons no fonda akt īvu ieguld ījumiem 2005. gada 
30. jūnijā. 
Kopējais parāds 2005. gada 30. j ūnijā, t.i., soda procenti Argent īnas Republikai, sasniedz 
USD 1 718 493,12 (EUR ekvivalents 1 261 649,75). 
7. R ELATĪVĀ VIENGABALAIN ĪBA 
Attiecība starp Garantiju fonda summu 2005. gada 30. j ūnijā (EUR 1 298,35 miljoni) un 
maksimālo teorētisko gada risku aizdevumiem treš ām valstīm 2005. gad ā (EUR 839 miljoni) 
ir novērtēta kā 77% (skat. pielikuma A3 tabulu)12. 
                                                                                                                                                         
11 OV L 396, 31.12.04. 
12 Lūdzu ievērojiet, ka maksim ālā teorētiskā gada riska nov ērtējums 2005. gadam A3 tabul ā attiecas tikai 
uz 2005. gada otro pusi. Š ī summa ir apkopota pa 12 m ēnešiem, lai t ā būtu salīdzināma. 
 
LV 8   LV Otrā daļa: Potenci ālo risku nov ērtējums ― to trešo valstu 
ekonomikas un finanšu st āvoklis, kuras g ūst labumu no 
svarīgākajām aizdevuma oper ācijām 
1. I EVADS  
Rādītāji pirmaj ā daļā sniedz inform āciju par riska, kas rodas visp ārējam budžetam, 
kvantitatīvajiem aspektiem. Tom ēr šiem datiem b ūtu jāpievieno riska kvalit ātes novērtējums, 
kas ir atkar īgs no oper ācijas veida un aiz ņēmēja stāvokļa. Tabulas ar valsts riska nov ērtējumu 
tagad ir par ādītas atseviš ķi Komisijas person āla darba dokument ā13. Tālāk ir dots īss analīzes 
kopsavilkums. Ieda ļa, kurā analizēts citu trešo valstu st āvoklis, ir atrodama pielikuma 
3.1. punkt ā. 
2. K ANDIDĀTVALSTIS  
Komisijas prognoz ē 2005. gad ā Bulgārijai ir paredz ēts 6,0 % pieaugums, ko veicina sp ēcīgs 
iekšējais piepras ījums, kas ir paplašin ātas fiskālās un algu politikas rezult āts. Tekošā konta 
deficīts 2004. gad ā sasniedza 7,4 % no IKP, un ir sagaid āms, ka 2005. gad ā tas palielin āsies 
līdz 8,5 %, ņemot vērā ievedumu apjoma sp ēcīgo palielin ājumu. Ārvalstu tiešo ieguld ījumu 
(ĀTI) piepl ūdums 2004. gad ā sasniedza 8,4 % no IKP, turpret ī valsts ārējais parāds 
palielinājās nedaudz l īdz sasniedza 63,0 % no IKP 2004. gada beig ās. 
Rumānijas  2005. – 2006. gada ekonomikas prognoz ē tiek norādīts uz ilgtsp ējīgu ekonomisko 
izaugsmi 5-6 % (p ēc 5,3 % 2004. gad ā) un uz tekoš ā konta defic īta palielin āšanos, kas 
2004. gad ā sasniedza 7,5 % no IKP d ēļ liela ĀTI pieplūduma 7,1 % no IKP un d ēļ ārējā 
parāda attiecības mērena palielin ājuma, kurš sasniedza 37 % no IKP. 
Turcijā faktiskais IKP 2004. gad ā palielinājās par 8,9%. Tad 2005. gada pirmaj ā pusē 
pieauguma temps samazin ājās līdz 4,8 %. Komisijas prognoz ē 2005. gadam ir paredz ēts 5 % 
palielinājums, ko galvenok ārt nodrošina ieguld ījumi un priv ātais patēriņš. Tekošā konta 
deficīts 2004. gad ā sasniedza 5,2 % no IKP, un ir sagaid āms, ka 2005. gad ā tas nedaudz 
palielināsies nesasniedzot 6 %, ko nodrošina augst ākas enerģijas cenas un ievedumu apjoma 
palielinājums. ĀTI piepl ūdums sasniedza 0,5 % no IKP un izrais īja ārējā parāda 
samazinājumu līdz 46 % no IKP 2004. gada beig ās. 
3. R IETUMBALK ĀNI 
Ir sagaidāms, ka Bosnijas un Herzegovinas  faktiskais IKP palielin āsies par aptuveni 5 % 
līdzīgi kā 2004. gad ā. Tekošā konta defic īts 2004. gad ā saglabājās 23 % no IKP, un ir 
sagaidāms, ka 2005. gad ā tas nedaudz samazin āsies, ko nodrošina liels izvedumu apjoms un 
lēnāks ievedumu apjoma palielin ājums. ĀTI pieplūdums 2004. gad ā sasniedza 7% no IKP. 
                                                 
13 SEK (2005)1769 
 
LV 9   LV Valsts ārējais parāds turpināja samazin āties, līdz 2004. gada beig ās tas bija 30 % no IKP, bet 
kopējais iekšējais parāds, iespējams, tuv ākajā nākotnē ievērojami palielin āsies dēļ atlīdzības 
pieprasījumu kārtošanas. 
Bijušās Dienvidsl āvijas Ma ķedonijas Republik ā pieaugums gada pirmaj ā pusē bija 3,7 %, 
atbilstīgi Starptautisk ā Valūtas fonda prognozei ― 3,7 % 2005. gadam. Palielin ājuma temps 
pieauga otraj ā ceturksn ī galvenok ārt dēļ ražošanas un pakalpojumu nozares palielin ātā 
apgrozījuma. Tekoš ā konta defic īts 2004. gad ā sasniedza 7,7 % no IKP, un ir sagaid āms, ka 
2005. gad ā tas samazin āsies, ko nodrošina ievedumu apjoma palielin ājums. ĀTI pieplūdums 
2004. gad ā sasniedza 2,8 % no IKP. Valsts ārējais parāds 2004. gada beig ās bija samazin ājies 
līdz 38 % no IKP. 
Serbijas un Melnkalnes  faktiskais IKP 2004. gad ā pieauga par 7,2 %, un SVF prognoz ē 
4,6 % 2005. gad ā, ko galvenok ārt nodrošina liels iekšzemes piepras ījums un tirdzniec ības 
bilances uzlabošan ās. Tekošā konta defic īts 2004. gad ā sasniedza 13 % no IKP, un ir 
sagaidāms, ka 2005. gad ā tas samazin āsies līdz 9,5 %, ko nodrošina izvedumu apjoma sp ēcīgs 
palielinājums. ĀTI pieplūdums 2004. gad ā sasniedza 4,3 % no IKP. Valsts ārējais parāds 
2004. gada beig ās bija samazin ājies līdz 62 % no IKP. 
4. J AUNĀS NEATKAR ĪGĀS VALSTIS  
Armēnijā faktiskā IKP pieaugums 2004. gad ā – 2005. gada s ākumā saglabājās tuvu 10 %, lai 
gan valdība saskaņā ar nabadz ības mazin āšanas strat ēģiju 2005. gad ā palielina soci ālos un 
kapitālizdevumus, tiek prognoz ēts, ka budžeta defic īts saglabāsies zem 3 % no IKP. Tekoš ā 
konta defic īts 2004. gad ā samazinājās līdz 4,7 % no IKP, un Arm ēnijas Centr ālās bankas 
bruto starptautisk ās rezerves atbilst aptuveni četriem importa m ēnešiem. Valsts ārējais parāds 
2005. gad ā ir aptuveni 29 % no IKP (samazin ājies no 33 % 2004. gad ā). 
Gruzijā naftas un g āzes cauru ļvadu būvniecība turpina veicin āt attīstību, bet ir ar ī iemesls 
būtiskam tekoš ā konta defic īta pieaugumam (d ēļ būvniecībai nepieciešam ā lielā ievedumu 
apjoma) – 11,8 % no IKP 2005. gad ā pret 8,1 % 2004. gad ā. Valdība 2005. gada budžet ā ir 
paredzējusi lielu izdevumu palielin ājumu (soci ālām programm ām, aizsardz ībai, 
infrastrukt ūrai), kas rad īs paredz ēto deficītu 4,8 % no IKP. Centr ālās bankas bruto 
starptautisk ās rezerves 2004. gad ā tika palielin ātas, lai atbilstu aptuveni diviem importa 
mēnešiem. Gruzijas valsts ārējais parāda attiecība pret IKP 2004. gada beig ās bija aptuveni 
36 % (46 % 2003. gad ā). 
Baltkrievij ā 2004. gad ā IKP pieaugums bija 11 % un ir paredzams, ka 2005. gad ā tas būs 
9 % (līdz ar to uzkr ātais faktisk ā IKP pieaugums kopš 1996. gada  ir virs 80 %). Valsts 
budžetā līdz 2005. gada vidum atkal izveidoj ās pārpalikums 2,7 % no IKP, kas ir vair āk nekā 
2004. gad ā, kad tas bija 1,8 %. Ārējais parāds - galvenok ārt īstermiņa - saglab ājās neliels ar 
parāda/IKP attiec ību mazāku par 20 %. Tom ēr, neraugoties uz uzla bojumu, Baltkrievijas 
ekonomika uzskat āma par neaizsarg ātu vairākos aspektos, piem ēram, ārvalstu val ūtas 
rezerves ir ļoti mazas - maz āk par vienu importa m ēnesi. 
Ir sagaid āms, ka  Moldovas  ekonomikas IKP izaugsme, kas sasniedza 7 % 2004. gad ā, 
2005. gad ā samazin āsies līdz 6 %. Infl ācija joproj ām ir rakst āma ar divciparu skaitli. Ir 
gaidāms, ka 2005. gad ā budžetā būs pārpalikums d ēļ lielākiem nodok ļu ieņēmumiem no 
ievedumiem. Izdev īga valūtas maiņas kursa un IKP pieauguma rezult ātā gaidāms, ka ārējais 
parāds 2005. gada beig ās būs viena trešda ļa no IKP. 
 
LV 10   LV Pēc rekordaugst ā IKP - 12 % 2004. gad ā - faktisk ā IKP pieaugums Ukrainā 2005. gad ā 
gaidāms ne liel āks kā 5,5-6 %. Vald ības ieņēmumu pl āns 2005. gada pirmaj ā pusē tika 
izpildīts, tāpēc plānotais defic īts 2,5 % izskat ās reāls. Maksājumu bilance ir labv ēlīgā 
stāvoklī, jo tekošaj ā kontā arī 2005. gad ā ir paredzams liels p ārpalikums (7 % no IKP p ēc 
10,5 % 2004. gad ā). Dēļ nacionālās valūtas de facto  kursa pret ASV dol āru ir strauji 
izveidojies ārvalstu val ūtas rezerves uzkr ājums - 3½ importa m ēneši. Valsts ārējā parāda pret 
IKP attiec ību ir plānots turpin āt samazin āt 2005. gad ā līdz aptuveni 16 % no IKP (no 19 % 
2004. gad ā). 
Tadžikist ānas ekonomika 2005. gad ā turpināja strauji att īstīties, neskatoties uz pasliktinoš ās 
ārējās vides bremz ējošajiem efektiem. Ir sagaid āms, ka faktiskais IKP pilnam gadam b ūs 7 % 
salīdzinājumā ar 10,6 % 2004. gad ā. Ir paredz ēts, ka fisk ālais defic īts 2005. gad ā tiks 
ierobežots l īdz 0,5 % no IKP. D ēļ veiksmīgiem divpus ējiem aizdevuma l īgumiem ar Krieviju 
(Tadžikist ānas lielāko kreditoru) un Pakist ānu ārējais parāds samazin ājās no 66,3 % no IKP 
2003. gad ā līdz 41,1 % 2004. gad ā un līdz plānotiem 38,4 % 2005. gad ā. Pēc IKP 
palielinājuma līdz 4 % 2004. gad ā tekošā konta defic īts turpināja pieaugt 2005. gada pirmaj ā 
ceturksnī, ko izrais īja tirdzniec ības bilances defic īta liels palielin ājums.