Šajā īstenošanas ziņojumā jo īpaši vērā ņemta programmas īstenošana līdz 2014. finanšu gadam, kā arī ārējā novērtētāja (ADE: Analysis for Economic Decision) darbs, novērtējot atbilstoši POSEI/SAI shēmai īstenotos pasākumus, kas veikti kā daļa no REFIT programmas. Ārējā novērtētāja darbs tika veikts no 2015. gada jūnija līdz 2016. gada augustam. Novērtēšanas uzdevumu formāli pabeigs, Komisijas dienestiem sagatavojot dienestu darba dokumentu.

Būtu jāatzīmē, ka, lai gan POSEI shēma SSA ietvaros saņem atbrīvojumu no ievedmuitas par produktiem, ko ieved no trešām valstīm, SAI shēma šo atkāpes mehānismu no Savienības muitas režīma nesaņem.

Kas attiecas uz Dienvidegejas reģionu, lauksaimniecības nozare ir salīdzinoši ierobežota un neatbilst reģiona uztura vajadzībām, tāpēc ir nepieciešamas ievērojamas piegādes no pārējās Grieķijas un ārvalstīm. Šis fenomens īpaši pastiprinās vasaras mēnešos, pamatojoties uz tūrisma aktivitāšu radītu pieprasījuma palielināšanos. Reģiona ģeogrāfiskā sadrumstalotība un izteiktās starpreģionu atšķirības rada īpatnības, kas nav labvēlīgas primārās nozares attīstībai. Sausais klimats ar mazu nokrišņu daudzumu apvienojumā ar zemes ierobežotu pieejamību un kalnainām teritorijām kavē lauksaimniecības attīstību un līdz ar to atsevišķu salu ilgtspējību. Tomēr primārajā nozarē ir nodarbināts 6,1 % darbaspēka, tai ir izteikta sezonalitāte un nepietiekama nodarbinātība (2013. gada dati). Reģiona ILZP ir 106 080 ha, kas ir 16,7 % no kopējās zemes virsmas platības (2010. gada dati).

Lauksaimniecībai ir svarīga nozīme Ziemeļegejas reģiona saimnieciskajā dzīvē. Lauksaimniecības nozare sasniedz vairāk nekā 21 % no reģiona iekšzemes kopprodukta (IKP), nodarbinot 12,2 % no reģiona aktīvā darbaspēka (2013). Izmantotā lauksaimniecības zemes platība (ILZP) 2010. gadā bija 168 610 ha, t. i., 44 % no kopējās platības. Nozares vājināšanās ir saistīta ar faktoriem, kas attiecas uz tās struktūru un problēmām saistībā ar lauksaimniecības produktu piegādi salās, paaugstinātām ražošanas izmaksām, zemu apūdeņošanas pakāpi un lielu papuves zemes proporciju.

Grieķijas iestādes programmā ir sīki definējušas gan SSA, gan SLP pasākumus. Programma atspoguļo prioritātes, ko valstu iestādes ciešā sadarbībā ar ieinteresētajām personām ir noteikušas lauksaimniecības nozarei. Vajadzības gadījumā programmu ik gadu var grozīt saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 181/2014 32. pantu.

Katru gadu līdz 30. septembrim Grieķija savā gada ziņojumā paziņo par programmas īstenošanu iepriekšējā gadā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 181/2014 31. panta 1. punktu.

6.Finansiālā izpilde

Finansiālā izpilde par pārskatāmo laikposmu un summu sadalījums starp SLP un SSA ir sniegts pielikumā. SLP pasākumi veido lielāko daļu (74–79 %) izdevumu.

Pamatojoties uz Grieķijas iesniegtajiem gada īstenošanas ziņojumiem, var atzīmēt, ka kopējais izpildes rādītājs 2007.–2014. gada laikposmā saglabājās samērā augsts (85–94 %, kā parādīts 1. attēlā).

1. attēls. Gada izdevumi SAI shēmai pa pasākumiem (miljonos EUR) (avots: ADE, pamatojoties uz gada īstenošanas ziņojumiem).

7.Shēmas izpilde

Laikā no 2007. līdz 2014. gadam Grieķija izdeva par SLP no EUR 15,4 miljoniem līdz EUR 17,8 miljoniem gadā. 61 % no SLP kopējiem līdzekļiem 2007.–2014. gada laikposmā tika izmantots kā atbalsts olīvkoku nozarei (atbalsts faktiski samazinājās no EUR 11,4 miljoniem 2007. gadā līdz EUR 8,7 miljoniem 2014. gadā). Citas svarīgas nozares bija: vīnkopība (11 % no SLP izdevumiem, samazinoties no EUR 2,2 miljoniem 2007. gadā līdz EUR 1,2 miljoniem 2014. gadā), tradicionālā siera ražošana (9 % no SLP līdzekļu izlietojuma, palielinājums laikā no 2009. līdz 2014. gadam no EUR 1,7 miljoniem līdz EUR 2,6 miljoniem), biškopība (7 % no līdzekļu izlietojuma, stabili izdevumi aptuveni EUR 1,2 miljonu apmērā) un mastikas nozare (6 % no SLP līdzekļiem, palielinājums no EUR 0,9 miljoniem līdz EUR 1,1 miljonam).

Kas attiecas uz SSA laikā no 2007. līdz 2014. gadam, kopējais SSA gada budžets bija fiksēts EUR 5,47 miljonu apmērā un kopējie gada izdevumi bija diapazonā no EUR 4,8 miljoniem līdz EUR 5,3 miljoniem. Gandrīz 95 % SSA atbalsta ir izmantoti dzīvnieku barībai un apmēram 5 % miltiem.

8.Programmas novērtējums

8.1.Lauksaimniecības produktu piegādes garantija

Mērķis nodrošināt apgādi ar produktiem, kas būtiski cilvēku uzturam vai pārstrādei un kā lauksaimnieciskās ražošanas resursi, samazinot radušās papildu izmaksas, lielākoties ir sasniegts sekmīgi, galvenokārt attiecībā uz dzīvnieku barību. Laikā no 2011. līdz 2014. gadam SAI kopējo piegādes vajadzību izpildes rādītājs bija virs 100 % attiecībā uz dzīvnieku barību un daļēji nepietiekams attiecībā uz miltiem (2014. gadā apmēram 57 %). Taču ir novērots samazinājums attiecībā uz dzīvnieku barību A grupas salās (-26%). Tomēr šī grupa veido tikai 6 % no kopējā dzīvnieku barības apjoma 2014. gadā. Tas galvenokārt ir saistīts ar dzīvnieku skaita samazināšanās tendenci un to, ka lopkopji dod priekšroku standartizētai dzīvnieku barošanai. Miltu vajadzību nosegšana ir zemāka B grupas salās un minētajā laikposmā ir samazinājusies par 27 %.

8.2.Saskaņotība starp SSA un SLP

Kopumā SSA un SLP instrumenti ir īstenoti saskaņoti. Nav iekšējas nesaskaņotības starp SSA un SLP īstenošanu, jo SSA atbalstītie produkti (milti un dzīvnieku barība) netiek ražoti uz vietas.

8.3.Lauksaimnieciskās ražošanas darbību saglabāšana

Atbalstītās lauksaimnieciskās ražošanas darbības galvenokārt ir saglabātas platību (ha) vai apjoma (tonnas) ziņā — izņemot olīvu ražošanu, galveno lauksaimnieciskās ražošanas veidu, ko atbalsta programmas SLP daļa. Ar olīvkokiem apstādīto virsmu platība laikā no 2007. līdz 2014. gadam samazinājās par 21 %, turpretī olīvu ražošana samazinājās mazāk, uzrādot 8 % samazinājumu (tas nozīmē, ka palielinājās produktivitāte), bet tā ir pakļauta spēcīgām ikgada atšķirībām. Arī vīna ražošana samazinājās, tāpat kā vīnogu audzētavu platības. Citas ražošanas darbības, piemēram, attiecībā uz mastiku, biškopību vai tradicionālo siera ražošanu nedaudz palielinājās.

SAI shēma, kas galvenokārt atbalsta darbības izmaksas (ražošanu, pārstrādi un tirdzniecību), maz ietekmēja tradicionālo lauksaimniecības produktu konkurētspējas uzlabošanos. Turpretī konkurētspēja galvenokārt guva labumu no citiem atbalsta instrumentiem, jo īpaši lauku attīstības plāna (LAP) ietvaros.

8.4.Ieguldījums KLP mērķu sasniegšanā

SAI shēma veicināja vispārējos KLP mērķus.