LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 232/44

Reģionu komitejas Atzinums “Kā pārvērst digitālo dividendi sociālajā labumā un ekonomikas izaugsmē” un “Publiskā un privātā sektora partnerība nākotnes interneta jautājumos”

(2010/C 232/08)

I. IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

Abiem paziņojumiem kopīgas piezīmes

1. atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumus “Kā pārvērst digitālo dividendi sociālajā labumā un ekonomikas izaugsmē” un “Publiskā un privātā sektora partnerība nākotnes interneta jautājumos”, jo digitālās dividendes izmantošana un nākotnes interneta attīstība var ievērojami mazināt digitālo plaisu un sekmēt Lisabonas stratēģijas un tās turpinājuma, ES stratēģijas 2020. gadam, mērķu īstenošanu, kā arī nodrošināt dažas būtiskas Eiropas iedzīvotāju vajadzības sociālajā, kultūras un ekonomikas jomā;

2. atgādina, ka Komiteja jau vairākkārt norādījusi, ka ilgstoša digitālā plaisa ir viens no sociālās atstumtības iemesliem un ka tā kavē ekonomikas izaugsmi. Nodrošināt vienlīdzīgas iespējas digitālās piekļuves un prasmju ziņā tāpēc ir sociāla un ekonomiska nepieciešamība;

3. norāda, ka e-iekļaušanai ir izšķiroša nozīme i2010 iniciatīvas “Informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai” (1) īstenošanā un līdz ar to arī Lisabonas stratēģijā noteikto ekonomikas un sociālās attīstības mērķu sasniegšanā (2);

4. uzsver, ka piekļuve platjoslas internetam par pieņemamu cenu ir Eiropas Savienības sociālās un teritoriālās kohēzijas, ekonomikas izaugsmes un e-iekļaušanas būtisks faktors, īpaši pašreizējās ekonomikas un sociālās krīzes apstākļos;

5. atzīmē, ka arvien biežāk platjoslas pakalpojumi tiek uzskatīti par tādiem pašiem sabiedriskiem pakalpojumiem kā ūdensapgāde un elektroenerģijas piegāde (3). Tādēļ būtu jānodrošina platjoslas pakalpojumu pieejamība par pieņemamu cenu visiem Eiropas Savienības iedzīvotājiem;

6. uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmi, kas atzīta i2010 stratēģijā Eiropas informācijas sabiedrībai, jo tās sekmē ekonomikas izaugsmi vietējā līmenī un rada, izmanto un uztur daudzus digitālās informācijas produktus un pakalpojumus; dažās dalībvalstīs vietējās un reģionālās pašvaldības ir arī kompetentās iestādes šajā jomā. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir pilnībā un efektīvi jāiesaistās informācijas sabiedrības pārvaldībā (4);

7. šajā sakarā uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību būtisko nozīmi un to atbildību, lai sekmētu platjoslas pakalpojumu vienlīdzīgu pieejamību par pieņemamu cenu tādos reģionos, kur to nevar panākt ar tirgus mehānismiem, un īstenotu izmēģinājuma projektus, lai mazinātu plaisu e-pieejamības jomā, kā arī izstrādātu jaunas pieejas, lai orientētu tiešsaistes sabiedriskos pakalpojumus uz iedzīvotājiem (2);

8. uzskata, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu jāiesaistās plašā sadarbībā, lai uzlabotu valsts pārvaldes iestāžu sadarbspēju un publisko pakalpojumu sniegšanas efektivitāti (5);

9. iesaka pilnībā izmantot Eiropas potenciālu IKT pakalpojumu attīstībai publiskajā un privātajā sektorā un izmantot IKT kā līdzekli, lai pilnveidotu vietējo un reģionālo pašvaldību sniegtos pakalpojumus veselības, izglītības, sabiedriskās kārtības, drošības un sociālo pakalpojumu jomā. ES atbalstītā publiskā un privātā sektora partnerība starp vietējām un reģionālajām pašvaldībām un MVU, kas izstrādā IKT publisko pakalpojumu jomā, var būt par pamatu prasmju un zināšanu bāzes izveidei vietējā līmenī ES teritorijā (6);

Īpašas piezīmes par Komisijas paziņojumu “Kā pārvērst digitālo dividendi sociālajā labumā un ekonomikas izaugsmē”

10. piekrīt Komisijas secinājumam, ka Eiropā pāreja no analogās uz digitālo virszemes televīzijas apraidi atbrīvos ļoti noderīgu radiofrekvenču spektru, jo digitālās apraides translācijas ir efektīvākas. Šī “digitālā dividende” rada ievērojamu potenciālu plaša pakalpojumu klāsta sniegšanai, jo attiecīgajās frekvencēs radiosignālus var pārraidīt lielos attālumos, un ierīces, kas izmanto šīs frekvences, var netraucēti darboties arī telpās. Tāpēc Komiteja ir pārliecināta, ka Eiropai tā ir unikāla iespēja apmierināt pieaugošo pieprasījumu pēc radiofrekvenču spektra, jo īpaši, lai nodrošinātu bezvadu platjoslas pakalpojumus lauku apgabalos, līdz ar to mazinot digitālo plaisu, un veicinātu jaunu bezvadu pakalpojumu ieviešanu, piemēram, nākamās paaudzes lietojumus mobilo platjoslas pakalpojumu jomā, kā arī atbalstītu virszemes apraides attīstīšanu;

Digitālā dividende — līdzeklis ekonomikas izaugsmes veicināšanai

11. pieņem zināšanai, ka Komisijas pasūtītajā pētījumā “Eiropas pieeja digitālās dividendes izmantošanā” prognozēts, ka 15 gadu laikā Eiropas Savienībā ieguvums no digitālās dividendes izmantošanas varētu būt no 150 līdz 700 miljardiem euro; šajā sakarā uzsver, ka saskaņā ar Eiropas regulējuma par elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem pārskatītajiem noteikumiem (7) radiofrekvences ir sabiedriski resursi ar būtisku sociālo, kultūras un ekonomisko vērtību;

12. atzīmē, ka piekļuve digitālajai dividendei veicinās platjoslas pakalpojumu sniegšanu visā Eiropas Savienībā, sekmēs tādējādi elektronisko sakaru pakalpojumu vienotā tirgus izveidi, un būs viens no galvenajiem Eiropas ekonomikas ražīguma un konkurētspējas faktoriem;

Digitālā dividende — līdzeklis digitālās plaisas mazināšanai

13. pauž pārliecību, ka ilgstoša digitālā plaisa kavē sociālās kohēzijas un labklājības attīstību un uzturēšanu un ir viens no sociālās un ekonomiskās atstumtības iemesliem. Tāpēc ar iniciatīvu i2010 ir jāuzlabo iedzīvotāju un plašākā nozīmē — sabiedrības dzīves kvalitāte (2);

14. atkārtoti norāda, ka atsevišķās ģeogrāfiskajās zonās tirgus dalībniekiem ir grūtības nodrošināt ātrdarbīgu platjoslas tīklu pakalpojumus par pieņemamu cenu. Tāpēc Komiteja aicina Komisiju veicināt atbrīvoto radiofrekvenču izmantošanu, lai izstrādātu pasākumus un vadlīnijas, kurās atzīta tirgus mehānismu nepietiekamība un kas veicina publiskā sektora iniciatīvas attīstīt atvērtus tīklus, kuri funkcionāli būs atdalīti no pakalpojumiem šādos reģionos (3);

Spektra atvēršana un priekšrocības sabiedrisko pakalpojumu attīstībai

15. vēlreiz uzsver, ka piekļuve augsti kvalitatīvam bezvadu pieslēgumam par pieņemamu cenu var sekmēt vienkāršotu pieeju teritoriālo pašvaldību sniegtajiem pakalpojumiem, uzlabot šo pakalpojumu kvalitāti, vienlaikus veicinot mikrouzņēmumu un MVU ražojumu laišanu tirgū. Vispārēja un ātrāka piekļuve platjoslas pakalpojumiem ir īpaši svarīga izolētos, īpaši vistālākajos reģionos un kopienās (8);

16. uzskata, ka digitālās dividendes izmantošana ļautu attīstīt “t. s. e-pārvaldības” pakalpojumus, kuru darbības jomā būtu iekļautas lietotāju un pārvaldes iestāžu attiecības; pārvaldes iestāžu ieguldījums publisko debašu sekmēšanā (svarīgāko publisko datu publiskošana, publiskais forums, konsultācijas tiešsaistē un plašākā nozīmē — jauni mehānismi konsultācijām ar iedzīvotājiem); uzņēmumu un pārvaldes iestāžu attiecības (sociāla rakstura datu deklarēšana, paziņojumi par pieņemšanu darbā, nodokļu un grāmatvedības uzskaites datu pārsūtīšana); e-tirdzniecības metožu piemērošana publiskā iepirkuma jomā (e-iepirkums); jaunas pārvaldes iestāžu darba un organizēšanas metodes (profesiju pārorientēšana, kooperatīvais darbs, tāldarbs). Izmantojot digitālo dividendi, varētu kompensēt ar lauku apgabalu tālo atrašanās vietu saistītās neērtības, uzlabojot saziņu starp pārvaldes iestādēm un lietotājiem kā privātpersonu, tā arī uzņēmumu līmenī;

17. uzsver, ka Eiropas kohēzijas politikā laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam viens no tautsaimniecības modernizācijas mērķu pamatprincipiem ir dalībvalstu, reģionu un pilsētu pievilcīguma palielināšana, nodrošinot atbilstošas kvalitātes un atbilstoša līmeņa pakalpojumus un to pieejamību. Komiteja uzskata, ka šie centieni sekmē tiešsaistes sabiedrisko pakalpojumu attīstību un uz zināšanām balstītas ekonomikas izaugsmi, stimulējot pētniecību un inovāciju (2);

Saskaņota pieeja Kopienas līmenī

18. pieņem zināšanai, ka saskaņā ar iepriekšminēto Komisijas pētījumu “Eiropas pieeja digitālās dividendes izmantošanā” pienācīga digitālās dividendes radiofrekvenču spektra koordinēšana Eiropā, ja to izdotos īstenot līdz 2015. gadam, palielinātu tās potenciālo ekonomisko ietekmi par 20 līdz 50 miljardiem euro 15 gadu laikā, galvenokārt atkarībā no turpmākā faktiskā pakalpojumu pieprasījuma, piemēram, uzlabotas virszemes apraides un bezvadu platjoslas pakalpojumiem;

19. pieņem arī zināšanai, ka Eiropas Pasta un telekomunikāciju administrāciju konference (CEPT) (9) un Radiofrekvenču spektra politikas grupa (RSPG) (10) uzsvērušas, ka saskaņotai pieejai nav jābūt saistošai. To pamato vairāki iemesli: valstu teritoriju platības un reljefa atšķirības, konkurences līmenis ar citām pakalpojumu sniegšanas platformām, piemēram, satelītiem vai kabeļu tīkliem, un radiofrekvenču izmantošana kaimiņvalstīs, kas nav ES dalībvalstis. Komiteja arī uzskata, ka saskaņā ar subsidiaritātes principu radiofrekvenču spektra piešķiršana konkrētam izmantošanas mērķim ir dalībvalstu vai vietējo un reģionālo iestāžu, ja tām piešķirtas šādas pilnvaras, kompetencē. Komiteja tomēr piekrīt, ka Eiropas līmenī ir jāsaskaņo tehniskie lietošanas noteikumi, lai gūtu iespējami lielākus apjomradītus ietaupījumus ieguldījumu jomā un nodrošinātu spektra efektīvu izmantošanu;

20. tāpēc uzskata, ka saskaņota pieeja digitālās dividendes izmantošanā ir pamatota, ja vien tā nav saistoša un ja tajā ņemtas vērā dalībvalstu īpatnības un politikas, ko tās paredz īstenot. Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas ieceri pieņemt lēmumu par 800 MHz frekvences tehnisko lietošanas noteikumu saskaņošanu, neizvirzot dalībvalstīm prasību atvērt šo frekvenci arī jauniem lietojumiem, ne tikai radioapraides vajadzībām;

Digitālā dividende un valstu politika plašsaziņas līdzekļu jomā

21. secina, ka Kopienas digitālās dividendes politika ietekmēs dalībvalstu politiku plašsaziņas līdzekļu jomā, īpaši virszemes digitālās televīzijas apraides attīstību. Šobrīd visām Eiropas Savienības dalībvalstīm ir ekvivalents nacionālās televīzijas pārklājumu skaits. Piešķirot kādu radiofrekvences spektra apakšjoslu citiem, ne radioapraides pakalpojumiem, šis pārklājums dalībvalstīs būs atšķirīgs un tiks pārkāpts princips, kas paredz dalībvalstu vienlīdzīgu piekļuvi radiofrekvenču spektram. Tāpēc Komiteja uzskata, ka Kopienas digitālās dividendes politikā jāņem vērā šī problēma un jānodrošina visām dalībvalstīm ekvivalenta jauda valstu politiku īstenošanā digitālo plašsaziņas līdzekļu attīstības jomā;

22. norāda, ka plašsaziņas pakalpojumiem ir svarīga nozīme kultūras daudzveidības, plurālisma un līdzdalības demokrātijas veicināšanā, kā arī vietējo, reģionālo un valstu kopienu identitātes veidošanā un stiprināšanā. Komiteja atzīmē, ka virszemes televīzijas apraide joprojām ir galvenais līdzeklis, lai nodrošinātu iedzīvotājiem šos pakalpojumus. Komiteja saprot, ka iedzīvotāji vēlas daudzveidīgas programmas, kvalitatīvus pakalpojumus, kā arī tādu pakalpojumu mobilitāti un sniegšanu, kas radītu pievienoto vērtību, tostarp izmantojot virszemes platformas;

Digitālā dividende, pilsētvides politika un vides aizsardzības politika

23. atzīmē, ka digitālās dividendes izmantošanai bezvadu sakaru jomā būs vajadzīgs lielāks antenu skaits nekā radioapraidei, un tas var iespaidot pilsētvides plānošanu un apkārtējo vidi. Komiteja norāda, ka parasti šis jautājums ir vietējo un reģionālo pašvaldību kompetencē. Tāpēc Komiteja uzsver, ka jānodrošina pienācīgs līdzsvars starp nenovēršamo vajadzību veidot jaunus tīklus un minētās kompetences īstenošanu;

Īpašas piezīmes par Komisijas paziņojumu “Privātā un publiskā sektora partnerība nākotnes interneta jautājumos”

Pētniecība un izstrāde

24. atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos papildus līdz šim gūtajiem izcilajiem rezultātiem turpināt atbalstu pētniecībai un tehnoloģiju izstrādei nākotnes interneta jomā Septītās pamatprogrammas ietvaros un iesaka izmantot KIP programmu kā piemērotu platformu nākotnes interneta lietojumu attīstības plašai izvēršanai. Kā jau norādīts iepriekšējos atzinumos (11), Komiteja aicina saskaņoti piemērot Septīto pētniecības pamatprogrammu, struktūrfondus un Konkurētspējas un inovācijas programmu, jo tām ir izšķiroša nozīme ES konkurētspējas veicināšanā un sinerģijas veidošanā starp kohēzijas, pētniecības, augstākās izglītības un inovācijas politikām valstu un reģionālajā līmenī (6);

25. secina, ka dažās jomās, tādās kā izglītība, inovācija, pētniecība, ieguldījumi un novatorisku IKT lietojumu laišana tirgū novērojams vispārējs koordinācijas trūkums. Viens no līdzekļiem šīs situācijas uzlabošanai varētu būt “inovācija, kas orientēta uz lietotājiem”, ko arvien biežāk izmanto Eiropas reģionos un pilsētās un kas kļuvis par galveno stimulu ieguldījumiem pētniecībā un izstrādē un inovāciju laišanai tirgū. Komiteja iesaka Eiropas Komisijas paziņojumā pievērst šim aspektam lielāku uzmanību (6).

26. atgādina, ka Komiteja jau norādījusi, cik svarīga ir pētniecības un izstrādes ciešā saikne ar ražošanas praksi, un aicina dalībvalstis un Komisiju veikt visu iespējamo, lai veicinātu pētniecības rezultātu ātrāku ieviešanu tirdzniecības un publiskajā praksē (6);

27. atgādina, ka vietējās un reģionālās pašvaldības var radīt inovatīvu pētniecības vidi un rast jaunas iespējas publiskā un privātā sektora iestāžu sadarbībai un pārrobežu reģionālajai sadarbībai. Lai to panāktu, papildus vietējo un reģionālo pašvaldību finansējumam būs vajadzīgs arī dalībvalstu un ES finansējums (12);

Sadarbspēja

28. atzīmē, ka interaktīvo platformu, piemēram, Web 2.0, attīstība mūsdienās ir ieguvusi praktisku nozīmi, jo to daudzveidīgās funkcijas nodrošina informācijas apmaiņu un uzlabotu sadarbspēju starp daudziem tīkliem, sniedzot daudzveidīgas satura izveides un piegādes iespējas gan individuāliem lietotājiem, gan kooperatīvai un kolektīvai izmantošanai; šajā sakarā masveida datu uzkrāšanas tehnoloģiju nekavējoša izstrāde ir īpaši svarīga publiskās pārvaldes iestāžu datubāzēm, kurās būs iekļauti pēc interneta adresēm identificēto objektu apraksti (13);

29. uzskata, ka īstenoto pasākumu, kuru mērķis ir veicināt inovāciju tirgus izveidi un nodrošināt sadarbspēju un kopīgu standartu piemērošanu, rezultāti būs atkarīgi no valstu, reģionālo un vietējo pārvaldes iestāžu pastāvīgā atbalsta un līdzdalības, un uzsver, ka vienlaikus ar minētajiem pasākumiem vajadzīgi arī pasākumi reģionālajā un vietēja līmenī;

Datu aizsardzība un privātums

30. uzskata, ka nākotnes interneta infrastruktūras izveidē un ar to saistīto pakalpojumu attīstībā īpaši svarīgi būs nodrošināt visu drošības prasību ievērošanu visos līmeņos, lai garantētu visaugstāko privātuma un personas datu aizsardzības līmeni un novērstu jebkuru nesankcionētu privātās informācijas uzraudzību un profilēšanu, tostarp attiecībā uz iepirkšanās paradumiem, veselības stāvokli, slimības vēsturēm u.c. (13);

31. norāda, ka privātuma efektīva aizsardzība ir atkarīga no tādiem faktoriem kā publiskā sektora iestāžu struktūra (galvenokārt vietējā līmenī), ES tiesību aktu saskaņotība, inovāciju kultūras izplatība publiskās pārvaldes iestāžu darbinieku vidū, tostarp kopīga ētikas kodeksa piemērošana, un uz IKT balstītu funkciju pārvaldība (13);

32. aicina rīkot vērienīgus apmācības pasākumus visam personālam, īpaši specializētajiem tehniskajiem darbiniekiem (piemēram, tīklu, sistēmu, drošības, privātuma aizsardzības jomā) un personālam, kas tieši iesaistīts ar dažādām metodēm saistītu drošības procedūru piemērošanā, un darbiniekiem, kuri vispārīgi vai netieši iesaistīti inovācijas un modernizācijas procesos (piemēram, patērētāju apmācība digitālo prasmju lietošanā) (13);

33. atgādina, ka Komiteja jau agrāk ierosinājusi pastiprināt darbību un sniegt tai jaunu impulsu, lai nepieļautu un savlaicīgi risinātu tīklu drošības problēmas; šo uzdevumu atbalsta arī Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra (ENISA) (2);

Vienota rīcība Eiropas līmenī nākotnes interneta attīstībai

34. atzinīgi vērtē Komisijas ieceri ziņojumā iekļauto priekšlikumu īstenošanā iesaistīt Nākotnes interneta forumu, jo Eiropas līmenī vajadzīgi koordinēti pasākumi, lai nepieļautu pasākumu sadrumstalotību un noteiktu kopīgus mērķus sabiedrības interesēs. Tā kā vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir būtiska nozīme nākotnes interneta attīstībā, Komiteja uzskata, ka tām būtu jādod iespēja piedalīties Nākotnes interneta foruma darbā, un aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumus šim mērķim.

Briselē, 2010. gada 15. aprīlī Reģionu komitejas priekšsēdētājas pirmais vietnieks Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

(1) COM(2005) 229 galīgā redakcija.

(2) CdR 5/2008 fin.

(3) CdR 304/2008 fin.

(4) CdR 247/2009 fin.

(5) CdR 10/2009 fin.

(6) CdR 156/2009 fin.

(7) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/140/EK, 2009. gada 25. novembrī, OV L 337, 18.12.2009.

(8) CdR 252/2005 fin.

(9) CEPT 22. ziņojums – CEPT B ziņojums Eiropas Komisijai, atbilde uz pieprasījumu par tehniskajiem apsvērumiem saistībā ar digitālās dividendes saskaņošanas iespējām, 01.07.2008.

(10) RSPG atzinums par ES radiofrekvenču spektra politikas ietekmi uz digitālo dividendi, 14.02.2007., RSPG atzinums par digitālo dividendi, 18.09.2009.

(11) CdR 263/2007 fin.

(12) CdR 84/2007 fin.

(13) CdR 247/2009.