(13)Treškārt, lielāka cenu pārredzamība ļauj uzņēmumiem vieglāk uzraudzīt savas cenas. Vairums mazumtirgotāju izseko konkurentu tiešsaistes cenas. Divas trešdaļas no viņiem izmanto automātiskas programmas, kas pielāgo viņu pašu cenas, pamatojoties uz novērotajām konkurentu cenām. Izmantojot cenu programmatūru, tikai dažu sekunžu laikā var atklāt novirzes no “ieteicamām” mazumtirdzniecības cenām un ražotāji aizvien vairāk spēj uzraudzīt un ietekmēt mazumtirgotāju cenu noteikšanu. Informācijas pieejamība par reālā laika cenām var izraisīt arī cenu automatizētu saskaņošanu. Dažās situācijās atkarībā no tirgus apstākļiem šādas programmatūras plaša izmantošana var radīt konkurences problēmas.

(5)E-komercijas nozares apsekojuma veikšanai no 2015. gada jūnija līdz 2016. gada martam ieinteresētajām personām tika nosūtīti informācijas pieprasījumi (“anketas”). Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza 1051 mazumtirgotājs (“mazumtirgotāji”), 37 tirdzniecības vietas, 89 cenu salīdzināšanas rīku nodrošinātāji, 17 maksājumu sistēmu nodrošinātāji, 259 ražotāji, 248 digitālā satura nodrošinātāji, 9 uzņēmumi, kas piedāvā virtuālu privātu tīklu un IP maršrutēšanas pakalpojumus, kā arī 30 lielas grupas un satura mitināšanas operatori no 28 dalībvalstīm. Respondenti kopumā iesniedza 2605 līgumus par patēriņa preču izplatīšanu un 6426 licences līgumus par digitālā satura izplatīšanu.

(3)E-komercija ES pēdējos gados ir stabili attīstījusies. Šodien ES ir viens no lielākajiem e-komercijas tirgiem pasaulē. Gadu gaitā to cilvēku īpatsvars, kas ir vecumā no 16 līdz 74 gadiem un kas ir pasūtījuši preces vai pakalpojumus internetā, ir audzis — no 30 % 2007. gadā līdz 55 % 2016. gadā.

(2)Digitālā vienotā tirgus stratēģijā izklāstīti vairāki galvenie pasākumi atbilstīgi trim pīlāriem, ar kuru palīdzību Komisija plāno izveidot “digitālo vienoto tirgu”. Viens no šiem pīlāriem attiecas uz to, lai patērētājiem un uzņēmumiem ar e-komercijas starpniecību tiktu nodrošināta labāka piekļuve precēm un pakalpojumiem visā ES.

(III)aizvien biežāk tiek izmantoti vertikāli ierobežojumi, kas pieļauj lielāku kontroli pār produktu izplatīšanu. Atkarībā no darījumdarbības modeļa un stratēģijas var būt dažādi ierobežojumi, piemēram, cenu ierobežojumi, tirdzniecības vietas (platformas) aizliegumi, ierobežojumi izmantot cenu salīdzināšanas rīkus un tādu tirgus dalībnieku izslēgšana no izplatīšanas tīkliem, kas darbojas tikai tiešsaistē.

(15)Šīs tirgus tendences būtiski ietekmē gan ražotāju, gan mazumtirgotāju izplatīšanas un cenu noteikšanas stratēģijas. Reaģējot uz pieaugošo cenu pārredzamību un cenu konkurenci, ražotāji ir centušies panākt lielāku kontroli pār izplatīšanas tīkliem, lai varētu labāk kontrolēt cenu un kvalitāti. Tas veicina to, ka aizvien vairāk ražotāju iesaistās mazumtirdzniecībā un ka aizvien vairāk tiek noslēgti līgumi vai saskaņotas darbības starp ražotājiem un mazumtirgotājiem (“vertikālie ierobežojumi”), ietekmējot konkurenci starp mazumtirgotājiem, kas pārdod to pašu zīmolu (“zīmola iekšējā konkurence”). Nobeiguma ziņojumā norādītas šādas tipiskākās tirgus tendences:

3.1.1. Selektīva izplatīšana

(24)Ar spēkā esošo Vertikālā grupu atbrīvojuma regulu (“VBER”) atbrīvo kvalitatīvus un kvantitatīvus selektīvas izplatīšanas līgumus no LESD 101. panta 1. punktā noteiktā aizlieguma, ja ne piegādātāja, ne pircēja tirgus daļa nepārsniedz 30 %. Šo atbrīvojumu piemēro neatkarīgi no attiecīgā produkta un atlases kritēriju veida, ja vien tie neietver stingrus ierobežojumus (kas uzskaitīti minētās regulas 4. pantā).

(25)E-komercijas nozares apsekojuma rezultāti neparedz izdarīt grozījumus Komisijas vispārējā pieejā attiecībā uz kvalitatīvu un kvantitatīvu selektīvo izplatīšanu, kā tas atspoguļots VBER. Tomēr selektīvā izplatīšana var atvieglot to konkrēto ierobežojumu īstenošanu un uzraudzību, kuri var radīt konkurences problēmas un kuri ir rūpīgi jāpārbauda.

(26)Piemēram, vairāk nekā puse no ražotājiem selektīvās izplatīšanas līgumos vismaz attiecībā uz daļu no produktiem paredz, ka mazumtirgotājiem jāvada fizisks veikals, tādējādi izslēdzot tikai tiešsaistē darbojošos tirgus dalībniekus no attiecīgo produktu izplatīšanas.

(27)Vairums no šīm fiziskās pārstāvniecības prasībām cenšas veicināt konkurenci attiecībā uz izplatīšanas kvalitāti. Vienlaikus atsevišķu fiziskās pārstāvniecības prasību galvenais mērķis ir izslēgt tikai tiešsaistē darbojošos tirgus dalībniekus no selektīvās izplatīšanas tīkla, veicinot konkurenci tikai cenas, nevis citu parametru — piemēram, izplatīšanas kvalitātes un/vai zīmola tēla — ziņā. Tādējādi, vienlaikus atzīstot, ka fiziskās pārstāvniecības prasības parasti ir iekļautas VBER, atsevišķos gadījumos dažas prasības par vismaz viena fiziska veikala vadīšanu bez jebkādas acīmredzamas saiknes ar izplatīšanas kvalitāti un/vai citiem iespējamiem efektivitātes ieguvumiem var ietvert papildu pārbaudes.

3.1.2. Pārdošanas un reklamēšanas ierobežojumi tiešsaistē

(28)E-komercijas nozares apsekojuma rezultāti sniedz pārskatu par to konkrēto vertikālo ierobežojumu izplatību, ar kuriem saskaras tiešsaistes mazumtirgotāji.

To mazumtirgotāju īpatsvars, kam noteikti līgumiski ierobežojumi, ņemot vērā ierobežojuma veidu

i) Cenu ierobežojumi/ieteikumi

(29)Līdz šim cenu ierobežojumi/ieteikumi ir visizplatītākie ierobežojumi, kurus norādījuši mazumtirgotāji.

(30)Saskaņā ar ES konkurences noteikumiem ražotāji nedrīkst veikt nekādas darbības, kas ierobežotu mazumtirgotāju brīvību noteikt galīgās cenas patērētājiem, pielīdzinot ieteicamo mazumtirdzniecības cenu vai maksimālo mazumtirdzniecības cenu minimālajai vai fiksētajai cenai. Līgumi, ar ko nosaka minimālo vai fiksēto tālākpārdošanas cenu vai cenu diapazonu (“tālākpārdošanas cenas uzturēšana”), pēc būtības ir konkurences ierobežojums atbilstīgi LESD 101. panta 1. punktam un stingrs ierobežojums VBER 4. panta a) punkta izpratnē.

(31)Vienlaikus uz tālākpārdošanas cenas ieteikšanas praksi vai prasību, lai mazumtirgotājs ievērotu maksimālo tālākpārdošanas cenu, saskaņā ar VBER tiek attiecināts atbrīvojums, ja tirgus daļa nepārsniedz minētajā regulā noteikto slieksni un ja šis ieteikums draudu, spiediena vai stimulu dēļ nepārvēršas par minimālo vai fiksēto tālākpārdošanas cenu. Cenu ieteikumus uzskata par svarīgiem kvalitātes un zīmola pozīcijas paušanai.

(32)Vairākas mazumtirgotāju piezīmes norāda uz to, ka ražotāji uztur tālākpārdošanas cenas.

(33)Gan ražotāji, gan mazumtirgotāji bieži vien uzrauga tiešsaistes mazumtirdzniecības cenas, nereti izmantojot cenu noteikšanas programmatūru. Tādēļ tagad ir vieglāk noteikt novirzes no ražotāju cenu ieteikumiem. Tas varētu ļaut ražotājiem veikt pretdarbības pret tiem mazumtirgotājiem, kuru cena atšķiras no vēlamā cenu līmeņa. Pirmām kārtām tas var pat ierobežot mazumtirgotāju vēlmi atkāpties no šādiem cenu ieteikumiem. Pieaugošā tiešsaistes cenu pārredzamība var arī veicināt vai stiprināt slepenu vienošanos starp mazumtirgotājiem, ļaujot vieglāk noteikt atkāpes no šīs slepenās vienošanās. Tas, savukārt, varētu mazināt mazumtirgotāju vēlmi atkāpties no slepeni saskaņotās cenas, ierobežojot no šādas atkāpes sagaidāmos ieguvumus.

(34)Vairāki respondenti, kas iesaistījušies šajā e-komercijas nozares apsekojumā, tostarp sabiedriskajā apspriešanā, kritizēja pašreizējos ES noteikumus par divējādu cenu noteikšanu. Ražotājiem parasti ir aizliegts noteikt dažādas vairumtirdzniecības cenas vieniem un tiem pašiem produktiem vienam un tam pašam mazumtirgotājam (hibrīda mazumtirgotājam) atkarībā no tā, vai šie produkti ir paredzēti pārdošanai tiešsaistē vai bezsaistē.

(35)Ieinteresētās personas bieži vien uzskata divējādu cenu noteikšanu par potenciāli efektīvu līdzekli parazītisma novēršanai. Viņi apgalvo, ka divējādu cenu noteikšana var palīdzēt radīt līdzvērtīgus konkurences apstākļus pārdošanai tiešsaistē un bezsaistē, ņemot vērā atšķirīgās ieguldījumu izmaksas. Piezīmes par divējādu cenu noteikšanu norāda uz to, ka ir vajadzīga elastīgāka pieeja tai vairumtirdzniecības cenai, kas saistīta ar darbību. Elastīgāka pieeja dotu iespēju diferencēt pārdošanas kanālus atkarībā no faktiskajiem pārdošanas pasākumiem un rosinātu hibrīda mazumtirgotājus atbalstīt ieguldījumus dārgākos (parasti bezsaistes) pievienotās vērtības pakalpojumos.

(36)Vienlaikus atsevišķas piezīmes atklāj arī iespējamu pārpratumu saistībā ar noteikumiem par cenu noteikšanas praksi, atbilstīgi kurai ražotājs nosaka vienam un tam pašam (hibrīda) mazumtirgotājam atšķirīgu (vairumtirdzniecības) cenu par vienu un to pašu produktu atkarībā no šā produkta tālākpārdošanas veida (bezsaistē vai tiešsaistē), un prakse, atbilstīgi kurai ražotājs nosaka dažādiem mazumtirgotājiem atšķirīgu (vairumtirdzniecības) cenu par vienu un to pašu produktu.

(37)Šajā nobeiguma ziņojumā precizēts, ka dažādu (vairumtirdzniecības) cenu noteikšana dažādiem mazumtirgotājiem parasti tiek uzskatīta par konkurences procesa ierastu daļu. Saskaņā ar VBER divējādu cenu noteikšanu vienam un tam pašam (hibrīda) mazumtirgotājam parasti uzskata par stingru ierobežojumu. Turklāt nobeiguma ziņojumā norādīts, ka ir iespējams atsevišķi piemērot atbrīvojumu divējādu cenu noteikšanas nolīgumiem saskaņā ar LESD 101. panta 3. punktu, piemēram, ja divējādu cenu noteikšanas nolīgumā būtu obligāti paredzēta parazītisma novēršana.