Valsts pārvaldes iestāžu digitālā pārveide ir viena no desmitgades galvenajām prioritātēm, un dalībvalstis veic lielus ieguldījumus savas valsts pārvaldes digitalizācijā. Tomēr, lai gan arvien vairāk pakalpojumu, ko sniedz ES publiskais sektors, kļūst digitāli, to sadarbspējas līmenis joprojām ir nepietiekams.

Faktiski, ņemot vērā sadarbspējas transversālo raksturu, šī priekšlikuma mērķis ir arī atvieglot nozaru politikas digitālo īstenošanu. Priekšlikums ir izstrādāts tā, lai izvairītos no saistošām sadarbspējas prasībām, kas ir pretrunā nozaru politikai, kurā noteiktas prasības tīklu un informācijas sistēmām sabiedrisko pakalpojumu jomā, vai otrādi. Tā vietā sadarbspējas novērtējuma mērķis ir veicināt sadarbspējīgu risinājumu ieviešanu turpmākajās politikas norisēs un uzlabot atbilstību ierosinātajai politikai un citām politikas jomām, jo īpaši to vispārējai digitālajai īstenošanai.

Ir jāizveido saikne starp visām publiskā sektora tīklu un informācijas sistēmu specifikācijām, kuras ir obligāti jāizmanto saskaņā ar Savienības tiesību normām. Īstenošanas iestādēm ne vienmēr ir viegli atrast prasības jaunākajā un mašīnlasāmajā formātā. Vienotam piekļuves punktam un skaidriem noteikumiem par šādas informācijas metadatiem būtu jāpalīdz publiskā sektora struktūrām panākt, lai to digitālo pakalpojumu infrastruktūras atbilstu spēkā esošajiem un turpmākajiem noteikumiem. Tas ir vēl viens svarīgs faktors tam, kā priekšlikums palīdzēs integrēt politiku dažādās ES nozarēs un veicināt to saskaņotu īstenošanu.

Lai gan dažās no šīm politikas iniciatīvām ir noteikumi, kas attiecas uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (piemēram, noteikumi par aizsargātu publiski turētu datu atkalizmantošanu, kas izklāstīti Datu pārvaldības aktā), tajās nav izveidots visaptverošs satvars to tīklu un informācijas sistēmu sadarbspējai, kuras izmanto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai vai pārvaldībai Savienībā. Dalībvalstis un ES iestādes, aģentūras un struktūras kā sabiedrisko pakalpojumu tīklu un informācijas sistēmu nodrošinātājas vienosies par sadarbspējas risinājumiem, izmantojot īpašu pārvaldības struktūru (“Sadarbspējīgas Eiropas kolēģija”). Šī saskaņotā vienprātība var paātrināt un atbalstīt īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz citām digitālajām rīcībpolitikām, nodrošinot dažādu īstenošanas pasākumu sadarbspēju. Turklāt “Sadarbspējīgas Eiropas kopiena” nodrošinās koordināciju un sadarbību starp attiecīgajām ieinteresētajām personām pārrobežu un starpnozaru sadarbspējas jomā. Sadarbspējīgas Eiropas portāls nodrošinās vienotu kontaktpunktu informācijai, kas saistīta ar attiecīgo tīklu un informācijas sistēmu sadarbspēju, un sadarbspējīgas Eiropas programma noteiks stratēģisku ES mēroga darba kārtību ar ierosinājumiem turpmākiem uzlabojumiem, tostarp koordinētiem atbalsta pasākumiem.

Regulējot pārrobežu sadarbspēju publiskajā sektorā, galvenā uzmanība būtu jāpievērš sabiedrības interešu aizsardzībai uz lietotāju orientētos un atvērtos risinājumos. Atklātais pirmkods atbalsta sadarbspējas risinājumu īstenošanu. Atklātais pirmkods ļauj lietotājiem aktīvi novērtēt un pārbaudīt risinājumu sadarbspēju un drošību, tādējādi lietotāji ir autonomi un neatkarīgi savu infrastruktūru pārvaldībā bez ārējiem ierobežojumiem. Turklāt tas mazina kiberdrošības riskus un iesīkstes efektu, ko var novērst, izmantojot koordinētu pieeju starp dalībvalstīm. Tas arī nodrošina labāko atdevi no sabiedrisko līdzekļu ieguldījumiem, ļaujot balstīties uz esošajiem risinājumiem un uzlabot tos, nevis sākt no nulles. Atklātā pirmkoda stratēģiju ieviešanai ir pozitīva plašāka ietekme uz inovācijas efektivitāti un Savienību. Atklātais pirmkods un atklātie standarti kopā ir sadarbspējas veicinātāji. Šajā sakarā īpaši svarīgs ir jautājums par atbilstošām licencēm. Eiropas Savienības sabiedriskās licences (EUPL), kas ir standarta atklātā pirmkoda licence (1.2. versija), pašreizējo versiju pieņēma ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2017/863.

Turklāt šis priekšlikums rada iespēju attīstīt nepieciešamās zināšanas par sadarbspēju un attiecīgajiem risinājumiem, jo īpaši to personu vidū, kas nav IT eksperti. Saziņa un sadarbība ir būtiski sadarbspējas elementi. Tāpēc ir svarīgi izveidot vienas pieturas aģentūru, lai atbalstītu uzticamu informācijas apmaiņu, proti, portālu “Sadarbspējīga Eiropa”.

Šī priekšlikuma mērķis ir izstrādāt saskaņotu, uz cilvēku vērstu pieeju tādu tīklu un informācijas sistēmu pārrobežu sadarbspējai, kuras izmanto, lai nodrošinātu vai pārvaldītu sabiedriskos pakalpojumus no politikas veidošanas līdz politikas īstenošanai, papildinot to ar skaidru pārvaldību, lai racionalizētu kopīgus sadarbspējas satvarus, risinājumus, pamatnostādnes un specifikācijas saistībā ar digitālo sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu pāri ES robežām.

Lielākā daļa ieinteresēto personu skaidri norādīja, ka ir vajadzīgi saskaņoti un atvērti standarti un specifikācijas. Dažas no tām papildus uzsvēra nepieciešamību koordinētāk iesaistīt publisko sektoru standartizācijas organizācijās. Lielākajai daļai ieinteresēto personu bija līdzīgi viedokļi par to, kā stimulēt projektēšanas izmaksu dalīšanu, izmantojot lietotājdraudzīgus, uzticamus un drošus risinājumus (tostarp starp publiskā un privātā sektora ieinteresētajām personām), un par to, kā ES mērogā veicināt nobriedušu, atkārtoti izmantojamu, atklātā pirmkoda sadarbspējīgu risinājumu koplietošanu un atkalizmantošanu valsts pārvaldes iestādēm. Viņi arī norādīja, ka šādi risinājumi būtu jāpapildina ar skaidriem norādījumiem par atvērto standartu un atklātā pirmkoda izmantošanu (tostarp skaidrām definīcijām) un ka ir jāaptver tehniskā palīdzība visos līmeņos (tostarp attiecīgie mācību resursi).

•Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

Vēlamajā risinājumā ierosinātie politikas pasākumi ir vērsti uz vienkāršošanas un administratīvā sloga samazināšanas mērķiem saskaņā ar Komisijas Normatīvās atbilstības un izpildes programmu (REFIT). Tās potenciālu administratīvā sloga samazināšanā politikas jomā ir atzinusi platforma “Gatavi nākotnei”, kas to ir iekļāvusi savā 2022. gada darba programmā.

Šīs iniciatīvas mērķis ir samazināt administratīvo slogu ne tikai politikas jomā, bet arī starp nozarēm un administratīvajiem līmeņiem. Uzlabojot sadarbspēju, tās mērķis ir samazināt administratīvās un atbilstības nodrošināšanas izmaksas valsts pārvaldes iestādēm. Sabiedrības locekļi gūs labumu no samazinātā administratīvā sloga, un viņi varēs pilnībā paļauties uz digitālajiem sabiedriskajiem pakalpojumiem un mehānismu, lai droši apmainītos ar datiem ar tādu pašu juridisko spēku pāri robežām. Arī uzņēmumi, jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), gūs labumu no atbilstības nodrošināšanas izmaksu ietaupījumiem.

•Pamattiesības

Šajā priekšlikumā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (CFR).

Priekšlikums īpaši attiecas uz tiesībām uz labu pārvaldību, kā noteikts Pamattiesību hartas 41. Pantā. Šajā pantā ir noteikts, ka laba pārvaldība ir viena no pamattiesībām, pasludinot, ka ikvienai personai ir tiesības uz to, ka savas lietas noteiktā veidā pārvalda ES iestādes un struktūras vai dalībvalstis, kas piemēro ES tiesību aktus. Tiesības uz labu pārvaldību uzsver pārredzamības nozīmi arvien digitālākā laikmetā. Iniciatīvas, kuru mērķis ir atbalstīt sabiedrisko pakalpojumu digitalizāciju, var uzskatīt par tiesību uz labu pārvaldību veicinātāju, jo tās spēj veicināt būtiskus labas pārvaldības apsvērumus, piemēram, neitralitāti, objektivitāti un prognozēšanas spēju risināt dažādus jautājumus. Nekāda turpmāka rīcība attiecībā uz EIF un ar to saistītajiem principiem nevarētu radīt negatīvas sekas, piemēram, attiecībā uz Pamattiesību hartas 8. pantu, tiesībām uz personas datu aizsardzību vai saskaņā ar Pamattiesību hartas 22. pantu — tiesībām uz valodu daudzveidību. Ja personas datus apstrādā “regulatīvās smilškastēs”, priekšlikumā ir iekļauti atbilstoši datu aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu datu subjektu tiesību aizsardzību.

Attiecībā uz tiesībām brīvi pārvietoties Eiropas Savienībā MVU izpēte liecina, ka savstarpēji nesadarbīgas administratīvās procedūras apdraud Eiropas MVU spēju veikt uzņēmējdarbību citās ES valstīs, kā arī elastīgi un neierobežoti darboties vienotajā tirgū.

4.IETEKME UZ BUDŽETU

Šajā priekšlikumā Komisijai ir noteikti vairāki pienākumi, jo īpaši izveidot mehānismu strukturētai sadarbībai starp ES un dalībvalstu pārvaldes iestādēm, atbalstīt šo sadarbspējas pārvaldību un izstrādāt norādījumus un kopīgus risinājumus. Programma “Digitālā Eiropa” 2021. un 2022. gada darba programmās jau ir atbalstījusi saistītās Komisijas darbības ar sākotnējo ieguldījumu gandrīz 50 miljonu EUR apmērā.

Ar šo regulu izveido instrumentu, lai koordinētu publiskos ieguldījumus sadarbspējas risinājumos: Sadarbspējīgas Eiropas programma. Tam būtu jāsniedz visaptverošs pārskats par finansēšanas iespējām un finansēšanas saistībām šajā jomā, attiecīgā gadījumā integrējot saistītās Savienības programmas, piemēram, programmu “Digitālā Eiropa”, Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Atveseļošanas un noturības mehānismus, Tehniskā atbalsta instrumentu, programmu “Apvārsnis Eiropa” un citas programmas.

Lai izpildītu šajā tiesību akta priekšlikumā noteiktos Komisijas pienākumus, laikposmā no 2023. līdz 2027. gadam būs vajadzīgi aptuveni 130 miljoni EUR, un tos finansēs tieši no programmas “Digitālā Eiropa”. Iemaksas no programmas “Digitālā Eiropa” no 2023. gada ir atkarīgas no Savienības vispārējā budžeta projektā paredzēto apropriāciju pieejamības pēc tam, kad budžeta lēmējinstitūcija būs pieņēmusi minēto budžetu, un tās tiks ņemtas vērā attiecīgo darba programmu sagatavošanas kontekstā. Galīgie piešķīrumi būs atkarīgi no finansējuma prioritātēm saistībā ar pamatā esošo pieņemšanas procedūru un no attiecīgās programmas komitejas piekrišanas. Komisijas administratīvās izmaksas tiek lēstas aptuveni EUR 2,822 miljonu apmērā, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas un citus administratīvos izdevumus.

Šim priekšlikumam pievienotajā tiesību akta finanšu pārskatā ir izklāstīta ietekme uz budžetu, cilvēkresursiem un administratīvajiem resursiem.

5.CITI ELEMENTI

•Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

Pēc pieņemšanas regulas ietekmi uzraudzīs un novērtēs saskaņā ar labāka regulējuma pamatnostādnēm. Rādītājus, cik vien iespējams, balstīs uz esošajiem uzraudzības datiem; priekšroka būs automatizētai datu izguvei, nevis anketām. Uzraudzības dati un novērtējuma ziņojumi būs publiski pieejami, un tajos būs sniegta sīkāka informācija par šīs regulas efektīvu piemērošanu un izpildi.

Tā kā daudzas ieinteresētās personas ierosināja ieviest vēl stingrākus pasākumus, turpmākajos novērtējumos būs risināts jautājums par politikas turpmāku stiprināšanu.

•Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums

Regulas 1. nodaļā (Vispārīgi noteikumi) ir izklāstīts regulas priekšmets, proti, izveidot Eiropas tīklu to tīklu un informācijas sistēmu pārrobežu sadarbspējai, ko izmanto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai vai pārvaldībai Savienībā, un atbalstīt saiknes starp esošajiem valstu sabiedriskajiem pakalpojumiem. Tajā ir izklāstītas arī definīcijas, ko izmanto dažādos instrumentos. Lai veicinātu saskaņotu ES pieeju pārrobežu sadarbspējai un atbalstītu trīs galvenos priekšlikuma pīlārus (sadarbspējas risinājumi, politikas īstenošanas atbalsta projekti un pārvaldības sistēma), nodaļā ir noteikti divi vispārīgi pienākumi publiskā sektora struktūrām: veikt sadarbspējas novērtējumus un atbalstīt sadarbspējas risinājumu kopīgošanu publiskajā sektorā. (1.–4. pants)

2. nodaļa (Sadarbspējas risinājumi) reglamentē sadarbspējas risinājumu izveidi, atsaucoties uz: 1) Eiropas Sadarbspējas satvars (EIF) un tā specializētās sadarbspējas sistēmas, 2) Sadarbspējīgas Eiropas specifikācijas un lietojumprogrammas, ko ieteikusi Sadarbspējīgas Eiropas kolēģija. Lai gan to izmantošana dažādās nozarēs un administratīvajos līmeņos nav obligāta, tā tiek veicināta, izmantojot 1. un 3. nodaļā izklāstītos mehānismus. (5.–8. pants)

3. nodaļā (Atbalsta pasākumi) ir izklāstīti pasākumi, kas paredzēti, lai atbalstītu publiskā sektora struktūras regulas īstenošanā. Noteikumos, kas reglamentē politikas īstenošanas atbalstu, ir izklāstīts process par to, kā ES mēroga politikas projekti, kas tiek īstenoti saskaņā ar regulu, var atbalstīt sadarbspējīgu un digitālu ES politikas īstenošanu visā ES publiskajā sektorā. Šajā nodaļā ir izklāstīti arī inovācijas pasākumi, kuru mērķis ir veicināt inovatīvu sadarbspējas risinājumu izstrādi un ieviešanu pārrobežu kontekstā. Lai atbalstītu inovatīvu sadarbspējas risinājumu testēšanas vidi, Komisija var atļaut izveidot “regulatīvās smilškastes”. “Smilškastēm” būtu jāveicina ne tikai jauni tehnoloģiskie risinājumi, bet arī regulatīvā mācīšanās. Salīdzinošās izvērtēšanas sistēma un noteikumi par apmācību sekmē vēl divus svarīgus sadarbspējas veicinātājus: prasmju un zināšanu apmaiņa. (9.–14. pants)