KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Gada ziņojums par rezultātiem, ko 2010. gadā sasnieguši kopīgās tehnoloģiju ierosmes kopuzņēmumi /* COM/2012/0190 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Gada ziņojums par rezultātiem, ko 2010. gadā sasnieguši kopīgās tehnoloģiju ierosmes kopuzņēmumi 1. Ievads Kopīgās tehnoloģiju ierosmes (KTI) ir jauns veids, kā Eiropas līmenī īstenot publiskā un privātā sektora partnerības rūpnieciskās pētniecības jomā. Tās tika izveidotas kā izmēģinājuma projekti 2007.–2008. gadā Septītās pētniecības pamatprogrammas[1] satvarā šādās piecās stratēģiskās jomās: aeronautika un gaisa transports (ierosme „Clean Sky”), sabiedrības veselība (novatorisku zāļu ierosme), kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģijas (kurināmā elementu un ūdeņraža ierosme), iegultas skaitļošanas sistēmas (ierosme ARTEMIS) un nanoelektronika (ierosme ENIAC)[2]. Iesaistot rūpniecības nozares, pētniecības aprindas un ES, lai noteiktu kopīgu pētījumu programmas un ieguldītu līdzekļus liela mēroga daudznacionālās pētniecības darbībās, jo īpaši pasaules ekonomikas lejupslīdes laikā, KTI ir intriģējoša iespēja Eiropai stiprināt savu konkurētspēju, pamatojoties uz zinātnes izcilības, atvērtības un inovācijas principiem. Gada ziņojumu par rezultātiem, ko sasnieguši kopīgās tehnoloģiju ierosmes kopuzņēmumi (turpmāk – “KTI kopuzņēmumi”), sagatavo saskaņā ar attiecīgo Padomes regulu, ar kurām izveido konkrētās KTI, 11. panta 1. punktu, kurā noteikts, ka "Komisija reizi gadā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada ziņojumu par kopuzņēmuma [KTI nosaukums] sasniegtajiem rezultātiem. Ziņojumā ir sīka informācija par īstenošanu, tostarp iesniegto priekšlikumu skaits, finansēšanai atlasīto priekšlikumu skaits, dalībnieku veids, tostarp MVU, kā arī valstu statistikas dati.” Tiesiskajā regulējumā noteikta arī prasība attiecīgos gadījumos ietvert informāciju par tehnoloģiju novērtētāju iegūtajiem novērtējuma rezultātiem, ar kuriem nosaka kopuzņēmuma "Clean Sky" vispārējo darbības rezultātu ietekmi uz vidi un ieguvumus[3]. Tā kā pirmais novērtējums bija gaidāms 2011. gada beigās, šajā ziņojumā ir sniegts pārskats par tehnoloģiju novērtētāja sistēmas projektēšanas un izstrādes sagatavošanas posmiem, ko īstenoja 2010. gadā. Šis ziņojums ir otrais atsevišķais dokuments, kurā Eiropas Parlamentam un Padomei sniedz informāciju par to, ko KTI kopuzņēmumi sasnieguši kopš to izveides. Kopuzņēmumu darbības 2008. gadā tika iekļautas vispārīgajā Gada ziņojumā par Eiropas Savienības pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumiem 2008. gadā[4], kā arī iekļautas ziņojumam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā[5]. Vēlāk tika lemts mainīt ziņojuma jomu un nodalīt KTI kopuzņēmumu darbību aprakstu no Komisijas vispārīgās pētniecības un izstrādes darbībām. Pirmais atsevišķais ziņojums par KTI kopuzņēmumu darbībām 2009. gadā[6] tika pieņemts 2011. gada septembrī. Komisijas dienesti ir nopietni strādājuši, lai KTI kopuzņēmumu darbību nākamā gada rezultātus, proti, šo ziņojumu, savlaicīgi iesniegtu Eiropas Parlamentam un Padomei. Šis Gada ziņojums par rezultātiem, ko 2010. gadā sasnieguši kopīgās tehnoloģiju ierosmes kopuzņēmumi, ir sagatavots pēc pirmajiem kopuzņēmumu starpposma novērtējumiem, kas paredzēti to attiecīgo Padomes regulu 11. panta 2. punktā. Tajā ņemti vērā starpposma novērtējuma ziņojumos iekļautie ekspertu ieteikumi un Komisijas atbilde[7], kā arī konkrētās KTI plānotās darbības atbilstoši šiem ieteikumiem. Tajā ņemts vērā arī Eiropas Savienības Revīzijas palātas atzinums, kas pausts ziņojumos par KTI kopuzņēmumu gada pārskatiem par finanšu gadu, kas beidzās 2010. gada 31. decembrī[8]. Ziņojums sākas ar īsu ievadu par KTI kopuzņēmumiem, tam seko kopsavilkums par to galvenajiem sasniegumiem 2010. gadā un izklāsts par jomām, kurās turpmāk būtu jāpanāk uzlabojumi. Tam ir pievienots Komisijas dienestu darba dokuments, kurā saskaņā ar attiecīgo Padomes regulu 11. panta 1. punktu iekļauta svarīga statistiska informācija par KTI kopuzņēmumu pētniecības darbībām minētā gada laikā. 2. Īsumā par KTI kopuzņēmumiem Kopīgās tehnoloģiju ierosmes ir izveidotas kā kopuzņēmumi, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. pantu (iepriekš Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 171. pants), kurā noteikts, ka “Savienība var izveidot kopuzņēmumus vai kādas citas struktūras, kas vajadzīgas, lai efektīvi īstenotu Savienības pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrācijas programmas”. Tās tika izveidotas kā “Kopienas struktūras”, kā noteikts ES Finanšu regulas[9] 185. pantā. KTI kopuzņēmumu galvenais mērķis ir atbalstīt svarīgas jomas, kurās pētniecība un tehnoloģiju izstrāde var veicināt Eiropas konkurētspēju un dzīves kvalitāti, bet kurās nav piemēroti izmantot tradicionālos pamatprogrammas instrumentus[10]. Tie ir izveidoti kā svarīgs 7. pamatprogrammas jauninājums. Saskaņā ar 7. pamatprogrammas īpašo programmu “Sadarbība” 2007.–2008. gadā uz ierobežotu laikposmu līdz 2017. gada 31. decembrim tika izveidoti pieci KTI kopuzņēmumi: (1) Aeronautikas un gaisa transporta (“Clean Sky”) kopuzņēmums, kas uzlabo Eiropas aeronautikas nozares konkurētspēju, vienlaikus samazinot emisijas un troksni, un izveidots ar Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) 71/2008; (2) Novatorisku zāļu ierosmes (IMI) kopuzņēmums, kas veicina labāku un drošāku zāļu izstrādi pacientiem un izveidots ar Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) 73/2008; (3) Kurināmā elementu un ūdeņraža (FCH) kopuzņēmums, kas paātrina ūdeņraža nodrošināšanas un kurināmā elementu izstrādi un ieviešanu un izveidots ar Padomes 2008. gada 30. maija Regulu (EK) 521/2008; (4) Iegulto skaitļošanas sistēmu (ARTEMIS) kopuzņēmums, kas palīdz Eiropas rūpniecībai nostiprināt un paplašināt savas līderpozīcijas pasaulē iegulto skaitļošanas tehnoloģiju jomā un izveidots ar Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) 74/2008; (5) Nanoelektronikas tehnoloģiju 2020 (ENIAC) kopuzņēmums, kura mērķis ir panākt ļoti augstu miniaturizācijas līmeni, kas nepieciešams nākamās paaudzes nanoelektronikas komponentiem, un kas izveidots ar Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) 72/2008. Lai sasniegtu savus mērķus, kopuzņēmumi izraugās projektus, izmantojot ikgadējus, atklātus un konkurētspējīgus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, pēc tam, kad veikts viena vai divu posmu iesniegšanas un novērtēšanas process. Kopuzņēmumi nodrošina finansējumu sadarbības projektiem un koordinācijas un atbalsta darbībām. Kopuzņēmuma “Clean Sky” uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus ir specifiskāki savas jomas, īsāka termiņa un sagaidāmo rezultātu dēļ, kuriem vajadzētu būt augstākā tehnoloģiju gatavības līmenī. Tāpēc ”Clean Sky” gadā publicē vairākus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus. Līdz tie kļuva autonomi, Eiropas Komisija kā līdzdibinātājs bija atbildīga par KTI kopuzņēmumu izveidošanu un sākotnējo darbību. Kad kopuzņēmumi izveidoja savu tiesisko un finanšu sistēmu, demonstrējot spēju īstenot paši savu budžetu, Komisija tiem piešķīra autonomiju. ARTEMIS, IMI un “Clean Sky” oficiāli ieguva autonomiju 2009. gada oktobrī‑novembrī, ENIAC – 2010. gada maijā, bet FCH – 2010. gada novembrī. Tādējādi 2010. gads bija pirmais gads, kad vairums KTI kopuzņēmumu visu gadu darbojās autonomi. 3. Galvenie sasniegumi 2010. gadā Pēc salīdzinoši gausas darbības uzsākšanas, kas zināmā mērā saistīta ar esošās tiesiskās un regulatīvās sistēmas ierobežojumiem attiecībā uz “Kopienas struktūrām”[11], 2010. gadā visi pieci KTI kopuzņēmumi demonstrēja, ka jaunais publiskā un privātā sektora kopīgas darbības modelis pētniecības jomā, visticamāk, būs veiksmīgs. Saskaņā ar kopuzņēmumu pirmajiem starpposma novērtējumiem, ko veica 2010. gadā (FCH kopuzņēmumam – 2011. gada aprīlī), tika atzīts, ka KTI jau aizsāktās un pašlaik īstenotās darbības kopumā ir efektīvas un kvalitatīvas. 3.1. Operatīvās darbības 2010. gadā visi pieci KTI kopuzņēmumi galveno uzmanību pievērsa uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus pārvaldībai – pabeidzot sarunas, parakstot piešķīrumu nolīgumus un aizsākot projektus, kas pamatojas uz 2008. un 2009. gada uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus rezultātiem, kā arī publicējot 2010. gada uzaicinājumus, vērtējot un izvēloties labākos piedāvājumus, un dažu KTI gadījumā – uzsākot sarunu procesu. Kopuzņēmumi strādāja arī pie 2011. gada uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus sagatavošanas: pamatojoties uz iepriekšējo uzaicinājumu sniegtajām atziņām un apspriedēm ar dažādajām ieinteresētajām personām, tie noteica nākamo uzaicinājumu tēmas. Visi KTI kopuzņēmumi ar uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus sekmīgi piesaistīja dažādus dalībniekus no Eiropas un 7. pamatprogrammas asociētajām valstīm. Kopumā priekšlikumus iesniedza liels skaits MVU. Tomēr bija daži šķēršļi, kurus KTI vajadzēja pārvarēt, lai vēl vairāk nostiprinātu MVU dalību savās pētniecības darbībās. Saskaņā ar sākotnējiem novērojumiem attiecībā uz patlaban īstenojamiem projektiem kopuzņēmumi spējuši ņemt vērā prioritātes, kas noteiktas KTI kopuzņēmumu pētniecības programmās, un citas 7. pamatprogrammas darbības tajā pašā jomā tiek papildinātas bez pārklāšanās un dublēšanās. Tas ir ticis nodrošināts ar regulārām pārbaudēm. Vienlaikus patlaban īstenojamie projekti liecina par apmierinošu tehnisko progresu atbilstoši dažādajām rūpnieciskās īstenošanas stratēģijām. Sīka informācija par KTI kopuzņēmumu pētniecības darbībām 2010. gadā, priekšlikumu iesniedzēju veidiem, MVU dalību, statistiku pa valstīm un finansējuma apmēriem uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus ir ietverta Komisijas dienestu darba dokumentā, kas pievienots šim ziņojumam. 2010. gada laikā vairums kopuzņēmumu uzsāka stratēģisko dokumentu pārskatīšanu un pētniecības prioritāšu atjaunināšanu, šādā veidā veidojot pamatu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus tēmām tā, lai atspoguļotu zinātnes sasniegumus un dažādu nozaru vajadzību attīstību. Kopuzņēmums “Clean Sky” veica savu vides mērķu novērtējumu, kā sākotnēji noteikts tā tehniskajā ierosinājumā[12]. Šīs atkārtotās novērtēšanas rezultāts kopumā apstiprināja “Clean Sky” sākotnējo mērķu piemērotību. Pamatojoties uz šiem atjauninātajiem elementiem, tika pārskatītas arī ITD darba programmas un saistīto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus tēmas. IMI apsvēra nozares ieinteresēto personu ieteikumu, kas izteikts arī pirmajā starpposma ziņojumā un kam piekritusi Eiropas Komisija, proti, aizsākt vairākus lielus iniciatīvu projektus un piemērot pieeju "Domā plaši!" pieeju, formulējot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus tēmas. FCH veica konkrētas darbības, lai pārvarētu atbilstības principa un finansējuma likmju ierobežojumus, kas konstatēti kā galvenie riska faktori, kuri apdraud tā operatīvās darbības. ARTEMIS uzsāka darbu pie pētniecības programmas atjaunināšanas, un ENIAC to izstrādāja sīkāk, lai neatpaliktu no jaunajām tendencēm un straujās evolūcijas attiecīgajās jomās. 3.2. Kopuzņēmums „Clean Sky” – tehnoloģiju novērtētājs „Clean Sky” pamatā ir tehnoloģiju novērtētājs, un tā uzdevums ir novērtēt ar tā palīdzību izstrādāto tehnoloģiju vides raksturlielumus. Izdevās novērst aizkavējumus, ar kuriem tehnoloģiju novērtētājs saskārās 2009. gadā, un 2010. gadā tika īstenotas visas darbu paketes. Bija paredzēts, ka pirmais tehnoloģiju novērtētāja novērtējums tiks veikts, modelējot un salīdzinot divas gaisa transporta sistēmas – ar “Clean Sky” dalību vai bez tās. Bija paredzēts, ka to veiks 2011. gada beigās. Novērtējuma rezultāti tiks iekļauti nākamajos Komisijas ziņojumos. 3.3. Administratīvās darbības Pēc sarežģītās, bet sekmīgās piecu kopuzņēmumu izveides un darbības uzsākšanas ARTEMIS, IMI un “Clean Sky” pakāpeniski izveidoja savas tiesiskās un finanšu sistēmas, un kopš 2009. gada beigām tiem ir piešķirta autonomija no Komisijas. Tādējādi 2010. gads bija pirmais to autonomas darbības gads. Darbojoties tādā pašā virzienā, 2010. gadā ENIAC un FCH galveno uzmanību pievērsa tam, lai pabeigtu veidot savu pārvaldības un iekšējās kontroles sistēmu un sīki izstrādātu riska pārvaldības procesus. Kad šie kopuzņēmumi bija izpildījuši autonomijas kritērijus, arī tiem piešķīra administratīvu un operatīvu autonomiju no Komisijas. Viens no galvenajiem kopuzņēmumu uzdevumiem 2010. gadā bija izstrādāt savas iekšējās sistēmas un procesus, lai ar tiem atbalstītu pētniecības darbību sekmīgu īstenošanu. “Clean Sky” procesi ir tikuši analizēti un kartēti, un rezultātā ir sagatavota kvalitātes rokasgrāmata un finanšu procedūru rokasgrāmata. Tika pārskatīta IMI kopuzņēmuma organizatoriskā struktūra, lai nodrošinātu tās labāku atbilstību ieinteresēto personu vēlmēm. Līdzīgas pārskatīšanas un atjaunināšanas darbības tika veiktas arī pārējos kopuzņēmumos. Svarīgs jautājums šajā kontekstā bija galveno veiktspējas indikatoru izstrāde. No pieciem KTI kopuzņēmumiem līdz 2010. gada beigām kvantitatīvus indikatorus bija ieviesuši tika FCH un ENIAC. “Clean Sky”, IMI un ARTEMIS nodarbojās ar savu indikatoru izstrādi, un sagaidāms, ka tas tiks pabeigts nākamā gada laikā. Turklāt kā autonomām struktūrām kopuzņēmumiem bija jāpieņem lēmums par saviem iekšējās revīzijas procesiem. “Clean Sky”, IMI un FCH izveidoja paši savas iekšējās revīzijas spējas un iecēla iekšējos revidentus. ARTEMIS un ENIAC pieņēma lēmumu par šādu darbību uzticēšanu Eiropas Savienības Iekšējās revīzijas dienestam (IAS). Vairumam kopuzņēmumu svarīgākais personāls jau bija stājies amatā pirms 2010. gada, un personāla atlase atlikušajiem amatiem bija sasniegusi pēdējos posmus. 2010. gadā kopuzņēmumi veica personāla atlasi saskaņā ar Personāla politikas plāniem. Ir svarīgi pieminēt, ka gada beigās KTI kopuzņēmumi ciešā sadarbībā ar Eiropas Komisiju pabeidza kopīgo iepirkuma procedūru savu biroju jaunajai atrašanās vietai. 2011. gada janvārī tie pārcēlās uz jaunajām telpām ēkā White Atrium Briselē. Runājot par kopuzņēmumu saziņas pasākumiem, “Clean Sky” un ENIAC pieņēma Paziņojumu un informācijas izplatīšanas stratēģiju, kas pārējo kopuzņēmumu programmā tika iekļauta kā prioritārs uzdevums 2011. gadam. Kopumā gada laikā KTI kopuzņēmumi galveno uzmanību pievērsa ieinteresēto pušu informēšanai par savu darbību un attiecību uzturēšanai ar ieinteresētajām pusēm, šajā nolūkā izmantojot dažādus pasākumus – informācijas dienas, darbseminārus, sanāksmes un konferences. Tiek uzturētas attiecības ar plašsaziņas līdzekļiem; ir publicēti paziņojumi presei par svarīgākajām pētniecības tēmām. KTI ir strādājuši arī, lai uzlabotu savu vizuālo identitāti un ir mainījuši noformējumu savām tīmekļa vietnēm, kuras tika izmantotas, lai paziņotu par uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, apmainītos ar informāciju un sniegtu informāciju par jaunākajiem sasniegumiem attiecīgajā nozarē. Sadarbība ar trešām pusēm bija ļoti svarīga, lai KTI kopuzņēmumi tiktu atzīti par pasaules mēroga uzņēmumiem. Piemēram, FCH izveidoja labu starptautisko sadarbību ar ASV, Japānu un Korejas Republiku. “Clean Sky” saglabāja ciešu saikni ar kopuzņēmumu SESAR, kas saskaņā ar Eiropas Komisijas Eiropas vienotās gaisa telpas iniciatīvu pēta gaisa satiksmes vadības tehnoloģijas. ARTEMIS paplašināja sadarbību ar ARTEMIS-IA darba grupu un EUREKA kopu programmu ITEA-2. 4. Nākotnes izredzes un problēmas Kopuzņēmumu pirmie starpposma izvērtējumi, kā paredzēts, tika veikti līdz 2010. gada beigām (FCH kopuzņēmumam – 2011. gada aprīlī), izvērtējot to darba kvalitāti un efektivitāti un vērtējot, kā noris virzība uz noteikto mērķu sasniegšanu. Novērtējuma vispārējais rezultāts ir pozitīvs, apstiprinot, ka izredzes sasniegt KTI kopuzņēmumu mērķus ir labas. Tā kā kopuzņēmumi tikai tagad ir kļuvuši pilnīgi autonomi, pirms faktisko ieguvumu novērtēšanas vispirms vairāku gadu garumā ir jānorisinās konsolidācijai. Tomēr starpnozaru sadarbība galvenās stratēģijas noteikšanā tiek uzskatīta par ārkārtīgi svarīgu. Piemēram, FCH kopuzņēmuma gadījumā, kur ir ļoti specifiski šķēršļi piekļūšanai tirgum, rūpniecības nozares partneri ir rīkojušies ļoti efektīvi, organizējot objektīvu tirgus potenciāla novērtējumu attiecībā pret citām konkurējošām tehnoloģijām. Finansējuma stabila piešķiršana arī ir stiprinājusi nozares – jo īpaši MVU – līdzdalību laikā, kad pamatprogrammas līdzekļi varētu būt viegli tikuši novirzīti konkurējošu tehnoloģiju izstrādei. 2011. gadā visiem pieciem kopuzņēmumiem vajadzēja turpināt patlaban īstenojamās darbības un uzsākt nākamos projektu viļņus, kā arī turpināt gatavot un publicēt turpmākos uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus. Uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus tēmas vajadzēja noteikt, pamatojoties uz pārskatītām pētniecības programmām un ņemot vērā tirgus spēkus un tehnoloģiju straujo attīstību attiecīgajās nozarēs. Saskaņā ar Eiropas Savienības Revīzijas palātas un pirmā starpposma novērtējuma ziņojuma ekspertu ieteikumiem struktūrām, kuras, uzsākot darbību, saskārās ar sākotnējiem aizkavējumiem, piemēram, “Clean Sky”, būtu bijis iespējami drīz tie jānovērš, lai noteiktajā termiņā sasniegtu savus mērķus. Tas būtu arī palīdzējis saīsināt laiku, kas paiet, līdz saņēmēji saņem maksājumus, un uzlabot budžeta īstenošanu, kas, salīdzinot ar pārējiem KTI kopuzņēmumiem, 2010. gadā tiek uzskatīta par vāju. KTI kopuzņēmumiem vajadzēja turpināt iedrošināt akadēmiskās aprindas un nozaru partnerus, jo īpaši MVU, uz plašu dalību savās pētniecības darbībās. Tiem vajadzēja likvidēt šķēršļus MVU tur, kur tādi pastāvēja. IMI savā programmā vajadzēja iekļaut metodoloģijas izstrādi attiecībā uz ieguldījumu natūrā un netiešu izmaksu aprēķināšanu, un FCH jau uzsāka procesu, lai pieņemtu finansējuma likmju paaugstināšanu, kuras bija ievērojami zemākas nekā 7. pamatprogrammā. “Clean Sky”, ARTEMIS un ENIAC bija jācenšas saglabāt MVU lielo interesi par publicētajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. No administratīvā viedokļa pēc sākotnējās uzsākšanas un sagatavošanas fāzes pirms autonomijas piešķiršanas KTI kopuzņēmumiem vajadzēja strādāt pie konsolidācijas kā ilgtspējas un panākumu faktora priekšnoteikuma. Lai gan piecu publisko un privāto partnerību izveidošana pati par sevi bija ievērojams sasniegums, kopuzņēmumiem vajadzēja turpināt izstrādāt savas iekšējās kontroles sistēmas un, ja nepieciešams, ieviest papildu kontroles mehānismus. Tas tika norādīts arī Eiropas Savienības Revīzijas palātas ziņojumos, kuros konstatēts, ka 2010. gada beigās neviens no kopuzņēmumiem nebija pilnīgi ieviesis iekšējās kontroles un finanšu informācijas sistēmas un/vai jau validējis ar savu darbību saistītos uzņēmējdarbības procesus, kā noteikts kopuzņēmumu finanšu noteikumos. Turklāt 2011. gadā, visiem KTI kopuzņēmumiem ieviešot svarīgākos veiktspējas indikatorus, bija jāizvairās no tā, ka iniciatīvu rezultāti kļūst izkliedēti un neskaidri. To uzdevums būtu ne tikai novērtēt un periodiski veikt kvalitātes uzraudzību, lai sasniegtu maksimālu rezultātu visās pētniecības programmās, bet arī izmantot noturīgu monitoringa un novērtējuma sistēmu. Svarīgam solim šajā virzienā 2011. gadā vajadzēja būt visaptverošu iekšējās revīzijas plānu īstenošanai vai pieņemšanai, ja tas vēl nebija paveikts, un regulāru priekšverifikāciju un pēcrevīziju veikšanai. Turklāt, kā formulējusi Eiropas Savienības Revīzijas palāta, KTI kopuzņēmumiem savos finanšu noteikumos bija precīzi jānosaka Komisijas IAS loma. Attiecībā uz IT un loģistikas jautājumiem visiem kopuzņēmumiem vajadzēja turpināt apsvērt oficiālu IT politiku un procedūru izveidi, lai nodrošinātu IT plānošanas un monitoringa cikla pareizu darbību un nodrošinātu uzticamus riska pārvaldības rīkus. Bija arī jānoslēdz uzņemšanas nolīgums ar Beļģijas iestādēm attiecībā uz biroju izmantošanu, privilēģijām un imunitāti un citu valsts nodrošinātu atbalstu. KTI kopuzņēmumi abas piezīmes ņēma vērā, un patlaban jau attiecīgi rīkojas. Starp kopuzņēmumu 2011. gada uzdevumiem būtu bijis jābūt saziņas pasākumu uzlabošanai, izmantojot aktīvāku un uz mērķa sasniegšanu orientētu pieeju, jo īpaši MVU un pētniecības aprindu vidē, lai uzlabotu to dalības līmeni pētniecības projektos. Saskaņā ar starpposma novērtējuma ziņojumos paustajiem ieteikumiem KTI kopuzņēmumiem vajadzētu izstrādāt un īstenot skaidrus saziņas un informācijas izplatīšanas plānus, iegūt atsevišķu identitāti un vairāk darboties tādā virzienā, lai panāktu sinerģiju ar valstu programmām un nodrošinātu sadarbību ar ieinteresētajām personām ārpus ES. Ņemot vērā, ka šajā ziņojumā ir aplūkota KTI kopuzņēmumu attīstība pirmajā to autonomas darbības gadā un ka patlaban vēl neviens no to projektiem nav pabeigts, nākotnes izredzes jāapsver vēlāk. Piecu KTI kopuzņēmumu līdz šim sasniegtie rezultāti liecina, ka tās ir vērienīgas Eiropas ierosmes ar potenciālu nostiprināties kā jaunam publiskās un privātās partnerības modelim. [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads), OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp. [2] Šajā dokumentā netiek ziņots par kopuzņēmumu SESAR (Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības izpēte), kurš ir publiskā un privātā partnerība, ko finansē no Septītās pamatprogrammas un Eiropas transporta tīkla programmas, un kuram ir savi īpaši pārvaldības un ziņošanas mehānismi. [3] Minēts kopuzņēmuma “Clean Sky” statūtu 8. panta 1. punktā. Padomes 2007. gada 20. decembra Regula (EK) 71/2008, ar ko izveido kopuzņēmumu “Clean Sky”. OV L 30, 4.2.2008., 1. lpp. [4] Gada ziņojums par Eiropas Savienības pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumiem 2008. gadā, COM(2009) 558 galīgā redakcija, Briselē, 22.10.2009. [5] Komisijas dienestu darba dokuments, kas pievienots Gada ziņojumam par Eiropas Savienības pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumiem 2008. gadā, SEC(2009) 1380 galīgā redakcija, Briselē, 22.10.2009. [6] Gada ziņojums par rezultātiem, ko sasnieguši Kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas kopuzņēmumi 2009. gadā, COM(2011) 557 galīgā redakcija, Briselē, 14.9.2011. [7] Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ARTEMIS un ENIAC kopīgo tehnoloģiju ierosmju pirmais starpposma novērtējums”, COM(2010) 752 galīgā redakcija, Briselē, 16.12.2010. Komisijas dienestu darba dokuments “Ziņojums par [kopuzņēmumu IMI, ”Clean Sky” un FCH] pirmo starpposma novērtējumu”, kas pievienots Komisijas ziņojumam Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Partnerība pētniecībā un inovācijā”, SEC(2011) 1072 galīgā redakcija, Briselē, 21.9.2011. [8] Ziņojums par [KTI kopuzņēmuma nosaukums] kopuzņēmuma 2010. finanšu gada pārskatiem, ar kopuzņēmumu atbildēm, OV C 368, 16.12.2011. [9] Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [10] Komisijas dienestu darba dokuments „Kopīgās tehnoloģiju ierosmes: vispārīga informācija, pašreizējais stāvoklis un galvenās iezīmes”, SEC(2007) 692, Briselē, 15.5.2007. [11] Publiskā un privātā sektora partnerību "ideālā mājokļa" kopēja veidošana Eiropas pētniecībā – KTI Sherpas’ Group nobeiguma ziņojums, 2010. gada janvāris. [12] Tas ietvēra vides prognožu precīzāku noteikšanu atbilstoši "konceptuālajam gaisa kuģim", kas specificēts pirmajam tehnoloģiju novērtētāja novērtējumam, kas uzsākts 2010. gadā un jāpabeidz 2011. gadā. Šī darbība bija saistīta ar piemērojamo tehnoloģiju izvēles pārskatīšanu un to demonstrējumu definēšanu, kas veikti programmas pirmo divu gadu laikā.