KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI

Eiropas Savienības 2021. finanšu gada konsolidētie gada pārskati

(2022/C 399/01)

SATURA RĀDĪTĀJS

PRIEKŠVĀRDS 2

GADA BŪTISKĀKĀS NORISES FINANŠU JOMĀ 3

SKAIDROJUMS PIE KONSOLIDĒTAJIEM PĀRSKATIEM 31

KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI UN SKAIDROJUMI 32

BILANCE 33

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 34

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS 35

PĀRSKATS PAR PĀRMAIŅĀM NETO AKTĪVOS 37

SKAIDROJUMI PAR FINANŠU PĀRSKATIEM 38

BUDŽETA IZPILDES PĀRSKATI UN SKAIDROJUMI 146

GLOSĀRIJS 232

SAĪSINĀJUMU SARAKSTS 236

PRIEKŠVĀRDS

2021. gadā Eiropa nepadevās notiekošajai pandēmijai. Solidaritāte bija svarīga, lai pārvarētu Covid-19 radītos izaicinājumus un mazinātu tā ekonomisko un sociālo ietekmi. Eiropas budžetā tika mobilizēti visi pieejamie līdzekļi, lai atbalstītu iedzīvotājus, uzņēmumus un dalībvalstis, vienlaikus pielāgojot Eiropu nākotnei – zaļāku, digitālāku un noturīgāku.

Eiropas Savienība ir ieviesusi īpašu atveseļošanas instrumentu NextGenerationEU , lai atbalstītu Eiropas atveseļošanos un risinātu pašreizējās un turpmākās problēmas. Kopš 2021. gada jūnija finanšu tirgos tika piesaistīts ārkārtīgi liels finansējums, un ES budžets atkal izrādījās svarīgs instruments Savienības rīcībā, lai risinātu krīzes situācijas un nodrošinātu skaidru pievienoto vērtību cilvēku dzīvēm.

Turklāt programma SURE (Atbalsta instruments bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijās) turpināja atbalstīt dalībvalstis, lai noturētu cilvēkus viņu darbavietās, kā arī palīdzētu saglabāt pandēmijas skartās darbvietas.

Papildus krīzes risināšanai ar ātru reakciju un pastāvīgām politiskā un finansiālā stāvokļa korekcijām Eiropas Savienība turēja savu solījumu un izpildīja savus politikas mērķus. Tādējādi tā ir prasmīgi izmantojusi 2021. gada budžetu – pirmo no pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas, budžeta izpildes saistībām sasniedzot 268,3 miljardus EUR.

Man ir prieks jūs iepazīstināt ar Eiropas Savienības 2021. gada pārskatiem. Tajos ir sniegts pilnīgs pārskats par ES finansēm un ES pagājušā gada budžeta izpildi, tostarp informācija par iespējamām saistībām, finanšu saistībām un citiem Savienības pienākumiem. Eiropas Savienības konsolidētie gada pārskati ir iekļauti Komisijas integrēto finanšu un pārskatatbildības ziņojumu apkopojumā un ir būtiska daļa no mūsu augsti attīstītās fiskālās pārredzamības un pārskatatbildības sistēmas.

Komisārs budžeta un cilvēkresursu jautājumos Johannes HAHN

GADA BŪTISKĀKĀS NORISES FINANŠU JOMĀ

Šī iedaļa par būtiskākajām norisēm finanšu jomā sagatavota, pamatojoties uz principiem, kuri izklāstīti IPSASB Ieteicamās prakses pamatnostādnēs (RPG) Nr. 2 “Finanšu pārskatu apspriešanaun analīze”, un tās mērķis ir palīdzēt lasītājiem izprast, kā ES operacionālās, finansiālās un ieguldījumu darbības ir atspoguļotas ES konsolidēto finanšu pārskatu dažādajos elementos. Šajā iedaļā sniegtajai informācijai nav veikta revīzija. Jāņem vērā, ka, tā kā skaitļi ir noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati turpmāk norādītajās tabulās var nesakrist.

SATURA RĀDĪTĀJS

1. GADA SVARĪGĀKIE SKAITĻI UN BŪTISKĀKĀS NORISES 4

2. DAUDZGADU FINANŠU SHĒMA 2021.–2027. GADAM UN NextGenerationEU 6

2.1. DFS 2021.–2027. gadam un NextGenerationEU : svarīgākie skaitļi 6

2.2. NextGenerationEU : pārskats 7

2.3. NGEU finansiālais stāvoklis 2021. gada 31. decembrī 8

3. BUDŽETA IZPILDES KOPSAVILKUMS 13

3.1. Ieņēmumi 13

3.2. Izdevumi 15

4. FINANŠU INSTRUMENTI UN BUDŽETA GARANTIJAS 16

4.1. Finanšu instrumenti, ko finansē no ES budžeta 16

4.2. Budžeta garantijas: garantiju fondos turētie finanšu aktīvi 17

4.3. Aizdevumi un saistītie aizņēmumi finansiālā atbalsta programmām 17

4.4. Iespējamās budžeta saistības attiecībā uz finansiālā atbalsta programmām 21

5. FINANŠU PĀRSKATU ANALĪZE 21

5.1. IEŅĒMUMI 21

5.2. IZDEVUMI 23

5.3. AKTĪVI 23

5.4. SAISTĪBAS 26

6. ES POLITISKĀ UN FINANŠU SISTĒMA, PĀRVALDĪBA UN PĀRSKATATBILDĪBA 27

6.1. POLITISKĀ UN FINANŠU SISTĒMA 27

6.2. PĀRVALDĪBA UN PĀRSKATATBILDĪBA 29

1. GADA SVARĪGĀKIE SKAITĻI UN BŪTISKĀKĀS NORISES

Konsolidētie finanšu pārskati

ES konsolidētie finanšu pārskati aptver vairāk nekā 50 subjektus (tostarp Eiropas Parlamentu, Padomi, Komisiju un ES aģentūras), un tie ir sagatavoti saskaņā ar augstākajiem pieejamajiem standartiem – starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS).

2021. gads, kas bija pirmais no ES DFS 2021.–2027. gadam, bija neparasts daudzos aspektos. Kā redzams tālāk bilancē un sīkāk izklāstīts 5. sadaļā “Finanšu pārskatu analīze”, ES 2021. gada konsolidētos finanšu pārskatus īpaši ietekmēja veiksmīgā NextGenerationEU darbības uzsākšana 2021. gadā (71,6 miljardi EUR izmaksāti dalībvalstīm) un papildu aizņēmumu un aizdevumu darbības saskaņā ar SURE instrumentu (50 miljardi EUR):

Miljardos EUR 2021 2020 AKTĪVI Finanšu aktīvi 188,6 113,1 Priekšfinansējums 93,4 62,7 Debitoru parādi 72,4 74,5 Nauda un naudas ekvivalenti 44,9 16,7 Materiālie pamatlīdzekļi un citi aktīvi 14,7 13,0 Kopā 414,1 280,0 SAISTĪBAS Pēcnodarbinātības pabalsti 122,5 116,0 Finanšu saistības 246,1 95,0 Parādi kreditoriem 46,4 32,4 Uzkrājumi 78,1 64,6 Citas saistības 3,3 5,4 Kopā 496,4 313,5 NETO AKTĪVI Rezerves 1,3 5,1 No dalībvalstīm pieprasāmās summas (83,6 ) (38,5 ) Kopā (82,3 ) (33,4 ) ⇨ Sk. 5. sadaļu “Finanšu pārskatu analīze”.

Veiksmīga NextGenerationEU darbības uzsākšana

Izmaksas NextGenerationEU ietvaros – 71,6 miljardi EUR, kas sadalīti starp:

⇨ Sk. 2.3. sadaļu “ NGEU finansiālais stāvoklis 2021. gada 31. decembrī”.

2. DAUDZGADU FINANŠU SHĒMA 2021.–2027. GADAM UN NextGenerationEU

2.1. DFS 2021.–2027. GADAM UN NextGenerationEU: SVARĪGĀKIE SKAITĻI

ES ilgtermiņa budžets 2021.–2027. gadam kopā ar atveseļošanas instrumentu NextGenerationEU (NGEU) pašreizējās cenās sasniedz 2,018 triljonus EUR (1,8 triljonus EUR 2018. gada cenās). Šī bezprecedenta finansiālā reakcija uz krīzi palīdzēs novērst koronavīrusa pandēmijas radītos ekonomiskos un sociālos zaudējumus, kā arī atbalstīs pārkārtošanos uz zaļāku, digitālāku un ilgtspējīgāku Eiropu.

Pakete sastāv no ilgtermiņa budžeta, daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 2021.–2027. gadam, ko veido 1,211 triljoni EUR pašreizējās cenās (1,074 triljoni EUR 2018. gada cenās), apvienojumā ar pagaidu atveseļošanas instrumentu NGEU līdz 806,9 miljardiem EUR pašreizējās cenās (750 miljardiem EUR 2018. gada cenās).

Šis ir patiesi modernizēts budžets:

— vairāk nekā 50 % no nākamā ilgtermiņa budžeta un NGEU kopējās summas atbalstīs Eiropas Savienības modernizāciju, izmantojot pētniecību un inovāciju, taisnīgu klimatisko un digitālo pārkārtošanos, gatavību, kā arī atveseļošanas un noturības darbības,

— 30 % no ES budžeta tiks izlietoti cīņai pret klimata pārmaiņām – visu laiku lielākā ES budžeta daļa,

— 20 % no Atveseļošanas un noturības mehānisma (ANM), kas veido 90 % no NGEU, tiks ieguldīti digitālajā pārveidē,

— 2026. un 2027. gadā 10 % no gada izdevumiem ilgtermiņa budžeta ietvaros tiks izmantoti, lai apturētu un vērstu par labu bioloģiskās daudzveidības samazināšanos, kā arī

— pirmo reizi jaunām un pastiprinātām prioritātēm ir piešķirta vislielākā daļa ilgtermiņa budžetā – 32 %.

2021.–2027. gada DFS pamatā esošās politiskās prioritātes

Komisijas politiskās prioritātes ir definētas Komisijas priekšsēdētājas noteiktajās politiskajās pamatnostādnēs. U. fon der Leienas vadībā (amata pilnvaras U. fon der Leiena sāka pildīt 2019. gada 1. decembrī) Komisija pievēršas turpmāk aprakstītajiem sešiem vērienīgajiem mērķiem.

SEŠI VĒRIENĪGIE MĒRĶI

Eiropas zaļais kurss

— Tiekties uz to, lai Eiropa kļūtu par pirmo klimatneitrālo pasaules daļu

Digitālajam laikmetam gatava Eiropa

— Nodrošināt iedzīvotājiem plašākas iespējas ar jaunas paaudzes tehnoloģiju palīdzību

Ekonomika cilvēku labā

— Nodrošināt sociālo taisnīgumu un labklājību

Spēcīgāka Eiropa pasaulē

— Nodrošināt, ka Eiropa cenšas panākt vairāk, stiprinot savu unikālo atbildīgas globālās līderes zīmolu līderība

Mūsu eiropeiskās dzīvesziņas veicināšana

— Izveidot līdztiesības savienību, kurā mums visiem ir vienādas iespējas

Jauns impulss Eiropas demokrātijai

— Veicināt, aizsargāt un nostiprināt mūsu demokrātiju

2.2. NextGenerationEU: PĀRSKATS

Ar 806,9 miljardu EUR budžetu NGEU ir paredzēts, lai palīdzētu novērst koronavīrusa pandēmijas radītos tūlītējos ekonomiskos un sociālos zaudējumus, tādējādi veidojot Eiropu pēc COVID-19, kas ir zaļāka, digitālāka, noturīgāka un labāk piemērota pašreizējiem un gaidāmajiem izaicinājumiem.

Daļa līdzekļu – līdz 338,0 miljardiem EUR – tiek nodrošināta neatmaksājama atbalsta jeb dotāciju veidā. Otra daļa – līdz 385,8 miljardiem EUR – tiek izmantota, lai piešķirtu Savienības aizdevumus atsevišķām dalībvalstīm. Šīs dalībvalstis atmaksās minētos aizdevumus tikai pēc pašreizējā DFS laikposma un šī atmaksa turpināsies ilgākā laikposmā, piemēram, pašreizējo aizdevumu atmaksas termiņš ir tikai 2051. gadā (sk. 2.3.3. sadaļu).

Turklāt NGEU pastiprina vairākas esošās ES programmas un politikas virzienus:

— kohēzijas politiku Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU) ietvaros, lai palīdzētu likvidēt Covid-19 ekonomiskās sekas atveseļošanas pirmajos gados,

— Taisnīgas pārkārtošanās fondu, lai garantētu, ka pārkārtošanās uz klimatneitralitāti darbojas visu labā,

— Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, lai turpmāk atbalstītu lauksaimniekus,

— InvestEU, lai atbalstītu mūsu uzņēmumu ieguldījumu centienus,

— pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, lai nodrošinātu, ka ES spēj finansēt vairāk izcilības pētniecībā, kā arī

— RescEU, lai nodrošinātu, ka ES civilās aizsardzības mehānisms spēj reaģēt uz plaša mēroga ārkārtas situācijām.

2.3. Ngeu FINANSIĀLAIS STĀVOKLIS 2021. GADA 31. DECEMBRĪ

2.3.1. Pārskats

No NGEU finansēšanas darbību uzsākšanas 2021. gada 15. jūnijā līdz 2021. gada beigām Komisija ir piesaistījusi ilgtermiņa finansējumu 71 miljarda EUR apmērā, galvenokārt emitējot obligācijas sindicētos darījumos. Turklāt 2021. gada decembrī Komisijai ir neapmaksāti īstermiņa ES rēķini 20 miljardu EUR apmērā. Līdz 2021. gada beigām Komisija kopā bija izmaksājusi finansiālo atbalstu 71,6 miljardu EUR apmērā. Lielākā daļa no šīs summas – 64,3 miljardi EUR – tika izmaksāta 20 dalībvalstīm saskaņā ar ANM (no kuriem 46,4 miljardi EUR kā neatmaksājams atbalsts un 18,0 miljardi EUR kā aizdevumi). Vēl 7,2 miljardi EUR tika izmaksāti kā DFS maksājumi esošo programmu ietvaros. Atlikusī likviditāte 19,4 miljardi EUR tiek glabāta NGEU bankas kontā ECB un Komisijas centrālajā kases kontā, gaidot izmaksu DFS programmu budžetā.

NGEU: neatmaksātie aizņēmumi un maksājumi 2021. gada 31. decembrī

2.3.2. Aizņēmumi

Lai nodrošinātu NGEU finansējuma vajadzības, Komisija emitē vērtspapīrus starptautiskajos kapitāla tirgos. Pamatojoties uz diversificēto finansēšanas stratēģiju, Komisija apvieno dažādu finansēšanas instrumentu un finansēšanas metožu izmantošanu ar atklātu un pārredzamu saziņu tirgus dalībniekiem.

2021. gadā ikgadējais Lēmums par aizņemšanos (1) ļāva Komisijai izsniegt ilgtermiņa finansējumu līdz maksimālajai summai 125 miljardi EUR un iegūt īstermiņa finansējumu līdz maksimālajai nesamaksātā parāda summai 60 miljardi EUR.

Ilgtermiņa finansējums: sindicētie darījumi un ES obligāciju izsole

2021. gada 31. decembrī Komisija aizņēmās 66,0 miljardus EUR, veicot piecas obligāciju emisijas sindicētos darījumos (tostarp vienu dubultā laidiena darījumu), kā arī 5,0 miljardus EUR, izsolot ES obligācijas:

Miljardos EUR Ilgtermiņa finansēšanas darījumi (ieskaitot savietošanas metodi) Termiņš Emitēts/piesaistīts Atmaksāts kopā gada beigās Nesamaksāts gada beigās NGEU#1 4.7.2031. 20,0 0,0 20,0 NGEU#2a (ieskaitot savietošanas metodi) 6.7.2026. 11,5 0,0 11,5 NGEU#2b 6.7.2051. 6,0 0,0 6,0 NGEU#3 4.7.2041. 10,0 0,0 10,0 NGEU#4 (ieskaitot savietošanas metodi) 4.10.2028. 11,5 0,0 11,5 NGEU zaļā obligācija #1 4.2.2037. 12,0 0,0 12,0 Kopā 71,0 0,0 71,0

Pirmais sindicētais darījums 2021. gada jūnijā piesaistīja 20,0 miljardus EUR. Tā bija visu laiku lielākā institucionālā obligāciju emisija Eiropā, visu laiku lielākais institucionālais viena laidiena darījums un lielākā summa, ko ES jebkad ir piesaistījusi vienā darījumā.

2021. gada oktobrī Komisija emitēja pirmo NGEU zaļo obligāciju, piesaistot 12,0 miljardus EUR, kas izmantojami tikai zaļiem un ilgtspējīgiem ieguldījumiem visā ES. Šī emisija, kas atspoguļoja pasaulē visu laiku lielāko zaļo obligāciju emisiju, radīja redzamību zaļajām politikām, ko finansē zaļās obligācijas, un atbalstīja Eiropas zaļo kursu un zaļo pārkārtošanos. Lai emitētu zaļās obligācijas, ir jāievieš ziņošana par zaļo obligāciju ieņēmumu precīzu izlietojumu un ar zaļo obligāciju palīdzību finansēto ieguldījumu ietekmi.

Īstermiņa finansējums: ES parādzīmju izsole

2021. gada 31. decembrī nesamaksātā īstermiņa finansējuma summa, kas iegūta, izsolot ES parādzīmes, kuru dzēšanas termiņš ir trīs vai seši mēneši, bija 20,0 miljardi EUR:

Miljardos EUR ES parādzīmju izsole Nesamaksāts gada beigās 3 mēnešu termiņš 8,5 6 mēnešu termiņš 11,5 Kopā 20,0

Lai gan sindicētie darījumi joprojām būs galvenais NGEU emisijas programmas balsts, vismaz sākotnējos posmos, spēja ātri un lēti piesaistīt naudu, veicot izsoles, ievērojami uzlabo Komisijas spēju apmierināt tās NGEU maksājumu vajadzības ar Savienības budžetam un/vai saņēmēju dalībvalstu visizdevīgākajiem nosacījumiem.

Turklāt, veicot naudas tirgus darījumus, tika piesaistīts īstermiņa finansējums 16 miljardi EUR, un tas viss tika atmaksāts gada beigās.

2.3.3. Izmaksas

Līdz 2021. gada beigām Komisija bija saņēmusi 26 dalībvalstu atveseļošanas un noturības plānus, no kuriem 22 Padome novērtēja pozitīvi un pēc tam apstiprināja (Beļģija, Horvātija, Kipra, Čehija, Dānija, Vācija, Grieķija, Spānija, Portugāle, Francija, Īrija, Itālija, Latvija, Luksemburga, Austrija, Slovākija, Lietuva, Malta, Slovēnija, Rumānija, Igaunija un Somija). Vēl četras dalībvalstis (Bulgārija, Ungārija, Polija un Zviedrija) iesniedza plānus, kuru izvērtēšana gada beigās vēl turpinājās. Tika gaidīts, kad tiks iesniegts vēl viens plāns (Nīderlande). Kopējais finansiālais atbalsts, kas apstiprināts saskaņā ar 22 atbalstītajiem plāniem, sasniedza 291,2 miljardus EUR neatmaksājamā atbalsta (no kuriem līdz gada beigām noslēgtie finansēšanas līgumi aptvēra 195,4 miljardus EUR) un 153,9 miljardus EUR finansiālā aizdevuma atbalsta (no kuriem līdz gada beigām parakstītie aizdevuma līgumi aptvēra 153,2 miljardus EUR).

Neatmaksājams atbalsts

2021. gadā Komisija izmaksāja kopā 46,4 miljardus EUR neatmaksājama atbalsta 20 no 22 dalībvalstīm, kurām bija iesniegti un apstiprināti atveseļošanas un noturības plāni. No šīs summas 36,4 miljardi EUR tika izmaksāti kā priekšfinansējums. Pēc tam, kad Spānija bija izpildījusi starpposma mērķus, līdz gada beigām tika izmaksāti vēl 10 miljardi EUR, un 1,5 miljardi EUR no sākotnējā priekšfinansējuma tika dzēsti. Gada beigās vēl nebija izmaksāts priekšfinansējums 0,3 miljardi EUR, kas saistīts ar neatmaksājamo atbalstu Somijai. Īrijas gadījumā tika apstiprināts neatmaksājams atbalsts 1 miljards EUR, taču gada beigās finansēšanas līgums netika parakstīts:

Miljardos EUR Dalībvalsts Maksimālais neatmaksājamais atbalsts (2) Kopā parakstīts 31.12.2021. Budžeta saistības 2021. gadā Kopā izmaksāts 31.12.2021. Austrija 3,5 2,2 1,1 0,4 Beļģija 5,9 3,6 1,8 0,8 Horvātija 6,3 4,6 2,3 0,8 Kipra 1,0 0,8 0,4 0,1 Čehija 7,0 3,5 1,8 0,9 Dānija 1,6 1,3 0,6 0,2 Igaunija 1,0 0,8 0,4 0,1 Somija 2,1 — (†) 0,8 — (†) Francija 39,4 24,3 12,0 5,1 Vācija 25,6 16,3 8,1 2,3 Grieķija 17,8 13,5 6,7 2,3 Īrija 1,0 — (‡) 0,5 — Itālija 68,9 47,9 23,7 9,0 Latvija 1,8 1,6 0,8 0,2 Lietuva 2,2 2,1 1,0 0,3 Luksemburga 0,1 0,1 0,0 0,0 Malta 0,3 0,2 0,1 0,0 Portugāle 13,9 9,8 4,8 1,8 Rumānija 14,2 10,2 5,1 1,9 Slovākija 6,3 4,6 2,3 0,8 Slovēnija 1,8 1,3 0,6 0,2 Spānija 69,5 46,6 23,1 19,0 Apstiprināts 291,2 195,4 98,0 46,4 Bulgārija 6,3 — — — Ungārija 7,2 — — — Nīderlande 6,0 — — — Polija 23,9 — — — Zviedrija 3,3 — — — Vēl nav apstiprināts 46,6 — — — Kopā 338,0 195,4 98,0 46,4

Aizdevumi

Komisija 2021. gadā izmaksāja kopā 18,0 miljardus EUR priekšfinansējuma veidā četrām dalībvalstīm (Kiprai, Grieķijai, Itālijai un Portugālei), kas atbilst 13 % no to attiecīgajiem aizdevuma piešķīrumiem. Gada beigās vēl nebija izmaksāts priekšfinansējums 1,9 miljardi EUR, kas saistīts ar Rumānijai sniegto finansiālo aizdevuma atbalstu. Slovēnijas gadījumā tika apstiprināts finansiālais aizdevuma atbalsts 0,7 miljardi EUR, taču gada beigās aizdevuma līgums netika parakstīts:

Miljardos EUR Dalībvalsts Maksimālais finansiālais aizdevuma atbalsts Parakstīts kopā 31.12.2021. Izmaksāts kopā 31.12.2021. Atmaksāts kopā 31.12.2021. Neizmaksāts kopā 31.12.2021. Kipra 0,2 0,2 0,0 — 0,0 Grieķija 12,7 12,7 1,7 — 1,7 Itālija 122,6 122,6 15,9 — 15,9 Portugāle 2,7 2,7 0,4 — 0,4 Rumānija 14,9 14,9 — (1) — — Slovēnija 0,7 — (†) — — — Apstiprināts 153,9 153,2 18,0 — 18,0 Rezerve 231,9 — — — — Kopā 385,8 153,2 18,0 — 18,0

Saskaņā ar aizdevuma līgumiem dalībvalstis veiks ikgadēju atmaksu 5 % apmērā no izmaksātajām summām, sākot no desmit gadiem pēc noteiktā izmaksas datuma. Tādējādi Portugāle, Grieķija, Itālija un Kipra aizdevumus sāks atmaksāt no 2032. gada, un aizdevumu atmaksas termiņš ir 2051. gads. Atmaksas grafiks nominālajām summām, kas nav samaksātas gada beigās, ir šāds:

Miljonos EUR Dalībvalsts Atmaksas laikposms Ikgadējā atmaksa Kopā atmaksa Kipra 2032.–2051. gads 1 26 Grieķija 2032.–2051. gads 83 1 655 Itālija 2032.–2051. gads 797 15 938 Portugāle 2032.–2051. gads 18 351 Kopā 899 17 970

NGEU ieguldījums citās programmās saskaņā ar ES budžetu

2021. gada beigās Komisija bija izmaksājusi kopā 7,2 miljardus EUR kā maksājumus citām programmām DFS ietvaros, galvenokārt saistībā ar REACT-EU, kas finansē Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF) un Eiropas Sociālo fondu (ESF):

Miljardos EUR DFS programma Kopā apstiprinātas DFS iemaksas Budžeta saistības 2021. gadā Kopā izmaksāts 31.12.2021. REACT-EU 50,6 39,5 7,0 — tostarp ERAF 31,5 24,0 4,9 — tostarp ESF 19,2 15,4 2,1 Taisnīgas pārkārtošanās fonds 10,9 0,0 0,0 Lauku attīstība (ELFLA) 8,1 2,4 0,1 InvestEU 6,1 1,7 0,2 “Apvārsnis Eiropa” 5,4 1,8 0,0 RescEU 2,1 0,1 0,0 Kopā 83,1 45,5 7,2

2.3.4. Likviditāte

Aizdevumi, kas sniegti saskaņā ar NGEU, neatbilst stingrajam citu finansiālā atbalsta instrumentu kompensēšanas principam. Tā vietā NGEU ir izstrādāta diversificēta un apvienota finansējuma stratēģija, kas prasījusi efektīvas likviditātes pārvaldības ieviešanu. NGEU likviditātes pārvaldības mērķis ir nodrošināt, ka NGEU bankas kontā turētās summas ir pietiekamas, lai apmierinātu visas gaidāmās izmaksas un saglabātu noteiktu drošības rezervi, vienlaikus izvairoties no liekiem atlikumiem. Likviditātes pārvaldībai Komisija ir izstrādājusi IT rīku, kas ļauj katru dienu uzraudzīt NGEU kontu. 2021. gada beigās kopējie līdzekļi, kas tika glabāti NGEU ārpusbudžeta kontā, sasniedza 18,0 miljardus EUR. Turklāt Komisijas centrālajā kases kontā tika glabāti līdzekļi, kas gaida izmaksu DFS programmu budžetā, 1,4 miljardu EUR apmērā.

3. BUDŽETA IZPILDES KOPSAVILKUMS

3.1. IEŅĒMUMI

Sākotnēji pieņemtajā ES budžetā, kuru parakstīja Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs 2020. gada 18. decembrī, maksājumu apropriāciju kopējā summa 2021. gadam bija 166 060 miljoni EUR, un no pašu resursiem finansējamā kopējā summa bija 156 867 miljoni EUR. Ieņēmumu un izdevumu aplēses sākotnējā budžetā parasti tiek koriģētas budžeta gadā, veicot budžeta grozījumus. Korekcijas pašu resursos, kuru pamatā ir NKI, nodrošina, ka budžetā paredzētie ieņēmumi precīzi atbilst budžetā paredzētajiem izdevumiem. Šādi rīkojoties, tiek ievērots budžeta līdzsvara princips un budžeta ieņēmumu un izdevumu (maksājumu apropriāciju) summas ir vienādas.

2021. gadā tika pieņemti seši budžeta grozījumi. Ņemot tos vērā, galīgie apstiprinātie ieņēmumi 2021. gadā bija 168 011 miljoni EUR, un no pašu resursiem finansējamā kopējā summa bija 156 993 miljoni EUR. Dalībvalstu iemaksas 2021. gadā palika nemainīgas. Maksājumu apropriāciju palielinājums (1 950 miljoni EUR) galvenokārt tika finansēts no iepriekšējā gada pārpalikuma.

Ieņēmumus veido seši avoti (sadaļas).

1. sadaļa: pašu resursi

Iekasētā tradicionālo pašu resursu summa (158 632 miljoni EUR) bija par 1,0 % lielāka nekā budžetā paredzētā summa (156 993 miljoni EUR). To galvenokārt noteica iekasētā summa gada pēdējos divos mēnešos, kas bija lielāka, nekā tika gaidīts.

Dalībvalstu galīgie maksājumi saistībā ar PVN, NKI un plastmasu gandrīz atbilst galīgajām budžeta prognozēm. Atšķirību starp prognozētajām summām un faktiski samaksātajām summām rada atšķirība starp euro maiņas kursu, kas tika izmantots budžeta vajadzībām, un spēkā esošo maiņas kursu laikā, kad ārpus eurozonas esošās dalībvalstis faktiski veica maksājumus.

2. sadaļa: pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

Iepriekšējā finanšu gada pārpalikums bija 1 769 miljoni EUR. Šī summa tika iekļauta 2021. gada budžetā, veicot budžeta grozījumus, un dalībvalstu pašu resursu ieguldījums tika attiecīgi samazināts.

Attiecībā uz PVN un NKI atlikumiem noteikumi ir izklāstīti Regulas par pieejamību (Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (3)) 10.b pantā. Saskaņā ar šiem noteikumiem kopējo atlikumu summu aprēķina tā, lai ietekme uz ES budžetu būtu nulle (“savstarpējā ieskaita sistēma”) un lai procedūra nebūtu saistīta ar budžeta grozījumiem. Tāpēc Komisija tieši pieprasa dalībvalstīm samaksāt neto summas.

3. sadaļa: administratīvie ieņēmumi

Šī sadaļa ietver ieņēmumus no nodokļiem un nodevām par darbinieku atalgojumu, kura summa ir 2 230 miljoni EUR.

4. sadaļa: finanšu ieņēmumi, nokavējuma procenti un naudas sodi

4. sadaļā starpība starp budžetā paredzēto summu (515 miljoni EUR) un iznākumu (1 633 miljoni EUR) galvenokārt attiecas uz naudas sodiem konkurences jomā.

5. sadaļa: budžeta garantijas, aizņēmumu un aizdevumu darbības

Šī sadaļa ir ievērojami palielinājusies līdz ar NGEU izveidošanu. NGEU līdzekļi šajā sadaļā ir piešķirtie ieņēmumi. 5. sadaļa attiecas uz ieņēmumiem, kas saistīti ar garantijām un piešķirto aizdevumu procentiem un atmaksu. Tas arī novirza līdzekļus (NGEU neatmaksājamam atbalstam saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānismu un DFS programmu pastiprināšanai) no iezīmētiem ieņēmumiem, ko dalībvalstis saņem saskaņā ar Eiropas Savienības atveseļošanas instrumentu (EURI). Lai iegūtu visaptverošu pārskatu par NGEU, sk. iedaļas “Gada būtiskākās norises finanšu jomā”2.2. un 2.3. sadaļu.

6. sadaļa: ieņēmumi, iemaksas un atmaksātie līdzekļi saistībā ar Savienības rīcībpolitikām

Šī sadaļa galvenokārt attiecas uz ieņēmumiem no finanšu korekcijām saistībā ar struktūrfondiem un lauksaimniecības fondiem (ESI fondi, ELGF un ELFLA). Tas ietver arī trešo valstu dalību pētniecības programmās, lauksaimniecības fondu grāmatojumu noskaidrošanu un citas iemaksas un atmaksātos līdzekļus ES programmās/pasākumos. Ievērojamu daļu no šīs kopējās summas veido piešķirtie ieņēmumi, kā rezultātā izdevumos tiek ierakstītas papildu apropriācijas.

Kopējie 2021. gada budžeta ieņēmumi bija 239 596 miljoni EUR

3.2. IZDEVUMI

3.2.1. Budžeta izpilde

2021. gadā, kas ir jaunās DFS 2021.–2027. gadam pirmais gads, galīgais pieņemtais budžets bija 166,8 miljardi EUR saistību apropriācijās un 168,0 miljardi EUR maksājumu apropriācijās. NGEU pastiprināja galvenās programmas ar papildu 421,1 miljardu EUR saistību apropriācijām un 55,5 miljardu EUR maksājumu apropriācijām, kas iekļautas ES budžetā kā ārējie piešķirtie ieņēmumi (4).

2021. gada budžeta izpildi būtiski ietekmēja kavēšanās ar jaunu juridisko pamatu un jauno struktūrfondu noteikumu pieņemšanu. Lielākā daļa 2021. gada saistību apropriāciju struktūrfondiem (ar neto vērtību 49 miljardi EUR) tika pārplānota uz 2022.–2025. gadu saskaņā ar DFS regulas 7. pantu. Gadījumos, ko pieļauj Finanšu regula un/vai jauni juridiskie pamati, neizlietotās apropriācijas tika pārnestas uz 2022. gadu – 4,1 miljards EUR saistību apropriācijas un 4,2 miljardi EUR maksājumu apropriācijas. 2021. gadā pirmo reizi iespēja pārnest neizlietotās pieņemtās budžeta apropriācijas uz nākamo gadu tika izmantota Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentā “Eiropa pasaulē” (NDICI“Eiropa pasaulē”) (5), (6). Līdzīgi noteikumi ir piemērojami un tika izmantoti Brexit korekcijas rezervei un Solidaritātes un ārkārtas palīdzības rezervei (SEAR).

Kopējās izpildītās saistību apropriācijas 2021. gadā bija 268,3 miljardi EUR:

— 113,4 miljardi EUR no galīgā pieņemtā budžeta,

— 0,6 miljardi EUR no apropriācijām, kas pārnestas no 2020. gada,

— 154,3 miljardi EUR no apropriācijām, kas izriet no piešķirtajiem ieņēmumiem, — no tiem 143,5 miljardi EUR ir no NGEU.

Kopējie 2021. gadā veiktie maksājumi bija 228,0 miljardi EUR:

— 163,6 miljardi EUR no galīgā pieņemtā budžeta,

— 1,8 miljardi EUR no apropriācijām, kas pārnestas no 2020. gada,

— 62,6 miljardi EUR no apropriācijām, kas izriet no piešķirtajiem ieņēmumiem, — no tiem 53,6 miljardi EUR ir no NGEU.

Kopējo 2021. gada saistību apropriāciju izpilde atbilstoši ES politikas mērķiem

2021. gadā izpildes rādītājs visiem apropriāciju veidiem (budžeta, pārnestajām no iepriekšējā gada un piešķirtajiem ieņēmumiem) bija 44 % saistību sadaļā un 92 % maksājumu sadaļā. Izpildes rādītāji 2021. gadā, izņemot piešķirtos ieņēmumus, liecina par 68 % saistību apropriācijām un 97 % maksājumu apropriācijām. Būtiska daļa no 2021. gadā veiktajiem maksājumiem bija saistīti ar 2014.–2020. gada DFS pabeigšanu.

Papildus ņemot vērā pārnesumus un saistības saskaņā ar dalītu pārvaldību, kas tika pārplānotas saskaņā ar DFS regulas 7. pantu, apstiprinātā budžeta izpilde būtu sasniegusi gandrīz 100 % gan saistību, gan maksājumu apropriāciju jomā.

NGEU apropriāciju izpilde sasniedza 34 % no kopējām saistībām un 97 % no kopējām ES budžetā iekļautajām maksājumu apropriācijām. NGEU saistību summa veidoja 87 % no summas, kas bija atļauta (7) saistībām 2021. gadā, kas bija 164,6 miljardi EUR.

3.2.2. Neizpildītās saistības

Neizpildītās saistības (parasti sauktas par reste à liquider jeb RAL), kas ir summas, par kurām uzņemtas saistības, bet kuras vēl nav samaksātas, 2021. gada beigās bija 341,6 miljardi EUR. Neizpildītās saistības salīdzinājumā ar 2020. gadu palielinājās (par 38,4 miljardiem EUR), taču šis palielinājums bija mazāks nekā sākotnēji prognozēts, jo lielākā daļa saistību dalītās pārvaldības ietvaros programmām (ar neto vērtību 49 miljardi EUR), kas plānotas 2021. gadā, tika atliktas uz 2022. gadu un turpmākajiem gadiem saskaņā ar DFS regulas 7. pantu. Dalītās pārvaldības izpildes pārplānošana veicinās turpmāku RAL palielinājumu nākamajos gados.

2021. gada RAL palielinājuma galvenais virzītājspēks bija NGEU (neatmaksājamās daļas) izpildes sākšana, kas 2021. gada beigās veidoja 89,9 miljardus EUR (26 %) no kopējā RAL. NGEU piešķirto ieņēmumu rezultātā turpmākajos gados palielināsies RAL, jo visas saistības tiks pieņemtas līdz 2023. gada 31. decembrim un tiks izpildītas ar maksājumiem līdz 2026. gada 31. decembrim saskaņā ar EURI regulas 3. panta 4. punktu un 3. panta 9. punktu (8).

3.2.3. Budžeta izpildes rezultāti

Budžeta izpildes rezultāti (pārpalikums) palielinājās no 1,8 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 3,2 miljardiem EUR 2021. gadā, jo ieņēmumi no muitas nodokļiem un naudas sodiem bija lielāki nekā gaidīts.

4. FINANŠU INSTRUMENTI UN BUDŽETA GARANTIJAS

4.1. FINANŠU INSTRUMENTI, KO FINANSĒ NO ES BUDŽETA

Finanšu instrumenti, ko finansē no ES budžeta, pastāv garantijas instrumentu, pašu kapitāla instrumentu un aizdevumu instrumentu veidā. Paredzams, ka DFS 2021.–2027. gadam ietvaros budžeta garantijas palielināsies salīdzinājumā ar to finanšu instrumentu izmantošanu, kuri pilnībā finansēti vai nodrošināti no ES budžeta. Konkrētāk, InvestEU programmā ES garantijas 26,2 miljardu EUR apmērā tiks nodrošinātas EIB grupai un citām finanšu iestādēm, lai atbalstītu dažādus Savienības politikas mērķus, veicot finansēšanas un ieguldīšanas darbības. Pamata koncepcija šai jaunajai pieejai, kas atšķiras no tradicionālās budžeta izpildes metodes, saskaņā ar kuru budžets tiek izpildīts, piešķirot dotācijas un subsīdijas, ir tāda, ka par katru euro, kas iztērēts no budžeta, izmantojot finanšu instrumentus, galasaņēmējs sviras efekta rezultātā iegūst vairāk nekā 1 EUR kā finansiālu atbalstu.

Šāda veida budžeta izpildes gadījumā līdzekļi jau ir pārskaitīti uz fiduciārajiem kontiem, ko pārvalda pilnvarotie subjekti, un šie līdzekļi ir pieejami (kā nauda un naudas ekvivalenti, parāda vērtspapīri vai ieguldījumi naudas tirgus fondos vai apvienotos aktīvu portfeļos), lai segtu turpmākus garantiju pieprasījumus, vai ir ieguldīti pašu kapitālā. No ES budžeta finansēto, tieši un netieši pārvaldīto finanšu instrumentu nozīme un apjoms pēdējos gados ir pieaudzis.

4.2. BUDŽETA GARANTIJAS: GARANTIJU FONDOS TURĒTIE FINANŠU AKTĪVI

Šāda veida budžeta izpildes gadījumā ES sniedz garantijas darījumu partneriem, kam finansējumu tikai daļēji nodrošina ar Komisijas izveidotiem garantiju fondiem, tādējādi radot iespējamas saistības ES budžetam gadījumā, ja nodrošinātā summa nav pietiekama pieprasījumu izpildei. ES ir sniegusi garantijas par aizdevumiem, kas piešķirti ārpus ES (tā dēvētās “ārējo aizdevumu pilnvaras” jeb ELM no EIB), un par darbībām ar parādu un pašu kapitālu, kuras sedz no ESIF garantijas EIB grupai, kā arī garantijas par darbībām, ko sedz no EFIA un NDICI Ārējās darbības garantijas, kura piešķirta EIB grupai un citām finanšu iestādēm.

No 2021. gada nodrošinājums ar garantiju fondu starpniecību tiek glabāts kopējā uzkrājumu fondā (KUF). KUF ir izveidots ar Finanšu regulu (9), lai saglabātu izveidotos uzkrājumus (t. i., glabātos līdzekļus), lai segtu finanšu saistības, kas izriet no finanšu instrumentiem, budžeta garantijām un finansiālā atbalsta aizdevumiem, sākot no DFS 2021.–2027. gadam. Tas ietver arī dažus uzkrājumu aktīvus, kas sedz finanšu saistības no iepriekšējām DFS.

KUF ir izveidots un darbojas kā vienots portfelis, šobrīd apvienojot noteikumus dažādām ES budžeta garantijām un finansiālā atbalsta programmām. KUF resursi tiek sadalīti nodalījumos, lai izsekotu summām, kas saistītas ar dažādiem KUF iemaksas instrumentiem (budžeta garantijām un finansiālā atbalsta programmām).

Pēc DFS 2021.–2027. gadam stāšanās spēkā ESIF galvojuma fonda neto aktīvi, sākot no 2021. gada 1. janvāra, tika pārskaitīti uz KUF. EFIA garantiju fonda un Garantiju fonda ārējai darbībai neto aktīvi tiks pārnesti uz KUF 2021. gada gaitā.

2021. gada 31. decembrī Komisija KUF glabā finanšu aktīvus šādiem nodalījumiem:

— Garantiju fonds ārējai darbībai – 2,7 miljardi EUR,

— ESIF galvojuma fonds – 8,5 miljardi EUR,

— EFIA garantiju fonds – 0,8 miljardi EUR, kā arī

— InvestEU garantiju fonds – 0,3 miljardi EUR.

Turklāt 92 miljoni EUR tiek glabāti Komisijas centrālajā kasē kā likviditātes rezerve, lai segtu tūlītējus garantiju pieprasījumus.

4.3. AIZDEVUMI UN SAISTĪTIE AIZŅĒMUMI FINANSIĀLĀ ATBALSTA PROGRAMMĀM

ES aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālā atbalsta programmām ir ārpusbudžeta darbības. Parasti, izņemot NGEU gadījumā, piesaistītie līdzekļi tiek aizdoti saņēmējvalstij ar tādiem pašiem noteikumiem, t. i., ar tādu pašu kuponu, dzēšanas termiņu un summu. Neraugoties uz kompensējošo metodiku, finansēšanas instrumentu parāda apkalpošana ir ES juridiskais pienākums, un tā nodrošina, ka visi maksājumi tiek veikti pilnā apmērā un laikus. Komisija ir ieviesusi procedūras, lai nodrošinātu aizņēmumu atmaksu pat tad, ja aizdevuma saistības netiek pildītas.

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumiem Komisija sniedz finansiālu atbalstu dalībvalstīm un trešām valstīm divpusēju aizdevumu veidā, ko finansē no kapitāla tirgiem, izmantojot ES budžeta garantiju. Komisija 2021. gadā, darbodamās ES vārdā, vadīja šādas piecas galvenās programmas, saskaņā ar kurām tā var piešķirt aizdevumus:

— maksājumu bilances (MB) atbalsts,

— Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma (EFSM) atbalsts,

— makrofinansiālais atbalsts (MFA),

— SURE atbalsts, kā arī

— NGEU – plašāku informāciju par NGEU sk. 2. sadaļā.

2021. gada 31. decembrī finansiālajam atbalstam, izņemot NGEU (sk. 2. sadaļu), izsniegto aizdevumu nominālā summa bija:

Miljardos EUR Piešķirts kopā Izmaksāts kopā gada beigās Atmaksāts kopā gada beigās Nesamaksāts gada beigās SURE Beļģija 8,2 8,2 — 8,2 Bulgārija 0,5 0,5 — 0,5 Horvātija 1,0 1,0 — 1,0 Kipra 0,6 0,6 — 0,6 Čehija 2,0 2,0 — 2,0 Igaunija 0,2 0,2 — 0,2 Grieķija 5,3 5,3 — 5,3 Ungārija 0,5 0,5 — 0,5 Īrija 2,5 2,5 — 2,5 Itālija 27,4 27,4 — 27,4 Latvija 0,3 0,3 — 0,3 Lietuva 1,0 1,0 — 1,0 Malta 0,4 0,4 — 0,4 Polija 11,2 8,2 — 8,2 Portugāle 5,9 5,4 — 5,4 Rumānija 4,1 3,0 — 3,0 Slovākija 0,6 0,6 — 0,6 Slovēnija 1,1 1,1 — 1,1 Spānija 21,3 21,3 — 21,3 94,3 89,6 — 89,6 EFSM Īrija 22,5 22,5 — 22,5 Portugāle 24,3 24,3 — 24,3 46,8 46,8 — 46,8 MFA Ukraina 5,0 5,0 (0,6 ) 4,4 Tunisija 1,4 1,1 — 1,1 Jordānija 1,1 0,9 — 0,9 Citi 1,5 1,2 (0,2 ) 1,0 9,0 8,2 (0,8 ) 7,4 MB Latvija 2,9 2,9 (2,7 ) 0,2 2,9 2,9 (2,7 ) 0,2 Kopā 153,0 147,5 (3,5 ) 144,0

Atmaksas grafiks summām, kas nav samaksātas gada beigās, ir šāds:

Miljardos EUR SURE EFSM MFA MB KOPĀ 2022 — 2,7 — — 2,7 2023 — 3,5 0,1 — 3,6 2024 — 2,6 0,6 — 3,2 2025 8,0 2,4 — 0,2 10,6 2026 8,0 4,0 0,1 12,1 2027 — 3,0 0,2 3,2 2028 10,0 2,3 0,2 12,5 2029 8,1 1,4 0,9 10,4 2030 10,0 — 0,1 10,1 2031 — 7,3 1,2 8,5 2032 — 3,0 0,1 3,1 2033 — 2,1 0,5 2,6 2034 — — 0,1 0,1 2035 8,5 2,0 2,0 12,5 2036 9,0 5,7 1,3 16,0 2037 — — — — 2038 — 1,8 — 1,8 2039 — 2040 7,0 — — 7,0 2041 — 2042 — 3,0 — 3,0 2043 — 2044 — 2045 — 2046 5,0 5,0 2047 6,0 6,0 2048 — 2049 — 2050 10,0 — 10,0 2051 — — Kopā 89,6 46,8 7,4 0,2 144,0

SURE

SURE tika izveidots 2020. gadā, lai sniegtu finansiālu atbalstu dalībvalstīm, kurām Covid-19 pandēmijas dēļ to teritorijā radušies vai nopietni draud rasties būtiski ekonomiski traucējumi. Šis instruments papildina vietējos pasākumus, ko veic skartās dalībvalstis. Finansiālā atbalsta maksimālā summa visām dalībvalstīm kopā nepārsniedz 100 miljardus EUR.

Dalībvalstis 2021. gada beigās parakstīja aizdevumu mehānisma nolīgumus par summu 94,3 miljardi EUR, un no šīs summas līdz 2021. gada beigām tika izmaksāti 89,6 miljardi EUR. 2021. gadā no jauna izsniegto aizdevumu apjoms bija 50,1 miljards EUR. Aizdevumu atmaksas termiņš ir dažāds – 5, 10, 15, 20 un 30 gadi.

EFSM

EFSM tika izveidots, lai sniegtu finansiālu atbalstu visām dalībvalstīm, kas saskaras ar smagām ekonomiskām un finansiālām problēmām, kuras izraisījuši ārkārtas apstākļi, ko tās nevar kontrolēt, vai kam nopietni draud šādas problēmas. EFSM tika izmantots, lai sniegtu finansiālu atbalstu Īrijai un Portugālei laikposmā no 2011. līdz 2014. gadam ar nosacījumu, kas šīs valstis īstenos reformas. Šīs programmas termiņš ir beidzies, un papildu aizdevumus nevar saņemt, lai gan šī programma turpina pastāvēt noteiktu uzdevumu izpildei, piemēram, lai pagarinātu atmaksas termiņu aizdevumiem Īrijai un Portugālei un lai nodrošinātu pagaidu aizdevumus. 2021. gadā summa 9,8 miljardu EUR apmērā, kuras termiņš iestājās gada laikā, tika pagarināts līdz 2036. gadam (3 miljardi EUR Īrijai un 1,8 miljardi EUR Portugālei) un līdz 2031. gadam (5 miljardi EUR Portugālei).

Portugālei izsniegtā summa tika samazināta no 26 miljardiem EUR līdz 24,3 miljardiem EUR, josummai 1,7 miljardu EUR apmērā beidzās termiņš un turpmāki maksājumi nebija iespējami. Portugāle 2021. gada decembrī pieprasīja termiņa pagarinājumu 2,2 miljardiem EUR no kopējā 2,7 miljardu EUR aizdevuma, kura atmaksas termiņš bija 2022. gada aprīlī. Komisija 2022. gada februārī ir aizņēmusies 2,2 miljardus EUR, lai pārjaunotu aizdevumu, kas bija pagarināts par 4,5 gadiem.

MFA

MFA programma ir finansiāla atbalsta veids, ko ES sniedz tām partnervalstīm ārpus ES, kuras piedzīvo maksājumu bilances krīzi (tostarp 4,4 miljardu EUR apmērā Ukrainai). Tas tiek sniegts vidēja termiņa un ilgtermiņa aizdevumu vai dotāciju, vai arī to kombinācijas veidā un ir pieejams tikai valstīm, kas izmanto Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) maksājumu programmu.

Komisija 2020. gadā pieņēma priekšlikumu par 3 miljardu EUR MFA paketi par labu 10 paplašināšanās un kaimiņreģiona partneriem, lai palīdzētu tiem ierobežot koronavīrusa pandēmijas ekonomisko ietekmi. Eiropas Parlaments un Padome pieņēma lēmumu 2020. gada 25. maijā. Saskaņā ar šo lēmumu 2021. gadā Komisija 9 MFA saņēmējiem izmaksāja 10 jaunus aizdevumus ar kopējo nominālvērtību 1,7 miljardi EUR. Jauno aizdevumu termiņš ir no 10 līdz 15 gadiem.

MB

MB ir palīdzības programma, kas izstrādāta valstīm ārpus eurozonas, kuras saskaras ar maksājumu bilances grūtībām vai kam draud šādas grūtības. MB palīdzība tiek sniegta vidēja termiņa aizdevumu veidā, kas tiek izsniegti ar nosacījumu, ka tiek īstenota politika pamatā esošo ekonomikas problēmu risināšanai. Parasti MB palīdzību no ES piedāvā sadarbībā ar SVF un citām starptautiskām organizācijām vai valstīm.

Latvijai saskaņā ar MB piešķirtā summa tika samazināta no 3,1 miljarda EUR līdz 2,9 miljardiem EUR, jo pieejamā summa 0,2 miljardu EUR apmērā izbeidzās un to vairs nevarēja izmaksāt. 2021. gadā netika veiktas jaunas darbības vai aizdevumu atmaksas.

4.4. IESPĒJAMĀS BUDŽETA SAISTĪBAS ATTIECĪBĀ UZ FINANSIĀLĀ ATBALSTA PROGRAMMĀM

ES aizņēmumi veido tiešas un beznosacījuma saistības Eiropas Savienībai, un tos garantē ES dalībvalstis (iespējamās budžeta saistības). Aizņēmumus tādu aizdevumu finansēšanai, kuri ir paredzēti valstīm ārpus ES, sedz Garantiju fonds ārējai darbībai. Ja saņēmēja dalībvalsts nepildītu saistības, parāda apkalpošanas summa tiktu atskaitīta no Komisijas pieejamā līdzekļu atlikuma kasē, ja tas būtu iespējams. Ja attiecīgajā brīdī tas nav iespējams, Komisija nepieciešamos līdzekļus iegūtu no dalībvalstīm. Saskaņā ar tiesību aktiem par ES pašu resursiem (Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 14. pants) ES dalībvalstīm ir juridisks pienākums nodrošināt pietiekamus līdzekļus ES saistību izpildei. Tādējādi ieguldītāji ir pakļauti tikai ES kredītriskam, nevis finansēto aizdevumu saņēmēja kredītriskam. Kompensējoša aizdošana nodrošina, ka ES budžets neuzņemas procentu likmju vai ārvalstu valūtas risku.

Aizdevumi, ko piešķir dalībvalstīm saskaņā ar SURE instrumentu, ir balstīti uz sistēmu, ko veido dalībvalstu brīvprātīgas garantijas, kuru apmērs ir 25 % no finansiālā atbalsta maksimālās summas. Katras dalībvalsts iemaksa garantijas kopējā summā atbilst tās relatīvajai daļai Eiropas Savienības kopējā nacionālajā kopienākumā (NKI), pamatojoties uz ES 2020. gada budžetu.

Par katras valsts programmu Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pieņem lēmumus, ar kuriem nosaka vispārējo piešķirto summu, maksājumu daļu skaitu un maksimālo (vidējo) termiņu visai aizdevumu paketei. Tad Komisija un attiecīgā dalībvalsts vienojas par aizdevuma/finansējuma parametriem, jo īpaši par maksājumu daļu atmaksas termiņu. Turklāt, izņemot pirmo daļu, visas pārējās aizdevuma daļas ir atkarīgas no tā, vai tiek ievēroti politikas nosacījumi kopīgā ES/SVF finansiālā atbalsta kontekstā, kas ir vēl viens faktors, kurš ietekmē finansēšanas darbību grafiku. Tas nozīmē, ka emitēšanas laiks un atmaksas termiņi ir atkarīgi no saistītajām ES aizdevumu darbībām. Finansējums ir tikai euro valūtā un tiek piešķirts uz laiku no 3 līdz 30 gadiem.

5. FINANŠU PĀRSKATU ANALĪZE

5.1. IEŅĒMUMI

ES konsolidētie ieņēmumi ietver summas, kas attiecas uz darījumiem, kuri ir vai nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, un vislielākās summas ir saistītas tieši ar otrā veida darījumiem. Galveno ar apmaiņu nesaistīto ieņēmumu kategoriju (kas ietver NKI resursus, tradicionālos pašu resursus, PVN resursus, jaunos pašu resursus, kas pamatojas uz izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu, naudas sodus un izdevumu atgūšanu) piecu gadu tendence ir šāda:

Piecu gadu tendence ieņēmumiem no galvenajiem darījumiem, kas nav saistīti ar apmaiņu (10)

Tā kā budžeta ieņēmumiem vajadzētu būt vienādiem ar (vai lielākiem par) budžeta izdevumiem, iepriekš norādītās ieņēmumu tendences galvenais virzītājfaktors ir maksājumi, ko veic katru gadu.

Konsolidētie ieņēmumi: galvenās norises 2021. gadā

2021. gadā konsolidētie ieņēmumi, aptverot visas ieņēmumu kategorijas, bija 178,9 miljardi EUR salīdzinājumā ar 224,0 miljardiem EUR iepriekšējā gadā. Galvenais iemesls samazinājumam par 45,1 miljardu EUR jeb 20,1 % bija AK izstāšanās no Eiropas Savienības ietekmes samazināšanās, kas 2020. gada ieņēmumus palielināja par 47,5 miljardiem EUR, bet 2021. gada ieņēmumos radīja tikai 1,1 miljardu EUR. Neskaitot šos konkrētos ieņēmumus, 2021. gada konsolidētie ieņēmumi sasniedz 177,8 miljardus EUR, kas ir salīdzināmi ar iepriekšējā gada koriģētajiem konsolidētajiem ieņēmumiem (176,5 miljardi EUR).

Attiecībā uz pārējām ieņēmumu kategorijām galvenās norises bija tādu jaunu pašu resursu ieviešana, kas pamatojas uz izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu, ieņēmumu palielināšanās no naudas sodiem un ieņēmumu no NKI samazināšanās:

— ieņēmumi no jaunajiem pašu resursiem, kas pamatojas uz izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu un kas tika ieviesti 2021. gadā, stājoties spēkā jaunajam Padomes Lēmumam (ES, Euratom) 2020/2053 (11) par pašu resursiem, sasniedza 5,8 miljardus EUR. Vienota piesaistīšanas likme 0,80 EUR par kilogramu attiecas uz katrā dalībvalstī radītā nereciklētā izlietotā plastmasas iepakojuma svaru. Izlietoto plastmasas iepakojumu, kas konkrētajā gadā netiek reciklēts, aprēķina kā starpību starp radīto izlietoto plastmasas iepakojumu un attiecīgajā gadā dalībvalstī reciklēto izlietoto plastmasas iepakojumu. Bulgārijai, Čehijai, Igaunijai, Grieķijai, Spānijai, Horvātijai, Itālijai, Kiprai, Latvijai, Lietuvai, Ungārijai, Maltai, Polijai, Portugālei, Rumānijai, Slovēnijai un Slovākijai ir tiesības uz īpašu ikgadēju vienreizēju maksājumu samazinājumu to attiecīgajām pašu resursu, kas pamatojas uz izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu, iemaksām,

— ieņēmumi no naudas sodiem palielinājās no 0,5 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 2,0 miljardiem EUR 2021. gadā. Šo palielinājumu par 1,5 miljardiem EUR izraisīja gan 2021. gadā piespriesto naudas sodu skaita, gan summu palielināšanās. 2021. gadā galvenie piemērotie naudas sodi bija: 875 miljoni EUR piemēroti BMW un Volkswagen grupai (Volkswagen, Audi un Porsche) par slepenu vienošanos tehniskajā attīstībā slāpekļa oksīda tīrīšanas jomā un 371 miljons EUR piemērots Nomura, UBS un UniCredit par tirgotāju grupas dalību kartelī Eiropas valsts obligāciju primārajā un sekundārajā tirgū,

— ieņēmumi no NKI (nacionālā kopienākuma), kas ir ES pamatdarbības ieņēmumu galvenais elements, samazinājās no 125,4 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 116,0 miljardiem EUR 2021. gadā. Šis samazinājums par 9,4 miljardiem EUR jeb 7,5 % ir saistīts ar pārējo ieņēmumu kategoriju (un jauno pašu resursu, kas pamatojas uz izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu, ieņēmumu) palielinājumu, jo ieņēmumi no NKI finansē to budžeta daļu, kuru nesedz citi ienākumu avoti.

5.2. IZDEVUMI

Galvenais izdevumu komponents, kas atzīts konsolidētajos finanšu pārskatos, ir izdevumi dalītās pārvaldības režīmā, kas ietver šādus fondus: i) Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF); ii) Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un citi lauku attīstības instrumenti; iii) Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) un Kohēzijas fonds (KF) un iv) Eiropas Sociālais fonds (ESF). Šie fondi veidoja 119,9 miljardus EUR jeb 54,3 % no kopējiem izdevumiem 221 miljarda EUR apmērā, kas radās 2021. gadā (2020. gadā – 109,7 miljardus EUR, 65,9 % no kopējiem izdevumiem). Izdevumu sadalījums dalītās pārvaldības režīmā un to relatīvais svars ir attēlots tālāk:

Galvenie izdevumi dalītās pārvaldības režīmā 2021. finanšu gadā

Izdevumu palielināšanos dalītās pārvaldības režīmā galvenokārt izraisīja palielināti izdevumi saistībā ar ERAF un Kohēzijas fondu (5,8 miljardi EUR) un ESF (3,0 miljardi EUR). Tas atspoguļo palielināto izpildi DFS 2014.–2020. gadam plānošanas perioda beigās, kā arī līdzfinansējuma likmes pagaidu palielināšanos pēc CRII+ pasākumu īstenošanas. Izdevumi saistībā ar ELFLA un citiem lauku attīstības instrumentiem un ELGF palielinājās attiecīgi par 1 miljardu EUR un 0,3 miljardiem EUR.

Pēc veiksmīgas NGEU darbības uzsākšanas (sk. 2. sadaļu) izdevumi tiešās pārvaldības režīmā, kas atspoguļo Komisijas, izpildaģentūru un trasta fondu budžeta izpildi, palielinājās no 22,1 miljarda EUR 2020. gadā līdz 63,0 miljardiem EUR 2021. gadā. Palielinājums par 40,9 miljardiem EUR galvenokārt ir saistīts ar neatmaksājamo atbalstu, kurš piešķirts saskaņā ar NGEU ANM un kura apjoms bija 42,9 miljardi EUR. Tiešās pārvaldības izdevumi saistībā ar Covid-19 vakcinācijas programmām samazinājās no 1,6 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 0,7 miljardiem EUR 2021. gadā.

Izdevumi netiešās pārvaldības režīmā atspoguļo ES aģentūru, ES struktūru, trešo valstu, starptautisko organizāciju un citu subjektu budžeta izpildi. 2021. gadā izdevumi netiešās pārvaldības režīmā bija 10,9 miljardi EUR, līdzīgi kā iepriekšējā gadā – 11,0 miljardi EUR.

5.3. AKTĪVI

2021. gada 31. decembrī kopējie aktīvi sasniedza 414,1 miljardu EUR (2020. gadā – 280,0 miljardi EUR) – ievērojamais palielinājums ir saistīts ar turpmāku kreditēšanu no SURE instrumenta un aizdevumiem un avansiem, kas izmaksāti saskaņā ar jauno NGEU instrumentu. Nozīmīgākie posteņi bija finanšu aktīvi, kas nav nauda un naudas ekvivalenti (188,6 miljardi EUR), priekšfinansējums (93,4 miljardi EUR), debitoru parādi un atgūstamās summas (72,4 miljardi EUR) un nauda un naudas ekvivalenti (44,9 miljardi EUR). Pārējie aktīvi 14,7 miljardu EUR apmērā galvenokārt ietvēra materiālos pamatlīdzekļus, kā arī nemateriālos aktīvus.

Aktīvu sastāvs 2021. gada 31. decembrī

Kopējo aktīvu ievērojamo palielinājumu 134,0 miljardu EUR jeb 47,9 % apmērā salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu galvenokārt noteica šādas sekas:

— neatmaksātie aizdevumi palielinājās no 93,3 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 163,6 miljardiem EUR 2021. gadā. Palielinājums par 70,3 miljardiem EUR jeb 75,3 % galvenokārt atspoguļo turpmāko aizdevumu izsniegšanu finansiālajam atbalstam SURE instrumenta ietvaros (50,1 miljards EUR) un aizdevumu izsniegšanu jaunā ANM ietvaros (18,0 miljardi EUR),

— kopējais priekšfinansējums palielinājās no 62,7 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 93,4 miljardiem EUR 2021. gadā. Palielinājums par 30,7 miljardiem EUR jeb 49,0 % atspoguļo ANM ietvaros piešķirto neatmaksājamo finansiālo atbalstu (30,8 miljardi EUR),

— nauda un naudas ekvivalenti palielinājās no 16,7 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 44,9 miljardiem EUR 2021. gadā. Palielinājums par 28,2 miljardiem EUR galvenokārt radās likviditātes dēļ saistībā ar NGEU (18,0 miljardi EUR, kas atrodas NGEU kontā, kā arī 1,4 miljardi EUR līdzekļu, kas atrodas Komisijas centrālajā kases kontā, līdz tiks veikta samaksa DFS programmu budžetā). Atlikušo palielinājumu izraisīja lielāks neizpildīto maksājumu apropriāciju apjoms 2021. gadā, naudas sodi, kas kļuva galīgi gada beigās, un papildu tradicionālie pašu resursi, kas tika iekasēti, bet gada beigās vēl nebija iekļauti budžetā.

AK izstāšanās no ES

Apvienotā Karaliste (AK) 2020. gada 31. janvārī izstājās no Eiropas Savienības. Tās izstāšanās nosacījumi ir paredzēti Līgumā par AK izstāšanos no ES un Eiropas Atomenerģijas kopienas, kas zināms arī kā “Izstāšanās līgums” jeb “IL”. Šā darījuma ietvaros AK piekrita izpildīt visas finansiālās saistības, ko tā uzņēmās, kamēr tā bija ES dalībvalsts. Līgums stājās spēkā 2020. gada 31. janvārī. AK turpinās veikt iemaksas ES budžetā un gūt labumu no ES programmām un izdevumiem par laikposmu līdz 2021. gadam tā, it kā tā būtu dalībvalsts. AK arī saņems atpakaļ noteiktas definētas summas, ko tā iemaksājusi ES budžetā, vai summas, ko saņēmis ES budžets saistībā ar tās dalības periodu. ES divreiz gadā ziņo AK par maksājamām summām, un AK tās maksā katru mēnesi. Ziņojumi tiek atjaunināti katru gadu, pamatojoties uz faktiskajiem skaitļiem.

Izstāšanās līgumā noteiktās saistības rada ES saistības un debitoru parādus, kas ir jāaprēķina un jāatspoguļo ES gada pārskatos un jo īpaši attiecas uz šādām jomām:

— pašu resursi (136. pants),

— neizpildītās saistības (140. pants),

— naudas sodi par konkurences noteikumu pārkāpumiem (141. pants),

— Savienības saistības (142. pants),

— iespējamās finanšu saistības un finanšu instrumenti (143. un 144. pants),

— Eiropas Ogļu un tērauda kopienas neto aktīvi (145. pants),

— ES ieguldījums Eiropas Investīciju fondā (EIF) (146. pants),

— iespējamās saistības sakarā ar tiesvedību (147. pants).

Miljonos EUR 140. pants 142. pants Citi 31.12.2021. 31.12.2020. Summas, ko maksā AK 28 620 14 751 610 43 982 49 579 Summas, kas maksājamas AK — — (2 229 ) (2 229 ) (2 122 ) Kopā 28 620 14 751 (1 618 ) 41 753 47 456 Ilgtermiņa 17 064 14 486 (711) 30 839 40 629 Īstermiņa 11 556 265 (908) 10 913 6 827

Priekšfinansējums

2021. gadā priekšfinansējums, izņemot citus avansa maksājumus dalībvalstīm un iemaksas trasta fondos “Bêkou” un Āfrikai, sasniedza 86,2 miljardus EUR (2020. gadā – 55,5 miljardus EUR), no kuriem gandrīz visi līdzekļi bija saistīti ar Komisijas darbībām. Palielinājums par 30,7 miljardiem EUR jeb 55,3 % ir gandrīz pilnībā saistīts ar ANM ietvaros izsniegto neatmaksājamo atbalstu, kā rezultātā ar tiešo pārvaldību saistītais priekšfinansējums palielinājās no 14,3 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 43,7 miljardiem EUR 2021. gadā:

Komisijas priekšfinansējuma pārvaldības režīms

DFS programmu ietvaros izsniegtā priekšfinansējuma līmeni būtiski ietekmē attiecīgais DFS cikls – piemēram, DFS perioda sākumā var gaidīt, ka saskaņā ar kohēzijas politiku būs jāizmaksā dalībvalstīm lieli avansa maksājumi, un šīs summas paliks pieejamas dalībvalstīm līdz programmu slēgšanai. Tiek izmaksāts arī ikgadējais priekšfinansējums, kas jāizlieto gada laikā vai jāatgūst nākamajā gadā ikgadējā kontu slēgšanas cikla ietvaros. Komisija dara visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka priekšfinansējums tiek uzturēts atbilstīgā līmenī. Ir jārod līdzsvars starp pietiekama finansējuma nodrošināšanu projektiem un izdevumu savlaicīgu atzīšanu.

5.4. SAISTĪBAS

2021. gada 31. decembrī kopējās saistības bija 496,4 miljardi EUR (2020. gadā – 313,5 miljardi EUR) – milzīgo palielinājumu veicina 2021. gadā SURE un NGEU instrumentu ietvaros izņemtie aizņēmumi. Nozīmīgākie posteņi bija aizņēmumi NGEU vajadzībām un finansiālajam atbalstam (236,7 miljardi EUR), pensiju saistības un citas pēcnodarbinātības pabalstu saistības (122,5 miljardi EUR), uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi (78,1 miljards EUR) un parādi trešām personām (46,4 miljardi EUR):

Saistību sastāvs 2021. gada 31. decembrī

Ievērojamo palielinājumu par 82,9 miljardiem EUR jeb 58,3 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu galvenokārt noteica šādas sekas:

— aizņēmumi palielinājās no 93,2 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 236,7 miljardiem EUR 2021. gadā. Palielinājums par 143,5 miljardiem EUR galvenokārt ir saistīts ar ANM (91 miljards EUR) un papildu aizņēmumiem SURE ietvaros (50,1 miljards EUR),

— uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi palielinājās no 64,6 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 78,1 miljardam EUR 2021. gadā. Palielinājums par 13,5 miljardiem EUR jeb 20,9 % galvenokārt ir saistīts ar jauno ANM (8,2 miljardi EUR) un 2014.–2020. gada DFS izpildi ERAF un Kohēzijas fonda ietvaros (1,9 miljardi EUR),

— parādi kreditoriem palielinājās no 32,4 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 46,4 miljardiem EUR 2021. gadā. Palielinājums par 14,0 miljardiem EUR jeb 43,2 % galvenokārt ir saistīts ar ANM (19,1 miljards EUR) un maksājamo summu samazināšanos kohēzijas jomā, kur summas izmaksu atlīdzināšanas prasījumiem, kas tika saņemti līdz gada beigām, bija mazākas nekā iepriekšējā gadā (5,3 miljardi EUR).

Kopējie izmaksu atlīdzināšanas prasījumi un rēķini, kas saņemti un atzīti bilances pozīcijā “Parādi kreditoriem”

Neto aktīvi

Saistību pārsniegums pār aktīviem 2021. gada 31. decembrī bija 82,3 miljardi EUR (2020. gadā – 33,4 miljardi EUR). Ievērojamais palielinājums par 48,9 miljardiem EUR galvenokārt ir saistīts ar aizņēmumiem saistībā ar NGEU ietvaros 2021. gadā izņemto neatmaksājamo atbalstu (kā rezultātā tiešās pārvaldības izdevumi palielinājās par 42,9 miljardiem EUR). Jāatzīmē, ka tas, ka saistības ir lielākas par aktīviem, nozīmē nevis to, ka ES iestādēm un struktūrām ir finanšu grūtības, bet gan to, ka noteiktām saistībām finansējums tiks piešķirts no nākamo gadu budžetiem. Daudzi izdevumi kārtējā gadā tiek atzīti atbilstīgi uzkrājumu grāmatvedības noteikumiem, kaut gan tos faktiski varētu samaksāt nākamajos gados un finansēt, izmantojot nākamo gadu budžetus; saistītie ieņēmumi tiks uzskaitīti tikai turpmākajos periodos. Neatkarīgi no aizņēmumiem NGEU vajadzībām, kas jāatmaksā laikā no 2028. līdz 2051. gadam, un darbinieku pabalstu saistībām, kas jāmaksā vairāku gadu desmitu laikā, nozīmīgākās summas, kas jāizceļ, ir ar ELGF saistītās darbības, no kurām lielākā daļa parasti tiek izmaksāta nākamā gada pirmajā ceturksnī.

6. ES POLITISKĀ UN FINANŠU SISTĒMA, PĀRVALDĪBA UN PĀRSKATATBILDĪBA

Eiropas Savienība (ES) ir savienība, kam dalībvalstis piešķir kompetences, lai sasniegtu kopīgus mērķus. Savienība ir dibināta, pamatojoties uz tādām vērtībām kā cilvēka cieņas aizsardzība, brīvība, demokrātija, vienlīdzība, tiesiskums un cilvēktiesību, tajā skaitā minoritāšu tiesību, ievērošana. Šīs vērtības ir kopīgas visām dalībvalstīm sabiedrībā, kurā dominē plurālisms, nediskriminācija, iecietība, tiesiskums, solidaritāte un sieviešu un vīriešu līdztiesība.

6.1. POLITISKĀ UN FINANŠU SISTĒMA

ES Līgumi

Vispārējie mērķi un principi, no kuriem vadās Savienība un Eiropas iestādes, ir definēti Līgumos. Savienība un ES iestādes var rīkoties tikai saskaņā ar Līgumos piešķirtajām pilnvarām, lai sasniegtu tajos noteiktos mērķus, un tām jārīkojas, ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus (12). Lai sasniegtu savus mērķus un īstenotu savu politiku, Savienība sev nodrošina nepieciešamos finanšu līdzekļus. Komisijas atbildībā ir veicināt Savienības vispārējās intereses, kas ietver budžeta izpildi un programmu pārvaldību sadarbībā ar dalībvalstīm un ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principu.

ES cenšas sasniegt Līgumā noteiktos mērķus, izmantojot vairākus instrumentus, un viens no tiem ir ES budžets. Citi ir, piemēram, vienots tiesiskais regulējums vai kopējas politikas stratēģijas.

Daudzgadu finanšu shēma un izdevumu programmas

No ES budžeta atbalstītie politikas virzieni tiek īstenoti saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu (DFS) un attiecīgiem nozaru tiesību aktiem, kuros ir noteiktas izdevumu programmas un instrumenti. Ar tiem ES politiskās prioritātes tiek izteiktas finanšu izteiksmē pietiekami ilgā periodā, lai tās būtu efektīvas un sniegtu saskaņotu ilgtermiņa redzējumu ES fondu finansējuma saņēmējiem un valstu iestādēm, kas nodrošina līdzfinansējumu. Gada maksimālās summas jeb maksimālais apjoms tiek noteiktas/noteikti ES izdevumiem kopumā un galvenajām izdevumu kategorijām. Visu izdevumu kategoriju maksimālo apjomu summa parāda saistību apropriāciju kopējo maksimālo apjomu. DFS pieņem Padome ar visu dalībvalstu vienbalsību un Eiropas Parlamenta piekrišanu. Pašreizējā daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam tika pieņemta 2020. gada 17. decembrī. Daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam papildina pagaidu atveseļošanas instruments NextGenerationEU.

Gada budžets

Gada budžetu sagatavo Komisija. Eiropas Parlaments un Padome vienojas (parasti līdz decembra vidum) par nākamā gada budžetu, pamatojoties uz LESD 314. pantā noteikto procedūru. Saskaņā ar budžeta līdzsvarotības principu kopējiem ieņēmumiem konkrētā finanšu gadā jābūt vienādiem ar kopējiem izdevumiem (maksājumu apropriācijām).

Galvenie ES finansējuma avoti ir pašu resursu ieņēmumi, kurus papildina citi ieņēmumi. Ir četru veidu pašu resursi: Tradicionālie pašu resursi (galvenokārt muitas nodokļi), pašu resursi, kuru pamatā ir pievienotās vērtības nodoklis (PVN), pašu resursi, kuru pamatā ir nereciklēts izlietots plastmasas iepakojums (ieviests 2021. gadā) un pašu resursi, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums (NKI). Citi ieņēmumi no ES darbībām (piemēram, naudas sodi par konkurences noteikumu pārkāpumiem) parasti veido mazāk nekā 10 % no kopējiem ieņēmumiem.

Pārvaldības režīmi

ES budžetu īsteno trīs pārvaldības režīmos, kas nosaka, kā nauda tiek izmaksāta un pārvaldīta.

— Dalīta pārvaldība – lielāko daļu (aptuveni 3/4) budžeta Komisija pārvalda atbilstīgi dalītas pārvaldības sistēmai sadarbībā ar dalībvalstīm, jo īpaši struktūrfondu un lauksaimniecības jomās.

— Tieša pārvaldība – Komisija arī pārvalda programmas pati un var deleģēt konkrētu programmu īstenošanu izpildaģentūrām.

— Netieša pārvaldība – lēmumus par izdevumiem var arī pārvaldīt netieši ar citu ES vai ārpus ES esošu struktūru starpniecību. Finanšu regulā un/vai iemaksu nolīgumos ir noteikti nepieciešamie kontroles un ziņošanas mehānismi, kas šiem subjektiem jāizmanto, un Komisijas uzraudzība, budžeta izpildes uzdevumus uzticot valsts aģentūrām, Eiropas Investīciju bankas grupai, trešām valstīm, starptautiskām organizācijām (piemēram, Pasaules Bankai vai Apvienoto Nāciju Organizācijai) un citiem subjektiem (piemēram, ES decentralizētām aģentūrām, kopuzņēmumiem).

Finanšu regula

Finanšu regula (FR) (13), kas piemērojama vispārējam budžetam, ir viens no galvenajiem ES finanšu regulējuma struktūras tiesību aktiem. Tajā ir sīki definēti finanšu noteikumi, kas piemērojami ES budžeta izpildei, un to dažādo dalībnieku loma, kuru pienākums ir nodrošināt, ka nauda tiek izlietota pareizi un sasniedzot noteiktos mērķus.

6.2. PĀRVALDĪBA UN PĀRSKATATBILDĪBA

6.2.1. Institucionālā struktūra

ES ir institucionāla sistēma, kuras uzdevumi ir stiprināt tās vērtības, sekmēt tās mērķu sasniegšanu, kalpot Savienības, tās pilsoņu un dalībvalstu interesēm, kā arī nodrošināt tās politiku un darbību saskaņotību, rezultativitāti un nepārtrauktību. Organizatorisko struktūru veido iestādes, aģentūras un citas ES struktūras. Finanšu regula kopā ar piemērojamajiem grāmatvedības noteikumiem nosaka, kuri no šiem subjektiem ir iekļauti ES konsolidētajos pārskatos (konsolidācijas darbības jomā iekļauto subjektu sarakstu sk. ES konsolidēto gada pārskatu 9. skaidrojumā).

Eiropas Parlaments kopīgi ar Padomi veic likumdošanas un budžeta pieņemšanas funkcijas. Komisijai ir politiska pārskatatbildība attiecībā pret Eiropas Parlamentu. Arī Padome veic politikas veidošanas un koordinēšanas funkcijas Eiropadomes noteiktajā Savienības vispārējā politiskajā virzienā un prioritātēs.

Eiropas Komisija ir Eiropas Savienības izpildvaras iestāde. Tā veicina Savienības vispārējās intereses un šajā nolūkā īsteno atbilstīgas iniciatīvas. Tā nodrošina Līgumu piemērošanu un pārrauga, kā dalībvalstis piemēro Savienības tiesību aktus Eiropas Savienības Tiesas kontrolē. Tā īsteno koordinēšanas, izpildu un pārvaldības funkcijas, izpilda budžetu un pārvalda programmas.

Komisija veic budžeta izpildi, lielā mērā sadarbojoties ar dalībvalstīm. (14) Kopā tās nodrošina, ka apropriācijas tiek izlietotas atbilstīgi pareizas finanšu pārvaldības principiem. Regulās nosaka dalībvalstu pienākumus to kopīgajā budžeta izpildes kontrolē un revīzijā, kā arī izrietošo atbildību. Tajās arī nosaka pienākumus un sīki izstrādātus noteikumus katrai no ES iestādēm attiecībā uz to izdevumiem.

6.2.2. Komisijas pārvaldības struktūra

Komisijas pārvaldības kārtība un tas, kā tā nodrošina, ka Komisija darbojas kā mūsdienīga, pārskatatbildīga un uz darbības rezultātiem vērsta iestāde, ir aprakstīta Paziņojumā (15) par pārvaldību Eiropas Komisijā.

Komisija savas funkcijas veic komisāru kolēģijas – kas nosaka prioritātes un uzņemas vispārēju politisku atbildību par Komisijas darbu – vadībā. Komisija kā kolēģija strādā tās priekšsēdētāja politiskajā vadībā, kurš kā daļu no savas kandidatūras Eiropas Parlamentam iepazīstina ar mērķiem, ko viņš vai viņa plāno sasniegt, izklāsta politiskajās pamatnostādnēs. Priekšsēdētājs lemj par Komisijas iekšējo organizāciju, nodrošinot tās konsekventu, rezultatīvu un koleģiālu darbību.

Kolēģija deleģē budžeta praktisko izpildi un finanšu pārvaldību ģenerāldirektoriem un dienestu vadītājiem, kuri vada Komisijas attiecīgo administratīvo struktūru. Šī decentralizētā pieeja rada administratīvu kultūru, kas mudina civildienesta ierēdņus uzņemties atbildību par viņu kontrolē esošajām darbībām un liek viņiem nodrošināt pārliecību par darbībām, par kurām viņi atbild.

Priekšsēdētāja pakļautībā un ciešā sadarbībā ar Komisijas locekli, kurš ir atbildīgs par budžetu, cilvēkresursiem un administrāciju, kā arī ar priekšsēdētāja un centrālo dienestu līdzdalību, Korporatīvās pārvaldības padome nodrošina koordināciju, pārraudzību, konsultācijas un stratēģiskās ievirzes.

Iekšējā kārtība nosaka saskaņotu stingru kontroļu un pārvaldības rīku struktūru, kas ļauj komisāru kolēģijai uzņemties politisko atbildību par Komisijas darbu (16).

6.2.3. Komisijas finanšu pārvaldība

Komisijā pienākumi un atbildības jomas finanšu pārvaldībā ir skaidri definēti (piemēram, Finanšu regulā un Iekšējos noteikumos (17)) un tiek attiecīgi piemēroti. Komisijas ģenerāldirektori un dienestu vadītāji kā deleģētie kredītrīkotāji ir atbildīgi par ES finanšu resursu pareizu pārvaldību, atbilstību Finanšu regulas noteikumiem, riska pārvaldību un atbilstošas iekšējās kontroles sistēmas izveidi.

Kredītrīkotāji atbild par visu pārvaldības procesu – tie gan nosaka, kas jādara, lai tiktu sasniegti iestādes noteiktie politikas mērķi, gan pārvalda darbības no operatīvā un pareizas finanšu pārvaldības viedokļa. Uzdevumus var tālāk apakšdeleģēt direktoriem, nodaļu vadītājiem un citām personām, kuras tādējādi kļūst par pastarpināti deleģētiem kredītrīkotājiem. Katrs deleģētais kredītrīkotājs iekšējās kontroles sistēmu īstenošanas pārraudzībā un uzraudzībā var paļauties uz vienu vai diviem direktoriem, kuri atbild par riska pārvaldību un iekšējo kontroli.

Komisijas centrālie dienesti sniedz norādījumus un padomus un veicina paraugpraksi, tostarp ar Korporatīvās pārvaldības padomes darba starpniecību.

Saskaņā ar Finanšu regulu katram kredītrīkotājam ir jāsagatavo gada darbības pārskats (GDP), kurā sīki izklāsta sasniegumus, iekšējo kontroli un finanšu pārvaldības pasākumus, kas veikti gada laikā. GDP iekļauj deklarāciju, ka resursi ir izmantoti, piemērojot pareizas finanšu pārvaldības principus, un ka ir ieviesti kontroles pasākumi, kas sniedz nepieciešamās garantijas attiecībā uz pamatā esošo darījumu likumību un pareizību. ES budžeta gada pārvaldības un izpildes ziņojums (18) ir galvenais instruments, ar kura starpniecību komisāru kolēģija uzņemas politisko atbildību par ES budžeta finanšu pārvaldību.

Komisijas grāmatvedis ir galvenais atbildīgais par finanšu līdzekļu pārvaldību, atgūšanas procedūrām, grāmatvedības noteikumu noteikšanu, pamatojoties uz starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS), grāmatvedības sistēmu apstiprināšanu un Komisijas un ES konsolidēto gada pārskatu sagatavošanu. Turklāt grāmatvedim jāparaksta gada pārskati, apliecinot, ka tie visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo finanšu stāvokli, darbību rezultātus un Savienības naudas plūsmas. Gada pārskatus pieņem komisāru kolēģija. Grāmatvedis ir neatkarīga funkcija, un Komisijā viņš uzņemas lielu atbildību par finanšu pārskatu sagatavošanu.

Arī Komisijas iekšējais revidents ir centralizēta un neatkarīga funkcija, kas sniedz neatkarīgas konsultācijas, atzinumus un ieteikumus par iekšējās kontroles sistēmu kvalitāti un funkcionēšanu Komisijā, ES aģentūrās un citās autonomās struktūrās.

Revīzijas progresa komiteja nodrošina iekšējā revidenta neatkarību un uzrauga iekšējās revīzijas darba kvalitāti un pasākumus, ko Komisijas dienesti veikuši, atbildot uz iekšējās un ārējās revīzijas ieteikumiem, kā arī Eiropas Revīzijas palātas konstatējumiem par budžeta izpildes apstiprināšanu un ieteikumiem par gada konsolidēto ES pārskatu uzticamību. Komitejas konsultatīvā loma palīdz turpināt vispārējo Komisijas darbības rezultativitātes un efektivitātes uzlabošanu, lai tā varētu sasniegt savus mērķus, un veicina komisāru kolēģijas īstenoto pārraudzību pār Komisijas pārvaldību, risku pārvaldību un iekšējās kontroles praksi.

6.2.4. Ārējā revīzija un budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra

Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem līdzekļi ir jāpārvalda efektīvā, lietderīgā un saimnieciskā veidā. Pastāv pārskatatbildības satvars, kas pamatojas uz visaptverošu ziņošanu, ārēju revīziju un politisko kontroli, lai sniegtu pietiekamu pārliecību, ka ES līdzekļi tiek tērēti pareizi.

Pēc Padomes ieteikuma Eiropas Parlaments lemj par to, vai dot galīgo apstiprinājumu (ko dēvē par “budžeta izpildes apstiprināšanu”) tam, kā Komisija attiecīgajā gadā ir izpildījusi ES budžetu. Ikgadējā budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra nodrošina to, ka no Komisijas tiek prasīta politiskā pārskatatbildība par ES budžeta izpildi.

Katru gadu Eiropas Revīzijas palāta pārbauda pārskatu uzticamību, vai visi ieņēmumi ir saņemti un visi izdevumi ir radušies likumīgā un pareizā veidā un vai finanšu pārvaldība un budžeta plānošanas kvalitatīvie aspekti, tostarp snieguma aspekts, ir bijuši pareizi. Ar Eiropas Revīzijas palātas gada ziņojuma publicēšanu tiek sākta budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra. Revidenti arī sagatavo īpašus ziņojumus par noteiktiem izdevumiem vai politikas jomām, kā arī budžeta vai pārvaldības jautājumiem.

Lēmums par budžeta izpildes apstiprināšanu arī pamatojas uz Komisijas integrētajiem finanšu un pārskatatbildības ziņojumiem, komisāru uzklausīšanu Eiropas Parlamentā un uz atbilžu sniegšanu uz Komisijai nosūtītajiem rakstveida jautājumiem.

SKAIDROJUMS PIE KONSOLIDĒTAJIEM PĀRSKATIEM

Eiropas Savienības 2021. gada konsolidētie gada pārskati ir sagatavoti, pamatojoties uz informāciju, kuru iestādes un struktūras sniegušas saskaņā ar 246. panta 2. punktu Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam. Ar šo es paziņoju, ka tie ir sagatavoti saskaņā ar minētās Finanšu regulas XIII sadaļu un grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm, kas izklāstīti finanšu pārskatu skaidrojumos.

No minēto iestāžu un struktūru grāmatvežiem, kas apliecinājuši informācijas ticamību, esmu saņēmusi visu informāciju, kas nepieciešama, lai sagatavotu finanšu pārskatus, kuros atspoguļoti Eiropas Savienības aktīvi un saistības, kā arī budžeta izpilde.

Ar šo apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un pārbaudēm, kuras uzskatīju par nepieciešamām, lai apstiprinātu Eiropas Komisijas pārskatus, man ir pietiekama pārliecība, ka finanšu pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz patiesu priekšstatu par Eiropas Savienības finanšu stāvokli, darbību rezultātiem un naudas plūsmām.

Komisijas grāmatvede Rosa ALDEA BUSQUETS 2022. gada 17. jūnijā

KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI UN SKAIDROJUMI (2)

SATURA RĀDĪTĀJS

BILANCE 33

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 34

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS 35

PĀRSKATS PAR PĀRMAIŅĀM NETO AKTĪVOS 37

SKAIDROJUMI PAR FINANŠU PĀRSKATIEM 38

1. NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA 38

2. SKAIDROJUMI PAR BILANCI 57

3. SKAIDROJUMI PAR FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATU 99

4. IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS UN AKTĪVI 109

5. BUDŽETA UN JURIDISKĀS SAISTĪBAS 116

6. FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA 120

7. INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA PAR SAISTĪTĀM PERSONĀM 141

8. NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA 143

9. KONSOLIDĀCIJAS DARBĪBAS JOMA 143

BILANCE

Miljonos EUR Skaidrojums 31.12.2021. 31.12.2020. ILGTERMIŅA AKTĪVI Nemateriālie aktīvi 2.1 769 620 Materiālie pamatlīdzekļi 2.2 12 669 11 682 Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi 2.3 1 192 588 Finanšu aktīvi 2.4 181 874 99 214 Priekšfinansējums 2.5 60 792 34 519 Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 2.6 40 642 45 813 297 938 192 434 APGROZĀMIE LĪDZEKĻI Finanšu aktīvi 2.4 6 744 13 881 Priekšfinansējums 2.5 32 656 28 229 Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 2.6 31 796 28 681 Krājumi 2.7 84 80 Nauda un naudas ekvivalenti 2.8 44 860 16 742 116 141 87 613 AKTĪVI KOPĀ 414 078 280 047 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Pensijas un citi darbinieku pabalsti 2.9 (122 466 ) (116 020 ) Uzkrājumi 2.10 (2 950 ) (3 878 ) Finanšu saistības 2.11 (214 974 ) (84 399 ) (340 391 ) (204 297 ) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Uzkrājumi 2.10 (398) (1 527 ) Finanšu saistības 2.11 (31 149 ) (10 649 ) Parādi kreditoriem 2.12 (46 372 ) (32 408 ) Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi 2.13 (78 068 ) (64 584 ) (155 987 ) (109 167 ) SAISTĪBAS KOPĀ (496 377 ) (313 464 ) NETO AKTĪVI (82 299 ) (33 418 ) Rezerves 2.14 1 325 5 062 No dalībvalstīm pieprasāmās summas (3) 2.15 (83 624 ) (38 480 ) NETO AKTĪVI (82 299 ) (33 418 )

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

Miljonos EUR Skaidrojums 2021 2020 IEŅĒMUMI Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu NKI resursi 3.1 115 955 125 393 Tradicionālie pašu resursi 3.2 20 590 19 559 PVN resursi 3.3 18 340 17 858 Pašu resursi, kas pamatojas uz izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu 3.4 5 831 — Naudas sodi 3.5 1 990 452 Izdevumu atgūšana 3.6 1 794 1 355 AK izstāšanās līgums 3.7 1 122 47 456 Citi 3.8 6 737 7 116 172 357 219 190 Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu Finanšu ieņēmumi 3.9 5 092 3 434 Citi 3.10 1 497 1 404 6 589 4 838 Ieņēmumi kopā 178 946 224 028 IZDEVUMI Īstenojušas dalībvalstis 3.11 Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (40 829 ) (40 461 ) Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti (15 451 ) (14 467 ) Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds (46 932 ) (41 118 ) Eiropas Sociālais fonds (16 727 ) (13 677 ) Citi (4 835 ) (2 701 ) Īstenojusi Komisija, izpildaģentūras un trasta fondi 3.12 (63 000 ) (22 094 ) Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras 3.13 (3 154 ) (3 530 ) Īstenojušas trešās valstis un starptautiskās organizācijas 3.13 (4 512 ) (4 178 ) Īstenojuši citi subjekti 3.13 (3 225 ) (3 257 ) Personāla un pensiju izmaksas 3.14 (12 417 ) (11 995 ) Finanšu izmaksas 3.15 (4 201 ) (2 188 ) Citi izdevumi 3.16 (5 762 ) (6 946 ) Izdevumi kopā (221 046 ) (166 612 ) GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI (42 100 ) 57 416

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

Miljonos EUR 2021 2020 Gada saimnieciskās darbības rezultāti (42 100 ) 57 416 Pamatdarbības Amortizācija 116 113 Nolietojums 1 054 1 047 Zaudējumi no ieguldījumu vērtības samazināšanās (to apvērse) — — Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums (70 259 ) (40 624 ) Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums (30 699 ) (11 301 ) Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums 2 055 (50 519 ) Krājumu (palielinājums)/samazinājums (4) (12) Pensiju un citu darbinieku pabalstu palielinājums/(samazinājums) 6 447 18 360 Uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) (2 057 ) 581 Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) (izņemot NGEU aizņēmumus) 60 075 40 531 Kreditoriem maksājamo parādu palielinājums/(samazinājums) 13 964 5 166 Uzkrāto maksu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums) 13 484 (2 645 ) Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā nenaudas ieņēmumi (1 769 ) (3 218 ) Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana (ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas nav iekļautas finanšu darbības rezultātu pārskatā) (3 257 ) (15 155 ) Citas ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas (1 757 ) 63 Ieguldījumu darbība Nemateriālo aktīvu un materiālo pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums (2 307 ) (1 566 ) Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitītu ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums (604) 3 Neatvasināto finanšu aktīvu patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (palielinājums)/samazinājums (19) (4 636 ) (1 180 ) Atvasināto finanšu aktīvu patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (palielinājums)/samazinājums (629) (62) Finansēšanas darbības Ar NGEU saistīto aizņēmumu palielinājums/(samazinājums) 91 000 NETO NAUDAS PLŪSMA 28 118 (3 004 ) Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) 28 118 (3 004 ) Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā 16 742 19 745 Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās 44 860 16 742

PĀRSKATS PAR PĀRMAIŅĀM NETO AKTĪVOS

Miljonos EUR No dalībvalstīm pieprasāmās summas Uzkrātais pārpalikums/(deficīts) Citas rezerves Patiesās vērtības rezerve Neto aktīvi ATLIKUMS 31.12.2019. (77 560 ) 4 646 391 (72 523 ) Garantiju fonda rezerves pārmaiņas (173) 173 — — Patiesās vērtības pārmaiņas — — 105 105 Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana (15 155 ) — — (15 155 ) Citi 210 (252) — (42) Dalībvalstīm kreditētie 2019. gada budžeta izpildes rezultāti (3 218 ) — — (3 218 ) Gada saimnieciskās darbības rezultāti 57 416 — — 57 416 ATLIKUMS 31.12.2020. (38 480 ) 4 566 496 (33 418 ) Pārskatīto EGN 11 ietekme (sk. 1. skaidrojumu) 1 719 (3 043 ) (496) (1 820 ) ATLIKUMS 1.1.2021. (36 761 ) 1 523 — (35 238 ) Garantiju fonda rezerves pārmaiņas — — — — Patiesās vērtības pārmaiņas — — — — Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana (3 257 ) — — (3 257 ) Citi 262 (198) — 63 Dalībvalstīm kreditētie 2020. gada budžeta izpildes rezultāti (1 769 ) — — (1 769 ) Gada saimnieciskās darbības rezultāti (42 100 ) — — (42 100 ) ATLIKUMS 31.12.2021. (83 624 ) 1 325 — (82 299 )

SKAIDROJUMI PAR FINANŠU PĀRSKATIEM

Jāņem vērā, ka turpmākajās tabulās summas, kas attiecas uz AK saistībā ar DFS līdz 2020. gada beigām, joprojām ir norādītas pozīcijā “Dalībvalstis”, jo, lai gan AK izstājās no Savienības 2020. gada 1. februārī, saskaņā ar Izstāšanās līgumu tai joprojām ir finansiālas attiecības ar Savienību, kuras ir līdzvērtīgas dalībvalsts attiecībām šajos laikposmos.

1. NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA

1.1. JURIDISKAIS PAMATS UN GRĀMATVEDĪBAS NOTEIKUMI

ES grāmatvedības uzskaiti kārto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012, turpmāk dēvētu par “Finanšu regulu” (FR).

ES sagatavo savus finanšu pārskatus saskaņā ar Finanšu regulas 80. pantu, pamatojoties uz noteikumiem par uzkrāšanas principu grāmatvedībā, kuru pamatā ir starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti (SPSGS). Minētie grāmatvedības noteikumi, ko pieņem Komisijas grāmatvedis, ir jāpiemēro visās iestādēs un ES struktūrās, uz kurām attiecas konsolidācijas darbības joma, lai nodrošinātu ES konsolidēto pārskatu iekšējo konsekvenci.

Jaunu un grozītu Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumu (EGN) piemērošana

Jauni EGN, kas pieņemti līdz 2021. gada 31. decembrim, bet vēl nav stājušies spēkā

Nav jaunu EGN, kas pieņemti līdz 2021. gada 31. decembrim, bet vēl nav stājušies spēkā.

Pārskatīti EGN, kuri ir spēkā gada pārskata periodiem, kas sākās 2021. gada 1. janvārī vai vēlāk

2020. gada 17. decembrī Komisijas grāmatvedis pieņēma pārskatītos EGN 11 “Finanšu instrumenti”, kas nosaka finanšu pārskatu sniegšanas principus attiecībā uz finanšu aktīviem un finanšu saistībām un ir balstīti uz jauno 41. SPSGS “Finanšu instrumenti”, grozīto 28. SPSGS “Finanšu instrumenti: prezentācija” un grozīto 30. SPSGS “Finanšu instrumenti: informācijas atklāšana” (izdots 2018. gada augustā).

Pārskatītie EGN 11 ir obligāti piemērojami no 2021. gada 1. janvāra, un visas izmaiņas, salīdzinot ar sākotnējo pieteikumu, ir ņemtas vērā šajā datumā, tādējādi nav nepieciešams koriģēt iepriekšējā perioda summas. Tā rezultātā šajos pārskatos 2020. gada 31. decembrī uzrādītie finanšu aktīvi, finanšu saistības, ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un procentu ieņēmumi/izdevumi ir uzskaitīti saskaņā ar grāmatvedības politikas prasībām, kas noteiktas 2020. gada ES finanšu pārskatos, to 1.5.5. skaidrojumā, 1.5.8. skaidrojumā (tikai darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu), 1.5.12. skaidrojumā un 1.6.1. skaidrojumā (tikai darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu).

Galvenās izmaiņas un to ietekme uz ES 2021. gada pārskatiem ir aprakstītas turpmāk.

Jauni klasificēšanas un novērtēšanas principi attiecībā uz finanšu aktīviem

Pārskatītajos EGN 11 ir ieviesta uz principiem balstīta pieeja finanšu aktīvu klasifikācijai un ir jāizmanto divi kritēriji: subjekta finanšu aktīvu pārvaldības modelis un šo aktīvu līgumā noteiktās naudas plūsmas raksturojums. Atkarībā no šiem kritērijiem finanšu aktīvus klasificē šādās kategorijās: “finanšu aktīvi amortizētajā iegādes vērtībā” (AC), “finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu neto aktīvu / pašu kapitāla aprēķinā” (FVNA) vai “finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma un deficīta aprēķinā” (FVSD).

2021. gada 1. janvārī jauno kritēriju piemērošana noveda pie visu kapitālieguldījumu un parāda vērtspapīru pārklasificēšanas no “pārdošanai pieejamiem” uz finanšu aktīviem FVSD. Saistītā patiesās vērtības rezerve attiecībā uz neto aktīviem tika pārklasificēta uz uzkrāto pārpalikumu vai deficītu.

Jauns vērtības samazināšanās modelis

Iepriekšējais vērtības samazināšanās modelis tika balstīts uz radušos zaudējumu, savukārt pārskatītajos EGN 11 ir ieviests uz nākotni vērsts vērtības samazināšanās modelis, kura pamatā ir paredzamie kredītzaudējumi (ECL) finanšu aktīva darbības laikā. ECL ņem vērā iespējamos saistību neizpildes gadījumus un finanšu aktīvu kredītkvalitātes attīstību. Jaunais vērtības samazināšanās modelis attiecas uz visiem finanšu aktīviem, ko novērtē AC vai FVNA, kā arī uz aizdevumu saistībām un finanšu garantiju līgumiem.

Konkrēti, 2021. gada 1. janvārī, piemērojot jauno vērtības samazināšanās modeli finanšu aktīviem, kas klasificēti kā AC, tika atzīts vērtības samazinājums aizdevumiem finansiālajam atbalstam, kas sniegts partnervalstīm saskaņā ar MFA un Euratom programmām.

Finanšu garantiju uzskaite

Saskaņā ar iepriekšējiem EGN 11 lielākā daļa finanšu garantiju, jo īpaši tās, kuras sniedz bez atlīdzības vai par nominālu atlīdzību, tika uzskaitītas saskaņā ar EGN 11 “Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi” principiem, tātad tās vai nu atzīst kā uzkrājumus, vai uzrāda kā iespējamās saistības atkarībā no zaudējumu varbūtības.

Pārskatītajos EGN 11 ir noteikts, ka finanšu garantiju uzskaites prasības jāpiemēro visiem finanšu garantiju līgumiem. Finanšu garantiju saistību novērtējums balstās uz garantijas patieso vērtību sākotnējās atzīšanas brīdī un paredzamo kredītzaudējumu attīstību no garantēto parādu portfeļa. Sk. 1.5.12. skaidrojumu.

Tā rezultātā 2021. gada 1. janvārī esošie finanšu garantiju līgumi tika pārklasificēti no finanšu uzkrājumiem uz finanšu garantiju saistību kategoriju un atkārtoti novērtēti saskaņā ar pārskatīto EGN 11 prasībām. Šo izmaiņu rezultātā palielinājās finanšu saistības, jo īpaši attiecībā uz garantijām, kas sniegtas EIB grupai saskaņā ar ārējo aizdevumu pilnvarām. Pēc grāmatvedības uzskaites maiņas un finanšu garantiju līguma saistību atzīšanas ELM Garantiju fonda ārējai darbībai rezerve – neto aktīvos līdz 2020. gada 31. decembrim – ir atbrīvota uzkrātajam pārpalikumam vai deficītam.

Šajā tabulā ir parādītas sākotnējās novērtēšanas kategorijas saskaņā ar EGN 11, kas piemēroti 2020. gada ES finanšu pārskatiem, un jaunās novērtēšanas kategorijas saskaņā ar pārskatītajiem EGN 11 attiecībā uz Eiropas Savienības finanšu aktīviem un saistībām 2021. gada 1. janvārī.

Miljonos EUR Novērtēšanas kategorija Pirms EGN 11 Neto uzskaites vērtība 31.12.2020. Novērtēšanas kategorija Pārskatītie EGN 11 Neto uzskaites vērtība 1.1.2021. Finanšu aktīvi Aizdevumi Aizdevumi un debitoru parādi 93 309 Amortizētās izmaksas 93 575 FVSD 2 Parāda vērtspapīros veiktie ieguldījumi un kapitālieguldījumi Pieejami pārdošanai 19 587 FVSD 19 587 Atvasinātie aktīvi FVSD 199 FVSD 199 Debitoru parādi Aizdevumi un debitoru parādi 3 450 Amortizētās izmaksas 3 485 FVSD 3 482 Nauda un naudas ekvivalenti Pieejami pārdošanai 16 742 Amortizētās izmaksas 16 742 Finanšu saistības Finanšu garantijas Finanšu garantiju saistības (90) Finanšu garantiju saistības (7 889 ) Noteikumi (EGN 10) (2 523 ) Aizņēmumi Amortizētās izmaksas (93 192 ) Amortizētās izmaksas (93 521 ) Citas finanšu saistības Amortizētās izmaksas (1 761 ) Amortizētās izmaksas (1 761 ) Atvasinātās saistības FVSD (4) FVSD (4) Parādi kreditoriem Amortizētās izmaksas (32 408 ) Amortizētās izmaksas (32 408 )

Nākamajā tabulā ir analizēta pārejas uz pārskatītajiem EGN 11 ietekme uz Eiropas Savienības finanšu aktīviem, debitoru parādiem, finanšu uzkrājumiem un finanšu saistībām. Tajā salīdzinātas uzskaites vērtības no to iepriekšējās novērtēšanas kategorijas saskaņā ar EGN 11, kas piemēroti 2020. gada ES finanšu pārskatiem, ar to jaunajām novērtēšanas kategorijām pēc pārejas uz pārskatītajiem EGN 11 2021. gada 1. janvārī.

Miljonos EUR Atlikums 31.12.2020. Pārklasificēšana Pārvērtēšana Atlikums 1.1.2021. Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu 19 587 Pāreja no AFS uz FVSD (19 587 ) Koriģētais sākuma atlikums — Finanšu aktīvi FVSD Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu 199 Pāreja no AFS uz FVSD 19 587 Pārskaitījums no aizdevumiem uz FVSD 2 Koriģētais sākuma atlikums 19 788 Amortizētajās izmaksās novērtētie finanšu aktīvi (2020. gada pārskatos: aizdevumi) Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu 93 309 Pārvērtēšana: efektīvā procentu likme 329 Pārvērtēšana: paredzamie kredītzaudējumi (60) Pārklasificēšana uz FVSD (2) Koriģētais sākuma atlikums 93 575 Finanšu aktīvi kopā (2.4. skaidrojums) 113 095 — 269 113 363 Debitoru parādi Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu 3 450 Pārvērtēšana: paredzamie kredītzaudējumi 33 FGC – debitoru daļa: pārvērtēšana 3 484 Koriģētais sākuma atlikums 6 967 Debitoru parādi kopā (2.6.2. skaidrojums) 3 450 — 3 517 6 967 Finanšu uzkrājumi Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu (2 523 ) Pārvietošana uz finanšu garantiju saistībām 2 522 Koriģētais sākuma atlikums (1) Finanšu uzkrājumi kopā (2.10. skaidrojums) (2 523 ) 2 522 — (1) Finanšu garantiju saistības Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu (90) Pārvietošana no finanšu uzkrājumiem (2 522 ) FGC – kreditoru daļa: pārvērtēšana (5 277 ) Koriģētais sākuma atlikums (7 889 ) Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajās izmaksās Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu (94 954 ) Pārvērtēšana: efektīvā procentu likme (329) Koriģētais sākuma atlikums (95 283 ) Finanšu saistības FVSD Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu (4) Koriģētais sākuma atlikums (4) Finanšu saistības kopā (2.11. skaidrojums) (95 048 ) (2 522 ) (5 606 ) (103 175 ) EGN 11 pārskatīšanas ietekme kopā (1 820 )

Šajā tabulā ir analizēta pārejas uz pārskatītajiem EGN 11 ietekme uz Eiropas Savienības neto aktīviem 2021. gada 1. janvārī:

Miljonos EUR Atlikums 31.12.2020. Rezervju izmantošana Cita ietekme uz neto aktīviem Atlikums 1.1.2021. Rezerves Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu 5 062 FV rezerves izmantošana (496) GF rezerves izmantošana (3 043 ) Koriģētais sākuma atlikums 1 523 Uzkrātais pārpalikums/(deficīts) Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu (38 480 ) FV rezerves izmantošana 496 GF rezerves izmantošana 3 043 Aktīvu un saistību pārvērtēšana (1 820 ) Koriģētais sākuma atlikums (36 761 ) Neto aktīvi kopā (33 418 ) — (1 820 ) (35 238 )

Nākamajā tabulā ir salīdzināti iepriekšējā perioda slēgšanas brīža vērtības samazināšanās uzkrājumi, kas novērtēti saskaņā ar EGN 11, kuri piemēroti 2020. gada ES finanšu pārskatiem, un finanšu uzkrājumi, kas novērtēti saskaņā ar EGN 10, ar jauno vērtības samazināšanās uzkrājumu, kas novērtēts saskaņā ar pārskatītajiem EGN 11 2021. gada 1. janvārī:

Miljonos EUR 31.12.2020. 1.1.2021. Vērtības samazināšanās uzkrājumi / finanšu uzkrājumi 12 mēnešu paredzamie kredītzaudējumi Dzīves laikā paredzamie kredītzaudējumi Kopā vērtības samazināšanās uzkrājumi Amortizētajās izmaksās novērtētie finanšu aktīvi, no kuriem: (739) (49) (25) (73) Pārņemtie aizdevumi (20) (726) — — — Citi aizdevumi (13) (49) (25) (73) Debitoru parādi (190) (156) (156) Finanšu garantiju līgumi (2 523 ) (859) (5 143 ) (6 002 )

1.2. GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam lietotāju lokam noderīgu informāciju par subjekta finanšu stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām. ES kā publiskā sektora subjektam ir konkrēti mērķi – sniegt lēmumu pieņemšanai noderīgu informāciju un apliecināt subjekta pārskatatbildību par tam uzticētajiem līdzekļiem. Šis dokuments ir sagatavots, ņemot vērā minētos mērķus.

Vispārējie apsvērumi (jeb grāmatvedības principi), kas jāievēro, sagatavojot finanšu pārskatus, ir izklāstīti ES grāmatvedības 1. noteikumā “Finanšu pārskati” un ir tādi paši kā 1. SPSGS aprakstītie: patiess atspoguļojums, uzkrāšanas princips, darbības turpināšana, uzrādīšanas konsekvence, būtiskums, apkopošana, ieskaitīšana un salīdzināmā informācija.

Finanšu pārskatu kvalitatīvie rādītāji ir būtiskums, patiesa atspoguļošana (uzticamība), saprotamība, savlaicīgums, salīdzināmība un pārbaudāmība.

1.3. KONSOLIDĀCIJA

Konsolidācijas darbības joma

ES konsolidētie finanšu pārskati ietver visus būtiskos kontrolētos subjektus, kopīgas struktūras un asociētos uzņēmumus. Konsolidācijas darbības jomā ietilpstošo subjektu pilns saraksts, kas patlaban ietver 55 kontrolētus subjektus un vienu asociēto uzņēmumu (2020. gadā – 52 kontrolētie subjekti un viens asociētais uzņēmums), ir atrodams 9. skaidrojumā. Kontrolēto subjektu vidū ir ES iestādes (tostarp Komisija, taču ne Eiropas Centrālā banka) un ES aģentūras (izņemot kopējās ārpolitikas un drošības politikas aģentūras). Arī likvidējamo Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (ECSC i.L.) uzskata par kontrolētu subjektu. ES vienīgais asociētais uzņēmums ir Eiropas Investīciju fonds (EIF).

Subjekti, uz kuriem attiecas konsolidācijas darbības joma, bet kuri nav būtiski ES konsolidētajiem finanšu pārskatiem kopumā, nav jākonsolidē vai jāuzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, ja tas ES radītu pārmērīgu laika patēriņu vai izmaksas. Šādus subjektus dēvē par “mazajiem subjektiem”, un tie ir atsevišķi uzskaitīti 9. skaidrojumā. 2021. gadā kopumā astoņi subjekti tika klasificēti kā šādi mazie subjekti (2020. gadā – astoņi subjekti).

Kontrolētie subjekti

Lai noteiktu konsolidācijas darbības jomu, piemēro kontroles koncepciju. Kontrolētie subjekti ir subjekti, par kuriem ES saņem vai ir tiesīga saņemt mainīgu ieguvumu no tās iesaistes un no kuriem gūtā minētā ieguvuma veidu un summu ES var ietekmēt, izmantojot savu varu pār otru subjektu. Šādai varai jābūt patlaban īstenojamai un jābūt saistītai ar subjekta attiecīgajām darbībām. Kontrolētie subjekti tiek pilnībā konsolidēti. Konsolidācija sākas kontroles pastāvēšanas pirmajā dienā un beidzas līdz ar kontroles izbeigšanos.

Izplatītākie kontroles rādītāji ES ir šādi: subjekta izveide ar dibināšanas līgumiem vai sekundārajiem tiesību aktiem, subjekta finansēšana no ES budžeta, balsstiesības vadības struktūrās, Eiropas Revīzijas palātas veikta revīzija un budžeta izpildes apstiprināšana Eiropas Parlamentā. Katrs subjekts tiek vērtēts atsevišķi, lai izlemtu, vai pietiek ar vienu no iepriekš minētajiem kritērijiem, lai kontroli uzskatītu par pastāvošu, vai ir jāizpildās tiem visiem.

Ir izslēgti visi būtiskie ES kontrolēto subjektu savstarpējie darījumi un atlikumi, savukārt nerealizētie guvumi un zaudējumi saistībā ar šādiem darījumiem nav būtiski un tāpēc nav izslēgti.

Kopīgas struktūras

Kopīga struktūra ir struktūra, kuru kopīgi kontrolē ES un viena vai vairākas citas puses. Kopīga kontrole ir struktūras kontroles savstarpēja dalīšana, kas noteikta ar saistošu līgumu un kas pastāv tikai tad, kad, pieņemot lēmumus par attiecīgajām darbībām, ir vajadzīgs to pušu vienprātīgs apstiprinājums, kuras savstarpēji dala kontroli. Kopīgas struktūras var būt gan kopuzņēmumi, gan kopīgas darbības. Kopuzņēmums ir kopīga struktūra, kuras uzbūvē ir atsevišķa instrumentsabiedrība un kurā pusēm, kas kopīgi kontrolē uzņēmumu, ir tiesības uz tā neto aktīviem. Līdzdalību kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi (sk. 1.5.4. skaidrojumu). Kopīga darbība ir kopīga struktūra, kurā pusēm, kam ir kopīga kontrole struktūrā, ir tiesības uz struktūras aktīviem un pienākumi pret struktūras saistībām. Līdzdalību kopīgās darbībās uzskaita, ES finanšu pārskatos atzīstot tās aktīvus un saistības, ieņēmumus un izdevumus, kā arī to daļu no aktīviem, saistībām, ieņēmumiem un izdevumiem, kas tiek turēti vai radušies kopīgi.

Asociētie uzņēmumi

Asociētie uzņēmumi ir tādi subjekti, kuros ES tieši vai netieši ir būtiska ietekme, bet kurus tā ne ekskluzīvi, ne kopīgi nekontrolē. Pieņem, ka būtiska ietekme pastāv, ja ES tieši vai netieši ir 20 % vai vairāk balsstiesību. Līdzdalību asociētajos uzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi (sk. 1.5.4. skaidrojumu).

Nekonsolidēti subjekti, kuru līdzekļus pārvalda Komisija

ES darbinieku kopīgās veselības apdrošināšanas shēmas, Eiropas Attīstības fonda un Dalībnieku garantiju fonda naudas līdzekļus pārvalda Komisija šo subjektu vārdā. Tomēr ES nekontrolē šos subjektus, tāpēc tie nav konsolidēti tās finanšu pārskatos.

1.4. SAGATAVOŠANAS PAMATS

Finanšu pārskatus iesniedz katru gadu atbilstīgi Finanšu regulas 243. pantam. Finanšu gads sākas 1. janvārī un beidzas 31. decembrī.

1.4.1. Valūta un konvertācijas pamats

Darbības un pārskatu sniegšanas valūta

Ja vien nav norādīts citādi, finanšu pārskatus sagatavo miljonos euro, kas ir ES funkcionālā valūta.

Darījumi un atlikumi

Darījumus ārvalstu valūtā konvertē euro atbilstoši valūtas kursam, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā. Peļņu un zaudējumus no ārvalstu valūtas maiņas, kas radušies ārvalstu valūtas darījumu norēķinos un pārrēķinot ārvalstu valūtā izteiktus monetāros aktīvus un saistības atbilstoši valūtas kursam gada beigās, norāda finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Atšķirīgas konvertācijas metodes tiek piemērotas materiālajiem pamatlīdzekļiem un nemateriālajiem aktīviem, kuru vērtība saglabājas euro atbilstoši kursam to iegādes datumā.

Ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību atlikumus gada beigās konvertē euro pēc 31. decembrī spēkā esošā Eiropas Centrālās bankas (ECB) valūtas kursa.

Euro maiņas kurss

Valūta 31.12.2021. 31.12.2020. Valūta 31.12.2021. 31.12.2020. BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,5969 4,5597 CZK 24,8580 26,2420 RON 4,949 4,8683 DKK 7,4364 7,4409 SEK 10,2503 10,0343 GBP 0,8403 0,8990 CHF 1,0331 1,0802 HRK 7,5156 7,5519 JPY 130,3800 126,4900 HUF 369,1900 363,8900 USD 1,1326 1,2271

1.4.2. Aplēšu izmantošana

Saskaņā ar SPSGS un vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ietver summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, kuri izdarīti, pamatojoties uz visticamāko pieejamo informāciju. Būtiskas aplēses cita starpā ietver aplēses par turpmāk minēto: darbinieku pabalstu saistību summas, finanšu risks saistībā ar debitoru parādiem un summas, kas uzrādītas skaidrojumos par finanšu instrumentiem, vērtības samazināšanās uzkrājumi, kas paredzēti amortizētajā iegādes vērtībā novērtētajiem finanšu aktīviem un finanšu garantiju līguma saistībām, uzkrātie ieņēmumi un maksas, uzkrājumi, nemateriālo aktīvu un materiālo pamatlīdzekļu vērtības samazinājuma pakāpe, krājumu neto pārdošanas vērtība, iespējamie aktīvi un saistības. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm. Izmaiņas aplēsēs tiek atspoguļotas periodā, kad tās kļūst zināmas, ja izmaiņas skar tikai attiecīgo periodu, vai attiecīgajā periodā un turpmākajos periodos, ja izmaiņas skar abus.

1.5. BILANCE

1.5.1. Nemateriālie aktīvi

Nemateriāls aktīvs ir identificējams bezķermenisks, nemonetārs aktīvs. Aktīvs ir identificējams, ja tas ir nošķirams (t. i., to var nošķirt vai atdalīt no subjekta, to pārdodot, nododot, licencējot, iznomājot vai apmainot vai nu individuāli, vai arī kopā ar attiecīgu līgumu, identificējamu aktīvu vai saistībām, neatkarīgi no tā, vai subjekts plāno tā rīkoties) vai izriet no līgumiskiem pasākumiem (tostarp līgumiskām vai citām juridiskām tiesībām neatkarīgi no tā, vai šīs tiesības ir nododamas vai nošķiramas no subjekta vai no citām tiesībām un pienākumiem).

Iegādātos nemateriālos aktīvus norāda, no sākotnējām izmaksām atskaitot uzkrāto amortizāciju un zaudējumus no vērtības samazināšanās. Pašu radītus nemateriālos aktīvus kapitalizē tad, kad ir izpildīti attiecīgie ES grāmatvedības noteikumu kritēriji, un izdevumi attiecas tikai uz aktīva izstrādes posmu. Kapitalizējamās izmaksas ietver visas tieši attiecināmās izmaksas, kas nepieciešamas aktīva radīšanai, ražošanai un sagatavošanai darbam atbilstīgi vadības iecerēm. Izmaksas, kas ir saistītas ar pētniecības darbībām, nekapitalizējamās izstrādes izmaksas un uzturēšanas izmaksas atzīst par izdevumiem to rašanās brīdī.

Nemateriālos aktīvus amortizē pēc lineārās metodes visā to aplēstajā lietderīgās lietošanas laikā (3–11 gadi). Aplēstais nemateriālo aktīvu lietderīgās lietošanas laiks ir atkarīgs no to konkrētā ekonomiskā kalpošanas ilguma vai juridiskā kalpošanas ilguma, kas noteikts vienošanās ceļā.

1.5.2. Materiālie pamatlīdzekļi

Visus materiālos pamatlīdzekļus uzrāda to sākotnējās izmaksās, no kurām atskaitīts uzkrātais nolietojums un zaudējumi no vērtības samazināšanās. Izmaksās ir ietverti izdevumi, kas ir tieši attiecināmi uz aktīva iegādi, radīšanu vai pārvešanu.

Turpmākās izmaksas pēc vajadzības iekļauj aktīva uzskaites vērtībā vai atzīst par atsevišķu aktīvu tikai tad, ja ir iespējams, ka ar attiecīgo izmaksu posteni saistītos nākotnes saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu izmantos ES un izmaksas var ticami novērtēt. Remontdarbu un uzturēšanas izmaksas ieskaita finanšu darbības rezultātu pārskatā tajā finanšu periodā, kurā minētās izmaksas radušās.

Uz zemi netiek attiecināts nolietojums, jo uzskata, ka tās lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots. Uz nepabeigtiem pamatlīdzekļiem neattiecina nolietojumu, jo šie aktīvi vēl nav pieejami lietošanai. Nolietojumu citiem aktīviem aprēķina šādi, izmantojot lineāro metodi, lai to izmaksas, no kurām atņemta to atlikusī vērtība, sadalītu pa visu aplēstās aktīvu lietderīgās lietošanas laiku:

Aktīva veids Lineārā nolietojuma likme Ēkas No 4 % līdz 10 % Kosmosa aktīvi No 8 % līdz 25 % Aprīkojums un iekārtas No 10 % līdz 25 % Mēbeles un transportlīdzekļi No 10 % līdz 25 % Datortehnika No 25 % līdz 33 % Citi No 10 % līdz 33 %

Peļņu vai zaudējumus no aktīva atsavināšanas nosaka, ieņēmumus, no kuriem atskaitīti pārdošanas izdevumi, salīdzinot ar atsavinātā aktīva uzskaites vērtību, un iekļauj finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Noma

Noma ir vienošanās, kuras rezultātā iznomātājs apmaiņā pret nomas maksu nodod nomniekam tiesības lietot aktīvu noteiktu laika periodu. Nomu klasificē kā finanšu nomu vai operatīvo nomu.

Finanšu noma ir noma, kur būtībā visus riskus un ieguvumus saistībā ar īpašumtiesībām nodod nomniekam. Noslēdzot finanšu nomas līgumu kā nomniekam, aktīvus, kas tiek iegūti finanšu nomas rezultātā, atzīst kā aktīvus un saistītos nomas pienākumus atzīst kā saistības no nomas termiņa sākšanās brīža. Aktīvus un saistības atzīst summās, kas vienādas ar nomātā īpašuma patieso vērtību, vai, ja tā ir zemāka, minimālo nomas maksājumu pašreizējā vērtībā, gan vienu, gan otru nosakot nomas sākšanas brīdī. Nomas termiņa laikā finanšu nomā turētajiem aktīviem nolietojumu aprēķina īsākajā no šādiem periodiem: aktīva lietderīgās lietošanas laiks vai nomas termiņš. Minimālos nomas maksājumus sadala starp finanšu maksu (procentu elements) un nenokārtoto saistību samazinājumu (kapitāla elements). Finanšu maksu sadala pa katru periodu nomas termiņa laikā tā, lai veidotos pastāvīga periodiska procentu likme attiecībā uz saistību atlikumu, ko pēc vajadzības atspoguļo kā ilgtermiņa/īstermiņa. Mainīgās nomas uzskaita kā izdevumus to rašanās periodā.

Operatīvā noma ir noma, kas nav finanšu noma, t. i., noma, kur iznomātājs patur būtībā visus riskus un ieguvumus saistībā ar aktīva īpašumtiesībām. Noslēdzot operatīvās nomas līgumu kā nomniekam, maksājumus, kas veikti saistībā ar operatīvo nomu, nomas periodā atspoguļo kā izdevumus finanšu darbības rezultātu pārskatā, izmantojot lineāro metodi, finanšu stāvokļa pārskatā nenorādot ne nomāto aktīvu, ne nomas saistības.

1.5.3. Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Vērtības samazināšanās ir aktīva nākotnes saimniecisko labumu vai kalpošanas potenciāla zudums, kas pārsniedz aktīva nākotnes saimniecisko labumu vai kalpošanas potenciāla zuduma sistemātisko atzīšanu ar amortizācijas vai nolietojuma starpniecību (atkarībā no konkrētā gadījuma). Uz aktīviem, kuru lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots, amortizāciju/nolietojumu neattiecina, bet katru gadu pārbauda to vērtības samazinājumu. Aktīviem, kuriem nosaka amortizāciju/nolietojumu, vērtības samazinājumu pārbauda ikreiz, kad pārskata datumā ir norādes, ka aktīva vērtība var būt samazinājusies. Zaudējumus no vērtības samazināšanās atzīst tādā apmērā, par kādu aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā atgūstamo (darba) summu. Atgūstamā (darba) summa ir lielākā no šādām summām: aktīva patiesā vērtība, no kuras atskaitītas pārdošanas izmaksas, vai tā lietošanas vērtība.

Nemateriālo aktīvu un materiālo pamatlīdzekļu atlikušo vērtību un lietderīgās lietošanas laiku pārskata un vajadzības gadījumā koriģē vismaz reizi gadā. Ja iepriekšējos gados atzītie vērtības samazinājuma iemesli vairs nepastāv, attiecīgi veic zaudējumu no vērtības samazināšanās apvēršanu.

1.5.4. Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi

Līdzdalība asociētajos uzņēmumos un kopuzņēmumos

Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitītus ieguldījumus sākotnēji atzīst izmaksās, sākotnējo uzskaites vērtību vēlāk palielinot vai samazinot, lai atzītu turpmākās iemaksas, ES daļu ieguldījumu saņēmēja pārpalikumā vai deficītā, jebkādus vērtības samazinājumus un dividendes. Ieguldījumu uzskaites vērtību finanšu pārskatos bilances datumā iegūst, sākotnējām izmaksām pieskaitot visas pārmaiņas. ES daļu ieguldījumu saņēmēja pārpalikumā vai deficītā atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā, un tās daļu ieguldījumu saņēmēja pašu kapitāla pārmaiņās atzīst rezervē neto aktīvos. No ieguldījumiem saņemtā peļņas daļa samazina aktīva uzskaites vērtību.

Ja ES deficīta daļa ieguldījumā, ko uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, ir vienāda ar tās līdzdalību ieguldījumā vai pārsniedz to, ES pārtrauc atzīt savu daļu turpmākajos zaudējumos (“neatzītie zaudējumi”). Kad ES līdzdalība ir samazināta līdz nullei, papildu zaudējumi tiek segti un saistības tiek atzītas tikai, ja ES ir radušies juridiski vai prakses radīti pienākumi vai tā ir veikusi maksājumus subjekta vārdā.

Ja pastāv vērtības samazinājuma pazīmes, jāveic daļēja norakstīšana līdz mazākajai atgūstamajai summai. Atgūstamo summu nosaka atbilstīgi 1.5.3. skaidrojumam. Ja vērtības samazinājuma iemesls vēlāk vairs nepastāv, veic zaudējumu no vērtības samazināšanās apvērsi līdz uzskaites vērtībai, kāda būtu noteikta, ja nebūtu atzīti nekādi zaudējumi no vērtības samazināšanās.

Ja ES līdzdalība ieguldījumu kapitāla fondā ir 20 % vai vairāk, tā necenšas īstenot būtisku ietekmi. Tāpēc šādus fondus uzskata par finanšu instrumentiem un klasificē kā finanšu aktīvus FVSD.

Asociētos uzņēmumus un kopuzņēmumus, kas klasificēti kā mazie subjekti (sk. 1.3. skaidrojumu), neuzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi. ES iemaksas šajos subjektos tiek uzskaitītas kā attiecīgā perioda izdevumi.

1.5.5. Finanšu aktīvi

Klasifikācija sākotnējās atzīšanas brīdī

Klasifikācija ir atkarīga no diviem kritērijiem.

— Finanšu aktīvu pārvaldības modelis. Tam nepieciešams novērtējums par to, kā ES pārvalda finanšu aktīvus, lai radītu naudas plūsmas un sasniegtu savus mērķus, un kā tā novērtē finanšu aktīvu darbības rezultātus.

— Aktīvu līgumā noteiktās naudas plūsmas raksturojums. Tam nepieciešams novērtējums, vai līgumā noteiktās naudas plūsmas ir tikai pamatsummas un procentu maksājumi par nesamaksāto pamatsummu. Procenti ir atlīdzība par laika un naudas vērtību attiecību, kredītrisku un citiem pamata kreditēšanas riskiem un izmaksām.

Pēc novērtējuma veikšanas, pamatojoti