KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REĢIONU KOMITEJAI Pasākuma “Eiropas kultūras galvaspilsēta” ex post novērtējums par 2009. gadu (Linca un Viļņa) /* COM/2010/0762 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 17.12.2010 COM(2010) 762 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REĢIONU KOMITEJAI Pasākuma “Eiropas kultūras galvaspilsēta” ex post novērtējums par 2009. gadu (Linca un Viļņa) KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REĢIONU KOMITEJAI Pasākuma “Eiropas kultūras galvaspilsēta” ex post novērtējums par 2009. gadu IEVADS Šis ziņojums izstrādāts saskaņā ar 12. pantu 2006. gada 24. oktobra Lēmumā Nr. 1622/2006[1], ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam Eiropas Kultūras galvaspilsēta no 2007. līdz 2019. gadam, kurā paredzēts, ka “Komisija katru gadu nodrošina iepriekšējā gada pasākuma “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” rezultātu ārēju un neatkarīgu novērtēšanu saskaņā ar šajā lēmumā noteiktajiem rīcības mērķiem un kritērijiem. Komisija sniedz ziņojumu par šo novērtējumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Reģionu komitejai līdz tā gada beigām, kas seko pasākumam “Eiropas Kultūras galvaspilsēta”.” Šajā ziņojumā izklāstīta Komisijas nostāja par galvenajiem secinājumiem un ieteikumiem, kas pausti 2009. gada pasākuma “Eiropas kultūras galvaspilsēta” ārējā novērtējumā, ar kuru var iepazīties tīmeklī http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/doc485_en.htm. Ārējā novērtējumā vispirms atsevišķi izvērtētas abas 2009. gada Eiropas kultūras galvaspilsētas (turpmāk “EKG”) — Linca un Viļņa. Tad konstatējumi salīdzināti un pausti secinājumi, kas attiecas uz abām pilsētām. Konstatējumu pamatā ir abu EKG sniegtie dati, ieinteresēto personu atsauksmes, kā arī Eiropas mēroga literatūra par politikas veidošanu un akadēmiskā literatūra. Šajā novērtējumā pausto secinājumu un sniegto ieteikumu pamatā ir 2009. gadā veiktais novērtējums par 2007. un 2008. gada EKG pasākumu[2]. RīCīBAS PRIEKšVēSTURE ES rīcība pasākumam “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” Sākotnēji projekts “Eiropas kultūras galvaspilsēta” starpvaldību mērogā tika ierosināts 1985. gadā[3], un vēlāk to papildināja ar pasākumu “Eiropas kultūras mēnesis”[4]. Pamatojoties uz šīm darbībām, ar Lēmumu Nr. 1419/1999/EK noteica Kopienas rīcību pasākumam “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” no 2005. līdz 2019. gadam[5] (turpmāk “rīcība”). Dalībvalstis tika sarindotas hronoloģiskā secībā, nosakot tiesības rīkot pasākumu attiecīgajā gadā. Pieteikties varēja arī Eiropas valstis, kas nav ES dalībvalstis, un uz tām neattiecināja iepriekš noteiktu hronoloģisku secību. Lēmumu Nr. 1419/1999/EK vēlāk aizstāja ar Lēmumu Nr. 1622/2006/EK[6], kurā sīkāk aprakstīja rīcības mērķus, pārveidoja izvirzīšanas un uzraudzības procesu no 2013. gada un likvidēja iespēju piedalīties pilsētām, kas nav ES dalībvalstu pilsētas. Saskaņā ar iepriekšējo lēmumu dalībvalstis varēja izvēlēties, kādu procedūru izmantot, izraugoties pilsētas, un turpmākas uzraudzības nebija, savukārt ar jauno lēmumu ir ieviests valsts mēroga divpakāpju konkurss ar Eiropas kritērijiem un uzraudzības sanāksmēm pēc izvirzīšanas. No 2009. gada tiesības rīkot pasākumu katru gadu ieguva divas dalībvalstis, kurām bija jāizvirza pilsētas titulam un jāiesniedz to pieteikumi, tostarp gada kultūras programmas, Eiropas atlases žūrijai, kas Komisijai sniedza ieteikumu par attiecīgo pilsētu izvirzīšanu. Komisija savukārt sniedza ieteikumu Ministru padomei, kas oficiāli izvirzīja Eiropas kultūras galvaspilsētas. Ņemot vērā EKG pasākuma īstenošanas ilgumu, — jāievēro, ka sagatavošanas darbi sākas sešus gadus pirms titulgada, — 2006. gada lēmumā paredzēts, ka 1999. gada lēmuma noteikumus turpina piemērot 2007., 2008. un 2009. gadā, bet 2010., 2011. un 2012. gada pasākumam paredzēti pārejas noteikumi. ES finanšu atbalstu nodrošina ES programma “Kultūra”. Laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam katrai EKG ik gadu ir pieejami līdz EUR 1,5 miljoniem[7]. Finanšu atbalsts 2009. gadā izpaudās kā līdzfinansējuma dotācija konkrētiem projektiem, kas bija daļa no EKG kultūras programmām. Eiropas kultūras galvaspilsētas 2009. gadā Uz EKG pasākumu 2009. gadā attiecās 1999. gada lēmumā paredzētās atlases procedūras. Tiesības rīkot EKG pasākumu šajā gadā bija Austrijai un Lietuvai, un tās izvirzīja attiecīgi Lincu un Viļņu. Atlases process notika 2005. gadā. Eiropas atlases žūrija sniedza ziņojumu, iesakot abas pilsētas 2009. gada titulam, vienlaikus sniedzot ieteikumus, kā labāk īstenot izvirzītos mērķus. Ministru padome pēc Komisijas ieteikuma izvirzītajām pilsētām 2005. gadā oficiāli piešķīra EKG titulu. ĀRēJAIS NOVēRTēJUMS Novērtējuma noteikumi Ārējo novērtējumu par EKG pasākumu 2009. gadā Komisija uzticēja Ecotec Research and Consulting [8]. Novērtējumā bija paredzēts izvērtēt abu EKG atbilstību, efektivitāti, iedarbīgumu un ilgtspējību attiecībā uz rīcības mērķiem un tiem mērķiem, ko iesniegtajos pieteikumos un īstenošanas posmā izvirzījušas pašas EKG. Ārējo novērtējumu papildināja ziņojumi par katru EKG, un tajā bija sniegti secinājumi un ieteikumi par to, kā uzlabot rīcības īstenošanu. Katrai EKG titulu piešķir tikai uz gadu, tāpēc secinājumi un ieteikumi attiecībā uz pilsētām atspoguļoja gūto pieredzi, lai palīdzētu nākamajām EKG tos īstenot. Metodika Abas EKG vērtēja atsevišķi, daļēji izmantojot vērtējumus, ko bija pasūtījušas pašas EKG. Datus vāca divos līmeņos — nelielu daļu datu ieguva ES mērogā, bet plašākus datus sniedza pašas EKG. Galvenie avoti bija Eiropas mēroga literatūra par politikas veidošanu un akadēmiskā literatūra, sākotnējie EKG pieteikumi, EKG pasūtītie pētījumi un ziņojumi, pasākumu programmas, reklāmas materiāli un tīmekļa vietnes, EKG sniegti kvantitatīvi dati par darbībām, sniegumu un rezultātiem, intervijas ar katras EKG pārvaldības komandu, konsultācijas ar galvenajām ieinteresētajām personām katrā EKG un katras pilsētas apmeklējums. Salīdzinošā pārskatā un konceptuālā novērtējumā tika aplūkoti secinājumi, kas radušies pēc EKG pasākuma abās pilsētās, salīdzinātas un pretstatītas pieejas un pārbaudīta izpētes kvalitāte. Vispārīgāki secinājumi attiecībā uz rīcību EKG pasākumam tika izdarīti, pamatojoties uz pierādījumiem un secinājumiem, kas radušies pēc EKG pasākuma abās pilsētās. Vērtētāja konstatējumi Rīcības atbilstība Novērtējumā atzīts, ka rīcība ir īstenota atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 167. pantam. Rīcībā lielā mērā izpaudies mērķis “attīstīt kultūras darbības” un “attīstīt Eiropas kultūras dimensiju un Eiropas dimensiju ar kultūras starpniecību”. Pirmoreiz konkrēta atsauce uz kultūras un tūrisma attīstību un nepieciešamību nodrošināt lielas iedzīvotāju daļas dalību minēta 1999. gada lēmuma preambulā. Šīs atsauces vēlāk nostiprinātas 2006. gada lēmumā, kurā iekļauti konkrēti kritēriji saistībā ar “pilsoņu līdzdalības veicināšanu” un “ilgtermiņa attīstību”. Daudzas EKG ir gājušas vēl tālāk, nosakot skaidrus sociālus, ekonomikas un tūrisma mērķus. Šādu mērķu iekļaušana rīcībā EKG pasākumam ir gan ietekmējusi, gan atspoguļojusi plašākas kultūras politikas tendences. Tomēr šo mērķu pieaugošā nozīme ir izraisījusi debates par kultūrai sniedzamā atbalsta līdzsvaru, proti, vai kultūra būtu jāatbalsta tās patiesās vērtības dēļ vai kā līdzeklis, lai gūtu taustāmu, kvantitatīvu peļņu no ieguldījumiem. EKG pasākuma atbilstība 2009. gadā Novērtējumā ir analizēta pilsētu motivācija, piesakoties EKG titulam, un izvirzīto mērķu atbilstība rīcības un 167. panta mērķiem. Tajā pētīts arī process, kas veikts, lai 2009. gada EKG motivāciju pārvērstu praktiski sasniedzamu mērķu kopumā, un šo mērķu pārmaiņas izstrādes posmā. Abas EKG atbalstīja rīcības mērķus un pielāgoja tos, ievērojot konkrētos apstākļus un prioritātes. Abas pilsētas plānoja daudzveidīgas kultūras programmas un ar tām saistītas darbības (piemēram, paziņojumus, brīvprātīgo iesaistīšanu utt.), lai atbalstītu mērķus “attīstīt kultūras darbības”, “attīstīt Eiropas kultūras dimensiju un Eiropas dimensiju ar kultūras starpniecību” un “ar kultūras starpniecību atbalstīt sociālo un ekonomisko attīstību”. Lincas mērķi un darbības ļoti labi atbilda visiem trim konkrētajiem mērķiem, bet jo īpaši mērķim “attīstīt kultūras darbības”. Praktisku iemeslu dēļ Viļņa nespēja vērā ņemamā apjomā pievērsties trešajam mērķim, tomēr turpināja uz to tiekties, tikmēr īstenojot darbības, kas galvenokārt attiecās uz mērķiem “attīstīt Eiropas dimensiju” un “attīstīt kultūras darbības”. Pārvaldības efektivitāte Novērtējumā aplūkota EKG pārvaldības efektivitāte, tostarp organizācijas modeļi, kultūras darbību un pasākumu atlases un īstenošanas procesi, paziņojumi un reklāma, kā arī finansējuma piesaistīšanas procesi. Tāpat kā 2007. un 2008. gada EKG pasākuma novērtējumā, arī 2009. gada novērtējumā ir uzsvērts, ka būtiski ir izveidot atbilstošu organizācijas struktūru un komandu, kam būtu kultūras programmas īstenošanai vajadzīgās prasmes, bet tas var izrādīties sarežģīti. Tam vajag plašāku prasmju kopumu, līdz ar to arī citādu struktūru nekā komandā, kas izstrādājusi sākotnējo pieteikumu. Turklāt jārod līdzsvars starp mākslinieciskām un politiskām interesēm un jānodrošina, lai pastāvošās ieinteresētās personas uztvertu jaunus īstenošanas mehānismus kā sadarbības partnerus. Principā ieteicams veidot jaunu un neatkarīgu struktūru, kas būtu rūpīgi pielāgota pilsētas politiskajiem un kultūras apstākļiem. EKG pieredze saistībā ar iepriekš minētajiem apsvērumiem 2009. gadā ir bijusi ļoti atšķirīga. Linca izveidoja efektīvu un iedarbīgu pārvaldības struktūru, parādot, kā iespējams pārvarēt galvenās grūtības. Viļņas pieredze rāda, kādas sekas var rasties, ja grūtības neizdodas pilnīgi pārvarēt. Viļņa visai neveiksmīgi centās izveidot stabilus un efektīvus mehānismus, bet pārvaldības problēmas apgrūtināja kultūras programmas īstenošanu un mazināja EKG pasākuma kopējo ietekmi. Par spīti šīm grūtībām EKG tituls joprojām tiek augstu vērtēts, rosina plašas kultūras programmas un rada ievērojamu ietekmi. Pilsētas iegulda lielas pūles, lai kļūtu par EKG kandidātpilsētām, turklāt pieteikumu iesniegšanas posmā uzņemas ļoti noteiktas saistības attiecībā uz finanšu līdzekļiem. Tomēr jānodrošina, lai EKG izpildītu saistības, ko tās uzņēmušās pieteikumu iesniegšanas posmā. Pastāv risks, ka īpaši sarežģītos ekonomiskos apstākļos un gadījumos, kad trūkst politiskas vienprātības, EKG var būt ļoti grūti iegūt valsts budžeta finansējumu, konkurējot ar citiem pieprasījumiem. EKG pasākuma mehānismu efektivitāte ES līmenī Viens no galvenajiem novērtējuma aspektiem bija Eiropas Komisijas veiktā atlases, uzraudzības un finanšu procesa efektivitāte. Abas EKG kopumā bija apmierinātas ar Eiropas atlases žūrijas darbu, tomēr ir pāragri izdarīt galīgus secinājumus par atlases procesa efektivitāti, iedarbīgumu un objektivitāti, jo šajā gadījumā žūrijai bija jāsniedz viedoklis tikai par katra pieteikuma vispārīgajām priekšrocībām, nesalīdzinot ar konkurējošiem pieteikumiem, jo tādu nebija. 1999. gada lēmumā nebija paredzēts uzraudzības posms. Tomēr, kā liecina 2009. gada un citu EKG pasākumu pieredze, izstrādes posms, kad pieteikumā paustie centieni jāpārvērš praktiski īstenojamu institucionālu pasākumu kopumā un ticamā kultūras programmā, var izrādīties sarežģīts. Linca spēja īstenot pieteikumā pausto motivāciju, kļūstot par efektīvu EKG, bet Viļņai radās grūtības. Tā kā 1999. gada lēmumā nebija paredzēts uzraudzības posms, Eiropas Komisijas rīcībā nebija oficiālu līdzekļu, lai risinātu konstatētās problēmas. Uzraudzības process (ja tas būtu paredzēts), iespējams, būtu ļāvis agrāk apzināt Viļņas iespējamās problēmas un tās risināt. Saskaņā ar Lēmumu Nr. 1622/2006/EK (ar ko aizstāj Lēmumu Nr. 1419/1999/EK) ieviestajam uzraudzības procesam būtu jāpilnveido Lēmumā Nr. 1419/1999/EK paredzētie noteikumi. Kritēriji, lai saņemtu ES finansējumu EUR 1,5 miljonu apmērā katrai EKG, bija skaidri, un administratīvie procesi bija līdzīgi tiem, ko izmanto citās ES programmās. Katra EKG saņēma finansējumu konkrētiem projektiem no ES programmas “Kultūra”. ES programmas “Kultūra” finanšu atbalsts veido tikai nelielu daļu no kultūras galvaspilsētu darbības budžeta, tomēr projektam, kuru kā daļu no Viļņas 2009. gada kultūras programmas līdzfinansēja, izmantojot Komisijas dotāciju, bija ievērojama ietekme gan Eiropas pievienotās vērtības, gan auditorijas ziņā. Rīcība EKG pasākumam rada lielu pieprasījumu no kandidātpilsētām, ievērojamu ieguldījumu kultūras programmās un pilsētās vispārīgākā nozīmē un gūst plašu ievērību medijos un sabiedrībā. Jāšaubās, vai kāds cits politikas mehānisms būtu varējis panākt tādu pašu ietekmi, saņemot to pašu ES ieguldījumu finanšu līdzekļu un pūļu ziņā. Efektivitāte, attīstot kultūras darbības Novērtējumā aplūkota katras EKG efektivitāte, īstenojot kultūras programmu, un tās ietekme uz ilgtermiņa kultūras attīstību pilsētā. Abas 2009. gada EKG vēlējās izmantot EKG pasākuma sniegto izdevību, lai gūtu plašāku ievērību ar kultūras starpniecību un kā kultūras pilsētas. Linca jau bija starptautiski pazīstama industriāla pilsēta, bet vēlējās gūt plašāku atzinību (valsts un starptautiskā mērogā) kā kultūras pilsēta, turklāt tāda, kas spēj konkurēt ar Zalcburgu un Vīni, lai gan citā jomā (t. i., drīzāk laikmetīgās, nevis klasiskās kultūras jomā). Viļņa jau bija tradicionāli atzīts Lietuvas kultūras centrs, bet vēlējās kļūt par starptautiski atzītu kultūras galamērķi. Nav šaubu, ka abu EKG sekmīgi īstenotās kultūras programmas bija plašākas, nekā būtu tad, ja tās nebūtu izraudzītas par EKG. Lincas kultūras programma bija īpaši plaša. Ar budžetu un pārvaldību saistītu iemeslu dēļ Viļņas kultūras programma bija pieticīgāka un šaurāka, nekā sākotnēji paredzēts. Tomēr EKG pasākums abām pilsētām deva iespēju īstenot lielākus un plašāka mēroga pasākumus un vairāk patiesi novatorisku projektu, kā arī saņemt jaunus pasūtījumus dažādos kultūras žanros, kas nebūtu bijis iespējams, ja pilsētas nebūtu izraudzītas par EKG. Abām pilsētām izdevās piesaistīt vairāk starptautiski pazīstamu mākslinieku. Abu pilsētu kultūras organizācijas ir ziņojušas par lielākām spējām un labāku sadarbību ar partnerorganizācijām citās pilsētās un valstīs, tomēr šķiet, ka Lincā EKG pasākums ir aktivizējis kultūras dzīvi uz ilgāku laiku. Pasākuma laikā Lincu ir apmeklējuši gandrīz 3,5 miljoni cilvēku. Efektivitāte, attīstot Eiropas kultūras dimensiju un Eiropas dimensiju ar kultūras starpniecību Lēmumā, ko pieņēma 1999. gadā, nav sniegta konkrēta “Eiropas dimensijas” definīcija, uzlūkojot to galvenokārt kā sadarbību kultūras jomā, — kandidātpilsētai jānorāda, kā tā plāno uzsvērt eiropiešiem kopīgos mākslas virzienus un stilus, kurus tā iedvesmojusi vai kuros devusi nozīmīgu ieguldījumu, veicināt pasākumus, kuros iesaistīti kultūras jomā aktīvi cilvēki no citām dalībvalstu pilsētām, tādējādi iedibinot ilgstošu sadarbību kultūras jomā, un sekmēt to apriti ES. “Eiropas dimensijas” kritēriju, kas izklāstīts 2006. gada lēmumā, pilsētas var interpretēt visai plaši. Piemēri atrodami kandidātpilsētām paredzētajā rokasgrāmatā, kas tiešsaistē pieejama no 2007. gada. Tāpēc abas 2009. gada EKG ir izvēlējušās savu Eiropas dimensijas interpretāciju. Abām EKG veiksmīgi izdevās piesaistīt Eiropas līmeņa māksliniekus. Lai gan abas pilsētas jau iepriekš varēja lepoties ar daudzu starptautiski atzītu mākslinieku klātbūtni to piedāvātajos tradicionālajos kultūras pasākumos — jo īpaši Linca, piemēram, Brucknerfest un Ars Electronica festivālā —, EKG pasākums pilsētām piesaistīja vēl vairāk šādu mākslinieku. Salīdzinot ar Lincu, Viļņā nebija tik daudz pasākumu ar Eiropas līmeņa mākslinieku līdzdalību, taču šādu pasākumu īpatsvars Viļņas kultūras programmā, iespējams, bija salīdzinoši lielāks. Savukārt Lincā pasākumi ar Eiropas līmeņa mākslinieku līdzdalību bija daudzskaitlīgāki, bet ļoti plašajā Lincas kultūras programmā tie bija mazāk pamanāmi, jo Linca nebija izvirzījusi mērķi rīkot daudzus komerciāli izdevīgus pasākumus, lai piesaistītu starptautisku publiku, — tā drīzāk vēlējās piedāvāt kādu pasākumu katru dienu. Abu EKG kultūras programmās bija lielāks skaits sadarbības, kopražojuma un apmaiņas projektu, nekā būtu tad, ja pilsētas nebūtu izraudzītas par EKG. Lincā šiem projektiem par labu nāca tas, ka īstenošanas aģentūras galvenie darbinieki jau bija pazīstami starptautiskajā kultūras jomā un bija izveidojuši ciešas saites ar iespējamajiem sadarbības partneriem. Neviena no 2009. gada EKG nebija pievērsusi īpašu uzmanību konkrētām Eiropas tēmām un jautājumiem. Abas uzsvēra aspektus, kas attiecās uz Eiropas vēsturi, identitāti un mantojumu, kurš pilsētā jau ir, bet ļoti atšķirīgos veidos. Viļņa, kas ir pilsēta valstī, kura nesen pievienojusies ES, īpaši uzsvēra savu seno Eiropas vēsturi un kultūras mantojumu. Tikmēr Linca izvēlējās atšķirt tumšākas Eiropas vēstures lappuses, pievēršoties pilsētas lomai nacisma ērā un vienlaikus (mūsdienās ievērojami sarukušajam) pilsētas ebreju kultūras mantojumam. Iespējams, šī ir pirmā reize, kad kāda EKG ir tik nepārprotami pievērsusies šāda sarežģīta jautājuma izpētei. Efektivitāte, panākot sociālo, ekonomikas un pilsētas attīstību, kā arī ietekmi uz tūrismu Novērtējumā konstatēts, ka abas EKG veiksmīgi īstenoja plašākas kultūras programmas, nekā īstenotu tad, ja nebūtu izraudzītas par EKG, lai gan Viļņas kultūras programma bija daudz šaurāka par paredzēto. Abās pilsētās kultūras programma papildināja infrastruktūras ieguldījumu programmu — lai gan tās finansējuma avoti bija citi (jāatzīmē, ka Viļņa saņēma struktūrfondu finansējumu), Lincā EKG pasākums veicināja tās īstenošanu. EKG pasākums Lincā sniedza pilsētai ievērojamus ekonomiskus ieguvumus, radīja tūrisma pieaugumu, uzlaboja pilsētas iekšējo un ārējo tēlu un veicināja plašāku dalību kultūras pasākumos. Piemēram, Lincas sniegtie dati par pilsētā nakšņojušo viesu skaitu liecina, ka tas salīdzinājumā ar 2008. gadu ir pieaudzis par 10 %. Savukārt šķiet, ka Viļņā EKG pasākuma radītā ekonomiskā un sociālā ietekme ir mazāka. Ilgtspējība Visbeidzot, novērtējumā ir aplūkota EKG pasākuma darbību ilgtspējība un to ietekme uz attiecīgo pilsētu kultūras pārvaldību un ilgtermiņa attīstību. Lincā ir daudz piemēru, kas liecina, ka jaunas, titulgadā sāktas darbības kultūras jomā turpinās arī, gadam beidzoties, lai gan saprotamu iemeslu dēļ to mērogs nav salīdzināms ar titulgadā ieguldītajiem aptuveni 40 miljoniem euro. Tomēr var teikt, ka pēc EKG pasākuma Lincas kultūras dzīve ir kļuvusi plašāka un aktīvāka. Viļņā ir salīdzinoši maz piemēru, kas liecina, ka sāktās darbības turpinās, un ir maz pierādījumu par to, ka kultūras dzīve būtu kļuvusi plašāka un aktīvāka nekā citkārt. Abas 2009. gada EKG ir radījušas kultūras darbības, kas palielinās to spēju rīkot pilnvērtīgākus, plašāka mēroga pasākumus un sadarboties starptautiskā mērogā. Jāatzīst, ka Lincā šīs darbības ir plašākas. EKG pasākums Lincā ir palīdzējis nostiprināt pārvaldību un darbošanos partnerībā, dodot pilsētas kultūras dzīvei turpmākas veiksmīgas attīstības iespēju. Pašlaik ir pāragri vērtēt, cik ilgtspējīga būs ietekme uz ekonomiku un tūrismu. ĀRēJā NOVēRTēJUMA GALVENIE IETEIKUMI UN KOMISIJAS PIEZīMES Komisija piekrīt vērtētāja galvenajiem ieteikumiem, kas ir ļoti līdzīgi tiem, kuri pausti pēc 2007. un 2008. gada EKG pasākuma novērtējuma. Pārvaldības efektivitāte Komisija piekrīt ieteikt visām EKG pasūtīt to kultūras programmu un ar tām saistīto darbību ietekmes novērtējumu. EKG pasākuma mehānismu efektivitāte ES līmenī Komisija piekrīt, ka turpmākos novērtējumos būtu jāņem vērā: - ar 2006. gada lēmumu ieviesto atlases un uzraudzības procesu efektivitāte, iedarbīgums un objektivitāte, kā arī to ietekme uz pasākuma kvalitāti, - EKG “zīmola” vērtības nepārtrauktība, raugoties no titulpilsētu un pārējās pasaules (mediju, kultūras jomas struktūru un plašas sabiedrības) viedokļa, — ja šķiet, ka zīmola vērtība mazinās, Komisijai būtu jāizpēta alternatīvas pieejas un jāsalīdzina to iespējamās priekšrocības ar tām, ko sniedz EKG pasākums. Efektivitāte, ar kultūras starpniecību ietekmējot ekonomiku, pilsētu attīstību un tūrismu un atbalstot sociālo attīstību Turpmākās debatēs Eiropas Komisijai būtu jāizpēta, cik lielā mērā EKG koncepciju (un kultūru vispārīgākā izpratnē) var (turpināt) un vajadzētu izmantot, lai ilgtermiņa attīstības vārdā rosinātu pilsētas sekmēt: - pilsētu atjaunošanu un ekonomikas attīstību (vai arī jāatgriežas pie pieejas, kur galvenā nozīme ir pašai kultūrai), - pilsētu patiesu sociālo atjaunošanu un to, lai pasākumi būtu pieejami visiem iedzīvotājiem, nevis tikai paplašinātu kultūras iespējas pašreizējai auditorijai, - vai jāļauj pilsētām arī turpmāk pašām noteikt, kā rodams līdzsvars starp dažādajiem mērķiem. Ilgtspējība - Eiropas Komisija piekrīt turpināt meklēt veidus, kā veicināt EKG pasākuma ietekmes ilgtspējību, pamatojoties uz līdzšinējo pieredzi. KOMISIJAS SECINāJUMI Komisija secina, ka EKG tituls joprojām tiek augstu vērtēts, rosina plašas kultūras programmas un rada ievērojamu ietekmi. ES piešķirtajam titulam un finanšu ieguldījumam ir ievērojams sviras efekts, kas padara šo iniciatīvu par ļoti rentablu un efektīvu pasākumu. Komisija piekrīt vērtētāja kopējam novērtējumam un pieņem tā sniegtos ieteikumus, kā norādīts iepriekšējā iedaļā. Komisija atzīmē, ka vairākumam EKG jau ir vērtēšanas sistēmas, kas pilnīgi vai daļēji aptver to kultūras programmas, un arī turpmāk ieteiks veikt vispārējus novērtējumus vietējā mērogā. Lai veicinātu labas vērtēšanas prakses apriti, Komisija ar ES programmas “Kultūra” starpniecību ir atbalstījusi politisku iniciatīvu, kas nākamo EKG vajadzībām pielāgo visaptverošo vērtēšanas modeli, kuru Liverpūle izstrādāja 2008. gadam[9]. Komisija ir arī atjauninājusi kandidātvalstīm paredzēto rokasgrāmatu, iekļaujot tajā vērtēšanai veltītu iedaļu. Turklāt, lai atzīmētu EKG pasākuma 25. gadadienu, Komisija 2010. gada martā rīkoja konferenci, kurā galvenā uzmanība bija pievērsta pasākuma mantojumam un novērtējumam. Diskusiju kopsavilkums pieejams Komisijas tīmekļa vietnē. Attiecībā uz ieteikumu, ka turpmākos novērtējumos būtu jāpievēršas ar 2006. gada lēmumu noteikto EKG pasākuma mehānismu efektivitātei, un ieteikumu, ka turpmākajās debatēs būtu jāpēta titula dažādās funkcijas, Komisija ir sākusi jauno noteikumu novērtējumu, kas jāpabeidz 2010. gada beigās. Turklāt 2010. gada rudenī sākas publiskas tiešsaistes konsultācijas. Abi šie pasākumi palīdzēs sagatavot Komisijas priekšlikumu par iniciatīvas nākotni pēc 2019. gada, kurā Komisija centīsies panākt, lai iniciatīva pēc iespējas paliktu tikpat pievilcīga, atbilstoša un efektīva kā līdz šim. Šos jautājumus apsprieda arī iepriekš minētajā 25. gadadienai veltītajā konferencē. Attiecībā uz ilgtspējību Komisija norāda, ka pasākuma ilgtermiņa rezultātu nodrošināšana jau ir viens no 2006. gada lēmumā minētajiem kritērijiem un paliks viens no galvenajiem apsvērumiem iniciatīvas pagarināšanai veltītajā analīzē. Turklāt Komisija jau pašlaik uzsver, ka ir svarīgi iekļaut pasākumu Komisijas dokumentos, informatīvajās sesijās un citās konferencēs kā daļu no ilgtermiņa kultūras politikas stratēģijas, un darīs to arī turpmāk. [1] OV L 304, 3.11.2006. [2] Pasākuma “Eiropas kultūras galvaspilsēta” ex post novērtējums par 2007. un 2008. gadu — Eiropas Komisijai sagatavots uzņēmuma “ Ecotec Research and Consulting ” pētījums, 2009. gads. [3] “Eiropas Kultūras galvaspilsētas” tituls ir izveidots, lai veicinātu Eiropas iedzīvotāju tuvināšanos. Sk. par kultūras jautājumiem atbildīgo ministru 1985. gada 13. jūnija rezolūciju par pasākuma “Eiropas kultūras galvaspilsēta” ikgadēju rīkošanu http://eur-ex.europa.eu/Notice.do?mode=dbl&lang=en&lng1=en,en&lng2=da,de,el,en,es,fr,it,nl,&val=117538:cs&page=1&hwords. [4] Kultūras ministru secinājumi par Eiropas kultūras galvaspilsētu atlasi pēc 1996. gada un kultūras mēnesi 1992. gada 18. maija Padomes sanāksmē http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:41992X0616:EN:HTML. [5] Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Lēmums Nr. 1419/1999/EK, ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam Eiropas Kultūras galvaspilsēta no 2005. līdz 2019. gadam (OV L 166, 1.7.1999., 1. lpp.). Lēmums grozīts ar Lēmumu Nr. 649/2005/EK (OV L 117, 4.5.2005., 20. lpp.), http://www.europa.eu/eur-lex/pri/en/oj/dat/1999/l_166/l_16619990701en00010005.pdf http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/oj/2005/l_117/l_11720050504en00200021.pdf . [6] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Lēmums Nr. 1622/2006/EK, ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam Eiropas Kultūras galvaspilsēta no 2007. līdz 2019. gadam (OV L 304, 3.11.2006., 1. lpp.), http://eur-lex.europa.eu/JOHtml.do?uri=OJ:L:2006:304:SOM:EN:HTML . [7] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Lēmums Nr. 1855/2006/EK, ar ko izveido programmu Kultūra (2007.–2013.) (OV L 372, 27.12.2006., 1. lpp.). Sk. programmas 1.3. daļu. [8] Pakalpojumu pamatlīgums Nr. EAC/03/06 par novērtējumu, ar novērtējumu saistītiem pakalpojumiem un atbalstu ietekmes novērtēšanā. [9] http://www.liv.ac.uk/impacts08/