Oficiālais Vēstnesis 226 E , 15/09/2005 Lpp. 0224 - 0226



P6_TA(2004)0099 ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksme Eiropas Parlamenta rezolūcija par ES un Krievijas 2004. gada 25. novembra augstākā līmeņa sanāksmi Hāgā Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Eiropas Kopienu un to dalībvalstu un Krievijas Partnerattiecību un sadarbības nolīgumu [1], kas stājās spēkā 1997. gada 1. decembrī, un 2004. gada 27. aprīlī parakstīto kopīgo paziņojumu par ES paplašināšanos, kā arī ES un Krievijas attiecībām, kuru parakstīja 2004. gada oktobrī un apstiprināja gan Eiropas Parlaments, gan Krievijas Valsts Dome, - ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Krieviju un Čečeniju un it īpaši Parlamenta 2004. gada 26. februāra ieteikumu Padomei par ES un Krievijas attiecībām [2], - ņemot vērā 2004. gada 25. novembrī Hāgā notikušās ES un Krievijas 14. augstākā līmeņa sanāksmes rezultātus, - ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam "Plašāka Eiropa — kaimiņvalstis: jauna attiecību sistēma ar mūsu austrumu un dienvidu kaimiņiem" (KOM(2003)0104), - ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu, A. tā kā ciešāka sadarbība un labas kaimiņattiecības starp ES un Krieviju ir ļoti būtiskas visas Eiropas stabilitātei, drošībai un labklājībai; B. tā kā abas puses uzsver ES un Krievijas stratēģisku partnerattiecību nozīmi, un abu pušu nolūks ir tālāk veicināt kopējo sadarbību Eiropā un aiz tās robežām, balstoties uz kopējām interesēm un vērtībām, īpaši demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu; C. tā kā pēc pēdējās paplašināšanās viena no ES ārējo attiecību galvenajām prioritātēm ir stingra apņemšanās īstenot Eiropas kaimiņattiecību politiku, vēlāk arvien vairāk iesaistoties Piedņestras un Kaukāza reģiona konfliktu risināšanā; D. tā kā gan ES, gan Krievija uzskata kopīgās kaimiņvalstis par reģioniem, kuros tās abas ir atbildīgas par stabilitātes panākšanu un nodrošinājumu; E. tā kā ES un Krievijas 2003. gada maija augstākā līmeņa sanāksmē Pēterburgā nolēma pieņemt četras kopīgās jomas, pievienojot kopīgai ekonomikas jomai, par kuru vienošanās jau bija panākta pirms diviem gadiem, brīvības, drošības un tiesiskuma telpas jomu, ārējās drošības jomu, kā arī pētniecības, izglītības un kultūras jomu; F. tā kā ES un Krievijas 14. augstākā līmeņa sanāksmes dalībnieki piekrita atlikt četru kopīgo jomu izveidošanu līdz nākamajai ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmei Maskavā 2005. gada maijā; G. uzsverot, ka jebkādai tālākai patiesu stratēģisko partnerattiecību attīstībai jābūt saistītai ar pašreizējās situācijas konkrētu uzlabošanu un ka abām pusēm pilnībā jāatbalsta demokrātijas vērtību, tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošana, kas veido šo partnerattiecību pamatu; H. tā kā ES un Krievijai ir kopīga atbildība miermīlīgā ceļā atrisināt konfliktus, neļaujot tiem izplatīties; I. tā kā veiksmīgu risinājumu trūkums Čečenijā ir novedis pie terorisma aktu izplatīšanās kaimiņu republikās un tā kā turpinās cilvēktiesību pārkāpumi, ko saista ar Krievijas drošības spēkiem, 1. izsaka nožēlu, ka ES un Krievijas 14. augstākā līmeņa sanāksmē Hāgā nepanāca ievērojamu progresu četru kopīgo jomu izveidošanā, bet atzīmē vēlmi padziļināt dialogu par dažādiem jautājumiem, piemēram, minoritātēm, cilvēktiesībām un pamattiesībām, un cer, ka šis dialogs novedīs pie konkrētiem rezultātiem; 2. uzskata, ka visas četras jomas jāskata vienoti un nav jāatdala viena no otras; 3. izsaka nodomu stiprināt sadarbību starp ES un Krieviju, lai izveidotu četras kopīgās jomas; 4. aicina Komisiju un Padomi pilnībā izmantot pieejamos līdzekļus un programmas, piemēram, TACIS, lai atbalstītu Krievijas pilsonisko sabiedrību, un uzsver, ka turpmākiem instrumentiem arī jāveicina demokrātija un tiesiskuma ievērošana; 5. atzinīgi novērtē ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Kioto Protokola ratifikāciju Valsts Domē 2004. gada 22. oktobrī, uzsver pozitīvo ietekmi, ko Kioto Protokola parakstīšana sniegs ES un Krievijas ilgtermiņa stratēģisko partnerattiecību uzlabošanā, cer, ka citas lielvalstis uzdrošināsies sekot Krievijas piemēram, un aicina visas puses veikt papildu pasākumus, lai uzlabotu energoefektivitāti un attīstītu enerģijas ražošanas veidus ar nulles CO2 izmešu līmeni; 6. atzinīgi novērtē Partnerattiecību un sadarbības nolīguma attiecināšanu uz jaunajām ES dalībvalstīm un abu pušu ciešu apņemšanos aktīvi turpināt strādāt, lai izpildītu saistības, kas iekļautas iepriekšminētajā kopīgajā paziņojumā par ES paplašināšanos un ES attiecībām ar Krieviju; 7. atzinīgi novērtē prezidenta Putina paziņojumu augstākā līmeņa sanāksmē, ka Krievija "tuvākajā nākotnē" parakstīs robežlīgumus ar Igauniju un Latviju; 8. uzsver ES un Krievijas ciešāka politiskā dialoga vajadzību, it īpaši sadarbībā, kas palīdzētu sasniegt kopīgo mērķi stiprināt tādas daudzpusējās organizācijas kā ANO un PTO; 9. atzīst, ka Krievija ir īpaši ieinteresēta uzturēt labas attiecības ar daudzām kaimiņvalstīm, piemēram, Baltkrieviju, Ukrainu, Moldovu vai Dienvidkaukāza reģionu; tomēr uzsver, ka Krievijai būtu jārīkojas, neiejaucoties suverēnu valstu iekšējās lietās, it īpaši vēlēšanu laikā; 10. pauž bažas par Krievijas demokratizācijas procesa virzību un varas lielāku koncentrāciju centrālās valdības rokās Maskavā, tostarp par to, ka Krievijas prezidents ieceļ Augstākās tiesas tiesnešus, gubernatorus un lielu pilsētu mērus; pauž bažas par stingrāku plašsaziņas līdzekļu kontroli un preses brīvības ierobežojumiem; 11. stingri nosoda nesenos teroristu uzbrukumus civiliedzīvotājiem Krievijā un citās kaimiņvalstīs un atzinīgi vērtē ES un Krievijas pretterorisma sadarbības pasākumus tiktāl, cik šajos pasākumos pilnībā ievēro cilvēktiesības un pamattiesības, un kamēr tie nenoved pie demokrātisko tiesību pārkāpumiem un nevājina pilsonisko sabiedrību; 12. pauž nopietnas bažas par Krievijas spēku nepārtraukti veiktajiem daudzajiem tiesību aktu cilvēktiesību jomā un cilvēktiesību pārkāpumiem pret civiliedzīvotājiem Čečenijā, aicina Krieviju censties uzsākt stabilu miera un samierināšanas procesu un atkārtoti izsaka viedokli, ka ir iespējams tikai visaptverošs, izdiskutēts politisks risinājums, bet nevis militārs risinājums; 13. atzinīgi novērtē Padomes priekšlikumu tuvākai sadarbībai krīžu pārvarēšanā un sagaida no Krievijas atklātāku un konstruktīvāku darbību attiecībā uz Piedņestras un Dienvidkaukāza reģionu konfliktiem; 14. uzsver, ka Kaļiņingradas reģiona attīstība ir svarīgs visas Baltijas jūras attīstības faktors, un tāpēc aicina Krieviju un citas ieinteresētās puses veicināt šī reģiona sociālo un ekonomisko attīstību, padarot to atvērtu un ekonomiski integrētu; 15. izsaka nožēlu par prezidenta Putina paziņojumu, ka Krievija attīsta jaunus kodolieročus; 16. aicina ES un Krieviju koordinēt savas nostājas attiecībā uz ANO sistēmas reformu un jo īpaši ANO Drošības padomes reformu nākotnē; izsaka bažas par saspīlējuma pazīmēm ES un Krievijas attiecībās neseno notikumu, īpaši Ukrainā, dēļ; 17. uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, Krievijas Federācijas prezidentam un Parlamentam, EDSO un Eiropas Padomei. [1] OV L 327, 28.11.1997., 1. lpp. [2] OV C 98 E, 23.4.2004., 182. lpp. --------------------------------------------------