Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2020/C 150/06)

Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANU

“Pays d’Oc”

PGI-FR-A1367-AM03

Paziņojuma datums: 23.1.2020.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Vīndārzos izmantotās vīnogu šķirnes

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Pays d’Oc” apzīmētā produkta specifikācijas I nodaļā 5. punkts par vīndārzos izmantotajām vīnogu šķirnēm ir papildināts, pievienojot vairākas sekundārās šķirnes:

sarkanvīniem un sārtvīniem – šķirne ‘Cabernet cortis N’;

baltvīniem – šķirnes ‘Cabernet blanc B’, ‘Muscaris B’, ‘Soreli B’ un ‘Souvignier gris B’.

Šīs piecas šķirnes ir iekļautas to 16 vīnogulāju šķirņu sarakstā, kuras ir zināmas kā “izturīgas” pret neīsto miltrasu un īsto miltrasu, un pēc izpētes un eksperimentiem 2017. un 2018. gadā tās ir tikušas iekļautas vīna vīnogu šķirņu oficiālajā klasifikācijā. Šīs šķirnes ir iekļautas specifikācijā kā “sekundāras vīnogu šķirnes inovācijai”. No tām iegūto vīnu īpatsvars maisījumos nedrīkst pārsniegt 15 % no vīna daudzuma, kas saražots ar AĢIN “Pays d’Oc”. Šīm šķirnēm ir poligēna izturība, kas līdz ar to labāk nodrošina ilgstošu izturību pret neīsto miltrasu un īsto miltrasu. Būtībā pelējums un miltrasa ir sēnes, kurām ir ļoti grūti pārvarēt poligēno izturību.

Minētās šķirnes, ņemot vērā ar šo AĢIN apzīmēto vīnu organoleptiskās īpašības, ļauj samazināt sintētisko augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu augu apstrādē.

VIENOTS DOKUMENTS

1. Produkta nosaukums

“Pays d’Oc”

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

AĢIN – aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

5. Augstas kvalitātes dzirkstošais vīns

16. Vīns, kas gatavots no pārgatavām vīnogām

4. Vīna vai vīnu apraksts

Vispārīgi jautājumi

Aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Pays d’Oc” ir paredzēta nedzirkstošajiem vīniem, augstas kvalitātes dzirkstošajiem vīniem un vīniem no pārgatavām vīnogām, sarkanvīniem, sārtvīniem, baltvīniem, bālsārtvīniem un brūnsārtvīniem (gris de gris).

AĢIN “Pays d’Oc” ir pieejama plašam produktu klāstam, no kuriem vairāk nekā 90 % no apjoma ir vienšķirnes vīnogu vīni. Papildus tādām Vidusjūras reģiona šķirnēm kā ‘Grenache’, ‘Cinsault’ un ‘Syrah’, kuras galvenokārt tiek izmantotas vieglu un augļainu bālsārtvīnu un sārtvīnu ražošanai, arī no nesen ieviestajām vīnogu šķirnēm, piemēram, ‘Merlot’, ‘Cabernet-Sauvignon’ un ‘Pinot noir’, var ražot strukturētus sarkanvīnus ar sarkanaugļu aromāta niansēm.

Analītiskos parametrus, kas nav norādīti turpmāk tekstā, reglamentē vispārīgie noteikumi.

Nedzirkstošo vīnu apraksts

Tādiem dzeltenas nokrāsas baltvīniem ar zaļiem vai zeltaini dzelteniem lāsumiem, kuri saražoti, piemēram, no ‘Viognier’, ‘Sauvignon’ un ‘Chardonnay’ šķirnes vīnogām, ir izteikta mineralitāte, un kopumā šiem baltvīniem, kas ir dzīvīgi un aromātiski, piemīt noteikts aromātisks spēks, no citrusaugļu līdz ziedu notīm (baltie un purpursarkanie ziedi), ko papildina dzīvīguma pieskāriens.

Tie sārtvīni ar purpursarkaniem vai gaiši sārtiem lāsumiem, no kā ražo bālsārtvīnus un brūnsārtvīnus, izceļas ar svaigumu un vieglumu, un tie visi ir izsmalcināti, ar harmoniskām augļu (upeņu vai zemeņu) un ziedu notīm. Šīs kvalitatīvās īpašības jo sevišķi izpaužas ‘Cinsault’, ‘Grenache’ un ‘Syrah’ šķirnes vīniem.

Sarkanvīniem ar vairāk vai mazāk intensīvi granātsarkanu nokrāsu parasti ir daudzveidīgi aromāti ar vairāk vai mazāk akcentētu amplitūdu, no sarkanaugļu ogām (upenēm, avenēm, ķiršiem utt.) līdz izteikti pikantiem, lakricas vai kakao aromātiem. Pateicoties vīnogu lieliskajai gatavības pakāpei, šie aromāti koncentrējas maigos tanīnos un krāsvielās. Atsevišķus vīnus mucās kopj [aprūpē] galvenokārt maisījumā, kur katra vīnogu šķirne tiem piešķir savu garšu (apstrādātai ādai vai meža zemsedzei un pamežam raksturīgas nianses), krāsojuma intensitāti (koši sarkanu vai purpursarkanu nokrāsu) un tanīnu struktūru atbilstoši mūsdienīgajām vīndarīšanas metodēm.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) 10 Minimālais kopējais skābuma saturs Maksimālais gaistošā skābuma saturs (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Augstas kvalitātes dzirkstošo vīnu apraksts

Augstas kvalitātes dzirkstošie vīni kļuva par vienšķirnes vīnogu vīniem, un 1990. gados tos jau varēja tirgot ar attiecīgās vīnogu šķirnes nosaukumu marķējumā. Šiem vīniem, kuriem ir tādas pašas nokrāsas un aromātiskās īpašības kā nedzirkstošajiem vīniem, ir raksturīgs svaigums un aromātiskā izsmalcinātība, kas piemīt “Pays d’Oc” vislabāk pielāgotajām vīnogu šķirnēm, galvenokārt ‘Chardonnay’, ‘Sauvignon’, ‘Pinot noir’, ‘Syrah’, ‘Viognier’ un ‘Muscat à Petits Grains’. Augstas kvalitātes dzirkstošajiem vīniem ir smalki un eleganti burbuļi, tiem piemīt ziedu vai augļu aromāti – atkarībā no mucā esošā vīnu maisījuma veidošanā izmantotajām vīnogu šķirnēm. Pielāgotu vīndarīšanas paņēmienu izmantošana saglabā šo vīnogu šķirņu raksturīgās īpašības, jo īpaši to primāros svaigu augļu aromātus, kā arī dzīvīgumu. Šīs nozares ekonomiskā strukturēšana laika gaitā ir ļāvusi noorganizēt dzirkstošo vīnu ražošanas vienību, kas darbojas kā pakalpojumu sniedzējs (pēc pasūtījuma).

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālais kopējais skābuma saturs Maksimālais gaistošā skābuma saturs (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Apraksts par vīniem no pārgatavām vīnogām

Mazākus produkcijas apjomus var iedalīt vīnos, kas gatavoti no vīnogām, kuras novāktas, kad tās ir pārgatavojušās vai kad tās ir skārusi pelēkā puve; šie vīni ir bagāti ar cukuriem, un tiem piemīt komplicētas aromāta nianses.

Atceroties senāku pagātni, kad Langdokā ražoja lieliskus vīnus, kurus vienīgos varēja saglabāt un pārvadāt, nelielu daļu vīnu no pārgatavām vīnogām, ar salmdzelteniem vai brūniem lāsumiem, ar bumbieru un dzelteno augļu aromātiem, kas tiek iegūti dabiskās žūšanas un/vai pelēkās (“dižciltīgās”) puves iedarbībā, gatavo ar AĢIN “Pays d’Oc”.

Baltvīniem, kas bez bagātināšanas tiek ražoti no vīnogām, kuras novāktas pārgatavībā vai pēc pelēkās puves iedarbības, ja fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs tajos ir augstāks par vai vienāds ar 45 g/l, gaistošā skābuma saturs nepārsniedz 24,48 miliekvivalentus uz litru.

Citus analītiskos parametrus reglamentē vispārīgie noteikumi.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālais kopējais skābuma saturs Maksimālais gaistošā skābuma saturs (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīndarības metodes

a) Galvenās vīndarības metodes

Īpašā vīndarības metode

Galvenajām vīnogu šķirnēm jāveido vairāk nekā 50 % norādītā vīna tilpuma. Sekundārajām vīnogu šķirnēm jāveido mazāk nekā 50 % norādītā vīna tilpuma. Inovācijas vīnogu šķirnēm jāveido ne vairāk kā 15 % norādītā vīna tilpuma.

AĢIN var papildināt ar norādi par vienu vīnogu šķirni, ar nosacījumu, ka:

— šī vīnogu šķirne ir iekļauta galveno vīnogu šķirņu sarakstā,

— vīnu tirgo, norādot šīs vīnogu šķirnes nosaukumu,

— vīns no šīs šķirnes veido vismaz 85 % tilpuma.

AĢIN var papildināt ar norādi par divām vai vairākām vīnogu šķirnēm, ar nosacījumu, ka:

— šīs vīnogu šķirnes ir iekļautas galveno vīnogu šķirņu sarakstā,

— vīnu tirgo, norādot kombinēto vai atsevišķo vīnogu šķirņu nosaukumus,

— katra vīnogu šķirne nodrošina vismaz 15 % kombinētā vīna tilpuma.

Baltogu šķirni no galveno vīnogu šķirņu saraksta vai no inovācijas vīnogu šķirņu saraksta var iekļaut sarkanvīna vai sārtvīna sastāvā, ar nosacījumu, ka:

— misas, ko iegūst no šīm vīnogu šķirnēm, tiek apstrādātas kopā; un

— misa no baltogu šķirnes, kas iekļauta galveno vīnogu šķirņu sarakstā, veido ne vairāk kā 20 % norādītā vīna tilpuma; vai

— misa no balto vīnogu šķirnes, kas iekļauta inovācijas vīnogu šķirņu sarakstā, veido ne vairāk kā 15 % norādītā vīna tilpuma.

Malolaktiskā fermentācija sarkanvīniem ir beigusies pirmās organoleptiskās degustācijas posmā, izņemot sarkanvīnus ar norādi “primeur” (“agrīnais”) vai “nouveau” (“jaunais”) un vīnus no pārgatavām sarkanajām vīnogām.

Īpašā vīndarības metode

Vīniem no pārgatavām vīnogām jāveido 100 % attiecīgā gada ražas apjoma.

Vīni no pārgatavām vīnogām, kurus apzīmē ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Pays d’Oc”, jākopj vismaz sešus mēnešus pēc ražas novākšanas.

Vīnus, uz kuriem attiecas aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Pays d’Oc”, kas papildināta ar norādi “sur lie” (“uz nogulsnēm”), tikai vienu ziemu iztur tvertnē vai mucā, un brīdī, kad šos vīnus iepilda pudelēs, tie atrodas uz smalkām vīndarības nogulsnēm. Tādu vīnu iepildīšana pudelēs, uz kuriem attiecas aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Pays d’Oc”, kam pievienota norāde “sur lie” (“uz nogulsnēm”), var notikt tikai, sākot no 21. marta pēc ražas novākšanas.

Malolaktiskā fermentācija sarkanvīniem, uz kuriem attiecas aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Pays d’Oc”, ir beigusies pirmās organoleptiskās degustācijas posmā, izņemot sarkanvīnus ar norādi “primeur” (“agrīnais”) vai “nouveau” (“jaunais”) un vīnus no pārgatavām sarkanajām vīnogām.

Līdztekus šeit iepriekš izklāstītajiem noteikumiem vīndarības metožu jomā jāievēro arī attiecīgie pienākumi, kas minēti Savienības tiesību aktos un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā (code rural et de la pêche maritime).

b) Maksimālie ražas iznākumi

AĢIN “Pays d’Oc” sarkanvīniem un baltvīniem

90 hektolitri no hektāra

AĢIN “Pays d’Oc” sārtvīniem, bālsārtvīniem un brūnsārtvīniem

100 hektolitri no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Pays d’Oc” apzīmēto vīnu ražošanai izmantojamo vīnogu novākšana, vinifikācija un vīnu gatavošana nedzirkstošajiem vīniem, arī vīniem no pārgatavām vīnogām, notiek Aude, Gard, Hérault un Pyrénées-Orientales departamentā, kā arī šādu Lozère departamenta pašvaldību teritorijā – Ispagnac, Montbrun, Quézac, Sainte-Enimie, La Malène un Les Vignes.

Vīnogu novākšana, vīndarīšana un izstrāde vīniem, kas paredzēti augstas kvalitātes dzirkstošo vīnu ražošanai, notiek Aude, Gard, Hérault un Pyrénées-Orientales departamentā, kā arī noteiktu Lozère un Aude departamenta pašvaldību teritorijā:

Lozère departamentā – Ispagnac, Montbrun, Quézac, Sainte-Enimie, La Malène un Les Vignes.

Aude departamentā – Aigues-Vives, Airoux, Alaigne, Alairac, Albas, Albières, Alzonne, Aragon, Argeliers, Argens-Minervois, Armissan, Arques, Arquettes-en-Val, Artigues, Arzens, Aunat, Auriac, Axat, Azille, Badens, Bages, Bagnoles, Baraigne, Barbaira, Belcaire, Belcastel-et-Buc, Belflou, Belfort Sur Rebenty, Bellegarde-du-Razès, Belpech, Belvèze-du-Razès, Belvianes-et-Cavirac, Belvis, Berriac, Bessède-de-Sault, Bizanet, Bize-Minervois, Blomac, Bouilhonnac, Bouisse, Bourigeole, Boutenac, Bram, Brenac, Brézilhac, Brousses-et-Villaret, Brugairolles, Bugarach, Cabrespine, Cahuzac, Cailla, Cailhau, Cailhavel, Cambieure, Campagna-de-Sault, Camplong-d’Aude, Camps-sur-l’Agly, Camurac, Canet, Capendu, Carcassonne, Carlipa, Cascastel-des-Corbières, Castans, Castelnau-d’Aude, Castelnaudary, Caudebronde, Caudeval, Caunes-Minervois, Caunette-sur-Lauquet, Caunettes-en-Val, Caux-et-Sauzens, Cavanac, Caves, Cazalrenoux, Cazilhac, Cenne-Monestiés, Chalabre, Citou, Clermont-sur-Lauquet, Comigne, Comus, Conilhac-Corbieres, Conques-sur-Orbiel, Corbières, Counozouls, Coudons, Couffoulens, Coursan, Courtauly, Coustouge, Cruscades, Cubières-sur-Cinoble, Cucugnan, Cumiès, Cuxac-Cabardès, Cuxac-d’Aude, Davejean, Dernacueillette, Donazac, Douzens, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Escales, Escouloubre, Escueillens-et-Saint-Just-de-Beleng, Espezel, Fabrezan, Fajac-en-Val, Fajac-la-Relenque, Fanjeaux, Félines-Termenès, Fendeille, Fenouillet-du-Razès, Ferrals-les-Corbières, Ferran, Feuilla, Fitou, Fleury, Floure, Fontcouverte, Fontanès-de-Sault, Fonters-du-Razès, Fontiers-Cabardès, Fontiès-d’Aude, Fontjoncouse, Fournes-Cabardès, Fourtou, Fraisse-Cabardès, Fraisse-des-Corbières, Galinagues, Gaja-la-Selve, Generville, Gincla, Ginestas, Ginoles, Gourvieille, Gramazie, Granès, Greffeil, Gruissan, Gueytes-et-Labastide, Homps, Hounoux, Issel, Jonquières, Joucou, La Bezole, La Cassaigne, La Courtète, La Fajeolle, La Force, La Louvière-Lauragais, La Palme, La Pomarède, La Redorte, La Tourette-Cabardès, Labastide-d’Anjou, Labastide-en-Val, Labastide-Esparbairenque, Labécède-Lauragais, Lacombe, Lafage, Lagrasse, Lairière, Lanet, Laprade, Laroque-de-Fa, Lasbordes, Lasserre-de-Prouille, Lastours, Laurabuc, Laurac, Lauraguel, Laure-Minervois, Lavalette, Les Brunels, Le Bousquet, Le Clat, Les Casses, Les Ilhes, Les Martys, Lespinassière, Leuc, Leucate, Lézignan-Corbières, Lignairolles, Limousis, Luc-sur-Orbieu, Mailhac, Maisons, Malves-en-Minervois, Malviès, Marcorignan, Marquein, Marsa, Marseillette, Mas-Cabardès, Mas-des-Cours, Mas-Saintes-Puelles, Massac, Mayreville, Mayronnes, Mazerolles-du-Razès, Mazuby, Merrial, Mézerville, Miraval-Cabardès, Mirepeisset, Mireval-Lauragais, Missègre, Molandier, Molleville, Montauriol, Montbrun-des-Corbières, Montclar, Montferrand, Montfort-sur-Boulsane, Montgaillard, Montgradail, Monthaut, Montirat, Montjardin, Montjoi, Montlaur, Montmaur, Montolieu, Montréal, Montredon-des-Corbières, Montséret, Monze, Moussan, Moussoulens, Mouthoumet, Moux, Narbonne, Nébias, Névian, Niort-de- Sault, Ornaisons, Orsans, Ouveillan, Padern, Palairac, Palaja, Paraza, Payra-sur-l’Hers, Paziols, Pech-Luna, Pécharic-et-le-Py, Pennautier, Pépieux, Pexiora, Peyrefitte-du-Razès, Peyrefitte-sur-l’Hers, Peyrens, Peyriac-de-Mer, Peyriac-Minervois, Pezens, Plaigne, Plavilla, Pomy, Port-la-Nouvelle, Portel-des-Corbières, Pouzols-Minervois, Pradelles-Cabardes, Pradelles-en-Val, Preixan, Puginier, Puichéric, Puylaurens, Puivert, Quillan, Quintillan, Quirbajou, Raissac-d’Aude, Raissac-sur-Lampy, Rennes-le-Château, Rennes-les-Bains, Ribaute, Ribouisse, Ricaud, Rieux-en-Val, Rieux-Minervois, Rivel, Rodome, Roquecourbe-Minervois, Roquefere, Roquefeuil, Roquefort-des-Corbières, Roquefort-de-Sault, Roubia, Rouffiac-des-Corbières, Roullens, Routier, Rouvenac, Rustiques, Saint-Amans, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Benoît, Sainte-Colombe-sur-Guette, Saint-Couat-d’Aude, Saint-Denis, Saint-Ferriol, Saint-Frichoux, Saint-Gauderic, Saint-Jean-de-Barrou, Saint-Jean-de-Paracol, Saint-Julia-de-Bec, Saint-Julien-de-Briola, Saint-Just-et-le-Bezu, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Louis-et-Parahou, Saint-Marcel-sur-Aude, Saint-Martin-de-Villereglan, Saint-Martin-des-Puits, Saint-Martin-Lalande, Saint-Martin-le-Vieil, Saint-Martin-Lys, Saint-Michel-de-Lanes, Saint-Nazaire-d’Aude, Saint-Papoul, Saint-Paulet, Saint-Pierre-des-Champs, Saint-Sernin, Sainte-Camelle, Sainte-Colombe-sur-l’Hers, Sainte-Eulalie, Sainte-Valière, Saissac, Sallèles-Cabardès, Sallèles-d’Aude, Salles-d’Aude, Salles-sur-l’Hers, Salsigne, Salvezine, Salza, Seignalens, Serviès-en-Val, Sigean, Sonnac-sur-l’Hers, Sougraigne, Souilhanels, Souilhe, Soulatge, Soupex, Talairan, Taurize, Termes, Terroles, Thézan-des-Corbières, Tournissan, Tourouzelle, Trassanel, Trausse, Trèbes, Treilles, Tréville, Tréziers, Tuchan, Valmigère, Ventenac-Cabardès, Ventenac-en-Minervois, Véraza, Verdun-en-Lauragais, Verzeille, Vignevieille, Villalier, Villanière, Villar-en-Val, Villardebelle, Villardonnel, Villarzel-Cabardès, Villarzel-du-Razès, Villasavary, Villautou, Villedaigne, Villedubert, Villefloure, Villefort, Villegailhenc, Villegly, Villemagne, Villemoustaussou, Villeneuve-la-Comptal, Villeneuve-les-Corbières, Villeneuve-les-Montréal, Villeneuve-Minervois, Villepinte, Villerouge-Termenès, Villesèque-des-Corbières, Villesèquelande, Villesiscle, Villespy, Villetritouls un Vinassan.

7. Galvenās vīna vīnogu šķirnes

‘Alicante Henri Bouschet N’

‘Altesse B’

‘Alvarinho’ – ‘Albariño’

‘Bourboulenc B’ – ‘Doucillon blanc’

‘Cabernet franc N’

‘Cabernet-Sauvignon N’

‘Caladoc N’

‘Carignan N’

‘Carmenère N’

‘Chardonnay B’

‘Chasan B’

‘Chenin B’

‘Cinsaut N’ – ‘Cinsault’

‘Clairette rose Rs’

‘Colombard B’

‘Cot N’ – ‘Malbec’

‘Gamay N’

‘Gewurztraminer Rs’

‘Grenache N’

‘Grenache blanc B’

‘Grenache gris G’

‘Gros Manseng B’

‘Macabeu B’ – ‘Macabeo’

‘Marsanne B’

‘Marselan N’

‘Mauzac B’

‘Merlot N’

‘Mondeuse N’

‘Morrastel N’ – ‘Minustellu’, ‘Graciano’

‘Mourvèdre N’ – ‘Monastrell’

‘Muscat d’Alexandrie B’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Muscat de Hambourg N’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Muscat à petits grains blancs B’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Muscat à petits grains rouges Rg’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Nielluccio N’ – ‘Nielluciu’

‘Négrette N’

‘Petit Manseng B’

‘Petit Verdot N’

‘Pinot blanc B’

‘Pinot gris G’

‘Pinot noir N’

‘Portan N’

‘Riesling B’

‘Roussanne B’

‘Sauvignon B’ – ‘Sauvignon blanc’

‘Sauvignon gris G’ – ‘Fié gris’

‘Sémillon B’

‘Sylvaner B’

‘Syrah N’ – ‘Shiraz’

‘Tempranillo N’

‘Terret blanc B’

‘Vermentino B’ – ‘Rolle’

‘Viognier B’

8. Saiknes vai saikņu apraksts

“Ģeogrāfiskā apgabala specifika”

Ražošanas ģeogrāfiskais apgabals aptver visu Languedoc-Roussillon, Aude, Gard, Hérault un Pyrénées-Orientales departamenta teritoriju, kā arī sešu komūnas Lozère departamenta pašvaldību teritoriju.

Tas veido ainavu, kas atgādina plašu amfiteātrim līdzīgu klajumu, kuru ziemeļos norobežo kalnu grēdu virkne, kas stiepjas no Pirenejiem līdz Sevennai, pēc tam lejup līdz Vidusjūrai, un kura ģeoloģiskajā ziņā ir neviendabīga un veidojusies laikā no paleozoja ēras līdz kvartāra periodam. Neatkarīgi no cilmes ģeoloģiskā rakstura, vīnogulāji aug labvēlīgās augsnēs, kurām ir kopīgas īpašības – tās ir sausas un diezgan akmeņainas augsnes, mazauglīgas, bet labi drenētas un nodrošina dziļu iesakņošanos.

1979. gadā, kad notika situācijas pārvērtēšana un radās nepieciešamība atšķirt dažādus vīnkopības produktus, tika izstrādāti “vietējie vīni”, un ar 1987. gada 10. oktobra dekrētu tika atzīts arī reģionāla rakstura vietējais vīns – “Pays d’Oc” vīns.

Ņemot vērā Vidusjūras reģiona tirdznieciskās tradīcijas, kas vienmēr ir bijušas saistītas ar vērienīgu vīnogu šķirņu apriti, AĢIN “Pays d’Oc” tika veidota, izvirzot priekšplānā vēsturiskās šķirnes ne tikai no Langdokas, bet arī no ārpusreģiona vīndārziem.

“Produkta specifika”

Patlaban AĢIN “Pays d’Oc” vīna ražošanai tiek atzītas 63 vīnogu šķirnes, un, līdz ar Vidusjūras reģiona šķirnēm, piemēram, ‘Carignan’, ‘Grenache’, ‘Cinsault’ un ‘Syrah’, starp izplatītākajām jāmin arī ar nesen ieviestās starptautiski pazīstamās Francijas vīnogu šķirnes, piemēram, ‘Merlot’, ‘Cabernet-sauvignon’, ‘Pinot noir’ un ‘Caladoc’ sarkanvīniem un ‘Chardonnay’, ‘Sauvignon’, ‘Viognier’ un ‘Alvarinho’ baltvīniem.

Šīs atšķirīgās, bet savstarpēji papildinošās vīnogu šķirnes lieliski pielāgojas AĢIN “Pays d’Oc” teritorijas klimatiskajiem apstākļiem, it īpaši klimata sasilšanas periodā, kā tas jau ir apstiprinājies reģiona līmenī. Tās arī ļauj izpausties vīndaru radošumam, gatavojot autentiskus vīnus. Tā, piemēram, ‘Petit verdot’ šķirnes vīnogas ienākas pietiekami, lai no tām varētu gatavot vienšķirnes vīnu.

Vidusjūras reģiona vīnogu šķirnes galvenokārt izmanto sārtvīnu gatavošanai. Taču ‘Carignan’ šķirnes vīnogas dod harmonisku rezultātu, gatavojot sarkanvīnus, kam veidojas krāsains ietērps, un tās ir iespējams kombinēt, it īpaši ar ‘Merlot’ šķirnes vīnogām.

Vīnu ražošana no šīm dažādajām vīnogu šķirnēm pastāvīgi palielinās. Veidojas līdzsvars, kurā puse apjoma tiek izmantota sarkanvīniem un pa ceturtdaļai – sārtvīniem un baltvīniem.

Vīniem ar norādi par vienu vai vairākām vīnogu šķirnēm pārdošanas apjomi veido 95 % no saražotā apjoma, tādēļ AĢIN “Pays d’Oc” kļūst par Eiropas mēroga līderi vienšķirnes vīnogu vīnu ražošanā.

Lai nodrošinātu optimālu produkcijas kvalitāti, ražošanas apstākļi un analītiskie parametri tiek rūpīgi definēti, un visas vīnu partijas tiek sistemātiski degustētas.

Šāda Vidusjūras reģiona teritoriālā iezīme ļauj izpausties vīniem, kas lielākoties ražoti no vienas šķirnes vīnogām.

Tieši tādēļ arī augstas kvalitātes dzirkstošo vīnu klāsts kopš gadsimta sākuma ir būtiski paplašinājies, ņemot vērā senās reģionālās tradīcijas dzirkstošo vīnu ražošanā.

Būtībā Langdokas vīndārzi, kas tika veidoti jau romiešu laikos, ļāva gatavot dzirkstošos vīnus, raudzējot misu attiecīgi perforētās amforās.

1531. gadā pirmie dzirkstošie vīni tika gatavoti Svētā Hilārija (Saint Hilaire) benediktīniešu abatijā, kas atradās Odā (Aude), tādējādi paverot ceļu dzirkstošo vīnu ražošanai visa reģiona teritorijā, kas mūsdienās veido AĢIN “Pays d’Oc” ražošanas apgabalu. Karaļa domēns Žarā (Jarras), kas atradās Gārā (Gard), bija Psalmodijas (Psalmodie) abatijas benediktīniešu mūku īpašums, kuru 1244. gadā nopirka (Francijas karalis) Luijs IX (Saint Louis), un 1883. gadā ar uzņēmuma Compagnie des Salins du Midi starpniecību tajā tika atvērta liela vīna ražotne, pamatojoties uz “moderno lauku” koncepciju, un tur tika izstrādāti arī dzirkstošie vīni.

Lai apmierinātu tehnisko nepieciešamību ražot arvien vairāk dzirkstošā vīna, Monpeljē (Montpellier) agronoms Žans Eižēns ŠARMĀ (Jean-Eugène CHARMAT) 1907. gadā reģistrēja patentu Monpeljē Augstākajā agronomijas skolā (Ecole Supérieure Agronomique de Montpellier) (1946. gadā tā tika pārdēvēta par Monpeljē Agronomijas augstskolu, Montpellier SupAgro), jo bija atklājis metodi, kā veikt primāro un sekundāro fermentēšanu noslēgtā mucā. Līdz ar to šī metode, ko sauc par ŠARMĀ metodi, apliecina ekonomisko ieinteresētību ražot dzirkstošos vīnus Langdokas-Rusijonas vīnkopības reģionā un attīstīt ar to saistīto zinātību.

No 20. gadsimta sākuma ražošana plaši attīstījās visos Langdokas-Rusijonas reģiona departamentos, izmantojot gan šā reģiona vīnkopības ekonomisko uzplaukumu, gan arī vīndārzu piemērotību konkrētajai produkcijai.

Šo vīnu specifika, ko raksturo nokrāsas, svaigums un aromātiskā izsmalcinātība, izriet no piemērotu vīnogu šķirņu izvēles stādīšanai augsnēs ar pietiekamām ūdens rezervēm vēlīnas novākšanas gadījumā, un tas ļauj kvalitatīvi ražot dzirkstošos vīnus – sarkanvīnus, baltvīnus un sārtvīnus, kas lielākoties izstrādāti no ‘Chardonnay’, ‘Sauvignon’, ‘Pinot noir’, ‘Syrah’, ‘Viognier’ un ‘Muscat à petits grains’ šķirnes vīnogām.

Atceroties senāku pagātni, kad Langdokā ražoja lieliskus vīnus, kurus vienīgos varēja saglabāt un pārvadāt, nelielu daļu vīnu no pārgatavām vīnogām, ar salmdzelteniem vai brūniem lāsumiem, ar bumbieru un dzelteno augļu aromātiem, kas tiek iegūti dabiskās žūšanas un/vai pelēkās (“dižciltīgās”) puves iedarbībā, gatavo ar AĢIN “Pays d’Oc”.

Īpašais noteikums par iepildīšanu pudelēs uzņēmumos, kas atrodas ģeogrāfiskajā apgabalā un tiešās apkaimes apgabalā un ir norādīti specifikācijās tiem vīniem, uz kuriem attiecas norāde “sur lie” (“uz nogulsnēm”), ir paredzēts vīniem raksturīgo īpašību saglabāšanai situācijā, kad dabas vides īpašības papildina vinifikācijas un vīnu kopšanas kompetence, kuru uzņēmēji ir ieguvuši minēto produktu organoleptisko īpašību attīstīšanai.

“Cēloniskā saikne starp ģeogrāfiskā apgabala specifiku un produkta specifiku”

Vidusjūras reģionam raksturīgā klimatoloģiskā vide un diezgan sausās, ne īpaši auglīgās, bet labi drenētās augsnes, kas nodrošina dziļu iesakņošanos, ir labvēlīgas daudzveidīgu vīnogu šķirņu stādījumiem un sekmē to agronomiskā potenciāla pielāgošanos. Šo tik dažādo vīnogu šķirņu izpausmes minētajā teritorijā, ko raksturo dienvidniecisks klimats, atbilst AĢIN “Pays d’Oc” īpatnībām.

Augstas kvalitātes dzirkstošie vīni, aiz kuriem stāv gadsimtiem ilgas reģiona tradīcijas, kā arī vīndaru pieredze un zinātība, izmantojot efektīvu tehnisko aprīkojumu, ir kvalitatīvi un oriģināli. Vīnogu škirņu nozīme piešķir augstas kvalitātes dzirkstošo vīnu kategorijai īpašu vietu, jo tās spēj dabiski pielāgoties teritorijai.

Jūras vēju iedarbība visā ražošanas apgabalā nodrošina vīnogām, kas novāktas nepilnīgā gatavības pakāpē, intensīvas primāro aromātu izpausmes, kas ir lieliski piemērotas augstas kvalitātes dzirkstošo vīnu ražošanai.

Dzirkstošajiem vīniem Langdokas-Rusijonas teritorijā ir sava vēsture, pateicoties vairāku apstākļu sakritībai, piemēram, tur ir augsnes ar pietiekamām ūdens rezervēm vēlīnas novākšanas gadījumos, Vidusjūras reģiona klimats, kas ir sevišķi saulains un ko mīkstina jūras vēju ietekme, un vīndaru zinātība – faktori, kas ir ļoti labvēlīgi minētajai produkcijai.

Šo elementu (augsnes, klimata un vēju iedarbības) apvienojums saistībā ar vīndaru meistarību vīna gatavošanas jomā, kā arī piemērotu aromātisko vīnogu šķirņu ierobežotais klāsts, ļāva ražot pret kriptogāmiskām slimībām izturīgas vīnogas, un minēto slimību kontrole izrādījās ļoti pozitīvs faktors – vīnogulāji joprojām ir veselīgi, un tiem nav reģistrēti nekādi būtiski uzbrukumi, un tas ļauj novākt vīnogas, kad tās ir sasniegušas tehnoloģiskās gatavības pakāpi, kā arī nodrošina pietiekamu piemērotību augstas kvalitātes dzirkstošo vīnu gatavošanai, ar izteikti smalkiem burbuļiem un noturīgām putām.

Dzirkstošo vīnu ražošana “Pays d’Oc” apgabalā ir labi iedibinājusies, tos ražo lielā apjomā un ar augstu pievienoto vērtību, aptverot gandrīz 150 kooperatīvās vīndarītavas un 1 000 privātās vīndarītavas, kuru saražotie apjomi tiek pārdoti gan Francijas tirgū, gan eksportam.

Šie neapstrīdamie panākumi kļuva iespējami, tikai pateicoties senajām šīs ražošanas tradīcijām, iepriekšējo paaudžu zināšanām un vīnogu šķirņu nevainojamajai pielāgotībai AĢIN “Pays d’Oc” teritorijas augsnei un klimatam.

AĢIN “Pays d’Oc” neapšaubāmi apliecina, ka daudzveidīgu vīnogu šķirņu ražošana, veidojot daudzus papildinošus un kvalitatīvus produktus, ir tāda moderna vīndārza piemērs, kas ir optimizēts un pielāgots teritorijai, vienlaikus rūpējoties un respektējot arī vēsturi.

AĢIN “Pays d’Oc” vīnu ražošanā un tirdzniecībā ir iesaistītas gandrīz 2 000 saimnieciskās struktūras, 200 kooperatīvās vīndarītavas, 1 200 privātās vīndarītavas, 65 vīndari, kas ir arī tirgotāji, un vairāk nekā 450 vīntirgotāju.

No 240 000 hektāriem zemes Langdokā-Rusijonā katru gadu gandrīz 115 000 hektāros tiek audzēti vīnogulāji, lai ražotu vīnus ar AĢIN “Pays d’Oc”.

Pārstrukturēšanu, kas tika uzsākta gandrīz pirms 40 gadiem gan attiecībā uz vīndarīšanas inženieriju, gan šķirņu selekciju, atvieglo vīnkopībai veltītais darbs, kuru veic reģiona augstākās izglītības un zinātniski tehnisko pētījumu centri – ENTAV Gāras (Gard) departamentā, kur tiek saglabātas visas Francijas vīnogulāju šķirnes un to kloni, Vīnkopības un vīna padziļinātas izpētes institūts (Institut des Hautes Études de la Vigne et du Vin) Monpeljē un INRA Pech Rouge tehnoloģiskā zāle Odas (Aude) departamentā.

Līdz ar to AĢIN “Pays d’Oc” vīni, nedzirkstošie vīni, augstas kvalitātes dzirkstošie vīni un vīni no pārgatavām vīnogām, pateicoties šķirņu specifikai, ir ieguvuši labu slavu un veiksmīgi iekarojuši ne tikai Eiropas, bet arī pasaules tirgu.

Tos tirgo 170 valstīs, gandrīz 75 % no to apjoma tirgo Ziemeļeiropā, 9 % Ziemeļamerikā un 7 % Ķīnā.

Tādējādi “Pays d’Oc” saglabā senās vīnkopības tradīcijas modernitātes apstākļos, un tas atvieglo pieejamību patērētājiem un veicina šā AĢIN atpazīstamību.

Vīnkopības kampaņas laikā, no ražas novākšanas brīža līdz tās nogaršošanai gan ražošanas apgabala teritorijā, gan ārvalstīs dažādos pasaules gadatirgos notiek daudzi popularizēšanas pasākumi. Turklāt reģiona pievilcība kā tūrisma objekts nodrošina to, ka ļoti daudzi tūristi atklāj vīndārzus, braucot ar transportlīdzekļiem vai ejot kājām, apmeklējot vīndaru ražotnes un nobaudot viņu vīnus, kā arī novērtējot vīnkopības arhitektonisko mantojumu. Visas šīs darbības veicina AĢIN “Pays d’Oc” attīstību un reputāciju.

Aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Pays d’Oc” jau no tās izveidošanas brīža nenoliedzami ir bijusi Langdokas-Rusijonas vīnkopības atdzimšanas centrā un ir veicinājusi vīndārzu kā ciematu dzīves būtiska un strukturējoša elementa saglabāšanu, uzlabojot teritoriālo plānošanu šajā reģionā.

9. Citi būtiski nosacījumi (fasēšana, marķēšana, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

tiešās apkaimes apgabalu, kas noteikts, piemērojot atkāpi attiecībā uz to nedzirkstošo vīnu vinifikāciju un gatavošanu, kurus var apzīmēt ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Pays d’Oc”, veido Aude, Gard, Hérault un Pyrénées-Orientales departamenta apkaimē esošie kantoni:

Anglès, Arles, Avignon (Nr. 1, Nr. 2 un Nr. 3), Ax-Les-Thermes, Barre-des-Cévennes, Bollène, Bourg-Saint-Andéol, Camarès, Campagnac, Châteaurenard, Cornus, Coucouron, Dourgne, Labruguière, Lacaune, Lavelanet, Le-Pont-de-Montvert, Le Pontet (Le Pontet un Vedéne pašvaldība), Les Vans, Mazamet, Meyrueis, Mirepoix, Murat-sur-Vèbre, Nailloux, Nant, Orange, Peyreleau, Quérigut, Revel, Saint-Germain-de-Calberte, Saint-Amans-Soult, Saintes-Maries-de-la-Mer, Saverdun, Sorgues, Tarascon, Valgorge, Vallon-Pont-d’Arc, Vaison-la-Romaine (Camaret-sur-Aigues, Travaillan un Violès komūnas), Villefort un Villefranche-de-Lauragais.

Tiešās apkaimes apgabalu, kas noteikts, piemērojot atkāpi attiecībā uz to augstas kvalitātes dzirkstošo vīnu vinifikāciju un gatavošanu, kurus apzīmē ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Pays d’Oc”, veido šādi departamenti – Ardèche, Ariège, Aveyron, Bouches-du-Rhône, Haute-Garonne, Lozère, Tarn un Vaucluse.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

fasēšana noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

vīnus, uz kuriem attiecas aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Pays d’Oc”, kam pievienota norāde “sur lie” (“uz nogulsnēm”), iepilda pudelēs uzņēmumos, kas atrodas ģeogrāfiskajā apgabalā un tiešās apkaimes apgabalā, lai saglabātu šo vīnu būtiskās īpašības un tiem raksturīgo vieglo dzirkstēšanu, samazinot arī endogēnā CO2 zudumus.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi par marķēšanu.

Nosacījuma apraksts:

aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Pays d’Oc” var papildināt ar vienas vai vairāku vīnogu šķirņu nosaukumiem atbilstoši specifikācijās paredzētajiem nosacījumiem.

Vīnogu šķirnes vai šķirņu nosaukumam vai nosaukumiem jāatrodas tajā pašā redzamības laukā, kur atrodas AĢIN “Pays d’Oc” nosaukums.

Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Pays d’Oc” var papildināt ar norādi “primeur” (“agrīnais” – pildīts pudelē pirms pavasara iestāšanās) vai “nouveau” (“jaunais” – pildīts pudelē pirms nākamās ražas). Norādes “primeur” (“agrīnais”) vai “nouveau” (“jaunais”) izmanto tikai nedzirkstošiem vīniem.

Nedzirkstošiem sārtvīniem un baltvīniem aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Pays d’Oc” var papildināt ar norādi “sur lie” (“uz nogulsnēm”). Produkta marķējumā norādei “sur lie” pievieno ražas novākšanas gadu.

No pārgatavām vīnogām saražotiem vīniem, kurus apzīmē ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Pays d’Oc”, marķējumā obligāti jānorāda ražas novākšanas gads.

Eiropas Savienības AĢIN logotips tiek iekļauts marķējumā gadījumos, kad apzīmējumu “Aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” aizstāj ar tradicionālo apzīmējumu “Vin de Pays” (“Vietējais vīns”).

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-fc042b5e-a658-48e0-98a9-81f91cd27beb

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.