LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 21.10.2005 
COM(2005) 529 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI 
par Bosnijas un Hercegovinas sasniegto att īstību, īstenojot „Iesp ējamības pētījumā par 
Bosnijas un Hercegovinas gatav ību risināt sarunas par Stabiliz ācijas un asoci ācijas 
nolīgumu ar Eiropas Savien ību (KOM(2003) 692 gal īgais)” izvirz ītās prioritātes 
 
LV 2   LV 1. I EVADS  
Eiropadomes san āksmē Salonikos 2003. gada j ūnijā apstiprin āja Stabiliz ācijas un asoci ācijas 
procesu (SAP) k ā Eiropas Savien ības politikas programmu Dienvidaustrumeiropai. SAP 
paredz ES un SAP valstu1 Stabilizācijas un asoci ācijas nol īgumu (SAN) nosl ēgšanu. 
Eiropadomes san āksmē Salonikos tika ar ī apstiprin āts, ka Bosnija un Hercegovina ir 
iespējamās ES kandid ātvalstis. Prezident ūras secin ājumos 2005. gada j ūnija Eiropadom ē 
apstiprināja Rietumbalk ānu valstu Eiropas perspekt īvu. 
2003. gada novembr ī Komisija iesniedza iesp ējamības pētījumu (IP) par Bosnijas un 
Hercegovinas gatav ību risināt sarunas par SAN2. IP tika secin āts, ka Komisija lems par 
ieteikumu Padomes l ēmumam, lai s āktu sarunas ar Bosniju un Hercegovinu par SAN, tikl īdz 
tā noskaidros, ka ir sasniegta iev ērojama att īstība pētījuma C ieda ļā (Secinājumi) izvirz īto 
sešpadsmit priorit āšu īstenošanā. 
Šajā paziņojumā tiek nov ērtēts, vai Bosnija un Hercegovina ir sasniegušas nepieciešamo 
„ievērojamo att īstību” IP priorit āšu īstenošanā. 
2. E IROPAS SAVIENĪBAS UN BOSNIJAS UN HERCEGOVINAS ATTIEC ĪBAS 
Pašlaik ES nav nek ādu līgumsaistību ar Bosniju un Hercegovinu. Tom ēr pēdējos gados ir 
izveidots struktur ēts Bosnijas un Hercegovinas un ES dialogs. Bosnija un Hercegovina ir 
izmantojusi daž ādus SAP instrumentus kopš š īs iniciatīvas sākuma, jo īpaši autonom ās 
tirdzniecības koncesijas, kas attiecas uz gandr īz visiem Bosnijas un Hercegovinas produktiem, 
kā arī būtisku finansi ālu atbalstu.  
1998. gad ā ES deklar ācijas „Īpašas ES un Bosnijas un Hercegovinas attiec ības” rezult ātā tika 
izveidota Apvienot ā ES un Bosnijas un Hercegovinas padomdev ēja darba grupa (PDG), lai 
palīdzētu sagatavot l īgumattiec ības. Pēc 2003. gada iesp ējamības pētījuma PDG velt īja 
uzmanību reformu veicin āšanai un uzraudz ībai galvenaj ās jomās, kuras noteiktas IP. Š īs 
jomas liel ā mērā atbilst 2004. gada j ūnijā pieņemtajām Eiropas un Bosnijas un Hercegovinas  
partnerības īstermiņa prioritātēm3. 
3. B OSNIJAS UN HERCEGOVINAS ATT ĪSTĪBA, ĪSTENOJOT 2003. GADA IESP ĒJAMĪBAS 
PĒTĪJUMĀ (IP)  IZVIRZ ĪTĀS PRIORIT ĀTES 
2003. gada IP un perspekt īva risināt sarunas par SAN ir  bijis liels dzin ējspēks, lai Bosnija un 
Hercegovina īstenotu reformas. Turpm āk ir apkopoti vissvar īgākie sasniegumi, īstenojot 
sešpadsmit IP izvirz ītās prioritātes.  
Bosnija un Hercegovina ir pabeigusi atlikuš ās ES plāna (Road Map )4 prasības par sp ēkā esošo 
nosacījumu kopumu un starptautiskaj ām saistībām (IP1)  un nodrošin ājusi atbilst ību Deitonas-
                                                 
1 Alb ānija, Bosnija un Hercegovina, Horv ātija, Bijus ī Dienvidsl āvijas Maķedonijas Republika, Serbija un Melnkalne. 
2 KOM(03) 692, 2003. gada 18. novembris. 
3 Padomes L ēmums 2004/515/EK, OV L 221/2004. 
4 ES pl ānā 2000. gad ā tika noteikti 18 s ākotnējie pasākumi, kas j āveic Bosnijai un Hercegovinai,  pirms Komisija sagatavos 
pētījumu par SAN sarunu ar Bosniju un Hercegovinu s ākšanas iesp ējām. Plānā paredzētos pasākumus „liel ā mērā pabeidza” 
2002. gada septembr ī. Tas ļāva Komisijai s ākt iespējamības pētījuma (IP) sagatavošanu.  
 
LV 3   LV Parīzes miera l īgumiem. Sadarb ība ar Starptautisko Kara noziegumu tribun ālu bijušajai 
Dienvidsl āvijai ( ICTY ) bija svar īgs sasniegums, un p ēdējos mēnešos daudzi kara noziegumos 
apsūdzētie tika p ārvesti uz H āgu. Eiropas Padome (EP) 2005. gada apr īļa beigās izdotajā 
desmitajā ziņojumā5 atzina, ka Bosnija un Hercegovina ir izpild ījusi lielāko daļu 
pievienošan ās saistību, un nor ādīja vairākus nesenos pozit īvos sasniegumus cilv ēktiesību un 
tiesiskuma jom ā. Kopumā ir uzlabojusies Ministru padomes (MP) un parlamenta darb ība 
attiecībā uz valsts p ārvaldi (IP2) . Izveidotas jaunas vals ts ministrijas un iest ādes, un t ās 
pakāpeniski tiek apr īkotas, lai var ētu pienācīgi darboties. Tika pie ņemts „Priorit āro reformu 
rīcības plāns” un izstr ādāts konsolid ēts valsts vad ības darba pl āns, kurā saskaņotas politikas 
prioritātes ar budžeta l īdzekļiem. 
Arī Bosnijas un Hercegovinas valsts administr ācija (IP3)  ir tikusi nostiprin āta. Sniegts 
vajadzīgais valsts un iest āžu civildienesta a ģentūru finans ējums un uzlabota a ģentūru 
sadarbība. Ar Eiropas integr āciju (IP4)  tieši saist ītās administrat īvās struktūras tika b ūtiski 
uzlabotas. Īpaši Eiropas integr ācijas direktor āts (DEI)  tagad ir darboties sp ējīgs un kļuvis par 
galveno iest ādi attiecību izveidei starp Bosniju un Hercegovinu un ES.  
Cilvēktiesību jomā (IP5)  svarīgi ir tas, ka ir pie ņemti vajadz īgie tiesību akti, lai b ēgļi varētu 
atgriezties, un ka ir izveidots un darbojas Bosnijas un Hercegovinas B ēgļu atgriešan ās fonds. 
No iestāžu līmeņa uz valsts l īmeni tika nodota ar cilv ēktiesību jautājumiem saist ītā atbildība, 
kā to ieteica EP un citas starptautiskas iest ādes. Izveidota Cilv ēktiesību komisija. T ā darbojas 
konstitucion ālās tiesas pasp ārnē un nodrošina pien ācīgu ar cilv ēktiesībām saistītu jautājumu 
kontroli. Tiesai tiek nodrošin āts pienācīgs finansējums. Tiesu sist ēmas (IP6)  jomā ir pieņemti 
tiesību akti, lai izveidotu vi enotu tiesas un prokurat ūras Augst āko padomi (HJPC)  Bosnijā un 
Hercegovin ā, un pašlaik HJPC  strādā. Tas ir izš ķirošs solis, lai pastiprin ātu valsts autorit āti 
attiecībā pret iestādēm un nostiprin ātu tiesu neatkar ību Bosnij ā un Hercegovin ā. Valsts tiesai 
un Bosnijas Hercegovinas ģenerālprokuratūrai tika nodrošin āts personāls un finans ējums. 
Attiecībā uz noziedz ības, īpaši organiz ētās noziedz ības (IP7) apkarošanu  Bosnija un 
Hercegovina ir guvusi iev ērojumus pan ākumus, veidojot valsts ties ību aizsardz ības iestādes, 
īpaši, atv ēlot vajadz īgos līdzekļus, lai nodrošin ātu pienācīgu Valsts inform ācijas un 
aizsardzības aģentūras (SIPA)  darbību. Bosnijas un Hercegovinas Droš ības ministrija tiek 
pakāpeniski apr īkota, lai atbilst īgi pildītu tās uzdevumus. Policijas reformas jom ā puses ir 
pieņēmušas nol īgumu par policijas p ārstrukturēšanu atbilstoši Komisijas noteiktajiem trim 
principiem, proti, i) ties ību aktu un budžeta kompetencei attiec ībā uz visiem politikas 
jautājumiem j ābūt valsts līmenī, ii) nedrīkst politiski ietekm ēt operatīvo policijas darbu un 
iii) vietējie policijas iecirk ņi jāizveido ar tehnisko policijas darba krit ēriju palīdzību, turklāt 
operatīvā darba vad ība ir jāveic vietējā līmenī.  
Izveidotas atbilstošas strukt ūras patvēruma un migr ācijas (IP8)  jautājumu risin āšanai, 
ievērojot starptautiskus standartus. Droš ības ministrija no UNHCR ir pārņēmusi atbild ību par 
bēgļa statusa noteikšanu un defin ējusi saistītos kritērijus un proced ūras. 
Ņemot vērā muitas un nodok ļu administr ācijas (IP9)  reformu, Bosnija un Hercegovina ir 
nodrošinājusi Netiešo nodok ļu politikas komisijas ieteikumu īstenošanu, īpaši pieņemot 
Likumu par netiešo nodok ļu iestādi (ITA) un saist ītajiem īstenošanas ties ību aktiem. Tagad 
ITA un jaun ā muitas iest āde ir darbsp ējīga. Panākta attīstība arī PVN ieviešan ā, kas pašlaik 
paredzēta 2006. gada 1. janv ārī.  
                                                 
5 SG/Inf (2005)8, 2005. gada 25. apr īlis. 
 
LV 4   LV Attiecībā uz budžeta ties ību aktiem un praksi (IP10 + IP11)  ir pieņemti tiesību akti par 
budžetu, kuri attiecas uz daudzgadu budžeta pl ānošanu un prognoz ēšanu, kā arī veikti 
pasākumi konsolid ēta valsts budžeta izveidei. Turkl āt panākumi gūti attiecībā uz centraliz ētu 
visu ienākumu deklar ēšanu, kas uzkr ājas valdības dažādu līmeņu publiskaj ām iestādēm, 
tostarp ir dot ācijas un cita veida starptautisks atbalsts.  
Statistikas (IP12)  jomā Bosnija un Hercegovina ir pie ņēmusi un īsteno Likumu par statistiku, 
lai radītu efektīvu sistēmu ar skaidr ām atbild ības pamatnost ādnēm un sadarb ības 
mehānismiem. Bosnija un Hercegovina ir s ākusi iesniegt Statistikas birojam tirdzniec ības 
statistikas datus. 
Tirdzniec ības (IP13)  jomā Bosnija un Hercegovina ir  sagatavojusi tirdzniec ības politikas 
koncepciju. Lai veicin ātu eksportu un ar ī uzlabotu standartus un vienoto ekonomisko telpu, 
Bosnija un Hercegovina valsts l īmenī ir izveidojusi sertifik ācijas sistēmu un citas proced ūras 
dzīvnieku izcelsmes produktu ekspor tam. Izveidots fitosanit ārais dienests.  
Enerģētikas (IP14)  nozarē Bosnija un Hercegovina ir izstr ādājusi rīcības plānus elektr ības 
tirgus pārstrukturēšanai un s ākusi to īstenošanu. Šaj ā nozarē tā ir guvusi pan ākumus ar ī 
reģionālajā sadarbībā, īpaši īstenojot 2003. gada At ēnu Saprašan ās memorand ā par enerģētiku 
noteiktos pas ākumus.  
Bosnija un Hercegovina ir sp ējusi gūt ievērojamus sasniegumus vienotas  valsts ekonomisk ās 
telpas (IP15)  izveidē. Tā ir pieņēmusi jaunu Konkurences likumu un izveidojusi t ā galveno 
vadības strukt ūru –– Konkurences padomi. T ā arī ir ieviesusi noteikumus par produktu 
savstarpēju atzīšanu un vis ā valstī īstenojusi kop īgu valsts iepirkuma rež īmu. Attīstība ir 
notikusi, lai iz ņemtu no apgroz ības licenču, atļauju un līdzīgu pilnvaru dublik ātus, atvieglojot 
pakalpojumu sniedz ēju (tikai banku, apdrošin āšanas, gr āmatvedības un rev īzijas jom ā) 
darbību. Visbeidzot Bosnija un  Hercegovina ir pie ņēmusi vienotai uz ņēmumu re ģistra 
sistēmai, kas atz īta visā valstī, vajadzīgos tiesību aktus.  
Attiecībā uz sabiedrisk ās apraides sist ēmu (PBS, IP16)  Bosnijā un Hercegovin ā ir pieņemts 
likums par sabiedrisk ās apraides sist ēmu un ir ierosin āta parlamenta proced ūra, lai pie ņemtu 
likumu par sabiedrisk ās apraides dienestu, turkl āt darbs jau iev ērojami pavirz ījies uz priekšu. 
Tiesību akti atbilst Eiropas st andartiem un Deitonas-Par īzes miera l īgumiem.  
4. V ISPĀRĪGS SECIN ĀJUMS  
Ņemot vērā iepriekšmin ēto, Eiropas Komisija uzskata, ka Bosnija un Hercegovina ir 
sasniegusi iev ērojamu progresu 2003. gada iesp ējamības pētījumā noteikto sešpadsmit 
prioritāšu īstenošanā. Tāpēc saskaņā ar IP secin ājumiem Komisija ir gatava sniegt ieteikumu 
Padomei s ākt sarunas par Stabiliz ācijas un asoci ācijas nolīgumu ar Bosniju un Hercegovinu. 
Komisija atbilstoši iesn iegs Padomei sarunu direkt īvu projektus. 
Tomēr, lai sāktu sarunas, Bosnijas un Hercegovinas valsts parlamentam ir j āatbalsta policijas 
pārstrukturēšanas līgums.  
Turklāt Bosnijai un Hercegovinai past āvīgi jāturpina reformas. Bosnijai un Hercegovinai 
jānodrošina atkl āto IP jaut ājumu risin āšana un j āpievēršas pien ācīgai Eiropas Partner ības 
prioritāšu īstenošanai. Komisija turpin ās cieši uzraudz īt Bosnijas un Hercegovinas sasniegto 
progresu.  
 
LV 5   LV Tas, cik strauji Bosnija un Hercegovina tuvojas ES, galvenok ārt ir atkar īgs no vajadz īgo 
reformu pie ņemšanas un īstenošanas ātruma. Tāpēc pastāvīga iestāžu koncentr ēšanās uz 
Eiropas integr āciju ir procesa ilgtsp ējības galvenais faktors. Lai pabeigtu daž ādos procesa 
posmus, Bosnijai un Hercegovinai gan pirms sarun ām, gan to laik ā īpaši jāturpina sadarb ība 
ar Starptautisko Kara noziegumu tribun ālu bijušajai Dienvidsl āvijai ( ICTY ) nolūkā ātri panākt 
pilnīgu sadarb ību, pieņemt likumu par sabiedrisk ās apraides dienestu un nodrošin āt policijas 
reformas, k ā arī sabiedrisk ās apraides ties ību aktu īstenošanu.  
Papildus iepriekšmin ētajām jomām iestādēm īpaša uzman ība jāvelta ilgtsp ējīgai attīstībai un 
tās sasniegšanai š ādos jautājumos: 
Neizpildīto Eiropas Padomes p ēcpievienošan ās saistību īstenošana, īpaši vēlēšanu likuma un 
izglītības jomā, un vienota ombuda izveidei Bosnij ā un Hercegovin ā vajadzīgo tiesību aktu 
pieņemšana.  
Attiecībā uz vadību un valsts p ārvaldi, jānodrošina atbilstošs person āls un piem ērotas telpas 
visām valsts ministrij ām un iestādēm. Bosnijai un Hercegovinai j āizstrādā visaptverošs valsts 
pārvaldes reformas r īcības plāns un jānodrošina t ā īstenošana. T āpat jāveicina Eiropas 
integrācijas direktor āta spēja koordin ēt atbalstu. Svar īga ir arī turpmāka valsts un iest āžu 
darbības koordin ēšanas uzlabošana. 
Vajadzīgi ilgtspējīgi centieni, lai efekt īvi apkarotu noziedz ību, īpaši organiz ēto noziedz ību. 
Jāstiprina Aizsardz ības ministrija person āla un finans ējuma ziņā. Jāpieņem likumi, ar ko 
izveido datu aizsardz ības komisiju un inform ācijas sabiedr ības aģentūru. Pilnīgi jāīsteno 
konkrēti ar darbībām saistīti pasākumi pret organiz ēto noziedz ību. 
Ātri jāpieņem un jāīsteno pareiza un visa ptveroša tirdzniec ības politikas strat ēģija. Bosnijai 
un Hercegovinai j ānodrošina, ka t ās tirdzniec ības līgumsaistības tiek izpild ītas un ka pareizi 
tiek īstenoti br īvās tirdzniec ības nolīgumi. Bosnijas un Hercegovinas starptautiskaj ām 
tirdzniecības saistībām, ieskaitot t ās piedāvājumus notiekošaj ās PTO pievienošan ās sarunās, 
jābūt pilnīgi saskan īgām ar turpm ākā ES un Bosnijas un Hercegovinas SAN m ērķiem un ar 
Bosnijas un Hercegovinas saist ībām tajā, tāpēc pilnībā jāievēro EK starptautisk ās 
tirdzniecības saistības. Svar īga ir pien ācīga brīvo zonu uzraudz ība un vad ība saskaņā ar ES 
standartiem. Turkl āt jāuzlabo izcelsmes apliec ību izsniegšana un kontrole, un Bosnijas un 
Hercegovinas pien ākums ir piln ībā piemērot muitas nov ērtēšanas noteikumus saska ņā ar 
starptautiskiem standartiem.  
Vajadzīgi papildu pas ākumi vienotas Bosnijas un Hercegovinas ekonomisk ās telpas izveidei. 
Bosnijai un Hercegovinai j āpaātrina licen ču un atļauju dublik ātu izņemšana no aprites un 
līdzīgu vienotas ekonomisk ās telpas š ķēršļu novēršana, tostarp izveidojot vajadz īgās valsts 
līmeņa iestādes. Valsts iepirkuma ties ību akti pak āpeniski jāsaskaņo ar ES standartiem un 
pastāvīgi jāīsteno, tostarp, izveidojot likum ā paredzētās iestādes. Nepieciešami turpm āki 
centieni, lai īstenotu standartiz ācijas, metrolo ģijas un intelektu ālā īpašuma ties ību aktus, k ā arī 
nodrošinātu atbilstošu vienota uz ņēmumu re ģistra darb ību. Papildu p ūles jāpieliek, lai 
pabeigtu statistikas likuma īstenošanu un turpin ātu attīstīt un saska ņot statistikas veidošanu. 
Ja Komisija jebkur ā laikā konstatē, ka Bosnija un Hercegovina nepilda savas saist ības un ir 
neapmierinoši risin ājusi šajā paziņojumā uzsvērtos jautājumus, tā var ierosin āt Padomei 
apturēt sarunas par SAN.  
 
LV 6   LV Lai atbalst ītu Bosnijas un Hercegovinas centienus pirms ofici ālās sarunu atkl āšanas un vis ā 
sarunu proces ā, Komisija intens īvāk apspried īsies ar iest ādēm, īpaši vajadz ības gadījumā 
izveidojot nozaru grupas. Komisija ir ar ī apņēmusies atbalst īt šo procesu ar finansi ālās 
palīdzības programmu.