Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko nosaka obligātos noteikumus cāļu aizsardzībai, ko audzē gaļas ieguvei (COM(2005)0221 - C6-0190/2005 - 2005/0099(CNS))



Oficiālais Vēstnesis 290 E , 29/11/2006 Lpp. 0086 - 0097



P6_TA(2006)0053 Obligātie noteikumi cāļu aizsardzībai, ko audzē gaļas ieguvei * Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko nosaka obligātos noteikumus cāļu aizsardzībai, ko audzē gaļas ieguvei (COM(2005)0221 — C6-0190/2005 — 2005/0099(CNS)) (Apspriežu procedūra) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0221) [1], - ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0190/2005), - ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, - ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A6-0017/2006), 1. apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; 2. aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; 3. aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; 4. prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; 5. uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI | Grozījums Nr. 1 1.a apsvērums (jauns) | (1a) Augsta dzīvnieku labturības līmeņa noteikšanai jāizmanto prasības attiecībā uz rezultātu. Mirstības un pēdas spilventiņu bojājumu uzskaites sistēma norāda, vai ir sasniegts augsts dzīvnieku labturības līmenis. Pašreiz, izmantojot zinātnisko izpēti, izstrādā citus atbilstošus rādītājus, ko paredzēts iekļaut uzskaites sistēmā, līdzko darbs pie tiem būs pabeigts. | Grozījums Nr. 2 9. apsvērums (9) Ir svarīgi, lai cilvēkiem, kas uzturas pie cāļiem, būtu izpratne par dzīvnieku labturības prasībām un būtu saņēmuši atbilstošas apmācības savu uzdevumu veikšanai. | (9) Ir svarīgi, lai cilvēkiem, kas darbā ir tiešā saskarē ar cāļiem, būtu izpratne par dzīvnieku labturības prasībām un atbilstošas apmācības savu uzdevumu veikšanai. Ja apmācība netiek nodrošināta, kompetentajām iestādēm ir jāpārbauda, vai minēto personu profesionālā pieredze ir pietiekama attiecīgā darba veikšanai. | Grozījums Nr. 3 10. apsvērums (10) Nosakot noteikumus gaļas ieguvei audzētu cāļu aizsardzībai, jāsaglabā līdzsvars starp dažādiem vērā ņemtajiem aspektiem attiecībā uz dzīvnieku labturību un veselību, ekonomiskiem un sociāliem apsvērumiem un ietekmi uz apkārtējo vidi. | (10) Nosakot noteikumus gaļas ieguvei audzētu cāļu aizsardzībai, jāsaglabā līdzsvars starp dažādiem vērā ņemtajiem aspektiem attiecībā uz dzīvnieku labturību un veselību, ekonomiskiem un sociāliem apsvērumiem un ietekmi uz apkārtējo vidi. Tomēr saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu ekonomiskie un sociālie apsvērumi nav jāuzskata par prioritāriem salīdzinājumā ar dzīvnieku labturību un veselību. | Grozījums Nr. 4 12. apsvērums (12) Atšķirīgās dalībvalstīs jau pastāv dažādas brīvprātīgas cāļu gaļas marķēšanas sistēmas, kas ir balstītas uz atbilstību ar dzīvnieku labturības standartiem un citiem parametriem. | (12) Atšķirīgās dalībvalstīs jau pastāv dažādas brīvprātīgas cāļu gaļas marķēšanas sistēmas, kas ir balstītas uz atbilstību ar dzīvnieku labturības standartiem un citiem parametriem. Ražotāju organizācijām, dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Komisijai ir aktīvi jāsekmē šādu sistēmu piemērošana, jo tās atbilst aizvien pieaugošajam patērētāju pieprasījumam. Sniegtās informācijas skaidrība ļauj iepērkoties izdarīt atbildīgu izvēli, kas ir dzīvnieku audzētāja, patērētāja un dzīvnieku interesēs. | Grozījums Nr. 5 13. apsvērums (13) Ņemot vērā iegūto pieredzi piemērojot šāda veida brīvprātīgas marķējuma sistēmas, Komisijai būtu jāiesniedz ziņojums par īpaši saskaņota obligāta marķējuma režīma iespējamu ieviešanu Kopienas līmenī cāļu gaļai, gaļas produktiem un preparātiem,balstoties uz atbilstību ar dzīvnieku labturības standartiem, iekļaujot iespējamās sociālekonomiskās ietekmes, ietekmes uz Kopienas ekonomiskajiem partneriem un šāda marķēšanas režīma atbilstību Pasaules tirdzniecības organizācijas noteikumiem. | (13) Ņemot vērā iegūto pieredzi, piemērojot šāda veida brīvprātīgas marķējuma sistēmas, Komisijai ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs direktīvas pieņemšanas būtu jāiesniedz ziņojums par īpaši saskaņota obligāta marķējuma režīma iespējamu ieviešanu Kopienas līmenī cāļu gaļai, gaļas produktiem un izstrādājumiem, ņemot vērā atbilstību dzīvnieku labturības standartiem un iekļaujot iespējamās sociālekonomiskās sekas, ietekmi uz Kopienas ekonomiskajiem partneriem kā arī šāda marķēšanas režīma atbilstību Pasaules Tirdzniecības organizācijas noteikumiem. | Grozījums Nr. 6 14. apsvērums (14) Komisijai ir jāiesniedz uz jauniem zinātniskiem pierādījumiem balstīts ziņojums, ņemot vērā turpmāko izpēti un praktisko pieredzi, lai arī turpmāk uzlabotu gaļas ieguvei audzētu cāļu labturību, iekļaujot šādu cāļu vecāku ganāmpulku, jo īpaši saistībā ar tiem aspektiem, kurus neietver šī direktīva. Šādā ziņojumā īpaši apsverama ģenētisko parametru ietekme uz konstatētajiem trūkumiem, no kuriem izriet gaļas ieguvei audzētu cāļu sliktā labturība. | (14) Komisijai ir jāiesniedz uz jauniem zinātniskiem pierādījumiem balstīts ziņojums, ņemot vērā turpmāko izpēti un praktisko pieredzi, lai arī turpmāk uzlabotu gaļas ieguvei audzētu cāļu labturību, iekļaujot šādu cāļu vecāku ganāmpulku, jo īpaši saistībā ar tiem aspektiem, kurus neietver šī direktīva. Šādā ziņojumā īpaši apsverama ģenētisko parametru ietekme uz konstatētajiem trūkumiem, no kuriem izriet gaļas ieguvei audzētu cāļu sliktā labturība. Ziņojumā jāizvērtē arī finansiālās izmaksas, kas izriet no ģenētisko parametru negatīvās ietekmes novēršanas. | Grozījums Nr. 7 14.a apsvērums (jauns) | (14a) Ir jāuzrauga gaļas ieguvei audzējamu cāļu jaunu labturības novērtēšanas metožu izstrāde un jāizvērtē to lietderība, lai skaidri noteiktu vērā ņemamos parametrus un samazinātu veicamo pasākumu izmaksas. | Grozījums Nr. 8 15. apsvērums (15) Dalībvalstis nosaka noteikumus par sodiem, kādi piemērojami, ja šīs direktīvas noteikumi tiek pārkāpti, un nodrošina, ka tie tiek īstenoti. Šiem sodiem jābūt efektīviem, samērīgiem un preventīviem. | (15) Dalībvalstis saskaņo sankciju sistēmas, kas piemērojamas, ja šīs direktīvas noteikumi tiek pārkāpti, un dalībvalstis nodrošina direktīvas noteikumu īstenošanu. Šiem sodiem jābūt efektīviem, samērīgiem, progresīviem un preventīviem. Vienlaicīgi ir jākontrolē un vajadzības gadījumā jāaizliedz ievest trešo valstu izcelsmes cāļu gaļu, ja tie audzēti saimniecībās, kas neievēro tādus gaļas ieguvei audzējamo cāļu labturības noteikumus, kuri ir salīdzināmi ar Kopienas labturības noteikumiem. | Grozījums Nr. 9 15.a apsvērums (jauns) | (15a) Komisijai Pasaules Tirdzniecības organizācijas sarunās aktīvi jāaizstāv dzīvnieku labturības prasību nozīmīgums, lai pasaules mērogā panāktu vienošanos par šo jautājumu. Ilgtspējīgas lauksaimniecības nodrošināšanai ir ļoti svarīgs augsts dzīvnieku labturības līmenis, un dzīvnieku labturības prasību ievērošanai vajadzētu būt pastāvīgam kritērijam sarunās par ārpustirdzniecības (NTC) apsvērumiem. | Grozījums Nr. 10 15.b apsvērums (jauns) | (15b) Komisijai jāizstrādā princips, saskaņā ar kuru eksportētājiem, kas piegādā putnu gaļu Eiropas tirgum, ir jāievēro tādas pašas dzīvnieku labturības prasības kā Eiropas Savienības putnu gaļas ražotājiem. | Grozījums Nr. 11 3. panta 1. punkts 1. Dalībvalstis nodrošina, ka īpašnieks vai audzētājs atbilst I pielikumā noteiktajām prasībām. | 1. Dalībvalstis nodrošina, ka īpašnieks vai audzētājs atbilst I pielikumā noteiktajām prasībām. Novērtējot prasības, kas jāievēro ganāmpulkos ar zemu cāļu blīvumu uz vienu izmantojamās platības kvadrātmetru un ganāmpulkos ar augstu cāļu blīvumu uz vienu izmantojamās platības kvadrātmetru, jāņem vērā, no vienas puses, dažādie ražošanas posmi un, no otras puses, dažādie klimatiskie apstākļi un izmantotās audzēšanas metodes. | Grozījums Nr. 12 3. panta 2. punkts 2. Dalībvalstis nodrošina, ka cāļu ganāmpulku blīvums uzņēmumos vai uzņēmumu atsevišķās vienībās uz vienu izmantojamās teritorijas kvadrātmetru ("ganāmpulka blīvums") nepārsniedz 30 kilogramus dzīvsvara. | 2. Dalībvalstis nodrošina, ka cāļu ganāmpulku blīvums uzņēmumos vai uzņēmumu atsevišķās vienībās uz vienu izmantojamās teritorijas kvadrātmetru ("ganāmpulka blīvums") nepārsniedz 30 kilogramus dzīvsvara. Maksimālo ganāmpulka blīvumu nosaka kā pēdējo trīs ganāmpulku vidējo rādītāju. Ārkārtas gadījumos šīs prasības īstenošanai var noteikt divu dienu pagarinājumu. Tomēr viena ganāmpulka blīvums nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt 32 kilogramus dzīvsvara. | Grozījums Nr. 13 3. panta 3. punkta 1. daļa 3. Izņēmuma gadījumā var būt atkāpe no 2. punkta, ja dalībvalstis var nodrošināt, ka uzņēmumā vai uzņēmumu atsevišķā vienībā cāļu ganāmpulka blīvums uz vienu kvadrātmetru nepārsniedz 38 kilogramus dzīvsvara, garantējot, ka īpašnieks vai audzētājs atbilst II pielikumā un I pielikumā noteiktajām prasībām. | 3. Izņēmuma gadījumā var būt atkāpe no 2. punkta, ja dalībvalstis var nodrošināt, ka uzņēmumā vai uzņēmumu atsevišķā vienībā cāļu ganāmpulka blīvums uz vienu kvadrātmetru nepārsniedz 38 kilogramus dzīvsvara, ar noteikumu, ka īpašnieks vai audzētājs papildus I pielikumā minētajām prasībām atbilst arī II pielikumā noteiktajām prasībām. Maksimālo ganāmpulka blīvumu nosaka kā pēdējo trīs ganāmpulku vidējo rādītāju. Ārkārtas gadījumos šīs prasības īstenošanai var noteikt divu dienu pagarinājumu. Tomēr ganāmpulka blīvums nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt 40 kilogramus dzīvsvara. | | No 2013. gada 1. janvāra ganāmpulka blīvums nedrīkst pārsniegt 34 kilogramus dzīvsvara. Šo maksimālo ganāmpulka blīvumu nosaka kā pēdējo trīs ganāmpulku vidējo rādītāju. Ārkārtas gadījumos šīs prasības īstenošanai var noteikt divu dienu pagarinājumu. Tomēr ganāmpulka blīvums nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt 36 kilogramus dzīvsvara. | Grozījums Nr. 14 3. panta 3. punkta 2. daļas ievadteikums Šādos izņēmuma gadījumos dalībvalstis nodrošina, ka: | Ir jāpaplašina uzraudzības piemērošana visiem uzņēmumiem, uz ko attiecas šīs direktīvas darbības joma. Gaļas ieguvei audzējamo cāļu labturības prasību ievērošana jāuzrauga pat tajos uzņēmumos, kur ganāmpulka blīvums ir mazāks, jo tikai ganāmpulka blīvums vien negarantē dzīvnieku labturību — to ietekmē arī daudzi citi faktori. Tādēļ ir jānodrošina, ka: | Grozījums Nr. 15 3. panta 3. punkta 2. daļas ba) apakšpunkts (jauns) | (ba)un oficiālo pārbaužu izmaksas sedz pati kompetentā iestāde. | Grozījums Nr. 16 4. panta 3. punkts 3. Dalībvalstis nodrošina, ka apmācību kursu kontrolei un apstiprināšanai tiek iedibināta sistēma. Cāļu īpašniekiem vai audzētājiem ir dalībvalsts kompetentās iestādes atzīts sertifikāts, kas apliecina šādu apmācību kursu pabeigšanu vai to, ka ir iegūta šādām apmācībām līdzvērtīga pieredze. | 3. Dalībvalstis nodrošina, ka apmācību kursu kontrolei un apstiprināšanai tiek iedibināta sistēma. Cāļu īpašniekiem vai audzētājiem ir dalībvalsts kompetentās iestādes atzīts sertifikāts, kas apliecina, ka sertifikāta īpašniekam ir pietiekamas zināšanas V pielikumā minētajās jomās. | Grozījums Nr. 17 5. panta 1. daļa Ne vēlāk kā divus gadus pēc šīs direktīvas pieņemšanas Komisija, balstoties uz atbilstību ar dzīvnieku labturības standartiem, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par īpaši saskaņota obligāta marķēšanas iespējamā režīma ieviešanu Kopienas līmenī cāļu gaļai, gaļas produktiem un preparātiem. | Ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs direktīvas pieņemšanas Komisija, ņemot vērā atbilstību dzīvnieku labturības standartiem, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par īpaši saskaņota obligāta marķēšanas režīma iespējamu ieviešanu Kopienas līmenī cāļu gaļai, tās produktiem un izstrādājumiem, un šajā ziņojumā ietver skaidru informāciju par minēto produktu ražošanas standartiem, kā arī par to izcelsmi. Marķējumā īpaši norāda cāļu ganāmpulka blīvumu saimniecībā. Marķējumā tāpat norāda arī dzīvnieka vecumu vai citus parametrus, ko patērētājs vēlas ņemt vērā. | Grozījums Nr. 42 5.a pants (jauns) | 5.a pants Pašregulējošas uzvedības veicināšana Komisija paredz pasākumus, lai pārliecinātu ES cāļu gaļas importētājus pieprasīt, lai to piegādātāji ievēro tādus pašus dzīvnieku labturības standartus. | Grozījums Nr. 18 6. panta 1. punkta 1. daļa 1. Ne vēlāk kā piecus gadus no šīs direktīvas pieņemšanas dienas dalībvalstis saskaņā ar IV pielikuma 1. un 2. punktu iesniedz Komisijai apkopoto datu kopsavilkumu. | 1. Ne vēlāk kā divus gadus no šīs direktīvas pieņemšanas dienas dalībvalstis saskaņā ar IV pielikuma 1. un 2. punktu iesniedz Komisijai apkopoto datu kopsavilkumu. | Grozījumi Nr. 19 un Nr. 50 6. panta 1. punkta 2. daļa Ņemot vērā šos datus un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes zinātnisko atzinumu, Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par ģenētisko parametru ietekmi uz konstatētajiem trūkumiem, no kuriem izriet cāļu sliktā labturība. Nepieciešamības gadījumā šim ziņojumam ir jābūt kopā ar atbilstošiem likumdošanas priekšlikumiem. | Ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes zinātnisko atzinumu, Komisija ne vēlāk kā četrus gadus pēc šīs direktīvas pieņemšanas dienas iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par ģenētisko parametru ietekmi uz konstatētajiem trūkumiem un visiem tiem veselības aspektiem, no kuriem izriet cāļu sliktā labturība broileru un citos audzēšanas uzņēmumos, par ģenētiskās daudzveidības zudumu vistu audzēšanā, tostarp dažādu vaislas dzimtu izmantošanas izmaksu un guvumu analīzi attiecībā uz dzīvnieku veselību, izturību pret slimībām, kā arī biocīdu un veterināro medikamentu nepieciešamo lietošanu. Šo ziņojumu iesniedz ne vēlāk kā 30 mēnešus pēc šīs direktīvas pieņemšanas un nepieciešamības gadījumā tam pievieno atbilstošus likumdošanas priekšlikumus. Šajos priekšlikumos ievēro principu, saskaņā ar kuru ģenētiskajai atlasei nav jāierobežo, jāsamazina vai jāapdraud iespējamā dzīvnieku labturība. | | Ir arī jāsamazina iepriekš veikto ģenētisko atlašu negatīvās sekas. | Grozījums Nr. 20 6. panta 1. punkta 2.a daļa (jauna) | Ziņojumā un likumdošanas priekšlikumos jāizvērtē gan cāļu, ko audzē gaļas iegūšanai ģenētika, gan labturības apstākļi, kādos audzē vecāku ganāmpulku, kā arī jāapsver iespējas audzēt putnu sugas ar atzītu lēnu augšanas tempu, noteikt ierobežojumus putnu svara dienas pieaugumam, noteikt minimālo pieļaujamo kaušanas vecumu vai aizliegumu izmantot cāļus, kas iegūti no tāda vecāku ganāmpulka, kura barošanai piemēroti ierobežojumi. | Grozījums Nr. 21 6. panta 2.a punkts (jauns) | 2.a Divu gadu laikā pēc šīs direktīvas pieņemšanas Komisija novērtē tās ietekmi uz gaļas ieguvei audzējamu cāļu labturību un tās ekonomiskās sekas katrā dalībvalstī. | Grozījums Nr. 22 6. panta 2.b punkts (jauns) | 2.b Piecu gadu laikā pēc šīs direktīvas pieņemšanas Komisija iesniedz novērtējuma ziņojumu par gaļas ieguvei audzējamo cāļu labturības parametru izvēles optimizāciju un atbilstošajām labturības novērtēšanas metodēm, jo īpaši attiecībā uz uzvedības parametriem un ar metabolisma un skeleta problēmām saistītajiem parametriem. Šajā ziņojumā atbilstīgi lauksaimnieku un patērētāju interesēm iekļauj īstenošanas metodes un labturības novērtēšanas metožu izmaksas. Ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šā novērtējuma ziņojuma publicēšanas vajadzības gadījumā iesniedz priekšlikumus šīs direktīvas pielikumu grozījumiem. | Grozījums Nr. 23 7. pants Dalībvalstis paredz noteikumus par sodiem, kas piemērojami valsts noteikumu, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, pārkāpumiem un veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu sodu īstenošanu. Noteiktajiem sodiem jābūt efektīviem, samērīgiem un preventīviem. Dalībvalstis dara zināmus Komisijai noteikumus līdz, vēlākais, [ 2006. gada 1. decembrim], kā arī nekavējoties paziņo par to turpmākajiem grozījumiem. | Dalībvalstis paredz noteikumus par sodiem, kas piemērojami valsts noteikumu, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, pārkāpumiem un veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu sodu īstenošanu. Noteiktajiem sodiem jābūt efektīviem, samērīgiem un preventīviem. Izņemot gadījumus, kad skaidri redzama minēto noteikumu neievērošana vai nepareiza piemērošana un kad vajadzīga tūlītēja iejaukšanās, sodi ir pieaugoši. Dalībvalstis dara zināmus Komisijai noteikumus līdz, vēlākais, [ 2006. gada 1. decembrim], kā arī nekavējoties paziņo par to turpmākajiem grozījumiem. | Grozījums Nr. 55 I pielikuma 2. punkts 2. Barībai jābūt pieejamai visu laiku, kā arī vairāk nekā 12 stundas pirms paredzamās cāļu kaušanas putnus nedrīkst atstāt bez barības. | 2. Barībai jābūt pieejamai visu laiku vai barošanas reizēs, kā arī vairāk nekā 12 stundas pirms paredzamās cāļu kaušanas putnus nedrīkst atstāt bez barības. | Grozījums Nr. 56 I pielikuma 3. punkta 1.a daļa | Pēc ēkas atbrīvošanas no putniem visi pakaiši jāaizvāc, jāveic pienācīga ēkas sanitārā apstrāde (tīrīšana un dezinfekcija) un jaunie putni jānodrošina ar tīriem pakaišiem. | Grozījums Nr. 25 I pielikuma daļas apakšvirsraksts un 4. punkts Ventilācija un apkure | Ventilācijas, apkures un dzesēšanas sistēmas | 4. Lai telpas nebūtu pārāk karstas, jābūt atbilstošai ventilācijas sistēmai; apkures sistēmu kopā ar ventilācijas sistēmu izmanto tikai tad, ja telpā ir pārāk liels mitrums. | 4. Paredzot prasības ventilācijas un apkures jomā, jāņem vērā attiecīgais ražošanas posms, klimatiskie apstākļi un izmantotās cāļu audzēšanas metodes. | | Īpašnieks vai audzētājs nodrošina, ka visas uzņēmuma vienības ir aprīkotas ar ventilācijas, apkures un dzesēšanas sistēmām, kas izstrādātas, ražotas un darbojas tā, lai: a)mērījumos, ko veic putnu galvu līmenī, NH3 koncentrācija nepārsniedz 20 ppm un CO2 koncentrācija nepārsniedz 3000 ppm;b)lai telpas nebūtu pārāk karstas, jābūt atbilstošai ventilācijas sistēmai; apkures sistēmu kopā ar ventilācijas sistēmu izmanto tikai tad, ja telpā ir pārāk liels mitrums;c)ja ārējā temperatūra ēnā pārsniedz 30° C, iekšējā temperatūra šo ārējo temperatūru nepārsniedz par vairāk kā 3° C;d)ja ārējā temperatūra ir zemāka par 10° C, relatīvais mitrums uzņēmuma vienības iekštelpās nepārsniedz 70 %. | | Ventilācijas, apkures un dzesēšanas sistēmas ir regulāri jāpārbauda ik pēc laika, kas noteikts dokumentācijā, kura vajadzīga saskaņā ar II pielikuma 2. punktu. | Grozījums Nr. 26 I pielikuma 6. punkts 6. Visās ēkās apgaismojuma jaudai ir jābūt vismaz 20 luksiem dienas gaišajā periodā, kas tiek mērīts putnu acu līmenī un apgaismo visu grīdu. Gaismas līmeni var samazināt uz laiku, ja jāievēro veterinārārsta ieteikumi. | 6. Visās ēkās jābūt nemirgojošam apgaismojumam, kura jaudai ir jābūt vismaz 50 luksiem dienas gaišajā periodā, kas tiek mērīts putnu acu līmenī un apgaismo visu grīdu. Gaismas līmeni var samazināt uz laiku, ja jāievēro veterinārārsta ieteikumi. | Grozījums Nr. 27 I pielikuma 7. punkts 7. Trīs dienu laikā no brīža, kad cāļi ir ievietoti ēkā, un līdz trijām dienām pirms to paredzētās kaušanas gaisma tiek piemērota diennakts ritmam, kā arī tiek iekļauti vismaz 8 stundu tumsas periodi ar vismaz vienu nepārtrauktu vismaz 4 stundu ilgu tumsas periodu. | 7. Septiņas dienas no brīža, kad cāļi ir ievietoti ēkā, un līdz trijām dienām pirms to paredzētās kaušanas gaisma tiek piemērota diennakts ritmam, kā arī tiek iekļauti vismaz 8 stundu tumsas periodi ar vismaz vienu nepārtrauktu vismaz 4 stundu ilgu tumsas periodu. | Grozījums Nr. 28 I pielikuma 8. punkts 8. Visus cāļus, ko audzē uzņēmumā, ir jāinspicē vismaz divas reizes dienā. Audzētājs izveido procedūru, kas nodrošina, ka persona, kas veic inspekciju, paiet garām visiem cāļiem no ne vairāk kā trīs metru attāluma. | 8. Visus cāļus, ko audzē uzņēmumā, ir jāinspicē vismaz divas reizes dienā, vai, ja uzņēmums ir aprīkots ar progresīvu uzraudzības sistēmu (datorizētu videonovērošanu), kurā ņem vērā dažādus ar uzvedību un veselību saistītus parametrus, vismaz reizi dienā. Īpaša uzmanība jāpievērš simptomiem, kas norāda uz pazeminātu dzīvnieku labturības līmeni (tostarp dzīvnieku veselībai). Vajadzības gadījumā jākonsultējas ar veterinārārstu. | Grozījums Nr. 29 I pielikuma 9.a punkts (jauns) | 9.a Kompetentā iestāde veic pārbaudi vismaz reizi gadā. | Grozījums Nr. 60 I pielikuma 10. punkts 10. Katru reizi pēc ganāmpulka nokaušanas un pirms jauna ganāmpulka ievešanas vienībā tās ēku, aprīkojuma vai piederumu daļas, kas ir kontaktā ar cāļiem, ir pilnīgi jāiztīra un jādezinficē. | 10. Katru reizi pēc ganāmpulka nokaušanas un pirms jauna ganāmpulka ievešanas vienībā tās ēku, aprīkojuma vai piederumu daļas, kas ir kontaktā ar cāļiem, ir pilnīgi jāiztīra un jādezinficē. Ir ļoti ieteicams piemērot vienotas partijas apstrādes sistēmu un pirms nākamo dzīvnieku grupu ievešanas veikt vienības sanitāro apstrādi. | Grozījums Nr. 30 I pielikuma 11. punkta b) apakšpunkts (b) cāļu izcelsmi; | (b) cāļu izcelsmi un sugu; | Grozījums Nr. 31 I pielikuma 12. punkta 2. daļa Tomēr, lai novērstu apspalvojuma knābāšanu un kanibālismu, dalībvalstis var atļaut knābju apgriešanu, nodrošinot, ka to veic kvalificēts personāls tiem cāļiem, kas ir jaunāki par 10 dienām. Turklāt dalībvalstis var arī atļaut vīriešu dzimtes cāļu kastrāciju. Kastrāciju var tikt veikta tikai tāda personāla veterinārā vadībā, kas ir saņēmis īpašas kompetentās iestādes apstiprinātas apmācības. | svītrots | Grozījums Nr. 32 II pielikuma 3. punkts Uzņēmumiem un personālam piemērojamās prasības 3. Īpašnieks vai audzētājs nodrošina, ka ikviena uzņēmuma vienības ventilācijas, apkures un dzesēšanas sistēma projektēta, izveidota un izmantota tādā veidā, ka a)NH3 koncentrācija nepārsniedz 20 ppm un CO2 koncentrācija nepārsniedz 3000 ppm, kas tiek noteikta cāļu galvu līmenī;b)ja āra temperatūra ēnā pārsniedz 30° C, tad temperatūra telpās nepārsniedz āra temperatūru par vairāk kā 3° C;c)ja āra temperatūra ir zem 10° C, relatīvais mitrums uzņēmuma vienībā nepārsniedz 70 %.Ventilācijas, apkures un dzesēšanas sistēma jāinspicē tādos laika intervālos, kas noteikti dokumentācijā, kura pieprasīta saskaņā ar 2. punkta c) apakšpunktu. | svītrots | Grozījums Nr. 33 III pielikuma 1. punkta ievaddaļa 1. Kompetentā iestāde veic inspekcijas, lai pārbaudītu, | 1. Kompetentā iestāde, iepriekš par to nebrīdinot, gadā veic vismaz vienu izlases veida pārbaudi visos putnu gaļas ražošanas uzņēmumos (ar mazu un lielu ganāmpulka blīvumu), lai pārbaudītu, | Grozījums Nr. 34 III pielikuma 2. punkta 2. apakšpunkts Turklāt kompetentā iestāde var pieprasīt uzņēmumam vai saistītajām uzņēmumu vienībām samazināt maksimālo ganāmpulka blīvumu līdz tādam apmēram, kas ir atbilstošs, lai labotu trūkumus (parasti ganāmpulka blīvums ir no 30 līdz 38 kilogramiem dzīvsvara), ja inspekcija konstatē, ka II pielikumā noteiktās prasības netiek ievērotas vai ja saskaņā ar IV pielikuma 3. punktu saņem paziņojumu, kas norāda uz nopietniem trūkumiem, vai otru paziņojumu par tajā pašā uzņēmumā iepriekš konstatētajiem trūkumiem. Kompetentā iestāde dara zināmu īpašniekam vai audzētājam pieņemto lēmumu un jo īpaši, no kura brīža jāsamazina ganāmpulka blīvums. | Kompetentā iestāde var tomēr pieprasīt uzņēmumam vai saistītajām uzņēmumu vienībām samazināt maksimālo ganāmpulka blīvumu līdz tādam apmēram, kas ir atbilstošs, lai labotu trūkumus. Šādu samazinājumu apmēru nosaka, ņemot vērā vidējo mirstības un pēdu spilventiņu dermatīta saslimstības rādītāju trīs secīgos ganāmpulkos saskaņā ar IV pielikuma 3. un 4.punkta noteikumiem. Ganāmpulkā konstatētos trūkumus klasificē atbilstīgi trim kategorijām: Pirmā kategorija: trūkumu nav vai to ir ļoti maz (no 0 līdz vienai trešdaļai no IV pielikuma 3. un 4. punktā noteiktās skalas). Šādā gadījumā nepiemēro papildu prasības šā punkta pirmajā daļā noteiktajām;Otrā kategorija: vidējs skaits trūkumu (no vienas līdz divām trešdaļām no IV pielikuma 3. un 4. punktā noteiktās skalas). Ja pēc šo trūkumu konstatēšanas attiecīgajā ganāmpulkā nav uzlabojumu, kas ļautu to atkal ierindot pirmajā kategorijā, audzētājam liek samazināt nākamā ganāmpulka maksimālo pieļaujamo blīvumu par 1 kg/m2. Šis samazinātais blīvums paliek spēkā, līdz attiecīgā uzņēmuma rādītājs nav atkal pirmās kategorijas līmenī;Trešā kategorija: liels skaits trūkumu (no divām trešdaļām līdz maksimumam skalā, kas izveidota saskaņā ar IV pielikuma 3. un 4. punktu). Pēc trūkumu konstatēšanas audzētājam paziņo par pienākumu samazināt ganāmpulka maksimālo blīvumu par 1 kg/m2.Ja audzētājs neievēro III pielikuma 3. punktā noteikto procedūru, laika posmā no 90 līdz 120 dienām no dienas, kad īstenoja iepriekšējā punktā paredzēto samazinājumu, veic jaunu pārbaudi. Ja situācija neuzlabojas, piemēro vēl vienu samazinājumu par 1 kg/m2. Tādu pašu procedūru atkārto, līdz attiecīgā uzņēmuma rādītājs nav atkal pirmās kategorijas līmenī. Kompetentā iestāde informē īpašnieku vai audzētāju par pieņemto lēmumu un jo īpaši par brīdi, no kura ganāmpulka blīvums samazināms. | Grozījums Nr. 35 III pielikuma 3. punkts 3. Uzņēmuma īpašnieks vai audzētājs var pieprasīt 2. punktā minēto maksimālā ganāmpulka blīvuma samazināšanas kārtības pārskatīšanu, nodrošinot, ka: | 3. Pēc uzņēmuma īpašnieka vai audzētāja pieprasījuma kompetentā iestāde 2. punktā minēto maksimālā ganāmpulka blīvuma samazināšanas pienākumu pilnībā un nekavējoties atceļ, ar nosacījumu, ka: | a)divi iepriekšējie ganāmpulki atbilst IV pielikuma 3. punktā noteiktajiem limitiem; | a)iepriekšējais ganāmpulks ir atbildis IV pielikuma 3. punktā noteiktajiem limitiem un | b)veterinārārsts, kas sniedz uzņēmumam pakalpojumus, pieprasījumam sniedzis labvēlīgu atzinumu. | b)veterinārārsts, kas sniedz uzņēmumam pakalpojumus, pieprasījumam sniedzis labvēlīgu atzinumu. | Kompetentā iestāde izskata pieprasījumu, veicot uzņēmumā inspekciju un izvērtējot dokumentāciju, kas iesniegta saskaņā ar II pielikuma 1. un 2. punktu. | | Grozījums Nr. 36 IV pielikuma 1. punkta 1. apakšpunkts 1. Lopkautuvē ikvienam sūtījumam valsts pilnvarotā veterinārārsta uzraudzībā veic tāda izlases parauga inspekciju, kas sastāv vismaz no 200 cāļiem, saistībā ar pēdu spilventiņu dermatītu, un saskaņā ar 4. punktu nosaka punktu skaitu. | 1. Kautuvē ikvienam sūtījumam valsts pilnvarotā veterinārārsta uzraudzībā veic 100 cāļu izlases veida pārbaudi, lai noteiktu iespējamo pēdu spilventiņu dermatītu, un saskaņā ar 4. punktu nosaka punktu skaitu. | Grozījums Nr. 37 IV pielikuma 4. punkta 2.a daļa (jauna) | Lai panāktu vienotu klasifikāciju visā Eirops Savienībā, Eiropas Komisija izstrādā sīkus aprakstus un pievieno tiem fotogrāfijas ar 1. un 2. grupas bojājumiem. | Grozījums Nr. 38 IV pielikuma 4. punkta 2. b daļa (jauna) | Pēdu spilventiņu dermatīta izvērtēšanas un uzskaites sistēmas ieviešanai paredz vismaz divu gadu pārejas posmu. | Grozījums Nr. 39 V pielikuma b) punkts (b)fizioloģiju, jo īpaši dzeršanas un ēšanas vajadzības, dzīvnieku izturēšanos un stresa jēdzienu; | (b)dzīvnieku fizioloģiju, jo īpaši dzeršanas un ēšanas vajadzības, dzīvnieku izturēšanos, tostarp normālas uzvedības, nenormālas uzvedības un baiļu pazīmes, un stresa jēdzienu; | Grozījums Nr. 40 V pielikuma c) punkts (c)darba ar cāļiem cāļu praktiskos aspektus, jo īpaši noķeršanu un pārvadāšanu; | (c)rūpīga darba ar cāļiem praktiskos aspektus, jo īpaši noķeršanu un pārvadāšanu; | Grozījums Nr. 41 V pielikuma d) punkts (d)cāļu kopšanu ārkārtas gadījumos, nogalināšanu un kaušanu ārkārtas gadījumos. | (d)parasto slimību simptomu atpazīšanu un atbilstošu ārstēšanu, cāļu kopšanu ārkārtas gadījumos, nogalināšanu un kaušanu ārkārtas gadījumos. | [1] OV vēl nav publicēts. --------------------------------------------------