LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 110/35

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 17. panta 6. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 110/2008 par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību

(2018/C 110/09)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 110/2008 (1) 17. panta 7. punktam.

TEHNISKĀS DOKUMENTĀCIJAS GALVENIE PARAMETRI

“ABSINTHE DE PONTARLIER”

ES Nr. PGI-FR-01870 – 16.4.2014.

1. Nosaukums

“ABSINTHE DE PONTARLIER”

2. Stiprā alkoholiskā dzēriena kategorija

Produkts “Absinthe de Pontarlier” pieder pie kategorijas “Citi stiprie alkoholiskie dzērieni”, kas minēta Regulas (EK) Nr. 110/2008 III pielikumā.

3. Stiprā alkoholiskā dzēriena apraksts, ietverot pašas galvenās produkta fizikālās, ķīmiskās un/vai organoleptiskās īpašības

“Absinthe de Pontarlier” ir stiprais alkoholiskais dzēriens bāli dzeltenā krāsā ar zaļganu nokrāsu; tas ir dzidrs un bez jebkādiem nosēdumiem. Ja patērējot, tam pievieno ūdeni, tas iekrāsojas opāla tonī, līdzinoties ziloņkaula krāsai, un kļūst duļķains un necaurspīdīgs.

Tam raksturīgas aromāta nianses, kas atgādina vērmeli (Artemisia absinthium L.). Šīs aromāta nianses ir pārsvarā salīdzinājumā ar tām, kas piemīt citiem augiem, kurus izmanto, ražojot “Absinthe de Pontarlier”.

Ja produktu iztur koka tilpnēs vairākus mēnešus, tas kļūst nedaudz tumšāks un zeltaināks, tam piemītošā anīsa garša mazinās, turpretī vērmeles garša izceļas, un produkts top maigāks.

Šo stipro alkoholisko dzērienu laižot tirgū piedāvāšanai patērētājiem, tas satur vismaz 20 miligramus tujona uz vienu litru produkta. Spirta tilpumkoncentrācija tajā ir vismaz 45 %.

4. Attiecīgā ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Vērmeļu audzēšana un žāvēšana, augu macerācijas darbības, macerāta destilācija, stiprā alkoholiskā dzēriena iegūšana, kā arī tā iepildīšana pudelēs notiek Doubs departamenta šādu pašvaldību teritorijā: Arçon, Bannans, Bonnevaux, Boujailles, Bouverans, Bulle, Chaffois, Chapelle d’Huin, La Cluse-et-Mijoux, Courvières, Dommartin, Dompierre-les-Tilleuls, Doubs, Frasne, Granges-Narboz, Houtaud, Pontarlier, La Rivière-Drugeon, Sainte-Colombe un Vuillecin.

5. Stiprā alkoholiskā dzēriena iegūšanas metodes apraksts

5.1. Vērmeļu audzēšana

Nav atļauts izmantot nekādus mēslošanas līdzekļus un herbicīdus.

5.2. Vērmeļu žāvēšana

Žāvēšana notiek dabīgi bez ventilatora vai mehāniskas ventilācijas. Augi nedrīkst būt pakļauti tiešiem saules stariem.

5.3. Macerēšana

Dažādos augus un sēklas, kas ietilpst šā stiprā alkoholiskā dzēriena destilējamajā sastāvā, ievieto macerēšanai lauksaimniecības izcelsmes etilspirtā un ūdenī.

Dažādos augus, ko izmanto šā stiprā alkoholiskā dzēriena iekrāsošanā, ievieto macerēšanai spirtu saturošā vidē.

Augu ekstraktu (tostarp dabisko) izmantošana ir aizliegta.

Destilācijas vajadzībām macerējamajā maisījumā obligāti ietilpst vērmele (Artemisia absinthium L.) un parastā anīsa [jeb zaļā anīsa] (Pimpinella anisum) sēklas.

Krāsojošajā uzlējumā obligāti izmantojama zemā jeb Melnās jūras vībotne (Artemisia pontica) un ārstniecības izops (Hyssopus officinalis).

Ārstniecības melisa (Melissa officinalis), fenhelis (Foeniculum vulgare) un piparmētra (Mentha spp.) ir atļauti, un to maksimālais apjoms ir 5 kilogrami uz hektolitru tīra macerāta spirta.

Citi aromātiskie augi, izņemot īsto zvaigžņanīsu (jeb zvaigžņoto anīsu), kas ir oficiāli aizliegts, ir atļauti, nepārsniedzot 1 kilogramu lielu kopējo maksimālo apjomu uz hektolitru tīra macerāta spirta.

5.4. Destilācija

Vērmeļu un anīsa destilēšana ir obligāta.

Destilēšanas aparātiem obligāti jābūt izgatavotiem no vara. Katra tāda aparāta ietilpība nedrīkst pārsniegt 3 000 litrus.

Destilāciju var veikt vairākās secīgās kārtās.

5.5. Iekrāsošana

Iekrāsošana ir obligāta. To drīkst veikt vienīgi tā, ka destilātam, kas iegūts saskaņā ar 5.4. punktu, pievieno:

— krāsojošus augus vai

— krāsojošo uzlējumu, kurš definēts 5.3. punktā un kura apjoms nepārsniedz 2 % no galaprodukta tilpuma.

5.6. Pagatavošana

Spirta tilpumkoncentrācijas palielināšana pēc destilācijas, tostarp ar lauksaimniecības izcelsmes etilspirta pievienošanu, ir aizliegta.

Šo stipro alkoholisko dzērienu var saldināt, nepārsniedzot invertcukurā izteiktu maksimālo saturu, kas ir 35 grami uz litru galaprodukta.

Šo stipro alkoholisko dzērienu var izturēt koka tvertnē. Norādi par izturēšanu novecojuma sasniegšanai atveidot uz marķējuma var tikai tad, ja šāda izturēšana koksnes vidē ilgst vismaz 6 mēnešus un ja tā notiek ozolkoka tvertnēs, kuru ietilpība nepārsniedz 600 litrus. Še iepriekš noteiktais minimālais ilgums jāievēro bez pārtraukuma, izņemot darbības, kas nepieciešami jāveic produktu gatavošanai.

Lai ar fasēto produktu analītisko un organoleptisko īpašību pastiprinātu pārbaudi varētu verificēt produktu atbilstību šai specifikācijai, reducēšanu, vajadzības gadījumā – izturēšanu novecojuma sasniegšanai – un iepildīšanu pudelēs veic tajā pašā vietā, kur veikta destilācija.

6. Sīka informācija, kas apstiprina saikni ar ģeogrāfisko vidi vai ģeogrāfisko izcelsmi

6.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika

6.1.1. Dabas faktori

Šajā apvidū valda viendabīgi reljefa, klimatiskie un augsnes apstākļi: tā ir plakankalne ar vieglām un seklām augsnēm – to dziļums nepārsniedz 30–40 centimetrus. Zeme apgabalā ir ļoti bāziska, pēc mehāniskā sastāva tā ir smilšmāla un māla augsne, kurā ir daudz kaļķainu oļu un niecīgas ūdens rezerves.

Apvidus atrašanās 750–900 metru augstumā virs jūras līmeņa nodrošina labvēlīgi maigas temperatūras vasarā, bet gada vidējā temperatūra ir 7–8 °C. Vidējais nokrišņu daudzums gadā ir 1 400–1 600 milimetru, un nedaudz vairāk nokrišņu izkrīt apkaimes reljefa paaugstinājumu tuvumā.

“Absinta” auga kultivēšanai Pontarljē (Pontarlier) apgabalā ir izcili labvēlīga zeme.

6.1.2. Cilvēkfaktori: divus gadsimtus ilga zinātība

XVIII gadsimtā par absinta eliksīra klātieni Pontarljē apgabalā liecināja vairāki dokumenti, kuros tas slavēts it sevišķi tā ārstniecisko īpašību dēļ.

1805. gada 14. februārī majors DUBIED savu ražošanu no Val-de-Travers, Šveices robežas otrās puses, pārcēla uz Pontarljē. Sākot no minētās dienas, spirta brūžu skaits Pontarljē un tā apkaimē pieauga atkarībā no absinta patēriņa pieauguma. XX gadsimta sākumā tur bija jau 25 spirta brūži. Kopumā absinta rūpniecībā 1907. gadā attiecīgajā apriņķī bija nodarbināti vairāk nekā 3 000 cilvēku. 1914. gadā ikdienas ražošanas apjoms bija 66 000 litru. Pontarljē pilsēta, kur ražoja nedaudz mazāk par trešdaļu valsts produkcijas apjoma, bija absinta galvaspilsēta.

Kopš XIX gadsimta pirmās puses “Absinthe de Pontarlier” eksportēja uz visām pasaules daļām (uz Āfriku, Ameriku, Ķīnu utt.). Tā laika Parīzes mākslinieku aprindas ļoti aktīvi dalījās entuziasmā, kam par iemeslu bija absints.

Līdz ar panākumiem parādās daudzum daudz viltojumu, kas pārpludina tirgu. Tādai absinta produkcijai ir slikta kvalitāte, dzēriens nav destilēts, tas ražots masveidā, macerējot augus nerektificētā spirtā vai izmantojot esences. Šādās dzirās bija daudz kaitīgu sastāvdaļu gan no spirta, gan smagajām eļļām, kas ietilpa esencēs. Lai īstā absinta tēlu, ko apdraudēja šie produkti, saglabātu neaptraipītu un izmantotu Pontarljē ražotā absinta labo slavu, 25 uzņēmēji, kas darbojās šajā apgabalā, ražojot saldinātus alkoholiskos dzērienus, netaupīja pūles, lai skaidri informētu par savas absinta produkcijas izcelsmi, kopš 1905. gada norādi “Pontarlier” sistemātiski atveidojot uz visām etiķetēm.

1908. gadā Francijas Republikas prokurors Edmond COULEUR pēc parlamenta pieprasījuma sagatavoja ziņojumu ar nosaukumu “Absinta zemē” (Au pays de l’absinthe) (Editions Société Anonyme d’imprimerie Montbéliardaise). Šajā dokumentā viņš apraksta absinta ražošanas aizsākumus un norāda, ka šā dzēriena vēsturiskā saikne ar Pontarljē ir unikāla un nenoliedzama.

Neskaitāmas preču zīmju etiķetes, kas saista vārdus “Absinthe” un “Pontarlier” un reģistrētas īpaši daudzajos Marie-Claude DELAHAYE sarakstītajos darbos (“Absints”, “Absints, māksla un vēsture”, “Pastaigas pa absinta apkaimi” utt.) (Musée de l’Absinthe, 95430 Auvers-sur-Oise), liecina par “Absinthe de Pontarlier” seno reputāciju.

Līdz XIX gadsimta beigām Haut-Doubs vērmeļu plantācijas piegādāja šos augus spirta brūžiem visā Francijā.

Zinātība un metodes turpināja saglabāties arī “Absinthe” aizlieguma laikā, un par to jāpateicas anīsa dzērienu ražošanai, kurā izmantoja paņēmienus un materiālo aprīkojumu, ko “Absinthe” ražošanā lietoja līdz 1915. gadam.

Pretstatā pastis, kas ir anīsa un lakricsaknes ekstraktu maisījums ar spirtu, anīsa dzēriens, ko Pontarljē gatavo kopš 1921. gada, ir destilēts anīsa dzēriens (produkts, ko iegūst, tīru spirtu redestilējot anīsa klātienē), kas pagatavots uz parastā [zaļā] anīsa bāzes. Šajā periodā vismaz trīs Pontarljē destilētā anīsa dzēriena zīmolu etiķetēs bija atsauces, norādot, ka tā izcelsme ir “Pontarlier”. Šo anīsa dzērienu, ko tautas valodā sauca par “Pont” (“Tilts”), Pontarljē gatavo tajās pašās ražošanas telpās ar to pašu materiālo aprīkojumu un pēc tām pašām metodēm, kā līdz 1915. gadam gatavoja absintu (“Absinthe”). Grozīt vajadzēja vienīgi “recepti”, svītrojot no tās absintu un zaļi krāsojošos augus, jo toreizējais 1921. gada tiesību akts noteica, ka anīsa dzērieni nedrīkst saturēt absintu un to krāsa nedrīkst būt zaļa. Šo destilēto anīsa dzērienu Pontarljē ražo joprojām.

Pontarljē apgabalā kopš 1988. gada, kad tika atļauts atkal atsākt ražot stipros alkoholiskos dzērienus uz vērmeļu bāzes, atdzimst vērmeļu audzēšana un šā stiprā alkoholiskā dzēriena ražošana pēc šīm tradīcijām, kas nav pārtrūkušas.

Kopš 2002. gada katru gadu Pontarljē “absintiādu” (“Absinthiades”) laikā norisinās liels absintam veltīts kultūras pasākums, konkurss, kas pulcē visas pasaules “absintus” (angļu, šveiciešu, čehu, vācu utt.), kuru produkciju tirgo Francijā. Laikposmā no 2002. gada līdz 2014. gadam “Absinthe de Pontarlier” saņēma 13 zelta, 6 sudraba un 6 bronzas medaļas.

Kopš 2012. gada Parīzes Vispārējā lauksaimniecības konkursā absints piedalās īpašā kategorijā. Laikā no 2012. gada līdz 2015. gadam “Absinthe de Pontarlier” saņēma 5 zelta, 1 sudraba un 1 bronzas medaļu.

Savukārt 2009. gadā izveidots “Absinta maršruts”, kas Francijas Pontarljē savieno ar Šveices Valdetravēru (Val-de-Travers), tādējādi radot “Absinthe” vēsturiskā šūpuļa fizisku atveidu.

6.2. Produkta specifika

“Absinthe de Pontarlier” ir stiprais alkoholiskais dzēriens bāli dzeltenā krāsā ar zaļganu nokrāsu; tas ir dzidrs un bez jebkādiem nosēdumiem. Ja patērējot tam pievieno ūdeni, tas iekrāsojas opāla tonī, līdzinoties ziloņkaula krāsai, un kļūst duļķains un necaurspīdīgs.

“Absinthe de Pontarlier” piemīt raksturīgas aromāta nianses, kas atgādina smaržas, ko vērmeles augi izdala, kad novāc to ražu. Lai šīs aromāta nianses saglabātu, “Absinthe de Pontarlier” satur vismaz 20 miligramus tujona uz litru produkta.

Ja produktu iztur koka tilpnēs vairākus mēnešus, tas kļūst nedaudz tumšāks un zeltaināks, tam piemītošā anīsa garša mazinās, turpretī vērmeles garša izceļas, un produkts top maigāks.

Pēc tradīcijas “Absinthe de Pontarlier” piedāvā šķīdinātā cukurā – tas noņem nedaudz savelkošo garšu, ko produktam var piešķirt anīsa destilēšana.

6.3. Saikne starp noteikto apgabalu un produktu

“Absinthe de Pontarlier” organoleptiskās kvalitātes pamatā ir:

— vērmeļu augi, ko kultivē ģeogrāfiskajā apgabalā,

— ražošanas process, ko Pontarljē spirta brūži izmanto vairāk nekā divus gadsimtus.

6.3.1. Vērmeles

Vērmeļu smarža izsmalcinātāka un koncentrētāka ir tajos apvidos, kur klimats un augsnes apstākļi to augšanai ir mazāk labvēlīgi.

Haut-Doubs apgabals vienmēr bijis slavens ar aromātisko augu audzēšanu. Kontinentalitātes un reljefa nosacīti faktori, kas izteikti tieši tik daudz, lai labi izpaustos smaržas, bet kam ir arī tieši tik neliela ietekme, lai vērmelēm būtu ļoti labi augšanas apstākļi, tur izpaužas neatkārtojamā līdzsvarā. Haut-Doubs apbrīnojamā kārtā apvienoti trīs galvenie faktori, kas vajadzīgi īpaši absintam un nodrošina vērmeļu augšanu un garšas kvalitāti: augstums virs jūras līmeņa, kontinentalitāte un seklas augsnes. Ļoti senais izmantojums, kāds vērmelēm ir šajā apvidū, dod pamatu uzskatīt, ka tās šeit ir autohtoni augi.

Vērmeļu audzēšanas praksē sava nozīme ir arī tādam klimata faktoram kā nokrišņu samazināšanās jūlijā, tādējādi veidojot vērmeļu ražas novākšanas sezonai precīzi atbilstīgus apstākļus – tās prasa sausu laiku.

Vērmeļu augos, kurus noteiktajā apgabalā audzē un žāvē saskaņā ar iepriekš aprakstītajām metodēm, ir tāda ēterisko eļļu koncentrācija, kas šim stiprajam alkoholiskajam dzērienam piedod smaržu, kura izceļas ar nesalīdzināmu stiprumu un svaigumu.

6.3.2. Ražošanas process

Lai šo sevišķi koncentrēto izejvielu attiecīgi pārstrādātu, vajadzīga dažādu ražošanas paņēmienu izmantošana:

— obligāts process ir destilēšana, kuras laikā vērmeles tiek atbrīvotas no tām piemītošā rūgtuma,

— destilējamajā maisījumā jāietilpst anīsam, kas, absinta dzērienu baudot, izlīdzina tajā vērmelēm piemītošo stiprumu.

6.3.3. Reducēšana un pildīšana pudelēs

“Absinthe de Pontarlier” līdzsvarotais aromāts vienlaikus ir daudzveidīgs un trausls. Tā iegūšana atkarīga no sākotnējā izmantoto augu sastāva, kā arī no dažādo ēterisko eļļu īpatsvara, it sevišķi no tujona proporcijas, kura minimālais saturs ir noteikts, lai atbilstu produkta raksturīgajām īpašībām. Dažādu produkta sastāvā esošo gaistošo savienojumu koncentrācija, kuri piedalās “Absinthe de Pontarlier” aromātu līdzsvara veidošanā, ir stipri vien mainīga un atkarīga it īpaši no izmantotajiem augiem, arī no tradicionālās destilācijas kārtības. Tam ir savs pamats, jo šī koncentrācija ir dažāda atkarā no auga ģenētiskajām īpašībām, attīstības stadijas, barības vielu uzņemšanas, klimata un augsnes veida. Atkarībā no izmantotās destilācijas kārtības dažāds var būt arī šo vielu ekstrakcijas iznākums.

Tādēļ, lai piedāvātu patērētājiem produktu, kurš ir pietiekami bagāts ar savienojumiem, kas ir noteicoši ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Absinthe de Pontarlier” apzīmētajam produktam, tā pagatavotāji par salāgošanas mainīgo faktoru izmanto tirdzniecībai piemērojamo spirta tilpumkoncentrāciju, attiecīgi mainot reducēšanai vajadzīgā ūdens apjomu. Reducēšanas darbība, ko veic tieši pirms iepildīšanas pudelēs, tāpēc noteikti jāpadara produkta pagatavotājam.

Vispārējā kārtā ēteriskajās eļļās esošie gaistošie savienojumi ir ļoti jutīgi pret ārēju faktoru iedarbību, tie viegli iesaistās ķīmiskajās reakcijās, tātad tie ir ļoti nestabili.

Tā kā skābekļa šķīdība ēteriskajā eļļā pieaug līdz ar temperatūras pazemināšanos, ēterisko eļļu oksidēšanās var notikt pat zemā temperatūrā tvertņu iztukšošanas, pārsūknēšanas un pudeļu pildīšanas laikā, radot galvenokārt peroksīdu radikāļus un hidroperoksīdus, kas apdraud ēterisko eļļu kvalitāti.

Saskarē ar aukstumu var rasties vielas daļiņas sīku plēksnīšu veidā, kuras uzpeld virspusē. Tāpēc gadījumā, ja iepildīšana pudelēs notiek, kad absints nav atsildīts un viendabīgots, plēksnītes filtrē pirms pildīšanas pudelēs, un līdz ar to tiek būtiski ietekmētas dzēriena organoleptiskās īpašības. Un pretēji – ja kristalizācija pudelē noris pēc tam, kad tā tikusi turēta aukstumā, tai nebūs seku tiktāl, ciktāl produkts pēc atkalsasilšanas atgūsies bez sākotnējo īpašību pasliktināšanās.

Ēteriskās eļļas ir jutīgas arī saskarē ar atsevišķu veidu plastmasu vai dažiem metāliem, kas tāpēc aizliedzami produkta uzglabāšanas, ar to veicamo darbību un tā fasēšanas laikā.

Produktā “Absinthe de Pontarlier” esošās ēteriskās eļļas tātad ir ļoti nestabilas, jo dažādas reakcijas var novest pie būtiskām to īpašību izmaiņām un tādējādi pasliktināt ar šo ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētā produkta organoleptiskās īpašības. To saglabāšana gan līdz dzēriena iepildīšanai pudelēs, gan šīs darbības laikā prasa tātad īpašus piesardzības pasākumus, lai krietni samazinātu gaisa piekļuvi, turētu šo stipro alkoholisko dzērienu tā, lai tas būtu pasargāts no gaismas un gaisa skābekļa, kā arī mazinātu tā nesaderību, kas tam var būt ar dažu veidu plastmasas materiāliem.

Pastiprināta kontrole, ko veic, analītiski un organoleptiski pārbaudot safasētos produktus, ļauj atklāt ēterisko eļļu iespējamu kvalitātes pasliktināšanos, kas nelabvēlīgi ietekmē produkta organoleptiskās vai fizikāli ķīmiskās īpašības. Vajadzības gadījumā šī pārbaude var būt par iemeslu aizliegumam šādu bojātu produktu laist tirdzniecībā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Absinthe de Pontarlier”.

7. Prasības, kas jāievēro atbilstīgi Kopienas un/vai valsts noteikumiem

Francijas Republikas Oficiālā Vēstneša (Journal officiel de la République française) 2013. gada 19. jūlija numurā publicētais 2013. gada 12. jūlija lēmums par ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Absinthe de Pontarlier”.

8. Pieteikuma iesniedzēja nosaukums un adrese:

Association de Défense de l’Absinthe de Pontarlier 49, rue des Lavaux 25300 Pontarlier FRANCE Tālrunis: +33 381390470 Fakss: +33 381395967 E-pasts: contact@pontarlier-anis.com

9. Papildu elementi (marķējums)

Stipros alkoholiskos dzērienus, kurus saskaņā ar šo specifikāciju ir tiesības apzīmēt ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Absinthe de Pontarlier”, drīkst piedāvāt pārdošanai vai pārdot tikai tad, ja to marķējumā ir atveidota minētā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde.

Fakultatīvās norādes uz etiķetes drīkst atveidot tikai ar tādām rakstzīmēm, kuras gan augstuma, gan platuma ziņā nav divreiz lielākas par burtiem, kas lietoti ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Absinthe de Pontarlier” atveidei.

Norādi “izturēts koka tvertnē”, kurai seko vai neseko norāde par novecojuma sasniegšanai vajadzīgā perioda ilgumu, drīkst lietot vienīgi tādiem stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, attiecībā uz kuriem ir ievēroti 3. punktā (pirmspēdējā daļā) noteiktie nosacījumi.

(1) OV L 39, 13.2.2008., 16. lpp.