LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 232/21

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2013/C 232/07

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2)

“DITHMARSCHER KOHL”

EK Nr.: DE-PGI-0005-01015-18.07.2012

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Nosaukums

“Dithmarscher Kohl”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Vācija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

“Dithmarscher Kohl” ir baltie galviņkāposti (Brassica oleracea convar. capitata L.) un sarkanie galviņkāposti (Brassica oleracea convar. capitata var. rubra L.) un botāniski pieder pie krustziežu jeb kāpostu dzimtas (Cruciferae jeb Brassicaceae).

Ditmaršenā (Dithmarschen) audzētajām kāpostu šķirnēm raksturīga smalku lapu kārta; šo šķirņu kāposti ir kraukšķīgi, to kacens ir neliels, un tiem piemīt stipra un sātīga garša. Turklāt baltajiem galviņkāpostiem raksturīgs samērā koši zaļš krāsojums līdz pat dziļākajiem lapu slāņiem, bet sarkanie galviņkāposti ir tumši sarkanvioleti ar pavisam nelielu baltu daļu. Visu šo veidu kāposti labi uzglabājas.

Ditmaršenas Dārzeņu audzēšanas padomdevēja apvienība (Gemüsebauberatungsring Dithmarschen e.V.) ik gadu veic šķirņu izmēģinājumus un iesaka tās šķirnes, kurām piemīt iepriekš minētās īpašības.

Kāposti ir augi, kas veido lapu rozeti, un to veģetācijas periods beidzas pēc noziedēšanas un augļu izveidošanās. Tiem ir īss stublājs, uz kura īso starpmezglu posmu dēļ lapas aug ļoti blīvi, un, lai gan zarojums ir stipri attīstīts, tās neizliecas. Balto kāpostu un sarkano kāpostu galviņas ir ļoti blīvas, jo lēnās un līdzsvarotās augšanas dēļ gaisa uzkrāšanās starp lapu slāņiem ir ļoti neliela. Lapu plātnes šiem kāpostiem var būt plati apaļas, plakani apaļas, ieapaļas, ovālas vai otrādi olveida.

Sarkanie un baltie galviņkāposti ir bagāti ar šķiedrvielām un minerālvielām, piemēram, kāliju un dzelzi, un, no fizioloģiskā viedokļa raugoties, tiem ir augsta uzturvērtība.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visi ražošanas posmi no kāpostu audzēšanas līdz pārstrādei un uzglabāšanai noris noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Pēc ražas novākšanas kāpostus sagriež, izmantojot roku darbu, un rūpīgi saliek lielās kastēs. Tas prasa pieredzi un zinātību, jo katrs uzspiediens var negatīvi ietekmēt produkta uzglabājamību. Lielās kastes uzglabā “normālā glabātavā” bez papildu dzesēšanas līdz aptuveni februārim, bet vēlāk – dzesētavās 0,5 °C temperatūrā līdz jūlijam. Kāpostu sagatavošana notiek pēc ražas novākšanas un pēc uzglabāšanas. Tad tiem izgriež kacenu un noņem virsējās lapas.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

—

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai

—

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Ditmaršenas lauku rajons Šlēsvigā-Holšteinā (Schleswig-Holstein) ir viens no diviem rietumu piekrastes rajoniem vistālāk uz ziemeļiem esošajā Vācijas federālajā zemē. Ditmaršenai visapkārt ir ūdens: ziemeļiem šo rajonu apskalo Eider upe, austrumos – Ziemeļjūras-Baltijas jūras kanāls, dienvidos – Elbas upe, bet rietumos – Ziemeļjūra.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Ditmaršenas rajons ir īpaši piemērots kāpostu audzēšanai. Ditmaršenas klimatu nosaka šā lauku rajona atrašanās Ziemeļjūras piekrastē. Tur valda Atlantijas okeāna tipa klimats ar maigām ziemām un vasarām. Nokrišņu visvairāk ir jūlijā un augustā (aptuveni 80 mm mēnesī), kas kāpostu augšanai ir izšķirīgi. Šajā audzēšanas apgabalā pirmais sals parasti neiestājas pirms oktobra beigām. Šādos apstākļos kāpostgalvas var glabāties optimālos zemas temperatūras apstākļos (5–12 °C) neapsalstot. Arī stādīšanas mēnešos aprīlī un maijā kāpostiem ir optimāli laikapstākļi. Ditmaršenā ir aptuveni 270 dienu gadā, kad vēja stiprums pārsniedz 4 balles pēc Beaufort skalas. Vēja dēļ laikapstākļi bieži vien strauji mainās, kaut arī noteicošie ir Rietumiem raksturīgi laikapstākļi, kas veidojas tiešā Ziemeļjūras ietekmē.

Audzēšanas apgabals izceļas ar sevišķi auglīgu augsni. Tajā visuresošās kaļķainās augsnes, kas 2009. gadā ieguva “Gada augsnes žūrijas” (“Kuratorium Boden des Jahres”) piešķirto „Gada labākās augsnes” (“Boden des Jahres”) balvu, ir veidojušās regulāros jūras uzplūdos. Šā iemesla dēļ sāli un kaļķus saturošajos minerālu nogulumos ietilpst arī samērā daudz organisko vielu. Aizdambēšanās un nosusināšanās rezultātā augsnes kārtās ir laba aerācija un sāļu izskalošanās. Tādējādi gar jūras krastu sanesti dūņaini un kaļķaini jūras nogulumi, veidojot tā sauktos kaļķainos līdzenumus (Kalkmarschen) (kuru augsnes satur līdz pat 9 % karbonātu). Augsnes auglību šajos kaļķainajos līdzenumos nodrošina gan sliekas (līdz 500 īpatņiem uz 1 m2), kas veicina kalcija apriti, gan arī lielas barības vielu rezerves. Kaļķaino līdzenumu aramzeme ir viena no visauglīgākajām pasaulē. Lielās augu barības vielu rezerves, ko dod nogulumos ietilpstošās organiskās vielas, sīki sadēdējušie ieži, kā arī ļoti labā augsnes ūdensietilpība apvienojumā ar cilvēku regulētu pazemes ūdens bilanci, dara šā veida augsnes par būtisku faktoru, lai šajā rajonā veiksmīgi un lielās platībās audzētu kāpostus. Augsnes apstākļi nodrošina šai kultūrai augstu veselības līmeni. Tā kā augsnes pH ir augsts (7,2–7,5), kāposti šajā rajonā praktiski necieš no krustziežu sakņu augoņiem. Ar slimības ierosinātāju sēni Plasmodiophora brassicae kāposti inficējas galvenokārt mitrās, sārmainās augsnēs, kur vieglāk veidojas stāvoši ūdeņi. Paaugstinoties pH un sasniedzot 7,2, vairumā gadījumu jauna inficēšanās nav novērota. Tas ir svarīgs priekšnoteikums plašai kāpostu kultūras izplatībai Ditmaršenā.

Šo attīstību jau no paša sākuma pavadīja pētniecības un šķirņu selekcijas darbs. Ditmaršenas kāpostu šķirnēm, piemēram, ‘Kalorama’, ‘Storema’ vai ‘Reguma’ – izskaņa -ma tajās norāda to, ka audzēšanas vieta atrodas Marnes (Marne) pašvaldības teritorijā, – raksturīgs ilgs glabāšanas laiks un veselīgums. Galviņkāpostu šķirņu izstādes rezultātus Ditmaršenas Dārzeņu audzēšanas padomdevēja apvienība ik gadu publicē izdevumā “Dithmarscher Gemüse-Info”. Katru gadu tiek pārbaudīts vairāk nekā 100 šķirņu, piedāvājot informāciju par to viendabīgumu, ražību un veselīgumu, kā arī sniedzot to iekšējās kvalitātes un audzēšanas lietderīguma vērtējumu.

Tādējādi tieši no sakņaugu audzētājiem saņemtās plašās zināšanas dārzeņkopības saimniecībām ir labākais padoms, it sevišķi attiecībā uz reģionālajām īpatnībām. Kāpostu kultūra no tā tikai iegūst dabiskas aizsardzības veidā pret tādām slimībām kā, piemēram, krustziežu tumšā bakteriālā puve.

5.2. Produkta specifika

Auglīgās augsnes un mērenā klimata dēļ kāposti Ditmaršenā izaug ar labi sabalansētu uzturvielu saturu. To garša ir stipra, taču līdzsvarota, un kāposti ir svaigi kraukšķīgi.

Zemes veselīguma dēļ – vietējos laukus maz skar slimības un kaitēkļu uzbrukumi – “Dithmarscher Kohl” ir īpaši labi piemēroti ilgstošai uzglabāšanai. Pateicoties šejienes īpašajiem augsnes apstākļiem (pH > 7) un klimatam (zemas vidējās temperatūras) pasaulē visplašāk izplatītās augu slimības – krustziežu sakņu augoņi (Plasmodiophora brassicola), kartupeļu lakstu ātrvīte (Fusarium oxysporum) un krustziežu tumšā bakteriālā puve (Xanthomonas campestris) – Ditmaršenā gandrīz nemaz nav sastopamas. Arī tādas slimības kā kāpostu sausplankumainība (Alternaria brassicae) un krustziežu apaļplankumainība (Mycosphaerella brassicola) parādās tik reti, ka kāpostus, kas nav paredzēti ilgai uzglabāšanai, ar fungicīdiem neapstrādā. Līdzīgi ir ar kaitēkļiem. Klimata vēsuma dēļ šeit gandrīz nemaz nesastop baltmušu (Aleyrodes proletella) un tabakas tripsi (Thrips tabaci). Tādēļ šķirni ‘Lennox’ audzē gandrīz tikai Ditmaršenā, jo citos apgabalos tā nav pietiekami veselīga. Taču ‘Lennox’ šķirnes galviņkāposti ir lieliski piemēroti uzglabāšanai, un tāpēc tā ir galvenā Ditmaršenā audzētā šķirne.

Ditmaršenas kāposti nav sezonas dārzenis, taču cilvēku veselībai tas ir ļoti augstvērtīgs dārzenis, kas patērētājam ir pieejams pastāvīgi augstā kvalitātē visu gadu.

Pretstatā citos, siltākos ražošanas apgabalos audzētiem kāpostiem “Dithmarscher Kohl” kāpostgalvas ir ļoti blīvas, jo tās aug lēni un vienmērīgi, tāpēc gaisa uzkrāšanās starp lapu slāņiem ir niecīga. Šai īpašībai ir izšķirīga nozīme labas uzglabājamības nodrošināšanai.

“Dithmarscher Kohl” kāposti ir plaši pazīstami ar to labajām antioksidējošajām īpašībām, turklāt tajos ir arī augstāks minerālvielu saturs nekā kāpostos vidēji. Par to liecina analīzes, ko veikusi Ditmaršenas Dārzeņu audzētāju apvienība (Gemüseanbauerverband Dithmarschen e.V.). Šo analīžu rezultāti rāda, ka kalcija, bet jo īpaši dzelzs, saturs tajos ir augstāks par to, kāds tas ir parasti norādīts attiecīgā galviņkāpostiem veltītā literatūrā. Saskaņā ar šo speciālo literatūru (piem., informācijas lapa “Baltie un sarkanie kāposti”, Bavārijas Lauksaimniecības iestāde (Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft)) balto galviņkāpostu vidējais kalcija saturs ir 45 mg/100 g svaiga produkta. Taču Ditmaršenas balto galviņkāpostu kalcija saturs ir no 50 līdz 70 mg/100 g svaiga produkta. Dzelzs saturs saskaņā ar šo literatūru baltajos galviņkāpostos parasti ir 0,5 mg/100 g svaiga produkta. Savukārt Ditmaršenas balto galviņkāpostu dzelzs saturs ir no 0,6 līdz 1,6 mg/100 g svaiga produkta. Tas ir izskaidrojams ar to, ka abu šo minerālelementu saturs ir augsts arī Ditmaršenas augsnē, it īpaši kaļķainajos līdzenumos, kas apgabalā ir pārsvarā.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju un citām īpašībām (AĢIN)

Noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā pastāvošās senās kāpostu audzēšanas tradīcijas, kuras veicinājuši optimālie klimatiskie un augsnes apstākļi un ar tiem saistītā īpašā kāpostu kultūra Ditmaršenā ir iemesls tam, ka šā apgabala galviņkāposti kā reģionālais ražojums patērētāju vidū ieguvuši īpašu atzinību.

Vējš un laikapstākļi kāpostu kultūrai sniedz divas lielas priekšrocības. Biežā laikapstākļu maiņa atnes vajadzīgo nokrišņu daudzumu, tādējādi nodrošinot, ka augs veģetācijas periodā ir pietiekami apgādāts ar ūdeni. Ditmaršenas augsnēm raksturīga laba ūdensietilpība, jo kaļķaino līdzenumu zeme spēj saturēt pietiekami daudz ūdens. Otra izšķirīgā, ar laikapstākļiem saistītā priekšrocība ir vēja virziens. Tā kā vairumā gadījumu tie ir rietumu vēji, kaitēkļu apdraudējums šajā apvidū ir dabiski zems. Ziemeļjūras “veselīgais” vējš veicina to, ka kāposti šeit ir mazāk pakļauti tādiem kaitēkļiem kā, piemēram, kāpostu baltenis. Vēl jo svarīgāks ir zemais sēnīšu sporu izplatības potenciāls, jo tas ir faktors, kura dēļ var samazināt augu aizsardzības līdzekļu lietošanu, vienlaikus nepasliktinot produkta uzglabājamību. Ar klimatiskajiem apstākļiem saistītā kāpostu lēnaudzība ir par iemeslu tam, ka galviņas veidojas smagas un blīvas, tādas, kurās nav daudz vietas, kur uzkrāties gaisam, – tas ir lieliskas uzglabājamības un kraukšķīguma nodrošinātājs faktors.

Kāpostu audzēšanai Ditmaršenā ir jau vairāk nekā 100 gadu ilga tradīcija. Tā 1888. gadā avīzē “Glückstädter Gemüsefabrik” publicēts sludinājums deva dārzniekam Eduardam Lāsam (Eduard Laß) ierosmi sākt audzēt kāpostus Veselbūrenā (Wesselburen). Kopš tā laika „Dithmarscher Kohl” šajā rajonā audzē pastāvīgi, un šo kāpostu kultūra tur piedzīvo nepārtrauktu saimniecisko izaugsmi. Ģeogrāfiskajā apgabalā dzīvojošie lauksaimnieki savas zināšanas un pieredzi kāpostu audzēšanā nodod no paaudzes paaudzē jau vairāk nekā 120 gadu. Šīs zināšanas un pieredze nodrošina vislabāko kvalitāti, kas ir pamats veiksmīgai tirdzniecībai. Ar kāpostu kultūrai atvēlēto 2 500 ha kopplatību Ditmaršena ir viens no lielākajiem kāpostu audzēšanas apgabaliem Eiropā. Produkts “Dithmarscher Kohl” šim lauku rajonam ir svarīgs ekonomiskais faktors. Turklāt “Dithmarscher Kohl” ir liela nozīme arī gastronomijas ziņā un tūrisma attīstībai apgabalā. Apstākļi, kas saistīti ar kāpostu kultūras vēsturi Ditmaršenā, plaši aprakstīti literatūrā (skatīt “Kohlgeschichte(n) — Aus dem Anbaugebiet hinter Dithmarschens Deich”, Klaus Gille, Verlag Boyens & Co.).

Daudzi produktam „Dithmarscher Kohl” veltīti pasākumi un ikgadējā kāpostu ražas novākšana ir notikumi, kas pulcina daudz tūristu no citiem, arī attālākiem, reģioniem. Pasākums, kas pārsniedz lauku rajona ietvarus, ir “Ditmaršenas kāpostu dienas” (“Dithmarscher Kohltage”), kuras katru gadu pulcē Ditmaršenā vairāk nekā 300 000 apmeklētāju (avots: “Dithmarschen feiert den Kohl”, Hamburger Abendblatt, 2006. gada 20 septembris). Ekonomikas, politikas un administrācijas aprindām, vairākiem klubiem un biedrībām, kā arī plašai sabiedrībai daudzās darbības saistībā ar sešu dienu ilgo kāpostu ražas novākšanu katru gadu sagādā patiesus rudens priekus. Tradicionālā kāpostu griešana jau kopš vairākiem gadiem regulāri noris kopā ar Šlēsvigas-Holšteinas federālās zemes valdības priekšsēdētāju un Ditmaršenas apriņķa pašvaldības priekšsēdētāju. “Dithmarscher Kohltage” laikā daudzas ēdināšanas iestādes piedāvā kāpostu ēdienus arī ārpus rajona robežām. Šī tradīcija pastāv jau vairākus gadus: pirmās “Dithmarscher Kohltage” notika 1987. gadā.

Arī “Vācijas kāpostu ceļš” (“Deutsche Kohlstraße”) iet caur Ditmaršenu un sekmē – it īpaši ārpus kāpostu sezonas – tūristu un interesentu informēšanu par izstrādājumiem un produktiem. Šis ceļš šķērso visu Ditmaršenas apriņķi, tas iet gar daudzām vēsturiskām un ievērības cienīgām vietām, kur apmeklētājiem ir iespēja nonākt tiešā kontaktā ar lauksaimniekiem un dažādos veidos saņemt “pilnīgu informāciju par kāpostiem”. Piedāvāto pasākumu vidū ir kāpostu uzglabāšanas un sagatavošanas vietu vai “Kohlosseum Wesselburen” apmeklējums. Tur atrodas Ditmaršenas kāpostu muzejs, kā arī kāpostu skābēšanas ražotne un zemnieku tirgus, kas ik gadu piesaista daudzus tūkstošus apmeklētāju.

“Dithmarscher Kohltage” ietvaros lauksaimnieces izraugās divas jaunas Ditmaršenas apriņķa sievietes, kas tad uz veselu gadu kļūst par “Ditmaršenas kāpostu karalienēm” un oficiālajām “Dithmarscher Kohltage” pārstāvēm. “Ditmaršenas kāpostu karalieņu” pienākumi tālu pārsniedz federālās zemes robežas. Tā viņas regulāri pārstāv produktu “Dithmarscher Kohl”, piemēram, tādos pasākumos kā “Starptautiskajā zaļajā nedēļā” Berlīnē, kā arī piedalās daudzās sanāksmēs kopā ar plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem no preses, radio un televīzijas aprindām. Arī šādā veidā produkts “Dithmarscher Kohl” tiek popularizēts tālu aiz rajona robežām.

Reprezentatīva aptauja, kas 2009. gadā veikta patērētāju vidū, liecina, ka aptuveni 80 % Šlēsvigas-Holšteinas patērētāju ne tikai labi pazīst “Dithmarscher Kohl”, bet arī uzskata, ka tas ir augstvērtīgs produkts ar labu reputāciju. Aptauja, visbeidzot, liecina arī, ka 37 % aptaujāto par “Dithmarscher Kohl” ir gatavi maksāt vairāk nekā par līdzīgiem citas izcelsmes kāpostiem.

Minētie Ditmaršenas dabas apstākļi, jo īpaši klimats, kuru ietekmē Atlantijas okeāns un kura raksturīgas īpašības ir pietiekami liels nokrišņu daudzums, mazs sals un stiprs vējš, kā arī labi augsnes apstākļi (kaļķainais līdzenums (Kalkmarsch)), ir labvēlīgi faktori kāpostu audzēšanai noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā un ir palīdzējuši padarīt šo vairāk nekā 100 gadus seno Ditmaršenas tradīciju par tādu, uz kuras pamata šis lauku rajons kļuvis par vienu no lielākajiem kāpostu audzēšanas apgabaliem Eiropā. Šīs attīstības gaitā tika uzkrātas plašas zināšanas gan šķirnes izkopšanā, gan arī kāpostu audzēšanā, tādējādi veicinot augstas kvalitātes kāpostu ražošanu Ditmaršenā. Šie faktori nodrošināja to, ka Ditmaršena tur ražoto kāpostu dēļ ir pazīstama tālu aiz rajona robežām, un to, ka patērētāju acīs produkts “Dithmarscher Kohl” tā ģeogrāfiskās izcelsmes dēļ ir iemantojis labu reputāciju kā tradicionāls reģionālais produkts. Dažādi “Dithmarscher Kohl” veltīti tūrisma, gastronomijas un informēšanas pasākumi veicina produkta atpazīstamību un tā reputācijas stiprināšanu.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (3) 5. panta 7. punkts)

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/30500

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2) Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3) Skat. 2. atsauci.