ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.3.

Līdz 2020. gada 1. augustam: — Tiks vai netiks ieviests 2021. kalendārajā gadā to tiešo maksājumu samazinājums, kas pārsniedz 150 000 EUR gadā, kā arī jebkurš paredzamais samazinājumu rezultāts attiecībā uz 2021. gadu. — Izvēle pārnest vai nepārnest līdzekļus, un, ja līdzekļi tiks pārnesti, kādā procentuālā apmērā (līdz 15 %) no 2021. gada ELGF, lai piešķirtu papildu finansējumu 2022. gada ELFLA. — Izvēle pārnest vai nepārnest līdzekļus, un, ja līdzekļi tiks pārnesti, tad kādā procentuālā apmērā (līdz 15 %) no 2022. gada ELFLA, lai piešķirtu papildu finansējumu 2021. gada ELGF. — 2021. gadam: tiks vai netiks piešķirts pārdalošais maksājums. — 2021. gadam procentuāls apmērs no 2021. gada ELGF maksimālā apjoma šādiem atbalsta veidiem: — pārdalošais maksājums, — maksājums gados jauniem lauksaimniekiem (atgādinājums: noteikumos paredzētais maksimālais apmērs: 2 %), — brīvprātīgs saistītais atbalsts (atgādinājums: noteikumos paredzētais maksimālais apmērs: 15 %), — maksājums apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi, pirmā pīlāra ietvaros, — piezīme: pamata maksājuma shēmas maksimālo apmēru aprēķina, no ELGF maksimālā gada apmēra atņemot citiem atbalsta veidiem noteiktos maksimālos apmērus (kā 2015.–2020. gada laikposmā). — Pamata maksājuma shēmas piemērošana vai nepiemērošana reģionālā līmenī 2021. gadā (reģioni ir definēti pēc objektīviem kritērijiem un bez diskriminācijas pēc agronomiskām un sociāli ekonomiskām iezīmēm, to reģionālā potenciāla vai to institucionālās vai administratīvās struktūras). — Tiks vai netiks 2021. gadā turpināta procedūra pamata maksājumu tiesību vērtības iekšējai konverģencei vidējās vērtības virzienā.
Visbeidzot, EESK vēlas norādīt uz Eiropas Savienības tirdzniecības politiku. Pašlaik vairāk nekā 60 % no ES tirgū patērētajām zivīm nāk no trešām valstīm. Daudzi no šiem importētajiem zvejniecības produktiem ir pakļauti tirdzniecības nolīgumiem, kas piešķir tarifa preferences, it sevišķi jaunattīstības valstīm (VPS, ekonomisko partnerattiecību nolīgumi utt.). Dažos gadījumos šīs preferences tiek apspriestas ar trešām valstīm, kuras neievēro līdzvērtīgus sociālos un vides ilgtspējas standartus, kas Eiropas ražotājiem jāievēro saskaņā ar ES noteikumiem ( 14 ) . Tas rada negodīgu konkurenci un mazina Eiropas uzņēmumu konkurētspēju. Tāpēc ES centieni padarīt zivsaimniecības un jūras produktu ražošanu ilgtspējīgu un sociāli atbildīgu ir nesaderīgi ar tādu produktu importu no dažām valstīm, kurās ilgtspēja un sociālā atbildība tiek ievērota daļēji vai netiek ievērota vispār.
1.2.

PEACE Ziemeļīrijā un Īrijas robežapgabalos. EESK atzinīgi vērtē to, ka atbalsts miera procesam ir ES prioritāte, un atzīmē, ka programma PEACE ir būtiski sekmējusi miera saglabāšanu reģionā. Šis vērtējums sakrīt ar Eiropas Parlamenta 2018. gada septembra secinājumiem PEACE raksturota kā paraugs pārējai pasaulei. EESK ļoti atzinīgi vērtē priekšlikumu pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES turpināt ES programmuZiemeļīrijā un Īrijas robežapgabalos. EESK atzinīgi vērtē to, ka atbalsts miera procesam ir ES prioritāte, un atzīmē, ka programmair būtiski sekmējusi miera saglabāšanu reģionā. Šis vērtējums sakrīt ar Eiropas Parlamenta 2018. gada septembra secinājumiem ( 1 ) , kuros programmaraksturota kā paraugs pārējai pasaulei.
Euro savā 20 gadu ilgajā pastāvēšanas vēsturē ir veicis tālu ceļu. Tā ļoti ātri kļuva otrā nozīmīgākā starptautiskā valūta pasaulē (pēc ASV dolāra) ( 10 ) . Proti, aptuveni 60 pasaules valstis izmanto euro vai ir piesaistījušas tam savu nacionālo valūtu. Vienlaikus euro veido aptuveni 20 % no ārvalstu centrālo banku starptautiskajām rezervēm, kas tādējādi norāda uz euro kā droša vērtības uzkrājuma nozīmi, un veido vienu piektdaļu no uzņēmumu un ārvalstu valdību emitētajiem starptautiskajiem parādiem. Visbeidzot, ne mazāk svarīgi ir tas, ka euro tiek plaši izmantots starptautiskajiem maksājumiem: 2017. gadā aptuveni viena trešdaļa no starptautisko darījumu vērtības tika norādīti rēķinos vai apmaksāti euro valūtā (salīdzinājumā ar aptuveni divām piektdaļām attiecībā uz ASV dolāru).
1.1.

EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu grozīt ES tiesību aktus, kuri reglamentē energoefektivitāti, pamatojoties uz to, ka ir vajadzīgas izmaiņas, kas izriet no Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES.
3.1.2.

Elektroenerģijas kā dekarbonizācijas dzinējspēka potenciāls ir ievērojams vairākās jomās, tostarp apkures un dzesēšanas jomā (proti, attiecībā uz siltumsūkņiem, kā arī centralizētu siltumapgādi un centralizētu aukstumapgādi), e-degvielu ražošanā un elektromobilitātes jomā. EESK norāda, ka 55 % no Eiropas Savienības elektroenerģijas jau tiek iegūti no bezoglekļa avotiem (proti, 25 % no kodolenerģijas, 30 % no vēja, hidroenerģijas, saules un citiem atjaunojamiem energoresursiem), un piekrīt paziņojumā paustajam viedoklim, ka saražotā elektroenerģija ir pēc iespējas vairāk jāiegūst no tīriem, klimatneitrāliem, bezemisiju avotiem.
1.9.

EESK ir gandarīta par iespējām, ko ieguldījumi kodolsintēzes tehnoloģijās sniedz rūpniecībai un MVU . Laikposmā no 2008. gada līdz 2017. gadam aģentūra Fusion for Energy visā Eiropā ir veikusi iepirkuma procedūras un piešķīrusi dotācijas aptuveni 3,8 miljardu EUR vērtībā. Vismaz 500 uzņēmumi, tostarp MVU, un vairāk nekā 70 pētniecības un izstrādes organizācijas no aptuveni 20 dažādām ES dalībvalstīm un Šveices ir guvuši labumu no ieguldījumiem ITER darbībās. Arī ITER projektā iesaistītās puses no trešām valstīm ir parakstījušas līgumus ar Eiropas ekonomikas dalībniekiem, lai atbalstītu savu ITER komponentu ražošanu, tādējādi nodrošinot papildu jaunas darbvietas un izaugsmi Eiropas uzņēmumiem. EESK ņem vērā, ka ITER ieguldījumu lielāko neto ietekmi nodrošina atzarproduktu izstrāde un tehnoloģiju pārnese, kas rada jaunas darījumdarbības iespējas citās nozarēs.
2.15.

EESK atzinīgi vērtē to, ka salīdzinājumā ar 2014.–2020. gada DFS ierosinātajā 2021.–2027. gada DFS Komisija ierosina palielināt to procentuālo daļu, ko paredzēts atvēlēt klimata mērķiem , paredzot tiem novirzīt 30 % no ERAF un 37 % no KF līdzekļiem. Tā kā šis mērķis ir ļoti svarīgs un tā sasniegšanai var izmantot abus fondus, EESK uzskata, ka būtu jāapsver papildu palielinājuma iespēja.
4.4.

STCW sertifikāts, neatkarīgi no viņu dzīvesvietas vai valstspiederības atvieglojot piekļuvi nodarbinātībai uz kuģiem, kuri kuģo ar ES valstu karogiem. Lai gan nav šaubu, ka kuģniecības darba tirgus ir globalizēts darba tirgus, EESK vēlas atgādināt, ka Eiropas Savienībai ir ļoti būtiski ieguldīt līdzekļus savu jūrniecības prasmju nodrošināšanā, lai nezaudētu Eiropas jūrnieku kritisko masu, kas palīdz saglabāt Eiropas kuģniecības un visas Eiropas Savienības jūrniecības kopu konkurētspēju. Tādā veidā it īpaši Eiropas jauniešiem tiktu radītas izredzes, kas saistītas ar augsti kvalificētām darbvietām un labi atalgotu karjeru jūrā vai ar jūrniecību saistītās profesijās krastā, vienlaikus saglabājot vai pat palielinot ES jūrnieku īpatsvaru globālajā jūrniecības darbaspēkā (pašreizējie 220 000 ES jūrnieku veido 18 % no kopējā jūrnieku skaita) EESK uzskata, ka ES tiesiskais regulējums attiecībā uz jūrnieku teorētisko un praktisko apmācību un sertificēšanu ir sekmējis kuģniecības darba tirgus vajadzību apmierināšanu, visiem kapteiņiem un virsniekiem, kam ir derīgssertifikāts, neatkarīgi no viņu dzīvesvietas vai valstspiederības atvieglojot piekļuvi nodarbinātībai uz kuģiem, kuri kuģo ar ES valstu karogiem. Lai gan nav šaubu, ka kuģniecības darba tirgus ir globalizēts darba tirgus, EESK vēlas atgādināt, ka Eiropas Savienībai ir ļoti būtiski ieguldīt līdzekļus savu jūrniecības prasmju nodrošināšanā, lai nezaudētu Eiropas jūrnieku kritisko masu, kas palīdz saglabāt Eiropas kuģniecības un visas Eiropas Savienības jūrniecības kopu konkurētspēju. Tādā veidā it īpaši Eiropas jauniešiem tiktu radītas izredzes, kas saistītas ar augsti kvalificētām darbvietām un labi atalgotu karjeru jūrā vai ar jūrniecību saistītās profesijās krastā, vienlaikus saglabājot vai pat palielinot ES jūrnieku īpatsvaru globālajā jūrniecības darbaspēkā (pašreizējie 220 000 ES jūrnieku veido 18 % no kopējā jūrnieku skaita) ( 4 )
1.6.

No pašreizējās programmas novērtējuma rezultātiem EESK secina, ka daži no sekmīgākajiem instrumentiem ir bijuši kopīgu revīziju pasākumi, projektu grupas, darba vizītes un ekspertu grupas sadarbībai IT jomā, un mudina Komisiju noteikt šos pasākumus par prioritāriem jaunajā programmā Fiscalis .
3.2.1.

2 emisiju samazinājumam no HDV , uz kuriem attiecas šis regulas priekšlikums, proti, 15 % samazinājums laikposmam no 2025. līdz 2029. gadam un vismaz 30 % samazinājums laikposmam no 2030. gada 1. janvāra, un pēdējais minētais mērķrādītājs ir jāpārskata 2022. gadā. Atsauces emisiju pamatā ir 2019. gada dati, kuri tiks iegūti, veicot monitoringu, kas ir paredzēts priekšlikumā regulai par jaunu lielas noslodzes transportlīdzekļu CO 2 emisiju un degvielas patēriņa monitoringu un ziņošanu Regulas priekšlikumā ir noteikti mērķrādītāji COemisiju samazinājumam no, uz kuriem attiecas šis regulas priekšlikums, proti, 15 % samazinājums laikposmam no 2025. līdz 2029. gadam un vismaz 30 % samazinājums laikposmam no 2030. gada 1. janvāra, un pēdējais minētais mērķrādītājs ir jāpārskata 2022. gadā. Atsauces emisiju pamatā ir 2019. gada dati, kuri tiks iegūti, veicot monitoringu, kas ir paredzēts priekšlikumā regulai par jaunu lielas noslodzes transportlīdzekļu COemisiju un degvielas patēriņa monitoringu un ziņošanu ( 9 ) (atsauces gada emisijas).
3.7.

Atvērtība tālākajiem reģioniem. Atsaucoties uz Komisijas paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” Interreg budžeta 3.2. pozīcija). Šis konkrētais noteikums ir noderīgs, tomēr būtu arī jānodrošina, ka minēto darbību papildināšanai var viegli izmantot ES līdzekļus, kas paredzēti tālākajiem reģioniem kaimiņos esošo trešo valstu atbalstam (galvenokārt no Eiropas Attīstības fonda (EAF)), taču pašlaik tas tā nav. EESK aicina izveidot Interreg un EAF koordinētu mijiedarbību, kas būtu definēta un plānota. Atsaucoties uz Komisijas paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” ( 1 ) , Komisija ierosina pieņemt jaunus pasākumus, kas ļautu šiem reģioniem sadarboties, ņemot vērā to īpašo stāvokli. Tālāko reģionu savstarpējai sadarbībai un to sadarbībai ar kaimiņos esošajiem reģioniem paredzēta īpaša sadaļa (budžeta 3.2. pozīcija). Šis konkrētais noteikums ir noderīgs, tomēr būtu arī jānodrošina, ka minēto darbību papildināšanai var viegli izmantot ES līdzekļus, kas paredzēti tālākajiem reģioniem kaimiņos esošo trešo valstu atbalstam (galvenokārt no Eiropas Attīstības fonda (EAF)), taču pašlaik tas tā nav. EESK aicina izveidotun EAF koordinētu mijiedarbību, kas būtu definēta un plānota.
5.6.1.

Viens no pārējiem pašreizējiem šķēršļiem, kas kavē pārrobežu izplatīšanu, ir noteikumi par to personu kvalifikācijas pārbaudi, kuras sniedz ieguldījumu pakalpojumus. EESK uzskata, ka būtu jāpieņem sīkāk izstrādāti noteikumi, piemēram: — par to, kuriem pakalpojumiem piemēro spēkā esošos noteikumus, — par to, kāda veida darbībām šo pakalpojumu sniegšanā piemēro šos noteikumus, — par to, kā būtu jāveic kvalifikācijas pārbaude, ja vietējie (valsts) regulatori nespēj ieviest valsts procedūras, — par dažādu kvalifikācijas pārbaudes veidu atzīšanu ES līmenī, izmantojot Eiropas vai pasaules mēroga procedūras, piemēram, CFA testus.
4.8.

Tomēr no paziņojumā apkopotajām problēmām un plašā to iniciatīvu klāsta, kas ir jau ieviestas vai tiek izstrādātas, lai ekonomiku vēl vairāk orientētu uz apriti, kļūst skaidrs, ka pārejas process, kas ir saistīts ar bīstamu vielu izskaušanu no atkritumiem, tostarp to atgūšanas vai reciklēšanas gaitā, netiks pabeigts ātri. Komisijas izvēlētais proaktīvais ilgtermiņa redzējums tāpēc ir piemērots.
3.6.

Turklāt, kā tas norādīts arī Eiropas Parlamenta pētījumā The Legal and Political Context setting for European Identity Document (Eiropas identitātes dokumenta ieviešanas juridiskais un politiskais konteksts), EESK būtu vēlējusies, lai Komisija izskata arī iespēju izstrādāt ES personas apliecību, kas ES pilsoņiem dotu tiesības ar to balsot, pat ja šajā nolūkā būtu jāizvēlas cits juridiskais pamats.
2.1.

Eiropas Savienībā gāze joprojām ir viens no galvenajiem primārajiem energoavotiem, un gāzes iekšējā tirgus efektīvai darbībai ir izšķirīga nozīme daudzu ES dalībvalstu tautsaimniecībā un energoapgādes drošībā. Tāpat ir zināms, ka pēdējo 25 gadu laikā ir nepārtraukti palielinājusies ES atkarība no visu veidu enerģijas importa – no 44 % 1990. gadā līdz 53 % 2015. gadā. Eiropas Savienībai jāimportē gandrīz 70 % no ES izmantotās dabasgāzes, un 90 % šīs dabasgāzes piegādā pa cauruļvadiem no trešām valstīm. Lielākais piegādātājs ir Krievija – kopumā ap 40 %, lai gan dažās Austrumeiropas valstīs šis īpatsvars ir ievērojami lielāks.
1.10.

EESK iesaka piešķirt prioritāti pasākumiem pilsētu teritorijās, taču pastāv nepieciešamība izstrādāt arī lauku apvidu transportam piemērotas programmas. Tāpēc EESK iesaka, ka šādas programmas varētu ietvert tādas infrastruktūras izveidi, kas būtu balstīta uz tādu biodegvielu izmantošanu, kura pārsvarā tiktu ražota no lauksaimniecības atkritumiem, kā arī atkritumiem no citiem avotiem, un izmantojot uz bioreaktoriem balstītu tehnoloģiju. Šādas programmas varētu iekļaut tādas infrastruktūras izveidi, kas balstīta uz progresīvu biodegvielu, kuras iegūtas no lauksaimniecības atkritumiem, mežsaimniecības atkritumiem vai citiem atkritumiem, izmantošanu.
7.2.

Šajā jomā EESK vēlas pievērst uzmanību divām Eiropas Savienības Tiesas izskatītajām lietām, kuru pamatā ir iepriekšējā IVSI šķīrējtiesas sistēma un kuras ir saistītas ar šo diskusiju. Pirmkārt, 2017. gada 16. maija atzinumā 2/15 par ES un Singapūras brīvās tirdzniecības nolīgumu EST nolēma, ka ES nav ekskluzīvas kompetences attiecībā uz IVSI, konstatējot, ka IVSI izslēdz strīdus no dalībvalstu tiesu jurisdikcijas. Otrkārt, spriedumā lietā C-284/16, Slowakische Republik/Achmea BV , par ES iekšējiem ieguldījumu nolīgumiem EST konstatēja, ka IVSI izslēdz strīdus no ES dalībvalstu tiesu jurisdikcijas un līdz ar to arī no tiesiskās aizsardzības līdzekļu sistēmas, kas izveidota ES tiesību sistēmā.
1.1.4.

Lai īstenotu pirmo un svarīgāko no šiem mērķiem, proti, uzlabot nepersonizētu datu pārrobežu mobilitāti vienotajā tirgū, EESK, atšķirībā no Komisijas, uzskata, ka sākotnēji nepietiek ar to, ka dalībvalstis paziņo Komisijai “par katru akta projektu, kas ievieš jaunu datu atrašanās vietas prasību vai izdara izmaiņas spēkā esošā datu atrašanās vietas prasībā” tikai 12 mēnešus pēc regulas spēkā stāšanās, kas labākajā gadījumā gaidāma ne ātrāk kā 2018. gada beigās, un ka dalībvalstis nodrošina, ka tiek atcelta “katra datu atrašanās vietas prasība, kas neatbilst” noteikumam, kas paredz, ka attiecīgo datu brīva aprite nav aizliegta un ierobežota, ja vien to nepamato sabiedriskās drošības apsvērumi.
4.2.1.

FRAND principu piemērošanu standartam būtiskos patentos, kā to ir ierosinājusi Komisija, Komiteja atbalsta taisnīguma standartu un principu mutatis mutandis piemērošanu arī citās intelektuālā īpašuma tiesību jomās. Tomēr FRAND principi īstenībā prasa juridisku ierobežojumu noteikšanu patentu tiesībās. Tādus principus nevar vienkārši ieviest citās nozarēs, to piemērošana ir jāvērtē un jāapspriež katrā gadījumā atsevišķi Pēc analoģijas arprincipu piemērošanu standartam būtiskos patentos, kā to ir ierosinājusi Komisija, Komiteja atbalsta taisnīguma standartu un principupiemērošanu arī citās intelektuālā īpašuma tiesību jomās. Tomēr FRAND principi īstenībā prasa juridisku ierobežojumu noteikšanu patentu tiesībās. Tādus principus nevar vienkārši ieviest citās nozarēs, to piemērošana ir jāvērtē un jāapspriež katrā gadījumā atsevišķi ( 8 )
2.4.

No vienas puses, pārvadātāji apgalvo, ka pašreizējais stāvoklis ierobežo Eiropas transportlīdzekļu parku efektīvu izmantošanu. No otras puses, transporta nozares arodbiedrības pauž bažas, ka priekšlikums vēl vairāk vājinās ļoti svarīgo saikni starp pārvadātāju un tā aktīviem un samazinās dalībvalstu spējas kontrolēt to teritorijā reģistrēto pārvadātāju faktisko darbību un panākt noteikumu izpildi. Pašām dalībvalstīm nav vienotas pieejas šajā jautājumā, un dažas uzskata, ka būtu jāsaglabā status quo.
4.4.

Noguruma izraisīts transportlīdzekļa vadītāja spēku izsīkums (tostarp nepietiekamu pārtraukumu dēļ) ir viens no galvenajiem negadījumu cēloņiem, kuros iesaistītas kravas automašīnas. Pat tikai mirkli ilgs koncentrēšanās zudums var izraisīt katastrofālas sekas. Ceļu satiksmes transportlīdzekļu vadītāji ir arī pakļauti veselības problēmām, kas saistītas ar ilgstošiem braukšanas periodiem bez pietiekamiem pārtraukumiem, piemēram, sirds un asinsvadu slimībām (parasti – sirdslēkmes, insulti u. c.), balsta un kustību aparāta problēmām (muguras un mugurkaula kakla daļas problēmas), nervu sistēmas darbības traucējumiem (stress un nemiers, depresija u. c.) un kuņģa darbības/gremošanas traucējumiem. Stingra braukšanas un darba laika ierobežojumu ievērošana un pienācīgi atpūtas periodi ir būtiski šādu seku mazināšanai šiem riskiem ( OSH in figures: Occupational safety and health in the transport sector – An overview (Darba aizsardzība skaitļos: darba drošība un veselība transporta nozarē – pārskats)).
3.6.

Vairākās nozarēs ir notikušas apvienošanās un koncentrēšana, kuru rezultātā ir radušies “milži”, kas spēj ietekmēt tirgus darbību un apdraudēt konkurences noteikumus. Komisija ir tikusi aicināta paust savu viedokli par dažām no šīm procedūrām. Realitātē tikai dažas no tām tika bloķētas, un noteiktie korektīvie pasākumi apmaiņā pret atļauju īstenot kādu no šīm procedūrām nav snieguši gaidītos rezultātus. No vienas puses, Komisija cīnās pret karteļiem un dara to pamatoti, taču, no otras – atļauj apvienošanos un iegādi bez nosacījumiem. EESK pauž bažas par risku, ka atsevišķās nozarēs var rasties lielas grupas, kas rezultātā var radīt smagus konkurences izkropļojumus, iznīcināt daudzus MVU un noteikt patērētāju izvēli, tāpēc tā prasa Komisijai apliecināt modrību.
3.1.

Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju un t. s. lietu interneta plašas izmantošanas ietekmē ir radušies daudzi jauni tehnoloģiju uzņēmumi. Patlaban pastāv daudzveidīgi uzņēmējdarbības modeļi, kas saistīti ar digitālās un sadarbīgās ekonomikas sektoru. Šie modeļi atšķiras pēc to struktūras un uzņēmuma lieluma, kā arī pēc mērķtirgu plašuma, tehnoloģiju izmantošanas veidiem un organizatoriskā modeļa. Tomēr atkarībā no nodokļu režīma var konstatēt trīs galvenās grupas: — ļoti lielu uzņēmumu modelis, kurā uzņēmumi veic dažādas funkcijas, pamatojoties uz digitālajām tehnoloģijām tīklā un lielākā daļa ieņēmumu rodas no savākto datu pārdošanas un pārvaldības, kā arī no reklāmas (piemēram, Google), — pārvaldības un pieprasījuma un piedāvājuma piemeklēšanas platformu modelis, kura pamatā ir sakaru nodibināšana starp patērētāju un piegādātāju, kuri izmanto digitālās platformas kā starpniecības struktūras; šā modeļa ietvaros darījumi rada ienākumus gan starpniecības platformai, gan galīgajiem pakalpojumu sniedzējiem (piemēram, Airbnb, Uber), — apmaiņas starp partneriem (pear-to-pear) platformu modelis, kura ietvaros ekonomiskie darījumi monetārā veidā teorētiski nenotiek, bet var būt preču un pakalpojumu apmaiņa uz vienlīdzīgiem nosacījumiem starp lietotājiem un sniedzējiem.
3.6.

Tomēr nedrīkst aizmirst, ka šāds pārrobežu pieprasījums pastāv pierobežas reģionos, kuros saziņa notiek vienā valodā. Turklāt pat valsts tirgū mazāk nekā viena trešdaļa patērētāju maina savu pakalpojumu sniedzēju. Viens no šādas situācijas galvenajiem iemesliem ir augstāks apmierinātības līmenis galvenokārt darījumos ar vietējām vai reģionālajām tradicionālajām bankām, kuras apkalpo privātpersonas un MVU (sk. EBS 446). Šajā saistībā EESK norāda, ka kopš finanšu krīzes sākuma to reģionālo banku ienesīgums, kuras apkalpo privātpersonas un MVU, ir bijis pakļauts īpašam spiedienam. Tādēļ jāizskata jautājums, kā bankas varēs segt augstās izmaksas, kas saistītas ar salīdzinoši nelielās citu dalībvalstu klientu grupas apkalpošanu. EESK mudina Komisiju pievērsties citiem iemesliem, kas nosaka šādu pārrobežu finanšu produktu iegādes zemo īpatsvaru, proti, valodu atšķirībām, tiesību aktu atšķirībām, augstākām maksām nerezidentiem, atteikumam nerezidentiem piekļūt konkrētiem finanšu pakalpojumiem un produktiem, nodokļu atšķirībām, tiesību aktu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju pārmērīgai izmantošanai, ar valūtas maiņu saistītiem riskiem u. c.
1.4.

Nodrošinot augsti kvalitatīvas un nekaitīgas pārtikas ilgtspējīgu apgādi vairāk nekā 500 miljoniem ES iedzīvotāju un eksportējot produktus 131 miljarda EUR apmērā, kas ir 7,5 % no ES kopējā eksporta, KLP budžetā, kas sasniedz 38 % no ES kopējā budžeta, jārod līdzsvars, lai nodrošinātu atdevi no ieguldītajiem līdzekļiem. Turpmākam finansējumam ir jābūt pietiekamam, lai apmierinātu papildu finansiālās prasības, kas izriet no Brexit, spiediena uz lauksaimnieku ienākumiem un paaugstināta sabiedrisko labumu pieprasījuma.
3.8.

EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija plāno veikt pasākumus, lai nodrošinātu saskaņotību vairākos svarīgos jautājumos. Piemēram, 2017. gadā tā publicēs norādījumus par Eiropas S-ITS drošības un sertifikātu politiku, bet 2018. gadā – norādījumus par datu aizsardzību. S-ITS pakalpojumiem Komisija arī rezervēs frekvenču joslu, ko pašlaik izmanto drošiem Eiropas Telekomunikāciju standarta (3) pakalpojumiem. Tomēr EESK pieņem zināšanai arī to, ka Komisija attiecīgā gadījumā apsvērs vajadzību 2018. gadā saskaņā ar ITS Direktīvu 2010/40/ES pieņemt deleģētos aktus par ITS drošību, datu aizsardzību, sakaru pieeju un sadarbspēju. Papildus tam var tikt pieņemti tiesību akti par ITS pakalpojumu nepārtrauktību un atbilstības novērtēšanu. EESK pauž nožēlu, ka nav nekādu norāžu par to, uz kāda pamata Komisija lems, vai pieņemt tiesību aktus vai tikai pamatnostādnes, kas nav juridiski saistošas. Attiecībā uz Komisijas plāniem pieņemt deleģētus tiesību aktus saskaņā ar Direktīvu 2010/40/ES par ITS komiteja atkārto jau savā atzinumā par minēto direktīvu teikto, ka ir jāievēro šādu aktu ierobežojumi saskaņā ar LESD 290. pantu. EESK arī uzsver, ka ir steidzami jāpagarina septiņu gadu termiņš pilnvarām pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar Direktīvu 2010/40/ES, jo šādu aktu pieņemšanas pilnvaru termiņš beidzas 2017. gada augustā.
4.3.10.3.

Tūlītēja piekļuve visiem uzņēmuma dokumentiem varētu ļaut: — visiem iesaistītajiem dalībniekiem izprast uzņēmuma faktisko ekonomisko situāciju, lai noteiktu, cik drīz vien iespējams, piemērotus pasākumus krīzes pārvarēšanai, — atbilstoši informēt kreditorus (darba ņēmējus u. c., tostarp ar savu ekspertu starpniecību), kas piedalās sarunās, lai pieņemtu plānu un/vai piedāvātu alternatīvus pasākumus, kā arī paustu savu pamatotu viedokli vai apzināti balsotu par pārstrukturēšanas plāna elementiem (8. pants), — sniegt atbilstīgu informāciju praktizējošiem speciālistiem (17. panta 3. punkts), kā arī tiesu iestādēm un to ekspertiem (13. pants) tajos gadījumos, kad tās tiek aicinātas izvērtēt pārstrukturēšanas plānu, — precīzāk novērtēt uzņēmēja godīgumu (22. panta 1. punkts), pieņemot, ka no dokumentu analīzes var secināt, kāda veidā uzņēmējs ir iekļuvis parādsaistībās (labticīgi vai ļaunticīgi) un vai procedūru tika savlaicīgi pieņemta pēc pirmajām uzņēmuma krīzes pazīmēm.
5.10.1.

Informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēji, kas lielā apjomā glabā savu lietotāju augšupielādētus un ar autortiesībām aizsargātus darbus vai citus tiesību objektus, kā arī nodrošina tiem publisku piekļuvi, sadarbībā ar tiesību īpašniekiem veic pasākumus, kuri nodrošina, ka funkcionē ar tiesību īpašniekiem slēgtie nolīgumi par to viņu darbu vai citu tiesību objektu izmantošanu, ko sadarbībā ar pakalpojumu sniedzējiem identificējuši tiesību īpašnieki. No vienas puses, tiks izmantoti tādi instrumenti kā “rezultatīvas satura atpazīšanas tehnoloģijas”, bet, no otras – šādi pakalpojumu sniedzēji tiesību īpašniekiem sniegs “atbilstīgu informāciju” un ieviesīs sūdzību un kompensāciju mehānismus. Dalībvalstis veicinās sadarbību starp pusēm (29).