[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 31.3.2011 COM(2011) 163 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI par informācijas kritiskās infrastruktūras aizsardzību„Sasniegumi un turpmākie pasākumi — virzība uz globālu kiberdrošību” KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI par informācijas kritiskās infrastruktūras aizsardzību „Sasniegumi un turpmākie pasākumi — virzība uz globālu kiberdrošību” IEVADS 2009. gada 30. martā Komisija pieņēma paziņojumu par informācijas kritiskās infrastruktūras aizsardzību „Eiropas aizsardzība pret liela mēroga kiberuzbrukumiem un infrastruktūru darbības pārrāvumiem — gatavības, drošības un elastīguma uzlabošana”[1], nosakot plānu („ CIIP rīcības plānu”) būtisko informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) infrastruktūru drošības un elastīguma nostiprināšanai. Mērķis bija stimulēt un atbalstīt augsta līmeņa gatavības, drošības un elastīguma spējas gan valstu, gan Eiropas līmenī. Šo pieeju 2009. gadā plaši atbalstīja Padome[2]. CIIP rīcības plānam ir pieci balsti: gatavība un profilakse, atklāšana un reaģēšana, seku mazināšana un atkope, starptautiskā sadarbība un kritēriji Eiropas kritiskajām infrastruktūrām IKT jomā. Tajā noteikts, kāds darbs katra balsta sakarā jādara Komisijai, dalībvalstīm un/vai nozarei ar Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras ( ENISA ) palīdzību. 2010. gada maijā pieņemtā Eiropas Digitalizācijas programma[3] (EDP) un ar to saistītie Padomes secinājumi[4] uzsvēra kopīgo izpratni, ka uzticēšanās un drošība ir pamata priekšnoteikumi IKT plašai izvēršanai un līdz ar to stratēģijas „Eiropa 2020” „gudrās izaugsmes” dimensijas mērķu sasniegšanai[5]. EDP uzsver vajadzību visām ieinteresētajām personām apvienot spēkus kopīgos centienos nodrošināt IKT infrastruktūru drošību un elastīgumu, galveno uzmanību pievēršot profilaksei, gatavībai un informētībai, kā arī izstrādāt efektīvus un koordinētus mehānismus reaģēšanai uz jaunām un arvien sarežģītākām kiberuzbrukumu un kibernoziegumu formām. Šāda pieeja nodrošina, ka pienācīgi tiek ņemti vērā problēmas profilakses un reaģēšanas aspekti. Pēdējos mēnešos ir veikti šādi Digitalizācijas programmas izziņotie pasākumi: 2010. gada septembrī Komisija pieņēma direktīvas priekšlikumu par uzbrukumiem informācijas sistēmām[6]. Tās mērķis ir pastiprināt cīņu pret kibernoziedzību, tuvinot dalībvalstu krimināltiesību sistēmas un uzlabojot tiesu un citu kompetento iestāžu sadarbību. Ar to tiek arī ieviesti noteikumi par cīņu pret jaunām kiberuzbrukumu formām, sevišķi botu tīkliem. Papildus tam Komisija tajā pašā laikā iesniedza priekšlikumu[7] par jaunu mandātu, kas nostiprinātu un modernizētu Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru ( ENISA ), lai vairotu uzticēšanos un tīklu drošību. ENISA nostiprināšana un modernizēšana palīdzēs ES, dalībvalstīm un privātajam sektoram uzlabot resursus un gatavību kiberdrošības problēmu novēršanai, atklāšanai un reaģēšanai uz tām. Visbeidzot, ne mazāk svarīgie EDP, Stokholmas programma/rīcības plāns[8] un ES iekšējās drošības stratēģija darbībā[9] ( ISS ) akcentē Komisijas apņemšanos būvēt digitālu vidi, kur katrs eiropietis varēs pilnīgi izpaust savu saimniecisko un sabiedrisko potenciālu. Šajā paziņojumā ir apkopoti rezultāti, kas sasniegti pēc CIIP rīcības plāna pieņemšanas 2009. gadā. Tajā aprakstīti turpmākie pasākumi, kas katrai darbībai tiek plānoti gan Eiropas, gan starptautiskā līmenī. Paziņojums arī koncentrējas uz problēmu globālajiem mērogiem un to, cik svarīgi ir pastiprināt dalībvalstu un privātā sektora sadarbību valsts, Eiropas un starptautiskā līmenī, lai risinātu globālā līmenī savstarpēji atkarīgus jautājumus. SCENāRIJS, KAS ATTīSTāS CIIP rīcības plānam pievienotais ietekmes novērtējums[10] un plašs privāto un publisko ieinteresēto personu analīžu un ziņojumu klāsts iezīmē ne tikai Eiropas sociālo, politisko un ekonomisko atkarību no IKT, bet arī dabas un cilvēka izraisītu draudu stabilu pieaugumu skaita, apjoma, sarežģītības un iespējamās ietekmes ziņā. Ir parādījušies jauni un tehnoloģiski sarežģītāki draudi. Pakāpeniski noskaidrojas to globālais ģeopolitiskais aspekts. Esam liecinieki tendencei izmantot IKT politiskai, ekonomiskai un militārai kundzībai, arī agresīviem nolūkiem. Šajā sakarā bieži tiek minēti „kiberkarš” un „kiberterorisms”. Turklāt, kā pierādīja nesenie notikumi Vidusjūras dienvidu reģionā, daži režīmi ir gatavi un spējīgi politisku iemeslu dēļ paši saviem pilsoņiem liegt vai traucēt piekļuvi IT sakaru līdzekļiem, it sevišķi internetam un mobilajiem sakariem. Tāda vienpusēja iekšpolitiska iejaukšanās savukārt var radīt nopietnas sekas citās pasaules daļās[11]. Lai vispārīgāk izprastu šos dažādos draudus, ir lietderīgi tos sagrupēt šādās kategorijās: - izmantošanas nolūki, kā „attīstīts pastāvīgs apdraudējums”[12] ekonomiskās un politiskās spiegošanas vajadzībām (piem., GhostNet [13]), identitātes zādzības, nesenie uzbrukumi emisiju tirdzniecības sistēmai[14] vai uzbrukumi valdību IT sistēmām[15]; - darbības pārrāvuma nolūki, kā uzbrukumi, izkliedējot pakalpojuma atteikumu, vai ar botu tīkliem radītā surogātpasta izplatīšana (piem., tīkls Conficker ar 7 miljoniem mašīnu un Spānijas tīkls Mariposa ar 12,7 miljoniem mašīnu[16]), Stuxnet [17] un saziņas līdzekļu atvienošana; - postīšanas nolūki. Šāds scenārijs vēl nav īstenojies, taču, ņemot vērā IKT pieaugošo klātbūtni kritiskajās infrastruktūrās (piem., enerģētikas viedtīkli un ūdensapgādes sistēma), tas nav neiespējams tuvākajos gados[18]. EIROPAS SAVIENīBA UN PASAULES MēROGI Gaidāmie pārbaudījumi nav specifiski Eiropas Savienībai (ES) un nav pārvarami tikai ar ES spēkiem. IKT un interneta izplatība ļauj veikt efektīvāku, produktīvāku un ekonomiskāku saziņu, koordināciju un sadarbību ieinteresēto personu starpā un rada spēcīgu, novatorisku ekosistēmu visās dzīves jomās. Tomēr draudi tagad var rasties no jebkuras vietas pasaulē un globālās savstarpējās sasaistes dēļ var ietekmēt jebkuru vietu pasaulē. Lai izturētu gaidāmos pārbaudījumus, nepietiek ar Eiropas mēroga pieeju vien. Lai gan, tāpat kā agrāk, svarīgs ir mērķis veidot saskanīgu un kooperatīvu pieeju ES robežās, tā ir jāieauž globālā koordinācijas stratēģijā, kas aptver mūsu galvenos partnerus — gan atsevišķas valstis, gan attiecīgas starptautiskas organizācijas. Mums ir jāstrādā, lai panāktu globālu izpratni par to, kādas briesmas rada IKT plaša, masveidīga lietošana visos sabiedrības segmentos. Vēl vairāk, mums ir jāizkopj stratēģija, ar kuru piemērotā veidā efektīvi pārvarēt šīs briesmas — novērst tās, pretoties tām, mazināt to sekas un reaģēt uz tām. EDP ir paziņots, ka „ attiecīgo dalībnieku sadarbība ir jāorganizē pasaules līmenī, lai tā varētu efektīvi apkarot un mazināt draudus drošībai”, un ir noteikts mērķis sadarboties „ar ieinteresētajām aprindām visā pasaulē, lai nostiprinātu globālo riska pārvaldību digitālajā un fiziskajā sfērā un starptautiskā mērogā veiktu koordinētas, mērķtiecīgas darbības pret noziedzību un uzbrukumiem drošībai no datoriem ”. CIIP RīCīBAS PLāNA īSTENOšANA. DAžI IZVILKUMI Pilns ziņojums par CIIP rīcības plāna sasniegumiem un turpmākajiem pasākumiem ir dots pielikumā. Tālāk minēti daži raksturojoši fakti par pašreizējo stāvokli. Gatavība un profilakse - Dalībvalstu Eiropas forums ( EFMS ) ir guvis ievērojamus panākumus, veicinot diskusiju un apmaiņas starp attiecīgajām iestādēm jautājumos par labu politisko praksi saistībā ar IKT infrastruktūru drošību un elastīgumu. Dalībvalstis atzīst, ka EFMS ir svarīga platforma diskusijām un labas politiskās prakses apmaiņām[19]. Turpmākajās darbībās tas aizvien izmantos ENISA atbalstu un koncentrēsies uz sadarbību starp valstu/valdību datorapdraudējumu reakcijas komandām ( CERT ), nosakot ekonomiskos un regulatīvos pamudinājumus drošības un elastīguma jomā (vienlaikus ievērojot piemērojamos konkurences un valsts atbalsta noteikumus), izvērtējot „kiberdrošības veselības” stāvokli Eiropā, veicinot Eiropas mēroga mācības, kā arī apspriežot starptautisko kontaktu prioritātes drošības un elastīguma jomā. - Kā Eiropas mēroga vadīšanas satvars IKT infrastruktūru elastīgumam tika aizsākta Eiropas publiskā un privātā sektora partnerība elastīgumam ( EP3R ). Tās mērķis ir veicināt sadarbību starp publisko un privāto sektoru stratēģiskos ES drošības un elastīguma politikas jautājumos. EP3R darbībā ENISA bija veicinātājas loma, un atbilstīgi Komisijas 2010. gada priekšlikumam modernizēt ENISA tā sniegs noturīgu ilgtermiņa satvaru EP3R . EP3R arī kalpos par platformu starptautiskiem kontaktiem sabiedriskās kārtības un ekonomikas un tirgus jautājumos, kas attiecas uz drošību un elastīgumu, it sevišķi, lai stiprinātu IKT infrastruktūru vispārējo riska pārvaldību. - Ir izstrādāts bāzes spēju un pakalpojumu minimālais kopums [20] un attiecīgie politikas ieteikumi [21] valstu/valdību CERT , lai tie efektīvi funkcionētu un darbotos kā galvenais valsts spēju komponents gatavības, informācijas koplietošanas, koordinācijas un reaģēšanas vajadzībām. Šie rezultāti tiks izmantoti, lai ar ENISA atbalstu līdz 2012. gadam visās dalībvalstīs izveidotu labi darbojošos valstu/valdību CERT tīklu. Šāds tīkls veidos mugurkaulu Eiropas Informācijas apmaiņas un brīdināšanas sistēmai ( EISAS ) iedzīvotājiem un MVU, kas ar valstu resursiem un spēkiem izveidojama līdz 2013. gadam. Atklāšana un reaģēšana - ENISA izstrādāja augsta līmeņa ceļvedi Eiropas Informācijas apmaiņas un brīdināšanas sistēmas ( EISAS ) izveidei līdz 2013. gadam[22], balstoties uz pamatpakalpojumu īstenošanu valstu/valdību CERT līmenī un sadarbspējas pakalpojumu īstenošanu valsts informācijas un brīdinājumu koplietošanas sistēmās, kas jāiekļauj EISAS . Viens no šās darbības pamatelementiem būs personas datu pienācīga aizsardzība. Seku mazināšana un atkope - Līdz šim tikai 12 dalībvalstis ir organizējušas mācības reaģēšanai plašu tīkla drošības incidentu gadījumos un ārkārtas atkopei[23]. ENISA ir izstrādājusi labas prakses ceļvedi valsts mācībām [24], kā arī politikas ieteikumus [25] par valsts stratēģijas izstrādi, lai atbalstītu dalībvalstu pasākumus, un tie būtu pastiprināmi. - Pirmās Eiropas mācības plašu tīkla drošības incidentu jomā ( Cyber Europe 2010 ) notika 2010. gada 4. novembrī, iesaistoties visām dalībvalstīm, no kurām 19 aktīvi piedalījās mācībās, kā arī Šveicei, Norvēģijai un Islandei. Nākotnē Eiropas mēroga kibermācības neapšaubāmi gūs labumu no kopīga satvara, kas attīsta un savstarpēji saista valstu ārkārtas rīcības plānus, tādējādi nodrošinot bāzes mehānismus un procedūras dalībvalstu saziņai un sadarbībai. Starptautiskā sadarbība - EFMS kontekstā tika apspriesti un izstrādāti Eiropas principi un vadlīnijas interneta elastīgumam un stabilitātei [26]. Komisija apspriedīs un popularizēs šos principus kopā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, it sevišķi — ar privāto sektoru (caur EP3R ), divpusēji ar galvenajiem starptautiskajiem partneriem, it sevišķi — ar ASV, kā arī daudzpusēji. Savas kompetences ietvaros tā to darīs tādos forumos kā G8, ESAO, NATO (it sevišķi, balstoties uz tās 2010. gada novembrī pieņemto jauno stratēģisko koncepciju un Kooperatīvā kiberaizsardzības izcilības centra darbībām), ITU (saistībā ar spēju veidošanu kiberdrošības jomā), EDSO (tās drošības sadarbības forumā), ASEAN, Meridian [27] u. c. Mērķis ir panākt, lai šie principi un vadlīnijas kļūtu par vienotu satvaru starptautiskai kolektīvai iesaistei interneta ilgtermiņa elastīguma un stabilitātes nodrošināšanā. Kritēriji Eiropas kritiskajām infrastruktūrām IKT nozarē - EFMS tehniskā apspriešana deva pirmo IKT nozarei specifisko kritēriju projektu Eiropas kritisko infrastruktūru identificēšanai, koncentrējoties uz fiksētajiem un mobilajiem sakariem un internetu . Tehniskā apspriešana turpināsies un izmantos konsultācijas ar privāto sektoru par kritēriju projektu valstu un Eiropas ( EP3R ) līmenī. Komisija arī apspriedīs ar dalībvalstīm IKT nozarei specifiskos elementus, kas ņemami vērā, 2012. gadā pārskatot Direktīvu par to, lai apzinātu un noteiktu Eiropas Kritiskās infrastruktūras un novērtētu vajadzību uzlabot to aizsardzību[28]. NāKOTNES PERSPEKTīVAS CIIP rīcības plāna īstenošanu raksturo pozitīvi sasniegumi, it sevišķi saistībā ar atziņu, ka ir vajadzīga kooperatīva pieeja tīklu un informācijas drošībai, kurā iesaistītos visas ieinteresētās personas. Tas vispārīgi saskan ar 2009. gadā noteiktajiem uzdevumiem un grafikiem. Tomēr mums nav jābūt pašapmierinātiem, jo valstu un Eiropas līmenī vēl aizvien ir daudz darāma, lai šie centieni gūtu sekmes. Īpaši svarīgi ir arī tos iesaistīt globālās koordinācijas stratēģijā un tādējādi pārnest šos centienus starptautiskajā arēnā sadarbībā ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, iegūt kontaktus citos reģionos, valstīs vai organizācijās, kas risina līdzīgus jautājumus, un veidot partnerības, lai rastu kopīgu pieeju un veiktu saistītās darbības un izvairītos no pasākumu dublēšanās. Mums ir jāveicina globāla riska pārvaldības kultūra. Jākoncentrējas uz tādu koordinētu darbību veicināšanu, kas novērstu un atklātu visu veidu pārrāvumus, mazinātu to sekas un reaģētu uz tiem, vai tie būtu cilvēku radīti vai dabiski, kā arī īstenotu kriminālvajāšanu kibernoziegumu gadījumā. Te pieskaitāmas mērķtiecīgas darbības pret drošības apdraudējumiem un datornoziegumiem. Šajā nolūkā Komisija : - veicinās interneta elastīguma un stabilitātes principus — starptautiskie interneta elastīguma un stabilitātes principi būtu izstrādājami kopā ar citām valstīm, starptautiskām organizācijām un — piemērotos gadījumos — globālām privātā sektora organizācijām, izmantojot pastāvošos forumus un procesus, piemēram, ar interneta vadīšanu saistītos. Šiem principiem ir jākalpo par rīku visām ieinteresētajām personām, ar ko organizēt savas darbības, kas attiecas uz interneta stabilitāti un elastīgumu. Eiropas principi un vadlīnijas šim nolūkam varētu būt par pamatu; - veidos stratēģiskas starptautiskās partnerības — stratēģiskās partnerības būtu veidojamas, izmantojot jau notiekošo darbu kritiskās jomās, piemēram, kiberincidentu pārvaldībā, ieskaitot mācības un CERT sadarbību. Īpaši svarīga ir privātā sektora iesaiste, jo tas darbojas globālā mērogā. Svarīgs solis šajā virzienā ir ES un ASV 2010. gada novembra sammitā nodibinātā ES un ASV Kiberdrošības un kibernoziedzības darba grupa. Darba grupa koncentrēsies uz kiberincidentu pārvaldību, publiskā un privātā sektora partnerībām, izpratnes vairošanu un kibernoziedzību. Tā var arī apsvērt iespējas dibināt kontaktus ar citiem reģioniem vai valstīm, kas risina līdzīgas problēmas, un saskaņot pieeju un citas darbības, lai attiecīgā gadījumā izvairītos no pasākumu dublēšanās. Plašākus kontaktus un koordināciju jācenšas panākt starptautiskos forumos, it sevišķi G8. Eiropas mērogos galvenie panākumu faktori būtu laba koordinācija starp visām ES iestādēm, attiecīgajām aģentūrām (it sevišķi ENISA un Eiropolu) un dalībvalstīm; - vairos uzticēšanos „mākonim” — ir būtiski pastiprināt diskusijas par labāko vadīšanas stratēģiju jaunākajām tehnoloģijām ar globālu ietekmi, piemēram, mākoņdatošanai. Šajās diskusijās noteikti jāiekļauj piemērots vadīšanas satvars personas datu aizsardzībai, un ne tikai tas. Uzticēšanās ir būtiska, lai gūtu visu iespējamo labumu no tā[29]. Tā kā par drošību atbild ikviens, visām dalībvalstīm ir jānodrošina, ka to pasākumi un centieni kolektīvi veicinās koordinētu Eiropas pieeju visdažādāko kiberpārrāvumu un kiberuzbrukumu novēršanai, atklāšanai, seku mazināšanai un reaģēšanai uz tiem. Šajā sakarā dalībvalstīm būtu jāapņemas : - vairot ES gatavību, līdz 2012. gadam izveidojot labi funkcionējošu valsts/valdības CERT tīklu. Līdzīgā kārtā ES iestādes līdz 2012. gadam savā līmenī izveidos CERT . Visos šajos centienos ir jāizmanto attiecīgais bāzes spēju un pakalpojumu minimālais kopums un ar to saistītie politikas ieteikumi, ko izstrādājusi ENISA , kas turpinās sniegt atbalstu šīm iniciatīvām. Šī darbība arī virzīs Eiropas informācijas apmaiņas un brīdināšanas sistēmas ( EISAS ) attīstību plašākas sabiedrības vajadzībām līdz 2013. gadam; - izstrādāt Eiropas kiberincidentu ārkārtas rīcības plānu līdz 2012. gadam un regulāras Eiropas mēroga kibermācības. Kibermācības ir svarīgs elements saskaņotā ārkārtas rīcības plānošanas un atkopes stratēģijā kiberincidentu gadījumos gan valsts, gan Eiropas līmenī. Nākotnes Eiropas mēroga kibermācību pamatā jābūt Eiropas ārkārtas rīcības plānam kiberincidentu gadījumos, kas pamatojas uz valstu ārkārtas rīcības plāniem un ir savstarpēji saistīts ar tiem. Šādam plānam būtu jānodrošina pamata mehānismi un procedūras saziņai starp dalībvalstīm un — kas nav mazāk svarīgi — jāatbalsta nākotnes Eiropas mēroga mācību darbības jomas noteikšana un organizācija. ENISA sadarbosies ar dalībvalstīm, līdz 2012. gadam izveidojot šādu Eiropas plānu ārkārtas rīcībai kiberincidentu gadījumos. Tajā pašā laikposmā visām dalībvalstīm būtu jāizstrādā savi valsts ārkārtas rīcības plāni un reaģēšanas un atkopes mācības; - koordinēt Eiropas centienus starptautiskos forumos un diskusijās par interneta drošības un elastīguma palielināšanu. Dalībvalstīm būtu jāsadarbojas savā starpā un ar Komisiju, veicinot uz principiem un normām balstītas pieejas izstrādi attiecībā uz jautājumu par interneta globālo stabilitāti un elastīgumu. Mērķim ir jābūt tādam, lai visas ieinteresētās personas visos līmeņos veicinātu novēršanu un gatavību, tā līdzsvarojot pašreizējo tendenci diskusijās koncentrēties uz militāriem un/vai valsts drošības aspektiem. SECINāJUMI Pieredze rāda, ka ar valsts vai reģionālu pieeju drošības un elastīguma problēmu risināšanā nepietiek. Kopš 2009. gada Eiropas sadarbība ir ievērojami attīstījusies, un tai ir daudzsološi sasniegumi, it sevišķi — mācības Cyber Europe 2010. Tomēr Eiropai būtu jāturpina veidot saskanīgu un kooperatīvu pieeju visā ES. ENISA ir jāmodernizē, un tai ir jāpastiprina atbalsts dalībvalstīm, ES iestādēm un privātajam sektoram šajā ilgtermiņa kampaņā. Eiropas centieni, lai tie sekmētos, ir jāiestrādā koordinācijas stratēģijā globālā mērogā. Tālab Komisija visos piemērotos starptautiskos forumos veicinās diskusijas par kiberdrošību. 2011. gada 14.–15. aprīlī notiks Ungārijas prezidentūras rīkota CIIP ministru konference. Tā būs lieliska iespēja nostiprināt apņemšanos uzlabot dalībvalstu sadarbību un koordināciju tiklab Eiropas, kā starptautiskā līmenī. PIELIKUMS CIIP rīcības plāns — Detalizēts pārskats par sasniegumiem un turpmākajiem pasākumiem CIIP kontekstā veikto darbību rezultāti visumā atbilst Komisijas 2009. gadā noteiktajiem uzdevumiem un grafikam. Tālāk ir aprakstīti sasniegumi un turpmākie pasākumi saistībā ar katru no „balstiem”. Šajā izvilkumā ņemts vērā, ka dažas darbības ir tālāk izvērstas Eiropas Digitalizācijas programmā (EDP) un dokumentā Iekšējās drošības stratēģija darbībā ( ISS ). 1. Gatavība un profilakse Kopīgs atskaites punkts attiecībā uz spējām un pakalpojumiem sadarbībai visā Eiropā Sasniegumi - 2009. gadā ENISA kopā ar Eiropas datorapdraudējumu reakcijas komandām ( CERT ) izstrādāja un saskaņoja bāzes spēju un pakalpojumu minimālo kopumu, kam valsts/valdības CERT ir jābūt, lai efektīvi funkcionētu, atbalstot Eiropas mēroga sadarbību. Tika panākta vienprātība par obligāto prasību sarakstu tādās jomās kā operatīvā darbība, tehniskās iespējas, pilnvaras un sadarbība[30]. - 2010. gadā ENISA sadarbojās ar Eiropas CERT kopienu, lai minētās uz operativitāti orientētās prasības pārvērstu politisku ieteikumu kopumā[31], lai valsts/valdības CERT darbotos kā galvenais komponents valsts spējās būt gatavai, dalīties informācijā, koordinēt un reaģēt. - Līdz šim 20 dalībvalstis[32] ir izstrādājušas valsts/valdības CERT , un gandrīz visas pārējās plāno tādu izveidot. Kā jau izziņots EDP un sīkāk noteikts ISS , Komisija ir ierosinājusi pasākumus CERT izveidei ES iestādēs līdz 2012. gadam. Turpmākie pasākumi - ENISA turpinās atbalstīt tās dalībvalstis, kuras vēl nav izveidojušas tādas valsts/valdības CERT , kas atbilst iepriekš minētajām saskaņotajām bāzes prasībām, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegts mērķis ieviest labi funkcionējošas valsts/valdības CERT visās dalībvalstīs līdz 2011. gada beigām. Šis pieturas punkts ļaus līdz 2012. gadam , kā paredzēts EDP, valstu līmenī izveidot labi funkcionējošu CERT tīklu. - ENISA sadarbībā ar valstu/valdību CERT apspriedīs, vai un kā paplašināt „bāzes spējas”, lai pielāgotu CERT spēju atbalstīt dalībvalstu centienus nodrošināt būtiski svarīgo IKT infrastruktūru elastīgumu un stabilitāti un kļūt par pilsoņiem un MVU vajadzīgās Eiropas Informācijas apmaiņas un brīdināšanas sistēmas ( EISAS ) mugurkaulu — kā paziņots ISS , šī sistēma ar valstu resursiem un jaudām jāizveido līdz 2013. gadam . Eiropas publiskā un privātā sektora partnerība infrastruktūru elastīguma jautājumos ( EP3R ) Sasniegumi - EP3R tika aizsākta 2009. gadā kā IKT infrastruktūru elastīguma Eiropas mēroga vadīšanas satvars, kas sekmē publiskā un privātā sektora sadarbību tādos jautājumos kā drošības un elastīguma mērķi, bāzes prasības, laba politikas prakse un pasākumi. Kā noteikts ISS , EP3R arī „jāsadarbojas ar starptautiskiem partneriem, lai uzlabotu IT tīklu globālo riska pārvaldību”. ENISA ir veicinājusi EP3R darbības. - Lai izstrādātu EP3R mērķus, principus un struktūru un identificētu stimulus, kas mudina attiecīgās ieinteresētās personas aktīvi iesaistīties, notika apspriešanās ar privātajām un publiskajām ieinteresētajām personām[33]. ENISA modernizācijas priekšlikumā[34] tika identificētas EP3R prioritārās jomas. - Līdztekus EP3R struktūras izstrādei 2010. gada beigās tika izveidotas trīs darba grupas šādos jautājumos: a) galvenie aktīvi, resursi un funkcijas elektronisko sakaru nepārtrauktai un drošai darbībai starp valstīm; b) bāzes prasības elektronisko sakaru drošībai un elastīgumam; c) koordinācijas un sadarbības vajadzības un mehānismi, gatavojoties plašiem pārrāvumiem elektroniskajos sakaros un reaģējot uz tiem. - 2010. gadā Komisijas priekšlikums modernizēt ENISA paredzēja noturīgu ilgtermiņa EP3R satvaru; tajā tika ierosināts, ka ENISA „atbalsta publisko un privāto ieinteresēto personu sadarbību ES līmenī, cita starpā veicinot informācijas apmaiņu un informētības uzlabošanu un palīdzot izstrādāt un ieviest elektronisko produktu, sistēmu, tīklu un pakalpojumu riska pārvaldības un drošības standartus”. Turpmākie pasākumi - 2011. gadā EP3R turpinās stiprināt sadarbību starp publiskā un privātā sektora ieinteresētajām personām, lai ar novatoriskiem pasākumiem un instrumentiem uzlabotu drošību un elastīgumu un noteiktu ieinteresēto personu pienākumus. Izmantojot ENISA veicinātājas un atbalstītājas statusā, EP3R darba grupas iepazīstinās ar sākotnējiem rezultātiem. Turpmākajās darbībās tiks risinātas arī viedtīklu kiberdrošības problēmas, izmantojot Komisijas un ENISA veiktos priekšdarbus. - EP3R kalpos par platformu globāliem kontaktiem sabiedriskās kārtības, ekonomikas un tirgus jautājumos, kas saistīti ar drošību un elastīgumu. Komisijai ir nodoms izmantot EP3R , atbalstot ES un ASV Kiberdrošības un kibernoziedzības darba grupas darbības ar nolūku izveidot saskanīgu vidi publiskā un privātā sektora sadarbībai, reizē ievērojot piemērojamos konkurences un valsts atbalsta noteikumus. - Ilgākā termiņā saskaņā ar jaunas ENISA regulas priekšlikumu tiek paredzēts, ka EP3R jākļūst par modernizētas ENISA galveno darbību. Dalībvalstu Eiropas forums ( EFMS ) Sasniegumi - EFMS tika izveidots 2009. gadā, lai veicinātu diskusijas un apmaiņas starp attiecīgajām publiskajām iestādēm jautājumos par labu politikas praksi ar nolūku kopīgot politikas mērķus un prioritātes IKT infrastruktūru drošības un elastīguma jomā, tieši izmantojot ENISA darbu un sniegto atbalstu. EFMS , kas sanāk reizi ceturksnī, kopš 2010. gada vidus atbalsta specializēts tīmekļa portāls, ko pārzina ENISA . - EFMS ir ievērojami panākumi šādos jautājumos: a) kritēriju definēšana Eiropas IKT infrastruktūru identificēšanai, ieviešot Direktīvu par to, lai apzinātu un noteiktu Eiropas Kritiskās infrastruktūras[35]; b) Eiropas prioritāšu, principu un vadlīniju identifikācija interneta elastīgumam un stabilitātei; c) labas politiskās prakses apmaiņa, it sevišķi kibermācību jomā. - Dalībvalstis atzīst, ka EFMS ir svarīga platforma diskusijām un labas politiskās prakses apmaiņām[36]. Turpmākie pasākumi - 2011. gadā EFMS finalizēs tehnisko apspriešanu par Eiropas kritisko infrastruktūru IKT kritērijiem, kā arī sniegs ilgtermiņa ievirzi un prioritātes plašām Eiropas mēroga mācībām tīklu un informācijas drošības jautājumos. - EFMS turpinās iesaistīties diskusijās par starptautisko kontaktu prioritātēm drošības un elastīguma jautājumos, it sevišķi saistībā ar ES un ASV Kiberdrošības un kibernoziedzības darba grupas darbībām. - Starp prioritātēm EFMS turpmākajās darbībās, kurās tiks izmantots tiešais ENISA atbalsts, ir šādas[37]: metožu izstrāde valstu/valdību CERT efektīvai sadarbībai; minimālo prasību izmantošana publiskajā iepirkumā, lai palielinātu kiberdrošību; saimniecisku un regulatīvu stimulu identificēšana drošības un elastīguma vajadzībām (vienlaikus ievērojot piemērojamos konkurences un valsts atbalsta noteikumus); Eiropas „kiberdrošības veselības” stāvokļa izvērtēšana. - Atklāšana un reaģēšana Eiropas Informācijas apmaiņas un brīdināšanas sistēma ( EISAS ) Sasniegumi - Komisija ir finansējusi divus prototipu projektus ( FISHAS un NEISAS ), un pašlaik top to galīgie rezultāti. - Vadoties no sava 2007. gada priekšizpētes ziņojuma[38] un attiecīgo projektu analīzes valsts un Eiropas līmenī, ENISA izstrādāja augsta līmeņa ceļvedi EISAS izveidei līdz 2013. gadam[39]. Turpmākie pasākumi - 2011. gadā ENISA atbalstīs dalībvalstis, kuras īsteno EISAS ceļvedi, izstrādājot „pamatpakalpojumus”, kas dalībvalstīm vajadzīgi, lai izveidotu savas informācijas apmaiņas un brīdināšanas sistēmas ( ISAS ), izmantojot savas valsts/valdības CERT jaudas. - 2012. gadā ENISA izstrādās „sadarbspējas pakalpojumus”, kas dos iespējas katras valsts ISAS funkcionāli integrēties EISAS . ENISA arī dalībvalstu sistēmu pakāpeniskās integrācijas gaitā atbalstīs šādu pakalpojumu izmēģinājumus dalībvalstīs. - 2011.–2012. gada laikā ENISA centīsies panākt, lai valstu/valdību CERT savos pakalpojumos integrētu ISAS jaudas. - Seku mazināšana un atkope Valstu ārkārtas rīcības plānošana un mācības Sasniegumi - 2010. gada beigās 12 dalībvalstis bija izstrādājušas valsts plānu ārkārtas rīcībai un/vai rīkojušas mācības reaģēšanai uz plašiem tīklu drošības incidentiem un ārkārtas atkopei[40]. - Izmantojot valstu un starptautisko pieredzi, ENISA izstrādāja labas prakses ceļvedi valsts mācību jomā[41], kopā ar dalībvalstīm un to CERT rīkoja pasaules mēroga pasākumus par valsts mācībām un pavisam nesen izdeva politiskus ieteikumus par valsts stratēģijas izstrādi, kur valstu/valdību CERT/CSIRT atvēlēta galvenā loma valstu ārkārtas rīcības plānošanas vadīšanā un izmēģināšanā, iesaistot ieinteresētās personas no privātā un publiskā sektora[42]. Turpmākie pasākumi - Tuvinoties visu Eiropu aptverošai koordinācijai, ENISA turpinās atbalstīt dalībvalstu centienus izstrādāt valstu ārkārtas rīcības plānus un regulāri rīkot mācības reaģēšanai uz liela mēroga tīkla drošības incidentiem un ārkārtas atkopei. Visu Eiropu aptverošas mācības reaģēšanai uz liela mēroga tīkla drošības incidentiem Sasniegumi - Pirmās Eiropas mācības plašu tīkla drošības incidentu jomā ( Cyber Europe 2010 ) notika 2010. gada 4. novembrī, un tajās bija iesaistītas visas dalībvalstis, no kurām 19 aktīvi piedalījās mācībās, kā arī Šveice, Norvēģija un Islande. Mācības rīkoja un izvērtēja[43] ENISA , astoņām dalībvalstīm aktīvi iesaistoties plānošanas komandā un Kopīgajam pētniecības centram ( JRC ) sniedzot tehnoloģisko atbalstu. Turpmākie pasākumi - 2011. gadā dalībvalstis būs iesaistītas apspriešanā par nākamo, 2012. gadā plānojamo Eiropas mēroga kibermācību mērķi un priekšmetu. Tiks apsvērtas iespējas izmantot pakāpenisku pieeju ar padziļinātām mācībām, iesaistot mazāku dalībvalstu grupu un varbūt piedaloties starptautiskajiem partneriem. ENISA turpinās atbalstīt šo procesu. - Komisija finansiāli atbalsta projektu EuroCybex , kas 2011. gada otrajā pusē rīkos datormācības. - Kibermācības ir svarīgs komponents saskaņotā ārkārtas rīcības plānošanas stratēģijā kiberincidentu gadījumos gan valsts, gan Eiropas līmenī. Tādēļ nākotnē Eiropas mēroga kibermācību pamatā jābūt Eiropas ārkārtas rīcības plānam kiberincidentu gadījumos, kas pamatojas uz valsts ārkārtas rīcības plāniem un ir savstarpēji saistīts ar tiem. Šādam plānam būtu jānodrošina pamata mehānismi un procedūras saziņai starp dalībvalstīm un — kas nav mazāk svarīgi — jāatbalsta nākotnes Eiropas mēroga mācību darbības jomas noteikšana un organizācija. ENISA sadarbosies ar dalībvalstīm, līdz 2012. gadam izveidojot šādu Eiropas plānu ārkārtas rīcībai kiberincidentu gadījumos. Tajā pašā laikposmā visām dalībvalstīm jāizstrādā savi valsts ārkārtas rīcības plāni un reaģēšanas un atkopes mācības; šā rezultāta sasniegšanai vajadzīgo koordināciju vadīs EFMS . Pastiprināta sadarbība starp valstu/valdību CERT Sasniegumi - Sadarbība starp valstu/valdību CERT ir kļuvusi intensīvāka. ENISA darbs valstu/valdību CERT bāzes spēju jomā, CERT mācības un valsts mēroga mācības un kiberincidentu pārvarēšana ir palīdzējusi stimulēt un atbalstīt spēcīgāku visas Eiropas sadarbību starp valstu/valdību CERT . Turpmākie pasākumi - ENISA turpinās atbalstīt sadarbību starp valstu/valdību CERT . Tālab 2011. gadā tā veiks prasību analīzi un sniegs norādījumus par piemērotu drošu saziņas kanālu ar CERT , ieskaitot īstenošanas un turpmākas attīstības ceļvedi. ENISA arī analizēs operatīvos trūkumus Eiropas līmenī un ziņos par to, kā iespējams pastiprināt pārrobežu sadarbību starp CERT un attiecīgajām ieinteresētajām personām, it sevišķi, lai koordinētu reaģēšanu uz incidentiem. - EDP aicina dalībvalstis līdz 2012. gadam valstu līmenī izveidot labi funkcionējošu CERT tīklu. - Starptautiskā sadarbība Interneta elastīgums un stabilitāte Sasniegumi - Balstoties uz EFMS veikumu, tika izstrādāti Eiropas principi un vadlīnijas interneta elastīgumam un stabilitātei[44]. Turpmākie pasākumi - 2011. gadā Komisija popularizēs un apspriedīs principus gan divpusējā sadarbībā ar starptautiskajiem partneriem, it sevišķi ar ASV, gan daudzpusējās apspriešanās G8, ESAO, Meridian un ITU , apspriedīsies ar attiecīgām ieinteresētajām personām, it sevišķi privāto sektoru, Eiropas līmenī (caur EP3R ) un starptautiski (Interneta vadīšanas forumā un citos piemērotos forumos) un veicinās apspriešanas ar galvenajiem interneta dalībniekiem/organizācijām. - 2012. gadā tiks iesaistīti starptautiskie partneri, lai principus un vadlīnijas padarītu par vienotu satvaru starptautiskām kolektīvām saistībām interneta ilgtermiņa elastīguma un stabilitātes jomā. Pasaules līmeņa mācības interneta liela mēroga starpgadījumu seku mazināšanā un atkopē Sasniegumi - Septiņas dalībvalstis[45] piedalījās ASV kibermācībās Cyber Storm III kā starptautiskie partneri. Komisija un ENISA piedalījās kā novērotājas. Turpmākie pasākumi - 2011. gadā kopā ar ASV Komisija ES un ASV Kiberdrošības un kibernoziedzības darba grupas darba ietvaros izstrādās kopīgu programmu un ceļvedi kopīgām/sinhronizētām starpkontinentālām kibermācībām 2012./2013. gadā. Tiks apsvērtas arī iespējas veidot kontaktus ar citiem reģioniem vai valstīm, kam ir līdzīgas problēmas, lai veidotu kopīgu pieeju un ar to saistītās darbības. - Kritēriji Eiropas kritiskajām infrastruktūrām IKT nozarē Nozarei specifiskie kritēriji Eiropas kritisko infrastruktūru identificēšanai IKT nozarē Sasniegumi - Tehniskā apspriešana par nozarei specifiskajiem IKT kritērijiem EFMS ļāva izstrādāt kritēriju projektu fiksētajiem un mobilajiem sakariem un internetam. Turpmākie pasākumi - EFMS turpinās tehnisko apspriešanu par nozarei specifiskajiem IKT kritērijiem ar nolūku tos pabeigt līdz 2011. gada beigām. Līdztekus ir plānotas apspriešanās ar privāto sektoru par IKT nozares kritēriju projektu dažās dalībvalstīs un Eiropas līmenī, izmantojot EP3R . - 2012. gadā Komisija ar dalībvalstīm apspriedīs IKT nozarei specifiskos elementus, kas būtu jāņem vērā, pārskatot Direktīvu 2008/114/EK par to, lai apzinātu un noteiktu Eiropas Kritiskās infrastruktūras. - [1] COM(2009) 149. [2] Padomes 2009. gada 18. decembra Rezolūcija par Eiropas sadarbības pieeju tīklu un informācijas drošībai (2009/C 321/01). [3] COM(2010) 245. [4] Padomes 2010. gada 31. maija secinājumi par Eiropas Digitalizācijas programmu (10130/10). [5] COM(2010) 2020 un Eiropadomes 2010. gada 25./26. marta secinājumi ( EUCO 7/10). [6] COM(2010) 517 galīgā redakcija. [7] COM(2010) 521. [8] COM(2010) 171. [9] COM(2010) 673. [10] SEC(2009) 399. [11] Kopīgs paziņojums „Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu”; COM(2011) 200, 8.3.2011. [12] T. i., nepārtraukti, koordinēti uzbrukumi valsts iestādēm un publiskajam sektoram. Tagad tie kļūst par problēmu privātajam sektoram (sk. RSA 2011 cybercrime trends report ). [13] Sk. informācijas kara novērošanas projekta ziņojumus: Tracking GhostNet: investigating a Cyber Espionage Network (2009) un Shadows in the Cloud: Investigating Cyber Espionage 2.0 (2010). [14] Sk. Q&A adresē http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=MEMO/11/34&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=fr. [15] Piem., nesenie uzbrukumi Francijas valdībai. [16] Sk. ESAO/ IFP projektu Future Global Shocks , Reducing systemic cyber-security risks , 2011. gada 14. janvārī, adresē http://www.oecd.org/dataoecd/3/42/46894657.pdf. [17] Sk. http://www.enisa.europa.eu/media/press-releases/stuxnet-analysis. [18] Sk. World Economic Forum, Global Risks 2011 . [19] AK valdības atbildē uz Lordu palātas Eiropas Savienības Komitejas 5. ziņojumu par CIIP rīcības plānu ir teikts, ka EFMS „ir veiksmīga un vajadzīga politikas veidotājiem kā iespēja dalīties pieredzē”. [20] Sk. http://www.enisa.europa.eu/act/cert/support/files/baseline-capabilities-for-national-governmental-certs. [21] Sk. http://www.enisa.europa.eu/act/cert/support/files/baseline-capabilities-of-national-governmental-certs-policy-recommendations. [22] http://www.enisa.europa.eu/act/cert/other-work/eisas_folder/eisas_roadmap. [23] Avots: ENISA . [24] Sk. http://www.enisa.europa.eu/act/res/policies/good-practices-1/exercises/national-exercise-good-practice-guide/at_download/fullReport. [25] Sk. http://www.enisa.europa.eu/act/cert/support/files/baseline-capabilities-of-national-governmental-certs-policy-recommendations. [26] Sk. http://ec.europa.eu/information_society/policy/nis/index_en.htm. [27] Meridian procesa mērķis ir visas pasaules valdībām sniegt līdzekļus, ar kuriem tās var apspriest kopdarbu politikas līmenī jautājumā par informācijas kritiskās infrastruktūras aizsardzību ( CIIP ). Sk. http://meridianprocess.org/. [28] Padomes Direktīva 2008/114/EK. [29] Sk., piemēram, ENISA ziņojumus Cloud Computing Information Assurance Framework (2009), adresē http://www.enisa.europa.eu/act/rm/files/deliverables/cloud-computing-information-assurance-framework/at_download/fullReport) un Security and resilience in governmental clouds (2011), adresē http://www.enisa.europa.eu/act/rm/emerging-and-future-risk/deliverables/security-and-resilience-in-governmental-clouds/). [30] Sk. http://www.enisa.europa.eu/act/cert/support/files/baseline-capabilities-for-national-governmental-certs. [31] Sk. http://www.enisa.europa.eu/act/cert/support/files/baseline-capabilities-of-national-governmental-certs-policy-recommendations. [32] Avots: ENISA. [33] Sk. http://ec.europa.eu/information_society/policy/nis/strategy/activities/ciip/impl_activities/index_en.htm. [34] COM(2010) 521. [35] Padomes Direktīva 2008/114/EK. [36] AK valdības atbildē uz Lordu palātas Eiropas Savienības Komitejas piekto ziņojumu par CIIP rīcības plānu ir teikts, ka EFMS „ir veiksmīga un vajadzīga politikas veidotājiem kā iespēja dalīties pieredzē”. [37] COM(2010) 251. [38] Sk. http://www.enisa.europa.eu/act/cert/other-work/files/EISAS_finalreport.pdf. [39] http://www.enisa.europa.eu/act/cert/other-work/eisas_folder/eisas_roadmap. [40] Sk. http://www.enisa.europa.eu/act/res/policies/good-practices-1/exercises/national-exercise-good-practice-guide/at_download/fullReport. [41] Sk. http://www.enisa.europa.eu/act/res/policies/good-practices-1/exercises/national-exercise-good-practice-guide/at_download/fullReport. [42] Sk. http://www.enisa.europa.eu/act/cert/support/files/baseline-capabilities-of-national-governmental-certs-policy-recommendations. [43] Sk. http://www.enisa.europa.eu/. [44] Sk. http://ec.europa.eu/information_society/policy/nis/index_en.htm. [45] FR, DE, HU, IT, NL, SE un AK.