LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 81/160

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz Eiropas Solidaritātes korpusa tiesisko regulējumu un groza Regulu (ES) Nr. 1288/2013, (ES) Nr. 1293/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013 un Lēmumu Nr. 1313/2013/ES”

(COM(2017) 262 final – 2017/0102 (COD))

(2018/C 081/21)

Ziņotājs: Pavel TRANTINA (CZ-III gr.) Līdzziņotājs: Antonello PEZZINI (IT-I gr.)

Apspriešanās Eiropas Parlaments, 20.6.2017. Eiropas Savienības Padome, 20.6.2017. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 165. panta 4. punkts un 166. panta 4. punkts Atbildīgā specializētā nodaļa Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 27.9.2017. Pieņemts plenārsesijā 19.10.2017. Plenārsesija nr. 529 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 124/0/1

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu un apzinās, ka tas ir labs sākums plašākai diskusijai, kaut arī daudzi tajā ietvertie elementi ir jāprecizē un jāpilnveido. Komiteja ir gandarīta, ka juridiskajā pamatā ir iekļautas vairākas prioritātes, ko pilsoniskās sabiedrības organizācijas akcentēja dažādās Komisijas organizētās apspriedēs ar ieinteresētajām pusēm (proti, lielāks finansējums, brīvprātīgais darbs vietējā līmenī, koncentrēšanās uz to, lai uzlabotu piekļuvi jauniešiem no nelabvēlīgas vides vai jauniešiem ar īpašām vajadzībām, uzsvars uz kvalitatīvu norīkojumu nodrošināšanu, administratīvo procedūru vienkāršošana).

1.2. EESK uzskata, ka Eiropas Solidaritātes korpusa (ESK) ietvaros finansēto projektu pievienotā vērtība ir to vēstījums par Eiropas solidaritāti. Salīdzinājuma ar iepriekšējām iniciatīvām ESK projekti palīdz dalībniekiem un tos uzņemošajām kopienām pilnībā apzināties Eiropas pilsoniskumu un izjust piederību vienai Savienībai. Komiteja uzskata, ka būtiska nozīme ir novatoriskajam aspektam, kas ir ESK iniciatīvas pamatā, proti, tā vērtības ir saistītas ar Eiropas identitāti, iestrādātas projektos un atspoguļotas praktiskos sasniegumos. Minētās vērtības ir skaidri izklāstītas Līgumā par Eiropas Savienību; tās ir šādas: miers, cilvēka cieņas respektēšana, brīvība, demokrātija, vienlīdzība, cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības, iecietība, nediskriminācija, sieviešu un vīriešu līdztiesība, tiesiskums, kā arī sociālās tirgus ekonomikas principu ievērošana un piemērošana.

1.3. EESK atzinīgi vērtē paziņojumu par šo jauno ieguldījumu jauniešos, tomēr pauž bažas par to, ka tas sasniegts, galvenokārt Eiropas Brīvprātīgo dienesta (EVS) budžetu pārdalot programmas Erasmus+ ietvaros no 2018. gada. EESK uzskata, ka ieguldījumus ESK budžetā nedrīkst veikt uz to sekmīgu programmu rēķina, kurās jauniešiem jau tiek sniegtas nenovērtējamas iespējas, īpaši uz programmas Erasmus+ rēķina, kuras budžets jau šobrīd nav pietiekams. Tāpēc Komiteja aicina ieguldīt šajā programmā vairāk jaunu līdzekļu.

1.4. Tomēr EESK pauž nopietnas bažas par ESK mērķu apvienošanu ar jaunatnes nodarbinātības politiku. Tāpēc EESK ierosina pārskatīt darba un stažēšanās norīkojumu iekļaušanu programmā. EESK ierosina jautājumus par nodarbinātību un stažēšanās norīkojumiem iekļaut citās, jau pieņemtajās ES programmās, kurās galvenā uzmanība pievērsta nodarbinātībai un stažēšanās iespējām un kuru solidaritātes aspekts būtu jānostiprina. Ja ESK ietvaros galvenā uzmanība tiktu pievērsta tikai brīvprātīgajam darbam, varētu gūt lielāku skaidrību, rīkoties mērķtiecīgāk un nepieļaut nekādu sajaukumu ar citām jauniešiem pieejamām ES programmām.

1.5. Pēc plašas apspriešanās ar galvenajām ieinteresētajām personām un nolūkā uzlabot juridiskā pamata projektu EESK izstrādāja šādus priekšlikumus, kas tiks sīkāk aplūkoti ceturtajā punktā: — vajadzētu mainīt brīvprātīgā darba un ar solidaritāti saistītu darbību definīciju, — tikai bezpeļņas organizācijām, fondiem un sociālajiem uzņēmumiem būtu jāveic norīkojumi, — interneta reģistrācijas portālam jākļūst par patiesi efektīvu mijiedarbības un pārvaldības instrumentu, — sniegt atbalstu un nodrošināt sagatavošanās iespējas jauniešiem, tostarp nelabvēlīgā situācijā esošajiem, pirms norīkojuma, kā arī palīdzēt jauniešu organizācijām nodrošināt minēto sagatavošanos, — iesaistīt jauniešu organizācijas un sociālos partnerus ESK kopvadībā, — pretēji pašreizējai pieejai, ko īsteno programmā Erasmus+, uzlabot pieejamību, samazināt administratīvo slogu un mainīt valsts aģentūru pieeju, lai tās kļūtu lietotājam draudzīgākas. Turpmāk dokumentā sīkāk izklāstīti EESK priekšlikumi un citi ieteikumi.

2. Komisijas iniciatīvas kopsavilkums

2.1. Par iniciatīvas, ko tagad sauc par Eiropas Solidaritātes korpusu (ESK), sākšanu Eiropas Komisijas priekšsēdētājs Jean-Claude Juncker paziņoja 2016. gada septembrī savā runā par stāvokli Savienībā. Viņš norādīja, ka solidaritāte ir viens no Eiropas Savienības stūrakmeņiem, un pauda gatavību ar solidaritāti saistītās darbībās un brīvprātīgajā darbā iesaistīt vairāk jauniešu.

2.2. Oficiāli Eiropas Solidaritātes korpuss savu darbību sāka 2016. gada 7. decembrī, un tā mērķis bija līdz 2020. gadam uzņemt pirmos 100 000 dalībnieku. Eiropas Solidaritātes korpusa galvenais uzdevums ir stiprināt kohēziju un veicināt solidaritāti Eiropas sabiedrībā, dodot jauniešiem iespēju piedalīties daudzveidīgās, uz solidaritāti balstītās darbībās, piemēram, palīdzot novērst ārkārtas situācijas, kā bēgļu krīze, kā arī tad, ja vajadzīga ad hoc rīcība (piemēram, dabas katastrofu gadījumā).

2.3. Apstiprināšanas gadījumā Eiropas Solidaritātes korpuss darbību atsāks 2018. gada 1. janvārī, un tā budžets būs 341 miljons EUR, kas sadalāms turpmāk minētajām trim galvenajām darbības jomām: — solidaritātes norīkojumi, kas palīdzēs jauniešiem veikt brīvprātīgo darbu ne ilgāk kā 12 mēnešus, stažēšanās norīkojumi uz vidēji 2–6 mēnešiem, kā arī darba norīkojumi saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem uz laiku no 2 līdz 12 mēnešiem. Paredzēts atbalstīt arī brīvprātīgā darba norīkojumus 10–40 dalībnieku lielām brīvprātīgo grupām no dažādām valstīm uz laiku no divām nedēļām līdz diviem mēnešiem, — nelielas grupas, kurās ir vismaz pieci reģistrēti dalībnieki, pēc savas iniciatīvas varēs izstrādāt un īstenot vietējos solidaritātes projektus uz laiku no 2 līdz 12 mēnešiem, — ar tīkla veidošanas darbībām paredzēts nodrošināt iespēju reģistrētiem dalībniekiem un dalīborganizācijām apmainīties ar paraugpraksi, kā arī sniegt atbalstu pēc norīkojuma beigām un izveidot bijušo dalībnieku tīklus. Minētie norīkojumi būs pieejami jauniešiem vecumā no 18 līdz 30 gadiem. Pašlaik programma ir paredzēta tikai 28 ES dalībvalstīm.

2.4. Programma ilgs trīs gadus, proti, no 2018. gada līdz 2020. gadam. No Eiropas Solidaritātes korpusa budžeta 80 % tiks piešķirti brīvprātīgo norīkojumiem, bet 20 % – darba norīkojumiem (t. i., darbvietas un stažēšanās). No programmai piešķirtā 341 miljona EUR gandrīz 58 % (aptuveni 197,7 miljoni EUR) tiks iegūti no programmas Erasmus+. Lielākā daļa minētās summas (191 miljons EUR) tiks iegūta no Eiropas Brīvprātīgo dienesta (EVS).

2.5. Reģistrētajiem dalībniekiem tiešsaistes portālā ir jāizveido profils, norādot, kurai darbības jomai un norīkojuma veidam viņi dod priekšroku, un viņi saņems norīkojuma piedāvājumus no publiskajām vai privātajām struktūrām vai starptautiskajām organizācijām, kurām piešķirts ESK kvalitātes marķējums. Lai saņemtu ESK marķējumu un piekļuvi datubāzei, attiecīgajai organizācijai ir jāiziet akreditācijas procedūra (līdzīga EVS procedūrai), kurā tā pierāda savu atbilstību Eiropas Solidaritātes korpusa hartas prasībām (1) (kuru mērķis ir nodrošināt prasmju pilnveidi, drošus un pienācīgus darba apstākļus, kā arī atbilstošu apmācību).

2.6. Eiropas Komisija un Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra (EACEA) pārraudzīs ESK īstenošanu ES līmenī, savukārt valsts līmenī tā īstenošanu uzraudzīs programmas Erasmus+ valstu aģentūras.

2.7. Attiecībā uz brīvprātīgā darba norīkojumiem visiem dalībniekiem ir paredzēts segt dzīvošanas izmaksas (uzturs, dzīvesvieta), ceļa izdevumus un apdrošināšanu, kā arī piešķirt aptuveni 155 EUR mēnesī. Attiecībā uz darba un stažēšanās norīkojumiem darba līgumu, atalgojumu un stažēšanās rakstisku vienošanos un atlīdzību noteiks saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Saistībā ar šiem norīkojumiem ir paredzēts finansiāls atbalsts ceļa izdevumiem.

2.8. Papildu finansiāls atbalsts ir paredzēts nelabvēlīgā situācijā esošajiem jauniešiem, turklāt var tikt segtas arī atsevišķas uzņemošo organizāciju izmaksas (t. i., administratīvās, pārvaldības un atbalsta izmaksas). Palīdzība pirms norīkošanas (saistībā ar valodas apguvi) tiks sniegta galvenokārt tiešsaistē, tomēr organizācijas var papildus piedāvāt arī savas atbalsta sistēmas. Programma Erasmus+ valstu aģentūrās tiks izveidoti ESK resursu centri, lai sniegtu palīdzību dalīborganizācijām.

3. Vispārīgas piezīmes par Eiropas Solidaritātes korpusu

3.1. EESK atzinīgi vērtē tādas jaunas programmas izveidi, kuras ietvaros galvenā uzmanība pievērsta jauniešiem, īpaši jauniešu brīvprātīgajam darbam, tādējādi novēršot trūkumu pašreizējā Eiropas Savienības struktūrā. Tāpat EESK atzinīgi vērtē dažādos ESK piedāvātos norīkojumu veidus, piemēram, “solidaritātes projektus” vietējā līmenī, kas zināmā mērā saistās ar agrākajām jauniešu iniciatīvām, kurām savulaik bija lieli panākumi.

3.2. EESK cer, ka ar šīs programmas starpniecību varēs izstrādāt plašāku brīvprātīgā darba stratēģiju ES līmenī – ne tikai programmā paredzētajiem 100 000 jauniešu, bet aptuveni 100 miljoniem jauniešu un pieaugušo ES, kuri pašlaik veic brīvprātīgo darbu visā Eiropā. Kā EESK jau uzsvērusi savā atzinumā par ES politiku un brīvprātīgo darbu (2), ES iestādēm ir jāizstrādā saskaņotāka pieeja brīvprātīgā darba politikai. Brīvprātīgais darbs būtu jāuzskata par transversālu politikas tēmu un jākoordinē īpašai Eiropas Komisijas nodaļai, kuru atbalsta attiecīgās politikas struktūras citās ES iestādēs. Tāpēc politikas programma brīvprātīgajam darbam Eiropā (PAVE) piedāvā vairākus iedvesmojošus priekšlikumus brīvprātīgā darba turpmākai attīstībai ES un dalībvalstīs, kā arī ierosinājumus sociālajiem partneriem un NVO. Turklāt ESK varētu stiprināt brīvprātīgā darba valsts struktūras, sekmēt šādu struktūru izveidi un novērst daudzos šķēršļus, kuri joprojām kavē brīvprātīgo darbu pārrobežu mērogā.

3.3. Eiropas Solidaritātes korpusam ir jāveicina Eiropas sociālās vērtības. Tomēr EESK pauž nopietnas bažas par ESK mērķu apvienošanu ar jaunatnes nodarbinātības politiku. Īstenojot šādu pieeju, pastāv risks, ka apmaksāts darbs tiks aizstāts ar neapmaksātu darbu, ko veic Eiropas jaunieši. Šajā saistībā EESK pauž bažas, ka brīvprātīga darba definīcija, kas minēta Eiropas Solidaritātes korpusa juridiskā pamata dokumentā (pilna laika neapmaksāts brīvprātīgais darbs, ko veic pastāvīgi – piecas dienas nedēļā, septiņas stundas dienā), ir ļoti līdzīga darba norīkojuma aprakstam. Tomēr brīvprātīgais darbs parasti nav pilna laika darbs, bet tiek veikts brīvprātīgās personas brīvajā laikā.

3.4. EESK ierosina jautājumus par nodarbinātību un stažēšanos iekļaut citās, jau pieņemtajās ES programmās, kurās galvenā uzmanība pievērsta nodarbinātībai un stažēšanās iespējām un kuru solidaritātes aspekts būtu jānostiprina. Ja ESK ietvaros galvenā uzmanība tiktu pievērsta tikai brīvprātīgajam darbam, varētu gūt lielāku skaidrību, rīkoties mērķtiecīgāk un nepieļaut nekādu sajaukumu ar citām jauniešiem pieejamām ES programmām.

3.5. Ja profesionālā darba un stažēšanās norīkojumus tomēr piedāvā ESK ietvaros, EESK vēlētos, lai tiktu ievēroti kvalitātes standarti (Eiropas Stažēšanās un māceklības kvalitātes harta un Māceklības rīcības pamatplāns – dokumenti, par kuriem panākta kopīga vienošanās ar Eiropas sociālajiem partneriem) un atalgojums tiktu pilnībā saskaņots ar valsts tiesību aktiem par algām un/vai ar piemērojamajiem koplīgumiem. Tāpat arī norīkojumi būtu jāattiecina tikai uz bezpeļņas organizācijām, fondiem un sociālajiem uzņēmumiem. Būtu arī jānodrošina darbaudzināšana mācekļiem un stažieriem, līgumi, kas paredz veselības apdrošināšanu un sociālo nodrošinājumu, kā arī skaidri noteikti mērķi izglītības un apmācības jomā.

3.6. ESK īstenošanas uzraudzībā būtu jāpiedalās jauniešu organizācijām un sociālajiem partneriem, jo abām šīm pusēm ir īpaši jāpalīdz nodrošināt, ka brīvprātīgā darba pasākumi tiek nošķirti no darba norīkojumiem.

3.7. EESK ir pārliecināta, ka ESK ir pilnībā jāīsteno programmas Erasmus+ ietvaros, nevis izveidojot pilnīgi jaunu programmu, kuru administrētu Erasmus+ struktūras. Tas varētu arī palīdzēt pilnībā saskaņot EVS atlikušās daļas nosacījumus ar ESK. Turklāt tas nozīmētu arī to, ka pēc 2020. gada šo programmu nekas neapdraudētu. Tomēr jebkurā gadījumā ir nepieciešams papildu finansējums un atbalsts.

3.8. Ņemot vērā iepriekš gūto pieredzi, EESK uzskata, ka svarīgi ir šādi pasākumi: — nodrošināt, ka visas iniciatīvas, ar kurām atbalsta ar solidaritāti saistītas bezpeļņas darbības, atbilst faktiskajām, skaidri apzinātajām vajadzībām konkrētajā teritorijā, — novērst dublēšanos, administratīvos slogus un šķēršļu veidošanu labi funkcionējošām sistēmām, piemēram, Eiropas Brīvprātīgo dienestam (EVS), — piešķirt prioritāti vietējā līmeņa iniciatīvām, kas atbilst vietējo kopienu vajadzībām, nevis starptautiskām iniciatīvām, kuru īstenošanai ir vajadzīga ilgāka gatavošanās un apmācība, kā arī ilgāks ieviešanas periods, — paredzēt, ka šīm iniciatīvām, kā arī citām darbībām samazina dalībnieku minimālo vecumu līdz 16 gadiem, — apstiprināt brīvprātīgās darbības tikai tad, ja tās atbilst kvalitātes kritērijiem, kas noteikti politikas programmā brīvprātīgajam darbam Eiropā (PAVE) un Eiropas Hartā par brīvprātīgo tiesībām un pienākumiem, — pēc veikto darbību pabeigšanas izsniegt sertifikātu, kā ierosināts 2012. gada 20. decembra ieteikumā par neformālās un ikdienējās mācīšanās apstiprināšanu nodarbināmības veicināšanai, — nodrošināt atbalsta pasākumus organizācijām un indivīdiem, lai tie varētu attīstīt spējas organizēt brīvprātīgās darbības, — ESK ietvaros garantēt elastību, piedāvājot nepilna laika darbības, lai brīvprātīgie ar invaliditāti vai cilvēki ar mazākām iespējām ceļot varētu piedalīties vietējos projektos, — apzināt iespējamo sinerģiju starp ESK projektiem un vietējām vai valsts programmām, — iesaistīt galvenās ieinteresētās personas programmas sagatavošanā, darbībā un novērtēšanā, — sekmēt programmas pieejamību personām ar invaliditāti un tām, kas nāk no sociāli nelabvēlīgas vides (tostarp jauniešiem, kuri iepriekš dzīvojuši bērnunamos vai kuri dzīvo attālos reģionos utt.), — īpašu uzmanību pievērst drošības standartu ievērošanai to programmu ietvaros, kas attiecas uz tiešu darbu ar bērniem, — plaši un efektīvi popularizēt programmu, lai par to uzzinātu arī personas, kuras pretējā gadījumā pašas to nebūtu meklējušas.

4. Īpašas piezīmes par Eiropas Solidaritātes korpusu

4.1. Brīvprātīgā darba un ar solidaritāti saistītu darbību definīcija

Pašreizējā dokumentā minētā brīvprātīgā darba definīcija ir ierobežojoša un neatspoguļo brīvprātīgā darba daudzveidību Eiropā. Pašlaik noteikts, ka brīvprātīgais darbs ir “pilna laika [t. i., darbība, ko veic pastāvīgi – piecas dienas nedēļā, septiņas stundas dienā] neapmaksāts brīvprātīgais darbs, ko veic ne ilgāk kā 12 mēnešus”. Viens no iespējamajiem šīs problēmas risinājumiem varētu būt tāds, ka terminu “brīvprātīgais darbs” attiecina uz visa veida darbībām, ko jaunieši veic kā brīvprātīgie (piemēram, brīvprātīgā darba norīkojumi, grupveida brīvprātīgais darbs vai brīvprātīgā darba iniciatīvas brīvajā laikā).

Ar solidaritāti saistīto darbību definīcija ir tikpat neskaidra un ļoti vispārīga, raisot jautājumus par to, kāda veida projekti tiks organizēti ESK ietvaros.

4.2. Norīkojumu veikšana

Pašreizējā priekšlikumā oficiāli netiek nodalīts brīvprātīgā darba un profesionālā darba vai prakses norīkojums, un tāpēc tiek nevajadzīgi jauktas divas atšķirīgas realitātes, t. i., brīvprātīgais darbs un algots darbs. Tā kā visām darbībām un visiem dalībniekiem piemēro vienādus kvalitātes kritērijus, rodas jautājums arī par piedāvājumu kvalitāti, jo tos pašus kritērijus izmantotu, lai akreditētu peļņas uzņēmumus, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kā arī citas publiskās un privātās struktūras. Tāpēc EESK ir pārliecināta, ka tikai bezpeļņas organizācijām, fondiem un sociālajiem uzņēmumiem būtu jāveic norīkojumi.

4.3. ESK ietekme uz programmu Erasmus+

EESK atzinīgi vērtē paziņojumu par šo jauno ieguldījumu jauniešos, tomēr pauž bažas par to, ka tas sasniegts, galvenokārt pārdalot EVS budžetu programmas Erasmus+ ietvaros no 2018. gada. Tāpēc Komitejai rodas jautājums par to, kādas ir Komisijas prioritātes, ņemot vērā to, ka Erasmus+ pašreizējās Jaunatnes sadaļas ietvaros citās daļās iesniegto pieteikumu sekmīguma rādītāji strauji krītas un daudzi kvalitatīvi projekti paliek bez finansējuma (EESK uz to ir norādījusi informatīvajā ziņojumā par Erasmus+ (3)). EESK uzskata, ka ieguldījumus ESK budžetā nedrīkst veikt uz to programmu rēķina, kurās jauniešiem jau tiek sniegtas nenovērtējamas iespējas, īpaši uz programmas Erasmus+ rēķina, kuras budžets jau šobrīd nav pietiekams. Turklāt var tikt apdraudēta programmas Erasmus+ nākotne, tostarp plašā mūžizglītības dimensija, kas ļauj apvienot formālo un neformālo izglītību.

4.4. Interneta reģistrācijas portāls kā patiesi efektīvs mijiedarbības un pārvaldības instruments

EESK uzskata, ka interneta reģistrācijas portāls patiešām var vienkāršot procedūras un padarīt ESK vieglāk pieejamu jauniešiem. Tomēr pārmērīga paļaušanās uz portālu, kas kalpo reģistrācijas un dalībnieku atlases nolūkā, kā arī palīdzības sniegšanai pirms norīkošanas, nedod pietiekamas garantijas attiecībā uz atlases un turpmāko procedūru kvalitāti un taisnīgumu. Pasīvais atlases process (t. i., dalībniekiem ir jāgaida, līdz akreditētas organizācijas ar viņiem sazināsies) atņem dalībniekiem iespēju rīkoties, rada nelīdzsvarotas attiecības starp dalībniekiem un uzņemošajām organizācijām, turklāt var izraisīt neapmierinātību ar ESK programmu.

Tāpēc EESK ierosina būtiski mainīt portālu, to padarot interaktīvu abām pusēm, lai tādējādi tas varētu atvieglot administratīvās procedūras visā projekta ciklā – no ieinteresētības sākotnējās izteikšanas līdz aktīvai uzņemošo organizāciju meklēšanai, pieteikuma iesniegšanai, atlasei, sagatavošanās posmam, izpildei un novērtējumam, un pat tīkla veidošanas iespējām bijušajiem dalībniekiem. Datus nekad nevajadzētu ievadīt divreiz.

Ir jānodrošina vienlīdzīgas iespējas visiem, tostarp cilvēkiem, kuriem nav vieglas piekļuves internetam. Šiem cilvēkiem ir jābūt iespējai saņemt palīdzību bezsaistē.

4.5. Sagatavošana pirms norīkošanas, tostarp atbalsts jauniešiem no nelabvēlīgas vides

Lai garantētu veiksmīgu pieredzi, nepietiek ar to vien, ka pirms norīkojuma tiek nodrošināta apmācība tiešsaistē. EESK uzskata, ka pirms norīkošanas jaunieši ir vairāk jāatbalsta un labāk jāsagatavo, jo īpaši tie jaunieši, kas tādā vai citādā veidā atrodas nelabvēlīgā situācijā, un ka jauniešu organizācijas, ņemot vērā to pieredzi, var sniegt atbalstu visos programmas posmos, un ka tās ir pienācīgi jāmotivē to darīt.

4.6. Jauniešu organizāciju un sociālo partneru iesaiste ESK kopvadībā

Lai programma būtu sekmīga, tās izstrādē jau no paša sākuma ir jāiesaista arī galvenās ieinteresētās personas. Priekšlikuma pašreizējā redakcija neparedz jauniešu organizāciju un citu brīvprātīgo organizāciju vai sociālo partneru iesaistīšanu ESK īstenošanā, kopvadībā un uzraudzībā. Priekšlikumā programmas pārvaldību ir ierosināts uzticēt Erasmus+ valstu aģentūrām, izmantojot struktūru, kas ir ļoti līdzīga EVS programmas struktūrai. Turklāt, ņemot vērā galvenās darbības, arī par budžeta piešķīrumiem tiks lemts Komisijas ikgadējās darba programmās, kurām ir savs kritēriju kopums. EESK joprojām uzskata, ka iniciatīvas plānošanas, īstenošanas un uzraudzības procesā ir regulāri jāapspriežas ar jauniešu un citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp arī sociālajiem partneriem, darot to konsultatīvo grupu ietvaros vai ar citiem oficiāliem un neoficiāliem līdzekļiem. Turklāt jaunieši ir jāiesaista arī uzraudzības un novērtēšanas procesā, piemēram, izmantojot instrumentu, kas visos līmeņos (ES, valsts un vietējā) ļauj novērtēt viņu pieredzi.

4.7. Pieejamība, administratīvais slogs un valstu aģentūras

Kā EESK norādīja savā informatīvā ziņojumā par programmas Erasmus+ vidusposma novērtējumu (4), uz brīvprātīgo darbu balstītām organizācijām, kas nav pilnībā profesionālas, joprojām ir grūti pieteikties un piedalīties programmā Erasmus+. Absolūtais darba apjoms var nebūt pārmērīgs, tomēr, ņemot vērā ierobežotos cilvēku un finanšu resursus, šīs organizācijas nemaz nemēģina vai arī tiecas īstenot citu pieeju, kas nav tik apgrūtinoša. Tāpēc, lai piesaistītu un atbalstītu gan ESK pieteikuma iespējamo iesniedzēju, gan viņu potenciālo uzņemošo organizāciju centienus, ļoti svarīgi ir nodrošināt, ka valstu aģentūras maina savu pieeju un kļūst lietotājam pēc iespējas draudzīgākas. Programmas panākumus varētu ievērojami sekmēt mazāk formālas pārbaudes un vairāk neformāla virzība. Šajā sakarā lietderīgi būtu sniegt pienācīgu atbalstu valstu aģentūrām un tām piešķirt papildu finanšu resursus dalībnieku individuālajai atbalstīšanai.

4.8. Citi izskatāmie jautājumi

a) Kā nodrošināt, ka informācija par iniciatīvu sasniedz visus jauniešus, visus reģionus un visas organizācijas attiecībā uz jauniem dalībniekiem, īpaši tiem, kas atrodas visnelabvēlīgākajā situācijā? Vai tiešām šī būs ekskluzīva iespēja tikai dažiem laimīgajiem?

b) Kā nodrošināt, ka šī programma patiešām ir pieejama jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju? Ir ļoti būtiski nodrošināt finansiālu atbalstu informatīvajiem pasākumiem, kas paredzēti programmā iesaistītajām organizācijām. Atbalsts organizācijām ir ļoti svarīgs, lai veiktu informatīvās darbības un atbalstītu turpmāku iesaistīšanos. Programmai būtu jāveicina jauniešu iesaistīšanās sabiedrības labā arī ārpus ESK darbības.

c) Lai gan ir jānodrošina programmas kvalitāte dalībniekiem, rodas jautājums, kā novērtēt solidaritātes kvalitāti (katra projekta rezultātus)?

d) Vai ESK vajadzētu iekļaut citās Eiropas programmās? Brīvprātīgo darbu vietējā līmenī varētu iekļaut arī Erasmus+ studentu mobilitātes programmā, un to varētu sasaistīt ar ESK.

e) Kādus objektīvus kritērijus Komisija ņems vērā, lai ik gadus pielāgotu katrai īpašajai darbībai pieejamo budžetu? Veicot korekcijas, kuru pamatā ir darbības pieprasījuma apmērs, no vienas puses, varētu novērst spiedienu uz dažām darbībām, un, no otras puses, novērst jauniešu un dalīborganizāciju neiesaistīšanos.

f) Kā nodrošināt, ka brīvprātīgā darba organizāciju un jauniešu grupu finansējuma pieprasījumi ir pietiekami elastīgi? Ja procedūra būtu vienkāršāka, pieteikumu mikrodotācijai (līdz 5 000 EUR) varētu iesniegt jebkurā laikā bez noteikta termiņa, aizpildot vienkāršotu pieteikuma veidlapu.

Briselē, 2017. gada 19. oktobrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Georges DASSIS

(1) https://europa.eu/youth/solidarity/charter_lv

(2) EESK atzinums par tematu “Paziņojums par ES politiku un brīvprātīgo darbu: pārrobežu brīvprātīgā darba atzīšana un veicināšana Eiropas Savienībā” (OV C 181, 21.6.2012., 150. lpp.).

(3) SOC/552 “Programmas Erasmus+ vidusposma novērtējums” – ziņojums, kas pieņemts 2017. gada 31. maijā.

(4) SOC/552 “Programmas Erasmus+ vidusposma novērtējums” tehniskā pielikuma sadaļas “Vai jūsu darbības jomā ir samazināts administratīvais slogs programmas Erasmus+ projektu pārvaldībai?” pēdējā rindkopa.