KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Ceļā uz demokrātiskākām Eiropas Parlamenta vēlēšanām Ziņojums par to, kā īstenots Komisijas 2013. gada 12. marta Ieteikums par Eiropas Parlamenta vēlēšanu demokrātiskas un efektīvas norises veicināšanu /* COM/2014/0196 final */





1. Ievads Eiropas Parlamenta vēlēšanas ir ES demokrātijas procesa stūrakmens, kā noteikts Līgumos[1]. ES pilsoņu vairākums uzskata, ka piedalīšanās Eiropas Parlamenta vēlēšanās ir labākais veids, kā nodrošināt, lai viņu viedokli sadzird ES lēmumu pieņēmēji[2]. Eiropas Parlamenta vēlēšanas, kas notiks 2014. gadā, būs īpaši nozīmīgas. Tās būs pirmās vēlēšanas pēc tam, kad stājies spēkā Lisabonas līgums, kas nostiprināja Savienības demokrātiskos pamatus un pastiprināja Eiropas Parlamenta lomu un pilnvaras. Tās notiek arī Eiropas integrācijai izšķirīgā brīdī, apstākļos, kad ES izlēmīgi rīkojas, lai pārvarētu krīzi, kas radījusi tālejošas sekas pilsoņiem. Šā gada Eiropas vēlēšanu rezultāti ietekmēs svarīgu lēmumu pieņemšanu attiecībā uz ES turpmāko attīstību. Ir svarīgāk nekā jebkad, lai ES pilsoņi vēlēšanās piedalītos lielā skaitā. Tāpēc ir jāveic izlēmīgi pasākumi, lai novērstu plaisu starp ES īstenoto politiku un tās pilsoņiem. Pilsoņi balsos tikai tad, ja redzēs, ka viņiem tiek piedāvāta izvēle un ka viņu balss var kaut ko ietekmēt[3]. Visas Eiropas iestādes cenšas padarīt Eiropas demokrātijas procesus pārredzamākus un veicināt Eiropas balsstiesīgo lielāku iesaistīšanos. Komisija 2013. gada 12. martā pieņēma Ieteikumu 2013/142/ES par Eiropas Parlamenta vēlēšanu demokrātiskas un efektīvas norises veicināšanu[4], kas bija adresēts dalībvalstīm, kā arī Eiropas un valstu politiskajām partijām. Eiropas Parlaments ir arī pieņēmis rezolūcijas saistībā ar šo tematu[5]. Ieteikums 2013/142/ES bija sadalīts divās galvenajās daļās. Pirmā ieteikumu grupa bija vērsta uz vēlēšanu pārredzamības un lēmumu pieņemšanas procesa demokrātiskās leģitimitātes stiprināšanu Savienībā. Komisija ieteica pirms vēlēšanām informēt vēlētājus par saikni starp valstu partijām un Eiropas politiskajām partijām. Valstu un Eiropas politiskajām partijām būtu jāpaziņo, kuru Eiropas Komisijas priekšsēdētāja amata kandidātu tās atbalsta, un jāsniedz sīkākas ziņas par sava kandidāta programmu. Valstu politiskajām partijām būtu jāizmanto savas politiska rakstura pārraides, lai informētu pilsoņus par savas partijas kandidātu un kandidāta programmu. Šādi pasākumi radītu praktiskas un skaidras saiknes starp pilsoņu balsīm un Eiropas politiskajām partijām. Tie palielinātu ES lēmumu pieņemšanas procesa demokrātisko leģitimitāti un sekmētu patiesas visas Eiropas mēroga debates par kandidātu skatījumu saistībā ar Eiropas nākotni. Komisija arī ieteica vienoties par kopēju balsošanas dienu visā ES. Otra ieteikumu grupa bija adresēta dalībvalstīm ar mērķi palielināt vēlēšanu efektivitāti, pilnveidojot procedūras, lai īstenotu ES pilsoņu tiesības balsot un kandidēt savas dzīvesvietas dalībvalstī, kā paredzēts Direktīvā 93/109/EK[6]. Šo ieteikumu īstenošana dalībvalstīs uzlabotu vēlēšanu efektivitāti un vienlaikus samazinātu dalībvalstu administratīvo slogu. Šajā ziņojumā ir analizēts tas, kā dalībvalstis un valstu un Eiropas politiskās partijas ir īstenojušas minētos ieteikumus. Ziņojumā pievērsta uzmanība arī tam, kā ieteikumus uztvēra citas organizācijas un pilsoniskā sabiedrība. 2. Vēlēšanu demokrātiska norise Komisija 2013. gada septembrī lūdza dalībvalstīm sniegt informāciju par to, kā ir īstenota pirmā ieteikumu grupa, un lielākā daļa dalībvalstu reaģēja uz šo pieprasījumu[7]. Komisija ievāca informāciju arī no valstu ekspertiem vēlēšanu jautājumos, kā arī no Eiropas politiskajām partijām[8]. Pārskats par šā ziņojuma sagatavošanas laikā apkopoto informāciju atrodams pielikumā iekļautajā tabulā. Tabulas tiešsaistes versija[9] tiks regulāri atjaunināta, pamatojoties uz ziņām, kuras dalībvalstis sniegs turpmāk. 2.1. Vēlētājiem sniedzamā informācija par saikni starp valstu un Eiropas politiskajām partijām Komisija ieteica, ka dalībvalstīm “būtu jāveicina un jāatvieglo informācijas sniegšana vēlētājiem par saikni starp valstu partijām un Eiropas politiskajām partijām pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām un to laikā, tostarp, atļaujot un veicinot šādu norāžu iekļaušanu vēlēšanu zīmēs, ko izmanto šajās vēlēšanās”. Komisija vēl turklāt ieteica, ka valstu politiskajām partijām “būtu pirms šīm vēlēšanām publiski jāpaziņo par savu saikni ar Eiropas politiskajām partijām” un “uzskatāmi jāparāda sava saistība ar Eiropas politiskajām partijām visos kampaņas materiālos, paziņojumos un politiska rakstura pārraidēs”. Dalībvalstis savās atbildēs kopumā atbalstīja šo ieteikumu un piekrita, ka būtu svarīgi organizēt padziļinātu kampaņu pilsoņu labākai informēšanai un izpratnes paaugstināšanai. Lielākā daļa atbildējušo dalībvalstu ziņoja, ka ir informējušas valsts politiskās partijas par vajadzību palielināt pārredzamību un uzlabot vēlētājiem sniegto informāciju, lai nostiprinātu Eiropas vēlēšanu demokrātisku norisi. Taču izrādījās, ka tiesību akti vēlēšanu jomā vairākās dalībvalstīs[10] nepieļauj vēlēšanu zīmēs norādīt Eiropas politisko partiju nosaukumus vai logotipus. Trīs no šīm dalībvalstīm apsver iespēju grozīt savus tiesību aktus, lai atļautu norādīt šo informāciju. Dažas dalībvalstis[11] uzskata, ka valsts politiskās partijas vislabāk spēj informēt savus vēlētājus par savas partijas saiknēm. Viena dalībvalsts izvirzīja jautājumu par iespējami diskriminējošo ietekmi, kādu saiknes norādīšana starp valsts un Eiropas politiskajām partijām varētu radīt uz tām valsts partijām, kuras nav izveidojušas šādas alianses. – Apvienotā Karaliste, Beļģija, Grieķija, Horvātija, Igaunija, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Portugāle, Somija, Spānija un Vācija ir informējušas savas valsts partijas par ieteikumu skaidrāk parādīt saikni starp valsts un Eiropas partijām. – Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Īrija, Nīderlande, Spānija un kopš nesena laika arī Slovēnija[12] ļauj uz vēlēšanu zīmēm norādīt Eiropas politisko partiju nosaukumus un/vai logotipus. – Bulgārija, Dānija, Čehijas Republika, Grieķija, Horvātija, Igaunija, Latvija, Luksemburga, Malta, Rumānija, Slovākija, Somija, Ungārija, Vācija un Zviedrija uz vēlēšanu zīmēm neļauj norādīt Eiropas politisko partiju nosaukumus un logotipus. – Grieķija, Horvātija un Rumānija apsver iespēju nākotnē grozīt valsts tiesību aktus, lai atļautu norādīt minētos nosaukumus un logotipus uz vēlēšanu zīmēm. Atzinumos, kas līdz šim saņemti politiskā dialoga ar Eiropas Komisiju ietvaros, valstu parlamenti[13] arī atbalstīja ieteikumu un pozitīvi novērtēja tā mērķus, jo īpaši vēlēšanu kārtības labvēlīgo ietekmi saistībā ar vēlētāju informēšanu par saikni starp Eiropas un valsts politiskajām partijām. Eiropas politiskās partijas informēja Komisiju, ka tās veicinās un atbalstīs politisko kampaņu vēstījumus, kuri uzsver valsts partiju saikni. Dažas no tām tomēr paskaidroja, ka, tā kā ne visu dalībvalstu tiesību akti vēlēšanu jomā ļauj iekļaut vēlēšanu zīmēs Eiropas politisko partiju nosaukumus vai logotipus, tās neveicinās vienotu stratēģiju attiecībā uz savām saistītajām valstu partijām. Dažas Eiropas partijas atbildēja, ka tad, ja notiktu izmaiņas tiesiskajā regulējumā, tās veidotu konsekventāku pieeju, mudinot valstu partijas izmantot šo iespēju. Viena Eiropas politiskā partija pauda viedokli, ka nesaskata labumu no šādas logotipu pievienošanas un būtu jāapsver citas metodes informēšanai par saikni starp valstu un Eiropas politiskajām partijām. 2.2. Atbalsts Eiropas Komisijas priekšsēdētāja amata kandidātam Komisija ieteica, ka Eiropas un valstu politiskajām partijām “pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām būtu jāpaziņo par Eiropas Komisijas priekšsēdētāja amata kandidātu, kuru tās atbalsta, un viņa programmu” un valstu politiskajām partijām “būtu jānodrošina, ka to politiska rakstura pārraides saistībā ar Eiropas Parlamenta vēlēšanām arī tiek izmantotas, lai informētu pilsoņus par Eiropas Komisijas priekšsēdētāja amata kandidātu, kuru tās atbalsta, un par kandidāta programmu”. Eiropas politiskās partijas ir ievērojušas ieteikumu darīt zināmus savus kandidātus Eiropas Komisijas priekšsēdētāja amatam. Līdz šim savus kandidātus ir nosaukušas sešas Eiropas politiskās partijas: Eiropas Tautas partija (EPP) izvirza Žanu Klodu Junkeru (Jean-Claude Juncker), Eiropas Sociālistu partija (PES) izvirza Martinu Šulcu (Martin Schulz), Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienība (ALDE) un Eiropas Demokrātiskā partija (EDP) izvirza Gaju Verhofstadu (Guy Verhofstadt), Eiropas Zaļā partija izvirza Hosē Bovē (José Bové) un Ska Kelleri (Ska Keller), Eiropas Kreiso spēku partija izvirza Aleksi Cipru (Alexis Tsipras). Kustība par Eiropas brīvību un demokrātiju (MELD) un Eiropas Konservatīvo un reformistu grupa (AECR) informēja, ka kandidātu neizvirzīs. Eiropas politiskās partijas plāno arī palielināt savu kandidātu atpazīstamību un informēt par viņu programmām. Dažas partijas jau ir izdevušas manifestus un uzsākušas kampaņas tīmekļa vietnēs, norādot kandidātu programmas un galvenos gaidāmos pasākumus. Citas partijas ir paziņojušas, ka to drīzumā izdarīs. Lai uzrunātu vēlētājus, tiks izmantoti sociālie mediji. Tiks organizētas vērienīgas ES mēroga kampaņas un pasākumi. Kandidāti piedalīsies publiskos priekšvēlēšanu pasākumos dažādās ES valstīs kopā ar valsts partijām, kurām būs galvenā loma šajās kampaņās. Iekļaujoties Eiropas Parlamenta institucionālajā informatīvajā kampaņā pirms vēlēšanām[14], Eiropas Raidorganizāciju savienība (EBU) 2014. gada 15. maijā rīkos diskusijas, kurās piedalīsies galvenie Komisijas priekšsēdētāja amata kandidāti. Tiks uzsāktas arī citas aktivitātes medijos, tostarp sociālajos medijos, iespējams, sadarbībā ar dalībvalstu ieplānotajām aktivitātēm. Eiropas Parlaments, sadarbībā ar Eiropas Jaunatnes forumu, Eiropas Komisiju un citiem partneriem 2014. gada 9., 10. un 11. maijā Strasbūrā rīkos pasākumu “Eiropas jaunatnes dienas”, kurā piedalīsies vairāki tūkstoši jauniešu[15]. Iespējams, tiks iesaistīti arī Komisijas priekšsēdētāja amata kandidāti. Šīs diskusijas atbalsta arī citas ES iestādes. Eiropas Reģionu un pilsētu samitā, ko 2014. gada 8. martā Atēnās organizēja Reģionu komiteja, notika augsta līmeņa diskusijas par gaidāmajām Eiropas Parlamenta vēlēšanām. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja rīkos diskusijas dalībvalstīs un saskaņos savu tīmekļa vietni un vēstījumus ar Eiropas Parlamenta kampaņu. Tā arī plāno rīkot īpašas mācības par Eiropas Parlamenta vēlēšanām savām valstu sabiedrisko attiecību kontaktpersonām. Eiropas Ombuds, sadarbojoties ar Komisijas priekšsēdētāju un Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju, saistībā ar 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām 2014. gada 4. martā rīkoja pasākumu “Tavs vēlmju saraksts Eiropai”[16], lai sniegtu pilsoņiem iespēju izteikt savu viedokli. Dalībvalstis informēja Komisiju par plašākiem komunikācijas pasākumiem, kurus tās veic, lai palielinātu vēlētāju dalību, piemēram, informācijas kampaņas tiem, kas balso pirmoreiz, tīmekļa vietnes par vēlēšanām, mediju paziņojumi un apaļā galda diskusijas un semināri. Labākās prakses piemēri – Somija ir izveidojusi Eiropas vēlēšanām veltītu tīmekļa vietni, kurā tiek sniegta plaša informācija par Eiropas Parlamentu, Eiropas politiskajām partijām un to iespējamo saikni ar valsts partijām (www.vaalit.fi). Šajā tīmekļa vietnē ir ietverti arī norādījumi ES pilsoņiem no citām valstīm par to, kā īstenot savas balsstiesības. Somijas parlaments ir piešķīris EUR 100 000 nevalstiskajām organizācijām informācijas kampaņu īstenošanai Eiropas Parlamenta vēlēšanu laikā. – Polija vēlas saistīt vēlēšanu kampaņu ar Polijas dalības ES 10. gadadienu. Polija ir padarījusi Eiropas Parlamenta vēlēšanu popularizēšanu par prioritāti un tiecas palielināt vēlētāju aktivitāti. Kampaņa izcels Polijas kā ES dalībvalsts panākumus desmit gados un izmantos konkrētus piemērus, lai parādītu ES ietekmi uz Polijas pilsoņu ikdienu. Plānots izveidot televīzijas programmu, kurā tiks skaidroti ES principi un tas, ko Polijas dalības ES 10 gadi ir nozīmējuši valstij un tās pilsoņiem. Polija sazināsies arī ar tiem Polijas pilsoņiem, kuri dzīvo citās ES valstīs, lai palielinātu viņu izpratni par iespējām balsot viņu pašreizējās dzīvesvietas valstī. 2.3. Kopēja vēlēšanu diena Komisija ieteica, ka dalībvalstīm “būtu jāvienojas par kopēju Eiropas Parlamenta vēlēšanu dienu un par vienlaicīgu vēlēšanu iecirkņu slēgšanu”, lai atrisinātu sadrumstalotības problēmas un radītu viendabīgākas Eiropas mēroga vēlēšanas, īstenojot visā ES balsošanu vienā un tajā pašā dienā. Dažas dalībvalstis ir piekritušas rīkot vēlēšanas svētdien, 2014. gada 25. maijā, bet citas šo ideju ir noraidījušas, paskaidrojot, ka tad, ja vēlēšanas tiktu rīkotas darba dienā vai sestdienā, vēlētāju aktivitāte būtu lielāka. Skaidrojot, kāpēc tiek noraidīta kopēja vēlēšanu diena, tiek pieminētas arī valsts tradīcijas[17]. ES tiesību aktos ir noteikti stingri noteikumi attiecībā uz laiku, kad publicējami vēlēšanu rezultāti[18]. Šie noteikumi jo īpaši aizliedz oficiāli publicēt dalībvalsts vēlēšanu rezultātus, kamēr vēlēšanu iecirkņi nav slēgti visās dalībvalstīs. Mērķis ir izvairīties no tā, ka ES vēlētāju izvēli ietekmē rezultāti tajās dalībvalstīs, kur balsošana jau ir beigusies, un tādējādi aizsargāt brīvu vēlēšanu principu. Komisija rūpīgi uzrauga to, kā dalībvalstis īsteno šos noteikumus, un ir veikusi pasākumus[19], lai nodrošinātu, ka 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās šie noteikumi tiek ievēroti. Vēlēšanu kopējos rezultātus Eiropas Parlaments publicēs 25. maija vakarā ar vienu kopēju vēstījumu visā ES. 2.4. Pilsoniskās sabiedrības nozīme Papildus Komisijas Ieteikumam, kas tika adresēts dalībvalstīm un Eiropas un valstu politiskajām partijām, kā vērtīgi daudzkāršotāji darbojas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, informējot pilsoņus par jauno demokrātisko impulsu saistībā ar 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām. Pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir izdevīgā stāvoklī, lai apspriestu ar saviem dalībniekiem dažādu kandidātu manifestu priekšrocības un trūkumus. Daudzas no šīm organizācijām uzskata Eiropas Komisijas priekšsēdētāja amata vēlēšanu kampaņas par vērtīgu izdevību, lai darītu zināmu savu vēstījumu un ietekmētu kandidātu programmas. Tas var sekmēt diskusiju starp pilsoņiem un kandidātiem un radīt skaidru atbalstu kādam konkrētam kandidātam, vienlaikus veicinot Eiropas sabiedrisko telpu un Eiropas mēroga diskusijas saistībā ar vēlēšanām. Pilsoniskajai sabiedrībai kopumā ir nozīmīga loma pilsoņu informēšanā par to, cik svarīgi ir piedalīties Eiropas Parlamenta vēlēšanās un kādu labumu tas dod. Ir uzsāktas vai pašlaik tiek gatavotas vairākas šādas iniciatīvas. Labākās prakses piemēri Norādījumi un informācija par balsošanu – AEGEE-Europe (Eiropas studentu forums): “Y Vote 2014”. Organizētās aktivitātes ietvers balsošanas pamācības izveidi, informatīvus braucienus ar autobusu un jaunatnes sanāksmes[20]. E-balsošanas rīki / profilēšanas rīki Šādi elektroniski rīki palīdz vēlētājiem izvēlēties kandidātu, salīdzinot savu raksturojumu un izvēles ar kandidātu raksturojumu un programmu. – Eiropas Jaunatnes forums — Jauno balsotāju līga un VoteWatch e-rīks[21]. – – Eiropas Savienības Demokrātijas novērošanas centra (EUDO) balsošanas profilēšanas rīks (Euandi)[22]. – WeCitizens balsošanas profilēšanas rīks[23]. Diskusijas, forumi un tiešsaistes tērzēšana ar kandidātiem – Debating Europe[24] organizēs tiešsaistes diskusijas, reālā laika tērzēšanu un personīgas tikšanās pasākumus, dodot iespēju ES pilsoņiem izjautāt EP deputātus un potenciālos EP deputātus par jautājumiem, ar kuriem Eiropai būs jāsaskaras, un palīdzot pilsoņiem izdarīt apzinātu izvēli Eiropas vēlēšanās. – Projekts Move Europe, ko veido Jaunie Eiropas Federālisti[25], ietvers diskusijas un kampaņas, kuras ir adresētas jauniešiem. – Eiropas Pilsoņu rīcības dienests (ECAS) vada projektu JoiEU (“Joint Citizen Action for a Stronger, Citizen-Friendly Union” [Kopīga pilsoņu rīcība stiprākai, pilsoņiem draudzīgākai Savienībai]), koncentrējoties uz dalību ES vēlēšanās[26]. – Eiropas Pilsoņu gada apvienība (EYCA)[27] 2014. gada martā organizēs pilsoniskās sabiedrības dienu, uzaicinot piedalīties galvenos kandidātus. Papildus citām iniciatīvām nolūkā stiprināt Eiropas sabiedrisko telpu, tostarp vairāk nekā 50 pilsoņu dialogiem[28], kas tieši vai netieši sasniedza vairāk nekā 500 000 pilsoņu, Komisija arī izpildīja savu apņemšanos, kura pausta 2013. gada ziņojumā par ES pilsonību (12.a darbība), proti, publicēt lietotājdraudzīgu rokasgrāmatu visās oficiālajās ES valodās par galvenajām ES pilsoņu tiesībām, tostarp par viņu balsstiesībām un tiesībām kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās[29]. 3. Efektīva vēlēšanu norise 3.1. Administratīvo procesu pilnveidošana Lai nodrošinātu Eiropas vēlēšanu leģitimitāti, Direktīvā 93/109/EC[30] paredzēts, ka vēlēšanu procedūrām jāgarantē, lai ES pilsoņi vienās un tajās pašās vēlēšanās nebalso vai nav kandidāti gan savā izcelsmes dalībvalstī, gan dzīvesvietas dalībvalstī. Balstoties uz diskusijām ar dalībvalstu ekspertiem, Komisija Ieteikumā 2013/142/ES noteica pasākumu sarakstu, lai vienkāršotu šim nolūkam paredzēto datu apmaiņas mehānismu[31], atvieglojot dalībvalstu administratīvo slogu saistībā ar tā īstenošanu un padarot to drošāku un efektīvāku, lai novērstu tā ļaunprātīgu izmantošanu. Komisija ieteica dalībvalstīm izveidotu vienu kontaktiestādi katrā valstī, lai varētu vieglāk veikt datu apmaiņu par vēlētājiem ar citām dalībvalstīm; dzīvesvietas dalībvalstis tika mudinātas nodot papildu personas datus, kuri varētu būt nepieciešami, lai izcelsmes dalībvalsts iestādes varētu efektīvāk identificēt vēlētājus; visām dalībvalstīm būtu jāizmanto viens un tas pats elektroniskais formāts datu reģistrēšanai un droša, šifrēta elektroniska metode datu apmaiņai, lai aizsargātu vēlētāju personas datus; dalībvalstīm būtu jāpārsūta dati kā viens kopums katrai pilsonības dalībvalstij, ja nepieciešams, paredzot otrreizēju nosūtīšanu vēlākā posmā; dalībvalstīm, pārsūtot datus, būtu jāņem vērā, ka ES pastāv atšķirīgi vēlēšanu grafiki. Kopš šo ieteikumu pieņemšanas Komisija ir sadarbojusies ar dalībvalstu ekspertiem, lai palīdzētu tos īstenot. Attiecībā uz 2014. gada Eiropas vēlēšanām visas dalībvalstis ir piekritušas izveidot vienotu kontaktiestādi paziņojumu nosūtīšanai un saņemšanai ar informācijas apmaiņas mehānismu, izņemot Apvienoto Karalisti, kas plāno sūtīt paziņojumus par ES vēlētājiem, izmantojot vietējās vēlēšanu iestādes. Komisija nodrošināja, ka visas dalībvalstis ir pilnībā informētas par to datu veidu, kuri dalībvalstīm vajadzīgi, lai tās efektīvi varētu pārbaudīt to savu pilsoņu identitāti, kuri reģistrējušies balsošanai dalībvalstī, kurā tie pastāvīgi dzīvo. Gandrīz visas dalībvalstis ir uzlabojušas datu apmaiņas drošību saistībā ar gatavošanos vēlēšanām, ieviešot kopēju elektronisku formātu un izmantojot Komisijas ieteikto šifrēšanas rīku. Komisija arī visām dalībvalstīm ir darījusi pieejamus visā ES izmantotos vēlēšanu grafikus, lai norādītu atbilstīgo paziņojumu sūtīšanas brīdi. Lielākā daļa dalībvalstu ir veikušas ievērojamu darbu, lai sagatavotos šo ieteikumu īstenošanai. Šo pasākumu īstenošanai saistībā ar Eiropas Parlamenta vēlēšanām būtu jāpalīdz pilnveidot vēlēšanu procesu un samazināt administratīvo slogu. 3.2. Komisijas veiktie papildu pasākumi efektīvākai vēlēšanu norisei Papildus šim ieteikumam ir veikti arī citi pasākumi nolūkā panākt efektīvāku Eiropas Parlamenta vēlēšanu norisi. Direktīva 2013/1/ES[32] atvieglo ES pilsoņiem kandidēšanu savā dzīvesvietas dalībvalstī, jo viņiem ir jāuzrāda tikai personu apliecinošs dokuments un paziņojums, ka viņi atbilst nosacījumiem par tiesībām kandidēt, bet vairs nav jāiesniedz savas izcelsmes dalībvalsts attiecīgo iestāžu izdots apliecinājums. Komisija uzskata šīs direktīvas savlaicīgu transponēšanu par prioritāti, lai ES pilsoņi varētu izmantot uzlabotā procesa priekšrocības jau 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās. Komisija ir rūpīgi uzraudzījusi dalībvalstu veiktos pasākumus saistībā ar transponēšanu. Pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa (2014. gada 28. janvāris) beigām Komisija 2014. gada 5. februārī nolēma sākt pārkāpuma procedūru pret 14 dalībvalstīm, kuras nebija tai laikus paziņojušas par veiktajiem transponēšanas pasākumiem. Kopš tā laika lielākā daļa dalībvalstu ir paziņojušas par saviem transponēšanas pasākumiem. Komisija ir apspriedusi ar dalībvalstīm Direktīvas 93/109/EK transponēšanas problēmas, kuras tā ir konstatējusi iepriekš[33]. To skaitā ir papildu prasības ieviešana reģistrēties, lai varētu balsot (kas tādējādi rada šķēršļus ES pilsoņiem īstenot balsstiesības), un nepareiza to noteikumu transponēšana, kuru mērķis ir aizsargāt vēlēšanu leģitimitāti. Pašlaik ir slēgtas visas šīs lietas, izņemot divas. Atlikušajos gadījumos viena dalībvalsts ir nesen pieņēmusi jaunus tiesību aktus, ar kuriem tiek risinātas transponēšanas problēmas[34], un otra dalībvalsts pieņems šādus tiesību aktus tuvākajā laikā[35]. 4. Secinājumi Komisijas Ieteikums par Eiropas Parlamenta vēlēšanu demokrātiskas un efektīvas norises veicināšanu kopumā tika uzņemts labi. Šis ir provizorisks ziņojums par iniciatīvām, kuras izstrādā dalībvalstis, kā arī valstu un Eiropas politiskās partijas, lai uzlabotu pārredzamību, palielinātu pilsoņu izpratni un veicinātu kandidātu kampaņas un informēšanu par viņu programmām Eiropas mērogā. Šā ziņojuma mērķis ir veicināt labākās prakses apmaiņu un jaunas iniciatīvas ES demokrātiskās dzīves uzlabošanai saistībā ar gaidāmajām 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām. Komisija turpinās uzraudzīt to, kā dalībvalstis un politiskās partijas īsteno minēto ieteikumu, tuvojoties vēlēšanām, un regulāri atjauninās tiešsaistes tabulu[36] ar dalībvalstu sniegto papildu informāciju, jo īpaši no tām desmit dalībvalstīm, kuras līdz šā ziņojuma sagatavošanas brīdim nav atbildējušas uz Komisijas informācijas pieprasījumu. Komisija izveidos pilnu ziņojumu pēc Eiropas Parlamenta vēlēšanām, novērtējot attiecīgo ES tiesību aktu īstenošanu, tostarp minētā ieteikuma īstenošanu. Tajā tiks iezīmētas turpmākās iniciatīvas, kas veiktas, tuvojoties Eiropas Parlamenta vēlēšanām, un tiks aplūkota pilsoniskās sabiedrības organizāciju loma. Tam vajadzētu palīdzēt noteikt iespējamos turpmākos ceļus virzībā uz vēl demokrātiskākām Eiropas Parlamenta vēlēšanām. [1] Līguma par Eiropas Savienību 10. pants. [2] Gandrīz 6 no 10 ES pilsoņiem uzskata, ka balsošana Eiropas Parlamenta vēlēšanās ir labākais veids, kā nodrošināt, lai viņu viedokli sadzird ES lēmumu pieņēmēji. Eiropas Parlamenta Eirobarometrs EB/EP 77.4, “Divi gadi līdz Eiropas Parlamenta 2014. gada vēlēšanām”, Briselē, 2012. gada 20. augustā. [3] Vairāk nekā 7 no 10 ES pilsoņiem uzskata, ka tad, ja valstu politiskās partijas visos kampaņu materiālos norādītu, ar kuru Eiropas politisko partiju tās ir saistītas, vēlētāju aktivitāte būtu augstāka, un vairāk nekā 8 no 10 ES pilsoņiem pauž viedokli, ka tad, ja viņi saņemtu vairāk informācijas par kandidātu un partiju programmām un mērķiem Eiropas Parlamentā, par ES ietekmi uz viņu dzīvi un par pašām vēlēšanām, palielinātos viņu motivācija balsot Eiropas vēlēšanās. Eirobarometra zibensaptauja 364 par ES pilsoņu vēlēšanu tiesībām; datu vākšana notika 2012. gada novembrī. [4] OV L 79, 21.3.2013., 29. lpp. [5] Eiropas Parlamenta 2012. gada 22. novembra rezolūcija par Eiropas Parlamenta vēlēšanām 2014. gadā (2012/2829(RSP)); Eiropas Parlamenta 2013. gada 4. jūlija rezolūcija par Eiropas Parlamenta 2014. gada vēlēšanu norises praktisko aspektu uzlabošanu (2013/2102(INI)). [6] Padomes 1993. gada 6. decembra Direktīva 93/109/EK, ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību balsstiesību un tiesību kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās izmantošanai Savienības pilsoņiem, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav. OV L 329, 30.12.1993., 34. lpp. [7] Šā ziņojuma sagatavošanas laikā, atbildot uz Komisijas vēstuli, informāciju bija sniegušas astoņpadsmit dalībvalstis: Apvienotā Karaliste, Beļģija, Čehijas Republika, Dānija, Grieķija, Horvātija, Igaunija, Latvija, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Polija, Portugāle, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Ungārija. [8] Komisija, gatavojot šo ziņojumu, nosūtīja vēstules visām Eiropas politiskajām partijām 2014. gada februārī. Atbildot Komisijai, informāciju sniedza šādas partijas: Eiropas Tautas partija (EPP), Eiropas Sociālistu partija (PES), Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienība (ALDE), Eiropas Konservatīvo un reformistu grupa (AECR), Kustība par Eiropas brīvību un demokrātiju (MELD), Eiropas Demokrātiskā partija (EDP). [9] http://ec.europa.eu/justice/citizen/voting-rights/index_en.htm. [10] Sk. pielikumu. [11] Sk. pielikumu. [12] Slovēnija informēja par nolūku mainīt savus tiesību aktus un pēc tam, 2014. gada 20. februārī, paziņoja Komisijai par šo grozījumu. [13] Portugāles parlamenta Eiropas lietu komitejas atzinums (2013. gada 4. jūnijā), Rumānijas parlamenta Deputātu palātas atzinums (2013. gada 25. jūnijā) un Senāta atzinums (2013. gada 30. septembrī). [14] http://www.elections2014.eu/lv. [15] http://www.europarl.europa.eu/eye2014/en/news/news.html. [16] http://www.ombudsman.europa.eu/lv/activities/calendarevent.faces. [17] Sk. pielikumu. [18] 1976. gada Akts par Eiropas Parlamenta pārstāvju ievēlēšanu vispārējās tiešās vēlēšanās, kas pievienots 1976. gada 20. septembra Lēmumam 76/787/EOTK, EEK, Euratom un pēdējoreiz grozīts ar Padomes Lēmumu Nr. 2002/772/EK, Euratom (OV L 283, 21.10.2002., 1. lpp.). [19] Nīderlande 2009. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās šos noteikumus neievēroja. Pēc Komisijas iejaukšanās Nīderlande rakstiski apņēmās veikt pasākumus, lai ievērotu šos notikumus, un izdeva attiecīgus norādījumus pašvaldību iestādēm saistībā ar 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām. [20] http://www.aegee.org/aegee-europe-launches-y-vote-2014/. [21] http://www.myvote2014.eu/en. [22] http://www.eui.eu/Projects/EUDO/EUandI/Index.aspx/. [23] http://www.wecitizens.be/fr/elections-2014/. [24] http://www.debatingeurope.eu/vote2014/. [25] http://www.jef.eu/activities/projects/moveurope2014/. [26] http://joieu.net/. [27] http://ey2013-alliance.eu/. [28] Komisijas ziņojums “Citizens' Dialogues as a Contribution to Developing a European Public Space”, COM(2014) 173. [29] http://bookshop.europa.eu/lv/did-you-know--pbNA0414127/. [30] Padomes 1993. gada 6. decembra Direktīva 93/109/EK, ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību balsstiesību un tiesību kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās izmantošanai Savienības pilsoņiem, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav, OV L 329, 30.12.1993., 34. lpp. [31] Šo mehānismu veido datu apmaiņa starp dalībvalstīm par ES pilsoņiem, kuri reģistrēti, lai balsotu vai kandidētu savā dzīvesvietas dalībvalstī. Balstoties uz dzīvesvietas dalībvalsts nosūtītajiem datiem, izcelsmes dalībvalstij jāsvītro attiecīgie pilsoņi no saviem vēlētāju sarakstiem (vai kā citādi jāliedz viņiem balsot vai kandidēt). [32] Direktīva 2013/1/ES, ar kuru groza Direktīvu 93/109/EK, ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību tiesību kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās izmantošanai Savienības pilsoņiem, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav, OV L 26, 26.1.2013., 27. lpp. [33] Ziņojums saskaņā ar LESD 25. pantu par 2011.–2013. gadā panākto virzībā uz reālu ES pilsonību, COM(2013) 270. [34] Komisija pārbauda Slovākijas tiesību aktu, par kuru tika paziņots nesen. [35] Čehijas Republika. [36] http://ec.europa.eu/justice/citizen/voting-rights/index_en.htm. PIELIKUMS. Dalībvalstu atbildes saistībā ar Komisijas Ieteikuma par Eiropas Parlamenta vēlēšanām īstenošanu[1] VALSTS || IETEIKUMS VĒLĒŠANU DEMOKRĀTISKA NORISE Dalībvalstīm būtu jāveicina un jāatvieglo informācijas sniegšana par saikni starp ES partijām un valstu partijām (1. ieteikums) || Politiskajām partijām būtu jāsniedz informācija par savu saikni ar ES partijām (2. ieteikums) || Politiskajām partijām (ES un valstu līmenī) būtu jāpaziņo par saviem Eiropas Komisijas priekšsēdētāja amata kandidātiem (3. ieteikums) || Dalībvalstīm būtu jāvienojas par kopēju vēlēšanu dienu (4. ieteikums) AUSTRIJA || Valsts tiesību akti ļauj vēlēšanu zīmēs norādīt Eiropas partiju nosaukumus*. || Nav atbildes. || Nav atbildes. || Nav atbildes. BEĻĢIJA || Valsts tiesību akti ļauj valsts partijas logotipam pievienot Eiropas politiskās grupas vai partijas logotipu. || Valsts tiesību akti ļauj partijām kampaņu laikā norādīt saikni ar Eiropas partijām. Šādu informāciju partijas var sniegt pēc saviem ieskatiem. || Pēc valsts partiju ieskatiem. || BULGĀRIJA || Valsts tiesību akti neļauj vēlēšanu zīmēs norādīt Eiropas partiju nosaukumus un/vai logotipus*. || Nav atbildes. || Nav atbildes. || Nav atbildes. HORVĀTIJA || Valsts tiesību akti neļauj vēlēšanu zīmēs norādīt Eiropas partiju nosaukumus un/vai logotipus. Attiecīgās iestādes apsver iespēju grozīt pašreizējos noteikumus par nosaukumu un logotipu norādīšanu vēlēšanu zīmēs*. || || || Saskaņā ar spēkā esošajiem valsts noteikumiem EP vēlēšanas notiek svētdienā. KIPRA || Nav atbildes. || Nav atbildes. || Nav atbildes. || Nav atbildes. ČEHIJAS REPUBLIKA || Valsts tiesību akti neļauj vēlēšanu zīmēs norādīt Eiropas partiju nosaukumus un/vai logotipus. || Atbilstīgi valsts tiesību aktiem nepastāv juridisks pienākums sniegt ziņas par saikni. Valstij nebūtu jāiejaucas politisko partiju darbībā. Šādu informāciju partijas var sniegt pēc saviem ieskatiem. || || Čehijas Republika nepiekrīt kopējas dienas saskaņošanai Eiropas līmenī. Vēlēšanas tradicionāli tiek rīkotas piektdienā un sestdienā. Čehijas Republika uzskata, ka vēlēšanu rīkošana svētdienā var negatīvi ietekmēt vēlētāju aktivitāti. DĀNIJA || Valsts tiesību akti neļauj vēlēšanu zīmēs norādīt Eiropas partiju nosaukumus un/vai logotipus. || Valsts tiesību akti ļauj partijām kampaņu laikā informēt vēlētājus par saikni ar Eiropas partijām. Šādu informāciju partijas var sniegt pēc saviem ieskatiem. || || IGAUNIJA || Valsts tiesību akti neļauj vēlēšanu zīmēs norādīt Eiropas partiju nosaukumus un/vai logotipus. || Valsts tiesību akti ļauj partijām kampaņu laikā norādīt saikni ar Eiropas partijām. Šādu informāciju partijas var sniegt pēc saviem ieskatiem. || || SOMIJA || Valsts tiesību akti neļauj vēlēšanu zīmēs norādīt Eiropas partiju nosaukumus un/vai logotipus. || Valsts iestādes informēja politiskās partijas par ieteikumu norādīt savu saikni ar Eiropas partijām. || || FRANCIJA || Valsts tiesību akti ļauj vēlēšanu zīmēs norādīt Eiropas politisko partiju logotipus *. || Informāciju par saikni ar Eiropas partijām valsts partijas var sniegt pēc saviem ieskatiem*. || Pēc valsts partiju ieskatiem*. || Saskaņā ar spēkā esošajiem valsts noteikumiem EP vēlēšanas notiek svētdienā*. VĀCIJA || Valsts tiesību akti neļauj vēlēšanu zīmēs norādīt Eiropas partiju nosaukumus un/vai logotipus*. || Valsts tiesību akti ļauj politiskajām partijām norādīt saikni ar Eiropas partijām savos kandidātu sarakstos*. || Nav atbildes. || Nav atbildes. GRIEĶIJA || Spēkā esošie valsts tiesību akti neļauj vēlēšanu zīmēs norādīt Eiropas partiju nosaukumus un/vai logotipus. Taču tiks pieņemts jauns noteikums, kas ļaus valsts partijām vēlēšanu zīmēs īpaši norādīt saikni ar Eiropas partijām. || Valsts iestādes informēja Grieķijas Parlamentu un valsts partijas par ieteikumu norādīt savu saikni ar Eiropas partijām. || Valsts iestādes informēja Grieķijas Parlamentu un valsts partijas par ieteikumu norādīt Eiropas Komisijas priekšsēdētāja amata kandidātu, kuru tās atbalstīs. || UNGĀRIJA || Spēkā esošie valsts tiesību akti neļauj vēlēšanu zīmēs norādīt Eiropas partiju nosaukumus un/vai logotipus. Tas, vai kampaņu laikā sniegt informāciju par saikni ar Eiropas partijām, ir partiju ziņā. || || || Saskaņā ar spēkā esošajiem valsts noteikumiem EP vēlēšanas notiek svētdienā. ĪRIJA || Valsts tiesību akti ļauj vēlēšanu zīmēs norādīt Eiropas partiju nosaukumus*. || Nav atbildes. || Nav atbildes. || Nav atbildes. ITĀLIJA || Valsts iestādes aicināja valsts politiskās partijas sniegt informāciju par viņu saikni ar Eiropas partijām, attēlojot šo saikni savos logotipos, ko tās izmantos vēlēšanu zīmēs*. || Valsts iestādes informēja politiskās partijas par ieteikumu norādīt savu saikni ar Eiropas partijām*. || Nav atbildes. || Nav atbildes. LATVIJA || Valsts tiesību akti neļauj vēlēšanu zīmēs norādīt Eiropas partiju nosaukumus un/vai logotipus. || || || Latvija ir piesardzīga attiecībā uz iespēju noteikt kopēju vēlēšanu dienu Eiropas līmenī un attiecīgi ir izvēlējusies sestdienu par vēlēšanu norises dienu. Tas atbilst ilgai Latvijas tradīcijai attiecībā uz vēlēšanu dienu. LIETUVA || Valsts tiesību akti neļauj vēlēšanu zīmēs norādīt Eiropas partijas nosaukumus vai logotipus*. || Informāciju par saikni ar Eiropas partijām valsts partijas var sniegt pēc saviem ieskatiem*. || Pēc valsts partiju ieskatiem*. || Saskaņā ar spēkā esošajiem valsts noteikumiem EP vēlēšanas notiek svētdienā*. LUKSEMBURGA || Valsts tiesību akti neļauj vēlēšanu zīmēs norādīt Eiropas partiju nosaukumus un/vai logotipus*. || Valsts iestādes informēs valsts partijas par ieteikumu norādīt savu saikni ar Eiropas partijām. || Valsts iestādes informēs valsts partijas par Komisijas ieteikumu. || MALTA || Valsts tiesību akti neļauj vēlēšanu zīmēs norādīt Eiropas partiju nosaukumus un/vai logotipus. Šis jautājums tiek apspriests ar galvenajām valsts partijām. || Valsts iestādes informēja politiskās partijas par ieteikumu norādīt savu saikni ar Eiropas partijām. || Valsts iestādes informēja politiskās partijas un mudināja tās norādīt Eiropas Komisijas priekšsēdētāja amata kandidātu, kuru tās atbalstīs. || Malta nepiekrīt saskaņot kopēju vēlēšanu dienu Eiropas līmenī un attiecīgi ir izvēlējusies sestdienu par vēlēšanu norises dienu. Sestdiena tiek uzskatīta par piemērotāku dienu. NĪDERLANDE || Valsts tiesību akti ļauj vēlēšanu zīmēs norādīt Eiropas partijas nosaukumu (bet ne logotipu). Taču tas ir valsts partiju ziņā un tiek publicēts tikai tad, ja valsts partija reģistrē savu saikni ar Eiropas partiju līdz ar Nīderlandes partijas nosaukumu. || Valsts iestādes informēja politiskās partijas par ieteikumu norādīt savu saikni ar Eiropas partijām. Šādu informāciju partijas var sniegt pēc saviem ieskatiem. || Valsts iestādes informēja politiskās partijas par ieteikumu norādīt Eiropas Komisijas priekšsēdētāja amata kandidātu, kuru tās atbalstīs. Sava kandidāta paziņošana ir valsts partiju ziņā. || POLIJA || || || || PORTUGĀLE || || || || RUMĀNIJA || Valsts tiesību akti neļauj vēlēšanu zīmēs norādīt Eiropas partiju nosaukumus un/vai logotipus. Tiek veikti pasākumi, lai ļautu norādīt šo informāciju vēlēšanu zīmēs*. || Nav atbildes. || Nav atbildes. || Nav atbildes. SLOVĀKIJA || Valsts tiesību akti neļauj vēlēšanu zīmēs norādīt Eiropas partiju nosaukumus un/vai logotipus. Slovākija nepiekrīt šim ieteikumam, jo uzskata, ka šādu ziņu sniegšana diskriminēs tās valsts partijas, kurām nav saiknes ar Eiropas partijām. || || || Slovākija nepiekrīt saskaņot kopēju vēlēšanu dienu Eiropas līmenī un attiecīgi ir izvēlējusies sestdienu, 24. maiju, par vēlēšanu norises dienu. Sestdiena tiek uzskatīta par vēlētājiem piemērotāku dienu. SLOVĒNIJA || Pēc nesen veikta valsts tiesību aktu grozījuma ir atļauts vēlēšanu zīmēs norādīt Eiropas partiju nosaukumus un logotipus (Slovēnija paziņoja Komisijai par šajā nolūkā pieņemtajiem tiesību aktiem 2014. gada 20. februārī). || || || SPĀNIJA || Valsts tiesību akti ļauj vēlēšanu zīmēs norādīt Eiropas partiju logotipus. || Valsts iestādes informēs valsts partijas par Komisijas ieteikumu. || Valsts iestādes informēs valsts partijas par Komisijas ieteikumu. || ZVIEDRIJA || Valsts tiesību akti neļauj vēlēšanu zīmēs norādīt Eiropas partiju nosaukumus un/vai logotipus*. || Nav atbildes. || Nav atbildes. || Nav atbildes. APVIENOTĀ KARALISTE || Valsts tiesību akti ļauj vēlēšanu zīmēs norādīt Eiropas partiju nosaukumus un logotipus. || Šādu informāciju partijas var sniegt pēc saviem ieskatiem. || Sava kandidāta paziņošana ir valsts partiju ziņā. || Apvienotā Karaliste nepiekrīt saskaņot kopēju vēlēšanu dienu un attiecīgi ir izvēlējusies vēlēšanu norisei ceturtdienu. Tā uzskata, ka vienota diena visā ES nepalielinās aktivitāti. [1] Atbildot uz Komisijas 2013. gada 13. septembra vēstuli, informāciju ir sniegušas astoņpadsmit dalībvalstis: Beļģija, Čehijas Republika, Dānija, Igaunija, Grieķija, Spānija, Somija, Horvātija, Ungārija, Luksemburga, Latvija, Malta, Nīderlande, Polija, Portugāle, Slovēnija, Slovākija un Apvienotā Karaliste. Šajā tabulā atrodama informācija, kas ir tieši saistīta ar Komisijas Ieteikuma 2013/142/ES īstenošanu. Komisija pieprasīja informāciju arī no valstu ekspertiem vēlēšanu jautājumos; informācija, kas iegūta no šiem ekspertiem, ir norādīta ar zvaigznīti (*).