Īpašais ziņojums Ārējo robežu fonds ir 
veicinājis finansiālo 
solidaritāti, bet jāuzlabo 
rezultātu mērīšana un 
jāpanāk lielāka 
ES pievienotā vērtībaLV 2014  Nr. 15
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352 4398-1
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2014. gads
ISBN 978-92-9207-042-7
doi:10.2865/98594
© Eiropas Savienība, 2014. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Lai jebkādā veidā izmantotu vai reproducētu 2. attēlu, atļauja jāprasa tieši autortiesību īpašniekam.
Printed in Luxembourg
LV 2014  Nr. 15
Īpašais ziņojums Ārējo robežu fonds ir 
veicinājis finansiālo 
solidaritāti, bet jāuzlabo 
rezultātu mērīšana 
un jāpanāk lielāka 
ES pievienotā vērtība
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)
02
 Saturs
Punkts
 Glosārijs
I–VI  Kopsavilkums
1–19 Ievads
1–10 Ārējo robežu fonds
11–13 ĀRF konteksts
14–19 Atbildības sadalījums un pienākumi
20–24 Revīzijas tvērums un pieeja
25–74 Apsvērumi
26–29 ĀRF ir sekmējis ārējo robežu pārvaldību, bet nav iespējams izmērīt vispārējos rezultātus, un zemi 
īstenošanas rādītāji dažās dalībvalstīs ierobežo ietekmi
26–28 Programmās un projektos bija labi ņemtas vērā ĀRF prioritātes,  
bet nebija iespējams izmērīt vispārējos rezultātus
29 Zemi īstenošanas rādītāji dažās dalībvalstīs
30–47 Lai gan ĀRF ir veicinājis finansiālo solidaritāti, papildu ES pievienotā vērtība radīta ierobežotā 
mērā
32–34 Daļēji neefektīva sistēma īpašo prioritāšu uzsvēršanai
35–40 Maz atbalstīta dalībvalstu operatīvā sadarbība
41–44 ĀRF mehānismi, ar kuriem risina atsevišķas nepilnības stratēģiskos robežpunktos un ārkārtas gadījumus, 
bija daļēji efektīvi
45–47 Atbalsts sniegts projektiem, kurus valsts būtu finansējusi jebkurā gadījumā, kuriem trūkst pienācīga 
vajadzību novērtējuma vai kuros ieskaitītas ievērojamas neattiecināmās izmaksas
03 Saturs
48–65 Stratēģiskas un praktiskas nepilnības ĀRF plānošanā un īstenošanā dalībvalstīs un Komisijā
49–51 Programmas nebalstās uz valstu stratēģijām attiecībā uz robežkontroli un vīzām...
52–55 ... trūkst konkrētu, izmērāmu, sasniedzamu un atbilstīgu mērķu ar noteiktiem termiņiem, kā arī izmērāmu 
rādītāju
56–57 Gada plānošanas prasības rada pārmērīgu administratīvo  
slogu un apgrūtina īstenošanu
58–60 Dažu dalībvalstu projektu atlases procedūras nenodrošināja reālo vajadzību risināšanu
61–65 Nepiemērotas iepirkuma procedūras dalībvalstīs pakļauj riskam pareizu finanšu pārvaldību
66–74 Nepilnības atbildīgo iestāžu veiktajā uzraudzībā un nopietni trūkumi Komisijas un dalībvalstu 
veiktajā ex post  izvērtēšanā neļauj pienācīgi novērtēt Fonda vispārējos sasniegumus
67–70 Dalībvalstīs nav pienācīgi uzraudzīti projekti un sagatavoti ziņojumi
71–74 Ex post  izvērtēšana gan dalībvalstīs, gan Komisijā veikta ar kavēšanos un ar nopietniem trūkumiem
75–83 Secinājumi un ieteikumi
76–78 ĀRF ir sekmējis ārējo robežu pārvaldību, bet nav iespējams izmērīt vispārējos rezultātus, jo nav izvirzīti 
konkrēti, izmērāmi, sasniedzami un atbilstīgi mērķi ar noteiktiem termiņiem un ir nopietni trūkumi 
izvērtēšanas procesā
79–80 ĀRF ir veicinājis finansiālo solidaritāti, bet papildu ES pievienotā vērtība radīta ierobežotā mērā
81 Stratēģiskas nepilnības ĀRF plānošanā
82–83 Nepilnības ĀRF īstenošanā
 Pielikums.  Revidētie projekti
 Komisijas atbilde
04
 Glosārijs
Ārkārtas darbības : ĀRF līdzfinansēti projekti, ar kuriem atbalsta dalībvalstis pienācīgi pamatotās ārkārtas situācijās, 
kad vajadzīga tūlītēja rīcība pie ārējām robežām. Ārkārtas darbības tieši pārvalda Komisija, bet īsteno dalībvalstis.
EMSA : Eiropas Jūras drošības aģentūra, kas palīdz Eiropas Komisijai un dalībvalstīm izstrādāt un ieviest ES tiesību 
aktus attiecībā uz kuģošanas drošumu un drošību un kuģu izraisīto piesārņojumu. Aģentūrai uzticēti arī operatīvi 
uzdevumi: naftas piesārņojuma likvidācija, kuģu uzraudzība, kā arī kuģu tāldarbības identifikācija un atrašanās 
vietas noteikšana.
ES pievienotā vērtība : vērtība, ko ĀRF rada papildus tai vērtībai, kuru dalībvalstis radītu jebkurā gadījumā, 
darbojoties atsevišķi. Tā ietver finansiālo solidaritāti, proti, tās dalībvalstis, kuras ES labā uzņemas smagāku 
finansiālo slogu, saņem lielāku finansējumu. Vēl pievienotā vērtība rodas, atbalstot īpašas ES prioritātes un 
dalībvalstu sadarbību vai pievēršoties steidzamākajām problēmām, t. i., visapdraudētākajās pierobežas teritorijās.
eu‑LISA : Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā.
EUROSUR : Eiropas Robežu uzraudzības sistēma, kas ir platforma dalībvalstu robežkontroles iestāžu (arī Frontex ) 
informācijas apmaiņai un sadarbībai.
EUSatCen : Eiropas Savienības Satelītcentrs ir aizsardzības un drošības jomā izveidota ES aģentūra, kura sniedz 
atbalstu ES lēmumpieņemšanā, sniedzot satelītattēlu un citu datu analīzi.
Frontex : Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības pārvaldībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām. 
Frontex  koordinē dalībvalstu darbību pierobežā, kur ir ievērojama migrācijas slodze, veic riska analīzi un piedalās 
robežsargu mācību rīkošanā.
Gada programma : dalībvalsts darba programma daudzgadu programmas īstenošanai.
Iekšējās drošības fonds robežām un vīzām : fonds, kuru izveidoja laikam no 2014. līdz 2020. gadam un kurš ietver 
ĀRF.
Iekšlietu ĢD : Eiropas Komisijas ģenerāldirektorāts, kas atbild par politikas jomu “Iekšlietas” (ĢD  HOME ).
Īpašās darbības : pamatojoties uz gada darba programmu un tiešā Komisijas pārvaldībā, ar īpašajām darbībām tiek 
veicināta Eiropas integrētās robežu pārvaldības sistēmas attīstība, galvenokārt risinot Frontex  riska analīzē apzinātās 
nepilnības stratēģiskos robežpunktos.
Kopienas darbības : ĀRF līdzfinansēti projekti, ar kuriem atbalsta dalībvalstu sadarbību. Projektu tēmas ir 
formulētas Komisijas gada darba programmā un konkursu uzaicinājumos. Kopienas darbības tieši pārvalda Komisija, 
bet īsteno dalībvalstis.
Programma SOLID : vispārīgā programma “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība” 2007.–2013. gada 
periodam. Programmā ietilpst četri fondi: Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fonds, Eiropas Bēgļu 
fonds, Eiropas Atgriešanās fonds un Ārējo robežu fonds. Šajā ziņojumā termins “Fonds” attiecas uz Ārējo robežu 
fondu.
05 Glosārijs
Šengenas acquis : Šengenas noteikumu kopums, kuru piemēro Šengenas valstis, tostarp zemes, jūras un gaisa 
(lidostu) robežu kontrole, vīzu izdošana, policijas sadarbība un personas datu aizsardzība.
Šengenas informācijas sistēma ( SIS II ): lielapjoma IT sistēma, ko izmanto robežsargi, kā arī policija, muita un vīzu 
un tieslietu iestādes visā Šengenas zonā, lai apmainītos ar informāciju, piemēram, par personām, kuras varētu būt 
iesaistītas nopietnā noziegumā vai kurām nav tiesību ieceļot vai uzturēties Eiropas Savienībā.
Šengenas izvērtēšana : Padomes veiktas pārbaudes, kurās skata, vai Šengenas acquis  pareizi piemēro. Saskaņā ar 
Padomes 2013. gada 7. oktobra Regulu (ES) Nr. 1053/2013, ar ko izveido izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, lai 
pārbaudītu Šengenas acquis  piemērošanu, turpmāk vadošo lomu uzņemsies Komisija.
Šengenas katalogs attiecībā uz ārējo robežu kontroli, atpakaļsūtīšanu un atpakaļuzņemšanu : Eiropas 
Savienības Padomes izdots dokuments, kurā apkopoti ieteikumi un labākā prakse gan Šengenas dalībvalstīm, gan 
Šengenas kandidātvalstīm par to, kā pareizi piemērot Šengenas acquis .
Šengenas zona : tajā ietilpst 26 Eiropas valstis, kuras ir atcēlušas pasu un imigrācijas kontroli uz kopīgām robežām. 
Šīs valstis ir 22 ES dalībvalstis un četras Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstis.
Vadības un kontroles sistēma : procedūru un praktisku pasākumu kopums, kas paredzēts dalībvalstij programmas 
SOLID  fondu īstenošanai.
Vīzu informācijas sistēma ( VIS): lielapjoma IT sistēma, kurā Šengenas valstis apmainās ar vīzu datiem.
06
 Kopsavilkums
I
Ārējo robežu fonds (ĀRF) ir galvenais Eiropas Savie ­
nības (ES) finanšu instruments, ar ko atbalsta ārējo 
robežu pārvaldību. Fonda līdzekļi 2007.–2013. gadā 
bija 1,9 miljardi EUR. ĀRF vispārējais mērķis ir palī ­
dzēt pašreizējām un potenciālām Šengenas valstīm 
nodrošināt vienotu, efektīvu un produktīvu kontroli uz 
kopīgām ārējām robežām.
II
Palātas revīzijas uzmanības centrā bija procesi saistībā 
ar ĀRF efektivitāti, ES pievienoto vērtību un prog ­
rammu un projektu mērķu sasniegšanu. Revīzijā pār ­
baudīja programmu un projektu izstrādi, plānošanu 
un īstenošanu, kā arī uzraudzību un izvērtēšanu.
III
Revīzija liecina, ka ĀRF ir sekmējis ārējo robežu pārval ­
dību un veicinājis finansiālo solidaritāti. Tomēr Fonds ir 
tikai ierobežotā mērā radījis papildu ES pievienoto vēr ­
tību, un nebija iespējams izmērīt vispārējos rezultātus, 
jo atbildīgo iestāžu veiktā uzraudzība bija nepilnīga un 
bija nopietni trūkumi Komisijas un dalībvalstu ex post  
izvērtējumos.
IV
Dalībvalstu programmas nebalstījās uz valstu stra ­
tēģijām attiecībā uz robežkontroli un vīzām, un 
programmās nebija izvirzīti ne konkrēti, izmērāmi, 
sasniedzami un atbilstīgi mērķi ar noteiktiem termi ­
ņiem, ne izmērāmi rādītāji. Projektu atlases procedūras 
nenodrošināja dalībvalstu reālo vajadzību risināšanu, 
un nepiemērotas iepirkuma procedūras dalībvalstīs 
pakļāva riskam pareizu finanšu pārvaldību.
V
Revīzijā tika konstatētas nopietnas nepilnības Fonda 
pārvaldībā svarīgās dalībvalstīs (Grieķijā, Spānijā, Itālijā 
un – finansēšanas pirmajos gados – arī Maltā). Zemi 
īstenošanas rādītāji dažās valstīs ierobežoja Fonda 
efektivitāti. Šīs nepilnības rada risku, ka robežu pār ­
valdība netiek pienācīgi stiprināta tur, kur tas visvairāk 
vajadzīgs.VI
Palātas ieteikumus var iedalīt četrās grupās.
a) Jādara pieejama informācija par vispārējiem 
rezultātiem  
Dalībvalstīm jāizvirza izmērāmi mērķi attiecībā uz 
tiešajiem rezultātiem, iznākumu un, ja iespējams, 
ietekmes rādītājiem, un rādītāju izpilde jāreģistrē 
jau no programmas sākuma piemērotā IT sistēmā. 
Komisijai jānodrošina, ka tās izvērtējuma ziņojumā 
ieinteresētajām personām tiek sniegta ar attiecīgu 
informāciju pamatota un savlaicīga pakārtoto datu 
analīze.
b) Jāpalielina Fonda dotā ES pievienotā vērtība  
Komisijai jāsniedz Frontex  attiecīga, visaptveroša 
un savlaicīga informācija par ĀRF un Iekšējās dro ­
šības fonda, kā arī no tiem atvasinātu instrumen ­
tu īstenošanu. Par obligātu jāpadara līdzfinansēto 
aktīvu iegrāmatošana pie Frontex  iekārtām, ja šie 
aktīvi varētu būt Aģentūrai noderīgi. Dalībvalstīm 
un Komisijai lielāka uzmanība jāpievērš kopīgu 
pieteikumu pieņemšanas centru izveidei un cita 
veida konsulārajai sadarbībai, nevis esošo konsulā ­
tu atjaunošanai, pielāgošanai un aprīkošanai.
c) ĀRF jāintegrē valstu stratēģijās attiecībā uz ro -
bežu pārvaldību  
Dalībvalstīm jāizstrādā visaptverošas valstu stratē ­
ģijas attiecībā uz robežu pārvaldību, pamatojoties 
uz riska analīzi, kas veikta pēc Kopīgā integrētā 
riska analīzes modeļa. Tam jākļūst par priekšnosa ­
cījumu atbalsta saņemšanai no Iekšējās drošības 
fonda vai no tā atvasinātajiem instrumentiem.
d) Jāuzlabo Fonda īstenošana  
Svarīgākajās dalībvalstīs jānostiprina administratī ­
vā spēja, tostarp saistībā ar iepirkumu.
07
 Ievads
Ārējo robežu fonds
01 
Ārējo robežu fonds (ĀRF) ir galve ­
nais Eiropas Savienības (ES) finanšu 
instruments, ar ko atbalsta ārējo 
robežu pārvaldību. Fonda līdzekļi 
2007.–2013. gada periodā bija 1,9 mil ­
jardi  EUR1. ĀRF vispārējais mērķis ir 
palīdzēt pašreizējām un potenciālām 
Šengenas valstīm nodrošināt vienotu, 
efektīvu un produktīvu kontroli uz 
Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām 
robežām.
02 
Šengenas zonā iekšējā robežkontro ­
le ir atcelta, tātad vienas valsts ārējo 
robežu drošība ietekmē visas pārējās 
valstis. Valstu ģeogrāfiskie stāvokļi 
ir dažādi, tāpēc atšķiras arī atbildība 
par robežkontroli. ĀRF uzdevums ir 
veidot finansiālo solidaritāti starp 
dalībvalstīm2, atbalstot tās valstis, 
kurām ES ārējās robežas kontrole rada 
smagāku slogu.
03 
Pašlaik ĀRF ir iesaistītas 28 dalībvalstis 
(sk.  1. attēlu ). Fondā līdzdarbojas visas 
ES dalībvalstis, izņemot Apvienoto 
Karalisti, Īriju un Horvātiju3.04 
ĀRF vispārīgie mērķi ir šādi:
a) robežkontroles efektīva 
organizēšana,
b) personu plūsmu efektīva uzraudzī ­
ba un pārvaldība pie ārējām robe ­
žām saskaņā ar Šengenas acquis  
un godpilnas attieksmes un cieņas 
principiem,
c) attiecīgo ES tiesību aktu vienāda 
piemērošana,
d) dalībvalstu konsulāro pakalpojumu 
uzlabošana trešās valstīs saistībā 
ar trešo valstu pilsoņu ieceļošanu 
dalībvalstu teritorijā un dalībvalstu 
sadarbību šajā jautājumā.
05 
ĀRF veicina ārējo robežu pārvaldī ­
bu, galvenokārt pievēršoties piecām 
prioritātēm ( 2. attēls ). Šīs prioritātes 
ir definējusi Komisija “Stratēģiska ­
jās pamatnostādnēs”4. Dalībvalstīm 
ĀRF daudzgadu programmās jāiekļauj 
vismaz trīs no tām. Katrai no piecām 
prioritātēm Komisija ir apzinājusi 
vairākus jautājumus, kuri ir īpaši svarīgi 
ES (“īpašās prioritātes”) un par kuriem 
dalībvalstis var saņemt lielāku ĀRF līdz ­
finansējuma likmi (sk. 9. punktu).1 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2007. gada 23. maija 
Lēmums Nr. 574/2007/EK, ar ko 
laikposmam no 2007. gada līdz 
2013. gadam izveido Eiropas 
Ārējo robežu fondu kā daļu no 
Vispārīgās programmas 
“Solidaritāte un migrācijas 
plūsmu pārvaldība” (OV L 144, 
6.6.2007., 22. lpp.).
2 Saskaņā ar šajā jomā pieņemto 
praksi termins “dalībvalstis” 
šajā ziņojumā nozīmē valstis, 
kuras piedalās ĀRF, neatkarīgi 
no tā, vai šīs valstis ir 
ES dalībvalstis vai asociētās 
valstis.
3 Bulgārija un Rumānija piedalās 
ĀRF kopš 2010. gada, tāpat kā 
trīs asociētās valstis (Norvēģija, 
Islande un Šveice). 
Lihtenšteina veic iemaksas 
Fondā kopš 2012. gada, bet ir 
atteikusies no līdzdalības 
tiesībām, jo tai trūkst ārējo 
robežu un konsulātu.
4 Komisijas 2007. gada 
27. augusta Lēmums 2007/599/
EK, ar kuru Lēmumu 
Nr. 574/2007/EK īsteno 
attiecībā uz stratēģisko 
pamatnostādņu pieņemšanu 
2007.–2013. gadam (OV L 233, 
5.9.2007., 3. lpp.).
08 Ievads
ĀRF līdzdalības valstis
ĀRF valsts kopš 2007. gada
ĀRF valsts kopš 2010. gada, Šengenas kandidātvalsts
ĀRF valsts kopš 2010. gada un Šengenas valsts, bet ne ES dalībvalsts
Valsts, kas veic iemaksas ĀRF kopš 2012. gada, bet Fonda darbā nepiedalās
ĀRF neiesaistīta valstsPortugāleSpānijaFrancija
ItālijaLuksemburgaBeļģijaNīderlande
Rumānija
Bulgārija
KipraŠveice
HorvātijaVācijaPolija
AustrijaLihtenšteina
Ungārija
GrieķijaČehijas Republika
Slovākija
SlovēnijaIgaunija
Latvija
Lietuva
Īrija Apvienotā
KaralisteIslande
Somija
ZviedrijaNorvēģija
Malta1. attēls
Avots : Eiropas Revīzijas palāta.
09 Ievads
ĀRF prioritātes un īpašās prioritātes
Prioritātes Īpašās prioritātes
 • valstu komunikācijas sistēmu atjaunināšana, lai nodrošinātu to savietojamību
 ar citām dalībvalstīm
• savstarpēji savietojama aprīkojuma iegāde/atjaunināšana, ņemot vērā
 kopīgās integrētās riska analīzes rezultātus
• aprīkojuma iegāde/atjaunināšana, lai atbalstītu Frontex darbības
• valstu koordinācijas centra izveide/atjaunināšana, tam uzticot visu to valsts
 iestāžu koordinēšanu, kas veic ārējo robežu kontroles uzdevumus 
• vienas vienotas valstu ārējās robežas uzraudzības sistēmas izveide/atjaunināšana • aprīkojuma iegāde/atjaunināšana atklāšanas, identiﬁcēšanas un reaģēšanas
 darbībām pie robežām ar noteikumu, ka šā aprīkojuma nepieciešamība ir skaidri konstatēta Eiropas līmenī
• konsulāro dienestu sadarbības veicināšana (gan vienā dalībvalstī, gan vairāku
 dalībvalstu starpā) vīzu jomā
• iniciatīvas, lai izstrādātu un iedibinātu ierobežoto pārstāvību, līdzās atrašanos
 vai kopīgus vīzu pieteikumu centrus vīzu pieteikumu pieņemšanai un apstrādei
• ar Šengenas informācijas sistēmu (SIS) saistītie ieguldījumi
• ar Vīzu informācijas sistēmu (VIS) saistītie ieguldījumi
• kopējas robežsargu mācību pamatprogrammas īstenošana valstu līmenī
• kvalitātes uzlabošana ieguldījumam, ko valstis sniedz kopīgajā integrētās
 riska analīzes modelī 
 
 
  
 
 
 
 
 
 1. prioritāte
Atbalsts turpmākai pakāpeniskai kopējas integrētas 
robežu pārvaldības sistēmas izveidei attiecībā uz 
personu pārbaudēm pie ārējām robežām un ārējo 
robežu uzraudzību
2. prioritāte
Valstu daļu izveide un ieviešana Eiropas ārējo robežu 
uzraudzības sistēmā un pastāvīgajā Eiropas patruļu 
tīklā pie ES dalībvalstu dienvidu jūras robežām
3. prioritāte
Issuing of visas and tackling of illegal 
immigration by enhancing Member States’ 
consular and other services in third countries
4. prioritāte
Vīzu izsniegšana un cīņa pret nelegālo imigrāciju, 
paplašinot pasākumus, ko dalībvalstu konsulārie un citi 
dienesti rīko trešās valstīs
5. prioritāte
Attiecīgo ES tiesību instrumentu efektīva piemērošana 
ārējo robežu un vīzu jomā2. attēls
Avots:  Pamatojoties uz Komisijas Lēmumu 2007/599/EK.
10 Ievads
06 
Katras prioritātes izdevumi ir parādīti 
3. attēlā . Saskaņā ar dalībvalstu plā ­
niem 2011.–2013. gadam 1. prioritātes 
piešķīrumus iecerēts palielināt līdz 
37 %, līdz ar to 2. prioritātes piešķīru ­
mi kritīsies līdz 36 %, savukārt pārējās 
prioritātes nav plānots mainīt.07 
ĀRF finansēti pasākumi ir ieguldījumi 
robežšķērsošanas vietu infrastruktū ­
rā, robežu intervences pasākumiem 
vajadzīgo iekārtu iegāde (piemēram, 
var iegādāties automašīnas, kuģus, 
lidaparātus), sadarbības iniciatīvas 
konsulāro pakalpojumu jomā, iegul ­
dījumi Šengenas informācijas sistēmā 
(SIS) un Vīzu informācijas sistēmā ( VIS), 
darbinieku mācības, eksperimentālie 
projekti un pētījumi.3. attēlsĀRF izdevumi atbilstoši 2007 .–2010. gada izdevumu programmām katrai prioritātei1
Valstu daļas Eiropas ārējo robežu
uzraudzības sistēmā(2. prioritāte); 229 miljoni EUR jeb 42 %Pakāpeniska kopējas integrētas robežu pārvaldībassistēmas izveide(1. prioritāte); 160 miljoni EUR jeb 29 % Vīzas un cīņa pret nelegālo imigrāciju
(3. prioritāte); 20 miljoni EUR jeb 4 %
IT sistēmas ārējo robežu un vīzu jomā
(4. prioritāte); 104 miljoni EUR jeb 19 %
Ārējo robežu un vīzu jomas ES acquis
efektīva piemērošana
(5. prioritāte); 33 miljoni EUR jeb 6 %
1 Jaunākie pieejamie galīgie izdevumu dati attiecas uz 2010. gada programmu. Tā kā attiecināmības periods ir 2,5 gadi, tad šīs gada program ­
mas līdzekļus varēja izlietot līdz 2012. gada jūnija beigām, un pēc tam dalībvalstīm un Komisijai vajadzēja tos pārbaudīt. Turpmāko gada prog ­
rammu ziņojumi vēl nav pabeigti.
Avots : Eiropas Komisija. 
11 Ievads
08 
Apmēram 7,3 % ĀRF līdzekļu ir pare ­
dzēti Kopienas darbībām, ar kurām 
galvenokārt atbalsta dalībvalstu sadar ­
bību, ārkārtas darbībām (tās arī ir daļa 
no Kopienas darbībām) un īpašajām 
darbībām, ar kurām risina nepilnības 
stratēģiskos robežpunktos.
09 
ĀRF pamatieguldījums ir 50 % no 
darbību kopējām izmaksām vai 75 % 
darbībām Kohēzijas fonda valstīs vai 
“īpašo prioritāšu” jomās, un tas var sa­
sniegt pat 80 % īpašajām darbībām un 
90 % Kopienas un ārkārtas darbībām.10 
Piešķīrumi valstu programmām katrai 
dalībvalstij un Kopienas, ārkārtas un 
īpašajām darbībām ir atspoguļoti 1. ta ‑
bulā . Piešķīrumi lielākajiem ĀRF līdzek ­
ļu saņēmējiem ir parādīti 4. attēlā .4. attēlsĀRF piešķīrumi dalībvalstīm
Grieķija, 13 %
Francija, 7 %
Slovēnija, 3 %Somija, 3 %Ungārija, 4 %Rumānija, 4 %Polija, 4 %
Malta, 4 %Vācija, 5 %Itālija, 16 %
Citas valstis (zem 3 %), 19 %Spānija, 18 %
Avots : Eiropas Komisija.
12 Ievads 1. tabulaĀRF piešķīrumi 2007 .–2013. gadā
2007.–2013. gada piešķīrumi (EUR) % no kopējā finansējuma
Spānija 289 394 768 17,92  %
Itālija 250 178 433 15,49 %
Grieķija 207 816 755 12,87 %
Francija 116 220 276 7, 2 0  %
Vācija 76 099 991 4,71 %
Polija 71 787 665 4,45 %
Malta 70 441 716 4,36 %
Rumānija159 467 068 3,68 %
Ungārija 59 295 401 3,67 %
Somija 51 264 631 3,18 %
Slovēnija 49 532 286 3,07 %
Bulgārija138 131 686 2,36 %
Nīderlande 38 035 209 2,36 %
Lietuva231 674 480 1,96 %
Kipra 30 017 404 1,86 %
Igaunija 27 129 191 1,68 %
Portugāle 23 948 902 1,48 %
Beļģija 19 944 180 1,24 %
Šveice117 677 832 1,09 %
Latvija 16 830 844 1,04 %
Čehijas Republika 15 853 542 0,98 %
Austrija 13 875 936 0,86 %
Norvēģija111 479 299 0,71 %
Zviedrija 10 887 663 0,67 %
Slovākija 8 675 910 0,54 %
Dānija 7 874 409 0,49 %
Luksemburga 598 220 0,04 %
Islande1444 240 0,03 %
Kopā 1 614 577 936 100,00 %
Kopienas/ārkārtas darbības 91 214 322
Īpašās darbības 45 000 000
Īpašā tranzīta shēma Lietuvā2108 000 000
Komisijas tehniskā palīdzība 2 794 774
ĀRF kopā 1 861 587 032
1 Bulgārija, Rumānija, Norvēģija, Islande un Šveice piedalās ĀRF kopš 2010. gada
2 Lietuvai norādītais piešķīrums neietver Īpašo tranzīta shēmu (ĪTS). ĪTS ieviesta tāpēc, lai kompensētu neiegūtās nodevas un papildu izmaksas, 
kas rodas saistībā ar Krievijas Federācijas pilsoņu ceļošanu uz Kaļiņingradu. Shēmai 2007.–2010. gadā katru gadu bija atvēlēti 15 miljoni EUR un 
2011.–2013. gadā – 16 miljoni EUR.
Avots : Eiropas Komisija.
13 Ievads
ĀRF konteksts
11 
Lielāko daļu izdevumu, kas saistīti ar 
ārējo robežu pārvaldību, finansē val ­
stis5. Dalībvalstis atbild par savu ārējo 
robežu pārvaldību, un tām ir jāievēro Šengenas acquis  kopējie noteikumi. 
Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbī ­
bas pārvaldībai pie Eiropas Savienības 
dalībvalstu ārējām robežām ( Frontex ) 
koordinē dalībvalstu sadarbību, izstrā ­
dā riska analīzi un rīko mācības. Tātad 
ĀRF ir viena no sastāvdaļām ārējo 
robežu pārvaldības jomā (sk.  5. attēlu ).5 Pilnīga un ticama informācija 
par dalībvalstu segtiem ārējo 
robežu pārvaldības 
izdevumiem nav pieejama.5. attēlsIeinteresētās personas un ietekmes sfēras robežu pārvaldības un vīzu jomā
Dalībvalstu ﬁnansētas darbībasROBEŽKONTROLE UN VĪZAS
Valstu, kuras nav
 ES dalībvalstis, darbības
Padomes/Komisijas Šengenas novērtējumiĀrējie faktori:
starptautiskie konﬂikti
vides katastrofas
ekonomikas krīzes
Atgriešanās
ES sadarbība ar valstīm,
kuras nav ES dalībvalstisDalībvalsts darbības, 
ko ﬁnansē no ĀRF
Dalībvalsts darbības, ko ﬁnansē
no starptautiskiem fondiem
Frontex dalībvalstu sadarbība
Citas ES aģentūras:
EU-LISA, EUSatCen, EMSA
Integrācija Patvērums
Avots : ER P.
14 Ievads
12 
ĀRF ir daļa no vispārīgās programmas 
“Solidaritāte un migrācijas plūsmu 
pārvaldība” 2007.–2013. gadam (prog ­
ramma  SOLID ), kuru vada Iekšlietu ĢD. 
Programmas  SOLID  mērķis ir uzlabot 
migrācijas plūsmu pārvaldību ES lī ­
menī un izlīdzināt finansiālo slogu, ko 
rada kopīgu ārējo robežu integrēta 
pārvaldība un kopējā politika imigrāci ­
jas un patvēruma jomā6.
13 
Ārēji faktori, piemēram, nesenie ne ­
mieri Ziemeļāfrikā un ieilgušās poli ­
tiskās un ekonomiskās krīzes citviet 
pasaulē, ir izraisījuši lielas migrācijas 
straumes, kas ievērojami noslogo 
ES ārējās robežas. Meklēšanas un 
glābšanas operācijas nav ĀRF prioritā ­
tes, taču robežuzraudzības patruļām 
ĀRF līdzfinansētais aprīkojums var 
noderēt (un ir noderējis) arī cilvēku 
glābšanai jūrā.Atbildības sadalījums un 
pienākumi
14 
ĀRF galvenokārt īsteno pēc dalītās pār ­
valdības principa7. Dalībvalstis saskaņā 
ar šo principu ir atbildīgas par finansē ­
to darbību (praktisku un finansiālu) iz ­
pildi, bet uz Komisiju gulstas atbildība 
par vispārējo budžeta izpildi. Komisija 
pieņem stratēģiskās pamatnostādnes, 
kurās nosaka ES plānošanas ietvaru. 
Katra iesaistītā dalībvalsts sagatavo 
daudzgadu programmu, ar kuru pie ­
mēro šīs stratēģiskās pamatnostādnes, 
pamatojoties uz savām vajadzībām.
15 
Daudzgadu programmu īsteno ar gada 
programmām. Gan daudzgadu, gan 
gada programmas apstiprina Komisija. 
Pēc katras gada programmas izpil ­
des dalībvalstis iesniedz nobeiguma 
ziņojumus.
16 
Komisija ir atbildīga arī par to, lai 
dalībvalstis izveidotu atbilstošas 
vadības un kontroles sistēmas, lai par 
finansētajiem projektiem tiktu snieg ­
ta pienācīga informācija, lai tie tiktu 
publiskoti un lai tiktu nodrošināta 
rezultātu uzraudzība, un lai darbības 
būtu saskaņotas ar citām attiecīgām 
Savienības politikas jomām un iniciatī ­
vām un papildinātu tās.6 Pārējie programmas SOLID  
elementi ir Eiropas Bēgļu 
fonds (EBF), Eiropas Trešo 
valstu valstspiederīgo 
integrācijas fonds (EIF) un 
Eiropas Atgriešanās fonds. 
EBF un EIF ir aplūkoti Palātas 
Īpašajā ziņojumā Nr. 22/2012 
“Vai Eiropas Trešo valstu 
valstspiederīgo integrācijas 
fonds un Eiropas Bēgļu fonds 
sniedz efektīvu ieguldījumu 
trešo valstu valstspiederīgo 
integrācijā?” (htts://eca.
europa.eu).
7 Komisija tieši pārvalda 7,3 % 
Fonda. ĀRF tieši pārvaldītie 
elementi ir Kopienas darbības 
(tostarp ārkārtas darbības) un 
īpašās darbības.
15 Ievads
17 
Komisija uzrauga, kā dalībvalstis īsteno 
programmas, administratīvi pārbaudot 
vadības un kontroles sistēmu aprak­
stus, saņemot progresa ziņojumus un 
nobeiguma ziņojumus un apmeklējot 
dalībvalstis revīzijas un uzraudzības 
nolūkā.
18 
Dalībvalstu līmenī pārvaldības un 
kontroles sistēmas ietver šādus 
elementus8:
a) atbildīgā iestāde atbild par daudz ­
gadu programmas pārvaldību un 
īstenošanu. Cita starpā tā iesniedz 
Komisijai daudzgadu un gada 
programmas, izvēlas darbības un 
pārbauda galasaņēmēju izdevumu 
deklarāciju attiecināmību9;
b) revīzijas iestāde veic revīzijas, lai 
pārbaudītu vadības un kontroles 
sistēmu darbību10;
c) sertifikācijas iestāde apliecina, ka 
deklarētie izdevumi atbilst spēkā 
esošajiem noteikumiem11.
19 
Valstu līdzfinansējumu var uzraudzīt 
un revidēt konkrētā dalībvalsts at ­
karībā no savām administratīvajām 
procedūrām.8 Palātas Īpašajā ziņojumā 
Nr. 22/2012 konstatēts, ka šī 
trīs iestāžu struktūra rada 
neproporcionālu 
administratīvo slogu. Komisija 
ir ieteikusi 2014.–2020. gada 
tieslietu un iekšlietu fondiem 
atcelt prasību pēc 
apliecinātājiestādes.
9 Lēmuma Nr. 574/2007/EK 
28. un 29. pants.
10 Lēmuma Nr. 574/2007/EK 
32. pants.
11 Lēmuma Nr. 574/2007/EK 
31. pants.
16
 Revīzijas tvērums  
un pieeja
20 
Galvenais revīzijas jautājums bija: vai 
ĀRF ir efektīvi veicinājis ārējo robežu 
pārvaldību? Šis jautājums tika iedalīts 
vairākos apakšjautājumos.
a) Vai programmas un projekti 
efektīvi palīdzēja risināt ĀRF prio ­
ritātes attiecībā uz ārējo robežu 
pārvaldību?
b) Vai ĀRF ir radījis dalībvalstu finan ­
siālo solidaritāti, pievērsies Fonda 
īpašajām prioritātēm un tādējādi 
devis ES pievienoto vērtību?
c) Vai ĀRF plānošanas un īstenošanas 
procedūras ir nodrošinājušas Fon ­
da efektīvu darbību?
d) Vai dalībvalstis un Komisija pienā ­
cīgi izmanto uzraudzību un izvērtē ­
šanu, lai uzlabotu ĀRF efektivitāti?
21 
Revīzija ietvēra
a) tās ĀRF dalītās pārvaldības sastāv ­
daļas, ko pārvaldīja un īstenoja 
dalībvalstis,
b) Kopienas darbības (ieskaitot ārkār ­
tas darbības) un īpašās darbības, 
ko tieši pārvalda Komisija un ko 
īsteno dalībvalstis.22 
Revīzijā galveno uzmanību pievērsa 
procesiem, kas saistīti ar ĀRF efektivi ­
tāti, ES pievienoto vērtību un projektu 
un programmu mērķu sasniegšanu. 
Revidenti izskatīja ĀRF finansētu pasā ­
kumu izstrādi, plānošanu un īstenoša ­
nu, kā arī uzraudzību un izvērtēšanu. 
Netika sīki analizētas dalībvalstu vadī ­
bas un kontroles sistēmas12 un netika 
tieši mērīta ĀRF finansēto pasākumu 
ietekme. Novērtējums balstījās uz da ­
lībvalstu un Komisijas uzraudzības un 
izvērtēšanas datiem.
23 
Revidenti veica šādu revīzijas darbu:
a) dokumentārās pārbaudēs izska ­
tīja 2007.–2010. gada daudzgadu 
un gada programmu noslēguma 
ziņojumus un novērtēja piecu 
atlasīto dalībvalstu ieguldījumu 
izvērtēšanas procesā13, kā arī pār ­
baudīja citus dokumentus, proti, 
Komisijas ziņojumus par līdzekļu 
piešķīrumiem, Komisijas starppos ­
ma ziņojumu par sasniegtajiem 
rezultātiem un Komisijas ex post  
izvērtējuma projektu; Padomes 
dokumentus; atlasītus Frontex  pētī ­
jumus un dokumentus;
b) rīkoja iztaujāšanu un ievāca infor ­
māciju uz vietas Komisijā, atbildī ­
gajās iestādēs un pie galasaņēmē ­
jiem piecās atlasītajās dalībvalstīs. 
Revidenti iztaujāja arī citas ieinte ­
resētās personas, tostarp Padomi 
saistībā ar Šengenas novērtēju ­
miem14, Frontex  un ES Pamattiesību 
aģentūru;12 SOLID  līdzekļu vadības un 
kontroles sistēmas aplūkotas 
Īpašajā ziņojumā Nr. 22/2012.
13 Grieķija, Spānija, Itālija, Malta 
un Polija. Dalībvalstu atlases 
pamatā bija ĀRF piešķīrumu 
apjoms un riska novērtējums, 
kas balstīts uz Komisijas 
revīzijās iegūto informāciju, 
uzraudzības ziņojumiem un arī 
Frontex  sniegto informāciju. 
Bija arī jāievēro līdzsvars starp 
galveno ārējo robežu risku 
Vidusjūras reģionā, no vienas 
puses, un austrumos, no otras 
puses, jo apmēram 60 % 
ĀRF līdzekļu ir atvēlēti 
dienvidu robežai (Vidusjūras 
reģionam un Spānijas Kanāriju 
salām) un apmēram 
25 % – austrumu robežai. 
Atlasītās dalībvalstis saņem 
55 % no kopējiem 
ĀRF piešķīrumiem.
14 Šengenas novērtējumi ir 
pārbaudes par to, vai esošās 
un potenciālās Šengenas 
valstis pareizi piemēro 
Šengenas noteikumus. 
Šengenas novērtējumus līdz 
šim izstrādāja Padome, un tas 
noritēja kā starpvaldību 
process. Bet turpmāk galvenos 
pienākumus pildīs Komisija 
saskaņā ar nesen pieņemto 
Padomes 2013. gada 
7. oktobra Regulu (ES) 
Nr. 1053/2013, ar ko izveido 
izvērtēšanas un uzraudzības 
mehānismu, lai pārbaudītu 
Šengenas acquis  piemērošanu, 
un ar ko atceļ Izpildu komitejas 
lēmumu (1998. gada 
16. septembris), ar ko izveido 
Šengenas izvērtēšanas un 
īstenošanas pastāvīgo 
komiteju (OV L 295, 6.11.2013., 
27. lpp.).
17 Revīzijas tvērums un pieeja 
c) atlasītajās dalībvalstīs uz vietas 
apmeklēja 31 pabeigtu projektu, 
ko izraudzījās, pamatojoties uz 
profesionālo spriedumu (tā nebija 
nejaušā izlase) (sk.  pielikumu ), un 
kas ietilpa gada programmās laik ­
posmam no 2007. līdz 2010. gadam;
d) veica septiņu Komisijas pārvaldītu 
pabeigtu projektu15 dokumentāro 
pārbaudi. Šos projektus izraudzījās, 
pamatojoties uz profesionālo sprie ­
dumu (ne nejaušas izlases kārtībā), 
un tie ietilpa gada darba prog ­
rammās laikposmam no 2007. līdz 
2011. gadam (sk.  pielikumu );
e) veica atsevišķu revīziju16, kura no ­
tika vienā no atlasītajām dalībval ­
stīm (Spānijā) un kurā cita starpā 
aplūkoja arī ĀRF.24 
Revīzija ir veikta laikā, kad Komisija 
nākusi klajā ar priekšlikumiem 2014.–
2020. gada finansēšanas periodam, 
kuros paredzēts kā ĀRF pēcteci izvei ­
dot Iekšējās drošības fondu, kas sniegs 
finansiālo atbalstu ārējo robežu un 
vīzu pārvaldībai17. Priekšlikumos tiek 
ierosinātas gan satura, gan vadības un 
kontroles sistēmu izmaiņas. Revīzijā 
attiecīgos gadījumos ņēma vērā šos 
priekšlikumus.15 Trīs ārkārtas darbību projekti, 
divi citu Kopienas darbību 
projekti un divi īpašo darbību 
projekti.
16 Kā daļu no Palātas 2013. gada 
ticamības deklarācijas 
izstrādes darba.
17 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2014. gada 16. aprīļa 
Regula (ES) Nr. 515/2014, ar ko 
kā daļu no Iekšējās drošības 
fonda izveido finansiāla 
atbalsta instrumentu ārējām 
robežām un vīzām un atceļ 
Lēmumu Nr. 574/2007/EK 
(OV L 150, 20.5.2014., 143. lpp.).
18
 Apsvērumi
25 
Palāta izklāsta galvenos revīzijas 
konstatējumus četrās iedaļās. Pirmajā 
iedaļā konstatēts, ka ĀRF ir sekmējis 
ārējo robežu pārvaldību, bet nebija 
iespējams izmērīt vispārējos rezultātus. 
Otrajā iedaļā galvenā uzmanība pie ­
vērsta tam, kā ĀRF sekmējis finansiālo 
solidaritāti un ES pievienoto vērtību. 
Plānošana un īstenošana ir iztirzāta 
trešajā iedaļā. Ceturtā iedaļa ir veltīta 
uzraudzībai un izvērtēšanai.
ĀRF ir sekmējis ārējo 
robežu pārvaldību, bet 
nav iespējams izmērīt 
vispārējos rezultātus, un 
zemi īstenošanas rādītāji 
dažās dalībvalstīs iero -
bežo ietekmi
Programmās un projek -
tos bija labi ņemtas vērā 
ĀRF prioritātes, bet nebija 
iespējams izmērīt vispārējos 
rezultātus
26 
Daudzgadu programmas un gada 
programmas piecās atlasītajās dalīb ­
valstīs kopumā atbilda visām piecām 
ĀRF prioritātēm un sekmēja to īsteno ­
šanu ( 2. attēls ). Tomēr, tā kā šo dalīb ­
valstu veiktā uzraudzība bija nepilnīga 
un gan Komisijas, gan dalībvalstu 
izstrādātajiem ex post  izvērtējumiem 
piemita nopietni trūkumi (sk. 71.–
73. punktu), Palātai nebija iespējams 
pienācīgi novērtēt Fonda vispārējos 
sasniegumus.27 
Lielākā daļa revidēto projektu bija de ­
vuši ieguldījumu ĀRF prioritāšu izpildē. 
No 31 projekta, ko atlasītajās dalībval ­
stīs revidēja uz vietas (sk.  pielikumu ), 
pieci projekti veicināja ĀRF prioritā ­
tes tikai daļēji, jo tajos bija ieskaitīti 
neattiecināmi projekta izdevumi18 vai 
nebija iespējams noteikt ĀRF izdevu ­
mu noderību19. Vēl viena cita projekta20 
devums prioritāšu izpildē bija pretējs 
ĀRF mērķiem21, jo nebija ievērots god ­
pilnas attieksmes un cieņas princips 
(sk. 60. punktu).
28 
Lielākajā daļā projektu bija sasniegti 
iecerētie tiešie rezultāti, bet nebija 
izvirzīti izmērāmi mērķi un rādītāji 
(sk. 52.–54. punktu) un ziņojumos 
nebija pienācīgi parādīts sasniegtais 
iznākums un ietekme (tiešo rezultātu, 
iznākuma un ietekmes rādītāju piemē ­
rus sk.  6. attēlā ).18 Komisija pieņēma 
priekšlikumu finansēt 
degvielas vaučerus, lai gan tas 
bija pretrunā dalībvalstīm 
tolaik dotajām vadlīnijām, 
kuras grozīja ar atpakaļejošu 
datumu 2012. gadā.
19 Dalībvalstu projekti Nr. 2, 9, 19, 
21 un 22, sk.  pielikumu .
20 Dalībvalsts projekts Nr. 25, 
sk. pielikumu .
21 Lēmuma Nr. 574/2007/EK 
3. panta 1. punkta 
b) apakšpunkts.
19 Apsvērumi
Zemi īstenošanas rādītāji 
dažās dalībvalstīs
29 
ĀRF 2007.–2010. gada valstu prog ­
rammu vidējais īstenošanas rādītājs 
bija 87,6 %. Tomēr dažās dalībvalstīs 
bija problēmas ( 7. attēls ). It īpaši tas 
sakāms par Grieķiju, kur plānošanas un 
īstenošanas nepilnību dēļ bija apgūti 
tikai 43 % ĀRF piešķīrumu22.22 Tā liecina Grieķijas gada 
programmu noslēguma 
ziņojumi.IetekmeIeguldījums
Tiešais rezultāts
Iznākums• ĀRF un valsts līdzekļi, kas mobilizēti darbības (projekta) īstenošanai.
• Tas, kas tieši sasniegts ar darbībai piešķirto naudu.
Piemēram, iegādāts gaisa kuģis, nopirktas dokumentu pārbaudes iekārtas u. c.
• Darbības īstenošanas rezultātā panāktās izmaiņas. Iznākums ietver to, kas sasniegts ar tiešo rezultātu palīdzību.Piemēram, ar gaisa kuģi nodrošinātās patruļas, uz robežām pārbaudītie dokumenti.
• Darbības galīgie, augstākā līmeņa (ilgtermiņa) rezultāti. Tie ir atkarīgi no daudziem citiem (ārējiem) faktoriem.Piemēram, ar gaisa kuģi rīkotajās patruļās atklāta nelegālā migrācija, dokumentu pārbaužu rezultātā atklāts vairāk uzrobežas uzrādītu viltotu dokumentu.Tiešo rezultātu, iznākuma un ietekmes rādītāju piemēri6. attēls
Avots:  ERP piemērs, balstoties uz Komisijas modeli, kurā minētie “rezultāti” te klasificēti kā “iznākums”.
20 Apsvērumi 7 . attēlsĀRF īstenošanas rādītāji 2007 .–2010. gadā
30 % 40 % 50 % 60 % 70 % 80 % 90 % 100 %Grieķija
Čehijas Republika
Nīderlande
Dānija
Bulgārija
Ungārija
Zviedrija
Portugāle
Slovēnija
Beļģija
Rumānija
Francija
Islande
Polija
Somija
Malta
Austrija
Lietuva
Itālija
Slovākija
Spānija
Latvija
Igaunija
Norvēģija
Kipra
Vācija
Vidēji
Avots:  Komisijas aprēķins, balstoties uz slēgto programmu ex post  izvērtējumiem, vai – ja programmas nebija slēgtas – dalībvalstu aplēsēm. 
Bulgārija, Islande, Norvēģija un Rumānija sniedza datus tikai par 2010. gada programmām. Dānija un Polija nesniedza datus par 2010. gada prog ­
rammu īstenošanu. Kipras un Čehijas Republikas īstenošanas rādītāji nebija apstiprināti. Dānija neiesniedza visa budžeta īstenošanas rādītājus. 
Par Šveici un Luksemburgu datu nav. Grieķijas dati ir balstīti uz tās gada programmu noslēguma ziņojumiem.
21 Apsvērumi
Lai gan ĀRF ir veicinājis 
finansiālo solidaritāti, 
papildu ES pievienotā 
vērtība radīta ierobežotā 
mērā
30 
Palāta centās noskaidrot, vai bija 
sasniegts ĀRF mērķis sekmēt finansiālo 
solidaritāti. Tāpat Palāta meklēja pie ­
rādījumus tam, ka ĀRF devis papildu 
ES pievienoto vērtību, t. i., ar Fondu 
ir aktīvi atbalstītas īpašās prioritātes 
(sk.  2. attēlu ), veicināta dalībvalstu 
sadarbību vai risinātas vissteidzamākās 
problēmas.
31 
ĀRF piešķīrumi nepārprotami palīdzēja 
izlīdzināt dalībvalstu finansiālo slogu, 
kas radies, kopš ieviesta Savienības 
integrētā kopīgo ārējo robežu pārval ­
dība. Dalībvalstis, kurām jāuzņemas lielāks relatīvais slogs, saņem lielāku 
ĀRF atbalstu ( sk.  4. attēlu ). Taču Palāta 
konstatēja, ka ĀRF dotā papildu ES pie ­
vienotā vērtība bija ierobežota, jo
a) bija daļēji neefektīva sistēma īpašo 
prioritāšu uzsvēršanai,
b) tika maz atbalstīta dalībvalstu ope ­
ratīvā sadarbība,
c) nav pienācīgi izstrādāti mehānismi, 
kurus piemēro noteiktām nepilnī ­
bām stratēģiskos robežpunktos, 
un daļēji efektīvi mehānismi, kurus 
piemēro ārkārtas gadījumiem,
d) tika sniegts atbalsts programmām 
un projektiem, kurus valsts būtu 
finansējusi jebkurā gadījumā, 
kuriem trūkst pienācīga vajadzību 
novērtējuma vai kuros dažu revi ­
dēto projektu gadījumā pieskai ­
tītas ievērojamas neattiecināmās 
izmaksas.1 fotoattēlsTrīs ĀRF līdzfinansēti 300. tipa kuģi jebkuriem laika 
ap stākļiem, Itālijas krasta apsardze Lampedūzā, Itālijā
Avots:  ER P.

22 Apsvērumi
Daļēji neefektīva sistēma 
īpašo prioritāšu uzsvēršanai
32 
Komisija ir izstrādājusi stratēģiskās 
pamatnostādnes, kurās formulējusi 
ES pievienoto vērtību radošas prioritā ­
tes, tostarp īpašās prioritātes ĀRF īste ­
nošanai dalībvalstīs, kā arī pamatojusi 
stimulu īpašo prioritāšu īstenošanai. 
Projekti, ar kuriem atbalstīja īpašās 
prioritātes, piemēram, SIS, VIS (1. iz ‑
cēlums ), konsulārā sadarbība un 
EUROSUR , varēja pretendēt uz lielāku 
līdzfinansējuma likmi. Taču šis stimuls 
(75 % salīdzinājumā ar standarta likmi 
50 %) nav efektīvs 15 Kohēzijas fonda 
valstīs23 (tās saņem apmēram 60 % 
ĀRF piešķīrumu), jo tās saņem 75 % 
līdzfinansējumu tik un tā. Dažas dalīb ­
valstis (Spānija un Malta) apstiprināja, 
ka īpašās prioritātes nebija faktors, ko 
tās apsvēra programmu izstrādē.
33 
Turklāt trīs no 12 īpašajām prioritātēm 
Komisija nebija skaidri formulējusi24 
vai tām trūka praktiskuma, un tas vēl vairāk ierobežoja to spēju dot ES pie ­
vienoto vērtību. Sākot ar 2011. gada 
programmu, Komisija ir mēģinājusi 
virzīt vairāk ĀRF finansējuma īpašajām 
prioritātēm, bet trūkst uzraudzības, 
tāpēc nav liecību par īpašo prioritāšu 
pastiprinātu risināšanu.
34 
Palāta nespēja noteikt pilnu apmēru, 
kādā tiek atbalstītas darbības ar “lielu” 
ES pievienoto vērtību, jo trūka sistē ­
mas īpašo prioritāšu izmantošanas 
uzraudzībai un ticama un pienācīga 
Komisijas ex post  izvērtējuma.
Maz atbalstīta dalībvalstu 
operatīvā sadarbība
35 
Bija sasniegti ļoti ierobežoti rezultāti 
divās īpašajās jomās, kurās ĀRF uzde ­
vums bija veicināt dalībvalstu sadar ­
bību, proti, konsulārajā sadarbībā un 
Frontex  darbībās.23 Četras no Palātas revīzijai 
atlasītajām dalībvalstīm ir 
Kohēzijas fonda valstis.
24 Piemēram, īpašajā prioritātē 
attiecībā uz aprīkojuma iegādi 
noteikts, ka vajadzībai pēc 
aprīkojuma ir jābūt “skaidri 
apzinātai Eiropas līmenī”. 
Palāta konstatēja, ka ne 
Komisijai, ne dalībvalstīm 
nebija skaidra šīs prasības 
nozīme.
ĀRF ieguldījums SIS II  un VIS
Lai gan trūka uzraudzības, Palāta ieguva pierādījumus par ĀRF ieguldījumu īpašajās prioritātēs, ar kurām 
izveido SIS II  un VIS IT sistēmas. Attiecīgo projektu apmeklējumos uz vietas Palāta konstatēja, ka ĀRF atbalsts 
bija uzskatīts par kritiski svarīgu valstu sistēmu izstrādei25. Taču ĀRF produktivitāti un efektivitāti ietekmēja 
IT sistēmu izmaiņas un kavējumi ES līmenī26, kuru dēļ nācās izdarīt grozījumus un iegādāto aprīkojumu nebija 
iespējams izmantot27.
25 Valstu sistēmu izstrādes izmaksas ir aplēstas 330 miljonu EUR apmērā, no kā ĀRF sedza 95 miljonus EUR.
26 Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 3/2014 “Saistībā ar Eiropas Komisijas izstrādāto otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmu ( SIS II ) gūtās 
atziņas” ( http://eca.europa.eu ).
27 Piemēram, policijas patruļas nevarēja pieslēgt 110 rokas ierīces SIS II , jo nedarbojās plānotais drošības risinājums un SIS II  nebija gatava. Šīs rokas 
ierīces bija 50 personālie ciparasistenti ( PDA ), kurus finansēja no 2007. gada programmas, un 60  PDA , kurus finansēja no 2008. gada programmas. 
Maltas iestādes 2014. gadā šo problēmu risināja.1. izcēlums
23 Apsvērumi
36 
Tikai daļēji ir sasniegts ĀRF 3. prioritātē 
iekļautais mērķis finansēt konsulārās 
sadarbības izvēršanu un, it īpaši, kopī ­
gos pieteikumu pieņemšanas centrus, 
kaut arī šai Kopienas darbību daļai pie ­
ejamās līdzfinansējuma likmes ir 90 %. 
Finansēja tikai divus kopīgos pieteiku ­
mu pieņemšanas centrus (sk. piemēru 
2. izcēlumā ), un tikai viena dalībvalsts 
(Francija) plānoja konsulārās sadarbī ­
bas projektu, piemērojot citus sadarbī ­
bas veidus, tādus kā kopīga izvietošana 
vai ārpakalpojumu izmantošana. Tā 
vietā dalībvalstis izmantoja ĀRF līdzek ­
ļus, lai atjaunotu, pielāgotu un aprīko ­
tu savus konsulātus, reizēm vienās un 
tajās pašās valstīs. Šāds ĀRF līdzekļu 
izlietojums nozīmē, ka nav apjomradītu 
ietaupījumu un dalībvalstis nav sadar ­
bojušās, lai uzlabotu vīzu pieteikumu 
procedūras un novērstu krāpšanos ar 
vīzām.
37 
Otra sadarbības forma, kuru ĀRF ie ­
tekmēja maz, ir Frontex  koordinēto 
darbību atbalsts, palielinot Aģen ­
tūrai pieejamo aktīvu skaitu . Viena 
no stratēģiskajās pamatnostādnēs izvirzītajām īpašajām prioritātēm ir 
stiprināt Frontex  operatīvo spēju. To ­
mēr, līdzīgi kā ar citām īpašajām priori ­
tātēm, stimulēšanas mehānismam bija 
neliela ietekme (sk. 32. punktu) un tā 
rezultāti nav izmērīti.
38 
Palāta pārbaudīja, vai ĀRF līdzfinansē ­
tie aktīvi bija iegrāmatoti pie Frontex  
iekārtām. Tas palīdzētu Frontex  plānot 
un īstenot (kopīgās) darbības ( 3. iz ‑
cēlums ). Lai gan liela daļa ĀRF līdzfi ­
nansētā aprīkojuma noderētu Frontex  
misijās, šā aprīkojuma iegrāmatošana 
pie iekārtām nav juridiski saistoša. 
Palāta izskatīja izlasi ar 16 gaisa ku ­
ģiem un patruļkuģiem un konstatēja, 
ka attiecīgi uzskaitīti bija tikai divi no 
tiem. Tas ierobežo Frontex  spēju plānot 
un īstenot (kopīgās) darbības.
Maison Schengen  – kopīgs pieteikumu pieņemšanas centrs Kinšasā, Kongo Demo -
krātiskajā Republikā
Šo Beļģijas un Portugāles ierosinājumu finansēja ar diviem Kopienas darbību projektiem (2007. gadā un 
2009. gadā, kopējais ĀRF finansējums bija 845 704 EUR). Iniciatīvas mērķis bija izveidot pirmo kopīgo Šengenas 
vīzu pieteikumu centru. Katra iesaistītā dalībvalsts joprojām atsevišķi apstrādā iesniegtos dokumentus, taču 
pieteikšanās procesi ir centralizēti, un tādējādi vairākas dalībvalstis var apvienot resursus. Centralizācija ļauj 
labāk, efektīvāk un humānāk apkalpot pieteikumu iesniedzējus un cīnīties pret “vīzu izkaulēšanu”28 un krāpša ­
nu. 2013. gada beigās Centrs bija kopīgs 17 Šengenas valstīm.
28 Prakse, kad cilvēks turpina pieteikties uz citu ES dalībvalstu vīzu saņemšanu pēc tam, kad pirmais pieteikums ir noraidīts.2. izcēlums
24 Apsvērumi
39 
Turklāt pretēji tiesību aktos Komisi ­
jai izvirzītajām saistībām un Frontex  
lūgumiem, Aģentūra līdz 2013. gada 
jūnijam nesaņēma no Komisijas 
informāciju par Fonda izpildi (piemē ­
ram, par iegādātajiem aktīviem), un 
tas vēl vairāk ierobežoja Aģentūras 
plānošanas un operatīvo spēju, kā arī 
Aģentūras veiktās pārbaudes ar mērķi 
novērst operatīvo izmaksu dubultu 
finansēšanu.
40 
Komisija 2014.–2020. gada periodam 
ierosina stimulēt tikai divas valstu 
programmu prioritātes, kurām paredz 
palielināt ES līdzfinansējumu līdz 90 % un sniegt papildu finansējumu. Īpašās 
darbības tiek atceltas. Stimulēs tieši 
tās prioritātes, kurām Palāta konstatēja 
ierobežotu ES pievienoto vērtību, t. i., 
konsulāro sadarbību un Fonda iegul ­
dījumu Frontex  operācijās. Kaut arī 
tiek plānots Fonda pārvaldībā vairāk 
iesaistīt Frontex , netiek paredzēta vis ­
aptveroša apmainīšanās ar informāciju 
starp Aģentūru un Komisiju dalītās un 
tiešās pārvaldības programmu īsteno ­
šanā. Turklāt joprojām nebūs obligāti 
ĀRF finansētus aktīvus iegrāmatot pie 
Frontex  tehniskajām iekārtām.Labas prakses piemērs par aprīkojuma pieejamību Frontex  darbam
Minētie divi aktīvi Palātas izlasē, kuri bija iegrāmatoti pie Frontex  iekārtām, bija Maltas bruņoto spēku gaisa kuģi.
Lai gan Maltai pašai nemitīgi jācīnās ar migrāciju, tā tomēr uz 90 stundām aizdeva vienu no ĀRF finansētajām 
patruļlidmašīnām Frontex  kopīgai operācijai Spānijā 2012. gada oktobrī.3. izcēlums
2. fotoattēls  
ĀRF līdzfinansēts fiksētu spārnu gaisa kuģis jūras 
patruļām Maltas bruņoto spēku robežkontroles 
spēju nostiprināšanai
© Maltas bruņotie spēki
25 Apsvērumi
ĀRF mehānismi, ar kuriem 
risina atsevišķas nepilnības 
stratēģiskos robežpunktos 
un ārkārtas gadījumus, bija 
daļēji efektīvi
41 
Viens no veidiem, kā ĀRF var dot 
ES pievienoto vērtību, ir Fonda spēja 
risināt vissteidzamākās problēmas, kas 
parasti ir vai nu visapdraudētākajās 
pierobežas teritorijās, vai arī vispārējās 
ārkārtas situācijās. Lai novērtētu, cik 
efektīvs bijis ĀRF mehānisms, ar kuru 
reaģē uz ārkārtas situācijām un risina 
noteiktas nepilnības stratēģiskos ro ­
bežpunktos, Palāta pārbaudīja attiecī ­
gās ĀRF finansējuma plūsmas. Revī ­
zijā tapa redzams, ka īpašās darbības 
izmantoja vienkārši kā dalībvalstu gada programmu papildinājumu. Dalībval ­
stīm un Komisijai neizdevās nodrošināt 
šo dažādo ĀRF sastāvdaļu koordināci ­
ju, tāpēc zuda kopskats par to, kur un 
kāpēc īsteno konkrētu projektu.
42 
Palāta arī konstatēja, ka daļu no ār ­
kārtas darbībām izmantoja situācijās, 
kuras nebija ārkārtas situācijas, vai vāji 
pārvaldīja (sk.  4. izcēlumu ).
Ārējo robežu ārkārtas situāciju finansēšanai ir tikai daļēji efektīva sistēma
1. gadījums. Atbalstītas darbības situācijās, kas nebija ārkārtas situācijas
Visas ārkārtas darbības 2011. gadā izmantoja astoņos projektos kopā par 7,5 miljoniem EUR, lai palīdzētu dalīb ­
valstīm pabeigt SIS II  izstrādi, lai gan tā bija uzsākta jau 2001. gadā. Turklāt vienā gadījumā izdevumus jau bija 
finansējusi dalībvalsts.
2. gadījums. Ārkārtas projektu vājas pārvaldības piemērs
Ārkārtas darbībās 2010. gadā ietilpa trīs projekti, kurus īstenoja Itālijā par apmēram 4 miljoniem EUR. Projektu 
mērķis bija kontrolēt Arābu pavasara izraisīto imigrāciju. Palāta revidēja divus no šiem projektiem. Vienā no 
revidētajiem projektiem bija paredzēta imigrantu iekšēja pārvadāšana29. Projekta pieteikumā nebija norādīts 
paredzētais pārvadājamo imigrantu skaits, tātad nebija iespējams novērtēt, vai resursus izmantoja optimāli. 
Nebija ziņots faktiski pārvadāto imigrantu skaits, ko izdevās uzzināt tikai pēc Komisijas īpaša pieprasījuma, bet 
joprojām nebija informācijas par pārvadāšanas mērķgrafiku vai citu sīkāku datu, kas ļautu novērtēt projektu. 
Turklāt bija izpildīta tikai puse projekta budžeta, un tam nebija skaidroti iemesli projekta noslēguma ziņojumā. 
Arī otrajā revidētajā projektā30 trūka skaitļos izsakāmu mērķu un pienācīgu ziņojumu.
29 3. projekts (Migrantu iekšējā pārvadāšana ( SHIFTS )).
30 Ārkārtas darbību 2. projekts (Transportlīdzekļu parka nostiprināšana, lai patrulētu robežšķērsošanas vietās un rajonā ap Identifikācijas un 
izraidīšanas dienvidu centru ( CIE) (RECARS )), sk.  pielikumu .4. izcēlums
26 Apsvērumi
43 
No ĀRF katru gadu 10 miljoni EUR bija 
pieejami projektiem, ar kuriem risina 
noteiktas nepilnības stratēģiskos ro ­
bežpunktos. Šīs īpašās darbības nebija 
iekļautas Komisijas ĀRF priekšlikumā, 
bet tās pievienoja Padome. Projektu 
atlases procedūra bija diezgan gara, 
un īstenošanas periods (seši mēneši) 
bija daudz par īsu projektiem, ku ­
ros bija paredzēts īpaša aprīkojuma 
(piemēram, helikopteru) iepirkums, tāpēc īstenošanas rādītāji bija zemi. Tā, 
Grieķija, neskatoties uz reālām vaja ­
dzībām, nespēja īstenot deviņus no 
11 apstiprinātajiem projektiem saskaņā 
ar 2008.–2010. gada īpašo darbību 
programmām. Divos padziļināti revi ­
dētos Itālijas īpašo darbību projektos 
Palāta konstatēja, ka daži elementi bija 
izmantoti teritorijās, kas nebija piero ­
bežas teritorijas, savukārt citi elementi 
bija pilnībā ārpus ĀRF darbības jomas 
(sk.  5. izcēlumu ).
Īpašās darbības īstenotas teritorijās, kas nav pierobežas teritorijas
Palāta pārbaudīja vienu projektu no 2009. gada īpašajām darbībām un vienu – no 2010. gada īpašajām darbī ­
bām. Abus projektus īstenoja Itālijas Iekšlietu ministrija, un aprīkojuma gala lietotājs bija policija.
2009. gada īpašās darbības: transportlīdzekļu noma uz sešiem mēnešiem izmantošanai pie Itālijas dien -
vidu jūras robežām
Projektu iesniedza konkursā, kurā teritoriālais tvērums bija definēts kā “Itālijas jūras robeža” (Vidusjūra un 
Sicīlijas šaurums). Dotācijas pieteikumā bija apgalvots, ka projekts uzlabos uzraudzības darbību efektivitāti 
Vidusjūras centrālās daļas ostu zonās un piekrastē. Taču visas 137 automašīnas piegādāja Identifikācijas un 
izraidīšanas centram ( C.I.E. ), kurš atrodas ziemeļos Turīnā, Milānā un Boloņā. Automašīnas neizmantoja ārējo 
robežu uzraudzībai. Tomēr Komisija apstiprināja izmaksas (galīgā dotācijas summa – 950 688 EUR).
2010. gada īpašās darbības: robežpatruļas
Projektā bija plānots iegādāties policijas transportlīdzekļus (pieteikumā ir nekonsekventi norādīts automašī ­
nu skaits un paredzētais izmantojums), lai patrulētu pie jūras robežas Itālijas dienvidos, īpaši dienvidrietumu 
krasta līniju. Taču transportlīdzekļus izmantoja C.I.E.  un C.A.R.A.31 (Patvēruma un bēgļu centrs). Izvērtējot 
nobeiguma ziņojumu, Komisija secināja, ka 22 no 43 projektā iepirktajiem transportlīdzekļiem neizmantoja 
konkursā noteiktajā ģeogrāfiskajā teritorijā, proti, kā minēts iepriekš, tos izmantoja C.I.E.  un C.A.R.A . Komisija 
vēlāk atzina attiecīgās izmaksas (337 405 EUR) par neattiecināmām (galīgā dotācijas summa bija 560 259 EUR 
no apstiprinātajiem 1 192 559 EUR).
31 C.I.E.  un C.A.R.A.  struktūras ir izvietotas viscaur Itālijā, gan piekrastē, gan iekšienē.5. izcēlums
27 Apsvērumi
44 
Ņemot vērā šos objektīvi nenovērša ­
mos projektu izstrādes ierobežojumus 
tiesību aktos un īstenošanas prob ­
lēmas, Komisija nolēma 2013. gadā 
neīstenot nevienu īpašo darbību.
Atbalsts sniegts projektiem, 
kurus valsts būtu finansējusi 
jebkurā gadījumā, kuriem 
trūkst pienācīga vajadzību 
novērtējuma vai kuros ieskai -
tītas ievērojamas neattieci -
nāmās izmaksas
45 
Palāta konstatēja, ka divās no Palātas 
izlasē ietvertajām piecām dalībvalstīm 
(Grieķijā un Spānijā) laikā, kad daudzus 
projektus iekļāva gada programmās, 
tos jau bija vai būtu finansējusi valsts. 
Tā tas bija arī ar vienu no trim revidē ­
tajām ārkārtas darbībām, kur projekta 
pieteikumā jau bija minēts, ka dalīb ­
valsts paredzējusi budžetu projekta 
pilnīgai finansēšanai. Kaut arī Fonda 
noteikumos šāda prakse tiek pieļau ­
ta un tā palielina izpildes rādītājus, 
dalībvalstu izdevumu aizstāšana ar 
ES līdzekļiem pakļauj riskam jebkā ­
du ES pievienoto vērtību. Minētajos 
gadījumos ES pievienotā vērtība nebija 
nodrošināta.46 
Trijās Palātas izlasē iekļautajās dalībval ­
stīs (Grieķijā, Itālijā un Polijā) nebija ie ­
spējams noteikt dažu projektu ES pie ­
vienoto vērtību, jo nebija pienācīga 
novērtējuma par vajadzībām, kuras ar 
projektiem plānots risināt. Divās dalīb ­
valstīs (Grieķijā un Itālijā) Fondam bija 
ierobežota ES pievienotā vērtība, jo 
dažos projektos sedza tādus eksplua ­
tācijas izdevumus kā degvielu vai citas 
patēriņa preces iekārtu darbināšanai, 
nevis atbalstīja dalībvalsts ārējo robe ­
žu pārvaldības spējas palielināšanu. Lai 
gan tādu izmaksu segšana ir atļauta 
un to var pamatot ārkārtas situāci ­
jās, Fonda primārais mērķis ir spējas 
palielināšana32, piemēram, gādājot 
par infrastruktūru un iepērkot aprīko ­
jumu, nevis kārtējo darbības izmaksu 
finansēšana.
47 
ĀRF doto ES pievienoto vērtību mazina 
arī daudzās neattiecināmās izmak ­
sas dažos revidētajos projektos, kas 
nesaskan ar Fonda prioritātēm, kā arī 
nedarbojošās iekārtas vai tādas ie ­
kārtas, kuras nedarbojas kā paredzēts 
vai paredzētajā vietā. Lielākajā daļā 
šādu Palātas konstatēto gadījumu šos 
pārkāpumus nebija atklājušas valsts 
ieviestās vadības un kontroles sistēmas 
(45.–47. punktu ilustrējošus piemērus 
sk.  6. izcēlumā ).32 Sk. Lēmuma Nr. 574/2007/EC 
3. un 4. pantu un Komisijas 
2010. gada 18. oktobra piezīmi 
SOLID  komitejai.
28 Apsvērumi
Projekti ar zemu vai nenosakāmu ES pievienoto vērtību
Jau finansētu projektu atbalstīšana
Kādu Grieķijas projektu, kurā iepirka 75 policijas patruļu un pasažieru pārvadāšanas transportlīdzekļus, iekļāva 
Grieķijas 2009. gada programmas pārskatītajā 2011. gada marta versijā pēc tam, kad transportlīdzekļi bija iegā ­
dāti un finansēti no valsts budžeta.
Vajadzību novērtējuma trūkums un neattiecināmas izmaksas
Itālijā Palāta revidēja kādu 2010. gada programmas projektu, kurā Guardia di Finanza  iepirka 355 operatīvos 
transportlīdzekļus imigrantu atklāšanai un identificēšanai uz jūras robežām. Galasaņēmējs nespēja pilnībā 
pamatot, kā bija noteikts nepieciešamo transportlīdzekļu skaits vai to sadalījums struktūrvienībām. Projektā 
nopirkto transportlīdzekļu skaits bija palielināts galvenokārt tāpēc, ka bija pieejami papildu līdzekļi. Palāta 
konstatēja, ka automašīnas lietoja arī policijas “ikdienas” darbā.
Tā kā minēto 355 transportlīdzekļu iegādei trūka vajadzību novērtējuma un Itālija kopā 2007.–2010. gada prog ­
rammās iepirka 1084 transportlīdzekļus, pastāv risks, ka ĀRF finansējumu izmanto projektiem, kuri neatbilst 
ĀRF prioritātēm, un ka netiek risinātas steidzamas vajadzības.
Kādā citā Itālijas projektā, kura uzdevums bija papildināt programmatūru un paplašināt optiskās šķiedras ka ­
beļu infrastruktūru starp policijas birojiem Centrālitālijā un Ziemeļitālijā, Itālijas iestādes sniedza Palātai pret ­
runīgu informāciju par kopējo ieguldījumu izmaksām un attiecināmo izmaksu aprēķinu. Tāpēc Palāta nespēja 
noteikt apmēru, kādā 2007. gada programmā par attiecināmiem deklarētie 22 miljoni EUR (50 % līdzfinansē ­
jums no ĀRF) bija saistīti ar ĀRF.
Līdzīgas problēmas tika konstatētas Maltā vienā 2007. gada programmas projektā kopā par apmēram 
540 000 EUR: dalībvalsts nespēja pamatot dažu izmaksu ieskaitīšanu projektā (lielākoties būvdarbu izmaksas).6. izcēlums
29 Apsvērumi
Stratēģiskas un praktis -
kas nepilnības ĀRF plāno -
šanā un īstenošanā dalīb -
valstīs un Komisijā
48 
Palāta novērtēja Fonda efektivitātei 
svarīgus procesus, proti, plānošanu 
un projektu atlasi, un konstatēja, 
ka programmas nebalstās uz valstu 
stratēģijām un nav izvirzīti konkrēti, 
izmērāmi, sasniedzami un atbilstīgi 
mērķi ar noteiktiem termiņiem un 
izmērāmi rādītāji. Plānošanas prasības 
rada pārmērīgu administratīvo slogu. 
Dažās dalībvalstīs projektu atlases 
procedūras pienācīgi nenodrošinā ­
ja dalībvalstu vajadzību risināšanu. 
Revīzijā tika konstatētas arī iepirkuma 
procedūru nepilnības, kuras pakļāva 
riskam finanšu pārvaldību. 3. fotoattēlsĀRF līdzfinansēts transportlīdzeklis policijas patruļām 
Grieķijā
Avots:  ER P.

30 Apsvērumi
Programmas nebalstās uz 
valstu stratēģijām attiecībā 
uz robežkontroli un vīzām...
49 
Atlasītajās dalībvalstīs Palāta pār ­
baudīja, vai daudzgadu programma 
un gada programmas balstījās uz 
valstu stratēģijām attiecībā uz robežu 
pārvaldību un vīzu jautājumiem un 
vai programmas bija saskaņotas ar 
valsts, citiem Eiropas Savienības un 
starptautiskajiem finansējuma avo ­
tiem. Saskaņā ar Šengenas kataloga 
3. redakciju attiecībā uz ārējo robežu 
kontroli, atpakaļsūtīšanu un atpakaļ ­
uzņemšanu valsts stratēģijā “skaidri 
jādeleģē uzdevumi” un jāsniedz “darba 
vides, riska un draudu novērtējumi, 
vajadzīgo resursu analīze, kā arī rīcības 
un attīstības plāni”. Tikai tad, ja ir šāds 
visaptverošs novērtējums, ar ĀRF var 
panākt maksimālu produktivitāti un 
efektivitāti. Palāta, pamatojoties uz 
Šengenas novērtējumiem, analizēja 
arī to, vai valstu stratēģijas balstījās uz 
Kopīgo integrētā riska analīzes modeli 
(CIRAM )33, ar kuru novērtē relatīvo ris ­
ku, ko rada robežu un vīzu pārvaldības 
dažādie apdraudējumi.
50 
Četrās no Palātas izlasē iekļautajām 
piecām dalībvalstīm (izņemot Poliju) 
Palāta konstatēja, ka daudzgadu prog ­
ramma un tātad arī gada programmas 
nebalstījās uz visaptverošu stratēģiju 
gluži vienkārši tāpēc, ka tādas stra ­
tēģijas nebija. Bija daudzi atsevišķi 
stratēģiski dokumenti, bet tie bieži 
bija tikai vienas iestādes dokumenti. Kaut arī bija obligāti prasīts daudz ­
gadu programmās iekļaut nodaļu par 
to, kā valsts un ĀRF finansējums viens 
otru papildina, Palāta konstatēja, ka 
paskaidrojumu vai nu nebija, vai tie 
bija nepilnīgi. Visās piecās dalībvalstīs 
kopēja integrēta riska analīze ir tikai iz ­
strādes stadijā, vai to neizmanto vispār. 
Tā kā trūkst šāda riska analīzē bāzēta 
visaptveroša ieskata, ne Komisija, ne 
dalībvalstis nespēj objektīvi noteikt, 
vai ĀRF finansēti pasākumi saskan ar 
vispārējo dalībvalsts stratēģiju, vai ar 
tiem tiek risinātas reālas vajadzības un 
kāpēc tie izraudzīti ĀRF finansējuma 
saņemšanai.
51 
Trijās dalībvalstīs (Spānijā, Maltā un 
Polijā) Palāta ieguva pierādījumus, 
ka ĀRF nebija pienācīgi koordinēts 
ar citiem ES fondiem34 vai ar citiem 
starptautiskiem fondiem35. Tas pakļauj 
riskam šo fondu produktivitāti un efek ­
tivitāti, jo, iespējams, darbs pārklājas.
... trūkst konkrētu, izmē -
rāmu, sasniedzamu un atbil -
stīgu mērķu ar noteiktiem 
termiņiem, kā arī izmērāmu 
rādītāju
52 
Palāta pārbaudīja, vai daudzgadu un 
gada programmām un projektiem bija 
konkrēti, izmērāmi, sasniedzami un 
atbilstīgi mērķi ar noteiktiem termi ­
ņiem, kā arī atbilstīgi, izmērāmi un ar 
mērķvērtību sasaistīti rādītāji.33 Riska analīzes modelis, ko 
izstrādājusi Frontex  aģentūra 
un dalībvalstis. To izmanto 
Frontex , un šā modeļa 
izmantošana ir ieteikta arī 
dalībvalstīm.
34 Piemēram, trūka koordinācijas 
ar Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu (ERAF).
35 Piemēram, trūka koordinācijas 
ar ASV sniegto atbalstu robežu 
pārvaldības projektiem.
31 Apsvērumi
53 
Palātas izlasē iekļautās dalībvalstis 
savās daudzgadu un gada programmās 
un projektos neparedzēja konkrētus, 
izmērāmus, sasniedzamus un atbilstī ­
gus mērķus ar noteiktiem termiņiem 
un izmērāmus rādītājus. Lielākajā daļā 
programmu un projektu aprakstu trū ­
ka mērķvērtību. Turklāt Grieķijā 2008., 
2009. un 2010. gada programmu mēr ­
ķus izvirzīja tikai pēc tam, kad projekti 
jau bija īstenoti, tātad mērķu izvirzīša ­
nai nebija jēgas. Analizējusi 2012. gada 
programmas, Palāta konstatēja, ka 
trijās dalībvalstīs uzlabojusies rādītāju 
formulēšana, bet divās no šīm valstīm 
nebija uzlabojusies ar rādītājiem saistī ­
to mērķvērtību noteikšana.54 
Lai gan varētu būt grūti izvirzīt iznāku ­
ma un ietekmes rādītājus robežu pār ­
valdībā un vīzu jautājumos, Komisija ar 
savām orientējošajām norādēm liecina, 
ka tas ir iespējams. Tā kā nebija izstrā ­
dāti obligāti kopēji rādītāji, dalībvalstis 
izmantoja dažādas rādītāju kombinā ­
cijas ne tikai katrai programmai, bet 
arī līdzīgiem pasākumiem. Tas apgrū ­
tina izvērtēšanu. Kaut arī dalībvalstu 
programmu mērķiem un rādītājiem 
bija zema kvalitāte, tomēr Komisija 
tos apstiprināja, jo bija jāīsteno Fonds 
(sk.  7. izcēlumu ).
Neskaidru un neatbilstošu rādītāju piemērs
Vienā projektā, ko finansēja saskaņā ar Spānijas 2008. gada programmu, iepirka divus vidēja lieluma kuģus 
jūras patruļām. Līdzīgi kā citos Spānijā revidētos projektos36 Palāta konstatēja rādītājus, kuri nebija atbilstīgi, 
nebija reģistrēti un/vai bija izvirzīti, atbildīgajai iestādei pietiekami nekonsultējoties ar galasaņēmēju.
Projekta “sagaidāmie rezultāti” bija ļoti neskaidri un lielākoties bez paskaidrojuma par iespējām tos izmērīt, 
piemēram, “jūras patruļām atvēlēto resursu lielāka produktivitāte un efektivitāte”, “uzlabota drošība patruļu 
laikā” vai “lielāka robežu drošība”. Vienīgais sagaidāmais izmērāmais rezultāts bija: “mazāks skaits kuģu, kuri 
nelegāli sasniedz Eiropas krastus Spānijā”. Taču arī šis rādītājs sagādā grūtības, proti, rūpīgi jāpārbauda darbī ­
bas un rezultātu cēloņsakarība.
36 Dalībvalstu 7., 8., 9., 11. un 12. projekts, sk.  pielikumu .7. izcēlums
32 Apsvērumi
55 
Komisija jau ir rīkojusies saistībā ar da ­
žām nepilnībām, kuras izraisa kopēju 
rādītāju neesamība, un ir ierosinājusi 
obligātus kopējos rādītājus 2014.–
2020. gada finansēšanas periodam. 
Dalībvalstīm būs jāizstrādā specifiski 
rādītāji katrai programmai.
Gada plānošanas prasības 
rada pārmērīgu adminis -
tratīvo slogu un apgrūtina 
īstenošanu
56 
Lai gan nolūks bija atbildīgo iestāžu 
ieviesto programmu ciešāka pārraudzī ­
ba, tomēr prasība papildus daudzgadu 
programmām izstrādāt arī gada prog ­
rammas radīja pārmērīgu administra ­
tīvo slogu dalībvalstīm un Komisijai, 
kā arī izraisīja ievērojamus kavējumus. 
Gada programmu apstiprināšanu 
aizkavēja tas, ka dalībvalstis sākumā 
iesniedza nekvalitatīvas programmas, 
kurās bieži nebija ievērotas tiesību 
aktos noteiktās prasības. Vidēji starp 
gada programmu pirmreizējo iesnieg ­
šanu un to galīgajām versijām pagāja 
seši ar pusi mēneši, tātad bieži ļoti 
saruka projekta īstenošanai atlikušais 
laiks.
57 
Tāpat ĀRF gada programmas labi 
nesaderēja ar garajām iepirkuma 
procedūrām, kas vajadzīgas sarežģītam 
aprīkojumam. Tas izraisīja projektu 
kavējumus vai projektus pat nebija 
iespējams finansēt no Fonda. Ņemot 
vērā iepriekš minētās grūtības, 2014.–
2020. gada finansēšanas periodā izstrā ­
dās tikai daudzgadu programmas.Dažu dalībvalstu projektu 
atlases procedūras neno -
drošināja reālo vajadzību 
risināšanu
58 
Palāta pārbaudīja procedūru, ko da ­
lībvalstis izmantoja projektu atlasei. 
Nopietnas nepilnības projektu atlases 
procedūrās tika konstatētas Itālijā un – 
gan tikai pirmajos gados – Maltā. Tas 
liek apšaubīt, vai bija atlasīti visatbil­
sto šākie projekti.
59 
Itālijā bija vairākas problēmas ar 
līdzekļu sadali valsts iestādēm un 
projektu atlasi. Tā kā nebija nekādas 
revīzijas takas par 2007. un 2008. gada 
programmām, Palāta nespēja pār ­
baudīt, uz kāda pamata bija pieņemti 
attiecīgie lēmumi par līdzekļu sada ­
li galasaņēmējiem. Vēlākos gados 
iemesli, ar kuriem atbildīgā iestāde 
pamatoja līdzekļu sadali, vai nu bija 
maldinoši, vai arī tos pēc tam neievē ­
roja. Šo problēmu dēļ nebija iespējams 
pamatot, kāpēc aizvien vairāk līdzekļu 
piešķīra Iekšlietu ministrijas Sabiedrī ­
bas drošības departamenta Imigrācijas 
un robežpolicijas centrālajam direk ­
torātam, kurā izvietota arī atbildīgā 
iestāde. Līdz ar to mazāk līdzekļu atlika 
citām iestādēm, tostarp Krasta apsar ­
dzei. Iekšlietu ministrija arī bija vienīgā 
Itālijas iestāde, kura laikā no 2007. līdz 
2012. gadam bija saņēmusi atbalstu no 
ārkārtas un īpašo darbību līdzekļiem, 
kaut gan Itālijas robežu pārvaldībā ir 
iesaistīti arī citi dienesti citu ministriju 
pakļautībā. Citu iestāžu pamešana 
novārtā rada risku, ka netiek pievērsta 
uzmanība to vajadzībām.
33 Apsvērumi
60 
Pagaidu izmitināšanas centra atlase un 
finansēšana Grieķijā nenotika saska ­
ņā ar godpilnas attieksmes un cieņas 
principu (sk.  8. izcēlumu ).
Pagaidu izmitināšanas centra finansēšana Grieķijā
Palāta pārbaudīja Pagani izvietotā pagaidu izmitināšanas centra nomas maksas (Mitilini Speciālais neatbilstīgo 
migrantu centrs Lesbas salā). Projektu īstenoja atbildīgā iestāde – Sabiedriskās kārtības un pilsoņu aizsardzī ­
bas ministrija.
Atbildīgā iestāde iekļāva projektu 2008. gada programmas vēlākā redakcijā. Projektā bija paredzēts “izmitināt 
migrantus viesnīcās un istabās”, taču patiesībā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 30. jūnijam finansēja 
Pagani centra nomu kopā par 267 405 EUR.
Cilvēktiesību organizācijas atkārtoti kritizēja šo centru par sliktiem apstākļiem. Sākotnēji tā bija preču nolikta ­
va, kuru pārveidoja 300 cilvēku uzņemšanai, bet 2008. gadā Centrā uzturējās 720 migranti. Apstākļus rakstu ­
roja kā “šausmīgus” un tādus, kas “apdraud gan apkalpojošā personāla, gan iemītnieku veselību”37. 2009. gada 
oktobrī pēc Centra apmeklējuma ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos birojs pieprasīja to slēgt. Centru 
pakāpeniski slēdza no 2009. gada oktobra līdz 2010. gada jūnijam.
Laikā, kad tika pieņemts finansēšanas lēmums, nepieņemamie apstākļi bija plaši zināmi. Taču Grieķijas ie­
stādes iesniedza Komisijai maldinošu projekta aprakstu. Analizējusi galīgo ziņojumu, Komisija tagad plāno 
attiecīgos izdevumus atskaitīt no galīgā maksājuma.
37 Eiropas Komitejas spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai soda novēršanai ziņojums Grieķijas valdībai pēc 2008. gada 
23.–29. septembra valsts apmeklējuma (CPT/INF (2009) 20).8. izcēlums
Nepiemērotas iepirkuma 
procedūras dalībvalstīs 
pakļauj riskam pareizu 
finanšu pārvaldību
61 
Palāta revidēja vienpadsmit projektu 
iepirkuma procedūras. Astoņos no 
šiem projektiem procedūras neatbilda tiesību aktiem, vai tās nenodrošināja 
lietderīgu līdzekļu optimālu izmantoša ­
nu. Viena iepirkuma procedūra – suņu 
iegāde patrulēšanas dienestiem Grie ­
ķijā – neizdevās nemaz, jo piemēroja 
neadekvātu procedūru. Lai gan trans ­
portlīdzekļus 40 suņu pārvadāšanai 
piegādāja 2012. gada maijā, paši suņi 
2014. gada jūnijā vēl nebija nopirkti.
34 Apsvērumi
62 
Galvenā nepilnība bija tā, ka trīs da ­
lībvalstis pienācīgi nepamatoja, kāpēc 
izmantojušas izņēmuma klauzulu 
aizsardzības un drošības jomas iepir ­
kumiem. Piemēram, saskaņā ar savu 
2007. gada programmu Spānija iepirka 
divus fiksētu spārnu gaisa kuģus jūras 
patruļām un cīņai pret neatbilstīgo 
imigrāciju par 50 miljoniem EUR. 
Spānijas iestādes paziņoja iepirkumu 
par “slepenu”, izmantoja sarunu pro ­
cedūru bez iepriekšējas publicēšanas 
un uzaicināja tikai vienu piegādātāju. 
Nesamazinot drošību, varēja izmantot 
mazāk ierobežojošas procedūras. Citās 
dalībvalstīs līdzīga veida iepirkumu 
veica atklātos konkursos.
63 
Iepirkuma procedūrās bija arī citas 
nepilnības: atkārtoti izmantoja to pašu 
piegādātāju bez pienācīgas konkuren ­
ces un publiskajā administrācijā trūka 
vajadzīgo spēju un zināšanu.
64 
Atbildīgās iestādes četrās no piecām 
revidētajām dalībvalstīm (izņemot Poli ­
ju) pienācīgi nepārbaudīja (vai nepār ­
baudīja vispār) iepirkuma procedūras, 
kaut arī lielu daļu ĀRF līdzekļu izdod, 
pamatojoties uz iepirkumu.65 
Tātad ir risks, ka iepirkumi par lielām 
summām dažās ĀRF programmās, pie ­
mēram lidaparātu un kuģu iepirkumi, 
varētu nebūt optimāli.
Nepilnības atbildīgo 
ie stāžu veiktajā uzrau -
dzībā un nopietni trūkumi 
Komisijas un dalībvalstu 
veiktajā ex post  izvērtē -
šanā neļauj pienācīgi 
novērtēt Fonda vispārējos 
sasniegumus
66 
Palāta centās noskaidrot, vai dalībvals ­
tis un Komisija izmanto uzraudzību un 
izvērtēšanu, lai novērtētu un uzlabotu 
ĀRF efektivitāti. Revidenti konstatēja, 
ka uzraudzību un izvērtēšanu ievēro ­
jami apgrūtina tas, ka trūkst konkrētu, 
izmērāmu, sasniedzamu un atbilstīgu 
mērķu ar noteiktiem termiņiem un 
izmērāmu rādītāju. Tāpat arī projekti 
netiek pienācīgi uzraudzīti un aprak ­
stīti ziņojumos dalībvalstu līmenī. 
Izvērtēšanu veic ar kavēšanos un ar 
nopietniem trūkumiem.
35 Apsvērumi
Dalībvalstīs nav pienācīgi 
uzraudzīti projekti un saga -
tavoti ziņojumi
67 
Nevienā no Palātas izlasē iekļautajām 
dalībvalstīm atbildīgā iestāde neveica 
pietiekamu un/vai pienācīgu uzraudzī ­
bu, kas tai ļautu sekot projektu īsteno ­
šanai un pamanīt novirzes no pare ­
dzētajiem mērķiem. Gadījumos, kad 
uzraudzības ziņojumi bija sagatavoti, tajos tomēr nebija iekļauta svarīga 
informācija, piemēram, sasniegto 
rezultātu salīdzinājums ar rādītājiem 
vai izvirzītajiem mērķiem vai nozīmī ­
gas izmaiņas projekta izpildes gaitā. 
Grieķijā 2007.–2009. gadā projektu 
izpildi neuzraudzīja, jo projektus 
pārsvarā iekļāva gada programmā pēc 
tam, kad tie jau bija pabeigti. Kaut arī 
bija veiktas dažas pārbaudes uz vietas, 
nebija pieejamas kontrollapas, kurās 
būtu redzams, ka ir pārbaudīti finansē ­
to projektu kvalitatīvie aspekti.4. fotoattēlsĀRF līdzfinansēta kabīne uz Spānijas un Marokas robežas 
El Tarajal , Seūtā
Avots:  ER P.

36 Apsvērumi
68 
Nevienā no piecām dalībvalstīm ne 
projektu līmenī, ne gada programmu 
līmenī nobeiguma ziņojumos nebija 
apmierinoši atspoguļoti sasniegtie 
rādītāji vai mērķi. Vairākas nekon ­
sekvences un kļūdas triju dalībvalstu 
nobeiguma ziņojumos mazināja datu 
ticamību. Spānijā līdz 2010. gada prog ­
rammai nebija prasīts sagatavot pro ­
jektu nobeiguma ziņojumus, savukārt 
īstenošanas uzraudzība sākās tikai no 
2009. gada programmas. Revīzijas laikā 
(2014. gada februārī) Grieķijā joprojām 
netika prasīti projektu nobeiguma 
ziņojumi, bet tas nopietni ierobežo 
informācijas pieejamību par sasniegta ­
jiem projektu rezultātiem. Pēc Palātas 
revīzijas Itālijas atbildīgā iestāde ir pa ­
ziņojusi, kā plāno ieviest uzraudzības 
apmeklējumus.
69 
Neviena no Palātas izlasē iekļautajām 
dalībvalstīm kopš Fonda īstenošanas 
nebija sākumā izveidojusi piemērotu 
IT sistēmu rādītāju reģistrēšanai. Lai arī 
finansēšanas perioda otrajā pusē trīs 
dalībvalstis (Spānija, Itālija un Malta) ir 
sākušas izstrādāt IT sistēmu atbildīgās 
iestādes vadības darba atbalstam, tikai 
Itālijas sistēmā ir paredzēta funkcija rā ­
dītāju un to vērtību uzskaitei. Komisijas 
norādījumos nebija skaidrotas šādu 
IT sistēmu priekšrocības, un tika zau ­
dētas iespējas apmainīties ar labākās 
prakses piemēriem.
70 
Līdzīgi, arī dalībvalstu ziņojumos par 
Kopienas darbībām un īpašajām darbī ­
bām trūkst informācijas par sasniegta ­
jiem rezultātiem; bieži nav iekļauta pat 
elementāra pamatinformācija.Ex post  izvērtēšana gan 
dalībvalstīs, gan Komisijā 
veikta ar kavēšanos un ar 
nopietniem trūkumiem
71 
Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm 
atbild par Fonda izvērtēšanu, lai no ­
teiktu darbību atbilstību, efektivitāti 
un ietekmi. Termiņš, kurā Komisijai 
bija jāiesniedz Eiropas Parlamentam 
un citām iestādēm pirmais no diviem 
ex post  izvērtējumiem (tas attiecas 
uz 2007.–2010. gadu), bija 2012. gada 
31. decembris.
72 
Palāta analizēja revīzijas izlasē iekļauto 
dalībvalstu devumu saistībā ar izvēr ­
tēšanu un konstatēja informācijas 
iztrūkumu, kļūdas un neprecizitātes 
visu piecu valstu izvērtējuma ziņoju ­
mos. Tas ievērojami samazina vispārējā 
ex post  izvērtējuma ziņojuma ticamību. 
Viens no iemesliem tam, kāpēc dalīb ­
valstis sniedza maz kvantificētas infor ­
mācijas, bija fakts, ka Komisija noteica 
paziņojamos datus tikai 2011. gadā. To ­
brīd visas darbības, par kurām jāsniedz 
informācija izvērtēšanas vajadzībām, 
jau bija uzsāktas, un lielākā daļa no 
tām – jau pabeigtas, un dalībvalstis 
vairs nespēja pielāgot ievācamos 
rādītājus. Tādējādi izvērtējumā dotā 
kvantitatīvā informācija bija kopumā 
vājā kvalitātē, darbs nebija paveikts 
efektīvi un retroaktīva datu ievākšana 
radīja papildu pienākumus.
37 Apsvērumi
73 
Analizējusi Komisijas ex post  izvērtēju ­
ma ziņojumu, Palāta konstatē, ka tajā 
ir apkopots daudz dalībvalstu iesnieg ­
tās gan kvantitatīvās, gan kvalitatīvās 
informācijas. Taču datu izklāsts ir 
aprakstošs, nav analizēta datu nozīme. 
Piemēram, dati ir sniegti bez noderīgas 
salīdzinošās jeb atsauces informācijas 
vai formātā, kurš nedod papildu izprat ­
ni (piemēram, “iegādāto vai atjauninā ­
to sistēmu skaits”). Turklāt izvērtējumā 
nav aplūkotas Kopienas darbības, 
ārkārtas darbības un īpašās darbības, 
kas vēl vairāk samazina šā dokumen ­
ta vērtību. Tātad ex post  izvērtējumu 
nevar uzskatīt par noderīgu vai ticamu 
ziņojumu Ārējo robežu fonda reālās 
ietekmes novērtēšanai.74 
Lai gan termiņu pagarināja, tikai 
astoņas no 28 dalībvalstīm iesniedza 
informāciju Komisijai laikus, tādējādi 
saīsinot pašai Komisijai un tās ārējam 
līgumslēdzējam atvēlēto laiku strādāt 
ar datiem. Arī Komisija veica darbu ar 
kavēšanos. Palātai noslēdzot revīzijas 
darbu 2014. gada martā un vairāk nekā 
gadu pēc termiņa, Komisija vēl nebija 
pieņēmusi ziņojumu, tātad bija ierobe ­
žota informācijas pieejamība ĀRF iein ­
teresētajām personām
38
 Secinājumi  
un ieteikumi
75 
Revīzija liecināja, ka ĀRF ir sekmējis 
ārējo robežu pārvaldību un veicinājis 
finansiālo solidaritāti. Tomēr Fonds 
tikai ierobežotā mērā ir devis papildu 
ES pievienoto vērtību, nebija iespē ­
jams izmērīt vispārējos rezultātus, jo 
atbildīgo iestāžu veiktā uzraudzība 
bija nepilnīga, un bija nopietni trū ­
kumi Komisijas un dalībvalstu ex post  
izvērtējumos. Svarīgi, ka revīzijā tika 
konstatētas nopietnas nepilnības 
Fonda pārvaldībā nozīmīgās dalīb ­
valstīs – Grieķijā, Spānijā, Itālijā un, 
finansēšanas pirmajos gados, arī Maltā. 
Šīs nepilnības rada risku, ka robežu 
pārvaldība netiek pienācīgi stiprināta 
tur, kur tas visvairāk vajadzīgs.
ĀRF ir sekmējis ārējo robežu 
pārvaldību, bet nav iespē -
jams izmērīt vispārējos 
rezultātus, jo nav izvirzīti 
konkrēti, izmērāmi, sasnie -
dzami un atbilstīgi mērķi ar 
noteiktiem termiņiem un ir 
nopietni trūkumi izvērtēša -
nas procesā
76 
Palāta nespēja novērtēt, cik lielā mērā 
ir risinātas ĀRF prioritātes. Dalībvalstu 
programmām trūka konkrētu, izmērā ­
mu, sasniedzamu un atbilstīgu mērķu 
ar noteiktiem termiņiem un izmērā ­
mu rādītāju, turklāt trūka arī kopēju 
rādītāju, tāpēc Komisija nevarēja veikt 
pienācīgu izvērtēšanu. Kaut arī mērķi 
un rādītāji bija zemā kvalitātē, Komi ­
sija apstiprināja dalībvalstu program ­
mas, jo bija jāīsteno Fonds (sk. 53. un 
54. punktu).77 
Atbildīgās iestādes neuzraudzīja rezul ­
tātu sasniegšanu, vai to darīja nepie ­
tiekami. Uzraudzības un nobeiguma 
ziņojumos trūka svarīgas informācijas 
par efektivitāti un/vai informācija 
nebija ticama. Nevienā no Palātas 
izlasē iekļautajām dalībvalstīm nebija 
IT sistēmas uzraudzības datu vākšanai 
no paša sākuma. Tikai Itālija bija sākusi 
izstrādāt IT sistēmu nākotnes vajadzī ­
bām (sk. 72. punktu). Dalībvalstis ar ka ­
vēšanos un ar nopietnām nepilnībām 
iesniedza informāciju ex post  izvēr ­
tēšanas vajadzībām, un arī Komisijas 
ziņojums tika sagatavots novēloti un 
nepilnīgi (sk. 73. punktu).
78 
Komisija ierosina obligātus kopējos 
rādītājus 2014.–2020. gada finansē ­
šanas periodam, un dalībvalstīm būs 
jāizstrādā specifiski rādītāji katrai 
programmai.
1. ieteikums
Komisijai
— jānodrošina, ka visi rādītāji ir atbil ­
stoši, izmērāmi un, ja iespējams, 
sasaistīti ar mērķvērtību;
— jānodrošina, ka rādītājus ievāc jau 
no paša sākuma, un, ja IT sistēmu 
vēl nav, tās ir jāizstrādā;
39 Secinājumi un ieteikumi 
— jāsniedz dalībvalstīm skaidri no ­
rādījumi, lai tās vienādi izprastu 
obligātos rādītājus un lai tos būtu 
iespējams apkopot uzraudzības un 
izvērtēšanas vajadzībām;
— jāsagatavo izvērtējuma ziņojums 
noteiktajā termiņā un jāsniedz 
ieinteresētajām personām saistīto 
datu analīze.
2. ieteikums
Dalībvalstīm
— jānodrošina, ka attiecīgajās ie­
stādēs ir vajadzīgās zināšanas, lai 
izstrādātu un piemērotu konkrē ­
tus, izmērāmus, sasniedzamus un 
atbilstīgus mērķus ar noteiktiem 
termiņiem un izmērāmus radītājus;
— jāizvirza mērķi tiešajiem rezultā ­
tiem, iznākumam un, ja iespējams, 
ietekmes rādītājiem;
— jāievāc rādītāju reālā vērtība no 
programmu sākuma, izmantojot 
piemērotas IT sistēmas, un jāno­
drošina informācijas ticamība;
— jāizmanto struktūrfondu jomā 
gūtā pieredze līdzīgu IT sistēmu 
izmantošanā.ĀRF ir veicinājis finansiālo 
solidaritāti, bet papildu 
ES pievienotā vērtība radīta 
ierobežotā mērā
79 
Palāta konstatēja, ka ĀRF palīdzēja izlī ­
dzināt dalībvalstu finansiālo slogu, ko 
rada ārējo robežu integrētā pārvaldī ­
ba, bet ka Fonds bija ierobežotā mērā 
devis papildu ES pievienoto vērtību 
šādās jomās:
a) konsulārā sadarbība,
b) Frontex  darbību atbalsts,
c) ārkārtas darbības un īpašās 
darbības,
d) bija finansētas darbības, kuras 
finansēja vai kuras būtu finansētas 
ar valsts līdzekļiem.
Fonda pilns potenciāls nebija izman ­
tots, jo nebija izstrādāta pienācīga 
stimulēšanas sistēma.
80 
Komisija ir ierosinājusi 2014.–2020. ga­
da periodā īpaši veicināt konsulāro 
sadarbību un Frontex  darbību atbalstu. 
Kaut arī tiek plānots Fonda pārvaldībā 
vairāk iesaistīt Frontex , netiek pare ­
dzēta visaptveroša apmainīšanās ar 
informāciju starp Aģentūru un Komisi ­
ju dalītās un tiešās pārvaldības prog ­
rammu īstenošanā. Turklāt joprojām 
nebūs obligāti iegrāmatot pie Frontex  
tehniskajām iekārtām ĀRF vai Iekšējās 
drošības fonda finansētus aktīvus, kuri 
varētu noderēt Frontex .
40 Secinājumi un ieteikumi 
3. ieteikums
Lai atbalstītu konsulāro sadarbību,
— dalībvalstīm un Komisijai vairāk 
jāpievēršas kopīgu pieteikumu pie ­
ņemšanas centru izveidei un cita 
veida konsulārai sadarbībai, nevis 
jāatjauno, jāpielāgo vai jāaprīko jau 
darbojošos konsulātus.
4. ieteikums
Lai atbalstītu Frontex  darbu,
— likumdevējam jāapsver iespēja no ­
teikt par obligātu attiecīgo Iekšējās 
drošības fonda līdzfinansēto aktīvu 
iegrāmatošanu pie Frontex  tehnis ­
kajām iekārtām;
— Komisijai jāsniedz Frontex  atbilsto ­
ša, visaptveroša un savlaicīga infor ­
mācija par ĀRF un Iekšējās drošī ­
bas fonda īstenošanu dalībvalstīs, 
tostarp par programmām, ikgadē ­
jiem īstenošanas ziņojumiem un 
izvērtējumiem, kā arī informācija 
par tieši pārvaldītām program ­
mām un projektiem. Informācija 
jāsniedz, ņemot vērā “operatīvā 
atbalsta” iespēju, kas ieviesta ar 
jauno 2014.–2020. gada ietvaru, un 
ir jāizveido stabila sistēma dubul ­
tas finansēšanas novēršanai.Stratēģiskas nepilnības 
ĀRF plānošanā
81 
Revīzijā tika konstatēts, ka četras no 
piecām dalībvalstīm neplāno ĀRF kā 
daļu no visaptverošas valsts stratēģijas 
robežu un vīzu lietu pārvaldībai. Visās 
Palātas izlasē iekļautajās dalībvalstīs 
kopēja integrēta riska analīze ir tikai iz ­
strādes stadijā, vai to neizmanto vispār.
5. ieteikums
Valstu ĀRF programmas jābalsta vis ­
aptverošā robežu pārvaldības stratē ­
ģijā, kuru dalībvalstis izstrādā uz riska 
analīzes pamata, izmantojot Kopīgo 
integrēto riska analīzes modeli.
6. ieteikums
Likumdevējam jāapsver, vai atbalsta 
saņemšanai no Iekšējās drošības fonda 
nākotnē neizvirzīt priekšnosacījumu, 
ka ir jāievēro Šengenas kataloga ietei ­
kumi attiecībā uz stratēģiju un riska 
analīzi.
41 Secinājumi un ieteikumi 
Nepilnības ĀRF īstenošanā
82 
Trijās galvenajās saņēmējvalstīs (Grie ­
ķijā, Spānijā un Itālijā) Palāta konsta ­
tēja atkārtotas nepilnības ĀRF plā ­
nošanā, īstenošanā, uzraudzībā un 
izvērtēšanā. Šīs nepilnības mazināja 
ĀRF efektivitāti.
83 
Palātas izlasē iekļautajās dalībvalstīs 
(izņemot Poliju) revidenti konstatēja 
nepiemērotas iepirkuma procedūras, 
kas pakļauj riskam pareizu finanšu 
pārvaldību.7. ieteikums
Jānostiprina administratīvā spēja, pie ­
mēram, Komisija varētu rīkot specia ­
lizētas mācības vai dalībvalstis varētu 
apmainīties ar labāko praksi.
8. ieteikums
Dalībvalstīm jānostiprina ar iepirkumu 
saistītā administratīvā spēja un jāie ­
pērk ĀRF un Iekšējās drošības fon ­
da aktīvi, izmantojot vispārredzamākās 
pieejamās procedūras.
Šo ziņojumu 2014. gada 24. jūnija sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas 
IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Milan Martin CVIKL .
 Revīzijas palātas vārdā  ­
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 priekšsēdētājs

42
 Pielikums PielikumsRevidētie projekti
Galasaņēmējs Projekta nosaukumsGada 
programmaKopējie galī -
gie ĀRF izde -
vumi  EUR1
Malta
1 Maltas policija  – Policijas 
imigrācijas nodaļaImigrācijas policijas spējas stiprināšana robežu uzraudzībai un patruļām
Šā projekta mērķis bija nostiprināt Imigrācijas policijas operatīvo spēju un 
uzraudzības iespējas, īpaši cīņai pret nelegālo imigrāciju, nodrošinot vajadzīgo 
aprīkojumu.2007. g. 491 567
2 VISET Malta plc Jūras pasažieru terminālu pielāgošana Šengenas acquis  prasībām (VISET )
Projekta mērķis bija pielāgot Valletas ostas pasažieru apkalpošanas iekārtas 
Šengenas acquis  prasībām un labākajai praksei.2007. g. 540  234
3 Ārlietu ministrija Jaunas liela riska un apjoma misijas izveide un tās sagatavošana biometrisko 
datu iegūšanai
Projekta mērķis bija pilnībā renovēt nesen iegādātās telpas jaunajai konsulārajai 
daļai Maskavā, tostarp bija paredzēts nodrošināt vajadzīgo drošības aprīkojumu 
un sagatavot misiju biometrisko datu ievākšanai nākotnē.2007. g. 285 335
4 Maltas bruņotie spēki Piekrastes patruļkuģu iegāde Maltas bruņotajiem spēkiem
Projektā vecie Maltas bruņoto spēku piekrastes patruļkuģi tika aizstāti ar 
jauniem, lai varētu veikt vairāk patruļu un lai būtu nodrošinātas ātrākas 
reaģēšanas iespējas.2008. g. 7 200  000
5 Maltas policija SIS1  migrācija uz SIS2  un SIReNE1  migrācija uz SIReNE2
Vispārējais mērķis bija pabeigt Šengenas informācijas sistēmas II savienošanu ar 
valsts policijas sistēmām.2008. g. 2 037 810
6 Maltas bruņotie spēki Maltas bruņoto spēku robežkontroles spēju palielināšana – fiksētu spārnu jūras 
patruļu gaisa kuģa iegāde
Šā projekta mērķis bija palielināt robežkontroles spējas, iegādājoties fiksētu 
spārnu jūras patruļu gaisa kuģi. 2009. g. 7 269  636
1 Grieķijas skaitļus ir pārbaudījusi un ziņojusi atbildīgā iestāde. Komisija tos vēl nav apstiprinājusi.
43 Pielikums Pielikums Galasaņēmējs Projekta nosaukumsGada 
programmaKopējie galī -
gie ĀRF izde -
vumi  EUR1
Spānija
7 Iekšlietu ministrijas 
Infrastruktūras un 
drošības aprīkojuma 
ģenerāldirektorātsTehniskais atbalsts Šengenas informācijas sistēmai
Specializēts tehniskais atbalsts Šengenas informācijas sistēmas koriģēšanai, 
pilnveidošanai un attīstīšanai.2010. g. 129 129
8 Iekšlietu ministrija: Valsts 
policija, kas ir daļa no Valsts 
policijas un Guardia Civil  
ģenerāldirektorātaOperatīvā aprīkojuma iegāde ārējo robežo kontrolei
Šā pasākuma mērķis bija aprīkot robežšķērsošanas vietas ar modernām 
iekārtām (piemēram, dokumentu pārbaudes iekārtām, UV lampām), lai uzlabotu 
robežkontroles kvalitāti un efektivitāti.2007. g. 274 885
9 Iekšlietu ministrijas 
Infrastruktūras un 
drošības aprīkojuma 
ģenerāldirektorāts ( DGIMS )Divu vidēja lieluma (20 m) jūras patruļkuģu iegāde
Šīs iegādes mērķis bija palielināt Guardia Civil Jūras dienesta uzraudzības un 
reaģēšanas spēju, ļaujot Jūras dienestam sekmīgi pildīt savus pienākumus, 
īpaši cīņā ar nelegālo imigrāciju, tostarp uzlabot spēju ātri reaģēt teritoriālajos 
ūdeņos. Šos patruļkuģus bija plānots izmanto Vidusjūras piekrastē. 2008. g. 2 143 680
10 Iekšlietu ministrijas 
Infrastruktūras un 
drošības aprīkojuma 
ģenerāldirektorāts ( DGIMS )El Tarajal  robežšķērsošanas punkta kontroles kabīņu iekārtošana Seūtā
Šo iekārtošanas darbu mērķis bija uzlabot apstākļus Valsts policijas 
darbiniekiem, kuri kontrolē personu ieceļošanu valsts teritorijā un izceļošanu no 
tās.2010. g. 36 426
11 Iekšlietu ministrijas 
Infrastruktūras un drošības 
materiālu ģenerāldirektorāts 
(DGIMS )Kosmētiskie un kapitālie remonti un modernizācijas darbi robežu perimetrā 
starp Spāniju un Maroku (Seūta un Melilja)
Šajā projektā tika finansēts CCTV  kameru aprīkojums, robežas drenāžai 
vajadzīgās iekārtas, turniketi Seūtā un novērošanas tornis Meliljā.2010. g. 164 386
12 Iekšlietu ministrijas Valsts 
policijas un Guardia Civil  
ģenerāldirektorāts, Guardia 
Civil  daļaDivu jūras patruļu un neatbilstīgās imigrācijas apkarošanas gaisa kuģu 
modernizācija Guardia Civil Gaisa spēku dienestam (lidaparāti iegādāti saskaņā 
ar ĀRF 2007. gada programmu)
Šo divu gaisa kuģu iepirkumu līdzfinansēja saskaņā ar ĀRF 2007. gada 
programmu, un kopējā līgumvērtība bija 50 miljoni EUR. Palāta pārbaudīja šo 
iepirkumu arī tam sekojošā modernizācijas projekta revīzijā.
Kā rakstīts 2010. gada programmā, “gaisa kuģiem jāstrādā daudz uzraudzības 
stundu, tāpēc tie jāmodernizē, lai spētu turpināt uzraudzības darbības, tostarp 
jāveic strukturāli modernizācijas darbi un jāiegādājas pamata rezerves daļas”.2010. g. 6 398 873
13 Ārlietu ministrijas Vispārējo 
pakalpojumu direktorātsKonsulātu renovācija un pielāgošana
Projekts paredzēts konsulātu pielāgošanai, paplašināšanai, pārveidošanai un 
pārvietošanai, lai nodrošinātu tiem pienācīgu aprīkojumu, darbinieku drošību un 
vīzu pieteikumu procesa efektivitāti.2010. g. 835 695
1 Grieķijas skaitļus ir pārbaudījusi un ziņojusi atbildīgā iestāde. Komisija tos vēl nav apstiprinājusi.
44 Pielikums PielikumsGalasaņēmējs Projekta nosaukumsGada 
programmaKopējie galī -
gie ĀRF izde -
vumi  EUR1
Polija
14 Ārlietu ministrija Konsulāro dienestu apgāde ar biometrisko datu vākšanas iekārtām un 
programmatūru
Projekta mērķis bija apgādāt konsulāros birojus ar biometrisko datu vākšanas 
iekārtām un programmatūru (piemēram, iegādāties pirkstu nospiedumu 
skenerus). Projektu finansēja divu gada programmu ietvaros. 2007. g. un 
2008. g.389 604
15 Polijas Robežsardze Kvalifikācijas celšana darbiniekiem, kuri veic robežaizsardzības darbības, 
izmantojot gaisa kuģus
Specializētas gaisa kuģu izmantošanas mācības Robežsardzes pilotiem un 
mehāniķiem, lai viņi varētu izmantot noteikta tipa gaisa kuģus ( Sokol un Kania  
helikopterus, Skytruck  lidmašīnas), tostarp mācības par nakts redzamības briļļu 
lietošanu un instruktoru mācības. Projektu finansēja trīs gada programmu 
ietvaros.2007.–2010.  g. 803 034
16 Polijas Robežsardze Robežsardzes apgāde ar specializētiem transportlīdzekļiem
Projektā tika iegādāti transportlīdzekļi Robežsardzes dienestiem. Projektu 
finansēja divu gada programmu ietvaros.2008. g. un 
2009. g.3 571 588
17 Piekarpatu vojevodiste Detalizētās kontroles ēkas pārbūve robežšķērsošanas vietā uz ceļa 
Medyka–Szegine
Paplašināta ēka transportlīdzekļu kontrolei Medyka–Szegine robežšķērsošanas 
vietā uz robežas ar Ukrainu: transportlīdzekļu kontroles laukumu skaits 
palielināts no viena līdz četriem un iegādātas jaunas kontroles iekārtas.2009. g. 645 113
18 Polijas Robežsardze Robežsardzes teleinformācijas platformas paplašināšana un uzturēšana, lai 
ieviestu  SIS II  un VIS
Projekts sastāvēja no četriem apakšprojektiem:
1) datu replikācijas un pavairošanas sistēmas izstrāde un uzturēšana, 1. posms;
2) sarunu ierakstīšanas sistēmas modernizācija un uzturēšana;
3) atbalsta sistēmas iekārtu un programmatūras platformas modernizācija un 
uzturēšana;
4) datoru darbstaciju iegāde Robežsardzes centrālās datubāzes vajadzībām.2010. g. 1 078  749
1 Grieķijas skaitļus ir pārbaudījusi un ziņojusi atbildīgā iestāde. Komisija tos vēl nav apstiprinājusi.
45 Pielikums PielikumsGalasaņēmējs Projekta nosaukumsGada 
programmaKopējie galī -
gie ĀRF izde -
vumi  EUR1
Itālija
19 Iekšlietu ministrija (Valsts 
policija, Polizia di Stato )Datu pārvades tīkla infrastruktūras nostiprināšana un SIA un VISA  procedūras 
paplašināšana atbilstoši Itālijas centrālo un ziemeļu reģionu imigrācijas biroju un 
Robežpolicijas biroju vajadzībām
Pasākuma mērķis bija telekomunikācijas sistēmas plānošana, piegāde un 
īstenošana, lai paplašinātu optiskās šķiedras tīklu par apmēram 2600 km. 
Tas vajadzīgs, lai savienotu Robežpolicijas birojus, Valsts policijas teritoriālās 
struktūrvienības Questure  un policijas iecirkņus. Pasākuma mērķis bija arī 
uzlabot un paplašināt pretimigrācijas informācijas sistēmu ( SIA) Itālijas 
centrālajā un ziemeļu daļā.2007. g. 11 023 303
20 Krasta apsardze ( Corpo delle 
Capitanerie di porto )Četru kuģu iegāde patrulēšanai atklātā jūrā
Šis pasākums ir 2007. gada programmas viena projekta turpinājums. Abos 
projektos paredzēts iegādāties četrus automātiski pašbalansējošus un 
negrimstošus 300.  tipa kuģus jebkuriem laika apstākļiem.
Šos četrus patruļkuģus izmanto teritoriālajos ūdeņos pie Sicīlijas un Sardīnijas.2008. g. 3 866 000
21 Iekšlietu ministrija ( Polizia 
di Stato )Degvielas vaučeru iegāde papildu preventīvām un kontroles darbībām ciešā 
saistībā ar pašreizējo imigrācijas ārkārtas stāvokli Dienviditālijā
Iegādāti dīzeļdegvielas un benzīna vaučeri Robežpolicijas automašīnām, un 
tādējādi ar tām ir iespējams veikt papildu patruļas, reaģējot uz migrācijas 
plūsmu no Ziemeļāfrikas (Arābu pavasaris, režīma maiņa Lībijā un Tunisijā).2009. g. 572 312
22 Finanšu policija ( Guardia di 
Finanza )Operatīvo transportlīdzekļu iegāde
Projekta mērķis bija apgādāt Guardia di Finanza  ar motorizētiem 
transportlīdzekļiem, ar kuriem veikt uzdevumus saistībā ar imigrantu atklāšanu 
un identificēšanu uz jūras robežām, kas ir daļa no cīņas pret nelegālo imigrāciju. 
Nopirka 355 transportlīdzekļus.2010. g. 3 612 768
23 Iekšlietu ministrija (Valsts 
policija, Polizia di Stato ) Fiksētu spārnu gaisa kuģa iegāde robežpolicijas vajadzībām
Robežpolicijas otra gaisa kuģa iegāde (pirmā gaisa kuģa iegādi finansēja 
2009. gada programmas ietvaros), lai nodrošinātu operatīvo darbību 
koordināciju, īpaši, risinot krīzes situācijas, kuras var rasties bez brīdinājuma 
dažās valsts teritorijas vietās.2010. g. 3 377 748
1 Grieķijas skaitļus ir pārbaudījusi un ziņojusi atbildīgā iestāde. Komisija tos vēl nav apstiprinājusi.
46 Pielikums PielikumsGalasaņēmējs Projekta nosaukumsGada 
programmaKopējie galī -
gie ĀRF izde -
vumi  EUR1
Grieķija
24 Sabiedriskās kārtības 
un pilsoņu aizsardzības 
ministrija, Grieķijas policijaKopējā mācību standarta ieviešana valsts policijas darbiniekiem
Projekta mērķis bija iestrādāt Frontex  kopējo mācību standartu Grieķijas policijas 
mācību sistēmā, apmācot 448 dalībniekus trijos mācību līmeņos. Kopējais 
standarts paredz pamatmācības un vēlākas periodiskas mācības policistiem un 
robežsargiem, kuri ir iesaistīti migrantu plūsmu pārvaldībā.2007. g. 600  079
25 Sabiedriskās kārtības un 
pilsoņu aizsardzības ministrijaNomas maksa par pagaidu izmitināšanas centru Lesbas salā
Projektā tika segta nomas maksa par Pagani izvietoto pagaidu izmitināšanas 
centru netālu no Mitilini Lesbas salā.2008. g. 200 554
26 Sabiedriskās kārtības 
un pilsoņu aizsardzības 
ministrija, Grieķijas policijaPasažieru pārvadāšanai paredzētu transportlīdzekļu iegāde patruļām
Projekta mērķis ir iegādāties 75 transportlīdzekļus (gan patruļmašīnas ar 
policijas logotipu, gan neiezīmētas automašīnas pasažieru pārvadāšanai), ko 
izmantot ceļu patrulēšanai pierobežā, lai kontrolētu ārējo robežu un aizsargātu 
to no imigrantu nelegālas ierašanās.2009. g. 1 115 807
27 Sabiedriskās kārtības 
un pilsoņu aizsardzības 
ministrija, Grieķijas policijaPolicijas 4x4 džipveida patruļmašīnu iegāde
Šajā projektā kopā iepirka 69 policijas patruļmašīnas, kuras izmantos patruļās 
grūti pieejamos un kalnainos robežapvidos, lai nepieļautu nelegālo imigrantu 
iekļūšanu Grieķijas teritorijā.2009. g. 1 275 989
28 Ārlietu ministrija Vīzu informācijas sistēmas ieviešanas atbalsts
Pasākuma mērķis bija līdzfinansēt N‑VIS un NET‑VIS  IT sistēmu ieviešanu, proti, 
segt izmaksas saistībā ar sistēmas izstrādi, ieviešanu, darbības uzsākšanu un 
darbinieku mācībām. Tā ir daļa no daudzgadu darbības, kuras mērķis ir ieviest 
ES vīzu informācijas sistēmu (VIS)  Grieķijas konsulātos.2009. g. 2 984 335
29 Sabiedriskās kārtības un 
pilsoņu aizsardzības ministrijaRobežu infrastruktūras izbūve un modernizācija uz ārējām sauszemes robežām 
ar Albāniju un Turciju robežkontrolē iesaistīto policijas dienestu vajadzībām
Šā pasākuma mērķis bija uzlabot robežu infrastruktūru uz Grieķijas un Albānijas, 
kā arī Grieķijas un Turcijas robežām, uzbūvējot divas jaunas stacijas Delvinaki un 
Feresā.2010. g. 2 117 706
30 Sabiedriskās kārtības 
un pilsoņu aizsardzības 
ministrija, Grieķijas policijaPolicijas patruļās izmantojamu suņu un to pārvadāšanai nepieciešamo 
transportlīdzekļu iegāde
Projekta mērķis bija iegādāties aptuveni 40 policijas suņus un tiem vajadzīgos 
transportlīdzekļus, lai atklātu neatbilstīgo imigrantu mēģinājumus šķērsot ārējo 
sauszemes robežu. Bija paredzēts iegādāties universāļus ar četru riteņu piedziņu 
darbam nelīdzenā apvidū uz robežas.2010. g. 880 268
31 Sabiedriskās kārtības 
un pilsoņu aizsardzības 
ministrija, Grieķijas policijaDarbības izmaksu līdzfinansēšana saistībā ar integrētās robežu pārvaldības 
sistēmas īstenošanu uz Grieķijas un Turcijas sauszemes robežas un nelegālo 
imigrantu sākotnējās uzņemšanas un izmitināšanas centriem Evrosas reģionā
Segtas Grieķijas policijas dienestu kārtējās darbības izmaksas, tostarp 
patrulēšanas automašīnu un kuģu, kā arī citu iekārtu uzturēšanas izmaksas, 
robežkontrolē izmantoto automašīnu un kuģu degviela un rezerves daļas. 
Līdzfinansētas arī fotofilmas, fotogrāfiju drukāšana, luminiscences lampas, 
riepas, boileris. 2010. g. 706 011
1 Grieķijas skaitļus ir pārbaudījusi un ziņojusi atbildīgā iestāde. Komisija tos vēl nav apstiprinājusi.
47 Pielikums PielikumsĀrkārtas darbības, Kopienas darbības un īpašās darbības
Galasaņēmējs Projekta nosaukumsIkgadējā 
darba 
programmaGalīgie ĀRF iz -
devumi EUR
Ārkārtas darbības
1 Luksemburgas Lielhercogistes 
policijaPāreja no LU NS.SIS II  izstrādes stadijas uz pilnu izmantošanu ICD 3.0  līmenī
Iekārtu un pamata programmatūras licenču iegāde, lai pārietu no izstrādes 
stadijas dublējošā iekārtā uz pilnu izmantošanu. Šī pāreja ir viens no posmiem 
darbā, kas jāpaveic, lai  SIS II pilnībā nodotu ekspluatācijā. 2011. g. 575 857
2 Itālijas Iekšlietu ministrijas 
Sabiedrības drošības 
departamenta Imigrācijas 
un robežpolicijas centrālais 
direktorāts Transportlīdzekļu parka nostiprināšana, lai patrulētu robežšķērsošanas vietās un 
rajonā ap Identifikācijas un izraidīšanas dienvidu centru (CIE) (RECARS )
Projektā tika iegādāti 40 policijas transportlīdzekļi, lai papildinātu jūras 
robežpolicijas biroju un imigrācijas biroju transportlīdzekļu skaitu. Pasākuma 
mērķis bija palielināt policijas uzraudzības iespējas Dienviditālijā, kā arī visas 
Itālijas teritorijā, īpaši CIE (Identifikācijas un izraidīšanas dienvidu centra) 
tuvumā.2010. g. 1 367 856
3 Itālijas Iekšlietu ministrijas 
Sabiedrības drošības 
departamenta Imigrācijas 
un robežpolicijas centrālais 
direktorātsMigrantu iekšējā pārvadāšana (SHIFTS )
Šajā pasākumā organizēja migrantu pārvietošanu no Lampedūzas pa gaisu, 
sauszemi vai jūru, lai identificētu migrantus un sniegtu viņiem palīdzību vairākās 
attiecīgi iekārtotās vietās.2010. g. 1 665 247
Kopienas darbības
4 Beļģijas Valsts federālais 
ārlietu, ārējās tirdzniecības un 
attīstības sadarbības dienestsŠengenas Vīzu pieteikumu centrs Kinšasā
Projekta mērķis bija izveidot pirmo pilnvērtīgi darbojošos Šengenas Kopīgo 
vīzu pieteikumu centru. Kaut arī katra iesaistītā dalībvalsts joprojām atsevišķi 
apstrādā iesniegtos dokumentus, pieteikšanās process ir centralizēts, un 
tādējādi vairākas dalībvalstis var apvienot un kopīgi izmantot resursus Kongo 
Demokrātiskajā Republikā. Beļģijas partneris šajā projektā bija Portugāle 
(Ministerio Dos Negocios Estrangeiros ).2007. g. 395 349
5 Beļģijas Valsts federālais 
ārlietu, ārējās tirdzniecības un 
attīstības sadarbības dienestsMaison Schengen  Kinšasā
Šis ir turpinājums 2007. gada projektam “Šengenas Vīzu pieteikumu centrs 
Kinšasā”, jo sākotnējo projektu īstenoja ar kavēšanos un to nebija iespējams 
pilnībā pabeigt 2007. gada darba programmas gaitā. 2013. gada beigās Centrs 
bija kopīgs 17  Šengenas valstīm.2009. g. 450 356
48 Pielikums PielikumsGalasaņēmējs Projekta nosaukumsIkgadējā 
darba 
programmaGalīgie ĀRF iz -
devumi EUR
Īpašās darbības
6 Itālijas Iekšlietu ministrijas 
Sabiedrības drošības 
departamenta Imigrācijas 
un robežpolicijas centrālais 
direktorātsTransportlīdzekļu nomāšana uz sešiem mēnešiem izmantošanai pie Itālijas 
dienvidu jūras robežām (CAR2 )
Projektā bija paredzēts nomāt 137 labi aprīkotus transportlīdzekļus, ar kuriem 
nostiprināt jūras robežpolicijas iecirkņu resursus un tādējādi uzlabot policijas 
uzraudzības iespējas Dienviditālijā. Palielinot krasta patrulēšanai pieejamo 
transportlīdzekļu skaitu, uzlabotos iespējas notvert migrantus, kuri mēģina 
nelegāli šķērsot robežu.2009. g. 950 688
7 Itālijas Iekšlietu ministrijas 
Sabiedrības drošības 
departamenta Imigrācijas 
un robežpolicijas centrālais 
direktorātsRobežu patrulēšana  (Bor‑trol )
Bija plānots iegādāties 80 policijas transportlīdzekļus, ar kuriem nostiprināt jūras 
robežpolicijas iecirkņu resursus un tādējādi uzlabot policijas uzraudzības iespējas 
Dienviditālijā, īpaši dienvidrietumu krastā, kur izveidojies īpašs stāvoklis. Faktiski 
iepirka 43 transportlīdzekļus.2010. g. 560 259
49
III
Būtiskais finansiālais atbalsts, kas paredzēts, lai 
dalībvalstis īstenotu augstākās prioritātes projek ­
tus, piemēram, saistībā ar otrās paaudzes Šengenas 
informācijas sistēmu ( SIS II ), Vīzu informācijas sis ­
tēmu (VIS) un Eiropas Robežu uzraudzības sistēmu 
(EUROSUR ), papildus finansiālās solidaritātes veicinā ­
šanai ir apliecinājums tam, ka Fondam bija reāla 
Eiropas pievienotā vērtība.
Tomēr sākotnējās problēmas, kas radās, nosakot 
rādītājus valstu programmās un trūkumus starp ­
posma izvērtējumā, apgrūtināja pilnīga priekšstata 
iegūšanu par Fonda sasniegumiem.
IV
ĀRF programmu balstīšana uz valstu stratēģijām 
attiecībā uz robežu kontroli un vīzu jautājumiem 
nebija obligāta.
ĀRF atbalsta saņēmēji ir gandrīz tikai valsts iestādes, 
kurām šajā jomā ir ekskluzīva kompetence. Tādēļ 
Fondam atbalsta saņēmēju atlase pārsvarā nav 
sagādājusi problēmas.
Tomēr dažām dalībvalstīm ir jāuzlabo iepirkuma 
procedūras, lai tās pilnīgi atbilstu pareizas finanšu 
pārvaldības principam.
V
Attiecībā uz Spāniju un Grieķiju dažus Fonda pārval ­
dības aspektus var kvalificēt kā nopietnas nepilnī ­
bas, jo īpaši Grieķijas zemos īstenošanas rādītājus, 
taču tas attiecas tikai uz Fonda īstenošanas pirma ­
jiem gadiem un pārsvarā ir saistīts ar Fonda kapa ­
citātes juridiskā pamata novēlotu pieņemšanu un 
ilgajām iepirkuma procedūrām.
Attiecībā uz Maltu un Itāliju Palātas konstatētās 
problēmas lielākoties var izskaidrot ar Fonda novi ­
tāti un atbildīgo iestāžu pieredzes trūkumu.Kopsavilkums
I
Saskaņā ar Ārējo robežu fonda (ĀRF) lēmuma 
4. apsvērumu ĀRF tika iecerēts kā “Kopienas finanšu 
solidaritātes mehānisms, lai atbalstītu dalībvalstis, 
kuras Kopienas labā uzņemas pastāvīgu un smagu 
finanšu slogu” .
Ņemot vērā šo skaidro Fonda izveides pamatojumu, 
Fonda ES pievienotās vērtības novērtēšana gal ­
venokārt jāveic saistībā ar Fonda spēju palielināt 
dalībvalstu iespējas – jo īpaši to dalībvalstu iespējas, 
kuras saskaras ar lielāku slogu nekā citas valstis –, lai 
varētu pildīt savas saistības un pienākumus, nodro ­
šinot vienotu, efektīvu un produktīvu kontroli pie 
Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām un 
piemērojot Šengenas acquis .
Paturot prātā, ka Šengenas zona pati par sevi rada 
ES pievienoto vērtību, ĀRF iekļāvās Šengenas 
pārvaldības pamatprincipā, saskaņā ar kuru ES 
ārējo robežu aizsardzība ir atsevišķu dalībvalstu 
pienākums. Tāpēc attiecīgo dalībvalstu spēju stipri ­
nāšana, izmantojot ĀRF ieguldījumus to robežu kon ­
troles pasākumos, šķiet, ir labākais veids, kā nodro ­
šināt ES ārējo robežu efektīvu pārvaldību, sevišķi, lai 
novērstu īpašu migrācijas spiedienu.
Likumdevējs, pieņemot lēmumu par Fonda izveidi, 
apzināti nolēma neiekļaut papildināmības principu 
ĀRF lēmuma 8. pantā, uzskaitot atbalsta principus 
pretstatā Komisijas sākotnēji ierosinātajam tekstam. 
Tāpēc atšķirībā no struktūrfondiem papildināmības 
princips netika iekļauts ĀRF projektā, kura pamatā 
vajadzētu būt komplementaritātes, konsekvences 
un saderīguma principiem.Komisijas  
atbilde
Komisijas atbilde 50
VI d) 
Komisija piekrīt tam, ka dažās dalībvalstīs ir jāuzlabo 
publiskā iepirkuma procedūras, un ir jau pievērsusi 
īpašu uzmanību šim jautājumam.
Ievads
11
Attiecībā uz lielajām dalībvalstīm Komisija piekrīt, 
ka lielāko daļu izdevumu var finansēt valstis, taču to, 
iespējams, būs grūtāk attiecināt uz mazajām dalīb ­
valstīm, kas saņem samērā lielus ĀRF piešķīrumus, 
kuri var radīt stipru sviras efektu dalībvalsts spējā 
ieguldīt līdzekļus šajā jomā.
Fonds ir pamatinstruments, kas konkretizē finan ­
siālo solidaritāti starp dalībvalstīm, lai varētu pārval ­
dīt Šengenas zonas ārējās robežas.
Apsvērumi
26
Komisija atzīst, ka, pat ja bija pieejama daļēja, no 
dažādiem avotiem (nobeiguma ziņojumiem, ex post  
izvērtējumiem) iegūta informācija, kas ļāva izvērtēt 
dažus Fonda rezultātus, līdz šim nebija iespējams 
izvērtēt Fonda vispārējos rezultātus. Tas tiks izdarīts, 
veicot galīgo ex post  izvērtēšanu. Dažu dalībvalstu 
pirmo gada programmu uzraudzībā un izvērtē ­
šanā tika konstatētas nepilnības, jo īpaši konkrētu, 
izmērāmu, sasniedzamu, atbilstīgu un savlaicīgu 
(SMART ) rādītāju trūkums. Tas bija saistīts ar Fonda 
novitāti un atbildīgo iestāžu pieredzes trūkumu. 
Kopš 2012. gada situācija ir uzlabojusies.VI a) 
Komisija uzskata, ka ieteikums attiecībā uz rādī ­
tājiem ir īstenots Iekšējās drošības fonda juridis ­
kajā pamatā, kurā iekļauti obligātie rādītāji par 
2014.–2020. gadu.
Attiecībā uz otro jautājumu Komisija piekrīt ieteiku ­
mam un ir pārliecināta, ka tas tiks aplūkots galīgajā 
izvērtējuma ziņojumā.
VI b) 
Komisija piekrīt ieteikuma pirmajai daļai ( Frontex  
informēšanai par ĀRF īstenošanu) un uzskata, ka tas 
ir īstenots Iekšējās drošības fonda regulas juridiskajā 
pamatā attiecībā uz 2014.–2020. gadu.
Tomēr Komisija var tikai daļēji piekrist tam, ka līdzfi ­
nansētie aktīvi ir sistemātiski jāiegrāmato pie Fron -
tex iekārtām. Aprīkojuma reģistrācija un nodošana 
Frontex  rīcībā tiek regulēta ar Frontex  regulām, nevis 
ar Fonda juridisko pamatu. Komisija papildus konsu ­
lātu atjaunošanai, pielāgošanai un/vai aprīkošanai 
sekmēs kopīgu pieteikumu pieņemšanas centru 
izveidi un citus konsulārās sadarbības veidus.
Saistībā ar Iekšējās drošības fonda (IDF) robežu un 
vīzu īpašajām darbībām iepirktajiem priekšmetiem, 
kas atbildīs Frontex  vajadzībām, būs jābūt reģistrē ­
tiem pie Frontex  iekārtām.
VI c) 
Komisija nepiekrīt tam, ka IDF atbalsts tiek piešķirts 
tikai tad, ja ir izstrādāta valsts stratēģija. Ar Šenge ­
nas acquis  saistītie priekšnosacījumi ir iekļauti IDF 
juridiskajā pamatā attiecībā uz darbības atbalstu.
Komisijas atbilde 51
30
ĀRF iekļāvās Šengenas pārvaldības pamatprin ­
cipā, saskaņā ar kuru ES ārējo robežu aizsardzība ir 
atsevišķu dalībvalstu pienākums. Tāpēc attiecīgo 
dalībvalstu spēju stiprināšana, izmantojot ĀRF 
ieguldījumus to robežu kontroles pasākumos, šķiet, 
ir labākais veids, kā nodrošināt ES ārējo robežu efek ­
tīvu pārvaldību, sevišķi, lai novērstu īpašu migrācijas 
spiedienu.
Lai gan Fonds, izmantojot dalībvalstu sadarbību, 
veicina un atbalsta arī papildu spēju radīšanu, šis 
aspekts tiek uzskatīts tikai par papildelementu.
31 a) 
Lūdzu, skatiet atbildes par 32.–34. punktu. Dalīb ­
valstis – pat tās, kurām tas nebija vajadzīgs, lai 
palielinātu līdzfinansējuma likmes (kohēzijas 
valstis), – savās programmās plaši izmantoja īpašās 
prioritātes.
31 c) 
ĀRF mehānisms, ko piemēro Kopienas darbībās 
iekļautajos ārkārtas gadījumos, pārsvarā ir bijis 
efektīvs, ņemot vērā īpašās situācijas un apstākļus, 
kuros tika sniegta neatliekamā palīdzība. Attiecīgs 
finansējums tika nodrošināts, reaģējot uz dažām 
nopietnām ārkārtas situācijām un efektīvi atbals ­
tot projektus dalībvalstīs, kuras saskaras ar īpašu 
migrācijas spiedienu, piemēram, Itālijā un Grieķijā, 
tādējādi uzlabojot konkrēto situāciju.
Tomēr Komisija piekrīt Palātas apsvērumam par ĀRF 
īpašo darbību izstrādi.27
Trijos no pieciem Palātas norādītajiem projektiem 
(9., 21. un 22. projekts) ir pilnībā atbalstītas ĀRF prio ­
ritātes, kā arī atbalstīti tikai attiecināmi izdevumi. 
Jo īpaši Spānijas iestāžu veiktā patruļlaivu iegāde 
(9. projekts) ārējo jūras robežu uzraudzībai bija 
pilnīgi attiecināma uz Fondu, jo laivas tika izman ­
totas pie ārējām jūras robežām. Tas, ka laivas netika 
izmantotas pie pašām bīstamākajām ārējām jūras 
robežām, nenozīmē, ka to izdevumi ir neattiecināmi; 
tie ir saistīti ar Spānijas iestāžu īstenoto uzraudzības 
līdzekļu pārvaldību flotes jomā.
Komisija ir informēta par problēmām saistībā ar 
projektu, kas minēts 60. punktā, un, slēdzot gada 
programmu, neattiecināmās izmaksas tiks atskaitī ­
tas no attiecināmiem izdevumiem.
28
Ir vērojams reāls uzlabojums tajā, kā dalībvalstis 
izmanto rādītājus kopš 2011. gada programmām. 
Sākotnēji problēmas radīja pieredzes trūkums un 
tas, ka dalībvalstīm plānošanas posmā bija grūti 
noteikt izmērāmus rādītājus, lai gan Komisija bija 
izdevusi sākotnējus norādījumus.
29
Kaut arī ĀRF ir jauns fonds, tā vispārējie īstenošanas 
rādītāji ir apmierinoši. Attiecībā uz Grieķiju pirmajās 
gada programmās var redzēt samērā zemus īsteno ­
šanas rādītājus, kas saistīti ar ierobežotu administra ­
tīvo spēju un ilgām iepirkuma procedūrām un kas 
kopš tā laika ar Komisijas palīdzību ir uzlaboti, lai, 
cita starpā, palielinātu ES fondu apgūšanas līmeni; 
gaidāms, ka no 2011. gada šiem centieniem varētu 
būt pozitīvi rezultāti attiecībā uz īstenošanu.
Komisijas atbilde 52
34
Saskaņā ar atbildi par 32. punktu Komisija uzrauga, 
cik lielā mērā tiek piemērotas īpašās prioritātes, 
pārskatot konkrētās darbības, kuras tiek finansētas 
atbilstīgi īpašajām prioritātēm kā daļa no vispārējā 
darba, ko veic, sagatavojot nobeiguma dokumentus 
par katru atsevišķo gada programmu, un kā daļa 
no vispārīgajiem uzraudzības pasākumiem, ko veic 
Komisija attiecībā uz valstu programmām (tostarp 
attiecībā uz misiju uzraudzīšanu).
1. izcēlums
Kā norādīts atbildē par 33. un 34. punktu, Komisija 
uzraudzīja īpašo prioritāšu izmantošanu, veicot to 
saistībā ar dalībvalstu īstenoto gada programmu 
uzraudzību programmu projektu analīzes posmā, kā 
arī programmu īstenošanas un slēgšanas posmā.
Sekmīga VIS un SIS II  ieviešana visās dalībvalstīs 
liecina par Fonda būtisko nozīmi šo divu lielapjoma 
IT projektu īstenošanā. Lai gan abu sistēmu izstrāde 
un ieviešana nenotika bez problēmām, ĀRF nodro ­
šinātā (jo īpaši ar pārskatu palīdzību) elastība ļāva 
vienmērīgi finansēt SIS II  un VIS.
36
Iniciatīva no dalībvalstu puses joprojām nebija liela, 
un dalībvalstis gada programmu ietvaros vairāk 
finansēja vīzu daļu atjaunošanu un modernizēšanu, 
tādējādi ievērojot Vīzu kodeksa un VIS regulas pra ­
sības, kas arī ir būtiski, lai nodrošinātu ārējo robežu 
pienācīgu pārvaldību.31 d)
Fonda īstenošanas pirmajos gados daži ĀRF finan ­
sēti projekti jebkurā gadījumā būtu finansēti no 
valsts līdzekļiem. Ņemot vērā, ka tā bija fondu pirmā 
paaudze šajā jomā, tas bija gandrīz nenovēršami, lai 
nezaudētu pirmo gadu piešķīrumus. Izmaksu attie ­
cināmība tiek izvērtēta nobeiguma posmā (nevis 
plānošanas posmā) saskaņā ar dalītās pārvaldības 
principiem. Turklāt attiecīgos gadījumos Komisija 
veic revīzijas un finanšu korekcijas.
32
Ar Komisijas pieņemtajām ĀRF stratēģiskajām 
pamatnostādnēm tika izveidota sistēma, kas nodro ­
šina, ka Fonds tiek plānots un pēc tam īstenots 
saskaņā ar attiecīgajām ES politikas jomām, kā arī 
veidots, pamatojoties uz Fonda piecām prioritātēm.
Pat ja īpašās prioritātes nedeva papildu finansiālu 
stimulu kohēzijas valstīm, piemēram, Maltai un 
Spānijai, dalībvalstis ir plaši izmantojušas īpa ­
šās prioritātes savā plānošanā, proti, tika plānoti 
gandrīz 720 miljoni EUR, attiecīgi veidojot 45 % no 
kopējiem 2007.–2013. gada ĀRF piešķīrumiem visām 
dalībvalstīm.
33
Dažus īpašo prioritāšu elementus/prasības var brīvi 
interpretēt; tomēr attiecībā uz lielāko daļu īpašo 
prioritāšu (attiecībā uz 9 no 12 prioritātēm) prasī ­
bas bija skaidras, un dalībvalstis tās varēja efektīvi 
piemērot plānošanas procesa laikā.
Lai gan konkrētais ziņojums par ĀRF plānošanas 
pārorientēšanu uz dažām stratēģiskajām pamatprio ­
ritātēm (VIS, SIS II , EUROSUR , konsulāro sadarbību, 
mūsdienīgām iekārtām) vēl ir jāanalizē, VIS, SIS II , 
EUROSUR  sekmīga ieviešana visās dalībvalstīs norā ­
dīja uz ĀRF ieguldījumu šajā jomā.
Komisijas atbilde 53
Ar to ir izskaidrojams, kāpēc likumdevēji nav iekļā ­
vuši šo nosacījumu ĀRF lēmumā. Iekšējās drošības 
fonda 2014.–2020. gada robežu un vīzu programmā 
ir iekļauts pienākums reģistrēt aprīkojumu pie 
Frontex  iekārtām, taču tas attiecas tikai uz to aprī ­
kojumu, kas iegādāts par finansējumu, kurš īpaši 
piešķirts Frontex  kopīgajās operācijās vajadzīgajam 
aprīkojumam. Tas ir labākais veids, kā rast līdzsvaru 
starp dalībvalstīm uzliktajiem pienākumiem un 
Frontex  nodrošināšanu ar vajadzīgo aprīkojumu tā 
kopīgajās operācijās.
39
Saskaņā ar ĀRF lēmuma 53. panta 3. punktu Komi ­
sija nosūta Aģentūrai visus apstiprinātos  nobeiguma 
[pārskata] ziņojumus par gada programmu īsteno ­
šanu. Informācija tika nosūtīta Frontex  ar zināmu 
kavēšanos, ņemot vērā, ka vairums 2007.–2010. gada 
programmu bija slēgtas 2012. un 2013. gadā.
Tomēr tas neierobežoja Frontex  plānošanas un ope ­
ratīvo spēju, jo Frontex  gada operatīvā plānošana 
pamatojas uz informāciju, kas iegūta no ikgada div ­
pusējām pārrunām ar dalībvalstīm, savukārt attie ­
cībā uz tehnisko aktīvu pieejamību tā pamatojas uz 
informāciju par Frontex  tehnisko līdzekļu rezervēm.
40
Lai uzlabotu informācijas apmaiņu ar Frontex , 
Komisija 2014. gadā izveidoja CIRCABC  elektronisko 
platformu, lai organizētu un nosūtītu vajadzīgo 
informāciju un izveidotu ĀRF dokumentu pastāvīgu 
krātuvi, kuru viegli var izmantot dažādi Frontex  
dienesti/struktūrvienības.
Šī platforma nodrošinās pilnīgu piekļuvi ĀRF nobei ­
guma ziņojumiem un citai attiecīgajai informācijai 
par ĀRF finansējumu, jo īpaši par aktuālajām ĀRF 
gada programmām un projektiem, kurus finansē 
saskaņā ar ĀRF Kopienas un īpašajām darbībām.Ir izanalizēti iemesli, kāpēc Fonds tikai daļēji ietek ­
mēja konsulārās sadarbības projektu attīstību, un 
ir izdarīti secinājumi attiecībā uz nākamo plānoša ­
nas periodu. Ir paplašināta konsulārās sadarbības 
joma, attiecinot to ne tikai uz kopīgiem pieteikumu 
pieņemšanas centriem, bet arī uz citiem konsulārās 
sadarbības veidiem, kas paredzēti Vīzu kodeksā 
(IT serveru kopīga izvietošana, pārstāvība, ārpakal ­
pojumu izmantošana), un nodrošinot vairāk iespēju 
dalībvalstīm. Patlaban tas ir iekļauts Iekšējās dro ­
šības fonda juridiskajā pamatā (Robežas un vīzas – 
īpašās darbības) 2014.–2020. gadam.
37
ĀRF tika iecerēts nevis, lai tieši atbalstītu  “Frontex 
koordinētās darbības” , bet gan tādēļ, lai atbalstītu 
dalībvalstu centienus pārvaldīt Eiropas Savienības 
ārējās robežas un jo īpaši centienus mazināt mig ­
rācijas spiedienu. Kopīgās operācijas tiek finansē ­
tas no Frontex  budžeta. Tomēr Komisija ierosināja 
īpašu prioritāti 3(1), lai palielinātu dalībvalstu spējas 
veicināt Frontex  koordinēto operatīvo sadarbību un/
vai piedalīties kā sadarbības partneriem. Saskaņā 
ar šo īpašo prioritāti dalībvalstu 2007.–2013. gada 
programmās tika piešķirti gandrīz 30 miljoni EUR 
(gandrīz 2 % no kopējiem ĀRF piešķīrumiem 
dalībvalstīm).
38
Ne viss aprīkojums, ko dalībvalstis ir iepirkušas ar 
ĀRF atbalstu, būs regulāri vajadzīgs Frontex  kopīga ­
jās operācijās. Turklāt aprīkojuma reģistrēšana pie 
Frontex  iekārtām un tā nodošana kāda rīcībā tiek 
regulēta, pamatojoties uz Frontex  regulām, tāpēc 
jautājumus par tehnisko līdzekļu pieejamību var 
atrisināt tikai Frontex  regulu kontekstā.
Komisijas atbilde 54
42
Pat ja Kopienas darbībās iekļauto ārkārtas darbību 
tiesiskais regulējums nebija ideāls, šā mehānisma 
darbību finansēšana vienmēr bija likumīga un 
atbilda ārkārtas/krīzes situācijai. Laikposmā no 
2007. gada līdz 2013. gadam gūtā pieredze tika 
izmantota 2014.–2020. gada Iekšējās drošības fonda 
īstenošanā.
Informācijas trūkums dotācijas pieteikumā auto ­
mātiski nenozīmē, ka darbība tika vāji pārvaldīta. 
Tas jāizvērtē, ņemot vērā neparedzamos apstākļus, 
kuros šīs darbības tiek pārvaldītas un kuri tās padara 
atšķirīgas no parastām Kopienas darbībām, jo īpaši 
saistībā ar sīkāku ex ante  informāciju, kas jāsniedz 
par finansēto darbību plānotajiem rezultātiem.
4. izcēlums. 1. gadījums
Dažām valstīm SIS II  izstrādes nobeiguma posmu 
finansēšana bija ārkārtas darbība, jo gadījumā, ja 
kaut viena dalībvalsts nepabeigtu vai aizkavētu 
SIS II  testus, kurus bija paredzēts pabeigt 2011. gada 
otrajā pusē, tiktu aizkavēts viss projekts.
Tādējādi finansiālā atbalsta nodrošināšana tām 
dalībvalstīm, kuru spēja pabeigt testus 2011. gadā 
bija atkarīga no šā atbalsta, ĀRF juridiskā pamata 
7. panta c) apakšpunkta izpratnē bija ārkārtas 
darbība.
Tāpēc Komisija 2011. gadā veica būtisku darbu, 
lai mazinātu risku, ka finanšu resursu trūkuma dēļ 
dalībvalstis var aizkavēt SIS II  grafika ievērošanu, un 
palīdzētu pabeigt valstu SIS II  komponentu izstrādi 
un testēšanu. Komisija aicināja valstu iestādes pie ­
šķirt lielāku prioritāti SIS II  atbilstīgi valstu pašrei ­
zējiem ĀRF piešķīrumiem. Tā arī organizēja uzai ­
cinājumu izteikt ieinteresētību par ĀRF Kopienas 
darbībās iekļautajām ārkārtas darbībām, saskaņā 
ar kuru astoņām dalībvalstīm, kam visvairāk bija 
nepieciešami papildu līdzekļi (valstīm ar ļoti zemiem 
ĀRF piešķīrumiem un/vai valstīm, kuru ĀRF resursi 
tika piešķirti citām pamatprioritātēm ārējo robežu 
jomā), tika papildus nodrošināti 7,5 miljoni EUR.Papildus tam, ka Komisija ir padarījusi pieejamus 
ĀRF dokumentus, tā arī ierosināja iesniegt mērķ ­
tiecīgāku informāciju, proti, valstu datu lapas par 
ĀRF apguvi 2007.–2013. gadā. Piekļuves punkti 
katrai dalībvalstij tiks nodrošināti. Turklāt vajadzības 
gadījumā varētu publiskot arī dažas tematiskās datu 
lapas (piemēram, par mācībām, EUROSUR ).
Komisija sniegs Frontex  informāciju par pasāku ­
miem, kuri jāfinansē ar dalītās un centralizētās 
pārvaldības starpniecību. Efektīva informācijas 
apmaiņa paredz arī to, ka Frontex  darīs zināmu 
Komisijai informāciju, kas iegūta no Frontex  ikgada 
divpusējām un cita veida pārrunām ar dalībvalstīm. 
Komisija jau vairākas reizes ir lūgusi sniegt šādu 
informāciju.
41
Īpašās darbības ir iekļautas juridiskā pamata 
apspriešanā, bet tās nebija iekļautas sākotnējā 
Komisijas priekšlikumā. Pieredze liecina, ka īpašo 
darbību īstenošanas tiesiskajā regulējumā ir vairāki 
trūkumi, kas kavē sekmīgu šo darbību ieviešanu, 
proti, ļoti sarežģītais to ģeogrāfisko vietu definēša ­
nas process, uz kurām attiecas īpašās darbības (līdz 
ar problēmu, ka riski mainās pārāk ātri un tos nevar 
nekavējoties ņemt vērā), un ļoti īsais īstenošanas 
periods.
Tāpēc Komisija var piekrist tam, ka īpašās darbības 
jau no paša sākuma nebija izstrādātas pietiekami 
labi.
Kopienas darbības saistībā ar ārkārtas darbību 
finansēšanu un iespējas pārskatīt gada programmas 
ārkārtas situāciju novēršanai ir izmantotas pilnā 
apmērā to dalībvalstu gadījumā, kas saskaras ar 
lielu migrācijas spiedienu. No Eiropas pievienotās 
vērtības viedokļa to ir grūti kritizēt, jo finansētās 
darbības tika veiktas atbilstoši visas Šengenas 
zonas vajadzībām tajos ārējās robežas sektoros, 
kuros drošības līmenis bija apdraudēts saistībā ar 
lielo migrācijas spiedienu. Jāuzsver, ka dalībvalstis, 
kuras migrācijas krīze ietekmēja netieši, arī atbalstīja 
papildu līdzekļu piešķiršanu no ārkārtas finansē ­
juma, lai palīdzētu pierobežas dalībvalstīm, piemē ­
ram, Itālijai vai Grieķijai.
Komisijas atbilde 55
5. izcēlums. 2009. gada īpašās darbības
Lai gan uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus par 
2009. gada īpašajām darbībām teritoriālā darbības 
joma attiecās tikai uz Itālijas jūras robežu, projekta 
īstenošanas laikā atbalsta saņēmējs oficiāli piepra ­
sīja paplašināt projekta ģeogrāfisko piemērošanas 
jomu, attiecinot to uz teritorijām, kuras ir netieši 
ietekmējis Arābu pavasara izraisītais ārkārtas 
migrācijas spiediens, proti, uz tām Identifikācijas 
un izraidīšanas centru ( CIE) teritorijām, uz kurām 
tiek pārvietoti migranti. Šis projekts darbojās no 
2011. gada marta līdz augustam, un šajā laikā – pēc 
Tunisijas un Lībijas revolūcijām – emigrācijas plūs ­
mas no Tunisijas sasniedza savus augstākos rādītā ­
jus. Savā pieprasījumā Itālijas iestādes īpaši uzsvēra 
vajadzību mazināt slogu uz dienvidu robežām 
(aptuveni 40 000 migrantu sasniedza Itālijas robežu ), 
transportējot migrantus uz citiem valsts teritorijā 
esošiem izmitināšanas centriem un garantējot pie ­
tiekamu drošību šo centru apkārtnē, palielinot tur 
patrulējošo transportlīdzekļu skaitu. Sakarā ar mig ­
rantu masveida pieplūdumu uzaicinājumā norādī ­
tajā teritorijā un lai atslogotu šajā teritorijā izvietoto 
infrastruktūru, bija būtiski pārvietot migrantus uz 
vietām, kur viņus varētu pienācīgi pārbaudīt. Tādēļ 
līdz ar Komisijas apstiprināto paplašināšanu netika 
mainīta Fonda mērķu darbības joma un netika pār ­
kāpts konkrētajā uzaicinājumā minētais ģeogrāfis ­
kais tvērums, jo situācija šajās teritorijās bija atka ­
rīga no notikumiem citās teritorijās. Tādējādi pēc 
pēdējā izmaksu pieprasījuma izvērtēšanas Komisija 
konsekventi uzskatīja, ka izmaksas saistībā ar terito ­
rijām ārpus jūras dienvidu robežas ir attiecināmas, 
un apstiprināja tās.
5. izcēlums. 2010. gada īpašās darbības
Saistībā ar šo projektu to automašīnu izmaksu 
finansēšana, kas tika izmantotas ārpus Frontex  riska 
analīzes ziņojumā noteiktajām teritorijām, netika 
pamatota. Tādēļ Komisija ir noraidījusi ārpus attiecī ­
gajām teritorijām izmantoto automašīnu izmaksas.4. izcēlums. 2. gadījums
Šā projekta mērķis bija “nodrošināt to migrantu 
transportēšanu pa gaisu, sauszemi un jūru, kas 
2011. gada vasarā bija ieradušies pie Dienviditālijas 
krastiem”. SHIFTS  projekta iesniegšanas laikā kri ­
tiskās situācijas sekas tādās valstīs kā Lībija jopro ­
jām bija neparedzamas, un tas neļāva gūt skaidru 
priekšstatu par turpmākajām tendencēm attiecībā 
uz precīzu Itālijā sagaidāmo migrantu un patvē ­
ruma meklētāju skaitu. Turklāt nebija iespējams 
paredzēt, cik papildvietu būs pieejamas kontinen ­
tālajā daļā esošajos izmitināšanas centros, kur tiks 
izvietoti migranti un cik daudz viņu būs. Progresu, 
kas panākts attiecībā uz šo ārkārtas darbības veidu, 
varēja tikai noteikt, pamatojoties uz ex post  izvērtē ­
jumu, jo ir grūti noteikt rādītājus saistībā ar nepa ­
redzamiem notikumiem un sarežģītiem darbības 
apstākļiem. Otrais revidētais projekts attiecas uz 
patrulēšanai paredzēto transportlīdzekļu iegādi. 
Migrantu transportēšana bija sekundārs mērķis. 
Tāpēc Komisija uzskata, ka atšķirībā no SHIFTS  pro ­
jekta transportēto migrantu skaits nebija piemērots 
rādītājs darbības izvērtēšanai.
43
Ir izdarīti secinājumi saistībā ar problēmām, 
kas radās īpašo darbību īstenošanā, un 2014.–
2020. gadā šis mehānisms vairs nepastāvēs Iekšējās 
drošības fondā.
Dažas 2008.–2010. gada darbības tika īstenotas 
ārpus pierobežas teritorijām, kas norādītas uzaicinā ­
jumos iesniegt priekšlikumus. Tomēr pirmajā gadī ­
jumā atbalsta saņēmējs skaidri pieprasīja piemērot 
izņēmumu un Komisija tam piekrita, jo šis izņēmums 
bija tieši saistīts ar pasākumiem situācijas atrisinā ­
šanai attiecīgajās pierobežas teritorijās (attiecībā uz 
5. izcēlumu, lūdzu, skatiet skaidrojumu turpmāk tek ­
stā). Otrajā gadījumā, kā norādīja Palāta (5. izcēlums, 
3. punkts), Komisija ir veikusi vajadzīgos pasākumus, 
lai atgūtu izmaksas par tām automašīnām, kas tika 
izmantotas ārpus pierobežas teritorijām, uz kurām 
attiecas konkrētais uzaicinājums.
Komisijas atbilde 56
Šajā sakarībā Komisija uzskata, ka Fonda ES pievie ­
notā vērtība izpaužas arī tajā, ka tiek palīdzēts dalīb ­
valstīm, kas saskaras ar krīzes situāciju palielināta 
migrācijas spiediena dēļ.
47
Tas, ka valstu vadības un kontroles sistēmas nekon ­
statē neattiecināmos izdevumus, ne vienmēr 
nozīmē to, ka tie ir samaksāti ar valsts līdzekļiem. Ja 
Komisija atklāj trūkumus valstu vadības un kontro ­
les sistēmās, tā var piemērot finanšu korekcijas.
6. izcēlums. Vajadzību novērtējuma 
trūkums un neattiecināmas izmaksas
355 transportlīdzekļu iegāde bija pilnīgi pama ­
tota, ņemot vērā to migrantu milzīgo plūsmu, kas 
centās iekļūt Itālijas teritorijā pēc Arābu pava ­
sara 2011. gadā (62 692 cilvēki; salīdzinājumam: 
2009. gadā – 9573 cilvēki, bet 2010. gadā – 4406 cil ­
vēki). Šīs automašīnas bija nepieciešamas, lai ne 
tikai uzraudzītu piekrastes līniju, bet arī novērstu 
migrantu tālāku pārvietošanos no piekrastes 
reģioniem uz iekšzemes reģioniem, kā arī varētu 
izpildīt visas misijas saistībā ar aizturēto trešās 
valsts valstspiederīgo transportēšanu uz aizturēša ­
nas centriem, tiesām u.tml. Protams, šajās misijās 
transportlīdzekļi tika izmantoti ne tikai pie ārējām 
robežām, taču tas bija pilnīgi pamatoti, ņemot vērā 
ārkārtas situāciju un faktu, ka to nelikumīgo mig ­
rantu aizturēšana, kas tikai šķērso ārējās robežas, 
nav parasta tiesībaizsardzības lieta, bet gan robežu 
un migrācijas pārvaldības lieta.
Ņemot vērā Arābu pavasara pilnīgi neparedzamo 
raksturu, Itālijas iestādes nebija spējīgas pienācīgi 
novērtēt automašīnu skaitu, kāds vajadzīgs, lai 
varētu tikt galā ar nelikumīgo migrantu pēkšņo 
plūsmu 2011. gadā.45
Attiecībā uz 2007. un 2008. gada programmām ir 
jāuzsver, ka ĀRF juridiskā pamata novēlota pieņem ­
šana un līdz ar to arī ĀRF daudzgadu programmu un 
2007. un 2008. gada programmu novēlota pieņem ­
šana daudzām dalībvalstīm neatstāja citu iespēju, 
kā tikai integrēt jau pirmajās gada programmās 
apstiprinātas darbības. Ja pirmās gada programmas 
tiktu īstenotas nepilnīgi, Komisija un dalībvalstis 
tiktu kritizētas par to, ka tās neizmanto Fonda 
sniegtās iespējas, un tas varētu sabojāt Fonda repu ­
tāciju un apdraudēt tā ieviešanu. Turklāt, ja dalīb ­
valstis būtu gaidījušas, lai sāktu aprīkojuma iegādei 
vajadzīgās publiskā iepirkuma procedūras, 2007. un 
2008. gada programmām pieejamie līdzekļi varētu 
tikt zaudēti, kā tas pārsvarā bija Grieķijas gadījumā.
46
Šīs ļoti sensitīvās jomas attiecīgajos projektos valsts 
iestādes parasti tērē savus resursus, tāpēc šiem 
ieguldījumiem ir Eiropas pievienotā vērtība, jo tie 
nodrošina Šengenas zonas dalībvalstu intereses.
Fonda finansēto izmaksu raksturs ne vienmēr iero ­
bežo attiecīgo projektu pievienoto vērtību. Grieķijā 
un Itālijā finansētās darbības bija paredzētas, lai 
palīdzētu izmantot papildu uzraudzības spējas, 
nevis finansētu izmaksas, kas parasti būtu radušās 
ar krīzi nesaistītā/ ārkārtas situācijā.
Pirmajos īstenošanas gados ĀRF koncentrējās uz 
ilgtermiņa mērķi – dalībvalsts spēju veidošana 
(2007.–2010. gads). Vēlāk bija jāpielāgojas slodzei, 
kuru radīja ārkārtas situācija, kas saistīta ar Vidus ­
jūras dienvidu reģionā notiekošajiem politiskajiem 
nemieriem, un efektīvi jāreaģē uz to, nostiprinot 
Fonda operatīvo dimensiju. Tādēļ Komisija nolēma 
atbalstīt konkrētus projektus, kuru mērķis ir stipri ­
nāt uzraudzības spējas saistībā ar ārkārtas situāci ­
jām Itālijā un Grieķijā.
Komisijas atbilde 57
51
Iekšlietu ģenerāldirektorāts regulāri konsultējas ar 
citiem Komisijas departamentiem par gada prog ­
rammu saturu, tādējādi mazinot darba pārklāšanās 
risku. Komisija nav informēta par viena un tā 
paša projekta dubultu finansēšanu no diviem ES 
finanšu instrumentiem.
53
Sagatavojot pirmās gada programmas, vairumam 
atbildīgo iestāžu nebija pieredzes ES fondu pārval ­
dīšanā. Atbildīgo iestāžu uzdevums aicināt atbalsta 
saņēmējus uzņemties saistības par izmērāmiem 
mērķiem izrādījās grūts tajās darbības jomās, kurās 
pārskatatbildība nav tik attīstīta kā citās jomās dro ­
šības/ sabiedriskās kārtības iemeslu dēļ.
54
Lai gan Komisija attiecībā uz dalībvalstīm uzstāja, 
ka ir jāizstrādā izmērāmi rādītāji (vismaz sākotnējie 
rādītāji), tā nenobloķēja pirmo gada programmu 
pieņemšanu tikai tādēļ, ka dažām darbībām trūka 
izmērāmu rādītāju, jo tas būtu nesamērīgi un tik un 
tā nebūtu būtiski uzlabojis pirmo gada programmu 
(2007. un 2008. gada) rādītājus, kuri tika pieņemti 
kopā. Tomēr gada programmu pieņemšanas gaitā 
ir vērojams progress attiecībā uz tiem rādītājiem, 
kurus dalībvalstis ir iekļāvušas, sākot no 2012. gada. 
Piemēram, Spānijas sākotnējās gada programmās 
bija iekļauts ļoti maz skaitliski izteiktu rādītāju, tur ­
pretim, sākot no 2012. un 2013. gada programmām, 
daudzi rezultāti un ietekmes rādītāji tika izteikti 
skaitliski, norādot izmērāmus mērķus.
55
Attiecībā uz nākamo plānošanas periodu dalībval ­
stīm būs obligāti jāziņo par kopējiem rādītājiem. 
Turklāt programmām raksturīgi rādītāji tiks definēti 
saskaņā ar valstu programmu specifiku. Rādītāju 
ziņošana tiks pārvaldīta, izmantojot Komisijas izstrā ­
dātu IT sistēmu.48
Programmu pieņemšanas saspringto termiņu dēļ 
dažās programmās trūka SMART  rādītāju. ĀRF neno ­
teica, ka valstu stratēģiju izstrādāšana dalībvalstīm 
ir juridiski saistoša, lai saņemtu atbalstu no Fonda. 
Attiecībā uz vienu dalībvalsti atbalsta saņēmēju 
atlase varētu būt labāk dokumentēta, taču tas 
neietekmēja Fonda efektivitāti. Komisija apzinās 
risku saistībā ar publisko iepirkumu un vajadzības 
gadījumā piemēro finanšu korekcijas.
49
Palātas norādītās saistības/prasības nav iekļautas 
ĀRF juridiskajā pamatā. Šengenas kataloga trešā 
versija nav saistošs instruments, ar kuru varētu 
noteikt saistības dalībvalstīm izstrādāt valsts 
stratēģiju ārējo robežu pārvaldībai, lai tās saņemtu 
atbalstu no Ārējo robežu fonda.
50
Dalībvalstis ir atbildīgas par daudzgadu program ­
mas un gada programmu sagatavošanu. Daudzgadu 
programmas veido trīs daļas (situācija dalībvalstī, 
prasību analīze un mērķu sasniegšanas stratēģija), 
kas vairumā gadījumu ļauj Komisijai saprast dalīb ­
valstu situāciju, prasības un stratēģiju pat tad, 
ja kvalitāte dažādās valstīs atšķiras. Jānorāda, ka 
pēdējo gadu laikā Frontex  ir izstrādājusi Kopīgo 
integrēto riska analīzes modeli ( CIRAM ), bet tas 
nebija pieejams daudzgadu programmu sagata ­
vošanas laikā. Turklāt, ņemot vērā, ka laika gaitā 
situācija robežu pārvaldībā var mainīties saistībā 
ar nelikumīgas migrācijas virziena pārmaiņām, 
pieeja jāpielāgo reālajai situācijai; ar to var izskaid ­
rot daudzgadu un gada programmu pārskatīšanu, 
jo plānošanas perioda laikā ir parādījušās jaunas 
vajadzības un mainījušās prioritātes. Ja gada prog ­
rammas pieņem cits departaments, kas pārvalda ES 
fondus, Komisija vienmēr ir pārbaudījusi komple ­
mentaritāti un nav konstatējusi šajā sakarībā nopiet ­
nas problēmas.
Komisijas atbilde 58
Attiecībā uz dalību īpašās darbībās un ārkārtas 
pasākumos katra attiecīgā valsts iestāde varēja 
pieprasīt finansējumu tieši, neiesaistot atbildīgo 
iestādi. Tādējādi tas, ka šajos instrumentos nepie ­
dalās citas Itālijas valsts iestādes, izņemot vienu, 
kas institucionāli ir saistīta ar atbildīgo iestādi, būtu 
jāuzskata nevis par izņēmumu vai marginalizāciju, 
bet gan par Iekšlietu ministrijas svarīgāko institucio ­
nālo uzdevumu ārējo robežu pārvaldībā (sadarbībā 
ar citām valsts struktūrām, piemēram, Jūras kara 
spēkiem, Finanšu policiju, Ostas pārvaldi, Ārlietu 
ministriju).
60
Pēc tam, kad Komisija izvērtēja attiecīgo nobeiguma 
īstenošanas ziņojumu, tika atklāts, ka šis konkrētais 
projekts ir pretrunā Fonda pamatprincipiem. Tāpēc 
attiecīgās izmaksas tiks atskaitītas no konkrētās ĀRF 
gada programmas galīgā maksājuma.
Abos posmos, kad Komisija iesaistās ĀRF īstenošanā, 
proti, valstu programmu pieņemšanā un to noslēg ­
šanā, Komisija pievērš īpašu uzmanību tam, vai 
dalībvalstu īstenotie ĀRF projekti atbilst ES tiesību 
aktiem, tostarp aktiem pamattiesību jomā.
61
Sākotnēji suņu iegāde patrulēšanas dienestiem bija 
iekļauta tajā pašā iepirkuma procedūrā, kurā bija 
iekļautas arī patruļmašīnas. Kad Grieķija saprata, 
ka šos divus komponentus (suņus un automašīnas) 
nevar iekļaut vienā iepirkuma procedūrā, tā turpi ­
nāja automašīnu iepirkuma procedūru, bet suņu 
iegādi atlika.
62
Izņēmuma klauzulas izmantošana attiecībā uz 
aizsardzības un drošības jomas iepirkumiem ir 
piemērots risinājums, ja šīs iespējas izmantošana 
ir paredzēta nosacījumos, kas iekļauti iepirkuma 
tiesiskajā regulējumā.56
Gada programmas 2007.–2013. gadā radīja dalībval ­
stīm un Komisijai neproporcionālu administratīvo 
slogu. Tomēr tā bija Komisijas apzināta izvēle, jo, no 
vienas puses, tā varēja ātri reaģēt uz mainīgo situā ­
ciju pie ārējām robežām un, no otras puses, labāk 
pārbaudīt darbību attiecināmību, uzskatot Fonda 
novitāti un atbildīgo iestāžu pieredzes trūkumu par 
saistītiem riskiem.
57
2007.–2013. gada plānošanas periodā dalībvalstu 
gūtā pieredze ļauj pāriet uz daudzgadu program ­
mas pārvaldības sistēmu 2014.–2020. gadam. Kā 
norādīja Palāta, tas atvieglos liela un sarežģīta aprī ­
kojuma iepirkumu, kas var būt ļoti ilgstošs.
58
Ņemot vērā ĀRF atbalsta saņēmēju specifisko rak ­
sturu (valsts iestādes, kas ir atbildīgas par robežu 
pārvaldību un vīzu izsniegšanu) un viņu samērā 
nelielo skaitu, daudzās dalībvalstīs attiecīgo pro ­
jektu atlasei jābūt centralizētai. Tomēr vienlaikus 
projektu atlasi bieži vien veica vai apstiprināja ar 
augsta politiskā līmeņa darbinieku līdzdalību, kuri 
garantēja ĀRF piešķīrumus izmantot atbilstošāko 
prioritāšu īstenošanai un dalībvalstu vajadzību 
nodrošināšanai.
59
Fonda līdzekļi tiek sadalīti starp dažādām valsts 
struktūrām, kas ir atbildīgas par ārējo robežu 
pārvaldību.
Komisijas atbilde 59
65
Ja iepirkuma procedūras tiek nepietiekami pārbau ­
dītas un/vai tiek izmantotas nepiemērotas iepir ­
kuma procedūras, pastāv risks, ka šie iepirkumi būs 
ekonomiski neizdevīgi. Tāpēc Komisija pievērš īpašu 
uzmanību šim jautājumam un vajadzības gadījumā 
piemēro finanšu korekcijas.
66
Attiecībā uz SMART  rādītāju trūkumu Komisija atzīst, 
ka, lai gan dalībvalstīm ir doti norādījumi, ir bijis 
ļoti grūti saņemt ticamus iznākuma un ietekmes 
rādītājus. Iemesli ir paskaidroti 53. un 54. punktā. Ar 
to arī izskaidrojams, kāpēc nebija iespējams izman ­
tot dalībvalstu ziņojumus par rādītājiem, kas iekļauti 
pirmajās 2007.–2010. gada izvērtējuma program ­
mās, un kāpēc izvērtējums bija jāveic, pamatojoties 
uz ad hoc  anketu, kura bija nosūtīta dalībvalstīm 
izvērtējuma veikšanai.
67
Atbildīgo iestāžu saistības attiecībā uz uzraudzību 
ne vienmēr ir pienācīgi ievērotas. Tomēr Komisija ir 
konstatējusi, ka kopš 2010. gada vairumā dalībvalstu 
situācija ir uzlabojusies. To sekmē tas, ka vairums 
Ārējo robežu fonda atbalsta saņēmēju ir lielas valsts 
struktūras, kas pakļautas Finanšu ministrijas pār ­
baudēm, lai varētu saņemt maksājumus no valsts 
kases/ Finanšu ministrijas (piegādātā aprīkojuma 
pārbaude, rīkojumu ievērošana utt.).
68
Vairums dalībvalstu veic uzraudzības apmeklējumus 
(uz vietas) pat tad, ja situācija katrā dalībvalstī ir 
atšķirīga. Itālijā šie uz vietas veiktie kontroles pasā ­
kumi, kaut arī veikti pēc programmas noslēgšanas, 
veido 50 % no kopējiem 2007.–2012. gada piešķīru ­
miem. Spānijā no 2010. gada uzraudzības apmeklē ­
jumi notiek regulāri.Komisija ir regulāri sūtījusi nepārprotamus signālus 
dalībvalstīm par to, ka ir jāievēro attiecīgais tiesis ­
kais regulējums un pienācīgi jādokumentē iemesli, 
kāpēc atbalsta saņēmēji ir izmantojuši sarunu pro ­
cedūru, nevis atklāto vai slēgto procedūru. Komisija 
piemēro arī projektu korekcijas vai vienotas likmes 
finanšu korekcijas gadījumos, ja tā gada programmu 
noslēgumā konstatē pārkāpumus iepirkuma pro ­
cedūrā, dokumentācijas trūkumu vai nepietiekamu 
dokumentāciju, kurā sniegts procedūru izvēles 
pamatojums un kura var palīdzēt atklāt vadības un 
kontroles sistēmas nepilnības. Šīs finanšu korekci ­
jas tiek aprēķinātas, pamatojoties uz tiem pašiem 
noteikumiem, kurus piemēro struktūrfondiem. Tur ­
klāt ex post  revīzijas stratēģija papildinās centienus 
mazināt deklarētajos izdevumos to atlikušo kļūdu 
risku, kas netika atklātas noslēguma posmā.
63
Komisija regulāri pārbauda šo jautājumu nobei ­
guma posmā un ex post  revīziju laikā. Finanšu 
korekcijas tiek veiktas, ja iepirkuma procedūrās tiek 
konstatētas neatbilstības.
64
Komisija regulāri vērš atbildīgo iestāžu uzmanību uz 
to, ka ir jāpārbauda to iepirkuma procedūru liku ­
mība, kas saistītas ar līgumiem, kuros izdevumi tiek 
deklarēti Fondam. Šādas pārbaudes ietilpst atbildī ­
gās iestādes pārvaldības pārbaužu piemērošanas 
jomā. Atbildīgā iestāde aizvien vairāk apzinās, cik 
svarīgi ir nodrošināt, lai atbalsta saņēmēji, izvēloties 
mazāk pārredzamas procedūras, sniegtu pienācīgi 
dokumentētus pamatojumus un apliecinājumus, 
piemēram, dokumentus, kas apliecina prasību 
par veikto izdevumu atlīdzināšanu. Turklāt, veicot 
revīzijas darbu, revīzijas iestāde arī pārbauda, vai ir 
pareizi piemērotas publiskā iepirkuma procedūras.
Komisijas atbilde 60
73
Izvērtējuma ziņojumos (kuri ir koriģēti, ņemot vērā 
Palātas revīzijas laikā izdarītās piezīmes) ir iekļauti 
kvantitatīvi dati, kas sniedz interesantu pārskatu 
par aktīviem, kas iegādāti vai izstrādāti ar Fonda 
palīdzību. Tomēr Komisija atzīst, ka laika trūkuma 
un nepietiekamas pieejamās informācijas dēļ ir grūti 
veikt kaut ko vairāk kā tikai aprakstošu analīzi par 
to, ko dalībvalstis ir sasniegušas ar Fonda palīdzību 
tā īstenošanas pirmo četru gadu laikā. Tāpēc Komi ­
sija uzskata, ka Fonda vispārējos rezultātus varētu 
daļēji izmērīt.
Ex post  izvērtējumā, kas tiks sagatavots 2015. gadā, 
būs iekļauta sīki izstrādāta nodaļa par īpašajām un 
Kopienas darbībām, ņemot vērā 2007.–2010. gada 
rezultātus.
74
Dalībvalstu līmenī tika aizkavēta dalībvalstu ziņo ­
jumu nosūtīšana. Komisijai bija jāveic papildu 
pārbaudes un jānosūta dalībvalstīm paskaidrojumu 
pieprasījumi, un tas izraisīja papildu kavēšanos. Šis 
ziņojums tika publicēts Komisijas tīmekļa vietnē 
2014. gada maijā.69
Pienākums izveidot IT sistēmu rādītāju reģistrēša ­
nai nebija iekļauts Fonda īstenošanas noteikumos. 
Tomēr Komisija mudināja dalībvalstis izstrādāt 
datorizētu sistēmu projekta datu reģistrēšanai 
uzraudzības apmeklējumu laikā un veicināja 
labākās prakses apmaiņu šajā jomā. Piemēram, 
SOLID  komitejas 2012. gada 11. maija sanāksmē kāda 
dalībvalsts iepazīstināja citas dalībvalstis ar labākās 
prakses piemēriem šajā jomā (fondu elektroniskajā 
pārvaldībā).
70
Lai gan dažos gadījumos no attiecīgām dalībvalstīm 
saņemtajos ziņojumos nav sniegta pietiekama infor ­
mācija, jo īpaši skaitliskie dati par projekta sasnie ­
dzamajiem rezultātiem un tiešajiem rezultātiem, tas 
tiek labots, veicot papildu informācijas apmaiņu ar 
atbalsta saņēmēju, līdz tiek saņemta visa vajadzīgā 
informācija. Pieteikumu un nobeiguma ziņojumu 
veidnes ir koriģētas, lai atrisinātu jautājumu par ĀRF 
Kopienas darbībām un īpašajām darbībām.
72
Ir izdarīti secinājumi, ņemot vērā izvērtēšanas 
procesu, kura revīziju veica Palāta. Galvenais 
secinājums ir tāds, ka būtu ieteicams iesaistīt ārēju 
struktūru, kas būs atbildīga par visu izvērtēšanas 
procesu. Tāpēc 2011.–2013. gada ex post  izvērtēšana 
tiks veikta, organizējot procesu pilnīgi citādi. Turklāt 
nākamajā ex post  izvērtējumā tiks iekļautas tieši 
pārvaldītas darbības, kas izvērtējuma darbības jomā 
nebija iekļautas pilnā apmērā.
Trūkst arī kopējo rādītāju, par kuriem dalībvalstīm 
būtu jāziņo jau pašā sākumā, tāpēc rādītāji bija 
obligāti jādefinē starpposma pārskatīšanas laikā. 
Dalībvalstīm bija jāsavāc dati par šiem rādītājiem no 
atbalsta saņēmējiem, un ar to izskaidrojama kavē ­
šanās. Attiecībā uz turpmākajiem Iekšējās drošības 
fonda izvērtējumiem tiks izmantoti kopēji rādītāji 
un programmām specifiski rādītāji, padarot izvērtē ­
šanu vieglāku un efektīvāku.
Komisijas atbilde 61
Dažas daudzgadu programmas un pirmās gada 
programmas patiešām tika apstiprinātas bez stabi ­
liem SMART  rādītājiem. Ja programmas netiktu pie ­
ņemtas tikai šā iemesla dēļ, tas ļoti kaitētu attiecīga ­
jām dalībvalstīm un Fonda (arī Eiropas Savienības) 
reputācijai un tiktu uzskatīts par tīri birokrātisku un 
neelastīgu pieeju.
77
Slovēnija izstrādāja integrētu instrumentu Fonda 
pārvaldīšanai un sākotnējo datu apkopošanai. Arī 
citas valstis to paveica, lai gan tiesību aktos pie ­
nākums izstrādāt šādu sistēmu nebija paredzēts. 
Dažās dalībvalstīs šīs sistēmas jau ir ieviestas.
Attiecībā uz ex post  izvērtējuma saturu vairums 
Palātas konstatēto problēmu ir izlabotas galīgajā 
versijā.
1. ieteikums
Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir jau īstenots 
jauno fondu juridiskajos pamatos. Dalībvalstīm tiks 
nodrošinātas papildu pamatnostādnes.
2. ieteikums
Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm, un Komisija to 
atbalsta.
79
Komisija atzīst, ka Fonda tiesiskais regulējums 
nebija pienācīgi izstrādāts, ciktāl tas attiecas uz īpa ­
šajām darbībām. Komisija arī atzīst, ka Fonds, kaut 
arī nodrošina iespējas finansēt konsulāro sadarbību 
ar Kopienas darbību starpniecību, šajā ziņā nebija 
guvis ievērojamus rezultātus. Lai gan iniciatīva 
attiecībā uz šīm darbībām galvenokārt ir jāuzņemas 
dalībvalstīm, tas ir ņemts vērā, izstrādājot jaunā 
Iekšējās drošības fonda projektu, lai nodrošinātu 
papildu stimulus konsulārās sadarbības mehānismu 
izveidei.Secinājumi un ieteikumi
75
Fonda pievienotā vērtība ir saistīta ar finansiālo 
solidaritāti, kuru veido dalībvalstis, kas saskaras 
ar ārkārtīgi dažādām situācijām pie savām ārējām 
robežām. Tādējādi Fonds ir uzskatāmi radījis solida ­
ritāti starp valstīm, kas ir visvairāk pakļautas migrā ­
cijas spiedienam pie robežām, un valstīm, kuras tam 
ir pakļautas mazākā mērā. Pateicoties piešķiršanas 
mehānismam, resursu lielākā daļa tika novirzīta 
uz visvairāk ietekmētajām valstīm (pārsvarā tās ir 
Vidusjūras dienvidu reģiona valstis). Turklāt Eiropas 
pievienotā vērtība ir vērojama arī tajā, ka ar Fonda 
palīdzību tika sekmīgi atbalstīti arī Šengenas zonas 
lielākie projekti (VIS, SIS II  un EUROSUR ). Palātas 
konstatētās nepilnības vienā dalībvalstī galvenokārt 
ir saistītas ar nepietiekamu administratīvo spēju pir ­
majos Fonda īstenošanas gados, bet citās valstīs – 
drīzāk ar atbildīgo iestāžu un atbalsta saņēmēju 
pieredzes trūkumu ES līdzekļu pārvaldīšanā, nevis ar 
sistēmiskiem un pastāvīgiem trūkumiem. Šīs nepil ­
nības ir saistītas arī ar to, ka tika aizkavēta Fonda 
ieviešana juridiskā pamata novēlotas pieņemšanas 
dēļ. Komisija uzskata, ka situāciju Itālijā un Maltā 
saistībā ar Fonda pārvaldību nevar kvalificēt kā 
situāciju, kurā konstatētas “nopietnas nepilnības”.
76
Fonds ir atbalstījis Fonda prioritātes, proti, SIS II , 
VIS un EUROSUR.  SMART  rādītāju trūkums dažās 
programmās, kas skaidrojams ar atbildīgo iestāžu 
pieredzes trūkumu ES fondu pārvaldīšanā, neliedza 
dalībvalstīm izmantot Fondu, lai atbalstītu tā prio ­
ritātes. Tas tika panākts, Komisijai rūpīgi pārbaudot 
gada programmu saturu un sagatavojot piemē ­
rotus norādījumus (jo īpaši kopš 2010. gada), kas 
ļāva novirzīt programmu resursus Fonda prioritāšu 
īstenošanai.
Komisijas atbilde 62
4. ieteikums
Pirmais ievilkums. Lai gan šis ieteikums galvenokārt 
adresēts likumdevējam, Komisija tam nepiekrīt. 
Fonds galvenokārt tika iecerēts kā sloga sadalīša ­
nas mehānisms, kas atbalsta dalībvalstu spējas pēc 
iespējas efektīvāk pildīt savas saistības un pienā ­
kumus attiecībā uz ES ārējo robežu kontroli. Iekšē ­
jās drošības fondā aprīkojums, kas atbilst Frontex  
operāciju vajadzībām un kas tiks iegādāts saistībā 
ar īpašu finanšu komponentu (īpašajām darbībām), 
būs jāiegrāmato pie Frontex  tehniskajām iekārtām.
Otrais ievilkums. Komisija piekrīt šim ieteikumam. 
Pasākumi, kas vajadzīgi, lai šo sadarbību / informāci ­
jas apmaiņu ieviestu praksē, jau ir īstenoti.
5. ieteikums
Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm. Pienākums 
izstrādāt visaptverošu stratēģiju attiecībā uz ārējām 
robežām, lai sagatavotu ĀRF daudzgadu prog ­
rammu, nebija paredzēts ne ĀRF juridiskajā pamatā, 
ne kādā citā tiesību aktā.
6. ieteikums
Komisija nepiekrīt šim ieteikumam. Tomēr Komisija 
var norādīt, ka Iekšējās drošības fondā (robežas 
un vīzas) ir iekļauti priekšnosacījumi un darbības 
atbalsta finansēšana būs atkarīga no atbilstības 
Šengenas acquis .
7. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam, neskarot Komisijas 
un dalībvalstu attiecīgos pienākumus dalītās pārval ­
dības jomā.
8. ieteikums
Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm. Komisija 
atbalsta šo ieteikumu.80
Frontex  būs ļoti cieši saistīta ar jaunā Iekšējās 
drošības fonda īstenošanu. Atbilstīgi juridiskajam 
pamatam ar Frontex  konsultēsies par dalībval ­
stu programmu projektiem (IDF Robežu regulas 
9. panta 4. punkts) un pasākumiem konstatēto 
nepilnību novēršanai Šengenas novērtējuma kon ­
tekstā (12. pants). Frontex  ieguldījums būs būtisks 
arī attiecībā uz starpposma pārskata piešķīrumiem 
(8. pants), kā arī Frontex  būs svarīga nozīme īpašo 
darbību piešķīrumos, jo īpaši saistībā ar aprīkojumu, 
kas tiks piešķirts tās kopīgajām operācijām. Tā kā 
darbs pie 2014.–2020. gada valstu programmām ir 
sākts, Frontex  jau ir iesaistījusies šajos procesos. Lai 
atvieglotu dokumentu apmaiņu starp Komisiju un 
Frontex , ir jau izstrādāta elektroniskā informācijas 
apmaiņas platforma.
Aprīkojuma reģistrācija pie Frontex  iekārtām un tā 
piešķiršana izmantošanai Frontex  operācijās tiek 
regulēta ar Frontex  regulu, nevis Fonda palīdzību. 
Ne viss aprīkojums, ko dalībvalstis iepirkušas ar ĀRF 
atbalstu, būs regulāri vajadzīgs Frontex  kopīgajās 
operācijās. Iekšējās drošības fondā aprīkojums, kas 
atbilst Frontex  operāciju vajadzībām, tiks iegādāts 
saistībā ar īpašajām darbībām un iegrāmatots pie 
Frontex  tehniskajām iekārtām.
Attiecībā uz Frontex  aprīkojumu skatiet 4. ieteikumu.
3. ieteikums
Komisija daļēji piekrīt šim ieteikumam. Komisija 
papildus konsulātu atjaunošanai, pielāgošanai un 
aprīkošanai sekmēs kopīgu pieteikumu pieņemša ­
nas centru izveidi un citus konsulārās sadarbības 
veidus. Reizēm atjaunot/aprīkot konsulātu, kas 
dienā apstrādā simtiem vīzu, ir daudz lietderīgāk 
nekā finansēt konsulārās sadarbības darbību, kas 
attiecas uz dažiem simtiem vīzu gadā. Lielu konsu ­
lāro dienestu atjaunošana un aprīkošana tā, lai tie 
varētu apstrādāt pieteikumus klientiem ērtākā veidā 
un ātrāk, izmantojot mūsdienīgu (IT) aprīkojumu, 
ir tikpat svarīga kā konsulāro sadarbības projektu 
atbalstīšana. Turklāt “aprīkošana” var arī nozīmēt ar 
Vīzu informācijas sistēmu saistīta aprīkojuma iegādi, 
kas ir svarīga prioritāte. Neatkarīgi no konsulārās 
sadarbības veicināšanas dalībvalstīm VIS ir jāievieš 
visā pasaulē saskaņā ar tās ieviešanas grafiku.
KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
•  Viens eksemplārs: 
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
•  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās 
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm), Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm), ar Europe Direct dienesta starpniecību 
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm) vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no  
jebkuras vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
• Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Maksas abonementi•  Ar Eiropas Savienības Publikāciju biroja tirdzniecības aģentu starpniecību  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lv.htm).
QJ­AB­14­015­LV­C ISSN 1831 ­0877
Ārējā robežu fonda (ĀRF) mērķis ir palīdzēt 
dalībvalstīm nodrošināt vienotu, efektīvu 
un lietderīgu kontroli uz kopīgām ārējām 
robežām.
Palāta revīzijā pārbaudīja ĀRF efektivitāti un 
tā mērķu sasniegšanu.
Palāta konstatēja, ka ĀRF ir veicinājis 
finansiālo solidaritāti un sniedzis vairāk 
palīdzības tām dalībvalstīm, kurām jāuzņemas 
smagāks finansiālais slogs.
Tomēr Fonds ir tikai ierobežotā mērā radījis 
papildu ES pievienoto vērtību, un nebija 
iespējams izmērīt vispārējos rezultātus, jo 
uzraudzība bija nepilnīga un bija trūkumi 
ex post  izvērtējumos. Turklāt revīzijā tika 
konstatētas nopietnas nepilnības Fonda 
pārvaldībā svarīgās dalībvalstīs, kas varētu 
nozīmē, ka robežu pārvaldība netiek pienācīgi 
stiprināta tur, kur tas visvairāk vajadzīgs.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA