Ir veikti vairāki pasākumi, lai stiprinātu tiesnešu atbildības sistēmu un tās aizsardzības pasākumus. Pastāv divi disciplināro pasākumu veidi tiesnešiem: tiesas priekšsēdētājs var izteikt brīdinājumu tiesnesim par nolaidību vai paviršību viņa darbībā, savukārt Īpašā apsūdzības un revīzijas tiesa var izteikt brīdinājumus, uzlikt naudas sodus un smaga pārkāpuma gadījumā atbrīvot no amata vai atstādināt tiesnesi, ja pret tiesnesi ir ierosināta krimināllieta . Kopš 2019. gada tiesas priekšsēdētāja brīdinājumu var pārsūdzēt arī Īpašajā apsūdzības un revīzijas tiesā , tādējādi iekļaujot sistēmā papildu aizsardzības pasākumu, kas atbilst Eiropas Padomes ieteikumiem . Šo reformu inter alia uzsāka Tiesnešu asociācija, pamatojoties uz konkrētu gadījumu, kad tiesnesis bija saņēmis priekšsēdētāja brīdinājumu, ko tiesnesis uzskatīja par nepamatotu, taču nebija iespējas to pārskatīt. Vēl viens būtisks panākums attiecībā uz tiesnešu atbildības sistēmu ir tas, ka Tiesnešu asociācija (sadarbībā ar Valsts tiesu administrāciju) ir pieņēmusi skaidrojošos komentārus tiesnešu ētikas pamatnostādnēm. Komentāros, kas pieņemti 2019. gadā, ir sīkāk precizētas 2014. gada ētikas pamatnostādnes tiesnešiem, sniedzot konkrētus piemērus to piemērošanai. Tā ir arī atbilde uz Pretkorupcijas starpvalstu grupas (GRECO) ieteikumu .

Dānija ierindojas 1. vietā gan Eiropas Savienībā, gan visā pasaulē Transparency International korupcijas uztveres indeksā . Tikai 35 % no Eirobarometra aptaujas respondentiem uzskata, ka korupcija ir plaši izplatīta (ES vidējais rādītājs: 72 %) un tikai 7 % apgalvo, ka korupcija skar viņu ikdienas dzīvi (ES vidējais rādītājs: 26%). Attiecībā uz uzņēmumiem — 16 % no tiem uzskata, ka korupcija ir plaši izplatīta (ES vidējais rādītājs: 63 %) un tikai 5 % uzņēmumu uzskata, ka korupcija ir problēma, veicot uzņēmējdarbību (ES vidējais rādītājs: 37 %). 25% cilvēku uzskata, ka kriminālvajāšana ir pietiekoši sekmīga, lai atturētu cilvēkus no korupcijas (vidēji ES: 36 %), savukārt 51% uzņēmumu uzskata, ka cilvēki un uzņēmumi, kuri pieķerti augstākā līmeņa ierēdņu kukuļošanā, tiek atbilstoši sodīti (vidēji ES: 31 %) .

Tiesības uz informāciju ir pakļautas noteiktiem ierobežojumiem. Likums par piekļuvi valsts pārvaldes dokumentiem, kurā ir paredzēti noteikumi visām valsts pārvaldes struktūrām un ministrijām par publisku piekļuvi informācijai un dokumentiem, tika grozīts 2014. gadā, līdz ar to ierobežojot publisko piekļuvi un piekļuvi žurnālistikas vajadzībām noteiktām valdības lietām . Likuma 7. iedaļā ir noteikts, ka ikviens var pieprasīt, lai tiktu publiskoti dokumenti, ko valsts pārvaldes struktūra ir ievadījusi vai izveidojusi kā daļu no tās administratīvajām procedūrām saistībā ar tās kā iestādes darbību. Tomēr šī piekļuve ir ierobežota attiecībā uz dažiem lietu veidiem, dokumentiem vai informāciju, jo īpaši iestāžu iekšējiem darba dokumentiem vai dokumentiem, ar kuriem notiek apmaiņa laikā, kad ministram ir vajadzīgi personāla ieteikumi un konsultācijas . Ieinteresētās personas norāda, ka atbrīvojumi gadījumos, kas saistīti ar palīdzību un konsultācijām ministram un saziņu ar parlamenta deputātiem likumdošanas procesā, var radīt situāciju, ka dažu politisko vienošanos pamats paliek konfidenciāls . Parlamentārais ombuds ir arī konstatējis, ka izņēmums par ministra dienestu ierobežoti ietekmē tiesības uz piekļuvi praksē .

Dānijā ir stipras vārda brīvības tradīcijas. Vispārējais regulējums vārda brīvības aizsardzībai atrodams Konstitūcijā . Saskaņā ar organizācijas “Reportieri bez robežām” Pasaules preses brīvības indeksu Dānija joprojām ierindojas starp valstīm ar vislabākajiem rādītājiem — pašlaik tā ieņem trešo vietu pasaulē . Tomēr Dānijā viena no iespējamām sankcijām par neslavas celšanu ir ieslodzījums . MPM 2020 uzskata, ka, pateicoties Dānijas demokrātisko tradīciju un iestāžu vispārējai stabilitātei, vārda brīvības aizsardzības riski ir ļoti nelieli. 2019. un 2020. gadā Eiropas Padomes Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platforma nepublicēja nevienu brīdinājumu par Dāniju . Lai novērtētu vārda brīvības regulējumu un vispārējos nosacījumus, 2017./2018. gadā tika izveidota īpaša Vārda brīvības komisija . Tā sniedza ziņojumu 2020. gada aprīlī, veicinot plašas politiskās diskusijas par vārda brīvības situāciju Dānijas sabiedrībā .

IV.Citi institucionāli jautājumi saistībā ar līdzsvara un atsvara sistēmu

Dānijā pastāv vienpalātas, parlamentāra valdības sistēma, kurā gan valdība, gan parlamenta deputāti var ierosināt tiesību aktus, lai gan likumprojektus parasti iesniedz valdība. Tā kā nav konstitucionālās tiesas, konkrētos gadījumos ex-post konstitucionalitātes pārskatīšanu var veikt jebkura tiesa . Parlamentārais ombuds nodrošina valsts iestāžu pieņemto lēmumu pārraudzību un Dānijas Cilvēktiesību institūts uzrauga pamattiesību ievērošanu.

Tiesību aktu ieviešanas process ietver vispusīgu sagatavošanās procesu. Tieslietu ministrijas juridiskās kvalitātes pamatnostādnēs ir sniegti detalizēti norādījumi par tiesību aktu sagatavošanas procesu, tostarp par likumdošanas plānošanu un sagatavošanas posmiem, piemēram, potenciālajām sagatavošanas komisijām un obligātajiem ietekmes novērtējumiem (inter alia par ekonomisko un vides ietekmi un administratīvajām sekām iedzīvotājiem). Valdības likumprojektus parasti publicē atklātai apspriešanai valdības portālā (uz ieteicamo minimālo četru nedēļu laikposmu), un tos tieši nosūta ārējai apspriešanai attiecīgajām iestādēm un organizācijām . Likumprojektiem tiek veikta arī tehniskā leģislatīvā pārskatīšana — to veic Tieslietu ministrijas, tostarp, lai nodrošinātu atbilstību starptautiskajām cilvēktiesību saistībām .

Parlamentārajam ombudam ir būtiska nozīme administratīvo lēmumu pārraudzībā. Parlamentārais ombuds, kuru parlaments ievēl pēc katrām vispārējām vēlēšanām , darbojas kā administratīvo lēmumu pārsūdzības iestāde, sniedzot novērtējumu par valsts iestāžu aktu atbilstību spēkā esošajiem tiesību aktiem vai labai administratīvajai praksei. Ombuds var rīkoties, pamatojoties uz sūdzībām, vai veikt patstāvīgu izmeklēšanu. Ombuds 2019. gadā izskatīja 5368 sūdzības, no kurām daudzas bija saistītas ar jautājumiem par piekļuvi publiskiem dokumentiem, un veica 163 patstāvīgas izmeklēšanas, koncentrējoties uz vispārīgākiem jautājumiem, kas skar lielāku iedzīvotāju skaitu . Ombuda atzinumi, kas var ietvert ieteikumus iestādēm atsākt lietu vai mainīt lēmumu, nav saistoši. Saskaņā ar iestāžu un ombuda sniegto informāciju valsts iestādes praksē parasti ievēro sniegtos ieteikumus. Papildus ombudam Dānijas Cilvēktiesību institūts darbojas kā valsts cilvēktiesību iestāde, un 2018. gadā Valsts cilvēktiesību iestāžu globālā alianse to atkārtoti akreditēja ar A statusu. Tā darbojas arī kā valsts līdztiesības struktūra.

Pilsoniskās sabiedrības telpa Dānijā tiek uzskatīta par atvērtu , un pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir cieši iesaistītas Cilvēktiesību padomē. Dānijas Cilvēktiesību institūts ar Cilvēktiesību padomes starpniecību iesaista lielu skaitu pilsoniskās sabiedrības organizāciju no dažādām tematiskajām jomām, kas novērtē valsts cilvēktiesību iestādes darbību izstrādi un īstenošanu, un var ieteikt jaunas darbības un iecelt sešus no 14 direktoru padomes locekļiem .

Par lēmumu pieņemšanas procesu, kura rezultātā tika apturēta tiesu darbība Covid-19 pandēmijas laikā, ir sākušās debates. Ārkārtas pasākumi, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, tika veikti saskaņā ar grozījumu Likumā par epidēmijām, nododot veselības ministram pilnvaras pieņemt dekrētus pandēmijas apkarošanai. Minēto likumu parlaments vienprātīgi pieņēma 2020. gada 12. martā. Tajā pašā dienā Valsts tiesu administrācija paziņoja, ka, ņemot vērā Covid-19 pandēmiju, tiks saglabātas tikai vissvarīgākās tiesu funkcijas un par prioritāti tiks izvirzītas steidzamas un kritiskas lietas . Kopš tā laika ir sākušās debates par to, vai šis lēmums tika pieņemts atbilstīgi konstitucionālajiem noteikumiem par tiesu neatkarību. Ideju laboratorijas Justitia pētījumā apgalvots, ka Valsts tiesu administrācija savos norādījumos, iespējams, ir aizgājusi pārāk tālu, ņemot vērā to, ka, pamatojoties uz Konstitūciju un Likumu par tiesu sistēmas pārvaldi, tiesas, nevis Valsts tiesu administrācija, ir pilnvarotas pieņemt lēmumus par lietu prioritāti. Publiskajos paziņojumos bažas pauda arī akadēmisko aprindu pārstāvji un Tiesnešu asociācija, vienlaikus atzīstot ārkārtējos apstākļus, kas prasīja ātru rīcību. Tieslietu ministrija un Valsts tiesu administrācija ir apstrīdējusi šos viedokļus . Parlaments ir iecēlis neatkarīgu ekspertu grupu, kas izskatīs valdības vispārējo rīcību saistībā ar pandēmiju, un ir paredzams, ka tā iesniegs rezultātus līdz 2020. gada beigām.

Valsts tiesu administrācija aktīvi veicina tiesiskumu. Pēdējos gados Valsts tiesu administrācija veica virkni centienu, lai veicinātu tiesiskumu, labāku izpratni par tiesu sistēmu dažādās mērķgrupās un uzlabotu tiesu sistēmas koncentrēšanos uz lietotājiem. Tas ietver iniciatīvas, kas adresētas plašai sabiedrībai, izmantojot izglītojošus video, skolēniem, izmantojot skolotāju modeļu mācību programmas, žurnālistiem, izmantojot īpašu tīmekļa vietni, un tiesu piesēdētājiem, sniedzot vispusīgus informatīvus materiālus, pirms viņi stājas amatā .

I pielikums. Informācijas avotu saraksts alfabētiskā secībā*

* Saraksts ar informāciju, kas saņemta saistībā ar 2020. gada ziņojuma par tiesiskumu apspriešanu, ir pieejams vietnē (COM tīmekļa vietne).

Plašsaziņas līdzekļu plurālisma un plašsaziņas līdzekļu brīvības centrs (2020), 2020. gada plašsaziņas līdzekļu plurālisma uzraudzības instruments. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 .

CEPEJ (2020), Pētījums par tiesu sistēmu darbību ES dalībvalstīs.

CIVICUS, “Monitor tracking civic space: Denmark”. https://monitor.civicus.org/country/denmark/ .

Eiropas Padome, Ministru komiteja (2000), “Recommendation Rec(2000)19 of the Committee of Ministers to Member States on the Role of Public Prosecution in the Criminal Justice System”.

Eiropas Padome, Ministru komiteja (2010), “Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities”.

Eiropas Padome, Ministru komiteja (2016), “Recommendation CM/REC(2016)4 of the Committee of Ministers to member States on the protection of journalism and safety of journalists and other media actors”.

Eiropas Padome, Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platforma — Dānija. https://www.coe.int/en/web/media-freedom .

Tiesas 2018. gada 25. jūlija spriedums lietā LM, C-216/18 PPU.

Tiesas 2019. gada 27. maija spriedums apvienotajās lietās OG, C-508/18 un PI, C-82/19 PPU.