ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
PIELIKUMS

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. […]

(...),

ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

tā kā:

(1)Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma līgumslēdzēju pušu sadarbību, iekļaujot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/836 (2021. gada 20. maijs), ar ko groza Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu.

(2)Ir lietderīgi, ka EBTA valstu dalība darbībās, kas izriet no Regulas (ES) Nr. 2021/836, sāktos no 2021. gada 1. janvāra neatkarīgi no tā, kad tiek pieņemts šis lēmums, vai ja par šim lēmumam nepieciešamo konstitucionālo prasību izpildi, ja tādas ir, tiek ziņots pēc 2021. gada 10. jūlija.

(3)Subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību EBTA valstīs, vajadzētu būt tiesīgiem piedalīties darbībās, kas sākas pirms šā lēmuma stāšanās spēkā. Izmaksas par šādām darbībām, kuru īstenošana sākas pēc 2021. gada 1. janvāra, var tikt uzskatītas par attiecināmām ar tādiem pašiem nosacījumiem kā tie, kas piemērojami subjektiem, kuri iedibināti ES dalībvalstīs, ja vien šis lēmums stājas spēkā pirms attiecīgās darbības beigām.

(4)Nosacījumi EBTA valstu un to iestāžu, uzņēmumu, organizāciju un valstspiederīgo dalībai Eiropas Savienības programmās ir izklāstīti EEZ līgumā un jo īpaši tā 81. pantā.

(5)Tādēļ, lai šo paplašināto sadarbību varētu īstenot no 2021. gada 1. janvāra, būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

EEZ līguma 31. protokola 10. panta 8. punkta d) apakšpunkta ievilkumā (Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1313/2013/ES) pievieno šādu tekstu:

“-32021 R 0836: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/836 (2021. gada 20. maijs), ar ko groza Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (OV L 185, 26.5.2021., 1.-22. lpp.).

Darbību, kuru īstenošana sākas pēc 2021. gada 1. janvāra, radītās izmaksas var uzskatīt par attiecināmām no darbības sākuma datuma, kas noteikts saskaņā ar attiecīgo dotācijas līgumu vai dotācijas lēmumu saskaņā ar tajā paredzētajiem nosacījumiem, ja EEZ Apvienotās komitejas 2021. gada xx Lēmums Nr. xx/2021 [šis lēmums] stājas spēkā pirms darbības beigām.
1

6 – iekļaujošas izglītības pieejamība, attīstība un kvalitāte – 1. reforma: 1. Nodrošināt nosacījumus obligātās pirmsskolas izglītības īstenošanai bērniem vecumā no pieciem gadiem un ieviest juridiskas tiesības uz vietu bērnudārzā vai citiem pirmsskolas izglītības sniedzējiem no trīs gadu vecuma

Atskaites punkts

Ieviest juridiskas izmaiņas obligātajā pirmsskolas izglītībā bērniem vecumā no pieciem gadiem un ieviest juridiskas tiesības uz vietu bērnudārzā vai citiem pirmsskolas izglītības sniedzējiem no trīs gadu vecuma.

Parlamenta pieņemtais Likums Nr. 597/2003, Likums Nr. 596/2003, Likums Nr. 245/2008, Likums Nr. 138/2019, grozījumi Valdības noteikumos Nr. 668/2004 Coll., Valdības noteikumi Nr. 630/2008 Coll., grozījumi Dekrētā Nr. 1/2020.

4. cet.

2022
DEUTSCHLAND

— Das Konkursverfahren

— Das gerichtliche Vergleichsverfahren

— Das Gesamtvollstreckungsverfahren

— Das Insolvenzverfahren

EESTI

— Pankrotimenetlus

— Võlgade ümberkujundamise menetlus

ÉIRE/IRELAND

— Compulsory winding-up by the court

— Bankruptcy

— The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent

— Winding-up in bankruptcy of partnerships

— Creditors' voluntary winding-up (with confirmation of a court)

— Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution

— Examinership

— Debt Relief Notice

— Debt Settlement Arrangement

— Personal Insolvency Arrangement

ΕΛΛΑΔΑ
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Iniciatīva attiecas uz regulu, ko pieņem uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 118. panta pirmās daļas pamata un kas sparģeļu sugām un puķu sīpolu, sīko kokaugļu un dekoratīvo kokaugu sugu grupām pagarina aizsardzības termiņu no 25 gadiem uz 30 gadiem, kā pašlaik norādīts Padomes Regulas (EK) Nr. 2100/94 par Kopienas augu šķirņu aizsardzību 19. pantā. Šāda papildu aizsardzība pašlaik ir spēkā koku, vīnogulāju un kartupeļu sugām. Pagarinājuma pieprasījumu iesniedza Kopienas Augu šķirņu biroja (CKPVO) Administratīvā padome, saņēmusi pieprasījumu no selekcionārus pārstāvošajām selekcionāru organizācijām Ciopora, Euroseeds un Plantum, kā arī uzņēmuma James Hutton Ltd.

CPVO un Komisija (SANTE ĢD) ir veikuši šādu analīzi: vai attiecīgās sugas ir tehniski grūti selekcionējamas un tāpēc ilgstoši jātērējas par pētniecības darbībām, vai pavairošanas materiāla pavairošanai vajadzīgs ilgs laiks, vai jaunās šķirnes komerciālo vērtību dod tikai ilgtermiņā un peļņu no investīcijām pētniecības darbībās ir iespējams gūt tikai diezgan vēlā aizsardzības posmā salīdzinājumā ar citām dārzkopības vai lauksaimniecības kultūrām. Veiktā analīze liecina, ka sparģeļu sugām un puķu sīpolu, sīko kokaugļu un dekoratīvo kokaugu sugu grupām aizsardzības termiņš būtu jāpagarina par pieciem gadiem, lai varētu izveidot tiesisko vidi, kas veicina pētniecības un selekcionēšanas izdevumu atbilstīgu atpelnīšanu.•Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

Ar šo lēmumu tiek tehniski īstenotas esošās prasības, un tas saskan ar pašreizējiem noteikumiem Eiropas selekcionāru tiesību politikas jomā.

•Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

Šis priekšlikums saskan ar un atbilst Savienības noteikumiem.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

•Juridiskais pamats

Šā akta juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 118. panta pirmā daļa, kas pilnvaro Eiropas Parlamentu un Padomi, veidojot iekšējo tirgu vai nodrošinot tā darbību, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru noteikt pasākumus, ar ko ieviest Eiropas intelektuālā īpašuma tiesību apliecinošus dokumentus, kuri nodrošinātu vienotu intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību visā Savienībā, un pasākumus centralizētas atļauju piešķiršanas, koordinācijas un uzraudzības kārtības izveidei visā Savienībā.

•Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

Prasības attiecībā uz augu selekcionāru tiesībām tiek reglamentētas Savienības līmenī, un, lai garantētu tādu pašu tiesību aizsardzības periodu augu selekcionāriem, ir jārīkojas Savienības līmenī.

•Proporcionalitāte

Šis ir vienīgais iespējamais Savienības rīcības veids izvirzītā mērķa sasniegšanai.

•Juridiskā instrumenta izvēle

Šis tiesību akts ir paredzēts juridiskajā pamatā – Līguma par Eiropas Savienības darbību 118. pantā.

3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

•Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes
Kā jau minēts, atkāpēm no PVN direktīvas vienmēr vajadzētu būt ar noteiktu beigu termiņu, lai varētu novērtēt to ietekmi. 2024. gada 31. decembra noteikšana par atkāpes pasākuma termiņa beigām, kā to pieprasīja Malta, ir saskaņota ar prasībām jaunajā Direktīvā (ES) 2020/285 par vienkāršākiem PVN noteikumiem maziem un vidējiem uzņēmumiem. Minētajā direktīvā ir paredzēts, ka dalībvalstīm valsts noteikumi, kuri tām ir jāpieņem, lai izpildītu direktīvas prasības, būs jāpiemēro no 2025. gada 1. janvāra.

Tādējādi ierosinātais pasākums atbilst spēkā esošajiem PVN direktīvas noteikumiem.
EIROPAS KOMISIJA

Briselē, 22.6.2020

COM(2020) 254 final

2020/0121(NLE)

Priekšlikums

PADOMES LĒMUMS

par to, lai noslēgtu nolīgumu, ar ko groza Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses, lai ņemtu vērā Samoa Neatkarīgās Valsts pievienošanos un citu Klusā okeāna salu valstu pievienošanos nākotnē
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Covid-19 uzliesmojuma tiešā un netiešā ietekme visās dalībvalstīs turpina palielināties. Līdzīga situācija līdz šim nav pieredzēta, un šādos apstākļos ir vajadzīga situācijai pielāgotu ārkārtas pasākumu piemērošana.

Ar pirmo pasākumu paketi, kuru Komisija ierosināja 2020. gada 13. martā, tika ieviestas vairākas nozīmīgas izmaiņas, kas ļauj efektīvāk reaģēt uz pašreizējo situāciju. Tikmēr ietekme uz mūsu ekonomiku un sabiedrību kļūst arvien nopietnāka. Tāpēc otrajai pasākumu paketei jāsniedzas tālāk par to, kas jau iespējams, un jānodrošina ārkārtas papildu elastība, kas vajadzīga, lai reaģētu uz pašreizējo bezprecedenta situāciju, kuras iespaidā aktivizēta Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula.

Lai nodrošinātu, ka visu fondu atbalstu var mobilizēt kā pagaidu ārkārtas pasākumu cīņai ar Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz mūsu ekonomiku un sabiedrību, neskarot parastos apstākļos piemērojamos noteikumus, uz laiku ir jāpieļauj iespēja no ES budžeta piešķirt 100 % līdzfinansējumu kohēzijas politikas programmu īstenošanai, kā arī jāparedz papildu iespējas pārvietot līdzekļus starp Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Eiropas Sociālo fondu (ESF) un Kohēzijas fondu un starp reģionu kategorijām. Turklāt, lai pavērtu iespēju resursus novirzīt uz jomām, kuras pašreizējā krīze skārusi vissmagāk, ierosināts dalībvalstis atbrīvot no vajadzības ievērot tematiskās koncentrācijas prasības. Šī atkāpe ļaus mobilizēt visus pieejamos ERAF, Kohēzijas fonda un ESF līdzekļus, lai pārvarētu nepieredzētās grūtības, ar kurām dalībvalstis saskaras Covid-19 uzliesmojuma dēļ. Dalībvalstis un reģioni varēs mobilizēt vairāk resursu, lai izvērstu un pagarinātu saīsināta darbalaika shēmas, atbalstītu MVU apgrozāmo kapitālu un segtu tūlītējus izdevumus veselības aprūpes sektorā.

Turklāt, lai valstu un Eiropas publiskās pārvaldes iestādēm mazinātu pašreizējos apstākļos nevajadzīgo administratīvo slogu, kas izrietētu no programmu grozīšanas, ir jāatturas arī no partnerības nolīgumu grozīšanas un uz vēlāku laiku 2020. gadā jāatliek gada īstenošanas ziņojumu iesniegšanas termiņš, kā arī uz minētajiem ziņojumiem balstīto Komisijas ziņojumu termiņš. Turklāt tiks vienkāršotas dažas procedurālās prasības, kas saistītas ar revīzijām un finanšu instrumentiem. Ņemot vērā pašreizējos ierobežojumus, kas traucē veikt vajadzīgo ERAF, ESF, EJZF un Kohēzijas fonda revīzijas darbu, būtu skaidri jānosaka, ka iespēja izmantot nestatistisku atlases metodi ir paplašināta. Lai finanšu instrumentus varētu ātri pielāgot vajadzībai efektīvi reaģēt uz Covid-19 uzliesmojumu, vairs nebūtu jāprasa pārskatīt un atjaunināt ex ante novērtējumu un iesniegt apliecinošus dokumentus, kas pierāda, ka piešķirtais atbalsts ticis izmantots tā paredzētajam mērķim. Turklāt iespējas ar finanšu instrumentiem atbalstīt apgrozāmo kapitālu būtu jāpaplašina, lai tās attiektos arī uz ELFLA.
par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Protokolu, ar ko 2007. gada 25. un 30. aprīlī parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko groza 2007. gada 25. un 30. aprīlī parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kuru Amerikas Savienotās Valstis un Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstīja 2010. gada 24. jūnijā, groza, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

AMERIKAS SAVIENOTĀS VALSTIS (turpmāk “ASV”), no vienas puses,

un EIROPAS SAVIENĪBA, no otras puses,

Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kas parakstīts 2007. gada 25. un 30. aprīlī (turpmāk “Gaisa transporta nolīgums”), kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko groza 2007. gada 25. un 30. aprīlī parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kuru Amerikas Savienotās Valstis un Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstīja 2010. gada 24. jūnijā (turpmāk “2010. gada protokols”), Horvātijas Republikai piemēro kā Eiropas Savienības dalībvalstij.

2. pants

1. Ar 2010. gada protokolu grozītā Gaisa transporta nolīguma 1. pielikuma 1. iedaļā pēc c) punkta, kas attiecas uz Bulgārijas Republiku, pievieno šādu noteikumu:

“ca) Horvātijas Republika: Gaisa transporta nolīgums starp Amerikas Savienoto Valstu valdību un Horvātijas Republikas valdību, kas parakstīts Vašingtonā 2011. gada 3. februārī.”

2. Ar 2010. gada protokolu grozītā Gaisa transporta nolīguma 1. pielikuma 3. iedaļas tekstu svītro pilnībā un aizstāj ar šādu:

“Neskarot šā nolīguma 3. pantu, ASV aviosabiedrībām nav piešķirtas tiesības sniegt vienīgi kravas pārvadājumu pakalpojumus, kas nav daļa no pakalpojuma, kurā tiek apkalpotas Amerikas Savienotās Valstis, uz vai no vietām dalībvalstīs, izņemot uz vai no vietām Čehijas Republikā, Francijas Republikā, Horvātijas Republikā, Luksemburgas Lielhercogistē, Maltā, Polijas Republikā, Portugāles Republikā, Slovākijas Republikā un Vācijas Federatīvajā Republikā.”

3. pants

Šis protokols stājas spēkā — atkarībā no tā, kas ir vēlāk:

1) dienā, kad stājas spēkā 2010. gada protokols, vai

2) vienu mēnesi pēc dienas, kad ar pēdējo diplomātisko notu ir pabeigta notu apmaiņa starp pusēm, apliecinot, ka ir pabeigtas visas procedūras, kas vajadzīgas, lai šis protokols stātos spēkā.

4. pants

Līdz šis protokols stājas spēkā, puses vienojas no tā parakstīšanas dienas šo protokolu piemērot provizoriski, ciktāl to atļauj piemērojamie valstu tiesību akti.

Sagatavots …………, 2019. gada …………, divos eksemplāros.
Atļautā zvejas zona ir definēta ar šādiem elementiem (1) : a) uz rietumiem no 016° 53′ 42″ rietumu garuma starp Senegālas–Mauritānijas robežu un 15° 40′ 00″ ziemeļu platuma; b) tālāk par 15 jūras jūdzēm no bāzes līnijas starp 15° 40′ 00″ ziemeļu platuma un 15° 15′ 00″ ziemeļu platuma; c) tālāk par 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijas no 15° 15′ 00″ ziemeļu platuma līdz 15° 00′ 00″ ziemeļu platuma; d) tālāk par 8 jūras jūdzēm no bāzes līnijas no 15° 00′ 00″ ziemeļu platuma līdz 14° 32′ 30″ ziemeļu platuma; e) uz rietumiem no 017° 30′ 00″ rietumu garuma, zonā starp 14° 32′ 30″ ziemeļu platuma un 14° 04′ 00″ ziemeļu platuma; f) uz rietumiem no 017° 22′ 00″ rietumu garuma, zonā starp 14° 04′ 00″ ziemeļu platuma un Senegālas–Gambijas ziemeļu robežu; g) uz rietumiem no 017° 35′ 00″ rietumu garuma, zonā starp Senegālas–Gambijas dienvidu robežu un 12° 33′ 00″ ziemeļu platuma; h) uz dienvidiem no 137° azimuta, kas iezīmēts no punkta P9 (12° 33′ 00″ ziemeļu platuma; 017° 35′ 00″ rietumu garuma) līdz krustošanās punktam ar 220° azimutu, kas iezīmēts no Cabo Roxo, lai ņemtu vērā Senegālas un Gvinejas-Bisavas pārvaldības un sadarbības nolīgumu.
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Komisija, pamatodamās uz attiecīgajām sarunu norādēm, ar Santomes un Prinsipi Demokrātiskās Republikas (“Santome un Prinsipi”) valdību ir risinājusi sarunas par to, lai noslēgtu jaunu protokolu, kas pievienojams esošajam zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam. Šo sarunu iznākumā jauns protokols tika parafēts 2019. gada 17. aprīlī. Protokols aptver piecu gadu laikposmu no tā provizoriskās piemērošanas sākuma dienas, t. i., no parakstīšanas dienas, kā noteikts protokola 15. pantā.

Protokols paredz zvejas iespējas Savienības kuģiem, konkrēti,
•Juridiskā instrumenta izvēle

3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

•Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

Komisija 2019. gadā retrospektīvi (ex post) izvērtēja pašreizējo protokolu, kas pievienots ar Senegālu noslēgtajam IZPN, un provizoriski (ex ante) – iespējamu protokola atjaunošanu. Izvērtējuma secinājumi ir izklāstīti atsevišķā Komisijas dienestu darba dokumentā.

Izvērtējumā secināts, ka ES (gan tunzivju, gan demersālo sugu) zvejas sektorā ir liela interese par zvejošanu Senegālas ūdeņos un ka protokola atjaunošana palīdzētu stiprināt reģiona zvejniecību uzraudzību, kontroli un pārraudzību un veicinātu to labāku pārvaldību. No ES skatpunkta ir svarīgi saglabāt instrumentu, kas ļauj īstenot nozarisku sadarbību ar Senegālu – subreģionālā līmenī nozīmīgu partneri. Paredzētais jaunais protokols gan ES zvejas sektoram, gan partnervalstij ir svarīgs arī tāpēc, ka Dakāra ir viena no lielākajām izkraušanas ostām. Senegālas iestāžu mērķis ir turpināt attiecības ar ES, lai stiprinātu okeāna pārvaldību, tālab izmantojot īpašu nozarisko atbalstu un tā dotās daudzgadu finansēšanas iespējas.
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.Priekšlikuma priekšmets

Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijas padomē saistībā ar paredzēto HS nomenklatūras grozījumu pieņemšanu par jaunieviestiem tabakas izstrādājumiem.

2.Priekšlikuma konteksts

2.1.Starptautiskā konvencija par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu

Starptautiskās konvencijas par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu (“nolīgums”) mērķis ir atvieglot starptautisko tirdzniecību un statistikas vākšanu, salīdzināšanu un analīzi, jo īpaši attiecībā uz starptautisko tirdzniecību. Tajā kā pielikums ir iekļauta HS nomenklatūra, kas ir starptautiska saskaņota sistēma, kura ļauj iesaistītajām valstīm muitas vajadzībām klasificēt tirgotās preces uz kopīga pamata. HS nomenklatūra ietver preču aprakstu, kas sastāv no pozīcijām un apakšpozīcijām, un to attiecīgajiem ciparu kodiem, balstoties uz 6 ciparu kodu sistēmu. HS nomenklatūru pārskata reizi piecos gados. To piemēro vairāk nekā 190 administrācijas visā pasaulē; līdz ar to vairāk nekā 98 % no visām pasaulē pārdotajām precēm ir klasificētas saskaņā ar to.

Nolīgums stājās spēkā 1988. gada 1. janvārī.

Eiropas Savienība un visas dalībvalstis ir konvencijas puses.

2.2.Pasaules Muitas organizācija (PMO)

Pasaules Muitas organizācija (PMO), kuru 1952. gadā izveidoja kā Muitas sadarbības padomi, ir neatkarīga starpvaldību struktūra, kuras uzdevums ir uzlabot muitas administrāciju efektivitāti un lietderību. PMO saviem biedriem piedāvā dažādas konvencijas un citus starptautiskus instrumentus, kā arī tehniskās palīdzības un mācību pakalpojumus. Pašlaik PMO pārstāv 182 muitas administrācijas visā pasaulē.

PMO pārvaldības struktūra ir Padome, kurai, pildot savas funkcijas, palīdz sekretariāts un vairākas tehniskās un padomdevēju komitejas ar savu kompetenci un prasmēm.

Tehniskā komiteja, kas PMO ir atbildīga par nolīguma sagatavošanas darbu, ir HS komiteja. HS komitejas galvenie uzdevumi ir šādi:

·nodrošināt harmonizētās sistēmas juridisko dokumentu vienādu interpretāciju un piemērošanu, tostarp risinot klasificēšanas strīdus starp līgumslēdzējām pusēm, un tādējādi atvieglojot tirdzniecību;

·ierosināt harmonizētās sistēmas grozījumus un atjauninājumus, lai atspoguļotu tehnoloģiju attīstību un tirdzniecības modeļu izmaiņas, kā arī citas harmonizētās sistēmas lietotāju vajadzības;

·veicināt harmonizētās sistēmas plašu piemērošanu un izskatīt ar to saistītus vispārējus un politikas jautājumus.

PMO padome izskata HS komitejas sagatavotos nolīguma grozījumu priekšlikumus, un tā var tos ieteikt līgumslēdzējām pusēm. PMO padomes ieteiktie grozījumi tiek uzskatīti par pieņemtiem, ja neviena no līgumslēdzējām pusēm sešu mēnešu laikā pēc to paziņošanas neceļ pret tiem iebildumus.

Nostājas, kas Savienībai jāieņem PMO par HS, saskaņo ar dalībvalstīm. Savienībai un tās dalībvalstīm PMO padomē ir tikai viena balss.

2.3.Paredzētais PMO padomes akts
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Komisija savā paziņojumā “Sagatavošanās saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības 2019. gada 30. martā: rīcības plāns ārkārtas situācijai” noteikusi principus, kas ir ārkārtas pasākumu pamatā, arī to, ka ārkārtas pasākumi nelīdzēs, ja ieinteresētās personas nebūs veikušas sagatavotības pasākumus vai tos īstenos novēloti. Minētajā paziņojumā Komisija nosauca darbības, ko tā uzskata par vajadzīgām, taču atgādināja, ka vēlāk tās var būt nepieciešams papildināt ar vēl citām.

2017. gada 29. martā Apvienotā Karaliste uz Līguma par Eiropas Savienību 50. panta pamata iesniedza paziņojumu par nodomu no Savienības izstāties. Tas nozīmē, ka gadījumā, ja izstāšanās līgums netiks ratificēts, Savienības primāro un sekundāro tiesību kopums Apvienotajai Karalistei no 2019. gada 30. marta (“izstāšanās diena”) vairs nebūs saistošs. Apvienotā Karaliste kļūs par trešo valsti.

Tomēr, lai risinātu jautājumus, kas tieši saistīti ar dzelzceļa pārrobežu darbībām, nodrošinātu to nepārtrauktību pēc izstāšanās dienas un tādējādi mazinātu traucējumus Savienībā, starp attiecīgajām ES dalībvalstīm un Apvienoto Karalisti būtu nepieciešamas sarunas un nolīgumu parakstīšana. Slēgt šādus divpusējus nolīgumus būtu iespējams tikai pēc tam, kad Apvienotā Karaliste būs kļuvusi par trešo valsti.

Jo īpaši būtu vajadzīgi pielāgojumi uz Kenterberijas līguma, kas attiecas uz Lamanša tuneli, pamata izveidotās divvalstu drošības iestādes sakarā, lai stāvoklis atbilstu tam, ka Apvienotā Karaliste pārtapusi par trešo valsti.

Tādēļ ir lietderīgi, ka Komisija ierosina pasākumus, kuri dažām dzelzceļa infrastruktūras daļām saskaņā ar attiecīgajiem ES tiesību aktiem nodrošinātu atļauju derīguma termiņa turpināšanos.

Tas skar tikai tādu drošības atļauju derīgumu, kas uz Direktīvas 2004/49/EK 11. panta pamata infrastruktūras pārvaldītājiem izdotas Savienību un Apvienoto Karalisti savienojošās pārrobežu infrastruktūras pārvaldības un ekspluatācijas vajadzībām.

•Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

Šis priekšlikums ir iecerēts kā lex specialis, kas pievērstos daļai no sekām, kuras izriet no tā, ka Direktīva 2004/49/EK uz Apvienoto Karalisti vairs neattieksies. Ierosinātie noteikumi nepārsniedz to, kas šajā sakarā nepieciešams, lai nerastos pārrobežu darbību traucējumi. Turklāt tos paredzēts piemērot tikai ierobežotu laiku. Citādā ziņā joprojām būs piemērojami šo aktu vispārīgie noteikumi. Līdz ar to šis priekšlikums pilnīgi sader ar spēkā esošo tiesisko regulējumu.
EIROPAS KOMISIJA

Briselē, 4.1.2019

COM(2018) 854 final

2018/0430(NLE)

Priekšlikums

PADOMES LĒMUMS

par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu protokolu Sadarbības nolīgumam civilās globālās navigācijas pavadoņu sistēmas (FMT:ItalicGNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas, Horvātijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai