EIROPAS KOMISIJA Briselē, 30.5.2018 COM(2018) 386 final 2018/0211(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido ES Krāpšanas apkarošanas programmu {SWD(2018) 294 final}



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Nākamās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) sagatavošanas ietvaros būtu jāizveido programma ES finanšu interešu aizsardzības atbalstam, kā arī savstarpējai administratīvajai palīdzībai starp muitas dienestiem. Saistībā ar jauno programmu atbilstīgi 2016. gada Finanšu regulas 30. panta 4. punktam tika veikts ex-ante izvērtējums dienestu darba dokumenta veidā. Šajā priekšlikumā paredzētais piemērošanas datums ir 2021. gada 1. janvāris, un tas ir adresēts 27 dalībvalstu Savienībai saskaņā ar Apvienotās Karalistes paziņojumu, ko Eiropadome saņēma 2017. gada 29. martā, par nodomu izstāties no ES un Eiropas Atomenerģijas kopienas, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu. •Pamatojums un mērķi Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 325. pantā paredzēta prasība par dalībvalstu un ES kopīgu pienākumu aizsargāt Savienības finanšu intereses. LESD 33. pantā ir paredzēta prasība stiprināt muitas sadarbību dalībvalstu starpā, kā arī starp dalībvalstīm un Komisiju. Iepriekšējo Savienības daudzgadu budžetu īstenošana ir notikusi ar virkni pasākumu, kuru mērķis ir sniegt atbalstu dalībvalstīm un Savienībai kopumā, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, kas ietekmē Savienības finanšu intereses, kā arī atbalstītu savstarpēju administratīvo palīdzību un sadarbību muitas un lauksaimniecības jautājumos. Minētie pasākumi ietver i) izdevumu programmu Hercule III, kas atbalsta pret krāpšanu, korupciju un citādu nelikumīgu rīcību, kura ietekmē Savienības finanšu intereses, vērstus pasākumus, ii) Krāpšanas apkarošanas informācijas sistēmu (KAIS), kas ir operatīva darbība, ko pārsvarā veido virkne muitas IT lietojumprogrammu, kuras darbojas Komisijas pārvaldītas kopējas informācijas sistēmas ietvaros, kas izveidota, lai veiktu Komisijai ar Regulu (EK) Nr. 515/97 uzticētos uzdevumus, un iii) Pārkāpumu pārvaldības sistēmu (PPS), kas ir drošas elektroniskas saziņas rīks, kurš atvieglo dalībvalstu pienākumu ziņot par konstatētiem pārkāpumiem, tostarp par krāpšanu, un kurš atbalsta to pārvaldību un analīzi. Lai gan minēto elementu ietekmi uz finansēm ir grūti novērtēt skaitliskā ziņā, tie ir palīdzējuši ES budžetā atgriezt lielas naudas summas. Piemēram, ar programmu Hercule tika finansēta Automatizētā uzraudzības rīka (AUR) izstrāde, kas ir IT rīks tirdzniecības plūsmu anomāliju identificēšanai. Tas tika izmantots vairākās muitas operācijās, un tam bija svarīga nozīme liela apjoma krāpšanas shēmu identificēšanā saistībā ar pārāk zemas vērtības noteikšanu tekstilizstrādājumu un apavu importam no trešām valstīm. Iepriekšējā pieredze liecina, ka gan krāpšana, gan pārkāpumi ietekmē Savienības finanšu intereses. Gada ziņojums par ES finanšu interešu aizsardzību katru gadu liecina par to, ka šādu pārkāpumu, tostarp krāpšanas, līmenis, lai gan tas ir svārstīgs, pieprasa Savienības mēroga rīcību. Turklāt nākamā daudzgadu finanšu shēma (DFS) tiks īstenota, ņemot vērā būtiskas izmaiņas Savienības finanšu interešu aizsardzības tiesiskajā un institucionālajā regulējumā, jo īpaši Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidi un to, ka tiks īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 5. jūlija Direktīva (ES) 2017/1371 par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (PIF direktīva). No budžeta īstenošanas perspektīvas PPS nav finansējuma programma, bet gan operatīva darbība. Komisijai PPS darbība ir uzticēta ar nozaru tiesību aktiem. PPS ir pienācīgi jāuztur un jāattīsta, lai ļautu dalībvalstīm izpildīt to ziņošanas pienākumus un sniegtu Komisijai datus, kas nepieciešami, lai analizētu galvenos panākumus saistībā ar tādu pārkāpumu, tostarp krāpšanas, atklāšanu un paziņošanu, kas attiecas uz Savienības budžetu dalītas pārvaldības un pirmspievienošanās jomās. KAIS tāpat kā PPS no budžeta īstenošanas perspektīvas ir operatīva darbība.Tā kā noziedzīgie grupējumi kļūst arvien rafinētāki un krāpšanas apkarošanā rodas jauni izaicinājumi, tostarp tehnoloģijas attīstības ietekmē, nepieciešamība sniegt savstarpēju administratīvo palīdzību starp muitas dienestiem un sadarboties ar Komisiju joprojām ir liela. Ar ES Krāpšanas apkarošanas programmas izveidi lielā mērā tiks pārņemta Hercule III programma, ieviešot dažus uzlabojumus, piemēram, iespēju finansēt jaunas iniciatīvas (piemēram, datu analīzes jomā), un tā tiks apvienota ar KAIS un PPS finansiālo bāzi. Tā arī pilnībā izmantos jaunās Finanšu regulas sniegtās iespējas. ES Krāpšanas apkarošanas programma nodrošinās Savienība atbalsta nepārtrauktību darbībām, kuras dalībvalstis un Komisija veic, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses un atbalstītu savstarpējas administratīvās palīdzības sniegšanu starp dalībvalstīm un sadarbību starp dalībvalstīm un Komisiju muitas un lauksaimniecības jautājumos. ES Krāpšanas apkarošanas programma arī stiprinās un racionalizēs pastāvošo Savienības atbalstu darbam pie Savienības finanšu interešu aizsardzības un savstarpējas administratīvās palīdzības sniegšanai muitas jautājumos, kā arī izmantos sinerģiju un radīs elastīgumu starp dažādiem spēkā esošajiem pasākumiem. Programmai būs divi galvenie mērķi. (1)Aizsargāt Eiropas Savienības finanšu intereses. (2)Atbalstīt savstarpējas palīdzības sniegšanu starp dalībvalstu pārvaldes iestādēm un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu muitas un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu. No galvenajiem mērķiem tieši izriet programmas konkrētie mērķi, kas ir trejādi. (1)Novērst un apkarot krāpšanu, korupciju un citādu nelikumīgu rīcību, kura ietekmē Savienības finanšu intereses. (2)Atbalstīt ziņošanu par pārkāpumiem, tostarp par krāpšanu, kas attiecas uz Savienības budžeta dalītās pārvaldības un pirmspievienošanās palīdzības fondiem. (3)Nodrošināt rīkus informācijas apmaiņai un operatīvo darbību atbalstam savstarpējas administratīvās palīdzības jomā muitas un lauksaimniecības jautājumos.

•Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem Vairāki tiesību akti Savienības līmenī pievēršas Savienības finanšu interešu aizsardzības jautājumam, proti, Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013, ar ko nosaka noteikumus par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), Regula (EK) Nr. 515/97 par savstarpēju administratīvo palīdzību muitas un lauksaimniecības jautājumos un nesen pieņemtā Regula (ES) 2017/1939, ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei, kā arī PIF direktīva. Arī nozaru tiesību akti ietver noteikumus par Savienības finanšu interešu aizsardzību. ES Krāpšanas apkarošanas programma sniegs palīdzību dalībvalstīm un attiecīgajām Savienības struktūrvienībām, lai tās varētu labāk aizsargāt Savienības finanšu intereses. Tai būtu jāatbalsta iepriekš minētie politikas instrumenti. Muitas jomā ES Krāpšanas apkarošanas programmas KAIS komponents arī turpmāk attieksies uz darbībām, kas Komisijai uzticētas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 515/97. Visbeidzot, PPS komponents attieksies uz darbībām, kas Komisijai uzticētas saskaņā ar nozaru tiesību aktiem. •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām Jaunās daudzgadu finanšu shēmas ietvaros tiks izveidots jauns muitas kontroles iekārtu instruments, lai atbalstītu labi funkcionējošu muitas savienību, tostarp muitas dienestiem sniedzot atbalstu saistībā ar kontroles iekārtu iegādi. ES Krāpšanas apkarošanas programma un Muitas kontroles iekārtu programma viena otru papildinās, jo katra no tām muitām sniegs dažāda veida atbalstu — ES Krāpšanas apkarošanas programma cita starpā sniegs atbalstu saistībā ar iekārtu iegādi, tostarp nelielu iekārtu iegādi muitas dienestiem un iestādēm, kas nav muitas dienesti, ja to tiešais mērķis ir Savienības finanšu interešu aizsardzība, savukārt jaunā muitas iekārtu programma ir paredzēta lielāku muitas iekārtu iegādes finansēšanai nolūkā uzlabot veikto muitas kontroļu viendabīgumu visās dalībvalstīs. Piemēram, ES Krāpšanas apkarošanas programmas kompetence, nepārklājoties ar Muitas kontroles iekārtu instrumentu, varētu attiekties uz šāda veida iekārtām: digitālais kriminālistikas aprīkojums, novērošanas iekārtas, izlūkošanas iekārtas, aprīkojums cigarešu kontrabandas apkarošanai, piemēram, meklētājsuņi. Turklāt ES Krāpšanas apkarošanas programma — atšķirībā no Muitas kontroles iekārtu instrumenta — sniegs atbalstu iestādēm, kas nav muitas dienesti, piemēram, nodokļu iestādēm, tiesu iestādēm, policijas inspekcijām un robežpolicijai, ministrijām, dažādām izmeklēšanas iestādēm, pretkorupcijas struktūrām utt. Konkrētas problēmas minētajās jomās, kas ir saistītas arī ar Savienības finanšu interešu aizsardzību, tiks risinātas ar citu Savienības politikas virzienu palīdzību tādās jomās kā tieslietas, muita un iekšlietas un to attiecīgajām programmām. Nav paredzams, ka minētās programmas un ES Krāpšanas apkarošanas programma pārklāsies. Gada darba programmu sagatavošanas kontekstā tiks pētīts jautājums par izvairīšanos no dublēšanās un sinerģijas rašanu starp ES Krāpšanas apkarošanas programmu un citām attiecīgajām programmām tieslietu, muitas un iekšlietu jomā. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats ES Krāpšanas apkarošanas programmas juridiskais pamats apvieno LESD 325. pantu, kurā noteikts kopīgais dalībvalstu un Savienības pienākums aizsargāt Savienības finanšu intereses, un LESD 33. pantu par muitas sadarbību, ņemot vērā, ka Regula (EK) Nr. 515/97, kurā noteikti ES Krāpšanas apkarošanas programmas KAIS komponenta operatīvie aspekti, ir balstīta uz LESD 33. pantu (papildus LESD 325. pantam). •Subsidiaritāte Pārkāpumi, tostarp krāpšana, saistībā ar ES budžetu pēc būtības ir Savienības mēroga parādības, kas novērojamas visās dalībvalstīs. No izdevumu viedokļa tas ir jo īpaši acīmredzami gadījumos, kad krāpšanai ir pārrobežu mērogs, vai no ieņēmumu viedokļa gadījumos, kad, piemēram, importētās preces tiek novērtētas pārāk zemu, lai izvairītos no muitas nodokļiem, un tādējādi tam ir tieša ietekme uz Savienības tradicionālajiem pašu resursiem. Kas attiecas uz ES Krāpšanas apkarošanas programmas Hercule komponentu, no subisdiaritātes viedokļa iejaukšanās Savienības līmenī saistībā ar Savienības finanšu interešu aizsardzību ir pamatota, ja tā veicina sadarbību starp Savienību un dalībvalstīm vai dalībvalstu vidū, neskarot dalībvalstu pienākumus (piemēram, pašām izstrādāt un īstenot konkrētas krāpšanas novēršanas sistēmas). Saskaņā ar šo iniciatīvu sniegtais atbalsts stiprinās pārrobežu sadarbību. KAIS radītā pievienotā vērtība Savienībai izriet no tās koordinācijas aspekta, jo īpaši attiecībā uz datu apkopošanu un piekļuvi tiem, ko nevarētu panākt valstu līmenī, un no tā, ka tiek veicināta valstu muitas dienestu misiju raita darbība un savstarpējas palīdzības sniegšana, kā arī sadarbība ar Komisiju. PPS ir vienīgā Savienības līmeņa datubāze, kurā paziņotā informācija par pārkāpumiem, tostarp par krāpšanu, saistībā ar dalītas pārvaldības un pirmspievienošās fondiem tiek konsolidēta pa Savienības darbības jomām un pa dalībvalstīm. Tā ļauj veikt dažāda veida analīzi un palīdz izstrādāt uz pierādījumiem balstītu Savienības krāpšanas apkarošanas politiku. Pievienotā vērtība tam, ka tiek radīta šāda Savienības mēroga kopaina, ir tāda, ka ir iespējams identificēt kopīgus riskus un tendences, definēt un īstenot kopīgas pieejas cīņai pret krāpšanu, lai efektīvi un vienlīdzīgi aizsargātu Savienības finanšu intereses. Papildus tam ES Krāpšanas apkarošanas programmas KAIS un PPS komponentu darbības tiek veiktas Savienības līmenī, kā tas paredzēts attiecīgajos Savienības tiesību aktos, kuri paši par sevi atbilst proporcionalitātes principam. •Proporcionalitāte ES Krāpšanas apkarošanas programmas Hercule komponents dalībvalstīm nodrošina mērķorientētu palīdzību, lai tās varētu izpildīt savu pienākumu aizsargāt Savienības finanšu intereses. Tas aprobežojas tikai ar ierosināto mērķu sasniegšanai nepieciešamo, un tādēļ atbilst proporcionalitātes principam. Programmas KIAS un PPS komponenti attiecas uz finanšu pienākumiem, kas Komisijai uzlikti saskaņā ar sekundārajiem tiesību aktiem, un neattiecas uz KAIS un PPS operatīvajiem aspektiem. Tie paši par sevi atbilst proporcionalitātes principam. •Juridiskā instrumenta izvēle

Iepriekšējās Hercule programmas juridiskais pamats (Regula (ES) Nr. 250/2014) būs spēkā līdz 2020. gada beigām. Tāpēc ES Krāpšanas apkarošanas programma būs jāveido, pamatojoties uz jaunu regulu, lai nodrošinātu Savienības atbalsta nepārtrauktību Komisijas un dalībvalstu veiktajām darbībām nolūkā sniegt palīdzību krāpšanas apkarošanai. Ar ES Krāpšanas apkarošanas programmas pieņemšanu rodas iespēja Hercule komponentu apvienot ar KAIS un PPS finansiālo bāzi, lai panāktu racionalizāciju un izpētītu operatīvās, administratīvās un budžeta sinerģijas iespējas. 3. RETROSPEKTĪVO IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Retrospektīvie izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude Hercule programma pēdējos gados ir izvērtēta divas reizes. Komisijas ex post ziņojumu par programmas Hercule II (2007–2013) izvērtējumu pieņēma un nosūtīja Eiropas Parlamentam un Padomei 2015. gada maijā. Komisija vidusposma izvērtējuma ziņojumu par programmu Hercule III (no 2014. gada 1. janvāra līdz 2017. gada jūnijam, pirmais programmas septiņu gadu darbības laikposms) pieņēma un nosūtīja 2018. gada janvāra sākumā. Minētajā izvērtējumā konstatēts, ka programma Hercule III ir lielā mērā izpildījusi savu uzdevumu aizsargāt Savienības finanšu intereses. Līdz ar to tika uzskatīts, ka programma ir efektīva. Tā kā tā ir izrādījusies atbilstīga, tiek apsvērta iespēja paplašināt tās darbības mērķus. Bija pieejami nepieciešamie mehānismi, lai nodrošinātu tās saskaņotību. Tika arī pierādīta programmas vispārējā efektivitāte. Izvērtējuma laikā tika ierosināts veikt uzlabojumus, lai mazinātu pieteikšanās un ziņošanas procesu radīto slogu. Šajā nolūkā Komisija sāka izmantot elektronisku pārvaldības sistēmu ar attiecīgo programmu saistīto dotāciju pieteikumu iesniegšanai, apstrādei un pārvaldībai. Šādas programmas pastāvēšanai Savienības līmenī ir skaidra pievienotā vērtība, un programmas pasākumi tika atzīti par ilgtspējīgiem. Kas attiecas uz KAIS un PPS, tā kā tās nav finanšu programmas, tām nepiemēro attiecīgos izvērtējuma ciklus. Tomēr pastāv daži rādītāji, ko var ņemt vērā, lai izvērtētu to veiktspēju saistībā ar attiecīgajām operatīvajām darbībām. Turklāt Komisija regulāri izstrādā aptaujas ziņojumus par KAIS. Nesenākie ziņojumi liecina, ka vairāk nekā 80 % lietotāju dalībvalstīs ir apmierināti ar dažādo KAIS lietojumprogrammu funkcionalitāti un veiktspēju, kā arī ar sniegto KAIS apmācību. Eiropas Revīzijas palāta (ERP) savā īpašajā ziņojumā Nr. 19/2017 par importa procedūrām secināja, ka konkrētas KAIS lietojumprogrammas ir efektīvi rīki, ar ko apzināt iespējamos krāpšanas gadījumus saistībā ar nepatiesas izcelsmes norādīšanu un pārāk zemas vērtības norādīšanu/zemākas cenas norādīšanu rēķinā. Minētās lietojumprogrammas var arī sniegt vērtīgus rīkus, ar ko novērtēt muitas iztrūkuma apmēru. Tajā pašā īpašajā ziņojumā ERP arī norādīja, ka apmaiņai ar muitas informāciju un sadarbības palielināšanai paredzēto Savienības rīku un programmu potenciāls nav izsmelts pilnībā. Īpašajā ziņojumā arī secināts, ka dažas KAIS muitas informācijas sistēmas netiek pietiekami izmantotas. ERP īpašajos ziņojumos Nr. 10/2015 un Nr. 24/2016 sniegti ieteikumi attiecībā uz PPS. Sīkāka informācija par pašreizējo programmu retrospektīviem izvērtējumiem ir atrodama tiesību akta priekšlikumam pievienotā ex-ante izvērtējuma 1.2. iedaļā. •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Komisija 2018. gada 13. martā rīkoja vienas dienas semināru ar dalībvalstu ieinteresētajām personām (galvenokārt krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienestu un muitas pārvalžu pārstāvjiem), lai apspriestu nākamās programmas darbību iespējas. Apspriešanā apstiprinājās, ka ir vajadzīgs turpmāks atbalsts Savienības krāpšanas apkarošanas programmas veidā. Ex-ante izvērtējuma 2. pielikumā ir apkopoti konstatējumi, kas gūti šajā mērķorientētajā apspriešanā ar ieinteresētajām personām. Komisija arī veica atklātu sabiedrisko apspriešanu, lai sagatavotu nākotnes nozaru tiesību aktus, kas papildinās priekšlikumu DFS laikposmam pēc 2020. gada. Tikai ļoti neliels skaits saņemto komentāru attiecās uz aspektiem, kas ir saistīti ar ES krāpšanas apkarošanas programmu. •Neatkarīgu ekspertu atzinums Lai izvērtētu programmas Hercule III veiktspēju, tika izmantots ārējs līgumslēdzējs, kā tas paredzēts Regulā (ES) Nr. 250/2014. Līgumslēdzēja veiktajā neatkarīgajā pētījumā tika sniegts programmas Hercule III pamatīgs vidusposma izvērtējums un ieskicētas dažas idejas saistībā ar programmas turpmākajiem iespējamajiem mērķiem un darbībām, jo īpaši tādās jomās kā pārrobežu sadarbība starp dalībvalstīm, sadarbība ar trešo valstu partneriem, kā arī ar jauno tehnoloģiju attīstību saistīto problēmu risināšana. Tajā tika arī konstatēts, ka tikai neliels skaits darbību bija saistīts ar informācijas apmaiņu starp valstu pārvalžu darbiniekiem un ka tikai dažas darbības ietvēra starptautisku līdzdalību. •Ietekmes novērtējums Ņemot vērā to, ka ES krāpšanas apkarošanas programma (ar dažiem grozījumiem) ir spēkā esošo iniciatīvu (programmas Hercule, KAIS un PPS) turpinājums, un ņemot vērā tās struktūru un ierobežoto budžetu, tika uzskatīts, ka ietekmes novērtējums nav vajadzīgs. Tā vietā saskaņā ar 2016. gada Finanšu regulas 30. panta 4. punktu ir sniegts ex-ante izvērtējums dienestu darba dokumenta veidā. •Vienkāršošana Programma Hercule III, KAIS operatīvā darbība un PPS ziņošanas sistēma sniedz vērtīgu ieguldījumu Savienības finanšu interešu aizsardzībā un savstarpējā administratīvajā palīdzībā muitas jautājumos. Ar ES krāpšanas apkarošanas programmu šo trīs instrumentu finansēšana tiks iekļauta vienotā programmā, radot tādu priekšrocību, ka, no vienas puses, katra no tām turpinās sniegt specializētus pakalpojumus atbilstīgi to izveides mērķim, taču, no otras puses, tiks ieviesti nosacījumi, lai panāktu racionalizāciju un izveidotu sinerģiju, kā arī samazinātu administratīvo slogu un vienkāršotu pārvaldību. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Finansējums ES krāpšanas apkarošanas programmas īstenošanai ir 181 207 000 EUR pašreizējās cenās laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam. Konkrētie piešķīrumi pa gadiem, tostarp maksājumu apropriācijas un nepieciešamie cilvēkresursi un administratīvie resursi, ir izklāstīti šim priekšlikumam pievienotajā tiesību akta finanšu pārskatā. 5.CITI ELEMENTI

•Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Regulas, ar ko izveido ES krāpšanas apkarošanas programmu, projektā ir paredzēti šādi trīs galvenie rādītāji saistībā ar programmas konkrētajiem mērķiem. (1)Atbalsts, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju un jebkādu citādu nelikumīgu rīcību, kas ietekmē Savienības finanšu intereses, ko mēra ar: ·apmierinātības līmeni saistībā ar programmas ietvaros rīkotajām un (līdz)finansētajam darbībām; ·to dalībvalstu procentuālo daļu, kas saņem atbalstu katru programmas darbības gadu. (2)Lietotāju apmierinātības līmenis saistībā ar Pārkāpumu pārvaldības sistēmas izmantojumu. (3)Sniegtās savstarpējās palīdzības informācijas gadījumu skaits un atbalstīto ar savstarpējo palīdzību saistīto darbību skaits. Saskaņā ar 22. un 23. punktu 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā, kurā visas trīs iestādes apstiprināja, ka spēkā esošo tiesību aktu un politikas izvērtēšanai būtu jāveido pamats ietekmes novērtējumiem par turpmākās rīcības iespējām, Komisija veiks starpposma un nobeiguma izvērtējumu. Izvērtējumos tiks vērtēta programmas ietekme, pamatojoties uz programmas rādītājiem un mērķiem, un detalizētu analīzi par to, kādā mērā programmu var uzskatīt par atbilstīgu, efektīvu, ar pietiekami lielu ES pievienoto vērtību un saskanīgu ar citām ES politikas jomām. Izvērtējumi ietvers gūtās atziņas, lai identificētu visus problēmjautājumus vai potenciālu vēl vairāk uzlabot darbības vai to rezultātus. Izvērtējumu secinājumus un apsvērumus darīs zināmus Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Revīzijas palātai. •Sīkāks konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums Regulas I nodaļā ir izklāstīti galvenie ES Krāpšanas apkarošanas programmas parametri nākamās DFS periodam no 2021. līdz 2027. gadam, tostarp programmas darbības joma un tās finansējums sadalījumā pa trim komponentiem (programma Hercule, KAIS un PPS). I nodaļā paredzēti arī nosacījumi par trešo valstu dalību programmā. Kas attiecas uz programmas īstenošanu, I nodaļā ir vairākas atsauces uz Finanšu regulu. Attiecībā uz KAIS segtajām izmaksām regulas I pielikumā ir noteikts indikatīvs saraksts ar programmas segtajām izmaksām. II nodaļā sniegta sīkāka informācija par programmas īstenošanu, izmantojot dotācijas, un jo īpaši attiecībā uz iespējamiem dotāciju saņēmējiem. Tie ietver iestādes, kas var palīdzēt sasniegt kādu no programmas mērķiem, no šādām valstīm: dalībvalsts vai ar to saistītas aizjūras zemes vai teritorijas, ar programmu saistīta trešā valsts vai darba programmā iekļauta trešā valsts. III nodaļā ir izklāstīti noteikumi par programmas aspektu plānošanu, uzraudzību un izvērtēšanu. Proti, tajā ir izklāstīti rādītāji un īstenotās ziņošanas metodes un noteikta starpposma izvērtēšanas procedūra. Tajā paredzētas arī Komisijas pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saistībā ar precīzi definētiem mērķiem. IV nodaļā ir aprakstīti pārejas un nobeiguma noteikumi un paredzēta programmas Hercule III regulas atcelšana, kā arī KAIS finansēšanas noteikumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 515/97. 2018/0211 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido ES Krāpšanas apkarošanas programmu EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 33. un 325. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu (), saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 325. pantu Savienība un dalībvalstis apkaro krāpšanu, korupciju un citādu nelikumīgu rīcību, kas apdraud Savienības finanšu intereses. Savienībai būtu jāatbalsta darbības šajās jomās. (2)Iepriekšējais atbalsts šādām darbībām ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 804/2004/EK (programma Hercule), kurā grozījumi izdarīti un kas paplašināts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 878/2007/EK (programma Hercule II), un kurš atcelts un aizstāts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 250/2014 (programma Hercule III), ir devis iespēju uzlabot Savienības un dalībvalstu veiktās darbības, kuru mērķis ir apkarot krāpšanu, korupciju un jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. (3)Atbalsta sniegšana dalībvalstīm, kā arī kandidātvalstīm un potenciālām kandidātvalstīm, lai tās, izmantojot Pārkāpumu pārvaldības sistēmu (PPS), varētu ziņot par pārkāpumiem un krāpšanu, kas ietekmē Savienības finanšu intereses, ir nozaru tiesību aktos ietverta prasība attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu un finansiāla atbalsta instrumentu policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai, Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām, kā arī pirmspievienošanās palīdzību plānošanas periodam no 2014. līdz 2020. gadam un pēc tam. PPS ir drošas elektroniskās saziņas rīks, kas atvieglo dalībvalstu, kā arī kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu pienākumu ziņot par konstatētajiem pārkāpumiem un kas atbalsta pārkāpumu pārvaldību un analīzi. (4)Padomes Regulā (EK) Nr. 515/97 un Padomes Lēmumā 2009/917/JHA paredzēts, ka Savienībai ir jāatbalsta dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēja palīdzība un šo iestāžu un Komisijas sadarbība, lai nodrošinātu muitas un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu. (5)Atbalsts ir paredzēts vairākām operatīvajām darbībām. Tas ietver Krāpšanas apkarošanas informācijas sistēmu (KAIS), kas ir informācijas tehnoloģiju platforma, kura sastāv no vairākām lietojumprogrammām, kas darbojas Komisijas pārvaldībā esošā vienotā informācijas sistēmā. Arī PPS darbojas KAIS platformā. Lai nodrošinātu sistēmas ilgtspēju, tai ir vajadzīgs stabils un prognozējams finansējums ilgtermiņā. (6)Lai palielinātu sinerģiju un budžeta elastīgumu un vienkāršotu pārvaldību, Savienības atbalsts tādās jomās kā Savienības finanšu interešu aizsardzība, ziņošana par pārkāpumiem un savstarpēja administratīvā palīdzība un sadarbība muitas un lauksaimniecības jautājumos būtu jāracionalizē vienotas programmas ietvaros, proti, ES krāpšanas apkarošanas programmas (“programma”) ietvaros. (7)Tāpēc programmā ir apvienots programmai Hercule līdzīgs komponents, cits komponents, ar ko tiek nodrošināts PPS finansējums, un trešais komponents, ar kuru tiek finansētas Komisijai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 515/97 uzticētās darbības, tostarp KAIS platforma. (8)KAIS platforma ietver vairākas informācijas sistēmas, tostarp Muitas informācijas sistēmu (MIS). MIS ir automatizēta informācijas sistēma, kuras mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm novērst un izmeklēt darbības, kas ir muitas vai lauksaimniecības tiesību aktu pārkāpumi, un saukt pie atbildības par tiem, ar ātrāku informācijas izplatīšanu palielinot dalībvalstu muitas pārvalžu sadarbības un kontroles procedūru efektivitāti. MIS attiecas gan uz administratīvo, gan uz policijas sadarbību vienotā infrastruktūrā. Administratīvās sadarbības nolūkos MIS ir izveidota ar Regulu (EK) Nr. 515/97, kas pieņemta, pamatojoties uz 33. un 325. punktu Līgumā par Eiropas Savienības darbību. Policijas sadarbības nolūkos MIS ir izveidota ar Lēmumu 2009/917/JHA, kas pieņemts, pamatojoties uz 30. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu Līgumā par Eiropas Savienību. MIS policijas sadarbības aspektu tehniski nav iespējams nošķirt no administratīvā aspekta, jo tie abi tiek īstenoti vienas vienotas informācijas tehnoloģijas sistēmas ietvaros. Ņemot vērā to, ka MIS ir tikai viena no vairākām informācijas sistēmām, kas darbojas KAIS ietvaros, un ka policijas sadarbības gadījumu skaits ir mazāks par administratīvās sadarbības gadījumiem MIS, tiek uzskatīts, ka KAIS policijas sadarbības aspekts papildina administratīvo aspektu. (9)Ar šo regulu paredz finansējumu visam programmas laikposmam, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa atbilstīgi [atsauce tiks atjaunināta pēc vajadzības saskaņā ar jauno iestāžu nolīgumu: 17. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību]. (10)Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, ko Eiropas Parlaments un Padome pieņēmuši, pamatojoties uz 322. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību. Minētie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas un netiešu pārvaldību, un paredz pārbaudes par finanšu dalībnieku atbildību. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžetu gadījumā, ja dalībvalstīs pastāv vispārīgas nepilnības tiesiskuma jomā, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnosacījums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam ES finansējumam. (11)Šajā regulā minētos finansēšanas veidus un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroļu izmaksas, administratīvo slogu un paredzamo neatbilstības risku. Šajā sakarā būtu nepieciešams apsvērt vienreizēju maksājumu, vienoto likmju un vienības izmaksu, kā arī finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām, izmantošanu, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. (12)Lai programmas ietvaros nodrošinātu nepārtrauktu finansējumu visām darbībām, kuras Komisijai uzticētas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 515/97, tostarp arī KAIS platformai, I pielikumā ir sniegts indikatīvs saraksts ar finansējamajām darbībām. (13)Iekārtu iegādei, izmantojot Savienības finansiālā atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām, var būt pozitīva ietekme uz cīņu pret krāpšanu, kas skar ES finanšu intereses. Savienības finansiālā atbalsta instrumentam muitas kontroles iekārtām un programmai ir kopīga atbildība izvairīties no Savienības atbalsta dublēšanās. Programmas atbalsts galvenokārt būtu jāsniedz tāda veida iekārtu iegādei, uz kurām neattiecas Savienības finansiālā atbalsta instruments muitas kontroles iekārtām, vai arī tādām iekārtām, kuru saņēmēji ir iestādes, kas nav iestādes, uz kurām attiecas Savienības finansiālā atbalsta instruments muitas kontroles iekārtām. Pārklāšanās pamatā būtu jānovērš gada darba programmu izstrādes kontekstā. (14)Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstīm, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, vajadzētu būt iespējai piedalīties programmā. Arī pievienošanās valstīm, kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, kā arī Eiropas kaimiņattiecību politikas partnervalstīm vajadzētu būt iespējai piedalīties programmā saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos aktos noteiktajiem vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem par minēto valstu dalību Savienības programmās. Arī citām trešām valstīm vajadzētu būt iespējai piedalīties programmā, ja tās noslēdz īpašas vienošanās par dalību Savienības programmās. (15)Ņemot vērā programmas Hercule iepriekšējos izvērtējumus un nolūkā stiprināt programmu, izņēmuma gadījumā vajadzētu būt iespējamai tādu tiesību subjektu dalībai, kas ir nodibināti trešā valstī, kura nav saistīta ar programmu, bez nepieciešamības minētajiem subjektiem segt izmaksas, kas saistītas ar viņu dalību. (16)Programma būtu jāīsteno, ņemot vērā ieteikumus un pasākumus, kas uzskaitīti Komisijas 2013. gada 6. jūnija paziņojumā “Cīņas pastiprināšana pret cigarešu kontrabandu un citiem tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības veidiem – visaptveroša ES stratēģija”, kā arī 2017. gada 12. maija progresa ziņojumu par šā paziņojuma īstenošanu.

(17)Savienība 2016. gadā ratificēja Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijas par tabakas kontroli Protokolu par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu (“protokols”). Protokolam būtu jāpalīdz aizsargāt Savienības finanšu intereses, ciktāl tas attiecas uz cīņu pret tabakas izstrādājumu nelikumīgu pārrobežu tirdzniecību, kas rada ieņēmumu zaudējumus. Programmai būtu jāatbalsta Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijas par tabakas kontroli sekretariāta funkcijas, kas ir saistītas ar protokolu. Tai būtu arī jāsniedz atbalsts saistībā ar citiem sekretariāta pasākumiem saistībā ar cīņu pret nelikumīgu tabakas izstrādājumu tirdzniecību. (18)Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013, Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95, Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371. Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai fiziskai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, EPPO un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. (19)Trešās valstis, kas ir EEZ dalībnieces, var piedalīties Savienības programmās saskaņā ar EEZ līgumu izveidotas sadarbības ietvaros, kurā ir paredzēta programmu īstenošana ar lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis var arī piedalīties, pamatojoties uz citiem juridiskiem instrumentiem. Šajā regulā būtu jāievieš konkrēts noteikums, lai piešķirtu atbildīgajam kredītrīkotājam, OLAF un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuvi, lai tie visaptveroši īstenotu savu attiecīgo kompetenci. (20) (21)Saskaņā ar [atsauce tiks atjaunināta pēc vajadzības saskaņā ar jaunu lēmumu par AZT: Padomes Lēmuma 2013/755/ES 94. pantu] fiziskās personas un subjekti no aizjūras zemēm un teritorijām ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar programmas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. (22)Saskaņā ar 22. un 23. punktu 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu šo programmu ir nepieciešams izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, izmantojot īpašas uzraudzības prasības, vienlaikus izvairoties no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, jo īpaši dalībvalstīm. Vajadzības gadījumā minētās prasības var ietvert izmērāmus rādītājus, pēc kuriem izvērtē programmas ietekmi uz vietas. (23)Komisijai, lai tā izstrādātu noteikumus regulējumam par programmas uzraudzību un izvērtēšanu, būtu jāsaņem pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. (24)Regulas (EK) Nr. 515/97 42.a panta 1. un 2. punktā paredzēts KAIS finansēšanas juridiskais pamats. Ar šo regulu būtu jāaizstāj minētais juridiskais pamats un jāsniedz jauns. Tādēļ būtu jāsvītro Regulas (EK) Nr. 515/97 42.a panta 1. un 2. punkts. (25)Regula (ES) Nr. 250/2014, ar ko izveido programmu Hercule III, attiecas uz laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Šajā regulā ir paredzēts programmas Hercule III turpinājums, sākot no 2021. gada 1. janvāra. Tāpēc Regula (ES) Nr. 250/2014 būtu jāatceļ, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I NODAĻA



VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants



Priekšmets Ar šo regulu izveido ES Krāpšanas apkarošanas programmu ( turpmāk “programma”). Regulā ir izklāstīti programmas mērķi, budžets laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, Savienības finansējuma formas un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi. 2. pants



Programmas mērķi 1.Programmas vispārīgie mērķi ir šādi: (a)Savienības finanšu interešu aizsardzība; (b)atbalsts dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpējai palīdzībai un šo iestāžu un Komisijas sadarbībai, lai nodrošinātu muitas un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu. 2.Programmas konkrētie mērķi ir šādi: (a)novērst un apkarot krāpšanu, korupciju un citādu nelikumīgu rīcību, kas ietekmē Eiropas Savienības finanšu intereses;

(b)atbalstīt ziņošanu par pārkāpumiem, tostarp par krāpšanu, kas attiecas uz Savienības budžeta dalītās pārvaldības un pirmspievienošanās palīdzības fondiem; (c)nodrošināt rīkus informācijas apmaiņai un operatīvo darbību atbalstam savstarpējas administratīvās palīdzības jomā muitas un lauksaimniecības jautājumos. 3. pants Budžets 1.Programmas īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir 181 207 miljoni EUR faktiskajās cenās. 2.Orientējošais 1. punktā minētās summas sadalījums ir šāds: (a)114 207 miljoni EUR attiecībā uz 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto mērķi; (b)7 miljoni EUR attiecībā uz 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto mērķi; (c)60 miljoni EUR attiecībā uz 2. panta 2. punkta c) apakšpunktā minēto mērķi; 3.Šā panta 1. punktā minēto summu var izmantot tehniskajai un administratīvajai palīdzībai, kas vajadzīga programmas īstenošanai, piemēram, sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, tostarp korporatīvajām informācijas tehnoloģiju sistēmām. 4. pants Programmas asociētās trešās valstis Šādas trešās valstis var piedalīties programmā: (a)Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) locekles, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, – saskaņā ar nosacījumiem, kuri noteikti EEZ nolīgumā; (b)valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm; (c)valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm; (d)citas trešās valstis – saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti konkrētā nolīgumā par trešās valsts dalību kādā Savienības programmā, ar nosacījumu, ka nolīgums: (a)nodrošina taisnīgu līdzsvaru starp trešās valsts, kas piedalās Savienības programmās, veiktajām iemaksām un saņemtajiem labumiem; (b)paredz nosacījumus par dalību programmās, tostarp aprēķinu par finansiālajām iemaksām atsevišķās programmās un to administratīvajām izmaksām. Minētās iemaksas ir piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas [21. panta 5. punktu]; (c)nesniedz trešai valstij lēmumu pieņemšanas pilnvaras saistībā ar programmām;

(d)garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt tās finanšu intereses. 5. pants Savienības finansējuma apgūšana un forma 1.Programmu īsteno atbilstoši tiešas pārvaldības principam saskaņā ar Finanšu regulu vai atbilstoši netiešas pārvaldības principam kopā ar struktūrām, kas minētas Finanšu regulas 62. panta 1. punkta c) apakšpunktā. 2.Programma var sniegt finansējumu jebkurā no Finanšu regulā noteiktajām formām, jo īpaši dotāciju un iepirkuma veidā, kā arī atlīdzināt ceļa un uzturēšanās izdevumus, kā tas paredzēts Finanšu regulas 238. pantā. 3.Programma var nodrošināt finansējumu darbībām, kas veiktas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 515/97, jo īpaši lai segtu izmaksas, kas minētas orientējošā sarakstā I pielikumā. 4.Ja atbalstītā darbība ietver iekārtu iegādi, Komisija vajadzības gadījumā izveido koordinācijas mehānismu, kas nodrošina visu ar Savienības programmu atbalstu iegādāto iekārtu efektivitāti un sadarbspēju. 6. pants Savienības finanšu interešu aizsardzība Ja kāda trešā valsts piedalās programmā, pamatojoties uz lēmumu, kurš pieņemts starptautiska nolīguma ietvaros vai saskaņā ar citiem juridiskiem instrumentiem, šī trešā valsts piešķir atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuvi, lai tie visaptveroši īstenotu savu attiecīgo kompetenci. Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai gadījumā šādās tiesībās ir ietvertas tiesības veikt izmeklēšanas, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai. II NODAĻA DOTĀCIJAS 7. pants Dotācijas saskaņā ar programmu piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu. 8. pants Attiecināmās darbības Uz finansējumu var pretendēt vienīgi darbības, ar kurām īsteno 2. pantā minētos mērķus. 9. pants

Subjekti, kas tiesīgi piedalīties 1.Papildus Finanšu regulas 197. pantā noteiktajiem kritērijiem piemēro attiecināmības kritērijus, kas noteikti 2. punktā. 2.Tiesīgi piedalīties ir šādi subjekti: (a)publiskas iestādes, kas var palīdzēt sasniegt vienu no 2. pantā minētajiem mērķiem un ir nodibinātas kādā no šīm valstīm: (a)dalībvalsts vai aizjūras zeme vai teritorija, kas ar to ir saistīta, (b)programmas asociētā trešā valsts, (c)trešā valsts, kas ir iekļauta darba programmā saskaņā ar 3. punktā paredzētajiem nosacījumiem; (b)pētniecības un izglītības iestādes un bezpeļņas struktūras, kas var palīdzēt sasniegt 2. pantā minētos mērķus, ar nosacījumu, ka tās ir nodibinātas un darbojas vismaz vienu gadu dalībvalstī vai programmas asociētā trešā valstī, vai trešā valstī, kas ir iekļauta darba programmā saskaņā ar 3. punktā paredzētajiem nosacījumiem; (c)tiesību subjekti, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija. 3.Šā panta 2. punktā minētie subjekti, kuri ir nodibināti trešā valstī, kas nav programmas asociētā valsts, izņēmuma kārtā ir tiesīgi piedalīties programmā, ja tas ir vajadzīgs konkrētās darbības mērķu sasniegšanai. 4.Šā panta 2. punktā minētajiem subjektiem, kuri ir nodibināti trešā valstī, kas nav programmas asociētā valsts, principā būtu jāsedz ar viņu dalību saistītās izmaksas. III NODAĻA ZIŅOŠANA, UZRAUDZĪBA UN IZVĒRTĒŠANA 10. pants Darba programma Programmu īsteno ar darba programmām, kas minētas Finanšu regulas 110. pantā. 11. pants Uzraudzība un ziņošana

1.Šīs regulas II pielikumā ir noteikti rādītāji, ar kuriem ziņo par programmas virzību ceļā uz 2. pantā izklāstīto vispārīgo un konkrēto mērķu sasniegšanu. 2.Lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi izvērtēta programmas virzība ceļā uz tās mērķu sasniegšanu, Komisija saskaņā ar 14. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu II pielikumu nolūkā pārskatīt vai papildināt rādītājus, ja to uzskata par nepieciešamu, un papildināt šīs regulas noteikumus par uzraudzības un izvērtēšanas sistēmas izveidi. 3.Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek savākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem un attiecīgā gadījumā dalībvalstīm uzliek samērīgas ziņošanas prasības. 12. pants Izvērtējums 1.Izvērtēšanu veic savlaicīgi, lai tās rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā. 2.Programmas starpposma izvērtējumu veic, tiklīdz par programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā pēc četriem gadiem kopš programmas īstenošanas sākuma. 3.Programmas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā pēc četriem gadiem no 1. pantā norādītā termiņa beigām, Komisija veic programmas galīgo izvērtēšanu. 4.Komisija izvērtējumu secinājumus, pievienojot savus apsvērumus, dara zināmus Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Revīzijas palātai. 13. pants Pilnvaru deleģēšana Komisija saskaņā ar 14. pantu tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai izstrādātu noteikumus par uzraudzības un izvērtēšanas sistēmu, kā tas paredzēts 11. pantā. 14. pants Deleģēšanas īstenošana 1.Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. 2.Pilnvaras pieņemt 13. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2028. gada 31. decembrim. 3.Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 13. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. 4.Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas paredzēti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. 5.Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

IV NODAĻA PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI 15. pants



Informācija, komunikācija un publicitāte 1.Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga. Savienības finansējuma izcelsmes atzīšana un pārredzamības nodrošināšana nav nepieciešama, ja pastāv risks kaitēt krāpšanas apkarošanas un muitas operatīvo darbību efektīvai izpildei. 2.Saistībā ar programmu, tās darbībām un rezultātiem Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus. Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 2. pantā minētajiem mērķiem. 16. pants Regulas (EK) Nr. 515/97 grozījums Svītro Regulas (EK) Nr. 515/97 42.a panta 1. un 2. punktu. 17. pants Atcelšana 3.Regulu (ES) Nr. 250/2014 atceļ no 2021. gada 1. janvāra. 18. pants Pārejas noteikumi 1.Šī regula neskar attiecīgo darbību turpināšanu vai grozīšanu — līdz to slēgšanai — saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 250/2014 un Regulas (EK) Nr. 515/97 42.a pantu, ko attiecīgajām darbībām turpina piemērot līdz to slēgšanai. 2.No programmas finansējuma var segt arī izdevumus par tehnisko un administratīvo palīdzību, kas ir vajadzīga, lai nodrošinātu pāreju starp programmu un pasākumiem, kuri pieņemti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 250/2014 un Regulas (EK) Nr. 515/97 42.a pantu. 19. pants

Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā [divdesmitajā] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2021. gada 1. janvāra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2.Attiecīgā(-s) rīcībpolitikas joma(-s) (programmu kopums) 1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.Ilgums un finansiālā ietekme 1.6.Plānotie pārvaldības veidi 2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

3.1.Attiecīgā(-s) daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija(-s) un budžeta izdevumu pozīcija(-s) 3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem 3.2.2.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.3.2.Trešo personu iemaksas 3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums ES Krāpšanas apkarošanas programma 1.2.Attiecīgās rīcībpolitikas joma(-s) (programmu kopums) 03 Vienotais tirgus 03 03 ES Krāpšanas apkarošanas programma 1.3.Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz: ◻ jaunu darbību ◻ jaunu darbību, kas balstās uz iepriekš veiktu izmēģinājuma projektu/ sagatavošanas darbību ⌧ spēkā esošas darbības turpināšanu ◻ vienas vai vairāku darbību apvienošanu vai pārorientēšanu uz citu /jaunu darbību 1.4.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.4.1.Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, tostarp sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks

LESD 325. pantā noteikta prasība, ka Savienība un dalībvalstis apkaro krāpšanu un citādu nelikumīgu rīcību, kas apdraud Eiropas Savienības finanšu intereses. LESD 33. pantā ir paredzēta prasība stiprināt muitas sadarbību dalībvalstu starpā, kā arī starp dalībvalstīm un Komisiju; šī prasība ir sīkāk izklāstīta Regulā (EK) Nr. 515/97 par savstarpējo administratīvo palīdzību un inter alia tiek īstenota, izmantojot KAIS platformu. PPS ziņošanas pienākumi ir paredzēti attiecīgajos nozares tiesību aktos. Šajā kontekstā ES krāpšanas apkarošanas programma sniegs atbalstu saņēmējiem, lai tie varētu labāk aizsargāt ES finanšu intereses, un savstarpējai administratīvajai palīdzībai muitas jautājumos. Programma tiks īstenota, izmantojot gada darba programmas laikā no 2021. līdz 2027. gadam. 1.4.2.Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai papildināmība. Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi. Eiropas līmeņa rīcības pamatojums (ex-ante) Krāpšana, kas skar Savienības finanšu intereses, ir pārrobežu parādība, kas ietekmē visas ES dalībvalstis, kā liecina statistikas dati, kuri publicēti gada ziņojumos par cīņu pret krāpšanu (turpmāk tekstā — “PIF ziņojumi”). Ir nepieciešama saskaņota rīcība, lai vērstos pret krāpšanu un arī veicinātu savstarpēju administratīvo palīdzību muitas jautājumos. Programma Hercule, KAIS un PPS jau izsenis ir bijušas rīki, kas dalībvalstīm un Savienībai ir snieguši atbalstu šajā sakarā. Šā priekšlikuma mērķis ir racionalizēt finanšu atbalstu šiem rīkiem, aptverot nākamās daudzgadu finanšu shēmas darbības laiku. Gaidāmā radītā Savienības pievienotā vērtība (ex-post) Paredzams, ka šī programma turpinās atbalstīt dalībvalstis un Savienību cīņā pret krāpšanu, kas skar ES finanšu intereses, visās dalībvalstīs finansējot pasākumus (tehnisko palīdzību un apmācību), kuri citādi varētu nebūt pieejami valsts līmenī. Tā arī sniegs pakalpojumus (KAIS un PPS), kuri, lai tie sasniegtu savus mērķus, visās dalībvalstīs būtu jānodrošina centralizētā un horizontālā veidā. Programma arī ļaus ietaupīt līdzekļus, kā tas ir bijis saistībā ar dažādu datu bāžu centralizētu iegādi. 1.4.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Programma Hercule, KAIS un PPS jau izsenis ir ES rīki cīņai pret krāpšanu un pārkāpumiem, kas kaitē ES budžetam, un ir atbalstījuši savstarpējas administratīvās palīdzības sniegšanu starp muitas pārvaldēm un sadarbību ar Komisiju. Tiem tika piemēroti regulāri izvērtējumi un lietotāju apmierinātības aptaujas, kas lielā mērā ir apliecinājuši pievienoto vērtību katram no tiem. Attiecībā uz programmu Hercule nesenākais no šāda veida izvērtējumiem bija programmas Hercule III starpposma izvērtēšana, kas ietvēra arī neatkarīgu izvērtējumu, kurš tika publicēts 2018. gada janvārī. Izvērtējumā tika secināts, ka programma izrādās atbilstīga, ka bija ieviesti mehānismi, lai nodrošinātu to saskaņotību, un ka tā ir bijusi efektīva. Tika arī konstatēts, ka šādas programmas pastāvēšanai ES līmenī ir skaidra pievienotā vērtība un ka programmas pasākumi ir bijuši lielā mērā ilgtspējīgi. Attiecībā uz KAIS, kas ir operatīvā darbība, tika veiktas lietotāju apmierinātības aptaujas, iekšējās revīzijas darbības, kā arī dalībnieku izvērtējums KMO gadījumā. KAIS tika pozitīvi novērtēta, un jaunākie pieejamie dati liecina, ka lietotāju apmierinātības līmenis attiecībā uz funkcionalitāti, veiktspēju un apmācības pasākumiem ir vairāk nekā 80 % līmenī. Turklāt Eiropas Revīzijas palāta secināja, ka KAIS lietojumprogrammu Konteineru statusa reģistra un Automatizētā uzraudzības rīka sniegtā informācija par konteinera statusa ziņojumiem un taisnīgām cenām ir efektīvs rīks, lai apzinātu iespējamos krāpšanas gadījumus, kas saistīti ar nepatiesas izcelsmes norādīšanu un pārāk zemas vērtības norādīšanu/zemākas cenas norādīšanu rēķinā. PPS ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm tiek analizēta Krāpšanas novēršanas koordinēšanas padomdevējas komitejas (COCOLAF) ekspertu grupas “Ziņošanas un analīzes” komponenta ietvaros. 1.4.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem Programma Hercule ir vienīgā ES programma, kura paredzēta tikai atbalsta sniegšanai cīņā pret krāpšanu, kas skar ES finanšu intereses. KAIS un PPS ir operatīvas darbības, kas dalībvalstīm sniedz specializētus pakalpojumus. Programmas Hercule izvērtējumi ir pierādījuši, ka programmas sniegtais atbalsts ir unikāls darbības jomas un satura ziņā. Nākamā daudzgadu plānošanas perioda ietvaros tiks izveidots jauns Savienības līmeņa instruments muitas kontroles iekārtu finansiālam atbalstam, lai risinātu attiecīgās problēmas muitas kontroles jomā, atbalstot kontroles iekārtu iegādi muitas dienestu vajadzībām. Jaunais instruments papildinās ES krāpšanas apkarošanas programmu, kuras atbalsts iekārtu iegādei būs ierobežota apjoma, vērsts uz ES finanšu interešu aizsardzību un sniegs labumu muitas dienestiem un iestādēm, kas nav muitas dienesti. 1.5.Ilgums un finansiālā ietekme ⌧ ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva –⌧ spēkā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim –⌧ finansiālā ietekme no 2021. līdz 2027. gadam –⌧ finansiālā ietekme no 2021. līdz 2024. gadam attiecībā uz maksājumu apropriācijām

– ◻ beztermiņa priekšlikums/iniciatīva –īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG., –pēc kura turpinās normāla darbība. 1.6.Plānotie pārvaldības veidi ⌧ Komisijas īstenota tieša pārvaldība –⌧ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās; –◻ ko veic izpildaģentūras. ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ⌧ Netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti: –◻ trešām valstīm vai to izraudzītām struktūrām; –⌧ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām; Pamatkonvencijas par tabakas kontroli (FCTC) sekretariātam; –◻EIB un Eiropas Investīciju fondam; –◻ Finanšu regulas 70. un 71. pantā minētajām struktūrām; –◻ publisko tiesību subjektiem; –◻ privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas; –◻ struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas; –◻ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP jomā, kāda tā paredzēta Līguma par Eiropas Savienību V sadaļā, un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā. –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, iedaļā “Piezīmes” sniedziet papildu informāciju. Piezīmes Programmu īstenos, izmantojot tiešo pārvaldību. Tomēr pastāv iespēja, ka konkrēta darbība tiks īstenota ar netiešu pārvaldību saistībā ar FCTC sekretariāta finansējumu.

2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. Programmas īstenošanas un progresa uzraudzības indikatori ir sniegti regulas projekta II pielikumā. Gada darba programmu ietvaros finansiālā atbalsta saņēmējiem tiks piemērotas samērīgas ziņošanas prasības. 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1.Ierosinātā(-o) pārvaldības veida(-u), finansējuma apgūšanas mehānisma, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums Programmu īstenos OLAF, izmantojot tiešās pārvaldības režīmu. Tomēr pastāv iespēja, ka konkrēta darbība tiks īstenota ar netiešu pārvaldību saistībā ar FCTC sekretariāta finansējumu. ES Krāpšanas apkarošanas programma lielā mērā pārņems spēkā esošo Hercule programmu apvienojumā ar KAIS un PPS. Finansējuma īstenošanas mehānismi, maksāšanas kārtība un kontroles pasākumi ir izrādījušies efektīvi un samērīgi. Tāpēc tos turpinās piemērot ES Krāpšanas apkarošanas programmas ietvaros, izmantojot Finanšu regulas, kas jāpieņem 2018. gadā, sniegto elastīgumu (piemēram, vienreizēju maksājumu, vienotas likmes un vienības izmaksu izmantošana). Piemērojamais finanšu cikls ir daļēji decentralizēts modelis ar pretsvaru no OLAF budžeta nodaļas attiecībā uz visiem darījumiem, izņemot avansa maksājumus, kuru gadījumā tiks ievērota centralizēta pārvaldības režīma kārtība. OLAF katram nodaļas vadītājam un direktoram no ģenerāldirektora puses (atbildīgais deleģētais kredītrīkotājs) ir piešķirtas pastarpināti deleģētas pilnvaras, tāpēc saskaņā ar iekšējiem noteikumiem par budžeta īstenošanu atbildīgais pastarpināti deleģētais kredītrīkotājs uzņemas pilnu atbildību par programmas darbību (t. i., finanšu un operatīvo) un — pēc tam, kad viņš ir pārliecinājies, ka ir izpildīti vajadzīgie uzdevumi un veiktas vajadzīgās pārbaudes ar uzsākšanas un pārbaudes funkciju — pastarpināti deleģētajam kredītrīkotājam ir jāpieņem lēmums par to, vai atļaut vai neatļaut operāciju. Dotāciju lietu īpatnības Dotācijas (no brīža, kad tiek izsludināts uzaicinājums iesniegt piedāvājumus, līdz galīgajam maksājumam) pārvalda elektroniski, izmantojot Komisijas e-dotāciju pārvaldības sistēmu. Dotācijas būs vienā no vienkāršotajiem veidiem, kas norādīti Finanšu regulā, kura jāpieņem 2018. gadā: • vienreizējs maksājums; • vienota likme; • vienības izmaksas. Vienkāršoti dotāciju veidi ļauj OLAF atbildīgajiem kredītrīkotājiem koncentrēties uz pasākuma pienācīgu īstenošanu nevis uz faktiskajām izmaksām. Standarta dotāciju nolīgumos paredz nosacījumus, kurus piemēro tādu pasākumu finansēšanai, uz ko attiecas dotācija, tostarp nodaļu par kontroles metodēm. Atkarībā no vairākiem mainīgajiem rādītājiem (līguma apmērs, lietas sarežģītība) ex-post pārbaudi uz vietas veiks par lietas finansēm un darbību atbildīgās personas. Šo pārbaužu laikā izvērtēs rezultātu kvalitāti un finansiālo ietekmi. Maksāšanas kārtību piemēros vienotā veidā, pamatojoties uz avansa maksājumiem. Atlikušās summas izmaksu veiks 60 dienu laikā no galīgās ziņojuma iesniegšanas dienas.

OLAF iepirkuma lietu īpatnības Darba uzdevumi tiks sīki izstrādāti un būs konkrētā līguma pamatā. Visos līgumos, ko noslēdz starp OLAF un trešo personu, tiek paredzēti krāpšanas apkarošanas pasākumi. - OLAF veiks visu rezultātu kontroli un uzraudzīs visas darbības un pakalpojumus, ko nodrošina galvenais līgumdarba veicējs. - Lielāko daļu uzdevumu iepirkuma procesā veikts elektroniski, izmantojot dažādas e-Procurement lietojumprogrammas, piemēram, eTendering, eSubmission, eInvoice utt. Kopsavilkums Līdzšinējā pieredze ar programmām Hercule I, Hercule II un Hercule III, kā arī ar KAIS liecina, ka maksāšanas kārtība un kontroles metodes ir darbojušās ļoti labi un ka ir nodrošināta atbilstība Finanšu regulai. 2.2.2.Informācija par apzinātajiem riskiem un risku mazināšanai izveidoto(-ajām) iekšējās kontroles sistēmu(-ām) OLAF ir izveidojis iekšējās kontroles procesus, kuru mērķis ir nodrošināt tādu risku pienācīgu pārvaldību, kuri saistīti ar pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, ņemot vērā programmu daudzgadu iezīmes, kā arī attiecīgo maksājumu veidu. Kontroles mērķis ir nodrošināt, ka aplēstais kļūdu īpatsvars nepārsniedz 2 % gadā. Riska līmenis dotāciju nolīgumiem tiek uzskatīts par zemu, jo aptuveni 90 % darbību gadījumā atbalsta saņēmēji ir dalībvalstu valsts pārvaldes iestādes vai tiesībaizsardzības dienesti. Riska līmenis līgumiem, kas tiek piešķirti pēc iepirkuma procesa, tiek uzskatīts par zemu, jo būtisku izdevumu daļu tiesiski un finansiāli sedz pamatlīgums, kas noslēgts uz 1 gadu un kuru iespējams pagarināt trīs reizes. Šī pieeja, kas ietver konferences, pētījumus, (iespējams) digitālās kriminālistikas apmācību, KAIS ietvaros izmantotus pamatlīgumus, kā arī tikšanās un apmācību saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 515/97, arī turpmāk tiks izmantota nākotnē. Saskaņā ar Komisijas prasībām riska novērtēšana tiks veikta katru gadu. Iekšējās kontroles sistēmas Operatīvās nodaļas ir atbildīgas par operatīvajām pārbaudēm. OLAF visas lietas pārbauda vismaz trīs cilvēki (divi finanšu un viens operatīvais aģents), pirms tās pieņem un apstrādā pastarpināti deleģētais kredītrīkotājs. OLAF personālu, kuru kredītrīkotājs ieceļ pārbaudīt finanšu operācijas, izraugās, pamatojoties uz attiecīgo personu zināšanām, prasmēm un īpašu kvalifikāciju, ko apliecina diplomi vai attiecīga profesionāla pieredze, vai arī pēc atbilstošas apmācības programmas. Personāls izmanto profesionālo tālākapmācību un pilnveidi, lai uzturētu prasīto kompetences līmeni laika gaitā. OLAF budžeta nodaļas finanšu pārbaudītāji par katru darījumu (dotāciju un iepirkuma lietu), kam nepieciešams pastarpināti deleģētā kredītrīkotāja apstiprinājums, veic ex ante kontroles. Šajās ex ante kontrolēs darījumu likumību un pareizību pārbauda, pamatojoties uz kontrolsarakstiem. Ja tiek konstatētas kļūdas un/vai nepilnības, kontrolsaraksti tiek atjaunināti, lai ietvertu identificēto risku. Budžeta nodaļas pastarpināti deleģētā kredītrīkotāja uzraudzībā esošs grāmatvedības korespondents kontus pārbauda reizi mēnesī. Turklāt OLAF katru gadu novērtē tā galveno iekšējo kontroles sistēmu efektivitāti, tostarp procesus, ko īstenotājas struktūras veic saskaņā ar piemērojamajiem Komisijas norādījumiem. Novērtējuma pamatā ir vairāki pārraudzības pasākumi un informācijas avoti, tostarp vadības riska novērtējums, paziņoto izņēmuma gadījumu, neatbilstības gadījumu un iekšējās kontroles nepilnību uzraudzība saistībā ar revīzijas konstatējumiem. 2.2.3.Pārbaužu izmaksas un to lietderības pamatojums (attiecība “kontroles izmaksas ÷ attiecīgo pārvaldīto fondu vērtība”), un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas un programmas slēgšanas brīdī) OLAF novērtēja šīs pārbaužu izmaksas, pienācīgi ņemot vērā OLAF kā par krāpšanas apkarošanu atbildīgā biroja netipisko lomu, kurai ir vajadzīga spēcīgas kontroles vide. Kontroles mērķis ir nodrošināt, ka aplēstais kļūdu īpatsvars nepārsniedz 2 % gadā.

Pamatojoties uz novērtējumu par būtiskākajiem galvenajiem rādītājiem iepirkuma jomā un uz kontroles rezultātiem, OLAF ir novērtējis kontroles sistēmas rentabilitāti un efektivitāti un nonācis pie pozitīva slēdziena. Novērtējums parasti tiek veikts 3. līmenī, bet dažos gadījumos – 4. līmenī, ja ir veikta pārbaude uz vietas. Attiecībā uz dotācijām Kontroļu kopējās izmaksas saistībā ar dotācijām (t. i., ieskaitot izmaksas, kas saistītas ar finanšu ex-ante un ex-post kontrolēm) 2017. gada darbības pārskatā ir aplēstas 7,1 % apmērā no attiecīgo darījumu kopsummas. Pēc vienkāršotu veidu ieviešanas 2019. gada uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus ir paredzams, ka kontroļu izmaksas varēs vēl vairāk samazināt līdz 6,3 % no attiecīgajiem darījumiem. Šajās kontrolēs netika konstatētas finanšu kļūdas, kas varētu negatīvi ietekmēt ticamību. Tas nozīmē, ka vadībai ir pietiekama pārliecība par finanšu pārvaldības un iekšējās kontroles mērķu sasniegšanu. Attiecībā uz iepirkumu Iepirkuma procedūru kontroļu izmaksas gada darbības pārskatā novērtēja 1,59 % apmērā no budžeta, kas piešķirts iepirkumam. Kontroļu izmaksas saistībā ar FCTC iespējamo finansējumu var aplēst 1,4 % apmērā. Ex-post kontrolēs netika konstatētas būtiskas finanšu kļūdas, kas varētu negatīvi ietekmēt ticamību. 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Norādīt esošos vai paredzētos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus, piemēram, krāpšanas apkarošanas stratēģijā iekļautos pasākumus. Savienības finanšu intereses tiks aizsargātas saskaņā ar attiecīgajiem Finanšu regulas noteikumiem, kā minēts šā priekšlikuma 17. apsvērumā un 6. pantā. Kopumā jau spēkā esošie mazināšanas pasākumi nodrošina pietiekamu pārliecību par to, ka krāpšanas riski tiek labi pārvaldīti un ka to iespējamība tiek saglabāta zemā līmenī. Ņemot vērā krāpšanas riska novērtējumu, kontroles vidi, spēkā esošās procedūras un OLAF pamatuzdevumus, ir pieņemts lēmums pievērsties šādiem mērķiem. 1. Uzturēt augsta līmeņa kontroli pār OLAF pārvaldībā esošajiem līdzekļiem Lai gan OLAF ir mazs operatīvais budžets un ierobežota līmeņa finanšu darījumi, tā pamatuzdevums, kas ir cīņa pret krāpšanu, pieprasa, lai birojs kalpotu par piemēru. Tāpēc OLAF krāpšanas risku ierobežo, izveidojot spēcīgas kontroles vidi attiecībā uz tā pārvaldībā esošajiem līdzekļiem. 2. Veicināt OLAF personāla visaugstākā līmeņa integritāti Cīņā pret krāpšanu ārkārtīgi svarīga ir korporatīvā kultūra, kas atbalsta personāla integritāti. Šajā nolūkā ir svarīgi ieviest noteikumus, kas ir atzīti un saprotami jebkuram. 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1.Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija un jauna(-s) ierosinātā(-s) budžeta izdevumu pozīcija(-s) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija Budžeta pozīcija Izdevumu

kategorija Iemaksas Numurs [Izdevumu kategorija…...…] Dif./nedif. no EBTA valstīm no kandidātvalstīm no trešām valstīm Finanšu regulas [21. panta 2. punkta b) apakšpunkta] nozīmē 1 03 03 ES Krāpšanas apkarošanas programma Dif. JĀ JĀ JĀ NĒ 03 03 01 Novērst un apkarot krāpšanu, korupciju un citādu nelikumīgu rīcību, kura ietekmē Savienības finanšu intereses Dif. JĀ JĀ JĀ NĒ 03 03 02 Atbalstīt ziņošanu par pārkāpumiem, tostarp par krāpšanu Dif. JĀ JĀ JĀ NĒ 03 03 03 Sniegt finansējumu darbībām, kuras veic saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 515/97 Dif. JĀ JĀ JĀ NĒ

3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas

izdevumu kategorija 1 Vienotais tirgus, inovācija un digitālā ekonomika 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Pēc 2027. gada KOPĀ 03 03 01 Novērst un apkarot krāpšanu, korupciju un citādu nelikumīgu rīcību, kura ietekmē Savienības finanšu intereses Saistības (1) 15 160 15 359 15 662 16 075 16 608 17 270 18 073 114 207 Maksājumi (2) 9023 12 700 14 623 15 500 15 900 16 400 17 500 12 561 114 207 03 03 02 Atbalstīt ziņošanu par pārkāpumiem, tostarp par krāpšanu Saistības (3) 0,929 0,941 0,960 0,985 1018 1059 1108 7000 Maksājumi (4) 0,929 0,941 0,960 0,985 1018 1059 1108 p.p. 7000 03 03 03 Sniegt finansējumu darbībām, kuras veic saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 515/97 Saistības (5) 7964 8069 8228 8445 8725 9073 9495 60 000 Maksājumi (6) 7566 7665 7817 8023 8289 8620 9020 3000 60 000 Administratīvās apropriācijas, ko finansē no programmas piešķīruma Saistības = Maksājumi (7) 0 0 0 0 0 0 0 KOPĀ apropriācijas – programmas piešķīrums Saistības =1+3+5+7 24 053 24 369 24 850 25 506 26 351 27 402 28 676 181 207 Maksājumi =12+4+6 17 518 21 307 23 400 24 508 25 207 26 078 27 628 15 561 181 207



Daudzgadu finanšu shēmas

izdevumu kategorija 7 “Administratīvie izdevumi” Šī iedaļa jāaizpilda, izmantojot administratīva rakstura budžeta datu izklājlapu, kas vispirms jānoformē Tiesību akta finanšu pārskata pielikumā (iekšējo noteikumu V pielikums), kas starpdienestu konsultāciju vajadzībām ir augšupielādēts DECIDE sistēmā.



miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Pēc 2027. gada KOPĀ Cilvēkresursi 1502 1502 1502 1502 1502 1502 1502 10 514 Citi administratīvie izdevumi 0,015 0,015 0,015 0,015 0,015 0,015 0,015 0,105 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Saistību summa = maksājumu summa) 1517 1517 1517 1517 1517 1517 1517 10 619 miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Pēc 2027. gada KOPĀ KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas

visu IZDEVUMU KATEGORIJU apropriācijas Saistības 25 570 25 886 26 367 27 023 27 868 28 919 30 193 191 826 Maksājumi 25 012 25 180 23 927 24 518 25 280 26 228 27 377 25 012 191 826 3.2.2.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām –◻ Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas –☑ Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

Gadi 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas

7. IZDEVUMU KATEGORIJA Cilvēkresursi 1502 1502 1502 1502 1502 1502 1502 10 514 Citi administratīvie izdevumi 0,015 0,015 0,015 0,015 0,015 0,015 0,015 0,105 Starpsumma –

daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJA 1517 1517 1517 1517 1517 1517 1517 10 619 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJAS Cilvēkresursi Citi administratīvi

izdevumi Starpsumma –

ārpus daudzgadu finanšu shēmas

7. IZDEVUMU KATEGORIJAS KOPĀ 1517 1517 1517 1517 1517 1517 1517 10 619 Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.



3.2.2.1.Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem –◻ Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu. –☑ Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu Gadi 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 •Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības 10,5 10,5 10,5 10,5 10,5 10,5 10,5 Delegācijas Pētniecība • Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE): AC, AL, END, INT un JED 7. kategorija Finansēts no daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJAS - galvenajā mītnē - delegācijās Finansēts no programmas piešķīruma - galvenajā mītnē - delegācijās Pētniecība Cits (precizēt) KOPĀ 10,5 10,5 10,5 10,5 10,5 10,5 10,5 Veicamo uzdevumu apraksts Ierēdņi un pagaidu darbinieki 6 AD ierēdņi: stratēģiskā plānošana, uzraudzība un pārskatīšana 4,5 AST: tiešie vadītāji un operatīvās un finanšu pārbaudes Ārštata darbinieki Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. 3.2.3.Trešo personu iemaksas Priekšlikums/iniciatīva: