ES Jūras stratēģijas pamatdirektīvā (JSPD) ir paredzēta sistēma, kuras satvarā dalībvalstīm ir jāveic pasākumi, kas vajadzīgi, lai līdz 2020. gadam sasniegtu vai saglabātu labu vides stāvokli visos ES jūras ūdeņos. Šā mērķa sasniegšana nozīmētu to, ka ES jūras ir tīras, veselīgas un produktīvas un ka jūras vide tiek izmantota ilgtspējīgi. JSPD ir iekļauti vienpadsmit kvalitatīvi raksturlielumi, kas apraksta, kādai vajadzētu būt videi, kad ir sasniegts labs vides stāvoklis. Komisijas Lēmumā 2010/477/ES par laba jūras ūdeņu vides stāvokļa kritērijiem un metodiskajiem standartiem dalībvalstīm ir sniegti norādījumi par to, kā šis mērķis ir sasniedzams.

Pievienotajā dienestu darba dokumentā ir iekļauts arī novērtējums par dažiem elementiem, ko vairākas dalībvalstis, proti, Bulgārija, Horvātija, Malta, Portugāles Makaronēzijas apakšreģions (Azoru salas un Madeira) un Apvienotās Karalistes Vidusjūras reģiona rietumu apakšreģions (ūdeņi, kas apskalo Gibraltāru), pirmajā JSPD īstenošanas posmā paziņoja ar novēlošanos.

2. Galvenie konstatējumi

Lai novērtētu to, vai dalībvalstu monitoringa programmas nodrošina piemērotu satvaru JSPD prasību izpildei, programmas tika novērtētas, aplūkojot to mērķus, telpisko darbības jomu, raksturlielumu kategoriju aptvērumu un vidiskos mērķi, īstenošanas grafiku, pietiekamību saistībā ar JSPD un citos attiecīgajos tiesību aktos paredzētajiem pienākumiem, kā arī reģionālo saskaņotību.

Divdesmit dalībvalstis paziņoja vairāk nekā 200 monitoringa programmu, tostarp gandrīz 1000 apakšprogrammu.

Mērķis

Kā redzams 1. attēlā, lielākajā daļā monitoringa darbību (73 %) galvenā uzmanība ir pievērsta dalībvalstu jūras ūdeņu vides stāvokļa un cilvēka darbību radītās ietekmes novērtējumam. 41 % darbību ir saistīts ar cilvēka darbības radīto slodžu monitoringu (piemēram, suspendēto daļiņu klātbūtni vertikālajā ūdens slānī, kas pasliktina ūdens caurredzamību, vai barības vielu pieaugumu, kas izraisa eitrofikāciju, vai jūrā izmesto drazu uzkrāšanos pludmalē), 19 % darbību uzmanība pievērsta cilvēka darbībām, kas rada slodzi (piemēram, bagarēšanas darbībām ostās, lauksaimniecības darbībām un pilsētu notekūdeņu izplūdei vai nepiemērotai cieto atkritumu apsaimniekošanai), savukārt tikai 12 % darbību uzmanība ir pievērsta to pasākumu efektivitātei, kas paredzēti šo slodžu un to ietekmes mazināšanai (piemēram, barības vielu zuduma mazināšanai vai cieto atkritumu apsaimniekošanas uzlabošanai paredzēto pasākumu efektivitātei). To, ka pasākumu novērtēšana ir atstāta novārtā, daļēji iespējams skaidrot ar faktu, ka dalībvalstīm nebija noteikta prasība pasākumus ieviest pirms 2016. gada beigām (JSPD 5. panta 2. punkts).

Tā kā programmas un to funkcijas pārklājas, dažādo monitoringa darbību summa ir lielāka par 100 %.

Bioloģiskās daudzveidības monitorings (1., 4. un 6. raksturlielums) veido 41 % no centieniem. Uzsvaru uz bioloģisko daudzveidību varētu skaidrot ar to, ka monitoringa jomā jau tiek veikts darbs, lai īstenotu citus ES tiesību aktus, piemēram, Putnu direktīvu, Dzīvotņu direktīvu, Ūdens pamatdirektīvu, Peldūdeņu direktīvu, Nitrātu direktīvu un Regulu par kopējo zivsaimniecības politiku. Minētie tiesību akti ietver monitoringa prasības, kas ir tieši saistītas ar JSPD raksturlielumiem. Piemēram, saskaņā ar Putnu direktīvu dalībvalstīm ir jāņem vērā tendences un izmaiņas savvaļas putnu sugu populācijās, kas gūst labumu no īpašiem saglabāšanas pasākumiem. Tādējādi dalībvalstu veiktais jūrasputnu populāciju, izmēra un skaitliskuma monitorings ļauj izpildīt prasības, kas izriet gan no Putnu direktīvas, gan no JSPD.

59 % monitoringa darbību ir saistīti ar atlikušajiem astoņiem raksturlielumiem. Salīdzinoši ierobežots monitorings attiecas uz enerģiju, tostarp zemūdens troksni, kā arī piesārņotājiem jūras veltēs (11. un 9. raksturlielums) (4 % uz katru), svešzemju sugām (2. raksturlielums) (5 %), kā arī jūrā izmestajām drazām un hidrogrāfisko apstākļu izmaiņām (10. un 7. raksturlielums) (6 % uz katru). Piesārņotāji ūdeņos (8. raksturlielums), eitrofikācija (5. raksturlielums) un komerciāliem mērķiem izmantotās zivis (3. raksturlielums) ir aptverti labāk (attiecīgi 13 %, 11 % un 9 % monitoringa centienu).

Telpiskā darbības joma

Dalībvalstis ir ziņojušas par savu monitoringa programmu telpisko sadalījumu, izmantojot šādas ģeogrāfiskās zonas:

sauszeme,

pārejas ūdeņi,

piekrastes ūdeņi,

teritoriālie ūdeņi,

ekskluzīvā ekonomikas zona (EEZ),