Komisijas paziņojums - SEPA izveides pabeigšana : Ceļvedis 2009-2012. gadam /* COM/2009/0471 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 10.9.2009 COM(2009) 471 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIņOJUMS SEPA izveides pabeigšana: Ceļvedis 2009.–2012. gadam SATURS KOMISIJAS PAZIņOJUMS SEPA izveides pabeigšana: Ceļvedis 2009.–2012. gadam 1 KOMISIJAS PAZIņOJUMS SEPA izveides pabeigšana: Ceļvedis 2009.–2012. gadam 3 1. Ievads 3 2. SEPA ceļveža prioritātes 4 2.1. 1. prioritāte: veicināt migrāciju 4 a) Valsts iestāžu aktīva dalība 4 b) Efektīva migrācijas uzraudzība 5 c) Nepieciešamība vienoties par migrācijas beigu datumu 6 2.2. 2. prioritāte: uzlabot informētību par SEPA produktiem un veicināt SEPA produktus 6 a) Uzlabot informētību par SEPA 6 b) Veicināt SEPA produktus 7 2.3. 3. prioritāte: izveidot stabilu tiesisko vidi SEPA un stiprināt atbilstību SEPA 7 a) Pabeigt SEPA tiesiskā regulējuma izstrādi 7 b) Konkurences jautājumi 8 c) Atbilstības jautājumi 9 2.4. 4. prioritāte: Veicināt inovāciju 9 a) Mobilie maksājumi un elektroniskie maksājumi 9 b) Elektroniskie rēķini 10 2.5. 5. prioritāte: nodrošināt nepieciešamo standartizāciju, savietojamību un drošību 10 2.6. 6. prioritāte: precizēt un uzlabot SEPA pārvaldību 12 a) Pašreizējā SEPA pārvaldība 12 b) Uzdevumi SEPA pārvaldībai ES līmenī 13 3. Secinājumi 14 KOMISIJAS PAZIņOJUMS SEPA izveides pabeigšana: Ceļvedis 2009.–2012. gadam (Dokuments attiecas uz EEZ) IEVADS Lai vienotās euro maksājumu telpas ( SEPA ) izveide būtu sekmīga, nepieciešama visu attiecīgo dalībnieku stingra apņemšanās. Eiropas Maksājumu padome ( EPC ) — Eiropas banku nozares lēmējinstitūcija un koordinācijas institūcija maksājumiem — ir sekmīgi ieviesusi shēmas, kas vajadzīgas SEPA kredīta pārvedumiem un SEPA tiešā debeta maksājumiem, un šobrīd strādā pie maksājumu karšu standartiem, bet migrācija uz SEPA joprojām notiek gausi. 2009. gada maijā — gandrīz pusotru gadu pēc SEPA kredīta pārvedumu uzsākšanas — tikai 3,9 % kredīta pārvedumu bija veikti saskaņā ar SEPA standartiem[1]. Ņemot vērā pašreizējos grūtos ekonomikas apstākļos, uzņēmēji varētu vilcināties ar līdzekļu ieguldījumiem, kaut arī banku maza apjoma darījumi un maksājumu darījumi joprojām ir stabils pastāvīgi pieaugošu ienākumu avots. Integrētiem maksājumu tirgiem būs galvenā loma šo banku nākotnē, jo tiem piemīt visaptveroša loma mūsu modernajā sabiedrībā. Nenoteiktība, kas saistīta ar projekta pamataspektiem, var veicināt banku entuziasma izsīkšanu. Lai arī SEPA vispirms ir vērsta uz tirgu, šo nenoteiktību zināmā mērā var novērst tikai ar valsts iestāžu palīdzību. Šobrīd ir aktīvi jāiesaistās visām ieinteresētajām personām. Saskaņā ar Ekonomikas un finanšu padomes 2009. gada 10. februāra secinājumiem[2] Padome „atzīst, ka pašreizējā finanšu krīze un saimnieciskās darbības palēnināšanās sniedz iespējas panākt būtiskus efektivitātes ieguvumus un izmaksu ietaupījumus, kas tādējādi diktē vajadzību pēc pastiprināta atbalsta projektam no visām iesaistītajām pusēm, un aicina Komisiju, ECB un „Eurosistēmu” turpināt savu darbu, nosakot vajadzīgās darbības tā veiksmīgai realizācijai.” Šis SEPA ceļvedis sniedz pamatnostādnes pasākumiem, lai pilnībā īstenotu šo projektu, kā arī atbildi uz Komisijas paziņojumu pavasara Eiropadomei 2009. gada 4. martā, kad Komisijas paziņoja, ka tā „līdz 2009. gada vidum nāks klajā ar priekšlikumiem, lai nodrošinātu vienotās euro maksājumu telpas visu priekšrocību izmantošanu”.[3] Komisijai un Eiropas Centrālajai bankai ir vienots skatījums par SEPA [4], un šis ceļvedis liecina par ECB un Komisijas ciešu sadarbību attiecībā uz šā projekta turpmāko attīstību. Savā sestajā SEPA progresa ziņojumā Eurosistēma norādīja arī konkrētus uzdevumus, kas veicami, lai nodrošinātu SEPA īstenošanu un migrāciju uz SEPA . Šie abi dokumenti viens otru papildina. Šis ceļvedis galvenokārt ir vērsts uz dalībvalstīm, kuras ir ieviesušas euro. Tomēr lielākā daļa dalībvalstu, kas vēl nav ieviesušas euro, vēlas pievienoties euro zonai, un euro jau ir nozīmīga loma šo valstu komerciālajās un tirdzniecības attiecībās. Tādēļ ir svarīgi, lai dalībvalstis, kas vēl nav ieviesušas euro, izrādītu pienācīgu interesi par šo ceļvedi pat tad, ja migrācija uz SEPA notiek lēnākos tempos. SEPA CEļVEžA PRIORITāTES Šajā ceļvedī apzināti pasākumi, kas jāīsteno visām ieinteresētajām personām (ES un nacionālajām iestādēm, nozarei un lietotājiem) nākamo trīs gadu laikā, ievērojot sešas šādas prioritātes: 1. veicināt migrāciju; 2. uzlabot informētību par SEPA produktiem un veicināt SEPA produktus; 3. izveidot stabilu tiesisko vidi un nodrošināt atbilstību; 4. veicināt inovāciju; 5. nodrošināt standartizāciju un savietojamību; 6. precizēt un uzlabot SEPA projektu pārvaldību. 1. prioritāte: veicināt migrāciju Migrācija sākas, kad pirmie SEPA produkti parādās tirgū, un beidzas, kad SEPA produkti ir aizstājuši atbilstošos nacionālos maksājumu produktus un standartus. Migrācijas laikā vecās sistēmas darbosies paralēli SEPA sistēmām. Tas bankām un klientiem izmaksā dārgi. Tādēļ migrācijai nevajadzētu ilgt ilgāk par tai nepieciešamo laiku. Ievērojamās SEPA priekšrocības īstenosies tikai tad, ja migrācija notiks ātri un būs jūtama aktīva dalība gan no pieprasījuma, gan piedāvājuma puses[5]. Ir skaidrs, ka banku uzdevums ir piedāvāt augstas kvalitātes SEPA produktus, bet, lai migrācija noritētu ātri, ir jāievēro šādi papildu nosacījumi. a) Valsts iestāžu aktīva dalība Ar gandrīz 50 % no ES IKP un aptuveni 20 % no visiem bezskaidras naudas maksājumiem publiskajam sektoram būtu jāieņem vadošā loma migrācijā uz SEPA . Valsts iestādes kopā ar citiem galvenajiem dalībniekiem, kā komunālie uzņēmumi, telekomunikāciju uzņēmumi un apdrošināšanas uzņēmumi, var radīt kritisko daudzumu, kāds nepieciešams migrācijas paātrināšanai. Ar ātras migrācijas starpniecību valsts pārvaldes iestādes var izmantot priekšrocības, ko rada pilnveidota euro maksājumu procedūra, plašāka maksājumu pakalpojumu sniedzēju izvēle, kā arī cenas, kas atspoguļo uzlabotu apjoma ekonomiju maksājumu apstrādē. SEPA būtu jāintegrē arī iesāktajos e-pārvaldības projektos. Tomēr tas viss ir atkarīgs no nozares spējas nodrošināt augstas kvalitātes un konkurētspējīgus SEPA produktus. Valsts iestādēm būtu jāizstrādā integrēti un saskaņoti nacionālie migrācijas plāni, pierādot savu vēlmi ātri sasniegt kritisko daudzumu un veicināt migrācijas procesu. Valstu iestāžu politiskajai apņēmībai attiecībā uz SEPA būtu jāatspoguļojas Eiropas līmenī. Pasākumi | Dalībnieki | Termiņš | Izstrādāt nacionālos migrācijas plānus valsts pārvaldes iestādēm[6] | Dalībvalstis | 2009. gada oktobris | Nacionālo valsts pārvaldes iestāžu migrācija uz SEPA standartiem, produktiem un pakalpojumiem | Dalībvalstis | 2010. gada beigas | Eiropas iestāžu migrācija uz SEPA standartiem, produktiem un pakalpojumiem | Komisija/citas Eiropas iestādes | 2010. gada jūnijs[7] | b) Efektīva migrācijas uzraudzība Lai paredzētu un novērstu iespējamās migrācijas problēmas, ir nepieciešams regulārs un precīzs situācijas novērtējums. Ekonomikas un finanšu padome 2008. gada 22. janvāra secinājumos aicināja Komisiju sadarbībā ar ECB sniegt gada progresa ziņojumu par SEPA migrācijas stāvokli, tostarp attiecīgā gadījumā arī par cenu noteikšanu SEPA instrumentiem un konkurences uzlabošanu vienotajā euro maksājumu telpā, kā arī par citām ar SEPA saistītām norisēm katra gada beigās, līdz tiks sekmīgi īstenota dažādu maksāšanas līdzekļu kritiskā daudzuma migrācija un katrā ziņā 2008., 2009. un 2010. gada beigās.[8] Lai uzraudzītu SEPA ietekmi uz patērētājiem, 2007. gadā tika sākts SEPA salīdzinošās novērtēšanas pētījums, kas ļaus salīdzināt turpmāko pētījumu rezultātus, tiklīdz SEPA produkti būs pilnībā pieejami. Ja SEPA novedīs pie negatīvām cenu izmaiņām, kas nav saistītas ar citiem faktoriem, kā pāreja no augstu un slēptu cenu noteikšanas uz zemākām un pārskatāmām cenām Maksājumu pakalpojumu direktīvas (MPD) īstenošanas rezultātā, Komisija ir gatava veikt attiecīgus korektīvus pasākumus. Komisija cieši uzraudzīs valsts pārvaldes iestāžu migrāciju uz SEPA , izmantojot arī rezultātu apkopojumu[9], un tādējādi novērtēs nacionālo valsts pārvaldes iestāžu panākumus SEPA migrācijas jomā, pamatojoties uz skaidriem rādītājiem. Pasākums | Dalībnieki | Termiņš | Gada progresa ziņojums Ekonomikas un finanšu padomei par migrācijas stāvokli | Komisija sadarbībā ar ECB | Nākamais ziņojums: 2009. gads | Eurosistēmas progresa ziņojums par SEPA | Eurosistēma | Ik pēc noteikta laikposma (pēdējais ziņojums iesniegts 2008. gada novembrī) | SEPA rādītāju publicēšana | ECB | Migrācijas stadijas laikā | Pusgada rezultātu apkopojuma publicēšana par valsts pārvaldes iestāžu migrāciju uz SEPA | Komisija | No 2009. gada migrācijas stadijā | Otrais SEPA salīdzinošās novērtēšanas pētījums | Komisija | 2011. gada vidus | c) Nepieciešamība vienoties par migrācijas beigu datumu Kas attiecas uz pāreju uz euro, beigu datuma noteikšana SEPA kredīta pārvedumiem un SEPA tiešā debeta maksājumiem rada noteiktību un prognozējamību un darbojas kā spēcīgs stimuls nozarei un lietotājiem paātrināt migrāciju. Šajā posmā ir priekšlaicīgi noteikt beigu datumu karšu maksājumiem, jo daudzu standartu izstrāde vēl joprojām nav pabeigta. Migrācijai vajadzētu būt pēc iespējas īsai, lai līdz minimumam samazinātu izmaksas, kas saistītas ar nacionālo un SEPA sistēmu paralēlu darbību. Tam nepieciešama rūpīga analīze par beigu datuma noteikšanas ietekmi, kā arī par beigu datuma nenoteikšanas nelabvēlīgo ietekmi. Būtu jāpēta dažādas iespējas un jāizvērtē arī ietekme uz valstīm, kas vēl nav ieviesušas euro. Tālab ir sākts plašs konsultatīvs process.[10] Šis process var novest pie pasākumu politiska apstiprinājuma un termiņa beigu datuma noteikšanas un ļaus arī Komisijai novērtēt, vai SEPA kredīta pārvedumiem un SEPA tiešā debeta maksājumiem ir nepieciešams saistošs migrācijas beigu datums. Eiropas Parlaments jau ir aicinājis[11] Komisiju noteikt „skaidru, piemērotu un saistošu beigu datumu, kam vajadzētu būt ne vēlāk kā 2012. gada 31. decembrī, migrācijai uz SEPA produktiem…”. Pasākumi | Dalībnieki | Termiņš | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām, pamatojoties uz konsultatīvo dokumentu | Komisija | 2009. gada 3. augusts | Politisks apstiprinājums | Ekonomikas un finanšu padome | 2009. gada decembris | Ietekmes novērtējuma pabeigšana | Komisija | 2010. gada februāris | 2. prioritāte: uzlabot informētību par SEPA produktiem un veicināt SEPA produktus Lai SEPA izveide būtu sekmīga, visas „pārejā uz SEPA ” iesaistītās personas jāinformē par tās ieguvumiem un priekšrocībām. Tāpēc ir svarīgi veikt šādus pasākumus. a) Uzlabot informētību par SEPA Ir steidzami jāīsteno plaši komunikācijas pasākumi, kas pielāgoti mērķauditorijai. Lielākais darbs šajā jomā nepārprotami būtu veicams maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, laižot tirgū jaunos SEPA produktus. Tomēr valsts iestādēm ir pienākums nodrošināt arī attiecīgu informācijas kampaņu sākšanu. Valsts līmenī dalībvalstīm būtu jāatbalsta nozares veiktie komunikācijas pasākumi ar nacionālo SEPA koordinācijas komiteju un lietotāju pārstāvju starpniecību. Eiropas līmenī, cieši sadarbojoties ar Eiropas Maksājumu padomi, ir jāizstrādā saskaņota komunikācijas pasākumu stratēģija. Lai veicinātu informācijas apmaiņu un labu praksi starp nacionālajiem SEPA dalībniekiem un kopīgi novērstu migrācijas praktiskās problēmas, Komisija ir izveidojusi SEPA koordinācijas komiteju ES forumu[12]. Pasākumi | Dalībnieki | Termiņš | Atbalstīt nozares centienus veidot izpratni par SEPA | Dalībvalstis | 2009. gada beigas | Papildināt nozares un nacionālo iestāžu komunikāciju par SEPA ar iniciatīvām ES līmenī | Komisija, ECB, Eiropas Maksājumu padome | 2009. gada beigas | Regulāras nacionālo SEPA koordinācijas komiteju ES foruma sanāksmes | Komisija | No 2008. gada oktobra migrācijas stadijā | b) Veicināt SEPA produktus Lietotāji parasti nav informēti par SEPA , un tiem ir nepieciešama atbilstoši to vajadzībām pielāgota informācija par SEPA produktu priekšrocībām. Maksājumu pakalpojumu sniedzējiem ir ievērojami vairāk jāstrādā pie komunikācijas uzlabošanas, kas ir pirmais solis, lai pārliecinātu klientus migrēt uz SEPA . Tādēļ maksājumu pakalpojumu sniedzējiem vajadzētu būt gataviem piedāvāt konkrētus SEPA produktus, sniedzot konkrētus un taustāmus ieguvumus klientiem. Pasākumi | Dalībnieki | Termiņš | Dažādām lietotāju grupām piemērotu SEPA produktu aktīva laišana tirgū: konkrētu SEPA produktu piedāvājumi klientiem | Maksājumu pakalpojumu sniedzēji | SEPA kredīta pārvedumiem stājas spēkā nekavējoties, bet SEPA tiešā debeta maksājumiem — 2009. gada 1. novembrī | 3. prioritāte: izveidot stabilu tiesisko vidi SEPA un stiprināt atbilstību SEPA Tiesisku šķēršļu novēršana bija priekšnoteikums SEPA projekta sākšanai. Maksājumu pakalpojumu direktīvas (MPD) pieņemšana[13] sniedz juridisko nodrošinājumu SEPA , īpaši SEPA tiešā debeta maksājumiem. Jaunā regula par pārrobežu maksājumiem Kopienā[14], kas 2009. gada 1. novembrī aizstās Regulu (EK) Nr. 2560/2001, nodrošina atbilstību SEPA mērķiem un attiecina vienādu režīmu arī uz tiešajiem debeta maksājumiem. Konkurences noteikumu piemērošanas kontrole ir vēl viens svarīgs nosacījums, lai SEPA varētu radīt cerēto pozitīvo ietekmi uz konkurenci. Tā kā SEPA izstrāde un īstenošana ir vienošanos un potenciālo konkurentu sadarbības rezultāts, iesaistot Eiropas Maksājumu padomi, ir jāveic rūpīga konkurences pārbaude. Ciktāl sadarbība potenciāli ierobežo konkurenci, to var attaisnot tikai priekšrocības, ko šāda sadarbība rada lietotājiem (tostarp patērētājiem). Atbilstības jautājums ir pelnījis īpašu uzmanību, it sevišķi pašregulācijas kontekstā. Atbilstošiem mehānismiem būtu jānodrošina, lai nozare un lietotāji ievērotu attiecīgos rokasgrāmatu nosacījumus un atbilstības kritērijus. a) Pabeigt SEPA tiesiskā regulējuma izstrādi Komisija cieši sadarbojas ar valstu iestādēm un citām ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu pilnīgu, konsekventu un precīzu Maksājumu pakalpojumu direktīvas (MPD) — SEPA juridiskā pamata — īstenošanu. Dažus mēnešus pirms transponēšanas termiņa beigām transponēšana norit pilnā sparā gandrīz visās dalībvalstīs. Ja neizdosies transponēt MPD laikus, tas izraisīs tiesisko nedrošību pilsoņiem un maksājumu nozarei. Komisija nevilcinoties sāks pienākumu neizpildes procedūras saskaņā ar EK līguma 226. pantu. SEPA tiešā debeta maksājumu migrācijai nevajadzētu būt saistītai ar paraksta atjaunošanu jaunajiem mandātiem, kuru skaits sniedzas miljonos. Tas būtu ārkārtīgi apgrūtinoši un izmaksātu dārgi, īpaši dalībvalstīs ar lieliem tiešā debeta apjomiem. Ja nozare nevar rast piemērotu risinājumu, tad dalībvalstīm ir jārod veids, kā nodrošināt veco mandātu nepārtrauktu spēkā esamību, piemēram, MPD transponēšanas laikā. Pasākumi | Dalībnieki | Termiņš | Nodrošināt pilnīgu, konsekventu un precīzu MPD transponēšanu | Dalībvalstis | 2009. gada 1. novembris | Rast risinājumu, kas nodrošina esošo tiešā debeta mandātu nepārtrauktu spēkā esamību, migrējot uz SEPA tiešā debeta maksājumiem | Dalībvalstis | Risinājumi jāievieš līdz 2009. gada 1. novembrim | b) Konkurences jautājumi SEPA veiksmīgas izveides galvenais virzītājspēks ir piemērotu iniciatīvu izstrāde migrācijas veicināšanai, izmantojot uzņēmējdarbības modeļus, kas atbilst ES un valstu konkurences tiesībām. Tas jo īpaši svarīgi ir SEPA tiešā debeta maksājumiem un karšu shēmām. Attiecībā uz SEPA tiešā debeta maksājumiem jaunā regula par pārrobežu maksājumiem ievieš juridisko skaidrību trīs gadu laikposmam, kas beidzas 2012. gada 31. oktobrī. Komisija un ECB 2009. gada 24. marta kopīgajā paziņojumā[15] ir sniegušas norādījumus par dažiem principiem, kas ir SEPA tiešā debeta maksājumu uzņēmējdarbības modeļa pamatā laikposmam pēc 2012. gada 31. oktobra. Turklāt Komisija un ECB ir gatavas starpposmā apspriest ar visām ieinteresētajam personām jautājumu par to, kā nodrošināt pienācīgu un pareizu uzņēmējdarbības modeli, kas atbilst konkurences noteikumiem. Attiecībā uz maksājumu kartēm Komisija un ECB ļoti atzinīgi vērtētu papildshēmu ar Eiropas dimensiju parādīšanos[16]. Pasākumi | Dalībnieki | Termiņš | Nodrošināt turpmāko skaidrību par SEPA tiešā debeta maksājumiem paredzēto ilgtermiņa uzņēmējdarbības modeļu atbilstību ES konkurences tiesībām | Komisija | 2009. gada novembris, ja attiecīgie tirgus dalībnieki būs devuši nepieciešamo ieguldījumu | Izstrādāt un ieviest SEPA tiešā debeta maksājumiem paredzētos ilgtermiņa uzņēmējdarbības modeļus atbilstoši konkurences noteikumiem | Eiropas Maksājumu padome | 2012. gada 1. novembris | c) Atbilstības jautājumi Visām ieinteresētajām personām ir jāīsteno koncepcija par atbilstību SEPA , kā to sākotnēji izstrādāja Eiropas Maksājumu padome, attiecībā uz SEPA kredīta pārvedumu un tiešā debeta maksājumu shēmām, kā arī maksājumu karšu un klīringa un norēķinu mehānismu ietvarstruktūrām. Eurosistēma ir publicējusi ieceru sarakstu[17], kā arī sīki izstrādātas pilnvaras[18] dažādām ieinteresētajām personām attiecībā uz SEPA projektu. Attiecībā uz karšu maksājumu migrāciju jēdziens „atbilstošs SEPA karšu ietvarstruktūrai” nozīmē „atbilstošs savietojamības standartiem, kas izstrādāti Eiropas Maksājumu padomes aizgādībā”.[19] Ir jāievieš efektīvas uzraudzības[20], noteikumu piemērošanas kontroles un strīdu izšķiršanas mehānismi, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību. Tie rada līdzvērtīgus konkurences apstākļus, kas ļauj ienākt tirgū jauniem dalībniekiem un uzlabot konkurenci. Šie pasākumi būtu īstenojami kā prioritāte, tiklīdz būs izveidota SEPA pārvaldības struktūra. Pasākumi | Dalībnieki | Termiņš | Īstenot Eurosistēmas pilnvaras SEPA jomā attiecībā uz | 1) maksājumu karšu shēmām | maksājumu karšu shēmas | 2009. gada jūnijs | 2) infrastruktūrām | infrastruktūras | 2010. gada beigas | un ieceru sarakstu attiecībā uz | 1) bankām un maksājumu iestādēm | maksājumu pakalpojumu sniedzēji | 2010. gada beigas | 2) lietotājiem | lielie uzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi, valsts iestādes, maksājumu pakalpojumu sniedzēji, komersanti, mazumtirdzniecības klienti/lietotāji | 2010. gada beigas | 4. prioritāte: Veicināt inovāciju SEPA būtu jāstimulē neliela apjoma maksājumu tirgi, jāsaskaņo interneta un mobilo tālruņu izmantošana, sākot no maksājuma iniciēšanas līdz saskaņošanai drošā vidē. a) Mobilie maksājumi un elektroniskie maksājumi Pamatojoties uz SEPA kredīta pārvedumiem un SEPA tiešā debeta maksājumiem, Eiropas Maksājumu padome šobrīd izstrādā ietvarstruktūru maksājumu iniciēšanai un saņemšanai, izmantojot mobilās tehnoloģijas. Cieši sadarbojoties ar citiem pakalpojumu sniedzējiem, tā šobrīd nosaka pamatprasības, noteikumus un standartus, kas vajadzīgi, lai izpildītu maksājumus visās SEPA valstīs, izmantojot mobilo tālruni, un tādējādi nodrošina savietojamību ar pakalpojumiem, ko sniedz dažādi mobilo maksājumu tirgus dalībnieki. Ietvarstruktūra būtu jāizstrādā līdz 2010. gada beigām. Eiropas Maksājumu padome šobrīd izstrādā arī SEPA elektronisko maksājumu[21] ietvarstruktūru. Esošās vai jaunās elektronisko maksājumu shēmas, kas saistītas ar SEPA elektronisko maksājumu ietvarstruktūru, ļaus patērētājiem veikt garantētus maksājumus tiešsaistes komersantiem neatkarīgi no to atrašanās vietas jebkurā SEPA valstī (šobrīd 31 valsts). b) Elektroniskie rēķini Elektroniskie rēķini ievērojami uzlabo finanšu piegādes ķēžu efektivitāti, integrējot uzņēmumu saskaņošanas un maksājumu procesus. Tādējādi elektroniskie rēķini palīdz radīt uzņēmējdarbībai labvēlīgu vidi un atvieglo uzņēmumu dzīvi. To ievērojamās un iespējamās ekonomiskās priekšrocības varētu sasniegt 240 miljardus euro sešu gadu laikā[22]. Komisija 2007. gada beigās izveidoja ekspertu darba grupu, lai līdz 2009. gada beigām izstrādātu Eiropas elektronisko rēķinu ietvarstruktūru, veicinot elektronisko rēķinu pakalpojumu sniegšanu atvērtā un savietojamā veidā visā Eiropā. Līdztekus Komisija ir iesniegusi priekšlikumu par grozījumiem PVN direktīvā[23], kura mērķis ir radīt elektroniskajiem rēķiniem tādus pašus nosacījumus, kādi tiek piemēroti rēķiniem papīra formātā. Ņemot vērā ciešo saikni, kāda pastāv starp rēķinu sagatavošanas un maksājumu procesiem, Eiropas elektronisko rēķinu ietvarstruktūra un SEPA varētu gūt savstarpēju labumu viena no otras. Pasākumi | Dalībnieki | Termiņš | Izstrādāt ietvarstruktūru mobilajiem maksājumiem[24] | Eiropas Maksājumu padome, GSMA (mobilo operatoru asociācija) | 2010. gada augusts | Izstrādāt ietvarstruktūru mobilajiem maksājumiem[25] | Eiropas Maksājumu padome | 2009. gada beigas | Pabeigt Eiropas ietvarstruktūru elektroniskajiem rēķiniem | Elektronisko rēķinu ieviešanas ekspertu darba grupa | 2009. gada beigas | 5. prioritāte: nodrošināt nepieciešamo standartizāciju, savietojamību un drošību Standartizācija un savietojamība ir svarīgi SEPA projekta stūrakmeņi un ļoti svarīgs elements tīklu nozarē, lai SEPA priekšrocības varētu izmantot pilnībā. SEPA standartiem vajadzētu būt pieejamiem, ieviestiem augstākajā drošības līmenī, nepatentētiem, turklāt tie nedrīkstētu kavēt produktu inovāciju. Karšu maksājumu jomā šiem standartiem būtu jāgarantē pilnīga savietojamība, drošība un brīva piekļuve un jāveicina Eiropas maksājumu karšu shēmu izmantošana. Standartizācijai būtu jānodrošina pilnībā integrēta un tūlītēja apstrāde gan klienta un bankas posmā, gan bankas un klienta posmā SEPA kredīta pārvedumu un SEPA tiešā debeta maksājumu jomā, kā arī maksājumu karšu jomā[26], un tai būtu jānodrošina arī augsta līmeņa drošība (tostarp drošības novērtēšana un sertificēšana). Kaut arī varētu rasties nepieciešamība pēc papildu izvēles pakalpojumiem (PIP), lai saglabātu noderīgus maksājumu produktu raksturlielumus vai lai veicinātu inovāciju, jānovērš jebkāds tirgus atkārtotas sadrumstalotības risks. Pasākumi | Dalībnieki | Termiņš | Panākt vienošanos par standartu izmantošanu nestrukturētas pārvedumu informācijas strukturēšanai (SEPA kredīta pārvedumi) | EACT sadarbībā ar lietotājiem | 2009. gada jūnijs | Aktīva komunikācija un SEPA kredīta pārvedumu īstenošanas pamatnostādņu īstenošana C2B jomā[27]*) | Maksājumu pakalpojumu sniedzēji, lielie uzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi, valsts pārvaldes iestādes, patērētāji, pārdevēji | 2009. gada beigas | Aktīva komunikācija un pamata un B2B SEPA tiešā debeta maksājumu īstenošanas pamatnostādņu īstenošana C2B jomā*) | Maksājumu pakalpojumu sniedzēji, lielie uzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi, valsts pārvaldes iestādes, patērētāji, pārdevēji | 2010. gada novembris | SEPA kredīta pārvedumu un SEPA tiešā debeta maksājumu (pamata un B2B) īstenošanas pamatnostādņu noteikšana B2C jomā | Eiropas Maksājumu padome | 2009. gada septembris | Aktīva komunikācija un SEPA kredīta pārvedumu un SEPA tiešā debeta maksājumu īstenošanas pamatnostādņu īstenošana B2C jomā*) | Maksājumu pakalpojumu sniedzēji, lielie uzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi, valsts pārvaldes iestādes, patērētāji, pārdevēji | 2010. gada jūnijs | Atbilstība pamata SEPA tiešā debeta maksājumu shēmai[28] | Maksājumu pakalpojumu sniedzēji | 2010. gada 1. novembris | Precizēt galīgo SEPA karšu sistēmas standartizācijas apjomu, lai karšu shēmas varētu noteikt konkrētas tehniskās specifikācijas karšu standartiem | Eiropas Maksājumu padome | 2009. gada beigas | Tehnisko specifikāciju īstenošana karšu standartiem | Maksājumu karšu nozare | 2009. gada beigas: jāpieņem lēmums par īstenošanas datumu | Izstrādāt labāko praksi, kas nodrošina augsta līmeņa drošību SEPA darījumiem[29] | Eiropas Maksājumu padome | 2009. gada beigas | Izstrādāt ietvarstruktūru karšu darījumu apstrādei | Eiropas Maksājumu padome | 2009. gada beigas | Izstrādāt ietvarstruktūru prioritārajai SEPA kredīta pārvedumu shēmai | Eiropas Maksājumu padome | 2009. gada beigas | Ietvarstruktūras īstenošana prioritārajai SEPA kredīta pārvedumu shēmai [30] | Maksājumu pakalpojumu sniedzēji | 2012. gada beigas | 6. prioritāte: precizēt un uzlabot SEPA pārvaldību a) Pašreizējā SEPA pārvaldība SEPA ir finanšu pakalpojumu nozares pašregulācijas un atbalsta likumdošanas pasākumu apvienojums. Ņemot vērā SEPA ievērojamās priekšrocības, sabiedrība nepārprotami ir ieinteresēta organizēt efektīvus pārvaldības pasākumus. Nedrošā ekonomiskā vide nosaka arī nepieciešamību pēc lielākas politiskās iejaukšanās, lai nodrošinātu SEPA ieviešanu laikus, atbildīgā veidā nodrošinot lietotājus ar labāku pakalpojumu. SEPA pārvaldību šobrīd organizē divos līmeņos. ES līmenī Eiropas Maksājumu padomes pārvaldības pamatā ir divas funkcijas: maksājumu shēmu izstrāde un attīstība un shēmu vadība un prasību ievērošana. Komisija atbalsta SEPA procesu, rūpīgi uzraugot SEPA īstenošanu un apspriežot tās attīstības tendences ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām[31]. Tā arī uzlabo SEPA politisko profilu Eiropas līmenī. ECB pilda līdzīgu lomu, darbojoties kā katalizators, veicinot SEPA ieviešanu. ECB ir novērotāja statuss Eiropas Maksājumu padomes plenārsēdēs un darba grupās, un tā koordinē Eurosistēmas darbu. Tā vada dažādus forumus, piemēram, SEPA augsta līmeņa sanāksmes, lai debatētu par SEPA un veicinātu to. Valstu līmenī SEPA koordinācijas komitejas, kurās aktīvi līdzdarbojas valstu centrālās bankas, ir izveidotas visās euro zonas dalībvalstīs (un gandrīz visās dalībvalstīs, kuras nav ieviesušas euro), lai koordinētu un uzraudzītu SEPA īstenošanu. Šo komiteju funkcijas, sastāvs, pienākumi un darba metodes ievērojami atšķiras, bet visām ir kopīgs mērķis — stimulēt SEPA migrāciju valsts līmenī. Ņemot vērā to, ka valstu maksājumu paradumi un tradīcijas atšķiras, SEPA jāievieš katras atsevišķās valsts līmenī. Tādēļ nacionālajām SEPA koordinācijas komitejām ir īpaši svarīga loma SEPA ieviešanā. b) Uzdevumi SEPA pārvaldībai ES līmenī Eiropas Komisija uzskata, ka ES līmenī nepieciešams noteikt SEPA pārvaldības modeli, kas veicina euro neliela apjoma maksājumu tirgu integrāciju tādā veidā, kas apmierina galalietotāju vajadzības. Tādēļ, cieši sadarbojoties ar visiem attiecīgajiem SEPA projekta dalībniekiem, īpaši ar ECB, Komisija centīsies līdz 2009. gada beigām izveidot efektīvu SEPA pārvaldības struktūru ES līmenī. Šī struktūra varētu būt ES SEPA Padome, ko izveidotu uz laiku līdz trīs gadiem. Komisija un ECB vēlākais līdz 2011. gada beigām novērtētu tās efektivitāti un darbību. Šīs struktūras galvenie mērķi varētu būt šādi: - izstrādāt skaidru stratēģisko skatījumu par SEP A, kas ir inovatīvs, vērsts uz nākotni un lietotājam draudzīgs; - uzraudzīt un atbalstīt SEPA migrāciju, tostarp SEPA ceļveža īstenošanu, un noteikt korektīvus pasākumus; - nodrošināt pārskatāmību un atbildību attiecībā pret tautsaimniecību kopumā. Jaunajai pārvaldības struktūrai ES līmenī būs nepieciešama pieprasījuma puses un piedāvājuma puses augstākā līmeņa pārstāvniecība. Ņemot vērā šā projekta nozīmību sabiedrībai, to būtu jāvada Komisijai un ECB kopīgi. Būtiski svarīgs elements ir jautājumu pienācīga koordinācija ar citām Eiropas iestādēm (ES Padomi un Eiropas Parlamentu) un valstu centrālajām bankām, kā arī ar nacionālajām SEPA koordinācijas komitejām. Jaunā struktūra neizskatītu atsevišķus gadījumus attiecībā uz atbilstību SEPA , pamatojoties uz Eiropas Maksājumu padomes rokasgrāmatām un ietvarstruktūrām. Tās kompetencē neietilptu arī tādi uzdevumi, kurus labāk risināt valsts līmenī vai kuri jāveic tirgus dalībniekiem, piemēram, SEPA maksājumu produktu izstrāde, vai kurus var apmierinoši risināt, izmantojot Eiropas Maksājumu padomes pārvaldības pasākumus. Jaunā pārvaldības struktūra neietekmētu tās locekļu attiecīgās kompetences. Konkrētāk, tās apsvērumi un orientācija nekādā veidā neietekmētu konkurences noteikumu piemērošanu ES un valstu līmenī. Turklāt, ņemot vērā Eiropas Maksājumu padomes izšķiroši svarīgo lomu SEPA projekta īstenošanā, esošie Eiropas Maksājumu padomes pārvaldības pasākumi ir pelnījuši īpašu uzmanību. Eiropas Maksājumu padome ir guvusi panākumus, līdzsvarojot dažādo ieinteresēto personu intereses, bet tai ir jādarbojas atklātākā veidā, lai novērstu iespējamos izslēgšanas riskus un ņemtu vērā visu ieinteresēto personu intereses, tostarp to ieinteresēto personu intereses, kas nepārstāv banku nozari, maksājumu iestādes un lietotājus. Jānodrošina lielāka pārskatāmība, pietiekams laiks konsultācijām un visu ieinteresēto personu, īpaši lietotāju, agra iesaistīšana nākotnes iniciatīvu plānošanā un izstrādē. Pasākums | Dalībnieki | Termiņš | Efektīvas SEPA pārvaldības struktūras izveide ES līmenī | Komisija/ECB | 2009. gada beigas | Pusgada progresa ziņojums par SEPA pasākumu ietvarstruktūras īstenošanu | SEPA pārvaldības struktūra | No SEPA jaunās pārvaldības struktūras oficiālās dibināšanas dienas | Pasākumu pieņemšana esošajam Eiropas Maksājumu padomes pārvaldības modelim: 1) veicināt ieinteresēto personu dalību un konsultācijas; 2) palielināt pārskatāmību, 3) iekļaut maksājumu iestādes. | Eiropas Maksājumu padome | 2009. gada beigas 2009. gada beigas 2009. gada novembris. | SEPA pārvaldības struktūras novērtējums | Komisija/ECB | 2011. gada beigas | Secinājumi Komisija aicina Padomi un Eiropas Parlamentu izskatīt un apstiprināt šo ceļvedi. Visas ieinteresētās personas tiek aicinātas darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu minēto atsevišķo pasākumu ātru īstenošanu. Komisija cieši uzraudzīs šā ceļveža īstenošanu un publicēs pusgada progresa ziņojumus. [1] http://www.ecb.int/paym/sepa/timeline/use/html/index.en.html [2] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/105993.pdf [3] Paziņojums pavasara Eiropadomei „Impulsi Eiropas atveseļošanai”, I pielikums; http://ec.europa.eu/commission_barroso/president/pdf/press_20090304_annx_en.pdf. [4] http://www.ecb.int/paym/sepa/html/vision.en.html [5] http://ec.europa.eu/internal_market/payments/docs/sepa/sepa-capgemini_study-final_report_en.pdf [6] http://www.ecb.eu/paym/sepa/timeline/use/html/index.en.html#migration [7] ECB līdz 2008. gada janvārim jau bija pabeigusi migrāciju uz SEPA . [8] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/98276.pdf [9] Ekonomikas un finanšu padomes 2009. gada 10. februāra secinājumi. http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/105993.pdf [10] http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2009/sepa_en.htm [11] http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+MOTION+B6-2009-0111+0+DOC+XML+V0//EN. [12] http://ec.europa.eu/internal_market/payments/sepa/ec_en.htm [13] Direktīva 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, OV 319, 5.12.2007., 1. lpp. [14] COM(2008) 640 galīgā redakcija. [15] http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/09/468&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en; [16] http://www.ecb.int/pub/pdf/other/singleeuropaymentsarea200811en.pdf [17] Skatīt http://www.ecb.int/pub/pdf/other/eurosystemsepaexpectations200903en.pdf. [18] Skatīt http://www.ecb.europa.eu/paym/sepa/components/infrastructures/html/tor.en.html (pilnvaras attiecībā uz infrastruktūru atbilstību SEPA ). http://www.ecb.int/paym/sepa/pdf/ToR_SEPA_compliant_card_schemes.pdf?1915cf8db5ec194b2c9e9070ebeb2ff7 (pilnvaras attiecībā uz maksājumu karšu shēmu atbilstību SEPA ). [19] http://ec.europa.eu/competition/speeches/text/sp2008_03_en.pdf [20] Tostarp arī maksājumu un iesaistīto personu laba izsekojamība. [21] Elektroniskais maksājums ir maksājums, kad tiešsaistes pirkuma laikā tiek tieši debetēts tiešsaistes pircēja norēķinu konts un tiešsaistes komersants tiek informēts par to tieši neatkarīgi no pircēja un komersanta atrašanās vietas. [22] http://ec.europa.eu/internal_market/payments/docs/sepa/sepa-capgemini_study-final_report_en.pdf [23] COM(2009) 21. [24] Ietvarstruktūra nav obligāta maksājumu pakalpojumu sniedzējiem. [25] Ietvarstruktūra nav obligāta maksājumu pakalpojumu sniedzējiem. [26] Karte–terminālis, terminālis–pieņēmējbanka un pieņēmējbanka–izdevējbanka, sertificēšana un tipa apstiprināšana. [27] *) Eiropas Maksājumu padomes ieteiktās pamatnostādnes nav obligātas. Tomēr, lai novērstu tirgus sadalīšanu, visām bankām vajadzētu būt gatavām pieņemt Eiropas Maksājumu padomes ieteiktos standartus. Ja tās nebūs gatavas tos pieņemt, lielie uzņēmumi nevarēs izmantot SEPA radītas priekšrocības (tādēļ lielie uzņēmumi aktīvi jāiesaista šo pamatnostādņu sagatavošanā). [28] Termiņš piemērojams tikai euro zonas dalībvalstīm. Dalībvalstīm, kas vēl nav ieviesušas euro, atbilstība būtu jānodrošina līdz 2014. gada 1. novembrim. [29] http://ec.europa.eu/internal_market/payments/docs/sepa/sepa-capgemini_study-final_report_en.pdf [30] Prioritārās SEPA kredīta pārvedumu shēmas īstenošana nav obligāta. [31] Veicot šos uzdevumus, Komisija konsultējas ar divām darba grupām un izmanto to pieredzi, proti, ar Maksājumu komiteju (kas aizstāj Maksājumu sistēmu pārvaldības ekspertu grupu) un Maksājumu sistēmu tirgus ekspertu grupu.