32. ierosina universit ātēmu np ētniec ības centriem k ā“jaunin ājumu starpniekiem ”piedal īties re ģionālajās
valsts un priv ātajās partner ībās vai ar īcieši sadarboties ar t ām; uzskata, ka tas rad īs iev ērojamu siner ģisko
efektu, izraisot lab āku mijiedarb ību starp universit āšupētniec ības un jaunin ājumu darb ībām un atsevi šķu
novatorisko MVU un novatorisko uz ņēmumu klasteru vajadz ībām;
33. aicina turpin āt skaidro šanu par to, k āvalsts atbalsta noteikumi attiecas uz universit ātēmu np ētniec ī-
bas iest ādēm, ja t ās ir iesaist ījušās saimniecisk ādarb ībā;
34. ap šauba, ka ir pareizi pie ļaut valsts atbalsta pie šķiršanu MVU, lai t ās pie ņemtu darb āaugsti kvalific ē-
tus darbiniekus, jo MVU var piek ļūt speci ālistu zin āšanām un iema ņām, izmantojot starpnieku un ekspertu
pakalpojumus;
35. ir p ārliecin āts par nepiecie šamību stiprin āt saites starp uz ņēmumiem un universit ātēm, cita starp ā
palielinot visu specialit āšu augsti kvalific ētāperson āla mobilit āti starp universit ātēmu nu z ņēmumiem, it
īpaši MVU; uzskata, ka atbalstam, it īpaši izmantojot atbalsta sh ēmas, j āveicina šādu sai šu nostiprin āšanās;
atzin īgi vērtēKomisijas priek šlikumu intelektu ālāīpašuma ties ības sadal īt starp p ētniec ības un jaunin ājumu
programmu partneriem (r ūpniec ības nozari un valsts p ētniec ības organiz ācijām) saska ņāar katra partnera
dalības l īmeni, ņemot v ērā, ka tas iev ērojami veicin ās izcil ības centru izveidi; t āpēc aicina Komisiju iesniegt
īpašus priek šlikumus, preciz ējot intelektu ālāīpašuma tiesisko statusu šajos apst ākļos;
36. uzskata, ka klasteri rodas dabiski, un t ādēļtiem ir j ābūt ties īgiem sa ņemt valsts atbalstu tikai īslaicīgi,
sākuma posm ā, lai atrisin ātu administrat īvās probl ēmas un nov ērstu šķēršļus, kas saist īti ar sadarb ību;
37. uzskata, ka valsts atbalstam infrastrukt ūrai jāatbilst tehniskas neitralit ātes un atkl ātas piek ļuves pras ī-
bām, jānovēršatklātās tirgus nepiln ības un j āstiprina jaunrades potenci āls;
*
**
38. uzdod t āpriek šsēdētājam nos ūtītšo rezol ūciju Padomei un Komisijai.
P6_TA(2006)0183
Ceļu satiksmes dro šība:“eCall”nodro šināšana iedz īvotājiem
Eiropas Parlamenta rezol ūcija par Eiropas ce ļu satiksmes dro šību:“eCall”nodro šināšana iedz īvotā-
jiem (2005/2211(INI))
Eiropas Parlaments ,
— ņemot v ērāKomisijas Balto gr āmatu “Eiropas Transporta politika 2010. gadam — nākotnes
pamatnost ādnes”(COM(2001)0370) un t ās 2003. gada 12. febru āra rezol ūciju par šo jaut ājumu (1),
— ņemot v ērāKomisijas pazi ņojumu “Inform ācijas un komunik āciju tehnolo ģijas dro šiem un inteli ģentiem
transportl īdzek ļiem”(COM(2003)0542),
— ņemot v ērāKomisijas pazi ņojumu “Eiropas Ce ļu satiksmes dro šības r īcības programma —ceļu
satiksmes negad ījumos cietu šo skaita samazin āšana Eiropas Savien ībāuz pusi l īdz 2010. gadam, īsteno-
jot kop ējas atbild ības principu ”(COM(2003)0311), un t ās publik āciju 2004. gada oktobr ī“Glābsim
20 000 dz īvību uz m ūsu ce ļiem”,
(1) OV C 43 E, 19.2.2004., 250. lpp.C 296 E/268 LV 6.12.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 27. apr īlis
— ņemot v ērā2004. gada 6. apr īļa Komisijas Ieteikumu 2004/345/EK par ties ību aktu izpildi ce ļu
satiksmes dro šības jom ā(1),
— ņemot v ērā2003. gada 5. decembra Veronas deklar āciju par ce ļu satiksmes dro šību, k āarī2004. gada
ES transporta ministru Otr ās Veronas san āksmes secin ājumus un no tiem izrieto šāsšo ministru saist ības
attiec ībāuz ce ļu satiksmes dro šību k āpriorit āti,
— ņemot v ērāKomisijas pazi ņojumu “i2010 —Eiropas inform ācijas sabiedr ība izaugsmei un nodarbin ātī-
bai”(COM(2005)0229),
— ņemot v ērāKomisijas Otro e-dro šības pazi ņojumu ““eCall”nodro šināšana iedz īvotājiem”
(COM(2005)0431),
— ņemot v ērāReglamenta 45. pantu,
— ņemot v ērāTransporta un t ūrisma komitejas zi ņojumu (A6-0072/2006),
A. t ākāEiropas Savien ības 25 dal ībvalst īs 2004. gad āceļu satiksmes negad ījumos boj āgājušo skaits sasnie-
dza 43 000 un Eiropas ārkārtas izsaukuma no transportl īdzek ļa“eCall”pakalpojums/funkcija katru gadu
varētu izgl ābt dz īvību līdz pat 2 500 cilv ēkiem un l īdz 15 % samazin ātgūto traumu smaguma pak āpi;
B. t ākātiek l ēsts, ka “eCall”sistēmas ievie šana var ētu samazin ātc eļu satiksmes gada ārējās izmaksas l īdz
EUR 26 miljardiem, t ādējādi atbr īvojot iedz īvotājus no izdevumu nastas l īdz pat EUR 26 miljardu
vērtībā;tākācentieni ir j āvelta ārējo izmaksu samazin āšanai, nevis internaliz ācijai;
C. t ākā“eCall”sistēmas darb ībaļaus l īdz apm ēram 40 % samazin āt laiku rea ģēšanai uz nelaimes gad īju-
miem pils ētu teritorij āun līdz apm ēram 50 % —lauku apvidos;
D. t ākā“eCall”sistēmai ir j ākļūst par pirmo pamatelementu iniciat īvā“Programm ējamais automobilis ”,kā
norādīts Komisijas pazi ņojum āCOM(2005)0229;
E. t ākāplaša“eCall”ievie šana l īdz 2009. gadam ir e-dro šības iniciat īvas priorit āte;
F. t ākāir gūts iev ērojams progress e-dro šības tehnolo ģiju, sist ēmu un pakalpojumu jom ā,u n “Galileo ”
attīstība ar īpiedāvāpotenci ālu nākotn ē,
1. atzin īgi vērtēto, ka otraj āe-dro šības augst ākālīmeņa san āksmēkopāar ES dal ībvalst īmčetras dal īb-
valstis, proti, Grie ķija, It ālija, Lietuva un Slov ēnija, parakst īja Sapra šanās memorandu par “eCall”,tādējādi
pievienojoties parakst ītājvalst īm,Somijai, Zviedrijai, un Kiprai, kura ir pievienojusies nesen;
2. atzin īgi vērtēcitu dal ībvalstu ( Čehijas, D ānijas, N īderlandes un V ācijas) ap ņemšanos parakst īt Sapra ša-
nās memorandu un šāprocesa uzs ākšanu un aicina t ās dal ībvalstis, kuras to v ēl nav parakst ījušas, par ādīt
savu politisko gribu to izdar īt;
3. uzsver, ka ir svar īgi, lai visas dal ībvalstis paraksta Sapra šanās memorandu p ēc iesp ējas dr īzāk, tādējādi
citām ieinteres ētām person ām skaidri par ādot savu ap ņemšanos īstenot eCall, jo ievie šana piln ībājāveic l īdz
2009. gadam;
4. ņemot v ērā“Galileo ”programmas noteiktos termi ņus, iesaka, ka b ūtu ieteicams “eCall”izvēršanu
saska ņot ar t ās pilnas darb ības f āzi, ta ču jebk āda kav ēšanās Galileo sist ēmas ievie šanānedr īkst trauc ēt
“eCall”īsteno šanu;
5. uzskata, ka Sapra šanās memorandu vajag p ārveidot par nodoma v ēstuli, kura vis ām ieinteres ētajām
person āmi rj āparaksta p ēc iesp ējas dr īzāk, lai var ētu sasniegt redzamu virz ību;
(1) OV L 111, 17.4.2004., 75. lpp.6.12.2006. LV C 296 E/269 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 27. apr īlis
6. t āpēc prasa dal ībvalstu varas iest ādēm valsts ce ļu satiksmes dro šības kampa ņu materi ālos iek ļaut infor-
māciju par “eCall”;
7. atzin īgi vērtēautomobi ļurūpniec ības viennoz īmīgi pozit īvo nost āju“eCall”sistēmas ievie šanā;
8. atz īmē,k a“eCall”sistēmas pamat ātiek izmantots 112 un E112 (pras ības par atra šanās vietas inform ā-
ciju attiec ībāuzārkārtas izsaukumiem publiskajos bezvadu t īklos);
9. atg ādina, ka vair ākums dal ībvalstu ir gausi veicin ājušas vienot āEiropas neatliekam ās pal īdzības die-
nesta numura 112 lieto šanu; aicina Komisiju nov ērtēt dal ībvalstu darbu, īstenojot Eiropas Parlamenta un
Padomes 2002. gada 7. marta Direkt īvu 2002/22/EK par univers ālo pakalpojumu un lietot āju ties ībām attie-
cībāuz elektronisko sakaru t īkliem un pakalpojumiem attiec ībāuz vienot āEiropas neatliekam ās pal īdzības
dienesta numura izmanto šanu, proti, saist ībāar atbild ēšanu uz izsaukumiem un to pien ācīgu apstr ādi,
tostarp nosakot zvan ītāja atra šanās vietu;
10. prasa dal ībvalst īmpēc iesp ējas dr īzāk pabeigt E112 īsteno šanu, sekm ēt gan 112, gan E112 izmanto-
šanu un veikt nepiecie šamos pas ākumus, lai nodro šinātu atbilst īguārkārtas izsaukumu centr āļu(PSAPs)
infrastrukt ūru, t. i., nodro šinātu valodu apm ācību, pieejam ību, atra šanās vietas noteik šanu un izsaukumu
apstr ādāšanu, iev ērojot ties ību aktu pras ības attiec ībāuz E112, t ādējādi gūstot iesp ēju past āvīgi moderniz ēt
izsaukumu apstr ādi;
11. atz īmēbūtisko at šķirību, k āda ir Komisijas un attiec īgāsrūpniec ības nozares apr ēķinos par transport-
līdzek ļos ieb ūvētas“eCall”sistēmas izmaks ām;
12. aicina Komisiju un automobi ļurūpniec ību veikt dzi ļāku rentabilit ātes anal īzi attiec ībāuz katru dar-
bību“eCall”īsteno šanā;
13. ir p ārliecin āts, ka “eCall”nepiecie šamātehnolo ģija veicin ās citu novatorisku akt īvu dro šības pielieto-
jumu agr īnu ievie šanu, samazinot to ievie šanas robe žizmaksas;
14. ir p ārliecin āts, ka daudzu jaunu tehnolo ģiju ievie šana nevar notikt acumirkl īgi, un t āpēc mudina
Komisiju un r ūpniec ības nozari m ēģināt“eCall”pakāpenisku ievie šanu un izplat īšanu risin āt, izmantojot
transportl īdzek ļu ieb ūvētās sist ēmas kop āar alternat īvām sist ēmām, t ādāmk ātransportl īdzek ļu vad ītāju
mobilo telefonu izmanto šana un Bluetooth tehnolo ģija, k āarīiebūvētus mobilos telefonus, vienlaikus īpaši
ņemot v ērāautomobi ļu vad ītāju un pasa žieru ties ības uz priv ātumu;
15. ņemot v ērā“eCall”sistēmas potenci ālās izmaksas, kuras var b ūt augst ākas re ģionos, kurus ietekm ē
pastāvīgi ierobe žojumi, un apzinoties to, ka daudzas jaun ās tehnolo ģijas var izmaks ātdārgi un ka jauno
automa šīnu pirc ēji (īpaši automa šīnu tirgus l ētākajos segmentos) ne vienm ērvēlas vai ir sp ējīgi maks āt
pilnu cenu; aicina visas ieinteres ētās personas kop īgiem sp ēkiem noteikt stimulus, lai pa ātrinātu“eCall”
sistēmas ievie šanu;
16. pau žīpašas ba žas, ka “eCall”izmaksas var ētu būt nesam ērīgi augstas tiem lietot ājiem, kam šīsistēma
būtu visvair āk vajadz īga, piem ēram, lauku un izol ētos apvidos; uzskata, ka n ākotn ē“eCall”sistēma ir j āpie-
mēro visiem transportl īdzek ļiem, tostarp smagkravas transportl īdzek ļiem;
17. sagaida turpm ākas Komisijas iniciat īvas un pazi ņojumus e-dro šības jom ā;
18. uzdod t āpriek šsēdētājam nos ūtītšo rezol ūciju Padomei, Komisijai un dal ībvalstu vald ībām un parla-
mentiem.C 296 E/270 LV 6.12.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 27. apr īlis