Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes ieteikumam par kombinētu mācīšanos kvalitatīvai un iekļaujošai pamatizglītībai un vidējai izglītībai”

(COM(2021) 455 final)

(2022/C 105/19)

Galvenā ziņotāja:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

Galvenais ziņotājs:

Michael MCLOUGHLIN

Apspriešanās Padome, 30.8.2021. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 165. panta 4. punkts un 166. panta 4. punkts Atbildīgā specializēta nodaļa Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa Pieņemts plenārsesijā 20.10.2021. Plenārsesija Nr. 654 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 152/0/0

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē priekšlikumā sniegto norādi, ka “[i]zglītība ir cilvēka pamattiesības un ikviena bērna tiesības”. EESK atzinīgi vērtē arī to, ka priekšlikuma mērķis ir īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru (ESTP) un citas svarīgas ES iniciatīvas ( 1 ) , kuru mērķis ir uzlabot dalībvalstu sadarbību, lai kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību padarītu par realitāti zaļās un digitālās pārkārtošanās procesā sociālajā un ekonomiskajā dzīvē un darba tirgū.

1.2. EESK atkārtoti aicina “Eiropas Komisiju un dalībvalstis īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāra (ESTP) pirmo principu, proti, visiem Eiropā nodrošināt tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību, apmācību un mūžizglītību” ( 2 ) , un to piemērot, lai uzlabotu digitālo prasmju un kompetenču nodrošināšanu, atbalstot visiem pieejamu vienlīdzīgu piekļuvi jaukta tipa mācīšanai un ilgtspējīgu publisko finansējumu, par ko panākta vienošanās ar izglītības jomas sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību.

1.3. EESK vēlas vērst uzmanību uz savu atzinumu ( 3 ) , kurā tā norāda, ka “īstenojot Digitālās izglītības rīcības plānu 2021.–2027. gadam, ir vajadzīgs efektīvs sociālais dialogs ar arodbiedrībām, apspriešanās ar ieinteresētajām personām, darba tiesību ievērošana un īstenošana, kā arī darba ņēmēju informēšana, apspriešanās ar viņiem un viņu līdzdalība digitālo prasmju pilnveidē, it īpaši profesionālajā izglītībā un apmācībā, pieaugušo izglītībā un darbinieku apmācībā, lai samazinātu prasmju trūkumu, ar ko saskaras uzņēmumi”.

1.4. EESK mudina dalībvalstis izmantot pieredzi, kas izglītības jomā gūta Covid-19 krīzes laikā, un nodrošināt, ka jaukta tipa mācīšanās tiek rūpīgi izstrādāta un lietota līdzsvarotās mācību programmās, izmantojot piemērotus pedagoģiskus rīkus, lai visiem bērniem nodrošinātu piemērotu un inovatīvu mācību vidi un rīkus. Dalībvalstīm ir jānodrošina, ka jaukta tipa mācīšanās tiek ieviesta, lai atbalstītu kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību, it īpaši attiecībā uz bērniem, kuriem vajadzīga palīdzība. Lai gan jaukta tipa mācīšanās koncepcija tiek arvien vairāk izvērsta un tai tiek pievērsta lielāka uzmanība, tai joprojām ir vajadzīgi plašāki pētījumi un analīze, it īpaši no nevienlīdzības izglītībā viedokļa, kā arī attiecībā uz pamatskolām un sākumskolām.

1.5. EESK norāda: lai skolēniem un studentiem mācību procesā nodrošinātu lielāku autonomiju, ir svarīgi, lai jaukta tipa mācīšanās būtu pieejama visiem skolēniem un studentiem, nevis tikai tiem, kuri dzīvo lauku apvidos, kur nav iespējams piekļūt skolai, vai terciārajā izglītībā, kur studentiem ir jāmācās patstāvīgi.

1.6. EESK norāda, ka ārpusskolas un uz projektiem balstītas mācīšanās gadījumos ir jānodrošina apmācāmo, it īpaši PIA audzēkņu, veselība un drošība. Ilgtermiņa tālmācība, kas bija spēkā Covid-19 krīzes laikā, ir negatīvi ietekmējusi studentu un skolotāju garīgo un fizisko labjutību, kā arī skolēnu mācīšanās rezultātus. EESK atzinīgi vērtē priekšlikumā likto uzsvaru uz to, ka kvalificētiem garīgās veselības aprūpes speciālistiem ir jāsniedz efektīvs atbalsts studentu un skolotāju labjutībai.

1.7. EESK aicina dalībvalstis nodrošināt, ka jaukta tipa mācīšanās pēc efektīva dialoga ar attiecīgajiem izglītības jomas sociālajiem partneriem un ieinteresētajām personām tiek iekļauta to izglītības stratēģijā tādā veidā, kas skolēniem un studentiem pozitīvi sekmē kvalitatīvu un iekļaujošu mācīšanos, nodrošina piekļuvi labai mācīšanas un mācīšanās videi un nepieciešamos instrumentus un atbalstu skolotājiem, kā arī neatstāj skolēnus un studentus bez atbalsta.

1.8. EESK arī aicina dalībvalstis nodrošināt, ka jaukta tipa mācīšanās neiespaido izglītības sociālo vērtību vai klātienes mācīšanas nozīmību izglītības programmās. Covid-19 pandēmijas laikā gūtā pieredze saistībā ar ārkārtas mācīšanu un mācīšanos tiešsaistē ir atklājusi klātienes mācīšanas un pastāvīgas mijiedarbības neaizstājamo vērtību un atgriezenisko saiti starp skolotājiem un skolēniem kvalitatīvas un iekļaujošas izglītības nodrošināšanā. Skolēnu un skolotāju attiecības ir būtisks faktors skolēnu motivācijā un mācīšanās procesā, ko jaukta tipa mācīšanās nedrīkstētu apdraudēt.

1.9. EESK aicina dalībvalstis nodrošināt, ka individualizētu izglītības plānu izstrādē tiek ņemtas vērā studentu vajadzības attiecībā uz tehniskajiem palīglīdzekļiem. Turklāt EESK norāda, ka tādēļ skolotājiem ir vajadzīgs pienācīgs palīgpersonāla atbalsts, jāpārzina šīs tehnoloģijas un jāspēj tās efektīvi izmantot, lai apmierinātu studentu ar invaliditāti vajadzības.

1.10. EESK uzsver skolotāju centrālo lomu jaukta tipa mācīšanās jomā. Personāla apmaiņa, sadarbības projekti un individualizēta mācīšana ir iespējama, ja šim nolūkam ir atvēlēts atbilstošs skolotāju darba laiks un ja skolas vadība to atbalsta. Ļoti svarīgi ir atbalstīt jaukta tipa mācīšanās kopienu, lai veicinātu mācīšanas un apmācības tehnoloģiju vērtību.

1.11. Turklāt EESK norāda: lai nodrošinātu iekļaujošu un kvalitatīvu izglītību, jaukta tipa mācīšanās procesam būtu jāpalīdz īstenot “Padomes secinājumus par Eiropas skolotājiem un pasniedzējiem nākotnei”. Šajā sakarā EESK aicina dalībvalstis efektīvi atbalstīt skolotājus viņu sagatavošanās darbā, kura mērķis ir sniegt atbalstu studentiem saistībā ar kvalitatīvu jaukta tipa mācīšanos, uzlabojot, atjauninot un padarot sākotnējo un pastāvīgo profesionālo izaugsmi atbilstošāku skolotāju un studentu vajadzībām.

1.12. EESK atzinīgi vērtē ierosinātos pasākumus skolotāju IT lietotprasmes atbalstam, piemēram, digitālo prasmju pilnveides kursus, skolotājiem paredzētas programmas un rīkus, kā arī tiešsaistes un lokālo pedagoģisko moduļu un resursu izstrādi un izvēršanu. Turklāt priekšlikumā būtu jāatbalsta skolotāju tiesības uz mūsdienīgu un pieejamu pastāvīgu profesionālo izaugsmi; tas būtu jāatzīst sociālajā dialogā un darba koplīguma slēgšanas sarunās valsts, reģionālajā un vietējā līmenī, jēgpilni iesaistot izglītības jomas sociālos partnerus.

1.13. EESK norāda, ka masveida atvērtie tiešsaistes kursi ( MOOC ) ne vienmēr ir interaktīvi vai balstīti uz labu pedagoģiju. Tādēļ Komiteja aicina Komisiju nodrošināt daudzveidīgāku apmācības atbalstu skolotājiem, pasniedzējiem, skolu vadītājiem un skolotāju apmācītājiem jaukta tipa mācīšanās jomā, izmantojot platformu School Education Gateway , kas būtu vērsta uz sertifikāciju. Tehniskajiem resursiem un materiāliem, kas izstrādāti ar Komisijas atbalstu un ko paredzēts izmantot jaukta tipa mācīšanās procesā, jābūt uzticamiem, viegli izmantojamiem, tulkotiem visās ES oficiālajās valodās un vienprātīgi akceptētiem no visu mācīšanās procesā ieinteresēto personu puses. EESK iesaka arī Eiropas Skolotāju akadēmijas projektos iestrādāt kopīgas akreditētas skolotāju apmācības programmas, lai uzlabotu pedagoģiju jaukta tipa mācīšanās jomā. Būtu jāizvērtē mikroapliecinājumu loma saistībā ar jaukta tipa mācīšanos.

1.14. EESK atzinīgi vērtē to, ka priekšlikumā ir uzsvērta skolotāja profesijas labjutība un pievilcība, un ierosina dalībvalstīm nodarbināt vairāk skolotāju, lai atbalstītu mācībspēku labjutību. EESK norāda, ka lielais skolotāju trūkums un nepievilcīgi darba apstākļi un algas ( 4 ) negatīvi ietekmē mācīšanas kvalitāti. Tas var radīt šķēršļus kvalitatīvu un iekļaujošu jaukta tipa mācīšanās sistēmu attīstībai.

1.15. EESK norāda, ka klātienes mācīšanās un tālmācības apvienošana prasa skolotājiem būt radošiem un inovatīviem ( 5 ) un ar labām pedagoģiskajām prasmēm. Ir būtiski izstrādāt jaukta tipa mācīšanos tā, lai tiktu ņemta vērā skolotāju darba slodze, darba laiks un pienācīgi darba apstākļi un lai viņiem tiktu nodrošināta atbalstoša darba vide.

1.16. EESK iesaka nodrošināt skolu demokrātisku pārvaldību, kurā skolēni un skolotāji efektīvi izmanto patstāvību sava mācīšanās un mācīšanas procesa vadīšanā. EESK atkārtoti norāda, ka svarīga ir “demokrātiska izglītības un apmācības sistēmu pārvaldība, piemēram, ar sociālā dialoga starpniecību. Tā ir jānodrošina un jānostiprina, iekļaujot saturīgas konsultācijas ar organizētu pilsonisko sabiedrību.” ( 6 )

1.17. EESK norāda, ka ir jāatzīst jaukta tipa mācīšanās ārpus formālā izglītības satvara, piemēram, neformālā un ikdienējā mācīšanās, un šajā saistībā efektīvi jāīsteno Padomes Ieteikums (2012. gada 20. decembris) par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu. Patiešām, neformālās un ikdienējās mācīšanās procesam ir svarīga nozīme, lai atbalstītu būtiskas savstarpējo attiecību veidošanas, saziņas un kognitīvās prasmes, tai skaitā jaunrades spēju, aktīvu pilsoniskumu un darba dzīvei nepieciešamās prasmes. Dalībai validēšanas procesos jābūt pieejamai ikvienam, un tā ir jāatbalsta ar ilgtspējīgiem publiskajiem ieguldījumiem.

1.18. Erasmus + un ESF+, līdzekļiem. Ikvienam izglītojamajam ir būtiski, lai tiktu atbalstīta piekļuve kvalitatīvām tiešsaistes mācību programmām. Ir vajadzīgi lielāki ieguldījumi, it īpaši, lai PIA studentiem nodrošinātu augstas kvalitātes tālmācību un piekļuvi rīkiem un simulatoriem, kas viņiem palīdz neatkarīgā praktiskās mācīšanās procesā drošā vidē un nodrošina kopienu mūžizglītības centrus EESK norāda, ka labi attīstīta jaukta tipa mācīšanās ir jāatbalsta ar ilgtspējīgiem publiskajiem ieguldījumiem, kā uzsvērts Eiropas pusgada ietvaros, un ar papildu ES fondu, piemēram, Atveseļošanas un noturības mehānisma,+ un ESF+, līdzekļiem. Ikvienam izglītojamajam ir būtiski, lai tiktu atbalstīta piekļuve kvalitatīvām tiešsaistes mācību programmām. Ir vajadzīgi lielāki ieguldījumi, it īpaši, lai PIA studentiem nodrošinātu augstas kvalitātes tālmācību un piekļuvi rīkiem un simulatoriem, kas viņiem palīdz neatkarīgā praktiskās mācīšanās procesā drošā vidē un nodrošina kopienu mūžizglītības centrus ( 7 ) un bibliotēkas.

1.19. EESK norāda, ka arvien plašāka digitālo rīku izmantošana saistībā ar jaukta tipa mācīšanos arvien vairāk apdraud studentu un skolotāju datu drošību, kā arī skolotāju intelektuālā īpašuma tiesības. Tādēļ Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina ilgtspējīgs publiskais finansējums un, apspriežoties ar izglītības jomas sociālajiem partneriem un ieinteresētajām personām, jāievieš piemērots tiesiskais regulējums, nodrošinot datu aizsardzību un intelektuālā īpašuma tiesības izglītības jomā. EESK pauž bažas par ieteikumā paredzēto norādi, ka priekšlikumā iekļauto plānu īstenošanai “nebūs vajadzīgi papildu resursi”. Finansējums var būt veids, kā pastiprināt sadarbību jomās, kurās Eiropas Savienībai nav spēcīgas kompetences. Izmaksas varētu būt saistītas ar platformas mitināšanu, uzturēšanu un aprīkojumu, kas nepieciešams platformas integrēšanai, mācību resursu mitināšanai, datu drošībai, skolotāju un skolēnu aprīkošanai utt. Ja nebūs pienācīgu resursu, visvairāk cietīs visnelabvēlīgākajā situācijā esošie skolēni.

1.20. EESK aicina Komisiju un dalībvalstis pievērsties izglītības sniedzēju darbības izvēršanai un EdTech sektora paplašināšanai, kam būs arvien lielāka nozīme saistībā ar jaukta tipa mācīšanās ieviešanu izglītības programmās. EESK aicina dalībvalstis izstrādāt valsts tiesību aktus, tostarp paredzot iespēju izveidot publiskas platformas mācīšanai un mācībām tiešsaistē, lai aizsargātu izglītības sabiedrisko vērtību. Turklāt publiskās platformas būtu jāievieš, jēgpilni apspriežoties ar izglītības sociālajiem partneriem un izglītības jomas ieinteresētajām personām, pilnībā ievērojot skolotāju un izglītības darbinieku profesionālo autonomiju, kā arī akadēmisko brīvību un izglītības iestāžu autonomiju, neradot spiedienu uz skolotājiem vai izglītības darbiniekiem attiecībā uz viņu izmantotajiem izglītojošajiem materiāliem un pedagoģiskajām metodēm.

1.21. Ņemot vērā svarīgo nozīmi, kas piešķirta visai jaukta tipa mācīšanās jomai, EESK ierosina saistībā ar šo ieteikumu izstrādāt diskrētu mērījumu un diferencētu datu vākšanas sistēmu atkarībā no vecuma, atzīstot bērnu un jauniešu atšķirīgās attīstības vajadzības. Tādējādi vajadzētu būt arī iespējai apkopot informāciju par rādītājiem, kas saistīti ar nelabvēlīgiem apstākļiem, piemēram, iebiedēšanu un mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu. Precīzus mērījumus var izstrādāt sadarbībā ar attiecīgajiem partneriem. Tāpat ir jānodrošina skaidra ziņošana par ieteikuma īstenošanu un tā izpildes uzraudzība.

2. Vispārīgas piezīmes

2.1. Šajā atzinumā ir aplūkots priekšlikums Padomes ieteikumam par kombinētu mācīšanos kvalitatīvai un iekļaujošai pamatizglītībai un vidējai izglītībai. Šajā atzinumā ir likts uzsvars arī uz sākotnējo profesionālo izglītību vidusskolas līmenī. Ierosinātajā ieteikumā nav proponēts par normu padarīt pedagogu mazāku klātbūtni mācībās vai mudināt pavadīt ilgāku laiku pie ekrāna. EESK atzinīgi vērtē jauniešu iesaistīšanu, kas būtu jāsaglabā un jāturpina visā procesā.

2.2. Saskaņā ar Eiropas Komisijas pētījumu ( 8 ) “jaukta tipa mācīšanās ir hibrīda pieeja, kas kombinē mācīšanos skolā ar tālmācību, tostarp tiešsaistes mācīšanos. Jaukta tipa mācīšanās ir elastīgs modelis, kas var atbalstīt projekta vai mācību kursa progresu, vienlaikus neprasot skolotājiem un izglītojamajiem visu laiku atrasties vienā un tajā pašā fiziskajā telpā.”

2.3. Lai gan mācīšanās skolā veicina izglītojamo sociālās prasmes, labjutību, piederības sajūtu, kopienas apziņu un labāku personisko mijiedarbību starp skolotājiem un skolēniem, kā arī skolēnu starpā, labi organizēta jaukta tipa mācīšanās var palīdzēt izglītojamajiem panākt neatkarīgāku, individualizētāku un pašu virzītu mācīšanos ( 9 ) . Tai var būt īpaša perspektīva, nodrošinot ar mākslu saistītas mācības, tostarp videomateriālus.

2.4. Lai gan priekšlikumā jaukta tipa mācīšanās ir raksturota kā hibrīdveida pieeja, uzsverot tās elastīgumu un iespējas veicināt patstāvīgas mācības, ir nepieciešams sīkāks skaidrojums par skolotāju un pasniedzēju lomu jaukta tipa mācīšanās īstenošanā. Šajā sakarā ir svarīgi nodrošināt, ka jaukta tipa mācīšanās tiek ieviesta mācību programmās, izmantojot visas skolas pieeju un ņemot vērā skolotāju, studentu un viņu ģimeņu vajadzības. Turklāt ir nepieciešams, lai jaukta tipa mācīšanās tiktu īstenota skolas laikā un neradītu neilgtspējīgu pārslodzi skolotājiem vai papildu slogu skolēnu ģimenēm.

3. Īpašas piezīmes

3.1. Covid-19 krīze ir likusi pamatskolu, vidusskolu un PIA skolu audzēkņiem mācīties patstāvīgāk. Skolām un skolotājiem – lielākoties bez pienācīgas sagatavošanās – ir bijis jāpielāgojas mācībām tiešsaistē un tālmācībai ārkārtas apstākļos, izmantojot digitālu ziņojumapmaiņu, e-pastu, tiešsaistes video tērzēšanas pakalpojumus un citus līdzekļus saziņai ar bērniem, lai nodrošinātu pienācīgu mācību norisi pārvietošanās ierobežojumu laikā. Tā bija arī ievērojama problēma bērniem ar invaliditāti, kuri, mijiedarbojoties ar digitālo mediju starpniecību, atrodas nelabvēlīgākā situācijā. Valdības, TV raidorganizācijas, sociālie partneri, izglītības un apmācības pakalpojumu sniedzēji, NVO un privātpersonas ir neticami ātri pielāgojušās, lai atbalstītu skolotājus virtuālo klašu un sadarbības platformu izveidē, taču vēl ir daudz jādara.

3.2. Ņemot vērā Covid-19 krīzes milzīgo ietekmi uz jauniešiem un izglītības sistēmu, mums jābūt piesardzīgiem arī attiecībā uz pārmaiņu norises grafiku. Ir vajadzīgs laiks, lai atsāktu mācības klātienē, un daudziem jauniešiem ir no jauna jāpierod pie “normālām” mācībām: pārāk daudz pārmaiņu pārāk īsā laikā var radīt destabilizējošu efektu. Covid krīze visvairāk ir skārusi bērnus un jauniešus. Īpaši smagi pandēmijas laikā ir cietusi viņu izglītība, socializācija, ekonomiskās perspektīvas un garīgā veselība. Turpmākajā periodā prioritātei vajadzētu būt normalizācijai un īpašai ievērībai attiecībā uz labjutību, garīgo veselību un formālo mācīšanos.

3.3. EESK pauž bažas par jaukta tipa mācīšanās iespēju pamatskolās un pat vidusskolu sākumposma klasēs, jo minētajām vecuma grupām bieži vien trūkst nepieciešamo kompetenču, kas vajadzīgas aktīviem izglītojamajiem jaukta tipa mācīšanās vidē. Tām parasti trūkst pašorientācijas, sadarbības prasmju, IKT prasmju, zināšanu veidošanas, pašnovērtējuma prasmju un vairāku citu tā saukto 21. gadsimta prasmju. Šīs prasmes ir vajadzīgas, lai sekmīgi mācītos jaukta tipa vidē, un šo prasmju trūkums izglītojamo iedzīvotāju vidū patiesi apdraud kvalitatīvas jaukta tipa mācīšanās norisi. Ir jāievieš princips, ka eksperimentāla pāreja uz jaukta tipa mācīšanos tiek sākta ar vecākiem skolēniem, nevis jaunākiem skolēniem.

3.4. EESK norāda, ka PIA iestāžu audzēkņi Covid-19 laikā ir zaudējuši lielāko daļu praktisko mācību pieredzes iespēju māceklības jomā. Platjoslas un IT rīku nepieejamība, skolotāju un skolēnu nepietiekama mijiedarbība un piemērotas mācību vides trūkums ir novedis pie tā, ka mācības priekšlaicīgi pārtraukušo personu skaits ir palielinājies, it īpaši meiteņu un sociālekonomiski nelabvēlīgā situācijā esošu bērnu vidū. Tāpēc jaukta tipa mācīšanās ir rūpīgi jāizstrādā un jāievieš, lai visiem bērniem tiktu nodrošināta iekļaujoša mācību vide un rīki. Lai gan ieteikumā galvenā uzmanība ir pievērsta pamatizglītībai un vidējai izglītībai, kā arī vidējā līmeņa sākotnējai PIA, būtu lietderīgi izpētīt jaukta tipa mācīšanās potenciālu māceklības jomā.

3.5. Viens no priekšlikumā paredzētajiem pasākumiem ir tieši reaģēt uz krīzi, proti, “par prioritāti noteikt audzēkņu un viņu ģimeņu fizisko un garīgo labklājību”, kā arī “ievērojami veicināt audzēkņu un ģimeņu digitālo prasmju apguvi”. Šajā saistībā EESK norāda, cik svarīgi ir paplašināt labjutības nodrošināšanas un digitālo kompetenču uzlabošanas jomu, lai aptvertu visu izglītības sistēmu, it īpaši skolotājus, pasniedzējus un skolu vadītājus.

3.6. EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija ierosina sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādāt īpašus norādījumus, rokasgrāmatas un citus konkrētus materiālus, pamatojoties uz pierādījumiem, mācīšanos no līdzbiedriem un paraugpraksi. Tā tiks novērstas konstatētās nepilnības jaukta tipa mācīšanās pieejas izstrādes atbalstīšanā skolas un sistēmas līmenī. Šajā sadarbībā būtu jāiesaista arī sociālie partneri un citas attiecīgās ieinteresētās personas. Visas darbības, izmaiņas vai pielāgojumi izglītības sistēmās jāveic ar vislielāko piesardzību. Mums jābūt pilnīgi pārliecinātiem, ka šādas izmaiņas nekādā veidā neveicina nevienlīdzību izglītībā un mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu, kas, iespējams, ir lielākās problēmas, ar kurām saskaras mūsu izglītības sistēma.

3.7. EESK uzskata, ka jaukta tipa mācīšanās spēj pilnībā pārveidot gan mācīšanu, gan mācīšanos. Tomēr, lai gan priekšlikumā ir uzsvērtas iespējas, “ko rada mācīšanās veidu kombinēšana, cita starpā uzlabojot izglītības un apmācības kvalitāti un iekļautību, kā arī audzēkņu plašu prasmju attīstību un labklājību”, EESK norāda, ka ir rūpīgi jāapsver ar jaukta tipa mācīšanās īstenošanu saistītie ierobežojumi, it īpaši lauku apvidos un nabadzīgos apgabalos, kur trūkst infrastruktūras (piekļuve platjoslas un IT rīkiem) un atbalstošas vides (mājokļa vide, finansiālie apstākļi u. c.), kas vajadzīga, lai nodrošinātu skolēniem un studentiem labvēlīgu kvalitatīvu jaukta tipa mācīšanos. Ļoti svarīga ir savienojamība ar spēcīgiem un uzticamiem tīkliem, it īpaši tad, ja savienojums ir vajadzīgs visai ģimenei savu darbību veikšanai. Turklāt ne visiem skolēniem ir pietiekams digitālo prasmju, pašdisciplīnas vai autonomijas līmenis, kas nepieciešams, lai mācītos patstāvīgi un veiktu uzdevumus bez tiešas mijiedarbības ar skolotājiem. Kopumā veiksmīga jaukta tipa mācīšanās, it īpaši gados jaunākiem izglītojamajiem, ir lielā mērā atkarīga no vecāku uzraudzības un palīdzības. Tas var radīt vai palielināt nevienlīdzību skolēnu mācību rezultātos un veicināt to skolēnu skaita pieaugumu, kuri priekšlaicīgi pamet skolu, jo ne visiem ir vecāki, kuri spēs efektīvi pildīt šo uzdevumu vai būs tam pieejami.

3.8. Lai gan pēdējos gados izglītības sistēmās ir notikusi arvien lielāka virzība uz privatizāciju, jaukta tipa mācīšanās būtu jāīsteno izglītības programmās tā, lai publisko izglītības sistēmu pārvaldības pārskatatbildība un pārredzamība tiktu aizsargāta no privāto un komerciālo interešu un dalībnieku ietekmes. Jaukta tipa mācīšanās nedrīkst apdraudēt izglītību kā sabiedrisko labumu.

3.9. Pirms Covid-19 pedagogi saskārās ar mācīšanās plaisas pieauguma problēmu skolēnu vidū, ko izraisīja dažādi sociālekonomiskie faktori. Būtu jāatzīmē arī tādi faktori kā rasisms, segregācija un augšupējas mobilitātes vispārēja samazināšanās un pasaules ekonomikas lejupslīde. Kopumā bija vērojama arvien lielāka paļaušanās, piemēram, uz mājasdarbiem, kas tikai palielina plaisu sekmīguma ziņā. Izolācijai un pašmācībai piemīt arī kaitīga psiholoģiskā ietekme. Daudziem skolēniem, it īpaši tiem, kuri ir no sociālekonomiski nelabvēlīgas vides, klātienes mijiedarbība ar skolotājiem un līdzbiedriem ir komforta avots un palīdz mazināt mācīšanās plaisu. Pašreizējā Covid-19 pandēmija ir saasinājusi šo mācīšanās plaisu, tostarp digitālo prasmju trūkumu, un arvien vairāk skolēniem draud mācīšanās iespēju zudums.

3.10. EESK vērš uzmanību uz to, ka skolotāju sākotnējā izglītība un pastāvīga profesionālā izaugsme nav pietiekama, lai skolotājiem nodrošinātu atbilstošas prasmes, tostarp digitālās prasmes, pedagoģiskās metodes vai mācību materiālus jaukta tipa mācīšanās nodrošināšanai. Tas it īpaši attiecas uz darbu ar skolēniem ar īpašām vajadzībām, multikulturālā vidē vai ar nelabvēlīgā situācijā esošiem skolēniem, kas ir vēl problemātiskāk nekā parasti, jo visvairāk ir skartas tās izglītojamo grupas, kurām pašreizējā situācijā ir vajadzīgs papildu atbalsts. Eiropas Invaliditātes forums aicina nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi izglītības pakalpojumiem darba ņēmējiem un studentiem ar invaliditāti un nodrošināt tādus pasākumus kā zīmju valodas tulkošana, reāllaika titrēšana un pielāgots darbs.

3.11. Priekšlikumā minētie pašnovērtējuma rīki, piemēram, gaidāmais rīks SELFIE skolotājiem, var potenciāli sekmēt jaukta tipa mācīšanās īstenošanu. Tomēr EESK vērš uzmanību uz risku, ka šie rīki var radīt salīdzinošo novērtējumu starp izglītības iestādēm nolūkā ietekmēt skolu reitingus, līgas un konkurenci. Ir svarīgi, lai jaukta tipa mācīšanās īstenošanā tiktu respektētas visu izglītības iestāžu īpatnības un prioritātes attiecībā uz informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) izmantošanu, par ko būtu jāvienojas skolotājiem, pasniedzējiem un skolu vadītājiem.

3.12. Saskaņā ar ANO Konvencijas par bērna tiesībām 12. pantu darbs ar bērniem un jauniešiem arvien vairāk ir jābalsta uz iesaistīto personu reālu un pastāvīgu līdzdalību. Izņemot vienu apspriešanās norisi, ieteikumā nav uzsvērta bērnu viedokļa uzklausīšana. Šī nepilnība būtu jānovērš. Daudzas dalībvalstis izstrādā paraugprakses modeļus, un ES izstrādā pati savas bērnu aizsardzības stratēģijas tiesības. Šāda veida izmaiņām galu galā vajadzētu atspoguļoties skolu pārvaldībā un novērtēšanā.

Briselē, 2021. gada 20. oktobrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja Christa SCHWENG

(1) COM(2020) 625 final, COM(2020) 624 final, OV C 66, 26.2.2021., 1. lpp., OV C 221, 10.6.2021., 3. lpp.

(2) OV C 56, 16.2.2021., 1. lpp.

(3) OV C 286, 16.7.2021., 27. lpp.

(4) EK: Teachers in Europe Careers, Development and Well-being, 2021. gads.

(5) EC: Blended learning in school education – guidelines for the start of the academic year 2020/21.

(6) OV C 286, 16.7.2021., 27. lpp.

(7) Downes, P. (2011). Multi/Interdisciplinary Teams for Early School Leaving Prevention: Developing a European Strategy Informed by International Evidence and Research. Eiropas Komisija, NESET (Izglītības un apmācību sociālo aspektu ekspertu tīkls), Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts, Brisele.

(8) EC: Blended learning in school education – guidelines for the start of the academic year 2020/21.

(9) Turpat.