[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 13.2.2007

SEC(2007) 188 galīgā redakcija

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

par atjaunināto Portugāles stabilitātes programmu 2006.-2010. gadam saskaņā ar 5. panta trešo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

Vispārējs pamatojums

Stabilitātes un izaugsmes pakta, kas stājās spēkā 1998. gada 1. jūlijā, pamatmērķis ir sakārtot valsts finanses, lai tādējādi radītu vēl labākus nosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai un ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicina darbavietu radīšanu. Ar pakta 2005. gada reformu, atzīstot pakta lietderību fiskālās disciplīnas stiprināšanā, tika meklētas iespējas uzlabot efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgstoši saglabāt valsts finanšu ilgtspējību.

Padomes Regulā (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1], kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta daļa, paredzēts, ka dalībvalstīm ir jāiesniedz Padomei un Komisijai stabilitātes vai konverģences programmas un to ikgadējie atjauninājumi (dalībvalstis, kas jau ir pieņēmušas vienoto valūtu, iesniedz (atjauninātas) stabilitātes programmas, bet dalībvalstis, kas to vēl nav pieņēmušas, iesniedz (atjauninātas) konverģences programmas). Portugāles pirmā stabilitātes programma tika iesniegta 1998. gada decembrī. Saskaņā ar minēto regulu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu un apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, 1999. gada 8. februārī sniedza atzinumu par to. Saskaņā ar šo pašu procedūru Komisija novērtē un iepriekš minētā komiteja pārbauda atjauninātās stabilitātes un konverģences programmas, ko vajadzības gadījumā var pārbaudīt arī Padome.

Atjauninātās programmas novērtējuma pamatojums

Komisija ir pārbaudījusi jaunāko Portugāles stabilitātes programmas atjauninājumu, kas iesniegts 2006. gada 15. decembrī, un ir pieņēmusi ieteikumu Padomes atzinumam par to (skat. ierāmēto informāciju par galvenajiem novērtējumā iztirzātajiem jautājumiem).

Lai radītu priekšstatu par kontekstu, kādā tiek novērtēta atjauninātās stabilitātes programmas budžeta stratēģija, turpmākajos punktos apkopota šāda informācija:

1. saimnieciskās darbības un budžeta izpildes rādītāji pēdējo desmit gadu laikā;

2. valsts stāvokļa novērtējums saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvo daļu (pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra);

3. jaunākais valsts stāvokļa novērtējums saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu (kopsavilkums Padomes atzinumam par iepriekšējo stabilitātes programmas atjauninājumu) un

4. Komisijas novērtējums par 2006. gada oktobra valsts reformu programmu.

Jaunākie saimnieciskās darbības un budžeta izpildes rādītāji

Pēc straujās ekonomiskās izaugsmes posma, ko raksturoja dinamisks iekšzemes pieprasījums un ražošanas apjoma palielināšanās deviņdesmito gadu otrajā pusē pirms euro ieviešanas, zemais izaugsmes līmenis pēc 2000. gada norādīja uz konverģences procesa apstāšanos. Tas notika tāpēc, ka ekonomikas galvenajās jomās bija ierobežots progress. Pirmkārt, šķiet, ka korekcija nav bijusi pietiekama no piedāvājuma aspekta, lai nozīmīgāk atbalstītu ekonomikas iedzīšanas procesu. Tajā pašā laikā svarīgas nozares vēl joprojām pielāgojas globalizācijas problēmām. Otrkārt, tā kā ienākumi nepalielinājās tik ātri kā izdevumi, ir augsts parāda līmenis un ir ievērojams ārējais deficīts –– galvenokārt tirdzniecības deficīta ietekmē. Treškārt, valsts finanses galvenokārt bijušas nestabilas, jo nav izmantota konsolidēšanās iespēja „ekonomiskās izaugsmes laikā” un lejupslīdes laikā ievērojami palielinājies deficīts.

Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra attiecībā uz Portugāli

Padome 2005. gada 20. septembrī saskaņā ar 104. panta 6. punktu pieņēma lēmumu, paziņojot, ka Portugālei ir pārmērīgs budžeta deficīts. Tajā pašā laikā Padome pieņēma ieteikumu atbilstoši 104. panta 7. punktam, norādot, ka pārmērīgais budžeta deficīts jānovērš līdz 2008. gadam. Portugālei jo īpaši tika ieteikts ierobežot fiskālā stāvokļa pasliktināšanos 2005. gadā un nodrošināt strukturālā deficīta novēršanu apmēram 1,5% apjomā no IKP 2006. gadā, kā arī turpmāku samazinājumu par vismaz ¾% no IKP gan 2007., gan 2008. gadā.

Pēc 6 mēnešu termiņa beigām, ko Padome noteica Portugāles valdībai efektīvas darbības veikšanai, lai sasniegtu 2006. gada deficīta novēršanas mērķi, Komisija novērtēja Portugāles iestāžu veiktos centienus. Komisijas 2006. gada 22. jūnija paziņojuma secinājumi bija šādi: pamatojoties uz pašreiz pieejamo informāciju, šķiet, ka Portugāle ir veikusi darbības, kas nodrošina atbilstošu progresu, lai panāktu pārmērīga budžeta deficīta novēršanu Padomes noteiktajos termiņos, un ka nav nepieciešami papildpasākumi Portugāles pārmērīga budžeta deficīta procedūrā. 2006. gada 11. jūlija sanāksmē Padome piekrita šim novērtējumam.

Novērtējums Padomes atzinumā par iepriekšējo programmu

Padome 2006. gada 14. martā pieņēma atzinumu par iepriekšējo stabilitātes programmas atjauninājumu laika posmam no 2005. gada līdz 2009. gadam. Padome uzskatīja, ka „programma kopumā atbilst pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai līdz 2008. gadam atkarībā no programmā paziņoto pasākumu pilnīgas īstenošanas, kas jāpastiprina 2007. gadam un vēlāk, lai pielāgotos budžeta mērķus apdraudošo risku samazinājumam.” Padome aicināja Portugāli:

i) „pieņemt un stingri īstenot programmā paredzētos strukturālos pasākumus, lai nodrošinātu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu līdz 2008. gadam ticamā un ilgtspējīgā veidā; nodrošināt to, ka, tiklīdz pārmērīgā budžeta deficīts būs novērsts, turpināsies nepārtraukta korekcija VTM sasniegšanai saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, kā arī radīt rezerves, lai novērstu, iespējams, mazākas nekā prognozēts ekonomiskās izaugsmes ietekmi uz budžetu;

ii) apņēmīgi ieviest plānotos pasākumus, lai kontrolētu izdevumus; uzlabot budžeta procesu visos valsts pārvaldes līmeņos, iespējams, plašāk izmantojot saistošus izdevumu ierobežojumus, un, kā aprakstīts programmā, pastiprinot izdevumu un ieņēmumu uzraudzības, kontroles un pārskatu sniegšanas mehānismus;

iii) uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti, jo īpaši īstenojot programmā jau paredzētus pasākumus un ieviešot papildu reformas pensiju un veselības aprūpes jomā;

iv) panākt valsts parāda kopapjoma pastāvīgu samazināšanos, nodrošinot, ka tā atspoguļo gan progresu vispārējā valdības deficīta samazināšanā, gan prognozētos privatizācijas ieņēmumus, un rūpīgi apsverot nozīmīgāko valsts ieguldījumu projektu ietekmi uz parādu, ieskaitot partnerībā ar privāto sektoru.”

Komisijas novērtējums par 2006. gada oktobra valsts reformu programmu

Īstenošanas ziņojums par Portugāles valsts reformu programmu, kas paredzēta saskaņā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai, tika iesniegts 2006. gada 20. oktobrī. Portugāles valsts reformu programmā kā galvenās problēmas/prioritātes minēti šādi uzdevumi: budžeta konsolidācijas nostiprināšana, valsts pārvaldes reforma, zinātnes un tehnoloģiju attīstības veicināšana un iedzīvotāju kvalifikācijas līmeņa paaugstināšana.

Komisijas novērtējumā par šo programmu (ko pieņēma kā daļu no 2006. gada decembra ikgadējā progresa ziņojuma[2]) atzīts, ka Portugāle progresē ievērojami, īstenojot valsts reformu programmas pasākumus, jo īpaši makroekonomikas un mikroekonomikas jomā. Progress panākts arī attiecībā uz politiku nodarbinātības jomā, jo īpaši attiecībā uz izglītības un apmācības reformām, tomēr joprojām uzmanība pilnā apjomā nav pievērsta tādai svarīgai jomai kā darba tirgus pielāgošanās spējas un elastīgas drošības princips. Visās politikas jomās būs vajadzīgi ievērojami turpmāki pasākumi, lai pilnībā sasniegtu programmas mērķus, ņemot vērā to ambiciozo apjomu un Portugāles sākotnējo pozīciju.

Galvenie novērtējumā iztirzātie jautājumi Kā paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā (stabilitātes programmām) un 9. panta 1. punktā (konverģences programmām), novērtējums attiecas uz šādiem jautājumiem: vai programmas pamatā esošie saimnieciskie pieņēmumi ir ticami; dalībvalsts norādītais vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) un tas, vai korekcijas ir pietiekamas, lai to sasniegtu; vai veiktie un/vai ierosinātie pasākumi, lai piemērotu šīs korekcijas, ir pietiekami, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķi attiecīgajā ekonomikas ciklā; vai, izvērtējot korekcijas, ko izdara, lai sasniegtu VTM, korekcijas tiek veiktas ekonomiskā uzplaukuma laikā, vai korekcijas var būt mazākas ekonomikas lejupslīdes laikā un (attiecībā uz euro zonas un VKM II dalībvalstīm) vai dalībvalsts cenšas panākt ikgadēju cikliski koriģētās bilances uzlabojumu (atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) par 0,5 % no IKP, kas ir kritērijs, lai tā sasniegtu savu VTM; nosakot VTM korekcijas (attiecībā uz dalībvalstīm, kas to vēl nav sasniegušas) vai atļaujot īslaicīgu novirzi no VTM (attiecībā uz dalībvalstīm, kuras to jau ir sasniegušas), tādu nozīmīgāko strukturālo reformu īstenošana, kas ilgākā laika posmā ļauj tieši ietaupīt izmaksas (veicinot arī potenciālo pieaugumu) un tādējādi pārbaudāmi ietekmējot valsts finanšu ilglaicīgu ilgtspējību (ar nosacījumu, ka tiek saglabāta atbilstīga drošības rezerve attiecībā uz atsauces vērtību 3 % no IKP un ka programmas darbības laikā atkal ir gaidāma budžeta stāvokļa atbilstība VTM), un ar ko īpašu uzmanību velta pensiju reformām, ar kurām ievieš vairāku līmeņu sistēmu, kas ietver obligātu pilnībā finansētu pensiju līmeni; vai dalībvalstu ekonomikas politikas virzība atbilst ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm. Programmas makroekonomisko pieņēmumu ticamību novērtē, pamatojoties uz Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozi, izmantojot arī kopīgi apstiprināto metodoloģiju attiecībā uz ražošanas potenciālā apjoma novērtēšanu un cikliski koriģētām bilancēm. Atbilstību ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm novērtē, ņemot vērā ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes valsts finanšu jomā, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs 2005.—2008. gadam. Novērtējumā pārbauda arī: parāda attiecības dinamiku un stāvokli attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, kam saskaņā ar Padomes 2005. gada 20. marta ziņojumu „Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas uzlabošana” budžeta uzraudzībā jāveltī pienācīga vērība. Komisijas 2006. gada 12. oktobra paziņojumā izklāstīta pieeja ilgtermiņa ilgtspējības novērtēšanai[3]; integrācijas pakāpi valsts reformu programmā, ko iesniegušas dalībvalstis saistībā ar Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai; Ekonomikas un finanšu padome (ECOFIN padome) 2005. gada 7. jūnija pavadvēstulē Eiropas Padomei par ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm 2005.—2008. gadam paziņoja, ka valsts reformu programmām jāatbilst stabilitātes un konverģences programmām; atbilstību rīcības kodeksam[4], kas cita starpā nosaka kopīgu struktūru un datu tabulas stabilitātes un konverģences programmām. |

- Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

par atjaunināto Portugāles stabilitātes programmu 2006.-2010. gadam saskaņā ar 5. panta trešo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[5] un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

5. Padome [2007. gada 27. februārī] izskatīja atjaunināto Portugāles stabilitātes programmu laika posmam no 2006. līdz 2010. gadam.

6. Programmas pamatā esošajā makroekonomikas scenārijā paredzēts, ka reālā IKP pieaugums palielināsies no 1,4% 2006. gadā līdz 1,8% 2007. gadā un 2,4% 2008. gadā, un visbeidzot līdz 3% pārējā programmas darbības laikā. Pēc pašlaik pieejamās informācijas šis scenārijs šķiet pamatots uz labvēlīgiem pieņēmumiem par izaugsmi īpaši turpmākajos gados, jo starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu strauji samazinās. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet reālas.

7. Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē un jaunajā programmas atjauninājumā vispārējais valsts budžeta deficīts 2006. gadam ir novērtēts 4,6% apjomā no IKP, kam būtu jāatbilst stabilitātes programmas iepriekšējā atjauninājumā noteiktajam mērķim. Atbilstīgi jaunajam programmas atjauninājumam valsts kopējā ieņēmumu un izdevumu līmeņa mērķi kopumā ir sasniegti. Procentuāli no IKP abi rādītāji ir nedaudz zemāki nekā Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē noteiktie.

8. Programmas vidējā termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir lielās fiskālās nelīdzsvarotības noturīga novēršana, jo īpaši samazinot vispārējo valsts budžeta deficītu zem 3% atzīmes no IKP atsauces vērtības 2008. gadā un īstenojot budžeta konsolidāciju turpmākajos gados. Būtiski pasākumi fiskālās konsolidācijas jomā ir plānoti visā programmas darbības laikā: mērķis ir pakāpeniski samazināt valsts budžeta deficītu no 4,6% no IKP 2006. gadā līdz 0,4% no IKP 2010. gadā; primārās bilances korekciju virzība ir līdzīga, panākot uzlabojumu no deficīta 1,7% apjomā no IKP 2006. gadā līdz pārpalikumam 2,5% apjomā 2010. gadā. Plānotais deficīta samazinājums ir jāpanāk, galvenokārt ierobežojot primāros izdevumus, kuru vispārējais līmenis ir jāsamazina reālā izteiksmē programmas darbības laikā ar strukturāliem korektīvajiem pasākumiem, koncentrējoties uz centrālās valdības, personāla un publisko dienestu pārstrukturēšanu, kā arī sociālās drošības un veselības aizsardzības izdevumu kontrolēšanu. Programmas pirmajos gados fiskālo konsolidāciju veicina arī lielāki nodokļu ieņēmumi, galvenokārt no dažu tarifu likmju paaugstināšanas un nodokļu priekšrocību samazināšanas. Programma apstiprina plānoto korekciju, kas izklāstīta stabilitātes programmas 2005. gada decembra atjauninājumā, neraugoties uz gandrīz nemainīto makroekonomikas scenāriju.

9. Paredzēts, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, uzlabosies, deficītam apmēram 3½% apjomā no IKP 2006. gadā samazinoties līdz ½% līdz 2010. gadam. Programmas darbības laikā strukturālo bilanci plānots samazināt vidēji par gandrīz ¾% no IKP gadā. Vidējā termiņa mērķis (VTM) programmā ietvertajam budžeta stāvoklim ir strukturālais budžeta deficīts 0,5% apjomā no IKP, kas saskaņā ar programmu ir jāpanāk līdz 2010. gadam –– vienu gadu agrāk nekā netieši plānots iepriekšējā programmā. Tā kā VTM ir augstāks par minimālo kritēriju (noteiktais deficīts apmēram 1½ % no IKP), ar tā sasniegšanu tiks nodrošināta drošības rezerve pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un ražošanas potenciālā apjoma vidējo pieaugumu ilgtermiņā.

10. Budžeta izpildes rezultātus ietekmē negatīvi riska faktori, kuri jo īpaši izriet no valsts izdevumu ierobežošanai veikto pasākumu ietekmes. Makroekonomikas sarežģītās vides apstākļos valdība paralēli jaunajam tiesiskajam regulējumam, kura mērķis ir uzlabot reģionālo un vietējo valdību fiskālo attīstību, nesen ir īstenojusi izšķirošus pasākumus, risinot izdevumu palielināšanās problēmu, jo īpaši valsts pārvaldes, veselības aprūpes un sociālās labklājības jomā. Vēl aizvien tiek sagatavoti citi pasākumi, kuri arī daļēji attiecas uz valsts sektoru. Par budžeta gaidāmo atvieglojumu ?o pasākumu ietekmē vēl aizvien ir liela neskaidrība, jo īpaši attiecībā uz 2008. gadu un turpmākajiem gadiem. Tā kā fiskālā konsolidācija lielā mērā pamatojas uz izdevumu samazināšanos, turpmākais progress budžeta regulējuma notiekošās uzlabošanas un budžeta izpildes novērtēšanas un kontroles mehānismu īstenošanas jomā arī būs noderīgs budžeta mērķu sasniegšanai. Kā minēts iepriekš, labvēlīgais makroekonomikas scenārijs slēpj risku, ka ekonomiskās darbības atjaunošanās un līdz ar to arī valsts finanšu atvieglojumi varētu būt mazāki nekā paredzēts. Pieņēmumi par nodokļu ieņēmumu elastību attiecībā pret ekonomisko attīstību 2007. gadā šķiet pārāk optimistiski un atkarīgi no turpmākajiem uzlabojumiem nodokļu iekasēšanā, lai gan ticami atlikušajā programmas darbības laikā. Visbeidzot, publisko uzņēmumu veiktspēja rada budžeta risku vidējā termiņā.

11. Ņemot vērā riska novērtējumu, budžeta nostādne programmā visumā ir atbilstīga pārmērīga budžeta deficīta novēršanai līdz 2008. gadam, kā ieteikusi Padome, ja programmā paziņotie pasākumi tiek pilnībā un efektīvi īstenoti un pastiprināti gadījumā, ja ekonomiskā izaugsme ir zemāka nekā prognozēts. Programmas mērķis pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas ir paktam atbilstīgas korekcijas sasniegšana. Tomēr, ņemot vērā budžeta mērķu riskus, šķiet, ka budžeta nostādne programmā nenodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai līdz programmas darbības laika beigām parastu makroekonomisku svārstību dēļ netiktu pārsniegts deficīta slieksnis 3 % apjomā no IKP. Līdz ar to VTM nevarētu sasniegt līdz 2010. gadam, kā paredzēts programmā. Tāpēc nākamajos gados pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas korekcija virzībā uz programmā aprakstīto VTM varētu prasīt pasākumu pastiprināšanu, lai atbilstu Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīs strukturālās bilances gada uzlabojuma kritērijam jābūt 0,5 % no IKP un ka korekcijai jābūt lielākai ekonomiskā uzplaukuma laikā, un tā varētu būt mazāka ekonomikas lejupslīdes laikā.

12. Tiek lēsts, ka valsts kopējais parāds 2006. gadā sasniedza 67½% no IKP, kas ir vairāk nekā Līgumā paredzētā atsauces vērtība – 60% no IKP. Programmā parāda attiecību iecerēts paaugstināt 2007. gadā un samazināt gandrīz par 6 procentu punktiem atlikušajā programmas darbības laikā. Uz parāda attiecības dinamiku attiecas iepriekš minētie budžeta mērķu riski un ilgstošā neskaidrība par krājumu plūsmas korekciju, kas pagātnē sliecās būt plaša un pārsvarā parādus palielinoša. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmas darbības laika beigās parāda attiecība pret atsauces vērtību varētu sākt pietiekami samazināties.

13. Lai stiprinātu valsts finanšu ilgtspējību, Portugāle nesen ir īstenojusi pensiju reformas. Programmas novērtējumi liecina, ka ar vecumu saistīto izdevumu vispārēja palielināšanās turpmākajos gadu desmitos reformu rezultātā varētu būt ievērojami mazāka, lai gan saglabātos paliela. Lai gan sākotnējais budžeta stāvoklis, salīdzinot ar 2005. gadu, ir uzlabojies, tas vēl aizvien apdraud valsts finanšu ilgtspējību, pat neņemot vērā sabiedrības novecošanās ietekmi uz budžetu ilgtermiņā. Turklāt pašreizējais kopējā parāda līmenis ir virs Līgumā norādītās atsauces vērtības. Kopumā šķiet, ka Portugāles valsts finanšu ilgtspējību apdraud augsts risks. Plānotā budžeta konsolidācija apvienojumā ar papildu ierobežojumiem izdevumos, kas saistīti ar vecumu, veicinātu šādu risku samazināšanos.

14. Stabilitātes programmā ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Turklāt tajā sniegta sistemātiska informācija par tiešām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, un budžeta prognozēs skaidri ņemta vērā tajā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā, liekas, atbilst valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Jo īpaši abās programmās iztirzāta saikne starp valsts pārvaldes reformu un fiskālās konsolidēšanas stratēģiju un sniegta papildu informācija par dažādiem politikas pasākumiem.

15. Programmas budžeta stratēģija kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs laika posmam no 2005. līdz 2008. gadam.

16. Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie dati un lielākā daļa fakultatīvo datu[6]. Tomēr dažos būtiskos punktos ir novirze no rīcības kodeksā izklāstītās parauga struktūras[7].

Kopumā var secināt, ka programma kopumā atbilst pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai līdz 2008. gadam, ja pilnībā un efektīvi tiek īstenoti tajā paziņotie pasākumi un ja tiek pastiprināti šādi pasākumi gadījumā, ja ekonomiskā izaugsme ir zemāka nekā prognozēts. Pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas programma paredz atbilstīgu progresu attiecībā uz vidēja termiņa mērķi, bet pastāv riski budžeta mērķu sasniegšanai. Ņemot vērā iepriekš izklāstīto novērtējumu un arī 2005. gada 20. septembra ieteikumu saskaņā ar 104. panta 7. punktu, Portugāle tiek aicināta

i) enerģiski īstenot programmā paredzētos strukturālos pasākumus, lai nodrošinātu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu līdz 2008. gadam, un būt gatavai pastiprināt šos pasākumus, lai novērstu, iespējams, mazākas nekā prognozēts ekonomiskās izaugsmes ietekmi uz budžetu;

ii) kad būs novērsts pārmērīgais budžeta deficīts, veikt paredzētās korekcijas attiecībā uz VTM, vajadzības gadījumā īstenojot ar pastiprinošus pasākumus, un nodrošināt parāda un IKP attiecības attiecīgu samazināšanos;

iii) nepārtraukt uzsākto valsts pārvaldes reformu, turpināt budžeta regulējuma nostiprināšanu, tostarp budžeta izpildes novērtēšanu un kontroli visos valsts pārvaldes līmeņos, jo īpaši, lai sasniegtu plānoto izdevumu ierobežošanu;

iv) ņemot vērā parādu līmeni un ar vecumu saistīto izdevumu prognozēto pieaugumu, uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, sasniedzot VTM un nodrošinot un pēc iespējas uzlabojot pieņemtās pensiju reformas priekšrocības.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. |

Reālais IKP (% izmaiņas) | SP 2006. g. dec. | 0,4 | 1,4 | 1,8 | 2,4 | 3,0 | 3,0 |

COM 2006. g. nov. | 0,4 | 1,2 | 1,5 | 1,7 | n.d. | n.d. |

SP 2005. g. dec. | 0,5 | 1,1 | 1,8 | 2,4 | 3,0 | n.d. |

SPCI inflācija (%) | SP 2006. g. dec.6 | 2,5 | 3,2 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 2,1 |

COM 2006. g. nov. | 2,1 | 2,9 | 2,2 | 2,1 | n.d. | n.d. |

SP 2005. g. dec.6 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | n.d. |

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (% no iespējamā IKP) | SP 2006. g. dec.1 | -2,5 | -2,6 | -2,4 | -1,8 | -0,7 | 0,2 |

COM 2006. g. nov.5 | -2,0 | -2,0 | -1,8 | -1,5 | n.d. | n.d. |

SP 2005. g. dec.1 | -2,3 | -2,7 | -2,5 | -1,8 | -0,7 | n.d. |

Vispārējā valsts bilance (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | -6,0 | -4,6 | -3,7 | -2,6 | -1,5 | -0,4 |

COM 2006. g. nov. | -6,0 | -4,6 | -4,0 | -3,9 | n.d. | n.d. |

SP 2005. g. dec. | -6,0 | -4,6 | -3,7 | -2,6 | -1,5 | n.d. |

Primārā bilance (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | -3,3 | -1,7 | -0,7 | 0,4 | 1,5 | 2,5 |

COM 2006. g. nov. | -3,3 | -1,7 | -1,0 | -0,7 | n.d. | n.d. |

SP 2005. g. dec. | -3,2 | -1,7 | -0,6 | 0,6 | 1,5 | n.d. |

Cikliski koriģētā bilance (% no IKP) | SP 2006. g. dec.1 | -4,9 | -3,4 | -2,6 | -1,8 | -1,2 | -0,5 |

COM 2006. g. nov. | -5,1 | -3,7 | -3,2 | -3,2 | n.d. | n.d. |

SP 2005. g. dec.1 | -5,0 | -3,4 | -2,6 | -1,8 | -1,2 | n.d. |

Strukturālā bilance2 (% no IKP) | SP 2006. g. dec.3 | -4,9 | -3,4 | -2,6 | -1,8 | -1,2 | -0,5 |

COM 2006. g. nov.4 | -5,1 | -3,7 | -3,2 | -3,2 | n.d. | n.d. |

SP 2005. g. dec. | -5,0 | -3,4 | -2,6 | -1,8 | -1,2 | n.d. |

Valsts kopējais parāds (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | 64,0 | 67,4 | 68,0 | 67,3 | 65,2 | 62,2 |

COM 2006. g. nov. | 64,0 | 67,4 | 69,4 | 70,7 | n.d. | n.d. |

SP 2005. g. dec. | 65,5 | 68,7 | 69,3 | 68,4 | 66,2 | n.d. |

Piezīmes. |

1 Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir programmā atrodamā informācija. |

² Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. |

3 Programmā nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu. |

4 Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu. |

5 Pamatojoties uz 1,2% lēsto potenciālo pieaugumu 2005.–2007. gada laika posmā un 1,4% 2008. gadā. |

6 Privātā patēriņa deflators. |

Avots. |

Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM), Komisijas dienestu aprēķini. |

[1] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Visi dokumenti, kas ir minēti šajā tekstā, ir atrodami šādā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Komisijas paziņojums Eiropadomes pavasara sanāksmē „Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības atjaunotās stratēģijas īstenošana — rezultātu gads”, 12.12.2006., COM(2006) 816.

[3] Komisijas Paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam „Valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība Eiropas Savienībā”, 12.10.2006., COM(2006) 574 galīgā redakcija, un Eiropas Komisija, Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts, (2006.), „ The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy Nr. 4/2006.

[4] „Specifikācijas par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnes par stabilitātes un konverģences programmu formātu un saturu”, ko ECOFIN padome atbalstīja 2005. gada 11. oktobrī.

[5] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Nav norādīti dati par SPCI inflāciju un valdības darbinieku kompensācijām.

[7] Programma drīzāk ir sadalīta piecās daļās: kopsavilkums; situācija makroekonomikas un budžeta jomā; prognozes makroekonomikas un budžeta jomā; valsts finanšu ilgtspējība ilgtermiņā un institūcijas, procesi un budžeta noteikumi.