EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 19.10.2011 
SEC(2011) 1263 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums 
Accompanying document to the 
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, 
ar ko izveido Eiropas infrastrukt ūras savienošanas instrumentu 
{COM(2011) 665 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1262 gal īgā redakcija}  
 
LV 1   LV Šajā dokument ā ir sniegts kopsav ilkums Ietekmes nov ērtējuma ziņojumam par Regulu, ar ko 
izveido Eiropas infrastrukt ūras savienošanas instrumentu (EISI), ar kuru finans ēs iepriekš 
noteiktus transporta, ener ģētikas un inform ācijas un komunik ācijas tehnolo ģiju (IKT) 
projektus. Šo jauno instru mentu Komisija ierosin āja savā paziņojumā “Budžets strat ēģijai 
“Eiropa 2020”” (turpm āk “DFS pazi ņojums”), kas pie ņemts 2011. gada 29. j ūnijā, un tā 
pavaddokumentos1. EISI regula ir da ļa no juridisku instrumentu kopuma, kas attiecas uz 
transportu, ener ģētiku un IKT, ietverot ar ī nozarisku regul ējumu attiec īgajām trim nozar ēm2 
un pieejamos finanšu instrumentus.  
1. PROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
Kā atzīts DFS pazi ņojumā, pašreizējā ES sistēma attiecībā uz infrastrukt ūras finans ējumu nav 
atbilstoša, lai nodrošin ātu efektīvus atbildes pas ākumus min ētās problēmas atrisin āšanai. 
Infrastrukt ūras finans ējums ir sadrumstalots starp nozar ēm, programm ām un finans ēšanas 
instrumentiem, t ādējādi liedzot piln ībā izmantot iesp ējamo siner ģiju starp nozar ēm, 
programm ām, finans ēšanas instrumentiem un riska mazin āšanu.3 Šajā kontekst ā un arī lai 
paātrinātu infrastrukt ūras attīstību, kas nepieciešama ES, Komisija nol ēma ierosin āt, ka ir 
jāizveido centraliz ēti pārvaldīts kopīgs instruments — t ā dēvētais EISI ar EUR 50 miljardu 
budžetu, kas finans ēs “ES noz īmes transporta, ener ģētikas un IKT infrastrukt ūras iepriekš 
noteiktus un priorit ārus projektus.” 
EISI izveides m ērķis ir ES finans ēšanas instrumentus, kas paredz ēti infrastrukt ūrai attiecīgajās 
nozarēs, pielāgot to attiec īgajiem politikas m ērķiem un tādējādi sniegt ieguld ījumu nozaru 
noteikumu vienk āršošanā, ņemot vērā regulējuma uzliktos ierobežojumus. 
Tomēr DFS pazi ņojumā netika defin ēti EISI darb ības noteikumi, lai instruments var ētu 
sekmīgi funkcion ēt, t. i., darb ības noteikumi, kas rad ītu tādus ieguld ījumu apst ākļus, kuri ir 
labvēlīgi straujākai infrastrukt ūras attīstībai, kas ES ir nepieciešama t ās ilgtspējīgas 
konkurētspējas nodrošin āšanai nākotnē.  
Tajā pašā laikā, kā uzsvērts arī DFS pazi ņojumā, spēkā esošo nozaru noteikumu transvers āla 
analīze liecina, ka papildus EISI izveidei ir ar ī iespējams vēl vairāk vienkāršot darb ības 
noteikumus starp attiec īgajām trim nozar ēm. Tāpēc sinerģijas potenci āls starp EISI nozar ēm 
būtu jāizpēta padziļināti. 
Ņemot vērā minēto un pamatojoties uz ex post  programmu izv ērtējumiem, apspried ēm ar 
ieinteresētajām person ām un ekspertu ieteikumiem, Komisija ir identific ējusi divas galven ās 
politikas jomas, kur ās tirgus un regul ējuma nepiln ības liedz ES finans ējumam pien ācīgi 
atbalstīt infrastrukt ūru attīstību, kas nepieciešama, lai sasniegtu strat ēģijas “Eiropa 2020” 
mērķus: 
– ieguldījumu piesaiste — pašreiz ējās ES finans ējuma pieš ķiršanas proced ūras, 
metodes un veidi neveicina ieguld ījumu pietiekamu piesaisti. Ir apzin āti trīs galvenie 
cēloņi, kuru dēļ ES finans ējuma ietekme v ēl aizvien ir nepietiekama: ES finans ējums 
ir nepietiekami orient ēts uz projektiem ar re ālu ES pievienoto v ērtību; tas, kā pašlaik 
tiek noteikti l īdzfinansējuma apjomi, nenodrošina vajadz īgos ieguld ījumus, jo 
                                                 
1 COM(2011)  500 galīgā redakcija un SEC(2011) 868. Visi dokumenti ir pieejami vietn ē 
http://ec.europa.eu/budget/biblio/docum ents/fin_fwk1420/fin_fwk1420_en.cfm .  
2 Ties ību aktu priekšlikumi, ar ko nosaka p ārskatītas politikas sist ēmas attiec īgi TEN-E , TEN-T  un e-TEN  
jomā. 
3 SEC(2011) 868, 79. lpp. 
 
LV 2   LV līdzfinansējuma apjomi neatbilst pr ojektu riskiem un nav sam ērīgi ar to sarež ģītību 
un ES pievienoto v ērtību; esošie veidi (dot ācijas un/vai — daž ās nozarēs — finanšu 
instrumenti), k ādos ES finans ējums līdz šim ticis novirz īts projektiem, nav rad ījuši 
pietiekami labv ēlīgu vidi, kas veicin ātu katrai nozarei vajadz īgos priv ātos 
ieguldījumus; 
– projektu īstenošana — pašreiz ējie nosacījumi finans ējuma un atbalsta pieteikumu, 
uzraudzības un izv ērtēšanas un programmu p ārvaldības jomā ES līdzfinansētu 
projektu ātrai īstenošanai ir neatbilstoši. 
Komisija ir veikusi anal īzi par to, k āda būtu šo probl ēmu turpm ākā iespējamā attīstība, ja 
netiktu main īta politika, bet tiktu turpin āta 2007.–2013. gada daudzgadu finanšu sh ēma (DFS) 
enerģētikas, transporta un IKT jom ā. Minētā analīze liecina, ka šaj ā kontekst ā tādas 
infrastrukt ūras attīstība, kam ir ES pievienot ā vērtība, līdz 2020. gadam ir maz ticama. Priv ātā 
sektora iesaist īšanās joprojām būs minimāla — pat projektos ar potenci ālu komerci ālu nozīmi 
ilgtermiņā. Joprojām trūks būtisku Eiropas savienoj umu, tostarp ar kaimi ņvalstīm, jo īpaši 
attiecībā uz projektiem, kuros rad īsies ievērojamas tehniskas gr ūtības vai kuriem b ūs 
ierobežota komerci āla nozīme no projektu virz ītāju viedok ļa. Tāpēc tas kait ēs, piemēram, 
iekšējā tirgus darb ībai, pieejam ībai un savienojumiem ar kaimi ņvalstīm. Turpinot pašreiz ējos 
politikas virzienus, visticam āk, arī ietekme uz vides un klimata p ārmaiņu mērķiem būs 
nenozīmīga. 
2. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
Uz Eiropas t īkliem attiecas LESD 170. pants, kas nosaka: “Savien ība palīdz izveidot un 
attīstīt Eiropas komunik āciju tīklus transporta, telekomunik āciju un ener ģētikas infrastrukt ūru 
jomā”. ES ties ības rīkoties infrastrukt ūru finans ēšanas jom ā ir noteiktas 171. pant ā, kas 
paredz, ka Savien ība “var atbalst īt [..] projektus, [..] kas rada kop ēju ieinteres ētību un ko 
finansiāli atbalsta dal ībvalstis, jo īpaši ar priekšizp ētes pasākumiem, aizdevumu garantij ām 
vai procentu likmju subs īdijām”. Turkl āt ES kompetence ener ģētikas jom ā ir noteikta ar ī 
LESD 194. pant ā. Attiecībā uz Eiropas t īkliem Komisijas finans ējuma priekšlikumi ir 
jāapstiprina t ām dalībvalstīm, kas ir atbild īgas par projektu pl ānošanu un praktisko ieviešanu.  
Budžeta p ārskatīšanas pazi ņojumā Komisija īpaši uzsv ēra ES budžeta izmantošanu, “lai 
novērstu valstu politikas ve idošanas dinamikas rad ītās nepilnības, risinot ac īmredzami 
svarīgos pārrobežu jaut ājumus tādās jomās kā infrastrukt ūra, mobilit āte, teritori ālā kohēzija 
[..] — nepiln ības, kas cit ādi kaitētu ES interes ēm kopum ā.”4 Dalībvalstīm infrastrukt ūras 
plānošanā un finans ēšanā ir tendence pieš ķirt galveno priorit āti projektiem, kam ir 
galvenokārt valstiska noz īme.5 Tomēr, lai TEN kļūtu par realit āti un — kas ir ne maz āk 
svarīgi — optim ālā konfigur ācijā, kas nodrošina visliel āko ES pievienoto v ērtību Savien ības 
iedzīvotājiem, ļoti svarīga nozīme ir pārrobežu savienojumiem.  
Vēlāk Komisija DFS pazi ņojumā skaidri nor ādīja savu nost āju attiecībā uz ES budžeta noz īmi 
infrastrukt ūras attīstības atbalst īšanā, jo īpaši ener ģētikas, transporta un IKT jom ā: “[..] 
pieredze r āda, ka valstu budžetos nekad netiks pieš ķirta pietiekami augsta priorit āte 
daudzvalstu, p ārrobežu ieguld ījumiem, lai nodrošin ātu vienoto tirgu ar nepieciešamo 
                                                 
4 COM(2010)700, 5. lpp. 
5 Sk. ietekmes nov ērtējuma ziņojumus par p ārskatītajām TEN-T  pamatnost ādnēm (SEC(2011)xxx), par 
pārskatītajām TEN-E  pamatnost ādnēm (SEC(2011)xxx) un e-TEN  pamatnost ādnēm (SEC(20111)xxx). 
 
LV 3   LV infrastrukt ūru. Šis ir v ēl viens piem ērs ES budžeta pievienotajai v ērtībai.” Patieš ām, vēlāk 
Komisija ar ī norādīja: “Izmaksas, kas rad īsies Eiropai, ja t ā nepietiekami ieguld īs savā 
nākotnes tīklā, būs ļoti augstas.”6 
Motivācija Eiropas r īcībai infrastrukt ūras finans ējuma jom ā izriet no identific ētās problēmas 
starptautisk ā rakstura.  
3. ES INICIAT ĪVAS MĒRĶI 
Kā noteikts DFS pazi ņojumā, EISI pamatm ērķis ir paātrināt infrastrukt ūras attīstību, kas ES ir 
vajadzīga, lai sasniegtu ar strat ēģiju “Eiropa 2020” saist ītos mērķus enerģētikas un klimata 
pārmaiņu jomā un — visp ārīgākā kontekst ā — nodrošin ātu tās ilgtspējīgu konkur ētspēju 
nākotnē. Lai sasniegtu šo pamatm ērķi un arī ņemot vērā 2. punktā norādīto problēmu, šajā 
ietekmes nov ērtējumā aplūkotās iniciatīvas vispārējais mērķis ir paredz ēt optimālus darbības 
noteikumus, kas reglament ē līdzekļu izlietojumu atbilst īgi EISI. 
Tajā pašā laikā, kā minēts DFS pazi ņojuma 4. punkt ā, tādas programmas un instrumenti k ā, 
piemēram, EISI, kas paredz ēts DFS pazi ņojumā, ir vērstas inter alia  arī uz nozaru noteikumu 
vienkāršošanu. T āpēc ierosinātajai iniciat īvai būtu pēc iespējas jāizmanto siner ģija katras 
nozares ietvaros un starp nozar ēm, ņemot vērā politikas m ērķus, kas noteikti ar konkr ēto 
nozari saist ītajās politikas sist ēmās. 
Konkrētie mērķi (KM) 
Ņemot vērā minēto un pamatojoties uz š ā ietekmes nov ērtējuma 2. punkt ā norādīto problēmu, 
vispārējo mērķi ieviest optim ālus EISI darb ības noteikumus var iedal īt divos konkr ētos 
mērķos, kas atbilst 2011. gada pazi ņojumam pievienotajam Komisijas dienestu darba 
dokumentam7. 
KM 1:  noteikt finans ējuma veidus, metodes un noteikumus, lai nodrošin ātu ES budžeta 
iemaksu maksim ālu ietekmi valsts un priv āto ieguldījumu piesaist īšanā Eiropas un vienot ā 
tirgus noz īmes projektiem; tas jo īpaši attiecas uz priorit ārajiem tīkliem, kas j āievieš līdz 
2020. gadam, un gad ījumiem, kad Eiropas pievienot ā vērtība ir vispamatot ākā, tostarp tiem, 
kas pārsniedz ES robežas. 
KM 2 : noteikt uzraudz ības un izv ērtēšanas meh ānismus, kas paredz atl īdzību par apmierinošu 
izpildi un sankcijas par ES l īdzekļu neefektīvu izlietojumu, lai nodrošin ātu atbalstīto projektu 
efektīvu un savlaic īgu īstenošanu. 
Darbības mērķi (DM) 
Minētos konkrētos mērķus savukārt var iedal īt vairākos darbības mērķos.  
Attiecībā uz ieguld ījumu piesaisti: 
                                                 
6 SEC(2011) 368, 78. lpp. 
7 Dienestu darba dokuments “Budžets strat ēģijai “Eiropa 2020”: pašreiz ējā finansējuma sist ēma, 
risināmās problēmas, ar ieinteres ētajām person ām notikušo apspriežu rezult āti un daž ādas iespējas 
attiecībā uz galvenajiem horizont ālajiem un nozaru jaut ājumiem”, SEC(2011) 868 gal īgā redakcija. 
 
LV 4   LV • DM 1: noteikt m ērķus un vair āklīmeņu kritērijus priekšlikumu izv ērtēšanai, lai 
nodrošinātu, ka finans ējums tiek novirz īts darbībām, ar kurām tiek īstenoti projekti ar 
augstu ES pievienoto v ērtību. 
• DM 2: noteikt projektiem maksim ālo ES atbalsta l īdzfinansējuma apjomu atbilstoši 
prioritātēm, kas noteiktas, pamatojo ties uz ES pievienoto v ērtību un risku/tirgus 
nepilnībām, kuras k ļūs aktuālas projektos. Nodrošin āt šādu apjomu elast īgu 
izmantošanu, lai maksim āli palielin ātu ES finans ējuma ietekmi uz citu ieguld ījumu 
piesaisti.  
• DM 3: veicin āt specializ ētu infrastrukt ūras ieguld ītāju līdzdalību, paredzot 
noteikumus uz tirgu balst ītu instrumentu izmantošanai un nodrošinot pietiekamu 
līdzekļu pieejam ību novatorisku instrumentu atbalst īšanai.  
Attiecībā uz projektu īstenošanu: 
• DM 4: paredz ēt noteikumus priekšlikumu atlasei, lai nodrošin ātu līdzekļu piešķiršanu 
pēc konkurences principa un p ārredzamā veidā.  
• DM 5: izveidot saska ņotu uzraudz ības un izv ērtēšanas sist ēmu, lai atbalst ītu lēmumus 
turpināt, pārtraukt vai p ārstrukturēt ES finans ējuma atbalstu (t. i ., princips “izmanto 
vai zaud ē”, noteikumi, lai nodrošin ātu, ka līdzekļu pārdalīšana, ko veic p ēc 
konkurences principa, notiktu p ārredzami un augst ā konkurences l īmenī).  
• DM 6: izveidot atbilstošu institucion ālu strukt ūru programmas centraliz ētai 
pārvaldībai. 
4. POLITIKAS IESP ĒJAS 
Lai paredz ētu optimālus EISI darb ības noteikumus, ļoti svarīgi ir rast pien ācīgu līdzsvaru 
starp saska ņotību ar nozares politikas m ērķiem un siner ģijas palielin āšanu. Tikai š āds 
atbilstošs l īdzsvars nodrošin ās to, ka EISI darb ības noteikumi ir optim āli, t. i., ka tie ir 
izstrādāti tā, lai sasniegtu maksim ālu izdevīgumu attiec ībā pret ieguld ītajiem līdzekļiem. 
Apzinātie politikas varianti, kas paredz kombin ēt dažādus ieguld ījumu piesaistes un projektu 
īstenošanas saska ņotības līmeņus, ir plaš ā spektrā starp diviem gal ējiem risin ājumiem, no 
kuriem viens ir ieguld ījumu piesaistes un projektu īstenošanas minim āla saskaņotība, bet 
otrs — ieguld ījumu piesaistes un projektu īstenošanas maksim āla saskaņotība. Starp š īm 
galējībām ir vair ākas starpiesp ējas, proti, daž āda līmeņa minimālā saskaņotība, maksim ālā 
saskaņotība un main īga saskaņotība. 
Šīs kombinācijas ir nor ādītas turpmāk 1. tabul ā. 
 
LV 5   LV 1. tabula. Iesp ējamo politikas iesp ēju identifik ācija 
Ieguldījumu 
piesaiste 
Īstenošana L Min L Max L Var 
I Min L Min – I Min  (atsauces scen ārijs 
atbilstīgi EISI ) 
Atšķirīgs līdzfinansējuma apjoms katrai 
nozarei un projektu veidam  
Atšķirīga inovat īvu finanšu instrumentu 
kombinācija katrai nozarei  
Atšķirīgi kritēriji ES pievienot ās vērtības 
noteikšanai saska ņā ar nozaru priorit ātēm 
Atšķirīgi uzaicin ājumi un atlases 
procedūras katrai nozarei  
Atšķirīgi uzraudz ības instrumentu kopumi 
un “izmanto vai zaud ē” noteikumi katrai 
nozarei  
Atšķirīga p ārvaldības 
struktūra/izpilda ģentūra katrai nozarei  L Max – I Min  
Kopīgs līdzfinansējuma apjoms vis ām 
nozarēm katram projektu veidam  
Kopīga inovatīvu instrumentu kombin ācija  
Kopīgi mērķi un kritēriji ES pievienotajai 
vērtībai, pamatojoties uz strat ēģijas 
“Eiropa 2020” un “Budžets strat ēģijai 
“Eiropa 2020”” visp ārējām prioritātēm 
Atšķirīgi uzaicin ājumi un atlases 
procedūras katrai nozarei  
Atšķirīgi uzraudz ības instrumentu kopumi 
un “izmanto vai zaud ē” noteikumi katrai 
nozarei  
Atšķirīga p ārvaldības 
struktūra/izpilda ģentūra katrai nozarei  L Var – I Min  
Kopīgi apjomi konkr ētiem projektu veidiem (piem ēram, pētījumiem), 
kopīgi apjomi atkar ībā no projektu riska l īmeņa; īpaši apjomi 
konkrētiem projektiem atkar ībā no nozaru politikas priorit ātēm. 
Atšķirīga kombin ācija katrai nozarei, ko veido:  
- vienots pašu kapit āla un parāda instrumentu kopums;  
- atšķirīgi īpašie papildu instrumenti.  
Kopīgi kritēriji, kuru pamat ā ir stratēģijas “Eiropa 2020” un t ās budžeta 
vispārējās prioritātes, bet kuri vajadz ības gadījumā tiek piel āgoti, lai 
efektīvāk pievērstos nozaru priorit ātēm vispārējo prioritāšu ietvaros  
Atšķirīgi uzaicin ājumi un atlases proced ūras katrai nozarei  
Atšķirīgi uzraudz ības instrumentu kopumi un “izmanto vai zaud ē” 
noteikumi katrai nozarei  
Atšķirīga pārvaldības strukt ūra/izpilda ģentūra katrai nozarei  
I Max L Min – I Max  
Atšķirīgs līdzfinansējuma apjoms katrai 
nozarei un projektu veidam  
Atšķirīga inovat īvu finanšu instrumentu 
kombinācija katrai nozarei  
Atšķirīgi kritēriji ES pievienot ās vērtības 
noteikšanai saska ņā ar nozaru priorit ātēm 
Kopīgi uzaicin ājumi un proced ūras 
Atsevišķs uzraudz ības instrumentu un 
“izmanto vai zaud ē” noteikumu kopums  
Atsevišķa pārvaldības strukt ūra 
(izpildaģentūra) L Max – I Ma x  
Kopīgs līdzfinansējuma apjoms vis ām 
nozarēm katram projektu veidam  
Kopīga inovatīvu instrumentu kombin ācija  
Kopīgi mērķi un kritēriji ES pievienotajai 
vērtībai, pamatojoties uz strat ēģijas 
“Eiropa 2020” un “Budžets strat ēģijai 
“Eiropa 2020”” visp ārējām prioritātēm 
Kopīgi uzaicin ājumi un proced ūras 
Atsevišķs uzraudz ības instrumentu un 
“izmanto vai zaud ē” noteikumu kopums  
Atsevišķa pārvaldības strukt ūra 
(izpildaģentūra) L Var – I Max 
Kopīgi apjomi konkr ētiem projektu veidiem (piem ēram, pētījumiem), 
kopīgi apjomi atkar ībā no projektu riska l īmeņa; īpaši apjomi 
konkrētiem projektiem atkar ībā no nozaru politikas priorit ātēm. 
Atšķirīga kombin ācija katrai nozarei, ko veido:  
- vienots pašu kapit āla un parāda instrumentu kopums;  
- atšķirīgi īpašie papildu instrumenti.  
Kopīgi kritēriji, kuru pamat ā ir stratēģijas “Eiropa 2020” un t ās budžeta 
vispārējās prioritātes, bet kuri vajadz ības gadījumā tiek piel āgoti, lai 
efektīvāk pievērstos nozaru priorit ātēm vispārējo prioritāšu ietvaros  
Kopīgi uzaicin ājumi un proced ūras 
Atsevišķs uzraudz ības instrumentu un “izmanto vai zaud ē” noteikumu 
kopums  
Atsevišķa pārvaldības strukt ūra (izpilda ģentūra) 
 
LV 6   LV I Var L Min – I Var  
Atšķirīgs līdzfinansējuma apjoms katrai 
nozarei un projektu veidam  
Atšķirīga inovat īvu finanšu instrumentu 
kombinācija katrai nozarei  
Atšķirīgi kritēriji ES pievienot ās vērtības 
noteikšanai saska ņā ar nozaru priorit ātēm 
Kopīgi uzaicin ājumi (un proced ūras) 
projektiem ar starpnozaru dimensiju 
(izmantojot iez īmēta kopīgā finansējuma 
līniju); atš ķirīgi uzaicin ājumi konkr ētu 
nozaru projektiem, bet kop īgas (t. i., 
pilnībā saskaņotas) proced ūras 
Kopīgu/saskaņotu uzraudz ības instrumentu 
un “izmanto vai zaud ē” noteikumu 
pamatkopums ar īpašiem instrumentiem un 
pielāgotiem/m ērķa noteikumiem, lai ņemtu 
vērā nozaru īpatnības 
Atsevišķa izpilda ģentūra kā kopīga 
pārvaldības strukt ūra, bet ar daž ādu 
pakāpi, kādā Komisijas dienesti dele ģē 
uzdevumus katr ā nozarē L Max – I Var 
Kopīgs līdzfinansējuma apjoms vis ām 
nozarēm katram projektu veidam  
Kopīga inovatīvu instrumentu kombin ācija 
Kopīgi mērķi un kritēriji ES pievienotajai 
vērtībai, pamatojoties uz strat ēģijas 
“Eiropa 2020” un “Budžets strat ēģijai 
“Eiropa 2020”” visp ārējām prioritātēm 
Kopīgi uzaicin ājumi (un proced ūras) 
projektiem ar starpnozaru dimensiju 
(izmantojot iez īmēta kopīgā finansējuma 
līniju); atš ķirīgi uzaicin ājumi konkr ētu 
nozaru projektiem, bet kop īgas (t. i., piln ībā 
saskaņotas) proced ūras 
Kopīgu/saskaņotu uzraudz ības instrumentu 
un “izmanto vai zaud ē” noteikumu 
pamatkopums ar īpašiem instrumentiem un 
pielāgotiem/m ērķa noteikumiem, lai ņemtu 
vērā nozaru īpatnības 
Atsevišķa izpilda ģentūra kā kopīga 
pārvaldības strukt ūra, bet ar daž ādu pakāpi, 
kādā Komisijas dienesti dele ģē uzdevumus 
katrā nozarē L Var – I Var  
Kopīgi apjomi konkr ētiem projektu veidiem (piem ēram, pētījumiem), 
kopīgi apjomi atkar ībā no projektu riska l īmeņa; īpaši apjomi 
konkrētiem projektiem atkar ībā no nozaru politikas priorit ātēm. 
Atšķirīga kombin ācija katrai nozarei, ko veido:  
- vienots pašu kapit āla un parāda instrumentu kopums;  
- atšķirīgi īpašie papildu instrumenti.  
Kopīgi kritēriji, kuru pamat ā ir stratēģijas “Eiropa 2020” un t ās budžeta 
vispārējās prioritātes, bet kuri vajadz ības gadījumā tiek piel āgoti, lai 
efektīvāk pievērstos nozaru priorit ātēm vispārējo prioritāšu ietvaros  
Kopīgi uzaicin ājumi (un proced ūras) projektiem ar starpnozaru 
dimensiju (izmantojot iez īmēta kopīgā finansējuma līniju); atš ķirīgi 
uzaicinājumi konkr ētu nozaru projektiem, bet kop īgas (t. i., piln ībā 
saskaņotas) proced ūras 
Kopīgu/saskaņotu uzraudz ības instrumentu un “izmanto vai zaud ē” 
noteikumu pamatkopums ar īpašiem instrumentiem un 
pielāgotiem/m ērķa noteikumiem, lai ņemtu vērā nozaru īpatnības 
Atsevišķa izpildaģentūra kā kopīga pārvaldības strukt ūra, bet ar daž ādu 
pakāpi, kādā Komisijas dienesti dele ģē uzdevumus katr ā nozarē 
 
Ņemot vērā rezultātā iegūto (teorētiski) īstenojamo iesp ēju lielo skaitu, š īs deviņas scenāriju kombin ācijas tika iesniegtas s ākotnējai iepriekš ējai atlasei, 
lai novērtētu to iekšējo saskaņotību, no vienas puses, un iesp ējas efektīvi atrisināt problēmu cēloņus un sasniegt attiec īgos konkr ētos politikas m ērķus, 
no otras puses. Turkl āt tika nov ērtēta arī to atbilst ība Komisijas m ērķim uzlabot pašreiz ējās finanšu sh ēmas efektivit āti, inter alia , ciktāl iespējams, 
vienkāršojot/saska ņojot pašlaik sp ēkā esošos noteikumus. T ādējādi kļuva skaidrs, ka tr īs no devi ņām teorētiskajām kombin ācijām nebūtu 
dzīvotspējīgas: divas ( L Max – I Min  un L Min – I Max ) scenāriju savstarp ējās saderības (trūkuma) dēļ, t. i., tāpēc, ka tām nav iekš ējas saskaņotības, un 
viena ( L Min – I Min ) tāpēc, ka tā nav efekt īva EISI izvirz īto mērķu sasniegšan ā. 
 
LV 7   LV  
5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Ņemot vērā EISI izveides priekšnosac ījumus (budžets, centraliz ēta pārvaldība, ES 
finansēšanas instrumentu piel āgošana nozaru ietvaros, ietverot ar ī uz tirgu balst ītus 
instrumentus), kurus paredz visi šaj ā EISI ietekmes nov ērtējumā apsvērtie politikas varianti, 
kļūst skaidrs, ka EISI b ūs būtiska ietekme uz nozar ēm, kā arī vispārēja ietekme uz 
sociālekonomiku un vidi sal īdzinājumā ar ierastās darbības scenāriju. 
Lai kāds ir izraudz ītais politikas variants, tam ac īmredzami b ūs labvēlīga ietekme uz strauj āku 
infrastrukt ūras attīstību, izveidojot EISI. Tom ēr ietekmes lielums b ūs atkarīgs no varianta 
efektivitātes apzin ātās problēmas risin āšanā, proti, optim ālu EISI darb ības noteikumu 
jautājumā.  
Ietekmes anal īze liecina, ka daž ādu līmeņu saskaņotībai starp EISI darb ības nozar ēm ir 
acīmredzama ietekme. Ietekme, kas nov ērtēta kā neto izmai ņas salīdzinājumā ar EISI atsauces 
scenāriju ( L min – I min ), ir apkopota turpm āk 1. tabul ā. 
1. tabula. Apsv ērto EISI politikas variantu ietekmes kopsavilkuma tabula 
Ietekme uz faktoru  Iespēja 
L Var – 
I Min   Iespēja 
L Max – 
I Max   Iespēja 
L Max – 
I Var Iespēja 
L Var – 
I Max  Iespēja 
L Var – 
I Var   Iespēja 
L Min – 
I Var   
ES nozīmes infrastrukt ūras 
paātrināta attīstība + - - + ++ + 
tostarp:    
saskaņotība ar konkr ēto 
politikas regul ējumu + - - = + + 
nozaru savstarp ējās 
sinerģijas pakāpe = ++ ++ ++ ++ = 
Administrat īvo izmaksu 
samazinājums = ++ + ++ + + 
Apzīmējumi: – : negat īva ietekme  
= : bez izmai ņām 
+ : pozit īva ietekme 
++ : ļoti pozitīva ietekme 
6. VARIANTU SAL ĪDZINĀJUMS  
Ņemot vērā ietekmes anal īzi, politikas varianti L Var – I Min , L Max – I Max , L Max – I Var  
un L Min – I Var  tiek atmesti. Kopum ā analīze liecina, ka L Var – I Var  un L Var – I Max  ir 
visefektīvākie varianti, tiecoties uz m ērķi paredzēt optimālus EISI darb ības noteikumus, kas 
ļautu paātrināt ES nozīmes infrastrukt ūras attīstību.  
Lai gan politikas variants L Var – I Var  varētu šķist vislab ākais no saska ņotības viedok ļa, 
lielāku efektivit āti nodrošin ās variants L Var – I Max . Izvēle par labu k ādam no šiem diviem 
 
LV 8   LV variantiem noz īmē rast kompromisu starp siner ģijas palielin āšanu starp nozar ēm un liel āku 
saskaņotību ar katras nozares konkr ētajiem politikas m ērķiem katras nozares ietvaros. 
Patiešām, lai gan variants L Var – I Max  ir vērienīgāks, ciktāl runa ir par saska ņošanu starp 
nozarēm, tas tom ēr piedāvā mazāku saskaņotību katrai nozarei ar t ās konkrētajiem politikas 
mērķiem. 
Tāpēc šajā ietekmes nov ērtējumā secināts, ka der īgi ir abi varianti un  ka kompromiss starp 
saskaņotību ar nozaru politikas m ērķiem un min ētās sinerģijas palielin āšanu ir jārod politikas 
lēmumu pie ņēmējiem. 
7. UZRAUDZ ĪBA UN IZV ĒRTĒŠANA  
Komisija pien ācīgi izvērtēs un pārskatīs regulu tr īs gadus p ēc tās pieņemšanas. Turkl āt 
Komisija past āvīgi uzraudz īs regulas efektivit āti ar jau pieejamiem inst rumentiem, izmantojot 
izpildaģentūras gada zi ņojumu, k ā arī EIB gada zi ņojumu par novatorisku finans ēšanas 
instrumentu izmantošanu un ietekmi. Tiks sagatavots ar ī ārējs izvērtējuma ziņojums par 
institucion ālo struktūru.