Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam atbilstīgi EK dibināšanas līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes kopējo nostāju, pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par ieguves rūpniecības atkritumu apsaimniekošanu /* COM/2005/0170 galīgā redakcija - COD 2003/0107 */





Briselē, 27.4.2005 KOM(2005) 170 galīgais 2003/0107 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM atbilstīgi EK dibināšanas līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes kopējo nostāju, pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par ieguves rūpniecības atkritumu apsaimniekošanu 2003/0107 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM atbilstīgi EK dibināšanas līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes kopējo nostāju, pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par ieguves rūpniecības atkritumu apsaimniekošanu 1. INFORMĀCIJAI Diena, kad priekšlikums nosūtīts EP un Padomei (dokuments KOM(2003)319 galīgais — 2003/0107 COD): | 2.6.2003 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma sniegšanas diena: | 11.12.2003 | Diena, kad Eiropas Parlaments sniedzis atzinumu, pirmais lasījums: | 31.3.2004 | Kopējās nostājas iena: | 12.4.2005 | 2. KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS Priekšlikuma mērķis ir noteikt prasību minimumu rūpniecības atkritumu apsaimniekošanas uzlabošanai. Piedāvātās direktīvas divi galvenie tehniskie mērķi ir: - pēc iespējas samazināt to iespaidu uz vidi un cilvēka veselību, ko atstāj piesārņojoši filtrātūdeņi no atkritumu apsaimniekošanas novietnēm (kaudzes un nosēdbaseini), kuras lielā tilpuma un atkritumu īpašību dēļ var ļoti ilgi ietekmēt vidi arī pēc novietnes un ar to saistītās raktuves vai karjera slēgšanas, un - novērst vai pēc iespējas samazināt negadījumu sekas, un jo īpaši, lai panāktu nosēdbaseinu un to dambju ilgstošu stabilitāti, jo dambju pārrāvumi var nodarīt lielu kaitējumu videi, tostarp cilvēka veselībai. Priekšlikuma mērķi sasniedzami ar pasākumiem, kas balstās uz labākajām pieejamajām metodēm un aptver to atkritumu apsaimniekošanas novietņu plānošanu, licencēšanu, ekspluatāciju, paredzēto slēgšanu un apkopi pēc slēgšanas, kuras saistītas ar ieguves rūpniecību, īpašu uzmanību veltot šādu novietņu stabilitātei un ūdens un augsnes piesārņošanas novēršanai. 3. KOMENTĀRI PAR KOPĒJO NOSTĀJU 3.1 Vispārīgas piezīmes Komisija pilnīgi, daļēji vai principā akceptēja 46 grozījumus no 74, ko Eiropas Parlaments ierosināja pirmajā lasījumā. Pašlaik kopējā nostājā burtiski vai pēc būtības ir iekļauts 41 grozījums. Komisija akceptēja visus grozījumus, ar kuriem teksts ir juridiski skaidrāks, kuri precīzāk formulē priekšlikuma darbības jomu attiecībā uz aptverto materiālu klāstu, veicina drošu atkritumu novietņu ilgtermiņa ekspluatāciju, jo īpaši, nosakot stingrākus noteikumus par slēgšanu un apkopi pēc slēgšanas, un attiecas uz piesārņojumu no vēsturiskām vietām. Komisija jo īpaši noraidīja visus grozījumus, kas ir pārāk normatīvi un detalizēti vai ievērojami pārsniedz priekšlikuma darbības jomu. Padome lielā mērā ir ņēmusi vērā parlamentāros grozījumus un ir izdarījusi papildu izmaiņas. Tā kā Komisija būtu devusi priekšroku plašākam direktīvas darbības jomas formulējumam, izvairoties no vairākām iespējām izdarīt atkāpes, jo īpaši attiecībā uz atkritumiem, kas nav bīstami un inerti, tā uzskata, ka kopējā nostāja kopumā nemaina priekšlikuma pieeju un mērķus, un tāpēc nevar to atbalstīt. 3.2 Detalizētas piezīmes 3.2.1. Komisijas akceptētie Parlamenta grozījumi, kuri pilnīgi, daļēji vai principā ir iekļauti kopējā nostājā Šādi Komisijas akceptētie Parlamenta grozījumi pilnīgi, daļēji vai principā ir iekļauti arī kopējā nostājā: 2., 3., 5., 6., 7., 11., 12., 13., 14., 16., 17., 21., 25., 27., 28., 29., 30., 31., 32., 35., 37., 39., 44., 47., 50., 51., 52., 57., 59., 60., 63., 66., 67., 70., 71., 72., 75., 76., 86., 93., 98. grozījums. 3.2.2. Komisijas un Padomes noraidītie Parlamenta grozījumi, kuri nav iekļauti kopējā nostājā Parlamenta 4. un 8. grozījumā ieteikts svītrot tekstu, ar ko izdarīti vajadzīgi precizējumi. Tāpēc minētais teksts bija jāatstāj. Parlamenta 9., 90., 24., 38., 53., 61. un 64. grozījumā ieteikti papildinājumi, kas šķita lieki, jo vairums no tiem ir tieši vai netieši iekļauti noteikumos, kas šajā tekstā ir citur. Parlamenta 20. un 88. grozījums ir valodisks un netika uzskatīts par vajadzīgu. Parlamenta 22., 34., 40., 41., 48., 55., 56. un 74. grozījumā ierosinātos papildinājumus uzskatīja par pārāk detalizētiem, lai iekļautu direktīvā. Parlamenta 43., 45. un 65. grozījumā noteikumi par atpakaļ iepildītajiem atkritumiem attiecināti arī uz pašu izrakto bedri, uz ko šis Priekšlikums neattiecas. Parlamenta 58., 62. un 73. grozījumā pievienotas atsauces uz citiem Kopienas tiesību aktiem, ko tik un tā piemēro kā atbilstīgus. Parlamenta 69. grozījumā citādi formulēts teksts no Apvienoto Nāciju konvencijas par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā (Espoo konvencija). 3.2.3. Komisijas pilnīgi, daļēji vai principā akceptētie Parlamenta grozījumi, bet kuri nav iekļauti kopējā nostājā Parlamenta 1. grozījumu uzskatīja par lingvistiska rakstura grozījumu. Parlamenta 26. grozījumā uzsvērtas atkritumu apsaimniekošanas iespējas, kas jāņem vērā atkritumu apsaimniekošanas plānā. Lai gan Komisijai likās, ka ar ierosināto papildinājumu teksts būtu skaidrāks, Padome uzskatīja, ka tas būtu pārāk preskriptīvs, lai to iekļautu. Parlamenta 42. grozījumā ir ierosināts, lai noteikumi, kas attiecas uz atkritumiem, kuri salikti atpakaļ izraktajās bedrēs, attiektos arī uz citiem ražošanas atlikumiem. Komisija piekrita šim papildinājumam, formulējot to mazliet citādāk, lai izvairītos no juridiskas neskaidrības attiecībā uz atpakaļ iepildīto materiālu. Taču Padome uzskatīja, ka šis jautājums nav par atkritumiem un ka tādēļ šis priekšlikums uz to neattiecas. Parlamenta 46. grozījumā ir norādīts, ka aizsargātas zonas ir svarīgs faktors, kas jāņem vērā, nosakot atkritumu novietnes atrašanās vietu. Taču Kopienas prasības attiecībā uz dabas aizsardzības zonām tik un tā ir jāņem vērā kā atbilstīgas. Parlamenta 54. grozījumā noteikts, ka to pasākumu mērķis, kas veicami attiecībā uz slēgtām atkritumu novietnēm, ir atbilstība Kopienas vides standartiem. Taču minētos standartus piemēro tik un tā un šo papildinājumu neuzskatīja par vajadzīgu. 3.2.4. Komisijas neakceptētie Parlamenta grozījumi, kuri pilnīgi, daļēji vai principā iekļauti kopējā nostājā Padome uzskata, ka 36. un 68. grozījums ir atspoguļots kopējā nostājā. Komisija neuzskatīja par vajadzīgu akceptēt šos grozījumus, jo uzskata, ka to saturs jau ir ietverts Komisijas priekšlikumā. 3.2.5. Padomes papildu izmaiņas priekšlikumā Apsvērumi Vairāku izmaiņu mērķis ir precizēt tekstu, lai atspoguļotu dažādas izmaiņas visos pantos. Turklāt ir izceltas šādas izmaiņas: Padomes 4. apsvērumā ir precizēts, ka atkritumi, kas radušies priekšražošanas attīstības fāzē, arī ir iekļaujami atkritumu definīcijā. Padomes 6. apsvērumā ir pievienota norāde uz ieguves rūpniecības atkritumu definīciju. Padomes 4. apsvērumā ir precizēts, ka attiecīgajā gadījumā citus tiesību aktus piemēro attiecībā uz atkritumiem, kas nav saistīti ar ieguves rūpniecību, kā arī uz ieguves rūpniecības atkritumiem, kuri nogādāti vietā, kas nav ieguves rūpniecības atkritumu novietne. Jaunu 11. apsvērumu pievienoja, lai precizētu, ka Direktīva neattiecas uz atkritumiem, kas rodas, iegūstot materiālus, kurus izmanto radioaktīvo īpašību dēļ, ja uz šiem atkritumiem jau attiecas EURATOM līgumam atbilstīgi tiesību akti. Komisija uzsver, ka apvienotajā 10. un 11. apsvēruma lasījumā norādīts, ka direktīva neattiecas uz šādiem atkritumiem, ciktāl ir citi Kopienas tiesību akti, kas pieņemti atbilstīgi EURATOM līgumam, kurš attiecībā uz vidi noslēgts ar tādiem pašiem mērķiem un atbilstīgi attiecas uz visiem šajā direktīvā izskatītajiem jautājumiem. Jaunu 16. apsvērumu pievienoja, lai precizētu, ka A kategoriju atkritumu novietnēm nepiešķir tikai, pamatojoties uz riskiem darbinieku veselībai un drošībai, jo uz šo jautājumu attiecas citi attiecīgie Kopienas tiesību akti. Jaunu 23. apsvērumu pievienoja, lai uzsvērtu vajadzību noteikt atbilstīgu laiku apkopei pēc slēgšanas, lai pārraudzītu un kontrolētu A kategoriju novietnes. Jaunu 37. apsvērumu pievienoja, lai mudinātu dalībvalstis demonstrēt savu izpildes pasākumu atbilstību direktīvai. Panti Direktīvas 1. pantā papildus uzsvars ir likts uz ūdens, faunas, floras, augsnes, gaisa un ainavas aizsardzību. Direktīvas 2. pantā ūdens ielaišanu un atkārtotu gruntsūdens iepumpēšanu neiekļāva darbības jomā tāpat kā Direktīvā 2000/60/EK. Ierobežotos noteikumus, kas attiecās uz inertiem atkritumiem (un kas saskaņā ar 98. grozījumu tagad attiecas arī uz nepiesārņotu augsni un ģeoloģiskās izpētes atkritumiem) papildināja, ietverot arī visus 5. panta noteikumus. Šos ierobežotos noteikumus attiecināja arī uz kūdras ieguves atkritumiem. Taču tika precizēts, ka attiecībā uz šādu atkritumu A kategorijas novietnēm piemēro visus direktīvas noteikumus. Kompetentajām iestādēm deva iespēju mīkstināt prasības, ko piemēro attiecībā uz nebīstamiem ģeoloģiskās izpētes atkritumiem, kā arī attiecībā uz nepiesārņotu augsni un kūdras ieguves atkritumiem. Turklāt tika noteikta jauna nebīstamu neinertu atkritumu kategorija, un dalībvalstis var uz tiem neattiecināt noteikumus par finanšu garantijām (14. pants) un par stabilitāti ietekmējošu notikumu paziņošanu (11. panta 3. punkts un 12. panta 5. un 6. punkts), ja tie nav tādā A kategorijas novietnē kā iepriekšminētā. Direktīvas 3. pantu papildināja ar „nepiesārņotas augsnes”, „šelfa”, „ģeoloģiskās izpētes” un „būtiskas izmaiņas” definīciju. Daļēji izmantojot 21. grozījumu, ieviesa diferencētu pieeju „atkritumu novietnes” definīcijai atbilstīgi riskiem, kas saistīti ar katru atkritumu veidu, precizējot, ka šī definīcija ietver arī izraktas bedres, kurās atkritumu novietošanas iemesls nav sanācija vai celtniecība. Tika precizēts, ka tirgus dalībnieks atbild arī par atkritumu pagaidu glabāšanu. Direktīvas 4. pantā vispārīgās prasības attiecināja arī uz visu atkritumu apsaimniekošanu, arī pagaidu glabāšanas laikā, un iekļāva visu Direktīvas 75/442/EEK 4. pantu. Uz 5. pantu pārvietoja 7. panta atkritumu novietņu klasifikācijas prasības, lai tās kļūtu par atkritumu apsaimniekošanas plāna daļu. Pievienoja jaunu punktu, kurā noteikts, ka šis plāns jāapstiprina kompetentajai iestādei. Direktīvas 6. pantā precizēja, kad jābūt pieejamai dažādai informācijai par smagiem negadījumiem. Direktīvas 9. pantā vienkāršoja atkritumu novietņu klasifikācijas sistēmu un attiecīgos III pielikumā norādītos kritērijus pielāgoja atbilstīgi „smaga negadījuma” definīcijai. Direktīvas 11. pantu papildināja ar vairākiem citiem elementiem, kas ņemami vērā attiecībā uz atkritumu novietņu atrašanās vietu. Direktīvas 13. pantā jaunām novietnēm samazināja cianīda koncentrācijas robežvērtības līdz viszemākajam līmenim. Direktīvas 14. pantā precizēja, ka finanšu garantijas var būt arī līdzvērtīgām sistēmām. Komisija uzsver, ka jebkurai šādai sistēmai neatkarīgi no tās formas jānodrošina pietiekami daudz jebkurā noteiktā laikā pieejamu naudas līdzekļu, lai veiktu vajadzīgos sanācijas darbus maksātnespējas vai tirgus dalībnieka izstāšanās gadījumā. Prasības atbildībai pret vidi iekļāva atsevišķā pantā, precizējot, ka attiecīgās direktīvas noteikumi attiecas uz visu ieguves rūpniecības atkritumu apsaimniekošanu. Direktīvas 20. pantā noteica prioritātes uzdevumiem, ko risina ar komitejas procedūru, un šiem uzdevumiem pievienoja inertu atkritumu definīcijas interpretāciju. Direktīvas 22. pantā pievienoja jaunu noteikumu attiecībā uz atkritumu novietnēm, kurās pārtraukta atkritumu pieņemšana direktīvas transponēšanas dienā, bet vēl nav pabeigtas slēgšanas procedūras. Pielikumi Direktīvas III pielikumā pirmais ievilkums ir formulēts citādāk, lai tieši atsauktos uz „smaga negadījuma” definīciju, kas norādīta priekšlikumā. 4 SECINĀJUMI Padomes ieviestās izmaiņas palīdz precizēt Priekšlikuma noteikumus un, kaut gan zināmā mērā ierobežo arī tā darbības jomu, nemaina teksta galveno domu. Tāpēc Komisija kopējo nostāju var atbalstīt.