Prospektu regulu nepiemēro noteiktos apstākļos, piemēram, attiecībā uz vērtspapīriem, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri un ko emitējušas noteiktas valsts vai pārvalstiskas struktūras, vai attiecībā uz vērtspapīru publiskajiem piedāvājumiem, kuru kopējā samaksa Savienībā 12 mēnešu laikposmā ir mazāka par 1 miljonu EUR. Tajā ietverti arī vairāki atbrīvojumi no pienākuma publicēt prospektu attiecībā uz vērtspapīru publiskajiem piedāvājumiem vai atļauju tirdzniecībai regulētā tirgū. Jo īpaši dalībvalstis var atbrīvot no pienākuma publicēt publiskus prospektu vērtspapīru piedāvājumus 12 mēnešu laikā ar kopējo vērtību līdz 8 miljoniem EUR, ja par tiem nav jāsagatavo paziņojums (“pase”). Attiecībā uz piedāvājumiem, kas ir mazāki par vienu miljonu EUR vai attiecīgo valsts līmenī noteikto slieksni, dalībvalstis var pieprasīt valsts līmeņa informācijas izpaušanas dokumentus, ja vien tie nerada nesamērīgu vai nevajadzīgu slogu. Tādējādi emitentiem, kas vēlas piedāvāt vērtspapīrus pārrobežu tirgū, ir jāievēro attiecīgo dalībvalstu noteiktais slieksnis un informācijas izpaušanas prasības, ja vien šie emitenti brīvprātīgi nesagatavo prospektu, lai izmantotu ES vienotās pases priekšrocības.

Pieņemot lēmumu par to, vai kotēt savus vērtspapīrus biržā, vai to nedarīt, uzņēmumi izsver paredzamos ieguvumus un izmaksas. Ja izmaksas būs lielākas vai ja alternatīvi finansējuma avoti piedāvās lētāku un vienkāršāku risinājumu, uzņēmumi piekļuvi publiskajiem tirgiem nemeklēs. Tirgus dalībnieku atsauksmes liecina, ka sākotnējās un pastāvīgās izmaksas, kas saistītas ar kļūšanu par publisku uzņēmumu, pēdējās desmitgadēs ir ievērojami pieaugušas gan absolūtā izteiksmē, gan salīdzinājumā ar privātā pašu kapitāla finansējumu, jo īpaši MVU. Normatīvā vide ietekmē visus kotēšanas biržā procesa posmus un ir viens no pamatfaktoriem, kas nosaka augstās izmaksas, kuras saistītas ar kotēšanu biržas sarakstā un palikšanu tajā. Saskaņā ar ES tiesību aktiem (Prospektu regulu un MAR) uzņēmumiem ir jāievēro vairākas informācijas izpaušanas un ziņošanas prasības.

Biržas sarakstā iekļaušanas procesam piemērojamais tiesiskais regulējums ir saistīts ar daudziem dažādiem aspektiem. Uzņēmumiem ir jāievēro normatīvās prasības pirms sākotnējā publiskā piedāvājuma (SPP), tā laikā un pēc tā. Šajā priekšlikumā īpaša uzmanība pievērsta regulatīvajam slogam, kas rodas divos posmos: SPP posmā un posmā pēc SPP. Ar to mazina regulatīvo slogu SPP posmā, ieviešot mērķtiecīgus grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/1129 (Prospektu regula), un ar to mazina regulatīvo slogu posmā pēc SPP, ieviešot mērķtiecīgus grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā Nr. 596/2014 (Tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula jeb MAR). Tajā ietverti arī daži tehniski grozījumi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā Nr. 600/2014 (Finanšu instrumentu tirgu regula jeb FITR).

Uzņēmuma lēmums par iekļaušanu biržas sarakstā ir sarežģīts, un to ietekmē daudzi faktori, no kuriem daudzi nav regulatoru kompetencē un tāpēc tiem nevar tiešā veidā pievērsties ar likumdošanas iejaukšanos. Piemēram, ekosistēmas iezīmes, kas nosaka kotēšanas pakalpojumu izmaksas, un plašākā nozīmē ģeopolitiskā nestabilitāte, Brexit, Covid-19 un inflācija ir ietekmējusi (un arī turpmāk ietekmēs) lēmumu, vai uzņēmumam tikt iekļautam biržas sarakstā, kad tikt iekļautam sarakstā un par to, vai palikt iekļautam biržas sarakstā Eiropas Savienībā. Tomēr svarīgs faktors, kas ietekmē uzņēmuma lēmumu kotēt savus vērtspapīrus biržā un palikt biržas sarakstā, ir arī regulatīvās prasības un ar tām saistītās izmaksas un slogs. Tiesību aktu pakete par iekļaušanu biržas sarakstā ir mērķtiecīgs pasākumu kopums, kura mērķis ir samazināt regulatīvo slogu gadījumos, kad tas uzskatāms par pārmērīgu (t. i., kad regulējums varētu nodrošināt ieguldītāju aizsardzību / tirgus integritāti ieinteresētajām personām izmaksu ziņā efektīvākā veidā), un palielināt elastību, kas saskaņā ar sabiedrību tiesībām piešķirtas uzņēmuma dibinātājam(-iem) vai kontrolējošajam(-iem) akcionāram(-iem), lai izvēlētos, kā sadalīt balsstiesības pēc atļaujas saņemšanas akciju tirdzniecībai biržā.

Šis priekšlikums ir daļa no tiesību aktu paketes par iekļaušanu biržas sarakstā — pasākumu kopuma, kura mērķis ir padarīt atklātos tirgus pievilcīgākus ES uzņēmumiem un atvieglot mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) piekļuvi kapitālam. Tas atbilst kapitāla tirgu savienības (KTS) pamatmērķim uzlabot ES uzņēmumu, tostarp mazāku uzņēmumu, piekļuvi uz tirgu balstītiem finansējuma avotiem katrā šo uzņēmumu attīstības posmā. Biržā kotēti uzņēmumi (arī tādi, kas biržā kotēti nesen) bieži apsteidz privātos uzņēmumus gada ieņēmumu pieauguma un radīto darbvietu ziņā. Tiekot iekļauti biržas sarakstā publiskos tirgos, uzņēmumi var dažādot savu ieguldītāju bāzi, samazināt atkarību no banku finansējuma, vieglāk un lētāk piekļūt papildu pašu kapitālam un aizņēmuma finansējumam (izmantojot sekundāros piedāvājumus), palielināt savu atpazīstamību sabiedrībā un zīmola atpazīstamību.

Ierosināto mērķtiecīgo MAR grozījumu mērķis ir mazināt juridisko nenoteiktību attiecībā uz to, ko nozīmē iekšējā informācija tās izpaušanas nolūkā, kā arī attiecībā uz izpaušanas termiņu. Kaut arī priekšlikumā saglabāts pašreizējais plašais iekšējās informācijas jēdziens iekšējās informācijas ļaunprātīgas izmantošanas darījumos regulējuma mērķiem, tajā sašaurināta informācijas izpaušanas pienākuma darbības joma. Priekšlikumā jo īpaši paskaidrots, ka pienākums publiski izpaust visu iekšējo informāciju neattiecas uz informāciju, kas saistīta ar ilgstoša procesa starpposmiem, jo šāda informācija ir pārāk provizoriska un tādējādi nav pietiekami gatava, lai to izpaustu. Tajā pašā laikā ar priekšlikumu Komisijai piešķir pilnvaras ar deleģētu aktu izveidot neizsmeļošu attiecīgās informācijas sarakstu, kā arī katram informācijas veidam norādīt laiku, kad emitentiem tā jāatklāj. Visa šo grozījumu kopuma mērķis ir panākt, lai emitentiem MAR paredzētā informācijas izpaušanas režīma ievērošana būtu lētāka, paredzamāka no ieguldītāju viedokļa un veicinātu cenu efektīvāku veidošanu.

Visbeidzot, Prospektu regulas grozījumu mērķis ir veicināt pārrobežu piedāvājumus, saskaņojot un palielinot līdz 12 miljoniem EUR slieksni, līdz kuram nelielus publiskus vērtspapīru piedāvājumus atbrīvo no prospekta publicēšanas pienākuma. Šā grozījuma mērķis ir arī dot labumu mazākiem emitentiem, arī MVU, jo noteiktos gadījumos tiem vairs nebūs jāsagatavo prospekts, — tas būtiski samazinās to regulatīvās izmaksas un stimulēs tos piekļūt publiskajiem kapitāla tirgiem. Priekšlikumā arī ieviesti grozījumi noteikumos par trešo valstu prospektu līdzvērtību, lai tos padarītu praktiski izmantojamus.

Attiecībā uz vērtspapīru publisko piedāvājumu vai atļauju tirdzniecībai regulētā tirgū ar šo priekšlikumu tiek racionalizēts un vēl vairāk standartizēts standarta prospekts (kas apzīmē prospekta veidu bez atvieglojumiem neatkarīgi no tā, vai tas attiecas uz pašu kapitāla vērtspapīriem vai vērtspapīriem, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri, vai ir sagatavots kā viens dokuments vai to veido atsevišķi dokumenti). Priekšlikumā standarta prospekta informācijas izpaušanas līmenis ir saskaņots ar informācijas izpaušanas līmeni, kas pašlaik tiek prasīts saskaņā ar ES izaugsmes prospekta režīmu, ar to ievieš noteiktu informācijas izpaušanas kārtību un iekļaušanu ar norādi padara par juridisku prasību. Priekšlikumā arī paredzēta iespēja emitentiem prospektu sagatavot tikai angļu valodā, kas ir valoda, ko parasti lieto starptautisko finanšu jomā (izņemot kopsavilkumu, kas praksē ir vienīgais dokuments, ar kuru iepazīstas lielākā daļa privāto ieguldītāju), un publicēt to tikai elektroniskā formātā (t. i., bez papīra formāta kopijām, kas sagatavojamas pēc pieprasījuma). Vienlaikus tikai attiecībā uz akcijām vai citiem pārvedamiem vērtspapīriem, kas pielīdzināmi uzņēmumu akcijām, tiek ieviests lappušu skaita ierobežojums (300 lappuses), lai izvairītos no pārāk apjomīgiem prospektiem uzņēmumiem, kuriem nav sarežģītas finanšu vēstures. Visu šo grozījumu kopīgais mērķis ir nodrošināt emitentiem reālu izmaksu un sloga samazinājumu, vienlaikus nodrošinot, ka ieguldītāji var izmantot dokumentu, kurš ir vieglāk lasāms un kurā vieglāk orientēties, kā arī atvieglot finanšu instrumentu un emitentu salīdzināšanu.

Ieinteresēto personu atsauksmes liecināja, ka daži MAR noteiktā informācijas izpaušanas režīma aspekti uzliek nesamērīgi lielu slogu emitentiem. Konkrētāk, ieinteresētās personas uzskata, ka pienākums pēc iespējas ātrāk izpaust visu iekšējo informāciju ir apgrūtinošs. Tas ir saistīts ar iekšējās informācijas jēdziena plašumu (kas emitentiem rada grūtības, kad jānošķir, kas ir un kas nav iekšējā informācija), kā arī ar to, ka vienu un to pašu jēdzienu piemēro gan attiecībā uz iekšējās informācijas ļaunprātīgas izmantošanas darījumos aizliegumu, gan uz informācijas izpaušanu. Kaut arī iekšējās informācijas jēdziena plašums ļauj nodrošināt plašu un ļoti agrīnu iekšējās informācijas ļaunprātīgas izmantošanas darījumos aizliegumu, tas nozīmē arī to, ka emitentiem informācija ir jāizpauž ļoti agrīnā posmā, kad informācija par apstākļiem vai notikumiem vēl nav sasniegusi augstu noteiktības pakāpi.

Šis priekšlikums ir turpinājums 2020. gada KTS rīcības plānam un tā mērķim padarīt finansējumu pieejamāku ES uzņēmumiem (2. darbība “Atbalstīt piekļuvi publiskajiem tirgiem”). Priekšlikumā galvenā uzmanība ir pievērsta to regulatīvo prasību mazināšanai, kas var atturēt no lēmuma pieņemšanas par uzņēmuma iekļaušanu vai saglabāšanu biržas sarakstā (“piedāvājuma puse”). Citi faktori, kas var atturēt emitentus no iekļaušanas biržas sarakstā, piemēram, šaura ieguldītāju bāze un labvēlīgāks nodokļu režīms parādsaistībām nekā pašu kapitālam, ir aplūkoti citās pašreizējās un gaidāmajās KTS iniciatīvās, kas papildina šajā priekšlikumā ierosinātos grozījumus, un tie būtu jāanalizē saistībā ar šo iniciatīvu. Šīs iniciatīvas attiecas, piemēram, uz i) Eiropas vienotā piekļuves punkta (ESAP) izveidi, kas novērsīs ieguldītājiem pieejamu un salīdzināmu datu trūkumu, padarot uzņēmumus redzamākus ieguldītājiem, ii) ES tirdzniecības informācijas centralizēšanu konsolidētu datu lentē, lai uzlabotu publiskā tirgus tirdzniecības vides un cenu noteikšanas efektivitāti, kā arī iii) atvieglojuma parādsaistību uzņemšanos sekmējošu stimulu samazināšanai (DEBRA) ieviešanu, lai uzņēmumu vidū padarītu pievilcīgāku (un lētāku) pašu kapitāla finansējumu.

Turklāt pēc Covid-19 krīzes Komisija pieņēma KTAP, kas ietvēra mērķtiecīgus grozījumus kapitāla tirgu un banku regulējumā, un šīs paketes galvenais mērķis bija atvieglot kapitāla tirgu atbalsta sniegšanu ES uzņēmumiem, lai tie varētu atgūties no Covid-19 krīzes. Ierosinātās izmaiņas kapitāla tirgus noteikumos jo īpaši vērstas uz to, lai mazinātu regulatīvo slogu un sarežģītību ieguldījumu brokeru sabiedrībām un emitentiem.

Lai atbalstītu nodarbinātību un izaugsmi Eiropas Savienībā, KTS galvenais mērķis jau no paša sākuma ir bijis atvieglot uzņēmumu, jo īpaši MVU, piekļuvi finansējumam. Kopš MVU rīcības plāna publicēšanas 2015. gadā tika veikti vairāki mērķtiecīgi pasākumi, lai attīstītu atbilstošus finansējuma avotus MVU visos to attīstības posmos. KTS rīcības plāna vidusposma pārskatā, kas publicēts 2017. gada jūnijā, Komisija nolēma izvirzīt vērienīgākus mērķus un vairāk pievērsties MVU piekļuvei publiskajiem tirgiem. Likumdevēji 2019. gada novembrī pieņēma regulu, lai veicinātu MVU izaugsmes tirgu izmantošanu, un tās mērķis ir samazināt administratīvo slogu un augstās atbilstības nodrošināšanas izmaksas, ar kurām saskaras emitenti MVU izaugsmes tirgos, un vienlaikus nodrošināt augstu tirgus integritātes un ieguldītāju aizsardzības līmeni, veicināt biržā kotētu MVU akciju likviditāti, lai padarītu šos tirgus pievilcīgākus ieguldītājiem, emitentiem un starpniekiem un atvieglot daudzpusējo tirdzniecības sistēmu kā MVU izaugsmes tirgu reģistrāciju. Minētā regula stājās spēkā 2019. gada decembrī, izņemot noteikumu, ar ko groza MAR, — to sāka piemērot 2021. gada janvārī.

Lielākā daļa respondentu (72 %) uzskatīja, ka pārmērīgas atbilstības nodrošināšanas izmaksas, kas saistītas ar regulatīvajām prasībām SPP posmā un posmā pēc SPP, ir samērā svarīgi vai ļoti svarīgi faktori, kas izskaidro to, kāpēc ES publiskie tirgi nav pievilcīgi. To vidū bija lielākā daļa emitentu, biržu, ieguldītāju un dažas VKI. Vairākas ieinteresētās personas norādīja, ka lielajiem uzņēmumiem un MVU ir līdzīgs kotēšanas slogs, tādēļ slogs MVU ir ļoti nesamērīgs. Lielākā daļa respondentu apgalvoja, ka gan noteikumi par kotēšanu biržā, gan noteikumi par posmu pēc iekļaušanas biržas sarakstā nav samērīgi ar ieguldītāju aizsardzības mērķiem, kurus ar šiem noteikumiem paredzēts sasniegt (attiecīgi 52 % un 57 %).

2021. gada 19. novembrī Komisija izsludināja uzaicinājumu iesniegt atsauksmes, kā arī četrpadsmit nedēļas ilgas sabiedriskas un mērķtiecīgas apspriešanas, lai noskaidrotu ieinteresēto personu viedokļus par to, kā palielināt iekļaušanas biržas sarakstā ES publiskajos tirgos vispārējo pievilcību. Apspriešanā tika lūgta arī informācija par iespējamiem trūkumiem tiesiskajā regulējumā, kas attur uzņēmumus no līdzekļu piesaistīšanas publiskajos kapitāla tirgos. Turklāt apspriešanā tika uzdoti konkrēti jautājumi par Prospektu regulu un MAR.

Tomēr daži ziņojumā paustie secinājumi ir pretrunā KTS augsta līmeņa foruma un TESG secinājumiem, kā arī atsauksmēm, kas saņemtas no ieinteresētajām personām saistībā ar mērķtiecīgo apspriešanu par tiesību aktu par iekļaušanu biržas sarakstā, kā arī tehnisko sanāksmju laikā. Ietekmes novērtējuma 8. pielikumā ir apkopots Komisijas dienestu veiktais novērtējums attiecībā uz MAR noteikumiem, par kuriem EVTI secinājumi neatbilst no ekspertiem un ieinteresētajām personām saņemtajām atsauksmēm. Tie ietver noteikumus par šādiem aspektiem: iekšējās informācijas jēdziens un emitentu pienākums publiskot iekšējo informāciju; nosacījumi informācijas izpaušanas atlikšanai; noteikumi, kas reglamentē tirgus izzināšanu, iekšējās informācijas turētāju sarakstus un administratīvās sankcijas. Analīze aptver arī starptirgu rīkojumu reģistra uzraudzību.

EVTI 2019. un 2020. gadā veica MAR pārskatīšanu un 2020. gada septembrī pēc Komisijas oficiāla pieprasījuma sniedza tehniskus ieteikumus savā MAR pārskatīšanas ziņojumā. EVTI ziņojuma pamatā ir plašas atsauksmes, kas saņemtas no tirgus dalībnieku pārstāvjiem, atbildot uz sabiedrisko apspriešanu, — arī no Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas. Paziņojums par sabiedrisko apspriešanu tika publicēts 2019. gada 3. oktobrī, un apspriešana ilga līdz 2019. gada novembrim — no dažādiem respondentiem (kredītiestādēm, aktīvu pārvaldītājiem, emitentiem, juridiskajiem un grāmatvedības uzņēmumiem un tirdzniecības vietām) tika saņemtas 97 atbildes. Kopumā EVTI secināja, ka MAR regulējums darbojas visumā labi, un uzskatīja, ka tiesiskā regulējuma būtiska pārskatīšana nav nepieciešama, bet vienlaikus ierosināja vairākus tehniskus pielāgojumus un precizējumus. Ziņojumā ir arī norādītas dažas jomas, attiecīgā uz kurām EVTI uzskata, ka ir lietderīgi/nepieciešami papildu norādījumi.

Lai informētu par šo iniciatīvu, Komisijas dienesti ir apkopojuši ievērojamu datu apjomu tieši no tirdzniecības vietām un emitentiem (arī MVU apvienībām). Papildus tirgus dalībnieku sniegtajai informācijai ziņas sniedza arī TESG, kas darbojās laikposmā no 2020. gada oktobra līdz 2021. gada maijam. Turklāt Komisija 2020. gada novembrī pasūtīja Oxera pētījumu par primārajiem un sekundārajiem kapitāla tirgiem ES, un tajā ir sniegts ļoti detalizēts pārskats par ES kapitāla tirgiem. Citi izmantotie avoti ietvēra plašu akadēmisko literatūru un pētījumus.

Svarīgi, ka ierosinātās izmaiņas nodrošina, ka netiek negatīvi ietekmēts pārredzamības līmenis ieguldītājiem. Neviens no ierosinātajiem pasākumiem neradīs vajadzību ieguldītājiem veikt papildu uzticamības pārbaudi, un tiks nodrošināts augsts ieguldītāju aizsardzības līmenis. Piemēram, iespēja prospektu sagatavot tikai angļu valodā (t. i., finanšu jomā vispārpieņemtā un plaši izplatītā valodā) tiek līdzsvarota ar prasību, ka kopsavilkums jāsagatavo tās dalībvalsts valodā(-ās), kurā publiskais piedāvājums izteikts. Tāpat arī gadījumos, kad tiek ieviests atbrīvojums no prospekta sagatavošanas, emitentiem ir jāpublicē paziņojums (bet ne prospekts), kurā ietverta ieguldītājam svarīgākā informācija.

Kopumā respondenti uzskata, ka lielākā daļa pašreizējā MAR režīma aspektu ir apgrūtinoši. Visapgrūtinošākās bija prasības, kas saistītas ar iekšējās informācijas jēdzienu (64 % respondentu norādīja, ka tās ir ļoti apgrūtinošas vai drīzāk apgrūtinošas), un informācijas izpaušanas atlikšanas nosacījumi (70 % respondentu norādīja, ka tie ir ļoti apgrūtinoši vai drīzāk apgrūtinoši). Atbildot uz jautājumu par to, vai EVTI sniegti skaidrojumi, sniedzot norādījumus par iekšējās informācijas jēdzienu, būtu pietiekami, respondentu viedokļi dalījās. Gandrīz puse no tiem, kas pauda viedokli, tomēr uzskatīja, ka ar EVTI pamatnostādnēm nebūtu pietiekami, lai sniegtu nepieciešamos skaidrojumus par iekšējās informācijas jēdzienu (54 %). Šie respondenti (tajā skaitā banku, tirdzniecības vietu, emitentu, finanšu starpnieku un VKI pārstāvji) pauda bažas, ka EVTI norādījumi nebūs iedarbīgs veids, kā novērst juridisko nenoteiktību. Tie norādīja, ka jēdziens “iekšējā informācija” ir definēts pārāk plaši un ka ir jāpublicē pārāk daudz informācijas. Respondenti uzskatīja, ka ir jāpārdomā iekšējās informācijas jēdziens, un to var izdarīt tikai 1. līmeņa regulas kontekstā.

Attiecībā uz plašākām sekām nav paredzams, ka priekšlikumam būtu tieša sociāla ietekme. Tomēr var būt pozitīva netieša ietekme uz nodarbinātību, jo uzņēmumiem būs labāka piekļuve finansējumam, kas tiem ļaus ātrāk ieviest inovācijas un attīstīties, kā arī nodarbināt darbiniekus šo mērķu sasniegšanai. Tā kā iniciatīva jo īpaši ir vērsta uz MVU (daži pasākumi ir tiešā veidā adresēti tiem), sevišķi svarīga varētu būt (netiešā) ietekme uz nodarbinātību. Pašlaik MVU ES nodrošina darbvietas aptuveni 100 miljoniem cilvēku, veido vairāk nekā pusi no ES IKP, un tiem ir būtiska nozīme pievienotās vērtības radīšanā visās ekonomikas nozarēs. Svarīgi ir tas, ka tie veido 99,8 % no ES uzņēmumiem.

Visbeidzot, tiek pieņemts, ka abos vēlamajos risinājumos ietekme uz biržām ir ierobežota. Tomēr biržas laika gaitā gūtu labumu no pakāpeniska to uzņēmumu skaita pieauguma, kuri vēlētos tikt iekļauti biržu sarakstos, jo būtu spēkā regulatīvi atvieglojumi un palielinātos kotēšanas biržā pievilcība.

Ieguldītāji gūtu labumu no tā, ka vairs netiktu izpausta nevajadzīga (vai pat maldinoša) informācija, un no lielākas juridiskās noteiktības attiecībā uz informāciju, kas emitentiem būtu jāizpauž. Tas ļautu izvairīties no izmaksām (arī domātajām izmaksām), kas saistītas ar neoptimāliem ieguldītāju lēmumiem, kurus tie pieņem, pamatojoties uz priekšlaicīgi atklātu informāciju.

Pasākumi saskaņā ar šo vēlamo risinājumu uzlabotu juridisko skaidrību par to, kāda informācija jāizpauž, bet kāda — nav izpaužama, un tas novērstu pārāk provizoriskas informācijas izpaušanu. Tas savukārt samazinātu biržas sarakstā iekļauto uzņēmumu slogu, ierobežojot laiku un izmaksas — arī honorārus ārējiem konsultantiem —, kas patlaban tiek tērēti, lai nodrošinātu atbilstību informācijas izpaušanas pienākumam. Tas var arī ierobežot emitentu iespējas izmantot informācijas izpaušanas atlikšanas režīmu. Emitentiem tiešo un netiešo izmaksu samazinājums ir saistīts ar papildu skaidrību, kad tiek novērtēts, vai konkrēta informācija saistībā ar konkrētu gadījumu/notikumu ir uzskatāma par iekšējo informāciju. Aplēstais atbilstības nodrošināšanas izmaksu samazinājums gadā ir aptuveni 89 miljoni EUR: 24,6 miljoni EUR MVU un 64,6 miljoni EUR uzņēmumiem, kas nav MVU. Mērķtiecīgi grozījumi noteikumos par informācijas izpaušanas atlikšanu varētu papildus samazināt izmaksas uzņēmumiem par 11 miljoniem EUR, no kuriem 1 miljona EUR samazinājums būtu MVU un 10 miljonu EUR samazinājums — uzņēmumiem, kas nav MVU.

Lai gan ar risinājumos izklāstītajiem tiesību aktu grozījumiem pašiem par sevi nevarētu atrisināt visas problēmas, ar kurām saskaras ES publiskie tirgi, kopā ar citiem pasākumiem, kas tiek apsvērti kā daļa no plašāka plāna, lai uzlabotu uzņēmumu piekļuvi publiskajiem kapitāla tirgiem, to mērķis ir palīdzēt mainīt pašreizējo negatīvo tendenci ES publiskajos tirgos. Ja šie regulatīvie uzlabojumi netiks ieviesti, ES publiskie tirgi arī turpmāk balstīsies uz neoptimālu kotēšanas biržā tiesisko regulējumu, un tas savukārt samazinās publisko tirgu pievilcību un radīs ekonomiskas izmaksas ES emitentiem, ieguldītājiem un ES ekonomikai kopumā. Tādējādi pamatscenārijs neparedz grozījumu veikšanu tiesiskajā regulējumā, kas reglamentē noteikumus par uzņēmumu vērtspapīru kotēšanu biržā un par jau kotētiem uzņēmumiem.

Ietekmes novērtējumā galvenā uzmanība ir pievērsta konkrētu regulatīvo šķēršļu identificēšanai un novēršanai katrā kotēšanas procesa posmā. Tajā aplūkoti šķēršļi posmā pirms SPP, kas izriet no sabiedrību tiesībām, jo īpaši no tā, ka dažās dalībvalstīs nav iespējams kotēt biržā akcijas ar vairākām balsīm. Tālāk tajā uzmanība pievērsta šķēršļiem SPP posmā, kas izriet no Prospektu regulas, jo īpaši no augstajām prospekta sagatavošanas izmaksām. Visbeidzot, tajā aplūkoti šķēršļi, ar kuriem nākas saskarties posmā pēc SPP un kas izriet no MAR, jo īpaši izmaksas, ko rada juridiskā nenoteiktība attiecībā uz emitentu pienākumu publiski izpaust iekšējo informāciju. Ietekmes novērtējumā pēc pieejamo empīrisko pierādījumu analīzes un ieinteresēto personu viedokļu ņemšanas vērā attiecībā uz katru kotēšanas biržā procesa posmu ir izklāstīti divas alternatīvi politikas risinājumi.

Turklāt ar priekšlikumu groza 1. panta 4. un 5. punktu, lai ieviestu jaunu atbrīvojumu no prospekta prasības. Saskaņā ar šo jauno atbrīvojumu uzņēmumiem, kas emitē vērtspapīrus, kuri ir atvietojami ar vērtspapīriem, kuru tirdzniecība jau ir atļauta regulētā tirgū vai MVU izaugsmes tirgū (arī uzņēmumiem, kas pāriet no MVU izaugsmes tirgus uz regulētu tirgu) prospekts nav jāsagatavo un nav jāpublicē. Tā vietā šiem uzņēmumiem ir jāpublicē un jāiesniedz VKI īss kopsavilkuma dokuments, kurā ietverts paziņojums par pastāvīgu un periodisku pārskatu sniegšanas un pārredzamības pienākumu ievērošanu, kā arī sīkāka informācija par ieņēmumu izlietojumu un cita būtiska informācija, kas vēl nav publiskota. Prospektu regulā tiek iekļauts jauns IX pielikums, lai precizētu, kāda informācija iekļaujama kopsavilkuma dokumentā.

Prospektu regulas 1. panta 5. punkta a) apakšpunktā ir noteikts atbrīvojums no pienākuma publicēt prospektu par tādu vērtspapīru tirdzniecības atļaušanu regulētā tirgū, kuri ir atvietojami ar vērtspapīriem, kuru tirdzniecība jau ir atļauta tajā pašā regulētajā tirgū, ar nosacījumu, ka 12 mēnešu laikā tie veido mazāk nekā 20 procentus no tajā pašā regulētajā tirgū tirgot atļauto vērtspapīru skaita. Ar priekšlikumu groza 1. panta 4. un 5. punktu, lai noteiktu, ka šis atbrīvojums attiecas gan uz vērtspapīru publisko piedāvājumu, gan uz attiecīgo vērtspapīru tirdzniecības atļaušanu. Priekšlikumā šis atbrīvojums tiek attiecināts arī uz uzņēmumiem, kuru vērtspapīri ir nepārtraukti tirgoti MVU izaugsmes tirgū vismaz pēdējos 18 mēnešus pirms attiecīgo vērtspapīru piedāvāšanas vai tirdzniecības atļaušanas, un šis slieksnis tiek palielināts no 20 % līdz 40 %.

Ir sagaidāms, ka šai iniciatīvai nebūs nozīmīgas ietekmes uz ES budžetu. Paredzams, ka MAR paredzētā IKT infrastruktūra starptirgu rīkojumu reģistra datu apmaiņai tirgus uzraudzības vajadzībām (CMOBS dati) starp VKI izmaksās aptuveni 400 000 EUR vienreizēju izmaksu veidā, savukārt gada kārtējās izmaksas būs 200 000 EUR. Šo CMOBS rīku izveidotu VKI, iespējams, saskaņā ar deleģēšanas nolīgumu, kā to atļauj Regulas (ES) Nr. 1095/2010 28. pants, ko var noslēgt VKI un EVTI. Tāpēc to finansēs nevis no ES budžeta, bet gan VKI, pamatojoties uz esošo darījumu ziņošanas apmaiņas mehānisma sistēmu, kas tika izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK (FITD I), izmantojot deleģētu projektu.

Ar priekšlikumu tiek grozīts 20. panta 11. punkts, lai pilnvarotu Komisiju deleģētajos aktos precizēt: i) gadījumus, kad kompetentā iestāde drīkst izmantot papildu kritērijus prospekta pārbaudei, un to, kādu informāciju papildu šādos apstākļos var pieprasīt; ii) maksimālo termiņu, kurā kompetentā iestāde jāpabeidz prospekta pārbaude un jāpieņem lēmumu par to, vai prospekts tiek apstiprināts vai arī apstiprinājums tiek atteikts un pārskatīšanas process tiek izbeigts; iii) sekas kompetentajai iestādei, kas lēmumu par prospektu nepieņem Prospektu regulā noteiktajā termiņā.

Šis atvieglojums tiek piešķirts tikai emitentiem, un tas neskar personu, kas darbojas emitentu vārdā vai uz to rēķina (piemēram, grāmatveži, juristi, reitingu aģentūras), pienākumu sagatavot, atjaunināt un pēc VKI pieprasījuma iesniegt tai savu iekšējās informācijas turētāju sarakstu. Tajā pašā laikā attiecībā uz emitentiem, kuru vērtspapīru tirdzniecība vismaz pēdējos piecus gadus ir bijusi atļauta regulētā tirgū, priekšlikums ļauj dalībvalstīm atteikties no šāda atvieglojuma un pieprasīt, lai tiktu sagatavots un uzturēts “pilns iekšējās informācijas turētāju saraksts”, ja to pamato bažas par tirgus integritāti. Šajā sarakstā ir iekļautas visas personas, kurām ir piekļuve iekšējai informācijai, kā tas ir pašlaik.

Vienlaikus, lai nodrošinātu iespēju VKI iegūt revīzijas taku par procesu, kas var nozīmēt iekšējās informācijas izpaušanu trešām personām, priekšlikumā noteikts, ka visiem tirgus dalībniekiem, kas izpauž informāciju (neatkarīgi no tā, vai tie plāno izmantot aizsardzības noteikuma priekšrocības vai nē), pirms tirgus izzināšanas un visa procesa laikā ikreiz, kad tie izpauž informāciju, tiem jāapsver, vai šāds process ietver iekšējo informāciju. Tiem ir arī rakstiski jāreģistrē secinājumi un to pamatojums un pēc VKI pieprasījuma jāiesniedz šai iestādei.

11. pants regulē mijiedarbību starp finanšu instrumentu pārdevēju un vienu vai vairākiem iespējamiem ieguldītājiem pirms paziņojuma par darījumu, kas veikts, lai novērtētu iespējamo ieguldītāju interesi par iespējamo darījumu un tā cenu, apjomu un struktūru (tā dēvētā “tirgus izzināšana”). Ar priekšlikumu tiek grozīts 11. pants, lai precizētu, ka tirgus izzināšanas režīms un attiecīgās prasības ir tikai iespēja tirgus dalībniekiem, kas izpauž informāciju, gūt labumu no aizsardzības pret apsūdzībām par iekšējās informācijas nelikumīgu izpaušanu (“ aizsardzības noteikums”). No tā izriet, ka tirgus dalībniekiem, kas izpauž informāciju un kuri izvēlas veikt tirgus izzināšanu saskaņā ar noteiktām informācijas un uzskaites prasībām, tiek nodrošināta pilnīga aizsardzība pret apsūdzībām par iekšējās informācijas nelikumīgu izpaušanu. Tirgus dalībnieki, kas izpauž informāciju un kuri izvēlas veikt tirgus izzināšanu, neievērojot minētās prasības, nevar izmantot aizsardzību, kas tiek nodrošināta tiem, kuri ir ievērojuši minētās prasības. Tomēr neatbilstības gadījumā netiek prezumēts, ka tirgus dalībnieki, kas izpauž iekšējo informāciju, to darījuši nelikumīgi.

Turklāt priekšlikumā no sešām uz trim dienām samazināts minimālais laikposms no prospekta publicēšanas līdz akciju piedāvājuma beigām, lai veicinātu ātru rīkojumu reģistra izveides procesu (jo īpaši strauji mainīgos tirgos) un padarītu privāto ieguldītāju iekļaušanu SPP pievilcīgāku.

14. un 15. pants aizliedz iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu darījumos, iekšējās informācijas nelikumīgu izpaušanu un tirgus manipulācijas. Tomēr 5. pantā ir noteikts izņēmums šiem aizliegumiem attiecībā uz atpirkšanas programmām un stabilizāciju. Ar priekšlikumu tiek grozīts 5. pants, lai vienkāršotu ziņošanas mehānismu, kas emitentam jāievēro, lai tā atpirkšanas programma varētu gūt labumu no šāda mehānisma, kā arī izpaužamo informāciju. Saskaņā ar ierosinātajiem grozījumiem emitenti informāciju sniedz tikai to akciju likviditātes ziņā visatbilstošākā tirgus VKI un publisko tikai apkopotu informāciju.

Ar priekšlikumu arī grozīts 31. pants, lai nodrošinātu, ka kompetentās iestādes, nosakot administratīvo sankciju veidu un līmeni, kā vienu no attiecīgajiem apstākļiem ņem vērā to, ka saistībā ar vienu un to pašu pārkāpumu pastāv kriminālprocesa un administratīvā procesa un sodu dublēšanās.

Ar priekšlikumu tiek grozīts 19. pants, lai no 5000 EUR līdz 20 000 EUR palielinātu slieksni, kuru pārsniedzot, emitents un VKI jāinformē par darījumiem, ko personas, kuras veic pārvaldības pienākumus, kā arī ar tām cieši saistītās personas veic uz sava rēķina un kas saistīti ar attiecīgā emitenta akcijām vai parāda instrumentiem, vai ar tiem saistītiem atvasinātiem instrumentiem, vai citiem finanšu instrumentiem. Pašreizējais 5000 EUR slieksnis ir pārāk zems, kas ir par iemeslu tam, ka tiek izpausta informācija par nenozīmīgiem darījumiem. Priekšlikumā arī no 20 000 EUR līdz 50 000 EUR tiek palielināta vērtība, līdz kurai VKI var nolemt palielināt valsts līmenī piemērojamo slieksni.

(9)Vērtspapīru pārrobežu publiskajiem piedāvājumiem, kas ir atbrīvoti no prospekta publicēšanas pienākuma, attiecīgā gadījumā būtu jāpiemēro attiecīgo dalībvalstu noteiktās informācijas izpaušanas prasības. Tomēr emitentiem, piedāvātājiem vai personām, kas lūdz atļauju veikt tirdzniecību tādu vērtspapīru regulētā tirgū, kuriem nepiemēro pienākumu publicēt prospektu, būtu jāgūst labums no vienotās pases, ja tie brīvprātīgi izvēlas sagatavot prospektu.

(7)Saistībā ar maza apjoma vērtspapīru publiskajiem piedāvājumiem prospekta sagatavošanas izmaksas varētu būt nesamērīgas attiecībā pret kopējo piedāvājuma samaksu. Regula (ES) 2017/1129 neattiecas uz vērtspapīru publiskiem piedāvājumiem, kuru kopējā samaksa Savienībā ir mazāka par 1 000 000 EUR. Turklāt, ņemot vērā atšķirīgo finanšu tirgu lielumu Savienībā, dalībvalstis var atbrīvot vērtspapīru publisko piedāvājumu sniedzējus no pienākuma publicēt prospektu, ja šādi piedāvājumi nepārsniedz noteiktu slieksni, ko dalībvalstis var noteikt robežās no 1 000 000 EUR līdz 8 000 000 EUR. Dažas dalībvalstis ir izmantojušas šo iespēju, un tā rezultātā ir noteikti dažādi atbrīvojuma sliekšņi, kas rada sarežģījumus un neskaidrības gan emitentiem, gan ieguldītājiem. Lai mazinātu sarežģītību dažādu saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1129 noteiktu sliekšņu piemērošanā un veicinātu juridisko skaidrību, būtu jāatceļ 1 000 000 EUR apakšējais slieksnis minētās regulas nepiemērošanai.

(3)Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/2115 tika ieviesti samērīgi atvieglojumi, lai veicinātu MVU izaugsmes tirgu izmantošanu un samazinātu regulatīvās prasības emitentiem, kas vēlas saņemt atļauju tirgot vērtspapīrus MVU izaugsmes tirgos, vienlaikus saglabājot pienācīgu ieguldītāju aizsardzības un tirgus integritātes līmeni. Tomēr, lai piekļuvi Savienības publiskajiem tirgiem padarītu pievilcīgāku un regulatīvo režīmu uzņēmumiem — elastīgāku un samērīgāku ar to lielumu, ir jādara vairāk. Augsta līmeņa forums kapitāla tirgu savienības jomā ieteica Komisijai novērst regulatīvos šķēršļus, kas kavē uzņēmumu piekļuvi publiskajiem tirgiem. Tehnisko ekspertu ieinteresēto personu grupa MVU jautājumos izklāstīja detalizētus ieteikumus par to, kā veicināt uzņēmumu un jo īpaši MVU piekļuvi Savienības publiskajiem tirgiem.

(10)Regulā (ES) 2017/1129 ir vairāki noteikumi, kas attiecas uz kopējo samaksu par konkrētiem vērtspapīru publiskajiem piedāvājumiem, kas jāaprēķina 12 mēnešu laikposmā. Lai nodrošinātu skaidrību emitentiem, ieguldītājiem un kompetentajām iestādēm un izvairītos no atšķirīgām pieejām Savienībā, ir jāprecizē, kā 12 mēnešu laikposmā jāaprēķina kopējā samaksa par šādiem publiskajiem vērtspapīru piedāvājumiem.

(11)Regulas (ES) 2017/1129 1. panta 5. punkta a) apakšpunktā ir ietverts atbrīvojums no pienākuma publicēt prospektu par tādu vērtspapīru tirdzniecības atļaušanu regulētā tirgū, kuri ir atvietojami ar vērtspapīriem, kuru tirdzniecība jau ir atļauta tajā pašā regulētajā tirgū, ar nosacījumu, ka 12 mēnešu laikā tie veido mazāk nekā 20 procentus no tajā pašā regulētajā tirgū tirgot atļauto vērtspapīru skaita un ka šādas atļaujas piešķiršana nav saistīta ar vērtspapīru publisku piedāvājumu. Lai mazinātu sarežģītību un ierobežotu nevajadzīgas izmaksas un slogu, šāds atbrīvojums būtu jāpiemēro gan publiskajam piedāvājumam, gan attiecīgo vērtspapīru tirdzniecības atļaušanai regulētā tirgū, un būtu jāpalielina procentuālais slieksnis, kas nosaka tiesības uz minēto atbrīvojumu. Šā paša iemesla dēļ minētajam grozītajam atbrīvojumam būtu jāattiecas arī uz tādu vērtspapīru publisku piedāvājumu, kas ir atvietojami ar vērtspapīriem, kurus jau atļauts tirgot MVU izaugsmes tirgū.

(12)Regulas (ES) 2017/1129 1. panta 5. punkta b) apakšpunktā ir ietverts arī atbrīvojums no pienākuma publicēt prospektu attiecībā uz tādu akciju iekļaušanu regulētā tirgū, kas iegūtas pēc citu vērtspapīru konvertēšanas, apmaiņas vai to tiesību izmantošanas, ko piešķir citi vērtspapīri, ja iegūtās akcijas ir no tās pašas kategorijas kā akcijas, ko jau atļauts tirgot tajā pašā regulētā tirgū, ar nosacījumu, ka iegūtās akcijas 12 mēnešu laikā veido mazāk nekā 20 % no tādas pašas kategorijas to akciju skaita, kuras jau atļauts tirgot tajā pašā regulētajā tirgū. Minētie 20 % būtu jāsaskaņo ar robežvērtību, kas noteikta atbrīvojumam vērtspapīriem, kuri ir atvietojami ar vērtspapīriem, ko jau atļauts tirgot tajā pašā regulētajā tirgū, un šo divu atbrīvojumu darbības joma ir līdzvērtīga.

(13)Uzņēmumiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū vai MVU izaugsmes tirgū, ir jāievēro periodiskas un pastāvīgas informācijas izpaušanas prasības, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 596/2014, Direktīvā 2004/109/EK vai — attiecībā uz emitentiem MVU izaugsmes tirgos — Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2017/565. Ja šie uzņēmumi emitē vērtspapīrus, kas ir atvietojami ar vērtspapīriem, kurus jau atļauts tirgot šajās tirdzniecības vietās, tie būtu jāatbrīvo no pienākuma publicēt prospektu, jo liela daļa no satura, ko prasīts iekļaut prospektā, jau būs publiski pieejama un ieguldītāji varēs veikt darījumus, pamatojoties uz šo informāciju. Tomēr šādam atbrīvojumam būtu jāpiemēro aizsardzības pasākumi, kuri nodrošina, ka uzņēmums, kas emitē vērtspapīrus, ir izpildījis Savienības tiesību aktos noteiktās periodiskās un pastāvīgās informācijas izpaušanas prasības un ka tas nav nonācis finansiālās grūtībās, netiek pārstrukturēts vai būtiski pārveidots — tas ietver arī kontroles maiņu pārņemšanas, apvienošanās vai sadalīšanas rezultātā. Turklāt, lai nodrošinātu ieguldītāju (jo īpaši privāto ieguldītāju) aizsardzību, saīsinātas formas dokuments ar galveno informāciju ieguldītājiem joprojām būtu jādara pieejams publiski un jāiesniedz izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei. Ja jaunā atbrīvojuma darbības joma padara citus spēkā esošos atbrīvojumus nevajadzīgus, šie citi atbrīvojumi būtu jāatceļ. Lai sekmīgiem uzņēmumiem dotu iespēju paplašināt darbību un gūt labumu no saiknes ar plašāku ieguldītāju loku, šis jaunais atbrīvojums un tā atbilstības kritēriji būtu jāpiemēro arī uzņēmumiem, kas vēlas pāriet no MVU izaugsmes tirgus uz regulētu tirgu. Tomēr, lai ieguldītāji varētu pieņemt pamatotus lēmumus par ieguldījumiem, ir jānosaka aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu, ka šiem ieguldītājiem ir pieejama pietiekama informācija par šādiem uzņēmumiem.

(14)Regulas (ES) 2017/1129 1. panta 4. punkta j) apakšpunkts atbrīvo kredītiestādes no pienākuma publicēt prospektu gadījumā, ja noteiktu pastāvīgi vai atkārtoti emitētu vērtspapīru, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri, piedāvājums vai atļauja veikt tirdzniecību regulētā tirgū kopā nepārsniedz 75 000 000 EUR 12 mēnešu laikposmā. Ar Regulu (ES) 2021/337, kas ir daļa no Kapitāla tirgu atveseļošanas paketes, šis slieksnis uz ierobežotu laikposmu tika palielināts līdz 150 000 000 EUR, lai atvieglotu kredītiestādēm līdzekļu piesaistīšanu un dotu šīm iestādēm plašākas iespējas sniegt atbalstu saviem klientiem reālajā ekonomikā. Lai turpinātu atbalstīt emitentus — arī kredītiestādes — līdzekļu piesaistīšanā kapitāla tirgos, ar Regulu (ES) 2021/337 ieviestais paaugstinātais slieksnis būtu jānosaka kā pastāvīgs.

(15)Lai samazinātu prospekta dokumentācijas sarežģītību un padarītu prospektu par saskaņotāku dokumentu nolūkā padarīt to vieglāk lasāmu ieguldītājiem visā Savienībā neatkarīgi no jurisdikcijas, kurā vērtspapīri tiek piedāvāti publiski vai kurā tiek atļauta to tirdzniecība regulētā tirgū, ir nepieciešams ieviest standartizētu prospekta formātu gan pašu kapitāla vērtspapīriem, gan vērtspapīriem, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri, un pieprasīt, lai prospektā iekļautā informācija tiktu izpausta standartizētā secībā.

(16)Atsevišķos gadījumos prospekta vai ar to saistīto dokumentu apjoms var būt ārkārtīgi liels, kā rezultātā tie kļūst nepiemēroti ieguldītājiem, lai ieguldītāji varētu pieņemt pamatotu lēmumu par ieguldījumiem. Lai uzlabotu prospekta lasāmību un atvieglotu ieguldītājiem tā analīzi un orientēšanos tajā, ir jānosaka maksimālais lappušu skaits. Tomēr šāds lappušu skaita ierobežojums jāievieš tikai attiecībā uz publiskajiem piedāvājumiem vai tirdzniecības atļaujām regulētā akciju tirgū. Lappušu skaita ierobežojums nebūtu piemērots pašu kapitāla vērtspapīriem, kas nav akcijas, vai vērtspapīriem, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri, kuri ietver daudzu un dažādu instrumentu klāstu — arī sarežģītus instrumentus. Turklāt uz kopsavilkumu, informāciju, kas iekļauta ar norādi, vai informāciju, kas jāsniedz, ja emitentam ir sarežģīta finanšu vēsture vai tas ir uzņēmies nozīmīgas finanšu saistības, šis lappušu skaita ierobežojums nebūtu jāattiecina.

(17)Prospektā izpaužamās informācijas standartizēts formāts un standartizēta secība būtu jāprasa neatkarīgi no tā, vai prospekts vai pamatprospekts ir sagatavots kā vienots dokuments, vai arī to veido atsevišķi dokumenti. Tāpēc ir nepieciešams, lai Regulas (ES) 2017/1129 I, II un III pielikumā tiktu noteikta standartizēta iedaļu secība attiecībā uz prospektā vai atsevišķi reģistrācijas dokumentā un vērtspapīru aprakstā sniedzamo informāciju. Minētajiem pielikumiem būtu jākalpo par pamatu Komisijai grozīt deleģētos aktus, ar ko nosaka prospekta, pamatprospekta un galīgo noteikumu standartizētu iedaļu formātu un secību, arī attiecībā uz šajās iedaļās izpaužamās informācijas veidiem. Turklāt ir jānosaka prospekta kopsavilkumā izpaužamās informācijas standartizēta secība.

(18)Prospekta kopsavilkums ir nozīmīgs dokuments, kas kalpo kā norādes, kuras palīdz privātajiem ieguldītājiem labāk izprast visu prospektu un orientēties tajā un tādējādi pieņemt pamatotus lēmumus par ieguldījumiem. Lai prospekta kopsavilkumu padarītu vieglāk lasāmu un saprotamāku privātajiem ieguldītājiem, ir jāatļauj emitentiem prospekta kopsavilkumā informāciju sniegt vai apkopot diagrammu, grafiku vai tabulu veidā.

(19)Regula (ES) 2017/1129 ļauj emitentiem palielināt prospekta kopsavilkuma maksimālo garumu par vienu lappusi, ja vērtspapīriem ir pievienota garantija, jo ir jāsniedz informācija gan par garantiju, gan par garantijas devēju. Tomēr, ja ir vairāk nekā viens garantijas devējs, ar papildu lappusi var nepietikt. Tādēļ ir vēl vairāk jāpalielina prospekta kopsavilkuma maksimālais garums, ja garantijas sniedz vairāk nekā viens garantijas devējs.

(20)Regula (ES) 2017/1129 ļauj emitentam, kurš apstiprinājumu vispārējam reģistrācijas dokumentam ir saņēmis divus gadus pēc kārtas, visus turpmākos vispārējos reģistrācijas dokumentus un to grozījumus iesniegt bez iepriekšēja apstiprinājuma. Lai mazinātu nevajadzīgu slogu un stimulētu vispārējā reģistrācijas dokumenta izmantošanu, līdz vienam gadam jāsamazina laikposms, kurā izpildāma prasība saņemt kompetentās iestādes apstiprinājumu, lai iegūtu bieža emitenta statusu un varētu izmantot priekšrocību iesniegt tikai jebkādus turpmākus vispārējos reģistrācijas dokumentus un to grozījumus. Šāds atvieglojums neietekmēs ieguldītāju aizsardzību, jo vispārējo reģistrācijas dokumentu un jebkādus tā grozījumus nevar izmantot kā prospekta daļu bez atkārtotas iesniegšanas apstiprināšanai attiecīgajā kompetentajā iestādē. Turklāt kompetentajai iestādei ir atļauts retrospektīvi pārskatīt tai iesniegto vispārējo reģistrācijas dokumentu, ja kompetentā iestāde uzskata, ka tas nepieciešams, un vajadzības gadījumā pieprasīt izdarīt grozījumus.

(21)Lai atvieglotu privātu uzņēmumu SPP sniegšanu Savienības publiskajos tirgos un kopumā samazinātu nevajadzīgas izmaksas un slogu uzņēmumiem, kas publiski piedāvā vērtspapīrus vai vēlas saņemt tirdzniecības atļauju regulētā tirgū, prospekts būtu būtiski jāracionalizē gan saistībā ar pašu kapitāla vērtspapīriem, gan vērtspapīriem, kas nav pašu kapitāla vērtspapīru, vienlaikus nodrošinot, ka tiek saglabāts pietiekami augsts ieguldītāju aizsardzības līmenis.

(22)Šķiet, ka ES izaugsmes prospektā iekļautais informācijas izpaušanas līmenis — kaut arī pārāk preskriptīvs MVU — būtu piemērots uzņēmumiem, kas vēlas saņemt atļauju tirdzniecībai regulētā tirgū. Tāpēc ir lietderīgi Regulas (ES) 2017/1129 I, II un III pielikumu saskaņot ar ES izaugsmes prospekta informācijas izpaušanas līmeni, par norādi izmantojot attiecīgos pielikumus, kas noteikti Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2019/980.

(23)Ņemot vērā, ka lēmumu par ieguldījumiem pieņemšanā arvien lielāka nozīme ir ilgtspējas apsvērumiem, ieguldītāji, pieņemot pamatotus lēmumus par ieguldījumiem, arvien biežāk ņem vērā informāciju par vidiskajiem, sociālajiem un pārvaldības (VSP) jautājumiem. Tāpēc ir jānovērš zaļmaldināšana, nosakot ar VSP saistīto informāciju, kas attiecīgā gadījumā jāsniedz prospektā par pašu kapitāla vērtspapīriem vai vērtspapīriem, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri, kuri tiek publiski piedāvāti vai kurus atļauts tirgot regulētā tirgū. Tomēr šai prasībai nevajadzētu pārklāties ar citos Savienības tiesību aktos noteikto prasību sniegt minēto informāciju. Tāpēc uzņēmumiem, kas publiski piedāvā pašu kapitāla vērtspapīrus vai mēģina iegūt atļauju tirgot pašu kapitāla vērtspapīrus regulētā tirgū, prospektā attiecībā uz laikposmiem, ko aptver iepriekšējā finanšu informācija, ar norādi būtu jāiekļauj vadības ziņojumi un konsolidētie vadības ziņojumi, kuros ietverts ilgtspējas ziņojums, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/34/ES. Turklāt Komisija būtu jāpilnvaro izstrādāt grafiku, kurā būtu norādīta ar VSP saistītā informācija, kura iekļaujama prospektos par vērtspapīriem, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri un kas tiek reklamēti kā vērtspapīri, kuros ņemti vērā VSP faktori vai kuri vērsti uz VSP mērķu sasniegšanu.

(24)Regulas (ES) 2017/1129 14. pantā paredzēta iespēja sagatavot vienkāršotu prospektu sekundārām emisijām, ko veic uzņēmumi, kuri jau ir saņēmuši atļauju tirdzniecībai regulētā tirgū vai MVU izaugsmes tirgū pastāvīgi vismaz 18 mēnešus. Tomēr informācijas izpaušanas līmenis vienkāršotajos prospektos sekundārām emisijām joprojām tiek uzskatīts par pārāk preskriptīvu un tuvu standarta prospektam, lai būtiski ietekmētu to uzņēmumu sekundārās emisijas, kuru vērtspapīru tirdzniecība jau ir atļauta regulētā tirgū vai MVU izaugsmes tirgū un uz kuriem attiecas periodiskas un pastāvīgas informācijas izpaušanas prasības. Lai kotēšanas dokumentāciju padarītu vieglāk saprotamu un tādējādi uzlabotu ieguldītāju aizsardzības iedarbīgumu, vienlaikus samazinot emitentu izmaksas un slogu, attiecībā uz šādām sekundārām emisijām būtu jāievieš jauns un efektīvāks ES turpmākas emisijas prospekts. Tomēr, lai ierobežotu slogu emitentiem un aizsargātu ieguldītājus, ir jāparedz pārejas periods prospektiem, kas apstiprināti saskaņā ar vienkāršoto informācijas izpaušanas režīmu sekundārām emisijām pirms jaunā režīma piemērošanas dienas. Šādam ES turpmākas emisijas prospektam būtu jābūt pieejamam emitentiem, kuru vērtspapīrus ir atļauts tirgot regulētā tirgū vai MVU izaugsmes tirgū nepārtraukti vismaz pēdējos 18 mēnešus, vai šādu vērtspapīru piedāvātājiem. Ar šiem kritērijiem būtu jānodrošina, ka šādi emitenti ir ievērojuši periodiskās un pastāvīgās informācijas izpaušanas prasības, kas noteiktas Direktīvā 2004/109/EK, attiecīgā gadījumā — Regulā (ES) Nr. 596/2014 vai attiecīgā gadījumā — Deleģētajā regulā (ES) 2017/565. Lai emitenti varētu gūt pilnīgu labumu no šī atvieglotā prospekta veida, ES turpmākas emisijas prospekta darbības jomai būtu jābūt plašai un būtu jāaptver tādu vērtspapīru publiski piedāvājumi vai tirdzniecības atļaujas regulētā tirgū, kas ir gan atvietojami, gan nav atvietojami ar vērtspapīriem, kuru tirdzniecība jau ir atļauta. Tomēr emitentam, kuram ir tikai vērtspapīri, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri, kuru tirdzniecība atļauta regulētā tirgū vai MVU izaugsmes tirgū, nevajadzētu atļaut sagatavot ES turpmākas emisijas prospektu, lai saņemtu atļauju tirdzniecībai regulētā tirgū ar pašu kapitāla vērtspapīriem, jo pašu kapitāla vērtspapīru SPP gadījumā ir nepieciešama visa prospekta satura izpaušana, lai ieguldītāji varētu pieņemt pamatotu lēmumu par ieguldījumiem.

(25)Regulas 14.a pantā minēto ES atveseļošanas prospektu pēc 2022. gada 31. decembra izmantot vairs nedrīkst. Minētā ES atveseļošanas prospekta priekšrocība bija tā, ka to veidoja viens ierobežota apjoma dokuments, un tādējādi emitentiem bija viegli to sagatavot, bet ieguldītājiem — saprast. Šo iemeslu dēļ ES turpmākas emisijas prospekta struktūrai vajadzētu būt tādai pašai, un uz to būtu jāattiecina tāds pats saīsināts pārbaudes periods kā uz ES atveseļošanas prospektu. Tomēr ES turpmākas emisijas prospekta prasībām acīmredzamu iemeslu dēļ nevajadzētu paredzēt, lai tiktu izpausta ar Covid-19 krīzi saistīta informācija. Tā kā ES turpmākas emisijas prospektam būtu jāaizstāj gan vienkāršotais prospekts sekundārām emisijām, gan ES atveseļošanas prospekts, tam būtu jābūt pastāvīgam un pieejamam gan pašu kapitāla vērtspapīru, gan vērtspapīru, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri, sekundārām emisijām. Turklāt tā izmantošanai nevajadzētu piemērot nekādus ierobežojumus papildus prasībai par minimālo laikposmu, kurā attiecīgo vērtspapīru tirdzniecība pastāvīgi atļauta regulētā tirgū vai MVU izaugsmes tirgū.

(26)ES turpmākas emisijas prospektā būtu jāiekļauj īsa formāta kopsavilkums, kas būtu noderīgs informācijas avots ieguldītājiem, jo īpaši privātajiem ieguldītājiem. Minētais kopsavilkums būtu jāiekļauj ES turpmākas emisijas prospekta sākumā, un tajā galvenokārt būtu jāsniedz pamatinformācija, kas ļautu ieguldītājiem lemt par to, kurus akciju publiskos piedāvājumus un atļaujas veikt tirdzniecību pētīt padziļināti, un pēc tam iepazīties ar ES turpmākas emisijas prospektu kopumā, lai pieņemtu pamatotu lēmumu par ieguldījumiem.

(27)Lai ES turpmākas emisijas prospektu padarītu par saskaņotu dokumentu un uzlabotu tā lasāmību ieguldītājiem visā Savienībā neatkarīgi no jurisdikcijas, kurā vērtspapīri tiek publiski piedāvāti vai kur to tirdzniecība atļauta regulētā tirgū, tā formāts būtu jāstandartizē gan pašu kapitāla vērtspapīriem, gan vērtspapīriem, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri. Šā paša iemesla dēļ informācija ES turpmākas emisijas prospektā būtu jāsniedz standartizētā secībā. Lai uzlabotu ES turpmākas emisijas prospekta lasāmību un lai ieguldītājiem būtu vieglāk to analizēt un orientēties tajā, attiecībā uz akciju sekundārām emisijām būtu jāierobežo šāda prospekta lappušu skaits. Tomēr šāds lappušu skaita ierobežojums nebūtu piemērots plašajai vērtspapīru kategorijai, kurā ietilpst pašu kapitāla vērtspapīri, kas nav akcijas, vai vērtspapīri, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri, kuri ietver plašu dažādu instrumentu klāstu — arī sarežģītus instrumentus. Turklāt uz kopsavilkumu, informāciju, kas iekļauta ar norādi, vai informāciju, kas jāsniedz, ja emitentam ir sarežģīta finanšu vēsture vai tas ir uzņēmies nozīmīgas finanšu saistības, šis lappušu skaita ierobežojums nebūtu jāattiecina.

(28)Viens no galvenajiem kapitāla tirgu savienības mērķiem ir atvieglot MVU piekļuvi publiskajiem Savienības tirgiem, lai šiem MVU nodrošinātu citus finansējuma avotus, kas nav banku aizdevumi, un iespēju paplašināt darbību un attīstīties. Prospekta sagatavošanas izmaksas var atturēt MVU, kas vēlas piedāvāt vērtspapīrus publiski, ņemot vērā, ka parasti šo piedāvājumu apmērs ir neliels. ES izaugsmes prospekts ir vieglāk sagatavojams prospekts, kas ieviests ar Regulu (ES) 2017/1129 un ir pieejams MVU un dažām citām kategorijām, tajā skaitā uzņēmumiem ar tirgus kapitalizāciju līdz 500 miljoniem EUR, kuru vērtspapīru tirdzniecība jau ir atļauta MVU izaugsmes tirgū. ES izaugsmes prospekta mērķis bija samazināt prospekta sagatavošanas izmaksas mazākiem emitentiem un vienlaikus sniegt ieguldītājiem būtisku informāciju, lai tie varētu novērtēt piedāvājumu un pieņemt pamatotu lēmumu par ieguldījumiem. Lai gan emitenti, kas sagatavo ES izaugsmes prospektu, var panākt diezgan ievērojamus izmaksu ietaupījumus, ES izaugsmes prospekta informācijas izpaušanas līmenis joprojām tiek uzskatīts par pārāk preskriptīvu un tuvu standarta prospektam, lai radītu būtisku pozitīvu ietekmi MVU. Tāpēc ir nepieciešams ES izaugsmes emisijas dokuments ar atvieglotām prasībām, lai dokumentācijas sagatavošanu MVU kotēšanai biržā padarītu vēl mazāk sarežģītu un apgrūtinošu un ļautu MVU gūt vēl lielākus ietaupījumus. Tomēr, lai ierobežotu slogu emitentiem un aizsargātu ieguldītājus, ir jāparedz pārejas periods ES izaugsmes prospektiem, kas apstiprināti pirms jaunā režīma piemērošanas dienas.

(29)Prasībām attiecībā uz ES izaugsmes emisijas dokumenta saturu vajadzētu būt atvieglotām, ņemot vērā ES atveseļošanas prospekta informācijas izpaušanas līmeni un dažus vienkāršākos dokumentus par kotēšanu biržā, kurus daži MVU izaugsmes tirgi pieprasa emitentiem sagatavot gadījumos, kad tie ir atbrīvoti no pienākuma publicēt prospektu, un kuru saturs ir paredzēts MVU izaugsmes tirgu noteikumos. Samazināta apjoma informācijai, kas jāizpauž ES izaugsmes emisijas dokumentā, būtu jābūt samērīgai ar MVU izaugsmes tirgos kotēto uzņēmumu lielumu un to vajadzībām finansējuma piesaistei, kā arī būtu jānodrošina pienācīgs ieguldītāju aizsardzības līmenis. Lai atvieglotu pāreju uz jaunu un efektīvāku režīmu un novērstu risku, ka konsultanti pārliecina mazos uzņēmumus turpināt izmantot pilno prospektu, ES izaugsmes emisijas dokumenta izmantošana vērtspapīru publiskajam piedāvājumam būtu jānosaka kā obligāta prasība.