B. tākā2005. gada 5. j ūlija lēmumāParlaments piepras īja, lai iepriek šminētais 2005. gada 16. marta
lēmums tiktu anul ēts vai atsaukts, k āarījebkurāgadījumātiktu pārtrauktas no šīsprieduma izrieto šās
faktiskās vai tiesiskās sekas;
C. tākāpēc Parlamenta pazi ņojumiem, kuros tika v ērsta uzmanība uz iepriek šminēto 2005. gada 5. j ūlija
lēmumu, Francijas Republikas Tieslietu ministrs pazi ņoja, ka, tākāKasācijas tiesas spriedums ir st ājies
spēkā, to nekādi tiesiskāceļānevar anulēt vai atsaukt, k ātas prasīts iepriekšminētajārezolūcijā;
D. tākāProtokols par privil ēģijām un imunit āti Eiropas Kopien ās ir Kopienas prim āro tiesību daļa;
E. tākā, atsakoties piem ērot Francijas Krimin ālprocesa kodeksa 100-7. panta pirmo punktu attiec ībāuz
Eiropas Parlamenta deput ātu no Francijas, Francijas kompetent ātiesu iestāde ir pārkāpusi Kopienas
primārās tiesības;
F. tākāno Tiesas judikat ūras izriet, ka dal ībvalsts ir atbild īga par nacion ālās tiesu iestādes lēmumu (1);
G. tākāKomisijai kālīgumu sargātājai ir jāuzsākšīLīguma 226. pant āparedzētāprocedūra,
1. nolemj pras īt Komisijai uzs ākt EK līgumāparedzēto procedūru pret Francijas Republiku par Kopienu
primāro tiesību pārkāpšanu;
2. uzdod t āpriekšsēdētājam nekavējoties nosūtītšo rezolūciju Komisijai un Francijas Republikas kompe-
tentajām iestādēm.
(1) Lieta C-224/01 Köbler pret Austrijas Republiku, 2003. g. kr ājums, I-10239. lpp.
P6_TA(2005)0427
Globaliz ācijas soci ālie aspekti
Eiropas Parlamenta rezol ūcija par globaliz ācijas soci ālajiem aspektiem (2005/2061(INI))
Eiropas Parlaments ,
—ņemot vērāKomisijas pazi ņojumu “Globalizācijas sociālie aspekti —ES politikas ieguld ījums, lai
labumu varētu gūt visi”(KOM(2004)0383),
—ņemot vērā2004. gada 24. febru āra ziņojumu, ko sagatavoja Pasaules Komisija par globaliz ācijas sociā-
lajiem aspektiem (PKGSA), kura nosaukums ir “Godīga globalizācija: veidojot iesp ējas visiem ”,
—ņemot vērāReglamenta 45. pantu,
—ņemot vērāNodarbinātības un sociālo lietu komitejas zi ņojumu, kāarīĀrlietu komitejas un Att īstības
komitejas atzinumus (A6-0308/2005),
A. tākā, lai arīglobalizācijai ir daudz pozit īvu aspektu un glob ālātirgus ekonomika, pateicoties zin ātnes
sasniegumiem, izteikti veicina produktivit āti, tomēr globalizācijas process ir b ūtiski izjaucis l īdzsvaru
ekonomikas un soci ālajās jomās gan valstu iek šienē, gan starp t ām un rada sabiedr ībānopietnas
bažas,ņemot vērāaugsto bezdarba un nabadz ības līmeni, kas ietekm ēlielu daļu iedzīvotāju visā
pasaulē;
B. tākāglobalizācija padziļina plaisu starp bag ātiem un nabagiem, un c īnoties pret tās negatīvo ietekmi, ir
jāiegulda milzu l īdzekļid ažādu vecuma grupu cilv ēkos no visiem sabiedr ības slāņiem;18.11.2006. LV C 280 E/65 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Otrdiena, 2005. gada 15. novembris
C. tākāekonomika k ļūst aizvien glob ālāka un politizētāka, bet reglament ējošās institūcijas lielākoties ir un
paliek vietējas vai reģionālas, un tākāneviena no eso šajām institūcijām nenodrošina globālo tirgu
demokrātisku pārraudzību vai principi ālo nevienlīdzību novēršanu starp valst īm,
1. atzinīgi vērtēKomisijas pazi ņojumu, kuršpiedāvāiespēju sākt diskusiju par PKGSA zi ņojumu ar mērķi
izstrādāt atbilstošu ES politikas virzienu, bet taj āpašālaikāsagaida no Komisijas konkr ētākus priekšlikumus
par ES iekšpolitikas un ārpolitikas virzieniem šajājomā;
2. ir vienispr ātis ar PKGSA, ka globaliz ācijas procesāļoti nozīmīgi ir sociālie aspekti, kuru pamat āir
vispārējas kopīgas vērtības, cilvēktiesību un cilvēka cieņas ievērošana, ka globaliz ācijai jābūt taisnīgai, iesais-
tošai, demokrātiski vadītai un jānodrošina iespējas un reāls labums vis ām valstīm un cilvēkiem, un jāatbilst
Tūkstošgades attīstības mērķiem (TAM);
3. uzskata, ka ES iek špolitikas unārpolitikas virzieni, k āarītās sociālais modelis un att īstība starptautisk ā
līmenīvar sniegt noz īmīgu ieguldījumušajāprocesā, veicinot tādu globālo sadarbību, kas būtu balstīta uz
savstarpēju cieņu un norisinātos konstrukt īvu sarunu ce ļā, apzinoties to, ka mums visiem ir kop īgs liktenis;
4. atzīmēPKGSA ziņojuma norādi uz to, ka globaliz ācijas nodrošinātie labumi un rad ītās problēmas ir
nevienlīdzīgi sadalītas gan valstu starp ā, gan to iekšienē, un atzīmē,k ak o pš1990. gadiem šīsituācija ir
uzlabojusies vien īgiĀzijā;
5. uzskata, ka globaliz ācijai nav jānozīmētikai tas, ka ES var p ārdot vairākārpus Eiropas, bet tai j āno-
zīmētas, ka joīpaši trešās pasaules valstis var vair ākpārdot ES, lai t ādējādi veicinātu izaugsmi, nodarbin ā-
tību un sociālo integrācijušajās valstīs; atzīst, ka kopējālauksaimniec ības politika ir j āreformē, lai attīstītušo
globalizācijas aspektu un lai kampa ņa“Padarīt nabadzību par vēsturi”vainagotos pan ākumiem;
6. aicina Padomi un Komisiju nodro šināt to, lai ES tirdzniec ības, lauksaimniec ības politika un ārpolitika
atbilstu attīstības politikai, k ānoteikts Līguma 178. pant ā, un lai tās atbilstu arīTAM;
7. uzskata, ka Eiropas Savien ībai būtu jāveic praktiski pas ākumi cīņāpret nabadzību, izstrādājot atbilsto-
šākus lauksaimniec ības un tirdzniec ības politikas virzienus, kas b ūtu saistīti ar parādu atlaišanu un palīdzību;
8. uzsver, ka nabadz ība un vides post ījumi ir savstarp ēji cieši saistīti—vides problēmas, piemēram,
bioloģiskās daudzveidības samazināšanās vai klimata p ārmaiņas, bieži ietekmēsabiedrības visnabadz īgākos
slāņus, liekot tiem grimt v ēl lielākānabadzībā, savukārt nabadzība izraisa vēl lielākus kaitējumus videi, jo
nav nekādas citas alternat īvas, kāvien izlaupīt dabas resursus; l īdz ar to globaliz ācijas sociālie aspekti ir
jāanalizēsaistībāar vides aspektiem;
9. atzinīgi vērtēLisabonas vidusposma p ārskata ziņojumu un uzsver to, ka p ārskatītāLisabonas strat ēģija
var būt noderīgs līdzeklis daudzu globaliz ācijas problēmu risināšanā; atkārtoti paužsavu atbalstu Lisabonas
stratēģijai, kurāuzsvērta ekonomisko, soci ālo un vides aspektu savstarp ējāsaistība; uzskata, ka vair āku n
labāku darbvietu rad īšana ir būtisks priekšnosacījums tam, lai pasaules att īstība būtu vērsta sociālātaisnī-
guma virzien ā; norāda uz to, ka da ži labas prakses piem ēri dalībvalstīs var būt par paraugu cit ām pasaules
daļām; tomēr atzīmē, ka tas var notikt tikai tad, ja dal ībvalstis veiksm īgi ieviešnepieciešamās strukturālās
reformas, savstarp ēji veicinot un saska ņojot ekonomisko att īstību, nodarbin ātību un sociālo politiku; uzsver
efektīvas pārvaldības nepieciešamību, lai ieviestu šīs reformas, un mudina dal ībvalstis un to vald ības uzņem-
ties atbildību par to, lai p ārskatītāLisabonas strat ēģija tiktu veiksm īgi realizēta; turklāt uzsver, ka dal ībvalstu
savstarpējāsadarbība ir nozīmīga, lai vairāk ieguldītu cilvēkresursos, pētniecībāun jauninājumos; uzskata, ka
Lisabonas strat ēģijas mērķi ir minimums, kas dal ībvalstīmbūtu jācenšas sasniegt;C 280 E/66 LV 18.11.2006. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Otrdiena, 2005. gada 15. novembris
10. atzinīgi vērtēKomisijas secin ājumu par to, ka konkur ētspējas saglabāšanai ES iekšienēir vajadzīgi lieli
ieguldījumi cilvēkresursos vis ās vecuma grup ās, lai visiem garant ētu augstu soci ālās labklājības līmeni; tādēļ
sagaida konkr ētus pasākumus un priek šlikumusšādu ieguldījumu nodrošināšanai un aicina ES koncentr ēt
centienus uz to, lai uzlabotu kvalifik āciju paaugstin āšanu visos līmeņos,īpaši attiecībāuz nekvalific ētu dar-
baspēku, tādējādi nodrošinot iespēju darbiniekiem izmantot iesp ējas, ko piedāvāglobalizācija, un atbalstot
uzņēmumus, kas uz ņemas atbildību par savu str ādnieku profesion ālo izglītību;
11. aicina Komisiju un Padomi veicin āt sociālas politikas darba k ārtībasīstenošanu, kuras m ērķii r :
— iesaistošas un viendab īgas sabiedrības attīstība, kas jau iepriek šnosaka, ka ir nepiecie šami pasākumi,
kuri veicinātu stabilu nodarbin ātību un strādājošo tiesību ievērošanu,
— tādas sabiedrības izveide, kas balst ītos uz dzimumu vienl īdzību un cīņu pret visu veidu diskrimin āciju,
— sociālāpolitika, kura aptvertu visas sabiedr ības grupas,
— visu pušu iesaistīšana kādažādu sociālo un nodarbin ātības politiku sast āvdaļa;
12. uzsver, ka vald ības vienas pa šas nevar nodro šināt efektīvus darba tirgus noteikumus un soci ālās dro-
šības sistēmas, ir jāiesaista sociālie partneri, kuriem ir ties ības līdzdarboties l ēmumu pieņemšanas procesā
gan valsts, gan Eiropas l īmenī; uzskata, ka v ēl vairākjāpaplašina darba dev ēju organizāciju un arodbiedr ību
iespējas un spēja risināt konstruktīvu sociālo dialogu, jo tas ir b ūtiski, lai atvieglotu un nov ērstu restrukturi-
zācijas iespējamās negatīvās sekas, kāarītas ir priekšnosacījums, lai ES var ētu paredzēt globalizācijas nega-
tīvās sekas un pozit īvās iespējas;
13. uzsver, ka ir noz īmīgi respektēt un ievērot Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, uzsver visu cilv ēktie-
sību, tostarp ekonomisko, soci ālo tiesību un tiesību vides jom āsavstarpējo atkarību un nedalāmību, un SDO
Pamata darba standartu (PDS) noz īmību, izskaužot diskrimināciju darba viet āsu ncīņāpret piespiedu un
obligāto darbu, kāarīnodrošinot tiesības apvienoties un r īkot kolektīvas sarunas un likvid ējot bērnu darbu;
atzīmē,k ašobrīd Vispārējās Cilvēktiesību deklarācijas principi un PDS netiek pien ācīgi piemēroti;
14. atzīmēPKGSA viedokli, ka attiec ībāuz Pamata darba standartiem re ālais stāvoklis bieži vien neatbilst
pieņemtajiem lēmumiem un politiskajai praksei; aicina Padomi, Komisiju un dal ībvalstis darīt visu iespējamo,
lai veicinātu PDS ieviešanu gan iekšpolitikas, gan ārpolitikas virzienos un nodro šinātu, lai neviens politikas
virzienu aspekts nekav ētušo standartuīstenošanu; atzīmēES iespēju veicināt PDS ar divpus ēju un reģionālu
līgumu, attīstības unārējās sadarbības un tādas tirdzniec ības politikas pal īdzību, kasļauj jaunattīstības
valstīm piekļūt tirgiem, sekm ējot privātās iniciatīvas sociālās attīstības jomāun labu pārvaldību globālā
līmenī;
15. aicina ES da žādāsārējās programmās lielāku nozīmi piešķirt sociālajām tiesībām un sociālajam dialo-
gam, cilvēktiesībām un likumu priorit ātei, bērnu tiesību, joīpaši tiesību uz izglītību aizsardzībai, par galveno
uzskatot demokratiz āciju, tiesiskuma nostiprin āšanu jaunattīstības valstīs, bez kānav iespējama ilgtspējīga
attīstība;
16. pieprasa, lai Komisija ar divpus ējiem līgumiem garant ēvismaz PDS iev ērošanu, lai nodro šinātu cilvē-
cīgus darba apst ākļus un novērstu sieviešuu nbērnuļaunprātīgu izmantošanušajās valstīs;
17. atzinīgi vērtēKomisijas priek šlikumu par to, ka divpus ējās attiecībās var paredzēt atvieglojumus pro-
duktiem, kuri atbilst noteiktiem soci āliem standartiem; atzin īgi vērtēKomisijas priek šlikumu par “kopīgiem
divpusējiem novērošanas centriem ”, kas apspriestu un p ārraudzītu globalizācijas sociālos aspektus divpus ējos
līgumos; lūdz Komisiju izstr ādāt priekšlikumu par soci ālo marķējumu; uzskata ar ī, ka Eiropas Savien ībai,
pildot PKGSA ieteikumus, j āizmanto divpus ējās attiecības, lai darba vietas, kuras p ārvieto uzārzonas terito-
rijām vai izvieto ārpus ES, nek ļūtu par mazapmaks āta darba centriem tre šās pasaules valst īs, bet radītu
augstas kvalit ātes darba vietas, kas uzlabotu attiec īgo valstu strādnieku un vi ņuģimeņud zīves apstākļus;18.11.2006. LV C 280 E/67 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Otrdiena, 2005. gada 15. novembris
18.šajāsakarāaicina Komisiju p ārskatīt visus esošos divpusējos līgumus, joīpaši ekonomiskās partnerī-
bas līgumus un zivsaimniec ības partnerības līgumus, lai nodro šinātu to pilnīgu atbilstību Tūkstošgades attīs-
tības mērķiem un ilgtsp ējīgas attīstības principam;
19. atzinīgi vērtēKomisijas priek šlikumu Komisijai, Padomei un dal ībvalstīm censties pan ākt, lai Starp-
tautiskādarba organiz ācija iegūtu novērotāja statusu PTO, t ādējādi perspektīvāuzlabojot iest āžu dialogu;
atzīmē, ka Parlaments 2002. gada 4. j ūlija rezolūcijāpar darbaspēku, sociālo pārvaldību un globaliz āciju (1)
jau ir aicinājis iestādes un dalībvalstis sasniegt šomērķi un tagad aicina strauj āk virzīties uz to; turkl āt aicina
Komisiju, Padomi un dal ībvalstis censties pan ākt, lai SDO standarti b ūtu saistoši PTO dalībvalstīm;
20. uzskata, ka pien ācīgam darbam saska ņāar SDO Pien ācīga darba programmu ir j āpiešķir prioritāte
valsts, ES un pasaules l īmenī; uzsver, ka pien ācīga darba garant ēšana, tostarp darba likumdo šanas, sociālās
aizsardzības, kāarīvīriešu un sieviešu vienlīdzības ievērošana, ir vienīgais ceļškāefektīvi izskaust nabadz ību;
tomēr uzsver, ka ES ārpolitikāun Eiropas Savien ības starptautiskaj ātirdzniecības, kāarīfinanšu un mone-
tārajāpolitikāš āds mērķis nav izvirzīts;
21. atzīmē, ka 1999. gad āSietlāPTO Ministru konferences sarunu mand ātābija paredzēts, ka ES organi-
zēs ministru konferenci par tirdzniec ības, nodarbin ātības un PDS jaut ājumiem; atzīmē, ka Eiropas Savien ība
apņēmās to izdarītlīdz 2001. gadam; tagad aicina Komisiju beidzot izdar īt nokavēto vēlākais līdz 2006. gada
jūnijam; gatavojoties konferencei, ir j āuzsāk dialogs ar PTO jaunatt īstības valstīm par tirdzniec ības, nodarbi-
nātības un minim ālo darba standartu savstarp ējo saistību;
22. uzskata, ka ES k ānozīmīgai starptautiskai partnerei vajadz ētu būt programmas “Pienācīgu darbu un
pienācīgu pensiju ikvienam ”galvenajai veicin ātājai; uzsver, ka ir j āpieņem konkrēti obligātie darba un soci ā-
lās aizsardzības standarti un tie ir j āatzīst par sociāli ekonomisko minimumu, kas nestu ilgsto šu labklājību
visām pasaules valst īm, un ka būtu vēlams pēc iespējas drīzāk pieņemt kādevīto Tūkstošgades attīstības
mērķi darba vietu, nodarbin ātības un pienācīga darba nodro šināšanu;
23. piekrītP K G S A ,k aT ūkstošgades attīstības mērķi ir pirmais solis ce ļāuz sociālekonomisku pamatu
globālajai ekonomikai; piekr īt Komisijai, ka ir j āstiprina ES politikas virzienu saska ņotībašajājomā; sagaida
no Komisijas konkr ētus priekšlikumusšīmērķa sasniegšanai; uzsver, ka ir bezj ēdzīgi ierobežot ES sociālo
acquis , lai saglabātu konkurētspēju globālāmērogā,d rīzākbūtu jāuzlabo produktivit āte un izglītība, lai Eiro-
pas Savienībāsaglabātu augstu ien ākumu līmeni;
24. vēršuzmanību uz to, ka re ģioni ir piemēroti sociālo modeļu pilnveidošanai un globaliz ācijas pro-
blēmu risināšanai; norāda uz to, ka ES dal ībvalstu solidarit āte un ES cie šās attiecības ar kaimi ņvalstīm
saskaņāar Eiropas kaimi ņattiecību politiku var b ūt piemērs citām pasaules da ļām; uzskata, ka ES partner ībai
jābūt attiecināmai arīuz sociālajiem jautājumiem, cita starp āarīuz jautājumu par darba standartiem;
25. sagaida, ka Komisija izmantos ES l īdzekļus negatīvo rezultātu novēršanai un atvērs jaunas perspekt ī-
vas jutīgākajiem reģioniem un rūpniecības nozarēmu nvājākām darbaņēmēju grupām; sagaida no Komisijas
atbilstošurīcību, lai novērstu to, ka uz ņēmumi tiek p ārvietoti tikai ar m ērķis aņemt struktur ālo vai citu
fondu finansējumu un pieprasa sistem ātiski pārbaudīt to, vaišolīdzekļu sadale atbilst ilgtermi ņamērķiem;
26. uzsver, ka pa šreizējais ekonomikas modelis ir ļoti atkarīgs no naftas resursiem un ka šīatkarība var
negatīvi ietekmēt ne tikai cenas ener ģijas deficīta gadījumos, bet ar ī, un galvenok ārt, izraisīt konfliktus un
politisku nestabilit āti dienvidu puslodes ra žotājvalstīs, un tam ir ārkārtīgi nopietnas soci ālas sekas;
27. uzsver god īgas tirdzniecības nozīmību cīņāpret nabadzību lauku reģionos, un mudina Komisiju kon-
krētāk pildīt savus solījumus —sniegt ražotājiem, kasīsteno godīgu tirdzniecību, un viņu produkcijas izpla-
tītājiem ES valst īs lielāku tehnisku atbalstu, k āarīatbalstu no bud žeta līdzekļiem;
(1) OV C 271 E, 12.11.2003., 598. lpp.C 280 E/68 LV 18.11.2006. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Otrdiena, 2005. gada 15. novembris
28. uzsver, ka attieksmei pret jaunatt īstības valstīm un vismaz āk attīstītajām valstīm Pasaules tirdzniec ības
organizācijājābūtīpašai,ņemot vērāviņu relatīvi vājo pozīciju starptautisk ās tirdzniecības sistēmā;
29. uzsver, ka globaliz ācijas sociālo aspektu dēļir nepieciešamas reformas PTO darb ā; turklāt uzsver, ka
PTO līgumi ir jāvērtē,ņemot vērāto ekonomisko, soci ālo ietekmi un ietekmi uz vidi, un ka “nepieciešamī-
bas”pārbaude saistībāar Tehniskajiem šķēršļiem tirdzniec ībai un citiem l īgumiem, būtu jāizstāja r“ilgtspējī-
bas”pārbaudi;
30. uzsver, ka ir j āizveido satur īga demokrātiskas kontroles sist ēma attiecībāuz Pasaules tirdzniec ības
organizāciju, kas noz īmēvēlētu pārstāvju vai parlamentu īstenotu rūpīgu tiesību aktu pārbaudi;
31. uzsver politikas saska ņotības nozīmību un piekrīt Komisijas viedoklim, ka ES b ūtu jācenšas panākt
konsekventu nost āju ANO, SDO, SVF, Pasaules bank āun citās starptautisk ās iestādēs; tāpat aicina Komisiju
veltītpūles, lai nodro šinātu, ka citas SDO dal ībvalstis panāktu savu politikas virzienu saska ņotību citās
starptautiskās organizācijās, joīpaši PTO; uzskata, ka visp ārēji atzītajiem obligātajiem darba standartiem ir
jāpiešķir prioritātešajās organizācijās; uzskata, ka ES sp ēja veicināttādu attīstības modeli, kur špilnībā
integrētu sociālos aspektus, jo īpaši obligātos darba standartus, palielin āsies, kad tābūs vienoti pārstāvēta
daudzpusējas pārvaldības iestādēs;
32. uzsver, ka soci ālāprogresa veicin āšanai trešās pasaules valst īs ir nepieciešama Apvienoto N āciju Orga-
nizācijas nostiprin āšana; tādēļrosina dalībvalstis atbalst īt ANO notieko šās reformas; uzsver, ka jauna un
spēcīga ANO Ekonomikas un soci ālāpadome, ideālāvariantāpārveidota par Cilv ēces attīstības padomi ar
pilnvarām koordinēt Starptautisk āvalūtas fonda, Pasaules bankas, PTO un SDO darbu, t āpat arīANO Attīs-
tības programmu un ANO Vides programmu, ir nepiecie šama, lai panāktu politikas saska ņošanu Tūkstošga-
des attīstības mērķu sasniegšanai, un kopum ānodrošinot, lai globaliz ācija kalpotu par l īdzekli sociālā
progresa veicin āšanai;
33. piekrīt PKGSA, ka pak āpeniski jāpaplašina Parlamenta veikt ādaudzpusējo sistēmu pārraudzība; atzi-
nīgi vērtēparlamentārās grupas priek šlikumu par saska ņotību un konsekvenci starp glob ālajiem politikas
virzieniem ekonomikas, soci ālajāun vides jom ā, kuriem būtu jāizveido integr ēta lielāko starptautisko orga-
nizāciju pārraudzība; uzskata, ka šīir iespēja Eiropas Parlamentam iesaist īties parlament ārajāgrupāun dot
savu ieguldījumu procesos, kas nodro šinātu to, lai no globaliz ācijas maksim ālu labumu gūtu visas sociālās
grupas;
34. piekrīt Komisijai, ka priv ātais sektors un priv ātās iniciatīvas, kopīgo interešu grupu veido šana un
mobilizēšana un dažādu sociālo organizāciju (piemēram NVO) glob āla rīcība var sniegt noz īmīgu ieguldī-
jumu, veicinot labu soci ālo pārvaldību; atzinīgi vērtēKomisijas atbalstu ESAO pamatnost ādnēm
starptautiskajiem uz ņēmumiem, kuras sniedz pamatkrit ērijus atbildīgai komercdarb ībai; atbalsta Komisijas
priekšlikumu veicin ātšo pamatnostādņuīstenošanu, atsaucoties uz t ām divpusējos līgumos; piekr īt Komisi-
jai, ka pamatnost ādnes jāieviešstingrāk un konsekvent āk; aicina Komisiju ar īturpmāk veicināt informētību
par labu praksi, k āarīesošajām iespējām un veidiem, t ādiem kāESAO Pamatnost ādnes;
35. uzskata, ka mazos un vid ējos uzņēmumus nevar atstumt no akt īvas līdzdalības globālajāekonomikā,
un līdz ar to mudina Komisiju stimul ētšādu uzņēmumu sadarb ības tīklu izveidi; k āarīaicina pielāgot
Eiropas uzņēmumu un kooperat īvo sabiedrību statūtus, laišāda veida uzņēmumi varētu būt pilnvērtīgi
globalizētās ekonomikas dal ībnieki;
36. atzīmē, ka PKGSA iesaka Starptautiskajai darba organiz ācijai sasaukt starptautisku ieinteres ēto pušu
forumu par korporat īvo sociālo atbildību (KSA); atz īmē, ka PKGSA atz īst sastopamo skeptisko attieksmi pret
KSA shēmu praktisko ietekmi; iesaka Komisijai turpin āt informēšanas pasākumus, lai veicin ātu KSA pielie-
tojumu uzņēmējdarbībā;18.11.2006. LV C 280 E/69 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Otrdiena, 2005. gada 15. novembris
37. uzskata, ka daudznacion ālo uzņēmumu sociālajai un vides atbild ībai jābūt skaidri izstr ādātai un ka ir
jāpaplašina ES rīcībašajājomā; uzskata, ka konkr ēts izvērtējums paveiktajam saist ībāar Ieinteresēto pušu
forumu par KSA ļoti kavējas un aicina Komisiju public ētz iņojumu;
38. atbalsta Komisijas centienus veicin āt starptautisko sabiedr ību izpratni par soci ālo atbildību, kas pagai-
dām neko daudz nav devu ši;
39. aicina Komisiju izstr ādāt priekšlikumu par soci ālo marķējumu, kas būtu balstīts uz tādiem kritērijiem
kācilvēktiesību un arodbiedr ību tiesību ievērošana, darba vides st āvoklis, darbinieku apm ācība un attīstība,
vienlīdzīga attieksme, k āarīsociālo unētisko aspektu respekt ēšana attiecībāuz darbiniekiem un apk ārtējās
kopienas iedz īvotājiem;
40. atzīmē, ka valstu migr ācijas politikas virzieni arvien vair āk ir izstrādāti tā, lai atbilstu viet ējādarba
tirgus vajadzībām; uzstāj, ka migrācijas politikai j āatbilst Starptautiskajai konvencijai par visu viesstr ādnieku
un viņuģimeņu tiesību aizsardzību;
41. uzsver nepiecie šamību noteikt tādu migrācijas politiku, kuras pamat ābūtu Starptautisk ākonvencija
par visu viesstr ādnieku un viņuģimeņu tiesību aizsardzību un kura atbilstu gan darba tirgus vajadz ībām, gan
arīnodrošinātu atbilstīgu viesstrādnieku un vi ņuģimeņu tiesību aizsardzību;
42. atzīmē, ka migrācija ir nozīmīgs, bet vienlaikus ar īļoti jutīgs jautājums diskusij ās par globaliz āciju,
kuru atrisināt var tikai tad, ja dal ībvalstis vienojas par kop īgu atzīšanas un integr ācijas procedūru;
43. uzsver, ka ir j ānodrošina, lai cilvēki būtu labāk informēti gan par globaliz ācijas priekšrocībām, gan
problēmām, unšajāsakarāīpaši izceļizglītības iestāžu un plašsaziņas līdzekļu nozīmi;
44. mudina Padomi un Komisiju ieguld īt nepieciešamos resursus un l īdzekļus minētāprocesa veicin āšanā;
45. uzdod priek šsēdētājam nosūtītšo rezolūciju Padomei, Komisijai, dal ībvalstu, pievieno šanās sarun-
valstu un kandid ātvalstu valdībām un parlamentiem.C 280 E/70 LV 18.11.2006. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Otrdiena, 2005. gada 15. novembris