Komisijas ziņojums - Komisijas gada ziņojums par Garantiju fondu un tā pārvaldību 2005. gadā {SEC(2006) 891} /* COM/2006/0366 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 10.7.2006 COM(2006) 366 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS Komisijas gada ziņojums par Garantiju fondu un tā pārvaldību 2005. gadā {SEC(2006) 891} SATURA RĀDĪTĀJS 1. Juridiskais pamats 3 2. Fonda stāvoklis 2005. gada 31. decembrī 3 2.1 Finanšu analīze 3 2.2 Grāmatvedības izklāsts 4 3. Iemaksas Fondā 5 3.1. Iemaksas no vispārējā budžeta finanšu gada laikā 5 3.2. Fonda likvīdo aktīvu finanšu ieguldījumu procenti 6 3.3. Summas, kas atgūtas no saistības neizpildījušiem parādniekiem 7 4. Fonda saistības 7 4.1. Neizpildīto saistību maksājumi 7 4.2. Atlīdzība EIB 7 1. Juridiskais pamats Ar Padomes 1994. gada 31. oktobra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2728/94 („Regula”) izveidoja Garantiju fondu ārējai darbībai („Fondu”), kura resursus izmanto, lai atmaksātu Kopienas kreditoriem, ja Kopienas piešķirtā vai garantētā aizdevuma saņēmējs nepilda saistības (OV L 293, 12.11.1994., 1. lpp.). Regulā grozījumus izdarīja ar Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1149/99 (OV L 139, 2.6.1999., 1. lpp.) un Padomes 2004. gada 22. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2273/2004 (OV L 396, 31.12.2004., 28. lpp.) („grozītā Regula”). Saskaņā ar Regulas 6. pantu Komisija Fonda finanšu pārvaldību uzticēja Eiropas Investīciju bankai (EIB) saskaņā ar Komisijas un EIB 1994. gada 23. novembrī Briselē un 1994. gada 25. novembrī Luksemburgā parakstīto nolīgumu („Nolīgums”). Saskaņā ar Nolīguma 8. panta 2. punktu Bankai ik gadus līdz 1. martam jānosūta Komisijai gada ziņojums par Fonda un tā pārvaldības stāvokli, ieskaitot ieņēmumu un izdevumu pārskatu, „pārskatu par finanšu darbību”, un Fonda finanšu pārskatu par iepriekšējo gadu, „pārskatu par Fonda finanšu stāvokli”. Sīkāka informācija par ziņojumu par 2005. gadu atrodama Komisijas dienestu darba dokumenta („Pielikums”)[1] 2. sadaļā. Turklāt grozītās regulas 7. pants pieprasa, lai Komisijai ne vēlāk kā līdz nākamā finanšu gada 31. martam nosūtītu Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai gada pārskatu par Fonda stāvokli un tā pārvaldību iepriekšējā gadā. 2. Fonda stāvoklis 2005. gada 31. decembrī 2.1 Finanšu analīze Noslēdzot 2005. finanšu gadu, Fonda stāvoklis ir atspoguļots saskaņā ar starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (IFRS) . Fonda kopējais apjoms bija EUR 1 324 663 957,25 (skat. pielikuma 3. iedaļu: Pārskats par Fonda finanšu stāvokli 2005. gada 31. decembrī, ko sniedz EIB). Šī summa kopš Fonda izveides ietver visas - budžeta iemaksas Fondā (EUR 2 672 274 500,00); - kārtējā gada neto rezultātu (EUR 523 763 636,64); - novēlotas atmaksas no trešām valstīm (EUR 575 673 913,77); - parādus, kas atbilst atmaksām EIB, kas nav veiktas (EUR 711 557,47); - komisijas maksu, kas saņemta par novēlotiem maksājumiem 2002. gadā (EUR 5 090 662,91); - pielāgojumu, pamatojoties uz IFRS piemērošanu, novērtējot Fonda portfeli, EUR 46 981 944,72 apmērā (Skat. posteni „Rezerves” Garantiju Fonda bilances pasīvā pielikuma 3. sadaļā); - atņemot garantiju izmaksas (EUR 477 860 856,19); - kārtējās Fonda pārpalikuma atmaksas budžetā (EUR 1 683 140 000,00); - un ārkārtas atmaksu budžetā (EUR 338 831 402,07), kas veikta 2005. gada 10. janvārī un kas veido 9% no nenomaksātajām operācijām, kas tika piešķirtas jaunajām dalībvalstīm 2004. gada 1. maijā (Skat. Fonda regulas jaunāko grozījumu 1. daļu). Pēc uzkrāto izdevumu (EUR 725 117,47 no kuriem EUR 702 497,47 pārvaldības maksas (atlīdzība EIB)) atņemšanas, Fonda kopējais apmērs 2005. gada 31. decembrī ir 1 323 938 839,78 EUR. Saskaņā ar Regulas 3. pantu Fonda apjomam jāsasniedz attiecīgs līmenis (paredzētais apjoms), kas noteikts kā 9% no visas neatmaksātās saistību pamatsummas, kas palielināta par nesamaksātajiem procentiem. Tādējādi nenomaksāto aizdevumu un aizdevumu garantiju operāciju summa trešām valstīm[2], tai pieskaitot nesamaksātos procentus, 2005. gada 31. decembrī kopā bija EUR 13 680 125 069,70, no kuriem EUR 125 823 921,72 tika uzskaitīti kā vēl nesamaksātie procenti. Attiecība starp Fonda resursiem (EUR 1 323 938 839,78) un neatmaksāto saistību pamatsummu grozītās Regulas izpratnē bija 9,68%. Tā kā tas ir vairāk nekā paredzētais apjoms – 9% no kopējās nenomaksātās garantētās summas (kas ir noapaļota līdz 1 231,21 miljonam euro) –, no Fonda jāveic atmaksa Eiropas Savienības vispārējā budžetā, kā noteikts Regulas 3. panta 3. daļā. Summa, kas 2006. gadā jāatmaksā budžetā, ir EUR 92 730 000,00. 2.2 Grāmatvedības izklāsts Eiropas Kopienas ir apņēmušās veikt būtiskas izmaiņas savā grāmatvedības sistēmā ar mērķi finanšu pārskatus 2005. gadā izstrādāt, pamatojoties uz uzkrāšanas principu. Šīs modernizēšanas ietvaros Komisija nolēma sniegt savus pārskatus saskaņā ar jaunajiem grāmatvedības noteikumiem, kas pieņemti, iedvesmojoties no IPSAS /IFRS principiem. Lai atbilstu šiem principiem, attiecīgi ir sagatavoti Fonda finanšu pārskati pirms konsolidācijas. Bilances kopējā summa pirms konsolidācijas ir EUR 1 325 891 755,37. Tas ietver Fonda kopējo summu, kam pieskaitīti no Fonda segtie nokavētie maksājumi, uzkrātie procenti par novēlotajiem maksājumiem un citi grāmatvedības uzkrājumi, lai gada beigās sniegtu pilnu Fonda finanšu pārskatu komplektu, kas jāiekļauj ES konsolidētajā bilancē (sīkāk skat. pielikuma 4. iedaļu). 3. Iemaksas Fondā 3.1. Iemaksas no vispārējā budžeta finanšu gada laikā Līdzekļu nodrošinājuma kārtības juridiskie pamati aprakstīti pielikuma 1. iedaļā. Ar Padomes 2000. gada 26. septembra Regulu (EK) Nr. 2040/2000 (OV L 244, 29.9.2000., 27. lpp.) par budžeta disciplīnu atļauj vispārējā budžetā iekļaut aizdevumu un garantiju operāciju rezervi. Šo pozīciju, kam 2005. gadā tika piešķirtas apropriācijas 223 miljona euro apmērā, izmanto, lai papildinātu Fondu, pārskaitot summas budžeta pozīcijā iemaksām Fondā. Saskaņā ar juridisko pamatu, budžeta lēmējinstitūcija 2005. gadā pieņēma lēmumu veikt vienu pārvietojumu par kopējo summu 140 110 000,00 EUR, lai papildinātu Fondu. - Pārvietošanas DEC 11/2005[3] EUR 140 110 000,00: šī pārvietošana attiecas uz iemaksām Fondā saistībā ar 1999. gada 22. decembra, 2001. gada 6. novembra un 2004. gada 22. decembra Padomes lēmumiem, kā arī Komisijas Lēmumu C(2004)2817/3 saskaņā ar Regulas pielikumā noteikto kārtību. Lēmumi par šīm pārvietošanām ir uzrādīti pielikuma 1. iedaļā. Abas pārvietošanas tika veiktas kompensācijas mehānisma ietvaros, 2005. gada 15. jūlijā atmaksājot Fonda atlikumu EUR 187 130 000,00 apmērā. Komisija 2005. gada 12. aprīlī pieņēma priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK, EAEK) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai[4], lai grozītu šā fonda finansēšanas mehānisma noteikumus. Šā priekšlikuma galvenais mērķis ir to uzlabot budžeta līdzekļu izlietošanas efektivitāti. Saskaņā ar šo priekšlikumu fondam līdzekļi tiktu piešķirti retrospektīvi, pamatojoties uz garantēto aizdevumu neatmaksātām summām. Laikā, kad tika pabeigta šā ziņojuma izstrāde, Padome vēl nebija pieņēmusi šo Komisijas priekšlikumu. Saskaņā ar Komisijas paziņojumu par Finanšu plānu laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam[5] nākotnē Fonda finansējuma apjomu teorētiski neierobežos budžeta mehānisms[6], jo Fonda finansējums tiks īstenots no 4. budžeta pozīcijas (Ārējās attiecības), nevis kā pašreiz – no speciālām rezervēm. 3.2. Fonda likvīdo aktīvu finanšu ieguldījumu procenti Fonda likvīdos aktīvus iegulda saskaņā ar pārvaldības principiem, kas noteikti Kopienas un EIB 1994. gada 23./25. novembra Nolīguma pielikumā, kurā grozījumi izdarīti ar 1996. gada 17./23. septembra Papildu nolīgumu Nr. 1 un 2002. gada 26. aprīļa / 8. maija Papildu nolīgumu Nr. 2. Ar Papildu nolīgumu Nr. 2 2002. gadā mainīja ieguldījumu principus, lai koriģētu pārmērīgo likviditāti, kas bija pieaugusi līdz vairāk nekā 50% no Fonda aktīviem un ierobežoja Fonda ienesīgumu. Saglabājot ierobežojumu, ka vismaz viena trešdaļa Fonda līdzekļu jāiegulda īstermiņa ieguldījumos (līdz vienam gadam), tika paplašināts instrumentu loks, kuros var īstenot īstermiņa ieguldījumus. Tagad tie ietver vērtspapīrus ar mainīgo likmi, neatkarīgi no to atmaksāšanas termiņa, un vērtspapīrus ar noteikto likmi ar atlikušo atmaksāšanas termiņu ne ilgāk par vienu gadu, neatkarīgi no to sākotnējā atmaksāšanas termiņa. Tas tāpēc, ka vērtspapīri ar nemainīgo likmi to termiņa beigās ir atlīdzināmi 100% no to nominālās vērtības, bet vērtspapīrus ar mainīgo likmi var pārdot jebkurā laikā par cenu, kas tuva 100%, neatkarīgi no to atlikušā atmaksāšanas termiņa. Lai saglabātu līdzsvaru starp dažādiem instrumentiem, kuru likviditāte tiek uzraudzīta, vismaz 18% (kas atbilst dubultai Fonda nodrošinājuma likmei) tiek saglabāti naudas ieguldījumos, jo īpaši banku depozītos. Šī jaunā struktūra palīdzēja uzlabot Fonda ienesīgumu, vienlaikus saglabājot apdomīgu likviditātes līmeni. 2005. gadā tika panākta vienošanās par pakāpenisku pieeju ilgtermiņa ieguldījumiem nolūkā īstenot mērķstruktūru, t. i., vienmērīgu ieguldījumu sadali starp 2 līdz 10 gadu termiņiem. Šajā nolūkā ir noteikti tādi procentu likmju līmeņi (ieejas punkti), kas veicinātu ilgtermiņa ieguldījumus tādu termiņu instrumentos, kuru pašreizējā summa nav pietiekoša mērķu sasniegšanai. 2005. gada laikā netika sasniegti visi līmeņi, un tādēļ mērķstruktūras īstenošana tiks pabeigta 2006. gadā. Komisija un EIB vienojas par to banku sarakstu, kurām atļauts pieņemt depozītus. Sākotnējais saraksts tiek regulāri pārskatīts, ņemot vērā jaunākās izmaiņas banku reitingos. Lielākā daļa banku ir euro mijieskaita sistēmas locekles. Tām visām ir piešķirts vismaz A1 reitings attiecībā uz ilgtermiņa ieguldījumiem un P1 reitings attiecībā uz īstermiņa ieguldījumiem Moody's reitingu sistēmā vai to attiecīgie ekvivalenti Standard & Poor's vai Fitch reitingu sistēmās. Uz ieguldījumiem, kas izdarīti šajās bankās, attiecas noteikumi, kas nodrošina labu sadalījumu un novērš riska koncentrēšanos. 2005. gadā procentu ienākumi naudā un naudas ekvivalentos par Fonda norēķinu kontiem un vērtspapīriem kopsummā bija EUR 50 439 477,94, kas sadalās šādi: - Noguldījumi un norēķinu konti: EUR 6 280 520,69; tas atspoguļo situāciju 2005. gada 31. decembrī, ieskaitot procentus, kas saņemti par banku depozītiem (EUR 5 907 583,42) un izmaiņas uzkrātajos procentos (EUR 203 864,22) 2005. gadā. Norēķinu konti : EUR 37 503,59, kas atbilst procentiem, kas aprēķināti par norēķinu kontu. Īstermiņa parāda vērtspapīra summu 2005. gada 31. decembrī veidoja saņemtie procenti EUR 160 016,91 apmērā un izmaiņas uzkrātajos procentos EUR 28 447,45 apmērā. - Vērtspapīru portfelis: EUR 44 158 957,25; šajā summā iekļauti vērtspapīru procenti EUR 48 997 994,99 apjomā un izmaiņas uzkrātajos procentos (EUR 1 961 071,32) 2005. gada 31. decembrī. Vērtspapīru procentus rada ieguldījumi vērtspapīru veidā saskaņā ar ieguldījumu principiem, kas noteikti Nolīgumā, ar kuru EIB uzdod pārvaldīt Fonda likvīdos aktīvus. Tomēr no šā skaitļa jāatņem EUR 2 877 966,42, kas gada laikā uzrādīti kā starpība starp sākuma vērtību un izpirkšanas vērtību, kas sadalīta proporcionāli atlikušajam vērtspapīra pastāvēšanas laikam (atbilstoši uzcenojuma vai diskonta sadalījumam, kas uzrādīts peļņas un zaudējumu pārskatā). Saņemtos procentus uzrāda finanšu gada rezultātos. 3.3. Summas, kas atgūtas no saistības neizpildījušiem parādniekiem 2005. gadā nekādas summas netika atgūtas. Fondam joprojām jāatgūst USD 1 448 433,44 saistībā ar nenomaksātiem soda procentiem. 4. Fonda saistības 4.1. Neizpildīto saistību maksājumi 2005. gadā no Fonda netika prasīti neizpildīto saistību maksājumi. 4.2. Atlīdzība EIB Nolīguma 2002. gada 26. aprīlī un 8. maijā parakstītajā Otrajā papildu nolīgumā noteikts, ka atlīdzību Bankai nosaka, katrai Fonda aktīvu daļai piemērojot attiecīgās degresīvās gada komisijas likmes. Šo atlīdzību aprēķina, pamatojoties uz Fonda vidējiem aktīviem. Bankas atlīdzība par 2005. gadu tika noteikta EUR 702 497,47 apmērā un uzrādīta peļņas un zaudējumu pārskatā un kā uzkrātie izdevumi (pasīvi) bilancē. Atlīdzību EIB izmaksās 2006. gada 1. ceturksnī. [1] SEC (2006) 891. [2] Ar grozīto Regulu nosaka, ka no Garantiju fonda garantētos maksājumus pievienošanās valstīm arī pēc pievienošanās dienas garantē Kopiena. Tomēr no šīs dienas tās vairs nav Kopienu ārējās darbības un tās garantē tieši no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, nevis no Fonda. [3] SEC(2005) 479 galīgais. [4] COM(2005) 130. [5] COM(2004) 487, 14.7.2004. [6] Tomēr budžeta disciplīnu nodrošinās tas, ka:- makro finansiālās palīdzības aizdevumiem nepieciešami Padomes lēmumi;- Euratom un EIB garantētiem aizdevumiem daudzgadu griestus apstiprina Padome.