/* COM/2011/0460 galīgā redakcija/2 */ KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Rumānijas panākumiem saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Rumānijas panākumiem saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu 1. Ievads Kad Rumānija iestājās Eiropas Savienībā, tika izveidots sadarbības un pārbaudes mehānisms[1] (turpmāk „SPM”), lai palīdzētu Rumānijai ieviest taisnīgu, neatkarīgu un efektīvu tiesu un administratīvo sistēmu. Reformu veikšana tiesību un tiesu sistēmas jomā, lai to turpmāk saskaņotu ar citām dalībvalstīm, ir valsts uzdevums. Šajā nolūkā valdībai jāsagatavo un jāiesniedz priekšlikumi par galvenajiem likumiem, parlamentam tie ir jāpieņem un tiesu iestādēm jāmaina savas procedūras un prakse, lai tos īstenotu, kā plānots. No 2007. gada SPM ir bijusi atbalsta funkcija, palīdzot Rumānijai ieviest mūsdienīgas tiesu sistēmas struktūras. Dažkārt SPM tika apstrīdēts un kritizēts par kādu tā elementu, bet šodien ir plaši atzīts, ka mehānisms palīdzēja veicināt pārmaiņas pozitīvā virzienā. Rumānijas valdība ir izrādījusi mērķtiecību un apņemšanos virzīt reformu procesu. Parlaments vai vēl nesen tiesu iestādes ne vienmēr izrādīja tādu pašu apņēmību. Piecu gadu laikā galvenā uzmanība no tiesību aktu sagatavošanas un pieņemšanas ir virzīta uz to īstenošanu. Reformai nepieciešamie tiesiskā regulējuma elementi lielākoties ir ieviesti, lai gan vēl nav pabeigti. Kā tiks izklāstīts šajā ziņojumā, nākamie vajadzīgie pasākumi šajā procesā tiesu iestādēm jāvelta jauno tiesību aktu īstenošanai. Kopš SPM izveides šis ir piektais gada ziņojums[2]. Komisija 2012. gada vasarā veiks pilnīgu Rumānijas panākumu novērtējumu saskaņā ar SPM kopš pievienošanās un, ņemot vērā šo novērtējumu, izstrādās attiecīgus priekšlikumus. Šajā ziņojumā ietverti vairāki konkrēti ieteikumi, lai palīdzētu Rumānijai sagatavoties vispārējam novērtējumam. 2. Situācija saistībā ar reformu procesu Rumānijā Sasniegumi un problēmas Kopš Komisijas veiktā iepriekšējā gada ziņojuma Rumānija veica ievērojamus pasākumus, lai uzlabotu tiesu procedūru efektivitāti un turpināja gatavoties tam, ka spēkā stāsies četri jauni kodeksi, kas ir moderna tiesu procesa pamats. Pirms jauno kodeksu īstenošanas tiesu procesa paātrināšanu sekmēja Mazais reformu likums. Rumānija arī ātri reaģēja uz Komisijas ieteikumu, pieņemot jaunu tiesisko regulējumu par Integritātes valsts aģentūru. Integritātes valsts aģentūra darbojas saskaņā ar šo jauno tiesisko regulējumu un atsāka gūt labus rezultātus izmeklēšanas jomā. Lai arī tas neietilpst SPM kritērijos, iestādes nolēma veikt tiesu sistēmas un publiskā iepirkuma pārskatīšanu un novērtēt korupcijas novēršanas politiku. Tajā pašā laikposmā Valsts Korupcijas apkarošanas direkcija ( DNA ) uzrādīja konsekventus pārliecinošus rezultātus attiecībā uz augsta līmeņa korupcijas lietu izmeklēšanu. Neraugoties uz progresu kopš 2010. gada jūlija, daudzās jomās aizvien ir grūti panākt konsekvenci un sasniegt rezultātus. Jāturpina centieni cīņā pret korupciju. Dažas svarīgas augsta līmeņa lietas tiesā netika izskatītas vairākus gadus, un attiecīgajā periodā to izskatīšanā ir bijusi minimāla virzība. Jāveic steidzami pasākumi, lai paātrinātu minēto tiesvedību un novērstu šo lietu izbeigšanu noilguma iestāšanās dēļ. Cīņa pret korupciju aizvien jāklasificē kā galvenā prioritāte un jākoordinē, izmantojot jaunu visaptverošu un stabilu korupcijas novēršanas stratēģiju. Jāveic steidzami pasākumi, lai uzlabotu noziedzīgi iegūtu līdzekļu atgūšanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu un interešu konfliktu novēršanu saistībā ar valsts līdzekļu pārvaldību. Jāuzrāda labāki rezultāti nelikumīgi iegūtu līdzekļu konfiskācijā un preventīvu sankciju piemērošanā neatbilstību gadījumos. Lai nākamajā periodā paātrinātu tiesu reformas īstenošanu, Rumānijai līdz ar civilkodeksa stāšanos spēkā jāveic aktīvi pasākumi un jāpieņem īstenošanas plāns par atlikušajiem trīs jaunajiem kodeksiem, kuri jāievieš 2012. gadā, kā arī jāizveido sadarbības shēma ar tiesu iestādēm un pilsonisko sabiedrību, lai atvieglotu vajadzīgos strukturālos pielāgojumus tiesu sistēmā. Šajā nolūkā Rumānijas tiesu reformas stratēģija oficiāli jāpieņem pēc funkcionālās pārskatīšanas pabeigšanas un jāpapildina ar rīcības plānu, grafiku un atbilstošu budžetu. Nesen izveidotajai Tiesnešu augstākajai padomei vēl ir jāpierāda sava apņemšanās veikt reformas, panākot konkrētus rezultātus. Tiesu iestāžu reforma Kopš Komisijas veiktā iepriekšējā novērtējuma Rumānija uzlaboja tiesu procesa efektivitāti , vienkāršojot dažas tiesu procedūras un ieviešot jaunus juridiskos instrumentus, piemēram, lielākas iespējas prokuratūrai izbeigt lietas, kurās esošie pierādījumi neattaisno turpmāku izmeklēšanu, vai iespēju atbildētājam atzīt savu vainu tiesā un saīsināt lietas izskatīšanu. Minētie grozījumi tiesību aktos ir veicinājuši prokuratūras efektivitātes nostiprināšanu un ātrāku lietu izskatīšanu tiesā[3]. Turklāt Rumānija sāka sagatavošanās darbus, lai veiktu neatkarīgu tiesu sistēmas funkcionālo pārskatīšanu . Minētajā pārskatīšanā būtu jānosaka pasākumi struktūru, procedūru un cilvēkresursu plašākai reformai, kas būs vajadzīga līdz ar jauno kodeksu stāšanos spēkā. Četrus jaunos kodeksus jāuzskata par svarīgu soli tiesu reformā un tiesu procesa konsekvences un efektivitātes uzlabošanā. Kopš Komisijas veiktā iepriekšējā novērtējuma 2010. gada jūlijā sagatavošanas darbi attiecībā uz jauno kodeksu īstenošanu nedaudz kavējas. Lai arī civilkodeksa īstenošanai noteiktais datums ir 1. oktobris un attiecībā uz citiem kodeksiem tiek izstrādāti un pabeigti īstenošanas tiesību akti, paredzams, ka ietekmes pētījumi netiks pabeigti līdz vasaras beigām, nav nodrošināta pietiekama apmācība un vēl nav izstrādāts visaptverošs īstenošanas plāns. Būs svarīgi novērst atšķirīgu praksi un labi sagatavoties pārējo kodeksu vienmērīgai īstenošanai. Kopš Komisijas veiktā iepriekšējā gada novērtējuma neliels progress sasniegts, lai starp valdību, tiesu iestādēm un pilsonisko sabiedrību izveidotu pārredzamu dialogu par tiesu reformu. Tomēr valdība nav apstiprinājusi 2010. gada pavasarī izstrādāto tiesu reformas stratēģiju , un tai vēl nav izstrādāts rīcības plāns un grafiks. Plānotajai tiesu sistēmas funkcionālajai pārskatīšanai jādarbojas kā minētā procesa katalizatoram. Minētajā darbā lietderīgu ieguldījumu sniedz arī interesanta iniciatīva attiecībā uz tiesu reformas stratēģiju, ko sagatavojusi tiesnešu grupa, advokāti, akadēmisko aprindu pārstāvji un pilsoniskā sabiedrība. Kopš pagājušās vasaras gūti nelieli panākumi Komisijas sniegto ieteikumu īstenošanā attiecībā uz tiesu sistēmas pieaugošo spēju nelīdzsvarotību risināšanu. Parlaments noraidīja valdības priekšlikumu slēgt nelielu skaitu dzīvotnespējīgu tiesu. Turklāt Komisijas aicinājums veikt tūlītējus pasākumus, lai samazinātu spēju nelīdzsvarotības, netika sistemātiski ievērots. Tāpat vēl nav pieņemti rudenī izstrādāti priekšlikumi stiprināt tiesnešu darbā pieņemšanu un apmācību . Nacionālais tiesu darbinieku institūts ( NIM ) nav nostiprināts, neraugoties uz tā svarīgo nozīmi, gatavojoties jauno kodeksu īstenošanai. Rumānija, izmantojot Mazo reformu likumu, ir pārskatījusi Augstākajā kasācijas instancē un tiesā izskatāmās lietas, lai ļautu tiesai darboties efektīvāk, pildot kasācijas tiesas funkcijas. Tomēr minētās reformas nav pietiekamas, lai efektīvi risinātu neviendabīgas tiesu prakses problēmu. Jaunie procedūras kodeksi ievieš jaunu mehānismu tiesu prakses saskaņošanai, proti prejudiciālu nolēmumu[4], kas papildinās pašreizējo pārsūdzības procedūru likuma interesēs. Augstākās tiesas jūlijā izteiktajam interpretējošam spriedumam jāpagarina noilguma termiņš izskatāmajā lietā, ja nav pieņemts lēmums par konstitucionālu izņēmumu. Būs jāpiemēro stingri noteikumi attiecībā uz jauno mehānismu, lai novērstu to, ka nepamatotas prasības pēc prejudiciāla nolēmuma nepamatoti aizkavē tiesvedību. Rumānija vēl nav pilnībā pabeigusi tiesu prakses elektronisku publicēšanu. Turklāt tiesas pamatojumi bieži vien tiek sagatavoti ar ievērojamu kavēšanos pēc tam, kad spriedums ir paziņots. Svarīgs uzdevums joprojām ir tiesu iestāžu atbildības uzlabošana. Kopš Komisijas veiktā iepriekšējā gada novērtējuma tika pieņemti jauni noteikumi par tiesu inspektoru pieņemšanu darbā un tika veikti daži pasākumi, lai uzlabotu Tiesu inspekcijas efektivitāti un pārredzamību, kā arī lai apvienotu tās praksi. Tomēr minētās inspekcijas kapacitāte un rezultāti nav būtiski uzlabojušies. Inspekcijas veiktajā augsta līmeņa korupcijas lietu parauga analīzē, kuru izskatīšana aizvien tiek atlikta, netika konstatēti būtiski atklājumi un tā rezultātā netika sagatavoti ieteikumi attiecībā uz tiesu praksi. Rumānija vēl nav iesaistījusies disciplinārās sistēmas pamatīgas reformas īstenošanā. Valdība maijā ierosināja veikt svarīgu reformu, ko patlaban izskata parlaments, attiecībā uz Augstākās kasācijas instances un tiesas darbinieku iecelšanu amatā, lai palielinātu procedūru objektivitāti, pamatīgumu un pārredzamību. Janvārī darbu sāka jauna Tiesnešu augstākā padome , lai arī tās pilnīga izveide kāvējās neatrisinātu juridisko problēmu un daļēju atkārtotu vēlēšanu dēļ. Kopš darba sākšanas minētā padome ir izrādījusi dažas pirmās atzinīgi vērtējamas iniciatīvas, lai stiprinātu Tiesu inspekciju un atvieglotu civilkodeksa stāšanos spēkā. Progress vairākās jomās, kas saistītas ar SPM, būs atkarīgas no minētas padomes apņemšanās veikt tiesu reformu nākamajā novērtējuma posmā. Minētā apņemšanās jāpierāda, pieņemot pārredzamus un objektīvus lēmums par iecelšanu amatā, nostiprinot Nacionālo tiesu darbinieku institūtu un gūstot panākumus cilvēkresursu pārvaldībā. Cīņa pret korupciju Valsts Korupcijas apkarošanas direkcijas ( DNA ) rezultāti augsta līmeņa korupcijas lietu izmeklēšanā un saukšanā pie atbildības bija pārliecinoši, tostarp lietās, kurās iesaistīti pašreizējie un bijušie parlamenta vai valdības locekļi, un tika reģistrēts spriedumu skaita palielinājums[5]. Tomēr tiesu sniegtie rezultāti aizvien liecināja par neviennozīmīgu situāciju. Lai arī lielākā daļa no augsta līmeņa korupcijas lietām tiek izskatītas trīs gadu laikā, būtisks skaits svarīgu lietu, kurās iesaistītas amatpersonas, patlaban tiesā tiek izskatītas ilgāk nekā trīs gadus. Daudzās lietās jau pilnībā vai daļēji ir iestājies noilgums, turpretim dažās citās lietās šāds noilgums iestāsies drīz. Kopš Komisijas veiktā iepriekšējā gada novērtējuma Rumānija noteica tipiskos iemeslus, kuru dēļ kavējas augsta līmeņa korupcijas lietu izskatīšana , un izveidoja apvienoto darba grupu, lai tos risinātu. Kopš pagājušā gada jūlija ir novērsti daži svarīgi procedurālie šķēršļi[6]. Vēl ir efektīvi jārisina citi iemesli, kas attiecas uz kapacitāti, iekšējo organizāciju[7] un tiesu praksi. Turklāt Komisijas analīzē norādīts, ka tiesas mēdz pieņemt pieļaujošu un pārlieku piesardzīgu pieeju attiecībā uz procedurālajām problēmām, ko rada atbildētāji, piemēram, prasībām pēc papildu novērtējuma, tiesas sēžu atlikšanas vai procesuāliem izņēmumiem. Lietu pārvaldības pamatpasākumi, piemēram, prioritātes piešķiršana svarīgām vai sarežģītām lietām, netiek īstenota regulāri. Lai izpildītu savas saistības cīņā pret augsta līmeņa korupciju, Rumānijai jāveic steidzami pasākumi, lai nodrošinātu, ka galīgie lēmumi svarīgās augsta līmeņa korupcijas lietās tiek pieņemti ātri un visās lietās tiek novērsta lietu izbeigšana. Rezultāti cīņā pret korupciju ir atkarīgi no tiesu iestāžu politiskās gribas un apņemšanās . Jāmin daži labi piemēri, kas liecina par augsta līmeņa korupcijas lietu efektīvu izskatīšanu tiesā un parāda, kā sarežģītās lietās var efektīvi veikt izmeklēšanu, sadarbojoties ar dažādām iestādēm[8]. Šajā ziņā svarīgs ir parlamenta politiskais atbalsts cīņai pret korupciju. Kopš Komisijas veiktā iepriekšējā novērtējuma parlaments nobalsoja pret izmeklēšanas sākšanu saistībā ar apsūdzību korupcijā pret vienu bijušo ministru un pašreizējo parlamenta locekli, aizliedza veikt izmeklēšanu citās pašreizējās izmeklēšanās un attiecās atļaut kāda cita parlamenta locekļa apcietināšanu. Tomēr abas lietas tika nodotas izskatīšanai tiesā. Kopš sava jaunā tiesiskā regulējuma pieņemšanas 2010. gada augustā Integritātes valsts aģentūra ( ANI ) atsāka gūt iepriekšējos rezultātus un kompetentajām iestādēm izlemšanai nosūtīja daudzas lietas attiecībā uz interešu konfliktu, neatbilstībām un nepamatoti iegūtiem līdzekļiem. Lai arī ANI ir uzlabojusi savu izmeklēšanu metodi un efektivitāti, būtiski jāuzlabo turpmākie pasākumi, kurus veic kompetentās tiesu un administratīvās iestādes. ANI konstatējumu rezultātā ir piemēroti daži sodi, kuri bieži vien nav preventīvi[9]. Vairums lēmumu interešu konfliktu gadījumos publiskā iepirkuma jomā parasti ir pieņemti pārāk vēlu. Šķiet, ka Nelikumīgi iegūtu līdzekļu izmeklēšanas komisijas, kuras izveidotas saskaņā ar pārskatīto ANI likumu, apelācijas tiesu līmenī de facto lemj par ANI nodoto lietu apstākļiem, ņemot vērā to pašu pieradījumu standartu, ko piemēro tiesa, kas izskata lietu. Šāda procedūra ne tikai kavē tiesu nolēmumu pieņemšanas procesu, bet arī dubulto Apelācijas tiesu nozīmi, kurām jābūt kompetentām lemt ANI lietās. Šā iemesla dēļ būs jāveic pasākumi, lai novērstu nekonsekventu praksi Nelikumīgi iegūtu līdzekļu izmeklēšanas komisijās. Jāveic papildu grozījumi likumā, lai ļautu ANI pārsūdzēt Nelikumīgi iegūto līdzekļu izmeklēšanas komisijas lēmumus. Kopš Komisijas veiktā iepriekšējā gada novērtējuma pirmās instances tiesās tika apstiprinātas tikai divas lietas, kurās iesaistīti nelikumīgi iegūti līdzekļi. Vienlaikus vairākas citas lietas, kuras izskatīja saskaņā ar veco likumu, ir pārtrauktas noilguma dēļ, kas tika ieviests pārskatītajā likumā par ANI pagājušā gada augustā. Kopš iepriekšējā Komisijas veiktā novērtējuma Rumānija sagatavoja neatkarīgu ietekmes novērtējumu par savu korupcijas novēršanas politiku. Minētajā novērtējumā ietvertajā ieteikumā uzsvērts, ka augsta politiskā prioritāte jāpiešķir cīņai pret korupciju, jāizstrādā visaptveroša jauna korupcijas novēršanas stratēģija, tajā nosakot ilgtermiņa mērķus un iesaistot ieinteresētās aprindas no trim varām un pilsonisko sabiedrību. Efektivitāti cīņā pret korupciju kavē nopietni trūkumi noziedzīgi iegūtu līdzekļu atgūšanā. Rezultāti saistībā ar atsavinātajiem noziedzīgi iegūtajiem līdzekļiem Rumānijā ir ļoti zemi[10] galvenokārt likumā noteikto ierobežotu atsavināšanas iespēju, ierobežotas tiesu prakses un prokuratūras neaktīvas rīcības dēļ[11]. Ğenerālprokurors mēģina risināt ar prokuratūru saistīto problēmu, bet to kavē resursi un jo īpaši tiesiskais regulējums[12]. Praksē nelikumīgi iegūtos līdzekļus var atsavināt, ja tie ir tieši noziedzīgi iegūti līdzekļi, par kuriem ir pasludināts spriedums, vai ja tie ir saistīti ar kaitējumu, kas nodarīts pierādītā kriminālnoziegumā. Ar problēmām arī nākas saskarties, atsavinot trešām pusēm nodotos līdzekļus. Šādā veidā juridiskās pārbaudes nevar veikt attiecībā uz būtisku apjomu noziedzīgi iegūtu līdzekļu, ko nesen pierādīja liela apjoma korupcijas izmeklēšanas lieta robežpolicijā un muitā, kur sagaidāms, ka tiks atgūta tikai salīdzinoši neliela līdzekļu summa, lai gan var pieņemt, ka minētās noziedzīgās darbības tika veiktas sistemātiski ilgākā laikposmā. Kopš iepriekšējā Komisijas veiktā novērtējuma Rumānija veica pasākumus, lai nodrošinātu atklāto konkursu efektīvākas pārbaudes attiecībā uz pārkāpumiem pēc riska novērtējumiem. Kopš Komisijas veiktā iepriekšējā novērtējuma Rumānija attiecībā uz Krāpšanas apkarošanas departamentu ( DLAF ), kas ir OLAF līdzinieks, atjaunoja juridisko pamatu, kas ļauj veikt izmeklēšanu. Šādi uzlabojumi tiek vērtēti atzinīgi, bet tajā pašā laikā administratīvās spējas un administratīvās rīcības kvalitāte joprojām ir vāja, un tās ir galvenās problēmas publiskā iepirkuma jomā. 3. Secinājumi Kopš iepriekšējā Komisijas veiktā novērtējuma 2010. gada jūlijā Rumānija veica svarīgus pasākumus, lai uzlabotu tiesu efektivitāti, atjaunoja Integritātes valsts aģentūras juridisko pamatu, turpināja sagatavošanās darbus četru jaunu kodeksu īstenošanai, saka gatavoties tiesu sistēmas funkcionālajai pārskatīšanai un veica savas korupcijas novēršanas ietekmes analīzi. Nākamajā ziņošanas periodā būs vajadzīga konsekventa apņemšanās, lai īstenotu jaunos kodeksus, pieņemtu vajadzīgos lēmumus, lai turpmāk restrukturizētu tiesu sistēmu, konsolidētu korupcijas novēršanas politiku un nodrošinātu labākus rezultātus nepamatotu līdzekļu atsavināšanā un preventīvu sankciju piemērošanā par neatbilstībām. Steidzami jārīkojas, lai paātrinātu vairākus svarīgus augsta līmeņa korupcijas tiesas procesus un novērstu to izbeigšanu noilguma iestāšanās dēļ. Cīņai pret korupciju aizvien jābūt galvenajai prioritātei, kam jāsniedz parlamenta atbalsts, un jāveic steidzami pasākumi, lai uzlabotu noziedzīgi iegūtu līdzekļu atsavināšanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu un interešu konfliktu novēršanu saistībā ar valsts līdzekļu pārvaldību. 4. ieteikumi Komisija aicina Rumāniju rīkoties turpmāk minētajās jomās, ņemot vērā tās kopš 2010. gada jūlija sasniegtā progresa novērtējumu. Šiem ieteikumiem jāpalīdz Rumānijai koncentrēt savus centienus, lai sagatavotos Komisijas vispārīgajam novērtējumam 2012. gada vasarā par Rumānijas progresu saskaņā ar SPM. 1. Tiesu sistēmas reforma 2. Aktīvi atbalstīt civilkodeksa stāšanos spēkā un pieņemt visaptverošu īstenošanas plānu pārējiem trīs jaunajiem kodeksiem, nodrošināt pietiekamus līdzekļus mācībām un tiesu un prokuratūru reorganizācijai, palielināt Nacionālā tiesu darbinieku institūta spējas un pieņemt tā priekšlikumus uzlabot mācību un darbā pieņemšanas standartus. 3. Pabeigt detalizētu analīzi par darba slodzes nelīdzsvarotībām tiesu sistēmā, gatavojoties veicamajai tiesu sistēmas funkcionālajai pārskatīšanai. 4. Pabeigt ierosināto tiesu sistēmas funkcionālo pārskatīšanu un veikt turpmākus pasākumus, ievērojot pārskatīšanā izstrādātos ieteikumus. 5. Izveidot sistēmu tiesu reformas īstenošanas progresa uzraudzībai, iesaistot ieinteresētās puses no tiesu iestādēm, lai īstenotu šo rīcības plānu. 6. Tiesu sistēmas atbildība 7. Gūt panākumus pārredzamu un objektīvu pārvaldības lēmumu pieņemšanā tiesu iestādēs, piemēram, attiecībā uz iecelšanu amatā, disciplināru lēmumu pieņemšanu, novērtējumiem un amatā paaugstināšanas sistēmu Augstākajā kasācijas instancē un tiesā. 8. Tiesu inspekcijai gūt panākumus tiesu prakses analīzē un uzlabošanā un turpināt inspekcijas reformu. 9. Panākt, lai tiktu elektroniski publicēta visa tiesu prakse, un piemērot pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiesas pamatojumi tiek sniegti laikus saskaņā ar likumu. 10. Tiesu darbības efektivitāte 11. Veikt steidzamus pasākumus, lai uzlabotu tiesu praksi un lietu pārvaldību, kā arī paātrināt svarīgu augsta līmeņa korupcijas lietu izskatīšanu, lai novērstu noilguma iestāšanos visās lietās. 12. Turpināt Augstākās kasācijas instances un tiesas reformu, lai stiprinātu kasācijas nozīmi un palielinātu tās spējas izskatīt augsta līmeņa korupcijas lietas. 13. Turpināt uzlabot tiesas sankciju preventīvo un konsekvento raksturu augsta līmeņa korupcijas lietās un parādīt labākus rezultātus to lietu izmeklēšanā, saukšanā pie atbildības un iztiesāšanā, kas attiecas uz krāpšanu saistībā ar ES līdzekļiem un publisko iepirkumu. 14. Pieņemt skaidrus procedurālos noteikumus parlamenta lēmumiem, lai atceltu tās locekļu imunitāti, pamatojoties uz paraugpraksi citās ES dalībvalstīs. 15. Integritāte 16. Gūt rezultātus attiecībā uz tūlītējām un preventīvām sankcijām, ko pieņem administratīvās un tiesu iestādes saistībā ar neatbilstībām, interešu konfliktiem un nepamatoti iegūtu līdzekļu atsavināšanu, veicot turpmākus pasākumus attiecībā uz Integritātes valsts aģentūras atklātajiem pārkāpumiem. 17. Veikt pasākumus, lai apvienotu Nelikumīgi iegūto līdzekļu izmeklēšanas komisiju praksi un nodrošinātu, ka tās efektīvi izskata lietas, neskarot tiesas lēmumu. 18. Uzlabot sadarbību starp ANI un citām administratīvajām un tiesu iestādēm, īpaši publiskā iepirkuma jomā, un uzlabot ANI izmeklēšanas spējas, atjauninot tā informācijas sistēmu un veicot konkrētus riska novērtējumus. 19. Cīņa pret korupciju 20. Uzlabot korupcijas novēršanas politikas koordināciju augstākajā līmenī un izstrādāt jaunu stabilu daudzgadu stratēģiju, lai novērstu korupciju un piemērotu sodu korupcijas lietās, ievērojot neatkarīgā ietekmes novērtējumā sniegtos ieteikumus, kā arī izveidot uzraudzības grupu kopā ar pilsonisko sabiedrību, lai uzraudzītu attiecīgās stratēģijas īstenošanu. 21. Sniegt pārliecinošus rezultātus noziedzīgi iegūtu līdzekļu atgūšanā, ievērojot citu ES dalībvalstu paraugpraksi, pieņemot jaunu likumu par konfiskācijas termiņa pagarinājumu un nostiprinot tiesu praksi. Rumānijai arī jāgūst pamatoti rezultāti nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanā, nosakot to par atsevišķu pārkāpumu. 22. Izstrādāt noteikumus interešu konfliktu novēršanai valsts līdzekļu pārvaldībā un iestādēs, kuras reglamentē, pārbauda un pieņem lēmumus par sūdzībām publiskā iepirkuma jomā, stiprināt procedūras un kompetento iestāžu spējas, tostarp veicot notiekošās funkcionālās pārskatīšanas uzraudzību šajā jomā. [1] Komisijas 2006. gada 13. decembra Lēmums Nr. 2006/928/EK, ar ko izveido mehānismu, lai nodrošinātu sadarbību un pārliecinātos par Rumānijā sasniegto, novēršot noteiktus trūkumus tādās jomās kā tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību (OV L 354, 14.12.2006., 56. lpp.). [2] Šis ziņojums ir balstīts uz regulāru informāciju, kas saņemta no Rumānijas iestādēm, jo īpaši atbildot uz Komisijas sīki izstrādātām aptaujas anketām. Komisijai darbā palīdzēja neatkarīgi eksperti, un tā izmantoja dokumentāciju un ieguldījumu no dažādiem avotiem. Klāt pievienotajā apliecinošajā dokumentā sniegts Komisijas detalizēts novērtējums par panākumiem, kas gūti saistībā ar katru atsevišķu kritēriju, kas noteikts lēmumā par SPM. [3] Piemēram, laikā no 2011. gada janvāra līdz maijam tika paziņoti 3 galīgie spriedumi un 20 pārsūdzami notiesājoši spriedumi pēc tam, kad atbildētājs atzina savu vainu augsta līmeņa korupcijas lietās. [4] Saskaņā ar šo jauno procedūru tiesneši var pieprasīt Augstākās kasācijas instances un tiesas prejudiciālu nolēmumu izskatāmajā lietā, ja tiek konstatēta pretrunīga tiesu prakse. [5] Kopumā no 2010. gada jūlija līdz 2011. gada 1. aprīlim DNA bija uzsākusi 269 jaunas lietas un reģistrējusi 159 apsūdzības pret 611 atbildētājiem. DNA statistika liecina, ka pēdējo 5 gadu laikā vairāk nekā 90 % apsūdzību rezultātā tika paziņoti spriedumi un ka 90 % no visiem izmeklēšanas gadījumiem tika izskatīti ne ilgāk kā 1,5 gadus. [6] Tie ietver Likumā 177/210 paredzētos grozījumus attiecībā uz Likumu par Konstitucionālo tiesu, lai likvidētu tiesvedības apturēšanu, kurā vēl nav pieņemti lēmumi par izņēmumiem attiecībā uz neatbilstību konstitūcijai, un Likuma 202/2010 (Mazais reformu likums) noteikumus. [7] Augstākās kasācijas instances un tiesas krimināllietu nodaļā, kurā nav izskatītas daudzas augsta līmeņa korupcijas lietas, ir liels tiesas zāļu trūkums un lielā mērā nav aizpildītas amatvietas. [8] Veicot labi plānotu dažādu policijas spēku un tiesu iestāžu apvienoto operāciju, uz valsts robežām gada sākumā tika atklāta plaša korupcija robežpolicijā un muitā. Maijā pirmās instances tiesas lēmums pret tiesnesi augsta līmeņa korupcijas lietā tika panākts tikai pēc 6 mēnešu tiesvedības, tiesas sēdes rīkojot katru nedēļu, tostarp Ziemassvētku vakarā un 30. decembrī. [9] Piemēram, tiesu apstiprinātos 82 nolēmumos par neatbilstību disciplinārlietu komisijas piemēroja sankcijas tikai 14 lietās, no kurām 5 gadījumos lieta tika izbeigta un 5 gadījumos tika izteikti tikai brīdinājumi. [10] Rumānijas iestāžu sniegtajā statistikā norādīts, ka 2010. gadā galīgie atsavināšanas rīkojumi par noziedzīgi iegūtiem līdzekļiem visu veidu noziegumos sasniedza EUR 1,8 miljonus, no kuriem faktiski tika atgūti EUR 0,2 miljoni. [11] Rumānijas konstitūcijas 44. panta elementi, tostarp tiesību norma, kas paredz, ka visi līdzekļi uzskatāmi par legāli iegūtiem, kavē līdzekļu efektīvu pārredzamību un līdzekļu atgūšanu. [12] Nesen valdība iesniedza parlamentam likumprojektu par atsavināšanas termiņa pagarināšanu.