Komisijas paziņojums - Progresa ziņojums 2008. gada 31. martā par Eiropas Komisijas grāmatvedības sistēmas modernizēšanu /* COM/2008/0515 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 13.8.2008 COM(2008) 515 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PROGRESA ZIŅOJUMS 2008. GADA 31. MARTĀ PAR EIROPAS KOMISIJAS GRĀMATVEDĪBAS SISTĒMAS MODERNIZĒŠANU KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PROGRESA ZIŅOJUMS 2008. GADA 31. MARTĀ PAR EIROPAS KOMISIJAS GRĀMATVEDĪBAS SISTĒMAS MODERNIZĒŠANU SATURA RĀDĪTĀJS KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PROGRESA ZIŅOJUMS 2008. GADA 31. MARTĀ PAR EIROPAS KOMISIJAS GRĀMATVEDĪBAS SISTĒMAS MODERNIZĒŠANU 2 1. Ievads 3 2. Kopsavilkums par īstenošanu pārskata gadā līdz 2008. gada 31. martam 3 3. Modernizētas grāmatvedības sistēmas ieviešana Komisijā 4 3.1. Gada pārskati 4 3.2. Apmācība 5 4. Grāmatvedības kontroles vide un vietējo sistēmu apstiprināšana 5 4.1. Grāmatvedības kvalitātes projekts 6 4.2. Vietējo sistēmu apstiprināšana 6 5. Uzlabojumi IT jomā attiecībā uz vispārējo budžetu 7 5.1. ABAC uzlabojumi 8 5.2. IT attīstības process un sistēmu uzbūve 8 5.3. Budžeta kontroles sistēma (BCS) 8 5.4. Piegādes un aktīvu pārvaldība (SAM) 8 6. ABAC delegācijas 9 7. Eiropas Attīstības fonds 9 8. ABAC ieviešana citās iestādēs un aģentūrās 9 9. SECINĀJUMS 10 1. IEVADS Komisija 2002. gada 17. decembrī pieņēma Paziņojumu par Eiropas Kopienu grāmatvedības sistēmas modernizēšanu[1]. Uzkrājumu grāmatvedības sistēmu ieviesa 2005. gada janvārī, un no šī laika gada pārskatus sagatavo saskaņā ar starptautiski atzītiem grāmatvedības standartiem, tādējādi ievērojot Finanšu regulā noteiktos termiņus. Pāreja uz jauno grāmatvedības sistēmu Eiropas Komisijai ikdienā nodrošina lielāku kontroli pār tās finansēm un sniedz tai labāku finanšu informāciju. Komisijas ārējie revidenti un iestādes, kas apstiprina budžeta izpildi, ir lielā mērā apmierināti ar gūtajiem panākumiem. Tomēr finanšu grāmatvedības modernizēšana ir ilgstošs projekts. Panākt pilnīgu atbilstību visiem grāmatvedības standartiem, sniegt efektīvus un izsmeļošus vadības ziņojumus un pilnīgāk integrēt IT sistēmas ir laikietilpīgs process. Uzkrājumu grāmatvedības sistēmas pilnveidošana turpinājās visu 2007. gadu un turpināsies arī 2008. un 2009. gadā. Komisija regulāri, no 2002. gada, sniedz progresa ziņojumus[2] par modernizēšanas projektu. Šajā paziņojumā ir apkopots progress, kas gūts pārskata gadā līdz 2008. gada 31. martam. Tāpat kā iepriekšējos ziņojumus, arī šo ziņojumu nosūtīs attiecīgajām komitejām iestādēs, kas apstiprina budžeta izpildi, un Revīzijas palātai. 2. KOPSAVILKUMS PAR īSTENOšANU PāRSKATA GADā LīDZ 2008. GADA 31. MARTAM Modernizēšanas projekta galveno mērķu īstenošanā izmanto elastīgu, divu gadu rīcības plānu, kura atjauninātu kopsavilkumu pievieno katra gada ziņojumam. Turpmāk ir izklāstīti pārskata gadā gūtie galvenie sasniegumi. Pārskatu ticamības uzlabošana Ar grāmatvedības korespondentu tīkla palīdzību Budžeta ĢD cenšas stingrāk kontrolēt pārskata gadā veiktās grāmatvedības operācijas un kontu slēgšanu gada beigās. Darba grupa pārbauda, lai atbildīgo dienestu finanšu sistēmā tiktu ievēroti konkrēti kritēriji, tādējādi nodrošinot grāmatvedības datu savlaicīgumu, precizitāti un pilnīgumu. Līdz 2008. gada 31. martam tika apstiprinātas visu, izņemot divu, ģenerāldirektorātu sistēmas. Lai uzlabotu Kopienu konsolidēto pārskatu kvalitāti, Budžeta ĢD koordinē arī aģentūru un citu iestāžu grāmatvežu tīklu. Komisijas, aģentūru un citu iestāžu grāmatveži 2007. gada jūlijā pirmo reizi parakstīja savus gada pārskatus. IT sistēmas, ABAC , izstrāde un paplašināšana Ieviešot ABAC sistēmu delegācijās un pārstāvniecībās 2007. gadā, visi Komisijas dienesti tagad ir savienoti ar ABAC sistēmu. Sistēmu pašlaik ievieš visās izpildaģentūrās, tajās tradicionālajās aģentūrās, kuras šo sistēmu vēlas izmantot, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja birojā un abās komitejās. Sešas no šīm struktūrām ar sistēmu tika savienotas pārskata gadā, tādējādi ar sistēmu kopumā savienotas ir 15 struktūras. Projekts, kas ietver Eiropas Attīstības fonda kontu pārvedumu, atsākās 2007. gadā, un to paredzēts pabeigt līdz 2008. gada beigām. Lai galvenās finanšu sistēmas vidējā laika posmā integrētu kopējā IT platformā, veica šādus pasākumus: - budžeta uzskaites sistēma pārgāja uz jaunu budžeta kontroles moduli ( BCS ), kam būtu jāļauj vietējo budžeta pozīciju pārvaldīšanu centrālajā SAP sistēmā, nevis ABAC-Workflow ; - plāns par aktīvu iegādes un inventāra pārvaldības pārvedumu uz SAP moduli no tā priekšizpētes stadijas ir attīstījies līdz funkcionālu specifikāciju nodrošināšanai Infrastruktūru un loģistikas birojos Briselē ( OIB) un Luksemburgā (OIL ). Jaunajai sistēmai jābūt ieviestai līdz 2009. gadam; - tika pētīts, cik lielā mērā uz SAP sistēmu var pārnest citas funkcijas, kā arī pētītas iespējas par to, kā izstrādāt labāku līgumu pārvaldības sistēmu, nekā pašreizējā ABAC-Contracts sistēma. Finanšu pārskata izstrāde Vienotā datu glabātava sāka darboties, kā plānots, 2007. gada jūlijā. To izmantoja, lai sagatavotu pielikumus 2007. gada darbības pārskatiem un informāciju par maksājumiem, ko kontroles stiprināšanas nolūkā nosūtīja katras dalībvalsts Augstākajai revīzijas iestādei. Ziņojumu sistēma par Komisijas finansiālajām attiecībām ar atsevišķiem saņēmējiem tagad ir labi izstrādāta, bet, lai varētu apmierināt lietotāju vajadzības, jāturpina darbs pie citiem ziņojumu sniegšanas mehānismiem. Apmācība un atbalsts lietotājiem Komisija turpināja Komisijas darbiniekiem visā pasaulē, kā arī darbiniekiem aģentūrās un citās iestādēs nodrošināt augsta līmeņa apmācību finanšu jautājumos. Apmierinātība ar apmācību kvalitāti 2007. gadā pieauga līdz 96 %. 3. MODERNIZēTAS GRāMATVEDīBAS SISTēMAS IEVIEšANA KOMISIJā 3.1. Gada pārskati Eiropas Kopienu 2005. un 2006. gada pārskats EK 2005. un 2006. gada pārskatu sagatavoja, izmantojot modernizēto grāmatvedības sistēmu. Revīzijas palāta pēc šo pārskatu revīzijas atzina tos par ticamiem, lai arī tā izteica dažus atrunas un piezīmes, kuras neietekmēja pārskatus kopumā, bet kuru rezultātā grāmatvedības kontroli vēl vairāk stiprināja. Parlaments tagad ir apstiprinājis abus pārskatus. Eiropas Kopienu 2007. gada pārskats Provizorisko 2007. gada pārskatu Revīzijas palātai iesniedza 2008. gada 31. martā, un to pašlaik pārbauda. Pēc pielāgojumiem, kas veikti saskaņā ar revidentu atzinumiem, galīgo 2007. gada pārskatu grāmatvedis parakstīs un Komisija apstiprinās pirms 2008. gada 31. jūlija. Pārskatu kvalitāte katru gadu uzlabojas, jo lietotāji ir aizvien labāk iepazinuši jauno sistēmu un noteikumus. Turklāt tādas ierosmes kā grāmatvedības kvalitātes projekts (skat. turpmāk) veicina grāmatvedības datu un līdz ar to gada pārskatu ticamības vispārēju uzlabošanos. Neviens ģenerāldirektors vai dienesta vadītājs 2007. gada darbības pārskatam pievienotajā deklarācijā neiekļāva grāmatvedības atrunu. Attiecībā uz pārskatiem Komisija katru gadu mēģina uzlabot sniegto informāciju, lai lasītājam tā būtu atbilstošāka un saprotamāka. Par piemēru var minēt informāciju par nepamatotu maksājumu atgūšanu un finanšu korekcijām – joma, par kuru īpaša interese ir iestādēm, kas apstiprina budžeta izpildi. 3.2. Apmācība Arī 2007. gadā tika pieliktas ievērojamas pūles saistībā ar darbinieku apmācību, un galvenie sasniegumi šajā jomā ir: - rīkotas ABAC un SAP mācības vairāk nekā 4100 dalībnieku dienu apmērā Komisijas darbiniekiem Briselē un Luksemburgā, tostarp īpašs mācību kurss Komisijas darbiniekiem delegācijās; - palielinājusies apmierinātība ar mācību kvalitāti no 91 % 2005. gadā līdz 94 % 2006. gadā un 96 % 2007. gadā, no kuriem 44 % salīdzinājumā ar 38 % 2006. gadā kursus uzskatīja par „ļoti labiem”; - pasūtināta īpaša apmācību programma aģentūru vajadzībām. Šī programma sāka darboties 2008. gada aprīļa beigās; - izsludināts un realizēts uzaicinājums iesniegt piedāvājumu publiskā iepirkuma procedūrā par finanšu apmācības pamatlīguma (kura termiņš beidzās 2008. gada 23. martā) pagarināšanu. Jaunais līgums, ko parakstīja 2008. gada 7. martā, ir iestāžu līgums, ko var izmantot ikviena aģentūra vai cita iestāde. Galvenais mērķis 2008. gadā joprojām ir organizēt augstas kvalitātes mācību kursus Komisijas darbiniekiem visā pasaulē un citu iestāžu un aģentūru darbiniekiem, un šajos kursos ņemt vēra jaunākos sasniegumus IT jomā. Apmācību grāmatvedības jautājumos 2008. gadā pastiprinās, jo ir plānots izstrādāt praktisku kursu, kurā galvenā uzmanība būtu pievērsta saiknei starp darījumu iegrāmatošanu ABAC sistēmā un to ietekmi uz grāmatvedību. 4. GRāMATVEDīBAS KONTROLES VIDE UN VIETēJO SISTēMU APSTIPRINāšANA Jaunā grāmatvedības regulējuma pieņemšanas rezultātā katru ģenerāldirektorātu un dienestu aicināja nodrošināt, lai to grāmatvedības procedūras būtu pietiekami labi organizētas, ļaujot sasniegt grāmatvedības datu augstu kvalitāti. To datu kvalitāte, kurus grāmatvedības sistēmā ievada tieši vai ar vietējo IT sistēmu starpniecību, ir atkarīga no kontroles vides, kuru izveidojis katrs deleģētais kredītrīkotājs. Lai kredītrīkotājiem palīdzētu sniegt pietiekamu pārliecību grāmatvedim, ka pārskatos ir atainots patiess un godīgs pārskats par finansiālo stāvokli, Budžeta ĢD ieviesa divus instrumentus – grāmatvedības kvalitātes projektu un vietējo sistēmu apstiprināšanu. 4.1. Grāmatvedības kvalitātes projekts Lai vidējā termiņā uzlabotu grāmatvedības vidi katrā ģenerāldirektorātā, 2006. gadā izstrādāja „grāmatvedības kvalitātes” projektu, ko 2007. gada martā ieviesa visos ģenerāldirektorātos. Šā projekta mērķis ir iepazīstināt atbildīgos dienestus ar pieejamajiem IT instrumentiem un kontroles pasākumiem, kas ļauj tiem garantēt to vadīto darbības pārskatu augstu kvalitāti. Noteica atbildību un pienākumus, kas jāuzņemas galvenajām finanšu darbībās iesaistītajām personām, jo īpaši grāmatvedības korespondentam, kura amats tagad oficiāli ir iekļauts katra ģenerāldirektorāta iekšējā struktūrā. Grāmatvedības dienesti izstrādāja vairākas pamatnostādnes un praktiskus palīglīdzekļus un ar tiem iepazīstināja ģenerāldirektorātus. Katrs ģenerāldirektorāts vai dienests izveido grāmatvedības aprēķinu risku sarakstu un identificēto risku kontrolēšanai ierosina pragmatisku rīcības plānu. Grāmatvedības revīzija ietvaros regulāri un dokumentēti pārbauda, vai grāmatvedības procedūras vai kontroles tiek pareizi piemērotas. Revīzijas darbs, veikto kontroļu apraksts un biežums, gūto rezultātu izklāsts un veiktie pasākumi atklāto trūkumu novēršanai tiek oficiāli iekļauti revīzijas lietā. Rīcības plānu un revīzijas lietas kopsavilkumu nosūta grāmatvedim analīzei un atzinumu sniegšanai. Šis projekts panākumus sāka gūt 2007. gadā, jo attiecībā uz datiem, ko nosūtīja saistībā ar kontu slēgšanu, bija nepieciešams mazāks labojumu skaits. 4.2. Vietējo sistēmu apstiprināšana Vietējo IT sistēmu izmantošana grāmatvedības vajadzībām apdraud datu kvalitāti un rada papildu sarežģījums. Ģenerāldirektorāti, kas izmanto vietējās sistēmas, ir atbildīgi par sniegto grāmatvedības datu kvalitāti un integritāti, kā arī tiem ir jānodrošina, ka to sistēmas atbilst ABAC . Viens no grāmatveža pienākumiem ir apstiprināt kredītrīkotāju izveidotās grāmatvedības sistēmas. Sistēmas apstiprināšanu veic, pārbaudot sistēmas un ar to saistīto kontroles pasākumu atbilstību konkrētiem kritērijiem; pārbaudes notiek uz vietas vai ar aptaujas lapu starpniecību, ja dienesti ir atbildīgi par nelielu budžeta daļu. Būtiskas izmaiņas šajās sistēmās arī tiek pārbaudītas. Gada pārskatā sniegts kopsavilkums par paveikto darbu un izklāstīti jautājumi, ar ko saskaras daudzi ģenerāldirektorāti. Budžeta ĢD apstiprināšanas darba grupa uzrauga arī kontroles pasākumus visos ģenerāldirektorātos un dienestos, lai nodrošinātu, ka ir ievēroti grāmatvedības kvalitātes projektā sniegtie norādījumi. Jo īpaši tiek pārbaudītas darījumu atspoguļošanas pareizajā periodā metodes un kontu slēgšanai pamatā esošie aprēķini. Darba grupa 2007. gadā novērtēja astoņas kredītrīkotāju izveidotas programmas, lai sniegtu vai pamatotu uzskaites informāciju, kā noteikts Finanšu regulas 61. panta 1. punkta e) apakšpunktā. Tādējādi laikposmā no 2005. gada līdz 2007. gadam uz vietas ir pārbaudīti 30 dienesti. Šīs pārbaudes aptvēra lielāko daļu Komisijas izdevumu. Apjomīgs darbs tika veikts arī attiecībā uz to jautājumu pārraudzību, kuri tika identificēti iepriekšējos ziņojumos. Šīs izmeklēšanas rezultātus iekļāva 2007. gada vispārējā ziņojumā, ko publicēja 2008. gada aprīļa sākumā. Kopumā dienesti ir veikuši atbilstošus pasākumus, lai risinātu galvenos jautājumus, kas radušies vairāku gadu garumā. No 2006. gada jūnija spēkā ir procedūra, saskaņā ar kuru grāmatvedis var pārbaudīt (un, ja viņš piekrīt, var apstiprināt) ierosinātās izmaiņas vietējā IT un administratīvajā sistēmā. Tā rezultātā 2007. gadā tika pārbaudītas un apstiprinātas 15 šādas būtiskas izmaiņas. Pēdējā progresa ziņojuma izstrādē trīs ģenerāldirektorātu ( EuropeAid sadarbības birojs, Izglītības un kultūras ĢD un Ārējo attiecību ĢD) sistēmas vēl aizvien nebija apstiprinātas, un vēl aizvien pastāvēja atruna attiecībā uz to, ka Kopīgais pētniecības centrs izmanto ABAC-Contracts . Attiecībā uz EuropeAid sadarbības biroju iepriekšminēto uzlabojumu rezultātā tā vietējo sistēmu apstiprināja. Atrunu attiecībā uz tā vietējo IT sistēmu atcēla 2008. gadā, jo tagad CRIS tiek regulāri saskaņots ar centrālo grāmatvedības sistēmu. Kopīgais pētniecības centrs visus savus 2007. gada līgumus ir augšupielādējis centrālajā datubāzē ( ABAC-Contracts ). Lai izpildītu savas saistības, augšupjāielādē ir arī 2005. un 2006. gada līgumi. Izglītības un Kultūras ĢD un Ārējo attiecību ĢD sistēmas vēl nav apstiprinātas. Abos ģenerāldirektorātos vēl aizvien jāatrisina daži jautājumi, lai arī 2007. gadā tika panākts būtisks progress – jo īpaši uzlabojumi Izglītības un kultūras ĢD iekšējās kontroles sistēmās un veiksmīga ABAC ieviešana delegācijās, ko veica Ārējo attiecību ĢD. 5. UZLABOJUMI IT JOMā ATTIECīBā UZ VISPāRēJO BUDžETU IT uzlabojumu mērķis ir nodrošināt informācijas sistēmu ar funkcijām, kas nepieciešamas, lai uzlabotu finanšu grāmatvedību, kontroli un ziņošanas mehānismus un panāktu dažādo IT moduļu labāku integrāciju. IT stratēģijas mērķis ir standartizēt lietojumprogrammu platformas, lai uzlabotu atbalstu lietotājiem un samazinātu uzturēšanas izmaksas. Komisija no 2005. gada aktīvi strādā, lai savu grāmatvedības lietojumprogrammu ierobežotu tikai uz divām platformām, t.i., SAP attiecībā uz ABAC Accounting un JAVA attiecībā uz ABAC-Workflow . Komisijas vidēja termiņa stratēģija ir integrēt visus tās grāmatvedības procesus vienotā platformā. Šo stratēģisko plānu nosaka „vispirms pērc un pēc tam izstrādā” ( buy-before-build ) princips, saskaņā ar kuru priekšroka tiek dota tirdzniecībā pieejamas darbderīgas programmatūras iegādei, nevis uzņēmumā iekšēji izstrādātām lietojumprogrammām. Šīs stratēģijas ietvaros Budžeta ĢD sava budžeta vadībai ir ieviesis SAP BCS moduli un saistībā ar aktīvu pārvaldību ir pārbaudījis un analizējis standarta SAP risinājumu, kā arī analizē standarta risinājumu attiecībā uz iepirkumu un izskata jaunas SAP lietojumprogrammas uzbūves iespējas. Saistībā ar šīm ierosmēm gūtie panākumi ir aprakstīti turpmāk, un sīkāka informācija ir sniegta 1. pielikumā. 5.1. ABAC uzlabojumi Laikposmā no 2007. gada aprīļa līdz 2008. gada martam apritē laida trīs ABAC-Workflow ar tām saistītos moduļus, kuru galvenos mērķus var apkopot šādi – to funkciju uzlabošana, kas veicina budžeta izpildi un vispārējās uzskaites pārvaldi, atbalsta sniegšana 2007. gadā grozītās Finanšu regulas īstenošanai un pakāpeniska ABAC tehnisko pamatu pārstrāde. - ABAC Assets Budžeta ĢD iegulda ABAC Assets vienīgi saistībā ar būtiskiem uzturēšanas darbiem un nelieliem uzlabojumiem (jo īpaši tas attiecas uz ES delegācijām). ABAC Assets pakāpenisku samazināšanu plānos tā, lai tā sakristu ar jaunās sistēmas ABAC SAM ieviešanu (skatīt turpmāko 5.4. punktu). Ģenerāldirektorātiem nebūtu paralēli jāizmanto abas sistēmas. - ABAC Contracts Attiecībā uz ABAC Contracts tiek veikti sagatavošanās darbi, lai novērtētu, cik lielā mērā to funkcijas ir iespējams integrēt ABAC korporatīvajā sistēmā, smeļoties pieredzē, ko guvis Tiesiskuma, brīvības un drošības ĢD, ieviešot SAP Grantor . Tikmēr ieguldījumus ABAC Contracts attiecina vienīgi uz nepieciešamajiem uzturēšanas darbiem. - Vienotā datu noliktava Ir grūti sinhronizēt pašreizējās divās finanšu datu noliktavās esošo informāciju un šo informāciju saskaņot ar pārskatiem. Tās pakāpeniski tiek aizvietotas ar vienoto datu noliktavu, kuras pamatā ir grāmatvedības principi, un tās ir paredzēts slēgt 2009. gada vidū. 5.2. IT attīstības process un sistēmu uzbūve Uzlabojumus IT attīstības procesā nosaka datu modelēšanas metode, kurā izmanto šim mērķim paredzētus īpašus instrumentus. Šāda pieeja nodrošina, ka IT sistēmas ir saskaņotas ar Komisijas darbības procedūrām, ka visi dokumenti ir centralizēti un atjaunināti un programminženierija ir efektīva. 5.3. Budžeta kontroles sistēma (BCS) BCS , SAP FM moduļa jaunā versija, 2008. gada aprīlī aizvietoja FBS versiju, ko izmantoja centrālai budžeta vadībai, jo tā var iekļaut vietējās budžeta pozīcijas, kas nepieciešamas, lai departamentiem nodrošinātu detalizētāku budžeta vadības sistēmu. 5.4. Piegādes un aktīvu pārvaldība (SAM) Saistībā ar IT sistēmu integrācijas stratēģiju Budžeta ĢD, rūpīgi analizē un attīsta pilnībā integrētu piegādes un aktīvu pārvladības moduli, lai aizvietotu pašreizējo ABAC Assets moduli. Ar piegādes un aktīvu pārvladības moduli sākotnēji 2007. gada martā iepazīstināja Budžeta ĢD un Infrastruktūru un loģistikas biroju Briselē (OIB), kā rezultātā tika pieņemts lēmums par pāreju uz nākošo posmu. Koncepta pārbaudes pilnīgu analīzi un paraugus Budžeta ĢD, OIB un OIL iesniedza 2007. gada jūlijā. Tā rezultātā tika pieņemts lēmums turpināt jaunā moduļa īstenošanu. Visu to 12 dienestu vajadzības, kas pārvalda aktīvus, pakāpeniski integrēs SAM . Darbs norit saskaņā ar plānu – abi biroji, OIB un OIL , būs pirmie, kas 2008. gada beigās izmantos jauno moduli. Līdz 2011. gadam visos dienestos ir jābūt ieviestam SAM , īpašu uzmanību pievēršot Ārējo attiecību ĢD īpatnībām. 6. ABAC DELEGāCIJAS NO 2007. GADA JANVāRA VISAS DELEGāCIJAS TIEšI STRāDā AR ABAC sistēmu, kas tagad iekļauj avansa konta moduli, lai vienkāršotu nelielu maksājumu (zem 300 euro) iegrāmatošanu un iespējas saskaņot bankas izrakstus ar skaidras naudas līdzekļiem. ABAC Assets 2007. gada aprīlī pielāgoja tā, lai tos varētu izmantot delegācijās, līdz ar to visi Komisijas aktīvi un inventārs pašlaik ir ABAC sistēmā. IT sistēmā 2007. gadā veica vairākus uzlabojumus, lai risinātu problēmas, par kurām delegācijas bija ziņojušas. Turklāt tika ieviestas vēl trūkstošās ABAC Assets funkcijas. Delegācijām tas arī nozīmēja pāreju no naudas līdzekļu grāmatvedības uz uzkrājumu grāmatvedību, kas nozīmēja tālejošāku attīstību nekā tikai izmaiņu veikšanu IT sistēmās. Delegācijām bija jāapgūst īpašās zināšanas katrā konkrētajā jomā, un tās ir pareizi jāpielieto, pirms var apstiprināt Ārējo attiecību ĢD finanšu sistēmas (skat. 4.2. punktu iepriekš). 7. EIROPAS ATTīSTīBAS FONDS Modernizē arī IT platformu Eiropas Attīstības fondu kontiem, kas atšķiras no vispārējā budžeta kontiem. EAF vajadzīgā ABAC attīstība lielā mērā tika pabeigta un pārbaudīta līdz 2006. gada vidum, bet jaunās IT sistēmas ( CRIS - ABAC - EDF ) ieviešana bija jāatliek galvenokārt tādēļ, ka EuropeAid sadarbības birojam bija jāpabeidz pilnveidojumi, lai nodrošinātu, ka CRIS atbilst vispārējā budžetā noteiktajiem uzkrājumu grāmatvedības noteikumiem. Jauno IT sistēmu EAF pašlaik plāno ieviest 2009. gada janvārī. Abi ģenerāldirektorāti ir pilnībā apņēmušies ievērot noteikto termiņu. Tādēļ 2008. gadam būtu jābūt pēdējam gadam, kurā EAF pārskatus sagatavo, pamatojoties uz iegrāmatojumiem, kas neatbilst starptautiskajiem standartiem. Lai arī jaunās IT sistēmas vēl nav pabeigtas, tomēr no 2005. gada EAF gada pārskatus gatavo saskaņā ar uzkrājuma grāmatvedības principiem. 8. ABAC IEVIEšANA CITāS IESTāDēS UN AģENTūRāS Aģentūras un citas iestādes var brīvi izvēlēties starp ABAC vai citu sistēmu. Izvēloties ABAC , Komisijas grāmatveža tiešā pakļautībā esošā specializētā projekta grupa plāno, analizē un saskaņo visas darbības, kas saistītas ar ABAC sistēmas izmantošanu gan laika, gan resursu ziņā. Īpašu finanšu un grāmatvedības vidi ievieš ABAC sistēmā katrai aģentūrai, kuras grāmatvedis joprojām ir atbildīgs par tās pārskatiem un maksājumu veikšanu. Piecas regulatīvās aģentūras[3] ar ABAC sistēmu tika savienotas 2007. gadā. Deviņas citas aģentūras[4] ABAC sistēmu sāks izmantot 2008. gadā. Vismaz divpadsmit citas aģentūras vai struktūras ar ABAC sistēmu paredzēts savienot 2009. un 2010. gadā. SI2 moduli, ko šīs struktūras pašlaik izmanto, pakāpeniski atceļ, un to izmantos tik ilgi, kamēr visas šīs struktūras tiks pieslēgtas. 9. SECINĀJUMS Pateicoties jaunajai grāmatvedības sistēmai Eiropas Komisija var iekļauties termiņos, kas noteikti uz uzkrāšanas principu balstītu gada pārskatu sagatavošanu, kuri visos būtiskajos aspektos atbilst starptautiski atzītajiem grāmatvedības standartiem. Projekts nevar „dusēt uz lauriem”. Jāturpina uzlabot un attīstīt grāmatvedības un finanšu procesi. Vissteidzamāk risināmie uzdevumi ir šādi: - sistēmu turpmāka uzlabošana, lai nodrošinātu, ka ģenerāldirektorāti visus grāmatvedības darījumus precīzi iegrāmato; - Ārējo attiecību ĢD un Izglītības un Kultūras ĢD vietējo sistēmu apstiprināšanas pabeigšana; - EAF kontu iekļaušana ABAC sistēmā un darbinieku apmācība 46 delegācijās; - IT sistēmu integrācijas optimizēšana, ja iespējams, integrējot Komisijas grāmatvedības procesus vienotā platformā; - finanšu un vadības ziņojumu uzlabošana; - tāda paša līmeņa pakalpojumu nodrošināšana jaunajiem klientiem (piem., aģentūrām). Šie mērķi ir aprakstīti projekta plānā turpmākajiem diviem gadiem, un Komisija joprojām ir apņēmusies sasniegt augstākos grāmatvedības standartus valsts sektorā. Saskaroties ar šīm aizvien sarežģītākajām problēmām, Budžeta ĢD atzīst, ka tā pašreizējā grāmatvedības sistēma ir izsmēlusi savus resursus attiecībā uz to, kā tiek veikta iegrāmatošana un ziņots par vispārējā budžeta izdevumiem un ieņēmumiem, un ka tam jāattīsta stratēģija par vispārējā budžeta pārvaldi vienotā standarta platformā, izmantojot programmatūru, ko tās piegādātāji var viegli uzturēt. Šis plāns būs pārbaudījums pašreizējam Komisijas darījumu uzskaites veidam. Tā izpildei būs vajadzīga atklāta un elastīga pieeja, taču tam būs būtiska nozīme, lai nodrošinātu, ka Komisija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem valsts sektorā saglabās savu vadošo pozīciju. [1] COM (2002) 755. [2] 2003. gada 30. jūnijā (SEC(2003) 790), 2003. gada 31. decembrī (SEC(2004) 118), 2004. gada 30. jūnijā (COM(2004) 565), 2005. gada 31. janvārī (COM(2005) 90), 2006. gada 31. martā (COM(2006) 358) un 2007. gada 31. martā (COM(2007) 343). [3] EFRA, Eurojust, Eurofound, CFCA, ECHA . [4] Trīs izpildagentūras ( TEN-T izpildaģentūra, ERCEA , REA ) un sešas regulatīvās aģentūras ( F4E , CEPOL, OSHA , ENISA, EMCDDA, CdT ).