Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam - Pārskats par trešo valstu tirdzniecības aizsardzības pasākumiem attiecībā pret Kopienu - (Statistika par laikposmu līdz 2006. gada 31. decembrim; komentāri par lietām un teksts atjaunināts par laikposmu līdz 2007. gada aprīlim) {SEC(2007) 1057} /* COM/2007/0461 galīgā redakcija */





Briselē, 1.8.2007 COM(2007) 461 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM PĀRSKATS PAR TREŠO VALSTU TIRDZNIECĪBAS AIZSARDZĪBAS PASĀKUMIEM ATTIECĪBĀ PRET KOPIENU (STATISTIKA PAR LAIKPOSMU LĪDZ 2006. GADA 31. DECEMBRIM; KOMENTĀRI PAR LIETĀM UN TEKSTS ATJAUNINĀTS PAR LAIKPOSMU LĪDZ 2007. GADA APRĪLIM) {SEC(2007) 1057} 1. IEVADS Pagājušā gada ziņojums par trešo valstu tirdzniecības aizsardzības pasākumu pret ES uzraudzību parādīja šā uzdevuma nozīmīgumu ES kopējās tirdzniecības politikas kontekstā. Konkrētāk, ziņojumā konstatēja, ka viena no Tirdzniecības ģenerāldirektorāta prioritātēm saistībā ar tirgus pieejamības uzlabošanu ir nepieciešamība nodrošināt to, ka trešās valstis pareizi izmanto tirdzniecības aizsardzības instrumentus. Eiropas konkurētspējas stratēģijas ietvaros Komisija ir uzsākusi arī apsvēršanas procesu (Zaļā grāmata) par tirdzniecības aizsardzības instrumentiem, ko piemēro ES. Komisijas Zaļajā grāmatā netiek apšaubīta tirdzniecības aizsardzības instrumentu fundamentālā vērtība, bet aicināts publiski apspriest to, kā ES var tos vislabāk izmantot mainīgajā pasaules ekonomikas kontekstā. Ņemot vērā minēto un atzīstot, ka trešām valstīm ir tiesības izmantot tirdzniecības aizsardzības instrumentus, tās noteikti būtu jāaicina apsvērt šo instrumentu lietderību un vajadzības gadījumā uzlabot šādu instrumentu lietošanas praksi. Taču daudzas trešās valstis turpina izmantot šos instrumentus tā, ka rezultātā ļoti bieži tiek uzsākti pasākumi, kuru likumīgums ir apšaubāms. Lai gan dažās jomās ir nelieli uzlabojumi, joprojām ir vērojama instrumentu nepareiza piemērošana. Tas jo īpaši attiecas uz aizsardzības pasākumiem un nepietiekami stingriem standartiem, ko izmanto visu trīs instrumentu (antidempinga, kompensējošo nodevu un aizsardzības pasākumu) ietvaros. Kā piemēru var minēt nepietiekami stingros standartus attiecībā uz lietu ierosināšanu, ieinteresēto personu tiesību ignorēšanu, kā arī nepietiekamu kaitējuma un cēloņsakarību analīzi. Komisija turpina risināt šīs problēmas, lai iespēju robežās samazinātu jebkādu tirdzniecības aizsardzības pasākumu negatīvo ietekmi uz mūsu eksportētājiem. Kā vienmēr, mūsu veiktā trešo valstu pasākumu uzraudzība notiek, ievērojot attiecīgos PTO nolīgumus. Arī tad, ja konkrētās valstis nav PTO dalībnieces, šie starptautiskie noteikumi ir standarts, pēc kura nosaka, vai izmeklēšanas iestādes rada un saglabā godīgu un objektīvu tirdzniecības vidi. Šo noteikumu strikta ievērošana palīdz mums arī atzīt un pieņemt, ka valstīm ir likumīgas tiesības konkrētos apstākļos īstenot tirdzniecības aizsardzības pasākumus. Komisijai ir ļoti stingri standarti attiecībā uz šo instrumentu piemērošanu, un tā turpinās „eksportēt” savu paraugpraksi tirdzniecības aizsardzības instrumentu (TAI) jomā, iesaistoties atsevišķās lietās, sniedzot tehnisko palīdzību un apspriežoties ar tirdzniecības partneriem visos līmeņos. Šajā ziņojumā izklāstītas Eiropas Komisijas darbības 2006. gadā saistībā ar tirdzniecības aizsardzības lietām, ko pret ES vai tās dalībvalstīm uzsākušas trešās valstis. Jāņem vērā, ka attiecībā uz lietām, kas uzsāktas pirms 2006. gada, šis ziņojums jālasa kopā ar pagājušajā gadā Eiropas Parlamentam sniegto ziņojumu, kurā iekļauti komentāri par dažām lietām attiecībā uz laikposmu līdz 2006. gada septembrim. Attiecībā uz minētajām lietām šajā ziņojumā iekļauta atjaunota informācija un visas izmaiņas kopš minētā laika. 2. VISPāRēJāS TENDENCES 2006. gada beigās pavisam bija spēkā 143 pasākumi pret Eiropas Kopienu vai tās dalībvalstīm, 2005. gada beigās — 151 pasākums. Šis ir trešais gads, kad pret Kopienu vērsto pasākumu skaits ir samazinājies. Šā gada samazinājums skaidrojams ar to, ka ieviesti 27 jauni (pagaidu un galīgie) pasākumi, bet 34 pasākumi beidzās vai tika atcelti. No šiem 34 pasākumiem, kuri beidzās, pēc vairākkārtējas pasākuma termiņa beigu pārskatīšanas 10 pasākumi, ko ASV bija ieviesušas attiecībā uz tērauda izstrādājumiem, tika pārtraukti vai tiem beidzās termiņš. Turklāt kopējais pasākumu skaits samazinājās pateicoties tam, ka samazinājās arī Indijas (–6) un Argentīnas (–5) ieviesto pasākumu skaits. Attiecībā uz šīm divām valstīm Eiropas Komisijas dienesti aktīvi līdzdarbojās, jo daži pasākumi tika pārtraukti pēc Kopienas dienestu pieprasītajām PTO apspriedēm. 2006. gadā nedaudz palielinājās ieviesto jauno pasākumu skaits (27 pasākumi), salīdzinot ar 2005. gadu (25 pasākumi). Atšķirību starp šiem gadiem galvenokārt izraisīja aizsardzības pasākumu skaita pieaugums no 10 pasākumiem 2005. gadā uz 15 – 2006. gadā, t.i., vairāk kā par 50 %. Tā iemesls bija Turcijas ieviesto pasākumu skaita pieaugums. Saistībā ar dažādu tirdzniecības aizsardzības instrumentu sīkāku iedalījumu tendences saglabājas tādas pašas kā iepriekšējos gados, t.i., apmēram divas trešdaļas pasākumu ir antidempinga pasākumi. Lai gan pēdējos gados ir samazinājies kompensācijas pasākumu skaits, tomēr, salīdzinot ar 2005. gadu (24 pasākumi) un 2006. gadu (32 pasākumi), aizsardzības pasākumu skaits ir palielinājies par 25 %. Aizsardzības pasākumu pieaugums visās trīs kategorijās (uzsāktās lietas, ieviestie pasākumi un spēkā esošie pasākumi) apstiprina pagājušajā gadā konstatēto nelabvēlīgo tendenci šā instrumenta izmantošanā. Protams, jāņem vērā arī tas, ka aizsardzības pasākumus ievieš erga-omnes , atšķirībā no diviem pārējiem instrumentiem, kuri attiecas tikai uz konkrētu valsti. Tādēļ aizsardzības pasākumu skaita pieaugums pasaulē neizbēgami attieksies arī uz EK pat tad, ja attiecīgais izstrādājums netiek eksportēts no ES būtiskos daudzumos. Šā iemesla dēļ Komisija turpina izdarīt spiedienu uz šā instrumenta lietotājiem, lai tie būtu apdomīgāki tā izmantošanā, vienlaikus pieliekot visas pūles, lai samazinātu jebkādu ieviesto aizsardzības pasākumu ietekmi. Šajā ziņā Eiropas Komisijas dienestu darbība ir bijusi salīdzinoši veiksmīga, kā tas aprakstīts šajā pārskatā. Valstu starpā galvenā tirdzniecības aizsardzības instrumentu lietotāja pret EK vai tās dalībvalstīm joprojām ir ASV, kas uztur 29 pasākumus, t.i., 20 % no pasākumu kopskaita. Pasākumu skaits ir liels, neskatoties uz to, ka daudzi ASV ieviestie pasākumi tika pārtraukti vai tiem beidzās termiņš. ASV seko Indija (18 pasākumi), Ķīna (10 pasākumi), Brazīlija (9 pasākumi) un Turcija (8 pasākumi). Izņemot Turciju, visas minētās valstis pēdējos gados plaši izmantojušas tirdzniecības aizsardzības pasākumus. Turcija šajā sarakstā iekļuvusi tādēļ, ka tā plaši lieto aizsardzības pasākumus pret EK. Tā kā 2006. gadā Turcija ieviesa 5 aizsardzības pasākumus, tā ieņem pirmo vietu starp valstīm attiecībā uz šo instrumentu. Visbeidzot jāņem vērā tas, ka trešo valstu ierosināto lietu skaits attiecībā uz Eiropas Kopienu diemžēl ir palielinājies no 20 lietām 2005. gadā līdz 28 lietām 2008. gadā. Šajā kopskaitā iekļauto uzsākto antidempinga lietu skaits nemainījās, — tāpat kā pagājušajā gadā tās bija 9. Tika uzsākta viena lieta pret subsīdijām, savukārt 2005. gadā šādu lietu nebija. Pieaugums galvenokārt radās 18 uzsākto lietu dēļ saistībā ar aizsardzības pasākumiem, — 2005. gadā bija 11 šādas lietas. 3. VALSTU TENDENCES Šajā sadaļā izklāstītas galvenās trešo valstu tirdzniecības aizsardzības pasākumu tendences. Katras valsts svarīgāko lietu apraksts dots pielikumā. 3.1. Amerikas Savienotās Valstis 2006. gada beigās ASV bija 29 spēkā esoši tirdzniecības aizsardzības pasākumi pret importu no ES valstīm. Lielākais vairums no tiem ir antidempinga pasākumi (24), un tikai 5 ir kompensējošie pasākumi. Salīdzinoši 2005. gada beigās pret ES bija spēkā 39 pasākumi, no tiem 27 bija antidempinga pasākumi un 12 bija kompensējošie pasākumi. Turpinot iepriekšējos divos gados aizsākto tendenci, 2006. gadā netika uzsāktas jaunas izmeklēšanas pret ES eksportētājiem. No otras puses, ASV uzsāka vairākas pārskatīšanas saistībā ar pasākumu termiņa beigām, galvenokārt tērauda nozarē, un daudzas no šīm pārskatīšanām 2006. gadā tika pabeigtas ar antidempinga (AD) un/vai kompensējošos pasākumu (KP) atcelšanu, tostarp attiecībā uz grieztām tērauda plāksnēm, korozijizturīgu tēraudu un cauruļveida izstrādājumiem izmantošanai naftas valstīs. ASV tirdzniecības aizsardzības aktivitātes atkārtoti koncentrējās uz PTO strīdu izšķiršanas procedūrām, proti tām, kas attiecas uz ASV „nulles likmes piemērošanas” un „privatizēšanas” lietu īstenošanas praksi. 3.2. Indija un Pakistāna Indija ir valsts ar otro lielāko pret EK vērsto pasākumu skaitu, t.i. – pavisam 18 pasākumu. 2006. gadā beidzās vai tika pārtraukti 6 pasākumi, bet no jauna ieviesa 2 pasākumus. Indija 2006. gadā uzsāka tikai vienu antidempinga lietu attiecībā uz trim ES dalībvalstīm, bet 2005. gadā – 2. Šis ir trešais gads pēc kārtas, kad ir samazinājies Indijas uzsākto lietu skaits pret Kopienu. Tās ir pozitīvas pārmaiņas, jo tradicionāli Indija bija aktīva šā instrumenta lietotāja. Lielākās bažas 2006. gadā saistībā ar Indiju Komisijai izraisīja tas, ka Indija uzsāka pārskatīšanu saistībā ar termiņa beigām lietā ( Flexible Slabstock Polyol ), par kuru 2004. gadā notika PTO apspriešanās, un tika paredzēts, ka šīs lietas pasākumu termiņš beigsies. Pārskatīšana vēl norit, un mēs turpinām sekot līdz tās attīstībai. Pakistāna 2006. gadā neuzsāka nevienu jaunu izmeklēšanu pret EK, salīdzinot ar 2005. gadu, kad tika uzsāktas 3 AD lietas. Tomēr 2006. gada laikā turpinājās darbs pie divām iepriekšējā gadā uzsāktām lietām, kā rezultātā tika ieviesti pasākumi attiecībā uz skudrskābi un tika pārtraukta izmeklēšana attiecībā uz balto skārdu. Sīkāka informācija par šīm lietām sniegta pagājušā gada ziņojumā. 3.3. Ķīna 2006. gada beigās Ķīnai bija 10 pasākumi, kas vērsti pret ES, salīdzinot ar pagājušā gada 9 pasākumiem. Tika ieviesti divi jauni pasākumi, bet viens pasākums beidzās. Ķīna uzsāka tikai vienu antidempinga lietu pret ES attiecībā uz kartupeļu cieti. Salīdzinot ar šīs valsts 3 lietām 2005. gadā, vērojams samazinājums. Vispārīgā kontekstā bija daudz mazāk Ķīnas AD aktivitāšu nekā 2005. gadā, kad pēdējo sešu gada mēnešu laikā Ķīna sasniedza pirmo vietu PTO līmenī ierosināto lietu ziņā. 2006. gadā kļuva acīmredzams, ka Ķīnas nepilnīgais rezultātu izklāsts attiecībā uz caurredzamības trūkumu un nepietiekama informācijas izpaušana patiesībā ir sistēmiska problēma. Komisija vairākkārt ir uzsākusi šā jautājuma apspriešanu ar Ķīnu gan atsevišķu lietu kontekstā, gan divpusējos nolīgumos. Mēs joprojām izdarām spiedienu uz Ķīnas iestādēm un jo īpaši uz Rūpnieciskā kaitējuma biroju, ar mērķi uzlabot un standartizēt Ķīnas praksi par informācijas izpaušanu, lai nodrošinātu ieinteresēto personu aizstāvības tiesību pilnīgu ievērošanu. 3.4. Latīņamerika Spēkā esošo lietu skaits, ko uzsākušas Latīņamerikas valstis, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, 2006. gadā samazinājās. To izraisīja Argentīnas spēkā esošo lietu skaita ievērojama samazināšanās (– 5 pasākumi), kā arī neliels jauno pasākumu skaits. Tomēr pēc salīdzinoši zemas Latīņamerikas valstu aktivitātes 2005. gadā, 2006. gadā šīs valstis uzsāka 8 tirdzniecības aizsardzības instrumentu (TAI) lietas. Pēc trīs gadu laikposma, kurā Argentīna pret EK neizmantoja TAI, 2006. gadā tika uzsāktas 3 antidempinga lietas un 1 aizsardzības pasākumu lieta. Lietas, kas vēl nav pabeigtas, nerada lielu ekonomisku ietekmi uz EK. Meksika pret dažām dalībvalstīm uzsāka 2 AD lietas, kas ir mazāk, salīdzinot ar iepriekšējā gada aktivitātēm. Čīle un Panama katra uzsāka 1 aizsardzības pasākumu lietu, bet šī lietas gandrīz nemaz neietekmē ES eksportētājus. 3.5. Krievija un Ukraina Šo abu valstu ierosināto pasākumu skaits palielinājās – katra valsts 2006. gadā uzsāka 2 jaunus pasākumus. 2006. gadā, tāpat kā iepriekšējā gadā, Krievija un Ukraina uzsāka pavisam 5 aizsardzības pasākumus. Tomēr 2006. gadā Ukraina uzsāka lielāko daļu no minētajām lietām, bet 2005. gadā tā bija Krievija. Ukraina 2006. gadā uzsāka divus aizsardzības pasākumus attiecībā uz lodīšu gultņiem un karboksilmetilcelulozi. Tomēr, ņemot vērā šo pasākumu raksturu, tie neietekmē ES eksportu. Krievija ieviesa pasākumus attiecībā uz spuldzēm un tērauda caurulēm. 3.6. Turcija 2005. gadā Turcija nebija uzsākusi nevienu TAI pasākumu pret Kopienu, bet 2006. gadā tā atkal kļuva ļoti aktīva aizsardzības pasākumu jomā, uzsākot pavisam 5 lietas. Visu 5 lietu rezultātā 2006. gadā tika uzsākti pasākumi. Ņemot vērā iesaistīto izstrādājumu dažādību un attiecīgo pasākumu raksturu, dažās lietās ietekme bija lielāka nekā pārējās. 3.7. Austrālija Austrālija 2006. gadā uzsāka vienu KP lietu pret ES, bet 2005. gadā – nevienu. Pagājušā gada ziņojumā minēts, ka Austrālija pēc pārskatīšanas sakarā ar termiņā beigām ir pārtraukusi KP attiecībā uz Francijas izcelsmes nefasētu brendiju. Netika atrasta cēloņsakarība starp subsidēšanu un kaitējumu vietējai ražošanas nozarei. Tādēļ Komisija bija pārsteigta, ka Austrālijas iestādes 2006. gada jūlijā uzsāka jaunu KP izmeklēšanu attiecībā uz nefasētu un fasētu Francijas izcelsmes brendiju. Šīs izmeklēšanas rezultātā 2007. gada martā tika ieviesti galīgie pasākumi. Neskatoties uz to, ka ES ražošanas nozare nesadarbojās, Komisija sekoja līdz lietas gaitai un atklāja dažus procesuālus trūkumus, konkrētāk, informācijas atklāšanas trūkumu. Saistībā ar šo jautājumu Komisija apmeklēja Austrālijas iestādes. 3.8. Tunisija 2006. gada 16. jūnijā Tunisija pirmo reizi uzsāka 2 aizsardzības pasākumu izmeklēšanas attiecībā uz dzelzs un stikla izstrādājumiem. Abos gadījumos Tunisijas ražošanas nozares iesniegtās sūdzību nekonfidenciālās redakcijas, kurās tika pieprasīti aizsardzības pasākumi, bija paviršas, un tajās nebija pietiekama pamatojuma izmeklēšanas uzsākšanai. Arī izstrādājumu spektrs, uz ko attiecās abas minētās lietas, bija pārāk plašs, lai to varētu uzskatīt par vienu līdzīgu izstrādājumu. Attiecībā uz stikla izstrādājumiem tie bija visa veida stikla trauki un stikla galda piederumi, bet izmeklēšana attiecībā uz dzelzs izstrādājumiem ietvēra gan slēdzenes, gan krānus, gan metāla savienojumus mēbelēm. Komisija šos jautājumus risināja lietas izskatīšanā Tunisijā un lūdza Tunisijas iestādēm veikt izmeklēšanu par katru izstrādājuma tipu atsevišķi. Komisija turpina sekot līdzi šīm izmeklēšanām un ir pieprasījusi izsmeļošu un pamatotu informāciju par konstatējumiem izmeklēšanas beigās. 4. NEATRISINāTāS PROBLēMAS Pēdējos gados esam konstatējuši problēmas, kas joprojām dominē saistībā ar trešo valstu tirdzniecības aizsardzības pasākumiem. Lai gan atsevišķās lietās vērojams progress, no vispārīga skatupunkta situācija nav mainījusies, t.i., pastāv nepietiekami stingri lietu uzsākšanas standarti, nepietiekama kaitējuma un cēloņsakarību analīze un tiek ignorētas ieinteresēto personu aizstāvības tiesības. Tiesu prakses pārpilnība saistībā ar katru no šiem jautājumiem pierāda, ka tās ir visā pasaulē bieži sastopamas problēmas. Turklāt bez minētajām pastāvīgajām problēmām šajā sarakstā būtu jāiekļauj arī aizsardzības pasākumu ļaunprātīga izmantošana, ņemot vērā to, ka saskaņā ar iepriekš aprakstītajām tendencēm, tas šobrīd notiek sistemātiski. 4.1. Stingru standartu trūkums procedūras uzsākšanai Jebkura pasākuma uzsākšanas etaps ir ļoti svarīgs. Tas sākas ar procedūru, kura ietekmē iesaistītās personas neatkarīgi no tā, vai tās rezultātā uzsāk vai neuzsāk piemērot pasākumus. Jebkādas tiesvedības uzsākšana pēc būtības rada nedrošu tirdzniecības vidi un tādējādi ietekmē normālās tirdzniecības plūsmas. Turklāt uzņēmējiem, kas sadarbojas attiecīgajā lietā, jāiegulda ievērojami resursi, tostarp darbinieki, laiks un, protams, finanses. Tādēļ ir kategoriski jānosaka, ka tirdzniecības aizsardzības instrumentu lietotāji nedrīkst uzsākt lietu, pirms nav pārliecinājušies, ka patiešām ir pierādījumi, kas liecina ka lietas uzsākšana ir pamatota. Komisijas dienesti turpina ļoti rūpīgi pārbaudīt šo etapu trešo valstu procedūrās un vajadzības gadījumā apmeklē izmeklēšanas iestādes. 4.2. Kaitējuma un cēloņsakarību nepietiekama analīze Arvien liberālākā pasaules ekonomikā uzņēmējiem jāiztur pasaules mēroga konkurence un jāspēj pielāgoties, lai saglabātu konkurētspēju. Nespēja pielāgoties nereti ir iemesls aizsardzības prasībām, lai gan tās ne vienmēr ir pamatotas. Lai ieviestu likumīgus tirdzniecības aizsardzības pasākumus, vispirms jāpierāda, ka kaitējums vietējai nozarei radies zaudējumus radoša dempinga vai subsidēšanas rezultātā, vai attiecībā uz aizsardzības pasākumiem — no pēkšņa, milzīga un neparedzama importa ieauguma. Taču ļoti bieži izmeklēšanas iestādes nekonstatē to, ka attiecīgajām ražošanas nozarēm radušās problēmas faktiski ir vairāk saistītas ar citiem faktoriem, nevis importu. Iespējams, ka tas ir viens no lielākajiem trešo valstu veikto izmeklēšanu trūkumiem. 4.3. Ieinteresēto personu aizstāvības tiesības Kā jebkurā tiesvedībā, ieinteresēto personu tiesību ievērošana ir būtiska, lai nodrošinātu godīgu procesu. Jo īpaši tas attiecas uz TAI jomu. Tomēr daudzas valstis pastāvīgi ignorē šo svarīgo elementu, veicot savu tirdzniecības aizsardzības instrumentu pārvaldību. Atklātībā sniegtās informācijas sliktā kvalitāte, kā arī nepietiekami stingrie standarti attiecībā uz informāciju, ko sniedz nekonfidenciālajos dokumentos, pastāvīgi apdraud ieinteresēto personu aizstāvības tiesības. Tā ir vēl viena būtiska problēma, kas konstatēta minētajās trešo valstu tirdzniecības aizsardzības lietās, un tās risināšanai tiek izmantota ievērojama enerģija. Minētā problēma ir aprakstīta arī Zaļajā grāmatā, kurā apsvēršanai tiek īpaši uzsvēri četri aspekti no ES prakses šajos jautājumos, tostarp uzklausīšanas amatpersonas loma, atklātās sēdes tirgus ekonomikas statusa noteikšanai, līdzvērtīgi konkurences apstākļi attiecībā uz informāciju, kā arī pieeja nekonfidenciāliem dokumentiem. 4.4. Aizsardzības pasākumu plaša izmantošana Pēdējo gadu laikā vērojama nelabvēlīga tendence saistībā ar jaunu aizsardzības pasākumu skaita palielināšanos. Šāda pieauguma iemesls varētu būt tas, ka dažas valstis šo instrumentu uzskata par vieglu un ātru veidu, lai veiktu darbības pret importu, jo pretēji antidempinga pret subsidēšanu vērstajiem pasākumiem nav vajadzības pierādīt tirdzniecības plūsmu negodīgu elementu, bet „tikai” importa svārstības, kas rada kaitējumu vai varētu to radīt. Saistībā ar minēto dažas valstis aizsardzības pasākumus izmanto, lai risinātu problēmas, kas parasti būtu jārisina ar citiem tirdzniecības aizsardzības instrumentiem, piemēram, antidempinga vai antisubsidēšanas pasākumiem. Tas notiek tāpēc, ka problēmas pamatā bieži ir imports par zemām cenām no konkrētām valstīm, nevis vispārējs un pēkšņs importa palielinājums. Tas ir problemātiski divu iemeslu dēļ. Pirmkārt, ņemot vērā to, ka PTO standarti aizsardzības pasākumiem ir daudz stingrāki nekā tie, kas jāpiemēro citiem instrumentiem, ieviestie aizsardzības pasākumi bieži neatbilst PTO noteikumiem. Piemēram, aizsardzības pasākumu jomā kaitējuma standarts (nopietns kaitējums) ir augstāks nekā attiecībā uz citiem tirdzniecības aizsardzības instrumentiem (būtisks kaitējums), un ir jāpierāda, ka (palielināts imports) ir neparedzētu izmaiņu sekas. Komisijas dienesti pastāvīgi uzsver šo neatbilstību PTO noteikumiem. Otrkārt, šā instrumenta daudzpusējā rakstura dēļ arī tad, ja konkrēto problēmu nav radījis ES eksports, to tomēr ietekmē aizsardzības pasākumi, ko piemēro erga-omnes . Gadījumos, kad tiek uzsāktas aizsardzības pasākumu izmeklēšanas, Komisijas dienestu uzdevums bieži vien ir savu iespēju robežās mēģināt samazināt šādu pasākumu ietekmi uz ES eksportu. 5. GALVENIE PANāKUMI Kā jau minēts pagājušā gada ziņojumā, Komisijas darbības, veicot trešo valstu lietu uzraudzību, noteikti ietekmē pret EK vai dalībvalstīm uzsākto un spēkā esošo pasākumu skaitu, kas laika gaitā samazinās. Neatkārtojot detaļas, kas atrodamas pagājušā gada ziņojumā, ir lietderīgi atgādināt par veiksmīgiem risinājumiem, piemēram, Krievijas aizsardzības pasākumu pārtraukšanu attiecībā uz ķīmiskām vielām, Pakistānas antidempinga izmeklēšanas pārtraukšanu attiecībā uz balto skārdu un Marokas drošības pasākumu lietu attiecībā uz keramikas flīzēm, kā rezultātā tika panākta vienošanās par lielām kvotām EK eksportētājiem. Turklāt 2006. gadā veiksmīgi atrisinātas arī turpmāk minētās lietas. a) „Nulles likmes piemērošana” — pasākumu atcelšana Pēc Eiropas Komisijas ierosinātā PTO strīda izšķiršanas 2007. gada aprīlī ASV ir īstenojusi, gan tikai daļēji, PTO spriedumu par nulles likmes piemērošanas metodiku. Eiropas Komisijas dienestu intensīvais darbs sadarbībā ar eksportētājiem un iesaistītajām dalībvalstīm beidzot ir nesis augļus. Patiešām, daudzi Eiropas eksportētāji ir pieredzējuši, ka apstrīdētie antidempinga maksājumi tiek pilnībā atcelti vai ievērojami samazināti. Divās (un, iespējams, pat trijās) lietās lēmums ir pilnīgi atcelts, citās lietās seši atsevišķi eksportētāji pārliecinājās, ka tiem piemērotais maksājums tiek atcelts, un desmit citiem eksportētājiem ir samazināti antidempinga maksājumi. Diemžēl šādā veidā nevar atrisināt visas problēmas, un Komisija apsvērs visas pieejamās iespējas, lai veicinātu ātru izpildi no ASV puses, kā arī nodarbosies ar citām nepabeigtām lietām, tostarp ar jaunu pieprasījumu izveidot PTO grupu, ja to uzskatīs par nepieciešamu. b) Indijas pasākumu pārtraukšana Pēc EK eksportētāju pieprasījuma Indija 2005. gadā uzsāka vairāku pasākumu pārskatīšanu, ņemot vērā apspriešanos PTO. Lai gan dažu pārskatīšanu rezultātā pasākumus izbeidza, Indijas ražošanas nozare pārsūdzēja vairākus izbeigtos pasākumus. Dažos gadījumos pasākumi pat tika atjaunoti, kamēr pārsūdzētās lietas izskatīja Indijas apelācijas tiesa. EK stingri iestājās pret šādām izmaiņām un ar prieku konstatēja, ka 2006. gadā vietējā ražošanas nozare atsauca lielāko daļu pārsūdzību vai tās noraidīja Indijas tiesas. c) Argentīnas pasākumu pārtraukšana Pēc garām un sarežģītām pārrunām saistībā ar strīdu izšķiršanas kārtību un pēc tam, kad Argentīna piekrita izbeigt KP attiecībā uz trīs izstrādājumiem (olīveļļu, kviešu lipekli un konservētiem persikiem), 2006. gadā šie pasākumi beidzot tika atcelti. Pasākumiem attiecībā uz konservētiem persikiem saistošā tarifu likme tomēr tika palielināta vienlaikus ar lēmumu kompensēt KP maksājumu izbeigšanu. d) Aizsardzības pasākumu ietekme Kā jau iepriekš minēts, spēkā esošo aizsardzības pasākumu skaits pēdējos gados ir palielinājies. Tā ir negatīva tendence, jo šie pasākumi ietekmē ES eksportētājus arī tad, ja tie nav problēmu izraisītāji. Tomēr gadījumos, kad no šiem pasākumiem nevar izvairīties, Komisija ir diezgan veiksmīgi aizstāvējusi ES eksportētāju intereses, veicinot tāda tipa pasākumus, kam būtu neliela ietekme. Šāds piemērs ir lietas attiecībā uz Turciju (putekļu sūcēji un motocikli) un Ukrainu (kokvilnas audumi un trikotāža). Lai gan to varētu uzskatīt par veiksmīgu risinājumu, tomēr Komisija joprojām aicina piesardzīgāk izmantot šo instrumentu, uzsverot, ka tas jālieto tikai pamatotos izņēmuma apstākļos, kā rezultātā aizsardzības pasākumu skaitam vajadzētu būtiski samazināties. 6. SECINāJUMS 2006. gadā jau trešo gadu pēc kārtas pret EK vērsto pasākumu skaits samazinājās. Tās ir pozitīvas pārmaiņas ES eksportētājiem, pat ņemot vērā to, ka jaunu izmeklēšanu skaita pieaugums, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, ir rādītājs, ka tirdzniecības aizsardzības aktivitātes īstermiņā varētu palielināties. Lai gan trešo valstu tirdzniecības aizsardzības darbībās vērojami daži uzlabojumi, agrāk konstatētās problēmas joprojām pastāv, un ir parādījušās arī jaunas. Ņemot vērā minēto, laikā, kad Komisija apsver, kā šo instrumentu izmanto ES, daudzas trešās valstis joprojām turpina lietot šos instrumentus apšaubāmā veidā, kas rada likumīgi nepamatotus pasākumus. Tādējādi Komisijai jāturpina uzraudzīt trešo valstu darbības, lai nodrošinātu, ka trešās valstis ievēro PTO noteikumus un divpusējo līgumu noteikumus, jāpalīdz un jāaizstāv ES ražošanas nozaru/dalībvalstu intereses, kas vērstas uz noteiktu mērķi, un jāmēģina samazināt trešo valstu pasākumu ekonomisko ietekmi uz eksportētājiem. Šīs problēmas var risināt, tieši iejaucoties konkrētās lietās, apspriežot vispārīgas sistēmiskās problēmas gan oficiālu, gan neoficiālu divpusēju kontaktu ietvaros ar attiecīgajām valstīm, diskutējot attiecīgajās komitejās PTO kontekstā, kā arī turpinot trešām valstīm paredzētās apmācības, ņemot vērā mūsu uzskatus un praksi TAI jomā. Šajā saistībā ir panākti pozitīvi rezultāti, un vairāki ES eksportētāji ir paļāvušies uz Komisijas atbalstu un padomiem. Tādēļ EK turpinās aktīvi darboties, vēršoties pret tirdzniecības aizsardzības pasākumu ļaunprātīgu izmantošanu, jo attiecībā uz Eiropas eksportētājiem tie uzskatāmi par tirdzniecības šķēršļiem un konkurences un tirgus pieejamības traucējumiem.