P9_TA(2020)0035

Lolojumdzīvnieku nelegāla tirdzniecība Eiropas Savienībā

Eiropas Parlamenta 2020. gada 12. februāra rezolūcija par ES iekšējā tirgus un patērētāju tiesību aizsardzību pret nelegālās lolojumdzīvnieku tirdzniecības negatīvajām sekām (2019/2814(RSP))

(2021/C 294/06)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā Padomes 1992. gada 13. jūlija Direktīvu 92/65/EEK, ar ko paredz dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz tādu dzīvnieku, spermas, olšūnu un embriju tirdzniecību un importu Kopienā, uz kuriem neattiecas dzīvnieku veselības prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvas 90/425/EEK A(I) pielikumā (1),

— ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 13. pantu, kas paredz, ka, nosakot un īstenojot Savienības politikas jomas, Savienībai un tās dalībvalstīm ir jāvelta pienācīga uzmanība dzīvnieku kā jutīgu būtņu labturības prasībām,

— ņemot vērā LESD 114. pantu par vienotā tirgus izveidi un darbību un LESD 169. pantu par patērētāju tiesību aizsardzības pasākumiem,

— ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 9. marta Regulu (ES) 2016/429 par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (2) un Komisijai ar šo regulu noteiktās deleģēšanas un īstenošanas pilnvaras,

— ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Regulu (ES) Nr. 576/2013 par lolojumdzīvnieku nekomerciālu pārvietošanu un par Regulas (EK) Nr. 998/2003 atcelšanu (3) un Komisijas 2013. gada 28. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 577/2013 par identifikācijas dokumentu paraugiem suņu, kaķu un mājas sesku nekomerciālai pārvietošanai, teritoriju un trešo valstu saraksta izveidošanu un par deklarāciju formas, izkārtojuma un valodas prasībām atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 576/2013 paredzētajiem konkrētiem nosacījumiem (4),

— ņemot vērā 2016. gada 25. februāra rezolūciju par saderīgu sistēmu ieviešanu lolojumdzīvnieku reģistrēšanai dalībvalstīs (5),

— ņemot vērā Komisijas finansēto pētījumu (SANCO 2013/12364) par komercpraksē iesaistītu suņu un kaķu labturību, kas veikts saskaņā ar Regulai (ES) Nr. 576/2013 (6) pievienoto Komisijas paziņojumu,

— ņemot vērā rezultātus, kas ir gūti, īstenojot ES koordinētās kontroles plānu par suņu un kaķu pārdošanu tiešsaistē (7),

— ņemot vērā jautājumus Komisijai un Padomei par ES iekšējā tirgus un patērētāju tiesību aizsardzību pret nelegālās lolojumdzīvnieku tirdzniecības negatīvajām sekām (O-000011/2020 – B9-0004/2020 un O-000010/2020 – B9-0003/2020),

— ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu,

— ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

A. tā kā nevalstiskās organizācijas, tiesībaizsardzības dienesti, kompetentās iestādes un veterinārsti ir guvuši pierādījumus par to, ka pieaug to lolojumdzīvnieku skaits, kurus nelegāli pārdod no vienas dalībvalsts uz citu, — bieži vien to dara organizētās noziedzības tīkli, izvairoties no kontroles un viltojot dokumentus, kā arī plašā mērogā ļaunprātīgi izmantojot Regulu (ES) Nr. 576/2013, kas attiecas uz lolojumdzīvnieku nekomerciālu pārvietošanu, lai gan dzīvnieki pāri robežām būtu jāpārvieto, ievērojot Padomes Direktīvu 92/65/EEK;

B. tā kā tiek lēsts, ka nelegāla lolojumdzīvnieku tirdzniecība Eiropas Savienībā var būt ļoti ienesīga un tajā iesaistītās personas, tostarp dzīvnieku audzētāji, kuri nelegāli nodarbojas ar ciltsdarbu, tiek pakļautas tikai nelielam riskam tikt atklātām, tādējādi nelabvēlīgi ietekmējot legālās audzēšanas (ciltsdarba) nozares ienesīgumu;

C. tā kā to daudzo reklāmas sludinājumu izcelsme, ar kuriem tiek piedāvāts tiešsaistē iegādāties dzīvniekus, ir nelikumīga;

D. tā kā ES līmenī nepastāv nekādi kopīgi noteikumi par lolojumdzīvnieku audzēšanu un tā kā dzīvnieku audzētājiem dažādu dalībvalstu tiesību aktos noteikto dzīvnieku labturības standartu atšķirības izraisa ievērojamas iekšējā tirgū pārdoto lolojumdzīvnieku cenu atšķirības, ko izmanto nelegālie tirgotāji;

E. tā kā liela apjoma masveida selektīvās audzēšanas iekārtās pret dzīvniekiem izturas neatbilstīgi viņu vajadzībām, radot smagas un ilgstošas sekas viņu veselībai, labturībai un uzvedības attīstībai;

F. tā kā kontrabandisti un nelegālie pārdevēji visbiežāk rīkojas pilnīgi nesodīti, jo viņi zina, ka lielākā daļa patērētāju, kas ir iegādājušies sliktā veselības stāvoklī esošu lolojumdzīvnieku, pret viņiem tiesībaizsardzības iestādēs nevērsīsies;

G. tā kā kaķu un suņu nelikumīga audzēšana bieži notiek šausminošos apstākļos un ar to saistītās izmaksas tiek pēc iespējamas samazinātas; tā kā nelikumīgi audzēti jaundzimušie dzīvnieki bieži vien no mātes tiek nošķirti pārāk ātri, nav pieraduši pie sabiedrības, ir slimīgi un cieš no stresa, bada, slāpēm un paaugstināta nosalšanas riska, kamēr tos pārvadā lielā attālumā pa ES šaurībā un antisanitāros apstākļos bez ēdiena, ūdens, gaisa kondicionēšanas vai bez apstāšanās; tā kā mazie kucēni un kaķēni parasti galamērķī nonāk, nebūdami atradināti no zīdīšanas un nebūdami apguvuši pamata socializēšanās iemaņas;

H. tā kā, neskatoties uz panāktajiem uzlabojumiem, joprojām saglabājas ievērojamas bažas par lolojumdzīvnieku pasēm, piemēram, attiecībā uz atsevišķu dzīvnieku vecuma pārbaudēm un iespējām pases nomainīt; tā kā ir reģistrēts liels skaits viltotu lolojumdzīvnieku pasu un veterinārārsti bieži vien slepeni sadarbojas ar tirgoņiem šajā nelikumīgajā praksē, padarot pārbaudes un izmeklēšanu sarežģītāku (8);

I. tā kā nelegāla ciltsdarba procesā audzēti lolojumdzīvnieki ļoti bieži ir daļēji vai pat vispār nav vakcinēti vai arī nav veikta pietiekama to profilakse pret citām slimībām; tā kā nelegāla lolojumdzīvnieku tirdzniecība ir saistīta ar dažādiem zoonozes riska faktoriem un cita starpā šādi trakumsērga no Eiropas teritorijām, kur šī slimība ir endēmiska, var izplatīties uz valstīm, kurās saslimstības ar trakumsērgu nav, un šādi var tikt pārnēsāti arī tādi parazīti kā Echinococcus multilocularis, kas izplatās ātri un kurus ir grūti kontrolēt (9);

J. tā kā Dzīvnieku veselības tiesību akts, kas stāsies spēkā 2021. gada 21. aprīlī, sekmēs lielāku tiešsaistes tirdzniecības ar kaķiem un suņiem pārredzamību un uzlabos dzīvnieku veselību un labturību; tā kā Dzīvnieku veselības tiesību aktā visiem suņu un kaķu pārdevējiem, audzētājiem, pārvadātājiem un savākšanas centriem ir noteikts stingrs pienākums savus uzņēmumus reģistrēt attiecīgajās dalībvalstu kompetentajās iestādēs;

K. tā kā nelegāla lolojumdzīvnieku tirdzniecība ne vien kaitē dzīvnieku labturībai, bet arī negatīvi ietekmē patērētāju aizsardzību, ES iekšējā tirgus netraucētu darbību, jo veidojas negodīga konkurence, un publiskā sektora finanses, jo tiek zaudēti nodokļu ieņēmumi;

L. tā kā lolojumdzīvnieku iegādei Eiropas Savienībā tagad ļoti bieži ir ierasts izmantot reklāmas sludinājumus tiešsaistē un tikai nedaudz mazāk iecienīts avots ir sociālie plašsaziņas līdzekļi (10); tā kā gan valsts, gan ES līmenī maz aizsargātas ir to patērētāju tiesības, kuri lolojumdzīvniekus iegādājas ar tiešsaistes sludinājumu starpniecību; tā kā liels ir to nelegāla ciltsdarba procesā audzētu lolojumdzīvnieku skaits, kas tiek pārdoti dalībvalstu tirgos vai pat tieši no automašīnas pie ES iekšējām robežām;

M. tā kā 65 % personu, kas tika aptaujātas Eirobarometra zibensaptaujā par nelikumīgu tiešsaistes saturu, izteicās, ka neuzskata, ka internets tā lietotājiem ir drošs, un 90 % piekrita uzskatam, ka tiešsaistes mitināšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu nekavējoties būtu jānovāc saturs, kuru publiskās vai tiesībaizsardzības iestādes ir apzīmējušas kā nelikumīgu; tā kā 60 % interneta lietotāju teica, ka viņi vismaz reizi nedēļā izmanto kādu tiešsaistes sociālo tīklu un vairums interneta lietotāju vismaz laiku pa laikam izmanto arī tiešsaistes tirdzniecības vietas — 30 % aptaujāto tos izmanto vismaz reizi nedēļā; tā kā 69 % no interneta lietotājiem ES sacīja, ka viņi iepērkas tiešsaistē, un katru gadu šis skaitlis pieaug, kā arī palielinās to personu skaits, kas tiešsaistē iegādājas dzīvniekus (11);

N. tā kā slikta izturēšanās pret lolojumdzīvniekiem, tostarp dzīvniekiem, kurus audzē, tur un pārdod, lai tie kļūtu par mājsaimniecību lolojumdzīvniekiem, lolojumdzīvniekiem, ko izmanto izklaidei, sportam un darbam, piemēram, kurtiem un spāņu kurtiem (galgos), kā arī pret klaiņojošiem dzīvniekiem joprojām rada lielas bažas daudziem iedzīvotājiem; tā kā (labāka) lolojumdzīvnieku identificēšana un reģistrācija var būt noderīgs līdzeklis cīņā pret dzīvnieku ļaunprātīgu izmantošanu un tā var veicināt lolojumdzīvnieku atbildīgu turēšanu; tā kā identifikācija un reģistrācija ir galvenie klaiņojošu dzīvnieku nenāvējošas un humānas pārvaldības un šādu dzīvnieku populāciju pakāpeniskas samazināšanas elementi;

O. tā kā vairāk kā 70 % no jaunajām slimībām, kas pēdējo desmitgažu laikā ir konstatētas cilvēkiem, ir dzīvnieku izcelsmes slimības un dzīvnieki, kas parasti tiek turēti kā lolojumdzīvnieki, pārnēsā vairāk nekā 41 zoonozi, tostarp, trakumsērgu (12);

P. tā kā Regulas (ES) Nr. 576/2013 I pielikuma A daļā uzskaitīto sugu lolojumdzīvniekus nedrīkst pārvietot no vienas dalībvalsts uz citu, ja vien tie nav marķēti, tajos implantējot transponderu; tā kā nav prasības par saskaņotu obligātu to kaķu un suņu identifikāciju, kuri atrodas valsts teritorijā un uz citām dalībvalstīm pārvietoti netiek; tā kā dalībvalstīs daudzi kaķi un suņi tā arī paliek neidentificēti un nereģistrēti;

Q. tā kā, īstenojot ES koordinētās kontroles plānu par suņu un kaķu pārdošanu tiešsaistē, attiecībā uz 42 % no kontrolētajiem reklāmas sludinājumiem tika konstatēta neatbilstība starp pārdevēja statusu un viņa darbībām (13);

R. tā kā dažas specializētās reklāmas tīmekļa vietnes sāk brīvprātīgi pieņemt stingrākus noteikumus ar mērķi pārbaudīt tiešsaistes pārdevēju identitāti un uzlabot dzīvnieku labturību;

S. tā kā lielākajā daļā dalībvalstu jau ir spēkā zināms suņu un kaķu identifikācijas un reģistrācijas prasību līmenis; tā kā kaķu, suņu un mājas sesku identifikācijas prasības nav saskaņotas, kas cita starpā ir novedis arī pie valstu kodu nepareizas izmantošanas un dubultu un nepareizu kodu izmantošanas (14); tā kā lielākā daļa reģistrācijas datubāzu nav savstarpēji savienotas, kas ierobežo izsekojamību ES,

1. uzsver, ka suņu un kaķu nelegālā tirdzniecība ne tikai katastrofāli ietekmē dzīvnieku labturību, bet arī apdraud sabiedrības veselību un patērētāju aizsardzību;

Kaķu un suņu identificēšana un reģistrēšana

2. uzsver, ka izšķiroša nozīme ir ES mērogā saskaņotai kaķu un suņu obligātās identificēšanas un reģistrēšanas sistēmai un ka tā ir nepieciešama, lai spertu pirmo soli cīņā pret lolojumdzīvnieku nelegālu tirdzniecību, un ka identificēšana un reģistrēšana ir galvenie priekšnoteikumi, lai ieviestu kontroli un nodrošinātu izpildi un izsekojamību;

3. uzskata, ka ir būtiski, lai veterinārārsts lolojumdzīvniekiem implantētu mikroshēmu un reģistrētu šos dzīvniekus valsts dzīvnieku identifikācijas un reģistrācijas datnē ar mērķi nodrošināt to efektīvu izsekojamību; uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai identifikācijas un reģistrācijas datnes saturētu ikvienas tādas personas reģistrācijas numuru, kurai ir bijusi nozīme dzīvnieka dzīvē, tostarp audzētāja, pārdevēja, veterinārsta, pārvadātāja un īpašnieka reģistrācijas numuru;

4. mudina Komisiju pilnībā īstenot tai Dzīvnieku veselības tiesību akta 109. panta 2. punktā un 108. pantā paredzētās deleģēšanas pilnvaras un nākt klajā ar priekšlikumu par detalizētām un saderīgām ES līmeņa līdzekļu un metožu sistēmām, kuras izmantot kaķu un suņu identificēšanai un reģistrēšanai, nosakot viena dzīvnieka identifikācijas sakarībā nepieciešamās informācijas minimālās robežvērtības un pieņemot noteikumus par elektronisko datu apmaiņu starp dalībvalstu datubāzēm, kurām līdz šā parlamentārā sasaukuma termiņa beigām vajadzētu būt savstarpēji savienotām;

5. prasa ES lolojumdzīvnieka pasi nepārprotami piesaistīt lolojumdzīvnieka mikroshēmas reģistrēšanai, lai tādējādi nodrošinātu, ka lolojumdzīvnieka izcelsme ir skaidra pat tad, ja lolojumdzīvnieka pase ir nomainīta;

6. aicina dalībvalstis ieviest politikas nostādnes, kuru mērķis būtu visus kaķus un suņus marķēt automātiski, tādējādi apkarojot dzīvnieku ļaunprātīgu izmantošanu;

7. uzsver, ka lolojumdzīvnieku identificēšanai vāktajā informācijā ir jāiekļauj personas dati un ka tā būtu jāaizsargā, pilnībā ievērojot ES privātuma un datu aizsardzības noteikumus; uzskata, ka šādus personas datu nedrīkstētu izmantot komerciālos nolūkos;

ES rīcības plāns, ar ko risināt nelegālas lolojumdzīvnieku tirdzniecības problēmu

8. aicina Komisiju izstrādāt nozarēm transversālu ES rīcības plānu, ar ko ES risināt nelegālas lolojumdzīvnieku tirdzniecības problēmu; uzskata, ka šādā rīcības plānā būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta, dalībvalstu un attiecīgo ieinteresēto personu viedokļi un skaidri jānosaka, kāda atbildība ir jāuzņemas katrai ieinteresētajai personai un lēmumu pieņēmējam, tostarp dalībvalstīm, Komisijai, robežkontroles, muitas un veterinārajām iestādēm, veterinārārstiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām;

9. iesaka Komisijai Rīcības plāna izstrādē iesaistīt tās ģenerāldirektorātus, kuri risina ar dzīvnieku labturību, sabiedrības veselību, patērētāju aizsardzību, iekšējo tirgu un nelegālu tirdzniecību saistītus jautājumus;

10. uzskata, ka ir vajadzīga vienota ES definīcija intensīvam ciltsdarbam ar dzīvniekiem komerciālos nolūkos paredzētām audzētavām (jeb tā dēvētajām “kucēnu fermām”), lai cīnītos pret lolojumdzīvnieku nelegālu tirdzniecību; aicina Komisiju un dalībvalstis veikt pasākumus, lai aizliegtu tādu audzēšanas un tirdzniecības praksi, kas kaitē lolojumdzīvnieku veselībai, labturībai un uzvedības attīstībai;

11. uzskata, ka iedzīvotājiem ir jābūt labāk informētiem par lolojumdzīvnieku tirdzniecību un iespējamiem riskiem saistībā ar dzīvnieku iegādi tiešsaistē vai iegādi, neievērojot tiesiskās procedūras;

12. aicina Komisiju savas digitālās programmas ietvaros uzlabot to patērētāju aizsardzību, kuri lolojumdzīvniekus iegādājas ar tiešsaistes sludinājumu starpniecību;

13. atbalsta to, ka no gaidāmās direktīvas par preču tiešsaistes un cita veida distances pārdošanas līgumiem darbības jomas tiek izslēgta dzīvu dzīvnieku pārdošana, ko veic tirgotājs patērētājam;

Kontroles mehānismi un labāka ES tiesību aktu izpildes nodrošināšana

14. aicina dalībvalstis uzlabot tiesībaizsardzību un pastiprināt sankcijas (kurām vajadzētu būt iedarbīgām, samērīgām un atturošām) pret ekonomikas dalībniekiem, veterinārārstiem un valsts kompetentajām iestādēm — diapazonā no izcelsmes, tranzīta un līdz pat galamērķa valstīm —, kuri piegādā viltotas lolojumdzīvnieku pases, lai efektīvi ierobežotu lolojumdzīvnieku nelegālo tirdzniecību;

15. aicina dalībvalstis piemērot naudassodus, kas ir paredzēti Regulā (ES) 2017/625 ( 15 ) un kas pārsniegtu ekonomisko labumu, kuru ekonomikas dalībnieki cenšas gūt, tostarp piemērojot tos arī audzētājiem un pārdevējiem, kas tiešsaistē ievieto sludinājumus par dzīvniekiem nolūkā gūt peļņu un dara to, pārkāpjot ES un valsts tiesību aktus;

16. aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt regulējuma vai pašregulējuma stratēģijas lolojumdzīvnieku pārdošanas sludinājumiem tiešsaistē, lai izbeigta maldinošu reklāmu un labāk kontrolētu kaķu un suņu pārdošanu tiešsaistē;

17. aicina Komisiju ieviest obligātās prasības tiešsaistes platformām veikt minimālas to lietotāju identitātes pārbaudes, kas tiešsaistē izvieto ar mājas dzīvnieku pārdošanu saistītus reklāmas sludinājumus; uzsver, ka, katru reizi veicot attiecīgā regulējuma pārskatīšanu, ir jāuzlabojas patērētāju un dzīvnieku aizsardzībai;

18. prasa, lai (Eiropas Komisijas Veselības un pārtikas nekaitīguma ģenerāldirektorāta) Veselības un pārtikas jomas revīziju un analīžu direktorāts savās pārbaužu programmās iekļautu pārbaudes arī par to, kā dalībvalstis ievēro Regulu (ES) Nr. 576/2013;

19. aicina Komisiju ierosināt visā ES piemērot kopīgus suņu un kaķu audzēšanas (ciltsdarba) un tirgvedības standartus nolūkā novērst negodīgu komercpraksi un šādu lolojumdzīvnieku ļaunprātīgu pārdošanu, ierobežot noteiktai sugai raksturīgās veselības un labturības problēmas nākotnē un nodrošināt godīgas konkurences nosacījumus ekonomikas dalībniekiem;

20. aicina dalībvalstis nodrošināt, ka ir ieviesti sīki izstrādāti noteikumi par lolojumdzīvnieku audzētāju uzraudzību un pienācīgu pārraudzību, ko veic veterinārārsti;

21. uzskata, ka būtu jāmudina dalībvalstis veidot obligātu reģistru, kurā tiktu iekļauti pilnvaroti lolojumdzīvnieku audzētāji un pārdevēji un ar kurā ievadīto informāciju varētu iepazīties citas dalībvalsts atbildīgās personas;

22. aicina dalībvalstis papildus robežpārbaudēm, kas paredzētas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 338/97 ( 16 ) , ieviest iekšzemes atbilstības uzraudzību, regulāri pārbaudot tirgotājus un atļauju turētājus, piemēram, veikalus, kas pārdod lolojumdzīvniekus, audzētājus, pētniecības centrus un “kucēnu fermas”;

23. uzskata, ka arī pārbaužu biežums būtu jāsaskaņo visā ES un ka tās būtu jāveic sadarbībā ar dalībvalstu muitas, policijas un veterinārajiem dienestiem;

24. aicina dalībvalstu kompetentās iestādes gadījumos, kad nav ievērota Regula (ES) Nr. 576/2013, rīkoties stingrā saskaņā ar tajā noteikto kārtību un nodrošināt, ka visiem konfiscētajiem lolojumdzīvniekiem tiek atrastas jaunas mājas; turklāt aicina dalībvalstis pienācīgi atbalstīt dzīvnieku glābšanas centrus;

25. atzinīgi vērtē ES dzīvnieku labturības platformā un Brīvprātīgās iniciatīvas apakšgrupā pārdodamo lolojumdzīvnieku veselības un labturības jautājumos gūtos rezultātus; prasa turpmākajā darbā pie dzīvnieku labturības nodrošināšanas ES līmenī iekļaut Eiropas Parlamentu un līdzsvaroti pārstāvēt pilsonisko sabiedrību, kompetentās iestādes, uzņēmumus un zinātniekus, kā arī prasa piešķirt pietiekamus resursu, lai panāktu vajadzīgo progresu;

Sadarbība, komunikācija un apmācība

26. aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot un izplatīt Brīvprātīgās iniciatīvas apakšgrupas lolojumdzīvnieku veselības un labturības jautājumos darba rezultātus, kas ir gūti, darbojoties ES Dzīvnieku labturības platformas ietvaros, un pieņemt pasākumus, ar kuriem drīzumā gaidāmajos tiesību aktos un ar likumdošanu nesaistītajā darbā līdz 2024. gadam vērsties pret lolojumdzīvnieku nelikumīgo tirdzniecību; uzskata, ka šajā sakarībā steidzami ir vajadzīga aktīva visu dalībvalstu sadarbība un apmaiņa ar paraugpraksi starp tām;

27. aicina dalībvalstis regulāri informēt citas attiecīgās dalībvalstis, ja tās iesniedz tiesā prasības pieteikumu pret kādu suņu un kaķu nelikumīgu pārdevēju, kura darbības varētu ietekmēt šīs citas dalībvalstis;

28. atbalsta ideju par transversālas aģentūru sadarbības metodēm, ar kuru palīdzību dalībvalstīs varētu risināt nelegālas lolojumdzīvnieku tirdzniecības problēmu un mazināt ar to saistīto zoonozes risku, cita starpā izveidojot novērošanas sistēmu, kurā reģistrētu datus par nelegāli tirgotu lolojumdzīvnieku komerciāliem sūtījumiem un nodrošinātu šādu datu apmaiņu, un brīdinājuma sistēmu, kas signalizētu par visām atklātajām novirzēm no normas;

29. aicina Komisiju ierosināt ar pasākumus, tostarp tehnoloģiju izmantošanu un muitas un veterinārām iestādēm pielāgotu apmācību, lai labāk tās aprīkotu un sagatavotu lolojumdzīvnieku kontrabandas atklāšanai;

30. aicina Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā rekomendācijas, kas iekļautas ES koordinētās kontroles plānā par suņu un kaķu pārdošanu tiešsaistē, iedibinot iestāžu, datubāžu, tīmekļa vietņu un dzīvnieku labturības organizāciju partnerības nolūkā izstrādāt precīzus pasākumus, ar kuriem apkaro maldinošus reklāmas sludinājumus un suņu un kaķu nelegālu tirdzniecību tiešsaistē;

31. atzīst, ka dzīvnieku aizsardzības biedrības un NVO ir devušas nozīmīgu ieguldījumu cīņā pret lolojumdzīvnieku nelegālu tirdzniecību; turklāt aicina dalībvalstis dzīvnieku glābšanas centriem un dzīvnieku aizsardzības apvienībām /NVO nodrošināt pietiekamu finansiālu un cita veida materiālu un nemateriālu atbalstu;

32. aicina dalībvalstis piešķirt pietiekami daudz resursu, lai nodrošinātu visu tādu uzņēmumu īpašnieku reģistrācijas prasību izpildi, kuros audzē, tur un pārdod dzīvniekus, kā tas ir noteikts Dzīvnieku Veselības tiesību aktā, lai ierobežotu lolojumdzīvnieku nelegālo tirdzniecību tiešsaistē;

33. uzskata, ka būtu jādara vairāk, lai vairotu gan potenciālo pircēju, gan ekonomikas dalībnieku — tostarp tiešsaistes pakalpojumu sniedzēju — izpratni par lolojumdzīvnieku nelegālu tirdzniecību un zemajiem labturības standartiem, kas ar to saistīti;

34. uzsver to, ka jau pastāv dažas nacionālas un dažos gadījumos reģionālas datubāzes, kas satur lolojumdzīvniekus identificējošu informāciju; uzskata, ka šīs datubāzes būtu jāizmanto kā savstarpēji saistītas, saderīgas un sadarbspējīgas sistēmas, lai nodrošinātu izsekojamību visā ES;

35. uzsver, ka dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai pie robežām izvietotie darbinieki būtu atbilstīgi apmācīti par procedūrām un noteikumiem, kas ir jāpiemēro no sarakstā minētām un neminētām trešām valstīm ievestajiem lolojumdzīvniekiem, un lai šie darbinieki minētos noteikumus īstenotu;

36. aicina dalībvalstis īstenot vairāk informēšanas un izpratnes veicināšanas kampaņu, lai mudinātu iedzīvotājus nevis pirkt lolojumdzīvniekus, bet gan adoptēt tos no uzticamiem dzīvnieku glābšanas centriem, un informēt viņus par lolojumdzīvnieku nelikumīgās tirdzniecības negatīvajām sekām, kā arī par to, cik svarīgi ir iegādāties tikai tādus lolojumdzīvniekus, kas ir audzēti, turēti un pārdoti atbildīgā veidā, pienācīgi ņemot vērā dzīvnieku labturību;

o

o o

37. uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

(1) OV L 268, 14.9.1992., 54. lpp.

(2) OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.

(3) OV L 178, 28.6.2013., 1. lpp.

(4) OV L 178, 28.6.2013., 109. lpp.

(5) OV C 35, 31.1.2018., 139. lpp.

(6) Pētījumu par komercpraksē iesaistītu suņu un kaķu labturību, kuru finansē Komisija saskaņā ar konkrētu līgumu SANCO 2013/12364:

https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/animals/docs/aw_eu-strategy_study_dogs-cats-commercial-practices_en.pdf.

(7) Eiropas Komisija (2019). Rezultātu, kas ir gūti, īstenojot ES koordinētās kontroles plānu par suņu un kaķu pārdošanu tiešsaistē, analīze:

https://ec.europa.eu/food/animals/welfare/ other_aspects/online_dog-cat_en.

(8) ČETRU ĶEPU 2013. gada ziņojums “Puppy trade in Europe” [Kucēnu tirdzniecība Eiropā]:

http://www.carodog.eu/wp-content/uploads/2014/10/REPORT_EUROPEAN_PUPPY_TRADE2.pdf.

(9) Pētījums par komercpraksē iesaistīto suņu un kaķu labturību (2015. gads), ko finansējusi Komisija saskaņā ar īpašo līgumu SANCO 2013/12364, 55.–56. lpp.:

https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/animals/docs/aw_eu-strategy_study_dogs-cats-commercial-practices_en.pdf.

EU Dog & Cat Alliance (2016. gads). Briefing on the review of pet movement legislation under the “Animal Health Law” [ES Suņu un kaķu aizsardzības organizāciju apvienības 2016. gada informatīvais biļetens par to, kā saskaņā ar Dzīvnieku veselības tiesību aktu tiek pārskatīti tiesību akti par lolojumdzīvnieku pārvietošanu]:

https://s3-eu-west-1.amazonaws.com/assets.dogandcatwelfare.eu/live/media/publicationtemp/EU_Dog_Cat__briefing_AHL_pet_movement_review.pdf.

(10) EU Dog & Cat Alliance + Blue Cross (2017). Online Pet Sales in the EU: What’s the cost? [ES Suņu un kaķu aizsardzības organizāciju apvienības un Zilā Krusta organizācijas 2017. gada analītiskā publikācija par to, kā lolojumdzīvnieki Eiropas Savienībā tiek tirgoti tiešsaistē]:

https://s3-eu-west-1.amazonaws.com/assets.dogandcatwelfare.eu/live/media/publicationtemp/12195_-_EU_Pet_report_spreads.pdf.

(11) Eirobarometra zibensaptauja Nr. 469/2018, ziņojums “Nelikumīgs saturs tiešsaistē”: http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/ResultDoc/download/DocumentKy/83669.

(12) Michael J. Day et al (2012). Surveillance of Zoonotic Infectious Disease Transmitted by Small Companion Animals [Tādu zoonozisko infekcijas slimību uzraudzība, kuru avots ir mazie lolojumdzīvnieki]:

https://wwwnc.cdc.gov/eid/article/18/12/12-0664_article.

(13) ES koordinētās kontroles plāns par suņu un kaķu pārdošanu tiešsaistē: https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/animals/docs/reg-com_ahw_20190612_asf_aw-control-coord-plan-sale-dog-cats_eur.pdf.

(14) ČETRU ĶEPU 2016. gada ziņojums Identification, vaccination and movement of dogs and cats in the EU:How to improve the Pet Passport and TRACES systems? (Suņu un kaķu identifikācija, vakcinācija un pārvietošana ES – kā uzlabot lolojumdzīvnieku pasu un TRACES sistēmas?”

http://www.lawyersforanimalprotection.eu/wp-content/uploads/2016/07/INSIDE-1.pdf.

(15) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/625 (2017. gada 15. marts), par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem (OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.).

(16) Padomes Regula (EK) Nr. 338/97 (1996. gada 9. decembris) par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību (OV L 61, 3.3.1997., 1. lpp.).