Priekšlikums Padomes regula par antidempinga procedūras attiecībā uz Korejas Republikas un Krievijas izcelsmes stirolbutadiēnstirola termoplastiskā kaučuka ievešanu izbeigšanu, Taivanas izcelsmes stirolbutadiēnstirola termoplastiskā kaučuka ievešanai piemērojamās atkārtotas starpposma pārbaudes izbeigšanu un šo pasākumu atcelšanu /* COM/2005/0337 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 26.7.2005 COM(2005) 337 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA par antidempinga procedūras attiecībā uz Korejas Republikas un Krievijas izcelsmes stirolbutadiēnstirola termoplastiskā kaučuka ievešanu izbeigšanu, Taivanas izcelsmes stirolbutadiēnstirola termoplastiskā kaučuka ievešanai piemērojamās atkārtotas starpposma pārbaudes izbeigšanu un šo pasākumu atcelšanu (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA SATURS | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums ir par to, kā procedūrā, kas attiecas uz Korejas Republikas un Krievijas izcelsmes stirolbutadiēnstirola termoplastiskā kaučuka importu un Taivanas stirolbutadiēnstirola termoplastiskā kaučuka importu, piemērojama Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 461/2004 („Pamatregula”). | Vispārējais konteksts Šis priekšlikums sagatavots saistībā ar Pamatregulas īstenošanu, veicot izmeklēšanu saskaņā ar Pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā Padomes 2000. gada 18. septembra Regula (EK) Nr. 1993/2000, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Taivanas izcelsmes stirolbutadiēnstirola termoplastiskā kaučuka ievedumiem un to, ka galīgi iekasējams antidempinga pagaidu maksājums. Priekšlikums atcelt šos pasākumus ar Padomes Regulu. | Atbilstība politikai citās jomās un Savienības mērķiem Nepiemēro. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PUSēM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām pusēm | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām pusēm jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar Pamatregulas noteikumiem. | Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana | Speciālas zināšanas nebija nepieciešamas. | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir tapis pamatregulas īstenošanas rezultātā. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet tajā ietverts pilnīgs novērtējamo nosacījumu saraksts. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI | Ierosinātās rīcības kopsavilkums 2004. gada 28. maijā Komisija uzsāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā Korejas Republikas un Krievijas izcelsmes stirolbutadiēnstirola termoplastiskā kaučuka ievešanu Kopienā. Tajā pašā dienā tika sākta atkārtota starpposma pārbaude par galīgajiem antidempinga maksājumiem, kas uzlikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1993/2000 par Taivanas izcelsmes SBS ievešanu. Attiecībā uz dempingu tika konstatēta 31,7 % dempinga starpība Krievijas ražotājam un eksportētājam un minimāla dempinga starpība vienīgajam ražotājam un eksportētājam Korejā. Attiecībā uz pārbaudi par Taivanu tika konstatēta 16,2 % dempinga starpība vienam ražotājam un eksportētājam un minimāla dempinga starpība otram. Atklājās, ka Kopienas ražošanas nozares stāvoklis pasliktinās, galvenokārt pārdošanas apjoma un rentabilitātes izteiksmē. Tomēr nebija iespējams nodibināt cēloņsakarību starp importa ar dempingu ietekmi un stāvokļa pasliktināšanos Kopienas ražošanas nozarē. Tādēļ Padomei piedāvā pieņemt klātpielikto Regulas priekšlikumu par lietas izbeigšanu attiecībā uz Korejas Republiku un Krieviju un spēkā esošo pasākumu atcelšanu attiecībā uz Taivanu. Šī Regula publicējama Oficiālajā Vēstnesī ne vēlāk kā 2005. gada 27. augustā. | Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 461/2004. | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. | Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā Pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. | Nav prasīts norādīt, kā līdz minimumam tiek samazināts un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadalīts Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, komersantu un pilsoņu finansiālais un administratīvais slogs. | Aktu izvēle | Iecerētais akts — regula. | Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Iepriekš minētā Pamatregula neparedz alternatīvas iespējas. | IETEKME UZ BUDžETU | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | PAPILDU INFORMāCIJA | Spēkā esošo tiesību aktu atcelšana Līdz ar priekšlikuma pieņemšanu būs jāatceļ spēkā esošie tiesību akti. | 1. Priekšlikums PADOMES REGULA par antidempinga procedūras attiecībā uz Korejas Republikas un Krievijas izcelsmes stirolbutadiēnstirola termoplastiskā kaučuka ievešanu izbeigšanu, Taivanas izcelsmes stirolbutadiēnstirola termoplastiskā kaučuka ievešanai piemērojamās atkārtotas starpposma pārbaudes izbeigšanu un šo pasākumu atcelšanu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] („Pamatregula”), jo īpaši tās 9. pantu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: A. PROCEDŪRA 1. Spēkā esošie pasākumi (1) 2000. gada septembrī ar Regulām (EK) Nr. 1994/2000[2] un 1993/2000[3] Padome uzlika galīgos kompensācijas maksājumus robežās no 1 % līdz 8,2 % un galīgos antidempinga maksājumus Taivanas izcelsmes stirolbutadiēnstirola termoplastiskā kaučuka („SBS”) ievedumiem. (2) Ražotājiem un eksportētājiem Taivanā noteiktais galīgais antidempinga maksājums, izsakot procentos no CIF robežpiegādes vērtības, bija šādā līmenī: - Lee Chang Yung Chemical Industry Corp. , Taibei 5,3 % - Chi Mei Corp. , Tainana 9,1 % - Ražotāji un eksportētāji, kas nesadarbojās 20,0 % 2. Lietas pašreizējā izmeklēšanā (3) 2004. gada 28. maijā saskaņā ar 5. pantu Padomes 1995. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[4], Komisija ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu[5] izsludināja uzsākto antidempinga procedūru attiecībā uz Korejas Republikas („Koreja”) un Krievijas izcelsmes SBS ievešanu Kopienā. (4) Tajā pašā dienā Komisija ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu[6] izsludināja atkārtotu starpposma pārbaudi saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 3. punktu par galīgajiem antidempinga maksājumiem, kas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1993/2000 uzlikti Taivanas izcelsmes SBS ievedumiem. (5) Antidempinga izmeklēšana tika sākta sakarā ar sūdzību, ko 2004. gada 13. aprīlī ražotāju vārdā, pārstāvot 100 % SBS Kopienas produkcijas, iesniedza Eiropas Ķīmijas rūpniecības padome („ CEFIC ” vai „sūdzētājs”). Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un par rezultātā nodarīto būtisko kaitējumu, un tos atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras uzsākšanu. (6) Par pamatu atkārtotajai starpposma pārbaudei bija CEFIC pieprasījums, kurā bija liecības par notikušo dempingu un kaitējumu un par to, ka esošie pasākumi vairs nav pietiekami, lai pretotos dempingam, kas rada zaudējumus. 3. Puses, uz kurām attiecas procedūra (7) Par procedūras uzsākšanu Komisijas dienesti oficiāli informēja Korejas, Krievijas un Taivanas importētājus/tirgotājus un to apvienības, piegādātājus un lietotājus, kas bija zināmi kā iesaistītās personas, attiecīgos izvešanas valstu pārstāvjus un Kopienas ražotājus sūdzētājus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un procedūras sākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā pieprasīt uzklausīšanu. (8) Ņemot vērā sūdzībā un pieprasījumā uzskaitīto SBS importētāju EK lielo skaitu, paziņojumos par izmeklēšanas uzsākšanu bija paredzēts kaitējuma noteikšanā izmantot importētāju izlasi saskaņā ar Pamatregulas 17. pantu. (9) Lai Komisijas dienesti varētu lemt, vai jāizmanto izlases metode un, ja tā, lai izdarītu atlasi, visiem importētājiem bija jāpaziņo par sevi Komisijai un, kā norādīts paziņojumā par uzsākšanu, jāsniedz pamatinformācija par darbību, kas saistīta ar SBS atlases periodā (no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam). Pēc ražotāju un eksportētāju iesniegtās informācijas izskatīšanas sakarā ar atbilžu uz atlases jautājumiem nelielo skaitu tika nolemts, ka izlases metode nav jāpiemēro. (10) Komisija izsūtīja aptaujas lapas visām tai zināmajām iesaistītajām pusēm un visiem pārējiem uzņēmumiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajos termiņos. (11) Atbildes tika saņemtas no viena Korejas ražotāja un eksportētāja, viena Krievijas ražotāja un diviem ar to saistītiem Krievijas uzņēmumiem, četriem Taivanas ražotājiem, četriem Kopienas ražotājiem un četriem nesaistītiem importētājiem. Atbildes netika saņemtas no lietotājiem. (12) Komisijas dienesti pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Kopienas intereses. Saskaņā ar Pamatregulas 16. panta 1. punktu tika izdarīti pārbaudes apmeklējumi šādu uzņēmumu telpās: 2. No Kopienas ražošanas nozares: 3. Dynasol Elastomeros S.A., Madride, Spānija; 4. Kraton Polymers International Ltd., Londona, Apvienotā Karaliste; 5. Polimeri Europa S.p.A., Milāna, Itālija; 6. SA Petrofina NV, Brisele, Beļģija (agrākais Atofina Elastomers N.V.). 7. Ražotājs un eksportētājs Korejā: 8. Korea Kumho Petrochemicals Co. , Ltd., Seula. 9. Ražotājs un eksportētājs Krievijā: 10. koncerns SIBUR : 11. publiskā akciju sabiedrība Sibirsko-Uralskaya Neftegazohimicheskaya Companiya (“ SIBUR ”), Maskava; 12. sabiedrība ar ierobežotu atbildību Gazexport , Maskava; 13. akciju sabiedrība Voronezhsyntezkauchuk , Voroņeža. (13) Izmeklēšanā atklājās, ka attiecīgo izstrādājumu ražo tikai Krievijas uzņēmums JSC Voronezhsyntezkauchuk , bet JSC SIBUR galvenokārt nodarbojas ar realizāciju iekšzemes tirgū un izejvielu piegādi. Gazexport gandrīz visā izmeklēšanas laikā nodarbojies ar pārdošanu eksportam. Tādēļ šās izmeklēšanas vajadzībām trīs saistītie Krievijas uzņēmumi tiks uzskatīti par vienu uzņēmumu, proti, „koncernu SIBUR ”. 14. Ražotāji un eksportētāji Taivanā: 15. Chi Mei Corp . , Tainana; 16. Lee Chang Yung Chemical Industry Corp. , Taibei. 17. Nesaistīti importētāji: 18. Guzman Cauchos S.L. , Valensija, Spānija; 19. Monumenta Import Export GmbH , Troisdorfa, Vācija; 20. Tecnopolimeri S.p.A ., Sereņjo, Itālija. 4. Pagaidu pasākumi (14) Ņemot vērā vajadzību tālāk izpētīt atsevišķus kaitējuma aspektus, cēloņsakarību un Kopienas intereses, it sevišķi saistībā ar mijiedarbību ar līdztekus notikušo atkārtoto starpposma pārbaudi par antidempinga maksājumiem, ko piemēro Taivanas izcelsmes SBS, netika uzlikti antidempinga pagaidu pasākumi Korejas un Krievijas izcelsmes SBS ievešanai. Tomēr visas personas tika informētas par izmeklēšanas provizoriskajiem rezultātiem, un tām tika dots laiks pēc informācijas paziņošanas iesniegt iebildumus, un to iesniegtās mutvārdu un rakstveida piezīmes tika ņemtas vērā. 5. Turpmākā procedūra (15) Komisijas dienesti turpināja pieprasīt un pārbaudīt visu informāciju, kas tika uzskatīta par nepieciešamu, lai izdarītu galīgos konstatējumus, it sevišķi attiecībā uz SBS ievešanu no Taivanas. (16) Pēc tam visas ieinteresētās puses tika informētas par svarīgākajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt: - izbeigt lietu pret Korejas un Krievijas izcelsmes SBS ievedumiem; un - atcelt Padomes Regulu (EK) Nr. 1993/2000 par galīgo antidempinga maksājumu uzlikšanu Taivanas izcelsmes SBS. (17) Tām arī deva laiku, kurā tās pēc minētās informācijas saņemšanas varēja iesniegt iebildumus. Ieinteresēto personu iesniegtās mutvārdu un rakstveida piezīmes tika izskatītas, un vajadzības gadījumā atzinumi tika attiecīgi mainīti. 6. Izmeklēšanas periods (18) Dempinga un kaitējuma izmeklēšana notika no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam („izmeklēšanas periods” jeb „IP”). Tendenču pārbaude kaitējuma analīzes kontekstā aptvēra laiku no 2000. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“apskatāmais laikposms”). B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS 1. Attiecīgais ražojums (19) Attiecīgais ražojums ir stirolbutadiēnstirola termoplastiskais kaučuks, uz ko patlaban attiecas KN kodi ex 4002 19 00, ex 4002 99 10 un ex 4002 99 90. (20) SBS ir trīsbloku kopolimērs, kas sastāv galvenokārt no stirola monomēra un butadiēna. Tas var būt vai nu sauss, vai sajaukts ar eļļu, ja izgatavošanā tam pievienota eļļa. Bez tam tas var būt izgatavots dažādos veidos, ko var aprakstīt ar dažādām atšķirīgām specifikācijām, kā stirola attiecība pret butadiēnu, eļļas saturs vai ķīmiskā simetrija. Lai gan ir diezgan plašs iespējamais SBS paveidu klāsts, tiem visiem ir vienādi pamata fizikālie raksturlielumi un starp tiem nav krasu atšķirību. Pie tam visus SBS izmanto vienām un tām pašām vajadzībām, tādām kā bituma termiskā pārveide ceļu asfaltam vai jumta plēvēm, tehniskiem un apavu ražošanas maisījumiem, plastmasu modifikācijai un adhezīviem. Tādēļ šās izmeklēšanas vajadzībām tie visi tiek uzskatīti par vienu izstrādājumu. (21) Pārbaudes apmeklējumos atklājās, ka viens no uzņēmumiem IP laikā ievedis Kopienā stirolizoprēnstirola blokpolimēru („SIS”). Tika uzskatīts, ka šis izstrādājums nav uzlūkojams par attiecīgo izstrādājumu. Patiešām, SIS fizikālā struktūra atšķiras no SBS, jo monomērs polimēra vidusblokā ir izoprēns, nevis butadiēns. Tādēļ tam nav tādas pašas fizikālās īpašības, un līdz ar to pašreizējā procedūra uz to neattiecas. 2. Līdzīgs izstrādājums (22) Tika konstatēts, ka attiecīgajam izstrādājumam un SBS, ko izgatavo un pārdod iekšējā tirgū Korejā, Krievijā un Taivanā, kā arī SBS, ko Kopienā izgatavo un tirgo Kopienas ražošanas nozare, ir vienas un tās pašas galvenās fizikālās un ķīmiskās īpašības un galvenie izmantošanas veidi. Tādēļ šos izstrādājumus uzskata par līdzīgiem Pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. C. DEMPINGS 1. Vispārīgā metodika (23) Turpmāk izklāstītā vispārīgā metodika tika piemērota visiem ražotājiem un eksportētājiem Korejā, Krievijā un Taivanā. Tādēļ atzinumos par dempingu saistībā ar attiecīgo valsti ir aprakstīti tikai konkrēti fakti attiecībā uz katru eksportētājvalsti. 2. Normālvērtība (24) Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisijas dienesti vispirms pārbaudīja, vai SBS pārdošanas apjomi, kurus iekšzemes tirgū pārdod katrs ražotājs un eksportētājs, kas sadarbojas, ir reprezentatīvi, proti, vai šādu pārdevumu kopējais apjoms ir vismaz 5 % no ražotāja kopējā eksporta apjoma Kopienā. Komisijas dienesti attiecīgi noteica tos SBS veidus, kurus iekšzemes tirgū pārdod uzņēmumi ar reprezentatīviem kopējiem pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū, un kuri ir identiski vai tieši salīdzināmi ar to veidu SBS, kurus pārdod eksportā uz Kopienu. (25) Par katru SBS veidu, kuru ražotāji eksportētāji pārdod iekšzemes tirgū un kuri ir tieši salīdzināmi ar SBS veidu, ko pārdod eksportā uz Kopienu, tika noskaidrots, vai pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvi Pamatregulas 2. panta 2. punkta vajadzībām. Konkrēta SBS veida pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja kopējie attiecīgā SBS veida pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū IP laikā bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā SBS veida kopējā pārdošanas apjoma, ko eksportēja uz Kopienu. (26) Pēc tam Komisijas dienesti pārbaudīja, vai katra SBS veida reprezentatīvo pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādu, kas veikts parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 4. punktu, nosakot attiecīgo SBS veidu rentablo pārdošanas darījumu īpatsvaru, kas veikti ar nesaistītiem pasūtītājiem. Ja tā attiecīgā SBS veida pārdošanas apjomi, ko pārdod par neto realizācijas cenu, kas vienāda vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, sastādīja vairāk nekā 80 % no minētā veida kopējā pārdošanas apjoma un ja minētā veida vidējā svērtā cena bija vienāda vai lielāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, kuru aprēķina kā vidējo svērto cenu no visa attiecīgā veida pārdošanas apjoma cenām iekšzemes tirgū IP laikā, neatkarīgi no tā, vai minētā pārdošana bijusi rentabla vai ne. Ja SBS veida rentablo pārdošanas darījumu apjoms bija līdz 80 % no minētā SBS veida kopējā pārdošanas darījumu apjoma vai ja attiecīgā veida vidējā svērtā cena bija mazāka par ražošanas izmaksām, normālvērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, kuru aprēķina kā vidējo svērto apjomu no vienīgi attiecīgā veida rentablo pārdošanas darījumu apjomiem, ar noteikumu, ka šie pārdošanas darījumu apjomi bija 10 % vai lielāka daļa no minētā SBS veida kopējā pārdošanas apjoma. (27) Ja kāda produkta veida rentablo pārdošanas darījumu apjoms veidoja mazāk nekā 10 % no minētā veida kopējo pārdošanas darījumu apjoma, tika uzskatīts, ka šo konkrēto veidu nepārdod pietiekamos daudzumos, lai cena iekšzemes tirgū nodrošinātu atbilstošu pamatu normālvērtības noteikšanai. Ja ražotāja un eksportētāja pārdota konkrēta izstrādājuma veida cenas iekšējā tirgū nevarēja izmantot normālvērtības noteikšanai, tika uzskatīts, ka piemērots pamats normālvērtības noteikšanai ir konkrētā SBS veida aprēķinātā vērtība. (28) Tādējādi normālvērtība saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 3. punktu tika aprēķināta, eksportēto izstrādājuma veidu ražošanas izmaksām pieskaitot tirdzniecības, vispārējās un administratīvās („TVA”) izmaksas samērīgā apjomā un ar samērīgu peļņas normu, ja nepieciešams, tās koriģējot. Tālab Komisija pārbaudīja, vai radušās TVA izmaksas un peļņa, ko katrs attiecīgais ražotājs eksportētājs guvis iekšzemes tirgū, ir ticami dati. (29) Faktiskās iekšzemes tirgus TVA izmaksas tika uzskatītas par ticamām, ja attiecīgā uzņēmuma pārdošanas kopapjomu iekšzemes tirgū varēja novērtēt kā reprezentatīvu salīdzinājumā ar eksporta pārdošanas apjomu uz Kopienu. Iekšzemes tirgus peļņas normu noteica pēc to produkta veidu pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū, kas pārdoti parastā tirdzniecības apritē. Šim nolūkam piemēroja iepriekš izklāstīto metodiku. 3. Eksporta cena (30) Visos gadījumos, kad attiecīgo produktu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenu noteica saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām. 4. Salīdzinājums (31) Normālvērtību salīdzināja ar eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu normālvērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību, saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 10. punktu. Atbilstošas korekcijas tika izdarītas gadījumos, kad tās uzskatīja par racionālām, precīzām un ar pārbaudītiem pierādījumiem pamatotām. 5. Dempinga starpība (32) Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 11. punktu katram ražotājam eksportētājam vidējo svērto normālvērtību salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu. 6. Koreja (33) Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no viena Korejas ražotāja un eksportētāja. Izmeklēšanā pierādījās, ka Korejas uzņēmuma kopējais pārdevums iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs. Bez tam uzņēmuma katra pārdotā SBS veida kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū reprezentēja 5 % vai vairāk no to salīdzināmo SBS veidu kopējā pārdošanas apjoma, kurus eksportē uz Kopienu, un līdz ar to bija uzskatāms par reprezentatīvu. 6.1. Normālvērtība (34) Iekšzemes tirgus cenas normālvērtības noteikšanai varēja izmantot divu veidu izstrādājumiem. Trijiem izstrādājumu veidiem normālvērtībai par pamatu tika ņemta tikai rentablā pārdošana. Pieciem izstrādājumu veidiem mazāk nekā 10 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū bija rentabli IP laikā. Tādēļ šajos gadījumos saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 3. punktu normālvērtība tika izveidota, par pamatu ņemot katra ražotāja eksportētāja ražošanas pašizmaksu, kurai pieskaitītas pamatotas tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas, kā arī peļņa. Šajā sakarā TVA izmaksu pamatā bija uzņēmuma TVA izmaksas, jo tā līdzīgā produkta pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs atbilstīgi Pamatregulas 2. panta 2. punkta definējumam. Par peļņas normu saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 6. punkta pirmo teikumu tika izmantota peļņa no pārdošanas iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē. 6.2. Eksporta cena (35) Tā kā attiecīgais izstrādājums tika eksportēts tieši neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenas noteica, balstoties uz cenām, kas samaksātas vai maksājamas par attiecīgo izstrādājumu, ja to pārdod eksportā uz Kopienu saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 8. punktu. 6.3. Salīdzinājums (36) Atsevišķos piemērotos un attaisnotos gadījumos tika izdarītas korekcijas attiecībā uz transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas un kredīta izmaksām. Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu uzņēmums pieprasīja un saņēma normālvērtības korekciju sakarā ar nodokļa kompensāciju, pamatojoties uz to, ka bija jāizdara ievedmaksājumi par līdzīgo izstrādājumu, ja to patērēja izvešanas valstī, bet tos atmaksāja, ja SBS tika pārdoti eksportā. (37) Uzņēmums pieprasīja arī korekciju par atlaidēm par daudzumu. Pārbaudes apmeklējuma laikā uzņēmumam bija iespēja pierādīt, ka atlaides par daudzumu iespaido cenas. Tomēr tas nespēja kārtīgi noteikt varbūtējo atlaižu apmēru un pierādīt, ka tās ir tieši saistītas ar attiecīgo tirdzniecību. Tādēļ šis pieprasījums saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 10. punktu tika noraidīts. 6.4. Dempinga starpība (38) Noteiktā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF importa cenas pie Kopienas robežas pirms nodokļa nomaksas, ir šāda: - Korea Kumho Petrochemicals Co., Ltd. , Seula: 0,95 % (39) Tā kā Korejas Kumho Petrochemicals dempinga starpība ir minimāla, t. i., mazāk nekā 2 %, lieta pret Koreju ir izbeidzama, neuzliekot pasākumus saskaņā ar Pamatregulas 9. panta 3. punktu. 7. Krievija (40) Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trijiem saistītiem uzņēmumiem un tika izskatītas kopā. 7.1. Normālvērtība (41) Izmeklēšanā pierādījās, ka visi Krievijas pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū ir reprezentatīvi un ka uz ES tika pārdots tikai viena konkrēta veida izstrādājums. Tika konstatēts, ka ir pietiekams attiecīgā SBS paveida pārdošanas apjoms vietējā tirgū un ka šos apjomus var uzskatīt par reprezentatīviem. Bez tam tika konstatēts, ka uz EK eksportētais izstrādājuma paveids tiek tirgots parastajā tirdzniecības apritē. Tādēļ normālvērtības noteikšanai varēja izmantot faktiskās cenas iekšzemes tirgū. (42) Viens no SIBUR koncerna uzņēmumiem pats ražoja galvenās izejvielas butadiēnu un stirolu un šīs vielas iepirka tikai iztrūkuma gadījumā. Tā kā tika sniegtas pretrunīgas ziņas par atsevišķu iepirkto izejvielu daudzumu attiecībā pret IP laikā saražoto izejvielu daudzumu, saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 5. punkta un 18. panta noteikumiem Komisijas dienesti izmantoja pieejamos faktus, šai gadījumā lielāko iepirktās izejvielas daudzumu, par ko bija ziņojuši uzņēmumi, lai iegūtu izejvielu izmaksas, kas vajadzīgas ražošanas izmaksu noteikšanai. Tomēr pārskatītās kopējās ražošanas izmaksas nemainīja atzinumu, ka cenas iekšzemes tirgū ir atbilstoša bāze normālvērtības noteikšanai. (43) Attiecībā uz darba dalījumu attiecīgo uzņēmumu starpā ražošanas izmaksas bija jānosaka, summējot ražojošā uzņēmuma JSC Voronezhsyntezkauchuk attiecīgās izmaksas un JSC SIBUR attiecīgās izmaksas. (44) Informēti par lēmumu neuzlikt pagaidu pasākumus, uzņēmumi pieprasīja koriģēt noteikto normālvērtību, pamatojoties uz to, ka bija kļūdas pēc paziņojuši savas pārdošanas cenas iekšzemes tirgū, iekļaujot tajās Krievijas PVN. Pārbaudes apmeklējuma laikā tika pārbaudītas viena uzņēmuma pārdošanas cenas iekšzemes tirgū, un atklājās, ka paziņotas tīrās cenas bez nodokļiem. Attiecībā uz otru uzņēmumu, kas pārdod iekšzemes tirgū, pārdošanas cenas iekšzemes tirgū pārbaudes apmeklējuma laikā nevarēja kārtīgi pārbaudīt, jo uzņēmums nespēja uzrādīt visus savus iekšzemes tirdzniecības darījumus tajā laikā. Taču vēlāk ziņotās pilnīgās cenas iekšzemes tirgū tika pārbaudītas, uz labu laimi atlasot faktūras. Balstoties uz faktūrām, Komisijas dienesti nonāca pie secinājuma, ka uzņēmums ziņojis par savām attiecīgajām tīrajām cenām iekšzemes tirgū, bez nodokļiem. Pārējam pārdošanas apjomam vietējā tirgū Komisijas dienesti nevarēja laikus izdarīt tālāku pārbaudi attiecībā uz PVN. Ievērojot iepriekš teikto, pieprasījums tika noraidīts. 7.2. Eksporta cena (45) Tā kā attiecīgais izstrādājums tika eksportēts tieši neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenu noteica, balstoties uz cenām, kas samaksātas vai maksājamas par attiecīgo izstrādājumu, ja to pārdod eksportā uz Kopienu saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 8. punktu. 7.3. Salīdzinājums (46) Tā kā visa tirdzniecība notika par ražotāja cenām, korekcijas piemērotos un attaisnotos gadījumos tika izdarītas tikai attiecībā uz pārkraušanas un kredīta izmaksām. (47) Informēti par lēmumu neuzlikt pagaidu pasākumus, uzņēmumi pieprasīja korekcijas sakarā ar fizikālo īpašību atšķirībām saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu, apgalvojot, ka to ražotais SBS esot zemākas kvalitātes nekā Kopienas ražošanas nozares izgatavotais izstrādājums. Pārbaudes apmeklējumā tika pārbaudīts un apstiprināts, ka ražotais un Krievijas iekšzemes tirgū pārdotais SBS ir tāds pats kā uz EK pārdotais. Tādēļ šis pieprasījums saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu tika noraidīts. 7.4. Dempinga starpība (48) Noteiktā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF importa cenas pie Kopienas robežas pirms nodokļa nomaksas, ir šāda: - koncerns SIBUR , Krievija: 31,7 % 8. Taivana (49) Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no četriem SBS ražotājiem Taivanā. Atbildes parādīja, ka IP laikā attiecīgo izstrādājumu uz EK eksportēja tikai tie divi uzņēmumi, kuri bija pakļauti individuāliem dempinga maksājumiem. 8.1. Normālvērtība (50) Attiecībā uz vienu uzņēmumu izmeklēšanā pierādījās, ka visi pārdošanas apjomi vietējā tirgū ir reprezentatīvi un ka uz ES tika pārdots tikai viena konkrēta veida izstrādājums. Tika konstatēts, ka ir pietiekams attiecīgā SBS paveida pārdošanas apjoms vietējā tirgū un ka šos apjomus var uzskatīt par reprezentatīviem. Bez tam tika konstatēts, ka uz EK eksportētais izstrādājuma veids tiek tirgots parastajā tirdzniecības apritē. Tādēļ normālvērtības noteikšanai varēja izmantot faktiskās cenas iekšzemes tirgū. (51) Attiecībā uz otru uzņēmumu, kas sadarbojās, izmeklēšanā atklājās, ka kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs. Bez tam uzņēmuma astoņu pārdoto SBS veidu kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū reprezentēja 5 % vai vairāk no to salīdzināmo SBS veidu kopējā pārdošanas apjoma, kurus eksportē uz Kopienu, un līdz ar to bija uzskatāms par reprezentatīvu. Tomēr viena veida SBS, ko pārdeva uz EK, nepārdeva iekšzemes tirgū. (52) Vietējā tirgus cenas normālvērtības noteikšanai varēja izmantot astoņu veidu izstrādājumiem. Tādēļ izstrādājuma veidam, kuram pārdošana iekšzemes tirgū nebija konstatējama, Komisijas dienesti saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 3. punktu izveidoja normālvērtību, par pamatu ņemot katra ražotāja eksportētāja ražošanas pašizmaksu, kurai pieskaitītas pamatotas tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas, kā arī peļņa. Šajā sakarā TVA izmaksu pamatā bija uzņēmuma TVA izmaksas attiecībā uz to līdzīgā produkta pārdošanas apjomu vietējā tirgū, kas bija reprezentatīvs atbilstīgi Pamatregulas 2. panta 2. punkta definējumam. Par peļņas normu saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 6. punktu tika izmantota peļņa no pārdošanas iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē. 8.2. Eksporta cena (53) Tā kā attiecīgais izstrādājums tika eksportēts tieši neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenas noteica, balstoties uz cenām, kas samaksātas vai maksājamas par attiecīgo izstrādājumu, ja to pārdod eksportā uz Kopienu saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 8. punktu. 8.3. Salīdzinājums (54) Atsevišķos piemērotos un attaisnotos gadījumos tika izdarītas korekcijas attiecībā uz viena uzņēmuma transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas, kredīta un komisijas izmaksām. (55) Pēc tam uzņēmums pieprasīja korekciju sakarā ar izmaksām pēc pārdošanas saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 10. punkta h) apakšpunktu, apgalvojot, ka īpašs garantijas pakalpojums piedāvāts tikai iekšzemes tirgū pārdotajiem izstrādājumiem. Pārbaudes apmeklējuma laikā uzņēmumam tika dota iespēja pieprasījumu pamatot, taču tas nespēja pierādīt, ka tiek sniegti kādi garantijas pakalpojumi. Tādēļ šis pieprasījums tika noraidīts saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 10. punktu. (56) Bez tam uzņēmums pieprasīja korekciju sakarā ar valūtas pārrēķinu saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 10. punkta j) apakšpunktu. Pieprasījuma pamatā bija fakts, ka uzņēmumam dažu eksporta darījumu tirdzniecības apjoms ir rēķinā norādītajā valūtā, un tā tiek mainīta vienīgi tad, kad kurss ir izdevīgs. Tomēr, tā kā grāmatvedības sistēmā izmantotais valūtas kurss bija vienāds ar atsevišķā eksporta darījuma dienas kursu un tādējādi atspoguļoja pārdevuma apjomu iekšzemes valūtā, nebija iespējams piešķirt korekciju sakarā ar spekulatīviem ieguvumiem no valūtas. Uzņēmums nevarēja pierādīt, ka ir izpildīti Pamatregulas 2. panta 10. punkta j) apakšpunkta nosacījumi, tādēļ prasījums tika noraidīts. (57) Atsevišķos piemērotos un attaisnotos gadījumos tika izdarītas korekcijas attiecībā uz otra uzņēmuma transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas, iekraušanas, iepakošanas un kredīta izmaksām. (58) Uzņēmums pieprasīja arī korekciju sakarā ar fizikālo īpašību atšķirībām saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu, balstoties uz to, ka dažiem pārdotajiem izstrādājuma zemākas kvalitātes veida apjomiem uz EK nav ekvivalenta iekšzemes tirgū. Pārbaudes apmeklējuma laikā uzņēmumam bija iespēja pierādīt, ka iespējamās atšķirības fizikālajās īpašībās iespaido cenas un cenu salīdzināmību. Tomēr tas nespēja pierādīt, ka iespējamās atšķirības fizikālajās īpašībās pastāvīgi iespaido cenu vai attiecīgā izstrādājuma izmantojumu salīdzinājumā ar augstākas kvalitātes SBS, ko pārdod iekšzemes tirgū. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja. 8.4. Dempinga starpība (59) Noteiktās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF importa cenas pie Kopienas robežas pirms nodokļa nomaksas, ir šādas: - Lee Chang Yung Chemical Industry Corp. , Taibei: – 1,8 % - Chi Mei Corp. , Tainana: – 16,2 % D. ZAUDĒJUMI 1. Kopienas ražošanas nozares definīcija (60) Sūdzību atbalstīja šādi Kopienas ražotāji: - Dynasol Elastomeros S.A. , Madride, Spānija; - Kraton Polymers International Ltd. , Londona, Apvienotā Karaliste; - Polimeri Europa S.p.A. , Milāna, Itālija; - SA Petrofina NV, Brisele, Beļģija (agrākais Atofina Elastomers N.V. ). (61) Tā kā šie četri sadarbojošies sūdzības iesniedzēji Kopienas ražotāji saražo 100 % no attiecīgā izstrādājuma Kopienas produkcijas, uzskatāms, ka sūdzības iesniedzēji ražotāji pārstāv Kopienas ražošanas nozari Pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. 2. Kopienas patēriņš (62) Kopienas patēriņu noteica, balstoties uz Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Kopienas tirgū, pieskaitot visus ievedumus no Korejas, Krievijas un Taivanas, kā arī aprēķinātu SBS ievedumu daļu no citām trešajām valstīm atbilstīgi attiecīgajiem KN kodiem, jo SBS reprezentē tikai daļu no šiem muitas kodiem. Šās daļas pamatā bija sūdzībā izmantotā metodika, jo nebija nekāda cita informācijas avota. Ievedumu no Korejas, Krievijas un Taivanas noteica, balstoties uz sadarbojošos ražotāju un eksportētāju iesniegtajiem skaitļiem, jo izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka tie reprezentē 100 % no attiecīgā izstrādājuma izveduma no attiecīgajām valstīm uz Kopienu. (63) Laikā no 2000. gada līdz IP Kopienas patēriņš samazinājās no 193 756 tonnām līdz 180 195 tonnām, proti, par 7 %. Tomēr Kopienas patēriņš 2002. gadā sasniedza virsotni un tad krasi nokritās par 9 %. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Patēriņš Kopienā (tonnās) | 193 756 | 191 827 | 198 741 | 188 562 | 180 195 | Indekss | 100 | 99 | 103 | 97 | 93 | 3. SBS ievedums no attiecīgajām valstīm 3.1. Uzkrāšana (64) Komisija pārbaudīja, vai Korejas, Krievijas un Taivanas izcelsmes SBS importa iespaids jāvērtē kumulatīvi saskaņā ar Pamatregulas 3. panta 4. punktu. (65) Minētais pants nosaka — ja vienlaicīgi antidempinga izmeklēšanai tiek pakļauts kādas preces imports no vairākām valstīm, šāda importa ietekmi vērtē kopumā tikai tad, ja konstatē, ka a) dempinga starpība, kas noteikta katras valsts importam, pārsniedz 9. panta 3. punktā definēto minimālo apjomu, un katras valsts importa apjoms nav nenozīmīgs, un b) importa ietekmes novērtēšana kopumā ir vēlama, ņemot vērā importēto ražojumu savstarpējo konkurenci un importēto preču un līdzīgu Kopienas preču konkurenci. (66) Attiecībā uz Koreju un vienu Taivanas ražotāju eksportētāju izmeklēšanā tika atklāts, ka ir konstatējams minimāls dempings vai dempinga neesība. Tādēļ saskaņā ar Pamatregulas 3. panta 4. punktu minētie attiecīgie ievedumi nebija kumulatīvi novērtējami. Turpretī, kā iepriekš norādīts, Krievijai un otrajam Taivanas eksportētājam, kurš sadarbojās, konstatētā dempinga robeža ir krietni virs minimālā līmeņa, un ievedums no minētajām valstīm nav neievērojams Pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē, un kumulētā tirgus daļa sasniedz 5,3 %. (67) Lai noteiktu kumulatīvās novērtēšanas piemērotību, ievērojot abu uzņēmumu ievesto izstrādājumu un ievesto izstrādājumu un līdzīgā Kopienas izstrādājuma konkurences apstākļus, Kopienas dienesti izanalizēja eksportētāju izturēšanos tirgū ieveduma apjoma un cenu tendenču aspektā. (68) Tika konstatētas līdzīgas ieveduma apjoma tendences Taivanai un Krievijai, ar 77 % pieaugumu Krievijai un 151 % pieaugumu Taivanai laikā no 2001. gada, kas bija pēc pasākumu piemērošanas Taivanai, līdz IP. Ņemot vērā iepriekš teikto, tika secināts, ka nav ievērojamas to Krievijas un Taivanas eksportētāju izturēšanās tirgū atšķirības, par kuriem atklājās dempings eksporta uz Kopienu apjomu tendenču aspektā. (69) Tika konstatēta arī līdzīga Krievijas un Taivanas ražotāju izturēšanās tirgū eksporta cenu aspektā. Faktiski šīs valstis samazināja savas attiecīgās vidējās SBS vienības pārdošanas cenas par 18 % un 6 % laikā no 2001. gada — pēc tam kad tika uzlikti pasākumi Taivanas importam un Krievijas ievedums sāka kļūt ievērojams — līdz IP beigām. Bez tam ievedumam no abām valstīm tika noteikts vienāds cenu samazinājuma līmenis. (70) Izmeklēšanā arī atklājās, ka importā no attiecīgajām valstīm Kopienā tiek izmantoti vieni un tie paši tirdzniecības kanāli, jo vairumā gadījumu minētie ievedumi tiek tirgoti caur izplatītājiem, nevis pārdoti galīgajiem patērētājiem. (71) Bez tam, kā paskaidrots iepriekš, tika konstatēts, ka attiecīgajiem izstrādājumiem, ko ieved no attiecīgajām valstīm un ražo Kopienas ražošanas nozare, ir vienādas galvenās fizikālās un ķīmiskās īpašības un tie ir uzskatāmi par vienādiem savstarpējas aizvietojamības un nomaināmības ziņā. Tādējādi tika konstatēts, ka attiecīgā izstrādājuma izvedumi no atbilstīgajām valstīm konkurē savā starpā un ar Kopienas ražošanas nozares saražotajiem SBS. (72) Balstoties uz iepriekš teikto, tika secināts, ka ir izpildīti visi nosacījumi, kas attaisno Krievijas un Taivanas izcelsmes SBS ievedumu kumulāciju. 3.2. Ievedums un tirgus daļa (73) SBS imports par dempinga cenām no Krievijas un Taivanas krasi pieauga no 2834 tonnām 2000. gadā līdz 9523 tonnām IP laikā. Atbilstošā tirgus daļa palielinājās no 1,5 % 2000. gadā līdz 5,3 % pārbaudes periodā. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Ievedums (tonnās) | 2834 | 4979 | 4966 | 8919 | 9523 | Indekss | 100 | 176 | 175 | 315 | 336 | Tirgus daļa | 1,5 % | 2,6 % | 2,5 % | 4,7 % | 5,3 % | 3.3. Cenas (74) Krievijas un Taivanas izcelsmes SBS importa par dempinga cenām vidējā svērtā cena laikā no 2000. gada līdz IP samazinājās par 12 %. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Vidējā svērtā CIF Kopienas robežpiegādes cena (EUR/tonna) | 1145 | 1179 | 1086 | 1023 | 1004 | Indekss | 100 | 103 | 95 | 89 | 88 | 3.4. Cenu samazinājums (75) Lai noteiktu cenu samazinājumu, Komisija analizēja datus, kas attiecas uz IP. Kopienas ražošanas nozares attiecīgās pārdošanas cenas bija cenas neatkarīgiem pircējiem, kas nepieciešamības gadījumā tika koriģētas pēc ražotāja cenu līmeņa, t. i., neieskaitot kravas pārvadājuma izmaksas Kopienā, pēc atlaižu un rabatu atskaitīšanas. Aptaujās definēto dažādo SBS veidu cenas tika salīdzinātas ar pārdošanas cenām, ko prasīja eksportētāji, neieskaitot atlaides, un kas nepieciešamības gadījumā tika koriģētas pēc CIF Kopienas robežpiegādes ar piemērotu korekciju, ievērojot muitošanas izmaksas un pēcimporta izmaksas. (76) Importētāji un Krievijas ražotājs apgalvoja, un to arī apstiprināja Kopienas ražošanas nozare, ka līdzīgajam Kopienas ražošanas nozares izstrādājumam vispārīgi ir augstāka kvalitāte nekā attiecīgajam no Krievijas ievestajam izstrādājumam. Par pamatu ņemot konstatētos pierādījumus, tika uzskatīts, ka šī starpība kvalitātes ziņā attaisno paredzēto pielāgojumu 5 % apmērā, kas tika pievienots to ražotāju un eksportētāju, kuri sadarbojās, CIF cenai līdz Kopienas robežai. (77) IP laikā vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība bija ap 15 % Krievijai un Taivanas ražotājam, kuram izrādījās dempinga cenas. (78) Novērtējot iepriekš minētos skaitļus, ir jāpatur prātā, ka — lai gan tika izdarītas korekcijas kvalitātes sakarā — SBS no dažādiem avotiem ir lielā mērā savstarpēji aizvietojami un līdz ar to cena ir svarīgs kritērijs piegādes avota izvēlē. Tas pastiprina jebkura konstatētā cenu samazinājuma iespaidu. 4. Kopienas ražošanas nozares stāvoklis 4.1. Produkcija (79) Produkcijas apjoms Kopienas ražošanas nozarē aplūkojamajā laika posmā samazinājās par 4 %. Pēc pieauguma 2002. gadā produkcija samazinājās 2003. gadā un IP laikā. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Produkcija (tonnās) | 259 698 | 253 113 | 271 964 | 253 679 | 249 566 | Indekss | 100 | 97 | 105 | 98 | 96 | 4.2. Ražošanas jauda un tās izmantošanas rādītāji (80) Ražošanas jauda tika noteikta, pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozarei piederošo ražošanas vienību nominālo jaudu, ņemot vērā tehniskos ražošanas pārtraukumus, kā arī to, ka atsevišķos gadījumos daļa no jaudas tika izmantota citu izstrādājumu ražošanai tajās pašās ražošanas līnijās. (81) Aplūkojamajā laikposmā SBS ražošanas jauda saglabājās stabila. Patiešām, pēc neliela pieauguma 2001. un 2002. gadā tā 2003. gadā samazinājās līdz 2000. gada līmenim un palika tajā arī IP laikā. (82) Jaudas izmantojuma līmenis samazinājās par 4 procentu punktiem no 79 % līdz 75 %. Tā kā pati ražošanas jauda palika stabila, šis jaudas izmantojuma pazeminājums ir izskaidrojams vienīgi ar Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoma samazinājumu. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Ražošanas jauda (tonnās) | 329 574 | 337 524 | 338 014 | 329 173 | 330 774 | Indekss | 100 | 102 | 103 | 100 | 100 | Ražošanas jaudas izmantojums | 79 % | 75 % | 80 % | 77 % | 75 % | 4.3. Krājumi (83) Pārskata laika posmā krājumi palielinājās par 60 %. Krājumu pieaugumam varētu būt divi iemesli: pirmkārt, pārdošanas apjoma samazinājums, otrkārt, jaunu saražotu SBS veidu klāsts, kam vajadzēja vairāk laika, lai tas nonāktu tirgū. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Krājumi (tonnās) | 44 971 | 44 325 | 59 077 | 63 997 | 71 875 | Indekss | 100 | 99 | 131 | 142 | 160 | 4.4. Ieguldījumi (84) Aplūkojamajā laikposmā Kopienas ražošanas nozare ieguldīja apmēram EUR 60 miljonu, kas galvenokārt bija mašīnas un iekārtas (ap 48 %) un pētniecības un attīstības projekti (23 %). Šie ieguldījumi bija nepieciešami galvenokārt ražošanas jaudas noturēšanai pašreizējā līmenī. Pēc krasa pazeminājuma 2001. un 2002. gadā ieguldījumi atkal pieauga 2003. gadā un IP laikā, tomēr paliekot zem 2000. gada līmeņa. Pieaugums 2003. gadā un IP laikā skaidrojams ar uzturēšanu un modernizāciju, kas vajadzīga attīstībai un tādu jaunu SBS paveidu ieviešanai, kas nepieciešami Kopienas ražošanas nozarei, lai tā nezaudētu konkurētspēju. Bez tam ieguldījumu svārstīgumu var skaidrot ar atsevišķu iekārtu darba mūža cikliskumu. Aplūkojamajā laikposmā gada ieguldījumi samazinājās kopā ar 11 %. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Ieguldījumi (tūkstošos EUR) | 16 464 | 12 969 | 8914 | 11 760 | 14 698 | Indekss | 100 | 79 | 54 | 71 | 89 | 4.5. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa (85) Kopienas ražošanas nozares SBS pārdošanas apjoms Kopienas tirgū laikā no 2000. gada līdz IP samazinājās par 15 %. Tā kā Kopienas patēriņš aplūkojamajā laikposmā samazinājās tikai par 7 %, Kopienas ražošanas nozares krasā samazinājuma rezultāts bija ievērojams tirgus daļas zaudējums, kas nokritās no 89 % uz 82 %. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Pārdošanas apjoms EK (tonnās) | 172 080 | 166 680 | 161 486 | 155 050 | 146 907 | Indekss | 100 | 97 | 94 | 90 | 85 | Tirgus daļa | 89 % | 87 % | 81 % | 82 % | 82 % | 4.6. Cenas (86) Kopienas ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena IP laikā bija cik necik vienādā līmenī salīdzinājumā ar 2000. gadu, ar samazinājumu tikai par 1 %. Faktiski Kopienas nozarē vienības pārdošanas cena vispirms pieauga par 6 % laikā no 2000. līdz 2001. gadam, un pēc tam laikā no 2001. gada līdz IP pazeminājās par 7 %. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Vidējā svērtā cena (EUR/tonna) | 1 350 | 1 434 | 1 363 | 1 348 | 1 330 | Indekss | 100 | 106 | 101 | 100 | 99 | 4.7. Rentabilitāte un naudas plūsma (87) Aplūkojamajā laikposmā Kopienas ražošanas nozares vidējā svērtā rentabilitāte no tīrā apgrozījuma līdzīgā izstrādājuma pārdošanas apjomam Kopienas tirgū samazinājās no 2,2 % līdz 1,2 %. Vispirms tā strauji palielinājās no 2,2 % 2000. gadā līdz 9,3 % 2001. gadā, kas sakrita ar antidempinga un kompensācijas pasākumu uzlikšanu SBS ievedumiem no Taivanas, un pēc tam no 2001. gada pastāvīgi samazinājās. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Vidējā svērtā rentabilitāte no tīrā apgrozījuma | 2,2 % | 9,3 % | 8,9 % | 1,5 % | 1,2 % | (88) Radītā naudas plūsma IP laikā bija EUR –0,7 miljoni. 2000. gadā stāvoklis bija grūts galvenokārt tāpēc, ka bija augsts ieguldījumu līmenis. Tomēr Kopienas rūpniecības nozare spēja radīt pozitīvu naudas plūsmu 2001., 2002. un 2003. gadā. Tomēr naudas plūsmas stāvoklis krasi pasliktinājās laikā no 2002. gada līdz IP. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Naudas plūsma (tūkst. EUR) | –7362 | 10 005 | 33 050 | 4639 | –714 | 4.8. Peļņa no tīrajiem aktīviem (89) Peļņa no tīrajiem aktīviem par attiecīgo izstrādājumu aplūkojamajā laikposmā samazinājās par 5 %. Pēc sākotnēja pieauguma 0,3 % 2001. gadā un 2,8 % 2002. gadā tā strauji samazinājās līdz –8,5 % 2003. gadā un –11,2 % IP laikā. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Svērtā peļņa no tīrajiem aktīviem | –6,2 % | 0,3 % | 2,8 % | –8,5 % | –11,2 % | 4.9. Spēja piesaistīt kapitālu (90) Trīs no četriem Kopienas ražotājiem pieder lieliem naftas koncerniem, bet ceturtais par 100 % ir ieguldījumu fonda īpašums. Attiecībā uz spēju piesaistīt kapitālu Kopienas ražošanas nozarei nebija nekādu pretenziju vai norāžu par to, ka tai savā darbībā būtu problēmas piesaistīt kapitālu. 4.10. Nodarbinātība un algas (91) Nodarbinātība Kopienas ražošanas nozarē aplūkojamajā laika posmā samazinājās par 7 %. Algas aplūkojamajā laikposmā saglabājās stabilas: kopējais algu apjoms mazliet pieauga par 1 %, kas ir ievērojami mazāk nekā Eiropas inflācijas temps minētajā laikposmā. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Darbinieki | 627 | 642 | 596 | 614 | 581 | Indekss | 100 | 102 | 95 | 98 | 93 | Vidējā svērtā alga (tūkst. EUR gadā) | 75 | 75 | 73 | 73 | 76 | Indekss | 100 | 100 | 97 | 97 | 101 | 4.11. Ražīgums (92) Kopienas ražošanas nozares ražīgums aplūkojamajā laikposmā pieauga par 4 %. Sīkās svārstības aplūkojamajā laikposmā ir tieši saistītas ar nodarbinātības attīstību. Šis pieaugums rāda, ka Kopienas ražotāji ne tikai koriģēja nodarbināto skaitu saistībā ar pārdošanas apjoma kritumu, bet arī spēja uzlabot viņu darba ražīgumu. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Darba ražīgums (tonnas uz darbinieku) | 414 | 394 | 456 | 413 | 430 | Indekss | 100 | 95 | 110 | 100 | 104 | 4.12. Pieaugums (93) Kamēr no 2000. gada līdz IP Kopienas patēriņš samazinājās par 6 %, pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Kopienas ražošanas nozarē samazinājās par 15 %. Tādējādi aplūkojamajā laikposmā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās daudz straujāk nekā pieprasījums. Līdz ar to Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 8 procentu punktiem. 4.13. Dempinga starpības lielums (94) Attiecībā uz faktiskās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, ņemot vērā importa par dempinga cenām no Krievijas un Taivanas apjomu un cenas, šo ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu. 4.14. Atlabšana no iepriekšējā dempinga vai subsidēšanas (95) Jāatceras, ka daļu no aplūkojamā laikposma Kopienas ražošanas nozare cieta no importa par dempinga cenām un subsidēta importa no Taivanas. Kopienas ražošanas nozare zināmā mērā atguvās pēc antidempinga un kompensācijas pasākumu uzlikšanas 2000. gadā ievedumiem no Taivanas. Tomēr Kopienas ražošanas nozares stāvoklis atkal pasliktinājās pēc 2002. gada, kad ievērojami palielinājās imports no Taivanas, Krievijas un Korejas ar cenām, kas bija zemākas par Kopienas cenām. 5. SECINĀJUMI PAR ZAUDĒJUMIEM (96) Importa par dempinga cenām no Krievijas un Taivanas kumulētie apjomi ir palielinājušies gan absolūtā, gan tirgus daļas izteiksmē, kas IP laikā reprezentē kumulēto tirgus daļu 5,3 %. Turklāt importa par dempinga cenām no Krievijas un Taivanas vidējā svērtā cena aplūkojamajā laikposmā pazeminājās par 12 %. Šo pazeminājumu atspoguļo atklātais cenu samazinājums. (97) Vairums Kopienas ražošanas nozares zaudējumu rādītāju aplūkojamajā laikposmā ir uzrādījuši negatīvu attīstību, un tas norāda, ka ir zaudējumi. Lai gan Kopienas kopējais SBS patēriņš samazinājās par 7 %, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 15 % un tirgus daļa attiecīgi kļuva mazāka par 7 procentu punktiem. Ražošanas apjoms samazinājās par 4 %; ražošanas jauda nepieauga, un jaudu izmantošanas līmenis pazeminājās par 4 procentu punktiem. Aplūkojamajā laikposmā vidējā vienības pārdošanas cena samazinājās par 1 %, rentabilitāte no tīrā apgrozījuma — par 1,1 procentu punktu. Aplūkojamajā laikposmā pasliktinājās arī citi ar rentabilitāti saistītie rādītāji, piemēram, ienākums no tīrā apgrozījuma. Nodarbinātība samazinājās par 7 %, bet ražīgums pieauga par 4 %. Visbeidzot, vidējās algas aplūkojamajā laikposmā palielinājās par 1 % — mazāk nekā Eiropas inflācijas tempi. (98) Balstoties uz iepriekš izklāstīto, uzskatāms, ka Kopienas rūpniecības nozare ir smagā stāvoklī saimnieciskā un finanšu ziņā un ir cietusi būtiskus zaudējumus Pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. E. CĒLOŅSAKARĪBA 1. Ievads (99) Saskaņā ar Pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika izpētīts, vai būtiskos zaudējumus, kas nodarīti Kopienas ražošanas nozarei, izraisījis attiecīgā izstrādājuma ar izcelsmi attiecīgajās valstīs imports par dempinga cenām. Bez tam saskaņā ar Pamatregulas 3. panta 7. punktu tika arī pārbaudīti citi zināmie faktori, kas nav imports par dempinga cenām, kuri varētu būt radījuši kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, lai pārliecinātos, ka šo faktoru radīto kaitējumu nepareizi nesaista ar importu par dempinga cenām. 2. Importa par dempinga cenām ietekme (100) Aplūkojamajā laikposmā imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm palielinājās par 3,8 % tirgus daļā, bet šā importa cenas pazeminājās par 12 % un IP laikā bija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām par 15,3 %. Aplūkojamajā laikposmā Kopienas ražošanas nozare spēja noturēt cenas visai stabili, taču tas notika uz pārdošanas apjoma un tirgus daļas rēķina, kas savukārt iespaidoja tās rentabilitāti. (101) Tomēr, lai gan iepriekš minēto datu pirmanalīze var likt domāt, ka imports par dempinga cenām ievērojami iespaido stāvokli Kopienas ražošanas nozarē, dziļāka izpēte to neapstiprina. Pirmkārt, ir tikai viena daļēja sakritība laikā starp Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos un brīdi, kad visstiprāk bija sajūtama importa par dempinga cenām klātbūtne. Lai gan importa par dempinga cenām apjoms mazliet samazinājās laikā no 2001. līdz 2002. gadam un tad 2003. gadā spēji pieauga (+80 %), Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms uzrādīja pakāpenisku samazināšanos visā aplūkojamajā laikposmā. Turklāt Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas zaudējums notika tikai 2000.–2002. gadā, turpretim imports par dempinga cenām palielināja savu tirgus daļu visā aplūkojamajā laikposmā. Pieaugums īpaši spēcīgs bija 2003. gadā un IP laikā, jo importa par dempinga cenām tirgus daļa mainījās no 2,5 % 2002. gadā uz 4,7 % 2003. gadā un 5,3 % IP laikā. Tajā pašā laikposmā Kopienas ražošanas nozare mazliet palielināja savu tirgus daļu no 81 % 2002. gadā uz 82 % 2003. gadā un IP laikā. Bez tam jāpiezīmē, ka Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte bija visaugstākā 2001. un 2002. gadā — laikā, kad mazinājās tās tirgus daļa. Rentabilitāte kritās tikai pēc tam. Visā šajā laikposmā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas saglabājās stabilas. Tiek atzīts, ka šīs cenas tika mazliet pazeminātas sākot no 2003. gada, jo Kopienas ražošanas nozare nevarēja kompensēt dažus izmaksu palielinājumus. Tomēr nespēju kompensēt šo izmaksu pieaugumu nevar vai tikai ļoti ierobežotā mērā var saistīt ar importu par dempinga cenām, it sevišķi tādēļ, ka jāpiezīmē, ka bezdempinga imports uzrādīja augstāku cenu samazinājumu nekā imports par dempinga cenām. Turklāt importa par dempinga cenām tirgus daļa vienmēr palika mazāka par 5,3 %, turpretim bezdempinga importam bija apmēram 12 % tirgus daļa. Tas viss vedina domāt, ka iemesls importa spiedienam uz cenām galvenokārt ir bezdempinga imports. (102) Šādos apstākļos tika konstatēts, ka imports par dempinga cenām var būt radījis zināmu spiedienu uz Kopienas ražošanas nozares cenām un negatīvi ietekmējis stāvokli Kopienas ražošanas nozarē. Tomēr bez skaidras sakritības laikā starp to apjomu attīstību, tirgus daļu un cenām, kas ir importam par dempinga cenām no vienas puses un Kopienas ražošanas nozarei no otras puses, bija grūti noskaidrot, kāds iespaids importam par dempinga cenām ir uz Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tādēļ nebija iespējams secināt, ka importam par dempinga cenām būtu bijusi izšķirīga loma kaitējuma nodarīšanā Kopienas ražošanas nozarei. 3. Citu faktoru izraisītās sekas 3.1. Patēriņa mērīšana (103) Aplūkojamajā laikposmā SBS patēriņš Kopienā samazinājās par 7 %. Tas var būt daļēji iespaidojis stāvokli Kopienas ražošanas nozarē, jo SBS ražošana ir kapitālietilpīga darbība, kurā pārdošanas apjoms tieši iespaido rentabilitāti. (104) Tomēr patēriņa samazinājumu var uzskatīt tikai par vienu no vairākiem Kopienas ražošanas nozares kaitējuma cēloņiem, jo tika pierādīts, ka ievedumi no Korejas, Krievijas un Taivanas aplūkojamajā laikposmā palielinājās, līdz ar to pārņemot daļu no Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas. 3.2. Valūtas svārstības (105) Tika pētītas arī valūtas svārstības starp EUR un USD, jo vairums importa uz EK darījumu no attiecīgajām valstīm tika veikti dolāros. EUR vērtība pret USD kopš 2002. gada vidus ir cēlusies, it sevišķi IP laikā, tā sekmējot izvešanu uz EUR zonu šajā laikā. Uz šāda pamata viens eksportētājs un ieinteresētā puse apgalvoja, ka „uz dolāriem orientētā” darbībā šās valūtas vērtības krišanās salīdzinājumā ar EUR ir būtiski iespaidojusi kaitējumu, kas nodarīts Kopienas ražošanas nozarei, un tādēļ ar to jārēķinās. (106) Tomēr jāpiezīmē, ka EUR revalvācija tajā pašā laikā mazināja kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, jo izejvielu cenas, kas veido apmēram 40 % no ražošanas izmaksām, starptautiskos preču tirgos tiek kotētas dolāros. (107) Turklāt Kopienas ražotāju eksports nesaistītām personām aplūkojamajā laikposmā palielinājās, bet attiecīgā izstrādājuma ievedums no ASV Kopienā samazinājās, rādot, ka EUR vērtības celšanās pret USD pati par sevi nav noteicošs faktors Kopienas ražotāju tirgus daļas zaudējumam EK tirgū. (108) Secinot — lai gan pirmajā mirklī var pieļaut, ka EUR vērtības pieaugums pret USD varētu būt pozitīvi ietekmējis SBS ievedumu no attiecīgajām valstīm, valūtas svārstības arī līdzsvaroja Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Turklāt šis vērtības pieaugums neietekmēja pozitīvi importu no citām dolāra ietekmes valstīm, kas nav attiecīgās valstis, un arī nebija šķērslis Kopienas ražotājiem palielināt savu eksportu no Kopienas. Tādēļ netika uzskatīts, ka valūtas svārstībām būtu bijusi būtiska ietekme uz Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Vēl svarīgāk ir tas, ka kaitējuma analīze ņem vērā importa par dempinga cenām cenas un daudzumus, bet noteikti neņem vērā jautājumu, kāpēc imports par dempinga cenām noticis kādā noteiktā cenu līmenī. Tādēļ liekas, ka valūtas kursu svārstību iespaids uz cenām, kas ir importā par dempinga cenām, pēc definīcijas parastos apstākļos nevar būt viens no kaitējuma faktoriem. 3.3. Bezdempinga imports (109) Tika novērtēta ietekme, kāda bezdempinga importam no Korejas un Taivanas ir uz stāvokli Kopienas ražošanas nozarē. Lai respektētu atsevišķu uzņēmumu sniegto ziņu neizpaužamību, dati ir sniegti apkopojuma veidā. (110) Bezdempinga importam no Korejas un Taivanas izrādījās identiskas tendences. Apkopotā veidā tas aplūkojamajā laikposmā pieauga par 56 % apjoma ziņā un 5,2 procentu punktiem tirgus daļas ziņā, IP laikā sasniedzot 12,8 % tirgus daļu. Šā bezdempinga importa apjoms tādējādi bija 2,4 reizes lielāks nekā importa par dempinga cenām apjoms IP laikā. Turklāt cenu samazinājuma starpība, ko varēja aprēķināt bezdempinga Korejas un Taivanas ievedumiem, bija augstāka (17,4 %) nekā importam par dempinga cenām (15,3 %). Šis būtiskais cenu samazinājums līdz ar ievērojamo bezdempinga importa apjomu lielā mērā veicināja spiedienu uz cenām, kas tika novērots EK tirgū. (111) Uz šāda pamata tika secināts, ka bezdempinga importa no Korejas un Taivanas apjoms un cena iespaids bija tāds, ka var uzskatīt, ka tas ir būtiski veicinājis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, un ka importam par dempinga cenām no Krievijas un Taivanas bija mazāk svarīga loma nekā bezdempinga importam. 3.4. Imports no citām trešām valstīm (112) IP laikā Kopienā ievedumam no visām citām trešajām valstīm bija 0,4 % tirgus daļa, un tika secināts, ka tā iespaids uz Kopienas ražošanas nozarei sagādāto kaitējumu nav ievērojams. 3.5. Izejvielu izmaksas (113) Tika piezīmēts, ka izejvielu izmaksas aplūkojamajā laikposmā ir pieaugušas. Tas veicināja Kopienas ražošanas nozares rentabilitātes kritumu. Tomēr Kopienas ražošanas nozare parasti lūko izmaksu pieaugumu novirzīt uz pircējiem. Tā kā pastāvēja liels cenu spiediens no bezdempinga importa un, iespējams, daudz mazākā mērā no importa par dempinga cenām, tas nebija iespējams. Turklāt Korejas un Taivanas ražotāji eksportētāji arī piedzīvoja savu izejvielu izmaksu pieaugumu līdzīgā līmenī kā Kopienas ražotāji. Tādēļ nevis pats izejvielu izmaksu pieaugums Kopienā, bet drīzāk importa spiediena uz cenu sakritība ar izmaksu pieaugumu atstāja negatīvu iespaidu uz Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti. (114) Ņemot vērā iepriekš teikto, tika secināts, ka izejvielu cenu svārstības Kopienā pašas par sevi nav faktors, kas izraisījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. 4. Secinājums par cēloņsakarību (115) Fakti liek domāt, ka importam par dempinga cenām ir bijis zināms cenu spiediens uz Kopienas ražošanas nozares cenām un tas ir veicinājis kaitējumu tai. Tomēr vairāk detalizēta analīze, it sevišķi balstoties uz tendenču attīstību aplūkojamajā laikposmā, neļāva konstatēt cēloņsakarību, jo trūka skaidras sakritības laikā starp Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos un importa par dempinga cenām ietekmi. (116) Pie tam izrādījās, ka, ciktāl pastāv sakritība laikā starp importa par dempinga cenām no Krievijas un Taivanas pieaugumu apjoma un tirgus daļas izteiksmē no vienas puses un stāvokļa pasliktināšanos Kopienas ražošanas nozarē no otras puses, kas izpaudās kā tirgus daļas zaudējums un rentabilitātes kritums, tāda sakritība laikā pastāv arī attiecībā uz bezdempinga importu, kam aplūkojamajā laikposmā bija krasāks apjoma pieaugums nekā importam par dempinga cenām. (117) Turklāt bezdempinga importam no Korejas un Taivanas IP laikā bija ievērojami lielāks apjoms nekā importam par dempinga cenām, un tas radīja ievērojami lielāku tirgus daļu (12,8 % pret 5,3 %). Bez tam gan imports par dempinga cenām, gan bezdempinga imports bija zemāks nekā Kopienas cenas, un bezdempinga imports uzrādīja pat augstāku samazinājuma līmeni. Kopienas ražošanas nozare tādējādi saskārās ar intensīvāku konkurenci par taisnīgām cenām, ko radīja citu ražotāju/valstu imports, nekā imports, kurā atklājās dempings. Bezdempinga imports līdz ar to bija dominējošais faktors kaitējuma nodarīšanā Kopienas ražošanas nozarei. (118) Tika arī konstatēts, ka patēriņa samazinājums ES veicināja kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. (119) Kopienas ražošanas nozare iebilda pret šiem secinājumiem, argumentējot, ka citu faktoru iespaids neesot bijis tāds, lai izjauktu cēloņsakarību starp importu no Krievijas un Taivanas par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozarei sagādāto zaudējumu. Tomēr, tā kā netika iesniegti argumenti, kas padarītu par nederīgiem vērtējumu un secinājumus (100)–(102), (103), (109)–(111) un (115)–(118) apsvērumā, tika nospriests, ka izvirzītie argumenti nav pietiekami, lai secinājumu mainītu. (120) Noslēgumā, lai gan imports par dempinga cenām var būt veicinājis kaitējumu, nebija iespējams konstatēt, ka, aplūkojot atsevišķi, tas ir radījis būtisku kaitējumu. Patiešām, saskaņā ar Pamatregulas 3. panta 7. punktu tika izskatīti citi faktori, un kaitējumu nevarēja pēc būtības saistīt ar bezdempinga cenu iespaidu un pieprasījuma sarukumu. F. MAINĪTO APSTĀKĻU ILGLAICĪBA (121) Veicot atkārtotu starpposma pārbaudi attiecībā uz Taivanu, tika arī izpētīts, vai mainītie apstākļi attiecībā uz sākotnējo izmeklēšanu dempinga jautājumā varētu tikt uzskatīti par ilglaicīgiem saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 3. punktu. (122) Tika izpētītas iespējamās iekšzemes cenu pārmaiņas Taivanas tirgū un SBS eksporta no Taivanas cenu pārmaiņas. Šajā sakarā atklājās, ka Taivanā attiecīgajam izstrādājumam ir būtisks iekšzemes tirgus un ka cenas iekšzemes tirgū ir pieaugušas salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu, pat augstākā attiecībā nekā izejvielu izmaksas. (123) Attiecībā uz SBS eksportu no Taivanas uz citiem tirgiem vispirms ir jāpiezīmē, ka ES tirgus ir maza daļa no kopējā izveduma. Patiešām, izmeklēšanā izrādījās, ka sadarbojošies uzņēmumi 75 % savas SBS produkcijas pārdod vispāratzītos trešo valstu tirgos. Bez tam tika piezīmēts, ka eksporta cenas no 2002. gada līdz IP laikam ir vienmērīgi izaugušas par apmēram 10 % un 15 %. Tādēļ nav sagaidāms, ka pasākumu izbeigšana attiecībā pret Taivanu būs par iemeslu būtiskam jauna dempinga riskam. (124) Tādēļ saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 3. punktu tika secināts, ka mainījušos apstākļus attiecībā pret sākotnējo izmeklēšanu dempinga jautājumā nevar uzskatīt par ilglaicīgiem. G. SECINĀJUMS (125) Ņemot vērā to, ka netika atklāts dempings attiecībā uz Korejas izcelsmes SBS importu un vienu uzņēmumu Taivanā un ka Kopienas ražošanas nozarei sagādātais kaitējums lielā mērā ir saistāms ar citiem faktoriem, kā apjomi un cenas ievedumiem, kas nav pārdoti par dempinga cenām, un pieprasījuma sarukums, nebija iespējams konstatēt pietiekamu cēloņsakarību starp dempingu un kaitējumu, ciktāl ir runa par Krievijas un Taivanas izcelsmes importu par dempinga cenām. Antidempinga procedūra attiecībā uz Korejas, Krievijas un Taivanas izcelsmes SBS tādēļ izbeidzama saskaņā ar Pamatregulas 9. panta 2. un 3. punktu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Ar šo tiek izbeigta antidempinga procedūra attiecībā uz Korejas Republikas un Krievijas izcelsmes stirolbutadiēnstirola termoplastiskā kaučuka ievedumiem. 2. pants Ar šo tiek atcelta Padomes Regula (EK) Nr. 1993/2000, kas nosaka galīgo antidempinga maksājumu stirolbutadiēnstirola termoplastiskā kaučuka ievedumiem. 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, […] Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 56, 06.03.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.03.2004. 12. lpp.) [2] OV L 238, 22.09.2000., 8. lpp. [3] OV L 238, 22.09.2000., 4. lpp. [4] OV L 56, 06.03.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.03.2004., 12. lpp.). [5] OV C 144, 28.05.2004, 5. lpp. [6] OV C 144, 28.05.2004, 9. lpp.