Piemērotu IT risinājumu izstrāde un īstenošana

Izvērtēšana palīdzēs pieņemt pamatotus lēmumus par to, vai SMK un tā īstenošanas un deleģētos aktus vajadzētu pārskatīt. Tajā jo īpaši tiks apsvērts, vai SMK ir pietiekami elastīgs, lai būtu iespējams īstenot muitas formalitāšu pārvaldību tādu krīžu laikā kā, piemēram, pašreizējā pandēmija, un ņemot vērā tādus jaunus darījumdarbības modeļus kā, piemēram, e-komercija.

Ir sasniegts mērķis izveidot visaptverošu tiesisko regulējumu ar prasībām attiecībā uz datu reģistrēšanu no dažādiem avotiem drošības riska analīzes vajadzībām, kur ievešanas kopsavilkuma deklarācijas dati tiks sniegti vairākās kārtās, un attiecībā uz datu kvalitātes uzlabošanu, lai gan vēl ir jāpanāk šā regulējuma pilnīga īstenošana.

Šis trešais progresa ziņojums ir Komisijas atbilde uz minēto pieprasījumu. Tāpat kā iepriekšējos ziņojumos, arī šajā ziņojumā ir sniegts vispārējs kvalitatīvs novērtējums par stratēģijas īstenošanu, informējot par laikposmā kopš otrā ziņojuma publicēšanas panākto progresu saistībā ar katru no septiņiem pamatmērķiem. Ziņojumā ir izcelti būtiskākie sasniegumi un konstatētās problēmas saistībā ar katru mērķi, bet pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā ir sniegta dziļāka analīze.

Padome 2019. gada janvāra secinājumos par otro progresa ziņojumu atzinīgi novērtēja stratēģijas īstenošanā panākto progresu, tostarp to, ka tiek stiprināta sadarbība starp visiem iesaistītajiem dalībniekiem, tiek uzsāktas jaunas iniciatīvas — jo īpaši saistībā ar Komisijas lēmumu par finanšu riska kritērijiem —, kā arī muitas administrācijas ņem dalību ar drošību saistītās darbībās. Padome arī uzsvēra, ka riska pārvaldība ir nepārtraukts process, kas neaprobežojas tikai ar īpašām darbībām, kurām ir skaidri noteikts sākuma un beigu datums, un ka muitas dienestiem ir jāturpina ieviest jauninājumus un jābūt gataviem reaģēt uz jauniem vai iespējamiem apdraudējumiem. Padome 2019. gada janvāra secinājumos aicināja Komisiju divu gadu laikā iesniegt trešo un galīgo progresa ziņojumu par pašreizējās stratēģijas īstenošanu 2019./2020. gadā.

Komisija 2014. gadā pieņēma ES muitas riska pārvaldības stratēģiju un rīcības plānu. Šī stratēģija attiecas uz laikposmu no 2014. līdz 2020. gadam, un tajā ir identificēti septiņi galvenie mērķi, kuru pamatā ir vispārējais mērķis panākt kvalitatīvu, vairākslāņu pieeju riska pārvaldībai. Minētajā rīcības plānā attiecībā uz katru mērķi ir noteikti konkrēti pasākumi. Pēc Padomes pieprasījuma Komisija 2016. gada jūlijā iesniedza pirmo progresa ziņojumu par minētās stratēģijas un rīcības plāna īstenošanu, savukārt 2018. gada jūlijā — otro.

Muitas dienesti apstrādā lielu preču apjomu, turklāt tas pastāvīgi kļūst arvien lielāks. Šiem dienestiem ir jāatvieglo pieaugošs likumīgas tirdzniecības apjoms, un vienlaikus tie nepārtraukti iesaistās cīņā pret krāpšanu un nelikumīgu vai nedrošu preču kontrabandu. Tajā pašā laikā muitas darbu ietekmē tādas nopietnas grūtības kā, piemēram, pašreizējā krīze sabiedrības veselības jomā, sekas, ko rada Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES vienotā tirgus un muitas savienības, kā arī ar digitālo pārkārtošanos un e-komerciju saistīto procesu aktivizēšanās.

Komisija kopā ar dalībvalstīm un uzņēmumiem turpināja izstrādāt IT sistēmas, kas atbalsta SMK pilnīgu īstenošanu. Kopš pēdējā progresa ziņojuma publicēšanas ir sasniegti svarīgi atskaites punkti plānoto IT sistēmu izstrādē un ieviešanā, kā arī saistībā ar noteikumiem par informācijas sniegšanu vai apmaiņu. Pilns IT sistēmu kopums vēl vairāk modernizēs un saskaņos importa, eksporta un tranzīta procesus, kā arī ieviesīs tādus jaunus jēdzienus kā centralizēta muitošana.

Jaunā importa kontroles sistēma (IKS 2)

Attiecībā uz precēm, ko ieved ES, veiksmīgi turpinās ES iepriekšējās kravas informācijas sistēmas (IKS) reforma. Šīs sistēmas mērķis ir informēt muitas dienestus par preču ierašanos labu laiku pirms to faktiskās nosūtīšanas. Pašlaik notiek IKS 2 izstrāde, un pirmie rezultāti ir paredzēti 2021. gada pavasarī. Visa sistēma tiks izstrādāta trijos laidienos, kā sīkāk izklāstīts pievienotajā dienestu darba dokumentā. Paredzams, ka sistēma pilnībā sāks darboties 2024. gada oktobrī un būtiski uzlabos drošuma un drošības risku analīzi.

Citi projekti un sistēmas

Sistēma “Uzraudzība 3” (SURV 3) tiek izmantota muitas deklarācijās sniegtās informācijas savākšanai un uzglabāšanai datubāzē. SURV 3 ir iepriekšējās sistēmas (SURV 2) atjaunināta versija, kas pielāgota SMK prasībām. Datubāzē tiek reģistrēti un centralizēti ES tirdzniecības dati (imports un eksports), ko valstu muitas dienesti iegūst no savām sistēmām un katru dienu nosūta Komisijai. Datu analīzes platformu sāka izmantot pēc tirdzniecības plūsmas infopaneļa ieviešanas 2020. gada martā. Vēlāk tiks pievienotas papildu funkcionalitātes, lai Komisija varētu labāk izmantot uzraudzības datus.

Muitas savienības darbības rezultāti (CUP) tiek izmantoti kā pārvaldības/vadības rīks uz pierādījumiem balstītas politikas veidošanai un stratēģisku lēmumu pieņemšanai, kā arī darbības rezultātu novērtēšanai un tendenču uzraudzībai. CUP ietvaros pakāpeniski tiek izstrādāti galvenie darbības rādītāji, kas paredzēti tam, lai novērtētu, kā dalībvalstis veic muitas kontroli, uzsvērtu muitas ietekmi uz ieņēmumu iekasēšanu ES budžetā, lai nodrošinātu ES iedzīvotāju drošību un drošumu un aizsargātu iekšējo tirgu, kā arī lai uzsvērtu to, cik svarīgs ir muitas administrāciju ieguldījums izaugsmes, konkurētspējas un inovācijas mērķu sasniegšanā saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020”.

Vienota informācijas apmaiņas vide (CISE) attiecas uz informāciju jūrlietu jomā un veicina tās apmaiņu starp dažādām iesaistītajām iestādēm. Šajā jomā ir panākts būtisks progress, uzsākot pārejas posmu (2019–2021), ko vada un virza Eiropas Jūras drošības aģentūra (EMSA) ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm.

Digitalizētā transporta un loģistikas forumā (DTLF), ko vada Komisija, pulcējas transporta un loģistikas eksperti un ieinteresētās personas gan no privātā, gan publiskā sektora, lai izveidotu kopīgu redzējumu un ceļvedi digitālā transporta un loģistikas jomā. 2020. gada aprīlī Padome pieņēma jaunus noteikumus, kas kravu pārvadājumu uzņēmumiem atvieglos informācijas sniegšanu iestādēm digitālā formātā. Lielāka kravu pārvadājumu un loģistikas digitalizācija radīs būtiskus izmaksu ietaupījumus uzņēmumiem un padarīs transporta nozari efektīvāku un ilgtspējīgāku.

Tirdzniecības kontroles un ekspertu sistēma (TRACES) ir Eiropas Komisijas daudzvalodu tiešsaistes pārvaldības rīks attiecībā uz visām sanitārajām un fitosanitārajām prasībām saistībā ar dzīvnieku, spermas un dzīvnieku embriju, pārtikas, dzīvnieku barības un augu iekšējo tirdzniecību un importu ES. Tās galvenais mērķis ir digitalizēt visu sertifikācijas procesu saskaņā ar Digitālo programmu Eiropai. Komisija ir uzsākusi jaunu projektu, izstrādājot IT sistēmu nozvejas sertifikātu elektroniskai iesniegšanai un pārvaldībai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju. Šī jaunā sistēma palīdzēs dalībvalstu iestādēm veikt pārbaudes un riska pārvaldības uzdevumus saistībā ar zvejas produktu importu ES.

Iniciatīvas “ES vienloga vide muitas jomā” mērķis ir atvieglot muitošanas laikā kopā ar muitas deklarāciju iesniegto pavaddokumentu automatizētu pārbaudi. Tas būs instruments, ar ko atbalstīt kontroļu koordināciju starp muitas dienestiem un kompetentajām partneriestādēm pie robežām un nodrošināt atgriezenisko saiti uzņēmējiem par kontrolēm. Vienloga vide sasaista valstu muitas sistēmas un ES e-licencēšanas risinājumus, piemēram, TRACES vai divējāda lietojuma preču eksporta sistēmu.

2.3.Stratēģijas 3. mērķis. Attiecīgā gadījumā īstenot kontroles un riska mazināšanas pasākumus (risku savlaicīga izvērtēšana un vajadzības gadījumā kontrole)

Trešais mērķis (“risku savlaicīga izvērtēšana un vajadzības gadījumā kontrole”) ir stratēģijas galvenais mērķis tādā nozīmē, ka visiem pārējiem mērķiem galu galā būtu jāpalīdz muitas dienestiem labāk virzīt savas kontroles norises laika un vietas ziņā. Būtisks progress ir panākts saistībā ar 3. mērķi, jo īpaši attiecībā uz prioritāro kontroles jomu (PKJ), finanšu riskiem un produktu atbilstību un drošību. Komisija arī turpina pilnveidot un paplašināt datu ticamības pārbaužu izmantošanu.

Prioritārā kontroles joma (PKJ)

PKJ ir vienotās riska pārvaldības sistēmas (CRMF) galvenais mehānisms, kas ļauj ES noteikt konkrētas jomas, kuras muitas kontrolē ir jāuzskata par prioritārām. PKJ rīku izmanto jau kopš 2007. gada, lai koordinētu ES muitas darbības lielākajā daļā riska jomu, tādējādi nodrošina darbības rezultātus un stratēģisku pieredzi. Krīzes laikā ir jāmaina prioritātes, tāpēc PKJ tiek aizstāta ar kopīgām darbībām, kurās galvenā uzmanība tiek pievērsta ar konkrēto krīzi saistītajiem aspektiem. Tā tas bija Covid-19 gadījumā 2020. gadā.

Finanšu riska kritēriji (FRK)

Komisijas pārbaudes attiecībā uz tradicionālajiem pašu resursiem (TPR), kā arī iepriekšējais darbs saistībā ar ES rīcību muitas nepilnību samazināšanai liecina par to, ka muitas kontroļu veikšana nav pietiekami saskaņota, lai visā muitas savienībā mazinātu importa vērtības samazināšanas risku.

2018. gada maijā Komisija pieņēma svarīgu īstenošanas lēmumu, kurā izklāstīti pasākumi attiecībā uz muitas kontroļu vienādu piemērošanu, nosakot kopējus finanšu riska kritērijus un standartus (FRK).

FRK ir noteikumu kopums, kas dalībvalstu muitošanas sistēmās ļauj sistemātiski identificēt (vai elektroniski atzīmēt ar karodziņu) darījumus, kuri, iespējams, rada finanšu riskus un attiecībā uz kuriem ir jāveic papildu izpētes un/vai kontroles darbības. Šie kritēriji aptver lielāko daļu no zināmajiem finanšu riskiem un palīdz nodrošināt konsekventāku pieeju muitas kontrolēm.

Lēmums par FRK, kas pieejams tikai muitas riska pārvaldības ekspertiem dalībvalstīs, ļauj dalībvalstīm līdzvērtīgā veidā novērst finanšu riskus pie ārējām robežām, neradot neatbilstīgu slogu likumīgai tirdzniecībai. Tajā identificēts arī piemērotākais kontroles laiks un vieta atkarībā no riska tvēruma un būtības, kā arī datu un dokumentācijas pieejamības.

Produktu drošība un atbilstība