ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Tādēļ EESK atzīst, ka Vīzu kodeksa ietekme nav saistīta tikai ar mērķi izveidot vienotus juridiskos noteikumus un piemērošanas procedūras, bet līdztekus likumīgas ceļošanas atvieglošanai un neatbilstīgas imigrācijas novēršanai tas sekmē arī ekonomikas izaugsmi un darbvietu izveidi, neraugoties uz to, ka sākumā Vīzu kodekss netika saistīts ar šādu mērķu sasniegšanu. Šengenas valstu konsulātos 2017. gadā tika iesniegti 16,1 miljoni pieteikumu vienoto vīzu saņemšanai, un šim skaitam ir tendence palielināties. No šā kopējā pieteikumu skaita vairāk nekā 50 % gadījumu tika izsniegtas vairākkārtējas ieceļošanas vīzas, savukārt neizsniegto vīzu skaits bija 1,3 miljoni, kas ir 8 % no visiem pieprasījumiem ( 1 )
2.7.

ES muitas teritorijā ietilpst Austrijas teritorijas Jungholca un Mitelberga, Monako Firstiste, Sanmarīno Republika, Francijas aizjūras departamenti (Martinika, Gvadelupa, Francijas Gviāna un Reinjona), Menas Sala un Kanāriju Salas, savukārt dažas teritorijas, kas ir ES ģeofiziskās teritorijas daļa, ir no muitas teritorijas izslēgtas, piemēram, Fēru salas, Helgolandes sala, Busingen , Seūtas un Melilas teritorija, Francijas aizjūras teritorijas (Francijas Polinēzija, Volisa un Futuna, Jaunkaledonija, Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemes, Majota, Senpjēra un Mikelona), Livinjo. Līdz šim no muitas teritorijas bija izslēgta arī Kampione d’Italia un Lugāno ezera Itālijas teritoriālie ūdeņi no Pontetrēzas līdz Porto Čerezio, un Itālija ir pieprasījusi minēto teritoriju iekļaušanu.
EESK piekrīt Komisijas uzskatam, ka Eiropas tiesiskajam un uzraudzības regulējumam būtu jāļauj uzņēmumiem, kas veic darbību vienotajā tirgū, gūt labumu no finanšu inovācijām un tādējādi piedāvāt saviem klientiem augstākas kvalitātes produktus. Komiteja tomēr uzskata, ka šādas pārmaiņas nedrīkst notikt uz drošības rēķina. Ir jārada vienlīdzīgi konkurences apstākļi visiem ekonomikas dalībniekiem neatkarīgi no to intervences veida ( 2 )
4.1.3.2.

Neatkarīgi no iestādēm piešķirtajām pilnvarām, EESK uzskata, ka dokumentā iestādēm nav noteiktas nekādas saistības un galvenokārt norādītas to tiesības, piemēram, vienkāršu iespēju savlaicīgi brīdināt to teritorijā esošos lietotājus par produktiem, kas atzīti par riskantiem.
4.6.1.

Salīdzinājumā ar pašreizējo regulu jaunajā nav izslēgta vertikālā integrācija, tātad izraudzītais reģistrs var darboties arī kā reģistrators un .eu domēna nosaukumu piedāvāt tirgū. EESK šādu jauninājumu varētu atbalstīt, it sevišķi to valstu vai reģionu gadījumā, kuros reģistrētājiem ir ierobežota vietējo reģistratoru izvēle. Tas veicinātu .eu domēna nosaukuma, it īpaši no citu valodu alfabētiem atveidotu tā variantu, plašāku ienākšanu tirgū.
3.4.

Tas ir jāpanāk neraugoties uz to, ka katrā dalībvalstī digitālajā vidē nelikumīga satura jēdziens ir atšķirīgs gan juridiskajā aspektā, gan katra cilvēka ētikas aspektā. Var norādīt piemērus, kuri gan nav tik spilgti kā minētie piemēri, kuros satura uzskatīšana par nelikumīgu būs atkarīga no interpretācijas un to konfliktu risināšanas, ko rada pamattiesību, piemēram, vārda brīvības, un citu vispāratzītu tiesību kolīzija, tāpēc dažādās tiesības ir maksimāli jāsaskaņo, lai novērstu šādu kolīziju. Tomēr jāuzsver, ka ir svarīgi vērsties pret nepatiesu ziņu izplatīšanu, tāpēc EESK uzskata, ka tiešsaistes platformām būtu lietotājiem jānodrošina rīki, ar kuru palīdzību viņi varētu atmaskot viltus ziņas un informēt citus lietotājus par satura patiesuma apšaubīšanu. Turklāt, lai palielinātu lietotāju uzticēšanos attiecībā uz tiešsaistes satura īstumu, tiešsaistes platformas varētu veidot partnerības ar uzticamiem signalizētājiem, t. i., sertificētām vietnēm, kas nodrošina faktu pārbaudi.
3.1.

Gan Komisijas publicētajos dokumentos, gan paziņojumā minēts, ka ES gaisa pārvadātāji turpmāk labāk jāaizsargā no trešās valstīs esošu konkurentu prakses, kas tiek uzskatīta par tādu, kura kropļo godīgu tirgus konkurenci. Lielākās organizācijas, kas pārstāv ES gaisa pārvadātāju nozari, ir lūgušas Komisijai rīkoties apņēmīgi, lai novērstu to, ka, viņuprāt, nav atbilstīgas rīcības pret pārvadātājiem no trešām valstīm, kurās nav pienācīgu noteikumu par godīgu konkurenci. Sociālie partneri ir izteikuši līdzīgas prasības, norādot uz to, ka netiek ievēroti salīdzināmi sociālie un darba standarti. Komisija ir rīkojusies pareizi saistībā ar šiem stingrajiem aicinājumiem un nākusi klajā ar jaunas regulas projektu.
2.1.

EESK uzskata, ka biorūpniecības koncepcija ir daļa no plašākas bioekonomikas jomas, kas definēta kā atjaunojamu bioloģisko resursu ražošana un ieguve, kā arī to pārstrāde produkcijā, kas ražota no bioloģiskām sastāvdaļām, piemēram, pārtikā, lopbarībā un bioenerģijā. Šim mērķim izmanto trīs ceturtdaļas ES aramzemes platību, un šajā nozarē, kuras apgrozījums ir 2 000 miljardi euro, nodarbināti 17–19 miljoni ES iedzīvotāju. Bioekonomikas zināšanu jomas uzņēmumu apgrozījums ir 57 miljardi euro, un 2009. gadā tajos bija nodarbināti apmēram 305 000 cilvēku.
4.3.

Lai gan mērķis uzlabot ceļu satiksmes drošību ir vērtējams ļoti atzinīgi, komitejai ir iebildumi pret pašreizējā direktīvas priekšlikumā ietverto prasību, proti, periodiskajā apmācībā (praktiski vienā no piecām periodiskās apmācības dienām) iekļaut vismaz vienu tikai ar ceļu satiksmes drošību saistītu priekšmetu. Tā vietā šo prasību saskaņā ar direktīvā minēto priekšlikumu un to papildinot varētu formulēt tā, lai periodiskajā apmācībā tiktu ietverta vismaz viena mācību diena, tajā “īpašu vērību veltot ceļu satiksmes drošībai, veselībai un drošībai darbavietā un degvielas patēriņa racionalizācijai” (11). Tas nodrošinātu to, ka visās profesionālo vadītāju apmācības programmās Eiropas Savienībā būtu ietvertas arī degvielas patēriņa ziņā ekonomiskas un uz prognozēm balstītas braukšanas metodes. Šīs jomas ir ceļu satiksmes drošības neatņemama daļa.
5.1.

EESK pauž gandarījumu par to, ka Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) finansējums ātrdarbīgiem platjoslas tīkliem ir ievērojami palielinājies – no EUR 2,7 miljardiem 2007.–2013. gadā līdz aptuveni EUR 6 miljardiem 2014.–2020. gadā. Sagaidāms, ka lielākā daļa šo ieguldījumu tiks piešķirti dotāciju veidā. Ar sviras efektu uz valsts un/vai reģionālo līdzfinansējumu un privāto līdzfinansējumu ir sagaidāms, ka plānošanas periodā no 2014. līdz 2020. gadam platjoslas tīklos tiks ieguldīti EUR 9–10 miljardi. Tas būs svarīgi komerciāliem ieguldījumiem, lai nodrošinātu ātrdarbīgu savienojamību lauku iedzīvotājiem.
2.2.

EESK pauž gandarījumu par to, ka Komisija 7. decembrī nāca klajā ar trim paziņojumiem ar nosaukumu “Jaunatnes iniciatīva” (1). Šajā atzinumā galvenā uzmanība ir pievērsta paziņojumam “Izglītības uzlabošana un modernizēšana: augstas kvalitātes izglītība visiem”. Turklāt kā Eiropas pilsoniskās sabiedrības pārstāvis ES līmenī EESK sagaida, ka ar to notiks apspriešanās un ka tai būs aktīva loma turpmākajās norisēs saistībā ar šīm iniciatīvām. Tomēr EESK pauž bažas, ka šo iniciatīvu vērtība varētu zust, jo taupības pasākumi joprojām skar daudzas mūsu sabiedrības, traucējot tām pilnībā gūt labumu no augstas kvalitātes izglītības.
3.1.

Komisija ierosina pagarināt ESIF darbības termiņu par diviem gadiem – līdz 2020. gadam – un palielināt ES garantiju no EUR 16 miljardiem uz EUR 26 miljardiem, kā arī EIB ieguldījumu no EUR 5 miljardiem uz EUR 7,5 miljardiem, lai ESIF darbības termiņā radītu ieguldījumus aptuveni EUR 500 miljardu apmērā. Lai to panāktu, Komisija ierosina palielināt garantiju fondu par EUR 1,1 miljardu, sasniedzot EUR 9,1 miljardu. Šis palielinājums galvenokārt tiks finansēts no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) līdzekļiem un EIB ieņēmumiem, kas saistīti ar ESIF darbību.
3.1.

Direktīva 2009/45/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem ir piemērojama kuģiem, kas izgatavoti no tērauda vai līdzvērtīga materiāla, un ātrgaitas kuģiem neatkarīgi no to garuma. Minētā direktīva ir spēkā visā Eiropas Savienībā un attiecas tikai uz vietējiem reisiem, un tajā noteiktas tehniskās prasības kuģa konstrukcijai, stabilitātei, ugunsdrošībai un dzīvības glābšanas aprīkojumam, pamatojoties gan uz SOLAS konvencijas (grozītās Starptautiskās konvencijas par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras, 1974. gads) noteikumiem, gan uz dažām prasībām, kas ieviestas pēc vairākiem kuģošanas negadījumiem, kuros gājuši bojā cilvēki; tādēļ ir jācenšas mazināt zināmo tiesiskā regulējuma sadrumstalotību.
3.3.

Dominējošais redzējums ir ēku dekarbonizācija, tās renovējot, efektīvākas siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas, centralizētas siltumapgādes paplašināšana un pāreja no fosilā kurināmā uz mazogekļa enerģijas avotiem. Lielākā daļa no Eiropas ēku fonda ir dzīvojamās ēkas, turklāt 60–70 % no ES mājokļu fonda būvēti 1980. gadā vai agrāk, un mājsaimniecībām ir vislielākais īpatnējais patēriņš (kWh/m2 gadā). Nelielais ēku modernizācijas īpatsvars palielina patērētāju finansiālo slogu. ES mājsaimniecības ar mājokli saistītam energopatēriņam, no kura aptuveni divas trešdaļas veido apkure un vienu trešdaļu – citas vajadzības, vidēji tērē 6,4 % (COM(2014) 520 final) no saviem izmantojamajiem ienākumiem. Aizvien lielākam skaitam mājsaimniecību rodas problēmas segt enerģijas izmaksas. Siltumapgāde un aukstumapgāde par pieejamu cenu ir būtiska, lai patērētājiem (mājsaimniecībām) saglabātu augstu dzīves kvalitāti.
4.7.

Pašlaik kodolenerģija veido 28 % no ES ražotās enerģijas un 50 % no mazoglekļa elektroenerģijas (Eurostat 2015. gada maija dati). CO2 samazināšana ir būtiski svarīgs mērķis ES un pasaules enerģētikas politikā. Lai nepārsniegtu temperatūras paaugstināšanos par 2 oC, laikā no 2030. līdz 2050. gadam CO2 emisijas līmenis pasaulē jāsamazina vidēji par 5,5 % gadā. Tas, kā nodrošināt ES ieguldījumu minētajā procesā, izklāstīts “Enerģētikas ceļvedī 2050”, kurā minēti vairāki scenāriji izmaiņām energoavotu struktūrā atkarībā no dažādiem politiskiem, ekonomiskiem un sociāliem faktoriem (COM(2011) 885 final). Pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajiem datiem, paziņojumā pieņemts, ka 2050. gadā kodolenerģijas jauda būs aptuveni 100 GWe, bet, ņemot vērā pašreizējās debates, uz šo pieņēmumu var maz paļauties.
3.4.

Izpētes rezultāti liecina, ka atsevišķas personu grupas – vidēji 45 % respondentu (30 % no Ziemeļamerikas, 43 % no Eiropas, 46 % no Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstīm, 52 % no Āzijas un 58 % no Āfrikas) – uzskata, ka biometrisko datu noņemšana ir pazemojoša (3). Lielākā daļa respondentu uzskata, ka vispazemojošākais biometrisko datu noņemšanas veids ir acs varavīksnenes skenēšana (32 %) un sejas atpazīšana (26,2 %). Savukārt jāatzīmē, ka liela daļa respondentu (44,3 %) uzskata, ka šīs sistēmas izmantošana mazinās diskrimināciju.
1.4.

Izvērstas norādes tirgus uzraudzības jomā paredzētas, lai no šī specifiskā tirgus izslēgtu neatbilstošus produktus. Tomēr ir vajadzīgi efektīvi un rentabli pasākumi, it īpaši tādi, kas ietekmē tirgus darbību un ražojumu izmaksas. Ir nepieciešama efektīva un vienkārša koordinācijas un sadarbības sistēma, kurā iesaistītas visas puses, it īpaši dalībvalstu pasākumi.
1.2.

EESK pauž nožēlu par to, ka kopējais budžets, kas piešķirts šim fondam, ir visnotaļ nepietiekams makroekonomiskās politikas reformām Eiropas Savienībā; turklāt pauž nožēlu par to, ka SRAP tiek finansēta no esošajiem ESI fondu (Eiropas strukturālo un investīciju fondu) resursiem, un aicina rast līdzsvaru starp finansiālajām vajadzībām ESI fondu tehniskās palīdzības jomā un finansiālajām vajadzībām SRAP tehniskās palīdzības jomā. EESK aicina veikt ES daudzgadu finanšu shēmas turpmākās reformas, lai izveidotu pašfinansējošu strukturālo reformu atbalsta programmu.
1.4.

Viena no problēmām saistībā ar ES pilsētprogrammu būs jautājums par to, kā īstenot tematisko partnerību izstrādātās stratēģijas. Īpaši svarīgi ir izmantot augšupēju pieeju partnerību izveidē un stratēģiju izstrādē un īstenošanā. Tāpēc EESK atbalsta augšupēju pieeju, kas nav tas pats, kas uz ekspertu grupām balstīta pieeja. Ir svarīgi precizēt, kā PSO sadarbosies ar to ieinteresētajām personām – kā tās sniegs atskaites, konsultēsies utt.
1.6.

Demokrātiskā leģitimitāte: paziņojuma visvājākais punkts, vismaz tā pašreizējā redakcijā, gaidot 2. posmu. Demokrātiskā leģitimitāte ir izklāstīta ļoti vispārīgi un aptuveni, lai gan tā ir visa pamats un it īpaši pēdējos mēnešos ir Eiropas sabiedrības debašu un uzmanības centrā, jo no tās ir atkarīga eurozonas un ES nākotne. Kā minēts iepriekš, demokrātiskās kontroles jautājums netiek nopietni skarts nevienā no Komisijas iesniegtajiem darbības priekšlikumiem.
2.3.

Saskaņā ar noteikumiem jau vairāk nekā desmit gadus pārtikas un dzīvnieku barības produktu marķējumā vienmēr ir jānorāda ĢMO klātbūtne. Pašlaik 85–90 % no ES rūpnieciski ražotās barības ir marķēta kā ĢMO vai ĢMO saturoša barība, jo tās sastāvā ir liels daudzums gan importētu, gan ES audzētu ĢMO izcelsmes izejvielu, kas vidēji veido 20–25 % no rūpnieciski ražotās barības sastāva. Ja šis priekšlikums stāsies spēkā, tas var nopietni ietekmēt pārtikas un dzīvnieku barības pieprasījumu un piedāvājumu Eiropas Savienībā. Rūpīgi jāizvērtē, kā tas var ietekmēt Eiropas lauksaimniecību un līdz ar to arī KLP. To Eiropas noteikumu, kuri nodrošina pienācīgu izsekojamību ĢMO klātbūtnei pārtikā un dzīvnieku barībā, piemērošanas joma būtu jāpaplašina, lai minētos produktus marķētu arī kā ĢMO nesaturošus, ja tie patiešām ir bez ĢMO.
5.9.

Un tas var notikt ļoti strauji. Atjaunojamo energoresursu jomā vērojams, ka Eiropa ir atpalikusi akumulatoru tehnoloģiju jomā; elektromobilitātes jomā vadību pārņēmušas Ķīna un Kalifornija, pasaulē lētākie saules paneļi tiek ražoti Ķīnā, un diez vai tas ir saistīts ar algu dempingu. Significantly higher public and private investments are urgently required in the R&D sector.
2.5.

Eiropas līmenī Komisija pasākumus īstenos, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar Iekšējā tirgus saskaņošanas biroju (ITSB), kurā no 2012. gada jūnija izveidots novērošanas centrs (4). Pētījums, ko novērošanas centrs publicējis 2013. gada 25. novembrī (5), atklāj izpratnes trūkumu, jo īpaši gados jaunāku aptaujas dalībnieku vidū, par to, cik lielā mērā IĪT pārkāpumi var ietekmēt to darbvietu saglabāšanu un veidošanu, kuras saistītas ar intelektuālo īpašumu (IĪ). Tas arī parādīja, ka gados jaunāki Eiropas iedzīvotāji uzskata, ka no intelektuālā īpašuma infrastruktūras labumu gūst galvenokārt lielie uzņēmumi.
4.2.9.

Attiecībā uz EUI finansēšanas kārtību Komiteja uzskata, ka pāreja uz finansēšanas modeli, kura pamatā ir privātie līdzekļi, būtu jāizvērtē, ņemot vērā rūpīgu analīzi par konkrētajām priekšrocībām un iespējamajām problēmām. Komiteja ierosina uzskatīt, ka risinājums palielināt to EUI budžeta daļu, ko sedz no nodokļiem un nodevām, ir pārejas pasākums, kurš būtu noteikts uz pieciem gadiem, un paaugstinātās izmaksas pilnībā segt no iespējamajiem EUI papildus piešķirtajiem līdzekļiem. Komiteja aicina Komisiju piecu gadu pārejas perioda laikā veikt ietekmes novērtējumu, lai tostarp arī izvērtētu alternatīvus finansēšanas mehānismus, kuru mērķis ir ierobežot uzraudzības izmaksu dubultošanās risku, racionalizēt publisko resursu izmantošanu un novērst sloga novirzīšanu uz galapatērētājiem.
1.16.

Tikpat būtiska nozīme ir finansiālajam atbalstam un attīstības programmām, kuru pamatā ir pozitīvas nosacītības princips (more for more), un vienlaicīgi jārisina dažādie ar imigrāciju saistītie jautājumi, kas ietver atgriešanās un atpakaļuzņemšanas politiku. Tāpat jāstiprina pilsoniskās sabiedrības organizācijas un to iesaiste mobilitātes partnerībās.
5.10.

Stratēģijā paredzēts, ka Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām izstrādās ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas kritērijus, kas nebūs atkarīgi no koksnes galīgā izmantojuma. Izstrādājot kritērijus, skatījumam uz ilgtspējīgu meža apsaimniekošanu ir jābūt vienotam un neatkarīgam no koksnes galīgā izmantojuma. Kritēriju pamatā jābūt jau izstrādātiem meža ilgtspējīgas apsaimniekošanas kritērijiem, rādītājiem un principiem, piemēram, tiem kas izstrādāti saistībā ar Ministru konferenci par mežu aizsardzību Eiropā (Forest Europe) un ilgtspējību traktē no valstu un reģionu viedokļa. Izstrādājot kritērijus, jāņem vērā arī dalībvalstu īpašie apstākļi un tajās spēkā esošie tiesību akti, kas attiecas uz mežiem.
3.2.2.

No visiem atbilstīgajiem produktiem vienīgi vīnam ir noteikti informācijas un veicināšanas pasākumu ierobežojumi. Proti, uz vīnu var attiecināt informācijas un veicināšanas pasākumus ar nosacījumu, ka šie pasākumi vienlaikus attiecas uz kādu citu produktu. Tas izskaidrojams ar to, ka informācija un veicināšana attiecībā uz Savienībā ražotu vīnu ir viens no galvenajiem pasākumiem vīna nozares atbalsta programmās, kas paredzētas kopējā lauksaimniecības politikā tirgus kopīgās organizācijas ietvaros. Tomēr princips, ka vīnu atbalsta kopā ar citiem pārtikas produktiem, liek apšaubīt zvejas un lauksaimniecības produktu, ko dabiski lieto kopā ar dažiem vīniem, izslēgšanu no minētā principa darbības jomas. EESK prasa, lai 5. pantā paredzētais izņēmums attiecībā uz minētajiem produktiem tiktu svītrots.
2.1.

Kopš Eiropadome 2008. gada martā pieņēma lēmumu par 20/20/20 mērķiem klimata un enerģētikas politikas jomā līdz 2020. gadam, notikušas būtiskas pārmaiņas. Pirmkārt, smagākā ekonomikas krīze pēc kara, un atlabšana no tās Eiropā sākusies nesen, un vēl aizvien ir nepietiekama. Otrkārt, Eiropas Savienībai nav sekojušas citas nozīmīgas iesaistītās puses, proti, nav izvirzījušas mērķus un pasākumus klimata pārmaiņu radīto seku mazināšanai. Treškārt, “slānekļa gāzes revolūcija” ASV ir būtiski mainījusi ar enerģijas tirgu saistīto situāciju vismaz tajās jomās, kas ir atkarīgas no gāzes nozares, un tādēļ ir pārveidojusi arī šo nozaru relatīvo konkurētspēju. Ceturtkārt, dažos pēdējos gados daudzviet ES strauji augušas enerģijas mazumtirdzniecības cenas, radot apdraudējumu rūpniecības konkurētspējai un neaizsargātiem patērētājiem. Piektkārt, nesenie politiskie notikumi Ukrainā turklāt ļoti uzskatāmi apliecina, cik svarīgi ir samazināt ES atkarību no Krievijas fosilā kurināmā avotiem. Sestkārt, ir notikusi arī patiesi revolucionāra tehnoloģiju attīstība atjaunojamo energoresursu jomā, kas ļauj aizvien vairāk samazināt izmaksas par enerģijas ar zemu oglekļa emisiju līmeni ražošanu. EESK šajā saistībā iesaka Komisijai plašāk izplatīt savu analīzi, kurā teikts, ka “(..) izmaksas, kas saistītas ar pāreju uz ekonomiku ar zemu oglekļa emisiju līmeni, būtiski neatšķiras no izmaksām, kas radīsies jebkurā gadījumā, jo būs nepieciešams atjaunot novecojušo energosistēmu, pieaugs fosilā kurināmā cenas un būs jāievēro spēkā esošā politika klimata un enerģētikas jomā. Paredzams, ka energosistēmas izmaksas laikposmā līdz 2030. gadam palielināsies līdz aptuveni 14 % no IKP salīdzinājumā ar aptuveni 12,8 % 2010. gadā. Tomēr notiks būtiska pāreja no izdevumiem par kurināmo uz inovatīvām iekārtām ar augstu pievienoto vērtību, kas veicinās ieguldījumus inovatīvos produktos un pakalpojumos, radīs darbvietas un izaugsmi un uzlabos Eiropas Savienības tirdzniecības bilanci”. Septītkārt, dažās dalībvalstīs ir izvērstas interesantas iniciatīvas enerģijas decentralizētā ražošanā no atjaunojamiem energoresursiem, kurās tieši iesaistījusies pilsoniskā sabiedrība. Tās liecina, ka, aktīvi un tieši iesaistot iedzīvotājus, vietējās pašvaldības un reģionus enerģijas ražošanā, tiek pavērtas jaunas vērtību radīšanas iespējas reģionālā līmenī, kas ievērojami palielina sabiedrības atbalstu jaunai klimata un enerģētikas politikai. Un, astotkārt, kļūst aizvien vairāk skaidrs, ka vadošai pozīcijai atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju jomā ir liels ekonomiskais potenciāls nākotnē un ka reģionālā attīstība ir cieši jāsaista ar enerģētikas politiku.
1.4.

Kopumā 23 ES dalībvalstis atļauj saviem pilsoņiem, kas dzīvo citā dalībvalstī, balsot savas valsts vēlēšanās. Neoficiālā apsekojumā, ko šā atzinuma vajadzībām veica organizācija Europeans Throughout the World (ETTW), ekspatriantu organizācijas Eiropā cita starpā norāda šādu konstruktīvu pamatojumu, lai saglabātu tiesības balsot: — Balsošana vēlēšanās neatkarīgi no tā, vai tās ir vietējās, reģionālās, valsts vai Eiropas līmeņa vēlēšanas, ir vienas no demokrātiskajām pamattiesībām, kas ir jāatbalsta un jāaizsargā. — Lai valsts vēlēšanas būtu patiesi demokrātiskas, jāuzklausa visu tās pilsoņu viedoklis, tostarp arī to, kuri izlēmuši dzīvot un strādāt ārzemēs. — Vēlēšanu tiesības valsts vēlēšanās dod ekspatriantiem iespēju saglabāt nozīmīgu saikni ar pilsonības valsti un joprojām būt “atbildīgiem pilsoņiem” un “krietniem eiropiešiem”. — Ekspatrianti jau pēc definīcijas ir savas pilsonības valsts “vēstnieki”, un viņiem bieži ir jāsaskaras ar pilsonības valsts pieņemto politisko lēmumu sekām. — Balsošana ārzemēs Eiropā ir uzskatāma par ES moto “Vienoti daudzveidībā” īstenošanu.
3.5.2.

Lai panāktu ilgtspējīgu izmantošanu, vajadzīga aprites cikla – no “raktuvēm” līdz “zemnieku saimniecībām”, no tām līdz “galdam” un no tā līdz “jūras gultnei” – analīze. Derīgo izrakteņu ieguvei ir vajadzīgs daudz enerģijas un ūdens, un tos bieži iegūst teritorijās, kur trūkst gan enerģijas, gan ūdens. Transportēšanas un apstrādes procesā ir vajadzīgi ogļūdeņraži un izdalās siltumnīcefektu izraisošās gāzes. Pašlaik fosfora zudumu līmenis ir augsts; tikai 15 % no iegūtā fosfora nonāk patērētajā pārtikā (Rosemarin & Jensen, European Sustainable Phosphorus Conference, 2013. gada marts – minēti 20–25 %; Eiropas Ilgtspējīgas fosfora izmantošanas platforma minējusi tikai 15 %). Taču fosforam ir būtiska nozīme dzīvības nodrošināšanā. Fosfora patēriņu var optimizēt, bet no tā nevar atteikties.
4.3.

Zināmas vismaz 267 dažādas dzīvo radību sugas, kuru pārstāvjiem ir gadījies ciest no sapīšanās plastmasas iepirkumu maisiņos vai no to norīšanas kopā ar jūras ūdeni. Ziemeļu jūrā 94 % putnu kuņģī atrodama plastmasa. Maisiņi ir atrasti arī dažu apdraudētu jūras vidē mītošu sugu pārstāvju kuņģī.
2.4

Komisija uzskata, ka apgrozījums tikai šajā nozarē vien 2012. gadā pasaulē bija aptuveni 230 miljardi euro, bet to ražojumu vērtība, kuros ir izmantoti mikro- un nanoelektronikas komponenti un sistēmas, varētu būt ap 1 600 miljardiem euro. Konstatējot, ka, no vienas puses, Savienības atbalsts pētniecībai, izstrādei un inovācijai ir aizkavējies par 10 gadiem (paziņojuma 5.2. punkts) un, no otras puses, jau 15 gadus ir vērojama šīs ražošanas masveida pārvietošana uz Āziju, kuras rīcībā ir gan patenti, gan kvalificēts darbaspēks (paziņojuma 3.3. punkts), Komisija ierosina veidot jaunu Eiropas rūpniecības stratēģiju elektronikas jomā un iesaka īstenot saskaņotus publiskā sektora ieguldījumus, kā arī veidot publiskā un privātā sektora partnerības, lai piesaistītu jaunus publiskā un privātā sektora ieguldījumus 10 miljardu euro apmērā progresīvu tehnoloģiju jomā.
3.3.8

Būtu jāievieš “NVO pāra/trio” (“NGO Twinning/Trioing”) koncepts, kas paredzētu iesaistīt vismaz vienu partneri no ES-15, vienu no ES-13 un vienu no kādas jaunattīstības vai pārejas valsts (7). Būtu jāatbalsta arī privātā sektora pārstāvju pieredzes apmaiņa.
4.4.2

Šāda veida konteineriem, kuru skaits no 2000. gada līdz 2010. gadam pasaulē pieaudzis par 86 % un kuri veido 20 % no visas pasaules konteineru kopskaita (Eiropā to tirgus daļa ir ap 3 %), vairs nevajadzēs īpašas atļaujas, un tas ļaus uzlabot intermodālos pārvadājumus.
1.7

Rūpīgi jānovērtē vīzu piešķiršanas procedūru bremzējošie šķēršļi neatkarīgi no to rakstura un jānosaka to novēršanas pasākumi. Vīzu piešķiršanas procesam ir jābūt vienkāršam, adekvātam, pieejamam un nediskriminējošam.
3.2

Saskaņā ar Eiropas Komisijas datiem, Eiropas Savienībā ir 7,5 miljoni nenodarbinātu jauniešu (1), tas ir 12,9 % no visiem Eiropas jauniešiem vecumā no 15 līdz 24 gadiem. Lielai daļai šo jauniešu nav pabeigtas vidējās izglītības, viņi pametuši mācības skolā; daudzi no viņiem ir imigranti vai cēlušies no neaizsargātākajām sociālajām grupām. Taču dažās valstīs konstatēts, ka pasliktinājusies arī vidusšķiras (jaunie trūcīgie) jauniešu situācija, kuri mācības vēl nav pabeiguši un kuriem, iespējams, nebūs iespējas to izdarīt.