/* COM/2011/0432 galīgā redakcija */ KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par to finanšu resursu izmantošanu 2004.–2009. gadā, kas Lietuvai, Slovākijai un Bulgārijai piešķirti, lai atbalstītu saskaņā ar pievienošanās aktiem priekšlaicīgi slēgto atomelektrostaciju ekspluatācijas pārtraukšanu





SATURA RĀDĪTĀJS 1. Ievads 3 1.1. Mērķis un juridiskais pamats 3 1.2. Joma un īstenošanas grafiks 4 1.3. Summas 4 2. Programmas pārvaldība 5 2.1. Īstenošanas kanāli 5 2.2. Procedūras un programmas novērtējums 5 3. Valstu ziņojumi 6 3.1. Lietuva — Ignalinas atomelektrostacija 7 3.2. Slovākija — Bohunices V1 atomelektrostacija 9 3.3. Bulgārija — Kozlodujas atomelektrostacija 10 4. Secinājumi 12 4.1. Rezultāti 12 4.2. Perspektīva 13 IEVADS Šajā ziņojumā izvērtēti priekšlaicīgi slēgto atomelektrostaciju ekspluatācijas pārtraukšanai piešķirtās Eiropas Savienības finanšu palīdzības īstenošanas rezultāti Lietuvā, Slovākijā un Bulgārijā. Ziņojumā īpaša uzmanība pievērsta ekspluatācijas pārtraukšanas programmas īstenošanai 2004.—2009. gadā, bet tas aptver arī iepriekšējā periodā piešķirto finanšu palīdzību un 2010. gadā sasniegtos jaunākos rezultātus, lai nodrošinātu konsekventu un vispusīgu priekšstatu. Paziņojumu papildina Komisijas dienestu darba dokuments SEC(2011)914, kurā sniegta plašāka informācija. Mērķis un juridiskais pamats Kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšana var ilgt līdz pat 30 gadiem. Tā aptver darbības, sākot no iekārtas slēgšanas un skaldmateriālu aizvākšanas līdz apkārtējās vides atjaunošanai iekārtas atrašanās vietā. Lai garantētu drošu kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanu un atkritumu apsaimniekošanu, ekspluatācijas pārtraukšanas laikā būtiski svarīga nozīme ir vajadzīgo finanšu resursu pieejamībai. Kad risinājās sarunas par trīs ES kandidātvalstu — Lietuvas, Slovākijas un Bulgārijas — pievienošanos Eiropas Savienībai (ES), šajās valstīs darbojās padomju režīma laikā projektēti kodolreaktori. Starptautiskā sabiedrība saskaņā ar G7 daudzpusējo rīcības programmu, ko pieņēma 1992. gadā Minhenes G7[1] samitā, atzina, ka šos reaktorus nav iespējams ekonomiski modernizēt tā, lai tie atbilstu rietumvalstu obligāto drošības standartu prasībām, un ka šīs spēkstacijas būtu jāslēdz pirms to paredzētā ekspluatācijas termiņa beigām. Šajā ieteikumā noteica priekšlaicīgās slēgšanas termiņus, ko precizēja trīs valstu pievienošanās līgumos. Atzina, ka šo atomelektrostaciju (AES) priekšlaicīgā slēgšana un turpmākā ekspluatācijas pārtraukšana attiecīgajām dalībvalstīm rada ievērojamu finansiālu un ekonomisku slogu un operatoriem nepietiek laika, lai uzkrātu līdzekļus visu ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksu segšanai. Tāpēc attiecīgajos pievienošanās aktos[2],[3],[4] un turpmākajās Padomes regulās[5],[6],[7] jaunajām dalībvalstīm paredzēja piešķirt finanšu palīdzību. ES palīdzības programma attiecas uz šādām AES: Ignalinas AES (IAES) 1. un 2. bloku Lietuvā, Bohunices V1 AES (V1 AES) 1. un 2. bloku Slovākijā, Kozlodujas AES (KAES) 1.–4. bloku Bulgārijā. Joma un īstenošanas grafiks ES finanšu palīdzība ir paredzēta, lai atbalstītu dalībvalstu centienus pārtraukt padomju tipa AES ekspluatāciju un novērst ar AES slēgšanu saistītās sociālās sekas, kā arī lai atbalstītu pasākumus enerģētikas nozarē, mazinot elektroenerģijas ražošanas jaudas zuduma sekas. ES palīdzība ir īstenota trīs atsevišķos periodos. Lietuvai un Slovākijai pirmspievienošanās periodā (līdz 2004. gadam) palīdzību sniedza, izmantojot PHARE [8] programmu, 2004.–2006. gadā — saskaņā ar pievienošanās aktu protokoliem, bet no 2007. gada turpmāka palīdzība 2007.–2013. gada periodā tiek nodrošināta saskaņā ar Padomes regulām par finanšu palīdzību Lietuvai un Slovākijai. Bulgārijai pirmspievienošanās periodā (līdz 2007. gadam) palīdzību sniedza, izmantojot PHARE programmu. Turpmāku palīdzību 2007.–2009. gada periodā nodrošināja saskaņā ar pievienošanās līguma protokolu, pamatojoties uz tolaik izvēlēto atliktās ekspluatācijas pārtraukšanas stratēģiju. Bulgārija 2009. gadā oficiāli lūdza pagarināt finanšu palīdzības sniegšanu, lai varētu sākt īstenot pārskatīto tūlītējas ekspluatācijas pārtraukšanas stratēģiju, un 2010. gadā tika pieņemta jauna Padomes regula, lai nodrošinātu turpmāku palīdzību līdz 2013. gadam. Summas Piešķirot palīdzību, ir atzīts, ka jauno dalībvalstu apņemšanās priekšlaicīgi slēgt AES rada ārkārtēju finanšu slogu. Palīdzības mērķis nav segt visas ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksas vai kompensēt visas ekonomiskās sekas — tā drīzāk ir ES un dalībvalstu solidaritātes izpausme. Katrai dalībvalstij atvēlētās summas atspoguļo politisku sarunu rezultātus, ņemot vērā dažādus sociālus un ekonomiskus aspektus un demontējamo AES energobloku tipus un skaitu. Pārskats par dalībvalstīm 1999.–2013. gadā sniegto finanšu palīdzību ( miljonos EUR), kā noteikts tiesību pamataktos * 1999.–2003. g. | 2004.–2006. g | 2007.–2013. g | Kopā | Lietuva | 210 | 285 | 837 | 1332 | Slovākija | 90 | 90 | 423 | 603 | Bulgārija | 155 | 185 | 510 | 850 | Starpsumma | 455 | 560 | 1770 | 2785 | *Faktiskās gada saistības koriģētas, ņemot vērā inflāciju. Līdz 2009. gada beigām trim valstīm faktiski bija piešķirtas šādas summas: Lietuvai EUR 875,5 miljoni, Slovākijai EUR 363,7 miljoni un Bulgārijai EUR 567,8 miljoni. Programm AS PāRVALDīBA ES finanšu palīdzības programmu īsteno Enerģētikas ģenerāldirektorāts (bijušais Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāts) — Lietuvā un Slovākijā no 2004. gada, bet Bulgārijā no 2007. gada. Īstenošanas kanāli Saskaņā ar Lietuvas un Slovākijas juridisko pamatu ES palīdzības īstenošanai var izmantot divus alternatīvus kanālus — pirmkārt, palīdzība ir pieejama ar Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) starpniecību kā iemaksas attiecīgajos starptautiskajos ekspluatācijas pārtraukšanas atbalsta fondos ( International Decommissioning Support Funds — IDSF ) un, otrkārt, ar valsts aģentūru starpniecību kā tiešs atbalsts valstij saskaņā ar Padomes Regulu 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[9]. Bulgārijas juridiskajā pamatā ir paredzēts tikai viens ES palīdzības īstenošanas kanāls — ERAB, ņemot vērā, ka nav atbilstošas valsts īstenošanas struktūras. Starptautiskie ekspluatācijas pārtraukšanas atbalsta fondi Starptautiskie ekspluatācijas pārtraukšanas atbalsta fondi ( IDSF ) ir izveidoti 2000. gadā, un tos pārvalda ERAB. Šie fondi pēc būtības ir daudzu līdzekļu devēju fondi, kuru lielākais — un no 2004. gada arī vienīgais — ieguldītājs ir EK. Katrai no trim dalībvalstīm ir izveidots īpašs fonds — Lietuvai Ignalinas IDSF ( IIDSF ), Slovākijai Bohunices IDSF ( BIDSF ) un Bulgārijai Kozlodujas IDSF ( KIDSF ). Valsts aģentūras Tikai Lietuva ir izvēlējusies īstenot pasākumus ar valsts aģentūras starpniecību saskaņā ar Finanšu regulas 53. panta a) apakšpunktu un 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu. Tiešā palīdzība Lietuvai 2004.–2006. gada periodā tika nodrošināta saskaņā ar paplašinātās decentralizētās īstenošanas sistēmas plānošanas instrumentu mehānismu. No 2007. gada Lietuva īsteno tiešo atbalstu valstij, izmantojot Centrālo projektu pārvaldības aģentūru (CPPA) , kas ir saskaņā ar centralizētas netiešas pārvaldības principiem ieceltā[10] valsts aģentūra. Proce dūras un programmas novērtējums Līdz 2006. gada beigām atsevišķo dalībvalstu iesaiste un vadošā loma, lemjot par ES palīdzību un tās izmantošanu, bija ierobežota. Turklāt Lietuvā bija vāja abu īstenošanas kanālu — ERAB un CPPA — koordinācija. Lai novērstu šos trūkumus, no 2007. gada tika ieviestas pārskatītas procedūras . Finanšu palīdzības īstenošanas mehānisms saskaņā ar 2007.–2013. gada finanšu perspektīvu ir noteikts Komisijas lēmumā par procedūrām[11]. Eiropas Komisija saskaņā ar atbilstošo juridisko pamatu ir izveidojusi pārvaldības komiteju — Atomelektrostaciju ekspluatācijas pārtraukšanas palīdzības programmas komiteju, kuras uzdevums ir palīdzēt Komisijai īstenot ES palīdzību. Kopš 2007. gada procedūras ir pakāpeniski pilnveidotas, un 2010. gadā Komisija ir pieņēmusi pārskatītu lēmumu par procedūrām. Komisija piešķir līdzekļus trim programmām, katru gadu pieņemot lēmumus par finansējuma piešķiršanu. Lēmumiem par finansējuma piešķiršanu attiecīgi pievieno trīs iesaistīto dalībvalstu sagatavotos ikgadējos apvienotos plānošanas dokumentus. Šajos dokumentos nosaka mērķus, kādiem tiks izmantota ES palīdzība. Komisija pārskaita līdzekļus ERAB un CPPA, saņemot pieprasījumu, kurā ar pierādījumiem ir apliecināts projekta īstenošanā panāktais progress. Pasākumu un finanšu palīdzības īstenošanu kontrolē katras valsts un īstenošanas kanāla uzraudzības komiteja. Lai gan finansējums var sasniegt 100 % no projekta izmaksām, ir noteikti konkrēti svarīgāko projektu līdzfinansējuma griesti (piemēram, IIDSF maksimālais līdzfinansējums CCGT projektam Lietuvā ir 70 % jeb EUR 165 miljoni, bet visus izmaksu pārsniegumus sedz Lietuva). Saistībā ar palīdzības programmu ir veiktas regulāras revīzijas un novērtējumi, kuru rezultāti kopumā ir bijuši pozitīvi, atzīstot panākto progresu. Pārskatot procedūras vispirms 2007. gadā un atkārtoti 2010. gadā, ir ņemti vērā uzlabošanas pasākumi. VALSTU ZIņOJUMI Kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanu var aplūkot divos posmos. Pirmais ir kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanas sagatavošanas posms, kurā tiek veikti sagatavošanas darbi, bet otrais — ekspluatācijas pārtraukšanas un demontāžas posms. Pirmajā posmā izstrādā ekspluatācijas pārtraukšanas dokumentāciju, sniedzot tehnisku un finanšu informāciju par pamatotām ekspluatācijas pārtraukšanas alternatīvām. Dokumentācijā izvērtē, vai paredzētais ekspluatācijas pārtraukšanas process ir tehniski iespējams un atbilst Euratom līguma un valsts tiesību aktu noteikumiem kodoldrošības un veselības, fiziskās un vides aizsardzības jomā. Attiecīgo AES priekšlaicīgā slēgšana neapšaubāmi atstāja negatīvu ietekmi uz trīs minēto dalībvalstu elektroapgādes drošību. Lai risinātu šo problēmu, atsevišķajos pievienošanās aktos paredzēja pasākumus negatīvās ietekmes mazināšanai enerģētikas nozarē saskaņā ar ES enerģētikas politiku. Šīs problēmas novēršanai īstenoto projektu jomu un veidu noteica, nemot vērā valsts politiku, pastāvošo iekārtu stāvokli un enerģētikas nozares vajadzības. Par pieejamo līdzekļu sadalīšanu starp trim jomām, kurām ir tiesības saņemt finansējumu, t. i., starp programmas ekspluatācijas pārtraukšanas, enerģētikas un sociālo seku novēršanas aspektu , lemj dalībvalstis, ievērojot savas vispārējās vajadzības un stratēģiju. Palīdzība nekad nav bijusi paredzēta, lai segtu visas ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksas vai kompensētu visas ekonomiskās sekas. Tāpēc saskaņā ar juridisko pamatu līdzekļu izmantošanā ir pieļaujama zināma elastība. Izlietotās degvielas pagaidu glabātavu un valsts atkritumu glabātavu ierīkošana, kā arī daži radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas projekti nepieder pie ekspluatācijas pārtraukšanas. Tomēr dažos pamatotos gadījumos atbalsts ir piešķirts arī šādiem projektiem, jo citādi būtu nopietni apdraudēts ekspluatācijas pārtraukšanas un demontāžas process. Šādos gadījumos atbalstu var uzskatīt par dalībvalstīm avansā piešķirtu atbalstu, kas būtu jāņem vērā, apspriežot ES palīdzības iespējamu paplašināšanu. Li etuva — Ignalinas atomelektrostacija Slēgšanas saistības un finansējuma evolūcija Pirms pievienošanās ES Lietuvā darbojās divi RBMK 1500 tipa reaktori. Pašlaik reaktori pieder IAES, valsts īpašumā esošam uzņēmumam, kas no 2009. gada atrodas Lietuvas Enerģētikas ministrijas pakļautībā. Pašlaik IAES atbild par abu reaktoru bloku drošu uzturēšanu un ekspluatācijas pārtraukšanu. AES 1. bloku galīgi slēdza 2004. gada 31. decembrī, bet 2. bloku — 2009. gada 31. decembrī. Paredzams, ka laikposmā no 1999. līdz 2013. gadam Lietuvai piešķirtās ES palīdzības kopējais apmērs būs EUR 1367[12] miljoni. Ekspluatācijas pārtraukšanas un atkritumu apsaimniekošanas aspekts ES palīdzību bija paredzēts izmantot abu IAES bloku drošai uzturēšanai, ekspluatācijas pārtraukšanas (tostarp stratēģiskās dokumentācijas) sagatavošanai un atkritumu apstrādes un glabāšanas iekārtu ierīkošanai. Jaunā valdība 2009. gadā daudz aktīvāk iesaistījās ekspluatācijas pārtraukšanas procesā un uzņēmās lielāku atbildību par šo procesu. Daži no svarīgākajiem ES finansētajiem projektiem Ekspluatācijas pārtraukšana (sagatavošana) AES 1. un 2. bloka droša uzturēšana Atbalsts kodolnozares regulatīvajai iestādei Ekspluatācijas pārtraukšanas datubāzes un plānošanas instrumenta sagatavošana Sīki izstrādāti konkrētu būvju ekspluatācijas pārtraukšanas plāni Konsultantu atbalsta nodrošināšana IAES Radioloģiskais raksturojums Primārās ķēdes dezaktivācija Atkritumu apsaimniekošana Izlietotās degvielas pagaidu glabātava (B1) Cieto atkritumu apsaimniekošanas un glabāšanas iekārta (B234) Brīvās izplūdes mērīšanas iekārta Enerģētikas aspekts Saskaņā ar Ignalinas programmu atbalstu ir saņēmuši svarīgi Lietuvas valsts enerģētikas stratēģijā iekļauti enerģētikas nozares projekti: Lietuvas termoelektrostacijas vides aizsardzības aspektu uzlabošana, Kombinētā cikla gāzes turbīnas, kompensējoša šuntējošā reaktora un siltumenerģijas ražošanas tvaika katlu iekārtas būvniecība, Visaginas gāzveida kurināmā tvaika katlu aizstāšana un centralizēto siltumapgādes sistēmu modernizēšana, Daudzdzīvokļu dzīvojamo un publisko ēku energoefektivitātes uzlabošana, Atbalsts priekšizpētei par elektroenerģijas starpsavienojuma izveidi starp Poliju un Lietuvu. Rezultāti No kopējās summas (EUR 954,70 miljoniem ), kas pieejama IIDSF (EUR 723,10 miljoni) un CPPA (EUR 231,60 miljoni), konkrētiem projektiem ir piešķirti EUR 881,60 miljoni. ES izmaksātā summa ir EUR 763,30 miljoni (EUR 592,60 miljoni IIDSF , EUR 170,70 miljoni CPPA)[13]. Programmas īstenošana notika sarežģītos politiskos apstākļos. Līdz 2009. gadam Lietuva izvērsa plašu kampaņu, vēloties atlikt 2. bloka slēgšanu līdz 2012. gadam. Nevēlēšanās slēgt reaktoru kavēja virzību uz ekspluatācijas pārtraukšanu. Par spīti šīm grūtībām abus blokus galīgi slēdza pievienošanās līgumā paredzētajā termiņā. Pašlaik 1. bloka reaktora serde ir pilnīgi atbrīvota no degvielas. Pēc reaktoru slēgšanas neradās elektroapgādes nepietiekamība un pārrāvumi. Ievērojot šo sarežģīto priekšvēsturi, rezultātus ceļā uz ekspluatācijas pārtraukšanu var uzskatīt par apmierinošiem. Statusa maiņa, no elektroenerģijas ražotāja kļūstot par ekspluatācijas pārtraukšanas organizāciju, bija saistīta ar ievērojamām IAES organizācijas struktūras un cilvēkresursu pārmaiņām. Šādas pārmaiņas, tostarp jauna pieeja, nav panākamas uzreiz un prasa ievērojamas pūles. Šis nepieciešamais pārmaiņu vadības process, ko neatlaidīgi ieteica īstenot Komisija, ir vainagojies ar panākumiem — Lietuvas jaunā valdība, kas nāca pie varas pēc 2008. gada vēlēšanām, ir panākusi, ka Lietuva un IAES uzņemas pilnu atbildību par ekspluatācijas pārtraukšanas procesu. Divu svarīgu infrastruktūras ieguldījumu projektu plānošana un izmaksu aprēķināšana ir bijusi saistīta ar ievērojamu kavēšanos un līdzekļu pārtēriņu — šie projekti ir izlietotās degvielas pagaidu glabātavas projekts (projekts B1) un cieto atkritumu apsaimniekošanas un glabāšanas iekārtas projekts (projekts B234). Pašlaik abi projekti atrodas būvniecības posmā. Aptuveni 30 % no ES palīdzības ir piešķirti projektiem enerģētikas nozarē. Lai gan dažu ekspluatācijas pārtraukšanas projektu īstenošana ir kavējusies un bijusi saistīta ar papildu izmaksām, šī kavēšanās pagaidām nav tieši ietekmējusi ekspluatācijas pārtraukšanas procesa kritisko ceļu. Taču projektu laika rezerve ir izsmelta un būs jāpieliek ievērojamas pūles, lai izvairītos no ievērojamas kavēšanās un papildu izmaksu pieauguma. Slovākija — Bohunices V1 atomelektrostacija Slēgšanas saistības un finansējuma evolūcija V1 AES ir divi VVER 440/230 tipa reaktori. Organizācija, kas pēc AES slēgšanas atbild par tās uzraudzību un par V1 AES ekspluatācijas pārtraukšanu, ir valsts īpašumā (Ekonomikas minitrijas pārziņā) esošs uzņēmums „ Jadrová a vyraďovacia spoločnosť a.s .” ( JAVYS ). AES 1. bloku galīgi slēdza 2006. gada 31. decembrī, bet 2. bloku — 2008. gada 31. decembrī. Paredzams, ka laikposmā no 1999. līdz 2013. gadam Slovākijai piešķirtās ES palīdzības kopējais apmērs būs EUR 613[14] miljoni. Ekspluatācijas pārtraukšanas un atkritumu apsaimniekošanas aspekts Ir veikti ekspluatācijas pārtraukšanas sagatavošanas darbi un izstrādāta stratēģiskā ekspluatācijas pārtraukšanas dokumentācija. Daži no svarīgākajiem ES finansētajiem projektiem Ekspluatācijas pārtraukšana (sagatavošana) V1 AES ekspluatācijas pārtraukšanas 1. posma plāna izstrāde un dokumentācijas sagatavošana Rezerves tvaika katlu iekārtas un siltuma un tvaika sadales sistēmas rekonstrukcija Teritorijas aizsardzības sistēmas rekonstrukcija un JAVYS energoapgādes shēmas pārveidošana pēc V1 AES galīgās slēgšanas Ekspluatācijas pārtraukšanas programmas īstenošana, izmantojot Bohunices V1 AES pieejamos cilvēkresursus Konsultantu atbalsta nodrošināšana JAVYS Atkritumu apsaimniekošana Radioaktīvo atkritumu pagaidu glabātavas ierīkošana Bohunicē Izlietotās degvielas glabāšanas konteineru iepirkšana Iepriekš radušos atkritumu — nogulšņu un sorbentu — apstrāde Enerģētikas aspekts Saskaņā ar Bohunices programmu atbalstu ir saņēmuši pasākumi negatīvās ietekmes mazināšanai Slovākijas enerģētikas nozarē atbilstoši „Slovākijas Republikas enerģētikas drošības stratēģijai līdz 2030. gadam ”. Daži no svarīgākajiem ES finansētajiem projektiem Križovany 400kV apakšstacijas rekonstrukcija Pārvades sektora pārveidošana pēc V1 AES galīgās slēgšanas Publisko ēku energoefektivitāte un finanšu mehānisms ilgtspējīgas enerģijas nodrošināšanai Saskaņā ar ERAB sniegto informāciju, enerģētikas jomā īstenotie pasākumi ir ļāvuši kompensēt gandrīz 20 MWe V1 AES slēgšanas dēļ zaudētās elektroenerģijas ražošanas jaudas. Rezultāti No kopējās summas, kas pieejama BIDSF ( EUR 385,807 miljoniem ), konkrētiem projektiem ir piešķirti EUR 364,07 miljoni. ES BIDSF izmaksātā summa ir EUR 157,80 miljoni. Vairākas problēmas, piemēram, JAVYS reorganizācija, komunikācijas grūtības iesaistīto personu starpā, gāzes krīze 2009. gada sākumā, jau no programmas īstenošanu sākuma radīja dažādus sarežģījumus un dažu projektu kavēšanos. Par spīti šīm grūtībām abi bloki ir slēgti paredzētajā termiņā un droši uzturēti. Pašlaik tie atrodas ekspluatācijas pārtraukšanas posmā. Pēc reaktoru slēgšanas neradās elektroapgādes nepietiekamība un pārrāvumi. Rezultātus kopumā var uzskatīt par apmierinošiem. Ar dažiem projektiem saistītā kavēšanās varētu negatīvi ietekmēt ekspluatācijas pārtraukšanas licences izsniegšanu (to paredzēts izsniegt 2011. gada vidū). Komisija turpina cieši uzraudzīt virzību uz šo svarīgo sasniegumu. No 2009. gada 31. decembra ir atļauta programmas ekspluatācijas pārtraukšanas un atkritumu apsaimniekošanas aspektam un enerģētikas aspektam piešķirto līdzekļu sadale, par prioritāriem atzīstot projektus ekspluatācijas pārtraukšanas un atkritumu apsaimniekošanas jomā laikposmā līdz 2013. gadam. Bulg ārija — Kozlodujas atomelektrostacija Slēgšanas saistības un finansējuma evolūcija KAES 1.–4. bloks ir VVER 440/230 tipa reaktori. Organizācija, kuras īpašumā atrodas KAES 1. un 2. bloks un kura atbild par to ekspluatācijas pārtraukšanu, ir Valsts radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas uzņēmums ( State Enterprise for Radioactive Waste — SERAW ), jo abi bloki ir pilnīgi atbrīvoti no degvielas. Organizācija, kuras īpašumā atrodas KAES 3. un 4. bloks un kura atbild par to ekspluatācijas pārtraukšanu, ir valsts uzņēmums „ Natsionalna Elektricheska Kompania EAD ”. AES 1. un 2. bloku slēdza 2002. gada 31. decembrī, bet 3. un 4. bloku — 2006. gada 31. decembrī. Paredzams, ka laikposmā no 1999. līdz 2013. gadam Bulgārijai piešķirtās ES palīdzības kopējais apmērs būs EUR 867,78[15] miljoni. Ekspluatācijas pārtraukšanas un atkritumu apsaimniekošanas aspekts Ir veikti ekspluatācijas pārtraukšanas sagatavošanas darbi un izstrādāta stratēģiskā ekspluatācijas pārtraukšanas dokumentācija. KAES 1. un 2. bloks ir pilnīgi atbrīvoti no degvielas. KAES 3. un 4. bloka reaktoru serdes ir atbrīvotas no degvielas, bet reaktoru degvielas baseinos vēl atrodas zināms daudzums degvielas. KAES 1. un 2. bloku 2008. gadā nošķīra no 3. un 4. bloka, nododot 1. un 2. bloka īpašumtiesības SERAW . Tas tika darīts, lai paātrinātu 1. un 2. bloka ekspluatācijas pārtraukšanu. Daži no svarīgākajiem ES finansētajiem projektiem Ekspluatācijas pārtraukšana (sagatavošana) Ekspluatācijas pārtraukšanas stratēģijas pārskatīšana Atbalsts ekspluatācijas pārtraukšanas īstenošanai, izmantojot KAES 1.–4. blokā pieejamos cilvēkresursus Ar drošību nesaistītu sistēmu un iekārtu demontāžas sākšana Siltumenerģijas ražošanas uzņēmuma būvniecība Atkritumu apsaimniekošana Valsts atkritumu poligona projekts Ļoti zemas radioaktivitātes atkritumu glabātavas projekts Glabātava pussabrukšanas un parastajiem atkritumiem Iekārtu izstrāde atkritumu apstrādei atkritumu poligonos Sausās izlietotās degvielas glabātavas būvniecība, ieskaitot konteinerus VVER 440 tipa reaktoru izlietotās degvielas elementu glabāšanai Enerģētikas aspekts Saskaņā ar Kozlodujas programmu atbalstu ir saņēmuši pasākumi negatīvās ietekmes mazināšanai enerģētikas nozarē atbilstoši Bulgārijas enerģētikas stratēģijai. Daži no svarīgākajiem ES finansētajiem projektiem Sofijas centralizētā siltumapgādes tīkla atjaunošanas īstenošana un pārvaldība Energoefektivitātes un atjaunojamu energoresursu kredītlīnijas pamatinstruments MARITSA EAST 2 — ģipša atūdeņošanas sistēmas ierīkošana un dzesēšanas sūkņu stacijas atjaunošana Valsts elektrosadales sistēmas modernizēšana un paplašināšana Augstspiediena gāzes cauruļvadu un gāzes regulēšanas staciju būvniecība Saskaņā ar ERAB sniegto informāciju, enerģētikas jomā īstenotie pasākumi ir ļāvuši kompensēt gandrīz 500 MWe 1.–4. bloka slēgšanas dēļ zaudētās elektroenerģijas ražošanas jaudas. Rezultāti No kopējās summas, kas pieejama KIDSF ( EUR 606,744 miljoniem ), konkrētiem projektiem ir piešķirti EUR 540,875 miljoni. ES KIDSF izmaksātā summa ir EUR 363,149 miljoni. Ekspluatācijas pārtraukšanas programmas īstenošana ir notikusi īpaši nelabvēlīgos politiskos apstākļos. Piemēram, 2006. gadā bija mēģinājumi atlikt reaktoru slēgšanu, bet pēc 2006. gada — mēģinājumi panākt slēgto reaktoru atkārtotu iedarbināšanu. Par spīti šīm grūtībām programmas īstenošanas rezultātus kopumā var uzskatīt par apmierinošiem, jo visi bloki ir slēgti pievienošanās līgumā paredzētajā termiņā. KAES 1. un 2. bloks ir pilnīgi atbrīvoti no degvielas, sausās izlietotās degvielas glabātavas būvniecība ir gandrīz pabeigta un ir sākti pirmie demontāžas darbi. Turpinās atkritumu apstrādes un glabāšanas iekārtu ierīkošana. Pēc reaktoru bloku slēgšanas neradās elektroapgādes pārrāvumi. Bulgārijas pašreizējās valdības saistības, kā arī 1. un 2. bloka nošķiršana no 3. un 4. bloka, palīdzēs nodrošināt ekspluatācijas pārtraukšanas programmas laicīgu īstenošanu, labvēlīgi ietekmējot tās virzību. Ievērojams sasniegums saistībā ar ES palīdzību ir ekspluatācijas pārtraukšanas stratēģijas maiņa no atliktās demontāžas stratēģijas uz tūlītējas un nepārtauktas demontāžas stratēģiju. Šīs pārmaiņas samazina ekspluatācijas pārtraukšanas kopējo laiku un ļauj demontāžas darbu veikšanai optimāli izmantot pieejamo personālu. Tas ļaus samazināt ekspluatācijas pārtraukšanas kopējās izmaksas. Ievērojama līdzekļu daļa ir piešķirta enerģētikas nozares projektiem, lai mazinātu AES priekšlaicīgās slēgšanas sekas. SECINāJUMI Visi slēgšanai paredzētie kodolreaktori Lietuvā, Slovākijā un Bulgārijā saskaņā ar šo valstu pievienošanās līgumiem ir droši slēgti. Pašlaik turpinās ekspluatācijas pārtraukšanas darbi. Šie panākumi ir gūti, tieši pateicoties veiksmīgai ES palīdzības programmas īstenošanai. ES ir sniegusi nepārtrauktu palīdzību jau pirms minēto valstu pievienošanās ES un attiecīgo AES slēgšanas. Šajā laikā ES palīdzības programmu īstenošanā ir radušies dažādi politiski un tehniski sarežģījumi. Dalībvalstis ir pielikušas ievērojamas pūles, vēloties pārskatīt savas politiskās saistības, tomēr ES solidaritātes izpausme un atbilstošas finanšu palīdzības nodrošināšana ir ļāvusi visām valstīm ievērot pievienošanās līgumos paredzētās kodolreaktoru slēgšanas saistības. Katrai valstij ir savi īpaši robežnosacījumi, kas ietekmē tehnoloģiju, stratēģijas un projektu atlases pamatojuma izvēli. Tāpēc, izvērtējot katrai dalībvalstij sniegtās ES palīdzības efektivitāti, ir grūti veikt tiešus salīdzinājumus. Pirms projektu īstenošanas sākuma katrā AES tika izvērtētas attiecīgās vajadzības un iespējas. Projektu izvēli un īstenošanu labvēlīgi ir ietekmējusi arī valsts stratēģiju un ekspluatācijas pārtraukšanas plānu regulāra pārskatīšana. Rezultāti Katrai valstij risināmo problēmu mērogs ir bijis atkarīgs no to reaktoru tipa, kuru ekspluatāciju bija paredzēts pārtraukt, no ekspluatācijas pārtraukšanas atbalstam vajadzīgās pastāvošās infrastruktūras stāvokļa un ar atkritumu apsaimniekošanu saistītajām grūtībām, zaudētās elektroenerģijas ražošanas jaudas aizstāšanas iespējām, regulatīvās un politikas vides un ekspluatācijas pārtraukšanas stratēģijas izvēles. Par spīti sākotnējām grūtībām reaktori ir slēgti paredzētajos termiņos un lielākā daļa ir atbrīvoti no degvielas, bet tas ir pirmais svarīgais solis ceļā uz AES neatgriezenisku slēgšanu un ekspluatācijas pārtraukšanu. Visās dalībvalstīs projektiem pieejamais finansējums ir pārsniedzis tēriņus. Līdzekļi no 1999. gada ir piešķirti katru gadu laikā, kad dalībvalstis vēl nespēja tos pilnīgi apgūt. Tāpēc ir radušies zināmi līdzekļu uzkrājumi. Nesen ir sākta šo līdzekļu efektīvāka un lietderīgāka izmantošana, un nākamajos divos gados tie būs pilnīgi izlietoti. Pēdējos gados līdz atskaites perioda beigām visu trīs programmu īstenošanā ir bijis vērojams ievērojams progress — lielākā daļa ar ekspluatācijas pārtraukšanu un enerģētikas nozari saistīto projektu ir izraudzīti vai sagatavoti, bet ievērojama daļa jau tiek īstenoti. Visās valstīs finansējuma lielākā daļa ir piešķirta ar ekspluatācijas pārtraukšanu un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu saistītiem projektiem. Lietuva un Bulgārija ievērojamu līdzekļu daļu ir izmantojusi izlietotās degvielas glabāšanas un atkritumu apsaimniekošanas projektiem. Pašlaik tiek būvētas ekspluatācijas pārtraukšanai un radioaktīvo atkritumu un izlietotās degvielas apstrādei un glabāšanai vajadzīgās iekārtas, ir izstrādāta licencēšanas dokumentācija un sākti pirmie demontāžas sagatavošanas darbi. Enerģētikas nozare ir guvusi labumu no ES un valsts enerģētikas politikai atbilstošu projektu īstenošanas. ES jau agrīnā posmā ir piešķīrusi palīdzību enerģētikas nozarei, lai aizstātu zaudēto elektroenerģijas ražošanas jaudu. Bulgārijā šī pieeja ir izrādījusies īpaši lietderīga un efektīva, palīdzot mazināt nesenās enerģētikas un finanšu krīzes sekas. Lai gan dažu ekspluatācijas pārtraukšanas projektu īstenošana ir kavējusies, šīs kavēšanās sekas pašlaik tiek aktīvi novērstas, lai pēc iespējas mazinātu to ietekmi uz ekspluatācijas pārtraukšanas procesa būtisko virzību. Valstis turpina pielāgot savu tiesisko regulējumu un pārvaldības struktūras, ņemot vērā, ka AES no elektroenerģijas ražošanas uzņēmumiem ir kļuvušas par ekspluatācijas pārtraukšanas organizācijām. Perspektīva Pasākumi ekspluatācijas pārtraukšanas un enerģētikas jomā saskaņā ar noteiktajām stratēģijām turpināsies līdz finanšu perspektīvas beigām. Ja līdzekļi būs ierobežoti, ar ekspluatācijas pārtraukšanu saistītus projektus uzskatīs par prioritāriem salīdzinājumā ar projektiem enerģētikas jomā. ES palīdzību ekspluatācijas pārtraukšanas jomā izmantos galvenokārt vajadzīgās infrastruktūras pabeigšanai, radioaktīvo atkritumu apstrādei, nepieciešamo ekspluatācijas pārtraukšanas licenču realizēšanai un demontāžas darbiem. Tiks veidotas un nostiprinātas jaunas ekspluatācijas pārtraukšanas organizācijas un pārvaldības struktūras, lai risinātu ar demontāžu saistītos jautājumus, kamēr spēkstaciju personāls turpina demontāžas darbu veikšanu. Enerģētikas nozares projektu īstenošana ir ievērojami pavirzījusies uz priekšu. Pasākumus šajā jomā pašlaik var uzskatīt par pietiekamiem. Lai gan galīgās finanšu saistības tiks pieņemtas 2013. gadā, no tām izrietošie darbi turpināsies arī vēlāk. ES palīdzības mērķis ir bijis un būs palīdzības sniegšana dalībvalstīm, nevis pilnīga ekspluatācijas pārtraukšanas finansēšana vai AES slēgšanas seku kompensēšana. ES sniegtā palīdzība jāpapildina ar atbilstošiem dalībvalstu resursiem. [1] Francija, Vācija, Itālija, Japāna, Apvienotā Karaliste, ASV, Kanāda, Eiropas Komisija. [2] OV L236, 23.9.2003., 33. un 944. lpp. [3] OV L236, 23.9.2003., 33. un 954. lpp. [4] OV L157, 21.6.2005., 11. un 38. lpp. [5] OV L 411, 30.12.2006., 10. lpp. [6] OV L 131, 23.5.2007., 1. lpp. [7] OV L 189, 22.7.2010., 9. lpp. [8] Palīdzības programma Viduseiropas un Austrumeiropas valstīm. [9] OV L 248, 16.09.2002., 1. lpp. [10] EK 2007. gada 4. jūnija vēstule Lietuvai par valsts aģentūras iecelšanu Ignalinas programmas īstenošanai. [11] Komisijas lēmums par procedūrām, kas attiecas uz pasākumu un finanšu palīdzības plānošanu un uzraudzību saskaņā ar Bohunices un Ignalinas programmu 2007.–2013. gada periodā un saskaņā ar Kozlodujas programmu 2007.–2009. gada periodā, C(2007)5538. [12] Faktiskās saistības līdz 2009. gada beigām un 2010.–2013. gada prognozes. [13] Izmaksa — 3.3.1. un 3.3.2. punkts. [14] Faktiskās saistības līdz 2009. gada beigām un 2010.–2013. gada prognozes. [15] Faktiskās saistības līdz 2009. gada beigām un 2010.–2013. gada prognozes.