Ņemot vērā, ka to problēmu risināšanu, ko rada ļoti lielais no Ukrainas bēgošo personu skaits, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un tādējādi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var paredzēt lielāku priekšfinansējuma summu, kas izmaksājama saskaņā ar REACT-EU, atbilstoši Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteiktajam subsidiaritātes principam.

Tātad, lai mazinātu slogu uz valstu budžetiem, fondu atbalsts būtu jāmobilizē ātri. Tāpēc, neskarot noteikumus, kas būtu jāpiemēro parastos apstākļos, jānosaka pagaidu un ārkārtas pasākums, proti, jāpalielina saskaņā ar REACT-EU visām dalībvalstīm izmaksājamā priekšfinansējuma summa. Lielāka daļa no šiem lielākajiem priekšfinansējuma resursiem būtu jāpiešķir dalībvalstīm, kas vai nu kā tranzīta valstis, vai kā galamērķa valstis saskaras ar vislielāko skaitu personu, kuras ieceļo, bēgot no Ukrainas. Tā kā no kara bēgošo cilvēku skaits palielinās pa stundām un dalībvalstis pašlaik veic cilvēku reģistrēšanu, situācija ir ļoti dinamiska. Lai gūtu priekšstatu par situāciju un noskaidrotu, ar kādu slogu dalībvalstis saskaras lielā ieceļotāju skaita dēļ, Komisija, pamatojoties uz dalībvalstu Blueprint tīklā, starptautisko organizāciju un citu uzticamu publisko avotu sniegto informāciju, ir aprēķinājusi ieceļotāju īpatsvaru pret attiecīgo valstu iedzīvotāju skaitu.

Neraugoties uz CARE pasākumu paketes piedāvāto elastību, ir skaidrs, ka uz dalībvalstu budžetiem gulstas tiešs papildu slogs, ko rada no Ukrainas bēgošo personu masveida ieceļošanas pārvaldība. Īpaši skartas ir dalībvalstis, kurām ir kopīga sauszemes robeža ar Ukrainu un kurām ir jāsniedz atbalsts, piemēram, mājokļa, sociālie un transporta pakalpojumi, taču arī vairākām citām dalībvalstīm kā galamērķa valstīm nākas tikt galā ar ieceļotāju skaitu, kas salīdzinājumā ar pašas valsts iedzīvotāju skaitu ir ļoti liels. Šis papildu satricinājums vēl vairāk mazina dalībvalstu spēju veidot noturīgu atveseļošanu no Covid-19 pandēmijas.

Komisija jau ir veikusi darbības, lai šajā sakarā palīdzētu dalībvalstīm, pieņemdama 2022. gada 8. marta iniciatīvu “Kohēzijas rīcība bēgļu atbalstam Eiropā” (CARE). Tajā ierosināti vairāki mērķorientēti grozījumi Regulā (ES) Nr. 1303/2013 un Regulā (ES) Nr. 223/2014, kas vajadzīgi, lai dalībvalstis varētu elastīgāk izmantot to atlikušos Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), Eiropas Sociālā fonda (ESF) un EAFVP piešķīrumus 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas ietvaros, kā arī resursus, kas pieejami no Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU), proti, ļaut ERAF un ESF finansēt darbības, par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu no otra fonda, lai pēc iespējas efektīvāk un ātrāk risinātu migrācijas problēmas, un ieviest iespēju saņemt 100 % ES līdzfinansējumu par vēl vienu grāmatvedības gadu, lai mazinātu slogu valstu budžetiem.

Papildu sākotnējā priekšfinansējuma maksājumi 2022. gadā tiks finansēti no ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem. Visas summas būs pieejamas kā ārējie piešķirtie ieņēmumi Finanšu regulas 21. panta 5. punkta nozīmē, un tās tiks gūtas no NextGenerationEU aizņēmuma operācijām.

tā kā:

(1)Nesenā Krievijas militārā agresija pret Ukrainu un notiekošais bruņotais konflikts ir būtiski mainījuši drošības situāciju Eiropā. Agresijas rezultātā Eiropas Savienība un jo īpaši tās austrumu reģioni saskaras ar vērā ņemamu cilvēku pieplūdumu. Tas rada papildu slogu uz valstu budžetiem laikā, kad dalībvalstu ekonomikas joprojām atgūstas no Covid-19 pandēmijas ietekmes, un var apdraudēt sagatavošanos zaļai, digitālai un noturīgai ekonomikas atveseļošanai.

(2)Saskaņā ar savām darbības programmām dalībvalstis jau var finansēt visdažādākās investīcijas, kas domātas migrācijas problēmu risināšanai, ar Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), Eiropas Sociālā fonda (ESF) un Eiropas Atbalsta fonda vistrūcīgākajām personām (EAFVP) atbalstu, tai skaitā papildu resursiem, kas kā Atveseļošanas palīdzība kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU) darīti pieejami, lai palīdzētu veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes pārvarēšanu un sagatavoties zaļai, digitālai un noturīgai ekonomikas atveseļošanai.

(3)Turklāt Komisija savā 2022. gada 8. marta iniciatīvā “Kohēzijas rīcība bēgļu atbalstam Eiropā” (CARE) ierosināja vairākus mērķorientētus grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1303/2013 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 223/2014, kas vajadzīgi, lai dalībvalstis varētu ērtāk izmantot to atlikušos ERAF, ESF un EAFVP piešķīrumus 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas ietvaros, kā arī REACT-EU resursus, lai pēc iespējas efektīvāk un ātrāk risinātu migrācijas problēmas.

(4)Neraugoties uz CARE priekšlikumā piedāvātajām elastības iespējām, dalībvalstis joprojām saskaras ar ievērojamu slogu, ko valstu budžetiem rada izaicinājumi saistībā ar ļoti lielo skaitu ieceļotāju, kuri bēg no Ukrainas. Šis slogs var apdraudēt dalībvalstu spēju virzīties uz noturīgu ekonomikas atveseļošanu no Covid-19 pandēmijas. Tāpēc, lai palīdzētu tām risināt radušās problēmas, ātri būtu jāmobilizē atbalsts no ERAF, ESF un ESFVP, palielinot no REACT-EU resursiem izmaksātā sākotnējā priekšfinansējuma likmi visām dalībvalstīm. Tajā pašā laikā dažas dalībvalstis ir saskārušās ar daudzu tādu personu ieceļošanu no Ukrainas, kam nepieciešams tūlītējs atbalsts. Šīm dalībvalstīm attiecīgi vajadzētu būt iespējai izmantot ievērojami lielāku sākotnējā priekšfinansējuma likmes palielinājumu, lai kompensētu tiešās budžeta izmaksas un atbalstītu to centienus sagatavoties ekonomikas atveseļošanai.

(5)Lai uzraudzītu šā papildu priekšfinansējuma izlietojumu, nobeiguma ziņojumos par to ERAF un ESF programmu īstenošanu, kas saņem papildu priekšfinansējumu, būtu jāziņo par to, kā izlietotas papildu summas, kas saņemtas, lai risinātu Krievijas Federācijas militārās agresijas rezultātā radušās migrācijas problēmas, un kā šīs summas veicinājušas ekonomikas atveseļošanu.

(6)Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, palīdzēt dalībvalstīm risināt problēmas, kas saistītas ar ārkārtīgi lielo skaitu ieceļotāju, kuri bēg no kara Ukrainā, un atbalstīt to virzību uz ekonomikas noturīgu atveseļošanu no Covid-19 pandēmijas, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet ierosinātās darbības mēroga un iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

(7)Tāpēc Regula (ES) Nr. 1303/2013 un Regula (ES) Nr. 223/2014 būtu attiecīgi jāgroza.

(8)Ņemot vērā vajadzību ātri atslogot valstu budžetus, lai saglabātu dalībvalstu spēju turpināt ekonomikas atveseļošanas procesu un nekavējoties varētu veikt papildu maksājumus darbības programmām, šai regulai jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

(9)Ņemot vērā vajadzību ātri atslogot valstu budžetus, lai saglabātu dalībvalstu spēju turpināt ekonomikas atveseļošanu no Covid-19 pandēmijas un nekavējoties varētu veikt papildu maksājumus darbības programmām, tiek uzskatīts par vajadzīgu paredzēt izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas minēts Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1303/2013

Regulu (ES) Nr. 1303/2013 groza šādi:

1)regulas 92.b panta 7. punktā iekļauj šādu otro un trešo daļu:

“Papildus pirmajā daļā noteiktajam sākotnējam priekšfinansējumam Komisija kā papildu sākotnējo priekšfinansējumu 2022. gadā izmaksā 4 % no REACT-EU resursiem, kas programmām piešķirti 2021. gadam. Programmām dalībvalstīs, kurās no 2022. gada 24. februāra līdz 2022. gada 23. martam no Ukrainas ieceļojušo personu skaits pārsniedz 1 % no valsts iedzīvotāju skaita, minēto procentu likmi palielina līdz 34 %.

Kad dalībvalstis iesniedz 50. panta 1. punktā un 111. pantā prasīto nobeiguma īstenošanas ziņojumu, tās ziņo par šā papildu sākotnējā priekšfinansējuma izlietojumu to migrācijas problēmu risināšanā, ar kurām tās saskārušās Krievijas Federācijas militārās agresijas rezultātā, un par tā devumu ekonomikas atveseļošanā.”;

2)regulas 92.b panta 7. punkta pēdējo daļu aizstāj ar šādu:

“Ja Komisijas lēmums, ar kuru apstiprina darbības programmu vai darbības programmas grozījumu, ar ko 2021. gadam piešķir REACT-EU resursus, ir pieņemts pēc 2021. gada 31. decembra un saistītais priekšfinansējums nav izmaksāts, pirmajā un otrajā daļā minētā sākotnējā priekšfinansējuma summu izmaksā 2022. gadā.

Summu, kas izmaksāta kā pirmajā un otrajā daļā minētais sākotnējais priekšfinansējums, no Komisijas pārskatiem pilnībā dzēš ne vēlāk kā darbības programmas slēgšanas brīdī.”