1.IEVADS

Pēdējā desmitgadē pasaule ir saskārusies ar dažiem ļoti postošiem infekcijas slimību uzliesmojumiem, arī ar gripas, Ebolas vīrusslimības un Zikas epidēmijām. Pasaules iedzīvotāju skaita pieaugums, klimata pārmaiņas un no tā izrietošais spiediens uz zemes izmantošanu, pārtikas ražošanu un dzīvnieku veselību veicina jaunu patogēnu rašanos un šīs rašanās biežumu. Modernā ceļošana paver iespēju vīrusiem un citiem patogēniem pa pasauli izplatīties dažu stundu laikā. Šo faktoru dēļ liela ar veselības nozari saistīta krīze bija gandrīz neizbēgama. Tomēr pasaules valstis pandēmijai nebija pietiekami sagatavojušās, un Covid-19 dotais trieciens 2020. gadā gandrīz apstādināja pasauli.

Covid-19 krīzē ir apgūtas būtiskas mācības. Covid-19 pandēmija demonstrēja, cik daudz dažādu rīcībpolitiku un programmu jāizmanto, lai reaģēšana būtu rezultatīva. Tā demonstrēja, ka krīzē stiprāki esam, darbojoties kopā, sadarbojoties, lai darītu piekļūstamus reaģēšanai veselības nozarē vajadzīgus krājumus un, pirmām kārtām, lai izvērstu vakcīnu piegādes mērogu un sagādi. Tā demonstrēja, ka šī sadarbība vēl varenāka ir starptautiskā mērogā. Un tā apliecināja, ka dārga ir katra minūte: lai gan ES reaģēja enerģiski un noteikti, spēja reaģēt krīzes situācijā bija jāizveido no nulles, un tam bija neizbēgama cilvēciska un ekonomiska cena.

Covid-19 nebūs pēdējā pasaules mēroga ārkārtas situācija sabiedrības veselības jomā, Eiropai vajadzēs būt labāk sagatavotai un kopīgi novērst esošos un arvien augošos riskus, pie kuriem pieder ne vien pandēmija, bet arī tādi cilvēka radīti draudi kā bioterorisms. Šis paziņojums ir svarīgs solis uz labāku ES gatavību un lielāku reaģētspēju, un veids, kā nodrošināt, lai ES un dalībvalstis spētu sadarboties, lai būtu iespējams spert lielu soli uz priekšu sabiedrības veselības drošības nodrošināšanā iedzīvotājiem.

2.HERA: JAUNĀ ES VESELĪBAS ĀRKĀRTAS SITUĀCIJU GATAVĪBAS UN REAĢĒŠANAS IESTĀDE

Nākamās veselības krīzes vislabāk pārvarēt būs, tās prognozējot un tām sagatavojoties, jau pirms tādas rodas. Paziņojums “Agrīnās no Covid-19 pandēmijas gūtās atziņas” detalizēti apraksta konstatēto vajadzību ieguldīt vēl vairāk līdzekļu un centienu gatavībā pandēmijām un spējā uz tām reaģēt, jo īpaši ar krīzes situācijām paredzēta plašāka instrumentu kopuma starpniecību. Tas arī apliecina, ka mums vajadzīga radikāli pastiprināta un vienota pieeja veselības drošības pārvaldībai, lai Covid-19 pandēmijas pieredzi varētu pārveidot strukturālās un sistemātiskās pārmaiņās.

Jaunā ES Veselības ārkārtas situāciju gatavības un reaģēšanas iestāde ir izveidota, lai stiprinātu Eiropas spēju pārrobežu ārkārtas situācijas veselības jomā novērst, detektēt un uz tām ātri reaģēt, nodrošinot svarīgāko medicīnisko pretlīdzekļu izstrādi, ražošanu, iepirkšanu un taisnīgu sadali.

Medicīniskie pretlīdzekļi ir ražojumi, ko iespējams izmantot, lai diagnosticētu, profilaktiski novērstu vai ārstētu slimības, kam ir saikne ar jebkādiem nopietniem draudiem veselībai. Šādi līdzekļi ir, piemēram, vakcīnas, antibiotikas, medicīnisks aprīkojums, ķīmiskie antidoti, terapeitiskie līdzekļi, diagnostikas testi un tādi individuāli aizsarglīdzekļi (IAL) kā cimdi un maskas.

HERA pamatuzdevums būs:

ØSavienībā gan gatavības, gan krīzes reaģēšanas laikā stiprināt veselības drošības koordināciju un apvienot dalībvalstu, nozaru un attiecīgo ieinteresēto personu centienus;

ØSavienībā novērst vājās vietas un stratēģiskās atkarības medicīnisko pretlīdzekļu izstrādē, ražošanā, iepirkšanā, uzkrāšanā un izplatīšanā;

Øpalīdzēt stiprināt veselības ārkārtas situāciju gatavības un reaģēšanas globālo arhitektūru.

HERA tiks izveidota Komisijā kā dalībvalstīm un Eiropas Savienībai kopīgs resurss. HERA izveide Komisijas paspārnē nozīmē, ka darboties sākt tā varētu jau 2022. gada sākumā, ka tās organizācija būs elastīga, kā arī ka būs iespējams mobilizēt Komisijas līdzšinējās pilnvaras, rīkus un programmas.

Lai HERA spētu sasniegt savus mērķus, tai būs vajadzīgas īpašas darba attiecības ar dalībvalstīm. Ciešas partnerattiecības ir vajadzīgas tālab, lai panāktu, ka parastos apstākļos izstrādes centieni, ražošana un piegādes ķēdes orientējas uz ES un dalībvalstu stratēģiskajiem mērķiem, bet, iestājoties kādai krīzei, tie var tikt izvērsti. HERA esībai vajadzētu nozīmēt, ka ES un dalībvalstis sadarbojas, lai kopīgi analizētu un definētu veselības apdraudējumus un stratēģiskas pieejas to risināšanā, saskaņojot prioritātes tā, lai gatavībai un reaģēšanai paredzētie resursi tiktu izmantoti iespējami rezultatīvi.

Gatavības režīmā HERA darbosies atšķirīgi no krīzes režīma. “Gatavības režīmā” tās ieguldījumi un rīcība būs virzīti uz profilakses stiprināšanu, gatavību un sagatavotību jaunām sabiedrības veselības ārkārtas situācijām. “Krīzes režīmā” iestādei HERA būs iespējams izmantot lielākas pilnvaras ātrai lēmumu pieņemšanai un ārkārtas pasākumu īstenošanai. Abos režīmos tās darbības būs vērstas uz ātru piekļuvi drošiem un iedarbīgiem medicīniskiem pretlīdzekļiem, turklāt vajadzīgajā mērogā. Abos režīmos HERA operācijas tiks integrētas jau esošajos krīzes pārvarēšanas mehānismos.

HERA tālāk pilnveidos bioaizsardzības gatavības plānu, kas 2021. gada februārī tika izveidots kā HERA inkubators, kurš apvienoja pētniekus, biotehnoloģiju uzņēmumus, ražotājus, regulatorus un publiskās iestādes, lai varētu ātri detektēt un raksturot jaunus variantus, pēc vajadzības pielāgot vakcīnas un palielināt līdzšinējās ražošanas jaudas.

Nākamos 6 gadus HERA rīcībā no ES budžeta būs 6 miljardi eiro. Kā pieredzēts ar Covid-19, salīdzinot ar faktiskajām ar reaģēšanu uz krīzi saistītajām cilvēkresursu izmaksām un izmaksām ekonomikai, ieguldījumi sagatavotībā ātri atmaksājas. Ir absolūti skaidrs, ka būtiski resursi jāiegulda profilaksē un gatavībā. ES to jau atzinusi, 2020. gadā palielinot finansiālos ieguldījumus veselības drošībā, kas jo īpaši izpaužas kā jaunā programma “ES — veselībai”, apjomīgi līdzekļi programmā “Apvārsnis Eiropa” un pastiprinātais Savienības civilās aizsardzības mehānisms (UCPM), turklāt veselība ir atzīta par vienu no galvenajiem atveseļošanas un noturības mehānisma pīlāriem un arī kohēzijas politikā svarīga nozīme piešķirta ieguldījumiem tādās iniciatīvās kā Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu (CRII) un Atveseļošanas palīdzība kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU).