EIROPAS KOMISIJA Briselē, 9.11.2022 COM(2022) 597 final 2022/0371(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido instrumentu atbalsta sniegšanai Ukrainai 2023. gadā (makrofinansiālā palīdzība +)



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Krievijas brutālā agresijas kara nesenā eskalācija pret Ukrainu apstiprina tās apņēmību pārkāpt Ukrainas pamattiesības uz neatkarību, suverenitāti un teritoriālo integritāti tās starptautiski atzītajās robežās un iznīcināt tās kā valsts dzīvotspēju. Ukrainas tautas drosme, spēks un apņēmība aizstāvēt savu valsti ir pelnījusi dziļu cieņu un atzinību. Eiropas komandas pieejā ES, tās dalībvalstis un Eiropas finanšu iestādes kopš Krievijas agresijas kara sākuma ir piesaistījušas 19,7 miljardus EUR Ukrainas ekonomiskajai, sociālajai un finansiālajai noturībai. Tas apvieno atbalstu no Savienības budžeta (12,4 miljardi EUR), tajā skaitā makrofinansiālo palīdzību, Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas atbalstu, ko pilnībā vai daļēji garantē no ES budžeta, kā arī turpmāku finansiālu atbalstu no dalībvalstīm (7,3 miljardi EUR). ES budžets, jo īpaši izmantojot Eiropas kaimiņattiecību instrumentu un Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu, kopš 2014. gada nodrošina visaptverošu reformu un investīciju atbalstu Ukrainai. Kopš Krievijas agresijas kara sākuma šis atbalsts ir pārorientēts jo īpaši uz ārkārtas palīdzību un arvien vairāk uz bojātās/iznīcinātās valsts un pašvaldību infrastruktūras un mājokļu rehabilitāciju. Ir būtiski turpināt šo atbalstu papildinošā veidā, izmantojot MFP+ instrumentu, tajā skaitā reformas, kas saistītas ar Ukrainas virzību uz Eiropu. Turklāt Padome pieņēma lēmumu par palīdzības pasākumiem 3,1 miljarda apmērā, lai Eiropas Miera mehānisma ietvaros atbalstītu Ukrainas bruņotos spēkus, un par militārās palīdzības misiju Ukrainas atbalstam ar 0,1 miljardu EUR kopējām izmaksām, kuru mērķis ir sākumā apmācīt 15 000 karavīru. ES un tās dalībvalstis ir arī īstenojušas vēl nepieredzētu ārkārtas reakciju natūrā, izmantojot ES civilās aizsardzības mehānismu, kas ir lielākā ārkārtas operācija kopš mehānisma izveides, un novirzījušas miljoniem ārkārtas preču Ukrainai un reģionam. Krievijas agresijas kara radītais kaitējums Ukrainas ekonomikai, iedzīvotājiem un uzņēmumiem ir milzīgs. Īstermiņā Starptautiskais Valūtas fonds prognozē, ka līdz šā gada beigām Ukrainas ekonomika reālā izteiksmē varētu sarukt pat par 35 %. Inflācija paātrinās, un paredzams, ka līdz 2022. gada beigām tā sasniegs 30 % sakarā ar preču trūkumu, piegādes loģistikas problēmām un valdības vajadzību finansēšanu, radot monetāros līdzekļus. Ņemot vērā Krievijas notiekošo karu, paredzams, ka Ukrainas īstermiņa finansējuma vajadzības 2023. gadam būs ievērojamas. Saskaņā ar Ukrainas iestāžu nesenajām aplēsēm sadarbībā ar Starptautisko Valūtas fondu 2023. gadā būs pastāvīgs finansējuma deficīts 3–4 miljardu EUR apmērā mēnesī. Ukraina arī turpmāk īstermiņā saskarsies ar lielām finansējuma vajadzībām, lai saglabātu būtiskas valsts funkcijas, nodrošinātu makroekonomikas stabilitāti un rehabilitētu Krievijas kara rezultātā iznīcināto kritisko infrastruktūru. Tāpēc ir ļoti svarīgi pēc iespējas ātrāk piesaistīt jaunu atbalstu. Turpmākajiem mēnešiem būs izšķiroša nozīme, lai vienotos par papildu atbalstu. Šim īstermiņa atbalstam būs vajadzīgi koordinēti starptautiski centieni un cieša sadarbība starp starptautiskajiem partneriem. ES nelokāmi atbalsta Ukrainu, kuras nākotne ir Eiropas Savienībā. Spēcīga Savienības prioritāte ir turpināt atbalstu Ukrainai saskaņā ar organizētu kolektīvu pieeju. Savienības makrofinansiālā palīdzība Ukrainai 2022. gadā ir bijusi dāsna un efektīva. Savienība saskaņā ar ārkārtas makrofinansiālās palīdzības paketēm ir apņēmusies piešķirt ļoti izdevīgus aizdevumus 7,2 miljardu EUR apmērā, tajā skaitā subsīdiju procentu likmes maksājumiem, no kuriem 4,2 miljardi EUR tika izmaksāti jau oktobra vidū, bet atlikušie 3 miljardi EUR tiks piešķirti Ukrainai līdz gada beigām. Tomēr līdz šim palīdzība ir sniegta ad hoc kārtā, kas vienlaikus aptver dažus mēnešus. Tam ir bijis vajadzīgs ievērojams finansējums no ES budžeta un valstu garantijas. Tāpēc būtu jāapsver strukturālāka un efektīvāka pieeja Savienības atbalstam Ukrainai 2023. gadā. Ar šo priekšlikumu tiek izveidots sakārtots un ilgtspējīgs satvars finansiālās palīdzības novirzīšanai Ukrainai, vienlaikus nodrošinot pietiekamu elastību, lai atbalstu pielāgotu mainīgajām valsts finansējuma vajadzībām, un sagatavojot pamatu nākamajam mehānismam RebuildUkraine saskaņā ar 2022. gada 18. maija paziņojumu “Palīdzība Ukrainai un Ukrainas atjaunošana” un principiem, par kuriem tika panākta vienošanās Lugāno 2022. gada jūlija Ukrainas reformu konferencē. Par Savienības palīdzības un rehabilitācijas atbalsta vispārīgajiem parametriem būtu jālemj attiecībā uz visu 2023. gadu, pamatojoties uz stabilu satvaru. Vienotai un efektīvai sistēmai, lai nodrošinātu vislabākos aizņēmuma nosacījumus un paplašinātu piekļuvi tirgum aizdevumu atbalstam, ir būtiskas priekšrocības, ņemot vērā pieaugošās izmaksas un procentu likmes. Šajā nolūkā Komisija ierosina izveidot instrumentu, lai 2023. gadā sniegtu atbalstu Ukrainai (makrofinansiālā palīdzība +). Šis instruments nodrošinās īstermiņa finansiālu palīdzību ļoti izdevīgu aizdevumu veidā paredzamā, nepārtrauktā, sakārtotā un savlaicīgā veidā, finansēs neatliekamas vajadzības, kritiskās infrastruktūras rehabilitāciju un sākotnēju atbalstu ilgtspējīgai atjaunošanai pēc kara, lai atbalstītu Ukrainu virzībā uz Eiropas integrāciju. ES subsidēs Ukrainas procentu likmju izmaksas, kuras līdz 2027. gada beigām tiks finansētas no dalībvalstu iemaksām ārējo piešķirto ieņēmumu veidā. Lai nodrošinātu procentu izmaksu segšanu aizdevumu darbības laikā, dalībvalstu iemaksas pēc 2027. gada būtu jāatjauno un jāturpina kā ārējie piešķirtie ieņēmumi, ja vien tos nesedz ar citiem līdzekļiem turpmākajās daudzgadu finanšu shēmās. Turklāt summas, kas izriet no dalībvalstu papildu brīvprātīgām iemaksām un iespējamām trešo valstu un personu iemaksām, var sniegt neatmaksājamu atbalstu. Gaidāmās finansējuma vajadzības Ukrainai ir jāpiesaista un jāizmaksā rentablā un dinamiskā veidā. Ir ārkārtīgi svarīgi, lai šis finansējums tiktu organizēts, izmantojot vienu finansēšanas metodi kopā ar citu ES finansējumu, lai vienlaikus varētu apmierināt vairākas politikas vajadzības. Šā iemesla dēļ ir jāgroza Regula (ES, Euratom) 2018/1046, lai izveidotu diversificētu finansēšanas stratēģiju, ko pašlaik īsteno attiecībā uz aizņēmumiem saskaņā ar Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 kā pamata metodi aizņēmumu operāciju īstenošanai. Lai nodrošinātu stabilu finansiālo pamatu, aizdevumi Ukrainai būtu jāpapildina ar garantiju no ES budžeta rezerves, t. i., budžeta telpas, kas pārsniedz daudzgadu finanšu shēmas (DFS) maksājumu maksimālo apjomu, nepārsniedzot pašu resursu maksimālo apjomu. Tas nodrošinātu augsta līmeņa aizsardzību un pārliecību ieguldītājiem, ļautu izvairīties no nepieciešamības nodrošināt aizdevumus vai izveidot valsts garantijas, nemainot DFS apjomu vai maksimālos apjomus. Tādēļ Regulā (ES, Euratom) 2020/2093 ir jāizdara daži grozījumi, kas ļaus iespējamās saistības, kas izriet no 2023. un 2024. gadam pieejamās finansiālās palīdzības Ukrainai, pielīdzināt finansiālajai palīdzībai dalībvalstīm. Atbalstam no instrumenta būs nepieciešams, lai Ukraina turpinātu uzlabot tiesiskumu, labu pārvaldību, krāpšanas apkarošanas un korupcijas apkarošanas pasākumus. Tādēļ, ņemot vērā notikumu attīstību uz vietas, finansiālais atbalsts būtu jāveido, ņemot vērā politikas nosacījumus, kas arvien vairāk vērsti uz Ukrainas iestāžu stiprināšanu un pamatu sekmīgai atjaunošanai, kā arī uz atbalstu Ukrainas centieniem virzībā uz Eiropu. Ukrainas un tās iedzīvotāju nākotne patiešām ir Eiropas Savienībā. Eiropadome 2022. gada jūnijā Ukrainai piešķīra kandidātvalsts statusu. Tūlītējiem centieniem saglabāt Ukrainas finansiālo noturību, kā arī ilgtermiņa atjaunošanai būs vajadzīgas Savienības speciālās zināšanas, sadarbība ar starptautiskajiem partneriem, kā arī pārredzamība un uzraudzība. •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Atbalsts saskaņā ar šo instrumentu būs konsekvents un papildinās darbības, ko finansē saskaņā ar Regulu (ES) 2021/947 un Regulu (EK) Nr. 1257/96, saskaņā ar šo instrumentu attiecīgajiem mērķiem, intervences loģiku un noteikumiem.

•Saskanība ar citām Savienības politikas jomām Eiropadomes 2022. gada 23. jūnijā piešķirtais kandidātvalsts statuss stingri nostiprina Ukrainas virzību uz Eiropu. Tāpēc visa ES reakcija Ukrainas noturības un atveseļošanas atbalstam, tajā skaitā ar šā instrumenta starpniecību, arī veicinās Ukrainas pirmspievienošanās procesa sākumposmu. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats LESD 212. pants ir piemērots juridiskais pamats finansiālās palīdzības programmai, ko Savienība piešķir trešām valstīm, kuras nav attīstības valstis. Ilgstošā neprovocētā un nepamatotā Krievijas militārā agresija prasa piešķirt Ukrainai papildu finansiālo palīdzību saskaņā ar šajā priekšlikumā aprakstītajiem mērķiem un kārtību. •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Subsidiaritātes princips ir ievērots, jo dalībvalstis, darbojoties atsevišķi, nevar pietiekamā mērā apmierināt vajadzību pēc kopīgas reaģēšanas, sniedzot atbalstu Ukrainai, un to labāk spēj izdarīt ES. Galvenie iemesli ir fiskālās spējas un budžeta ierobežojumi valsts līmenī un vajadzība pēc spēcīgas līdzekļu devēju koordinācijas, lai palielinātu atbalsta apjomu un efektivitāti, vienlaikus ierobežojot slogu Ukrainas iestāžu administratīvajai spējai, kas pašreizējos apstākļos ir ļoti noslogota. •Proporcionalitāte Ierosinātais finansiālais atbalsts Ukrainai tiek uzskatīts par pietiekamu apjoma ziņā, pamatojoties uz labākajām aplēsēm par Ukrainas finansējuma vajadzībām, ko iesniegušas valsts iestādes un kas novērtētas sadarbībā ar starptautisko sabiedrību, tajā skaitā Starptautisko Valūtas fondu. Šāds atbalsts nepārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai 2023. gadā sniegtu strukturētu un paredzamu atbalstu Ukrainai un ar to saistīto finansējumu. •Juridiskā instrumenta izvēle Regula ir piemērots instruments, jo tā paredz tieši piemērojamus noteikumus atbalstam. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude Priekšlikums seko virknei makrofinansiālās palīdzības darbību, kas Ukrainai sniegta kopš 2015. gada. Agrākie ex post izvērtējumi par iepriekšējām Ukrainai sniegtās MFP darbībām ir parādījuši, ka kopumā tās bijušas ļoti būtiskas šīs palīdzības mērķu, finansējuma apjoma un politikas nosacījumu ziņā. MFP darbībām jo īpaši bija izšķiroša nozīme, palīdzot Ukrainai risināt maksājumu bilances problēmas un īstenot galvenās strukturālās reformas, kuru mērķis ir stabilizēt ekonomiku un palielināt tās ārējās pozīcijas ilgtspēju. Tās palīdzēja radīt fiskālos ietaupījumus un finansiālus ieguvumus un darbojās kā katalizators papildu finansiālā atbalsta saņemšanai un ieguldītāju uzticības palielināšanai. Tika konstatēts, ka ar MFP darbībām saistītie nosacījumi papildina saistītās SVF programmas. Tas radīja politiski pastiprinošu ietekmi, kas veicināja Ukrainas iestāžu mobilizāciju saistībā ar būtiskām reformām, jo īpaši struktūrpolitikas jomās, uz kurām mazāk attiecas citas starptautiskās līdzekļu devēju programmas. Pieeja, saskaņā ar kuru Ukrainu atbalsta ar atsevišķiem secīgiem finansiālās palīdzības pasākumiem, 2022. gadā ir parādījusi būtiskus trūkumus kara kontekstā, tomēr jo īpaši attiecībā uz vienošanos par finansējumu. Tai ir bijis vajadzīgs ievērojams finansējums no ES budžeta un/vai valstu garantijas. Lai izvairītos no nepieciešamības atkārtoti izmantot ES un valstu likumdevējus finansiālā atbalsta jautājumos, par Savienības palīdzības un rehabilitācijas atbalsta vispārējiem parametriem būtu jālemj attiecībā uz visu 2023. gadu, pamatojoties uz stabilu regulējumu. •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Priekšlikums atbilst starptautiskās sabiedrības un pašas valsts aicinājumiem sniegt stabilu un paredzamu Savienības atbalstu Ukrainai. Gatavojot šo priekšlikumu, Komisijas dienesti ir apspriedušies ar starptautiskajām finanšu iestādēm un citiem divpusējiem (tajā skaitā dalībvalstīm) un daudzpusējiem līdzekļu devējiem ar ievērojamām speciālām zināšanām, tajā skaitā par Ukrainas ekonomiku. Komisija ir arī regulāri sazinājusies ar Ukrainas iestādēm. •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Priekšlikuma pamatā ir trīsdesmit gadus ilga pieredze makrofinansiālās palīdzības jomā, kā arī pieredze ar Savienības ārējās darbības atbalstu. Komisija šo priekšlikumu balstīja uz Ukrainas finansiālo vajadzību un plašākas makrofinansiālās situācijas rūpīgu analīzi, kuras pamatā ir arī starptautisko finanšu iestāžu un citu kompetentu starptautisku iestāžu ieguldījums. Tas ietver regulāras diskusijas par jaunākajām prognozēm par Ukrainas finansējuma vajadzībām starptautiskos forumos, piemēram, G7, Starptautiskajā ekspertu konferencē par Ukrainas atveseļošanu, atjaunošanu un modernizāciju, kā arī pastāvīgus tiešus kontaktus ar Ukrainas iestādēm.

•Ietekmes novērtējums Savienības makrofinansiālā palīdzība ir finanšu instruments, kas izmantojams ārkārtas gadījumos ar mērķi sniegt atbalstu nopietnu maksājumu bilances problēmu novēršanai trešās valstīs. Kopumā Komisijas MFP priekšlikumi balstās uz gūto pieredzi no ES kaimiņvalstīs veikto agrāko darbību ex post izvērtējumiem. MFP+ instruments palīdzēs apmierināt Ukrainas īstermiņa finansējuma vajadzības 2023. gadā, ņemot vērā pašreizējos ārkārtējos apstākļus. Ar to saistīto ziņošanas prasību un politikas nosacījumu mērķis ir nodrošināt atbalsta efektivitāti, pārredzamību un pārskatatbildību. Šim MFP+ instrumentam būtu jābalstās uz sasniegumiem, kas kopš 2015. gada gūti septiņās MFP programmās, tajā skaitā jaunākajām darbībām saistībā ar Covid-19, 2022. gada sākuma ārkārtas situāciju un 2022. gada ārkārtas MFP. •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Priekšlikums nav saistīts ar normatīvo atbilstību un vienkāršošanu. •Pamattiesības Priekšnosacījums atbalsta piešķiršanai saskaņā ar instrumentu ir tāds, ka Ukrainā joprojām tiek ievēroti efektīvi demokrātiskie mehānismi, tajā skaitā daudzpartiju parlamentārā sistēma, tiesiskums, un tiek garantēta cilvēktiesību ievērošana. Ukrainas iestāžu apņemšanās veikt reformas un stingra politiskā griba ir pozitīva zīme, ko jo īpaši apliecina Eiropadomes 2022. gada jūnijā Ukrainai piešķirtais kandidātvalsts statuss un atjaunotā veiksmīgā strukturālās politikas nosacījumu izpilde, kas saistīti ar nesenajām MFP darbībām Ukrainai. Kopš Krievijas agresijas sākuma Ukrainas iestādes ir parādījušas iespaidīgu noturību un joprojām saglabā apņēmību īstenot šīs reformas pārredzamā veidā un darboties atbilstoši ES standartiem un atbilstoši valsts virzībai uz ES integrāciju. Tādējādi politiskais priekšnosacījums MFP darbībai tiek uzskatīts par pašlaik izpildītu. Tajā pašā laikā šā politiskā priekšnosacījuma pastāvīgu ievērošanu vēl vairāk nodrošinās politikas nosacījumi, kas attiecībā uz šo instrumentu noteikti gaidāmajā saprašanās memorandā. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Kopējais finansējums līdz 18 miljardiem EUR aizdevumos tiks piešķirts 12 mēnešu laikposmam, kas atbilst vidēji 1,5 miljardiem EUR mēnesī. Šī summa papildina palīdzību, ko sniedz, izmantojot esošos instrumentus. Papildu summas, kas izriet no dalībvalstu īpašām brīvprātīgām iemaksām (kā ārējie piešķirtie ieņēmumi), tiktu izmantotas šādiem mērķiem: ·atbalsts aizdevumu procentu izmaksām — mērķapjomu nevar noteikt iepriekš, jo šīs izmaksas būs atkarīgas no aizdevumu faktiskajiem procentiem; ·neatmaksājams atbalsts darbībām, uz kurām attiecas instrumenta saprašanās memorands, vai ·novirzāmas Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentam “Eiropa pasaulē” (NDICI) un/vai humānai palīdzībai tām darbībām, kas ir Ukrainas labā. Turklāt trešās valstis un personas var darīt pieejamus papildu resursus iepriekš aprakstītajiem mērķiem kā ārējos piešķirtos ieņēmumus, lai palīdzētu īstenot instrumenta saprašanās memorandu vai novirzītu NDICI un/vai humānai palīdzībai tām darbībām, kas ir Ukrainas labā. Komisija plāno saskaņā ar instrumentu piešķirt aizdevumus ar ilgu termiņu (maksimālais ilgums — 35 gadi) un bez pamatsummas atmaksas līdz 2033. gadam. Tas tiks apvienots ar iepriekš minētajām procentu izmaksām, kas jāsedz. Maksājumus var organizēt elastīgi un ātri, reaģējot uz Ukrainas iestāžu vajadzībām 2023. gadā. Tos kopumā varētu paredzēt reizi ceturksnī, lai līdz minimumam samazinātu Ukrainas iestāžu administratīvo slogu. Gada vidū veicot pārskatīšanu, tiks izvērtēta Krievijas agresijas kara attīstība un tā ietekme uz finansējuma vajadzībām, kā arī tas, vai politikas nosacījumi joprojām ir aktuāli un īstenojami. Turpmāka informācija par ietekmi uz budžetu, kā arī nepieciešamajiem cilvēkresursiem un administratīvajiem resursiem ir norādīta šim priekšlikumam pievienotajā tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatā. 5.CITI ELEMENTI •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

Eiropas Savienībai šis MFP+ instruments būtu jādara pieejams Ukrainai par kopējo summu līdz 18 miljardiem EUR ļoti izdevīgu aizdevumu veidā paredzamā, nepārtrauktā, sakārtotā un savlaicīgā veidā, palīdzot segt tās īstermiņa finansējuma vajadzības, finansēt kritiskās infrastruktūras rehabilitāciju un sākotnēju atbalstu pēckara atjaunošanai, lai atbalstītu Ukrainu virzībā uz Eiropas integrāciju. Atbalsts palīdzēs segt Ukrainas atlikušo ārējā finansējuma deficītu 2023. gadā, un to ir plānots izmaksāt vairākās daļās. Izmaksas būtu atkarīgas arī no ziņošanas prasību īstenošanas un politikas reformām, kas saskaņotas saprašanās memorandā un minētas šajā regulā, tajā skaitā no ziņojuma, kurš Ukrainai jāiesniedz pirms katras daļas izmaksas. Komisija cieši sadarbosies ar valsts iestādēm, lai uzraudzītu attiecīgās norises un saprašanās memorandā saskaņoto prasību un politikas nosacījumu ievērošanu. Atbalstu pārvaldīs Komisija. Tiek piemēroti īpaši noteikumi par krāpšanas un citu nelikumību novēršanu saskaņā ar Finanšu regulu. Visbeidzot, Komisija iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei novērtējumu par to, kā tiek īstenots Savienības atbalsts Ukrainai saskaņā ar šo instrumentu, tajā skaitā izvērtējumu. Ne vēlāk kā divus gadus pēc pieejamības perioda beigām Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ex post izvērtējuma ziņojumu, kurā novērtēti saskaņā ar instrumentu izmaksātā Savienības atbalsta rezultāti un efektivitāte un tas, kādā mērā tas ir veicinājis atbalsta mērķu sasniegšanu. •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums Regulas I nodaļa attiecas uz vispārīgiem noteikumiem. 1. pantā ir noteikts regulas priekšmets, proti, izveidot instrumentu Savienības atbalsta sniegšanai Ukrainai. 2. pantā ir definēts instrumenta vispārīgais mērķis un uzskaitīti tā galvenie konkrētie mērķi. 3. pantā ir aprakstītas jomas, kurās var sniegt atbalstu, lai sasniegtu instrumenta mērķus. 4. pantā ir norādītas atbalsta summas aizdevumu veidā. Tajā paredzētas arī papildu summas procentu likmes subsīdijas un iespējamā neatmaksājamā atbalsta segšanai. Visbeidzot, šajā pantā ir noteikts atbalsta pieejamības periods. 5. pantā aprakstīts, kā dalībvalstis un ieinteresētās trešās valstis un personas var sniegt ieguldījumu instrumentā. 2. iedaļā ir sīki izklāstīti saskaņā ar instrumentu sniegtā atbalsta nosacījumi. 6. pantā ir noteikts vispārējs priekšnosacījums atbalsta piešķiršanai saskaņā ar instrumentu. 7. pantā noteikts, ka Komisija noslēdz saprašanās memorandu ar Ukrainu un sniedz informāciju par tā saturu, termiņiem un pārskatīšanu. 8. pants attiecas uz ziņošanas prasībām saskaņā ar saprašanās memorandu. 3. iedaļā ir izklāstīti noteikumi par to, kā tiek atbrīvots izmaksai atbalsts saskaņā ar instrumentu, par novērtēšanas un informēšanas pienākumiem. 9. pantā ir noteikts, kā tiek atbrīvots izmaksai atbalsts saskaņā ar instrumentu. 10. pantā ir noteikti atbalsta izmaksāšanas procedūras posmi. 11. pantā paredzēti noteikumi par atbalsta samazināšanu, apturēšanu un atcelšanu. 12. pantā ir noteikts, ka Komisija novērtē saskaņā ar instrumentu sniegtā atbalsta īstenošanu. 13. pantā noteikts, kā Eiropas Parlaments un Padome tiks informēti par norisēm saistībā ar instrumentu.

Regulas II nodaļā ir paredzēti īpaši noteikumi, kas saistīti ar instrumenta īstenošanu: 14. pants attiecībā uz aizņēmumu un aizdevumu operācijām un atkāpēm no Regulas (ES) 2021/947 attiecībā uz Ārējās darbības garantijas segumu un uzkrājumu prasībām, 15. pants — par procentu subsīdiju un 16. pants — par neatmaksājamā atbalsta finansēšanas nolīgumu. Regulas III nodaļā ir aprakstīti kopīgie un nobeiguma noteikumi par komitoloģiju (17. pants), ikgadējo ziņošanu (18. pants) un stāšanos spēkā (19. pants). 2022/0371 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido instrumentu atbalsta sniegšanai Ukrainai 2023. gadā (makrofinansiālā palīdzība +) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 212. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Asociācijas nolīgums starp Savienību un Ukrainu, tostarp par padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu, stājās spēkā 2017. gada 1. septembrī. (2)Ukraina 2014. gadā uzsāka vērienīgu reformu programmu ar mērķi stabilizēt valsts ekonomiku un uzlabot iedzīvotāju dzīves apstākļus. Starp darba kārtības galvenajām prioritātēm ir korupcijas apkarošana, kā arī konstitucionālā, vēlēšanu un tiesu reforma. Šo reformu īstenošana tika atbalstīta ar secīgām makrofinansiālās palīdzības programmām, kuru ietvaros Ukraina no Savienības ir saņēmusi palīdzību aizdevumu veidā par kopējo summu 6,6 miljardi EUR. (3)Ārkārtas makrofinansiālā palīdzība, kas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam (ES) 2022/313 tika darīta pieejama saistībā ar pieaugošiem draudiem tieši pirms Krievijas iebrukuma, nodrošināja aizdevumus Ukrainai 1,2 miljardu EUR apmērā, kuri tika izmaksāti divos maksājumos, katrs 600 miljonu EUR apmērā 2022. gada martā un maijā. (4)Savienības ārkārtas makrofinansiālā palīdzība līdz 1 miljardam EUR, kas darīta pieejama saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2022/1201, sniedza ātru un steidzamu atbalstu Ukrainas budžetam un tika pilnībā izmaksāta divās daļās 2022. gada 1. un 2. augustā. Minētā palīdzība bija pirmais posms no plānotās ārkārtas makrofinansiālās palīdzības Ukrainai līdz 9 miljardu EUR apmērā, ko Komisija izziņoja savā 2022. gada 18. maija paziņojumā “Palīdzība Ukrainai un Ukrainas atjaunošana” un ko Eiropadome apstiprināja 2022. gada 23.–24. jūnijā. (5)Lēmums (ES) 2022/1628 ir nākamais solis minētās paredzētās Savienības ārkārtas makrofinansiālās palīdzības īstenošanā. Tas izveidoja pamatu, lai Ukrainai piešķirtu papildu summu līdz 5 miljardu EUR apmērā aizdevumu veidā ar ļoti izdevīgiem nosacījumiem, no kuriem 2 miljardi EUR tika izmaksāti 18. oktobrī, bet atlikušie 3 miljardi EUR būtu jāizmaksā līdz 2022. gada beigām. (6)Neprovocētais un nepamatotais Krievijas agresijas karš pret Ukrainu kopš 2022. gada 24. februāra ir izraisījis Ukrainai finanšu tirgus piekļuves zudumu un publisko ieņēmumu ievērojamu samazināšanos, savukārt publiskie izdevumi humanitārās situācijas risināšanai un valsts pakalpojumu nepārtrauktības saglabāšanai ir ievērojami palielinājušies. Minētajā ļoti nenoteiktajā un nestabilajā situācijā Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) 2022. gada vasarā veiktās labākās aplēses par Ukrainas finansējuma vajadzībām norādīja uz ārkārtas finansējuma deficītu aptuveni 39 miljardu ASV dolāru apmērā 2022. gadā, no kā aptuveni pusi varēja segt, pateicoties starptautiskajai palīdzībai. Šīs Savienības makrofinansiālās palīdzības ātra sniegšana Ukrainai saskaņā ar Lēmumu (ES) 2022/1628, ņemot vērā ārkārtas apstākļus, tika uzskatīta par piemērotu īstermiņa reakciju uz būtiskajiem riskiem Ukrainas makrofinansiālajai stabilitātei. Lēmumā (ES) 2022/1628 noteiktajai Savienības ārkārtas makrofinansiālajai palīdzībai vēl līdz 5 miljardu EUR apmērā bija jāatbalsta Ukrainas makrofinansiālā stabilizācija, jāstiprina valsts tūlītējā noturība un jāsaglabā tās spēja atgūties, tādējādi veicinot Ukrainas valsts parāda atmaksājamību un tās spēju galu galā atmaksāt savas finansiālās saistības. (7)Savienība, tās dalībvalstis un Eiropas finanšu iestādes kopš Krievijas agresijas kara sākuma ir piesaistījušas 19,7 miljardus EUR Ukrainas ekonomiskajai, sociālajai un finansiālajai noturībai. Tas apvieno atbalstu no Savienības budžeta (12,4 miljardi EUR), tajā skaitā ārkārtas makrofinansiālo palīdzību un Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas atbalstu, ko pilnībā vai daļēji garantē no ES budžeta, kā arī turpmāku finansiālu atbalstu no dalībvalstīm (7,3 miljardi EUR). (8)Turklāt Padome pieņēma lēmumu par palīdzības pasākumiem 3,1 miljarda apmērā, lai Eiropas Miera mehānisma ietvaros atbalstītu Ukrainas bruņotos spēkus, un par militārās palīdzības misiju Ukrainas atbalstam ar 0,1 miljardu EUR kopējām izmaksām. Savienība un tās dalībvalstis ir arī īstenojušas vēl nepieredzētu ārkārtas reakciju natūrā, izmantojot ES civilās aizsardzības mehānismu, kas ir lielākā ārkārtas operācija kopš mehānisma izveides, un novirza miljoniem ārkārtas preču Ukrainai un reģionam.

(9)Eiropadome 2022. gada jūnijā Ukrainai piešķīra kandidātvalsts statusu. Turpināt spēcīgu atbalstu Ukrainai ir būtiska Savienības prioritāte. Tai ir vajadzīga organizēta kolektīva pieeja, kas izklāstīta šajā instrumentā, jo Krievijas agresijas kara radītais kaitējums Ukrainas ekonomikai, iedzīvotājiem un uzņēmumiem ir milzīgs. (10)Krievijas agresijas karš pret Ukrainu ir stratēģisks ģeopolitisks drauds Savienībai kopumā un liek dalībvalstīm būt spēcīgām un vienotām. Tāpēc ir būtiski, lai Savienības atbalsts tiktu izmantots ātri un spētu elastīgi un pakāpeniski pielāgoties tūlītējai palīdzībai un īstermiņa rehabilitācijai ceļā uz turpmāku atjaunošanu. (11)Šajā kontekstā instrumenta, kas izveidots saskaņā ar šo regulu, mērķis ir palīdzēt 2023. gadā novērst finansējuma deficītu Ukrainā, jo īpaši, prognozējamā, nepārtrauktā, sakārtotā un savlaicīgā veidā sniedzot ļoti izdevīgu īstermiņa finansiālu palīdzību valsts budžetam, tajā skaitā attiecīgā gadījumā finansēt rehabilitāciju un sākotnējo atbalstu pēckara atjaunošanai, lai atbalstītu Ukrainu tās virzībā uz Eiropas integrāciju. (12)Lai sasniegtu vispārējo mērķi, palīdzība būtu jāsniedz nolūkā atbalstīt makrofinansiālo stabilitāti Ukrainā un mazināt Ukrainas ārējā finansējuma ierobežojumus. Komisijai būtu jāīsteno atbalsts saskaņā ar pasākumu, kas veikti dažādās jomās ārējā darbībā un citos attiecīgos Savienības politikas virzienos, pamatprincipiem un mērķiem. (13)Starp galvenajām atbalsta jomām saskaņā ar instrumentu būtu jāiekļauj arī rehabilitācijas atbalsta sniegšana, kritisko funkciju un infrastruktūras remonts un uzturēšana, kā arī palīdzība grūtībās nonākušiem cilvēkiem un visvairāk skartajām teritorijām materiālā un sociālā atbalsta, pagaidu mājokļu, dzīvojamo ēku un infrastruktūras būvniecības ziņā. (14)Ar instrumentu būtu arī jāatbalsta Ukrainas iestāžu spēju stiprināšana, lai sagatavotos turpmākajai pēckara atjaunošanai un attiecīgā gadījumā pirmspievienošanās procesa agrīnajam sagatavošanas posmam, tajā skaitā stiprinot Ukrainas iestādes, reformējot un stiprinot valsts pārvaldes efektivitāti, kā arī pārredzamību, strukturālās reformas un labu pārvaldību visos līmeņos. (15)Instruments atbalstīs Savienības ārpolitiku attiecībā uz Ukrainu. Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam būtu cieši jāsadarbojas visā atbalsta sniegšanas laikā, lai koordinētu Savienības ārpolitiku un nodrošinātu tās saskaņotību. Atbalsts Ukrainai saskaņā ar šo regulu joprojām sniedz būtisku ieguldījumu Ukrainas finansējuma vajadzību segšanā saskaņā ar SVF, Pasaules Bankas un citu starptautisko finanšu iestāžu aplēsēm, ņemot vērā Ukrainas spēju finansēt sevi ar saviem resursiem. Atbalsta apmēra noteikšanā ņem vērā arī paredzētās finanšu iemaksas no divpusējiem un daudzpusējiem līdzekļu devējiem, kā arī citu Savienības ārējās finansēšanas instrumentu līdzšinējo izmantošanu Ukrainā un Savienības vispārējās iesaistes pievienoto vērtību. (16)Ukrainas situācija prasa pakāpenisku pieeju, saskaņā ar kuru instruments, kas vērsts uz makrofinansiālo stabilitāti, kā arī tūlītēju palīdzību un rehabilitāciju, būtu jāpapildina ar pastāvīgu atbalstu saskaņā ar Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē” un Humānās palīdzības instrumentu. (17)Regulā būtu jānosaka instrumentam pieejamie resursi laikposmam no 2023. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim ar iespējamām izmaksām līdz 2024. gada 31. martam. Aizdevumu veidā būtu jādara pieejama maksimālā summa 18 miljardu EUR apmērā. Turklāt attiecībā uz laikposmu no 2023. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim regulā būtu jāparedz procentu likmes subsīdija. Lai nodrošinātu procentu izmaksu segšanu aizdevumu darbības laikā, dalībvalstu iemaksas pēc 2027. gada būtu jāatjauno un jāturpina kā ārējie piešķirtie ieņēmumi, ja vien tos nesedz ar citiem līdzekļiem turpmākajās daudzgadu finanšu shēmās. Tāpēc dalībvalstu iemaksu sniegšanu varētu būt iespējams pagarināt arī pēc 2027. gada. (18)Regulā būtu jāparedz iespēja dalībvalstīm kā ārējos piešķirtos ieņēmumus darīt pieejamus papildu resursus, kas īstenojams saskaņā ar šā instrumenta saprašanās memorandu. Šāda iespēja veikt papildu iemaksas būtu jāparedz arī trešām valstīm un ieinteresētajām personām kā ārējie piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 21. panta 2. punkta d) un e) apakšpunktu. Lai veicinātu sinerģiju un papildināmību, ir lietderīgi atļaut, ka šādas dalībvalstu, trešo valstu un citu trešo personu papildu iemaksas varētu darīt pieejamas arī programmām, kas izveidotas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/947 un Padomes Regulu (EK) Nr. 1257/96, lai finansētu pasākumus, kas veicina šā instrumenta mērķu sasniegšanu. (19)Dalībvalstu brīvprātīgajām iemaksām vajadzētu būt neatsaucamām, beznosacījumu un pēc pieprasījuma. Šajā nolūkā dalībvalstij, kas sniedz atbalstu, ar Komisiju būtu jānoslēdz iemaksu nolīgums Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 22. panta 2. punkta nozīmē. Iemaksu nolīgumam būtu jāaptver iemaksa procentu likmes subsīdijā un, ja dalībvalsts to vēlas, arī papildu summas. (20)Atbalsts saskaņā ar instrumentu būtu jādara pieejams ar priekšnosacījumu, ka Ukrainā joprojām tiek ievēroti efektīvi demokrātiskie mehānismi, tajā skaitā daudzpartiju parlamentārā sistēma, tiesiskums, un tiek garantēta cilvēktiesību ievērošana. (21)Atbalstam saskaņā ar instrumentu vajadzētu būt saistītam ar politikas nosacījumiem, kas jāizklāsta saprašanās memorandā. Tajos būtu jāiekļauj arī apņemšanās stiprināt valsts ekonomisko sniegumu un noturību, uzņēmējdarbības vidi, veicināt kritiski svarīgu atjaunošanu un risināt problēmas enerģētikas nozarē. (22)Politikas nosacījumi būtu jāpapildina ar stingrām ziņošanas prasībām, kuru mērķis ir nodrošināt, ka līdzekļi tiek izmantoti efektīvi, pārredzami un atbildīgi. (23)Ņemot vērā pašreizējo situāciju Ukrainā, ir lietderīgi paredzēt saprašanās memoranda vidusposma pārskatu. (24)Atbalsts būtu jāatbrīvo izmaksai tad, ja ir ievēroti priekšnosacījumi, panākta apmierinoša īstenošana un progress politikas nosacījumu īstenošanā. (25)Ir lietderīgi paredzēt iespēju atkārtoti novērtēt Ukrainas finansējuma vajadzības un samazināt, apturēt vai atcelt atbalstu, ja saskaņā ar instrumentu sniegtā Savienības atbalsta izmaksāšanas laikposmā tās būtiski samazinās salīdzinājumā ar sākotnējām prognozēm. Ir arī lietderīgi paredzēt iespēju apturēt vai atcelt izmaksāšanu, ja nav izpildītas prasības par atbalsta atbrīvošanu izmaksai saskaņā ar instrumentu. (26)Ņemot vērā šīs valsts steidzamās finansiālās vajadzības, ir lietderīgi organizēt finansiālo palīdzību Ukrainai saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 220.a pantā paredzēto vienoto finansēšanas metodi, kas, paredzams, uzlabos Savienības obligāciju likviditāti un Savienības emisijas pievilcību un rentabilitāti. (27)Ņemot vērā Krievijas agresijas kara izraisīto sarežģīto situāciju Ukrainā un lai atbalstītu Ukrainas ilgtermiņa stabilitāti, ir lietderīgi piešķirt Ukrainai aizdevumus ar ļoti izdevīgiem nosacījumiem uz laiku, kas nepārsniedz 35 gadus ar pamatsummas atmaksas sākumu ne agrāk kā 2033. gadā. Ir lietderīgi arī atkāpties no Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 220. panta 5. punkta e) apakšpunkta un atļaut, ka Savienībai ir iespēja segt procentu likmes izmaksas un atbrīvot Ukrainu no administratīvajām izmaksām. Procentu likmes subsīdija būtu jāpiešķir kā instruments, kas tiek uzskatīts par piemērotu atbalsta efektivitātes nodrošināšanai, Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 220. panta 1. punkta nozīmē. Tā būtu jāfinansē no dalībvalstu papildu brīvprātīgām iemaksām, un tai vajadzētu būt pieejamai pakāpeniski, tiklīdz ir stājušies spēkā nolīgumi ar dalībvalstīm. (28)Ukraina līdz katra gada marta beigām varētu pieprasīt procentu likmes subsīdiju un atbrīvojumu no administratīvajām izmaksām.

(29)Atkāpjoties no Regulas (ES) 2021/947 31. panta 3. punkta otrā teikuma, finansiālās saistības no aizdevumiem saskaņā ar šo regulu nebūtu jāatbalsta ar Ārējās darbības garantiju. Summas, kas vajadzīgas, lai segtu jebkādu iztrūkumu saskaņā ar 2023. gadam pieejamo finansiālo palīdzību Ukrainai, būtu jāpiesaista saskaņā ar Padomes Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 2. panta 3. punktu. Atbalstam vajadzētu būt finansiālai palīdzībai Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 220. panta 1. punkta nozīmē. Ņemot vērā finanšu riskus un budžeta segumu, finansiālajai palīdzībai aizdevumu veidā saskaņā ar šo instrumentu nebūtu jāveido uzkrājumi, un, atkāpjoties no Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 211. panta 1. punkta, nebūtu jānosaka uzkrājumu likme procentos no 4. panta 1. punktā minētās summas. (30)Ir lietderīgi, ka Komisija un Ukraina noslēdz aizdevuma nolīgumu par aizdevuma atbalstu saskaņā ar saprašanās memorandā izklāstītajiem noteikumiem. Lai nodrošinātu, ka Savienības finansiālās intereses, kas saistītas ar atbalstu saskaņā ar instrumentu, tiek efektīvi aizsargātas, Ukrainai būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju un jebkurus citus pārkāpumus saistībā ar minēto palīdzību. Turklāt aizdevuma nolīgumā un finansēšanas nolīgumā būtu jāparedz noteikums, ka Komisija veic pārbaudes, ka Revīzijas palāta veic revīzijas un ka Eiropas Prokuratūra īsteno savas kompetences saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 129. un 220. pantu. (31)Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tās mēroga vai iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. (32)Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011. (33)Ņemot vērā steidzamību, ko radījuši Krievijas neprovocētās un nepamatotās agresijas kara izraisītie ārkārtas apstākļi, tiek uzskatīts par lietderīgu izmantot izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas paredzēts Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā. (34)Ņemot vērā pašreizējo situāciju Ukrainā, šai regulai steidzamības kārtā būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I nodaļa Savienības atbalsts Ukrainai 1. iedaļa Vispārīgi noteikumi 1. pants Priekšmets Ar šo regulu izveido instrumentu Savienības atbalsta sniegšanai Ukrainai (“instruments”) aizdevumu, neatmaksājama atbalsta un procentu likmes subsīdijas veidā. Regulā ir izklāstīti instrumenta mērķi, tā finansēšana, Savienības finansējuma formas saskaņā ar to un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi. 2. pants Instrumenta mērķi

1.Instrumenta vispārīgais mērķis ir paredzamā, nepārtrauktā, sakārtotā un savlaicīgā veidā sniegt īstermiņa finansiālu palīdzību, vajadzības gadījumā finansējot rehabilitācijas un sākotnēju atbalstu pēckara atjaunošanai, lai atbalstītu Ukrainu virzībā uz Eiropas integrāciju. 2.Lai sasniegtu vispārīgo mērķi, galvenie konkrētie mērķi jo īpaši ir atbalstīt: a)makrofinansiālo stabilitāti un atvieglot valsts ārējā un iekšējā finansējuma ierobežojumus; b)reformu programmu, kas attiecīgā gadījumā vērsta uz pirmspievienošanās procesa agrīno sagatavošanas posmu, tajā skaitā stiprinot Ukrainas iestādes, reformējot un stiprinot valsts pārvaldes efektivitāti, kā arī pārredzamību, strukturālās reformas un labu pārvaldību visos līmeņos; c)kritisko funkciju un infrastruktūras rehabilitāciju un palīdzību grūtībās nonākušiem cilvēkiem. 3. pants Atbalsta jomas Lai sasniegtu savus mērķus, instruments jo īpaši atbalsta: a)Ukrainas finansējuma vajadzību finansēšanu, lai saglabātu valsts makrofinansiālo stabilitāti; b)rehabilitāciju, piemēram, atjaunojot tādu kritisko infrastruktūru kā enerģētikas infrastruktūru, ūdensapgādes sistēmas, transporta tīklus, iekšējos ceļus vai tiltus, vai stratēģiskās ekonomikas nozarēs un sociālo infrastruktūru, piemēram, veselības aprūpes iestādes, skolas un pārvietoto personu mājokļus, tajā skaitā pagaidu un sociālos mājokļus; c)nozaru un institucionālās reformas, tajā skaitā korupcijas apkarošanas un tiesu iestāžu reformas, tiesiskuma ievērošanu, labu pārvaldību un valsts un vietējo iestāžu modernizāciju; d)gatavošanos Ukrainas atjaunošanai; e)Ukrainas tiesiskā regulējuma saskaņošanu ar Savienības tiesisko regulējumu un valsts integrāciju vienotajā tirgū, kā arī ekonomikas attīstības stiprināšanu un konkurētspējas uzlabošanu; f)Ukrainas administratīvās spējas stiprināšanu ar piemērotiem līdzekļiem, tajā skaitā tehniskās palīdzības izmantošanu. 4. pants Pieejamais atbalsts saskaņā ar instrumentu 1.Atbalsts saskaņā ar instrumentu aizdevumu veidā ir pieejams par summu līdz 18 000 000 000 EUR laikposmam no 2023. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim ar iespējamu izmaksu līdz 2024. gada 31. martam. 2.Papildu atbalsts saskaņā ar instrumentu laikposmam no 2023. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim, ievērojot 5. panta 1. punktu, ir pieejams arī izdevumu segšanai saskaņā ar 15. pantu. Šis papildu atbalsts var būt pieejams pēc 2027. gada 31. decembra, ievērojot 5. panta 1. punktu.

3.Papildu summas, kas pieejamas saskaņā ar šīs regulas 5. panta 2. un 4. punktu, var īstenot kā neatmaksājamu atbalstu, ja tas paredzēts saprašanās memorandā, kas jānoslēdz saskaņā ar šīs regulas 7. pantu vai saskaņā ar Regulu (ES) 2021/947 un Regulu (EK) Nr. 1257/96, lai finansētu pasākumus, ar kuriem sasniedz 2. panta 2. punkta b) līdz c) apakšpunktā minētos mērķus, saskaņā ar minēto regulu noteikumiem. 4. Summas, kas minētas 3. punktā, var segt atbalsta izdevumus, kuri paredzēti instrumenta īstenošanai un tā mērķu sasniegšanai, tajā skaitā administratīvo atbalstu, kas saistīts ar šādai īstenošanai vajadzīgajām sagatavošanas, izpildes, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas aktivitātēm, kā arī izdevumus, kuri galvenajiem birojiem un Savienības delegācijām rodas, tiem nodrošinot instrumentam nepieciešamo administratīvo un koordinācijas atbalstu un lai pārvaldītu saskaņā ar šo instrumentu finansētās operācijas, tajā skaitā informācijas un komunikācijas darbības, un korporatīvās informācijas tehnoloģiju sistēmas. 5. pants

Dalībvalstu un trešo personu iemaksas 1.Dalībvalstis var veikt iemaksas 4. panta 2. punktā minētās summās. Attiecīgās dalībvalsts iemaksas relatīvā daļa minētajās summās atbilst attiecīgās dalībvalsts relatīvajai daļai no Savienības kopējā nacionālā kopienākuma (NKI). Attiecībā uz iemaksām par n gadu relatīvo daļu, kas balstīta uz NKI, aprēķina kā daļu no Savienības kopējā NKI, kas izriet no attiecīgās slejas pēdējā pieņemtā Savienības gada budžeta ieņēmumu daļā vai Savienības gada budžeta grozījumā n-1 gadam. Atbalsts saskaņā ar instrumentu atbilstīgi šim punktam kļūst pieejams attiecībā uz jebkuru summu, kas noteikta nolīgumā ar attiecīgo dalībvalsti pēc minētā nolīguma stāšanās spēkā. 2.Dalībvalstis var iemaksāt instrumentā 4. panta 3. punktā minētās papildu summas. 3.Iemaksas, kas minētas 1. un 2. punktā, veido ārējos piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 21. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktu. 4.Ieinteresētās trešās valstis un personas var arī iemaksāt neatmaksājamā atbalstā saskaņā ar instrumentu 4. panta 3. punktā minētās papildu summas, jo īpaši saistībā ar 2. panta 2. punkta b) līdz c) apakšpunktā minētajiem konkrētajiem mērķiem. Šīs iemaksas veido ārējos piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 21. panta 2. punkta d) un e) apakšpunktu. 2. iedaļa Saskaņā ar instrumentu sniegtā atbalsta nosacījumi 6. pants

Saskaņā ar instrumentu sniegtā atbalsta priekšnosacījums 1.Priekšnosacījums atbalsta piešķiršanai saskaņā ar šo instrumentu ir tas, ka Ukrainā joprojām tiek atbalstīti un ievēroti efektīvi demokrātiskie mehānismi, tajā skaitā daudzpartiju parlamentārā sistēma, tiesiskums, un tiek garantēta cilvēktiesību ievērošana. 2.Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests uzrauga 1. punktā noteiktā priekšnosacījuma izpildi visā saskaņā ar instrumentu sniegtā atbalsta laikposmā, jo īpaši pirms izmaksāšanas, attiecīgā gadījumā pienācīgi ņemot vērā regulāro paplašināšanās ziņojumu. Tie ņem vērā arī apstākļus Ukrainā un karastāvokļa piemērošanas sekas šajā valstī. 3.Šā panta 1. un 2. punktu piemēro saskaņā ar Padomes Lēmumu 2010/427/ES. 7. pants

Saprašanās memorands 1.Komisija noslēdz ar Ukrainu saprašanās memorandu, kurā jo īpaši nosaka politikas nosacījumus, indikatīvo finanšu plānošanu un ziņošanas prasības, kā minēts 8. pantā. Politikas nosacījumus attiecīgā gadījumā, ņemot vērā vispārējo situāciju Ukrainā, saista ar mērķiem un to īstenošanu, kas minēti attiecīgi 2. un 3. pantā, un ar 6. pantā izklāstīto priekšnosacījumu. Tie ietver apņemšanos ievērot pareizas finanšu pārvaldības principus, galveno uzmanību pievēršot korupcijas apkarošanai, cīņai pret organizēto noziedzību, krāpšanas apkarošanai un interešu konfliktu novēršanai, un pārredzamas un pārskatatbildīgas sistēmas izveidei rehabilitācijas un attiecīgā gadījumā atjaunošanas pārvaldībai.

2.Komisija var pārskatīt saprašanās memorandu termiņa vidusposmā. Pēc pārskatīšanas Komisija var grozīt saprašanās memorandu. 3.Saprašanās memorandu pieņem un groza saskaņā ar 17. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 8. pants

Ziņošanas prasības 1.Ukrainai izvirzītās ziņošanas prasības iekļauj saprašanās memorandā un jo īpaši nodrošina saskaņā ar instrumentu sniegtā atbalsta izmantošanas efektivitāti, pārredzamību un pārskatatbildību. 2.Komisija regulāri pārbauda, kā tiek īstenotas ziņošanas prasības, un progresu to politikas nosacījumu īstenošanā, kuri izklāstīti saprašanās memorandā. Komisija par šīs pārbaudes rezultātiem informē Eiropas Parlamentu un Padomi. 3. iedaļa Saskaņā ar instrumentu sniegtā atbalsta atbrīvošana izmaksai, novērtēšanas un informēšanas pienākumi 9. pants

Saskaņā ar instrumentu sniegtā atbalsta atbrīvošana izmaksai 1.Ievērojot 10. pantā minētās prasības, atbalstu saskaņā ar instrumentu Komisija dara pieejamu pa daļām. Komisija lemj par katras daļas izmaksas grafiku. Daļu var izmaksāt vienā vai vairākos maksājumos. 2.Saskaņā ar instrumentu sniegtā atbalsta atbrīvošanu izmaksai pārvalda Komisija, pamatojoties uz tās novērtējumu par saprašanās memorandā iekļauto politikas nosacījumu īstenošanu. 10. pants

Lēmumsatbrīvot izmaksai atbalstu saskaņā ar instrumentu 1.Ukraina iesniedz līdzekļu pieprasījumu pirms katras daļas izmaksas, pievienojot ziņojumu saskaņā ar saprašanās memoranda noteikumiem. 2.Komisija pieņem lēmumu par maksājumu daļu atbrīvošanu izmaksai, novērtējot šādas prasības: a)ievērots 6. pantā izklāstītais priekšnosacījums; b)sekmīgi īstenotas ziņošanas prasības, kas saskaņotas saprašanās memorandā; c)vērojams apmierinošs progress ceļā uz to politikas nosacījumu īstenošanu, kuri izklāstīti saprašanās memorandā;

d)Pirms saskaņā ar instrumentu sniegtā atbalsta maksimālās summas izmaksāšanas Komisija pārbauda, vai ir izpildīti visi politikas nosacījumi, kuri izklāstīti saprašanās memorandā. 11. pants

Saskaņā ar instrumentu sniegtā atbalsta samazināšana, apturēšana un atcelšana 1.Ja Ukrainas finansējuma vajadzības Savienības atbalsta saskaņā ar instrumentu izmaksāšanas laikā salīdzinājumā ar sākotnējām prognozēm būtiski samazinās, Komisija var samazināt atbalsta apjomu, to apturēt vai atcelt. 2.Ja 10. panta 2. punktā izklāstītās prasības netiek izpildītas, Komisija aptur vai atceļ atbalsta izmaksāšanu saskaņā ar instrumentu. 12. pants

Novērtējums par atbalsta īstenošanu saskaņā ar instrumentu Instrumenta īstenošanas laikā Komisija, izmantojot operatīvo novērtējumu, ko var veikt kopā ar Lēmumā (ES) 2022/1201 un Lēmumā (ES) 2022/1628 paredzēto operatīvo novērtējumu, novērtē ar palīdzību saistīto Ukrainas finanšu noteikumu, administratīvo procedūru un iekšējās un ārējās kontroles mehānismu pareizību. 13. pants

Informācija Eiropas Parlamentam un Padomei Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par norisēm saistībā ar instrumentu, tajā skaitā par tā izmaksāšanu un 9. pantā minēto darbību attīstību, un laikus iesniedz minētajām iestādēm attiecīgos dokumentus. Apturēšanas vai atcelšanas gadījumā saskaņā ar 11. panta 2. punktu tā nekavējoties informē Eiropas Parlamentu un Padomi par apturēšanas vai atcelšanas iemesliem. II nodaļa

Īpaši noteikumi saistībā ar atbalsta īstenošanu 14. pants

Aizņēmumu un aizdevumu darbības 1.Lai finansētu atbalstu saskaņā ar instrumentu, Komisija ir pilnvarota Savienības vārdā vajadzīgos līdzekļus aizņemties kapitāla tirgos vai no finanšu iestādēm saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 220. panta a) punktu. 2.Sīki izstrādātus noteikumus par atbalstu aizdevumu veidā saskaņā ar instrumentu nosaka aizdevuma nolīgumā saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 220. pantu, kas jānoslēdz starp Komisiju un Ukrainu. Maksimālais aizdevumu atmaksas termiņš ir 35 gadi. 3.Atkāpjoties no Regulas (ES) 2021/947 31. panta 3. punkta otrā teikuma, makrofinansiālo palīdzību, ko Ukrainai sniedz aizdevumu veidā saskaņā ar šo instrumentu, neatbalsta ar Ārējās darbības garantiju. Aizdevumu uzkrājumus saskaņā ar šo regulu neveido, un, atkāpjoties no Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 211. panta 1. punkta, uzkrājumu likmi, kas izteikta procentos no 4. panta 1. punktā minētās summas, nenosaka.

15. pants

Procentu likmes subsīdija 1.Atkāpjoties no Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 220. panta 5. punkta e) apakšpunkta un atkarībā no pieejamiem resursiem Savienība var segt procentus, piešķirot procentu likmes subsīdiju, un administratīvās izmaksas saistībā ar aizņēmumiem un aizdevumiem, izņemot izmaksas, kas saistītas ar aizdevuma pirmstermiņa atmaksu, attiecībā uz aizdevumiem saskaņā ar šo regulu. 2.Ukraina katru gadu var pieprasīt Savienībai procentu likmes subsīdiju un administratīvo izmaksu segšanu. 16. pants

Finansēšanas nolīgums neatmaksājamam atbalstam Sīki izstrādātus noteikumus par 4. panta 3. punktā minēto neatmaksājamo atbalstu nosaka finansēšanas nolīgumā, kas jānoslēdz starp Komisiju un Ukrainu. Atkāpjoties no Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 220. panta 5. punkta, finansēšanas nolīgumā ietver tikai noteikumus, kas minēti tās 220. panta 5. punkta a) līdz c) apakšpunktā. Finansēšanas nolīgumā iekļauj noteikumus par Savienības finanšu interešu aizsardzību, pārbaudēm, revīzijām, krāpšanas un citu pārkāpumu novēršanu un līdzekļu atgūšanu. III nodaļa

Kopīgi un nobeiguma noteikumi 17. pants

Komiteju procedūra 1.Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. 2.Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. 18. pants Gada ziņojums 1.Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei novērtējumu par I nodaļas īstenošanu, tajā skaitā minētās īstenošanas izvērtējumu. Minētajā ziņojumā: a)izvērtē Savienības saskaņā ar instrumentu sniegtā atbalsta īstenošanā gūtos panākumus; b)novērtē Ukrainas ekonomikas stāvokli un perspektīvas, kā arī I nodaļas 2. iedaļā minēto prasību un nosacījumu īstenošanu; c)norāda saistību starp saprašanās memorandā izklāstītajām prasībām un nosacījumiem, Ukrainas tābrīža makrofinansiālo situāciju un Komisijas lēmumiem atbrīvot izmaksai saskaņā ar instrumentu sniegtā atbalsta maksājumus. 2.Ne vēlāk kā divus gadus pēc pieejamības perioda beigām Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ex post izvērtējuma ziņojumu, kurā novērtēti saskaņā ar instrumentu izmaksātā Savienības atbalsta rezultāti un efektivitāte un tas, kādā mērā tas ir veicinājis palīdzības mērķu sasniegšanu. 19. pants

Nobeiguma noteikumi

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētāja priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2.Attiecīgā rīcībpolitikas joma 1.3.Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz: 1.4.Mērķi 1.4.1.Vispārīgie mērķi 1.4.2.Konkrētie mērķi 1.4.3.Paredzamie rezultāti un ietekme 1.4.4.Snieguma rādītāji 1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1.Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, tostarp sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks 1.5.2.Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai komplementaritāte). Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi. 1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

1.5.4.Saderība ar daudzgadu finanšu shēmu un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem 1.5.5.Dažādo pieejamo finansēšanas iespēju, tostarp pārdales iespējas, novērtējums 1.6.Priekšlikuma/iniciatīvas ilgums un finansiālā ietekme 1.7.Paredzētie pārvaldības veidi 2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1.Pārraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1.Ierosināto pārvaldības veidu, finansējuma apgūšanas mehānismu, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums 2.2.2.Informācija par apzinātajiem riskiem un risku mazināšanai izveidoto iekšējās kontroles sistēmu 2.2.3.Kontroles izmaksefektivitātes (kontroles izmaksu attiecība pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību) aplēse un pamatojums un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas brīdī un slēgšanas brīdī) 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2.Priekšlikuma aplēstā finansiālā ietekme uz apropriācijām 3.2.1.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz darbības apropriācijām 3.2.2. Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz administratīvajām apropriācijām 3.2.3.Saderība ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.4.Trešo personu iemaksas 3.3.Aplēstā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Priekšlikums — Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko izveido instrumentu atbalsta sniegšanai Ukrainai 1.2. Attiecīgā politikas joma (programmu kopums) 6. Kaimiņattiecības un pasaule 14. Ārējā darbība Instruments atbalsta sniegšanai Ukrainai (makrofinansiālā palīdzība +) 1.3. Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz:  jaunu darbību ◻ jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību ◻ esošas darbības pagarināšanu ◻ vienas vai vairāku darbību apvienošanu vai pārorientēšanu uz citu/jaunu darbību 1.4. Mērķi 1.4.1. Vispārīgie mērķi Sniegt īstermiņa finansiālu palīdzību, finansēt rehabilitāciju un sniegt sākotnēju atbalstu pēckara atjaunošanai, lai atbalstītu Ukrainu virzībā uz Eiropas integrāciju. 1.4.2. Konkrētie mērķi a)makrofinansiāla stabilitāte un valsts ārējā un iekšējā finansējuma ierobežojumu atvieglošana; b)reformu programma, kas attiecīgā gadījumā vērsta uz pirmspievienošanās procesa agrīno sagatavošanas posmu, tajā skaitā stiprinot Ukrainas iestādes, reformējot un stiprinot valsts pārvaldes efektivitāti, kā arī pārredzamību, strukturālās reformas un labu pārvaldību visos līmeņos; c)kritisko funkciju un infrastruktūras rehabilitācija un palīdzība grūtībās nonākušiem cilvēkiem; 1.4.3. Paredzamie rezultāti un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz labuma guvējiem/mērķgrupām. • Atbalstīt Ukrainas ekonomikas noturību un stabilitāti kara apstākļos.

• Palīdzēt segt Ukrainas ārējā finansējuma vajadzības, ņemot vērā tās maksājumu bilances būtisku pasliktināšanos, ko izraisīja neprovocētais un nepamatotais Krievijas iebrukums Ukrainā. • Palīdzēt segt partnera budžeta finansējuma vajadzības, turpinot jau sniegto ārkārtas palīdzību. • Atbalstīt strukturālās reformas, kuru mērķis ir uzlabot vispārējo makroekonomikas vadību, stiprināt ekonomikas pārvaldību un pārredzamību un uzlabot ilgtspējīgas izaugsmes apstākļus nolūkā turpināt integrāciju Eiropas Savienībā. 1.4.4. Snieguma rādītāji Norādīt, pēc kādiem rādītājiem seko līdzi progresam un sasniegumiem. Ukrainas iestādēm būs regulāri jāziņo Komisijas dienestiem par ekonomikas rādītāju kopumu un par saprašanās memorandā iekļautajām ziņošanas prasībām. Komisijas dienesti turpinās uzraudzīt publisko finanšu pārvaldību pēc Ukrainas finanšu plūsmu un administratīvo procedūru operatīvā novērtējuma, kas iesniegts 2020. gada jūnijā. 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1. Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, tostarp sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks Palīdzības izmaksa būs atkarīga no tā, vai ir izpildīts priekšnosacījums, kā arī politikas nosacījumi, kas uzskaitīti saprašanās memorandā starp Komisiju un Ukrainas iestādēm. Palīdzību plānots izmaksāt vairākās daļās. Daļu atbrīvošana izmaksai notiktu tūlīt pēc šā priekšlikuma apstiprināšanas un attiecīgā saprašanās memoranda stāšanās spēkā, un tās kļūtu pieejamas pēc tam. Palīdzību pārvaldīs Komisija. Tiek piemēroti īpaši noteikumi par krāpšanas un citu nelikumību novēršanu saskaņā ar Finanšu regulu. Komisija un Ukrainas iestādes vienotos par saprašanās memorandu, kurā izklāstītas ziņošanas prasības. Komisija cieši sadarbosies ar starptautiskajām finanšu iestādēm un valsts iestādēm, lai uzraudzītu attiecīgās norises un saprašanās memorandā saskaņoto prasību un nosacījumu ievērošanu. 1.5.2. Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai komplementaritāte). Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi. Šis priekšlikums ir paredzēts, jo dalībvalstis, darbojoties atsevišķi, nevar pietiekamā mērā apmierināt vajadzību pēc kopīgas reaģēšanas, sniedzot atbalstu Ukrainai, un to labāk spēj izdarīt ES. Galvenie iemesli ir fiskālās spējas un budžeta ierobežojumi valsts līmenī un vajadzība pēc spēcīgas līdzekļu devēju koordinācijas, lai palielinātu atbalsta apjomu un efektivitāti, vienlaikus ierobežojot slogu Ukrainas iestāžu administratīvajai spējai, kas pašreizējos apstākļos ir ļoti noslogota. Šī iniciatīva ir daļa no ES mērķa sniegt īstermiņa likviditātes atbalstu Ukrainai. Tā pastiprina arī Savienības darbības tiešam humānajam, ekonomiskajam un aizsardzības atbalstam, kā arī Savienības iniciatīvas, lai koordinētu daudzpusējas darbības, piemēram, kampaņu “Iestājamies par Ukrainu”. Tā pēc savas būtības ir arī katalizators reformām, kas stiprina valsts īstermiņa noturību un arī veicina ilgtermiņa stabilitāti. Šajā kritiskajā brīdī minētie gaidāmie rezultāti ir īpaši svarīgi Ukrainai. Salīdzinot ar citiem ES instrumentiem, galvenā izdevīgo aizdevumu pievienotā vērtība ir ārējā finansējuma iegūšanas ātra atvieglošana, kā arī palīdzība stabila makrofinansiālā satvara nodrošināšanai, tostarp veicinot maksājumu bilances un budžeta noturību un ilgtspēju pienācīgā ziņošanas prasību un politikas nosacījumu satvarā. 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Makrofinansiālās palīdzības darbībām, kas sniegtas partneriem, ir jāveic ex post izvērtējums. Agrākie ex post izvērtējumi par iepriekšējām MFP darbībām Ukrainai ir parādījuši, ka kopumā tās bijušas ļoti būtiskas šīs palīdzības mērķu, finansējuma apjoma un politikas mērķu ziņā. Tās izrādījās izšķiroši svarīgas, palīdzot Ukrainai risināt maksājumu bilances problēmas un īstenot galvenās strukturālās reformas, kuru mērķis ir stabilizēt ekonomiku un palielināt tās ārējās pozīcijas ilgtspēju. Tās palīdzēja radīt fiskālos ietaupījumus un finansiālus ieguvumus un darbojās kā katalizators papildu finansiālā atbalsta saņemšanai un ieguldītāju uzticības palielināšanai. 1.5.4. Saderība ar daudzgadu finanšu shēmu un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem Priekšlikums atbilst 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas (DFS) maksimālajiem apjomiem. Atbalsts aizdevumu veidā būs pieejams 2023. gadam. Instrumenta resursi tiks finansēti, izmantojot aizņēmumus (līdz 18 miljardiem EUR aizdevumu atbalstam).

ES nodrošinās procentu likmes subsīdiju, ko finansēs no dalībvalstu iemaksām kā ārējos piešķirtos ieņēmumus ES budžetā. Tāpēc šie izdevumi neietekmēs 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas maksimālos apjomus. 1.5.5. Dažādo pieejamo finansēšanas iespēju, tostarp pārdales iespējas, novērtējums Savienības makrofinansiālā palīdzība Ukrainai 2022. gadā ir bijusi dāsna un efektīva. Tomēr šī palīdzība ir sniegta ad hoc kārtā, kas vienlaikus aptver dažus mēnešus. Tam ir bijis vajadzīgs ievērojams finansējums no ES budžeta un valstu garantijas. Tāpēc būtu jāapsver strukturālāka un efektīvāka pieeja Savienības atbalstam Ukrainai 2023. gadā. Ar šo priekšlikumu tiek izveidots sakārtots un ilgtspējīgs satvars finansiālās palīdzības novirzīšanai Ukrainai, vienlaikus nodrošinot pietiekamu elastību, lai atbalstu pielāgotu mainīgajām valsts finansējuma vajadzībām, un sagatavojot pamatu nākamajam mehānismam RebuildUkraine saskaņā ar 2022. gada 18. maija paziņojumu “Palīdzība Ukrainai un Ukrainas atjaunošana” un principiem, par kuriem tika panākta vienošanās Lugāno 2022. gada jūlija Ukrainas reformu konferencē. Lai izvairītos no nepieciešamības atkārtoti izmantot ES un valstu likumdevējus finansiālā atbalsta jautājumos, par Savienības palīdzības un rehabilitācijas atbalsta vispārējiem parametriem būtu jālemj attiecībā uz visu 2023. gadu. Būtu jāizvairās no papildu spiediena uz saspringto ES budžetu, ko rada uzkrājumu prasības un sarežģīti pasākumi, kas ietver daudzas ad hoc valstu garantijas. Vienotai un efektīvai sistēmai, lai nodrošinātu vislabākos aizņēmuma nosacījumus un paplašinātu piekļuvi tirgum aizdevumu atbalstam, ir būtiskas priekšrocības, ņemot vērā pieaugošās izmaksas un procentu likmes. 1.6. Priekšlikuma/iniciatīvas ilgums un finansiālā ietekme ☒ Ierobežots ilgums –◻ Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.-[DD.MM.]GGGG. –☒ Finansiālā ietekme 2023. gadā attiecībā uz aizdevuma atbalstu un atmaksas periodā atbalstam procentu likmes subsīdijas veidā, ko finansē no ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem, ja vien to nesedz ar citiem līdzekļiem turpmākajās daudzgadu finanšu shēmās. ◻ Beztermiņa –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG. gadam, –pēc kura turpinās normāla darbība. 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi ☒ Komisijas īstenota tieša pārvaldība: –☒ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās; –◻ ko veic izpildaģentūras. ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ◻ Netieša pārvaldība, kurā budžeta izpildes uzdevumi uzticēti:

–◻ trešām valstīm vai to izraudzītām struktūrām; –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt); –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam; –◻ Finanšu regulas 70. un 71. pantā minētajām struktūrām; –◻ publisko tiesību subjektiem; –◻ privāttiesību subjektiem, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus, tādā mērā, kādā tiem ir pienācīgas finansiālās garantijas; –◻ dalībvalstu privāttiesību subjektiem, kuriem ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuriem ir pienācīgas finanšu garantijas; –◻ personām, kurām, ievērojot Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, uzticēts īstenot konkrētas KĀDP darbības un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā. –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”. Piezīmes N.p. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Pārraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt biežumu un nosacījumus. Piemēro Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 paredzētos uzraudzības un ziņošanas pienākumus. Komisijas dienesti veiks minētās darbības uzraudzību, pamatojoties uz konkrētajiem pasākumiem, par kuriem jāvienojas ar Ukrainas iestādēm saprašanās memorandā. Saprašanās memorands ietvers ziņošanas prasības, kas jo īpaši nodrošinās saskaņā ar instrumentu sniegtā atbalsta izmantošanas efektivitāti, pārredzamību un pārskatatbildību. Komisija regulāri pārbaudīs, kā tiek īstenotas ziņošanas prasības, un progresu to politikas nosacījumu īstenošanā, kuri izklāstīti saprašanās memorandā. Komisija par šīs pārbaudes rezultātiem informēs Eiropas Parlamentu un Padomi. Komisija iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei novērtējumu par Savienības atbalsta Ukrainai īstenošanu, tajā skaitā minētās īstenošanas izvērtējumu. Ne vēlāk kā divus gadus pēc pieejamības perioda beigām Komisija iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei ex post izvērtējuma ziņojumu, kurā novērtēti saskaņā ar instrumentu izmaksātā Savienības atbalsta rezultāti un efektivitāte un tas, kādā mērā tas ir veicinājis palīdzības mērķu sasniegšanu.

2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Ierosināto pārvaldības veidu, finansējuma apgūšanas mehānismu, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums Saskaņā ar šo priekšlikumu finansējamās darbības īstenos Komisijas tiešā pārvaldībā, jo tas attiecas uz finansiālu atbalstu, ko tieši sniedz valstij. Atbalstu saskaņā ar instrumentu Komisija darīs pieejamu pa daļām, no kurām katru veido aizdevums un, ja pieejams, neatmaksājams atbalsts. Maksājumus var organizēt elastīgi un ātri, reaģējot uz Ukrainas iestāžu vajadzībām. Tos, piemēram, varētu paredzēt reizi ceturksnī, lai līdz minimumam samazinātu Ukrainas iestāžu administratīvo slogu. Atbalsts būtu jāatbrīvo izmaksai, ievērojot priekšnosacījumus, apmierinošu īstenošanu un progresu politikas nosacījumu īstenošanā. 2.2.2. Informācija par apzinātajiem riskiem un risku mazināšanai izveidoto iekšējās kontroles sistēmu Saistībā ar ierosināto darbību pastāv politiskie, fiduciārie un politikas riski. Galvenais ar darbību saistītais risks izriet no Krievijas nepamatotā un neprovocētā iebrukuma Ukrainā izraisītā kara turpināšanās, kas varētu vēl vairāk graut Ukrainas makroekonomisko stabilitāti un administratīvo spēju. Pastāv risks, ka aizdevumi varētu tikt izmantoti krāpnieciskā veidā. Tā kā priekšlikums nav paredzēts konkrētiem izdevumiem (pretēji, piemēram, projektu finansējumam), šis risks ir saistīts ar tādiem faktoriem kā Ukrainas Valsts bankas un Finanšu ministrijas pārvaldības sistēmu kvalitāte kopumā, kā arī ar administratīvajām procedūrām, kontroles un pārraudzības funkcijām, IT sistēmu drošību un iekšējo un ārējo revīzijas spēju piemērotību. Trešais risks ir saistīts ar iespēju, ka Ukraina neizpildīs no ierosinātajiem aizdevumiem izrietošās finanšu saistības pret ES (saistību neizpildes risks vai kredītrisks) – to varētu izraisīt, piemēram, valsts maksājumu bilances un fiskālā stāvokļa būtiska turpmāka pasliktināšanās. Šajā nolūkā pēc šā Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 grozījuma stāšanās spēkā Komisija pieņems un īstenos plašāku pārvaldības sistēmu, riska pārvaldības procedūras un izmaksu sadales metodiku. Iekšējās kontroles sistēmas Darbībām piemēros pārbaudes, kontroles un revīzijas procedūras, par kurām atbild Komisija un kuras veic tostarp Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Eiropas Revīzijas palāta, kā paredzēts Finanšu regulas 129. pantā. Īstenošanas laikā Komisija periodiski pārbaudīs partnera deklarācijas. Maksājumu uzrauga Komisijas darbinieki. Maksājumu veikšanu saistībā ar darbībām var pakļaut papildu neatkarīgām ex post pārbaudēm (dokumentu pārbaudēm un/vai pārbaudēm uz vietas), ko veic attiecīgā Komisijas dienesta ex post kontroles grupas amatpersonas. Šādas pārbaudes var tikt ierosinātas arī pēc pieprasījuma, ko veicis atbildīgais kredītrīkotājs ar pastarpināti deleģētām pilnvarām. Nepieciešamības gadījumā var tikt veikta maksājumu pārtraukšana un atlikšana, finanšu korekcijas (ko īsteno Komisija) un līdzekļu atguve (kas līdz šim gan vēl nav noticis); šie pasākumi ir nepārprotami paredzēti aizdevuma un finansēšanas nolīgumos ar partneriem. 2.2.3. Kontroles izmaksefektivitātes (kontroles izmaksu attiecība pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību) aplēse un pamatojums un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas brīdī un slēgšanas brīdī) Ieviestās kontroles sistēmas līdz šim ir nodrošinājušas efektīvu kļūdu īpatsvaru 0 % no makrofinansiālās palīdzības maksājumiem. Nav zināmi gadījumi, kad būtu notikusi krāpšana, korupcija vai nelikumīgas darbības. Darbības notiek saskaņā ar skaidru intervences loģiku, kas dod Komisijai iespēju novērtēt to ietekmi. Veiktās kontroles ļauj pārliecināties par politikas mērķiem un prioritātēm un par to īstenošanu. 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus, piemēram, krāpšanas apkarošanas stratēģijā iekļautos pasākumus. Lai mazinātu krāpnieciskas izmantošanas riskus, ir un tiks veikti vairāki pasākumi. Aizdevuma nolīgums, kas jānoslēdz starp Komisiju un Ukrainu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 220. pantu. Sīki izstrādātus noteikumus par jebkādu neatmaksājamu atbalstu, kas darīts pieejams papildus procentu likmes subsīdijai, nosaka finansēšanas nolīgumā, kas jānoslēdz starp Komisiju un Ukrainu. Nolīgumos tiks paredzēti vairāki noteikumi par pārbaudēm, krāpšanas novēršanu, revīzijām un līdzekļu atgūšanu krāpšanas vai korupcijas gadījumā. Aizdevuma un finansēšanas nolīgumos jo īpaši tiks iekļauti noteikumi, ka Komisija veic pārbaudes, ka Revīzijas palāta veic revīzijas un ka Eiropas Prokuratūra īsteno savas kompetences saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 129. un 220. pantu. Turklāt ir paredzēts, ka vairākas ziņošanas prasības būs saistītas ar palīdzību, lai stiprinātu pārredzamību un pārskatatbildību par līdzekļu izlietojumu. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas ·Jaunveidojamās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija Budžeta pozīcija Izdevumu

veids Iemaksas Numurs

Dif./nedif. no EBTA valstīm no kandidātvalstīm no trešām valstīm Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē 6 Jauna pozīcija procentu likmes subsīdijai Jauna pozīcija atbalsta izdevumiem saskaņā ar 4. panta 4. punktu Jauna pozīcija neatmaksājamam atbalstam saskaņā ar 4. panta 3. punktu Dif. Nedif. Dif. JĀ JĀ JĀ JĀ 3.2. Priekšlikuma aplēstā finansiālā ietekme uz apropriācijām 3.2.1. Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz darbības apropriācijām Ierosinātie izdevumi, kas saistīti ar instrumentu atbalsta sniegšanai Ukrainai, tiks segti ar maksimālo summu 18 000 000 000 EUR aizdevumu veidā, kas izriet no Savienības aizņēmumu operācijām. Summas, kas izriet no dalībvalstu īpašām brīvprātīgām iemaksām (kā ārējie piešķirtie ieņēmumi), tiktu izmantotas šādiem mērķiem: atbalsts aizdevumu procentu izmaksu subsīdijai — mērķapjomu nevar noteikt iepriekš, jo šīs izmaksas būs atkarīgas no aizdevumu faktiskajiem procentiem; ·darbības, uz kurām attiecas instrumenta saprašanās memorands; ·pārvirzāms Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentam “Eiropa pasaulē” (NDICI) un/vai humānai palīdzībai tām darbībām, kas ir Ukrainas labā. Turklāt trešās valstis un personas var darīt pieejamus papildu resursus iepriekš aprakstītajiem mērķiem kā ārējos piešķirtos ieņēmumus, lai palīdzētu īstenot instrumenta saprašanās memorandu vai pārvirzītu NDICI un/vai humānai palīdzībai tām darbībām, kas ir Ukrainas labā. Instruments atbalsta sniegšanai Ukrainai (pieņēmums: saistību apropriācijas ir vienādas ar maksājumu apropriācijām) Gads

2023 Gads

2024 Gads

2025 Gads

2026 Gads

2027 ·Darbības apropriācijas (tostarp) Aizdevumi 18 000 000 000 - - - - Neatmaksājams atbalsts procentu likmes subsīdijas segšanai p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Papildu iemaksas neatmaksājamam atbalstam p.m. p.m. p.m. p.m. p.m.



Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu

kategorija 7 “Administratīvie izdevumi” Šī iedaļa būtu jāaizpilda, izmantojot administratīva rakstura budžeta datu izklājlapu, kas vispirms jānoformē tiesību akta finanšu pārskata pielikumā (iekšējo noteikumu V pielikums), kurš starpdienestu konsultāciju vajadzībām tiek augšupielādēts sistēmā DECIDE. miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) Gads

N Gads

N+1 Gads

N+2 Gads

N+3 Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) KOPĀ ĢD: <…….> • Cilvēkresursi • Citi administratīvie izdevumi KOPĀ <….> ĢD Apropriācijas KOPĀ apropriācijas

7. IZDEVUMU KATEGORIJĀ

daudzgadu finanšu shēmā (Saistību summa = maksājumu summa)

3.2.2. Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz administratīvajām apropriācijām –☒Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas administratīvās apropriācijas –◻ Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas administratīvās apropriācijas: miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) Gads

2023 Gads

2024 Gads

2025 Gads

2026 Gads

2027 KOPĀ 7. IZDEVUMU KATEGORIJA

daudzgadu finanšu shēmā Cilvēkresursi Citi administratīvie izdevumi Starpsumma – 7. IZDEVUMU KATEGORIJA

daudzgadu finanšu shēmā Ārpus daudzgadu finanšu shēmas

7. IZDEVUMU KATEGORIJAS Cilvēkresursi p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Pārējie

administratīvie izdevumi p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Starpsumma

ārpus daudzgadu finanšu shēmas

7. IZDEVUMU KATEGORIJAS KOPĀ p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Aplēstās cilvēkresursu vajadzības –☒ Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgi cilvēkresursi –◻Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgi šādi cilvēkresursi: Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu 2023 2024 2025 Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) • Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) 20 01 02 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) 20 01 02 03 (Delegācijas) 01 01 01 01 (Netiešā pētniecība) 01 01 01 11 (Tiešā pētniecība) Citas budžeta pozīcijas (norādīt) • Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu: FTE) 20 02 01 (AC, END, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) 20 02 03 (AC, AL, END, INT un JED delegācijās) 14 01 06 – galvenajā mītnē – delegācijās 01 01 01 02 (AC, END, INT – netiešā pētniecība) 01 01 01 12 (AC, END, INT - tiešā pētniecība) Citas budžeta pozīcijas (norādīt) KOPĀ • Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu: FTE) - AC, AL, END, INT un JED Cita budžeta pozīcija: Piešķirtie ieņēmumi Finansēts no piešķirtajiem ieņēmumiem – galvenajā mītnē Finansēts no piešķirtajiem ieņēmumiem – delegācijā KOPĀ XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. Nepieciešamie cilvēkresursi tiks nodrošināti, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

Veicamo uzdevumu apraksts: Ierēdņi un pagaidu darbinieki Ārštata darbinieki 3.2.3. Saderība ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu Aizdevumus finansēs no ES aizņēmumiem finanšu tirgos. –◻pilnībā pietiek ar līdzekļu pārvietošanu daudzgadu finanšu shēmas (DFS) attiecīgajā izdevumu kategorijā Aprakstiet, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas. Lielas pārplānošanas gadījumā sniedziet Excel tabulu. –◻ jāizmanto no DFS attiecīgās izdevumu kategorijas nepiešķirtās rezerves un/vai īpašie instrumenti, kas noteikti DFS regulā Paskaidrojiet, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas un budžeta pozīcijas, atbilstošās summas un instrumentus, kurus ierosināts izmantot. –☒ jāpārskata DFS Iniciatīvai nepieciešams DFS regulas mērķtiecīgs pielāgojums, lai aizdevumus Ukrainai varētu papildināt ar garantiju no ES budžeta rezerves, t. i., budžeta telpas, kas pārsniedz daudzgadu finanšu shēmas (DFS) maksājumu maksimālo apjomu, nepārsniedzot pašu resursu maksimālos apjomus. Tas nodrošinās augsta līmeņa aizsardzību un pārliecību ieguldītājiem, ļautu izvairīties no dārgas valsts garantiju izveides, nemainot DFS apjomu vai maksimālos apjomus. Tādēļ Regulā (ES, Euratom) 2020/2093 ir jāizdara daži grozījumi, kas ļaus iespējamās saistības, kas izriet no finansiālās palīdzības Ukrainai, pielīdzināt finansiālajai palīdzībai dalībvalstīm. Ar šādu ierobežotu grozījumu netiek pārskatīti 2021.–2027. gada DFS piemērojamie maksimālie apjomi. 3.2.4. Trešo personu iemaksas Priekšlikums/iniciatīva: –☒ neparedz trešo personu līdzfinansējumu –◻paredz trešo personu sniegtu līdzfinansējumu atbilstoši šādai aplēsei: Apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) Gads

N Gads

N+1 Gads

N+2 Gads

N+3 Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) Kopā Norādīt līdzfinansētāju struktūru KOPĀ līdzfinansētās apropriācijas





3.3. Aplēstā ietekme uz ieņēmumiem –◻ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus. –☒Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē: