LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 07.11.2005 
COM(2005) 543 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS  
PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTA M UN EIROPAS EKONOMIKAS UN 
SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI 
par ES kop ējā iekšējo cenu noteikšanas foruma darb ību saistībā ar iekšējo cenu 
noteikšanas dokument āciju asoci ētiem uzņēmumiem ES 
Priekšlikums 
RĪCĪBAS KODEKSAM 
par iekšējo cenu noteikšanas dokument āciju asoci ētiem uzņēmumiem ES 
(iesniegusi Komisija) 
 
LV 2   LV KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS  
PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTA M UN EIROPAS EKONOMIKAS UN 
SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI 
par ES kop ējā iekšējo cenu noteikšanas foruma darb ību saistībā ar iekšējo cenu 
noteikšanas dokument āciju asoci ētiem uzņēmumiem ES 
1. I EVADS  
1. Š ā paziņojuma mērķis ir inform ēt par ES kop ējā iekšējo cenu noteikšanas foruma 
(KICNF) veikto laika posm ā no 2004. gada janv āra līdz 2005. gada maijam saist ībā 
ar iekšējo cenu noteikšanas dokument āciju asoci ētiem uzņēmumiem ES un sniegt 
Komisijas izdar ītos secinājumus, pamatojoties uz foruma darbu.  
2. P RIEKŠV ĒSTURE  
2. P ēc pētījuma par „Uz ņēmējdarbības aplikšanu ar nodok ļiem iekš ējā tirgū”1 
2001. gada pazi ņojumā „Ceļā uz iekš ējo tirgu bez š ķēršļiem– strat ēģija, lai 
uzņēmumu darb ībām nodrošin ātu ES konsolid ētu uzņēmuma pe ļņas nodokļa bāzi”2 
Komisija ierosin āja izveidot „ES Kop ēju iekšējo cenu noteikšanas forumu”. Padome 
2002. gada 11. mart ā pieņēma secinājumus, atbalstot šo priekšlikumu.  
Komisija 2002. gada j ūnijā oficiāli izveidoja forumu, kur ā ietilpst viens eksperts no 
katras dal ībvalsts nodok ļu administr ācijas un 10 uz ņēmējdarbības eksperti. 
Kandidātvalstu un ESAO sekretari āta pārstāvjiem forum ā ir novērotāju statuss. 
Foruma sēžu protokolu kopsavilkumi ir pieejami Komisijas m ājas lapā3. 
3. Padomes secin ājumos min ēts arī tas, ka forums str ādā pēc vienprātības principa un 
atbilstoši ESAO vadl īnijām par iekš ējo cenu noteikšanu pie ņem pragm ātiskus, 
juridiski nesaistošus risin ājumus, lai tiktu gal ā ar praktisk ām problēmām, kas iekš ējo 
cenu prakses rezult ātā radušās ES.  
4. Forums pirmo reizi tik ās 2002. gada oktobr ī un vienoj ās par divu gadu darba 
programmu.  
5. Svar īgākie sasniegumi foruma pirm ā termiņa darbības laikā bija secin ājumi un 
ieteikumi saist ībā ar Š ķīrējtiesas konvenciju (1990. gada 23. j ūlija 
Konvencija 90/436/EEK par nodok ļu dubultās uzlikšanas nov ēršanu saist ībā ar 
asociēto uzņēmumu pe ļņas koriģēšanu) un dažiem jaut ājumiem par savstarp ējas 
                                                 
1 „Uzņēmējdarbības aplikšana ar nodok ļiem iekšējā tirgū”, Komisijas dienestu darba dokuments,  
SEK(2001) 1681, 23.10.2001. 
2 Komisijas pazi ņojums Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu 
komitejai „Ce ļā uz iekšējo tirgu bez š ķēršļiem– strat ēģija, lai uz ņēmumu darb ībām ES nodrošin ātu 
konsolidētu uzņēmuma peļņas nodokļa bāzi” KOM(2001) 582 gal īgais, 23.10.2001. 
3 http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/taxa tion/company_tax/transf er_pricing/index_en.htm  
 
LV 3   LV vienošanās proced ūrām dalībvalstu nosl ēgtajos līgumos par nodok ļu dubulto 
neuzlikšanu. 
6. Foruma secin ājumi un ieteikumi bija Komisijas pazi ņojuma4pamatā, ko public ēja 
2004. gada 23. apr īlī, par foruma darb ību no 2002. gada oktobra l īdz 2003. gada 
decembrim, iek ļaujot arī priekšlikumu par r īcības kodeksu, lai efekt īvi varētu īstenot 
Šķīrējtiesas konvenciju un dažus savstarp ējas vienošan ās proced ūras aspektus 
dalībvalstu nosl ēgtajos līgumos par nodok ļu dubulto neuzlikšanu. Ierosin āto rīcības 
kodeksu Padome pie ņēma 2004. gada 7. decembr ī. 
7. Ņemot vērā konstrukt īvos rezult ātus un svar īgus, bet v ēl neatrisin ātus jautājumus 
foruma darba programm ā, Komisija 2004. gada decembr ī pagarināja tā mandātu vēl 
uz diviem gadiem (no 2005. gada janv āra līdz 2006. gada decembrim).  
3. ES  KOPĒJĀ IEKŠĒJO CENU NOTEIKŠANAS FORUMA DARB ĪBAS NO 2004. GADA 
JANVĀRA LĪDZ 2005. GADA MAIJAM  
8. Zi ņojums par foruma darb ībām, ko vienpr ātīgi pieņēma 2005. gada maij ā un kas 
attiecas uz iekš ējo cenu noteikšanas dokument ācijas pras ībām, ir iekļauts dienestu 
darba dokument ā5. Ziņojumā ir apkopotas foruma apspriedes. Zi ņojumā ir konstat ēts, 
ka standartiz ēta un da ļēji centraliz ēta iekšējo cenu noteikšanas dokument ācija 
asociētiem uzņēmumiem ES var sniegt labumu vienota tirgus att īstībā. 
9. Iekš ējo cenu noteikšanas dokument ācijas asoci ētiem uzņēmumiem ES p ārbaude bija 
galvenais foruma pas ākums no 2004. gada janv āra līdz 2005. gada maijam. Tika 
konstatēts, ka dokument ācijas pras ības ES ir pieaugušas un past āv būtiskas 
dokument ācijas prasību atšķirības dalībvalstīs.  
10. Tas, ka past āv atšķirīgas dokument ācijas pras ības iekšējā tirgū, apgrūtina darbu tam 
dalībvalsts uz ņēmumam, kurš v ēlas izveidot un/vai veikt uz ņēmējdarbību ar saist ītu 
uzņēmumu cit ā dalībvalstī. Atseviš ķas dokument ācijas sagatavošana daž ādās 
dalībvalstīs ir ekonomiski neizdev īga. Šīs problēmas jo īpaši var ietekm ēt mazos un 
vidējos uzņēmumus. 
11. Lai uzlabotu situ āciju, forums noteica daž ādas pieejas dokument ācijas pras ībām un, 
ņemot vērā visus par un pret, jo īpaši tiesisko noteikt ību un elast ību, nolēma 
izvēlēties standartiz ētu „ES iekš ējo cenu noteikšanas dokument ācija” (EU TPD) 
pieeju. Galven ās „ES iekš ējo cenu noteikšanas dokument ācijas” iez īmes ir 
dokument ācijas pras ību standartiz ācija, kas vajadz īga nodok ļu administr ācijai, lai 
veiktu riska nov ērtēšanu, un sa ņemtu nepieciešamo inform āciju uzņēmumu grupas 
iekšējo cenu noteikšanas nov ērtēšanai; iesp ēja dokument ācijas pamatda ļas 
(„pamatfails”) centraliz ēt uzņēmumu grupas l īmenī; un tādas inform ācijas par kop ēju 
standartiz ētu iekšējo cenu noteikšanu pieejam ība visām attiecīgajām dalībvalstīm, 
kas attiecas uz starptautiska koncerna visiem saist ītiem uzņēmumiem ES. 
                                                 
4 KOM(2004) 297 gal īgais, 23.4.2004: „Pazi ņojums par ES KICNF darb ību no 2002. gada oktobra l īdz 
2003. gada decembrim un priekšlikumu par r īcības kodeksu, lai efekt īvi varētu īstenot Šķīrējtiesas 
konvenciju (90/436/EEK 1990. gada 23. j ūlijs).” 
5 SEK(2005) Zi ņojums par iekš ējo cenu noteikšanas dokument āciju, ko sagatavoja ES Kop ējais iekšējo 
cenu noteikšanas forums. 
 
LV 4   LV 12. Forum ā apsprieda ar ī datu bāzes izmantošanu, sal īdzināmu datu mekl ēšanai, 
jautājumu par riska nov ērtējumu un priekšlikumus par visp ārīgiem ieteikumiem 
attiecībā uz dokument ācijas termi ņiem un sagatavošanu, dar ījumu apvienošanu, 
dokument ācijas pras ību vienkāršošanu MVU, valodas pras ībām, sodiem saist ībā ar 
dokument ācijas pras ību neiev ērošanu, dokument ācijas noteikumu piem ērošanu 
pastāvīgiem dibin ājumiem un par Š ķīrējtiesas konvencijas atk ārtotu stāšanos spēkā 
no 2004. gada 1. novembra. 
3.1. Datu b āzes izmantošana sal īdzināmu datu mekl ēšanai 
13. Nodok ļu maksātājam un nodok ļu administr ācijai ir vair ākas iespējas pierādījumu 
iegūšanai par god īgas konkurences principu uz ņēmumu grupas iekš ējos darījumos. 
Tajās ietilpst virkne uz ņēmumā vai uzņēmumu grup ā viegli pieejamu inform ācijas 
avotu (iekš ējās salīdzināšanas elementi), k ā arī ārēji salīdzināti dati, ko var ieg ūt no 
dažādiem inform ācijas avotiem, tostarp mekl ējot datu b āzēs, ja tās atbilst 
salīdzināšanas pras ībām un noteikumiem par dar ījumu apvienošanu. Forums 
vienojās, ka nodok ļu administr ācijām, vērtējot iekšējo un ārējo datu sal īdzināšanu, 
katrā gadījumā jāņem vērā konkrētie fakti un apst ākļi. Piemēram, salīdzināmie dati, 
kas ir Viseiropas datu b āzēs, automātiski nav j ānoraida. Ārējo datu izmantošana 
salīdzināšanā kā tāda nevar b ūt par iemeslu, lai nodok ļu maksātājam piem ērotu sodu 
par dokument ācijas prasību nepild īšanu.  
3.2. Riska nov ērtējums 
14. Globaliz ācija rada sarež ģījumus nodok ļu jautājumos un apgr ūtina nodok ļu 
administr āciju spēju izsekot tirdzniec ības un ien ākumu plūsmai. Līdz ar ārzemēs 
gūto ienākumu veida un apjoma iev ērojamu pieaugamu, globaliz ācija arī mazina 
nodokļu administr āciju spēju pārbaudīt nodokļu maksātāju iekšējo cenu noteikšanas 
pareizību. Ņemot vērā, ka pieejamie resurs i ir ierobežoti, nodok ļu administr ācijām 
jāpalielina to efektivit āte. Savuk ārt uzņēmumi saskaras ar daž ādām un bieži vien 
daudzpus īgām dokument ācijas pras ībām un tiem aizvien vair āk piemēro sodus par 
minēto dokument ācijas pras ību vai god īgas konkurences principa neiev ērošanu. 
Tādējādi forumā apsprieda jaut ājumu par riska nov ērtējumu dokument ācijas pras ību 
kontekstā gan no nodok ļu administr ācijas, gan no uz ņēmumu redzes viedok ļa un 
noteica īpašus un kop ējus mērķus. 
15. Nodok ļu administr ācijām riska nov ērtējums ir vissvar īgākais instruments gad ījumu 
atlasē un īpašās izmeklēšanās, un nodok ļu revīzijās. Uzņēmumu gad ījumā riska 
novērtējums var pal īdzēt nodokļu maksātājiem savlaic īgi pievērst uzman ību „riska” 
darījumiem, kam ir vajadz īgi sīkāki paskaidrojumi un dokument ācija, un uzlabot 
piemēroto iekšējo cenu noteikšanas sist ēmu. 
16. Kop ējais riska p ārvaldības mērķis ir pal īdzēt uzņēmumam vai nodok ļu 
administr ācijai noteikt, k āds ir atbilstošs ieguld ījumu un izmaksu apjoms īpašos 
apstākļos, lai var ētu noteikt god īgas konkurences rezult ātu asociētu uzņēmumu 
darījumos, un k ā ir jāsaglabā pierādījumi, lai pier ādītu šo rezult ātu. Citiem v ārdiem 
runājot, riska nov ērtējums nodok ļu administr ācijām, gan uz ņēmumiem ļauj pēc 
iespējas efektīvāk piešķirt un izmantot to ierobežotos resursus.  
17. Forum ā secināja, ja būtu vairāk kopīgas izpratnes par riska nov ērtējuma būtību 
uzņēmumos un nodok ļu administr ācijās, tad tas daudz vair āk palīdzētu attiecīgajām 
 
LV 5   LV pusēm. Uzskata, ka vienota proced ūra nodokļu risku pārskatīšanai ar uz ņēmumu jo 
īpaši palīdzētu jautājumos par iekš ējo cenu noteikšanu.  
18. Forum ā izvērtēja riska nov ērtējuma procesu, p ārskatīja riska rādītājus un pak āpes un 
izskatīja iespēju pieņemt riska nov ērtējuma proced ūru ES l īmenī un riska 
novērtējuma standartveidlapas iesp ējamās priekšroc ības. Bet laika tr ūkuma dēļ riska 
novērtējums netika izskat īts līdz galam, un forum ā nolēma izskat īt svarīgāku 
jautājumu par iekš ējo cenu noteikšanas dokument āciju asoci ētiem uzņēmumiem ES.  
3.3. ES iekš ējo cenu noteikšanas dokument ācija: pieejas apraksts 
19. Kop ēju ES līmeņa pieeju attiec ībā uz dokument ācijas pras ībām uzskat īja par 
izdevīgu gan nodok ļu maksātājiem, samazinot atbilst ības izmaksas un sodu 
piemērošanu saist ībā ar pras ību neiev ērošanu, gan nodok ļu administr ācijām 
uzlabotas p ārredzamības un saska ņotības ziņā. Līdz ar to forum ā analizēja dažādu 
kopēju iespējamo pieeju potenci ālu un priekšroc ības dokument ācijas pras ībās, t.i. 
„paraugpraksi”, „standartiz ētu dokument āciju” un „centraliz ētu (globālā līmenī 
integrēta) dokument āciju”. Forums apsprieda šo jaut ājumu, ņemot vērā Klusā okeāna 
valstu nodok ļu administr āciju asoci ācijas (PATA) pieredzi un ESDO iekš ējo cenu 
noteikšanas vadl īnijas starptautiskiem uz ņēmumiem un nodok ļu administr ācijām, ar 
mērķi panākt līdzsvaru starp nodok ļu administr āciju tiesībām saņemt no nodok ļu 
maksātājiem vajadz īgo inform āciju, lai izv ērtētu, vai nodok ļu maksātājs iekšējās 
cenas ir noteicis god īgas konkurences apst ākļos, un nodok ļu maksātāja atbilstības 
izmaksām. 
20. Ņemot vērā visas standartiz ētas un centraliz ētas pieejas priekšroc ības un trūkumus, 
forums izstr ādāja jaunu pieeju – „ES iekš ējo cenu noteikšanas dokument āciju” (ES 
TDP), kur ā apvienoti standartiz ētās dokument ācijas un centraliz ētās (globālā līmenī 
integrēta) dokument ācijas pieejas aspekti. Min ētā pieejā ir divas da ļas: vienā daļā ir 
dokument ācija, kur ir standartiz ēta inform ācija, kas atbilst visiem ES uz ņēmumu 
grupu dal ībniekiem („pamatfails”), un otr ā daļā ir vair āki standartiz ētas 
dokument ācijas komplekti, katr ā ir atbilstoša inform ācija par konkr ēto valsti 
(„attiecīgai valstij rakstur īga dokument ācija”). Šīs pieejas b ūtība ir tāda, ka 
starptautiskam uz ņēmumu koncernam ir standartiz ēta un saska ņota dokument ācija 
(„pamatfails” ir papildin āts ar „attiec īgai valstij rakstur īgu dokument āciju”) 
uzņēmuma līmenī. 
21. „Pamatfail ā” ir jāatspoguļo uzņēmuma reālā ekonomisk ā situācija un jānodrošina 
uzņēmuma „pl āns” un iekš ējo cenu noteikšanas sist ēma, kas atbilstu vis ām 
attiecīgajām ES dal ībvalstīm. „Pamatfails” un „attiec īgai valstij rakstur īga 
dokument ācija ” veido kop ējo dokument āciju par atbilstošo ES dal ībvalsti. 
22. Šaj ā pieejā jāietver visi grupas uz ņēmumi, kas ir dibin āti ES, kā arī kontrolētie 
darījumi starp uz ņēmumiem ārpus ES un Eiropas Savien ībā reģistrētajiem grupas 
uzņēmumiem. 
23. „ES iekš ējo cenu noteikšanas dokument ācija” kalpo gan k ā pamatinform ācija, lai 
novērtētu starptautiska uz ņēmumu koncerna grupas iekš ējo cenu noteikšanu, gan k ā 
riska nov ērtējuma instruments, lai nodok ļu maksātāji noteiktu dar ījumus, kam 
vajadzīgi sīkāki paskaidrojumi un dokument ācija, un lai nodok ļu administr ācijas 
varētu to izmantot gad ījumu atlas ē, un kā sākumpunkts uz ņēmuma iekš ējo cenu 
 
LV 6   LV noteikšanas p ārbaudē. Tas var ētu sekmēt dokument ācijas kvalit ātes uzlabošanu un 
veicināt nodokļu maksātāju atbilst ību iekšējo cenu noteikšanas dokument ācijas 
prasībām ES dal ībvalstīs. Tādējādi tiktu nov ērsta nodok ļu dubulta uzlikšanas iesp ēja 
un sodu par neatbilst ību dokument ācijas pras ībām piemērošana. Š īs pieejas galven ā 
priekšrocība attiecībā uz nodok ļu administr ācijām ir tāda, ka vis ām iesaist ītajām 
nodokļu administr ācijām ir pieeja vienai kop ējai pamatfail ā esošajai dokument ācijai 
un inform ācijai. 
24. Š ī pieeja ir sam ērā elastīga attiec ībā uz nodok ļu maksātājiem un nodok ļu 
administr ācijām, jo nodok ļu maksātājiem tā nav oblig āti jāizmanto, bet dal ībvalstis 
var izlemt nepiepras īt iekšējo cenu noteikšanas dokument āciju vispār vai arī pieņemt 
iekšējo cenu noteikšanas dokument ācijas pras ības, kuru izpildei ir vajadz īgs mazāk 
informācijas un dokumentu nek ā ES iekš ējo cenu noteikšanas dokument ācijas 
paņēmienā. 
25. Starptautisks uz ņēmumu koncerns, kas izv ēlas ES iekš ējo cenu noteikšanas 
dokument āciju, parasti piem ēro šo pieeju kop īgi visiem asoci ētiem uzņēmumiem, uz 
kuriem attiecas iekš ējo cenu noteikšanas noteikumi. Tom ēr dažās starptautisku 
uzņēmumu koncernu grup ās ir decentraliz ēta organiz ācijas, tiesisk ā vai darb ības 
struktūra, vai tās sastāvā ietilpst vair ākas lielas noda ļas, kurās ir pilnīgi atšķirīgas 
produktu l īnijas un iekš ējo cenu noteikšanas politikas. Citos gad ījumos starptautiska 
uzņēmumu koncerna grupas noda ļās nav starpuz ņēmuma dar ījumu. „ES iekš ējo cenu 
noteikšanas dokument ācijas” ieviešana var b ūt laikietilp īga starptautiska uz ņēmumu 
koncerna grup ā vai nesen īpašumā iegūtā uzņēmumā. Visos iepriekšmin ētajos 
gadījumos viens atseviš ķs pamatfails, kas ietver visus ES uz ņēmumu grupu 
dalībniekus, var ētu būt nepiemērots. Pamatotos gad ījumos starptautiskam uz ņēmumu 
koncernam ir j āatļauj izveidot vair āk nekā vienu pamatfailu vai neiek ļaut īpašus 
uzņēmuma grupas locek ļus ES iekš ējo cenu noteikšanas dokument ācijā. 
26. Starptautiska uz ņēmumu koncerna grupai dokument ācijas mērķiem nav patva ļīgi 
jāizvēlas vai jānoraida ES iekš ējo cenu noteikšanas dokument ācijas pieeja, bet gan 
jāsaglabā dokument ācijas politik ā saskaņotība un nep ārtrauktība. Tādējādi, 
starptautiskam uz ņēmumu koncernam, pie ņemot ES iekš ējo cenu noteikšanas 
dokument āciju, tas jāveic tā, lai šī pieeja katru gadu b ūtu saskaņota visā ES. 
27. Dal ībvalstīm jāizlemj, kā īstenot ES iekš ējo cenu noteikšanas dokument ācijas pieeju 
valsts līmenī, piemēram, ar likumdošanu, pamatnost ādnēm, administrat īvo praksi, 
utt., lai nodrošin ātu šīs dokument ācijas pieejas pie ņemšanu valsts l īmenī. ES iekšējo 
cenu noteikšanas dokument ācijas pieeja j āīsteno pēc elastības principa, k ā arī jāņem 
vērā attiecīgā uzņēmuma īpašā situācija. Jo īpaši nelieliem uz ņēmumiem un 
uzņēmumiem ar maz āk sarežģītu struktūru (tostarp MVU) nav j āpieprasa izveidot 
tādu dokument ācijas apjomu vai sarež ģītības pakāpi, kādu var piepras īt no lielākiem 
uzņēmumiem un uz ņēmumiem ar sarež ģītāku struktūru. 
28. Pamatfails ir j āsniedz un j āpieņem valod ā, kas ir saprotama attiec īgajās dalībvalstīs. 
Pamatfaila tulkojums j ānodrošina tikai p ēc pieprasījuma. Attiec īgai valstij rakstur īga 
dokument ācija par ir j āsagatavo valod ā, ko īpaši norādījusi attiec īgā dalībvalsts, pat 
ja nodok ļu maksātājs ir izv ēlējies dokument āciju par attiec īgo valsti saglab āt 
pamatfail ā. 
 
LV 7   LV 29. Nodok ļu maksātājs ES iekš ējo cenu noteikšanas dokument āciju iesniedz nodok ļu 
administr ācijai tikai nodok ļu revīzijas sākumā vai pēc piepras ījuma. Tom ēr katrai 
dalībvalstij saska ņā ar tās likumdošanu ir ties ības piepras īt nodokļu maksātājam pēc 
īpaša piepras ījuma vai nodok ļu revīzijas laik ā sniegt vair āk inform ācijas un 
dokumentu, nek ā tas ir min ēts ES iekš ējo cenu noteikšanas dokument ācijā. 
30. Dal ībvalstis nepiem ēro sodus par dokument ācijas pras ību neievērošanu, ja nodok ļu 
maksātāji labticīgi, atbilstoš ā veidā un savlaic īgi cenšas iev ērot minētās ES iekš ējo 
cenu noteikšanas dokument ācijas pras ības vai dal ībvalstu iekš ējās dokument ācijas 
prasības un piem ērot to dokument āciju atbilst īgi, lai noteiktu transfertcenas god īgos 
konkurences apst ākļos.  
31. Nodok ļu maksātājiem nepiem ēro sodus par sadarb ības prasību neievērošanu, ja vi ņi 
ir piekrituši pie ņemt ES iekš ējo cenu noteikšanas dokument ācijas pieeju un 
nodrošināt pēc īpaša piepras ījuma vai nodok ļu revīzijas laik ā attiecīgā veidā un 
savlaicīgi papildu inform āciju un dokumentus, kas nav ES iekš ējo cenu noteikšanas 
dokument ācijā.  
3.4. Š ķīrējtiesas konvencijas atk ārtota stāšanās spēkā 
32. P ēc tam, kad visas dal ībvalstis bija ratific ējušas, Šķīrējtiesas konvencijas protokols, 
kas atkārtoti stājās spēkā 2004. gada 1. novembr ī (ar atpaka ļejošu spēku no 
2000. gada 1. janv āra), cita starp ā pagarināja konvencijas sp ēkā esību uz pieciem 
gadiem. 
33. Iev ērojot dalībvalstu atš ķirīgās nostājas pārejas period ā, kad ne visas dal ībvalstis to 
ratificēja (sk. foruma pirm ā ziņojuma6 1. pielikumu), un apspriežot daž ādas 
problēmas saist ībā ar šā dokumenta atk ārtotu stāšanos spēkā, jo īpaši ņemot vērā 
nodokļu režīmu saistībā ar tiesved ībā esošām lietām, foruma dal ībnieki uzskat īja, ka 
ir lietderīgi rast kop ējus risinājumus un nodrošin āt nodokļu maksātāju tiesisko 
noteiktību. 
34. Atbildes uz anketas jaut ājumiem par savstarp ējas vienošan ās procedūrām tiesved ībā 
esošās lietās saskaņā ar ES Šķīrējtiesas konvenciju, ko nos ūtīja dalībvalstu nodok ļu 
administr ācijām, liecināja, ka uz 2004. gada 31. decembri kop ā bija 109 tiesved ībā 
esošas lietas. No š īm lietām 64 gad ījumos atv ēlētais laiks savstarp ējas vienošan ās 
procedūrām ir pārsniedzis divus gadus, un 24 gad ījumos nodok ļu maksātājs ir 
iesniedzis piepras ījumu pirms 2000. gada 1. janv āra, kas noz īmē, ka šīs lietas tiek 
izskatītas vairāk nekā piecus gadus (ja vien divu gadu termi ņš nav pagarin āts saskaņā 
ar Šķīrējtiesas konvencijas 7. panta 4. punktu). 
35. Anketas rezult āti skaidri nor āda, cik svar īgs ir foruma darbs pie r īcības kodeksa, lai 
efektīvi varētu īstenot Šķīrējtiesas konvenciju7. Līdz ar to dal ībvalstis tiek aicin ātas 
                                                 
6 Komisijas pazi ņojums Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu 
komisijai par ES Kop ējā iekšējo cenu noteikšanas foruma darb ību saistībā ar uzņēmējdarbības 
aplikšanas ar nodok ļiem jomā no 2002. gada oktobra l īdz 2003. gada decembrim un priekšlikumu par 
rīcības kodeksu, lai efekt īvi varētu īstenot Šķīrējtiesas konvenciju (90/436/EEK 1990. gada 23. j ūlijs) 
(KOM (2004) 297 gal īgais 2004. gada 23. apr īlis). 
7 1990. gada 23. j ūlija Konvencija 90/436/EEK par nodok ļu dubultās uzlikšanas nov ēršanu saist ībā ar 
asociēto uzņēmumu peļņas koriģēšanu, OV L 255, 20.8.1990., 10.-24. lpp. 
 
LV 8   LV paātrināt savstarp ējas vienošan ās par tiesved ībā esošām lietām saskaņā ar Šķīrējtiesas 
konvenciju, it īpaši attiec ībā uz tām lietām, kuras izskatot, ir pag ājuši vairāk nekā 
divi gadi. Min ētās dalībvalstis saist ībā ar 24 gad ījumiem, kad nodok ļu maksātājs ir 
iesniedzis piepras ījumu pirms 2000. gada 1. janv āra, ir aicin ātas nekav ējoties 
izveidot padomdev ēju komiteju un iesniegt lietas š ķīrējtiesā, lai steidzami nov ērstu 
nodokļu dubultu uzlikšanu.  Gadījumā ja nodok ļu maksātājs ir iesniedzis 
pieprasījumu pirms 2004. gada 1. novembra, saska ņā ar protokolu par pagarin āšanu 
process šķīrējtiesā (konvencijas otr ā fāze) ir jāuzsāk šādi (ja vien divu gadu termi ņš 
nav pagarin āts saskaņā ar konvencijas 7. panta 4. punktu): 
– lietās, kur savstarp ējās vienošan ās procedūra tika uzs ākta agrāk nekā 
divus gadus pirms 2004. gada 1. novembra: tikl īdz protokols ir st ājies 
spēkā, t.i., drīz pēc 2004. gada 1. novembra, un 
– lietās, kur savstarp ējās vienošan ās procedūra tika uzs ākta vēlāk nekā 
divus gadus pirms 2004. gada 1. novembra: divus gadus p ēc savstarp ējās 
vienošanās procedūras uzsākšanas. 
3.5. Foruma darba programma n ākotnē 
36. Foruma dal ībnieki 2004. gada 14. decembra san āksmē vienojās apspriest š ādus 
jautājumus 2005. un 2006. gad ā: 
• alternatīvas proced ūras strīdu novēršanai un izš ķiršanai (tostarp iepriekš ēja 
vienošanās par iekš ējo cenu noteikšanu (Advanced Pricing Agreement) un 
iepriekšējas konsult ācijas); 
• procentu likmes un sodi attiec ībā uz iekšējo cenu noteikšanas kori ģēšanu; 
• daži savstarp ējas vienošan ās un šķīrējtiesas procesa mijiedarb ības aspekti 
administrat īvu pārsūdzību un pārsūdzību tiesas procesa gad ījumā; un 
• grāmatvedības sistēmu ietekme iekš ējo cenu noteikšan ā (labāk saskaņotu un 
integrētu grāmatvedības sistēmu rezult āti un iespējas iekšējo cenu noteikšan ā). 
3.6. Uzraudz ība 
37. Foruma dal ībnieki arī vienojās palīdzēt Komisijai uzraudz īt, kā dalībvalstis iev ēro 
rīcības kodeksu attiec ībā uz Šķīrējtiesas konvencijas efekt īvu īstenošanu un k ā tās 
ratificē Konvenciju par desmit jauno dal ībvalstu pievienošanos Š ķīrējtiesas 
konvencijai8. Tas ļaus novērtēt šo dokumentu efektivit āti, novēršot nodok ļu dubulto 
uzlikšanu saist ībā ar asociēto uzņēmumu peļņas koriģēšanu.  
4. KOMISIJAS SECIN ĀJUMI  
38. Ņemot vērā iepriekšmin ēto ziņojumu par foruma darb ību, Komisija v ēlreiz var paust 
apmierinātību ar tajā paveikto. Dal ībvalstu un uz ņēmējdarbības eksperti ir apskat ījuši 
                                                 
8 OV vēl nav public ēts. 
 
LV 9   LV dažādus jautājumus atv ērtā un konstrukt īvā veidā un ierosin ājuši praktiskus 
priekšlikumus un ieteikumus to risin āšanai.  
39. Komisija uzskata, ka forum ā sasniegtais saist ībā ar iekšējo cenu noteikšanas 
dokument āciju ir praktisks to probl ēmu risin ājums, kuras rodas b ūtisku 
dokument ācijas pras ību atšķirību dēļ starp dal ībvalstīm, kā minēts Komisijas 
pētījumā par Uzņēmējdarbības aplikšanu ar nodok ļiem iekšējā tirgū. Pateicoties 
kopējai iekšējo cenu noteikšanas dokument ācijas pieejai, var ētu samazin āties 
atbilstības izmaksas un palielin āties saska ņotība iekšējo cenu noteikšanas 
dokument ācijas prasībās ES. 
40. Komisija uzskata, ka ES iekš ējo cenu noteikšanas dokument ācija ir visatbilstoš ākā 
un efektīvākā pieeja min ēto cenu noteikšanas dokument ācijai, pieaugot p ārrobežu 
tirdzniecības darījumiem uz ņēmumu grupas iekšien ē ES. Šī pieeja mazin ās nodokļu 
radītos šķēršļus pārrobežu saimnieciskaj ās darbībās iekšējā tirgū. 
41. Komisija piln ībā atbalsta foruma otraj ā ziņojumā minētos secin ājumus un 
ierosinājumus. Pamatojoties uz šo zi ņojumu, Komisija ir izstr ādājusi priekšlikumu 
rīcības kodeksam par iekš ējo cenu noteikšanas dokument āciju asoci ētos uzņēmumos 
ES. 
42. Komisija aicina Padomi pie ņemt ierosin āto priekšlikumu r īcības kodeksam par 
iekšējo cenu noteikšanas dokument āciju asoci ētiem uzņēmumiem ES un dal ībvalstis 
ātri ieviest r īcības kodeks ā iekļautos ieteikumus to ties ību aktos vai administrat īvajos 
noteikumos. 
43. Komisija ar ī pilnībā atbalsta jauno darba programmu, par ko 2004. gada decembra 
sanāksmē ir vienojušies foruma dal ībnieki, un cer uz b ūtisku progresu, lai izvair ītos 
un atrisin ātu strīdus par nodok ļiem. Tikl īdz forums b ūs pabeidzis savu darbu, 
Komisija sniegs zi ņojumu šā jautājuma sakar ā. 
44. Dal ībvalstis katru gadu ir aicin ātas ziņot Komisijai par jebkuriem pas ākumiem, ko 
tās ir veikušas saist ībā ar min ēto rīcības kodeksu un t ā praktisko darb ību. 
Pamatojoties uz šiem zi ņojumiem, Komisija regul āri pārskatīs šo rīcības kodeksu. 
 
LV 10   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
Ņemot vērā Eiropas Komisijas p ētījumu par „Uz ņēmējdarbības aplikšanu ar nodok ļiem 
iekšējā tirgū”9, Komisija sav ā 2001. gada pazi ņojumā „Ceļā uz iekšējo tirgu bez š ķēršļiem– 
stratēģija, lai uz ņēmumu darb ībām ES nodrošin ātu konsolid ētu uzņēmuma pe ļņas nodok ļa 
bāzi”10 Komisija ierosin āja izveidot „ES Kop ēju iekšējo cenu noteikšanas forumu” (še 
turpmāk: forums). Padome 2002. gada 11. mart ā pieņēma secinājumus, atbalstot šo iniciat īvu. 
Komisija ofici āli izveidoja forumu 2002. gada j ūnijā. 
Komisija pirmo pazi ņojumu11 par foruma darb ību no 2002. gada oktobra l īdz 2003. gada 
decembrim iesniedza 2004. gada apr īlī, un Padome to pie ņēma 2004. gada decembr ī. Tajā bija 
iekļauts rīcības kodekss Š ķīrējtiesas konvencijas12 efektīvai īstenošanai un daži savstarp ējas 
vienošanās procedūras aspekti dal ībvalstu nosl ēgtajos līgumos par dubulto neaplikšanu ar 
nodokļiem. 
Ņemot vērā konstrukt īvos rezult ātus un svar īgus, neatrisin ātus jautājumus foruma darba 
programm ā, Komisija 2004. gad ā nolēma pagarin āt paredzēto divu gadu foruma darb ībai 
sākumposmu l īdz 2006. gada beig ām. 
Iekšējo cenu noteikšanas dokument ācija asoci ētiem uzņēmumiem ES bija otrais svar īgākais 
jautājums darba k ārtībā, ko apsprieda forum ā. Kopēju ES līmeņa pieeju attiec ībā uz 
dokument ācijas pras ībām uzskatīja par izdev īgu gan nodok ļu maksātājiem, jo īpaši samazinot 
atbilstības izmaksas un sodu piem ērošanu saist ībā ar prasību neievērošanu, gan nodok ļu 
administr ācijām uzlabotas p ārredzamības un saska ņotības ziņā. 
Forumā apsprieda labas un efekt īvas dokument ācijas mērķi un saturu, tostarp riska 
novērtējuma priekšroc ības un jaut ājumu par dokument ācijas pamatošanas, sagatavošanas, 
iesniegšanas un uzglab āšanas pien ākumu, jaut ājumu par valodu, kur ā sagatavojama iekš ējo 
cenu noteikšanas dokument ācija, datu b āzes izmantošanu, lai mekl ētu datus sal īdzināšanai, un 
iekšējo cenu noteikšanas dokument ācijas piem ērošanu past āvīgiem dibin ājumiem. 
Apsverot visas tradicion ālo pieeju priekšroc ības un tr ūkumus (paraugprakses kodekss, 
standartiz ēti ES līmeņa dokument ācijas noteikumi un centraliz ēta (globālā līmenī integrēta) 
dokument ācija, jo īpaši tiesisk ās noteiktības un elast ības ziņā), foruma dal ībnieki tom ēr 
uzskatīja, ka jaun ā pieeja ir visatbilstoš ākā, t.i. standartiz ēta „ES iekš ējo cenu noteikšanas 
dokument ācija” (ES ICND). Min ētajā pieejā ir divas da ļas: i) standartiz ēta un sasak ņota 
dokument ācija, kas ir b ūtiska visiem ES uz ņēmumu grupu locek ļiem starptautiska uz ņēmumu 
koncerna grup ā („pamatfails”), un ii) vair ākas standartiz ētas dokument ācijas, kur ās iekļauta 
valstij rakstur īga inform ācija, kas sakr īt ar „pamatfailu”.  
                                                 
9 „Uzņēmumu aplikšana ar nodok ļiem iekšējā tirgū”, Komisijas dienestu darba dokuments,  SEK(2001) 
1681, 23.10.2001. 
10 Komisijas pazi ņojums Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu 
komitejai: „Ce ļā uz iekšējo tirgu bez š ķēršļiem– strat ēģija, lai uz ņēmumu darb ībām ES nodrošin ātu 
konsolidētu uzņēmuma peļņas nodokļa bāzi” KOM(2001) 582 gal īgais, 23.10.2001. 
11 „Pazi ņojums par ES KICNF darb ību no 2002. gada oktobra l īdz 2003. gada decem brim un priekšlikumu 
par rīcības kodeksu, lai efekt īvi varētu īstenot Šķīrējtiesas konvenciju (90/436/EEK 1990. gada 
23. jūlijs).” KOM(2004) 297, gal īgais, 23.04.2004. 
12 1990. gada 23. j ūlija Konvencija 90/436/EEK par nodok ļu dubultās uzlikšanas nov ēršanu saist ībā ar 
asociēto uzņēmumu peļņas koriģēšanu, OV L 255, 20.8.1990., 10.-24. lpp. 
 
LV 11   LV Pieejas galven ās iezīmes ir šādas: i) dokument ācijas pras ību standartiz ācija, kas vajadz īga 
nodokļu administr ācijai, lai veiktu riska nov ērtēšanu un sa ņemtu nepieciešamo inform āciju 
starptautiska uz ņēmumu koncerna grupas iekš ējo cenu noteikšanas nov ērtējumam, ii) iesp ēja 
dokument ācijas pamatda ļas („pamatfails”) centraliz ēt uzņēmumu grupas l īmenī un iii) tādas 
kopējas inform ācijas par standartiz ētu iekšējo cenu noteikšanu pieejam ība visām attiecīgajām 
dalībvalstīm, kas attiecas uz starptautiska uz ņēmumu koncerna visiem saist ītiem ES 
uzņēmumiem. 
Forums 2005. gada maij ā vienbals īgi pieņēma savu zi ņojumu un secin ājumus. Foruma 
paveiktais par iekš ējo cenu noteikšanas dokument āciju ir iek ļauts Komisijas dienestu darba 
dokument ā13. 
Foruma apspriedes un zi ņojums par dokument āciju skaidri nor āda to, ka vis ām pusēm 
(dalībvalstīm un darījumu aprind ām) ir jāsniedz dokuments, kur ir daži ieteikumi iekš ējo cenu 
noteikšanas dokument ācijas jomā.  
Komisija atbalsta foruma otraj ā ziņojumā minētos secinājumus un ieteikumus. Jaun ā pieeja 
samazina atbilst ības izmaksas un paredz iekš ējo cenu noteikšanas jom ā vairāk vienkāršības, 
saskaņotības un pārredzamības. 
Tā kā ierosinātās darbības, proti standartiz ētas un da ļēji centraliz ētas (glob ālā līmenī 
integrēta) dokument ācijas izveidošana attiec ībā uz iekš ējo cenu noteikšanu asoci ētiem 
uzņēmumiem ES, m ērķim ir jāievēro subsidiarit ātes un proporcionalit ātes principi, k ā noteikts 
Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 5. pant ā, un tas uz ņēmumiem nav oblig āts, Komisijas 
priekšlikums par r īcības kodeksu, kas j āpieņem Padomei, tiek uzskat īts par vispiem ērotāko 
juridisko instrumentu. 
                                                 
13 SEK(2005) Zi ņojums par iekš ējo cenu noteikšanas dokument āciju, ko sagatavoja ES Kop ējais iekšējo 
cenu noteikšanas forums. 
 
LV 12   LV Priekšlikums 
RĪCĪBAS KODEKSAM 
par iekšējo cenu noteikšanas dokument āciju asoci ētiem uzņēmumiem ES 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME UN DAL ĪBVALSTU VALD ĪBU PĀRSTĀVJI 
PADOMES SAN ĀKSMĒ, 
ŅEMOT V ĒRĀ Eiropas Komisijas p ētījumu par „Uz ņēmējdarbības aplikšanu ar nodok ļiem 
iekšējā tirgū”14, Komisijas ierosin āto priekšlikumu 2001. gada pazi ņojumā „Ceļā uz iekšējo 
tirgu bez š ķēršļiem – strat ēģija, lai uz ņēmumu darb ībām ES nodrošin ātu konsolid ētu 
uzņēmuma pe ļņas nodok ļa bāzi”15 par „ES Kop ēju iekšējo cenu noteikšanas foruma” 
izveidošanu (še turpm āk forums), Padome 20 02. gada 11. marta secin ājumos atbalst īja šo 
priekšlikumu un foruma izveidošanu 2002. gada j ūnijā, 
TĀ KĀ: 
1. Iekš ējais tirgus ir apgabals bez iekš ējām robežām, kurā tiek garant ēta brīva preču, 
pakalpojumu un kapit āla aprite un personu p ārvietošanās. 
2. Iekš ējā tirgū, kam ir viet ēja tirgus iez īmes, dažādu dalībvalstu asoci ēto uzņēmumu 
darījumiem nevajadz ētu piemērot mazāk labvēlīgus nosac ījumus, sal īdzinot ar tiem, 
ko piemēro līdzīgiem darījumiem starp pašas dal ībvalsts asoci ētiem uzņēmumiem. 
3. Lai iekš ējais tirgus pareizi darbotos, ir ļoti būtiski samazin āt atbilstības izmaksas 
attiecībā uz iekšējo cenu noteikšanas dokument āciju asoci ētos uzņēmumos. 
4. Šis r īcības kodekss sniedz dal ībvalstīm un nodok ļu maksātājiem vērtīgu instrumentu 
standartiz ētas un da ļēji centraliz ētas iekšējo cenu noteikšanas dokument ācijas ES 
īstenošanai, lai vienk āršotu iekš ējo cenu noteikšanas pras ības pārrobežu darb ībās. 
5. Standartiz ēta un daļēji centraliz ēta iekšējo cenu noteikšanas dokument ācija, kas ir 
vajadzīga dalībvalstīs, lai atbalst ītu iekšējo cenu noteikšanu god īgas konkurences 
apstākļos, varētu palīdzēt uzņēmējiem gūt lielāku labumu no iekš ējā tirgus. 
6. Iekš ējo cenu noteikšanas dokument ācija ES ir j āskata kop ā ar ESAO vadl īnijām par 
iekšējo cenu noteikšanu. 
7. Standartiz ētu un daļēji centraliz ētu dokument āciju īsteno pēc elastības principa, k ā arī 
ņemot vērā attiecīgā uzņēmuma īpašo situāciju. 
                                                 
14 „Uzņēmējdarbības aplikšana ar nodok ļiem iekšējā tirgū”, Komisijas dienestu darba dokuments,  
SEC(2001) 1681, 23.10.2001. 
15 Komisijas pazi ņojums Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu 
komitejai: „Ce ļā uz iekšējo tirgu bez š ķēršļiem– strat ēģija, lai uz ņēmumu darb ībām ES nodrošin ātu 
konsolidētu uzņēmuma peļņas nodokļa bāzi” KOM(2001) 582 gal īgais, 23.10.2001. 
 
LV 13   LV 8. Dal ībvalsts var izlemt neieviest iekš ējo cenu noteikšanas dokument ācijas noteikumus 
vispār vai arī noteikt maz ākas iekšējo cenu noteikšanas dokument ācijas pras ības nekā 
šajā rīcības kodeks ā minētās, 
ATZĪSTOT, ka kop ēja ES līmeņa pieeja dokument ācijas pras ībām ir izdev īga gan nodok ļu 
maksātājiem, jo īpaši atbilst ības izmaksu un sodu piem ērošanas saist ībā ar pras ību 
neievērošanu samazin āšanā, gan nodok ļu administr ācijām uzlabotas p ārredzamības un 
saskaņotības ziņā, 
ATBALSTOT Komisijas 2005. gada pazi ņojumu par ES Kop ējā iekšējo cenu noteikšanas 
foruma darb ību uzņēmējdarbības aplikšanas ar nodok ļiem jomā un priekšlikumu r īcības 
kodeksam par iekš ējo cenu noteikšanas dokument āciju asoci ētos uzņēmumos ES, 
UZSVEROT, ka r īcības kodekss ir politiska ap ņemšanās, kas neiespaido dal ībvalstu ties ības 
un pienākumus un attiec īgās dalībvalstu vai Kopienas kompet ences jomas, kas izriet no 
Līguma, 
ATZĪSTOT, ka min ētā rīcības kodeksa īstenošana nedr īkst kavēt risinājumus glob ālākā 
līmenī, 
PIEŅEM ŠĀDU RĪCĪBAS KODEKSU: 
Neatkarīgi no attiec īgajām dalībvalstu un Kopienas kompetences sf ērām minētais 
rīcības kodekss attiecas uz standartiz ētas un da ļēji centraliz ētas iekšējo cenu 
noteikšanas dokument ācijas ieviešanu asoci ētos uzņēmumos ES. 
1. Dal ībvalstis pie ņems standartiz ētu un daļēji centraliz ētu iekšējo cenu noteikšanas 
dokument āciju asoci ētiem uzņēmumiem ES, t.i. pielikum ā minēto „ES iekš ējo cenu 
noteikšanas dokument ācija” (EU TPD), un uzskat īs to par pamatinform ācijas 
apkopojumu, lai nov ērtētu starptautiska uz ņēmumu koncerna grupas transfertcenu 
noteikšanu. 
2. ES iekš ējo cenu noteikšanas dokument ācijas paņēmiena izmantošana starptautiska 
uzņēmumu koncerna grupai neb ūs obligāta. 
3. Dal ībvalstis dokument ācijas pras ībām attiecībā uz peļņas sadalījumu past āvīgos 
dibinājumos piem ēros apsv ērumus, kas l īdzīgi iekšējo cenu noteikšanas 
dokument ācijā piemērotajiem. 
4. Dal ībvalstis vajadz ības gadījumā ņems vērā un rīkosies pēc vispārējiem principiem 
un prasībām, kas min ētas pielikum ā. 
5. Dal ībvalstis ap ņemas nelieliem uz ņēmumiem un uz ņēmumiem ar maz āk sarežģītāku 
struktūru (tostarp MVU) nepiepras īt izveidot t ādu dokument ācijas apjomu vai 
sarežģītības pakāpi, kādu var piepras īt no lielākiem uzņēmumiem un uz ņēmumiem ar 
sarežģītāku struktūru. 
6. Dal ībvalstīm: 
a) nav j ānosaka nepamatotas atbilst ības izmaksas vai administrat īvais slogs 
uzņēmumiem, pieprasot izveidot vai iesniegt dokument āciju,  
 
LV 14   LV b) nav j āpieprasa dokument ācija, kas neattiecas uz p ārbaudāmajiem dar ījumiem, 
un 
c) ir jānodrošina, ka dokument ācijā nav izpausta konfidenci āla informācija. 
7. Dal ībvalstīm nav j āpiemēro sodi par dokument ācijas pras ību neiev ērošanu, ja 
nodokļu maksātāji labticīgi, atbilstoš ā veidā un savlaic īgi ievēro standartiz ētas un 
saskaņotas dokument ācijas pras ības, kas min ētas pielikum ā, vai dalībvalstu iekš ējās 
dokument ācijas pras ības un atbilst īgi piemēro savu dokument āciju, lai noteiktu 
transfertcenas god īgas konkurences apst ākļos. 
8. Min ētais rīcības kodekss ir adres ēts dalībvalstīm, bet tas ir paredz ēts arī tam, lai 
veicinātu starptautiskus uz ņēmumu koncernus pielietot ES iekš ējo cenu noteikšanas 
dokument ācijas (EU TPD) pa ņēmienu. 
9. Lai nodrošin ātu minētā kodeksa vienotu un efekt īvu piemērošanu, dal ībvalstis ir 
aicinātas katru gadu zi ņot Komisijai par jebkuriem pas ākumiem, ko t ās veikušas 
saistībā ar minēto rīcības kodeksu un t ā praktisko darb ību. Pamatojoties uz šiem 
ziņojumiem, Komisija pl āno ziņot Padomei un var ierosin āt pārskatīt minētā kodeksa 
noteikumus. 
 
LV 15   LV PIELIKUMS R ĪCĪBAS KODEKSAM  
EIROPAS SAVIENĪBAS IEKŠ ĒJO CENU NOTEIKŠANAS DOKUMENT ĀCIJA 
(EU TPD) 
1. IEDAĻA 
ES IEKŠĒJO CENU NOTEIKŠANAS DOKUMENT ĀCIJAS SATURS  
1. Starptautiska uz ņēmumu koncerna grupas standartiz ētas un saska ņotas ES iekš ējo cenu 
noteikšanas dokument ācija ir divas da ļas: i) dokument ācija, kurā ir standartiz ēta informācija, 
kas atbilst visiem ES uz ņēmumu grupu dal ībniekiem („pamatfails”), un ii) vair ākas 
standartiz ētas dokument ācijas kopumi, kuros katr ā ir valstij rakstur īga inform ācija („attiec īgai 
valstij rakstur īga dokument ācija”). ES iekš ējo cenu noteikšanas dokument ācijā ir jābūt sīkai 
informācijai, lai nodok ļu administr ācijas varētu veikt rika nov ērtējumu gad ījumu atlasei vai 
nodokļu revīzijas sākumā uzdot atbilstošus un prec īzus jautājumus attiec ībā uz starptautiska 
uzņēmumu koncerna grupas iekš ējo cenu noteikšanu un izv ērtētu transfertcenas 
starpuzņēmuma dar ījumos. Iev ērojot 31. punktu, uz ņēmums izveido vienu atseviš ķu 
dokument āciju ar katrai attiec īgajai dalībvalstij rakstur īgo inform āciju, t.i. vienu kop ēju 
pamatfailu, ko izmanto visas attiec īgās dalībvalstis, un par katru atseviš ķu dalībvalsti izveido 
„attiecīgai valstij rakstur īgo dokument āciju”. 
2. Katrā no turpm āk minētajām ES iekš ējo cenu noteikšanas dokument ācijas poz īcijām 
jāsniedz, ņemot vērā uzņēmuma un dar ījumu sarež ģītību. Cik vien iesp ējams jāizmanto 
informācija, kas (piem ēram, vadības nolūkos) jau eksist ē uzņēmumu grup ā. Tomēr šā iemesla 
dēļ starptautiskam uz ņēmumu koncernam var ētu piepras īt sagatavot dokument āciju, kas cit ā 
gadījumā nemaz neb ūtu bijusi izstr ādāta. 
3. Šī pieeja ietver visus grupas uz ņēmumus, kas ir re ģistrēti ES, tostarp kontrol ētos darījumus 
starp uzņēmumiem ārpus ES un Eiropas Savien ībā reģistrētiem grupas uz ņēmumiem. 
4. Pamatfails 4.1. „Pamatfail ā” jāatspoguļo uzņēmuma re ālā ekonomisk ā situācija un j āizklāsta 
starptautiska uz ņēmuma koncerna grupas „pl āns” un iekš ējo cenu noteikšanas sist ēma, kas 
būtu būtiska un pieejama vis ām attiecīgajām ES dalībvalstīm.  
4.2. Pamatfail ā ietilpst šādas pozīcijas:  
a) visp ārējs uzņēmuma un t ā darbības stratēģijas apraksts, tostarp izmai ņas 
uzņēmējdarbības stratēģijā, salīdzinot ar iepriekš ējo taksācijas gadu,  
b) visp ārējs starptautiska uz ņēmuma koncerna grupas organiz ācijas, tiesisk ās vai 
darbības strukt ūras apraksts (tostarp organiz ācionālā struktūra, grupas 
dalībnieku saraksts un  apraksts par m ātes uzņēmuma līdzdalību meitas 
uzņēmumos),  
c) to asoci ētu uzņēmumu visp ārējā noteikšana, kas iesaist īti kontrol ētos 
darījumos, ieskaitot uz ņēmumus ES,  
 
LV 16   LV d) to kontrol ēto darījumu visp ārējs apraksts, kur iesaist īti asociēti uzņēmumi ES, 
t.i. vispārējs apraksts par: 
i) darījumu plūsmām (materi ālie un nemateri ālie ieguld ījumi, pakalpojumi, 
finanses), 
ii) rēķinu plūsmām un 
iii) darījumu plūsmu apjomiem, 
e) veikto darb ību un segto risku visp ārīgs apraksts un apraksts par darb ību un 
risku izmai ņām salīdzinājumā ar iepriekš ējo taksācijas gadu, piem ēram, pāreja 
no izplatītāja uz iepirc ēja statusu, 
f) nemateri ālo ieguld ījumu (patentu, pre ču zīmju, zīmolu, zin ātības, utt.) un 
izmaksāto vai saņemto atlīdzību īpašnieki, 
g) starptautiska koncerna starpuz ņēmumu iekš ējo cenu noteikšanas politika vai 
koncerna iekš ējo cenu noteikšanas sist ēmas apraksts, kur izskaidrotas 
uzņēmuma transfertcenas god īgas konkurences apst ākļos, 
h) saraksts, kur ā minēti izmaksu sadal ījuma līgumi, iepriekš ējas vienošan ās par 
iekšējo cenu noteikšanu un nol ēmumi, kas attiecas uz iekš ējo cenu noteikšanas 
aspektiem, cikt āl tas ietekm ē ES uzņēmumu grupas locek ļus, un 
i) katra viet ējā nodokļu maksātāja paziņojums par ap ņemšanos sniegt inform āciju 
pēc pieprasījuma un savlaic īgi saskaņā ar valsts ties ību aktiem. 
5. Attiecīgai valstij rakstur īga dokument ācija 
5.1. Pamatfailu papildina dokument ācija par attiec īgo valsti. T ās abas kop ā veido dokumentu 
failu par attiec īgo ES dal ībvalsti. Attiec īgai valstij rakstur īgā dokument ācija par b ūs pieejama 
tām nodokļu administr ācijām, kurām ir likum īga interese par tiem dar ījumiem, uz kuriem 
attiecas atbilstošo nodok ļu režīms. 
5.2. Attiec īgai valstij rakstur īgā dokument ācijā papildus pamatfaila inform ācijai jāiekļauj arī 
šādas pozīcijas:  
a) sīks uzņēmuma un t ā darbības stratēģijas apraksts, tostarp izmai ņas darbības 
stratēģijā, salīdzinot ar iepriekš ējo gadu, un 
b) inform ācija, t.i. apraksts un skaidrojums par attiec īgajai valstij rakstur īgajiem 
kontrolētajiem dar ījumiem, tostarp: 
i) darījumu plūsmas (materi ālie un nemateri ālie ieguld ījumi, pakalpojumi, 
finanses), 
ii) rēķinu plūsmas, un 
iii) darījumu plūsmu apjomi.  
c) salīdzināmības analīze, t.i.: 
 
LV 17   LV i) īpašuma un pakalpojumu rakstur īgākās iezīmes, 
ii) darb ības analīze (veiktās darbības, izmantotie ieguld ījumi, segtie riski), 
iii) līgumu noteikumi, 
iv) ekonomisk ā situācija un 
v) īpašas uzņēmuma strat ēģijas, 
d) paskaidrojums par iekš ējo cenu noteikšanas atlases un piem ērošanas metod ēm, 
t.i. kāpēc tika izv ēlēta īpaša iekš ējo cenu noteikšanas metode un k ā tā tika 
pielietota,  
e) atbilstoša inform ācija par iekš ējo un/vai ārējo datu sal īdzināšanu, ja t āda ir 
pieejama, un 
f) apraksts par iekš ējo cenu noteikšanas politikas īstenošanu un piem ērošanu 
grupas uz ņēmumu iekšien ē. 
6. Starptautiskam uz ņēmumu koncernam j ābūt iespējai iekļaut pozīcijas pamatfail ā nevis 
attiecīgai valstij rakstur īgā dokument ācijā, vienlaikus saglab ājot tādu pašu poz īciju 
precizitātes līmeni kā dokument ācijā par attiec īgo valsti. Attiec īgai valstij rakstur īgā 
dokument ācija ir jāsagatavo valod ā, ko ir īpaši norādījusi attiec īgā dalībvalsts, pat ja 
starptautisks uz ņēmumu koncerns min ēto dokument āciju ir izv ēlējies saglab āt pamatfail ā. 
7. Visai attiec īgai valstij rakstur īgai inform ācijai un dokumentiem, kas attiecas uz 
kontrolētiem darījumiem, kuros ir iesaist īta viena vai vair ākas dalībvalstis, ir j ābūt vai nu visu 
iesaistīto dalībvalstu rakstur īgākajā dokument ācijā, vai kopējā pamatfail ā.  
8. Starptautiskam uz ņēmumu koncernam j ābūt iespējai sagatavot attiec īgai valstij rakstur īgo 
dokument āciju vienā dokument ācijas paket ē (iekļaujot inform āciju par visiem uz ņēmumiem 
minētajā valstī) vai atseviš ķus dokumentus par katra uz ņēmuma vai uz ņēmuma grupas 
darbībām šajā valstī.  
9. Attiecīgai valstij rakstur īgo dokument āciju sagatavo valod ā, ko ir īpaši norādījusi konkr ētā 
dalībvalsts. 
2. IEDAĻA 
VISPĀRĒJI PIEM ĒROŠANAS NOTEIKUMI UN PRAS ĪBAS STARPTAUTISKIEM 
UZŅĒMUMU KONCERNIEM  
10. ES Iekš ējo cenu noteikšanas dokument ācijas izmantošana starptautisk ā uzņēmumu 
koncernā nav oblig āta. Tomēr starptautiska uz ņēmumu koncerna grupai dokument ācijas 
mērķu dēļ nav patva ļīgi jāizvēlas vai jānoraida ES iekš ējo cenu noteikšanas dokument ācijas 
pieeja, bet gan j āpiemēro šī pieeja tā, lai tā būtu saskaņota visā ES katru gadu. 
11. Starptautiska uz ņēmumu koncerna grupa, kas izv ēlas ES iekš ējo cenu noteikšanas 
dokument āciju, parasti šo pieeju piem ēro kopīgi visiem asoci ētiem uzņēmumiem, kuri ir 
 
LV 18   LV iesaistīti kontrol ētos darījumos, tostarp uz ņēmumus ES, un uz kuriem attiecas iekš ējo cenu 
veikšanas noteikumi. Saist ībā ar 31. punktu starptautiskam uz ņēmumu koncernam, kas izv ēlas 
ES iekšējo cenu noteikšanas dokument āciju, līd z  a r  t o  i r  j āsaglabā 1. iedaļā minētā 
dokument ācija par visiem t ā uzņēmumiem attiec īgajās dalībvalstīs, tostarp past āvīgu 
uzņēmumu dibin ājumiem. 
12. Ja starptautiska uz ņēmumu koncerna grupa konkr ētam finanšu gadam ir izv ēlējusies ES 
iekšējo cenu noteikšanas dokument ācijas paņēmienu, tad katrs grupas dal ībnieks par to 
attiecīgi informē savu nodok ļu administr āciju. 
13. Koncerns ap ņemas savlaic īgi sagatavot pamatfailu, lai sp ētu atbildēt uz jebkuru likum īgu 
pieprasījumu no iesaist īto nodokļu administr ācijām.  
14. Konkr ētas dalībvalsts nodok ļu maksātāja ES iekš ējo cenu noteikšanas dokument ācija pēc 
nodokļu administr ācijas piepras ījuma ir pieejama savlaic īgi , atkar ībā no dar ījumu 
sarežģītības.  
15. Nodok ļu maksātājs, kas ir atbild īgs par to, lai dokument ācija būtu pieejama nodok ļu 
administr ācijai, ir nodok ļu maksātājs, kas aizpilda nodok ļu deklarāciju un kuru sod īs, ja 
atbilstoša dokument ācija nebūs pieejama. Noteikums nemain ās, pat ja viens no grupas 
uzņēmumiem dokument āciju ir sagatavojis un glab ā cita uzņēmuma vārdā. Starptautiska 
uzņēmumu koncerna l ēmums piem ērot ES iekš ējo cenu noteikšanas dokument āciju ir saist ību 
uzņemšanās attiecībā pret visiem asoci ētiem uzņēmumiem ES, nodrošinot to, ka pamatfails un 
attiecīgai valstij rakstur īga dokument ācija ir pieejama valsts nodok ļu administr ācijai. 
16. Ja nodok ļu deklarācijā nodokļu maksātājs izdara labojumu uzskait ē par peļņu, kas izriet 
no godīgas konkurences principa piem ērošanas, j ābūt pieejamai dokument ācijai, kā korekcija 
tika aprēķināta. 
17. Darījumu apvienošana j āpiemēro konsekventi, tai j ābūt pārskatāmai nodok ļu 
administr ācijai un saska ņā ar ESAO vadl īniju par iekš ējo cenu noteikšanu 1.42. punktu (kur ir 
atļauta to dar ījumu apvienošana, kas ir tik cieši saist īti vai nep ārtraukti, ka tos nevar atbilstoši 
novērtēt atsevišķi). Šos noteikumus piem ēro saprātīgi, jo īpaši ņemot vērā darījumu skaitu un 
sarežģītību. 
3. IEDAĻA 
VISPĀRĒJI PIEM ĒROŠANAS NOTEIKUMI UN PRAS ĪBAS DAL ĪBVALST ĪM 
18. Tā kā ES iekš ējo cenu noteikšanas dokument ācija ir pamatinform ācija, lai izv ērtētu 
starptautiska uz ņēmumu koncerna grupas iekš ējo cenu noteikšanu, dal ībvalstīm ir tiesības tās 
tiesību aktos piepras īt vairāk un dažādu inform āciju un dokumentus p ēc īpaša piepras ījuma 
vai nodok ļu revīzijas sākumā, nekā tas būtu minēts ES iekš ējo cenu noteikšanas 
dokument ācijā. 
19. Laika posms, kur ā sniedz papildu inform āciju un dokumentus p ēc īpaša piepras ījuma (sal. 
18. punktu), j ānosaka atseviš ķi, ņemot vērā pieprasītās informācijas un dokumentu apjomu un 
specifiku. Ņemot vērā īpašus viet ējos noteikumus, termi ņam, kurā nodokļu maksātājam 
jāsagatavo papildu inform ācija, jābūt saprātīgam (atkar ībā no darījuma sarež ģītības).  
 
LV 19   LV 20. Nodok ļu maksātājiem nepiem ēro sodus par sadarb ības prasību neievērošanu, ja vi ņi ir 
piekrituši pie ņemt ES iekš ējo cenu noteikšanas dokument ācijas pieeju un sniedz p ēc īpaša 
pieprasījuma vai nodok ļu revīzijas laikā attiecīgā veidā un savlaic īgi papildu inform āciju un 
dokumentus, kas nav ES iekš ējo cenu noteikšanas dokument ācijā (sal. 18. punktu). 
21. Nodok ļu maksātājiem jāiesniedz nodok ļu administr ācijai sava ES iekš ējo cenu 
noteikšanas dokument ācija, t.i. pamatfails un attiec īgai valstij rakstur īga dokument ācija, tikai 
nodokļu revīzijas sākumā vai pēc īpaša piepras ījuma.  
22. Ja dal ībvalsts pieprasa nodok ļu maksātājam iesniegt inform āciju par iekš ējo cenu 
noteikšanu kop ā ar nodok ļu deklarāciju, tad šai inform ācijai nevajadz ētu pārsniegt īsas 
anketas vai atbilstošas riska nov ērtējuma veidlapas apjomu.  
23. Ne vienm ēr ir vajadz ība tulkot dokumentus attiec īgā valodā. Lai mazin ātu ar tulkošanu 
saistītas izmaksas un kav ēšanos, dal ībvalstīm pēc iespējas vairāk jāpieņem dokumenti 
svešvalod ā. Attiecībā uz ES iekš ējo cenu noteikšanas dokument āciju nodok ļu administr ācijām 
vajadzētu spēt pieņemt pamatfailu valod ā, kas ir saprotama vis ās attiecīgajās dalībvalstīs. 
Pamatfaila tulkojumi j āveic tikai tad, ja tas ir ļoti vajadz īgi, vai īpaša piepras ījuma rezult ātā.  
24. Dalībvalstīm nav jāuzliek par pien ākumu nodok ļu maksātājiem saglab āt dokument āciju 
ilgāk par atbilstošo laika periodu saska ņā ar valsts ties ību aktu noteikumiem, kas attiecas uz 
katru grupas uz ņēmumu. 
25. Dalībvalstis v ērtē iekšējo vai ārējo datu sal īdzināšanu, ņemot vērā katra gad ījuma īpašos 
faktus un apst ākļus. Piemēram, salīdzināmie dati, kas ir Viseiropas datu b āzēs, automātiski 
nav jānoraida. Ārējo datu izmantošana sal īdzināšanā kā tāda nevar b ūt par iemeslu, lai 
nodokļu maksātājam piemērotu sodu par dokument ācijas prasību nepildīšanu. 
4. IEDAĻA 
VISPĀRĒJI PIEM ĒROŠANAS NOTEIKUMI UN PRAS ĪBAS STARPTAUTISKIEM 
UZŅĒMUMU KONCERNIEM UN DAL ĪBVALST ĪM 
26. Ja vienam laika periodam sagatavot ā dokument ācija atbilst ar ī nākamajiem periodiem un 
sniedz pier ādījumus par cenu noteikšanu god īgas konkurences apst ākļos, ir lietder īgi 
dokument ācijā par nākamajiem periodiem atsaukties uz esošo dokument āciju, nevis to 
atkārtot.  
27. Dokument ācija nav jāaizstāj ar dokument āciju, ko var sa ņemt uzņēmumu sarunu rezult ātā, 
kas darbojas god īgas konkurences apst ākļos (piemēram, vienojoties par aiz ņēmuma kred ītu 
vai noslēdzot apjom īgu līgumu), kam ēr tajā ir iekļauta atbilstoša inform ācija, lai nov ērtētu, 
vai ir piem ērots godīgas konkurences princips.  
28. Tā dokument ācija, ko sagatavo meitas uz ņēmums koncerna grup ā, var atšķirties no t ās, ko 
sagatavo m ātes uzņēmums, t.i. meitas uz ņēmumam nevajag sagatavot inform āciju par vis ām 
pārrobežu attiec ībām un dar ījumiem asoci ētos uzņēmumos, kas ietilpst starptautiska 
uzņēmumu koncerna grup ā, bet tikai par noteikt ām attiecīgā meitas uz ņēmuma attiec ībām un 
darījumiem.  
 
LV 20   LV 29. Nodok ļu administr ācijām nav b ūtiski, kur nodok ļu maksātājs sagatavo un glab ā 
dokument āciju, ciktāl tā ir pietiekama un p ēc pieprasījuma savlaic īgi pieejama iesaist ītajām 
nodokļu administr ācijām. Tādējādi nodok ļu maksātāji glabā dokument āciju, tostarp ES 
iekšējo cenu noteikšanas dokument āciju, pēc brīvas izvēles centraliz ētā vai decentraliz ētā 
veidā. 
30. Veids, k ādā dokument ācija tiek uzglab āta – uz pap īra, elektroniski vai jebkur ā citā sistēmā 
– ir nodok ļu maksātāja ziņā, nodrošinot, ka t ā pieņemamā veidā .ir pieejama nodok ļu 
administr ācijām. 
31. Pamatotos gad ījumos, piem ēram, kad starptautisk ā uzņēmumu koncerna grup ā ir 
decentraliz ēta organiz ācijas, tiesisk ā vai darb ības strukt ūra, vai tā sastāvā ietilpst vair ākas 
lielas noda ļas, kurās ir pilnīgi atšķirīgas produktu l īnijas un iekš ējo cenu noteikšanas politikas, 
vai nav starpuz ņēmuma dar ījumu, vai nesen īpašumā iegūts uzņēmums, starptautiska 
uzņēmumu koncerna grupai ļauj sagatavot vair āk nekā vienu pamatfailu vai neiek ļaut īpašus 
uzņēmuma grupas locek ļus ES iekš ējo cenu noteikšanas dokument ācijā. 
5. IEDAĻA 
GLOSĀRIJS 
STARPTAUTISKS UZ ŅĒMUMU KONCERNS UN STARPTAUTISKA UZ ŅĒMUMU KONCERNA GRUPA  
Saskaņā ar ESAO vadl īnijām par iekš ējo cenu noteikšanu: 
– starptautisks uz ņēmumu koncerns ir uz ņēmums, kas ietilpst starptautiska 
uzņēmumu koncerna grup ā,  
– starptautiska uz ņēmumu koncerna grupa ir asoci ētu uzņēmumu grupa, 
kuras dibin ājumi ir vien ā vai vairākās valstīs. 
STANDARTIZ ĒTA DOKUMENT ĀCIJA 
Vienoti ES l īmeņa noteikumi dokument ācijas pras ībām atbilstoši kuriem visi dal ībvalstu 
uzņēmumi sagatavo atseviš ķas un īpašas dokument ācijas paketes. Š īs vairāk normat īvās 
pieejas m ērķis ir izveidot decentraliz ētas, bet standartiz ētas dokument ācijas kopumu, t.i., katrs 
uzņēmums starptautisk ā uzņēmumu grup ā sagatavo savu dokument āciju, taču ievērojot 
vienādus noteikumus. 
CENTRALIZ ĒTA (GLOBĀLĀ LĪMENĪ INTEGR ĒTA) DOKUMENT ĀCIJA 
Atsevišķa dokument ācijas pakete (pamatdokument ācija) glob ālā vai reģionālā līmenī, ko 
sagatavo m ātes uzņēmums vai uz ņēmumu grupas centr ālā administr ācija visā ES standartiz ētā 
un saskaņotā veidā. Šī dokument ācija var kalpot par pama tu, lai sagatavotu attiec īgas valsts 
dokument āciju, izmantojot viet ējos un centr ālos avotus. 
 
LV 21   LV ES IEKŠĒJO CENU NOTEIKŠANAS DOKUMENT ĀCIJA (EU  TPD) 
ES iekšējo cenu noteikšanas dokument ācijas (EU TPD) pieej ā ir apvienoti standartiz ētas un 
centralizētas (glob ālā līmenī integrētas) dokument ācijas pieejas aspekti. Starptautisks 
uzņēmumu koncerns sagatavo vienu standartiz ētas un saska ņotas iekšējo cenu noteikšanas 
dokument āciju, kura ir divas da ļas: i) vien ā daļā ir dokument ācija, kurā ir standartiz ēta 
informācija, kas atbilst visiem ES uz ņēmumu grupu dal ībniekiem („pamatfails”), un ii) otr ā 
daļā ir vairāki standartiz ēti dokument ācijas kopumi, kuros katr ā ir par konkr ētu valsti 
atbilstoša inform ācija („attiec īgai valstij rakstur īga dokument ācija”).  
Attiecīgai valstij rakstur īgo dokument āciju veido kop ējs pamatfails, ko papildina ar 
standartiz ētu dokument āciju par attiec īgo valsti. 
SODI PAR DOKUMENT ĀCIJAS PRAS ĪBU NEIEV ĒROŠANU  
Administrat īvs (civiltiesisks) sods, ko piem ēro, ja netiek iev ērotas ES iekš ējo cenu 
noteikšanas dokument ācijas vai dal ībvalsts dokument ācijas pras ības (atkar ībā no tā, kuras 
prasības starptautisks uz ņēmums ir pa ņēmies ievērot), kad ES iekš ējo cenu noteikšanas 
dokument ācija vai viet ējā dokument ācija, ko noteica dal ībvalsts, bija j āiesniedz nodok ļu 
administr ācijai. 
SODI PAR SADARB ĪBAS PRAS ĪBU NEIEV ĒROŠANU  
Administrat īvs (civiltiesisks) sods, ko piem ēro, ja savlaic īgi pēc īpaša nodok ļu administr ācijas 
pieprasījuma netiek sniegta papildu inform ācija vai dokumenti, kas nav iek ļauti ES iekš ējo 
cenu noteikšanas dokument ācijā vai dalībvalsts dokument ācijas pras ībās (atkarībā no tā, kuras 
prasības starptautisks uz ņēmums ir ap ņēmies ievērot). 
SODI SAIST ĪBĀ AR PEĻŅAS KORI ĢĒŠANU  
Sods, ko piem ēro, ja netiek iev ērots godīgas konkurences princips, un ko parasti iekas ē, kā 
noteiktu summu no papildu nodok ļa vai noteiktu procentu ālo daļu no iekšējo cenu noteikšanas 
korekcijas vai no par zemu apr ēķinātā nodokļu paziņojuma.