EIROPAS KOMISIJA Briselē, 11.10.2022 COM(2022) 730 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI par ES tirdzniecības nolīgumu īstenošanu un izpildi

































{SWD(2022) 730 final}



SATURs I. Ievads I.1. Ziņojums I.2. Starptautisko tirdzniecības saistību īstenošana un izpilde atbilstīgi daudzpusējiem un divpusējiem nolīgumiem — galvenās norises II. ES tirdzniecības nolīgumu sniegto iespēju pilnīga izmantošana II.1. Tirdzniecība ar preferenciālajām partnervalstīm — galvenās norises 2021. gadā II.2. ES tirdzniecības nolīgumu īstenošanas veicināšana Āzijā, Ziemeļamerikā un Dienvidamerikā, kaimiņreģiona valstīs, kā arī Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīs III. Palīdzība mazajiem un vidējiem uzņēmumiem orientēties starptautiskajā tirdzniecībā IV. Šķēršļu novēršana un risinājumu rašana IV.1. Ar tirdzniecības šķēršļiem saistītā situācija un to novēršana IV.2. Vienotais kontaktpunkts sūdzībām V. Tirdzniecības saistību divpusēja un daudzpusēja izpilde: strīdu izšķiršana V.1. Strīdu izšķiršanas izmantošana V.2. Šķīrējtiesnešu komandu atjaunošana strīdu izskatīšanai atbilstīgi ES nolīgumiem



I.Ievads

I.1. Ziņojums Šis ir Komisijas otrais konsolidētais gada ziņojums par īstenošanas un izpildes darbībām tirdzniecības jomā. Tajā sniegts pārskats par tādām 2021. gadā un 2022. gada pirmajā ceturksnī īstenotajām galvenajām darbībām ES tirdzniecības nolīgumu un režīmu efektīvai īstenošanai un izpildei, ko vada Komisijas galvenais tirdzniecības nolīgumu izpildes uzraugs (CTEO). Šajā ziņojumā aptverta rīcība četrās prioritārajās jomās: 1.ES tirdzniecības nolīgumu sniegto iespēju pilnīgas izmantošanas nodrošināšana (II iedaļa); 2.palīdzība mazajiem un vidējiem uzņēmumiem atrast savu vietu starptautiskajā tirdzniecībā (III iedaļa); 3.tirdzniecības šķēršļu novēršana un problēmu risināšana ārpus oficiāliem strīdiem (IV iedaļa); 4.divpusējo vai daudzpusējo strīdu izšķiršanas mehānismu izmantošana ES tiesību īstenošanai (V iedaļa). Pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā ir sniegta papildu informācija par ziņojuma II.2. iedaļā uzskaitītajiem 38 svarīgākajiem ES tirdzniecības nolīgumiem, citstarp pirmo reizi valsts lapa par ES un Apvienotās Karalistes Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu (ES un Apvienotās Karalistes TSN). Komisijas dienestu darba dokumentā arī sniegta informācija, kas papildina ziņojuma IV.1. iedaļu, proti, 2021. gadā reģistrēto jauno šķēršļu un pilnībā vai daļēji novērsto šķēršļu saraksts. Komisijas tīmekļa vietnē ir dota informācija, kas papildina šo ziņojumu saistībā ar to, kā 2021. gadā attīstījās ES tirdzniecība ar preferenciālajiem partneriem, kā ES eksportētāji un importētāji izmantoja tarifa preferences atbilstīgi preferenciālās tirdzniecības partnervalstij gan attiecībā uz ES, gan dalībvalstīm, kā arī par tarifa likmes kvotu izpildes rādītājiem. Lai gan šis ziņojums ir vērsts uz īstenošanu un izpildi, ko nodrošinām, rīkojoties atbilstīgi tirdzniecības nolīgumiem, tas būtu jāskata arī plašākā tādu izpildes pasākumu kontekstā, par kuriem Komisija ziņo atsevišķi: ·tirdzniecības aizsardzības instrumentu (antidempings, antisubsidēšana un drošības garantijas) izmantošana ES interešu aizsardzībai pret negodīgām praksēm ir aplūkota Komisijas ikgadējos ziņojumos par tirdzniecības aizsardzību; ·pasākumi ar mērķi novērst tirdzniecību ar viltotām precēm vai citus ES uzņēmumu intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) pārkāpumus ir aplūkoti Komisijas publikācijās, kuras tā pamīšus publicē reizi divos gados, — Viltošanas un pirātisma situācijas uzraudzības saraksts un ziņojums par IĪT; ·ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) izvērtēšana un divējāda lietojuma preču eksporta kontrole, kas veido ES stratēģiskās tirdzniecības un ieguldījumu drošības kontroles (STIDK), ir aplūkota Komisijas gada ziņojumos par ĀTI izvērtēšanu un par Eksporta kontroles regulu;

·ES vispārējās preferenču shēmas (VPS) režīma piemērošana, lai atbilstīgajām jaunattīstības valstīm sniegtu īpašu stimulu īstenot ilgtspējīgu attīstību un labu pārvaldību, ir aplūkota Komisijas ziņojumā par VPS. I.2. Starptautisko tirdzniecības saistību īstenošana un izpilde atbilstīgi daudzpusējiem un divpusējiem nolīgumiem — galvenās norises Šis otrais ziņojums apstiprina Komisijas apņemšanos nodrošināt gan to, ka uzņēmumi, darba ņēmēji un ieinteresētās personas visā ES var pilnā mērā gūt labumu no starptautiskās tirdzniecības, gan arī to, ka ES tirdzniecības partneri visā pasaulē izpilda saistības, kuras tie ir uzņēmušies, noslēdzot daudzpusējas vai divpusējas vienošanās. 2022. gada jūnijā Ženēvā notika Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) ministru konference, kuras sekmīgais iznākums, jo īpaši apņemšanās reformēt šo organizāciju, citstarp tās strīdu izšķiršanas mehānismu, apliecina PTO aktualitāti. PTO veido pamatu ES tirdzniecības partnerībām ar valstīm visā pasaulē un ir ES izpildes panākšanas programmas stūrakmens attiecībās ar dažām no ES lielākajām tirdzniecības partnervalstīm, kā arī atbalsta mehānisms pārējām partnervalstīm, ar kurām ES ir noslēgusi divpusējus tirdzniecības nolīgumus. ES 2021. gadā bija spēkā 42 preferenciālie tirdzniecības nolīgumi ar 74 partneriem, Šim nolīgumu tīklam pārskata periodā (t. i., 2021. gadā un 2022. gada pirmajā ceturksnī) joprojām bija būtiska nozīme, uzņēmumiem ES un visā pasaulē atgūstoties no Covid pandēmijas sekām. Tomēr šī ietekme ir atkarīga no tā, vai šie nolīgumi, kā arī starptautiskie tirdzniecības noteikumi tiek pienācīgi īstenoti un izpildīti. Covid radītie traucējumi ir ietekmējuši arī tirdzniecības plūsmas, radījuši tālejošu ietekmi uz dzīves dārdzību un apgrūtinājuši visu lielumu uzņēmumu spēju orientēties ārvalstu tirgos. Kā parāda šis ziņojums, dažām partnervalstīm ilgstoši bija raksturīga tendence orientēties uz iekšzemi, nosakot diskriminējošus tirdzniecības ierobežojumus, kas izstrādāti nolūkā dot priekšroku vietējai produkcijai un ražošanai. Gadījumos, kad radās šādi šķēršļi, ES bija gatava rīkoties. Šo nolīgumu nozīmi jo īpaši izceļ notikumi, kas norisinājās 2022. gada pirmajos mēnešos un kurus izraisīja Krievijas agresijas karš pret Ukrainu. Tirgus un piegādes ķēžu traucējumi, kas izrietēja no pasākumiem, kurus valstis pieņēma, reaģējot uz šo situāciju, tikai pasvītro to, cik būtiska ir brīvā tirdzniecība, kopīgās vērtības un alternatīvu iespēju atrašana, lai nodrošinātu tirdzniecības plūsmu turpināšanos virzienā uz ES un no tās. Pieaugot enerģijas cenām un saskaroties ar izejvielu, citstarp lauksaimniecības produktu nepietiekamību, ES tirdzniecības nolīgumu tīkls ir būtisks instruments, ko var izmantot, lai nodrošinātu atvērtus tirgus un palīdzētu uzņēmumiem dažādot to piegādes ķēdes. Pārskata periodā var izcelt arī divus citus būtiskus notikumus: ·pirmkārt, pēc Izstāšanās nolīgumā starp ES un Apvienoto Karalisti paredzētā pārejas perioda beigām un pēc ES un Apvienotās Karalistes TSN pagaidu piemērošanas 2021. gada 1. janvārī Apvienotā Karaliste (arī uz to attiecas šis ziņojums) ir kļuvusi par ES pirmo preferenciālās tirdzniecības partnervalsti, un tas nozīmēja, ka ar preferenciālajiem partneriem veiktās ES tirdzniecības īpatsvars salīdzinājumā ar 2020. gadu pieauga no 32 % līdz 44 %. Tas ir ietekmējis arī ES preču tirdzniecības pārpalikumu ar preferenciālajām partnervalstīm, proti, tas ir pieaudzis no 124 miljardiem EUR 2020. gadā (lai gan Covid dēļ tirdzniecības apmērs bija daudz mazāks) līdz 208 miljardiem EUR 2021. gadā. ES un Apvienotās Karalistes TSN ir sui generis nolīgums, kas rada ļoti īpašus izaicinājumus, jo Apvienotās Karalistes statuss ir mainījies, t. i., tā no dalībvalsts ar visaptverošu piekļuvi iekšējam tirgum ir kļuvusi par trešo valsti — partnervalsti. Komisija 2022. gada 24. martā izdeva atsevišķu ziņojumu par ES un Apvienotās Karalistes TSN īstenošanu un piemērošanu 2021. gadā. Īstenošana 2021. gadā bija vērsta uz atbalsta sniegšanu uzņēmumiem šīs pārejas laikā, citstarp precizējot atsevišķus Apvienotās Karalistes noteikumu un sistēmu aspektus un tajā pašā laikā reaģējot uz tirdzniecības šķēršļiem, kas radīja kaitējuma risku ES ieinteresētajām personām; ·otrkārt, 2021. gadā ievērojami uzlabojās transatlantiskās attiecības ar Amerikas Savienotajām Valstīm — tika atrisinātas vairākas nozīmīgas un ilgi pastāvējušas domstarpības un radīta jauna sadarbības dinamika saistībā ar Tirdzniecības un tehnoloģiju padomi. Pārskata periodā ES turpināja īstenot savu ar īstenošanu un izpildi saistīto programmu četrās svarīgākajās jomās, un ES veiktās darbības ir bijušas rezultatīvas, kā liecina tālāk sniegtie piemēri. Pirmkārt, Komisija vēl vairāk pastiprināja centienus, lai veicinātu to, ka tiek izmantoti konkrētie ieguvumi, ko sniedz tirdzniecības nolīgumi, īpašu uzmanību šajā sakarā pievēršot mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), un tajā pašā laikā risināja arī ar piekļuvi tirgum un ilgtspēju saistītus jautājumus: ·vairāk nekā trīs miljoni lietotāju (72 % no ES) ir apmeklējuši Komisijas Access2Markets platformu (tā aptver 135 eksporta tirgus, kā arī visas ES dalībvalstis); ir pievienots jauns saturs par ES pakalpojumu tirdzniecības sadaļu un iepirkumu sadaļu; ir pilnveidots izcelsmes noteikumu pašnovērtējuma rīks (ROSA); ·2021. gadā tika pilnībā vai daļēji novērsti 39 tirdzniecības šķēršļi (par sešiem vairāk nekā 2020. gadā), galvenokārt ES sadarbojoties ar 24 attiecīgajiem tirdzniecības partneriem; turklāt 2021. gadā ES eksports uz trešām valstīm bija par 7,2 miljardiem EUR lielāks, pateicoties šķēršļu novēršanas darbam piecu gadu ilgumā, proti, no 2015. līdz 2020. gadam; ieinteresētās personas sāka izmantot Vienoto kontaktpunktu, un 2021. gadā, kā arī 2022. gada pirmajos mēnešos ES ieinteresētās personas ar to ir sazinājušās vairāk nekā 60 reizes, turklāt ir iesniegtas 46 sūdzības par problēmām saistībā ar piekļuvi tirgum; ·2021. gada ziņojumā atbilstīgi ES Tirdzniecības šķēršļu regulai tika izceltas divas lietas: lietu par tekilas eksportu Meksika sekmīgi atrisināja (Komisija beidza tās izmeklēšanu 2022. gada 4. februārī), savukārt lietu par keramikas flīzēm Saūda Arābija ir gandrīz atrisinājusi.

Otrkārt, Komisija turpināja īstenot vai ierosināt tiesvedības lietas PTO un izmantojot tās divpusējos nolīgumus: ·PTO tiesvedība: laikposmā līdz 2022. gada 30. aprīlim ES bija ierosinājusi 110 no 612 PTO strīdiem, kuru izskatīšana bija sākta kopš 1995. gada. Komisija turpināja virzīt aktuālās lietas un aizstāvēt tajās savas intereses, un 2022. gada sākumā tā ierosināja četras jaunas lietas — divas pret Ķīnu, vienu pret Ēģipti un vienu pret Apvienoto Karalisti. Lieta pret Apvienoto Karalisti attiecās uz vēja enerģijas nozari: jau 1. jūlijā, mazāk nekā četrus mēnešus pēc tam, kad ES bija lūgusi veikt apspriešanos PTO, puses vienojās par turpmāku rīcību, lai novērstu ES bažas par diskrimināciju Apvienotās Karalistes shēmā “Līgumi par starpību”, kas ir Apvienotās Karalistes galvenais mehānisms, ar kuru tiek atbalstīta zema oglekļa dioksīda emisiju līmeņa elektroenerģijas ražošana; ·līdz 2022. gada 30. aprīlim aptuveni puse strīdu, kas PTO bija ierosināti kopš daudzpusējās pagaidu strīdu izšķiršanas kārtības (MPIA) ieviešanas, ir bijuši starp MPIA dalībniekiem, bet ar Turciju ES vienojās par atsevišķu strīdu izšķiršanas kārtību nolūkā izskatīt iespējamas pārsūdzības divās lietās (plašāku informāciju sk. V iedaļā); ·lai atrisinātu domstarpības ar Dienvidkoreju, Dienvidāfrikas muitas savienību un Alžīriju, ES izmantoja divpusējos strīdu izšķiršanas mehānismus, bet lietā pret Ukrainu pieņemtā nolēmuma izpilde ir apturēta, ņemot vērā politiskās norises. Treškārt, Komisija, lai pabeigtu sava instrumentu kopuma izstrādi un risinātu pašreizējos pasaules mēroga izaicinājumus vairākās jomās un jo īpaši atbalstītu zaļās un ilgtspējīgās pārkārtošanās: ·pabeidza sava 15 punktu rīcības plāna par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību paātrināto pārskatīšanu (“TIA pārskatīšana”), citstarp attiecībā uz aspektiem saistībā ar īstenošanu un izpildi, 2022. gada 22. jūnijā publiskojot Komisijas paziņojumu “Tirdzniecības partnerību spēks: kopā zaļai un taisnīgai ekonomikas izaugsmei”; ·ir turpinājusi izstrādāt priekšlikumu ar mērķi atjaunināt vispārējo preferenču shēmu: ar Eiropas Parlamentu un Padomi tiek apspriesta jaunā VPS regula, kuras pamatā ir Komisijas 2021. gada 22. septembra priekšlikums, nolūkā panākt, lai Eiropas Parlaments un Padome pieņemtu tās galīgo tekstu 2022. gada pēdējā ceturksnī. Ceturtkārt, Komisija arī ir pavirzījusies uz priekšu, izstrādājot citus svarīgus jaunus ES instrumentus, kurus pašlaik izskata vai tikko ir pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, nolūkā nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus un aizsargāt ES un tās dalībvalstis pret ekonomisko spiedienu: ·Padome un Eiropas Parlaments 2022. gada 14. martā ir panākuši politisko vienošanos par visiem aktuālajiem jautājumiem saistībā ar Komisijas priekšlikumu par Starptautiskā iepirkuma aktu. Pieņemot šos noteikumus, ES galu galā varēs ierobežot to piegādātāju piekļuvi ES iepirkuma tirgiem, kuri pārstāv valstis, kurās nepastāv līdzīga piekļuve to iepirkumam. Šie ierobežojumi varētu nozīmēt to, ka vai nu tiek pielāgots veids, kādā tiek novērtēti no attiecīgās valsts iesniegtie piedāvājumi, vai arī noteikti attiecīgās valsts piedāvājumu iesniedzēji tiek izslēgti. Regula tika publicēta 2022. gada 30. jūnijā un stājās spēkā 29. augustā; ·Padome un Eiropas Parlaments 30. jūnijā panāca politisko vienošanos par Komisijas 2021. gada 5. maija priekšlikumu regulai par ārvalstu subsīdiju radītajiem kropļojumiem iekšējā tirgū, ar ko tiek novērsta regulējuma nepilnība ES konkurences, publiskā iepirkuma un tirdzniecības noteikumos: piemērojot šo instrumentu, Komisijai būs pilnvaras izmeklēt trešo valstu publisko iestāžu piešķirtos finansējumus, kuri dod labumu uzņēmumiem, kas veic saimniecisko darbību ES (piem., iepirkumus vai apvienošanu), un vajadzības gadījumā novērst to kropļojošo ietekmi. Regula stāsies spēkā, tiklīdz Padome un Parlaments to būs oficiāli pieņēmuši un tā būs publicēta Oficiālajā Vēstnesī. Regula kļūs tieši piemērojama visā Eiropas Savienībā pēc 6 mēnešiem no tās spēkā stāšanās dienas, savukārt paziņošanas pienākumus sāks piemērot pēc 9 mēnešiem no tās spēkā stāšanās dienas; ·Komisija 2021. gada 8. decembrī ierosināja priekšlikumu aktam par ekonomisko piespiešanu, lai nodrošinātu ES un dalībvalstu interešu aizsardzību ekonomiskās piespiešanas gadījumā, proti, situācijā, kad trešā valsts, veicot pasākumus, kas ietekmē tirdzniecību vai ieguldījumus, spiež Savienību vai dalībvalsti izdarīt konkrētu izvēli jebkurā to kompetences jomā. Ierosinātā akta galvenais mērķis ir atturēt trešās valstis no ekonomiskās piespiešanas vēršanas pret ES vai dalībvalsti. Priekšlikumā paredzēts, ka gadījumā, ja trešā valsts tik un tā izmanto piespiešanu, ir jāīsteno sadarbības process ar šo trešo valsti, lai panāktu piespiešanas izbeigšanu, un kā galējais līdzeklis ir noteikti pretdarbības rīki. Priekšlikumā arī ir paredzēts noteikums attiecībā uz starptautisko sadarbību ekonomiskās piespiešanas kontekstā. Padome un Eiropas Parlaments gatavo savas attiecīgās nostājas, lai varētu iesaistīties iestāžu sarunās, kuras ir paredzēts sākt 2022. gada rudenī.





Komisija, turpinot savu darbu īstenošanas un izpildes jomā, cieši sadarbojas ar citām ES iestādēm un jo īpaši dalībvalstīm. Komisija ar Francijas prezidentūras atbalstu 2022. gada pirmajā ceturksnī sāka plašāku apspriešanos par to, kā stiprināt sadarbību ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām (uzņēmumiem, tirdzniecības veicināšanas organizācijām, sociālajiem partneriem, pilsoniskās sabiedrības grupām, nevalstiskajām organizācijām) īstenošanas un izpildes jomā, gan sadarbojoties ar Briseles starpniecību, gan uz vietas dalībvalstīs un trešās valstīs, kur 58 ES delegācijās strādā vairāk nekā 200 Tirdzniecības ĢD darbinieku, visu gadu risinot ar tirdzniecību saistītus jautājumus. Komisija arī ir regulāri sniegusi informāciju Eiropas Parlamenta Starptautiskās tirdzniecības komitejai par būtiskākajiem jautājumiem saistībā ar īstenošanu un izpildi un ir saņēmusi tās komentārus. Visbeidzot, tā ir sadarbojusies arī ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, jo īpaši ņemot vērā šīs komitejas lomu atbalsta sniegšanā ES vietējām konsultantu grupām (VKG), kas izveidotas saskaņā ar 11 ES tirdzniecības nolīgumiem.

II.ES tirdzniecības nolīgumu sniegto iespēju pilnīga izmantošana II.1. Tirdzniecība ar preferenciālajām partnervalstīm — galvenās norises 2021. gadā 2021. gadā 44 % ES tirdzniecības notika saskaņā ar preferenciālas tirdzniecības nolīgumiem. ES tirdzniecības apjoms ar tās 74 preferenciālajām partnervalstīm 2021. gadā sasniedza 1891 miljardu EUR, aptverot 44 % no ES ārējās tirdzniecības apjoma (t. i., neskaitot tirdzniecību starp dalībvalstīm). 2021. gadā ES eksporta apjoms uz preferenciālajām partnervalstīm sasniedza 1049 miljardus EUR, savukārt ES importa apjoms no šīm pašām valstīm sasniedza 841 miljardu EUR. Pieskaitot tirdzniecību ar partneriem, ar kuriem ES ir noslēgusi sarunas par nolīgumiem, kas ir pieņemšanas vai ratificēšanas procesā (3,4 %), ES preferenciālās tirdzniecības īpatsvars tās kopējā ārējā tirdzniecībā sasniegtu 47,4 %. 1. attēls. ES ārējā tirdzniecība (2021) Avots: Eurostat, Comext (informācija izgūta 2022. gada martā). Kā parādīts tālāk 2. attēlā, Apvienotā Karaliste tagad ir lielākā ES preferenciālās tirdzniecības partnervalsts — tirdzniecība ar to veido 22,8 % no ES tirdzniecības apjoma ar 74 preferenciālajām tirdzniecības partnervalstīm, un tai seko Šveice (14,8 %), Turcija (8,3 %), Norvēģija (6,9 %) un Japāna (6,6 %). Tirdzniecība ar šīm piecām partnervalstīm 2021. gadā kopā veidoja gandrīz 60 % no ES preferenciālās tirdzniecības apjoma. Apvienotā Karaliste kopumā ir ES trešā lielākā tirdzniecības partnervalsts, to apsteidz Ķīna un ASV, savukārt Šveice ierindojas ceturtajā vietā. Turcija, Norvēģija, Japāna un Dienvidkoreja ir sestajā līdz devītajā vietā, aiz Krievijas un pirms Indijas. 2. attēls. ES preču tirdzniecība ar katru preferenciālo partnervalsti (2021) Avots: Eurostat, Comext (informācija izgūta 2022. gada martā). ES preču tirdzniecības apjoms ar preferenciālajām partnervalstīm (neskaitot Apvienoto Karalisti) atkal pieauga vairāk nekā ES starptautiskā tirdzniecība kopumā, .. Tāpat kā 2019./2020. gadā, arī 2020./2021. gadā tirdzniecības apjoms starp ES un preferenciālajām partnervalstīm pieauga būtiskāk (t. i., par 19,5 %) nekā kopējais tirdzniecības apjoms starp ES un visām tirdzniecības partnervalstīm (17,6 %) tajā pašā periodā. .. tomēr izaugsme bija mazāka, ietverot Apvienoto Karalisti. Kā parādīts 3. attēlā, tirdzniecības apjoms starp ES un tās preferenciālajām partnervalstīm, pieskaitot Apvienoto Karalisti, pieauga par 13,3 %, t. i., mazākā mērā nekā tajā pašā laikposmā tirdzniecības apjoms starp ES un visām trešām valstīm (kas pieauga par 17,6 %) un tirdzniecības apjoms starp ES un partnervalstīm, ar kurām nav noslēgts brīvās tirdzniecības nolīgums (BTN) (tas pieauga par 21,3 %).





3. attēls. Tirdzniecības apjoma pieaugums ar partnervalstīm gada laikā (2020/2021): preces Avots: Eurostat, Comext (informācija izgūta 2022. gada martā). Līdzīgi kā tas bija visu preču gadījumā, ES lauksaimniecības pārtikas tirdzniecības apjoms ar 74 preferenciālajām partnervalstīm 2021. gadā pieauga par 4,7 %, tātad mazākā mērā nekā lauksaimniecības pārtikas tirdzniecības apjoms starp ES un visām tirdzniecības partnervalstīm (tas pieauga par 7,2 %), lai gan ES eksporta apjoma pieaugums bija nedaudz lielāks (t. i., 8,2 %) nekā ES lauksaimniecības pārtikas eksporta apjoma pieaugums uz visām tirdzniecības partnervalstīm (7,3 %). Šo tendenci galvenokārt noteica ES imports no Apvienotās Karalistes, kas 2021. gadā krasi samazinājās (par 24,5 %) un cieta vairāk nekā nelauksaimnieciskie produkti, kuru importa apjoms tajā pašā periodā samazinājās par 12 %. Kā vienu no iespējamajiem iemesliem var minēt ES piemēroto sanitāro un fitosanitāro (SFS) pasākumu ieviešanu, kā arī grūtības, ar kurām saskārās Apvienotās Karalistes uzņēmumi, attiecībā uz lielu to eksporta daļu pārejot no vienotā tirgus režīma uz trešās valsts tirdzniecības režīmu. Tajā pašā laikā ES tirdzniecības pārpalikums ar preferenciālajām partnervalstīm 2021. gadā pieauga. No otras puses, tā kā Apvienotā Karaliste tika iekļauta pie ES preferenciālajām partnervalstīm, radās arī ES preču tirdzniecības pārpalikuma pieaugums ar preferenciālajām partnervalstīm, proti, tas palielinājās no 124 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 208 miljardiem EUR 2021. gadā, lai gan Covid dēļ tirdzniecības apjoms bija būtiski sarucis. Aptuveni 20 % no ES tirdzniecības pārpalikuma ar preferenciālajām partnervalstīm var attiecināt uz lauksaimniecības pārtiku. Atbilstīgi attiecīgo regulu prasībām Komisija 2021. gadā atkal uzraudzīja noteiktu rūpniecības preču un lauksaimniecības pārtikas produktu importu ES. Īpašas uzraudzības prasības par preču tirdzniecību ar Dienvidkoreju un Latīņamerikas partnervalstīm Komisija atbilstīgi Regulā (ES) Nr. 511/2011 izklāstītajām prasībām uzraudzīja to, kā Dienvidkoreja veica svarīgu automobiļu detaļu un elektronisko iekārtu importu no svarīgākajiem piegādātājiem ārpus ES. Korejas iekšdedzes (benzīna un dīzeļdegvielas) dzinēju un detaļu imports 2021. gadā salīdzinājumā ar 2020. gadu pieauga (+8 %), tāpat kā svarīgu automobiļu detaļu imports (+11 %). Pamatojoties uz šo tirdzniecības statistiku, nav iespējams konstatēt saikni starp piešķirto nodokļu atmaksu un no Dienvidkorejas ievestu automobiļu importa pieaugumu ES. Komisija saskaņā ar Regulām (ES) Nr. 19/2013 un (ES) Nr. 20/2013 uzraudzīja arī svaigu banānu importu ES no Kolumbijas, Ekvadoras un Peru, kā arī no Centrālamerikas. Importa attīstība 2021. gadā atbilda iepriekš novērotajām gada vidējām tendencēm. Komisija turpinās regulāri veikt tirgus un Savienības banānu ražotāju stāvokļa analīzi un vajadzības gadījumā izvērtēs situāciju kopā ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām. Pakalpojumu tirdzniecība samazinājās, tomēr ES saglabāja tirdzniecības pārpalikumu pakalpojumu jomā. Jaunākie pieejamie dati par pakalpojumu tirdzniecību attiecas uz 2020. gadu, un tie ir izgūti no Eurostat maksājumu statistikas bilances. Pakalpojumu tirdzniecība ar 73 preferenciālajām partnervalstīm 2020. gadā salīdzinājumā ar 2019. gadu samazinājās par 16,7 %, nedaudz pārsniedzot kopējo ārpus ES veiktās pakalpojumu tirdzniecības samazinājumu (14,6 %).





4. attēls. ES pakalpojumu tirdzniecība ar katru preferenciālo partnervalsti (2020) ES pakalpojumu tirdzniecības pārpalikums ar preferenciālajām partnervalstīm 2020. gadā bija 91 miljards EUR, iezīmējot samazinājumu salīdzinājumā ar 106 miljardiem EUR 2019. gadā, tomēr tas tik un tā bija gandrīz trīs reizes lielāks par ES tirdzniecības pārpalikumu ar visām tirdzniecības partnervalstīm (t. i., 33 miljardi EUR 2020. gadā — samazinājums salīdzinājumā ar 50 miljardiem EUR 2019. gadā). Daudzpusējais nolīgums par iekšzemes regulējumu pakalpojumu jomā ES ir ļoti aktīvi piedalījusies sarunās par vēsturisku vienošanos birokrātijas mazināšanai pakalpojumu jomā. 2021. gada decembrī 67 PTO dalībnieku grupa, citstarp ES, sekmīgi pabeidza sarunas par Kopīgo iniciatīvu par iekšzemes regulējumu pakalpojumu jomā. Pateicoties sarunās panāktajam risinājumam, tiks vienkāršoti nepamatoti sarežģīti noteikumi un samazināti procesuāli šķēršļi, ar ko saskaras pakalpojumu nodrošinātāji. Saskaņā ar ESAO pausto šā risinājuma īstenošana katru gadu palīdzēs samazināt globālās pakalpojumu tirdzniecības izmaksas par vairāk nekā 150 miljardiem ASV dolāru. Tiek prognozēts, ka līdz 2022. gada beigām iesaistītie dalībnieki sāks sarunās panāktā risinājuma integrēšanu savos režīmos. Pēc pārskatīto režīmu stāšanās spēkā iekšzemes regulējuma saistības būs piemērojamas erga omnes. II.2. ES tirdzniecības nolīgumu īstenošanas veicināšana Āzijā, Ziemeļamerikā un Dienvidamerikā, kaimiņreģiona valstīs, kā arī Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīs II.2. apakšiedaļā ir sniegts pārskats par trim galvenajām Komisijas veiktā īstenošanas darba kopām, kuru mērķis ir nodrošināt, lai ES tirdzniecības nolīgumi sniegtu gaidītos rezultātus, un tās ilustrē piemēri no četriem ģeogrāfiskajiem reģioniem (sk. A, B un C punktu), pārskats par darbībām nolūkā uzlabot ES tirdzniecības nolīgumos paredzēto tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības noteikumus (D punkts), kā arī informācija par Komisijas veikto retrospektīvo novērtējumu attiecībā uz ES BTN ar Kolumbiju, Ekvadoru un Peru (E punkts). A.Informēšana par tirdzniecības nolīgumiem, palīdzība uzņēmumiem to izmantošanā Ja uzņēmumi apsver iespēju internacionalizēt savu darbību un, iespējams, vēlas izmantot ES BTN, ir svarīgi tiem palīdzēt orientēties jaunos tirgos. Pirms jauna tirdzniecības nolīguma stāšanās spēkā, kā arī pirmajā gadā vai pirmajos divos gados pēc tā stāšanās spēkā ieinteresētajām personām ir jāiepazīstas ar jauno tirdzniecības režīmu. Šajā kontekstā 2021. gadā grūtības radās jo īpaši tiem uzņēmumiem, kuri veica tirdzniecību ar Apvienoto Karalisti un kuriem bija jāpielāgojas jaunajām tirdzniecības attiecībām atbilstīgi ES un Apvienotās Karalistes TSN. Izrādījās, ka būtiski ir savlaicīgi sniegt mērķtiecīgu informāciju. ·Lai atvieglotu ES un Apvienotās Karalistes TSN piemērošanu no 2021. gada 1. janvāra, Komisija darīja visu iespējamo, lai palīdzētu dalībvalstīm un ES uzņēmumiem orientēties jaunajā vidē: oKomisijas tīmekļa vietnē laikus publicējot detalizētu informāciju par piemērojamajiem noteikumiem attiecībā uz importa formalitātēm, kas jāievēro, lai ievestu ES preces Apvienotajā Karalistē;

osniedzot plašus norādījumus par preferenciālo režīmu, izcelsmes noteikumiem un muitas procedūrām; osadarbojoties ar Apvienoto Karalisti, lai vajadzības gadījumā uzņēmumiem sniegtu precizējumus. Kopumā Komisija, citstarp izmantojot ES finansētus projektus, palīdz uzņēmumiem izmantot iespējas un agrīnas rīcības priekšrocības katra nolīguma piemērošanas sākotnējā periodā: ·piemēram, 2021. gadā tika sākts ES projekts, lai uzlabotu ES uzņēmumu (jo īpaši MVU) spēju palielināt savu tirdzniecību un ieguldījumus Vjetnamā, sniedzot praktisku informāciju par to, kā vislabāk izmantot ES un Vjetnamas BTN sniegtās iespējas. Tiešsaistes ceļvedis, kas paredzēts ES MVU, par tirdzniecību un ieguldījumiem Vjetnamā kļuva pieejams 2022. gada martā. Bet pat tādu nolīgumu gadījumā, kuri ir spēkā jau kādu laiku, joprojām ir neizmantotas iespējas jomās, kas nav saistītas ar preču tirdzniecību. ES finansētie projekti palīdz uzņēmumiem piekļūt šīm iespējām: ·piemēram, 2021. gadā Komisija īstenoja Partnerības instrumenta projektu par datu vākšanu un publisko iepirkumu Čīlē, lai gūtu labāku izpratni par publiskā iepirkuma tirgu Čīlē, piem., nosakot tā lielumu, aprakstot tā īpatnības un piekļuves šķēršļus. Pētījums citstarp parāda, ka līdz šim tikai 11 no 27 dalībvalstīm ir piedalījušās Čīles publiskā iepirkuma tirgū, galvenokārt centrālajā līmenī, bet ES uzņēmumu iesaistīšanās pašvaldību sektorā ir ļoti neliela. Šķiet, ka tirgus, kurā ES uzņēmumiem ir papildu iespējas, ir infrastruktūras izdevumu joma. Projekta īstenošanā gūtie secinājumi palīdzēs vērst centienus uz Eiropas uzņēmumu dalības uzlabošanu šajā tirgū; ·izmantojot Partnerības instrumenta projektu par preferenču izlietojuma līmeni (PIL), kas tika pabeigts 2021. gada augustā, Komisija novērtēja ES eksporta preferenču izlietojumu atbilstīgi tirdzniecības nolīgumam ar Centrālamerikas valstīm, identificējot iespējamās uzlabojumu jomas un stiprinot tirdzniecības nolīgumu īstenošanu un izpildi. Turklāt ES piedalās tehniskās sadarbības projektos, lai palīdzētu uzlabot tirdzniecības un ieguldījumu nosacījumus atbilstīgi attiecīgajiem tirdzniecības nolīgumiem. ·Piemēram, 2021. gadā ES un Meksika izmantoja projektu “Latīņamerikas intelektuālā īpašuma pamatprogramma” (IP Key Latin America) kā rīku, lai nodrošinātu intelektuālā īpašuma tiesību efektīvu aizsardzību, īstenojot vairākas darbības intelektuālā īpašuma jomā (piem., organizējot simpoziju tiesnešiem, apmācību par patentu pārbaudi). IP Key Latin America un Instituto Mexicano de la Propiedad Industrial (IMPI) 2021. gadā iepazīstināja ar pētījumu par intelektuālā īpašuma ekonomisko ieguldījumu Meksikā. ·ES finansēta atbalsta programma, kuras budžets ir 10 miljoni EUR un kura darbojas kopš 2021. gada novembra, sekmē ES un Dienvidāfrikas attīstības kopienas (DAK) ekonomisko partnerattiecību nolīguma īstenošanu Dienvidāfrikā, lai uzlabotu Dienvidāfrikas tirdzniecības un uzņēmējdarbības iespējas, veicinot pilnīgu ES un DAK EPN īstenošanu, tajā pašā laikā atbalstot reģionālo integrāciju un īpašu uzmanību veltot lauksaimniecības produktiem. Programma jo īpaši ir vērsta uz: i) tādu ar kvalitatīvu infrastruktūru un tehniskajām spējām lauksaimniecības vērtības ķēdēs saistītu problēmu novēršanu, kuras kavē eksportu uz ES; un ii) uz to, lai lauksaimniecības produktu un produktu ar atzītām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm (ĢIN) eksportētāji labāk izmantotu iespējas saskaņā ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN). B.ES tirdzniecības nolīgumos paredzēto saistību izpildes uzraudzība Uzraugot norises uz vietas, Komisija ir labāk sagatavota mērķtiecīgi virzīt savas īstenošanas darbības.

Komisija, galvenokārt iesaistot ES delegāciju darbiniekus, uzrauga norises vairākās tirdzniecības partnervalstīs, lai ņemtu tās vērā savās īstenošanas darbībās, kurām dažkārt tiek piešķirts atbalsts no ES finansētiem projektiem: ·piemēram, 2021. gadā Komisija cieši uzraudzīja to, kā Apvienotā Karaliste izpilda visas nolīgumā noteiktās saistības, pievēršot īpašu uzmanību vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem un ilgtspējīgai attīstībai (jo īpaši attiecībā uz Apvienotās Karalistes subsīdiju noteikumiem), norisēm saistībā ar vidi, citstarp ķīmijas nozarē, kā arī Apvienotās Karalistes emisijas kvotu tirdzniecības sistēmai un brīvostām; ·Komisija ir arī cieši uzraudzījusi subsīdijas atjaunojamās enerģijas atbalstam atbilstīgi Apvienotās Karalistes shēmai “Līgumi par starpību”, kas varētu būt paraugs citām Apvienotās Karalistes subsīdiju shēmām.Šajā kontekstā, pamatojoties uz minētajām bažām, 2022. gada sākumā PTO tika ierosināta strīda izšķiršanas lieta, kas bija vērsta uz tādu faktoru šķietamu iekļaušanu kā “Apvienotās Karalistes satura procentuālais īpatsvars piegādātāju atlases kritērijos” (sk. arī V.I iedaļu). Ir būtiski cieši uzraudzīt ES tirdzniecības nolīgumos ietverto tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības noteikumu īstenošanu. Komisija rūpīgi uzrauga, vai tirdzniecības partneri ievēro ES tirdzniecības nolīgumos ietvertās tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības (TIA) saistības. Šo uzraudzību veic TIA komitejas, kurām atbalstu sniedz struktūras, kas izveidotas nolūkā iesaistīt pilsonisko sabiedrību. Visas TIA komiteju sanāksmes, izņemot ar Singapūru un Moldovu, 2021. gadā un 2022. gada pirmajā ceturksnī notika, kā paredzēts, lai gan Covid pandēmijas dēļ galvenokārt virtuālā formātā. Tās ietvēra jaunizveidoto ES un Vjetnamas, kā arī ES un Apvienotās Karalistes TIA komiteju pirmās sanāksmes. Šajās sanāksmēs tika izskatīti tādi jautājumi kā piespiedu darbs, pulcēšanās brīvība, sociālais dialogs, diskriminācija darbā un citi ierobežojumi saistībā ar darba pamatprincipiem, kā arī Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvenciju, citstarp par darba aizsardzību, ratifikācija un faktiska īstenošana. Covid pandēmijas ietekme uz darba vidi ir bijusi tālejoša, padziļinot nabadzību, kā arī dzimumu, ekonomisko un sociālo nevienlīdzību, atkārtoti apstiprinot, ka ir efektīvi jāīsteno saistības attiecībā uz pamatprincipiem un tiesībām darba jomā. TIA komitejās ES un tās tirdzniecības partnervalstis arī uzraudzīja daudzpusēju vides nolīgumu (DVN) īstenošanu un apsprieda to, kā kopā novērst problēmas vides jomā, jo īpaši saistībā ar klimata pārmaiņām, aprites ekonomiku un resursu (piem., plastmasas, atkritumu un atlieku) efektīvu izmantošanu, apmainoties ar viedokļiem par valsts klimata un bioloģiskās daudzveidības rīcības plāniem. ES puse izmantoja šīs iespējas, lai sniegtu jaunāko informāciju par ES zaļā kursa rīcībpolitikām (piem., oglekļa ievedkorekcijas mehānismu, aprites ekonomikas rīcības plānu un Meža stratēģiju, citstarp atmežošanas iniciatīvu), un iestājās par šādām rīcībpolitikām savu tuvāko tirdzniecības partnervalstu vidū, bieži vien kā atbalstu izmantojot kopīgi apstiprinātas sadarbības iniciatīvas. Jautājumi saistībā ar klimata pārmaiņām un nacionāli noteikto devumu (NND) Parīzes nolīguma īstenošanai cita starpā tika īpaši detalizēti aplūkoti TIA komitejā ar Vjetnamu 2021. gada novembrī un ar Japānu 2022. gada janvārī. C.Institucionālās sistēmas izmantošana saskaņā ar ES tirdzniecības nolīgumiem, lai iegūtu piekļuvi tirgiem, risinātu problēmas un īstenotu turpmāku sadarbību Saskaņā ar ES tirdzniecības nolīgumiem izveidotās komitejas darba grupas ir galvenais saistību izpildes dzinējspēks un pārvērš rakstiskus līgumus praktiskos ieguvumos abu pušu ieinteresētajām personām. Komitejas parasti tiekas reizi gadā, un tās kopīgi vada pušu pārstāvji. Apvienotā komiteja tirdzniecības jautājumos bieži tiekas ministru/komisāru līmenī, un šīs sanāksmes atkarībā no situācijas vai nu sagatavo apakškomitejas, kuras vada vecākie ierēdņi, vai arī tās tiek sagatavotas tehniskā līmenī. Informācija par darba kārtību un ziņojumi pēc sanāksmēm tiek publicēti Komisijas tīmekļa vietnē. Komiteju un darba grupu darbs ir daudzšķautņains, un tās tiek aktīvi izmantotas, lai palielinātu piekļuvi tirgum, pārbaudītu saistību izpildi attiecībā uz tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību vai vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem, novērstu vai likvidētu tirdzniecības šķēršļus vai pastiprinātu sadarbību, un tajā pašā laikā tās piedāvā platformu dialogam ar ieinteresētajām personām un pilsonisko sabiedrību. Tālāk aprakstīti daži piemēri.

Institucionālā sistēma palīdzēja vēl vairāk izmantot BTN sniegtās iespējas pakalpojumu un IĪT jomā. ·Japāna un ES 2021. gada februārī Apvienotajā komitejā tirdzniecības jautājumos izlēma pievienot ar nolīgumu aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sarakstam 28 papildu ES ĢIN un 28 Japānas ĢIN. Tā bija otrā ĢIN saraksta papildināšana, un ES un Japāna pašlaik strādā, lai šo sarakstu papildinātu trešo reizi. ·Kanāda un ES 2022. gada martā, sadarbojoties CETA pakalpojumu komitejā, sekmīgi pabeidza sarunas par arhitektu profesionālo kvalifikāciju savstarpējās atzīšanas nolīgumu, un tas bija pirmais ES parakstītais nolīgums ar trešo valsti par profesionālajām kvalifikācijām. Pēc tā stāšanās spēkā tie arhitekti no ES un Kanādas, kuri atbilst nolīgumā noteiktajiem kritērijiem, varēs panākt savu kvalifikāciju atzīšanu un tādējādi varēs vieglāk sniegt savus pakalpojumus otras puses teritorijā. Regulāra saziņa ar partnervalstīm komitejas sanāksmju starplaikos stiprināja uzticēšanos starp pusēm, veicinot šķēršļu novēršanu. BTN komitejas arī ir forumi, kurās puses viena otru informē par to attiecīgajām regulatīvajām un likumdošanas pieejām un gaidāmajām iniciatīvām, ļaujot pusēm apspriest iespējamos šķēršļus pirms to nostiprināšanas tiesību aktos; turklāt šo komiteju pastāvēšana arī stiprina savstarpējo paļāvību, ļaujot rast praktiskus risinājumus starplaikos starp regulārajām ikgadējām sanāksmēm. Šajā kontekstā būtiska ir bijusi sadarbība starp Komisiju, ES delegācijām, dalībvalstu vēstniecībām un ieinteresētajām personām no darījumdarbības aprindām partnervalstīs. ·Pateicoties sadarbībai starp ES delegāciju un dalībvalstīm, 2022. gada martā bija iespējams novērst Marokas plānotos aizsardzības pasākumus attiecībā uz stieples stienīšiem un stiegrojuma stieņiem, kā arī auksti velmētām tērauda loksnēm un tērauda loksnēm ar elektrolītisko vai citu pārklājumu. ·Pateicoties saskaņotiem ES un dalībvalstu centieniem, kā arī Ēģiptes iestāžu sadarbībai, bija iespējams novērst plānoto Ēģiptes muitas nodokļu atkārtotu ieviešanu attiecībā uz automobiļiem, kurus importē no ES. Viedokļu apmaiņa BTN komitejās un struktūrās arī ir veids, kā iegūt precizējumus un palielināt pārredzamību, un sniegt ieguldījumu sabiedriskās apspriešanas procesos: ·piemēram, 2021. gadā ES sniedza ieguldījumu Vjetnamas sabiedriskajā apspriešanā par aktuāliem grozījumiem tiesību aktos par farmaceitiskajiem līdzekļiem, pēc tam, kad ES bija paudusi bažas tehniskajā un politiskajā līmenī par apgrūtinošiem noteikumiem, kas rada diskrimināciju dalībvalstu regulatīvo iestāžu vidū; ·pēc saziņas politiskajā līmenī un apspriedēm Preču tirdzniecības komitejā atbilstīgi ES un Korejas BTN Koreja informēja, ka Eiropas ieinteresētajām personām būs jauna iespēja paust viedokli par jaunajiem 2021. gada decembrī publicētajiem noteikumiem par vietējām satura prasībām attiecībā uz atkrastes vēja enerģiju. ES tirdzniecības nolīgumu institucionālā sistēma atkal palīdzēja panākt spēkā esošo šķēršļu novēršanu partnervalstīs. Spēkā esošo šķēršļu likvidēšana nereti ir sarežģīta, citstarp no politiskā viedokļa, jo tā nozīmē, ka valdībai vai likumdevējiem ir jāatceļ to iepriekš apstiprinātas darbības. Turklāt ierobežojošie tiesību akti pat pēc atcelšanas var turpināt ietekmēt vietējo pašvaldību praksi. Lai šīs problēmas novērstu, lielākās iespējas gūt panākumus ir koordinētām Komisijas, ES delegāciju, dalībvalstu un ieinteresēto personu intervencēm:

·piemēram, 2021. gadā Kanāda panāca progresu saistībā ar federālajā un provinču līmenī joprojām spēkā esošu noteiktu diskriminējošu pasākumu atcelšanu attiecībā uz vīniem un stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem. Turklāt pēc septiņus gadus ilgām sarunām Kanāda pieņēma ES saskaņoto mājputnu gaļas sertifikātu, kas eksportētājiem no pilnvarotajām dalībvalstīm atviegloja tirdzniecību; ·Turcija pārtrauca pieprasīt izcelsmes apliecinājumu produktiem, kuru izcelsme ir ārpus ES, un pēc Komisijas intervences 2021. gadā Turcijas iestādes Turcijas importētājiem sniedza papildu precizējumus. Kopš tā laika prasīto izcelsmes sertifikātu skaits kopumā ir pakāpeniski samazinājies, arī attiecībā uz produktiem, kuru izcelsme ir ES. Tajā pašā laikā būtiska ES prasība joprojām ir asociācijas nolīguma papildprotokola nediskriminējoša īstenošana attiecībā uz visām dalībvalstīm, citstarp Kipras Republiku; ·Vjetnama pēc Komisijas pieprasījuma saņemšanas apstiprināja sarakstu ar 35 tajā iepriekš iekļautiem uzņēmumiem, kuri ir ieinteresēti uz Vjetnamu eksportēt dzīvnieku izcelsmes produktus un/vai zivsaimniecības produktus. Šie uzņēmumi tagad var sākt eksportēt zivsaimniecības / dzīvnieku izcelsmes produktus uz Vjetnamu bez jebkādām, arī dokumentu, pārbaudēm. BTN komitejas un darba grupas arī atbalstīja pušu divpusēju sadarbību ar tirdzniecību saistītos jautājumos, kas bieži vien attiecās uz noteikumiem, .. Sadarbība ES BTN kontekstā ir daudzu komiteju darba neatņemama sastāvdaļa un 2021. gadā atkal sniedza rezultātus, kā to apliecina tālāk aprakstītie piemēri. ·ES un Japāna regulāri apmainās ar informāciju un apspriež aktuālos jautājumus par dažādām nozarēm, citstarp par noteikumiem attiecībā uz medicīniskajām ierīcēm. Pēc divpusējām apspriedēm un sadarbības ar ražošanas nozari Japānā 2021. gadā tika ieviesti regulatīvie uzlabojumi attiecībā uz medicīnisko ierīču elektroniskajām instrukcijām un sadarbību ar ražotājiem, lai, ja iespējams, saīsinātu ar tirdzniecības atļaujām saistīto kavēšanos. ·ES un Kanāda sadarbojas regulatīvos jautājumos, izmantojot CETA Regulatīvās sadarbības forumu (RCF). Turpinājās informācijas apmaiņa starp ES Kopienas ātrās ziņošanas sistēmu (RAPEX) un Kanādas patērētāju drošībai paredzēto RADAR sistēmu, un tika organizētas apmācības, kas tika nodrošinātas abu pušu sistēmas lietotājiem, lai uzlabotu piekļuvi datiem un mērķtiecīgiem brīdinājumiem. ES un Kanāda 2021. gada jūlijā arī nāca klajā ar kopīgu paziņojumu par dzīvnieku labturību un apsprieda dažādus jautājumus, citstarp dzīvnieku aizsardzību jūras pārvadājumu laikā un iespējamus dzīvnieku labturības marķējuma risinājumus. ·Komisijas dienesti un Korejas iestādes 2021. gadā padziļināja tehnisko sadarbību saistībā ar e-sertifikāciju un veterināro sertifikātu saskaņošanu ar mērķi atvieglot vairāku pārstrādātu lauksaimniecības pārtikas produktu tirdzniecību. .. savukārt tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas radīja papildu sadarbības iespējas ilgtspējas jautājumos, citstarp daudzpusējos forumos. ·ES un Japāna Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas 2022. gada janvāra sanāksmē apsprieda sadarbību daudzpusējā forumā, citstarp saistībā ar Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (attiecībā uz iniciatīvām par metānu un atmežošanu), apliecinot savu gatavību sadarboties, lai panāktu turpmāku virzību, gatavojoties COP 27 konferencei. ·ES un Kanāda saskaņā ar CETA izveidotās Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas 2022. gada februāra sanāksmē apsprieda sadarbību tirdzniecības un darba jautājumos vairākās politikas jomās, citstarp piespiedu darba un bērnu darba apkarošanu globālajās piegādes ķēdēs. Abas puses uzsvēra savu atbalstu SDO un ciešai sadarbībai ar šo organizāciju.

Ekonomisko partnerattiecību nolīgumi ar ES Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna partnervalstīm turpināja sniegt stimulus reformai, ko atbalstīja sadarbība attīstības jomā, .. Ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna partnervalstīm ir spēcīga attīstības dimensija, un tie sniedz stimulus reformām, kuras var turpmāk veidot pamatu sadarbībai attīstības jomā. To sekmīga īstenošana ir atkarīga no šo valstu iekšējo problēmu atrisināšanas, lai varētu veikt tirdzniecību, izmantojot tirdzniecības atbalstu. ES tirdzniecības atbalsta progresa ziņojumā par 2021. gadu ir sniegta informācija, ka ES ar tās dalībvalstīm bija lielākā tirdzniecības atbalsta sniedzēja pasaulē, un 38 % no globālā tirdzniecības atbalsta, kas atbilst 17,9 miljardiem EUR, un 96 % no ES tirdzniecības atbalsta tajā pašā gadā tika piešķirti valstīm, kurām ir preferenciāla piekļuve ES tirgum. Ziņojumā arī izklāstīta plašāka informācija par Komisijas un dalībvalstu tirdzniecības atbalstu, piemēram, par atbalsta sniegšanu MVU, lai tie izmantotu tirdzniecības nolīgumu sniegtās iespējas, un uzlabojumiem ar TIA saistītos jautājumos. ES tirdzniecības atbalsta tīmekļa vietnē ir pieejama interaktīva karte par saņēmējvalstīm, ko papildina kontekstam atbilstoši tirdzniecības atbalsta projektu piemēri. .. un to kontekstā tika organizētas rezultatīvas diskusijas par ilgtspējas jautājumiem. Puses 2021. gadā turpināja dialogu ar Ganu un Kotdivuāru par kakao vērtības ķēdes ilgtspēju, un Kamerūna bija šā dialoga novērotāja. ·2021. gadā notika astoņas tematiskas apaļā galda diskusijas (“Kakao sarunas”), un tajās tika aplūkoti dažādi ar ilgtspēju saistīti aspekti kakao vērtības ķēdē, piemēram, iztikas ienākumi, standarti, pārredzamība un izsekojamība saistībā ar bērnu darbu un atmežošanu, pienācīga rūpība, agromežsaimniecība, attīstības un finansējuma atbalsts un patērētāju perspektīva. ·Kakao sarunu 2021. gada sērija noslēdzās ar tehnisku kopsavilkumu 2021. gada decembrī, izvērtējot tematiskās sanāksmes un iezīmējot turpmāko rīcību (t. i., rīcības plānu un rīcības punktus), kas tika apstiprināta augsta līmeņa politiskajā pasākumā 2022. gada 28. jūnijā. D.Uzmanības centrā ir tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība Jaunajā Komisijas paziņojumā ir izklāstīts, kā ES stiprinās tirdzniecības nolīgumu ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā, .. Pēc 15 punktu rīcības plāna pārskatīšanas un pēc gadu ilga apspriešanās procesa Komisija 2022. gada jūnijā publiskoja paziņojumu “Tirdzniecības partnerību spēks: kopā zaļai un taisnīgai ekonomikas izaugsmei”. Sociālie partneri — no uzņēmumu apvienībām un arodbiedrībām līdz vides un cilvēktiesību grupām — iesniedza vairākus viedokļu izklāstus, pārstāvot plašu ekonomisko, sociālo un vides interešu spektru. Komisija arī iesaistījās plašā viedokļu apmaiņā ar Eiropas Parlamentu, dalībvalstīm un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju. Pamatojoties uz sniegto ieguldījumu un ieteikumiem, Komisija identificēja politikas prioritāšu un galveno rīcības punktu kopumu, kas kopā stiprina uzsvaru uz ES tirdzniecības nolīgumos iekļauto tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības noteikumu efektīvas īstenošanas nodrošināšanu. .. jo īpaši stiprinot pilsoniskās sabiedrības lomu .. TIA pārskatīšanas rezultātā Komisija visos tirdzniecības nolīgumu spēkā esības cikla posmos nodrošina iekļaujošāku apspriešanās procesu ar pilsonisko sabiedrību. Tā vēl vairāk stiprina VKG ietekmi, turpinot nodrošināt resursus to materiāltehniskās apgādes atbalstam un darbībai, kā arī aicinot ES VKG pārstāvjus piedalīties TIA dalībvalstu ekspertu grupā, ko vada Komisija. VKG tagad ir ciešāk iesaistītas TIA komitejas sanāksmju sagatavošanā un jo īpaši īstenošanas prioritāšu identificēšanā un pārraudzībā. Komisija arī atbalsta un atvieglo ES un partnervalstu VKG saziņu, kā arī sekmē pārredzamību attiecībā uz VKG sastāvu. Apspriešanās ar ES VKG notiek arī par tehniskā atbalsta projektiem, kas ir saistīti ar ES TIA, attiecībā uz valstīm vai partnerreģioniem, kurus šīs ES VKG aptver. .. un vajadzības gadījumā pievēršoties tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības saistību stingrākai izpildei. Komisijas jaunā pieeja ietver nostiprinātu izpildes mehānismu, ko izmanto gadījumos, kad uz sadarbību pamatota rīcība nesniedz rezultātus, kā arī nolūkā nodrošināt, ka otra puse izpilda tās apstiprinātās TIA saistības, ir jārīkojas, izmantojot lietu iztiesāšanas procesu (ekspertu komisiju). ES plāno iekļaut TIA procedūras attiecībā uz atbilstības nodrošināšanas posmu, proti, periodu, kurā pusei, kura zaudējusi lietas iztiesāšanā, ir jāizpilda nolēmums. Šajās procedūrās ir paredzēts periods, kurā zaudētāja puse izpilda savas saistības, ļaujot ekspertu komisijai un otrai pusei pārbaudīt, vai šī saistību izpilde notiek. ES arī plāno paredzēt iespēju piemērot tirdzniecības sankcijas gadījumos, kad pieļautas nopietnas neatbilstības SDO pamatprincipiem un tiesībām darba jomā, vai tādas rīcības gadījumos, kas būtiski apdraud vai grauj Parīzes nolīguma par klimata pārmaiņām mērķi un nolūku.

Komisija arī ir pilnveidojusi mehānismu sūdzību iesniegšanai par tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības saistību pārkāpumiem. Īstenojot jauno pieeju pēc TIA pārskatīšanas, Komisija pārskatīja savas Vienotā kontaktpunkta darbības pamatnostādnes, lai novērstu konkrētas bažas un ņemtu vērā ieinteresēto personu paustās prasības: ·konkrētāk, pārskatītās pamatnostādnes nodrošina lielāku pārredzamību un paredzamību TIA ieinteresētajām personām, sniedzot papildu precizējumus par to, kurš var iesniegt sūdzības. Piemēram, ir skaidri norādīts, ka VKG var iesniegt sūdzības un ka ES sūdzību iesniedzēji var pārstāvēt arī tādu pušu intereses, kuras atrodas ārpus ES tirdzniecības partnervalstīm; ·darbības pamatnostādnēs arī ir paredzēti uzlabojumi attiecībā uz sūdzību apstrādi, jo īpaši sākotnējā novērtējuma laiku. Komisija arī publicē nekonfidenciālu informāciju par TIA sūdzībām, lai ieinteresēto personu vidū uzlabotu informētību par ierobežojumiem, ar kuriem ir nācies saskarties trešās valstīs, tādējādi īstenojot tādu pašu pieeju kā attiecībā uz piekļuvi tirgum; ·pārskatītajās darbības pamatnostādnēs ir paredzēti termiņi, kurus Komisija parasti ievēros, apstrādājot TIA sūdzības: 10 darba dienas sūdzības saņemšanas apstiprināšanai; 20 darba dienas pirmās informācijas sniegšanai sūdzības iesniedzējam un 120 darba dienas sūdzības sākotnēja novērtējuma pabeigšanai. Pārskata periodā Komisija arī ir uzraudzījusi to, kā Koreja ievēro komisijas nolēmumu divpusējā strīdā par darba tiesībām, .. Komisija turpināja uzraudzīt TIA ekspertu komisijas 2021. gada 20. janvārī pieņemtā nolēmuma izpildi: ·saistībā ar svarīgu SDO konvenciju ratifikāciju Korejā 2022. gada aprīlī stājās spēkā trīs SDO pamatkonvencijas: Konvencija Nr. 87 par biedrošanās brīvību un tiesību aizsardzību, apvienojoties organizācijās, Nr. 98 par tiesībām uz apvienošanos organizācijās un kolektīvo līgumu slēgšanu un Nr. 29 par piespiedu darbu; ·saistībā ar uzlabojumiem iekšzemē Koreja pieņēma grozījumus savā darba tiesību režīmā. Puses 2021. gada novembrī piedalījās starpposma TIA komitejas sanāksmē, lai jo īpaši novērtētu tiesiskā regulējuma grozījumu veikšanu Korejas Arodbiedrību likumā, kā arī tā īstenošanas pamatnostādnes; ·Koreja saistībā ar pēdējās SDO pamatkonvencijas gaidāmo ratifikāciju (Nr. 105 par piespiedu darba izskaušanu) apstiprināja savu apņemšanos turpināt pastāvīgu darbu virzībā uz ratifikāciju un publicēja pētījumu, par ko bija panākta vienošanās un kurā identificēti iekšzemes noteikumi, kuros ir jāveic grozījumi, lai tie atbilstu SDO konvencijai. Puses arī turpmāk apmainīsies ar informāciju, lai turpinātu virzību uz ratifikāciju.



.. un ir uzraudzījusi pasākumus, ko Vjetnama veica, lai iesaistītu pilsonisko sabiedrību TIA nodaļas īstenošanā. Lai gan ar zināmu kavēšanos, tomēr 2021. gada 17. augustā Vjetnama izveidoja savu VKG. Vjetnama 2021. gada 30. decembrī arī izpildīja savu solījumu paplašināt VKG dalībnieku skaitu, palielinot to no trim līdz sešiem dalībniekiem, lai gan šķiet, ka neviena neatkarīga darba ņēmēju organizācija vēl nav VKG dalībniece. Pēc VKG izveides TIA komiteja un Kopējais forums 2021. gada novembrī organizēja pirmo sanāksmi. Komisija turpinās cieši uzraudzīt to, kā Vjetnama ievēro visas saistības atbilstīgi TIA nodaļai, citstarp ar VKG saistītos elementus.

Komisija, īstenojot ES tirdzniecības nolīgumos ietvertās tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības saistības, ir sadarbojusies ar ieinteresētajām personām no pilsoniskās sabiedrības un ar vietējām konsultantu grupām .. Lai organizētu sanāksmes ar ieinteresētajām personām no ES pilsoniskās sabiedrības — tā dēvēto pilsoniskās sabiedrības dialogu —, Komisija izmanto jau sen izveidotu procesu ar mērķi sadarboties un apspriest tirdzniecības politikas jautājumus. Komisija divpusējā kontekstā regulāri sadarbojas ar atbilstīgi nolīgumiem izveidotajām VKG, lai apmainītos ar informāciju un sniegtu atsauksmes par īstenošanas procesu. Turklāt pēc TIA komitejas sanāksmēm notiek regulāras sanāksmes starp abu pušu valdībām un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, sekmējot īstenošanas procesu. ·Piemēram, Ekvadoras gadījumā pilsoniskās sabiedrības pārstāvju kopīgi iesniegta informācija izcēla problēmas saistībā ar kādas banānu nozares darba ņēmēju organizācijas reģistrāciju arodbiedrības statusā. Komisija savās regulārajās sanāksmēs ar partneriem valdībā pauda bažas par darba tiesību pamatsaistību pārkāpumu un atgādināja par SDO sniegtajiem ieteikumiem. Lai gan valdība tā arī neatzina, ka šis jautājums ir problemātisks, viena no vietējā līmeņa tiesām Ekvadorā piekrita prasībai un pieprasīja, lai valdība attiecīgajai organizācijai piešķirtu arodbiedrības statusu. ·Citā gadījumā Komisija 2021. gada novembrī rīkojās, pamatojoties uz konkrētu informāciju, ko bija sniegusi saskaņā ar ES un Korejas BTN izveidotā VKG, lai ierosinātu lietu par iespējamu piegādes darbinieku diskrimināciju Korejā. Koreja precizēja, ka šiem darbiniekiem netika liegts darba ņēmēja statuss, bet atzina, ka pastāvēja problēma saistībā ar to tiesību uz kolektīvo līgumu slēgšanu atzīšanu. Šā jautājuma izskatīšana turpinās. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) 2021. gada 5. jūlijā ierosināja un organizēja pirmo ES visu VKG sanāksmi, pulcējot saskaņā ar 11 ES tirdzniecības nolīgumiem izveidoto atsevišķo ES VKG dalībniekus. Tika aicināti piedalīties Eiropas Parlamenta un Komisijas augstākā līmeņa pārstāvji. Apspriežu rezultātā tika sagatavots Komisijas dienestu neoficiālais dokuments “Vietējo konsultantu grupu ES tirdzniecības jautājumos darbības stiprināšana un uzlabošana”, kas tika publicēts 2021. gada oktobrī. Vairāki no ierosinātajiem priekšlikumiem tika izskatīti Komisijas TIA pārskatīšanas ietvaros, jo īpaši priekšlikumi stiprināt VKG lomu, piešķirot resursus to materiāltehniskam atbalstam, aicināt ES VKG pārstāvjus piedalīties TIA dalībvalstu ekspertu grupu sanāksmēs, iesaistīt ES VKG īstenošanas prioritāšu identificēšanā un pārraudzībā, kā arī sekmēt pārredzamību. Komisija no savas puses sagaida, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas laikus iesniegs labi pamatotu un uz pierādījumiem balstītu informāciju, kas ir būtiska, lai identificētu ar TIA saistītus jautājumus un to prioritāro kārtību, kā arī attiecīgi rīkotos. .. un ir turpinājusi sadarbību ar SDO, lai vairākām tirdzniecības partnervalstīm sniegtu tehnisko atbalstu, .. Komisija 2021. gadā turpināja cieši sadarboties ar tādām starptautiskām organizācijām kā SDO un ESAO, lai veicinātu ilgtspējīgu tirdzniecību, kā ilustrēts tālāk aprakstītajos piemēros. ·Komisija sadarbojas ar ESAO, SDO un ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroju (OHCHR), lai īstenotu četrus gadus ilgu projektu “Atbildīga darījumdarbības prakse Latīņamerikā un Karību jūras reģionā” (2019–2022), kura mērķis ir veicināt gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi šajā reģionā, atbalstot atbildīgu uzņēmējdarbības praksi saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem. Šis projekts tiek īstenots partnerībā ar Čīli un Meksiku (abas ir ESAO locekles), kā arī Argentīnu, Brazīliju, Kolumbiju, Kostariku un Peru, kuras ievēroja ESAO Vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem un izveidoja valsts kontaktpunktu atbildīgas darījumdarbības prakses jomā, kā arī ar divām partnervalstīm, proti, Ekvadoru un Panamu. ·Cita līdzīga programma (Atbildīgas piegādes ķēdes Āzijā) tiek īstenota sešās Āzijas valstīs (Ķīnā, Japānā, Mjanmā, Taizemē, Filipīnās un Vjetnamā), lai sekmētu ilgtspējīgu un iekļaujošu progresu ekonomikas, sociālajā un vides jomā, integrējot atbildīgas darījumdarbības prakses daudznacionālu uzņēmumu un to piegādes ķēžu darbībā.

·Līdz kara sākumam ES sadarbojās ar SDO, lai īstenotu kopēju projektu “Towards safe, healthy and declared work in Ukraine” (“Ceļā uz drošu, veselībai nekaitīgu un deklarētu nodarbinātību Ukrainā”), kas nodrošināja ieguldījumu likumprojektu izstrādē par darba attiecībām, darba aizsardzību un darba inspekcijām. Šā projekta mērķis ir sekmēt drošu, veselībai nekaitīgu un deklarētu darbu Ukrainā. ·ES un SDO projekta “Trade for Decent Work” (“Tirdzniecība pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai”) īstenošana 2021.–2022. gadā tika turpināta atsevišķās tirdzniecības partnervalstīs Āzijā un Āfrikā, un ar šā projekta palīdzību tika atbalstītas arī vairākas konkrētas un ad hoc darbības atsevišķās Latīņamerikas valstīs. Tiek gatavots projekta turpinājums 2023. gadam. .. tajā pašā laikā izmantojot tirdzniecības nolīgumus sadarbības sekmēšanai ar mērķi risināt problēmas vides jomā. ·ES 2021. gadā, īstenojot savus sadarbības projektus, atbalstīja Kolumbijas virzību uz ilgtspējīgāku un videi nekaitīgāku ekonomiku, citstarp izmantojot izmēģinājuma projektu par ilgtspējīgu kalnrūpniecību Kolumbijas nabadzīgajā Klusā okeāna piekrastes reģionā. ·ES un Japāna 2021. gada jūnijā kopīgi organizēja pasākumu, kas bija vērsts uz tehnoloģijām un nozarēm, kuras ir būtiskas, lai līdz 2050. gadam nodrošinātu oglekļneitralitāti. Palielinot ES un Japānas sadarbības ietekmi uz noteikumiem un standartiem, kā arī pamatojoties uz divpusējās tirdzniecības spēku, uzņēmumi dalījās pieredzē un zināšanas par zaļās izaugsmes iespējām saistībā ar sadarbību atjaunojamās enerģijas, ūdeņraža, tīrās mobilitātes un šīm nozarēm nepieciešamo izejvielu jomā. E.Tirdzniecības nolīgumu ietekmes izvērtēšana, lai ņemtu to vērā īstenošanas darbā Komisija joprojām pievērš īpašu uzmanību savu tirdzniecības nolīgumu ietekmes novērtēšanai vai nu attiecībā uz konkrētiem nolīgumiem, vai attiecībā uz transversāliem aspektiem, aptverot vairākus nolīgumus. Retrospektīvie novērtējumi tiek izmantoti turpmāko nolīgumu uzlabošanā, kā arī sniedz atsauces punktu īstenošanas un izpildes prioritāšu noteikšanai. Cariforum EPN un ar sešām Vidusjūras reģiona valstīm noslēgto ES BTN retrospektīvie novērtējumi tika publicēti attiecīgi 2021. gada janvārī un martā un tika aplūkoti arī 2021. gada ziņojumā. Komisija 2022. gada aprīlī pabeidza starp ES un Kolumbiju, Peru un Ekvadoru noslēgtā tirdzniecības nolīguma retrospektīvo novērtējumu. Ar Kolumbiju, Ekvadoru un Peru noslēgtā BTN retrospektīvais novērtējums: galvenie secinājumi ·Andu valstīs nolīguma par IKP ekonomiskā ietekme bija pozitīva, saskaņā ar aplēsēm sasniedzot 728 miljonu ASV dolāru vērtību, un visas puses guva labumu. Prognozētā ietekme uz nodarbinātību, labklājību un nabadzības mazināšanu arī bija pozitīva. ·Lai gan sagaidāms, ka kopējā ietekme būs ierobežota, tomēr šis nolīgums un eksports uz ES radīja darbvietas Andu valstu lauku apvidos. Darbvietas tika jo īpaši radītas augļu, cukura, dārzeņu un riekstu nozarē, kā arī zivsaimniecībā. Rūpniecības jomā labumu guva arī tādas nozares kā pārtikas produktu, ķīmisko izstrādājumu un tekstilizstrādājumu nozare (pēdējā minētā nozare – Kolumbijā un Peru). ·Ņemot vērā vajadzību pielāgoties standartiem ES tirgū, ir paaugstinājušies ražošanas standarti Andu valstīs, nodrošinot kvalitatīvākus izstrādājumus, kā arī lielāku bioloģisko produktu daudzumu, ko veicina ES pieprasījums, ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un uzlabotu darba un vides standartu ievērošanu, piemēram, privāto standartu un sertifikācijas piemērošanu. ·Nolīgums ir sniedzis iespēju radīt platformu sadarbībai ilgtspējas jautājumos, citstarp organizēt regulāras komitejas un īstenot projektus, lai risinātu jautājumus problemātiskās jomās, piemēram, saistībā ar biedrošanās brīvību, pienācīgas kvalitātes darbvietām un bērnu darbu, uz kurām attiecas šis nolīgums un kurās varētu identificēt uzlabojumus. ·Tirdzniecības dažādošana: šis nolīgums veicināja jo īpaši MVU nodrošinātā eksporta dažādošanu un pieaugumu.

Konsultanta sniegtie ieteikumi tika publicēti 2022. gada janvārī. Komisijas / Tirdzniecības ĢD novērtējums un turpmākās darbības tiks iekļautas Komisijas dienestu darba dokumentā, kuru paredzēts publicēt 2023. gada pirmajā pusē. III. Palīdzība mazajiem un vidējiem uzņēmumiem orientēties starptautiskajā tirdzniecībā MVU un ģimenes uzņēmumi, kas veido 93 % no ES eksportētājiem, joprojām ir Komisijas darbību centrā ar mērķi popularizēt ES tirdzniecības nolīgumu sniegtos ieguvumus. Neraugoties uz to, ka ir ekonomiski un politiski sarežģīts laiks, globālie tirgi joprojām ir ne vien svarīgs izaugsmes avots, bet arī piedāvā ievērojamas ekonomikas atveseļošanas iespējas. Komisija 2021. gadā turpināja centienus palīdzēt MVU izmantot ES tirdzniecības nolīgumus. MVU skaitliski veido lielāko daļu eksportētāju, tajā pašā laikā pēc vērtības nodrošinot tikai trešo daļu no ES eksporta. Komisija daudzpusējos forumos, piemēram, PTO un G20, arī ir turpinājusi popularizēt ES principu “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” un ir aktīvi piedalījusies PTO neformālajā darba grupā attiecībā uz mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MMVU), gatavojoties atceltajai PTO ministru konferencei, kas beidzot notika 2022. gada jūnijā. A.Platformas Access2Markets modernizēšana un popularizēšana Platformā Access2Markets, kas sāka darboties 2020. gada oktobrī, ir pieejama detalizēta, praktiska informācija uzņēmumiem, kuri vēlas importēt vai eksportēt preces, un tā ir bez maksas pieejama visās ES oficiālajās valodās. Informācija par eksportu aptver tarifus, nodokļus, procedūras un formalitātes 135 eksporta tirgos, noteikumus par izcelsmi, kā arī statistiku un informāciju par tirdzniecības šķēršļiem. Līdzīga informācija ir pieejama par importu ES, proti, ziņas par tarifiem, nodokļiem, importa prasībām, izcelsmes noteikumiem un statistiku no daudzām pasaules valstīm. No 2021. gada 1. janvāra tajā ir iekļauta arī izsmeļoša informācija par ES tirdzniecību ar Apvienoto Karalisti. 2022. gadā, risinoties notikumiem Ukrainā, šī platforma ir atjaunināta, lai atspoguļotu ierobežojošos pasākumus, kas piemēroti ES eksportam uz Krieviju, un vispārīgu informāciju par ES sankcijām, kā arī papildu norādījumus importētājiem par Krievijas piemērotajiem pasākumiem attiecībā uz eksportu uz ES. Kopš platforma Access2Markets sāka darbu, to ir apmeklējuši vairāk nekā trīs miljoni unikālo apmeklētāju, citstarp 72 % no ES, un tās instruments ROSA tiek izmantots vidēji 500 reizes dienā. ROSA jaunā versija arī nodrošina norādījumus uzņēmumiem par to, kā dokumentēt savu izstrādājumu izcelsmi. Komisija 2021. gadā pakāpeniski modernizēja platformu Acess2Markets, pievienojot papildu saturu lietotājiem, kas jo īpaši svarīgs MVU, kā arī izstrādājot jaunus interaktīvus rīkus. ·Komisija 2021. gada septembrī darīja pieejamu rīku Access2Procurement, kas palīdz uzņēmumiem saprast, vai uz attiecīgo iepirkumu attiecas starptautiskās saistības, kuras saskaņā ar to attiecīgajiem tirdzniecības nolīgumiem ar ES ir uzņēmusies Kanāda un Japāna. Pirmajos astoņos mēnešos pēc tam, kad šis rīks kļuva pieejams tiešsaistē, lietotāji veica vairāk nekā 2700 novērtējumus. Novērtējumu skaits 2022. gada pirmajā ceturksnī bija no 200 līdz 300 mēnesī. Turpmāk šis rīks aptvers arī Amerikas Savienotās Valstis, un tas tiks paplašināts vēl vairāk, lai aptvertu vairāk ES tirdzniecības partnervalstu. ·Platforma, kurā galvenokārt bija iekļauti preču importa un eksporta nosacījumi, 2021. gadā tika papildināta ar papildu informāciju par pakalpojumu tirdzniecību, citstarp rīkkopu Getting Started to trade services: imports and exports (“Ievads pakalpojumu tirdzniecībā: imports un eksports”), ko 2022. gadā papildināja funkcija “My Trade Assistant for Services and Investment” (“Mans tirdzniecības asistents pakalpojumiem un ieguldījumiem”), kura aptvēra juridisko un jūrlietu nozari atbilstīgi nolīgumiem ar Apvienoto Karalisti un Kanādu. Piemēram, ES uzņēmums, kas ir ieinteresēts juridisko pakalpojumu sniegšanā Apvienotajā Karalistē, lai praktizētu iekšzemes vai ārvalstu tiesību jomā, var atrast informāciju par dažādām prasībām, piemēram, par licencēšanu un atļauju izsniegšanu, kvalifikācijām, juridisko formu, valstspiederības vai uzturēšanās nosacījumiem. Šīs funkcijas tvērums tiks izvērsts, pakāpeniski aptverot citas trešās valstis un nozares. Komisija platformā Access2Markets turpināja nodrošināt plašu atbalstu un apmācību uzņēmumiem, dalībvalstīm un citiem starpniekiem, kā arī 2021. gadā īstenoja “mācībspēku apmācīšanas” programmu, un šo darbu ir plānots turpināt. Līdz šim pasākumos ir iesaistījušās vairāk nekā 6500 organizācijas, un tie ir aptvēruši gandrīz visas ES valodas. Pasākumi tika organizēti arī ar partneriem ES un ārpus tās, piemēram, EU-Japan Centre for Industrial Cooperation, ICEX España un Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ). Popularizēšana tika turpināta, izmantojot dažādus medijus un platformas, citstarp twitter, kā arī Komisijas tīmekļa vietni un youtube. B.Darbības izvēršana starptautiskā līmenī MVU interesēs — konkrētas darbības 2021. gadā

Lai gan visu ES tirdzniecības nolīgumu mērķis ir palīdzēt MVU izvērst uzņēmējdarbību sadarbībā ar ārvalstu tirgiem un šajos tirgos, trijos spēkā esošajos ES tirdzniecības nolīgumos ir izklāstīti īpaši noteikumi par MVU: ES un Kanādas Visaptverošajā ekonomikas un tirdzniecības nolīgumā (CETA) ir sniegts ieteikums attiecībā uz MVU, bet ES un Japānas ekonomisko partnerattiecību nolīgumā (ES un Japānas EPN) un ES un Apvienotās Karalistes TSN ir iekļautas MVU veltītas nodaļas, kurās paredzēts izveidot īpašus abu pušu MVU kontaktpunktus, kuru uzdevums ir nodrošināt, lai MVU intereses un perspektīvas būtu atspoguļotas attiecīgo nolīgumu īstenošanā. Turklāt MVU nodaļās ir paredzēti vairāki praktiski posmi nolūkā palielināt pārredzamību MVU, galvenokārt informācijas apmaiņas ceļā: piemēram, Japāna saskaņā ar ES un Japānas EPN iekļauto nodaļu, kas veltīta MVU, nodrošina (publiski pieejamā tīmekļa vietnē) informāciju par piekļuvi tirgum atbilstoši izstrādājumam, norādot muitas tarifa kodu preču importam, kā arī saites uz iestādēm, kas atbild par saskaņotajiem ar tirdzniecību saistītajiem jautājumiem. Pušu kontaktpunkti, kas paredzēti MVU, apspriež to, kā vēl vairāk vienkāršot un uzlabot pieejamos rīkus un informāciju. Komisija kopā ar tirdzniecības partnervalstīm, dalībvalstīm un ieinteresētajām personām 2021. gadā turpināja īstenot MVU noteikumus atbilstīgi CETA un ES un Japānas EPN. CETA üMVU kontaktpunkti vienojās par MVU rīcības plānu, nosakot konkrētas darbības un MVU ieteikuma īstenošanas termiņu. Saskaņā ar minētajā rīcības plānā noteiktajām prioritātēm 2021. gada septembrī notika MVU apaļais galds sakarā ar CETA ceturto gadadienu. To rīkoja Komisija ar Eiropas Savienības Tirdzniecības kameras Kanādā (EUCCAN) atbalstu. üES un Kanāda arī sadarbojas, lai atbalstītu MVU internacionalizāciju. Viens vērā ņemams piemērs ir kopīgais darbs, ko veic Eiropas Biznesa atbalsta tīkls Kanādā un EUCCAN, no vienas puses, un Eiropas un Kanādas Inovācijas un pētniecības centrs, no otras puses, lai nodrošinātu uzņēmējdarbības un inovācijas atbalsta pakalpojumus, kas palīdz stiprināt Eiropas un Kanādas MVU konkurētspēju un ilgtspēju. ES un Japānas EPN üMVU kontaktpunkti pabeidza kopīgā darbības pārskata izstrādi, un ES un Japāna ar ES un Japānas Rūpniecības sadarbības centra atbalstu turpināja savu informēšanas darbu attiecībā uz MVU. ES un Japānas Rūpniecības sadarbības centrs 2021. gadā atkal publicēja divas brošūras: “Kā veikt importu no Japānas uz ES, izmantojot EPN” un “Kā veikt importu no ES uz Japānu, izmantojot EPN”. üCentra Ekonomisko partnerattiecību nolīguma (EPN) palīdzības dienests pārskata periodā atkal organizēja 47 apmācības un interaktīvus tīmekļa seminārus uzņēmumiem un sagatavoja atbilstošas faktu lapas par dažādiem ES un Japānas EPN aspektiem, citstarp par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, izcelsmes noteikumiem, MVU nodaļu, zivsaimniecību, piena produktiem, cilvēkresursu mobilitāti utt. Centrs arī sadarbojas ar dalībvalstu tirdzniecības veicināšanas organizācijām un citiem Eiropas un Japānas tīkliem, piemēram, Eiropas Biznesa atbalsta tīklu (EEN), lai tuvinātu EPN mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Komisija arī turpina atbalstīt Eiropas MVU uzņēmējus un viņu darbības problemātiskos tirgos, jo īpaši izmantojot savu ES MVU centru Ķīnā. Šim centram joprojām ir būtiska nozīme, sniedzot atbalstu ES MVU saistībā ar iekļuvi tirgū un/vai uzņēmējdarbības attīstīšanu Ķīnā. Centrs palīdz ES MVU novērtēt to gatavību ieiet Ķīnas tirgū, sniedz ieteikumus par iespējām un riskiem, kas saistīti ar komerciālās klātbūtnes izveidošanu un izvēršanu Ķīnas tirgū (veicot eksportu vai ieguldījumus, vai abus), kā arī sniedz tiem ieteikumus par to, kā pilnveidot sinerģijas un dalīties ar paraugpraksi. Piemēram, 2021. gadā centrs organizēja 62 apmācību sesijas Ķīnā un ES vairāk nekā 5400 mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. C.Sadarbība ar Eiropas Biznesa atbalsta tīklu Pēc Eiropas Biznesa atbalsta tīkla (EEN) darbības atsākšanas vienotās tirgus programmas ietvaros tā uzmanības centrā būs atbalsta sniegšana ES uzņēmumiem saistībā ar preferenciālo tirdzniecības režīmu izmantošanu, t. i., tarifu vai citu ar regulējuma tuvināšanu saistītu izmaksu samazināšanu/novēršanu. Komisija 2021. gada 4. augustā izsludināja uzaicinājumu izteikt ieinteresētību saistībā ar Starptautisko partneru tīklu, norādot vairākus priekšlikumu iesniegšanas datumus. Šā uzaicinājuma mērķis ir identificēt uz klientiem vērstas uzņēmējdarbības atbalsta organizācijas ātri augošajos tirgos Dienvidamerikā un Ziemeļamerikā, kā arī (Dienvidaustrumu) Āzijā. Uzsvars būs uz valstīm un tirdzniecības blokiem, ar kuriem ES ir noslēgusi padziļinātus un visaptverošus tirdzniecības nolīgumus.

·Starptautiskā un Eiropas tīkla partneri koordinēti strādās, lai uzlabotu tirdzniecības režīmu izmantošanu. Tie apmainīsies ar tirgus izlūkdatiem Eiropas MVU interesēs. Līdz šim dalībai EEN ir pieteikušās vairākas uzņēmējdarbības organizācijas no ASV, Apvienotās Karalistes, Japānas, Šveices, Kanādas, Izraēlas, Dienvidkorejas un Indijas. Šis valstu saraksts nav galīgs un tiks paplašināts atbilstīgi turpmākajiem pieteikumu iesniegšanas termiņiem. ·Pilnveidotajā EEN dienesti, kas palīdz ES uzņēmumiem izmantot tirdzniecības iespējas ārvalstīs, tiks pilnībā integrēti “Network’s Client Journey” (“Tīkla klientu pieredzē”), t. i., tiek sagaidīts, ka Eiropas tīkla partneri radīs konkrētu ietekmi to klientu interesēs un ziņos par to kā par sasniegumu, izmantojot EEN rezultātu datubāzi. EEN 2022. gadā izveidoja jaunu ekspertu grupu, lai veicinātu internacionalizācijas pakalpojumu kvalitāti tīklā. Tā dēvētā “Darbības internacionalizācijas tematiskā grupa”, kas apvieno 130 pieredzējušus tīkla konsultantus, kuri ik dienas sadarbojas ar uzņēmumiem dalībvalstīs un reģionos, iecēla līdzpriekšsēdētāju ES tirdzniecības nolīgumu izmantošanas stiprināšanai. Līdzpriekšsēdētāja galvenais uzdevumus būs noteikt darba plānu tīkla konsultantu spēju stiprināšanai un apmācībām ar mērķi atbalstīt Eiropas MVU tirdzniecības iespēju izmantošanā. Viens no pirmajiem projektiem būs sadarbībā ar Komisiju sagatavot mācībspēku apmācības sesiju tīkla konsultantiem platformas Access2Markets sniegto iespēju izmantošanai. Komisija papildus sadarbībai ar EEN arī turpināja informācijas apmaiņu ar Eiropas un valstu uzņēmējdarbības apvienībām, Eiropas uzņēmumu organizāciju pasaules tīklu (EBO WWN) un dalībvalstu tirdzniecības veicināšanas organizācijām (TVO), kas ir galvenie atbalsta un konsultāciju sniedzēji lieliem un maziem uzņēmumiem par tirdzniecības nolīgumu sniegtajiem ieguvumiem. D.Darbības MVU atbalstam daudzpusējā līmenī (PTO) ES vada daudzpusējos centienos Pasaules Tirdzniecības organizācijā, atbalstot MVU. ES ir bijusi aktīva neformālās darba grupas attiecībā uz mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MMVU grupa) dalībniece kopš tās izveides pēc 2017. gada Buenosairesas PTO 11. ministru konferences. Lai gan grupas sākotnējais uzdevums bija sagatavot darba programmu, kas bija jāapstiprina PTO 12. ministru konferencē, Covid-19 pandēmija mudināja MMVU grupu 2020. gada maijā publicēt dokumentu “Declaration on the importance of MSMEs in the time of COVID” (“Deklarācija par MMVU nozīmi Covid laikā”), kam 2020. gada decembrī sekoja sešu neobligātu ieteikumu kopuma (MMVU kopums) pieņemšana paātrinātā kārtībā. Atbilstīgi ES ilgajām pūlēm veicināt MMVU darbības internacionalizāciju un to, lai tiktu ņemtas vērā to īpašās vajadzības, MMVU kopums ir vērsts uz informācijas piekļuves uzlabošanu MMVU, Tirdzniecības atvieglošanas nolīguma īstenošanu, cenšoties MMVU atvieglot tirdzniecību, integrētas datubāzes izstrādi par tirdzniecības rīcībpolitikām, kā arī MMVU piekļuves vienkāršošanu finansējumam un pārrobežu maksājumiem, apmainoties ar paraugpraksi un informāciju. Darbs turpinājās 2021. gadā, un tika sasniegti pirmie rezultāti, proti, tika izveidota datubāze, kurā iekļauta tā informācija par MMVU, kas norādīta PTO politikas pārskatos. MMVU grupa 2021. gadā tikās vairākas reizes, lai uzraudzītu minētā kopuma īstenošanu. Konkrētāk, neformālā darba grupa attiecībā uz MMVU pabeidza darbu pie datubāzes, kurā iekļautas atsauces uz MMVU informāciju PTO tirdzniecības politikas pārskatos. MMVU notiekošais darbs tika aktualizēts 12. ministru konferencē ar MMVU neformālās grupas priekšsēdētāja paziņojumu. IV. Šķēršļu novēršana un risinājumu rašana IV.1. Ar tirdzniecības šķēršļiem saistītā situācija un to novēršana

Komisijas darbs, lai noteiktu, aktualizētu un novērstu tirdzniecības šķēršļus, turpinājās 2021. gadā — joprojām Covid pandēmijas ēnā, kuras dēļ vairākas ES tirdzniecības partnervalstis bija pastiprinājušas protekcionisma prakses. Tas radīja zināmas ar materiāltehnisko apgādi un piegādes ķēdēm saistītas grūtības, ko pastiprināja transporta, preču un enerģijas cenu kāpums, no kura izrietēja inflācijas paaugstināšanās gada gaitā. Šos sarežģītos apstākļus padziļināja Covid omikrona varianta jaunais vilnis 2021. gada otrajā pusē, un tā atkārtota parādīšanās Ķīnā 2022. gadā, kā arī nestabilā ģeopolitiskā situācija pēc Krievijas agresijas kara sākuma pret Ukrainu. Neraugoties uz šiem sarežģītajiem apstākļiem, ES 2021. gadā turpināja darbu, lai identificētu un novērstu tirdzniecības šķēršļus. Komisija, šajā darbā cieši sadarbojoties ar Eiropas Parlamentu, dalībvalstīm un uzņēmumiem, turpināja tiešā veidā sadarboties ar trešām valstīm, citstarp izmantojot ES delegāciju tīklu partnervalstīs un Ženēvā. Komisija, strādājot gan uz vietas trešās valstīs, gan izmantojot ES tirdzniecības nolīgumu un PTO nodrošināto institucionālo sistēmu (piem., PTO Tirdzniecības tehnisko šķēršļu komiteju un Sanitāro un fitosanitāro komiteju), aktīvi meklēja esošu un jaunu problēmu risinājumus. Uzmanības centrā joprojām bija preventīvais darbs, lai novērstu tirdzniecības šķēršļus pirms to rašanās. Šajā darbā svarīgākais faktors bija to ES uzņēmumu bažas, kuri ziņoja par negodīgu attieksmi vai ierobežojošiem pasākumiem no ES tirdzniecības partnervalstu puses. Tāda pati uzmanība tika pievērsta ES tirdzniecības līgumos paredzēto ilgtspējīgas attīstības saistību pārkāpumiem. Jaunu šķēršļu un sūdzību jomā 2021. gads bija pirmais pilnais Vienotā kontaktpunkta pastāvēšanas gads. Tas tika izveidots, lai atbalstītu galveno tirdzniecības nolīgumu izpildes uzraugu, un nodrošina vienas pieturas aģentūru platformā Access2Markets, kurā var iesniegt sūdzības par (iespējamiem) tirdzniecības šķēršļiem vai neatbilstību tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības saistībām vai ES VPS regulai.



A. Reģistrēto šķēršļu uzskaitījums tirdzniecības un ieguldījumu jomā 2021. gada 31. decembrī Kā parādīts tālāk dotajā tabulā, 2021. gada beigās Komisijas datubāzē Access2Markets bija iekļauti 455 aktīvi šķēršļi tirdzniecības un ieguldījumu jomā 65 trešās valstīs. Pasākuma veids Šķēršļu skaits Sanitārie un fitosanitārie (SFS) pasākumi 102 Tehniskie šķēršļi tirdzniecībā (TBT) 81 Tarifi un līdzvērtīgi pasākumi, kvantitatīvi ierobežojumi 78 Administratīvās procedūras 39 Pakalpojumi un investīcijas 37 Citi pasākumi* 39 IĪT 34 Publiskais iepirkums 29 Eksporta nodokļi un ierobežojumi 16 Pavisam kopā 455 * Citi pasākumi ietver šķēršļus, kas ir saistīti ar tirdzniecības aizsardzības instrumentiem (TAI) un subsīdijām, pasākumiem, kuri ietekmē konkurenci, kā arī citiem pasākumiem, kurus nevar iekļaut iepriekš uzskaitītajās kategorijās. To tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļu uzskaitījums, ar kuriem ES uzņēmumi saskārās, veicot eksportu uz trešām valstīm, nedaudz saruka, proti, no 462 aktīviem šķēršļiem 2020. gadā līdz 455 aktīviem šķēršļiem 2021. gadā, neraugoties uz tirdzniecības modeļu strukturālajām pārmaiņām, kas izrietēja no Apvienotās Karalistes izstāšanās. Tomēr reģistrēto tirdzniecības šķēršļu skaits palielinājās, proti, no 372 šķēršļiem 51 trešā valstī 2016. gadā līdz 462 šķēršļiem 66 valstīs 2020. gadā (t. i., par gandrīz 25 %). Aplūkojot 2021. gadā reģistrēto tirdzniecības šķēršļu uzskaitījumu, var konstatēt, ka lielākā daļa šķēršļu tika reģistrēti aizvadītajos piecos gados (39 %), 34 % no visiem šķēršiem ir sešus līdz desmit gadus veci, un 27 % no visiem šķēršļiem ir uzskaitīti ilgāk nekā desmit gadus. 5. attēls. Šķēršļu skaits atbilstīgi reģistrācijas datumam Aplūkojot šķēršļus atbilstīgi veidam, tālāk dotajā 6. attēlā parādīts, ka SFS pasākumi joprojām bija kategorija, kurā 2021. gadā bija lielākais tirdzniecības šķēršļu skaits (102), veidojot gandrīz ceturtdaļu no visiem reģistrētajiem šķēršļiem. Lai gan kopējais SFS šķēršļu skaits bija nedaudz mazāks nekā 2020. gadā (107), SFS ierobežojumu skaits laikposmā no 2016. līdz 2020. gadam ir pastāvīgi audzis, un 2020. gadā tie joprojām veidoja lielāko kategoriju. Otrs biežāk reģistrētais ierobežojumu veids 2021. gadā joprojām bija TBT pasākumi (81 šķērslis) un tarifu pasākumi un kvantitatīvie ierobežojumi (78 šķēršļi), tāpat kā tas bija arī 2020. gadā. Šīs trīs kategorijas kopā 2021. gadā veidoja gandrīz 60 % no visiem aktīvajiem šķēršļiem. Tas atbilst tendencei 2020. gadā.



6. attēls. Šķēršļu veidi 2021. gadā

Kā parādīts tālāk dotajā 7. attēlā, ES uzņēmumi, eksportējot preces un pakalpojumus, saskaras ar tirdzniecības šķēršļiem visā pasaulē.



7. attēls. Šķēršļu ģeogrāfiskā izplatība atbilstīgi reģionam (2021. gada beigas) Kā parādīts 8. attēlā tālāk, Ķīna 2021. gadā joprojām bija valsts, kurā bija lielākais tirdzniecības šķēršļu skaits, proti, 39 šķēršļi; otrā bija Krievija (32), tai sekoja ASV (27), Indija (26), Turcija (24) un Indonēzija (21). Citas valstis, kurās bija desmit vai vairāk šķēršļu, bija Brazīlija (19), Dienvidkoreja (18), Austrālija (15), Alžīrija (14), Meksika (12), Ēģipte (11), Malaizija (10) un Vjetnama (10). Šķēršļi vēl nav iekļauti datubāzē par Apvienoto Karalisti, atspoguļojot jauno attiecību statusu un, iespējams, faktu, ka daudzi spēkā esošie šķēršļi citās partnervalstīs pastāv vairākus gadus. Aplūkojot piecu gadu periodu no 2016. līdz 2020. gadam, var konstatēt, ka Krievija un Ķīna ir bijušas divas vadošās valstis tirdzniecības šķēršļu skaita ziņā, Ķīnai 2018. gadā apsteidzot Krieviju un ierindojoties pirmajā vietā. Ja Krievijas tirdzniecības šķēršļu skaits (vidēji 33) saglabājās samērā stabils, Ķīnas šķēršļu skaits šajā periodā ir teju divkāršojies — no 23 šķēršļiem 2016. gadā līdz 40 šķēršļiem 2020. gadā.



8. attēls. Šķēršļu uzskaitījums atbilstīgi tirdzniecības partnervalstij (2021. gada beigas) B. Tendences attiecībā uz šķēršļiem tirdzniecības un ieguldījumu jomā 2021. gadā Jaunie reģistrētie šķēršļi Aplūkojot jaunos tirdzniecības šķēršļus atbilstīgi nozarei, var konstatēt, ka lauksaimniecība un zivsaimniecība veidoja lielāko kategoriju ar četriem šķēršļiem, un tai sekoja pakalpojumu nozare ar trim jauniem šķēršļiem. Trešajā vietā ierindojās keramikas un stikla izstrādājumu nozare un transversālo pasākumu kategorija (t. i., pasākumi, kas aptver vairākas nozares vai ietekmē visu eksportu uz attiecīgo tirdzniecības partnervalsti) — katrā no šīm kategorijām bija divi šķēršļi. Nozare Jauno šķēršļu skaits Lauksaimniecība un zivsaimniecība 4 Autobūve 1 Keramikas un stikla izstrādājumi 2 Ķimikālijas 1 Elektroniskās iekārtas 1 Transversāli pasākumi 2 Citas nozares 1 Pakalpojumi 3 Tekstilizstrādājumi un ādas izstrādājumi 1 Pavisam kopā 16 Aplūkojot piecu gadu periodu laikposmā no 2016. līdz 2020. gadam, lielākais jauno šķēršļu skaits ir reģistrēts lauksaimniecības un zivsaimniecības nozarē un vīnu un stipro alkoholisko dzērienu nozarē. Attiecībā uz kopējo 2021. gadā reģistrēto jauno šķēršļu skaitu tālāk dotā tabula liecina, ka 2021. gadā tika reģistrēts mazāks šķēršļu skaits (16) nekā 2020. gadā (41), kas atbilst neto samazinājumam par 25 šķēršļiem. Aplūkojot jaunos reģistrētos šķēršļus atbilstīgi veidam, var konstatēt, ka salīdzinājumā ar 2020. gadu, kad dominējošā kategorija jauno šķēršļu vidū bija SFS, 2021. gadā saraksta augšgalā bija tehniskie šķēršļi tirdzniecībā (TBT) (6 jauni reģistrētie šķēršļi), bet tikai divi jauni šķēršļi bija saistīti ar sanitārajiem un fitosanitārajiem (SFS) pasākumiem salīdzinājumā ar 13 šādiem šķēršļiem 2020. gadā. Tarifu un līdzvērtīgu pasākumu un kvantitatīvu ierobežojumu, publiskā iepirkuma un citu pasākumu kategorijā tika reģistrēti katrā pa diviem jauniem tirdzniecības šķēršļiem. Pasākuma veids Jauni šķēršļi (2021) Jauni šķēršļi (2020) SFS 2 13 TBT 6 5 Tarifi un līdzvērtīgi pasākumi, kvantitatīvi ierobežojumi 2 5 Administratīvās procedūras 1 5 Pakalpojumi un investīcijas 1 4 Citi pasākumi* 2 4 IĪT 0 3 Publiskais iepirkums 2 3 Eksporta nodokļi un ierobežojumi 0 1 Pavisam kopā 16 41 * Citi pasākumi ietver šķēršļus, kas ir saistīti ar tirdzniecības aizsardzības instrumentiem (TAI) un subsīdijām, pasākumiem, kas ietekmē konkurenci, kā arī citiem pasākumiem, kurus nevar iekļaut iepriekš uzskaitītajās kategorijās. Jaunu SFS šķēršļu skaita straujais kritums varētu būt skaidrojams ar faktu, ka 2021. gadā nebija Āfrikas cūku mēra uzliesmojumu un, raugoties plašāk, nelabvēlīgie ekonomiskie apstākļi, iespējams, padarīja ziņošanu par šķēršļiem lēnāku Covid dēļ, uzņēmumiem veltot samazinātos resursus citām darbībām.





C. 2021. gadā novērstie šķēršļi 2021. gadā tika novērsti 39 tirdzniecības šķēršļi, t. i., par sešiem šķēršļiem vairāk nekā 2020. gadā; 16 šķēršļi tika novērsti pilnībā, bet 23 — daļēji. Pasākuma veids 2021. gadā novērstie šķēršļi 2020. gadā novērstie šķēršļi SFS 15 17 TBT 6 6 Tarifi un līdzvērtīgi pasākumi, kvantitatīvi ierobežojumi 6 2 Administratīvās procedūras 3 4 Pakalpojumi un investīcijas 2 1 Citi pasākumi* 1 1 IĪT 3 0 Publiskais iepirkums 1 1 Eksporta nodokļi un ierobežojumi 2 1 Pavisam kopā 39 33 * Citi pasākumi ietver šķēršļus, kas ir saistīti ar tirdzniecības aizsardzības instrumentiem (TAI) un subsīdijām, pasākumiem, kas ietekmē konkurenci, kā arī citiem pasākumiem, kurus nevar iekļaut iepriekš uzskaitītajās kategorijās. Aplūkojot novērstos šķēršļus atbilstīgi šķēršļa veidam, var konstatēt, ka SFS šķēršļi veidoja lielāko kategoriju — tika novērsti 15 šķēršļi, un tā bija lielākā kategorija arī 2020. gadā (17). Šo šķēršļu novēršanai atkal bija tieša pozitīva ietekme, citstarp uz ES eksportētājiem daudzās nozarēs, jo īpaši pārtikas nozarē: ·Komisijas sadarbība ar dalībvalstīm un uzņēmumiem šajā ziņā 2021. gadā radīja konkrētus rezultātus, piemēram, Kanāda pieņēma ES saskaņoto mājputnu gaļas sertifikātu un ·Dienvidkoreja atcēla iepriekšējos importa aizliegumus attiecībā uz vairākām dalībvalstīm, kas bija piemēroti augsti patogēniskās putnu gripas dēļ. Otrs biežāk konstatētais ierobežojumu veids bija saistīts ar TBT, tarifiem un līdzvērtīgiem pasākumiem, kā arī kvantitatīviem ierobežojumiem — katrā kategorijā bija seši daļēji vai pilnībā novērsti šķēršļi. TBT problēmu sekmīgas novēršanas piemēri cita starpā ir šādi: ·Austrālijas standartu pielāgošana attiecībā uz degvielas sēra saturu, kā rezultātā degvielas kvalitāte bija nesavietojama ar jaunākajiem ES ražotāju izgatavotajiem augstas efektivitātes dzinējiem; ·Tunisijas veikti uzlabojumi pēc ES puses iejaukšanās, lai mazinātu “nebūtiskām” patēriņa precēm piemēroto tarifu ietekmi, kas bija ieviesti attiecībā uz tādiem lauksaimniecības produktiem kā kivi, saldēts tuncis un medus. Turklāt, kā parādīts 9. attēlā tālāk, pilnīgi vai daļēji risinājumi aptvēra 24 ES tirdzniecības partnervalstis. 9. attēls. Novērsto šķēršļu skaits atbilstīgi partnervalstij (2021) Novēršot šķēršļus, Komisija piemēro plašu instrumentu klāstu, bieži tos kombinējot. Instrumentu un foruma izvēle ir atkarīga no konkrētās situācijas. Komisija var aktualizēt problēmas atbilstīgi divpusējam nolīgumam (piem., izmantojot izveidotās institucionālās struktūras) vai kādā no PTO komitejām, vai izmantojot diplomātiskos kanālus, citstarp kopīgus demaršus ar dalībvalstīm, vai augsta līmeņa dialogus ar tās tirdzniecības partnervalstīm. Ja problēma to pamato, kā galīgo līdzekli Komisija ierosinās strīdu izšķiršanas lietas atbilstīgi tās divpusējiem nolīgumiem vai PTO (sk. V iedaļu tālāk) vai, reaģējot uz nozares pieprasījumiem, sāks izmeklēšanu saskaņā ar ES Tirdzniecības šķēršļu regulu.

Daži tirdzniecības šķēršļi tika sekmīgi novērsti, īstenojot divpusēju darbību, .. Tā tas cita starpā bija lietā Turcija — kosmētika. Turcija 2018. gadā pieprasīja sākotnēji iesniegt drošības novērtējuma ziņojumus attiecībā uz visu kosmētiku, kas nonāk Turcijas tirgū. ES delegācijas Ankarā Tirdzniecības nodaļa sadarbībā ar dalībvalstu vēstniecībām sazinājās ar vietējām iestādēm, lai panāktu šīs prakses pielāgošanu nolūkā novērst šo šķērsli. Drošības novērtējuma ziņojumu iesniegšanas prasība 2021. gada sākumā tika atcelta, un nolūkā nodrošināt pilnīgu saskaņotību ar ES, Turcija izstrādāja jaunu tiesību aktu projektu, kas ir iesniegts Komisijai novērtēšanai.



.. bet citi tirdzniecības šķēršļi tika novērsti daudzpusējā PTO un tās komiteju satvarā, .. ES, rīkojoties 27 dalībvalstu vārdā, joprojām ir virzītājspēks PTO. ES aktīvi piedalās visās komitejās (piem., attiecībā uz SFS un TBT), kas bieži nodrošina vidi, kurā aktualizēt citu dalībvalstu piemērotos ilgstošos šķēršļus attiecībā uz piekļuvi tirgum un censties tos novērst, kā arī piedāvāt trešām valstīm iespēju SFS un TBT paziņošanas procedūru ietvaros nepastarpināti sniegt piezīmes par jauniem pasākumiem pirms to stāšanās spēkā. Tālāk aprakstīti sekmīgas sadarbības piemēri daudzpusējā līmenī 2021. gadā. ·Koreja — balasta ūdens attīrīšanas sistēma: pēc vairāk nekā diviem darba gadiem PTO TBT komitejā Koreja piešķīra tipa apstiprinājuma sertifikātus (TAS) balasta ūdens attīrīšanas sistēmu ražotājam ES. Pateicoties tam, uzņēmums var uzstādīt šīs sistēmas kuģos ar Korejas karogu, lai novērstu invazīvu sugu izplatīšanos, tādējādi nodrošinot drošību jūrā un aizsargājot vidi. ·Saūda Arābija — obligātie derīguma termiņi vairākiem pārtikas produktiem: Saūda Arābija, izmantojot PTO SFS paziņojumus, 2021. gadā informēja par nodomu noteikt obligātos derīguma termiņus pārtikas olām (60 dienas) un saldētas mājputnu gaļas produktiem (3 mēneši). ES iesniedza piezīmes, pieprasot, lai Saūda Arābija uzticētu uzņēmumiem pienākumu noteikt derīguma termiņus noteiktā diapazonā, tādējādi saglabājot augstus ražošanas līmeņus, tajā pašā laikā novēršot apgrūtinošas administratīvās procedūras. Saūda Arābijas iestādes apturēja īstenošanu, lai veiktu papildu pārskatīšanu. .. savukārt konkrētos gadījumos Tirdzniecības šķēršļu regula sniedza juridisku iespēju novērst tirdzniecības šķēršļus Meksikā un Saūda Arābijā. Tirdzniecības šķēršļu regula (TŠR) ir likumdošanas instruments, kas sniedz ES ieinteresētajām personām (uzņēmumiem, nozarēm, apvienībām un dalībvalstīm) tiesības iesniegt sūdzību par tirdzniecības šķēršļiem trešās valstīs. Ja sūdzība atbilst pieņemamības kritērijiem, Komisija novērtē, vai šķērslis, kā tiek apgalvots, patiešām rada starptautisko tirdzniecības noteikumu pārkāpumu un vai ES būtu jārīkojas. ·Komisijas dienestu Ziņojumā par tekilu tika secināts, ka, tā kā Meksikas pasākums radīja bažas par tā atbilstību PTO noteikumiem, būtu jāturpina tā uzraudzība. Ņemot vērā šo ziņojumu, tika rasts abpusēji pieņemams risinājums, attiecīgais tekilas imports tika atsākts, un sūdzības iesniedzējs sūdzību atsauca (TŠR procedūra tika oficiāli izbeigta 2022. gada februārī). Šī lieta parāda, kā ātra un efektīva tirdzniecības izpildes instrumentu izmantošana var sekmēt abpusēji pieņemamu risinājumu rašanu tirdzniecības šķēršļu gadījumā. ·Komisijas dienesti 2021. gadā arī pabeidza izskatīt Saūda Arābijas pasākumus, ar kuriem ES keramikas flīzēm tika ierobežota piekļuve tirgum. Komisijas dienestu ziņojumā par Saūda Arābiju tika secināts, ka daudzi šo jauno Saūda Arābijas tehnisko noteikumu aspekti un veids, kā tie tiek piemēroti, radīja būtiskas bažas par atbilstību PTO tiesību aktiem un ka dienesti sadarbosies ar Saūda Arābiju, lai nodrošinātu šo barjeru ātru un efektīvu novēršanu. Šī sadarbība 2021. gada beigās joprojām noritēja, un tās rezultātā Saūda Arābija 2022. gada martā uzņēmās vairākas saistības, lai izskatītu ES prasības. Komisija uzrauga šo saistību izpildi. D. Partnerība attiecībā uz piekļuvi tirgum darbībā un tās ietekme 2021. gadā Risinot ar tirdzniecības šķēršļiem saistītus jautājumus, Komisija cieši sadarbojas ar dalībvalstīm un Eiropas uzņēmumu apvienībām dažādos forumos, piemēram, ·padomdevējā komitejā jautājumos par piekļuvi tirgum: tā ir galvenais apspriežu forums, tiekas reizi mēnesī un pulcē Komisijas dienestus, dalībvalstu ierēdņus un vairāk nekā 50 ES uzņēmumu apvienību pārstāvjus no visām nozarēm;

·nozaru darba grupās jautājumos par piekļuvi tirgum: šīs darba grupas tiekas reizi gadā, un tām ir tāda pati struktūra kā padomdevējai komitejai jautājumos par piekļuvi tirgum, bet apspriedes ir vērstas uz nozarēm. Pašlaik nozaru darba grupas jautājumos par piekļuvi tirgum darbojas attiecībā uz septiņām nozarēm (SFS jautājumi, elektroniskās iekārtas un IKT, medicīniskās ierīces, farmaceitiskie līdzekļi, vīni un stiprie alkoholiskie dzērieni, tekstilizstrādājumi, automobiļi un riepas). Tālāk dotajā 10. attēlā parādīts plašais to nozaru klāsts, kas gūst labumu no šajās darba grupās un citos forumos veiktā darba, lai stiprinātu ES uzņēmumu piekļuvi tirgum trešās valstīs. Turpinot tendenci laikposmā no 2016. līdz 2020. gadam, 2021. gadā lauksaimniecības un zivsaimniecības nozarē tika novērsts lielākais tirdzniecības šķēršļu skaits (17), kas veidoja gandrīz 40 % no visiem novērstajiem šķēršļiem. 10. attēls. Novērsto šķēršļu skaits atbilstīgi nozarei (2021) Otrā lielākā novērsto šķēršļu kategorija 2021. gadā bija horizontālie pasākumi, t. i., šķēršļi, kas attiecās uz daudzām nozarēm, bet četri no tiem skāra tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu nozari. Turpretī novērsto šķēršļu skaits saistībā ar pārējām nozarēm laikposmā no 2016. līdz 2020. gadam saglabājās salīdzinoši stabils, gadu no gada iezīmējoties vien dažām nelielām atšķirībām. Kopumā Tirdzniecības ĢD veiktā ekonometriskā analīze liecināja, ka, pateicoties vairāku šķēršļu novēršanai laikposmā no 2015. līdz 2020. gadam, ES eksporta vērtība 2021. gadā bija par 7,2 miljardiem EUR lielāka, nekā tā būtu gadījumā, ja minētie šķēršļi joprojām būtu spēkā. Tas ir par 1,8 miljardiem EUR vairāk nekā 2020. gadā (kad 2014.–2019. gadā veiktais šķēršļu novēršanas darbs ļāva iegūt papildu 5,4 miljardus EUR ES eksporta jomā), un tas skaidri liecina par tiešajiem ieguvumiem, kas izriet no darba, kuru saistībā ar īstenošanu un izpildi tirgus piekļuves partnerības ietvaros ir veikusi Komisija, dalībvalstis un uzņēmumi. IV.2. Vienotais kontaktpunkts sūdzībām Tirdzniecības ĢD 2020. gada 16. novembrī darīja pieejamu Vienoto kontaktpunktu, lai atvieglotu ziņošanu par jauniem (vai iespējamiem) tirdzniecības šķēršļiem vai ilgtspējības saistību pārkāpumiem (saskaņā ar TIA vai vispārējo preferenču shēmu (VPS)). Pirmkārt, pateicoties Vienotajam kontaktpunktam, ieinteresētajām personām tagad ir viens kontaktpunkts. Otrkārt, Vienotais kontaktpunkts ir nodrošinājis jaunu problēmu efektīvāku novērtēšanu un paātrina lēmumu pieņemšanu Komisijā par atbilstošu turpinājuma procesu. Galvenā tirdzniecības nolīgumu izpildes uzrauga (“GTNIU”) vadībā Vienotais kontaktpunkts koordinē sūdzību novērtēšanu un izveido Komisijas dienestu “lietu komandas”. Vienotais kontaktpunkts bieži sazinās ar iespējamajiem sūdzību iesniedzējiem pirms sūdzības oficiālas noformēšanas. Sūdzības var iesniegt tiešsaistē, izmantojot vienu no divām sūdzību veidlapām — viena ir saistīta ar problēmām attiecībā uz piekļuvi tirgum, bet otra attiecas uz jautājumiem saistībā ar TIA/VPS. Veidlapas ir pieejamas platformā Access2Markets un ir izstrādātas, lai nodrošinātu Vienotajam kontaktpunktam informāciju, kas nepieciešama pirmā problēmas novērtējuma veikšanai kopā ar Komisijas dienestiem un tirdzniecības komandām ES delegācijās un attiecīgi lēmuma pieņemšanai par turpmāko rīcību. Ja ir nepieciešama plašāka informācija vai citu starptautisku organizāciju (piem., SDO par tirdzniecību un darba jautājumiem) atzinums, Vienotais kontaktpunkts nepastarpināti sazināsies ar sūdzības iesniedzēju. Sūdzības iesniedzējs tiks informēts par lietā panākto progresu. Pēc veidlapas aizpildīšanas ieceltā lietas komanda novērtēs sūdzību un ieteiks atbilstošas turpmākās darbības problēmas atrisināšanai. Ja Vienotais kontaktpunkts nesaņem oficiālu sūdzību, Komisija tik un tā patur tiesības rīkoties pēc savas iniciatīvas tā dēvētajā ex officio procesā. PIEMĒRS: sūdzība par ES apavu eksporta uz Indiju ierobežojumiem VKP 2021. gada sākumā saņēma sūdzību par kvalitātes kontroles rīkojumiem (KKR) attiecībā uz apaviem Indijā. KKR ir zināma problēma ES uzņēmumiem, kas vēlas veikt eksportu uz Indiju, un tie ietekmē virkni dažādu nozaru. Tomēr, pateicoties sūdzībai, Komisija uzzināja par jauniem KKR vēl vienā, proti, apavu nozarē. Tāpēc pēc sūdzības saņemšanas VKP sazinājās ar sūdzības iesniedzēju, lai ievāktu papildu informāciju un novērstu trūkumus sākotnējā sūdzību veidlapā. VKP pēc tam izveidoja lietas komandu, kurā piedalījās eksperti no ģeogrāfiskajām un nozaru vienībām, lai detalizēti novērtētu sūdzību. Nepastarpināti tika iesaistīta arī ES delegācija Ņūdeli. Secinājums bija skaidrs: stājoties spēkā, KKR būs tirdzniecības šķērslis ES uzņēmumiem. Tāpēc šis šķērslis tika reģistrēts platformā Access2Markets. Pozitīvs pavērsiens notika 2022. gada pavasarī, kad KKR stāšanās spēkā tika atlikta līdz 2023. gadam, sniedzot ieguvumu ES eksportētājiem. Komisija turpina strādāt, lai pilnībā atrisinātu šo problēmu. Vienotais kontaktpunkts skaitļos 2021. gads bija pirmais pilnais Vienotā kontaktpunkta darbības gads. Ieinteresētās personas ar Vienoto kontaktpunktu sazinājās kopā 61 reizi saistībā ar iespējamiem tirdzniecības šķēršļiem vai trešo valstu ilgtspējības saistību iespējamiem pārkāpumiem. No šīs saziņas izrietēja 33 sūdzības, kas tika iesniegtas, izmantojot portālu Access2Markets. Visas šīs sūdzības bija saistītas ar problēmām attiecībā uz piekļuvi tirgum. Lai gan sanāksmēs ar ieinteresētajām personām pirms sūdzību iesniegšanas ar ilgtspēju saistīti jautājumi tika aktualizēti, šajā ziņojumā aplūkotajā pārskata periodā sūdzības par tiem netika iesniegtas. Aplūkojot sūdzību avotus, var konstatēt, ka lielākā daļa sūdzību iesniedzēju (30) bija ES uzņēmumi (14 sūdzības iesniedza tieši ES uzņēmumi, 12 — Eiropas tirdzniecības apvienības un 3 — valsts tirdzniecības apvienības). Tikai trīs sūdzības iesniedza dalībvalstis. Sūdzības attiecās uz šķēršļiem saistībā ar piekļuvi tirgum 21 ES tirdzniecības partnervalstī, aptverot visus ģeogrāfiskos reģionus. Tomēr, kā liecina 11. attēls, vairāk nekā trešdaļa no visām 2021. gadā saņemtajām sūdzībām attiecās uz dienvidu kaimiņreģiona valstīm, Tuvajiem Austrumiem, Turciju, Krieviju un Vidusāziju, bet tikai viena sūdzība attiecās uz Ziemeļamerikas reģionu. 11. attēls. Vienotajā kontaktpunktā iesniegtās sūdzības atbilstīgi reģionam



V. Tirdzniecības saistību divpusēja un daudzpusēja izpilde: strīdu izšķiršana Komisijas pieejas pamatā attiecībā uz īstenošanu un izpildi ir darbs saistībā ar īstenošanu, iespējamo šķēršļu nepieļaušanu un faktisku šķēršļu novēršanu pirms to nostiprināšanās praksē. Lai šis augšupējais darbs būtu efektīvs, tas vajadzības gadījumā tiek atbalstīts, veicot juridisku strīdu izskatīšanu. V.1. Strīdu izšķiršanas izmantošana A. PTO strīdu izšķiršana Lai gan PTO Apelācijas institūcija joprojām ir bloķēta, ES turpināja īstenot PTO strīdu izšķiršanas darbību. Kopš 2019. gada decembra PTO Apelācijas institūcija nav varējusi izskatīt pārsūdzības, ņemot vērā amatpersonu iecelšanas bloķēšanu. Šīs situācijas ilgtspējīga risinājuma rašana joprojām ir svarīga ES prioritāte. Kamēr šī situācija nav atrisināta, neraugoties uz apdraudējumu PTO strīdu saistošam regulējumam, ko rada Apelācijas institūcijas paralīze, ES pārskata periodā ir sekmīgi virzījusi aizvien lielāka PTO strīdu skaita izskatīšanu. MPIA ir sekmējusi šo virzību, un tā ir būtiska ES stratēģijas daļa attiecībā uz situāciju saistībā ar Apelācijas institūciju. 2022. gada aprīļa beigās 52 no 164 PTO dalībniekiem pārstāvēja 25 MPIA dalībnieki. Alternatīvā gadījumā, ja PTO dalībnieks, ar kuru ES ir PTO strīds, izvēlas nepiedalīties MPIA, ES, ja iespējams, attiecībā uz konkrēto strīdu noslēdz ad hoc strīdu izšķiršanas vienošanos, pamatojoties uz MPIA modeli. Tādējādi ES 2022. gada martā noslēdza ad hoc strīdu izšķiršanas vienošanās ar Turciju divos PTO strīdos (DS583 un DS595, sk. tālāk). Vienojoties par pārsūdzības izšķiršanas procedūrām, ES un Turcija nodrošināja, ka PTO attiecībā uz abām lietām varēja turpināties saistoša divu līmeņu neatkarīga strīdu izšķiršana. To strīdu vidū, kurus ES virzīja pārskata periodā, cita starpā bija šādi: ·ASV — gatavas olīvas (DS577) — šis strīds attiecas uz kompensācijas maksājumiem, kas piemēroti gatavu olīvu importam no Spānijas un tika ieviesti ASV iepriekšējās administrācijas darbības laikā 2018. gadā. Komisija 2021. gada 19. novembrī nolēma, ka šie kompensācijas maksājumi saskaņā ar PTO noteikumiem ir nelikumīgi. Ziņojums kļuva saistošs 2021. gada decembrī pēc tā pieņemšanas PTO bez pārsūdzības tiesībām, Puses vienojās, ka samērīgs laika periods, kurā ASV ziņojums būtu jāizpilda, būtu līdz 2023. gada 14. janvārim. ·Turcija — farmācija (DS583) — šis strīds attiecas uz noteiktu Turcijas pasākumu, kas skar importētas zāles, apstrīdēšanu no ES puses. Komisijas 2022. gada 28. aprīļa ziņojumā visas prasības tika izlemtas par labu ES. Ziņojumā tika secināts, ka Turcija nevar prasīt zāļu ražotājiem pārcelt savu izstrādājumu ražošanu uz Turciju, lai tie būtu tiesīgi saņemt atlīdzinājumu no sociālā nodrošinājuma shēmām. Turcija arī nevar noteikt, ka atlīdzinājumu pārskati un tirdzniecības pieteikumi attiecībā uz iekšzemes produktiem ir prioritāri pār tiem, kas attiecas uz importētām zālēm. Turcijas pārsūdzība par šo komisijas ziņojumu tiek izskatīta saskaņā ar (iepriekš minēto) ad hoc strīdu izšķiršanas vienošanos, kas noslēgta ar Turciju. Šī vienošanās garantē strīda saistošu izšķiršanu, citstarp attiecībā uz visām turpmākajām domstarpībām par atbilstību. ·Turcija — tērauda aizsardzības pasākumi (DS595) — šis strīds attiecas uz ES tērauda aizsardzības pasākumu, ko ES piemēroja 2019. gada februārī. Komisijas 2022. gada 29. aprīļa ziņojumā bija sniegts kopumā ES labvēlīgs atzinums, svarīgākos jautājumus atrisinot par labu ES. Svarīgi, ka komisija precizēja PTO noteikumus par aizsardzības pasākumiem, tādējādi apstiprinot, ka aizsardzības instruments ir pieejams kā reakcija uz pasaules tērauda krīzi. Komisija konstatēja, ka ES tērauda aizsardzības pasākums ir savietojams ar PTO lielākajā daļā punktu, kurus Turcija bija apstrīdējusi, bet tā arī konstatēja, ka trijos punktos ES aizsardzības pasākumam nebija pietiekama pamatojuma. Šajā sakarā ES izpildīs nolēmumu pēc tā oficiālas pieņemšanas PTO. Šajā strīdā neviena puse neizmantoja tiesības uz pārsūdzību – šīs tiesības garantēja ar Turciju noslēgtā ad hoc strīdu izšķiršanas vienošanās. ·ASV — tērauds un alumīnijs (DS548 un DS559) — 2021. gada beigās saistībā ar ES un ASV kopīgo paziņojumu “Vispārēja kārtība attiecībā uz ilgtspējīgu tēraudu un alumīniju” ES un ASV faktiski pārtrauca divus savstarpējus strīdus: 1) DS548 attiecībā uz papildu maksājumiem, ko ASV piemēroja noteiktam tērauda un alumīnija importam, un 2) DS559 attiecībā uz papildu importa ievedmuitas nodokļiem, ko ES iekasēja, reaģējot uz ASV piemērotajiem maksājumiem. ES un ASV abos strīdos pārveidoja PTO komisijas procedūru PTO šķīrējtiesas procesos, kurus tās pēc tam uz nenoteiktu laiku pārtrauca, paredzot iespēju tos vajadzības gadījumā nākotnē atsākt. Līdztekus tam ASV apņēmās atcelt “232. iedaļas” tarifus attiecībā uz ES tērauda un alumīnija importu ASV līdz iepriekšējiem tirdzniecības apjomiem un ES apņēmās uz laiku apturēt attiecīgos pret ASV vērstos ES līdzsvarojošos pasākumus.

·ASV — lieli civilās aviācijas gaisa kuģi (DS316 un DS353) — kā ziņots pagājušajā gadā, vēl viens svarīgs posms 2021. gadā bija strīdu deeskalācija par “lieliem civilās aviācijas gaisa kuģiem”, kas 2021. gada jūnija vidū tika panākta starp ES un ASV saistībā ar “Vienošanos par sadarbības sistēmu attiecībā uz lieliem civilās aviācijas gaisa kuģiem” (DS316 un DS353). Turklāt turpinājās lietas izskatīšanas sēdes vairākos citos PTO strīdos, kuros ir iesaistīta ES. Viens no šiem strīdiem ir ar Kolumbiju (saldēti frī kartupeļi (DS591)), un tajā 2022. gada otrajā pusē ir gaidāms komisijas ziņojums (un uz šo strīdu attiecas MPIA). Citi svarīgi piemēri ir ES lieta pret Indiju saistībā ar tarifiem, ko Indija piemēro noteiktām precēm informācijas un komunikācijas tehnoloģiju nozarē (DS582) un ES strīds par Indonēzijas niķeļa rūdas eksporta aizliegumu un iekšzemes apstrādes prasībām, kas skar niķeļa rūdu un dzelzs rūdu (DS592), kā arī divas aizstāvības lietas, kuras ierosināja Indonēzija un Malaizija, attiecībā uz konkrētiem noteikumiem par biodegvielu saistībā ar palmu eļļu (attiecīgi DS593 un DS600). Neizprovocētais un nepamatotais Krievijas agresijas karš pret Ukrainu rada smagu starptautisko tiesību pārkāpumu un kaitē starptautiskajai drošībai un stabilitātei. Tas ietekmēja arī ES izpildies darbības tirdzniecības jomā. Saskaņā ar ES vispārējo pieeju attiecībā uz Krieviju starptautiskajā vidē, ES ir pārtraukusi sakarus ar Krieviju un izbeigusi darbu abu pušu PTO strīdu risināšanā. Konkrētāk, lietas izskatīšanas sēdes ir pārtrauktas ES strīdā ar Krieviju par dažādiem pasākumiem, kas dod priekšroku Krievijas produktiem un pakalpojumie