Priekšlikums Eiropas parlamenta un padomes Lēmums par programmas „Jaunatne darbībā” izveidi laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam. [SEC(2004)960] /* COM/2004/0471 galīgā redakcija - COD 2004/0152 */





Briselē, 14.07.2004 KOM(2004) 471 galīgā versija 2004/0152 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par programmas "JAUNATNE DARBĪBĀ" izveidi laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam. (iesniegusi Komisija)[SEC(2004)960] PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKŠLIKUMS LĒMUMAM PAR PROGRAMMU "JAUNATNE DARBĪBĀ" [1] Priekšlikuma konteksts 10. februāra paziņojumā, kas saukts "Veidot mūsu nākotni kopīgi: Paplašinātās Savienības politiskie izaicinājumi un budžeta līdzekļi 2007.-2013.", Komisija izsaka priekšlikumu par galveno prioritāti Savienības politikā izvirzīt Eiropas pilsonības attīstīšanu. 9. martā Komisija iesniedz paziņojumu [2], kas saukts "pilsonība darbībā: palielināt Eiropas kultūru un to dažādību ar jauniešu, audiovizuālās mākslas programmu un pilsoniskās dalības palīdzību", kurā izklāstītas galvenās jaunās programmas vadlīnijas jaunatnes jomā. Šajā saistībā ir svarīgi izveidot pilsoņu kopumu, sekmējot Eiropas kultūru un to dažādību jomās, kas piesaista Eiropas pilsoņus un jo īpaši jauniešusintegrācijas procesam. Programmas "Jaunatne" darbības periods sāksies 2006. gadā un saskaņā ar iepriekš minētajiem paziņojumiem, kā arī ar publisko konsultāciju rezultātiem, starpposma novērtēšanas atskaitēm [3] un nākotnes instrumenta sākotnējo novērtēšanu, Komisija prezentēs šo likumdošanas programmu, lai izveidotu jaunu programmas posmu no 2007. līdz 2013. gadam. Sākotnējā situācija Programmas "Jaunatne" mērķi, kas noteikti ar Lēmumu Nr. 1031/2000, pamatojas uz Eiropas Kopienas Dibināšanas Līguma 149. panta 2. punktu, kas nosaka, ka Kopienas darbība paredz "palīdzēt attīstīties jauniešu apmaiņai un darbaudzinātāju apmaiņai". Programmas "Jaunatne" starpposma novērtēšana norāda, ka instruments ir piemērots un ka tam ir faktiski rezultāti. Novērtēšana iekļauj arī ieteikumu kopumu, kas jārealizē, lai attīstītu jaunatni, pēc šāda veida programmas iecerēm, kā arī nepieciešamību veikt vienkāršošanas pasākumus. Komisija, lai izpildītu līgumsaistības, ņemot vērā programmas starpposma novērtēšanas pozitīvos rezultātus, iesaka nodrošināt darbību turpināšanu jaunatnes jomā. Nepieciešamība izveidot jaunu etapu Kopš 2001. gada novembra Komisijas Baltās grāmatas pieņemšanas par "jaunas Eiropas jaunatnes kustību" sadarbības attīstība jaunatnes jomā ir piedzīvojusi ievērojamu uzplaukumu. Baltajā grāmatā tika piedāvāts sākt saskaņošanas metožu īstenošanu, lai veicinātu sadarbības attīstību dalībvalstīs saistībā ar četrām prioritāšu tēmām, kuras ir: piedalīšanās, informēšana, brīvprātīgo dienests un labāka jaunatnes iepazīšana. Eiropas Parlaments 2002. gada maija atzinumā atbalsta Komisijas priekšlikumus. Padome, veiksmīgi pielāgojusi Baltās grāmatas priekšlikumus, 2002. gada jūnijā sāka Eiropas sadarbības darbības jaunatnes jomā. 2003. gada novembrī Padome noteica kopējos mērķus jauniešu, kuri tiek vienlīdz ņemti vērā priekšlikumā, informēšanai un dalībai. Citi Kopienas politikas attīstības aspekti veido un pamato priekšlikuma juridisko bāzi: - 2003. gada maija Ministru padomes secinājumos, apstiprinātos 2004. gada maijā, izteikta nepieciešamība nodrošināt šās programmas turpināšanu, saglabājot tās specifiku, ņemot vērā sadarbības politikas attīstību 2003. - Lākenas Eiropadome, kas aicina jauniešus iesaistīties Eiropas projektos un Eiropas institūcijās - Jaunais konstitucionālais līgums, kas veido jaunas dimensijas jaunatnes jomā un jo īpaši jauniešu dalībā demokrātiskajā dzīvē un veido brīvprātīgo jauniešu dienestu, kopējas ieguldījumu sistēmas izveidei un Eiropas jauniešu dalībai Savienības apvienošanā. - 2004. gada februāra Eiropas Parlamenta atskaite, kurā Komisija tiek aicināta sākt atsevišķu programmu, kas turpinātu pastāvošo programmu un kam piešķirti tādi finanšu līdzekļi, lai apmierinātu 2004. gada jaunatnes politikas jomā nepieciešamās vajadzības. - 2003. gada jūnija Eiropadomes secinājumos saistībā ar Komisijas paziņojumu par paplašinātās Eiropas kaimiņvalstīm, noteikts, ka galvenās darbības jomas Eiropas Savienībā 2003. gadā ir kultūru sadarbības sekmēšana, abpusēja saskaņa un sadarbība izglītības un apmācības jomā. Iepriekš minētie elementi norāda, ka programma veicina aktīvu jauniešu pilsonisko līdzdalību sabiedrībā un sekmē to piederības sajūtu Eiropai. Turklāt, programma veicina izglītību plašā mērogā jauniešu vidū, kā arī pārrauga Lisabonā noteikto mērķu īstenošanas darbības. Programmai nodrošina arī attīstītību, jauniešu vienotības sajūtu un savstarpēju saprašanos, reizē veicinot arī Savienībā mieru un sociālo kohēziju. Jaunās programmas mērķi Priekšlikumā izteiktie mērķi ir šādi: - Sekmēt aktīvujauniešu pilsonību un jo īpaši Eiropas pilsonību - Attīstīt jauniešu vienotību jo īpaši, lai stiprinātu Eiropas Savienības sociālo saskaņu - Veicināt savstarpēju tautu saprašanos caur jauniešiem - Veicināt sistēmu kvalitātes uzlabošanu un attīstību, atbalstot jauniešu darbības un veicinot pilsoņu sabiedrības organizāciju daudzumu jaunatnes jomā - Veicināt Eiropas sadarbību jaunatnes politikas jomā Šie mērķi ir saskaņoti ar prioritātēm jaunatnes sadarbības jomā un ar neseno attīstību pilsonības jomā. Ar ieinteresētajām pusēm veikto publisko konsultāciju un ietekmes novērtēšanas rezultāti Komisijas priekšlikuma izstrādāšana tapusi saskaņā ar valdības principiem. Pasaules galvenajiem jaunatnes pārstāvjiem bija iespēja prezentēt savus ieguldījumus programmas nākotnes posmu izveidē (Eiropas jauniešu Forums, NVO un jauniešu instruktori, programmas "Jaunatne" Nacionālā aģentūras...). Sabiedriskās konsultācijas 2002. gada decembrī Komisijas veiktās kopīgās sabiedriskās konsultācijas izglītības, apmācības un jaunatnes jomās, kā arī par darbībām, kas tieši skar programmas "Jaunatne" saņēmējus, norāda, ka jaunatnes jomas un valsts pārvaldes saglabā šādus mērķus: 1. Saglabāt īpašu programmu jauniešu jomā, veidojot saikni ar citām jomām, saistībā ar jauniešiem. 2. Nodrošināt turpinājumu programmai "Jaunatne", tās darbību un pieejamības jomā. 3. Attīstīt jauniešos Eiropas identitāti un to aktīvo pilsonību sabiedrībā. 4. Ņemt vērā politiskās prioritātes, kas noteiktas Komisijas Baltajā grāmatā par jaunatni. 5. Atbalstīt sadarbības politikas iniciatīvas saskaņotas metodes īstenošanai. 6. Veicināt jaunatnes organizāciju attīstību un atbalstīt jauniešu organizatoru darbu. 7. Vērst programmas darbību pēc iespējas uz trešām valstīm, sekmējot šo darbību pārredzamību. 8. Veicināt programmas darbību jo īpaši jaunatnes organizatoru darbību atpazīstamību, kas sekmētu izglītību, kā arī formālu un neformālu jauniešu apmācību. 9. Izstrādāt vienkāršus un elastīgus mehānismus saistībā ar minēto mērķa sabiedrību. Programmas starpposma novērtēšana Komisija ņem vērā arī programmas "Jaunatne" starpposma novērtēšanu. Novērtēšanas atskaiti izstrādā Komisijas dienesti, pamatojoties uz prezentēto programmas ietekmes izpēti dalībvalstīs un uz Komisijas organizētajiem semināriem ar valstu pārvaldēm, saņēmējvalstīm un neatkarīgajiem ekspertiem. Norādījumi, kas tapuši novērtēšanas ceļā, ir detalizēti un saskaņoti. No vienas puses programma "Jaunatne" tiek vērtēta augstu. No otras puses, ņemot vērā jaunatnes attīstību saistībā ar politisko sadarbību, kas veikta jaunatnes jomā un šāda tipa programmu raksturīgās problēmas novērtēšanas procesā, tika izstrādāts ieteikumu kopums, kas būtu jāizpilda: 1. Vēl efektīvāk vērst programmu uz tās sabiedrisko mērķi, lai iepazīstinātu jauniešus ar visiem noteikumiem jo īpaši tos, kam ir mazāk iespēju. 2. Uzlabot atbalstu saņēmējiem un projektiem visās fāzēs, veicot precīzu kvalitātes kontroli. 3. Vienkāršot procedūras, padarot tās pēc iespējas elastīgas saistībā ar mērķa sabiedrību 4. Sekmēt programmas caurskatāmību un saskaņotību jo īpaši saistībā ar decentralizāciju 5. Uzlabot darba kvalitāti, novērtējot projektus un piegādājot informāciju saņēmēj valstīm un sekmējot īstenoto darbību atpazīstamību 6. Attīstīt brīvprātīgo darbības kvalitātes un kvantitātes aspektus 7. Arvien vairāk attīstīt programmu trešās valstīs 8. Paredzēt attīstības gaitu, īstenojot novatoriskus projektus un nepieciešamo izpētes procesu realizāciju 9. Programmas un darbību pārredzamības sekmēšana un sasniegto mērķu novērtēšana Sākotnējā novērtēšana Sākotnējās novērtēšanas atskaitē norādīti apspriedes rezultāti, kas pamato izteikto priekšlikumu. Pirmā nepieciešamā darbība ir atbildēšana Eiropas līmenī uz jauniešu nepieciešamībām, no pusaudža līdz pieaugušo vecumam, kā arī atbildēt uz izteiktajām politiskajām prasībām no dažādām Eiropas institūcijām un jo īpaši no Ministru padomes un Eiropas Parlamenta. Tiek norādīts veids, kādā programmas priekšlikums atspoguļo neseno politiskās sadarbības attīstību Eiropas mērogā jaunatnes jomā un noteikto prioritāšu ievērošanu, izmantojot šim gadījumam piemērotu sadarbības metodi. Priekšlikuma juridiskieELEMENTI Juridiskais pamats Programmas priekšlikums pamatojas Līguma 149. pantā attiecībā uz izglītību, apmācību un jaunatni un jo īpaši tā 2. punktā, kurā precizēts, ka Kopienas darbība paredz "palīdzēt attīstīties jauniešu apmaiņai un darbaudzinātāju apmaiņai". Programmas akcijas Programmas priekšlikumā iekļautas šādas piecas akcijas: Akcija "Jaunatne Eiropai", ar vispārīgu mērķi stiprināt aktīvu jauniešu nodarbinātību, sekmējot apmaiņu braucienus, mobilitātes un jauniešu iniciatīvas, kā arī viņu dalības projektus demokrātiskajā dzīvē. Akcija "Eiropas brīvprātīgo dienests", kuras mērķis ir attīstīt jauniešu kopības sajūtu, to aktīvu nodarbinātību, kā arī savstarpēju saskaņu jauniešu vidū. Šis Eiropas brīvprātīgo dienests tiek attīstīts individuāla vai kolektīva projekta veidā, radot iespēju jauniešiem izteikt savus viedokļus, un piesaistītu tos Savienības solidaritātes akcijām. Turklāt, šī akcija veicina sadarbību starp brīvprātīgo civildienestiem. Akcija "Jaunatne pasaulei" veicina savstarpējas sadarbības attīstību un intensīvu jauniešu nodarbinātību, paverot iespējas pasaules mērogā. Šī akcija nodrošina iespēju iesaistīt programmu paplašinātās Eiropas projektos ar kaimiņvalstīm un sadarboties ar trešām valstīm jomā, kas saistīta ar jaunatni. Akcija "Darbaudzinātāji un atbalsta sistēmas", ar mērķi attīstīt jauniešu atbalsta struktūru kvalitāti. Šī akcija nodrošina iespēju atbalstīt aktīvo Eiropas līmeņa organizāciju darbības jomā, kas saistīta ar jaunatni un jo īpaši Eiropas Jaunatnes forumu. Sekmē izglītošanas un informācijas līdzekļu apmaiņas attīstību starp sociāli izglītojošajiem vadītājiem, novatorisku un kvalitatīvu projektu stimulēšanu, partnerattiecību veidošanu ar reģionālajām vai valstiskajām organizācijām, un pasākumus programmas struktūru atbalstīšanai un novērtēšanai. Akcija "Atbalsts sadarbības politikai", ar mērķi veicināt sadarbību jaunatnes politikas jomā, sekmējot strukturētu dialogu starp jauniešiem un par jaunatni atbildīgiem politiķiem, sadarbību ar starptautiskām organizācijām un pasākumu īstenošanu jaunatnes jomas labākai iepazīšanai. Subsidiaritāte un proporcionalitāte Programma galvenokārt iesaistās tad, ja dalībvalstis nespēj atbilstoši īstenot noteiktās darbības. Programmu papildina valstiskas un reģionālas darbības. Priekšlikuma juridiskajā daļā norādīti noteikumi darbību sekmēšanai Eiropas pievienotā vērtība ir saistīta ar darbību veidu. Dalībvalstis nevar individuāli organizēt jauniešu kustības akcijas Eiropā vai partnervalstīs, veikt daudzpusējas apmaiņas, organizēt Eiropas brīvprātīgo dienestu un nodrošināt projektu izpildi, Eiropas darbaudzinātāju apmācību vai Eiropas jaunatnes NVO atbalstīšanu. Tā skaidrojama arī kā attiecību sistēma starp valsts politiskajām jomām, norādot īstenojamos pasākumus (priekšrocības ir jauniešiem ar mazākām iespējām, iniciatīvu projektiem, līdzdarbojošies demokrātijas projektiem, ...) uzsverot politisko sadarbību (strukturētu dialogu ar jauniešiem, valstisko civildienestu sadarbība, pētījumi...). Daudzpusējs programmas efekts ir svarīgs, jo programmas saņēmējas valstis īstenojot projektus gūst Eiropas dimensiju, kuru tie savstarpēji varēs izmantot. Programmas īstenošana jaunatnes jomā paredz pasākumus, kas sekmētu ievērojamu caurskatāmības paaugstināšanu Savienības politiskajā darbībās, kas saistītas ar jauniešiem. Instrumentu izvēle Komisija aicina vienkāršot koncepciju un kopīgo instrumentu īstenošanu. Šajā kontekstā jaunās programmas izveides laikā tika paredzētas vairākas iespējas. Ar pilsonību saistīto programmu apvienošana vienā kopējā programmā netika īstenota, jo šī pieeja nerada vienkāršojumus. Tādēļ dažādas jomas, kas saistītas ar pilsonību, jo īpaši kultūra un jaunatne, tiek noteiktas ar dažādiem līguma pantiem, tos pārvalda pieņemtie, īpašie pārvaldes likumi un tās ir vērstas uz sabiedriskajiem mērķiem, kas bieži ir ļoti atšķirīgi. Paredzēta tika arī apvienošana ar izglītības programmām. Šī iespēja netika pieņemta, jo iesaistīšanās izglītības un izglītošanas jomā tiek īpaši saistīta ar izglītības sistēmām, tāpat kā iesaistīšanās jaunatnes jomā tiek saistīta ar jauniešiem un tiek īstenota, izmantojot daudz vienkāršākas struktūras. Turklāt, izglītības un jaunatnes jomas attīstās atšķirīgās administratīvajās un likumdošanas vidēs. Iespēja, kas vislabāk atbilst vienkāršošanas un elastības kritērijiem, ir autonomas programmas izveide jaunatnes jomā, lai veidotu paralēles un saiknes ar citām Kopienas programmām. Vienkāršošana Nākotnes programma piedāvā pašreizējās situācijas vienkāršošanu augstā līmenī. Jaunā juridiskā bāze ietver visas darbības, kuras šobrīd tiek īstenotas divās dažādās juridiskās bāzēs (programma "Jaunatne" un Kopienas darbību programma, kas veicina aktīvās Eiropas līmeņa institūcijas jaunatnes jomā). Četras pašreizējās budžeta daļas tiek aizstātas ar vienu. Ar nosacījumu, ka jaunā programma ir noderīga sadarbībai jaunatnes jomā, galvenā juridiskā bāzes struktūra ir pieejama un paredz elastības nosacījumu, lai piemērotu programmu jaunajām prioritātēm, kas varētu veidoties. Jaunās programmas vadīšana tiks īstenota decentralizētā veidā, centralizētos projektus pārvaldot izpildinstitūcijai. Šie pārvaldes veidi ir izveidoti finanšu aspektā. Lai vienkāršotu programmas administratīvo pārvaldi, juridiskās bāzes priekšlikumā ir iekļauti Padomes (EK, Euratom) finanšu Regulas Nr. 1605/2002 īstenojamie pasākumi. Budžeta SAISTīBAS PROGRAMMAS IZMAKSAS LAIKA POSMā NO 2007. LīDZ 2013. GADAM IR 915 MILJONI EIRO, (880, 6 MILJONI EIRO PROGRAMMAS DARBīBāM UN 34,4 MILJONI EIRO TEHNISKAJAI PALīDZīBAI) . SecināJUMS Jaunā juridiskā bāze ietver svarīgākos pastāvošos programmas "Jaunatne 2000.-2006." elementus, piemērojot tos saskaņā ar starpposma novērtēšanas, sabiedrisko konsultāciju un Baltajā grāmatā noteikto procesu jauninājumu ieteikumiem. Šī juridiskā bāze veidota tā, lai programma varētu tikt piemērota nākotnes politiskajiem virzieniem jomā, kas saistīta ar jaunatni. 2004/0152 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par programmas "JAUNATNE DARBĪBĀ" izveidi laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas Dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 149. panta 4. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [4] , ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [5], ņemot vērā Reģionālās komitejas atzinumu [6], rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru [7], tā kā: Līgums veido Savienības pilsonību un veicina Kopienas darbības izglītības, profesionālās apmācības un jaunatnes jomā, jo īpaši sekmējot jauniešu un darbaudzinātāju apmaiņu attīstību, kā arī kvalitatīvu izglītību; Eiropas Savienības Līgums veidots, pamatojoties uz brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību aizsardzības un pamata brīvības principiem, lai aktīva jauniešu pilsonība veicinātu tās vērtību attīstību; ar 2000. gada 13. aprīļa lēmumu Nr. 1031/2000/EK, Eiropas Parlaments un Padome izveidoja Kopienas rīcības programmu "Jaunatne" [8]. Pamatojoties uz iegūto pieredzi šīs programmas izveidē, nepieciešams sekmēt Eiropas Savienības sadarbību saistībā ar šīm darbībām, veicot to pārraudzīšanu; ar 2004. gada 21. aprīļa lēmumu Nr. 790/2004/EK, Eiropas Parlaments un Padome izveidoja Kopienas darbību programmu, lai veicinātu Eiropas līmeņa aktīvo organizāciju darbību jomā, kas saistīta ar jaunatni [9]; Eiropadome ārkārtas tikšanās reizē 2000. gada 23. un 24. martā Lisabonā noteica stratēģisku Savienības mērķi, lai izveidotu aktīvu nodarbinātības politiku, pievēršot vairāk uzmanības mūža izglītībai un apmācībai, ko papildināt ilgtspējīgas attīstības stratēģija, kas noteikta Eiropas Gēteborgas Padomē 2001. gada 15. un 16. jūnijā; Lākenas deklarācija, pievienota Eiropas Padomes 2001. gada 14. un 15. decembra lēmumiem, apstiprina vienu no galvenajiem mērķiem, ko Eiropas Savienībai jāīsteno, lai piesaistītu iedzīvotājus un pirmkārt jauniešus Eiropas projektam un Eiropas institūcijām; 2001. gada 21. novembrī Komisija pieņēma Balto grāmatu "Jauns uzliesmojums Eiropas jaunatnei", kas piedāvā sadarbības izstrādi jaunatnes sfērā, lai stiprinātu dalības, informēšanas, brīvprātīgas jauniešu darbības un labākas jaunatnes sfēras iepazīšanas prioritātes ; 2002. gada 14. maija atzinumā Eiropas Parlaments piemēroja šos priekšlikumus; Padomes rezolūcija un dalībvalstu valdību pārstāvji, sapulcējušies 2002. gada 27. jūnijā [10] Padome izveidoja sadarbības metodi, kas ietver dalības, informēšanas, jauniešu brīvprātīgās darbības un labākas jaunatnes sfēras iepazīšanas prioritātes; šīs prioritātes jāīsteno šīs programmas pastāvošās programmas darbības laikā; Padome 2003. gada 5. maija secinājumos [11] uzsver, ka ir nepieciešams uzturēt un stiprināt pastāvošos Kopienas instrumentus, jo īpaši jaunatnes jomā, jo tie ir vissvarīgākie dalībvalstu sadarbības stiprināšanā jaunatnes sfērā, turklāt, pastāvošās programmas mērķi un prioritātes jāsaista ar Eiropas sadarbības izveides mērķiem un prioritātēm jaunatnes sfērā; Kopienas darbība ietver izglītības un kvalitatīvas apmācības sekmēšanu un saskaņā ar Līguma 3. pantu ir vērsta uz nevienlīdzības novēršanu sieviešu un vīriešu starpā; ir nepieciešams izpildīt īpašas nepieciešamības personām ar fiziskiem trūkumiem; veicināt pilsoņu aktivitāti un īpaši uzsvērt cīņu pret jebkāda veida diskrimināciju, tajā skaitā rasismu un ksenofobiju; Eiropas Savienības kandidātvalstis un EBTZ dalībvalstis, kas pievienojušās EEZ Līgumam tiek aicinātas piedalīties Kopienas programmās saskaņā ar nolīgumiem, kas noslēgti ar šīm valstīm; Saloniku Eiropadome 2003. gada 19. un 20. jūnijā pieņēma Saloniku darba kārtību Rietumu Balkāniem: attīstīties Eiropas integrācijai, kurā paredzēts, ka Kopienas programmām ir vērtas uz valstīm, kurās notiek stabilizācijas vai asociācijas process, pamatojoties uz nolīgumiem, kas būtu jāparaksta starp Kopienu un šīm valstīm; noteikumi tiek paredzēti, lai īstenotu programmu Šveices Konfederācijā; Barselonas deklarācija, pieņemta Eiropas Vidusjūras konferencē 1995. gadā, nosaka, ka jauniešu apmaiņai ir līdzeklis, lai sagatavotu nākotnes paaudzes tuvākai sadarbībai starp Eiropas Vidusjūras partneriem; Padome 2003. gada 16. jūnija secinājumos, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu, sauktu: "Paplašināta Eiropa: kaimiņattiecības: jaunu attiecību izstrāde ar mūsu Austrumu un Dienvidu kaimiņiem", kā galvenās pamatdarbības izvirza intensīvu Eiropas Savienības kultūru sadarbību, abpusēju izpratni un sadarbību izglītības un apmācības jomā ar kaimiņu valstīm; starpposma novērtēšanas atskaite par šo programmu "Jaunatne" un publiskais paziņojumam par Kopienas nākotnes darbībām izglītības, apmācības un jaunatnes jomās norāda īpašu un pastiprinātu nepieciešamību pārraudzīt sadarbības darbības un mobilitāti jaunatnes jomā Eiropas līmenī un izsaka vēlmi īstenot vienkāršākas, patīkamākas un elastīgākas darbības; programmai nodrošina regulāru pārraudzīšanu novērtēšanu sadarbības ietvaros starp Komisiju un dalībvalstīm tā, lai varētu īstenot grozījumus, jo īpaši prioritāro darbību veikšanā; programmas juridiskās bāzes formulējumam jābūt pietiekami elastīgam, lai būtu iespējamas darbību piemērošanas, lai nodrošinātu nepieciešamību novērtēšanu periodā no 2007. -2013. gadam, un novērstu iepriekšējās programmās nevajadzīgi detalizētos noteikumus; Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 [12] un tās pasākumu piemērošanā, kā arī izņēmumu izveidē tekstos, kurus saņēmēju raksturojumi un to darbību veids ir noteikuši kā nepieciešamus, piemērošanai ir paredzēti īpaši noteikumi; noteiktie pasākumi tiek īstenoti, lai paredzētu pārkāpumus un krāpšanas gadījumus, atklātu pazaudētus līdzekļus, kas izlietoti vai piešķirti nepiemēroti; lēmums nosaka finansiāls segumu visai programmas darbībai, kas veido budžeta institūcijām privilēģiju atsauci uz 1999. gada 6. maija iestāžu nolīguma 33. punkta nozīmē starp Eiropas Parlamentu un Padomi, un Komisiju par budžeta un budžeta procedūras uzlabošanu [13]; gadījumā, ja šīs programmas mērķi nevar tikt realizēti pietiekamā veidā dalībvalstu pašu spēkiem, iesaistoties daudzpusējās partnerattiecībās, starpvalstu mobilitātes pasākumi, kā arī informācijas apmaiņa Eiropas līmenī, saistībā ar starpvalstu un daudzpusīgu darbību un noteikumu dimensiju šajā programmā, labāk var tikt izpildītas Kopienas līmenī, Kopiena var īstenot pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts EK Līguma 5. punktā. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kas noteikts minētajā pantā, lēmums veic tikai to, kas ir nepieciešams, lai sasniegtu noteiktos mērķus; ir nepieciešams pieņemt nepieciešamos noteikumus šā lēmuma īstenošanai saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ievešanas pilnvaru īstenošanas kārtību; ir nepieciešams noteikt pārejas noteikumus to darbību pārraudzīšanai, kas uzsāktas pirms 2006. gada 31. decembra, pamatojoties uz 2004. gada 21. aprīļa lēmumu Nr. 1031/2000/EK un Nr. 790/2004/EK, IR PIEŅĒMUŠI ŠĀDU LĒMUMU. 1. pants [Programmas izveide] Šis lēmums veido Kopienas darbību programmu "JAUNATNE DARBĪBĀ", turpmāk saukta "Programma", lai attīstītu sadarbības politiku jaunatnes sfērā Eiropas Savienībā. Programma ir izveidota periodam no 2007.gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim. 2. pants [Programmas galvenie mērķi] 1. Programmas galvenie mērķi ir šādi: a) Veicināt aktīvus jauniešu pilsonību un jo īpaši to Eiropas pilsonību; b) Attīstīt jauniešu vienotību jo īpaši, lai stiprinātu Eiropas Savienības sociālo saskaņotību ; c) Veicināt abpusēju tautu saprašanos iesaistot jauniešus ; d) Veicināt sistēmu kvalitātes attīstību, atbalstot jauniešu darbības un sekmēt to daudzumu sabiedrības organizācijās jaunatnes sfērā; e) Veicināt Eiropas sadarbību jaunatnes politikas jomā. 2. Galvenie programmas mērķi ir saskaņā ar mērķiem, kas noteikti citās Eiropas Savienības darbību jomās un jo īpaši izglītības un profesionālās apmācības jomā, Eiropas zināšanu un mūža izglītības kontekstā, kā arī kultūras un sporta jomās. 3. Programmas galvenie mērķi sekmē Savienības politiku attīstību īpaši attiecībā uz Eiropas multikulturālās un kultūru daudzveidības stiprināšanu, ilgtspējīgu attīstību, cīņu pret jebkāda veida diskrimināciju, kas saistīta ar dzimumu, rasi vai etnisko izcelsmi, reliģiju vai pārliecību, fizisku trūkumu, vecumu, seksuālu orientāciju. 3. pants [Programmas īpašie mērķi] Īpašie mērķi ir šādi: 1. Vispārējā mērķa ietvaros: "Veicināt aktīvu jauniešu pilsonību un jo īpaši Eiropas pilsonību": a) sniegt jauniešiem un to reprezentatīvajām organizācijām iespēju piedalīties sabiedrības attīstībā un īpaši Eiropas Savienības sabiedrības attīstībā; b) attīstīt jauniešos piederības sajūtu Eiropas Savienībai; c) attīstīt jauniešu kustību Eiropā; d) attīstīt jaunatnes starpkultūru mācības; e) nodrošināt galveno Savienības vērtību sekmēšanu jauniešiem; f) sekmēt iniciatīvu, noteiktības garu un kreativitāti; g) sekmēt to jauniešu dalību programmā, kam ir mazāk iespēju; h) nodrošināt vienlīdzības ievērošanu sieviešu un vīriešu starpā dalībā programmā un dzimumu vienlīdzības veicināšanu darbībās. 2. Vispārējā mērķa ietvaros "Attīstīt jauniešos kopības sajūtu jo īpaši, lai stiprinātu Savienības sociālo saskaņotību": a) sniegt iespēju jauniešiem iesaistīties brīvprātīgās darbībās Eiropas un starptautiskā līmenī; b) piesaistīt jauniešus Eiropas Savienības vienotības darbībām; c) veicināt sadarbību starp civildienestiem un brīvprātīgo dienestiem, iesaistot jauniešus valstiskā līmenī. 3. Vispārējā mērķa ietvaros "Veicināt savstarpēju tautu saprašanos caur jauniešiem": a) attīstīt starp Eiropas jauniešiem un kaimiņu valstu jauniešiem starpkultūru dialogu un apmaiņas; b) veicināt šajās valstīs struktūru kvalitāti atbalstot jauniešus, kā arī sociāli izglītojošo vadītāju darbu; c) attīstīt interešu sadarbību iesaistot jauniešus un sociāli izglītojošos organizatorus. 4. Vispārējā mērķa ietvaros "Veicināt sistēmas kvalitātes attīstību, atbalstot jauniešu darbības un to daudzumu sabiedrības organizācijās jaunatnes sfērā": a) veicināt organizāciju centru tīkla izveidi; b) attīstīt sociāli izglītojošo vadītāju apmācību un sadarbību; c) stimulēt jauninājumus saistībā ar jauniešu jomas darbībām; d) sekmēt jauniešu informēšanas uzlabošanu; e) izveidot neformālas jauniešu izglītības atzīšanu. 5. Vispārējā mērķa ietvaros "Veicināt Eiropas sadarbību jaunatnes politikas sfērā": a) sekmēt labu darbību apmaiņu un sadarbību starp administrācijām un atbildīgajiem politiķiem; b) veicināt strukturētu dialogu starp atbildīgajiem politiķiem un jauniešiem; c) uzlabot jaunatnes jomas izzināšanu. 4. pants [Programmas akcijas] Galvenie un īpašie programmas mērķi tiek īstenoti izpildot šādas akcijas, kas ir precizētas pielikumā. 1) Jaunatne Eiropai Šī akcija tiek veikta, lai atbalstītu jauniešu apmaiņas, lai paaugstinātu viņu mobilitāti, jauniešu iniciatīvas, projektus un darbības, lai piedalītos demokrātiskā dzīvē, ļaujot attīstīt jauniešos pilsonību un savstarpēju sapratni. 2) Eiropas brīvprātīgo dienests Šī akcija tiek veikta, lai sekmētu jauniešu dalību dažādās brīvprātīgo darbību formās, Eiropas Savienības iekšienē un ārpus tās. 3) Jaunatne pasaulei Šī akcija tiek veikta, lai atbalstītu partnerattiecību projektus ar programmas dalībvalstīm saskaņā ar 5. pantu jo īpaši sekmējot jauniešu un sociāli izglītojošo aptauju organizatoru apmaiņu, atbalstu iniciatīvām, kas stiprina savstarpēju jauniešu saskaņu un to kopības sajūtu, kā arī sadarbības attīstību jaunatnes un sabiedrības jomā šajās valstīs. 4) Darbaudzinātāji un atbalsta sistēmas Šī akcija tiek veikta, lai atbalstītu aktīvās Eiropas līmeņa organizācijas jaunatnes jomā, jo īpaši nevalstisko jaunatnes organizāciju darbību, to saskaņotību, apmaiņu, apmācību un darbaudzinātāju saskaņotību, inovāciju stimulāciju, darbību kvalitāti, jauniešu informāciju un programmai nepieciešamo darbību un struktūru izveidi, lai sasniegtu tās mērķi. 5) Atbalsts sadarbības politikai Šī akcija tiek veikta, lai organizētu dialogu starp dažādiem pasaules jaunatnes pārstāvjiem, īpaši jauniešiem, darbaudzinātājiem un atbildīgajiem politiķiem, lai veicinātu politiskās sadarbības attīstību jaunatnes jomā un, lai padarītu efektīvākus darbus un nepieciešamo tīklu izveidi labākas jaunatnes sfēras izprašanai. 5. pants [Piedalīšanās programmā] 1. Programma ir vērsta uz šādu valstu dalību, kas turpmāk sauktas par "programmas dalībvalstīs": a) Dalībvalstis; b) EBTZ valstis, kas ir pievienojušās EEZ Līgumam saskaņā ar EEZ Līguma noteikumiem; c) Turcija, Centrāleiropas un Austrumeiropas kandidātvalstis, kas ir pirmspievienošanās stratēģijas saņēmējas saskaņā ar galvenajiem principiem un noteikumiem, un galvenajām modalitātēm šo valstu dalībai Kopienas izveidotajās programmās, kas noteikta ar nolīguma izveidi un Padomes asociācijas lēmumiem; d) Rietumbalkānu valstis saskaņā ar modalitātēm, kas jānosaka šajās valstīs saskaņā ar nolīgumiem par dalību Kopienas programmās; e) Šveices Konfederācija, noslēdzot abpusēju nolīgumu ar šo valsti. 2. Pielikuma 2. punkta 1.apakšpunktā, 2. punkta 2. apakšpunktā un 3. punktā minētās darbības ir vērstas uz sadarbību ar valstīm, kas jau ir noslēgušas asociācijas vai sadarbības nolīgumus ar Eiropas Kopienu, še turpmāk "programmas partneru valstis". Sadarbība, kas noteikta pirmajā daļā, nepieciešamības gadījumos ar papildus kredītiem, atbilstoši procedūrām, ļauj piemērot programmu dalībvalstīm. 6. pants [Programmas pieejamība] 1. Programma ir domāta jauniešiem, jauniešu grupām, sociāli izglītojošajiem organizatoriem, jauniešu organizācijām un citiem aktīvajiem partneriem jaunatnes jomā. 2. Saskaņā ar pielikumā noteiktajām izmaiņām akciju īstenošanā, programma ir pieejama jauniešiem vecumā no13 līdz 30 gadiem. 3. Saņēmējiem oficiāli jāuzturas kādā no programmas dalībvalstīm vai, atkarībā no akcijas veida, kādā no programmas partnervalstīm. 4. Visiem jauniešiem, bez jebkāda veida diskriminācijas, ir pieejamas programmas darbības ievērojot pielikumā noteiktās izmaiņas. Komisija un programmas dalībvalstis uzrauga, lai īpaši tiktu sekmēti jaunieši, kuriem izglītības, sociālu, fizisku, mentālu, ekonomisku, kulturālu vai ģeogrāfisku iemeslu dēļ ir vislielākās problēmas piedalīties programmā. 5. Programmas dalībvalstis pieņem piemērotos pasākumus, lai uzlabotu dalībnieku mobilitātes apstākļus, un, lai tie saņemtu veselības aprūpi, iegūtu sociālo aizsardzību, ceļojot un uzturoties uzņēmēj valstīs. Tas attiecas uz iekļūšanas, uzturēšanās un brīvas cirkulācijas tiesībām. Programmas dalībvalstis nepieciešamības gadījumā nosaka atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu no trešām valstīm nākoša saņēmēja uzņemšanu savā teritorijā. 7. pants [Starptautiska sadarbība] Programma ir vērsta uz sadarbību ar starptautiskām organizācijām, kas ir kompetentas jaunatnes jomā, un jo īpaši ar Eiropas Padomi. 8. pants [Programmas īstenošana] 1. Komisija nodrošina darbību izpildi, nosakot programmas mērķus saskaņā ar pielikumu. 2. Komisija un programmas dalībvalstis nosaka atbilstošus pasākumus, lai attīstītu Eiropas, valstiska u.c. līmeņa struktūras, nepieciešamības gadījumā, reģionālā vai lokālā līmenī, lai realizētu programmas mērķus, kā arī, lai sekmētu programmas darbības. 3. Komisija un programmas dalībvalstis pieņem atbilstošus pasākumus, lai veicinātu neformālas un formālas jauniešu izglītības atzīšanu, iesniedzot atestātu vai valsts, vai Eiropas līmeņa sertifikātu, kas apstiprinātu īpaši saņēmēja iegūto pieredzi un sankcionējot tiešu jauniešu vai sociāli izglītojošo organizatoru dalību šajā programmas darbībā. 4. Komisija un programmas dalībvalstis nodrošina Savienības finansiālo interešu aizsardzību, veicot efektīvas, proporcionālas un atrunātas darbības. 5. Komisija un programmas dalībvalstis uzrauga, lai programmas atbalstītās darbības rada iemeslu adekvātai publikācijai vai informēšanai. 6. Programmas dalībvalstīm ir: a) jāpieņem nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu labu programmas darbību savā līmenī, saskaņā ar valstiskajām darbībām iesaistot saistītās jauniešu puses; b) jāizveido vai jānosaka un jānodrošina nacionālo aģentūru pārraudzīšanu programmas darbību īstenošanas vadīšana valstiskā līmenī saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un ievērojot šādus kritērijus: i) organizācijai jābūt noteiktai vai izveidotai kā nacionālai aģentūrai, tai jābūt juridiskai personai (un jātiek pārvaldītai pēc dalībvalsts tiesībām); ii) pietiekams personāls, kas atbilst noteiktajai profesionālajai un lingvistiskajai kvalifikācijai darbam starptautiskas sadarbības vidē; iii) tam jābūt nodrošinātam ar piemērotajām infrastruktūrām jo īpaši attiecībā uz saziņas līdzekļiem un informatīvajām iekārtām; iv) tam ir jādarbojas administratīvajā kontekstā, lai atbilstoši izpildītu noteiktos uzdevumus un izvairītos no interešu konfliktiem; v) jāpiemēro līdzekļu pārvaldes likumus un Kopienas līmenī noteiktos līgumu slēgšanas noteikums; vi) tam jābūt nodrošinātam ar pietiekamām finansiālām garantijām (labāk, ja tās izsniedz sabiedriskas lēmējinstitūcijas) un pārvaldes spējas saistībā ar Kopienas līdzekļu apjomu, kas piešķirti pārvaldīšanai; c) uzņemties atbildību par piešķirto kredītu pārvaldes nodrošināšanu caur nacionālajām aģentūrām, kas noteiktas b) apakšpunktā, lai piešķirtu projektiem subsīdijas jo īpaši caur nacionālajām aģentūrām, ievērojot caurskatāmības, apstrādes un neuzkrāšanas principu attiecībā uz citiem Kopienas līdzekļiem, saņēmēju līdzekļu piešķiršanas saistībām; d) veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu piemērotās pārbaudes un to nacionālo aģentūru finanšu pārraudzību, kas noteiktas b) apakšpunktā un jo īpaši: i) pirms nacionālo aģentūru darba sākšanas iesniegt Komisijai nepieciešamās garantijas attiecībā uz pastāvēšanu un labas nacionālās aģentūras funkcionēšanu saskaņā ar finanšu pārvaldes noteikumiem, īstenošanas procedūrām, kontroles un grāmatvedības sistēmu, tirgus un subsīdiju piešķiršanas procedūrām; ii) katra ekonomiskā gada beigās iesniegt Komisijai finansu sistēmas patiesuma garantijas un nacionālo aģentūru procedūru uzticamības nodrošinājumu, kā arī to rēķinu patiesumu. e) nacionālo aģentūru, kas noteiktas b) apakšpunktā, pārkāpumu, krimināli sodāmas nolaidības vai krāpšanas gadījumos, Komisijai atgūst nacionālajai aģentūrai piešķirtos līdzekļus, nodrošinot atbildības uzņemšanos par neatgūtajiem līdzekļiem. 7. 9. panta 1. punktā noteiktās procedūras ietvaros Komisija katrai pielikumā precizētajai darbībai nosaka pamatvirzienus, pamatojoties uz Eiropas sadarbības prioritāšu ievērošanu jaunatnes sfērā, lai pieņemtu programmas novērtēšanas darbības. 9. pants [Ieviešanas pasākumi] 1. Nepieciešamie pasākumi šā lēmuma izpildei saistībā ar šīm jomām ir noteikti saskaņā ar pārvaldes procedūru, kas noteikta 10. panta 2. punktā: a) programmas īstenošanas modalitātes, tajā skaitā gada darbības plāns; b) vispārējs līdzsvars starp dažādām programmas darbībām; c) finanšu jomā, kritēriji (jo īpaši jaunieši, NKP un ģeogrāfiskais attālums starp valstīm), kas jāpiemēro, lai izveidotu līdzekļu sadali starp dalībvalstīm, darbībām, kas jāpārvalda ievērojot decentralizācijas principu ; d) programmas novērtēšanas modalitātes; e) modalitātes jauniešu dalības apstiprināšanai programmā; f) Programmas darbību pieņemšanas modalitātes, kas noteiktas 8. panta 7. punktā. 2. Nepieciešamie pasākumi šā lēmuma īstenošanai saistībā ar citām jomām nosaka saskaņā ar konsultēšanas procedūru, kas noteikta 10. panta 3. punktā. 10. pants [Komiteja] 1. Komisijai palīdz komiteja, ko veido dalībvalstu biedri un vada Komisijas pārstāvis. 2. Ja ir atsauce uz šo pantu, piemēro lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu. Laika posms, kas noteikts lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā, ir divi mēneši. 3. Ja ir atsauce uz šo punktu, tiek piemērots lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pants saskaņā ar 8. pantā precizētajiem noteikumiem. 4. Komiteja pieņem savu reglamentu. 11. pants [Kopienas darbību komplementaritāte ar citiem instrumentiem] 1. Komisija nodrošina saskaņotību starp Programmu un citām Kopienas darbībām un jo īpaši izglītību, profesionālo apmācību, kultūru, sportu, valodas, sociālo iekļaušanu, dzimumu vienlīdzību, cīņu pret diskrimināciju, pētniecību, Savienības ārējās darbībām un uzņēmumiem. 2. Programma var apvienot līdzekļus ar citiem Kopienas instrumentiem, lai īstenotu darbības, kas atbilst programmas kopējiem mērķiem un šīs programmas instrumentiem. 3. Komisija un Eiropas Savienības dalībvalstis uzrauga Programmas darbību īstenošanu, kas veicina tādu Kopienas darbību sfēru mērķu attīstību kā izglītība, apmācība, kultūra un sports. 12. pants [Komplementaritāte ar politiskajiem virzieniem un nacionālajiem instrumentiem] 1. Programmas dalībvalstis var saņemt Eiropas kvalitātes apzīmējumu valstiskām vai reģionālām darbībām, kas atbilst 4. pantā noteiktajām. 2. Programmas dalībvalsts var ļaut saņēmējiem izmantot līdzekļus, kas piešķirti saskaņā ar programmas noteikumiem, decentralizētajās programmas struktūrās, nodrošinot tām atbilstošus papildus asignējumus. 13. pants [Galvenie finanšu noteikumi] 1. Finansiālais segums šīs programmas īstenošanai 1. pantā noteiktam laika posmam ir 915 miljoni eiro. 2. Gada asignējumus nosaka budžeta lēmējinstitūcijas, ņemot vērā finanšu aspekta ierobežojumus. 14. pants [Finanšu noteikumi saņēmējiem] 1. Saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 114. panta 1. punktu [14], Programmas saņēmēji var būt fiziskas personas. 2. Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 176. panta 2. punktu [15], Komisija, ņemot vērā saņēmēju darbības un to veidu, var noteikt, vai ir nepieciešams tās atbrīvot no kompetences un profesionālās kvalifikācijas pārbaudes, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu labu programmas un tās darbību funkcionēšanai. 3. Ņemot vērā darbību veidu, finansiālais atbalsts var tikt piešķirts subsīdiju vai dotāciju veidā. Komisija var piešķirt arī prēmijas par darbībām vai programmas ietvaros veiktajiem projektiem. Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 181. pantu, ņemot vērā darbību veidu, var tikt piešķirti kopējs finansējums un/vai piemērota vienības izmaksu salīdzināšana. 4. Programmas ietvaros piešķirtās subsīdijas tādām aktīvajām Eiropas līmeņa organizācijām, kas noteiktas Komisijas Regulas Nr. 2342/2002 162. pantā saskaņā ar Padomes Regulas Nr. 1605/2002 113.panta 2. punktu, atjaunošanas gadījumā nav jāsamazina. 5. Saskaņā ar Regulas Nr. 1605/2002 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu, Komisija var uzticēt sabiedriskos uzdevumus, jo īpaši budžeta plāna izpildes uzdevumus, struktūrām, kas noteiktas 8. panta 2. punktā. 6. Saskaņā ar Regulas Nr. 2342/2002 38. panta 1. punktu, iepriekš noteiktajā pantā noteiktā iespēja attiecas arī uz to dalībvalstu struktūrām, kas piedalās programmā un ko nepārvalda ES vai Eiropas Ekonomiskās zonas (EEZ) dalībvalstu valstu tiesības, vai arī kandidātvalstis, kas kandidē uz pievienošanos Eiropas Savienībai. 15. pants [Novērtēšana un uzraudzība] 1. Komisija nodrošina regulāru uzraudzību šai programmai. Uzraudzība ietver 3. punktā noteiktās atskaites, kā arī īpašās darbības. 2. Komisija nodrošina regulāru, neatkarīgu un ārēju Programmas novērtēšanu. 3. Programmas dalībvalstis, vēlākais 2010.gada 30.jūnijā, iesniedz Komisijai atskaiti par Programmas īstenošanu un vēlākais 2015.gada 30.jūnijā atskaiti par programmas ietekmi. 4. Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai iesniedz: a) vēlākais 2011.gada 31.martā, starpposma novērtēšanas atskaiti par sasniegtajiem rezultātiem, kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem par šīs programmas izpildi. b) vēlākais 2011.gada 31.decembrī, paziņojumu par šīs programmas turpināšanu. c) vēlākais 2016.gada 31.martā nobeiguma novērtēšanas atskaiti. 16. pants [Pārejas noteikumi] Darbības, kas sāktas pirms 2006.gada 31.decembra saskaņā ar 2004.gada 21.aprīļa Lēmumu Nr. 1031/2000/EK un Nr. 790/2004/EK, tiek īstenotas līdz to izbeigšanai saskaņā ar šā lēmuma noteikumiem. Lēmuma Nr. 1031/2000/EK 8. pantā paredzēto komiteju aizstāj ar šā lēmuma 10. pantā paredzēto komiteju. 17. pants [Stāšanās spēkā] Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tiek piemērots, sākot ar 2007. gada pirmo janvāri. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā - Padomes vārdā - Priekšsēdētājs Priekšsēdētājs PIELIKUMS Ieviešanas pasākumi, lai īstenotu programmas galvenos un īpašos mērķus, atbalsta nelielus projektus, lai veicinātu aktīvu jauniešu piedalīšanos. Jauniešu dalībai dažādās programmas darbībās nav nepieciešama pieredze vai iepriekšēja kvalifikācija, izņemot dažos īpašos gadījumos, kas precizēti darbībās. Pēdējie minētie ir ietverti šādos pasākumos: 1 AKCIJA - Jaunatne Eiropai Šī akcija tiek veikta, lai stiprinātu aktīvu jauniešu pilsonību un savstarpēju saskaņu starp jauniešiem, īstenojot šādus pasākumus: 1.1. Jauniešu apmaiņas programmas Jauniešu apmaiņas programmas nodrošina vienas vai vairāku jauniešu grupu uzņemšanu citas valsts grupā, lai kopīgi īstenotu darbību programmu. Tas attiecas pamatā uz jauniešiem vecumā no 13 līdz 25 gadiem. Šīs darbības, kas tiek īstenotas, pamatojoties uz starptautiskajām partnerattiecībām starp dažādiem projekta dalībniekiem, iesaista aktīvu jauniešu darbību, lai iepazīstinātu un informētu jauniešus ar dažādo sociālo un kultūras realitāti, dodot iespēju savstarpēji apgūt to īpatnības un stiprināt jauniešos Eiropas pilsonības apziņu. Atbalstu koncentrē galvenokārt uz grupas mobilitātes daudzpusēju darbību. Abpusējas grupu apmaiņas vislabāk sevi attaisno ar Eiropas pirmajām darbībām vai nelielu, lokālu, nepieredzējušu asociāciju darbību Eiropas līmenī. Tās izmanto arī tādēļ, lai jaunieši, kam ir mazāk iespēju, varētu piedalīties programmā. Šis pasākums sekmē arī sagatavošanas darbības, lai veicinātu jauniešu piedalīšanos projektos un jo īpaši lingvistiskā vai starpkultūru līmenī, kā arī starpnacionālas jauniešu sanāksmes, kurās tiktu izskatīti svarīgi jautājumi, no kuru risinājuma ir atkarīga pašu jauniešu un Eiropas nākotne. 1.2. Atbalsts jauniešu iniciatīvai Šis pasākums atbalsta projektus, kuru darbības, aktīvi un tieši piedaloties, jaunieši ir izveidojuši paši un kurās viņi ir galvenie dalībnieki, lai attīstītu to iniciatīvas un atbildības uzņemšanos, kā arī to jaunradi. Šī darbība piemērojama jauniešiem vecumā no 18 līdz 30 gadiem, dažas jauniešu iniciatīvas iespējams realizēt sākot no 16 gadiem, nodrošinot piemērotu pārraudzīšanu. Šī pasākuma ietvaros tiek atbalstītas grupu izveidoto projektu iniciatīvas lokālā, reģionālā un valsts līmenī un vienlīdzīgu projektu izveidei dažādās valstīs, lai stiprinātu to Eiropas iezīmes un daudzveidotu sadarbību un pieredzes apmaiņu jauniešu starpā. Īpaša uzmanība tiek pievērsta jauniešiem, kam ir mazāk iespēju. 1.3. Demokrātiskās dalības projekti Šī darbība atbalsta projektus vai darbības, ar mērķi veicināt jauniešu dalību demokrātiskā dzīvē. Šie projekti un pasākumi piesaista jauniešu dalību aktīvā to Kopienas dzīvē lokālā, reģionālā vai valsts līmenī. Šis pasākums ir piemērojams jauniešiem vecumā no 13 līdz 30 gadiem. Šie pasākumi vai projekti tiek īstenoti, pamatojoties uz starptautiskām partnerattiecībām, kas ļauj Eiropas līmenī apvienot idejas, pieredzes apmaiņas un veiksmīgas projektu darbības vai darbības, kas notiek lokālā vai reģionālā līmenī, lai sekmētu jauniešu piedalīšanos dažādos grupu līmeņos. Šajos pasākumos ir ietverta jauniešu konsultāciju organizēšana saistībā ar viņu nepieciešamībām un vēlmēm, lai attīstītu jaunas pieejas aktīvas jauniešu piedalīšanās veicināšanai Eiropas demokrātijā. 2. AKCIJA - Eiropas brīvprātīgo dienests Brīvprātīgo dienesti darbojas, lai attīstītu jauniešu kopības sajūtu, lai sekmētu aktīvu pilsonību un veicinātu savstarpēju jauniešu saprašanos īstenojot šādas darbības. 2.1. Eiropas individuālais brīvprātīgo dienests Brīvprātīgs jaunietis citā valstī, ne tajā, kurā viņš pastāvīgi uzturas, piedalās nemateriālā un nealgotā darbībā grupas darbības veicināšanai. Eiropas brīvprātīgo dienestam nav nepieciešams iegūt rezultātu no potenciālo vai pastāvošo atalgoto darbu pārvaldīšanas, ne arī ieņemt to vietu. Eiropas brīvprātīgo dienests ilgst no dažiem mēnešiem līdz divpadsmit mēnešiem. Šajos iepriekš noteiktajos gadījumos, lai veicinātu jauniešu ar mazāk iespējām dalību, var tikt izveidots īstermiņa Eiropas brīvprātīgo dienests. Šis pasākums piemērojams jauniešiem vecumā no 18 līdz 30 gadiem, dažas no brīvprātīgajām darbībām var tikt realizētas jau no 16 gadu vecuma ar piemērotu pārraudzību. Šis pasākums pilnībā vai daļēji sedz brīvprātīgās darbības kompensēšanu, apdrošināšanu, uzturlīdzekļu un ceļojuma izdevumus, kā arī nepieciešamības gadījumā, papildus palīdzību jauniešiem ar mazākām iespējām. Šis pasākums vienlīdz atbalsta darbības, lai apmācītu brīvprātīgos jauniešus tieši pirms viņu došanās prom un īstenotu dažādu partneru koordinēšanu. Ar šā pasākuma palīdzību vajadzības gadījumā var nodrošināt tādu iniciatīvu pārraudzīšanu, kuru pamatā ir Eiropas brīvprātīgo dienestā iegūta pieredze. Dalībvalstis un Komisija uzrauga, lai tiktu ievēroti kvalitātes standarti: brīvprātīgā līdzdalība paver neformālas izglītības dimensiju, kas iegūstama pateicoties pedagoģiskajām darbībām, lai sagatavotu jauniešus personīgā, starpkultūru un tehniskā aspektā, sniedzot personīgu atbalstu. Īpaši svarīgas ir partnerattiecības ar dažādām projektā iesaistītajām pusēm, kā arī izvairīšanās no riskantiem pasākumiem. 2.2. Eiropas brīvprātīgais iesaistīšanās dienests Šis pasākums atbalsta tādus brīvprātīgos projektus, kādi noteikti 2.1. apakšpunktā, un kas ļauj jauniešu grupām kolektīvi piedalīties aktivitātēs, kas ietilpst Eiropas vai starptautiskā interešu lokā un jo īpaši kultūras, sporta, civilaizsardzības, vides, attīstības atbalsta jomās, utt. Šis pasākums piemērojams jauniešiem vecumā no 18 līdz 30 gadiem. Realizējamo uzdevumu īstenošanā un situācijās, kurās iesaistās brīvprātīgo dienests, daži Eiropas brīvprātīgo dienesta projekti var pamatot savu kandidātu izvēli, kā specifisku prasību nosakot kompetenci. 2.3. Brīvprātīgo vai civildienestu sadarbība Šis pasākums atbalsta sadarbību valsts un starptautisko brīvprātīgo jauniešu dienestu sadarbību. Sinerģijas stiprināšana un saskaņotības izveide starp dažādiem brīvprātīgo civildienestu formām Eiropas un valstiskā līmenī var tikt atbalstīta no programma puses, lai tādā veidā paaugstinātu tajā Eiropas dimensiju. 3. AKCIJA - Jaunatne pasaulei Šī akcija tiek veikta, lai attīstītu savstarpēju saskaņu starp tautām, uz pasauli vērstā veidā, vispārīgi veicinot kvalitātes sistēmu attīstību, kas atbalsta jauniešu darbības iesaistītajās valstīs. Tā ir vērsta uz programmas partneru valstīm. 3.1. Paplašinātās Eiropas sadarbība ar kaimiņu valstīm Šis pasākums atbalsta projektus ar programmas partneru valstīm, kas ir Paplašinātās Eiropas kaimiņu valstis [16]. Šis pasākums atbalsta principā daudzpusējas jauniešu apmaiņas, kas ļauj vairākām jauniešu grupām, kas nāk no programmas dalībvalsts un Eiropas kaimiņu valstīm, sapulcēties, lai īstenotu Kopienas darbību programmu. Šis pasākums ir piemērojams jauniešiem vecumā no 13 līdz 25 gadiem. Šī darbība tie īstenota, pamatojoties uz starptautiskām partnerattiecībām ar projektā iesaistītajām pusēm, veicot iepriekšēju pārraudzīšanas personāla apmācību un aktīvu jauniešu darbību un tiek īstenota, lai ļautu atklāt un pielāgoties dažādajām kultūras sociālajām situācijām. Darbības, kas tiek īstenotas, lai stiprinātu aktīvu jauniešu dalību projektos, var saņemt finansējumu sagatavošanai lingvistiskā un starpkultūru līmenī. Ar nosacījumu, ka piemērotās valsts pārvaldes struktūras tiek izveidotas kaimiņu valstīs, jauniešu vai jauniešu grupu izveidotās iniciatīvas lokālā, reģionālā un valsts līmenī šajā valstī var tikt atbalstītas, ja tiek izveidota saderība ar citām programmas dalībvalstu iniciatīvām. Tas ir attiecināms uz darbībām, ko jaunieši paši ir izveidojuši un kurās viņi ir galvenie dalībnieki. Šis pasākums ir piemērojams jauniešiem vecumā no 18 līdz 30 gadiem, dažas jauniešu iniciatīvas var tikt realizētas sākot jau no 16 gadu vecuma nodrošinot piemērotu uzraudzību. Šis pasākums atbalsta darbības, kas tiek veiktas, lai stiprinātu nevalstisko organizāciju darbības spēju jaunatnes sfērā un to veikšanu, atzīstot svarīgo lomu, ko šīs organizācijas varētu ieņemt pilsoniskas sabiedrības attīstībā kaimiņu valstīs. Tā tiek īstenota, lai veiktu darbaudzinātāju apmācību, kā arī pieredzes, ekspertīzes un labas prakses apmaiņu šo audzinātāju starpā. Šis pasākums atbalsta darbības, kas vienkāršo projektu izveidi un sekmē ilgtspējīgas partnerattiecības, kā arī kvalitāti. Šis pasākums atbalsta arī projektus, kas stimulē jauninājumus un kvalitāti, lai iepazīstinātu, sāktu un veicinātu jaunas pieejas izveidi jaunatnes sfērā. Finansiāls atbalsts var tikt piemērots informatīvajām darbībām, kas domātas jauniešiem un darbaudzinātājiem. Šis pasākums atbalsta arī darbības, kas ļauj īstenot sadarbību ar kaimiņu valstīm jaunatnes sfērā. Šīs darbības tiek īstenotas, lai veicinātu sadarbību un ideju, labas prakses apmaiņu jaunatnes jomā, kā arī citas projektu rezultātu izplatīšanas un novērtēšanas un darbību izplatīšanu iesaistītajās dalībvalstīs jaunatnes sfērā. 3.2. Sadarbība ar citām valstīm Šis pasākums atbalsta sadarbības darbības jaunatnes sfērā un jo īpaši veiksmīgu darbību apmaiņu ar citām programmas partnervalstīm. Tā veicina darbaudzinātāju apmācības apmaiņu, kā arī partnerattiecību un tīklu attīstību starp jaunatnes organizācijām. Daudzpusējas jaunatnes apmaiņas var tikt realizētas, pamatojoties uz kopēju interešu pamatu starp šīm valstīm un programmas dalībvalstīm. Atbalsts ir saskaņots ar darbībām, kas norāda uz potenciālo skaita palielināšanos. Sadarbības ietvaros ar industriālām valstīm, šis pasākums finansē tikai projektu Eiropas saņēmējus. 4. AKCIJA - Darbaudzinātāji un atbalsta programmas Šī akcija tiek veikta, lai attīstītu jauniešu atbalsta struktūru kvalitāti, lai atbalstītu darbaudzinātāju darbu, attīstību, programmas kvalitāti un veicinātu jauniešu - pilsoņu Eiropas līmeņa piesaisti, atbalstot aktīvās Eiropas līmeņa jaunatnes organizācijas. 4.1. Atbalsts aktīvajām Eiropas līmeņa organizācijām jaunatnes sfērā Šī darbība atbalsta nevalstisko, aktīvo Eiropas līmeņa organizāciju darbību jaunatnes sfērā, ievērojot galveno Eiropas interešu mērķi. To aktivitātēm jāveicina tieša, aktīva jauno pilsoņu dalība sabiedriskajā dzīvē un sabiedrībā, kā arī attīstība un plaša mēroga Eiropas sadarbības aktivitāšu izpilde jaunatnes sfērā. Lai saņemtu darbības subsīdijas, institūcijai jāatbilst šādiem noteikumiem: - tai jābūt juridiski izveidotai vismaz pirms gada; - tai jābūt bezpeļņas organizācijai; - tai jābūt izveidotai kādā no programmas dalībvalstīm saskaņā ar 5. panta 1. punktu vai izveidotai kādā no Austrumeiropas valstīm [17]; - tai jāīsteno sava darbība Eiropas līmenī, pašas spēkiem vai pēc koordinētas vairāku asociāciju formas, un tās struktūrai un darbībām jāaptver vismaz astoņas programmas dalībvalstis; runa var būt par tādu Eiropas tīklu, kurā būtu pārstāvētas struktūras, kas darbojas jauniešu labā; - tās darbībām jābūt saskaņotām ar principiem, kas veido Kopienas darbības jaunatnes politikas sfērā; - tā var būt institūcija, kas attīsta savas darbības īpaši jaunatnes jomā, un institūcija, kas daļu no savām darbībām attīsta jaunatnes jomā; - institūcijai ir jāiesaista jaunieši attīstīto darbību pārvaldē, jomā, kas saistīta ar jauniešiem. Institūcijas, kas saņem darbības subsīdijas ir izvēlēti, pamatojoties uz iesniegtajiem priekšlikumiem. Vairāku gadu partnerlīgumi var tikt noslēgti ar izvēlētajām institūcijām. Turklāt šie nolīgumi neizslēdz ikgadēju priekšlikumu apkopošanas veikšanu, lai pievienotu jaunus saņēmējus. Jaunatnes organizāciju aktivitātes, kas nepieciešamas, lai veicinātu Kopienas darbību sekmēšanu un efektivitāti ir šādas: - jaunatnes interešu reprezentēšanas funkcija, atspoguļojot to atšķirības Eiropas līmenī; - jauniešu un brīvprātīgo dienestu apmaiņas; - formāla un neformāla apmācība un jaunatnes darbību programma; - apmācības un starpkultūru saskaņas veicināšana; - debates par Eiropa jautājumiem, Eiropas Savienības politiskajiem virzieniem vai jaunatnes politiku; - informācijas izplatīšana par Kopienas darbību; - darbības, kas veicina jaunatnes piedalīšanos un iniciatīvu. Saskaņā ar šo noteikumu darbību subsīdiju noteikšanai, tiek ņemti vērā tikai nepieciešamie darbības izdevumi veiksmīgai darbību īstenošanai izvēlētajā programmā un jo īpaši personāla izdevumi, vispārēji izdevumi (īres maksa, nekustamo īpašumu izdevumi, aparatūra, biroju iekārtošana, telekomunikācijas, pasta izdevumi), iekšējo sanāksmju izdevumi un publikāciju, informēšanas un izplatīšanas izdevumi. Subsīdiju piešķiršana ir saskaņota, ņemot vērā organizācijas neatkarību tās dalībnieku izvēles saistībā, un tās autonomiju, tās darbību detalizētā noteikšanā. No finansējuma avotiem, kas nav Kopiena, attiecīgās struktūras saņem līdzfinansējumu vismaz 20% apmērā no to budžeta. 4.2. Atbalsts Eiropas Jaunatnes forumam Šī pasākuma ietvaros subsīdijas var tikt piešķirtas, lai atbalstītu pastāvīgās Eiropas Jaunatnes foruma darbības, ja organizācija sasniedz Eiropas galveno interešu mērķi, ievērojot šādus principus: - Eiropas Jaunatnes foruma neatkarība dalībnieku izvēlē, nodrošinot pēc iespējas plašu dažādu jaunatnes organizāciju reprezentēšanu; - Eiropas Jaunatnes foruma neatkarība tā darbību detalizēta noteikšanā; - pēc iespējas plaša pievienošanās Eiropas Jaunatnes foruma darbībām, jaunatnes organizācijām, kas nav programmas dalībnieki un jauniešiem, kas neveido organizācijas daļu; - aktīva Eiropas Jaunatnes foruma sekmēšana dažādos politiskos procesos, kas saista jauniešu dalību Eiropas līmenī, īstenojot Eiropas institūciju prasības, ja tās konsultē pilsonisko sabiedrību un izskaidro tās dalībniekiem tās institūcijas pamatnostādnes. Eiropas Jaunatnes Foruma nepieciešamie izdevumi ietver arī darbības izdevumus un izdevumus, kas nepieciešami aktivitāšu realizēšanai. Saistībā ar nepieciešamību nodrošināt Eiropas jaunatnes Foruma pastāvību, programmas resursu piešķiršanas laikā tiek ņemta vērā šāda noteikta kārtība: gada līdzekļi, kas tiek piešķirti Eiropas Jaunatnes Forumam nav mazāki par 2 miljoniem eiro. Eiropas jaunatnes Forumam var tikt piešķirtas subsīdijas, ņemot vērā piemērotu darba un budžeta plānu. Subsīdijas var tikt piešķirtas katru gadu vai pēc atjaunojamas bāzes saskaņā ar partnerlīgumu ar Komisiju. No finansējuma avotiem, kas nav Kopiena, Forums saņem līdzfinansējumu vismaz 20% apmērā no tā budžeta. Eiropas Jaunatnes foruma īstenotās darbības ir šādas: - jauniešu reprezentēšanas funkcija Eiropas Savienībā; - tās dalībnieku uzskatu saskaņošanas funkcija Eiropas Savienībā; - informācijas izplatīšana jaunatnes jomā Eiropas institūcijās; - Eiropas Savienības informācijas izplatīšana nacionālajās jaunatnes nevalstisko organizāciju padomēs; - jauniešu darbības veicināšana un sagatavošana demokrātiskai dzīvei; - jaunu sadarbību izveides sekmēšana Eiropas Savienības līmenī; - jaunatnes politikas attīstības veicināšana, sociāli izglītojoša darba un izglītības iespēju sekmēšana, un informācijas nodošanas veicināšana saistībā ar jauniešiem, kā arī jaunatnes reprezentatīvo struktūru attīstība visā Eiropas teritorijā; - debates un apspriedes par jaunatnes tēmu Eiropā un citos pasaules reģionos, un par Eiropas Savienības darbību jauniešu labā. 4.3. Darbaudzinātāju apmācība un tīkla izveide Šis pasākums atbalsta darbības, kas tiek veiktas, lai sekmētu darbaudzinātāju apmācību, jaunatnes sfērā un jo īpaši starp jaunatnes organizatoriem, projektu atbildīgiem, jauniešu padomniekiem, projektu pedagogu starpniekiem. Tajā tiek atbalstīta pieredzes, zināšanu un veiksmīgu darbību apmaiņu organizatoru starpā. Tas atbalsta arī darbības, kas atvieglo ilgstošu un kvalitatīvu partnerattiecību projektu izveidi programmas ietveros. Ir nepieciešams pievērst īpašu uzmanību darbībām, kas veicina jauniešu dalību, kuriem nākas sastapties ar vislielākajām grūtībām piedaloties Kopienas darbībās. 4.4. Projekti inovāciju un kvalitātes stimulēšanai Šis pasākums atbalsta projektus, lai izstrādātu, sāktu un veicinātu jaunas pieejas izveidi jaunatnes sfērā. Šīm jaunajām pieejām var būt saistība, saturiska vai mērķu jomā, ar Eiropas sadarbības attīstību jaunatnes sfērā, partneru dalību un informācijas izplatīšanu. 4.5. Informatīvās darbības jauniešiem un darbaudzinātājiem Šis pasākums atbalsta jauniešu informēšanu, lai uzlabotu pēdējo pastāvīgu pieeju informācijai un saziņas pakalpojumiem veidā, kas paaugstina to dalību sabiedriskajā dzīvē un vienkāršo to potenciālo izpausmi kā atbildīgiem un aktīviem pilsoņiem. Ar šādu mērķi, tiks atbalstītas Eiropas vai valsts līmeņa darbības, kas uzlabo jauniešu pieeju informācijai un saziņas pakalpojumiem, kas paaugstina kvalitatīvu informācijas izplatīšanu un kas paaugstina jauniešu dalību informācijas sagatavošanā un izplatīšanā. Šis pasākums īpaši veicina Eiropas, valsts, reģionālo un lokālo portālu attīstību, lai izplatītu specifisko informāciju jauniešu vidū, izmantojot veidu līdzekļus, īpaši tos, kurus jaunieši izmanto visbiežāk. Šis pasākums atbalsta arī darbības, kas veicina jauniešu piesaisti padomu sagatavošanā un izplatīšanā, un saprotamu, pozitīvu un virzītu informatīvo produktu pagatavošanā veidā, kas uzlabo informācijas kvalitāti un tās pieejamību visiem jauniešiem. 4.6. Partnerattiecības Šis pasākums ļauj finansēt partnerattiecības ar reģionālām vai lokālām vienībām, lai ilgstoši attīstītu projektus, kas apvieno dažādus programmas pasākumus. Finansējums tiek piešķirts saskaņotības darbībām un projektiem. 4.7. Atbalsts programmas struktūrām Šis pasākums nosaka finansējumu struktūrām, kas noteiktas 8. panta 2. punktā un jo īpaši nacionālās aģentūras. Šis atbalsts var tikt piešķirts subsīdiju vai dotāciju veidā, nepārsniedzot 50 % no kopējās konkrētās noteiktās programmas darba izmaksas. Šis pasākums nosaka finansējumu arī tādām pievienotajām organizācijām kā nacionālie koordinatori, līdzekļu centri, centrs EURODESK, Eiropas Vidusjūras jaunatnes platforma un Eiropas brīvprātīgo jauniešu asociācijas, kas darbojas kā valsts līmeņa īstenošanas iestādes saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 3. punktu. 4.8. Īstenošana Komisija var organizēt seminārus, sanāksmes un konferences vai sapulces, kas nepieciešamas, lai vienkāršotu programmas īstenošanu. Komisija var realizēt jebkādas informatīvas, publicēšanas un atbilstošas izplatīšanas darbības, kā arī novērtēšanu un programmas pārraudzīšanu. Šīs aktivitātes tiek finansētas ar subsīdiju līdzekļiem, kas noteikti valsts līgumos vai tos organizējusi un finansējusi Komisija pati. 5. AKCIJA - Atbalsts sadarbības politikai Šī darbība tiek īstenota, lai veicinātu Eiropas sadarbību jaunatnes politikas jomā. 5.1. Jauniešu un atbildīgo jaunatnes politiķu sanāksmes Šis pasākums atbalsta aktivitātes, lai risinātu sadarbības politiku un strukturētu dialogu starp jauniešiem un to organizācijām un jaunatnes atbildīgajiem politiķiem. Šīs darbības tiek veiktas, lai veicinātu sadarbību un ideju, veiksmīgu darbību apmaiņu jaunatnes sfērā, Savienības prezidējošās valsts organizētās konferences, kā arī projektu rezultātu izvērtēšanas un izplatīšanas darbības un Savienības aktivitātes saistībā ar jaunatnes sfēru. 5.2. Atbalsts darbībām, lai uzlabotu saskaņu un jaunatnes sfēras iepazīšanu Šis pasākums atbalsta pastāvošo zināšanu noteikšanas īpašos projektus saistībā ar jaunatnes jomas prioritāšu tēmām, kas ir noteiktas atvērtās saskaņas metodes ietvaros, kā arī projektos, kas ļauj tos papildināt, aktualizēt un tādā veidā vienkāršot pieeju. Viens no mērķiem ir atbalstīt metodes mācību rezultātu analīzei un salīdzināšanai un to kvalitātes garantēšanai. Programma vienlīdz atbalsta dažādu jaunatnes sfēras pušu darbību izpildi. 5.3. Sadarbība ar starptautiskajām organizācijām Šī pasākuma ietvaros tiek atbalstīta Eiropas Savienības sadarbība ar kompetentām starptautiskām organizācijām jaunatnes sfērā, īpaši Eiropas Padomi un Apvienoto Nāciju Organizāciju vai tās specializētās institūcijas. 6. PROGRAMMAS VADĪŠANA Programmas finansiālais segums sedz arī izmaksas par sagatavošanas, pārraudzīšanas, kontroles, revīzijas un novērtēšanas darbībām, kas tieši nepieciešamas programmas vadīšanai un tās mērķu realizēšanai, precīzāk, pētījumiem sanāksmēm, informatīvajām akcijām, publikācijām, izdevumiem, kas saistīti ar informācijas tīkliem saistībā ar informācijas apmaiņu, kā arī visiem cita veida izdevumiem par tehnisko un administratīvo palīdzību, ko Komisija varētu izmantot programmas vadīšanai. 7. PĀRBAUDES UN REVĪZIJAS Izvēlētajiem projektiem saskaņā ar procedūru, kas noteikta šā lēmuma 13.panta 2.punktā, tika izveidota revīzijas sistēma atlases kārtībā. Subsīdiju saņēmējs saglabā Komisijai pieejamus visas realizēto izdevumu dokumentācijas, par piecu gadu laika periodu, skaitot no pēdējā maksājuma. Subsīdiju saņēmējs uzrauga, lai nepieciešamības gadījumā maksājumu apliecinājumi, kurus saglabājuši to partneri vai dalībnieki tiktu uzrādīti Komisijai. Komisijai, vai nu tieši ar savu aģentu starpniecību, vai citas ārējas institūcijas starpniecību, pamatojot savu izvēli, ir tiesības veikt revīziju par to, kā ir izmantotas subsīdijas. Šis revīzijas var notikt visa līguma garumā, kā arī piecu gadu laika periodā, skaitot no datuma, kad izmaksātas subsīdijas. Vajadzības gadījumā šīs revīzijas rezultāti var būt par pamatu atgūšanas lēmumiem, ko pieņem Komisija. Komisijas darbiniekiem, kā arī ārējām Komisijas pilnvarotām personām ir pieeja, īpaši saņēmēja birojiem, kā arī visai nepieciešamai informācijai, ieskaitot elektroniska formāta informācijai, lai veiksmīgi veiktu šīs revīzijas. Revīzijas palātai, kā arī Eiropas Birojam Krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir tādas pašas tiesības kā Komisijai, jo īpaši piekļuves tiesības. Komisijas pieņemtie lēmumi, piemērojot 10. pantu, konvencijas ar nacionālajām aģentūrām, līgumi ar trešām dalībvalstīm, kā arī konvencijas un vienošanās, kas no tā izriet, paredz pārraudzīšanu un Komisijas finansu kontroli ( vai visiem tās pilnvarotajiem reprezentētājiem), vai nepieciešamības gadījumos OLAF un Valsts Kontroles revīzijas. Komisija var piedalīties revīzijās un pārbaudēs, kas norit saskaņā ar Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96. Kopienas darbībām, kas noteiktas šajā lēmumā, pārkāpuma jēdziens, kas noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā, tiek izprasts kā visa veida Kopienas tiesību noteikumu pārkāpšana vai līgumattiecību pienākumu ignorēšana, kas izriet no juridiskas vienības nolaidības, kas ir nodarījusi, vai būtu nodarījusi kaitējumu Eiropas Savienības vispārējam budžetam vai budžetam, ko tās pārvaldījušas, radot nepamatotus izdevumus. FICHE FINANCIRE LÉGISLATIVEPROGRAMME "JEUNESSE EN ACTION" +++++ TABLE +++++ 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) Ligne 15.07.02 JEUNESSE Ligne 15.01.04.04 JEUNESSE dépenses d'appui Ligne 15.01.04.30 Agence exécutive Education et Culture 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 Enveloppe totale de l'action : 915.000.000 euros 2.2 Période d'application: 2007-2013 2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Echéancier des crédits d'engagement / crédits de paiement (intervention financire) (cf. point 6.1.1) Millions d'euros ( la 3e décimale) +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ c) Incidence financire globale des ressources humaines et autres dépenses de fonctionnement (cf. points 7.2 et 7.3) +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ 2.4 Compatibilité avec la programmation financire et les perspectives financires [X] Proposition compatible avec la communication de la Commission du 10 février 2004 construire notre avenir commun - Défis politiques et moyens budgétaires de l'Union élargie - 2007-2013 . Cette proposition nécessite une reprogrammation de la rubrique concernée des perspectives financires, y compris, le cas échéant, un recours aux dispositions de l'accord interinstitutionnel. 2.5 Incidence financire sur les recettes[18] [X] Aucune implication financire (concerne des aspects techniques relatifs la mise en uvre d'une mesure). OU Incidence financire - L'effet sur les recettes est le suivant: NEANT 3. CARACTÉRISTIQUES BUDGÉTAIRES +++++ TABLE +++++ 4. BASE LÉGALE Article 149 du traité 5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION 5.1 Nécessité d'une intervention communautaire 5.1.1 Description des besoins - Evolution de la jeunesse en Europe Il y a 50 millions de jeunes entre 15 et 25 ans dans les 15 Etats membres, 60 millions si l'on compte les dix pays qui vont rejoindre l'Union en 2004 et 75 millions avec tous les pays candidats. Le Livre Blanc a montré que, dans ses contours sociologiques, économiques et culturels, la jeunesse a fortement évolué sous l'effet des changements démographiques, mais aussi des modifications de l'environnement social, des comportements individuels et collectifs, des rapports familiaux et des conditions du marché du travail. Les démographes observent que sous la pression des facteurs économiques et des facteurs socioculturels, les jeunes sont plus âgés quand ils franchissent certaines étapes de la vie: fin des études, accs l'emploi, constitution d'une famille, etc. De plus les itinéraires de vie ne sont pas linéaires, les jeunes peuvent la fois tre étudiant, chargé de famille, travailleur, ou la recherche d'un emploi, vivre chez les parents. Les allers et retours entre les différents statuts sont devenus de plus en plus fréquents. En ce qui concerne l'implication des jeunes dans la vie publique, on constate que les jeunes s'investissent moins que par le passé dans les structures traditionnelles de l'action politique et sociale (partis, syndicats), leur participation aux consultations démocratiques est faible, ainsi que leur engagement dans des organisations de jeunesse. Cela ne signifie nullement que les jeunes se désintéressent de la vie publique. La plupart démontrent une volonté de participer et d'influencer les choix de société, mais selon des formes d'engagement plus individuel et plus ponctuel notamment en dehors du cadre participatif classique. Il incombe aux autorités publiques de combler le fossé existant entre la volonté d'expression des jeunes et les modalités et structures offertes cet effet par nos sociétés, sous peine d'alimenter le déficit citoyen. L'Europe a un rôle jouer la fois parce que certaines de ces modalités se situent d'emblée au niveau européen, comme les échanges de jeunes ou d'animateurs socio-éducatifs, mais également parce que le cadre européen peut s'avérer optimum pour l'expérimentation et l'échange de bonnes pratiques dans ce domaine. Les jeunes expriment également des doutes sur les institutions internationales qui leur semblent difficilement accessibles et peu l'écoute de leurs préoccupations. Ce rapport pour le moins contrasté entre les jeunes et la mondialisation est un signe de malaise et ne peut tre ignoré. En ce qui concerne plus précisément l'intégration européenne, l'Europe constitue pour les jeunes un espace de liberté o ils peuvent vivre, travailler, étudier ou voyager. Cependant les institutions qui grent l'Union européenne sont pour nombre de jeunes considérées comme lointaines. Dans la poursuite du projet communautaire et notamment dans la perspective de l'élargissement et du rapprochement avec les pays voisins, beaucoup dépend de l'adhésion des jeunes générations au projet européen. Finalement, les jeunes européens vivent dans des sociétés ouvertes aux influences culturelles et économiques extérieures. La lutte contre les discriminations, en particulier contre le racisme et la xénophobie, l'attachement au caractre multiculturel de nos sociétés, les questions liées l'immigration et au dialogue interculturel trouvent au sein de la jeunesse un terrain particulirement propice, capable de la mobiliser. - Enjeu politique L'ensemble des défis décrits ci-dessus représentent un enjeu trs vaste et s'inscrivent dans les priorités actuelles de la Commission : la citoyenneté, la croissance et la paix. En matire de citoyenneté, il convient de créer les conditions pour que les jeunes européens puissent davantage s'affirmer comme citoyens solidaires, responsables, actifs et tolérants dans une société plurielle. L'implication accrue des jeunes la vie de la communauté locale, régionale, nationale et européenne et l'émergence d'une citoyenneté active constituent des enjeux majeurs, pour le présent, mais également pour le futur de nos sociétés. Ces défis sont des défis qui sont communs aux Etats membres. A ceci s'ajoute la nécessité de développer auprs des jeunes leur conscience d'appartenir l'Europe, leur adhésion aux valeurs prônées par l'Union et leur citoyenneté européenne. Mais il convient également de répondre aux aspirations des jeunes en leur donnant la possibilité de renforcer leur éducation et leur formation, sur un plan moins formel que ce qui est réalisé dans les systmes éducatifs académiques ou dans le cadre de la formation professionnelle. Ces activités d'éducation non formelle méritent d'tre soutenues et reconnues au niveau européen car elles contribuent, pour leur part, au processus de Lisbonne et, leur manire, la croissance en Europe. Enfin la volonté des jeunes de construire de nouvelles relations entre jeunes Européens et jeunes du monde entier, leur souci de compréhension mutuelle, d'esprit de tolérance et d'ouverture est le meilleur atout pour la paix dans le monde. Pour ne prendre que l'exemple des relations euro-méditerranéennes, le rapport des sages[19] remis la Commission établit que la jeunesse a une importance fondamentale pour le succs du dialogue entre les Peuples et les Cultures dans cette région d'autant plus que 50% de la population dans les pays arabes a moins de 20 ans. Le dialogue rénové dont parle ce rapport est en ligne avec les priorités du domaine de la jeunesse qui sont développées dans le cadre du partenariat euro-méditerranéen. En outre le rapport des sages préconise un renforcement du volontariat en incitant la jeunesse des deux rives un "engagement civil commun au service de la région euro-méditerranéenne". - Réponse aux défis La méthode ouverte de coordination dans le domaine de la jeunesse est la procédure politique qui a été adoptée pour trouver en commun des réponses ces défis et le nouveau programme européen pour la jeunesse doit accompagner et soutenir cette démarche politique. Dans ce contexte, il y a lieu d'intervenir deux niveaux: - Les jeunes Les jeunes sont les premiers acteurs du programme. Celui-ci doit permettre aux jeunes, aux groupes de jeunes ou aux organisations de jeunes de mettre en uvre notamment, leur initiative, des projets d'échanges, de mobilité, de solidarité, ou de participation. Ces activités favorisent la prise de conscience européenne chez les jeunes ainsi que leur inclusion sociale dans le monde adulte. L'aspect le plus marquant du programme est son universalité en ce sens qu'il est le seul programme européen a tre accessible tous les jeunes et notamment les jeunes avec le moins d'opportunités, car ce programme est mis en uvre en dehors du cadre scolaire. Le programme est ouvert aux jeunes de 13 30 ans. L'élargissement de la tranche d'âge par rapport au programme actuel (15-25 ans) se justifie par le fait que, d'une part les jeunes adolescents atteignent plus tôt la maturité que leurs aînés et d'autre part, les jeunes sont plus âgés quand ils franchissent les étapes de la vie qui les conduisent l'autonomie. La participation active des jeunes, leurs expériences, leur éducation informelle et non-formelle ainsi que leur employabilité sont des éléments qui ont un impact positif et contribuent aux objectifs des politiques de la famille, de l'éducation et de l'emploi, de l'égalité des genres et de l'inclusion sociale. Afin de répondre la demande des jeunes qui veulent se rendre utiles dans un souci de solidarité et afin d'accroître leur sentiment d'appartenance une communauté de valeurs qu'est l'Europe, le Service Volontaire Européen sera étendu afin de mettre disposition de l'Union une force d'intervention en soutien des actions de solidarité de l'Union, internes ou externes. - Les systmes qui soutiennent les activités des jeunes Il ne serait pas réaliste de couvrir l'ensemble des besoins de tous les jeunes Européens, ce qui ne serait d'ailleurs pas conforme l'esprit de subsidiarité de ce programme et la nécessité de se concentrer sur les actions avec une valeur ajoutée européenne. C'est pourquoi, par souci d'efficience, le programme propose également de soutenir les activités d'autres acteurs du domaine de la jeunesse et en premier lieu les animateurs socio-éducatifs, le Forum européen de la Jeunesse[20], les organisations non gouvernementales de jeunesse actives au niveau européen et les Agences Nationales du programme. Ceux-ci forment les bases sur lesquelles s'appuient les jeunes pour établir leurs projets et par lesquelles les projets sont mis en uvre. Le programme prévoit donc les moyens pour permettre le développement de ces éléments structurants qui ont un important effet multiplicateur. Une autre proposition qui vise l'efficience par un effet structurant et multiplicateur est le soutien la coopération des politiques nationales de jeunesse. Le programme peut ainsi tre utilisé comme levier vis--vis de ces politiques, dans le respect de la subsidiarité. Le programme est ouvert aux Etats membres de l'UE, aux pays candidats, aux pays de l'AELE membres de l'EEE, ainsi qu' la Confédération Helvétique, et aux pays des Balkans occidentaux. Des projets peuvent également tre réalisés en partenariat avec d'autres pays, en premier lieu avec les pays concernés par la Communication de la Commission "l'Europe élargie - voisinage: un nouveau cadre pour les relations avec nos voisins de l'Est et du Sud"[21]. 5.1.2 Objectifs du programme Dans ce contexte, les objectifs généraux du programme sont: a) Promouvoir la citoyenneté active des jeunes, en général, et leur citoyenneté européenne en particulier; b) Développer la solidarité des jeunes, notamment afin de renforcer la cohésion sociale de l'Union européenne; c) Favoriser la compréhension mutuelle des peuples travers les jeunes; d) Contribuer au développement de systmes de qualité en soutien aux activités des jeunes et celui de la capacité des organisations de la société civile dans le domaine de la jeunesse; e) Favoriser la coopération européenne en matire de politiques de jeunesse. Les objectifs proposés dans le programme sont cohérents, d'une part avec les priorités en matire de coopération dans le domaine de la jeunesse, d'autre part avec les développements récents en matire de citoyenneté. Ceux-ci assurent également la continuité du programme "JEUNESSE" actuel, ainsi que du programme d'action communautaire pour la promotion des organismes actifs au niveau européen dans le domaine de la jeunesse (ONG de jeunesse) qui vient d'tre adopté prochainement par le Conseil et le Parlement européen. 5.1.3 Valeur ajoutée européenne Bien que le programme ne soit pas le seul instrument qui touche les jeunes et que celui-ci soit complémentaire d'instruments au niveau national et européen, sa valeur ajoutée est néanmoins importante, compte tenu de la spécificité de ses objectifs. L'évaluation intermédiaire du programme JEUNESSE 2000-2006 a mis en évidence que la plupart des projets financés n'auraient jamais eu une dimension européenne sans un appui européen. Le programme est dans certains Etats membres complémentaire d'actions nationales ou régionales, lorsqu'il n'est pas tout simplement la seule activité structurée en faveur de la jeunesse en attendant que des actions se mettent en place au niveau des autorités nationales. L'évaluation intermédiaire met également en valeur l'impact du programme sur les politiques des administrations publiques nationales qui tendent s'orienter vers les priorités du programme. En ce qui concerne les projets qui visent les jeunes et les animateurs socio-éducatifs directement, la valeur ajoutée européenne est souvent directement liée la nature de l'action : mobilité des jeunes travers l'Europe ou avec des pays partenaires, service volontaire européen, mise en réseau de projets, formation européenne d'animateurs socio-éducatifs, soutien aux ONG de jeunesse qui poursuivent des objectifs d'intért général européen. Les Etats membres ne seraient tout simplement pas en mesure d'organiser individuellement de telles actions. La valeur ajoutée européenne se traduit également par un effet de levier vis--vis des politiques nationales, soit en montrant la voie suivre (priorité aux jeunes avec moins d'opportunités, projets d'initiative locale, projets de démocratie participative), soit en stimulant l'innovation, la recherche et la coopération. L'effet multiplicateur du programme peut tre considéré comme important car aujourd'hui les activités liées la jeunesse cherchent de faon plus systématique acquérir une dimension transnationale. Afin de favoriser les synergies avec d'autres interventions, le programme prévoit la mise en uvre de systmes de labelisation avec des actions similaires réalisés dans les pays participants au programme, ainsi qui la mise en valeur des actions du programme qui contribuent au développement d'autres politiques dans les domaines notamment de l'éducation, de la formation, de la culture et du sport. La mise en uvre d'un programme européen dans le domaine de la jeunesse est un élément essentiel pour contribuer l'émergence chez les tous les jeunes d'une citoyenneté européenne. 5.1.4 Dispositions prises relevant de l'évaluation ex ante a) Evaluation ex-ante Un rapport d'évaluation ex-ante accompagne le projet de base légal pour le programme. Ce rapport a été préparé par les services de la Commission. Le rapport d'évaluation ex-ante prend en compte les contributions résultant de la consultation de la société civile: - Le rapport de la consultation publique - La position du Forum européen de la Jeunesse - L'avis des agences nationales du programme actuel - Les travaux du groupe de travail sur les nouveaux instruments - Les résultants d'un séminaire des chercheurs sur les nouveaux instruments Le rapport d'évaluation ex-ante prend également en compte les enseignements apportés par l'évaluation intermédiaire du programme JEUNESSE qui s'est basée notamment sur: - les études d'impacts des actions 1, 2, 3 et 5, élaborées sous la responsabilité des autorités nationales par des experts externes ou avec le support des Agences nationales ont suivi le guide méthodologique proposé par la Commission (v. 5.1.3). - Une série de séminaires qui ont permis notamment "l'évaluation des procédures" du programme JEUNESSE et l'évaluation des actions 3 et 5, et des actions des pays tiers - Une évaluation externe du partenariat entre le Conseil de l'Europe et la Commission en matire de formation dans le domaine de la jeunesse - Une évaluation externe des actions avec les pays tiers Finalement ce rapport prend également en compte les derniers développements politiques dans le domaine de la jeunesse, en particulier: - les conclusions du Conseil du mai 2003 concernant la nouvelle génération de programme pour la jeunesse, confirmées par le Conseil de mai 2004 - Les conclusions de la Conférence européenne sur le service civique et la jeunesse qui s'est tenue Rome sous présidence italienne en novembre 2003 - Le rapport des sages sur les relations euro-méditerranéennes de novembre 2003 b) constatations et enseignements tirés de l'évaluation ex ante Les principaux éléments avancés par l'évaluation ex-ante sont: 1. Préserver un programme spécifique au domaine de la jeunesse avec des passerelles avec les autres domaines qui concernent les jeunes. 2. Garantir la continuité avec le programme JEUNESSE en termes d'actions (échanges de jeunes, Service volontaire Européen, projets d'initiatives et mesures de soutien) et d'accs au programme (ouverture tous les jeunes, en particulier ceux avec le moins d'opportunités, soutient des projets organisés par des ONG et les organisations locales qui s'occupent des jeunes sur le terrain, dans une approche décentralisée) 3. Développer l'identité européenne des jeunes et leur citoyenneté active dans la société. 4. Prendre en compte les priorités politiques définies dans le Livre Blanc de la Commission sur la jeunesse, en développant les projets de participation démocratique, en améliorant l'information des jeunes, en étendant les possibilités de volontariat en en soutenant les actions nécessaires une meilleure connaissance du domaine de la jeunesse. 5. Soutenir les initiatives prises dans le cadre de la coopération politique mise en uvre par la méthode ouverte de coordination (échanges de bonnes pratiques, complémentarités...). 6. Contribuer au développement des organisations de jeunesse et soutenir le travail des animateurs de jeunesse. 7. Ouvrir davantage le programme vers les pays tiers et donner ces activités plus de visibilité. 8. Contribuer la reconnaissance des activités du programme et plus généralement du travail des animateurs de jeunesse qui contribuent l'éducation et l'apprentissage informels et non formels des jeunes. 9. Proposer des mécanismes qui soient simples et flexibles compte tenu du public cible visé. 5.1.5 Dispositions prises la suite de l'évaluation intermédiaire du programme actuel L'évaluation intermédiaire du programme JEUNESSE permet de dégager les recommandations suivantes: 1. Cibler encore mieux le programme sur son public cible, savoir les jeunes de toutes conditions, en particulier ceux avec moins d'opportunités. 2. Améliorer l'assistance aux bénéficiaires et aux projets, dans toutes les phases, par des mesures de proximité et de qualité. 3. Simplifier les procédures et les rendre aussi flexibles que possible compte tenu du public visé. 4. Renforcer la transparence et la cohérence dans la mise en uvre du programme, notamment au niveau décentralisé. 5. Augmenter la qualité du travail par une évaluation des projets avec un retour d'information auprs des bénéficiaires et une reconnaissance des activités réalisées. 6. Développer les activités de volontariat tant sur le plan qualitatif que sur le plan quantitatif. 7. Ouvrir davantage le programme sur les pays tiers. 8. Anticiper les évolutions par la mise en uvre de projets innovants et la réalisation des études nécessaires. 9. Donner une visibilité au programme et chacune de ses actions et valoriser les résultats obtenus. 5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire 5.2.1 Actions du programme Les objectifs du programme sont soutenus par cinq actions opérationnelles - Jeunesse pour l'Europe Cette action vise soutenir les échanges de jeunes, leurs initiatives, leur participation la vie démocratique et toute activité permettant de développer leur citoyenneté et la compréhension mutuelle entre les jeunes. La population type est représentée par les jeunes de 13 30 ans. - Le Service Volontaire Européen Cette action vise renforcer la participation des jeunes différentes formes d'activités de volontariat, l'intérieur et en dehors de l'Union européenne. Cette action concerne les jeunes de 18 30 ans. - Jeunesse pour le monde Cette action vise soutenir des projets avec les pays partenaires du programme, notamment l'échange de jeunes et d'animateurs socio-éducatifs, le soutien aux initiatives qui renforcent la compréhension mutuelle des jeunes et leur sens de la solidarité ainsi que le développement de la coopération dans le domaine de la jeunesse et de la société civile dans ces pays. Cette action concerne les jeunes de 13 30 ans et les animateurs socio-éducatifs. - Animateurs socio-éducatifs et systmes d'appui Cette action a pour objet d'assurer le soutien aux organismes actifs au niveau européen dans le domaine de la jeunesse, notamment les organisations non gouvernementales de jeunesse, leur mise en réseau, l'échange, la formation et la mise en réseau des animateurs socio-éducatifs, la stimulation de l'innovation et de la qualité des actions menées dans le domaine de la jeunesse, l'information des jeunes et la mise en place des structures et activités nécessaires au programme pour atteindre ses objectifs. Cette action concerne des milliers d'organisations de jeunes et d'animateurs socio-éducatifs. - Soutien la coopération politique Cette action permet d'organiser le dialogue entre les différents acteurs du monde de la jeunesse, en particulier les jeunes, les animateurs socio-éducatifs et les responsables politiques, de contribuer au développement de la coopération politique dans le domaine de la jeunesse et d'effectuer les travaux et les mises en réseau nécessaires une meilleure connaissance du domaine de la jeunesse. 5.2.2 Caractéristiques des actions - Le programme est ouvert aux jeunes entre 13 et 30 ans Cette proposition est la conséquence de l'analyse du Livre Blanc et de l'évaluation du programme actuel par les Etats membres. Les jeunes sont prts participer des projets plus tôt que précédemment et ils accdent l'autonomie plus tard. Il est néanmoins proposé que l'âge de participation au programme soit modulé en fonction de la nature des activités. - Le programme intgre le soutien aux ONG européennes de jeunesse La Commission a proposé une base légale pour ce soutien aux ONG pour la période 2004 - 2006. Au del, ce soutien fait partie intégrante de l'objectif visant promouvoir la citoyenneté active des jeunes en général, et leur citoyenneté européenne en particulier. Il doit donc tre intégré au nouveau programme proposé. - Le programme est ouvert aux pays qui ont vocation rejoindre un jour ou l'autre l'Union européenne ainsi qu'aux pays membre de l'AELE. Cette proposition est dans le droit fil du programme actuel. Elle est appliquée aux pays actuellement candidats l'adhésion, aux Balkans occidentaux, aux Etats de l'AELE membres de l'EEE et la Suisse. - Une action particulire est créée pour les actions avec les pays tiers, appelés pays partenaires du programme Le programme actuel autorise des actions avec les pays tiers, mais leur offre peu de visibilité du fait de leur éparpillement. La création de l'action Jeunesse pour le monde permettra d'augmenter cette visibilité. - Cette action prévoit deux niveaux de coopération, l'un avec les pays voisins de l'Europe, l'autre avec le reste du monde Avec les pays voisins de l'Europe, le programme propose de pouvoir faire le mme type d'activités que celles réalisées au sein de l'Union, quelques exceptions prs liées leur faisabilité dans ces pays. Pour le reste du monde, les mesures sont beaucoup plus ciblées (échanges de bonnes pratiques, d'animateurs socio-éducatifs, de jeunes mais dans des conditions limitées) sous peine de transformer le programme en un programme mondial difficile gérer. - La base légale ouvre la possibilité au soutien des structures régionales et locales pour aider les jeunes dans leur projet La gestion centralisée indirecte via des agences nationales dans chaque pays participant au programme est confirmée. Dans certains pays, il convient cependant de prévoir des relais locaux ou régionaux pour l'information et le support des jeunes dans la mise en uvre de leurs projets. - La Commission pourra, aprs avis du comité et donc du Parlement européen, adapter les mesures prévues au sein de chaque action. La base légale proposée couvre jusqu'en 2013. Le programme doit tre au service du processus politique initié suite au Livre Blanc. Le programme doit donc pouvoir s'adapter de manire flexible aux priorités qui résulteront, durant la prochaine décennie, de ce processus politique. - Le programme pourra établir des passerelles avec d'autres instruments communautaires Le domaine de la jeunesse est complémentaire avec d'autres domaines, en particulier l'éducation, la formation professionnelle, la culture, le sport, l'inclusion sociale, la lutte contre les discriminations, la recherche, l'action extérieure de l'Union. Le programme pourra, établir des actions avec d'autres programmes pour établir des passerelles avec ces domaines. La mise en commun éventuelle de moyens financiers ne pourra se faire qu'en accord avec les bases légales respectives de chaque instrument et leurs autorités décisionnelles en matire de budget. - Les pays participant au programme pourront financer eux-mmes des projets similaires ceux du programme qui recevront un label européen, et des partenariats pourront tre signés avec certaines entités comme les régions, avec un cofinancement de leur part Ces mesures visent l'efficience du programme et son effet multiplicateur. Il s'agit de mobiliser les énergies et les fonds pour démultiplier l'action du programme, dans le respect des compétences et des rgles propres chaque partenaire. - Le programme, dans le respect du Rglement financier doit tenir compte de l'environnement spécifique auquel il s'adresse - il n'est pas basé sur un systme institutionnalisé - les acteurs proviennent de la société civile, des ONG ou encore d'initiatives locales - les jeunes eux-mmes créent leurs activités - tous les jeunes peuvent participer - les projets sont basés sur l'initiative individuelle et volontaire - les projets sont réalisés dans les communautés locales mais en dehors du cadre scolaire - moindre capacité financire et capacité de planification long terme de la part des bénéficiaires En conséquence, la proposition de programme utilise chaque fois que possible et que nécessaire les flexibilités offertes par le nouveau rglement financier. 5.2.3 Objectifs spécifiques du programme +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ 5.2.4 Mesures concrtes prendre pour la mise en uvre de l'action +++++ TABLE +++++ Les modalités d'intervention budgétaire sont les subventions sous forme de forfaits, coûts réels, marché, transferts de fonds aux structures nationales, subventions de fonctionnement aux structures et ONG, accords et partenariats. 5.3 Modalités de mise en uvre Pour la gestion de ce programme, la Commission envisage de recourir deux formes d'externalisation, en délégant la gestion de certains volets du programme, conformément l'article 54 du Rglement financier, soit des agences nationales, soit une agence exécutive. Une partie des actions restera toutefois gérée dans les services de la Commission. 5.3.1. Gestion centralisée indirecte par recours des agences nationales Le recours des agences nationales se justifie tout d'abord par le volume des interventions que soutiendra le programme, notamment en ce qui concerne les volets liés la mobilité: la Commission ne dispose pas des ressources lui permettant de gérer ces actions au sein de ses services. Les trs grands nombres de bénéficiaires concernés ont, de fait, imposé le recours de telles agences ds l'adoption des premiers programmes dans le domaine de la jeunesse, selon un modle qui s'est progressivement consolidé et est présent pleinement reconnu par le Rglement financier. Le recours des agences nationales découle également de considérations plus qualitatives: ces agences présentent l'avantage de connaître le contexte national et les besoins prioritaires ce niveau; elles sont mme de créer un environnement de plus grande convivialité avec les bénéficiaires finals; elles peuvent offrir les garanties adéquates dans le cadre d'un contrôle renforcé (incluant une définition précise des responsabilités respectives de la Commission et des autorités nationales en la matire). Par ailleurs, les agences nationales sont souvent mieux armées qu'une institution au niveau central européen pour assurer un suivi effectif des activités soutenues par le programme, compte tenu de leur proximité avec les bénéficiaires finals et de leur meilleure connaissance du contexte local. Elles constituent également un relais d'information efficace, au niveau national, sur le programme communautaire. La Commission considre qu'il convient de décentraliser les actions lorsque l'une ou plusieurs parmi les conditions suivantes s'appliquent: - Il est permis de croire qu'une méthode rationnelle de distribution des ressources budgétaires entre les Etats membres peut tre identifiée qui correspondra au taux de fréquence de l'activité dans les Etats membres; - Les actions sont en tant que telles de petite envergure ou s'adressent des particuliers, de sorte que toute la panoplie des candidatures et sélections n'est pas garantie au niveau Européen; - Les actions répondent des besoins spécifiques des Etats membres et devraient ds lors correspondre aux priorités établies dans ces Etats membres pour qu'elles aient un impact approprié sur la pratique et les politiques nationales. Sur cette base, les principaux volets du programme concernés par cette approche sont une grande majorité des projets des actions 1, 2, 3, et 4 du programme. Le recours ce mode de gestion est sans préjudice de la visibilité de l'action communautaire; les conventions passées avec les agences nationales précisent notamment les obligations de ces dernires quant la mention du soutien de l'Union en faveur des actions gérées par leur intermédiaire. Ces conventions fixent également les exigences en matire de non-discrimination dans l'octroi des soutiens communautaires ainsi que les exigences de nature éviter les conflits d'intérts. Conformément la communication de la Commission au Parlement européen et au Conseil relative la gestion des programmes communautaires par réseaux d'agences nationales[22], ces conventions s'inscriront dans le cadre d'une décision de la Commission adoptant les dispositions quant aux responsabilités de la Commission et des pays participants en ce qui concerne ces agences nationales dans le cadre des orientations générales de mise en oeuvre du programme. L'article 8 du projet de décision reprend les critres qu'il est proposé de retenir pour la désignation des agences nationales par les autorités des pays participant au programme. 5.3.2. Gestion centralisée indirecte par recours une agence exécutive Pour les projets traiter au niveau européen comme les projets et le soutien aux ONG européennes de jeunesse (actions 1, 2 et 4), certains projets avec les pays partenaires du programme qui ne disposent pas de structures de gestion appropriées (action 3), ou certains projets qui ont vocation tre décentralisés aprs une période probatoire de gestion centralisée, typiquement lorsqu'il s'agit de nouvelles actions mise en uvre par le programme, la Commission envisage de recourir la délégation une agence exécutive. Une telle agence est envisagée dans le cadre de la gestion de la génération actuelle des programmes dans le domaine de l'éducation et de la culture (le plus souvent en remplacement de Bureaux d'assistance technique maintenus jusqu'alors de manire transitoire); il est proposé de prolonger cette agence, de faon lui déléguer également des tâches de gestion relatives la génération 2007-2013 des programmes, dont le programme Jeunesse. Les ressources internes de la Commission sont insuffisantes pour couvrir les besoins liés la gestion des volets du programme qui doivent tre gérés centralement; de l le recours successif, pour les programmes antérieurs, des BAT puis une agence exécutive. Par ailleurs, une généralisation du recours aux agences nationales, au-del de ce qui est déj prévu, n'est pas envisageable; il reviendrait déléguer ces agences la gestion de volets qui ne répondraient pas aux critres repris ci-dessus. Le recours une agence exécutive constitue aussi un gage de bonne gestion des volets gérés centralement, travers une utilisation optimale des ressources; cette approche repose sur la vision d'une administration recentrée sur ses activités et fonctions prioritaires, la mise en uvre technique des programmes étant effectuée par une entité spécialisée disposant des ressources nécessaires. Pour des raisons d'homogénéité de traitement et de procédures travers les divers programmes du domaine de l'éducation et de la culture, ainsi que d'économie, il est proposé qu'une unique agence exécutive assiste la Commission dans la gestion de l'ensemble des programmes du domaine. Une étude coûts/bénéfice menée l'occasion de la création de l'agence pour les programmes de la génération actuelle conclut au caractre économique de cette approche. 5.3.3. Gestion directe dans les services de la Commission Les volets gérés centralement ne présentent pas tous le mme enjeu stratégique. Certains sont plus sensibles que d'autres (nature expérimentale, proximité avec des questions politiques d'actualité, bénéficiaires concernés...); il convient de réserver la Commission la gestion directe de ces projets en nombre limité. Cet élément a été pris en compte pour partager entre la Commission et l'agence exécutive les volets gérer depuis Bruxelles. Que certains volets continuent d'tre gérés par la Commission contribuera conserver un niveau approprié de savoir-faire en matire de gestion, gage également de la qualité du contrôle sur l'agence exécutive et les agences nationales. D'autre part, la gestion des volets du programme confiés des agences nationales, requiert d'importantes ressources au niveau centralisé (fixation des orientations de travail des agences nationales, conformément aux priorités décidées par la Commission; gestion des relations contractuelles Commission/agence nationale; suivi et contrôle de la gestion par ces agences nationales...). Toutefois, il ne paraît pas souhaitable de confier ces tâches l'agence exécutive, c--d d'externaliser le suivi d'une autre externalisation. L'option retenue consiste donc considérer qu'un volet de programme, si sa gestion est externalisée, implique soit un réseau d'agences nationales, soit l'agence exécutive, de manire exclusive. De mme, l'exploitation, au niveau centralisé, des actions gérées par les agences nationales, sera assumée par la Commission et non par l'agence exécutive. Pour le nouveau programme jeunesse une telle gestion centralisée directe se fera typiquement pour une partie de l'action 4 (soutien aux structures du programme, valorisation, partenariats) et pour l'action 5 (soutien la coopération politique). La gestion du programme sera ainsi caractérisée par la coexistence de trois modes: gestion par une agence exécutive; par des agences nationales; gestion directe par les services. Le mode de gestion retenir pour un volet donné répond aux caractéristiques propres de ce volet, dans le respect des orientations générales en matire d'externalisation et en veillant éviter tout empitement sur les deux autres modes, pour que la coexistence de trois modes de gestion ne crée pas de confusion. Pour autant, il est prévu, lorsque c'est opportun, que des procédures et outils communs aux trois modes de gestion s'appliquent. Par ailleurs, la Commission reste garante de la consolidation des données relatives la gestion des programmes, quels que soient les modes de gestion utilisés. 6. INCIDENCE FINANCIRE 6.1 Incidence financire totale sur la partie B (pour toute la période de programmation) 6.1.1 Intervention financire Crédits d'engagement en millions d'euros ( la 3e décimale) +++++ TABLE +++++ 7. INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES DÉPENSES DE FONCTIONNEMENT Le contenu et la portée géographique du nouveau programme conduisent un accroissement modéré des ressources humaines de 5 personnes. En ce qui concerne le contenu, le programme présente un nombre de nouveaux volets qui devront faire l'objet d'un suivi. En outre le développement de certaines mesures en termes quantitatif et qualitatif, tel que le service volontaire européen induit un suivi plus important. Le programme a également une portée géographique plus large, notamment avec l'ouverture la CEI. Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts l'intérieur de la dotation allouée la Direction générale gestionnaire dans le cadre de la procédure d'allocation annuelle. L'allocation de postes dépendra d'une part de l'organisation interne de la prochaine Commission et d'autre part d'une éventuelle réallocation de postes entre services suite aux nouvelles perspectives financires. 7.1 Incidence sur les ressources humaines +++++ TABLE +++++ 7.2 Incidence financire globale des ressources humaines +++++ TABLE +++++ Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. 7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l'action +++++ TABLE +++++ Les montants correspondent aux dépenses totales de l'action pour 12 mois. (1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. +++++ TABLE +++++ 8. SUIVI ET ÉVALUATION 8.1 Systme de suivi L'évaluation ex-ante propose des indicateurs visant apprécier l'impact du programme via un suivi des résultats tangibles obtenus. Ils sont indicatifs et non exhaustifs. Ils feront l'objet d'études plus approfondies quant aux cibles visées et aux méthodes de mesures, d'ici la mise en uvre effective du programme. Un systme de suivi sera mis en place notamment par les Agences Nationales afin d'assurer la collecte régulire de ces indicateurs. Ce systme devra tre validé par les pays participant au programme pour tre appliqué de faon homogne. Les contrats avec les Agences Nationales prévoiront explicitement une obligation de "reporting". 8.2 Modalités et pério