Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam par Eiropas skolu sistēmas darbību 2008. gadā /* COM/2009/0598 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 29.10.2009 COM(2009)598 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM par Eiropas skolu sistēmas darbību 2008. gadā KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM par Eiropas skolu sistēmas darbību 2008. gadā IEVADS Komisija 2008. gadā ciešā sadarbībā ar Ģenerālsekretariāta biroju un Somijas un Zviedrijas prezidentūru[1] nopietni iesaistījās darbā, kas nepieciešams, lai virzītu Eiropas skolu sistēmas reformas procesu, kas uzsākts 2005. gadā, pamatojoties uz Komisijas un Eiropas Parlamenta ierosinājumu. Šīs reformas mērķis ir panākt, lai sistēma būtu efektīvāka un atvērtāka. Bija būtiski, lai vienlaicīgi tiktu sniegts labāks pakalpojums personālam, kā arī lai Eiropas programma būtu plašāk pieejama un kļūtu par virzošu elementu jauniešu Eiropas apziņas palielināšanā un dažādības un atvērtības vērtību veicināšanā Eiropas Savienības skolās. Komisija pauda gandarījumu par šī visaptverošā procesa pozitīvu noslēgšanos 2009. gada aprīlī. Šī reforma ne tikai vienkāršo un uzlabo Eiropas skolu pārvaldību, tā izveido sistēmu, kas nākotnē ļaus nodrošināt visiem bērniem, kuru vecāki strādā Eiropas iestādēs un aģentūrās, iespēju mācīties skolā, kuras skolas programma noslēgsies ar Eiropas bakalaura diploma saņemšanu. Tas attiecas, piemēram, uz dažiem Parmas skolas, kas akreditēta kopš 2007. gada, skolēniem, kuri kārtos Eiropas bakalaura eksāmenus jau 2009. gadā. Komisija aicināja dalībvalstis izplatīt mācību programmu un Eiropas bakalauru cik vien plaši iespējams valstu skolās. Gaidot reformas īstenošanu, pašreizējās sistēmas trūkumi saglabājās 2008. gadā. Komisija joprojām ir ļoti norūpējusies par problēmām, kas saistītas ar pārāk lielo skolēnu skaitu Briseles Eiropas skolās un ierobežojošo uzņemšanas politiku, kas līdz ar to bija jāturpina. Tāpat Komisija ir norūpējusies par to, ka ir palielinājies to pienākumu neievērošanas skaits dažās dalībvalstīs, kuri tām noteikti saskaņā ar Konvenciju, ar ko nosaka Eiropas skolu statūtus. Komisija ir uzsākusi stingrus pasākumus attiecībā uz dažām dalībvalstīm, kuras nav pildījušas savus pienākumus, un palielinājusi politisko pieeju, lai atrastu piemērotu risinājumu. SVARīGI NOTIKUMI 2008. GADā Vispārēja informācija par Eiropas skolām Sistēmā 2008. gadā bija 21 649 skolēni, kuri mācījās 14 skolās, kas atrodas 7 valstīs[2]. Brisele Berkendāles pagaidu skola turpināja piepildīties 2008. gadā, sagaidot, kad tiks nodotas ceturtās skolas galīgās telpas Lākenā. Beļģija atkārtoja savu apņemšanos, ka Lākenas skola būs pilnībās darbotiesspējīga 2012. gada septembrī. Beļģijas iestādēm līdz Lākenas skolas ēku nodošanas brīdim ir jānodrošina Eiropas skolām nepieciešamās papildu telpas. Ņemot vērā pārāk lielo skolēnu skaitu, pēdējo gadu laikā uzņemšanas politika ir bijusi ļoti ierobežojoša, jo īpaši attiecībā uz skolēniem, kuru vecāki nestrādā Kopienas iestādēs. Komisija pauž nožēlu par to, ka šī ierobežojošā politika ir jāturpina nepietiekamas infrastruktūras dēļ. Eiropas skolu valde 2008. gada janvārī vienprātīgi piekrita uzsākt dialogu ar Beļģijas iestādēm par piekto Eiropas skolu Briselē. Premjerministra Leterme birojs, Komisijas priekšsēdētāja vietnieka Kallas birojs un Eiropas Skolu ģenerālsekretārs 2008. gada jūlijā vienojās par iespējamo skolēnu skaitu nākotnē Briselē. Skaitļi rāda, ka vidējā termiņā būs nepieciešama piektā skola. Tā kā nemitīgās sarunas par Eiropas skolu skolēnu uzņemšanas iespējām sarežģīja sarunas ar Beļģijas valsti, tika panākta vienošanās[3] par revīzijas uzsākšanu par Briseles Eiropas skolu skolēnu uzņemšanas iespējām, lai izvērtētu nepieciešamo infrastruktūru atkarībā no nākotnes vajadzībām. Valde 2008. gada oktobra sanāksmē deva savu piekrišanu izsludināt uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus šīs revīzijas veikšanai un izdevumu savstarpējai dalīšanai[4], slēdzot līdzfinansēšanas nolīgumu. Komisija atgādināja, ka šī revīzija ir pilnībā neatkarīga no papildu vajadzībām, kas saistītas ar pārejas aprīkojumu, sagaidot Lākenas skolas atvēršanu, un ka tas, ka revīzijas rezultāti nebūs pieejami pirms 2010. gada, nevar attaisnot šī aprīkojuma piegādes kavēšanos. Briseles Centrālās uzņemšanas iestādes darbs Eiropas skolu ģenerālsekretārs 2008. gada oktobrī izklāstīja valdei detalizētu kopsavilkumu par 2008. – 2009. gada uzņemšanas politiku un kampaņu un secināja, ka Centrālā uzņemšanas iestāde ir izpildījusi savu uzdevumu, uzņemot Briseles Eiropas skolās 9 048 skolēnus[5]. 2008. mācību gada sākumā Briseles IV skolā tika uzņemti 438 skolēni[6]. Turklāt 200 skolēni atteicās no piedāvātās uzņemšanas, viens no atteikuma iemesliem joprojām bija iespējamā pārcelšana uz Lākenas skolu. 2009.-2010. gada uzņemšanas politikas[7] prioritārais mērķis ir skolnieku līdzsvarots sadalījums starp četrām Eiropas skolām. Pēc Komisijas lūguma valde apstiprināja arī viena nākamo vecāku pārstāvja klātbūtni novērotāja statusā Centrālās uzņemšanas iestādes sanāksmē, kurā tiks noteikta uzņemšanas politika Briseles Eiropas skolās no 2009.-2010. gada. Komisija uzsvēra savu vēlmi izveidot uzņemšanas procedūru tiešsaistē. Vecāki jau 2009. mācību gadam varēja iesniegt savu pieteikumu, izmantojot elektronisku veidlapu. Drošība Uzņemšanas nominālās kapacitātes pārsniegšana trijās no četrām Briseles Eiropas skolām uztrauc Komisiju, ņemot vērā to, kā tas varētu ietekmēt skolu skolēnus un personālu drošības jomā, jo īpaši evakuācijas gadījumā. Komisija 2008. gada februārī Briseles Eiropas skolu administratīvo padomju sanāksmēs atkārtoti izteica savu lūgumu, lai tiktu veikta mācību evakuācija ugunsdzēsēju klātbūtnē, lai iegūtu ēku drošības novērtējumu un skolēnu skaitu, lai tiktu ievēroti drošības nosacījumi. Šādas mācību evakuācijas notika Briseles Eiropas skolās 2008. gadā. Briseles ugunsdzēsības un neatliekamās medicīniskās palīdzības dienests ( Service d'Incendie et d'Aide Médicale Urgente de la Région de Bruxelles Capitale ) izteica dažus ieteikumus, tomēr neprecizējot maksimālo skolēnu skaitu, kuram drošība ir garantēta. Tas uzsvēra, ka autobusu un automašīnu stāvēšana Briseles II Volūves Eiropas skolā apgrūtināja ugunsdzēsības dienestu piekļuvi, ko turklāt jau kavēja evakuētās personas. Tas ļāva Komisijai atkārtoti uzsākt sarunas par Briseles II Volūves Eiropas skolas autobusu stāvlaukumu, un 2009. gada janvārī Briseles reģiona ministru prezidents parakstīja būvatļauju, tādējādi noslēdzot kopš 2002. gada uzsākto lietu. Turklāt revīzijā par Eiropas skolu kapacitāti tiks iekļauti drošības apstākļi. Komisija 2008. gadā saskaņā ar drošības nepārtrauktības plānu palīdzēja ieviest pamatnostādnes par informācijas apriti starp iestādēm un Eiropas skolām krīzes gadījumā. Luksemburga Divas Luksemburgā esošās Eiropas skolas turpināja savstarpēji pastāvēt Kirchberg rajonā. Luksemburgas I Eiropas skola nevarēja izmantot jauno sporta halli, kuras nodošana bija paredzēta 2008. gada septembrī, un tas radīja sarežģījumus stundu organizēšanā. Hallei būtu jābūt izmantojamai 2009. mācību gada sākumā. Luksemburgas iestādes ir paziņojušas, ka 2011. gadā tiks nodotas telpas, kas paredzētas Luksemburgas II[8] skolai un kuru būvniecība oficiāli tika uzsākta 2009. gada marta beigās. Ja nodošanas termiņš tiks kavēts, vēl vairāk pastiprināsies pašreizējās grūtības, kas saistītas ar pārāk lielo skolēnu skaitu. Abu Eiropas skolu uzņemšanas politikai turpmākajos gados būtu tādējādi jākļūst vēl ierobežojošākai attiecībā uz bērniem, kuru vecāki nestrādā Kopienas iestādēs. Skolēnu vecāku asociācijas turpina atbalstīt skolēnu sadalījumu pa vecuma, nevis valodu grupām starp Luksemburgas I Eiropas skolu un Luksemburgas II Eiropas skolu. Tomēr valdes 2003. gada oktobrī pieņemtais lēmums joprojām ir spēkā, un būvniecības darbi tika uzsākti. Turklāt Luksemburgas iestādes 2009. gada aprīļa valdes sanāksmē skaidri norādīja, ja iebilst pret jebkādām izmaiņām plānotajā struktūrā. Citas Eiropas skolas Alikante Alikantes Eiropas skola tika izveidota, lai uzņemtu Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja ITSB)[9] darbinieku bērnus. To skolēnu skaits, kuri ir Kopienas iestāžu darbinieku bērni, palielinājās par 2 % salīdzinājumā ar 2007. gadu un ir gandrīz 42 % no kopējā skolēnu skaita. Šis skolēnu skaita palielinājums ir galvenokārt pirmsskolas un sākumskolas klasēs. Bergena Bergenas Eiropas skolas skolēnu skaits 2008. gadā ir saglabājies stabils salīdzinājumā ar diviem iepriekšējiem gadiem. Attiecībā uz infrastruktūrām Komisija administratīvās padomes sanāksmēs ir paudusi nožēlu par to, ka uzņēmēja valsts vēl nav veikusi zinātnes stundām paredzēto klases telpu atjaunošanu un drošības nodrošināšanu, kas nepieciešama jau vairākus gadus. Kalema Skolas, kura 2008. gadā svinēja savu trīsdesmito pastāvēšanas gadadienu, skolēnu skaits ir saglabājies stabils. Pēc valdes 2007. gada aprīļa sanāksmē pieņemtā lēmuma pakāpeniski septiņu gadu laikposmā no 2010. gada slēgt Kalemas Eiropas skolu kā I tipa Eiropas skolu Eiropas skolas administratīvā padome 2008. gada jūnija sanāksmē ierosināja pakāpenisku slēgšanas scenāriju, kurā tiek ņemta vērā gan izglītības kvalitāte, gan Eiropas skolā nodarbināta personāla intereses. Valdes 2008. gada oktobra sanāksmē Eiropas skolu ģenerālsekretārs tika pilnvarots veikt administratīvās padomes ierosinātā scenārija seku analīzi gan attiecībā uz personālu, gan finansiālajiem aspektiem. Šī analīze tika iesniegta valdes 2009. gada janvāra sanāksmē, un valde to apstiprināja. Tajā pašā laikā Apvienotās Karalistes iestādes strādā pie programmas, lai Kalemas skolu pārveidotu par valsts finansētu akadēmisko iestādi. Frankfurte Itālija 2008. gada jūlijā informēja Eiropas skolu ģenerālsekretāru, ka tā izbeigs maksāt īpašo iemaksu, kas veicama, piemērojot 2002. gadā parakstīto trīspusējo nolīgumu ar ECB un Eiropas skolām, lai varētu izveidot itāļu valodas plūsmu. Itālija pēc tam pārskatīja savu nostāju un 2009. gada sākumā iesniedza lūgumu „regularizēt” itāļu valodas plūsmu, lai gan ECB personāla bērni ir mazāk nekā 27 % no skolēnu skaita. Komisija lūdza veikt padziļinātu analīzi, pirms tiek sāktas jebkādas diskusijas par trīspusējo nolīgumu. Karlsrūe Eiropas skolas skolēnu skaits 2008. gadā nedaudz palielinājās, galvenokārt tāpēc, ka reģionā bija starptautiskas grupas. 2. kategorijas[10] skolēni bija 29 % no skolēnu skaita, savukārt Eiropas iestāžu personāla bērni jo projām bija tikai apmēram 16 % no skolēnu skaita. Papildus tam Eiropas skola saņem nepārtrauktu un labprātīgu finansiālu atbalstu no Karsrūes pilsētas iestādēm un no Bādenes-Virtembergas iestādēm. 2009. gada martā tika atklāta jauna ēdnīca. Mola Valde 2008. gada janvārī apstiprināja angļu valodas plūsmas izveidi Molas Eiropas skolā no 2008. gada septembra. Šajā plūsmā šobrīd ir 214 skolēni[11]. Šīs jaunās angļu valodas plūsmas rezultātā skolēnu skaits pārējās saziņas valodas plūsmās[12]. Ja šāda tendence turpināsies, franču valodas un vācu valodas plūsmu pastāvēšana būs jāpārskata. Jaunas papildu valodas plūsmas izveide neietekmēja Eiropas iestāžu personāla bērnu, kuri uzņemti Molas Eiropas skolā, skaitu, tas saglabājās nemainīgs[13]. Minhene Minhenes Eiropas skolas skolēnu skaits turpina palielināties, un jautājums par infrastruktūru kļūst īpaši nopietns; izveidotās papildu pagaidu telpas uz laiku ir samazinājušas pieejamās kopējās telpas, un ir slēgtas dažas ejas. Galīgās jaunās telpas pašreizējā skolā tiks nodotas ar 6 mēnešu kavēšanos[14], bet Vācijas iestādes ir efektīvi atbildējušas uz Eiropas skolas iecerēto, piedāvājot pielāgotu papildu skolu Perlach - tuvu pašreizējai Eiropas skolas atrašanās vietai, lai tur izvietotu telpas, kas atbilst skolēnu mācīšanas papildu vajadzībām. Varēze Varēzē galvenā problēma joprojām ir saistīta ar infrastruktūru nepiemērotību. Neraugoties uz atkārtotiem Eiropas skolas ģenerāldirektora un Komisijas priekšsēdētāja vietnieka Kallas papildu budžeta pieprasījumiem kopš 2006. gada un petīciju, ko parakstījuši vairāk nekā 1200 skolēnu vecāki, Itālijas iestādes uz šo pieprasījumu nereaģēja. Tās, gluži pretēji, samazināja savu ierasto ēku uzturēšanas izmaksu summu. Ēdnīcas finansiālā situācija, ko turpmāk pārvaldīs vecāku kooperatīvs, ir pienācīga. Uzņēmējas valsts pienākumi Nepieciešamās infrastruktūras nodošana Beļģija Beļģijas iestādes 2008. gadā vairākkārtēji apstiprināja, ka Briseles ceturtās Eiropas skolas galīgo telpu nodošana notiks 2012. gadā. Tās informēja Eiropas skolu ģenerālsekretāru, ka Beļģijas Karalistes Ministru padome 2008. gada jūlijā pieņēma budžetu, kas nepieciešams, lai īstenotu darbus un izpildītu sagatavošanas darbus, jo īpaši azbesta aizvākšanas darbus 2009. gadā. Tomēr obligāti būs nepieciešamas pārejas posma telpas 2010. mācību gada sākumā; ja to nebūs, nebūs iespējams pozitīvi atbildēt uz dažiem Kopienas darbinieku bērnu uzņemšanas pieteikumiem. Itālija Varēzes Eiropas skolas telpas nav pietiekamas un ir nepiemērotas. Neraugoties uz daudziem formāliem kontaktiem, ko 2008. gadā veicis Eiropas skolu ģenerālsekretārs un Komisijas priekšsēdētāja vietnieks Kallas , un dažādu Itālijas atbildīgo personu solījumiem, Itālijas valdība nav atbrīvojusi nepieciešamās apropriācijas. Vācija (Frankfurte) Frankfurtes Eiropas skolā, kuras skolēnu skaits ir turpinājis palielināties, joprojām pietrūkst telpu. Pašreiz šķiet neiespējams atrast Eiropas skolai vietu, kas būtu pavisam tuvu Eiropas Centrālās Bankas (ECB) nākamajai atrašanās vietai, bet šobrīd tiek risinātas sarunas, lai varētu pārskatīt pašreizējo ēku izmērus tā, lai tās atbilstu skolēnu mācīšanas vajadzībām. 2008. gadā diskusijas ar pilsētu bija sarežģītas, taču šķiet, ka tās progresē 2009. gada sākumā. Šis jautājums saglabājas kā galvenā prioritāte 2009. gadā. Skolotāju norīkošana 2008. gadā pastiprinājās problēma, kas saistīta ar to, ka dažas dalībvalstis nenorīko skolotājus. Nenorīkoto skolotāju skaits 2008./2009. gadā bija 59[15], radot papildu izmaksas no Kopienas budžeta. Patiesībā, lai izpildītu amata vietas, kuras ir brīvas tāpēc, ka netiek norīkoti pietiekami daudz skolotāju, skolotāji tiek pieņemti darbā vietējā līmenī; tādējādi personāla izmaksas, kas būtu jāsedz no valstu budžeta, tiek pārnestas uz Eiropas Savienības budžeta daļu, ko veido visas dalībvalstis, tostarp tās, kuras jau ievēro savus pienākumus. Pārkāpuma procedūra Beļģijas iestādes kopš 2006. gada oktobra atsakās atzīt Beļģijas pienākumu segt mēbeļu un aprīkojuma izmaksas Eiropas skolām, kas atrodas tās teritorijā, un jo īpaši samaksāt nemaksātos mēbeļu un mācību materiālu rēķinus, ko tai bija nosūtījušas vairākas Briseles Eiropas skolas. Uzskatot, ka šāda attieksme ir pretrunā EK līguma pamatnoteikumiem, Komisija uzsāka pārkāpuma procedūru, kas noveda pie lietas iesniegšanas Eiropas Kopienu Tiesā 2009. gada martā. Tas parādīja Komisija stingro nostāju attiecībā uz to, ka dalībvalstis neievēro savus pienākumus. 2008. GADA BUDžETS UN FINANSES Eiropas Savienības budžeta lēmējinstitūcija Eiropas skolām 2008. gadam sākotnēji piešķīra 144 miljonus euro; kopējā budžeta dotācija bija 257,9 miljoni euro. Pamatojoties uz konstatētajiem ieņēmumiem, pēdējais dažādo iemaksu sadalījums kopējā budžetā (bez papildu līdzekļiem) bija šāds: - ES budžets: 56,4 %; - dalībvalstis: 22,1 %; - Eiropas Patentu birojs[16]: 6,3 %; - nolīgumi par finansējumu, ko maksā uzņēmumi, kuri noslēguši nolīgumu ar Eiropas skolām attiecībā uz II kategorijas skolēniem: 5,7 %; - mācību maksa III kategorijas skolēniem (kuriem nav saistības ar Eiropas iestādēm): 7,3 %; - citi avoti: 2,2 %. Vidējās gada izmaksas uz vienu skolēnu visām Eiropas skolām 2008. gadā ir apmēram EUR 11 700. Bērniem ar īpašām izglītības vajadzībām (SEN)[17] piešķirtā budžeta daļa pēdējos divos gados ir palielinājusies par 24 %. PāRVALDīBA UN REFORMA Valde 2008. gada aprīļa sanāksmē Helsinkos pieņēma lēmumu apvienot dažādas darba grupas, kas izveidotas 2007. gadā, lai izveidotu vispārēju pieeju reformai, proti: 1) racionalizēt pašreizējās sistēmas vispārējo pārvaldību, lai nodrošinātu, ka lēmumi tiek pieņemti pareizā līmenī; 2) nodrošināt izmaksu, kas saistītas ar sistēmas darbību, godīgu sadalījumu starp visām dalībvalstīm; 3) atvērt sistēmu, lai piedāvātu Eiropas mācību kursu un bakalauru valsts izglītības sistēmas skolām (tā sauktās II tipa skolas) valstīs, kurās pastāv Eiropas Savienības aģentūras vai struktūrvienības, vai citur, vai pēc jebkuras ieinteresētās dalībvalsts iniciatīvas (tā sauktās III tipa skolas). Pēc četru gadu sarežģītām sarunām valde 2009. gada aprīļa sanāksmē, negrozot pašreizējo Konvenciju, pieņēma vispārēju nolīgumu par šādiem jautājumiem. Eiropas skolu autonomija un vietējā vadība Reformas ietvaros tika panākta politiska vienošanās, lai palielinātu Eiropas skolu autonomiju. Vairāk lēmumu tiks pieņemti Eiropas skolu valdes līmenī, un vecākiem, kuriem ir viena no sešām balsstiesībām, būs lielāka loma lēmumu pieņemšanā. Šī autonomija tomēr tiks kontrolēta. Tā iekļausies valdes noteiktajā vispārējā sistēmā, kas atspoguļota Eiropas skolu gada plānā, kurā ietverti mērķi, kas jāsasniedz izglītība un pārvaldības jomā, kā arī pienākumi sniegt atskaites („accountability”). Sistēmas pārvaldība Kā to vēlējās Komisija, reformā ir paredzēta lēmumu pieņemšanas procesa līdzsvarošana un vienkāršošana, precizējot dažādu struktūru atbildību[18]. Šie elementi ļaus valdei koncentrēties tikai uz politisko lēmumu pieņemšanu, pārējie lēmumi tiks pieņemti attiecīgā zemākā līmenī. Eiropas skolu ģenerālsekretāra koordinēšanas loma tiks palielināta, un viņam palīdzēs prezidentūras un Komisija[19]. „Ziņošanas” pienākumi Atbildības noteikšana, kā arī katras struktūras pienākums sniegt atskaites („reporting”) ļaus nodrošināt saskaņotību visā sistēmā. Izmaksu sadalījums starp dalībvalstīm Izmaksu sadalījums dalībvalstu starpā, norīkojot skolotājus, bija delikāts politisks jautājums papildus reformas procesam. 2008. gada reformas darba grupas sanāksmēs debates bija sarežģītas, jo dalībvalstis neizrādīja lielu entuziasmu. Valdes 2009. gada aprīļa sanāksmē tika panākta vienošanās par taisnīgu indikatīvu parametru, proti, proporcionalitāti starp dalībvalsts nodarbinātā personāla procentuālo daudzumu un šīs pašas dalībvalsts skolēnu, kuri mācās Eiropas skolu sistēmā, procentuālo daudzumu. Ja netiek norīkots pietiekams skolotāju skaits, dalībvalstij nevarēs pieprasīt tiešu finansiālu kompensāciju, jo visas dalībvalstis formāli iebilda pret šādu iespējamību. Tomēr, lai atvieglotu visu dalībvalstu piedalīšanos skolotāju norīkošanā, valde apstiprināja strukturālu pieeju, kas paver iespēju skolotājiem mācīt vienā no sistēmas darba valodām[20], kura nav viņu dzimtā valoda, pirms pieņemšanas darbā stingri pārbaudot valodas zināšanas. Nepietiekamas norīkošanas gadījumā Kopienas iemaksa turpinās segt izdevumus, kas saistīti ar skolotāju pieņemšanu darbā. Šis Kopienas ieguldījums tiks skaidri identificēts un katru gadu uzraudzīts. Komisija cer, ka šī izdevumu pārnešanas atspoguļošana mudinās dalībvalstis ievērot savus pienākumus. Sistēmas atvēršana un bakalaura reforma Akreditēto skolu akreditācija un finansēšana Valde ir pieņēmusi Eiropas skolu sistēmas atvērtības principu ar iespēju izveidot valdes akreditētas skolas. Šīs II tipa un III tipa skolas ir akreditētas valsts skolas, kas nodrošina Eiropas mācību programmu un piedāvā Eiropas bakalauru, ievērojot striktus pedagoģiskus kritērijus. Tās ir nodalītas no pašreizējām 14 tā sauktām I tipa Eiropas skolām. II tipa skolas atrodas tuvu ES iestādēm vai aģentūrām, ļaujot uzņemt darbinieku bērnus, savukārt tas neattiecas uz III tipa skolām. Valde apstiprināja arī jauna panta iekļaušanu Akreditācijas nolīgumā par Eiropas Savienības ieguldījumu II tipa skolu finansēšanā proporcionāli Eiropas iestāžu un aģentūru personāla bērnu skaitam skolā. Šis ieguldījums balstīsies uz vienkāršiem, taisnīgiem un iepriekš zināmiem kritērijiem, un tajā tiks ņemtas vērā valsts attiecīgo izmaksu atšķirības starp dalībvalstīm. Pateicoties dažu dalībvalstu centieniem, lai paātrinātu atvēršanas procesu, sešas skolas jau ir akreditētas vai tūlīt būs akreditētas[21]. Eiropas bakalaurs Viens no nosacījumiem sistēmas atvēršanai ir Eiropas bakalaura reforma, lai nodrošinātu tā kvalitāti, nodrošinātu tā atzīšanu Eiropas Savienībā un stiprinātu jau plaši atzīto tā vērtību, lai piekļūtu augstākajai izglītībai. Valde Helsinku sanāksmē 2008. gada aprīlī apstiprināja grozījumus, ietverot valdes akreditētas skolas 1984. gada nolīgumā par Eiropas bakalauru. Parmas skolai ir pagaidu nolīgums, ko sāks piemērot attiecībā uz 2009. gada jūnija bakalauru. Kembridžas universitāte pēc valdes lūguma veica Eiropas bakalaura ārējo novērtējumu, un galīgais ziņojums tika nodots 2009. gada aprīlī. Valde izveidoja darba grupu bakalaura reformas sagatavošanai, un tā savu darbību sāka 2009. gadā. SAZIņA, DIALOGS UN INFORMāCIJA Komisija 2008.gada turpināja lielu uzmanību pievērst informācijai un saziņai ar dažādiem partneriem, kuri ir ieinteresēti par Eiropas skolām. Komisijas dienesti regulāri tikās ar skolēnu vecāku asociācijām un Briseles Personāla vietējo komiteju, lai nodrošinātu skaidru un tiešu dialogu. Informācija personālam tiek jo īpaši nodrošināta ar intraneta starpniecību. Vairāki raksti ir publicēti iekšējā iknedēļas izdevumā Commission en Direct , lai jo īpaši informētu personālu par Eiropas skolu sistēmas reformas virzību. Komisijas priekšsēdētāja vietnieks Kallas ir vairākkārt sazinājies ar kompetentajām valstu iestādēm, lai paātrinātu ar Eiropas skolām saistītu problēmu atrisināšanu. Viņš ir regulāri ticies ar Komisijas personālu, lai atbildētu uz jautājumiem par Eiropas skolām. Komisijas priekšsēdētājs José Manuel Barroso ir apspriedis Eiropas skolu jautājumu ar dažādiem valstu vadītājiem, kā arī ar personāla pārstāvjiem, jo īpaši jautājumus par problēmām, kas saistītas ar pārāk lielo skolēnu skaitu Briseles Eiropas skolās. Eiropas Parlaments 2008. gadā izrādīja pieaugošu interesi par Eiropas skolām: priekšsēdētaja vietniekam Kallas bija iespēja atbildēt uz jautājumiem par reformu, Eiropas bakalauru, Eiropas skolu finansēšanu, ticības mācības stundām, Eiropas skolu sistēmas iekļaušanu Eurydice tīkla darbā, kā arī par SEN [22] bērnu integrāciju. PASāKUMI BēRNIEM AR īPAšāM VAJADZīBāM ( SEN ) Eiropas skolas turpināja savus centienus, lai labāk integrētu SEN 3 bērnus, vajadzības gadījumā piedāvājot pielāgotu mācību programmu. Komisija pilnībā atbalsta SEN bērnu integrāciju, nododot skolas rīcībā nepieciešamos līdzekļus, tostarp finanšu līdzekļus. Laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam SEN budžeta un bakalaura saņēmēju skaits ir palielinājies par vairāk nekā 50 %[23]. 2008. gada septembrī 49 SEN bērni reģistrējās, lai piedalītos Eiropas bakalaura pārbaudījumos 2009. gada jūnijā. Eiropas Parlamenta „ L’integroupe Handicapés ” nobalsoja par budžeta rezervi 200 000,00 euro apmērā Eiropas skolām, lai veicinātu SEN skolēnu apmācību. Tas valdei ļāva uzsākt pašreizējās SEN programmas ārēju novērtējumu, lai noteiktu tās uzlabošanas iespējas. EIROPAS SKOLU PREZIDENTVALSTU DARBS 2008. GADā: SOMIJA UN ZVIEDRIJA 2007./2008. mācību gadā Somijas prezidentūra sakrita ar nopietnu posmu Eiropas skolu reformas procesā, t.i., reformas pabeigšanai nepieciešamo noteikumu izstrādi. Eiropas skolu Somijas prezidentūru 2008. gada augustā pārņēma Zviedrijas prezidentūra. 2008./2009. mācību gada Zviedrijas prezidentūras laikā tika pabeigts sistēmas reformas process, kas tika uzsākts 2005. gadā. SISTēMAS NāKOTNE Vispārējā ziņā reformas process bija gars un sarežģīts ceļš, jo sistēmai vienmēr ir grūti pašai sevi reformēt. Tomēr, neraugoties uz grūtībām, Komisijas, kā arī abu prezidentūru un Ģenerālsekretāra apņēmība ļāva pārvarēt grūtības un saglabāt šīs reformas pamata mērķus. Valdes 2009. gada aprīļa sanāksmē tika noslēgts vispārējs nolīgums par sistēmas reformu. Šis nolīgums tika iesniegts izglītības ministriem, kuri tikās Padomē 2009. gada 12. maijā. Slovēnijai, kura nodrošinās Eiropas skolu prezidentūru 2009./2010. mācību gadā, būs jāīsteno reforma: šis process būtu jāpabeidz līdz 2009. gada septembrim par jautājumiem, kuriem nav nepieciešamas izmaiņas regulējumā, un līdz 2010. gada septembrim par jautājumiem, kuriem šādas izmaiņas ir nepieciešamas. [1] Eiropas skolu sistēmas prezidentūras secība neatbilst Eiropadomes prezidentūras secībai. [2] 2,98 % palielinājums salīdzinājumā ar 2007. gadu. [3] Tiekoties Leterme birojam un Kallas birojam 2008. gada maijā. [4] Starp Komisiju, Eiropas skolu ģenerālsekretāra biroju un Valsts ēku pārvaldi. [5] Tie ir 42 % no Eiropas skolu sistēmas skolēniem. [6] Tā ir gandrīz puse no Berkendāles pārejas skolas maksimālās kapacitātes. [7] Pieņēma valde 2008. gada oktobrī. [8] Bertrange/Mamer [9] 2008. gadā gandrīz 80 % ITSB personāla skolas vecuma bērni mācījās šajā Eiropas skolā. [10] Līgusmslēdzēju uzņēmumu personāla bērni. [11] Jeb 29,8 % no kopējā Eiropas skolas skolēnu skaita. [12] 23 % samazinājums vācu valodas plūsmā un 47 % samazinājums franču valodas plūsmā. [13] 148 jeb 20,3 % no skolēniem ir personāla bērni. [14] Nodošana 2010. gada janvārī. [15] 2007./2008. gadā šis skaitlis bija 39. [16] Eiropas Patentu biroja (EPB) iemaksas attiecas uz Minhenes Eiropas skolu. [17] Bērni ar īpašām vajadzībām (SEN) ir bērni, kuriem ir mācību traucējumi, kas saistīti ar fizisku, garīgu invaliditāti vai uzvedības problēmām. [18] Tiks palielinātas Budžeta komitejas pilnvaras lēmumu pieņemšanā par budžeta un finanšu jautājumiem; Jauktajai pedagoģiskajai komitejai, kura turpmāk būs tikai viena, būs pilnvaras lēmumu pieņemšanai par lielāko daļu pedagoģiskajiem jautājumiem. Vecākiem, Personāla komitejai un Komisijai katrai būs viena balss. [19] Troikas ietvaros. [20] Angļu, franču un vācu valoda. [21] Danshauglinas skola (IR), atrodas netālu no Grange Pārtikas un veterinārā biroja; Heraklionas skola (GR), atrodas netālu no Eiropas tīklu un informācijas drošības aģentūras; Parmas skola (IT), atrodas netālu Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes; Helsinku skola (FI), atrodas netālu Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras; Strasbūras skola (FR), atrodas netālu no Eiropas Parlamenta; Manoskas skola (FR), atrodas netālu no ITER pētniecības centra Kadarašā. Neatkarīgi no Eiropas iestādes/aģentūras klātbūtnes akreditētas III tipa skolas projekts tiek izstrādāts Hāgā (NL). [22] Bērni ar īpašām vajadzībām ( SEN ) ir bērni, kuriem ir mācību traucējumi, kas saistīti ar fizisku, garīgu invaliditāti vai uzvedības problēmām. [23] Bērnu skaits, kuriem ir SEN līgums, no 274 bērniem 2004./2005. macību gadā ir sasniedzis 411 skolēnus 2007./2008. mācību gadā.