Priekšlikums padomes Lemumam par Kopienas līdzdalību Eiropas Investīciju fonda kapitāla palielinājumā [SEC(2006) 1347] /* COM/2006/0621 galīgā redakcija - CNS 2006/0203 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 24.10.2006 COM(2006) 621 galīgā redakcija 2006/0203 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par Kopienas līdzdalību Eiropas Investīciju fonda kapitāla palielinājumā (iesniegusi Komisija) [SEC(2006) 1347] PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | 110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Eiropas Investīciju fonds (Fonds) ir radīts 1994. gadā. Tā dibinātāji ir Eiropas Kopiena (to pārstāv Eiropas Komisija), Eiropas Investīciju banka (EIB) un vairākas finanšu iestādes. Kopienas līdzdalība Fondā ir noteikta ar Padomes Lēmumu 94/375/EK (OV L 173, 7.7.1994., 12. lpp.). Fonds līdz 2007. gada vidum izsmels pašu līdzekļus un vairs nespēs turpināt darbības ar pašu līdzekļiem. Tādēļ pēc perspektīvu un alternatīvu pilnīgas izskatīšanas Fonda direktoru padome ierosina veikt parakstītā kapitāla palielināšanu par 50 % nominālā izteiksmē. Padomes Lēmuma 94/375/EK 3. pantā ir noteikts, ka par Kopienas nostāju attiecībā uz iespējamo Fonda kapitāla palielināšanu un tās līdzdalību šajā palielinājumā Padome pieņem vienprātīgu lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu. Tādējādi šā Padomes lēmuma priekšlikuma mērķis ir apstiprināt Fonda nominālā kapitāla palielināšanu par 50 % un Kopienas līdzdalību tajā. Pēc tam, kad Padome būtu pieņēmusi ierosināto lēmumu, un saskaņā ar Fonda statūtiem Fonda kopsapulce atļautu Fondam palielināt tā kapitālu par 50 % nominālā izteiksmē. Šis jaunais Padomes lēmums ekonomikas un finanšu lietu komisāram radītu iespēju Fonda kopsapulcē balsot par labu kapitāla palielināšanai. | 120 | Vispārīgais konteksts Eiropas riska kapitāla tirgiem ne vien jānodrošina maziem un vidējiem novatoriskiem uzņēmumiem labāka piekļuve atbalsta kapitālam jau priekšizpētes un darbības uzsākšanas posmā, bet jāturpina atbalstīt ieguldījumus MVU arī vēlākos darbības posmos, lai palīdzētu tiem pilnībā izmantot savu potenciālu, ieviest tirgū produktus un pakalpojumus, radot jaunas darbvietas, un turpināt pētniecības finansēšanu. Eiropas banku nozarē kapitalizāciju plaši uzskata par vienu no iespējamiem risinājumiem MVU kreditēšanas problēmai, kas var rasties saistībā ar Bāzeles II kredītrisku noteikšanas principiem, kuri stāsies spēkā 2008. gadā. Kopš Fonda dibināšanas tas ar riska kapitāla ieguldījumiem un garantijām ir spējis sniegt atbalstu aptuveni 270 000 MVU Eiropas Savienības dalībvalstīs un pievienošanās dalībvalstīs. Ar EIB riska kapitāla mandātu — EIF/ERP[1] mandātu, kura iniciatore bija Vācijas Ekonomikas un darba ministrija, un Kopienas mandātiem (jo īpaši Eiropas Tehnoloģiju mehānisma darbības uzsākšanas shēmu, MVU garantiju shēmu un Izaugsmes un vides atbalsta shēmu) Fonda pārvaldībā ir atbalstīti aptuveni 263 000 MVU. Fonda darbības ir ļoti efektīvas, tāpēc tās ir jāturpina attīstīt, lai panāktu atbilstību MVU mainīgajām vajadzībām un uzlabotu tirgus apstākļus. Fondam ir svarīga nozīme, meklējot elastīgu risinājumu saistībā ar pastāvīgām un labi zināmām tirgus nepilnībām, kas ierobežo MVU piekļuvi finansējumam, tādējādi kavējot to potenciālo izaugsmi visos ― uzņēmumu radīšanas, paplašināšanas un attīstības — posmos. Bez kapitāla palielināšanas Fondam būtu pakāpeniski jāierobežo visas jaunās darbības, kas tiek finansētas no Fonda pašu līdzekļiem. Ņemot vērā noteiktos mandātos paredzētās Fonda līdzieguldījuma saistības, šāda situācija ietekmētu arī attiecīgo mandātu darbību. | 130 | Fonda kapitāla palielināšana ir saskaņā ar Lisabonas stratēģiju; to uzskata par papildinājumu pasākumiem, kas paredzēti Komisijas paziņojumā „Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: MVU izaugsmes finansēšana — Eiropas pievienotā vērtība” COM(2006) 349, tostarp tiem pasākumiem, kuru mērķis ir radīt vairāk riska kapitāla ieguldījumu, veicināt banku finansējumu jauninājumiem un padarīt esošās finansēšanas sistēmas labvēlīgākas maziem un vidējiem uzņēmumiem. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā 1993. gada 25. martā tika pieņemts Akts par grozījumiem Protokolā par Eiropas Investīciju bankas statūtiem (OV L 173, 7.7.1994., 14. lpp.); ar šo aktu EIB valdi pilnvaroja izveidot Fondu. Šo grozījumu 4. pantā ir noteikts, ka Eiropas Kopiena un finanšu iestādes var kļūt par Fonda dalībniekiem un veikt ieguldījumus tā parakstītajā kapitālā. Ar Padomes Lēmumu 94/375/EK ir noteikta Kopienas līdzdalība Fondā. Atbilstīgi 2000. gada marta Lisabonas augstākā līmeņa sanāksmes secinājumiem, kas aicina palielināt atbalstu riska kapitāla iniciatīvām par labu MVU, Fonda dalībnieki 2000. gada jūnijā akceptēja institūcijas reformu ar mērķi padarīt Fondu par galveno finanšu instrumentu Kopienas MVU atbalsta politikā. | 141 | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Pēdējos gados Fonda politikas mērķis ir īstenots, Fondam aktīvi atbalstot Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai — šīs stratēģijas pamatmērķi ir uzlabot MVU piekļuvi finansējumam un finansēt jauninājumus un pētījumus. Fonda darbības papildina EIB riska kapitāla mandātu un Kopienas finanšu programmas, piemēram, Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammu (CIP), programmu „Kopīgie Eiropas līdzekļi mikrouzņēmumiem un vidējiem uzņēmumiem” (JEREMIE) un Septīto pētniecības pamatprogrammu, kurā iekļauti arī pasākumi MVU atbalstam saskaņā ar Sadarbības un Iespēju programmām. Visas šīs programmas darbosies atbilstīgi konkrētajai politikas jomai un vadlīnijām — parasti tās būs vērstas uz konkrētu MVU atbalsta saņēmēju grupu un dažādiem MVU attīstības posmiem; pārsvarā tām būs dažādi riska profili. Tādējādi vienas un tās pašas attaisnotās izmaksas netiks finansētas divreiz, bet Fonds varēs veikt līdzieguldījumu no pašu kapitāla, lai veicinātu Kopienas budžeta finansējumu konkrētām programmām. Visbeidzot, Fonda direktoru padome ir atbildīga par to, lai Fonda līdzekļi tiktu izmantoti Kopienas mērķu sasniegšanai. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | 211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Ekonomikas un finanšu padome 2006. gada 14. martā pieņēma ziņojumu par EIB grupas (EIB un Fonda) priekšlikumu pastiprināt tās ieguldījumu, lai saskaņā ar Lisabonas stratēģiju veicinātu izaugsmi un nodarbinātību Eiropas Savienībā. Šajā ziņojumā, kas bija sagatavots sadarbībā ar Komisiju, bija iekļauts priekšlikums palielināt Fonda parakstīto kapitālu par 50 % nominālā izteiksmē. Eiropadome 2006. gada 23.–24. martā atzinīgi novērtēja EIB grupas ziņojumu un uzsvēra, ka mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmei ļoti svarīgs ir pilnīgi integrēts finanšu tirgus un pietiekama piekļuve finansējumam. Lēmumu par kapitāla palielināšanu 2006. gada 7. jūnijā apstiprināja EIB valde. | 212 | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Fonda direktoru padomes un EIB viedokļi ir pilnībā atspoguļoti šajā priekšlikumā. Ekonomikas un finanšu komiteja 2006. gada 2.-3. martā aicināja Komisiju iesniegt oficiālu priekšlikumu izskatīšanai Ekonomikas un finanšu padomē. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | 221 | Zinātnes nozares un specializācijas jomas Fonda finanšu un tirgus ekspertīze. | 222 | Izmantotās metodes Nepiemēro. | 223 | Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus Fonds, EIB un Fonda direktoru padome. | 2249 | Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Šis priekšlikums nemaina ar Kopienas līdzdalību EIF saistītā riska veidu. | 225 | Fonda nostāja un EIB un direktoru padomes viedokļi par kapitāla palielināšanu ir atspoguļoti priekšlikumā un iepriekšējā novērtējumā. | 226 | Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Nepiemēro. | 230 | Ietekmes novērtējums Oficiāla ietekmes novērtēšana nav veikta. Tomēr kopš 2005. gada rudens Fonda direktoru padome ir novērtējusi dažādas iespējas un alternatīvas Fonda pašu līdzekļu situācijas uzlabošanai. Bez kapitāla palielināšanas Fondam nāktos pārtraukt darbības ar pašu līdzekļiem. Aktīvu pārdošanu, riska ierobežošanu vai aizņēmumu neatzina par reālām alternatīvām, ņemot vērā Fonda darbību riska profilu, likviditātes prasības un ilgtermiņa raksturu. Kapitāla palielināšana — pirmā kopš Fonda darbības sākuma 1994. gadā — ir ļoti svarīga Fonda mērķu sasniegšanai. Īsā līdz vidējā termiņā tā palielinātu Fonda potenciālu sadarbībai ar Komisiju, EIB un finanšu iestādēm, kā arī ar jauniem vai līdzšinējiem mandatoriem, kas nav kapitāla daļu īpašnieki un pieprasa Fonda līdzieguldījumu. Nākamajā finanšu shēmas periodā no 2007. līdz 2013. gadam jauns kapitāla palielinājums netiktu pieprasīts. Fonds izmantotu savus pašu līdzekļus riska kapitālam un garantijas darbībām, lai palielinātu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem pieejamo finansējumu un veicinātu šādu uzņēmumu ieguldījumus izaugsmi sekmējošos jauninājumos, pētniecībā un attīstībā. EIB un Komisija ir apņēmušās piešķirt līdzekļus, kas vajadzīgi ES politikas īstenošanai, jo īpaši šādās Lisabonas programmas jomās: jauninājumi, MVU izaugsme un jaunu darbvietu radīšana. Iniciējot kapitālizācijas darījumus un piedaloties tajos, Fonds ir būtiski veicinājis MVU piekļuvi aizņēmumu finansējumam. Bez kapitāla palielināšanas Fonds vairs nevarētu piedalīties kapitalizācijas darījumos. Ņemot vērā ierobežotos budžeta līdzekļus, saskaņā ar Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammu 2007.-2013. gadam ierosinātā kapitalizācija varētu segt tikai nelielu daļu no visām Fonda šābrīža garantiju darbībām. Turklāt Fonds nespētu paplašināt savas darbības — jo īpaši riska kapitāla darbības — uz tirgiem ar attīstības potenciālu, sevišķi jaunajās dalībvalstīs. Saistībā ar 2005. gada jūnijā valdes noteikto EIB grupas prioritāšu pārorientāciju, saskaņā ar kuru uzsvars jāliek uz novatoriskiem produktiem, izmantojot grupas līmeņa sinerģiju, Fonds tika aicināts ievērojami pastiprināt savu atbalstu ES politikai. Valdes prasību par darbību paplašināšanu pastiprina Fonda veiktās pārrunas ar Komisiju par vairākām nozīmīgām jaunām iniciatīvām. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | 305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Fonda pašu līdzekļi būs izsmelti līdz 2007. gada vidum. Tāpēc Fonda direktoru padome ir ierosinājusi veikt parakstītā kapitāla palielināšanu nominālā izteiksmē par 50 %, no kuriem 20 % būs apmaksāti. Nodoms ir emitēt 1000 jaunas kapitāla daļas, kas nominālā izteiksmē nozīmētu kopējā parakstītā kapitāla palielinājumu no 2 miljardiem euro līdz 3 miljardiem euro, un, — saglabājot pašreizējo apmaksāto daļu procentuālo daļu 20 % līmenī —, apmaksātā kapitāla pieaugumu no 400 miljoniem euro līdz 600 miljoniem euro. Fonda kapitāla palielināšanu apstiprināja kā daļu no EIB grupas ieguldījuma Iniciatīvā izaugsmei un nodarbinātībai, un to atzinīgi uzņēma Ekonomikas un finanšu padomes 2006. gada 14. marta sanāksmē un Eiropadomes 2006. gada 23.-24. marta sanāksmē. Tiek ierosināts, ka Komisija Kopienas vārdā parakstīsies uz augstākais 30 % no jaunā nominālā kapitāla. Saskaņā ar finanšu shēmu 2007.-2013. gadam kopbudžetā šim mērķim ir piešķirti 100 miljoni euro. Kopējo Fondam maksājamo kapitāla daļu pirkšanas cenu veido divi komponenti: apmaksātā kapitāla nominālā vērtība un kapitāla daļas uzcenojums. Dividenžu maksājumu likmei nemainoties, kapitāla daļu pirkšanas cena atspoguļo Fonda finansiālo stāvokli, ― jo labāks tas ir, jo augstāka ir Fonda kapitāla daļu cena un līdz ar to arī daļu uzcenojuma summa. Lai novērstu ar cenām saistītas neskaidrības, Komisija ierosina daļējai kapitāla palielināšanas izmaksu segšanai izmantot dividendes, ko Fonds maksā Kopienai. Laikā no 2007. līdz 2010. gadam kapitāla palielināšanas izmaksu segšanai saņemtās un nepieciešamās dividendes uzskata par piešķirtajiem ieņēmumiem saskaņā ar Finanšu regulas 18. panta 2. punktu. Tas atbilstu Komisijas nodomam saglabāt Kopienas līdzdalību kapitālā 30 % līmenī, lai atbalstītu Fonda turpmākos centienus koncentrēties uz ES politikas jomām. Jebkurā gadījumā Kopienas maksimālā atbildība nepārsniegs piešķirtos budžeta līdzekļus — 100 miljonus euro ― un šajā periodā saņemtās dividendes, kuru paredzamais apmērs būs aptuveni 20 miljoni euro. | 310 | Juridiskais pamats 3. pants Padomes 1994. gada 6. jūnija Lēmumā 94/375/EK par Kopienas dalību Eiropas Investīciju fondā. | 329 | Subsidiaritātes princips Šis priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Kopienas līdzdalība Fondā ir pamatota ar Padomes Lēmumu 94/375/EK. Fonda izveidi un tā statūtus ir apstiprinājusi EIB valde. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šādu iemeslu dēļ. | 331 | Ar MVU piekļuvi finansējumam saistītās tirgus nepilnības, kas pastāvēja Fonda dibināšanas laikā 1994. gadā, ir aktuālas vēl joprojām. Tāpēc turpina pastāvēt nepieciešamība pēc Kopienas mēroga pasākumiem. Fonds ir pierādījis savu spēju piedāvāt finansēšanas produktus ļoti efektīvam MVU atbalstam visā Eiropas Savienībā ― valsts iestāde tādu atbalstu sniegt nespētu. Fonda darbībām ar pašu palielinātajiem līdzekļiem piemēro parastos ieguldījumu un kredītu politikas kritērijus un procedūras. | 332 | Veicot kapitāla palielināšanu, tiek ņemti vērā saskaņotie finanšu shēmā paredzētie budžeta ierobežojumi; Fonda prognozes rāda, ka kapitāla palielinājums 50 % apmērā ir pietiekams, lai turpinātu darbības ar Fonda pašu līdzekļiem līdz 2013. gadam. Fonda papildu pašu līdzekļi palielinās maziem un vidējiem uzņēmumiem pieejamā finansējuma apjomus. Pēc pamatīgas uzticamības pārbaudes procedūras Fonds izvēlas atbilstošus partnerus ― riska kapitāla fondus un finanšu iestādes, kas savukārt nodrošina MVU pamatkapitālu vai aizņēmumu finansēšanu. Visiem projektu priekšlikumiem jāsaņem akcepts no Fonda direktoru padomes, kuras sastāvā ir divi Komisijas pārstāvji. | Juridisko instrumentu izvēle | 341 | Ierosinātie juridiskie instrumenti: cits. | 342 | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ. Padomes Lēmuma 94/375/EK 3. pantā ir noteikts, ka par Kopienas nostāju attiecībā uz iespējamo Fonda kapitāla palielināšanu un tās līdzdalību šajā palielinājumā Padome pieņem vienprātīgu lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu. | IETEKME UZ BUDžETU | 401 | Kopiena parakstīsies uz augstākais 300 jaunajām EIF kapitāla daļām. Ikgadējos maksājumus par kapitāla daļām veiks četru gadu laika posmā no 2007. līdz 2010. gadam Paredzamā budžeta apropriācijas summa četru gadu ilgam laika posmam sasniegtu aptuveni 100 miljonus euro, t.i., 25 miljonus euro gadā. Nodoms ir līdz 2010. gadam saglabāt Kopienas līdzdalību 30 % līmenī no Fonda kapitāla. Kapitāla daļu emisijas cenu svārstību dēļ Komisijai nav iespējams iepriekš noteikt precīzas vispārējās un ikgadējās budžeta saistības un maksājumus. Lai saglabātu Kopienas līdzdalību 30 % līmenī un novērstu jebkādas ar cenām saistītas neskaidrības, Komisija ierosina 2007.-2010. gadā Fonda izmaksātās dividendes izmantot daļējai jauno kapitāla daļu izmaksu segšanai. Jebkurā gadījumā Kopienas maksimālā atbildība nepārsniegs piešķirtos budžeta līdzekļus — 100 miljonus euro ― un šajā periodā saņemtās dividendes, kuru paredzamais apmērs būs aptuveni 20 miljoni euro. | PAPILDU INFORMāCIJA | Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība | 531 | Priekšlikumā ietverta klauzula par pārbaudi. | 570 | Sīkāks priekšlikuma skaidrojums 1. pantā ir noteikts, ka Kopiena parakstās uz 50 % no Fonda kapitāla palielinājuma nominālā izteiksmē. Tādējādi Kopiena iegādātos līdz 300 kapitāla daļu. Kapitāla palielināšanas noteikumus apstiprinās Fonda 2007. gada kopsapulcē. 2. pants attiecas uz priekšlikuma budžeta aspektu. Lai saglabātu Kopienas līdzdalību 30 % apmērā, Komisija iegādātos līdz 300 Fonda jauno kapitāla daļu. Finanšu shēmā 2007.-2013. gadam kapitāla palielināšanai piešķirto budžeta līdzekļu maksimālā summa ir 100 miljoni euro. Kapitāla daļu pirkšanas cena ir mainīga un nav droši zināms, vai ar budžeta līdzekļiem pietiks, lai līdz 2010. gadam saglabātu Kopienas līdzdalību Fondā 30 % līmenī. Šā iemesla dēļ Komisija ierosina šajā laika posmā katru gadu izmantot Fonda maksātās dividendes, lai daļēji segtu izmaksas saistībā ar Kopienas līdzdalību kapitāla palielinājumā. Tādējādi Kopienas maksimālā atbildība nepārsniegs piešķirtos budžeta līdzekļus — 100 miljonus euro ― un katru gadu no 2007. līdz 2010. gadam saņemtās dividendes, kuru paredzamais apmērs būs aptuveni 20 miljoni euro. 3. pants attiecas uz Fonda darbību novērtējumu, ko Komisijai jāveic līdz 2012. gada 31. jūlijam. Iepriekš, pamatojoties uz Padomes Lēmuma 94/375/EK 10. apsvērumu, Komisija Fonda gada ziņojumu nosūtīja Padomei un Parlamentam. 4. pantā ir ierosināts mainīt šo praksi ― Fonds tiek aicināts nosūtīt savu gada ziņojumu un Revīzijas padomes gada ziņojumu tieši Eiropas Parlamentam un Padomei. Saskaņā ar Padomes Lēmuma 94/375/EK 2. pantu Komisija turpinās ziņot Padomei par Fonda kopsapulcē apspriežamajiem jautājumiem. | 1. 2006/0203 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par Kopienas līdzdalību Eiropas Investīciju fonda kapitāla palielinājumā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1994. gada 6. jūnija Lēmumu 94/375/EK par Kopienas dalību Eiropas Investīciju fondā[2] un jo īpaši tā 3. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[3], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[4], tā kā: (1) Eiropas Investīciju Fonda (turpmāk tekstā „Fonds”) reģistrētais pamatkapitāls tā dibināšanas brīdī bija noteikts 2 miljardi euro un sadalīts 2000 kapitāla daļās ar nominālo vērtību 1 miljons euro katra. Saskaņā ar Eiropas Investīciju Fonda statūtu[5] (turpmāk tekstā — „Statūti”) 7. panta 1. punktu parakstīto kapitālu apmaksā atbilstīgi likmei 20 %. (2) Saskaņā ar Lēmumu 94/375/EK Eiropas Kopiena, kuru pārstāvēja Eiropas Komisija, parakstījās uz 600 Fonda kapitāla daļām ar kopējo nominālo vērtību 600 miljoni euro, no kuriem 120 miljoni euro ir apmaksāti. (3) Fonda garantiju un riska kapitāla darbības nedrīkst pārsniegt Statūtu 26. pantā vai Fonda kopsapulces noteiktos apmērus. Tie ir atkarīgi no Fonda kapitāla un pašu līdzekļu lieluma. Tā kā paredzams, ka Fonds pašu līdzekļus būs izsmēlis līdz 2007. gada vidum un tāpēc nespēs turpināt veikt darbības ar pašu līdzekļiem, Fonda direktoru padome ir ierosinājusi palielināt Fonda reģistrēto pamatkapitālu par 50 % nominālā izteiksmē. (4) Ekonomikas un finanšu padome 2006. gada 14. martā pieņēma ziņojumu par Eiropas Investīciju Bankas grupas (turpmāk tekstā — „EIB grupa”) priekšlikumiem saistībā ar EIB grupas ieguldījuma palielināšanu, lai veicinātu izaugsmi un nodarbinātību Eiropas Savienībā, tostarp par priekšlikumu palielināt Fonda kapitālu. (5) Eiropadomes 2006. gada 23.-24. marta sanāksmē tika pausts atbalsts EIB grupas ieguldījumam un attiecīgie dalībnieki tika aicināti veikt nepieciešamos turpmākos pasākumus, ņemot vērā galīgo vienošanos par finanšu shēmu 2007.-2013. gadam. (6) Kopienas parakstīšanās uz jaunajām kapitāla daļām veicinātu Lisabonas stratēģijas īstenošanu un palīdzētu sasniegt Kopienas mērķus mazo un vidējo uzņēmumu, jaunu darbvietu radīšanas, jauninājumu, pētniecības un attīstības jomās. (7) Budžeta līdzekļu piešķiršana Fonda kapitāla palielināšanai 100 miljonu euro apmērā ir saskaņā ar galīgo vienošanos par Finanšu shēmu 2007.-2013. gadam. (8) Fonda kapitāla daļu īpašnieki pēc saviem ieskatiem parakstītos uz jaunajām kapitāla daļām četru gadu laika posmā, kas sāktos 2007. gadā un beigtos 2010. gadā, ņemot vērā finanšu iestāžu akcionāru un Eiropas Investīciju bankas intereses, kā arī Kopienas budžeta ierobežojumus. Jauno kapitāla daļu cena tiktu noteikta katru gadu, pamatojoties uz neto aktīvu vērtības formulu, par kuru vienojušies Fonda kapitāla daļu īpašnieki. (9) Par Kopienas līdzdalību Fondā no 1995. līdz 2006. gadam saņemtās gada dividendes ir pienācīgi atmaksātas Kopienas budžetā. 2007.-2010. gadā saņemtās dividendes jāuzskata par piešķirtajiem ieņēmumiem un jāizmanto kapitāla palielinājuma izmaksu daļējai segšanai. Tā rezultātā jāpieaug kapitāla palielināšanai pieejamo budžeta līdzekļu apjomam —tas palīdzētu sasniegt mērķi, lai Kopienas līdzdalība Fonda kapitālā saglabātos 30 % līmenī. (10) Līdz šim Komisija Fonda ikgadējo ziņojumu nosūtīja Eiropas Parlamentam un Padomei. Ziņošanas procedūras vienkāršošanai ir nepieciešams noteikt, ka Fonds nosūta savu gada ziņojumu un Revīzijas padomes gada ziņojumu tieši Eiropas Parlamentam un Padomei. (11) Starp Fonda un Eiropas Investīciju bankas darbībām, Kopienas finanšu instrumentiem maziem un vidējiem uzņēmumiem un iespējamām citu finanšu iestāžu darbībām tiks nodrošināta pienācīga koordinācija, sinerģija un komplementaritāte, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 1. pants Kopiena papildus tās šābrīža līdzdalībai Eiropas Investīciju fondā (turpmāk tekstā — „Fonds”) parakstās uz augstākais 300 Fonda kapitāla daļām ar nominālo vērtību 1 miljons euro katra. Parakstīšanās uz kapitāla daļām un ikgadējie maksājumi notiek saskaņā ar noteikumiem, ko apstiprina Fonda kopsapulce. 2. pants Kopiena iegādājas jaunās kapitāla daļas četru gadu laikā ― sākot no 2007. gada. Laikā no 2007. līdz 2010. gadam par Kopienas līdzdalību Fondā saņemtās dividendes uzskatīs par piešķirtajiem ieņēmumiem saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002[6] 18. panta 2. punktu un izmantos, lai daļēji segtu parakstīšanās izmaksas. Turklāt kopējā summa par visu laika posmu — augstākais 100 miljoni euro — būs pieejama Eiropas Kopienu kopbudžetā pārējo izmaksu segšanai. Atbilstīgi Padomes Regulas (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 76. panta 3. punktam budžeta saistības var tikt sadalītas gada maksājumos, kas veicami četru gadu laikā. 3. pants Komisija līdz 2012. gada 31. jūlijam iesniedz Padomei novērtējumu par Fonda darbībām ar pašu līdzekļiem. 4. pants Fonds iesniedz savu gada ziņojumu un Revīzijas padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS: Eiropas Investīciju fonda (EIF) kapitāla palielināšana un Kopienas līdzdalība kapitāla palielinājumā 2. BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA / SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM ( ABM/ABB ) Ekonomika un finanses 01.04. Finanšu operācijas un instrumenti 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas, tostarp šādas: Izdevumi 01.0409. Eiropas Investīciju fonds 01.040901. Eiropas Investīciju fonds — Parakstītā kapitāla samaksātās daļas 01.040902. Eiropas Investīciju fonds — Parakstītā kapitāla pieprasāmā daļa Ieņēmumu postenis 850. EIF maksātās dividendes 3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums 2007.-2013. gada finanšu shēmas apakšpozīcijā 1A ir iedalīti 100 miljoni euro, t.i., 25 miljoni euro gadā četru gadu ilgā laika posmā no 2007. līdz 2010. gadam. Komisija parakstīsies uz jaunajām kapitāla daļām atbilstīgi EIF kopsapulcē pieņemtajam lēmumam par kapitāla palielināšanas procedūru un apmaksās tās četros gada maksājumos atbilstīgi Finanšu regulas 76. panta 3. punktam. Galīgā ietekme uz Kopienas budžetu galvenokārt ir atkarīga no katra gada cenas, kas jāmaksā par EIF emitētajām jaunajām kapitāla daļām. Lai novērstu jebkādas ar cenām saistītas neskaidrības, saglabājot Kopienas līdzdalību EIF 30 % līmenī, Komisija ierosina izmantot četru gadu laikā saņemamās EIF dividendes kapitāla palielināšanas izmaksu daļējai segšanai. No 2007. līdz 2010. gadam saņemtās dividendes uzskata par piešķirtajiem ieņēmumiem saskaņā ar Finanšu regulas 18. panta 2. punktu. Jebkurā gadījumā Kopienas maksimālā atbildība nepārsniegs piešķirtos budžeta līdzekļus — 100 miljonus euro ― un šajā periodā saņemtās dividendes, kuru paredzamais apmērs būs aptuveni 20 miljoni euro. No Kopienas līdzdalības izrietošās saistības un maksājumi ir atkarīgi no EIF kopsapulces akcepta jaunu kapitāla daļu emisijai, gada neto ienākumu piešķiršanas un dividenžu sadales. 3.3. Budžeta informācija Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA ieguldījums | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu shēmas pozīcija | 01 04 09. | Neobl. | Dif.[7] | JĀ | NĒ | NĒ | Nr. 1A | 4. KOPSAVILKUMS PAR LĪDZEKĻIEM 4.1. Finanšu līdzekļi 4.1.1. Kopsavilkums par provizoriskām saistību apropriācijām (SA) un provizoriskām maksājumu apropriācijām (MA) Tabulā ir norādītas summas, kas 2007.-2013. gada finanšu shēmā piešķirtas saistību un maksājumu apropriāciju segšanai, neņemot vērā EIF dividendes (skatīt 4.1.3. punktu). Miljonos EUR Izdevumu veids (provizoriskas summas) | Iedaļas nr. | 2007.g. | 2008.g. | 2009.g. | 2010.g. | 2011.g. | 2012. un turpmākie gadi | Kopā | Darbības izdevumi[8] | Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 25,0 | - | - | 100,0 | Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 25,0 | - | - | 100,0 | Administratīvie izdevumi, kas ir ietverti pamatsummā[9] | Tehniskais un administratīvais atbalsts (NDA) | 8.2.4. | c | - | - | - | - | - | - | - | PAMATSUMMAS KOPAPJOMS | Saistību apropriācijas | a+c | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 25,0 | - | - | 100,0 | Maksājumu apropriācijas | b+c | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 25,0 | - | - | 100,0 | Administratīvie izdevumi, kas nav iekļauti pamatsummā[10] | Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NDA) | 8.2.5. | d | - | - | - | - | - | - | - | Pamatsummā neiekļautās administratīvās izmaksas (NDA), izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus | 8.2.6. | e | - | - | - | - | 0,1 | - | 0,1 | Atbalsta izmaksu provizoriskā kopsumma | SA KOPĀ, ietverot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 0,1 | - | 100,1 | MA KOPĀ, ietverot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 0,1 | - | 100,1 | 4.1.2. Atbilstība finanšu plānojumam X Priekšlikums atbilst pašreizējam finanšu plānojumam. ( Priekšlikuma īstenošanai ir jāveic attiecīgās finanšu shēmas pozīcijas pārplānošana. ( Saistībā ar šo priekšlikumu var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma[11] noteikumi (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu). 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem ( Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz ieņēmumiem. X Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda. Laikā no 2007. līdz 2010. gadam EIF maksātās dividendes uzskata par piešķirtajiem ieņēmumiem saskaņā ar Finanšu regulas 18. panta 2. punktu; tās izmanto, lai daļēji segtu izmaksas saistībā ar Kopienas līdzdalību EIF kapitāla palielinājumā. Pārsnieguma summas, kas nebūs vajadzīgas kapitāla palielināšanas izmaksu segšanai, atmaksās Kopienas budžetā. Pielikumā ir sniegta visa detalizētā informācija un piemērs tam, kādā veidā aprēķināma ietekme uz ieņēmumiem. Turpmāk norādītās summas ir provizoriskas un balstītas uz 2006. gada 30. jūnija EIF peļņas un zaudējumu pārskata rādītājiem. Miljonos EUR Pirms pasākuma 2006.g. | Provizoriskā situācija pēc pasākuma | Cilvēkresursi kopā | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI 5.1. Sasniedzamie mērķi EIF izmanto pašu līdzekļus kā kapitāla piešķīrumu savām garantiju darbībām un kā pašu kapitāla maksājumus saviem riska kapitāla ieguldījumiem. Saskaņā ar prognozēm 2006.-2009. gadam EIF pašu līdzekļi būs izsmelti līdz 2007. gada vidum. Ierosinātais kapitāla palielinājums ir ļoti būtisks, lai EIF varētu īstenot savus mērķus ― atbalstīt MVU piekļuvi finansējumam Eiropas Savienībā, pievienošanās dalībvalstīs, kandidātvalstīs un noteiktās citās valstīs. EIF turpinātu nostiprināties kā izcilības, speciālo zināšanu un profesionālisma centrs savās galvenajās darbības jomās ― riska kapitāla finansēšanā un garantiju darījumos ―, kā arī paplašināt finansēšanas metožu piemērošanu jomās, kurās pastāv tirgus nepilnības (sākuma stadija, jauninājumi, tehnoloģijas nodošana utt.) un kur iespējams pierādīt EIF pievienoto vērtību, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs un pievienošanās valstīs. Fonds varētu paplašināt savu darbību, lai varētu sniegt arvien elastīgāku finansējumu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un īstenot jauna veida novatoriskus pasākumus. 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija Kapitāla palielināšanas rezultātā pieaugtu EIF iespējas sadarboties ar tā kapitāla daļu īpašniekiem (Komisiju, EIB un finanšu iestādēm) un trešām pusēm. Tā ļautu EIF paplašināt pašreizējo darbības teritoriju un izvērst nopietnākas darbības saistībā ar pētniecību un attīstību/jauninājumiem, MVU un jaunajām dalībvalstīm. EIF pašu līdzekļi papildinās Kopienas un EIB mandātus (Konkurētspējas un jauninājumu programmā paredzētos finanšu instrumentus un EIB riska kapitāla mandātu) un palīdzēs sasniegt Lisabonas mērķus. EIF pašu līdzekļi būs nepieciešami, lai papildinātu Kopienas līdzekļus, t.i., lai kopā ar Kopienas līdzekļiem veidotu līdzieguldījumu riska kapitāla fondos un iespējamos tehnoloģijas nodošanas projektos, kā arī lai piedalītos riska sadalē Konkurētspējas un jauninājumu programmas garantiju mehānismos. 5.3. Mērķi, gaidāmie rezultāti un attiecīgie priekšlikuma rādītāji saistībā ar vadības līdzekļu sadali pa darbības jomām Iepriekšējā novērtējumā ir sniegta sīka informācija par politikas mērķiem, sagaidāmajiem rezultātiem un attiecīgajiem rādītājiem. EIF ir vienīgā Kopienas institūcija, kas savu darbību koncentrē uz MVU finansēšanu, tiecoties sasniegt svarīgus ES mērķus ― jo īpaši jauninājumu, pētniecības un attīstības, uzņēmējdarbības, izaugsmes un jaunu darbvietu radīšanas jomās. Šādi mērķi, kas ierindojami arī starp ES veiksmīgas paplašināšanās galvenajiem uzdevumiem, joprojām ir ārkārtīgi aktuāli, un, kā uzsvērts Padomes 2005. gada pavasara un 2006. gada secinājumos, to sasniegšana ir Eiropas Savienības prioritāte. Nākamajā finanšu shēmas periodā, kas ilgs no 2007. līdz 2013. gadam, jauns kapitāla palielināšanas pieprasījums netiktu veikts. 5.4. Īstenošanas metode (provizoriski) X Centralizēta pārvaldība X pārvaldību tieši īsteno Komisija 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 6.1. Uzraudzības sistēma EIF gada pārskatu revīziju veic ārējie revidenti saskaņā ar EIF revīzijas padomes mandātu. Šie pārskati jāakceptē kapitāla daļu īpašnieku gada kopsapulcē. Fonda iekšējā revīzijā, ko veic EIB, tiek novērtēta iekšējās kontroles sistēmu atbilstība un efektivitāte, kā arī ar tām saistītās procedūras. Līdz ar to tiek ieviesta iekšējās kontroles sistēma, kas balstīta uz Starptautisko norēķinu bankas vadlīnijām. Iekšējā revīzija arī pārskata un izvērtē informācijas tehnoloģiju un administratīvajā jomā veiktās pārbaudes. Direktoru padome novērtē atsevišķas EIF darbības un uzrauga riska kapitāla un garantiju portfeļus. Tā arī nodrošina, lai Fondu pārvaldītu atbilstīgi tā statūtiem un direktoru padomes pieņemtajām īpašajām vadlīnijām. Komisija ir iecēlusi divus direktoru padomes locekļus un divus aizstājējus. Veicot savus pienākumus kā direktori vai to aizstājēji, direktoru padomes locekļi ir atbildīgi tikai EIF kopsapulces priekšā. Veicot savus pienākumus kā direktoru padomes locekļiem vai to aizstājējiem, viņiem jādarbojas neatkarīgi un Fonda interesēs. Direktoru padomes locekļi nodrošina to, ka viņu darbības nepārkāpj statūtu vai saskaņā ar statūtiem piešķirtās pilnvaras un arī citādi atbilst statūtu noteikumiem un EIF reglamentam. Visus jautājumus saistībā ar interešu konfliktiem un datu izpaušanu izskata atbilstīgi visu direktoru padomes locekļu un to aizstājēju parakstītam rīcības kodeksam. EIF darbību vērtē trīs lielas vērtēšanas aģentūras — „Fitch”, „Moody's” un „Standard & Poors”. Trīspusējā nolīgumā starp EIF, Revīzijas palātu un Komisiju ir paredzēti noteikumi saistībā ar Revīzijas palātai piegādājamiem dokumentiem un informāciju, kas attiecas uz Kopienas līdzdalību EIF kapitālā. 6.2. Vērtēšana 6.2.1. Iepriekšējs novērtējums Komisijas dienesti (Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts) iepriekšēju novērtējumu sagatavoja 2006. gada martā. 6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai paveiktā novērtējuma (līdzīga pieredze, kas gūta iepriekš) Paveiktā novērtējums nav veikts. Iepriekšējā novērtējumā ir iekļauti secinājumi, kas gūti citu atbilstošu Komisijas veiktu novērtējumu rezultātā. 6.2.3. Turpmāko novērtējumu veikšanas nosacījumi un biežums Jaunā Padomes lēmuma priekšlikumā ir izvirzīts noteikums, ka Komisija veiks novērtējumu līdz 2012. gada 31. jūlijam. Šajā ziņojumā būs novērtēta EIF darbība saistībā ar mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un situācija saistībā ar EIF pašu līdzekļiem. 7. Krāpšanas apkarošanas pasākumi EIF krāpšanas apkarošanas procedūras tika īstenotas 2002. gada 22. janvārī, lai nodrošinātu to, ka, atklājot krāpšanu vai negodprātīgu rīcību EIF, tiek veikti atbilstoši pasākumi. Turklāt EIF direktoru padome 2004. gada jūnijā pieņēma dokumentu „Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai: lēmums par krāpšanas apkarošanas pasākumiem”, kurā paredzēti iekšējās izmeklēšanas noteikumi saistībā ar krāpšanas, korupcijas un citu Kopienas finansiālajām interesēm kaitējošu prettiesisku darbību novēršanu. 8. ZIŅAS PAR LĪDZEKĻIEM 8.1. Priekšlikuma mērķi finansiālo izmaksu izteiksmē (provizoriskas summas) Saistību apropriācijas miljonos euro 2007.g. | 2008.g. | 2009.g. | 2010.g. | 2011.g. | 2012.g. | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[12] (XX 01 01.) | A*/AD | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | B*, C*/AST | - | - | - | - | - | - | KOPĀ | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 8.2.2. No darbības izrietošo uzdevumu apraksts Bez administratīvā darba saistībā ar finanšu darījumiem kapitāla palielināšana neradīs būtiskus papildu uzdevumus. Tomēr ierēdnis, kurš attiecīgajā brīdī atbild par attiecībām ar EIF, ir atbildīgs par to, lai tiktu sagatavotas visas administratīvās procedūras, piemēram, Komisijas lēmumi par Komisijas pārstāvju iecelšanu EIF padomēs, par saziņu ar EIF un sekošanu pārrunām saistībā ar jebkāda veida darbībām, piemēram, pārdošanas iespējas līgumu, un par darbību saskaņošanu ar Revīzijas palātu atbilstīgi trīspusējam nolīgumam. Bez tam šis ierēdnis palīdz Komisijas pārstāvjiem sagatavoties direktoru padomes sanāksmēm. Šajā sakarā ierēdnis, sadarbojoties ar attiecīgajiem Komisijas dienestiem, pārbauda EIF priekšlikumu ietekmi uz Kopienas interesēm saistībā ar EIF politiku. Šajos uzdevumos ietilpst arī novērtējuma veikšana par EIF darbībām, kas saistītas ar EIF pašu līdzekļu ieguldījumiem un līdzieguldījumiem. Šis ierēdnis arī palīdz komisāram vai tā pārstāvim sagatavoties EIF kopsapulcēm. Visbeidzot, šis ierēdnis nodrošina to, lai Padome būtu pienācīgi informēta par EIF darbu atbilstīgi Padomes Lēmumam 94/375/EK. 8.2.3. Cilvēkresursu avoti (štatā) Ja minēts vairāk nekā viens avots, lūdzu, norādiet amata vietu skaitu saistībā ar katru avotu. X Pašreizējie amati 8.2.4. Citi pamatsummā iekļautie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05. ― Administratīvās pārvaldes izdevumi) Nav. 8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav iekļauti pamatsummā Miljonos EUR Cilvēkresursu veids | 2007.g. | 2008.g. | 2009.g. | 2010.g. | 2011.g. | 2012. un turpmākie gadi | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01.) | 0,065 | 0,065 | 0,065 | 0,065 | Kopējās cilvēkresursu un saistītās izmaksas (NAV iekļautas pamatsummā) | 0,065 | 0,065 | 0,065 | 0,065 | Aprēķins– Ierēdņi un pagaidu darbinieki EUR 108 000 * 0,6 = EUR 64 800. 8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā Miljonos EUR | 2007.g. | 2008.g. | 2009.g. | 2010.g. | 2011.g. | 2012. un turpmākie gadi | KOPĀ | XX 01 02 11 04. – Pētījumi un konsultācijas | - | - | - | - | 0,1 | - | 0,1 | Citi pārvaldības izdevumi kopā (XX 01 02 11.) | - | - | - | - | 0,1 | - | 0,1 | Administratīvie izdevumi kopā, izņemot cilvēkresursu un saistītās izmaksas (NAV iekļauti pamatsummā) | - | - | - | - | 0,1 | - | 0,1 | Aprēķins – Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā Šajā provizoriskajā summā EUR 100 000 ir iekļautas izmaksas saistībā ar ārējo novērtējumu, kas jāsagatavo līdz 2012. gada jūlijam. Pielikums Kapitāla palielinājums un kapitāla daļu cena EIF mērķis ir, palielinot kapitālu par 50 % nominālā izteiksmē, saņemt papildu naudas līdzekļus aptuveni 330 miljonu euro apmērā. Lai to panāktu, EIF emitēs 1000 jaunas kapitāla daļas, un vēlāk uz tām parakstīsies EIF kapitāla daļu īpašnieki. Kopiena savus maksājumus veiks četru gadu laikā. EIF priekšlikumā par kapitāla palielināšanu ir paredzēts, ka jauno kapitāla daļu cenu noteiks saskaņā ar šādu formulu, par kuru kapitāla daļu īpašnieki vienojās 2005. gada jūnijā: Kapitāla daļas cena = (apmaksātais kapitāls + daļas emisijas uzcenojums + rezerves + nerealizētā riska kapitāla peļņa + iepriekšējo gadu peļņa + gada peļņa – gada dividendes) / kapitāla daļu skaits. Saskaņā ar šo neto aktīvu vērtības (NAV) formulu gada kapitāla daļu emisijas cena mainīsies kā ikgadējā NAV aprēķina funkcija, un kapitāla daļu īpašnieki par katru kapitāla daļu maksās summu, kas pārsniegs apmaksātā kapitāla nominālo vērtību. Virsvērtību iedalīs akciju emisijas uzcenojuma kontā, tādējādi vēl palielinot EIF pašu līdzekļu summu. Pēc tam, kad būs saņemta Padomes atļauja palielināt EIF kapitālu par 1000 kapitāla daļām, EIF kopsapulce pieņems lēmumu par jauno kapitāla daļu emisiju. EIF visiem kapitāla daļu īpašniekiem piedāvās vienādus noteikumus, t.i., iespēju iegādāties jaunās kapitāla daļas četru gadu laika posmā no 2007. līdz 2010. gadam. Tomēr vairums finanšu iestāžu, kuru īpašumā šobrīd ir aptuveni 8 % no EIF kapitāla daļām, ir norādījušas, ka jau 2007. gadā varētu iegādāties visas piešķirtās kapitāla daļas. Turpmākie aprēķini ir balstīti uz pieņēmumu, ka arī EIB 2007. gadā iegādāsies visas savas kapitāla daļas, lai izpildītu finanšu iestāžu prasību nodrošināt EIB neatsaucamas saistības kapitāla palielinājumā. Līdz ar to 2007. gadā emitējamo kapitāla daļu skaits būtu lielāks nekā turpmākajos gados. Komisijai gadā EIF kapitāla daļu iegādei pieejamā budžeta summa ir 25 miljoni euro. Lai varētu iegādāties norādīto skaitu kapitāla daļu, ir ierosināts izmantot 2007.-2010. gadā saņemtās EIF dividendes jauno kapitāla daļu iegādei atbilstīgi Finanšu regulas 18. panta 2. punktam. Tas būtiski palielinātu iespēju saglabāt relatīvi stabilu Kopienas procentuālo līdzdalību līdz 2010. gadam un apliecinātu Komisijas nodomu iegādāties pēc iespējas vairāk kapitāla daļu jau pašā sākumā, tādējādi demonstrējot tās saistības attiecībā uz EIF un kapitāla palielināšanu. Tomēr ierobežoto gadā pieejamo budžeta līdzekļu dēļ 2007.-2009. gadā Kopienas procentuālā līdzdalība EIF kapitālā būs mazliet zemāka par 30 % (saskaņā ar turpmākajiem provizoriskajiem aprēķiniem Kopienas līdzdalības apjoms 2007. gadā būtu aptuveni 25 %, 2008. gadā — aptuveni 27 %, 2009. gadā — aptuveni 29 % un no 2010. gada — aptuveni 30 %). Pamatojoties uz 2006. gada 30. jūnija EIF peļņas un zaudējumu pārskatu un provizorisko kapitāla daļu cenu, turpmāk tabulā sniegts piemērs par to, cik kapitāla daļas Komisija varētu iegādāties, un par budžeta vajadzībām. 2007.g. | 2008.g. | 2009.g. | 2010.g. | Kopā | Provizorisks to kapitāla daļu skaits, uz kurām jāparakstās kapitāla daļu īpašniekiem | 790 | 90 | 89 | 26 | 1000 | Provizorisks to kapitāla daļu skaits, uz kurām jāparakstās Komisijai | 95 | 90 | 89 | 26 | 300 | Provizoriskā kapitāla daļu cena gadā (EUR) | 326 526 | 338 912 | 351 406 | 364 376 | Provizoriskās budžeta vajadzības (EUR) | 31 019 970 | 30 502 080 | 31 275 134 | 9 473 776 | 102 270 960 | Kopienas ieņēmumi Saskaņā ar EIF statūtu 24. pantu Fonda mērķis ir nodrošināt savu kapitāla daļu īpašniekiem pienācīgu peļņu. Atbilstīgi EIF kopsapulces lēmumam Fonds no gada tīrās peļņas sadala dividendes savu kapitāla daļu īpašniekiem. Par Kopienas līdzdalību saņemtās dividendes tiek atmaksātas Kopienas budžetā (850. pozīcija: EIF maksātās dividendes). Šobrīd EIF ienākumus pārsvarā veido kases ienākumi, pārvaldības maksas un ienākumi no garantiju darbībām ar Fonda pašu līdzekļiem. Tomēr iespējams, ka riska kapitāla ienākumi, kurus ir grūti prognozēt, nākotnē veidos pieaugošu daļu no EIF kopējiem ienākumiem. Bez tam iespējamie jaunie mandāti nodrošinās papildu pārvaldības maksas, tādējādi palielinot EIF rentabilitāti. Tāpēc ir grūti prognozēt precīzas nākotnes ienākumu un attiecīgo dividenžu summas. Šajā tabulā sniegts vienkāršots piemērs. Finanšu gads *) | 2006.g. | 2007.g. | 2008.g. | 2009.g. | Provizorisks kapitāla daļu skaits, uz kurām sākotnēji parakstās Komisija | 600 | 600 | 600 | 600 | Provizorisks jauno kapitāla daļu skaits, uz kurām jāparakstās Komisijai | 0 | 95 | 90 | 89 | Kumulatīvs kapitāla daļu skaits, uz kurām parakstījusies Komisija | 600 | 695 | 785 | 874 | Paredzētā gada dividende par kapitāla daļu (EUR) | 10 299 | 8 014 | 8 197 | 8 8534 | Paredzētā dividenžu summa, kas jāsaņem Komisijai nākamajā gadā (EUR) | 6 179 400 | 5 569 730 | 6 434 645 | 7 458 716 | *) Dividendes, kas attiecas uz n. finanšu gadu, izmaksā n+1. gada maijā/jūnijā. Vispārējā ietekme uz Kopienas budžetu Lai saglabātu Kopienas līdzdalību aptuveni 30 % apmērā, Komisija iegādātos līdz 300 EIF jauno kapitāla daļu. Gada maksājumus veiks laikā no 2007. līdz 2010. gadam saskaņā ar Finanšu regulas 76. panta 3. punktu. Papildus gada budžeta piešķīrumam 25 miljonu apmērā Komisija ierosina laikā no 2007. līdz 2010. gadam izmaksātās dividendes izmantot, lai segtu daļu no kapitāla palielināšanas izmaksām. Dividendes izmaksā tūlīt pēc tam, kad EIF kopsapulce ir akceptējusi dividenžu sadalījumu. Vienlaicīgi pēc kopsapulces lēmuma pieņemšanas kapitāla daļu īpašnieki tiktu aicināti parakstīties uz jaunajām kapitāla daļām, un EIF pieprasītu apmaksāt jaunās parakstītās kapitāla daļas. Saskaņā ar Finanšu regulas 18. panta 2. punktu Komisija izmantotu saņemtās dividendes kapitāla palielināšanas izmaksu daļējai segšanai. Katru gadu laika posmā no 2007. līdz 2009. gadam saņemto dividenžu pārsnieguma summas, kas nebūs vajadzīgas kapitāla palielināšanas izmaksu segšanai, pārcels uz nākamo gadu. Ja 2010. gadā dividenžu summas pārsniegs kapitāla palielināšanas izmaksu segšanai nepieciešamās summas, šīs pārsnieguma summas atmaksās Kopienas budžetā. Papildu ietekme būtu tāda, ka saistību un maksājumu summas lielākas būtu sākuma posmā, t.i., iespējams, ka 2010. gadā budžeta saistībām un maksājumiem vajadzīgās summas varētu būt ievērojami mazākas. [1] Eiropas Atjaunošanas programma ( European Recovery Programme ) [2] OV L 173, 7.7.1994., 12. lpp. [3] OV C , , . lpp. [4] OV C , , . lpp. [5] OV L 173, 7.7.1994., 1. lpp. Statūti, kuros grozījumus 2000. gada 19. jūnijā veikusi Eiropas Investīciju fonda kopsapulce (OV C 225, 10.8.2001., 2. lpp.). [6] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [7] Diferencētas apropriācijas [8] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā. [9] Izdevumi, kas ietverti xx. sadaļas xx 01 04. pantā. [10] Izdevumi, kas ietverti xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 04. pantu vai xx 01 05. pantu. [11] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [12] Izmaksas, kas NAV ietvertas pamatsummā.