LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 10.11.2005 
COM(2005) 551 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
KOPIENAS LISABONAS PROGRAMMAS ĪSTENOŠANA 
MŪSDIENĪGA MVU POLITIKA IZAUGSMES UN NODARBIN ĀTĪBAS 
VEICINĀŠANAI 
 
LV 2   LV SATURS 
1. Ievads ...................................................................................................................... ..... 3 
2. Jauns impulss MVU politikai....................................................................................... 3 3. Īpašie pasākumi............................................................................................................ 5 
3.1. Uz ņēmējdarbības un iema ņu veicināšana .................................................................... 5 
3.2. MVU pieejas tirgum uzlabošana.................................................................................. 6 3.3. Birokr ātisko šķēršļu pārvarēšana ................................................................................. 7 
3.4. MVU izaugsmes potenci āla uzlabošana ...................................................................... 8 
3.5. Dialoga un konsult āciju ar MVU ieinteres ētājām pusēm stiprināšana ........................ 9 
4. Secin ājumi.................................................................................................................. 10 
 
LV 3   LV KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
KOPIENAS LISABONAS PROGRAMMAS ĪSTENOŠANA 
MŪSDIENĪGA MVU POLITIKA IZAUGSMES UN NODARBIN ĀTĪBAS 
VEICINĀŠANAI 
1. I EVADS  
Mazie un vid ējie uzņēmumi (MVU), kam p ēc definīcijas ir maz āk nekā 
250 darbinieku1, aizņem lielu Eiropas ekonomikas da ļu: ES to ir apm ēram 
23 miljoni, tie nodrošina apm ēram 75 miljonus darba vietu un tie ir 99 % no visiem 
uzņēmumiem. MVU ir noz īmīga Eiropas r ūpniecības daļa, tā nav mazsvar īga, jo 
dažās nozarēs, piemēram, tekstilr ūpniecībā, celtniecībā vai mēbeļu ražošan ā tie dod 
līdz 80 % nodarbin ātības. MVU ir noz īmīgs uzņēmējdarbības iema ņu, radošas 
pieejas avots un dod savu ieguld ījumu ekonomikas un soci ālajā saliedētībā. 
Jaunā Izaugsmes un nodarbin ātības partner ība īpaši uzver vajadz ību uzlabot 
uzņēmējdarbības vidi, ņem vērā MVU rūpes un nodrošina tos ar pien ācīgu atbalstu. 
Tiešām, MVU ir neatvietojami nodrošinot sp ēcīgāku, ilgstoš āku izaugsmi un vair āk 
un labākas darba vietas. Bez tam, lai atdz īvinātu ekonomiku, Eiropai vajag vair āk 
cilvēku, kas v ēlas kļūt par uzņēmējiem, tāpēc ir svarīgi veicināt uzņēmējdarbības 
kultūru. 
Tādēļ MVU labv ēlīga politika gan Kopienas, gan dal ībvalstu līmenī kļūst arvien 
nozīmīgāka, lai atrais ītu ES potenci ālu. Šo iemeslu d ēļ Komisija str ādā, lai notur ētu 
MVU politikas darba k ārtībā un piedāvā MVU politik ā sākt jaunu posmu, ko īstenos, 
cieši sadarbojoties ar dal ībvalstīm. Šis pazi ņojums rada saskan īgu sistēmu starp 
dažādiem uzņēmumu politikas instrumentiem, un t ā mērķis ir īstenot principu 
„vispirms j ādomā par maz ākajiem” vis ā ES politik ā. Tas izgaismo liel ākās 
problēmas, ar kādām MVU ikdien ā sastopas, pied āvā jaunas akcijas, kas nostiprin ātu 
to spējas noturēties tirgū, augt un rad īt darba vietas, un jaunus veidus, k ā veicināt 
dialogu un konsult ācijas starp ieinteres ētajām pusēm. To darot, t ā skaidri atbalsta 
Lisabonas Integr ētās pamatnost ādnes2 un Kopienas Lisabonas Programmu3. 
2. J AUNS IMPULSS MVU  POLITIKAI  
Šis paziņojums izvirza vair ākus mērķus un akcijas, kas nor āda, kā veikt Kopienas 
Lisabonas Programmas pas ākumus MVU lab ā. Īpaši tas dod nor ādījumus, kā ieviest 
Lisabonas Integr ētās pamatnost ādnes tā, lai tās kalpotu MVU. Ac īmredzami t ādi ir 
14. un 15. nor ādījums, kuri attiecas uz lab āku reglament āciju un augst āku 
                                                 
1 Sk. Komisijas ieteikumus 2003/361/EK 
2 Padomes Ieteikumi 2005/601/EK par dal ībvalstu ekonomisk ās politikas galvenaj ām pamatnost ādnēm. 
3 Komisijas pazi ņojums: Kop īgi pasākumi izaugsmes un nodarbin ātības sekmēšanai: Kopienas Lisabonas 
programma, KOM (2005) 330. 
 
LV 4   LV uzņēmējdarbības kultūru un vidi ar liel āku konkurenci un atbalstu MVU. Tie īpaši 
palīdzēs īstenot valstu reformu programmas, ko dal ībvalstis ir ap ņēmušās īstenot. 
Tiešām, jaunās MVU politikas pan ākumi galvenok ārt ir atkar īgi no dal ībvalstu 
rīcības, jo to p ārziņā paliek uz ņēmumu politika, kam ēr Kopienas politisk ā sistēma 
sniedz atbalstu un papildina to centienus. 
Paziņojums rada MVU pas ākumu politikas sist ēmu un integr ē esošos uz ņēmumu 
politikas instrumentu m ērķus, īpaši Eiropas Mazo uz ņēmumu hartu un 
Uzņēmējdarbības darba pl ānu, lai izveidotu siner ģijas un veicin ātu Eiropas MVU 
politikās pieejas p ārredzamību. Jo īpaši Hartas zi ņojumu saska ņošana jaunaj ā 
Lisabonas p ārvaldes cikl ā palielinās redzam ību un saska ņotību starp daž ādām 
akcijām par labu MVU. Tas ar ī dod savu ieguld ījumu siner ģiju uzlabošan ā starp 
mikroekonomikas reform ām, kas jāveic, piem ēram, lai padar ītu Eiropu vair āk radošu 
un invest īcijām un darbam pievilc īgāku. MVU politika p ēc savas dabas ir 
transversāla un aicina stiprin āt MVU dimensijas vis ā Kopienas politikas spektr ā. 
Piemēram, MVU jaut ājumi atspogu ļosies pazi ņojuma „Ce ļā uz vairāk integrētu 
pieeju rūpniecības politikai” p ārbaudē4. 
Jaunā pieeja pamatojas uz visaptverošu  izpratni par MVU lomu sabiedr ībā, uzsverot 
to kā ekonomisk ās un sociālās kohēzijas nozīmīga faktora lomu viet ējā un reģionālā 
līmenī. Pie tam vairums MVU ir uz ņēmušies komp ānijas soci ālo atbildību, kas ļauj 
tiem uzlabot savu darb ību un konkur ētspēju, tajā pašā laikā labvēlīgi ietekm ējot 
vietējo sabiedr ību un vidi.  Lieliem uz ņēmumiem ar ī ir pienākumi pret MVU k ā 
apakšuzņēmējiem, piem ēram, autor ūpniecībā. Komisija saist īsies ar uz ņēmumiem, 
lai veicin ātu ES programmas un virz ītu MVU reakciju uz politikas veidot ājiem. 
Kopienas uz ņēmumu atbalsta t īkliem, piem ēram, Eiropas Inform ācijas centriem, ir 
svarīga loma MVU politikas veiksm īgā īstenošanā. 
MVU ir ļoti dažādi: daži mekl ē ātru izaugsmi un liel āku tirgu, citi str ādā tikai viet ējā 
vai reģionālā tirgū. Tā kā šī dažādība ir jāatspoguļo politikā, tad jaun ā pieeja ietver 
iniciatīvas un akcijas, kas atrais ītu visu veidu uz ņēmumu pilnu potenci ālu, sākot no 
iesācējiem un ātras izaugsmes „gazel ēm” līdz tradicion āliem uzņēmumiem, ieskaitot 
amatniecības jomu, mikrouz ņēmumus, soci āli ekonomiskos uz ņēmumus un ģimenes 
MVU. 
Ekonomikas strukt ūras izmai ņas divās pēdējās desmitgad ēs ir radījušas jaunas 
iespējas MVU, kas bieži ir elast īgi, spējīgi pielāgoties un dinamiski uz ņēmumi. 
Salīdzinot ar lieliem uz ņēmumiem, tiem ir priekšroc ības tirgū ar nišām, ģeogrāfiski 
ierobežotā tirgū, vai ražojot nelielu partiju vai specializ ētas preces. Tom ēr MVU, 
salīdzinot ar lielajiem uz ņēmumiem, nesam ērīgi cieš no likumu un administrat īvās 
slodzes. Konkurences palielin āšanās līdz ar tādām tirgus nepiln ībām kā ierobežota 
pieeja finans ēm, pētījumiem, jaunumiem, t īkliem un pieg ādes ķēdēm arī var kavēt to 
izaugsmi. MVU bieži ir jut īgi pret strauj ām ekonomikas izmai ņām un konkurences 
spiedienu. V ēl vairāk, uzņēmēji lielākoties ir nepietiekoši inform ēti par viņiem 
domātām konsult ācijām un atbalsta pas ākumiem, īpaši Eiropas l īmenī. 
                                                 
4 Komisijas pazi ņojums: Lisabonas programmas ieviešana: Politika ES ražošanas stiprin āšanai – virzoties 
uz saskaņotu rūpniecības politiku, KOM (2005) 474. 
 
LV 5   LV Atbalstu MVU  sniegs Kopienas programmas uz ņēmumiem, t. i., Uz ņēmumu un 
uzņēmējdarbības daudzgad īgā programma un gaid āmā Konkurētspējas un inov ācijas 
pamatprogramma ( CIP). Tomēr, tā kā MVU politika bieži tiek saprasta k ā vietējā un 
reģionālā līmenī saņemtais un sniegtais atbalsts, tad j āizmanto ar ī citi svar īgi 
finansēšanas avoti, k ā kohēzijas politikas fondi. 
Struktūrfondiem  ir liela loma uz ņēmējdarbības un iema ņu veicināšanā un MVU 
izaugsmes potenci āla uzlabošan ā, piemēram, atbalstot MVU tehnolo ģisko attīstību, 
nodrošinot uz ņēmējdarbības atbalsta dienestus, nostiprinot MVU sadarb ību. 
Struktūrfondi laika posm ā no 2000. l īdz 2006. gadam ir devuši MVU apm ēram 
21 miljardu EUR, un koh ēzijas Strat ēģisko pamatnost ādņu projektā ieteiktās norādes 
apliecina šo ap ņemšanos5. MVU aspekti attiecas ar ī uz jauno lauku att īstības politiku, 
jo atbalsts b ūs pieejams mikrouz ņēmumu rad īšanai, lai daž ādotu lauku ekonomiku6. 
3. ĪPAŠIE PAS ĀKUMI  
3.1. Uz ņēmējdarbības un iema ņu veicināšana 
ES neizmanto piln ībā savu uz ņēmējdarbības potenci ālu un nerada pietiekoši 
jaunu uzņēmumu. V ēl ir pārāk daudz tādu faktoru k ā līdzsvara tr ūkums starp risku un 
atalgojumu, v āja sociālā nodrošin āšana, nezi ņa par to, ko īsti uzņēmēji dara, — tie 
nosver svaru kausus par labu darbinieka statusam, nevis k ļūšanai par pašnodarbin āto. 
Komisija pastiprin ās pūles, lai palielin ātu sabiedr ības atzinību uzņēmējiem, veicin ātu 
lielāku izpratni par uz ņēmēja karjeru, sekm ētu uzņēmēja domāšanas veidu, k ā arī 
veicinātu uzņēmējdarbību ar atbild ības izjūtu. Uzņēmējdarbības un izgl ītības lomas 
arvien pieaugošo noz īmi Komisija uzsv ērs gaidāmajā Paziņojumā par šo svar īgo 
jomu. Taj ā pašā laikā struktūrfondi tieši atbalst īs uzņēmējdarbības veicin āšanu, 
investējot tādās darbībās kā uzņēmējdarbības konsult āciju pakalpojumu un kop īgu 
pakalpojumu uz ņēmumiem loka un kvalit ātes uzlabošana. P ēdējais, bet ne maz āk 
svarīgais, — vairumam dal ībvalstu b ūtu lietderīgi veikt pas ākumus, lai samazin ātu 
izdevumus un laika pat ēriņu, kas vajadz īgi jauna uz ņēmuma izveidošanai. 
Komisija stiprin ās atbalstu pas ākumiem, kas samazina uz ņēmējdarbībai 
neatņemami rakstur īgo riska nastu . Tā veiks pas ākumus, lai nov ērstu 
uzņēmējdarbības neizdošan ās negatīvo ietekmi un izp ētītu iespējas uzlabot soci ālās 
nodrošināšanas shēmas un bankrota proced ūras. Piemēram, Komisija ir s ākusi īstenot 
eksperiment ālu projektu, lai uzlabotu zin āšanu un pamatiema ņu nodošanu, kuras ir 
būtiskas uzņēmuma sekm īgai nodošanai . Bez tam Komisija pl āno arī īpašu 
Paziņojumu par uz ņēmumu nodošanu, lai izceltu t ās izšķirošo lomu, lai ES saglab ātu 
miljoniem darba vietu. 
Lai samazin ātu iemaņu trūkumu,  visiem partneriem un īpaši uzņēmumiem j ābūt 
iesaistītiem apm ācību kursu un metodolo ģiju attīstībā un defin ēšanā. Komisija 
uzskata, ka dal ībvalstīm jāpārskata sava izgl ītības un apm ācību politika, lai padar ītu 
to atsaucīgāku notiekošaj ām un sagaid āmajām izmaiņām darba tirg ū. Valstu papildu 
mūžizglītības stratēģija, kas j āizveido l īdz 2006. gadam „Izgl ītības un m ācību 
programmas 2010. gadam” ietvaros, un Kopienas r īcības programma m ūžizglītības 
                                                 
5 KOM (2005) 299. 
6 KOM (2005) 304. 
 
LV 6   LV jomā atvieglos MVU darbinieku piem ērošanos darba tirgus vajadz ībām un veicin ās 
uzņēmējdarbības iemaņas, ieskaitot „riska uz ņemšanos” visos izgl ītības un apm ācību 
līmeņos. Bez tam Komisija finans ē pasākumus, kas samazina iema ņu trūkumu, 
uzlabojot uz ņēmējdarbības apm ācības un m ūžizglītību Eiropas Soci ālā fonda 
ietvaros. 
Komisija cieši sadarbojas ar valstu iest ādēm, lai piev ērstos tām jomām, kur vēl nav 
pietiekoši apmierin ātas uzņēmēju sieviešu  vajadzības, īpaši piek ļuve finanšu un 
uzņēmējdarbības tīkliem. Run ājot par tādiem uzņēmējiem  kā jauni cilv ēki, veci 
strādnieki vai etnisko minorit āšu pārstāvji, Komisija turpin ās veicināt tīklu radīšanu 
starp politikas veidot ājiem, lai identific ētu un veicin ātu labu praksi, pal īdzot tiem. . 
3.2. MVU pieejas tirgum uzlabošana 
MVU nevar g ūt visu labumu no iesp ējām, ko dod iekšējais tirgus , lielākoties tādēļ, 
ka trūkst inform ācijas par uz ņēmējdarbības iespējām, par sp īti Komisijas un 
dalībvalstu ilgaj ām pūlēm atvieglot p ārrobežu darb ības ES. Īpaši MVU ne vienm ēr 
zina par iesp ējām, ko pied āvā valsts iepirkuma  tirgus, tiem ir ierobežoti resursi, lai 
piedalītos standartiz ācijas  procesā vai lai izmantotu intelektu ālā īpašuma ties ības 
(IĪT), un tiem ir gr ūti izpildīt sarežģīto un dažādo nodokļu sistēmu prasības. MVU ir 
jāiedrošina iziet starptautiskaj ā arēnā, jo parasti tas dod lab āku konkur ētspēju un 
veicina uz ņēmuma izaugsmi un raž īgumu. 
Komisija uzsver, ka j āpastiprina p ūles pabeigt iekšējo tirgu , un aicina dal ībvalstis 
darboties l īdzi šā kopīgā mērķa sasniegšanai. Komisija uzs āks jaunu iniciat īvu, kas 
pētīs, kā valsts politika var pal īdzēt MVU g ūt vairāk labuma no Eiropas tirgus. 
Paralēli Komisija turpin ās strādāt pie ES uz ņēmuma juridisk ā noformējuma, kas 
motivēs MVU veidot p ārrobežu partnerattiec ības. 
Valsts iepirkuma  līgumu summas sniedzas p āri par 1,5 triljoniem EUR jeb 16 % no 
ES IKP7. Jaunās valsts iepirkuma direkt īvas īstenošana, kas j āizdara līdz 2006. gada 
31. janvārim, moderniz ēs un vienk āršos piešķiršanas proced ūras, īpaši atbalstot e-
iepirkumu un at ļaujot „za ļo” valsts iepirkumu. Paredzams, ka tas n āks par labu 
MVU, ieskaitot ekolo ģiski jaunradošos MVU, kuri ieg ūs no jaunās videi draudz īgās 
iepirkuma politikas. 
Komisija str ādā, lai veicin ātu MVU dal ību standartiz ācijā un lai uzlabotu MVU 
zināšanas par standartiem. V ēl ir iespējas plašākiem ilgtermi ņa pasākumiem, lai 
nodrošinātu, ka standartiz ācijas proces ā MVU intereses piln ībā ir ņemtas vērā un ka 
tie regulāri saņem īsu un saprotamu inform āciju par jaunajiem standartiem. Tas ir 
jautājums, ar kuru dal ībvalstīm būtu jāstrādā, atceroties, ka standartu att īstība izriet 
no Eiropas l īmeņa diskusij ām, kam pamat ā ir valstu nost āja. 
Lai samazin ātu augstos izdevumus nodok ļu saskaņošanai , ar ko parasti ir saist īta 
filiāles vai meitasuz ņēmuma atv ēršana citā dalībvalstī, Komisija gatavojas pied āvāt 
eksperiment ālu projektu par nodok ļu nomaksu sav ā valstī, kas atļautu MVU savu 
ārzemju fili āļu vai meitasuz ņēmumu ar nodokli apliekamo ien ākumu apr ēķināt, 
pamatojoties uz savas valsts likumiem. 
                                                 
7 Zi ņojums par Kopienas produktu un kapit āla tirgu funkcion ēšanu, KOM (2002) 734. 
 
LV 7   LV Komisija gatavojas pied āvāt jaunas iniciat īvas Eiropas Inform ācijas centru (EIC)  
tīklam, lai iedrošin ātu MVU piedal īties uzņēmējdarbības sadarb ības un partneru 
meklēšanas pas ākumos, īpaši pierobežas rajonos. Bez tam tirdzniec ības barjeras ce ļā 
uz ārzemju tirgiem, t ādas kā importa un muitas pras ības, MVU var b ūt nesamērīga 
nasta. Kā daļu no proakt īvā dialoga ar visiem t ās lielākajiem tirdzniec ības partneriem 
gan divpus ējā, gan daudzpus ējā līmenī Komisija turpm āk meklēs iespēju samazin āt 
šķēršļus, kas likti eksport ētājiem no Eiropas, un veicin āt lielāku pieejamību 
starptautiskajiem tirgiem . Pirmkārt tā jāsasniedz, izmantojot drosm īgu stratēģiju 
Dohas att īstības sarunu k ārtā. Citi veidi var ētu būt informācijas sniegšana par tirgu 
un MVU iedrošin āšana slēgt kopuz ņēmuma līgumus ar jaunatt īstības valstu 
uzņēmumiem. 
ES Tirgus piek ļuves strat ēģiju stiprinās, reģistrējot un nov ērtējot ES uz ņēmumu 
izteiktās sūdzības un nodrošinot pien ācīgu lietas uzraudz ību. Komisijai ir ar ī mērķis 
attīstīt MVU politiku un uzlabot uz ņēmējdarbības vidi valst īs ārpus ES, īpaši 
kandidātvalstīs, un Eiropas kaimi ņattiecību politikas partner ēs, sadarbojoties politik ā 
un palīdzības programm ās. 
3.3. Birokr ātisko šķēršļu pārvarēšana 
Kopienas l īmenī Komisija ir nol ēmusi īstenot principu „ vispirms j ādomā par 
mazākajiem ” visā Kopienas politik ā un censties vienk āršot likumus un 
administr āciju. Nosakot piem ērotus vienk āršošanas pas ākumus, jāpievērš uzman ība 
tam, lai nodrošin ātu, ka noteikumi ir proporcion āli sasniedzamajiem m ērķiem, ņemot 
vērā sociālo vidi un ekonomikas aspektus.  
Labāki noteikumi  MVU ir ļoti svarīgi, jo tiem ir ierobežoti resursi un nav 
pietiekošas pieredzes, lai risin ātu bieži sarež ģītos likumu un noteikumu jaut ājumus. 
Ir liecības, ka MVU var neproporcion āli ciest no administrat īvās nastas. Lai uzlabotu 
izaugsmes un att īstības apstākļus, Komisija vienk āršos likumus un noteikumus, k ā 
teikts nesenaj ā Komisijas pazi ņojumā par likumdošanas vides vienk āršošanu8. Tā kā 
vienkāršošana ir dal īta atbildība, tad dal ībvalstīm vajadz ēs to iekļaut savos valsts 
likumos un ES likumus transpon ēt pēc iespējas vienkāršākā veidā. 
Tādēļ Komisija piev ērsīs uzmanību MVU dimensijai, kad agr ā stadijā novērtēs ES 
likumu ietekmi un nodrošin ās, ka MVU vajadz ības ir atbilstoši un sistem ātiski 
ievērotas. Sagatavojot pie ņemt paredz ētos likumus , Komisija p ārliecināsies, ka tie 
netraucē MVU izaugsmi un inov āciju potenci ālu, un sistem ātiski pārbaudīs visas 
iespējas, ieskaitot iz ņēmumus, kur tas nepieciešams. Gan valstu l īmenī, gan ES 
līmenī vienmēr jāpārdomā atbilstoši pas ākumi, lai atvieglotu likumu nastu MVU, un 
var būt lietderīgi ieviest specifiskus noteikumus MVU. Tie var ētu būt garāki pārejas 
posmi, samazin ātas cenas vai vienk āršotas pras ības ziņojumiem, pat iz ņēmumi, vai 
palīdzība, piem ēram, palīdzības dienesti. Piem ēram, pārstrādātais ES farm ācijas 
likums nosaka, ka iev ērojamu izmaksu samazin ājumu, atlaides un speci ālu 
administrat īvu palīdzību saņems MVU, kas izstr ādā zāles. Komisija ar ī nodrošin ās, 
ka MVU ieinteres ētās puses sa ņem pienācīgas konsult ācijas. 
                                                 
8 KOM (2005) 535. 
 
LV 8   LV Komisija piev ērš arvien liel āku uzman ību barjerām, kas attiecas uz administrat īvo 
nastu , kas kavē MVU rad īt jaunas darba vietas un aicina dal ībvalstis steidz īgi izpētīt 
nesenā ziņojuma par viena cilv ēka uzņēmumiem rezult ātus, un īstenot dz īvē tā 
ieteikumus par to, k ā atvieglot darb ā pieņemšanu mazos uz ņēmumos9. 
Dažreiz alternatīvo politikas instrumentu , piemēram, standartu un br īvprātīgu 
vienošanos, lietošana ir j āuzskata par veidu, k ā papildināt un atbalst īt esošo likumu 
īstenošanu. Kad tos gatavo, tad projektu veidošanas proces ā pilnā apjomā jāļauj 
piedalīties MVU p ārstāvjiem. 
Darbs pie likumu vienk āršošanas par MVU dal ību Kopienas programm ās ir centīgi 
jāturpina, samazinot proced ūru sarežģītību, ieskaitot MVU inform ēšanu par esošaj ām 
programm ām un sākot novērtēšanas proced ūru, kas ņem vērā MVU īpatnības. 
Papildus Komisija apsver citus pas ākumus, piem ēram, pirmsnov ērtēšanas proced ūras 
ieviešanu, iedrošinot  MVU konsorciju dal ību, vienk āršojot pras ības MVU 
finansēšanai un izvirzot m ērķus MVU dal ībai. Komisija ar ī nodrošin ās atbilstošu 
rezultātu pārbaudi MVU dal ības ES programm ās veikto pas ākumu regul ārai 
novērtēšanai. 
Gan Komisijai, gan dal ībvalstīm jāpiedalās īpašajās politikas jom ās, lai atvieglotu 
MVU nastu un lab āk izzinātu to īpašās vajadzības. Komisija pl āno pārstrādāt un 
vienkāršot dažādos l ikumus par valsts atbalstu  un ar elast īgāku pieeju MVU 
atbalstam iedrošin āt risku. Īpaši tiks p ārstrādāti likumi par valsts atbalstu, lai 
veicinātu MVU radošo pieeju, kas ir svar īgs elements. 
Komisija ir public ējusi Padomes Direkt īvas10 priekšlikumu, lai ieviestu vienotu 
EUR 100 000 gada apgroz ījuma slieksni atbr īvojumam no PVN un PVN vienas 
pieturas sist ēmu, lai vienk āršotu PVN saist ības un iedrošin ātu MVU palielin āt 
tirdzniecību ES valst īs. Komisija pieprasa š īs Direktīvas ātru pieņemšanu. Bez tam 
dalībvalstis tiek aicin ātas atjaunot tiešo nodok ļu iekasēšanu , lai MVU samazin ātu 
nevajadzīgo nastu. Beidzot, tas nor ādīs uz labu praksi dal ībvalstīs jautājumā par 
nodokļiem no nesadal ītās peļņas, kas var stiprin āt MVU līdztiesības pozīcijas. 
3.4. MVU izaugsmes potenci āla uzlabošana 
ES pievēršas pastāvīgām un labi zin āmām tirgus nepiln ībām, kas ierobežo MVU 
pieeju finans ējumam, p ētījumiem, jaunievedumiem un inform ācijas un sakaru 
tehnoloģijām (ICT) un kavē to izaugsmes potenci ālu. Šīm aktivitātēm ir regul ējošs 
iespaids, t ās jāpastiprina un j āattīsta, lai atbilstu daž ādu uzņēmumu veidu 
mainīgajām vajadzībām. 
Finansējums  ir izšķirošs ieguld ījums MVU rad īšanai, paplašin āšanai un att īstībai. 
Komisija ir ierosin ājusi ievērojami palielin āt MVU esošo finansiālo atbalstu 
Konkurētspējas un inov ācijas programm ā (CIP). Paplašin āšanas veicin āšanai ir 
izveidots jauns riska kapit āla instruments, kas m ērķēts īpaši uz MVU inov ācijām un 
izaugsmi. Banku aizdevumu portfe ļa nodrošin āšanas instruments atbr īvos lielāku 
aizdošanas sp ēju, lai att īstītu tuvfinans ējumu tradicion ālākiem uz ņēmumiem. 
Komisija iesniegs paziņojumu par Eiropas veidu, k ā finansēt izaugsmi , lai radītu 
                                                 
9 http://europa.eu.int/comm/enterprise/entrepren eurship/support_measures/first_emp/index.htm  
10 KOM(2004) 728 gal īgais, 29.10.2004. 
 
LV 9   LV spēcīgāku sinerģiju starp dal ībvalstīm un finanšu kopienu, lai no ņemtu palikušos 
šķēršļus ceļā uz finansi ālo pakalpojumu iekš ējo tirgu, k ā arī lai identific ētu 
iedarbīgas un efekt īvas valsts–priv ātpersonas partnerattiec ības, kas sp ētu pārvarēt 
tirgus nepiln ības. 
Nepārtraukta atjaunošan ās ir svarīga sastāvdaļa uzņēmumu notur īgā attīstībā11. 
Tomēr par spīti nozīmīgajam ieguld ījumam inov ācijā, MVU bieži sastopas ar 
grūtībām, izmantojot inov āciju un pētījumu rezult ātus un labi izmantojot intelektu ālā 
īpašuma ties ības (IĪT). ES ir uzst ādījusi mērķi stiprināt MVU inov āciju un pētījumu 
spējas un palielin āt tehnoloģiju nodošanas  apjomu uz tiem, vienlaikus atz īstot, ka 
visu tipu MVU var g ūt labumu no tehnolo ģiskā progresa. T ādēļ Komisija mekl ēs 
iespējas paplašin āt MVU dal ību Eiropas iniciat īvā INNOVA un, izmantojot 
Kopienas uz ņēmējdarbības atbalsta t īklus, sniegt īpašu atbalstu MVU intelektu ālā 
īpašuma aizsardz ības jomā. Palīdzības programma saska ņai ar vidi  atbalsta 
inovācijas MVU, vienlaikus uz labojot to vides aizsardz ības pasākumus. 
Ieguldījumi MVU izaugsmes potenci ālā ir arī viens no galvenajiem elementiem 
jaunajā kohēzijas politik ā. Stratēģiskās pamatnost ādnes izvirza vair ākas aktivit ātes, 
kas vērstas uz MVU izaugsmi, ieskaitot MVU un potenci ālo uzņēmēju uzlabotu 
piekļūšanu finans ējumam, atvieglojot tehnolo ģiju tālāknodošanu un invest ēšanu 
izcilības centros, kas saista MVU ar p ētniecības un tehnolo ģiskajām iestādēm. 
Komisija uzskata, ka ir b ūtiski visiem sp ēkiem censties vienk āršot likumus un 
procedūras, lai veicinātu MVU dal ību 7. pamatprogramm ā un turpin ātu stingri 
uzraudzīt progresu šaj ā jomā. Komisija turpin ās veikt pas ākumus, lai iedrošin ātu un 
atvieglotu MVU dal ību gan sadarb ības projektos daž ādās tematiskaj ās nozarēs, gan 
īpašās akcijās, kas dom ātas MVU un tos p ārstāvošajām organiz ācijām. 
Informācijas un sakaru tehnolo ģiju (ICT), e-m ācību un e-uz ņēmējdarbības 
veicināšana un uzs ākšana ir MVU konkur ētspējas uzlabošanas pamatelements. 
Komisija turpin ās atbalstīt tīklu veidošanu starp politikas veidot ājiem šajā jomā, 
izmantojot MVU e-Uzņēmējdarbības atbalsta t īklu. Tā turpinās atbalstīt labas 
prakses apmai ņu un izplat īšanu, atbalst īs MVU konsultantu apm ācības un veicin ās 
sadarbību starp inform ācijas un sakaru tehnolo ģiju piegādātājiem un MVU. Papildus 
Konkurētspējas un inov ācijas programma atbalst īs inform ācijas un sakaru 
tehnoloģiju risinājumus MVU vajadz ībām. 
Beidzot, Komisija paredz uzlabot zin āšanas par Eiropas MVU un veikt to darb ības 
analīzi, lai varētu stiprināt to konkur ētspēju. Tā uzlabos esošos instrumentus, t ādus 
kā Eiropas MVU nov ērošanas centru , lai analiz ētu ekonomikas datus un izpratni 
par MVU, lai var ētu plašāk aprakstīt to veikumu un raksturojumu, neuzliekot MVU 
nekādu tiešu administrat īvu nastu.  
3.5. Dialoga un konsult āciju ar MVU ieinteres ētājām pusēm stiprin āšana 
MVU ir slikti inform ēti par ES un t ās aktivitātēm un reiz ēm kritiski noska ņoti par to 
ietekmi uz uz ņēmējdarbību. Bieži tie piln ībā neaptver ES dot ās iespējas. Eiropas 
                                                 
11 Sk. Komisijas pazi ņojums: Kopienas Lisabonas programmas ieviešana: P ētniecības un inov ācijas 
sekmēšana — ieguld ījums izaugsmei un nodarbin ātībai: Kopēja nostāja, KOM(2005) 488 gal īgais 
12.10.2005. 
 
LV 10   LV iestādēm arī jāuzlabo sp ēja uzklaus īt MVU probl ēmas un kop ā ar dalībvalstīm 
veicināt uzņēmējdarbības pozit īvu tēlu. Mazinot inform ācijas nepiln ības starp 
Eiropas iest ādēm un uzņēmumiem, īpaši MVU, ir svar īgi piesaist īt pilsoņus Eiropas 
projektam12. 
Komisija veicin ās regulārākus un lab āk izveidotus di alogus un konsult ācijas ar 
ieinteresētajām pusēm. Tā centīsies pilnīgāk atspogu ļot iesaistīto aprindu daž ādību, 
no Eiropas uz ņēmējdarbības organiz ācijām līdz valsts un viet ējām atbalsta 
organizācijām, mazās uzņēmējdarbības padomdev ējiem un zin āmā mērā ar pašiem 
MVU. Komisija un īpaši tās MVU sūtnis plaši konsult ējas ar attiec īgajām 
ieinteresētajām pusēm, lai nodrošin ātu, ka, politiku veidojot, vi ņu problēmas tiek 
ņemtas vērā. 
Atzīstot uzņēmējdarbības organiz āciju centr ālo lomu atsauksmju novad īšanā no 
MVU līdz Eiropas iest ādēm, Komisija pl āno radīt ātri un ērti lietojamu 
konsultāciju meh ānismu  („MVU vad ības centru”), kas ļaus caur Eiropas 
Informācijas centra t īklu saņemt MVU uzskatus par politikas veidošanas īpašām 
jomām. Papildus tam Komisija pašlaik izskata Interakt īvās politikas veidošanas 
iniciatīvu un ierosin ās veidus, k ā uzlabot atsauksmju sa ņemšanas meh ānismu, kas 
atvieglos MVU probl ēmu identifik āciju ES likumos. P ēdējais, bet ne maz āk svarīgais 
— Komisija tikko public ējusi ziņojumu par konsult ācijām ar ieinteres ētajām pusēm 
valstu un re ģionu līmenī un sniedz konkr ētus priekšlikumus, k ā uzlabot konsult āciju 
mehānismus. 
Galvenā prioritāte būs uzņēmējdarbības veicin āšana un MVU t ēla veidošana . 
Komisija piev ērsīs uzmanību sakariem ar daž ādām ieinteres ētajām grupām, ieskaitot 
reģionu līmenī. Tajā pašā laikā daudzas m ērķtiecīgas akcijas b ūs veltītas sabiedr ības 
uzskatu par Eiropas uz ņēmējiem uzlabošanai, par ādot veiksm īgas uzņēmējdarbības 
praksi. Jauna sh ēma „Eiropas uz ņēmumu balva” tiks uzs ākta 2005. gada beig ās. Tā 
identificēs veiksmīgu politiku, veicin ās uzņēmējdarbību un MVU re ģionu līmenī un 
atvieglos labas prakses apmai ņu šajā jomā. 
Beidzot, Komisija v eicinās sadarb ību starp dal ībvalstīm un cit ām 
ieinteresētajām pusēm. Tā stiprinās tīklu veidošanu ar valstu vald ībām par MVU 
jautājumiem, k ā arī regulārāk rīkos tikšan ās ar uzņēmējdarbības organiz ācijām, lai 
apspriestu politikas jaut ājumus. Lai nodrošin ātu ieinteres ēto grupu plašu 
piedalīšanos, Komisija organiz ēs ikgadēju augsta l īmeņa konferenci, kur apl ūkos 
sasniegto progresu š ā paziņojuma īstenošanā un apspried īs turpmāko rīcību. Papildus 
Komisija veicin ās MVU piedal īšanos augsta l īmeņa grupās, apaļā galda san āksmēs 
un citos atbilstošos forumos un 2006. gad ā organizēs konferenci amatniec ības 
uzņēmumiem. 
4. S ECINĀJUMI  
Šis paziņojums iez īmē jaunu sākumu pragmatisk ākai, visaptverošai un ietverošai ES 
politikai, kas atbalsta MVU. Tas iez īmē galveno lomu, kas MVU ir Partnerattiec ībās 
izaugsmei un nodarbin ātībai. Komisija, pamatojoties uz piln īgākiem Kopienas 
                                                 
12 Sk. 2005. gada j ūlija Rīcības plānu Eiropas Komisijas sazi ņas ar Eiropas pilso ņiem uzlabošanai 
(SEK(2005) 985) 
 
LV 11   LV politikas instrumentiem, uzlabotu siner ģiju starp politikas jom ām un patiesu 
partnerību starp ES un dal ībvalstu akcij ām, ir sagatavojusi ce ļu stratēģiskai pieejai, 
lai padarītu MVU konkur ētspējīgākus. 
Svarīgs mērķis ir ES un valstu l īmenī panākt izmaiņas politikas veidot āju un 
sabiedrības attieksm ē pret MVU un uz ņēmējiem. Tieš ām lai tā būtu sekmīga, tad 
MVU politikai vajag saska ņot miljoniem Eiropas uz ņēmēju gaidas daž āda spektra 
politikā. Paziņojumā pievērsta uzman ība milzīgajam MVU neizmantotajam 
izaugsmes un nodarbin ātības potenci ālam, un tas iesaka veidus, k ā vienkāršot 
likumus un noteikumus, veicin āt uzņēmējdarbības kultūru un palīdzēt MVU piek ļūt 
inovācijām, finans ēm, apmācībām, un pēdējais, bet ne maz āk svarīgais, — Eiropas 
un starptautiskajam tirgum. Beidzo t, uzlaboti sakari un konsult ācijas starp 
ieinteresētajām pusēm iet roku rok ā ar jauno MVU politiku. 
Šajā paziņojumā izvirzīto mērķu sasniegšana ietver visu attiec īgo darbojošos personu 
pilnīgu mobiliz āciju un iesaist īšanos individu ālā un sabiedr ības, reģionālā, valsts un 
Eiropas l īmenī. Komisija r ūpīgi sekos MVU darba uzlabošanai ekonomik ā, par 
prioritāti uzskatīs MVU politikas koordin ācijas stiprin āšanu ES l īmenī un starp 
dalībvalstīm un izmantos Kopienas instrumentus un programmas, lai īstenotu MVU 
konkurētspējas atbalsta akcijas.