2.Komisija Savienības finanšu iemaksu Somijai dara pieejamu pa daļām saskaņā ar pielikumu. 271 094 341 EUR tiek darīti pieejami kā priekšfinansējuma maksājums, kas atbilst 13 % no finanšu iemaksas. Priekšfinansējumu un daļas Komisija var izmaksāt vienā vai vairākos maksājumos. Maksājuma lielums ir atkarīgs no finansējuma pieejamības.

1.Savienība Somijai neatmaksājama atbalsta veidā dara pieejamu finanšu iemaksu, kuras summa ir 2 085 341 084 EUR. Tiek darīti pieejami 1 660 743 618 EUR, par kuriem juridiskas saistības ir jāuzņemas līdz 2022. gada 31. decembrim. Ja Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktā paredzētajā atjaunināšanā Somijai aprēķinātā atjauninātā maksimālā finanšu iemaksa ir vienāda ar 2 085 341 084 EUR vai pārsniedz to, tiek darīti pieejami vēl 424 597 466 EUR, par kuriem juridiskas saistības ir jāuzņemas no 2023. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim. Ja Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktā paredzētajā atjaunināšanā Somijai aprēķinātā atjauninātā maksimālā finanšu iemaksa ir mazāka par 2 085 341 084 EUR, saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 20. panta 8. punktā noteikto procedūru tiek darīta pieejama summa, kas atbilst starpībai starp atjaunināto maksimālo finanšu iemaksu un summu 1 660 743 618 EUR apmērā, par kuru juridiskas saistības ir jāuzņemas no 2023. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim.

(43)Finanšu ministrijai būtu jānodrošina, ka ir izpildīti no Regulas (ES) 2021/241 izrietošie kontroles un revīzijas pienākumi. Kontroles un revīzijas funkcija ietver skaidru un atbilstīgu uzdevumu nošķiršanu ministrijā. Dalībniekiem, kas ir atbildīgi par kontroli, vajadzētu būt juridiskām pilnvarām un administratīvajai spējai veikt paredzētos uzdevumus un pienākumus. Kopumā kontroles sistēma un citi attiecīgie pasākumi, tostarp jaunas repozitorija sistēmas izveide nolūkā vākt, glabāt un darīt pieejamus datus par galasaņēmējiem, tiek novērtēti kā pienācīgi attiecībā uz korupcijas, krāpšanas un interešu konfliktu novēršanu, atklāšanu un izbeigšanu saistībā ar mehānisma līdzekļu izmantošanu un attiecībā uz to, lai novērstu dubultu finansēšanu saskaņā ar citām Savienības programmām.

(42)Plānā pienācīgā veidā aprakstīta sistēma, kas ieviesta tā īstenošanai, kontrolei un revīzijai. Kontroles un revīzijas sistēmas pamatā ir stabili procesi un struktūra. Daļa no struktūras ir izveidota no jauna. Finanšu ministrijai vajadzētu būt vispārējai atbildībai par plāna īstenošanu, un operatīvos un administratīvos jautājumos tai būtu jāpaļaujas uz citām īstenošanas ministrijām un struktūrām. Tehniskajam sekretariātam, kuram uzdots nodrošināt plāna īstenošanas uzraudzību, būtu jāatbalsta Finanšu ministrija. Uzdevumu sadalījums starp Finanšu ministriju un citām attiecīgajām ministrijām ir skaidrs, un to uzdevumi un pienākumi ir pienācīgi noteikti. Atskaites punktā būtu jānosaka, ka jāstājas spēkā valsts tiesību aktam, ar ko nosaka juridiskās pilnvaras struktūrām, kuras iesaistītas Somijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošanas koordinēšanā, uzraudzībā, kontrolē un revīzijā. Atskaites punktam vajadzētu būt izpildītam pirms pirmā maksājuma pieprasījuma iesniegšanas Komisijai.

(38)Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka saskaņā ar mehānismu sniegtais finansiālais atbalsts tiek paziņots un atzīts saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 34. pantu. Tehnisko atbalstu var pieprasīt no tehniskā atbalsta instrumenta, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/240, lai palīdzētu dalībvalstīm īstenot to atveseļošanas un noturības plānus.

(34)Atveseļošanas un noturības plānā ietvertajam spēcīgajam investīciju atbalstam zaļajai pārejai būtu vēl vairāk jāveicina jauni un inovatīvi mazoglekļa risinājumi ekonomikai. Tam būtu jāpaātrina jauno nozaru izaugsme, vēl vairāk radot ekonomikas izaugsmes iespējas. Gaidāms, ka plāna uzsvars uz investīcijām digitalizācijā daudzās nozarēs palielinās ražīgumu ilgtermiņā. Atveseļošanas un noturības plāna ilgstošo ietekmi var arī pastiprināt, izveidojot sinerģiju starp šo plānu un citām programmām, tostarp tām, ko finansē no kohēzijas politikas fondiem, it īpaši tad, ja būtiski tiktu risinātas teritoriālās problēmas un veicināta līdzsvarota attīstība.

(29)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta f) apakšpunktā un V pielikuma 2.6. punktā, atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi, kas lielā mērā (A reitings) sekmē digitālo pārkārtošanos vai palīdz risināt no minētās pārkārtošanas izrietošās problēmas. Digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi atbilst 27,0 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, kas aprēķināts saskaņā ar minētās regulas VII pielikumā izklāstīto metodiku.

(26)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta e) apakšpunktā un V pielikuma 2.5. punktā, atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi, kas lielā mērā (A reitings) sekmē zaļo pārkārtošanos, tostarp bioloģisko daudzveidību, vai palīdz risināt no minētās pārkārtošanās izrietošās problēmas. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi atbilst 50,1 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, kas aprēķināts saskaņā ar minētās regulas VI pielikumu. Kā paredzēts minētās regulas 17. pantā, atveseļošanas un noturības plāns ir saderīgs ar informāciju, kas iekļauta nacionālajā enerģētikas un klimata plānā 2021.–2030. gadam.

(24)Atveseļošanas un noturības plāns attiecībā uz katru reformu un investīciju nodrošina, ka netiek nodarīts būtisks kaitējums nevienam no sešiem Regulas (ES) 2020/852 17. pantā minētajiem vides mērķiem, kuri ir klimata pārmaiņu mazināšana, pielāgošanās klimata pārmaiņām, ilgtspējīga ūdens un jūras resursu izmantošana un aizsardzība, aprites ekonomika, piesārņojuma novēršana un kontrole un bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana. Somija sniedza pamatojumu saskaņā ar Eiropas Komisijas tehniskajiem norādījumiem “nenodarīt būtisku kaitējumu” (2021/C 58/01) attiecībā uz visiem atveseļošanas un noturības plānā ietvertajiem pasākumiem. Lai izvairītos no būtiska kaitējuma, vajadzības gadījumā Somija ir ierosinājusi riska mazināšanas pasākumus vai pasākumu izstrādē iekļāvusi īpašus elementus, kas būtu jānodrošina, izmantojot attiecīgus atskaites punktus.

(12)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktā un V pielikuma 2.2. punktā, gaidāms, ka atveseļošanas un noturības plāns palīdzēs efektīvi risināt visas tās problēmas vai ievērojamu to problēmu daļu (A reitings), kuras ir nosauktas attiecīgajos Somijai adresētajos ieteikumos, ieskaitot to fiskālos aspektus, vai problēmas, kuras ir konstatētas citos atbilstīgos dokumentos, ko Komisija ir oficiāli pieņēmusi Eiropas pusgada kontekstā.

(6)Īstenojot dalībvalstu atveseļošanas un noturības plānus, visā Savienībā tiks veikti koordinēti pasākumi, kas ietvers reformas un investīcijas. Pateicoties tam, ka pārrobežu un daudzvalstu projekti tiks īstenoti koordinēti un vienlaicīgi, šādas reformas un investīcijas radīs savstarpēji pastiprinošu iedarbību un pozitīvu blakusietekmi visā Savienībā. Tāpēc aptuveni viena trešdaļa no ietekmes, kādu mehānisms atstās uz dalībvalstu izaugsmi un darbvietu radīšanu, būs blakusietekme no citām dalībvalstīm.

EIROPAS KOMISIJA Briselē, 4.10.2021 COM(2021) 624 final PIELIKUMS

dokumentam Priekšlikums Padomes Īstenošanas lēmumam par Somijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu {SWD(2021) 284 final}



PIELIKUMS 1. IEDAĻA. ATVESEĻOŠANAS UN NOTURĪBAS PLĀNĀ PAREDZĒTĀS REFORMAS UN INVESTĪCIJAS 1.Reformu un investīciju apraksts 1. IEDAĻA. Zaļā pārkārtošanās atbalsta ekonomikas pārstrukturēšanu un oglekļa emisiju ziņā neitrālu labklājības sabiedrību A. KOMPONENTS NR. P1C1: ENERGOSISTĒMAS PĀRVEIDE Somija ir izvirzījusi mērķi kļūt par pasaulē pirmo no fosilajiem resursiem brīvu labklājības sabiedrību, līdz 2035. gadam panākot oglekļneitralitāti. Šā Somijas atveseļošanas un noturības plāna komponenta vispārējais mērķis ir palīdzēt sasniegt oglekļa neitralitātes mērķi, veicinot tīras enerģijas tehnoloģiju izmantošanu. Šis Somijas atveseļošanas un noturības plāna komponents ietver investīcijas, kas aptver infrastruktūru, kura vajadzīga atjaunojamo energoresursu enerģijas sadalei, kā arī tīras enerģijas ražošanai. Minētos ieguldījumus papildina enerģētikas nozares reformas, kas vērstas uz ogļu izmantošanas pakāpenisku izbeigšanu enerģijas ražošanā, kā arī enerģijas nodokļu reforma, lai veicinātu tīras enerģijas izmantošanu. Lai atbalstītu atjaunojamo energoresursu enerģiju autonomajā Ālandu reģionā, ir iekļauts atsevišķs ieguldījums. Komponents palīdz īstenot konkrētai valstij adresētos ieteikumus par ieguldījumu koncentrēšanu uz zaļo pārkārtošanos, jo īpaši uz tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu (valsts īpašais ieteikums Nr. 3 2020), kā arī uz ieguldījumu veicināšanu pārejā uz mazoglekļa ekonomiku un enerģētikas pārkārtošanu (valsts īpašais ieteikums Nr. 3 2019). Paredzams, ka neviens pasākums šajā komponentā būtiski nekaitēs vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto pasākumu aprakstu un mazināšanas pasākumus saskaņā ar DNSH tehniskajiem norādījumiem (2021/C58/01). A.1. Neatmaksājamam finansiālajam atbalstam pieteikto reformu un investīciju apraksts 1. reforma (P1C1R1): Līdz 2026. gadam ievērojami samazināt ogļu izmantošanu enerģijā Somijas parlaments 2019. gadā pieņēma Likumu par ogļu enerģijas izmantošanas aizliegumu (406/2019). Šis likums aizliedz izmantot ogles no 2029. gada. Somija cenšas veicināt ogļu izmantošanas izbeigšanu īsākā termiņā un cenšas līdz 2026. gadam samazināt ogļu izmantošanu enerģijas ražošanā par 40 % līdz 80 % salīdzinājumā ar 2019. gadu. Somijas veiktie pasākumi ogļu izmantošanas pakāpeniskai izbeigšanai enerģētikas nozarē ietver jaunu elektroenerģijas un siltuma ražošanas risinājumu integrēšanu energosistēmā, enerģijas pārvadi un ogļu aizstāšanas tehnoloģiju pieejamību. Reformas īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. 2. reforma (P1C1R2): Enerģijas nodokļu reforma, lai ņemtu vērā tehnoloģiju attīstību Reformas mērķis ir mainīt pašreizējo nodokļu uzlikšanu dažādiem enerģijas avotiem. Enerģijas nodokļu tiesību aktu grozījumi (Likums par akcīzes nodokli attiecībā uz elektroenerģiju un dažiem kurināmā veidiem) palīdzēs pakāpeniski pārtraukt fosilā kurināmā izmantošanu, veicinot rūpniecības elektrifikāciju un veicinot ieguldījumus mazoglekļa tehnoloģijās. Reforma arī samazinās elektroenerģijas nodokli rūpniecībai, raktuvēm, lauksaimniecības un datu centriem par vairāk nekā 5 MW līdz 0,05 centiem/kWh, t. i., ES minimālo nodokli, no 0,69 centiem/kWh. Reforma arī pakāpeniski samazinās enerģijas nodokļa atmaksu energoietilpīgām nozarēm līdz 2025. gadam un no 2021. gada 1. janvāra par 2,7 EUR/MWh palielina nodokļus fosilajam kurināmajam, tostarp kūdrai. Pašlaik tiek veikts pētījums par enerģijas aplikšanu ar nodokļiem siltuma ražošanai, kas nav sadedzināšana. Paredzams, ka pētījums būs pamats lēmumiem par turpmākiem pasākumiem nodokļu uzlikšanai enerģētikas nozarē. Paredzams, ka Somija iesniegs tiesību aktu grozījumus, lai nodrošinātu, ka izmaiņas ir spēkā 2022. gada 1. janvārī. Reformas īstenošana bija jāpabeidz līdz 2021. gada 30. jūnijam.

Ieguldījums 1 (P1C1I1): Ieguldījumi enerģētikas infrastruktūrā Investīciju mērķis ir uzlabot pamatnosacījumus, lai piesaistītu ieguldījumus tīrā enerģijā, galveno uzmanību pievēršot energosistēmas integrācijai, enerģijas uzglabāšanai un transportam. Investīcijas atbalsta projektus, kas veicina energoinfrastruktūras būvniecību, ar šādiem mērķiem: I)elektrotīkli un elektroenerģijas pārvades jauda; II)investīcijas energosistēmu integrēšanā un pārpalikuma un siltuma pārpalikuma ražošanā, pārvadē un izmantošanā centralizētās siltumapgādes tīklos; III)mazoglekļa gāzu, tostarp ūdeņraža, biogāzes un biometāna, transportēšana. Atlasi veic saskaņā ar dažādiem kritērijiem, piemēram, to ieguldījumu enerģētikas nozares dekarbonizācijā un to īstenojamību noteiktajā termiņā. Atbalstu piešķir saskaņā ar jaunu valdības dekrētu, kas jāpieņem līdz 2021. gada 31. decembrim. Tā izpaužas kā uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, par kuriem atbild Somijas Ekonomikas un nodarbinātības un uzņēmējdarbības ministrija un kurus organizē vairākos posmos, lai veiktu apjomīgus ieguldījumus. Lai nodrošinātu, ka pasākums atbilst Tehniskajām vadlīnijām “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), atbilstības kritērijos, kas ietverti darba uzdevumā turpmākajiem uzaicinājumiem iesniegt projektus, izslēdz šādu darbību sarakstu: (i) darbības , kas saistītas ar fosilo kurināmo, tostarp pakārtota izmantošana ; (ii) Darbības ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) ietvaros, lai nodrošinātu prognozētās siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas nav zemākas par attiecīgajām līmeņatzīmēm ; (iii) darbības, kas saistītas ar atkritumu poligoniem, sadedzināšanas iekārtām un mehāniski bioloģiskās apstrādes iekārtām ; Un iv) darbības, kurās atkritumu ilgtermiņa apglabāšana var radīt kaitējumu videi. Darba uzdevumā papildus nosaka, ka var atlasīt tikai tās darbības, kas atbilst attiecīgajiem Savienības un valsts tiesību aktiem vides jomā. Atlases kritēriji nodrošina, ka visi projekti palīdz sasniegt klimata pārmaiņu mērķus, kas saistīti ar intervences jomu 033, kurā ir 100 % klimata koeficients saskaņā ar VI pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 12. februāra Regulā (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu . Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. Ieguldījums 2 (P1C1I2): Investīcijas jaunās energotehnoloģijās Ieguldījumu mērķis ir palīdzēt sasniegt Somijas mērķi līdz 2035. gadam panākt oglekļneitralitāti, stimulējot jaunu tīru tehnoloģiju ieviešanu enerģijas ražošanai un izmantošanai. Atbalsts piešķir prioritāti nozarēm, kurās emisiju samazināšana ir sarežģīta un dārga (“grūti dekarbonizējamas nozares”). Investīcijas sniedz atbalstu liela mēroga projektiem demonstrējumu posmā, prioritāti piešķirot tehniskajām iespējām, īpašu uzmanību pievēršot: I)jūras vēja enerģijas ražošana; II)atjaunojamā degviela transporta nozarē (elektrodegviela un biodegviela); III)siltuma ražošana, kas nav sadedzināšana, piemēram, ģeoenerģija, lai aizstātu ogļu izmantošanu; Un IV)citi atjaunojamās enerģijas projekti, piemēram, lieli biogāzes transporta projekti, kuros izmanto mazizmantotos resursus, liela mēroga saules enerģijas projekti un projekti, kas veicina enerģijas uzkrāšanu. Atlasi veic saskaņā ar dažādiem kritērijiem, tostarp to ieguldījumu atjaunojamās enerģijas īpatsvara palielināšanā un to potenciālā ieguldījuma attiecīgo tehnoloģiju ilgtermiņa attīstībā un komercializācijā. Atbalstu piešķir saskaņā ar jaunu valdības dekrētu, kas jāpieņem līdz 2021. gada 31. decembrim. Tā notiek konkursa kārtībā, par ko atbild Somijas Ekonomikas un nodarbinātības un uzņēmējdarbības ministrija un kas jāorganizē vairākos posmos, lai veiktu lielus ieguldījumus. Saskaņā ar šo pasākumu pagaidu darbiniekus var pieņemt darbā, lai paātrinātu vides atļauju izsniegšanu un pārstrādi no 2021. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim. Lai nodrošinātu, ka pasākums atbilst Tehniskajām vadlīnijām “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), atbilstības kritērijos, kas ietverti darba uzdevumā turpmākajiem uzaicinājumiem iesniegt projektus, izslēdz šādu darbību sarakstu: (i) darbības , kas saistītas ar fosilo kurināmo, tostarp pakārtota izmantošana ; (ii) darbības ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) ietvaros, lai nodrošinātu prognozētās siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas nav zemākas par attiecīgajām līmeņatzīmēm ; (iii) darbības, kas saistītas ar atkritumu poligoniem, sadedzināšanas iekārtām un mehāniski bioloģiskās apstrādes iekārtām ; Un iv) darbības, kurās atkritumu ilgtermiņa apglabāšana var radīt kaitējumu videi. Darba uzdevumā papildus nosaka, ka var izvēlēties tikai tās darbības, kas atbilst attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā. Atlases kritēriji nodrošina, ka visi projekti palīdz sasniegt klimata pārmaiņu mērķus, kas saistīti ar intervences jomām 032, 034bis0, 028 un 029 un 030bis un kam ir 100 % klimata koeficients saskaņā ar VI pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu. Uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus izsludina, tiklīdz ir ieviests tiesiskais regulējums atbalsta piešķiršanai. Paredzams, ka pirmais uzaicinājums iesniegt pieteikumus tiks rīkots 2021. gadā.

Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. Ieguldījums 3 (P1C1I3): Ieguldījumu un reformu pakete Ālandē Ieguldījumu mērķis ir veicināt atjaunojamās enerģijas ražošanu Ālandes autonomajā reģionā. Investīcijas ietver atbalstu jūras vēja enerģijas projekta sagatavošanas posmam un saules enerģijas ražošanai. Ālandu valdība lēš, ka atkrastes vēja enerģijas projekta pabeigšanai kopumā būs vajadzīgi desmit līdz piecpadsmit gadi. Paredzams, ka saražoto enerģiju galvenokārt pārsūtīs uz kontinentālo Somiju un/vai Zviedriju un tādējādi uz valsts sadales tīkliem. Investīcijas atbalsta plānošanas un sagatavošanas posmu, kas paredzēts līdz 2024. gadam. Ālandes enerģētikas un klimata stratēģijā ir noteikts mērķis līdz 2030. gadam palielināt saules enerģijas jaudu 17 MW apmērā. Investīcijas piešķir atbalstu saules enerģijas ražošanas projektiem, ko veicina uzņēmumi, pašvaldības vai kopienas. Projektus īsteno laikposmā no 2021. līdz 2025. gadam. Lai nodrošinātu, ka pasākums atbilst Tehniskajām vadlīnijām “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), atbilstības kritērijos, kas ietverti darba uzdevumā turpmākajiem uzaicinājumiem iesniegt projektus, izslēdz šādu darbību sarakstu: (i) darbības , kas saistītas ar fosilo kurināmo, tostarp pakārtota izmantošana ; (ii) darbības ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) ietvaros, lai nodrošinātu prognozētās siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas nav zemākas par attiecīgajām līmeņatzīmēm ; (iii) darbības, kas saistītas ar atkritumu poligoniem, sadedzināšanas iekārtām un mehāniski bioloģiskās apstrādes iekārtām ; Un iv) darbības, kurās atkritumu ilgtermiņa apglabāšana var radīt kaitējumu videi. Darba uzdevumā papildus nosaka, ka var atlasīt tikai tās darbības, kas atbilst attiecīgajiem Savienības un valsts tiesību aktiem vides jomā. Atlases kritēriji nodrošina, ka visi projekti veicina klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanu, ir saistīti ar 028. un 029. intervences jomām, kurās klimata koeficients ir 100 % saskaņā ar VI pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 12. februāra Regulā (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. A.2. Atskaites punkti, mērķrādītāji, citi rādītāji un neatmaksājamā finansiālā atbalsta uzraudzības un īstenošanas grafiks Skaits Pasākums Atskaites punkts / mērķrādītājs Nosaukums Kvalitatīvie rādītāji (atskaites punktiem) Kvantitatīvie rādītāji (mērķrādītājiem) Orientējošs pabeigšanas grafiks Katra atskaites punkta un mērķrādītāja apraksts Vienība Bāzes līnija Mērķis Cet. Gads 1 P1C1R1 – Energosistēmas pārveidošana – būtisks ogļu izmantošanas samazinājums enerģētikā līdz 2026. gadam Mērķis Ogļu izmantošanas enerģijas ieguvei samazinājums par 40 % līdz 2026. gadam salīdzinājumā ar 2019. gadu Procenti 0 40 2. cet. 2026 Ogļu izmantošana enerģētikā 2019. gadā bija 60 petadžouli. Līdz 2026. gadam patēriņu samazina līdz ne vairāk kā 36 Petadžouliem. 2 P1C1R2 – Enerģētikas sistēmas pārveide – Enerģētikas nodokļu reforma, lai ņemtu vērā tehnoloģiju attīstību Starpposma mērķis Likuma par elektroenerģijas un dažu degvielu akcīzes nodokli stāšanās spēkā Likuma norma, kas norāda uz akta stāšanos spēkā 2. cet. 2021 Grozījums Likumā par akcīzes nodokli attiecībā uz elektroenerģiju un dažiem kurināmā veidiem: - samazina rūpnieciskās elektroenerģijas nodokli, lai veicinātu rūpniecības elektrifikāciju un siltuma ražošanu, - samazina elektroenerģijas nodokli raktuvēm, lauksaimniecības un datu centriem par vairāk nekā 5 MW - pakāpeniski atcelt enerģijas nodokļa atmaksu energoietilpīgam rūpnieciskajam kurināmajam - palielina nodokli fosilajam kurināmajam par 2,7 EUR/MWh. 3 P1C1I1 – Energosistēmas pārveide – Ieguldījumi enerģētikas infrastruktūrā Starpposma mērķis Publicēts pirmais uzaicinājums iesniegt pieteikumus enerģētikas infrastruktūras projektiem Pirmā uzaicinājuma iesniegt pieteikumus publicēšana Ekonomikas ministrijas tīmekļa vietnē 4. cet. 2021 Finansēšanas pamatnostādnes (Enerģijas atbalsta regula) stājas spēkā, ļaujot izsludināt pirmo konkursa uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus par ieguldījumiem energoinfrastruktūrā ar darba uzdevumiem, tostarp atbilstības kritērijiem, kas nodrošina, ka atlasītie projekti atbilst Tehniskajiem norādījumiem “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), izmantojot izslēgšanas sarakstu un prasību par atbilstību attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā. 4 P1C1I1 – Energosistēmas pārveide – Ieguldījumi enerģētikas infrastruktūrā Starpposma mērķis Visu dotāciju piešķiršana ieguldījumiem enerģētikas infrastruktūrā Paziņojums par visu dotāciju piešķiršanu ieguldījumiem infrastruktūrā 4. cet. 2023 Visus energoinfrastruktūras projektus atlasa saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti attiecīgajos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Visi uzaicinājumi ir balstīti uz 3. starpposma mērķī norādītajiem atbilstības/atlases kritērijiem. Visus lēmumus par finansējuma piešķiršanu piešķir projektu saņēmējiem/pieteikuma iesniedzējiem, kas atlasīti konkursa kārtībā uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, kas ļauj sākt atlasīto projektu īstenošanu. 5 P1C1I1 – Energosistēmas pārveide – Ieguldījumi enerģētikas infrastruktūrā Mērķis Atbalstīto projektu pabeigšana Skaits 0 4 2. cet. 2026 Tiek pabeigti vismaz četri projekti, kā to apliecina projekta saņēmēju iesniegtie projektu ziņojumi. Tās atbilst budžeta saistībām vismaz EUR 139 500 000 apmērā no EUR 155 000 000, kas piešķirti pasākumam. 6 P1C1I2 – Energosistēmas pārveide – Ieguldījumi jaunās energotehnoloģijās Starpposma mērķis Publicēts pirmais uzaicinājums iesniegt pieteikumus ieguldījumiem jaunās energotehnoloģijās Pirmā uzaicinājuma iesniegt pieteikumus publicēšana Ekonomikas ministrijas tīmekļa vietnē 4. cet. 2021 Ir stājušies spēkā finansēšanas pamatnostādnes (Enerģijas atbalsta regula) , kas ļauj publicēt pirmo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus ieguldījumiem jaunās energotehnoloģijās ar darba uzdevumiem, tostarp atbilstības kritērijiem, kas nodrošina, ka atlasītie projekti atbilst Tehniskajiem norādījumiem “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), izmantojot izslēgšanas sarakstu un prasību par atbilstību attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā. 7 P1C1I2 – Energosistēmas pārveide – Ieguldījumi jaunās energotehnoloģijās Starpposma mērķis Visu dotāciju piešķiršana ieguldījumiem energotehnoloģijās Paziņojums par visu dotāciju piešķiršanu ieguldījumiem energotehnoloģijās 4. cet. 2023 Visus projektus, kas saistīti ar jaunām energotehnoloģijām, atlasa saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti attiecīgajos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Visi uzaicinājumi ir balstīti uz 6. starpposma mērķī norādītajiem atbilstības/ atlases kritērijiem. Visus lēmumus par finansējuma piešķiršanu piešķir projektu saņēmējiem/pieteikuma iesniedzējiem, kas atlasīti konkursa kārtībā uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, ļaujot sākt atlasīto projektu īstenošanu. 8 P1C1I2 – Energosistēmas pārveide – Ieguldījumi jaunās energotehnoloģijās Mērķis Atbalstīto projektu pabeigšana Skaits 0 4 2. cet. 2026 Tiek pabeigti vismaz četri projekti, kā to apliecina projekta saņēmēju iesniegtie projektu ziņojumi. Tās atbilst budžeta saistībām vismaz EUR 144 900 000 apmērā no pasākumam piešķirtajiem EUR 161 000 000. 9 P1C1I3 – Enerģētikas sistēmas pārveide – Ieguldījumu un reformu pakete Ālandē Starpposma mērķis Publicēts pirmais uzaicinājums iesniegt pieteikumus ieguldījumiem atjaunojamos energoresursos Ālandē Pirmā uzaicinājuma iesniegt pieteikumus publicēšana Ālandu valdības tīmekļa vietnē 2. cet. 2022 Ir publicēts pirmais konkursa uzaicinājums iesniegt priekšlikumus ieguldījumiem atjaunojamos energoresursos Ālandē ar darba uzdevumiem, tostarp atbilstības kritērijiem, kas nodrošina, ka atlasītie projekti atbilst tehniskajām vadlīnijām “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), izmantojot izslēgšanas sarakstu un prasību par atbilstību attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā. 10 P1C1I3 – Enerģētikas sistēmas pārveide – Ieguldījumu un reformu pakete Ālandē Starpposma mērķis Atbalstīto projektu pabeigšana Pabeigtie projektu ziņojumi 2. cet. 2026 Visus atbalstītos projektus pabeidz saskaņā ar atbilstības/atlases kritērijiem, kas noteikti 9. starpposma mērķī minētajos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, kā to apliecina projektu saņēmēju iesniegtie projektu ziņojumi. Tās atbilst budžeta saistībām vismaz EUR 2 430 000 apmērā no pasākumam piešķirtajiem EUR 2 700 000. B. KOMPONENTS NR. P1C2: RŪPNIECĪBAS REFORMAS UN INVESTĪCIJAS ZAĻĀS UN DIGITĀLĀS PĀRKĀRTOŠANĀS ATBALSTAM Somija ir izvirzījusi mērķi kļūt par pasaulē pirmo no fosilajiem resursiem brīvu labklājības sabiedrību, līdz 2035. gadam panākot oglekļneitralitāti. Galvenās problēmas šā mērķa sasniegšanā ir rūpniecības radīto emisiju samazināšana un otrreizējās pārstrādes apjoma palielināšana. Jaunās mazemisiju tehnoloģijas bieži vien vēl nav konkurētspējīgas, un tās attīstība ir jāpaātrina. Somijai ir jāveicina aprites ekonomika, lai palielinātu resursu ilgtspējīgu izmantošanu un samazinātu piesārņojumu. Šā Somijas atveseļošanas un noturības plāna komponenta vispārējais mērķis ir palīdzēt sasniegt oglekļa neitralitātes mērķi, atbalstot ieguldījumus tehnoloģijās, kuru mērķis ir samazināt rūpniecības radītās oglekļa emisijas, radot videi draudzīgas darbvietas, ieguldot tīrās tehnoloģijās un veicinot reciklēšanu un atkārtotu izmantošanu. Komponents ietver investīcijas, kas vērstas uz tādu mazoglekļa tehnoloģiju veicināšanu kā ūdeņraža ražošana, oglekļa uztveršana un izmantošana, fosilā kurināmā aizstāšana ar elektroenerģiju rūpnieciskos procesos un galveno materiālu un rūpniecisko blakusproduktu atkārtotas izmantošanas un pārstrādes veicināšana. Minētās investīcijas tiks papildinātas ar klimata un atkritumu apsaimniekošanas tiesību aktu reformām, tostarp nepieciešamajiem grozījumiem Klimata aktā un Atkritumu likumā, lai nodrošinātu juridisko pamatu 2035. gada oglekļneitralitātes mērķa un pārstrādes mērķiem. Komponents palīdz īstenot konkrētai valstij adresētos ieteikumus par ieguldījumu koncentrēšanu uz zaļo pārkārtošanos, jo īpaši uz tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu (valsts īpašais ieteikums Nr. 3 2020), kā arī uz ieguldījumu veicināšanu pārejā uz mazoglekļa ekonomiku un enerģētikas pārkārtošanu (valsts īpašais ieteikums Nr. 3 2019). Paredzams, ka neviens pasākums šajā komponentā būtiski nekaitēs vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto pasākumu aprakstu un mazināšanas pasākumus saskaņā ar DNSH tehniskajiem norādījumiem (2021/C58/01). B.1. Neatmaksājamam finansiālajam atbalstam pieteikto reformu un investīciju apraksts 1. reforma (P1C2R1): Klimata akta reforma un mazoglekļa industrializācija Somija ir apņēmusies atjaunināt Klimata aktu, lai nodrošinātu oglekļneitralitātes mērķa sasniegšanu līdz 2035. gadam. Reforma ietver attiecīgos emisiju samazināšanas mērķrādītājus 2030., 2040. un 2050. gadam. Reformētais Klimata akts ļaus izmantot klimata plānus, lai izpildītu šajā aktā noteiktos klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pienākumus. Somijas valdība iesniedz Parlamentam savu pārskatītā Klimata akta priekšlikumu līdz 2022. gada 31. janvārim, un paredzams, ka tas stāsies spēkā 2022. gada 30. jūnijā. Somija 2020. gada rudenī ir pieņēmusi trīspadsmit rūpniecības nozares ceļvežus ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni. Ceļvežos ir apzināta rūpniecisko procesu elektrifikācija, atsaistīšana no fosilā kurināmā un emisiju samazināšanas pasākumi, kuru pamatā ir mazemisiju risinājumi. Gaidāms, ka Somija turpinās sadarboties ar nozari, lai atjauninātu atlikušos ceļvežus, kuros izklāstītas nozarei raksturīgās iespējas rūpniecisko emisiju samazināšanai. Tas ietver vismaz četras galvenās energoietilpīgās nozares, proti, enerģētikas, ķīmijas, mežsaimniecības un tehnoloģiju nozares.

Reformas īstenošanu pabeidz līdz 2025. gada 31. decembrim.



2. reforma (P1C2R2): Aprites ekonomikas stratēģiska veicināšana un Atkritumu likuma reforma Šo pasākumu veido divi reformu elementi. Pirmkārt, Somija īsteno reformēto Atkritumu likumu (646/2011), kam ir galvenā nozīme aprites ekonomikas vides regulēšanā un valsts atkritumu apsaimniekošanas plānā. Reforma ietver pienākumus iepakojumu un bioatkritumu dalītai savākšanai no mājsaimniecībām un uzņēmumiem, iepakojuma ražotāju atbildību par izlietotā iepakojuma apsaimniekošanas izmaksām, vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu direktīvas īstenošanu un pienākumu dalīti savākt tekstilizstrādājumu atkritumus reģionālajos pieņemšanas punktos. Sadzīves atkritumu reciklēšanas rādītāju palielina no pašreizējiem 41 % līdz 55 % 2025. gadā un 60 % 2030. gadā. Plastmasas iepakojuma reciklēšanas rādītāju palielina par 31 %. Otrkārt, Somija veicina aprites ekonomiku, izmantojot stratēģisku programmu 2035. gadam, kurā noteikti konkrēti mērķi neatjaunojamo dabas resursu patēriņam, resursu produktivitātei un aprites materiālu izmantojumam. Tā ietver valsts pamatprogrammu, ko papildina brīvprātīgu nozaru nolīgumu veicināšana starp pašvaldībām, uzņēmumiem un citām ieinteresētajām personām. Mērķis ir panākt, lai nolīgumam pievienotos vismaz divas galvenās nozares apvienības, kā arī vismaz 20 pašvaldības un pilsētas un apņemtos īstenot pasākumus, kas veicina stratēģiskās aprites ekonomikas programmas mērķu sasniegšanu: Samazināt dabas resursu izmantošanu, palielināt reciklēto materiālu izmantošanu un veicināt mazoglekļa aprites ekonomikas sabiedrību. Tas ietver arī “atbalsta scenāriju” publicēšanu, kas sadarbībā ar attiecīgajiem pētniecības institūtiem palīdz noteikt ieinteresēto personu visatbilstošākos pasākumus, kas jāveic saskaņā ar šādiem nolīgumiem. Reformas īstenošanu pabeidz līdz 2024. gada 31. decembrim. Ieguldījums 1 (P1C2I1): Mazoglekļa ūdeņradis un oglekļa uztveršana un izmantošana Šo ieguldījumu mērķis ir veicināt tīra ūdeņraža ražošanas un uzglabāšanas attīstību komerciālā mērogā. Ieguldījums palīdz sasniegt Somijas mērķi līdz 2035. gadam panākt oglekļneitralitāti. Somija ir pievienojusies potenciālajam svarīgajam projektam visas Eiropas interesēs (IPCEI) “Eiropas Tīrā ūdeņraža alianse”, kas pašlaik tiek veidota un vēl nav paziņota Komisijai. Tas ļauj Somijas uzņēmumiem gūt labumu no ekonomiskās, pētniecības un rūpnieciskās pārrobežu sadarbības. Finansējumu piešķir, lai atbalstītu investīcijas ūdeņraža vērtības ķēdē, kā arī oglekļa uztveršanā, uzglabāšanā un reģenerācijā. Paredzams, ka Somija sniegs savu ieguldījumu, sniedzot atbalstu i) mazoglekļa “zaļā” ūdeņraža ražošanai, aizstājot fosilā kurināmā izmantošanu smagajās rūpniecības nozarēs, ii) CO2 uztveršanai, uzglabāšanai un izmantošanai un iii) pētniecībai saistībā ar ūdeņradi. Papildus potenciālajam IPCEI var atbalstīt projektus, kas saistīti ar Eiropas sadarbības tīkliem, piemēram, Eureka. Finansējumu nepiešķir ūdeņraža ražošanai no dabasgāzes. Saskaņā ar šo pasākumu pagaidu darbiniekus var pieņemt darbā, lai paātrinātu vides atļauju izsniegšanu un pārstrādi no 2021. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim. Turklāt atbalstu konkrētām investīcijām mazoglekļa “zaļā” ūdeņraža jomā piešķir saskaņā ar jaunu valdības dekrētu, kas jāpieņem 2021. gadā (Enerģijas atbalsta regula). Tā notiek kā konkursa uzaicinājums, par ko atbild Somijas Ekonomikas un nodarbinātības un uzņēmējdarbības ministrija un kas jāorganizē vienā vai vairākos posmos. Lai nodrošinātu, ka pasākums atbilst Tehniskajām vadlīnijām “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), atbilstības kritērijos, kas ietverti darba uzdevumā turpmākajiem uzaicinājumiem iesniegt projektus, izslēdz šādu darbību sarakstu: (i) darbības , kas saistītas ar fosilo kurināmo, tostarp pakārtota izmantošana; (ii) darbības ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) ietvaros, lai nodrošinātu prognozētās siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas nav zemākas par attiecīgajām līmeņatzīmēm ; (iii) darbības, kas saistītas ar atkritumu poligoniem, sadedzināšanas iekārtām un mehāniski bioloģiskās apstrādes iekārtām ; Un iv) darbības, kurās atkritumu ilgtermiņa apglabāšana var radīt kaitējumu videi. Darba uzdevumā papildus nosaka, ka var izvēlēties tikai tās darbības, kas atbilst attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā. Atlases kritēriji nodrošina, ka visi projekti palīdz sasniegt klimata pārmaiņu mērķus, kas saistīti ar intervences jomu 032, kurā klimata koeficients ir 100 % saskaņā ar VI pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu. Pirmo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus izsludina 2021. gadā un publicē Business Finland tīmekļa vietnē. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. Ieguldījums 2 (P1C2I2): Rūpniecisko procesu tieša elektrifikācija un dekarbonizācija Pasākums veicina tiešu elektrifikāciju un mazoglekļa rūpnieciskos procesus, lai samazinātu CO2 emisijas rūpniecības nozarē. Pasākums: I)uzlabot energoefektivitāti, elektrificējot siltumenerģijas patēriņu un procesus; Un II)ieviest hibrīdus risinājumus un izmantot siltumsūkņa tehnoloģiju un lieko siltumu. Pasākuma mērķis ir atbalstīt rūpniecības nozares sagatavošanu ogļu enerģijas patēriņa izbeigšanai 2029. gadā un vismaz pusei no kūdras enerģijas patēriņa līdz 2030. gadam, stimulējot fosilā kurināmā izmantošanas rūpnieciskos pielietojumos aizstāšanu ar elektroenerģiju. Atbalstu piešķir saskaņā ar jaunu valdības dekrētu, kas jāpieņem līdz 2021. gada 31. decembrim. Lai nodrošinātu, ka pasākums atbilst Tehniskajām vadlīnijām “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), atbilstības kritērijos, kas ietverti darba uzdevumā turpmākajiem uzaicinājumiem iesniegt projektus, izslēdz šādu darbību sarakstu: (i) darbības , kas saistītas ar fosilo kurināmo, tostarp pakārtota izmantošana ; (ii) Darbības ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) ietvaros, lai nodrošinātu prognozētās siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas nav zemākas par attiecīgajām līmeņatzīmēm ; (iii) darbības, kas saistītas ar atkritumu poligoniem, sadedzināšanas iekārtām un mehāniski bioloģiskās apstrādes iekārtām ; Un iv) darbības, kurās atkritumu ilgtermiņa apglabāšana var radīt kaitējumu videi. Darba uzdevumā papildus nosaka, ka var izvēlēties tikai tās darbības, kas atbilst attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā. Atlases kritēriji arī nodrošina, ka visi projekti veicina klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanu, ir saistīti ar intervences jomu 024ter, kurā klimata koeficients ir 100 % saskaņā ar VI pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu. Šim nolūkam atlasītajiem projektiem jāpanāk vismaz 30 % tiešo un netiešo siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājums salīdzinājumā ar ex ante emisijām. Pirmo uzaicinājumu iesniegt projektus izsludina, tiklīdz ir pieņemti tiesību akti. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam.

Ieguldījums 3 (P1C2I3): Galveno materiālu un rūpniecisko plūsmu atkārtota izmantošana un pārstrāde Pasākuma mērķis ir veicināt aprites ekonomiku, kas atkārtoti izmanto un pārstrādā rūpniecisko pusi un atkritumu plūsmas un citus svarīgus materiālus, piemēram, akumulatoru materiālus, plastmasu, tekstilmateriālus, iepakojumu, elektriskās un elektroniskās iekārtas, būvmateriālus un ēku nojaukšanas materiālus. Atbalstu sniedz: I)pirmās tirdzniecības iekārtas, eksperimentālās un demonstrācijas rūpnīcas; II)jaunu tehnoloģiju ieviešana esošajos procesos; III)digitālās platformas un pakalpojumu investīcijas, kas veicina atkārtotu izmantošanu un reciklēšanu. Vismaz EUR 30 000 000 no finansējuma ir paredzēti aprites bioekonomikas veicināšanai, un vismaz EUR 30 000 000 no finansējuma ir paredzēti aprites ekonomikas risinājumu veicināšanai akumulatoru vērtības ķēdē. 2021. gadā uzņēmums “Somija” konkursa uzaicinājumus organizē vairākos posmos. Lai nodrošinātu, ka pasākums atbilst Tehniskajām vadlīnijām “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), atbilstības kritērijos, kas ietverti darba uzdevumā turpmākajiem uzaicinājumiem iesniegt projektus, izslēdz šādu darbību sarakstu: (i) darbības , kas saistītas ar fosilo kurināmo, tostarp pakārtota izmantošana ; (ii) Darbības ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) ietvaros, lai nodrošinātu prognozētās siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas nav zemākas par attiecīgajām līmeņatzīmēm ; (iii) darbības, kas saistītas ar atkritumu poligoniem, sadedzināšanas iekārtām un mehāniski bioloģiskās apstrādes iekārtām ; Un iv) darbības, kurās atkritumu ilgtermiņa apglabāšana var radīt kaitējumu videi. Darba uzdevumā papildus nosaka, ka var izvēlēties tikai tās darbības, kas atbilst attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā. Atlases kritēriji arī nodrošina, ka visi projekti palīdz sasniegt klimata pārmaiņu mērķus, kas saistīti ar šādu 045.a intervences jomu, kurā ir 100 % klimata koeficients saskaņā ar VI pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu. Šim nolūkam izraudzītie projekti svara izteiksmē vismaz 50 % no pārstrādāto nebīstamo atkritumu, kas ir dalīti savākti, ļauj pārvērst otrreizējās izejvielās. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. B.2. Atskaites punkti, mērķrādītāji, citi rādītāji un neatmaksājamā finansiālā atbalsta uzraudzības un īstenošanas grafiks Skaits Pasākums Atskaites punkts / mērķrādītājs Nosaukums Kvalitatīvie rādītāji (atskaites punktiem) Kvantitatīvie rādītāji (mērķrādītājiem) Orientējošs pabeigšanas grafiks Katra atskaites punkta un mērķrādītāja apraksts Vienība Bāzes līnija Mērķis Cet. Gads 11 P1C2R1 – Rūpniecības reformas un investīcijas, kas atbalsta zaļo un digitālo pārkārtošanos – Klimata akta reforma un mazoglekļa industrializācija Starpposma mērķis Pārskatītā Klimata pārmaiņu akta stāšanās spēkā Likuma norma, kas norāda uz akta stāšanos spēkā 2. cet. 2022 Klimata akta grozījums ietver: - emisiju samazināšanas mērķi 2030. un 2040. gadam saskaņā ar oglekļneitralitātes plānu - atjauninātie mērķi 2050. gadam - mērķi attiecībā uz zemes izmantošanas nozari un oglekļa piesaistītājsistēmu stiprināšanu 12 P1C2R1 – Rūpniecības reformas un investīcijas, kas atbalsta zaļo un digitālo pārkārtošanos – Klimata akta reforma un mazoglekļa industrializācija Starpposma mērķis Atjauninātās klimata un enerģētikas stratēģijas, vidēja termiņa klimata pārmaiņu politikas plāna un nozaru ceļvežu ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni stāšanās spēkā Stratēģijas, plāna un ceļvežu publicēšana Nodarbinātības un ekonomikas ministrijas un Vides ministrijas tīmekļa vietnēs 4. cet. 2025 Tiek atjauninātas klimata stratēģijas, plāni un rūpniecības nozaru ceļveži ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni, kas ir vissvarīgākie Klimata pārmaiņu akta īstenošanai (četras galvenās energoietilpīgās nozares ir enerģētika, ķīmiskā rūpniecība, mežsaimniecība un tehnoloģiju nozare). Klimata un enerģētikas stratēģija ietver politikas pasākumus un scenārijus, kuru mērķis ir sasniegt ES 2030. gadam izvirzītos klimata un enerģētikas mērķus un valdības programmā noteikto oglekļa neitralitātes mērķi 2035. gadam. 13 P1C2R2 – Rūpniecības reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam – aprites ekonomikas stratēģiska veicināšana un Atkritumu likuma reforma Starpposma mērķis Pārskatītā Atkritumu likuma galveno procesu stāšanās spēkā Likuma norma, kas norāda uz pārskatītā Atkritumu likuma stāšanos spēkā 4. cet. 2024 Pārskatītajā Atkritumu likumā (714/2021) iekļauj: 1) bioloģisko atkritumu dalīta savākšana visā valstī 2022. gadā. 2) ražotāja atbildība par izlietoto iepakojumu un izlietotā iepakojuma un tekstilizstrādājumu dalītu savākšanu valsts līmenī, kas pilnībā darbojas 2023. gadā. 3. Bioloģisko atkritumu dalīta savākšana valstī no jaunām īpašībām, kas pilnībā darbojas 2024. gadā. Pārskatītais Atkritumu likums pilnvaro Somijas valdību pieņemt jaunus dekrētus, tostarp: (i) vispārējie sadzīves atkritumu reciklēšanas mērķrādītāji, kas jāpalielina no pašreizējiem 41 % līdz 55 % 2025. gadā un 60 % 2030. gadā, un ii) juridiski saistoši reciklēšanas mērķrādītāji iepakojuma atkritumu ražotājiem, kas palielina plastmasas iepakojuma reciklēšanas rādītāju par 31 %. 14 P1C2R2 – Rūpniecības reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam – aprites ekonomikas stratēģiska veicināšana un Atkritumu likuma reforma Starpposma mērķis Valdības rezolūcijas par aprites ekonomikas stratēģiskās programmas īstenošanu pieņemšana Valdības rezolūcijas (YM/2021/17) publicēšana valdības tīmekļa vietnē 2. cet. 2021 Valdības rezolūcija par aprites ekonomikas stratēģiskās programmas īstenošanu ir pieņemta, un tajā ietverts mērķis samazināt neatjaunojamo dabas resursu patēriņu un palielināt atjaunojamo dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu, lai iekšzemes primāro izejvielu kopējais patēriņš līdz 2035. gadam nepārsniegtu 2015. gada līmeni. 15 P1C2R2 – Rūpniecības reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam – aprites ekonomikas stratēģiska veicināšana un Atkritumu likuma reforma Starpposma mērķis Valsts nolīguma noslēgšana ar galvenajiem dalībniekiem mazoglekļa aprites ekonomikas jomā Mazoglekļa aprites ekonomikas līguma satvara izveide un nolīgums ar galvenajiem nozares dalībniekiem un ieinteresētajām personām 2. cet. 2023 Jauno valsts līgumu satvaru mazoglekļa aprites ekonomikai, kas atbalsta aprites ekonomikas stratēģisko programmu, noslēdz un publicē Somijas Republikas valdības tīmekļa vietnē. Dabas resursu izmantošanas atbalsta scenārijus sagatavo sadarbībā ar attiecīgajiem pētniecības institūtiem. Mērķis ir izveidot vismaz divas galvenās nozares asociācijas, kā arī vismaz 20 pašvaldības un pilsētas, lai pievienotos nolīgumam un apņemtos īstenot pasākumus, kas veicina stratēģiskās aprites ekonomikas programmas mērķu sasniegšanu. 16 P1C2I1 – Rūpniecības reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam – mazoglekļa ūdeņradis un oglekļa uztveršana un izmantošana Starpposma mērķis Publicēts pirmais valsts uzaicinājums iesniegt pieteikumus par mazemisiju ūdeņraža ražošanu un izmantošanu, kā arī oglekļa dioksīda uztveršanu un izmantošanu Pirmo uzaicinājumu iesniegt pieteikumus publicēšana Business Finland tīmekļa vietnē 4. cet. 2021 Izsludina pirmo valsts uzaicinājumu iesniegt pieteikumus par mazemisiju ūdeņraža ražošanu un izmantošanu, kā arī oglekļa dioksīda uztveršanu un izmantošanu. Uzaicinājuma nolikumā iekļauj atbilstības kritērijus, kas nodrošina, ka atlasītie projekti atbilst tehniskajiem norādījumiem “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), izmantojot izslēgšanas sarakstu un prasību par atbilstību attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā. 17 P1C2I1 – Rūpniecības reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam – mazoglekļa ūdeņradis un oglekļa uztveršana un izmantošana Starpposma mērķis Visu dotāciju piešķiršana mazoglekļa ūdeņraža un oglekļa uztveršanas un izmantošanas projektiem Paziņojums par visu dotāciju piešķiršanu 4. cet. 2023 Visus mazoglekļa ūdeņraža un oglekļa uztveršanas un izmantošanas projektus atlasa saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti attiecīgajos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Visi uzaicinājumi ir balstīti uz 16. starpposma mērķī norādītajiem atbilstības/ atlases kritērijiem. Visus lēmumus par finansējuma piešķiršanu piešķir projektu saņēmējiem/pieteikuma iesniedzējiem, kas atlasīti konkursa kārtībā uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, ļaujot sākt atlasīto projektu īstenošanu. 18 P1C2I1 – Rūpniecības reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam – mazoglekļa ūdeņradis un oglekļa uztveršana un izmantošana Mērķis Atbalstīto projektu pabeigšana Skaits 0 5 2. cet. 2026 Tiek pabeigti vismaz pieci atbalstītie projekti, kā to apliecina projekta saņēmēju iesniegtie projektu ziņojumi. Tās atbilst budžeta saistībām vismaz EUR 140 400 000 apmērā no EUR 156 000 000, kas piešķirti pasākumam. 19 P1C2I2 – Rūpniecības reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam – Rūpniecisko procesu tieša elektrifikācija un dekarbonizācija Starpposma mērķis Publicēts pirmais uzaicinājums iesniegt priekšlikumus par rūpniecības procesu tiešu elektrifikāciju un zemu oglekļa emisiju līmeni, lai samazinātu rūpniecības radītās CO2 emisijas Pirmā uzaicinājuma iesniegt pieteikumus publicēšana Business Finland tīmekļa vietnē. 4. cet. 2021 Ir stājušies spēkā grozītās finansēšanas pamatnostādnes (Enerģijas atbalsta regula), kas ļauj izsludināt pirmo konkursa uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus par rūpniecības procesu tiešu elektrifikāciju un zemu oglekļa emisiju līmeni, lai samazinātu rūpniecības radītās CO2 emisijas. Uzaicinājuma nolikumā iekļauj atbilstības kritērijus, kas nodrošina, ka atlasītie projekti atbilst tehniskajiem norādījumiem “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), izmantojot izslēgšanas sarakstu un prasību par atbilstību attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā. 20 P1C2I2 – Rūpniecības reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam – Rūpniecisko procesu tieša elektrifikācija un dekarbonizācija Starpposma mērķis Visu dotāciju piešķiršana tiešās elektrifikācijas un mazoglekļa rūpniecisko procesu projektiem Paziņojums par visu dotāciju piešķiršanu 4. cet. 2023 Visus tiešās elektrifikācijas un mazoglekļa rūpniecisko procesu projektus atlasa saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti attiecīgajos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Visu uzaicinājumu pamatā ir atbilstības/atlases kritēriji, kas norādīti 19. starpposma mērķī. Visus lēmumus par finansējuma piešķiršanu izdod projektu saņēmējiem/pieteikuma iesniedzējiem, kas atlasīti konkursa kārtībā uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, ļaujot sākt atlasīto projektu īstenošanu. 21 P1C2I2 – Rūpniecības reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam – Rūpniecisko procesu tieša elektrifikācija un dekarbonizācija Mērķis Atbalstīto projektu pabeigšana Skaits 0 4 2. cet. 2026 Tiek pabeigti vismaz četri atbalstītie projekti, kā to apliecina projekta saņēmēju iesniegtie projektu ziņojumi. Tās atbilst budžeta saistībām vismaz EUR 54 000 000 apmērā no EUR 60 000 000, kas piešķirti pasākumam. 22 P1C2I3 – Rūpniecības reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam – galveno materiālu un rūpniecisko plūsmu atkārtota izmantošana un pārstrāde Starpposma mērķis Publicēts pirmais uzaicinājums iesniegt pieteikumus investīciju projektiem, kas veicina atkritumu un blakusplūsmu atkārtotu izmantošanu. Pirmā uzaicinājuma iesniegt pieteikumus publicēšana Business Finland tīmekļa vietnē 4. cet. 2021 Stājās spēkā valdības Dekrēts par atbalsta piešķiršanu uzņēmumiem aprites ekonomikas un ilgtspējīgas zaļās izaugsmes veicināšanai (1197/2020), ļaujot izsludināt pirmo konkursa uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus ieguldījumu projektiem, kas veicina atkritumu un blakusplūsmu atkārtotu izmantošanu. Uzaicinājuma nolikumā iekļauj atbilstības kritērijus, kas nodrošina, ka atlasītie projekti atbilst tehniskajiem norādījumiem “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), izmantojot izslēgšanas sarakstu un prasību par atbilstību attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā. 23 P1C2I3 – Rūpniecības reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam – galveno materiālu un rūpniecisko plūsmu atkārtota izmantošana un pārstrāde Starpposma mērķis Visu dotāciju piešķiršana atkārtotas izmantošanas un pārstrādes projektiem Paziņojums par visu dotāciju piešķiršanu 4. cet. 2023 Galveno materiālu atkārtotas izmantošanas un pārstrādes projektus un rūpnieciskās puses plūsmu projektus atlasa saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti attiecīgajos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Visi uzaicinājumi ir balstīti uz atbilstības/atlases kritērijiem, kas norādīti 22. starpposma mērķī. Visus lēmumus par finansējuma piešķiršanu izdod projektu saņēmējiem/pieteikuma iesniedzējiem, kas atlasīti konkursa kārtībā uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, ļaujot sākt atlasīto projektu īstenošanu. 24 P1C2I3 – Rūpniecības reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam – galveno materiālu un rūpniecisko plūsmu atkārtota izmantošana un pārstrāde Mērķis Atbalstīto projektu pabeigšana Skaits 0 10 2. cet. 2026 Tiek pabeigti vismaz desmit atbalstītie projekti, kā to apliecina projektu saņēmēju iesniegtie projektu ziņojumi. Tās atbilst budžeta saistībām vismaz EUR 99 000 000 apmērā no EUR 110 000 000, kas piešķirti pasākumam. C. KOMPONENTS NR. P1C3: ĒKU FONDA IETEKMES UZ KLIMATU UN VIDI SAMAZINĀŠANA Somija ir izvirzījusi mērķi kļūt par pasaulē pirmo no fosilajiem resursiem brīvu labklājības sabiedrību, līdz 2035. gadam panākot oglekļneitralitāti. Šā Somijas atveseļošanas un noturības plāna komponenta vispārējais mērķis ir palīdzēt sasniegt oglekļa neitralitātes mērķi, samazinot ēku emisijas visā to dzīves ciklā, īpašu uzmanību pievēršot būvniecībai un apkurei. Komponents ietver ieguldījumus, lai veicinātu no naftas bāzētu apkures sistēmu nomaiņu privātās un sabiedriskās ēkās ar apkures sistēmām, kuru pamatā ir zema oglekļa dioksīda vai bezoglekļa tehnoloģija, un lai veicinātu mazoglekļa metožu izmantošanu būvniecības nozarē. Šīs investīcijas tiks papildinātas ar reformām, kuru mērķis ir samazināt emisijas ēku būvniecībā un līdz 2024. gadam un pilnībā līdz 2030. gadu sākumam pakāpeniski atteikties no apkures sistēmām, ko sabiedriskajās ēkās darbina ar fosilo kurināmo. Komponents palīdz īstenot konkrētai valstij adresētos ieteikumus par ieguldījumu koncentrēšanu uz zaļo pārkārtošanos, jo īpaši uz tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu (valsts īpašais ieteikums Nr. 3 2020), kā arī uz ieguldījumu veicināšanu pārejā uz mazoglekļa ekonomiku un enerģētikas pārkārtošanu (valsts īpašais ieteikums Nr. 3 2019). Paredzams, ka neviens pasākums šajā komponentā būtiski nekaitēs vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto pasākumu aprakstu un mazināšanas pasākumus saskaņā ar DNSH tehniskajiem norādījumiem (2021/C58/01). C.1. Neatmaksājamam finansiālajam atbalstam pieteikto reformu un investīciju apraksts

1. reforma (P1C3R1): Zemes izmantošanas un būvniecības likuma reforma Somija pieņem tiesību aktus, lai reformētu spēkā esošo Zemes izmantošanas un būvniecības likumu (132/1999), kura viens mērķis ir samazināt emisijas no visa ēku kalpošanas laika, ieskaitot būvniecību, izmantošanu, remontu un nojaukšanu. Reforma ir vērsta uz būvniecības attīstītājiem, īpašniekiem, dizaineriem, līgumslēdzējiem, materiālu nozari un iestādēm. Reformu īsteno pakāpeniski, sākot no 2023. gada, bet pēdējās regulas pieņem līdz 2026. gada 30. jūnijam. Pēc reformas stāšanās spēkā jauna būvniecība ir mazoglekļa un renovācija jāveic, izmantojot mazoglekļa risinājumus. Reformas īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. 2. reforma (P1C3R2): Rīcības plāns fosilās degvielas apkurei Somija ir pieņēmusi mērķi līdz 2030. gadam pakāpeniski pārtraukt fosilā kurināmā apkuri. Šis reformas pasākums ļaus Somijai izveidot pārskatu par ēkām, kurās ir apkure ar fosilo kurināmo, un to īpašniekiem, emisijām un enerģijas patēriņu. Somija pieņem rīcības plānu, kura mērķis ir līdz 2030. gadam pakāpeniski pārtraukt naftas apkuri. Rīcības plānā iekļauj tādus instrumentus kā subsīdijas un dotācijas, nodokļi un nodokļu subsīdijas, informācijas vadība, regulatīvā vadība, energoefektivitātes nolīgumi, publiskais iepirkums un finanšu instrumenti šā mērķa sasniegšanai. Paredzams, ka lēmumus par jaunu instrumentu izmantošanu vai esošo instrumentu uzlabošanu pieņems atsevišķi. Reformas īstenošanu pabeidz līdz 2025. gada 31. decembrim. Ieguldījums 1 (P1C3I1): Ēku apkures sistēmu nomaiņa no fosilā kurināmā uz apkures veidiem ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni Pasākuma mērķis ir atbalstīt to, ka Somijā līdz 2030. gadu sākumam pakāpeniski tiek pārtraukta apkure no fosilā kurināmā. Tādējādi tas ievērojami palīdz sasniegt ES 2030. gada klimata mērķrādītājus valstu līmenī. Divas esošās programmas, kas ir spēkā kopš 2020. gada rudens, tiek pagarinātas: Pirmkārt, dotācijas, lai aizstātu naftas apkuri atsaistītos mājokļos, kuru mērķis ir aizstāt no fosilā kurināmā iegūtu apkuri atsaistītās dzīvojamās mājās, un, otrkārt, dotācijas fosilā kurināmā apkures aizstāšanai pašvaldību, pagastu un apvienību īpašumā esošajās ēkās. Atbalsts ir paredzēts atsaistīto dzīvojamo māju īpašniekiem, pašvaldībām, pagastiem un apvienībām. Shēmai, kuras mērķis ir aizstāt apkuri no fosilā kurināmā atsaistītos dzīvojamos mājokļos, finansējumu piešķir piemērošanas kārtībā. Mājām jābūt pastāvīgām. Atbalsta līmenis atšķiras atkarībā no uzstādītās apkures veida. Attiecībā uz shēmu, kuras mērķis ir aizstāt apkuri no fosilā kurināmā pašvaldību, pagastu un apvienību īpašumā esošajās ēkās, plānotais atbalsts svārstās no 20 % līdz 25 % no faktiskajām ieguldījumu izmaksām. Paredzams, ka šis pasākums būtiski nekaitēs vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto pasākuma aprakstu saskaņā ar DNSH tehniskajiem norādījumiem (2021/C58/01). Jo īpaši apkures sistēmās, kas aizstāj naftas katlus, par siltuma avotu neizmanto fosilo kurināmo, bet izmanto tādas tehnoloģijas kā gaisa-ūdens siltumsūkņi, ģeotermālie siltumsūkņi un centralizētā siltumapgāde. Renovācijas programmas mērķis ir 1) samazināt vidējo primārās enerģijas pieprasījumu par vismaz 30 % atsaistīto dzīvojamo māju ēkās un 2) par vismaz 30 % samazināt SEG emisijas pašvaldību, pagastu un apvienību īpašumā esošajās ēkās. Atlases kritēriji nodrošina, ka visi projekti veicina klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanu, ir saistīti ar 1. 025.a un 2) 024.ter intervences jomām, kurās ir 100 % klimata koeficients saskaņā ar VI pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2023. gada 31. decembrim. Ieguldījums 2 (P1C3I2): Mazoglekļa būvētās vides programma Šo pasākumu galvenokārt veido pētniecības, izstrādes un inovācijas programma, kuras mērķis ir paātrināt mazoglekļa risinājumu (piemēram, darbības modeļu, produktu, materiālu) izstrādi un ieviešanu būvētajā vidē. Pasākums veicina klimata pārmaiņu mazināšanu un veicina mazoglekļa aprites ekonomiku, koncentrējoties uz pētniecību un inovāciju, tehnoloģiju nodošanu un sadarbību starp pētniecību, uzņēmumiem un vietējām pašvaldībām. Atbalsta šādas darbības: I)dotāciju atbalsta shēma pētniecībai, attīstībai un inovācijai, lai stimulētu ieguldījumus (vismaz EUR 32 miljoni); II)tādu zināšanu bāzes un novērtēšanas rīku iepirkums, kas atbalsta klimatam labvēlīgus un mazoglekļa risinājumus apbūvētā vidē, tostarp iespēja saņemt ieguldījumu atbalstu programmas darbības jomā (vismaz EUR 4 miljoni); Un III) atbalsts tādu kopīgu uzņēmējdarbības projektu izstrādei un koordinēšanai, kuru mērķis ir eksportēt mazoglekļa risinājumus apbūvētā vidē (vismaz EUR 2 miljoni). Atbalstu piešķir saskaņā ar Somijas Biznesa atbalsta programmām (i un iii iepriekš) (akts 1146/2017, Dekrēts Nr. 1147/2017 un 1444/2014) un Vides ministrijas dekrētiem Nr. 1286/2015 un Nr. 688/2001 (ii) iepriekš. Konkursa uzaicinājumus organizē Business Finland vairākos posmos, sākot no 2021. gada. Shēmas pamatā ir izmēģinājuma projekts (Kira-Digi programma, kas tika īstenots no 2016. līdz 2019. gadam). Uzaicinājumi galvenokārt attiecas uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, vietējām iestādēm un pētniecības institūtiem. Lai nodrošinātu, ka pasākums atbilst Tehniskajām vadlīnijām “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), atbilstības kritērijos, kas ietverti darba uzdevumā turpmākajiem uzaicinājumiem iesniegt projektus, izslēdz šādu darbību sarakstu: (i) darbības , kas saistītas ar fosilo kurināmo, tostarp pakārtota izmantošana ; (ii) darbības ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) ietvaros, lai nodrošinātu prognozētās siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas nav zemākas par attiecīgajām līmeņatzīmēm ; (iii) darbības, kas saistītas ar atkritumu poligoniem, sadedzināšanas iekārtām un mehāniski bioloģiskās apstrādes iekārtām ; Un iv) darbības, kurās atkritumu ilgtermiņa apglabāšana var radīt kaitējumu videi. Darba uzdevumā papildus nosaka, ka var izvēlēties tikai tās darbības, kas atbilst attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā.

Atlases kritēriji nodrošina, ka visi projekti veicina klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanu, ir saistīti ar 022. vai 027. intervences jomām, kurās ir 100 % klimata koeficients saskaņā ar VI pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 12. februāra Regulā (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. C.2. Atskaites punkti, mērķrādītāji, citi rādītāji un neatmaksājamā finansiālā atbalsta uzraudzības un īstenošanas grafiks Skaits Pasākums Atskaites punkts / mērķrādītājs Nosaukums Kvalitatīvie rādītāji (atskaites punktiem) Kvantitatīvie rādītāji (mērķrādītājiem) Orientējošs pabeigšanas grafiks Katra atskaites punkta un mērķrādītāja apraksts Vienība Bāzes līnija Mērķis Cet. Gads 25 P1C3R1 – Ēku fonda ietekmes uz klimatu un vidi samazināšana – Zemes izmantošanas un būvniecības likuma reforma Starpposma mērķis Reformētā zemes izmantošanas un būvniecības likuma stāšanās spēkā Likuma norma, kas norāda uz Zemes izmantošanas un būvniecības likuma grozījumu stāšanos spēkā 2. cet. 2026 Tiesību aktos, kuru pamatā ir reformētais zemes izmantošanas un būvniecības likums, paredz ierobežojumus attiecībā uz oglekļa dioksīda emisijām būvniecības projektos ēkas dzīves cikla laikā. Tā arī reglamentē aprēķinu metožu un sadarbspējīgu datubāzu izstrādi, lai nodrošinātu būvniecību ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni. 26 P1C3R2 – Ēku fonda ietekmes uz klimatu un vidi samazināšana – rīcības plāns fosilās naftas apkures pakāpeniskai izbeigšanai Starpposma mērķis Publicēts rīcības plāns fosilās degvielas apkures pakāpeniskai izbeigšanai Rīcības plāna publicēšana Somijas valdības tīmekļa vietnē 2. cet. 2022 Rīcības plānā izklāsta visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai atbalstītu fosilā kurināmā apkuri visās ēkās Somijā līdz 2030. gada 31. decembrim. 27 P1C3R2 – Ēku fonda ietekmes uz klimatu un vidi samazināšana – rīcības plāns fosilās naftas apkures pakāpeniskai izbeigšanai Mērķis Atdalāmu ēku skaita samazināšana, kurās izmanto atsevišķu naftas apkuri Skaits 133 000 106 400 4. cet. 2025 Atdalāmu ēku, kurās izmanto atsevišķu naftas apkuri, skaita samazinājums no 133 000 2019. gadā līdz 106 400 2025. gadā, kas ir samazinājums par 20 %. 28 P1C3I1 – Ēku fonda ietekmes uz klimatu un vidi samazināšana – Ēku apkures sistēmu aizstāšana no fosilā kurināmā uz apkures veidiem ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni Starpposma mērķis Valdības dekrēta, ar ko nosaka atbalsta shēmas atsaistītajām mājām, stāšanās spēkā Noteikums valdības dekrētā par tā stāšanos spēkā 4. cet. 2021 Stājas spēkā valdības dekrēts, ar ko nosaka sīki izstrādātu atbalsta shēmu atsaistītajām mājām, ļaujot izsludināt uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus par fosilās degvielas apkures sistēmu nomaiņu savrupās mājās (ja piemēro intervences lauku 025bis) ar zemas oglekļa emisijas apkures veidiem. Dekrētā nosaka tehniskās prasības, lai nodrošinātu primārās enerģijas patēriņa vidējā samazinājuma 30 % apmērā ievērošanu. Uzaicinājuma nolikumā iekļauj atbilstības kritērijus, kas nodrošina, ka atlasītie projekti atbilst tehniskajiem norādījumiem “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), izmantojot izslēgšanas sarakstu un prasību par atbilstību attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā. 29 P1C3I1 – Ēku fonda ietekmes uz klimatu un vidi samazināšana – Ēku apkures sistēmu aizstāšana no fosilā kurināmā uz apkures veidiem ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni Starpposma mērķis Stājas spēkā Valdības dekrēts vai valsts budžeta lēmums, ar ko nosaka atbalsta shēmas detaļas citām ēkām (neatsaistītajām ēkām) Noteikums valdības dekrētā par tā stāšanos spēkā 2. cet. 2022 Stājas spēkā valdības dekrēts vai lēmums par valsts budžetu, ar ko nosaka atbalsta shēmu pašvaldībām, pagastiem un apvienībām piederošām ēkām (ja piemēro intervences lauku 024ter), kas ļauj izsludināt uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus atbalsta shēmai, ar ko atbalsta fosilā kurināmā apkures sistēmu aizstāšanu pašvaldību ēkās, pagastos un apvienībās ar zemu oglekļa emisiju apkuri. Dekrētā un budžetā nosaka tehniskās prasības, lai nodrošinātu atbilstību vidējam siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumam par 30 %. Uzaicinājuma nolikumā iekļauj atbilstības kritērijus, kas nodrošina, ka atlasītie projekti atbilst tehniskajiem norādījumiem “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), izmantojot izslēgšanas sarakstu un prasību par atbilstību attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā. 30 P1C3I1 – Ēku fonda ietekmes uz klimatu un vidi samazināšana – Ēku apkures sistēmu aizstāšana no fosilā kurināmā uz apkures veidiem ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni Starpposma mērķis Visu dotāciju piešķiršana projektiem, kas atbalsta ēku apkures sistēmu aizstāšanu no fosilā kurināmā uz apkures veidiem ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni Paziņojums par visu dotāciju piešķiršanu 4. cet. 2023 Paziņojums par visu dotāciju piešķiršanu projektiem, ar kuriem atbalsta apkures sistēmu aizstāšanu vismaz 14 600 ēkās no fosilās naftas uz apkures veidiem ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni. 31 P1C3I2 – Ēku fonda ietekmes uz klimatu un vidi samazināšana – mazoglekļa būvētas vides programma Starpposma mērķis Pirmā uzaicinājuma iesniegt pieteikumus publicēšana attiecībā uz atbalstu būvētai videi ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni Uzaicinājuma iesniegt pieteikumus publicēšana 4. cet. 2021 Izsludināt pirmo konkursa uzaicinājumu iesniegt pieteikumus attiecībā uz mazoglekļa būvētas vides programmu pētniecības un inovācijas, tehnoloģiju nodošanas un pētniecības, uzņēmējdarbības un pašvaldību sadarbības jomā. Darba uzdevumā iekļauj atbilstības kritērijus, kas nodrošina, ka atlasītie projekti atbilst tehniskajiem norādījumiem “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), izmantojot izslēgšanas sarakstu un prasību par atbilstību attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā. 32 P1C3I2 – Ēku fonda ietekmes uz klimatu un vidi samazināšana – mazoglekļa būvētas vides programma Starpposma mērķis Visu dotāciju un publiskā iepirkuma līgumu piešķiršana projektiem mazoglekļa būvētas vides atbalstam Paziņojums par visu dotāciju un publiskā iepirkuma līgumu piešķiršanu 2. cet. 2024 Visus mazoglekļa būvētās vides projektus atlasa saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti attiecīgajos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Visu uzaicinājumu pamatā ir atbilstības/atlases kritēriji, kas norādīti 31. starpposma mērķī. Visus lēmumus par finansējuma piešķiršanu izdod projektu saņēmējiem/pieteikuma iesniedzējiem, kas atlasīti konkursa kārtībā uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, ļaujot sākt atlasīto projektu īstenošanu. 33 P1C3I2 – Ēku fonda ietekmes uz klimatu un vidi samazināšana – mazoglekļa būvētas vides programma Starpposma mērķis Atbalstīto projektu pabeigšana Nobeiguma ziņojuma par pabeigtajiem projektiem publicēšana 2. cet. 2026 Visus atbalstītos projektus pabeidz, kā to apliecina projekta saņēmēju iesniegtie projektu ziņojumi. Tās atbilst budžeta saistībām vismaz EUR 36 000 000 apmērā no EUR 40 000 000, kas piešķirti pasākumam. Programmas ziņojumā sniegta pamatinformācija par visiem atbalstītajiem projektiem, tostarp par tiem piešķirtajām dotācijām un iepirkuma un programmas īstenošanas izmaksām. Tajā ietver arī novērtējumu par programmas ietekmi uz oglekļa dioksīda emisijām būvniecības un nekustamā īpašuma nozarē. D. KOMPONENTS NR. P1C4: RISINĀJUMI KOPIENĀM UN TRANSPORTAM AR ZEMU OGLEKĻA DIOKSĪDA EMISIJU LĪMENI Somija ir izvirzījusi mērķi kļūt par pasaulē pirmo no fosilajiem resursiem brīvu labklājības sabiedrību, līdz 2035. gadam panākot oglekļneitralitāti. Saistībā ar pāreju uz oglekļneitralitāti līdz 2035. gadam Somija ir noteikusi arī mērķi līdz 2030. gadam par 50 % samazināt transporta radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas salīdzinājumā ar 2005. gadu. Šā Somijas atveseļošanas un noturības plāna komponenta vispārējais mērķis ir palīdzēt sasniegt transporta emisiju mērķi, samazinot emisijas transportā un veicinot bezoglekļa transporta veidu izmantošanu. Pašlaik alternatīvie mehāniskie transportlīdzekļi veido tikai 2,3 % no vieglo automobiļu parka, savukārt 48 % no visām publiskajām elektroenerģijas uzlādes un gāzes uzpildes stacijām atrodas galvenajās lielpilsētu teritorijās (Helsinkos, Tamperē, Turku). Komponents ietver investīcijas, kas veicina nefosilā privātā un sabiedriskā transporta izmantošanu, tostarp ieguldījumus uzlādes un uzpildes infrastruktūrā transportlīdzekļiem, kuros izmanto nefosilās degvielas. Minētos ieguldījumus papildina reformas, tostarp ceļvedis nefosilā transporta izmantošanas stimulēšanai un transporta nodokļu pārskatīšana. Komponents palīdz īstenot konkrētai valstij adresētos ieteikumus par ieguldījumu koncentrēšanu uz zaļo pārkārtošanos, jo īpaši uz tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu (valsts īpašais ieteikums Nr. 3 2020), kā arī uz ieguldījumu veicināšanu pārejā uz mazoglekļa ekonomiku un enerģētikas pārkārtošanu (valsts īpašais ieteikums Nr. 3 2019). Paredzams, ka neviens pasākums šajā komponentā būtiski nekaitēs vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto pasākumu aprakstu un mazināšanas pasākumus saskaņā ar DNSH tehniskajiem norādījumiem (2021/C58/01). D.1. Neatmaksājamam finansiālajam atbalstam pieteikto reformu un investīciju apraksts 1. reforma (P1C4R1): Ceļvedis transportam bez fosilā kurināmā Somija lēš, ka ir vajadzīgi papildu pasākumi, lai līdz 2030. gadam transporta nozarē samazinātu CO2 emisijas vēl par 1,65 megatonnām. Somijas valdība 2021. gada 6. maijā pieņēma rezolūciju par ceļvedi bez fosilā kurināmā transportam, kurā izklāstīti pasākumi 2030. gada mērķrādītāja sasniegšanai un virzībai uz bezemisiju transportu līdz 2045. gadam. Pirmajā posmā pieņem lēmumus par subsīdijām un stimuliem, kas veicinās bezemisiju transportu. Viens no paredzētajiem pasākumiem ir biogāzes un elektrodegvielu iekļaušana sadales pienākumā, atbalsts publiskās sadales infrastruktūrai elektroenerģijas un gāzes transportēšanai, privātai uzlādes infrastruktūrai mājokļu uzņēmumiem un darbavietām, kā arī vairākas iegādes subsīdijas (visi elektriskie automobiļi, elektriskie un ar gāzi darbināmie automobiļi un kravas automobiļi) un atbalsts ilgtspējīgiem transporta veidiem (riteņbraukšana, pastaigas, sabiedriskais transports). Šo pasākumu aprēķinātais emisiju samazinājums ir vismaz 0,62 megatonnas (Mt). Ieguldījumi, kas paredzēti saskaņā ar šo komponentu, atbalstīs šīs reformas īstenošanu. Lēmumi par šo pasākumu finansēšanu tiks izskatīti sarunās par valdības budžetu 2021. gada rudenī. Turklāt ietekmes novērtējumus par iespējamiem turpmākiem pasākumiem pabeidz līdz 2021. gada 31. decembrim. Novērtējamie pasākumi ietver: ·Biogāzes un biodegvielas sadales pienākuma palielināšana no pašreizējiem 30 % ·Priekšnosacījumi attālināta darba apjoma palielināšanai ·Kombinēto pārvadājumu emisiju samazināšanas potenciāls ·Digitālie transporta risinājumi un mobilitātes pakalpojumu veicināšana ·Citi ticami, pārbaudāmi emisiju samazināšanas pasākumi.

Tiklīdz būs zināms ES līmeņa pasākumu progress un ietekmes novērtējumu rezultāti, Somija izvērtēs iespējamo vajadzību pēc papildu pasākumiem un līdz 2021. gada beigām pieņems politikas priekšlikumus, lai panāktu atlikušos emisiju samazinājumus (ceļveža 3. posms). Šajā nolūkā sagatavo dažādus alternatīvus pasākumus, tostarp valstu emisijas kvotu tirdzniecību attiecībā uz fosilajiem kurināmajiem. Pamatscenāriju par iekšzemes transporta emisijām atjaunina līdz 2021. gada rudenim, lai iegūtu jaunas aplēses par emisiju samazinājuma apjomu, kas vajadzīgs 2030. gada mērķa sasniegšanai. Pēc Ceļveža īstenošanas bez fosilā kurināmā Somija līdz 2025. gadam samazina iekšzemes transporta radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas vismaz par 29 % salīdzinājumā ar 2005. gada līmeni. Reformas īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. 2. reforma (P1C4R2): Nodokļu reforma ilgtspējīgam transportam Strādājošo transporta pabalstu nodokļu reforma stimulē elektrisko transportlīdzekļu, sabiedriskā transporta un velosipēdu izmantošanu. Tas ietver zemākas nodokļu likmes elektrotransportlīdzekļiem laikposmā no 2021. līdz 2025. gadam, vienkāršotas nodokļu shēmas attiecībā uz svārstsatiksmes biļetēm un beznodokļu atvieglojumus darba ņēmēju velosipēdiem. Somija arī turpmāk sagatavos pārskatu par uzņēmumu automobiļu aplikšanu ar nodokļiem, lai atbalstītu mazemisiju transportlīdzekļus, tostarp zemākas nodokļu likmes mazemisiju uzņēmumu automobiļiem. Turklāt paredzams, ka darba grupa, kuras sastāvā būs civildienesta ierēdņi, 2021. gada maijā būs pieņēmusi ziņojumu, kurā Somijas valdība tiks konsultēta par nepieciešamajiem nodokļu pasākumiem, lai uzlabotu transporta emisiju kontroles efektivitāti un nodrošinātu ilgtermiņa fiskālo bāzi. Reformas īstenošanu pabeidz līdz 2022. gada 30. jūnijam. Ieguldījums 1 (P1C4I1): Publiskā elektroenerģijas un gāzes uzlādes un uzpildes infrastruktūra Šis pasākums sniedz atbalstu plaši pieejama publiskās infrastruktūras tīkla būvniecībai elektrotransportlīdzekļu uzlādei (tostarp sabiedriskajam transportam) un gāzes transportlīdzekļu uzpildei, lai samazinātu emisijas, veicinot ar fosilo degvielu darbināmu transportlīdzekļu aizstāšanu ar transportlīdzekļiem, ko darbina ar alternatīvām degvielām. Atbalstu dara pieejamu: I)lieljaudas lādētāji; II)sabiedriskā transporta uzlādes punkti autobusiem; III)saspiestas biogāzes (CBG) stacijas; Un IV)sašķidrinātas biogāzes stacijas. Lai varētu pretendēt uz atbalstu i), iii) un iv) grupā, uzlādes un uzpildes punktiem jābūt publiski pieejamiem. Savukārt ii) grupā atbilstības prasība ir tāda, ka atbalstītā infrastruktūra tiek izmantota vietējam sabiedriskajam transportam. Atbalsts izpaužas kā konkurētspējīgi uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, par ko atbild Enerģētikas iestāde, papildinot esošo atbalsta shēmu, kuras pamatā pašlaik ir valdības Dekrēts (498/2018) par infrastruktūras atbalstu transporta elektroenerģijai un biogāzei 2018.–2021. gadā. 2022. gadā tiks pieņemts jauns valdības dekrēts, kas aptver 2022.–2025. gada periodu. Uzaicinājumos var piedalīties gan atsevišķi uzņēmumi, gan pašvaldības. Ieguldījumus īsteno saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2025. gada 30. jūnijam. Ieguldījums 2 (P1C4I2): Privāta uzlādes infrastruktūra Šis pasākums veicina privātas elektroautomobiļu uzlādes stacijas infrastruktūras būvniecību. Māju uzlādes infrastruktūras trūkums ir atzīts par vienu no vājajām vietām, kas kavē elektrisko transportlīdzekļu īpašnieku motivāciju.

Pašreizējās shēmas “dotācija elektrotransporta infrastruktūras veicināšanai dzīvojamās ēkās” budžets tiek palielināts. Atbalsts izpaužas kā investīciju dotācija projektiem, kas atbilst Vides ministrijas noteiktajiem kritērijiem. Atbalsts ir paredzēts mājokļu uzņēmumiem. Atbalsta darbības jomu paplašina, atbalstot uzlādes stacijas darba vietā. Atsevišķu shēmu sagatavo un dara pieejamu no 2022. gada. Atbalsts ir paredzēts uzņēmumiem un darba devējiem. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2024. gada 30. jūnijam. D.2. Atskaites punkti, mērķrādītāji, citi rādītāji un neatmaksājamā finansiālā atbalsta uzraudzības un īstenošanas grafiks Skaits Pasākums Atskaites punkts / mērķrādītājs Nosaukums Kvalitatīvie rādītāji (atskaites punktiem) Kvantitatīvie rādītāji (mērķrādītājiem) Orientējošs pabeigšanas grafiks Katra atskaites punkta un mērķrādītāja apraksts Vienība Bāzes līnija Mērķis Cet. Gads 34 P1C4R1. Mazoglekļa risinājumi pilsētām un transportam – ceļvedis transportam bez fosilā kurināmā Starpposma mērķis Valdības rezolūcijas LVM/2021/62 pieņemšana par siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu no iekšzemes transporta Valdības rezolūcijas publicēšana 2. cet. 2021 Ceļvedī par transportu bez fosilā kurināmā iekļauj norādījumus un pamatnostādnes par to, kā sagatavot pasākumus, lai līdz 2030. gadam samazinātu iekšzemes transporta radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas par 50 % salīdzinājumā ar 2005. gada līmeni. Dažus pasākumus īstenos ar tiesību aktiem, bet citus – ar politikas pasākumiem. 35 P1C4R1. Mazoglekļa risinājumi pilsētām un transportam – ceļvedis transportam bez fosilā kurināmā Starpposma mērķis Valdības lēmuma publicēšana par papildu valsts pasākumiem, lai samazinātu iekšzemes transporta radītās emisijas Publicēts valdības lēmums 4. cet. 2021 Pieņemamos pasākumus veic pēc visaptveroša ietekmes novērtējuma, un to mērķis ir līdz 2030. gadam samazināt transporta radītās emisijas par 50 % salīdzinājumā ar 2005. gadu. Aplēstais samazinājumu apjoms, kas vajadzīgs ar papildu pasākumiem, ir 1,03 megatonnas (kā aplēsts pamatscenārijā 2020. gada aprīlī). Aplēsi atjaunina, pamatojoties uz atjaunināto bāzes scenāriju, ko iesniedz 2021. gada rudenī. 36 P1C4R1. Mazoglekļa risinājumi pilsētām un transportam – ceļvedis transportam bez fosilā kurināmā Mērķis Iekšzemes transporta radīto emisiju samazinājums vismaz par 29 % līdz 2025. gadam salīdzinājumā ar 2005. gadu Procenti 0 29 2. cet. 2026 Pēc politikas pasākumu īstenošanas ceļvedī bez fosilā kurināmā siltumnīcefekta gāzu emisijas iekšzemes transportā līdz 2025. gadam ir samazinājušās vismaz par 29 % salīdzinājumā ar 2005. gada līmeni, tādējādi liekot Somijai virzīties uz mērķi līdz 2030. gadam samazināt emisijas par 50 %. 37 P1C4R2. Mazoglekļa risinājumi pilsētām un transportam – Nodokļu reforma ilgtspējīgam transportam Starpposma mērķis Stājas spēkā tiesību aktu grozījumi Likumā par ienākuma nodokli (1205/2020) attiecībā uz mobilitātes nodarbinātības pabalstu aplikšanu ar nodokli Likuma norma, kas norāda uz likuma grozījumu stāšanos spēkā 2. cet. 2021 Grozījumi Ienākumu nodokļa likumā veicina daudz zemākas emisijas automobiļu izvēli un vienlīdzīgāku vieglā un sabiedriskā transporta un mobilitātes pakalpojumu izmantošanu. Tas ietver zemākas nodokļu likmes pilnībā elektriskiem automobiļiem 2021.–2025. gada periodā, vienkāršotas nodokļu shēmas attiecībā uz svārstsatiksmes biļetēm un beznodokļu atvieglojumus darba ņēmēju velosipēdiem. 38 P1C4R2 – mazoglekļa risinājumi pilsētām un transportam – Nodokļu reforma ilgtspējīgam transportam Starpposma mērķis Tiesību aktu grozījumu stāšanās spēkā Likumā par ienākuma nodokli (2021. gada xx) attiecībā uz uzņēmumu automobiļu aplikšanu ar nodokļiem Likuma norma, kas norāda uz likuma grozījumu stāšanos spēkā 2. cet. 2022 Grozījumi Ienākumu nodokļa likumā veicina zemākas emisijas automobiļa izvēli. Tas ietver zemākas nodokļu likmes mazemisiju automobiļiem laikposmā no 2022. līdz 2025. gadam. 39 P1C4I1 – Mazoglekļa risinājumi pilsētām un transportam – publiska uzlādes un uzpildes infrastruktūra transporta elektroenerģijai un gāzei Starpposma mērķis Publicēts uzaicinājums iesniegt pieteikumus, lai uzlabotu gāzes, elektrisko un ūdeņraža transportlīdzekļu sadales infrastruktūru Uzaicinājuma iesniegt pieteikumus publicēšana 2. cet. 2022 Izsludināt uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus gāzes, elektrisko un ūdeņraža transportlīdzekļu sadales infrastruktūrai ar darba uzdevumiem, tostarp atbilstības kritērijiem, kas nodrošina, ka atlasītie projekti atbilst tehniskajiem norādījumiem “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), izmantojot izslēgšanas sarakstu un prasību par atbilstību attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā. 40 P1C4I1 – Mazoglekļa risinājumi pilsētām un transportam – publiska uzlādes un uzpildes infrastruktūra transporta elektroenerģijai un gāzei Mērķis No jauna uzstādītie un ekspluatācijā esošie augstsprieguma lādētāji Skaits 0 376 2. cet. 2024 Uzstāda un nodod ekspluatācijā vismaz 376 jaunus augstsprieguma līdzstrāvas lādētājus (>22 kW, neskaitot ļoti efektīvus lādētājus, t. i., > 150 kW). 41 P1C4I1 – Mazoglekļa risinājumi pilsētām un transportam – publiska uzlādes un uzpildes infrastruktūra transporta elektroenerģijai un gāzei Mērķis Jaunizveidotie un ekspluatācijā esošie sabiedriskā transporta uzlādes punkti (autobusi) Skaits 0 417 2. cet. 2024 Uzstāda un sāk ekspluatēt vismaz 417 jaunus autobusu uzlādes punktus. 42 P1C4I1 – Mazoglekļa risinājumi pilsētām un transportam – publiska uzlādes un uzpildes infrastruktūra transporta elektroenerģijai un gāzei Mērķis Jaunas un ekspluatācijā esošas CBG stacijas Skaits 0 25 2. cet. 2025 Tiek būvētas un nodotas ekspluatācijā vismaz 25 jaunas saspiestās biogāzes (CBG) uzpildes stacijas. 43 P1C4I1 – Mazoglekļa risinājumi pilsētām un transportam – publiska uzlādes un uzpildes infrastruktūra transporta elektroenerģijai un gāzei Mērķis Jaunas un ekspluatācijā esošas LBG stacijas Skaits 0 14 2. cet. 2025 Tiek būvētas un nodotas ekspluatācijā vismaz 14 jaunas sašķidrinātās biogāzes (LBG) uzpildes stacijas. 44 P1C4I2 – Mazoglekļa risinājumi pilsētām un transportam – privāta uzlādes infrastruktūra Starpposma mērķis Stājas spēkā valdības lēmumi palielināt budžetu dzīvojamo ēku uzlādes infrastruktūras atbalstam un paplašināt privātās uzlādes infrastruktūras atbalsta darbības jomu, to attiecinot arī uz darba vietām Valsts budžeta apstiprināšana Parlamentā 2022. gadam 4. cet. 2021 Valdības lēmumi par dzīvojamo ēku atbalsta budžeta palielināšanu (35.20.52. budžeta postenis) un atbalsta darbības jomas paplašināšanu uzņēmumiem un darba devējiem (35.20.53. budžeta postenis) stājas spēkā, kad parlaments apstiprina 2022. gada valsts budžetu. Darba uzdevums, tostarp atbilstības kritēriji, kas nodrošina, ka atlasītie projekti atbilst tehniskajiem norādījumiem “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), izmantojot izslēgšanas sarakstu un prasību par atbilstību attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā. 45 P1C4I2 – Mazoglekļa risinājumi pilsētām un transportam – privāta uzlādes infrastruktūra Starpposma mērķis Visu dotāciju piešķiršana projektiem, ar kuriem uzlabo dzīvojamo ēku un darba vietu uzlādes infrastruktūru, pamatojoties uz grozījumiem budžeta dekrētā 35.20.52. Paziņojums par piešķirtajām dotācijām 4. cet. 2023 Dotācijas atbilstīgiem projektiem piešķir, pamatojoties uz pastāvīgiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus saskaņā ar De minimis noteikumu, saskaņā ar atlases/atbilstības kritērijiem, kas noteikti 44. starpposma mērķī minētajos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Piešķīrēja iestāde (ARA) par dotācijām ziņos atbalsta reģistram. 46 P1C4I2 – Mazoglekļa risinājumi pilsētām un transportam – privāta uzlādes infrastruktūra Mērķis Jaunu un funkcionālu privātu uzlādes punktu skaits Skaits 0 28 000 2. cet. 2024 Visus atbalstītos projektus pabeidz. Ierīko un sāk ekspluatēt vismaz 28 000 jaunu uzlādes punktu vai uzlādes jaudu. E. KOMPONENTS NR. P1C5: VIDES ILGTSPĒJA UN DABĀ BALSTĪTI RISINĀJUMI Somijas valdība ir izvirzījusi mērķi līdz 2030. gadam apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos. Šā Somijas atveseļošanas un noturības plāna komponenta vispārējais mērķis ir palīdzēt apturēt bioloģiskās daudzveidības zudumu, ko izraisa intensīva dabas resursu izmantošana, kā arī cīnīties pret Baltijas jūras piesārņojumu. Komponents ietver investīcijas, kuru mērķis ir veicināt inovatīvus risinājumus piesārņojuma apkarošanai, piemēram, ģipša – rūpnieciska blakusprodukta izmantošana fosfora koncentrācijas samazināšanai Baltijas jūrā, kā arī klimata ziņā ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas attīstīšana. Šos ieguldījumus papildina dabas aizsardzības likuma reforma. Šis akts nodrošina valsts bioloģiskās daudzveidības stratēģijas juridisko pamatu, un tā mērķis ir stiprināt bioloģisko daudzveidību. Komponents palīdz īstenot konkrētai valstij adresētos ieteikumus par ieguldījumu koncentrēšanu uz zaļo pārkārtošanos (valsts īpašais ieteikums Nr. 3 2020). Paredzams, ka neviens pasākums šajā komponentā būtiski nekaitēs vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto pasākumu aprakstu un mazināšanas pasākumus saskaņā ar DNSH tehniskajiem norādījumiem (2021/C58/01). E.1. Neatmaksājamam finansiālajam atbalstam pieteikto reformu un investīciju apraksts 1. reforma (P1C5R1): Dabas aizsardzības tiesību aktu modernizēšana Somijai pašlaik nav juridiska pamata valsts bioloģiskās daudzveidības stratēģijai un brīvprātīgiem dabas aizsardzības pasākumiem, tostarp atjaunošanas un aktīviem dabas apsaimniekošanas pasākumiem. Somija atjaunina Dabas aizsardzības likumu (1096/1996), lai labāk reaģētu uz pašreizējām vajadzībām nolūkā stiprināt bioloģisko daudzveidību. Tiesību akta grozījumi nodrošina, ka lēmumu pieņemšanā vairāk tiek ņemta vērā bioloģiskās daudzveidības saglabāšana ārpus dabas aizsargājamām teritorijām un ekosistēmu pakalpojumu saglabāšana. Turklāt pieņem jaunus pasākumus, lai uzlabotu dzīvotņu un sugu aizsardzības efektivitāti. Valdība līdz 2022. gada 31. janvārim iesniedz parlamentam jauno Dabas aizsardzības likumu. Jaunais likums stājas spēkā 2022. gadā. Likuma īstenošanu veic Ekonomikas attīstības, transporta un vides centri, Metsähallitus un Vides ministrija. Gaidāms, ka Somija pieņems arī regulu par finansiālā atbalsta sistēmu atjaunošanas un aprūpes pasākumiem, ar ko atbalstīs apdraudēto dzīvotņu, sugu un ainavas vērtību atjaunošanas un apsaimniekošanas pasākumus. Reformas īstenošanu pabeidz līdz 2023. gada 31. decembrim. Ieguldījums 1 (P1C5I1): Ģipša apstrāde un barības vielu reciklēšana Pasākums atbalsta klimata un vides mērķus, apstrādājot aramzemi ar ģipsi. Šā risinājuma mērķis ir samazināt fosfora daudzumu no lauksaimniecības uz Baltijas jūru. Pasākuma mērķis ir arī samazināt barības vielu novadīšanu ūdenstilpēs, veicinot barības vielu reciklēšanu no pilsētu teritoriju atkritumu plūsmām, kurās ir daudz barības vielu, un paredzams, ka tas palīdzēs novērst eitrofikāciju un degradāciju. Ieguldījumu veido divi elementi:

I)lauku apstrāde ar ģipsi; Un II)R &D projekti barības vielu reciklēšanas jomā. Atbalstu tādu lauku apstrādei, kuros ir ģipsis, piešķir saskaņā ar valdības Dekrētu Nr. 510/2020, kas izdots saskaņā ar Likumu par ūdens resursu organizāciju un jūras vides stratēģiju (1299/2004). 2021. gadā izsludina uzaicinājumus uz konkursu par ģipša iepirkumu, transportu un lietotņu pakalpojumiem Somijas dienvidrietumu ekonomiskās attīstības, transporta un vides centra pārziņā. Pasākums ir paredzēts ražotājiem un lauksaimniekiem. Somijā 540 000 hektāru lauku ir atzīti par piemērotiem ģipša apstrādei. Paredzams, ka šis pasākums neradīs būtisku kaitējumu vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā pasākuma aprakstu un atveseļošanas un noturības plānā izklāstītos riska mazināšanas pasākumus saskaņā ar DNSH tehniskajiem norādījumiem (2021/C58/01). Jo īpaši veic attiecīgo aramzemes un ūdensobjektu monitoringu, lai nodrošinātu, ka nav nelabvēlīgas ietekmes uz zemi (tostarp augsni) un ūdens ekosistēmām un nav nelabvēlīgas ietekmes uz tās oglekļa bilanci. Ja tiek konstatēta nelabvēlīga ietekme, veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu ekosistēmas un/vai oglekļa bilances atjaunošanos, un ģipša izmantošana attiecīgajā apgabalā būtu jānovērš. Finansējumu saskaņā ar šo ieguldījumu neizmanto ģipša izmantošanai no pārtikas kultūraugiem ražotas biodegvielas/bioenerģijas kultūru audzēšanai. Atbalstu R &D projektiem barības vielu reciklēšanas jomā piešķir saskaņā ar Valdības dekrētu par barības vielu reciklēšanas un notekūdeņu attīrīšanas energoefektivitātes projektiem 2020.–2026. gadā (657/2020). Par atklātu konkursu izsludināšanu atbild Vides ministrija. Projekti atbalsta jaunu barības vielu reciklēšanas paņēmienu un metožu ieviešanu, konkurētspējīgu galaproduktu ražošanu ar augstu pārstrādes pakāpi, ieguldījumus pētniecībā un attīstībā un rūpniecības konkurētspēju. Atlases procesā īpašu uzmanību pievērš ietekmei uz klimata pārmaiņām, eitrofikāciju un bioloģisko daudzveidību. Atlases kritēriji nodrošina, ka visi projekti veicina klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanu, ir saistīti ar intervences jomu 045a, kurā ir 100 % klimata koeficients saskaņā ar VI pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 12. februāra Regulā (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu. Šim nolūkam atlasītie ģipša piegādes projekti nodrošina, ka vismaz 50 % no pārstrādātiem, dalīti savāktiem nebīstamiem ģipša sausajiem atkritumiem, ko saražojuši attiecīgie ražotāji, kuri piegādā ģipsi, sausas masas izteiksmē pārvērš otrreizējās izejvielās. Atlasītie barības vielu reciklēšanas projekti nodrošina, ka vismaz 50 % no atjaunojamajiem barības elementiem vai biomasu notekūdeņos pārvērš otrreizējās izejvielās. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2025. gada 31. decembrim. Ieguldījums 2 (P1C5I2): Klimata ziņā ilgtspējīgi pasākumi zemes izmantošanas nozarē Šis pasākums ir vērsts uz klimata ziņā ilgtspējīgu zemes izmantošanas metožu izstrādi. Somija finansē iniciatīvas, kas mežsaimniecības nozarei dod iespēju izmantot mērķtiecīgākas un daudzveidīgākas mežizstrādes un lauksaimniecības metodes, kurās vairāk nekā pašlaik tiek ņemta vērā augsne, dabas vērtības un ūdens aizsardzība (“precīzā mežsaimniecība”). Paredzams, ka šis pasākums neradīs būtisku kaitējumu vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā pasākuma aprakstu un atveseļošanas un noturības plānā izklāstītos riska mazināšanas pasākumus saskaņā ar DNSH tehniskajiem norādījumiem (2021/C58/01). Pasākums ietver papildu metodes, tehnoloģijas un informācijas ģenerēšanu, lai veicinātu mežu ilgtspēju, tostarp dodot priekšroku jauktiem mežiem un stiprinot mežu bioloģisko daudzveidību, cita starpā palielinot atmirušu kokmateriālu daudzumu attiecīgajā teritorijā. Mežos, kuros izmanto nepārtrauktas mežu apsaimniekošanas metodes, kas nozīmē, ka nav skaidru izcirtņu, nedrīkst notikt jauna vai korektīva piespiedu nosēšanās. Paredzams, ka jaunu metožu izstrāde uzlabos vērtības radīšanu un padarīs meža nozares efektīvākas, savukārt jaunas inovācijas, ko var izmantot valsts un pasaules mērogā, var izstrādāt. Atbalstu jaunu zemes izmantošanas pasākumu izstrādei piešķir, pamatojoties uz valdības dekrētu 5/2021 par dotācijām klimata pasākumiem zemes izmantošanas nozarē 2020.–2025. gadā. Zemkopības un mežsaimniecības ministrija izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus attīstības un mācību projektiem. Finansē vismaz septiņus projektus. Pasākums ir vērsts uz meža nozares dalībniekiem (meža īpašniekiem, plānošanu, tehnoloģijām, līgumu slēgšanu un citiem uzņēmumiem un kopienām, kas darbojas šajā jomā). Atbilstības/atlases kritēriji nodrošina, ka visi projekti palīdz sasniegt klimata pārmaiņu mērķus, kas saistīti ar intervences jomu 050, kurā klimata koeficients ir 40 % saskaņā ar VI pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 12. februāra Regulā (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu. Saskaņā ar šo pasākumu var pretendēt tikai tie projekti, kas atbalsta pielāgošanos klimata pārmaiņām un to seku mazināšanu un atbilst DNSH vadlīniju prasībām. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2025. gada 31. decembrim. E.2. Atskaites punkti, mērķrādītāji, citi rādītāji un neatmaksājamā finansiālā atbalsta uzraudzības un īstenošanas grafiks Skaits Pasākums Atskaites punkts / mērķrādītājs Nosaukums Kvalitatīvie rādītāji (atskaites punktiem) Kvantitatīvie rādītāji (mērķrādītājiem) Laiks Katra atskaites punkta un mērķrādītāja apraksts Vienība Bāzes pozīcija Mērķis Cet. Gads 47 P1C5R1. Vides ilgtspēja un dabā balstīti risinājumi – dabas aizsardzības tiesību aktu modernizēšana Starpposma mērķis Grozītā Dabas aizsardzības likuma stāšanās spēkā Likuma norma, kas norāda uz Dabas aizsardzības likuma grozījumu stāšanos spēkā 1. cet. 2023 Tiesību akta grozījums Dabas aizsardzības likumā (1096/1996) ietver: - bioloģiskās daudzveidības saglabāšana ārpus dabas aizsargājamām teritorijām - ekosistēmu pakalpojumu saglabāšana - dzīvotņu un sugu aizsardzības efektivitātes nodrošināšanas pasākumi 48 P1C5I1. Vides ilgtspēja un dabā balstīti risinājumi – ģipša apstrāde un barības vielu reciklēšana Starpposma mērķis Tiek piešķirti projekti ģipša piegādei, transportēšanai un izplatīšanai Projektu piešķiršana saskaņā ar uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus ģipša piegādei, transportēšanai un izplatīšanai 4. cet. 2022 Izsludināt konkursa uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus ģipša piegādei, transportēšanai un izplatīšanai ar darba uzdevumiem, tostarp atbilstības kritērijiem, kas nodrošina, ka izraudzītie darbuzņēmēji, izmantojot izslēgšanas sarakstu un prasību par atbilstību attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā, ievēro prasību, ka vismaz 50 % no apstrādāto nebīstamo atkritumu svara ziņā ir otrreizējā izejvielā un saskaņā ar Tehniskajām vadlīnijām “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01). Finansējumu saskaņā ar šo ieguldījumu neizmanto ģipša izmantošanai no pārtikas kultūraugiem ražotas biodegvielas/bioenerģijas kultūru audzēšanai. 49 P1C5I1. Vides ilgtspēja un dabā balstīti risinājumi – ģipša apstrāde un barības vielu reciklēšana Mērķis Ar ģipsi apstrādāti lauki un kombinēts tradicionālo mēslošanas līdzekļu izmantošanas samazinājums Hektāri 0 50 000 4. cet. 2025 Lauksaimnieki pieprasa ģipša apstrādi ģipsim piemērotās platībās. Izraudzītais līgumslēdzējs ģipša piegādes, transporta un izplatīšanas pakalpojumu jomā piemēro ģipsi lauksaimniekam. Vismaz 50 000 hektāru lauku apstrādā ar ģipsi. Ietekmi uz klimatu pastiprina uzaicinājuma dokumentācijā iekļautā prasība mēslošanas plānos proporcionāli ņemt vērā ģipša fosforu. Pēc tam fosforu saturošo mēslošanas līdzekļu izmantošanas samazinājumu pārbauda, veicot apsekojumu. Attiecīgo aramzemju un ūdenstilpju monitoringu veic, lai nodrošinātu, ka nav nelabvēlīgas ietekmes uz zemi (tostarp augsni) un ūdens ekosistēmām un nav nelabvēlīgas ietekmes uz tās oglekļa bilanci. Ja tiek konstatēta nelabvēlīga ietekme, veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu ekosistēmas un/vai oglekļa bilances atjaunošanos, un ģipša izmantošana attiecīgajā apgabalā būtu jānovērš. 50 P1C5I1. Vides ilgtspēja un dabā balstīti risinājumi – ģipša apstrāde un barības vielu reciklēšana Starpposma mērķis Tiek piešķirti barības vielu reciklēšanas un reģenerācijas projekti Paziņojums par visu dotāciju piešķiršanu 4. cet. 2023 Paziņojums par visu dotāciju piešķiršanu saskaņā ar atklātajiem uzaicinājumiem iesniegt pieteikumus barības vielu reciklēšanai un reģenerācijai saskaņā ar Tehniskajām vadlīnijām “Nenodarīt būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), izmantojot izslēgšanas sarakstu un prasību ievērot attiecīgos ES un valstu tiesību aktus vides jomā. 51 P1C5I1. Vides ilgtspēja un dabā balstīti risinājumi – ģipša apstrāde un barības vielu reciklēšana Mērķis Vietas ar pastiprinātu barības vielu reciklēšanu vai reģenerāciju Skaits 0 7 4. cet. 2025 Vismaz septiņās iekārtās vai objektos ir uzlabota barības vielu reciklēšana un reģenerācija notekūdeņos vismaz 50 % reģenerējamo barības elementu vai biomasas. Turklāt mērķtiecīgs ir arī tehniskās gatavības līmenis (TRL), kas ir vismaz 6. 52 P1C5I2. Vides ilgtspēja un dabā balstīti risinājumi – klimatnoturīgi pasākumi zemes izmantošanas nozarē Starpposma mērķis Pirmā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus publicēšana attiecībā uz precīziem mežsaimniecības projektiem Publicēšana 4. cet. 2021 Ir stājušies spēkā finansēšanas pamatnostādnes (Valdības dekrēts 5/2021 par dotācijām klimata pasākumiem zemes izmantošanas nozarē 2020.–2025. gadā), kas ļauj izsludināt pirmo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus precīzijas mežsaimniecības projektiem. Darba uzdevums, tostarp atbilstības kritēriji, kas nodrošina, ka atlasītie projekti atbilst tehniskajiem norādījumiem “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), izmantojot izslēgšanas sarakstu un prasību par atbilstību attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā. Pirmo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus izsludina līdz 2021. gada 31. decembrim. Pasākums ietver papildu metodes, tehnoloģijas un informācijas ģenerēšanu, lai veicinātu mežu ilgtspēju, tostarp dodot priekšroku jauktiem mežiem un stiprinot mežu bioloģisko daudzveidību, cita starpā palielinot atmirušu kokmateriālu daudzumu attiecīgajā teritorijā. Mežos, kuros izmanto nepārtrauktas mežu apsaimniekošanas metodes, kas nozīmē, ka nav skaidru izcirtņu, nedrīkst notikt jauna vai korektīva piespiedu nosēšanās. Saskaņā ar šo pasākumu var pretendēt tikai tie projekti, kas atbalsta pielāgošanos klimata pārmaiņām un to seku mazināšanu. 53 P1C5I2. Vides ilgtspēja un dabā balstīti risinājumi – klimatnoturīgi pasākumi zemes izmantošanas nozarē Starpposma mērķis Visu dotāciju piešķiršana precīziem mežsaimniecības projektiem, kas atlasīti finansēšanai Paziņojums par visu dotāciju piešķiršanu 4. cet. 2023 Paziņojums par visu dotāciju piešķiršanu precīziem mežsaimniecības projektiem, kas atlasīti attiecīgajos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Visi uzaicinājumi ir balstīti uz atbilstības/atlases kritērijiem, kas atspoguļoti 52. starpposma mērķī. Visi lēmumi par finansējuma piešķiršanu ir piešķirti projektu saņēmējiem/pieteikuma iesniedzējiem, kas atlasīti konkursa kārtībā uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, tādējādi ļaujot sākt atlasīto projektu īstenošanu. 54 P1C5I2. Vides ilgtspēja un dabā balstīti risinājumi – klimatnoturīgi pasākumi zemes izmantošanas nozarē Mērķis Pabeigti precīzie mežsaimniecības projekti Skaits 0 7 4. cet. 2025 Pabeidz vismaz septiņus precīzas mežsaimniecības projektus, par ko liecina projekta atbalsta saņēmēju iesniegtie galīgie projekta ziņojumi. 2. IEDAĻA. Digitalizācija un datu ekonomika stiprinās ražīgumu un nodrošinās pakalpojumu pieejamību ikvienam F. KOMPONENTS NR. P2C1: DIGITĀLĀ INFRASTRUKTŪRA Šis Somijas atveseļošanas un noturības plāna komponents ietver investīcijas komunikācijas un transporta infrastruktūrā, lai apmierinātu arvien digitalizētākas sabiedrības vajadzības. Pirmkārt, Somijas mērķis ir ieguldīt dzelzceļa transporta digitalizācijā, kas palīdzēs Somijai sasniegt savus emisiju samazināšanas mērķus, palielināt sistēmas jaudu un uzlabot pakalpojumu kvalitāti. Jo īpaši projekta “Digirail” mērķis ir ieviest jaunu automātisku vilcienu aizsardzības sistēmu visā Somijas tīklā, jo pašreizējās sistēmas darbības laiks beigsies līdz šīs desmitgades beigām. Projekta īstenošana palīdz nodrošināt nākotnei piemērotus dzelzceļa pakalpojumus. Otrkārt, Somija plāno izmantot neatmaksājamu atbalstu, lai finansētu privātus ieguldījumus ātrdarbīgos platjoslas tīklos teritorijās, kur piekļuve netiktu nodrošināta komerciālā nolūkā. Komponenta mērķis ir novērst atlikušās nepilnības ātrdarbīgas platjoslas infrastruktūrā visā Somijā, jo īpaši lauku apvidos, kuros ir zemāki piekļuves rādītāji. Visā Somijā ir vajadzīgi visaptveroši, kvalitatīvi un ātri komunikācijas tīkli, jo darba digitalizācija un rūpnieciskā ražošana palielinās un pakalpojumi tiek novirzīti uz digitāliem kanāliem. Jaunu digitālo risinājumu ieviešanai visās nozarēs ir vajadzīgi ātri un uzticami sakaru tīkli, jo īpaši kritiski svarīgām lietojumprogrammām. Komponents palīdz īstenot konkrētai valstij adresētos ieteikumus, lai investīcijas koncentrētu uz zaļo un digitālo pārkārtošanos, jo īpaši uz ilgtspējīgu un efektīvu infrastruktūru (valsts īpašais ieteikums Nr. 3 2020), kā arī virzītu ar ieguldījumiem saistītu ekonomikas politiku ilgtspējīgam transportam, ņemot vērā reģionālās atšķirības (valsts īpašais ieteikums Nr. 3 2019).

Paredzams, ka neviens pasākums šajā komponentā būtiski nekaitēs vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto pasākumu aprakstu un mazināšanas pasākumus saskaņā ar DNSH tehniskajiem norādījumiem (2021/C58/01). F.1. Neatmaksājamam finansiālajam atbalstam pieteikto reformu un investīciju apraksts Ieguldījums 1 (P2C1I1): Digitālā savienojamība – sakaru tīklu kvalitātes un pieejamības uzlabošana Ieguldījums ir ieguldījumu atbalsta shēma, lai uzlabotu komunikācijas savienojumu kvalitāti un pieejamību teritorijās, kur šādi savienojumi netiek nodrošināti, pamatojoties tikai uz tirgus mehānismiem. Pasākums ietver tiesību aktu pieņemšanu attiecībā uz atbalsta programmu, kā arī finansiālā atbalsta izmaksu platjoslas pakalpojumu sniedzējiem. Saskaņā ar shēmu atbalstītie platjoslas savienojumi piedāvā vismaz 100 Mbit/s jaudu. Neatmaksājamais atbalsts no Mehānisma papildina valsts platjoslas atbalsta programmu, kuras pamatā ir Platjoslas atbalsta likums, kurā ietverti noteikumi par līdzekļu piešķiršanas un izmaksāšanas nosacījumiem, kā arī par kompetento atbalsta iestādi un tās uzdevumiem. Atbalsta sniedzēja iestāde veic analīzi, lai nodrošinātu, ka projektus atlasa tikai tajās jomās, kurās nav pieejami uz tirgu balstīti risinājumi saskaņā ar Vispārējo grupu atbrīvojuma regulu. Somija izveido koordinatora amatu Valsts platjoslas birojā, lai veicinātu platjoslu un plānotu valsts un ES platjoslas finansējuma koordināciju nolūkā izvairīties no pārklāšanās un nodrošināt papildināmību. Pasākuma īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. Ieguldījums 2 (P2C1I2): Transports un zemes izmantošana – Digirail projekts Somijas mērķis ir līdz 2040. gadam visā valsts tīklā ieviest Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmu (ERTMS), kā arī uz 4G un 5G balstīto nākotnes dzelzceļa mobilo sakaru sistēmu (FRMCS). ERMTS un FRMCS ieviešana palīdzēs nodrošināt, ka dzelzceļa pakalpojumi ir piemēroti nākotnei. Šajā nolūkā ar ieguldījumu finansē Digirail izstrādes un verifikācijas posmu, kas ietver testēšanas un izmēģinājuma darbību sagatavošanu un veikšanu laikposmā no 2021. līdz 2026. gadam. Pēc sekmīgas testēšanas laboratorijas vidē jauno radiosistēmu reālos apstākļos testē testa trasē, pirms tā tiek izvietota uz pilota sliežu ceļa komerciālai vilcienu satiksmei, kur jaunizveidoto sistēmu izmanto kā vienvilciena vadības sistēmu. Paredzams, ka līdz 2027. gada beigām izstrādes un verifikācijas posma pēdējā posmā ERTMS sistēmu testēs uz komerciālā izmēģinājuma ceļa, kurā jauno sistēmu izmanto kā vienvilciena kontroles sistēmu. No 2028. gada, t. i., pēc mehānisma atbalsta, ir plānots izvērst Digirail un ERTMS visā Somijas tīklā. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. F.2. Atskaites punkti, mērķrādītāji, citi rādītāji un neatmaksājamā finansiālā atbalsta uzraudzības un īstenošanas grafiks Skaits Pasākums Atskaites punkts / mērķrādītājs Nosaukums Kvalitatīvie rādītāji (atskaites punktiem) Kvantitatīvie rādītāji

(mērķiem) Orientējošs pabeigšanas grafiks Katra atskaites punkta un mērķrādītāja apraksts Vienība Bāze Mērķis Cet. Gads 55 P2C1I1 – digitālā savienojamība – sakaru tīklu kvalitātes un pieejamības uzlabošana Starpposma mērķis Tiesību aktu grozījumu platjoslas pakalpojumu jomā stāšanās spēkā Noteikumi platjoslas atbalsta tiesību aktu grozījumos, kas norāda uz to stāšanos spēkā 4. cet. 2022 Ir stājušies spēkā nepieciešamie grozījumi tiesību aktos par atbalstu platjoslas pakalpojumiem. Platjoslas atbalsta likumā paredz noteikumus par nosacījumiem līdzekļu piešķiršanai un izmaksāšanai, piemēram, mērķjomas, kā arī par kompetento atbalsta iestādi un tās uzdevumiem. Tajā ņem vērā visus grozījumus, kas vajadzīgi grozītās Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas dēļ, tostarp valdības dekrēta atjaunināšanu, nosakot minimālos pieļaujamo savienojumu ātrumus. 56 P2C1I1 – digitālā savienojamība – sakaru tīklu kvalitātes un pieejamības uzlabošana Mērķis Papildu mājokļi ar piekļuvi ātrai (100/100 Mbit/s) platjoslas savienojamībai Skaits 0 10 000 2. cet. 2024 Vismaz 10 000 jaunu mājokļu ir ieguvuši piekļuvi ātrdarbīgam platjoslas pieslēgumam (100/100 Mbit/s) salīdzinājumā ar bāzes līniju pirms programmas sākuma, kuriem atbalsta programmas sākumā bija vai nu lēnāks savienojums, vai arī vispār nebija savienojuma (“pārnestās mājas”). Tas attiecas arī uz privātiem mājokļiem, uzņēmumiem vai brīvdienu mājām. 57 P2C1I1 –