LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 21.9.2005 
KOM(2005) 442 gal īgais 
2005/0187 (CNS)   
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS 
par īpašo programmu „Cilv ēki”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Sept īto 
pamatprogrammu p ētniecības, tehnolo ģiju attīstības un demonstr ējumu pas ākumiem 
(no 2007. l īdz 2013. gadam) 
(iesniegusi Komisija)
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS (EK L ĪGUMS)  
1. PRIEKŠLIKUMU SATURS  
Priekšlikumi piec ām īpašajām programm ām tiek iesniegti p ēc Komisijas izvirz ītā 
priekšlikuma Sept ītajai pamaprogrammai (no 2007.–2013. gadam), kuru pie ņēma 2005. gada 
6. aprīlī1. Izklāstot četras svar īgākās īpašās programmas: „Sadarb ība”, „Idejas”, „Cilv ēki” un 
„Iespējas”, tiek iez īmēta struktūra, jo katra no š īm programm ām atbilst Eiropas p ētniecības 
politikas galvenajiem m ērķiem. Nākotnē gaidāma vēl viena īpašā programma par Kop īgā 
pētniecības centra tiešajiem pas ākumiem. Komisija pl āno iesniegt savus priekšlikumus par 
„Līdzdalības un p ētījumu rezult ātu zplatīšanas noteikumiem”, ko piem ēros Septītajai 
pamatprogrammai. 
Politikas konteksts un m ērķi atbilst pazi ņojumam „Uz zin ātnes atziņām balstītas Eiropas 
Pētniecības telpas veidošana izaugsmei”2. Lai šos m ērķus īstenotu un īpašās programmas 
ieviestu piln īgi, divkārt jāpalielina Komisijas ierosin ātais budžets.  
Pētniecība, tehnolo ģijas, izglītība un jaunin ājumi ir b ūtisks veids, k ā ilgtermiņā ilgtspējīgi 
iespējams radīt jaunas darba vietas. T āpat šie faktori ir neaizst ājami ekonomikas izaugsmei, 
konkurētspējai, vesel ības aprūpei, dzīves kvalit ātei un videi. P ētniecības pamatprogramma 
līdz ar Komisijas programm ām izglītības un jaunin ājumu jom ā rada virz ību uz zin āšanām 
balstītu ekonomiku un sabiedr ību. Līdz ar citiem valsts un priv ātā sektora centieniem Sept ītās 
pamatprogrammas īpašās programmas ir veidotas nol ūkā mazināt Eiropas p ētniecības līmeņa, 
kvalitātes un ietekmes liel ākos trūkumus. Zin āšanu izplat īšana un nodošana ir Eiropas 
pētniecības darb ības galven ā pievienot ā vērtība, un j āveic pasākumi ieg ūto rezult ātu 
izmantošanas paplašin āšanā ražošanā, politiku izstr ādāšanā un sabiedr ībā. 
Eiropai jāpalielina ieguld ījums pētniecībā, un ir jābūt jaunam uzsvaram uz to, ja Eiropas 
Savienība tiešām vēlas tuvoties m ērķim līdz 2010. gadam invest ēt 3% tās IKP pētniecībā. 
Septītā pamatprogramma veicin ās šā mērķa sasniegšanu, gan pateicoties tiešajam 
finansējumam, gan ar ī piesaistot papildu priv ātās un valsts invest īcijas pētniecībā. 
Eiropai vajadz īgi vairāk pētnieki, lai palielin ātu un uzlabotu t ās pētniecības darbu. L īdz ar 
citiem pas ākumiem, k ā piemēram, Eiropas Harta par p ētniekiem un valstu politikas pas ākumi, 
Septītā pamatprogramma ir veidota, lai cilv ēkus mudin ātu uzsākt unturpin āt karjeru 
pētniecībā un atkal piev ērst Eiropai vadošos talantus p ētniecības nozar ē. 
Finansiālais atbalsts Eiropas l īmenī piedāvā iespējas palielin āt pētniecības izcilību un 
efektivitāti, ko nevar sasniegt valsts l īmenī vien. Īpašās programmas Sept ītās 
pamatprogrammas ietvaros r āda, ka turpin ās Eiropas p ētniecības zonas konsolid ēšana, 
sasniedzot kritisko ma su, izveidojot strukt ūras jaunaj ās pētniecības jomās un izmantojot 
jaunus līdzekļus, arī turpinot atbalst īt brīvu ideju, zin āšanu un p ētnieku apriti. 
Īpašo programmu īstenošanas gait ā potenciāls Eiropas l īmeņa rīcībai stiprin āt izcilību 
pētniecībā tiks maksim āli izmantots, jo īpaši rīkojot ES m ēroga konkursus, kurus pl ānots 
balstīt ar rūpīgu un neatkar īgu priekšlikumu izv ērtēšanu. Tas noz īmē, ka tiks konkretiz ēti un 
                                                 
1 KOM(2005) 119. 
2 KOM(2005) 118. 
 
LV 3   LV atbalstīti jau esošie izcil ības piem ēri, vienalga, kur Eiropas Savien ībā tie būtu, kā arī tiks 
radītas iespējas tālākai izcilībai pētniecībā. 
Īpašo programmu ietekmi stiprin ās papildin āmība ar cit ām Kopienas politik ām un 
programm ām, jo īpaši ar strukt ūrfondiem, izgl ītības programm ām, Konkur ētspējas un 
jauninājumu programmu.  
2. IEPRIEKŠ ĒJA APSPRIEŠAN ĀS 
Īpašās programmas priekšlikumu sagatavošan ā ņemti vērā ES iestāžu, jo īpaši Eiropas 
Parlamenta un Eiropas Padomes, izteiktie viedok ļi, kā arī citu ieinteres ēto aprindu, tai skait ā, 
pētnieku un p ētniecības rezult ātu lietotāju uzskati. Taj ā ietilpst past āvīgas diskusijas un 
ieguldījumi attiec ībā uz priekšlikumu Sept ītās pamatprogrammas l ēmumiem, plaš ās 
apspriedes un ieguld ījums, kas apkopots priekšlikuma sagatavošanas gait ā un tālāks darbs, 
nosakot n ākotnes priorit ātes pētniecībā, piemēram, Eiropas tehnolo ģiju platformas veiktais. 
Īpašās programmas priekšlikums balst ās arī uz padzi ļinātu ietekmes nov ērtējumu, kas 
izstrādāts Septītās pamatprogrammas priekšlikumam3, ar kuru pier āda ievērojamu un īpašu 
pievienoto v ērtību katrai ierosin ātajai īpašajai programmai. Turkl āt priekšlikum ā ņemts vērā 
pamatprogrammas piecu gadu nov ērtējums4. 
3. TIESISKIE ASPEKTI  
Īpašās programmas priekšlikums balst īts uz Līguma XVIII sada ļas 163. līdz 173. pantu, jo 
īpaši uz 166. panta 3. punktu par pamatprogrammas īstenošanu ar īpašajām programm ām. 
4. BUDŽETA ĪSTENOŠANA  
Katram ierosin ātajam lēmumam pievienotaj ā „Tiesību akta finanšu p ārskatā” izklāstīta 
ietekme uz budžetu, k ā arī cilvēkresursiem un administrat īvajiem resursiem. 
Komisija paredz ējusi izveidot izpilda ģentūru, kurai tiks uztic ēti konkrēti uzdevumi, kas 
nepieciešami programmu „Sadarb ība”, „Cilv ēki” un „Iesp ējas” īstenošanai. Š ī pieeja tiks 
izmantota ar ī programmas „Idejas” īstenošanai (sk. 7.2. ieda ļu turpmāk). 
5. SASKAŅOTA UN ELAST ĪGA ĪSTENOŠANA  
5.1. Pielāgošanās jaunām vajadz ībām un iesp ējām 
Būtiski, lai jaunu programmu īstenošana b ūtu pietiekami elast īga, tādējādi ļaujot notur ēties 
zinātniskās un tehnolo ģiskās attīstības priekšgal ā un reaģēt uz aizvien jaun ām zinātniskām, 
rūpniecības, politikas vai sabiedr ības vajadz ībām. Šajā ziņā liela noz īme būs darbībām, kurās 
pētnieki paši var noteikt t ēmas. Attiec ībā uz citām darbībām to varēs sasniegt pirmk ārt ar 
darba programm ām, ko pl ānots atjaunin āt ik gadu. To paveiks ar dal ībvalstu p ārstāvju 
komiteju pal īdzību, kur pl ānots, ka komitejas koncentr ējas tikai uz darba programm ām. Ja būs 
                                                 
3 SEK(2005) 430. 
4 KOM(2005) 387. 
 
LV 4   LV jaunas priorit ātes, kas pras īs tūlītēju reakciju, jo īpaši, saist ībā ar neparedz ētām politikas 
vajadzībām, pārskatīšanu varēs veikt ātrāk. 
Šāda daudzgad ēja programmas pl ānošana izmantos priekšroc ības, kas rodas no daudz ējādiem 
ieguldījumiem, kas g ādā, lai atbalst ītās aktivitātes saglab ātu tiešu atbilst ību pieaugošaj ām 
nozares p ētniecības vajadz ībām un ES politik ām. Tiks mekl ēti padomdev ēji no ārienes, 
ieskaitot katrai t ēmai īpašajā programm ā „Sadarb ība”, kas efekt īvi aptvertu daudzas 
disciplīnas un rad ītu līdzsvaru starp akad ēmiskiem un r ūpniecības uzskatiem. 
Attiecībā uz programmu „Idejas” izmantos piln īgi jaunu pieeju, kuras  ietvaros ikgad ējās darba 
programmas sagatavošana tiks uztic ēta neatkar īgai zinātniskajai padomei, autonomas Eiropas 
Pētniecības padomes izveides ietvaros (skat īt 7. sadaļas 2. daļu tālāk). 
Eiropas Tehnolo ģiju Platformas , kas izveidotas daž ādās nozarēs un kurām būtu jāīsteno 
spēcīga un dinamiska loma, lai nodrošin ātu atbilstību ražošanas vajadz ībām, jo īpaši veicin ās 
papildu ārējus ieguld ījumus, seviš ķi attiecībā uz Sadarb ības programmu. P ētniecības 
prioritātes platformu defin ētajās Stratēģiskajās pētījumu programm ās ir labi atspogu ļotas 
īpašo programmu priekšlikumos un sniegs svar īgu ieguld ījumu daudzgad īgā programmu 
plānošanā. 
Citi forumi un grupas Komisijai var ētu nodrošin āt savlaicīgas konsult ācijas par jaun ām 
prioritātēm konkr ētajās jomās, piemēram, Eiropas P ētniecības infrastrukt ūru stratēģijas 
komisija ( ESFRI ) un platformas, kas izveidotas, lai apspriestu strat ēģiskās pētījumu 
programmas soci ālās vai vides politikas jom ās. 
Nozīmīga jauna iesp ēja, ko nodrošin ās pamatprogramma, ir novatorisks finans ēšanas 
mehānisms, Riska dal īšanas finanšu meh ānisms , kas vērsts uz priv ātā sektora izdevumu 
palielināšanu PTA  jomā, uzlabojot piek ļuvi Eiropas Invest īciju bankas (EIB) aizdevumiem 
Eiropas liela apjoma darb ībām, kam nepieciešams apvienot l īdzekļus no daž ādiem 
finansējuma avotiem, tai skait ā aizdevumiem. Š īs lielās Eiropas darb ības ir „Kop īgās 
tehnoloģiju iniciat īvas” un liela m ēroga sadarb ības projekti, kurus tieši finans ē 
Pamatprogramm ā Sadarbības programmas ietvaros, un jauni p ētniecības infrastrukt ūras 
projekti programm ā „Iespējas”. Saska ņā ar atbilst ības kritērijiem var tikt apsv ērti arī citi lieli 
Eiropas sadarb ības projekti, piem ēram, EUREKA  projekti. Paredzamais ieguld ījums no 
īpašajām programm ām EIB noz īmīgi uzlabos piek ļuvi parādu finans ēšanai un l īdz ar to – 
ievērojami veicin ās privāto ieguldījumu piesaisti PTA. 
5.2. Transvers ālas tēmas 
Septītās pamatprogrammas īstenošanā Komisija nodrošin ās vispārēju saskaņotību, ņemot vērā 
programm ā „Idejas” garant ēto Eiropas p ētniecības padomes autonomiju un neatkar ību. 
Darba programmas vis ās citās īpašajās programm ās saskaņotā kārtībā tiks pārskatītas, lai 
pilnīgi varētu iekļaut transvers ālas tēmas. Dal ībvalstu p ārstāvju komitej ām arī ir svarīgs 
pienākums palīdzēt Komisijai efekt īvi saskaņot un koordin ēt īstenošanas darbu starp īpašajām 
programm ām un to ietvaros. Tas noz īmē nopietnu koordin ēšanu dalībvalstīs un atšķirīgu 
komiteju p ārstāvju starpā. 
Gadījumos, kad atbalst āmie pasākumi būs cieši saist īti ar daž ādām daļām īpašajās 
programm ās „Sadarb ība”, „Cilv ēki” un „Iesp ējas”, tiks izmantoti kop ēji uzaicinājumi iesniegt 
priekšlikumus, ņemot vērā Sestās pamatprogrammas gait ā gūto pieredzi. Tas b ūs jo īpaši 
 
LV 5   LV svarīgi attiecībā uz pētniecības tēmām, kas ir saist ītas ar programmu „Sadarb ība”, un š ādi 
uzaicinājumi tiks skaidri defin ēti darba programm ā. 
Šādi jautājumi ietilpst gan programm ā „Sadarbība”, gan „Cilv ēki”, gan „Iesp ējas”, tie ir īpaši 
nozīmīgi, un to saska ņotai risināšanai ir paredz ēti īpaši mehānismi: 
• Starptautisk ā sadarbība: visas īpašās programmas ir atv ērtas starptautiskai sadarb ībai un 
tajās ir īpaši paredz ēti pasākumi šajā ziņā. Pamatprogramm ā tiks izmantota strat ēģiska 
pieeja, lai veicin ātu Eiropas p ētniecības izcilību un att īstītu konkur ētspēju, lai risin ātu 
īpašus glob ālus vai reģionālus jautājumus, kur rodama savstarp ēja interese un labums. Tiks 
nodrošināta saskan īga pieeja starp īpašajām programm ām atbilstoši š ādai stratēģijai, un 
programmai „Iesp ējas” šajā ziņā būs svarīgākā loma. 
• Pētniecības infrastrukt ūras: svarīgākā pētniecības infrastrukt ūra tiks īstenota programm ā 
„Iespējas”, un š ī programma nodrošin ās saskaņotu pieeju ar atbilstošiem p ētniecības 
pasākumiem cit ās programm ās, jo īpaši programm ā „Sadarbība”. 
• Transvers āla politikas p ētniecība: Komisijas dienestos tiks rad īti nosacījumi efekt īvam 
koordinācijas darbam, jo īpaši, lai nodrošin ātu, ka pas ākumi joproj ām atbilst ES daž ādo 
politiku att īstības vajadz ībām. Šim nol ūkam daudzgadu programmu pl ānošanā var 
izmantot daž ādo ar attiec īgajām politikām saistīto Komisijas dienestu lietot āju grupas, un 
tādēļ tiks rad īta iekšēja strukt ūra, lai nodrošin ātu jūras zinātnes un tehnolo ģiju 
koordinēšanu atbilstošaj ās tematiskaj ās jomās. 
• MVU līdzdalība: MVU līdzdalību īpašajās programm ās optimiz ēs. Līdztekus MVU 
stiprināšanai, īpašie pasākumi programm ā „Iespējas” ir šādi: MVU p ētniecības intereses ir 
iekļautas programm ā „Sadarbība”, un tēmas, kas jo īpaši varētu interes ēt MVU, tiks t ālāk 
formulētas darba programm ās un uzaicin ājumos iesniegt priekšlikumus. Darb ības 
programm ā „Cilvēki” īpaši izceļ MVU iesaisti, un MVU ar ī varēs piedalīties programm ā 
„Idejas”. Paredz ētie vienk āršošanas pas ākumi un palielin ātais elast īgums, izv ēloties 
piemērotāko finansēšanas shēmu, jo īpaši nāks par labu MVU l īdzdalībai. 
• Izplatīšana un zin āšanu nodošana : nepieciešam ība pārņemt pētniecības rezult ātus ir 
īpašajām programm ām rakstur īga priekšroc ība, sevišķi izceļot zināšanu nodošanu starp 
valstīm, discipl īnām un no akad ēmiskās sabiedrības – rūpniecībai, tai skait ā, izmantojot 
pētnieku mobilit āti. Šajā ziņā ir svarīga potenci ālo lietotāju palīdzība prioritāšu noteikšan ā 
(izmantojot Eiropas tehnolo ģiju platformas). Papildinoš ās darbības Konkur ētspējas un 
jauninājumu programm ā arī pastiprin ās pētniecības rezult ātu izmantošanu, v ēršoties pret 
šķēršļiem jaunradei un stiprinot jaunrades iesp ējas. 
• Zinātne sabiedr ībā: šī darbība programm ā „Iespējas” arī būs nozīmīga, lai nodrošin ātu, ka 
ar sabiedr ību saistīti aspekti tiek atbilstoši ņemti vērā visās īpašajās programm ās un ka 
padziļinās sadarbība starp zin ātniekiem un plaš āku sabiedr ību. 
6. VIENKĀRŠOŠANA UN P ĀRVALDĪBAS METODES  
Īstenojot Sept īto pamatprogrammu, pl ānots ieviest svar īgus vienk āršojumus, pamatojoties uz 
Komisijas 2005. gada 6. apr īļa darba dokument ā izklāstītajām idejām un ņemot vērā minētā 
dokumenta izrais īto plašo dialogu ar dal ībvalstīm un ieinteres ētajām person ām. Daudzi 
ierosinātie pasākumi iekļaujami līdzdalības un pētījumu rezult ātu izplatīšanas noteikumos, lai 
 
LV 6   LV ievērojami mazin ātu birokrātiju un vienk āršotu pras ības, kas attiecas uz finans ēšanas shēmām 
un ziņojumu sniegšanu. 
Īpašajās programm ās starp ierosin ātajiem uzlabojumiem ir š ādi: 
• Uzlabota īstenošanas efektivit āte un saska ņotība, administrat īvu uzdevumu izpildei 
izmantojot ārēju izpildaģentūru. 
• Racionaliz ētas finans ēšanas shēmas, kuru ietvaros katra īpašā programma var ēs izmantot 
nepieciešamos instrumentus programmas m ērķu realizēšanai. 
• Precīzāks novērtēšanas krit ēriju izklāsts, ko iek ļaus darba programm ās, ievērojot īpašās 
programmas principus. 
• Skaidri izkl āstītas darba programmas, t ā, lai potenci ālie dalībnieki būtu labi inform ēti par 
esošajām iespējām, kas atbilst tieši vi ņu vajadzībām un interes ēm. Piemēram, darba 
programmas un uzaicin ājumi nepieciešam ības gadījumā izcels tos tematus, kas var ētu īpaši 
interesēt MVU vai pav ērt izdevīgu sadarb ību ar trešām valstīm. 
• Vienkāršojumi citos aspektos, piem ēram, projektu apstiprin āšanas strukt ūras 
racionaliz ēšana, jaunas finans ējuma un atbalsta sh ēmas, un t ālāka datu b āzu un 
informācijas instrumentu lietošana, lai uzlabotu sazi ņu. 
7. ĪPAŠO PROGRAMMU SATURS  
7.1. Sadarbība 
Īpašā programma „Sadarb ība” ir izveidota nol ūkā, lai iegūtu vadošo lomu svar īgākajās 
zinātnes un tehnolo ģijas jomās, atbalstot universit āšu, uzņēmumu, pētniecības centru un valsts 
iestāžu sadarb ību visā Eiropas Savien ībā, kā arī citur pasaul ē. Iepriekš ējās pamatprogrammas 
ir pierādījušas, kāda ir šādu darbību ietekme Eiropas p ētniecības pārstrukturēšanā un resursu 
apvienošan ā un mobiliz ēšanā. Septītā pamatprogramma š ādu ietekmi izv ērsīs plašāk, deviņas 
tajā ierosinātās tēmas atbilst svar īgākajām zināšanu un tehnolo ģijas attīstības jomām, kurās 
jāstiprina izcila p ētniecība, lai risin ātu Eiropas soci ālās, ekonomisk ās, sabiedr ības veselības, 
vides aizsardz ības un rūpniecības problēmas. 
Programm ā ir spēcīgi secīguma elementi saist ībā ar iepriekš ējām pamatprogramm ām, un tā 
izmanto ar š āda veida Eiropas atbalstu pan āktu pierādītu pievienoto v ērtību. Turkl āt šajā 
īpašajā programm ā ir arī svarīgi jauninājumi, kas prasa īpašus apsv ērumus to īstenošanai. 
• Rīcība, reaģējot uz nepieciešam ību pēc drosmīgām, Eiropas m ēroga privātām partner ībām, 
lai paātrinātu nozīmīgāko tehnolo ģiju attīstību, uzsākot Kopīgas tehnolo ģiju iniciat īvas5. 
Ir noteikts pirmais iniciat īvu kopums ar skaidriem m ērķiem un sasniedzamajiem 
rezultātiem tādās jomās kā jaunās zāles, nanoelektronika, iegult ās datorsist ēmas, ūdeņradis 
un kurināmā elementi, aeronautika un gaisa satiksmes vad ība un Glob ālais monitorings par 
vidi un droš ību Par tām iesniegs atseviš ķus priekšlikumus (piem ēram, saska ņā ar Līguma 
                                                 
5 Atbilstoši Komisijas dienestu darba dokumentam Ziņojums par Eiropas tehnolo ģiju platform ām un 
Kopīgajām tehnolo ģiju iniciat īvām: Valsts un priv ātās partnerības veicin āšana, lai strauji palielin ātu 
Eiropas r ūpniecisko konkur ētspēju, SEK(2005.) 800, 2005. gada 10. j ūnijs. 
 
LV 7   LV 171. pantu). Īstenojot Sept īto pamatprogrammu, var identific ēt turpmākas Kop īgas 
tehnoloģiju iniciat īvas tādās jomā kā nulles emisijas l īmeņa elektroenergijas ražošana un 
atjaunojam ā enerģija. 
• Uzlabota pieeja valsts p ētniecības programmu koordin ēšanai. Tiks turpin āta veiksm īgās 
ERA-NET shēmas izmantošana t ēmu ietvaros. Sestaj ā pamatprogramm ā izveidot ās 
ERA-NET  shēmas varēs iesniegt priekšlikumus darba turpin āšanai, lai padzi ļinātu 
sadarbību vai paplašin ātu konsorcijus, iesaistot jaunus dal ībniekus, k ā arī jaunu  ERA-NET  
tīklu izveidošan a, lai risin ātu jaunus tematus. Š ī shēma būs pieejama ar ī valsts iest ādēm, 
kas plāno pētniecības programmu, bet kura v ēl nedarbojas. Turkl āt tiks ieviesta ERA-NET 
plus shēma, lai veicin ātu kopīgus uzaicin ājumus transnacion āliem pētniecības projektiem, 
kas organiz ēti ar vairāku valstu piedal īšanos. 
• Pamatojoties uz pieredzi, kas g ūta Eiropas un jaunatt īstības valstu partner ībā klīnisko 
pētījumu jom ā (EDCTP ), kas ierosin āta atbilstoši 169. pantam, cieš ā sadarbībā ar 
dalībvalstīm ir noteiktas v ēl četras 169. panta iniciat īvas. Šādas iniciat īvas automatiz ētas 
dzīves vides jom ā, Baltijas j ūras pētniecības un metrolo ģijas jomā ir uzskait ītas programm ā 
„Sadarbība”, un 169. panta iniciat īva, lai apkopotu valstu p ētniecības rezult ātus ar MVU 
saistītās programm ās, ir minēta programm ā „Iespējas”. Papildu iniciat īvas var identific ēt 
Septītās pamatprogrammas īstenošanas laik ā. 
• Mērķtiecīgāku pieeju starptautiskajai sadarb ībai katras tēmas ietvaros un starp daž ādām 
tēmām īstenos ar īpašiem sadarb ības pasākumiem, kurus pl ānots noteikt darba programm ās 
atbilstoši paredz ētajai strat ēģiskai pieejai starptautisk ās sadarbības jomā, un ar politikas 
dialogiem un sadarb ības tīkliem ar daž ādiem partnervalstu re ģioniem. 
• Katras tēmas ietvaros tiks atbalst īts komponents, lai veicin ātu elastīgu atbildes reakciju uz 
jaunām vajadz ībām un neparedz ētām politikas vajadz ībām, tā īstenošana tiks pamatota 
ar pieredzi, kas g ūta, realizējot Zinātniskā atbalsta politiku un Ja unas un strauji augošas 
zinātnes un tehnolo ģijas shēmas, kas ieviestas ar Sesto pamatprogrammu, k ā arī Nākotnes 
un jauno tehnolo ģiju shēmu IKT jom ā.  
7.2. Idejas 
Eiropai īpaši labi nesokas ne dz patiesi izcilu p ētniecības rezult ātu ieguvē, nedz jaunu, strauji 
augošu zin ātnes jomu apg ūšanā. Programma „Idejas” g ādā par tādu visas Eiropas m ēroga 
mehānismu, ar kuru atbalst īs patiesi radošus zin ātniekus, inženierus un p ētniekus, kuru 
zinātkāre un zin ību alkas, visticam āk, radīs neparedzamus un spožus atkl ājumus, kuri sp ēs 
mainīt cilvēku izpratni un sniegt jaunu skat ījumu tehnolo ģiju attīstībā, kā arī ilgstošu soci ālu 
un vides probl ēmu risinājumā. Pamatpētījumu kvalit ātes paaugstin āšana ar Eiropas m ēroga 
konkursiem rad īs nozīmīgas sociālas un ekonomiskas priekšroc ības6. 
Programm ā „Idejas” p ārņemts jēdziens „ progresīva pētniecība”, kas iez īmē jaunu 
pamatpētījumu izpratni. Esot jaunu zin āšanu radīšanas priekšgal ā, „progres īva pētniecība” 
būtībā ir riskants uzdevums, kas saist īts ar fundament ālu zinātnes, tehnolo ģijas un 
inženierzin ātņu progresu, neiev ērojot iedibin ātās disciplin ārās vai valstu robežas. 
                                                 
6 Progresīva pētniecība: Izaicin ājums Eiropai. Augsta līmeņa ekspertu grupas zi ņojums, Eiropas 
Komisija, 2005. gada maijs. 
 
LV 8   LV Programma iev ēros „uz p ētnieku vērstu” pieeju, kas p ētniekiem ļauj brīvi ierosin āt savus 
tematus. Pl ānots piešķirt stipendijas atseviš ķām komand ām, grupas pašas zi ņā atstājot izvēli, 
kādiem pētniekiem nepieciešams apvienoties pr ojekta veikšanai, un to, vai p ētnieki ir no 
vienas vai vair ākām iestādēm, atrodas vien ā vai dažādās valstīs. Visos gad ījumos šādu 
komandu veidošan ā svarīgākais ir zin ātniskā izcilība, nevis administrat īvās prasības. 
Programma atš ķirsies no pamatp ētījumu finans ēšanas valstu l īmenī ar tās stratēģiskajiem 
mērķiem un Eiropas m ērogu. 
Eiropas P ētniecības padomes (EPP) izveide programmas „Idejas” īstenošanai uzskat āma par 
jaunu sākumu. Tiks rad īti divi būtiski EPP  struktūras komponenti: neatkar īga zinātniskā 
padome un īpaši šim nol ūkam izveidota īstenošanas strukt ūra, kas darbosies saska ņā ar 
uzticības, uzticam ības un caurskat āmības principiem, t ādējādi jānodrošina atbils toši finanšu 
līdzekļi un ļoti efektīvs darbs, augsta l īmeņa autonomija un integrit āte, vienlaikus konsekventi 
ievērojot pras ības par atbild ību. 
Zinātnisko padomi  veidos Eiropas zin ātnes aprindu augst ākā līmeņa pārstāvji, kas darbosies 
kā privātpersonas neatkar īgi no politiskaj ām vai cit ām interes ēm. Tās locekļus iecels 
Komisija, iev ērojot objekt īvu izvēles procesu. 
Zinātniskās padomes pilnvaras ietvers š ādus aspektus: 
(1) Zinātniskā stratēģija. Izveidot visp ārēju zinātnisku programmas strat ēģiju zinātnisku 
iespēju un Eiropas vajadz ību kontekst ā. Pastāvīgi saskaņā ar zinātnisko strat ēģiju, 
izstrādāt darba programmu un nepieciešamos groz ījumus, tai skait ā uzaicinājumus 
iesniegt priekšlikumus un priekšlikumu finans ēšanas pamatkrit ērijus, kā arī vajadzības 
gadījumā konkrētu tēmu un mērķa grupu defin īciju (piem ēram, jaunas/strauji augošas 
komandas). 
(2) Pārraudzība un kvalit ātes kontrole.  No zinātniska skatpunkta tiks pausta nost āja 
īstenošanas un vad ības jautājumos attiec ībā uz uzaicin ājumiem iesniegt priekšlikumus, 
attiecībā uz to nov ērtēšanas krit ērijiem un savstarp ējo novērtēšanas procesu, ieskaitot 
ekspertu izv ēli un savstarp ējas novērtēšanas un priekšlikumu izv ērtēšanas metodes, uz 
kā pamata priekšlikumam pieš ķir finansējumu; tas pats attiecin āms uz visiem 
jautājumiem, kas skar īpašās programmas sasniegumus, ietekmi un veikt ās pētniecības 
kvalitāti. Darbību kvalitātes pārraudzība un programmas īstenošanas un sasniegumu 
novērtēšana, kā arī ieteikumi kori ģējošiem vai turpm ākiem pasākumiem. 
(3) Saziņa un izplat īšana. Saziņa ar zinātnes aprind ām un svar īgākajiem interesentiem par 
programmas darb ībām un sasniegumiem, k ā arī EPP apspried ēm. Regul āri ziņojumi 
Komisijai par t ās darbību. 
Īpaši izveidot ā īstenošanas strukt ūra atbildēs par programmas izpildi saska ņā ar gada darba 
programmu. Jo īpaši tā īstenos vērtēšanas proced ūras, speci ālistu veiktas sal īdzinošas 
pārskatīšanas un atlases pro cesu atbilstoši zin ātniskās padomes noteiktiem principiem, k ā arī 
nodrošinās stipendiju finansi ālo un zinātnisko pārvaldību. Šajā ziņā Komisija, pirmk ārt, plāno 
izveidot izpilda ģentūru, kurai t ā uzticēs izpildes uzdevumus. Īstenošanas strukt ūrā saglabāsies 
secīgas, ciešas sadarb ības saites ar zin ātnisko padomi par visiem programmas izpildes 
aspektiem. N ākotnē, saņemot neatkar īgu EPP  struktūras un meh ānismu efektivit ātes 
novērtējumu, var ētu izveidot alternat īvu struktūru, piemēram, saska ņā ar Līguma 171. panta 
noteikumiem. 
 
LV 9   LV Eiropas Komisija garant ēs pilnīgu EPP autonomiju un integrit āti. Tas noz īmē, ka Komisijas 
atbildība par programmas īstenošanu b ūs nodrošin āt, ka pastāv EPP īstenošanas strukt ūra un 
ka EPP  programmu pilda atbilstoši noteiktajiem m ērķiem saska ņā ar zinātniskajām ievirzēm 
un prasībām par zin ātnisku izcil ību, kā noteikusi zin ātniskā padome, darbojoties neatkar īgi. 
Komisija atbild ēs par darba programmas ofici ālu pieņemšanu programmai „Idejas”. T ā šo 
pienākumu pild īs, izmantojot iepriekš aprakst īto pieeju. Parasti Komisija pie ņems darba 
programmu, iev ērojot zinātniskās padomes ierosin ājumu. Ja Komisija darba programmu 
nespēj pieņemt tādu, kāda tā ierosināta, piemēram, tādēļ, ka ierosin ājums neatbilst 
programmas m ērķiem vai neatbilst Kopienas ties ību aktiem, Komisijai pamatojums b ūs 
jāpublisko. Š ī procedūra ir izveidota, lai nodrošin ātu, ka EPP darb ībā pilnīgi un caurskat āmi 
tiek ievēroti autonomijas un integrit ātes principi. 
7.3. Cilvēki 
Īpašā programma „Cilv ēki” veido da ļu plašas un integr ētas stratēģijas, kas paredz ēta, lai gan 
kvalitatīvi, gan kvantitat īvi stiprinātu pētniecības un att īstības cilvēkresursus Eirop ā. Ar šo 
programmu iecer ēts mudināt cilvēkus uzsākt un turpin āt karjeru p ētniecībā, veicināt pētnieku 
palikšanu Eirop ā un piesaist īt talantīgākos prātus darbam Eirop ā. Vienoti instrumenti, 
pastiprināta struktur ēšanas iesp ēja un liel āka efektivit āte nekā dalībvalstu divpus ējiem 
nolīgumiem r īcībai Eiropas l īmenī piešķir unikālu pievienoto v ērtību. 
Šīs darbības pamatojas uz Marijas Kir ī vārdā nosauktās programmas veiksm īgām ilgtermi ņa 
darbībām, reaģējot uz pētnieku vajadz ībām pēc profesion ālas sagatavošanas, mobilit ātes un 
karjeras veidošanas iesp ējām. Piedāvājot ievērojamas sec īguma nodrošin āšanas iesp ējas, 
lielāks uzsvars tiek likts uz š ādiem aspektiem: 
• Pastiprin āta struktur ēšanas iesp ēja, piemēram, ieviešot l īdzfinansējumu reģionālām, 
valsts mēroga un starptautisk ām programm ām pasākumu kopum ā „Mūžizglītība un 
profesion ālā izaugsme”. „L īdzfinansējuma” rež īms neaizst ās režīmu, kurā uz atseviš ķām 
pēcdoktorant ūras stipendij ām piesakās un tās piešķir Eiropas l īmenī, kas pašreiz ir vien īgā 
izmantotā prakse Sest ās pamatprogrammas ietvaros. Tom ēr atsevišķas stipendijas Eirop ā 
jau ir sasniegušas savu brieduma f āzi. Tajā pašā laikā valstu pied āvātās iespējas šajā jomā 
joprojām ir fragment āras, tieši run ājot par m ērķiem, nov ērtēšanas metod ēm un darba 
apstākļiem, un joproj ām ir ierobežotas attiec ībā uz starptautisk ām vai Eiropas m ēroga 
dimensijām. Tādēļ, izmantojot atkl ātus uzaicin ājumus piedal īties konkurs ā, tiek ierosin āts 
līdzfinansēt izvēlētas programmas, kas atbilst pamatprogrammas m ērķiem. Nov ērtēšanas 
un atlases krit ēriji balstīsies tikai uz sasniegumiem, bez ierobežojumiem attiec ībā uz 
izvēlēto dalībnieku izcelsmi, un piem ērojot pieņemamus nodarbin ātības un darba apst ākļus 
(piem., alga, soci ālā drošība, „šefība”, profesion ālā attīstība). 
• Nozares l īdzdalība: Saglabājot Marijas Kir ī vārdā nosaukto darb ību ievirzi, kam 
raksturīga tā dēvētā „pieeja no apakšas uz augšu”, v ēl lielāks akcents tiks likts uz m ācībām 
un karjeras att īstību dažādās nozarēs, jo īpaši privātajā sektorā. To plānots panākt, izceļot 
papildu prasmju un kompeten ču attīstīšanu, kas ir b ūtiskas pētniecības labākai izpratnei 
uzņēmumos un p ētniecības kvalit ātei. To veicin ās, stimulējot starpnozaru pieredzi, nozarei 
aktīvi līdzdarbojoties vis ās darbībās un radot īpaši šim nol ūkam paredz ētu shēmu zināšanu 
izplatīšanai ar valsts un priv ātā sektora, tostarp MVU, partner ības palīdzību. 
• Tiks stiprin āta starptautisk ā dimensija.  Līdz ar pieš ķirtajām stipendij ām, kam pras īta 
obligāta atdeve un kas v ērstas uz ES p ētnieku ieguld ījumu mūžizglītībā un karjeras 
 
LV 10   LV attīstībā, tiks paplašin āta starptautisk ā sadarbība, iekļaujot pētniekus no treš ām valstīm. 
Turklāt tiek ieviestas jaunas dimensijas sadarb ībai ar ES kaimi ņvalstīm un valst īm, kas ar 
ES noslēgušas zinātnes un tehnolo ģiju nolīgumus. Bez tam tiks atbalst ītas Eiropas p ētnieku 
„zinātniskās diasporas” ārzemēs un ārzemju pētnieku diasporas Eirop ā. 
7.4. Iespējas 
Īpašā programma „Iesp ējas” sekm ēs pētniecības un jaunrades iesp ējas visā Eiropā. Šī 
programma uzskat āma par iepriekš ējo pamatprogrammu darb ību turpin ājumu un 
pastiprinājumu, un t ā papildināta ar svarīgiem jaunin ājumiem. 
Paredzētā stratēģiskā pieeja ir svar īgs jauns elements, lai atbalst ītu jaunas p ētniecības 
infrastrukt ūras izveidi, kas papildin ās secīgu atbalstu optim ālai esošās pētniecības 
infrastrukt ūras izmantošanai. Atbalsts jaunas infrastrukt ūras veidošanai tiks īstenots, 
izmantojot divpak āpju pieeju – sagatavošan ās posmu un izveides posmu. Pamatojoties uz 
ESFRI  (Eiropas strat ēģiskais forums p ētniecības infrastrukt ūrai) darbu, veidojot Eiropas pl ānu 
jaunai pētniecības infrastrukt ūrai, Komisija noteiks priorit āros projektus, kuriem Sept ītajā 
pamatprogramm ā varētu piešķirt EK atbalstu. Attiec ībā uz šiem projektiem Komisija 
darbosies veicin ātāja lomā, jo īpaši sekm ējot finans ēšanas tehnikas meh ānismus izveides 
posmā, ieskaitot uzlabotu EIB aizdevumu pieejam ību, izmantojot Riska dal īšanas meh ānismu. 
I pielikum ā sniegts ESFRI „iespēju saraksts”, kur ā iekļauti konkr ēti piemēri jaunām, plaša 
mēroga pētniecības infrastrukt ūrām, kas Eiropas zin ātniskajām aprindām būs nepieciešamas 
nākamajā desmitgad ē. 
Divas shēmas, kas paredz ētas, lai atbalst ītu pētniecību MVU un MVU apvien ību labā, tiks 
īstenotas ar liel āku budžetu, lai rea ģētu uz aizvien augošo MVU nepieciešam ību uzticēt 
pētniecības darbību veikšanu citiem. 
„Zināšanu reģionu” darb ības pamatojas uz veiksm īgu izmēģinājuma darb ību. Darbības mērķis 
ir starpvalstu re ģionu sadarb ības tīkliem nodrošin āt iespēju pilnībā izmantot to p ētniecības 
stiprās puses, uzkr āt jaunas zin āšanas, kas ieg ūtas pētniecības gaitā, un veicin āt jaunu, uz 
„pētniecību vērstu kopu” izveidi, kur ās apvieno universit ātes, pētniecības centrus, 
uzņēmumus un re ģionālās iestādes. 
Nozīmīgs jauns elements ir darb ība pilna p ētniecības potenci āla atklāšanai ES "konver ģences" 
reģionos un att ālākajos reģionos. Uz zin āšanām balstītas ekonomikas un sabiedr ības 
realizēšana balst īta uz Eiropas p ētniecības stiprin āšanu, kā arī labāku „neskarta” augsta 
pētniecības potenci āla izmantošanu, kas past āv visur ES. Darb ības ļaus pieņemt darb ā 
pētniekus no cit ām ES valst īm, nosūtīt darbā pētniecības un vad ības darbiniekus, organiz ēt 
novērtēšanas iesp ējas, kā arī iegūt un attīstīt pētniecības aprīkojumu. Š ādas darb ības 
papildinās vajadzības un iesp ējas stiprin āt esošo un jauno izcil ības centru p ētniecības iespējas 
šajos reģionos, saņemot arī struktūrfondu finans ējumu. 
„Zinātne sabiedr ībā” nozīmē ievērojami paplašin āt darbu iepriekš ējās pamatprogrammas 
ietvaros. T ā stimulēs labākas zinības, palīdzēs izveidot lab ākas ES politikas un veidot 
ieinteresētāku un inform ētāku sabiedr ību. 
Svarīgs Septītās pamatprogrammas m ērķis ir veidot sp ēcīgu un saskan īgu starptautisko 
zinātnes un tehnolo ģiju politiku, un programmas „Iesp ējas” darbības šādu pieeju atbalst īs, jo 
īpaši palīdzot noteikt sadarb ības priorit ātes. 
 
LV 11   LV Saskanīga politiku veidošana v ēl vairāk uzsvērs valstu un re ģionālo pētniecības politiku 
koordinēšanu, izmantojot īpašas shēmas, lai atbalst ītu dalībvalstu un re ģionu ierosin ātas 
iniciatīvas starpvalstu sadarb ībai politikas jom ā. Tas vēl vairāk stiprinās atklātu koordin ēšanas 
metožu integr ēšanu pētniecības politik ās un veicin ās saskaņotas vai kop īgas iniciat īvas starp 
valstu un re ģionu grup ām zonās, kur nepieciešama sp ēcīga starpvalstu dimensija. 
7.5. Kopīgā pētniecības centra darb ības 
Turpinot sniegt zin ātnisku un tehnisku atbalstu ES politikas veidošan ā, KPC turpin ās izmantot 
savu līdzšinējo pieeju, kas v ērsta uz saņēmēju, un spēcīgu sadarb ības tīklu veidošanu ar 
zinātnes aprind ām. Tā darbības tiks att īstītas īpašā izaugsmes, ilgtsp ējīgas attīstības un 
drošības kontekst ā. 
KPC darb ības atsauksies uz jaunaj ā Lisabonas darba pl ānā izteikto aicin ājumu pēc „labāka 
regulējuma”. Jaunas probl ēmas, kas saist ītas ar augošo nepieciešam ību reaģēt krīzes un 
avārijas situācijās un saist ībā ar politisko pras ību spiedienu, tiks risin ātas, pamatojoties uz 
iespējām un resursiem atseviš ķās jomās, lai sniegtu piem ērotu atbalstu ES kontekst ā. Integrēta 
pieeja, sniedzot zin ātnisku un tehnisku atbalstu politik ām, arī uzskatāma par noz īmīgāko šīs 
īpašās programmas iez īmi. 
8. UZ ZIN ĀŠANĀM BALST ĪTAS EIROPAS P ĒTNIECĪBAS TELPAS IZMANTOŠANA 
IZAUGSMEI  
Lai sasniegtu nepieciešamo progresu ce ļā uz zināšanām balstītu ekonomiku un sabiedr ību, 
nepieciešama jauna, drosm īga un efekt īva Eiropas p ētniecība. Visiem dal ībniekiem Eiropas 
Savienībā, proti, valstu vald ībām, pētniecības iestādēm, nozarēm, šā uzdevuma izpild ē ir sava 
loma.  
Īpašās programmas Sept ītās pamatprogrammas īstenošanai ir veidotas, lai Eiropas l īmeņa 
pētniecības izdevumi pl ānotā budžeta ietvaros tiktu maksim āli izmantoti, un lai tie b ūtu 
efektīvi. Svarīgākās īpašības ir koncentr ēšanās uz četriem m ērķiem attiec īgajās īpašajās 
programm ās, izmantojot darb ības un īstenošanas l īdzekļus, kas veidoti šo m ērķu sasniegšanai; 
spēcīgs secīguma elements kop ā ar galvenaj ām jaunajām pieejām; konsekventa uzman ības 
koncentrēšana uz to, lai atbalst ītu jau esošus izcil ības piemērus un rad ītu iespējas nākotnes 
izcilībai pētniecībā; racionaliz ēta un vienk āršota pārvaldība, veidojot lietot ājiem draudz īgāku 
pieeju un nodrošinot rentabilit āti, kā arī iekšējs elastīgums, piem ēram, lai pamatprogramma 
varētu reaģēt uz jaunām vajadzībām un iesp ējām. 
 
LV 12   LV 1. pielikums 
ESFRI  „IESPĒJU SARAKSTS”7 
• Iespējas antiprotonu un jonu p ētniecībai (FAIR ) 
• Iespēja intensīvu sekund āri nestabilu izotopu stariem ( SPIRAL II ) 
• Eiropas dzi ļjūras neitrīno teleskops (KM3NeT) 
• Ārkārtīgi liela izm ēra teleskops ( ELT) optiskajai astronomijai 
• Eiropas p ētniecības infrastrukt ūra nanostrukt ūrām (PRINS ) 
• Eiropas Atomskald īšanas centrs ( ESS) – neitronu avots 
• Eiropas XFEL – cietajiem rentgenstariem 
• IRUVX FELs tīkls – no infrasarkanajiem stariem l īdz mīkstajiem rentgenstariem 
• ESRF atjaunināšana – sinhrotons 
• Augstas efektivit ātes datori Eiropai ( HPCEUR ) 
• Jūras kuģi piekrastes p ētniecībai - pamat ā Baltijas j ūrā 
• Pētniecības ledlauzis Aurora Borealis  
• Eiropas daudzdisciplin ārā observatorija j ūras dibena p ētniecībai (EMSO ) 
• Eiropas infrastrukt ūras bioloģiskās daudzveid ības pētniecībai un aizsardz ībai 
• Augsti att īstīta infrastrukt ūra smadze ņu un visa ķermeņa vizuālai diagnostikai 
• Bioinform ātikas infrastrukt ūra Eiropai 
• Eiropas augsti att īstītu klīniskās pētniecības centru sadarb ības tīkls 
• Eiropas biobanku un genoma p ētniecības izejmateri ālu krātuvju sadarb ības tīkls 
• Paaugstin ātas drošības laboratorijas slim ībām, kas strauji att īstās un rada draudus 
sabiedrības veselībai 
• Infrastrukt ūra visa zīdītāju genoma funkcion ālai analīzei 
• Biomedic īnas pētījumu paraugiest ādes 
• Eiropas p ētniecības observatorija humanit ārajām un soci ālajām zinātnēm (EROHS ) 
                                                 
7 Ceļā uz jaunu p ētniecības infrastrukt ūru Eiropai: ESFRI „Iesp ēju saraksts”  2005. marts 
www.cordis.lu/esfri/  
 
LV 13   LV • Eiropas soci ālā izpēte (ESS) 
„Globāli projekti” 
• ITER  
• Starptautisk ā kosmosa stacija ( ISS) 
• Starptautiskais line ārais daļiņu paātrinātājs (ILC) 
• Kvadrātkilometru zonas( SKA) radioteleskops  
• Starptautiska skaldmateri ālu izstarošanas iek ārta (IFMIF ) 
 
LV 14   LV 2005/0187 (CNS) 
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS 
par īpašo programmu „Cilv ēki”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Sept īto 
pamatprogrammu p ētniecības, tehnolo ģiju attīstības un demonstr ējumu pas ākumiem 
(no 2007. l īdz 2013. gadam) 
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu, un jo īpaši tā 166. pantu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu8, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu9, 
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu10, 
tā kā:  
(1) XXX Saska ņā ar Līguma 166. panta 3. punktu Eiropa s Parlamenta un Padomes 
Lēmums Nr. .../EK par Eiropas Kopienas 7. pamatprogrammu p ētniecības, tehnolo ģiju 
attīstības un demonstr ējumu pasākumiem (no 2007. l īdz 2013. gadam) (turpm āk tekstā 
„pamatprogramma”) j āīsteno, izmantojot īpašas programmas, kur ās paredzēti sīki 
izstrādāti noteikumi to īstenošanai, noteikts to ilgums un paredz ēti vajadzīgie līdzekļi. 
(2) Pamatprogramm ā paredzēti četri darb ību veidi: starpvalstu sadarb ība politiski 
noteiktās tēmās („Sadarb ība”), pētnieku ierosin ātie pētījumi, kas pamatojas uz 
zinātniskās sabiedr ības iniciat īvu („Idejas”), atbalsts p ētnieku sagatavošanai un 
profesion ālajai izaugsmei („Cilv ēki”) un p ētniecības iespēju atbalsts („Iesp ējas”). 
Pasākumi, kas saist īti ar tēmu „Cilvēki” attiecībā uz netiešaj ām darbībām, ir jāīsteno ar 
šo īpašo programmu. 
(3) Uz ņēmumu, p ētniecības centru un universit āšu līdzdalības un p ētījumu rezult ātu 
izplatīšanas noteikumi pamatprogrammai (turpm āk tekstā "līdzdalības un p ētījumu 
rezultātu izplatīšanas noteikumi") j āpiemēro šai programmai. 
(4) Šai pamatprogrammai j āpapildina dal ībvalstīs veiktie pas ākumi, kā arī citas Kopienas 
darbības, kas ir nepieciešamas visp ārējiem strat ēģiskiem centieniem Lisabon ā izvirzīto 
mērķu īstenošanai, jo īpaši ar papildu darb ībām tādās jomās kā struktūrfondi, 
                                                 
8 OV C […], […], […]. lpp. 
9 OV C […], […], […]. lpp. 
10 OV C […], […], […]. lpp. 
 
LV 15   LV lauksaimniec ība, izglītība, mācības, konkur ētspēja un jaunin ājumi, rūpniecība, 
veselība, patērētāju aizsardz ība, nodarbin ātība, enerģētika, transports un vide. 
(5) Jaunin ājumiem un ar maziem un vid ējiem uzņēmumiem saist ītām darbībām, ko 
atbalsta saska ņā ar šo pamatprogrammu, j āpapildina darb ības, ko veic Konkur ētspējas 
un jaunin ājumu pamatprogramm ā.  
(6) Šīs pamatprogrammas īstenošana var rosin āt papildprogrammu izstr ādāšanu, kur ās 
paredzēta vienīgi konkrētu dalībvalstu līdzdalība, Kopienas l īdzdalību programm ās, ko 
uzsākušas vair ākas dalībvalstis, kopuz ņēmumu dibin āšanu vai cita veida vienošan ās 
Līguma 168., 169. un 171. panta noz īmē.  
(7) Starptautisk ā dimensija ir svar īga Eiropas p ētniecības un att īstības cilvēkresursu 
sastāvdaļa. Atbilst īgi Līguma 170. pantam šaj ā īpašajā programm ā var piedal īties 
valstis, kuras š ādā nolūkā ir noslēgušas vajadz īgos nolīgumus, iesaistoties projektos un 
pamatojoties uz abpus ēju izdevīgumu, taj ā zinātniskai sadarb ībai var piedal īties trešo 
valstu un starptautisku organiz āciju iestādes. Turkl āt visos pas ākumos, k ā arī šajā 
īpašajā programm ā paredzētajos pasākumos var piedal īties individu āli pētnieki no 
trešām valstīm. 
(8) Veicot p ētījumus atbilst īgi šai programmai, ir j āievēro ētikas pamatprincipi, tostarp tie, 
kas iekļauti Eiropas Savien ības Pamatties ību hartā. 
(9) Šai pamatprogrammai j āpalīdz sekmēt ilgtspējīgu attīstību.  
(10) Pareiza pamatprogrammas finanšu vad ība un t ās īstenošana j ānodrošina 
visefektīvākajā un lietot ājam draudz īgākajā, kā arī visiem dal ībniekiem viegli 
pieejamā veidā atbilstīgi Padomes 2002. gada 25. j ūnija Regulai (EK, EURATOM) 
Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piem ēro Eiropas Kopienu kopbudžetam, 
Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulai  (EK, EURATOM) Nr. 2342/2002, ar ko 
nosaka sīki izstrādātus noteikumus Finanšu regulai un t ās turpmākiem groz ījumiem.  
(11) Ir j āveic arī attiecīgi pasākumi, lai nov ērstu pārkāpumus un kr āpšanu, kā arī jāveic 
vajadzīgie pasākumi, lai atg ūtu zaudētus, nepareizi izmaks ātus vai nepareizi izlietotus 
līdzekļus atbilst īgi Padomes 2002. gada 25. j ūnija Regulai (EK, EURATOM) 
Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, kas piem ērojama Eiropas Kopienu kopbudžetam, 
Komisijas 2002. gada 23. decembra Regul ai (EK, EURATOM) Nr. 2342/2002, ar ko 
nosaka s īki izstrādātus noteikumus Finanšu regulas  ieviešanai un jebkuriem 
turpmākiem groz ījumiem. Padomes 1995. gada 18. decembra Regula (EK, 
EURATOM) Nr. 2988/95 par Eiropas K opienu finanšu interešu aizsardz ību11, 
Padomes 1996. gada 11. novembra Regul a (EK, EURATOM) Nr. 2185/96 par 
pārbaudēm un apskat ēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizst āvētu Eiropas Kopienu 
finanšu intereses pret kr āpšanu un cit ām nelikum ībām12 un Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regula (EK) Nr. 1074/1999 par izmekl ēšanu, ko veic Eiropas Birojs 
krāpšanas apkarošanai ( OLAF )13. 
                                                 
11 OV L 312, 23.12.1999., 1. lpp. 
12 OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. 
13 OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. 
 
LV 16   LV (12) Šā lēmuma izpildei vajadz īgie pasākumi jāparedz saska ņā ar Padomes 1999. gada 
28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai pieš ķirto ieviešanas pilnvaru 
īstenošanas k ārtību14. 
(13) Īstenojot šo programmu, vienl īdz liela uzman ība jāpievērš dzimumu vienl īdzības 
nodrošināšanai, kā arī, cita starp ā, darba apst ākļiem, darb ā pieņemšanas procesa 
pārredzamībai, to pētnieku profesion ālajai izaugsmei, kuri pie ņemti darb ā projektos un 
programm ās, ko finans ē atbilstīgi darbībām šajā programm ā, kuras pamatprincipu 
kopumu veido Komisijas 2005. gada 11. mart a Ieteikums par Eiropas Hartu par 
pētniekiem un R īcības kodeksu par p ētnieku pie ņemšanu darb ā15. 
(14) Šī programma atbilst turpm ākai cilvēkresursu integr ētās stratēģijas izstr ādei un 
īstenošanai Eiropas p ētniecības un att īstības jautājumos, pamatojoties uz dokumentiem 
„Eiropas P ētniecības telpas ( ERA) mobilit ātes stratēģija”16 un „Pētnieki Eiropas 
Pētniecības telpā (ERA): viena profesija, daž ādas karjeras iesp ējas”17, kā arī tajā ņemti 
vērā Padomes 2005. gada 18. apr īļa secinājumi par cilv ēkresursiem p ētniecības un 
attīstības jomā18. 
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU.  
1. pants 
Ar šo laikposmam no 2007. gada 1. janv āra līdz 2013. gada 31. decembrim pie ņem īpašu 
programmu „Cilv ēki” Kopienas darb ībām pētniecības un tehnolo ģiju attīstības jomā, tostarp 
demonstrējumu pasākumus, turpm āk tekstā „īpašā programma”. 
2. pants 
Ar īpašo programmu atbalsta darb ības sadaļā „Cilvēki”, kvantitat īvi un kvalitat īvi stiprinot 
cilvēka potenci ālu Eiropas p ētniecības un tehnolo ģijas jomā. Pasākumus, ar kuriem atbalsta 
mācības un profesion ālo izaugsmi, turpm āk tekstā "Marijas Kir ī vārdā nosaukto pas ākumu 
kopums", pastiprin ās, vairāk koncentr ējot uzman ību uz galvenajiem prasmju un karjeras 
veidošanas aspektiem un stiprinot saites ar konkr ēto valstu sist ēmām. 
Šo darbību mērķi un vispārīgās nostādnes izklāstītas pielikum ā. 
3. pants 
Summa, k ādu uzskata par nepieciešamu īpašās programmas īstenošanai, ir EUR 7129 miljoni 
EUR, no kuriem maz āk par 6% atv ēlēti Komisijas administrat īvajiem izdevumiem.  
                                                 
14 OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. 
15 K(2005) 576. 
16 Komisijas pazi ņojums „Mobilit ātes stratēģija Eiropas P ētniecības telpai”: KOM(2001) 331 20.6.2001 
un Padomes Rezol ūcija 2001.C367/01. 
17 Komisijas pazi ņojums „Pētnieki Eiropas P ētniecības telpā”: viena profesija, daž ādas karjeras iesp ējas”: 
KOM(2003) 436 18.7.2003. un Padomes 2003. gada 10. novembra Rezol ūcija, OV C 282, 25.11.2003. 
18 7723/05 Eiropas Savien ības Padome. 
 
LV 17   LV 4. pants 
1. Visus p ētījumus, ko veic saska ņā ar īpašo programmu, ve ic atbilstoši ētikas 
pamatprincipiem.  
2. Saska ņā ar šo programmu nefinans ē šādas pētniecības jomas: 
– pētījumus, kuru m ērķis ir klonēt cilvēku reprodukt īviem nolūkiem, 
– pētījumus, kuru m ērķis ir pārveidot cilv ēka ģenētisko mantojumu un kuru rezult ātā 
šādas izmai ņas varētu kļūt pārmantojamas19, 
– pētījumus, kas paredz ēti, lai rad ītu cilvēku embrijus vien īgi zinātniskās izpētes 
nolūkos vai m ātes šūnas iegūšanai, tostarp veicot somatisk ās šūnas kodola 
pārstādīšanu. 
3. Saska ņā ar šo programmu nefinans ē šādus pētījumus: 
– pētījumus, kas ir aizliegti vis ās dalībvalstīs, 
– pētījumus, ko paredz ēts veikt dal ībvalstī, kurā šādi pētījumi ir aizliegti. 
5. pants 
1. Īpašo programmu īsteno, izmantojot finans ēšanas shēmas, kas noteiktas Sept ītās 
pamatprogrammas III pielikum ā.  
2. Šai īpašajai programmai piem ēro līdzdalības un p ētījumu rezult ātu izplatīšanas 
noteikumus. 
6. pants 
1. Komisija izstr ādā darba programmu īpašās programmas īstenošanai, s īki izklāstot 
pielikumā noteiktos m ērķus un zin ātnes un tehnolo ģiju priorit ātes, finans ēšanas 
shēmu, kas izmantojama attiec ībā uz tēmu, par kuru public ēts aicinājums iesniegt 
priekšlikumus, k ā arī īstenošanas grafiku. 
2. Darba programm ā ņem vērā attiecīgos pētījumus, ko veic dal ībvalstis, asoci ētās 
valstis, k ā arī Eiropas un starptautisk ās organiz ācijas. Vajadz ības gadījumā to 
atjaunina. 
3. Darba programm ā norāda kritērijus, kurus izmanto atbilstoši finans ēšanas shēmām 
izvērtējot netiešo pas ākumu priekšlikumus, k ā arī izraugoties projektus. Saska ņā ar 
šiem kritērijiem nov ērtēs priekšlikumu iesniedz ēju (pētnieku/organiz āciju) kvalit āti 
un viņu turpmākas attīstības iespējas, vajadz ības gadījumā arī viņu ideju īstenošanas 
spējas, ierosin ātās darbības zinātniskā apmācībā un/vai zin āšanu nodošan ā; Kopienas 
pievienoto v ērtību un pied āvātas darbības struktur ēšanas ietekmi, ņemot vērā 
ieguldījumu īpašās programmas un darba programmas m ērķu sasniegšan ā. Šos 
                                                 
19 Var finans ēt pētījumus, kas attiecas uz gon ādu vēža ārstēšanu. 
 
LV 18   LV kritērijus, vērtēšanu un robežlielu mus darba programm ā turpmāk var preciz ēt vai 
papildināt. 
4. Darba programm ā var norādīt: 
 a) organiz ācijas, kas sa ņem dalības maksas biedru naudas veid ā, 
 b) atbalsta pas ākumus īpašu juridisko personu darb ībām. 
7. pants 
1. Par īpašās programmas īstenošanu atbild īga ir Komisija. 
2. Proced ūru, kas izkl āstīta 8. panta 2. punkt ā, piemēro 6. panta 1. punkt ā minētās darba 
programmas pie ņemšanai. 
3. Proced ūru, kas izkl āstīta 8. panta 3. punkt ā piemēro, lai paredz ētu tos pētniecības un 
tehnoloģijas attīstības pasākumus, kuri ietver cilv ēka embriju un embrionisko m ātes 
šūnu izmantošanu. 
8. pants 
1. Komisijai pal īdz komiteja. 
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piem ēro vadības proced ūru, kas noteikta 
Lēmuma 1999/468/EK 4. pant ā saskaņā ar minētā lēmuma 7. panta 3. punktu. 
3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piem ēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu. 
4. L ēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punkt ā paredzētais laikposms ir divi m ēneši. 
5. Komisija regul āri informē komiteju par īpašās programmas visp ārējo norisi, t ā sniedz 
informāciju par vis ām pētniecības un tehnolo ģiju attīstības darbībām, ko finans ē 
saskaņā ar šo programmu. 
Šis lēmums ir adres ēts dalībvalstīm. 
Briselē, 
 Padomes v ārdā – 
 priekšs ēdētājs 
 
LV 19   LV PIELIKUMS  
ZINĀTNES UN TEHNOLO ĢIJU MĒRĶI, TĒMU UN DARB ĪBU VISP ĀRĪGĀS 
NOSTĀDNES 
Ievads 
Viena no galvenaj ām konkurences priekšroc ībām zinātnē un tehnik ā ir tajā strādājošo 
cilvēku daudzums un vi ņu darba kvalit āte. Šīs programmas visp ārējais stratēģiskais mērķis 
ir veidot p ētniekiem pievilc īgāku Eiropu, jo tas ir Eiropas p ētniecības un tehnolo ģiju 
attīstības iespēju un efektivit ātes palielin āšanas un Eiropas P ētniecības telpas turpm ākas 
konsolidācijas un att īstības priekšnosac ījums. Tas b ūtu paveicams, veicot vis ā Eiropā 
pārstrukturēšanu pētniecības mācību organiz ācijā, izpildījumā un kvalit ātē, pētnieku 
karjeras akt īvā attīstībā, pētnieku zin āšanu apmai ņā starp nozar ēm un p ētniecības 
organizācijām, aktīvā sieviešu iesaist īšanā pētniecībā un attīstībā. 
Programmu īstenos, sistem ātiski veicot ieguld ījumus cilv ēkos, galvenok ārt ieviešot 
konsekventu Marijas Kir ī vārdā nosaukto pas ākumu kopumu, kas paredz ēts pētniekiem 
visos profesion ālās darbības posmos no s ākotnējās pētnieku sagatavošanas l īdz 
mūžizglītībai un profesion ālai izaugsmei. Starpvalstu un starpnozaru mobilit āte, dažādās 
nozarēs un valst īs iegūtās pieredzes atz īšana un piem ēroti darba apst ākļi ir svarīgākie 
elementi Marijas Kir ī vārdā nosaukto pas ākumu kopum ā.  
Marijas Kir ī vārdā nosaukto pas ākumu kopums ir pieejams vis ās pētniecības un tehnolo ģiju 
attīstības jomās, kas min ētas Līgumā. Pretendenti br īvi izvēlas pētniecības jomas. Tom ēr 
pastāv iespēja novirzīt dažus šīs programmas pas ākumus, piem ēram, dabaszin ātņu nozares 
un tehnolo ģiju jomas, re ģionu iesaist īšanu, pētniecības organiz ācijas un p ētnieku grupas, lai 
pielāgotos Eiropas pras ībām pētniecības mācību, mobilit ātes, profesion ālās izaugsmes un 
zināšanu apmai ņas jomā. Pastāv iespēja veidot kop īgu uzaicin ājumu piedal īties konkurs ā, 
ņemot vērā citas pamatprogrammas da ļas. 
Aktīvu uzņēmumu, tostarp mazo un vid ējo uzņēmumu, līdzdalību uzskata par ļoti nozīmīgu 
šīs programmas pievienoto v ērtību. Rūpniecības un akad ēmisko aprindu sadarb ības 
uzlabošanu p ētniecības mācību, profesion ālās izaugsmes un zin āšanu apmai ņas jomā 
veicina Marijas Kir ī vārdā nosaukto pas ākumu kopums, turpretim īpaši pasākumi ir 
paredzēti rūpniecības un akad ēmisko aprindu integr ācijai un partner ībai. 
Starptautisk ā dimensija ir svar īga Eiropas p ētniecības un att īstības cilvēkresursu sast āvdaļa, 
un tā tiks ņemta vērā karjeras veidošan ā, kā arī stiprinot un bag ātinot starptautisko 
sadarbību un piesaistot Eiropai p ētniecības talantus. Starptautisk ā dimensija b ūs iekļauta 
visos Marijas Kir ī vārdā nosauktajos pas ākumos, un turkl āt tā būs arī neatkarīgu pasākumu 
sastāvdaļa.  
Pienācīgi tiks ņemti vērā ilgtspējīgas attīstības un dzimumu l īdztiesības principi. 
Programmas m ērķis ir nodrošin āt dzimumu vienl īdzību, veicinot vien ādas iespējas visos 
Marijas Kir ī vārdā nosauktajos pas ākumos un sal īdzinoši nov ērtējot dzimumu l īdzdalību 
(mērķis ir vismaz 40% sieviešu l īdzdalības). Turkl āt tiks noteikti pas ākumi, lai nodrošin ātu 
pētniekiem piem ērotu darba un person īgās dzīves līdzsvaru un atvieglotu p ētniecības darbu 
uzsākšanu pēc pārtraukuma. Bez tam gad ījumos, kad tas ir b ūtiski, saist ībā ar darbībām šajā 
īpašajā programm ā tiks ņemti vērā apsvērumi par veicam ā pētījuma un t ā potenciālā 
 
LV 20   LV pielietojuma ētiskajiem, soci ālajiem, tiesiskajiem un plaš ākiem kult ūras aspektiem, k ā arī 
zinātnes un tehnolo ģiju attīstības un paredzam ās attīstības sociāli ekonomisk ā ietekme.  
Lai pilnībā izmantotu Eiropas potenci ālu un padar ītu Eiropu p ētniekiem pievilc īgāku, 
izmantojot Marijas Kir ī vārdā nosaukto pas ākumu kopumu, tiks rad īta sinerģija ar citām 
darbībām gan Kopienas p ētniecības politik ā, gan arī citās Kopienas politikas jom ās, 
piemēram, izglītībā, kohēzijā un nodarbin ātībā. Tāpat ir iecer ēts panākt šāda veida siner ģiju 
ar valsts un starptautiskiem pas ākumiem. 
Ētiskie aspekti  
Īstenojot šo īpašo programmu un taj ā ietvertos p ētījumus, jāievēro ētikas pamatprincipi. 
Tajos cita starp ā ir iekļauti ES Pamatties ību hartā esošie pamatprincipi, ieskaitot š ādus: 
cilvēka cieņas un cilv ēka dzīvības aizsardz ība, personas datu un priv ātās dzīves aizsardz ība, 
kā arī dzīvnieku un vides aizsardz ība saskaņā ar Kopienas ties ību aktiem un attiec īgo 
starptautisko konvenciju, pamatnost ādņu un rīcības kodeksu jaun ākajām versij ām, 
piemēram, Helsinku Deklar āciju, Eiropas Padome s Konvenciju par cilv ēktiesībām un 
biomedicīnu, kas parakst īta 1997. gada 4. apr īlī Ovjedo un t ās Papildu protokolus, ANO 
Konvenciju par b ērnu tiesībām, UNESCO pie ņemto Visp ārējo deklar āciju par cilv ēka 
genomu un cilv ēktiesībām, ANO Biolo ģisko un toksisko iero ču konvenciju ( BTWC ), 
Starptautisko l īgumu par p ārtikas un lauksaimniec ības augu ģenētiskajiem resursiem un 
Pasaules vesel ības organiz ācijas ( WHO ) attiecīgās rezolūcijas. 
Ņems vērā arī atzinumus, ko izteikusi Eiropas Padomdev ēju grupa biotehnolo ģijas ētikas 
jautājumos (1991-1997) un Eiropas Dabaszin ātņu un jauno tehnolo ģiju ētikas grupa (no 
1998. gada). 
Saskaņā ar subsidiarit ātes principu un Eirop ā pastāvošo pieeju daž ādību pētniecības 
projektu dal ībniekiem j āievēro tiesību akti, noteikumi un ētikas kodeksi, kas ir sp ēkā 
valstīs, kurās veic pētījumus. Jebkur ā gadījumā piemēro valstu noteikumus, un konkr ētā 
dalībvalstī vai citā valstī aizliegtu p ētījumu veikšanu neatbalsta ar Kopienas finans ējumu ne 
šajā dalībvalstī, ne citā valstī. 
Vajadzības gadījumā pētniekiem, kas piedal ās pētniecības projektos, pirms PTA darb ību 
uzsākšanas no attiec īgās valsts vai viet ējās ētikas komitejas j āsaņem apstiprin ājums. 
Komisija no ētikas viedok ļa sistemātiski pārbaudīs priekšlikumus, kuri saist īti ar ētiski 
delikātiem jaut ājumiem vai ar ī priekšlikumus, kuros ētikas aspektiem nav piev ērsta 
pienācīga uzman ība. Īpašos gad ījumos ētikas pārbaudi var veikt projekta īstenošanas laik ā. 
Saskaņā ar šā lēmuma 4. panta 3. punktu netiks finans ēti pētījumi, kas aizliegti vis ās 
dalībvalstīs. 
Līgumam pievienotaj ā protokol ā par dzīvnieku aizsardz ību un labkl ājību noteikts, ka 
izstrādājot un īstenojot Kopienas politiku, tostarp p ētniecības politiku, Kopiena piev ērsīs 
īpašu uzman ību dzīvnieku labtur ības prasībām. Padomes Direkt īvā 86/609/EEK par to 
dzīvnieku aizsardz ību, kurus izmanto izm ēģinājumos un citiem zin ātniskiem m ērķiem, 
noteikts, ka visi eksperimenti ir j āveic tā, lai izm ēģinājumu dzīvniekiem nesag ādātu 
ciešanas un nevajadz īgas sāpes, izmantotu minim ālu dzīvnieku skaitu, iesaist ītu dzīvniekus 
ar zemāko neirofiziolo ģiskās jutības pakāpi un izrais ītu vismaz ākās sāpes, ciešanas, mokas 
un veselības bojājumus. Dz īvnieku ģenētiskā mantojuma main īšanu un dz īvnieku klon ēšanu 
 
LV 21   LV var apsvērt vienīgi, ja šādu pasākumu mērķi ir ētiski attaisnojami un apst ākļi ir tādi, ka ir 
nodrošināta dzīvnieku labtur ība un ievēroti bioloģiskās daudzveid ības principi. 
Šīs programmas īstenošanas laik ā Komisija regul āri pārraudzīs zinātnes sasniegumus, k ā arī 
valstu un starptautiskos noteikumus, lai ņemtu vērā jebkādu situācijas attīstību.  
Ar zinātnes un tehnolo ģijas attīstību saistītos ētikas pētījumus veiks īpašās programmas 
„Iespējas” daļā „Zinātne sabiedr ībā”. 
Darbības 
Tiks atbalst īti šādi Marijas Kir ī vārdā nosauktie pas ākumi. 
- Pētnieku sākotnējās apmācības 
Šajā pasākumā tiek atbalst īta pētnieku sākotnējā apmācība, parasti tas paredz ēts pētnieku 
karjeras pirmajiem četriem gadiem, pagarinot to par vienu papildu gadu, ja tas vajadz īgs 
sākotnējās apmācības pabeigšanai. Izmant ojot starptautiskos t īkla mehānismus, lai b ūtisku 
augstas kvalit ātes sākotnējās pētnieku apm ācības apjoma da ļu izvietotu gan dal ībvalstu un 
asociēto valstu valsts, gan ar ī privātajā sektorā, ar šo pas ākumu paredz ēts uzlabot p ētnieku 
karjeras iesp ējas abos sektoros, t ādējādi piesaistot p ētniecībai vairāk jauno pētnieku.  
Pasākumu īstenos, atbalstot izv ēlētus dažādu valstu p ētniecības apm ācībā iesaistīto 
komplement āro organiz āciju konkur ējošus tīklus. Tīkli ir jāveido, pamatojoties uz kop īgas 
pētniecības mācību programmu, kas atbilst skaidri izzin ātām mācību vajadz ībām noteikt ās 
zinātnes vai tehnolo ģiju jomās, ņemot vērā starpdiscipl īnu un jaun ās pārnozaru jomas. Šaj ās 
mācību programm ās īpaša vērība tiks piev ērsta jaunās paaudzes p ētnieku pētniecības 
pieredzes pilnveidošanai un paplašin āšanai. M ācībās galvenā uzmanība tiks piev ērsta 
zināšanām zinātnes un tehnolo ģiju jomā, veicot p ētniecības darbus individu ālos projektos, 
kas papildin āti ar mācību moduļiem, kas paredz ēti citām būtiskām prasmēm un zināšanām 
tādās jomās kā pētniecības projektu un programmu p ārvaldība un finans ēšana, intelektu ālā 
īpašuma ties ības un citas p ētniecības rezult ātu izmantošanas metodes, uz ņēmējdarbība, 
ētikas jautājumi, sazi ņa un sadarb ība ar sabiedr ību. 
Kopīgajai pētniecības apmācības programmai ir j ābūt saskaņotai attiec ībā uz kvalit ātes 
standartiem, un tai ir paredzami pien ācīgi uzraudz ības un darbaudzin āšanas pas ākumi. 
Kopīgajā apmācību programm ā būtu jāizmanto t īkla dalībnieku, tostarp uz ņēmumu, 
komplement ārās zināšanas, kā arī citas siner ģijas. Būs vajadzīgs savstarp ēji atzīt apmācību 
kvalitāti, ja iespējams, diplomus un citas pieš ķirtās apliecības. 
Dažādu nozaru organiz āciju, tostarp priv ātuzņēmumu tieša vai netieša iesaiste (ar ī vadībā) 
piemērotās jomās šajā darbībā tiek uzskat īta par ļoti svarīgu. Šajā pasākumā var piedal īties 
vai nu viena organiz ācija, vai partnerorganiz ācijas, ja ir skaidri pier ādāms, ka vajadz īgos 
pētniecības apmācību programmas elementus efekt īvi var apg ūt, sadarbojoties ar daudziem 
partneriem, pat ja vi ņi formāli nav iekļauti tīklā. 
Šajā pasākumā iekļautais Kopienas atbalsts: 
• apmācāmo jaunās paaudzes p ētnieku pie ņemšana darb ā, 
 
LV 22   LV • iespēja iekārtot uzņēmumos akad ēmiskās katedras vai l īdzvērtīgas darbavietas 
pieredzējušiem p ētniekiem, lai nodotu jaunas zin āšanas un nostiprin ātu 
uzraudzību, 
• īsu mācību pasākumu organiz ēšana (konferences, vasa ras skolas un specializ ēti 
mācību kursi) gan t īkla praktikantiem, gan ar ī tīklā neiesaistītajiem pētniekiem.  
- Mūžizglītība un profesion ālā izaugsme 
Šis pasākums ir paredz ēts pieredz ējušiem p ētniekiem daž ādos viņu karjeras posmos, 
palielinot vi ņu individu ālo zināšanu daž ādību, apg ūstot daudzdisciplin āras un 
starpdisciplin āras pētniecības prasmes vai g ūstot starpnozaru pieredzi. Ir j āpalīdz 
pētniekiem ieg ūt un/vai nostiprin āt vadošu neatkar īgu amatu, piem ēram, galvenais p ētnieks, 
profesors vai cits svar īgs amats izgl ītības jomā vai uzņēmumā. Ar šo pas ākumu var ēs 
palīdzēt pētniekiem ats ākt pētniecisko darb ību pēc pārtraukuma, vai iesaist īt pētniekus 
pētnieciskaj ā darbībā dalībvalstīs un asoci ētajās valstīs, ieskaitot vi ņu izcelsmes valsti, p ēc 
tam, kad ir g ūta mobilit ātes pieredze. 
Pētniekiem, uz kuriem attiecas šis pas ākums, ir j ābūt vismaz četru gadu pilna laika p ētnieka 
darba pieredzei, jo šis pas ākums ir paredz ēts mūžizglītībai un profesion ālajai izaugsmei, 
tomēr tiek pieņemts, ka parasti p ētniekiem ir ilg āka pieredze.  
Šo pasākumu īstenos: 
i) atbalstot individu ālās starpvalstu Eiropas st ipendijas, kuras pieš ķir tieši Kopienas l īmenī 
labākajiem vai perspekt īvākajiem dal ībvalstu vai asoci ēto valstu p ētniekiem, pamatojoties 
uz iesniegumu, ko iesniedzis p ētnieks sadarb ībā ar uzņēmējorganizāciju. Kopienas finans ētā 
stipendija papildus ārzemju posmam var ietvert reintegr ācijas moduli; 
ii) ar reģionālo, valsts vai starptautisko programmu l īdzfinansējumu pētniecības apmācību 
un profesion ālās izaugsmes jom ā, kas paredz ēts tādu esošu vai jaunu re ģionālā, valsts un 
starptautisk ā finansējuma programmu konkur ētspējīgai atlasei, kas galvenok ārt pievēršas 
šajā pasākumā nospraustajiem m ērķiem, pamatojoties uz individu ālu mobilit āti. Lai 
izvēlētos kandid ātus, šīm programm ām ir jāizmanto atkl āta kvalitātē pamatota konkurence, 
kuras pamat ā ir starptautiska speci ālistu veikta sal īdzinoša p ārskatīšana, un kandid ātiem 
nenosaka nek ādus ierobežojumus attiec ībā uz viņu izcelsmi un galam ērķi. Ir sagaid āms, ka 
šīs programmas pied āvās piemērotus darba apst ākļus tiešajiem ieguv ējiem.  
Pretendenti uz l īdzfinansējumu būtu sava re ģiona vai valsts galvenie dal ībnieki 
cilvēkresursu iesp ēju veidošan ā pētniecības jomā. Parasti t ās būtu organiz ācijas, kas pieder 
kādai no šīm grupām: 
• valsts iest ādes, kas atbild par stip endiju programmu finans ējumu un p ārvaldību, 
piemēram, ministrijas, valsts p ētniecības komitejas, p ētniecības akadēmijas vai 
aģentūras; 
• citas valsts vai priv ātas iestādes, tostarp lielas p ētniecības organiz ācijas, kas 
finansē vai pārvalda stipendiju programmas vai nu valsts pilnvarojum ā, vai 
tādēļ, ka valsts iest ādes tās ir atzinušas, piem ēram, aģentūras, kuras valsts ir 
dibinājusi saska ņā ar priv āttiesībām un kuras veic publisko pas ūtījumu, 
labdarības iestādes utt.; 
 
LV 23   LV • starptautiskas iest ādes, kuru uzdevums ietver l īdzvērtīgu programmu īstenošanu 
Eiropas līmenī. 
Veicot līdzfinansējumu, Kopiena vispirms finans ēs stipendijas, kas atbilst š ā pasākuma 
prasībām un m ērķiem, jo īpaši ņemot vērā starptautisko mobilit āti vai reintegr āciju 
izcelsmes valst ī pēc tam, kad noteikts laiks ir pavad īts trešā valstī. 
Abi īstenošanas veidi s ākumā darbosies paral ēli. Īstenojot pamatprogrammu, abu veidu 
ietekmes nov ērtēšana noteiks programmas atlikuš ās daļas īstenošanas k ārtību. 
- Rūpniecības un augstskolu partner ība un sadarb ības ceļi 
Šī pasākuma mērķis ir atklāt un stiprin āt valsts p ētniecības iestāžu un priv ātuzņēmumu, 
tostarp jo īpaši mazo un vid ējo uzņēmumu, dinamiskus sadarb ības ceļus, kuru pamat ā būtu 
ilgtermiņa sadarbības programmas, kuras pied āvā lielas iesp ējas palielin āt abu sektoru 
pārstāvju zināšanu apmai ņu un daž ādo kultūru savstarp ējo saprašanos un kvalit ātes 
prasības.  
Pasākumu īstenos elast īgi, izmantojot abu sektoru vismaz divu dal ībvalstu vai asoci ēto 
valstu organiz āciju sadarb ības programmas un atbalstot cilv ēkresursu mijiedarbi min ētajā 
programm ā. Kopienas pal īdzība tiks sniegta vien ā vai vairākos turpm āk norādītajos veidos:  
• abu partner ības sektoru person āla apmaiņa, lai nostiprin ātu sektoru sadarb ību; 
• to pieredz ējušo pētnieku pagaidu uztur ēšanās abos sektoros, kuri ir pie ņemti 
darbā ārpus partner ības; 
• darbsemin āru un konferen ču organiz ēšana pieredzes un zin āšanu apmai ņas 
uzlabošanai starp sektor iem, lai sasniegtu liel āku darbinieku skaitu no abiem 
sektoriem; 
• īpašs mazo un vid ējo uzņēmumu pas ākums ir atbalsts t āda neliela apr īkojuma 
iegādei, kas tiem vajadz īgs līdzdalībai sadarb ībā.  
- Starptautisk ā dimensija 
Atzīstot starptautisko dimensiju par Eiropas p ētniecības un tehnolo ģiju attīstības jomas 
cilvēkresursu galveno sast āvdaļu, šo dimensiju ievies īs ar mērķtiecīgām darbībām gan 
attiecībā uz Eiropas p ētnieku profesion ālo izaugsmi, gan stiprinot p ētnieku starptautisko 
sadarbību.  
Dalībvalstu un asoci ēto valstu p ētnieku profesion ālo izaugsmi atbalst īs, izmantojot: 
i) starptautiskas stipendijas, kuras pieš ķirs, obligāti pieprasot atgriešanos, pieredz ējušiem 
pētniekiem saist ībā ar mūžizglītību un zin āšanu dažādošanu, lai ieg ūtu jaunas prasmes un 
zināšanas; 
ii) atgriešan ās un reintegr ācijas pabalstu pieredz ējušiem pētniekiem p ēc starptautisk ās 
pieredzes ieg ūšanas. Šaj ā pasākumā paredzēts atbalst īt dalībvalstu un asoci ēto valstu 
pētnieku darb ības tīklā, lai inform ētu par noris ēm Eiropas P ētniecības telpā un iesaist ītu 
viņus šajās norisēs. 
 
LV 24   LV Pētnieku starptautisko sadarb ību atbalst īs, izmantojot: 
i) starptautiskas stipendijas augsti kvalific ētu trešo valstu p ētnieku piesaist īšanai 
dalībvalstīm un asoci ētajām valstīm, lai uzlabotu zin āšanas un izveidotu augsta l īmeņa 
kontaktus. Jaunatt īstības valstu un „jaun ās ekonomikas” valstu p ētnieki var izmantot 
atbalstu atgriešan ās posmam. Tiks atbalst ītas arī trešo valstu p ētnieku darb ības tīkla sistēmā 
dalībvalstīs vai asoci ētajās valstīs, lai struktur ētu un attīstītu kontaktus ar saviem izcelsmes 
valsts reģioniem; 
ii) vairāku Eiropas p ētniecības organiz āciju partner ību ar vienu vai vair ākām organiz ācijām 
• valstīs, uz kurām attiecas Eiropas kaimi ņattiecību politika, 
• valstīs, ar kurām ES ir nol īgums par sadarb ību zinātnē un tehnolo ģiju jomā. 
Pamatojoties uz kop īgām programm ām, Kopienas atbalstu sniegs īslaicīgām jaunās 
paaudzes un pieredz ējušu pētnieku apmai ņām, savstarp ēji noderīgu konferen ču un citu 
pasākumu organiz ēšanai, k ā arī sistemātiskai tādu atzītu paņēmienu apmai ņas 
pilnveidošanai, kuri tieši ietekm ē pētniecības un tehnolo ģiju attīstības cilvēkresursus. 
- Īpaši pasākumi 
Lai atbalst ītu patiesa Eiropas darba tirgus izveidošanu p ētniekiem, ir j āievieš saska ņotu 
pasākumu kopums, lai nov ēsrtu šķēršļus mobilit ātei un uzlabotu p ētnieku karjeras iesp ējas 
Eiropā. Šo pasākumu mērķis jo īpaši ir palielin āt ieinteres ēto personu un p ārējās sabiedrības 
izpratni, cita starp ā izmantojot ar ī Marijas Kir ī vārdā nosauktās balvas, veicin āt un atbalst īt 
darbības dalībvalstu līmenī un papildin āt Kopienas pas ākumus. 
 
LV 25   LV TIESĪBU AKTA FINANŠU P ĀRSKATS  
1. PRIEKŠLIKUMA  NOSAUKUMS: 
priekšlikums PADOMES L ĒMUMAM, ar ko pie ņem īpašu pētniecības, tehnolo ģiju 
attīstības un demonstr ējumu pasākumu programmu: „Cilv ēki” (2007-2013). 
2. VADĪBAS/BUDŽETA L ĪDZEKĻU SADALE PA DARB ĪBAS JOM ĀM (ABM/ABB )  
PĒTNIECĪBA 
3. BUDŽETA  POZĪCIJAS 
3.1. Budžeta poz īcijas (darb ības poz īcijas un atbilstoš ās tehnisk ās un 
administrat īvās palīdzības pozīcijas), tostarp š ādas: 
08 10 01 02 Cilv ēkresursi (gal īgo budžeta nomenklat ūru 7. pamatprogrammai izveidos 
noteiktā laikā) 
3.2. Darbības un finansi ālās ietekmes ilgums: 
2007.-2013. gads atkar ībā no jaunā finanšu pl āna struktūras apstiprin ājuma 
3.3. Budžeta inform ācija: 
Budžeta 
pozīcija Izdevumu veids Jauns EBTA 
iemaksas Kandidātvalstu 
iemaksas Finanšu pl āna 
pozīcija 
02, 06, 08, 09 
un 11 Neobl. Dif.20 
 JĀ J Ā J Ā Nr. [1.a…] 
XX.01 
Neobl. Nedif.
21 JĀ N Ē N Ē Nr. [1.a…] 
XX.01.05 
Neobl. Nedif. J Ā J Ā J Ā Nr. [1.a…] 
4. RESURSU  KOPSAVILKUMS 
4.1. Finanšu resursi 
4.1.1.  Saistību apropri āciju (SA) un maks ājumu apropri āciju (MA) kopsavilkums22 
miljoni EUR (l īdz 3. zīmei aiz komata) 
                                                 
20 Diferenc ētās apropriācijas. 
21 Nediferenc ētās apropriācijas, turpm āk šajā dokument ā: NDA. 
22 Šie skait ļi attiecas uz izdevumiem visai ES pamatprogrammai (sk. KOM(2005) 119). 
 
LV 26   LV Izdevumu veids  Iedaļ
a Nr.  2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Kop ā: 
Darbības izdevumi23 
          
Saistību apropri ācijas 
(SA) 8.1 a  4.955,289 6.450,321 7.929,201 9.553,215 11.203,503 12.811,940 14.568,94
6 67.472,416 
Maksājumu 
apropriācijas (MA)   b 1.982,116 4.066,715 6.097,835 7.985,639 9.578,238 11.189,390 26.572,48
224 67.472,416 
Pamatsumm ā ietvertie administrat īvie izdevumi25 
      
Tehniskā un 
administrat īvā 
palīdzība (NDA)  8.2.
4 C 
706,648 720,781 735,196 749,900 764,898 780,196 795,800 5.253,418 
PPAAMMAATTSSUUMMMMAASS  KKOOPPAAPPJJOOMMSS 
Saistību 
apropriācijas  a
+
c 5.661,937 7.171,102 8.664,398 10.303,115 11.968,401 13.592,136 15.364,74
6 72.725,834 
Maksājumu 
apropriācijas  b
+
c 2.688,764 4.787,496 6.833,031 8.735,539 10.343,136 11.969,586 27.368,28
226 72.725,834 
Pamatsumm ā neietvertie  administrat īvie izdevumi27 
 
Cilvēkresursu un 
saistītie izdevumi 
(NDA)  8.2.
5 d 11,633 11,866 12,103 12,345 12,592 12,844 13,101 86,483 
Administrat īvās 
izmaksas, iz ņemot 
cilvēkresursu un 
saistītos izdevumus, 
kas nav ietverti 
pamatsumm ā (NDA)  8.2.
6 e 
0,807 0,824 0,840 0,857 0,874 0,891 0,909 6,002 
Kopējās orientējošās atbalsta izmaksas 
SA KOP Ā, ietverot 
cilvēkresursu izmaksas  a+c
+d
+e 5.674,377 7.183,791 8.677,340 10.316,316 11.981,867 13.605,871 15.378,756 72.818,319 
MA KOP Ā, ietverot 
cilvēkresursu izmaksas  b+c
+d
+e 2.701,204 4.800,186 6.845,974 8.748,741 10.356,602 11.983,321 27.382,292 72.818,319 
                                                 
23 Izdevumi, ko neietver attiec īgās xx. sada ļas xx 01. noda ļa. 
24 Maks ājumu apropri ācijas attiecas uz 2013. un turpm ākajiem gadiem. 
25 Izdevumi, kas ietverti xx sada ļas xx 01 05. pant ā. 
26 Maks ājumu apropri ācijas attiecas uz 2013. un turpm ākajiem gadiem. 
27 Izdevumi xx 01 noda ļā, izņemot xx 01 05. pantu. 
 
LV 27   LV Ziņas par līdzfinansējumu 
Ja priekšlikums ietver dal ībvalstu vai citu organiz āciju (norādīt konkrēti) līdzfinansējumu, 
tad paredzam ā līdzfinansējuma apjoms ir j ānorāda šajā tabulā (var pievienot papildu rindas, 
ja ir paredz ēts vairāku organiz āciju līdzfinansējums): 
miljoni EUR (l īdz 3. zīmei aiz komata) 
Līdzfinansētāja 
organizācija  [Gad
s n] n +1 n +2 n +3 n +4 n + 5 
un turpm
ākie Kopā 
 
f        
SA KOPĀ, ietverot 
līdzfinansējumu a+c
+d+
e+f        
4.1.2.  Saderība ar finanšu pl ānošanu 
⌧ Priekšlikums ir sader īgs ar nākamo finanšu pl ānošanu (Komisijas 2004. gada 
februāra paziņojums par finanšu pl ānu 2007.-2013. gadam KOM (2004) 101). 
 Priekšlikums saist īts ar attiec īgās finanšu pl āna pozīcijas pārplānošanu. 
 Iespējams, ka priekšlikumam b ūs jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi28 
(piemēram, elast ības instrumenta izmantošana vai finanšu pl āna pārskatīšana). 
4.1.3.  Finansiālā ietekme uz ie ņēmumiem 
 Priekšlikums finansi āli neietekm ē ieņēmumus 
⌧ Priekšlikumam ir finansi āla ietekme uz ie ņēmumiem un t ā ir šāda: 
Atsevišķas asociātās valstis var dot savu ieguld ījumu pamatprogrammu finans ēšanā. 
Saskaņā ar Finanšu regulas 161. pantu Kop īgais pētniecības centrs var g ūt labumu no 
ienākumiem, kuri g ūti no daž ādām, uz konkurenci pamatot ām darbībām un citiem 
pakalpojumiem, ko tas sniedz cit ām iestādēm. 
Saskaņā ar Finanšu regulas 18. pantu zin āmus ieņēmumus var izlietot īpašu 
budžeta poz īciju finans ēšanai. 
                                                 
28 Skat īt Iestāžu nolīguma 19.un 24. punktu. 
 
LV 28   LV miljoni EUR (l īdz 1 zīmei aiz komata)  
  St āvoklis pēc darbības 
Budžeta 
pozīcija Ieņēmumi Pirms 
darbīb
as[Gads n-1] [Year 
n] [n+1] [n+2] [n+3] [n+4] [n+5] 
a) Absolūtie ieņēmumi         
b) Ieņēmumu izmai ņas  ∆       
4.2. Cilvēkresursi, pilnslodzes ekvivalents (ar ī ierēdņi, pagaidu darbinieki un 
ārštata darbinieki) – s īkāk skatīt 8.2.1. punkt ā 
  
 
Gada vajadz ības  
2007  
2008  
2009  
2010  
2011  
2012  
2013 
Cilvēkresursu 
kopējais daudzums29 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 
5. RAKSTUROJUMS UN M ĒRĶI 
5.1. Jāīsteno īstermiņā vai ilgtermi ņā 
Eiropai ir j ākļūst pētniekiem pievilc īgākai, lai palielin ātu Eiropas p ētnieku sp ējas un 
uzlabotu vi ņu sniegumu p ētniecības un tehnolo ģiju attīstības jomā, konsolid ētu un piln īgotu 
Eiropas P ētniecības telpu. Ņemot vērā pasaulē pieaugošo konkurenci, ir j āveido pētniekiem 
atvērts Eiropas konkurences darba tirgus, kur b ūtu daudzveid īgas un pievilc īgas karjeras 
iespējas. 
5.2. Kopienas iesaistes rad ītā pievienot ā vērtība un priekšlikuma saskan ība ar 
citiem finanšu instrumentiem, k ā arī iespējamā sinerģija. 
Šīs īpašās programmas sniegt ā atbalsta pievienotā vērtība visā ES ir mobilit ātes veicin āšana 
gan valsts, gan starpnozaru l īmenī, strukturēšanas ietekme uz apm ācību pētniecības darbā, 
tās organiz āciju, izpildi un kvalit āti, aktīvu pētnieku karjeras att īstību, pētnieku zin āšanu 
izplatīšanu starp nozar ēm un pētnieku organiz ācijām un aktīvu sieviešu l īdzdalību. 
5.3. Mērķi, gaidāmie rezult āti un attiec īgie priekšlikuma r ādītāji, ņemot vērā 
vadības satvaru, kas pamatojas darb ības jomās 
Vispārējais mērķis ir kvantitat īvi un kvalitat īvi stiprin āt cilvēkpotenciālu pētniecības un 
tehnoloģiju attīstības jomā Eiropā, rosinot cilv ēkus pievērsties pētnieka profesijai, veicinot 
Eiropas p ētnieku palikšanu Eirop ā, kā arī piesaistot Eiropai p ētniekus no visas pasaules, 
veidojot lab ākajiem pētniekiem pievilc īgu Eiropu. M ērķis ir dalīties zināšanās ar dažādu 
                                                 
29 Tabul ā norādītie skaitļi attiecas tikai uz person ālu, ko finans ē pēc štatu saraksta vis ām netiešaj ām 
darbībām, par ko atbild ģenerāldirektorāti: RTD, INFSO, TREN, ENTR un FISH. T ādēļ šie skaitļi 
neietver k ārtējā budžeta štatu saraksta amatus un JRC štatu saraksta amatus (sk. dokumentus 
KOM(2005) 439 un 445. 
 
LV 29   LV valstu, sektoru, organiz āciju un nozaru p ētniekiem, k ā arī aktīvi iesaistīt sievietes p ētniecībā 
un tehnolo ģiju attīstībā. Mērķus īstenos, sistem ātiski veicot ieguld ījumus cilv ēkos, 
galvenokārt ieviešot konsekventu Marijas Kir ī vārdā nosaukto pas ākumu kopumu, kas 
paredzēts pētniekiem visos profesion ālās darbības posmos no s ākotnējās pētnieku 
sagatavošanas l īdz mūžizglītībai un profesion ālai izaugsmei. Starpvalstu un starpnozaru 
mobilitāte, dažādās nozarēs un valst īs iegūtās pieredzes atz īšana un piem ēroti darba apst ākļi 
ir svarīgākie elementi Marijas Kir ī vārdā nosaukto pas ākumu kopum ā.  
Sīkāk izstrādāts katras darb ības mērķu apraksts ir likumdošanas iniciat īvas I pielikum ā.  
Izstrādās trīspakāpju izpildes r ādītājus:  
- Kvantitat īvos un kvalitat īvos rādītājus, lai par ādītu atbilstību attiecībā uz cilvēkresursiem 
un karjeras att īstību pētniecībā un tehnolo ģiju attīstībā, kā arī strukturēšanas ietekmi šaj ās 
jomās. 
- Vadības rādītāji, lai iekš ēji uzraudz ītu izpildi un atbalst ītu augstākā līmeņa vadības 
lēmumu pie ņemšanu. Tas var ētu ietvert budžeta izpildi, laiku l īdz līguma nosl ēgšanai un 
laiku līdz samaksai. 
- Rezultātu (ietekmes) r ādītāji, lai nov ērtētu vispārējo efektivit āti, salīdzinot ar augstajiem 
mērķiem. Tas var ietvert pamatprogrammas kop ējo novērtējumu (piem ēram, kā tā ietekmē 
Lisabonas, G ēteborgas, Barselonas un citu m ērķu sasniegšanu) un īpašo programmu 
novērtējumu (piem ēram, ieguld ījums ES zin ātnē, tehnikā un ekonomik ā). 
5.4. Īstenošanas metode (orient ējoši) 
Norādīt šīs darbības īstenošanai izv ēlēto(-ās) metodi(-es). 
⌧ Centraliz ēta pārvaldība 
⌧ veic tieši Komisija 
⌧ netieši, dele ģējot:  
⌧ izpilda ģentūrām 
⌧ Kopienu izveidot ām institūcijām saskaņā ar Finanšu regulas 
185. pantu 
ڤ dalībvalstu publisk ā sektora iest ādēm/iestādēm, kuras izpilda 
publisko pas ūtījumu 
ٱ Dalītā vai decentraliz ētā pārvaldība 
ٱ ar dal ībvalstīm 
ٱ ar treš ām valstīm 
ٱ Pārvaldība kopā ar starptautisk ām organiz ācijām (lūdzu preciz ēt) 
Būtiskas piez īmes:  
Komisija ierosina centraliz ētu šīs programmas p ārvaldību, darot to tieši Komisijai 
vai darot to netieši, dele ģējot pilnvaras izpilda ģentūrai. 
Attiecībā uz darbības daļu „Mūžizglītība un profesion ālā izaugsme”, kas īstenota, 
veicot līdzfinansējumu reģionālām, valsts vai starptautisk ām programm ām 
 
LV 30   LV pētniecības mācību un karjeras veidošanas jom ā, politisku apsv ērumu dēļ šīs 
darbības īstenošanu Komisija piln ībā paturēs savā kompetenc ē. Komisija patur ēs 
savā kompetenc ē arī dažu īpašu darb ību tiešu p ārvaldību. 
Daudziem citiem pas ākumiem ir rakstur īgas darbības, kas izrais a daudz nelielu 
darbību, bet nav tiešas saiknes starp s īki izstrādātu faktiski finans ēto projektu 
pārraudzību un zin ātnes un tehnikas politikas att īstību, vai ar ī vispār nav šīs 
saiknes. Šo darb ību pārvaldību uzdos izpilda ģentūrai, kas p ārvaldīs uzaicinājumus 
priekšlikumu iesniegšanai un priekšlikumu sa ņemšanu, apstiprin ās budžeta 
izmantošanas l īdzekļus, piešķirs līguma slēgšanas ties ības un pabalstus, k ārtos 
individuālu projektu p ārvaldību un apmaksu, v āks, analiz ēs un nodos Komisijai 
visu programmas īstenošanai vajadz īgo inform āciju. Komisijas kompetenc ē paliks 
politikas p ārraudzība, darba programma, nov ērtēšanas procesa uzraudz ība un 
priekšlikumu atlase (l ēmums par finans ējumu). Komisija nodrošin ās darba 
programmas, turpm āko programmu un citu politikas iniciat īvu atgriezenisko saiti, 
uzraugot un p ārskatot projekta portfeli vai apakšprogrammu. Joproj ām pastāv 
iespēja slēgt apakšuz ņēmuma līgumus ar priv ātuzņēmumiem īpašu uzdevumu 
veikšanai (piem ēram, inform ācijas tehnolo ģiju izstrādei, ekspluat ācijai un 
atbalstam). 
6. UZRAUDZ ĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 
Uzraudzības un nov ērtēšanas jaut ājumi ir izkl āstīti 7. pamatprogrammas priekšlikuma 
tiesību akta finanšu p ārskatā KOM(2005) 119 gal īgais. 
7. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PAS ĀKUMI  
Bez tam ir j āveic arī atbilstoši pas ākumi, lai nov ērstu pārkāpumus un kr āpšanu, kā arī 
vajadzīgie pasākumi, lai atg ūtu zaudētos, nepamatoti izmaks ātos vai nelietder īgi izlietotos 
līdzekļus saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. j ūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 
par Finanšu regulu, ko piem ēro Eiropas Kopienu visp ārējam budžetam30, Komisijas 
2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas 
kārtību Padomes Regulai 1605/200231, Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, 
Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas K opienu finanšu interešu aizsardz ību32, 1996. gada 
11. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 par p ārbaudēm un apskat ēm uz vietas, ko 
Komisija veic, lai aizsarg ātu Eiropas Kopienu fina nšu intereses pret kr āpšanu un cit ām 
nelikumībām33 un Eiropas Parlamenta un Pado mes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par 
izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs kr āpšanas apkarošanai (OLAF)34). 
                                                 
30 OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. 
31 OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. 
32 OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp. 
33 OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. 
34 OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. 
 
LV 31   8. ZIŅAS PAR  RESURSIEM 
8.1. Priekšlikuma m ērķi finansiālo izmaksu izteiksm ē 
Saistību apropri ācijas miljonos EUR (l īdz 3. zīmei aiz komata) 
2007. gads 2008. gads 2009. gads 2010. gads 2011. gads 2012. gads 2013. gads KOP Ā Nosaukt 
mērķi, 
darbību un 
rezultātu Re
zul
tāt
a 
Nr. Izmaksa
s kopā R
e
zu
ltāt
u 
s
k
ai
ts  Izmaksas 
kopā Re
zul
tāt
u 
skait
s. Izmaksas 
kopā Re
zu
ltā
tu 
skait
s. Izmaksas 
kopā Re
zul
tāt
u 
skaits. Izmaksas 
kopā R
e
zu
lt
ā
t
u 
s
ka
i
ts Izmaksas 
kopā Re
zul
tāt
u 
skait
s Izmaksas 
kopā Rez
ultāt
u skait
s Izmaksas 
kopā 
DARBĪBA
S MĒRĶIS 
Nr.1 35 
  
545,376  
696,400  
845,795  
1.009,786  
1.176,426  
1.338,861  
1.515,952  
7.128,59
6 
IZMAKSAS KOPĀ  545,376  
696,400  
845,795  
1.009,786  
1.176,426  
1.338,861  
1.515,952  7.128,59
6 
                                                 
35 Kā aprakstīts 5.3. ieda ļā.  
 
LV 32   LV 8.2. Administrat īvie izdevumi 
8.2.1.  Cilvēkresursu daudzums un veidi 
Amatu veidi  Personāls, kas iesaist āms darbības pārvaldībā, izmantojot esošos un/vai 
papildu resursus (amatu skaits/pilnslodzes ekvivalenti) 
  2007. gads 2008. gads 2009. gads 2010. gads 2011. gads 2012. gads 2013. gads 
A*/AD 
       Ierēdņi vai 
pagaidu 
darbinieki36 (XX 01 01) B*, 
C*/AST 
       
Personāls, ko finans ē37 
atbilstīgi XX 01 02. pantam        
A*/AD 
       Pārējais 
personāls38, ko 
finansē atbilstīgi 
XX 01 05. pantam B*, 
C*/AST        
KOPĀ39 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 
8.2.2.  Ar darbību saistīto uzdevumu apraksts 
Pamatprogrammas īstenošana 
8.2.3.  Cilvēkresursu avoti (ar likumu noteiktie) 
(Ja norādīts vairāk nekā viens avots, l ūdzu norādīt amatu skaitu saist ībā ar katru avotu) 
⌧ Programmas p ārvaldībai pašreiz paredz ētie amati, kas j āaizstāj vai jāpapildina 
⌧ Veicot 2006. gada strat ēģisko plānošanu un sast ādot provizorisko budžeta projektu, 
iepriekš paredz ētie amati  
 Amati, kas piepras āmi, veicot n ākamo strat ēģisko plānošanu un sast ādot provizorisko 
budžeta projektu 
⌧ Amati, kuru izpild ītāji aizstājami no esošajiem vad ības dienesta resursiem (iekš ējā 
pārcelšana) 
 Amati, kas piepras īti n gadam, lai gan nav paredz ēti, veicot attiec īgā gada strat ēģisko 
plānošanu un sast ādot provizorisko budžeta projektu 
                                                 
36 Ar to saist ītās izmaksas NAV ietvertas pamatsumm ā. 
37 Ar to saist ītās izmaksas NAV ietvertas pamatsumm ā. 
38 Ar to saist ītās izmaksas ir ietvertas pamatsumm ā. 
39 Tabul ā norādītie skaitļi attiecas tikai uz person ālu, ko finans ē pēc štatu saraksta vis ām netiešaj ām darbībām, par 
ko atbild ģenerāldirektorāti: RTD, INFSO, TREN, ENTR un FISH. T ādēļ šie skaitļi neietver k ārtējā budžeta 
štatu saraksta amatus un JRC štatu saraksta amatus (sk. dokumentus KOM(2005) 439 un 445). 
 
LV 33   LV 8.2.4.  Pārējie pamatsumm ā ietvertie administrat īvie izdevumi ( XX 01 05 – izdevumi 
administrat īvai vadībai)40 
miljoni EUR (l īdz 3. zīmei aiz komata) 
Budžeta poz īcija 
(numurs un nosaukums)  2007. g
ads 2008. g
ads 2009. g
ads 2010. g
ads 2011. g
ads 2012. g
ads 2013. g
ads KOPĀ 
Štata darbinieki
xx.01 05 01 304,222 310,306 316,513 322,843 329,300 335,886 342,603 2.261,673 
Ārštata darbinieki
xx.01 05 02 205,478 209,587 213,779 218,055 222,415 226,863 231,401 1.527,577 
Citi administrat īvie 
izdevumi
xx.01 05 03 196,948 200,888 204,904 209,002 213,183 217,447 221,796 1.464,167 
Tehniskā un 
administrat īvā 
palīdzība, izdevumi 
kopā 706,648 720,781 735,196 749,900 764,898 780,196 795,800 5.253,418 
8.2.5.  Finansiālās cilvēkresursu un saist ītās izmaksas, kas nav  ietvertas pamatsumm ā 
miljoni EUR (l īdz 3. zīmei aiz komata) 
Cilvēkresursu veids  Gads 
2007 Gads 
2008 Gads 
2009 Gads 
2010 Gads 
2011 Gads 
2012 Gads 
2013 KOPĀ 
Ierēdņi un pagaidu 
darbinieki (08 0101 un)
 11,633 11,866 12,103 12,345 12,592 12,844 13,101 86,483 
Personāls, ko 
finansē atbilstīgi XX 
01 02. pantam (palīgpersonāls, 
nacionālie eksperti, 
līgumperson āls u.c.)
         
Cilvēkresursu un 
saistītās izmaksas 
kopā (NAV 
ietvertas 
pamatsumm ā) 11,633 11,866 12,103 12,345 12,592 12,844 13,101 86,483 
                                                 
40 Šie skait ļi attiecas uz izdevumiem visai ES pamatprogrammai (sk. KOM(2005) 119). 
 
LV 34   LV  
Aprēķins- Administrat īvie izdevumi  
Aprēķināti, ņemot vērā šādu pieņēmumu: 
- ierēdņu skaits budžeta agr ākajā A daļā saglabājas 2006. gada l īmenī, 
- izdevumi ik gadu palielin ās par 2% saska ņā ar paredzamo infl āciju, kas nor ādīta 
dokument ā Fiche 1 REV (Komisijas dienestu darba dokuments par finanšu pl ānu), 
- katram ier ēdnim paredz ēti 108 000 euro, bet katram ārštata darbiniekam 70 000 euro 
(2004. gada cenas). 
 
Aprēķins – Personāls, ko finans ē atbilstoši XX 01 02. pantam  
Vajadzības gadījumā jāsniedz nor āde uz 8.2.1. punktu  
8.2.6 Pārējie administrat īvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsumm ā41 
miljoni EUR (l īdz 3. zīmei aiz komata)
 2007.
 gads 2008.
 gads 2009.
 gads 2010.
 gads 2011.
 gads 2012. 
un 
2013. g
ads KOPĀ 
XX 01 02 11 01 – Komand ējumi 0,320 0,326 0,333 0,339 0,346 0,713 2,376 
XX 01 02 11 02 – Apspriedes un konferences  0,010 0,010 0,011 0,011 0,011 0,023 0,076 
XX 01 02 11 03 – Komitejas42 
 0,478 0,487 0,497 0,507 0,517 1,065 3,550 
XX 01 02 11 04 – P ētījumi un konsult ācijas        
XX 01 02 11 05 – Inform ācijas sistēmas        
 2 Pārējie vadības izdevumi kop ā (XX 
01 02 11)         
3 Pārējie administrat īva rakstura 
izdevumi  (preciz ēt, norādot 
budžeta poz īciju)         
Administrat īvie izdevumi kop ā, izņemot 
cilvēkresursu un saist ītās izmaksas 
(NAV ietverti pamatsumm ā) 0,807 0,824 0,840 0,857 0,874 1,801 6,002 
                                                 
41 Šie skait ļi attiecas uz izdevumiem visai ES pamatprogrammai (sk. KOM(2005) 119). 
42 Eiropas P ētniecības padomdev ējas valdes (EURAB ) komiteja. 
 
LV 35   LV Aprēķins – Pārējie administrat īvie izdevumi, kas nav  ietverti pamatsumm ā 
Šie skaitļi ir aplēsti, pamatojoties uz P ētniecības un tehnolo ģiju attīstības ģenerāldirektorāta 
2006. gada piepras ījumiem, kas palielin āti par 2%, ņemot vērā paredzamo gada infl āciju 
(Fiche 1 REV)  
Cilvēkresursu un administrat īvo resursu vajadz ības apmierin ās no gada budžeta sadales 
procedūrā pārvaldības ģenerāldirektorātam piešķirtajiem l īdzekļiem. Amatu sadal ījumā ir 
jāņem vērā iespējamā amatu p ārdale starp departamentiem, pamatojoties uz jaunajiem 
finanšu pl āniem.