Priekšlikums Padomes lēmums par to, lai protokola veidā noslēgtu nolīgumu, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu, kas jāpiemēro strīdiem atbilstoši tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses /* COM/2009/0357 galīgā redakcija - ACC 2009/0097 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 14.7.2009 COM(2009) 357 galīgā redakcija 2009/0097 (ACC) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai protokola veidā noslēgtu nolīgumu, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu, kas jāpiemēro strīdiem atbilstoši tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumos ir iekļauti noteikumi, ar kuriem liberalizē preču tirdzniecību, savukārt strīdu izšķiršanas noteikumi, kas jāpiemēro strīdiem saistībā ar šiem noteikumiem, galvenokārt, paredz diplomātisku pieeju, un atbildētājs tos var viegli bloķēt. 2. Saistībā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecības attiecību paplašināšanu un atjaunošanu bija iespēja izveidot tirdzniecības strīdiem piemērojamu strīdu izšķiršanas mehānismu, kura pamatā būtu racionālas un efektīvas procedūras ar stingriem termiņiem, un kas būtu izveidots, izmantojot jaunākajos Kopienas noslēgtajos nolīgumos iekļautos strīdu izšķiršanas mehānismus un balstoties uz PTO vienošanos par strīdu izšķiršanu (PTO VSI). Šāds mehānisms palielinās mūsu divpusējo tirdzniecības attiecību drošību un prognozējamību. 3. Padome 2006. gada 24. februārī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Vidusjūras reģiona partneriem, lai izveidotu strīdu izšķiršanas mehānismu attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem (dokuments 6489/06 MED 4 WTO 37). 4. Komisija reģionālā mērogā ir risinājusi divpusējas sarunas ar vairākiem Vidusjūras reģiona partneriem. Sarunas risinājās, apspriežoties ar komiteju, kas izveidota ar Līguma 133. pantu, saskaņā ar Padomes izdotajiem sarunu norādījumiem. 5. Sarunas ar Tunisiju raiti virzījās uz priekšu, un sarunu noslēgumā pieņēma protokola projektu, kas tika parafēts Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecības ministru konferencē, kas notika 2008. gada 2. jūlijā Marseļā. Šis protokols ir pieņemts, par paraugu izmantojot Brīvās tirdzniecības nolīguma (BTN) pašreizējo sarunu nodaļu par strīdu izšķiršanu, un tā pamatā ir PTO VSI, kas pielāgots divpusējam kontekstam. Strīdu izšķiršanas mehānisma darbības joma ietver ES un Tunisijas Asociācijas nolīguma II sadaļu, kā parasti, izņemot pantu par antidempingu. Tekstā ir paredzētas arī racionālas un efektīvas procedūras (ieskaitot kolēģijas sastāvu un tās nolēmumu izpildes procedūras) ar stingriem termiņiem. Turklāt tajā ir paredzētas iespējas noregulēt strīdus pirms kolēģijas izveidošanas, izmantojot apspriešanos un mediāciju. Visbeidzot, tekstā ir ietverti noteikumi par atklātību un pārredzamību (atklāta uzklausīšana, amicus curiae rezumējumi, kolēģijas ziņojuma publicēšana), kā arī pants par saistību ar PTO VSI. 6. Ar šo priekšlikumu Padome tiek aicināta apstiprināt šo nolīgumu. Pēc tam, kad Padome un Tunisijas iestādes būs apstiprinājušas šo protokolu, to pielikuma veidā iekļaus Asociācijas nolīgumā. 2009/0097 (ACC) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai protokola veidā noslēgtu nolīgumu, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu, kas jāpiemēro strīdiem atbilstoši tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], tā kā: (1) Padome 2006. gada 24. februārī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Vidusjūras reģiona partneriem, lai izveidotu strīdu izšķiršanas mehānismu attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem. (2) Komisija risināja sarunas, apspriežoties ar komiteju, kas izveidota ar Līguma 133. pantu, saskaņā ar Padomes izdotajiem sarunu norādījumiem. (3) Komisija ir pabeigusi sarunas par nolīgumu protokola veidā, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu, kas jāpiemēro strīdiem atbilstoši tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses. (4) Šis nolīgums ir jāapstiprina, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 1. pants Ar šo Kopienas vārdā apstiprina Nolīgumu protokola veidā, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu, kas jāpiemēro strīdiem atbilstoši tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses. Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants Ar šo Padomes priekšsēdētājam ir tiesības izraudzīties personu(-as), kas ir pilnvarota(-s) parakstīt 1. pantā minēto Nolīgumu protokola veidā, lai tas kļūtu saistošs Kopienai. Briselē, [..] Padomes vārdā — priekšsēdētājs [..] PIELIKUMS PROTOKOLS PAR STRĪDU IZŠĶIRŠANU I NODAĻA MĒRĶIS UN DARBĪBAS JOMA 1. pants Mērķis Šā protokola mērķis ir novērst un atrisināt visus tirdzniecības strīdus starp pusēm, lai, cik vien iespējams, panāktu savstarpēji saskaņotu risinājumu. 2. pants Protokola piemērošana 1. Šā protokola noteikumi attiecas uz jebkurām domstarpībām, kas rodas, interpretējot un piemērojot noteikumus, kas izklāstīti II sadaļā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses (turpmāk “Asociācijas nolīgums”), izņemot gadījumus, kad skaidri noteikts citādi[2]. Asociācijas nolīguma 86. pants attiecas uz strīdiem par to, kā jāpiemēro un jāinterpretē citi Asociācijas nolīguma noteikumi. 2. Šajā protokolā noteiktā kārtība jāpiemēro tad, ja 60 dienu laikā pēc tam, kad strīds saskaņā ar Asociācijas nolīguma 86. pantu tika iesniegts Asociācijas padomei, tai nav izdevies izšķirt strīdu. 3. Šā panta 2. punkta mērķiem strīdu uzskata par atrisinātu, ja Asociācijas padome ir pieņēmusi lēmumu atbilstoši Asociācijas nolīguma 86. panta 2. punktā paredzētajam vai ja tā ir paziņojusi, ka strīds vairs nepastāv. II NODAĻA APSPRIEŠANĀS UN MEDIĀCIJA 3. pants Apspriešanās 1. Puses cenšas atrisināt domstarpības, kas rodas, interpretējot un piemērojot 2. pantā minētos noteikumus, labā ticībā sākot apspriešanos ar mērķi panākt tūlītēju, objektīvu savstarpēji saskaņotu risinājumu. 2. Puse ierosina apspriešanos, nosūtot otrai pusei rakstisku pieprasījumu, kura kopija jāiesniedz Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai, norādot aplūkojamo pasākumu un Asociācijas nolīguma noteikumus, kas pēc tās uzskata ir jāpiemēro. 3. Apspriešanos rīko 40 dienu laikā no pieprasījuma saņemšanas dienas, un tā notiek atbildētāja teritorijā, ja vien puses nevienojas citādi. Apspriešanos uzskata par pabeigtu 60 dienu laikā no pieprasījuma saņemšanas dienas, ja vien abas puses nevienojas to turpināt. Apspriešanās, īpaši visa izpaustā informācija un nostāja, ko šajā procesā ieņem puses, ir slepena un neskar nevienas puses tiesības turpmākajos procesos. 4. Steidzamos gadījumos, tostarp tādos, kas saistīti ar ātrbojīgām vai sezonas precēm, apspriešanos rīko 15 dienu laikā no pieprasījuma saņemšanas dienas un to uzskata par pabeigtu 30 dienu laikā no pieprasījuma saņemšanas dienas. 5. Ja puse, kurai pieprasījums adresēts, neatbild uz apspriešanās pieprasījumu 10 darba dienu laikā no tā saņemšanas dienas vai ja apspriešanās nenotiek attiecīgi 3. vai 4. punktā minētajos termiņos, vai ja apspriešanās ir pabeigta, bet nav panākta vienošanās par savstarpēji saskaņotu risinājumu, prasītājs saskaņā ar 5. pantu var pieprasīt izveidot šķīrējtiesas kolēģiju. 4. pants Mediācija 1. Ja apspriežoties nav izdevies panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu, puses, savstarpēji vienojoties, var izmantot mediatora palīdzību. Mediācijas pieprasījums jāiesniedz rakstiski Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai, un tajā jānorāda pasākums, kas ir bijis apspriešanās priekšmets, kā arī savstarpēji saskaņotie mediācijas noteikumi. Katra puse apņemas ar izpratni izturēties pret mediācijas pieprasījumiem. 2. Ja vien puses nevienojas par mediatoru piecu darba dienu laikā no mediācijas pieprasījuma saņemšanas dienas, Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejas priekšsēdētāji vai viņu pilnvarota persona izlozē mediatoru no 19. panta sarakstā minēto personu loka, kuras nav nevienas puses valstspiederīgie. To veic 10 darba dienu laikā no mediācijas pieprasījuma saņemšanas dienas. Mediators ne vēlāk kā 30 dienu laikā pēc viņa izraudzīšanas sasauc sanāksmi ar pusēm. Mediators ne vēlāk kā 15 dienas pirms sanāksmes saņem katras puses iesniegtos dokumentus, un viņš pēc vajadzības var pieprasīt papildu informāciju pusēm, ekspertiem vai tehniskajiem konsultantiem. Šādā veidā iegūta informācija jādara zināma katrai pusei, un tām jādod iespēja izteikt apsvērumus. Mediators ne vēlāk kā 45 dienu laikā pēc viņa izraudzīšanās sniedz atzinumu. 3. Mediatora atzinumā var būt ieteikums par to, kā atrisināt strīdu atbilstīgi 2. panta noteikumiem. Mediatora atzinums nav saistošs. 4. Puses var vienoties grozīt 2. punktā minētos termiņus. Turklāt mediators pēc jebkuras puses pieprasījuma var nolemt grozīt šos termiņus, ņemot vērā attiecīgās puses īpašās grūtības vai lietas sarežģītību. 5. Procesos, kuros izmanto mediāciju, īpaši mediatora atzinums un visa izpaustā informācija un viedokļi, kurus šajos procesos ieņem puses, ir slepeni un neskar nevienas puses tiesības turpmākajos procesos. 6. Ja puses vienojas, mediāciju var turpināt arī tad, ja noris šķīrējtiesas process. 7. Mediatora nomaiņa notiek vienīgi tādu iemeslu dēļ un atbilstoši kārtībai, kas sīki izklāstīti reglamenta 18.–21. punktā. III NODAĻA STRĪDU IZŠĶIRŠANAS PROCEDŪRAS I IEDAĻA. ŠĶĪRĒJTIESAS PROCESS 5. pants Šķīrējtiesas procesa uzsākšana 1. Ja pusēm nav izdevies atrisināt strīdu, izmantojot apspriešanos atbilstoši 3. pantā paredzētajam, vai izmantojot mediāciju atbilstoši 4. pantā paredzētajam, prasītājs var pieprasīt izveidot šķīrējtiesas kolēģiju. 2. Pieprasījums izveidot šķīrējtiesas kolēģiju tiek rakstiski iesniegts atbildētājam un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai. Prasītājs savā pieprasījumā norāda aplūkojamo pasākumu un izskaidro, kādā veidā šāds pasākums ir 2. panta noteikumu pārkāpums. Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana jāpieprasa ne vēlāk kā 18 mēnešus no apspriešanās pieprasījuma saņemšanas dienas, neskarot prasītāja tiesības nākotnē pieprasīt jaunu apspriešanos par šo pašu jautājumu. 6. pants Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana 1. Šķīrējtiesas kolēģijā ir trīs šķīrējtiesneši. 2. Desmit darba dienu laikā pēc tam, kad atbildētājs ir saņēmis pieprasījumu izveidot šķīrējtiesas kolēģiju, puses apspriežas, lai panāktu vienošanos par šķīrējtiesas kolēģijas sastāvu. 3. Ja puses 2. punktā noteiktajā termiņā nespēj vienoties par tās sastāvu, jebkura no pusēm var pieprasīt Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejas priekšsēdētājiem vai viņu pilnvarotai personai ar izlozes palīdzību izvēlēties visus trīs locekļus no saraksta, kas izveidots saskaņā ar 19. pantu: vienu personu – no to personu loka, ko ir ierosinājis prasītājs, vienu personu – no to personu loka, ko ir ierosinājis atbildētājs, un vienu personu – no to personu loka, ko puses ir izvēlējušās par priekšsēdētāju. Ja puses vienojas par vienu vai vairākiem šķīrējtiesas kolēģijas locekļiem, atlikušos dalībniekus izraugās tādā pašā kārtībā. 4. Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejas priekšsēdētāji vai viņu pilnvarota persona izraugās šķīrējtiesnešus piecu darba dienu laikā pēc tam, kad jebkura no pusēm ir iesniegusi 3. punktā minēto pieprasījumu. 5. Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas diena ir visu triju šķīrējtiesnešu izraudzīšanās diena. 6. Šķīrējtiesnešu nomaiņa notiek vienīgi tādu iemeslu dēļ un atbilstoši kārtībai, kas sīki izklāstīti reglamenta 18.–21. punktā. 7. pants Šķīrējtiesas starpposma ziņojums Šķīrējtiesas kolēģija pusēm ne vēlāk kā 120 dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas izsniedz starpposma ziņojumu, kurā izklāstīti konstatētie fakti, attiecīgo noteikumu piemērojamība un galvenais pamatojums šķīrējtiesas secinājumiem un ieteikumiem. Jebkura puse 15 dienu laikā no paziņošanas var iesniegt rakstisku lūgumu šķīrējtiesas kolēģijai, lai tā pārskatītu starpposma ziņojumā precizētos aspektus. Šķīrējtiesas kolēģijas galīgā nolēmuma secinājumi ietver pietiekamu motivāciju argumentiem, kas izvirzīti starpposma pārskata posmā, un tajā sniegtas skaidras atbildes uz abu pušu jautājumiem un piezīmēm. 8. pants Šķīrējtiesas kolēģijas nolēmums 1. Šķīrējtiesas kolēģija 150 dienu laikā no tās izveidošanas dienas paziņo nolēmumu pusēm un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai. Ja tā uzskata, ka šo termiņu nevar ievērot, šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājam par to rakstiski jāpaziņo pusēm un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai, norādot kavēšanās iemeslus un dienu, kad šķīrējtiesas kolēģija plāno pabeigt darbu. Nolēmumu nekādos apstākļos nevar paziņot vēlāk kā 180 dienas no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas. 2. Steidzamības gadījumos, tostarp tādos, kas saistīti ar ātrbojīgām vai sezonas precēm, šķīrējtiesas kolēģija dara visu, lai paziņotu nolēmumu 75 dienu laikā no tās izveidošanas dienas. Tas nekādos apstākļos nedrīkst būt vairāk kā 90 dienas no šķīrējtiesas izveidošanas dienas. Šķīrējtiesas kolēģija desmit dienu laikā pēc tās izveidošanas dienas sniedz prejudiciālu nolēmumu par to, vai tā uzskata šo lietu par steidzamu. 3. Šķīrējtiesas kolēģija pēc abu pušu lūguma jebkurā brīdī aptur savu darbību uz laikposmu, par kuru puses ir vienojušās, bet kas nav ilgāks par 12 mēnešiem, un pēc prasītājas puses lūguma šā saskaņotā laikposma beigās atjauno savu darbību. Ja prasītāja puse pirms saskaņotā apturēšanas laikposma beigām nelūdz atjaunot šķīrējtiesas kolēģijas darbu, procedūra tiek izbeigta. Šķīrējtiesas kolēģijas darba apturēšana un izbeigšana neskar neviena puses tiesības piedalīties citā procesā par šo pašu jautājumu. II IEDAĻA. ŠĶĪRĒJTIESAS NOLĒMUMA IZPILDE 9. pants Šķīrējtiesas nolēmuma izpilde Katra puse veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šķīrējtiesas nolēmumu, un puses cenšas vienoties par termiņu, kurā jāpanāk nolēmuma izpilde. 10. pants Pieņemamais termiņš nolēmuma izpildei 1. Atbildētājs ne vēlāk kā 30 dienas pēc tam, kad šķīrējtiesas kolēģija ir paziņojusi nolēmumu pusēm, paziņo prasītājam un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai, cik daudz laika tam būs vajadzīgs, lai izpildītu nolēmumu (pieņemamais termiņš), ja tūlītēja nolēmuma izpilde nav iespējama. 2. Ja pusēm ir domstarpības par pieņemamo termiņu šķīrējtiesas nolēmuma izpildei, prasītājs 20 dienu laikā pēc tam, kad atbildētājs ir paziņojis saskaņā ar 1. punktu, rakstiski pieprasa šķīrējtiesas kolēģijai noteikt pieņemamā termiņa ilgumu. Par šādu pieprasījumu vienlaikus paziņo otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai. Šķīrējtiesas kolēģija 30 dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas paziņo nolēmumu pusēm un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai. 3. Puses, savstarpēji vienojoties, var pagarināt pieņemamo termiņu. 11. pants Visu to pasākumu pārskatīšana, kas veikti šķīrējtiesas nolēmuma izpildei 1. Atbildētājs līdz pieņemamā termiņa beigām paziņo otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai par visiem pasākumiem, ko tas veicis šķīrējtiesas nolēmuma izpildei. 2. Ja pusēm ir domstarpības par to, vai pasākums, kas paziņots saskaņā ar 1. punktu, atbilst 2. panta noteikumiem, prasītājs var rakstiski pieprasīt šķīrējtiesas kolēģijai izlemt šo jautājumu. Šādā pieprasījumā apraksta aplūkojamo pasākumu un izskaidro, kādā veidā šāds pasākums nav saderīgs ar 2. panta noteikumiem. Šķīrējtiesas kolēģija paziņo nolēmumu 90 dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas. Steidzamības gadījumos, tostarp tādos, kas saistīti ar ātrbojīgām vai sezonas precēm, šķīrējtiesas kolēģija paziņo nolēmumu 45 dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas. 12. pants Pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļi nolēmuma neizpildes gadījumā 1. Ja atbildētājs līdz pieņemamā termiņa beigām nepaziņo par pasākumiem, kas veikti, lai izpildītu šķīrējtiesas nolēmumu, vai ja šķīrējtiesas kolēģija nolemj, ka saskaņā ar 11. panta 1. punktu paziņotais pasākums nav saderīgs ar minētās puses saistībām atbilstoši 2. panta noteikumiem, atbildētājs iesniedz pagaidu kompensācijas piedāvājumu, ja to pieprasa prasītājs. 2. Ja 30 dienu laikā pēc pieņemamā termiņa beigām nav panākta vienošanās par kompensāciju vai ja pasākums, kas veikts, lai izpildītu šķīrējtiesas nolēmumu atbilstoši 11. pantam, nav saderīgs ar 2. panta noteikumiem, prasītājs pēc tam, kad tas paziņojis otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai, ir tiesīgs apturēt saistību izpildi, kuras izriet no jebkura 2. panta noteikuma, ciktāl tas atbilst pārkāpuma izraisītajam anulējumam vai kaitējumam. Pieņemot šādus pasākumus, prasītājs ņem vērā to ietekmi uz atbildētāja ekonomiku un attīstību. Prasītājs var apturēt saistību izpildi uz 10 dienām pēc tam, kad atbildētājs ir paziņojis par pieprasījuma saņemšanu, ja vien atbildētājs nav pieprasījis strīda izšķiršanu saskaņā ar 3. punktu. 3. Ja atbildētājs uzskata, ka apturēšanas līmenis nav līdzvērtīgs pārkāpuma izraisītajam anulējumam vai kaitējumam, tas var rakstiski pieprasīt šķīrējtiesas kolēģijai izlemt šo jautājumu. Par šādu pieprasījumu pirms 2. punktā minētā 10 darba dienu perioda beigām paziņo otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai. Šķīrējtiesas kolēģija, vajadzības gadījumā uzklausot ekspertu atzinumu, 30 dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas paziņo pusēm un par tirdzniecības jautājumiem atbildīgajai struktūrai savu nolēmumu par saistību izpildes apturēšanas līmeni. Saistību izpildi neaptur, kamēr šķīrējtiesas kolēģija nav paziņojusi nolēmumu, un saistību izpildes apturēšanai jābūt saderīgai ar šķīrējtiesas nolēmumu. 4. Saistību izpilde tiek apturēta uz laiku, un šo noteikumu piemēro tikai tik ilgi, kamēr pasākums, par kuru konstatēts, ka tas nav saderīgs ar 2. panta noteikumiem, nav atsaukts vai grozīts tā, lai tas atbilstu šiem noteikumiem atbilstīgi 13. pantam, vai tik ilgi, kamēr puses nav vienojušās atrisināt strīdu. 13. pants Tādu pasākumu pārskatīšana, kas veikti, lai izpildītu nolēmumu pēc saistību izpildes apturēšanas 1. Atbildētājs paziņo otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai par visiem pasākumiem, ko tas veicis, lai izpildītu šķīrējtiesas nolēmumu, kā arī par savu pieprasījumu pārtraukt saistību izpildes apturēšanu, ko piemēro prasītājs. 2. Ja puses 30 dienu laikā no paziņojuma saņemšanas dienas nevienojas par paziņotā pasākuma atbilstību 2. panta noteikumiem, prasītājs rakstiski pieprasa šķīrējtiesas kolēģijai izlemt šo jautājumu. Par šādu pieprasījumu vienlaikus paziņo otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai. Šķīrējtiesas nolēmumu 45 dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas paziņo pusēm un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai. Ja šķīrējtiesa kolēģija nolemj, ja jebkurš pasākums, kas veikts, lai izpildītu nolēmumu, atbilst 2. panta noteikumiem, saistību izpildes apturēšanu izbeidz. III IEDAĻA. KOPĪGIE NOTEIKUMI 14. pants Savstarpēji saskaņots risinājums Puses jebkurā laikā atbilstīgi šim protokolam strīdā var panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu. Tās par šādu risinājumu paziņo Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai un šķīrējtiesas kolēģijai. Pēc tam, kad ir paziņots par savstarpēji saskaņotu risinājumu, šķīrējtiesas kolēģija beidz savu darbību, un procedūra tiek izbeigta. 15. pants Reglaments 1. Šā protokola III nodaļā noteikto strīdu izšķiršanas kārtību regulē šim protokolam pievienotais reglaments. 2. Šķīrējtiesas kolēģijas sēdes saskaņā ar reglamentu ir atklātas, ja vien puses nevienojas citādi. 16. pants Informācija un tehniskās konsultācijas Šķīrējtiesas kolēģija pēc kādas puses pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas var iegūt informāciju no jebkura avota, kuru tā uzskata par pieņemamu šķīrējtiesas procesam. Turklāt šķīrējtiesas kolēģijai ir tiesības pēc sava ieskata lūgt ekspertu attiecīgo viedokli. Pirms šādu ekspertu izraudzīšanās šķīrējtiesas kolēģija apspriežas ar pusēm. Šādā veidā iegūtā informācija ir jādara zināma katrai no pusēm, un tām jādod iespēja izteikt piezīmes. Ieinteresētajām fiziskajām vai juridiskajām personām, kas reģistrētas pušu teritorijā, saskaņā ar reglamentu ir tiesības iesniegt šķīrējtiesā amicus curiae atzinumus. Šādos atzinumos ir aplūkoti tikai strīda faktiskie aspekti, bet netiek aplūkoti tiesiskie jautājumi. 17. pants Interpretācijas noteikumi Šķīrējtiesas kolēģija interpretē 2. panta noteikumus saskaņā ar starptautisko publisko tiesību ierastajām interpretācijas normām, tostarp Vīnes Konvenciju par starptautisko līgumu tiesībām. Šķīrējtiesas nolēmumi nevar paplašināt vai sašaurināt 2. pantā paredzētās tiesības un pienākumus. 18. pants Šķīrējtiesas lēmumi un nolēmumi 1. Šķīrējtiesas kolēģija dara visu iespējamo, lai ikvienu lēmumu pieņemtu vienprātīgi. Ja tomēr lēmumu nevar pieņemt vienprātīgi, attiecīgo jautājumu izšķir ar vairākuma balsojumu. Tomēr nekādā gadījumā netiek publiskoti atšķirīgie šķīrējtiesnešu viedokļi. 2. Visi šķīrējtiesas nolēmumi ir saistoši pusēm, un tie neuzliek tiesības vai pienākumus fiziskām vai juridiskām personām. Nolēmumā ir izklāstīti konstatētie fakti, attiecīgo Asociācijas nolīguma noteikumu piemērojamība un galvenais pamatojums šķīrējtiesas konstatējumam un secinājumiem. Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomiteja dara šķīrējtiesas nolēmumu pilnībā publiski pieejamu, ja vien tā nenolemj citādi, lai nodrošinātu ar uzņēmējdarbību saistītās informācijas konfidencialitāti. IV NODAĻA VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI 19. pants Šķīrējtiesnešu saraksts 1. Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomiteja ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc dienas, kad šis protokols ir stājies spēkā, izveido sarakstu ar vismaz 15 personām, kuras vēlas un ir spējīgas darboties kā šķīrējtiesneši. Katra puse ierosina vismaz piecas personas, lai tās darbotos par šķīrējtiesnešiem. Turklāt abas puses izraugās vismaz piecas personas, kas nav nevienas puses valstspiederīgie un kuras būs šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētāji. Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomiteja nodrošina, lai sarakstā vienmēr tiktu saglabāts šis skaits. 2. Šķīrējtiesnešiem jābūt speciālām zināšanām vai pieredzei tieslietās un starptautiskajā tirdzniecībā. Tiem jābūt neatkarīgiem, jāstrādā savā kompetencē un nav jāpieņem norādījumi ne no vienas organizācijas vai valdības, nav jābūt saistītiem ne ar vienu no pušu valdībām un ir jāievēro šim protokolam pievienotais ētikas kodekss. 3. Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomiteja var izveidot papildu sarakstu ar 15 personām, kam ir nozares ekspertu zināšanas konkrētos Asociācijas nolīguma jautājumos. Izmantojot 6. panta 2. punktā izklāstīto izraudzīšanās kārtību, Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejas priekšsēdētāji pēc abu pušu vienošanās var izmantot nozaru ekspertu sarakstu. 20. pants Saistība ar PTO pienākumiem 1. Tiesības izmantot šā protokola noteikumus par strīdu izšķiršanu neskar nevienu darbību, kas veicama PTO, ieskaitot strīda izšķiršanas darbību. 2. Ja kāda no pusēm tomēr ir sākusi strīda izšķiršanas procesu par kādu konkrētu pasākumu atbilstīgi šim protokolam vai PTO nolīgumam, tā nevar sākt strīda izšķiršanas procesu par to pašu pasākumu otrā tiesā, pirms nav beidzies pirmais process. Turklāt puse nevar vērsties abās tiesās jautājumā par tādas saistības neizpildi, kura atbilstoši Asociācijas nolīgumam un PTO nolīgumam ir pilnīgi vienāda. Tādā gadījumā, tiklīdz ir uzsākts strīda izšķiršanas process, puse otrai tiesai neiesniedz prasību par tādas pašas saistības izpildi atbilstoši otram nolīgumam, ja vien izvēlētajā tiesā procesuālu vai juridisku iemeslu dēļ nav iespējams izdarīt secinājumus par prasību, kuras priekšmets ir minētās saistības neizpilde. 3. Šā panta 2. punktā: - par strīda izšķiršanas procesu saskaņā ar PTO nolīgumu uzskata procesu, kas uzsākts, vienai pusei pieprasot izveidot šķīrējtiesas kolēģiju atbilstoši PTO vienošanās par noteikumiem un kārtību, kas nosaka strīdu izšķiršanu (VSI), 6. pantam, un ir pabeigts tad, kad Strīdu izšķiršanas iestāde attiecīgi pieņem kolēģijas ziņojumu un Apelācijas iestādes ziņojumu atbilstīgi VSI 16. pantam un 17. panta 14. punktam; - par strīda izšķiršanas procesu saskaņā ar šo protokolu uzskata procesu, kas uzsākts, vienai pusei pieprasot izveidot šķīrējtiesas kolēģiju atbilstoši 5. panta 1. punktam, un ir pabeigts tad, kad šķīrējtiesas kolēģija paziņo savu nolēmumu pusēm un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai saskaņā ar 8. pantu. 4. Šā protokola noteikumi neliedz pusei īstenot saistību apturēšanu, ko atļauj PTO Strīdu izšķiršanas iestāde. PTO nolīgumu neizmanto, lai liegtu kādai no pusēm apturēt šajā protokolā paredzēto saistību izpildi. 21. pants Termiņi 1. Visus šajā protokolā noteiktos termiņus, ieskaitot termiņus, kuros šķīrējtiesas kolēģijām ir jāpaziņo savi nolēmumi, skaita kalendārajās dienās no nākamās dienas pēc darbības vai fakta, uz ko tie attiecas, ja vien nav norādīts citādi. 2. Jebkuru šajā protokolā minēto termiņu var mainīt, pusēm savstarpēji vienojoties. Puses apņemas labvēlīgi izskatīt pieprasījumus par termiņu pagarināšanu, ja kāda no pusēm nevar ievērot šajā protokolā paredzēto kārtību. Šķīrējtiesas kolēģija pēc puses pieprasījuma var pagarināt procesā piemērojamos termiņus, ievērojot pušu dažādo attīstības pakāpi. 22. pants Protokola pārskatīšana un grozīšana 1. Asociācijas padome pēc šā protokola un tā pielikumu stāšanās spēkā var jebkurā laikā pārskatīt to īstenošanu, lai lemtu par to darbības turpināšanu, grozīšanu vai pārtraukšanu. 2. Šajā pārskatīšanā Asociācijas padome var izskatīt iespēju izveidot vairākiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumiem kopīgu Apelācijas iestādi. 3. Asociācijas padome var lemt par šā protokola un tā pielikumu grozīšanu. Puses piemēro šo lēmumu pēc savu iekšējo procedūru izpildes. 23. pants Stāšanās spēkā Puses apstiprinās šo protokolu saskaņā ar savām procedūrām. Šis protokols stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad puses ir paziņojušas viena otrai, ka šajā pantā minētās procedūras ir pabeigtas. PIELIKUMI I PIELIKUMS. ŠĶĪRĒJTIESAS REGLAMENTS II PIELIKUMS. ŠĶĪRĒJTIESAS KOLĒĢIJAS UN MEDIATORU ĒTIKAS KODEKSS I PIELIKUMS ŠĶĪRĒJTIESAS REGLAMENTSVISPĀRĪGIE NOTEIKUMI 1. Protokolā un šajos noteikumos: “konsultants” ir persona, kuru puse ir nolīgusi, lai attiecīgo pusi konsultētu vai tai palīdzētu saistībā ar šķīrējtiesas procesu; “prasītājs” ir jebkura puse, kas pieprasa izveidot šķīrējtiesas kolēģiju saskaņā ar šā protokola 5. pantu; “atbildētājs” ir puse, par kuru tiek apgalvots, ka tā pārkāpj šā protokola 2. panta noteikumus; “šķīrējtiesas kolēģija” ir atbilstīgi šā protokola 6. pantam izveidota kolēģija; “puses pārstāvis” ir puses valdības departamenta vai aģentūras, vai citas publiskas iestādes nodarbināta vai iecelta persona; “diena” ir kalendārā diena, ja vien nav norādīts citādi. 2. Ja vien nav saskaņots citādi, atbildētājs atbild par strīda izšķiršanas procesa loģistikas vadību, jo īpaši par uzklausīšanas organizēšanu. Tomēr Eiropas Kopiena sedz izdevumus, kas radušies visos organizatoriskos jautājumos saistībā ar apspriešanos, mediāciju un strīdu izšķiršanu, izņemot atalgojumu un mediatoriem un šķīrējtiesnešiem maksājamos izdevumus, kas tiek segti kopīgi. PAZIŅOJUMI 3. Puses un šķīrējtiesas kolēģija nosūta visus pieprasījumus, paziņojumus, rakstiskus iesniegumus vai citus dokumentus elektroniskā veidā, tai pašā dienā nosūtot kopiju pa faksu, ierakstītas vēstules, kurjerpasta veidā, ar apliecinājumu par saņemšanu vai ar citiem telekomunikāciju līdzekļiem, kas apliecina nosūtīšanas faktu. Ja vien netiek pierādīts citādi, elektroniskā pasta vēstule ir uzskatāma par saņemtu tās nosūtīšanas dienā. 4. Puse iesniedz katra sava rakstiskā iesnieguma kopiju otrai pusei un katram šķīrējtiesnesim. Ir jānodrošina arī drukāts dokumenta eksemplārs. 5. Attiecībā uz visiem paziņojumiem puses pirms šā protokola stāšanās spēkā informē viena otru par izraudzītajām kontaktpersonām. 6. Sīkas pārrakstīšanās kļūdas pieprasījumos, paziņojumos, rakstiskajos iesniegumos vai citos dokumentos saistībā ar šķīrējtiesa procesu var izlabot, iesniedzot jaunu dokumentu, kurā skaidri norādītas izmaiņas. 7. Ja dokumenta iesniegšanai paredzētā termiņa pēdējā diena ir diena, kas Tunisijā vai Kopienā noteikta par brīvdienu, dokumentu var iesniegt nākamajā darba dienā. Puses ik gadu decembra pirmajā pirmdienā apmainās ar sarakstiem, kuros norādītas to valsts svētku dienas un atpūtas dienas nākamajā gadā. Neviens dokuments, paziņojums vai jebkāda veida pieprasījums netiek uzskatīts par saņemtu valsts svētku dienā vai atpūtas dienā. 8. Atkarībā no strīdīgo noteikumu priekšmeta visu to pieprasījumu un paziņojumu kopijas, kas adresēti Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai saskaņā ar šo protokolu, nosūta arī pārējām ar Asociācijas nolīgumu izveidotajām attiecīgajām apakškomitejām. ŠĶĪRĒJTIESAS PROCESA SĀKŠANA 9. a) Ja saskaņā ar šā protokola 6. pantu vai šā reglamenta 19., 20. vai 49. punktu šķīrējtiesas kolēģijas locekļus izvēlas lozējot, abu pušu pārstāvji piedalās lozēšanā.b) Ja vien puses nevienojas citādi, tās tiekas ar šķīrējtiesas kolēģiju septiņu darba dienu laikā no tās izveidošanas dienas, lai vienotos par jautājumiem, ko puses vai šķīrējtiesas kolēģija atzīst par vajadzīgiem, tai skaitā par šķīrējtiesnešu atalgojumu un izdevumiem, kam jāatbilst PTO normām. Šķīrējtiesas kolēģijas locekļi un pušu pārstāvji var piedalīties šajā sanāksmē telefoniski vai videokonferences veidā. 10. a) Ja vien puses nevienojas citādi, piecu darba dienu laikā no šķīrējtiesnešu izraudzīšanās dienas šķīrējtiesas kolēģijas pienākums ir: “ņemot vērā attiecīgos Asociācijas nolīguma noteikumus, izskatīt šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas pieprasījumā minēto jautājumu, lemt par attiecīgā pasākuma saderību ar protokola 2. panta noteikumiem un sagatavot nolēmumu saskaņā ar strīdu izšķiršanas protokola 8. pantu.” b) Pusēm trīs darba dienu laikā no vienošanās dienas jāpaziņo šķīrējtiesas kolēģijai saskaņotie pienākumi. SĀKOTNĒJIE IESNIEGUMI 11. Prasītājs iesniedz sākotnējos rakstiskos iesniegumus ne vēlāk kā 20 dienu laikā pēc šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas. Atbildētājs rakstiskos paskaidrojumu iesniedz ne vēlāk kā 20 dienu laikā pēc sākotnējā rakstiskā iesnieguma iesniegšanas dienas. ŠĶĪRĒJTIESAS KOLĒĢIJU DARBĪBA 12. Šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs vada visu sanāksmju darbu. Šķīrējtiesas kolēģija drīkst pilnvarot priekšsēdētāju pieņemt administratīvus un procesuālus lēmumus. 13. Ja vien šajā protokolā nav noteikts citādi, šķīrējtiesas kolēģija var veikt savu darbu, izmantojot jebkādus līdzekļus, tostarp tālruni, faksu vai datorsakarus. 14. Šķīrējtiesas kolēģijas apspriedēs drīkst piedalīties vienīgi šķīrējtiesneši, tomēr šķīrējtiesas kolēģija drīkst atļaut šādās apspriedēs piedalīties saviem palīgiem. 15. Vienīgi šķīrējtiesas kolēģija veic lēmumu un nolēmumu sastādīšanu. 16. Ja rodas procesuāls jautājums, uz kuru neattiecas šā protokola un tā pielikumu noteikumi, apspriedusies ar pusēm, šķīrējtiesas kolēģija drīkst pieņemt šiem noteikumiem atbilstošu procedūru. 17. Ja šķīrējtiesas kolēģija atzīst par vajadzīgu mainīt kādu procesā ievērojamu termiņu vai procesa laikā veikt citus procesuālus vai administratīvus pielāgojumus, tā rakstiski informē puses par šādu izmaiņu vai pielāgojumu iemesliem, norādot vajadzīgo termiņu vai pielāgojumu. Šķīrējtiesas kolēģija drīkst pieņemt šādas izmaiņas vai grozījumus pēc apspriešanās ar pusēm. Netiek mainīti šā protokola 8. panta 2. punktā paredzētie termiņi. AIZSTĀŠANA 18. Ja šķīrējtiesnesis nevar piedalīties lietas izskatīšanā, tiek atcelts no amata vai viņš ir jānomaina, personu, kas viņu nomaina, izvēlas saskaņā ar 6. panta 3. punktu. 19. Ja puse uzskata, ka šķīrējtiesnesis neatbilst ētikas kodeksa prasībām un šā iemesla dēļ viņš ir jānomaina, šai pusei jāpaziņo otrai pusei 15 dienu laikā no dienas, kad kļuva zināmi apstākļi, kas ir pamatā šķīrējtiesneša izdarītajam ētikas kodeksa būtiskajam pārkāpumam. Ja puse uzskata, ka šķīrējtiesnesis, kurš nav priekšsēdētājs, neatbilst ētikas kodeksa prasībām, puses apspriežas un, ja tās par to vienojas, nomaina priekšsēdētāju un izraugās viņa aizstājēju, ievērojot šā protokola 6. panta 3. punktā izklāstīto kārtību. Ja puses nespēj vienoties par šķīrējtiesneša nomaiņas nepieciešamību, jebkura no pusēm var pieprasīt, lai šāds jautājums tiktu nodots izskatīšanai šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājam, kura lēmums ir galīgs. Ja priekšsēdētājs nolemj, ka šķīrējtiesnesis neatbilst ētikas kodeksa prasībām, viņš vai viņa izvēlas jaunu priekšsēdētāju, lozējot no to personu loka, kas minētas šā protokola 19. panta 1. punktā un kuru loceklis bija sākotnējais priekšsēdētājs. Ja sākotnējo priekšsēdētāju puses izvēlējās atbilstīgi protokola 6. panta 2. punktam, viņa aizstājēju izvēlas lozējot no to personu loka, kuras prasītājs un atbildētājs ir ierosinājuši atbilstīgi šā protokola 19. panta 1. punktam. Jauno priekšsēdētāju izraugās piecu darba dienu laikā no dienas, kad šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājam adresētā pieprasījuma iesniegšanas dienas. 20. Ja puse uzskata, ka šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs neatbilst ētikas kodeksa prasībām, puses apspriežas un, ja tās par to vienojas, nomaina priekšsēdētāju un izraugās viņa aizstājēju, ievērojot šā protokola 6. panta 3. punktā izklāstīto kārtību. Ja puses nespēj vienoties par priekšsēdētāja nomaiņas nepieciešamību, jebkura no pusēm drīkst pieprasīt, lai šāds jautājums tiktu nodots izskatīšanai kādam no atlikušajos locekļiem, kuri izraudzīti par priekšsēdētājiem atbilstoši šā protokola 19. panta 1. punktam. Viņa vai viņas vārdu, uzvārdu izlozē Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejas priekšsēdētāji vai priekšsēdētāju pilnvarota persona. Šīs personas lēmums par vajadzību nomainīt priekšsēdētāju ir galīgs. Ja šī persona nolemj, ka sākotnējais priekšsēdētājs neatbilst ētikas kodeksa prasībām, viņš vai viņa izvēlas jaunu priekšsēdētāju lozējot no to pārējo personu kopuma, kas minētas šā protokola 19. panta 1. punktā un kuras var būt par priekšsēdētājiem. Jauno priekšsēdētāju izraugās piecu darba dienu laikā no šajā punktā minētā pieprasījuma iesniegšanas dienas. 21. Šķīrējtiesas kolēģijas process tiek apturētas uz laikposmu, kāds vajadzīgs, lai veiktu 18., 19. un 20. punktā paredzētās procedūras. UZKLAUSĪŠANA 22. Priekšsēdētājs, apspriežoties ar pusēm un pārējiem šķīrējtiesas kolēģijas locekļiem, nosaka uzklausīšanas dienu un laiku un to rakstiski apstiprina pusēm. Turklāt šo informāciju dara publiski pieejamu puse, kura atbild par procesa loģistikas vadību, ja uzklausīšana ir atklāta. Ja vien kāda no pusēm pret to neiebilst, šķīrējtiesas kolēģija drīkst izlemt uzklausīšanu nesasaukt. 23. Ja vien puses nevienojas citādi, uzklausīšana notiek Briselē, ja prasītājs ir Tunisija, un Tunisijā – ja prasītājs ir Kopiena. 24. Vienīgi ārkārtas apstākļos šķīrējtiesas kolēģija var sasaukt papildu uzklausīšanu. Papildu uzklausīšana netiek sasaukta attiecībā uz procedūrām, kas noteiktas atbilstoši šā protokola 10. panta 2. punktam, 11. panta 2. punktam, 12. panta 3. punktam un 13. panta 2. punktam. 25. Visi šķīrējtiesneši ir klāt visās uzklausīšanās. 26. Neatkarīgi no tā, vai lietas izskatīšana ir atklāta vai slēgta, uzklausīšanā drīkst piedalīties šādas personas: a) pušu pārstāvji; b) pušu konsultanti; c) administratīvais personāls, tulki, tulkotāji un tiesu referenti, kā arī d) šķīrējtiesnešu palīgi. Šķīrējtiesas kolēģiju drīkst uzrunāt vienīgi pušu pārstāvji un konsultanti. 27. Katra puse ne vēlāk kā piecas darba dienas pirms uzklausīšanas dienas šķīrējtiesas kolēģijai iesniedz to personu sarakstu, kuras attiecīgās Puses vārdā uzklausīšanā sniegs mutisku izklāstu, un to citu pārstāvju vai konsultantu sarakstu, kuri tajā piedalīsies. 28. Šķīrējtiesas kolēģijas uzklausīšana ir atklāta, ja vien puses nenolemj citādi. Ja puses nolemj, ka uzklausīšanai jābūt slēgtai, daļa no tās tomēr var būt atklāta, ja uz pušu iesnieguma pamata tā nolemj šķīrējtiesas kolēģija. Tomēr šķīrējtiesas kolēģija organizē slēgtas sanāksmes, ja kādas puses iesniegtā informācija un izklāsts ietver konfidenciālu komercinformāciju. 29. Šķīrējtiesas kolēģija notur uzklausīšanu šādā veidā. Izklāsts: a) prasītāja izklāsts, b) atbildētāja izklāsts. Argumentu atspēkošana: a) prasītāja izklāsts, b) atbildētāja replika. 30. Uzklausīšanas laikā šķīrējtiesas kolēģija drīkst jebkurai pusei jebkurā laikā uzdot jautājumus. 31. Šķīrējtiesas kolēģija organizē katras uzklausīšanas protokolēšanu un protokola nodošanu pusēm pēc iespējas īsākā laikā. 32. Katra puse 10 darba dienu laikā no uzklausīšanas dienas drīkst iesniegt papildu rakstisku paskaidrojumu par jebkuru uzklausīšanas laikā radušos jautājumu. RAKSTISKIE JAUTĀJUMI 33. Šķīrējtiesas kolēģija jebkurā lietas izskatīšanas posmā drīkst rakstiski uzdot jautājumus jebkurai no pusēm vai tām abām. Abas puses saņem šķīrējtiesas uzdoto jautājumu kopijas. 34. Turklāt puse iesniedz otrai pusei uz šķīrējtiesas kolēģijas jautājumiem sniegto atbilžu kopiju. Katrai pusei ir jādod iespēja sniegt rakstisku atsauksmi par otras puses atbildi piecu darba dienu laikā no tās saņemšanas dienas. KONFIDENCIALITĀTE 35. Puses nodrošina šķīrējtiesas uzklausīšanas konfidencialitāti, ciktāl uzklausīšana tiek noturēta slēgtā sēdē saskaņā ar 28. punktu. Katra puse tur slepenībā informāciju, kuru otra puse ir iesniegusi šķīrējtiesas kolēģijai un uz kuras konfidenciālo raksturu minētā otra puse ir norādījusi. Ja puse iesniedz šķīrējtiesas kolēģijai rakstiskus iesniegumus konfidenciālā redakcijā, tai pēc otras puses lūguma ne vēlāk kā 15 dienu laikā no lūguma vai iesnieguma dienas, atkarībā no tā, kas ir vēlāk, ir jānodrošina arī iesniegumos ietvertās informācijas nekonfidenciāls kopsavilkums, kuru var izpaust plašākai sabiedrībai. Šie noteikumi neliedz pusei izpaust plašākai sabiedrībai savas nostādnes pamatā esošos apgalvojumus. EX PARTE SAKARI 36. Šķīrējtiesas kolēģija netiekas un nesazinās ar kādu no pusēm otras puses prombūtnē. 37. Šķīrējtiesas kolēģijas locekļi nedrīkst apspriest izskatāmās lietas priekšmeta aspektus nedz ar vienu, nedz abām pusēm pārējo šķīrējtiesnešu prombūtnē. AMICUS CURIAE IESNIEGUMI 38. Ja vien puses piecu dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas nevienojas citādi, šķīrējtiesas kolēģija var pieņemt brīvprātīgus rakstiskus iesniegumus, ar noteikumu, ka tie ir iesniegti desmit dienu laikā pēc šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas un ka tie ir īsi un nekādā gadījumā nepārsniedz 15 lapas mašīnrakstā, ieskaitot pielikumus, un ka tie tieši attiecas uz šķīrējtiesā izskatāmo faktisko jautājumu. 39. Iesniegumā jāsniedz informācija par tā iesniedzēju – fizisku vai juridisku personu, jānorāda iesniedzēja darbības veids un finansējuma avots un jāprecizē, kā to skar konkrētais šķīrējtiesas process. Iesniegums jāsagatavo kādā no valodām, ko puses izvēlas saskaņā ar šā reglamenta 42. un 43. noteikumu. 40. Šķīrējtiesas kolēģija savā nolēmumā norāda visus iesniegumus, ko tā ir saņēmusi un kuri atbilst iepriekšminētajiem noteikumiem. Šķīrējtiesas kolēģijai nav pienākuma savā nolēmumā iztirzāt šādos iesniegumos izvirzītos argumentus. Katrs iesniegums, ko šķīrējtiesas kolēģija saņēmusi saskaņā ar šo punktu, jānodod pusēm atsauksmju izteikšanai. STEIDZAMI GADĪJUMI 41. Šajā protokolā minētajos steidzamajos gadījumos šķīrējtiesas kolēģija, apspriedusies ar pusēm, pēc vajadzības groza šajos noteikumos minētos termiņus un par šādiem grozījumiem paziņo pusēm. TULKOŠANA UN INTERPRETĒŠANA 42. Šā protokola 6. panta 2. punktā minēto apspriežu laikā un ne vēlāk kā šā reglamenta 9. punkta b) apakšpunktā minētajā sēdē puses cenšas vienoties par kopīgu darba valodu lietas izskatīšanai šķīrējtiesas kolēģijā. 43. Ja puses nespēj vienoties par kopīgu darba valodu, katra puse organizē un sedz izmaksas saistībā ar savu rakstisko iesniegumu tulkošanu otras puses izvēlētajā valodā. 44. Atbildētājs organizē mutisku iesniegumu tulkošanu pušu izvēlētajās valodās. 45. Šķīrējtiesas nolēmumus paziņo pušu izvēlētajā valodā vai izvēlētajās valodās. 46. Jebkura puse drīkst iesniegt piezīmes par saskaņā ar šo reglamentu sagatavota dokumenta tulkojumu. TERMIŅU APRĒĶINĀŠANA 47. Ja, piemērojot šā reglamenta 7. punktu, kāda no pusēm saņem dokumentu citā dienā nekā šo dokumentu ir saņēmusi otra puse, jebkuru termiņu, kura aprēķināšana ir atkarīga no šādas saņemšanas dienas, skaita no attiecīgā dokumenta vēlākās saņemšanas dienas. CITAS PROCEDŪRAS 48. Šis reglaments ir jāpiemēro arī procedūrām, kas noteiktas atbilstoši šā protokola 10. panta 2. punktam, 11. panta 2. punktam, 12. panta 3. punktam un 13. panta 2. punktam. Tomēr šajā reglamentā noteiktos termiņus koriģē atbilstoši īpašiem termiņiem, kurus šķīrējtiesas kolēģija noteikusi nolēmuma pieņemšanai minētajās citās procedūrās. 49. Ja sākotnējās šķīrējtiesas kolēģija vai daži tās locekļi nevar piedalīties šā protokola 10. panta 2. punktā, 11. panta 2. punktā, 12. panta 3. punktā un 13. panta 2. punktā noteiktajās procedūrās, jāpiemēro šā protokola 6. pantā noteiktā kārtība. Nolēmuma paziņošanas termiņu pagarina par 15 dienām. II PIELIKUMS ŠĶĪRĒJTIESAS KOLĒĢIJAS LOCEKĻU UN MEDIATORU ĒTIKAS KODEKSS Definīcijas 1. Šajā ētikas kodeksā a) “loceklis” jeb “šķīrējtiesnesis” ir šā protokola 6. pantā paredzētajā kārtībā izveidotās šķīrējtiesas kolēģijas loceklis; b) “mediators” ir persona, kas veic mediāciju saskaņā ar šā protokola 4. pantu; c) “kandidāts” ir fiziska persona, kuras vārds un uzvārds iekļauts šā protokola 19. pantā minētajā šķīrējtiesnešu sarakstā un kuras kandidatūra tiek izskatīta iecelšanai par šķīrējtiesas kolēģijas locekli saskaņā ar šā protokola 6. pantu; d) “palīgs” ir persona, kas saskaņā ar locekļa iecelšanas kārtību virza lietu, veic tās izpēti vai palīdz loceklim; e) “process”, ja vien nav noteikts citādi, ir lietas izskatīšana šķīrējtiesā saskaņā ar šo protokolu; f) locekļa “personāls” ir personas, kas strādā locekļa vadībā un pakļautībā un kuras nav locekļa palīgi. Procesuālie pienākumi 2. Katrs kandidāts un loceklis atturas no nepiedienīgas uzvedības un darbībām, kas varētu šķist nepiedienīgas, ir neatkarīgs un objektīvs, izvairās no tiešiem un netiešiem interešu konfliktiem un rīkojas atbilstoši augstām uzvedības kultūras normām tā, lai tiktu nodrošināts strīda izšķiršanas mehānisma godprātīgums un objektivitāte. Agrākajiem locekļiem ir jāievēro šā ētikas kodeksa 15., 16., 17. un 18. punktos noteiktie pienākumi. Izpaušanas pienākumi 3. Līdz apstiprinājuma saņemšanai par savas kandidatūras izvēli šķīrējtiesas kolēģijā šajā protokolā noteiktajā kārtībā kandidāts informē par jebkādu ieinteresētību, attiecībām vai jautājumu, kas varētu ietekmēt viņa vai viņas objektivitāti vai varētu pamatoti radīt iespaidu, ka tiesvedība ir nepienācīga vai neobjektīva. Tādēļ kandidāts dara visu iespējamo, lai uzzinātu par šādas ieinteresētības, attiecību un jautājumu iespējamību. 4. Jautājumus saistībā ar faktiskiem vai iespējamiem šā ētikas kodeksa pārkāpumiem kandidāts vai loceklis dara zināmus vienīgi Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai, lai puses tos izskatītu. 5. Pēc iecelšanas loceklis turpina darīt visu iespējamo, lai uzzinātu par šā ētikas kodeksa 3. punktā minētās ieinteresētības, attiecību vai jautājumu iespējamību un informē par to esību. Izpaušanas pienākums ir ilgstoša saistība, kas uzliek loceklim par pienākumu informēt par šādas ieinteresētības, attiecību un jautājumu rašanos jebkurā procesa posmā. Par šādas ieinteresētības, attiecību un jautājumu rašanos loceklis informē Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomiteju, lai puses tos izskatītu. Locekļu pienākumi 6. Līdz ar iecelšanu loceklis godprātīgi un centīgi pilda savus pienākums rūpīgi un bez kavēšanās visā procesā gaitā. 7. Loceklis izskata tikai tos jautājumus, kas nodoti izšķiršanai tiesvedībā un ir vajadzīgi nolēmuma pieņemšanai, un neuztic šo pienākumu nevienam citam. 8. Loceklis veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka locekļa palīgs un personāls zina ētikas kodeksa 2., 3., 4., 5., 16., 17. un 18. punktu un tos ievēro. 9. Loceklis neiesaistās ex parte sakaros saistībā ar tiesvedību. Locekļu neatkarība un godprātīgums 10. Loceklim ir jābūt neatkarīgam un godprātīgam un jāatturas no tādu darbību veikšanas, kas varētu radīt iespaidu, ka rīcība ir nepiedienīga vai neobjektīva, un viņu neietekmē savtīgas intereses, ārējs spiediens, politiski apsvērumi, sabiedrības protesti, lojalitāte pret kādu pusi vai bailes no kritikas. 11. Loceklis nedz tieši, nedz netieši neuzņemas saistības un nepieņem priekšrocības, kas jebkādā veidā varētu ietekmēt vai radīt iespaidu, ka tās ietekmē attiecīgā locekļa pienākumu pienācīgu izpildi. 12. Loceklis neizmanto savu atrašanos šķīrējtiesas kolēģijā, lai apmierinātu kādas personiskās vai privātās intereses, un atturas no tādu darbību veikšanas, kas varētu radīt iespaidu par to, ka kāds var īpaši attiecīgo locekli ietekmēt. 13. Loceklis nepieļauj, ka finanšu, biznesa, profesionālās, ģimenes vai sociālās attiecības vai pienākumi varētu iespaidot viņa rīcību vai vērtējumu. 14. Loceklim jāatturas no stāšanās tādās attiecībās vai jebkādas finansiālas ieinteresētības iegūšanas, kas varētu iespaidot viņa vai viņas godprātīgumu vai kas pamatoti varētu radīt nepiedienīguma vai neobjektivitātes iespaidu. Bijušo locekļu saistības 15. Visiem bijušajiem locekļiem ir jāizvairās no tādu darbību veikšanas, kas varētu liecināt par to, ka viņi savu pienākumu izpildē būtu bijuši neobjektīvi vai ieinteresēti šķīrējtiesas lēmumā vai nolēmumā. Konfidencialitāte 16. Nedz loceklis, nedz bijušais loceklis nevienā gadījumā neizpauž un neizmanto slepeno informāciju, kas saistīta ar tiesvedību vai iegūta lietas izskatīšanas gaitā, citādi, kā tikai attiecīgās tiesvedības vajadzībām, un nekādā gadījumā šādu informāciju neizpauž un neizmanto, lai gūtu personīgu labumu sev vai citām personām, vai kaitētu citu personu interesēm. 17. Loceklis neizpauž šķīrējtiesas nolēmumu vai tā daļas, pirms tas nav publicēts saskaņā ar šo protokolu. 18. Nedz loceklis, nedz bijušais loceklis nekad neizpauž informāciju nedz par šķīrējtiesas apspriedēm, nedz kāda locekļa viedokli. Izdevumi 19. Ikviens loceklis ved uzskaiti un iesniedz galīgo atskaiti par laiku, ko viņš veltījis šai procedūrai, un par saviem izdevumiem. Mediatori 20. Šajā ētikas kodeksā izklāstītā disciplīna, kas piemērojama locekļiem vai bijušajiem locekļiem, mutatis mutandis attiecas arī uz mediatoriem. * * * [1] OV C [..], [..], [..] lpp. [2] Šā protokola noteikumi neskar 34. pantu Protokolā par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm.