LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 10.9.2009 
SEC(2009) 937 
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
 
Pavaddokuments 
PADOMES REGULAI 
 
Grozīts priekšlikums   
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA 
 
par pirkstu nospiedumu sal īdzināšanas sist ēmas EURODAC  izveidi, lai efekt īvi 
piemērotu Regulu (EK) Nr. [… /…] [, ar ko paredz krit ērijus un meh ānismus, lai 
noteiktu dal ībvalsti, kura ir atbild īga par treš ās valsts pilso ņa vai bezvalstnieka 
starptautisk ās aizsardz ības pieteikuma izskat īšanu, kas iesniegts k ādā no dalībvalstīm] 
 
(Pārstrādāta versija) 
 
un 
 
Priekšlikumam  
 
PADOMES L ĒMUMS 
 
par dalībvalstu ties ībaizsardz ības iestāžu un Eiropola piepras ījumiem, lai veiktu 
salīdzināšanu ar EURODAC  datiem ties ībaizsardz ības nolūkos 
 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
 
  
{COM(2009) 342 gal īgā redakcija} 
{COM(2009) 344 gal īgā redakcija} 
{SEC(2009) 936}
LV    LV 1. PROBLĒMAS  DEFINĒŠANA 
Tieslietu un iekšlietu padomes jaukt ās komitejas 2007. gada 12. un 13. j ūnija sanāksmes 
secinājumos pausts viedoklis, ka, lai piln ībā sasniegtu m ērķi uzlabot droš ību un pastiprin āt 
cīņu pret terorismu, iev ērojot dažus nosac ījumus, piek ļuve Eurodac  ir jānodrošina dal ībvalstu 
policijas un ties ībaizsardz ības iestādēm, kā arī Eiropolam, veicot to pien ākumus, kas saist īti ar 
teroristisku nodar ījumu un citu smagu noziedz īgu nodar ījumu nov ēršanu, atkl āšanu un 
izmeklēšanu. Tādēļ tā aicināja Komisiju iesp ējami ātrāk sniegt vajadz īgos priekšlikumus, lai 
sasniegtu šo m ērķi. 
Komisijas 2005. gada 24. novembra pazi ņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par 
Eiropas tieslietu un iekšlietu datu b āzu uzlabotu efektivit āti, paplašin ātu sadarbsp ēju un 
sinerģiju1 kā trūkums tika min ēts tas, ka ties ībaizsardz ības iestādēm nav iesp ējas piekļūt 
Eurodac , lai cīnītos pret terorismu un citiem smagiem noziegumiem.  
Eurodac  ir Kopienas m ēroga sistēma patvēruma pieteikumu iesniedz ēju pirkstu nospiedumu 
salīdzināšanai. To izveidoja ar Eurodac  regulu, kas st ājās spēkā 2000. gada 15. decembr ī, un 
tā kalpo vis ām valstīm, kuras īsteno Dublinas acquis . Eurodac  mērķis ir atvieglot Dublinas 
regulas2 piemērošanu, kuras m ērķis ir izveidot skaidru un darbsp ējīgu mehānismu, lai noteiktu 
atbildību par patv ēruma pieteikumiem nol ūkā novērst izdevīgāko patvēruma noteikumu 
meklēšanu un garant ēt efektīvu piekļuvi attiec īgajām proced ūrām. Šo m ērķi sasniedz ar 
pirkstu nospiedumu identifik ācijas sist ēmas pal īdzību, kas paredz ēta trešo valstu 
valstspieder īgajiem, uz kuriem attiecas regulas darb ības joma, iev ērojot stingri defin ētus un 
saskaņotus noteikumus attiec ībā uz pirkstu nospiedumu glab āšanu, salīdzināšanu un dz ēšanu.  
Datubāzē ietverta vien īgi šāda inform ācija: pirkstu nospiedumi, izcelsmes dal ībvalsts, 
patvēruma pieteikuma iesniegšanas vieta un datu ms, dzimums, atsauces numurs, ko izmanto 
izcelsmes dal ībvalstī, datums, kad pa ņemti pirkstu nospiedumi, un datums, kad tie iesniegti 
centrālajai vienībai. 
Lai gan, īstenojot ties ībaizsardz ību, dalībvalstis var sekm īgi piekļūt patvēruma mekl ētāju 
pirkstu nospiedumiem valstu l īmenī, šķiet, ka piek ļuve citu dal ībvalstu patv ēruma mekl ētāju 
pirkstu nospiedumu datub āzēm, ir sarež ģītāka. 
Lai gan pašlaik ir daži ES instrumenti, kas ļauj dalībvalstīm piekļūt citas dal ībvalsts 
glabātajiem pirkstu nospiedumiem un citiem ties ībaizsardz ības datiem, tika konstat ētas 
informācijas un p ārbaudes struktur ālas nepiln ības attiecībā uz inform ācijas par patv ēruma 
meklētājiem pārrobežu apmai ņu, kā rezultātā šādas sadarb ības procedūras ir laikietilp īgas un 
apgrūtinošas . 
Par inform ācijas un p ārbaudes struktur ālām nepilnībām liecina tas, ka šobr īd nav vienotas 
sistēmas, kas b ūtu pieejama ties ībaizsardz ības iestādēm un ļautu noteikt dal ībvalsti, kurai ir 
informācija par patv ēruma mekl ētāju. Ja, veicot mekl ējumu valsts AFIS  sistēmā saskaņā ar 
Padomes L ēmumu 2008/615/TI par p ārrobežu sadarb ības pastiprin āšanu, jo īpaši apkarojot 
terorismu un p ārrobežu noziedz ību (Prīmes lēmums), netiek ieg ūts pozitīvs rezultāts, nav 
pārliecības, ka dal ībvalstī šāda inform ācija nav pieejama. T ādējādi tiesībaizsardz ības iestādes 
ne tikai paliks nezi ņā par to, vai inform ācija vispār ir pieejama un kur ā dalībvalstī, bet bieži 
vien arī par to, vai š ī informācija attiecas uz vienu un to pašu personu. Ties ībaizsardz ības 
amatpersonas zin ās, vai inform ācija ir pieejama citas dal ībvalsts datub āzē, vienīgi tad, ja to 
tiesu iest ādes izdos savstarp ējas juridisk ās palīdzības piepras ījumu, lūdzot pārējām 
dalībvalstīm veikt mekl ēšanu tās datubāzēs un nos ūtīt attiecīgo inform āciju saska ņā ar 
                                                 
1 COM(2005) 597, 6. lpp.  
2 OV L 50, 25.2.2003., 1. lpp. 
LV    LV Konvenciju par Eiropas Savien ības dalībvalstu savstarp ēju palīdzību krimin āllietās3. 
Pamatlēmumu 2006/960/TI par ties ībaizsardz ības iestāžu inform ācijas un izl ūkdatu apmai ņas 
vienkāršošanu (Pamatl ēmums 2006/960) var izmantot vien īgi tad, ja ir zin āma dalībvalsts, 
kuras rīcībā ir dati par patv ēruma mekl ētāju. 
Sadarbību vēl jo vairāk kavē tas, ka pašreiz ējie instrumenti ne ļauj apmain īties ar šādu 
informāciju savlaic īgi un neapgr ūtinošā veidā. Ja meklēšana saska ņā ar Prīmes lēmumu nedod 
pozitīvu rezultātu, vienīgā iespēja, kas pieejama dal ībvalstij, ir izdot savstarp ējas juridisk ās 
palīdzības piepras ījumus vis ām pārējām dalībvalstīm. Nepast āvot efektīviem līdzekļiem, lai 
noteiktu, vai inform ācija ir pieejama cit ā dalībvalstī, valsts iest āžu rīcība kļūst pārmērīgi 
dārga, tā ir laikietilp īga un tādējādi pakļauj riskam ties ību aktu piem ērošanu. Inform ācijas 
savlaicīga pieejam ība ir īpaši būtiska, lai nov ērstu kaitējumu person ām vai prec ēm vai 
novērstu svarīgas infrastrukt ūras bojājumus. Ātra piekļuve arī ir vajadz īga, lai nov ērstu 
pierādījumu iznīcināšanu par smagiem noziegumiem vai to izdar īšanas mēģinājumu.  
2. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
ES tiesības rīkoties šaj ā jomā ir nostiprin ātas Līguma par Eiropas Savien ību VI sada ļā par 
sadarbību tieslietu un iekšlietu jom ā. Pašreizējie ES instrumenti attiec ībā policijas sadarb ību ir 
nepietiekami, lai atvieglotu sadarb ību starp dal ībvalstīm patvēruma mekl ētāju pirkstu 
nospiedumu p ārbaudē un apmai ņā ar tiem. Bez piem ērotiem pas ākumiem ES l īmenī 
tiesībaizsardz ības iestādes nevar ēs pārvarēt informācijas un p ārbaudes pašreiz ējās struktur ālās 
nepilnības.  
Saskaņā ar Eiropola sniegto inform āciju pārrobežu noziedz ība pieaug un rada vienus no 
nopietnākajiem draudiem m ūsu sabiedr ībai. Nepast āvot atbilstošai un efekt īvai sadarb ībai 
starp dalībvalstu ties ībaizsardz ības iestādēm, tostarp piek ļuvei attiec īgajai inform ācijai, kas ir 
citu dalībvalstu rīcībā, šīm iestādēm būs ļoti grūti un varb ūt pat neiesp ējami efekt īvi apkarot 
šo pārrobežu noziedz ību. Šo noziegumu b ūtības dēļ ir vajadz īgi instrumenti ES l īmenī, lai 
radītu pamatu sadarb ībai starp dal ībvalstīm. 
Turklāt rīcība ES līmenī palīdzēs nodrošin āt saskaņotus noteikumus attiec ībā uz datu 
aizsardzību, savuk ārt, dalībvalstīm atstājot pilnīgu rīcības brīvību pašām pieņemt tiesību 
aktus, būs grūti panākt tiesībaizsardz ības līdzekļu saskaņotu līmeni.  
Pat ja to patv ēruma mekl ētāju skaits, kuri var ētu būt iesaistīti pārrobežu teroristiskos 
nodarījumos vai citos smagos noziedz īgos nodar ījumos, nevar ētu būt ļoti liels, š ādu 
nodarījumu smagums un to ietekme uz sabiedr ību un ikdienas dz īvi ir piem ērots pamatojums 
rīcībai ES līmenī. 
3. INICIAT ĪVAS MĒRĶI 
Vispārējie mērķi ir šādi. 
• Terorisma un citu smagu noziegumu nov ēršana, atkl āšana un izmekl ēšana. 
• Terorisma upuru un citos smagos noziegumos cietušo aizsardz ība. 
Konkrētie mērķi ir šādi. 
                                                 
3 Padomes 2000. gada 29. maija Akts, ar ko izstr ādā Konvenciju par Eiropas Savien ības dalībvalstu 
savstarpēju palīdzību krimin āllietās saskaņā ar 34. pantu L īgumā par Eiropas Savien ību. (OV C 197, 
12.7.2000., 1. lpp.). 
LV    LV • Palielināt drošību ES, atvieglojot dažu trešo valstu valstspieder īgo kategoriju identit ātes 
pārbaudi un nov ēršot inform ācijas struktur ālās nepilnības, un nodrošinot savlaic īgas un 
mazāk apgrūtinošas proced ūras šādu personu identit ātes pārbaudei. 
• Atvieglot cietušo identific ēšanu, izmantojot tos pašus l īdzekļus. 
Iepriekš min ētie politikas m ērķi ir jāīsteno, vienlaikus nodrošinot, ka vienm ēr tiek aizsarg ātas 
pamatties ības, īpaši tiesības uz patv ērumu un ties ības uz personas datu aizsardz ību, nosakot 
piekļuves nosac ījumus un aizsardz ības pasākumus. 
4. POLITIKAS  RISINĀJUMI 
4.1. Atturēšanās risināt jautājumu ES l īmenī – status quo  saglabāšana (politikas 
risinājuma A variants) 
Šis politikas risin ājuma variants paredz, ka ES nav j ārīkojas. Tādēļ identific ēšanas un 
pārbaudes process saglab ātos ilgstošs; proced ūras arī turpmāk būtu apgrūtinošas, un to 
iznākums būtu neskaidrs.  
4.2. Piekļuves Eurodac  reglament ēšana ties ībaizsardz ības nol ūkā (politikas 
risinājuma B variants) 
Ar šo politikas risin ājumu tiek izveidots pamats dal ībvalstu ties ībaizsardz ības iestāžu, kā arī 
Eiropola ierobežotai piek ļuvei Eurodac , balstoties uz Eurodac  regulas groz ījumu un 
pievienotaj ā priekšlikum ā Padomes l ēmumam reglament ējot faktisko piek ļuvi personas 
datiem, kuri glab ājas Eurodac , un to izmantošanu. Pozit īvam iznākumam tiktu pievienoti 
Eurodac  ietverto datu veidi. Papildu inform ācijas piepras ījumus, kas iesniegti p ēc pozitīva 
iznākuma sa ņemšanas, reglament ētu nevis ar Padomes l ēmumu, bet gan ar t ādiem 
pašreizējiem instrumentiem k ā Pamatlēmums 2006/960 un savstarp ējā juridiskā palīdzība.  
Pastāv divi iesp ējamie risin ājuma varianti: i) nodrošin āt meklēšanas iesp ējas Eurodac , balstoties 
vienīgi uz pirkstu nospiedumiem, vai, ii) balsto ties uz pirkstu nospiedumiem un latentiem 
pirkstu nospiedumu att ēliem. Pašlaik Eurodac  nesniedz iesp ēju veikt mekl ēšanu, balstoties uz 
latentiem pirkstu nospiedumu att ēliem, un šis parametrs b ūtu jāpievieno Eurodac  sistēmai. 
Tomēr meklēšana, balstoties uz latentiem pirkstu nospiedumu att ēliem, ir b ūtiska funkcija 
tiesībaizsardzības lietās, kur nozieguma viet ā parasti ir iesp ējams vien īgi iegūt latentus pirkstu 
nospiedumu att ēlus. 
4.3. Piekļuves Eurodac  reglament ēšana ties ībaizsardz ības nolūkā, kā arī papildu 
informācijas apmai ņa par patv ēruma mekl ētājiem (politikas risin ājuma 
C variants) 
Ar šo politikas risin ājumu tiek izveidots pamats dal ībvalstu ties ībaizsardz ības iestāžu, kā arī 
Eiropola ierobežotai piek ļuvei Eurodac , balstoties uz Eurodac  regulas groz ījumu un 
pievienotaj ā priekšlikum ā Padomes regulai reglament ējot faktisko piek ļuvi personas datiem, 
kuri glabājas Eurodac , un to izmantošanu. Pozit īvam iznākumam tiktu pievienoti Eurodac  
ietverto datu veidi. Ar šo priekšlikumu tiktu ar ī izveidots īpašs process, saska ņā ar kuru, 
saņemot pozit īvu iznākumu, piepras ītāja dalībvalsts var piepras īt izcelsmes dal ībvalstij 
papildu inform āciju par patv ēruma mekl ētāju, kuram pieder šie pi rkstu nospiedumi, nevis 
izdarīt šādu piepras ījumu, izmantojot esošos instrumentus, k ā tas ir politikas risin ājuma 
B variantā.  
Politikas risin ājuma B variantam ir divi iesp ējami apakšvarianti: i) nodrošin āt meklēšanas 
iespējas Eurodac , balstoties vien īgi uz pirkstu nospiedumiem, va i, ii) balstoties uz pirkstu 
nospiedumiem un latentiem pirkstu nospiedumu att ēliem. 
LV    LV 4.4. Piekļuves valstu datiem par patv ēruma mekl ētājiem reglament ēšana 
tiesībaizsardz ības nolūkā (politikas risin ājuma D variants) 
Ar šo politikas risin ājuma variantu tiktu izveidots decentraliz ēts tīkla mehānisms, kas ļautu 
visām dalībvalstīm veikt automatiz ētu meklēšanu visu p ārējo dalībvalstu patv ēruma mekl ētāju 
datubāzēs. Dalībvalstīm būtu jānodrošina atseviš ķas valsts datub āzes, ko izmanto vien īgi 
tiesībaizsardz ības vajadz ībām, kā arī atsevišķs mehānisms, lai savienotu vien ā tīklā visu 
dalībvalstu datub āzes. Šajā tīklā tiktu model ēts Eurodac  reģistrēto datu saturs, k ā arī pašas 
Eurodac  funkcijas. Šis modelis b ūtu līdzīgs meklējumu atbilst ības/neatbilst ības modelim, ko 
izveidoja ar Pr īmes lēmumu. Piek ļuve papildu inform ācijai tiktu nodrošin āta, paredzot īpašus 
nosacījumus Eurodac  lēmumā vai izmantojot esošos instrumentus.  
Šā politikas varianta izmaksas b ūtu nesamērīgas. Tas b ūtu saistīts ar īpašu datub āzu izveidi 
visās dalībvalstīs un sarež ģīta tīkla izveidi, kas savienotu š īs visu dal ībvalstu datub āzes. Būtu 
nevajadzīgi un nelietder īgi veidot piln ībā jaunu, sarež ģītu tehnisko arhitekt ūru, kuras izveides 
vienīgais iemesls ir dot iesp ēju tiesībaizsardz ības iestādēm meklēt informāciju, kas jau tiek 
glabāta esošā datubāzē. Minēto iemeslu d ēļ šis politikas variants nav uzskat āms par sam ērīgu 
un šajā posmā tiek noraid īts. 
5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS 
Ierosināto politikas risin ājumu ietekmi v ērtē saskaņā ar šādiem kritērijiem. 
– Drošības palielin āšana ES, atvieglojot dažu trešo valstu valstspieder īgo kategoriju 
identitātes pārbaudi un nov ēršot inform ācijas struktur ālās nepilnības.  
– Drošības palielin āšana ES un cietušo identific ēšanas atvieglošana, nodrošinot savlaic īgas 
un mazāk apgrūtinošas identit ātes pārbaudes proced ūras. 
– Ietekme uz pamatties ībām, ietekme uz ties ībām uz patv ērumu un uz personas datu 
aizsardzību. 
– Īstenošanas izmaksas, kas rodas dal ībvalstu pārvaldes iest ādēm. 
– ES budžets. 
Politikas risin ājuma B un C variantam ir vienl īdz pozitīva ietekme uz droš ības palielin āšanu 
ES un tāda pati ietekme uz pamatties ībām. Tomēr šie divi politikas risin ājuma varianti 
atšķiras attiec ībā uz dalībvalstu pārvaldes iest āžu īstenošanas izmaks ām, un C variant ā tās ir 
augstākas. Politikas risin ājuma C variants b ūtu saistīts ar papildu izmaks ām, lai izveidotu 
jaunu administrat īvo un tehnisko infrastrukt ūru papildu inform ācijas apmai ņai. Minētās 
izmaksas var b ūt ievērojamas, jo dal ībvalstīm ir jānodrošina, ka papildu inform ācija jāsniedz 
konkrētā termiņā. Tāpat arī būs jānodrošina t ās savlaicīga pieejam ība steidzamos gad ījumos.  
6. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS 
Izvēloties risin ājumu, kad neveic nek ādas darbības, netiek uzlabota droš ība ES. Status quo  
saglabāšana nozīmētu, ka ties ībaizsardz ības iestādes arī turpmāk paliks nezi ņā par to, vai 
informācija par pirkstu nospiedumiem visp ār ir pieejama un vai inform ācija attiecas uz vienu 
un to pašu personu, un t ās arī turpmāk nevarēs iegūt šādus datus. Alternat īva, kad dal ībvalstīm 
tiek lūgta hipotētiska savstarp ēja palīdzība, ir pārāk laikietilp īga un apgr ūtinoša, lai to var ētu 
uzskatīt par reālu risinājumu.  
Politikas risin ājuma B un C variantiem par vajadz īgo priekšlikumu ieviešanu, lai ļautu 
tiesībaizsardz ības iestādēm piekļūt Eurodac , ir skaidra priekšroc ība, jo tie pal īdz palielin āt 
drošību ES, atvieglojot dažu tr ešo valstu valstspieder īgo kategoriju identit ātes pārbaudi un 
LV    LV novēršot inform ācijas struktur ālās nepilnības, nodrošinot savlaic īgas un maz āk apgrūtinošas 
procedūras šādu personu identit ātes pārbaudei un sniedzot iesp ēju veikt mekl ējumus Eurodac , 
balstoties uz latentiem pirkstu nospiedumu att ēliem.  
Lai gan šo m ērķu sasniegšana b ūtu efektīvāka saskaņā ar politikas risin ājuma C nevis 
B variantu, tiek uzskat īts, ka politikas risin ājuma C varianta īstenošanas izmaksas 
salīdzinājumā ar B varianta izmaks ām būtu augstas. Turkl āt pašlaik nav nor āžu, kas liecin ātu, 
ka Pamatl ēmums 2006/960 neb ūtu pietiekams instruments papildu inform ācijas apmai ņai.  
Politikas risin ājuma B variants joproj ām ļautu padar īt iespējamu un vienk āršu papildu 
informācijas apmai ņu, vienlaikus iev ērojot spēkā esošos iz ņēmumus un nosac ījumus attiec ībā 
uz tiesībaizsardz ības inform ācijas visp ārīgo apmai ņu. Šķiet, ka nav iemesla rad īt īpašus 
noteikumus, lai reglament ētu inform ācijas apmai ņu par patv ēruma mekl ētājiem. Turkl āt šķiet, 
ka nav iemesla, k āpēc būtu jāveido jauna (d ārgāka) organizatorisk ā un tehnisk ā arhitektūra 
papildu inform ācijas apmai ņai, ja pašreiz ējās sistēmas ir atbilstošas un piem ērotas šim 
nolūkam. Priekšroka tiek dota šim politikas risin ājumam. 
Šim politikas risin ājumam var b ūt vairāki varianti. Šaj ā ietekmes nov ērtējumā netiek izdar īta 
šo risinājuma variantu izv ēle, tā ir politisko l ēmumu pie ņēmēju ziņā.  
Viens no risin ājuma variantiem ir saist īts ar instrumenta darb ības jomu. T ā darbības joma 
attiektos vien īgi uz teroristisku nodar ījumu un citu smagu noziedz īgu nodarījumu nov ēršanu, 
atklāšanu un izmekl ēšanu. Tiek ierosin āts, ka termins „smagi noziedz īgi nodarījumi” var ētu 
attiekties uz i) smagu noziedz īgu nodar ījumu sarakstu, k ā aprakstīts pamatl ēmumā par 
Eiropas apcietin āšanas orderi, p ēc dalībvalstu izv ēles; ii) tas var ētu būt ierobežot āks 
noziedzīgu nodarījumu saraksts, kuru var ētu pieņemt konkr ēti šā instrumenta vajadz ībām un 
no kura b ūtu izslēgti jebkāda veida noziedz īgi nodarījumi, kas var ētu būt tieši saist īti ar 
patvēruma mekl ētājiem, piem ēram, neleg āla ieceļošana, pēc ekspertu pilso ņu brīvības 
jautājumos izv ēles; vai iii) tas var ētu būt Eiropas apcietin āšanas order ī paredzētais noziedz īgo 
nodarījumu saraksts, paredzot dažas īpašas garantijas attiec ībā uz noziedz īgiem 
nodarījumiem, kas tieši saist īti ar patvēruma mekl ētājiem.  
Cits risin ājuma variants var ētu būt saistīts ar to valsts iest āžu veidu, kur ām varētu būt 
piekļuve Eurodac  datiem. Min ētajām iestādēm jābūt iestādēm, kuras ir atbild īgas par 
teroristisku nodar ījumu un citu smagu noziedz īgu nodar ījumu nov ēršanu, atkl āšanu un 
izmeklēšanu. Šo iest āžu norīkošana var ētu notikt i) piln ībā pēc dalībvalstu ieskatiem vai 
ii) saskaņā ar Komisijas apstiprin ājumu. Pēdējā gadījumā dalībvalstīm būtu jāinformē 
Komisija.  
Trešais risin ājuma variantu kopums ir saist īts ar instrumenta darb ības ilgumu. Galven ā 
atšķirība starp šiem trim risin ājuma variantiem ir – vai tie ietver termi ņu (darbības izbeigšanas 
klauzula), un ja tas t ā ir – šā ierobežojuma ilgums.  
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 
Visas dal ībvalstis katru gadu veiks nov ērtējumu par mekl ējumu efektivit āti Eurodac , un 
Komisija p ārskatīs piekļuvi Eurodac  pēc pieciem gadiem kopš t ās spēkā stāšanās un sniegs 
ziņojumu Padomei.