LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 27.1.2011 
COM(2011) 15 gal īgā redakcija 
  
ZAĻĀ GRĀMATA 
par ES publisk ā iepirkuma politikas moderniz āciju 
Virzība uz efekt īvāku Eiropas iepirkuma tirgu 
LV 2   LV SATURA R ĀDĪTĀJS 
1. Uz ko att ıecas publisk ā iepirkuma noteikum ı? ............................................................ 6 
1.1. Iepirkuma darb ības....................................................................................................... 6 
1.2. Publisk ā iepirkuma l īgumi ........................................................................................... 7 
1.3. Publisk ā iepirkuma r īkotāji ........................................................................................ 10 
2. Uzlabot to instrumentu kopumu, kurus izmanto l īgumslēdzējas ıestādes.................. 12 
2.1. Proced ūru moderniz ācija............................................................................................ 13 
2.2. Īpaši instrumenti maz ām līgumslēdzējām iestādēm................................................... 19 
2.3. Valsts iest āžu savstarp ējā sadarbība........................................................................... 21 
2.4. Piem ēroti instrumenti piepras ījuma/kop ējā iepirkuma apkopošanai ......................... 23 
2.5. Ar l īguma izpildi saist īto problēmu risināšana........................................................... 24 
3. Rad īt pieejamāku Eiropas publisk ā iepirkuma tirgu .................................................. 27 
3.1. Pan ākt labāku MVU un jaundibin āto uzņēmumu piek ļuvi tirgum ............................ 27 
3.2. God īgas un efekt īvas konkurences nodrošin āšana..................................................... 30 
3.3. Iepirkums konkurences nees ības/ekskluz īvu tiesību gadījumā.................................. 32 
4. Publisk ā iepirkuma strat ēģiska izmantošana, risinot jaun ās problēmas..................... 33 
4.1. „K ā iepirkt”, lai sasniegtu strat ēģijas “Eiropa 2020” m ērķus.................................... 35 
4.2. „Ko iepirkt”, atbalstot strat ēģijas “Eiropa 2020” politiskos m ērķus.......................... 40 
4.3. Inov ācijas ................................................................................................................... 44 
4.4. Soci ālie pakalpojumi.................................................................................................. 46 
5. Pareizas proced ūras nodrošin āšana............................................................................ 47 
5.1. Interešu konfliktu nov ēršana...................................................................................... 48 
5.2. Favor ītisma un korupcijas apkarošana....................................................................... 49 
5.3. Negod īgo piedāvātāju izslēgšana ............................................................................... 50 
5.4. Izvair īšanās no netaisn īgām priekšroc ībām ............................................................... 52 
6. Trešu valstu pieg ādātāju piekļuve ES tirgum............................................................. 52 
LV 3   LV ZAĻĀ GRĀMATA 
par ES publisk ā iepirkuma politikas moderniz āciju 
Virzība uz efekt īvāku Eiropas iepirkuma tirgu 
Stratēģijā gudrai, ilgtsp ējīgai un integr ējošai izaugsmei “Eiropa 2020”1 ir izklāstīts redzējums 
par Eiropas soci ālo tirgus ekonomiku n ākamajā desmitgad ē, un tās pamatā ir trīs savstarp ēji 
saistītas un viena otru pa pildinošas priorit ārās jomas: uz zin āšanām un inov āciju balst ītas 
ekonomikas att īstība, tādas ekonomikas veicin āšana, kas rada zemu oglek ļa dioksīda emisiju 
līmeni, taup īgi izmanto resursus un ir konkur ētspējīga, tādas ekonomikas sekm ēšana, kurā ir 
augsts nodarbin ātības līmenis un kas nodrošina soci ālo un teritori ālo kohēziju. 
Publiskajam iepirkumam ir b ūtiska nozīme kā vienam no tirgus instrumentiem, kas j āizmanto 
stratēģijas “Eiropa 2020” m ērķu sasniegšan ā. Konkrētāk, stratēģija “Eiropa 2020” mudina 
publisko iepirkumu: 
° uzlabot uz ņēmējdarbības pamatnosac ījumus inov āciju ieviešanai, piln ībā izmantojot 
pieprasījuma politikas iesp ējas2,  
° atbalst īt pāreju uz ekonomiku, kas taup īgi izmanto resursus un rada zemu oglek ļa 
dioksīda emisiju l īmeni, piem ēram, sekm ējot plašāku zaļā publiskā iepirkuma izmantošanu un  
° uzlabot uz ņēmējdarbības vidi, jo īpaši novatoriskiem MVU. 
“Eiropa 2020” strat ēģijā arī uzsvērts, ka publisk ā iepirkuma politikai ir j ānodrošina p ēc 
iespējas efektīvāka valsts l īdzekļu izmantošana, k ā arī tas, ka iepirkuma tirgiem j ābūt 
pieejamiem ES m ērogā. Lai sasniegtu visoptim ālāko publisk ā iepirkuma rezult ātu, ir ļoti 
svarīgi izmantot efekt īvas proced ūras, ņemot vērā stingrus budžeta ierobežojumus un 
ekonomisk ās grūtības daudz ās ES dal ībvalstīs. Saskaroties ar š īm problēmām, ir liel āka 
nepieciešam ība nekā jebkad agr āk pēc darbotiessp ējīga un efekt īva Eiropas iepirkuma tirgus, 
kas nodrošin ātu šo vērienīgo mērķu sasniegšanu. 
Daudzas ieinteres ētās personas ir izteikušas pras ību pārskatīt ES publisk ā iepirkuma sist ēmu, 
lai palielin ātu tās efektivit āti un lietder ību. Tādēļ Komisija Vienot ā tirgus akt ā3 paziņojusi, ka 
tā rīkos vērienīgas apspriešanas, lai l īdz 2012. gada s ākumam iesniegtu likumdošanas 
priekšlikumus ar m ērķi vienkāršot un atjaunin āt Eiropas publisk ā iepirkuma ties ību aktus, lai 
padarītu līgumslēgšanas ties ību piešķiršanu elast īgāku un ļautu labāk izmantot publisk ā 
iepirkuma l īgumus, lai var ētu labāk atbalstīt citas politikas jomas. 
                                                 
1 Sk. Komisijas 2010. gada 3. marta za ļo grāmatu Eiropadomei, COM(2010) 2020 gal īgā redakcija. 
2 Š ī tēma ir aplūkota arī Komisijas pazi ņojumā “Inovācijas Savien ība” — SEC(2010) 1161 — vien ā no 
ES 2020  pamatiniciat īvām, kas apl ūko stratēģiskas publisk ā iepirkuma izmantošanas jaut ājumu, lai 
sekmētu pētniecību un inov āciju. Tas mudina dal ībvalstis da ļu no publisk ā iepirkuma budžeta paredz ēt 
pētniecībai un inov ācijai, un inform ē, ka Komisija sniegs nor ādījumus un atbalsta meh ānismus 
līgumslēdzējām iestādēm. 
3 Komisijas 2010. gada 27. oktobra Pazi ņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un soci ālo 
lietu komitejai un Re ģionu komitejai: „Ce ļā uz aktu par vienoto tirgu. Par augsti konkur ētspējīgu tirgus 
sociālo ekonomiku,” COM(2010) 608 gal īgā redakcija. 
LV 4   LV Pašreiz sp ēkā esošās publiskā iepirkuma direkt īvas, proti, Direkt īva 2004/17/EK4 un Direkt īva 
2004/18/EK5, ir jaunākais posms ilgaj ā attīstībā, kas aizs ākās 1971. gad ā, kad tika pie ņemta 
Direktīva 71/305/EEK6. Garantējot pārredzamu un nediskrimin ējošu proced ūru izmantošanu, 
šo direktīvu mērķis ir galvenok ārt nodrošin āt, ka ekonomikas dal ībnieki gūst pilnīgu labumu 
no Eiropas pamatbr īvībām publisk ā iepirkuma jom ā. Pašreizējās direktīvās arī minēti vairāki 
mērķi attiecībā uz citu politikas jomu, piem ēram, vides aizsardz ības un soci ālo standartu7 vai 
cīņas pret korupciju8 integrāciju šajā sistēmā.  
Ņemot vērā publiskā iepirkuma b ūtisko noz īmi šābrīža problēmu risināšanā, ir jāmoderniz ē 
esošie instrumenti un metodes, padarot tos lab āk piemērotus politisko, soci ālo un ekonomisko 
problēmu risināšanai. Ir jāsasniedz ar ī vairāki savstarp ēji papildinoši m ērķi. 
Galvenais m ērķis ir palielin āt valsts izdevumu efektivit āti. Tas ietver, no vienas puses, 
iespējami labākā iepirkuma mekl ējumus (izmantot l īdzekļus visefekt īvākā veidā). Lai 
sasniegtu šo m ērķi, ir ļoti būtiski nodrošin āt pēc iespējas lielāku konkurenci iekš ējā tirgus 
publiskā iepirkuma l īgumu vid ū. Pretendentiem j ānodrošina l īdzvērtīgi konkurences 
noteikumi un j ānovērš konkurences trauc ējumi. Vienlaikus ir b ūtiski palielin āt pašu iepirkuma 
procedūru efektivit āti: iepirkuma proced ūru vienk āršošana, veicot m ērķtiecīgus 
vienkāršošanas pas ākumus, kas atbilst mazo l īgumslēdzēju iestāžu īpašajām vajadz ībām, 
varētu palīdzēt publiskā iepirkuma r īkotājiem sasniegt iesp ējami labākos iepirkuma rezult ātus, 
ieguldot p ēc iespējas mazāk laika un valsts naudas. No efekt īvāku proced ūru ieviešanas g ūs 
labumu visi ekonomikas dal ībnieki, un t ās atvieglos gan MVU, gan p ārrobežu pied āvātāju 
līdzdalību. Paties ībā pārrobežu pied āvātāju pretendentu dal ība ES publisk ā iepirkuma 
procedūrās joprojām ir zema9. Salīdzinājums ar priv āto sektoru, kur ā pārrobežu tirdzniec ība ir 
daudz akt īvāka, liecina, ka v ēl ir ievērojams potenci āls, kas jārealizē. Šis efekt īvāka publisk ā 
iepirkuma m ērķis ir aplūkots galvenok ārt jautājumos, kas ietverti za ļās grāmatas 2. da ļā 
(Uzlabot to instrumentu kopumu, kurus izmanto l īgumslēdzējas iestādes) un 3. da ļā (Radīt 
pieejamāku Eiropas publisk ā iepirkuma tirgu). 
Vēl viens m ērķis ir ļaut publisk ā iepirkuma veic ējiem labāk izmantot publisko iepirkumu, 
atbalstot kop īgus sociālos mērķus. Tie ietver vides aizsardz ību, lielākas resursu un ener ģijas 
efektivitātes sasniegšanu un centienus ierobežot klimata p ārmaiņas, inovācijas un soci ālās 
                                                 
4 Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direkt īva 2004/17/EK, ar ko koordin ē iepirkuma 
procedūras, kuras piem ēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, ener ģētikas, transporta un pasta 
pakalpojumu nozar ēs (OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.). Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Komisijas 
2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1177/2009, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes 
Direktīvu 2004/17/EK, 2004/18/EK un 2009/81/EK par to piem ērošanas robežv ērtībām līgumu 
slēgšanas ties ību piešķiršanas proced ūrās, OV L 314, 1.12.2009., 64. lpp. 
5 Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direkt īva 2004/18/EK par b ūvdarbu valsts 
līgumu, pieg ādes valsts l īgumu un pakalpojumu valsts l īgumu pieš ķiršanas proced ūras koordin ēšanu, 
OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.). Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Komisijas Regulu (EK) 
Nr. 1177/2009. Turpm ākā teksta pamat ā būs Direktīvas 2004/18/EK noteikumi; tom ēr, ja nav skaidri 
norādīts citādi, to var saprast k ā atsauci — mutatis mutandis  — uz attiec īgajiem noteikumiem Direkt īvā 
2004/17/EK. T ādējādi terminu “l īgumslēdzēja iestāde” var uzskat īt par attiec īgu gan uz organiz ācijām, 
kuru iepirkumu veic saska ņā ar Direkt īvu 2004/18/EK, gan ar ī uz “līgumslēdzējiem subjektiem” 
saskaņā ar Direkt īvu 2004/17/EK. 
6 1971. gada 26. j ūlija Direkt īva 71/305/EEK par to, k ā koordinēt būvdarbu valsts l īgumu pieš ķiršanas 
procedūras, OV L 185, 16.8.1971., 5. lpp. 
7 Sk. Direkt īvas 2004/18/EK 5. un 46. apsv ērumu un Direkt īvas 2004/17/EK 12. un 55. apsv ērumu. 
8 Sk. Direkt īvas 2004/18/EK 43. apsv ērumu un attiec īgo Direkt īvas 2004/17/EK 40. apsv ērumu. 
9 Saska ņā ar jaunākajiem pētījumiem tikai 1,6 % publisko l īgumslēgšanas ties ību piešķir uzņēmējiem no 
citām dalībvalstīm. Biežāk tiek izmantota netieš ā pārrobežu dal ība — izmantojot uz ņēmuma fili āles vai 
partnerus, kas atrodas l īgumslēdzējas iestādes dalībvalstī. Tomēr, pat izmantojot netiešo p ārrobežu 
dalību, līgumtiesību piešķīruma līmenis saglab ājas relatīvi zems (11 %). 
LV 5   LV integrācijas veicin āšanu, kā arī visatbilstoš āko apstākļu radīšanu, lai nodrošin ātu augstas 
kvalitātes sabiedriskos pakalpojumus. Š ī mērķa īstenošana var veicin āt arī galvenā mērķa — 
efektīvāku valsts l īdzekļu tērēšanu ilgtermi ņā, piemēram, vēršot uzman ību nevis uz maz āko 
sākumcenu, bet gan uz zem ākās aprites cikla izmaks ām10. Jautājumi saist ībā ar šo mērķi ir 
aplūkoti Zaļās grāmatas 4. da ļā (stratēģiska valsts iepirkuma izmantošana). 
ES publisk ā iepirkuma ties ību aktu tālāka attīstīšana var tikt paredz ēta arī, lai risinātu svarīgus 
jautājumus, kas l īdz šim nav pietiekami ņemti vērā, piemēram, korupcijas un favor ītisma 
novēršana un apkarošana (5. da ļa) un jaut ājums par to, k ā uzlabot Eiropas uz ņēmumu piek ļuvi 
trešo valstu tirgiem (6. da ļa). Turklāt tiesiskā regulējuma pārskatīšana dos iesp ēju pārbaudīt, 
vai ir jāpilnveido dažas pamatidejas un koncepcijas, lai uzlabotu l īgumslēdzēju iestāžu un 
uzņēmumu juridisko noteikt ību (1. daļa). Šajā kontekst ā pārskatīšana varētu arī būt iespēja 
palielināt ES publisk ā iepirkuma un valsts atbalsta noteikumu piem ērošanas konver ģenci. 
Zaļajā grāmatā atspoguļota virkne ideju, k ā labāk sasniegt šos daž ādos mērķus. Tomēr ir 
jāapzinās, ka šie daž ādie mērķi var būt savstarp ēji pretrun īgi (piem ēram, proced ūru 
vienkāršošanas m ērķis attiecībā pret mērķi ņemt vērā citus politikas m ērķus). Šie daž ādie 
mērķi dažkārt liek pie ņemt pretrun īgas politisk ās ievirzes, t ādēļ vēlākā posmā būs jāveic labi 
pārdomāta izvēle.  
Turklāt iespējamo ties ību aktu labojumu darb ības joma nav neierobežota. Labojumi ties ību 
aktos būs jāveic saska ņā ar ES starptautiskaj ām saistībām, vai ar ī to veikšanai var b ūt 
nepieciešams uzs ākt atbilstīgas sarunas ar visiem iesaist ītajiem partneriem par iesp ējamajiem 
kompensācijas piepras ījumiem. T āpēc šo saist ību, kā noteikts daudzpus ējā nolīgumā11 un 
septiņos divpus ējos nolīgumos12, sekas var b ūt jebkuru ties ību aktu izmai ņu darbības jomas 
ierobežošana. Tas jo īpaši attiecas uz robežv ērtībām, ES publisk ā iepirkuma noteikumu 
piemērošanu, iepirkšanas darb ību un publisk ā iepirkuma r īkotāju definīcijas noteikšanu un 
noteiktiem proced ūras jautājumiem, k ā, piemēram, tehnisko specifik āciju un laika periodu 
noteikšanu.  
Koncesijas nav apl ūkotas šaj ā apspiešan ā; tās tika apl ūkotas atseviš ķās iepriekš ējās 
apspriešan ās un ietekmes nov ērtējumā. Komisija pl āno ierosin āt tiesību aktus, kas nodrošin ātu 
lielāku juridisko noteikt ību reģionālajām un viet ējām iestādēm un ekonomikas dal ībniekiem 
visā Eiropā un veicin ātu valsts un priv ātā sektora partner ības attīstību. E-iepirkuma 
jautājumus apl ūko atseviš ķa zaļā grāmata, kas tika public ēta 2010. gada 18. oktobr ī13.  
Līdztekus pašreiz ējai zaļajai grāmatai Komisija ir uzs ākusi visaptverošu ES publisk ā 
iepirkuma politikas ietekmes un izmaksu lietder ības novērtējumu. Nov ērtējumā tiks apkopoti 
uz tirgu balst īti pierādījumi par pašreiz ējo iepirkuma ties ību aktu darb ību, lai sniegtu 
empīrisku ieskatu jom ās, kurās ir nepieciešami uzlabojumi. Jaun ā pētījuma rezult āti tiks 
publiskoti 2011. gada vasar ā. 
                                                 
10 Tradicion āls piemērs attiecībā uz šo ir t āds, ka izdev īgas energoefektivit ātes invest īcijas netiek veiktas 
tādēļ, ka ieguld ījumus un saimniecisk ās darbības izdevumus p ārvalda atseviš ķi dažādos budžeta 
procesos 
11 WTO Agreement on Government Procurement (GPA) , 
sk. http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/international_en.htm . 
12 Sk. divpus ējos tirdzniec ības nolīgumus: http://ec.europa.eu/trade/creating-opportunities/bilateral-
relations/ . 
13 Za ļā grāmata par paplašin ātu e-iepirkumu izmantošanu ES, SEC(2010) 1214, 2010. gada 18 oktobr ī. 
LV 6   LV Kopā ar novērtējuma rezult ātiem ieinteres ēto personu atbildes uz šo za ļo grāmatu var ēs 
izmantot, lai apsv ērtu iespējamo ES publisk ā iepirkuma noteikumu reformu, kam sekos 
tiesību aktu reformas priekšlikuma izteikšana.  
1. UZ KO ATTIECAS PUBLISK Ā IEPIRKUMA NOTEIKUMI ? 
Izmantojot valsts l īdzekļus, publisk ā iepirkuma r īkotājiem ir j āizvērtē dažādi privātā 
uzņēmuma vad ītāju dotie stimuli, kuri sev ī ietver zaud ējumu risku un pat bankrota iesp ēju un 
kurus tieši kontrol ē tirgus spēki.  
Šo iemeslu d ēļ publiskā iepirkuma noteikumi nodrošina īpašu līgumslēgšanas ties ību 
piešķiršanas proced ūru, lai publiskie iepirkumi tiktu veikti p ēc iespējas racion āli, pārredzami 
un godīgi. Tiek veikti aizsardz ības pasākumi, lai kompens ētu iespējamo komerci ālās 
disciplīnas trūkumu publisk ā iepirkuma jom ā, kā arī nodrošin ātos pret priekšrokas došanu 
dārgiem pied āvājumiem par labu savas valsts vai viet ējiem ekonomikas dal ībniekiem. 
Tādēļ Eiropas publisk ā iepirkuma noteikumus piem ēro visiem publisk ā iepirkuma l īgumiem, 
saistībā ar kuriem iekš ējā tirgus dal ībniekiem ir potenci āla interese, nodrošinot vien ādu 
piekļuvi publisk ā iepirkuma l īgumiem un to taisn īgu konkurenci Eiropas iepirkuma tirg ū. 
1.1. Iepirkuma darb ības 
Būtībā, publiskā iepirkuma noteikumi ir paredz ēti, lai reglament ētu līgumslēdzēju iestāžu 
iepirkuma darb ības. Tom ēr ES publisk ā iepirkuma direkt īvu darbības joma nav nep ārprotami 
ierobežota tikai attiec ībā uz tiem iepirkumiem, kas aptver l īgumslēdzēju iestāžu īpašās 
vajadzības14. Šis fakts izrais īja diskusijas par direkt īvu piemērojamību situācijās, kad valsts 
pārvaldes iest ādes noslēdz nolīgumus, kas uzliek juridiski saistošus pien ākumus, kuru m ērķis 
nav saistīts ar viņu pašu iepirkuma vajadz ībām.  
Tas attiecas, piem ēram, uz gad ījumiem, kad dot ācijas līgumā par atbalsta pieš ķiršanu iek ļauj 
juridiski saistošu sa ņēmēja pienākumu sniegt konkr ētus pakalpojumus. T ādus pienākumus 
parasti paredz, lai nodrošin ātu valsts naudas l īdzekļu pienācīgu izlietojumu; to nol ūks nav 
apmierināt valsts pārvaldes iest ādes, kura pieš ķir atbalstu, iepirkuma vajadz ības. 
Dalībvalstu iest ādes un citas ieinteres ētās personas ir s ūdzējušās par juridisk ās noteiktības 
trūkumu attiec ībā uz publisk ā iepirkuma noteikumu darb ības jomu min ētajās situācijās un 
aicinājušas preciz ēt šo noteikumu m ērķi. Nesenā judikatūrā Tiesa nosprieda, ka publisk ā 
iepirkuma l īguma jēdziens paredz, ka b ūvdarbi, pieg ādes un pakalpojumi, uz kuriem attiecas 
līgums, tiek veikti, lai nestu tiešu ekonomisko labumu  līgumslēdzējām iestādēm15.  
Jautājums 
1. Vai jūs domājat, ka publisk ā iepirkuma direkt īvu darbības joma b ūtu jāattiecina tikai 
uz iepirkšanas darb ību? Vai jebkuram š ādam ierobežojumam b ūtu vienkārši 
jāsistematiz ē Tiesas izstr ādātais tieša ekonomisk ā labuma krit ērijs vai ar ī tam būtu 
jāsniedz papildu vai alternat īvi nosacījumi un jēdzieni? 
                                                 
14 Sk. 2004. gada 18. novembra spriedumu liet ā C-126/03 Komisija pret V āciju, 18. punkts. 
15 Sk. 2010. gada 25. marta spriedumu liet ā C-451/08 Helmut Müller GmbH , 47.–54. punkts un 
2010. gada 15. j ūlija spriedumu liet ā Komisija pret V āciju, 75. punkts.  
LV 7   LV 1.2. Publiskā iepirkuma l īgumi 
Pašreizējā publiskā iepirkuma l īgumu klasifik ācija — saist ībā ar būvdarbu, pieg ādes un 
pakalpojumu l īgumiem — da ļēji ir vēsturiskās attīstības rezult āts. Nepieciešam ība klasific ēt 
publiskā iepirkuma l īgumus vien ā no šīm kategorij ām jau sākotnēji var izrais īt sarežģījumus, 
piemēram, attiec ībā uz lietojumprogrammat ūras iepirkuma l īgumiem, kurus, atkar ībā no 
attiecīgiem apst ākļiem, var uzskat īt vai nu par pieg ādes, vai pakalpojumu l īgumiem. Direkt īvā 
2004/18/EK ir ietverti īpaši noteikumi attiec ībā uz jauktiem l īgumiem, kurus ir t ālāk attīstījusi 
judikatūra. Kā uzskata Tiesa, ja l īgums ietver elementus, kas attiecas uz daž ādiem līguma 
veidiem, piem ērojamos noteikumus paredz, nosakot galveno l īguma mērķi. 
No dažām šīm problēmām var izvair īties, vienk āršojot pašreiz ējo struktūru. Piemēram, var 
veidot tikai divu veidu publisk ā iepirkuma l īgumus, k ā GPA  (PTO nol īgums par publisko 
iepirkumu) sist ēmā, kurā tiek iedal īti tikai divu veidu — pieg ādes un pakalpojumu l īgumi, un 
būvdarbus uzskata par atseviš ķu pakalpojumu veidu (“b ūvniecības pakalpojumu l īgums”). 
Var paredz ēt arī iespēju izmantot vienotu publisk ā iepirkuma l īgumu koncepciju, iedalot 
atkarībā no darbības veida tikai tad, ja tas ir absol ūti nepieciešams (piem ēram, noteikumos par 
robežvērtībām). 
Jautājums 
2. Vai jūs uzskatāt, ka pašreiz ējā materiālās darbības jomas strukt ūra ar attiec īgo 
iedalījumu būvdarbu, pieg āžu un pakalpojumu l īgumos ir piem ērota? Ja n ē, kādu 
alternatīvu struktūru jūs ierosināt? 
Neatkarīgi no iesp ējamās līgumu veidu p ārstrukturēšanas varētu būt nepieciešams p ārskatīt un 
vienkāršot spēkā esošās definīcijas attiec ībā uz dažādu veidu l īgumiem. 
Jo īpaši tas attiecas uz “b ūvdarbu valsts l īgumu” defin īciju Direkt īvas 2004/18/EK 1. panta 
2. punkta b) apakšpunkt ā, kas ietver tr īs alternat īvus nosac ījumus, kas ir sarež ģīti un daļēji 
pārklājas. Būvdarbu valsts l īguma jēdziens ietver īpašu būvdarbu veidu, kas uzskait īti 
direktīvas pielikum ā, izpildi vai ar ī gan izpildi, gan projekt ēšanu, kā noteikts direkt īvas 
1. panta 2. punkta b) apakšpunkt ā un, visbeidzot, “vai ar ī uz būvdarbu paveikšanu jebk ādā 
veidā atbilstoši pras ībām, ko noteikusi l īgumslēdzēja iestāde”. Pēdējais nosac ījums tika 
pievienots, lai p ārliecinātos, ka defin īcija ietver gad ījumus, kad b ūvdarbus veic nevis pats 
darbuzņēmējs, bet gan treš ās personas, kuras darbojas darbuz ņēmēja vārdā. 
Varētu paredz ēt vienkāršot defin īciju, aizst ājot pašreiz ējo struktūru ar daudz vienk āršāku un 
skaidrāku noteikumu kopumu, kas aptvertu visa veida celtniec ības darbības, neatkar īgi no to 
rakstura un m ērķa, tostarp darb ības, kas saist ītas ar specifisku darbu veikšanu, ko, iesp ējams, 
veic trešās puses.  
Jautājums 
3. Vai jūs domājat, ka ir j āpārskata un j āvienkāršo definīcija “būvdarbu līgums”? Ja j ā, 
vai jūs ierosināt neiekļaut atsauci uz konkr ētu sarakstu, kas pievienots direkt īvai? 
Kādi būtu jūsu ierosin ātās definīcijas elementi? 
A un B pakalpojumi 
Vēl svarīgāks ir jautājums attiec ībā uz pakalpojumu l īgumiem.  
LV 8   LV Pašreizējās direktīvas iedala atseviš ķi tā sauktos “A pakalpojumus”16 un “B pakalpojumus”17. 
A pakalpojumi ir pak ļauti visām direktīvas proced ūrām, līguma slēgšanas ties ību piešķiršanā 
attiecībā uz B pakalpojumiem ir j āievēro tikai noteikumi par tehniskaj ām specifik ācijām un 
noteikumi attiec ībā uz paziņojuma par l īguma slēgšanas ties ību piešķiršanas proced ūras 
rezultātiem nosūtīšanu18. Tomēr, ja attiec īgajiem līgumiem ir noteikta p ārrobežu noz īme, 
saskaņā ar Tiesas judikat ūru līgumslēdzējām iestādēm, slēdzot līgumus par B pakalpojumiem, 
ir jāievēro primāro ES ties ību aktu pamatnoteikumi, jo īpaši nediskrimin ācijas, vienl īdzīgas 
attieksmes un p ārredzamības principi19. Tas noz īmē pienākumu nodrošin āt pietiekamu 
reklāmu, lai ļautu ieinteres ētajiem ekonomikas dal ībniekiem no cit ām dalībvalstīm izlemt, vai 
izteikt savu ieinteres ētību līgumā.  
Sākotnēji likumdev ēja mērķis bija p ārejas period ā ierobežot piln īgu šīs direktīvas 
piemērošanu attiec ībā uz dažiem konkr ētu pakalpojumu l īgumiem, kuri tika uzskat īti par 
īpašu potenci ālu pārrobežu tirdzniec ības attīstībā20. Ir jāapzinās, ka, ņemot vērā 
“B pakalpojumu” saraksta atkl āto raksturu (sk. 27. kategor iju “citi pakalpojumi”), piln īga 
direktīvu piemērošana pakalpojumiem var notikt tikai iz ņēmuma kārtā, taču tie ir jāuzskata 
par “B pakalpojumiem”. 
Pastāv zināmas šaubas par to, vai š ī situācija vēl joprojām ir pieņemama, ņemot vērā 
ekonomisko un juridisko att īstību iekšējā tirgū. Attiecībā uz dažiem pakalpojumiem, kuri 
nepārprotami min ēti B sarakst ā, piemēram, ūdens transporta pakalpojumi, viesn īcu 
pakalpojumi, person āla darbā iekārtošanas un atlases pakalpojumi vai droš ības pakalpojumi, 
šķiet neloģiski pieņemt, ka tiem ir maz āka pārrobežu noz īme nekā A saraksta pakalpojumiem. 
Turklāt, nodalot atseviš ķi A un B pakalpojumus, var rasties gr ūtības un, iesp ējams, ieviesties 
kļūdas noteikumu piem ērošanā. Tāpat kā, veicot l īgumu klasific ēšanu, rodas str īdīgas 
situācijas un probl ēmas ar jauktiem l īgumiem21. Turklāt šāda atšķirība nepast āv vairum ā 
tirdzniecības partneru sist ēmu. Tādējādi pašreiz ējā tiesiskā situācija vēl vairāk apgrūtina 
tirdzniecības partneru saist ības attiec ībā uz piekļuvi tirgum, jo ES to nesp ēj nodrošin āt, īpaši 
attiecībā uz pakalpojumiem, kas ir k ļuvuši noz īmīgi iekšējam tirgum un p ārrobežu 
tirdzniecībai.  
Viskonsekvent ākais risin ājums būtu atcelt pašreiz ējo B pakalpojumu un A pakalpojumu 
nodalījumu un piem ērot standarta rež īmu attiec ībā uz visiem pakalpojumu l īgumiem22. Šī 
risinājuma priekšroc ība būtu spēkā esošo noteikumu vienk āršošana. Ja pašreiz ējā apspriešana 
liecina, ka visp ārējais režīms ir jāvienkāršo, šāda vienkāršošana var ētu atvieglot ar ī pašreizējā 
īpašā režīma, ko piem ēro B pakalpojumiem, atcelšanu.  
Jautājumi 
4. Vai jūs domājat, ka ir j āpārskata dal ījums starp A un B pakalpojumiem? 
                                                 
16 Pakalpojumi, kas uzskait īti Direkt īvas 2004/18/EK II pielikum ā vai Direkt īvas 2004/17/EK 
XVII pielikum ā. 
17 Pakalpojumi, kas uzskait īti Direkt īvas 2004/18/EK II B pielikum ā vai Direkt īvas 2004/17/EK 
XVII B pielikum ā. 
18 Sk. Direkt īvas 2004/18/EK 20. pantu un 21. pantu Direkt īvas 2004/17/EK 31. pantu un 32. pantu. 
19 Sk. 2007. gada 13. novembra spriedumu liet ā C-507/03 Komisija pret Īriju, 24.–31. pantu. 
20 Sk. 19. apsv ērumu Lēmumā 2004/18/EK. 
21 Sk. Direkt īvas 2004/18/EK 22. pantu. 
22 Attiec ībā uz sociāliem pakalpojumiem sal. ar 4.4. punktu turpm āk. 
LV 9   LV 5. Vai jūs uzskatāt, ka publisk ā iepirkuma direkt īvas būtu jāattiecina uz visiem 
pakalpojumiem, iesp ējams, izmantojot elast īgāku standarta rež īmu? Ja j ūs tam 
nepiekrītat, lūdzu, norādiet, attiec ībā uz kuru pakalpojumu vai pakalpojumiem b ūtu 
jāturpina piem ērot režīmu, kurš pašlaik attiecas uz B pakalpojumiem, un miniet 
iemeslus, k āpēc! 
Robežvērtības  
Šobrīd direktīvās noteiktās robežvērtības dažas ieinteres ētās personas uzskata par p ārāk 
zemām un tādēļ lūdz šīs robežvērtības paaugstin āt, pamatojoties uz uzskatu, ka p ārrobežu 
intereses nav pietiekami noz īmīgas, lai attaisnotu administrat īvo slogu, ko rada 
līgumslēgšanas ties ību piešķiršanas proced ūra attiecībā uz relatīvi zemas v ērtības līgumiem, 
kurus šobr īd aptver direkt īvas. 
Tomēr robežvērtību palielin āšana atbrīvotu vairāk līgumu no pras ības par līguma pazi ņojuma 
publicēšanu ES m ērogā, tādējādi samazinot uz ņēmējdarbības iespējas uzņēmumiem vis ā 
Eiropā.  
Jebkurā gadījumā jāpatur prātā, ka visās starptautiskaj ās saistībās, ko uzņēmusies ES, ir 
iekļautas robežv ērtības, kas ir tieši t ādā pašā līmenī kā spēkā esošajās direktīvās, izņemot tā 
sauktos B pakalpojumus (un jo īpaši — soci ālos pakalpojumus)23. Šīs robežvērtības nosaka 
tirgus piek ļuves iesp ējas un ir viens no svar īgākajiem elementiem visos šajos nol īgumos. 
Jebkura min ēto piemērojamo robežv ērtību paaugstin āšana ES autom ātiski paredz ētu to 
attiecīgu paaugstin āšanu visos ES sl ēgtajos nol īgumos (kas noz īmē ne tikai GPA , bet arī visos 
citos starptautiskos nol īgumos). Š ī situācija varētu savukārt izraisīt to, ka m ūsu partneri 
pieprasītu kompens āciju. Šo piepras ījumu apjoms var ētu būt diezgan iev ērojams. 
Jautājums 
6. Vai jūs uzskatāt ,  k a  i r  j āpaaugstina robežv ērtības ES direkt īvu piemērošanai, 
neskatoties uz to, ka tas var ētu radīt iepriekš min ētās sekas starptautisk ā līmenī?  
Izņēmumi 
Direktīvas 2004/18/EK24 sadaļas “Līgumi, uz ko š ī direktīva neattiecas” noteikumi ir diezgan 
neviendab īgi: daži iz ņēmumi ir pamatoti ar iz ņēmumiem un ierobežojumiem, uz kuriem 
attiecas L īguma darb ības joma (14. pants) vai uz apsv ērumiem par atbilst ību starptautiskajai 
tiesību sistēmai (15. pants) vai cit ām tiesiskaj ām jomām (16. punkta c) un e) apakšpunkts), bet 
citus izņēmumus noteikusi politisk ā izvēle (16. panta a), b), d) un f) apakšpunkts, 17. pants). 
Tas apgrūtina visaptverošas koncepcijas piem ērošanu, izv ērtējot nepieciešam ību pārskatīt šos 
noteikumus. Jebkur ā gadījumā šo izņēmumu pārskatīšanas nepieciešam ība jāaplūko, ņemot 
vērā Eiropas starptautisk ās saistības, kas pašlaik atspogu ļo direktīvās iekļautos izņēmumus un 
atkāpes. Jebkura jauna iz ņēmuma ieviešana, no š ī viedokļa raugoties, noteikti rad ītu bažas. 
Tomēr starptautisk ās saistības pieļauj izņēmumu satura un formas atjaunin āšanu vai 
precizēšanu. Ir iesp ējama arī to izņēmumu atcelšana, kas vairs nav vajadz īgi juridisk ās, 
politiskās vai ekonomisk ās attīstības dēļ. 
Jautājumi 
                                                 
23 Attiec ībā uz sociāliem pakalpojumiem sal. ar 4.4. punktu turpm āk. 
24 Direkt īvas 2004/18/EK 12.–18. pants. 
LV 10   LV 7. Vai jūs uzskatāt, ka spēkā esošie noteikumi par l īgumiem, uz kuriem direkt īva 
neattiecas, ir lietder īgi? Vai jūs domājat, ka attiec īgā sadaļa ir jāpārstrukturē vai arī 
katrs atseviš ķs izņēmums ir j āprecizē?  
8. Vai jūs uzskatāt, ka noteikti iz ņēmumi ir j āatceļ, jāpārskata vai j āatjaunina? Ja j ā, tad 
kuri? Ko j ūs ierosināt? 
1.3. Publiskā iepirkuma r īkotāji 
Publiskais iepirkums, kuru veic va lsts sektoram piederošas strukt ūras 
Direktīva 2004/18/EK attiecas uz l īgumiem, ko pieš ķir valsts (ieskaitot visas t ās 
apakšvien ības), reģionālās vai viet ējās iestādes un strukt ūras, ko reglament ē publiskās 
tiesības, kā arī apvienības, ko izveidojusi viena vai vair ākas no šīm vienībām25.  
“Valsts” un “viet ējo un reģionālās pašvald ības iestāžu” jēdzieni ir sal īdzinoši vienk ārši, taču 
jēdziens “publisko ties ību subjekti” ir sarež ģītāks. Tas attiecas uz juridiski neatkar īgām 
organizācijām, kam ir cieša saikne ar  valsti un kas princip ā rīkojas kā valsts iest ādes. Kā 
piemērus var min ēt sabiedrisk ās apraides organiz ācijas, universit ātes, slimokases un 
pašvaldību uzņēmumus. 
Direktīvā 2004/18/EK sniegt ā definīcija ir bijusi pamat ā virknei Tiesas spriedumu. Ņemot 
vērā šo judikat ūru, nosacījumus var apkopot š ādi. 
(1) Iestādei ir konkr ēts mērķis apmierin āt sabiedrisk ās vajadzības, neveicot ražošanu vai 
komercdarb ību. 
(2) Tai ir juridisk ās personas statuss (atbilst īgi privāttiesībām vai publiskaj ām tiesībām). 
(3) Iestādes finans ēšana, vad ība vai uzraudz ība ir cieši saist īta ar valsts, re ģionālu vai 
vietēju iestādi vai citu publisko ties ību subjektu un atkar īga no tā (sk. konkr ētus 
nosacījumus, kas izkl āstīti 1. panta 9. punkta otr ās daļas c) apakšpunkt ā).  
Lai pareizi piem ērotu šos elementus, ir nepieciešama katra atseviš ķa gadījuma detaliz ēta 
analīze, ņemot vērā tādus faktorus k ā konkurences pak āpe tirgū, kā arī to, vai iest āde darbojas 
peļņas nolūkā un vai tās darbība ir saist īta ar zaud ējumiem un risku.  
Jautājums 
9. Vai jūs uzskatāt, ka pašreiz ējā pieeja publisko iepirkumu r īkotāju definēšanā ir 
lietderīga? Jo īpaši, vai j ūs domājat, ka, ņemot vērā Tiesas judikat ūru, jēdziens 
“struktūra, ko reglament ē publiskās tiesības” ir jāprecizē un jāatjaunina? Ja j ā, tad 
kāda veida atjaunin āšanu jūs uzskatāt par lietder īgu? 
Sabiedriskie pakalpojumi 
Saskaņā ar pašreiz ējo publisk ā iepirkuma rež īmu atseviš ķa Direktīva — 2004/17/EK — 
regulē iepirkumus ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozar ēs. Šīm 
nozarēm ir noteiktas kop īgas īpašības: tās ir tīkla nozares, t. i., t ās ietver fiziska vai “virtu āla” 
                                                 
25 Attiec ībā uz iestādēm, kurām jāpiemēro Direktīva 2004/17/EK, sk. turpm āk 7. punktu. 
LV 11   LV tīkla izmantošanu (piem., cauru ļvadi, elektrol īnijas, pasta infrastrukt ūras, dzelzce ļa līnijas 
u. c.), vai ar ī tās izmanto ģeogrāfiskos apgabalus, parasti iz ņēmuma kārtā, lai nodrošin ātu 
termināla iekārtas vai lai izl ūkotu iesp ēju iegūt un galu gal ā iegūtu izrakte ņus (naftu, g āzi, 
ogles u. tml.).  
Vēl viena šo nozaru iez īme ir tāda, ka attiec īgās darbības veic ne tikai valsts p ārvaldes 
iestādes, bet ar ī — un daž ās dalībvalstīs tās pat ir galven ās — komercsabiedr ības, vai nu tie ir 
valsts uz ņēmumi, vai priv āti uzņēmumi, kas darbojas, pamatojoties uz īpašam vai 
ekskluzīvām tiesībām. Galvenais iemesls, lai ieviestu publisk ā iepirkuma noteikumus attiec ībā 
uz šīm nozarēm, bija to tirgu sl ēgtais raksturs, kuros attiec īgie dalībnieki darbojas, pateicoties 
īpašām vai ekskluz īvām tiesībām, ko pieš ķīrušas dal ībvalstis attiec ībā uz ar konkr ētiem 
pakalpojumiem saist ītām piegādēm, nodrošin āšanu vai t īklu apsaimniekošanu. Tika uzskat īts 
par nepieciešamu paplašin āt publiskā iepirkuma jomas, iek ļaujot tajās valsts un priv ātos 
(komerciālos) komun ālo pakalpojumu sniedz ējus, ņemot vērā dažādos veidus, k ādos valsts 
iestādes var ietekm ēt šo uzņēmumu darb ību, tostarp, pieš ķirot (vai nepieš ķirot) īpašas vai 
ekskluzīvas tiesības uz dal ību kapitālā un pārstāvību to administrat īvajās pārvaldes, vad ības 
vai uzraudz ības strukt ūrās.  
Citiem vārdiem sakot, t ā kā nav pietiekama konkurences  spiediena, tika uzskat īts, ka ir 
nepieciešams ieviest atbilst īgu discipl īnu, piem ērojot Komun ālo pakalpojumu direkt īvas 
procesa noteikumus, lai nodrošin ātu, ka iepirkums attiec īgu darbību īstenošanai tiktu veikts 
pārredzamā un nediskrimin ējošā veidā. Tā kā nav atbilst īgu noteikumu, tika paustas bažas, ka 
komunālo pakalpojumu sniedz ēju pieņemtos lēmumus var ētu ietekm ēt favorītisms, 
priekšrokas došana viet ējiem tirgus dal ībniekiem vai citi faktori.  
Kopš tā laika liberaliz ācijas procesi attiec ībā uz daudz ām no šīm nozarēm tika veikti vai nu 
ES līmenī, vai valsts l īmenī (piemēram, attiec ībā uz elektroener ģiju un gāzi, ogļūdeņražu 
izpēti un ieguvi, pasta paka lpojumiem u. c.). Tom ēr pieredze r āda, ka “liberaliz ācija”, t. i. 
procesi, kuru m ērķis ir iegūt brīvu pieeju attiec īgajai darb ībai, noteikti vai autom ātiski 
neizraisa sp ēcīgu konkurenci, jo “stabilie ekonomikas dal ībnieki” bieži p ārvalda ļoti lielu 
tirgus daļu, un dažās dalībvalstīs valsts uz ņēmumu klātbūtne var ar ī traucēt tirgus darb ību. 
Pašreizējā direktīvā — tās 30. pant ā — ir ietverts noteikums, kas ļauj Komisijai atbr īvot 
noteiktus iepirkumus no direkt īvas darbības jomas, ja konkurences l īmenis (tirgos, kuriem 
piekļuve nav ierobežota) ir t āds, ka konkurences spiediens nodrošin ās nepieciešamo 
pārskatāmību un nediskrimin ācijas principa iev ērošanu šādu darbību veikšan ā. Līdz šim 
Komisija ir pie ņēmusi sešpadsmit š ādus lēmumus attiec ībā uz deviņām dažādām dalībvalstīm, 
un viens no pieteikumiem ir ticis atsaukts. L īdz šim attiec īgās nozares ir bijušas 
elektroener ģijas nozare (ražošana un p ārdošana), g āzes nozare (p ārdošana), naftas un (dabas) 
gāzes nozare, k ā arī dažādas pasta nozares (jo īpaši loģistika, pakas un finanšu pakalpojumi).  
Vēl viens pēdējais jautājums, kas j āapsver, ir t āds, ka arvien vair āk privātu uzņēmumu ieg ūst 
tiesības sniegt pakalpojumus atkl ātu un pārredzamu proced ūru rezultātā, un tādēļ tiem nav 
īpašas vai ekskluz īvas tiesības tādā nozīmē, kā to paredz direkt īva. 
Jāatzīmē arī, ka Komun ālo pakalpojumu direkt īvas pilna darb ības joma ir atz īta starptautisk ā 
mērogā, vai nu GPA  vai divpus ējos līgumos. Iesp ējamie attiecin āmības ierobežojumi var ētu 
izraisīt izmaiņas starptautiskaj ās saistībās, kuras uz ņēmusies ES, un k ā sekas var ētu būt 
kompensācijas piepras ījumi. 
Jautājumi 
LV 12   LV 10. Vai jūs domājat, ka vēl aizvien ir nepieciešami ES noteikumi par publisko iepirkumu 
attiecībā uz šīm nozarēm? Lūdzu, pamatojiet savu atbildi! 
10.1. Ja jā: vai dažas nozares, uz kur ām pašlaik attiecas direkt īvas piem ērošanas joma, 
būtu jāatbrīvo, vai, gluži otr ādi, vai ar ī uz citām nozarēm būtu jāattiecina šie 
noteikumi? L ūdzu, paskaidrojiet, k ādas nozares ir j āiekļauj, un pamatojiet savu 
atbildi! 
11. Pašlaik direkt īvas piem ērošanas joma ir noteikta, pamatojoties uz attiec īgo 
uzņēmumu veiktaj ām darbībām, to juridisko statusu (valsts vai priv ātais uzņēmums) 
un, ja tie ir priv āti, vai tiem ir vai nav īpašas vai ekskluz īvas tiesības. Vai j ūs uzskatāt 
šos kritērijus par atbilst īgiem, vai ar ī domājat, ka ir j āņem vērā citi kritēriji? Lūdzu, 
pamatojiet savu atbildi!  
12. Vai privāto uzņēmumu mērķis iegūt peļņu vai to tirdzniec ības ētoss var tikt uzskat īts 
par pietiekamu, lai garant ētu šo uzņēmumu objekt īvu un taisn īgu iepirkumu veikšanu 
(pat ja tie darbojas, pamatojoties uz īpašām vai ekskluz īvām tiesībām)? 
13. Vai pašreiz ējie noteikumi, kas izkl āstīti direktīvas 30. pant ā, ir efektīvs līdzeklis, lai 
pielāgotu direkt īvas darb ības jomu atbilstoši main īgajiem regul ējuma un 
konkurences mode ļiem attiec īgajos (valsts un nozaru) tirgos?  
2. UZLABOT TO INSTRUMENTU KOPUMU , KURUS IZMANTO L ĪGUMSLĒDZĒJAS IEST ĀDES 
Līgumslēdzējas iestādes dažk ārt sūdzas, ka reglament ējošie instrumenti, ko paredz ES 
noteikumi, netiek piln ībā pielāgoti to iepirkuma vajadz ībām. Jo īpaši tās apgalvo, ka ir 
jāievieš atvieglotas un/vai elast īgākas proced ūras. Tās turklāt apgalvo, ka atseviš ķos 
gadījumos, piln īga noteikumu kopuma piel āgošana nav iesp ējama (jo īpaši attiec ībā uz 
iepirkumu proced ūru ļoti mazām līgumslēdzējām iestādēm); citās situācijās (attiecībā uz 
noteikta veida publisko strukt ūru savstarp ēju sadarbību) būtu jāievieš piln īgs atbrīvojums no 
šo noteikumu piem ērošanas. Ir ar ī tādas publisko iepirkumu jomas, kur ās ES iepirkuma 
noteikumu paredz ētie instrumenti var neb ūt pietiekami (kop īgs iepirkums, īpašas probl ēmas, 
kas rodas p ēc līguma slēgšanas ties ību piešķiršanas).  
Šīs problēmas tiks apl ūkotas nākamajā punktā. No ekonomikas dal ībnieku sniegtaj ām 
atsauksmēm ir skaidrs, ka ir nepiecieša mas dažas ES noteikumu pamatpras ības, kas garant ē 
Eiropas l īmeņa konkurences apst ākļus, taču dažus nenoz īmīgākus pašreiz ējās direktīvas 
noteikumus var ētu pārskatīt. Tomēr ir jāatzīmē, ka būs jāierobežo ES noteikumu 
piemērošanas mazin āšana. Da ļas proced ūras noteikumu izcelsme ir tieši GPA  un ES 
parakstītie divpus ējie nolīgumi, piem ēram, dažādu proced ūru termiņi, nosacījumi attiec ībā uz 
sarunu proced ūru, nepublic ējot līguma pazi ņojumu vai l īgumslēgšanas ties ību piešķiršanas 
paziņojuma public ēšana. Šo pras ību atcelšana vai main īšana neb ūtu iespējama bez ES 
starptautisko saist ību atkārtotas pārskatīšanas. Tāpat būtu jāņem vērā, ka ES noteikumi tiek 
papildināti ar ievērojama apjoma noteikumiem valsts vai re ģionālā līmenī. Regulu, ko atce ļ 
ES mērogā, var aizst āt citos līmeņos, tādējādi radot atš ķirīgāku valstu ties ību aktu sp ēkā 
esības risku un, iesp ējams, vēl vairāk “pārpilnības” (t. s. “gold-plating”)26. Ikvienā procesa 
noteikumu p ārskatīšanā ir arī jāpārbauda to atbilst ība mērķim nodrošin āt iespējami lielāku 
                                                 
26 “Gold-plating” j ēdziens raksturo atbilst īgo ES noteikumu standartu papildin āšanu ar valsts ties ību aktu 
noteikumiem vai pras ībām. 
LV 13   LV saskaņotību starp ties ību aktiem publisk ā iepirkuma jom ā un ES ties ību aktiem cit ās jomās, kā 
piemēram, valsts atbalsta kontrole.  
Jautājums  
14. Vai jūs uzskatāt, ka pašreiz ējais ES publisk ā iepirkuma noteikumu detaliz ācijas 
līmenis ir pie ņemams? Ja t ā nav, vai tie ir p ārāk detalizēti, vai arī tie nav pietiekami 
detalizēti?  
2.1. Procedūru moderniz ācija 
Viena no galvenaj ām sabiedrisk ās apspriešanas t ēmām ir par to, vai proced ūras, kas 
paredzētas minētajā direktīvā, joprojām ir piln ībā piemērotas līgumslēdzēju iestāžu un 
ekonomikas dal ībnieku vajadz ībām, vai arī tās ir jāgroza, un, ja j ā, tad kā to darīt — jo īpaši, 
lai samazin ātu pārlieku sarež ģītību un administrat īvos slogus, taj ā pašā laikā nodrošinot valsts 
līgumiem god īgu konkurenci un iesp ēju sasniegt optim ālus iepirkuma rezult ātus. 
Vispārīgas proced ūras  
Pašreizējās direktīvas paredz plašu instrumentu un proced ūru klāstu. Gan Direkt īva 
2004/17/EK, gan Direkt īva 2004/18/EK ļauj iepirkuma r īkotājiem brīvi izvēlēties starp 
atklātu27 un slēgtu28 konkursu. Situ ācija ir nedaudz atš ķirīga attiecībā uz sarunu proced ūru ar 
iepriekšēju29 līguma pieš ķiršanas pazi ņojuma public ēšanu. Komun ālo pakalpojumu direkt īva 
paredz liel āku elastību30, kuras rezult ātā sabiedrisko pakalpojumu sniedz ēji var brīvi izvēlēties 
piešķirt līgumslēgšanas ties ības, veicot sarunu proced ūru, ja ir public ējuši uzaicin ājumu uz 
konkursu. No otras puses, saska ņā ar Direkt īvu 2004/18/EK sarunu proced ūras ar iepriekš ēju 
līguma pieš ķiršanas pazi ņojuma public ēšanu var veikt tikai tad, ja ir īpaši apstākļi, kas min ēti 
30. pantā. Abās direktīvās sarunu proced ūru veikšana, nepublic ējot paziņojumu par l īgumu, ir 
pieļaujama tikai iz ņēmuma gad ījumos, kas ir skaidri uzskait īti31 un ir ļoti šauri skaidroti. 
                                                 
27 Atkl ātā konkursā līgumslēdzējas iestādes un uz ņēmumi public ē paziņojumu par konkursu, uz kuru 
pamatojoties, visas ieinteres ētās personas var iesniegt savus pied āvājumus. Starp tiem pied āvātājiem, 
kas atbilst kvalitat īvas atlases krit ērijiem, līgumslēdzēja iestāde izvēlas piedāvājumu, kurš vislab āk 
atbilst līgumslēgšanas ties ību piešķiršanas krit ērijam, kas nor ādīts paziņojumā par konkursu 
(piedāvājumu ar viszem āko cenu vai saimnieciski visizdev īgāko piedāvājumu). Šī procedūra veido 
gandrīz 3/4 no visas proced ūrām, uz kur ām attiecas direkt īvu piemērošanas joma. 
28 Sl ēgtā konkursā visi ekonomikas dal ībnieki var atsaukties uz konkursa pazi ņojumu, paužot savu interesi 
piedalīties, bet tikai uz daži no kandid ātiem, kas izv ēlēti, pamatojoties uz krit ērijiem, kas nor ādīti 
konkursa pazi ņojumā, tiek aicin āti iesniegt pied āvājumus.  
29 Sarunu proced ūrā līgumslēdzējas iestādes un uz ņēmumi apspriežas ar ekonomikas dal ībniekiem p ēc to 
izvēles un risina sarunas ar vienu vai vair ākiem no tiem par t ā līguma noteikumiem, kas tiks nosl ēgts. 
Šādas sarunas par pied āvājuma noteikumiem nav iesp ējamas atkl ātā vai slēgtā konkursā. 
30 Liel āka elastība paredz ēta saskaņā ar Komun ālo pakalpojumu direkt īvu sakarā ar to, ka t ā attiecas ne 
tikai uz valsts sektora iest ādēm, bet ar ī uz komercsabiedr ībām, neatkar īgi no tā, vai tie ir valsts 
uzņēmumi, vai priv āti uzņēmumi, kas darbojas, pamatojoties uz īpašām vai ekskluz īvām tiesībām. 
Tāpēc šīs procedūras tuvinās komercpraksei, lai ar ī tādai, kas minim āli ņem vērā pārredzamības un 
vienlīdzīgas attieksmes principus. 
31 Direkt īvas 2004/18/EK 31. pants un Direkt īvas 2004/17/EK 40. panta 3. punkts. 
LV 14   LV Pakalpojumu jom ā publiskā iepirkuma r īkotāji var izmantot ar ī metu konkursus32. Vairākas 
specifiskas proced ūru iespējas un instrumenti ir ieviesti direkt īvās 2004. gad ā, kā arī konkursa 
dialogs33, dinamisk ās iepirkumu sist ēmas34 vai elektronisk ās izsoles35. Papildu procesu ālā 
elastība, ko ieviesa 2004. gad ā, ietver iesp ēju centraliz ēt publiskos iepirkumus, iep ērkot no 
centralizēto iepirkumu instit ūcijas vai ar t ās starpniec ību36 vai pieš ķirot pamatnol īgumu 
līgumslēgšanas ties ības37. Turklāt, ņemot vērā finanšu kr īzi, Komisija uzskat īja, ka, veicot 
nozīmīgākos valsts ieguld ījumu projektus 2009. un 2010. gad ā, ir attaisnojama (pamatota) 
paātrinātās procedūras38 izmantošana. 
Šī palielinātais izmantojamo procedur ālo iespēju klāsts tagad ir j āpārbauda, lai p ārliecinātos, 
vai proced ūras, ko veic saska ņā ar pašreiz ējo direktīvu, joproj ām ir lab ākais pieejamo 
instrumentu kopums efekt īvu iepirkumu veikšanai, tostarp, ņemot vērā pieaugošo valsts un 
privātā sektora partner ības nozīmi. Gan daž āda veida proced ūru struktūra pati par sevi, gan 
dažādas prasības, kas saska ņā ar direkt īvu jāievēro attiecībā uz dažādiem proced ūras 
posmiem39, ir rūpīgi jāpārbauda, nov ērtējot to efektivit āti, lai nodrošin ātu optim ālus 
iepirkuma rezult ātus, kuru sasniegšana ir saist īta ar pēc iespējas mazāku administrat īvo 
slogu40.  
Jautājumi 
15. Vai jūs uzskat āt, ka proced ūras, ko nosaka pašreiz ējās direktīvas, ļauj 
līgumslēdzējām iestādēm iegūt iespējami labākos iepirkuma rezult ātus? Ja nē: kā šīs 
procedūras ir jāuzlabo, lai mazin ātu administrat īvo slogu vai samazin ātu darījumu 
izmaksas un proced ūru ilgumu, taj ā pašā laikā garantējot, ka līgumslēdzējas iestādes 
iegūst vislielāko vērtību par ieguld ītajiem līdzekļiem? 
                                                 
32 Metu konkursi ir proced ūras, kas ļauj līgumslēdzējai iestādei vai līgumslēdzējam subjektam ieg ūt plānu 
vai metu, ko izraug ās žūrija, pēc tā iesniegšanas konkurs ā, piemēram, konkurs ā, kas rīkots ar m ērķi 
iegūt idejas par t āda sabiedrisk ā centra metu, kas atrodas rajon ā, kurā paredzēta pilsētas reģenerācija. 
Metu konkursu var izmantot ar ī citās jomās, piemēram, lai ieg ūtu plānus iespējamai turpm ākai 
komunikāciju tīkla struktūrai starp p ārvaldes iest ādēm dažādos līmeņos. 
33 Saska ņā ar šo proced ūru īpaši sarež ģītiem līgumiem, s īki izstrādātus līguma nosac ījumus var noteikt, 
izmantojot dialogu starp l īgumslēdzēju iestādi un kandid ātiem; Direkt īvas 2004/18/EK 29. pants (tikai 
Direktīvā 2004/18/EK). Tom ēr saskaņā ar jaun ākajiem statistikas datiem konkursa dialogs tika 
izmantots maz āk nekā 0,4 % no vis ām procedūrām. 
34 Direkt īvas 2004/18/EK 33. pants. 
35 Direkt īvas 2004/18/EK 54. pants. 
36 Direkt īvas 2004/18/EK 11. pants. 
37 Šaj ā sakarā jaunā elastība tika ieviesta tikai Direkt īvā 2004/18/EK (sk. 32. pantu), jo jau pie ņemtos (un 
atšķirīgos) noteikumus Komun ālo pakalpojumu direkt īvā (14. pants) uzskat īja par pietiekamiem 
konkrētajā Komunālo pakalpojumu iepirkuma kontekst ā . 
38 Šī procedūra ir paredz ēta Direktīvas 2004/18/EK 38. panta 8. punkt ā gadījumos, kad steidzam ības dēļ 
jāievieš regul āri termiņi. Salīdzināt ar 2008. gada 19. decembra pazi ņojumu presei IP/08/2040. 
39 Piem ēram, noteikumi attiec ībā uz pazi ņojumu public ēšanu, pied āvājuma dokumentu saturu, 
noteiktajiem konkursa termi ņiem, pier ādījumu par atlases krit ērijiem, dokument āciju un sazi ņu ar 
piedāvātājiem. 
40 Protams, atjaunin āta inform ācija un komunik ācijas tehnolo ģijas ir iev ērojams potenci āls, lai padar ītu 
optimālas proced ūras visām iesaistītajām pusēm un palīdzētu samazin āt birokrātiju, jo īpaši sertifik ātu 
apkopošanas un iesniegšanas gad ījumā. Šis moderniz ācijas debašu aspekts tom ēr nav apl ūkots šajā 
zaļajā grāmatā, jo to apl ūko atseviš ķa apspriešana, Za ļā grāmata par e-iepirkumu izmantojuma 
paplašināšanu ES, SEC(2010) 1214, 18.10.2010. 
LV 15   LV 16. Vai jūs varat ierosin āt cita veida proced ūras, kuras nav iesp ējams izmantot saska ņā ar 
pašlaik sp ēkā esošajām direktīvām un kuras p ēc jūsu domām varētu palielin āt 
publiskā iepirkuma proced ūru izmaksu efektivit āti?  
17. Vai jūs uzskatāt, ka proced ūras un instrumenti, kurus nosaka direkt īva, lai 
nodrošinātu īpašās vajadz ības un veicin ātu privātā sektora l īdzdalību valsts 
ieguldījumā, izmantojot valsts un priv ātās partner ības (piem ēram, dinamisko 
iepirkumu sist ēmu, konkursa dialogu, elektronisk ās izsoles, projektu konkursus), 
jāsaglabā to pašreiz ējā veidā, tajos jāievieš izmai ņas (ja jā, tad kādas), vai tie j āatceļ?  
18. Pamatojoties uz savu pieredzi par pa ātrinātu proced ūru izmantošanu 2009. un 
2010. gad ā, vai jūs uzskatāt, ka atseviš ķos gadījumos var pie ļaut vispārēju šīs 
iespējas izmantošanu, lai pan āktu termiņu saīsināšanu? Vai p ēc jūsu domām to var 
veikt, neapdraudot pied āvājumu kvalit āti? 
Vairāk sarunu 
Ieinteresētās personas bieži nor āda, ka ir nepieciešama liel āka elastība, veicot iepirkuma 
procedūras, un, jo īpaši, ir j āatļauj līgumslēdzējām iestādēm risināt sarunas par l īguma 
noteikumiem ar potenci ālajiem pied āvātājiem.  
Sarunu organiz ēšana ir at ļauta vienošan ās par publisko iepirkumu proces ā (GPA ), ja ir 
publicēts paziņojums par l īgumu. Tādējādi šādu iespēju var pied āvāt vispārējā ES publisk ā 
iepirkuma ties ību aktu kopum ā ar nosac ījumu par atbilst ību nediskrimin ācijas un taisn īgas 
procedūras principiem. Tas tieš ām varētu nodrošin āt līgumslēdzējām iestādēm lielākas 
elastības iespēju, tādējādi iegūstot tādus iepirkuma rezult ātus, kas tieš ām atbilst to 
vajadzībām. 
Šī iespēja jāapspriež padzi ļināti kopā ar visām ieinteres ētajām person ām, līgumslēdzējām 
iestādēm un ekonomikas dal ībniekiem. Iesp ējamās priekšroc ības sasniegt liel āku elastību un 
iespējamā vienkāršošana j āizvērtē attiecībā pret paaugstin ātiem favor ītisma riskiem un, 
vispārīgākā nozīmē, pārāk subjektīvu lēmumu pie ņemšanu, kas izriet no l īgumslēdzēju iestāžu 
lielākas rīcības brīvības iegūšanas sarunu proced ūrā. Šāda subjektivit āte, savukārt, apgrūtina 
iespēju pierādīt, ka iegūtais līgums nav saist īts ar valsts atbalstu. Turkl āt lielākas rīcības 
brīvības piešķiršana līgumslēdzējām iestādēm tikai tad sniegs noder īgus rezult ātus, ja tiem 
būs nepieciešam ās tehniskās zināšanas un zin āšanas par tirgu, k ā arī prasmes nosl ēgt labu 
darījumu ar pieg ādātājiem.  
Visbeidzot, ir r ūpīgi jāizvērtē, kāda tipa un apjoma l īgumiem sarunu ieviešana b ūtu lietderīga. 
Ieinteresētās personas bieži nor āda, ka sarunas b ūtu īpaši piem ērotas, pieš ķirot mazāka 
apjoma līgumu līgumslēgšanas ties ības. No otras puses, t ās varētu arī būt noderīgas, rīkojot 
konkursu liela m ēroga projektiem, jo īpaši valsts un priv ātā sektora partner ībās. Ņemot vērā ar 
šādiem projektiem saist īto līgumu sarež ģītību, īpaši elast īgas proced ūras un elast ība sarunu 
procesā varētu būt vēl vairāk nepieciešamas, k ā arī būtu nepieciešamas l īgumslēdzējas 
iestādes labākas tehnisk ās zināšanas, lai t ā spētu vest sarunas. 
Jautājumi 
19. Vai jūs uzskatāt, ka jānodrošina vair āk sarunu, veicot publisk ā iepirkuma proced ūras, 
un/vai sarunu proced ūra ir visp ārīgi jāizmanto gad ījumos, kad ir veikta iepriekš ēja 
publicēšana?  
LV 16   LV 20. Šādā gadījumā — vai jūs uzskatāt, ka šī iespēja būtu jāatļauj visu veidu l īgumos vai 
attiecībā uz visa veida l īgumslēdzējām iestādēm, vai arī tikai noteiktos apst ākļos?  
21. Vai jūs piekrītat viedoklim, ka visp ārēja sarunu proced ūras izmantošana var ētu radīt 
noteiktus ļaunprātīgas izmantošanas vai diskrimin ācijas riskus? Vai papildus 
garantijām, kas jau paredz ētas direkt īvās par sarunu proced ūru, ir nepieciešami 
papildu droš ības pasākumi pārredzamības un nediskrimin ācijas nodrošin āšanai, lai 
kompensētu piešķirto paaugstin āto rīcības brīvību? Ja jā, kādi varētu būt šādi papildu 
drošības pasākumi? 
Komerciālas preces un pakalpojumi 
GPA  ir sniegti daži īpaši noteikumi par “t āda tipa prec ēm un pakalpojumiem, ko parasti 
pārdod vai pied āvā pārdošanai un ko komerctirg ū parasti p ērk nevalstiskas personas 
nevalstiskiem m ērķiem”. Komerci ālas preces un pakalpojumus uzskata par pieejamiem tirg ū 
standartiz ētā formā, un līd z  a r  t o  š ādu preču un pakalpojumu iepirkums tiek vienk āršots, 
pamatojot ar to, ka cenas, kvalit āte un attiec īgie apstākļi ir nostiprin ājušies šajos tirgos. 
Varētu būt pieļaujams, ka š ādu preču un pakalpojumu iepirkšanai ievieš vienk āršotas 
procedūras (piemēram, vienk āršotas proced ūras, izmantojot īsāku termiņu). 
Jautājums 
22. Vai jūs uzskatāt, ka būtu lietder īgi paredz ēt vienkāršotas proced ūras komerci ālu 
preču un pakalpojumu iepirkšanai? Ja j ā, kādus vienk āršošanas veidus j ūs ierosināt? 
Atlase un l īgumslēgšanas ties ību piešķiršana  
Saskaņā ar pašreiz ējām direktīvām veiksm īgākā piedāvātāja izvēle ir jāveic divos posmos. 
Atlases posm ā līgumslēdzēja iestāde novērtē ekonomikas dal ībnieku sp ējas un piem ērotību. 
Tas tiek dar īts, pamatojoties uz izsl ēgšanas krit ērijiem un ekonomisk ā un finansi ālā stāvokļa, 
kā arī profesion ālajām un tehniskaj ām zināšanām un sp ējām. Līgumslēgšanas ties ību 
piešķiršanas posm ā līgumslēdzēja iestāde pārbauda pied āvājumus un izv ēlas labāko 
piedāvājumu. To dara, pamatojoties uz objekt īviem krit ērijiem, kas saist īti ar pied āvāto 
produktu un pakalpojumu kvalit āti.  
Saskaņā ar Tiesas judikat ūru41 līgumslēdzējām iestādēm ir jāievēro strikta atš ķirība starp 
atlases krit ērijiem un pieš ķiršanas krit ērijiem. Lēmums par l īgumslēgšanas ties ību piešķiršanu 
ir balstīts tikai uz krit ērijiem attiec ībā uz piedāvātajiem produktiem un pakalpojumiem. Nav 
pieļaujami apsv ērumi, kas saist īti ar pretendenta sp ēju izpildīt līgumu, piem ēram, viņa 
pieredzi, person ālu un aprīkojumu.  
GPA  arī atsevišķi nodala l ēmumu par atlases rezult ātiem un l ēmumu par l īgumslēgšanas 
tiesību piešķiršanu. Tom ēr šī atšķirība nav tik izteikta k ā iepriekš min ētajā judikatūrā, tā kā 
GPA  pilnībā neaizliedz iesp ēju jau līgumslēgšanas ties ību piešķiršanas posm ā ņemt vērā 
kritērijus, kuri nav saist īti ar piedāvātajām precēm un pakalpojumiem, un t ādējādi ļauj ņemt 
vērā ar piedāvātāju saistītus kritērijus. 
                                                 
41 Sk. 1988. gada 20. septembra spriedumu liet ā 31/87 Beentjes , 15.–19. punktu, 2008. gada 24. janv āra 
spriedumu liet ā C-532/06 Lianakis , 30. punktu un 2009. gada 12. novembra spriedumu liet ā C-199/07 
Komisija pret Grie ķiju, 51.–55. punktu. 
LV 17   LV Līgumslēdzējas iestādes dažk ārt sūdzas par administrat īvo slogu, kas izriet no 
nepieciešam ības vispirms p ārbaudīt visus kandid ātus un pied āvātājus, ņemot vērā atlases 
kritērijus, un tikai tad veikt p ārbaudi, ņemot vērā līgumslēgšanas ties ību piešķiršanas 
kritērijus. Līgumslēdzējas iestādes apgalvo, ka dažos gad ījumos būtu attaisnojams ļaut viņiem 
vispirms p ārbaudīt pretendentus, l īgumslēgšanas ties ību piešķiršanas krit ērijus, kas pal īdzēs 
virzīt procesu uz priekšu daudz ātrāk, jo tad atlases krit ēriji būtu jāizvērtē tikai attiec ībā uz 
piedāvātāju, kam pieš ķirs līgumslēgšanas ties ības.  
Šis varētu būt pamatots arguments, lai konkursa proced ūru ietvaros p ārskatītu atlases un 
līgumslēgšanas ties ību piešķiršanas krit ēriju organiz āciju un sec ību. Norāde šajā virzienā 
atrodama nesenaj ā Tiesas judikat ūrā, kurā tika noteikts, ka publisk ā iepirkuma direkt īvas 
“teorētiski neliedz vienlaic īgu pretendentu piem ērotības pārbaudi un l īgumslēgšanas ties ību 
piešķiršanu”, ja vien “abas proced ūras ir ... atš ķirīgas un tās regulē dažādi noteikumi”42. Tas 
liecina, ka galven ā nozīme jāpiešķir nevis procesu ālo pasākumu sec ībai, bet gan tam, ka ir 
principā jānodala atlases krit ēriji no līgumslēgšanas ties ību piešķiršanas krit ērijiem. 
Tomēr rūpīgi jāizanalizē šādas iespējas lietder ība. Patiesu administrat īvā sloga atvieglojumu 
var panākt tikai īpašos apst ākļos. Būtu lietderīgi veikt atlases krit ēriju izvērtēšanu pēc tam, 
kad veikta l īgumslēgšanas ties ību piešķiršanas krit ēriju izvērtēšana, tikai tad, ja l īguma 
slēgšanas ties ību piešķiršanas krit ērijus varētu izvērtēt ātri un viegli attiec ībā uz visiem 
piedāvājumiem. Jo īpaši, tas t ā varētu būt attiecībā uz līgumu slēgšanas ties ību piešķiršanu 
standarta pre ču iegādei par viszem āko cenu. Turkl āt šo pieeju b ūtu grūti īstenot slēgtā 
konkursā vai sarunu proced ūrā, saskaņā ar kuru kandid āti, kas uzaicin āti iesniegt pied āvājumu 
vai uzaicin āti uz sarun ām, parasti tiek izv ēlēti, pamatojoties uz kvalitat īviem atlases 
kritērijiem, kā arī, ja tiek izmantotas kvalifik ācijas sistēmas. 
Dažas ieinteres ētās personas pied āvā tālredzīgākus priekšlikumus, kas liktu apšaub īt principu, 
kad atlases krit ēriji tiek nodal īti no līgumslēgšanas ties ību piešķiršanas krit ērijiem. T ās 
apgalvo, ka iesp ēja uzskatīt tādus ar pied āvātāju saistītus kritērijus, kā piemēram, pieredzi un 
kvalifikāciju, par l īgumslēgšanas ties ību piešķiršanas krit ērijiem var pal īdzēt uzlabot publisk ā 
iepirkuma rezult ātus. 
Tomēr ir jāapzinās, ka, šādas iespējas piešķiršana izrais īs būtiskas izmai ņas procesu ālajā 
sistēmā, kas izkl āstīta publisk ā iepirkuma direkt īvās. Atlases un l īgumslēgšanas ties ību 
piešķiršanas krit ēriju nodal īšana garant ē taisnīgumu un objektivit āti piedāvājumu 
salīdzināšanas proces ā. Ja ar pied āvātāju saistītus kritērijus, piem ēram, pieredzi un 
kvalifikāciju, atļautu uzskat īt par līgumslēgšanas ties ību piešķiršanas krit ērijiem, tas var ētu 
apdraudēt iespēju veikt to faktoru sal īdzināšanu, kuri j āņem vērā, un tādējādi tiktu p ārkāpts 
vienlīdzīgas attieksmes princips. T ādējādi paļaušanās uz krit ērijiem, kas saist īti ar 
piedāvātāju, iespējams, var ētu izrais īt konkurences trauc ējumus. T ādēļ šāda veida 
priekšlikumiem ir j āparedz, ka š īs iespēju var izmantot (ja to visp ār pieļauj) tikai atseviš ķos 
gadījumos, piem ēram, saist ībā ar īpaša veida l īgumiem, kuros pieejamo darbinieku 
kvalifikācija un dz īves apraksti ( CV) ir īpaši nozīmīgi.  
Katrā ziņā visas iesp ējamās izmaiņas, kas ietekm ē atlases un l īgumslēgšanas ties ību 
piešķiršanas nodal īšanas principu, j āaplūko ļoti rūpīgi. Var b ūt nepieciešams veikt papildu 
drošības pasākumus, lai proced ūru veikšan ā nodrošinātu godīgumu un objektivit āti.  
Jautājumi 
                                                 
42 Sk. spriedumus Lianakis , 27. punkts un liet ā Komisija pret Grie ķiju, 51. punkts. 
LV 18   LV 23. Vai jūs uzskatāt, ka ir nepieciešama elast īgāka pieeja atlases un l īgumslēgšanas 
tiesību piešķiršanas krit ēriju organiz ācijai un sec ībai kā daļai no iepirkuma 
procedūras? Ja jā, vai jūs uzskatāt, ka ir jābūt iespējai veikt l īgumslēgšanas ties ību 
piešķiršanas krit ēriju izskat īšanu pirms atlases krit ēriju izskat īšanas? 
24. Vai uzskat āt, ka izņēmuma gad ījumos būtu lietderīgi ļaut līgumslēdzējām iestādēm 
līgumslēgšanas ties ību piešķiršanas posm ā ņemt vērā kritērijus, kas attiecas uz pašu 
pretendentu? Ja j ā, tad kādos gadījumos to at ļaut un kādi papildu droš ības pasākumi, 
pēc jūsu domām, būtu nepieciešami, lai saska ņā ar šādu sistēmu nodrošin ātu 
taisnīgumu un objektivit āti, pieņemot lēmumu par l īgumslēgšanas ties ību 
piešķiršanu? 
Ņemt vērā iepriekšējās darbības rezult ātus 
Ieinteresētās personas ar ī liecina, ka pašreiz ējās direktīvas nesniedz atbilstošus instrumentus, 
lai ņemtu vērā iepriekšējo pieredzi, kas l īgumslēdzējai iestādei varēja būt, attiecībā uz 
piedāvātāju iepriekš ējās darbības rezult ātiem. Ņemot šādu vērā šādu iepriekš ējās darbības 
pieredzi, var ētu gūt noderīgas norādes uz pied āvātāja atbilstību kvalitātes kritērijiem, kā arī 
viņa turpmāko darbu. Tom ēr šī iespēja būtu saistīta ar acīmredzamu diskrimin ācijas risku 
piedāvātāju vidū. Tādēļ būtu nepieciešams uzs ākt atbilst īgus aizsargpas ākumus, lai 
nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret pied āvātājiem, pārredzamību un god īgu proced ūru. 
Jautājums 
25. Vai jūs uzskatāt, ka direkt īvas noteikumiem piln ībā jāļauj ņemt vērā iepriekšējās 
darbības pieredzi attiec ībā uz vienu vai vair ākiem pied āvātājiem? Ja j ā, kādi 
aizsardzības pasākumi būtu nepieciešami, lai nov ērstu diskrimin ācijas varb ūtību? 
Specifiski instrume nti pakalpojumiem 
Komunālo pakalpojumu direkt īvas procesu ālie instrumenti vair ākos aspektos iev ērojami 
atšķiras no Direkt īvas 2004/18/EK procesu ālajiem instrumentiem. Viens no aspektiem ir t āds, 
ka tiem ir rakstur īga lielāka proced ūras elastība attiecībā uz līgumslēdzējām iestādēm. 
Papildus iepriekš min ētajai sarunu proced ūras ar konkursa izsludin āšanu brīvajai izvēlei, 
komunālo pakalpojumu sniedz ēju rīcībā ir arī divi īpaši instrumenti, lai organiz ētu iepirkumu, 
proti: kvalifik ācijas sistēmas43 un periodiski informat īvie paziņojumi44. 
Saskaņā ar pašreiz ējās Komunālo pakalpojumu direkt īvas noteikumiem pazi ņojumus par to, 
ka pastāv kvalifik ācijas sistēmas, var izmantot k ā konkursa izsludin āšanu attiec ībā uz jebkāda 
veida būvdarbu, pieg āžu vai pakalpojumu iepirkumiem, kas tiks veikti kvalifik ācijas sistēmas 
darbības laikā neatkarīgi no atseviš ķu iepirkuma proced ūru, kas tiks izmantotas šim nol ūkam, 
skaita. Ja pazi ņojums par kvalifik ācijas sistēmas esību ir izvēlētais konkursa izsludin āšanas 
veids, tad īpašas atbilst īgā līguma (līgumu) sl ēgšanas ties ības var pieš ķirt vienīgi, veicot 
slēgtas vai sarunu proced ūras, kurās dalībnieki tiek izv ēlēti no tiem — un tik ai no tiem —, 
kuri jau ir kvalific ēti saskaņā ar noteikumiem, kas reglament ē attiecīgās sistēmas. 
Kvalifikācijas sistēmas var b ūt noderīgs instruments saist ībā ar tādu būvdarbu, pieg āžu vai 
pakalpojumu iepirkumu, kur nepieciešama tehniska precizit āte45, kas ietver š ādas garas 
                                                 
43 Sk. īpaši 53. pantu.  
44 Sal. ar 42. panta 3. punktu. 
45 Piem ēram, dzelzce ļa ritošais sast āvs, augstspiediena g āzes cauruļvadi utt. 
LV 19   LV ekonomikas dal ībnieku atlases proced ūras46, jo tas b ūtu izdevīgi visām iesaistītajām pusēm 
izmantot to pašu kvalifik ācijas procesu attiec ībā uz vair ākām atseviš ķām iepirkuma 
procedūrām, nevis atk ārtot kvalifik ācijas procesu par katru iepirkuma proced ūru.  
Periodiskus informat īvus paziņojumus var izmantot k ā līdzekli, izsludinot konkursu attiec ībā 
uz jebkāda veida darbu, pieg āžu vai pakalpojumu iepirkumiem, kas tiks veikti divpadsmit 
mēnešu period ā, neatkarīgi no atseviš ķu iepirkuma proced ūru, kas tiks izmantoti šim m ērķim, 
skaita. Ja periodiskus informat īvs paziņojums tiek izmantots k ā līdzeklis, lai izsludin ātu 
konkursu, tad īpašas atbilst īgā līguma (līgumu) slēgšanas ties ības nedrīkst piešķirt, veicot 
atklātas proced ūras, bet gan tikai veicot sl ēgtas vai sarunu proced ūras, kurās dalībnieki tiek 
izvēlēti no tiem — un tikai no tiem —, kuri ir pazi ņojuši par savu interesi, atbildot uz 
periodisko informat īvo paziņojumu. Periodiski informat īvi paziņojumi bieži tiek izmantoti k ā 
līdzekļi, lai izsludin ātu konkursu par atk ārtotu līdzīgu viena veida pre ču, pakalpojumu vai 
būvdarbu iepirkumu, un tas var atvieglot komun ālo pakalpojumu sniedz ēju ikdienas darbu. 
Jautājums 
26. Vai jūs uzskatāt, ka ir nepieciešami īpaši noteikumi komun ālo pakalpojumu 
sniedzēju veiktajiem iepirkumiem? Vai daž ādie noteikumi, kas attiecas uz komun ālo 
pakalpojumu sniedz ējiem un valsts uz ņēmumiem, atz īst komun ālo pakalpojumu 
iepirkumu īpašo raksturu?  
2.2. Īpaši instrumenti maz ām līgumslēdzējām iestādēm 
Mazas līgumslēdzējas iestādes īpaši bieži s ūdzas, ka proced ūras noteikumu un aizsardz ības 
pasākumu piln īga piemērošana to relat īvi neliela apjoma l īgumu līgumslēgšanas ties ību 
piešķiršanai prasa nesam ērīgi daudz laika un p ūļu. Saistībā ar neliela apjoma l īgumiem, kuru 
apjoms ir maz āks par direkt īvu noteiktaj ām robežv ērtībām, saņemtas arī sūdzības par 
juridisko nenoteikt ību saistībā ar nepieciešam ību ievērot vai neiev ērot no prim ārajām tiesībām 
izrietošās prasības. Abas probl ēmas var risin āt šādi. 
Vienkāršotu proced ūru veikšana attiec ībā uz vietējām un reģionālā līmeņa līgumslēdzējām 
iestādēm 
Attiecībā uz viet ējām vai re ģionālās pārvaldes l īgumslēdzējām iestādēm varētu veikt 
atvieglotas proced ūras, lai piln ībā izmantotu elast īguma iesp ēju, kas ir pieejama valsts 
reģionālajām iestādēm un komun ālo pakalpojumu sniedz ējiem, veicot GPA , un vajadz ība pēc 
pārredzamības tādējādi netiktu apdraud ēta. Pašreiz ējās direktīvās šīs elastības pieejam ība 
paredzēta tikai komun ālo pakalpojumu sniedz ējiem, bet ne viet ējām un re ģionālajām 
līgumslēdzējām iestādēm. Šāda diferenc ēta sistēma dotu viet ējām pašvald ībām lielāku brīvību 
iepirkumu veikšan ā, kā arī samazinātu administrat īvos slogus tieši taj ās jomās, kur tie var ētu 
būt nesamērīgi. No otras puses, daž āda līmeņa procedūras noteikumu ieviešana, iesp ējams, 
vēl vairāk sarežģītu vispārējo tiesisko regul ējumu un to transpon ēšana un piem ērošana praks ē 
varētu tikt apgr ūtināta, it īpaši, attiec ībā uz valsts atbalsta noteikumu piem ērošanu47. 
                                                 
46 Dažos gad ījumos ilgāk par sešiem m ēnešiem. 
47 Valsts atbalsta noteikumi vair āk vērš uzman ību uz pieš ķirto kompens āciju, nevis uz l īgumslēdzējas 
iestādes lielumu. Iesp ējamā pārskatīšana ar virz ību uz maz āk stingru procesu ālo kārtību neskar valsts 
atbalsta noteikumu piem ērošanu.. 
LV 20   LV Iespējamais šādas atvieglotas proced ūras elements var ētu būt atvieglotas pras ības attiec ībā uz 
publicēšanu. Veicot GPA , vietēja vai reģionālās pārvaldes līgumslēdzēja iestāde var pieš ķirt 
līgumslēgšanas ties ības, nepublic ējot atseviš ķu paziņojumu par l īgumu, ja vien ir pazi ņojusi 
par savu nodomu un public ējusi īpašu inform āciju periodisk ā informat īvā paziņojumā, vai ir 
paziņojusi par kvalifik ācijas sist ēmas esību48. Šī iespēja varētu ievērojami samazin āt 
līgumslēdzēju iestāžu administrat īvo slogu. Iesp ējamās negatīvās sekas var ētu būt tādas, ka 
tiktu samazin āta ekonomikas dal ībnieku piek ļuves iespēja līgumiem, k ā rezultātā samazinātos 
konkurence attiec ībā uz atseviš ķiem līgumiem.  
Vēl viena iesp ēja būtu atļaut veikt visp ārējo sarunu proced ūru, iepriekš public ējot paziņojumu 
par līgumu. Iesp ēja atļaut sarunu r īkošanu visp ārīgi jau tika apl ūkota iepriekš (2.1. punkt ā). 
Īpaši rūpīgi jāanalizē šīs iespējas izmantošanas lietder ība vietējām un re ģionālajām 
līgumslēdzējām iestādēm. Tas var b ūt labs veids, k ā pielāgot līgumu, lai ņemtu vērā šādu 
iestāžu īpašās problēmas un vajadz ības. No otras puses , nav noteikti zin āms, vai mazo 
līgumslēdzēju iestāžu pirktsp ēja un tehnisk ās zināšanas visos gad ījumos būtu atbilstošas, lai, 
risinot sarunas, t ās būtu līdztiesīgas ar pied āvātājiem. 
Jautājumi 
27. Vai jūs uzskatāt, ka pilnīga publisk ā iepirkuma rež īma piemērošana ir piem ērota vai, 
gluži pret ēji, nepiem ērota nelielu l īgumslēdzēju iestāžu vajadz ībām? Lūdzu, 
paskaidrojiet savu viedokli! 
28. Ja jā, vai jūs atbalstāt vienkāršotu iepirkuma rež īmu piemērošanu sal īdzinoši neliela 
apjoma līgumu slēgšanas ties ību piešķiršanā, ko veic viet ējās un reģionālās iestādes? 
Kādām, pēc jūsu domām, jābūt šāda vienkāršota režīma iezīmēm?  
Lielāku juridisko noteikt ību līgumiem, kuru apjoms ir maz āks par direkt īvās noteiktaj ām 
robežvērtībām 
Daudzu no l īgumiem, kuru sl ēgšanas ties ības piešķir nelielas viet ējās un reģionālās 
līgumslēdzējas iestādes, vērtība ir zem āka par direkt īvās noteiktaj ām robežv ērtībām. Tomēr 
saskaņā ar Tiesas judikat ūru, piešķirot šādu līgumu līgumslēgšanas ties ības, ja tie p ārstāv 
pārrobežu intereses, ir j āievēro ES ties ību aktu pamatprincipi, piem ēram, nediskrimin ācija un 
pārredzamība. Komisija skaidrojošaj ā paziņojumā par Kopienas ties ību aktiem ir izteikusi 
savu viedokli par pras ībām, kas izriet no Tiesas judikat ūras un ko piem ēro līguma slēgšanas 
tiesību piešķiršanā, uz ko neattiecas vai tikai da ļēji attiecas publisk ā iepirkuma direkt īvu 
noteikumi49.  
Tomēr daudzas l īgumslēdzējas iestādes apgalvo, ka šaj ā paziņojumā sniegtie preciz ējumi ne 
vienmēr ir pietiekami, lai tos izmantotu praks ē, jo īpaši, lai noteiktu, vai ir iesaist ītas 
pārrobežu intereses, vai ne. Past āvošās neskaidr ības attiec ībā uz to, vai pamatprincipu 
standarti īpašos gad ījumos būtu jāievēro, apgrūtinātu jo īpaši nelielo l īgumslēdzēju iestāžu 
darbu. Šā jautājuma nozīmīgumu apstiprina ar ī pasākumi, ko dal ībvalstis šaj ā sakarā veikušas 
saistībā ar finanšu kr īzi.  
                                                 
48 Lai ieg ūtu detalizētu skaidrojumu par šiem instrumentiem, l ūdzu, sk. inform āciju 2.1. sada ļā. 
49 Komisijas skaidrojošais pazi ņojums par Kopienas ties ību aktiem, ko piem ēro līguma slēgšanas ties ību 
piešķiršanā, uz ko neattiecas vai tikai da ļēji attiecas 2006. gada 1. augusta publisk ā iepirkuma direkt īvu 
noteikumi, (OV C 179, 1.8.2006., 2. lpp.). Sal īdzināt arī ar Vispārējās tiesas 2010. gada 20. maija 
spriedumu liet ā T-258/06 V ācija pret Komisiju. 
LV 21   LV Pat ja uz l īgumiem, kuru v ērtība nesasniedz noteikt ās robežvērtības, visdr īzāk neattiektos 
turpmākais ties ību akta priekšlikums, var uzskat īt, ka sīkākas norādes palīdzētu 
līgumslēdzējām iestādēm novērtēt, vai īpašos gad ījumos past āv pārrobežu intereses, vai ne. 
Jautājums 
29. Vai jūs uzskatāt, ka Tiesas judikat ūra, kā paskaidrots Komi sijas skaidrojošaj ā 
paziņojumā, sniedz pietiekamu juridisko noteikt ību to līgumu līgumslēgšanas ties ību 
piešķiršanai, kuru v ērtība nesasniedz direkt īvu noteikt ās robežvērtības? Vai j ūs 
uzskatāt, ka būtu nepieciešamas papildu vadl īnijas, piem ēram, norādes uz iesp ējamu 
pārrobežu noz īmi, vai kāda cita ES iniciat īva? 
2.3. Valsts iest āžu savstarp ējā sadarbība 
Vēl viens jaut ājums, par kuru p ēdējos gadu desmitos notikušas pretrun īgas debates, ir 
jautājums par to, vai un cik liel ā mērā publiskā iepirkuma noteikumiem b ūtu jāattiecas uz 
līgumiem, kas nosl ēgti starp valsts p ārvaldes iest ādēm.  
Taisnīgas un atkl ātas konkurences princips aizliedz l īgumus, kas nosl ēgti starp valsts 
pārvaldes iest ādēm, automātiski izslēgt no ES publisk ā iepirkuma direkt īvas piem ērošanas 
jomas. Tom ēr ir taisn ība, ka šo noteikumu piem ērošana nav lietder īga dažām sadarb ības 
formām starp valsts p ārvaldes iest ādēm, un tādēļ Tiesa tās neuzskata par publisko iepirkumu.  
Būtībā robeža ir noteikta starp vienošanos starp l īgumslēdzējām iestādēm par to uzdevumu 
pildīšanu, uz kuriem attiecas to ties ības uz pašorganiz āciju, no vienas puses, un iepirkuma 
darbību, kam b ūtu jāgūst labums no atkl ātā konkursa ekonomikas dal ībnieku vid ū, no otras 
puses. Jo īpaši, Tiesa iedala divus att īstības mode ļus valsts iest āžu savstarp ējā sadarbībā, uz 
ko neattiecas ES publisk ā iepirkuma direkt īvu darbības joma.  
Iekšējie uzņēmumi. Valsts uz ņēmumam pieš ķirtās līgumtiesības nav uzskat āmas par valsts 
iepirkumu, ja šos uz ņēmumus kontrol ēti līgumslēdzējas iestādes līdzīgā veidā, kādā tās 
kontrolē savus dienestus, un ja t ā veic būtisku daļu no savas darb ības ar līgumslēdzējām 
iestādēm50. Vairākas līgumslēdzējas iestādes var izmantot vienu, kop īgi kontrol ētu iekšējo 
uzņēmumu (vertik āla/institucion āla sadarb ība). Tom ēr ar šo jaut ājumu saist ītā Tiesas 
judikatūra nesniedz atbildi uz vair ākiem jaut ājumiem, piem ēram, ko prec īzi nozīmē “līdzīga 
kontrole”, kontrol ētā uzņēmuma līgumslēgšanas ties ību piešķiršana m ātes uzņēmumam 
(uzņēmumiem) vai iekš ējam meitas uz ņēmumam (t. i., uz ņēmumam, kuru kontrol ē tas pats 
mātes uzņēmums). 
“Horizont ālā sadarbība”. Vien ā no nesenajiem spriedumiem51 Tiesa  konstatēja, ka kontrol ēta 
iekšējā uzņēmuma kop īga izmantošana nav vien īgais veids, k ā veikt valsts iest āžu sadarb ību, 
un ka š āda sadarb ība var notikt tikai l īguma nosl ēgšanas laik ā (horizont āla vai 
ārpusinstitucion āla sadarbība). Uz š ādu kārtību neattiecas ES publisk ā iepirkuma noteikumi 
gadījumā, kad tikai valsts iest ādes kopīgi veic valsts uzdevumu, izmantojot pašu resursus, 
kam ir kop īgs mērķis un kas ietver savstarp ējās tiesības un pien ākumus, kuri p ārsniedz 
“darbību uzdevumu par atl īdzību”, īstenojot m ērķus sabiedr ības interes ēs. 
                                                 
50 Sk., piem., lietu C-107/98, Teckal ; lietu C-324/07, Coditel un lietu C-573/07, Sea. 
51 Lieta C-480/06, Komisija pret V āciju. 
LV 22   LV Bez šiem diviem sadarb ības veidiem ir j āmin vēl viens gad ījums, kas neattiecas uz 
“sadarbību” vārda tiešā nozīmē starp vair ākām līgumslēdzējām iestādēm, bet gan 
kompetences par valsts uzdevumu nodošanu no vienas iest ādes otrai. Š āda kompetences 
nodošana neietilpst ES publisk ā iepirkuma direkt īvu darbības jomā, ja atbild ība par uzdevumu 
kā tādu tiek nodota piln ībā (nevis vienk ārši uzdevuma faktisk ā izpilde tiek uztic ēta citai 
iestādei). 
Attīstības tendences Tiesas judikat ūrā ir radījušas diezgan sarež ģītu priekšstatu par 
iespējamiem iz ņēmumiem attiec ībā uz valsts iest āžu savstarp ējo sadarbību, un pieredze r āda, 
ka līgumslēdzējām iestādēm ne vienm ēr ir skaidrs jaut ājums par to, vai un ar k ādiem 
nosacījumiem to attiec ības ietilpst ES likuma pa r publisko iepirkumu darb ības jomā. Lai īsā 
laikā reaģētu uz šo preciz ēšanas nepieciešam ību, Komisijas dienesti dienestu darba 
dokument ā, ko public ēs 2011. gad ā, sniegs vadl īnijas par Tiesas judikat ūras interpret āciju.  
Galvenais jaut ājums tom ēr ir par to, vai un k ā šī problēma būtu jārisina ar ties ību aktu 
noteikumu pal īdzību, kas nodrošin ātu to, ka īpaši skaidri tiek defin ēti tie sadarb ības veidi, kas 
ir ārpus ES publisk ā iepirkuma direkt īvu piemērošanas jomas. 
Būtu lietderīgi izpētīt, vai ir iesp ējama koncepcija ar noteiktiem kop īgiem kritērijiem attiec ībā 
uz atbrīvojumu valsts iest āžu savstarpējās sadarbības gadījumā. Šāda koncepcija b ūtu jāveido 
tā, lai būtu skaidri noteikta atš ķirība starp l īgumslēdzēju iestāžu (kopīgi) ar mūsdienīgiem 
darba organiz ācijas veidiem veikto publisko uzdevumu, kas vad ās tikai no visp ārējo interešu 
apsvērumiem, no vienas puses (t. i., uz kuriem neattiecas publisk ā iepirkuma noteikumi), un 
preču un pakalpojumu t īri (komerci ālu) pārdošanu un pirkšanu tirg ū, no otras puses (uz ko 
noteikumi attiecas). Ir j āveic rūpīga analīze par to, k ā šo atšķirību var īstenot praks ē, ņemot 
vērā arī Tiesas nesenajos spriedumos pasludin āto. Šādā kontekstā, šķiet, ir īpaši svarīgi šādi 
aspekti.  
Pirmkārt, no Tiesas judikat ūras52, šķiet, izriet, ka valsts iest āžu savstarp ējai sadarb ībai, kas ir 
atbrīvota no ES publisk ā iepirkuma noteikumu piem ērošanas, joproj ām jābūt tikai 
sabiedriskai. Priv ātā kapitāla līdzdalība vienā no sadarb ības uzņēmumiem b ūs par iemeslu 
tam, ka netiks pie ļauta šāda atbrīvošana no publisk ā iepirkuma noteikumu iev ērošanas.  
Vēl viens elements, kas š ķiet svarīgs, ir attiec īgo uzņēmumu “ierobežotas tirgus orient ācijas” 
kritērijs, kā pēdējā laikā atzinusi Tiesa53. Ja attiec īgie uzņēmumi ir orient ēti uz tirgu, tie 
darbojas tirg ū, tieši konkur ē ar privātajiem uz ņēmējiem, kas darbojas ar t ādiem pašiem vai 
līdzīgiem komerci āliem mērķiem un izmanto tos pašus instrumentus. Sadarb ībai, kas ir 
atbrīvota no iepirkuma noteikumu iev ērošanas un kuras m ērķis ir pildīt publiskos uzdevumus, 
principā nevajadz ētu ietvert š ādus uzņēmumus. Iekš ējo uzņēmumu pakalpojumu sniedz ēji, 
kuri ir orient ēti uz tirgu, var rad īt ar konkurenci un vals ts atbalstu saist ītas problēmas. 
Visbeidzot, ir j āaplūko saikne starp sadarb ības uzņēmumiem. Institucion ālajā sadarbībā 
kritērijs ir (kop ējās) iekšējās kontroles es ība, kas var at ļaut pat tāda nolīguma (vienošan ās) 
atbrīvojumu no t ā darbības jomas, uz ko parasti attiecas publisk ā iepirkuma rež īms. Ja nav 
šādas kontroles, un lai atš ķirtu ārpusinstitucion ālo sadarb ību no parasta publisk ā iepirkuma 
līguma, šķiet, ir svar īgi, ka ārpusinstitucion ālajai sadarb ībai jāietver savstarp ējās tiesības un 
                                                 
52 Lieta C-26/03, Stadt Halle . 
53 Lieta C-573/07, SEA, 73. punkts Par to pašu liecina liet ā C-480/06 izvirz ītās prasības, ka sadarb ība ir 
“jāreglament ē tikai, izmantojot apsv ērumus un pras ības, kas attiecas uz t ādu mērķu sasniegšanu, kas 
atbilst sabiedr ības interes ēm”, un ka pret attiec īgajām personām jāievēro vienādas attieksmes princips. 
LV 23   LV pienākumi, kuri p ārsniedz “izpild ītu uzdevumu par samaksu”, un ka galvenajam sadarb ības 
mērķim nav komerci āla rakstura. 
Jautājumi 
30. Ņemot vērā iepriekš min ēto, vai jūs uzskatāt, ka ir lietder īgi izstrādāt likumdošanas 
normas ES l īmenī attiecībā uz valsts iest āžu savstarp ējās sadarbības darbības jomu 
un kritērijus valsts iest āžu sadarb ībai?  
31. Vai jūs piekrītat, ka ir j āizstrādā jēdziens, balstoties uz noteiktiem kop ējiem 
kritērijiem, par atbr īvojumu veidiem valsts iest āžu savstarp ējās sadarbības gadījumā? 
Kādi, pēc jūsu domām, ir šāda jēdziena svar īgākie elementi ? 
32. Vai jūs vēlaties īpašus noteikumus attiec ībā uz dažādiem sadarb ības veidiem saska ņā 
ar Tiesas judikat ūru (piemēram iekšējā un horizont ālā sadarbība)? Ja j ā, lūdzu, 
paskaidrojiet, k āpēc un kādi noteikumi tie b ūtu! 
33. Vai ES noteikumi attiecas ar ī uz kompetences nodošanu? L ūdzu, pamatojiet savu 
atbildi! 
2.4. Piemēroti instrumenti piepras ījuma/kop ējā iepirkuma apkopošanai 
Viens no jaut ājumiem, kura sakar ā ieinteresētās personas bieži nor āda uz atbilst īgu ES līmeņa 
instrumentu nepietiekam ību, ir jaut ājums par piepras ījuma apkopošanu un publisko iepirkumu 
koordināciju starp l īgumslēdzējām iestādēm.  
Tie, kas ir par š ādu piepras ījuma apkopošanu, nor āda uz tās pozitīvo ietekmi uz pieg ādātājiem 
un pasūtītājiem, kas ietver: apjomrad ītus ietaup ījumus, zem ākas ražošanas izmaksas, no k ā 
gūtu labumu gan uz ņēmumi, gan Eiropas nodok ļu maksātāji, valsts p ārvaldes iest āžu 
paaugstin āta pirktsp ēja un tiem pied āvātā iespēja apvienot zin āšanas un pieredzi, k ā arī dalītas 
ar iepirkumu saist ītās izmaksas un riski. Jo īpaši, dalītas izmaksas un riski atvieglotu ar ī 
stratēģisko jaunu, novatorisku produktu un pakalpojumu iepirkumu, t ādējādi veicinot jaunu 
produktu un tirgu att īstību54. 
Īpaši pārrobežu sadarb ība starp l īgumslēdzējām iestādēm no daž ādām dalībvalstīm varētu 
veicināt turpmāku iepirkuma tirgu integr āciju, pārvarot Eiropas tirgu sadrumstalot ību pāri 
valstu robež ām, un tādējādi radītu efektīvu, starptautiski konkur ētspējīgu Eiropas r ūpniecības 
pamatu.  
Pašreizējās direktīvas paredz vair ākus instrumentus piepras ījuma apkopošanai, tostarp 
centralizēto iepirkumu instit ūcijas55. Ir arī citi instrumenti, kas nav īpaši paredz ēti 
pieprasījuma apkopošanai, bet kurus var izmantot šim nol ūkam, piem ēram, iesp ēja noslēgt 
pamatlīgumu, kur ā var piedal īties vairākas līgumslēdzējas iestādes. Protams, l īgumslēdzējas 
iestādes var ar ī saskaņot savus iepirkuma pas ākumus, vienk ārši daloties pieredz ē vai 
savstarpēji koordin ējot dažu posmu iepirkuma proced ūras. 
                                                 
54 Tāpēc vadošā iniciatīva “Inovācijas savien ība” (SEC(2010) 1161), kas ES 2020  stratēģijas ietvaros 
rosina ats ākt Eiropas inov ācijas un p ētniecības politiku, ar ī ierosina veidot ES iniciat īvu par kop īgu 
iepirkumu.  
55 Sal. ar Direkt īvas 2004/18/EK 1. panta 10. punktu. 
LV 24   LV Tomēr ir nepieciešamas diskusijas par atk ārtotu pras ību attiecībā uz īpašiem ES l īmeņa 
instrumentiem piepras ījuma apkopošanai, jo īpaši, saist ībā ar pārrobežu kop īgo iepirkumu. 
Šādi instrumenti un meh ānismi nodrošin ātu nepieciešamo l īdzsvaru starp lab āku piepras ījuma 
apkopošanu strat ēģiskās nozarēs un nepieciešam ību neierobežot konkurenci iepirkuma tirgos 
(kas īpaši kaitētu MVU), piem ēram, sadalot l īgumus da ļās. 
Iespējams, ir papildu juridiskie jaut ājumi, kas j ārisina attiec ībā uz pārrobežu kop īgo publisko 
iepirkumu, piem ēram: ir jānosaka, kuri valsts ties ību akti ir piem ērojami publisk ā iepirkuma 
procedūrai un līgumam, j ānovērtē līgumslēdzējas iestādes spēja izmantot valsts ties ību aktus, 
kas nav pašu valsts ties ību akti, lemjot par piem ērojamajiem noteikumiem iepirkuma l ēmumu 
pārskatīšanā, utt. 
Jautājumi 
34. Vai jūs kopumā atbalstāt lielāku piepras ījuma apkopošanas iesp ēju / vairāk kopīgu 
iepirkumu? K ādas, pēc jūsu domām, būtu šādu iespēju priekšroc ības un/vai tr ūkumi?  
35. Vai, pēc jūsu domām, pastāv šķēršļi efektīvai piepras ījuma apkopošanai/kop īga 
iepirkuma veikšanai? Vai j ūs domājat, ka tie instrumenti, ko paredz š īs direktīvas 
pieprasījuma apkopošanai (centraliz ēto iepirkumu instit ūcijas, pamatl īgumi) darbojas 
labi un ir pietiekami? Ja n ē, tad kā šos instrumentus main īt? Kādi citi instrumenti vai 
noteikumi, p ēc jūsu domām, būtu nepieciešami? 
36. Vai jūs domājat, ka liel āka piepras ījuma apkopošanas / kop īgu iepirkumu veikšanas 
iespēja varētu ietvert dažus riskus saist ībā ar konkurences ierobežošanu un kav ētu 
MVU piek ļuvi publiskajiem l īgumiem? Ja t ā, kā varētu mazināt iespējamos riskus?  
37. Vai jūs domājat, ka kop īgs publiskais iepirkums b ūtu vairāk piemērots īpašiem 
ražojumu veidiem vair āk nekā citiem? Ja j ā, lūdzu, norādiet dažus no šiem veidiem, 
un atbilstīgos iemeslus!  
38. Vai, jūsuprāt, ir īpašas probl ēmas attiec ībā uz pārrobežu kop īgo iepirkumu 
(piemēram, attiec ībā uz piemērojamajiem ties ību aktiem un p ārbaudes proced ūrām)? 
Konkrēti, kā jūs domājat, vai jūsu valsts ties ību akti ļautu līgumslēdzējai iestādei 
piedalīties pārskatīšanas proced ūrā citā dalībvalstī? 
2.5. Ar līguma izpildi saist īto problēmu risināšana  
Izņemot pras ību par iepriekš ēju pārredzamību attiecībā uz līgumu izpildes noteikumiem 
(norāde paziņojumā par līgumu vai specifik ācijās), pašreiz ējās direktīvas neregul ē līguma 
izpildi. Tom ēr dažām problēmām, kuras rodas l īguma izpildes f āzē, var būt nopietnas sekas 
attiecībā uz diskrimin ācijas nov ēršanu pied āvātāju vidū un attiec ībā uz vispārējo publisk ā 
iepirkuma stabilit āti. Rodas jaut ājums, vai ES noteikumiem ir j āparedz īpaši reglament ējošie 
instrumenti, kas var ētu ļaut līgumslēdzējām iestādēm risināt šīs problēmas daudz efekt īvāk. 
Būtiskas izmai ņas 
Īpaši sarež ģīta ir probl ēma saistībā ar turpm ākajiem att īstības virzieniem, kas ietekm ē pašu 
līgumu vai t ā izpildi. 
LV 25   LV Saskaņā ar Tiesas judikat ūru, lai veiktu publisk ā iepirkuma l īguma nosac ījumu groz ījumus tā 
spēkā esības laikā, ir jāpiemēro jauna l īgumslēgšanas ties ību piešķiršanas proced ūra, ja šie 
grozījumi pēc rakstura b ūtiski atšķiras no sākotnējā līguma56.  
Tiesa jau ir sniegusi dažas nor ādes par to, kad groz ījumi ir jāuzskata par b ūtiskiem. Tas jo 
īpaši attiecas uz gad ījumiem, kad tie ievieš nosac ījumus, kas pie ļautu citu pretendentu 
līdzdalību vai iesp ējamo uzvaru konkurs ā, ja tie iev ērojami paplašina l īguma darb ības jomu 
vai maina l īguma ekonomisko l īdzsvaru57. Tomēr līgumslēdzējas iestādes ir nor ādījušas, ka 
dažādu grozījumu veidu noteikšan ā judikatūra nesniedz pietiekami skaidras nor ādes attiec ībā 
uz to, vai ir j āuzsāk jauna iepirkuma proced ūra.  
Šīs apspriešanas m ērķis ir noskaidrot, vai ir nepiecie šams juridisks skaidrojums ES l īmenī, lai 
izklāstītu nosacījumus, ar kuriem l īguma groz ījumi liek uzs ākt jaunu iepirkuma proced ūru. 
Šāds preciz ējums var ētu arī palīdzēt risināt iespējamās šādu izmai ņu sekas (piem ēram, 
nodrošinātu vieglāku iepirkuma proced ūru, rīkojot konkursu p ēc līguma nosac ījumu 
grozījumu pieņemšanas)58. 
Jautājumi  
39. Vai publisk ā iepirkuma direkt īvām ir jāreglament ē jautājums par b ūtiskām izmaiņām 
publiskā līguma nosac ījumos tā spēkā esības laikā? Ja jā, kādus skaidrojuma 
elementus j ūs ierosināt?  
40. Ja jauna konkursa proced ūra tiek veikta sakar ā ar grozījumu izdar īšanu vien ā vai 
vairākos būtiskos līguma nosac ījumos, vai ir pamatota elast īgākas proced ūras 
piemērošana? K āda proced ūra tā varētu būt? 
Izmaiņas attiecībā uz darbuz ņēmēju un līgumu izbeigšanu 
Sarežģītāki jautājumi var ar ī rasties sakar ā ar izmai ņām, kas attiecas uz pašu izv ēlēto 
darbuzņēmēju. Saskaņā ar Tiesas judikat ūru līgumslēdzējas iestādes, kurai s ākotnēji piešķirtas 
līgumtiesības, aizst āšana ar jaunu l īguma partneri ir uzskat āmas par b ūtiskām izmaiņām, un 
tādēļ šādā gadījumā ir jāuzsāk jauna konkursa proced ūra, izņemot gad ījumu, kad š āda 
aizstāšana paredz ēta sākotnējā līguma noteikumos, piem ēram, tajā ievietojot noteikumu par 
apakšlīgumu. Tom ēr tas neattiecas uz tiem gad ījumiem, kad l īgums ir nodots citam 
darbuzņēmējam, kas pieder tai pašai grupai k ā iekšējās reorganiz ācijas daļa59. No otras puses, 
izņēmuma gad ījumos apakšuz ņēmēja maiņa var tikt uzskat īta par būtisku līguma nosac ījumu 
grozījumu, pat ja š ādas maiņas varbūtība ir paredz ēta līguma noteikumos60. 
Ieinteresēto personu pieredze turkl āt liecina, ka ne tikai darbuz ņēmēja aizstāšanai ar citu 
juridisku personu, bet ar ī tā statusa mai ņai var būt būtiska ietekme uz l īguma līdzsvaru vai t ā 
                                                 
56 Sk. 2000. gada 5. oktobra sprieduma liet ā C-337/98 Komisija pret Franciju, 44. un 46. punktu, 
2008. gada 19. j ūnija sprieduma liet ā C-454/06 pressetext Nachrichtenagentur , 34. līdz 37. punktu un 
2010. gada 13. apr īļa sprieduma liet ā C-91/08, Wall AG , 37. punktu. 
57 Sk. sprieduma liet ā pressetext Nachrichtenagentur  35. līdz 37. punktu. 
58 Jau šobr īd Direktīvas 2004/18/EK 31. panta 4. punkt ā ir paredz ēts risinājums daž ām izmaiņām, 
noteiktos apst ākļos ļaujot izmantot sarunu proced ūru, iepriekš nepublic ējot paziņojumu par papildu 
būvdarbu vai pakalpojumu izpildi. 
59 Sk. sprieduma liet ā pressetext Nachrichtenagentur  40. punktu. 
60 Sk. sprieduma liet ā Wall AG  39. punktu. 
LV 26   LV pareizu izpildi (piem ēram, notikums, kas ietekm ē līguma izpildes sp ēju, kā bankrots, 
nozīmīgu ekspertu aiziešana no uz ņēmuma utt.).  
Arī šajā gadījumā ir jāapspriežas, lai noskaidrotu, vai ir nepieciešami ES l īmeņa instrumenti, 
kas palīdzētu līgumslēdzējām iestādēm atbilst īgi risināt šādas situācijas, piem ēram, 
līgumslēdzēju iestāžu tiesības izbeigt l īgumu gad ījumā, ja ieviestas b ūtiskas izmai ņas attiecībā 
uz darbuz ņēmēju un/vai j āievieš jauna vienk āršota proced ūra, lai šādos gadījumos var ētu 
aizstāt bijušo darbuz ņēmēju61. 
Šāda skaidri noteikta iesp ēja līgumslēdzējām iestādēm izbeigt l īgumu var b ūt nepieciešama 
arī tādos gadījumos, kad Tiesa pazi ņo, ka konkr ēts līgums ir pieš ķirts, pārkāpjot ES publisk ā 
iepirkuma noteikumus. Lai ar ī dalībvalstīm ir jāizbeidz līgums, kura sl ēgšanas ties ības ir 
piešķirtas, pārkāpjot ES noteikumus62, dažu valstu ties ību aktos nav paredz ētas nekādas šādu 
līgumu anul ēšanas ties ības, un tas apgr ūtina līgumslēdzēju iestāžu spēju pārkāpumu 
gadījumos veikt atbilstošus pas ākumus — vai ar ī tas ir de facto neiespējami — lai izpild ītu 
Tiesas spriedumu.  
Jautājumi 
41. Vai jūs uzskatāt, ka būtu lietderīgi pieņemt ES noteikumus par izmai ņām saistībā ar 
līguma izpildi? Ja j ā, tad kāda būtu šo ES l īmeņa noteikumu lietder ība? Jo īpaši, vai 
šādiem ES noteikumiem j āparedz skaidri noteikt l īgumslēdzēju iestāžu pienākumu 
vai tiesības noteiktos apst ākļos mainīt piegādātāju vai izbeigt l īgumu? Ja j ā, tad 
kādos apstākļos? Vai ES j ānosaka īpašas proced ūras attiecībā uz to, kā jāizvēlas vai 
var tikt izv ēlēts jaunais pieg ādātājs?  
42. Vai jūs piekrītat viedoklim, ka ES publisk ā iepirkuma direkt īvās ir jāiekļauj prasība 
dalībvalstīm nodrošin āt, ka to ties ību akti paredz ties ības atcelt l īgumus, kuru 
slēgšanas ties ības ir pieš ķirtas, pārkāpjot tiesību aktus publisk ā iepirkuma jom ā? 
Vispārīgi runājot, valsts regul ējums par l īgumu īstenošanu ir pietiekami detaliz ēts daudzās 
dalībvalstīs, un tas var b ūt par iemeslu administrat īvā sloga rašan ās iespējai (piem ēram, 
noteikumi par izpildes garantij ām, piegādes nosac ījumiem, kav ējumiem, cenu korekcij ām 
utt.). Valsts noteikumu apjoms šaj ā jomā, iespējams, var ētu tikt samazin āts, attiecībā uz 
noteiktiem aspektiem ieviešot kop ējus standartus ES l īmenī. 
Jautājums  
43. Vai jūs domājat, ka dažos aspektos l īguma izpilde — ja j ā, tad kuros aspektos — 
būtu jāreglament ē ES līmenī? Lūdzu, paskaidrojiet savu viedokli! 
Apakšuzņēmuma līgumi 
Spēkā esošie ties ību akti satur tikai ļoti ierobežotus notei kumus par apakšuz ņēmumiem. 
Direktīvas 2004/18/EK 25. pant ā paredzēts, ka līgumslēdzējas iestādes var likt pretendentiem 
                                                 
61 Šāda proced ūra var pie ļaut arī starpnieciskus risin ājumus, piem ēram, dodot iesp ēju otram lab ākajam 
sākotnējās iepirkuma proced ūras pretendentam vai ar ī atsākot konkursu tikai starp tiem pretendentiem, 
kuri piedal ījušies sākotnējā konkursa proced ūrā ar noteikumu, ka pirm ā konkursa proced ūra ir notikusi 
samērā nesen. 
62 Sk. lietu C-503/04, Komisija pret V āciju. 
LV 27   LV sniegt nor ādes par paredz ēto līgumu ar apakšuz ņēmumu. Tom ēr saskaņā ar Tiesas judikat ūru 
pretendentam princip ā ir tiesības līguma izpild ē izmantot apakšuz ņēmējus, pat ja t ādējādi lielu 
daļu līguma saist ību vai visas l īguma saist ības uzņemas apakšuz ņēmēji. Būtisku līguma 
saistību daļu iekļaušanu apakšl īgumā var ierobežot vai aizliegt tikai tad, ja l īgumslēdzējai 
iestādei nav bijis iesp ējams pārbaudīt apakšuz ņēmēju tehnisk ās un saimniecisk ās spējas. 
Dažas ieinteres ētās personas aicina ieviest liel ākus ierobežojumus attiec ībā uz 
apakšuzņēmuma līgumiem t ādēļ, lai līgumslēdzējām iestādēm būtu lielāka ietekme uz l īguma 
izpildi. Tās atbalsta, piem ēram, iespēju nepieļaut, ka apakšuz ņēmumi piln ībā uzņemas līguma 
saistības vai vismaz b ūtisku to da ļu, vai uzskata, ka ir j ānosaka ierobežojums, nor ādot 
noteiktu l īguma saist ību procentu ālo daļu vai arī līgumslēdzējai iestādei jāparedz visp ārējas 
tiesības noraid īt piedāvātos apakšuz ņēmējus. 
Jautājums 
44. Vai jūs uzskatāt, ka jādod līgumslēdzējām iestādēm lielākas iespējas ietekm ēt 
konkursa uzvar ētāja līgumu slēgšanu ar apakšuz ņēmējiem? Ja j ā, kādus instrumentus 
jūs ierosināt? 
3. RADĪT PIEEJAM ĀKU EIROPAS PUBLISK Ā IEPIRKUMA TIRGU  
Viens no galvenajiem ES ties ību aktu publisk ā iepirkuma jom ā mērķiem ir ekonomikas 
dalībniekiem nodrošin āt iespēju efektīvi piedal īties konkurenc ē attiecībā uz publisk ā 
iepirkuma l īgumiem cit ās dalībvalstīs. Kopš pirmo publisk ā iepirkuma direkt īvu ieviešanas 
1970. gados ir g ūti ievērojami pan ākumi šajā jomā. Tomēr vēl joprojām šķiet, ka ir iesp ējami 
uzlabojumi, lai rad ītu tādu Eiropas iepirkuma tirgu, kas b ūtu pilnībā pieejams visiem Eiropas 
uzņēmumiem. Tas īpaši attiecas uz lab ākas MVU piek ļuves veicin āšanu un liel āku 
konkurenci publisk ā iepirkuma tirgos kopum ā. 
Jautājums 
45. Vai jūs uzskatāt, ka spēkā esošās direktīvas ļauj ekonomikas dal ībniekiem piln ībā 
izmantot publisk ā iepirkuma iesp ējas iekšējā tirgū? Ja nē: kuri noteikumi, j ūsuprāt, 
nav pietiekami piem ēroti ekonomikas dal ībnieku vajadz ībām un kāpēc?  
3.1. Panākt labāku MVU un jaundibin āto uzņēmumu piek ļuvi tirgum  
Publiskā iepirkuma direkt īvu mērķis ir padar īt publiskā iepirkumu tirgu pieejamu visiem 
ekonomikas dal ībniekiem neatkar īgi no to lieluma. Tom ēr īpaša uzman ība jāpievērš 
jautājumam par mazo un vid ējo uzņēmumu (MVU) piek ļuves iespēju minētajiem tirgiem63.  
MVU tiek uzskat īti par ES ekonomikas mugur kaulu, un tiem ir milz īgs potenci āls saistībā ar 
jaunu darbavietu rad īšanu, izaugsmi un inov ācijām. Vienk ārša piekļuve publisk ā iepirkuma 
tirgiem var veicin āt to izaugsmes un jaunin ājumu potenci āla realizēšanu, vienlaikus pozit īvi 
ietekmējot Eiropas ekonomiku. Turkl āt aktīva MVU l īdzdalība publisk ā iepirkuma veikšan ā 
ļauj līgumslēdzējām iestādēm ievērojami paplašin āt potenci ālo piegādātāju bāzi, pozitīvi 
                                                 
63 Skat īt arī Eiropas Parlamenta Zi ņojumā par jaunākajām norisēm saistībā ar publisko iepirkumu izteikto 
ierosinājumu, ka Komisijai b ūtu jāpieliek liel ākas pūles, lai atvieglotu MVU piek ļuvi iepirkuma tirgiem 
(2009/2175(INI)).  
LV 28   LV ietekmējot publisk ā iepirkuma l īgumu liel ākas konkurences sp ēju un veidojot l īdzsvaru ar 
dominējošiem tirgus dal ībniekiem.  
Lai padar ītu publisko iepirkumu neatkar īgi no tā apjoma iesp ējami viegl āk pieejamu maziem 
un vidējiem uzņēmumiem, Komisija 2008. gad ā publicēja “Eiropas Paraugprakses kodeksu 
par MVU piek ļuves vienk āršošanu publisk ā iepirkuma l īgumiem”64. Kodeks ā uzsvērti un 
izstrādāti vairāki praktiski pa ņēmieni ES tiesiskaj ā regulējumā, kas optimiz ē konkursus, 
nodrošinot MVU dal ības iespēju un vienl īdzīgas iespējas šai pied āvātāju grupai. 
Nesen Komisijas pas ūtītā pētījumā65 atklājās, ka no 2006. l īdz 2008. gadam MVU proporcija 
to uzņēmumu vid ū, kas ieguva ties ības slēgt publisk ā iepirkuma l īgumus, pārsniedzot ES 
robežvērtības, ES-27 bija 58–61 %. Nodrošin ātās aplēstās līgumu kop ējās vērtības izteiksm ē 
MVU saņēma 31–38 % no publisk ā iepirkuma, bet to kop ējais īpatsvars tautsaimniec ībā, 
rēķinot pēc to kopējā apgrozījuma, ir 52 %.  
Ņemot vērā iepriekš min ēto, ir vērts izanaliz ēt, vai ir nepieciešams paredz ēt likumdošanas 
pasākumus ES l īmenī, lai nodrošin ātu, ka līgumslēdzējas iestādes iepirkuma darb ībās 
pietiekami izmanto MVU saimniecisko un novatorisko potenci ālu.  
Administrat īvā sloga samazin āšana atlases posm ā 
Mazo un vid ējo ekonomikas dal ībnieku sniegt ā informācija liecina, ka ar liel ākajiem 
šķēršļiem MVU dal ībai publisk ā iepirkuma konkursos ir j āsaduras atlases posm ā. No vienas 
puses, tas saist īts ar iesniedzamajiem pier ādījumiem. Lielais atlases posm ā pieprasīto 
sertifikātu (apliec ību) skaits rada administrat īvo slogu, kas MVU var b ūt par grūtu, it seviš ķi 
pārrobežu kontekst ā, kad apliec ības ir arī jātulko. No otras puses, paši atlases krit ēriji bieži ir 
tik augsti (piem ēram, apgroz ījuma pras ības vai pras īto atsauces l īgumu skaits), ka MVU 
praktiski nav iesp ējams tos izpild īt. 
Pirmajā jautājumā (pierādījumi atlases krit ērijiem) bieži tiek ieteikts t āds risinājums, ka 
uzņēmumiem tiktu visp ārīgi atļauts iesniegt atlasei tikai attiec īgās informācijas kopsavilkumu 
un/vai vispirms iesniegt pašdeklar ācijas par atlases krit ēriju izpildi. Princip ā tad tikai 
konkursa uzvar ētājam vai l īgumslēgšanas ties ību piešķiršanas posm ā uzņemtajiem 
pretendentiem liktu iesniegt faktiskus pier ādījumu dokumentus (apliec ības). Tom ēr 
līgumslēdzējām iestādēm būtu iespēja krāpšanas nov ēršanas nol ūkā pieprasīt dokumentus 
jebkurā iepirkuma proced ūras laikā vai pat p ēc tās. Tas mazin ātu administrat īvo slogu, it 
sevišķi mazajiem un vid ējiem uzņēmumiem, nemazinot garantiju, ka tiks izdar īta pareiza 
izvēle. 
Otrajā jautājumā (pārmērīgs atlases krit ēriju prasīgums) būtu iespējams ES noteikumos ieviest 
ierobežojumu daž ām kvalitat īvās atlases pras ībām, it seviš ķi finansiālā stāvokļa sakarā. Tā 
varētu izvairīties no situ ācijas, ka l īgumslēdzējas iestādes izvirza p ārmērīgi augstus atlases 
kritērijus (piem ēram, apgroz ījuma ziņā), kas negl ābjami izsl ēdz MVU. Š āds pasākums tālāk 
attīstītu jau esošo pien ākumu piem ērot proporcion ālus atlases krit ērijus. No otras puses, tas 
ierobežotu l īgumslēdzēju iestāžu brīvību noteikt, kurus standartus t ās uzskata par 
nepieciešamiem, lai nodrošin ātu līguma pareizu īstenošanu. 
                                                 
64 Komisijas dienestu darba dokuments SEC(2008) 2193. 
65 MVU piek ļuves ES publisk ā iepirkuma tirgiem izv ērtējums (atjaunin āts 2009. gad ā), izdots 2010. gada 
septembrī. Pasūtītājs — Uzņēmumu un r ūpniecības ģenerāldirektorāts. Konsultants — GHK .  
LV 29   LV Citi ieteikumi 
Ieinteresētās personas reiz ēm ir arī likušas priekš ā ieviest pozit īvās diskrimin ācijas 
pasākumus attiec ībā uz MVU, piem ēram, iepriekš fiks ēt vienīgi MVU rezerv ētas iepirkuma 
kvotas. Atš ķirībā no dažiem m ūsu tirdzniec ības partneriem, kas ir ieviesuši š ādus pasākumus, 
ES neatbalsta tirgu rezerv ēšanu konkr ēta veida uz ņēmumiem. T ādas darbības būtu arī 
pretrunā pretendentu vienl īdzības principam, kas ir b ūtisks ES publisk ā iepirkuma rež īma 
balsts, kuru Tiesa saista ar L īguma noteiktaj ām brīvībām.  
Taču būtu iespējams arī veikt iekš ējus administrat īvus pasākumus, kas mudin ātu 
līgumslēdzējas iestādes visiem sp ēkiem uzlabot MVU piek ļuvi to publisk ā iepirkuma 
līgumiem. Piem ēram, viens no risin ājumiem b ūtu noteikt m ērķus MVU da ļai kopējā 
iepirkumā. Tāda sistēma nenoz īmētu konkrētu līgumu rezerv ēšanu MVU, bet šie m ērķi būtu 
stimuls līgumslēdzējām iestādēm optimāli izmantot pieejamos inst rumentus, lai iepirkums 
būtu labvēlīgāks pret MVU. 
Cits risinājums būtu ļaut līgumslēdzējām iestādēm piepras īt, lai konkursa uzvar ētājs noteiktu 
daļu no līguma vērtības ar apakšuz ņēmuma līgumu nodod treš ām personām. Tāds pienākums 
jau ir noteikts ar Direkt īvu 2004/18/EK attiec ībā uz būvdarbu koncesij ām (60. pants) un ar 
Direktīvu 2009/81/EK par iepirkumu droš ības un aizsardz ības jomā (21. pants).  
Jautājumi 
46. Vai uzskat āt, ka ES publisk ā iepirkuma noteikumi un politika jau ir pietiekami 
labvēlīgi pret MVU? Vai, gluži pret ēji, uzskat āt, ka dažas direkt īvas normas b ūtu 
pārskatāmas un b ūtu ieviešami papildu pas ākumi, kas veicin ātu MVU dal ību 
publiskajā iepirkum ā? Lūdzam paskaidrot savu viedokli.  
47. Vai atzīstat, ka daži no „Lab ākās prakses kodeks ā” izklāstītajiem pas ākumiem, 
piemēram, dalīšana daļās (ar attiec īgām atrunām), būtu jāpadara līgumslēdzējām 
iestādēm obligāti? 
48. Vai jūs uzskatāt, ka noteikumi par pied āvātāja izvēli ir saist īti ar nesam ērīgu 
administrat īvo slogu MVU? Ja t ā — kā šos noteikumus iesp ējams atvieglot, 
neapdraudot p ārredzamības, nediskrimin ēšanas un l īgumu kvalitat īvas izpildes 
garantijas? 
49. Vai jūs atbalstītu tādu risinājumu, ka pier ādījumu iesniegšanu un verific ēšanu 
attiecinātu tikai uz priekšatlasi p ārvarējušajiem kandid ātiem / konkursa uzvar ētāju?  
50. Vai uzskat āt, ka pašdeklar ācijas ir piem ērots veids, k ā mazināt administrat īvos 
slogus attiec ībā uz pierādījumiem atlases krit ērijiem, vai ar ī uzskatāt, ka tās nav 
pietiekami uzticamas, lai aizst ātu sertifik ātus? Kuros jaut ājumos pašdeklar ācijas būtu 
lietderīgas (it seviš ķi fakti paša uz ņēmuma sfērā), kuros — ne?  
51. Vai piekr ītat, ka p ārmērīgi stingras apgroz ījuma pras ības finansi ālo jaudu 
pierādīšanai rada probl ēmas MVU? Vai ES ties ību aktos b ūtu jānosaka maksim ālā 
attiecība, lai nodrošin ātu atlases krit ēriju proporcionalit āti (piemēram, maksim ālais 
pieprasītais apgroz ījums nedr īkst pārsniegt k ādu noteiktu l īguma vērtības 
daudzkārtni)? Vai j ūs varētu ieteikt citus meh ānismus, kas nodrošin ātu, ka atlases 
kritēriji ir proporcion āli līguma vērtībai un priekšmetam? 
LV 30   LV 52. Kādas ir priekšroc ības un tr ūkumi dal ībvalstu iesp ējai ļaut vai piepras īt to 
līgumslēdzējām iestādēm uzlikt konkursa uzvar ētājam pienākumu zin āmu daļu no 
galvenā līguma ar apakšuz ņēmuma līgumu nodot treš ām personām? 
3.2. Godīgas un efekt īvas konkurences nodrošin āšana  
Publiskā iepirkuma r īkotāji bieži iep ērkas tirgos, kuru tirgus strukt ūrā nevalda konkurence.66 
Tādos tirgos publisk ā iepirkuma noteikumu m ērķi, proti, atkl ātu un efekt īvu konkurenci, var 
būt grūti sasniegt, vienk ārši piemērojot spēkā esošajās direktīvās noteiktos proced ūras 
noteikumus. Iepirkuma l ēmumi, kurus pie ņem, neiev ērojot tirgus strukt ūras, pat ja tie piln īgi 
atbilst direkt īvu noteikumiem, rada briesmas, ka pret konkurenci v ērstās struktūras 
nostiprināsies vai k ļūs vēl ietekmīgākas. Tas it seviš ķi attiecas uz gad ījumiem, kad ir augsta 
līguma vērtība, un uz nozar ēm, kur valsts p ārvaldes iest ādes ir galvenie klienti un priv ātais 
pieprasījums nav pietiekams, lai kompens ētu valsts p ārvaldes iest āžu pirkumu ietekmi tirg ū.  
Gudram iepirkumam, kura m ērķis ir šādos tirgos maksim āli palielin āt konkurenci, pirm ām 
kārtām ir vajadz īgs, lai iepirkuma r īkotāji pārzinātu konkrēto tirgu strukt ūru. Turklāt tiem 
būtu arī attiecīgi jākoriģē sava iepirkuma strat ēģija (projekt ējot līgumus un izv ēloties 
procedūru). Piem ēram, līgumslēdzējām iestādēm būtu jāizvairās no konkursiem uz l īgumiem, 
kurus var izpild īt tikai viens vai tikai daži tirgus dal ībnieki, jo tas nostiprin ātu oligopolistisk ās 
struktūras un padar ītu tikpat k ā neiespējamu jaunu dal ībnieku ien ākšanu tirg ū. Pašā ļaunākajā 
gadījumā līgumslēdzējām iestādēm paliktu viens domin ējošs piegādātājs, kurš var ētu diktēt 
līguma noteikumus un cenas. 
Pareizā līgumu forma ac īmredzami ir atkar īga no attiec īgā tirgus strukt ūras. Ja maz ākie 
konkurētāji tirgū spēj piegādāt konkrētos pakalpojumus vai izstr ādājumus maz ākā apjomā, tad 
viens no efekt īviem konkurences maksim ālas palielin āšanas veidiem var ētu būt līgumu 
apjoma/darb ības ilguma samazin āšana. Efekt īvu konkurenci var ētu arī panākt, līgumus 
sadalot da ļās, varbūt nosakot ar ī maksimālo daļu skaitu, kuru sl ēgšanas ties ības var pieš ķirt 
vienam pied āvātājam. Ja maz āko uzņēmumu vid ū nav pietiekami daudz konkurentu, 
alternatīvā kārtā efektīvu konkurenci var ētu nodrošin āt, grupējot vairākus iepirkumus vien ā 
līgumā, lai pievilin ātu potenci ālos konkurentus no cit ām dalībvalstīm.  
Kā noderīgi iepirkumu tirgu efekt īvas konkurences aizsardz ības līdzekļi bieži tiek min ēti 
vairāki citi meh ānismi, kurus var ētu ieviest ES l īmenī kā papildu izv ēli dalībvalstīm vai 
līgumslēdzējām iestādēm. Kā jau iepriekš min ēts, mazāk prasīgi atlases krit ēriji parasti 
palielina der īgo piedāvājumu skaitu67. No tā, ka domin ējošie pieg ādātāji uzspiež neizdev īgus 
līgumus, var izvair īties, iepriekš nosakot maksim ālo rezerves cenu, virs kuras l īgumslēgšanas 
tiesības nepieš ķir, vai pie ļaujot iesp ēju proced ūru atcelt, ja atlases posm ā nonāk tikai viena 
piedāvātāja piedāvājums(-i).  
Vispārīgākā nozīmē, kad vien iesp ējams, būtu jāapsver ar ī tādi pasākumi, kuru m ērķis ir 
atvieglināt citu dal ībvalstu pied āvātāju piedalīšanos. Kā jau uzsv ērts, ievērojams neatrais īts 
                                                 
66 Atkritumu apsaimniekošanas tirg ū daudzās dalībvalstīs dominē viens vai divi lieli dal ībnieki. 
Būvniecības nozar ē, vismaz attiec ībā uz lieliem infrastrukt ūras projektiem, ir oligopolistiska un tiecas 
veidot karte ļus. Citi piem ēri ir IT pieg āde, elektroener ģijas tirgus daž ās dalībvalstīs, ko atspogu ļo 
lēmumi sakar ā ar 30. pantu par elektroener ģijas tirgu Čehijā, Spānijā un Itālijā, un dažu pasta 
pakalpojumu tirgus vair ākās dalībvalstīs, ko atspogu ļo lēmumi sakar ā ar 30. pantu par pasta nozari 
Zviedrijā, Somijā un Austrij ā. 
67 Zem ākas apgroz ījuma pras ības atvieglina maz āko uzņēmumu dal ību, zemākas prasības attiec ībā uz 
iepriekšējo pieredzi veicina jaunu dal ībnieku ien ākšanu tirg ū, utt. 
LV 31   LV potenciāls ir arvien plaš ākai publisk ā iepirkuma Eiropas iekš ējai tirdzniec ībai ar nol ūku 
izveidot patiesi eiropisku iepir kuma tirgu. Tas vairotu Eiropas uz ņēmēju darbības iespējas un 
tajā pašā laikā līgumslēdzējām iestādēm palielin ātu potenci ālo piegādātāju bāzi. Var būt arī 
tāds pārrobežu dal ības veicin āšanas pas ākums kā labāka savstarp ējā sertifikātu atzīšana (vai 
varbūt pat kop īgas Eiropas priekškvalifik ācijas sist ēmas ieviešana). Dažas ieinteres ētās 
personas pat iesaka, ka dažu augstas v ērtības līgumu gad ījumā varētu līdzēt konkursa 
specifikācijas otrā valodā vai pied āvājumu pieņemšana svešvalod ās. Atseviš ķos proced ūras 
posmos var ētu apsvērt arī mašīntulkošanas sist ēmas izmantošanu — vismaz provizoriskas 
informācijas iegūšanai. 
Visiem pas ākumiem, kuru m ērķis ir pastiprin āt konkurenci iepirkumu tirgos, ir 
priekšnoteikums, ka l īgumslēdzējām iestādēm ir labi j āpazīst tirgi, kuros r īko iepirkumu 
(piemēram, pirms faktisk ā iepirkuma veicot m ērķa tirgus strukt ūras un formas p ētījumu). Šo 
(vai citu) droš ības pasākumu praktiskai ieviešanai b ūtu vajadz īgi līgumslēdzēju iestāžu 
papildu p ūliņi, kas varb ūt attaisnotos tikai attiec ībā uz prāviem līgumiem ar iev ērojamu 
potenciālo ietekmi uz tirgus strukt ūru.  
Jautājumi 
53. Vai jūs piekrītat, ka publiskajam iepirkumam var b ūt svarīga ietekme uz tirgus 
struktūrām un iepirkuma r īkotājiem pēc iespējas būtu jācenšas kori ģēt iepirkuma 
stratēģiju, lai apkarotu tirgus strukt ūras, kuras v ērstas pret konkurenci? 
54. Vai jūs domājat, ka Eiropas publisk ā iepirkuma noteikumiem un politikai b ūtu 
jāparedz (fakultat īvi) mehānismi, kas veicin ātu šādu konkurencei labv ēlīgu 
iepirkuma strat ēģiju? Ja tā — kurus meh ānismus jūs ieteiktu? 
55. Šajā sakarā — vai jūsuprāt ir vajadz īgi specifisk āki mehānismi vai iniciat īvas, kas 
veicinātu citu dal ībvalstu pied āvātāju piedalīšanos? Ja ir, tad l ūdzam tos aprakst īt 
sīkāk. 
56. Vai uzskat āt ,  k a  i r  jāuzlabo sertifik ātu savstarp ējā atzīšana? Vai j ūs piekrītat, ka 
jārada Eiropas m ēroga priekškvalifik ācijas sistēma?  
57. Kā jūs ierosināt risināt valodas š ķēršļu problēmu? Vai piekr ītat uzskatam, ka 
līgumslēdzējām iestādēm būtu jābūt pienākumam sast ādīt konkursa specifik ācijas 
lielas vērtības kontraktiem otr ā valodā vai jāpieņem piedāvājumi svešvalod ās? 
58. Kādus mehānismus var ētu ieviest ar publisk ā iepirkuma noteikumiem, lai nov ērstu 
dominējošo pieg ādātāju veidošanos? K ā varētu labāk aizsarg āt līgumslēdzējas 
iestādes no domin ējošo piegādātāju spiediena?  
Pret konkurenci v ērstas rīcības novēršana 
Ar iepriekš ējo ir saist īts jautājums par r īcību, kas v ērsta pret konkurenci iepirkuma tirgos. 
Iepirkuma tirgi liekas īpaši jutīgi pret tā dalībnieku slepen ām norunām (manipul ācijām ar 
cenu pied āvājumu, tirgus sadal īšanu)68, citu faktoru vid ū arī tādēļ, ka publiskais piepras ījums 
                                                 
68 Sk. ar ī ESAO milz īgo veikumu, piem ēram, vadl īnijas par c īņu pret manipul ācijām ar cenu 
piedāvājumu: 
http://www.oecd.org/document/29/0,3343 ,en_2649_40381615_42230813_1_1_1_1,00.html. 
LV 32   LV ir stabils un paredzams. Daži anal ītiķi arī uzskata, ka procesa p ārredzamība faktiski veicina 
karteļu rašanos.  
Lai gan publisk ā iepirkuma proced ūru pārkāpumu skaits neb ūt nav niec īgs69, pašreizējie ES 
publiskā iepirkuma noteikumi šo jaut ājumu konkr ēti nerisina. L īdz šim ir uzskat īts, ka 
problēmu var efekt īvi risināt, balstoties uz pašreiz ējiem noteikumiem, piem ēram, sniedzot 
norādījumus iepirkuma r īkotājiem par to, k ā novērst un konstat ēt slepenas norunas.  
Tomēr ir jābūt diskusijai par to, vai š ādi norādījumi ir pietiekami, lai iepirkuma tirgos efekt īvi 
apkarotu slepenas norunas, jeb vai vajadz īgi konkrēti tiesiski meh ānismi, piem ēram, stingr āki 
dalības aizliegumi, ja konstat ētas manipul ācijas ar cen ām, iespēja neizpaust da ļu informācijas 
vai obligāti izmantot sarunu proced ūru nozarēs, kur ir augsta iesp ēja, ka veidosies karte ļi, 
neatkarīgas piedāvājumu noteikšanas apliec ību izmantošana, pien ākumi iepirkuma r īkotājiem 
konsultēties ar konkurences iest ādēm gadījumos, ja pied āvājumos ir aizdom īgas norises, utt.  
Pieredze ar ī rāda, ka var b ūt lietderīgi aizsarg āt pret slepen ām norun ām kādus no 
mehānismiem, kuriem īpaši draud kr āpšana. Piem ēram, konkursa uzvar ētāji mēdz slēgt 
apakšuzņēmuma līgumus par atseviš ķām līguma daļām, tā atlīdzinādami karte ļa locekļiem par 
karteļa norunas iev ērošanu. Viens no probl ēmas risin ājumiem b ūtu ar zin āmiem 
nosacījumiem aizliegt sl ēgt apakšlīgumus ar uz ņēmumiem, kuri paši piedal ījušies konkurs ā70.  
Ir skaidrs, ka papildu garantijas pret konkurenci v ērstas rīcības novēršanai var ētu palīdzēt 
saglabāt veselīgu konkurenci iepirkuma tirgos. Ar ī šis ieguvums ir r ūpīgi jāizsver, dom ājot 
par papildu administrat īvo slogu, ko š ādi noteikumi uzliktu iepirkuma r īkotājiem un 
uzņēmumiem. 
Jautājums:  
59. Vai uzskat āt kā ES publisk ā iepirkuma noteikumos b ūtu iekļaujami stingr āki 
drošības līdzekļi pret rīcību, kas v ērsta pret konkurenci? Ja t ā — kādus jaunus 
mehānismus/noteikumus j ūs ieteiktu?  
3.3. Iepirkums konkurences nees ības/ekskluz īvu tiesību gadījumā 
Praksē līgumslēdzējām iestādēm bieži izn āk iepirkt no viena konkr ēta ekonomikas dal ībnieka, 
jo šim uz ņēmumam attiec īgo preču ražošan ā vai pakalpojumu sniegšan ā ir ekskluz īvas 
tiesības. Šādos gadījumos netiek dota iesp ēja normālai konkurencei uz attiec īgo līgumu. Tādēļ 
publiskā iepirkuma direkt īvas ļauj izmantot sarunu proced ūru bez iepriekš ējas publik ācijas 
gadījumos, kad „tehnisku vai m āksliniecisku apsv ērumu dēļ vai tādu iemeslu d ēļ, kas saist īti 
ar ekskluz īvu tiesību aizsardz ību, līguma slēgšanas ties ības var pieš ķirt tikai konkr ētam 
ekonomikas dal ībniekam”71. 
Patiešām, ekskluz īvu tiesību dēļ uzaicinājums iesniegt pied āvājumus būtu tīrākā formalitāte 
bez kāda praktiska labuma. Tom ēr nevar noliegt, ka piek ļuve attiec īgajam publiskajam 
                                                 
69 Par dažiem „slaveniem” karte ļiem publisk ā iepirkuma tirgos sal. ar, piem ēram, „pusdienu talonu lietu” 
Itālijā vai Francijas lietu "Lycées de l'Ile-de-France". 
70 Ierobežot pretendentu dal ību slepenu norunu riska d ēļ tomēr var tikai ar relat īvi šauriem nosac ījumiem, 
sk. Tiesas 2009. g. 19. maija spriedumu liet ā C-538/07, Assitur  (par īslaicīgiem koncerniem).  
71 Direkt īvas 2004/18/EK 31. panta 1. punkta b) apakšpunkts. 
LV 33   LV līgumam ir tikusi sl ēgta, iepriekš pieš ķirot ekskluz īvās tiesības, tādējādi likvid ējot 
konkurences iesp ēju jau pirms iepirkuma procesa s ākšanas.  
Jautājums par to, k ā pašas ekskluz īvās tiesības ir pieš ķirtas, it seviš ķi par to, vai ir bijusi 
godīga konkurence ekskluz īvo tiesību piešķiršanas posm ā (kas nosaka v ēlāko lēmumu par 
iepirkumu), pašreiz ējās publiskā iepirkuma direkt īvās netiek risin āts attiecībā uz privātajiem 
ekonomikas dal ībniekiem pieš ķiramajām līgumslēgšanas ties ībām. 
Jautājums tiek skarts tikai publisko iest āžu sadarb ības sakar ā, izslēdzot no direkt īvas 
piemērošanas jomas publisko pakalpojumu l īgumus līgumslēdzēju iestāžu starpā, ja tos 
piešķir uz ekskluz īvu tiesību pamata — ta ču tikai ar nosac ījumu, ka ekskluz īvās tiesības ir 
saderīgas ar Līguma principiem72.  
Šis īpašais noteikums laikam vairs neb ūs vajadzīgs, kad b ūs rasts visp ārējs risinājums 
jautājumos par publisko iest āžu sadarb ību. Tomēr ir jāapsver, vai š ā panta pamatideja b ūtu 
vispārināma, lai pan āktu vesel īgu konkurenci iepirkuma tirgos. Šis princips ļautu 
līgumslēgšanas ties ības piešķirt bez konkursa proced ūras uz ekskluz īvu tiesību pamata, ja 
ekskluzīvās tiesības bijušas pak ļautas konkursa proced ūrai. 
Jautājumi 
60. Vai uzskat āt, ka ekskluz īvu tiesību piešķiršana apdraud god īgu konkurenci iepirkuma 
tirgos? 
61. Ja tā — tad kādus mehānismus jūs ieteiktu, lai mazin ātu šīs briesmas / nodrošin ātu 
godīgu konkurenci? Vai ES iepirkuma noteikumiem b ūtu jāļauj pieš ķirt 
līgumslēgšanas ties ības bez iepirkuma proced ūras, balstoties tikai uz ekskluz īvām 
tiesībām, ar nosac ījumu, ka attiec īgās ekskluz īvās tiesības pašas ir pieš ķirtas 
pārredzamā konkursa proced ūrā? 
4. PUBLISK Ā IEPIRKUMA STRAT ĒĢISKA IZMANTOŠANA , RISINOT JAUN ĀS PROBL ĒMAS  
Valsts pārvaldes iest ādes var b ūtiski sekm ēt stratēģijas “Eiropa 2020” m ērķu73 sasniegšanu, 
izmantojot savu pirktsp ēju, lai iepirktu preces un pakalpojumus, kam ir augst āka sabiedrisk ā 
vērtība tādos aspektos k ā inovāciju veicin āšana, vides respekt ēšana un c īņa pret klimata 
pārmaiņām, enerģijas patēriņa samazin āšana, nodarbin ātības uzlabošana, sabiedr ības 
veselība74 un sociālie apstākļi un līdztiesības veicin āšana, uzlabojot nelabv ēlīgā situācijā 
esošu grupu iek ļautību75. Publisko iest āžu prasība pēc precēm un pakalpojumiem, kas ir 
„zaļāki”, rada maz āk ogļskābās gāzes, ir novatorisk āki un soci āli atbildīgi, var ar ī palīdzēt 
veidot ražošanas un pat ēriņa tendences n ākamajos gados. Protam s, sabiedrisko probl ēmu 
risināšanai nav j āmazina publisk ā iepirkuma efektivit āte. Ar politiku saist īti apsvērumi 
publiskajā iepirkum ā būtu jāievēro tā, lai izvair ītos no nesam ērīga administrat īvā sloga 
radīšanas līgumslēdzējām iestādēm un konkurences krop ļošanas iepirkumu tirgos. 
                                                 
72 Direkt īvas 2004/18/EK 18. pants. 
73 Sk. Komisijas 2010. gada 3. marta pazi ņojumu COM(2010) 2020. 
74 Sk. Padomes 2010. gada 13. septembra secin ājumus „Kas j āmācās no A/H1N1 pand ēmijas”. 
75 Šī ideja saskan ar LESD 9. pantu, kas aicina Savien ību ņemt vērā augsta nodarb ības līmeņa 
veicināšanu, atbilst īgas sociālās aizsardz ības garant ēšanu un c īņu pret soci ālo atstumt ību. 
LV 34   LV Pastāv divi publisk ā iepirkuma izmantošanas veidi, lai sasniegtu strat ēģijas “Eiropa 2020” 
politiskos m ērķus:  
° dodot iesp ējas līgumslēdzējām iestādēm ņemt vērā šos mērķus saskaņā ar publisk ā 
iepirkuma proced ūras noteikumiem („k ā iepirkt”);  
° uzliekot oblig ātas prasības līgumslēdzējām iestādēm vai paredzot stimulus, lai virz ītu 
to lēmumus par to, kuras preces un pakalpojumi b ūtu jāiepērk („ko iepirkt”). 
Publiskā iepirkuma direkt īvas veido kop īgu pamatu publiskajam iepirkumam, nosakot 
procedūras noteikumus par to, „k ā iepirkt”, un ļauj līgumslēdzējām iestādēm pašām pieņemt 
pamatlēmumu par to, „ko iepirkt”, defin ēt būvdarbu, ražojumu vai pakalpojumu īpašības, kas 
vislabāk atbilst to vajadz ībām, un izvirz īt nosacījumus, kuri ir vislab āk piemēroti to 
vēlamajiem politiskajiem m ērķiem (ja vien tie ir p ārredzami un nediskrimin ējoši).  
ES publisk ā iepirkuma ties ību akti ar ī ļauj saska ņā ar „Eiropas 2020” m ērķiem iepirkum ā 
izmantot stimulus vai uzlikt l īgumslēdzējām iestādēm pienākumus attiec ībā uz to, „ko 
iepirkt”, vai nu Eir opas, vai valsts l īmenī, lai panāktu publisk ā iepirkuma strat ēģijas saskan ību 
ar vispārējiem politiskajiem m ērķiem.  
Pēdējos gados jau ir s āktas vairākas politiskas iniciat īvas gan Eiropas, gan valstu l īmenī, lai 
veicinātu publisk ā iepirkuma izmantošanu iepriekš min ēto politisko m ērķu atbalstam — 
piemēram, noritošais darbs za ļa publiskā iepirkuma ( GPP ) veicināšanā76, sociālie apsvērumi 
publiskā iepirkuma veikšan ā77 un inovāciju jautājumi78.  
Jo īpaši, jau vair āk nekā desmit gadu dal ībvalstīs tiek praktiz ēts zaļais publiskais iepirkums 
(GPP ). Vairums dal ībvalstu ir pie ņēmušas GPP  valsts rīcības plānu (NAP ) ar brīvprātīgiem 
vai oblig ātiem mērķiem un īpašiem pas ākumiem GPP  veicināšanai un īstenošanai. ES ir 
izstrādājusi zaļā iepirkuma krit ērijus 18 ražojumu un pakalpojumu grup ām79; būs arī citi.  
Nākamajā iedaļā tiks iztirz āts jautājums par to, vai ES publisk ā iepirkuma noteikumiem ir 
vajadzīgas izmai ņas, un kādām tām jābūt, lai nodrošin ātu dažādu ES un valstu l īmenī 
pieņemto un potenci āli pieņemamo pas ākumu saskan ību un piem ērotību. 
                                                 
76 Sal. ar Komisijas pazi ņojumu „Publiskais iepirkums, ņemot vērā vides uzlabošanas aspektus” 
(COM(2008) 400), kas nosaka m ērķus GPP  ieviešanai dal ībvalstīs un sāk kopīgu brīvprātīgu Eiropas 
GPP  kritēriju izstrādi. Sal. ar „Handbook on Environmental Public Procurement (Buying Green)” , 
http://ec.europa.eu/environment/gpp/guideline_en.htm. 
77 Sal. ar rokasgr āmatu „Buying social – A Guide to Taking Account of Social Considerations in Public 
Procurement” (SEC(2010) 1258). 
78 Saska ņā ar paziņojuma „Inov ācijas Savien ība” 17. ap ņemšanos Komisija patlaban p ārrauga pētījumu 
(no 2010. gada novembra l īdz 2011. gada novembrim), kur ā iecerēts izstrādāt jaunu atbalsta meh ānismu 
inovāciju iepirkumam. Š ī shēma sniegs nor ādes un izveidos (finanšu) atbalsta meh ānismu, kas pal īdzēs 
līgumslēdzējām iestādēm šos iepirkumus īstenot bez diskrimin ācijas un atkl āti, apvienot piepras ījumu, 
izstrādāt kopējas specifik ācijas un veicin āt mehānisma pieejam ību MVU. Par iepirkumu 
pirmskomercializ ācijas posm ā sk. Komisijas pazi ņojumu “Publiskais iepirkums pirmskomercializ ācijas 
posmā. Inovācijas veicin āšana ilgtsp ējīgu kvalitat īvu sabiedrisko pakalpojumu nodrošin āšanai Eirop ā”, 
COM(2007) 799. 
79 Sk. Komisijas pazi ņojumu „Publiskais iepirkums, ņemot vērā vides uzlabošanas aspektus”  (COM(2008) 
400), kas nosaka m ērķus GPP  ieviešanai dal ībvalstīs un sāk kopīgu brīvprātīgu Eiropas GPP  kritēriju 
izstrādi. Sk. ar ī „Handbook on Environmental Public Procurement (Buying Green)” , 
http://ec.europa.eu/environment/gpp/guideline_en.htm. 
LV 35   LV 4.1. „Kā iepirkt”, lai sasniegtu strat ēģijas “Eiropa 2020” m ērķus 
Dažādos iepirkuma proced ūras posmos atkar ā no to rakstura b ūtiski var b ūt apsvērumi, kas 
attiecas uz vides aizsardz ību, sociālo iekļautību vai inov āciju veicin āšanu. Ne visus šos 
atšķirīgos apsv ērumus, kas attiecas uz politikas m ērķiem, var ņemt vērā katrā posmā. 
Nākamajā punktā uzmanība veltīta jautājumam par to, k ā katru no atseviš ķajiem politiskajiem 
mērķiem varētu ņemt vērā visos sec īgajos iepirkuma proced ūras posmos.  
Līguma priekšmeta un tehnisko specifik āciju apraksts 
Saskaņā ar pašreiz ējiem ES publisk ā iepirkuma noteikumiem l īgumslēdzējām iestādēm ir 
jānodrošina skaidrs un nediskrimin ējošs līguma priekšmeta apraksts un j ādefinē tehniskās 
specifikācijas, kuras nedr īkst radīt priekšroc ības noteiktiem uz ņēmumiem.  
Prasībām attiecībā uz procesu un ražošanas metod ēm ir jābūt saistītām ar ražojuma 
izgatavošanu un j āuzlabo tā īpašības, kam nav oblig āti jāizpaužas ārēji. Pēc pašreizējiem 
noteikumiem nav iesp ējams piepras īt procesu un ražošanas metodes, kas nav saist īti ar 
ražojuma izgatavošanu un nav atspogu ļoti ražojuma īpašībās.  
Valsts pārvaldes iest ādes un ieinteres ētās personas dažk ārt apgalvo, ka vides un vesel ības 
aizsardzības iemeslu d ēļ dažiem ražojumiem oblig āti jābūt vai būtu vēlams, lai tie b ūtu ar 
vietēju izcelsmi. Šaj ā sakarā jāuzsver, ka t ādas prasības pārkāpj ES ties ību aktu noteikumus, 
ja to rezult āts ir nepamatota tieša vai netieša pieg ādātāju diskrimin ācija. Tās var attaisnot 
vienīgi izņēmuma gad ījumos, kad le ģitīmas un objekt īvas vajadz ības, kuras nav saist ītas ar tīri 
saimnieciskiem apsv ērumiem, var apmierin āt tikai noteikta apgabala ražojumi.  
Jautājumi 
62. Vai jūs uzskatāt, ka noteikumi par tehniskaj ām specifik ācijām ir pietiekams pamats 
ieviest apsv ērumus, kas saist īti ar citiem politiskiem m ērķiem? 
63. Vai piekr ītat, ka iesp ēja noteikt tehnisk ās specifik ācijas snieguma vai funkcion ālu 
prasību veidā ļautu līgumslēdzējām iestādēm labāk sasniegt savus politiskos m ērķus 
nekā to noteikšana stingri detaliz ētu tehnisko pras ību veidā? Ja tā — vai atbalst āt to, 
ka snieguma vai funkcion ālās prasības jāpadara oblig ātas ar zin āmiem 
nosacījumiem? 
64. Piemēram, vai uzskat āt, ka līgumslēdzējas iestādes pietiekami izmanto Direkt īvas 
2004/18/EK 23. panta pied āvātās iespējas attiec ībā uz inval īdu piekļuves80 
kritērijiem vai konstrukciju, kas dom āta visiem lietot ājiem? Ja n ē — kas ir j ādara? 
65. Vai uzskat āt, ka dažas no pašreiz ējās direktīvās81 paredzētajām proced ūrām (kā 
konkursa dialogs, metu konkurss) ir īpaši piem ērotas, lai īstenotu vides aizsardz ības, 
sociālo, piekļuves un inov āciju politiku?  
66. Kādas izmai ņas jūs ieteiktu pašreiz ējo direkt īvu noteiktaj ās proced ūrās, lai 
pietiekami tiktu veicin āti minētie politiskie m ērķi, reizē nodrošinot 
nediskrimin ēšanas un atkl ātības principu iev ērošanu, g ādājot par l īdzvērtīgiem 
                                                 
80 Šaj ā kontekstā piekļuve nozīmē tādu cilvēku piekļuvi, kuriem ir funkcion āli traucējumi (invalidit āti). 
81 Proced ūru aprakstu sk. iepriekš 2.1. punkt ā. 
LV 36   LV konkurences apst ākļiem Eiropas uz ņēmumiem? Vai novatorisku inform ācijas un 
komunikācijas tehnolo ģiju izmantošana var ētu konkr ēti palīdzēt iepirkuma 
rīkotājiem sasniegt strat ēģijas “Eiropa 2020” m ērķus? 
67. Vai ir gad ījumi, kad aprobežošan ās ar vietējiem vai re ģionāliem pieg ādātājiem būtu 
attaisnojama ar le ģitīmiem un objekt īviem iemesliem, kuru pamat ā nav tīri 
saimnieciski apsv ērumi? 
68. Vai uzskat āt, ka tad, ja at ļautu izmantot sarunu proced ūru, kas iepriekš public ēta kā 
standarta proced ūra, varētu labāk ievērot ar politiku saist ītus apsvērumus — vides 
aizsardzības, sociālos, inovācijas utt.? Vai ar ī pārāk lielas b ūtu diskrimin ācijas un 
konkurences ierobežošanas briesmas? 
Vispiemērotāko atlases krit ēriju izvirz īšana 
Vērtējot pretendentu sp ēju izpildīt līgumu, līgumslēdzējas iestādes var ņemt vērā īpašu 
pieredzi un kompetenci, kas saist īta ar sociāliem vai vides aizsardz ības aspektiem un attiecas 
uz līguma priekšmetu.  
Jautājums 
69. Ko jūs varētu minēt kā lietderīgus tehnisk ās kompetences vai citu atlases krit ēriju 
piemērus, kuru nol ūks ir sekm ēt tādu mērķu sasniegšanu k ā vides aizsardz ība, 
sociālās iekļautības veicin āšana, inval īdu piekļuves uzlabošana un inov āciju 
pastiprināšana? 
Vispiemērotāko līgumslēgšanas ties ību piešķiršanas krit ēriju izmantošana 
Lai nodrošin ātu ekonomikas dal ībnieku efekt īvu konkurenci un izvair ītos no valsts p ārvaldes 
iestāžu patvaļīgiem lēmumiem, pašreiz ējie ES publisk ā iepirkuma noteikumi prasa, lai 
piešķiršanas krit ēriji būtu saistīti ar līguma priekšmetu, nedotu l īgumslēdzējām iestādēm 
neierobežotu izv ēles brīvību un būtu nepārprotami min ēti konkursa dokumentos.  
Līgumslēdzējas iestādes var br īvi izlemt, k ādu relatīvo nozīmi piešķirt katram no krit ērijiem, 
kurus izmanto ekonomiski visizdev īgākā piedāvājuma noteikšanai. Tas t ām ļauj vērtējumā 
atspoguļot, kādu nozīmi tās piešķir vides aizsardz ības vai soci ālajiem krit ērijiem 
salīdzinājumā ar pārējiem kritērijiem, ieskaitot cenu.  
Attiecībā uz standarta prec ēm un pakalpojumiem daudzos gad ījumos jau ir iesp ējams noteikt 
augstus vides aizsardz ības vai soci ālos standartus tehniskaj ās specifik ācijās vai līguma 
izpildes nosac ījumos, pieš ķirot līgumu pēc zemākās cenas krit ērija. Šādā veidā līgumslēdzējas 
iestādes par vislab āko cenu var ieg ūt ražojumus un pakalpojumus, kas atbilst augstiem 
standartiem.  
Tomēr ar vidi, energoefektivit āti, piekļuvi vai inov ācijām saistītu kritēriju izmantošanai 
piešķiršanas posm ā, nevis tikai tehniskaj ās specifik ācijās vai līguma izpildes nosac ījumos, var 
būt tāds labums, ka t ā mudina uz ņēmumus iesniegt pied āvājumus, kas p ārsniedz tehniskaj ās 
specifikācijās noteikto l īmeni un t ādējādi veicina novatorisku ražojumu ien ākšanu tirg ū. Būtu 
lietderīgi šādus kritērijus piem ērot arī piešķiršanas posm ā gadījumos, kad ir neskaidr ība par 
ražojumu vai pakalpojumu pieejam ību tirgū.  
Jautājumi 
LV 37   LV 70. Ekonomiski visizdev īgākā piedāvājuma krit ērijs liekas vislab āk piemērots citu 
politisko m ērķu sasniegšanai. Vai uzskat āt, ka tālab, lai vislab āk ievērotu šādus 
politiskos m ērķus, būtu lietder īgi mainīt līdzšinējos noteikumus (dažiem l īgumu 
veidiem / daž ām īpašām nozarēm / noteiktos apst ākļos): 
70.1.1.  lai likvidētu kritēriju, kas saist īts vienīgi ar zemāko cenu; 
70.1.2.  lai ierobežotu cenas krit ērija izmantošanu vai noz īmi, ko līgumslēdzējas iestādes var 
piešķirt cenai; 
70.1.3.  lai ieviestu trešo pieš ķiršanas krit ēriju iespēju papildus zem ākajai cenai ekonomiski 
visizdevīgākajam pied āvājumam? Ja t ā — kādu alternat īvu kritēriju jūs ierosinātu, 
kas dotu iesp ējas gan efekt īvāk īstenot citus politiskos m ērķus, gan garant ēt Eiropas 
uzņēmumiem l īdzvērtīgus konkurences apst ākļus un god īgu konkurenci? 
71. Vai uzskat āt, ka katr ā ziņā par vides aizsardz ības, soci ālajiem vai inov ācijas 
kritērijiem pieš ķiramo punktu skaits b ūtu ierobežojams ar noteiktu maksimumu, lai 
kritērijs nekļūtu svarīgāks par izpildes vai izmaksu krit ērijiem? 
72. Vai jūsuprāt iespēja iekļaut vides aizsardz ības vai soci ālos kritērijus pieš ķiršanas 
posmā tiek izprasta un izmantota? Vai t ā būtu direktīvā labāk formulējama?  
73. Vai pēc jūsu domām būtu obligāti jāņem vērā dzīves cikla izmaksas, nosakot 
ekonomiski visizdev īgāko piedāvājumu, it seviš ķi lielu projektu gad ījumā? Vai tādā 
gadījumā jūs uzskatītu, ka ir nepieciešams/lietder īgi Komisijas dienestiem izstr ādāt 
metodiku aprites cikla izmaksu noteikšanai?  
Pareizas l īguma izpildes klauzulu noteikšana  
Saskaņā ar pašreiz ējiem ES publisk ā iepirkuma noteikumiem klauzul ām par līguma izpildi ir 
jābūt saistītām ar uzdevumiem, kas ir nepieciešami iep ērkamo pre ču vai pakalpojumu 
ražošanai un pieg ādei. Šādos nosac ījumos, kas attiecas uz l īguma izpildi, var ietvert citus 
politiskus apsv ērumus, piem ēram sociālos un vides aizsardz ības jautājumus82. Attiecībā uz 
vides aizsardz ību, piemēram, varētu piepras īt emisijas, kas kompens ētu konkrētus iepirktos 
krājumus ar iev ērojamu og ļskābās gāzes emisiju. Daž ās dalībvalstīs ir pieredze, iep ērkot 
taksometra vai cit ādus transporta pakalpojumus, piepras īt, lai šajos pakalpojumos izmantotie 
transportl īdzekļi būtu no visefekt īvākajām klasēm. Līguma izpildes klauzulas var ētu arī 
izmantot, lai stimul ētu inovācijas līguma izpildes laik ā, piemēram, nosakot pamudin ājumus 
tālāk attīstīt ražojumus vai pakalpojumus l īguma izpildes laik ā. 
Šajā posmā līgumslēdzējas iestādes var konkursa uzvar ētājam uzlikt zin āmus pienākumus, kas 
saistīti ar dažādu vides aizsardz ības vai soci ālu mērķu sasniegšanu un ko nevar atspogu ļot 
iepirkuma proced ūras agrīnajos posmos. 
Jautājumi 
74. Līguma izpildes klauzulas ir pats piem ērotākais proced ūras posms, kad var iek ļaut 
sociālus apsv ērumus, kas saist īti ar līguma izpild ē iesaistīto darbinieku 
                                                 
82 Sk. Direkt īvas 2004/18/EK 26. pantu.  
LV 38   LV nodarbinātības un darba nosac ījumiem. Vai J ūs tam piekr ītat? Ja ne — l ūdzam ieteikt 
vislabāko alternat īvo risinājumu. 
75. Kāda veida l īguma izpildes klauzulas j ūsuprāt būtu īpaši piem ērotas, lai tiktu iev ēroti 
sociālie, vides aizsardz ības un energoefektivit ātes apsvērumi? 
76. Vai dažas visp ārīgas līguma izpildes klauzulas, it seviš ķi — saistībā ar līguma izpild ē 
iesaistīto darbinieku nodarbin ātības un darba nosac ījumiem, b ūtu jau nosak āmas ES 
līmenī?  
Prasību verifik ācija 
Līgumslēdzējas iestādes varētu izvirzīt vides aizsardz ības vai soci ālās prasības, sastādot 
tehniskās specifik ācijas, nosakot atlases/pieš ķiršanas krit ērijus vai iek ļaujot līguma izpildes 
klauzulas. T ādos gadījumos tās parasti sast āda to datu sarakstu (apliec ības/dokument ācija 
un/vai īpašas saist ības), kas j āiesniedz kandid ātiem vai pretendentiem, lai pier ādītu, ka tie sp ēj 
izpildīt vides aizsardz ības vai soci ālās prasības. Saska ņā ar pašreiz ējiem noteikumiem īpašas 
sertifikācijas shēmas (piem ēram, mežu sertifik ācijas shēmas, soci ālās apliecības utt.) var 
pieņemt kā iespējamu pier ādījumu, taču ir jāpieņem arī līdzvērtīgi pierādījumi. Visp ārīga 
problēma, kas rodas publiskaj ā iepirkum ā, ir tāda: kā verificēt šīs prasības piegādes ķēdē? 
Verifikācijas jautājums ir īpaši svarīgs gadījumos, kad da ļa no pieg ādes ķēdes atrodas treš ā 
valstī. 
Izskatot dal ības pieteikumus un pied āvājumus, līgumslēdzēja iestāde pārbauda, vai kandid ātu 
vai pretendentu sniegt ā informācija un dokument ācija atbilst pras ībām. Ja pras īto datu tr ūkst 
vai sniegt ā informācija tiek uzskat īta par neapmierinošu, kandid ātu vai pretendentu izsl ēdz no 
konkursa. 
Jautājumi 
77. Vai uzskat āt, ka pašreiz ējā ES publisk ā iepirkuma satvar ā būtu vajadz īgi īpaši 
risinājumi attiec ībā uz jautājumu par pras ību verifik āciju visā piegādes ķēdē? Ja tā — 
kādus risinājumus ierosin āt šā jautājuma risin āšanai? 
78. Kā vislabāk varētu palīdzēt līgumslēdzējām iestādēm verific ēt prasības? Vai 
„standartiz ētu” atbilst ības vērtēšanas shēmu un dokument ācijas izstr āde, kā arī 
marķējums atvieglina to darbu? Ko var dar īt administrat īvā sloga mazin āšanai, ja 
tiktu pieņemta šāda pieeja? 
Saistība ar līguma priekšmetu/izpildi 
Kā jau norādīts, pašreiz ējā ES publisk ā iepirkuma regul ējumā saistība ar līguma priekšmetu ir 
fundament āls nosacījums, kas j āņem vērā, publiskā iepirkuma proces ā ieviešot apsv ērumus, 
kas attiecas uz cit ām politikas jom ām. Tas attiecas uz visiem iepirkuma procesa posmiem un 
dažādiem aspektiem (tehnisk ās specifik ācijas, atlases krit ēriji, piešķiršanas krit ēriji). Līguma 
izpildes klauzulu gad ījumā tiek pras īts, lai būtu saistība ar to uzdevumu  izpildi, kas ir 
nepieciešami iep ērkamo pre ču/pakalpojumu ražošanai/pieg ādei.  
Šās prasības mīkstināšana varētu dot iesp ējas valsts p ārvaldes iest ādēm publiskaj ā iepirkum ā 
labāk īstenot strat ēģijas “Eiropa 2020” politiskos m ērķus. Cita starp ā tā varētu ļaut 
līgumslēdzējām iestādēm ietekm ēt uzņēmumu rīcību neatkar īgi no iep ērkamā izstrādājuma 
vai pakalpojuma, piem ēram, lai veicin ātu ekoloģisko vides atbild ību vai piegrieztu v ērību 
LV 39   LV uzņēmumu soci ālajai atbild ībai. Tas b ūtu jaudīgs mehānisms „Eiropas 2020” politisko m ērķu 
atbalstam. 
Tomēr, apsverot š ādu iespēju, rūpīgi jāizvērtē kompromisi ar citiem politikas apsv ērumiem. 
Saistība ar līguma priekšmetu nodrošina, ka pats iepirkums paliek centr ālajā vietā procesā, 
kurā tiek izmantota nodok ļu maksātāju nauda. T ā ir svarīga garantija, kas nodrošina, ka 
līgumslēdzējas iestādes iegūst vislabāko iespējamo pied āvājumu, efekt īvi izmantojot valsts 
naudu. K ā iepriekš paskaidrots, šis m ērķis ir raksturots ar ī stratēģijā “Eiropa 2020”, kur 
uzsvērts, ka publisk ā iepirkuma politikai ir j ānodrošina visefekt īvākā valsts naudas l īdzekļu 
izlietošana. Taj ā pašā laikā šī garantija, ka iepirkums notiks par vislab āko cenu, nodrošina 
zināmu konsekvenci starp ES publisk ā iepirkuma politiku un noteikumiem valsts atbalsta 
jomā, jo garant ē, ka līgumslēgšanas ties ību piešķiršanā ekonomikas dal ībnieki nesa ņems 
nepiemērotas ekonomiskas priekšroc ības. Mazinoties saist ībai ar līguma priekšmetu, var ētu 
rasties briesmas, ka ES publisk ā iepirkuma noteikumi k ļūs atrauti no valsts atbalsta 
noteikumiem, un tas galu gal ā būs pretrun ā mērķim panākt valsts atbalsta noteikumu un 
publiskā iepirkuma noteikumu liel āku konver ģenci. 
Saistība ar līguma priekšmetu var ar ī palīdzēt izvairīties no situ ācijas, kad daži ekonomikas 
dalībnieki no konkr ētas valsts var ētu potenci āli saņemt priekšroc ības, kaitējot citu dal ībvalstu 
ekonomikas dal ībniekiem. Teiktais gan īpaši attiecas uz dažu veidu apsv ērumiem (piem ēram, 
dažām sociālajām prasībām), jo ir liel āka iespēja, ka to saknes mekl ējamas valsts, re ģiona vai 
pat vietējās reālijās, taču tas ir sp ēkā arī attiecībā uz citiem politikas apsv ērumiem, piem ēram, 
vides aizsardz ības jautājumiem. Piem ēram, preču piegādes gadījumā prasība, ka pretendentu 
izmantotās biroju ēkas ir jāapkurina vien īgi ar saules ener ģiju, varētu radīt priekšroc ības 
uzņēmumiem no dal ībvalstīm, kurās ir meteorolo ģiskie apst ākļi, kas ir labv ēlīgi saules 
enerģijai.  
Saistība starp politiskajiem apsv ērumiem un l īguma priekšmetu ir vajadz īga arī tālab, lai 
uzņēmumiem nodrošin ātu noteikt ību un prognoz ējamību. Pretējā gadījumā, ja tādas saistības 
nav (un nav saska ņotu prasību ES līmenī), ekonomikas dal ībniekiem var likt izpild īt dažādas 
prasības katrā iepirkum ā un katras l īgumslēdzējas iestādes vajadz ībām (attiecībā uz sieviešu 
proporciju, darb ā pieņemto bezdarbnieku skaitu, darbiniekiem pieejamaj ām bērnu aprūpes 
iespējām, vides aizsardz ības vai atkritumu apsaimniekošanas pas ākumiem, ekomar ķējumu 
utt.).  
MVU var ētu būt īpaši grūti apmierin āt dažādas līgumslēdzēju iestāžu izvirzītās prasības, jo 
tiem var neb ūt nepieciešamo saimniecisko un cilv ēku resursu, lai katr ā atsevišķā gadījumā 
izpildītu visdažādākās sabiedrisk ās prasības. 
Visbeidzot, pras ības, kas nav saist ītas ar iep ērkamo ražojumu vai pakalpojumu, var ētu būt 
pretrunā „Eiropas 2020” m ērķim veicin āt inovācijas, jo uz ņēmumu konkurence vairs 
nenotiktu uz lab ākā (iespējams, novatoriska) ražojuma vai pakalpojuma izstr ādes pamata, bet 
gan uz uz ņēmuma politikas pamata. 
Jautājumi 
79. Dažas ieinteres ētās personas ierosina m īkstināt vai pat atmest nosac ījumu, ka 
līgumslēdzējas iestādes izvirz ītajām prasībām ir jābūt saistītām ar līguma priekšmetu 
(tad būtu iespējams piepras īt, piemēram, lai pretendentiem b ūtu dzimumu zi ņā 
līdztiesīga nodarbin ātības politika vai lai tie noteikt ās kvotās nodarbin ātu īpašu 
kategoriju cilv ēkus, kā darba mekl ētājus, inval īdus utt.). Vai j ūs piekrītat šim 
LV 40   LV ierosinājumam? K ādas jūsuprāt būtu priekšroc ības un tr ūkumi, ja m īkstinātu vai 
atmestu saist ību ar līguma priekšmetu? 
80. Ja saistība ar līguma priekšmetu tiek m īkstināta — kādi koriģējoši mehānismi (ja t ādi 
vajadzīgi) būtu ieviešami, lai mazin ātu diskrimin ācijas radīšanas un konkurences 
ievērojamas sašaurin āšanas briesmas? 
81. Vai uzskat āt, ka MVU var ētu būt problēmas ar daž ādo prasību izpildi? Ja t ā — kā 
jūsuprāt būtu jārisina šis jaut ājums?  
82. Ja uzskatāt, ka saist ība ar līguma priekšmetu b ūtu mīkstināma vai atmetama — kur ā 
no iepirkuma proces a posmiem tam b ūtu jānotiek? 
82.1. Vai uzskat āt, ka, nosakot tehnisk ās specifik ācijas, ir viet ā mīkstināt prasību, ka 
specifikācijas, kas attiecas uz  procesu un ražošanas pa ņēmieniem, ir j āsaista ar 
ražojuma īpašībām, lai aptvertu elementus, kas neatspogu ļojas ražojuma īpašībās 
(piemēram, iepērkot kafiju, liekot pieg ādātājam maks āt ražotājiem prēmiju, kas 
ieguldāma darbībās, kuru m ērķis ir veicin āt vietējo kopienu soci ālekonomisko 
attīstību)?  
82.2. Vai uzskat āt, ka ES publisk ā iepirkuma ties ību aktiem b ūtu jāļauj līgumslēdzējai 
iestādei piem ērot atlases krit ērijus, balstoties uz uz ņēmumu īpašībām, kas nav 
saistītas ar līguma priekšmetu (piem ēram, pieprasot, lai pretendentiem b ūtu ieviesta 
dzimumu zi ņā līdztiesīga nodarbin ātības politika vai visp ārīga politika nodarbin āt 
noteiktas atseviš ķu cilvēku kategoriju kvotas, k ā darba mekl ētājus, invalīdus utt.)? 
82.3. Vai uzskat āt, ka saist ība ar līguma priekšmetu b ūtu mīkstināma vai atmetama 
piešķiršanas posm ā, lai tiktu iev ēroti citi politiskie apsv ērumi (piem ēram, 
papildpunkti pretendentiem, kuri nodarbina darba mekl ētājus vai inval īdus)? 
82.3.1.  Piešķiršanas krit ēriji, kas nav zem ākā cena / ekonomiski visizdev īgākais 
piedāvājums, / krit ēriji, kas nav saist īti ar līguma priekšmetu, var ētu nošķirt ES 
publiskā iepirkuma noteikumu piem ērošanu no valsts atbalsta noteikumu 
piemērošanas t ādā ziņā, ka līgumtiesības, ko pieš ķir uz neekonomisko krit ēriju 
pamata, var ētu izraisīt valsts atbalsta pieš ķīrumus, kas var ētu būt problem ātiski 
saskaņā ar ES valsts atbalsta noteikumiem. Vai ar ī jums ir š ādas bažas? Ja t ā — kā 
šis jautājums būtu risināms? 
82.4. Vai uzskat āt, ka ES publisk ā iepirkuma ties ību aktiem b ūtu jāļauj līgumslēdzējām 
iestādēm noteikt l īguma izpildes klauzulas, kas nav stingri saist ītas ar attiec īgo preču 
un pakalpojumu pieg ādi (piemēram, pras īt, lai darbuz ņēmējs ievieš b ērnu aprūpes 
pakalpojumus saviem darbiniekiem vai atv ēl zināmu summu no atl īdzības sociāliem 
projektiem)? 
4.2. „Ko iepirkt”, atbalstot strat ēģijas “Eiropa 2020” politiskos m ērķus  
Cits veids, k ā sasniegt politiskos m ērķus ar publisk ā iepirkuma pal īdzību, varētu būt 
pienākumi līgumslēdzējām iestādēm saistībā ar to, „ko iepirkt”. Piem ēram, to var pan ākt, 
uzliekot oblig ātas prasības vai krit ērijus, kas nosaka pieg ādājamo preču vai pakalpojumu 
īpašības (piem ēram, maksim ālos enerģijas un resursu izmantojuma l īmeņus, videi kait īgas 
LV 41   LV vielas, minim ālos recikl ēšanas līmeņus), vai nosakot m ērķus (piemēram, 60 % no publisk ā 
iepirkuma j ābūt videi draudz īgam iepirkumam)83. 
Jaunākajos Eiropas nozaru ties ību aktos ES l īmenī: 
• ir ieviesti pien ākumi līgumslēdzējām iestādēm publisk ā iepirkuma l īgumos piepras īt 
energoefektivit āti noteiktā līmenī84; 
• ir ieviesti pien ākumi līgumslēdzējām iestādēm savos l ēmumos par publisko iepirkumu 
ņemt vērā enerģijas vai cit ādu ietekmi uz vidi85; 
• valsts sektors ir aicin āts būt par paraugu energoefektivit ātes jomā, pieņemot minim ālo 
skaitu energoefekt īvu iepirkuma pas ākumu86 un veicinot resurs u izmantošanas zi ņā 
efektīvu sabiedrisko ēku celtniec ību (piemēram, ēkas ar zemu vai nulles prim ārās enerģijas 
patēriņu87).  
• līgumslēdzējas iestādes tiek aicin ātas censties iepirkt tikai t ādus izstrādājumus, kas pieder 
pie augstākās energoefektivit ātes klases88. 
Nesenajā paziņojumā „Enerģija 2020 — Konkur ētspējīgas, notur īgas un drošas ener ģijas 
stratēģija”89 Komisija noteica, ka ener ģijas kritēriji (attiec ībā uz efektivit āti, atjaunojamajiem 
energoresursiem un viedu t īklošanu) ir j āizmanto visu b ūvdarbu, pakalpojumu un pieg āžu 
publiskajā iepirkum ā. 
Attiecībā uz izstrādājumiem plaš āk varētu izmantot naud ā izteikšanas metodiku, piem ēram, 
tādu, kāda ir izstr ādāta direktīvas par t īriem transportl īdzekļiem90 vajadzībām. Patieš ām, 
pienākums iekļaut darbm ūža ekspluat ācijas izmaksas iepirkuma l ēmumā par izstrādājumiem 
un pakalpojumiem (t ādā pašā veidā kā jau tiek pras īts attiecībā uz transportl īdzekļiem) var 
nodrošināt zemākas kopējās izmaksas. Tom ēr tad būtu vajadz īgs identific ēt vispārīgu 
metodiku, kas b ūtu piemērojama vis ām ražojumu grup ām. 
Plašākā nozīmē, stratēģijā “Eiropa 2020” oblig ātu prasību ieviešana ES publisk ā iepirkuma 
noteikumos ar likumdošanas l īdzekļiem, kas balst ās uz deleģētajiem aktiem, tiek uzl ūkota par 
līdzekli turpm ākai inovāciju vai citu politisko m ērķu veicināšanai91. 
                                                 
83 Piem ēram, zaļā publiskā iepirkuma jom ā vairākas dalībvalstis, k ā Nīderlande, Somija, Slov ēnija, 
Austrija un Be ļģija, valsts l īmenī ir noteikušas v ērienīgus zaļā publiskā iepirkuma m ērķus. 
84 Regula (EK) Nr. 106/2008 (OV L 39, 13.2.2008., 1. lpp.) (t. s. ES Energy Star  regula). 
85 Direkt īva 2009/33/EK par t īro un energoefekt īvo autotransporta l īdzekļu izmantošanas veicin āšanu. 
86 Direkt īva 2006/32/EK par ener ģijas galapat ēriņa efektivit āti un energoefektivit ātes pakalpojumiem. 
87 Direkt īva 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicin āšanu (OV L 140, 5.6.2009., 
16. lpp.) un Direkt īva 2010/31/ES par ēku energoefektivit āti (OV L 153, 18.06.2010., 13. lpp.).  
88 Direkt īva 2010/30/ES par ener ģijas un citu resursu pat ēriņa norādīšanu ražojumiem, kas saist īti ar 
energopat ēriņu, izmantojot eti ķetes un standarta inform āciju par prec ēm (OV L 153, 18.6.2010., 
6. lpp.). 
89 COM(2010) 639. 
90 Lai atbalst ītu šā pienākuma izpildi, saist ībā ar minēto direktīvu, ņemot vērā darbmūža izmaksas, 
Komisija ir izstr ādājusi tīro transportl īdzekļu portālu, kas sniedz visas zi ņas, kas nepieciešamas, lai 
izteiktu naud ā direkt īvā aplūkotās darbm ūža izmaksas: http://www.cleanvehicle.eu/ ; 
http://ec.europa.eu/transport/urban/veh icles/directive/directive_en.htm. 
91 Mario Monti 2010. gada 9. maija zi ņojums Eiropas Komisijas priekšs ēdētājam „Jauna strat ēģija 
vienotajam tirgum”, 3.4. p., 78. lpp.  
LV 42   LV Jautājumā par soci ālo iekļautību jaunaj ā Eiropas strat ēģijā invalidit ātes jomā 2010.–
2020. gadam92 ir norādīts, ka Komisija p ētīs, kāds būtu ieguvums, nosakot reglament ējošos 
pasākumus, kas nodrošin ātu izstrādājumu un pakalpojumu piek ļūstamību, tostarp pas ākumus, 
kas paātrina publisk ā iepirkuma izmantošanu. 
Šādu pienākumu uzlikšana var b ūt ļoti efektīvs „Eiropas 2020” politisko m ērķu sasniegšanas 
līdzeklis, kas veicin ātu augstas sabiedrisk ās vērtības preču un pakalpojumu uz ņemšanu tirg ū. 
Bez tam, centraliz ējot lēmumus par iepirkuma strat ēģiju, var izvair īties no iepirkuma politikas 
sadrumstalot ības un palielin āt prognoz ējamību, un tas ir ekonomikas dal ībnieku interes ēs. 
Piemēram, zaļā publiskā iepirkuma jom ā atšķirīga dalībvalstu pieeja GPP  var radīt problēmas 
piegādātājiem, it seviš ķi MVU, kuriem ir j āpielāgojas daž ādam regul ējumam daž ādās valstīs, 
tā sarežģījot zaļo izstrādājumu un pakalpojumu izstr ādi un pārdošanu. 
No otras puses, ir raduš ās bažas par pien ākumu uzlikšanu jaut ājumā par to, „ko iepirkt”.  
Viens no jaut ājumiem, kas b ūtu aplūkojami, ir briesmas, ka t ādu pienākumu ieviešana var 
veicināt diskrimin āciju vai ierobežot konkurenci  iepirkuma tirgos, rezult ātā varbūt pat 
mazinoties pied āvātāju skaitam un paaugstinoties cen ām, un tas var ētu būt problem ātiski 
laikā, kad daudz ās dalībvalstīs ir saimnieciskas gr ūtības un budžeta ierobežojumi. Lai 
briesmas mazin ātu, pras ībām un uzliktajiem krit ērijiem j ābūt objekt īviem un 
nediskrimin ējošiem un tie b ūtu izmantojami vien īgi tad, ja ir pietiekama ES m ēroga tirgus 
attīstība, kas nodrošina efekt īvu konkurenci. J āņem vērā arī tas, ka dažas pras ības pēc labākas 
vides aizsardz ības tik un t ā var vidējā vai ilgākā termiņā dot ekonomisku ietaup ījumu 
(piemēram, energoefektivit ātes jomā). 
Dažu veidu pien ākumiem var b ūt lielāka ietekme uz konkurenci iepirkuma tirgos nek ā citiem. 
– Tehniskaj ām specifik ācijām izpildes pras ību ziņā ir mazāk ierobežojoša ietekme uz 
konkurenci nek ā detalizētām specifik ācijām attiecībā uz iepērkamo pre ču tehniskaj ām 
īpašībām.  
– Obligāti priekšraksti par iep ērkamo pre ču tehniskaj ām īpašībām varētu ievērojami mazin āt 
izvēli un konkurenci iepirkuma tirgos, vai pat t ās pavisam likvid ēt, turpretim oblig ātiem 
noteikumiem attiec ībā uz lēmumu par to, kurus no daž ādajiem pieš ķiršanas krit ērijiem būtu 
jāņem vērā (piemēram, energoefektivit āti, aprites cikla izmaksas, piek ļūstamību), varb ūt 
būtu mazāk ierobežojoša ietekme uz konkurenci iepirkuma tirgos.  
Pienākumu uzlikšanai l īgumslēdzējām iestādēm attiecībā uz to, „ko iepirkt”, ir ar ī tādas sekas, 
ka mazinās to manevr ēšanas iesp ējas iepirkuma proced ūrās. Tas var ietekm ēt to spēju iepirkt 
preces un pakalpojumus, kas ir nevainojami piem ēroti atseviš ķu līgumslēdzēju iestāžu 
specifiskaj ām vajadzībām. Šīs briesmas var ētu mazināt, pienākumu nosakot piem ērotā līmenī. 
Tiek arī argument ēts, ka centraliz ēti uzlikti pien ākumi attiec ībā uz to, „ko iepirkt”, rad ītu 
papildu administrat īvo slogu l īgumslēdzējām iestādēm un ekonomikas dal ībniekiem, 
piemēram, palielin ātu darba slodzi, lai p ārbaudītu, vai uz ņēmumi atbilst pras ībām. Papildu 
izglītība un pien ācīga apmācība, kā arī specializ ēti rīki93 varētu palīdzēt līgumslēdzējām 
iestādēm efektīvi tikt gal ā ar šo darba slodzi. Turkl āt standartiz ētas prasības ES l īmenī, 
piemēram, iepirkt mar ķētos izstrādājumus ar augst ākajām energoefektivit ātes klasēm, varētu 
                                                 
92 COM(2010) 636. 
93 Kā iepriekš min ētais Tīro transportl īdzekļu portāls. 
LV 43   LV likvidēt vajadzību, lai līgumslēdzējām iestādēm, sastādot specifik ācijas, būtu īpašas tehnisk ās 
zināšanas, tādējādi dažos gad ījumos vienk āršojot uzdevumu š ādus kritērijus ievērot vietējā, 
reģiona vai valsts l īmenī. 
Risinājums ar pietic īgāku ietekmi b ūtu noteikt stimulus iepirk t noteiktu veidu preces vai 
pakalpojumus, ta ču neuzlikt t ādu pienākumu. Šādi stimuli var ētu būt finansiālas priekšroc ības 
līgumslēdzējām iestādēm, kuras iep ērk videi draudz īgas, sociāli iekļaujošas vai novatoriskas 
preces un pakalpojumus, meh ānismi labākās prakses apmai ņai starp līgumslēdzējām iestādēm 
vai citi atbalsta meh ānismi līgumslēdzējām iestādēm, kuras ar savu iepirkumu v ēlas tuvināt 
„Eiropas 2020” m ērķus. 
Jautājumi 
83. Vai uzskat āt, ka ES l īmeņa pienākumi attiec ībā uz to, „ko iepirk t”, ir labs citu 
politisko m ērķu sasniegšanas veids? K ādas būtu šādas pieejas galven ās priekšroc ības 
un trūkumi? Kur ās konkrētās ražojumu vai pakalpojumu jom ās vai kurās konkrētās 
politikas jom ās lietderīgi būtu pienākumi attiec ībā uz to, „ko iepirkt”? L ūdzam 
paskaidrot savu viedokli. L ūdzu, sniedziet dal ībvalstu iepirkuma piem ērus, kurus 
varētu izmantot ES l īmenī! 
84. Vai uzskat āt, ka sīkāki pienākumi ES l īmenī attiecībā uz to, „ko iepirkt”, b ūtu 
iekļaujami politikas jom ām atbilstošos ties ību aktos (vides, ener ģētikas, soci ālajos, 
piekļuves utt.) vai uzliekami ar visp ārīgiem ES publisk ā iepirkuma ties ību aktiem? 
85. Vai uzskat āt, ka pienākumi attiec ībā uz to, „ko iepirkt”, b ūtu uzliekami valsts l īmenī? 
Vai uzskat āt, ka šādi valsts noteikti pien ākumi varētu izraisīt varbūtēju iekšējā tirgus 
sadrumstalot ību? Ja tā — kāds būtu piemērotākais šādu briesmu mazin āšanas veids? 
86. Vai uzskat āt, ka pien ākumiem attiec ībā uz to, ko iepirkt, b ūtu drīzāk jānosaka 
pienākumi līgumslēdzējām iestādēm attiecībā uz ieviešanas l īmeni (piem., GPP ), 
iepērkamo pre ču/pakalpojumu/b ūvdarbu īpašībām vai īpašiem krit ērijiem, kas j āņem 
vērā kā viens no vair ākiem pied āvājuma elementiem?  
86.1. Kādas manevr ēšanas iesp ējas būtu atstājamas līgumslēdzējām iestādēm, pieņemot 
lēmumus par iepirkumu?  
86.2. Vai oblig ātajām prasībām būtu jānosaka tikai minim ālais līmenis, lai atseviš ķas 
līgumslēdzējas iestādes varētu noteikt v ērienīgākas prasības? 
87. Kāds jūsuprāt būtu vislabākais līdzeklis rīcībai attiecībā uz tehnolo ģiju izstrādi pašas 
progresīvākās tehnolo ģijas aspekt ā (piemēram, uzdot k ādai organiz ācijai uzraudz īt, 
kura tehnolo ģija ir att īstījusies līdz visaugst ākajai pak āpei, vai piepras īt, lai 
līgumslēdzējas iestādes kā vienu no pieš ķiršanas krit ērijiem ņemtu vērā 
visprogres īvāko tehnolo ģiju, vai kādi citi līdzekļi)? 
88. Obligātu kritēriju vai oblig ātu mērķu ieviešanai attiec ībā uz to, ko iepirkt, 
nevajadzētu novest pie konkurences izn īcināšanas iepirkuma tirgos. K ā varētu ņemt 
vērā mērķi neiznīcināt konkurenci, nosakot šos krit ērijus vai m ērķus?  
89. Vai uzskat āt, ka, uzliekot pien ākumus attiec ībā uz „ko iepirkt”, palielin ātos 
administrat īvais slogs, seviš ķi maziem uz ņēmumiem? Ja t ā — kā šīs briesmas var ētu 
LV 44   LV mazināt? Kādiem īstenošanas pas ākumiem un/vai nor ādījumiem b ūtu jāpavada šādi 
pienākumi? 
90. Ja jums neliekas pie ņemami pien ākumi attiec ībā uz „ko iepirkt” — vai uzskat āt par 
piemērotiem kādus citus l īdzekļus (piem., ieteikumus vai cit ādus pamudin ājumus)?  
4.3. Inovācijas 
Eiropai ir milz īgs neatrais īts potenci āls sekmēt inovācijas caur publisko iepirkumu un reiz ē 
veicināt pārrobežu konkurenci un ekonomiku ar zemu og ļskābās gāzes emisiju un pan ākt 
valsts pārvaldes iest ādēm visliel āko finansi ālo izdevīgumu. Budžeta ierobežojumu laik ā 
novatorisku izstr ādājumu un pakalpojumu publiskajam iepirkumam ir izš ķirīga nozīme 
sabiedrisko pakalpojumu kvalit ātes un efektivit ātes uzlabošan ā.  
Pašreizējās direktīvās par publisko iepirkumu ir pie ņemta elast īga pieeja, kas ļauj 
līgumslēdzējām iestādēm izmantot uz novatorismu orient ētu iepirkuma proced ūru, kura var 
mudināt nozari mekl ēt jaunus, progres īvus risinājumus. 
Projektu metu konkursi94 ļauj līgumslēdzējām iestādēm iegūt plānus vai metus t ādās jomās kā 
arhitektūra, inženiertehnika  vai datu apstr āde: šādā procedūrā dalībnieki tiek aicin āti iesniegt 
projektus, kas p ārsniedz darba apraksta robežas; t ādēļ tie var br īvi izvirzīt novatoriskas idejas, 
kas var tikt izmantotas k ādā no nākamajām iepirkuma proced ūrām. 
Īpaši sarež ģītu līgumu gad ījumiem, kad l īgumslēdzējas iestādes uzskata, ka atkl ātā vai slēgtā 
konkursā nebūs iespējama līgumslēgšanas ties ību piešķiršana, direkt īvā ir paredz ēta cita 
procedūra — konkursa dialogs95. Šajā procedūrā līgumslēdzējas iestādes var iesaist īties 
dialogā ar kandid ātiem, lai apzin ātu un defin ētu līdzekļus, kas ir vislab āk piemēroti 
līgumslēdzējas iestādes vajadz ībām. Dalībniekus aicina ierosin āt idejas un risin ājumus, kas 
tiek apspriesti ar l īgumslēdzējām iestādēm.  
Pašreizējo ES publisk ā iepirkuma noteikumu m ērķis ir aizsarg āt novatoriskus risin ājumus, pat 
tad, ja tie nav iemiesoti intelektu ālā īpašuma ties ībās. Ierosin ātos risinājumus un citu 
konfidenci ālu inform āciju līgumslēdzējas iestādes nedrīkst bez pied āvātāja piekrišanas dar īt 
zināmu citiem dal ībniekiem96. 
Tomēr intelektu ālā īpašuma ties ību vai pašu novatorisko risin ājumu „aug ļu noplūkšana” tiek 
minēta kā problēma, kas rada bažas, it seviš ķi konkursa dialog ā: ja dalībnieks atkl āj sava 
risinājuma unik ālās īpatnības, tās var uzzin āt citi kandid āti. Lai gan pašreiz ējie noteikumi 
prasa, lai t āda inform ācija paliktu konfidenci āla, līgumslēdzējai iestādei tomēr ir jāizšķiras 
starp pien ākumu aizsarg āt konfidenci ālo inform āciju un vajadz ību daļu informācijas izpaust, 
lai varētu noteikt risin ājumus, kuri ir vislab āk piemēroti tā vajadzībām. Līgumslēdzējām 
iestādēm var būt vēlēšanās izdarīt spiedienu uz pretendentiem, lai tie piekristu izpaušanai. 
Turklāt tas, ka ar lab āko risinājumu (ko izraug ās līgumslēdzējas iestādes) negl ābjami tiek 
iepazīstināti visi dal ībnieki, kas p ēc tam tiek aicin āti iesniegt pied āvājumus uz š ā risinājuma 
                                                 
94 Sk. Direkt īvas 2004/18/EK 66.–74. pantu. 
95 Sk. Direkt īvas 2004/18/EK 29. pantu un Direkt īvas 2004/18/EK 31. apsv ērumu. Konkursa dialogu 
neparedz Direkt īva 2004/17/EK. Tom ēr nekas neliedz l īgumslēdzējai iestādei, kura ir izv ēlējusies 
sarunu proced ūru ar iepriekš ēju konkursa izsludin āšanu, noteikt specifik ācijās, ka proced ūra būs tāda, 
kā Direktīvā 2004/18/EK noteikts konkursa dialogam. 
96 Direkt īvas 2004/18/EK 29. panta 3. punkts. Š āda garantija ir norma, kas pievienota min ētās direktīvas 
6. panta konfidencialit ātes klauzulai. 
LV 45   LV pamata, var attur ēt dalībniekus no īpaši novatorisku risin ājumu ierosin āšanas, jo tiem tr ūkst 
pārliecības, ka par šo izgudrojumu tiks „atalgoti” ar faktiskaj ām līgumslēgšanas ties ībām. 
Gatavojot konkursa uzaicin ājumu, līgumslēdzējas iestādes var ar ī nolemt at ļaut pretendentiem 
iesniegt variantus. T ādā gadījumā var tikt pied āvātas preces vai pakalp ojumi, kas neatbilst 
līgumslēdzējas iestādes aprakst ītajiem, bet atbilst minim ālajām tehniskaj ām prasībām 
konkursa dokument ācijā. Iespēja iesniegt pied āvājumus, kuri atš ķiras no l īgumslēdzēju 
iestāžu sākotnēji noteiktaj ām tehniskaj ām specifik ācijām, mudina ekonomikas dal ībniekus 
ierosināt novatorisk ākus pakalpojumus vai ražojumus. Tas var stimul ēt jaunu tehnolo ģiju 
pētniecību un ļaut lietotājiem iegūt labumu no tehnikas att īstības.  
Cits svarīgs inovācijas stimul ēšanas veids ir l īgumslēdzējai iestādei piepras īt tādu ražojumu 
vai pakalpojumu izstr ādi, kādi vēl nav pieejami tirg ū. Saskaņā ar pašreiz ējo tiesisko 
regulējumu to var izdar īt ar t. s. „iepirkumu pirmskomercializ ācijas posm ā”97, kas sast āv no 
pētniecības un izstr ādes pakalpojumu iepirkuma jaunu risin ājumu attīstībai98, ar nolūku 
varbūtēji iepirkt gal īgo ražojumu vai pakalpojumu parast ā publiskā iepirkuma proced ūrā kaut 
kad vēlāk. Šī pieeja dod iesp ēju valsts p ārvaldes iest ādēm, neiesaistot valsts atbalstu, dal īties 
ar piegādātājiem riskā un ieguvumos, kas saist īti ar projekt ēšanu, prototipu izstr ādi un jaunu 
izstrādājumu vai pakalpojumu izm ēģināšanu ierobežot ā apjomā.  
Iepirkums pirmskomercializ ācijas posm ā var pal īdzēt līgumslēdzējām iestādēm izdarīt 
radikālus publisko pakalpojumu kvalit ātes un efektivit ātes uzlabojumus, radot pirmtirgus un 
izraisot jaunu, progres īvu risinājumu izstr ādi, kas var atrisin āt valsts sektora probl ēmas, 
kurām vēl tirgū nav pieejami gatavi izstr ādājumi un pakalpojumi. 
Par spīti šīm dažādajām iespējām veicināt inovācijas ar publisko iepirkumu, ieinteres ētās 
personas apgalvo, ka Eirop ā ir pārāk maz publisk ā iepirkuma, kura m ērķis ir inovācijas. Tam 
par iemeslu var ētu būt vairāki faktori: aplami stimuli, kas dod priekšroku risin ājumiem ar 
zemu risku; zin āšanu un sp ēju trūkums attiec ībā uz jauno tehnolo ģiju un inov āciju sekm īgu 
iepirkumu; publisk ā iepirkuma un politisko m ērķu saiknes tr ūkums un strat ēģiskas pieejas 
trūkums. Tādēļ, atbildot uz identific ēto vajadzību pēc norādījumiem, ir vajadz īga diskusija par 
to, kā publiskā iepirkuma noteikumu un iesp ējamo tālāko pasākumu piem ērošana var ētu 
līgumslēdzējām iestādēm palīdzēt veicināt inovācijas. Īpaša vērība būtu veltāma snieguma 
mērīšanai, jo tam ir galven ā loma publisk ā iepirkuma ietekmes uz inov ācijām vērtēšanā, 
snieguma uzlabošan ā un faktisk ā inovāciju ieviešanas m ērķa sasniegšan ā.  
Jautājumi 
91. Vai uzskat āt, ka ir vajadz īgs tālāk veicināt un stimul ēt inovācijas ar publisk ā 
iepirkuma pal īdzību? Kādi stimuli/pas ākumi atbalst ītu un pa ātrinātu inovāciju 
ieviešanu valsts sektora strukt ūrās?  
                                                 
97 Sīkākus norādījumus sk. Komisijas pazi ņojumu un asoci ētā personāla dienesta dokumentu „Publiskais 
iepirkums pirmskomercializ ācijas posm ā. Inovācijas veicin āšana ilgtsp ējīgu kvalitat īvu sabiedrisko 
pakalpojumu nodrošin āšanai Eirop ā”, COM(2007) 799 un SEC(2007) 1668. S īkākas ziņas par 
jaunākajiem notikumiem un jaunumiem sakar ā ar iepirkumu pirmskomercializ ācijas posm ā: 
http://cordis.europa.eu/fp7/ict/pcp/home_en.html. 
98 Uz iepirkumu ES publisk ā iepirkuma direkt īvas neattiecas saska ņā ar Direkt īvas 2004/18/EK 16. panta 
f) punktu. 
LV 46   LV 92. Vai uzskat āt, ka konkursa dialogs ļauj pietiekami aizsarg āt intelektu ālā īpašuma 
tiesības un novatoriskus risin ājumus, lai pretendentiem netiktu at ņemti ieguvumi, ko 
tiem dod vi ņu novatorisk ās idejas?  
93. Vai uzskat āt, ka citas proced ūras labāk atbilstu pras ībai pastiprin āt inovācijas, 
aizsargājot oriģinālus risinājumus? Ja t ā — kādas proced ūras būtu vispiem ērotākās? 
94. Vai jūsuprāt inovāciju stimul ēšanai ir piem ērota pirmskomercializ ācijas posma 
iepirkuma pieeja, kad l īgumslēdzēja iestāde iepērk pētniecības un izstr ādes 
pakalpojumus t ādu ražojumu izstr ādei, kas v ēl nav pieejami tirg ū? Vai ir vajadz īgs 
vēl vairāk dalīties labākajā praksē un/vai sal īdzinoši nov ērtēt dažādās dalībvalstīs 
piekopto p ētniecības un izstr ādes iepirkuma praksi, lai atvieglin ātu 
pirmskomercializ ācijas posma iepirkuma plaš āku izmantošanu? Vai var ētu būt citi, 
pašreizējā tiesiskaj ā regulējumā skaidri neatspogu ļoti veidi, k ādos līgumslēdzējas 
iestādes varētu piepras īt tirgū vēl nepieejamu izstr ādājumu vai pakalpojumu izstr ādi? 
Vai zināt konkrētus līdzekļus, ar kuriem l īgumslēdzējas iestādes varētu iedrošin āt 
MVU un jaundibin ātos uzņēmumus piedal īties pirmskomercializ ācijas posma 
iepirkumā? 
95. Vai ir vajadz īgi citi pas ākumi MVU novatorisko sp ēju veicināšanai? Ja ir — k ādus 
konkrētus pasākumus jūs ieteiktu? 
96. Kādus izpildes pas ākumus jūs ieteiktu novatoriska publisk ā iepirkuma gaitas un 
ietekmes nov ērošanai? K ādi dati būtu vajadzīgi šiem izpildes pas ākumiem un k ā tos 
var savākt, neradot papildu slogu l īgumslēdzējām iestādēm un/vai ekonomikas 
dalībniekiem? 
4.4. Sociālie pakalpojumi 
Sociālie pakalpojumi ir uzskait īti Direktīvas 2004/18/EK II pielikuma B da ļā. Tādēļ, kā jau 
iepriekš paskaidrots, uz l īgumiem par soci ālajiem pakalpojumiem, kuru v ērtība pārsniedz 
publiskā iepirkuma direkt īvu piemērošanas robežv ērtības, attiecas tikai daži īpaši direkt īvu 
noteikumi (noteikumi par tehniskaj ām specifik ācijām un iepirkuma proced ūras rezult ātu 
publiskošanu) un ES ties ību pamatprincipi, k ā nediskrimin ēšana un p ārredzamība99. Kā 
paskaidrots iepriekš, uz l īgumiem, kas nep ārsniedz robežv ērtības, attiecas tikai ES ties ību 
pamatprincipi, k ā nediskrimin ēšana un p ārredzamība, ja tie ir p ārrobežu noz īmes 
pamatprincipi.  
Tādēļ, sociālos pakalpojumus ar publisko pakalpojumu l īgumu nododot ārpakalpojumiem, 
valsts pārvaldes iest ādēm ir ievērojama rīcības brīvība attiecībā uz to, k ādas proced ūras 
ievērot. Turkl āt valsts p ārvaldes iest ādes var ieviest pras ības, jo īpaši, attiec ībā uz attiec īgā 
pakalpojuma kvalit āti, aptvert ību un nep ārtrauktību, kā arī prasības, kas attiecas uz lietot āju 
iesaisti un dal ību pakalpojuma sniegšan ā un vērtēšanā vai to, k ā tiek nodrošin āts, lai 
pakalpojuma sniedz ēji, kas pakalpojumu izpilda, iepaz ītos ar viet ējiem apstākļiem100.  
                                                 
99 Soci ālie pakalpojumi ir starp Direkt īvas 2004/18/EK II pielikuma B da ļā uzskaitītajiem pakalpojumiem, 
uz kuriem attiecas tikai ierobežoti direkt īvas noteikumi (par atš ķirību starp II pielikuma A un B da ļas 
pakalpojumiem sk. direkt īvas 20. un 21. pantu. 
100 Īpašus nor ādījumus par publisk ā iepirkuma noteikumu piem ērošanu soci ālajiem pakalpojumiem, 
domājot par valsts p ārvaldes iest āžu rīcības brīvību šajā jomā, sniedz „Nor ādījumi par Eiropas 
Savienības valsts atbalsta, publisk ā iepirkuma un iekš ējā tirgus noteikumu piem ērošanu visp ārējas 
LV 47   LV Tomēr dažas ieinteres ētās personas apgalvo, ka ir vajadz īga pašreiz ējo noteikumu korekcijas, 
lai labāk ievērotu sociālo pakalpojumu specifiku. It īpaši tiek aicin āts šiem pakalpojumiem 
noteikt augst ākas robežv ērtības. Jāpiezīmē, ka piem ērojamo robežv ērtību palielin ājums 
sociālo pakalpojumu gad ījumā neizrais ītu aptvēruma ierobežojumu un iesp ējamus 
kompensācijas piepras ījumus saska ņā ar GPA  un citiem starptautiskiem nol īgumiem, jo uz 
B pakalpojumiem min ētie akti neattiecas.  
Jautājumi 
97. Vai uzskat āt, ka ES publisk ā iepirkuma ties ību aktos piln īgāk būtu jāievēro sociālo 
pakalpojumu īpatnības? Ja tā — kā tas būtu darāms? 
97.1. Vai uzskat āt, ka atseviš ķi sociālo pakalpojumu iepirkuma aspekti b ūtu lielākā mērā 
regulējami ES līmenī ar mērķi tālāk uzlabot šo pakalpojumu kvalit āti? Konkr ēti: 
97.1.1.  Vai direkt īvām būtu jāaizliedz zem ākās cenas krit ērijs līgumtiesību piešķiršanā / 
jāierobežo cenas krit ērija izmantošana / j āmazina noz īme, ko līgumslēdzējas iestādes 
var piešķirt cenai / j āievieš treš ā piešķiršanas krit ērija iespēja papildus zem ākajai 
cenai un ekonomiski visizdev īgākajam pied āvājumam? 
97.1.2.  Vai direkt īvām būtu jāpieļauj iespēja rezervēt bezpeļņas organiz ācijām līgumus, kas 
saistīti ar soci ālajiem pakalpojumiem / vai š ādām organiz ācijām būtu jābūt citām 
privilēģijām sociālo pakalpojumu l īgumtiesību piešķiršanas sakar ā? 
97.1.3.  Piešķiršanas krit ēriju mīkstināšana vai l īgumtiesību rezerv ēšana noteiktu veidu 
organizācijām varētu mazin āt iepirkuma proced ūras spēju nodrošin āt šādu 
pakalpojumu ieg ādi „ar viszem ākajām izmaks ām sabiedr ībai” un sl ēpj briesmas, ka 
rezultātā noslēgtie līgumi ietvers valsts atbalstu. Vai ar ī jums ir šādas bažas? 
97.2. Vai uzskat āt, ka citi soci ālo pakalpojumu iepirkuma aspekti b ūtu mazāk regulējami 
(piemēram, ar augst ākām robežv ērtībām vai „ de minimis ” normām attiecībā šādiem 
pakalpojumiem)? K āds būtu attaisnojums š ādai īpašai attieksmei pret soci ālajiem 
pakalpojumiem? 
5. PAREIZAS PROCED ŪRAS NODROŠIN ĀŠANA  
Iesaistītais finansi ālais risks un publisk ā un privātā sektora cieš ā mijiedarb ība padara publisko 
iepirkumu par riska zonu, kur var rasties nevesel īga uzņēmējdarbības prakse, k ā interešu 
konflikts, favor ītisms un korupcija. Šaj ā pašā sakarā Stokholmas programma101 min publisko 
iepirkumu k ā jomu, kam piev ēršama īpaša vērība sakarā ar cīņu pret korupciju.  
Efektīvi negodīgas uzņēmējdarbības prakses nov ēršanas meh ānismi publiskaj ā iepirkum ā ir 
vajadzīgi ne vien t ālab, lai nodrošin ātu godīgu konkurenci uz vien ādiem pamatiem un 
garantētu efektīvu nodok ļu maksātāju naudas izmantošanu, bet tie var ar ī sniegt savu artavu, 
lai sekmētos vispārējā cīņa pret saimnieciskajiem noziegumiem. 
                                                                                                                                                         
tautsaimnieciskas noz īmes pakalpojumiem, it īpaši, visp ārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem” 
(SEC(2010) 1545), ar ko tiek atjaunin āts Komisijas dienestu darba dokuments “Bieži uzdoti jaut ājumi 
par publisk ā iepirkuma noteikumu piem ērošanu visp ārējas nozīmes soci ālajiem pakalpojumiem” 
(SEC(2007) 1514, 20.11.2007.). 
101 Padomes dokuments 17024/09, ko Eiropadome pie ņēma 2009. gada 10./11. decembr ī. 
LV 48   LV Direktīvās izklāstītās prasības par proced ūras pārredzamību, lai garant ētu vienādu attieksmi 
pret visiem pied āvātājiem, jau maksim āli samazina negod īgas prakses briesmas. Tom ēr 
pašreizējās direktīvās nav iek ļauti konkr ētāki noteikumi par inte rešu konflikta nov ēršanu un 
sodīšanu par to, un taj ās ir maz konkr ētu noteikumu par sodiem par favor ītismu un korupciju 
publiskajā iepirkum ā. Šos jaut ājumus konkr ētāk risina dal ībvalstu ties ību akti, ta ču valstu 
tiesību aktu noteiktais konkr ēto drošības pasākumu līmenis dal ībvalstīs stipri atš ķiras.  
Labāks proced ūras nodrošin ājums ES l īmenī pret negod īgu uzņēmējdarbības praksi uzlabotu 
Eiropas kop īgo aizsardz ības standartu pret t ādu praksi, vairotu proced ūras vispārējo 
taisnīgumu un ļautu krāpšanai un korupcijai maz āk ietekmēt iepirkuma procesus. Tom ēr tādas 
papildu garantijas bieži var ētu izraisīt papildu administrat īvo slogu iepirkuma r īkotājiem un 
uzņēmumiem, un to pievienot ā vērtība cīņā pret negod īgu uzņēmējdarbības praksi ir r ūpīgi 
jāizsver svaru kausos ar iesp ējamo negat īvo ietekmi uz visp ārējo proced ūru vienkāršošanas 
mērķi.  
5.1. Interešu konfliktu nov ēršana 
Interešu konflikta j ēdziens raksturo situ āciju, kad l īgumtiesību piešķiršanas l ēmumā 
iesaistītajiem cilv ēkiem ir konkur ējoši profesion ālie vai personiskie pien ākumi vai 
personiskas vai finansi ālas intereses, kas vi ņiem apgr ūtina viņu pienākumu taisn īgu un 
objektīvu izpildi, vai kad cilv ēkam ir iesp ējams sav ās personiskaj ās interesēs iespaidot 
līgumslēdzējas iestādes lēmuma pie ņemšanas procesu. T āds interešu konflikts ne vienm ēr 
noved pie korupcijas, ta ču tas var izrais īt korump ētu rīcību. Tādēļ galvenais kr āpšanas 
novēršanā ir konflikta apzin āšana un atrisin āšana. Jāuzsver, ka interešu konflikts objekt īvi un 
pats par sevi ir nopietna nelikum ība neatkar īgi no iesaist īto personu labiem vai ļauniem 
nodomiem un r īcības.102 
Ir jābūt diskusijai par to, vai ir vajadz īgas pamatnormas ES l īmenī, piemēram, kop īga 
nepieņemamas interešu konflikta situ ācijas defin īcija un daži droš ības pasākumi šādu situāciju 
novēršanai vai p ārvarēšanai.103 Šie droš ības pasākumi varētu būt tādi kā interešu konflikta 
neesības deklar ācijas piepras īšana, kā arī zināmā mērā iepirkuma iest āžu ierēdņu 
pārredzamība un atbild ība attiecībā uz viņu personisko situ āciju, protams, piln īgā atbilstībā 
datu aizsardz ības normām un standartiem. Piem ēram, ES noteikumi var ētu noteikt, ka oblig āti 
jāizpauž centr ālajai iestādei vērtēšanas komitejas locek ļu vārdi, vai ieviest pras ību, lai 
līgumslēdzēja iestāde, veidojot v ērtēšanas komiteju, p ārliecinātos, ka nav interešu konfliktu.  
Jautājumi 
98. Vai jūs esat par to, ka b ūtu ieviešama ES defin īcija interešu konfliktam publiskaj ā 
iepirkumā? Kādas darb ības/situācijas, kur ās slēpjas potenci ālas briesmas, b ūtu 
jāietver (personisk ās attiecības, tādas komerci ālas intereses k ā akcijas, nesader ība ar 
ārējām darbībām utt.)? 
                                                 
102 Sk. 1999. gada 15. j ūnija spriedumu liet ā T-277/97  Ismeri Europa Srl pret Revīzijas palātu, 123. pk., 
par ES iest āžu iepirkuma noteikumiem. 
103 Sk., piem., ES iest āžu iepirkuma noteikumus: Padomes Regulas Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko 
piemēro Eiropas Kopienu visp ārējam budžetam, 52. pantu un attiec īgo Tiesas judikat ūru, it seviš ķi 
2002. gada 9. j ūlija spriedumu liet ā T-21/01 Zavvos  pret Komisiju un 2005. gada 17. marta spriedumu 
lietā T-160/03 AFCon Management Consultants  pret Komisiju. 
LV 49   LV 99. Vai jūsuprāt ir vajadz īgi drošības pasākumi, kas ES l īmenī efektīvi novērstu, 
apzinātu un atrisin ātu interešu konflikta situ ācijas? Ja t ā — kādus droš ības 
pasākumus jūs uzskatītu par lietder īgiem? 
5.2. Favorītisma un korupcijas apkarošana 
Iepirkuma tirgi, it seviš ķi lielāki būvdarbu projekti, bieži tiek uzskat īti par potenci ālas 
kukuļošanas m ērķi. Būtu jāuzsver, ka procesa god īgums ir apdraud ēts ne tikai korupcijas 
gadījumā, kas ir ac īmredzama, bet ar ī plašākā mērogā visos favor ītisma gad ījumos, pat ja t ā 
nav oblig āti saistīta ar korump ētu rīcību, piemēram, favor ītisms pret viet ējo kandid ātu. Paši 
parastākie korupcijas scen āriji, kas var ētu gadīties publisk ā iepirkuma proced ūrās, ir t. s. 
„pateicība” (t. i., kukulis k ā atlīdzība ierēdnim, kurš ietekm ējis iepirkuma procesu), 
manipulācijas ar konkursa dokumentiem par labu konkr ētam pied āvātājam un 
piesega/starpnieku uz ņēmumu izmantošana, lai sl ēptu korump ētā ierēdņa nelikum īgās 
darbības. 
Daudzu dal ībvalstu iepirkuma noteikumos ir meh ānismi, kas īpaši veidoti, lai nov ērstu un 
apkarotu korupciju un favor ītismu. Tāpat kā jautājumā par interešu konfliktu, ir j āizanalizē, 
vai ES publisk ā iepirkuma ties ību aktos b ūtu iestrādājami konkr ēti drošības līdzekļi, ar 
nosacījumu, ka netiek rad īts nesamērīgs administrat īvais slogs. Tom ēr jāpatur prātā ne tikai 
tas, ka korupcija dal ībvalstīm ir ārkārtīgi jutīgs jautājums, bet ar ī tas, ka faktisk ās problēmas 
šajā jomā un arī varbūtējie risinājumi ir atkar īgi no stipri atš ķirīgas valstu administrat īvās un 
uzņēmējdarbības kultūras. Līdz ar to var b ūt grūti atrast visiem der īgus risinājumus, ko ieviest 
ES līmenī. 
Bieži tiek ierosin āts korupciju publiskaj ā iepirkum ā risināt, paaugstinot p ārredzamības līmeni, 
it sevišķi attiecībā uz visā procedūras gaitā pieņemtajiem l ēmumiem. Tas ļautu kandid ātiem 
un varbūt arī visai sabiedr ībai iedziļināties publisk ā dienesta ier ēdņu lēmumos un t ādējādi 
darbotos k ā efektīvs pretkorupcijas meh ānisms. Šāda paaugstin āta pārredzamība varētu, 
piemēram, tikt ieviesta attiec ībā uz piedāvājumu atvēršanu vai zi ņojumu, kuros dokument ēts 
iepirkuma process, oblig ātu publicēšanu. Šāda pasākuma papildu administrat īvais slogs b ūtu 
visai ierobežots, jo l īgumslēdzējām iestādēm jau ir pien ākums sast ādīt šos ziņojumus104. Tādā 
pašā kārtā iepirkuma l ēmumu demokr ātisku uzraudz ību varētu uzlabot nosl ēgto līgumu 
publicēšana (nepublic ējot komerci āli jutīgu inform āciju).  
Var paredz ēt arī īpašu līdzekļu izstrādi, piemēram, bezmaksas telefona vai interneta kr āpšanas 
ziņošanas sist ēmas, kas mudin ātu dalībniekus vai citas personas sniegt inform āciju par 
ļaunprātībām vai nelikum ībām. Paziņojumā par līgumu, līgumslēdzējas iestādes tīmekļa 
vietnē un citās publikācijās varētu iekļaut norādes uz šādu sistēmu, kurā līgumslēdzēja iestāde 
vai pārraudzības iestāde varētu saņemt inform āciju no anon īmiem vai nezin āmiem avotiem. 
Būtu jāveicina tāda prakse, ka tiek izmantotas esoš ās rīkkopas, kas uzlabo visa iepirkuma 
cikla pareizu, p ārredzamu p ārvaldību. Šajā sakarā, par sp īti dažiem zin āmiem 
ierobežojumiem, lietder īga varētu būt sarkano karodzi ņu indikatoru sarakstu izstr āde 
līgumslēdzēju iestāžu vajadz ībām105. Skaidri noteikumi par zi ņošanas pras ībām un par 
informantu aizsardz ību varētu būt noderīgi efektīvākas ziņošanas prakses ieviešan ā. Ārēju 
uzraugu (piem ēram, vad ības ekspertu, NVO utt.) izmantošana var paaugstin āt iekšējo 
                                                 
104 Direkt īvas 2004/18/EK 43. pants. 
105 Pasaules bankas politikas izp ētes dokuments Nr. 5243, 2010. gada 29. marts. 
LV 50   LV kontroles l īdzekļu vērtību, novērtējot darbuz ņēmēju sniegumu, k ā arī atklājot aizdom īgus 
gadījumus un zi ņojot par tiem. 
Varētu apsvērt arī pašreizējo vērtēšanas meh ānismu izmantošanu, lai uzraudz ītu atbilstību 
attiecīgiem starptautiskiem aktiem, kuros ie tverti noteikumi par korupciju publiskaj ā 
iepirkumā106.  
Visbeidzot, ierobežojot l īgumslēdzēju iestāžu rīcības brīvību atseviš ķos aspektos, var ētu būt 
grūtāk praktiski realiz ēt lēmumus, kuriem nav objekt īva pamatojuma, un t ādējādi novērst 
favorītismu (piem ēram, ierobežojot l īgumslēdzēju iestāžu rīcības brīvību proced ūru 
anulēšanas gad ījumos). Tom ēr šādi pasākumi nedr īkst apgr ūtināt nepieciešam ās 
manevrēšanas iesp ējas, kas līgumslēdzējām iestādēm ir vajadz īgas, lai iepirktu to vajadz ībām 
pielāgotas preces un pakalpojumus. 
Jautājumi 
100. Vai jūs piekrītat uzskatam, ka iepirkuma tirgi ir pak ļauti korupcijas un favor ītisma 
briesmām? Vai uzskat āt, ka šajā jomā ir vajadz īga ES rīcība vai ka t ā veicama tikai 
dalībvalstīm? 
101. Kādi jūsuprāt ir būtiskie god īguma apdraud ējumi katr ā no publisk ā iepirkuma 
procesa posmiem (priekšmeta defin ēšana, konkursa sagatavošana, atlases posms, 
piešķiršanas posms, l īguma izpilde)?  
102. Kuras no apzin ātajām briesm ām jūsuprāt būtu novēršamas, ieviešot 
konkrētākus/papildu noteikumus ES publisk ā iepirkuma direkt īvās, un kā (kādi 
noteikumi/droš ības pasākumi)?  
103. Kādus citus meh ānismus direkt īvas varētu sniegt organiz ētās noziedz ības 
apkarošanai publiskaj ā iepirkum ā? Vai jūs atbalstītu, piemēram, priekškontroles 
ieviešanu attiec ībā uz apakšuz ņēmuma līgumiem? 
5.3. Negodīgo piedāvātāju izslēgšana 
Korupcijā un — plaš ākā nozīmē — profesion ālās ētikas pārkāpumos pie ķerto piedāvātāju 
izslēgšana (dal ības aizliegums) ir ietekm īgs ierocis sod īšanai par negod īgu uzņēmējdarbību un 
zināmā mērā arī tās novēršanai. Direkt īvas 2004/18/EK 45. pant ā jau ir noteikts pien ākums 
izslēgt piedāvātājus, kas noties āti par k ādu no uzskait ītajiem pārkāpumiem (seviš ķi 
korupciju), k ā arī iespēja izslēgt piedāvātājus par cit ādu negod īgu uzņēmējdarbības praksi 
(ieskaitot “smagu profesion ālās ētikas pārkāpumu”).  
Tomēr paliek neatbild ēti vairāki jautājumi par š ā noteikuma darb ības jomu, interpret āciju, 
transpozīciju un praktisko piem ērošanu, un dal ībvalstis un l īgumslēdzējas iestādes ir lūgušas 
sīkāku skaidrojumu.  
Konkrēti ir jāizpēta, vai 45. pant ā iekļautais izsl ēgšanas pamats ir piem ērots, pietiekami 
skaidrs (seviš ķi “profesion ālās ētikas pārkāpuma” pamatojums) un izsme ļošs, jeb vai j āievieš 
sīkāks izslēgšanas pamatojums. Š ķiet arī, ka līgumslēdzējas iestādes sastopas ar praktisk ām 
                                                 
106 It seviš ķi ESAO Konvencija par ārvalstu valsts amatpersonu uzpirkšanas apkarošanu starptautisk ās 
uzņēmējdarbības darījumos un ANO Pretkorupcijas Konvencija. 
LV 51   LV grūtībām, cenšoties ieg ūt visu attiec īgo inform āciju par cit ās dalībvalstīs reģistrētu 
pretendentu un kandid ātu personisko situ āciju un ties īgumu saska ņā ar to valstu likumiem.  
Bez tam varb ūt būs jānoskaidro, cik liel ā mērā jāīsteno valstu ties ību akti par izsl ēgšanas 
pamatojumu. Nosakot, ka dal ībvalstis ievieš papildu izsl ēgšanas pamatojumu savos ties ību 
aktos, var ētu dot tām iespēju efektīvāk risināt konkrētas probl ēmas sakar ā ar negod īgu 
uzņēmējdarbību valsts m ērogā. No otras puses, konkr ēts izslēgšanas pamats dal ībvalstī 
vienmēr rada briesmas diskrimin ēt citvalstu pied āvātājus un var ētu apdraud ēt vienotu Eiropas 
līdzvērtīgu konkurences apst ākļu principu.  
Svarīgs jautājums, kuru pašreiz ējās ES publisk ā iepirkuma direkt īvas neapl ūko, ir tā saucamie 
„pašattīrīšanās” pasākumi, t. i., pas ākumi, ko veic ieinteres ētais ekonomikas dal ībnieks, lai 
izlabotu nelabv ēlīgu situāciju, kas iespaido vi ņa tiesīgumu. To efektivit āte ir atkar īga no tā, kā 
tos akcept ē dalībvalstis. Jaut ājums par „pašatt īrīšanās pasākumiem” izriet no vajadz ības 
panākt līdzsvaru starp izsl ēgšanas pamatojuma īstenošanu un proporcionalit ātes un 
līdztiesības ievērošanu. Pašatt īrīšanās pasākumu vērā ņemšana var pal īdzēt līgumslēdzējām 
iestādēm objektīvi un piln īgāk novērtēt kandidāta vai pretendenta individu ālo situāciju, lai 
lemtu par vi ņa izslēgšanu no iepirkuma proced ūras. 
45. pants ļauj dalībvalstīm ņemt vērā pašattīrīšanās pasākumus, cikt āl šādi pasākumi parāda, 
ka ir klied ētas šaubas par kandid āta vai pretendenta profesion ālo godīgumu, maks ātspēju un 
uzticamību. Tom ēr trūkst vienveid īgu noteikumu par „pašatt īrīšanos”, lai gan daž ās 
dalībvalstīs līgumslēdzējas iestādes tik un t ā ņem vērā pasākumus, ko ekonomikas dal ībnieki 
veic, lai izlabotu dal ības lieguma situ āciju. 
Turklāt rodas jaut ājums par to, vai ES b ūtu nepārprotami j āuzliek sankcijas par 
mēģinājumiem apdraud ēt iepirkuma proced ūras pārredzamību un objekt īvumu (piem ēram, ja 
kandidāti vai pretendenti cenšas piek ļūt konfidenci ālai inform ācijai vai nekorekti ietekm ēt 
līgumslēdzējas iestādes darbības, kā atlasi un pieš ķiršanu). Š ādas sankcijas var ētu būt, 
piemēram, kandidat ūras vai pied āvājuma noraid īšana, ja vien l ēmums ir pietiekami pamatots. 
Par dažām nelikum īgas rīcības form ām, kā korupciju vai t īšu interešu konflikta 
nedeklarēšanu, būtu vajadz īgas nopietn ākas sankcijas, piem ēram, krimin ālsodi. Jau tagad 
dalībvalstīm tiek pras īts paredzēt kriminālsodus to ier ēdņu korupcijas gad ījumos. Ņemot vērā 
nozieguma apm ēru un nepieciešam ības, subsidiarit ātes un proporcionalit ātes principus, ir 
jāizvērtē, cik piem ēroti būtu noteikt minim ālos standartus attiec ībā uz sankcij ām107. 
Jautājumi 
104. Vai uzskat āt, ka Direkt īvas 2004/18/EK 45. pants ir lietder īgs mehānisms sod īšanai 
par negod īgu uzņēmējdarbību? Kādus šā mehānisma uzlabojumus un/vai alternat īvus 
mehānismus jūs ieteiktu? 
105. Kā varētu pastiprin āt līgumslēdzēju iestāžu sadarb ību inform ācijas par kandid ātu un 
pretendentu personisko situ āciju iegūšanā?  
106. Vai uzskat āt, ka jaut ājumam par „pašatt īrīšanās pasākumiem” b ūtu jābūt 
nepārprotami risin ātam 45. pant ā vai ka tas b ūtu nosakāms tikai valsts l īmenī? 
                                                 
107 Par ES funkcion ālo kompetenci krimin āltiesībās sk. lietu C-440/05, Komisija pret Padomi, 66. pk. 
LV 52   LV 107. Vai argument ēts lēmums noraid īt piedāvājumu vai iesniegumu ir piem ērota sankcija, 
lai uzlabotu l īdztiesības principa iev ērošanu? 
108. Vai uzskat āt, ka, ņemot vērā Lisabonas L īgumu, ES l īmenī būtu izstrādājami 
minimāli kriminālo sankciju standarti, konkr ētos apstākļos, kā korupcija vai interešu 
konflikta nedeklar ēšana? 
5.4. Izvairīšanās no netaisn īgām priekšroc ībām  
Visbeidzot, var b ūt situācijas, kad gan nav in terešu konflikta un negod īgas uzņēmējdarbības, 
bet proced ūras taisnīgumu apdraud atseviš ķu piedāvātāju priekšroc ības. Piem ēram, kandid āta 
vai pretendenta iepriekš ēja iesaiste sagatavoša nas darbos, kas saist īti ar iep ērkamā 
pakalpojuma izstr ādi (kā izpēte un/vai projekt ēšana) var rad īt ievērojamas priekšroc ības šim 
piedāvātājam inform ācijas privil ēģiju ziņā un tādējādi radīt šaubas par l īdztiesības principa 
ievērošanu108.  
Te ir jaut ājums par to, k ādā mērā priekšroc ības var kompens ēt, konkrēto piedāvātāju 
nediskrimin ējot. Vienk ārši izslēgt piedāvātājus, kuri piedal ījušies projekta sagatavošan ā, 
šķiet, būtu neproporcion āla reakcija, kas varb ūt pat neb ūtu realizējama, it seviš ķi, ja 
attiecīgajā tirgū ir maz kvalific ētu konkurentu. Lo ģiska kompens ācija varētu būt, piemēram, 
pienākums izpaust visiem konkur ējošajiem pied āvātājiem privile ģētu inform āciju, ko 
piedāvātājs ieguvis iepriekš ējā saistībā ar projektu.  
Vēl delikātāks ir jautājums par v ēsturisko pied āvātāju dabiskaj ām priekšroc ībām, kuras ir v ēl 
grūtāk apzināt un kompens ēt. Arī te varētu būt piemērota oblig āta privileģētās informācijas 
daļēja izpaušana, lai mazin ātu diskrimin ācijas briesmas, ar nosac ījumu, ka adekv āti tiek 
aizsargāta komerci āli jutīga inform ācija. 
Jautājumi 
109. Vai būtu jābūt konkrētiem noteikumiem ES l īmenī, kas risin ātu jautājumu par 
atsevišķu piedāvātāju priekšroc ībām, ko dod to iepriekš ēja saistība ar projektu, uz ko 
attiecas uzaicin ājums iesniegt pied āvājumus? K ādus droš ības pasākumus jūs 
ieteiktu? 
110. Vai uzskat āt, ka probl ēma, ka vēsturiskajiem pied āvātājiem var b ūt priekšroc ības, ir 
jārisina ES l īmenī, un, ja tā — tad kā? 
6. TREŠU VALSTU PIEG ĀDĀTĀJU PIEK ĻUVE ES TIRGUM  
ES uzņemtās starptautisk ās saistības iepirkuma jom ā ir atspogu ļotas dažādos direkt īvu 
noteikumos.  
Direktīvas 2004/18/EK 7. apsv ērums un Direkt īvas 2004/17/EK 14. apsv ērums nep ārprotami 
attiecas uz Padomes L ēmumu 94/800/EK, ar ko tika apstiprin āts PTO GPA . Tajos noteikts, ka 
„kārtība, kas j āattiecina uz pretenden tiem un produkciju no treš ām parakst ītājvalstīm, ir 
Nolīgumā paredzētā kārtība”. Bez tam nosac ījumi, kas attiecas uz GPA , ir atspogu ļoti 
Direktīvas 2004/18/EK 5. pant ā un Direkt īvas 2004/17/EK 12. pant ā. Rezultātā ekonomikas 
                                                 
108 Sk. Apvienot ās lietas C-21/03 un C-34/03, Fabricom . 
LV 53   LV dalībniekiem no GPA  parakstītājām valstīm būtu jāsaņem tāda pati attieksme k ā Eiropas 
ekonomikas dal ībniekiem ar nosac ījumiem, kas izkl āstīti GPA , konkrēti ES 1. pielikum ā, kur 
aptvertas visas ES saist ības saskaņā ar Nolīgumu.  
Turklāt jomās, kur nav ES starptautisku saist ību, Direkt īvas 2004/17/EK 58. pants ievieš 
Kopienas preferenci pre ču iepirkumam un t ās 59. pants pie ļauj iespēju ierobežot piek ļuvi ES 
komunālo pakalpojumu iepirkuma tirgum. 
Pēdējā laikā daudzas ieinteres ētās personas ir nor ādījušas, ka ES iepirkuma tirgus ir atkl ātāks 
nekā mūsu starptautisko partne ru iepirkuma tirgi. L īd z  a r  t o  E S  u z ņēmumi ne vienm ēr 
konkurē ar ārvalstu uz ņēmumiem uz l īdzīgiem pamatiem. Š āds stāvoklis arī negatīvi ietekm ē 
ES pozīcijas starptautisk ās sarunās par plaš āku piekļuvi tirgum. T ādēļ ir jāpārdomā ES 
publiskā iepirkuma politika pret treš ām valstīm un iepriekš min ēto noteikumu izmantošana un 
varbūtēja uzlabošana. 
Tas saistās ar notiekošo diskusiju par iesp ējām pastiprin āt ES teikšanu starptautisk ās sarunās 
ar nolūku nodrošin āt līdzsvarotāku un savstarp ēju piekļuvi ES un ārvalstu iepirkuma tirgiem. 
Šobrīd Komisija veic ietekmes nov ērtējumu, pētot dažādas politiskas iesp ējas, balstoties uz 
tādu mūsu starptautisko saist ību kā Valsts iepirkuma nol īgums izpildi, k ā arī attiecībā uz 
trešām valstīm, ar kurām ES vēl nav tādu nolīgumu.  
Jautājumi 
111. Kāda ir jūsu pieredze ar Direkt īvas 2004/17/EK 58. un 59. pant ā izklāstītajiem 
mehānismiem un/vai uzskati par tiem?  
111.1.  Vai šie noteikumi b ūtu tālāk jāuzlabo? Ja j ā, tad kādā veidā? Vai būtu piemēroti šo 
noteikumu darb ības jomu paplašin āt ārpus komun ālo pakalpojumu iepirkuma jomas? 
112. Kādus citus meh ānismus j ūs ieteiktu, lai sasniegtu lab āku simetriju piek ļuvē 
iepirkumu tirgiem? 
*** 
Šajā zaļajā grāmatā iztirzāti jautājumi, ko Komisija apzin ājusi kā svarīgus aspektus ES 
publiskā iepirkuma politikas gaid āmajā reformā. Var būt citi būtiski jautājumi, kas šaj ā zaļajā 
grāmatā nav risin āti. Tāpat būtu interesanti uzzin āt no ieinteres ētajām person ām, kurus no 
iepriekš skartajiem tematiem t ās uzskata par vissvar īgākajiem un kuri jaut ājumi liekas maz āk 
nozīmīgi, domājot par gaid āmo reformu. T ādēļ visas ieinteres ētās personas ir aicin ātas 
atbildēt uz turpm ākajiem jaut ājumiem. 
Jautājumi 
113. Vai ir kādi citi jaut ājumi, kas p ēc jūsu domām būtu risināmi, reform ējot ES publisk ā 
iepirkuma direkt īvas? Kādi ir šie jaut ājumi, kādas jūsuprāt ir risināmās problēmas un 
kādi varētu būt šo probl ēmu iespējamie risin ājumi? 
114. Lūdzam svar īguma sec ībā sarindot daž ādos šajā zaļajā grāmatā izvirzītos jautājumus 
un citus jaut ājumus, ko uzskat āt par svar īgiem. Ja jums b ūtu jāizvēlas trīs prioritāri 
risināmie jautājumi — kurus j ūs izvēlētos? Lūdzam paskaidrot savu viedokli. 
LV 54   LV *** 
Komisija aicina visas ieinteres ētās personas ies ūtīt savus materi ālus līdz 2011. gada 
18. aprīlim, vēlams — pa e-pastu Word  formātā, MARKT-CONSULT-PP-
REFORM@ec.europa.eu . 
Nav jāatbild uz visiem šaj ā dokument ā aplūkotajiem jaut ājumiem. Varat rakst īt tikai par tiem, 
kas jūs īpaši interes ē. Lūdzam skaidri nor ādīt, kurus aspektus iztirz ājat. 
Jūsu atbildes, k ā arī ziņas par jums public ēs internet ā, ja vien neiebild īsit pret savu personas 
datu public ēšanu, pamatojoties uz to, ka š āda public ēšana varētu kaitēt jūsu likumīgajām 
interesēm. Tādā gadījumā atbildes var public ēt anonīmi. Citādi saņemtās atbildes nepublic ēs, 
un to saturu princip ā neņems vērā.