PASKAIDROJUMA RAKSTS

Padome 2004. gada 5. jūlijā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EK līgums) 104. panta 6. punktu nolēma, ka Ungārijā ir pārmērīgs budžeta deficīts. Padome 2012. gada 24. janvārī pieņēma lēmumu saskaņā ar Līguma par Savienības darbību (LESD) 126. panta 8. punktu, ka Ungārija nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz jaunāko Padomes 2009. gada 7. jūlija Ieteikumu saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu.

Kā turpinājumu Padomes 2012. gada 24. janvāra Lēmumam un saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu un Padomes 2012. gada 6. marta Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. pantu Komisijai būtu jāpieņem ieteikums par jaunu Padomes Ieteikumu, kura mērķis — izbeigt pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanas situāciju Ungārijā.

Ieteikums

PADOMES IETEIKUMS

par pārmērīga valsts budžeta deficīta situācijas novēršanu Ungārijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 126. panta 7. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

(1) Saskaņā ar LESD 126. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

(2) Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis panākt stabilu valdības finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darbvietu radīšanai.

(3) Padome 2004. gada 5. jūlijā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EK līgums) 104. panta 6. punktu nolēma, ka Ungārijā ir pārmērīgs budžeta deficīts, un sniedza ieteikumus saskaņā ar EK līguma 104. panta 7. punktu, kuru mērķis — izbeigt pārmērīga budžeta deficīta situāciju līdz 2008. gada beigām.

(4) 2005. gada janvārī atbilstīgi EK līguma 104. panta 8. punktam Padome konstatēja, ka Ungārija, reaģējot uz Padomes ieteikumiem, nav īstenojusi efektīvus pasākumus, un, balstoties uz EK līguma 104. panta 7. punktu, Padome 2005. gada martā pieņēma vēl vienu ieteikumu, kurā tika apstiprināts 2008. gada termiņš pārmērīga budžeta deficīta novēršanai. Padome 2005. gada novembrī nolēma, ka Ungārija otro reizi nav ievērojusi saskaņā ar EK līguma 104. panta 7. punktu sniegtos ieteikumus. Tādēļ tā saskaņā ar EK līguma 104. panta 7. punktu 2006. gada oktobrī Ungārijai adresēja trešo ieteikumu, ar kuru pārmērīga budžeta deficīta novēršanas termiņš tika atlikts uz 2009. gadu. Padome 2009. gada jūlijā secināja, ka var uzskatīt, ka Ungārijas iestādes ir efektīvi rīkojušās, reaģējot uz 2006. gada oktobra ieteikumiem un, ņemot vērā ekonomikas nopietno lejupslīdi, sniedza pārskatītu ieteikumu saskaņā ar EK līguma 104. panta 7 punktu, kurā vēlreiz noteica jaunu korekcijas termiņu, t. i., 2011. gadā. Komisija 2010. gada 27. janvārī secināja, ka Ungārija ir efektīvi rīkojusies, reaģējot uz jaunākajiem Padomes ieteikumiem, bet brīdināja par ievērojamiem riskiem.

(5) Saskaņā ar LESD 126. panta 8. punkta noteikumiem Padome 2012. gada 24. janvārī nolēma, ka Ungārija nav veikusi efektīvus pasākumus, reaģējot uz Padomes 2009. gada jūlija ieteikumu termiņā, kas noteikts šajā ieteikumā. Kaut gan 2011. gadā nominālā 3 % no IKP atsauces vērtība netika pārkāpta, tam pamatā nebija konstruktīva un ilgtspējīga korekcija un tas pamatojās uz būtiskiem vienreizējiem ieņēmumiem. 2010. un 2011. gadā pievienojās strukturālā pasliktināšanās, kas pārsniedza 2 % no IKP, salīdzinājumā ar vēlamo kopējo fiskālo uzlabošanas 0,5 % no IKP. Turklāt, kaut gan valsts iestādes 2012. gadā īstenoja strukturālus pasākumus, ar ko paredzēja lielā mērā kompensēt iepriekšējo pasliktināšanos, tomēr līguma atsauces vērtība 3 % no IKP 2012. gadā tiks atkal ievērota tikai, pateicoties vienreizējiem pasākumiem gandrīz 1 % no IKP apjomā un tā tiks pārsniegta 2013. gadā. [Pēc šā Padomes lēmuma Padome [13. martā] nolēma pārtraukt daļu no Kohēzijas fonda saistību apropriācijām Ungārijai 2013. gadam (saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1084/2006 4. pantu).]

(6) Saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu un 3. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (kas ietilpst Stabilitātes un izaugsmes paktā), Padomei ir jāsniedz attiecīgajai dalībvalstij ieteikumi par to, kā noteiktā termiņā novērst pārmērīgu budžeta deficītu. Ieteikumā jānosaka, ka attiecīgajai dalībvalstij ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā jāveic efektīvi pasākumi, kā arī jāparedz termiņš pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai, kas jāpabeidz gadā pēc tā konstatēšanas, ja vien nepastāv īpaši apstākļi. Izlemjot, vai pastāv īpaši apstākļi, jāņem vērā "būtiski faktori", kas skaidroti Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 3. punktā. Turklāt ieteikumā novērst pārmērīgu budžeta deficītu Padomei jāpieprasa sasniegt gada budžeta mērķus, kuri, balstoties uz prognozi, kas ir rekomendācijas pamatā, atbilstu strukturālajā bilancē paredzētajam minimālajam gada uzlabojumam, t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, vismaz 0,5 % apmērā no IKP.

(7) Ungārijas ekonomika atlaba pēc lejupslīdes 2010. gadā, kad IKP pieauga par 1,3 %. Atlabšana 2010. gadā bija ievērojami ātrāka nekā Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognoze -0.3 % apjomā (t. i., vienlaikus ar Padomes ieteikumu). Tika paredzēts, ka 2011. gadā IKP turpinās palielināties mērenā tempā par 1,7 % un to joprojām veicinās vienīgi ārējā bilance. Tomēr pieauguma perspektīvas pasliktinājās 2011. gada laikā sakarā ar starptautisko apstākļu vispārējo pasliktināšanos, kas ietekmēja vairākus aspektus, kā arī tālāku iekšzemes pieprasījuma kritumu, kas saistīts arī ar politikas nenoteiktību. Uz šāda fona Komisijas dienesti 2012. gada februāra starpposma prognozē paredz, ka IKP nedaudz (par 0,1 %) samazināsies, pirms atkal sāks augt.

(8) Pēc deficīta 4,2 % no IKP 2010. gadā paredzams, ka 2011. gadā valsts bilancē būs pārpalikums, taču tikai pateicoties ievērojamiem vienreizējiem ieņēmumiem gandrīz 10 % no IKP apjomā, kas saistīti ar pensiju līdzekļu pārvedumu no privātām pensiju shēmām. Oficiālā prognoze 2011. gada budžeta pārpalikumam ir 3,9 % no IKP, kā noteikts 2011. gada pārmērīga budžeta deficīta novēršanas progresa ziņojumā. Ņemot vērā neseno informāciju, ka budžeta naudas plūsma dažos ieņēmumu posteņos ir labāka, nekā gaidīts, kā arī pašvaldību apakšnozarē, pārpalikums var pat būt nedaudz lielāks (aptuveni 4,1 % no IKP, pamatojoties uz Komisijas dienestu atjaunināto novērtējumu).

(9) Attiecībā uz 2012. gadu — pieņemtajā budžetā mērķis ir deficīts 2,5 % no IKP, ko jāsasniedz, izmantojot vairākas konsolidācijas paketes, kuru lielākā daļa tika paziņotas Széll Kálmán [Kālmāna Sēlla] plānā un 2011. gada atjauninātajā konverģences programmā (KP) un kuras daļēji paredzētas, lai labotu ievērojamā nodokļu samazinājuma sekas, par kuru nolēma 2010. gada otrajā pusē un kurš sasniedza nedaudz vairāk nekā 2 % no IKP, vienlaikus atliekot ārkārtas rezervju uzkrājumu (eventuālo izdevumu samazinājums) 1,1 % no IKP. Mērķa sasniegšanu atvieglo arī neto vienreizēji ieņēmumi 0,7 % no IKP apjomā no pagaidu ārkārtas nodokļiem. Pamatojoties uz jaunāko ekonomikas un budžeta attīstību, atjauninātajā Komisijas dienestu prognozē pašlaik paredzēts, ka deficīts būs 3 % no IKP, t. i., virs iestāžu oficiālā mērķa. Salīdzinājumā ar pieņemto budžetu šī augstākā deficīta prognoze cita starpā atspoguļo par pusi procentpunkta lēnāku ekonomisko izaugsmi, kā arī piesardzīgāku ieņēmumu un izdevumu attīstības novērtējumu. Vienlaikus tiek pieņemts, ka ārkārtas rezerves netiks izmantotas (t. i., tiks veikts eventuālo izdevumu samazinājums). Atjauninātā Komisijas dienestu prognoze 3 % no IKP apjomā ir par 0,2 % no IKP lielāka nekā projekcija laikā, kad tika pieņemts ieteikums Padomes lēmumam saskaņā ar 126. panta 8. punktu. Tas ir izskaidrojams ar faktu, ka labāks nekā plānotais bāzes efekts (no 2011. gada) nav pietiekams, lai atsvērtu pārskatīto ekonomisko prognožu turpmākas samazināšanās ietekmi uz 2012. gada budžetu un augstāka obligāciju ienesīguma ietekmi. Saskaņā ar ES fiskālās uzraudzības iedibināto praksi jaunie konsolidācijas plāni 0,4 % no IKP apjomā, kurus iestādes publicēja 2012. gada 21. februārī, nevar tikt iestrādāti Komisijas dienestu prognozēs, jo tie vēl nav pietiekami pamatoti.

(10) Paredzams, ka budžeta deficīts 2013. gadā atkal palielināsies līdz aptuveni 3,6 % no IKP (palielinājums no 3 % no IKP), kas pārsniedz Komisijas dienestu prognozi (3¼ % no IKP) laikā, kad tika pieņemts Padomes lēmums, ka Ungārija nav efektīvi rīkojusies, saskaņā ar LESD 126. panta 8. punktu. Šāds augstāks deficīta skaitlis galvenokārt ir saistīts ar parādībām, kas izraisīja budžeta deficīta pieaugumu par 0,4 % no IKP (piemēram, mazāks nodokļu ieņēmums, kam pamatā zemākas 2012. gada izaugsmes prognozes), kas arī veicināja lielāka 2012. gada deficīta prognozi. Turklāt izdevumi par procentiem vairāk pieaugs 2013. gadā nekā 2012. gadā (par 0,1 % no IKP). Paredzams, ka šo ietekmi tikai daļēji kompensēs citas ietekmes, piemēram, zemāka, nekā iepriekš prognozēts, centrālās bankas finansēšanas nepieciešamība 2013. gadā (par 0,25 % no IKP). Salīdzinājumā ar 2012. gadu deficīta pieaugums līdz 3,6 % 2013. gadā būtībā izriet no nozaru nodokļu pakāpeniskas pārtraukšanas, kuras neto ietekme uz budžetu 2013. gadā būs 0,7 % no IKP, par 0,5 % no IKP augstākiem parāda apkalpošanas izdevumiem, kā arī iedzīvotāju ienākuma nodokļa bāzes samazināšanās, ar ietekmi uz budžetu 0,3 % no IKP apjomā. Paredzams, ka minētās deficītu palielinošās ietekmes, kas sasniedz aptuveni 1,5 % no IKP, varētu tikai daļēji kompensēt turpmāka Széll Kálmán strukturālo reformu programmas īstenošana, kura ļaus ietaupīt 0,4 % no IKP, un citi pasākumi, piemēram, valsts sektora algu nominālā iesaldēšana, ļaus ietaupīt 0,4 % no IKP. Visbeidzot, paredzams ka budžetam nāks par labu prognozētā ekonomikas atlabšana.

(11) Saskaņā ar visjaunākajām Komisijas dienestu prognozēm pēc stāvokļa pasliktināšanās par 1½ % 2010. gadā un par ½ % 2011. gadā strukturālā bilance vispirms varētu uzlaboties par aptuveni 2 % 2012. gadā un tad atkal pasliktināsies par ½ % no IKP 2013. gadā. Ja valdība būtu veikusi vajadzīgos pasākumus, lai sasniegtu fiskālos mērķus 2012. un 2013. gadā, strukturālais uzlabojums kopumā būtu sasniedzis 2½ % no IKP 2012. gadā un ½ % no IKP 2013. gadā.

(12) Iepriekš aprakstītā budžeta situācija būtu uzlabojusies par ½ % no IKP 2013. gadā, ja vien Széll Kálmán plānā paredzētās reformas tiktu pietiekami skaidri noformulētas un ieviestas. Attiecībā uz turpmākajiem 2012. gada 21. februārī publiskotajiem izdevumu ietaupījumiem ir vajadzīgs sīkāks pamatojums un it īpaši jomās, kuras attiecas uz subsīdijas samazinājumu sabiedriskā transporta uzņēmumiem un farmācijas nozarei, ņemot vērā to, ka no plānotās elektroniskas ceļu nodevu iekasēšanas ieviešanas varētu sagaidīt papildu ieņēmumus. Papildus šiem pasākumiem Ungārija – konsekventas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas nolūkos – varētu iegūt, ja tā precīzāk noteiktu vispārējo bērnu pabalstu (iespējams, saistībā ar dāsnajām nodokļu atlaidēm, kas nesen ieviestas attiecībā uz ģimenēm), ieviestu centralizētu īpašuma nodokli, kas balstīts uz īpašuma vērtību, kā arī uzlabotu vienoto ienākumu nodokļa shēmu attiecībā uz progresivitāti; pēdējais jautājums tika izskatīts Padomes 2011. gada jūlija Ieteikumā Ungārijai Eiropas pusgada kontekstā.

(13) Kopējais valsts parāds no 79,7 % no IKP 2009. gadā bija palielinājies līdz 81,3 % 2010. gadā, tad 2011. gadā tas samazinājās līdz 80,3 % no IKP. Šis nelielais situācijas uzlabojums ir izskaidrojams ar ievērojamo primāro pārpalikumu (8 % no IKP), ko izraisīja vienreizējs ieņēmums no privāti pārvaldīto pensiju aktīvu pārņemšanas, kas lielā mērā sabalansējās, ņemot vērā valūtas maiņas kursa kritumu. Nākotnē, ņemot vērā gan sagaidāmos budžeta deficīta apmērus, gan pieņēmumu attiecībā uz tehniski noturīgāku valūtas kursu salīdzinājumā ar 2011. gada beigām, gan arī pieņēmumu attiecībā uz privāti pārvaldīto pensiju aktīvu (1 % apmērā no IKP) turpmāko pārdošanu, kopējais valsts parāds 2012. gadā varētu sasniegt aptuveni 76 % no IKP, tad 2013. gadā tas varētu atkal palielināties.

(14) Iepriekšējo gadu fiskālās norises norāda uz trūkumiem fiskālajā pārvaldībā un budžeta plānošanas un izpildes pārredzamībā. Pēc tam, kad iestādes bija pamatīgi novājinājušas iepriekšējo fiskālās pārvaldības sistēmu, kura 2010. gada otrajā pusgadā vēl aizvien nebija nostiprinājusies, tās ieviesa jaunās Konstitūcijas grozītās daļas galvenos elementus (spēkā no 2012. gada 1. janvāra). Šeit galvenokārt jāatzīmē, ka nominālā parāda robežlīmenis tika noteikts 50 % apmērā no IKP (kas jāsasniedz, pastāvīgi samazinot parādu, sākot no pašreizējā augstā līmeņa) un ka reorganizētā fiskālā padome (FP) apstiprināja veto tiesības attiecībā uz budžetu. 2011. gada beigās galvenajos tiesību aktos tika pieņemts gan papildu regulējums, lai centrālajā un vietējā līmenī noteiktu jaunos darbības skaitliskos noteikumus, gan arī klauzula attiecībā uz fiskālās padomes darbību. Pieņemtie jaunie ikgadējie skaitliskie noteikumi joprojām ir pārāk orientēti uz ikgadējo budžeta ciklu, un neizskatās, ka tie veicinās vidēja termiņa budžeta plānošanu, par kuras stiprināšanu minēts Padomes 2011. gada jūlija Ieteikumā Eiropas pusgada kontekstā. Turklāt šajā pašā ieteikumā Padome ir lūgusi Ungārijai paplašināt fiskālās padomes analītisko kompetenci (piemērām, uzticot tai regulāro makrofiskālās bāzlīnijas prognožu sagatavošanu), kura vēl joprojām – arī pēc ekonomikas stabilitātes likuma pieņemšanas 2011. gada decembrī – netiek nodrošināta.

(15) Regulāru un savlaicīgu pārraudzību pār to, kā tiek īstenota fiskālās konsolidācijas stratēģija, lai novērstu pārmērīgu deficītu, pamato Padomes Regulas (EK) Nr. 1497/67 10.a pants, kurā paredzēts, ka attiecīgajai dalībvalstij jāsniedz visa nepieciešamā informācija. Šajā kontekstā 2012. gadā atjauninātajā Ungārijas Konverģences programmā būtu jāsagatavo atsevišķa nodaļa un pēc tam – līdz pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras beigām – tāda jāiekļauj arī regulārajos progresa pusgada ziņojumos atbilstīgi Ungārijas iestāžu saistībām.

(16) Budžeta konsolidācijas pasākumiem būtu jānodrošina ilgstoši valsts budžeta bilances uzlabojumi, bet tajā pašā laikā to mērķis ir paaugstināt valsts finanšu kvalitāti un palielināt ekonomikas izaugsmes potenciālu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

(1) Ungārijas iestādēm pašreiz pastāvošais pārmērīgais budžeta deficīts būtu jānovērš līdz 2012. gadam.

(2) Ungārijas iestādēm reālistiskā un ilgtspējīgā veidā būtu jāsamazina kopējais valsts budžeta deficīts tā, lai tas būtu mazāks par atsauces vērtību 3 % no IKP, saskaņā ar daudzgadu plānu, kas aprakstīts atjauninātajā Ungārijas 2011. gada 15. aprīļa Konverģences programmā, kuru Padome apstiprināja 2011. gada 12. jūlija atzinumā. Lai to panāktu, Ungārijas iestādēm vajadzētu rīkoties šādi:

(a) 2012. gadā nodrošināt deficīta mērķa sasniegšanu – 2,5 % no IKP salīdzinājumā ar prognozēto rezultātu – 3 % no IKP, kas pamatojas uz makroekonomisko sistēmu saskaņā ar Komisijas dienestu starpposma prognozēm, kuras izdarītas 2012. gada februārī; minētā mērķa sasniegšana varētu prasīt papildu fiskālus pasākumus vismaz ½ % apmērā no IKP papildus jau paredzētajiem pasākumiem 1,9 % apmērā no IKP; šajā nolūkā it īpaši vajadzētu vairāk precizēt un stingrāk īstenot tos budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kas iekļauti Széll Kálmán plānā un atjauninātajā 2011. gada Konverģences programmā, kā arī vajadzības gadījumā pieņemt jaunus strukturāla rakstura konsolidācijas pasākumus. Faktiskās bilances uzlabošanai izmantot iespējamus neplānotus ieguvumus, tostarp iespējamus vienreizējus ienākumus, kas izriet no cilvēku pāriešanas no privāti pārvaldītās pensiju sistēmas uz valsts pensiju sistēmu;

(b) veikt nepieciešamos strukturāla rakstura papildu pasākumus, lai vajadzības gadījumā nodrošinātu, ka budžeta deficīts 2013. gadā, – kas saskaņā ar Komisijas dienestu starpposma prognozēm, kuras izdarītas 2012. gada februārī, visticamāk par 0,6 % no IKP pārsniegs Līgumā noteikto robežlīmeni 3 % no IKP, – paliek krietni mazāks par robežlīmeni arī pēc vienreizējo ieņēmumu (1 % apmērā no IKP) pilnīgās pabeigšanas, kas ir plānota un ieteikta; šajos pasākumos varētu iekļaut vairāk precizējumu attiecībā uz Széll Kálmán plānā minētajām strukturālajām reformām un to īstenošanu;

(c) paredzēt pietiekamas rezerves turpmākajos budžeta tiesību aktos (papildus vispārējai rezervei, kas noteikta likumā par valsts finansēm), lai pat neparedzētos apstākļos nodrošinātu budžeta mērķu sasniegšanu.

(3) Iepriekš minētajam budžeta pielāgojumam vajadzētu palīdzēt atjaunot kopējā valsts parāda attiecības samazināšanos. It īpaši būtu jānodrošina pietiekams progress attiecībā uz atbilstību parāda samazināšanas kritērijam trīs gadu laikā pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas pasākumiem, saskaņā ar Regulas Nr. 1467/97 2. panta 1.a punktu.

(4) Kā Padome jau ieteica 2011. gada jūlijā, Ungārijas iestādēm būtu jāiedzīvina galvenie konstitucionālie fiskālie noteikumi, pielāgojot galveno tiesību aktu virzību uz ekonomikas stabilitāti. Skaitliskiem noteikumiem būtu jānodrošina, ka budžeta process iekļaujas saistošajās vidēja termiņa pamatnostādnēs un ka tiek paplašināta fiskālās padomes analītiskā kompetence.

(5) Padome Ungārijas valdībai nosaka termiņu līdz [2012. gada 13. septembrim], lai tā efektīvi rīkotos šajā nolūkā un noteiktu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu progresu un nodrošinātu konsekventu pārmērīga budžeta deficīta novēršanu. Rīcības efektivitātes novērtējumā tiks ņemti vērā notikumi ekonomikā salīdzinājumā ar atjauninātajām ekonomiskajām prognozēm, kuras minētas darba dokumentā, kas pievienots Komisijas ieteikumam saistībā ar šo Padomes ieteikumu.

Ungārijas iestādēm būtu jāziņo par progresu, kas panākts šo ieteikumu īstenošanā, atskaiti iekļaujot Konverģences programmas (kas tiks atjaunināta 2012. gadā) atsevišķā nodaļā un pēc tam – līdz pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras beigām – arī regulārajos progresa pusgada ziņojumos atbilstīgi Ungārijas iestāžu saistībām.

Turklāt Padome norāda, cik būtiski ir panākt vidēja termiņa mērķi (VTM), lai nodrošinātu valsts finanšu ilgtspējību jeb strauju virzību uz šādu ilgtspējību. Tāpēc Padome aicina Ungārijas iestādes veikt nepieciešamos strukturālos pasākumus ar nolūku 2013. gadā sasniegt budžeta deficīta mērķi 2,2 % no IKP, lai tādējādi VTM īstenošana (patlaban strukturālā bilance ir -1,5 % no IKP) notiktu paralēli konsekventai pārmērīga budžeta deficīta novēršanai.

Šis ieteikums ir adresēts Ungārijai.

Briselē,

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs