LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 154/6

Dalībvalstu paziņotā informācija par valsts atbalstiem, kas piešķirti saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001

2009/C 154/05

Atbalsta Nr.: XA 49/09

Dalībvalsts: Spānija

Reģions: Comunidad Valenciana

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Ayuda nacional por superficie a los frutos de cáscara

Juridiskais pamats: Real Decreto 1612/2008 de 3 de octubre sobre aplicación de los pagos directos a la agricultura y la ganadería

Borrador de la Orden de 23 de enero de 2009 de la Consellera de Agricultura, Pesca y Alimentación sobre cuestiones generales aplicables al régimen de ayudas agroambientales e indemnización compensatoria y régimen aplicable al pago único y otras pagos directos a la agricultura y ganadería en el ámbito de la Comunitat Valenciana y de aprobación de las bases reguladoras de ayudas de pago único y otras ayudas directas

Borrador Resolución de 26 de enero de 2009 de la Directora de la Agencia Valenciana de Fomento y Garantia Agraria mediante la que se establece la convocatoria del procedimiento para la concesión de subvenciones a través de la solicitud única vinculadas al regimen de pago único, otras ayudas directas a la agricultura y la ganaderia, ayudas agroambientales y de indemnización compensatoria para el año 2009

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: EUR 2 928 440 atbalsta līnijā SE 83 000.

Atbalsta maksimālā intensitāte: Valensijas autonomā reģiona pašpārvalde (Generalitat Valenciana) finansēs 50 % no valsts atbalsta maksimālās summas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 87. panta 1. punktu. Maksimālā atbalsta summa gadā būs EUR 120,75 par hektāru.

Īstenošanas datums: Atbalsta shēmu īstenos no dienas, kad Eiropas Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē tiks publicēts atbrīvojuma pieprasījuma reģistrācijas numurs.

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: 1 gads.

Atbalsta mērķis: Pilnveidot Kopienas platībatkarīgo atbalstu riekstu ražošanai (atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1857/2006 17. panta b) apakšpunktam).

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Riekstu audzētāji, kas uzskatāmi par maziem vai vidējiem uzņēmumiem atbilstoši Komisijas 2008. gada 6. augusta Regulas (EK) Nr. 800/2008 I pielikumam.

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

Agencia Valenciana de Fomento y Garantía Agraria C/Amadeo de Saboya, no 2 Valência ESPAÑA

Tīmekļa vietne: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/FRUTOS%20CASCARA.pdf

Atbalsta Nr.: XA 50/09

Dalībvalsts: Nīderlande

Reģions: Provincie Noord-Brabant

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Model voor een gemeentelijke Subsidieverordening duurzaamheidsinvesteringen agrarische bedrijven in landbouwontwikkelingsgebieden

Juridiskais pamats: Algemene wet bestuursrecht, titel 4.2

Gemeentewet, artikelen 108 lid 1, 147 lid 1 en 149

Regulas (EK) Nr. 1857/2006 4. pants

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: Paredzams, ka aicinājumus pieteikties atbalsta shēmai publicēs 10 līdz 20 Ziemeļbrabantes provinces pašvaldību, no kurām katra piešķirs līdz 1,6 miljoniem eiro. Shēma aptvers šādas pašvaldības (orientējoši):

Alphen-Chaam

Baarle-Nassau

Bladel

Boekel

Deurne

Dongen

Eersel

Gemert-Bakel

Haaren

Heeze-Leende

Hilvarenbeek

Landerd

Mill en Sint Hubert

Sint Anthonis

Uden

Iesaistīto pašvaldību paredzamie izdevumi saskaņā ar šo shēmu ir 24 miljoni eiro laikposmā no 2009. gada līdz 2013. gadam (ieskaitot).

Atbalsta maksimālā intensitāte: Shēma paredz piešķirt ieguldījumu atbalstu

Shēma paredz arī iespēju piešķirt papildu ieguldījumu atbalstu

Ieguldījumi, kas minēti a) un b) punktā, aptver tikai papildu ieguldījumus, kas vajadzīgi, lai pārsniegtu (Kopienas) obligātās prasības, un subsīdiju maksimālā intensitāte ir 60 %, ja vien attiecīgie ieguldījumi nepalielina ražošanas jaudu – tādā gadījumā subsīdiju maksimālā intensitāte ir 40 %. Šādi ieguldījumi ietilpst Regulas (EK) Nr. 1857/2006 4. panta 2. punkta e) apakšpunkta un 4. panta 3. punkta d) apakšpunkta darbības jomā.

Ieguldījumiem, kas minēti c) un d) punktā, subsīdiju intensitāte nedrīkst pārsniegt 40 %. Ieguldījumi, ko aptver c) punkts (estētiskā kvalitāte), ietilpst Regulas (EK) Nr. 1857/2006 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta un 4. panta 3. punkta c) apakšpunkta darbības jomā (saimniecības ēku kvalitātes uzlabošana). Ieguldījumi, ko aptver d) punkts (enerģijas taupīšana), ietilpst Regulas (EK) Nr. 1857/2006 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta un 4. panta 3. punkta a) apakšpunkta darbības jomā (ražošanas izmaksu samazināšana).

Piešķirtā atbalsta kopsumma nedrīkst pārsniegt EUR 400 000 vienam uzņēmumam trīs secīgos finanšu gados, ko aptver ieguldījumu periods, atskaitot saskaņā ar MIA/VAMIL shēmu piešķirtos nodokļu atvieglojumus, kas ieguldījumiem saskaņā ar šo shēmu ir 12 %.

Īstenošanas datums: Pretendentiem, kas iesnieguši pieteikumus, atbalstu saskaņā ar shēmas 6. un 13. pantu var piešķirt pēc tam, kad saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 20. pantu ir iesniegts paziņojums ar informācijas kopsavilkumu par paraugshēmu, shēma ir apstiprināta un atbildīgā pašvaldības iestāde ir publicējusi aicinājumu pieteikties.

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: Shēmai nav konkrēta beigu termiņa – pēc stāšanās spēkā saskaņā ar shēmas 13. pantu to piemēro līdz atsaukšanai. Atbildīgā pašvaldības iestāde nosaka periodu, kurā pretendenti var pieteikties atbalsta saņemšanai, pamatojoties uz shēmas 6. pantu. Shēmas ilgums atkarīgs no tā, vai atbildīgā pašvaldības iestāde nosaka vienu vai vairākas pieteikšanās kārtas. Jāņem vērā arī Regulas (EK) Nr. 1857/2006 piemērošanas termiņš, tāpēc principā shēma neturpināsies ilgāk kā līdz 2013. gada 31. decembrim. Ja stāsies spēkā jauna atbrīvojuma regula, kas aizstās vai turpinās Regulu (EK) Nr. 1857/2006, Ziemeļbrabantes province iesniegs jaunu paziņojumu.

Atbalsta mērķis: Atbalsta mērķis ir rosināt saimniecības Ziemeļbrabantes provinces teritorijās, kuras provinces padome atzinusi par lauksaimniecības attīstības teritorijām, pieņemt ilgtspējības veicināšanas pasākumus.

Saskaņā ar šo shēmu atbalstu var piešķirt ieguldījumiem materiālos aktīvos (ēkās, iekārtās un aprīkojumā) ar mērķi samazināt piesārņojumu vai uzlabot dzīvnieku labturību.

Pasākumiem katrā ziņā jāpārsniedz obligātās prasības, ko paredz Wet milieubeheer (Vides pārvaldības likums), tiesību akti, kas attiecas uz jautājumiem saistībā ar kūtsmēsliem, smakām un amonjaku, vai tiesību akti par dzīvnieku labturību, jo īpaši Gezondheids- en welzijnswet voor dieren (Likums par dzīvnieku veselību un labturību) un tā īstenošanas noteikumi. Šī prasība saskan ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 4. panta 2. punkta e) apakšpunktā minēto nosacījumu, proti, ar ieguldījumiem jācenšas sasniegt standartus, kas pārsniedz Kopienas minimālos standartus, kā noteikts, piemēram, Direktīvā par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli, kura attiecas uz lielām lopkopības saimniecībām un liek izmantot labākās pieejamās vides aizsardzības metodes. Attiecībā uz amonjaku Direktīva ir transponēta Nīderlandes tiesību aktos ar Besluit ammoniakemissie huisvesting veehouderij (Dekrēts par amonjaka emisijām no dzīvnieku novietnēm) (Staatsblad, 2005. g., Nr. 675). Šajā sakarā būtiska ir arī Padomes 1999. gada 19. jūlija Direktīva 1999/74/EK, ar ko paredz minimālos standartus dējējvistu aizsardzībai, kura ir transponēta Nīderlandes tiesību aktos ar Legkippenbesluit 2003 (2003. gada Likums par dējējvistām) (Staatsblad, 2004. g., Nr. 40), un Padomes 1991. gada 19. novembra Direktīva 91/630/EEK, ar ko nosaka minimālos standartus cūku aizsardzībai (OV L 340, 11.12.1991.), kura ir transponēta Nīderlandes tiesību aktos ar Varkensbesluit (Dekrēts par cūkām) (Staatsblad, 1994. g., Nr. 577). Visbeidzot jāmin arī Padomes 1991. gada 19. novembra Direktīva 91/629/EEK, ar ko nosaka minimālos standartus teļu aizsardzībai (OV L 340, 11.12.1991.), kura ir transponēta Nīderlandes tiesību aktos ar Kalverenbesluit (Dekrēts par teļiem) (Staatsblad, 1994. g., Nr. 576).

Papildu atbalstu var piešķirt arī ieguldījumiem materiālos aktīvos, lai uzlabotu saimniecības ēku estētisko kvalitāti vai saimniecību pārvaldībā īstenotu enerģijas taupīšanas pasākumus.

Papildus pasākumu izmaksām par attiecināmām var atzīt arī saistītās konsultāciju, izpētes u. c. izmaksas.

Lai varētu pretendēt uz atbalstu, pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz ieguldījumu plāns atbildīgajai pašvaldības iestādei. Plānā jāatspoguļo pasākumi, ko pieteikuma iesniedzējs plāno īstenot, norādot, kādā apjomā ar tiem paredzēts samazināt piesārņojumu, pārsniedzot (Kopienas) obligātās prasības, vai uzlabot dzīvnieku labturības standartus, pārsniedzot (Kopienas) obligātās prasības, kā arī plānotie saimniecības ēku estētiskās kvalitātes uzlabojumi vai enerģijas taupīšanas pasākumi un to izmaksas. Ieguldījumu plāns ļauj aprēķināt attiecināmās izmaksas. Plānojot pasākumus intensīvas lopkopības saimniecībās, pēc iespējas jāievēro Stichting Milieukeur (ekomarķējuma fonds) izdotais Maatlat Duurzame Veehouderij (Ilgtspējīgas lopkopības standarts).

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Shēma piemērojama visiem lauksaimniecības uzņēmumiem Ziemeļbrabantes provinces teritorijās, ko provinces padome atzinusi par lauksaimniecības attīstības teritorijām. Atbildīgā pašvaldības iestāde drīkst dot priekšroku intensīvas lopkopības saimniecībām un jo īpaši intensīvas lopkopības saimniecībām, ko pārvieto no ekstensifikācijas teritorijām uz lauksaimniecības attīstības teritorijām.

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese: Visas Ziemeļbrabantes provinces pašvaldības, kas saskaņā ar paraugshēmu publicē aicinājumu pieteikties atbalsta shēmai.

Adrese papildu informācijai:

Provincie Noord-Brabant

Brabantlaan 1

Postbus 90151

5200 MC, ′s-Hertogenbosch

NEDERLAND

Tīmekļa vietne: http://www.brabant.nl/upload/documenten/p/plg/modelverordening%20duurzaamheidsinvesteringen%202008.def.pdf

Cita informācija: Šajā informācijas kopsavilkumā galvenajos vilcienos aprakstīta paraugshēma, kas ļauj Ziemeļbrabantes provinces pašvaldībām piešķirt atbalstu lauksaimniecības uzņēmumiem, lai tie provinces lauksaimniecības attīstības teritorijās saimniecību līmenī īstenotu ilgtspējības un dzīvnieku labturības aizsardzības pasākumus. Ar paraugshēmu Ziemeļbrabantes province vēlas izveidot vienotu attiecīgā atbalsta piešķiršanas sistēmu un panākt, lai pēc shēmas apstiprināšanas saskaņā ar paraugshēmu katrai pašvaldībai nevajadzētu atsevišķi iesniegt paziņojumu, pretendējot uz atbrīvojumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1857/2006.

Kā minēts iepriekš, paraugshēmā ir ievērotas Regulas (EK) Nr. 1857/2006 4. panta 1.–3. punkta prasības. Paraugshēmā ievērotas arī pārējo 4. panta punktu prasības:

4. punkts – ir garantēts, ka ieguldījumi drīkst būt saistīti tikai ar šajā punktā minētajām darbībām un izmaksām (sk. shēmas 3. panta 4. punktu);

5. punkts – atbalstu nepiešķir grūtībās nonākušiem lauksaimniecības uzņēmumiem (sk. shēmas 4. panta 2. punkta d) apakšpunktu);

6. punkts – shēma neparedz piešķirt atbalstu, ja tiek pārkāpti aizliegumi vai ierobežojumi, ko paredz Padomes regulas, ar kurām izveido tirgus kopējās organizācijas;

7. punkts – atbalsts ir pieejams visās lauksaimniecības nozarēs, tomēr atbalstu nepiešķir ražošanas tiesību, dzīvnieku un viengadīgu augu iegādei, viengadīgu augu stādīšanai, drenāžas darbiem vai apūdeņošanas iekārtām un apūdeņošanas darbiem un aizstāšanas ieguldījumiem (sk. shēmas 2. pantu, 3. panta 4. punktu un 4. panta 1. un 3. punktu);

8. punkts – atbalstu nepiešķir tādas zemes iegādei, kas nav apbūvei paredzēta zeme (sk. shēmas 4. panta 4. punktu);

9. punkts – ir ņemta vērā maksimālā atbalsta summa (sk. shēmas 5. panta 4. un 5. punktu);

10. punkts – atbalstu nepiešķir tādu produktu ražošanai, ar kuriem imitē vai aizstāj pienu un piena produktus (sk. shēmas 4. panta 5. punktu).

Skaidrības labad jāpiebilst, ka Ziemeļbrabantes provincē nav lauksaimniecības uzņēmumu, kas būtu lielāki par mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (darbinieku skaits – 250).

Nobeigumā – dažas piezīmes par šīs paraugshēmas saistību ar dažām citām Ziemeļbrabantes provinces atbalsta shēmām.

Subsidieregeling Duurzame Landbouw in Noord-Brabant, paziņojuma numurs XA 220/2008: saskaņā ar šo shēmu projektiem, kas palīdz nodrošināt lauksaimniecības ilgtspējību Ziemeļbrabantes provincē, piešķir provinces dotācijas, un tā paredzēta galvenokārt eksperimentālu projektu atbalstam. Saskaņā ar šeit aplūkojamo paraugshēmu ieguldījumiem ilgtspējības un dzīvnieku labturības aizsardzības pasākumos lauksaimniecības attīstības teritorijās piešķir pašvaldību dotācijas. Teorētiski nevar pilnīgi izslēgt abu shēmu daļēju pārklāšanos, tomēr pārmērīgs valsts atbalsts netiktu piešķirts, jo gan provinces ilgtspējības shēmā, gan pašvaldību paraugshēmā ir paredzēti noteikumi, kas nepieļauj atbalsta summēšanu.

Verplaatsingsregeling intensieve veehouderij (VIV, 2005. g.), paziņojuma numurs XA 62/2005: saskaņā ar šo shēmu piešķir kompensācijas par intensīvas lopkopības saimniecību pārvietošanu uz ilgtspējīgām atrašanās vietām. Saimniecībām kompensē vecajā atrašanās vietā nojaukto saimniecības ēku koriģēto aizstājējvērtību, nojaukšanas izmaksas vecajā un jaunajā atrašanās vietā un maksu par konsultācijām. Saskaņā ar VIV shēmu ilgtspējīgas atrašanās vietas drīkst atrasties arī lauksaimniecības attīstības teritorijās. Pārvietojot saimniecības uz lauksaimniecības attīstības teritorijām, var rasties jautājums par VIV shēmas saistību ar šeit aplūkojamo paraugshēmu. Tomēr bažām par shēmu pārklāšanos nav pamata, jo darbības, kurām piešķir atbalstu saskaņā ar VIV shēmu, radikāli atšķiras no ieguldījumiem, ko aptver paraugshēma.

Verplaatsingsregeling grondgebonden agrarische bedrijven (VGAB), paziņojuma numurs XA 84/2007: saskaņā ar šo shēmu piešķir dotācijas tādu uzņēmumu pārvietošanai, kuru darbība saistīta ar zemi. Shēmas mērķis ir pārdot atbrīvoto zemi valstij, lai to varētu izmantot ar dabu un ūdensresursiem saistītām vajadzībām (dabas rezervātu, plūdu ūdenskrātuvju ierīkošanai utt.). Tāpat kā saistībā ar VIV shēmu, arī šajā gadījumā bažām par VGAB shēmas un šeit aplūkojamās paraugshēmas pārklāšanos nav pamata, jo darbības, kurām piešķir atbalstu saskaņā ar VGAB shēmu, radikāli atšķiras no ieguldījumiem, ko aptver šī paraugshēma. Turklāt paraugshēma attiecas uz lauksaimniecības attīstības teritorijām, ko parasti neuzskata par pievilcīgām ar zemi saistītās lauksaimniecības uzņēmumu atrašanās vietām, jo zemes gabali šajās teritorijās ir samērā mazi, bet zemes cenas – samērā augstas.

Atbalsta Nr.: XA 63/09

Dalībvalsts: Kipra

Reģions: Kipra

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Σχέδιο χορηγιών για εξοικονόμηση ενέργειας και ενθάρρυνση της χρήσης των ανανεώσιμων πηγών ενέργειας (2009-2013) για φυσικά και νομικά πρόσωπα καθώς και φορείς του δημόσιου τομέα που ασκούν οικονομική δραστηριότητα.

Juridiskais pamats: Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου με ημερομηνία 30.12.2008

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: EUR 75 miljoni

Atbalsta maksimālā intensitāte: 35 %

Īstenošanas datums: 11.3.2009. Pasākums stājas spēkā tikai pēc Komisijas apstiprinājuma saņemšanas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1857/2006, un atbalstu nepiešķir ar atpakaļejošu datumu.

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: 31.12.2013.

Atbalsta mērķis: ieguldījumi lauksaimniecības uzņēmumos (4. pants Regulā (EK) Nr. 1857/2006).

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): NACE A kods – lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība.

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

Ypiresia Energias Ypouryio Emboriou Viomihanias kai Tourismou 1421, Nicosia CYPRUS

Tīmekļa vietne: http://www.cie.org.cy/sxedia%202009/sxedio%20nomika2009-2013.pdf

Cita informācija: Pasākuma galvenais mērķis ir stimulējoša ieguldījumu atbalsta piešķiršana uzņēmumiem, lai veicinātu enerģijas taupīšanu un atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu.

Ieguldījumu atbalstu var saņemt visu tautsaimniecības nozaru uzņēmumi, izņemot zivsaimniecības un akvakultūras uzņēmumus un lielus uzņēmumus, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu primāro ražošanu. Papildus atbalstam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1857/2006 pasākums paredz piešķirt atbalstu arī saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 800/2008 un de minimis atbalstu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1998/2006. Lai attiecīgajā nozarē varētu piemērot atbrīvoto atbalsta shēmu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 800/2008, atbilstoši tiesiskajām prasībām jāiesniedz informācijas kopsavilkums.

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1857/2006 atbalstu var piešķirt vienīgi mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības un lopkopības produktu primāro ražošanu. Atbalstu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1857/2006 piešķir lauksaimniecības uzņēmumiem, kas lielāko daļu no atjaunojamiem avotiem saražotās enerģijas (vairāk nekā 50 %) izmanto savām vajadzībām. Uzņēmumi, kas lielāko saražotās enerģijas daļu pārdod trešām pusēm, nevar saņemt atbalstu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1857/2006, bet var pretendēt uz reģionālo vai de minimis atbalstu.

Uz atbalstu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1857/2006 nevar pretendēt:

lieli uzņēmumi;

uzņēmumi, kas ražo produktus, ar kuriem atdarina vai aizstāj pienu un piena produktus;

Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.) izpratnē grūtībās nonākuši uzņēmumi;

ieguldījumi mehānismu vai aprīkojuma vienkāršai aizstāšanai saskaņā ar 4. panta 4. punkta a) apakšpunktu Regulā (EK) Nr. 1857/2006.

Saskaņā ar pasākumu attaisnotie izdevumi ir šādi:

jaunu iekārtu vai aprīkojuma iegādes un uzstādīšanas izdevumi;

izpētes izmaksas, ievērojot attiecīgajās pieteikuma veidlapās norādītos ierobežojumus, ja izpēte jāveic, lai iegūtu atbalstu;

kategorijā “biomasas izmantošana” pasākums aptver ieguldījumus, kas saistīti ar jaunu iekārtu vai aprīkojuma iegādi un uzstādīšanu, celtniecības materiālu vai apbūvei paredzētas zemes iegādi vai ēku celtniecību. Iegādājoties izvirzīto mērķu sasniegšanai nepieciešamo zemi, maksimālā piešķīruma summa ir EUR 85 000, bet maksimālā summa par kvadrātmetru – EUR 20. Maksimālā piešķīruma summa saimniecības ēku celtniecībai ir EUR 85 000, bet maksimālā summa par uzbūvētu kvadrātmetru – EUR 255. Apbūvei paredzētas zemes iegāde nav atļauta, un piešķīrumi zemes iegādei nedrīkst pārsniegt 10 % no attaisnotajiem izdevumiem.

Vienkārši aizstāšanas ieguldījumi nav attaisnotie izdevumi.

Ja enerģijas taupīšanas nolūkā uzņēmumi iegādājas un uzstāda jaunas iekārtas vai sistēmas, ko izmanto enerģijas ražošanai, transportēšanai, sadalei un lietošanai, un ja, pateicoties jaunām tehnoloģijām, modernai konstrukcijai vai ekspluatācijas paņēmienu maiņai, jaunās iekārtas vai sistēmas salīdzinājumā ar tradicionālajām tāda paša veida un jaudas iekārtām vai sistēmām to ekspluatācijas vietā ļauj ietaupīt vismaz 10 % enerģijas,

piešķīruma summu aprēķina kā procentuālu daļu no starpības starp jauno iekārtu vai sistēmu iegādes un uzstādīšanas izmaksām un tradicionālo iekārtu vai sistēmu iegādes un uzstādīšanas izmaksām, izmantojot šādu formulu:

kur Ε = piešķīruma summa,

Κn = jaunu iekārtu vai sistēmu iegādes un uzstādīšanas izmaksas,

Κc = tradicionālu iekārtu vai sistēmu iegādes un uzstādīšanas izmaksas.

Ja uzņēmumi iegādājas iekārtas vai sistēmas ar integrētiem enerģijas taupīšanas moduļiem, kas salīdzinājumā ar tradicionālajām iekārtām vai sistēmām to ekspluatācijas vietā ļauj ietaupīt vismaz 10 % enerģijas,

piešķīruma summu aprēķina kā procentuālu daļu no uzstādāmajās iekārtās vai sistēmās integrēto enerģijas taupīšanas moduļu cenas.

Atbalsta Nr.: XA 88/09

Dalībvalsts: Somija

Reģions: Visa valsts (Somija)

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Elintarviketalouden laatujärjestelmien kehittäminen

Juridiskais pamats: Valtionavustuslaki (688/2001),

Valtioneuvoston asetus elintarviketalouden laatujärjestelmien kehittämisen avustamisesta (638/2008)

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi: Kopējais gada budžets ir EUR 1,8 miljoni. Atbalsts tiek sniegts 2009. – 2013. gadā.

Atbalsta maksimālā intensitāte: Atbalsta intensitāti 100 % apmērā saskaņā ar Kopienas noteikumiem ierobežo Somijas Valsts atbalsta likuma 6. pants, kas nosaka, ka pilna apjoma kompensācija ir iespējama tikai tad, ja tā ir attaisnojama un nepieciešama atbalsta mērķu sasniegšanai.

Īstenošanas datums:

Atbalsta shēmas ilgums: Līdz 31.12.2013.

Atbalsta mērķis: Atbalstu piešķir reģistrētām asociācijām un organizācijām, uzņēmumiem, pētniecības institūtiem, valsts iestādēm vai citām sabiedriskajām organizācijām. Saņēmēji ir lauksaimnieki, kas uzskatāmi par maziem vai vidējiem uzņēmējiem un ir iesaistīti primārajā ražošanā.

Atbalsts tiek sniegts, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1857/2006 15. panta 2. punkta a), c), d) un e) apakšpunktu.

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): NACE kods A1 – Augkopība un lopkopība, medniecība un ar tām saistītās pakalpojumu darbības Līguma I. pielikumā iekļautās preces.

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

Maa–ja metsätalousministeriö PL 30 FI-00023 Valtioneuvosto SUOMI/FINLAND

Tīmekļa vietne: http://www.laatuketju.fi/laatuketju/www/fi/hankkeet/index.php

http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010688

http://www.finlex.fi/fi/laki/alkup/2008/20080638

Cita informācija: Atbalstu piešķir un administrē Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrija. Atbalsta summa ir EUR 1,8 miljoni gadā, t.i., laikā no 2009. līdz 2013. gadam (ieskaitot) kopā tiks piešķirti EUR 9 miljoni. Atbalstu var piešķirt dalībvalstī īstenotiem attīstības projektiem, ar kuriem tiek īstenota Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrijā saskaņotā pārtikas stratēģija.

Projektiem jāuzlabo pārtikas nozares konkurētspēja, jāstiprina sociālā atbildība par pārtikas ekonomiku (tostarp izsekojamības sistēmu attīstība un atbilstība ētikas normām) un jāuzlabo patērētāju izpratne par pārtikas nozarē notiekošajām aktivitātēm.

Projektu iespējams īstenot pasākumu veidā, lai uzlabotu lauksaimniecības pārtikas produktu vai attiecīgo darbību kvalitāti vai lai sekmētu lauksaimniecības pārtikas produktu vērtības ķēdes, piemēram, informācijas sniegšanu, pētījumus, lauksaimniecības produktu ražotāju konsultēšanu vai informācijas apmaiņas organizēšanu starp lauksaimniecības pārtikas produktu nozares pārstāvjiem. Projekta mērķgrupa var būt lauksaimniecības produktu ražotāji, patērētāji vai pārtikas nozarē iesaistītie, piemēram, profesionālās virtuves, izglītības iestādes, mediji un uztura speciālisti. Saņēmēji ir lauksaimnieki, kas uzskatāmi par maziem vai vidējiem uzņēmējiem un ir iesaistīti primārajā ražošanā.

Atbalsta sistēma tiek īstenota, saņēmējiem (reģistrētām asociācijām un organizācijām, pētniecības institūtiem, valsts iestādēm vai citām sabiedriskajām iestādēm) izmantojot sniegto atbalstu, lai īstenotu nacionālos projektus, no kuriem labumu nereti gūst visa pārtikas ķēde. Piemēram, projekti, kas popularizē pasākumus, kuru mērķis ir noteiktas ražošanas nozares produkta kvalitātes uzlabošana, var būt orientēti uz patērētājiem. Līdztekus patērētājiem, šāds projekts var radīt netiešu labumu arī lauksaimniekiem, kas ražo attiecīgo produktu. Sniegtā informācija var palielināt uzticēšanos ražošanas procesam un produktam, vienlaikus paaugstinot produkta vērtību un līdz ar to palielinot tā noietu.

Projektos nedrīkst būt norādīta produktu izcelsme, konkrēti produkti vai zīmoli, un tiem jāatbilst Valsts atbalsta likuma prasībām. Šo pasākumu mērķis ir konkurences kropļošanas novēršana.

Atbalsta intensitāti 100 % apmērā saskaņā ar Kopienas noteikumiem ierobežo Somijas Valsts atbalsta likuma 6. pants, kas nosaka, ka pilna apjoma kompensācija ir iespējama tikai tad, ja tā ir attaisnojama un nepieciešama atbalsta mērķu sasniegšanai.

Publicitāte: Publicitātes pasākumos nedrīkst iekļaut reklāmu.

Publicitātes pasākumi var ietvert šādas aktivitātes:

publikācijas presē un paziņojumus presei (piemēram, par jaunām iespējām nodrošināt mājdzīvnieku labturību vai par elektroniskām datu apmaiņas sistēmām lauksaimniecības produktu ražošanas uzraudzībai),

īsas sanāksmes, seminārus, vizītes un izstādes par aktuālām tēmām, kas saistītas ar lauksaimniecības pārtikas produktu ražošanu un paredzētas žurnālistiem, kas raksta par pārtiku, patērētājiem vai finanšu tēmām, kā arī skolām,

tīmekļa vietņu izveidi un tiešsaistes režīma pētījumu materiālus, kas var būt sagatavoti arī drukātā formā (piemēram, ogošanas higiēnas prasības, nodrošināšana, lai graudaugi būtu brīvi no slimībām, dzīvnieku labturības noteikumi, lauksaimniecība saskaņā ar ilgtspējīgu attīstību vai patērētāju tiesības un gaidas) un

publicitātes pasākumi profesionālajām virtuvēm (skolu ēdnīcām vai līdzīgām ēdināšanas iestādēm), piemēram, par jautājumiem, kas saistīti ar vietējā ražojuma produktu iegādi.

Publicitātes pasākumi var ietvert arī dažādus pētījumus, piemēram, stratēģisko darbu, tirgus izpēti vai mācību vizītes.

Apmācība: Lauksaimniecības produktu ražotāju apmācība var ietvert, piemēram, ogotāju apmācību, iepazīstinot viņus ar labu higiēnas praksi ogu vākšanā un pārvadāšanā. Apmācība var ietvert arī dzīvnieku veselības pārbaudi un elektronisko uzskaiti.

Informācijas apmaiņa: Informācijas apmaiņas pasākumi var būt prezentācijas, konkursi vai citi pasākumi, kas sekmē informācijas apmaiņu starp pārtikas ražotājiem un iesaisti šajā nozarē.

Konsultācijas: Atbalstu var piešķirt arī lauksaimnieku produktu ražotāju konsultāciju pakalpojumu sniedzējiem.