LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 323/1

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI

Eiropas Savienības konsolidētie 2016. gada finanšu pārskati

(2017/C 323/01)

SATURS

PRIEKŠVĀRDS 2

EIROPAS SAVIENĪBAS POLITISKĀ SISTĒMA, PĀRVALDĪBA UN PĀRSKATATBILDĪBA 4

SKAIDROJUMS PIE KONSOLIDĒTAJIEM PĀRSKATIEM 9

KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI UN SKAIDROJUMI 10

BILANCE 11

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 12

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS 13

PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS 14

SKAIDROJUMI PAR FINANŠU PĀRSKATIEM 15

FINANŠU PĀRSKATU IZSKATĪŠANA UN ANALĪZE 91

BUDŽETA IZPILDES PĀRSKATI UN SKAIDROJUMI 107

TERMINU SKAIDROJUMS 147

PRIEKŠVĀRDS

Man ir prieks Jūs iepazīstināt ar Eiropas Savienības 2016. gada finanšu pārskatiem. Šie pārskati sniedz pilnīgu pārskatu par ES finansēm 2016. gadā – tostarp informāciju par Savienības finansiālo stāvokli, par budžeta izpildi attiecīgajā gadā, par iespējamām saistībām, kā arī par finanšu saistībām un pienākumiem, ko Savienība ir uzņēmusies. Šajos pārskatos atspoguļots Savienības darbību daudzgadu raksturs, kā arī ietverti galveno finanšu rādītāju un to attīstības paskaidrojumi.

2016. gads Eiropas Savienībai bija gan panākumu, gan arī izaicinājumu gads. ES budžets ir vērsts uz ekonomikas stiprināšanu, darbvietu radīšanas un izaugsmes veicināšanu, kā arī ieguldījumiem pētniecībā. Uzlabojās Eiropas ekonomika un darba tirgus apstākļi, un ES samazinājās bezdarbs.

Mazāk nekā pusotra gada laikā pēc tā ieviešanas Eiropas stratēģisko investīciju fonds (ESIF), kas ir Eiropas Investīciju plāna centrālais elements, jau ir devis taustāmus rezultātus. Fonds ir aktīvs visās 28 dalībvalstīs un līdz 2017. gada maija vidum bija mobilizējis investīcijas vairāk nekā EUR 190 miljardu apmērā, kas ir vairāk nekā puse no mērķa summas EUR 315 miljardi līdz 2018. gada vidum, tādējādi veicinot ekonomikas atveseļošanos. 2016. gada beigās garantiju fonds, kurš sedz EIB grupas veiktās ESIF darbības, tika nodrošināts ar ES budžeta līdzekļiem un šajos gada pārskatos sasniedza EUR 1 miljardu.

ES budžeta galvenā prioritāte joprojām ir darbvietu radīšanas, izaugsmes un investīciju veicināšana. Komisija turpina centienus stiprināt ES ekonomikas atveseļošanos un ieguldīt jauniešos un darba meklētājos, kā arī jaunuzņēmumos un mazos un vidējos uzņēmumos (MVU). Labs piemērs ir aizdevumu garantiju mehānisms programmā COSME (“Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programma”), kas joprojām bija ļoti veiksmīga 2016. gadā, pateicoties arī ESIF papildu riska uzņemšanas spējai. 2016. gada beigās, izmantojot programmu COSME, vairāk nekā 143 000 mazo un vidējo uzņēmumu 21 valstī jau ir saņēmuši finansējumu vairāk nekā EUR 5,5 miljardu apmērā.

Pētniecības un inovācijas pamatprogramma “Apvārsnis 2020” ir būtiska uz inovācijām un zināšanām balstītas ekonomikas un sabiedrības izveidei ES. Programmas ietvaros izdevās piesaistīt 49 000 dalībnieku un tika parakstīti dotāciju nolīgumi par kopējo summu EUR 20,5 miljardi. Vairāk nekā 21 % no visiem dalībniekiem bija MVU. Par programmas “Apvārsnis 2020” aktivitāšu pieaugumu liecina šajā pārskatā iekļauto “Apvārsnis 2020” garantiju instrumentu pieaugums gandrīz 40 % apmērā, salīdzinot ar pagājušo gadu.

Pēc sākotnējo pakalpojumu deklarācijas 2016. gadā Galileo programma, ar ko izveido Eiropas globālo satelītnavigācijas sistēmu, 2016. gadā no izvēršanas fāzes pārgāja uz ekspluatācijas fāzi. Galileo satelītu un uz zemes esošās infrastruktūras vērtība, kas iekļauta šajos pārskatos, 2016. gada beigās bija EUR 2 miljardi. Programmas “Apvārsnis 2020” projektu īstenošana veicināja jaunu Galileo lietojumprogrammu izstrādi. Pateicoties šiem projektiem, tirgū tiek ieviestas 13 inovācijas, jau ir ieviesti 5 patenti, 34 progresīvie prototipi un divi produkti, kā arī publicēti 223 zinātniskie darbi. Paredzams, ka globālās satelītnavigācijas sistēmas tirgus pieaugs no 5,8 miljardiem ierīču, kas tiks izmantotas 2017. gadā, līdz aptuveni 8 miljardiem ierīču 2020. gadā.

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) transportam, kura mērķis ir atvieglot infrastruktūras projektu piekļuvi finansējumam transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozarēs, sniedza ieguldījumu 64 km garā Brennera bāzes dzelzceļa tuneļa izbūvē, kas būs garākais lielas ietilpības dzelzceļa tunelis pasaulē. Pārskatos iekļautais EISI parāda instruments piedāvā riska dalīšanu parāda finansēšanai prioritārā un subordinētā parāda vai garantijas veidā, kā arī atbalstu projektu obligācijām.

2016. gadā Eiropa turpināja reaģēt uz jaunām problēmām, kas izriet no mainīgās ģeopolitiskās situācijas. ES budžets sniedza atbalstu dalībvalstīm pienācīgai migrācijas plūsmu pārvaldīšanai, risinot migrācijas pamatcēloņus un aizsargājot Šengenas zonu. 2016. gadā Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda un Iekšējās drošības fonda valstu programmu īstenošana dalībvalstīs uzņēma apgriezienus.

Komisija arī izveidoja Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā, kas sāka darboties 2016. gada 17. februārī un attiecībā uz kuru pārskatos ir iekļauti EUR 630 miljoni no dalībvalstu iemaksām, kas iekasētas 2016. gadā. Tas ļāva Komisijai papildus citām iniciatīvām uzsākt novatorisku programmu “Ārkārtas sociālās drošības tīkls”, kuras mērķis ir palīdzēt ar regulāriem naudas piešķīrumiem līdz pat vienam miljonam visneaizsargātāko bēgļu Turcijā. Šis ir piemērs tam, ka arvien vairāk palīdzība no ES budžeta tiek izmantota kā efektīvs un iedarbīgs veids, kā palīdzēt cilvēkiem ārkārtas situācijās.

2016. gada jūnijā Komisija ierosināja jaunu partnerības satvaru sadarbībai ar trešām valstīm Eiropas programmas migrācijas jomā ietvaros. Šis satvars ir Eiropas pieeja sadarbības padziļināšanai ar migrācijas plūsmu izcelsmes, tranzīta un galamērķa valstīm. To atbalsta lielākā daļa budžeta “Globālā Eiropa” programmas, kā arī attiecīgie ES trasta fondi, jo īpaši Sīrijas trasta fonds, kas ir iekļauts gada finanšu pārskatos. Lai varētu stiprināt sadarbību ar prioritārajām partnervalstīm un turpināt centienus saistībā ar Vidusjūras centrālā reģiona migrācijas ceļu, partnerības satvaram ir svarīgi piešķirt pietiekamu finansējumu.

Citi globālie izaicinājumi, piemēram, klimata pārmaiņu novēršana, joprojām bija ES budžeta prioritāte. 2016. gadā tiek lēsts, ka kopējais ieguldījums klimata pasākumu integrācijai ir 20,9 %, kas atbilst pašreizējās DFS 2014.–2020. gadam noteiktajam mērķim.

Budžeta izteiksmē Eiropas strukturālie un investīciju fondi un Kopējā lauksaimniecības politika joprojām ir galvenie ES ieguldījumu instrumenti. 2016. gadā no ES budžeta EUR 57,4 miljardi tika iztērēti lauksaimniecībai un lauku attīstībai un, neskatoties uz iepriekšējo pašreizējās DFS uzsākšanas un īstenošanas aizkavēšanos, EUR 37,8 miljardi iztika tērēti ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai.

Komisija ir uzsākusi debates ar 27 dalībvalstīm par ES nākotni un prioritātēm. Mēs turpināsim strādāt kopā, lai izveidotu pārtikušāku, konkurētspējīgāku un drošāku nākotni.

Günther H. Oettinger

Komisārs budžeta un cilvēkresursu jautājumos, Eiropas Komisija

EIROPAS SAVIENĪBAS POLITISKĀ SISTĒMA, PĀRVALDĪBA UN PĀRSKATATBILDĪBA

Eiropas Savienība (ES) ir savienība, kurā 28 (1) Eiropas valstis (dalībvalstis) piešķir kompetences, lai sasniegtu kopējos mērķus. Savienība ir balstīta uz tādām vērtībām kā cilvēka cieņas ievērošana, brīvība, demokrātija, vienlīdzība, tiesiskums un cilvēktiesību, tostarp minoritāšu tiesību, ievērošana. Šīs vērtības ir kopīgas dalībvalstīm sabiedrībā, kurā dominē plurālisms, nediskriminācija, iecietība, taisnīgums, solidaritāte un sieviešu un vīriešu līdztiesība.

1. POLITISKĀ SISTĒMA

ES Līgumi

Vispārējie mērķi un principi, kas vada Savienību un Eiropas iestādes, ir definēti Līgumos. Savienība un ES iestādes var rīkoties tikai saskaņā ar tām Līgumos piešķirtajām pilnvarām, lai sasniegtu Līgumos noteiktos mērķus, un tām jārīkojas, ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus (2).

Lai sasniegtu savus mērķus un īstenotu savu politiku, Savienība sev nodrošina nepieciešamos finanšu līdzekļus. Komisija ir atbildīga par mērķu īstenošanu sadarbībā ar dalībvalstīm un saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu.

ES cenšas sasniegt Līgumā noteiktos mērķus, izmantojot vairākus instrumentus, un viens no tiem ir ES budžets. Citi instrumenti ir, piemēram, tiesību aktu ierosināšana un politisko stratēģiju īstenošana.

Stratēģija “Eiropa 2020”

Stratēģijā “Eiropa 2020”, par kuru 2010. gadā vienojās ES dalībvalstu un valdību vadītāji, ES līmenī ir noteikta ES desmit gadu nodarbinātības un izaugsmes stratēģija (3). Stratēģijā ir izvirzītas trīs savstarpēji papildinošas prioritātes – gudra, ilgtspējīga un integrējoša izaugsme, ar pieciem ES pamatmērķiem. Tās panākumi ir atkarīgi no visu Savienības dalībnieku kolektīvas rīcības.

ES budžets ir tikai viena no ES svirām, kas palīdz sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus. Lai sasniegtu konkrētus stratēģijas “Eiropa 2020” rezultātus, tiek mobilizēts plašs darbību klāsts valstu, ES un starptautiskā līmenī.

Komisijas politiskās prioritātes

Komisijas politiskās prioritātes ir definētas Komisijas priekšsēdētāja noteiktajās politiskajās vadlīnijās, nodrošinot ceļvedi tādai Komisijas rīcībai, kas pilnībā atbilst un ir savietojama ar stratēģiju “Eiropa 2020” kā Eiropas ilgtermiņa izaugsmes stratēģiju

10 PRIORITĀTES

— Jauns impulss nodarbinātībai, izaugsmei un ieguldījumiem. — Samērīgs un līdzsvarots brīvās tirdzniecības nolīgums ar Amerikas Savienotajām Valstīm. — Savienots digitālais vienotais tirgus. — Tiesiskuma un pamattiesību joma, kurā valda savstarpēja uzticēšanās. — Spēcīga Enerģētikas savienība ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku. — Virzība uz jaunu politiku migrācijas jomā. — Padziļināts un taisnīgāks iekšējais tirgus ar spēcīgāku rūpniecisko pamatu. — Eiropa kā spēcīgāks pasaules mēroga dalībnieks. — Dziļāka un taisnīgāka ekonomiskā un monetārā savienība (EMS). — Demokrātisku pārmaiņu Savienība.

ES budžeta atbalstītās politikas tiek īstenotas saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu (DFS).

DFS

DFS pārvērš ES politiskās prioritātes finansiālā izteiksmē vismaz 5 gadus ilgam periodam. Tā nosaka gada maksimālo apmēru ES izdevumiem kopumā un galvenajām izdevumu kategorijām. Visu izdevumu kategoriju maksimālo apmēru summa norāda saistību apropriāciju kopējo maksimālo apmēru.

DFS atbalsta ES darbības ES politikas mērķu sasniegšanai pietiekami ilgā periodā, lai tās būtu efektīvas un sniegtu saskaņotu ilgtermiņa redzējumu tās labuma guvējiem un valstu iestādēm, kuras nodrošina līdzfinansējumu. DFS 2014.–2020. gadam un tās programmas, kas nosaka maksimālās budžeta saistības laikposmam EUR 960 miljardu apmērā un maksājumus EUR 908 miljardu apmērā (2011. gada cenās), ir izstrādātas, ievērojot Eiropas loģiku un pievēršot uzmanību pievienotajai vērtībai, lai palīdzētu īstenot “Eiropa 2020” darbvietu un izaugsmes stratēģijas kopīgi saskaņotos mērķus.

Par DFS ir panākta vienprātīga vienošanās, kas norāda uz visu dalībvalstu piekrišanu tās mērķiem un izdevumiem. No ES budžeta tiek finansēti dažādi politikas virzieni un programmas visā ES. Atbilstīgi prioritātēm, ko Eiropas Parlaments un Padome noteikuši DFS ietvaros, Komisija īsteno izdevumu programmas, darbības un projektus. Saskaņā ar Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESIF) galveno izdevumu jomu, pieņemot darbības programmas, ES uzņemas juridiskas saistības īstenot šīs darbības.

Iestāžu nolīgums

DFS papildina iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4), kas ir politiska vienošanās starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju. Šī 2013. gadā pieņemtā nolīguma mērķis saskaņā ar LESD 295. pantu ir budžeta disciplīnas īstenošana un ikgadējās budžeta procedūras funkcionēšanas un iestāžu savstarpējās sadarbības budžeta jautājumos uzlabošana, kā arī pareizas finanšu pārvaldības nodrošināšana.

Gada budžets

Gada budžetu sagatavo Komisija, un Eiropas Parlaments un Padome par to parasti vienojas līdz decembra vidum atbilstīgi LESD 314. pantā noteiktajai procedūrai. Atbilstoši budžeta līdzsvarotības principam kopējiem ieņēmumiem attiecīgajā finanšu gadā jābūt vienādiem ar kopējiem izdevumiem (maksājumu apropriācijām).

Galvenais ES finansējuma avots ir pašu resursu ieņēmumi, kurus papildina citi ieņēmumi. Ir triju veidu pašu resursi: tradicionālie pašu resursi (piemēram, muitas nodokļi un cukura nodevas), pašu resursi, kuru pamatā ir pievienotās vērtības nodoklis (PVN), un pašu resursi, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums (NKI). Citi ieņēmumi no ES darbībām (piemēram, soda naudas, kas ir saistītas ar konkurences lietām) parasti veido mazāk nekā 10 % no kopējiem ieņēmumiem. Budžeta finansēšanai nepieciešamo pašu resursu kopsummu nosaka, no kopējiem izdevumiem atskaitot citus ieņēmumus. Pašu resursu kopējais apmērs nevar pārsniegt 1,23 % no dalībvalstu nacionālā kopienākuma (NKI) summas.

ES darbības izdevumi aptver DFS dažādās izdevumu kategorijas, un tiem ir dažādi veidi atkarībā no tā, kā tiek izmaksāta un pārvaldīta nauda. ES budžetu īsteno trīs pārvaldības režīmos:

dalīta pārvaldība – saskaņā ar šo metodi budžeta izpildes uzdevumi tiek deleģēti dalībvalstīm. Šādi tiek pārvaldīti aptuveni 80 % izdevumu, un ir aptvertas tādas jomas kā lauksaimniecības izdevumi un strukturālas darbības;

tiešā pārvaldība – tas ir gadījumos, kad budžetu tieši izpilda Komisijas dienesti;

netiešā pārvaldība – gadījumos, kad Komisija uztic budžeta izpildes uzdevumus ES vai valstu tiesību aktos paredzētām struktūrām, piemēram, ES aģentūrām vai starptautiskajām organizācijām.

Finanšu regula

Vispārējam budžetam piemērojamā Finanšu regula (FR) ir centrālais tiesību akts ES finanšu regulējuma struktūrā, kas nosaka ES finanšu noteikumus. Tajā sniegti vispārējie noteikumi, kas reglamentē ES budžetu.

2. ES PĀRVALDE UN PĀRSKATATBILDĪBA

2.1. INSTITUCIONĀLĀ STRUKTŪRA

ES institucionālā pārvalde sastāv no iestādēm, aģentūrām un citām ES struktūrām, kas uzskaitītas konsolidēto finanšu pārskatu 9. skaidrojumā. Galvenās iestādes, kas ir atbildīgas par politikas izstrādi un lēmumu pieņemšanu, ir Eiropas Parlaments, Eiropadome, Padome un Komisija.

Komisija ir ES izpildinstitūcija un veicina tās vispārējās intereses. Tas tiek darīts, ierosinot tiesību aktus; īstenojot ES politiku; pārraugot Līgumu un Eiropas tiesību aktu pareizu īstenošanu; pārvaldot ES budžetu; un pārstāvot Savienību ārpus Eiropas.

Komisijas iekšējā darbība ir balstīta uz vairākiem galvenajiem labas pārvaldības pamatprincipiem: skaidri sadalītas lomas un pienākumi, cieša apņemšanās ievērot darbības pārvaldību un atbilstību tiesiskajam regulējumam, skaidri pārskatatbildības mehānismi, augstas kvalitātes un visaptverošs tiesiskais regulējums, atklātība un pārredzamība un augsti ētikas standarti.

2.2. KOMISIJAS PĀRVALDES STRUKTŪRA

Eiropas Komisijai ir unikāla pārvaldības sistēma, kurā skaidri nošķirtas politiskās un administratīvās pārraudzības struktūras un skaidri noteiktas atbildības jomas un finansiālā atbildība. Sistēma ir balstīta uz Līgumiem, un tās struktūra ir mainījusies, lai pielāgotos mainīgai videi un saglabātu atbilstību attiecīgajos starptautiskajos standartos noteiktajai labākajai praksei (5).

— Komisāru kolēģija uzņemas kopīgu politisku atbildību par Komisijas darbu. Budžeta izpilde tiek deleģēta ģenerāldirektoriem un dienestu vadītājiem, kuri vada Komisijas administratīvo struktūru (6).

— Kolēģija deleģē finanšu pārvaldības uzdevumus ģenerāldirektoriem un dienestu vadītājiem, kurus dēvē par deleģētajiem kredītrīkotājiem. Šos uzdevumus var tālāk deleģēt direktoriem, nodaļu vadītājiem un citām personām, kuras tādējādi kļūst par pastarpināti deleģētiem kredītrīkotājiem. Kredītrīkotāji atbild par visu pārvaldības procesu: tie gan nosaka, kas jādara, lai tiktu sasniegti iestādes noteiktie politikas mērķi, gan pārvalda sāktās darbības no darbību un budžeta viedokļa.

Tādējādi Komisijā lomas un atbildības joma finanšu pārvaldībā ir skaidri definētas un tiek piemērotas. Šī ir decentralizēta pieeja ar skaidri nodalītām atbildības jomām, lai radītu administratīvo kultūru, kas mudina civildienesta ierēdņus uzņemties atbildību par viņu kontrolē esošajām darbībām un nodrošināt viņiem kontroli pār darbībām, par kurām viņi atbild.

Komisijas Stratēģiskās plānošanas un programmēšanas cikla ietvaros katram kredītrīkotājam jāsagatavo gada darbības pārskats par savā pārziņā esošo darbību, politikas sasniegumiem un gada rezultātiem, kurā viņš apliecina, ka resursi ir tikuši izmantoti, piemērojot pareizas finanšu pārvaldības principus un ir tikušas ieviestas kontroles procedūras, kas sniedz to pamatā esošo darījumu likumības un regularitātes garantiju. Komisijas līmenī šie rezultāti tiek pieņemti un publicēti apkopotā veidā “Gada ziņojumā par pārvaldību un darbības rezultātiem”, un nosūtīti Eiropas Parlamentam un Padomei, un tas ir galvenais instruments, ar kuru komisāru kolēģija uzņemas politisko atbildību par budžeta pārvaldību.

Komisijas grāmatvedis ir atbildīgs par finanšu līdzekļu pārvaldību, atgūšanas procedūrām, grāmatvedības noteikumu noteikšanu, pamatojoties uz starptautiskajiem valsts sektora grāmatvedības standartiem un metodēm, grāmatvedības sistēmu apstiprināšanu un Komisijas un ES konsolidētā gada pārskata sagatavošanu. Turklāt grāmatvedim jāparaksta gada finanšu pārskati, apliecinot, ka tie visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo finanšu stāvokli, darbību rezultātus un naudas plūsmas. Grāmatvedis ir neatkarīga funkcija, un Komisijā viņš uzņemas galveno atbildību par finanšu pārskatu sagatavošanu. Arī Komisijas iekšējais revidents ir centralizēta un neatkarīga funkcija.

Iestādes valdei ir nozīme Komisijas korporatīvajā pārvaldībā, nodrošinot pārraudzību un stratēģisko orientāciju galvenajos korporatīvās pārvaldības jautājumos, tostarp attiecībā uz finanšu un cilvēkresursu pārvaldību. Ģenerālsekretāra vadībā valdē regulāri tiekas ģenerāldirektori un kabineti, kas ir atbildīgi par budžetu, cilvēkresursiem un IT, lai nodrošinātu, ka Komisijā ir nepieciešamās organizatoriskās un tehniskās struktūras priekšsēdētāja politisko prioritāšu efektīvai un racionālai īstenošanai.

2.3. STINGRA IZPILDES SISTĒMA

Lai nodrošinātu ES programmu spēcīgu orientāciju uz rezultātiem, ES pievienoto vērtību un pareizu pārvaldību, ir jāievieš stingra izpildes sistēma. ES budžeta izpildē jāņem vērā mērķu daudzveidība, kā arī politikas un programmu savstarpējā papildināmība un integrēšana, kā arī dalībvalstu svarīgā loma ES budžeta izpildē. Komisija ir apņēmusies nodrošināt, ka ES budžets sniedz labākus rezultātus iedzīvotājiem un atbalsta politiskās prioritātes. Komisija īsteno iniciatīvu “Uz rezultātiem orientēts ES budžets” nolūkā nodrošināt, ka resursi tiek piešķirti prioritātēm un visas darbības ir maksimāli efektīvas un rada pievienoto vērtību. Šī iniciatīva, kuras pamatā ir 2014.–2020. gada izpildes sistēma, rada saskanīgu līdzsvaru starp atbilstību un izpildi. 2014.–2020. gada izpildes sistēmas ir iekļautas kā jauns obligātais elements un galvenais šī plānošanas perioda uz rezultātiem vērstās orientācijas pīlārs. Tajā paredzēts izveidot skaidrus un izmērāmus mērķus, rādītājus un uzdevumus, kā arī uzraudzības, ziņošanas un novērtēšanas kārtību.

Gada ziņojumā par ES budžeta pārvaldību un darbības rezultātiem sniegts visaptverošs pārskats par ES budžeta izpildi, pārvaldību un aizsardzību. Tajā izklāstīts, kā ar ES budžetu tiek atbalstītas Eiropas Savienības politikas prioritātes, un aplūkoti gan rezultāti, kas sasniegti, izmantojot ES budžetu, gan Komisijas ieguldījums augstāko budžeta un finanšu pārvaldības standartu nodrošināšanā un veicināšanā.

2.4. FINANŠU PĀRSKATU SNIEGŠANA

Galvenais ES finanšu pārskatu sniegšanas elements ir Integrētais ES finanšu pārskatu apkopojums, kas ietver sevī konsolidētos ES gada finanšu pārskatus un citus ziņojumus, kas pievienoti pārskatiem, t.i., Gada ziņojumu par budžeta pārvaldību un darbības rezultātiem un ziņojumu par paveikto darbu attiecībā uz budžeta izpildes apstiprinājumu. Integrētajā ES finanšu pārskatu apkopojumā sabiedrībai katru gadu tiek sniegts visaptverošs ieskats ES finanšu un darbības situācijā.

ES konsolidētie gada finanšu pārskati sniedz finanšu informāciju par ES iestāžu, aģentūru un citu struktūru darbībām, ņemot vērā gan uzkrāšanas principu grāmatvedībā, gan budžeta perspektīvu. Šajos finanšu pārskatos nav ietverti dalībvalstu gada finanšu pārskati.

Konsolidētie ES gada finanšu pārskati sastāv no divām atsevišķām, bet savstarpēji saistītām daļām:

a) konsolidētie finanšu pārskati; un

b) pārskati par budžeta izpildi, kuros sniegta apkopota informācija par budžeta izpildi.

Turklāt konsolidētajiem ES gada pārskatiem ir pievienots Finanšu pārskatu diskusijas un analīzes kopsavilkums par būtiskām izmaiņām un tendencēm finanšu pārskatos, kā arī izskaidroti nozīmīgie riski un neskaidrības, ar ko ES ir saskārusies un kas tai ir jārisina nākotnē.

Pārskatu sniegšana un pārskatatbildība Komisijā:

Integrētais finanšu pārskatu apkopojums Konsolidētie ES gada finanšu pārskati Gada ziņojums par budžeta pārvaldību un darbības rezultātiem Ziņojums par paveikto darbu attiecībā uz budžeta izpildes apstiprinājumu Citi ziņojumi Vispārējais ziņojums par ES darbībām Ģenerāldirektorātu gada darbības pārskati Pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību

2.5. KONTROLE

Ārējā revīzija

Eiropas Revīzijas palāta ir ES iestāžu (un struktūru) ārējais revidents. Revīzijas palātas misija ir palīdzēt uzlabot ES finanšu pārvaldību, veicināt pārskatatbildību un pārredzamību un darboties kā ES pilsoņu finansiālo interešu neatkarīgam uzraudzītājam. Revīzijas palātas kā ES neatkarīga ārējā revidenta funkcija ir pārbaudīt, vai ES līdzekļi tiek pienācīgi uzskaitīti, piesaistīti un izlietoti saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem un lietderīgi.

ES gada finanšu pārskatu un līdzekļu pārvaldības revīziju veic Revīzijas palāta, kas savas darbības ietvaros arī sagatavo EP un Padomei:

1) ikgadēju ziņojumu par darbībām, kas finansētas no vispārējā budžeta, sniedzot sīku informāciju par novērojumiem saistībā ar gada finanšu pārskatiem un pamatā esošajiem darījumiem;

2) atzinumu, kura pamatā ir veiktā revīzija un kurš parādās ikgadējā ziņojumā kā ticamības deklarācija, par i) finanšu pārskatu ticamību un ii) pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, aptverot gan iekasētos ieņēmumus, gan maksājumus galasaņēmējiem; un

3) īpašos ziņojumus par konkrētām jomām.

Budžeta izpildes apstiprinājums

Pēdējais budžeta cikla posms ir konkrētā finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājums. Apstiprinājumu sniedz Komisijai un visām pārējām ES iestādēm un struktūrām. Izpildes apstiprinājums ir budžeta izpildes ārējās kontroles politikas aspekts un lēmums, ar kuru Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma “atbrīvo” Komisiju (un citas ES struktūras) no pienākuma pārvaldīt konkrētu budžetu, jo tas nozīmē, ka budžets vairs nepastāv. Budžeta izpildi ES apstiprina Eiropas Parlaments. Tas nozīmē, ka pēc revīzijas un gada finanšu pārskatu pabeigšanas Padomes pienākums ir sagatavot ieteikumu, un tad Eiropas Parlaments Komisijai un citām ES struktūrām sniedz izpildes apstiprinājumu par ES budžetu konkrētajā finanšu gadā. Lēmuma pamatā ir gada finanšu pārskatu pārbaude, Komisijas gada ziņojums par budžeta pārvaldību un darbības rezultātiem, un Palātas ikgadējais ziņojums, revīzijas atzinums un īpašie ziņojumi, kā arī Komisijas atbildes uz jautājumiem un papildinformācijas pieprasījumiem.

Izpildes apstiprinājuma procedūrai var būt viens no šādiem trim iznākumiem: izpilde tiek apstiprināta, izpildes apstiprināšana tiek atlikta vai izpilde netiek apstiprināta. Eiropas Parlamenta ikgadējās budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras neatņemama daļa ir uzklausīšana, kurā piedalās komisāri, un Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitejas locekļi tiem uzdod jautājumus par to pārziņā esošajām politikas jomām. Eiropas Parlamenta plenārsēdē tiek pieņemts galīgais ziņojums par izpildes apstiprinājumu, tostarp īpaši ieteikumi Komisijai veikt pasākumus. Padomes izpildes apstiprinājuma ieteikumus pieņem Ekonomikas un finanšu padome (ECOFIN). Uz Eiropas Parlamenta ziņojumu par izpildes apstiprinājumu un Padomes ieteikumiem apstiprināt izpildi attiecas ikgadējais ziņojums par turpmākiem pasākumiem, kurā Komisija ieskicē noteiktus pasākumus, kurus tā veikusi, lai īstenotu ieteikumus.

SKAIDROJUMS PIE KONSOLIDĒTAJIEM PĀRSKATIEM

Eiropas Savienības 2016. gada konsolidētie pārskati ir sagatavoti, pamatojoties uz iestāžu un struktūru sniegto informāciju, saskaņā ar Finanšu regulas, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam, 148. panta 2. punktu. Ar šo es paziņoju, ka tie ir sagatavoti saskaņā ar šīs Finanšu regulas IX sadaļu un grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm, kas izklāstītas skaidrojumos par finanšu pārskatiem.

No šo iestāžu un struktūru grāmatvežiem, kuri apstiprināja informācijas uzticamību, esmu saņēmusi visu informāciju, kas ir nepieciešama to pārskatu sagatavošanai, kuros norādīti Eiropas Savienības aktīvi un saistības, un budžeta izpilde.

Ar šo es apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un uz tādām pārbaudēm, ko es uzskatīju par nepieciešamām, lai apstiprinātu Eiropas Komisijas pārskatus, man ir pietiekama pārliecība, ka pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Eiropas Savienības finansiālo stāvokli, darbības rezultātus un naudas plūsmas.

[paraksts] Rosa ALDEA BUSQUETS Komisijas grāmatvede 2017. gada 23. jūnijs

KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI UN SKAIDROJUMI (1)

SATURS

BILANCE 11

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 12

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS 13

PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS 14

SKAIDROJUMI PAR FINANŠU PĀRSKATIEM 15

1. NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA 15

2. BILANCES SKAIDROJUMI 27

3. SKAIDROJUMI PAR FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATU 56

4. IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS UN AKTĪVI 65

5. BUDŽETA UN JURIDISKĀS SAISTĪBAS 69

6. FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA 73

7. INFORMĀCIJA PAR SAISTĪTĀM PERSONĀM 86

8. NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA 87

9. KONSOLIDĀCIJAS TVĒRUMS 88

BILANCE

Miljonos EUR Skaidrojums 31.12.2016. 31.12.2015. ILGTERMIŅA AKTĪVI Nemateriālie aktīvi 2.1 381 337 Pamatlīdzekļi 2.2 10 068 8 700 Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi 2.3 528 497 Finanšu aktīvi 2.4 62 247 56 965 Priekšfinansējums 2.5 21 901 29 879 Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 2.6 717 870 95 842 97 248 APGROZĀMIE LĪDZEKĻI Finanšu aktīvi 2.4 3 673 9 907 Priekšfinansējums 2.5 23 569 15 277 Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 2.6 10 905 9 454 Krājumi 2.7 165 138 Nauda un naudas ekvivalenti 2.8 28 585 21 671 66 897 56 448 AKTĪVI KOPĀ 162 739 153 696 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Pensijas un citi darbinieku pabalsti 2.9 (67 231 ) (63 814 ) Uzkrājumi 2.10 (1 936 ) (1 716 ) Finanšu saistības 2.11 (55 067 ) (51 764 ) (124 234 ) (117 293 ) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Uzkrājumi 2.10 (675) (314) Finanšu saistības 2.11 (2 284 ) (7 939 ) Kreditoru parādi 2.12 (40 005 ) (32 191 ) Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi 2.13 (67 580 ) (68 402 ) (110 544 ) (108 846 ) SAISTĪBAS KOPĀ (234 778 ) (226 139 ) NETO AKTĪVI (72 040 ) (72 442 ) Rezerves 2.14 4 841 4 682 No dalībvalstīm pieprasāmās summas (2) 2.15 (76 881 ) (77 124 ) NETO AKTĪVI (72 040 ) (72 442 )

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

Miljonos EUR Skaidrojums 2016. 2015. IEŅĒMUMI Ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumi NKI resursi 3.1 95 578 95 355 Tradicionālie pašu resursi 3.2 20 439 18 649 PVN resursi 3.3 15 859 18 328 Naudas sodi 3.4 3 858 531 Izdevumu atgūšana 3.5 1 947 1 547 Citi 3.6 5 740 5 067 143 422 139 478 Ar komerciālu apmaiņu saistītu darījumu ieņēmumi Finanšu ienākumi 3.7 1 769 1 846 Citi 3.8 996 1 562 2 765 3 408 Kopējie ieņēmumi 146 187 142 886 IZDEVUMI Īsteno dalībvalstis 3.9 Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (44 152 ) (45 032 ) Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti (12 604 ) (16 376 ) Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds (35 045 ) (38 745 ) Eiropas Sociālais fonds (9 366 ) (9 849 ) Citi (1 606 ) (2 380 ) Īsteno Komisija, izpildaģentūras un trasta fondi 3.10 (15 610 ) (15 626 ) Īsteno citas ES aģentūras un struktūras 3.11 (2 547 ) (1 209 ) Īsteno trešās valstis un starptautiskās organizācijas 3.11 (3 258 ) (3 031 ) Īsteno citi subjekti 3.11 (2 035 ) (2 107 ) Personāla un pensiju izmaksas 3.12 (9 776 ) (10 273 ) Izmaiņas aktuārajos pieņēmumos par darbinieku pabalstiem 3.13 (1 068 ) (2 040 ) Finanšu izmaksas 3.14 (1 904 ) (1 986 ) Daļa kopuzņēmumu un asociēto uzņēmumu rezultāta 3.15 2 (641) Citi izdevumi 3.16 (5 486 ) (6 623 ) Izdevumi kopā (144 454 ) (155 919 ) GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS 1 733 (13 033 )

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

Miljonos EUR 2016. 2015. Gada saimnieciskās darbības rezultāts 1 733 (13 033 ) Pamatdarbība Amortizācija 88 74 Nolietojums 575 489 Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums 1 774 1 591 Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums (314) 7 439 Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums (1 297 ) 5 253 Krājumu (palielinājums)/samazinājums (26) (10) Pensiju un darbinieku pabalstu saistību palielinājums/(samazinājums) 3 417 5 198 Uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) 581 (253) Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) (2 351 ) (977) Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) 7 813 (10 989 ) Uzkrāto maksu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums) (821) 12 429 Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā bezskaidras naudas ieņēmumi (1 349 ) (1 435 ) Citas bezskaidras naudas līdzekļu pārmaiņas 18 32 Ieguldījumu darbība Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums (2 073 ) (1 381 ) Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitītu ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums (31) (87) Pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu (palielinājums)/samazinājums (822) (213) Finanšu aktīvu patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā palielinājums/samazinājums (0) — NETO NAUDAS PLŪSMA 6 914 4 126 Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) 6 914 4 126 Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā 21 671 17 545 Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās 28 585 21 671

PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS

Miljonos EUR Rezerves (A) No dalībvalstīm pieprasāmās summas (B) Neto aktīvi =(A) + (B) Patiesās vērtības rezerve Citas rezerves Uzkrātais pārpalikums/(deficīts) Gada saimnieciskās darbības rezultāts ATLIKUMS 31.12.2014. 238 4 197 (51 161 ) (11 280 ) (58 006 ) Garantiju fonda rezerves pārmaiņas — 189 (189) — — Patiesās vērtības pārmaiņas 54 — — — 54 Citi — 2 (24) — (22) 2014. gada saimnieciskās darbības rezultātu sadalījums — 3 (11 283 ) 11 280 — Dalībvalstīm kreditētie 2014. gada budžeta rezultāti — — (1 435 ) — (1 435 ) Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — — (13 033 ) (13 033 ) ATLIKUMS 31.12.2015. 292 4 390 (64 091 ) (13 033 ) (72 442 ) Garantiju fonda rezerves pārmaiņas — 82 (82) — — Patiesās vērtības pārmaiņas 33 — — — 33 Citi — 39 (54) — (15) 2015. gada saimnieciskās darbības rezultātu sadalījums — 5 (13 038 ) 13 033 — Dalībvalstīm kreditētie 2015. gada budžeta rezultāti — — (1 349 ) — (1 349 ) Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — — 1 733 1 733 ATLIKUMS 31.12.2016. 325 4 516 (78 614 ) 1 733 (72 040 )

SKAIDROJUMI PAR FINANŠU PĀRSKATIEM

1. NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA

1.1. JURIDISKAIS PAMATS UN GRĀMATVEDĪBAS NOTEIKUMI

ES finanšu pārskatus kārto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 2012. gada 26. oktobris, 1. lpp.) (turpmāk “Finanšu regula”) un Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Finanšu regulas piemērošanai (OV L 362, 2012. gada 31. decembris, 1. lpp.).

Saskaņā ar Finanšu regulas 143. pantu ES sagatavo savus finanšu pārskatus, pamatojoties uz noteikumiem par uzkrāšanas principu grāmatvedībā, kuru pamatā ir starptautiski atzīti grāmatvedības standarti publiskajam sektoram (SPSGS). Šie Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi jāpiemēro visām iestādēm un ES struktūrām, uz kurām attiecas konsolidācija, lai ieviestu vienotu grāmatvedības, novērtēšanas un finanšu pārskatu uzrādīšanas noteikumu kopumu, tādējādi saskaņojot finanšu pārskatu sagatavošanas un konsolidācijas procesu.

1.2. GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam lietotāju lokam noderīgu informāciju par subjekta finansiālo stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām. ES kā publiskā sektora subjektam ir konkrēti mērķi – sniegt lēmumu pieņemšanai noderīgu informāciju un apliecināt subjekta pārskatatbildību par tam uzticētajiem līdzekļiem. Šis dokuments ir sagatavots, ņemot vērā minētos mērķus.

Vispārējie apsvērumi (jeb grāmatvedības principi), kas jāievēro, sagatavojot finanšu pārskatus, ir izklāstīti ES grāmatvedības 1. noteikumā “Finanšu pārskati” un ir tādi paši kā 1. SPSGS: skaidrs izklāsts, uzkrāšanas princips, darbības nepārtrauktība, izklāsta konsekvence, būtiskums, apkopošana, kompensēšana un salīdzināmā informācija. Finanšu regulas 144. pantā ir noteikti finanšu pārskatu sniegšanas kvalitatīvie rādītāji, kas ir būtiskums, uzticamība, saprotamība un salīdzināmība.

1.3. KONSOLIDĀCIJA

Konsolidācijas tvērums

Konsolidētajos ES finanšu pārskatos ir iekļauti visi nozīmīgie kontrolētie subjekti (t. i., ES iestādes, tostarp Komisija, un ES aģentūras), asociētie uzņēmumi un kopuzņēmumi. Pilns konsolidēto subjektu saraksts ir sniegts ES finanšu pārskatu 9. skaidrojumā. Pavisam ir aptverti 52 kontrolētie subjekti un viens asociētais uzņēmums. Subjektus, uz kuriem attiecas konsolidācija, bet kuri nav būtiski ES konsolidētajiem finanšu pārskatiem kopumā, nav nepieciešams konsolidēt vai uzskaitīt, izmantojot pašu kapitāla metodi, ja tas ES radītu pārmērīgu laika patēriņu vai izmaksas. Šādus subjektus dēvē par “Mazajiem subjektiem”, un tie ir atsevišķi uzskaitīti 9. skaidrojumā. 2016. gadā kopumā 7 subjekti tika klasificēti kā mazie subjekti.

Kontrolētie subjekti

Lēmums iekļaut subjektu konsolidācijā ir balstīts uz kontroles koncepciju. Kontrolētie subjekti ir visi subjekti, saistībā ar kuriem ES saņem vai ir tiesīga saņemt mainīgu ieguvumu no tās iesaistes, un ir atbildīga par šo ieguvumu rakstura un summas ietekmēšanu, izmantojot savas pilnvaras attiecībā uz otru subjektu. Šādām pilnvarām jābūt īstenojamām un jābūt saistītām ar subjekta attiecīgajām darbībām. Kontrolētie subjekti ir pilnībā konsolidēti. Konsolidācija sākas kontroles pastāvēšanas pirmajā dienā un beidzas līdz ar kontroles izbeigšanos.

Izplatītākie kontroles rādītāji ES ir šādi: subjekta izveide ar dibināšanas līgumu vai sekundārajiem tiesību aktiem, subjekta finansējums no ES budžeta, balsstiesības vadības iestādēs, Eiropas Revīzijas palātas veikta revīzija un budžeta izpildes apstiprināšana Eiropas Parlamentā. Katrs subjekts tiek vērtēts atsevišķi, lai izlemtu, vai kontroles īstenošanai pietiek ar vienu vai visiem iepriekš minētajiem kritērijiem.

Saskaņā ar šo pieeju uzskata, ka ES iestādes (izņemot Eiropas Centrālo banku) un aģentūras (izņemot kādreizējā otrā pīlāra aģentūras) atrodas tikai un vienīgi ES kontrolē un attiecīgi tiek konsolidētas. Turklāt likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (EOTK) arī tiek uzskatīta par kontrolētu subjektu.

Ir izslēgti visi būtiskie ES kontrolēto subjektu savstarpējie darījumi un atlikumi, savukārt nerealizētā peļņa un zaudējumi saistībā ar šādiem darījumiem nav būtiski un tāpēc nav izslēgti.

Kopīgas struktūras

Kopīga struktūra ir struktūra, kuru kopīgi kontrolē ES un viena vai vairākas puses. Kopīga kontrole ir struktūras kontroles savstarpēja dalīšana, kas noteikta ar līgumu un kas pastāv tikai tad, kad, pieņemot lēmumus par attiecīgajām darbībām, ir vajadzīgs to pušu vienprātīgs apstiprinājums, kuras savstarpēji dala kontroli. Kopīgas struktūras svar būt gan kopīgas darbības, gan kopuzņēmumi. Gadījumā, ja kopīgā struktūra organizēta, izmantojot atsevišķu vienību, un kopīgās struktūras dalībniekiem ir tiesības uz šīs struktūras neto aktīviem, šādu kopīgo struktūru klasificē kā kopuzņēmumu. Līdzdalību kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi (skatīt 1.5.4. skaidrojumu). Ja pusēm saistībā ar struktūru ir tiesības uz aktīviem un ir pienākumi attiecībā uz saistībām, šādu kopīgo struktūru klasificē kā kopīgu darbību. Saistībā ar savu dalību kopīgās darbībās ES savos finanšu pārskatos atzīst: to aktīvus un saistības, ieņēmumus un izdevumus, kā arī to aktīvu, saistību, ieņēmumu un izdevumu daļu, kas tiek turēta vai radusies kopīgi.

Asociētie uzņēmumi

Asociētie uzņēmumi ir tādi subjekti, kuros ES tieši vai netieši ir būtiska ietekme, bet kurus tā nekontrolē. Pieņem, ka pastāv būtiska ietekme, ja ES līdzdalība balsstiesībās tieši vai netieši ir 20 % vai vairāk. Līdzdalību asociētajos uzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi (skatīt 1.5.4. skaidrojumu).

Nekonsolidēti subjekti, kuru līdzekļus pārvalda Komisija

ES darbinieku veselības apdrošināšanas kopīgās shēmas, Eiropas Attīstības fonda un Dalībnieku garantiju fonda naudas līdzekļus pārvalda Komisija to vārdā. Tomēr ES nekontrolē šos subjektus, tādēļ tie nav konsolidēti tās finanšu pārskatos.

1.4. SAGATAVOŠANAS PAMATS

Finanšu pārskati tiek sniegti ik gadu. Finanšu gads sākas 1. janvārī un beidzas 31. decembrī.

1.4.1. Valūta un konvertācijas pamats

Darbības un pārskatu sniegšanas valūta

Finanšu pārskatus sagatavo miljonos euro, un euro ir ES darbības un pārskatu sniegšanas valūta.

Darījumi un atlikumi

Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš euro, piemērojot valūtas kursus, kas ir spēkā darījumu veikšanas dienā. Peļņu un zaudējumus no ārvalstu valūtas darījumu norēķiniem un no ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību pārrēķināšanas atbilstoši valūtas kursam gada beigās norāda finanšu darbības rezultātu pārskatā. Pārrēķina starpību nemonetāriem finanšu instrumentiem, kas klasificēti kā pieejami pārdošanai, iekļauj patiesās vērtības rezervē.

Atšķirīgas konvertācijas metodes tiek piemērotas pamatlīdzekļiem un nemateriālajiem aktīviem, kuru vērtība saglabājas euro to iegādes datumā.

Ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību atlikumus gada beigās konvertē euro pēc 31. decembrī spēkā esošā Eiropas Centrālās bankas (ECB) valūtas kursa.

Euro valūtas kurss

Valūta 31.12.2016. 31.12.2015. BGN 1,9558 1,9558 CZK 27,0210 27,0230 DKK 7,4344 7,4626 GBP 0,8562 0,7340 HRK 7,5597 7,6380 HUF 309,8300 315,9800 PLN 4,4103 4,2639 RON 4,5390 4,5240 SEK 9,5525 9,1895 CHF 1,0739 1,0835 JPY 123,4000 131,0700 USD 1,0541 1,0887

1.4.2. Aplēšu izmantošana

Saskaņā ar SPSGS un vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ietver summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, pamatojoties uz ticamāko pieejamo informāciju. Būtiskas aplēses sevī ietver ne tikai, bet arī aplēses par darbinieku pabalstu saistībām, uzkrājumiem, finanšu risku saistībā ar krājumiem un debitoru parādiem, uzkrātajiem ienākumiem un maksām, iespējamiem aktīviem un saistībām, nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu vērtības samazinājumu un summām, kas uzrādītas skaidrojumos par finanšu instrumentiem. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm. Izmaiņas aplēsēs tiek atspoguļotas periodā, kad tās kļūst zināmas.

1.5. BILANCE

1.5.1. Nemateriālie aktīvi

Iegādātās datorprogrammu licences norāda, no sākotnējām izmaksām atskaitot uzkrāto amortizāciju un vērtības samazinājuma zaudējumus. Aktīvus amortizē pēc lineārās metodes visā to aplēstajā lietderīgās lietošanas laikā (3–11 gadi). Nemateriālo aktīvu aplēstais lietderīgās lietošanas laiks ir atkarīgs no to konkrētā ekonomiskā kalpošanas ilguma vai juridiskā kalpošanas ilguma, kas noteikts vienošanās ceļā. Pašu radītus nemateriālos aktīvus kapitalizē tad, kad ir izpildīti ES grāmatvedības noteikumu būtiskie kritēriji, un tie attiecas tikai uz aktīva izstrādes periodu. Kapitalizējamās izmaksas ietver visas tieši attiecināmās izmaksas, kas nepieciešamas aktīva radīšanai, ražošanai un sagatavošanai darbam atbilstīgi vadības iecerēm. Izmaksas, kas ir saistītas ar pētniecības darbībām, nekapitalizējamās izstrādes izmaksas un uzturēšanas izmaksas atzīst par izdevumiem to rašanās brīdī.

1.5.2. Pamatlīdzekļi

Visus pamatlīdzekļus uzrāda to sākotnējās izmaksās, no kurām atskaitīts uzkrātais nolietojums un vērtības samazinājuma zaudējumi. Izmaksās ir ietverti izdevumi, kas ir tieši attiecināmi uz aktīva iegādi, radīšanu vai nodošanu.

Turpmākās izmaksas, ja nepieciešams, iekļauj aktīva uzskaites vērtībā vai atzīst par atsevišķu aktīvu tikai tad, kad ir iespējams, ka ar attiecīgo vienumu saistītie nākotnes saimnieciskie labumi vai pakalpojuma potenciāls ieplūdīs ES un izmaksas var ticami novērtēt. Remontdarbu un uzturēšanas izmaksas ieskaita finanšu darbības rezultātu pārskatā tajā finanšu periodā, kurā minētās izmaksas radušās.

Uz zemi un mākslas darbiem netiek attiecināts nolietojums, jo to lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots. Uz nepabeigtiem pamatlīdzekļiem neattiecina nolietojumu, jo šie aktīvi vēl nav pieejami lietošanai. Nolietojumu citiem aktīviem aprēķina, izmantojot lineāro metodi, lai šādu aktīvu izmaksas attiecinātu, atņemot to atlikušo vērtību aplēstās aktīvu lietderīgās lietošanas laikā:

Aktīva veids Lineārā nolietojuma likme Ēkas No 4 % līdz 10 % Kosmosa aktīvi No 8 % līdz 20 % Pamatlīdzekļi No 10 % līdz 25 % Mēbeles un transportlīdzekļi No 10 % līdz 25 % Datortehnika No 25 % līdz 33 % Citi No 10 % līdz 33 %

Peļņu vai zaudējumus no aktīva atsavināšanas nosaka, salīdzinot ieņēmumus, no kuriem atskaitīti pārdošanas izdevumi, ar atsavinātā aktīva uzskaites vērtību, un iekļauj finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Noma

Materiālo aktīvu nomu, ja ES būtībā pieder visi riski un atlīdzības, ko rada īpašumtiesības, klasificē kā finanšu nomu. Nomas sākumā finanšu nomu kapitalizē nomātā aktīva patiesajā vērtībā vai arī minimālo nomas maksājumu pašreizējā vērtībā atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks. Finanšu nomas maksājuma procentu daļu atspoguļo izdevumos visā nomas periodā, atlikumam piemērojot nemainīgu periodisku likmi. Nomas saistības, no kurām atskaitītas finanšu maksas, tiek ietvertas finanšu saistībās (ilgtermiņa un īstermiņa). Finanšu izmaksu procentu daļu atspoguļo finanšu darbības rezultātu pārskatā visā nomas periodā, radot nemainīgu periodisku procentu likmi atlikušajām saistībām katrā periodā. Finanšu nomā turētajiem aktīviem nolietojumu aprēķina īsākajā no šādiem periodiem: aktīva lietderīgās lietošanas laikā vai nomas termiņā.

Nomu, kurā iznomātājs patur būtisku daļu no riska un atlīdzības saistībā ar īpašumtiesībām, klasificē kā operatīvo nomu. Maksājumus, kas veikti saistībā ar operatīvo nomu, nomas periodā atspoguļo finanšu darbības rezultātu pārskatā, izmantojot lineāro metodi.

1.5.3. Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Uz aktīviem, kuru lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots, amortizāciju/nolietojumu neattiecina, bet katru gadu pārbauda to vērtības samazinājumu. Amortizējamiem/nolietojamiem aktīviem vērtības samazinājumu pārskata ikreiz, kad notikumi vai apstākļu maiņa liecina par iespējamību neatgūt aktīva uzskaites vērtību. Vērtības samazinājuma zaudējumus atzīst tādā apmērā, par kādu aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā atgūstamo (darba) summu. Atgūstamā (darba) summa ir lielākā no šādām summām: aktīva patiesā vērtība, no kuras atskaitītas pārdošanas izmaksas, vai tā lietošanas vērtība.

Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu atlikušo vērtību un lietderīgās lietošanas laiku pārskata un vajadzības gadījumā koriģē vismaz reizi gadā. Aktīva uzskaites vērtību nekavējoties daļēji noraksta līdz tā atgūstamajai (darba) summai, ja aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā aplēsto atgūstamo (darba) summu. Ja iepriekšējos gados atzītie vērtības samazinājuma iemesli vairs nepastāv, attiecīgi veic vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi.

1.5.4. Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi

Līdzdalība asociētajos uzņēmumos un kopuzņēmumos

Līdzdalību asociētajos uzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, un sākotnēji to atzīst, ņemot vērā izmaksas. ES daļa šādos ieguldījumos tiek atzīta finanšu darbības rezultātu pārskatā, un tās daļa rezervju pārmaiņās tiek atzīta to patiesās vērtības rezervē neto aktīvos. Ieguldījumu bilances vērtību finanšu pārskatos bilances datumā iegūst, sākotnējām izmaksām pieskaitot visas pārmaiņas (turpmākās iemaksas, saimnieciskās darbības rezultātu daļu un rezervju pārmaiņas, vērtības samazinājumus un dividendes). No ieguldījumiem saņemtā peļņas daļa samazina aktīva uzskaites vērtību.

Ja ES deficīta daļa ieguldījumā, ko uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, ir vienāda ar vai pārsniedz tās daļu ieguldījumā, ES pārtrauc atzīt savu daļu turpmākajos zaudējumos (“neatzītie zaudējumi”). Kad ES daļa ir samazināta līdz nullei, papildu zaudējumi un saistības tiek atzītas tikai, ja ES ir radušies juridiski vai prakses radīti pienākumi vai tā ir veikusi maksājumus subjekta vārdā.

Ja pastāv vērtības samazinājuma pazīmes, jāveic daļēja norakstīšana līdz mazākajai atgūstamajai summai. Atgūstamo summu nosaka atbilstīgi 1.5.3. skaidrojumam. Ja vērtības samazinājuma iemesls vēlāk vairs nepastāv, veic vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi līdz uzskaites vērtībai, kāda būtu noteikta, ja nebūtu atzīti nekādi vērtības samazinājuma zaudējumi.

Ja ES līdzdalība ieguldījumu kapitāla fondā ir 20 % vai vairāk, tā necenšas īstenot būtisku ietekmi. Tāpēc šādus resursus uzskata par finanšu instrumentiem un klasificē kā pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus.

Asociētos uzņēmumus un kopuzņēmumus, kas klasificēti kā mazie subjekti, neuzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi. ES iemaksas šajos subjektos tiek uzskaitītas kā perioda izdevumi.

1.5.5. Finanšu aktīvi

Klasifikācija

ES savus finanšu aktīvus iedala šādās kategorijās: finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā; aizdevumi un debitoru parādi; līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi; un pārdošanai pieejami finanšu aktīvi. Finanšu instrumentu klasifikāciju nosaka, veicot sākotnējo atzīšanu, un tā tiek atkārtoti novērtēta katrā bilances datumā.

(i) Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvu iekļauj šajā kategorijā, ja tas iegūts galvenokārt ar mērķi to ātri pārdot vai to šādi iedalījusi ES. Šajā kategorijā iekļauj arī atvasinātos instrumentus. Minētās kategorijas aktīvi tiek klasificēti kā apgrozāmie līdzekļi, ja tos plāno realizēt 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma.

(ii) Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem, kuri netiek kotēti aktīvā tirgū. Tie rodas, kad ES nodrošina naudu, preces vai pakalpojumus tieši debitoram bez nodoma pārdot attiecīgo debitoru parādu vai gadījumos, kad ES pārņem sākotnējā aizdevēja tiesības pēc tam, kad ES veikusi maksājumu atbilstīgi garantijas līgumam. Maksājumi, kuru termiņš ir 12 mēneši pēc bilances datuma, tiek klasificēti apgrozāmos līdzekļos. Maksājumi, kuru termiņš ir vairāk nekā 12 mēneši pēc bilances datuma, tiek klasificēti ilgtermiņa aktīvos. Aizdevumi un debitoru parādi ietver termiņnoguldījumus ar sākotnējo termiņu virs trīs mēnešiem.

(iii) Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi

Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem un fiksētiem termiņiem, kurus ES noteikti plāno un spēj turēt līdz termiņa beigām. Šajā finanšu gadā ES nebija neviena minētās kategorijas ieguldījuma.

(iv) Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi ir neatvasināti finanšu aktīvi, kas iedalīti šajā kategorijā vai nav iekļauti nevienā citā kategorijā. Tos klasificē kā apgrozāmos līdzekļus vai ilgtermiņa aktīvus atkarībā no laika perioda, kurā ES plāno tos turēt: parasti tas ir līdz dzēšanas termiņa beigām. Ieguldījumus subjektos, kas nav nedz konsolidēti, nedz uzskaitīti, izmantojot pašu kapitāla metodi, un citu veidu kapitāla ieguldījumus (piemēram, riska kapitāla darījumus) arī klasificē kā pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus.

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Patiesajā vērtībā novērtētu finanšu aktīvu ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, kā arī līdz termiņa beigām turētu un pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu iegādi vai pārdošanu atzīst darījuma datumā – datums, kurā ES uzņemas saistības pirkt vai pārdot aktīvu. Naudas ekvivalenti un aizdevumi tiek atzīti, kad naudu izmaksā aizņēmējiem. Finanšu instrumentus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā. Visiem finanšu aktīviem, kurus neuzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, darījuma izmaksas pieskaita patiesajai vērtībai, veicot sākotnējo atzīšanu. Finanšu aktīvus, kurus uzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, un darījuma izmaksas tiek ieskaitītas izdevumos finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Finanšu aktīva patiesā vērtība sākotnējās atzīšanas brīdī parasti ir darījuma cena (t. i., saņemtās atlīdzības patiesā vērtība), ja vien šī instrumenta patiesā vērtība nav pierādīta salīdzinājumā ar citiem novērojamajiem tirgus darījumiem ar to pašu instrumentu vai pamatojoties uz vērtēšanas metodi, kuras mainīgie rādītāji ietver tikai novērojamo tirgu datus (piemēram, dažu atvasinājumu līgumu gadījumā). Tomēr, ja tiek piešķirts ilgtermiņa aizdevums bez procentiem vai ar procentu likmi, kas ir zemāka par tirgus likmi, tā patieso vērtību var aplēst kā visu nākotnē saņemamo naudas ieņēmumu pašreizējo vērtību, kas diskontēta, izmantojot līdzīga instrumenta ar līdzīgu kredītvērtējumu dominējošo tirgus procentu likmi.

Aizdevumus novērtē to nominālsummā, ko uzskata par aizdevuma patieso vērtību. Pamatojums ir šāds:

— ES aizdevumiem ir īpaša “tirgus vide”, kas ievērojami atšķiras no kapitāla tirgus, kurā tiek emitētas komercobligācijas vai valsts obligācijas. Tā kā aizdevējiem šajos tirgos ir iespēja izvēlēties alternatīvus ieguldījumus, iespēju varbūtība ir iekļauta tirgus cenās. Taču ES šādas alternatīvo ieguldījumu iespējas nav, jo tai nav atļauts ieguldīt naudu kapitāla tirgos; ES tikai aizņemas līdzekļus, lai aizdotu tos ar tādiem pašiem procentiem. Tas nozīmē, ka ES nav alternatīvas iespējas aizdot vai ieguldīt summas, ko tā ir aizņēmusies. Attiecīgi nav izvēles izmaksu un bāzes salīdzinājumam ar tirgus likmēm. Faktiski ES aizdevumu darbība pati par sevi nozīmē tirgu. Tā kā izvēles izmaksu “iespēja” netiek piemērota, tirgus cena nesniedz patiesu priekšstatu par ES aizdevumu darījumu būtību. Tāpēc nav pareizi noteikt ES aizdevumu patieso vērtību, atsaucoties uz komercobligācijām vai valsts obligācijām.

— Tā kā nav aktīva tirgus vai līdzīgu darījumu, lai veiktu salīdzinājumu, procentu likme, kas ES jāizmanto, lai noteiktu patieso vērtību aizdevuma darījumiem saskaņā ar Eiropas Finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM), maksājumu bilances (MB) un citiem šādiem aizdevumiem, ir prasītā procentu likme.

— Turklāt attiecībā uz šiem aizdevumiem pastāv kompensējoša ietekme starp aizdevumiem un aizņēmumiem to kompensējošā rakstura dēļ. Tādējādi aizdevuma efektīvā procentu likme ir vienāda ar saistīto aizņēmumu efektīvo procentu likmi. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Finanšu instrumentu atzīšanu pārtrauc, kad tiesības saņemt naudas plūsmas no ieguldījumiem ir beigušās vai ES būtībā ir nodevusi citai personai visus riskus un ieguvumus, kas izriet no īpašumtiesībām.

Turpmākais novērtējums

(i) Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus, kas rodas no patiesās vērtības pārmaiņām kategorijā “Finanšu instrumenti, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā”, ietver finanšu darbības rezultātu pārskatā periodā, kurā tie rodas.

(ii) Aizdevumus un debitoru parādus uzskaita kā amortizācijas izmaksas, izmantojot efektīvās procentu likmes metodi. Tādu aizdevumu gadījumā, kuri piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, gan aizdevumiem, gan aizņēmumiem piemēro vienu un to pašu efektīvo procentu likmi, jo šiem aizdevumiem ir kompensējošu darbību iezīmes, un atšķirības starp aizdevuma un aizņēmuma nosacījumiem un summām nav būtiskas. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

(iii) Līdz termiņa beigām turētos aktīvus uzskaita amortizācijas izmaksās, izmantojot efektīvās procentu likmes metodi. ES pašlaik nav līdz termiņa beigām turētu ieguldījumu.

(iv) Pārdošanai pieejamos finanšu aktīvus turpmāk uzskaita to patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus no pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu patiesās vērtības pārmaiņām atzīst patiesās vērtības rezervē, izņemot valūtas pārrēķina starpību monetāriem aktīviem, ko atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Ja pārdošanai pieejamu aktīvu atzīšana tiek pārtraukta vai to vērtība samazinās, iepriekš patiesās vērtības rezervē atzītās patiesās vērtības kumulatīvās korekcijas atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Procentus par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kuri aprēķināti, izmantojot efektīvās procentu likmes metodi, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Dividendes par pārdošanai pieejamiem kapitāla instrumentiem atzīst tad, kad stājas spēkā ES tiesības saņemt maksājumu.

Aktīvos tirgos kotētu ieguldījumu patiesās vērtības pamatā ir pašreizējās pirkšanas cenas. Ja finanšu aktīvam ir neaktīvs tirgus (kā arī nekotētiem vērtspapīriem un ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem), ES nosaka patieso vērtību, izmantojot novērtēšanas metodes. Var izmantot nesenus nesaistītu pušu darījumus, atsauces uz citiem būtībā līdzīgiem instrumentiem, diskontētu naudas plūsmu analīzi, iespēju līgumu cenu noteikšanas modeļus un citas novērtēšanas metodes, kuras parasti izmanto tirgus dalībnieki.

Ieguldījumi riska kapitāla fondos, kas klasificēti kā pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi un kuriem nav kotētas tirgus cenas aktīvā tirgū, tiek novērtēti pēc attiecināmās neto aktīvu vērtības, ko uzskata par to patiesās vērtības ekvivalentu.

Ja nevar ticami noteikt tādu kapitāla instrumentos veiktu ieguldījumu patieso vērtību, kuriem aktīvā tirgū nav kotētas tirgus cenas, šādus ieguldījumus novērtē, ņemot vērā to izmaksas, no kurām atskaitīti vērtības samazinājuma zaudējumi.

Finanšu aktīvu vērtības samazinājums

Katrā bilances datumā ES novērtē, vai ir objektīvi pierādījumi tam, ka finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies. Finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies un vērtības samazinājuma zaudējumi ir radušies tikai tad, ja ir objektīvi pierādījumi par vērtības samazinājumu viena vai vairāku tādu notikumu rezultātā, kuri risinājušies pēc konkrētā aktīva sākotnējās atzīšanas, un ar zaudējumiem saistītais notikums (vai notikumi) ietekmē aplēstās finanšu aktīva nākotnes naudas plūsmas, un šādu ietekmi var ticami aplēst.

(a) Aktīvi, kurus uzskaita amortizētās izmaksās

Ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka ir radušies vērtības samazinājuma zaudējumi aizdevumiem un debitoru parādiem vai līdz termiņa beigām turētiem ieguldījumiem, kurus uzskaita amortizētās izmaksās, šo zaudējumu apjomu nosaka kā starpību starp aktīva uzskaites vērtību un aplēstās nākotnes naudas plūsmas pašreizējo vērtību (izņemot nākotnes kredītzaudējumus, kas vēl nav radušies), to diskontējot atbilstoši finanšu aktīva sākotnējai efektīvajai procentu likmei. Aktīva uzskaites vērtību samazina, un zaudējumu summu atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Ja aizdevumam vai līdz termiņa beigām turētam ieguldījumam ir mainīga procentu likme, diskonta likme vērtības samazinājuma zaudējumu novērtēšanai ir līgumā noteiktā pašreizējā efektīvā procentu likme. Ar ķīlu nodrošināta finanšu aktīva aplēstās nākotnes naudas plūsmas pašreizējās vērtības aprēķinā tiek atspoguļotas naudas plūsmas, ko var radīt tiesību atņemšana uz ieķīlātu īpašumu, atskaitot nodrošinājuma iegūšanas un pārdošanas izmaksas, neatkarīgi no tā, vai tiesību atņemšana uz ieķīlātu īpašumu ir iespējama, vai ne. Ja kādā no nākamajiem periodiem vērtības samazinājuma zaudējumu summa samazinās un šo samazinājumu var objektīvi attiecināt uz notikumu pēc vērtības samazinājuma atzīšanas, tad iepriekš atzītos vērtības samazinājuma zaudējumus apvērš, izmantojot finanšu darbības rezultātu pārskatu.

(b) Aktīvi, kurus uzskaita patiesajā vērtībā

Tādu kapitāla ieguldījumu gadījumā, kuri klasificēti kā pārdošanai pieejami finanšu aktīvi, nosakot, vai vērtspapīru vērtība ir samazinājusies, ņem vērā to, vai vērtspapīra patiesā vērtība ir būtiski vai pastāvīgi (ilgstoši) samazinājusies, kļūstot mazāka par tā izmaksām. Ja ir šādi pierādījumi attiecībā uz pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kumulatīvos zaudējumus, kas aprēķināti kā starpība starp iegādes izmaksām un pašreizējo patieso vērtību, no kuras atskaitīti finanšu aktīva vērtības samazinājuma zaudējumi, kas iepriekš atzīti finanšu darbības rezultātu pārskatā, izņem no rezervēm un atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Finanšu darbības rezultātu pārskatā atzīto kapitāla instrumentu vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi neveic, izmantojot finanšu darbības rezultātu pārskatu. Ja kādā no nākamajiem periodiem palielinās pārdošanai pieejama parāda instrumenta patiesā vērtība un šis palielinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas risinās pēc vērtības samazinājuma zaudējumu atzīšanas, vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi veic, izmantojot finanšu darbības rezultātu pārskatu.

1.5.6. Krājumi

Krājumus uzskaita izmaksās vai arī neto pārdošanas vērtībā – atkarībā no tā, kurš no abiem lielumiem ir mazāks. Izmaksas tiek noteiktas, izmantojot metodi “pirmais iekšā – pirmais ārā” (FIFO). Gatavo preču un nepabeigto ražojumu izmaksas ietver izejmateriālu izmaksas, tiešās darbaspēka izmaksas, citas tieši attiecināmās izmaksas un saistītās netiešās ražošanas izmaksas (pamatojoties uz parasto darbības jaudu). Neto pārdošanas vērtību aprēķina, no parastā uzņēmējdarbības gaitā paredzētās pārdošanas cenas atskaitot pabeigšanas izmaksas un pārdošanas izdevumus. Ja krājumus tur sadalei bez maksas vai par nominālmaksu, tos novērtē izmaksās vai arī pašreizējās aizstāšanas izmaksās – atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks. Pašreizējās aizstāšanas izmaksas ir izmaksas, kas ES rastos, iegādājoties šādu aktīvu pārskata datumā.

1.5.7. Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam izsniegtu naudas avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laikposmā, kas noteikts konkrētajā nolīgumā, lēmumā, vienošanās dokumentā vai pamatā esošajā tiesību aktā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu izmanto mērķim, kuram tas piešķirts, nolīgumā noteiktajā periodā vai arī atmaksā. Ja saņēmējam nerodas attiecināmie izdevumi, tam ir pienākums atdot avansā piešķirto priekšfinansējumu ES. Priekšfinansējuma summu var samazināt (pilnībā vai daļēji), apstiprinot attiecināmās izmaksas (tās tiek atzītas par izdevumiem).

Turpmākos bilances datumos priekšfinansējumu novērtē summā, kura sākotnēji atzīta bilancē un no kuras atskaitīti attiecināmie izdevumi (tostarp aplēstās summas, ja tas ir nepieciešams), kas radušies perioda laikā.

Procentus par priekšfinansējumu atzīst tad, kad tie nopelnīti saskaņā ar attiecīgā nolīguma noteikumiem. Gada beigās, pamatojoties uz ticamāko informāciju, aplēš uzkrātos procentu ieņēmumus, ko ietver bilancē.

Citus avansa maksājumus dalībvalstīm, kas rodas, kad ES atmaksā summas, ko dalībvalstis avansa veidā samaksājušas saņēmējiem (tostarp “finanšu instrumentus, kam piemēro dalīto pārvaldību”), atzīst aktīvos un uzrāda priekšfinansējuma pozīcijā. Citus avansa maksājumus dalībvalstīm turpmāk novērtē summā, kura sākotnēji atzīta bilancē un no kuras atskaitīta labākā aplēse par attiecināmiem izdevumiem, kas radušies galasaņēmējiem un ko aprēķina, pamatojoties uz ticamiem un pamatojamiem pieņēmumiem.

ES iemaksas Eiropas Attīstības fonda trasta fondos vai citos nekonsolidētos subjektos arī klasificē kā priekšfinansējumu, jo to nolūks ir nodrošināt apgrozāmos līdzekļus trasta fondam, lai tas varētu finansēt īpašas darbības, kas ir noteiktas šī trasta fonda mērķos. ES iemaksas trasta fondos tiek novērtētas sākotnējā vērtībā, no kuras atskaitīti attiecināmie izdevumi, tostarp aplēstas summas, ja tas ir nepieciešams, kas trasta fondam radušās pārskata perioda laikā un ir iedalītas ES iemaksām atbilstīgi pamatā esošajam nolīgumam.

1.5.8. Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

Tā kā saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem nepieciešams atsevišķi uzrādīt ar komerciālu apmaiņu saistītus un ar komerciālu apmaiņu nesaistītus darījumus, tad pārskatu sagatavošanas nolūkā debitoru parādi tiek definēti kā tādi, kas izriet no komerciālas apmaiņas darījumiem, bet atgūstamās summas definē kā tādas, kas izriet no darījumiem, kuri nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, t.i., kad ES saņem vērtību no cita subjekta, apmaiņā tieši nenodrošinot aptuveni līdzīgu vērtību (piemēram, no dalībvalstīm atgūstamās summas, kas ir saistītas ar pašu resursiem).

Debitoru parādi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu, atbilst finanšu instrumentu definīcijai, tādēļ tie tiek klasificēti kā aizdevumi un debitoru parādi un attiecīgi novērtēti (skatīt 1.5.5. skaidrojumu). Finanšu instrumentu skaidrojumos par informācijas sniegšanu par debitoru parādiem no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu, ietverti uzkrātie ienākumi un nākamo periodu maksas no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu, jo šīs summas nav būtiskas.

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, uzskaita sākotnējā apmērā (ņemot vērā procentus un soda naudas), atskaitot daļēji norakstīto vērtības samazinājumu. Atgūstamo summu no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, daļēji norakstāmo vērtības samazinājumu nosaka, ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka ES nevarēs iekasēt visu pienākošos summu atbilstoši sākotnējiem noteikumiem par atgūstamajām summām no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu. Daļēji norakstītā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu. Daļēji norakstīto summu atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi, tiek veikta arī vispārēja daļēja norakstīšana neizpildītajiem rīkojumiem atgūt līdzekļus, kuriem vēl nav piemērota noteikta daļējā norakstīšana. Skatīt 1.5.14. skaidrojumu par režīmu uzkrātajiem ienākumiem gada beigās. Summas, kas parādītas un uzrādītas kā atgūstamās summas no darījumiem, kuri nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, nav finanšu instrumenti, jo tās neizriet no līguma, kas rada finanšu saistības vai kapitāla instrumentu. Tomēr finanšu pārskatu skaidrojumos atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, uzrāda kopā ar debitoru parādiem no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu, ja tas ir iespējams.

1.5.9. Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti ir finanšu instrumenti un tie ir nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankās vai noguldījumi bankās ar īsu brīdinājuma termiņu par izņemšanu un citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti, kuru sākotnējais termiņš nepārsniedz trīs mēnešus.

1.5.10. Pensijas un citi darbinieku pabalsti

Pensiju saistības

ES darbojas noteiktu pabalstu pensiju plāni. Lai gan vienu trešdaļu šo pabalstu paredzamo izmaksu veido darbinieku iemaksas no algas, pensiju saistībām netiek veidoti naudas līdzekļi. Bilancē atzītās saistības attiecībā uz noteiktu pabalstu pensiju plāniem ir noteikto pabalstu saistību pašreizējā vērtība bilances datumā, no kuras atskaitīta plāna aktīvu patiesā vērtība. Noteikto pabalstu saistības aprēķina aktuāri, izmantojot plānotās vienības kredītmetodi. Noteikto pabalstu saistību pašreizējo vērtību nosaka, diskontējot aplēstās nākotnes naudas aizplūdes, izmantojot tādu valsts obligāciju procentu likmes, kuras ir pensiju izmaksāšanas valūtā un kuru dzēšanas termiņš aptuveni atbilst attiecīgo pensiju saistību termiņiem.

Aktuāro peļņu un zaudējumus, kas rodas no pieredzes korekcijām un aktuāro pieņēmumu pārmaiņām, nekavējoties atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Iepriekšējo pakalpojumu izmaksas nekavējoties atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā, ja vien pārmaiņas pensiju plānā nav atkarīgas no nosacījuma, ka darbiniekiem ir jāpaliek dienestā noteiktu laika periodu (tiesību piešķiršanas periods). Šādā gadījumā iepriekšējo pakalpojumu izmaksas tiesību piešķiršanas periodā amortizē, izmantojot lineāro metodi.

Pēcnodarbinātības slimības pabalsti

ES nodrošina veselības pabalstus saviem darbiniekiem, apmaksājot ārstniecības izdevumus. Līdzekļu ikdienas administrēšanai ir izveidots atsevišķs fonds. Šo sistēmu izmanto esošie darbinieki, pensionāri, atraitņi un šo personu radinieki. Pabalstus, ko piešķir “nestrādājošiem” (pensionāriem, bāreņiem u. c.), klasificē kā “Darbinieku pēcnodarbinātības pabalstus”. Ņemot vērā šo pabalstu būtību, ir nepieciešams aktuāra aprēķins. Saistības bilancē tiek noteiktas līdzīgi pensiju saistībām (skatīt iepriekš).

1.5.11. Uzkrājumi

Uzkrājumus atzīst, ja ES pagātnes notikumu rezultātā ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums pret trešām personām, ir drīzāk iespējams, ka minētā pienākuma izpildei būs nepieciešams iztērēt līdzekļus, un summu var ticami novērtēt. Nākotnes zaudējumiem no pamatdarbības uzkrājumus neatzīst. Uzkrājumu summa ir labākā aplēse par prognozējamiem izdevumiem, kas būs vajadzīgi, lai pārskata datumā izpildītu pašreizējās saistības. Ja uzkrājumus veido lielam skaitam pozīciju, pienākumu aplēš, izvērtējot visus iespējamos iznākumus saistībā ar to iespējamību (“paredzamās vērtības” metode).

1.5.12. Finanšu saistības

Finanšu saistības klasificē kā finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā vai kā finanšu saistības, kas uzskaitītas amortizētajās izmaksās. Aizņēmumus veido aizņēmumi no kredītiestādēm un parādi, ko apliecina sertifikāti. Aizņēmumus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, kas ir to piešķiršanas ieņēmumi (saņemtās atlīdzības patiesā vērtība), no kuras tiek atskaitītas radušās darījuma izmaksas, un turpmāk tos uzskaita amortizētās izmaksās, izmantojot efektīvo procentu metodi; jebkuru starpību starp ieņēmumiem, no kuriem atskaitītas darījuma izmaksas, un dzēšanas vērtību atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā aizņēmumu periodā, izmantojot efektīvo procentu metodi.

Finanšu saistības klasificē kā ilgtermiņa saistības, izņemot gadījumus, kad to dzēšanas termiņš nepārsniedz 12 mēnešus pēc bilances datuma. Ja aizdevumi ir piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, tad atbilstoši būtiskuma apsvērumiem efektīvo procentu metodi nevar piemērot aizdevumiem un aizņēmumiem. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

ES trasta fondi, kuri tiek uzskatīti par daļu no Komisijas operatīvajām darbībām, tiek uzskaitīti Komisijas pārskatos un tālāk konsolidēti ES gada pārskatos. Tādēļ iemaksas, ko citi līdzekļu devēji veic ES trasta fondos, atbilst kritērijiem ieņēmumiem no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, atbilstīgi zināmiem nosacījumiem, un tos uzrāda kā finansiālas saistības, līdz ar veiktajām iemaksām saistītie kritēriji ir izpildīti, t.i., trasta fondam rodas attiecināmas izmaksas. Trasta fondam piemēro prasību finansēt noteiktus projektus un atdot atlikušos līdzekļus tad, kad fonds tiek likvidēts. Bilances datumā nenokārtotās saistības veikt iemaksas tiek novērtētas, ņemot vērā saņemto iemaksu summu, no kuras atskaitīti izdevumi, kas radušies trasta fondam, tostarp aplēstas summas, ja tas ir nepieciešams. Pārskata sagatavošanas nolūkos neto izdevumi tiek attiecināti uz citu donoru iemaksām proporcionāli neto iemaksām, kas veiktas 31. decembrī. Iemaksu attiecināšanai ir tikai indikatīvs raksturs. Likvidējot trasta fondu, par faktisko atlikušo resursu sadalījumu lemj trasta fonda valde.

Finanšu saistības, kas patiesajā vērtībā iekļautas pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, ietver atvasinātos instrumentus, ja to patiesā vērtība ir negatīva. Tos uzskaita tāpat kā finanšu aktīvus patiesajā vērtībā pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (skatīt 1.5.5. skaidrojumu).

1.5.13. Kreditoru parādi

Liela daļa ES kreditoru parādu ir nesamaksātie pieprasījumi atlīdzināt izmaksas, ko iesnieguši dotāciju vai cita veida ES finansējuma saņēmēji (darījumi, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu). Tos grāmato kā kreditoru parādus pieprasītās summas apjomā pēc pieprasījuma saņemšanas. Pēc attiecināmo izmaksu pārbaudes un apstiprināšanas kreditoru parādus vērtē atbilstoši apstiprinātajai un attiecināmajai summai.

Kreditoru parādus, ko rada preču un pakalpojumu iegāde, atzīst sākotnējā summā, saņemot rēķinu, un attiecīgos izdevumus iegrāmato, kad preces vai pakalpojumi saņemti un ES to ir apstiprinājusi.

1.5.14. Uzkrātie un nākamo periodu ienākumi un maksas

Darījumus un notikumus atzīst finanšu pārskatos periodā, uz kuru tie attiecas. Ja gada beigās rēķins vēl nav izsniegts, kaut gan ES ir sniegusi pakalpojumu vai piegādājusi preces, vai arī pastāv līgumiska vienošanās (piemēram, atsaucoties uz kādu līgumu), uzkrātie ienākumi tiks atzīti finanšu pārskatos. Turklāt, ja gada beigās rēķins ir izrakstīts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecina uz nākamo periodu un atzīst nākamajā pārskata periodā.

Arī izdevumus uzskaita periodā, uz kuru tie attiecas. Pārskata perioda beigās uzkrātie izdevumi tiek atzīti, par pamatu ņemot attiecīgā perioda pārskaitījuma pienākuma aplēses. Uzkrātos izdevumus aprēķina saskaņā ar Komisijas sīki izstrādātām darbības un prakses pamatnostādnēm, kuru mērķis ir nodrošināt to, ka finanšu pārskati sniedz patiesu to ekonomikas un citu parādību attēlojumu, kas tiem ir jāattēlo. Pēc analoģijas, ja ir veikts avansa maksājums par pakalpojumiem vai precēm, kas vēl nav saņemti, izmaksas tiks attiecinātas uz nākamo periodu un atzītas nākamajā pārskata periodā.

1.6. FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

1.6.1. Ieņēmumi

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

Lielākā daļa ES ieņēmumu attiecas uz darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu.

Resursi, kuru pamatā ir NKI, un PVN resursi

Ieņēmumi tiek atzīti par periodu, kurā Komisija nosūta dalībvalstīm pieprasījumu veikt iemaksas. Tos novērtē pieprasītās summas apmērā. Tā kā PVN un NKI resursu pamatā ir aplēses par attiecīgā budžeta gada datiem, notiekot pārmaiņām, tos var pārskatīt, līdz dalībvalstis iesniedz galīgos datus. Aplēses pārmaiņu radīto ietekmi ņem vērā, nosakot tā perioda neto pārpalikumu vai deficītu, kurā pārmaiņas notikušas.

Tradicionālie pašu resursi

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, un ar tiem saistītus ieņēmumus atzīst tad, kad no dalībvalstīm tiek saņemti attiecīgie mēneša A pārskati (tostarp ieturētās nodevas un parādu summas, kas ir garantētas un nav apstrīdētas). Pārskata datumā ieņēmumus, ko dalībvalstis attiecīgajā periodā iekasējušas, bet vēl nav samaksājušas Komisijai, aplēš un atzīst kā uzkrātos ieņēmumus. No dalībvalstīm saņemtajos ceturkšņa B pārskatos (kuros ietvertas nodevas, kas nav ne iekasētas, ne garantētas, un debitora apstrīdētās garantētās summas) tos atzīst kā ieņēmumus, no kuriem atskaita iekasēšanas izmaksas, uz ko dalībvalstīm ir prasījuma tiesības. Turklāt vērtības samazinājumu atzīst par summu, kas ir parāda un atgūstamās summas aplēstā starpība.

Soda naudas

Ieņēmumus no soda naudām atzīst, kad ES pieņēmusi lēmumu piemērot soda naudu un to oficiāli paziņo adresātam. Ja ir šaubas par uzņēmuma maksātspēju, atzīst prasījuma tiesību vērtības samazinājumu. Pēc tam, kad tiek pieņemts lēmums piemērot soda naudu, debitori divu mēnešu laikā pēc paziņojuma datuma:

— vai nu piekrīt lēmumam (šādā gadījumā tiem ir jāsamaksā soda nauda norādītajā termiņā, un ES pilnībā iekasē attiecīgo summu),

— vai arī nepiekrīt lēmumam un iesniedz pārsūdzību saskaņā ar ES tiesību aktiem.

Pat ja tiek iesniegta pārsūdzība, soda nauda jāsamaksā noteiktajā termiņā, kas ir trīs mēneši, jo pārsūdzība nenozīmē maksājuma atlikšanu (ES līguma 278. pants), vai noteiktos apstākļos un ar Komisijas grāmatveža piekrišanu debitors maksājuma vietā var iesniegt bankas garantiju.

Ja uzņēmums pārsūdz lēmumu un jau ir veicis soda naudas provizorisku maksājumu, summu atspoguļo kā iespējamās saistības. Tomēr, tā kā ES lēmuma pārsūdzēšana nav pamats soda naudas atlikšanai, saņemto naudu izmanto mijieskaitam ar atgūstamo summu. Ja maksājuma vietā tiek saņemta garantija, soda nauda joprojām tiek uzskatīta par atgūstamu summu. Ja pastāv iespēja, ka Vispārējā tiesa varētu pieņemt ES nelabvēlīgu nolēmumu, atzīst uzkrājumus šā riska segšanai. Ja maksājuma vietā iesniegta garantija, nesamaksāto atgūstamo summu daļēji noraksta pēc vajadzības. Komisijas saņemtos uzkrātos procentus saistībā ar bankas kontiem, kuros noguldīti saņemtie maksājumi, atzīst par ieņēmumiem, un attiecīgi palielina iespējamās saistības.

Kopš 2010. gada visas provizoriski iekasētās soda naudas Komisija pārvalda īpaši izveidotā fondā BUFI, un tās tiek ieguldītas finanšu instrumentos.

IEŅĒMUMI NO AR KOMERCIĀLU APMAIŅU SAISTĪTIEM DARĪJUMIEM

Ieņēmumi no preču un pakalpojumu pārdošanas tiek atzīti, kad pircējam tiek nodota nozīmīga daļa riska un atlīdzības, kas izriet no preču īpašumtiesībām. Ieņēmumus no darījuma, kas sevī ietver pakalpojumu sniegšanu, atzīst, ņemot vērā darījuma pabeigtības pakāpi pārskata datumā.

Procentu ienākumi un izdevumi

Procentu ienākumus un izdevumus atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Tā ir finanšu aktīva vai finanšu saistību amortizēto izmaksu aprēķināšanas metode un metode procentu ienākumu vai procentu izdevumu sadalei attiecīgajā periodā. Aprēķinot efektīvo procentu likmi, ES izdara aplēsi par naudas plūsmām, ņemot vērā visus finanšu instrumenta līguma nosacījumus (piemēram, priekšapmaksas iespējas), bet neņem vērā kredītzaudējumus nākotnē. Aprēķinā iekļauj visas komisijas naudas un procentu punktus, ko līgumslēdzējas puses ir maksājušas vai saņēmušas un kas ir efektīvās procentu likmes neatņemama sastāvdaļa, kā arī darījuma izmaksas un visas citas uzcenojuma vai diskonta summas.

Ja finanšu aktīva vai līdzīgu finanšu aktīvu grupas vērtība ir daļēji norakstīta vērtības samazinājuma zaudējumu rezultātā, šādu zaudējumu aprēķināšanai procentu ienākumus atzīst, izmantojot nākotnes naudas plūsmas diskontēšanai lietoto procentu likmi.

Dividenžu ienākumi

Dividenžu ienākumus atzīst tad, kad stājas spēkā tiesības saņemt maksājumu.

1.6.2. Izdevumi

Tādu darījumu izdevumi, kuri nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, veido lielāko ES izdevumu daļu. Tie attiecas uz pārvedumiem saņēmējiem un var būt triju veidu: prasījuma tiesības, pārvedumi saskaņā ar līgumu vai neatkarīgas dotācijas, dāvinājumi un ziedojumi.

Pārvedumus atzīst kā izdevumus tā perioda laikā, kad bijuši notikumi, kuru dēļ pārvedums izveidojies, ja vien šāda veida pārvedumu pieļauj regula (Finanšu regula, civildienesta noteikumi vai cita regula) vai ir parakstīts līgums par pārveduma atļaušanu; ja saņēmējs izpilda attiecināmības kritērijus; un attiecināmo summu var ticami novērtēt.

Tad, kad tiek saņemts pieprasījums veikt maksājumu vai atlīdzināt izmaksas un tas atbilst atzīšanas kritērijiem, to atzīst kā izdevumus attiecināmās summas apmērā. Gada beigās aplēš saņēmējiem pienākošos attiecināmos izdevumus, par kuriem vēl nav sniegts pārskats, un grāmato kā uzkrātos izdevumus.

Izdevumus no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu preču un pakalpojumu pirkšanai, atzīst tad, kad ES saņēmusi preces vai pakalpojumus un to apstiprinājusi. Izdevumus novērtē sākotnējā rēķinā norādītās summas apmērā. Turklāt bilances datumā izdevumus, kas ir saistīti ar pakalpojumu sniegšanu tāda perioda laikā, par kuru rēķins vēl nav saņemts vai apstiprināts, aplēš un atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

1.7. IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

1.7.1. Iespējamie aktīvi

Iespējams aktīvs ir aktīvs, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus ES nespēj pilnībā ietekmēt. Iespējamu aktīvu atspoguļo pārskatos, ja ir ticama saimniecisko labumu ieplūšana vai pakalpojuma potenciāls.

1.7.2. Iespējamās saistības

Iespējamās saistības ir iespējami pienākumi, kuri izriet no pagātnes notikumiem un kuru esība tiks apstiprināta tikai, iestājoties vai neiestājoties vienam vai vairākiem neskaidriem nākotnes notikumiem, kurus ES nespēj pilnībā ietekmēt; vai pašreizējs pienākums, kura pamatā ir iepriekšēji notikumi, bet kuru neatzīst: jo nav ticams, ka pienākuma izpildei būs vajadzīga saimniecisko labumu vai pakalpojuma potenciālu ietverošu resursu aizplūde, vai retos gadījumos, kad pienākuma apmēru nevar pietiekami ticami novērtēt.

1.8. NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

Naudas plūsmas informāciju izmanto, lai varētu novērtēt ES spēju ģenerēt naudu un naudas ekvivalentus un ES vajadzības izmantot šādas naudas plūsmas.

Naudas plūsmas pārskats ir sagatavots, izmantojot netiešo metodi. Tas nozīmē, ka finanšu gada saimnieciskās darbības rezultāts tiek koriģēts, ņemot vērā ietekmi, ko rada bezskaidras naudas darījumi, atlikti vai uzkrāti iepriekšējo vai nākamo periodu naudas ieņēmumi vai maksājumi no pamatdarbības un ieņēmumu vai izdevumu posteņi saistībā ar naudas plūsmām no ieguldījumu darbības.

Naudas plūsmas no darījumiem ārvalstu valūtā iegrāmato ES pārskata valūtā (euro), summai ārvalstu valūtā piemērojot euro un attiecīgās ārvalstu valūtas kursu naudas plūsmas datumā.

Naudas plūsmas pārskatā parādītas tādas naudas plūsmas perioda laikā, kuras iedalītas pamatdarbības un ieguldījumu darbības naudas plūsmās (ES nav finansēšanas darbību).

Pamatdarbība ir ES darbība, kas nav ieguldījumu darbība. Tā ir lielākā daļa no veiktajām darbībām. Saņēmējiem piešķirti aizdevumi (un vajadzības gadījumā attiecīgi aizņēmumi) netiek uzskatīti par ieguldījumu (vai finansēšanas) darbību, jo šī darbība ir vispārējo mērķu sastāvdaļa un tādējādi ES ikdienas darbība. Pamatdarbībā ir iekļauti arī tādi ieguldījumi kā ieguldījumi Eiropas Investīciju fondā (EIF), Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankā (ERAB) un riska kapitāla fondos. Šādu darbību mērķis ir sniegt ieguldījumu politikas rezultātu sasniegšanā.

Ieguldījumu darbības ir nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu iegāde un atsavināšana un citi ieguldījumi, kuri nav iekļauti naudas ekvivalentos. Ieguldījumu darbība neietver aizdevumus, kas piešķirti saņēmējiem. Mērķis ir atspoguļot ES faktiskos ieguldījumus.

2. BILANCES SKAIDROJUMI

AKTĪVI

2.1. NEMATERIĀLIE AKTĪVI

Miljonos EUR Bruto uzskaites vērtība 31.12.2015. 698 Iegūšana 137 Atsavināšana (22) Pārvedumi starp aktīvu kategorijām 0 Citas pārmaiņas 7 Bruto uzskaites vērtība 31.12.2016. 820 Uzkrātā amortizācija 31.12.2015. (361) Amortizācija attiecīgajā gadā (88) Atsavināšana 12 Pārvedumi starp aktīvu kategorijām 0 Citas izmaiņas (2) Uzkrātā amortizācija 31.12.2016. (439) Neto uzskaites vērtība 31.12.2016. 381 Neto uzskaites vērtība 31.12.2015. 337

Iepriekš minētās summas galvenokārt ir saistītas ar datorprogrammām.

2.2. PAMATLĪDZEKĻI

Kosmosa aktīvu kategorijā ietilpst pamatlīdzekļi, kas saistīti ar abām ES kosmosa programmām: globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) – Galileo un EGNOS, un Eiropas zemes novērošanas programma Copernicus. 2015. gadā ar EGNOS un Copernicus saistītie pamatlīdzekļi sasniedza EUR 584 miljonus un tika iekļauti pamatlīdzekļu kategorijā.

Galileo programmai pēc Galileo sākotnējo pakalpojumu deklarēšanas 2016. gada 15. decembrī satelītu un zemes segmenta aktīvu atlikums EUR 2 165 miljonu apmērā, tostarp 14 operatīvie Galileo satelīti, kā arī infrastruktūra uz zemes, tika pārnests no nepabeigtajiem pamatlīdzekļiem uz pamatlīdzekļiem. Galileo darbības pamatlīdzekļi 2016. gada 31. decembrī veidoja EUR 2 146 miljonus, atskaitot nolietojumu. Atlikušajos nepabeigtajos pamatlīdzekļos EUR 756 miljonu apmērā (2015. gadā – EUR 2 110 miljoni) ietilpst 4 2016. gadā palaisti satelīti, kuru testēšana orbītā bilances datumā vēl nebija pabeigta. Galileo sistēmas attīstība turpināsies, līdz sistēma būs pilnībā darbotiesspējīga. Pēc pabeigšanas Galileo sistēmu veidos 30 satelīti.

Copernicus programmā EUR 1 073 miljoni saistībā ar Copernicus esošajiem satelītiem (Sentinels 1A, 2A, 3A un 1B) tiek atzīti pozīcijā “Kosmosa aktīvi” (2015. gadā – EUR 498 miljoni), atskaitot uzkrāto nolietojumu. Papildus EUR 1 133 miljoni saistībā ar Copernicus satelītiem ir atzīti nepabeigto pamatlīdzekļu pozīcijā (2015. gadā – EUR 1 188 miljoni).

Pamatlīdzekļi, kas saistīti ar Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienesta (EGNOS) uz zemes esošo infrastruktūru EUR 83 miljonu apmērā (2015. gadā – EUR 85 miljoni), arī ir iekļauti pozīcijā “Kosmosa aktīvi”. Papildus EGNOS ir nepabeigtie pamatlīdzekļi EUR 21 miljona apmērā (2015. gadā – EUR 14 miljoni).

Ar ES kosmosa programmām saistīto aktīvu izveidei izmanto Eiropas Kosmosa aģentūras (EKA) atbalstu.

Pamatlīdzekļi

Miljonos EUR Zeme un ēkas Kosmosa aktīvi Aprīkojums un iekārtas Mēbeles un transportlīdzekļi Datora aparatūra Citi Finanšu noma Nepabeigtie pamatlīdzekļi Kopā Bruto uzskaites vērtība 31.12.2015. 4 856 725 563 248 627 277 2 784 3 832 13 911 Iegūšana 145 14 28 22 73 20 5 1 639 1 945 Atsavināšana (2) (1) (14) (10) (49) (10) (3) 0 (90) Pārvedumi starp aktīvu kategorijām 294 2 864 3 6 3 9 (2) (3 177 ) — Citas izmaiņas 5 1 4 3 4 2 0 (3) 16 Bruto uzskaites vērtība 31.12.2016. 5 297 3 603 583 269 658 298 2 783 2 292 15 783 Uzkrātais nolietojums 31.12.2015. (2 701 ) (141) (440) (176) (517) (182) (1 054 ) — (5 211 ) Nolietojums attiecīgajā gadā (166) (160) (47) (19) (62) (29) (100) — (583) Atkārtoti iegrāmatots nolietojums — — 1 0 6 1 — — 8 Atsavināšana 2 0 13 10 42 7 3 — 77 Pārvedumi starp aktīvu kategorijām 0 — 0 0 (2) 0 2 — — Citas izmaiņas 0 0 (2) (1) (2) 0 (1) — (6) Uzkrātais nolietojums 31.12.2016. (2 865 ) (301) (474) (186) (535) (203) (1 150 ) — (5 715 ) NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 31.12.2016. 2 432 3 302 109 83 122 95 1 633 2 292 10 068 NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 31.12.2015. 2 155 584 124 72 110 94 1 730 3 832 8 700

2.3. PĒC PAŠU KAPITĀLA METODES UZSKAITĪTI IEGULDĪJUMI

Miljonos EUR Skaidrojums 31.12.2016. 31.12.2015. Līdzdalība kopuzņēmumos 2.3.1 — 5 Līdzdalība asociētajos uzņēmumos 2.3.2 528 491 Kopā 528 497

2.3.1. Līdzdalība kopuzņēmumos

Ir vairāki subjekti, kurus ES daļēji finansē un kas atbilst kritērijiem, lai tiktu uzskaitīti ES konsolidētajos finanšu pārskatos, izmantojot pašu kapitāla metodi, bet nav būtiski attiecībā uz finanšu pārskatiem kopumā, un tādēļ 2016. gada konsolidētajos finanšu pārskatos tie netiek uzskaitīti, izmantojot pašu kapitāla metodi. Šādus subjektus dēvē par “Mazajiem subjektiem” – skatīt 1.3. skaidrojumu. Lai noteiktu, vai šī izslēgšana joprojām ir pamatota, tiek veikts ikgadējs nemateriālās vērtības novērtējums. ES iemaksas šajos subjektos tikušas uzskaitītas kā izdevumi. 9. skaidrojumā ir iekļauts šo subjektu 2016. gada saraksts.

2.3.2. Līdzdalība asociētajos uzņēmumos

ES līdzdalība Eiropas Investīciju fondā (EIF) tiek uzskatīta par asociēto uzņēmumu, uzskaitei izmantojot pašu kapitāla metodi. EIF ir ES finanšu iestāde, kuras specializācija ir riska kapitāla un garantiju sniegšana maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). EIF atrodas Luksemburgā un darbojas kā privātā un publiskā sektora partnerība, kuras dalībnieki ir Eiropas Investīciju banka (EIB), ES un finanšu iestāžu grupa. 2016. gada 31. decembrī ES bija 28,1 % līdzdalības daļas EIF (2015. gadā – 26,5 %) un 28,1 % balsstiesību (2015. gadā – 26,5 %). Saskaņā ar tā statūtiem EIF ir pienākums piešķirt obligātās rezerves vismaz 20 % apmērā no tā gada neto peļņas, līdz kopējā rezerve sasniedz 10 % no parakstītā kapitāla. Šī rezerve nav pieejama sadalei.

Miljonos EUR Eiropas Investīciju fonds Līdzdalība 31.12.2015. 491 Iemaksas 41 Saņemtās dividendes (6) Daļa neto rezultātā 34 Pārmaiņas patiesās vērtības rezervē (0) Citas pašu kapitāla pārmaiņas (32) Līdzdalība 31.12.2016. 528

Turpmāk minētās uzskaites vērtības tiek attiecinātas uz ES, pamatojoties uz tās līdzdalības īpatsvaru:

Miljonos EUR 31.12.2016. 31.12.2015. Kopā EIF ES daļa Kopā EIF ES daļa Aktīvi 2 301 647 2 183 578 Saistības (423) (119) (328) (87) Ieņēmumi 240 67 192 51 Izdevumi (118) (33) (95) (25) Pārpalikums/(deficīts) 122 34 97 26

ES ir apmaksājusi 20 % no savas līdzdalības, nepieprasītais atlikums atbilst EUR 986 miljoniem.

Miljonos EUR Kopējais EIF kapitāls ES parakstītā daļa Kopējais pamatkapitāls 4 382 1 232 Iemaksātais (876) (246) Nepieprasītais 3 506 986

2.4. FINANŠU AKTĪVI

Miljonos EUR Skaidrojums 31.12.2016. 31.12.2015. Ilgtermiņa finanšu aktīvi Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi 2.4.1 9 131 7 222 Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā 2.4.2 — — Aizdevumi 2.4.3 53 116 49 743 62 247 56 965 Īstermiņa finanšu aktīvi Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi 2.4.1 1 311 2 399 Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā 2.4.2 0 — Aizdevumi 2.4.3 2 361 7 508 3 673 9 907 Kopā 65 920 66 871

2.4.1. Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Miljonos EUR 31.12.2016. 31.12.2015. BUFI ieguldījumi 2 013 2 647 Likvidējamā EOTK 1 685 1 699 Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka 188 188 3 886 4 534 Garantiju fondi budžeta garantijām: Garantiju fonds ārējai darbībai 2 069 2 002 ESIF Garantiju fonds 948 — 3 017 2 002 Finanšu instrumenti, kurus finansē no EU budžeta: “Apvārsnis 2020” 1 213 765 Riska dalīšanas finanšu mehānisms 719 773 Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (3) 483 425 ETF mehānisms jaunuzņēmumiem 476 485 Riska kapitāla darījumi 132 152 Eiropas Fonds Dienvidaustrumu Eiropai 118 118 Citi 398 366 3 539 3 084 Kopā 10 442 9 620 Ilgtermiņa 9 131 7 222 Īstermiņa 1 311 2 399

No kopējās summas EUR 10 442 miljonu apmērā ES rīcībā ir pārdošanai pieejami finanšu aktīvi parāda vērtspapīru veidā (piemēram, obligācijas) EUR 8 920 miljonu apmērā, pašu kapitāla instrumenti EUR 1 302 miljonu apmērā un ieguldījumi EIB vienotajā fondā (naudas tirgus fonds) EUR 221 miljona apmērā. Parāda vērtspapīrus un ieguldījumus EIB vienotajā fondā galvenokārt izmanto tam, lai īslaicīgi ieguldītu summas, kas piešķirtas ES garantiju un riska dalīšanas instrumentiem, līdz šie līdzekļi tiek izmantoti, lai izpildītu pieprasītās garantijas.

BUFI ieguldījumi

Provizoriski iekasētās soda naudas saistībā ar konkurences lietām tiek piešķirtas īpaši izveidotam fondam (BUFI fonds – budžeta soda naudu fonds), un Komisija iegulda šos līdzekļus parāda instrumentos, kas klasificēti kā pārdošanai pieejami finanšu aktīvi.

Likvidējamā EOTK

Saistībā ar summām par likvidējamo Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (EOTK) visi pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi ir parāda vērtspapīri euro valūtā, kas ir kotēti aktīvā tirgū.

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka

Tā kā Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB) nav kotēta nevienā biržā un ERAB statūtos pastāv līgumiski ierobežojumi, kas cita starpā attiecas uz līdzdalības daļas pārdošanu, nepārsniedzot iegādes izmaksas, un tikai esošajiem akcionāriem, ES līdzdalība tiek vērtēta pēc izmaksām.

Miljonos EUR Kopējais ERAB kapitāls Komisijas parakstītā daļa 31.12.2016. Kopējais parakstītais pamatkapitāls 29 703 900 Iemaksātais (6 207 ) (188) Nepieprasītais 23 496 712

GARANTIJU FONDI BUDŽETA GARANTIJĀM

Garantiju fonds ārējai darbībai

Garantiju fonds ārējai darbībai sedz ES budžeta garantētus aizdevumus, īpaši EIB aizdevumu darbības ārpus ES, kuras finansē no EIB pašu resursiem, un aizdevumus makrofinansiālā atbalsta (MFA) ietvaros, kā arī Euratom aizdevumus ārpus ES – skatīt 4.1.1. skaidrojumu. Tas ir ilgtermiņa instruments (ilgtermiņa daļa ir EUR 1 946 miljoni), ko pārvalda EIB un kas ir paredzēta tādu ES garantētu aizdevumu segšanai, kuriem netiek pildītas saistības. Fonda līdzekļus veido maksājumi no ES budžeta, tādu procentu ieņēmumi, kas tiek maksāti par fonda aktīvu ieguldījumiem, un summas, kas atgūtas no debitoriem, kuri nepilda saistības un kuru gadījumā fondam ir nācies izmantot savu garantiju. Fonds ir jāuztur tādā mērķa summā, kas ir 9 % no gada beigās neatmaksātajiem garantētajiem aizdevumiem. Starpību starp mērķa summu un fonda aktīvu vērtību gada beigās sedz no ES budžeta n+2 gadā, savukārt jebkāds pārpalikums tiek atmaksāts ES budžetā.

ESIF Garantiju fonds

Saskaņā ar ESIF regulu ESIF Garantiju fonds ir izveidots, lai nodrošinātu likviditātes rezerves iespējamo zaudējumu gadījumā, kas EIB var rasties saistībā ar tās finansēšanas un ieguldījumu darbībām, uz kurām saskaņā ar ESIF nolīgumu ir attiecināma ESIF ES garantija – skatīt 4.1.1. skaidrojumu. ESIF Garantiju fondu finansē no iemaksām no ES budžeta. Tam tiek piešķirta arī peļņa no ieguldīto garantiju fondu līdzekļiem, ieņēmumi, ko ES saņēmusi kā atlīdzību par garantiju saskaņā ar ESIF nolīgumu, un summas, ko EIB atguvusi no saistības nepildošiem debitoriem attiecībā uz iepriekšējiem garantiju pieprasījumiem. Fondu pārvalda Komisija, kas ir pilnvarota ieguldīt ESIF Garantiju fonda aktīvus finanšu tirgos saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, ievērojot atbilstošos piesardzības noteikumus. ESIF Garantiju fonds savu darbību uzsāka 2016. gada aprīlī. Tā nodrošinājums tiks pakāpeniski palielināts un pakāpeniski sasniegs EUR 8 miljardus, t.i., 50 % no kopējās ES ESIF garantijas, laika periodā no 2016. līdz 2022. gadam.

FINANŠU INSTRUMENTI, KURUS FINANSĒ NO ES BUDŽETA

Visu no budžeta finansēto finanšu instrumentu pārskats ir pieejams dokumentā “Finanšu pārskatu diskusija un analīze”.

“Apvārsnis 2020”

Saskaņā ar ES regulu par “Apvārsnis 2020” izveidi, kas ir pamatprogramma pētniecībai un inovācijām (2014.–2020. gadam), ir izveidoti jauni finanšu instrumenti, lai veicinātu tādu subjektu piekļuvi finansējumam, kas darbojas pētniecības un inovāciju jomā. Šie instrumenti ir: InnovFin aizdevumu un garantiju pakalpojumi pētniecībai un inovācijām, saskaņā ar kuru Komisijai ir dalīts finanšu risks saistībā ar portfeli, ko veido EIB veiktas jaunas finansēšanas darbības, InnovFin MVU garantijām, tostarp instruments MVU iniciatīvai saistībā ar neierobežotām garantijām (SIUGI), kas ir garantiju mehānismi, ko pārvalda EIF, sniedzot garantijas un pretgarantijas finanšu starpniekiem par jauniem aizdevumu portfeļiem (saskaņā ar SIUGI Komisijai ir dalīts finanšu risks saistībā ar garantiju, kas piešķirta kopīgi ar dalībvalstīm, EIF un EIB), un InnovFin kapitāla finansēšanas mehānisms pētniecībai un inovācijām, kas nodrošina ieguldījumus riska kapitāla fondos un ko pārvalda EIF.

Riska dalīšanas finanšu mehānisms

Riska dalīšanas finanšu mehānismu (RDFM) pārvalda EIB, un Komisijas ieguldījumu portfelis tiek izmantots uzkrājumu veidošanai finanšu riskiem saistībā ar aizdevumiem un garantijām, ko EIB piešķir attiecināmiem pētniecības projektiem. Kopumā RDFM piešķirtais ES budžets 2007.–2013. gada DFS ietvaros nepārsniedza EUR 1 miljardu. 2014.–2020. gada DFS ietvaros RDFM nav paredzētas jaunas budžeta iemaksas. ES vispārējais risks ir ierobežots un nepārsniedz summu, ko tā iemaksā mehānismā.

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1316/2013 ir izveidots Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) parāda instruments, kura mērķis ir veicināt infrastruktūras projektu piekļuvi finansējumam transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozarēs. To pārvalda EIB nolīguma ar ES ietvaros. EISI parāda finanšu instruments ir aizdevumu garantijas instruments TEN-T projektu (LGTT) un projektu obligāciju iniciatīvas (PBI) izmēģinājuma posma turpinājums. Sākot no 2016. gada 1. janvāra, LGTT un PBI portfelis tika apvienots EISI finanšu instrumentā. Tas piedāvā riska dalīšanu parāda finansēšanai prioritārā un subordinētā parāda vai garantijas veidā, kā arī atbalstu projektu obligācijām.

ETF mehānisms jaunuzņēmumiem

Šie ir kapitāla instrumenti, kas tika finansēti no programmas izaugsmei un nodarbinātībai, MAP programmas, CIP programmas un tehnoloģiju pārneses izmēģinājumu projekta; tie visi ir EIF aizbildnībā un sniedz atbalstu MVU jaunuzņēmumu izveidei un finansēšanai, veicot ieguldījumus piemērotos specializētos riska kapitāla fondos.

2.4.2. Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Miljonos EUR 31.12.2016. 31.12.2015. Nosacītā summa saņemšanas pozīcija Nosacītā summa izmaksu pozīcija Patiesā vērtība Nosacītā summa saņemšanas pozīcija Nosacītā summa izmaksu pozīcija Patiesā vērtība Ārvalstu valūtas regulētā tirgū netirgots nākotnes līgums 50 (50) 0 — — —

2016. gadā ES noslēdza divus ārvalstu valūtas regulētā tirgū netirgotus nākotnes līgumus, lai ierobežotu ārvalstu valūtas risku, kas saistīts ar ASV dolāros denominētiem parāda vērtspapīriem, kuri tiek turēti ESIF Garantiju fondā. Saskaņā ar šiem valūtas regulētā tirgū netirgotajiem nākotnes līgumiem ES piegādā līgumā noteikto nosacīto summu ārvalstu valūtā (“izmaksu pozīcija”) un saņem nosacīto summu EUR valūtā (“saņemšanas pozīcija”) termiņa beigās. Šie atvasināto instrumentu līgumi tiek novērtēti patiesajā vērtībā bilances datumā un klasificēti kā finanšu aktīvi vai finanšu saistības to patiesajā vērtībā pārpalikuma vai deficīta aprēķinā atkarībā no tā, vai to patiesā vērtība ir pozitīva vai negatīva. 2016. gada 31. decembrī vienam ārvalstu valūtas regulētā tirgū netirgotajam nākotnes līgumam, kura nosacītā summa bija EUR 50 miljoni, pozitīva patiesā vērtība bija EUR 0,5 miljoni, kas tika atzīta finanšu aktīvos. Otram līgumam par nominālo summu EUR 101 miljons bija negatīva patiesā vērtība un tādējādi tika atzīts finanšu saistībās – skatīt 2.11.2. skaidrojumu.

2016. gada 31. decembrī visi finanšu aktīvi to patiesajā vērtībā pārpalikuma vai deficīta aprēķinā tiek iedalīti patiesās vērtības hierarhijas 2. līmenī – skatīt tabulu turpmāk.

Patiesajā vērtībā novērtēto finanšu aktīvu patiesās vērtības hierarhija

Miljonos EUR 31.12.2016. 31.12.2015. 1. līmenis: Aktīvos tirgos kotētas cenas 8 910 8 123 2. līmenis: Novērojami dati, kas nav kotētās cenas 231 188 3. līmenis: Novērtēšanas metodes, izmantojot datus, kuru pamatā nav novērojami tirgus dati 1 302 1 310 Kopā 10 442 9 620

Šajā periodā starp 1. un 2. līmeni nebija pārvedumu.

Tādu finanšu aktīvu saskaņošana, kas novērtēti ar novērtēšanas metodēm, izmantojot datus, kuru pamatā nav novērojami tirgus dati (3. līmenis)

Miljonos EUR Sākuma atlikums 31.12.2015. 1 310 Pirkšana un pārdošana 32 Perioda peļņa vai zaudējumi, kas atzīti finanšu ienākumos vai finansējuma izmaksās (54) Peļņa vai zaudējumi, kas atzīti neto aktīvos 13 Pārvedumi uz 3. līmeni — Pārvedumi no 3. līmeņa — Citi — Beigu atlikums 31.12.2016. 1 302

2.4.3. Aizdevumi

Miljonos EUR Skaidrojums 31.12.2016. 31.12.2015. Aizdevumi finansiālai palīdzībai 2.4.3.1 55 134 56 874 Citi aizdevumi 2.4.3.2 343 377 Kopā 55 477 57 251 Ilgtermiņa 53 116 49 743 Īstermiņa 2 361 7 508

2.4.3.1. Aizdevumi finansiālai palīdzībai

Miljonos EUR EFSM Maksājumu bilance MFP Euratom Likvidējamā EOTK Kopā Kopā 31.12.2015. 47 509 5 811 3 024 301 229 56 874 Jauni aizdevumi 4 750 — 10 — — 4 760 Atmaksa (4 750 ) (1 500 ) (70) (49) — (6 369 ) Valūtas maiņas starpības — — — — (33) (33) Uzskaites vērtības pārmaiņas (53) (40) — — (5) (98) Vērtības samazinājums — — — — — — Kopā 31.12.2016. 47 456 4 272 2 964 252 191 55 134 Ilgtermiņa 46 800 3 050 2 889 199 101 53 039 Īstermiņa 656 1 222 75 53 90 2 096 Uzskaites vērtības izmaiņas atbilst uzkrāto procentu izmaiņām.

Finansiālās palīdzības aizdevumu nominālvērtība 2016. gada 31. decembrī bija EUR 54 373 miljoni (2015. gadā – EUR 56 011 miljoni).

EFSM dod iespēju piešķirt finanšu palīdzību dalībvalstīm, kas ir nonākušas grūtībās vai kam nopietni draud lielas problēmas, ko izraisījuši ārkārtas apstākļi, kurus valsts nevar kontrolēt. Palīdzība var būt aizdevuma vai kredītlīnijas veidā. Saskaņā ar ECOFIN padomes 2010. gada 9. maija secinājumiem mehānisms tiek ierobežots un nepārsniedz EUR 60 miljardus, bet juridisks ierobežojums attiecas uz aizdevuma vai kredītlīnijas neatmaksāto summu, ierobežojot to līdz rezervei, kas ir pieejama saskaņā ar pašu resursu maksimālo apmēru. Aizņēmumus, kas saistīti ar aizdevumiem, kuri izmaksāti EFSM ietvaros, garantē no ES budžeta. Netiek plānots, ka EFSM tiks iesaistīts jaunās finansēšanas programmās vai noslēgs jaunus aizdevumu mehānismu nolīgumus.

MB mehānisms ir uz politiku balstīts finanšu instruments, kas sniedz vidēja termiņa finanšu palīdzību ES dalībvalstīm, kuras nav ieviesušas euro. Tas dod iespēju piešķirt aizdevumus dalībvalstīm, kam ir vai kam nopietni draud grūtības saistībā ar maksājumu bilanci vai kapitāla plūsmu. Instrumenta ietvaros piešķirtā maksimālā neatmaksātā aizdevumu summa ir ierobežota un nepārsniedz EUR 50 miljardus. Aizņēmumus, kas saistīti ar MB aizdevumiem, garantē no ES budžeta.

MFA ir uz politiku balstīts finanšu instruments, kas nozīmē nesaistītu un nenoteiktu maksājumu bilances un/vai budžeta atbalstu partnervalstīm īstermiņā pēc SVF programmas. Tas nozīmē vidēja termiņa vai ilgtermiņa aizdevumus vai dotācijas, vai abu minēto maksājumu atbilstīgu apvienojumu un parasti papildina finansējumu, kas tiek sniegts saistībā ar SVF atbalstītu korekciju un reformu programmu. Garantiju šiem aizdevumiem piešķir Garantiju fonds ārējai darbībai. 2016. gada 31. decembrī EUR 1 313 miljoni saistībā ar aizdevuma mehānisma vienošanos MFA atbalsta ietvaros tika piešķirti Ukrainai (EUR 1 200 miljoni), Tunisijai (EUR 100 miljoni), Gruzijai (EUR 13 miljoni), bet šī summa vēl nav izmaksāta – skatīt 4.1.2. skaidrojumu.

Juridiskā persona Euratom (ko pārstāv Komisija) piešķir aizdevumus gan dalībvalstīm, gan citām valstīm projektu finansēšanai saistībā ar iekārtu uzstādīšanu enerģētikas jomā. 2016. gada 31. decembrī aizdevumi EUR 300 miljonu apmērā tika piešķirti Ukrainai, bet šī summa vēl nav izmaksāta – skatīt 4.1.2. skaidrojumu. Trešo personu piešķirtas garantijas EUR 252 miljonu apmērā (2015. gadā – EUR 301 miljons) tika saņemtas, lai segtu Euratom aizdevumus.

Likvidējamā EOTK piešķīra aizdevumus no aizņemtiem līdzekļiem atbilstīgi EOTK līguma 54. un 56. pantam.

Aizdevumu efektīvās procentu likmes (izteiktas kā procentu likmju diapazons)

31.12.2016. 31.12.2015. Makrofinansiālā palīdzība (MFP) 0 % – 4,54 % 0 % – 4,54 % Euratom 0 % – 5,76 % 0,08 % – 5,76 % Maksājumu bilance (MB) 2,37 % – 3,37 % 2,37 % – 3,62 % Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM) 0,62 % – 3,75 % 0,62 % – 3,75 % Likvidējamā EOTK 5,23 % – 5,81 % 5,23 % – 5,81 %

2.4.3.2. Citi aizdevumi

Miljonos EUR 31.12.2016. 31.12.2015. Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem 93 113 Pārņemtie aizdevumi — — Likvidējamās EOTK aizdevumi mājokļa iegādei 5 6 Termiņnoguldījumi uz laiku no 3 līdz 12 mēnešiem 245 257 Kopā 343 377 Ilgtermiņa 77 88 Īstermiņa 266 290

Citu aizdevumu nominālvērtība 2016. gada 31. decembrī bija EUR 673 miljoni (2015. gadā – EUR 609 miljoni).

Ar īpašiem nosacījumiem piešķirti aizdevumi tiek piešķirti ar preferenciālām likmēm sadarbības ietvaros ar valstīm, kas nav dalībvalstis.

Pārņemtie aizdevumi ir neatmaksātie aizdevumi, kurus piešķīrusi EIB un visas tiesības uz kuriem ir pārņēmusi ES pēc maksājuma no Garantiju fonda ārējai darbībai. Šo aizdevumu vērtība ir pilnā mērā samazinājusies EUR 332 miljonu apmērā (2015. gadā – EUR 218 miljoni).

Citu aizdevumu vērtības samazinājums

Miljonos EUR 31.12.2015. Iegūšana Apvērse Pilnīga norakstīšana Citi 31.12.2016. Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem 13 0 (6) 0 0 7 Pārņemtie aizdevumi 218 114 0 0 0 332 Likvidējamās EOTK aizdevumi mājokļa iegādei — — — — — — Kopā 231 114 (6) 0 0 339

2.5. PRIEKŠFINA