PIELIKUMS

1. Pārskats par Krievijas un Baltkrievijas aktīviem ES (1)

1.1. Krievijas ieguldījumi ES

Ņemot vērā no 2015. līdz 2021. gadam pabeigto darījumu skaitu, Krievija bija vienpadsmitā lielākā ārvalstu ieguldītāja ES, kas veidoja 0,9 % no ieguldījumu skaita un 0,7 % no ieguldījumu vērtības no visām ārpussavienības jurisdikcijām. Tas atbilst 643 darījumiem, kuru kopējā vērtība ir 15 miljardi EUR (vērtības nav norādītas 34 % darījumu), tostarp apvienošanās un iegādes, mazākuma, portfeļieguldījumi un ieguldījumi jaunās jomās. Lai gan pēdējos gados Krievijas ieguldījumu pieplūdums šķiet salīdzinoši ierobežots, balstoties uz 2020. gada datiem, Krievijas privātpersonas vai struktūras kontrolē aptuveni 17 000 ES uzņēmumu (2) un tām ir potenciālas kontrolpaketes (3) citos 7 000 uzņēmumos un mazākuma līdzdalība vēl 4 000 uzņēmumos (4). Daudzos gadījumos uzņēmumiem ir vairāki Krievijas akcionāri, un katram no tiem līdzdalība ir mazāka par 50 %, bet visi kopā tie veido vairāk nekā 50 % no kapitāla ES uzņēmumā. 57,7 % ES uzņēmumu, kas atrodas Krievijas kontrolē vai ietekmē, aktīvi pieder fiziskai personai, 9,7 % — uzņēmumam un 1,1 % — valsts iestādei/valstij.

1. tabula

To ES-27 uzņēmumu skaits, kurus Krievija ietekmē vai kontrolē (sīkāki dati pēc kontrolējošās struktūras veida)

Kontrolējošās struktūras veids (globālais faktiskais īpašnieks) Uzņēmumu skaits Daļa Viena vai vairākas zināmas privātpersonas vai ģimenes 17 510 57,7 % Nav pieejams 9 204 30,4 % Korporatīvie uzņēmumi 2 931 9,7 % Valsts iestādes, valstis, valdības 343 1,1 % Finanšu uzņēmums 149 0,5 % Kopieguldījumu un pensiju fonds / pilnvarotā struktūra / trasta fonds / pilnvarotā persona 83 0,3 % Banka 81 0,3 % Fonds / pētniecības institūts 18 0,1 % Apdrošināšanas sabiedrība 1 0,0 % Privātkapitāla uzņēmums 1 0,0 % Avots: JRC analīze, pamatojoties uz Bureau van Dijk datiem. Skaitļi balstīti uz 2020. gada bilanču datiem. Dati izgūti 2022. gada martā. Krievijas ietekmes (nevis kontroles) gadījumā ES uzņēmumu var kontrolēt struktūra no jebkuras citas valsts. “Nav pieejams” gadījumi attiecas uz ES uzņēmumiem, kurus ietekmē Krievija, bet kuri nenorāda nevienu vairākuma akcionāru.

Krievijas valdības turētie aktīvi 79,9 % gadījumu ir “korporatīvajos uzņēmumos” (5), bet pārējos gadījumos — bankās vai citās finanšu iestādēs (2. tabula).

2. tabula

To ES-27 uzņēmumu skaits, kurus ietekmē vai kontrolē Krievijas valdība (sīkāki dati pēc kontrolētā ES uzņēmuma veida)

ES uzņēmuma vienības veids Uzņēmumu skaits Daļa no kopapjoma (%) Korporatīvie uzņēmumi 262 79,9 Finanšu uzņēmums 37 11,3 Banka 17 5,2 Kopieguldījumu un pensiju fonds 11 3,4 Privātkapitāla uzņēmums 1 0,3 Avots: JRC analīze, pamatojoties uz Bureau van Dijk datiem. Skaitļi balstīti uz 2020. gada bilanču datiem. Dati izgūti 2022. gada martā.

Nozares ar vislielāko Krievijas kontroles klātbūtni ir vairumtirdzniecība, nekustamais īpašums, profesionālie, zinātniskie un tehniskie pakalpojumi, kā arī finanses un apdrošināšana. Nozares ar vislielāko Krievijas ietekmes klātbūtni ir ļoti salīdzināmas: vairumtirdzniecība, nekustamais īpašums, profesionālie, zinātniskie un tehniskie pakalpojumi un ražošana (3. tabula).

3. tabula

To ES-27 uzņēmumu skaits, kurus Krievija ietekmē vai kontrolē. Sīkāka informācija pa mērķa nozarēm, 2020. gads

ES-27 Kontrolē Ietekmē Kopā Nozare Uzņēmumu skaits Uzņēmumu skaits Daļas (*1) (%) Uzņēmumu skaits Lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība 137 137 62 274 Ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde 19 15 28 34 Ražošana 904 883 56 1 787 Elektroenerģija, gāze, ūdens tvaiks un gaisa kondicionēšana 61 45 40 106 Ūdensapgāde, kanalizācija, atkritumu apsaimniekošana 32 24 56 56 Būvniecība 744 621 50 1 365 Vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība 4 530 3 607 63 8 137 Transports un uzglabāšana 666 417 51 1 083 Izmitināšanas un ēdināšanas pakalpojumi 612 675 52 1 287 Informācijas un komunikācijas pakalpojumi 763 668 55 1 431 Finanšu un apdrošināšanas darbības 1 199 625 46 1 824 Darbības ar nekustamo īpašumu 2 714 2 470 70 5 184 Profesionālie, zinātniskie un tehniskie pakalpojumi 1 721 1 272 60 2 993 Administratīvie un palīgpakalpojumi 886 746 55 1 632 Valsts pārvalde un aizsardzība 1 6 35 7 Izglītība 103 76 56 179 Cilvēku veselība un sociālā aprūpe 70 56 46 126 Māksla, izklaide un atpūta 160 170 50 330 Citi pakalpojumi 254 245 52 499 Avots: JRC analīze, pamatojoties uz Bureau van Dijk datiem. Skaitļi balstīti uz 2020. gada bilanču datiem. Dati izgūti 2022. gada martā. Ja uzņēmumam ir vairāki Krievijas akcionāri, kam pieder mazākuma līdzdalība, tiek aprēķināta visu Krievijas akcionāru līdzdalības summa šajā uzņēmumā.

1.2. Baltkrievijas ieguldījumi ES

Balstoties uz 2020. gada datiem, Baltkrievijas privātpersonas un vienības kontrolē aptuveni 1 550 ES uzņēmumus, un tām ir potenciālas kontrolpaketes (6) citos 600 uzņēmumos un mazākuma līdzdalība 400 uzņēmumos (7). Līdzīgi Krievijas ieguldījumiem dažiem uzņēmumiem ir vairāki Baltkrievijas mazākuma akcionāri, kuriem kopā pieder vairāk nekā 50 % no kapitāla ES uzņēmumā. 63,2 % ES uzņēmumu, kas atrodas Baltkrievijas kontrolē vai ietekmē, aktīvi pieder fiziskai personai, 5,1 % — uzņēmumam un 0,4 % — valsts iestādei/valstij (4. tabula).

4. tabula

To ES-27 uzņēmumu skaits, kurus Baltkrievija ietekmē vai kontrolē (sīkāki dati pēc kontrolējošās struktūras veida)

Kontrolējošās struktūras (GUO) veids Uzņēmumu skaits Daļa Viena vai vairākas zināmas privātpersonas vai ģimenes 1 687 63,18 % Korporatīvie uzņēmumi 135 5,06 % Valsts iestādes, valstis, valdības 11 0,41 % Banka 1 0,04 % Kopieguldījumu un pensiju fonds / pilnvarotā struktūra / trasta fonds / pilnvarotā persona 1 0,04 % Finanšu uzņēmums 1 0,04 % Fonds / pētniecības institūts 1 0,04 % Nav pieejams 833 31,20 % Avots: JRC analīze, pamatojoties uz Bureau van Dijk datiem. Skaitļi balstīti uz 2020. gada bilanču datiem. Dati izgūti 2022. gada martā. Baltkrievijas ietekmes (nevis kontroles) gadījumā ES uzņēmumu var kontrolēt struktūra no jebkuras citas valsts. “Nav pieejams” gadījumi attiecas uz ES uzņēmumiem, kurus ietekmē Baltkrievija, bet kuri nenorāda nevienu vairākuma akcionāru.

Baltkrievijas valdības turētie aktīvi galvenokārt ir vairumtirdzniecībā, kā norādīts turpmāk 5. tabulā.

5. tabula

To ES-27 uzņēmumu skaits, kurus kontrolē Baltkrievijas valsts vai valsts iestāde (sīkāki dati pa kontrolētā uzņēmuma nozarēm)

ES uzņēmuma darbības nozare Uzņēmumu skaits Kopējie aktīvi (miljonos EUR) Automobiļu rezerves daļu un piederumu vairumtirdzniecība 1 1,49 Vairumtirdzniecība uz līguma pamata vai par atlīdzību 1 Nav pieejams Degvielas, rūdu, metālu, rūpniecisko ķīmisko vielu tirdzniecības starpniecība 1 2,80 Lauksaimniecības mašīnu, iekārtu un to piederumu vairumtirdzniecība 2 38,98 Degvielas, cietā, šķidrā un gāzveida kurināmā un līdzīgu produktu vairumtirdzniecība 2 26,14 Ķīmisko vielu vairumtirdzniecība 1 4,23 Gaisa transports 1 Nav pieejams Pasažieru aviopārvadājumi 1 0,22 Avots: JRC analīze, pamatojoties uz Bureau van Dijk datiem. Skaitļi balstīti uz 2020. gada bilanču datiem. Dati izgūti 2022. gada martā.

Nozares ar vislielāko Baltkrievijas kontroles klātbūtni ir vairumtirdzniecība, profesionālie, zinātniskie un tehniskie pakalpojumi, transports un uzglabāšana, kā arī nekustamais īpašums. Nozares ar vislielāko Baltkrievijas ietekmes klātbūtni ir ļoti līdzīgas: vairumtirdzniecība, nekustamais īpašums, profesionālie, zinātniskie un tehniskie pakalpojumi un ražošana (6. tabula).

6. tabula

To ES-27 uzņēmumu skaits, kurus Baltkrievija ietekmē vai kontrolē. Sīkāka informācija pa mērķa nozarēm, 2020. gads

Kontrolē Ietekmē Kopā Nozare Uzņēmumu skaits Uzņēmumu skaits Daļas (*2) (%) Uzņēmumu skaits Lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība 7 10 48 17 Ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde 1 0 Nav pieejams 1 Ražošana 73 100 51 173 Elektroenerģija, gāze, ūdens tvaiks un gaisa kondicionēšana 1 3 53 4 Ūdensapgāde, kanalizācija, atkritumu apsaimniekošana 4 4 32 8 Būvniecība 107 76 54 183 Vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība 568 377 60 945 Transports un uzglabāšana 122 91 61 213 Izmitināšanas un ēdināšanas pakalpojumi 45 32 46 77 Informācijas un komunikācijas pakalpojumi 97 74 55 171 Finanšu un apdrošināšanas darbības 48 26 51 74 Darbības ar nekustamo īpašumu 109 108 53 217 Profesionālie, zinātniskie un tehniskie pakalpojumi 141 116 47 257 Administratīvie un palīgpakalpojumi 73 41 55 114 Izglītība 7 4 75 11 Cilvēku veselība un sociālā aprūpe 5 7 32 12 Māksla, izklaide un atpūta 17 5 69 22 Citi pakalpojumi 22 22 54 44 Avots: JRC analīze, pamatojoties uz Bureau van Dijk datiem. Skaitļi balstīti uz 2020. gada bilanču datiem. Dati izgūti 2022. gada martā. Ja uzņēmumam ir vairāki Baltkrievijas akcionāri, kam pieder mazākuma līdzdalība, tiek aprēķināta visu Baltkrievijas akcionāru līdzdalības summa šajā uzņēmumā.

2. Ierobežojošu pasākumu (sankciju) ietekme uz ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem no Krievijas un Baltkrievijas un ES uzņēmumu pienācīga rūpība

ES ierobežojošos pasākumus cita starpā piemēro jebkurai personai Savienības teritorijā vai ārpus tās, kas ir kādas dalībvalsts valstspiederīgais, jebkurai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Savienības teritorijā vai ārpus tās, kas ir reģistrēta vai izveidota saskaņā ar kādas dalībvalsts tiesību aktiem, un jebkurai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai saistībā ar jebkādu darījumdarbību, ko pilnībā vai daļēji veic Savienībā.

ES ierobežojošie pasākumi var dažādos veidos ietekmēt ārvalstu tiešos ieguldījumus no Krievijas un Baltkrievijas. Šie pasākumi var būt individuālas iekļaušanu sarakstā vai nozaru pasākumu veidā.

Pret dažām Krievijas un Baltkrievijas personām un vienībām ir vērsti individuāli finansiāli ierobežojumi, kas ietver aktīvu iesaldēšanu un aizliegumu tieši vai netieši darīt pieejamus līdzekļus vai saimnieciskos resursus minētajām sarakstā iekļautajām personām un vienībām.

Sarakstā iekļautās personas vai vienības nevar izmantot savus līdzekļus (t. i., jebkādi finanšu aktīvi un ieguvumi) un saimnieciskos resursus (jebkādi aktīvi), kas ir iesaldēti, un tām netiek darīti pieejami nekādi līdzekļi vai saimnieciskie resursi. Tas nozīmē, ka ES iedzīvotāji un uzņēmumi nedrīkst veikt maksājumus vai piegādāt tām preces vai citus aktīvus. Faktiski saimnieciskus darījumus ar sarakstā iekļautām personām vai vienībām nevar likumīgi veikt, ja vien tiesību akti tos neatļauj izņēmuma kārtā.

Komisija uzskata, ka aktīvu iesaldēšana attiecas arī uz jebkuras sarakstā neiekļautas vienības aktīviem, kura sarakstā iekļautai personai vai vienībai pieder vai kuru tā kontrolē, ja vien nav iespējams pierādīt, ka sarakstā iekļautajai personai vai vienībai attiecīgie aktīvi faktiski nepieder vai tā šos aktīvus nekontrolē. Tāpat līdzekļus vai saimnieciskos resursus nevajadzētu darīt pieejamus sarakstā neiekļautai vienībai, kura pieder sarakstā iekļautai personai vai vienībai vai kuru tā kontrolē, ja vien nav iespējams pierādīt, ka līdzekļi vai saimnieciskie resursi faktiski nenonāks pie sarakstā iekļautās personas (8). Procentus un dividendes uzskata par “līdzekļiem”, kas jāiesaldē.

Turklāt bankas, kas reģistrētas vai izveidotas saskaņā ar kādas dalībvalsts tiesību aktiem vai veic darījumdarbību ES, iesaldē maksājumus, kas saņemti no jebkuras sarakstā iekļautas personas vai vienības (uz kuru attiecas aktīvu iesaldēšana), kas uzskaitīta Padomes Regulas (ES) 269/2014 I pielikumā. Tas nozīmē, ka pārvedumi, kurus veikusi sarakstā iekļauta persona vai kurus veikusi sarakstā neiekļauta persona, bet kuri veikti ar sarakstā iekļautas bankas starpniecību (9), netiek noraidīti un līdzekļi netiek atdoti atpakaļ sūtītājam; drīzāk šie līdzekļi paliek iesaldēti ES bankā. Ir iespējams no valsts kompetentās iestādes sankciju jomā pieprasīt minēto līdzekļu atbrīvošanu, piemēram, saskaņā ar atkāpi, kas paredzēta Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014 (10) par maksājumiem, kas sarakstā iekļautai personai vai vienībai jāveic saskaņā ar līgumu, kas noslēgts pirms iekļaušanas sarakstā.

Savienība ir pieņēmusi arī nozaru ierobežojošus pasākumus. Piemēram, dažas Krievijas un Baltkrievijas bankas ir atsaistītas no specializētiem finanšu ziņojumapmaiņas pakalpojumiem, jo īpaši SWIFT, kas ievērojami kavē to iespējas veikt starptautiskus maksājumus. Ierobežojošie pasākumi ir arī ierobežojuši finanšu plūsmu no Krievijas un Baltkrievijas uz ES, aizliedzot pieņemt jaunus noguldījumus, kas pārsniedz konkrētu vērtību, no Krievijas un Baltkrievijas valstspiederīgajiem vai rezidentiem un juridiskām personām, vienībām vai struktūrām, kas iedibinātas Krievijā vai Baltkrievijā, ES centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem aizliedzot turēt Krievijas un Baltkrievijas klientu kontus, kā arī aizliedzot pārdot euro denominētus vērtspapīrus Krievijas vai Baltkrievijas klientiem. Turklāt ES operatoriem ir aizliegts sniegt finansējumu, t. sk. pašu kapitālu, trešo valstu operatoriem, kas darbojas enerģētikas nozarē Krievijā. Tas var netieši ietekmēt ārvalstu tiešos ieguldījumus ES atkarībā no iecerētā konkrētā finansēšanas mehānisma.

Turklāt kontrolētas tehnoloģijas (t. sk. zināšanu vai nemateriālu priekšmetu) nodošana ārvalstu personām ir nemateriālo tehnoloģiju nodošanas veids, ko dēvē arī par “nosacīto eksportu”. Ar Padomes Regulu (ES) Nr. 833/2014 un Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2006 un to turpmākajiem grozījumiem ir aizliegts tieši vai netieši pārdot, piegādāt, nodot vai eksportēt jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Krievijā un Baltkrievijā vai izmantošanai attiecīgi Krievijā un Baltkrievijā konkrētas preces un tehnoloģijas, uz kurām attiecas minētie pasākumi. Prasības attiecībā uz tehniskās palīdzības kontroli attiecina minēto kontroli arī uz ārvalstu valstspiederīgajiem ES. Tāpēc uzņēmumiem būtu jāierobežo Krievijas un Baltkrievijas darbinieku piekļuve šādām zināšanām vai tehnoloģijām, ja šādas zināšanas un tehnoloģijas tiktu izmantotas Krievijā vai Baltkrievijā.

ES uzņēmumiem ir aizliegts apzināti un tīši piedalīties darbībās, kuru mērķis vai rezultāts ir ierobežojumu apiešana. Visās situācijās ES uzņēmumiem un jo īpaši tiem, kuru ieinteresētās personas ir ar Krievijas vai Baltkrievijas valstspiederību, būtu jāveic pienācīga uzticamības pārbaude attiecībā uz saviem darījumdarbības partneriem un līdzekļu vai saimniecisko resursu galamērķi. Šīs procedūras var ietvert izvērtēšanu, riska novērtēšanu, daudzlīmeņu uzticamības pārbaudi un pastāvīgu uzraudzību.

3. Krievijas un Baltkrievijas ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšana drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumu dēļ saskaņā ar Regulā (ES) 2019/452 izklāstīto satvaru

Regulas (ES) 2019/452 (11) (“ĀTI izvērtēšanas regula”) piemērošanas joma attiecas uz ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem no trešām valstīm, t. i., tiem ieguldījumiem, “kas izveido vai saglabā stabilas un tiešas saiknes starp ieguldītājiem no trešām valstīm, tostarp valsts subjektiem, un uzņēmumiem, kuri veic saimniecisku darbību kādā dalībvalstī” (12).

Turpretim šīs regulas darbības joma neattiecas uz gadījumiem, kas saistīti tikai ar viena vai vairāku tādu subjektu ieguldījumiem, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā. Šādi darījumi varētu ietilpt dalībvalstu tiesību aktu par izvērtēšanu tvērumā, ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) noteikumus par tiesībām veikt uzņēmējdarbību un kapitāla aprites tiesībām. Jo īpaši Līgums ļauj dalībvalstīm saglabāt pasākumus, kas vajadzīgi sabiedriskās kārtības vai sabiedriskās drošības apsvērumu dēļ, vai pasākumus, kuru pamatā ir primāri vispārējo interešu apsvērumi, kas atzīti Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā. Dalībvalstu tiesības pieņemt šādus pasākumus, kas ierobežo kapitāla brīvu apriti, ir sīkāk izskaidrotas nākamajā iedaļā. Uzņēmuma, kas veic uzņēmējdarbību Eiropas Savienībā, t. i. Eiropas Savienības uzņēmuma statuss, ņemot vērā LESD 54. pantu, ir balstīts uz juridiskās adreses, centrālās administrācijas vai galvenās darījumdarbības vietas atrašanās vietu, kā arī uz tiesību sistēmu, saskaņā ar kuru uzņēmums ir dibināts, nevis uz tās akcionāru valstspiederību. Šādu uzņēmumu ieguldījumi neietilpst ĀTI izvērtēšanas regulas tvērumā. ĀTI izvērtēšanas regulā ir paredzēts viens izņēmums no šā noteikuma: ES struktūru ieguldījumi var ietilpt tvērumā, ja uz tām attiecas pretapiešanas klauzula. Apiešana kā tāda šajā regulā nav definēta; tomēr tās 10. apsvērumā ir noteikts, ka pretapiešanas pasākumiem “būtu jāattiecas uz ieguldījumiem no Savienības, ko veic ar fiktīviem mehānismiem, kas nav saistīti ar ekonomisko realitāti un ar ko apiet izvērtēšanas mehānismus un izvērtēšanas lēmumus, ja ieguldītājs faktiski pieder kādai fiziskai personai vai uzņēmumam trešā valstī vai arī ieguldītājs atrodas to kontrolē”. Tādējādi ir svarīgi pārliecināties, vai ieguldītājs nav daļa no apiešanas shēmas, kas izveidota ar objektīvu rezultātu izvairīties no šīs regulas piemērošanas. Daži ārvalstu ieguldītāji, piemēram, īpaši norāda, ka tiešais ieguldītājs ir Eiropas pārvaldītājsabiedrība, kuru tie ir dibinājuši ierosinātā darījuma nolūkā. Šādu kārtību varētu izveidot likumīgu darījumdarbības iemeslu dēļ. Taču, pat ja nav pieejami pierādījumi par subjektīvu nodomu apiet šo regulu, ieguldītājuzņēmuma saimnieciskās darbības neesība un minētās kārtības objektīvā spēja izvairīties no regulā paredzētajiem noteikumiem ir pietiekams iemesls, lai izvirzītu pieņēmumu, ka šāda kārtība ir mākslīga. Visbiežāk sastopamais apiešanas piemērs 10. apsvēruma nozīmē ir gadījums, kad ārvalstu ieguldījumi Savienībā ir ievadīti, izmantojot ES bāzētu, tīru “čaulas jeb pastkastītes uzņēmumu”, kam nav ne tiešas, ne netiešas reālas saimnieciskas darbības, bet kas kalpo tikai kā juridisks instruments (13) ieguldījumu veikšanai. Noteikumu apiešana katrā gadījumā ir jākonstatē atsevišķi, ņemot vērā katra gadījuma īpašos apstākļus un pamatojoties uz attiecīgiem pierādījumiem.

ĀTI izvērtēšanas regulu piemēro visām ekonomikas nozarēm un uz to neattiecas nekādi sliekšņi. Nepieciešamība izvērtēt darījumu bieži vien nav atkarīga no paša darījuma vērtības. Regula pilnvaro dalībvalstis pārbaudīt ieguldījumus, kas ietilpst regulas piemērošanas jomā, pamatojoties uz drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumiem, un veikt pasākumus konkrētu risku novēršanai.

Termini “drošība” un “sabiedriskā kārtība” šajā regulā nav definēti. Tomēr šīs regulas 4. pantā ir noteikti faktori, kas ir jāņem vērā, nosakot, vai ĀTI varētu ietekmēt drošību un sabiedrisko kārtību. Šie faktori ietver ĀTI iespējamo ietekmi uz kritiski svarīgo infrastruktūru, kritiski svarīgām tehnoloģijām, kritiski svarīgu resursu piegādi, piekļuvi sensitīvai informācijai un mediju brīvību un plurālismu. Uz šo izvērtējumu attiecas arī ar ieguldītāju saistītie aspekti, piemēram, tas, vai ārvalstu ieguldītāju kontrolē valdība. Piemēram, nosakot, vai ārvalstu tiešie ieguldījumi varētu ietekmēt drošību vai sabiedrisko kārtību, dalībvalstis un Komisija var ņemt vērā to, vai ārvalstu ieguldītāju tieši vai netieši kontrolē trešās valsts valdība, ieskaitot valsts struktūras vai bruņotos spēkus, tai skaitā izmantojot īpašumtiesību struktūru vai ievērojamu finansējumu; to, vai ārvalstu ieguldītājs jau ir bijis iesaistīts darbībās, kas ietekmē drošību vai sabiedrisko kārtību kādā dalībvalstī; vai to, vai pastāv nopietns risks, ka ārvalstu ieguldītājs iesaistīsies nelikumīgās vai noziedzīgās darbībās.

Dalībvalstīm ir uzticēta galīgā atbildība par pārbaudi un, ja nepieciešams, tādu pasākumu pieņemšanu, ar kuriem aizliedz ieguldījumus vai izvirza nosacījumus ieguldījumiem, kas ietilpst regulas piemērošanas jomā, pamatojoties uz drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumiem. Komisija var adresēt atzinumus, ar ko iesaka konkrētas darbības dalībvalstij, kurā tiek veikti ieguldījumi, jo īpaši, ja pastāv risks, ka ieguldījumi ietekmē drošību vai sabiedrisko kārtību vairāk nekā vienā dalībvalstī vai ietekmē Savienības interešu projektus un programmas.

Pašreizējos apstākļos pastāv ievērojami paaugstināts risks, ka Krievijas un Baltkrievijas ieguldītāju, jo īpaši valdības kontrolētu vienību, ĀTI var apdraudēt drošību un sabiedrisko kārtību, jo Krievijas un Baltkrievijas valdībai var būt spēcīgāks stimuls iejaukties kritiski svarīgās darbībās ES un izmantot savu spēju šajā nolūkā kontrolēt vai vadīt Krievijas un Baltkrievijas ieguldītājus ES. Tāpēc šādi ĀTI būtu sistemātiski jākontrolē un rūpīgi jāpārbauda, lai konstatētu iespējamos draudus.

Lai gan izvērtēšanu dalībvalstis parasti veic pirms ĀTI darījuma pabeigšanas, ĀTI izvērtēšanas regula ļauj dalībvalstīm saglabāt mehānismus, kas paredz ĀTI darījuma izvērtēšanu pēc tā pabeigšanas. Ja dalībvalsts uzsāk ārvalstu tiešo ieguldījumu oficiālu pārbaudi, tiem piemēro sadarbības mehānismu neatkarīgi no tā, vai šie ĀTI ir plānoti vai jau ir pabeigti. Turklāt sadarbības mehānismu var uzsākt 15 mēnešu laikā pēc ieguldījumu pabeigšanas, ja ieguldījumi netiek izvērtēti valsts līmenī (14). Tas var notikt, ja dalībvalstij nav izvērtēšanas mehānisma vai ja dalībvalsts saglabā izvērtēšanas mehānismu, bet puses nav iesniegušas konkrēto ĀTI darījumu ex ante izvērtēšanai. Tā rezultātā dalībvalstī, kurā ir veikti ieguldījumi, var pieņemt mazināšanas pasākumus, tai skaitā nepieciešamos ietekmes mazināšanas pasākumus.

4. Iespējamās darbības, lai ierobežotu ieguldījumus kapitāla brīvas aprites un uzņēmējdarbības veikšanas brīvības noteikumos paredzētajās robežās

LESD 63. pantā ir paredzēta kapitāla aprites brīvība ne tikai ES, bet arī starp dalībvalstīm un trešām valstīm. Līdzīgi, LESD 49. pants aizsargā kādas dalībvalsts pilsoņu brīvību veikt uzņēmējdarbību citā dalībvalstī. Abi noteikumi aizliedz jebkādus kapitāla aprites ierobežojumus, ja vien tiem nav leģitīmu sabiedriskās kārtības mērķu. Šādi mērķi Līgumā vai Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā ir definēti kā primāri vispārējo interešu apsvērumi. Šādiem mērķiem nevajadzētu būt tīri ekonomiskiem (15).

Dalībvalstis var izvērtēt ieguldījumus, kas neietilpst Regulas (ES) 2019/452 piemērošanas jomā, t. i., portfeļieguldījumi vai ES iekšējie tiešie ieguldījumi, piemēram, tādi, ko pilnībā kontrolē Krievijas vai Baltkrievijas vienības, ar nosacījumu, ka šāda izvērtēšana tiek veikta saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un jo īpaši Līguma noteikumiem par kapitāla brīvu apriti un uzņēmējdarbības veikšanas brīvību. Portfeļieguldījumi, kas nepiešķir ieguldītājam efektīvu ietekmi uz vadību un kontroli pār uzņēmumu, atkarībā no apstākļiem var būt nozīmīgi arī sabiedriskās kārtības vai sabiedriskās drošības ziņā.

Dalībvalstis var atsaukties uz sabiedriskās kārtības un sabiedriskās drošības apsvērumiem (kā izklāstīts LESD 65. panta 1. punkta b) apakšpunktā), lai ierobežotu ieguldījumus tikai tad, ja pastāv patiesi un pietiekami nopietni draudi sabiedrības pamatinteresēm (16) un ja mazāk ierobežojoši pasākumi nav pietiekami, lai novērstu šādus draudus.

Tiesa precizēja, ka sabiedriskās drošības jēdziens saskaņā ar LESD 65. panta 1. punkta b) apakšpunktu attiecas gan uz valsts iekšējo, gan ārējo drošību (17). Kapitāla aprites ierobežojumus var piemērot arī, lai novērstu draudus finanšu stabilitātei (18).

Analizējot pamatojumu un proporcionalitāti, kapitāla aprites ierobežojumus uz trešām valstīm un no tām var balstīt uz atšķirīgiem apsvērumiem salīdzinājumā ar ierobežojumiem kapitāla apritei ES iekšienē (19). Līdz ar to saskaņā ar Līgumu papildu iemesli, kas pamato ierobežojumu, var būt pieņemami attiecībā uz ierobežojumiem darījumiem, kuros iesaistīta trešā valsts.

5. Atbilstība nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas noteikumiem

Dalībvalstis tiek mudinātas nodrošināt pilnīgu atbilstību ES Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvas (NILLND) (20) prasībām, lai novērstu ES finanšu sistēmas ļaunprātīgu izmantošanu, t. sk. saistībā ar klientu uzticamības pārbaudi un starptautisko sadarbību. Turklāt, lai nodrošinātu sankciju efektīvu piemērošanu, ir nepieciešama juridisko personu un juridisko veidojumu faktisko īpašnieku efektīva pārredzamība, kā paredzēts NILLND.

Šajā kontekstā tas kļūst vēl jo svarīgāk, lai uzlabotu aizdomīgu darījumu un aktivitāšu atklāšanu un novērstu nepilnības, ko noziedznieki izmanto nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai, izmantojot finanšu sistēmu. Tas atbilst nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas tiesību aktu paketei, ko Komisija pieņēma 2021. gada jūlijā.

6. Sadarbība starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm sankciju jomā, izvērtēšanas iestādēm un attīstību veicinošām bankām un iestādēm, kā arī attiecīgajām starptautiskajām finanšu iestādēm

Dalībvalstu izvērtēšanas iestādēm un valsts attīstību veicinošām bankām un iestādēm (VAVBI), kā arī starptautiskajām finanšu iestādēm (SFI), kuru akcionāres ir dalībvalstis, būtu jāapmainās ar informāciju un jāuztur cieša sadarbība (ar to ministriju vai struktūru starpniecību, no kurām šīs iestādes ir atkarīgas, un/vai to pārvaldības struktūru starpniecību), lai identificētu ĀTI, jo īpaši no Krievijas un Baltkrievijas, kas varētu ietekmēt drošību vai sabiedrisko kārtību minētajā dalībvalstī. Dalībvalstu izvērtēšanas iestādes tiek aicinātas palielināt informētību par faktoriem, kurus var ņemt vērā, lai noteiktu, vai ĀTI varētu ietekmēt drošību vai sabiedrisko kārtību.

Ciešas sadarbības nodrošināšana starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm sankciju jomā, izvērtēšanas iestādēm, VAVBI un SFI, kuru akcionāres ir dalībvalstis, tostarp Eiropas Investīciju banku un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku, palīdzēs aizsargāt Savienības drošību un sabiedrisko kārtību un veicinās sankciju pilnīgu ievērošanu darbībās, ko atbalsta iepriekš minētās publiskās ieguldījumu struktūras.

(1) Šajā analīzē termins “aktīvi” attiecas uz jebkuru Eiropas Savienībā reģistrētu uzņēmumu, ko kontrolē/ietekmē Krievijas vai Baltkrievijas ieguldītājs.

(2) ES uzņēmumu skaits ir aptuveni 23 miljoni (jaunākais pieejamais 2018. gads, Eurostat business demography).

(3) Tas attiecas uz vairākiem Krievijas akcionāriem, kuru kopējā līdzdalība pārsniedz 50 %, bet nevienai personai atsevišķi nepieder līdzdalība virs 50 %.

(4) Mēs novērojam vēl 2 000 uzņēmumus, attiecībā uz kuriem ziņots, ka tiem ir nekontrolējošs Krievijas akcionārs, un attiecībā uz kuriem nav ziņots par līdzdalības apjomu.

(5) Šajā kategorijā ietilpst visi uzņēmumi, kas nav ne bankas, ne finanšu sabiedrības, ne apdrošināšanas sabiedrības.

(*1) Tabulā norādītie skaitļi ir vidējā līdzdalība uzņēmumos katrā nozarē. Konservatīvā pieejā mēs ņemam vērā tikai līdzdalību pirmajā īpašumtiesību līmenī (tiešā līdzdalība), neņemot vērā augstāka līmeņa līdzdalību, t. i., akcionāru akcionārus.

(6) Tas attiecas uz vairākiem Baltkrievijas akcionāriem, kuru kopējā līdzdalība pārsniedz 50 %, bet nevienai personai atsevišķi nepieder līdzdalība virs 50 %.

(7) Mēs novērojam vēl 100 uzņēmumus, attiecībā uz kuriem ziņots, ka tiem ir nekontrolējošs Baltkrievijas akcionārs, un attiecībā uz kuriem nav ziņots par līdzdalības apjomu.

(*2) Tabulā norādītie skaitļi ir vidējā līdzdalība uzņēmumos katrā nozarē. Konservatīvā pieejā mēs ņemam vērā tikai līdzdalību pirmajā īpašumtiesību līmenī (tiešā līdzdalība), neņemot vērā augstāka līmeņa līdzdalību, t. i., akcionāru akcionārus.

(8) https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/200619-opinion-financial-sanctions_en.pdf

(9) https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/business_economy_euro/banking_and_finance/documents/190704-opinion-freeze-of-funds_en.pdf

(10) Padomes Regula (ES) Nr. 269/2014 (2014. gada 17. marts) par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība (OV L 78, 17.3.2014., 6. lpp.).

(11) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/452 (2019. gada 19. marts), ar ko izveido regulējumu ārvalstu tiešo ieguldījumu Savienībā izvērtēšanai (OV L 79I, 21.3.2019., 1. lpp.).

(12) Skatīt ĀTI izvērtēšanas regulas 9. apsvērumu.

(13) Lai risinātu jautājumu par “čaulas sabiedrībām” ES, Komisija 2021. gada 22. decembrī nāca klajā ar priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko paredz noteikumus ar mērķi novērst čaulas vienību ļaunprātīgu izmantošanu nodokļu vajadzībām un groza Direktīvu 2011/16/ES (COM(2021) 565 final). Dalībvalstis var iedvesmoties no pārredzamības standartiem, kas priekšlikumā noteikti attiecībā uz čaulas sabiedrību izmantošanu, piemēram, ienākumiem, darbiniekiem un telpām.

(14) Praksē par jau (2022. gada martā) pabeigtiem ārvalstu ieguldījumiem varētu sniegt dalībvalstu ex post komentārus vai Komisijas atzinumus līdz 2023. gada jūnijam (15 mēnešus pēc ieguldījumu pabeigšanas).

(15) Lieta C-463/00, Komisija/Spānija, ECLI:EU:C:2003:272, 35. punkts.

(16) Skatīt lietu C-54/99, Église de Scientologie, ECLI:EU:C:2000:124, 17. punkts, un lietu C-503/99, Komisija/Beļģija, ECLI:EU:C:2002:328, 47. punkts, lietu C-463/00, Komisija/Spānija, ECLI:EU:C:2003:272, 72. punkts.

(17) Lieta T-315/01, Kadi/Padome un Komisija, ECLI:EU:T:2005:332, 110. punkts.

(18) Skatīt Komisijas 2015. gada 29. jūnija paziņojums par Grieķijas iestāžu noteikto kapitāla kontroli, kas pieejams tīmekļa vietnē: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lv/STATEMENT_15_5271.

(19) Lieta C-446/04, Test claimants in FII Group litigation, ECLI:EU:C:2006:774, 171. punkts.

(20) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).