1.

Ievadā minētajos pasākumos būtu jāņem vērā, ka dalībvalstīm ir tiesības noteikt savu sociālā nodrošinājuma sistēmu pamatprincipus un tām ir plaša rīcības brīvība noteikt un īstenot savu sociālo un nodarbinātības politiku, tostarp paredzot nosacījumus, ar ko reglamentē piekļuvi sociālajiem pabalstiem. a) Tā kā darba ņēmēju brīva pārvietošanās saskaņā ar LESD 45. pantu nozīmē to, ka likvidē jebkādu dalībvalstu darba ņēmēju diskrimināciju pilsonības dēļ attiecībā uz nodarbinātību, darba samaksu un citiem darba un nodarbinātības nosacījumiem, uz šīm tiesībām sabiedriskās kārtības, sabiedriskās drošības vai sabiedrības veselības interesēs var attiecināt ierobežojumus. Turklāt, ja sevišķi svarīgi iemesli saistībā ar sabiedrības interesēm tādu vajadzību rada, tad darba ņēmēju brīvu pārvietošanos var ierobežot ar pasākumiem, kas ir samērīgi ar likumīgo mērķi, kuru cenšas sasniegt. Nodarbinātības veicināšana, bezdarba samazināšana, neaizsargātu darba ņēmēju aizsardzība un pret sociālā nodrošinājuma sistēmu ilgtspējību vērsta nopietna apdraudējuma riska novēršana ir sabiedrības interešu iemesli, kas šajā nolūkā atzīti Eiropas Savienības Tiesas jurisprudencē, balstoties uz atsevišķu gadījumu analīzi. Pamatojoties uz objektīviem apsvērumiem neatkarīgi no attiecīgo personu valstspiederības un samērīgi ar likumīgo mērķi, kuru cenšas sasniegt, var noteikt nosacījumus saistībā ar dažiem pabalstiem, lai nodrošinātu, ka pastāv faktiska un efektīva saikne starp attiecīgo personu un uzņēmējas dalībvalsts darba tirgu. b) ES pilsoņu pārvietošanās brīvība saskaņā ar LESD 21. pantu jāīsteno, ņemot vērā ierobežojumus un nosacījumus, kas izklāstīti Līgumos un to īstenošanai pieņemtajos pasākumos. Ekonomiski neaktīvu personu tiesības uzturēties uzņēmējā dalībvalstī saskaņā ar ES tiesību aktiem ir atkarīgas no tā, vai viņu līdzekļi ir pietiekami viņiem pašiem un viņu ģimenes locekļiem, lai nekļūtu par uzņēmējas dalībvalsts sociālās palīdzības sistēmas slogu uzturēšanās laikā, un no tā, vai minētajām personām ir visaptverošs veselības apdrošināšanas segums uzņēmējā dalībvalstī. Dalībvalstīm ir iespēja atteikt sociālos pabalstus personām, kuras īsteno savas tiesības uz pārvietošanās brīvību tikai, lai iegūtu dalībvalstu sociālo palīdzību, lai arī viņu rīcībā nav pietiekamu līdzekļu uzturēšanās tiesību iegūšanai. Dalībvalstis var noraidīt to ES pilsoņu no citām dalībvalstīm prasības pēc sociālās palīdzības, kam nav uzturēšanās tiesību vai ja viņiem ir tiesības uzturēties to teritorijā vienīgi darba meklēšanas nolūkos. Tas ietver ES pilsoņu no citām dalībvalstīm prasības pēc pabalstiem, kuru galvenā funkcija ir nodrošināt minimālus iztikas līdzekļus, pat ja šādu pabalstu mērķis ir arī atvieglot piekļuvi uzņēmēju dalībvalstu darba tirgum. c) Tie, kuri izmanto tiesības brīvi pārvietoties, ievēro uzņēmējas dalībvalsts tiesību aktus. Saskaņā ar Savienības tiesību aktiem dalībvalstis spēj rīkoties, lai novērstu tiesību ļaunprātīgu izmantošanu vai krāpšanu, piemēram, viltotu dokumentu iesniegšanu, un tās var vērsties pret fiktīvām laulībām ar trešo valstu valstspiederīgajiem, kuras tiek noslēgtas vai uzturētas tādēļ, lai izmantotu brīvu pārvietošanos un tādējādi legalizētu nelikumīgu uzturēšanos kādā dalībvalstī, vai vērsties pret gadījumiem, kad brīva pārvietošanās tiek izmantota kā ceļš, lai apietu valsts imigrācijas noteikumus, ko piemēro trešo valstu valstspiederīgajiem. Uzņēmējas dalībvalstis var arī veikt nepieciešamos ierobežojošos pasākumus, lai aizsargātu sevi pret indivīdiem, kuru personīgā uzvedība, visticamāk, rada reālus un nopietnus draudus sabiedriskajai kārtībai vai drošībai. Nosakot, vai indivīda uzvedība attiecīgajā brīdī apdraud sabiedrisko kārtību vai drošību, dalībvalstis var ņemt vērā attiecīgā indivīda uzvedību pagātnē, turklāt draudiem ne vienmēr jābūt tūlītējiem. Pat tad, ja nav iepriekšējas kriminālas sodāmības, dalībvalstis var rīkoties preventīvi, ja vien tas ir konkrēti saistīts ar attiecīgo indivīdu. Turpmāka informācijas apmaiņa un administratīva sadarbība starp dalībvalstīm tiks attīstīta kopā ar Komisiju, lai efektīvāk apkarotu šādu ļaunprātīgu tiesību izmantošanu un krāpšanu.