Komisijas zinojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas ekonomikas un socialo lietu komitejai un Reģionu komitejai - Eiropas starpkultūru dialoga gada (2008. gads) novērtējums /* COM/2010/0361 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 6.7.2010 COM(2010)361 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Eiropas starpkultūru dialoga gada (2008. gads) novērtējums KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Eiropas starpkultūru dialoga gada (2008. gads) novērtējums IEVADS 2008. gads tika izraudzīts par Eiropas starpkultūru dialoga gadu (turpmāk “ESDG” vai “Gads”) ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1983/2006/EK[1]. Šajā ziņojumā izklāstīti secinājumi un ieteikumi, kas sniegti sabiedrības ECOTEC Research un Consulting Limited veiktajā Gada ārējā novērtējumā, kā arī Komisijas atbildes uz šiem atzinumiem. Novērtējums ir pieejams šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#cultureHeader. MĒRĶI UN GADA BUDŽETS Gads bija atbilde uz pieaugošo kultūras daudzveidību Eiropā, kas ir saistīts ar ES paplašināšanos, darbaspēka mobilitāti vienotajā tirgū, agrākajām un jaunajām migrācijas plūsmām un globalizāciju. Gads bija iecerēts, lai vairotu izpratni par to, ka Eiropas kultūras daudzveidība ir nozīmīga priekšrocība, un veicinātu iespējas mācīties no dažādām kultūras pieredzēm gan pārrobežu mērogā, gan atsevišķu kopienu līmenī. Vērtētāji Gada mērķus iedalīja trīs kategorijās. Vispārīgie mērķi - Parādīt, kas ir kultūru dialogs (vai “KD”), kādi tā pasākumi ir efektīvi un kāpēc. - Panākt ietekmi uz liela cilvēku skaita viedokli un attieksmi. - Panākt ietekmi uz politikas veidotājiem. - Uzsākt ilgtspējīgu procesu attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar kultūru dialogu. - Veicināt strukturētāku dialogu ar pilsonisko sabiedrību. - Palīdzēt sniegt Eiropas iedzīvotajiem kultūru prasmes. Konkrētie mērķi - Veicināt izpratni par jēdzienu “kultūru dialogs” plašā sabiedrībā, īpaši jauniešu vidū. - Uzlabot informētību par ES programmām, kas atbalsta kultūru dialogu. - Noteikt un izplatīt labāko praksi un inovācijas. - Uzsvērt izglītības un plašsaziņas līdzekļu nozīmi, veidojot savstarpēju sapratni starp kultūrām. Darbības mērķi - Veicināt kultūru dialogu, izmantojot pasākumus Eiropas mērogā. - Popularizēt Gada mērķus valsts un reģionu līmenī. - Izplatīt galvenos vēstījumus par Gada mērķiem un labāko praksi. - Novērtēt un izstrādāt ziņojumu par Gada sagatavošanas darbu, tā efektivitāti un ietekmi. Lai sasniegtu šos mērķus, budžets 10 miljonu euro apmērā tika paredzēts šādiem pasākumiem: - valsts projekti (pa vienam katrā dalībvalstī) saņēma līdzfinansējumu darbībām valsts un / vai reģionu līmenī. Šos projektus parasti īstenoja Gada valsts koordinācijas iestāde (VKI) katrā valstī. Dotācijas tika piešķirtas proporcionāli katras valsts lielumam summās no EUR 26 000 Maltai līdz EUR 252 000 Vācijai. - Eiropas galvenie projekti tika atlasīti pēc atklātā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus. No trīs simt iesniegtajiem projektiem septiņi projekti saņēma līdzfinansējumu starptautiskiem izpratnes veicināšanas pasākumiem, kopumā iesaistot partnerus no piecām līdz divdesmit divām valstīm. Vidējā dotāciju summa bija EUR 340 000. - Kopienas līmeņa informācijas kampaņa tika veikta, izmantojot sadarbību ar ārējo līgumslēdzēju komunikācijas jomā, tika izveidota arī tīmekļa vietne un pasākumu programma. Šajā kampaņā resursi bija arī pieejami katrai valsts koordinācijas iestādei, lai tā varētu izmantot līgumslēdzēja valsts biroja sniegtos komunikācijas pakalpojumus. - Gada atklāšanas un noslēguma pasākumus rīkoja ES prezidentvalstis Slovēnija un Francija, saņemot līdzfinansējumu. Turklāt Gada logotips un informatīvie materiāli tika izsniegti bez maksas tām organizācijām, kuras vēlējās “marķēt” savus pasākumus ar Gada reklāmkarogu. Turpmākajā tabulā apkopots ar lēmumu paredzētais budžets un summas, kas faktiski ir tikušas piešķirtas. Darbības veids | Budžeta piešķīrums saskaņā ar lēmumu (EUR) | Piešķirtā budžeta summa (EUR) | % no budžeta | Valsts projekti | 3 000 000 | 2 993 830 | 30 | Eiropas galvenie projekti | 2 400 000 | 2 363 248 | 24 | ES prezidentūras organizētie atklāšanas un noslēguma pasākumi | 600 000 | 600 000 | 6 | Informācijas kampaņa, aptaujas un pētījumi Kopienas mērogā (no tā atbalsts valstu komunikācijas kampaņām) | 4 000 000 | 3 922 639 (1 254 033) | 40 (12) | Kopējais Gada budžets | 10 000 000 | 9 879 717 | 100 | Papildus Komisijai galvenie dalībnieki, kas bija iesaistīti iepriekš minēto pasākumu īstenošanā, bija izraudzītā valsts koordinācijas iestāde katrā dalībvalstī (daudzos gadījumos tā bija Kultūras ministrija), Eiropas galvenā projekta koordinatori un to partneri, ārējais līgumslēdzējs komunikācijas kampaņas veikšanai un daudzas ieinteresētās personas no pilsoniskās sabiedrības. NOVĒRTĒJUMS Metodes Novērtēšana ilga 15 mēnešus, sākot no 2008. gada aprīļa. Papildus dokumentu pārbaudēm vērtētāji īstenoja piecdesmit intervijas ar Komisijas darbiniekiem, ārējo līgumslēdzēju komunikācijas jomā, galvenā projekta koordinatoriem, valsts koordinācijas iestādēm un pilsoniskās sabiedrības ieinteresētajām personām, kā arī veica četru valstu gadījumu izpēti. Tika aptaujāti arī Gada pasākumu tiešie dalībnieki, Gada logotipa lietotāji un 1000 apvienības vai personas, kas reģistrētas tīmekļa vietnē kā “Gada partneri”. Vērtētāji izskatīja piecus kritērijus, kuri tika ņemti vērā, strukturējot šo ziņojumu: atbilstība, ārējā saskaņotība, lietderīgums, efektivitāte, ilgtspējība. Vērtētāju secinājumi Gada novērtējums bija ļoti pozitīvs no vairākiem aspektiem. Gads atbilda ieinteresēto personu vajadzībām un problēmām, kuras bija konstatētas kultūru daudzveidības jomā Eiropā. Resursi tika efektīvi pārvaldīti, kas daļēji tika panākts, pateicoties “divējādai pieejai”, kurā plaša mēroga Eiropas līmeņa komunikācijas kampaņa ar nelielu galveno projektu skaitu tika apvienota ar decentralizētām iniciatīvām un vienu valsts projektu katrā dalībvalstī. Gada darbību rezultātā tika panākta plašāka ar KD saistītu jautājumu vispārējā izpratne, pateicoties pasākumu kritiskā daudzuma īstenošanai, veiksmīgai iesaistīto personu līdzdalībai, kā arī Gada laikā tika organizēts liels skaits attiecīgo pasākumu bez tieša finansējuma. Vairāk šaubu bija par to, cik lielā mērā Gads varēja ietekmēt plašas sabiedrības attieksmi pret šo sarežģīto jomu. Ļoti liela ieinteresēto personu iesaiste Gada darbībās bija kultūras nozarē un zināmā mērā arī izglītībā, taču pilnībā netika sasniegts vērienīgais starpnozaru iesaistes mērķis. Plašāku strukturālo izmaiņu trūkums (piemēram, administrācijas jomā) rada šaubas par to, vai būs pietiekams pamats ilgtspējīgām turpmākām darbībām kultūru dialoga jomā. Šie punkti turpmāk tiks aprakstīti sīkāk. Atbilstība problēmām un ieinteresēto personu vajadzībām Gada mērķi atbilda konstatētajām problēmām un ieinteresēto personu vajadzībām. Tika uzsvērts, ka liela pilsoniskās sabiedrības iesaiste, jo īpaši Rainbow platforma (tagad strukturēta dialoga platforma starpkultūru Eiropā[2], Gada sagatavošanā ir sekmējusi šo precīzo atbilstību starp vajadzībām un mērķiem. Ieinteresētās personas varēja viegli sasaistīt Gadu ar konkrētiem valsts mēroga jautājumiem, un tās skaidri atzina kultūru dialoga nozīmi šo jautājumu risināšanā. Plašā mērķu definīcija lēmumā atsevišķām dalībvalstīm deva iespēju rīkoties elastīgāk, kas bija vajadzīgs, lai pielāgotu pasākumu īstenošanu attiecīgās valsts īpašajai situācijai, vienlaikus vispārējās koncepcijas ietvaros saglabājot vienotu izpratni par galveno mērķi. Dažas ieinteresētās personas uzskatīja, ka būtu bijis lietderīgi centralizēti noteikt precīzāku mērķdarbību kopumu, lai labāk strukturētu sagatavošanās darbus Gada īstenošanai. Saskaņotība ar esošajām programmām un politikas jomām Gads bija saskaņots ar esošajām programmām un politikas jomām, jo īpaši starptautiskā un Eiropas mērogā. Kultūrdažādības jēdziens ir sastopams daudzās Eiropas un starptautiskās politikas jomās, pat ja ne vienmēr tas izpaužas kā īpaša vajadzību pēc dialoga. Kultūru mijiedarbība kā attīstības virzītājspēks ir plaši atzīta un ir ņemta vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas, Eiropas Padomes un EDSO politikā. Īpaša sinerģija bija vērojama Eiropas Komisijas un Eiropas Padomes īstenotajā vienotajā rīcībā, ietverot projektu “Kultūru pilsētas”[3]. Darbības programmās kultūru dialogs ir guvis plašu ievērību, neraugoties uz zināmām atšķirībām šā jēdziena izpratnē. Projekti tiek finansēti, izmantojot tādas programmas kā “Jaunatne darbībā”, “Eiropa pilsoņiem”, “Kultūra” un “Mūžizglītība”. To, cik lielā mērā Gads bija saskaņots ar valstu politikām, bija grūtāk novērtēt, jo ir ļoti maz tādu valstu, ja tādas vispār ir, kurās ir īpaša, labi atpazīstama kultūru dialoga politikas joma kā tāda. Dažās valstīs savstarpēja papildināmība starp Gada programmu un valsts politikas jomām tika konstatēta, savukārt citās valstīs konstatēja, ka politika, piemēram, nediskriminācijas un kultūras jomā, vismaz nav pretrunā ar šo programmu. Lietderīga resursu izmantošana Gada budžets tika izlietots efektīvi. Noteiktā atšķirība starp Eiropas starptautiskajiem “galvenajiem” projektiem un valstu projektiem Gadā ļāva apvienot ieguvumus no zināmas decentralizācijas pakāpes (viens Eiropas līdzfinansēts projekts katrā dalībvalstī) ar projektu pasākumiem ES mērogā, īstenojot septiņus Eiropas galvenos projektus. Šāda pieeja atspoguļoja nepieciešamību pēc darbībām kultūru dialoga jomā gan starp valstīm, gan to iekšienē . Samērā liela budžeta daļa (gandrīz 40 %) lielākoties tika piešķirta centralizētām komunikācijas darbībām, galvenokārt Gada tīmekļa vietnei. Ārējais līgumslēdzējs strādāja ar Komisiju, lai īstenotu kampaņu, kas tika koordinēta Kopienas līmenī un arī veidota dalībvalstīs, izmantojot vienotu grafisko identitāti, kopīgus informatīvos materiālus un tīmekļa vietnes sadaļu, kas paredzēta katras valsts kampaņai. Valstīm bija iespēja izmantot līgumslēdzēja sniegtos partneru tīkla pakalpojumus plašsaziņas līdzekļu jomā, lai atbalstītu informācijas izplatīšanas valsts plānu. Dažas ieinteresētās personas būtu gribējušas pašas pārvaldīt lielākus decentralizētā budžeta līdzekļus komunikācijas darbībām. Tomēr tika ziņots, ka vairumā gadījumu sadarbība starp valsts koordinācijas iestādēm un vietējo plašsaziņas līdzekļu apakšuzņēmēju ir bijusi pietiekama. Vērtētāji secina, ka pilnīgi decentralizēta pieeja būtu radījusi risku Gada komunikācijas kampaņas ietekmes mazināšanai un ka “divējādā pieeja” bija vispiemērotākais risinājums, apvienojot Eiropas mēroga kampaņu un galvenos projektus ar zināmu decentralizācijas pakāpi. Bija paredzēts, ka vajadzības gadījumā papildus Eiropas līdzfinansētajam valsts projektam dalībvalstis finansēs papildu pasākumus no saviem līdzekļiem. Piešķirtais šāda finansējuma apmērs bija dažāds — nedaudzas valstis projektiem un komunikācijas darbībām no valsts budžeta atvēlēja vairākus miljonus euro, tomēr arī citas valstis, kurām nebija speciāli paredzēta finansējuma, spēja veidot sadarbību ar partnerorganizācijām. Efektivitāte Gan no Gada budžeta, gan dalībvalstu līdzekļiem finansētās darbības, izmantojot papildu resursus, bija atbilda Gada mērķiem. Galvenie Eiropas projekti deva iespēju izveidot sadarbību, izmantojot partnerības daudzās valstīs. Radošums bija galvenais cilvēkus vienojošais aspekts, līdz ar to projektu praktiskie iznākumi parasti ir iekļauti CD, DVD un jaunu plašsaziņas līdzekļu vidē. Valstu projektu darbības bija daudzveidīgākas. Valstīs ar salīdzinoši mazāku multikulturālisma pieredzi darbības galvenokārt bija paredzētas, lai veicinātu izpratni par dažādām kultūrām un tās popularizētu. Dalībvalstis ar senāku vēsturi imigrācijas jomā un/vai lielāku pilsoniskās sabiedrības vai valdības spēju īstenot projektus, bieži centās sniegt konkrētas iespējas dialogam un izmantot esošos tīklus. Valsts situācija bija noteicošais faktors, mēģinot novērtēt Gada efektivitāti. Ņemot vērā ļoti dažādos kultūras un demogrāfiskos apstākļus, institucionālās struktūras un valsts pārvaldes iestāžu un pilsoniskās sabiedrības spējas, var secināt, ka izejas punkts katrai dalībvalstij bija diezgan atšķirīgs. Vērtētāji uzsver nozīmīgo Gada laikā “pārvarēto attālumu” dažās dalībvalstīs, kurās to situācijas dēļ kultūru dialoga jēdziens ir pazīstams tikai salīdzinoši nesen un kurās tāpēc bija mazāk jau izveidotu struktūru, lai atbalstītu īstenošanu. Liela daļa Gadā laikā īstenoto darbību tika organizētas bez tieša finansējuma no Gada budžeta. Pamatojoties uz valsts koordinācijas iestāžu veiktajām aplēsēm, tika īstenotas 8000 līdz 10 000 darbības, no kurām aptuveni pusi organizēja VKI ar daļēju publisko finansējumu, bet otra puse neietilpa to kontrolē. Lielais pasākumu skaits palīdzēja piesaistīt plašsaziņas līdzekļu interesi un atvieglot sadarbību ar tiem. Vairāk nekā 11 500 publikācijās plašsaziņas līdzekļos tika iekļauta informācija par Gada pasākumiem. Sadarbība ar plašsaziņas līdzekļiem dalībvalstīs ietvēra Gada norišu atainojumu valsts televīzijā un laikrakstos (parasti mazākās dalībvalstīs), kā arī atspoguļojumu specializētās publikācijās vai programmās. Logotipa izmantošana ar Gadu saistītajās iniciatīvās arī veicināja Gada atpazīstamības palielināšanos; pēc aplēsēm tas tika izmantots aptuveni 2700 gadījumos. Gada tīmekļa vietnē, tostarp katras dalībvalsts sadaļā, reģistrēti 800 000 apmeklējumi un lapas tikušas skatītas vairāk nekā 5 miljonus reižu. Tika atzīmētas šādas galvenās Gada ietekmes jomas: - Lielāka izpratne sabiedrībā. Gadam bija vislielākie panākumi, veicinot izpratni par kultūru dialogu galvenokārt ar mākslas un kultūras pasākumu palīdzību. Šie pasākumi iepazīstināja pietiekami plašu auditoriju, jo īpaši jauniešus, ar dažādām iespējām, ko sniedz kultūru dialogs, lai veicinātu spēcīgas ekonomikas un saliedētas sabiedrības izveidi. Gada pasākumu tiešo dalībnieku viedoklis bija pozitīvs, uzsverot “jaunas motivācijas rašanos”, ko var sekmēt piedalīšanās šāda veida darbībās. Gandrīz 70 % aptaujāto personu apgalvoja, ka pēc piedalīšanās šāda veida pasākumos tās, izstrādājot politikas un stratēģijas, KD jautājumiem piešķirtu citu nozīmi. To, cik lielā mērā Gada norises ietekmēja liela cilvēku skaita attieksmi pret KD, izrādījās daudz grūtāk novērtēt. - Lielāka ieinteresēto personu līdzdalība un iesaistīšanās, saiknes veicināšana starp dažādām pilsoniskās sabiedrības nozarēm un valsts pārvaldes iestādēm. Šī ietekme bija vissekmīgākā tajās dalībvalstīs, kuras bija pievērsušās darbam esošajos tīklos vai šādu tīklu veidošanai vai bija koncentrējušās uz konkrētu nozari, bieži vien izglītību. Visvairāk piedalījās organizācijas mākslas un kultūras jomā, savukārt izglītības nozare ieņēma otro vietu. Citas jomas, kurās kultūru dialogam varētu būt ļoti nozīmīga loma, proti, sports un reliģijas un pārliecības joma, bija relatīvi mazāk iesaistītas, vismaz lielākajā daļā valstu. Sākotnējais mērķis par visu nozaru pilnīgu līdzdalību Gada darbībās izrādījies grūti sasniedzams. - Politikas jomas un pieejas, kuras izveido vai pastiprina pasākumus, kuros skaidri tiktu ņemti vērā ar KD saistīti jautājumi. Attiecīgi piemēri galvenokārt ir atrodami skolu izglītības jomā un ietver: pārmaiņas valodu mācīšanas jomā, reformu skolu programmās, tajās iekļaujot kultūru prasmes, skolotāju apmācības iniciatīvas un dialogu ar skolu kopienas pārstāvjiem plašākā nozīmē, jo īpaši ģimenēm. Cita ietekme ietver integrētāku stratēģiju izglītības, jaunatnes, sporta jomā un dažās dalībvalstīs — Gadā uzsākto finansēšanas instrumentu darbības uzturēšanu, lai atbalstītu mākslinieku un kultūras jomas speciālistu KD iniciatīvas. - Gatavojoties Gadam, katra dalībvalsts izstrādāja valsts stratēģiju[4], precizējot attiecīgās valsts situāciju un prioritātes un nosakot darbības, kas paredzētas, lai iesaistītu pilsonisko sabiedrību un komunikācijas nozari, lai piesaistītu jauniešus un citas mērķgrupas. Šādas stratēģijas izstrāde daudzās valstīs notika pirmoreiz un izrādījās īpaši noderīga tajās dalībvalstīs, kur starpkultūru dialogs nav politikas prioritāte. - Struktūras. Pieejamie dati par izmaiņām struktūrās ir ierobežoti, taču var minēt dažus tādus interesantus piemērus kā jaunas KD nodaļas vai organizācijas valsts pārvaldes iestādēs, starpministriju komitejas, lai veicinātu starpnozaru sadarbību, galveno ieinteresēto personu darba grupas, ietverot pilsonisko sabiedrību. Vairākās valstīs bija vērojams progress, veidojot strukturētāku dialogu ar pilsonisko sabiedrību, taču to nevar attiecināt uz visām dalībvalstīm. Ilgtspējība Ņemot vērā valstu atšķirīgo situāciju, nevar viennozīmīgi apgalvot, ka Gada pozitīvā ietekme būs ilgstoša. Dažās dalībvalstīs Gada sasniegumi ietver politikas jomas un struktūras, galvenokārt tā ir valstīs, kur KD sistēma vai rīcības plāns bija ieviests pirms Gada sākuma. Turpretī citās dalībvalstīs Gada ietekmi pārsvarā raksturoja tūlītēja iedarbība uz personām un līdz ar to tā varētu būt īslaicīga. Skolu izglītība ir joma, attiecībā uz kuru ir vislielākās izredzes, ka uzsāktās darbības tiks turpinātas; vairākās valstīs jaunas skolotāju apmācības iniciatīvas, izglītības programmu reforma un izpratnes veidošana ir iekļauta darbības prioritātēs. Eiropas mērogā nozīmīga Gada ietekme bija uzskatāmi pierādīt, ka KD attiecas uz daudzām politikas jomām, un padarīt saprotamāku vajadzību pēc saskaņotības un savstarpējas papildināmības tādās jomās kā kultūru prasmes, migrantu bērnu izglītība un integrētas politikas iniciatīvas pilsētu līmenī. Papildus kultūras jomai nepieciešamība pēc kultūru dialoga un tā priekšrocībām tika uzsvērta arī citās politikas jomās, tostarp izglītības, nodarbinātības, tiesiskuma un drošības, ārējo attiecību un reģionu attīstības jomā. Šajā kontekstā izveidotie politikas veidotāju formālie un neformālie tīkli var izrādīties ilgstspējīgi, tādējādi padarot reālāku iespējamību sniegt ilglaicīgu atbalstu kultūru dialogam Eiropas līmenī. Viens vēstījums ir skaidrs — turpmākas darbības ir būtisks faktors, lai Gadā panāktais progress gan vietējā, gan valsts vai Eiropas līmenī nemazinātos. Šajā ziņā divi galvenie ieteikumi ir šādi: jāpārliecinās, ka Gada materiālu un pieredzes izmantošana un izplatīšana tiek turpināta un ka turpmākas darbības ES līmenī notiek, izmantojot finansēšanas atbalstu un/vai ieinteresēto dalībvalstu forumu. GALVENIE IETEIKUMI – KOMISIJAS KOMENTĀRI Vērtētāji sniedza vienpadsmit ieteikumus Komisijai un sešus ieteikumus dalībvalstīm. Tie tiks iekļauti 2010. gada otrajā pusē paredzētajās diskusijās ar dalībvalstīm par nākamā Kultūras darba plāna izstrādi, ko īstenos no 2011. gada. Viens no darba plāna īstenošanas līdzekļiem ir sadarbība starp dalībvalstīm, izmantojot atklātās koordinācijas metodi (ekspertu grupas), salīdzinot pieredzi un formulējot politikas priekšlikumus par pasākumiem Eiropas un/vai valsts līmenī. Apspriedē par nākamo darba plānu būs iespēja noteikt, kuri no turpmāk minētajiem ieteikumiem varētu būt efektīvi īstenojami, izmantojot šāda veida sadarbību. Atbalsts dialogam ar pilsonisko sabiedrību Nodrošināt pastāvīgu atbalstu strukturētam dialogam ar pilsonisko sabiedrību, piemēram, izmantojot platformas. Programma “Kultūra” sniedz atbalstu šādam strukturētam dialogam, izmantojot tās 2. daļu “politikas atbalsta struktūras kultūras darba kārtībai”. Šajā kontekstā platforma kultūru Eiropai pašreiz saņem atbalstu tās darbības izmaksu segšanai. Šāda veida dialogs kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs tiek atbalstīts, izmantojot Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (“Pilsoniskās sabiedrības mehānisms”). Gada praktisko iznākumu un rezultātu izmantošana Veikt pasākumus, lai nodrošinātu Gada praktisko iznākumu un rezultātu ilgtspējīgu un sistemātisku izplatīšanu un izmantošanu, piemēram, atbalstot ESDG tīmekļa vietnes attiecīgo funkciju uzturēšanu un veicinot foto konkursa “Kultūra manā ielā” panākumus, rodot attiecīgas iespējas šo attēlu izmantošanai saistībā ar virkni ES un valsts līmeņa pasākumu. Gada tīmekļa vietne joprojām ir pieejama. Turpinās dažu tās funkciju pārvietošana uz Eiropas Komisijas tīmekļa vietnēm kultūras un izglītības jomā. Gada tīmekļa vietnes sadaļā “resursi” apkopotie praktiskie iznākumi (mācību līdzekļi, DVD, rokasgrāmatas u.c.) arī tiks pārvietoti uz Komisijas tīmekļa vietnes kultūras un izglītības lapām. Konkursa “Kultūra manā ielā” fotogrāfijas jau ir izmantotas dažām Komisijas publikācijām un tās ir pieejamas arī dalībvalstīm un kultūras nozares speciālistiem, lai izmantotu ar KD saistītiem tematiem. Kultūru dialoga ietekmes izpēte attiecībā uz skolām Apsvērt iespēju pasūtīt turpmākus pētījumus, jo īpaši attiecībā uz KD ietekmi skolās, ņemot vērā uzsvaru, kas Gada laikā tika likts uz šo tematu un ilgtermiņa ietekmes iespējamību vairākās valstīs. KD ietekme skolās turpmāk tiks pētīta sīkāk saskaņā dažādām Mūžizglītības programmas apakšprogrammām vai pamatprogrammu pētniecības un attīstības jomā. Darba turpināšana izglītības jomā Īpaši paredzēt pasākumus, lai saglabātu Gada laikā sasniegto dinamiku izglītības jomā, piemēram, veicinot un atvieglojot zināšanu tālāknodošanu KD pedagoģijā, mācību programmu izstrādē un skolotāju apmācībā. Sadarbība starp dalībvalstīm turpināsies, strādājot pie stratēģiskajā sistēmā “Izglītība un apmācība — 2020” noteiktajām tematiskajām prioritātēm, jo īpaši īstenojot 2006. gada ieteikumu par pamatprasmēm mūžizglītības jomā. Šā procesa pamatā ir zināšanu tālāknodošana, izmantojot mācīšanos no līdzbiedriem. Padomes 2008. gada secinājumu par kultūru prasmēm turpmāki pasākumi būs svarīgs elements dalībvalstu sadarbībā. Gadā gūto zināšanu tālāknodošana Apsvērt iespējas, kā veicināt un stimulēt Gadā gūto zināšanu tālāknodošanu starp dalībvalstīm, iesaistot, piemēram, darba grupas ES līmenī, tostarp valdību pārstāvjus, pilsonisko sabiedrību un citas ieinteresētās personas. Ekspertu grupas izglītības un kultūras jomā, izmantojot “atklāto koordinācijas metodi”, turpinās strādāt kopā saistībā ar mācīšanos no līdzbiedriem un vajadzības gadījumā formulēs politikas ieteikumus. Komisija pētīs iespējas, kā atvieglot dialogu starp visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, piemēram, izmantojot tematiskus seminārus. Sasniegumu uzraudzība un progresa ziņojuma sagatavošana Izveidot uzraudzības un ziņošanas sistēmu, kas ļauj salīdzinoši novērtēt KD progresu dalībvalstīs, piemēram, izmantojot esošās uzraudzības un ziņošanas procedūras izglītības un migrantu integrācijas jomā. Saskaņā ar izglītības, jaunatnes un kultūras Ministru padomes 2009. gada 26. novembra aicinājumu Komisija plāno turpmāk uzraudzīt sasniegumu atšķirības starp migrantu izcelsmes skolēniem un skolēniem, kas mācās dzimtajā valodā. Kopienas programmu stiprināšana Apsvērt ar “KD” saistītās daļas stiprināšanu Kopienas programmās, izmantojot ikgadējos uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, lai sniegtu lielāku atbalstu tematisko projektu līdzfinansēšanai, jo īpaši to projektu, kuros ietverta starpnozaru sadarbība starp izglītības, kultūras un jaunatnes jomu, no vienas puses, un sabiedrisko pakalpojumu un/vai aktīva pilsoniskuma jomu, no otras puses. Iespēja mērķtiecīgi atbalstīt starpnozaru sadarbību, izmantojot Kopienas programmas, tiks rūpīgāk izskatīta sabiedriskajā apspriešanā par nākamās paaudzes programmām, kas notiks 2010. gadā. Sadarbība starp politikas nozarēm Strādāt ar citiem Eiropas Komisijas attiecīgajiem dienestiem (EAC ĢD iekšienē un ārpus tā), tostarp jaunatnes, mūžizglītības, nodarbinātības un izglītības jomā, lai nodrošinātu skaidrāku un sistemātiskāku KD ieviešanu ES; ietverot iespēju citiem Komisijas dienestiem mācīties no pieredzes, kas gūta, izstrādājot un īstenojot Gada pasākumus. 2010. gadā paredzētajā sabiedriskajā apspriešanā par nākamās paaudzes Kopienas programmām un vēlāk Komisijas priekšlikumu izstrādes laikā par šo tematu tiks izskatītas iespējas, kā kultūru dialoga prioritāti padarīt funkcionālāku, piemēram, izmantojot saskaņotāku definīciju. Sadarbība ar starptautiskajām organizācijām Turpināt darbu ar galvenajām starptautiskajām organizācijām, jo īpaši ar Eiropas Padomi un UEFA , pamatojoties uz pašreizējām efektīvajām stratēģiskajām partnerattiecībām. Sadarbība ar galvenajām starptautiskajām organizācijām turpinās, jo īpaši ar Eiropas Padomi, ietverot projektu “Kultūru pilsētas” un saistībā ar sadarbību ar Eiropas kaimiņvalstīm un starp tām. Mazāk aktīvo jomu ietveršana Apsvērt iespējas, kā uzlabot sniegumu dažās jomās, kuras Gada laikā nebija īpaši aktīvas — sporta, mazāk attīstītu kopienu un sabiedrisko pakalpojumu jomās —, tostarp atrodot piemērotus sadarbības partnerus valdībā un pilsoniskajā sabiedrībā. Komisija pētīs iespējas, kā labāk iesaistīt nepietiekami pārstāvētas nozares turpmākajās iniciatīvās, ietverot zināšanu tālāknodošanu starp nozarēm nākamās paaudzes Kopienas programmu sistēmas ietvaros. Gūtie secinājumi turpmākajiem Eiropas gadiem Turpmāko Eiropas gadu perspektīvā apsvērt šādus jautājumus. - Kā procesā varētu iekļaut sistemātisku trīs gadu ciklu attiecībā uz Eiropas gadu (sagatavošana, īstenošana, turpmākie pasākumi), lai maksimāli uzlabotu šādu gadu sagatavošanu un sniegtu spēcīgu stimulu? - Kā nākamo gadu mērķus varētu padarīt labāk novērtējamus? Gada sagatavošanas un īstenošanas pieredze tika sniegta citiem attiecīgiem Komisijas dienestiem, jo īpaši Nodarbinātības un sociālo lietu ĢD, kas koordinē Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (2010. gads), un Komunikācijas ĢD, kas koordinēs Eiropas Brīvprātīgā darba gadu (2011. gads). Vērtētāji arī sniedza sešus ieteikumus dalībvalstīm, ņemot vērā, ka galvenā atbildība par daudzām iesaistītajām politikām ir valsts līmenī vai dažos gadījumos reģionu un vietējā līmenī. Šajos ieteikumos ierosināts, ka katrai dalībvalstij ir: - jāizstrādā valsts rīcības plāns attiecībā uz KD, pamatojoties uz pētniecības un statistikas datiem; - jāizstrādā vadlīnijas, lai palīdzētu formulēt KD stratēģijas tādās jomās kā sports, sabiedriskie pakalpojumi un aktīvs pilsoniskums; - vairāk jāņem vērā KD dažādās jomās, tostarp sabiedrisko pakalpojumu izstrādē un sniegšanā, lai veicinātu kopienas kohēziju un sociālo integrāciju; - jāpalīdz uzlabot pilsonisko sabiedrības organizāciju kapacitāte risināt ar KD saistītos jautājumus, īpaši tad, ja NVO pamats ir vājš, jo īpaši kartografējot nozari, attīstot tīklus un nodrošinot apmācību; - jāsekmē ES līmeņa forumi un darba grupas, kuras dalās ar zināšanām, virza politikas attīstību un palielina KD nozīmīgumu valsts un ES politikas veidošanā; - jāapsver iespēja izveidot valsts sistēmu, lai uzraudzītu un pārskatītu panākumus KD jomā, to papildinot ar atbilstīgiem rādītājiem. KOMISIJAS SECINāJUMI Komisija piekrīt vispārējam vērtētāju veiktajam Gada novērtējumam. Gada vislielākie panākumi bija, veicinot izpratni par KD jautājumiem, jo īpaši politikas veidotāju vidū, kā arī iesaistot ieinteresētās puses, galvenokārt mākslas un kultūras nozarē. Gada ietekmi uz sabiedrības attieksmi saistībā ar KD izrādījās grūtāk novērtēt, ņemot vērā, ka būtiskām pārmaiņām cilvēku uzskatos nepieciešams daudz ilgāks laiks, kā arī sarežģītu faktoru kopumu, kas ietekmē šādu attieksmi. Lai veiktu turpmākus Gada pasākumus, jāapvieno Eiropas Komisijas, citu ES iestāžu, dalībvalstu un pilsoniskās sabiedrības centieni. Komisija izvirzīs par prioritāti ceturtajā nodaļā uzskaitītos vērtētāju ieteikumus un vērsīs uzmanību uz turpmākiem pasākumiem. - Veicināt sadarbību un pieredzes tālāknodošanu starp dalībvalstīm un ekspertiem dažādās politikas jomās, kas attiecas uz KD. Atklātā koordinācijas metode būs galvenais līdzeklis šāda veida sadarbībai un Gada praktisko iznākumu un rezultātu izmantošanai. Gada norisēs gūtā pieredze tiks sniegta nozarēm, kuras Gadā bija nepietiekami pārstāvētas. Tādi projekti kā “Kultūru pilsētas”, kas ir kopīga iniciatīva ar Eiropas Padomi, vai ierosinātais romu pētījumu ekspertu tīkls ir iespējas, lai veicinātu tieši šīs konkrētās pieredzes tālāknodošanu un sadarbību. - Nodrošināt finansējumu projektiem un iniciatīvām attiecībā uz kultūru dialogu. Nākamās paaudzes ES programmu sagatavošana dos iespēju plaši apspriest iespējas, lai atbalstītu KD, tostarp, veicinot sadarbību starp politikas nozarēm. Komisija arī centīsies nodrošināt, ka dažās programmās KD jautājumiem piešķirtā prioritāte tiek īstenota praksē. - Sekmēt darbu izglītības jomā, kurā, piemēram, iniciatīvas attiecībā uz pamatprasmēm mūžizglītībai un skolotāju apmācībai ir cieši saistītas ar KD. Izteiktajiem ieteikumiem būtu jāpalīdz nodrošināt un saglabāt KD jautājumu nozīmība ES politikas programmā. Kultūras daudzveidības un kultūru dialoga veicināšana ir viens no stratēģiskajiem mērķiem Eiropas darba kārtībā kultūrai, un ES iestādes, dalībvalstis un pilsoniskā sabiedrība turpinās kopīgus centienus šā mērķa sasniegšanai. Gads deva iespēju uzlabot informētību un izpratni par nepieciešamību pēc saskaņotas starpnozaru pieejas, un tas ir stabils pamats turpmākai sadarbībai, lai sasniegtu šo mērķi. [1] OV L 412, 30.12.2006., 44. lpp. [2] http://www.intercultural-europe.org/. [3] http://www.coe.int/t/dg4/cultureheritage/culture/Cities/Default_en.asp [4] http://ec.europa.eu/culture/archive/dialogue/strategies_en.html.