LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 30.4.2009 
SEC(2009) 557 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
 
Komisijas pazi ņojums  
par standartiz ētiem priv āto ieguldījumu produktiem 
 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS PAR STANDARTIZ ĒTIEM 
PRIVĀTO IEGULD ĪJUMU PRODUKTIEM  
 
{COM(2009) 204, gal īgā redakcija} 
{SEC(2009) 556} 
 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
 
Komisijas pazi ņojums  
par standartiz ētiem priv āto ieguldījumu produktiem 
 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS PAR STANDARTIZ ĒTIEM 
PRIVĀTO IEGULD ĪJUMU PRODUKTIEM  
 
{COM(2009) 204, gal īgā redakcija} 
{SEC(2009) 556} 
„Standartiz ēti privāto ieguldījumu produkti” sniedz iesp ēju privātajiem ieguld ītājiem viegli 
piekļūt finanšu tirgiem. Š ādus produktus reglament ējošajiem noteikumiem j ābūt balstītiem uz 
stabila un saska ņota pamata, lai nodrošin ātu efektīvus un atbild īgus privātos ieguld ījumus. 
Finanšu kr īze ir krasi atg ādinājusi par to, ka p ārredzamībai ir būtiska nozīme finanšu produktu 
jomā, kā arī norādījusi uz iesp ējamajām izmaks ām, ko var rad īt bezatbild īga pārdošana. 
Ieguldītāju uzticības zaudēšana liecina par to, ka nekav ējoties jāievieš pareizs tiesiskais 
regulējums, lai uztic ību varētu pamatoti atjaunot. 
Visā Eiropas Savien ībā standartiz ētu ieguld ījumu produktu kl āstu tirgo priv ātajiem 
ieguldītājiem, pied āvājot finanšu atdevi vid ējā termiņā vai ilgtermi ņā, pamatojoties uz finanšu 
tirgu dažādām ietekmēm. Minētie produkti ir š ādi: 
• ieguldījumu fondi; 
• strukturēti vērtspapīri; 
• tirgum piesaist ītas dzīvības apdrošin āšanas polises; k ā arī  
• strukturēti termiņnoguldījumi.  
Šo produktu visp ārīgais tirgus ir ļoti nozīmīgs, un lēš, ka 2007. gada beig ās tā daļa bija 
10 miljardi euro, lai gan finanšu kr īzes dēļ ieguldīto summu apjoms ir samazin ājies.  
Šiem produktiem ir atš ķirīgs juridiskais statuss, bet priv ātajiem ieguld ītājiem tie pied āvā 
salīdzināmas ekonomisk ās funkcijas. Labi funkcion ējošā tirgū konkurence standartiz ētu 
privāto ieguld ījumu produktu kategoriju starp ā var sekm ēt efektīvu resursu sadali, radot 
stimulus ražot ājiem izstr ādāt un pārdot produktus, kas ir piem ēroti perspekt īvu ieguld ītāju 
profilam. 
Tomēr šādu produktu tirgiem rakstur īga krasa asimetrija inform ācijas jomā, no vienas puses, 
starp produktu pied āvātājiem un izplat ītājiem un, no otras puses, starp priv ātajiem 
ieguldītājiem, kā arī produktu īpašnieka un a ģenta konflikti, kuri rodas, p ārdodot produktus 
privātajiem ieguld ītājiem. Šādas tirgus nepiln ības kait ē ieguldītājiem mikrol īmenī 
nepiemērotas pārdošanas vai pirkšanas gad ījumā. Makrolīmenī pastāv risks, ka ieguld ītāji var 
atteikties no dal ības ieguld ījumu tirgos, t ādējādi nopietni ietekm ējot šos tirgus un 
privātpersonu sp ēju vienlaikus nodrošin āt savu finanšu st āvokli nākotnē. 
 
LV 3   LV Lai mazin ātu šādus trūkumus, ir ieviesti noteikumi Eiropas Savien ības un valstu m ērogā. 
Noteikumos ir divi kop īgi galvenie temati, proti, nodrošin āt, ka ieguld ītāji saņem efektīvu 
informāciju par produktu pirms l īguma nosl ēgšanas , un nodrošin āt, ka pārdošanas procesi ir 
taisnīgi. Eiropas m ērogā šādi noteikumi ir radušies p ārsvarā konkrētās nozarēs. Piemērojamie 
noteikumi ir daž ādi atkarībā no produkta juridisk ā statusa un t ās personas juridisk ā statusa, 
kas produktu p ārdod. Daž ās nozarēs un dažiem produktiem Eiropas m ērogā nav piem ērojamu 
noteikumu. 
Faktiski Eiropas m ērogā pastāv 'tiesiskā regulējuma sadrumstalot ība' attiecībā uz dažādiem 
standartiz ētiem privāto ieguldījumu produktiem un to izplat īšanas kan āliem. 
Tas jau ir rad ījis plaša m ēroga bažas par Kopienas ties ību aktu saska ņotību. Nozaru sektoros 
pastāv būtiskas atš ķirības attiec ībā uz ieguld ītāja aizsardz ības līmeni, kā arī nevienlīdzīgas 
konkurences apst ākļi šādu produktu pied āvātājiem un izplat ītājiem. Daž ās dalībvalstīs 
uzraudzības iestādes gadījumos, kad to at ļauj Kopienas ties ību akti, ir r īkojušās, lai uzlabotu 
ieguldītāju aizsardz ību un pan āktu vienlīdzīgus konkurences apst ākļus, ja to nevar sasniegt, 
īstenojot ES pras ības.  
Tomēr šādus risinājumus ierobežo to ģeogrāfiskais mērogs un nesaska ņotība, kas rada aizvien 
lielākas noteikumu atš ķirības un princip ā papildu š ķērsli vienot ā tirgus att īstībai šādu 
produktu jom ā. 
Šajā ietekmes nov ērtējumā izskatīti divi jaut ājumi: vai tiesisk ā regulējuma sadrumstalot ība 
rada patiesus riskus ieguld ītājiem un tirgus darb ības traucējumus? Ja tas t ā ir, vai ir j āreaģē 
Eiropas m ērogā un kādā vispārīgā formā tas būtu jādara? 
Procesuālie jautājumi 
Komisija s āka darbu pie klasific ētiem privāto ieguldījumu produktiem p ēc tam, kad ECOFIN  
Padome 2007. gada maij ā tai piepras īja izskatīt tādus noteikumus par inform ācijas sniegšanas 
un izplatīšanas rež īmiem ES ties ību aktos, kurus piem ēro dažādiem priv āto ieguld ījumu 
produktu veidiem. 
Tika veikta pamat īga apspriešan ās ar ieinteres ētajām aprindām, tostarp uzaicin ājums iesniegt 
atsauksmes 2007. gada oktobr ī, kam sekoja 2008. gada mart ā sagatavotais pazi ņojums par 
atsauksmēm, tehnisks semin ārs ar nozares p ārstāvjiem 2008. gada maij ā, kā arī augsta līmeņa 
atklāta noklaus īšanās 2008. gada j ūlijā, uz kuru ierad ās vairāk nekā 300 vadošie nozaru, 
patērētāju asociāciju, valstu regulatoru un Eiropas iest āžu pārstāvji, lai apspriestu tirgus 
attīstību un potenci ālos riskus, kas skar priv ātos ieguld ītājus. 
Ja nolems, ka j ārīkojas Eiropas m ērogā, turpmāk būs jāveic ietekmes nov ērtējums, lai 
identificētu īpašos vajadz īgos pasākumus, kā arī to izmaksas un ieguvumus. 
 
LV 4   LV Vispārīgās problēmas ietekme un vajadz ība rīkoties Eiropas m ērogā 
Kā konkrēti ir izpaudusies iepriekš min ētā problēma? Kādas ir izmaksas ES ekonomikai un 
sabiedrībai, un kas t ās sedz? 
Saskaņotas pieejas tr ūkums inform ācijas sniegšanas un starpnieku regul ējuma jom ā ES 
mērogā rada trīs problēmas. 
• Pirmkārt, ES noteikumos paredz ētais ieguld ītāju aizsardz ības līmenis nav pietiekami augsts 
visiem  attiecīgajiem produktiem. 
• Otrkārt, atšķirības ES noteikumos trauc ē konkurenci tirg ū, radot labv ēlīgākus apstākļus 
„mazāk regulētiem” produktiem. Atš ķirības ES noteikumos var rad īt stimulus 
„regulatīvajai arbitr āžai”, tādējādi palielinot iepriekš aprakst ītos riskus ieguld ītājam. 
• Treškārt, atšķirīgās valstu pieejas inform ācijas sniegšan ā un izplat īšanā, kuras izrais ījušas 
nesaskaņotas dalībvalstu atbildes uz nepiln ībām un trūkumiem Kopienas ties ību aktos, rada 
ierobežojumus p ārrobežu tirdzniec ībai un vienot ā tirgus att īstībai standartiz ētu privāto 
ieguldījumu produktu jom ā, paralēli ietekmējot tirgus efektivit āti un apjomu. 
Tas var rad īt zaudējumus ieguld ītājiem gan mikroekonomikas, gan makroekonomikas l īmenī. 
Mikrolīmenī ieguldītāji var zaud ēt naudu vai veikt ieguld ījumus ar nepamatot ām cerībām par 
iespējamo atdevi; makrol īmenī var tikt zaud ēta uzticība privāto ieguld ījumu tirgiem. 
Regulatīvā arbitrāža starp produktu veidiem var akcent ēt šādas sekas, vienlaikus apdraudot 
tirgus konkur ētspēju; ņemot vērā papildu ietekmi, ko rada nep ārtrauktie p ārrobežu 
tirdzniecības ierobežojumi, visp ārējās sekas b ūtu palielin āta neefektivit āte resursu sadales 
jomā. 
Saskaņā ar ekspertu viedokli un ieinteres ēto aprindu apgalvojumiem valda uzskats, ka š ādas 
problēmas praks ē faktiski rada zaud ējumus ieguld ītājiem un maz ākā mērā tirgus darb ības 
traucējumus, kā arī samazina p ārrobežu tirdzniec ību. Regul āra nepiem ērota pārdošana un 
pirkšana daž ādās jurisdikcij ās norāda uz to, ka riski, kas skar ieguld ītājus, kļūst aizvien 
konkrētāki.  
Dažu dalībvalstu vienpus ējie centieni rea ģēt uz šādiem riskiem, paredzot noteikumus viet ējā 
mērogā, ir spēcīgs apliecin ājums tam, ka š ādas probl ēmas ir nopietnas un svar īgas. Dažas 
dalībvalstis ir ar ī rīkojušās, lai samazin ātu regulārās arbitrāžas iespējamību starp daž ādiem 
izplatīšanas kan āliem un produktu veidiem. Š ādai dalībvalstu vienpus ējai rīcībai tomēr, 
visticamāk, nebūs lielas ietekmes uz p ārrobežu tirdzniec ības attīstību vai ieguld ītāju 
aizsardzības vispārējiem standartiem, ņemot vērā tās ģeogrāfisko mērogu. Ieinteres ētās 
personas ir ar ī norādījušas, ka koordin ēšanas trūkums rada papildu izmaksas tirgus 
dalībniekiem, kuri izplata produktus vair ākās dalībvalstīs. Ietekme, ko rad ītu iejaukšan ās 
pārrobežu tirdzniec ībā, nebūtu būtiska, ņemot vērā to, ka citi faktori var ierobežot konkr ētu 
produktu tirdzniec ības darbības jomu. 
Pat ja uzman ību pievērš tikai viet ējiem tirgiem, tiesisk ā regulējuma sadrumstalot ība Eiropas 
mērogā un atšķirīgās nostājas valstu m ērogā, ko tas rada, aizvien sekm ēs zaudējumu rašanos 
ieguldītājiem un regulat īvo arbitrāžu. Tas notiek t āpēc, ka dalībvalstu darb ības lielākā vai 
mazākā mērā ierobežo Kopienas ties ību akti. Pieejas atš ķirības Kopienas ties ību aktos 
nenovēršami rada sarež ģītu tiesisk ā regulējuma sadrumstalot ību starp produktiem valstu 
tirgos. Šā iemesla d ēļ nepilnības ieguld ītāju aizsardz ības jomā un nevienl īdzīgas konkurences 
 
LV 5   LV apstākļi ir Eiropas m ēroga probl ēmas tikpat liel ā mērā vai vēl vairāk, cik tās ir būtiskas viet ējā 
tirgū. 
Iespējamās sekas, ja turpm āka rīcība netiks veikta 
Ja netiks veikta nek āda turpm āka rīcība Eiropas m ērogā, lai risin ātu iepriekš min ētās 
problēmas, tās aizvien b ūs aktuālas. Tas nenoz īmē, ka regulat īvā vide nemain īsies. Ir 
lietderīgi pieņemt, ka dažas dal ībvalstis var veikt turpm āku rīcību, jo īpaši, ņemot vērā 
finanšu kr īzi. Tas var labv ēlīgi ietekm ēt pirmās divas probl ēmas, kuras identific ētas 
attiecīgajās dalībvalstīs, lai gan no Kopienas ties ību aktiem izrietošie ierobežojumi var ētu 
samazināt vispārējo ietekmes m ērogu.  
Šāda rīcība turpm āk radītu dažādas regulat īvās pieejas vis ās dalībvalstīs, iespējams, 
ierobežojot dar ījumus pārrobežu tirg ū un vēl vairāk sarežģījot normat īvo vidi. T āpat maz 
ticams, ka visas dal ībvalstis r īkosies vienpus ēji, dažus tirgus atst ājot bez piem ērota 
regulējuma. 
Visticamāk, pašregul ējuma iniciat īvas turpin ātu rasties bez turpm āka stimula no ES. Pašlaik 
paralēli tiek veikts darbs ES m ērogā, kas samazina probl ēmas konkr ētos sektoros. (Tas ietver 
Prospektu direkt īvas un, iesp ējams, citu nozaru direkt īvu pārskatīšanu; PVKIU paredz ētās 
pamatinform ācijas ieguld ītājiem izstr ādi; darbu pie izgl ītības uzlabošanas finanšu jom ā kopā 
ar dalībvalstīm; kā arī direktīvas par pat ēriņa finanšu pakalpojumu t ālpārdošanu un 
apdrošināšanas starpniec ības direkt īvas pārskatīšanu. Pie š īm iniciatīvām pieder visi centieni 
uzlabot finanšu pakalpojumu noteikumus, ko, visticam āk, veiks p ēc finanšu kr īzes.) 
Tomēr, ja šīs iniciatīvas netiks saska ņotas, tās varētu radīt neatbilst ības Eiropas m ērogā un 
regulatīvās nepilnības aizvien b ūtu spēkā. Iepriekš konstat ētās problēmas netiktu efekt īvi 
mazinātas visās dalībvalstīs un tirgus segmentos. Īsumā, par to probl ēmu risinājumiem, kuras 
noteiktas ietekmes nov ērtējumā, jāinformē, izmantojot visp ārēju saskaņotu pieeju. 
Mērķi 
Pēc problēmu analīzes politikas virzieni ir nov ērtēti saskaņā ar to spēju nodrošin āt: 
• augstu un konsekventu ieguld ītāju aizsardz ības līmeni visiem produktiem un izplat īšanas 
kanāliem, tostarp tiem, uz kuriem patlaba n neattiecas ES noteikumi par inform ācijas 
sniegšanu un izplat īšanu; to, ka ieguld ītāji varētu pieņemt lēmumus par ieguld ījumiem, 
balstoties uz pietiekamu inform āciju, un efekt īvi salīdzināt produktu pied āvājumu, 
vienlaikus droši uzticoties inform ācijai, ko tie sa ņem konsult ācijās par ieguld ījumiem;  
• vienlīdzīgus konkurences apst ākļus visu veidu standartiz ētu privāto ieguld ījumu 
produktiem, tostarp izplat īšanas jom ā; kā arī 
• spēcīgāku vienoto tirgu standartiz ētu privāto ieguldījumu produktu jom ā. 
Iespēju analīze 
Ir noteiktas vair ākas darbības iespējas ES m ērogā un salīdzinātas ar scen āriju, ar ko paredz 
turpmākas darbības neveikt. Š ī ir augsta l īmeņa un lielā mērā kvalitatīva analīze. Lai atbalst ītu 
turpmākus pasākumus ties ību aktu saska ņošanas jom ā, turpmāk būs jāveic prec īzs un 
detalizēts novērtējums. Tas ietvers turpm āku datu apkopošanu. 
 
LV 6   LV Attiecībā uz divām galvenaj ām regulat īvajām jomām (obligātā informācijas sniegšana un 
noteikumi p ārdošanas jom ā) iespējas ir izskat ītas atseviš ķi. Tomēr starp šīm divām jomām ir 
sinerģijas; visticam āk, tādu iespēju kopums, kur ā ietverti pas ākumi par inform ācijas 
sniegšanu pirms l īguma slēgšanas un p ārdošanas praksi, b ūtu noderīgāks nekā iespējas, kas 
izskatītas atseviš ķi.  
Abās jomās identific ētās un analiz ētās iespējas ir šādas: 
• politikas nemain īšana; 
• Komisijas ierosin āts pašregul ējums; 
• Komisijas ieteikums, ar ko pied āvā norādes vispārējiem principiem un pieej ām; 
• Lamfalussy  komiteju pilnvarošana sekm ēt uzraudzības konver ģenci; kā arī 
• tiesību aktu pie ņemšana ES m ērogā. 
Analīzē uzsvērts, ka ar iesp ējām, kurās nav ietvertas vismaz dažas izmai ņas ES ties ību aktos, 
pilnībā nespētu atrisināt nesaskaņotību Eiropas m ērogā, un tas ierobežotu ieguvumus.  
Iespēju salīdzinājums liecina par to, ka ar pašregul ējuma iniciat īvām, kā sagaidāms, panāks 
tikai nelielu ietekmi, turpretim darbam, kur ā iesaistītas Lamfalussy komitejas, vai Komisijas 
ieteikumam b ūtu daudz vair āk pozitīvu seku. Vissp ēcīgāko pozitīvo ietekmi rad īs tiesību aktu 
pieņemšana, da ļēji tāpēc, ka tā varētu būt saistoša un lab āk nodrošin ātu saskaņotāku un 
efektīvāku vispārējo pieeju. Nepie ņemot ties ību aktus, iesp ējams, ka aizvien past āvēs 
atšķirības starp dal ībvalstīm un nozares sektoriem neatbilst ību dēļ Eiropas m ērogā un 
koordinēšanas nepiln ību dēļ starp nozares dal ībniekiem un valsts m ērogā. Lai arī saskaņā ar 
analīzi darbība, kas paredz veikt izmai ņas tiesību aktos, b ūtu visefekt īvākā noteikto m ērķu 
sasniegšanai, pieejam ās iespējas savstarp ēji cita citu neizsl ēdz. 
Šajā posmā ir grūti novērtēt iespējamo absol ūto ieguvumu apjomu. Ietekmes nov ērtējumā 
norādīti atšķirīgie mehānismi, ar kuriem var vairot ieguvumus, un apskat īta to relat īvā 
ietekme. Sagaid āms, ka jebkuri ieguvumi liel ā mērā atšķirsies atkar ībā no faktiskajiem 
turpmākajiem pas ākumiem, t ādēļ ir svarīgi turpināt ietekmes nov ērtēšanu.  
Izmaksu zi ņā informācijas sniegšanas vai p ārdošanas prakses izmai ņas radīs potenci āli 
būtiskas izmaksas uz ņēmumiem atbilst ības nodrošin āšanas un administrat īvajā jomā; 
visticamāk, iespējas atšķirsies pēc to izmaksu ietekmes uz cit ām iestādēm, piemēram, valstu 
uzraudzītājiestādēm, uzraudz ītāju komitej ām un uz pašu Komisiju. V ēlākā posmā tiks veikts 
atsevišķs ietekmes nov ērtējums par turpm ākiem pasākumiem, kur ā ietvers prec īzus datus par 
administrat īvo slogu, ko rada Standarta izmaksu mode ļa izmantošana. 
Darbības ieguvumi var ētu būt lielāki, ja tā būtu saskaņota ar citu darbu, kas saist īts ar 
ieguldītāju izglītību finanšu jom ā, ja nozares dal ībnieki nodrošin ātu efektīvāku pieņemto 
pasākumu īstenošanu un valstu regulatori nodrošin ātu efektīvu un saska ņotu uzraudz ību.  
 
LV 7   LV Secinājumi 
Saistībā ar finanšu kr īzi galvenais uzdevums b ūs atjaunot pat ērētāju uzticību finanšu tirgiem. 
Ja šī problēma ir jāatrisina, svar īga nozīme būs augsta l īmeņa pārredzamībai produktu jom ā 
un profesionalit ātei finanšu sektor ā. Tādēļ Eiropas regulat īvajai sistēmai standartiz ētu privāto 
ieguldījumu jom ā jāatspoguļo moderno finanšu tirgu re ālā situācija, un saska ņotības trūkums 
novecojušos ties ību aktos nedr īkst radīt šķēršļus ieguld ītāju augsta l īmeņa aizsardz ībai un 
vienlīdzīgiem konkurences apst ākļiem ieguld ījumu produktu jom ā visā ES. 
Šajā ietekmes nov ērtējumā ir izskat īta regulat īvā sistēma standartiz ētu privāto ieguldījumu 
produktu jom ā Eiropas m ērogā, un ir nor ādīts uz skaidr ām atšķirībām starp produktiem un 
sektoriem noteikumos par inform ācijas sniegšanu pirms l īguma nosl ēgšanas un p ārdošanas 
praksi. Ņemot vērā pieejamos datus, nav iesp ējams preciz ēt problēmu mērogu, kuras rada 
fragmentēta regulat īvā sistēma. Tom ēr ir būtiski piem ēri par ieguld ītāju zaudējumiem un 
ieinteresēto aprindu sniegti kvalitat īvi dati par ietekmi, ko rada tr ūkumi un neatbilst ības 
Kopienas ties ību aktos.  
Lai arī dalībvalstis ir m ēģinājušas risin āt šos jaut ājumus sav ā teritorijā, tas nav dar īts 
sistemātiskā vai savstarp ēji saskaņotā veidā visās dalībvalstīs, kas savuk ārt izraisījis turpmāku 
regulatīvās sistēmas sadrumstalot ību, potenci āli ietekmējot pārrobežu pakalpojumu sniedz ējus 
un tādējādi — arī vienoto tirgu. Turkl āt darbība dalībvalstu m ērogā nevar piln ībā atrisināt 
neatbilstības regulat īvajā jomā visā Eiropā. 
Kaitējums pat ērētājiem, konkurences krop ļojumi starp saist ītu produktu kategorij ām, 
pamatojoties uz regulat īvo arbitrāžu, un maz ākā mērā arī šķēršļi vienotā tirgus att īstībai 
aizvien būs būtiskas probl ēmas, ja Eiropas m ērogā netiks pie ņemti tiesību akti. Iesp ēju augsta 
līmeņa analīze norāda uz to, ka š āda darbība radīs ne tikai materi ālas izmaksas, bet ar ī 
ieguvumus vis ās minētajās jomās. 
Pamatojoties uz iepriekš min ēto, ir ieteicams pie ņemt tiesību aktus t ādās jomās kā 
informācijas sniegšana pirms l īguma nosl ēgšanas un p ārdošanas prakse.  
Ietekmes nov ērtējumā ir secināts, ka ties ību akti jāpieņem, lai nov ērstu konstat ētos trūkumus. 
Tajā nav apskat īts attiecīgo pasākumu prec īzs veids un saturs. Pamat īgā izmaksu un ieguvumu 
novērtējumā būs skaidri j āprecizē paredzam ās iejaukšan ās veids, kas b ūs atkarīgs no 
turpmāka darba p ēc paziņojuma izstr ādes. Būs jāpieliek iev ērojamas p ūles, lai rastu 
mērķtiecīgu risinājumu likumdošanas jom ā, ar ko pan āktu optim ālu līdzsvaru starp izmaks ām 
un ieguvumiem.