Kopsavilkums

Eiropas Komisijas pārraudzības pasākumi 2010. gadā bija diezgan intensīvi, ņemot vērā nepieredzēti lielu sākto izmeklēšanu skaitu 2009. gadā, kas saistīts ar pasaules ekonomikas krīzi.

Vairākām ES nozarēm, kas saskārušās ar minētajām izmeklēšanām, tika sniegta individuāla palīdzība, un bija vajadzīgas daudzas intervences, lai nodrošinātu, ka ES piekļuve ārvalstu tirgiem netiek nepamatoti ierobežota, izmantojot neargumentētus pasākumus. Patiesi krīzes laikā ES eksportētāji ir saskārušies ar tirdzniecības aizsardzības pasākumiem, kuri dažkārt tiek izmantoti, lai aizsargātu vietējo nozari importētājā valstī no konkurences no ārvalstīm.

ES intervences bija pozitīvas, jo daudzas izmeklēšanas nenoveda pie pasākumiem, un 2010. gada beigās spēkā esošo pasākumu skaits pret ES ir sasniedzis zemāko līmeni pēdējos gados. Tādējādi Komisijas intervencēm bieži vien ir bijuši pozitīvi rezultāti, kas ir uzmudinoši.

Diemžēl visas problēmas nevarēja atrisināt. Jaunu izmeklēšanu skaits 2010. gadā bija relatīvi liels, un to sarežģītības pakāpe augstāka. Turklāt, neraugoties uz dažiem uzlabojumiem, ir novērojami vairāki trūkumi, kas konstatēti iepriekšējos ziņojumos, piemēram, zemi standarti izmeklēšanas sākšanai un veikšanai, pārredzamības trūkums un drošības instrumenta nepareiza izmantošana.

Komisija ir izstrādājusi jaunus instrumentus, lai palīdzētu ES nozarēm — ir publicēta rokasgrāmata ES eksportētājiem un izstrādāta jauna, lietotajiem draudzīgāka mājaslapa —, un tā turpinās aizstāvēt saprātīgu un disciplinētu tirdzniecības aizsardzības instrumentu izmantošanu, lai visā pasaulē veicinātu brīvu un taisnīgu tirdzniecību.

IEVADS

Iepriekšējo gadu ziņojumos tika norādīts, ka kopš pasaules ekonomikas krīzes sākuma trešās valstis arvien biežāk izmanto tirdzniecības aizsardzības pasākumus, kā dēļ 2009. gadā nepieredzēti palielinājās jaunu ieviesto pasākumu un jaunu izmeklēšanu skaits, īpaši tas attiecas uz aizsardzības pasākumiem. Valdīja bažas, ka jaunās izmeklēšanas novedīs pie vēl lielāka jauno pasākumu skaita 2010. gadā. Šī tendence bija iemesls bažām, jo tā liecināja, ka vairākas valstis ļoti bieži ķērās pie tirdzniecības aizsardzības pasākumiem, lai aizsargātu vietējo nozari no konkurences no ārvalstīm.

Tādēļ Komisija bija spiesta vairot intervences pasākumus un palīdzību attiecīgajiem ES eksportētājiem. Turklāt bija vajadzīgas vairākas politiskās intervences, lai nepieļautu atkāpšanos no attiecīgo noteikumu stingras piemērošanas. Kā skaidrots turpmāk šajā ziņojumā, šie pūliņi nebija veltīgi. Tik tiešām daudzas 2009. gadā sāktās izmeklēšanas — bieži vien balstoties uz vājiem argumentiem — nenoveda pie pasākumiem, un 2010. gada beigās spēkā esošo pasākumu skaits pret ES ir sasniedzis zemāko skaitu pēdējos gados.

Neraugoties uz šo pozitīvo tendenci, jaunu antidempinga izmeklēšanu skaits 2010. gadā joprojām bija liels, un vēl arvien ir iepriekš konstatētās problēmas (pārredzamības trūkums, zemi standarti izmeklēšanas sākšanai un neatbilstoša instrumentu izmantošana). Lai arī dažas valstis ir uzlabojušas standartus, ir bažas, ka citas valstis iet pretējā virzienā un būtiski novirzās no tiem.

Šajā ziņojumā ir aprakstītas vispārējās tendences, konstatētās problēmas un panāktie uzlabojumi. Pielikumā detalizēti analizētas tendences un konkrētās lietas saistībā ar svarīgākajiem instrumenta izmantotājiem.

VISPāRēJāS TENDENCES

Lai arī jauno izmeklēšanu skaits 2010. gadā salīdzinājumā ar 2009. gadu ir samazinājies, tas joprojām ir diezgan liels, un jauno lietu sarežģītības pakāpe ir pieaugusi. Jaunu izmeklēšanu skaits samazinājās no 45 (2009. gadā) līdz 39 (2010. gadā), galvenokārt saistībā ar sākto aizsardzības izmeklēšanu skaita būtisko samazinājumu (no 31 līdz 18), kas bija ārkārtīgi liels 2009. gadā. Tā kā aizsardzības izmeklēšanām ir e rga omnes raksturs, ne visas no tām ietekmē ES eksportu. Gluži pretēji jaunu antidempinga izmeklēšanu skaits ir palielinājies no 13 (2009. gadā) līdz 20 (2010. gadā). Pāreja no aizsardzības uz antidempinga pasākumiem ir pozitīva tendence, jo antidempinga pasākumi attiecas tikai uz negodīgu tirdzniecību ar konkrētu izcelsmi, turpretim aizsardzības pasākumi ietekmē importu neatkarīgi no tirdzniecības un izcelsmes nosacījumiem. Jaunu kompensācijas izmeklēšanu skaits nav mainījies.

2010. gadā tika ieviesti 15 jauni pasākumi , salīdzinot ar 33 pasākumiem 2009. gadā. Starp 12 valstīm, kas 2010. gadā ieviesa pasākumus pret ES, Ķīna bija tā valsts, kas ieviesa vislielāko pasākumu skaitu (20 % no kopējā skaita). Salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu jaunu aizsardzības pasākumu un antidempinga pasākumu skaits attiecīgi samazinājies no 15 līdz 7 un no 18 līdz 8. Līdzīgi kā 2008. un 2009. gadā 2010. gadā nav ieviesti jauni kompensācijas pasākumi.

2010. gada beigās pret ES (pret ES kopumā vai atsevišķu dalībvalsti) bija spēkā 123 pasākumi , kas ir zemākais līmenis pēdējos gados. Pretstatā maksimālajam skaitam 2004. gadā, tas ir, 185 pasākumiem, 2009. gadā bija spēkā 136 pasākumi. Tā ir pozitīva tendence, īpaši ņemot vērā faktu, ka 2009. gadā tika uzsākts ievērojams jauno izmeklēšanu skaits (45), un paredzēja, ka daudzi no tiem novedīs pie arvien lielāka pasākumu skaita nākamajā gadā. Lai arī šī tendence uzmudina, būtu jāmin, ka šīs jaunās izmeklēšanas bieži vien nebija ne pietiekami argumentētas, ne tiesiski pamatotas, un tādējādi tās vispār nebūtu bijis jāuzsāk. Patiesi, pat ja pasākumi netika ieviesti, tie tik un tā traucēja tirdzniecības plūsmas, radot nedrošu uzņēmējdarbības vidi, un izdarīja nevajadzīgu papildu spiedienu uz uzņēmumiem, kuri jau bija cietuši ekonomikas krīzē.

Antidempings joprojām ir visbiežāk izmantotais instruments (88 iepretim 93 pasākumiem 2009. gadā), kam seko tirdzniecības aizsardzības pasākumi (30 iepretim 37 pasākumiem 2009. gadā) un antisubsidēšanas pasākumi (4 iepretim 6 pasākumiem 2009. gadā). ASV 2010. gadā joprojām ir valsts ar vislielāko spēkā esošo pasākumu skaitu pret ES (24 spēkā esošie pasākumi), lai gan pēdējos divos gados jauni pasākumi nav ieviesti. Ķīna (14 spēkā esošie pasākumi), kas 2010. gadā bijusi īpaši aktīva, ir pakāpusies no trešās uz otro pozīciju, apstiprinot iepriekšējos ziņojumos konstatēto tendenci. Indija un Turcija dala trešo pozīciju (13 spēkā esošie pasākumi). Pārējie nozīmīgie pasākumu izmantotāji ir Brazīlija, Argentīna un Meksika (9 un 5 spēkā esošie pasākumi).

PAšREIZēJāS PROBLēMAS

Komisijas intervences ir sekmējušas dažu vājo izmeklēšanu izbeigšanu, kuras 2009. gadā sāktas pasaules ekonomikas krīzes ietekmē. Komisijas intervences ir devušas pozitīvākus rezultātus ES eksportētājiem dažās atsevišķās lietās. Tomēr iepriekš konstatētās problēmas joprojām ir aktuālas, un 2010. gadā konstatēja papildu problēmas, piemēram, PTO ekspertu grupas konstatējumu neīstenošana, neadekvāta instrumentu izmantošana un pārmērīga aizsardzības pasākumu izmantošana.

PTO pienākumu neievērošana

Divās PTO lietās (DS294 un DS350) ES ir izdevies pierādīt, ka vairākas spēkā esošās ASV antidempinga likmes pret ES eksportu tiek aprēķinātas vai nepamatoti paaugstinātas, izmantojot „ nulles aprēķināšanas” ( Zeroing ) metodi. ASV ir atteikusies no nulles aprēķināšanas metodes vidējās svērtās vērtības salīdzinājumos jaunajās izmeklēšanās, tomēr iepriekš bija atteikusies mainīt savu praksi, veicot pārskatīšanas, kurās tiek iekasēta lielākā daļa nodevu. Lai nodrošinātu atbilstību PTO pienākumiem, ASV būtu jāgroza sava pārskatīšanas prakse un jāpārrēķina dempinga starpības attiecībā uz vairākiem atsevišķiem pasākumiem, kā arī pēc īstenošanas termiņa beigām jāatlīdzina pārmērīgi iekasētās nodevas.

Neraugoties uz vairākkārtīgiem nosodījumiem, ko paudušas attiecīgās PTO struktūras, un pārliecinošiem pierādījumiem, ASV joprojām neievēro savus starptautiskos pienākumus. ASV 2010. gada 28. decembrī publicēja priekšlikumu, ierosinot jaunu metodiku, lai atceltu nulles aprēķināšanas metodi pārskatīšanā, un tas ir vērtējams kā pozitīvs solis virzienā uz attiecīgo PTO nolēmumu īstenošanu. Tomēr šis priekšlikums un grozījumu izdarīšanas termiņi joprojām nav skaidri. Turklāt ASV ir atteikusies atlīdzināt pārmērīgās nodevas, kas abās PTO lietās iekasētas kopš īstenošanas termiņu beigām. Ja ASV neievēros savus pienākumus, paredzēts, ka 2011. gada 15. septembrī šķīrējtiesnesis lems par sankciju iespējamo apmēru. Citā lietā ( TKAST ) ASV nebija gatava labot aritmētisko kļūdu un atcelt antidempinga pasākumu.

Neadekvāta instrumentu izmantošana

Kā minēts iepriekšējā gada ziņojumā pēc tam, kad Eiropas Komisija bija ieviesusi antidempinga pasākumus, valsts, uz kuru attiecās šie pasākumi, sāka izmeklēšanas attiecībā uz līdzīgiem ražojumiem. Šī tendence turpinājās 2010. gadā, tagad arī attiecībā uz instrumenta izvēli vai pasākumu ieviešanai izmantotajiem kritērijiem. Tādējādi ES ir saskārusies ar kompensācijas izmeklēšanu un tādu pasākumu ieviešanu, kuru pamatā ir kaitējuma risks saistībā ar citu izmeklēšanu, drīzumā pēc instrumenta/kritēriju izmantošanas pret attiecīgo valsti. Visos šajos gadījumos ir ļoti grūti noticēt, ka tā ir tīra sagadīšanās.

Turklāt šo lietu paraugi vienmēr ir līdzīgi: ļoti zemi izmeklēšanas sākšanas standarti (bieži vien arī vērojams pārredzamības trūkums, ļaunprātīgi izmantojot konfidencialitātes noteikumus), un neesošie pierādījumi par kaitējumu. Komisija aktīvi iesaistās šādos gadījumos un ir apņēmusies vēl rūpīgāk pārbaudīt šo izmeklēšanu atbilstību PTO noteikumiem.

Konfidencialitātes noteikumu ļaunprātīga izmantošana

Konfidenciāli sniegtās informācijas nepietiekami detalizēta atklāšana tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanās ir pastāvīga problēma, un tas sevišķi izraisa nožēlu, jo ieinteresētās personas nevar izmantot savas likumīgās aizsardzības tiesības. Lai gan konfidencialitātes noteikumi ir vajadzīgi, lai aizsargātu to personu intereses, kas ir gatavas sadarboties, bieži vien šie noteikumi var tikt izmantoti ļaunprātīgi, lai pieteikumu publiskotās redakcijas un/vai publiskie paziņojumi par sākotnējiem vai beigu konstatējumiem bieži vien nenodrošinātu iespēju lietas pienācīgai izpratnei.

Atbilstoši attiecīgajiem noteikumiem konfidenciālie dati būtu jāietver jēgpilnā kopsavilkumā, un tas ir izmeklēšanas iestāžu uzdevums pieprasīt ieinteresētajām personām, kas sniedz konfidenciālu informāciju, iesniegt šādus nekonfidenciālus kopsavilkumus. Diemžēl vairāku valstu izmeklēšanas iestādes neievēro šo pienākumu, tādējādi ierobežojot attiecīgo ES eksportētāju aizsardzības tiesības.

Nevajadzīga vēršanās pie aizsardzības pasākumiem

Ar pasaules ekonomikas krīzi 2009. gadā aizsardzības pasākumu skaits ir ļoti strauji palielinājies. Vairāk nekā divas trešdaļas no visām izmeklēšanām, kuras sāktas no jauna, un gandrīz puse no visiem pasākumiem, kuri ieviesti no jauna, bija aizsardzības pasākumi. Šī tendence vājinājās 2010. gadā, kas ir izteikti pozitīva ziņa.

Tomēr problēma saistībā ar nevajadzīgu vēršanos pie aizsardzības pasākumiem joprojām pastāv. Dažas valstis ļoti bieži izmantoja instrumentus, vēršoties pie aizsardzības pasākumiem apstākļos, kuros drīzāk būtu vajadzīga mērķtiecīga rīcība pret importu par dempinga cenām no konkrētas valsts. Lai gan PTO tiesu praksē ir uzsvērtas augstās prasības, kas jāizpilda, lai ieviestu aizsardzības pasākumus, tie joprojām pārāk bieži tiek uzskatīti par viegli izmantojamu instrumentu.

Ņemot vērā aizsardzības pasākumu erga omnes raksturu (pasākumus ievieš pret visām izcelsmes valstīm), drošības pasākumi izraisa netiešu kaitējumu. Uz eksportējošajām valstīm, kuras nerada kaitējumu vietējai nozarei (piemēram, tādēļ, ka to cenas ir daudz lielākas par vietējām cenām), arī attiecas pasākumi.

Eiropas Komisija ir iejaukusies vairākās lietās, lai norādītu uz kļūdām aizsardzības pasākumu izmeklēšanās. Rezultātā dažās lietās tika novērsti pasākumi vai to negatīvā ietekme uz ES eksportu.

SVARīGāKIE SASNIEGUMI

Komisijas uzdevums saistībā ar trešo valstu lietām ir ne tikai pārraudzīt izmeklēšanas, bet arī sniegt padomus un atbalstu attiecīgajiem Eiropas eksportētājiem. Komisija risina pārrunas tieši ar trešo valstu iestādēm gan konkrēto lietu jautājumos, lai atbalstītu attiecīgos uzņēmumus, gan sistēmiskos jautājumos, lai kopumā uzlabotu disciplīnu starp tirdzniecības partneriem. Turklāt Komisija organizē specializētus tirdzniecības aizsardzības seminārus trešo valstu ierēdņiem, lai apmainītos ar labu praksi un veicinātu to visā tirdzniecības kopienā.

Lai arī ne vienmēr ir vienkārši novērtēt panākumus šajā jomā, Komisijas intervencei ir bijusi atdeve, un dažreiz rezultāti uzņēmumiem ir bijuši labvēlīgāki nekā tad, ja Komisija nebūtu iejaukusies. No vispārējā viedokļa Komisijas intervences ir vismaz daļēji sekmējušas to, ka daudzas 2009. gadā sāktās izmeklēšanas nenoveda pie pasākumiem. Turklāt īpaši būtu jāuzsver:

Veiksmes stāsti

Rokasgrāmata ES eksportētājiem, „faktu lapas” un jauna mājaslapa

ES eksportējošie uzņēmumi ļoti bieži nav informēti par to, kā reaģēt uz tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanām, kuras ierosinājušas trešās valstis. Tomēr ir ārkārtīgi svarīgi, ka šie uzņēmumi tiek informēti par savām tiesībām un pienākumiem, lai tie varētu lemt, vai sadarboties izmeklēšanas gaitā, un kāda ir sadarbības izmaksu/ieguvumu attiecība. Šajā nolūkā Komisija 2011. gadā ir publicējusi rokasgrāmatu ES eksportētājiem un „faktu lapas”, kurās apkopota pamatinformācija par to valstu tirdzniecības aizsardzības praksi, kuras ir izmantojušas šos instrumentus pret ES.

Rokasgrāmatā ES eksportētājiem paskaidroti svarīgākie tirdzniecības aizsardzības jēdzieni un attiecīgās procedūras. Tajā ir sniegti padomi, kā reaģēt uz tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanām, kuras ierosinājuši ES tirdzniecības partneri, aprakstot eksportētāju tiesības un pienākumus, sadarbības priekšrocības ar izmeklēšanas iestādēm, un kāda ir dažādu personu loma, tostarp Komisijas. Šī rokasgrāmata ir pieejama tiešsaistē visās ES valodās.

Komisija ir arī sagatavojusi „faktu lapas” par valstīm, kuras visbiežāk izmanto tirdzniecības aizsardzības pasākumus pret ES. Šajās faktu lapās īsumā iekļauta informācija par katras valsts izmeklēšanas iestāžu nosaukumiem un adresēm, izmeklēšanu termiņiem, piezīmēm par pārbaudēm uz vietas, konkrētiem izmeklēšanas standartiem (piemēram, mazākās nodevas noteikums un publisko interešu pārbaude), uzklausīšanām, juridisko pārstāvību un citiem būtiskiem jautājumiem. Šīs faktu lapas arī ir pieejamas tiešsaistē.

Visbeidzot būtu jāmin, ka Komisija ir izstrādājusi jaunu, parocīgāku mājaslapu , kur visiem viegli pieejama pamatinformācija par aizsardzības pasākumiem, statistiku par notiekošajām izmeklēšanām un spēkā esošajiem pasākumiem un gada ziņojumi.

Turcija

Turcija iepriekš ļoti bieži izmantoja aizsardzības pasākumus, un Komisija ir aktīvi iesaistījusies, lai norādītu uz attiecīgo izmeklēšanu un izrietošo pasākumu trūkumiem. Ņemot vērā jaunākās tendences, var secināt, ka Turcija izmanto aizsardzības pasākumus nedaudz mazākā apmērā. Tomēr Komisija turpinās uzmanīgi sekot norisēm, jo 2011. gadā ir konstatētas pazīmes aizsardzības darbībai (īpaši spēkā esošo aizsardzības pasākumu pārskatīšana).

Persijas līča valstis

Iepriekšējā gada ziņojumā tika minētas divas aizsardzības izmeklēšanas, kuras attiecībā uz nekrītota papīra un kartona importu ruļļos un loksnēs un stūru, U-profilu un stieņu formas tērauda importu uzsākusi Persijas līča Arābu valstu sadarbības padome. Komisija iesaistījās un oficiāli pauda bažas par pārredzamības trūkumu un kaitējuma analīzes objektivitāti un vāju cēloņsakarības analīzi, kuru abos gadījumos veikušas izmeklēšanas iestādes. Abas izmeklēšanas tika pārtrauktas 2010. gadā, un pasākumi netika ieviesti.

Meksika

2010. gada decembrī tika pārtraukta 2009. gada jūnijā sāktā liellopu gaļas importam noteikto kompensācijas pasākumu termiņbeigu pārskatīšana. Komisija ir sniegusi plašu informāciju un pierādījumus, kas ļāva Meksikas iestādēm izdarīt secinājumus, ka pēc ES kopējās lauksaimniecības politikas reformas ES kļuva par liellopu gaļās neto importētāju, un tādējādi nav varbūtības, ka kaitējums atkārtosies pēc pasākumu termiņa beigām.

Kanāda

Kompensācijas pasākumu termiņbeigu pārskatīšana attiecībā uz rafinēto cukuru no ES un paralēli notiekošā antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšana pret tāda paša produkta importu no Dānijas, Vācijas, Nīderlandes un Apvienotās Karalistes tika pārtrauktas 2010. gada novembrī. Šo pozitīvo rezultātu ietekmējusi Eiropas Komisijas sniegtā plašā informācija un pierādījumi, kas ļāva Kanādai izdarīt secinājumu, ka pēc ES lauksaimniecības politikas reformas ražošanas apjoms ir samazināts un kaitējuma atkārtošanās varbūtības nav.

Maroka

Maroka 2010. gada jūlijā sāka vienu jaunu aizsardzības izmeklēšanu attiecībā uz rūpnieciski ražotiem paklājiem. Attiecīgā ES nozare sadarbojās ar izmeklēšanas iestādēm, un Komisija sniedza piezīmes, norādot uz pilnīgu cēloņsakarības neesamību starp ES importu un kaitējumu, ko cietusi vietējā nozare. Izmeklēšanu pārtrauca 2010. gada novembrī, neieviešot pasākumus kaitējuma neesamības dēļ.

Izraēla

Komisija 2010. gadā aktīvi iesaistījusies, atsevišķos gadījumos iesniedzot tehnisku informāciju. Vienlaikus vairākkārt tika izmantotas iespējas, lai augsta politiskā līmeņa sanāksmēs norādītu Izraēlas iestādēm uz trūkumiem, kas joprojām ir visās tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanās, kuras sākusi Izraēla. Rezultātā tika pabeigtas divas antidempinga izmeklēšanas par pārstrādāto iepakojuma kartonu un balto papīru, kurās pasākumi netika ieviesti un pēc tam, kad tika panākta vienošanās ar ES eksportētājiem, antidempinga izmeklēšana pret elastīgās plēves importu tika apturēta. Visbeidzot pēc atkārtotiem Komisijas pieprasījumiem Izraēlā ir oficiāli apstiprinājusi aizsardzības izmeklēšanas pārtraukšanu pret tērauda armatūras stieņu importu.

Ukraina

Pēdējā laikā Ukraina sākusi ļoti aktīvi izmantot aizsardzības pasākumus. Komisija aktīvi pārrauga šīs darbības un mudina attiecīgo valsti atturēties no aizsardzības instrumenta izmantošanas gadījumos, kad importam, kas rada kaitējumu, ir tikai viena vai nedaudzas izcelsmes valstis; Komisija arī aicina pagarināt izmeklēšanas periodu no viena līdz trim gadiem un pienācīgi ievērot valsts intereses, pirms tiek pieņemti pasākumi. Visbeidzot Ukraina ir izbeigusi divas svarīgas aizsardzības lietas, neieviešot pasākumus (ferosakausējumi un mēslošanas līdzekļi), un pludinātā stikla lietā papildus pagaidu pasākumiem attiecīgā valsts pieņēma galīgos pasākumus uz 10 dienām.

SECINāJUMI

2010. gadā pārraudzības darbību būtiski ietekmēja lielais 2009. gadā sākto jauno izmeklēšanu skaits, ko ietekmējusi pasaules ekonomikas krīze. Daudzas no šīm izmeklēšanām tika pārtrauktas 2010. gadā, neieviešot pasākumus, tādējādi kopējais spēkā esošo pasākumu skaits ir samazinājies. Šo pozitīvo tendenci ir ietekmējušas Komisijas daudzās intervences.

Lai gan jauno izmeklēšanu skaits 2010. gadā ir samazinājies, tas joprojām ir būtisks. Lai arī aizsardzības pasākumus izmanto ievērojami retāk, tomēr antidempinga izmeklēšanu skaits 2010. gadā ir palielinājies, un visticamāk spēkā esošo pasākumu skaits 2011. gadā būs lielāks.

Neraugoties uz pozitīvām skaitliskām tendencēm, Komisijas pārraudzības darbība attiecībā uz trešo valstu tirdzniecības aizsardzības pasākumiem joprojām ir ārkārtīgi svarīga, jo 2010. gadā tika konstatētas papildu problēmas dažu valstu instrumentu izmantošanā. Tādējādi Komisija ir iejaukusies daudzās lietās, lai pēc iespējas novērstu atkāpes no PTO noteikumiem. Šie centieni bieži vien ir bijuši veiksmīgi, un izmeklēšanas tika pārtrauktas, neieviešot pasākumus, vai pasākumi nav ietekmējuši ES eksportu.

Komisija ir apmierināta ar labo sadarbību, kas izveidota ar ES dalībvalstīm, Eiropas ražotāju apvienībām un attiecīgajiem uzņēmumiem, kas ir iesaistīti konkrētās lietās. Šajā kontekstā Komisija ir izstrādājusi rokasgrāmatu ES eksportētājiem un jauno mājaslapu, kas ir lietderīgi un spēcīgi instrumenti, lai uzlabotu ES uzņēmumu izprati par šo ārkārtīgi tehnisko tematu. Turklāt Komisija turpina stiprināt apmaiņu ar citām izmeklēšanas iestādēm, lai uzlabotu standartus, pārredzamību un prognozējamību tirdzniecības aizsardzības pasākumu izmantošanā.