Īpašais ziņojums ES iestādes var darīt vairāk, 
lai atvieglotu piekļuvi to 
publiskajam iepirkumamLV 2016  Nr. 17
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis: +352  4398-1
Uzziņām:  eca.europa.eu/lv/Pages/ContactForm.aspx
Tīmekļa vietne:  eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2016. gads
Print ISBN 978-92-872-5145-9 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/68967 QJ-AB-16-015-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-5121-3 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/717357 QJ-AB-16-015-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-5141-1 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/8953 QJ-AB-16-015-LV-E
© Eiropas Savienība, 2016. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Printed in Luxembourg
ES iestādes var darīt vairāk, 
lai atvieglotu piekļuvi to 
publiskajam iepirkumam
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2016  Nr. 17
02
 Revīzijas darba grupa
Eiropas Revīzijas palātas (ERP) īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības 
aspektu lietderības un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas 
lielāka ietekme, konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu un izdevumu 
apjoms, paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo ziņojumu sagatavoja ERP locekļa Baudilio Tomé  Muguruza  vadītā IV apakšpalāta, kura revidē ieņēmumus, pētniecību 
un iekšējo nozaru politiku, finanšu un ekonomikas pārvaldību, kā arī Eiropas Savienības iestādes un struktūras. Revīziju 
vadīja ERP loceklis Alex Brenninkmeijer , un tajā piedalījās biroja vadītājs Antonius Moonen , biroja atašejs Raphael Debets , 
atbildīgais vadītājs Paul Stafford , darbuzdevuma vadītājs Peter Schönberger  un revidenti Tomasz Kapera  un Jurgen Manjé .
No kreisās uz labo:  A. Moonen, J. Manjé, P. Stafford, A. Brenninkmeijer, T. Kapera, P. Schönberger, R. Debets .

03
 Saturs
Punkts
 Glosārijs
 Abreviatūras
I–IX  Kopsavilkums
01–06 Ievads
04–05 ES iestāžu publiskā iepirkuma regulējums
06 Kā darbojas publiskā iepirkuma procedūras
07–13 Revīzijas tvērums un pieeja
07–11 Revīzijas tvērums
12–13 Revīzijas pieeja
14–99 Apsvērumi
14–25 I iedaļa. ES iestādes spēj nodrošināt, ka nopietnu kļūdu to iepirkuma procedūrās ir maz, tomēr 
sistemātiski neuzrauga līdzdalību tajās
15–17 Atšķirībā no situācijas dalītā pārvaldībā ar dalībvalstīm nopietnu kļūdu vai pārkāpumu, par kuriem ziņots 
saistībā ar ES iestāžu īstenoto iepirkumu, ir maz
18–22 ES iestādēm ir stabilas sistēmas un spējīgs personāls, lai kontrolētu kļūdu un pārkāpumu risku
23–25 Lielākā daļa ES iestāžu sistemātiski nemēra līdzdalības līmeni savās iepirkuma procedūrās
26–55 II iedaļa. Noteikumi, kas jāievēro, un procedūru izvēle, kas izdarīta iepirkuma procesa sākumā, 
nav pietiekami vērsta uz to, lai palielinātu līdzdalību
26–35 ES iestādes, 2015. gadā pārskatot savus iepirkuma noteikumus, neatviegloja piekļuvi iepirkumam, 
pēc iespējas vienkāršojot noteikumus un novēršot neskaidrības
36–55 Ne visas izvēlētās procedūras veicināja pēc iespējas plašāku konkurenci
04 Saturs 
56–88 III iedaļa. Nevajadzīgi šķēršļi rada grūtības potenciālajiem pretendentiem, kuri vēlas uzzināt, 
kādas iepirkuma iespējas piedāvā ES iestādes, un tās izmantot
58–68 ES iestāžu iepirkuma pasākumu pamanāmība internetā ir vāja
69–75 Attiecībā uz e-iepirkuma procedūru un e-iesniegšanu ES iestādes rada nevajadzīgus šķēršļus ekonomikas 
dalībniekiem, nekavējoties neizmantojot saskaņotus risinājumus
76–88 Ekonomikas dalībniekiem, kuri uzskata, ka attieksme pret viņiem nav bijusi taisnīga, ir ilgi jāgaida, kamēr 
tiek izskatītas viņu sūdzības un atlīdzināti zaudējumi
89–99 IV iedaļa. Rezultātu pārredzamība un savstarpēja mācīšanās netiek sistemātiski īstenota
89–97 Informācija par ES iestāžu veikto iepirkuma pasākumu rezultātiem nav pieejama tādā veidā, lai budžeta 
izpildes apstiprinātājiestāde un plašāka sabiedrība to varētu efektīvi uzraudzīt
98–99 Mācīšanās no labākās prakses nav pilnībā izmantota
100 –109 Secinājumi un ieteikumi
 I pielikums.  TED eTendering  lietotāji (2016. gada aprīlī)
 II pielikums.  Aptaujas rezultātu kopsavilkums
 Eiropas Parlamenta atbildes
 Eiropas Savienības Padomes atbildes
 Eiropas Komisijas atbildes, tostarp OLAF  un  
Eiropas Savienības Publikāciju biroja atbildes
 Eiropas Centrālās bankas atbildes
 Eiropas Ombuda atbildes
05
 Glosārijs
Līgumslēdzējs : ekonomikas dalībnieks , kam piešķirtas līguma slēgšanas tiesības.
E-iepirkuma procedūra (arī e-piekļuve) : platforma, kas paredzēta publiskā iepirkuma dokumentu, piemēram, 
darba uzdevumu, publicēšanai internetā un elektroniskai saziņai starp pretendentiem un līgumslēdzēju 
organizāciju.
E-iesniegšana : piedāvājumu elektroniskā iesniegšana, ko veic ekonomikas dalībnieki, atsaucoties uz uzaicinājumu 
iesniegt piedāvājumus.
Eiropas Savienības iestādes : LES 13. pantā ir uzskaitītas Eiropas Savienības iestādes: Eiropas Parlaments, 
Eiropadome, Padome, Eiropas Komisija, Eiropas Savienības Tiesa, Eiropas Centrālā banka un Revīzijas palāta. 
ES līgumos ir minētas arī vairākas citas struktūras, kurām ir īpaša loma, tādas kā Eiropas Ārējās darbības dienests un 
Eiropas Investīciju banka.
Ekonomikas dalībnieks : fiziska vai juridiska persona vai publiska struktūra, vai šādu personu un/vai struktūru 
apvienība, kas piedāvā veikt būvdarbus, piegādāt preces vai sniegt pakalpojumus.
Elektroniskais iepirkums (e-iepirkums) : elektroniskās saziņas un darījumu apstrādes izmantošana publiskā 
sektora organizācijās, veicot preču un pakalpojumu vai būvdarbu iepirkumu.
E-paziņošana : paziņojumu elektroniskā publicēšana, sniedzot informāciju par publiskā iepirkuma iespējām, tostarp 
ar hipersaiti uz e-iepirkuma procedūras platformu.
ES aģentūras un citas ES struktūras : no ES iestādēm nošķirtas struktūras – atsevišķas juridiskas personas, kas 
izveidotas noteiktu uzdevumu izpildei saskaņā ar ES tiesību aktiem. Kopumā ir 52 aģentūras un citas ES struktūras.
ES Finanšu regula : regula, kurā izklāstīti principi un procedūras, kas reglamentē ES budžeta izstrādi un izpildi un 
Eiropas Savienības finanšu kontroli.
Finanšu pārredzamības sistēma (FPS) : publiski pieejama tiešsaistes datubāze, ko pārvalda Komisija un kurā tiek 
publicēti Komisijas tieši izmaksātā ES finansējuma saņēmēju vārdi.
Iepirkuma direktīvas : direktīvas, kas paredz kopīgus noteikumus, kuri jāievēro līgumslēdzējām iestādēm 
ES dalībvalstīs, ja ir pārsniegta noteikta vērtība. ES iestādes ir pieņēmušas savus noteikumus, kas kopumā atbilst 
direktīvām, taču neietver visus tajās paredzētos noteikumus.
Iepirkuma procedūras : pārskats par iepirkuma procedūrām ir sniegts 1. izcēlumā .
Kopēja statistiski teritoriālo vienību klasifikācija ( NUTS ): vienota un saskaņota ES teritoriālā iedalījuma sistēma, 
kas izveidota, lai Eiropas Savienībai nodrošinātu reģionālo statistiku.
MVU : mazie un vidējie uzņēmumi ir definēti Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK. Vidējos uzņēmumos ir mazāk nekā 
250 darbinieku, un to apgrozījums nepārsniedz EUR 50 miljonus vai kopējā bilance nepārsniedz EUR 43 miljonus. 
Mazos uzņēmumos ir mazāk nekā 50 darbinieku, un to apgrozījums nepārsniedz EUR 10 miljonus vai kopējā bilance 
nepārsniedz EUR 10 miljonus.
OLAF : Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (Eiropas Komisijas struktūrvienība); tas izmeklē ES budžeta līdzekļu 
izkrāpšanas, kā arī korupcijas gadījumus un nopietnus pārkāpumus ES iestādēs un izstrādā krāpšanas apkarošanas 
politiku Eiropas Komisijai.
06 Glosārijs 
Pamatlīgums : līgums, ko slēdz ar vienu vai vairākiem ekonomikas dalībniekiem un kurā izklāstīti pamatnoteikumi 
vairākiem konkrētiem līgumiem, kas tiks slēgti noteiktā laikposmā (parasti četros gados).
Piedāvājums : ekonomikas dalībnieka  iesniegtais piedāvājums.
Piemērošanas noteikumi (PN) : ES Finanšu regulas  papildinājums, kurā noteikumi izklāstīti sīkāk.
Pretendents : ekonomikas dalībnieks , kas ir iesniedzis piedāvājumu .
Publikāciju birojs : starpiestāžu birojs, kura uzdevums ir publicēt Eiropas Savienības iestāžu publikācijas, tostarp 
TED  vietnē.
Publiskais iepirkums : būvdarbu, piegāžu un pakalpojumu iepirkums, ko veic publiskā sektora iestādes un 
struktūras vietējā, reģionālā, valsts vai ES līmenī.
TED : TED  (Tenders Electronic Daily ) ir Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša  papildinājuma tiešsaistes versija, kas 
paredzēta Eiropas publiskajam iepirkumam .
TED eTendering : Publikāciju biroja  piedāvātā e-iepirkuma procedūras  platforma, kurā līgumslēdzējas iestādes var 
publicēt iepirkuma procedūras dokumentus un elektroniski atbildēt uz pretendentu  jautājumiem.
Ticamības deklarācija : ikgadējā finanšu un atbilstības revīzija, kurā Revīzijas palāta revidē ES pārskatu ticamību un 
pakārtoto darījumu pareizību (dažkārt izmantota abreviatūra DAS  no franču “ déclaration d’assurance ”).
07
 Abreviatūras
Budžeta ĢD : Budžeta ģenerāldirektorāts (Eiropas Komisija)
COMM  ĢD : Komunikācijas ģenerāldirektorāts (Eiropas Parlaments)
CPO : Centrālais iepirkumu birojs (ECB)
CPV : Kopējā publiskā iepirkuma vārdnīca
DAS : Ticamības deklarācija (no franču “ déclaration d’assurance ”)
ECB : Eiropas Centrālā banka
EuropeAid : Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāts ( DEVCO  ĢD)
FINS  ĢD : Finanšu ģenerāldirektorāts (Eiropas Parlaments)
Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ĢD : Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU 
ģenerāldirektorāts (Eiropas Komisija)
Informātikas ĢD : Informātikas ģenerāldirektorāts (Eiropas Komisija)
INLO  ĢD : Infrastruktūras un loģistikas ģenerāldirektorāts (Eiropas Parlaments)
JRC : Kopīgais pētniecības centrs
Komunikācijas ĢD : Komunikācijas ģenerāldirektorāts (Eiropas Komisija)
LES : Līgums par Eiropas Savienību
LESD : Līgums par Eiropas Savienības darbību
MVU : mazie un vidējie uzņēmumi
Nodokļu politikas un muitas savienības ĢD : Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāts (Eiropas 
Komisija)
NUTS : Kopēja statistiski teritoriālo vienību klasifikācija
OIB : Infrastruktūras un loģistikas birojs Briselē (Eiropas Komisija)
OIL : Infrastruktūras un loģistikas birojs Luksemburgā (Eiropas Komisija)
OLAF : Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai
OV: Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Pētniecības un inovācijas ĢD : Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāts (Eiropas Komisija)
PN: ES Finanšu regulas piemērošanas noteikumi
TED : Tenders Electronic Daily
08
 Kopsavilkums
I
Publiskais iepirkums ir svarīga ES dalībvalstu ekonomikas sastāvdaļa. Aptuveni piektdaļu no ES iekšzemes kop -
produkta publiskā sektora iestādes ik gadu tērē būvdarbu, piegāžu un pakalpojumu iepirkumam. Palāta nesen 
publicēja īpašo ziņojumu Nr. 10/15, kurā galvenā uzmanība tika pievērsta publiskajam iepirkumam dalībvalstīs 
no ES budžeta līdzfinansēto kohēzijas politikas izdevumu jomā. Savukārt šajā ziņojumā ir aplūkots četru lielāko 
ES ie  stāžu veiktais iepirkums, kura vērtība 2014. gadā kopā sasniedza aptuveni EUR 4 miljardus.
II
ES tiesību aktiem publiskā iepirkuma jomā ir būtiska loma vienotā tirgus izveidē un efektīvas un lietderīgas pub -
lisko līdzekļu izmantošanas nodrošināšanā. Kamēr ES iepirkuma direktīvas attiecas uz dalībvalstu veiktajiem iepir -
kuma pasākumiem, ieskaitot kohēzijas politikas izdevumus, ES iestādēm ir savi iepirkuma noteikumi. Šie noteikumi 
kopumā atbilst direktīvām, bet ir dažas būtiskas atšķirības, kuras Palāta uzskata par nepamatotām.
III
ES iestādēm par iepirkuma līgumiem ir jārīko iespējami plašākais iepirkuma konkurss, lai maksimāli palielinātu kon -
kurenci. Revīzijas laikā Palāta pārbaudīja, cik lielā mērā ES iestādes atvieglo piekļuvi savam publiskajam iepirkumam.
IV
Tika konstatēts, ka ES iestāžu veiktie pārvaldības un kontroles pasākumi ir pamatoti un kopumā mazina kļūdu risku, 
kas pretējā gadījumā varētu nelabvēlīgi ietekmēt ekonomikas dalībnieku iespēju piedalīties un taisnīgu attieksmi 
pret tiem. Tomēr lielākā daļa ES iestāžu sistemātiski neuzrauga līdzdalības līmeni.
V
Eiropas Parlaments un Padome 2014. gadā pieņēma reformētas direktīvas, lai atvieglotu iepirkumu un samazinātu ar 
to saistīto administratīvo slogu, it īpaši ar mērķi palielināt mazo un vidējo uzņēmumu līdzdalību.  Tomēr Palāta kon -
statēja, ka ES iestādes, 2015. gadā pārskatot savus iepirkuma noteikumus, šādu piekļuvi neatviegloja, pēc iespējas 
vienkāršojot noteikumus un novēršot neskaidrības.
VI
Ne visas izvēlētās procedūras veicināja pēc iespējas plašāku konkurenci. Lielākajai daļai ES iestāžu nebija politikas, 
lai pirms formālās iepirkuma procedūras uzsākšanas apspriestos ar tirgus dalībniekiem. Turklāt līgumus varēja bie -
žāk sadalīt daļās, lai veicinātu līdzdalību, kam būtu pozitīva ietekme uz tādu ekonomikas dalībnieku kā MVU piekļuvi 
iepirkumam.
09 Kopsavilkums 
VII
Nevajadzīgi šķēršļi rada grūtības potenciālajiem pretendentiem, kuri vēlas uzzināt, kādas iepirkuma iespējas piedāvā 
ES iestādes. ES iestāžu piedāvātās iepirkuma iespējas internetā ir slikti pamanāmas. Pieejamā informācija ir frag -
mentāra un izkliedēta pa daudzām dažādām tīmekļa vietnēm. TED  (Tenders Electronic Daily ) meklēšanas funkcija ne 
vienmēr deva apmierinošus rezultātus. Rīki, kas piedāvājumus ļauj iesniegt elektroniski, vēl nav plaši un saskaņoti 
ieviesti.
VIII
Ekonomikas dalībniekiem, kuri uzskata, ka attieksme pret viņiem nav bijusi taisnīga, ir ilgi jāgaida, kamēr tiek izska -
tītas viņu sūdzības un atlīdzināti zaudējumi. Informācija par ES iestāžu veikto iepirkuma pasākumu iznākumu nav 
pieejama tādā veidā, lai sabiedrība to varētu efektīvi uzraudzīt.
IX
Palāta secina, ka ES iestādes var darīt vairāk, lai atvieglotu piekļuvi savam publiskajam iepirkumam, un, aicinot tās 
pieņemt politiku, kas sistemātiski veicina plašāku līdzdalību, sniedz turpmāk aprakstītos ieteikumus.
a) Lai veicinātu savu iepirkuma pasākumu pieejamības uzraudzību, visām ES iestādēm ir jāvāc un jāanalizē dati gan 
par dalības pieteikumu un saņemto piedāvājumu sākotnējo skaitu, gan arī par to piedāvājumu skaitu, kas tika 
ņemti vērā, pieņemot galīgo lēmumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu.
b) Lai veiktu 2016. gadā gaidāmo ES Finanšu regulas pārskatīšanu, Komisijai vienotā publiskā iepirkuma noteikumu 
kopumā ir jāapvieno visi attiecīgie noteikumi. Skaidri jāatbalsta mazo un vidējo uzņēmumu līdzdalība.
c) ES iestādēm atbilstīgos gadījumos ir aktīvi jāizmanto iepriekšējas apspriešanās ar tirgus dalībniekiem, lai sagata -
votu iepirkumu un informētu ekonomikas dalībniekus par saviem iepirkuma plāniem.
d) Ja iespējams, ES iestādēm līgumi ir jāsadala daļās, lai palielinātu līdzdalību iepirkuma procedūrās.
e) ES iestādēm ir jāizveido kopīga elektroniska vienas pieturas aģentūra to iepirkuma pasākumiem, lai ekonomikas 
dalībnieki visu attiecīgo informāciju varētu atrast vienā tiešsaistes vietnē un, izmantojot šo tīmekļa vietni, varētu 
sazināties ar ES iestādēm;
f) Komisijai ir jāpiedāvā mehānisms, lai no ekonomikas dalībniekiem saņemtās sūdzības par netaisnīgu attieksmi 
pret viņiem tiktu ātri izskatītas. Šādai izskatīšanai jānotiek, pirms ekonomikas dalībnieki var vērsties pie Eiropas 
Ombuda vai ES tiesās.
g) Lai nodrošinātu iepirkuma pasākumu efektīvu ex post  uzraudzību, ES iestādēm ir jāizveido vienots un publisks ar 
iepirkuma līgumiem saistītās informācijas repozitorijs, kuru varētu izveidot TED eTendering  ietvaros.
h) Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai ( OLAF ) ir jāsagatavo ziņojumi un statistika par dažāda veida apgalvojumu 
izmeklēšanu un par šīs izmeklēšanas rezultātiem.
i) ES iestādēm ir jāveic salīdzinošā izvērtēšana, lai nodrošinātu savstarpēju mācīšanos un labākās prakses apmaiņu.
10
 Ievads
01 
Ziņojums sākas ar īsu pārskatu par ES iestāžu īstenotā publiskā iepirkuma (būv -
darbu, piegāžu un pakalpojumu iepirkuma) regulējumu un par Palātas veiktās 
revīzijas pieeju. Mēs izskaidrojam iekšējās kontroles mehānismus, kurus īsteno 
ES iestādes, lai līdz minimumam samazinātu pārkāpumu skaitu. Pēc tam ir aplū -
koti iepirkuma procesa dažādie posmi, lai novērtētu iestāžu izmantoto procedūru 
pieejamību. Vai ir izstrādāti skaidri un atbilstoši noteikumi? Vai, ES iestāžu darbi -
niekiem sagatavojot iepirkuma procedūras, šie noteikumi tiek piemēroti konku -
renci veicinošā veidā? Vai starp tūkstošiem iepirkuma iespēju, kas tiek publicētas 
katru nedēļu, ekonomikas dalībniekiem būs viegli atrast tās, kuras tos varētu 
interesēt? Vai piedāvājumu iesniegšana nav nevajadzīgi sarežģīta? Kas notiek, 
ja ekonomikas dalībnieks uzskata, ka attieksme pret viņu nav bijusi taisnīga? 
Visbeidzot, vai veids, kādā ES iestādes ziņo par iepirkuma pasākumu rezultātiem, 
nodrošina pārskatatbildību?
02 
Publiskā iepirkuma politika ir svarīgs instruments vienotā tirgus izveidē un gud -
ras, ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes sasniegšanā, vienlaikus nodrošinot 
publisko līdzekļu efektīvāko un lietderīgāko izmantošanu. Publiskā iepirkuma 
noteikumi ir izstrādāti tā, lai ieguvēji būtu gan ekonomikas dalībnieki, gan arī 
līgumslēdzējas iestādes. To mērķis ir radīt tirgus iespējas ekonomikas dalībnie -
kiem, vienlaikus palielinot potenciālo līgumslēdzēju skaitu, kas pieejams iestā -
dēm. Ja līgumslēdzējas iestādes atvieglotu piekļuvi publiskajam iepirkumam, tās 
varētu saņemt vairāk piedāvājumu, kas atbilst to iepirkuma vajadzībām. Lielāka 
konkurence nodrošinātu līdzekļu labāku atdevi nodokļu maksātājiem (sk.  1. at -
tēlu ). ES iestādēm par publiskā iepirkuma līgumiem ir jārīko iespējami plašākais 
iepirkuma konkurss1.
03 
Eiropas Parlaments un Padome 2014. gadā vienojās par publiskā iepirkuma 
politikas reformu Eiropas Savienībā. Starp reformu paketes galvenajiem elemen -
tiem bija pasākumi tirgus piekļuves ierobežojumu atcelšanai, it īpaši maziem un 
vidējiem uzņēmumiem (MVU). Šajā ziņojumā ir aplūkots, cik lielā mērā ES iestāžu 
izmantotā iepirkuma prakse atvieglo šādu piekļuvi.1 Sk. ES Finanšu regulas 
102. panta 2. punktu, kurā šo 
noteikumu ir atļauts 
nepiemērot tikai tādā 
gadījumā, ja tiek izmantota 
sarunu procedūra.
11 Ievads 
ES iestāžu publiskā iepirkuma regulējums
04 
Piešķirot publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesības, ir jāievēro Līgumu prin -
cipi, it īpaši attiecībā uz brīvu preču apriti, brīvību veikt uzņēmējdarbību un 
pakalpojumu sniegšanas brīvību, kā arī no tiem izrietošie principi, proti, vienlī -
dzīga piekļuve un vienlīdzīga attieksme, nediskriminēšana, savstarpēja atzīšana, 
proporcionalitāte, godīga konkurence, atklātība un pārredzamība.
05 
Publisko iepirkumu ES dalībvalstīs reglamentē Direktīva 2014/24/ES2 (turpmāk – 
“2014. gada Iepirkuma direktīva”) un vairākas citas direktīvas, kurās paredzēti ko -
pīgi noteikumi, kas jāievēro līgumslēdzējām iestādēm attiecībā uz iepirkumiem, 
kuri pārsniedz noteiktu vērtību. Šie noteikumi ir jātransponē valstu tiesību aktos. 
ES iestādēm direktīvas nav juridiski saistošas. Tās ir pieņēmušas savus noteiku -
mus, kas kopumā atbilst 2014. gada Iepirkuma direktīvai ar dažiem būtiskiem 
izņēmumiem3. ES iestādēm, kuras finansē no vispārējā budžeta, iepirkuma notei -
kumi ir ietverti finanšu noteikumos, kuros jaunākie grozījumi izdarīti 2015. gada 
oktobrī4 (turpmāk – “ES Finanšu regula”), un to piemērošanas noteikumos, kuros 
jaunākie grozījumi izdarīti 2015. gada oktobrī5 (turpmāk – “PN”). Eiropas Centrā -
lās bankas iepirkuma noteikumi ir izklāstīti lēmumā6 (turpmāk – “ECB iepirkuma 
noteikumi”), ko 2016. gada februārī pieņēma ECB Valde. ES publiskā iepirkuma 
tiesiskais regulējums ir parādīts 2. attēlā .2 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2014. gada 
26. februāra 
Direktīva 20 14/24/E S par 
publisko iepirkumu un ar ko 
atceļ Direktīvu 2004/18/EK 
(OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).
3 Sk. 29.–31. punktu.
4 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2015. gada 
28. oktobra Regula (ES, 
Euratom) 2015/1929, ar kuru 
groza Regulu (ES, Euratom) 
Nr. 966/2012 par finanšu 
noteikumiem, ko piemēro 
Savienības vispārējam 
budžetam (OV L 286, 
30.10.2015., 1. lpp.).
5 Komisijas 2015. gada 
30. oktobra Deleģētā regula 
(ES) 2015/2462, ar ko groza 
Deleģēto regulu (ES) 
Nr. 1268/2012 par Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
Regulas (ES, Euratom) 
Nr. 966/2012 par finanšu 
noteikumiem, ko piemēro 
Savienības vispārējam 
budžetam, piemērošanas 
noteikumiem (OV L 342, 
29.12.2015., 7. lpp.).
6 Eiropas Centrālās bankas 
2016. gada 9. februāra 
Lēmums (ES) 2016/245, ar ko 
nosaka iepirkuma noteikumus 
(OV L 45, 20.2.2016., 15. lpp.).Labāka piekļuve ekonomikas dalībniekiem – līdzekļu labāka atdeve 
nodokļu maksātājiem1. attēls
Vairāk piedāvājumu
Līdzekļu labāka atdeveLielāka konkurenceLabāka pieejamība
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
12 Ievads 
Kā darbojas publiskā iepirkuma procedūras
06 
Pamatojoties uz ES Finanšu regulu, Komisijas iekšējā iepirkuma rokasgrāmatā7 iz-
šķir desmit dažādas iepirkuma procedūras (sk.  1. izcēlumu ). Izvēle, kas jāizdara, ir 
atkarīga no dažādiem faktoriem, īpaši no līguma paredzamās vērtības. Svarīgākie 
iepirkuma procesa soļi ir parādīti 3. attēlā .7 Rokasgrāmata par publisko 
iepirkumu Komisijā 
(2015. gada novembris, nav 
publicēta); darīta pieejama 
citām ES iestādēm, 
struktūrām, birojiem un 
aģentūrām.ES publiskā iepirkuma tiesiskais regulējums2. attēls
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.kalpo par atsauci:
transponētas:
Dalībvalstis ES iestādesECB iepirkuma noteikumiem;
pieņēmusi ECB Valde
Piemērošanas noteikumiem;
pieņēmusi Eiropas KomisijaFinanšu regulai;
pieņēmis Eiropas Parlaments
un PadomeTiesību aktos publiskā iepirkuma jomā;
pieņēmis valsts likumdevējsES direktīvas par publisko iepirkumu;
pieņēmis Eiropas Parlaments
un Padome
13 Ievads 
Iespējamās procedūras saskaņā ar ES Finanšu regulu
Atklāta procedūra : standarta procedūra, ko var izmantot jebkuram līgumam un kas sākas ar paziņojuma 
par līgumu publicēšanu Oficiālajā Vēstnesī  (OV). Piedāvājumu var iesniegts ikviens ieinteresētais ekonomikas 
dalībnieks.
Slēgta procedūra : standarta procedūra divos posmos, kas sākas ar paziņojuma par līgumu publicēšanu OV un 
ko var izmantot jebkuram līgumam. Pieteikties var ikviens ieinteresētais ekonomikas dalībnieks, bet tikai uzai -
cinātie dalībnieki var iesniegt piedāvājumu, kas tiks novērtēts otrajā posmā. Šīs procedūras variants ir dinamis -
kā iepirkumu sistēma, izmantojot tikai elektroniskus līdzekļus.
Konkursa procedūra ar sarunām : procedūra, kas ir līdzīga slēgtajai procedūrai un ko var izmantot tikai īpašos 
gadījumos neatkarīgi no pirkuma vērtības. Iesniegtos piedāvājumus (tehniskos un finansiālos) var apspriest 
sarunās.
Procedūras, kas seko uzaicinājumam izteikt ieinteresētību : pēc uzaicinājuma izteikt ieinteresētību tiek 
veikta to kandidātu priekšatlase vai pārdevēju reģistrācija, kurus vēlāk var uzaicināt iesniegt piedāvājumus 
dažādās iepirkuma procedūrās.
Sarunu procedūra bez paziņojuma par līgumu publicēšanas : izņēmuma procedūra, ko var izmantot tikai 
noteiktos gadījumos vai apstākļos (piemēram, ārkārtējas steidzamības gadījumā).
Sarunu procedūra līgumiem ar vidēji lielu vai mazu vērtību : līgumslēdzējai iestādei ir jāuzaicina iesniegt 
piedāvājumus tie ekonomikas dalībnieki, kas izrādījuši interesi ex ante  publicēšanas laikā, un papildus tā var 
uzaicināt citus kandidātus pēc savas izvēles. Ja līguma vērtība ir ļoti maza, var rīkot sarunas ar vienu kandidā -
tu, ko izraudzījusies līgumslēdzēja iestāde.
Konkursa dialogs : to izmanto sarežģītu iepirkumu gadījumos, kad līgumslēdzēja iestāde bez dialoga ar po -
tenciālajiem pretendentiem nespēj noteikt, ar kādiem līdzekļiem var apmierināt tās vajadzības, vai novērtēt, 
kādus tehniskus, finansiālus vai juridiskus risinājumus var piedāvāt tirgus.
Inovācijas partnerība : divu posmu procedūra tāda novatoriska produkta iegādei, kas vēl jāizstrādā un kuram 
tirgū nav pieejams līdzvērtīgs produkts.
Metu konkurss : tas ļauj līgumslēdzējai iestādei iegūt plānu vai metu, ko pēc konkursa procedūras ar balvu 
piešķiršanu vai bez tās piedāvā žūrija. Pēc tam konkursa uzvarētājs vai uzvarētāji tiek uzaicināti uz sarunām, lai 
vēlāk noslēgtu līgumu.
Sarunu procedūra ēku pirkšanas vai nomas līgumiem : ēku pirkšanas vai nomas līgumus (zemes, esošo ēku 
vai cita nekustamā īpašuma iegāde, ilgtermiņa noma, lietošanas tiesības, nomāšana, īrēšana vai pirkšana uz 
nomaksu ar vai bez izpirkuma tiesībām) var noslēgt sarunu procedūras ceļā, nepublicējot paziņojumu par 
līgumu, pēc tam, kad ir izpētīts vietējais tirgus.1. izcēlums
14 Ievads 3. attēlsPārskats par iepirkuma procesu saskaņā ar ES Finanšu regulu
Paziņojuma par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu publicēšana Oﬁciālajā Vēstnesī vai (galvenokārt līgumiem 
ar vidēji lielu vai mazu vērtību) ikgadējā līgumslēdzēju sarakstā internetāLīguma parakstīšana  par vērtību, kas pārsniedz direktīvā noteikto robežvērtību, pēc nogaidīšanas periodaIzraudzīto un neizraudzīto pretendentu vienlaicīga informēšanaLīguma slēgšanas tiesību piešķiršana,  pamatojoties uz zemāko cenu, zemākajām izmaksām 
vai labāko cenas un kvalitātes attiecībuDivu posmu procedūrās: dalības pieteikumu saņemšana , to novērtēšana , pamatojoties uz izslēgšanas un 
atlases kritērijiem, un izraudzītā(-o) kandidāta(-u) uzaicināšana  iesniegt piedāvājumuPriekšmeta, iepirkuma veida (būvdarbi, piegādes vai pakalpojumi) un līguma vērtības noteikšanaApspriešanās  ar neatkarīgiem ekspertiem, citām iestādēm vai tirgus dalībniekiemIepirkuma vajadzību novērtēšana
Iepirkuma procedūras dokumentu sagatavošana
(ieskaitot tehniskās speciﬁkācijas un izslēgšanas, atlases un līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijus)
Ja paredzamā vērtība ir zemāka par robežvērtību:Ja paredzamā vērtība pārsniedz robežvērtību vai 
uzaicinājuma izteikt ieinteresētību gadījumā:Potenciālo līgumslēdzēju informēšana
Tieši, ja līguma vērtība 
ir ļoti maza (vismaz 
viens kandidāts)Īpašos gadījumos vai 
ārkārtējos apstākļos 
tieši (vismaz viens 
kandidāts)Ar paziņojumu
Oﬁciālajā VēstnesīAr publisku paziņojumu 
iestādes tīmekļa vietnē 
vidēji lielas vai mazas 
vērtības līguma gadījumā 
(vismaz 5 vai 3 kandidāti)
Piedāvājumu saņemšana  un novērtēšana , pamatojoties uz līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijiem divu 
posmu procedūrās un pamatojoties uz izslēgšanas, atlases un līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijiem jebkādā 
secībā viena posma procedūrās
Piezīme.  Ar pārtrauktu līniju iezīmētajos lodziņos ir norādīts procedūras posms, kas nav obligāts. ES Iepirkuma direktīvā noteiktās robežvērtī -
bas ir EUR 5 225 000 būvdarbiem un EUR 135 000 piegādēm vai pakalpojumiem. Vidēji liela vērtība: EUR 60 000,01–5 224 999,9 būvdarbiem un 
EUR 60 000,01–134 999,9 piegādēm vai pakalpojumiem. Maza vērtība: EUR 15 000,01–60 000. Ļoti maza vērtība: EUR 1000,01–15 000. Ja summa 
nepārsniedz EUR 1000, iepirkuma procedūra nav vajadzīga.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
15
 Revīzijas tvērums  
un pieeja
Revīzijas tvērums
07 
Palāta pārbaudīja, cik lielā mērā ES iestādes atvieglo piekļuvi savam publiskajam 
iepirkumam. Priekšnosacījumus, lai atvieglotu piekļuvi publiskajam iepirkumam, 
skatīt 4. attēlā .4. attēls
4. Pārredzamība 
un savstarpēja 
mācīšanās3. Nav nevajadzīgu 
šķēršļu ekonomikas 
dalībniekiem2. Skaidri noteikumi 
un konkurenci 
veicinošu procedūru 
izvēle
PIEKĻUVES 
atvieglošana 
publiskajam 
iepirkumam1. Maz kļūdu, 
stabilas sistēmas, 
spējīgs personāls un 
līdzdalības 
uzraudzībaPriekšnosacījumi, lai atvieglotu piekļuvi publiskajam 
iepirkumam
Avots : Eiropas Revīzijas palāta.
08 
Palāta tādējādi aplūkoja šādus četrus jautājumus.
a) Vai ES iestādēm ir stabilas sistēmas, kas veicina līdzdalību, vienlaikus aizsargā -
jot Savienības finanšu intereses?
b) Vai ES iestādes izvēlas atbilstošas iepirkuma procedūras, lai palielinātu līdzda -
lību tajās?
c) Vai ES iestādes pēc iespējas novērš šķēršļus, kas rada grūtības potenciālajiem 
pretendentiem?
d) Vai ES iestādes vispusīgi un sistemātiski nodrošina to, ka iepirkuma procedūru 
iznākumi ir pārredzami, un vai tās cita no citas mācās?
16 Revīzijas tvērums un pieeja  
09 
Revīzija aptvēra iepirkuma pasākumus, ko veic četras lielākās ES iestādes: Eiropas 
Komisija, Eiropas Parlaments, Eiropas Savienības Padome un Eiropas Centrālā 
banka (ECB). Šo četru iestāžu vairāk nekā EUR 15 000 vērto (ECB – vairāk nekā 
EUR 10 000) līgumu kopējā vērtība 2014. gadā ir parādīta 1. tabulā .8 Uz tiem attiecas īpaši 
noteikumi, kas izklāstīti 
ES Finanšu regulas Otrās daļas 
IV sadaļā.1. tabulaLīgumu vērtība 2014. gadā
Iestāde Miljonos EUR
Komisija 3 034
Parlaments 497
ECB 515
Padome1171
Kopā 4 217
1 Padomes aplēstā 2014. gadā uzsākto procedūru vērtība.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz revidēto iestāžu sniegtajiem datiem.
10 
Īpašu jautājumu izskatīšanai revīzijā tika ietvertas arī šādas ES iestādes un struk -
tūras: Eiropas Savienības Tiesa, ņemot vērā tās judikatūru saistībā ar ES iestāžu 
īstenoto publisko iepirkumu, Eiropas Ombuds, kas izskata administratīvas kļū -
mes iepirkuma procedūrās, Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF ), kas veic 
izmeklēšanu saistībā ar iepirkuma procedūru pārkāpumiem, un Publikāciju birojs, 
kas pārvalda tiešsaistes pakalpojumus, kuri nodrošina piekļuvi informācijai par 
publisko iepirkumu.
11 
Revīzijā netika aplūkoti publiskā iepirkuma līgumi, kurus saņēmēju vārdā un 
interesēs saistībā ar ārējo darbību ir noslēgusi Komisija8, ne arī iepirkumi, kur 
ES izdevumu pārvaldībā ir iesaistītas citas organizācijas vai struktūras (tā dēvētā 
Komisijas “netiešā pārvaldība”) vai kur pārvaldība tiek dalīta ar dalībvalstīm.
17 Revīzijas tvērums un pieeja  
Revīzijas pieeja
12 
Savus apsvērumus Palāta balstīja uz šādiem galvenajiem revīzijas pierādījumu 
avotiem:
a) tika veikta iepriekšēja izpēte, kurā piedalījās uzņēmēju organizāciju pārstāvji, 
valstu iepirkuma eksperti un eksperti no akadēmiskajām aprindām;
b) tika izskatīti dokumenti, kas attiecas uz iepirkuma politiku, procedūrām un 
instrumentiem;
c) tika analizēti 2013.–2015. gadā veiktā iepirkuma dokumentu paraugi, kas 
saņemti no Eiropas Parlamenta ( INLO  ĢD un COMM  ĢD), Padomes Ģenerālsek -
retariāta, Komisijas (Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ĢD, 
Kopīgā pētniecības centra ( JRC)) un ECB;
d) tika pārbaudīti ES iestāžu tiešsaistes rīki, kuru uzdevums ir palīdzēt apzināt 
iepirkuma iespējas;
e) tika iztaujāti ES iestāžu darbinieki;
f) tika analizētas ES iestāžu atbildes uz Palātas anketu jautājumiem.
13 
Turklāt Palāta aptaujāja 47 mazākas ES struktūras, lai noskaidrotu to uzskatus un 
viedokļus par iepirkuma politiku un procesiem. Atbildēja 40 struktūras (jeb 85 %). 
Rezultāti ir apkopoti II pielikumā .
18
 Apsvērumi
I iedaļa. ES iestādes spēj nodrošināt, ka nopietnu 
kļūdu to iepirkuma procedūrās ir maz, tomēr 
sistemātiski neuzrauga līdzdalību tajās
14 
ES iestādēm ir jāspēj pierādīt, ka tās nodrošina savu iepirkuma pasākumu pie -
ejamību. Šim nolūkam tām ir vajadzīga informācija par ekonomikas dalībnieku 
līdzdalības līmeni iepirkuma procedūrās. Tām ir arī jānovērš nopietnas kļūdas 
un pārkāpumi, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt ekonomikas dalībnieku iespēju 
piedalīties ES iestāžu īstenotajā iepirkumā, mazinot to uzticēšanos un līdz ar to arī 
interesi šajā jomā. Palāta pārbaudīja pieejamo informāciju par nopietnām kļūdām 
un pārkāpumiem, to novēršanas sistēmām un ekonomikas dalībnieku līdzdalību 
ES iestāžu iepirkuma procedūrās.
Atšķirībā no situācijas dalītā pārvaldībā ar dalībvalstīm 
nopietnu kļūdu vai pārkāpumu, par kuriem ziņots saistībā ar 
ES iestāžu īstenoto iepirkumu, ir maz
15 
Palātas ikgadējā ticamības deklarācijā9 ir atklāts maz nopietnu kļūdu publiskā 
iepirkuma darījumos, ko tieši pārvaldīja ES iestādes10. Tāpat kā iepriekšējos gados 
tas atšķiras no situācijas, kas vērojama dalītajā pārvaldībā ar dalībvalstīm11.
16 
Pēc Palātas pieprasījuma OLAF  analizēja laikā no 2015. gada 1. janvāra līdz 30. ap -
rīlim saņemto informāciju par iespējamiem pārkāpumiem, lai noteiktu ar publisko 
iepirkumu saistītas lietas. Kopumā OLAF  saskaitīja 503 dažādas ienākošās infor -
mācijas vienības. Tikai 20 no 503 paziņojumiem attiecās uz ES iestāžu īstenoto 
iepirkumu: 16 no tiem tika noraidīti sākotnējā lietu atlases posmā un par četriem 
tika uzsākta izmeklēšana. Šie skaitļi nozīmē to, ka salīdzinājumā ar ES iestāžu 
uzsākto iepirkuma procedūru kopējo skaitu to gadījumu daļa, kuros varētu tikt 
konstatēti nopietni pārkāpumi, ir aptuveni 1 %, ņemot vērā, ka gadā ir aptuveni 
2000 procedūru, par kurām ES iestādes Oficiālajā Vēstnesī  publicē paziņojumu par 
līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu.9 Sk., piemēram, Revīzijas 
palātas jaunāko gada pārskatu 
par budžeta izpildi 
2014. finanšu gadā ar iestāžu 
atbildēm (OV C 373, 
10.11.2015.), 1.29. punkts.
10 Tiešajā pārvaldībā kļūdas 
galvenokārt bija saistītas ar 
dotācijām, kas finansētas no 
ES budžeta.
11 Sk. Palātas īpašo ziņojumu 
Nr. 10/2015 “Jāpastiprina 
centieni risināt publiskā 
iepirkuma problēmas saistībā 
ar ES kohēzijas politikas 
izdevumiem”, it īpaši 
19.–24. punktu un 1. tabulu, 
kurā sniegta kļūdu tipoloģija. 
Būvdarbu, piegāžu un 
pakalpojumu iepirkums, kas 
saistīts ar kohēzijas politikas 
izdevumiem dalībvalstīs, 
ietver tādus punktus kā ceļu 
būve vai notekūdeņu 
attīrīšanas iekārtas, kas 
ES iestāžu iepirkuma portfelī 
parasti nav atrodami ( http://
eca.europa.eu ).
19 Apsvērumi 
12 Sk. 9. punktu.17 
Šo statistiku OLAF  sagatavoja tikai pēc Palātas īpaša pieprasījuma, un tas ir tikai 
konkrēta brīža “momentuzņēmums”, kas sniedz priekšstatu par to iespējamo 
gadījumu skaitu, kuri nonāk OLAF  uzmanības lokā. Būtu noderīgāk, ja OLAF  varētu 
sniegt tādu statistiku, kas ļauj konstatēt tendences un novērtēt tā veiktās izmek -
lēšanas rezultātus.
ES iestādēm ir stabilas sistēmas un spējīgs personāls, lai 
kontrolētu kļūdu un pārkāpumu risku
Operatīvajiem dienestiem ir pieejamas ekspertu zināšanas un 
palīdzība procedūru jautājumos
18 
Lai iepirkums būtu veiksmīgs, ir vajadzīga gan tehniskā kompetence attiecībā 
uz konkrētajiem būvdarbiem, piegādēm un pakalpojumiem, gan arī padziļinātas 
zināšanas par piemērojamajiem noteikumiem un procedūrām.
19 
Visām struktūrām, kuru iepirkuma procedūras Palāta pārbaudīja12, ir īpašas iepir -
kuma ekspertu grupas, kas sniedz ieteikumus un palīdzību operatīvajiem dienes -
tiem to iepirkuma pasākumos. Palāta konstatēja, ka iepirkuma ekspertu zināšanas 
procedūru jautājumos papildina operatīvo dienestu tehnisko kompetenci un 
ka iepirkuma pasākumiem paredzētie personāla resursi ir atbilstoši. Turklāt ir 
pieejami arī ES iestāžu juridisko dienestu un/vai centrālo finanšu nodaļu sniegtie 
ieteikumi un zināšanas procedūru jautājumos.
20 
Lielākajai daļai revidēto struktūru ir iekšējās komitejas, kuru mērķis ir stiprināt 
pārvaldību un kontroli pār iepirkuma procedūrām. Parasti šajās komitejās dar -
bojas citu organizācijas daļu darbinieki. Šīs komitejas var pieņemt lēmumus vai 
sniegt ieteikumus, un parasti tās nodarbojas ar lielākiem iepirkumiem un/vai ie -
pirkumiem, kuros ir mazāka konkurence. Pirms līguma parakstīšanas šīs komitejas 
nodrošina papildu pārliecību, ka piemērojamie noteikumi ir ievēroti. Turklāt, ņe -
mot vērā to starpnozaru sastāvu, tās veido platformu viedokļu apmaiņai lielākajās 
iestādēs, ja iepirkums ir decentralizēts.
20 Apsvērumi 
Iekšējās revīzijas dienestu sniegtajiem ieteikumiem bija liela 
nozīme
21 
Iepirkuma pasākumu pašreizējās organizatoriskās struktūras un procedūru pa -
matā lielā mērā ir ieteikumi, kurus pirms dažiem gadiem sniedza iekšējās revīzijas 
dienesti. Tajā pašā laikā vairākums iekšējās revīzijas dienestu uzmanību koncen -
trēja uz citām attiecīgo iestāžu darbības jomām un publiskajam iepirkumam 
piešķīra ierobežotus resursus. Tomēr iekšējās revīzijas dienestiem pie iepirkuma 
jautājumiem būs jāatgriežas, lai novērtētu, kā ir īstenoti nesen pārskatītie iepirku -
ma noteikumi, un, balstoties uz šā pārvērtējuma rezultātiem, attiecīgi jāpielāgo 
darba programmas.
ECB saņēma tās iepirkuma pasākumu ārējo sertifikātu
22 
Papildus iekšējo ekspertu ieteikumiem ārējā sertifikācija var palīdzēt piesaistīt 
zināšanas un perspektīvas no citiem avotiem un veicināt uzlabojumus. ECB Cen -
trālais iepirkuma birojs ( CPO ) pieteicās tā veikto iepirkuma pasākumu ārējam 
sertifikātam un to arī saņēma. Sertifikātu 2011. gadā izsniedza Licencētais iepirku -
mu un piegāžu institūts ( Chartered Institute of Purchasing & Supply,  CIPS ). ECB ser -
tifikāta jeb “PPP balvas” (procesi, politika un procedūras) par izcilības standarta 
sasniegšanu šajās jomās derīguma termiņš beidzās 2015. gada beigās, un CPO  
plāno 2016. gada I ceturksnī iziet pilnu atkārtotas sertifikācijas procesu.
Lielākā daļa ES iestāžu sistemātiski nemēra līdzdalības līmeni 
savās iepirkuma procedūrās
Lai pienācīgi uzraudzītu līdzdalības līmeni, nepietiek tikai ar 
saņemto piedāvājumu skaitīšanu
23 
Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu par līguma slēgšanas tiesību piešķirša -
nu, ES iestādēm ir jānorāda attiecīgajam līgumam saņemto piedāvājumu skaits. 
Taču ar šo informāciju vien nepietiek, lai pienācīgi novērtētu konkurences līmeni 
procedūrā. Konkurence var būt vāja pat gadījumos, kad ir saņemti vairāki piedā -
vājumi. Tas īpaši attiecas uz gadījumiem, kad tikai vienu piedāvājumu var novēr -
tēt, pamatojoties uz līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijiem, jo pārējie 
jau ir izslēgti pirms novērtēšanas pēdējā posma. Piedāvājumi var tikt izslēgti no 
galīgās novērtēšanas vairāku iemeslu dēļ, īpaši tad, ja tie ir nepilnīgi vai neatbilst 
izslēgšanas vai atlases kritērijiem.
21 Apsvērumi 
JRC  dati rāda, ka pusē procedūru, pieņemot galīgo lēmumu par 
līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, varēja ņemt vērā tikai vienu 
piedāvājumu
24 
Tikai Komisijas JRC apkopo par katru procedūru un katru procedūras veidu savāk -
tos datus attiecībā uz saņemto piedāvājumu skaitu, derīgo piedāvājumu skaitu, 
pieņemamo piedāvājumu skaitu, par atbilstošiem atzīto piedāvājumu skaitu un 
galīgajā sarakstā iekļauto piedāvājumu skaitu.
25 
Palāta analizēja JRC statistikas datus par 2013. un 2014. gadu, lai saņemto piedā -
vājumu skaitu salīdzinātu ar to piedāvājumu skaitu, kuri sasniedza pēdējo posmu 
un kurus varēja novērtēt, pamatojoties uz līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas 
kritērijiem. Analīzē tika iekļautas 468 procedūras saistībā ar līgumiem, kuru vērtī -
ba pārsniedz EUR 60 000. No šīm procedūrām 50 gadījumos jau no paša sākuma 
bija iespējams ņemt vērā tikai vienu kandidātu, kas ir novirze no principa par 
maksimāli lielāku konkurenci13. Atlikušajās 418 procedūrās pusē gadījumu (49 %), 
pieņemot galīgo lēmumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, bija iespējams 
ņemt vērā tikai vienu piedāvājumu (sk.  5. attēlu ).13 Galvenokārt tās bija sarunu 
procedūras, kur līguma 
slēgšanas tiesības varēja 
piešķirt tikai konkrētam 
ekonomikas dalībniekam –  
to noteica tehniski vai 
mākslinieciski iemesli vai 
ekskluzīvas tiesības, kas bija 
jāaizsargā.5. attēlsProcedūru biežums pēc to piedāvājumu skaita, kas tika 
ņemti vērā, pieņemot galīgo lēmumu par līguma slēgšanas 
tiesību piešķiršanu (418  JRC  līgumi, kas parakstīti 2013. un 
2014. gadā un kuru vērtība pārsniedz EUR 60 000)
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz JRC sniegtajiem datiem.10 vai vairāk 
piedāvājumu5 līdz 9 
piedāvājumi4 
piedāvājumi3 
piedāvājumi2 
piedāvājumi1 
piedāvājumsPiedāvājumu 
nav250
200
150
100
50
0
22 Apsvērumi 
II iedaļa. Noteikumi, kas jāievēro, un procedūru izvēle, 
kas izdarīta iepirkuma procesa sākumā, nav pietiekami 
vērsta uz to, lai palielinātu līdzdalību
ES iestādes, 2015. gadā pārskatot savus iepirkuma 
noteikumus, neatviegloja piekļuvi iepirkumam, pēc iespējas 
vienkāršojot noteikumus un novēršot neskaidrības
ES Finanšu regula un tās piemērošanas noteikumi nav konsolidēti 
vienā dokumentā un joprojām ir nevajadzīgi sarežģīti tiesību akti
26 
Ar 2015. gadā pārskatīto ES Finanšu regulu ir saglabāta publiskā iepirkuma 
noteikumu dalīšana starp Finanšu regulu, no vienas puses, un tās piemērošanas 
noteikumiem, no otras puses. Kā mēs norādījām Atzinumā Nr. 1/201514, šī dalīša -
na traucēja sasniegt precizēšanas mērķi, kurš bija pārskatīšanas pamatā. Turklāt 
šī dalīšana nedod nekādas vērā ņemamas priekšrocības. Tās dēļ saprast jau tā 
sarežģītos noteikumus ir vēl jo grūtāk – ne tikai ES iestāžu darbiniekiem, bet vēl 
jo vairāk ekonomikas dalībniekiem.
27 
Situāciju vēl vairāk sarežģī tas, ka ne visus attiecīgos noteikumus var atrast ES Fi -
nanšu regulas sadaļās un nodaļās, kas attiecas tieši uz publiskā iepirkuma jautāju -
miem. Svarīgi noteikumi, piemēram, noteikums par “labu pārvaldību”, kas ir īpaši 
svarīgs ekonomikas dalībniekiem15, ir ietverti citviet regulas tekstā.
28 
ECB iepirkuma noteikumi uzskatāmi parāda, ka visus attiecīgos noteikumus ir 
iespējams konsolidēt vienā dokumentā.14 Sk. Atzinuma 8. punktu 
(OV C 52, 13.2.2015., 1. lpp.).
15 ES Finanšu regulas 96. pants 
“Laba pārvaldība” cita starpā 
paredz, ka acīmredzamu 
pārrakstīšanās kļūdu gadījumā 
iestāde aicina pieteikuma 
iesniedzēju vai pretendentu 
sniegt trūkstošo informāciju 
vai precizēt 
pavaddokumentus.
23 Apsvērumi 
Būtiskas novirzes no 2014. gada Iepirkuma direktīvas nav 
paskaidrotas
29 
Lai gan ES iestāžu iepirkuma noteikumi lielā mērā atbilst 2014. gada Iepirkuma 
direktīvas noteikumiem, ir novirzes, kas nav paskaidrotas. Divas no šīm novirzēm 
ir būtiski saistītas ar ES iestāžu iepirkuma pieejamību. Viena attiecas uz MVU līdz -
dalību, bet otra – uz iepriekšējas apspriešanās ar tirgus dalībniekiem mērķi.
MVU līdzdalība netiek īpaši veicināta
30 
Viens no 2014. gada Iepirkuma direktīvas galvenajiem mērķiem ir atvieglot “jo 
īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) piedalīšanos publiskajos iepirkumos”16. 
Šajā saistībā likumdevējs skaidri brīdināja par pirktspējas pārmērīgas koncentrā -
cijas risku, publiskā iepirkuma rīkotājiem apvienojot pieprasījumu. 2014. gada 
Iepirkuma direktīvā termins “MVU” parādās vairāk nekā 20 reižu. Savukārt ES 
Finanšu regulas grozījumos un pārstrādātajos ECB iepirkuma noteikumos MVU 
nav pieminēti vispār. Revīzijas laikā mēs konstatējām, ka, izņemot Iekšējā tirgus, 
rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ĢD17, neviena no revidētajām struktūrām 
nebija sniegusi īpašus ieteikumus vai norādījumus par to, kā atvieglot MVU līdz -
dalību vai uzraudzīt to līdzdalības līmeni. Palātas rīkotajā aptaujā tikai viens no 
40 respondentiem norādīja, ka MVU līdzdalība ir viena no prioritātēm. Tomēr da -
žas iepirkuma procedūras nepārprotami sniedza iespējas MVU (sk.  2. izcēlumu ).
Iepriekšējas apspriešanās ar tirgus dalībniekiem, lai informētu ekonomikas 
dalībniekus, nav pieminētas
31 
Ar 2014. gada Iepirkuma direktīvu ir skaidri atļauts pirms iepirkuma procedūras 
apspriesties ar tirgus dalībniekiem, un tajā ir noteikti principi, kas jāievēro18. Lī-
gumslēdzējas iestādes var lūgt vai saņemt konsultācijas no neatkarīgiem eksper -
tiem vai iestādēm, vai no tirgus dalībniekiem. Minētās konsultācijas var izmantot 
iepirkuma procedūras plānošanā un rīkošanā, ar noteikumu, ka šādas konsultāci -
jas nerada konkurences izkropļojumus vai neizraisa nediskriminēšanas un pār -
redzamības principu pārkāpumus. 2014. gada Iepirkuma direktīvā ir norādīts, ka 
šādas apspriešanās ar tirgus dalībniekiem tiek rīkotas ne tikai ar mērķi sagatavot 
iepirkumu, bet arī, lai informētu ekonomikas dalībniekus par līgumslēdzēju iestā -
žu iepirkuma plāniem un prasībām (sk.  3. izcēlumu ). Pēdējais mērķis ES Finanšu 
regulā nav pārņemts19.16 Sk. 2014. gada Iepirkuma 
direktīvas 2. apsvērumu.
17 Sazinoties ar potenciālajiem 
pretendentiem, Iekšējā tirgus, 
rūpniecības, uzņēmējdarbības 
un MVU ĢD uzsver, ka īpaši 
aicināti piedalīties ir MVU. 
MVU tiek mudināti iesniegt 
piedāvājumus individuāli, 
konsorcijā vai apakšuzņēmēja 
statusā.
18 Sk. 2014. gada Iepirkuma 
direktīvas 40. pantu.
19 ECB iepirkuma noteikumos 
iepriekšējas apspriešanās ar 
tirgus dalībniekiem nav 
pieminētas.
24 Apsvērumi 
MVU viegli pieejamo procedūru piemēri
2014. gadā Eiropas Parlamenta Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejai bija vajadzīgas 
ekspertu konsultācijas. Pakalpojumu kopējā paredzamā vērtība četru gadu periodā bija EUR 2,5 miljoni. Tā 
vietā, lai meklētu vienu līgumslēdzēju, Parlaments pakalpojumus sadalīja piecās daļās: vides politika, klimata 
pārmaiņas, ilgtspējīga attīstība, sabiedrības veselība un pārtikas nekaitīgums. Katrai daļai tika atrasti vairāki 
piemēroti līgumslēdzēji. Kopumā Parlaments noslēdza līgumus ar 17 dažādiem uzņēmumiem.
2014. gadā Padome veica reklāmas produktu iepirkumu par kopējo vērtību EUR 122 566. Iepirkums tika 
sadalīts 12 daļās atkarībā no vajadzīgo produktu veida (piemēram, rokas pulksteņi, T-krekli vai pildspalvas). 
Konkurss starp pretendentiem bija iespējams katras daļas līmenī, un līgumi tika parakstīti ar trim dažādiem 
uzņēmumiem.
Eiropas Centrālajai bankai sākumā neizdevās atrast ģenerāluzņēmēju savām jaunajām telpām Frankfurtē, jo 
piedāvājumu cena ievērojami pārsniedza ECB budžetu. Tad ECB nolēma būvdarbu iepirkumu sadalīt 14 pake -
tēs, katrā paketē ietverot 4 līdz 10 daļas. Pamatojoties uz pārskatīto iepirkuma stratēģiju, MVU varēja pieda -
līties konkursā un tiem tika piešķirtas līguma slēgšanas tiesības. ECB spēja pārvaldīt kādus 60 būvniecības 
uzņēmumus, kuri strādāja paralēli.
Nepamatota novirze no 2014. gada Iepirkuma direktīvas 2015. gada ES Finanšu 
regulā
“Pirms iepirkuma procedūras sākšanas līgumslēdzējas iestādes var rīkot apspriešanos ar tirgus dalībniekiem, 
lai sagatavotu iepirkumu un informētu ekonomikas dalībniekus par saviem iepirkuma plāniem un prasībām .” 
(no 2014. gada Iepirkuma direktīvas 40. panta, izcēlums pievienots)
“Pirms uzsākt iepirkuma procedūru, līgumslēdzēja iestāde var veikt iepriekšēju apspriešanos ar tirgus dalīb -
niekiem, lai sagatavotu procedūru.” (no 2015. gada ES Finanšu regulas 105. panta)2. izcēlums 3. izcēlums
25 Apsvērumi 
Nav paskaidrots, kā pētīt nekustamā īpašuma vietējo tirgu
32 
2014. gada Iepirkuma direktīva neattiecas uz zemes, esošo ēku vai cita nekusta -
mā īpašuma iegādi vai nomu. Taču šādiem līgumiem piemērotajām procedūrām 
ir jāatbilst Līguma principiem, it īpaši vienlīdzīgas attieksmes un pārredzamības 
principam.
33 
Ne ES Finanšu regulā, ne arī ECB iepirkuma noteikumos nav aprakstīts, kā jāinfor -
mē potenciālie pārdevēji vai līgumslēdzēji un kā ar tiem jāsazinās, ja ES iestādes 
meklē zemi vai esošas ēkas. Tādējādi tas lielā mērā tiek atstāts iestāžu vadītāju 
ziņā. Revīzijas laikā Palāta konstatēja gadījumus, kad šie vadītāji paši veica tirgus 
izpēti un pēc savas izvēles tieši sazinājās ar potenciālajiem pārdevējiem vai līgum -
slēdzējiem, gadījumus, kad piemērotu piedāvājumu noteikšanai tika izmantota 
ārējo konsultantu palīdzība, un gadījumus, kad Oficiālajā Vēstnesī  tika publicēts 
paziņojums par izpēti.
34 
Tikai Komisija ir publiski paudusi apņemšanos20 garantēt pārredzamību, Oficiā -
lajā Vēstnesī sistemātiski publicējot paziņojumus par izpēti, kuros norādītas katra 
konkrētā projekta obligātās prasības un piemērojamie izslēgšanas un izpētes 
kritēriji, kā arī publicējot procedūru iznākumu. Revīzijas laikā Palāta konstatēja, 
ka šī procedūra tika izmantota attiecībā uz Komisijas ēku līgumiem Briselē, bet ne 
Luksemburgā. Eiropas Parlaments paziņojumu par izpēti Oficiālajā Vēstnesī  pēdē -
jo reizi publicēja 2010. gadā, kad meklēja ēkas Galvaspilsētas Briseles reģionā.20 Sk. COM(2007) 501 galīgā 
redakcija, 5.9.2007., par 
Komisijas dienestu 
izvietošanas politiku Briselē un 
Luksemburgā; it īpaši iedaļu 
“Pastiprināta konkurence 
tirgū – pārstrādāta ēku 
iegādes un nomas metodika”.
26 Apsvērumi 
Tikai ECB savos iepirkuma noteikumos ir norādījusi piemērojamo 
valodu režīmu
35 
Valodas, kas izmantojamas publiskajā iepirkumā, ES Finanšu regulā nav norā -
dītas. Valodu režīms ir norādīts tikai ECB iepirkuma noteikumos21. Procedūras, 
ko piemēro lielākā daļa ES iestāžu, rada risku, ka netiks attaisnotas potenciālo 
pretendentu cerības. ES iestādes savus paziņojumus TED  publicē visās oficiālajās 
valodās. Turklāt ekonomikas dalībnieki var pieprasīt, lai tiktu nodrošināts deta -
lizēto iepirkuma procedūras dokumentu tulkojums, un piedāvājumus viņi var 
iesniegt jebkurā oficiālajā valodā. Taču, tiklīdz pretendenti ir kļuvuši par līgumslē -
dzējiem, viņi bieži vien vairs nevar turpināt izmantot savu izvēlēto oficiālo valodu, 
jo viņiem ir jāapmierina līgumslēdzējas iestādes vajadzības, kas noteiktas iepirku -
ma specifikācijās. Parasti tās ietver konkrētu valodu saziņai (līguma izpildes laikā) 
un nodevumiem.
Ne visas izvēlētās procedūras veicināja pēc iespējas plašāku 
konkurenci
36 
Palāta konstatēja, ka daudzas par iepirkumu atbildīgās amatpersonas izjūt spie -
dienu izvairīties no tiesvedības un/vai samazināt iepirkuma procedūrām vajadzī -
go laiku un resursus. Tādēļ var tikt izvēlētas procedūras, kas no juridiskā viedokļa 
ir argumentētas, taču no pareizas finanšu pārvaldības perspektīvas būtu vēlama 
konkurenci vairāk veicinoša noteikumu interpretācija.
Tikai ECB bija politika pirms formālās iepirkuma procedūras 
uzsākšanas apspriesties ar tirgus dalībniekiem
37 
Padziļināta apspriešanās ar tirgus dalībniekiem pirms formālā iepirkuma procesa 
uzsākšanas ir svarīga, lai optimizētu iepirkuma procedūras dokumentos izklās -
tītās prasības un tehniskās specifikācijas un pārbaudītu potenciālo pretendentu 
pieejamību un gatavību piedalīties procedūrā.21 ECB noteikumi paredz, ka 
iepirkuma procedūras tiek 
veiktas angļu valodā, ja vien 
ārkārtas apstākļi saistībā ar 
procedūru vai līguma 
priekšmetu neprasa izmantot 
citas valodas.
27 Apsvērumi 
38 
Līdz pat jaunākajiem Iepirkuma direktīvas un ES Finanšu regulas grozījumiem 
apspriešanās ar tirgus dalībniekiem pirms uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus 
iepirkuma noteikumos nebija pieminēta (sk. iepriekš). Turklāt ES iestāžu (vērā 
ņemams izņēmums ir ECB) izdotajos iekšējos ieteikumos vai norādījumos par 
apspriešanos ar tirgus dalībniekiem pārāk liels uzsvars ir likts uz risku, kas sais -
tīts ar šo pieeju, un izvirzīti nosacījumi, kas ierobežo iepriekšēju sazināšanos ar 
potenciālajiem pretendentiem vai pat iesaka to nedarīt. Piemēram, Parlamenta 
iekšējā rokasgrāmatā par publiskā iepirkuma procedūrām (2014. gada novem -
bris) ir sniegts ieteikums nelūgt un nepieņemt tādu indivīdu vai tirgus dalībnieku 
viedokļus, kas ir ieinteresēti attiecīgajā līgumā, jo tas varētu radīt konkurences 
traucējumus.
39 
Šā iemesla dēļ par iepirkumu atbildīgās amatpersonas var censties izvairīties no 
riska. Pārbaudītajos iepirkuma dokumentos Palāta neatrada daudz pierādījumu 
tam, ka būtu notikusi plaša apspriešanās ar tirgus dalībniekiem. To apstiprināja arī 
Palātas rīkotā aptauja. Daudzi respondenti norādīja, ka pirms iepirkuma procedū -
ras uzsākšanas tie reti apspriežas ar tirgus dalībniekiem.
40 
Atšķirībā no citām ES iestādēm ECB iepirkuma nodaļa ir izdevusi un ieviesusi 
iekšējās pamatnostādnes par proaktīvu pieeju attiecībā uz piegādātājiem pirms 
formālā iepirkuma procesa uzsākšanas, lai nodrošinātu līdzekļu labāku atdevi. Tas 
īpaši ietver neformālu sanāksmju rīkošanu gan ar pašreizējiem, gan arī potenciā -
lajiem līgumslēdzējiem, lai iegūtu informāciju par tirgu, izskaidrotu ECB prasības 
un veicinātu konkurenci.
Līgumi netika sadalīti daļās tik bieži, cik tas bija iespējams
41 
Līgumu sadalīšana daļās palielina konkurenci un atvieglo mazo un vidējo uzņē -
mumu līdzdalību. Jo lielāks līgums, jo mazāka iespēja, ka tā slēgšanas tiesības tiks 
piešķirtas MVU22.22 Sk. 2014. gada februāra 
pētījumu “ SMEs’ access to 
public procurement markets 
and aggregation of demand in 
the EU”  (“MVU piekļuve 
publiskā iepirkuma tirgiem un 
pieprasījuma apkopošana ES”), 
ko pēc Komisijas pieprasījuma 
veica ārējie konsultanti.
28 Apsvērumi 
42 
Saskaņā ar PN 168. pantu “vajadzības gadījumā, ciktāl tas ir tehniski iespējams un 
rentabli”, līgumus piešķir atsevišķu daļu veidā vienā procedūrā. Šis formulējums 
sniedz kredītrīkotājiem plašu rīcības brīvību izlemt, vai daļas izmantot vai ne. 
Palāta konstatēja, ka līgumu sadalīšana daļās netika izmantota tik bieži, cik tas 
bija iespējams. Piemēri gadījumiem, kad varēja izmantot daļas, ir sniegti 4. izcē -
lumā . Salīdzinājumā ar situāciju dalībvalstīs centrālajā valsts līmenī saistībā ar 
līgumu sadalīšanu daļās ES iestāžu  TED  publicēto paziņojumu īpatsvars attiecībā 
uz šādiem līgumiem ir ievērojami mazāks (sk.  6. attēlu ).
Gadījumi, kad līgumus varēja sadalīt daļās
2014. gadā Padome vienam atsevišķam uzņēmumam piešķīra tiesības slēgt vairāk nekā EUR 93 miljonu vērtu 
pamatlīgumu uz 10 gadiem par tehnisko iekārtu vadību, uzturēšanu, remontu un pielāgošanu Padomes paš -
reizējās vai turpmākās ēkās, līgumu nesadalot daļās. Sniedzamie pakalpojumi ietver šādas atšķirīgas jomas: 
apkure, ventilācija, gaisa kondicionēšana, ūdens un sanitārās iekārtas, elektrība, ārkārtas tīkli, fotoelementi, 
kolektīvās aizsardzības līdzekļi, virtuves aprīkojums, tauku separatoru iztukšošana, patēriņa uzraudzība, teh -
niskā palīdzība un iekārtu pielāgošana.
Komisija neizmantoja daļas 2015. gadā, slēdzot piecu gadu līgumu ““Tavs Eiropas padomdevējs” – Eiropas 
Savienības bezmaksas juridisko konsultāciju dienests” ar vērtību virs EUR 8,9 miljoniem. Šis pakalpojums ir ļoti 
sarežģīts, jo ietver juridiskās konsultācijas visās ES valodās un paredz speciālas zināšanas par visām ES tiesību 
sistēmām. Vienīgo piedāvājumu iesniedza līdzšinējais pakalpojumu sniedzējs, jo tas, visticamāk, bija vienīgais 
ekonomikas dalībnieks, kas varēja iesniegt gatavu piedāvājumu par tik plašu pakalpojumu klāstu. Taču, ņemot 
vērā iepirkuma procedūras dokumentu lejupielāžu skaitu (211 lejupielādes), interese par šo uzaicinājumu bija 
liela. Līguma sadalīšana daļās, piemēram, pa valstu grupām, būtu atvieglojusi citu ekonomikas dalībnieku 
līdzdalību.
2014. gadā Eiropas Parlaments uz pieciem gadiem noslēdza līgumu ar kādu uzņēmumu par Parlamenta ēku 
uzkopšanu Strasbūrā par vairāk nekā EUR 19,8 miljoniem. Pieprasītie pakalpojumi bija biroju telpu, logu, gald -
niecības izstrādājumu un metāla pārklājumu (iekšpusē un ārpusē) tīrīšana un citi vispārēji higiēnas pakalpoju -
mi Eiropas Parlamenta ēkās Strasbūrā, un tie visi bija ietverti vienā daļā. Logu tīrīšanu varēja iekļaut atsevišķā 
daļā, palielinot to uzņēmumu skaitu, kas būtu varējuši izmantot šo iespēju. Logu tīrīšanu bieži veic atsevišķi 
no biroju uzkopšanas, un to dara citi darbinieki, citos laikos, un tam ir vajadzīga cita pieredze, prasmes un 
instrumenti.4. izcēlums
29 Apsvērumi 
Daļās sadalīto procedūru īpatsvars – salīdzinājums starp ES iestāžu un centrālo valsts 
iestāžu paziņojumiem par līgumu6. attēls
ES iestāde/aģentūra vai starptautiska organizācijaMinistrija vai jebkura cita valsts vai federālā iestāde2014 2013 2012 2011 201025 %
20 %
15 %
10 %
5 %
0 %
Piezīme:  ja informācija par daļu izmantošanu paziņojumā par līgumu nebija sniegta, Palāta pieņēma, ka dalīšana daļās nav notikusi. TED  ziņošanas 
kategorija “ES iestāde/aģentūra vai starptautiska organizācija” ietver ļoti maz paziņojumu par līgumu, kurus iesniegušas starptautiskas organizā -
cijas ārpus ES.
Avots:  ERP, pamatojoties uz Publikāciju biroja datiem.
43 
Lai gan līgumu sadalīšana daļās un to vienlaicīga publicēšana var palielināt iepir -
kuma procedūru pieejamību, ES iestādes nedrīkst iepirkumu mākslīgi sadalīt, lai 
nebūtu jāpiemēro konkurētspējīgāka procedūra. Piemēram, Eiropas Parlaments 
2014. gadā no viena piegādātāja iegādājās biroja mēbeles, mazāk nekā divos 
mēnešos rīkojot četras atsevišķas sarunu procedūras ar vienu pretendentu. Visu 
četru procedūru līguma vērtība bija mazāka par robežvērtību, kas paredz plašāku 
publicitāti, proti, tā bija no EUR 8021 līdz EUR 14 110, kopā sasniedzot EUR 43 345. 
Visi četri iepirkumi bija ļoti līdzīgi – tie attiecās uz biroja mēbelēm direktoriem un 
ģenerāldirektoriem vienā konkrētā ēkā.
Slēgtu procedūru izmantošana varēja atturēt potenciālos 
pretendentus no līdzdalības
44 
ES Finanšu regula paredz, ka līgumslēdzēja iestāde jebkurā iepirkumā var izman -
tot atklātu vai slēgtu procedūru. ECB iepirkuma noteikumos priekšroka tiek dota 
atklātajai procedūrai, jo tie paredz, ka atklātā procedūra ir standarta procedūra.
30 Apsvērumi 
45 
Slēgtajai procedūrai23 ir dažas priekšrocības, it īpaši, ja drošības/konfidencialitātes 
apsvērumu dēļ ir jāierobežo iepirkuma procedūras dokumentu izplatīšana. Taču 
vismaz pirms iepirkuma noteikumu pēdējiem grozījumiem pastāvēja risks, ka po -
tenciālie pretendenti no dalības iepirkumā var atturēties, jo uzaicinājums iesniegt 
piedāvājumus ar sīki izstrādātām specifikācijām pirmajā posmā nebija pieejams, 
tāpēc viņiem bija grūti gūt skaidru priekšstatu par to, ko sagaida līgumslēdzē -
ja iestāde. Vai, pārskatītajiem piemērošanas noteikumiem 2016. gadā stājoties 
spēkā, šī situācija mainīsies, vēl nav zināms. PN paredz, ka divu posmu procedūru, 
piemēram, slēgtas procedūras, gadījumā iepirkuma dokumentiem, kas ietver 
visas iepirkuma specifikācijas, jābūt pieejamiem jau pašā sākumā. Tomēr piemē -
rošanas noteikumos ir iekļauta izņēmuma klauzula, kura pamatotos gadījumos 
pieļauj atkāpes no šā noteikuma, piemēram, ja ir konfidencialitātes vai tehniskas 
problēmas.
46 
Turklāt slēgta procedūra parasti ir ilgāka par atklāto, un arī tas var atturēt po -
tenciālos pretendentus. Minimālais termiņš piedāvājumu iesniegšanai parastā 
atklātā procedūrā ar elektronisku piekļuvi iepirkuma procedūras dokumentiem 
ir 47 dienas, savukārt slēgtā procedūrā – 37 plus 35 dienas. Turklāt starp abiem 
slēgtās procedūras posmiem ir pārtraukums – laiks, kas vajadzīgs dalības pietei -
kumu izskatīšanai. Ja dalības pieteikumi tiek noraidīti un attiecīgie dalībnieki pret 
to iebilst, tas var radīt turpmāku kavēšanos. Visbeidzot, nav iespējams nekāds 
elastīgums, lai piedāvājumus vispirms varētu novērtēt, pamatojoties uz līguma 
slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijiem, pirms tam nepārbaudot to atbilstību 
izslēgšanas vai atlases kritērijiem, un tas šo procesu salīdzinājumā ar atklāto pro -
cedūru paildzina vēl vairāk.
47 
No 2010. līdz 2014. gadam visām ES iestādēm kopā to līgumu skaits, kuru slēgša -
nas tiesības tika piešķirtas saskaņā ar atklātu procedūru, bija aptuveni trīs reizes 
lielāks nekā to, kuru slēgšanas tiesības tika piešķirtas saskaņā ar slēgtu procedūru. 
Turpretī Padome slēgtās procedūras šajā periodā izmantoja lielākajā vairumā ga -
dījumu. Šo procedūru ilgums bija nozīmīgs jautājums. No 2011. līdz 2013. gadam 
to vidējais ilgums bija gandrīz gads, tostarp vidēji 170 dienu starp paziņojuma par 
līgumu publicēšanu un piedāvājumu saņemšanu.23 Atšķirībā no atklātās 
procedūras slēgto procedūru 
organizē divos posmos. 
Pirmajā posmā dalībai var 
pieteikties ikviens 
ieinteresētais ekonomikas 
dalībnieks, bet piedāvājumu 
var iesniegt tikai tie, kuri atbilst 
atlases kritērijiem.
31 Apsvērumi 
Sarunu procedūru izmantošana kopumā tika cieši uzraudzīta
48 
Iepirkuma noteikumu reforma 2014. gadā palielināja to iepirkuma procedūru dar -
bības jomu, kas ietver sarunas ar pretendentiem, it īpaši ieviešot jauno “konkursa 
procedūru ar sarunām”. Jauno noteikumu ietekmi revīzijas laikā vēl bija pāragri 
novērtēt.
49 
Agrāk sarunu procedūras bez iepriekšējas paziņojuma publicēšanas tika izman -
totas četras reizes biežāk nekā sarunu procedūras ar paziņojuma publicēšanu 
Oficiālajā Vēstnesī . Galvenais iemesls sarunu procedūrām bez iepriekšējas pazi -
ņojuma publicēšanas bija tas, ka būvdarbus, piegādes vai pakalpojumus varēja 
nodrošināt tikai viens ekonomikas dalībnieks un nekādas pieņemamas alternatī -
vas vai aizstājēja nebija.
Gadījumi, kad būtu piemērota plašāka publicitāte
Eiropas Parlaments izmantoja sarunu procedūru, lai noslēgtu EUR 133,6 miljonus vērtu “ēku līgumu” par ēku 
Briselē, lai gan līguma parakstīšanas laikā 2012. gada 27. jūnijā šādas ēkas vēl nebija. Kā paskaidrots īpašajā 
ziņojumā Nr. 2/200724, atbrīvojums no iespējami plaša konkursa rīkošanas, kas paredzēts PN 134. panta 1. pun -
ktā, attiecas tikai uz esošajām ēkām. Nepabeigtu vai vēl neuzbūvētu ēku gadījumā ir jāizmanto uz atklātu 
konkursa procedūru balstītas līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas metodes.
ECB Valde tikai dažus mēnešus pirms vienotā uzraudzības mehānisma darbības uzsākšanas 2014. gada novem -
brī norādīja, ka tai ir vajadzīgi organizatoriski konsultāciju pakalpojumi, lai varētu pildīt ECB jauno uzdevumu 
banku uzraudzības jomā. Pieci potenciālie pretendenti tika tieši uzrunāti un uzaicināti iesniegt piedāvājumus, 
bet paziņojums par līgumu netika publicēts, pamatojoties uz šādu izņēmumu: “ja tādu notikumu, ko ECB nevar 
paredzēt, radītas ārkārtējas steidzamības dēļ nav iespējams ievērot iepirkuma procedūrām noteiktos termi -
ņus”. Taču jau 2013. gadā bija paredzams, ka vienotā uzraudzības mehānisma izveide radīs organizatoriskas 
problēmas ECB, un netika pierādīts, ka paātrinātas slēgtās procedūras termiņus (10 dienas pieteikumu iesnieg -
šanai un 10 dienas piedāvājumu iesniegšanai) nebūtu iespējams ievērot pieejamajā laikposmā. Līguma vērtība 
bija EUR 3,49 miljoni.
24 OV C 148, 2.7.2007., 1. lpp., sk. 21. punktu.5. izcēlums
32 Apsvērumi 
50 
Sarunu procedūru bez iepriekšējas paziņojuma publicēšanas izmantošanu cieši 
uzraudzīja revidētās iestādes, kā to paredz ES Finanšu regula. Tomēr Eiropas Par -
lamentā un ECB Palāta konstatēja divus gadījumus, kad būtu piemērota plašāka 
publicitāte (sk.  5. izcēlumu ).
Pienākums veikt sarunas sarunu procedūrās
51 
Pretēji nosaukumam sarunu procedūras ne vienmēr ietver sarunas. Tas īpaši 
attiecas uz procedūrām ar mazu vērtību. Komisijas un Parlamenta ģenerāldirek -
torāti sarunu procedūras izmantoja tā, ka tika izraudzīts labākais no iesniegtajiem 
piedāvājumiem, nemēģinot to uzlabot sarunu ceļā.
52 
Taču pretendenti varētu sagaidīt, ka pēc sākotnējās iesniegšanas tiem tiks dota 
iespēja savu piedāvājumu cenas vai kvalitātes ziņā koriģēt. Pretējā gadījumā šiem 
pretendentiem tiek liegta iespēja iegūt līguma slēgšanas tiesības, un iestāde var 
zaudēt labāku darījumu.
53 
Kopš ES Finanšu regulas pārskatīšanas 2015. gadā tajā ir skaidri norādīts, ka 
līgumslēdzēja iestāde, ņemot par pamatu sākotnējo piedāvājumu, līguma slēg -
šanas tiesības var piešķirt bez sarunām, ja iepirkuma procedūras dokumentos tā 
ir norādījusi, ka patur tiesības tā darīt. Taču no pretendenta viedokļa šis jaunais 
noteikums iepriekš aprakstīto nenoteiktību nekliedē, jo sarunas var notikt un var 
arī nenotikt.
33 Apsvērumi 
Spēkā esošie Padomes pamatlīgumi, kuru ilgums ir septiņi gadi vai vairāk
UCA 093/13: tehnisko iekārtu vadība, uzturēšana, remonts un pielāgošana Eiropas Savienības Padomes pašrei -
zējās vai turpmākajās ēkās; maksimālais ilgums – 10 gadi. Kopējā vērtība: EUR 94 miljoni.
UCA 14/048: Eiropas Savienības Padomes Justus Lipsius  ēkas liftu modernizācija un universāla uzturēšana; 
ilgums – 10 gadi. Kopējā vērtība: EUR 3,35 miljoni.
UCA 14/100: šķērssienu izbūve un apdares darbi Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāta ēkās; maksi -
mālais ilgums – 7 gadi. Kopējā vērtība: EUR 6,66 miljoni.
UCA 15/010: elektrisko un elektromehānisko iekārtu uzraudzības un pārvaldības aprīkojuma nomaiņa un uztu -
rēšana Justus Lipsius  ēkā; ilgums – 17 gadi. Paziņojums par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu nav publicēts.
UCA 15/011: uzlabošanas un uzturēšanas darbi Eiropas Savienības Padomes ēkās; ilgums – 7 gadi. Kopējā vērtī -
ba: EUR 31,2 miljoni.
UCA 034/15: sprāgstvielu atklāšanas mobilo ierīču iegāde un uzturēšana; ilgums – 10 gadi. Paziņojums par 
līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu nav publicēts.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.6. izcēlumsPārmērīgi ilgs pamatlīgumu darbības laiks var kaitēt konkurencei
54 
Pamatojoties uz pamatlīgumiem, tiek izveidotas ilgtermiņa attiecības ar vienu 
vai vairākiem piegādātājiem vai pakalpojumu sniedzējiem. Šādus līgumus var 
būt lietderīgi slēgt piegāžu vai pakalpojumu atkārtota iepirkuma gadījumā, kad 
līgumslēdzēja iestāde zina, kas tai ir vajadzīgs, bet nezina, kad un kādā apjomā 
noteiktā laika periodā tas būs vajadzīgs. Parasti pamatlīgumu maksimālais ilgums 
ir četri gadi25, lai izvairītos no ietekmes, kas vērsta pret konkurenci. Pamatlīguma 
ilgums var pārsniegt četrus gadus tikai izņēmuma gadījumos, kas ir pienācīgi 
pamatoti, it īpaši ņemot vērā pamatlīguma priekšmetu. Līgumslēdzējas iestādes 
administratīvo izmaksu samazināšana par pamatotu iemeslu nav uzskatāma.
55 
Atšķirībā no citām revidētajām struktūrām Padome no 2013. līdz 2015. gadam 
bieži izmantoja izņēmuma klauzulu, lai būtiski pagarinātu saistībā ar tās ēkām 
piešķirto pamatlīgumu ilgumu. Šie līgumi, kuru ilgums ir septiņi vai vairāki gadi, ir 
uzskaitīti 6. izcēlumā .25 Līgumattiecības ar 
ekonomikas dalībnieku var ilgt 
vairāk nekā četrus gadus, jo uz 
pamatlīguma pamata 
noslēgto atsevišķo līgumu 
ilgumam nav jāsakrīt ar šā 
pamatlīguma ilgumu.
34 Apsvērumi 
III iedaļa. Nevajadzīgi šķēršļi rada grūtības 
potenciālajiem pretendentiem, kuri vēlas uzzināt, 
kādas iepirkuma iespējas piedāvā ES iestādes, un tās 
izmantot
56 
Palāta pārbaudīja, cik viegli bija noteikt, kādas iepirkuma iespējas piedāvā ES 
ie stādes, un vai bija pieejami rīki, lai palīdzētu potenciālajiem pretendentiem ie -
sniegt piedāvājumus bez liekām izmaksām un saņemt efektīvu pārskatu, ja rodas 
ar procedūru saistītas problēmas.
57 
Labākā prakse būtu piedāvāt vienas pieturas aģentūru, lai ekonomikas dalībnieki 
visu attiecīgo informāciju varētu atrast vienā tiešsaistes vietnē (platformā) un, 
izmantojot šo tīmekļa vietni, varētu sazināties ar ES iestādēm. Ideālā gadījumā 
iepirkuma procedūras, tostarp informācija par piemērojamajiem noteikumiem, 
uzņēmējdarbības iespējas, attiecīgie iepirkuma procedūras dokumenti, piedā -
vājumu iesniegšana un visa pārējā saziņa starp iestādēm un ekonomikas dalīb -
niekiem būtu jānodrošina, izmantojot vienu elektronisku kanālu. Elektroniskais 
iepirkums (sk.  7. izcēlumu ) nodrošina līdzekļus, lai šo mērķi sasniegtu.7. izcēlumsElektroniskais iepirkums – terminu skaidrojums
Elektroniskais (publiskais) iepirkums (e-iepirkums) ir elektronisko sakaru izmantošana un darījumu apstrāde 
elektroniski, ko veic publiskā sektora organizācijas, iegādājoties preces un pakalpojumus vai veicot būvdarbu 
publisko iepirkumu.
Visus iepirkuma procesa posmus var izpildīt vai atbalstīt ar elektroniskiem līdzekļiem. Pašlaik uzmanības cen -
trā ir:
e-paziņošana: paziņojumu elektroniskā publicēšana, sniedzot informāciju par publiskā iepirkuma iespējām, 
tostarp ar hipersaiti uz e-iepirkuma procedūras platformu;
e-iepirkuma procedūra (arī e-piekļuve): platforma, kas paredzēta publiskā iepirkuma dokumentu, piemē -
ram, darba uzdevumu, publicēšanai internetā un elektroniskai saziņai starp pretendentiem un iepirkuma 
organizāciju;
e-iesniegšana: piedāvājumu elektroniskā iesniegšana, ko veic ekonomikas dalībnieki, atsaucoties uz uzaicinā -
jumu iesniegt piedāvājumus.
Sk. “E-iepirkuma stratēģija”, COM(2012) 179 final, un “Pilnīgs e-iepirkums valsts pārvaldes modernizēšanai”, 
COM(2013) 453 final.
35 Apsvērumi 
ES iestāžu iepirkuma pasākumu pamanāmība internetā ir 
vāja
58 
No ekonomikas dalībnieka viedokļa ES iestāžu iepirkuma pasākumu laba pama -
nāmība ir svarīga trīs iemeslu dēļ: tā atvieglo piekļuvi informācijai par līgumu 
slēgšanas iespējām, palīdz saprast noteikumus un to, kā vislabāk iesniegt pie -
dāvājumu, kā arī rada uzticēšanos procedūru taisnīgam iznākumam, nodrošinot 
pārredzamību, kas mudina dalībniekus piedalīties.
Pieejamā informācija ir fragmentāra un izkliedēta pa daudzām 
dažādām tīmekļa vietnēm
59 
Europa.eu  ir Eiropas Savienības oficiālā tīmekļa vietne. Tās aprakstā norādīts, ka 
“tas ir labs sākumpunkts, ja meklējat informāciju par ES un tās nodrošinātajiem 
pakalpojumiem, bet vēl neorientējaties mūsu vietnēs”26. ES iestāžu īstenotais 
iepirkums Europa.eu  vietnē ir tikai pieminēts, bet nav sniegta nekāda ievadinfor -
mācija par ES iestāžu iepirkuma pasākumiem un piemērojamajiem noteikumiem. 
Tīmekļa vietnes apmeklētājs atradīs tikai saites uz dažādu ES iestāžu iepirkuma 
sadaļām (kopumā 11 saites) un uz grāmatveikalu EU Bookshop , kurā bez maksas 
lejupielādētu 2009. gada brošūru “Darījumdarbība ar Eiropas Komisiju” (“Doing 
business with the European Commission ”).
60 
Cita tīmekļa vietne, kas varētu tikt apmeklēta kā pirmais kontaktpunkts ar ES 
iestāžu iepirkumu, ir Komisijas publiskā iepirkuma centrālā vietne27. Šajā tīmekļa 
vietnē ir uzskaitītas politikas jomas, kurās Komisijai varētu būt iepirkuma vaja -
dzības, ar saitēm uz dažādu par šīm jomām atbildīgo ģenerāldirektorātu tīmekļa 
vietnēm. Nekāda sīkāka informācija tajā nav sniegta.
61 
Atšķirībā no centrālajām tīmekļa vietnēm Komisijas ģenerāldirektorātu un pārējo 
ES iestāžu tīmekļa vietnes sniedz vairāk informācijas. Taču aplūkoto tematu loks 
ir ļoti atšķirīgs, kā tas redzams 2. tabulā , kur apkopoti Palātas veiktās 11 dažādu 
tīmekļa vietņu analīzes rezultāti.26 http://europa.eu/
abouteuropa/index_lv.htm
27 http://ec.europa.eu/
contracts_grants/
contracts_lv.htm
36 Apsvērumi 
ES iestāžu tīmekļa vietņu iepirkuma sadaļu analīze
Kopā katrā kategorijā
Parlaments
Padome
ECBKomisija
Apzīmējumi:
J – jā
D – daļēji
R – tikai pēc reģistrācijas  
Komunikācijas  ĢD
Informātikas  ĢD
EuropeAid
Iekšējā tirgus, rūpniecības, 
uzņēmējdarbības un MVU ĢD
JRC
OIB
OIL
Pētniecības un inovācijas  ĢD
Nodokļu politikas un muitas 
savienības  ĢD
Vispārīga informācija par ES  iestāžu iepirkumu 6 J J J J J J
Rokasgrāmata piegādātājiem par to, kā iesniegt 
piedāvājumu5 J J J J J
Informācija par ES iestāžu iepirkuma juridisko pamatu 8 J J J J J J J J
Vispārīgi noteikumi un nosacījumi un/vai dokumentu 
paraugi8 J J J J J J J J
Papildu apmācība vai mācību līdzekļi  
(e-mācības, interneta lietotāju rokasgrāmata)3 J J J
Iespēja iesniegt ar iepirkumu saistītus jautājumus 8 J J J J J J J J
Reģistrēšanās ziņojumu saņemšanai par jaunām 
iespējām8 J J J J J J J J
Iepirkuma procedūras dokumenti ir pieejami 
elektroniski12 J R R J J J J J J J J J
Pieejamas papildu meklēšanas iespējas tīmekļa vietnē 3 J J J
Informācija par pašreizējām iepirkuma iespējām ar 
lielu vērtību12 J J J J J J J J J J J J
Norāde par turpmākajām vai plānotajām procedūrām 
ar lielu vērtību4 J J D J
Informācija par pašreizējām iepirkuma iespējām ar 
mazu vērtību6 J J J J J J
Norāde par turpmākajām vai plānotajām procedūrām 
ar mazu vērtību4 J J J J
Pārbaudītajā tīmekļa vietnē kopā 5 11 6 3 8 13 8 7 9 4 5 8
Piezīme:  analīze tika veikta no 2015. gada 24. jūnija līdz 6. jūlijam.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.2. tabula
37 Apsvērumi 
28 “Procurement And Grants for 
European Union external 
actions – A Practical Guide ” 
[Iepirkumi un dotācijas Eiropas 
Savienības ārējām darbībām – 
praktiski norādījumi].
29 http://ted.europa.eu62 
No visām analizētajām tīmekļa vietnēm labākās prakses piemērs ir EuropeAid  
tīmekļa vietne, jo tajā ir pieejama visa vajadzīgā informācija. Tai ir lietotājdraudzī -
ga un uzlabota iepirkuma iespēju meklēšanas sistēma ar daudzām meklēšanas 
iespējām. Turklāt ir pieejami arī norādījumi un e-mācības. Vēl viena būtiska atšķi -
rība no citām tīmekļa vietnēm ir tā, ka EuropeAid  tīmekļa vietnē ir publicētas sīki 
izstrādātas iepirkuma procedūru pamatnostādnes28. Visos citos gadījumos šādas 
pamatnostādnes tiek uzskatītas par iekšējiem dokumentiem un oficiālajās tīmek -
ļa vietnēs netiek publicētas. Piemēram, tas attiecas uz Rokasgrāmatu par pub -
lisko iepirkumu Komisijā, ko sagatavojis Budžeta ĢD Centrālais finanšu dienests. 
Šīs rokasgrāmatas jaunākā versija iznāca 2015. gada novembrī, bet internetā ir 
atrodamas tikai agrākās versijas un arī tikai tāpēc, ka tās publicēja kāds privāts 
juridiskais birojs un pilsoniskās sabiedrības organizācija.
TED  (Tenders Electronic Daily ) meklēšanas funkcija ne vienmēr 
deva apmierinošus rezultātus.
63 
TED  (Tenders Electronic Daily ) ir Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša  papildinājuma 
tiešsaistes versija, kas paredzēta Eiropas publiskajam iepirkumam. Ik dienu, no 
otrdienas līdz sestdienai, TED  tiek publicēti aptuveni 1800 paziņojumi par pub -
lisko iepirkumu29. Lielāko daļu šo paziņojumu publicē līgumslēdzējas iestādes 
ES dalībvalstīs. Arī ES iestāžu paziņojumi par līgumiem tiek publicēti  TED , ja to 
paredzamā vērtība nav mazāka par 2014. gada Iepirkuma direktīvā noteiktajām 
robežvērtībām, izņēmuma gadījums ir sarunu procedūra bez paziņojuma par 
līgumu publicēšanas, kā paredzēts piemērošanas noteikumu 134. pantā.
64 
Ņemot vērā paziņojumu par iepirkumu lielo skaitu, TED  lietošanas ērtumam ir 
būtiska intuitīva meklēšanas funkcija. Paziņojumus TED  var atlasīt un meklēt pēc 
valsts, uzņēmējdarbības nozares, piegādes vietas un vairākiem citiem kritērijiem. 
Lai meklētu potenciāli interesējošus paziņojumus par līgumiem, TED  meklēšanas 
funkcija ļauj apvienot dažādus kritērijus. Izmantojot testus, Palāta konstatēja vai -
rākas problēmas saistībā ar meklēšanas iespējām, un to rezultāti nebija apmieri -
noši. Piemēri ir sniegti 8. izcēlumā .
38 Apsvērumi 
Tādi uzņēmējdarbības iespēju noteikšanas rīki kā kopējā publiskā 
iepirkuma vārdnīca un statistiski teritoriālo vienību klasifikācija ne 
vienmēr tika pareizi izmantoti
65 
TED  rezultātu precizitāte ir atkarīga no tā, vai līgumslēdzējas iestādes ir pareizi 
ievadījušas datus, it īpaši, ņemot vērā TED  izmantotos klasifikācijas rīkus.
66 
Svarīgākais klasifikācijas rīks ir kopējā publiskā iepirkuma vārdnīca ( CPV ). Tās mēr -
ķis ir atvieglot pretendentiem attiecīgo paziņojumu par iepirkumu noteikšanu 
pēc uzņēmējdarbības nozares. Tajā ir aptuveni 10 000 kodu, kas strukturēti piecu 
līmeņu koka hierarhijā. Katru kodu veido astoņi cipari un teksts, kas raksturo līgu -
ma priekšmetu – būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu veidu. 8. izcēlumsPiemēri par neapmierinošiem rezultātiem  TED , meklējot aktuālos paziņojumus par 
līgumiem
Meklējot aktuālos paziņojumus par līgumiem un uzņēmējdarbības nozares kritēriju “Celtniecība un nekusta -
mais īpašums” apvienojot ar kritēriju “ES iestāde/aģentūra vai starptautiska organizācija”, kopumā tika iegūti 
124 rezultāti. Taču parādītie elementi ietvēra daudzus paziņojumus par līgumiem, kuriem nepārprotami nebija 
nekādas saistības ar “Celtniecību un nekustamo īpašumu”, piemēram, paziņojumus par līgumiem attiecībā uz 
“tulkošanas pakalpojumiem”, “ES patērētāju tiesību aizsardzības tiesību aktu atbilstības pārbaudes atbalsta 
pētījumu” vai “MVU instrumenta uzņēmējdarbības kopienu un akadēmiju”.
Citā gadījumā, meklējot aktuālos paziņojumus par līgumiem un izvēloties uzņēmējdarbības nozari “Kalnrūpnie -
cība un rūdas” kopā ar kritēriju “ES iestāde/aģentūra vai starptautiska organizācija”, tika piedāvāti tādi nesaistīti 
elementi kā “Ierīces aizsardzībai pret saulesgaismu” un “Ar dzelzceļa transportu saistītu ēku celtniecības darbi”. 
Šo meklēšanas kritēriju kombināciju Palāta izmēģināja dažādos datumos. Vairākos gadījumos meklēšanas funkci -
ja atrada tikai tādus paziņojumus par līgumiem, kuriem nebija nekādas saistības ar “Kalnrūpniecību un rūdām”.
Pilna teksta meklēšanas funkcija ne vienmēr sniedza apmierinošus rezultātus. Palāta ievēroja norādījumus 
izmantot pēdiņas un ierakstīja, piemēram, “drošības pakalpojumi” kopā ar “ES iestāde/aģentūra vai starptau -
tiska organizācija”, iegūstot 147 rezultātus, tostarp tādus nesaistītus elementus kā “Atbalsts ar mērķi uzlabot 
zināšanas par valstu publisko pārvaldi un institucionālo spēju veidošanu” vai “Tehniskā palīdzība ūdens jomas 
vēstnieku izglītošanas un informētības palielināšanas projektā”.
TED  meklēšanas funkcija attiecībā uz kādas konkrētas ES iestādes paziņojumiem 2015. gada decembrī tika 
uzlabota, bet joprojām nebija pilnībā uzticama. Piemēram, atzīmējot Eiropas Savienības Padomes lodziņu, 
tika piedāvāti gan Padomes, gan arī Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) publicētie paziņojumi. Taču, tieši 
atzīmējot EĀDD lodziņu, daži no šiem EĀDD paziņojumiem neparādījās. Turklāt joprojām bija grūti atrast pazi -
ņojumus par līgumiem, ko publicējusi kāda konkrēta ES aģentūra.
(Meklēšanas funkcijas tika pārbaudītas 2016. gada janvārī/februārī)
39 Apsvērumi 
67 
Eiropas Komisijas pasūtītā pētījumā30 atklājās, ka salīdzinoši lielā daļā paziņojumu 
par līgumiem norādīti nepareizi kodi. 405 paziņojumu par līgumiem izlases pār -
baude uzrādīja, ka kods bija nepareizs aptuveni 23 % paziņojumu. Aptuveni 10 % 
gadījumu izmantotais kods nenorādīja attiecīgos būvdarbus/piegādes/pakalpo -
jumus; kādos 8 % gadījumu izmantotais kods bija pārāk vispārīgs, bet aptuveni 
4 % gadījumu tas bija pārāk konkrēts. Revīzijas laikā Palāta konstatēja Komisijas 
paziņojumus par līgumiem ar nepareiziem kodiem. Piemēri ir sniegti 9. izcēlumā .
Piemēri par nepareiziem CPV  kodiem, kurus izmantojusi Komisija
Izpētes līgumam “Statistikas un prognožu analīze attiecībā uz dažādiem mehānisko transportlīdzekļu tirgiem” 
līgumslēdzēja iestāde izmantoja kodu “Sabiedriskie autotransporta pakalpojumi” (kods 60 112 000). Piešķirtā 
līguma vērtība: EUR 429 300.
Izpētes līgumam “emisiju jomā un automobiļu rūpniecības konkurētspējas un ekonomiskās analīzes jomā” 
tika izmantots kods “Transporta iekārtas un palīgiekārtas transportēšanai” (kods 34 000 000). Piešķirtā līguma 
vērtība: EUR 5 000 000.
Līgumam “Galveno kvalitatīvo un kvantitatīvo datu vākšana saistībā ar Eiropas Komisijas lēmumiem par ap -
vienošanos” tika izmantots kods “Tirgus izpētes pakalpojumi” (kods 79 310 000). Procedūra bija neveiksmīga, 
līguma slēgšanas tiesības netika piešķirtas.9. izcēlums30 “Review of the functioning of 
the CPV Codes/System ” 
[Pārskats par CPV kodu/
sistēmas darbību], 2012. gada 
decembris, Iekšējā tirgus un 
pakalpojumu ĢD.
68 
Kopēju statistiski teritoriālo vienību klasifikāciju ( NUTS ) izveidoja ES statistikas 
birojs Eurostat  ar mērķi nodrošināt vienotu teritoriālo vienību sadalījumu, lai 
Eiropas Savienībai sagatavotu reģionālo statistiku. To var izmantot paziņojumos 
par līgumiem, lai norādītu būvdarbu izpildes, preču piegādes vai pakalpojumu 
sniegšanas vietu. Lielākā daļa Komisijas dienestu NUTS  kodus savos paziņojumos 
par līgumiem neizmantoja. Ja līgumslēdzēja iestāde nav norādījusi NUTS  kodu, 
kas attiecas uz līguma izpildes vietu, potenciālie pretendenti šo paziņojumu var 
nepamanīt.
40 Apsvērumi 
Attiecībā uz e-iepirkuma procedūru un e-iesniegšanu 
ES iestādes rada nevajadzīgus šķēršļus ekonomikas 
dalībniekiem, nekavējoties neizmantojot saskaņotus 
risinājumus
TED  e-iepirkuma procedūras ( eTendering ) platforma tiek izmantota 
tikai brīvprātīgi
69 
TED eTendering  platformu var izmantot visas ES iestādes un aģentūras, un tā var 
kļūt par centrālo piekļuves vietu visiem to uzaicinājumiem iesniegt piedāvāju -
mus. To pārvalda Publikāciju birojs, un reģistrācija ieinteresētajiem ekonomikas 
dalībniekiem ir bez maksas. Platforma ir sinhronizēta ar TED  tīmekļa vietni31 un 
nodrošina:
a) elektronisku piekļuvi visiem publiski pieejamajiem iepirkuma procedūras 
dokumentiem;
b) iespēju iesniegt jautājumus jebkurā ES oficiālajā valodā un skatīt citus jautā -
jumus un atbildes;
c) reāllaika paziņojumus, kad tiek publicēti izvēlēto uzaicinājumu iesniegt pie -
dāvājumus atjauninājumi.
70 
TED eTendering  var izmantot kopš 2011. gada aprīļa, bet Komisijas ģenerāldirek -
torātiem un izpildaģentūrām tas nav obligāti, lai gan Budžeta ĢD tos mudina šo 
sistēmu izmantot. Tas pats attiecas uz Eiropas Parlamentu – mērķis ir tāds, ka TED 
eTendering  platformu izmanto visi ĢD. Padome plāno TED eTendering  sākt izman -
tot 2016. gadā. Eiropas Centrālā banka TED eTendering  izmantot neplāno. I pieli -
kumā  ir sniegts visu to struktūru saraksts, kas līdz 2016. gada aprīļa vidum bija 
izmantojušas TED eTendering . Sarakstā iekļauto ES struktūru un aģentūru ierobe -
žotais skaits apstiprina Palātas aptaujā konstatēto, ka aptuveni divas trešdaļas no 
tām TED eTendering  izmanto reti vai neizmanto vispār.
ES iestādes saskaras ar grūtībām piedāvājumu elektroniskā 
iesniegšanas ieviešanā, un tām trūkst vienotas pieejas
71 
Saskaņā ar ES Finanšu regulas32 95. panta 2. punktu iestādēm un struktūrām ir 
jānosaka un jāpiemēro vienoti standarti elektroniskai informācijas apmaiņai 
ar trešām personām, kas piedalās iepirkuma un dotāciju procedūrās. Mērķis ir 
izveidot vienotu “elektroniskas datu apmaiņas telpu” pieteikumu iesniedzējiem, 
kandidātiem un pretendentiem. Saskaņā ar 111. panta 2. punktu Komisijas uzde -
vums ir nodrošināt, lai piedāvājumu saturu un ikvienu apstiprinošu pierādījumu 
pretendenti varētu iesniegt elektroniskā formātā.31 Turklāt TED eTendering  
nodrošina piekļuvi arī mazākas 
vērtības uzaicinājumiem 
iesniegt piedāvājumus, ja 
līgumslēdzēja iestāde nolemj 
tos publicēt.
32 Spēkā no 2012. gada oktobra.
41 Apsvērumi 
72 
E-iesniegšanas sistēmas testēšana Komisijā sākās 2014. gada novembrī. Tās pilnī -
ga ieviešana vēl nav notikusi, un to plānots sākt 2016. gada jūlijā.
73 
Eiropas Parlamentā e-iesniegšana ir iespējama tikai attiecībā uz līgumiem ar 
mazu vērtību. Attiecībā uz līgumiem ar lielu vērtību elektronisku iesniegšanu 
kavē tas, ka Parlamenta e-pasta sistēma neatbilst visām ES Finanšu regulā noteik -
tajām prasībām (sk.  10. izcēlumu ). Kopš 2014. gada INLO  ĢD mudina pretenden -
tus daļu piedāvājuma dokumentu iesniegt elektroniski zibatmiņas formātā.
Prasības attiecībā uz e-iesniegšanu
“(..) ierīces piedāvājumu un dalības pieteikumu elektroniskai saņemšanai ar tehniskiem līdzekļiem un atbilstī -
gām procedūrām garantē, ka:
a) uzņēmēju var droši autentificēt;
b) var precīzi noteikt piedāvājumu un dalības pieteikumu saņemšanas laiku un datumu;
c) var pienācīgi nodrošināt, ka nevienai personai līdz noteiktajiem termiņiem nav pieejami dati, kas nosūtīti 
saskaņā ar šīm prasībām;
d) vienīgi pilnvarotas personas var noteikt vai mainīt dienu, kurā atver saņemtos dokumentus;
e) iepirkuma procedūras dažādajos posmos tikai pilnvarotas personas var piekļūt visiem iesniegtajiem da -
tiem un var nodrošināt piekļuvi minētajiem datiem atbilstoši procedūras vajadzībām;
f) var pienācīgi nodrošināt, ka ir iespējams konstatēt jebkuru mēģinājumu pārkāpt kādu no nosacījumiem, 
kas noteikti a) līdz e) punktā.”
(ES Finanšu regulas piemērošanas noteikumu 155. panta 2. punkts)10. izcēlums
42 Apsvērumi 
74 
No visām ES iestādēm vadību piedāvājumu elektroniskās iesniegšanas jomā ir 
uzņēmusies Padome, taču ar mainīgām sekmēm. E-iesniegšana ir iespējama no 
2009. gada maija, kad tika ieviesta īpaša tīmekļa vietne “ Consilium tendering ”. Taču 
piedāvājumu elektroniskā iesniegšana nebija obligāta: iepirkumu vadītāji varēja 
izvēlēties šo iespēju neizmantot. Ja bija pieejama šī iespēja, pretendenti savus 
piedāvājumus tomēr varēja iesniegt arī papīra formātā. Saskaņā ar Padomes 
sniegto informāciju elektroniski tika iesniegta mazāk nekā puse piedāvājumu. 
Vietne “ Consilium tendering ” vairs netiek izmantota, un Padome ir ieinteresēta 
pievienoties Komisijas piedāvājumu elektroniskās iesniegšanas sistēmai.
75 
ECB plāno 2016. gadā pakāpeniski ieviest elektronisku iepirkuma sistēmu, kas ļauj 
pretendentiem piedāvājumus iesniegt elektroniski, izmantojot lietotāja kontu 
(lietotāja vārdu un paroli). Ja pretendents piedāvājumu iesniegs elektroniski, 
sistēma ģenerēs unikālu standarta identifikatora titullapu, ko pretendents varēs 
izdrukāt, parakstīt un iesniegt ECB papīra formātā, lai apliecinātu, ka viņa piedā -
vājums ir derīgs un juridiski saistošs.
Ekonomikas dalībniekiem, kuri uzskata, ka attieksme 
pret viņiem nav bijusi taisnīga, ir ilgi jāgaida, kamēr tiek 
izskatītas viņu sūdzības un atlīdzināti zaudējumi
76 
Gan ES iestādēm, gan arī attiecīgajiem ekonomikas dalībniekiem ir vajadzīgi efek -
tīvi līdzekļi, lai risinātu situācijas, kad ekonomikas dalībnieki uzskata, ka attieksme 
pret viņiem nav bijusi taisnīga. Šādi līdzekļi uzlabo ES iestāžu uzticamību un stip -
rina ekonomikas dalībnieku paļāvību, ka pret viņiem izturēsies taisnīgi un tāpēc 
ar ES iestādēm ir vērts sadarboties.
Tiesiskās aizsardzības līdzekļu direktīvu noteikumi, kas varētu 
uzlabot pārskatīšanas procesu, iepirkuma noteikumos nav ietverti
77 
Tiesiskās aizsardzības līdzekļu direktīvās33 ir noteikti kopīgi standarti, lai nodroši -
nātu, ka gadījumā, ja pretendenti uzskata, ka līgumu slēgšanas tiesības ir piešķir -
tas negodīgi, visās ES dalībvalstīs būtu pieejami ātri un efektīvi tiesiskās aizsardzī -
bas līdzekļi. Pārskatīšanu var veikt esošās tiesu vai administratīvās pārskatīšanas 
iestādes. Var tikt izveidota arī neatkarīga specializētā pārskatīšanas struktūra, kas 
nav tiesu iestāde un kuras lēmumus var nodot izskatīšanai tiesā. Vēl viena šajās 
direktīvās paredzētā iespēja ir tāda, ka attiecīgais ekonomikas dalībnieks vispirms 
lūdz veikt pārskatīšanu līgumslēdzējai iestādei, un tikai tad viņš var vērsties tiesā.33 Tiesiskās aizsardzības līdzekļi 
publiskā iepirkuma jomā ir 
noteikti divās direktīvās: 
Padomes 1989. gada 
21. decembra 
Direktīvā 89/665/EEK par to 
normatīvo un administratīvo 
aktu koordinēšanu, kuri 
attiecas uz izskatīšanas 
procedūru piemērošanu, 
piešķirot piegādes un 
uzņēmuma līgumus valsts 
vajadzībām (OV L 395, 
30.12.1989., 33. lpp.), kas 
attiecas uz publisko sektoru, 
un Padomes 1992. gada 
25. februāra 
Direktīvā 92/13/EEK, ar ko 
koordinē normatīvos un 
administratīvos aktus par to, 
kā piemēro Kopienas 
noteikumus par līgumu 
piešķiršanas procedūrām,  
ko piemēro subjekti, kuri 
darbojas ūdensapgādes, 
enerģētikas, transporta un 
telekomunikāciju nozarē 
(OV L 76, 23.3.1992., 14. lpp.), 
kas attiecas uz komunālo 
pakalpojumu nozari. Abas 
direktīvas tika grozītas ar 
Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2007. gada 
11. decembra 
Direktīvu 2007/66/EK,  
ar ko Padomes 
Direktīvas 89/665/EEK un 
92/13/EEK groza attiecībā uz 
pārskatīšanas procedūru 
efektivitātes uzlabošanu valsts 
līgumu piešķiršanas jomā 
(OV L 335, 20.12.2007., 31. lpp.).
43 Apsvērumi 
78 
Tāpat kā pārējās direktīvas, Tiesiskās aizsardzības līdzekļu direktīvas uz ES ie -
stādēm tieši neattiecas. Daži šo direktīvu elementi ir ietverti ES Finanšu regulā 
un ECB iepirkuma noteikumos, bet pārējie nav. Tostarp nav izveidota neatkarīga 
specializētā pārskatīšanas struktūra, kas nav tiesu iestāde un kuras lēmumus var 
pārskatīt tiesā, un kuras uzdevums būtu risināt ar ES iestādēm saistītos iepirku -
ma jautājumus, lai gan šādām struktūrām parasti ir īsāks pārskatīšanas periods 
attiecībā uz vidusposma pārskatīšanu un tiesiskās aizsardzības līdzekļiem pirms 
līguma noslēgšanas34.
79 
Saskaņā ar Tiesiskās aizsardzības līdzekļu direktīvām ES Finanšu regula paredz 
15 kalendārās dienas ilgu nogaidīšanas periodu pirms līguma parakstīšanas. Šis 
periods tiek saīsināts līdz 10 dienām, ja līgumslēdzēja iestāde izmanto elektronis -
kus līdzekļus, lai informētu izraudzītos un neizraudzītos pretendentus par savu 
nodomu parakstīt līgumu35. Ja pretendenti vai kandidāti, kuri netika izraudzīti 
vai kuri uzskata, ka viņu tiesības ir aizskartas, nogaidīšanas perioda laikā iesniedz 
pieprasījumus vai piezīmes, līgumslēdzēja iestāde var apturēt līguma parakstīša -
nu, lai veiktu papildu pārbaudi. Šis Finanšu regulas noteikums neizraudzītajiem 
pretendentiem ir mazāk labvēlīgs nekā Tiesiskās aizsardzības līdzekļu direktīvu 
noteikumi, saskaņā ar kuriem pārskatīšanas pieteikuma iesniegšana līgumslēdzē -
jai iestādei nozīmē automātisku līguma noslēgšanas iespējas atlikšanu36.
80 
No visām revidētajām struktūrām tikai Eiropas Centrālajai bankai bija stabils 
iekšējās pārskatīšanas mehānisms sūdzību izskatīšanai. Šī tā sauktā “pārsūdzības 
procedūra” ir aprakstīta 1 1. izcēlumā .34 Sk. Komisijas galīgo ziņojumu 
par pētījumu “ Economic 
efficiency and legal 
effectiveness of review and 
remedies procedures for public 
contracts ” [Publiskā iepirkuma 
līgumu pārskatīšanas 
procedūru un tiesiskās 
aizsardzības līdzekļu 
ekonomiskā lietderība un 
juridiskā efektivitāte], 
2015. gada aprīlis, 137. lpp.
35 Nogaidīšanas perioda nav 
konkrētu līgumu gadījumā, 
kuru pamatā ir pamatlīgumi, 
un tad, ja tiek izmantota 
izņēmuma sarunu procedūra 
saskaņā ar PN 134. panta 
1. punktu (izņemot 134. panta 
1. punkta b) apakšpunktu 
(viens iespējamais dalībnieks)). 
Nogaidīšanas perioda nav arī 
tad, ja ir iesniegts tikai viens 
piedāvājums.
36 Atlikšanas periods ilgs vismaz 
10 kalendārās dienas, sākot ar 
dienu, kas seko datumam, 
kurā līgumslēdzēja iestāde ir 
nosūtījusi atbildi.
ECB pārsūdzības procedūra
Saskaņā ar ECB iepirkuma noteikumiem neizraudzītie kandidāti/pretendenti var iesniegt pārsūdzību Iepir -
kumu pārskatīšanas iestādei (IPI). IPI ir iekšējā struktūrvienība, kurā darbojas augstākā līmeņa vadītāji un ko 
atbalsta ECB juridiskais dienests. Ja IPI uzskata, ka ar lēmumu noraidīt pārsūdzības iesniedzēja pieteikumu vai 
piedāvājumu ir pārkāpti iepirkuma noteikumi vai iepirkuma tiesību vispārējie principi, tā vai nu dod rīkojumu 
iepirkuma procedūru vai tās daļas atkārtot, vai arī pieņem galīgo lēmumu. IPI rakstveidā informē pārsūdzības 
iesniedzēju par savu lēmumu viena mēneša laikā pēc pārsūdzības saņemšanas.
Kopš 2007. gada ir iesniegtas 35 pārsūdzības, no kurām viena 2015. gada decembrī vēl nebija izskatīta, sešas 
bija apstiprinātas, 20 – noraidītas un astoņas pārsūtītas attiecīgajai iepirkuma komitejai, un pārsūdzības iesnie -
dzējs tās vairs neuzturēja.11. izcēlums
44 Apsvērumi 
Procedūras ES tiesās ir ilgstošas, kompensācija par iespējamiem 
zaudējumiem tiek piešķirta reti
81 
Vispārējās tiesas jurisdikcijā cita starpā ir to lietu izskatīšana un izlemšana pir -
majā instancē, ko ierosinājuši ekonomikas dalībnieki pret ES iestāžu darbību vai 
bezdar  bību. Sešos gados no 2009. līdz 2014. gadam Vispārējā tiesa pabeidza 
3419 lietas, no kurām 106 attiecās uz ES iestāžu publisko iepirkumu (3,1 %) jeb 
vidēji 17,6 lietas gadā37. Par 106 lietām, kas attiecās uz publisko iepirkumu, kopu -
mā tika pieņemti 123 lēmumi: 66 spriedumi un 57 rīkojumi. To sadalījums starp 
attiecīgajām ES iestādēm vai struktūrām ir parādīts 3. tabulā .
Vispārējās tiesas spriedumi un rīkojumi sadalījumā pa 
attiecīgajām ES iestādēm un struktūrām
Spriedumi Rīkojumi
Eiropas Komisija 41 40
Eiropas Parlaments 5 4
Padome 3 3
Eiropas Jūras drošības aģentūra 3
Eiropas Savienības Tiesa 2
Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde 2
Eiropas Zāļu aģentūra 2
Eiropas Centrālā banka 1 2
Eiropas Investīciju banka 1
Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs 1
Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts 1
Frontex 1
Eiropas Vides aģentūra 1
Kopuzņēmums “ Fusion for Energy ” 1 3
Eiropols 1
Eiropas Revīzijas palāta 1
Eiropas Ārējās darbības dienests 1
Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs 1
Eiropas Ķimikāliju aģentūra 1
Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs 1
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.3. tabula37 Salīdzinot ar publisko 
iepirkumu saistīto lietu skaitu 
ar to piešķiršanas lēmumu 
skaitu, kurus Tenders Electronic 
Daily  (TED) ir publicējušas 
ES iestādes un struktūras, var 
secināt, ka Vispārējās tiesas 
lietu īpatsvars ES iestāžu un 
struktūru veiktajās iepirkuma 
procedūrās ir mazāks par 1 %. 
Tas ir mazāks nekā dalībvalstīs, 
kur saskaņā ar publiskā 
iepirkuma īstenošanas 
2013. gada pārskatu (Komisijas 
dienestu darba dokuments 
SWD(2014) 262 final, 
2014. gada 1. augusts, 26. lpp.) 
pārskatīšanas procedūru 
procentuālā daļa no iepirkuma 
procedūru kopējā skaita bija 
no 2 līdz 12,3 %.
45 Apsvērumi 
82 
Aplūkotajā periodā atcelšanas prasības bija veiksmīgas 13 lietās, pamatojoties 
uz konstatējumu, ka līgumslēdzēja iestāde bija lēmusi nelikumīgi38. Vispārējās 
tiesas procesa vidējais ilgums publiskā iepirkuma jomā (spriedumi) bija aptuveni 
35 mēneši.
83 
Būtiskākie zaudējumi, kurus iepirkuma procedūrā cieš dalībnieki, ir zaudētā 
peļņa, ko tie būtu guvuši, ja tiem tiktu piešķirtas līguma slēgšanas tiesības. Aplū -
kotajā periodā (no 2009. līdz 2014. gadam) apmierinātu prasību par zaudējumu 
atlīdzināšanu nebija. Tomēr divās nesenākās lietās39 Vispārējā tiesa izdeva rīkoju -
mu līgumslēdzējai iestādei samaksāt atlīdzību par zaudējumiem, ko cietis eko -
nomikas dalībnieks, zaudējot iespēju iegūt līguma slēgšanas tiesības. Tas varētu 
nozīmēt to, ka Vispārējā tiesa tagad ir vairāk noskaņota šādos gadījumos lemt par 
zaudējumu atlīdzināšanu.
84 
Aplūkotajā periodā nebija veiksmīgu pieteikumu pagaidu noregulējumam40, un 
visas 16 pārsūdzības, ko par Vispārējās tiesas lēmumiem Tiesai bija iesnieguši eko -
nomikas dalībnieki, bija neveiksmīgas. Tomēr vienā no svarīgākajiem 2015. gada 
lēmumiem attiecībā uz ES iestāžu publiskā iepirkuma procedūrām41 Tiesas 
priekšsēdētāja vietnieks nolēma, ka, pat ja nodarītais kaitējums nav neatgrieze -
nisks, pietiekami smagi un acīmredzami pārkāpumi, kas konstatēti prima facie , 
var attaisnot pagaidu noregulējuma piemērošanu. Tādējādi Tiesas priekšsēdētāja 
vietnieks atzinīgi uzņēma Vispārējās tiesas jauno elastīgāko pieeju attiecībā uz 
pagaidu noregulējuma piešķiršanas nosacījumiem saistībā ar tiesībām uz efektīvu 
tiesisku aizsardzību42.
Ombuds dažkārt spēja panākt mierizlīgumu, bet ātru reaģēšanu 
iepirkuma lietās kavē procedūras noteikumi
85 
Eiropas Ombuds izskata sūdzības par administratīvām kļūmēm ES iestādēs un 
struktūrās, tostarp sūdzības attiecībā uz publiskā iepirkuma pasākumiem. Veicot 
meklēšanu ombuda tīmekļa vietnē, mēs atradām 60 lēmumus, kas attiecās uz 
publisko iepirkumu laikposmā no 2008. gada 18. februāra43 līdz 2015. gada 17. feb -
ruārim44. Lielākā daļa no šiem 60 lēmumiem (34 gadījumi) attiecās uz iepirkuma 
pasākumiem ārpus ES, bieži vien saistībā ar ES delegācijām. Visu 60 lēmumu 
analīze ir apkopota 4. tabulā .38 Saskaņā ar iedibināto 
judikatūru ES iestādēm ir plaša 
rīcības brīvība attiecībā uz 
faktoriem, kas jāņem vērā, 
piešķirot līguma slēgšanas 
tiesības. Vispārējai tiesai, 
veicot pārskatīšanu, ir 
jāpārbauda tikai tas, vai ir 
ievēroti noteikumi, kas 
reglamentē procedūru un 
pamatojumu, vai fakti ir 
pareizi, vai novērtējumā nav 
pieļauta acīmredzama kļūda 
un vai nav ļaunprātīgi 
izmantotas pilnvaras. Lēmuma 
atcelšanas iemesls desmit 
lietās no 13 bija tāds, ka 
līgumslēdzēja iestāde nebija 
izpildījusi pienākumu sniegt 
pamatojumu.
39 2015. gada 7. oktobra lieta 
T-299/11 ( European Dynamics  
pret Iekšējā tirgus 
saskaņošanas biroju) 
(pārsūdzama izskatīšanā esoša 
lieta C-677/15 P) un 2015. gada 
29. oktobra lieta T-199/14 
(Vanbreda Risk  & Benefits pret 
Komisiju).
40 Izņemot vienu rīkojumu, kas 
vēlāk pēc pārsūdzības tika 
atcelts. Turklāt divos 
gadījumos līgumslēdzēja 
iestāde atcēla iepirkuma 
procedūru pirms Vispārējās 
tiesas lēmuma.
41 C-35/15 P(R), Eiropas Komisija 
pret Vanbreda Risk & Benefits .
42 Tomēr konkrētajā gadījumā 
priekšsēdētāja vietnieks 
noraidīja pieteikumu piemērot 
pagaidu noregulējumu, jo 
Komisija pirms līguma 
parakstīšanas bija ievērojusi 
nogaidīšanas termiņu un 
attiecīgais līgums bija noslēgts 
ilgu laiku pirms pieteikuma 
piemērot pagaidu 
noregulējumu.
43 Pirmais lēmums, kas attiecās 
uz publisko iepirkumu, par 
jautājumu “Līgumu slēgšanas 
tiesību un dotāciju 
piešķiršana”.
44 Šajos septiņos gados ombuds 
saņēma 86 pieņemamas 
sūdzības par iepirkuma 
konkursiem. To vidū bija 
60 lēmumi, kas pieejami 
interneta datubāzē, 22 lietas, 
par kurām ombuds uzskatīja, 
ka nav pamata uzsākt 
izmeklēšanu, un 4 lietas, kuras 
sūdzību iesniedzēji izbeidza.
46 Apsvērumi 
Ombuda lēmumi attiecībā uz publisko iepirkumu – rezultātu pārskats
Kategorija Gadījumu skaits Skaidrojums
Lēmumu kopējais skaits 60Ombuda tīmekļa vietnē publicēto, ar publisko iepirkumu saistīto lēmu -
mu kopējais skaits par jautājumu “Līgumu slēgšanas tiesību un dotāciju 
piešķiršana”.
Administratīvu kļūmju nav 30 Ombuds administratīvas kļūmes nekonstatēja.
Īstenots mierizlīgums 8Ir panākts un īstenots mierizlīgums vai veiktas korektīvas darbības. Šī 
kategorija ietver šādas apakškategorijas:
Sniegta informācija 6Mierizlīgums ietvēra pietiekamas informācijas nodrošināšanu vai 
iemeslu paskaidrošanu.
Izmaksu segšana 1Mierizlīgums ietvēra sūdzības iesniedzējam radušos pamatoto izmaksu 
atlīdzināšanu.
Risinājums nav norādīts (notiek sarunas) 1Notikušas sarunas par mierizlīguma panākšanu, bet rezultāts nav 
zināms.
Administratīvas kļūmes 20Ombuds konstatēja administratīvas kļūmes vismaz vienā lietas aspektā. 
Šī kategorija ietver šādas apakškategorijas:
Mierizlīgums noraidīts 5Četros no pieciem gadījumiem attiecīgā iestāde piedāvāto mierizlīgumu 
noraidīja.
Mierizlīgums nav iespējams 13 Mierizlīgums vairs nebija iespējams.
Mierizlīgums nav vajadzīgs 2Mierizlīgums nebija vajadzīgs, jo prasība netika izskatīta tāpēc, ka pro -
cedūra bija atcelta, vai tāpēc, ka tas neietekmēja procedūras iznākumu.
Tiesas lieta – tālāk nav izskatīta 1 Ombuds lietu neizskatīja, jo tā tika nodota izskatīšanai Vispārējā tiesā.
Sūdzības iesniedzēja atsaukta lieta 1 Sūdzības iesniedzējs lietu atsauca bez sīkāka paskaidrojuma.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.4. tabula
47 Apsvērumi 
86 
Vidējais laiks no lietas uzsākšanas līdz lēmuma pieņemšanai bija 20 mēneši, kas 
ir mazāk nekā lietas izskatīšanas ilgums Tiesā (skatīt 82. punktu). Tomēr “pirms 
sūdzības iesniegšanas ir atbilstīgi administratīvā veidā jāvēršas attiecīgajās ie  stā-
dēs un struktūrās”45, un tikai tad ombuds var sākt izmeklēšanu. Tas nozīmē to, ka 
ekonomikas dalībniekiem ar savu sūdzību vispirms jāvēršas attiecīgajā iestādē un 
jāsagaida atbilde. Tas paildzina procesu un patiesībā nedod iespēju ombudam 
ātri rīkoties pirms līguma parakstīšanas.
87 
Ja, pamatojoties uz ombuda priekšlikumu, tika panākts mierizlīgums, tas parasti 
nozīmēja to, ka sūdzības iesniedzējs saņēma piekļuvi informācijai vai pienācīgu 
paskaidrojumu par tā piedāvājuma noraidīšanas iemesliem. Neviena no ombuda 
veiktajām izmeklēšanām nav beigusies ar lēmuma par līguma slēgšanas tiesību 
piešķiršanu atcelšanu vai ES iestādes iepirkuma procedūras atkārtotu uzsākšanu. 
Korektīvās darbības nekad nav ietvērušas kompensāciju sūdzības iesniedzējam 
par zaudēto iepirkuma iespēju vai peļņu. Vienreiz tika atmaksātas izmaksas, kas 
radušās sūdzības iesniedzējam, piedaloties iepirkuma procedūrā. Ombuds ir pro -
aktīvs un savos lēmumos ietver “papildu piezīmes” – ieteikumus, kas paredzēti, 
lai mudinātu ES iestādes nākotnē mainīt savu praksi. “Papildu piezīmju” piemēri ir 
sniegti 12. izcēlumā .
Eiropas Parlamenta Lūgumrakstu komiteja nepieņēma 
lūgumrakstus pret ES iestādēm
88 
Tiesības iesniegt lūgumrakstu ir vienas no Eiropas Savienības pilsoņu pamattiesī -
bām46. Ikvienam pilsonim un jebkurai fiziskai personai, kas dzīvo kādā dalībvalstī, 
vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības ie -
sniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam. Taču Eiropas Parlamenta Lūgumrakstu 
komiteja savā lūgumrakstu portālā ir norādījusi, ka lūgumraksti, kas attiecas uz 
administratīvu kļūmju gadījumiem ES iestādēs, nav pieņemami: “Lūgumraksta 
nepieņemamība (..) Lūdzu ņemt vērā, ka jautājumi attiecībā uz administratīvām 
kļūmēm ES iestādēs vai struktūrās ir jāiesniedz Eiropas ombudam.” Tādējādi 
komiteja nepieņēma lūgumrakstus, kas attiecas uz iespējamām administratīvām 
kļūmēm ES iestāžu īstenotajā publiskajā iepirkumā.45 Sk. 2. panta 4. punktu Eiropas 
Parlamenta 1994. gada 
9. marta Lēmumā par 
noteikumiem un vispārējiem 
nosacījumiem, kas reglamentē 
ombuda pienākumu izpildi 
(OV L 113, 4.5.1994., 15. lpp.).
46 Sk. Eiropas Savienības 
Pamattiesību hartas 44. pantu.
48 Apsvērumi 12. izcēlumsOmbuda papildu piezīmju piemēri
“Saskaņā ar līguma noteikumiem turpmāk, kad līgumslēdzēji jautās, vai līgums tiks atjaunots vai ne, Publi -
kāciju birojs varētu vismaz norādīt aptuveno laiku, līdz kuram tas plāno pieņemt lēmumu.” (Eiropas Ombuda 
lēmums, izbeidzot izmeklēšanu attiecībā uz sūdzību nr. 1922/2010/(VIK)ER pret Eiropas Savienības Publikāciju biroju 
(19.12. 2013.))
“Tādos gadījumos kā šis, kad pēc iepirkuma procedūras atcelšanas ES delegācija izvēlas pāriet uz sarunu 
procedūru ar dažiem sākotnējiem pretendentiem, delegācijai būtu ļoti ieteicams apsvērt neizraudzīto preten -
dentu atklātu un proaktīvu informēšanu par šo notikumu. Tādējādi tiktu vēl vairāk stiprināta pārliecība par 
ES delegāciju īstenoto iepirkuma procedūru likumību un pārredzamību.” (Eiropas Ombuda lēmums, izbeidzot 
izmeklēšanu attiecībā uz sūdzību nr. 1325/201 1/VL pret Eiropas Komisiju (17.5.2013.))
“Ņemot vērā terminoloģiskās neskaidrības, kas atklājās šajā lietā, un lai izvairītos no iespējamiem pārpratu -
miem nākotnē, ombuds uzskata, ka Komisija būtu jāaicina pārskatīt dokumentāciju, ko tā nodrošina saistībā 
ar tās iepirkuma procedūrām, lai nepieļautu nekādas neprecizitātes un terminoloģiskas neatbilstības un 
nodrošinātu, ka pretendenti ir skaidri un nepārprotami informēti par attiecināmības nosacījumiem attiecībā 
uz to izveidi/nodibināšanu/reģistrēšanu/valstspiederību. Būtu arī lietderīgi, ja, veicot šo pārskatīšanu, Komisija 
varētu nodrošināt, ka šādi svarīgi iepirkuma procesa termini tiek skaidri definēti vai nu pašā paziņojumā par 
iepirkumu, vai arī dokumentā, kas ir skaidri norādīts un viegli pieejams.” (Eiropas Ombuda lēmums, izbeidzot 
izmeklēšanu attiecībā uz sūdzību nr. 920/2010/VIK pret Eiropas Komisiju (18.7.201 1.))
49 Apsvērumi 
IV iedaļa. Rezultātu pārredzamība un savstarpēja 
mācīšanās netiek sistemātiski īstenota
Informācija par ES iestāžu veikto iepirkuma pasākumu 
rezultātiem nav pieejama tādā veidā, lai budžeta izpildes 
apstiprinātājiestāde un plašāka sabiedrība to varētu efektīvi 
uzraudzīt
89 
Viens no efektīvākajiem veidiem, kā cīnīties pret korupciju un nelikumīgu rīcību 
publiskā iepirkuma jomā un kā novērst nepamatotus konkurences ierobežoju -
mus, ir procesu un procedūru pārredzamības uzlabošana. Pārredzamība ir svarīga 
ne tikai ekonomikas dalībniekiem, bet arī budžeta izpildes apstiprinātājiestādei 
un plašākai sabiedrībai, kas var palīdzēt uzlabot ES iestāžu darbības rezultātus, 
uzraugot iepirkuma pasākumus.
Lai veiktu efektīvu uzraudzību, ir vajadzīga saskaņota informācija, 
ko var atrast vienā interneta vietnē
90 
Lai ieinteresētās personas varētu veikt efektīvu uzraudzību, par katru līgumu, 
kura vērtība pārsniedz EUR 15 000 un tiklīdz ES iestāde to ir parakstījusi, vienā in -
terneta vietnē ir jādara pieejama un pastāvīgi jāatjaunina šāda pamatinformācija:
a) līguma priekšmets;
b) līguma veids;
c) līguma vērtība;
d) līguma ilgums;
e) līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras veids (ar pamatojumu, ja 
tiek izmantota sarunu procedūra bez iepriekšējas paziņojuma publicēšanas);
f) līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji un to svērums;
g) saņemto piedāvājumu skaits un to piedāvājumu skaits, kas ņemti vērā, pie -
ņemot galīgo lēmumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu (sadalījumā 
pa dalībvalstīm / trešām valstīm un norādot no MVU saņemto piedāvājumu 
skaitu);
50 Apsvērumi 
h) izraudzītā pretendenta vārds/nosaukums un adrese, tostarp informācija par 
to, vai izraudzītais pretendents ir MVU;
i) līguma daļa, par kuru varētu tikt slēgti apakšuzņēmuma līgumi ar trešām 
personām.
91 
Šādā ar ES līgumiem saistītas informācijas repozitorijā būtu jāietver attiecīgās 
saites uz citiem dokumentiem (piemēram, iepirkuma procedūras dokumentiem, 
paziņojumiem  TED , parakstīto līgumu kopijām).
Informācija ir sniegta pa daļām
92 
Pašlaik nav rīku, kas ļautu gūt vispārēju pārskatu par ES iestāžu iepirkuma pa -
sākumu iznākumu. Informācija ir sniegta pa daļām un lielākoties nesaskaņotā 
veidā. Ne visas slēgtās iepirkuma procedūras ir atrodamas  TED , jo paziņojumu par 
līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu publicēšana ne visos gadījumos ir obligāta. 
TED  publicēto procedūru meklēšana ir grūta, jo meklēšanas rezultāti ne vienmēr 
ir apmierinoši (sk. 63. un 65. punktu). TED eTendering  platformu visas ES iestā -
des neizmanto. Turklāt dažas iestādes bloķē iespēju no platformas lejupielādēt 
iepirkuma procedūras dokumentus, tiklīdz piedāvājumu iesniegšanas termiņš ir 
beidzies.
93 
Eiropas Parlaments savā tīmekļa vietnē katru gadu publicē pilnīgu sarakstu, kurā 
iekļauti visi līgumslēdzēji, kas ieguvuši līgumus ar vērtību virs EUR 15 000. Šajā 
sarakstā ir norādīts līgumslēdzēja vārds un adrese, līguma veids, priekšmets, 
ilgums, vērtība, izmantotā procedūra un attiecīgais ģenerāldirektorāts. Saraksts 
ir ietverts gada pārskatā par līgumiem, kuru slēgšanas tiesības ir piešķīris Eiropas 
Parlaments. Tas ir plašāks un detalizētāks par konsolidēto informāciju, ko publicē -
jušas pārējās revidētās iestādes, un pārsniedz ES Finanšu regulā noteiktās pārre -
dzamības prasības.
51 Apsvērumi 
94 
Tā kā iepirkuma pasākumi Komisijā ir decentralizēti, ziņošana notiek dažādu ģe -
nerāldirektorātu gada darbības pārskatu (GDP) veidā, tomēr standartizēti. Taču ne 
visa informācija no dažādiem GDP tiek konsolidēta vienā ziņojumā visas Komisijas 
līmenī. Komisija savā ikgadējā kopsavilkuma pārskatā par Komisijas sasniegu -
miem vadības jomā ietver analītisku ziņojumu par sarunu procedūrām. Komisijas 
Finanšu pārredzamības sistēma (FPS) ir paredzēta tam, lai sniegtu informāciju par 
ES līdzekļu saņēmējiem. Taču tā neietver nekādu informāciju par tās iepirkuma 
procedūras veidu, kuras rezultātā tika piešķirtas līguma slēgšanas tiesības.
95 
ECB savā tīmekļa vietnē katru gadu publicē to līgumu sarakstus, kuru vērtība 
pārsniedz EUR 50 000 un kuru slēgšanas tiesības tika piešķirtas bez paziņojuma 
par līgumu publicēšanas. Sarakstos ir norādīti to līgumslēdzēju vārdi, kuriem pie -
šķirtas līguma slēgšanas tiesības, līgumu priekšmets un paredzamā vērtība, kā arī 
tas, vai līguma ilgums pārsniedz 12 mēnešus. Iepriekšējie paziņojumi par līgumu 
un paziņojumi par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu no  TED , kā arī iepriekšējie 
brīvprātīgie paziņojumi par līgumu ir centralizēti pieejami arhīva iedaļā.
96 
Padomes drošā iepirkumu tīmekļa vietne līgumiem, kuru vērtība pārsniedz 
EUR 60 000, nodrošināja meklēšanas funkciju ne tikai attiecībā uz notiekošajiem, 
bet arī slēgtajiem un atceltajiem uzaicinājumiem iesniegt piedāvājumus. Taču, 
kad Palāta testēja meklēšanas funkciju, visi slēgtie uzaicinājumi netika parādīti. 
Ikgadējie to līgumu saraksti, attiecībā uz kuriem īpaša paziņojuma par līguma 
slēgšanas tiesību piešķiršanu nebija, tika publicēti  TED . Taču saite uz šiem sarak -
stiem Padomes tīmekļa vietnē nebija ietverta.
97 
ES atklāto datu portāls, ko pārvalda Publikāciju birojs, ietver datu kopas, kas attie -
cas uz publisko iepirkumu. Plašākās datu kopas ir tieši balstītas uz  TED . Šīm datu 
kopām raksturīgas tādas pašas problēmas kā tās, kas aprakstītas 63. un 64. pun -
ktā, proti, iegūtie rezultāti ne vienmēr ir apmierinoši meklēšanas iespēju trūkums 
un dati dažkārt ir nepilnīgi.
52 Apsvērumi 
Mācīšanās no labākās prakses nav pilnībā izmantota
98 
Tā kā ES iestāžu publiskais iepirkums ir lielā mērā decentralizēts, sadarbība starp 
dažādām organizācijām var radīt uzlabojumus, ko nodrošina savstarpēja mācī -
šanās un bagātināšanās. Palāta konstatēja vērā ņemamu sadarbību un pieredzes 
apmaiņu starp dažādām iestādēm un – lielāku iestāžu gadījumā – starp dažādām 
iepirkuma nodaļām. Notiek iepirkuma procedūras, kas tiek īstenotas starp dažā -
dām iestādēm. Darbojas kanāli, kuros var uzdot jautājumus, un diskusiju forumi.
99 
Salīdzinošā izvērtēšana ļauj veikt strukturētu labākās prakses apmaiņu starp 
dalīborganizācijām. ES iepirkuma jomā šis instruments vēl nav izmantots. Labs 
piemērs uzlabojumiem, kas ieviesti, izmantojot salīdzinošo izvērtēšanu, ir Eiropas 
Statistikas sistēma47. JRC, pārbaudot maksājumus, periodiski veic savu iepirkuma 
dokumentu ex post  pārbaudes. Šo ex post  pārbaužu struktūrai ir dažas kopīgas 
iezīmes ar salīdzinošo izvērtēšanu48.47 Sk. īpašo ziņojumu Nr. 12/2012 
“Vai Komisija un Eurostat  ir 
uzlabojuši precīzas un ticamas 
Eiropas statistikas izstrādes 
procesu?” ( http://eca.europa.
eu).
48 2014. gadā šādas pārbaudes 
tika veiktas saistībā ar 
55 iepirkuma dokumentiem. 
Tajās pārbaudīja noteikumu 
un prasību ievērošanu. 
Pārbaudes veica deviņas 
grupas, katrā pa trim 
darbiniekiem, lai aptvertu 
visas JRC atrašanās vietas. 
Kontrolieri pārstāvēja dažādas 
nodaļas un atrašanās vietas. 
Katrā grupā tika iecelts grupas 
vadītājs. Dažādās grupas 
izmantoja vienus un tos pašus 
detalizētos pārbaudes punktu 
sarakstus un standartizētus 
ziņojumus.
53
 Secinājumi  
un ieteikumi
100  
Publisko iepirkumu Eiropas Savienībā reglamentē noteikumi, kuru mērķis ir nedis -
kriminējošā un pārredzamā veidā novērst šķēršļus un atvērt tirgus, lai veicinātu 
konkurenci. Publiskā iepirkuma mērķis ir palielināt potenciālo līgumslēdzēju skai -
tu, kas pieejami publiskajām struktūrām, tādējādi panākot līdzekļu labāku atdevi 
un tajā pašā laikā attīstot uzņēmumu tirgus iespējas.
101  
Palāta secina, ka ES iestādes var darīt vairāk, lai atvieglotu piekļuvi savam publis -
kajam iepirkumam.
102  
ES iestādēm ir stabilas sistēmas un spējīgs personāls, lai kontrolētu kļūdu un 
pārkāpumu risku. ES iestāžu tieši pārvaldītajos darījumos, kurus Palāta pārbauda 
ikgadējās ticamības deklarācijas ietvaros, nopietnu kļūdu, ko Palāta atklāja saistī -
bā ar publisko iepirkumu, ir maz. OLAF  ir nosūtīts maz apgalvojumu, kas nozīmē 
to, ka nopietnu pārkāpumu un krāpšanas gadījumu skaits šajā jomā ir ierobežots 
(sk. 15.–22. punktu).
103  
Lai uzraudzītu un pierādītu savu iepirkuma pasākumu pieejamību, ES iestādēm 
ir vajadzīga informācija par ekonomikas dalībnieku līdzdalības līmeni iepirkuma 
procedūrās. Lielākā daļa ES iestāžu sistemātiski nemēra līdzdalības līmeni savās 
iepirkuma procedūrās. No visām revidētajām struktūrām tikai Komisijas Kopīgais 
pētniecības centrs vāc visaptverošus statistikas datus par šo jautājumu. Pārējās ie -
vēro obligāto prasību TED  publicētajos paziņojumos par līguma slēgšanas tiesību 
piešķiršanu norādīt saņemto piedāvājumu skaitu (sk. 23.–25. punktu).
1. ieteikums
Lai veicinātu savu iepirkuma pasākumu pieejamības uzraudzību, visām ES iestā -
dēm attiecībā uz katru procedūru un katru procedūras veidu ir jāvāc un jāanalizē 
dati ne tikai par sākotnēji saņemto piedāvājumu vai dalības pieteikumu skaitu, 
bet arī par to piedāvājumu skaitu, kas tika ņemti vērā, pieņemot galīgo lēmumu 
par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu.
Plānotais īstenošanas termiņš : sākot no 2017. gada
54 Secinājumi un ieteikumi  
104  
ES iestādes, 2015. gadā pārskatot savus iepirkuma noteikumus, neatviegloja pie -
kļuvi publiskajam iepirkumam, pēc iespējas vienkāršojot noteikumus un novēršot 
neskaidrības (sk. 26.–35. punktu):
a) ES Finanšu regula un tās piemērošanas noteikumi nav konsolidēti vienā doku -
mentā un joprojām ir nevajadzīgi sarežģīti tiesību akti;
b) novirzes no jaunās iepirkuma direktīvas ne vienmēr ir skaidri norādītas vai 
paskaidrotas;
c) mazo un vidējo uzņēmumu līdzdalība nav skaidri atbalstīta;
d) nav paskaidrots, kā pētīt tirgu pirms ēku līgumu slēgšanas;
e) tikai ECB savos iepirkuma noteikumos ir norādījusi iepirkuma procedūrām 
piemērojamo valodu režīmu.
2. ieteikums
Lai veiktu 2016. gadā gaidāmo ES Finanšu regulas pārskatīšanu, Komisijai ir jāiero -
sina vienots noteikumu kopums publiskā iepirkuma jomā. Tajā ir skaidri jāatbalsta 
mazo un vidējo uzņēmumu līdzdalība. Turklāt ir jāietver noteikumi par tirgus 
izpēti pirms ēku līgumu slēgšanas un par iepirkuma procedūrām piemērojamo 
valodu režīmu. Ir jāpaskaidro novirzes no 2014. gada Iepirkuma direktīvas.
Plānotais īstenošanas termiņš : 2017. gads pārskatītās ES Finanšu regulas 
ietvaros
105  
Ne visas izvēlētās procedūras veicināja pēc iespējas plašāku konkurenci. Lielā -
kajai daļai ES iestāžu nebija politikas, lai pirms formālās iepirkuma procedūras 
uzsākšanas apspriestos ar tirgus dalībniekiem. Šāda apspriešanās ir svarīga, lai 
informētu potenciālos pretendentus un optimizētu prasības, kas jāietver iepirku -
ma procedūras dokumentos. ES iestādes nedrīkst iepirkumu mākslīgi sadalīt, lai 
nebūtu jāpiemēro konkurētspējīgāka procedūra. Tomēr līgumu sadalīšana daļās 
un to vienlaicīga publicēšana var palielināt iepirkuma procedūru pieejamību, jo 
īpaši MVU. ES iestādes šo praksi pietiekami neizmantoja (sk. 37.–55. punktu).
55 Secinājumi un ieteikumi  
3. ieteikums
ES iestādēm atbilstīgos gadījumos ir aktīvi jāizmanto iepriekšējas apspriešanās ar 
tirgus dalībniekiem, lai sagatavotu iepirkuma procedūru un informētu ekonomi -
kas dalībniekus par saviem iepirkuma plāniem un prasībām.
Plānotais īstenošanas termiņš : nekavējoties
4. ieteikums
Ja iespējams, ES iestādēm līgumi ir jāsadala daļās, lai palielinātu līdzdalību iepir -
kuma procedūrās.
Plānotais īstenošanas termiņš : nekavējoties
106  
Nevajadzīgi šķēršļi rada grūtības potenciālajiem pretendentiem, kuri vēlas uz -
zināt, kādas iepirkuma iespējas piedāvā ES iestādes, un tās izmantot. ES iestāžu 
piedāvātās iepirkuma iespējas internetā ir slikti pamanāmas. Pieejamā informācija 
ir fragmentāra un izkliedēta pa daudzām dažādām tīmekļa vietnēm. TED  (Tenders 
Electronic Daily ) meklēšanas funkcija ne vienmēr deva apmierinošus rezultātus. 
Rīki, kas piedāvājumus ļauj iesniegt elektroniski, vēl nav plaši un saskaņoti ieviesti 
(sk. 56.–75. punktu).
5. ieteikums
ES iestādēm ir jāizveido kopīga elektroniska vienas pieturas aģentūra to iepir -
kuma pasākumiem, lai ekonomikas dalībnieki visu attiecīgo informāciju varētu 
atrast vienā tiešsaistes vietnē un, izmantojot šo tīmekļa vietni, varētu sazināties ar 
ES iestādēm; Iepirkuma procedūras, tostarp informācija par piemērojamajiem no -
teikumiem, uzņēmējdarbības iespējas, attiecīgie iepirkuma procedūras dokumen -
ti, piedāvājumu iesniegšana un visa pārējā saziņa starp iestādēm un ekonomikas 
dalībniekiem būtu jāorganizē, izmantojot šādu vienas pieturas aģentūru.
Plānotais īstenošanas termiņš : 2018. gads
56 Secinājumi un ieteikumi  
107  
Ekonomikas dalībniekiem, kuri uzskata, ka attieksme pret viņiem nav bijusi 
taisnīga, ir ilgi jāgaida, kamēr tiek izskatītas viņu sūdzības un atlīdzināti zau -
dējumi. Tikai ECB ir ieviesusi stabilu iekšējo procedūru sūdzību izskatīšanai 
(sk. 76.–88. punktu).
6. ieteikums
Komisijai ir jāierosina grozījumi ES Finanšu regulā, lai nodrošinātu, ka no eko -
nomikas dalībniekiem saņemtās sūdzības par netaisnīgu attieksmi pret viņiem 
tiek ātri izskatītas. Šādai izskatīšanai jānotiek, pirms ekonomikas dalībnieki var 
vērsties pie Eiropas Ombuda vai ES tiesās.
Plānotais īstenošanas termiņš : 2017. gads pārskatītās ES Finanšu regulas 
ietvaros
108  
Informācija par ES iestāžu veikto iepirkuma pasākumu iznākumu nav pieejama 
tādā veidā, lai budžeta izpildes apstiprinātājiestāde un plašāka sabiedrība to 
varētu efektīvi uzraudzīt, tādējādi palielinot pārredzamību un veicinot uzticēša -
nos. Šāda informācija ir sniegta tikai pa daļām un lielākoties nesaskaņotā veidā 
(sk. 89.–97. punktu). OLAF  sniegtie ziņojumi par tā veikto izmeklēšanu neļauj 
novērtēt tendences laika gaitā (sk. 16. un 17. punktu).
7. ieteikums
Lai nodrošinātu iepirkuma pasākumu efektīvu ex post  uzraudzību, ES iestādēm ir 
jāizveido vienots un publisks ar iepirkuma līgumiem saistītās informācijas repozi -
torijs, kuru varētu izveidot TED eTendering  ietvaros.
Plānotais īstenošanas termiņš : 2018. gads
8. ieteikums
OLAF  ir jāuzlabo lietu pārvaldības sistēma, lai sagatavotu ziņojumus un statistiku 
par dažāda veida apgalvojumiem, par kuriem veic izmeklēšanu, un par šīs izmek -
lēšanas iznākumu.
Plānotais īstenošanas termiņš : 2017. gads
57 Secinājumi un ieteikumi  
109  
Tā kā ES iestāžu veiktie iepirkuma pasākumi ir lielā mērā decentralizēti, sadarbība 
starp tām var radīt uzlabojumus, ko nodrošina savstarpēja mācīšanās un bagāti -
nāšanās. Palāta konstatēja vērā ņemamu sadarbību un pieredzes apmaiņu starp 
dažādām iestādēm un – lielāku iestāžu gadījumā – starp dažādām iepirkuma 
nodaļām. Taču salīdzinošā izvērtēšana, kas ir progresīvākais instruments, lai struk -
turēti apmainītos ar labāko praksi, netika izmantota (sk. 98. un 99. punktu).
9. ieteikums
ES iestādēm ir jāveic salīdzinošā izvērtēšana, lai nodrošinātu savstarpēju mācīša -
nos un labākās prakses apmaiņu publiskā iepirkuma jomā.
Plānotais īstenošanas termiņš : pirmā salīdzinošā izvērtēšana sāksies 2018. gadā
Šo ziņojumu 2016. gada 24. maija sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas 
IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Baudilio TOMÉ MUGURUZA.
 Revīzijas palātas vārdā –
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 priekšsēdētājs
58
 Pielikumi
I pielikums. TED eTendering  lietotāji (2016. gada aprīlī)
Eiropas Parlamenta Komunikācijas ĢD
Eiropas Parlamenta Infrastruktūras un loģistikas ĢD
Eiropas Parlamenta Jauninājumu un tehnoloģiskā atbalsta ĢD
Eiropas Savienības Padome
Eiropas Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD.
Eiropas Komisijas Budžeta ĢD
Eiropas Komisijas Komunikācijas ĢD
Eiropas Komisijas Komunikācijas tīklu, satura un tehnoloģiju ĢD
Eiropas Komisijas Vides ĢD un Klimata politikas ĢD
Eiropas Komisijas Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD
Eiropas Komisijas Enerģētikas ĢD
Eiropas Komisijas Finanšu stabilitātes, finanšu pakalpojumu un kapitāla tirgu savienības ĢD
Eiropas Komisijas Veselības un pārtikas nekaitīguma ĢD
Eiropas Komisijas Cilvēkresursu un drošības ĢD
Eiropas Komisijas Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD
Eiropas Komisijas Informātikas ĢD
Eiropas Komisijas Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ĢD
Eiropas Komisijas Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD
Eiropas Komisijas Tiesiskuma un patērētāju ĢD
Eiropas Komisijas Mobilitātes un transporta ĢD
Eiropas Komisijas Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ĢD
Eiropas Komisijas Pētniecības un inovācijas ĢD
Eiropas Komisijas Tirdzniecības ĢD
Kopīgais pētniecības centrs
Infrastruktūras un loģistikas birojs Briselē
Infrastruktūras un loģistikas birojs Luksemburgā
Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūra ( EASME )
Eiropas Revīzijas palāta
Eiropas Investīciju banka
Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF )
Eurostat
Eiropas Savienības Publikāciju birojs
Eurojust
Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām ( Frontex )
Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs ( ECDC )
Eiropas Ķimikāliju aģentūra ( ECHA)
Eiropas Aizsardzības aģentūra (EAA)
Eiropas Vides aģentūra (EVA)
Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra ( EFCA )
Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde ( EFSA )
Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde (EAAPI)
Eiropas Zāļu aģentūra ( EMA )
Eiropas Policijas birojs (Eiropols)
Eiropas Dzelzceļa aģentūra ( ERA )
Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI)
Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūra ( ENISA )
Kopuzņēmums “ Fusion for Energy ” (F4E)
Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes, paraugi un modeļi) ( OHIM )I pielikums
59 Pielikumi 
Aptaujas rezultātu kopsavilkums
Konteksts
Saistībā ar ES iestāžu publiskā iepirkuma lietderības revīziju Palāta uzskatīja, ka būtu vērtīgi ziņojumā iekļaut 
mazāku ES struktūru uzskatus un viedokļus par iepirkuma procesiem, lai gūtu plašāku priekšstatu. Aptauja tika 
nosūtīta 47 šādām struktūrām, no kurām atbildēja 85 %.
I. Iepirkuma politika
01 
Iepirkuma politika ir svarīga tāpēc, ka tā parāda, uz kādiem apsvērumiem balstās ES iestāžu iepirkuma prakse. Tā 
ir īpaši svarīga, lai uzlabotu iepirkuma procesa pieejamību un veidotu uzticību, jo tā palielina iepirkuma iestāžu 
atbildību un veicina piedāvājumu iesniegšanā ieinteresēto personu uzticēšanos.
02 
Trīs galvenās prioritātes, ko norādījušas aģentūras, kopuzņēmumi un citas ES iestādes (lejupejošā secībā): panākt 
labu cenas un kvalitātes attiecību, nodrošināt objektivitāti un vienkāršot administratīvās procedūras.
03 
Uz jautājumu, vai viņiem ir iepirkuma politika, lielākā daļa respondentu (57 %) atbildēja apstiprinoši. Taču pārē -
jiem respondentiem (43 %) politikas nebija vispār.
04 
Attiecībā uz publisko pieejamību 56 % respondentu atbildēja, ka to politika ir publiski pieejama.
II. Publiskā iepirkuma optimizācija
01 
Ir dažādi veidi, kā vienkāršot un atvieglot iepirkumu, piemēram, sniedzot ieteikumus attiecībā uz iepirkuma 
metodēm, izmantojot e-iepirkuma rīkus, uzraugot līdzdalību vai apspriežoties ar tirgus dalībniekiem.
02 
Uz jautājumu, vai viņi nodrošināja dokumentus par iepirkumu atbildīgajam personālam, piedāvājot ieteikumus, 
kā izraudzīties iepirkuma metodes, lielākā daļa (60 %) atbildēja, ka šo praksi viņi izmantoja.
03 
Komisija atzina, ka e-iepirkumam ir liela nozīme iepirkuma atvieglošanā. Cita starpā tas ietver piedāvājumu 
e-iesniegšanu, e-iepirkuma procedūras un e-līgumu slēgšanu. Taču kādu no šiem rīkiem izmantoja vien 35 % 
respondentu.II pielikums
60 Pielikumi 
III. Apspriešanās ar tirgus dalībniekiem
01 
Ir ļoti svarīgi pirms iepirkuma procesa uzsākšanas apspriesties ar tirgus dalībniekiem, lai iepazītu tirgu un saga -
tavotu veiksmīgu iepirkuma procesu. Taču gandrīz puse aptaujāto aģentūru vai nu nekad, vai arī reti apspriedās 
ar tirgus dalībniekiem. Šajā saistībā ir svarīgi izmantot arī apspriešanās procedūras veidnes, taču tās izmantoja 
tikai trīs respondenti.
02 
Arī līdzdalības uzraudzība un piegādātāju sarakstu veidošana var palīdzēt atvieglot posmu pirms iepirkuma pro -
cedūras. 15 % respondentu norādīja, ka viņi veido piegādātāju sarakstus, un vairāk nekā 75 % apgalvoja, ka viņi 
uzrauga vidējo līdzdalības līmeni.
IV. Līdzdalība
01 
Līdzdalība jau no paša sākuma īpašas problēmas respondentiem neradīja, tomēr viņi centās to uzlabot. Saistī -
bā ar līdzdalību viņi norādīja uz šādām problēmām: vāja konkurence, sarežģīti tiesību akti un fakts, ka vietējais 
tirgus bieži vien ir pārāk mazs.
02 
Lai novērstu šo problēmu negatīvo ietekmi uz līdzdalību, respondenti saviem darbiniekiem sniedz ētiska satura 
ieteikumus un cenšas vienkāršot administratīvos procesus un standartizēt prasības.
V. Pārredzamība
01 
Pārredzamība ir būtiska, lai panāktu objektivitāti – vienu no iepirkuma prioritātēm.
02 
Meitasuzņēmumu un mātesuzņēmumu atklāšana varētu palīdzēt uzlabot procesa pārredzamību, un 94 % res -
pondentu piekrita, ka to vajadzētu noteikt par obligātu.
03 
Gandrīz puse respondentu (47 %) savu iepirkuma politiku joprojām nepublisko.II pielikums
61 Eiropas  
Parlamenta atbildes
38
Juridiskais pamats, ar kuru precizē kārtību, kādā veicama iepriekšēja apspriešanās ar tirgus dalībniekiem, tika 
ieviests ar grozījumiem Finanšu regulā (FR) un Piemērošanas noteikumos (PN) un stājās spēkā 2016. gada 1. janvārī. 
Tā kā potenciāli ieinteresētu ekonomikas dalībnieku iesaistīšana piedāvājumu konkursa dokumentu izstrādē radīja 
vairākus jautājumus par vienlīdzīgu attieksmi, nediskrimināciju un pārredzamību, Eiropas Parlaments bija ļoti piesar -
dzīgs attiecībā uz šīs iespējas izmantošanu arī attiecībā uz FR 107. pantu.
39
Parlaments patlaban pielāgo rokasgrāmatu par publisko iepirkumu un ir arī pielāgojis mācības, tajās mudinot izman -
tot iepriekšēju tirgus izpēti, vienlaikus informējot par riskiem un izceļot risku mazināšanas procedūras.
42
Šo pakalpojumu iekļaušana vienā daļā palīdz labāk organizēt to sniegšanu pirms un pēc Parlamenta sesijām, jo tas 
ir saspringts darbs, ņemot vērā, ka lielākā daļa šo pakalpojumu tiek sniegti 4 dienās mēnesī. Tas savukārt ļāva ieviest 
1 % ražīguma gada plānu. Šis plāns paredz no otrā īstenošanas gada samazināt cenas par 1 % gadā. Turklāt ievēroja -
mais saņemto piedāvājumu skaits (6) liecina, ka pakalpojumu iekļaušana vienā daļā konkurenci nav samazinājusi.
Parlaments norāda uz to, ka pārskatītajos noteikumos ir uzsvērta daļu izmantošana, un ņems to vērā pārskatītajos 
norādījumos, tomēr arī apsvērumu 43. punktā ir minēts, ka lēmums par pakalpojumu sadalīšanu vienmēr ir atkarīgs 
no attiecīgajiem apstākļiem saistībā ar sniegtā pakalpojuma būtību, ņemot vērā līdzsvaru starp pieejamības nodro -
šināšanu maziem un vidējiem uzņēmumiem, no vienas puses, un izmaksu efektivitāti, no otras puses.
43
Šie pirkumi par salīdzinoši mazām summām tika izdarīti nestandarta situācijā, kad daži dienesti pārcēlās uz jaunu 
ēku, kurā joprojām norisinājās būvniecības darbi, un bija vienreizējs pasākums, lai nodrošinātu konkrētas vajadzības. 
Turklāt bija ievērots EUR 60 000 ierobežojums. Iestādes turpmākās vajadzības šajā jomā nodrošinās ar pamatlīgumu, 
par kura slēgšanas tiesību piešķiršanu patlaban notiek konkursa procedūra.
50
Kā norādīts apsvērumu 34. punktā, tirgus izpēte cita starpā arī attiecībā uz šīm ēkām bija publicēta OV. No juridiskā 
viedokļa šī lietošanai gatavas ēkas projekta līgumiskie nosacījumi atbilda piemērojamajiem noteikumiem (pašreizējo 
un toreizējo PN 121. pantam).
Jānorāda, ka, ņemot vērā iestādes noteiktos parametrus un tirgus īpatnības, tirgus izpēte bija tik plaša, cik iespē -
jams, un atbilstīga juridiskajiem ierobežojumiem, ar mērķi palielināt dalību, kas ir nozīmīgs revīzijas tvēruma para -
metrs (apsvērumu 8. punkta b) apakšpunkts).
51
Parlamenta dienesti ir pieņēmuši norādījumus par sarunām. Tomēr attiecībā uz sarunām Parlamentam ir jāņem vērā 
arī proporcionalitātes princips un jānodrošina līdzsvars starp izmantotajiem resursiem un līguma vērtību. Sarunas 
var būt laikietilpīgs process un prasīt daudz resursu, jo īpaši attiecībā uz līgumiem ar mazu vai ļoti mazu vērtību.
Eiropas Parlamenta atbildes 62
73
Parlaments jau ir pieņēmis iekšējos ieteikumus un ģenerāldirektorāti ir sagatavojuši iekšējās politikas pamatno -
stādnes, kas paredz izmantot elektroniskos līdzekļus saziņai ar pretendentiem par visiem līgumiem, kuru vērtība 
ir mazāka par direktīvā noteikto robežvērtību. Pakāpeniski tiek ieviesta TED  e-iepirkuma sistēma, un visaptverošas 
e-iepirkuma platformas izmantošana patlaban atrodas sagatavošanas posmā.
Līdz šī jautājuma sakārtošanai Parlamenta iekšējās pasta sistēmas izmantošana principā neatbilst PN.
88
ES iestāžu īstenotais publiskais iepirkums ir daļa no Eiropas Savienības darbībām, un saskaņā ar noteikumiem 
lūgumraksti par šo jautājumu tiek atzīti par pieņemamiem.
Tomēr katra lūgumraksta saturu izvērtē. Atkarībā no lūgumraksta satura Lūgumrakstu komiteja var ierosināt 
lūgumraksta iesniedzējam iesniegt sūdzību Eiropas Ombudam. Šādos gadījumos lūgumrakstu parasti atzīst par 
pieņemamu, tomēr sūdzība Ombudam ir jāiesniedz pašam lūgumraksta iesniedzējam; Ombuds neveic izmeklēšanu 
Lūgumrakstu komitejas vajadzībām.
Šajā nodaļā sniegtā informācija paredz nevis atturēt, bet gan informēt pilsoņus par pēcpārbaudi un pienācīgiem 
viņiem pieejamiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem gadījumā, ja nav pārskatīšanas mehānisma, kam nepieciešams 
juridiskais pamats.
1. ieteikums
Parlaments šo ieteikumu pieņem zināšanai. Tā rīcībā esošais līgumu pārvaldības un ziņošanas rīks  WebContracts  jau 
nodrošina iespēju vākt datus, kas ir obligāta prasība sarunu procedūrās. Tomēr turpmāka metadatu izgūšanas izvēr -
šana arī būtu jāizvērtē no izmaksu efektivitātes aspekta, ņemot vērā ierobežotos resursus.
3. ieteikums
Skatīt atbildes uz apsvērumu 38. un 39. punktu. Parlaments patlaban pielāgo rokasgrāmatu par publisko iepirkumu 
un ir arī pielāgojis mācības, tajās mudinot izmantot iepriekšēju tirgus izpēti, vienlaikus informējot par riskiem un 
izceļot risku mazināšanas procedūras.
4. ieteikums
Parlaments norāda uz to, ka pārskatītajos noteikumos ir uzsvērta daļu izmantošana, un ņems to vērā pārskatītajos 
norādījumos, tomēr jebkurš lēmums par pakalpojumu sadalīšanu vienmēr ir atkarīgs no attiecīgajiem apstākļiem 
saistībā ar sniegtā pakalpojuma būtību, ņemot vērā līdzsvaru starp pieejamības nodrošināšanu maziem un vidējiem 
uzņēmumiem, no vienas puses, un izmaksu efektivitāti, no otras puses.
5. ieteikums
Parlaments šo ieteikumu pieņem zināšanai un pirmajā posmā izskatīs iespējas uzlabot tā tīmekļa vietnē izvietoto 
informāciju kā daļu no tās modernizācijas sagatavošanas darbiem un izstrādāt un ieviest e-iepirkuma sistēmu.
Eiropas Parlamenta atbildes 63
7. ieteikums
Parlaments šo ieteikumu pieņem zināšanai.
9. ieteikums
Parlaments šo ieteikumu pieņem zināšanai un koncentrēsies uz jau esošajām struktūrām sadarbības nodrošināšanai 
starp tā dienestiem un (kā norādīts Kopīgajam pētniecības centram adresētajos apsvērumos) ex post  pārbaudēm. 
Turpmākus pasākumus izvērtēs saskaņā ar FR minētajām prasībām par izmaksu efektivitāti un rentabilitāti.
64 Eiropas Savienības 
Padomes atbildes
Padome atzinīgi vērtē Palātas ziņojumu. Tajā ir iztirzāti vairāki svarīgi jautājumi publiskā iepirkuma jomā. Padome 
pilnībā piekrīt Revīzijas palātas ziņojuma pamatdomai, proti, ka ES iestādes var darīt vairāk, lai atvieglotu piekļuvi to 
publiskajam iepirkumam. Padome rūpīgi iepazīsies ar ziņojumu un darīs visu iespējamo, lai tai sniegtos ieteikumus 
īstenotu praksē. Tā cer laikus saņemt Palātas galīgos apsvērumus.
Attiecībā uz dažiem konkrētiem jautājumiem Padome vēlas nākt klajā ar turpmāk izklāstītajiem komentāriem.
Padome pagājušā gada laikā ir divas reizes grozījusi savus iekšējos noteikumus par publisko iepirkumu. Pirmo gro -
zījumu rezultātā tika izstrādāta vienkāršota procedūra un iekšēji stiprināta likumība. Otrie grozījumi tika veikti, lai 
nodrošinātu iekšējo noteikumu atbilstību jaunajai Finanšu regulai. Kad iekšējie noteikumi būs jāgroza nākamo reizi, 
Padome cer, ka Palātas ziņojumu varēs ņemt vērā, piemēram, attiecībā uz apspriešanos ar tirgus dalībniekiem. Darbs 
šajā sakarā jau tiks sākts. Tajā pašā laikā tiek sagaidīts, ka, piemēram, tiks izstrādātas pamatnostādnes par apsprie -
šanos ar tirgus dalībniekiem pirms oficiālo iepirkuma procedūru sākšanas. Tas būtu jāveic gan nolūkā sagatavot 
iepirkumu, gan informēt ekonomikas dalībniekus par iepirkumu plāniem.
Padome arī plāno izskatīt jautājumu par to, kā uzlabot pamanāmību internetā. Tomēr Padome norāda, ka saskaņā ar 
ziņojumu šķiet, ka salīdzinājumā ar citām iestādēm tās tīmekļa vietne labi darbojas.
Padome plāno pārdomāt arī to, kā tā var vākt un analizēt datus par sākotnējo dalības pieteikumu skaitu un saņem -
tajiem piedāvājumiem, kuri tika ņemti vērā galīgajā lēmumā par piešķiršanu. Būtu jāizskata arī jautājums par salīdzi -
nošo izvērtēšanu.
Jautājums par dalīšanu daļās tiek pastāvīgi izskatīts Padomes procedūrās, un – kur vien iespējams – tas tiek arī 
darīts. Vienai pašreizējai procedūrai (IT jomā) ir 17 daļas.
Padome ir pieņēmusi zināšanai ziņojumā iekļautos komentārus par slēgtu procedūru izmantošanu. Tā uzskata, ka 
atklātākas procedūras tiks veiktas saskaņā ar jauno Finanšu regulu, kurā paredzēts publicēt visus iepirkuma proce -
dūras dokumentus vienlaicīgi.
Attiecībā uz ar tās ēkām saistīto pamatlīgumu ilgumu Padome ir pieņēmusi zināšanai Palātas komentārus. Ģenerāl -
sekretariātā ir notikušas plašas diskusijas par šo jautājumu. Finanšu regulā ir pieļauts, ka pienācīgi pamatotos 
gadījumos līgumus var noslēgt uz laikposmu, kas ir ilgāks par četriem gadiem. Padome uzskata, ka pareizas finanšu 
pārvaldības labad un pienācīgi pamatotos gadījumos, jo īpaši saistībā ar pamatlīguma priekšmetu, dažreiz var būt 
pamatots arī laikposms, kas ir ilgāks par četriem gadiem. Tā tas bieži vien ir gadījumos, kas saistīti ar līgumiem par 
ēkām. Padome pastāvīgi pārskatīs šo jautājumu.
Ciktāl ieteikumi ir adresēti cita starpā arī Padomei, var sniegt šādus komentārus.
1. ieteikums 
(iepirkuma pasākumu uzraudzība). Ieteikums ir pieņemts. Padome apsvērs, kā to organizēt praksē.
3. ieteikums 
(apspriešanās ar tirgus dalībniekiem). Ieteikums ir pieņemts. Tiks izplatīts apkārtraksts, un šim jautājumam pievērsī -
sies iekšējās apmācībās.
4. ieteikums 
(līgumu dalīšana daļās). Ieteikums ir pieņemts. Par šo jautājumu tiks izstrādātas konkrētas pamatnostādnes.
5. ieteikums 
(kopīga elektroniska vienas pieturas aģentūra). Ieteikums ir principā pieņemts. Padome piedalīsies jebkurā darbā, 
kas tiks uzsākts šajā sakarā.
Eiropas Savienības Padomes atbildes 65
7. ieteikums 
(ex post  uzraudzība). Ieteikums ir principā pieņemts. Padome piedalīsies jebkurā darbā, kas tiks uzsākts šajā sakarā.
9. ieteikums 
(salīdzinošā izvērtēšana). Ieteikums ir principā pieņemts. Ir jāapsver, kā to varētu organizēt.
Pārējie ieteikumi neattiecas uz Padomi.
66 Eiropas Komisijas  
atbildes
Kopsavilkums
II
Iepirkuma noteikumi Finanšu regulā (FR) un nesen grozītajos piemērošanas noteikumos (PN) lielākoties saskan ar 
direktīvām. Atšķirības visbiežāk attiecas uz stingrākiem noteikumiem, kuru pamatā ir pareizas finanšu pārvaldības 
princips.
Būtiskas atšķirības gadījumā, ja vajadzīgs, apsvērumos sniedz skaidrojumu. Viens no šādiem piemēriem ir PN 
23. apsvērums par atšķirību starp atlases un piešķiršanas kritērijiem.
V
2015. gadā veiktās pārskatīšanas mērķis bija saskaņot iepirkuma noteikumus ar 2014. gada direktīvām. Direktīvu 
vienkāršojumi un precizējumi ir atspoguļoti pārskatītajos noteikumos.
Viens no galvenajiem principiem attiecībā uz publisko iepirkumu joprojām ir konkurences palielināšanas mērķis. 
Tomēr mērķim – piekļūt konkrētiem ekonomikas dalībniekiem, jo īpaši MVU – nebūtu jākavē apjomradītus ietaupī -
jumus, un tas ir jāsamēro ar FR pareizas finanšu pārvaldības principu, kā arī vienlīdzīgas attieksmes pret pretenden -
tiem principu, kas ir jāpiemēro visiem uzņēmumiem neatkarīgi no to lieluma.
VI
Procedūras izvēle būtu jāpamato uz līdzsvarotu pieeju, ņemot vērā ne tikai pēc iespējas plašāku konkurenci, bet arī 
citus iepirkumiem piemērojamus principus – pareizu finanšu pārvaldību, pārredzamību, proporcionalitāti, vienlī -
dzīgu attieksmi un nediskriminēšanu.
Iepirkuma noteikumi skaidri sasaista procedūras izvēli ar līguma vērtību (un dažos gadījumos tā priekšmetu), piemē -
rojot proporcionalitātes principu.
Komisija vērš uzmanību uz noteikumu, kas ir piemērojams no 1.1.2016., par iepriekšēju apspriešanos ar tirgus dalīb -
niekiem, ko ieviesa FR 105. pantā un kas ir attiecīgā gadījumā jāveic saistībā ar līguma priekšmetu. Arī sadalīšana 
daļās ir jāparedz tikai vajadzības gadījumā, kā tas ir noteikts FR 102. panta 2. punktā un ko bieži piemēro Komisijas 
dienesti.
VII
Informācija nav pilnībā saskaņota, jo iepirkuma procedūras Komisijā ir decentralizētas.
Tomēr Komisija ir apņēmusies nodrošināt efektīvus tiešsaistes pakalpojumus, kas orientēti uz lietotājiem, un saistībā 
ar savu digitālās pārveides programmu attiecībā uz tīmekļa vietnēm pašlaik izstrādā uzlabotas centralizētas lapas 
par finansējumu (skatīt Komisijas atbildes uz 58. un 59. punktu).
Turklāt iestādes lieliem iepirkumiem izmanto tās pašas tīmekļa vietnes, ko izmanto dalībvalstis ( Tenders Electronic 
Daily-TED ) un kas sniedz kontaktpunktu1 iepirkumiem, kas nepārsniedz Iepirkuma direktīvā noteikto slieksni.
Attiecībā uz TED  meklēšanas funkciju, lūdzu, skatīt Komisijas atbildi uz 106. punktu.
1 http://ec.europa.eu/contracts_grants/contracts_en.htm
Eiropas Komisijas atbildes 67
Turklāt Komisija šobrīd strādā, lai ieviestu e-iepirkuma sistēmu attiecībā uz iepirkuma procedūru un līgumu visap -
tverošu pārvaldību (no uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus publicēšanas līdz rēķinu apmaksai, izmantojot vairākus 
starpniecības moduļus). Šādas visiem Komisijas dienestiem izmantojamas sistēmas ieviešana palīdzēs ekonomikas 
dalībniekiem vieglāk piekļūt publiskajam iepirkumam un palielinās pārredzamību.
VIII
Administratīvās un tiesiskās aizsardzības līdzekļi ir iekļauti iepirkuma procedūras dokumentos un paziņojumā par 
iepirkuma procedūras rezultātiem. Informāciju par līgumu piešķiršanu publicē TED  vai līgumslēdzējas iestādes 
tīmekļa vietnē. Komisija un izpildaģentūras publicē attiecīgo informāciju par ES finansējuma saņēmējiem finanšu 
pārredzamības sistēmā ( FTS) saskaņā ar pārredzamības principu, kā noteikts FR 35. pantā.
IX a) 
Ciktāl tas attiecas uz Komisiju, tā daļēji piekrīt šim ieteikumam un īstenos to tā, kā aprakstīts turpmāk un paskaidrots 
tās atbildē uz 1. ieteikumu.
Komisija veiks izmaksu un ieguvumu analīzi, lai līdzdalības uzraudzības nolūkā izvērtētu ar iepirkumu saistītas 
informācijas centralizācijas iespējamību, izmaksas un iespējamos ieguvumus no tās. Ieteiktā darbība tiks īstenota, 
ievērojot šā novērtējuma iznākumu.
Tā kā iepirkuma procedūras Komisijā ir decentralizētas kredītrīkotāju līmenī, nepastāv centralizēta informācijas sis -
tēma par iepirkuma procedūrām, lai uzraudzītu līdzdalību, un nav tiesiska pienākuma to darīt.
IX b) 
Komisija daļēji piekrīt šim ieteikumam, kā paskaidrots tās atbildē uz 2. ieteikumu.
Komisija piekrīt tai ieteikuma daļai, kas attiecas uz priekšlikumu par vienotu noteikumu kopumu.
Viens no galvenajiem pīlāriem 2016. gadā gaidāmajā priekšlikumā par FR pārskatīšanu, ir ierosināt “vienotu notei -
kumu kopumu”, kas uzlabotu vispārējo saprotamību un varētu tekstu ievērojami saīsināt, pilnībā ievērojot koncep -
ciju par labāku regulējumu.
Šis vienotais noteikumu kopums īpašā tiesību aktā konsolidēs gan FR pašlaik izklāstītos iepirkuma noteikumus, gan 
PN sīkāk izstrādātos noteikumus. Turklāt konkrētie noteikumi attiecībā uz ārējo darbību iepirkumu, kas patlaban ir 
ietverti FR otrajā daļā, tiks apvienoti ar vispārējiem iepirkuma noteikumiem, lai vēl vairāk sekmētu teksta saprota -
mību visiem ekonomikas dalībniekiem.
Komisija nepiekrīt tai ieteikuma daļai, kas attiecas uz MVU līdzdalību. Komisija uzskata, ka Finanšu regula nav šim 
nolūkam paredzēts politikas instruments, un tādēļ ar to nebūtu aktīvi jāveicina MVU līdzdalība.
Attiecībā uz valodu režīmu un tirgus izpēti Komisija nepiekrīt šim ieteikumam (skatīt Komisijas atbildi uz 
2. ieteikumu).
Eiropas Komisijas atbildes 68
IX c) 
Kā paskaidrots tās atbildē uz 3. ieteikumu, Komisija daļēji piekrīt tai ieteikuma daļai, kurā minēta iepriekšējas 
apspriešanās ar tirgus dalībniekiem aktīva izmantošana, ja tas ir pielāgots uzsākamajai konkursa procedūrai, lai 
sagatavotu iepirkuma procedūru, ko Komisija jau ir ieviesusi dažās jomās, piemēram, nekustamā īpašuma projektu 
iegāde vai noma (kā paredzēts metodikā, kas sīki izklāstīta COM(2008) 2299) un ekspluatācijas pārtraukšana.
Tomēr Komisija uzskata, ka sākotnējā tirgus analīze nebūtu jāizmanto, lai informētu ekonomikas dalībniekus par 
iepirkumu plāniem un prasībām, ņemot vērā konkurences kropļošanas risku.
IX d) 
Ciktāl tas attiecas uz Komisiju, tā daļēji piekrīt šim ieteikumam, kā paskaidrots Komisijas atbildē uz 4. ieteikumu.
Sadalīšana daļās ir pamatota, lai palielinātu konkurenci, bet šis dalījums ir jāsamēro ar Finanšu regulas pareizas 
finanšu pārvaldības principu. Lieli līgumi var radīt apjomradītus ietaupījumus (zemākas cenas) un vienkāršotāku 
pārvaldību (mazāk līgumu, ko pārvaldīt).
IX e) 
Ciktāl tas attiecas uz Komisiju, tā piekrīt šim ieteikumam kā ilgtermiņa mērķim un īstenos to tā, kā aprakstīts turp -
māk un izskaidrots Komisijas atbildē uz 5. ieteikumu.
Komisija veiks novērtējumu, lai izvērtētu šādas sistēmas iespējamību, izmaksas un iespējamos ieguvumus no tās. 
Ieteiktā darbība tiks īstenota, ievērojot šā novērtējuma iznākumu un citu iestāžu piekrišanu.
Komisija uzsver, ka jau ir sākts daļēji īstenot Revīzijas palātas ieteikumu attiecībā uz Komisijas iepirkumu procedū -
rām. Kā paskaidrots Komisijas atbildēs uz 58. –62. punktu par tīmekļa racionalizāciju – digitālās pārveides prog -
rammu, Komisija jau ir sākusi darbu ar sava tiešsaistes satura pārveidošanu no struktūras, kuras pamatā ir struk -
tūrshēma, uz tematisku struktūru. Šajā struktūrā tiks iekļauta tēma “Finansējums, piedāvājumi”, ar kuras koncepciju 
jau ir uzsākts darbs.
Piekļuve uzņēmējdarbības iespējām un attiecīgajiem iepirkuma procedūras dokumentiem ir pieejama, izmantojot 
pašreizējos instrumentus un platformas – TED  un TED eTendering , kas dod piekļuvi paziņojumiem par iepirkumu un 
iestāžu iepirkuma dokumentiem. Komisija izvērtēs, cik lielā mērā būtu iespējams piedāvāt vēl citus elementus, lai 
nodrošinātu piekļuvi plašākam informācijas klāstam, ņemot vērā budžeta līdzekļu un cilvēkresursu ierobežojumus.
IX f) 
Kā paskaidrots tās atbildē uz 6. ieteikumu, Komisija nepiekrīt šim ieteikumam.
Komisija neuzskata par nepieciešamu ierosināt grozījumus Finanšu regulā attiecībā uz sūdzību izskatīšanu.
Ar Finanšu regulu jau nodrošina, ka neizraudzītajiem pretendentiem tiek paziņots pamatojums un sniegta sīkāka 
informācija par noraidīšanas iemesliem, un tie var pieprasīt papildu informāciju saskaņā ar FR 113. panta 3. punktu 
un PN 161. panta 2. punktu. Šādiem pieprasījumiem ir stingri noteikts termiņš – līgumslēdzējai iestādei ir jāsniedz šī 
informācija pēc iespējas ātrāk un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 15 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas.
Eiropas Komisijas atbildes 69
IX g) 
Ciktāl tas attiecas uz Komisiju, tā daļēji piekrīt šim ieteikumam un īstenos to tiktāl, cik TED eTendering  var nodrošināt 
izmaksu ziņā efektīvu šo datu vākšanu, kā paskaidrots Komisijas atbildē uz 7. ieteikumu.
IX h) 
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
OLAF  pašlaik ir pārejas posmā, uzlabojot savas spējas ziņošanas un analīžu jomā. Ir paredzēts, ka jaunā OLAF  satura 
pārvaldības sistēma ( OCM ) būs ieviesta līdz 2016. gada jūlijam. Statistikai un ziņojumiem paredzētais modulis būs 
pieejams vēlākā versijā 2017. gadā. Tajā pašā laikā OLAF  pašlaik pēta iespējas uzlabot pašreizējos ziņošanas instru -
mentus un iespējas.
IX i) 
Ciktāl tas attiecas uz Komisiju, tā piekrīt šim ieteikumam ar nosacījumu, ka salīdzinošā izvērtēšana tiek veikta, pama -
tojoties uz konkrētu vajadzību, un tā nekļūst par pastāvīgu procesu, kam būtu nepieciešami papildu budžeta līdzekļi 
un/vai cilvēkresursi.
Ievads
02
ES iestādēm ir arī jāpiemēro pareizas finanšu pārvaldības princips, kā arī pārredzamības, proporcionalitātes, vienlī -
dzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi iepirkuma jomā.
06
Rokasgrāmata par publisko iepirkumu Komisijā ir pieejama visām pārējām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem 
un aģentūrām.
Konstatējumi
17
Pašreizējā OLAF  lietu pārvaldības sistēma ir galvenokārt pārvaldības instruments, tāpēc tajā ir pieejams tikai neliels 
skaits iepriekš noteiktu ziņojumu. Jebkādi papildu ziņojumi vai sarežģītāka analīze, piemēram, analīze, kādu pie -
prasa Revīzijas palāta, ir jāsagatavo manuāli, un tam ir nepieciešami resursi, kādi diemžēl patlaban nav pieejami.
23
Komisija uzsver, ka nav automātiskas saistības starp piedāvājumu skaitu un konkurences pastāvēšanu.
Eiropas Komisijas atbildes 70
26
2015. gada pārskatīšanas mērķis bija saskaņot iepirkuma noteikumus ar 2014. gada iepirkuma direktīvām. Direktīvu 
vienkāršojumi un precizējumi ir atspoguļoti pārskatītajā Finanšu regulā (FR) un 2015. gadā grozītajos piemērošanas 
noteikumos (PN).
Viens no galvenajiem pīlāriem 2016. gadā gaidāmajā priekšlikumā par FR pārskatīšanu, ir ierosināt “vienotu notei -
kumu kopumu”, kas uzlabos vispārējo saprotamību, saīsinās teksta garumu un galvenokārt centīsies to vienkāršot, 
pilnībā ievērojot koncepciju par labāku regulējumu.
Šis vienotais noteikumu kopums īpašā tiesību aktā konsolidēs gan FR pašlaik izklāstītos iepirkuma noteikumus, gan 
PN sīkāk izstrādātos noteikumus. Turklāt konkrētie noteikumi attiecībā uz ārējo darbību iepirkumu, kas patlaban ir 
ietverti FR otrajā daļā, tiks apvienoti ar vispārējiem iepirkuma noteikumiem, lai vēl vairāk sekmētu teksta saprota -
mību visiem ekonomikas dalībniekiem.
27
Ar 2016. gadā gaidāmo priekšlikumu par FR pārskatīšanu tiks izveidots vienots noteikumu kopums, kas būs piemēro -
jams vairāk nekā vienam ES budžeta instrumentam (iepirkums, dotācijas, balvas, utt.) ar mērķi novērst nepamatotu 
nekonsekvenci, saskaņot noteikumus un uzlabot teksta saprotamību. Noteikumi par labu pārvaldību neattiecas tikai 
uz iepirkumu, un tie tiktu pārcelti uz šo kopīgo noteikumu kopumu.
29
FR un nesen grozītie PN iepirkuma noteikumi lielākoties saskan ar direktīvām. Atšķirības visbiežāk attiecas uz stin -
grākiem noteikumiem, kuru pamatā ir pareizas finanšu pārvaldības princips.
Būtiskas atšķirības gadījumā, ja vajadzīgs, apsvērumos sniedz skaidrojumu. Viens no šādiem piemēriem ir PN 
23. apsvērums par atšķirību starp atlases un piešķiršanas kritērijiem.
30
FR nav atbilstošais instruments, ko attiecināt uz konkrētiem ekonomikas dalībniekiem.
Vienlīdzīgai attieksmei būtu jāattiecas uz visiem uzņēmumiem neatkarīgi no to lieluma. Ar Finanšu regulu saskanīgu 
iepirkuma noteikumu nolūks nav veicināt konkrētu politikas mērķi. MVU, tāpat kā citi ekonomikas dalībnieki, iepir -
kuma procedūrās var piedalīties kā viens pretendents vai kopīga piedāvājuma ietvaros, vai kā apakšuzņēmēji.
Vienkāršošana un atviegloti noteikumi de facto  dod priekšroku MVU, pat ja tie nav īpaši norādīti.
Lūdzu, skatīt arī IX punkta b) apakšpunktu).
31
Nav nejaušība, ka procedūras sagatavošana un publicitātes pasākumi iepirkuma noteikumos ir skaidri nodalīti.
Ja dažiem ekonomikas dalībniekiem, ar kuriem sazinās, lai veiktu iepriekšēju apspriešanos ar tirgus dalībniekiem, 
būtu piekļuve agri sniegtai informācijai par plānoto iepirkumu, ne vien pastāvētu konkurences kropļošanas risks, bet 
arī nebūtu ievērots vienlīdzīgas attieksmes princips.
Eiropas Komisijas atbildes 71
Iepirkuma noteikumi nodrošina vajadzīgos publicitātes pasākumus, lai reklamētu līgumus, pilnībā ievērojot vienlī -
dzīgas attieksmes principu.
Publicējot Komisijas gada un daudzgadu darba programmas un finansēšanas lēmumus, ekonomikas dalībniekiem 
vēl vairāk tiek atvieglota piekļuve informācijai.
32
Saskaņā ar PN 134.1 punkta g) apakšpunktu iestādes var izmantot sarunu procedūru, kurā iepriekš nepublicē paziņo -
jumu attiecībā uz līgumu “par ēku līgumiem pēc vietējā tirgus izpētes”.
Komisija pieņēma metodiku attiecībā uz šo noteikumu īstenošanu (C(2008) 2299), lai uzlabotu tirgus informāciju un 
pārredzamību. Tādējādi tirgus tiek informēts par Komisijas nekustamā īpašuma vajadzībām un paziņojumu par ēku 
meklēšanu.
Pašlaik šī metodika tiek pārskatīta, lai novērstu grūtības pašreizējā nekustamā īpašuma tirgū, vienlaikus nodrošinot 
pārredzamību un turpinot nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi.
34
Pēdējo četru gadu laikā Luksemburgā tika uzsāktas trīs ēku meklēšanas procedūras, tostarp vairāku ēku meklēšana, 
lai pārceltos no Jean Monnet  ēkas. Attiecībā uz visām šīm ēku meklēšanas procedūrām tika piemērota atkāpe, kas 
paredzēta (C(2008) 2299), un paziņojumi par ēku meklēšanu Oficiālajā Vēstnesī  netika publicēti. Nekustamā īpašuma 
komiteja sniedza pozitīvu atzinumu par šīm atkāpēm.
35
Komisija uzskata, ka nav nepieciešams noteikt īpašu valodu režīmu FR līmenī, jo pastāv vispārējs ES tiesību akts – 
Regula Nr. 1/1958 –, kurā ir definēts iestāžu valodu režīms un kas attiecas arī uz iepirkumu.
36
Procedūras izvēle ir jāizdara, ņemot vērā līguma vērtību un priekšmetu, ievērojot piemērojamos iepirkuma 
noteikumus.
Kopīga atbilde uz 37 .–40. punktu
Iepriekšēju apspriešanos ar tirgus dalībniekiem reglamentē “procedūras sagatavošana”. Vajadzības gadījumā tās 
galvenais mērķis ir iegūt zināšanas par tirgu, lai sagatavotu atbilstīgas konkursa specifikācijas un pareizi novērtētu 
līguma vērtību. Izmantot apspriešanos ar tirgus dalībniekiem kā iepriekšēju informatīvu instrumentu ietver risku 
negatīvi ietekmēt konkurenci.
Informācijas sniegšanu ekonomikas dalībniekiem par iepirkuma plāniem reglamentē “publicitātes pasākumi”. 
Iepriekšēja informācija, ex ante  publicitāte un citu veidu reklāma vienlīdzīgi sniedz informāciju par iepirkuma proce -
dūru plānošanu un sākšanu.
Eiropas Komisijas atbildes 72
Tas, ka Komisija ir publicējusi gada un daudzgadu darba programmu un finansēšanas lēmumus, ekonomikas dalīb -
niekiem vēl vairāk atvieglo piekļuvi informācijai.
Iepriekšēja apspriešanās ar tirgus dalībniekiem ir īpaši nozīmīga attiecībā uz nestandarta vai vienreizējiem 
pirkumiem.
Sazināšanās ar potenciālajiem pretendentiem ietver pārredzamības un vienlīdzīgas attieksmes principu pārkāpšanas 
risku un var negatīvi ietekmēt godīgu konkurenci.
Likumdevējs ir veicis tirgus analīzi, kas ir obligāta novatorisko partnerību īpašajā gadījumā, ja mērķis ir finansēt pēt -
niecību un ja tirgus apspriežu mērķis būs pārliecināties, ka produkts tirgū vēl nav pieejams.
42
Komisija savā praksē bieži izmanto sadalīšanu daļās, taču dara to tikai tad, ja tas atbilst FR 102. pantam un nesen 
grozīto PN 168. pantam.
Procedūras izvēle būtu jāpamato uz līdzsvarotu pieeju, ņemot vērā ne tikai pēc iespējas plašāku konkurenci, bet arī 
citus iepirkumiem piemērojamus principus – pareizu finanšu pārvaldību, pārredzamību, proporcionalitāti, vienlī -
dzīgu attieksmi un nediskriminēšanu.
4. izcēlums. Gadījumi, kad līgumus varēja sadalīt daļās. Otrais ievilkums
Komisija uzskata, ka attiecībā uz šo līgumu sadalīšana daļās nebija iespējama šādu iemeslu dēļ:
— ir vajadzīgs vienots kontaktpunkts attiecībā uz jautājumiem un vienots pārvaldības instruments, lai jautājumus 
piešķirtu ekspertiem;
— jautājumu piešķiršanu ekspertiem pamato vairākos kritērijos – jautājuma valoda un atbildes sniegšanai izvēlētā 
valoda, īpašas juridiskās zināšanas konkrētos jautājumos, kā arī attiecīgā(-s) dalībvalsts(-is) (būtu jāatzīmē tas, ka 
daži jautājumi skar vairāk nekā vienu dalībvalsti). Tāpēc šā līguma sadalīšana daļās saskaņā ar nepārprotamiem 
ģeogrāfiskiem vai citiem kritērijiem nebija nedz iespējama, nedz ieteicama;
— strādājot ar vairāk nekā vienu darbuzņēmēju, varētu rasties situācija, ka Komisijai jāmaksā atšķirīgas vienības 
cenas, ko var uzskatīt par netaisnīgu parādību un kas var radīt spriedzi un ietekmēt labu sadarbību;
— ja daļas ir savstarpēji atkarīgas, – ir jāņem vērā līguma izpildes ietekmēšanas risks (atbildības vājināšanas risks, 
vēlāka izpilde).
44
Līdz ar Finanšu regulu arī Iepirkuma direktīvā 2014/24/ES atklātās un slēgtās procedūras tiek uzskatītas par 
līdzvērtīgām.
46
Termiņš divu posmu procedūrā tiešām ir nedaudz ilgāks, taču šī atšķirība var būt niecīga salīdzinājumā ar tās kopējo 
ilgumu.
Eiropas Komisijas atbildes 73
Attiecībā uz kritēriju izvērtēšanu pārskatītajā Finanšu regulā (2015. g.) ir ieviesta elastība, nosakot, ka, veicot izslēg -
šanas, atlases un piešķiršanas kritēriju izvērtēšanu, nav jāievēro nekāda konkrēta kārtība.
Tomēr ir skaidrs, ka divu posmu procedūrās vienmēr vispirms būs jāpārbauda izslēgšanas un atlases kritēriji, jo tas ir 
pamats, lai atlasītu kandidātus, kurus uzaicinās iesniegt piedāvājumu.
47
Komisija savos iekšējos norāžu dokumentos uzsver, ka termiņa pagarināšana piedāvājumu iesniegšanai principā 
sekmē līdzdalību neatkarīgi no procedūras izvēles un noteikumos noteikto minimālo termiņu.
51
Sarunas nekad netika norādītas kā līgumslēdzējas iestādes pienākums vai pretendenta tiesības. Izlemt par sarunu 
veikšanu var tikai, ņemot vērā saņemtos piedāvājumus.
52
Saistībā ar piedāvājumu konkursu no pretendentiem tiek sagaidīts, ka tie no paša sākuma iesniedz labāko piedāvā -
jumu. Ja iesniegtie piedāvājumi ir pietiekami kvalitatīvi un nepārsniedz paredzēto budžetu, būtu nesamērīgi sākt 
sarunas, jo īpaši attiecībā uz zemas vērtības līgumiem, ņemot vērā gan līgumslēdzējai iestādei, gan pretendentam 
nepieciešamo laiku un resursus.
53
Līgumslēdzējai iestādei nebūtu visos gadījumos jāuzņemas saistības veikt sarunas par saņemtajiem piedāvājumiem, 
izņemot situācijas, kad to uzskata par atbilstošu un vajadzīgu. Jebkurā gadījumā vienmēr ir jāievēro vienlīdzīga 
attieksme.
58
Revīzijas palātas konstatējums par to, cik būtiska ir laba informētība par darbībām iepirkuma jomā, saskan ar Komi -
sijas nesen veiktu pētījumu, lai izprastu galvenos iemeslus, kāpēc cilvēki vēlas sadarboties ar Komisiju tiešsaistē. 
“Finansējums un piedāvājumi” (tostarp iepirkumi) tika konstatēts par vienu no būtiskākajiem iemesliem.
Veicot intervijas ar divpadsmit Komisijas ģenerāldirektorātiem (ĢD) un izpildaģentūrām, tika konstatēts, ka iepir -
kuma procesa un tā iznākuma pārredzamība Komisijai ir nozīmīgs institucionāls mērķis.
Kopīga atbilde uz 59.–62. punktu
Komisija pieņem zināšanai Revīzijas palātas analīzi par tās departamentu tīmekļa vietnēm no iepirkuma viedokļa, un 
tā apsvērs attiecīgos konstatējumus saistībā ar turpmāk izklāstīto digitālās pārveides programmu.
Komisija 2013. gadā sāka vērienīgu iniciatīvu “Tīmekļa racionalizācija – digitālās pārveides programma”, lai uzlabotu 
savu ārējo digitālo komunikāciju. Šīs iniciatīvas vispārējie mērķi ir attiecībā uz Komisijas klātbūtni tīmeklī panākt lie -
lāku saskaņotību gan attiecībā uz ziņojumiem, gan navigāciju/veidolu un iespaidu, lietderību lietotājiem un izmaksu 
efektivitāti.
Eiropas Komisijas atbildes 74
Komisija ņems vērā Revīzijas palātas konstatējumu par ES oficiālo tīmekļa vietni un attiecīgo lapu tīmekļa vietnē 
europa.eu  pārskatīšanu attiecībā uz patlaban izstrādes procesā esošās Komisijas tīmekļa vietnes struktūru un saturu, 
lai novērstu dublēšanos un nodrošinātu konsekvenci. Tiešsaistē ir pieejama pirmā jaunās tīmekļa vietnes testa ver -
sija beta.ec.europa.eu , kurā ir iekļauts jauns saturs attiecībā uz iepirkumu tādā struktūrā, kāda ir noteikta 58. punktā 
(http://beta.ec.europa.eu/funding-tenders_en ).
60
Šīs tīmekļa vietnes jaunais saturs aizstās pašreizējo Revīzijas palātas minēto centrālo publiskā iepirkuma lapu2.
8. izcēlums. Neapmierinošu meklēšanas rezultātu piemēri TED  meklēšanas funkcijā 
pašreizējos paziņojumos par līgumiem
Šai problēmai var būt divi iemesli:
1) problēma ar CPV  kodu grupējumu; tajā, kā TED  darbojās, tiešām bija problēma, kas pa šo laiku tika novērsta, lai 
meklēšanu varētu veikt tikai kodu līmenī;
2) līgumslēdzēja iestādes kļūdaini ievadīts CPV  kods – līgumslēdzēja iestāde ievada nepareizus datus, un tas negatīvi 
ietekmē meklēšanas rezultātus.
Pirmais iespējamais cēlonis jau ir novērsts.
Pēc sākotnējās analīzes izriet, ka kļūdu varēja izraisīt nepareiza datu ievadīšana. Komisija turpinās analizēt šo jautā -
jumu un veiks nepieciešamos pasākumus.
Attiecībā uz rezultātiem, kas ir saistīti ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD), būtu jāatzīmē, ka pagātnē EĀDD 
tika uzskatīts par vienību, kas ir atkarīga no Padomes (tādēļ, veicot meklēšanu par “Padomi”, tika iekļauti arī EĀDD 
paziņojumi). Vēlāk tika nolemts, ka EĀDD būtu jāuzskata par autonomu vienību. Iepriekšējie EĀDD paziņojumi 
jo pro jām ir saistīti ar Padomi.
9. izcēlums. Komisijas izmantotu neprecīzu CPV  kodu piemēri
Meklēšanas rezultāti lielā mērā ir atkarīgi no līgumslēdzējas iestādes pareizi veiktas datu ievadīšanas. Minētie gadī -
jumi attiecas uz situācijām, kad līgumslēdzējas iestāde bija izvēlējusies neatbilstošu kodu.
72
2015. gadā e-iesniegšanas rīks tika izvērsts sešos ģenerāldirektorātos/aģentūrās (katra no tām gada laikā uzsāka 
vismaz vienu uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus, izmantojot e-iesniegšanas rīku). E-iesniegšanas rīka izvēršana 
turpināsies (2016. gadā tas ir ieplānots vēl 10 ģenerāldirektorātos un aģentūrās).
78
Attiecībā uz ES iestādēm Komisija uzskata, ka nav ne vajadzīgi, ne piemēroti izveidot ārpustiesas izskatīšanas iestādi 
papildus jau esošajiem Finanšu regulā paredzētajiem pārskatīšanas mehānismiem, jo tas vēlamajiem ieguvumiem 
radītu nesamērīgas izmaksas.
2 http://ec.europa.eu/contracts_grants/contracts_en.htm
Eiropas Komisijas atbildes 75
Ar Finanšu regulu jau nodrošina, ka neizraudzītajiem pretendentiem tiek paziņots pamatojums un sniegta sīkāka 
informācija par noraidīšanas iemesliem, un tie var pieprasīt papildu informāciju saskaņā ar FR 113. panta 3. punktu 
un PN 161. panta 2. punktu. Šādiem pieprasījumiem ir stingri noteikts termiņš – līgumslēdzējai iestādei ir jāsniedz šī 
informācija pēc iespējas ātrāk un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 15 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas.
Turklāt, ja ekonomikas dalībniekiem iepirkuma procedūras laikā tiek paziņots par aktu, kas nelabvēlīgi ietekmē 
kandidātu vai pretendentu tiesības (piemēram, atteikums), šādā paziņojumā būs minēta atsauce uz pieejamajiem 
tiesiskās aizsardzības līdzekļiem (sūdzība Ombudam un izskatīšana tiesā).
Komisija uzskata, ka ierobežotais skaits Vispārējā tiesā iesniegtu prasību, kas attiecās uz Savienības iestāžu veikta -
jiem iepirkumiem (17), un tas, ka Tiesa reti piešķir atlīdzību par iespējamo kaitējumu, skaidri apliecina, ka ieviestā 
sistēma ir efektīva un atbilst paredzētajam mērķim. Tādējādi, izveidot ierosināto ātro pārskatīšanu ir ne vien neva -
jadzīgs, bet arī nesamērīgs pasākums, kas nav saskanīgs ar izmaksu efektivitāti un nav labs administratīvo resursu 
izmantojums.
79
Pieprasījumu vai komentāru iesniegšana līgumslēdzējai iestādei (saskaņā ar Finanšu regulu) un izskatīšanas pietei -
kuma iesniegšana līgumslēdzējai iestādei (saskaņā ar Tiesiskās aizsardzības līdzekļu direktīvas 1. panta 5. punktu) 
ir dažādas darbības, jo tikai pēdējā atbilstoši Tiesiskās aizsardzības līdzekļu direktīvai ir priekšnoteikums, lai lūgtu 
izskatīšanu no ārējas neatkarīgas iestādes.
Tāpēc šādu darbību sekas attiecībā uz līguma parakstīšanu ir atšķirīgas:
— saskaņā ar Tiesiskās aizsardzības līdzekļu direktīvu – izskatīšanas pieteikums automātiski aptur līguma parakstī -
šanu, lai izskatīšana būtu efektīva.
— saskaņā ar Finanšu regulu – pēc pieprasījumu vai komentāru izvērtēšanas līgumslēdzēja iestāde var apturēt 
līguma parakstīšanu, ja tā ir pareizā atbilde uz pieprasījumiem vai komentāriem. Būtu nesamērīgi sistemātiski 
apturēt jebkāda veida pieprasījumu vai komentāru, ko neizraudzīti pretendenti iesnieguši nogaidīšanas termiņa 
laikā, jo par šādu apturēšanu ir jālemj līgumslēdzējai iestādei katrā gadījumā atsevišķi un ja to var pamatot ar 
iesniegtā pieprasījuma vai komentāra būtību.
90
Iepirkums Komisijā ir decentralizēts katra atbildīgā kredītrīkotāja līmenī. Nav tiesiska pienākuma pēc “vienota repo -
zitorija”, līdz ar to nav budžeta apropriācijas, lai šādu sistēmu izveidotu. Atkarībā no vērtības informāciju par līgumu 
piešķiršanu publicē TED  vai līgumslēdzējas iestādes tīmekļa vietnē (vai dara pieejamu ar FTS attiecībā uz Komisiju un 
izpildaģentūrām) saskaņā ar publicitātes noteikumiem. Tomēr ar FTS ir paredzēts sniegt informāciju par ES finansē -
juma saņēmējiem, un nevis par konkrēto budžeta izpildes instrumentu, no kura tas tika finansēts, vai par šā finansē -
juma izdevumu veidiem.
91
Platforma, kas kalpo šim mērķim, jau ir pieejama, proti, TED  datubāze. Komisija piekrīt, ka šī datubāze ir piemērots 
kontaktpunkts informācijai par iepirkumu, jo tajā ir daudz informācijas, tostarp, iepirkuma procedūras dokumenti, 
izmantojot eTendering . Tie ietver līguma projektu, kas tiks parakstīts ar izraudzīto pretendentu. Piedāvājumi arī ir 
daļa no galīgā līguma, bet Komisija tos uzskata par konfidenciāliem dokumentiem saskaņā ar Regulas Nr. 1049/2001 
4. panta 2. punktu (ja informācijas atklāšana kaitētu fiziskas vai juridiskas personas komerciālo interešu aizsardzībai).
Eiropas Komisijas atbildes 76
92
Būtu jāatzīmē, ka, lai gan eTendering  izmantošana pašlaik nav obligāta, visi Komisijas ģenerāldirektorāti un visas 
iestādes tiek mudinātas izmantot šo lietojumprogrammu.
Iepirkuma procedūras dokumentu lejupielādēšanas funkcija no TED eTendering  platformas 2016. gada janvārī tika 
izmainīta. Sistēmas piedāvātā iespēja pēc noklusējuma ļauj lejupielādēt dokumentus pēc piedāvājumu iesniegšanas 
termiņa beigām. Līgumslēdzēju iestāžu ziņā ir izvēlēties to atslēgt.
94
Attiecībā uz ziņošanu FR 66. panta 9. punktā minēto gada darbības ziņojumu kopsavilkuma pielikumā ir iekļauts 
saraksts ar sarunu procedūrām, kurās iepriekš nepublicē paziņojumu par līgumu. Sk. arī Komisijas atbildi uz 
90. punktu.
97
Pildot metadatu kataloga funkciju, atklātais datu portāls reģistrē esošo TED  datu kopu, izmantojot TED  vietni, kā arī 
dažas atvasinātas datu kopas, ko sagatavojis Komisijas Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ĢD.
99
Komisija, izmantojot Budžeta ģenerāldirektorāta Centrālo finanšu dienestu,nodrošina centrālu informāciju, norā -
des un modeļus, kā arī tehniskās palīdzības dienestu un apmācības dienestu pakalpojumus iepirkuma jomā, kas ir 
atvērts līgumslēdzējām iestādēm, kuras to lielā mērā izmanto, – ne tikai Komisija, bet arī ar citas iestādes, aģentūras 
un struktūras. Sniegtā informācija un dokumentācija ietver ieteikumus un uzsver paraugpraksi.
Citi forumi informācijas apmaiņai starp Komisiju un pārējām Savienības līgumslēdzējām iestādēm jau pastāv, jo īpaši 
finanšu vienību tīkls ( RUF ), kurā sanāksmes notiek katru mēnesi, un aģentūru iepirkuma amatpersonu NAPO  tīkls, kas 
aptver arī decentralizētās aģentūras un citas Savienības vienības ( PPP) un kurā sanāksmes notiek vismaz reizi gadā.
Komisija uzskata, ka strukturizētāka apmaiņa ar paraugpraksi būtu jo īpaši interesanta attiecībā uz liela apjoma 
procedūrām. Tomēr, lai ieviestu pastāvīgu ierosināto salīdzinošo izvērtēšanu, būtu nepieciešami papildu budžeta 
līdzekļi un cilvēkresursi, kuri pašlaik nav pieejami. Ad hoc  sanāksmes varētu organizēt uz ad hoc  pamata, kad vien tas 
būs vajadzīgs.
Secinājumi un ieteikumi
101
Piekļuvi publiskajam iepirkumam līgumslēdzējām iestādēm piešķir, izmantojot publicitātes pasākumus saskaņā ar 
piemērojamajiem noteikumiem. Turklāt iepirkums Komisijā ir decentralizēts (skatīt Komisijas atbildes uz VII, 58., 
72. punktu un 1. ieteikumu).
103
Komisija uzsver, ka nav tiesiska pienākuma veikt šādu uzraudzību.
Eiropas Komisijas atbildes 77
Jebkurā gadījumā, ņemot vērā to, ka ekonomikas dalībnieki var dažādos veidos piedalīties uzaicinājumā iesniegt 
piedāvājumus (izmantojot kopīgus piedāvājumus vai ar apakšuzņēmējiem), līdzdalības pieprasījumu vai piedāvā -
jumu skaita uzraudzība nekad nespēj sniegt pilnīgu informāciju par kandidātu vai pretendentu sastāvu.
1. ieteikums
Ciktāl tas attiecas uz Komisiju, tā daļēji piekrīt šim ieteikumam un īstenos to tā, kā aprakstīts turpmāk.
Ņemot vērā ievērojamo administratīvo slogu, ko radītu šādas centralizētas informācijas sistēmas izveide, kā arī 
resursu ierobežojumus, Komisija veiks izmaksu un ieguvumu analīzi, lai līdzdalības uzraudzības nolūkā izvērtētu 
ar iepirkumu saistītas informācijas centralizācijas iespējamību, izmaksas un iespējamos ieguvumus no tās. Ieteiktā 
darbība tiks īstenota, ievērojot šā novērtējuma iznākumu.
Tāpēc, ja iepirkums Komisijā ir decentralizēts kredītrīkotāju līmenī, nepastāv centralizēta informācijas sistēma par 
iepirkuma procedūrām, lai uzraudzītu līdzdalību. Nav nedz tiesiska pienākuma to darīt, nedz arī budžeta līdzekļu un 
cilvēkresursu, kas nepieciešami šādai liela apjoma datu analīzei.
Līdzdalības apjoms iepirkuma procedūrās var būt atkarīgs no dažādiem faktoriem. Tādēļ piedāvājumu vai pieņe -
mamu piedāvājumu skaits pats par sevi nebūtu uzskatāms par derīgu rādītāju, kas liecina par piekļuvi iepirkuma 
procedūrām. Attiecībā uz jebkura veida procedūru un iepirkuma veidu (pakalpojumi, piegāde, būvdarbi, ēkas) eko -
nomikas dalībniekiem nav noteikti nekādi ierobežojumi par to, kā viņi piedalās uzaicinājumā iesniegt piedāvājumus 
(izmantojot kopīgu piedāvājumu vai kā apakšuzņēmējs). Tādēļ piedāvājumu skaists nevar sistemātiski sniegt pilnīgu 
informāciju par iesaistīto ekonomikas dalībnieku skaitu.
104
2015. gadā veiktās pārskatīšanas mērķis bija saskaņot iepirkuma noteikumus ar 2014. gada direktīvām. Direktīvu 
vienkāršojumi un precizējumi ir atspoguļoti pārskatītajā Finanšu regulā un 2015. gadā grozītajos piemērošanas 
noteikumos, un turpmāki uzlabojumi tiks atspoguļoti 2016. gadā gaidāmajā priekšlikumā par FR pārskatīšanu.
104 a) 
skatīt Komisijas atbildi uz 26. punktu;
104 b) 
Komisija uzskata, ka atkāpes vajadzības gadījumā ir izklāstītas FR apsvērumos;
104 c) 
vienlīdzīgai attieksmei būtu jāattiecas uz visiem uzņēmumiem, neatkarīgi no to lieluma. Ar Finanšu regulu saskanīgu 
iepirkuma noteikumu nolūks nav veicināt konkrētu politikas mērķi. MVU, tāpat kā citi ekonomikas dalībnieki, iepir -
kuma procedūrās var piedalīties kā viens pretendents vai kopīga piedāvājuma ietvaros, vai kā apakšuzņēmēji.
Vienkāršošana un atviegloti noteikumi de facto  dod priekšroku MVU, pat ja tie nav īpaši norādīti;
104 e) 
nav nepieciešams noteikt īpašu valodu režīmu FR līmenī, jo piemērojamā valodu politika izriet tieši no Regulas 
Nr. 1/1958.
Eiropas Komisijas atbildes 78
2. ieteikums
Komisija daļēji piekrīt šim ieteikumam.
Komisija piekrīt tai ieteikuma daļai, kas attiecas uz priekšlikumu par vienotu noteikumu kopumu.
Viens no galvenajiem pīlāriem 2016. gadā gaidāmajā priekšlikumā par FR pārskatīšanu, ir ierosināt “vienotu notei -
kumu kopumu”, kas uzlabos vispārējo saprotamību, saīsinās teksta garumu un galvenokārt centīsies to vienkāršot, 
pilnībā ievērojot koncepciju par labāku regulējumu.
Šis vienotais noteikumu kopums vienā tiesību aktā konsolidēs gan FR pašlaik izklāstītos iepirkuma noteikumus, gan 
PN sīkāk izstrādātos noteikumus. Turklāt konkrētie noteikumi attiecībā uz ārējo darbību iepirkumu, kas patlaban 
ir ietverti FR otrajā daļā, tiks apvienoti ar vispārējiem iepirkuma noteikumiem, lai vēl vairāk sekmētu saprotamību 
visiem ekonomikas dalībniekiem.
Komisija nepiekrīt tai ieteikuma daļai, kas attiecas uz MVU līdzdalību. Komisija uzskata, ka Finanšu regula nav šim 
nolūkam paredzēts politikas instruments, un tādēļ ar to nebūtu aktīvi jāveicina MVU līdzdalība.
Attiecībā uz valodu režīmu un tirgus izpēti Komisija nepiekrīt šim ieteikumam. Attiecībā uz valodu režīmu ir 
jāpiemēro Regulā Nr. 1/1958 noteiktais valodu režīms. Attiecībā uz tirgus izpēti tiks sniegti precizējumi sais -
tībā ar gaidāmo pārskatīšanu attiecībā uz metodiku, ar kuru īsteno PN 134.1 punkta g) apakšpunkta noteikumus 
(C(2008) 2299), kā paskaidrots 32. punktā. Skatīt arī Komisijas atbildi uz 32.–34. punktu.
Attiecībā uz pamatojumu atkāpēm no 2014. gada direktīvas Komisija principā piekrīt šim ieteikumam un uzskata, ka 
tas ir daļēji īstenots. Kur tas tika uzskatīts par vajadzīgu, atkāpes ir paskaidrotas pārskatītās Finanšu regulas apsvē -
rumos. Nepieciešamība pēc turpmākām atkāpēm tiks izpētīta un vajadzības gadījumā norādīta vai paskaidrota 
patlaban notiekošās Finanšu regulas pārskatīšanas gaitā.
3. ieteikums
Komisija daļēji piekrīt tai ieteikuma daļai, kas attiecas uziepriekšējas apspriešanās ar tirgus dalībniekiem aktīvu 
izmantošanu, ja tas ir pielāgots uzsākamajai konkursa procedūrai, lai sagatavotu iepirkuma procedūru, ko Komisija 
jau ir ieviesusi dažās jomās, piemēram, nekustamā īpašuma projektu iegāde vai noma (kā paredzēts metodikā, kas 
sīki izklāstīta COM(2008) 2299) un ekspluatācijas pārtraukšana.
Tomēr Komisija uzskata, ka sākotnējā tirgus analīze nebūtu jāizmanto, lai informētu ekonomikas dalībniekus par 
iepirkumu plāniem un prasībām. Patiesībā procedūras sagatavošana un publicitātes pasākumi iepirkuma noteiku -
mos ir skaidri nodalīti.
Ja dažiem ekonomikas dalībniekiem, ar kuriem sazinās, lai veiktu iepriekšēju apspriešanos ar tirgus dalībniekiem, 
tiktu dota piekļuve agri sniegtai informācijai par plānoto iepirkumu, ne vien pastāvētu konkurences un pārredzamī -
bas kropļošanas risks, bet arī nebūtu ievērots vienlīdzīgas attieksmes princips.
Iepirkuma noteikumi nodrošina vajadzīgos publicitātes pasākumus, lai reklamētu līgumus, pilnībā ievērojot iepir -
kuma principus.
Eiropas Komisijas atbildes 79
4. ieteikums
Ciktāl tas attiecas uz Komisiju, tā daļēji piekrīt šim ieteikumam un turpinās to īstenot, ciktāl tas ir pareizi .
Komisija uzskata, ka sadalot līgumus daļās, tā jau ievēro pieeju, ar kuru nodrošina līdzsvaru starp vajadzību palielināt 
konkurenci ar citiem iepirkumam piemērojamiem principiem, jo īpaši pareizas finanšu pārvaldības un proporcionali -
tātes principu. Tāpēc attiecīgā gadījumā tiek tiešām nodrošināta sadalīšana daļās, ņemot vērā līguma priekšmetu un 
vērtību, kā arī līguma izpildes risku savstarpēji atkarīgu daļu gadījumā.
106
Jebkura instrumenta, tostarp TED , meklēšanas rezultāti ļoti lielā mērā ir atkarīgi no ievadīto datu kvalitātes. Attiecībā 
uz paziņojumiem par publisko iepirkumu bieži tiek aizpildītas ailes, kas nav obligāti jāaizpilda, un dažkārt līgumslē -
dzējas iestādes ievada datus nepareizi.
Tomēr Komisija apzinās, ka meklēšanas pieredzi TED  var uzlabot. Publikāciju birojs 2016. gada martā veica lietotāju 
aptauju, un patlaban tiek veikts lietojamības pētījums attiecībā uz TED . Abu darbību konstatējumi vēlāk šogad tiks 
īstenoti, lai uzlabotu lietotāju pieredzi un apmierinātību ar TED  pakalpojumiem.
5. ieteikums
Ciktāl tas attiecas uz Komisiju, tā piekrīt šim ieteikumam kā ilgtermiņa mērķim (pēc 2018. gada), un īstenos to tā, kā 
aprakstīts turpmāk.
Ņemot vērā ievērojamo administratīvo slogu, ko radītu šādas sistēmas izveide, kā arī to, ka iestāžu dimensija saskaņā 
ar pašreizējo DFS budžetā nav ieplānota, Komisija veiks novērtējumu, lai izvērtētu šādas sistēmas iespējamību, 
izmaksas un iespējamos ieguvumus no tās. Ieteiktā darbība tiks īstenota, ievērojot šā novērtējuma iznākumu un citu 
iestāžu piekrišanu.
Attiecībā uz Komisijas darbībām iepirkuma jomā Komisija jau ir sākusi īstenot Revīzijas palātas ieteikumu – Komisija 
pašlaik digitālās pārveides ietvaros izstrādā vienotu kontaktpunktu attiecībā uz Komisijas iepirkumu. Tas ietvers 
saites uz visu attiecīgo informāciju par iepirkumu (paziņojumu par piemērojamiem noteikumiem un uzņēmējdarbī -
bas iespējas) un uz esošajiem instrumentiem, lai piekļūtu iepirkuma procedūras dokumentiem un iesniegtu 
piedāvājumus.
Lūdzu, skatīt attiecīgo lapu Komisijas jaunās tīmekļa vietnes testa versijā: http://beta.ec.europa.eu/
funding-tenders_en
Ir paredzēts, ka šī jaunā tīmekļa vietne, tostarp minētā lapa, sāks darboties 2016. gadā. Sadarbībā ar SEDIA  iniciatīvas 
(Komisijas dienestu veikts novērtējums, lai apzinātu korporatīvo risinājumu nolūkā atbalstīt pilnu finansējuma un 
piedāvājuma aprites ciklu) un Dalībnieku portāla (IT risinājums, kas pašlaik atbalsta uzaicinājumu iesniegt priekšli -
kumus, un dotāciju pārvaldība vairākās svarīgās ES programmas, tostarp “Apvārsnis 2020”) grupu turpinās darbs, lai 
sagatavotu ar to saistīto saturu.
Piekļuve uzņēmējdarbības iespējām un attiecīgajiem iepirkuma procedūras dokumentiem ir pieejama, izmantojot 
pašreizējos instrumentus un platformas – TED  un TED eTendering , kas dod piekļuvi paziņojumiem par iepirkumu un 
iestāžu iepirkuma dokumentiem. Komisija izvērtēs, cik lielā mērā būtu iespējams piedāvāt vēl citus elementus, lai 
nodrošinātu piekļuvi plašākam informācijas klāstam, ņemot vērā budžeta līdzekļu un cilvēkresursu ierobežojumus.
Eiropas Komisijas atbildes 80
6. ieteikums
Komisija nepieņem šo ieteikumu.
Komisija neuzskata par nepieciešamu ierosināt grozījumus Finanšu regulā attiecībā uz sūdzību izskatīšanu.
Ar Finanšu regulu jau nodrošina, ka neizraudzītajiem pretendentiem tiek paziņots pamatojums un sniegta sīkāka 
informācija par noraidīšanas iemesliem, un tie var pieprasīt papildu informāciju saskaņā ar FR 113. panta 3. punktu 
un PN 161. panta 2. punktu. Šādiem pieprasījumiem ir stingri noteikts termiņš – līgumslēdzējai iestādei ir jāsniedz šī 
informācija pēc iespējas ātrāk un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 15 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas.
Turklāt, ja ekonomikas dalībniekiem iepirkuma procedūras laikā tiek paziņots par aktu, kas nelabvēlīgi ietekmē 
kandidātu vai pretendentu tiesības (piemēram, atteikums), šādā paziņojumā būs minēta atsauce uz pieejamajiem 
tiesiskās aizsardzības līdzekļiem (sūdzība Ombudam un izskatīšana tiesā).
Skatīt arī Komisijas atbildes uz 78. un 79. punktu.
7. ieteikums
Ciktāl tas attiecas uz Komisiju, tā daļēji piekrīt šim ieteikumam un īstenos to tā, kā aprakstīts turpmāk.
Ņemot vērā ievērojamo administratīvo slogu, ko radītu šādas uzraudzības sistēmas izveide, Komisija izvērtēs, cik lielā 
mērā TED eTendering  platforma var nodrošināt izmaksu ziņā efektīvu piekļuvi sīkākiem iepirkumu datiem, ņemot 
vērā budžeta līdzekļu un cilvēkresursu ierobežojumus.
8. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
OLAF  pašlaik ir pārejas posmā, uzlabojot savas spējas ziņošanas un analīžu jomā. Ir paredzēts, ka jaunā OLAF  satura 
pārvaldības sistēma ( OCM ) būs ieviesta līdz 2016. gada jūlijam. Statistikai un ziņojumiem paredzētais modulis būs 
pieejams vēlākā versijā 2017. gadā. Tajā pašā laikā OLAF  pašlaik pēta iespējas uzlabot pašreizējos ziņošanas instru -
mentus un iespējas.
9. ieteikums
Ciktāl tas attiecas uz Komisiju, tā piekrīt šim ieteikumam ar nosacījumu, ka salīdzinošā izvērtēšana tiek veikta 
vajadzības gadījumā un tā nekļūst par pastāvīgu procesu, kam būtu nepieciešami papildu budžeta līdzekļi un/vai 
cilvēkresursi.
81 Eiropas Centrālās  
bankas atbildes
50
ECB uzskata ka iepirkuma procedūra tika veikta saskaņā ar ECB iepirkuma noteikumiem. Šajā sakarā ECB norāda, 
ka steidzamības iemesls tika izmantots likumīgā un atbilstošā veidā, un tas tika rūpīgi pamatots. Notikums, kura 
dēļ bija nepieciešama šāda ārkārtēja steidzamība, nebija saistīts ar ECB, un pastāvēja acīmredzama cēloņsakarība 
starp neparedzētajiem notikumiem un nepieciešamību pēc steidzamas rīcības. Ņemot vērā jautājuma lielo stei -
dzamību, nebija iespējams ievērot paātrināta publiskā konkursa termiņus, jo praktiski nepieciešami vismaz trīs līdz 
četri mēneši no konkursa sludinājuma publicēšanas brīža līdz līguma noslēgšanai. Izvēlētajā konkursa procedūrā ar 
pieciem konkurētspējīgiem piedāvājumiem līgums tika piešķirts un parakstīts sešu nedēļu laikā no konkursa pro -
cedūras uzsākšanas brīža. Turklāt izvēlētā procedūra nodrošināja atbilstošu konkurenci un tās rezultātā noslēgtais 
līgums bija stingri paredzēts tikai neatliekamo vajadzību risināšanai. ECB arī vēlas atgādināt, ka, tiklīdz kļuva skaidrs, 
ka attiecīgā veida konsultāciju pakalpojumi varētu būt nepieciešami uz pastāvīgāka piedāvājuma bāzes, par šiem 
pakalpojumiem tika rīkota publiskā konkursa procedūra.
Turklāt lūdzam iepazīties ar tālāk pievienotajiem ECB komentāriem par dažiem Eiropas Revīzijas palātas sniegtajiem 
ieteikumiem.
1. ieteikums
ECB principā piekrīt šim ieteikumam. ECB plāno 2016. gadā pakāpeniski ieviest elektronisku iepirkuma sistēmu. Šajā 
kontekstā ECB pētīs, kā sistemātiskāk un vienlaikus efektīvāk vērtēt dalības līmeni publiskā konkursa procedūrās 
attiecībā uz pieteikumu un piedāvājumu skaitu.
3. ieteikums
ECB piekrīt ieteikumam, ka nepieciešama aktīvāka pieeja attiecībā uz apspriešanos ar tirgus dalībniekiem pirms 
formāla iepirkuma procesa uzsākšanas, lai veiktu tirgus izpēti, uzlabotu prasību noteikšanu un iegūtu lietderīgāku 
rezultātu.
4. ieteikums
ECB principā piekrīt šim ieteikumam ar nosacījumu, ka līgumu sadalīšanai daļās jābūt efektīvai un lietderīgai no 
uzņēmējdarbības viedokļa attiecībā uz līgumu izpildi un pārvaldību. Ja līgumu sadalīšana daļās (kaut teorētiski 
iespējama) varētu radīt risku, ka līguma izpilde kļūtu tehniski pārāk sarežģīta vai arī nenodrošinātu pietiekamu liet -
derību, vai ka vairāku līgumslēdzēju koordinācija kavētu līguma drošu pārvaldību un izpildi, šāda sadalīšana daļās 
netiek uzskatīta par efektīvu.
5. ieteikums
ECB interneta vietnes iepirkuma sadaļa nodrošina sabiedrībai viegli pieejamu centralizētu, vienotu ECB iepirkuma 
procedūras ietvaros publicēto paziņojumu un publikāciju repozitoriju (vienas pieturas aģentūra). Papildus ECB plāno 
2016. gadā pakāpeniski ieviest elektronisku iepirkuma sistēmu. Turklāt ECB ir īpaši iepirkuma noteikumi.
Eiropas Centrālās bankas atbildes 82
Tāpēc ECB daļēji piekrīt ieteikumam ar nosacījumu, ka paredzētā interneta vietne būs vienkāršs informācijas portāls 
bez papildu izmaksām un sarežģītības. ECB gadījumā šādā portālā tiktu nodrošināta saite uz ECB interneta vietnes 
iepirkuma sadaļu, kur sniegta detalizētāka informācija par ECB iepirkumu. Tādējādi būtu iespējams izvairīties no 
informācijas atkārtošanas un pavairošanas, kā arī ar to saistītām nepilnībām. Ekonomikas dalībnieki, kas interesējas 
par ECB iepirkumu, turpinās saziņai ar ECB izmantot ECB interneta vietni un esošos saziņas kanālus.
Ņemot vērā, ka TED  (Tenders Electronic Daily)  ir Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša  papildinājuma oficiālā un centra -
lizētā tiešsaistes versija, kas paredzēta Eiropas publiskajam iepirkumam, būtu vēlams uzzināt, kā turpmāk uzlabot 
TED , lai nodrošinātu atbilstošu pārskatu par iestāžu iepirkuma iespējām.
7. ieteikums
Sk. ECB atbildi uz 5. ieteikumu.
ECB daļēji piekrīt šim ieteikumam ar nosacījumu, ka paredzētais repozitorijs būs vienkāršs līdzeklis, kas nepalielinās 
izmaksas un sarežģītību. Attiecībā uz ECB publiskajā repozitorijā vienkārši tiktu norādīta saite uz ECB interneta viet -
nes sadaļu, kurā ietverta atbilstošā informācija par iepirkuma aktivitātēm.
9. ieteikums
ECB piekrīt viedoklim, ka jāveicina savstarpēja mācīšanās un labākās prakses apmaiņa. Jāveic papildu pētījumi par šā 
mērķa sasniegšanai nepieciešamajiem visefektīvākajiem līdzekļiem.
Piemēram, ECB iesaistījusies aktīvā Eiropas Centrālo banku sistēmas iepirkuma ekspertu tīklā, kas ļauj veikt struktu -
rētu labākās prakses apmaiņu.
Turklāt ECB centralizētā iepirkuma struktūra iepriekš saņēmusi ārēju sertifikāciju attiecībā uz iepirkuma labāko 
praksi un pašlaik tiek veikts atkārtots sertifikācijas process.
83 Eiropas  
Ombuda atbildes
Šobrīd Eiropas Ombuds ir vienīgā ārējā ārpustiesas lietu izskatīšanas struktūra, kas pieejama uzņēmējiem, kuri 
uzskata, ka pret viņiem ir netaisnīgi rīkojušies valsts iepirkuma procedūrās, kuras organizē ES iestādes un struktūras. 
Ja nepieciešams, Eiropas Ombuds izmeklē šādas sūdzības un adresē ieteikumus attiecīgajām iestādēm un struktū -
rām. Ne LESD 228. pants, ne Eiropas Ombuda statūti1 neparedz pārsūdzības vai citu tiesiskās aizsardzības līdzekļu 
iespējas pret ombudes lēmumiem.
85.–87 . punkts
Faktiskie konstatējumi attiecībā uz Eiropas Ombudu, kas izteikti 85., 86. un 87. punktā, ir precīzi un patiesi atspoguļo 
ombudes darbības attiecībā uz sūdzībām saistībā ar valsts iepirkumu.
Ombude piekrīt, ka no Eiropas Ombuda statūtu 2.4. panta izrietošās procesuālās prasības var patiesi traucēt ombu -
dei ātri reaģēt uz sūdzību par valsts iepirkuma procedūru. Tomēr efektīvs iekšējais sūdzību izskatīšanas mehānisms 
var palīdzēt sašaurināt un precizēt jautājumus, kuri jārisina, ja vēršas pie ombudes.
6. ieteikums
Ombude atzinīgi vērtē Tiesas ieteikumu, ka Komisijai vajadzētu ierosināt grozījumus ES Finanšu regulā, lai ļautu ātri 
izskatīt sūdzības par valsts iepirkuma procedūrām, un ka šādai izskatīšanai būtu jānotiek, pirms uzņēmēji vai vērsties 
ES Ombuda iestādē vai tiesās. Sabiedrības ieinteresētību efektīvā un ātrā pārvaldē varētu labāk apmierināt, izveido -
jot iekšējās izskatīšanas mehānismu, kas pieejams pretendentiem, kuriem ir bažas par iepirkuma procesu. Ombude 
uzskata, ka, ņemot vērā to, ka iestādēm, struktūrām un aģentūrām patiesi ir robusti iekšējās izskatīšanas mehānismi, 
statūtu 2.4. panta procesuālās prasības būtu jāizpilda, pirms ombudei iesniedz jebkuru sūdzību. Turklāt, ja iekšējais 
mehānisms pats par sevi būtu patiesi efektīvs, varētu izvairīties no vajadzības sūdzēties ombudei.
Turpinot pie tā strādāt, ombude ir gatava piedāvāt savu padomu un palīdzību efektīva sūdzību izskatīšanas mehā -
nisma izstrādāšanā, pamatojoties uz mūsu plašo pieredzi.
1 Eiropas Parlamenta 1994. gada 9. marta Lēmums Nr. 94/262 par statūtiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē ombuda pienākumu 
izpildi, OV 1994, L 113/15.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/contact/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālru/uni0146a numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā da/uni013Ca zvanu ir bezmaksas (iz/uni0146emot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Notikums Datums
Revīzijas plāna pieņemšana / revīzijas sākums 10.2 .2015.
Ziņojuma projekta oficiāla nosūtīšana Komisijai (vai citai revidējamai vienībai) 31.3 .2016.
Galīgā ziņojuma pieņemšana pēc pretrunu procedūras 24.5 .2016.
Komisijas (vai citas revidējamās vienības) oficiālās atbildes saņemtas visās valodās23.5.2016.
3.6.2016.
14.6.2016.
27.5.2016.
11.5.2016.
ES iestāžu iepirkuma noteikumi kopumā atbilst 
vispārējiem ES  tiesību aktiem par publisko iepirkumu, 
kuros prasīts iepirkuma līgumiem rīkot iespējami plašus 
konkursus, lai maksimāli palielinātu konkurenci. ES  iestāžu 
veiktie pārvaldības un kontroles pasākumi ir pamatoti un 
kopumā mazina kļūdu risku. Tomēr mēs konstatējām, 
ES iestādes var darīt vairāk, lai atvieglotu ekonomikas 
dalībnieku (īpaši mazo un vidējo uzņēmumu) piekļuvi, 
piemēram, pēc iespējas vienkāršojot noteikumus un 
atceļot nevajadzīgus šķēršļus, kas rada grūtības 
potenciālajiem pretendentiem, kuri vēlas uzzināt, kādas 
iepirkuma iespējas piedāvā ES  iestādes.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA