sekmēt to, lai laikus tiktu pabeigtas sarunas par visaptverošu nolīgumu par ieguldījumiem un vērienīgu pieeju jaunu tirgus iespēju pavēršanai;

ES un Ķīnas stratēģiskā sadarbības programma 2020. gadam ir nozīmīgs, augstākā līmeņa kopīgs dokuments, kurš nosaka ES un Ķīnas visaptverošu stratēģisko partnerību. Taču ES ir nepieciešama pašai sava stratēģija: kurā ES intereses būtu šo jauno attiecību priekšplānā, kas veicinātu universālas vērtības, kurā būtu atzīta nepieciešamība noteikt Ķīnas pieaugošo nozīmi starptautiskajā sistēmā un kas palīdzētu to noteikt, un kura balstītos uz pozitīvu partnerības programmu apvienojumā ar atšķirību lietišķu pārvaldību.

ES un Ķīna ir divas no trim vislielākajām ekonomikām un tirdzniecības lielvalstīm pasaulē . Gan ES, gan Ķīna ir būtiski mainījušās kopš Komisijas iepriekšējā paziņojuma par ES un Ķīnas attiecībām, kurš publicēts pirms desmit gadiem . Ķīnas uzplaukums ir noticis nepieredzētā ātrumā un apmērā. Ķīna ir ne vien mainījusies iekšēji, salīdzinot ar laiku, kāda tā bija, pirms 2013. gadā nāca pie varas pašreizējā valdība, bet Ķīnas pieaugošā nozīme un atjaunots uzsvars uz darbību globālā mērogā liecina arī par to, ka tā vēlas palielināt savu nozīmi un kļūt ietekmīgāka pasaules mēroga pārvaldības sistēmā, kas pastāvīgi attīstās.

Tā kā Ķīna veic pasākumus, lai mēģinātu izvairīties no palikšanas valsts ar vidējiem ienākumiem statusā, valstij virzoties augšup pa vērtību ķēdes posmiem, Ķīnas uzņēmumi turpinās kļūt par arvien spēcīgākiem konkurentiem progresīvākajās nozarēs. Ķīnas valdības rūpniecības politikas mērķis tiešām ir izveidot valsts mēroga vadošos uzņēmumus, kas var konkurēt pasaules mērogā tādās nozarēs kā civilās aviācijas gaisa kuģi, jauni materiāli, digitālā ekonomika, bankas, enerģētika un infrastruktūra. ES ir svarīgi sadarboties ar Ķīnu, lai veicinātu atklātu un godīgu konkurenci vienai otras tirgos un nepieļaut, lai Ķīna garantētu savu uzņēmumu konkurētspēju, subsidējot vai aizsargājot vietējos tirgus.

Viena no galvenajām ES prioritātēm ir veicināt reformas un inovāciju, lai atbalstītu Ķīnas izaugsmes modeļa pārveidošanu ilgtspējīgākā modelī, kas būtu balstīts uz lielāku iekšzemes patēriņu, paplašinātu pakalpojumu sektoru un atvērtību ārvalstu ieguldījumiem, produktiem un pakalpojumiem. Tam vajadzētu būt balstītam uz abpusēju izdevīgumu un pārredzamību, ieskaitot intelektuālā īpašuma aizsardzību. ES ekonomikas stiprās puses papildina Ķīnas 13. piecgades plāna prioritātes, piemēram, inovācija, pakalpojumi, zaļā izaugsme un līdzsvarota pilsētu un lauku attīstība. Arī ES interesēs ir atbalstīt Ķīnas pāreju uz ilgtspējīgāku un iekļaujošāku sociālo un ekonomikas modeli, veicinot darba pamatstandartus un pienācīgus darba apstākļus, reformu labklājības jomā un kopīgu apņemšanos attiecībā uz atbildīgām globālām piegādes ķēdēm.

Cilvēktiesību veicināšana arī turpmāk būs nozīmīgs elements ES attiecībās ar Ķīnu, un iedzīvotāju labklājība un starptautisko saistību ievērošana būs ES pieejas pamatprincips. ES prasīs no Ķīnas atbildību par tās rīcību cilvēktiesību jomā.

ES politikas veidošanai attiecībā uz Ķīnu būtu jānotiek saistībā ar plašu un līdzsvarotu politikas pieeju Āzijas un Klusā okeāna reģionam, pilnībā izmantojot un pilnībā ievērojot ES ciešās attiecības ar tādiem partneriem kā Japāna, Koreja, ASEAN valstis, Austrālija un citas. Ņemot vērā transatlantisko sakaru būtisko nozīmi, pirmām kārtām būtu jāpastiprina ES un ASV sadarbība un ar to saistītā koordinācija.

ES un tās dalībvalstis turpinās strādāt ar Ķīnu un tās iedzīvotājiem, lai sekmētu cilvēktiesības un veicinātu tiesiskumu, pilsonisko sabiedrību, politisko atbildību un vārda, biedrošanās un reliģijas brīvību. Šim nolūkam divpusējā un starptautiskā līmenī vajadzēs izmantot visus rīcībā esošos diplomātiskos, aizstāvības un citus instrumentus. ES vajadzētu arī turpmāk aicināt Ķīnu atbrīvot politiskos ieslodzītos, nodrošināt taisnīgu tiesu un pildīt starptautiskās saistības attiecībā uz minoritātēm piederošu personu tiesību aizsardzību, it īpaši Tibetā un Siņdzjanā.

Ķīnas bargās represijas pret aizstāvības advokātiem, darba tiesību aizstāvjiem, izdevējiem, žurnālistiem un citiem, kas miermīlīgi īsteno savas tiesības, tagad notiek arī ārpus valsts teritorijas. Tā ir satraucoša tendence, kas liek apšaubīt Ķīnas pausto apņemšanos ievērot tiesiskumu un pildīt starptautiskās saistības. Satraukumu rada arī nesen pieņemtie vairāki ierobežojoši valsts drošības normatīvie akti. Eiropas Savienību it īpaši satrauc tas, ka Ķīnas nesen izsludinātais tiesību akts par ārvalstu nevalstisko organizāciju darbību pārvaldību varētu kavēt pilsoniskās sabiedrības attīstību Ķīnā un nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku saziņu starp ES un Ķīnu.

Tādas vērienīgas iniciatīvas kā "Made-in-China 2025" un ar to saistītais rīcības plāns "Internet +" uzsvērti parāda, cik svarīga Ķīnai ir digitālā ekonomika un tās potenciāls tādu jomu pārveidošanā kā ražošana. Tomēr Ķīnas politikai un regulējumam arvien lielākā mērā ir raksturīgs protekcionisms. Eiropas informācijas un komunikācijas tehnoloģijas uzņēmumi saskaras ar tirgus piekļuves problēmām visā vērtību ķēdē, ieskaitot tehnoloģijas ziņā vienpusējus standartus, sarežģītas un diskriminējošas licencēšanas un sertificēšanas prasības, nesamērīgus ierobežojumus, kas izriet no tiesību aktiem, kuri ir saistīti ar drošību, nespēju godīgi piekļūt standartizācijas struktūrām un slēgtu publisko iepirkumu. ES ar divkāršu sparu būtu jācenšas uzlabot piekļuvi Ķīnas augošajam digitālo produktu un pakalpojumu tirgum un nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus. ES būtu arī jāveicina stingrākas privātuma un datu aizsardzības tiesības Ķīnā un jāuzstāj uz ES datu aizsardzības noteikumu ievērošanu ikvienā personas datu apmaiņā ar Ķīnu.

ES būtu jāturpina dialogi ar Ķīnu par standartiem, regulējumu un atbilstības novērtēšanas procedūrām svarīgās nozarēs, lai samazinātu izmaksas un šķēršļus ienākšanai tirgū un veicinātu starptautisko standartu prioritāti tādās jomās kā veselība un drošība, zāles, vides aizsardzība, pārtikas un patēriņa preču nekaitīgums, rīcība klimata politikas jomā un datu aizsardzība. Sadarbību pētniecībā var izmantot, lai sekmētu kopīgu standartu izmantošanu nākotnē. Sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā ES ir apņēmusies sadarboties ar Ķīnu, lai veicinātu visaugstākos pārtikas nekaitīguma standartus. Pēc pašlaik notiekošās Ķīnas pārtikas nekaitīguma modeļa modernizācijas, ja to īstenos samērīgi un pārredzami, tas būs vairāk saderīgs ar ES modeli. Tas, savukārt, uzlabos iespējas izaugsmei un nodarbinātībai gan ES, gan Ķīnā, nodrošinās abpusējus ieguvumus patērētājiem un uzlabos piekļuvi tirgum lauksaimniecības precēm. Tāpēc ES aicina Ķīnu ievērot starptautiskos zinātniskos standartus un arī no savas puse atzīt ES par vienu veselumu.

Ņemot vērā to, ka drīzumā zaudēs spēku daži Protokola par Ķīnas pievienošanos PTO noteikumi, Komisija izvērtē, vai (un ja jā, tad kā) pēc 2016. gada decembra veiktās antidempinga izmeklēšanās ES būtu jāmaina Ķīnai piemērotais režīms, un atgriezīsies pie šā jautājuma 2016. gada otrajā pusē. Ir svarīgi turpināt stiprināt ES tirdzniecības aizsardzības instrumentu efektivitāti, it īpaši drīzā laikā pieņemot Komisijas 2013. gada aprīļa tirdzniecības aizsardzības instrumentu modernizācijas priekšlikumu. Svarīga būs vispārēja pieeja pārāk lielās kapacitātes cēloņu novēršanai.

Tam, ka Ķīnas ekonomika kļūst arvien vairāk globāli integrēta, būtu vienlaikus jānozīmē, ka Ķīna atzīst savstarpējo atkarību un stingri ievēro tādu valsts ekonomikas politiku, kas nekropļo starptautiskos tirgus un tirdzniecības attiecības. Nopietnas bažas Eiropas Savienībai rada Ķīnas pārāk lielā industriālā kapacitāte vairākās ražošanas nozarēs, it īpaši tērauda nozarē. Ja problēma netiks pienācīgi novērsta, tirdzniecības aizsardzības pasākumu var kļūt arvien vairāk un tie var tikt attiecināti arī uz citām (nevis tikai tērauda) nozarēm, piemēram, alumīnija, keramikas un koksnes produktu nozari.

ES atzinīgi vērtē ienesīgus Ķīnas ieguldījumus Eiropā, ar nosacījumu, ka tie atbilst ES tiesībām un noteikumiem. Mēs sagaidām, ka ES ieguldījumi Ķīnā tiks vērtēti tikpat atzinīgi. Būtu jāpastiprina abpusēji izdevīga sadarbība visos ieguldījumu aspektos, arī rodot praktiskus risinājumus, kā Ķīna varētu ieguldīt Investīciju plānā Eiropai. Ķīnai būtu jāierobežo darbības joma ES ieguldījumu Ķīnā drošības apsvērumu dēļ veiktai pārskatīšanai, piemērojot to tikai gadījumos, kad ir radušās leģitīmas bažas par valsts drošību. Tāpat ES sagaida, ka Ķīnas ārvalstu tiešie ieguldījumi Eiropā balstīsies uz brīvā tirgus principiem, un ES izmantos visus tās rīcībā esošos līdzekļus, lai novērstu iespējamos tirgus kropļojumus un citus riskus, kas rodas, ja ieguldījumus veic uzņēmumi, kuri saņem subsīdijas vai izmanto normatīvas priekšrocības, ko nodrošina valsts. Kopā ar dalībvalstīm būtu jāizskata iespēja izstrādāt kopīgu minimālo definīciju par to, kas ir valsts kritiskā infrastruktūra saistībā ar iekšējiem ieguldījumiem ES.

Visiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem nākotnē vajadzētu būt padziļinātiem un visaptverošiem un tiekties panākt to līmeni, kura etalons ir noteikts ES sarunās ar tādiem partneriem kā Kanāda, Japāna un Amerikas Savienotās Valstis. Turklāt, lai palīdzētu ES ieguldītājiem, kuri darbojas arvien integrētākā reģionālā piegādes ķēdē, Eiropas Savienībai būtu jāparedz izveidot plašāku ieguldījumu nolīgumu tīklu reģionā. Pamatojoties uz ieguldījumu aizsardzības noteikumiem, par kuriem notiek sarunas ar Ķīnu, ES izpētīs iespēju sākt sarunas par ieguldījumiem ar Honkongu un Taivānu.

III.4. Savienojamība un cilvēku savstarpējie kontakti

Infrastruktūras sakaru uzlabošana ES un Ķīnas starpā palielinātu ekonomikas perspektīvas visām iesaistītajām pusēm. ES un Ķīnas savienojamības platformai vajadzētu radīt sinerģiju starp ES politiku un projektiem un Ķīnas iniciatīvu "Viena josla, viens ceļš", kā arī starp attiecīgajiem finansējuma avotiem transporta un citu infrastruktūras veidu jomā.

Ķīnai vajadzēs izpildīt mērķi, par ko tā paziņojusi, — padarīt iniciatīvu "Viena josla, viens ceļš" par atvērtu platformu, kurā stingri ievēro tirgus noteikumus un starptautiskās normas, lai nodrošinātu ieguvumus visiem un sekmētu atbildīgu ekonomisko rīcību trešās valstīs. Sadarbībai šajā jomā būtu jābalstās uz attiecīgajiem politikas virzieniem un spēkā esošajiem noteikumiem un standartiem, ieskaitot tos, kuri attiecas uz publisko iepirkumu, un jāgarantē vienlīdzīgi konkurences apstākļi abu pušu uzņēmējiem. Tam būtu jāattiecas arī uz tām valstīm ārpus ES, kuras ir apņēmušās piemērot ES standartus. Vajadzētu noteikt, ka mērķis ir palīdzēt veidot ilgtspējīgus un sadarbspējīgus pārrobežu infrastruktūras tīklus valstīs un reģionos starp ES un Ķīnu. Kopīgajā darbā pie prioritāru ieguldījumu projektu portāla būtu jāietver cieša koordinācija ar attiecīgajām valstīm, arī lai nodrošinātu saderību ar to fiskālajiem ierobežojumiem. ES un Ķīnas sadarbībai savienojamības jomā vajadzētu pilnībā nākt par labu Āzijas partneriem, ieskaitot Afganistānu, Pakistānu un Vidusāzijas valstis, veicinot to integrāciju starptautiskajās tirdzniecības plūsmās.

Cilvēku savstarpējiem kontaktiem vajadzētu atbalstīt iespējas tādās ES nozarēs kā augstākā izglītība, kultūra un radošās nozares un tūrisms. Tas arī palīdzētu veicināt dialogu starp kultūrām un sekmēt kultūras daudzveidību un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību. Tiešie personiskie kontakti būtu jāintegrē visās ES un Ķīnas attiecību jomās. Būtu jāveicina esošo likumīgas migrācijas iespēju pilnīga izmantošana ES un Ķīnā. Pēc tam, kad ir sekmīgi paveikti pirmie darbi, lai atvieglotu mobilitāti un apkarotu neatbilstīgu migrāciju, būtu jāturpina ES un Ķīnas dialogs migrācijas un mobilitātes jomā, pārrunājot nolīgumus par vīzu režīma atvieglošanu un sadarbību neatbilstīgas migrācijas novēršanā.

Eiropas Savienībai būtu jāizmanto ES un Ķīnas savienojamības platforma par galveno instrumentu sadarbībai ar Ķīnu ar mērķi savienot Eirāzijas kontinentu fiziskā un digitālā tīklā, caur kuru var notikt tirdzniecība, ieguldīšana un cilvēku saziņa. Sadarbībā ar Ķīnu iniciatīvā "Viena josla, viens ceļš" būtu jānosaka priekšnoteikums, ka Ķīnai ir jāizpilda mērķi, par ko tā ir paziņojusi, — padarīt šo iniciatīvu par atvērtu platformu, kurā stingri ievēro tirgus noteikumus un starptautiskās normas, lai nodrošinātu ieguvumus visiem. Būtu jāpaplašina to jomu loks, kurās notiek dialogi cilvēku starpā, un jānosaka jaunas iniciatīvas, lai veicinātu daudzveidīgākus kontaktus. Tiešie personiskie kontakti būtu jāintegrē visās ES un Ķīnas attiecību jomās un jāpastiprina dialogs migrācijas un mobilitātes jomā.

IV. KOPĪGU ĀRPOLITIKAS UN DROŠĪBAS INTEREŠU ATRAŠANA

Ķīna uzskata, ka tā atstāj pagātnē tādas valsts statusu, kura līdzdarbojas pasīvi, un uzņemas vadošu lomu globālās lietās atbilstoši savas ekonomikas lielumam. Reizē ar Ķīnas interešu paplašināšanos tās horizonts tagad sniedzas daudz plašāk un tālāk par kaimiņvalstīm. Ķīna joprojām ļoti koncentrējas uz ASV. Atkal ir palielinājusies interese par ES, kura Ķīnai būtu līdzsvarotāks partneris daudzpolārā pasaulē, lai gan reģionālā drošība Āzijas un Klusā okeāna reģionā joprojām būs problēma, ņemot vērā Ķīnas arvien pārliecinošāko uzvedību. Iniciatīva "Viena josla, viens ceļš" ir balstīta galvenokārt uz ekonomiskiem un iekšpolitiskiem apsvērumiem, taču tai būs nozīmīgas ģeostratēģiskās sekas. Ķīnai tagad ir labs pamatojums aktīvāk līdzdarboties pasaules mēroga pārvaldības, drošības un aizsardzības jautājumos. Eiropas Savienībai ir uzdevums un iespēja novirzīt Ķīnas līdzdalību uz pozitīvām jomām, piemēram, sadarbību miera nodrošināšanai Āfrikā un to pienākumu izpildi, kurus nosaka globālas lielvaras statuss (piemēram, Tuvajos Austrumos). Padziļināts dialogs ar Ķīnu par ieguldījumu sadarbības valstīs, ar kurām saistās kopīgas intereses, atspoguļotu Ķīnas augošo finansiālo iesaistīšanos daudzās valstīs, kuras ir arī ES partneri.

IV.1. Sadarbības ar Ķīnu pastiprināšana ārpolitikas jomā

Pateicoties izaugsmei, Ķīnas intereses ir ievērojami paplašinājušās un sniedzas tālāk par tiešajām kaimiņvalstīm, ir palielinājusies Ķīnas tirdzniecības, finanšu, diplomātiskā un militārā klātbūtne pasaulē un arvien vairāk Ķīnas valstspiederīgo dzīvo ārvalstīs. Tādēļ Ķīna arī vairāk paļaujas uz starptautisko mieru un drošību. Šo iemeslu dēļ Ķīna ir apņēmusies aktīvāk iesaistīties miera veidošanā un kaimiņattiecību procesos tādās valstīs kā Dienvidsudāna un Afganistāna.

ES būtu jācenšas paplašināt kopīgo ārpolitikas programmu attiecībās ar Ķīnu, pamatojoties uz Ķīnas konstruktīvas un aktīvas līdzdalības veicināšanu drošības kā globāla sabiedriskā labuma garantēšanā. Ķīna būtu jāaicina konsekventi iesaistīties starptautisku konfliktu risināšanas procesos, pildot ANO Drošības padomes pastāvīgās locekles pienākumus. Balstoties uz Ķīnas konstruktīvo iesaistīšanos sarunās par Irānas kodolprogrammu, ES būtu jācenšas aktīvi sadarboties ar Ķīnu tādos jautājumos kā stāvoklis Irānā, Sīrijā un Afganistānā, migrācijas problēma un Tuvo Austrumu konflikta vispārējs noregulējums. Tas, ko Āfrikā bieži vien uzskata par ES un Ķīnas konkurenci, būtu jāpārvērš ciešākā sadarbībā krīžu noregulējuma jomā (uz vietas vai daudzpusējos forumos, piemēram, ANO Drošības padome), Āfrikas miera un drošības spēju veidošanā, labākas ekonomiskās vides veicināšanā, kā arī attiecībā uz globālajiem resursiem, it īpaši vidi un okeāniem. ES būtu arī jāsadarbojas ar Ķīnu, lai uzlabotu pienācīgu pārbaudi attiecībā uz izrakteņiem no konfliktu un citu risku skartām teritorijām.

Viena no Ķīnas ārpolitikas prioritātēm ir attīstīt sakarus ar Eiropu, un šā mērķa sasniegšanai tā piešķir ievērojamus finanšu un diplomātiskos resursus. ES interesēs ir sadarboties ar Ķīnu, lai nodrošinātu to, lai ikviena Ķīnas līdzdalība ES austrumu un dienvidu kaimiņvalstīs palīdzētu uzlabot uz noteikumiem balstītu pārvaldību un reģionālo drošību. ES nelokāmi atbalsta Ukrainas suverenitāti, neatkarību un teritoriālo integritāti — principus, kurus atbalsta arī Ķīna. ES vēlas, lai Ķīna kļūt par partneri saistībā ar ieguldījumiem Ukrainas ilgtermiņa dzīvotspējā un pārticībā un reģiona stabilitātes un miera nodrošināšanā, lai ieguvējas būtu visas puses. Plašākā mērogā arī ES stratēģija partnerattiecībām ar Vidusāziju nodrošina iespēju pastiprināt sadarbību ar Ķīnu tādās jomās kā drošība, savienojamība, palīdzība attīstības jomā un ūdens un enerģijas resursu ilgtspējīga izmantošana.

ES vajadzētu arī turpmāk aktīvi veicināt reģionālo drošību Āzijas un Klusā okeāna reģionā, izmantojot diplomātiskos un ekonomiskos līdzekļus un vienlaikus veidojot partnerības šajā reģionā. Eiropas Savienību joprojām uztrauc stāvoklis Austrumķīnas un Dienvidķīnas jūrā, un tai būtu arī turpmāk jāuzsver, cik svarīgi ir risināt strīdus mierīgā ceļā, un jāizrāda pretestība vienpusējām darbībām, kuras varētu mainīt status quo un palielināt saspīlējumu. ES saglabā nostāju par to, ka Ķīnai un citām valstīm saistībā ar to pretenzijām Dienvidķīnas jūrā ir jāievēro starptautiskās tiesības. Tas, ka caur minēto jūras teritoriju tiek apgrozīts liels starptautiskās tirdzniecības apjoms, nozīmē, ka Eiropas Savienībai ļoti svarīga ir kuģošanas un pārlidojuma brīvība. ES vajadzētu aicināt Ķīnu konstruktīvi palīdzēt nodrošināt reģionālo stabilitāti ar uzticēšanās veicināšanas pasākumiem un atbalstīt uz noteikumiem balstītu starptautisko kārtību, it īpaši ANO Jūras tiesību konvencijas un tās šķīrējtiesas procedūru ievērošanu, un ASEAN un Ķīnas sarunu par rīcības kodeksu drīzu pabeigšanu.

ES būtu jācenšas panākt regulāru un lietišķu dialogu ar Ķīnu, aptverot visus jautājumus saistībā ar eksporta kontroli, atbruņošanos un ieroču neizplatīšanu, ieskaitot tādas reģionālas problēmas kā Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas politika un darbības. Konkrēti, ES vajadzētu aicināt Ķīnu ratificēt Līgumu par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu, pievienoties Ieroču tirdzniecības līgumam, pievienoties Hāgas Rīcības kodeksam pret ballistisko raķešu izplatīšanu un stingri ievērot ieroču un divējāda lietojuma preču eksporta kontroles standartus, ko piemēro attiecīgajos starptautiskajos eksporta kontroles režīmos. ES eksportu uz Ķīnu reglamentē ieroču embargo, kas tika noteikts Eiropadomes 1989. gada secinājumos, un astoņi kritēriji, kas noteikti Padomes kopējā nostājā par militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksportu (2008/944/KĀDP).

Ņemot vērā arvien spēcīgākos globālos terorisma draudus, ES vajadzētu būt atvērtai sadarbībai ar Ķīnu terorisma apkarošanas jomā, ievērojot abpusēji saskaņotus noteikumus, kuros ietverts stingrs tiesiskuma un cilvēktiesību elements. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš starptautiskajiem centieniem novērst cēloņus, teroristu finansēšanas avotu samazināšanai (arī Finanšu darījumu darba grupas kontekstā) un radikalizācijas novēršanai un apkarošanai.

ES ar savu starptautisko kibertelpas politiku veicina interneta atvērtību un brīvību un atbalsta to, ka tiek mēģināts izstrādāt vienotus valsts rīcības standartus. Ķīnas ierobežojošā pieeja interneta pārvaldībai var sadrumstalot internetu, kaitējot globālām ieinteresētajām personām un izraisot nelabvēlīgas sekas ekonomikā un cilvēktiesību jomā. Eiropas Savienībai būtu jāturpina aicināt Ķīnu sniegt lielāku ieguldījumu atbildīgas rīcības normu izstrādāšanā un spēkā esošo starptautisko tiesību aktu piemērošanā kibertelpai, kas iever arī pasaules mēroga vienošanās par kritisko kiberobjektu aizsardzību turpmāku sekmēšanu. Būtu jāņem vērā arī attiecīgie aspekti nesen publicētajā kopīgajā paziņojumā par hibrīddraudu novēršanu, it īpaši attiecībā uz kiberdrošību un kritiskās infrastruktūras aizsardzību.

Atzīstot, ka ir pieaugusi Ķīnas nozīme starptautiskajās attiecībās un pārvaldībā, šāds Ķīnas statuss būtu jāsaista ar lielāku pienākumu ievērot starptautiskos noteikumus un standartus. ES aicina Ķīnu izmantot tās rīcībā esošos diplomātiskos un citus resursus drošības kā globāla sabiedriskā labuma garantēšanai, ieskaitot iesaistīšanos jautājumos saistībā ar Afganistānu un Sīriju. ES ir dziļi ieinteresēta Āzijas drošībā un turpinās stiprināt savu pozitīvo ieguldījumu šajā sakarā. ES aicina arī Ķīnu aktīvi veicināt mieru un drošību ES kaimiņvalstīs, ievērojot starptautiskās tiesības. ES vēlas, lai Austrumķīnas un Dienvidķīnas jūrā tiktu saglabāta kuģošanas un pārlidojuma brīvība. Strīdi būtu jārisina mierīgā ceļā, pamatojoties uz tiesiskumu un izvairoties no vienpusējām provokācijām. Būtu jāpastiprina ES dialogs ar Ķīnu, lai atrastu stabilāku kopīgo pamatu tādos jautājumos kā atbruņošanās, ieroču neizplatīšana, terorisma apkarošana un kibertelpa.

IV. 2. Drošības un aizsardzības dimensija

Pēdējos gados ES arvien vairāk ir izvietojusi civilo un militāro krīžu misijas ārvalstīs, it īpaši Āfrikā. Arī Ķīna, atzīstot savu augošo globālo atbildību, sniedz arvien lielāku ieguldījumu miera uzturēšanas un pirātisma apkarošanas operācijās un ir palielinājusi militāro palīdzību Āfrikas Savienībai.

It īpaši Āfrikā ir ievērojams potenciāls ES sadarbībai ar Ķīnu jomās, kurās tām ir kopīgas intereses, ieskaitot veiksmīgās ES un Ķīnas sadarbības pirātisma apkarošanā jūrā papildināšanu ar miera uzturēšanu un spēju veidošanu uz sauszemes. Pirātisma apkarošanas koordinācija kopīgas informētības un konfliktu novēršanas mehānisma ietvaros ir palīdzējusi veicināt sadarbības instinktu, savukārt Pasaules Pārtikas programmas kuģu konvojēšanas sloga sadalīšana ir apliecinājusi šādas sadarbības pievienoto vērtību.