LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 318/26

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Pakalpojumi un Eiropas ražošanas nozares: mijiedarbība un ietekme uz nodarbinātību, konkurētspēju un ražīgumu”

(2006/C 318/04)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2006. gada 19. janvārī nolēma izstrādāt atzinumu par “Pakalpojumi un Eiropas ražošanas nozares: mijiedarbība un ietekme uz nodarbinātību, konkurētspēju un ražīgumu”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija savu atzinumu pieņēma 2006. gada 31. augustā. Ziņotājs — Calleja kgs. Līdzziņotājs — Rohde kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (13. septembra sēdē), ar 183 balsīm par, 3 balsīm pret un 4 — atturoties, pieņēma šo atzinumu.

Secinājumi un ieteikumi.

Šis atzinums iesaka:

Vispārējais izklāsts

Ir jāatzīst uzņēmējdarbības pakalpojumu nozīme Eiropas ražošanas un pakalpojumu nozares izaugsmē, konkurētspējā un nodarbinātībā. Jāveicina konkurētspējīgi uzņēmējdarbības pakalpojumi, izmantojot virkni saskaņotu politiku Eiropas līmenī. 2005. gadā izstrādātajā ES ar uzņēmējdarbību saistīto pakalpojumu foruma (BRSF) rīcības plāna projektā sniegts labs pamats turpmākai diskusijai.

Politikas mērķi un turpmākā rīcība

Ir jāatbalsta uzņēmējdarbības pakalpojumu pozitīvā nozīme valsts un privātās ražošanas un pakalpojumu nozaru attīstībā. To var panākt ar dažādiem līdzekļiem. EESK uzstājīgi iesaka ES līmenī veikt šādus pasākumus:

— tiešus un papildus pasākumus, lai pilnveidotu uzņēmējdarbības pakalpojumu iekšējo tirgu, jo īpaši likvidējot šķēršļus līdzsvarotai nozares darbībai (šķēršļi, kas traucē tirgus integrāciju, darbaspēka mobilitāti un ekonomisko izaugsmi);

— uzņēmējdarbības pakalpojumu steidzamu atzīšanu par jebkuras rūpniecības politikas sastāvdaļu; Eiropas Komisijai tas jāņem vērā un jārīkojas, lai paplašinātu Eiropas rūpniecības politikas apjomu, integrējot uzņēmējdarbības pakalpojumus;

— Eiropas uzņēmējdarbības pakalpojumu novērošanas centra izveidi, lai savāktu informāciju, veicinātu zinātnisko izpēti, rosinātu diskusijas un uzraudzītu ieteikumu politiku izstrādei īstenošanu;

— sociālā dialoga nostiprināšanu, lai novērtētu darba apstākļu izmaiņas un nodarbinātības iespējas, kas rodas jaunās uzņēmējdarbības pakalpojumu ekonomikas strukturālo pārmaiņu rezultātā.

Principā tirgū jāveic arī šādi pasākumi, ko atbalsta valsts pārvalde:

— uzņēmējdarbības pakalpojumu veicināšana kā veids, lai panāktu uzņēmējdarbības un rūpniecības rādītāju uzlabošanos salīdzinājumā ar zemu izmaksu un citām konkurējošām valstīm pasaules tirgū;

— uzņēmējdarbības pakalpojumu plašākas un efektīvākas izmantošanas veicināšana MVU;

— nodarbinātības veicināšana un darba apstākļu uzlabošana uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā kā līdzekli ražīguma, pakalpojumu kvalitātes un dzīves līmeņa uzlabošanai;

— mērķtiecīga apmācība un pārkvalificēšanas programmas, lai uzlabotu pielāgošanos un nodarbinātības iespējas tiem, ko ietekmējušas strukturālās pārmaiņas.

Pētniecība un izstrāde, inovācija un pakalpojumu digitālā piegāde

— Pētniecības un izstrādes ar publiskajiem līdzekļiem finansētajās programmās valsts un ES līmenī īpaša uzmanība jāpievērš pasākumiem un projektiem, kas vērsti uz inovatīvu uzņēmējdarbības pakalpojumu izstrādes un izmantošanas veicināšanu.

— Jāpievērš uzmanība īpašiem projektiem zināšanietilpīgu pakalpojumu jomā ražošanā, kuri veicina inovāciju un nodrošina augstu ražīgumu un izaugsmes iespējas (piemēram, IKT un pētniecības un izstrādes pakalpojumi).

— Uzņēmējdarbības pakalpojumi ir inovācijas avots uz zināšanām balstītā tautsaimniecībā. Jāveicina zinātniskā izpēte, lai tālāk attīstītu “pakalpojumu zinātni”, jo īpaši metodoloģisko pieredzi, kas jāizmanto uzņēmējdarbības procesos.

— Intelektuālo tiesību aizsardzība (IPR) un citi aizsardzības mehānismi jānostiprina, pieņemot tiesību aktu par patentiem, lai mudinātu uzņēmumus vairāk ieguldīt pētniecībā un izstrādē.

— Ir jāatzīst un jāveicina IKT nozīme pakalpojumu jauninājumos, izvirzot tādus mērķus kā pakalpojumu piegādes nodrošināšanu, jo īpaši MVU, izmantojot ātrdarbīga platjoslas interneta pieeju visā Eiropā, vienlaicīgi cenšoties risināt drošības un privātās dzīves aizsardzības jautājumus saistībā ar digitālajiem elektronisko darījumu tīkliem. Šajā sakarā Eiropas Komisijas inicitīvai “i2010” ir liela nozīme.

Pakalpojumu attīstība (service engineering) un standarti

— Pakalpojumu attīstība ir jauna nozare, kas ir lietderīgs pamats uzņēmējdarbības pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai, izmantojot uzlabotu sistemātisku plānošanu. Šo inovatīvo pieeju ir vērts attīstīt kā īpašu pētniecības un izglītības virzienu universitātēs, uzņēmējdarbības augstskolās un citās mācību iestādēs.

— Standartiem varētu būt lietderīga loma, veicinot kvalitatīvākus pakalpojumus un ciešāk integrētu ES tirgu. Šim nolūkam jāveicina pakalpojumu brīvprātīga standartizācija kopumā un jo īpaši uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā.

Zināšanu un nodarbinātības uzlabošana Eiropas uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā

— Risinājumu atrašana, lai nostiprinātu cilvēku kapitālu ES un novērstu pieaugošo “brain drain”– intelektuālā darbaspēka emigrāciju no zinātniskās izpētes jomas ES.

— Jaunu stimulu ieviešana privātajā sektorā, lai palielinātu tā līdzdalību pētniecībā un izstrādē atbilstoši Lisabonas stratēģijai.

— Datu un informācijas uzlabošana par uzņēmējdarbības pakalpojumiem un pakalpojumiem, ko sniedz ražošanas uzņēmumi.

— Pārredzamības uzlabošana uzņēmējdarbības pakalpojumu sniedzēju tirgos.

— Lielāku resursu nodrošināšana labākai izglītībai, apmācībai, e-apmācībai un valodu apmācībai, lai nodrošinātu pārrobežu uzņēmējdarbības pakalpojumu attīstību.

Iemesli

1. Ievads.

1.1 Atzinumā apskatīta uzņēmējdarbības pakalpojumu ietekme uz nodarbinātību, konkurētspēju un ražīgumu Eiropas ražošanas nozarēs, kā arī šī sektora attīstības iespējas atbilstoši Lisabonas programmai. Tiek pievērsta uzmanība procesiem jaunajā nozarē, kas pazīstama kā pakalpojumu attīstība, un ietekmei, kādu rada ārējo organizāciju piesaiste uzņēmējdarbības pakalpojumu veikšanai.

1.2 Ir bažas par Eiropas ekonomikas nākotni un to, kā tā pārvarēs zemo izmaksu ekonomiku radīto spēcīgo konkurenci. Eiropā ražošanas un pakalpojumu nozarēs zaudētas daudzas darba vietas, tās radot citās valstīs, kurās ir salīdzinošas priekšrocības izmaksu un darbaspēka kvalifikācijas ziņā (piemēram, Ķīnā — rūpniecības nozarē un Indijā — uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā). Neraugoties uz minētajām tendencēm, rūpniecības nozare turpina būt vadošā Eiropas ekonomikā. Saskaņā ar jaunākajiem pieejamajiem statistikas datiem par 2004. gadu ES ir līdere preču eksporta jomā, pārsniedzot 1 200 miljardus ASV dolāru (1).

1.3 Tiek uzskatīts, ka ražojošā rūpniecība ES saglabājusies kā galvenais tehnoloģisko pārmaiņu un inovācijas avots, bet jāatzīmē arī tas, ka iepriekšējās desmitgades laikā minētajā jomā nav izdevies paplašināt darbību augsto tehnoloģiju un augstākas pievienotās vērtības jomās. Ar uzņēmumiem saistīto pakalpojumu izaugsme, jo īpaši, izmantojot zināšanietilpīgus pakalpojumus, ir papildu veids jaunu tehnoloģiju attīstībai, jaunām nodarbinātības iespējām un jaunu konkurētspējīgu priekšrocību ieguvei. Uzņēmējdarbības pakalpojumi veicina arī ar tehnoloģiju nesaistītu (piemēram, organizatorisku) inovāciju, kas uzlabo uzņēmumu nemateriālos aktīvus un darbinieku pieredzi.

1.4 Patēriņa ievērojamā virzība uz pakalpojumu sektoru augsti attīstītās ekonomikās nenorāda uz deindustrializācijas tendenci, kā reizēm tiek uzskatīts. Var uzskatīt, ka šī parādība atspoguļo aizvien pieaugošo darba dalīšanu attīstītās ekonomikās un iepriekš integrēto vertikālo vērtību ķēžu sadalījumu. Specializēto pakalpojumu sniedzēji šobrīd piedāvā pakalpojumus, kas iepriekš tika veikti ražošanas uzņēmumos. Radušies jauni pakalpojumu sniegšanas uzņēmumi, un tie atbalsta Eiropas rūpniecības centienus efektivitātes palielināšanā un jaunu tehnoloģiju apguvē, kas veicinās jaunu produktu ar augstāku pievienoto vērtību rašanos.

1.5 Nesenie pētījumi parāda, ka tiek attīstīts tāda ekonomika, kurā pakalpojumi un ražošana ir integrēti un viens otru papildina. Pieprasījums pēc pakalpojumiem pastāv tur, kur ir spēcīga rūpniecība, un attīstās tās ietekmē. Tie viens otru neizslēdz (2).

1.6 Atzinumā netiek izteikts īpašs atbalsts pakalpojumiem, neievērojot ražošanas nozares, bet ir uzsvērta ražošanas un pakalpojumu sektora savstarpējā mijiedarbība (3). Atzinumā uzsvērts uzņēmējdarbības pakalpojumu uzlabošanas un paplašināšanas pozitīvais potenciāls. EESK uzsver uzņēmējdarbības pakalpojumu pozitīvo ieguldījumu Eiropas rūpniecības sektora ražīguma un konkurētspējas uzlabošanā. Vienlaicīgi uzņēmējdarbības pakalpojumu sektors uzlabo savu ražīgumu, izmantojot inovāciju, tajā skaitā jauno tehnoloģiju ātru apguvi, augsti kvalificētu darbinieku plašāku piesaisti un darba apstākļu uzlabošanu (4).

1.7 Ārpakalpojumu piesaiste, pieaicinot specializētus uzņēmumus, kuri var izmantot apjomradītus ietaupījumus un pastāvīgu procesu inovāciju, pozitīvi ietekmē izmaksas un ražīgumu. Tomēr zināšanu apguve un MVU sniegti inovatīvi uzņēmējdarbības pakalpojumi neliekas pietiekami. Jāatvieglo arī darba ņēmēju iespējas pāriet no ražošanas nozares uz uzņēmējdarbības pakalpojumu jomu, izmantojot piemērotas pārkvalificēšanās programmas.

1.8 Šobrīd lielāko daļu uzņēmējdarbības pakalpojumu nodrošina vietējie piegādātāji. Tomēr nav garantijas, ka šī situācija saglabāsies arī nākotnē. Virkni uzņēmējdarbības pakalpojumu var saņemt no ārvalstīm plašākā Eiropas mērogā, tajā skaitā no jaunajām dalībvalstīm un kandidātvalstīm vai pat no visas pasaules, atbilstoši izmaksām un iespējām (ārpakalpojumi no kaimiņvalstīm un citām valstīm). Visjaunākie dati rāda, ka 2004. gadā 25 dalībvalstu ES pakalpojumu tirgū bija pozitīva bilance 42.8 miljardu euro apmērā (5.8 miljardu euro pieaugums salīdzinājumā ar 2003. gadu) (5).

1.9 Nepieciešama pastāvīga un dziļa uzņēmumu struktūras un procesu analīze, lai varētu noteikt tās funkcijas, ko iespējams iegādāties no specializētiem uzņēmējdarbības pakalpojumu sniedzējiem vai uzņēmumu tīkliem (sadalītie pakalpojumi), kuri var veikt šīs funkcijas efektīvāk, darbojoties plašākā mērogā un kopīgi apvienojot pieredzi. Lai gan iepriekš minētais varētu ietekmēt nodarbinātību rūpniecības nozarē, tas reizēm var palīdzēt novērst iespējamo negatīvo ietekmi, ko rada ārpakalpojumu pirkšana citās valstīs, saglabāt Eiropā ražojošo rūpniecību un palielināt darba vietu pieprasījumu uzņēmējdarbības pakalpojumu nozarē. Kvalificētu darba vietu palielināšana saistībā ar pakalpojumiem uzņēmējdarbības nozarēs sniedz jaunas priekšrocības konkurences cīņā.

2. Problēmjautājumi Eiropas rūpniecībā — uzdevumi uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā.

2.1 Visas Eiropas ekonomikas nozares izjūt globalizācijas ietekmi un pārmaiņu nepieciešamību, lai piemērotos jaunajiem apstākļiem. Šajā sakarā rūpniecības politikai var būt pozitīva loma. Eiropas Komisijas Paziņojumā par tematu “Veicinot strukturālās pārmaiņas: rūpniecības politika paplašinātai Eiropai” (6) minēts, ka Eiropas Komisija gatavojas izstrādāt piemērotu rūpniecības politiku, kas pielāgotos rūpniecības pārmaiņām: — Eiropas rūpniecībai jārisina strukturālā pārmaiņu procesa radītie jautājumi; process kopumā ir pozitīvs, un to vajadzētu veicināt ar tādām politikām, kas atvieglo zināšanu pilnveidošanu un izmantošanu; — ekonomikas internacionalizācija Eiropas rūpniecībai piedāvā iespējas, ja vien rūpniecības politikas ietvaros tiek atbalstīta nepieciešamā attīstība, un aktīvs darba tirgus un sociālā politika novērš negatīvo ietekmi uz darbiniekiem; — ES paplašināšana nodrošināja ne vien iekšējā tirgus paplašināšanu, bet arī iespēju pārorganizēt vērtību ķēdes visā kontinentā, lai vislabāk izmantotu jauno dalībvalstu priekšrocības konkurences cīņā; — pāreja uz zināšanu ekonomiku būs izšķiroši nozīmīga, un būs nepieciešams regulējumā ievērot piesardzību, lai neapdraudētu jauno dalībvalstu rūpniecības konkurētspēju.

EESK aicina panākt straujāku progresu atsevišķu ES rūpniecības politikas sasniegumu jomā un uzņēmējdarbības pakalpojumu iekļaušanu minētajā politikā.

2.2 Nesen Eiropas Komisija publicēja Paziņojumu par tematu “Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: Politikas pamats ES apstrādes rūpniecības stiprināšanai — ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai” (7). Minētās rūpniecības politikas ietvaros Komisija definējusi septiņas nozīmīgākās starpnozaru politikas iniciatīvas: — intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības un viltošanas apkarošanas iniciatīva; — augsta līmeņa grupa konkurētspējas, enerģētikas un vides jautājumos; — ārējie konkurētspējas un tirgus piekļuves aspekti; — jauna tiesību aktu vienkāršošanas programma; — kvalifikācijas uzlabošana nozarēs, nosakot kvalifikācijas prasības un nepilnības; — rūpniecības strukturālo pārmaiņu vadība; — integrēta Eiropas pieeja rūpnieciskajai pētniecībai un jauninājumiem. Šī Paziņojuma nopietns trūkums ir nevērība pret pakalpojumiem un jo īpaši pret uzņēmējdarbības pakalpojumiem. EESK aicina iekļaut uzņēmējdarbības pakalpojumus kā jebkuras rūpniecības politikas neatņemamu sastāvdaļu un mudina Eiropas Komisiju paplašināt turpmāko pieeju rūpniecības politikai, iekļaujot uzņēmējdarbības pakalpojumus. Efektīvā rūpniecības politikā būs jāņem vērā arī rūpniecības pārmaiņu radītie sociālie un nodarbinātības aspekti. Tas nozīmē lielāku uzsvaru uz mūžizglītību un atbalstu darbinieku mobilitātes atvieglošanai.

2.3 Eiropā nepieciešams plašāk un dziļāk izmantot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT). IKT intensificēšana un integrēšana rūpniecībā ir tikpat nozīmīga, kā tas ir uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā. IT tehnoloģiju ieviešanā Eiropa atpaliek no galvenajiem konkurentiem. IT izdevumi 2004. gadā Rietumeiropā bija 732 euro uz cilvēku, ASV — 1 161 euro un Japānā — 1 012 euro. IT izdevumi procentuāli no iekšzemes kopprodukta (IKP) bija 3.08 % Rietumeiropā, 4.55 % ASV un 3.59 % Japānā (8). Šajā sakarā Eiropas Komisijas darba grupa par IKT konkurētspējas jautājumiem ir ļoti nozīmīga.

2.4 Eiropas ražotāju produktivitātes nepilnības bieži vien saista ar tehnoloģiju ieviešanas trūkumu un nepietiekamu IKT potenciāla izmantošanu, jo īpaši MVU jomā. Šķiet, ka šo problēmu nerada datortehnikas izmaksas. Zināšanu un pieredzes trūkums IKT jomā MVU ir problēma, kas tiem rada grūtības risināt ar straujajām pārmaiņām un aizvien pieaugošo IKT sarežģītību saistītos jautājumus. Pastāv “digitālā plaisa”, kas šķir mazos uzņēmumus no vidējiem, un tādēļ vēl pilnībā nav apzināts IKT un elektronisko darījumu modeļu potenciāls (9). Uzņēmējdarbības pakalpojumiem ir liela nozīme, lai padarītu IKT nozari efektīvu un tādējādi nodrošinātu ilgstpējīgu darba ražīguma uzlabošanos.

2.5 Iekšējais pakalpojumu tirgus kopumā un jo īpaši uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā nav pilnīgs, un pastāv daudzi šķēršļi, kas kavē efektivitāti, konkurētspēju un jaunu nodarbinātības iespēju radīšanu. Ziņojumā par tematu “Situācija pakalpojumu iekšējā tirgū” tika apskatīti daudzi šķēršļi, bet ir gūti zināmi panākumi, īstenojot Lisabonas stratēģiju (10). Bez uzņēmējdarbības pakalpojumu tirgu reglamentējošiem aspektiem nepieciešamas arī papildpolitikas, kas minētas šajā dokumentā, lai nodrošinātu ES nepieciešamo konkurētspēju pasaules tirgū, kā arī sociālo un ekonomisko progresu.

3. Uzņēmējdarbības pakalpojumu nozīmīgums un to mijiedarbība ar ražošanu.

3.1 Uzņēmējdarbības pakalpojumu definīcija

Uzņēmējdarbības pakalpojumus parasti definē kā apakšgrupu (NACE 70-74) ar uzņēmumiem saistīto pakalpojumu ietvaros (piemēram, uzņēmējdarbības pakalpojumi un transporta pakalpojumi, sakari, tirdzniecība un finanšu pakalpojumi) (11). Abu jēdzienu definēšanas kritērijs ir klientu loks, kam domāti pakalpojumi. Tie ir pakalpojumi, kas galvenokārt domāti nevis galapatērētājiem, bet gan uzņēmumiem. Tās ir faktiskas darbības, kas vispirms ietekmē uzņēmumu konkurētspēju (tās nav nesavienojamas ar pakalpojumu sniegšanu klientiem), tās izmantojot kā starpieguldījumu vērtību ķēdē, kā arī izmantojot kvalitātes un inovāciju ieguvumus, kas rodas piegādātāja, klienta un pakalpojuma mijiedarbības rezultātā. Uzņēmējdarbības pakalpojumi ir īpaši ar to, ka lielāko daļu no tiem var veikt tieši uzņēmumā vai noslēdzot līgumus (par ārpakalpojumiem) ar specializētu uzņēmumu no malas.

3.2 Uzņēmējdarbības pakalpojumi ir ļoti neviendabīgu darbību kopums, kas aptver profesionālos pakalpojumus (piemēram, tehniskie pakalpojumi, grāmatvedība, juridiskie pakalpojumi), pakalpojumus ar augstu pievienoto vērtību (piemēram, IKT pakalpojumi, vadības konsultāciju pakalpojumi), personāla pakalpojumus (piemēram, personāla atlase, aprūpētais darba uzteikums, pagaidu darbs) un uzņēmējdarbības atbalsta pakalpojumus, tostarp pakalpojumus ar zemu pievienoto vērtību (piemēram, uzkopšana, drošība, sabiedriskā ēdināšana) un augošu pievienoto vērtību (piemēram, enerģētikas saimniecība, ūdens un citu šķidrumu piegāde un apstrāde, kā arī gaisa apstrāde un atkritumu pārstrāde). Attiecībā uz iepriekš minētajām grupām jāpievērš īpaša uzmanība darba un sociālajiem apstākļiem. 1. tabula Galvenie uzņēmumu darbībai nepieciešamie pakalpojumi (funkcionāla pieeja) (12) Funkcijas uzņēmumos Galvenie ar uzņēmumiem saistītie pakalpojumi Funkcijas uzņēmumos Galvenie ar uzņēmumiem saistītie pakalpojumi Administratīvā vadība Uzņēmējdarbības konsultācijas Juridiskie pakalpojumi Revīzija un grāmatvedība Informācijas vadība Datorpakalpojumi un IT pakalpojumi Telekomunikācijas Cilvēkresursi Pagaidu darbs Pieņemšana darbā Profesionālā apmācība Tirgvedība un pārdošana Reklāma Tirdzniecība Sabiedriskās attiecības Gadatirgi un izstādes Pakalpojumi pēc pārdošanas Finanšu starpniecība Banku darbība Apdrošināšana Īre un iznomāšana Transports un loģistika Loģistika Transporta pakalpojumi Ekspreskurjers Ražošanas un tehniskā funkcija Tehniskie pakalpojumi Pārbaudes un kvalitātes kontrole Pētniecības un izstrādes pakalpojumi Rūpnieciskais dizains Iekārtu tehniskā apkope un remonts Ēku apsaimniekošana Apsardzes dienesti Uzkopšanas dienesti Sabiedriskā ēdināšana Ar vidi saistītie pakalpojumi/ atkritumu iznīcināšana Elektroapgāde un ūdens apgāde Nekustamie īpašumi (noliktavas)

3.3 Uzņēmējdarbības pakalpojumu vieta ekonomikā

Uzņēmējdarbības pakalpojumi ir svarīga Eiropas tirgus ekonomikas sastāvdaļa. Tomēr vissvarīgākā uzņēmējdarbības pakalpojumu iezīme ir tā, ka minētie pakalpojumi atrodas un ir integrēti katrā vērtību ķēdes posmā. Izaugsmi uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā parasti skaidro ar darbaspēka migrāciju no apstrādes rūpniecības uz pakalpojumu nozari, ko izraisa ārējo organizāciju piesaiste pakalpojumu funkciju veikšanai. Bet izaugsmes iemesli ir dažādi. Izmaiņas ražošanas sistēmās, lielāks elastīgums, asāka konkurence starptautiskajā tirgū, IKT un zināšanu pieaugošā nozīme, kā arī jaunu pakalpojumu veidu rašanās ir citi svarīgi faktori. “Atbilstoši uzņēmējdarbības strukturālajai statistikai ar uzņēmumiem saistīto pakalpojumu nozarē (neiekļaujot finanšu pakalpojumus) 2001. gadā [bija] nodarbināti 53 % no kopējā darbinieku skaita ES tirgus ekonomikā, bet rūpniecībā [bija] nodarbināti 29 % (vai apmēram 29 miljoni strādājošo) […]. Ar uzņēmumiem saistīto pakalpojumu kopējā pievienotā vērtība 2001. gadā sasniedz [sasniedza] 54 % salīdzinājumā ar pievienoto vērtību rūpniecībā 34 % apmērā” (13).

3.4 Mūsdienās aizvien vairāk ražošanas uzņēmumu uzdrošinās iesaistīties pakalpojumu sniegšanā. Tie ne vien piedāvā pakalpojumus pēc pārdošanas, bet aizvien vairāk atklāj pievienoto vērtību, uzņēmējdarbībā iekļaujot savas pieredzes pārdošanu citiem uzņēmumiem tehnisko pakalpojumu, izstrādes vai procesu inovācijas jomā. Parādās jauns uzņēmumu “hibrīdmodelis”, kas ietver uzņēmumus, kuri nodarbojas gan ar ražošanu, gan pakalpojumu sniegšanu. Klienti aizvien vairāk meklē ne tikai vienkārši produktus, bet gan “risinājumus”, un bieži vien tieši iespējas sniegt papildpakalpojumus padara ražošanas uzņēmumu konkurētspējīgāku.

3.5 Īpašu statistikas datu trūkums par uzņēmējdarbības pakalpojumiem (14). Trūkst statistikas datu par pakalpojumu pieprasījumu. Dažādu nozaru savstarpējā saistība nav pietiekami dokumentēta. Cerams, ka informācija par pakalpojumiem un to ieguldījumu ES dalībvalstu ekonomikās tiks uzlabota, pārskatot NACE klasifikācijas sistēmu, ko paredzēts paveikt 2007. gadā. Pārstrādātā klasifikācija sniegs labāku ieskatu pakalpojumu nozares struktūrā un attīstībā (15). Trūkst informācijas arī par to, kādā apjomā rūpniecības uzņēmumi sniedz pakalpojumus.

3.6 Ar uzņēmējdarbības pakalpojumiem saistītās informācijas un analīzes sadrumstalotība un nepietiekamība. EESK uzskata, ka nepieciešams izveidot Eiropas uzņēmējdarbības pakalpojumu novērošanas centru, lai savāktu informāciju, veicinātu zinātnisko izpēti, rosinātu diskusijas un uzraudzītu politiku ieteikumu īstenošanu. Novērošanas centra darbība vai līdzīga darbība radītu labāku izpratni par jaunajiem, straujajiem uzlabojumiem nozarē un noderētu kā tikšanās iespēja politiku izstrādātājiem un ieinteresētajām pusēm.

3.7 Pakalpojumu standartizācija. Turpmāka pakalpojumu brīvprātīgas standartizācijas paātrināšana, kas pamatojas uz tirgus vajadzībām un faktiem, ietver pamatdrošības, kvalitātes un snieguma paaugstināšanu, kā arī konkurences veicināšanu un inovāciju pakalpojumu piegādes jomā. Minētos jautājumus jārisina CEN, ISO un valsts standartizācijas organizācijām. Brīvprātīgo standartu attīstība pakalpojumu nozarē noteikti stimulētu pakalpojumu tirdzniecību pāri robežām un palīdzētu veicināt pakalpojumu iekšējo tirgu.

4. Uzņēmējdarbības pakalpojumu iespējas uzlabot rūpniecības konkurētspēju (16).

4.1 Uzņēmējdarbības pakalpojumi ir ļoti nozīmīgi, palīdzot MVU sektoram īstenot potenciālo ieguldījumu inovācijā un izaugsmē. Dati liecina par to, ka visdinamiskākie MVU ļoti plaši izmanto uzņēmējdarbības pakalpojumus. Internacionalizācijas spiediena dēļ jāveicina tas, lai šos pakalpojumus izmantotu plašāks MVU loks.

4.2 Valsts inovācijas iespējas. Valsts spēju radīt jaunas idejas un komercializēt inovatīvu tehnoloģiju plūsmu ilgākā laika periodā ietekmē vairāki faktori (17): — visaptveroša inovāciju infrastruktūra; — būtiski pamatnosacījumi/papildpolitikas; — visaptverošas inovāciju sistēmas savstarpējā saistība; — vispārējas izglītības sistēmas.

4.3 85 % ES pētījumu koncentrējas rūpniecības nozarē (ASV — 66 %), un nav ticamu datu par pētniecības un izstrādes pasākumiem sadalījumu pakalpojumu nozarē. No kopējiem pētījumiem un izstrādes rūpniecībā 87.5 % tiek veikti astoņās jomās (ķīmija, mašīnbūve, biroju iekārtas, elektriskās iekārtas, pusvadītāji un sakaru iekārtas, instrumenti, transportlīdzekļi, gaisa kuģi un kosmosa kuģi).

4.4 Kopējo izdevumu ziņā pētniecības un izstrādes jomā ES nav izdevies izlīdzināt atšķirības ar ASV; turklāt šīs atšķirības pēdējās desmitgades laikā palielinājušās.

4.5 Lielāka uzmanība pētniecības un izstrādes finansēšanai augsto tehnoloģiju un zināšanietilpīgu (augstas peļņas) pakalpojumu jomā ir ļoti nozīmīga Eiropas rūpniecības konkurētspējai. “3 % mērķis” būtu vieglāk sasniedzams, ja valdības palielinātu finanšu saistības, un privāto sektoru mudinātu un atbalstītu, lai tiktu palielināti ieguldījumi, tajā skaitā uzņēmējdarbības pakalpojumos (18).

4.6 Eiropas Tehnoloģiju institūta izveide atbilstoši Eiropas Komisijas izteiktajam priekšlikumam nesenajā Komisijas Paziņojumā (19) ir lietderīga, tomēr tehnoloģijas jāpapildina ar efektīvām uzņēmējdarbības un organizatoriskām stratēģijām.

4.7 Zemāk skatāmajā tabulā minēta uzņēmējdarbības pakalpojumu inovatīvo funkciju ietekme. 2. tabula Uzņēmējdarbības pakalpojumu inovatīvās funkcijas (20) Inovatīvās funkcijas Inovāciju pamatelementi Uzņēmējdarbības pakalpojumi (dažas nozīmīgas nozares) Tehnoloģiskā inovācija — Tehnoloģijas plašāka integrācija — Esošās tehnoloģijas izmantošana — Tehnoloģijas piemērošana uzņēmējdarbības vajadzībām — Uzlabotu informācijas un saziņas pasākumu efektivitāte — Pastāvīgo procesu automatizācija — Ražošanas struktūru elastīgums — Kvalitātes uzlabošana — IT pakalpojumi — Tehniskie pakalpojumi — Izstrādes pakalpojumi — Telekomunikāciju pakalpojumi — elektronisko komunikāciju pakalpojumi tiešsaistes pakalpojumu veidā — Kvalitātes kontroles pakalpojumi Organizatoriskā inovācija — Iekšējās organizācijas efektivitāte — Kontroles un koordinācijas procesa mijiedarbība — Cilvēciskā faktora uzlabošana atlasē, apmācībā un praksē — Uzlabojumi dažādajās funkcionālās specializācijas jomās — Vadības konsultācijas un vadība — Revīzijas un juridiskie pakalpojumi — Personāla pakalpojumi (atlase, apmācība un pagaidu nodarbinātība) Stratēģiskā inovācija — Elastīgums dinamiskai videi — Pozicionēšana sarežģītos tirgos — Stratēģiskā informācija par aliansēm — Informācija par produktu pielāgošanu — Informācija par atrašanās vietu un tirgiem — Aizstāvība pretrunīgā juridiskā vidē — Vadības pakalpojumi — Tiešsaistes pakalpojumi — Revīzijas pakalpojumi — Juridiskie pakalpojumi — Gadatirgi un izstādes — Tirdzniecības pakalpojumi Komerciālā inovācija — Konkurētspējīgs produktu dizains — Inovatīva komercializācija — Iespēju izmantošana — Klientu piesaiste un attiecības ar klientiem — Inovatīva tirdzniecība — Rūpes par uzņēmuma tēlu — Dizaina pakalpojumi — Gadatirgi un izstādes — Atpazīstamība — Tiešā tirdzniecība — Sabiedriskās attiecības — Pakalpojumi pēc pārdošanas Darbības inovācija — Funkcionālā darba dalīšana — Koncentrēšanās uz galvenajiem uzdevumiem — Darbības spēja — Rūpes par uzņēmuma tēlu — Lingvistiskie pakalpojumi — Kurjerpakalpojumi — Apsardzes dienesti — Ekspluatācijas pakalpojumi Avots: Rubalcaba (1999) “Uzņēmējdarbības pakalpojumi Eiropas rūpniecībā”(“Business services in European Industry”). Eiropas Komisija, Brisele.

4.8 Daži no Eiropas visinovatīvākajiem uzņēmumiem darbojas uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā, bet kopumā pētniecības un izstrādes līmenis pakalpojumu nozarē ir pārāk zems un tās nav strukturētas. Jauni pakalpojumi un uzņēmējdarbības modeļi bieži vien rodas dārgu un laikietilpīgu mēģinājumu un atsevišķu uzņēmumu neveiksmju rezultātā. ES jāatbalsta zinātniska izpēte atsevišķās jomās, lai varētu atjaunināt uzņēmumu zināšanas pasaulē vadošo, visjaunāko tehnoloģiju jomā.

4.9 Ir svarīgi rast veidus, kā uzlabot MVU pieeju zinātniskās izpētes rezultātiem un sniegt tiem atbalstu īstermiņa produktu attīstībā.

4.10 Ja uzņēmumiem vairāk jāiegulda inovācijā, pētniecībā un izstrādē, Eiropas Komisijai jānodrošina attiecīga intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība un jārīkojas, lai īstenotu iesniegto priekšlikumu par datorīstenotu izgudrojumu patentējamību.

4.11 Nepieciešami kvalitatīvāki tiesību akti un regulējums.

5. ES zināšanu radīšanas sistēma.

5.1 ES zināšanu radīšanas sistēmā nepieciešamas radikālas pārmaiņas. Tās ietver: — pētniecības un izstrādes pasākumu pārorientēšanu uz augsto tehnoloģiju IKT ražojošiem uzņēmumiem; — intelektuālā darbaspēka emigrācijas apturēšanu no ES uz ASV (uz ASV dodas strādāt divreiz vairāk ES pētnieku nekā iebrauc ES valstīs; 40 % ASV pētniecības un izstrādes pasākumu veic ES izglītoti zinātnieki); — kopējā finansējuma palielināšanu zinātniskajai izpētei, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijā noteiktos 3 % no IKP; — IKT lietotāja prasmju, digitālās kompetences un elektronisko darījumu prasmju uzskatīšanu par ļoti būtiskām kompetencēm; IKT prasmju iekļaušanu jaunāko klašu mācību programmā; — modernus fiksētos un mobilos platjoslas sakarus kā šī gadsimta uz zināšanām balstītas ekonomikas infrastruktūra sastāvdaļu. Informācijas sabiedrības ģenerāldirektorāta izstrādātā iniciatīva “i2010” šajā sakarā ir ļoti nozīmīga.

6. “Pakalpojumu attīstības” nozīme.

6.1 Pakalpojumu inovācija ir galvenokārt Vācijā plaši apspriests temats kopš 90. gadu vidus. “Pakalpojumu attīstība” radīja lielu stimulu gan zinātniskajam, gan praktiskajam darbam šajā jomā. Tā izveidojusies par tehnisku nozari, kuras ietvaros apskatīti pakalpojumu produktu sistemātiskas attīstības un izstrādes jautājumi, izmantojot piemērotus modeļus, metodes un līdzekļus. Lai gan “pakalpojumu attīstība” ietver arī pakalpojumu pārvaldību, galvenā uzmanība jāpievērš jaunu pakalpojumu produktu izveidei. Tajā pašā laikā “pakalpojumu attīstības” jomā ietilpst arī attīstības sistēmu izveide, vai, citiem vārdiem sakot, pētniecības un izstrādes un inovācijas vispārējās pārvaldības ar pakalpojumiem saistītie jautājumi.

6.2 Plaši pētījumi jaunu uzņēmējdarbības modeļu, metožu un līdzekļu jomā sniegs “pakalpojumu attīstībai” vērtīgu stimulu. Integrēta pieeja preču, programmatūras un pakalpojumu vienotai izstrādei kļūs par vispāratzītu iezīmi. Visbeidzot, pieaugošā pakalpojumu standartu saskaņošana veicinās jaunu pakalpojumu specifikāciju un efektīvu attīstību (21).

6.3 Pakalpojumu attīstība ir viena no jaunajām pakalpojuma sektora jomām, ko ievērojami pilnveidojusi zinātniskā izpēte Eiropā. Ciešāka integrācija starptautiskajos tīklos un patstāvīgas pakalpojumu attīstības nozares sistemātiska pilnveidošanās ir ļoti nozīmīga, lai nākotnē saglabātu vadošo lomu šajā jomā (22).

7. Pakalpojumu digitālās piegādes nozīme.

7.1 Tiešsaistes piegādes intensifikācijas pieaugums. Tiek veltīta aizvien lielāka uzmanība informācijas tehnoloģiju un uzņēmējdarbības procesu pakalpojumu iegādes starptautiskajā tirgū, ko padara iespējami IKT, pieaugumam un ietekmei. Notiek pārorientācija uz uzņēmējdarbības pakalpojumu piegādi, izmantojot IKT, un intensīvākai tiešsaistes piegādei ir tendence pieaugt. Visplašāk pakalpojumu digitālā piegāde tiek izmantota tādās jomās kā programmatūras pakalpojumi, pētniecības un izstrādes un tehniskās pārbaudes pakalpojumi, konsultāciju pakalpojumi, personālvadības pakalpojumi un darbaspēka nodrošināšanas pakalpojumi. Galvenokārt to nosaka tirgus pieprasījums saistībā ar: — jaunām klientu prasībām un vēlmēm; — tirgus apguves veicināšanu un tirgu paplašināšanu; — kvalitātes uzlabošanu un klientu attiecību padziļināšanu; — ieguvumiem darbības efektivitātes un apjomradīto ietaupījumu jomā; — izmaksu samazināšanos, uzlabojot un paplašinot zemo izmaksu produkcijas un piegādes iespējas.

7.2 No ārvalstīm pirkto pakalpojumu potenciālās priekšrocības ES ekonomikā. No jebkuras vietas pasaulē sniegtu ārpakalpojumu jomā jārisina aizvien vairāk problēmjautājumu. Tādēļ Eiropai jābūt gatavai sniegt augstas kvalitātes pakalpojumus un eksportēt tos uz citām valstīm. Pakalpojumu digitālajai piegādei un attiecīgajam elektronisko darījumu atbalstam ir tendence pieaugt. Ar uzņēmumiem saistītu pakalpojumu pirkšana ārvalstīs šobrīd galvenokārt notiek administratīvo funkciju nodrošināšanai (piemēram, IT pakalpojumi, finanšu un grāmatvedības pakalpojumi, kontaktu centru (call-centre) darbība). Pakalpojumos ar augstāku pievienoto vērtību, kā, piemēram, IT inženierija, izpēte un analīze, ES vēl aizvien izmanto dalībvalstu pakalpojumus. Tomēr tehnoloģiskā attīstība, kvalifikācijas pieejamība un attiecīgās izmaksas pasaules tirgū nākotnē noteikti vairāk ietekmēs Eiropas uzņēmumu lēmumus. Tas ir izaicinājums Eiropas darba tirgum — nodrošināt plašākas augsti kvalificēta darba iespējas un izvairīties no bezdarba (23).

7.3 Šķēršļi vispārējai pakalpojumu digitālajai piegādei. Pastāv šķēršļi pakalpojumu digitālajai piegādei, kas pamatīgi jāizpēta un jārod risinājumi, lai Eiropas uzņēmējdarbības pakalpojumu sniegšanas uzņēmumi var darboties enerģiskāk un paplašināt savu darbību ārpus ES robežām. Šie šķēršļi ietver standartu un savietojamības trūkumu, elektronisko darījumu drošību un uzticību tai, ieguldījumu trūkumu fiksēto un platjoslas sakaru infrastruktūrā un vēl aizvien pārāk lēno IKT izmantošanu MVU.

8. Nodarbinātības potenciāls uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā.

8.1 Nodarbinātības apjoms uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā pēdējo gadu desmitu laikā ievērojami pieaudzis. Ikgadējie izaugsmes rādītāji laika posmā no 1979. līdz 2002. gadam katru gadu bija apmēram 4,5 %, kas ievērojami pārsniedz rādītājus jebkurā citā tautsaimniecības nozarē. Nodarbinātības apjoms uzņēmējdarbības pakalpojumu nozarē 15 dalībvalstu ES veidoja 9 % 2003. gadā un 25 dalībvalstu ES — 8,6 % gadā. Pakalpojumu sektoram kopumā un uzņēmējdarbības pakalpojumiem jo īpaši būs ļoti svarīga nozīme, nākotnē nodrošinot jaunas darba vietas un kompensējot nodarbinātības samazināšanos ražošanas nozarēs.

8.2 Nodarbinātības pieaugums uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā līdz 2002. gadam salīdzinājumā ar kopējo līmeni tautsaimniecībā parādīts 3. tabulā. 3. tabula Ikgadējie izaugsmes rādītāji nodarbinātībā uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā, 1979-2002 (24) Valsts Tautsaimniecībā kopumā Uzņēmēj-darbības pakalpojumi Nekusta-mais īpašums Izīrēšana Profesionālie pakalpojumi Pētniecības un izstrādes līgumi IK Pakalpo-jumi Darbības pakalpojumi LU 2,6 7,6 5,2 4,4 7,5 6,5 12,4 7,4 PT 0,4 6,9 6,5 5,5 6,7 7,7 8,1 7,0 IE 2,0 6,4 5,3 4,6 6,0 0,8 10,5 6,5 IT 0,5 6,4 4,4 8,0 6,1 4,1 6,5 6,7 DE 0,6 5,3 4,2 3,4 4,5 2,9 6,5 5,8 FI 0,1 5,4 1,0 1,6 4,3 3,3 8,5 6,0 ES 1,1 5,4 3,7 6,0 4,9 3,2 7,4 5,8 NL 1,6 4,7 3,7 5,3 4,1 3,4 8,1 4,7 AT 0,3 4,8 1,4 2,6 4,3 4,0 9,6 4,8 SE 0,2 4,7 1,2 2,7 4,3 4,2 6,1 4,7 EL 0,8 4,6 5,9 3,4 4,2 4,0 8,1 4,8 UK 0,4 3,3 4,8 2,2 2,8 -0,4 6,9 3,5 FR 0,5 3,2 1,3 4,1 2,5 1,7 4,7 3,8 DK 0,3 3,1 1,5 2,8 1,8 -0,8 5,8 4,3 BE 0,3 3,6 3,9 0,9 3,2 -1,7 5,0 4,0 ES15 0,6 4,4 3,3 3,3 3,9 1,7 6,4 4,7 ASV 1,4 4,7 1,6 3,5 3,5 2,9 8,8 5,3

8.3 Dinamisks nodarbinātības pieaugums pakalpojumu un zināšanietilpīgu uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā ir raksturīga modernas ekonomikas iezīme. Lai gan nodarbinātības līmenis uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā, kā arī izaugsmes rādītāji Eiropas valstīs ir atšķirīgi, var secināt, ka “nav nabadzīgas valsts, kurā sniegtu daudzus uzņēmējdarbības pakalpojumus, un bagātas valsts, kurā ir maz darba vietu uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā” (25).

8.4 Paredzams, ka nodarbinātības pieaugums pakalpojumu jomā un jo īpaši zināšanietilpīgu uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā turpināsies, lai gan nedaudz lēnākā tempā. Tomēr, atbilstoši 4. tabulā atspoguļotajam, rādītāji būs augstāki nekā tie, kas plānoti citās saimnieciskās darbības jomās. Paredzams, ka izaugsmes rādītāji būs ievērojami augstāki jaunajās dalībvalstīs, kur pakalpojumu attīstība sākusies no ievērojami zemāka absolūtā līmeņa. 4. tabula Nodarbinātības tendences Rietumeiropas uzņēmējdarbības nozarēs Piezīme: Rietumeiropa tiek definēta kā 15 dalībvalstu ES, Norvēģija un Šveice. Avots: “Cambridge Econometrics” paziņojums presei, “Kas noticis ar Lisabonas stratēģiju?” (“What has happened to the Lisbon agenda?”), 2005. gada novembris.

8.5 Īpaša iezīme nodarbinātībai uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā ir augstais izglītības līmenis. Kā rāda ES darbaspēka pētījums, 2003. gadā augsti kvalificētu darbavietu skaits bija paaugstinājies līdz 41 % salīdzinājumā ar 38 % 1998. gadā. Bija 17 % zemas kvalifikācijas darbavietu, to skaits bija samazinājies salīdzinājumā ar 1998. gadu (25 %). oTas, ka uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā lielākoties nepieciešama augsta un vidēja līmeņa kvalifikācija, ir izaicinājums arī izglītības sistēmām Eiropā (īpaši mūžizglītības politikai), jo saistībā ar strukturālajam pārmaiņām Eiropas rūpniecības nozarēs būs nepieciešams, lai lielāks skaits citās jomās nodarbināto sāktu strādāt uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā. Šajā sakarā stingra ar Lisabonas stratēģijas ieviešanu saistītās programmas “Izglītība un apmācība 2010” piemērošana būs ļoti nozīmīga. Izglītības līmenis dažādās nozarēs parādīts 5. tabulā. 5. tabula Izglītības līmenis lielākajās tautsaimniecības nozarēs un uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā 15 dalībvalstu ES 2003. gadā (26)

Briselē, 2006. gada 13. septembrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja Anne-Marie SIGMUND

(1) PTO tirdzniecības statistika, 2004. gads.

(2) Luis Rubalcaba-Bermejo publikācija “Business Services in European Industry”, Eiropas Komisija, 1999.g.

(3) Kopsavilkuma ziņojums: “Konkurētspējīgu rūpniecības nozaru nozīme pakalpojumu sektora attīstībā” (“The significance of competitive manufacturing industries for the development of the services sectors”), Kalmbach un līdzautori, Brēmenes Universitāte, 2003. gada decembris.

(4) Skat. EESK atzinumu par tematu “Eiropas uzņēmumu konkurētspēja”, kurā uzsvērta atbilstošu sociālo apstākļu garantēšanas nozīme, cenšoties palielināt ražīgumu un konkurētspēju. Skat. jo īpaši 2.5 § līdz 2.5.3 §, piemēram, 2.5.2 § EESK uzsver, ka “Eiropu steidzami nepieciešams padarīt konkurētspējīgāku atbilstoši nosacījumiem, kas nodrošinātu tās ekonomisko un sociālo attīstību, kohēziju, darba vietas un vidi”.

(5) Eurostat ziņu apskats 17/2006, 13.02.2006.

(6) COM(2004) 274 galīgā redakcija. EESK atzinums pieņemts 15.12.2004 (ziņotājs — van Iersel kgs, līdzziņotājs — Legelius kgs), OV C 157, 28.06.2005., sākot ar 75. lpp.

(7) COM(2005) 474 galīgā redakcija. EESK atzinums pieņemts 20.04.2006 (ziņotājs — Ehnmark kgs), OV C 185, 08.08.2006., sākot ar 80. lpp. Skatīt arī CCMI papildu atzinumu (ziņotājs — Pezzini kgs).

(8) EITO 2005., 263. lpp.

(9) Ziņojums par elektroniskajiem darījumiem, 2005.g.

(10) COM(2002) 441 galīgā redakcija, 30.07.2002.

(11) Skat. Eiropas Komisijas Paziņojumu par tematu “Ar uzņēmumiem saistīto pakalpojumu konkurētspēja un šo pakalpojumu ieguldījums Eiropas uzņēmumu darbībā” (COM(2003) 747 galīgā redakcija, 04.12.2003), ko var atrast

http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2003/com2003_0747en01.pdf (jo īpaši skat. I.2 § un 1. sadaļu).

(12) Avots: “Ar uzņēmumiem saistītu pakalpojumu konkurētspēja un to ieguldījums Eiropas uzņēmumu darbībā” (COM(2003) 747 galīgā redakcija, I pielikums (“Pakalpojumu klasifikācija un papilddati”), ko var atrast

http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2003/com2003_0747en01.pdf.

(13) COM(2003) 747 galīgā redakcija, II.2. §, 11. lpp.

(14) Skatīt pētījumu par tematu “Nozaru pētījums par uzņēmumu pārvietošanu: fakti” (jo īpaši 107. lpp. un no 177.–179. lpp.), ko ir pasūtījusi CCMI un ko tā ir izmantojusi par pamatu informatīvam ziņojumam par tematu “Nozaru pētījums par uzņēmumu pārvietošanu” (ziņotājs — van Iersel kgs, līdzziņotājs — Calvet Chambon kgs).

(15) ES ar uzņēmējdarbības pakalpojumiem saistītā foruma ziņojums, 2005. gada jūnijs.

(16) Skat. COM(1998) 534 galīgā redakcija un COM(2003) 747 galīgā redakcija.

(17) Stern, Furman, Porter, 2002.g.

(18) Skat. EESK atzinumu par 7. PTA pamatprogrammu: atbilstoši Lisabonas stratēģijai “2002. gada Barselonas Eiropadomes sanāksmē [izvirzīja] kvantitatīvus mērķus pētniecības darbību atbalstam: līdz 2010. gadam ES kopējam finansējumam minētajā jomā jāpieaug līdz 3 % no IKP, no kuriem divām trešdaļām jābūt privātā sektora ieguldījumiem (3 % mērķis). Komiteja tomēr norādīja, ka saistībā ar konkurenci pasaules mērogā tas ir “mainīgs mērķis”. Vilcinoties ar minētā mērķa īstenošanu, atpalicība aizvien palielinās” (2.5 §).

(19) COM(2006) 77 galīgā redakcija.

(20) Fragments no Luis Rubalcaba un Henk Kox publikācijas ar nosaukumu “The Contribution of Business Services to European Employment, Innovation and Productivity”, ko gatavojas izdot Palgrave-Macmillan izdevniecība.

(21) Hans-Jorg Bullinger, Klaus-Peter Fahnrich, Thomas Meiren publikācija “Service engineering — methodical development of new service products”.

(22) Thomas Meiren, Fraunhofer Institute for Industrial Engineering, Štutgarte, Vācija.

(23) Ar uzņēmumiem saistītu pakalpojumu Eiropas forums, 2005. gada ziņojums.

(24) Luis Rubalcaba un Henk Kox publikācija “The Contribution of Business Services to European Employment, Innovation and Productivity” (2006. gadā to publicēs izdevniecība Palgrave-Macmillan).

(25) Rubalcaba, Kox, 2006.g., 42. lpp.

(26) Avots: Rubalcaba un Kox (2006), pamatojoties uz Eurostat datiem, darbaspēka pētījums, 2004.g.