Ieteikums

PADOMES LĒMUMS,

ar ko Portugālei pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīga budžeta deficīta situāciju

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

(1)Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

(2)Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis panākt stabilu valdības finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darbavietu radīšanai. Stabilitātes un izaugsmes pakts ietver Padomes Regulu (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu, kas pieņemta, lai veicinātu pārmērīga vispārējās valdības budžeta deficīta tūlītēju novēršanu.

(3)Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EKL) 104. panta 6. punktu Padome 2009. gada 2. decembrī nolēma, ka Portugālē ir pārmērīgs budžeta deficīts, un saskaņā ar EKL 104. panta 7. punktu un 3. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) sagatavoja ieteikumu, lai vēlākais līdz 2013. gadam novērstu pārmērīgo budžeta deficītu. Pamatojoties uz Portugāles iestāžu finansiālā atbalsta sniegšanas lūgumu, kas bija adresēts Eiropas Savienībai, dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, un Starptautiskajam Valūtas fondam (SVF), Padome Portugālei piešķīra finansiālo atbalstu. Starp Komisiju un Portugāles iestādēm 2011. gada 17. maijā tika parakstīts saprašanās memorands par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem (“saprašanās memorands”). Kopš tā laika Padome, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 7. punktu, ir sniegusi divus jaunus, Portugālei paredzētus ieteikumus (2012. gada 9. oktobrī un 2013. gada 21. jūnijā), ar kuriem pārmērīga budžeta novēršanai noteikto termiņu pagarināja attiecīgi līdz 2014. un 2015. gadam. Abos ieteikumos Padome secināja, ka Portugāle ir veikusi efektīvus pasākumus, taču ir norisinājušies negatīvi un negaidīti ekonomikas notikumi, kas lielā mērā nelabvēlīgi ietekmējuši valdības finansiālo stāvokli.

(4)Saskaņā ar Līguma 126. panta 8. punkta noteikumiem Padome 2016. gada 12. jūlijā nolēma, ka Portugāle nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumu.

(5)Ja faktiskā informācija atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 479/2009 liecina par to, ka iesaistītā dalībvalsts nav novērsusi pārmērīgu budžeta deficītu termiņā, kas noteikts saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu sniegtajā ieteikumā, Padome nekavējoties pieņem lēmumu saskaņā ar Līguma 126. panta 9. punktu.

(6)Komisija 2016. gada pavasara prognozē paredz mērenu Portugāles ekonomikas atveseļošanos. Paredzēts, ka 2016. gadā reālais IKP pieaugs par 1,5 % (tāpat kā 2015. gadā), ko galvenokārt veicina iekšzemes pieprasījums, ņemot vērā, ka joprojām pastāv liela makroekonomiskā nelīdzsvarotība. Paredzams, ka privātais patēriņš zaudēs dinamiku 2016. gadā, ņemot vērā lielākus netiešos nodokļus un enerģijas cenu inflācijas nelielu palielināšanos. Nav prognozēts, ka vidējā termiņā turpināsies ilglietojuma preču patēriņa liels pieaugums, kas reģistrēts 2015. gada pirmajā pusē, jo tiek prognozēts, ka joprojām augstais bezdarba līmenis un parāda līmenis turpinās palielināt spiedienu uz mājsaimniecību ietaupījumiem. Uzņēmējdarbības investīcijas jau ievērojami samazinājās 2015. gada otrajā pusē, un nav paredzams, ka drīzumā tās sasniegs iepriekšējos izaugsmes rādītājus, neraugoties uz salīdzinoši augsto jaudas izmantojuma rādītāju. Paredzams, ka kopējās investīcijas mazliet palielināsies 2017. gadā, izmantojot ES struktūrfondu atbalstu un uzlabojot finansēšanas nosacījumus. Tiek prognozēts, ka eksporta apjoms palielināsies atbilstoši ārējam pieprasījumam, bet imports joprojām ir lielāks nekā eksports. Tā rezultātā neto tirdzniecības ieguldījums IKP pieaugumā saglabāsies nedaudz negatīvs, kaut arī ievērojami mazākā mērā nekā 2015. gadā. Paredzams, ka galvenokārt lielāku netiešo nodokļu dēļ saskaņotā patēriņa cenu indeksa (SPCI) inflācija 2016. gadā pieaugs līdz 0,7 %. Kaut arī kopš pavasara prognozes publicēšanas lejupslīdes riski ir palielinājušies, dati par 2016. gada pirmo ceturksni un provizoriskā informācija par otro ceturksni kopumā apstiprina prognozi atlikušajam gadam.

(7)Komisijas 2016. gada pavasara prognozē ir paredzēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2016. gadā samazināsies līdz 2,7 % no IKP. 2016. gada budžeta, kas stājās spēkā 2016. gada 31. martā, mērķis ir deficīts 2,2 % apmērā no IKP, un to apstiprināja 2016. gada stabilitātes programmā. Atšķirība starp valdības mērķi un Komisijas prognozēm ir saistītas ar to, ka Komisijas makroekonomikas scenārijs ir mazāk optimistisks, kas paredz mazākus nodokļu ieņēmumus un lielākus sociālos izdevumus, kā arī ar to, ka Komisijas novērtējums ir piesardzīgāks attiecībā uz dažu konsolidācijas pasākumu ietekmi, jo īpaši attiecībā uz plānotajiem starppatēriņa ietaupījumiem un citiem kārtējiem izdevumiem. Saskaņā ar Komisijas 2016. gada pavasara prognozi vispārējās valdības budžeta deficīts 2017. gadā turpinās samazināties līdz 2,3 % no IKP. Prognozētais uzlabojums lielākoties ir saistīts ar deficītu uzlabojošu vienreizēju darījumu, kurš saistīts ar sagaidāmo Banco Privado Português (BPP) bankas garantijas atgūšanu, kas sasniedz aptuveni 0,25 % no IKP. Ja ņem vērā šā vienreizējā darījuma ietekmi uz budžetu, budžeta deficītam 2017. gadā būtu jāsasniedz 2,6 % no IKP. Pamatojoties uz Komisijas novērtējumu par ieguvumiem no pasākumiem, kas norādīti 2016. gada budžetā un 2016. gada stabilitātes programmā, paredzams, ka saskaņā ar Komisijas 2016. gada pavasara prognozi strukturālais deficīts palielināsies par 0,25 % no IKP gan 2016., gan 2017. gadā.

(8)Valdības vidējā bruto parāda attiecība pret IKP visumā stabilizējās laikposmā no 2013. līdz 2015. gadam, sasniedzot 129,2 % 2013. gadā, 130,2 % 2014. gadā un 129,0 % 2015. gadā. Ņemot vērā ievērojamu parādu samazinošu krājumu plūsmas korekciju 2016. gadā un primāro pārpalikumu, kas tika saglabāts, Komisija 2016. gada pavasara prognozē paredzēja, ka parāda attiecība samazināsies līdz 126 % no IKP 2016. gadā un pēc tam – līdz 124,5 % no IKP 2017. gadā. Nešķiet, ka Portugāle saskarsies ar fiskālā stresa riskiem īstermiņā, lai gan īstermiņa problēmas nav izslēdzamas (problēmas, kas izriet no valsts bruto un neto parāda, bruto finansējuma vajadzības, starptautisko investīciju bilances saldo, kā arī ienākumus nenesošu aizdevumu daļas līmenis un izmaiņas vai banku sistēmas vispārējās kapitāla vajadzības). Savukārt vidējā termiņā riski šķiet nozīmīgi, ņemot vērā augsto parādu līmeni un parāda attiecības lielo jutīgumu pret iespējamu procentu likmju paaugstināšanu un pret negatīvas nominālās palielināšanās triecieniem. Ilgtermiņā ar nosacījumu, ka tiek pastāvīgi saglabāta atbilstoša strukturālā primārā bilance, risks attiecībā uz ilgtspējību ir zems, ņemot vērā iepriekš īstenotās pensiju reformas.

(9)Saskaņā ar fiskālās politikas pasākumiem, kas veikti 2016. gada budžetā, vispārējās valdības budžeta deficīts 2016. gadā būtu zemāks par 3 % no IKP. Tomēr saskaņā ar Komisijas 2016. gada pavasara prognozi drošības rezerve pret Līgumā noteiktās atsauces vērtības pārsniegšanu ir neliela. Ņemot vērā lielo nenoteiktību par ekonomikas un budžeta situācijas attīstību, budžeta mērķis, kas ieteicams korekcijas gadā, būtu jānosaka tādā līmenī, kas skaidri ir zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības, t.i., 3 % no IKP, lai garantētu pārmērīga budžeta deficīta situācijas noturīgu korekciju noteiktajā termiņā.

(10)Saskaņā ar 5. pantu Regulā (EK) Nr. 1467/97 Padomes lēmumā pieprasīt veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus saskaņā ar Līguma 126. panta 9. punktu Padome pieprasa, lai dalībvalsts sasniedz gada budžeta mērķus, kas, pamatojoties uz pieprasījuma pamatā esošo prognozi, ļauj īstenot minimālu gada uzlabojumu vismaz 0,5 % apmērā no IKP tās cikliski koriģētajā bilancē, neskaitot vienreizējos un citus pagaidu darījumus. Tā kā šis Padomes lēmums ir pieņemts gada otrajā pusē, un, ņemot vērā pašreizējo Komisijas pavasara prognozi, nemainīga strukturālā bilance 2016. gadā sniegtu pietiekamu drošības rezervi, lai noturīgi novērstu pārmērīgo budžeta deficītu.