Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam atbilstīgi EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas pieņemšanu par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un nodarbošanās jautājumos (pārstrādāta versija) /* COM/2006/0108 galīgā redakcija - COD 2004/0084 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 13.3.2006 COM(2006) 108 galīgā redakcija 2004/0084 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM atbilstīgi EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas pieņemšanu par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un nodarbošanās jautājumos (pārstrādāta versija) 2004/0084 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM atbilstīgi EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas pieņemšanu par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un nodarbošanās jautājumos (pārstrādāta versija) 1. INFORMĀCIJAI Datums, kad priekšlikumu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei (dokuments KOM(2004)279 gala redakcija – 2004/0084 (COD)): | 21.4.2004. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma datums: | 15.12.2004. | Eiropas Parlamenta atzinuma datums (pirmais lasījums): | 6.7.2005. | Grozītā priekšlikuma nosūtīšanas datums: | 25.8.2005. | Kopējās nostājas pieņemšanas datums: | 13.3.2006. | 2. KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS Priekšlikuma mērķis ir veicināt juridisku noteiktību un skaidrību vienādas attieksmes pret vīriešiem un sievietēm principa īstenošanā nodarbinātības un nodarbošanās jomā, apvienojot vienā dokumentā šajā jomā esošos galvenos noteikumus, kā arī zināmus elementus saistībā ar iedibināto Eiropas Kopienu Tiesas praksi. Vienkāršojot un optimizējot Kopienas tiesību aktus, tie būs pieejamāki un saprotamāki gan praktizējošiem juristiem, gan plašai sabiedrībai, un tādēļ tas ir nozīmīgs solis darbā pie tiesību aktu labākas izstrādes. Šajā priekšlikumā vienā saskaņotā tiesību aktā apvienotas šādas sešas pastāvošas direktīvas par vienādu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības jomā: - Direktīva 75/117 par vienādu atalgojumu; - Direktīva 76/207, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2002/73, par vienlīdzīgu attieksmi attiecībā uz darba iespējām, profesionālo izglītību un paaugstināšanu amatā, kā arī darba nosacījumiem; - Direktīva 86/378, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 96/97 par vienādu attieksmi sociālā arodnodrošinājuma shēmās; - Direktīva 97/80 par pierādīšanas pienākumu diskriminācijas gadījumos, kas pamatojas uz dzimumu. Šis priekšlikums nenozīmē tikai apvienošanu. Ir veikti vairāki būtiski grozījumi. Šīs izmaiņas iezīmē piesardzīgu pieeju Kopienas tiesību aktu atjaunināšanai un modernizēšanai. Piemēram, dokumentā iekļauta iedibināta Eiropas Kopienu Tiesas prakse ar mērķi izskaidrot galvenos vienādas attieksmes tiesību jēdzienus. Turklāt daži horizontālie noteikumi, kas ietverti jaunākajās direktīvās, piemēram, par pierādīšanas pienākumu, tagad skaidri attiecas arī uz sociālā arodnodrošinājuma shēmām. Faktiski Tiesas prakse šo noteikumu darbības jomu jau ir paplašinājusi, attiecinot tos arī uz sociālā arodnodrošinājuma shēmu galvenajiem elementiem. Tādējādi priekšlikuma galvenais mērķis šajā jomā ir precizēt juridisko situāciju. 3. KOMENTĀRI PAR KOPĒJO NOSTĀJU Šī KOPēJā NOSTāJA IETVER NE TIKAI PAšREIZēJO PADOMES NOSTāJU, BET ARī DAžUS EIROPAS PARLAMENTA PIRMAJā LASīJUMā PIEņEMTOS GROZīJUMUS. TAJā ATSPOGUļOTAS IESTāžU DISKUSIJAS, KAS DEVA KOMPROMISA IESPēJU ATTIECīBā UZ PRECīZI NOSAKāMU TEKSTU. Ar Padomes kopējo nostāju tika izdarīti vairāki Komisijas priekšlikuma grozījumi. Komisija uzskata, ka ar šiem grozījumiem priekšlikumā, kuru tā ierosinājusi, netiek veiktas mērķu izmaiņas. Attiecībā uz lielāko daļu Eiropas Parlamenta pirmajā lasījumā pieņemtajiem grozījumiem Padomes kopējā nostāja pilnībā atbilst Komisijas grozītajam priekšlikumam. Dažos turpmāk minētajos gadījumos, kad kopējā nostāja atšķiras no Komisijas grozītā priekšlikuma, Padomes patlaban izvirzītais teksts ir kompromisa risinājums, kas panākts iestāžu diskusijās. Kompromisa teksts atbilst gan sākotnējā, gan grozītā priekšlikuma mērķiem, un tādēļ Komisija to pieņem. 1. Attiecībā uz vairākiem jauniem apsvērumiem, ko ieviesis Eiropas Parlaments un apstiprinājusi Komisija grozītajā priekšlikumā saistībā ar vajadzību dalībvalstīm risināt jautājumu par atšķirībām atalgojumā dzimuma dēļ un darba tirgus segregāciju (11. apsvērums), izstrādāt un analizēt statistiku, kas iedalīta pēc dzimuma (37. apsvērums), un veicināt izpratni par diskrimināciju atalgojumā (38. apsvērums), Padome ir iestrādājusi jēdzienu par vajadzību turpināt šos pasākumus, lai neradītu priekšstatu, ka šīs darbības netiek veiktas. Komisija var piekrist šim grozījumam, kā arī citiem nelieliem 11. un 37. apsvēruma pārformulējumiem. 2. Komisija grozītajā priekšlikumā ir noraidījusi jauna 2. punkta d) apakšpunkta iekļaušanu 20. pantā, ar ko līdztiesību veicinošu iestāžu, kuras jāizveido saskaņā ar šo noteikumu, uzdevumiem pievieno datu un zinātības apmaiņu ar attiecīgām Eiropas iestādēm, piemēram, Eiropas Institūtu dzimumu līdztiesībai. Šī nostāja ir pieņemta tehnisku iemeslu dēļ, kas saistīti ar precīzu tiesību aktu izstrādāšanu, jo nedrīkst izdarīt norādi uz iestādi, kas vēl nepastāv. Šie uzskati tika iekļauti jaunajā tekstā, minot attiecīgās Eiropas iestādes, piemēram, jebkādu turpmāk izveidotu Eiropas Institūtu dzimumu līdztiesībai. Šo formulējumu var pieņemt. 3. Ņemot vērā 21. panta 1. punktu par sociālo dialogu, Padome ir pieņēmusi Eiropas Parlamenta grozījumu, ar ko paplašina atsauci uz terminu „darbavieta”, kā pārformulējusi Komisija, bet ir atteikusies iekļaut jaunu formulējumu par izpēti, ko sociālo partneri veic, pamatojoties uz katram dzimumam raksturīgo datu izstrādi un analīzi. Komisija ir pieņēmusi šo Parlamenta grozījuma elementu, taču var piekrist Padomes atzinumam, ka norāde uz datiem vai statistiku šajā konkrētajā kontekstā var pārmērīgi ierobežot izpētes jēdzienu, ierobežojot to attiecībā uz kvantitatīvajiem aspektiem, kam nepieciešama statistikas informācija, un izslēdzot kvalitatīvo aspektu, kas ne vienmēr balstās uz šiem datiem. 4. Attiecībā uz sociālā dialoga nodrošināšanu, jo īpaši 21. panta 4. punktu, kurā noteikts, ka darba devēja sniegtā informācija par vienlīdzīgu attieksmi uzņēmumā, ir viens no veidiem, kā plānoti un sistemātiski veicināt vienlīdzīgu attieksmi, kā paredzēts 21. panta 3. punktā, Padome ir apstiprinājusi Komisijas ieteikumu saskaņot formulējumu ar citiem punktiem, paredzot, ka darba devējus mudina (nevis - jāmudina ) veikt šos pasākumus. Padome nav piekritusi turpmāko priekšlikumu grozītajā Komisijas priekšlikumā izmantot otrajā daļā vajadzības izteiksmi, lai izteiktu spēcīgāku pārliecību par tur minētās īpašās informācijas pieejamību, un ir atjaunojusi sākotnējā priekšlikuma formulējumu „var”. Tomēr attiecībā uz paskaidrojošu formulējumu tā ir iekļāvusi Komisijas nosūtītu Eiropas Parlamenta priekšlikumu, lai precizētu tās jomas, par kurām jāsniedz informācija. Kopumā Komisija pieņem šo kompromisa risinājumu. 5. Padome ir piekritusi pārvietot no 13. panta uz jaunu 31. panta 3. punktu (vispārīgais noteikums par ziņošanas pienākumu) noteikumu par pienākumu dalībvalstīm iesniegt ziņojumu, kurā ietverti izņēmumi attiecībā uz vienlīdzīgas attieksmes principu, ja ar dzimumu piederību saistīta īpašība veido patiesu un noteicošu profesionālo prasību. Tā ir mainījusi šā ziņojuma iesniegšanas biežumu no „ reizi četros gados ”, kā grozītajā priekšlikumā to ierosināja Eiropas Parlaments un Komisija, uz „ periodiski, bet vismaz reizi astoņos gados ”. Tas ir pieņemami, jo tas ir progresīvi, salīdzinot ar pašreizējo prasību par periodisku novērtējumu bez noteikta termiņa. 6. Attiecībā uz noteiktajiem cieši saistītiem termiņiem direktīvas transponēšanai (33. pants), dalībvalstu īstenošanas ziņojumiem (31. pants) un Komisijas ziņojumam par direktīvas darbību (32. pants) Padome ir pieņēmusi kompromisa risinājumu, ņemot vērā dažādās institūciju nostājas. Principā tā ir pieņēmusi īsu divu gadu transponēšanas periodu, kā to grozītajā priekšlikumā ierosināja Eiropas Parlaments un Komisija, bet paredzēja iespēju šo transponēšanas periodu paildzināt līdz trim gadiem tām dalībvalstīm, kuras ir saskārušās ar īpašām grūtībām. Vienoti termiņi tika noteikti attiecībā uz īstenošanas ziņojumiem un pārskatiem – attiecīgi četri ar pusi gadi un seši ar pusi gadi pēc direktīvas stāšanās spēkā. Turklāt Padome ir izdarījusi dažus grozījumus neatkarīgi no Eiropas Parlamenta grozījumiem. Šie ir formāli un tehniski grozījumi un nemaina priekšlikuma būtību. Piemēram, tie ietver sākotnējā priekšlikuma 19. un 20. panta apvienošanu vienā noteikumā par pierādīšanas pienākumu diskriminācijas gadījumos (19. pants) un II sadaļas 1., 2. un 3. nodaļas, kā arī III sadaļas 2. nodaļas virsrakstu saīsināšanu. Padome struktūras skaidrības labad ir pārveidojusi Komisijas priekšlikuma IV sadaļu III sadaļas 3. nodaļā ar virsrakstu „ Vispārējie horizontālie noteikumi ”. Padome ir ievietojusi jaunu 41. apsvērumu, kurā pārfrāzēts 34. punkts Iestāžu nolīgumā par labāku tiesību aktu izstrādi. 4. SECINĀJUMS Iepriekš minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka kopējā nostāja nekādi neietekmē priekšlikuma mērķus un pieeju, un tādēļ to var atbalstīt, vēl jo vairāk tāpēc, ka kopējā nostājā ir pienācīgi ņemti vērā Eiropas Parlamenta pirmajā lasījumā ierosinātie grozījumi un grozītais Komisijas priekšlikums. Šis kompromisa dokuments ir tapis iestāžu diskusiju rezultātā. 5. KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Kā vienu no kopējā kompromisa risinājuma elementiem, kas panākts iestāžu diskusijās, Komisijas un Padome kopējās nostājas pieņemšanas laikā iesniedza atsevišķus paziņojumus (skatīt I un II pielikumu). I PIELIKUMS Komisijas paziņojums Komisija ir apņēmusies veicināt jautājumu par bērna kopšanas atvaļinājumu kā sevišķi svarīgu instrumentu, lai nodrošinātu pilnīgu vienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem darba dzīvē. Tā vēlas nodrošināt, lai tiktu uzlabota darba un privātās dzīves apstākļu saskaņošana, pareizi īstenojot direktīvu par bērna kopšanas atvaļinājumu un uzraugot tās piemērotību un efektivitāti. Tādēļ Komisija paredz noteikt darba un privātās dzīves saskaņošanas jomu kā vienu no tās prioritārajiem mērķiem ceļvedī sieviešu un vīriešu līdztiesībā, ko pieņēma 2006. gada 1. martā (KOM(2006) 92 galīgais). Saistībā ar šo tiek paredzēts veikt situācijas analīzi attiecībā uz visām saskaņošanas jomām, tostarp bērna kopšanas atvaļinājumu, elastīgiem darba līgumiem un aprūpes iespējām, lai vajadzības gadījumā attīstītu politikas risinājumus. Viedokļu apmaiņas uzsākšana ar sociālajiem partneriem būs šo darbību elements. II PIELIKUMS Padomes deklarācija Padome atbalsta Eiropas Parlamenta apņemšanos uzlabot situāciju attiecībā uz darba un privātās dzīves saskaņošanu, lai nodrošinātu vienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem darba dzīvē. Tādēļ ir apsveicami, ka Eiropas Komisija plāno iekļaut jautājumu par sieviešu nodarbinātību un darba un privātās dzīves līdzsvarošanu kā galveno tematu Trešajā ikgadējā ziņojumā valsts un valdību vadītājiem par sieviešu un vīriešu līdztiesību, ko izskatīs Eiropadomes pavasara sanāksmē 2006. gada martā. Saistībā ar šo Padome ņem vērā nozīmi, kādu Eiropas Parlaments piešķir bērna kopšanas atvaļinājuma jautājumam.