Priekšlikums Padomes regula ar kuru atceļ antidempinga maksājumu Austrālijas, Indijas, Indonēzijas un Taizemes izcelsmes sintētisko poliestera štāpeļšķiedru importam un izbeidz procedūru attiecībā uz šādu importu pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Padomes regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu un starpposma pārskatu saskaņā ar 11. panta 3. punktu, kas attiecas uz šādu importu no Taizemes /* COM/2006/0495 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 12.9.2006 COM(2006) 495 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA ar kuru atceļ antidempinga maksājumu Austrālijas, Indijas, Indonēzijas un Taizemes izcelsmes sintētisko poliestera štāpeļšķiedru importam un izbeidz procedūru attiecībā uz šādu importu pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu un starpposma pārskatu saskaņā ar 11. panta 3. punktu, kas attiecas uz šādu importu no Taizemes (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums ir par to, kā procedūrā, kas attiecas uz Austrālijas, Indijas, Indonēzijas un Taizemes sintētiskās poliestera štāpeļšķiedras importu, piemērojama Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005, („pamatregula”) pēc divkārtējas termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu un viena starpposma pārskata saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. | Vispārējais konteksts Šis priekšlikums sagatavots saistībā ar pamatregulas īstenošanu, veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā Priekšlikuma darbības jomā nav spēkā esošu noteikumu. | Saskanība ar citām Savienības politikas jomām un mērķiem Nepiemēro. | 2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. | Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana | Speciālas zināšanas nebija nepieciešamas. | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet tajā ir ietverts pilnīgs novērtējamo nosacījumu saraksts. | 3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI | Ierosinātās rīcības kopsavilkums Komisija 2005. gada 14. jūlijā uzsāka termiņa beigu pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Austrālijas, Indonēzijas un Taizemes izcelsmes sintētiskās poliestera štāpeļšķiedras (PŠŠ) importam. Komisija 2005. gada 3. decembrī uzsāka daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Taizemes izcelsmes PŠŠ importam un kas attiecas tikai uz dempinga pārbaudi saistībā vienu Taizemes ražotāju. Komisija 2005. gada 20. decembrī uzsāka termiņa beigu pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Indijas izcelsmes sintētiskās poliesteru štāpeļšķiedras (PŠŠ) importam. Abās termiņa beigu pārskatu izmeklēšanās atklājās, ka nav iespējamības, ka atsāksies nozīmīgs PŠŠ eksports uz Kopienu no Austrālijas, Indijas, Indonēzijas un Taizemes par dempinga cenām, ja šos pasākumus atcels. Tāpēc nav pamata saglabāt esošos pasākumus attiecībā uz PŠŠ importu no šīm valstīm. Tāpēc Padomei tiek ierosināts pieņemt pievienoto priekšlikumu par regulu, lai atceltu spēkā esošos pasākumus pret Austrāliju, Indiju, Indonēziju un Taizemi un pārtrauktu procedūru pret šīm valstīm un daļējo starpposma pārskatu attiecībā uz Taizemi. | Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. | Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. | Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. | Instrumentu izvēle | Ierosinātie instrumenti: Regula. | Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. Iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas iespējas. | 4. IETEKME UZ BUDžETU | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | Priekšlikums PADOMES REGULA ar kuru atceļ antidempinga maksājumu Austrālijas, Indijas, Indonēzijas un Taizemes izcelsmes sintētisko poliestera štāpeļšķiedru importam un izbeidz procedūru attiecībā uz šādu importu pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu un starpposma pārskatu saskaņā ar 11. panta 3. punktu, kas attiecas uz šādu importu no Taizemes EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] („pamatregula”), jo īpaši tās 11. panta 2. punktu un 11. panta 3. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: A. PROCEDŪRA 1. Spēkā esošie pasākumi (1) 2000. gada jūlijā Padome ar Regulu (EK) Nr. 1522/2000[2] noteica galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Austrālijas, Indonēzijas un Taizemes izcelsmes sintētisko poliestera štāpeļšķiedru (poliestera štāpeļšķiedru vai „PŠŠ”) importu. Izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti šie pasākumi, tiks minēta kā „1. sākotnējā izmeklēšana”. (2) 2000. gada decembrī Padome ar Regulu (EK) Nr. 2852/2000[3] noteica galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Indijas un Korejas Republikas izcelsmes PŠŠ importu. Izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti šie pasākumi, tiks minēta kā „2. sākotnējā izmeklēšana”. (3) Pasākumus, ko noteica ar Regulu (EK) Nr. 2852/2000, veidoja procentuālais nodoklis, izņemot attiecībā uz vienu eksportējošu ražotāju no Indijas, kura saistības apstiprināja ar Komisijas Lēmumu 2000/818/EK[4] Pēc starpposma pārskata, kas attiecās kā uz dempingu tā kaitējumu, pasākumi attiecībā uz importu no Korejas Republikas ir laboti un atjaunoti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 428/2005[5]. 2. Pārskatīšanas prasības (4) Pēc divu paziņojumu publicēšanas 2005. gada 13. aprīlī un 23. septembrī par antidempinga pasākumu gaidāmo termiņa izbeigšanos, no kuriem viens attiecās uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem saistībā ar Austrālijas, Indonēzijas un Taizemes izcelsmes PŠŠ importu[6] un otrs – uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem saistībā ar Indijas izcelsmes PŠŠ importu[7], Komisija saņēma pieprasījumus par šo pasākumu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. (5) Šos pieprasījumus iesniedza Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques ( CIRFS ), pārstāvot ražotāju lielāko daļu, šai gadījumā vairāk kā 50%, no kopējā Kopienas PŠŠ ražošanas apjoma. Pieprasījumi ir pamatoti ar to, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, radītu dempinga un kaitējuma Kopienas ražošanas nozarei turpināšanos un atkārtošanos. (6) Turklāt pieprasījums par daļēju Regulas (EK) Nr. 1522/2000 starpposma pārskatu tika saņemts no Tuntex (Taizemes) Public Company Limited ( Tuntex ), PŠŠ ražotāja Taizemē, uz kuru attiecas spēkā esošie antidempinga pasākumi. (7) Pieprasījumā atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam Tuntex sniedza sākotnējus pierādījumus, kas pamato uzņēmuma prasību par to, ka, ciktāl tas attiecas uz uzņēmumu, ir mainījušies apstākļi, pamatojoties uz kuriem tika noteikti pasākumi, un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Tuntex sniedza pierādījumus par to, ka, salīdzinot normālo vērtību, kuras pamatā ir uzņēmuma paša izmaksas/iekšzemes cenas, un tā eksporta cenas uz tirgu trešā valstī, tiktu konstatēta dempinga samazināšanās līdz līmenim, kas būtu ievērojami zemāks par līmeni, kuru nodrošina spēkā esošais pasākums (27,7%). Tāpēc Tuntex norādīja, ka, lai turpmāk neitralizētu dempingu vairs nav nepieciešams piemērot pasākumus pašreizējā līmenī, kas bija pamatoti ar iepriekš noteikto dempinga līmeni. (8) Pēc apspriedes ar Padomdevēju komiteju, nosakot, ka pastāv pietiekami pierādījumi, lai uzsāktu divas pārskatīšanas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu un vienu pārskatīšanu, kas attiecas tikai uz dempinga izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, Komisija uzsāka šīs trīs pārskatīšanas, publicējot paziņojumu Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī [8]. 3. Izmeklēšana (9) Komisija par termiņa beigu pārskatīšanas uzsākšanu oficiāli informēja Austrālijas, Indijas, Indonēzijas un Taizemes ražotājus, attiecīgos importētājus, lietotājus un to asociācijas Kopienā, attiecīgo eksportētājvalstu pārstāvjus, CIRFS un Kopienas ražotājus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumos par uzsākšanu. (10) Komisija oficiāli paziņoja uzņēmumam Tuntex un eksportētājvalsts pārstāvjiem par daļēja starpposma pārskata uzsākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par uzsākšanu. (11) Tā kā ir liels skaits Indijas, Indonēzijas un Taizemes ražotāju, kā arī Kopienas ražotāju, kas ir iekļauti sarakstos sakarā ar pieprasījumu veikt termiņa beigu pārskatīšanu, un liels skaits attiecīgo PŠŠ importētāju Kopienā, tika uzskatīts par atbilstīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu pārbaudīt, vai izmantojama atlase. Lai Komisija spētu izlemt, vai atlase patiešām ir nepieciešama, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu iepriekšminētām personām bija jāpiesakās 15 dienu laikā pēc pārskatīšanas uzsākšanas, kā arī sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par uzsākšanu. (12) Pēc tam, kad iesniegtā informācija tika izskatīta, ņemot vērā ražotāju, kas sadarbojās, mazo skaitu Indijā, Indonēzijā un Taizemē un kas norādīja savu vēlēšanos sadarboties, tika izlemts, ka starp šo valstu ražotājiem atlase nav jāveic. (13) Neviens no importētājiem nesniedza Komisijai paziņojumā par uzsākšanu prasīto informāciju, tāpēc atlase starp importētājiem nebija vajadzīga. Faktiski neviens no importētājiem nevēlējās sadarboties pārskatīšanas procesā. (14) Desmit Kopienas ražotāji aizpildīja atlases veidlapu un oficiāli piekrita sadarboties turpmākajā izmeklēšanā. No iepriekš minētajiem desmit uzņēmumiem izlasē iekļāva piecus, par kuriem konstatēja, ka tie Kopienas ražošanas nozarei ir reprezentatīvi PŠŠ ražošanas un pārdošanas apjoma ziņā Kopienā. Šī izlase atbilda Kopienas PŠŠ lielākajam reprezentatīvajam ražošanas un pārdošanas apjomam, ko noteiktajā termiņā varēja pienācīgi izmeklēt. (15) Tāpēc pieciem atlasītajiem Kopienas ražotājiem, Austrālijas ražotājiem un tiem, kas sadarbojās izlases veidošanas procesā savas valsts labā, kā arī zināmajiem lietotājiem tika izsūtītas anketas. Pieciem Kopienas ražotājiem, kas netika iekļauti izlasē, lūdza sniegt informāciju par noteiktiem zaudējumu rādītājiem un izteikt piezīmes par antidempinga pasākumu atcelšanu vai saglabāšanu. (16) Četri no pieciem atlasītajiem Kopienas ražotājiem (tāpēc izlase atspoguļoja 38% no Kopienas ražošanas un tirdzniecības) atsūtīja aizpildītas anketas, viens ražotājs no Austrālijas, trīs ražotāji no Indijas, četri ražotāji no Indonēzijas, četri ražotāji no Taizemes (starp tiem divi - saistīti uzņēmumi) un astoņi lietotāji. Divas lietotāju asociācijas iesniedza iesniegumus. Turklāt prasīto informāciju iesniedza četri no pieciem Kopienas ražotājiem, kas netika iekļauti izlasē (tātad ražotāji, kas sadarbojās izmeklēšanas procesā pārstāvēja 60 % no Kopienas ražošanas). (17) Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai, un veica pārbaudes apmeklējumus šādu uzņēmumu telpās: (a) Atlasītie Kopienas ražotāji: - Advansa GmbH , Hamm, Vācija - Elan SA , Branch Office of Boryszew S.A., Torun , Polija - La Seda de Barcelona S.A. , El Prat de Llobregat , Spānija - - Wellman International Ltd, Co. , Mullagh , Īrija (b) Ražotāji Austrālijā - Leading Synthetics Pty Ltd , Campbellfield (c) Ražotāji Indijā - Futura Polyesters Limited, Chennai - Indo Rama Synthetics (Indija) Ltd., Nagpur - Reliance Industries Limited , Mumbai (d) Ražotāji Indonēzijā - P.T. Global Fiberindo , Tangerang - P.T. Indo-Rama Synthetics Tbk. , Jakarta - P.T. Panasia Indosyntec Tbk ., Bandung - P.T. Susilia Indah Synthetic Fibers Industries , Tangerang (e) Ražotāji Taizemē - New World Polyester Co., Ltd. , Samutprakarn - Teijin Polyester (Taizeme) Limited , Bangkok - Teijin ( Taizeme ) Limited , Bangkok - Tuntex ( Taizeme ) Limited , Bangkok (18) Attiecībā uz termiņa beigu pārskatīšanu izmeklēšana par dempinga un kaitējuma turpināšanos un/vai atkārtošanos attiecās uz laika posmu no 2004. gada 1. jūlija līdz 2005. gada 30. jūnijam („pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb „PIP”). Tendenču izpēte saistībā ar kaitējuma turpināšanās un atkārtošanās iespējamību aptvēra laika posmu no 2002. gada 1. janvāra līdz PIP beigām („attiecīgais periods”). Izmeklēšanas periods, ko izmanto daļējā starpposma pārskatā, izmeklējot dempingu, neatšķiras no PIP termiņa beigu pārskatīšanā. B. ATTIECīGAIS RAžOJUMS UN LīDZīGAIS RAžOJUMS 1. Attiecīgais ražojums (19) Attiecīgā ražojuma definīcija atbilst tai, kas tika izmantota sākotnējā izmeklēšanā, kas minēta saskaņā ar iepriekšminēto 1. un 2. apsvērumu. (20) Pārskatāmais ražojums ir Austrālijas, Indijas, Indonēzijas un Taizemes izcelsmes sintētiskās poliestera štāpeļšķiedras, nekārstas, neķemmētas vai vērpšanai citādi neapstrādātas, kuras pašlaik klasificē ar KN kodu 5503 20 00. Tās parasti dēvē par poliestera štāpeļšķiedrām vai PŠŠ. (21) PŠŠ ir bāzes materiāls dažādos tekstilizstrādājumu ražošanas procesa posmos. PŠŠ izmanto vērpšanai, t.i., pavedienu izgatavošanai, kurus izmanto tekstilmateriālu ražošanā un kuri pēc tam var būt arī sajaukti ar citām šķiedrām, piemēram, kokvilnas un vilnas, vai pielietošanai bez aušanas, piemēram, pildīšanai, t.i., tādu noteiktu tekstilpreču kā spilvenu, automašīnu sēdekļu un jaku pildīšanai vai polsterēšanai. (22) Ražojumu pārdod dažādos ražojumu veidos, ko var identificēt pēc dažādas specifikācijas, tādas kā denieris vai decitekss, izturība, spīdums un apstrāde ar silīciju. Ražošanā var izšķirt neapstrādātu PŠŠ, ko ražo no neapstrādātiem izejmateriāliem, un reģenerētu PŠŠ, ko ražo no pārstrādāta poliestera. Visbeidzot kvalitāte var būt pirmās šķiras vai standartam neatbilstoša. (23) Izmeklēšana ir uzrādījusi, ka visiem attiecīgā ražojuma veidiem, kas ir definēti iepriekšminētajā 20. apsvērumā, neraugoties uz daudzo faktoru atšķirībām, kas minētas iepriekšējā apsvērumā, ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās īpašības un tos izmanto vieniem un tiem pašiem mērķiem. Tāpēc pašreizējās pārskatīšanas procedūras mērķiem visi attiecīgā ražojuma veidi tiek uzskatīti par vienu ražojumu. 2. Līdzīgs ražojums (24) Veikto pārskatīšanu rezultāti rāda, ka attiecīgajam ražojumam un PŠŠ, ko ražo un pārdod attiecīgo valstu vietējos tirgos, kā arī PŠŠ, ko Kopienā pārdod Kopienas ražotāji ir vienas un tās pašas pamata fizikālās un ķīmiskās īpašības un ka to izmanto vieniem un tiem pašiem mērķiem. Tādēļ šos ražojumus uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA 1. Ievada piezīmes (25) Attiecībā uz beigu termiņa pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu pārbaudīja, vai pašlaik ir dempings un vai pasākumu piemērošanas izbeigšana varētu izraisīt dempinga turpināšanos vai atsākšanu. (26) PIP laikā Austrālijas, Indijas, Indonēzijas un Taizemes („attiecīgo valstu”) izcelsmes PŠŠ eksports uz Kopienu bija neievērojams. Saskaņā ar Eiropas Kopienas Statistikas biroja datiem PIP laikā imports no attiecīgajām valstīm līdzinājās tikai 1 056 tonnām laikā, kad sākotnējās izmeklēšanas periodā tas pārsniedza 69 000 tonnas. (27) Visi ražotāji, kas sadarbojās, neveica PŠŠ eksporta pārvedumus uz Kopienu vai arī tie bija nenozīmīgi, tāpēc nebija iespējams veikt reprezentatīvus aprēķinus par dempingu, lai noteiktu dempinga turpināšanās iespējamību. (28) Tāpēc, lai veiktu dempinga atkārtošanās iespējamības analīzi, cita starpā tika ņemtas vērā eksporta cenas uz citām trešām valstīm. (29) Ņemot vērā termiņa beigu pārskatīšanā konstatētos faktus, neuzskatīja par vajadzīgu veikt starpposma pārskatu saskaņā ar Tuntex iesniegto pieprasījumu. 2. Dempinga atkārtošanās iespējamība, atceļot pasākumus 2.1. Austrālija Ievada piezīmes (30) Vienīgais PŠŠ ražotājs Austrālijā 2003. gadā pārtrauca PŠŠ eksportu uz visiem tirgiem, tostarp uz Kopienu. Uzņēmums ir investējis līdzekļus jaunas elastīgas ražošanas līnijas izveidošanā, it kā lai ražotu produkciju tikai Austrālijas PŠŠ tirgus reģionālai daļai - galvenokārt Viktorijas štatam, kur tas ir izvietots. Attiecība starp vietējā tirgus cenu līmeni un cenu līmeni Kopienā (31) Tā kā PIP laikā ne uz vienu valsti ražojumu neeksportēja, salīdzinājumu veica, pamatojoties uz Austrālijas vietējā tirgus cenām, kas radīja zaudējumus, bet bija virs mainīgajām izmaksām, un konstatēja, ka tās ir ievērojami zemākas nekā Kopienas ražotāju vidējā cena PIP laikā. Tas norāda, ka uzņēmums varētu būt motivēts atjaunot eksportu uz Kopienu, ja pasākumi tiktu atcelti. Tomēr, kā tas izklāstīts turpmākajā 32. apsvērumā, uzņēmumam nav jaudas nozīmīgi palielināt eksportu uz Kopienu. Neizmantotā jauda un krājumi (32) Lai gan PIP laikā Austrālijas ražotāja jaudas izmantošana nebija augsta, pieejamā neizmantotā jauda līdzinās nelielai daļai Kopienas patēriņa (daudz mazākai par 0,5%). Pat ja šī neizmantotā jauda tiktu pārdota Kopienas tirgū par dempinga cenām pēc tam, kad pasākumi tiktu atcelti, ietekme uz Kopienas tirgu būtu minimāla. Krājumi nav svarīgs rādītājs attiecībā uz Austrālijā ražoto PŠŠ, jo ražojumu lielākoties pārdod pēc klienta pasūtījuma. (33)Visbeidzot jāatceras, ka uzņēmums kopš 2003. gada nav eksportējis PŠŠ uz trešām valstīm, neskatoties uz tādu pašu neizmantotu jaudu šajā periodā. Tas liek secināt, ka, atceļot esošos pasākumus, nepastāv iespēja, ka no Austrālijas atkārtosies eksports par dempinga cenām ievērojamos apmēros. 2.2. Indija Ievada piezīmes (34) Trīs Indijas PŠŠ ražotāji sadarbojās izmeklēšanas procesā. PIP laikā diviem no tiem bija minimāli eksporta pārvedumi uz Kopienu; trešajam – eksporta uz Kopienu nebija. Jāņem vērā, ka vienam no ražotājiem, kas sadarbojās, bija trīs saistītas uzņēmējsabiedrības Indijā, kas ražoja PŠŠ. Tomēr šos saistītos ražotājus atsevišķi neizmeklēja, jo tikai viens no tiem PIP laikā ļoti mazos daudzumos veica tiešu PŠŠ tirdzniecību, –turklāt, tikai vietējā tirgū. (35) Ir zināms, ka PIP laikā Indijā bija vismaz viens mazs PŠŠ ražotājs, kas nesadarbojās ar izmeklēšanu. Attiecībā uz šo/šiem ražotāju(-iem), kas nesadarbojās, tika analizēta pieejamā informācija no Eiropas Kopienu Statistikas biroja un citiem avotiem. Pamatojoties uz to, konstatēja, ka Indijas PŠŠ eksports uz Kopienu no uzņēmumiem, kas nesadarbojās, PIP laikā arī bija niecīgs. Tomēr par uzņēmumiem, kas nesadarbojās, nebija pieejama ticama informācija par ražošanas jaudu un apjomiem, krājumiem un pārdošanas apjomiem. Šai sakarā un ņemot vērā, ka netika gūtas ziņas par pretējo, pieņēma, ka konstatētie fakti par uzņēmumiem, kas nesadarbojās, atbilst faktiem, ko konstatēja, pārbaudot uzņēmumus, kas sadarbojās. (36) Tā kā PIP laikā eksportētās produkcijas daudzums uz Kopienu nebija pietiekams, lai veiktu reprezentatīvu dempinga analīzi un lai noteiktu iespējamību dempingam atkārtoties, atceļot pasākumus, tika izpētīta ražotāju, kas sadarbojās, cenu politika citos eksporta tirgos un to ražošanas jauda un krājumi. Analīzes pamatā bija informācija, ko sniedza iepriekšējā 17. apsvērumā minētie ražotāji, kas sadarbojās ar izmeklēšanu. Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Indijā (37) Dati no trim Indijas uzņēmumiem, kas sadarbojās, rādīja, ka eksporta cenas uz trešām valstīm bija zemākas par vietējā tirgus cenām Indijā. Faktiski izmeklēšanā noskaidrojās, ka PIP laikā kopumā šī cenu starpība bija no 15 līdz 27 procentiem. Tas var norādīt, ka, atceļot pasākumus, eksports uz Kopienu par dempinga cenām var atkārtoties. Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Kopienā (38) Tāpat tika konstatēts, ka Kopienas ražotāju pārdošanas cenas Kopienā vidēji bija ievērojami augstākas nekā Indijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, cenas citos trešo valstu tirgos PIP laikā. Tas var norādīt, ka attiecīgā ražojuma vispārējais cenu līmenis Kopienas tirgū varētu darīt šo tirgu pievilcīgu Indijas ražotājiem. Pamatojoties uz to, tika uzskatīts, ka patiešām pastāv ekonomisks stimuls pārorientēt eksportu no citām trešām valstīm uz rentablāko Kopienas tirgu, ja spēkā esošie pasākumi tiktu atcelti. Tomēr, tā kā cenas Kopienā ir ievērojami augstākas nekā eksporta cenas uz citām trešām valstīm, nav iespējamības, ka, atceļot pasākumus, eksports uz Kopienu tiks veikts par dempinga cenām. Neizmantotā jauda un krājumi (39) PIP laikā trīs Indijas uzņēmumos, kas sadarbojās, ievērojamas neizmantotas jaudas nebija. Tomēr divi no šiem lielākajiem ražotājiem jau veica nozīmīgas investīcijas savā PŠŠ ražošanā, kā rezultātā to kopējā ražošanas jauda 2007. gadā sasniegs 361 000 tonnas gadā. Šīs investīcijas pamatojās uz Indijas PŠŠ tirgus izaugsmi, kur šajā gadā un tuvākajā nākotnē pēc uzņēmēju apgalvojumiem varētu būt gaidāma strauja izaugsme. Saskaņā ar pieejamo informāciju pašreizējais Indijas PŠŠ tirgus apjoms ir 610 000 tonnas gadā. Jāatzīmē, ka iepriekš minētais ražošanas jaudas palielinājums atbilst vairāk kā 50% no trīs Indijas PŠŠ ražotāju, kas sadarbojās, kopējās ražošanas jaudas. Tāpat jāatzīmē, ka saskaņā ar pieejamo informāciju Indijā bija vismaz viens jauns PŠŠ ražotājs, kas izmeklēšanas laikā bija minētā ražojuma ražošanas uzsākšanas stadijā. No otras puses lielākais Indijas ražotājs nesen pārņēma Kopienas ražotāju, kas nesadarbojās ar izmeklēšanā. Tādēļ nākotnē šim Indijas eksportētājam var nebūt intereses eksportēt ievērojamu PŠŠ daudzumu uz Kopienu. Turklāt no uzņēmumiem, kas sadarbojās, gūtie dati rāda, ka to pārdošanas apjomi vietējā tirgū attiecīgajā periodā ir palielinājušies un ka tie turpinās palielināties nākotnē. Tāpēc jaunās jaudas apmierinās augošo vietējā tirgus pieprasījumu, kaut arī nevar izslēgt, ka dažreiz var rasties jaudas pārpalikums. (40) Aplūkotajā periodā nebija īpašu izmaiņu trīs Indijas ražotāju krājumu līmenī. Tomēr jāatzīmē, ka Indijas gadījumā krājumus nevar uzskatīt par nozīmīgu rādītāju, jo viena ražotāja, kas sadarbojās, ražošana notiek pēc klienta pasūtījuma un otrs ražotājs, kas sadarbojās, ražo ievērojamus PŠŠ daudzumus pašu vajadzībām. (41) Kopumā var uzskatīt, ka nav iespējamības, ka eksports uz Kopienu atsāksies ievērojamos daudzumos un, pat ja pasākumu atcelšanas gadījumā daļa no Indijā jaunās ražošanas jaudas nonāks Kopienā, maz ticams, ka šāda veida eksports notiks par dempinga cenām (sk. iepriekš 38. apsvērumu). 2.3. Indonēzija Ievada piezīmes (42) Četri Indonēzijas PŠŠ ražotāji sadarbojās ar izmeklēšanu. Nevienam no šiem ražotājiem nebija saistītu uzņēmējsabiedrību, kas ražotu PŠŠ Indonēzijā. PIP laikā trijiem no tiem bija minimāls eksporta tirdzniecības apjoms uz Kopienu, ceturtajam eksporta uz Kopienu nebija. (43) Ir zināms, ka PIP laikā Indonēzijā bija vismaz pieci aktīvi PŠŠ ražotāji, kuri nesadarbojās ar izmeklēšanu. Attiecībā uz šiem ražotājiem, kas nesadarbojās, tika analizēta pieejamā informācija no Eiropas Kopienu Statistikas biroja un citiem avotiem. Pamatojoties uz to, konstatēja, ka Indonēzijas PŠŠ eksports uz Kopienu no ražotājiem, kas nesadarbojās, PIP laikā arī bija niecīgs. Par uzņēmumiem, kas nesadarbojās, nebija pieejama ticama informācija par ražošanas jaudu un apjomiem, krājumiem un pārdošanas apjomiem. Šai sakarā un ņemot vērā, ka netika gūtas ziņas par pretējo, pieņēma, ka konstatētie fakti par uzņēmumiem, kas nesadarbojās, atbilst faktiem, ko konstatēja, pārbaudot uzņēmumus, kas sadarbojās. Tāpēc izmeklēšana par to, vai ir pamats domāt par dempinga atsākšanos, atceļot pasākumus, pamatojās uz pieejamo informāciju, t.i. informāciju, ko sniedza 17. apsvērumā minētie ražotāji, kas sadarbojās ar izmeklēšanu. (44) Lai noteiktu iespējamību dempingam atkārtoties, atceļot pasākumus, tika izpētīta ražotāju, kas sadarbojās, cenu veidošanas režīms citos eksporta tirgos un to ražošanas jauda un krājumi. Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Indonēzijā (45) Par vienu no četriem Indonēzijas ražotājiem, kas sadarbojās, nebija atrodami dati par eksporta cenām, jo PIP laikā šis uzņēmums PŠŠ neeksportēja vispār. Dati par trim pārējiem uzņēmumiem, rādīja, ka eksporta cenas uz trešām valstīm kopumā bija mazliet zemākas nekā divu minēto uzņēmumu vietējā tirgus cenas Indonēzijā. Faktiski izmeklēšanā noskaidrojās, ka šī cenu starpība PIP laikā vidēji bija 4 procenti. Trešajam ražotājam eksporta cenas uz trešām valstīm kopumā bija mazliet augstākas par vietējā tirgus cenām Indonēzijā. Tas nenorāda, ka, atceļot pasākumus, var atkārtoties ievērojams eksports uz Kopienu par dempinga cenām. Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Kopienā (46) Atklājās, ka PIP laikā Kopienas ražotāju tirgus cenas Kopienā vidēji bija ievērojami augstākas par Indonēzijas ražotāju, kas sadarbojās, eksporta cenām uz trešām valstīm. Tas var norādīt, ka attiecīgā ražojuma vispārējais cenu līmenis Kopienā varētu darīt šo tirgu pievilcīgu Indonēzijas ražotājiem. Pamatojoties uz šiem datiem, tika uzskatīts, ka patiešām pastāv ekonomisks stimuls pārorientēt eksportu no citām trešām valstīm, uz rentablāko Kopienas tirgu, ja spēkā esošie pasākumi tiktu atcelti. Tomēr, tā kā cenas Kopienā ir ievērojami augstākas nekā eksporta cenas uz citām trešām valstīm, atceļot pasākumus, eksports uz Kopienu visdrīzāk netiks veikts par dempinga cenām. Neizmantotā jauda un krājumi (47) PIP laikā Indonēzijas ražotajiem, kas sadarbojās, nebija vienota darbības modeļa attiecībā uz jaudas izmantošanu. Ja vieni uzņēmumi varēja izmantot gandrīz visu savu ražošanas jaudu, citiem bija ievērojama neizmantota jauda. Tomēr kopumā šī neizmantotā jauda bija mazāka par 20% no kopējās jaudas. Nebija pamata domāt, ka kāds no Indonēzijas uzņēmumiem, kas sadarbojās, plānotu nozīmīgas investīcijas PŠŠ ražošanas jaudas paplašināšanai nākotnē. Attiecībā uz jaudas izmantošanu tajos Indonēzijas ražotāju uzņēmumos, kas nesadarbojās, tika veikts neizmantotās jaudas novērtējums, pēc to uzņēmumu, kas sadarbojās, un Indonēzijas PŠŠ ražotāju asociācijas sniegtās informācijas. Saskaņā ar šo informāciju ražotāju, kas sadarbojās, ražošanas jauda ir mazāka par pusi no kopējās PŠŠ ražošanas jaudas Indonēzijā. Uz šī pamata tika lēsts, ka esošā neizmantotā ražošanas jauda Indonēzijā nav lielāka par apmēram 90 000 tonnām. Turklāt no uzņēmumiem, kas sadarbojās, gūtie dati rāda, ka vispārējais pārdošanas apjoms vietējā tirgū attiecīgajā periodā ir palielinājies un ka tas turpinās palielināties nākotnē. Tāpēc neizmantotā jauda Indonēzijā iespējams tiks izmantota pārdošanai vietējā tirgū, nevis eksportam uz Kopienu. (48) Aplūkotajā periodā četru Indonēzijas ražotāju krājumu līmenī nebija īpašu izmaiņu. Tomēr jāatzīmē, ka krājumus nevar uzskatīt par nozīmīgu rādītāju, jo PŠŠ ražošana lielākoties notiek pēc klienta pasūtījuma un/vai pašu vajadzībām. (49) Kopumā var uzskatīt, ka nepastāv iespējamība atsākties eksportam uz Kopienu ievērojamos daudzumos un, pat ja pasākumu atcelšanas gadījumā daļa pašreiz Indonēzijā neizmantotās ražošanas jaudas nonāks Kopienā, pamatojoties uz 45. un 46. apsvērumā izklāstītajiem iemesliem, maz ticams, ka šāda veida eksports notiktu par dempinga cenām. 2.4. Taizeme Ievada piezīmes (50) Komisijai ir zināmi astoņi PŠŠ ražotāji Taizemē. Četri no tiem sadarbojās minētajā izmeklēšanā. Tikai viens no tiem PIP laikā ir eksportējis PŠŠ mazos daudzumos uz Kopienu. (51) Informācija par krājumiem un pārdošanas tirgiem ārpus Kopienas attiecas tikai uz tiem ražotājiem, kas sadarbojās. Tomēr par ražošanas jaudām Taizemē bija iespējams gūt datus no Taizemes Sintētiskās šķiedras ražotāju asociācijas un novērtēt visu Taizemes ražotāju ražošanas apjomu. Aprēķina pamatā bija pieņēmums, ka ražotāju, kas nesadarbojās, jaudas izmantojums ir līdzīgs to ražotāju jaudas izmantojumam, kas sadarbojās. Šai sakarā un ņemot vērā, ka netika gūtas ziņas par pretējo, pieņēma, ka konstatētie fakti par uzņēmumiem, kas nesadarbojās, atbilst faktiem, ko konstatēja, pārbaudot uzņēmumus, kas sadarbojās. (52) Lai noteiktu iespējamību dempingam atkārtoties, atceļot pasākumus, tika izpētīts ražotāju, kas sadarbojās, cenu veidošanas režīms citos eksporta tirgos nekā Kopienā, ražošanas jauda Taizemē un minēto ražotāju krājumi. (53) Saskaņā ar Eiropas Kopienas Statistikas biroja datiem PIP laikā importa apjomi no Taizemes bija niecīgi. Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Taizemē (54) Dati no četriem ražotājiem, kas sadarbojās, norādīja, ka pārdošana trešām valstīm notika par zemākām cenām nekā vietējā tirgū vai zem ražojuma pašizmaksas – kopumā atšķirības bija no 10% līdz 15%. Tas var norādīt, ka, atceļot pasākumus, eksports uz Kopienu par dempinga cenām var atkārtoties. Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Kopienā (55) Eksporta cenas trešām valstīm, ko prasīja tie Taizemes ražotāji, kas sadarbojās, vidēji bija ievērojami zemākas par Kopienas ražotāju pārdošanas cenām Kopienā, kas var norādīt, ka, atceļot antidempinga pasākumus, vispārējais PŠŠ cenu līmenis Kopienas tirgū var darīt šo tirgu pievilcīgu Taizemes ražotājiem. Pamatojoties uz šiem datiem, tika uzskatīts, ka patiešām pastāv ekonomisks stimuls pārorientēt eksportu no trešām valstīm uz rentablāko Kopienas tirgu, ja spēkā esošie pasākumi tiktu atcelti. Tomēr tā kā cenas Kopienā ir ievērojami augstākas nekā eksporta cenas uz trešām valstīm, atceļot pasākumus, eksports uz Kopienu visdrīzāk netiks veikts par dempinga cenām. Neizmantotā jauda un krājumi (56) Attiecīgajā periodā ražotāju, kas sadarbojās, izmantotā jauda bija diezgan liela, t.i., vidēji apmēram 92%. Šajā jaudas izmantošanas līmenī, pieņemot, ka ražotāji, kas nesadarbojās, jaudu izmantoja līdzīgā līmenī, neizmantotās jaudas apjoms Taizemē PIP laikā nepārsniedza 50 000 tonnas. Lai gan, ja pasākumi tiktu atcelti, šo jaudu daļēji varētu izmantot eksporta atsākšanai uz Kopienu, bet ņemot vērā svarīgu vietējā tirgus daļu un lielu eksporta tirgu skaitu, kam piegādi veica ražotāji, kas sadarbojās, nav iespējamības, ka ievērojami PŠŠ apjomi varētu nonākt Kopienas tirgū. (57) Attiecībā uz Taizemē ražoto PŠŠ krājumi nav nozīmīgs rādītājs. Ražošana lielākoties pamatojas uz klientu pasūtījumiem, tāpēc krājumus parasti veido PŠŠ, kas tiks nogādāti jau zināmam pircējam. (58) Kopumā var uzskatīt, ka visdrīzāk eksports uz Kopienu neatsāksies ievērojamos daudzumos un, pat ja pasākumu atcelšanas gadījumā daļa pašreiz Taizemē neizmantotās ražošanas jaudas nonāks Kopienā, pamatojoties uz 55. apsvērumā izklāstītajiem iemesliem, maz ticams, ka šāda veida eksports notiktu pa dempinga cenām. 2.5. Secinājums (59) Lai pārbaudītu, vai iespējams, ka dempings atkārtosies, ja antidempinga pasākumus atceltu, tika analizētas jaudas rezerves un neizlietotie krājumi, kā arī cenu veidošanas un eksporta stratēģijas atšķirīgos tirgos. (60) Šis pētījums atklāja, ka, lai gan neizmantota jauda Austrālijā, Indijā, Indonēzijā un Taizemē varētu izraisīt eksporta atsākšanu uz Kopienu, ja pasākumu termiņam ļautu izbeigties, nav iespējamības, ka šāds eksports notiktu ievērojamos apjomos un, vēl vairāk, ka šāds eksports tiktu veikts par dempinga cenām, kas konstatētas sākotnējā izmeklēšanā. (61) Tāpēc, tā kā nav iespējamības, ka eksports no attiecīgajām valstīm atsāksies par dempinga cenām, kas varētu radīt kaitējumu, nav vajadzības pētīt kaitējuma atsākšanās iespēju un Kopienas intereses. Tāpēc pasākumi attiecībā uz Austrālijas, Indijas, Indonēzijas un Taizemes izcelsmes PŠŠ importu ir jāatceļ, un procedūra ir jāizbeidz. D. DAĻĒJS STARPPOSMA PĀRSKATS ATTIECĪBĀ UZ TAIZEMI (62) Tā kā saskaņā ar iepriekšējo apsvērumu pasākumi attiecībā uz Taizemi ir jāatceļ un procedūra – jāizbeidz, arī starpposma pārskats attiecībā uz Tuntex ir jāizbeidz. E. INFORMĀCIJAS NODOŠANA ATKLĀTĪBAI (63) Ieinteresētajām personām darīja zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata plānoja ieteikt esošos pasākumus pret Austrāliju, Indiju, Indonēziju un Taizemi atcelt un procedūru izbeigt. Visām pusēm tika sniegta iespēja izteikt viedokli. Ražotāji attiecīgajās valstīs un lietotāji Kopienā atbalstīja iepriekšminētos secinājumus. Kaut arī CIRFS un daži Kopienas ražotāji iebilda, kopumā saņemto piezīmju raksturs nebija tāds, lai slēdzienu mainītu. (64) CIRFS un daži Kopienas ražotāji uzsvēra, ka Kopienas konstatētie fakti par neizmantoto ražošanas jaudu un dempingu skaidri norādīja, ka ir iespējamība, ka dempings atsāksies, kas radītu zaudējumus. (65) Attiecībā uz vienīgo Austrālijas ražotāju, CIRFS un daži Kopienas ražotāji uzskatīja, ka nav paskaidrots, vai ražošanas jauda, ko iepriekš izmantoja eksportam uz Kopienu, vēl ir pieejama, un ja tā ir, vai ir iespējams to likt lietā no jauna, ja maksājumus ļauj atcelt. Viņi atzīmēja, ka pārdošanas apjomi vietējā tirgū bija zem normas, un ņemot vērā, ka sākotnējā izmeklēšanā, kā arī citā izmeklēšanā, kas attiecās uz produktu PET, kas ir tuvs PŠŠ, tika atklāts eksports uz Kopienu par dempinga cenām, kas radīja kaitējumu, jāsecina, ka zaudējumus radošs dempings var atkārtoties. (66) CIRFS un daži Kopienas ražotāji uzskatīja, ka divu lielu Indijas ražotāju jaudas palielinājums 2007. gadā par 361 000 tonnām un viena jauna PŠŠ ražotāja pastāvēšana ražošanas uzsākšanas stadijā, kura aprēķinātā jauda līdzinās 180 000 tonnām, nozīmē, ka kopējā Indijas ražotāju jauda pārsniegs vietējā tirgus vajadzības pēc PŠŠ par vairāk kā 300 000 tonnām visā posmā līdz 2010. gadam. Šis fakts kopā ar dempinga starpību no 15% līdz 27% uz trešām valstīm PIP laikā, kā arī pašas Komisijas atzinums, ka vispārējais cenu līmenis Kopienas tirgū var darīt to pievilcīgu Indijas ražotājiem, norāda, ka nav ne mazāko šaubu par iespējamību atsākties kaitējumu radošam importam par dempinga cenām, ja pasākumi tiks atcelti. (67) Attiecībā uz Indonēziju viņi uzsvēra faktu, ka Komisija balsta secinājumus tikai uz četru ražotāju, kas sadarbojās, analīzi apstākļos, kad to ražotāju, kas nesadarbojās un kuriem pēc Kopienas aprēķiniem pieder vairāk kā puse no visas Indonēzijas ražošanas jaudas, tirgus un finanšu situācija ir ievērojami sliktāka. Viņi arī uzskatīja, ka pastāv vairāk kā 140 000 tonnas neizmantotas jaudas, t.i., par 50 000 tonnām vairāk nekā norādīts Komisijas aprēķinos, un ka neizmantotā jauda pēc vairākiem gadiem vēl būs 100 000 tonnas. Pat 90 000 tonnas neizmantotās jaudas, kas atbilst Komisijas aprēķiniem, dara iespējamu to, ka Indonēzijas ražotāji, kam jau ir tirdzniecības sakari Kopienā poliestera šķiedras pārdošanai, ievērojami palielinās eksporta apjomus uz Kopienu, kad pasākumi tiks atcelti. Tā kā viņu eksporta uz trešām valstīm starpība vēl aizvien atrodas virs minimālā līmeņa, imports no Indonēzijas tiktu veikts par kaitējumu radošām dempinga cenām. (68) CIRFS un daži Kopienas ražotāji norādīja, ka Taizemes ražotāju, kas sadarbojās, dempinga starpība no 10% līdz 15% eksportam uz trešām valstīm, ievērojama neizmantota jauda un tas, ka Taizemes PŠŠ ražotāji jau eksportē poliestera tekstilšķiedru uz Kopienu, skaidri norāda uz iespējamību, ka importa no Taizemes gadījumā ātri vien atsāksies dempings, ja pasākumi tiks atcelti. (69) Viņi arī uzstāja, ka tādas valstis kā Ķīna, Indija un Vjetnama, kas līdz šim tikai importēja PŠŠ un kas līdz šim attiecīgajām valstīm bija svarīgi eksporta tirgi, ir palielinājušas savu jaudu tādā apjomā, ka tās drīz kļūs par eksportētājvalstīm, kas radīs vēl lielāku spiedienu uz attiecīgajām valstīm atsākt eksportēt uz Kopienu ievērojamus apjomus par dempinga cenām, kas rada zaudējumus. (70) Visbeidzot Kopienas ražotājs uzsvēra to iepriekšējo otrreizējās pārstrādes nozaru stratēģisko nozīmi, kuras negatīvi ietekmētu PŠŠ Kopienas ražotāju sašaurināšanās vai pat slēgšana. (71) Termiņa beigu pārskatīšanā konstatētajos faktos ir minēta iespējamība par dempinga un kaitējuma turpinājumu un atsākšanos, un tādējādi ir paredzēts novērtēšanas aspekts. Kopumā fakti par izmeklēšanā konstatēto jaudu un jaudas izmantošanu attiecīgajās valstīs netika apšaubīti. CIRFS un daži Kopienas ražotāji vienkārši ir izvirzījuši citu prognozi par iespējamību, ka no attiecīgajām valstīm uz Kopienu varētu atsākties PŠŠ eksports par dempinga cenām. CIRFS un daži Kopienas ražotāji ir mēģinājuši pamatot savu prognozi, atsaucoties uz ražojumiem, kas nav PŠŠ. Tomēr fakts, ka daži ražotāji attiecīgajās valstīs eksportē citus ražojumus uz Kopienu nenozīmē, ka ir pamats domāt par nozīmīgu PŠŠ apjoma eksportu uz Kopienu, ja pasākumi tiks atcelti. (72) Šajā gadījumā tas, ka konstatētā cenu atšķirība starp PŠŠ eksportu no Indijas, Indonēzijas un Taizemes uz trešām valstīm un pārdošanu vietējā tirgū PIP periodā bija ievērojami zemāka, nekā tā, ko noteica sākotnējā izmeklēšanā par eksportu uz Kopienu, ir rādītājs, ka cenu situācija tirgos ir mainījusies. Turklāt tas, ka cenas Kopienā ir ievērojami augstākas nekā pārdošanas cenas uz trešām valstīm norāda, ka šāda cenu starpība var būt pat mazāka, ja ne negatīva, ja atsāksies šo trīs valstu eksports uz Kopienu ievērojamos apjomos. Līdz ar to šajos apstākļos nav gaidāms, ka no šīm valstīm uz Kopienu sāksies eksports par dempinga cenām. Jāatceras, ka PIP laikā eksporta no Austrālijas nebija vispār, tāpēc šādus apgalvojumus nevar attiecināti uz šo valsti. (73) Turklāt Indijā, Indonēzijā un Taizemē jauda kopumā tika izmantota lielā mērā un šo valstu iekšējie tirgi ir svarīgi un dažos gadījumos strauji aug. Indijā 90% no ražotāju, kas sadarbojās, pārdošanas apjoma tika realizēts vietējā tirgū. Indonēzijā šī attiecība bija 80%. Taizemē, kur šī attiecība bija ap 40%, aprēķinātā neizmantotā jauda bija diezgan neliela un katrā ziņā ievērojami zemāka nekā Indijā un Indonēzijā. Netika iesniegti pierādījumi, ka ražotājiem, kas nesadarbojās, situācija šajās valstīs būtu citāda. Attiecībā uz Austrāliju nav norādījumu, ka vienīgā ražotāja iepriekšējo jaudu būtu viegli atjaunot un izmantot, lai atsāktu eksportu uz Kopienu, ja pasākumi tiktu atcelti. Kā jau norādīts, esošā Austrālijas jauda, pat ja to pilnīgi izmanto eksportam uz Kopienu, nevar sasniegt tirgus daļu virs minimālā sliekšņa – 1% no Kopienas tirgus. Tāpēc uzskata, ka nav norāžu par to, ka rezerves jauda varētu tikt izmantota, lai atsāktu eksportu uz Kopienu ievērojamos apjomos, ja pasākumi tiktu atcelti. (74) Attiecībā uz argumentu par to, ka noteiktas trešās valstis ir attīstījušas jaunas jaudas un var nākotnē samazināt vai pat pārtraukt importu, tādejādi ļaujot izmantot lielāku jaudu eksportam uz Kopienu, ir jāatzīmē, ka nav norāžu par strauji augoša PŠŠ pieprasījuma mazināšanos tuvākajā nākotnē pasaulē. Šai sakarā jāatzīmē, ka PIP laikā Kopienas esošā jauda varēja apmierināt ne vairāk kā 60% no augošajām Kopienas vajadzībām. Tāpēc nav gaidāms draudošs jaudas pārpalikums pasaules mērogā vai tā nozīmīga ietekme uz Kopienas tirgu. (75) Visbeidzot ir taisnība, ka Kopienas PŠŠ ražotāju sašaurināšanās vai pat slēgšana varētu negatīvi ietekmēt iepriekšējās otrreizējās pārstrādes nozares, jo minētās nozares ir vislielākie pet pudeļu pārslu patērētāji. Tomēr šis apsvērums nav attiecināms uz to, ka tiek noteikta iespējamība, ka no attiecīgajām valstīm varētu atsākties eksports par dempinga cenām. Tāpēc ir uzskatāms, ka CIRFS un dažu Kopienas ražotāju piezīmes nevar mainīt secinājumu, ka nepastāv iespējamība, ka minētās valstis varētu atsākt eksportu uz Kopienu lielos apmēros par dempinga cenām un tāpēc pasākumi jāatceļ un procedūra jāizbeidz, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Ar šo antidempinga pasākumi, kas noteikti Padomes Regulā (EK) Nr. 1522/2000 un Nr. 2852/2000, attiecībā uz Austrālijas, Indijas, Indonēzijas un Taizemes izcelsmes nekārstu, neķemmētu vai vērpšanai citādi neapstrādātu sintētisko poliestera štāpeļšķiedru importu, tiek atcelti, un procedūra attiecībā uz šāda veida importu tiek izbeigta. 2. pants Ar šo tiek izbeigts antidempinga pasākumu, kas attiecas uz Taizemes izcelsmes nekārstas, neķemmētas vai vērpšanai citādi neapstrādātas sintētiskās poliestera štāpeļšķiedras importu, daļējais starpposma pārskats. 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.) [2] OV L 175, 14.7.2000., 10. lpp. [3] OV L 332, 28.12.2000., 17. lpp. [4] OV L 332, 28.12.2000., 116. lpp. [5] OV L 71, 17.3.2005., 1. lpp. [6] OV C 261, 23.10.2004., 2. lpp. [7] OV C 130, 27.5.2005., 8. lpp. [8] OV C 174, 14.7.2005., 15. lpp.; OV C 307, 3.12.2005., 2. lpp.; OV C 323, 20.12.2005., 21. lpp.