EIROPAS KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS CENTRĀLAJAI BANKAI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Desmitais ziņojums par praktiskajiem sagatavošanās pasākumiem euro zonas turpmākai paplašināšanai /* COM/2010/0398 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 27.7.2010 COM(2010)398 galīgā redakcija EIROPAS KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS CENTRĀLAJAI BANKAI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Desmitais ziņojums par praktiskajiem sagatavošanās pasākumiem euro zonas turpmākai paplašināšanai SEC(2010)942 EIROPAS KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS CENTRĀLAJAI BANKAI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Desmitais ziņojums par praktiskajiem sagatavošanās pasākumiem euro zonas turpmākai paplašināšanai IEVADS Kopš pēdējās euro zonas paplašināšanas 2009. gada 1. janvārī, iekļaujot tajā Slovākiju, ES dalībvalstu grupā, kas izmanto vienoto valūtu, ietilpst 16 valstis. Saskaņā ar Padomes 2010. gada 13. jūlija lēmumu, kurā noteikts, ka Igaunija ir izpildījusi euro ieviešanai nepieciešamos nosacījumus, 2011. gada 1. janvārī euro zona paplašināsies līdz 17 dalībniecēm. Igaunijai ir mazāk par sešiem mēnešiem, lai pabeigtu tās sagatavošanās pasākumus pārejai uz euro. Šajā ziņojumā ir novērtēta pašreizējā situācija saistībā ar tās praktisko sagatavošanos euro ieviešanai un panāktais progress, sagatavojot informatīvo kampaņu saistībā ar pāreju uz euro. Tajā ir arī ietverts īss pārskats par jaunākajiem sabiedriskās aptaujas rezultātiem attiecībā uz sabiedrisko domu par euro astoņās dalībvalstīs, kas vēl nav ieviesušas euro (t. i., izņemot Zviedriju, bet iekļaujot Igauniju). Pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā sniegta sīka informācija par sagatavošanās pasākumiem euro ieviešanai citās ES valstīs, kuras vēl nav ieviesušas euro un kurām nav juridiska izņēmuma statusa attiecībā uz tā ieviešanu (t. i., izņemot Igauniju, bet iekļaujot Zviedriju). PAšREIZēJā SITUāCIJA ATTIECīBā UZ SAGATAVOšANOS PāREJAI UZ EURO IGAUNIJā Igaunija kļūs par piekto vienoto valūtu pieņēmušo valsti no valstu grupas, kas ES pievienojās 2004. gadā. Jau pievienojoties ES, tika īstenoti praktiskie sagatavošanās pasākumi euro ieviešanai. Pirmais “euro ieviešanas plāns” tika pieņemts 2005. gada 1. septembrī. Pārējas termiņš — 2007. gada 1. janvāris — vēlāk tika pārskatīts, tomēr sagatavošanās pasākumi tika turpināti. Astoto “euro ieviešanas plāna” versiju, kurā par ieviešanas termiņu noteica 2011. gada 1. janvāri, pieņēma 2010. gada aprīlī. Pārejas organizēšana, tiesību sistēmas pielāgošana un valsts sektora sagatavošanās pasākumi Praktisko sagatavošanos euro ieviešanai Igaunijā koordinē Nacionālo ekspertu komiteja, ko vada Finanšu ministrijas valsts sekretārs. Komitejai ir septiņas apakškomitejas, kurās ir pārstāvēts gan valsts, gan privātais sektors. Atšķirībā no lielākās daļas pašreizējo euro zonas dalībvalstu Igaunija ir izlēmusi euro ieviešanas periodam neiecelt “Mis/Misteru Euro”, t. i., cilvēku, kas uz pilnu slodzi nodarbotos ar sagatavošanos pārejai uz euro, būtu galvenā kontaktpersona par visiem ar pāreju saistītajiem jautājumiem un sabiedriskajā telpā asociētos ar pārejas procesu. Vispusīgu “Likumu par euro ieviešanu”, kurā noteikti pārejas pamatprincipi (piemēram, paralēlās apgrozības perioda ilgums, kārtība, kādā kronas maina pret euro un izņem no apgrozības, noteikumi par cenu noapaļošanu, līgumu nepārtrauktības princips utt.) un iekļauts to tiesību aktu saraksts, kuru labojumi nepieciešami euro ieviešanai, pieņēma 2010. gada aprīlī vienlaikus ar grozījumiem Komerclikumā un Likumā par valsts nodevām. Arī Likumu par centrālo banku ( Eesti Pank ) grozīja un saskaņoja ar noteikumiem par Eiropas Centrālās bankas un Eiropas Centrālo banku sistēmas darbību. Attiecībā uz pārejas pamata noteikumiem Komisija savā “ieteikumā par pasākumiem, lai atvieglotu turpmāko pāreju uz euro[1]” aicināja noteikt, ka no euro ieviešanas dienas tirdzniecības vietām ir pienākums izdot atlikumu tikai euro, izņemot gadījumus, kad tas nav izdarāms praktisku iemeslu dēļ. Šo principu apstiprināja visos iepriekšējos pārejas gadījumos, un tā īstenošanu rūpīgi uzraudzīja. Tas novērsa iepriekšējās valūtas “atkārtotu apriti”, paātrināja tās izņemšanu no apgrozības un rezultātā samazināja pārejas izmaksas mazumtirgotājiem, saīsinot periodu, kurā tiem bija vienlaikus jārīkojas ar divām valūtām. Dažās no pašreizējām euro zonas dalībvalstīm paralēlās apgrozības periodā ar likumu bija aizliegts izdot atlikumu iepriekšējā valūtā. Igaunija nenosaka aizliegumu izdot atlikumu kronās un tikai iesaka ļoti vieglā formā, ka atlikums būtu jāizdod euro. Lai nodrošinātu gludu un raitu pāreju, šis salīdzinoši vieglā formā paustais Igaunijas iestāžu ieteikums par atlikuma izdošanu tikai euro būtu jāpapildina ar nepārprotamiem signāliem informatīvajā kampaņā, tādējādi panākot iespējami plašāko šā principa īstenošanu. Tā piemērošana būtu jāuzrauga, īpaši vietās, kurās nav banku filiāļu un kurās mazumtirgotāji nereti darbojas kā “maiņas punkti”. Mazumtirgotāju pašu interesēs ir nodrošināties ar pietiekamu euro skaidras naudas daudzumu pirms euro ieviešanas dienas un tādējādi atbalstīt kronu strauju izņemšanu no apgrozības. Igaunijas iestādes saskarsmē ar sabiedrību plaši izmanto informācijas tehnoloģijas (piemēram, 70-80 % pilsoņu savas nodokļu deklarācijas iesniedz elektroniski). Tādējādi viens no lielākajiem izaicinājumiem periodā pirms euro ieviešanas ir pielāgot IT sistēmas, lai tās būtu piemērotas darbībām ar euro. Katra ministrija ir noteikusi nepieciešamās izmaiņas savā kompetences jomā. Lielākās daļas valsts iestāžu IT sistēmas būtu jāpielāgo euro izmantošanai līdz 2010. gada 1. jūlijam, t. i., sešus mēnešus pirms euro ieviešanas dienas. Trīs iestādēm ar sarežģītākajām informācijas sistēmām (t. i., Nodokļu un muitas pārvalde, Sociālās apdrošināšanas pārvalde un Iekšlietu ministrijas IT centrs) to sistēmas būtu jāpielāgo euro izmantošanai vēlākais līdz 2010. gada 1. novembrim. Dažādu valsts iestāžu panāktais progress, gatavojoties euro ieviešanai, tiek regulāri izvērtēts ikmēneša sanāksmēs, kuras rīko Nacionālo ekspertu komitejas apakšgrupa, kas atbildīga par valsts iestāžu tehnisko gatavību. Vispārējā pārejas sagatavošanas pasākumu koordinēšana būtu jāstiprina. Ir svarīgi nodrošināt, ka visas jomas ir pienācīgi sagatavotas un ka starp dažādo iestāžu sagatavošanās pasākumiem pastāv sinerģija. Pārejas koordinatoram(-iem) euro ieviešanas laikā vajadzētu būtu pastāvīgi pieejamam, lai novērstu jebkādas iespējamās problēmas. Iestāžu ieteikums paralēlās apgrozības periodā izdot atlikumu tikai euro būtu jāstiprina, un tā piemērošana jākontrolē, īpaši vietās, kur nav banku filiāļu. | Finanšu un banku sektora sagatavošanās pasākumi Igaunija plāno piemērot “lielā sprādziena” pārejas scenāriju un paralēlās apgrozības periodu divu nedēļu garumā[2]. Igaunijas iedzīvotāji ir prasmīgi elektronisko maksāšanas līdzekļu lietotāji (t. i., kādiem 95 % pieaugušo ir bankas konti, un gandrīz 30 % maksājumu mazumtirzniecības segmentā tiek veikti elektroniski), kam zināmā mērā vajadzētu atvieglot pāreju attiecībā uz skaidro naudu un samazināt slogu, kas pārejas periodā gulstas uz finanšu institūcijām. Tā kā Igaunijai nav savas naudas kaltuves, tā rīkoja konkursu par euro monētu iepirkšanu. Balstoties uz konkursa rezultātiem, tika noteikts, ka Igaunijas euro monētu ražotājs ir Somijas naudas kaltuve. Igaunijas euro monētu valsts pušu dizainu izvēlējās publiska konkursa ietvaros. Par uzvarētāju atzīto dizainparaugu, kurā attēlota Igaunijas karte, izmantos visu vērtību euro monētām. Euro banknotes aizņemsies no Eurosistēmas krājumiem. Pārejai Eesti Pank pasūtīja 42 miljonus dažādas vērtības euro banknošu un 194 miljonus dažādas vērtības euro monētu. Ņemot vērā ievērojamās atšķirības kronu un euro vērtības struktūrā, Igaunijas iedzīvotājiem būs jāpierod biežāk norēķināties ar monētām. Vairāk par 98 % apgrozībā esošās kronu skaidrās naudas vērtības ir banknotēs, un mazāk par 2 % — monētās. Zemākā banknotes vērtība ir 1 krona (aptuveni 6 euro centi), un kronu monētām ar mazāko vērtību ir ļoti zema pirktspēja, un tādējādi Igaunijas iedzīvotāji tās izmanto reti. Līdz pārejai uz euro ir ļoti svarīgi izskaidrot iedzīvotājiem euro monētu vērtību un izmantojumu (t. i., saskaņā ar pēdējā Komisijas apsekojuma[3] rezultātiem kādi 93 % Igaunijas iedzīvotāju vēlētos iegūt informāciju par euro vērtības attiecību pret valsts valūtu) un mēģināt kliedēt viņu bažas par pārāk lielu euro monētu daudzumu to naudas makos. Euro monētu priekšlaikus piegāde kredītiestādēm būtu jāuzsāk 2010. gada septembrī un banknošu — decembrī. Kredītiestādes pašlaik beidz izvērtēt, cik liels euro skaidras naudas daudzums tām priekšlaikus ir nepieciešams. Atbilstīgi pirmajām aptuvenajām aplēsēm priekšlaikus būtu jāpiegādā kādi 240 miljoni euro (t. i., mazāk par pusi no apgrozībā esošo kronu vērtības), kas ir salīdzinoši mazāk nekā iepriekšējos pārejas gadījumos. Ņemot vērā salīdzinoši lielo iespēju, ka īsi pirms un pēc euro ieviešanas dienas Igaunijā būs slikti laika apstākļi, priekšlaikus piegādes apjoms būtu izvērtējams ļoti rūpīgi. Pakārtotā monētu priekšlaikus piegāde komercbanku lielajiem klientiem būtu jāuzsāk septembrī, savukārt mazākus skaidras naudas lietotājus apgādās tikai 2010. gada decembrī. Igaunija būs pirmā valsts, kas izmantos jaunās vienkāršotās ECB pakārtotās priekšlaikus piegādes vadlīnijas[4], kas balstītas uz dažos iepriekšējos pārejas gadījumos gūto pieredzi. Mazumtirgotājiem, kas parakstījuši vienkāršu pakārtotas priekšlaikus piegādes līgumu, tiks piegādāti līdz 10 000 euro 5 dienas pirms euro ieviešanas dienas[5]. Lielākais skaidras naudas pārvadājumu uzņēmums, kas darbojas Igaunijā, palielinās savu pārvadājumu jaudu par vairāk nekā vienu trešdaļu, lai tiktu galā ar lielo papildu darba slodzi. Ņemot vērā ievērojamo euro skaidras naudas apjomu, kas tiks pārvadāts īsi pirms un pēc euro ieviešanas dienas, ir vēlams veikt papildu pasākumus, lai nodrošinātu pienācīgu drošību pārejas procesa laikā. Plašākai sabiedrībai būs iespēja iegūt pirmās Igaunijas euro monētas, no decembra sākuma iegādājoties euro monētu mini komplektus par 200 kronām. Vēl nav pieņemts lēmums attiecībā uz to, cik mini komplektu kopumā Eesti Pank būtu jāsagādā. Pamatojoties uz iepriekšējos pārejas gadījumos gūto pieredzi, ir ieteicams nodrošināt aptuveni vienu mini komplektu uz mājsaimniecību. Skaidrās naudas pārvadājumu uzņēmums paredz sagatavot kādus 50 000 īpašos monētu komplektus[6], lai nodrošinātu to nelielo mazumtirgotāju pakārtotu priekšlaikus apgādi, kas neplāno parakstīt pakārtotās priekšlaikus piegādes līgumus ar savu banku. Attiecībā uz nelieliem mazumtirgotājiem ar finansiālām grūtībām un iespējamām problēmām saistībā ar pakārtoto priekšlaikus piegādi varētu apsvērt īpašus nosacījumus. Igaunijas iestādes plāno uzsākt plašai sabiedrībai paredzētu informatīvu kampaņu, lai līdz pārejas dienai savāktu iepriekšējā valūtā uzkrāto skaidro naudu. Sagaidāms, ka tiks atgūti aptuveni 50 % no apgrozībā esošajām kronu monētām un 80 % — no banknotēm. Komercbankas savās telpās plāno izmantot īpašas iekārtas kronu monētu depozītiem. Eesti Pank un skaidrās naudas pārvadājumu uzņēmums pielāgo savu uzglabāšanas, skaitīšanas un iesaiņošanas jaudu, lai pārejas periodā rīkotos ar ārkārtīgi lielu skaidras naudas apjomu. Būtu jānodrošina iespēja komercbankās apmainīt skaidro naudu atbilstīgi pārrēķina kursam un bez pakalpojuma maksas vienu mēnesi pirms un sešus mēnešus pēc euro ieviešanas dienas[7]. Pēc tam Eesti Pank neierobežotā laikā mainīs neierobežotu daudzumu kronu pret euro. Sākot ar 2011. gada 1. janvāra pirmajām stundām, gandrīz visiem (921) bankas automātiem ( ATM ) Igaunijā būtu jāizdod tikai euro banknotes. Lai līdz ar 1. janvāri nekavējoties pārietu uz euro, atbildīgās komercbankas pielāgojumus termināļiem tirdzniecības vietās ( POS ) jau ir uzsākušas. Komercbankas pašreiz plāno, ka pirmajās dienās pēc pārejas uz euro tās savus ATM apgādās galvenokārt ar 10 un 50 euro banknotēm. Ņemot vērā vajadzību mazumtirdzniecības sektorā atvieglot atlikuma izdošanu tikai euro un Igaunijas iedzīvotāju praksi lielākoties izņemt zemas nominālvērtības banknotes, būtu jāapsver iespēja uz laiku izvairīties no 50 euro banknošu izdošanas ATM . Nedēļās pirms un pēc pārejas bankām arī būtu jāatturas iepludināt lielas nominālvērtības banknotes. Igaunijas banku tirgū (kurā dominē trīs komercbankas) ir mazliet mazāk par 190 banku filiālēm. Bankas apsver pārejas periodā paildzināt darba laiku un izņēmuma kārtā strādāt arī 1. un 2. janvārī. Tās plāno arī palielināt darbinieku skaitu klientu apkalpošanas zālēs, piesaistot administratīvos darbiniekus. Filiāļu spēja pārejas periodā uzglabāt nepieredzēti lielu skaidras naudas apjomu pašreiz tiek izvērtēta, un tiek veikta banku darbinieku apmācība par euro skaidrās naudas drošības pazīmēm. Noris banku IT sistēmu pielāgošana; pēdējā pārbaude būtu jāveic 2010. gada oktobrī un novembrī. Pārejai nepieciešamie finanšu un banku sektora sagatavošanās pasākumi ir krietni pavirzījušies uz priekšu. Lai pāreju nogludinātu, euro skaidras naudas piegāde bankām būtu labi jāizlīdzina laikā. Lai novērstu situāciju, kad mazumtirgotājiem pietrūkst euro atlikuma izdošanai, jo pircēji norēķinās ar augstas nominālvērtības banknotēm, pārejas periodā būtu jāizvairās no ATM apgādes ar 50 euro banknotēm. Bankām būtu jāapsver nepieciešamība pārejas periodā atvērt īpašus uzņēmumu apkalpošanas punktus. | Ar cenu attīstību saistītu ļaunprātīgu darbību un kļūdainas cenu uztveres novēršana Saskaņā ar pēdējiem Eirobarometra apsekojuma rezultātiem Igaunijas iedzīvotāji attiecībā uz pārejas ietekmi uz cenām ir vieni no visskeptiskāk noskaņotajiem euro zonā neietilpstošo valstu iedzīvotājiem (detalizētāku informāciju skatīt EB 296. zibensaptaujas 3. daļā). Tādējādi Igaunijas iestādes saskaras ar lielu izaicinājumu nomierināt patērētājus, un tām jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai pārejas periodā novērstu ļaunprātīgas darbības. Atbilstīgi valdības oficiālajam lēmumam paralēlā cenu norādīšana gan kronās, gan euro būtu jāuzsāk 2010. gada 1. jūlijā un jābeidz sešus mēnešus pēc euro ieviešanas dienas. Tā kā pārrēķina kurss tiks neatsaucami fiksēts tikai pēc tam, kad būs pieņemts Padomes lēmums par Igaunijas izņēmuma statusa atcelšanu, piemērotāka rīcība būtu uzsākt paralēlo cenu norādīšanu pēc tam, kad pārrēķina kurss būs oficiāli noteikts. Igaunijas Patērētāju aizsardzības pārvalde ( Tarbijakaitseamet ) (valsts iestāde) no 2010. gada aprīļa palielināja mēneša fiksēto preču un pakalpojumu cenu grozu no 96 līdz 126, lai nodrošinātu vispusīgu pārskatu par cenu izmaiņām. Pārejas periodā pārvalde plāno uzraudzīt cenas aptuveni 800 tirdzniecības vietās. Inspektori pārbaudīs arī, vai pārejas noteikumi (piemēram, noteikumi attiecībā uz noapaļošanu un paralēlo cenu norādīšanu) tiek pareizi piemēroti. Šo pārbaužu rezultāti būtu jāapkopo ar īpašas programmatūras palīdzību un jāpublicē preses paziņojumos un valsts euro tīmekļa vietnē. Igaunijas Tirdzniecības palāta gatavo nolīgumu par godīgu cenu pārrēķinu, balstoties uz brīvprātīgajām ierosmēm, kas tika veiksmīgi izmantotas iepriekšējos pārejas gadījumos. Nolīguma parakstītāji (piemēram, mazumtirgotāji, finanšu institūcijas, interneta veikali) apņemsies neizmantot pāreju ļaunprātīgi sava labuma gūšanai, ievērot pārejas noteikumus un nodrošināt saviem klientiem nepieciešamo palīdzību. Igaunijas iestādes plāno izsludināt parakstīšanu augusta beigās, t. i., gandrīz divus mēnešus pēc tam, kad būs uzsākta obligātā paralēlā cenu norādīšana. Iepriekšējās pārejās vairums kļūdu attiecībā uz cenu norādīšanu divās valūtās un daudzi cenu paaugstinājumi tika konstatēti pirms vai tūlīt pēc paralēlās norādīšanas sākuma. Tāpēc būtu rūpīgi jāapsver iespēja ierosmi par godīgu cenu pārrēķinu uzsākt agrāk. Parakstītājam, kas pārkāpj nolīgumā par godīgu cenu pārrēķinu noteikto, var uzlikt naudas sodu, kas nepārsniedz 50 000 Igaunijas kronu (aptuveni 3200 euro). Patērētāju aizsardzības pārvalde nolīguma ievērošanas uzraudzībā plāno iesaistīt visus savus 40 inspektorus un vismaz tikpat brīvprātīgos. Acīmredzama noteikumu pārkāpuma gadījumā naudas sodu var uzlikt 48 stundu laikā. Sarežģītākos gadījumos procedūra var ilgt līdz pat vienam mēnesim. Lai novērstu kļūdainu cenu uztveri iedzīvotāju vidū, konstatētās neatbilstības būtu strauji jārisina. Inspektoru pamanīto aizdomīgo cenu kāpumu, kā arī gadījumus, par kuriem ziņojuši patērētāji, izmantojot Patērētāju aizsardzības pārvaldes tālruņa līniju, būtu pienācīgi jāizmeklē un rezultāti jāpublicē. Ja cenas palielinājums uzskatāms par nepamatotu, nolīguma parakstītājam būtu jāzaudē tiesības izmantot godīga cenu pārrēķina ierosmes logotipu. Pasākumi, kuru mērķis ir novērst ar cenu attīstību saistītas ļaunprātīgas darbības un kļūdainu cenu uztveri iedzīvotāju vidū, būtu jāstiprina. Korektīvas darbības pret parakstītājiem, kas neievēro savas saistības atbilstīgi nolīgumam par godīgu cenu pārrēķinu, būtu jāveic pēc iespējas ātrāk. Viņu tiesības apgalvot, ka tiek ievērots nolīgums par godīgu cenu pārrēķinu (t. i., izmantot parakstītāju logotipu), būtu jāatceļ nekavējoties. | Pārejas sagatavošanas pasākumi lauku teritorijās un uzņēmumu sagatavošanās Salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju Igaunijas iedzīvotāju blīvums ir ļoti zems[8]. Valsti veido 226 pašvaldības, no kurām 33 ir pilsētu pašvaldības un 193 — lauku. Vairāk nekā divās trešdaļās pašvaldību iedzīvotāju skaits ir mazāks par 3 000. Tādējādi viena no lielākajām pārejas problēmām būs nodrošināt tās raitu īstenošanu mazapdzīvotās lauku teritorijās ar ierobežotu infrastruktūru. Interneta un bezskaidras naudas darījumu izmantošanas līmenis ir augsts (piemēram, visas pensijas tiek izmaksātas ar bankas pārskaitījumiem), kas zināmā mērā atvieglo informācijas izplatīšanu un skaidras naudas nomaiņu. Tomēr punkti kronu apmaiņai pret euro un iepriekšējās valūtas atgriešanai būtu jāveido visās teritorijās. Vairāk nekā viena trešdaļa komercbanku filiāļu atrodas galvaspilsētā. Tāpēc pārejas periodā pasta nodaļām, kas patlaban sadarbībā ar kādu no komercbankām veic ierobežotu daudzumu bankas pakalpojumu, būtu jānodrošina arī skaidras naudas apmaiņa pašvaldībās, kurās nav atbilstīgas bankas filiāles. Skaidras naudas apmaiņas pakalpojuma sniegšana pasta nodaļās būtu rūpīgi jāizplāno (priekšlaikus piegāde un pakārtota priekšlaikus piegāde, darba laiks, papildu darbinieki, drošības jautājumi). Igaunijas Pasta (Eesti Post) darbinieki, īpaši tie, kas strādā tieši ar klientiem, būtu pienācīgi jāapmāca rīkoties ar divām valūtām vienlaikus un informēt iedzīvotājus. Komercbankām būtu jāapsver arī iespēja papildus esošajiem pārvietojamajiem ATM izmantot pārvietojamus skaidras naudas apmaiņas punktus. Neskaitot plašsaziņas līdzekļus un internetu, vietējās pašvaldības nomaļās vietās nereti kalpotu kā vienīgās informācijas sniedzējas. Tāpēc to darbinieki būtu rūpīgi jāsagatavo un jāapmāca. Gandrīz 75 % pašvaldību ir viens IT pakalpojumu sniedzējs. Programmatūras pielāgošana būtu labi jāsaplāno, lai vienam pakalpojumu sniedzējam būtu pietiekami daudz laika visu klientu savlaicīgai apkalpošanai. Finanšu ministrija ar e-pasta starpniecību regulāri visām pašvaldībām nosūta instrukcijas saistībā ar veicamajiem pielāgojumiem. Eesti Pank organizē apmācības par euro skaidrās naudas drošības pazīmēm un viltojumu novēršanu. Pilsētu un lauku pašvaldību jumta organizācijām ir pienākums informēt Finanšu ministriju par sagatavošanās progresu. Lai pārliecinātos, ka visas vietējās iestādes tiešām ir sagatavojušās, to progress būtu jāuzrauga regulāri un strukturētā veidā. Ir ieteicams nodrošināt pašvaldības ar kontroles sarakstu, kurā uzskaitīti uzdevumi un to veikšanas termiņi, un lūgt katras pašvaldības pārejas koordinatoru regulāri ziņot jumta organizācijām par tā īstenošanu. Regulāras vietējo pārejas koordinatoru sanāksmes sniegtu viņiem iespēju apmainīties ar pieredzi, sagatavojoties euro ieviešanai. Patērētāju organizāciju, aģentūru un dažādu nevalstisko organizāciju vietējām nodaļām būtu aktīvi jāiesaistās sagatavošanas pasākumos, lai palielinātu vietējā līmeņa atbildību par pāreju uz euro. Ņemot vērā iepriekšējo pieredzi (t. i., pārejas mērķa termiņa atcelšanu 2006. gadā), vairums uzņēmumu ir atlikuši sagatavošanos līdz brīdim, kad tiktu gūta lielāka pārliecība. Tirdzniecības palātas, Tirgotāju asociācijas, Eesti Pank un Banku asociācijas plānotajām informēšanas darbībām (brošūras, semināri) būtu jāpalīdz tiem pienācīgi un savlaicīgi sagatavoties. Būtu jānodrošina, ka visi uzņēmumi, tostarp tie, kas informāciju aktīvi nemeklēs, būs pienācīgi sagatavojušies. Vietējo iestāžu sagatavošanās pasākumi pārejai uz euro ir jāvada un regulāri jāuzrauga, lai pārliecinātos, ka ir veikti visi vajadzīgie pielāgojumi. Eesti Post dalība skaidras naudas nomaiņā ir izšķiroša un tāpēc rūpīgi sagatavojama. Komercbankām būtu jāparedz plašāk izmantot pārvietojamās ierīces kronu savākšanai un euro skaidras naudas izplatīšanai. Uzņēmumiem pilnā ātrumā būtu jāuzsāk sagatavošanās pasākumi, un atbildīgajām iestādēm tie būtu jāatbalsta un jāuzrauga. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš maziem un vidējiem uzņēmumiem. | Informēšana par euro Valsts euro ieviešanas komiteja atjaunināto komunikācijas stratēģiju par euro ieviešanu Igaunijā pieņēma 2010. gada 15. martā. Tajā ir iekļauts pārskats par struktūru, mērķiem, mērķa grupām, ziņām un veidiem, kā noris informēšana par euro un tā ieviešana. Galvenais mērķis ir nodrošināt, ka vismaz 90 % Igaunijas iedzīvotāju ir labi informēti par pārejas praktiskajiem aspektiem. Komunikācijas plāns ir labi strukturēts, līdzsvarots un aptver ieviešanas periodu no 2010. gada marta līdz 2011. gada janvārim. Komisija grasās partnerības nolīguma ietvaros atbalstīt komunikācijas plāna īstenošanu, izmantojot gan ieguldījumus natūrā, gan piešķīruma nolīgumu, sedzot ne vairāk kā 50 % no attiecināmajām izmaksām, piemēram, komunikācijas ekspertu algām, kampaņām plašsaziņas līdzekļos, sabiedriskajām aptaujām, semināriem un apmācībām, un informatīvajiem materiāliem, kas paredzēti visām mājsaimniecībām. Kaut arī Komisija ir aicinājusi Igaunijas iestādes paātrināt komunikācijas plāna īstenošanu, komunikācijas darbības lielākā apjomā sāksies tikai pēc Padomes lēmuma pieņemšanas 13. jūlijā. Savlaicīga informācija par pāreju uz euro, tās grafiku, pasākumiem, kuru mērķis ir novērst bailes par cenu kāpumu un ļaunprātīgu mazumtirgotāju darbību pārejas periodā, un atbalsta pasākumiem uzņēmumu sagatavotībai, ir ārkārtīgi būtiska. Līdz šim Igaunijas iestādes ir koncentrējušās uz informācijas izplatītāju sasniegšanu ar mērķtiecīgām prezentācijām un attiecībām ar presi. Šo pasākumu ietekme nav zināma. Pasīvāka informācijas izplatīšana notiek ar valsts euro tīmekļa vietnes starpniecību. Komisija aicina Igaunijas iestādes paātrināt euro ieviešanas komunikācijas plāna īstenošanu, lai visus Igaunijas iedzīvotājus savlaicīgi nodrošinātu ar nepieciešamo informāciju. Tādējādi tiks palielināta izpratne un atbalsts attiecībā uz pāreju uz vienoto Eiropas valūtu. | SABIEDRISKā DOMA JAUNAJāS DALīBVALSTīS Lai novērtētu iedzīvotāju attieksmi un zināšanas par euro ieviešanu, Eiropas Komisija kopš 2004. gada ir pasūtījusi Eirobarometra apsekojumus valstīs, kuras ES pievienojās 2004. un 2007. gadā un kurām euro vēl ir jāievieš. 2010. gada pavasarī astoņās jaunajās dalībvalstīs[9] veiktā aptauja (EB 296. zibensaptauja) ir desmitā no šāda veida aptaujām. Aptaujas datu vākšana uz vietas notika no 2010. gada 17. līdz 21. maijam. Šajā ziņojumā pēdējās Eirobarometra aptaujas rezultāti lielākoties tika salīdzināti ar iepriekšējās jaunajās dalībvalstīs veiktās aptaujas rezultātiem (EB 280. zibensaptauja, 2009. gada septembris). Būtu jāuzsver, ka, neskatoties uz pašreizējo sarežģīto situāciju ekonomikā, pēdējie rezultāti salīdzinājumā ar 2009. gada septembri norāda tikai uz nelielu pasliktināšanos attiecībā uz astoņu jauno dalībvalstu iedzīvotāju atbalstu euro ieviešanai. Patiesībā pašreizējais atbalsta līmenis joprojām ir augstāks nekā pirmajās divās aptaujās, kas tika veiktas 2004. un 2005. gadā. Atbalsts euro Laikā no 2009. gada septembra līdz 2010. gada maijam astoņu jauno dalībvalstu iedzīvotāju atbalsts euro ieviešanai to valstīs tikai nedaudz samazinājās. Relatīvs respondentu vairākums uzskatīja, ka euro ieviešanai būs pozitīva ietekme uz valsti (49 %, - 3 procentpunkti) un viņiem pašiem (48 %, bez izmaiņām); negatīvu ietekmi prognozēja attiecīgi 37 % (+ 2 procentpunkti) un 39 % (+ 1 procentpunkts) respondentu. Aptuveni puse (51 %) aptaujāto uzskatīja, ka euro ir bijusi pozitīva ietekme uz esošajām euro zonas valstīm. Nedaudz mazāk kā puse (48 %, - 1 procentpunkts) no visiem respondentiem sacīja, ka viņi priecātos par valsts valūtas aizstāšanu ar euro , un 41 % (+ 3 procentpunkti) norādīja, ka viņi nepriecātos par pāreju uz euro. Rumānijas (55 %, - 4 procentpunkti), Ungārijas (54 %, bez izmaiņām) un Bulgārijas (51 %, + 2 procentpunkti) iedzīvotāji pārsvarā sacīja, ka priecātos par pāreju uz euro , savukārt Igaunijas (56 %, + 7 procentpunkti), Latvijas (56 %, + 6 procentpunkti) un Čehijas (58 %, + 4 procentpunkti) respondenti visbiežāk atbildēja, ka personīgi nepriecātos par iespējamo valsts valūtas aizstāšanu ar euro . Visbūtiskākais kāpums attiecībā uz iedzīvotāju īpatsvaru, kas atbildēja, ka nepriecātos par pāreju uz euro , bija vērojams Lietuvā (+ 10 procentpunkti, līdz 47 %). Euro ieviešanas temps Relatīvs astoņu jauno dalībvalstu iedzīvotāju vairākums vēlētos euro ieviešanu vidējā termiņā (“pēc kāda laika”, 39 %, + 3 procentpunkti). Aptuveni viena trešdaļa (32 %, - 1 procentpunkts) vēlējās šo brīdi atvirzīt uz pēc iespējas vēlāku laiku , savukārt aptuveni viena ceturtā daļa (24 %, - 1 procentpunkts) vēlējās, lai pāreja notiktu pēc iespējas drīzāk . Čehijas Republikā un Latvijā bija augstākais respondentu skaits, kas vēlējās ieviest euro pēc iespējas vēlāk (attiecīgi 47 %, bez izmaiņām un 44 %, + 1 procentpunkts). Igaunijā joprojām tikai aptuveni viena ceturtdaļa (23 %, bez izmaiņām) respondentu vēlējās pievienoties pēc iespējas drīzāk , 37 % (+ 1 procentpunkts) — pēc kāda laika , un 34 % (- 2 procentpunkti) respondentu vēlējās euro ieviešanu pēc iespējas vēlāk . Informētība Kopumā vairākums astoņu jauno dalībvalstu iedzīvotāju neuzskata, ka būtu labi informēti par euro (59 %, bez izmaiņām), savukārt 40 % (bez izmaiņām) uzskata, ka ir labi informēti . Salīdzinājumā ar 2009. gada septembrī veikto aptauju Igaunijas iedzīvotāji uzskata, ka ir ievērojami labāk informēti (50 % uzskata, ka ir labi informēti, + 6 procentpunkti). Prognozes attiecībā uz euro Līdzīgi kā iepriekšējās aptaujās ievērojams astoņu jauno dalībvalstu iedzīvotāju vairākums piekrita vairākiem pozitīviem apgalvojumiem saistībā ar euro ietekmi uz ikdienas dzīvi: piemēram, 90 % (- 2 procentpunkti) piekrita, ka euro ieviešana būtu ērtāka tiem, kas ceļo uz citām valstīm, kurās norēķinās ar euro ; 86 % (- 1 procentpunkts) piekrita, ka euro ieviešana atvieglotu iepirkšanos citās valstīs, kas izmanto vienoto valūtu utt. Vienlaikus divas trešdaļas respondentu baidījās no cenu kāpuma pēc euro ieviešanas (66 %, - 1 procentpunkts), savukārt gandrīz ceturtdaļa (23 %, bez izmaiņām) iedzīvotāju bija pārliecināti par euro stabilizējošo ietekmi uz cenām ilgtermiņā. Lai gan iepriekšējā aptauju kārta norādīja uz skepticisma pieaugumu, šī tendence 2010. gadā neturpinājās. Patiesībā, salīdzinot ar 2009. gada septembri, vairākās valstīs samazinājās to iedzīvotāju skaits, kas baidījās, ka euro ieviešana nozīmētu cenu kāpumu: Čehijas Republikā (no 75 % līdz 69 %; - 6 procentpunkti) un Ungārijā (no 66 % līdz 62 %; - 4 procentpunkti). Igaunijas un Polijas iedzīvotāji joprojām bija īpaši skeptiski noskaņoti attiecībā uz euro ietekmi uz cenām: vairāk nekā trīs ceturtdaļas prognozēja cenu kāpumu (attiecīgi 77 %, - 1 procentpunkts). [1] Komisijas 2008. gada 10. janvāra Ieteikums 2008/78/EK par pasākumiem, lai atvieglotu turpmāko pāreju uz euro, OV L 23, 2008. gada 26. janvāris, 30.-32. lpp. [2] Pirmajās 12 valstīs, kas ieviesa euro, sākotnēji vienotā valūta tika ieviesta kā elektroniskā nauda, euro skaidro naudu ieviešot 3 gadus vēlāk. Igaunijā euro banknotes un monētas tiks ieviestas tajā pašā dienā, kad euro kļūs par valsts valūtu. “Lielā sprādziena” scenāriju izmantoja visas valstis, kas euro zonai pievienojās pēc 2002. gada. [3] Eirobarometra 296. zibensaptauja. [4] ECB 2008. gada 19. jūnija vadlīnijas (ECB/2008/4), ar ko groza vadlīnijas ECB/2006/9 par dažiem sagatavošanās darbiem euro skaidras naudas nomaiņai un euro banknošu un euro monētu priekšlaikus piegādei un pakārtotajai priekšlaikus piegādei ārpus euro zonas. [5] Pieredze liecina, ka ir nepieciešama vienkārša procedūra, sevišķi, lai pārliecinātu nelielos mazumtirgotājus iesaistīties pakārtotajā priekšlaikus piegādē. Standarta pakārtotās priekšlaikus piegādes līgums paredz stingras sankcijas par pakārtotas priekšlaikus piegādes ietvaros piegādātās euro skaidras naudas iepludināšanu apgrozībā pirms euro ieviešanas dienas, nosaka būtisku uzņēmuma telpu drošības pastiprināšanu utt. Tāpēc tā ir piemērotāka lielākiem uzņēmumiem, kuriem vajadzīgs liels euro skaidras naudas apjoms. [6] Mazumtirgotāja monētu komplekta vērtība būs aptuveni 200 euro. [7] 12 mēnešus pēc euro ieviešanas dienas ierobežotā filiāļu skaitā. [8] 2007.-2008. gadā Igaunijā bija 30,9 iedzīvotāji/km2 salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju — 114. Avots: Eurostat . [9] Eirobarometra aptaujas vienmēr sniedz rezultātus par jaunajām dalībvalstīm, kas attiecīgajā brīdī nav euro zonas dalībnieces. Pēdējā aptaujā tika iekļauta Polija, Čehijas Republika, Ungārija, Bulgārija, Rumānija, Latvija, Igaunija un Lietuva. Kipra, Malta, Slovēnija un Slovākija vairs netiek iekļautas, jo šīs valstis euro zonai jau ir pievienojušās. Kopumā tika aptaujāti aptuveni 8000 nejauši atlasītu iedzīvotāju.