Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas Savienības biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 106/2008 par biroja iekārtu enegoefektivitātes marķēšanas programmu /* COM/2012/0109 final - 2012/0049 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Regulā (EK) Nr. 106/2008 izklāstīti programmas Energy Star īstenošanas noteikumi attiecībā uz biroja iekārtām (datoriem, displejiem, drukas iekārtām, kopētājiem, skaneriem u. tml.) Eiropas Savienībā. Programma Energy Star ES tiek īstenota, pamatojoties uz Nolīgumu starp Amerikas Savienoto Valstu valdību un Eiropas Kopienu par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu[1], kura termiņš beidzās 2011. gadā. Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma Lēmumu, ar kuru pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par jaunu 5 gadu nolīgumu, un šīs sarunas tika pabeigtas 2011. gada 29. novembrī. Šā priekšlikuma grozīt Regulu (EK) Nr. 106/2008 mērķis ir pielāgot programmas Energy Star īstenošanu jaunajam nolīgumam. Līdztekus šim priekšlikumam grozīt Regulu (EK) Nr. 106/2008 Padomei tiek iesniegts priekšlikums Padomes lēmumam par jaunā Energy Star nolīguma parakstīšanu un noslēgšanu. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS Priekšlikumā Padomes lēmumam par jauno nolīgumu un priekšlikumā grozīt Regulu (EK) Nr. 106/2008 ņemta vērā pieredze, kas gūta programmas Energy Star īstenošanas pirmajos divos posmos no 2001. līdz 2010. gadam, kā arī apspriedēs ar Eiropas Savienības Energy Star padomi. Iemesli turpināt programmu Energy Star trešo piecu gadu posmu ir sīki izklāstīti Paziņojumā par programmas Energy Star īstenošanu no 2006. līdz 2010. gadam[2] un Komisijas ieteikumā Padomei uzsākt sarunas par otro Energy Star nolīgumu. Turpmāk īsumā apkopotas būtiskākās atziņas. – Programma Energy Star ir bijusi ļoti lietderīga biroja iekārtu tirgus pārorientēšanā uz lielāku energoefektivitāti. Tā ir sekmējusi iepriekšējos trijos gados pārdoto biroja iekārtu elektrības patēriņa samazināšanu par aptuveni 11 TWh, proti, par aptuveni 16 %, kas devis vairāk nekā EUR 1,8 miljardu ietaupījumu par elektrības rēķiniem un novērsis 3,7 Mt CO2 emisiju rašanos. – Tā sniedz elastīgu un dinamisku politikas sistēmu, kas ir jo īpaši labi pielāgota tādiem straujas attīstības produktiem kā informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT). – ES un ASV būtu jāturpina sadarboties, izstrādājot ražojumu specifikācijas, lai abas aptuveni vienā laikā ieviestu vienāda līmeņa prasības. – Tā kā ASV plāno ieviest trešās puses sertifikāciju programmai, nolīgumu vajadzētu turpināt piemērot atbilstoši divām atšķirīgām ražojumu apstiprināšanas sistēmām – pašsertifikācijai Savienībā un trešās puses sertifikācijai ASV. Savstarpējas atzīšanas principa piemērošanas izbeigšanai nevajadzētu negatīvi ietekmēt ražotājus, kuri piedalās ES programmā, jo viņi pirmām kārtām orientējas uz ES tirgu. – Ražotāji ir norādījuši, ka galvenais iemesls viņu līdzdalībai programmā ir prasība centrālajām pārvaldēm iegādāties vismaz tikpat efektīvu biroja aprīkojumu, kā noteikts Energy Star. Turklāt, tā kā ievērojama daļa šo ražotāju piedalās atklātajos konkursos citās, nevis savās reģistrācijas dalībvalstīs, ir jāapsver publiskā iepirkuma konkursu noteikumu pastiprināšana. Citi argumenti par labu publiskā iepirkuma konkursu noteikumu pastiprināšanai ir izklāstīti ietekmes novērtējumā[3], kas pievienots priekšlikumam energoefektivitātes direktīvai[4]. – Lai gan pieejamie dati liecina par augstu atbilstības līmeni, Komisijai un dalībvalstīm cieši jāsadarbojas programmas rūpīgas izpildes ziņā un izpildes efektivitāte jāpārskata ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc nolīguma noslēgšanas. Šajā sakarībā atbilstošie Komisijas un dalībvalstu pienākumi attiecībā uz programmas izpildi būtu jāprecizē. – Komisija turpinās uzraudzīt ASV ierosināto izmaiņu un programmas Energy Star ietekmi uz enerģijas taupīšanu, ražotājiem un atbilstību. Vismaz divus gadus pirms jaunā nolīguma darbības termiņa beigām tā analizēs iespējas risināt biroja iekārtu enerģijas patēriņa jautājumus, tostarp aizstājot programmu Energy Star ar alternatīviem politikas instrumentiem. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Šā priekšlikuma galvenais mērķis ir grozīt Regulu (EK) Nr. 106/2008, lai pielāgotu programmas Energy Star īstenošanu jaunajam Amerikas Savienoto Valstu un Eiropas Savienības Nolīgumam par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu. Vienīgais būtiskais priekšlikuma grozījums ir svītrot Regulas (EK) Nr. 106/2008 4. panta 4. punktu, kurā teikts, ka "Biroja iekārtu ražojumus, kam kopējo logotipu ir piešķīrusi USEPA, uzskata par atbilstīgiem šai regulai, ja dati neliecina par pretējo". Līdz šim programma ES un ASV ir darbojusies, pamatojoties uz ražotāju pašsertifikāciju. Uzskata, ka programmas panākumi ES daļēji balstās uz šo ražojumu reģistrācijas procedūru vienkāršību. Tomēr ASV ir nolēmušas pāriet uz trešās puses veiktu sertifikāciju ražojumiem, kas tiek laisti ASV tirgū. Šāda pieeja ES tirgum nav ieteicama. Tai varētu būt negatīva ietekme uz programmu un tā varētu nelabvēlīgi ietekmēt MVU salīdzinājumā ar lielajiem ražotājiem. Atbilstoši jaunajam nolīgumam programmai būs arī jādarbojas saskaņā ar divām dažādām ražojumu apstiprināšanas sistēmām. ES tirgū laistajiem ražojumiem būs jābūt reģistrētiem Eiropas Komisijā, savukārt ASV tirgū laistos ražojumus vajadzēs apstiprināt trešām pusēm, kas ir akreditētas saskaņā ar ASV programmu Energy Star. Tas nozīmē, ka savstarpējas atzīšanas princips turpmāk nebūs piemērojams. Citu grozījumu mērķis ir atjaunināt atsauces uz pašreizējiem tiesību aktiem (4. pantā) un uz jauno nolīgumu (11. pantā), kā arī minēt jauno Energy Star padomes nosaukumu (8. pantā). Regulas 12. pantā sniegts precizējums par Komisijas un dalībvalstu pienākumiem programmas izpildē. Regulas 4. un 7. pants, kā arī 13. un 14. pants ir apvienoti. Paziņojumā par programmas Energy Star īstenošanu laikposmā no 2006. līdz 2010. gadam secināts, ka būtu jāpievērš uzmanība publiskā iepirkuma konkursu noteikumu pastiprināšanai. Tomēr, tā kā programmas Energy Star laicīga īstenošana saskaņā ar jauno nolīgumu ir atkarīga no grozītās regulas drīzas pieņemšanas, būtiski teksta labojumi nav ierosināti. Toties publiskā iepirkuma konkursu noteikumu pastiprināšana tiks iekļauta priekšlikumā direktīvai par energoefektivitāti[5], kurā tiks izsmeļoši aplūkots publiskā iepirkuma konkursu jautājums. Grozītajā regulā būtu jāņem vērā šajā direktīvā izklāstītie noteikumi par publisko iepirkumu. Komisija nepārtraukti uzraudzīs ASV ierosināto izmaiņu un programmas Energy Star ietekmi uz enerģijas taupīšanu, ražotājiem un atbilstību. Vismaz divus gadus pirms jaunā nolīguma darbības termiņa beigām tā analizēs nākotnes iespējas risināt biroja iekārtu enerģijas patēriņa jautājumus, tostarp aizstājot programmu Energy Star ar alternatīviem politikas instrumentiem. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikuma mērķis ir turpināt pašreizējās programmas īstenošanu, un tādējādi tam nav ietekmes uz darbības un administratīvajām apropriācijām un uz cilvēkresursiem. 2012/0049 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas Savienības biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 106/2008 par biroja iekārtu enegoefektivitātes marķēšanas programmu (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 194. panta 1. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 15. janvāra Regula (EK) Nr. 106/2008 par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu[6] paredz īstenot Savienībā programmu Energy Star, pamatojoties uz Nolīgumu starp Amerikas Savienoto Valstu valdību un Eiropas Kopienu par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu[7]. Šā nolīguma termiņš beidzās 2011. gada 28. decembrī, un Padome pieņēma lēmumu, ar ko pilnvaro Komisiju risināt sarunas par jaunu piecu gadu nolīgumu ar Savienotajām Valstīm. Sarunas par jauno nolīgumu tika pabeigtas 2011. gada 29. novembrī. Tāpēc būtu jāiekļauj atsauce uz jauno nolīgumu. (2) Ir nepieciešams arī atjaunināt atsauces uz Savienības marķēšanas vai kvalitātes sertificēšanas shēmām, kas tika ieviestas ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem[8], Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Direktīvu 2010/30/ES par enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu ražojumiem, kas saistīti ar energopatēriņu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm[9], un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regulu (EK) Nr. 66/2010 par ES ekomarķējumu[10]. (3) Šie regulas grozījumi sniedz noderīgu iespēju minēt jauno Energy Star padomes nosaukumu. (4) Regulas 4. panta 4. punkts būtu jāsvītro, lai ņemtu vērā jaunā nolīguma VI pantu, kurā paredzētas divas atsevišķas ražojumu sertifikācijas shēmas (pašsertifikācija attiecībā uz ražojumiem, ko laiž Savienības tirgū, un trešās puses sertifikācija ražojumiem, ko laiž Savienoto Valstu tirgū). (5) Saistība ar attiecīgajiem Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas […./../ES] noteikumiem par energoefektivitāti un ar ko atceļ Direktīvu 2004/8/EK un 2006/32/EK[11] būtu jāprecizē 6. pantā. (6) Attiecīgie Komisijas un dalībvalstu pienākumi programmas Energy Star izpildē, kas izklāstīti 12. panta 3. punktā, būtu jāprecizē. (7) Programmas novērtējumā būtu jāiekļauj apsvērums par alternatīvām politikas iespējām un jāparedz pietiekami ilgs laiks uz informāciju pamatota lēmuma pieņemšanai par iespējamo nolīguma atjaunošanu. (8) Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 106/2008, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Regulu (EK) Nr. 106/2008 groza šādi. (1) Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu: "4. pants Vispārīgi principi 1. Programmu Energy Star attiecīgi koordinē ar citiem Eiropas Savienības marķēšanas vai kvalitātes sertifikācijas pasākumiem, kā arī ar sistēmām, piemēram, jo īpaši ar Eiropas Savienības ekomarķējuma piešķiršanas sistēmu, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 66/2010, norādēm par enerģijas un citu resursu patēriņu uz etiķetēm un ražojumu standarta informācijā ar enerģiju saistītiem ražojumiem, kuras ieviestas ar Direktīvu 2010/30/EK, un pasākumiem, ar ko īsteno Direktīvu 2009/125/EK. Koordinēšana iekļauj pierādījumu apmaiņu un, attiecīgā gadījumā, kopēju specifikāciju un prasību līmeni saistībā ar dažādām sistēmām. 2. Citas dalībvalstī esošās un jaunās brīvprātīgās biroja iekārtu ražojumu energoefektivitātes marķēšanas sistēmas var pastāvēt vienlaikus ar programmu Energy Star. 3. Programmas dalībnieki var izmantot kopējo logotipu uz saviem individuālajiem biroja iekārtu ražojumiem un to reklāmas materiālos. 4. Dalība programmā Energy Star ir brīvprātīga. 5. Neskarot Eiropas Savienības noteikumus par atbilstības novērtēšanu un atbilstības marķējumu un/vai starptautiskus Eiropas Savienības un trešo valstu nolīgumus par piekļuvi Eiropas Savienības tirgum, ražojumus, uz kuriem attiecas šī regula un kurus laiž Eiropas Savienības tirgū, Komisija vai dalībvalstis var pārbaudīt, lai pārliecinātos par to atbilstību šīs regulas prasībām."; (2) regulas 6. pantu aizstāj ar šādu: "6. pants Energoefektivitātes kritēriju popularizēšana 1. Neskarot Savienības un attiecīgo valstu tiesību aktus un ekonomiskos kritērijus, uz Nolīguma darbības laiku centrālās pārvaldes iestādes, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvā 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru[12], attiecībā uz preču piegādes publiskā iepirkuma līgumiem, kas atbilst minētās direktīvas 7. pantā noteiktajām robežvērtībām, nosaka tādu energoefektivitātes prasību piemērošanu, kas nav zemākas par Energy Star kopējām specifikācijām. Šo pantu piemēro, neskarot noteikumus, kas minēti 5. pantā un III pielikuma f) punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā […./../ES] par energoefektivitāti un ar ko atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK[13]. 2. Neskarot Savienības un attiecīgo valstu tiesību aktus un ekonomiskos kritērijus, uz Nolīguma darbības laiku Komisija un citas Savienības iestādes, kā paredzēts attiecībā uz preču piegādes publiskā iepirkuma līgumiem, kas atbilst Direktīvas 2004/18/EC 7. pantā noteiktajām robežvērtībām, nosaka tādu energoefektivitātes prasību piemērošanu, kas nav zemākas par Energy Star kopējām specifikācijām."; (3) svītro 7. pantu; (4) regulas 8. pantu aizstāj ar šādu: "8. pants Eiropas Savienības Energy Star padome 1. Komisija izveido Eiropas Savienības Energy Star padomi (EUESB), kurā ir valstu pārstāvji, kā minēts 9. pantā, un ieinteresēto personu pārstāvji. EUESB pārskata programmas Energy Star īstenošanu Savienībā un attiecīgos gadījumos sniedz Komisijai padomus un palīdzību, lai tā varētu darboties kā pārvaldības struktūra, kā minēts Nolīguma IV pantā. 2. Komisija nodrošina, ka EUESB – tiktāl, ciktāl to ļauj tās darbība – attiecībā uz katru biroja iekārtu ražojuma grupu ievēro līdzsvarotu visu attiecīgo ieinteresēto personu piedalīšanos, kuras saistītas ar šo ražojumu grupu, piemēram, ražotāju, mazumtirgotāju, importētāju, vides aizsardzības grupu un patērētāju organizāciju piedalīšanos. 3. Komisija ar EUESB palīdzību uzrauga to, kā tirgū izplatās ražojumi ar kopējo logotipu un kā uzlabojas biroja iekārtu energoefektivitāte, lai varētu laikus pārskatīt kopējās specifikācijas. 4. Komisija pieņem EUESB reglamentu, ņemot vērā viedokļus, kādi ir dalībvalstu pārstāvjiem EUESB."; (5) regulas 11. pantu aizstāj ar šādu: "11. pants Sagatavošanas procedūras tehnisko kritēriju pārskatīšanai 1. Lai sagatavotos kopējo specifikāciju un to biroja iekārtu ražojumu grupu pārskatīšanai, uz kurām attiecas Nolīguma C pielikums, un pirms priekšlikuma projekta iesniegšanas vai atbildes sniegšanas USEPA saskaņā ar procedūrām, kas izklāstītas Nolīgumā un Padomes […] Lēmumā […] par Amerikas Savienoto Valstu valdības un Eiropas Savienības Nolīgumu par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu[14], veic 2. līdz 5. punktā noteiktos pasākumus. 2. Komisija var prasīt, lai EUESB iesniedz priekšlikumu Nolīguma pārskatīšanai vai ražojuma kopējo specifikāciju pārskatīšanai. Komisija var iesniegt priekšlikumu EUESB ražojuma kopējo specifikāciju pārskatīšanai un Nolīguma pārskatīšanai. EUESB var iesniegt Komisijai priekšlikumu arī pēc savas iniciatīvas. 3. Komisija apspriežas ar EUESB ik reizi, kad tā saņem USEPA priekšlikumu Nolīguma pārskatīšanai. 4. EUESB pārstāvjiem, paužot viedokli Komisijai, ir jāņem vērā priekšizpētes un tirgus izpētes rezultāti, kā arī esošās tehniskās iespējas samazināt enerģijas patēriņu. 5. Komisija jo īpaši ņem vērā mērķi noteikt augsta līmeņa kopējās specifikācijas, kā paredzēts Nolīguma I panta 3. punktā, lai samazinātu enerģijas patēriņu, un pienācīgi ņem vērā pieejamo tehnoloģiju un saistītās izmaksas. Jo īpaši, pirms izteikt apsvērumus par jaunām kopējām specifikācijām, EUESB ņem vērā ekodizaina pētījumu jaunākos rezultātus."; (6) regulas 12. un 13. pantu aizstāj ar šādiem: "12. pants Tirgus uzraudzība un ļaunprātīgas izmantošanas kontrole 1. Kopējo logotipu izmanto vienīgi saistībā ar ražojumiem, uz kuriem attiecas Nolīgums, un atbilstīgi Nolīguma B pielikumā sniegtajām kopējā logotipa izmantotāja pamatnostādnēm. 2. Ir aizliegta jebkāda nepatiesa vai maldinoša reklāma vai tādas etiķetes vai logotipa izmantošana, kuru var sajaukt ar kopējo logotipu. 3. Komisija nodrošina kopējā logotipa pareizu izmantošanu, veicot vai koordinējot darbības, kas aprakstītas Nolīguma IX panta 2., 3. un 4. punktā. Dalībvalstis veic attiecīgās darbības, jo īpaši tās, kas aprakstītas Nolīguma IX panta 5. punktā, lai savā teritorijā nodrošinātu atbilstību šīs regulas noteikumiem, un informē Komisiju. Dalībvalstis rīcības uzsākšanai var sniegt Komisijai pierādījumus par programmas dalībnieku pārkāpumiem. 13. pants Atkārtota izskatīšana un pārskatīšana Pirms Nolīguma Puses uzsāk apspriest tā atjaunošanu saskaņā ar tā XIV panta 2. punktu, Komisija novērtē programmas Energy Star efektivitāti biroja iekārtu energoefektivitātes uzlabošanā un tirgus iespēju pavēršanā ražotājiem un novērtē alternatīvas politikas iespējas, ko sniedz Savienības tiesību akti, jo īpaši Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/EK. Šā novērtējuma rezultātus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei ne vēlāk kā divus gadus pirms Nolīguma darbības termiņa izbeigšanās."; (7) svītro regulas 14. pantu. 2. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV L 381, 28.12.2006., 26. lpp. [2] COM(2011) 337 galīgā redakcija. [3] SEC(2011) 779 galīgā redakcija. [4] COM(2011) 370 galīgā redakcija. [5] COM(2011) 370 galīgā redakcija. [6] OV L 39, 13.2.2008., 1. lpp. [7] OV L 381, 28.12.2006., 26. lpp. [8] OV L 285, 31.10.2009., 10. lpp. [9] OV L 153, 18.6.2010., 1. lpp. [10] OV L 27, 30.1.2010., 1. lpp. [11] OV L […], […], […] lpp. [12] OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1422/2007 (OV L 317, 5.12.2007., 34. lpp.). [13] OV L […], […], […] lpp. [14] OV L […], […], […] lpp.