Komisijas dienestu darba dokuments - Pavaddokuments Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai - Efektīva konsulārā aizsardzība trešās valstīs – Eiropas Savienības ieguldījums - Rīcības plāns 2007.-2009. gadam - Ietekmes novērtējuma kopsavilkums {COM(2007) 767 galīgā redakcija} {C(2007) 5841 galīgā redakcija} {SEC(2007) 1600} /* SEC/2007/1601 galīgā redakcija */





Briselē, 5.12.2007 SEC(2007) 1601 KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Pavaddokuments KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Efektīva konsulārā aizsardzība trešās valstīs – Eiropas Savienības ieguldījums Rīcības plāns 2007.-2009. gadam IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS {COM(2007) 767 galīgā redakcija} {C(2007) 5841 galīgā redakcija} {SEC(2007) 1600} 1. IEVADS Eiropas Kopienu dibināšanas līguma 20. pantā (EKL 20. pantā) noteikts, ka ikvienam Savienības pilsonim trešajā valstī, kurā nav pārstāvniecības tai dalībvalstij, kuras pilsonis viņš ir, ir tiesības uz jebkuras dalībvalsts diplomātisko un konsulāro iestāžu aizsardzību ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šīs valsts pilsoņiem. Šeit tiek sniegts ietekmes novērtējuma kopsavilkums, kurā izskatīti dažādi politikas risinājumi, lai padarītu šīs tiesības iedarbīgākas. Komisija 2006. gada novembrī uzsāka sabiedrisku apspriešanos, publicējot Zaļo grāmatu par Eiropas Savienības pilsoņu tiesībām uz diplomātisko un konsulāro aizsardzību trešās valstīs. Komisija saņēma 50 atbildes uz Zaļo grāmatu. Atklāta izskatīšana notika 2007. gada 29. maijā, piedaloties 160 dalībniekiem. Lai ievāktu nepieciešamo informāciju, dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām tika nosūtītas anketas. Ietekmes novērtējumu pārskatīja, lai ņemtu vērā atzinumu, ko Ietekmes novērtējuma padome sniedza 2007. gada 7. septembrī. 2007. gada 28. septembrī Ietekmes novērtējuma padome sniedza vēl vienu atzinumu. 2. SITUāCIJAS RAKSTUROJUMS UN PROBLēMAS 27 dalībvalstīs jau tagad piemēro augstus aizsardzības standartus. Tomēr var darīt vēl vairāk, lai Eiropas Savienības pilsoņu pamattiesības uz konsulāro un diplomātisko aizsardzību trešās valstīs padarītu vēl iedarbīgākas. Pašlaik visas 27 dalībvalstis ir pārstāvētas tikai trijās no 166 trešām valstīm - Ķīnā, Krievijas Federācijā un Amerikas Savienotajās Valstīs[1]. 18 valstīs nav pārstāvēta neviena dalībvalsts, 17 valstīs pārstāvēta tikai viena dalībvalsts, bet 11 valstīs pārstāvētas divas dalībvalstis. Tiek lēsts, ka katru gadu aptuveni 7 miljoni ES pilsoņu ceļo uz trešām valstīm, kurās to dalībvalstīm nav nedz konsulārās, nedz diplomātiskās pārstāvniecības. Tiek lēsts, ka aptuveni 2 miljoni ES pilsoņu dzīvo trešā valstī, kurā viņu dalībvalsts nav pārstāvēta. Paredzams, ka šie skaitļi pieaugs. Sabiedriskās apspriešanās gaitā tika konstatēti šādi trūkumi: - ES pilsoņi ir maz informēti par viņu tiesībām uz diplomātisko un konsulāro aizsardzību trešās valstīs. Lielākā daļa pilsoņu nezina par EK līguma 20. panta esību un tā saturu. 2006. gadā veiktā Eurobarometer aptauja liecināja, ka tikai 23 % pilsoņu zina par šīm tiesībām. - EKL 20. pantā noteiktās aizsardzības darbības joma ir neskaidra. Dažas dalībvalstis tiesības uz konsulāro aizsardzību atzīst savas valsts tiesību aktos, turpretī citas savos tiesību aktos šādas tiesības neparedz. Tikai dažas dalībvalstis atzīt tiesības pārsūdzēt atteikumu sniegt konsulāro palīdzību. Tikai ierobežots dalībvalstu skaits tiesības uz konsulāro aizsardzību attiecina arī uz ģimenes locekļiem, kas ir trešo valstu valstspiederīgie. Esošais acquis ir ierobežots, bet galvenais instruments, Lēmums 95/553/EK nav visaptverošs. Tas var radīt tiesisko nenoteiktību, jo nav skaidrs, vai tas attiecas uz jautājumiem, kas nav skaidri ietverti tā darbības jomā, piemēram uz mirstīgo atlieku atpakaļ nosūtīšanu. - Ierobežota dalībvalstu pārstāvētība trešās valstīs un skaidras sloga dalīšanas trūkums dalībvalstu starpā. Nepieciešams kompensēt dalībvalstu ierobežoto konsulāro klātbūtni trešās valstīs, veicinot resursu apvienošanu, sloga dalīšanu un labas prakses apmaiņu. Sabiedriskās apspriešanās gaitā noskaidrojās, ka dalībvalstis jau tagad sadarbojas trešās valstīs, tomēr šajā sakarībā iespējams darīt vairāk, lai paplašinātu pārstāvētību trešās valstīs un līdz ar to nodrošinātu Eiropas Savienības pilsoņu aizsardzību. - Trešo valstu piekrišanas trūkums aizsardzības nodrošināšanai saskaņā ar EKL 20. pantu. Nav skaidrs, kādā mērā dalībvalstis ieguvušas nepieciešamo trešo valstu piekrišanu un, ja ir ieguvušas, tad kādā veidā. Apspriešanās ar dalībvalstīm liecināja, ka lielākā daļa valstu trešo valstu iestāžu piekrišanu, ka tās aizsargā citas valsts pilsoņus, iegūst, izmantojot vienkāršu paziņojumu. 3. POLITIKAS MēRķI Komisija ir izvirzījusi tālāk minētos politikas mērķus. 1. Vairot ES pilsoņu zināšanas par viņu pamattiesībām uz diplomātisko un konsulāro aizsardzību, atrodoties ārpus ES. 2. Stiprināt un precizēt nepārstāvēto ES pilsoņu un viņu ģimenes locekļu konsulārās aizsardzības apjomu un nodrošināt, ka visi ES pilsoņi saņem vienāda līmeņa aizsardzību. 3. Nodrošināt trešās valstīs nepārstāvētajiem ES pilsoņiem efektīvāku aizsardzību uz vietas. 4. Panākt trešo valstu piekrišanu aizsardzības nodrošināšanai saskaņā ar EKL 20. pantu. Katram mērķim ir izstrādāti īpašie un darbības mērķi. 4. POLITIKAS RISINāJUMI Ir noteikti četri dažādi risinājumi. 1. risinājums. Status quo politikas risinājums, kas neietver nekādas jaunas darbības; 2. risinājums. Šajā risinājumā ietvertas lielākoties neleģislatīvas darbības, kurās galvenā uzmanība vērsta uz labāku informētību par EKL 20. pantu; 3. risinājums. Šajā risinājumā ietvertas 2. risinājumā paredzētās darbības, kā arī vienpadsmit papildu likumdošanas un neleģislatīvas darbības, ar kurām paredzēts pievērsties četrām konstatētajām problēmām; 4. risinājums. Ļoti tālejošs risinājums, kura pasākumi ietver visas 2. un 3. risinājumā uzskaitītās darbības, kā arī papildu darbības, kas ir juridiski un tehniski sarežģītas un kuras nepieciešams izpētīt sīkāk un kurām visticamāk būs ilgtermiņa raksturs. Pārskats par politikas risinājumiem 1. politikas risinājums | Pašreizējā situācijā netiek veiktas nekādas citas izmaiņas, kā vien tās, kas jau ir plānotas un apstiprinātas. | 2. politikas risinājums | Likumdošanas darbība INFORMĀCIJA Ieteikums dalībvalstīm iespiest EKL 20. pantu jaunajās pasēs un piestiprināt uzlīmi uz esošo pasu ārējā aizmugurējā vāka. Neleģislatīva darbība Publicēt pamatnostādnes un veikt citus pasākumus, kas saistīti ar 20. panta īstenošanu. Izveidot ES tīmekļa vietnē „Europa” jaunu lappusi par konsulāro aizsardzību. Lidostās, ostās, dzelzceļa stacijās utt. izvietot plakātus, kuros skaidrotas ES pilsoņu tiesības uz konsulāro aizsardzību Novērtēt, cik lielā mērā un kā atšķiras dalībvalstu tiesību akti un prakse konsulārās aizsardzības jomā Publicēt atjauninātu kontaktinformāciju par to dalībvalstu vēstniecībām un konsulātiem, kas ir pārstāvētas katrā trešā valstī. Izpētīt iespēju koordinēti sniegt ceļošanas padomus Izpētīt nepieciešamību dalīties ar labo praksi un nodrošināt galveno iesaistīto personu apmācību | 3. politikas risinājums | Visi 2. politikas risinājumā minētie pasākumi, kā arī Likumdošanas darbība DARBĪBAS JOMA: Izpētīt iespēju nodrošināt, ka pilsoņi saņem līdzīga līmeņa aizsardzību neatkarīgi no viņu valstspiederības Nodrošināt konsulāro aizsardzību mirstīgo atlieku identificēšanai un atpakaļ nosūtīšanai Vienkāršot mirstīgo atlieku atpakaļ nosūtīšanas procedūras Izpētīt iespēju nodrošināt aizsardzību ES pilsoņu ģimenes locekļiem, kas nav ES dalībvalstu valstspiederīgie Izskatīt nepieciešamību vienkāršot Lēmumā 95/553 prasītās procedūras finanšu aizdevumiem Neleģislatīva darbība INFORMĀCIJA Izskatīt iespēju izveidot ES konsulārās aizsardzības tālruņa numuru DARBĪBAS JOMA: Ieteikt dalībvalstīm, kuras vēl nav ratificējušas Eiropas Padomes 1973. gada Līgumu par līķu transportēšanu, pievienoties tam. STRUKTŪRAS Izpētīt iespēju dalībvalstu starpā izveidot kompensēšanas sistēmu Kā izvērtējamu izmēģinājuma projektu vienā teritorijā izveidot „kopīgu biroju”. Publicēt vienošanās par dalībvalstu sloga dalīšanu trešās valstīs (pamatnostādnes, „galvenās valsts” ideju utt.). PIEKRIŠANA Ierosināt „jauktajos” nolīgumos iekļaut „piekrišanas klauzulu” un ieteikt dalībvalstīm iekļaut „piekrišanas klauzulas” divpusējos nolīgumos, ko tās slēdz ar trešām valstīm Apsvērt iespēju panākt trešo valstu piekrišanu atļaut Eiropas Savienībai īstenot aizsardzību, izmantojot Komisijas delegācijas gadījumos, kas ir Kopienas kompetencē | 4. politikas risinājums | Visi 2. un 3. politikas risinājumā minētie pasākumi, kā arī Likumdošanas darbība DARBĪBAS JOMA: Nodrošināt konsulāro aizsardzību trešo valstu valstspiederīgajiem, kas ir kādas citas ES dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji STRUKTŪRAS Izveidot „kopīgus birojus” četros reģionos (Karību, Balkānu, Indijas okeāna un Rietumāfrikas reģionā) Ļaut „kopīgajiem birojiem” veikt konsulārās funkcijas, piemēram, izsniegt vīzas vai legalizēt dokumentus Izveidot Eiropas Konsulāro kodeksu, lai noteiktu sloga dalīšanu dalībvalstu starpā Neleģislatīva darbība Izveidot ES Konsulāro akadēmiju Sekmēt pētniecību un attīstību mirstīgo atlieku identificēšanas jomā | 5. POLITIKAS RISINāJUMU SALīDZINāJUMS Salīdzinot risinājumus pēc to efektivitātes un iespējamās ietekmes, jāsecina turpmākais. 1. risinājums. Ja pašreizējā situācija netiks mainīta, lielākā daļa pilsoņu joprojām nebūs informēti par to, kādas tiesības viņiem noteiktas EKL 20. pantā, un EKL 20. pants var netikt neīstenots pilnībā. 2. risinājums. Ar šo risinājumu pienācīgi pievērstos informētības uzlabošanas problēmai. Tomēr ar to vien nepietiek, nepieciešams arī stiprināt un precizēt diplomātisko un konsulāro iestāžu nodrošinātās aizsardzības darbības jomu. 3. risinājums. Šajā risinājumā iekļauts neleģislatīvu darbību un likumdošanas darbību kopums, ar kurām efektīvi pievērstos četriem politikas mērķiem un dotu stimulu EKL 20. panta īstenošanai. 4. risinājums. Šajā risinājumā ietverti tālejoši pasākumi, kurus visticamāk nevarēs īstenot īstermiņā un vidējā termiņā. Tie izvirza tehniskus un juridiskus jautājumus, kurus nepieciešams sīki izpētīt kopā ar ieinteresētajām personām, tai skaitā dalībvalstīm. Dažiem pasākumiem varētu būt nepieciešamas ievērojamas izmaksas, un tie arī varētu būt politiski pretrunīgi. 6. VēLAMAIS RISINāJUMS Salīdzinājums vedina domāt, ka vispiemērotākais būtu 3. risinājums, jo ar to efektīvi pievēršas četrām noteiktajām problēmām. Tas ir likumdošanas darbību un neleģislatīvu darbību kopums, kurā ietverti informētību vairojoši pasākumi, kas iekļauti 2. politikas risinājumā, tostarp ieteikums dalībvalstīm jaunajās pasēs iespiest EKL 20. pantu (1. darbība) un „Europa” tīmekļa vietnē izveidot lappusi, kas būtu veltīta konsulārajai aizsardzībai (3. darbība). Tajā ierosinātas arī vairākas darbības, lai precizētu un stiprinātu ES pilsoņu tiesības uz aizsardzību. Piemēram, tajā ierosināts izskatīt iespēju nodrošināt to, ka ES pilsoņi saņem vienāda līmeņa aizsardzību (9. darbība), sekmēt mirstīgo atlieku atpakaļ nosūtīšanas procedūru, kas nereti ir apgrūtinoša (10., 11. un 15. darbība), un izskatīt iespēju nodrošināt konsulāro aizsardzību ES pilsoņu ģimenes locekļiem, kuri nav ES dalībvalstu valstspiederīgie (12. darbība). Paredzēti arī pasākumi, lai palīdzētu dalībvalstīm apvienot resursus, jo īpaši kā izvērtējamu izmēģinājuma projektu izveidot „kopīgu biroju” (17. darbība) un publicēt esošos noteikumus par sloga dalīšanu (18. darbība). Visbeidzot vēlamajā risinājumā pievēršas jautājumam par trešo valstu piekrišanu, ierosinot divpusējos un „jauktajos” nolīgumos ar trešām valstīm iekļaut standarta „piekrišanas klauzulu” (19. darbība). Komisija arī apsvērs iespēju, ka Eiropas Savienība varētu pildīt aizsardzības pienākumu gadījumos, kas ir Kopienas kompetencē (20. darbība). 7. UZRAUDZīBA UN NOVēRTēšANA Ietekmes novērtējumā norādīti potenciālie rādītāji, kādus izmantot, lai uzraudzītu, ciktāl ir izpildīti politikas īpašie un darbības mērķi. Galvenie informācijas avoti ir regulāras pilsoņu aptaujas ( Eurobarometer pārskati) un konsulāro biroju pārskati, ko sākumā veic reizi divos gados. [1] Padomes 2007. gada 23. marta dokuments 16838/1/06 par prezidējošās valsts diplomātisko pārstāvētību trešās valstīs, nav publicēts.