Minētajā ieteikumā datu aizsardzības uzraudzības iestādes tiek mudinātas saskaņā ar piemērojamajiem Savienības un valsts tiesību aktiem nekavējoties un proaktīvi informēt Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādi par saviem lēmumiem, kuros konstatēts, ka kāda Eiropas politiskā partija, Eiropas politiskais fonds vai cita fiziska vai juridiska persona ir pārkāpusi piemērojamos noteikumus par personas datu aizsardzību. Šī informācija būtu jāsniedz tad, ja no minētajiem lēmumiem izriet, ka pārkāpums ir saistīts ar Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda darbībām Eiropas Parlamenta vēlēšanu kontekstā, vai tad, ja pastāv pamatots iemesls tā uzskatīt. Ieteikumā dalībvalstis arī tiek mudinātas piemērot atbilstīgas sankcijas valsts un reģionālā līmeņa politiskām partijām un fondiem gadījumos, kad personas datu aizsardzības noteikumu pārkāpumi tiek izmantoti, lai ietekmētu vai mēģinātu ietekmēt Eiropas Parlamenta vēlēšanas.

Grozošā regula (kopā ar Komisijas norādījumiem par Savienības tiesību aktu datu aizsardzības jomā piemērošanu vēlēšanu kontekstā, Komisijas ieteikumu par vēlēšanu sadarbības tīkliem, pārredzamību tiešsaistē, aizsardzību pret kiberdrošības incidentiem un dezinformācijas kampaņu apkarošanu Eiropas Parlamenta vēlēšanu kontekstā un Komisijas paziņojumu par brīvu un taisnīgu Eiropas Parlamenta vēlēšanu nodrošināšanu, kas pieņemti tajā pašā dienā) ir daļa no drošības paketi. Tas ir Eiropas Komisijas ieguldījums vadītāju sanāksmei, kas 2018. gada 19. un 20. septembrī notiks Zalcburgā.

Priekšlikums arī ļaus Iestādei darboties raiti un efektīvi, nodrošinot to, ka tai ir pašai savs personāls un ka tās direktors kļūst par iecēlējinstitūciju. Tādējādi būtu jāpanāk, ka Iestāde var pilnībā veikt savus uzdevumus, tostarp šajā priekšlikumā paredzētos jaunos uzdevumus, un ka tā dara to neatkarīgi. Lai atsauktos uz Iestādes aicinājumiem paredzēt lielāku darbinieku skaitu, un ņemot vērā Iestādes svarīgo lomu laikposmā īsi pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām, Komisija vienlaikus ir gatava nekavējoties uz norīkojuma pamata nodrošināt Iestādes pieprasītos 6 papildu darbiniekus; šis norīkojums beigsies, kolīdz tiks ieviesta pastāvīga kārtība attiecībā uz personālu.

Facebook/Cambridge Analytica lieta (tā attiecas uz lietotāju personas datu, kurus uzņēmums Cambridge Analytica iegādājās no Facebook, iespējams, nelikumīgu apstrādi) 2018. gadā raisīja nopietnas bažas par datu aizsardzības noteikumu pārkāpumu ietekmi uz vēlēšanu procesu. Saistībā ar šo konkrēto lietu pašlaik notiek izmeklēšana, ko cita starpā veic Apvienotās Karalistes Informācijas komisāra birojs – datu aizsardzības uzraudzības iestāde, kura sadarbībā ar citām Eiropas datu aizsardzības uzraudzības iestādēm vada Eiropas līmeņa izmeklēšanu. Komisija cieši sadarbojas ar datu aizsardzības uzraudzības iestādēm un rūpīgi seko šim procesam. ASV Federālā tirdzniecības komisija ir uzsākusi izmeklēšanu šajā lietā. Eiropas Parlamentā ir notikušas vairākas uzklausīšanas par šo lietu un tās ietekmi uz privātpersonu personas datiem Savienībā.

Datu aizsardzība ir viena no pamattiesībām Eiropas Savienībā, un Vispārīgajā datu aizsardzības regulā ir paredzēti stingri noteikumi šo pamattiesību aizsardzībai. Proti, personas dati ir jāapstrādā likumīgi un godprātīgi.

Komisija 2018. gada februārī pieņēma dalībvalstīm un Eiropas un valsts līmeņa politiskajām partijām adresētu ieteikumu par Eiropas Parlamenta 2019. gada vēlēšanu eiropeiskās būtības un efektīvas norises veicināšanu. Tajā bija arī ietverti aicinājumi Eiropas un valsts līmeņa politiskajām partijām palielināt ar tām saistīto partiju un saišu pārredzamību, un minētās partijas tika aicinātas palīdzēt vairot pilsoņu informētību par jautājumiem, kas ir svarīgi Savienības līmenī, un par to, kā tās plāno risināt šos jautājumus nākamā sasaukuma laikā.

Politiskajām partijām ir būtiska loma pārstāvības demokrātijā, jo tās veido tiešu saikni starp pilsoņiem un politisko sistēmu un šādā veidā vairo sistēmas leģitimitāti. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 10. pantu „politiskās partijas Eiropas līmenī veicina Eiropas politiskās apziņas veidošanos un Savienības pilsoņu gribas izteikšanu”. Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 12. panta 2. punkts pauž to pašu principu.

Demokrātija ir viena no Eiropas Savienības pamatvērtībām. Lai nodrošinātu pārstāvības demokrātijas darbību Eiropas līmenī, Līgumi nosaka, ka Eiropas Savienības pilsoņi ir tieši pārstāvēti Eiropas Parlamentā.

Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam. Ierosināto sankciju pamatā ir kārtība, kas izveidota ar Regulu Nr. 1141/2014, ar kuru ieviestas samērīgas sankcijas. Ierosinātie pasākumi nodrošina to, ka par vienu un to pašu rīcību nav iespējama divkārša sodīšana: sodu par datu aizsardzības noteikumu pārkāpumiem uzliks kompetentās datu aizsardzības uzraudzības iestādes, kas izveidotas ar Vispārīgo datu aizsardzības regulu. Rīcība, par kuru uz šā priekšlikuma pamata piemēro sankcijas, ir datu aizsardzības noteikumu pārkāpumu izmantošana, lai apzināti ietekmētu vai mēģinātu ietekmēt Eiropas Parlamenta vēlēšanas. Iestāde nepiemēros sankcijas par datu aizsardzības noteikumu pārkāpumiem kā tādiem.

Kā paskaidrots 5. sadaļā, ierosinātie mērķtiecīgie pasākumi nepārsniedz to, kas nepieciešams, lai sasniegtu ilgtermiņa mērķi, proti, attīstīt un stiprināt Eiropas demokrātiskumu un ES iestāžu leģitimitāti.

Tā kā pašreizējā regula paredz ES līmenī izveidotu sistēmu, tostarp paredzot īpašu Eiropas tiesisko statusu partijām un fondiem, un finansējumu no ES budžeta, jebkādus trūkumus šajā sistēmā var atrisināt tikai ar ES tiesību aktiem. Tāpēc rīcība tikai dalībvalstu līmenī nav atbilstīga iespēja.

Priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 224. pants, kurā noteikts, ka „Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, pieņemot regulas, reglamentē Eiropas līmeņa politiskās partijas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 10. panta 4. punktu, un jo īpaši noteikumus attiecībā uz to finansēšanu,” kā arī Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pants.

Komisija 2018. gada 14. februāra ieteikumā par Eiropas Parlamenta 2019. gada vēlēšanu eiropeiskās būtības un efektīvas norises veicināšanu aicināja kompetentās valstu iestādes apzināt paraugpraksi tādu vēlēšanu procesus apdraudošo risku konstatēšanā, mazināšanā un pārvaldībā, kuru iemesli ir kiberuzbrukumi un dezinformācija. Komisija 2018. gada aprīlī rīkoja tikšanos ar dalībvalstu vēlēšanu komisijām, lai apspriestu paraugpraksi un apmainītos ar to, kā arī lai vairotu valsts iestāžu izpratni par jautājumiem, kas saistīti ar drošību, dezinformācijas kampaņām un vēlēšanu noteikumu ievērošanu tiešsaistē.

Vispārīgā datu aizsardzības regula tiek piemērota visās ES dalībvalstīs kopš 2018. gada 25. maija. Tajā ir noteikti augsti datu aizsardzības standarti, kas atbilst digitālās ekonomikas prasībām un palielina datu apstrādājošo organizāciju, tostarp Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu, pārskatatbildību un atbildību par to, kā tās apstrādā personas datus.

Šis jaunais pamatojums tiks pievienots to pārkāpumu sarakstam, kuri Eiropas politiskajai partijai vai fondam liedz pieteikties finansējumam no Eiropas Savienības vispārējā budžeta tajā gadā, kurā tika piemērotas sankcijas. Tas tiks panākts, grozot 18. pantu.

(2)Lai Iestāde varētu pilnībā veikt savus uzdevumus, tostarp šajā regulā paredzētos jaunos uzdevumus, un darīt to neatkarīgi, tā jānodrošina ar pastāvīgu personālu, un Iestādes direktoram jāpiešķir iecēlējinstitūcijas pilnvaras.

(1)Ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 tika izveidots īpašs Eiropas tiesiskais statuss Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem un paredzēts, ka tie saņem finansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, kā arī izveidota Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestāde („Iestāde”).

(7)Lai nodrošinātu, ka Eiropas Parlamenta vēlēšanas 2019. gadā notiek uz stingru demokrātisku noteikumu pamata un pilnīgā saskaņā ar Eiropas vērtībām, proti, demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesību ievērošanu, ir svarīgi, ka ierosinātā pārbaudes procedūra stājas spēkā laikus un ir piemērojama pēc iespējas drīz. Lai to panāktu, ierosinātajiem Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 grozījumiem, kas ieviesti ar šo regulu, būtu jāstājas spēkā dienā, kad tā publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

(8)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES, Euratom) Nr. 1141/2014,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 groza šādi:

(1)regulas 6. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

„Iestādes direktoram palīdz personāls, attiecībā uz kuru viņš īsteno pilnvaras, kas Civildienesta noteikumos piešķirtas iecēlējinstitūcijai un kas Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā piešķirtas iestādei, kura ir pilnvarota slēgt darba līgumu ar pārējiem darbiniekiem („iecēlējinstitūcijas pilnvaras”). Iestāde jebkurā tās darba jomā var izmantot norīkotos valsts ekspertus vai citu Iestādes nenodarbinātu personālu.

Iestādes personālam piemēro Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kā arī noteikumus, kas pieņemti pēc Savienības iestāžu vienošanās, ar kuru piemēro minētos Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību.”;

(2)regulas 10. panta 3. punkta trešās daļas beigās pievieno šādu teikumu:

„Minēto laika ierobežojumu nepiemēro attiecībā uz 10.a pantā noteikto procedūru.”;

(3)iekļauj šādu 10.a pantu:

„10.a pants

Pārbaudes procedūra saistībā ar personas datu aizsardzības noteikumu pārkāpumiem

Ja Iestādei kļūst zināms lēmums, kuru pieņēmusi uzraudzības iestāde Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 4. panta 21. punkta nozīmē un kurā konstatēts, ka fiziska vai juridiska persona ir pārkāpusi personas datu aizsardzībai piemērojamos noteikumus, un ja no minētā lēmuma izriet, ka pārkāpums ir saistīts ar Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda darbībām Eiropas Parlamenta vēlēšanu kontekstā, vai ja pastāv pamatots iemesls tā uzskatīt, tad Iestāde nodod šo jautājumu neatkarīgu ievērojamu personu komitejai, kas izveidota ar 11. pantu. Komiteja sniedz atzinumu par to, vai attiecīgā Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds ir apzināti ietekmējis vai mēģinājis ietekmēt Eiropas Parlamenta vēlēšanu rezultātus, izmantojot minēto pārkāpumu. Iestāde bez liekas kavēšanās un ne vēlāk kā 1 mēnesi pēc uzraudzības iestādes lēmuma lūdz sniegt atzinumu. Komiteja sniedz savu atzinumu īsā, samērīgā termiņā, ko noteikusi Iestāde.

Šajā pantā paredzētā procedūra neskar 10. pantā noteikto procedūru.”;

(4)regulas 11. panta 3. punkta pirmās daļas otro teikumu aizstāj ar šādu:

„Ja Iestāde pieprasa, komiteja sniedz atzinumu par to, vai kāda Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds ir apzināti ietekmējis vai mēģinājis ietekmēt Eiropas Parlamenta vēlēšanu rezultātus, izmantojot personas datu aizsardzībai piemērojamo noteikumu pārkāpumu. Abos gadījumos komiteja var pieprasīt Iestādei, Eiropas Parlamenta dienestiem, attiecīgajai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam, citām politiskajām partijām, politiskajiem fondiem vai citām ieinteresētajām personām jebkādus attiecīgos dokumentus un pierādījumus, kā arī uzklausīt to pārstāvjus. Atzinumu gadījumā par to, vai kāda Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds ir apzināti ietekmējis vai mēģinājis ietekmēt Eiropas Parlamenta vēlēšanu rezultātus, izmantojot personas datu aizsardzībai piemērojamo noteikumu pārkāpumu, – 10.a pantā minētās uzraudzības iestādes sadarbojas ar komiteju saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem.”;

(5)regulas 18. panta 2. punktā vārdus „un 2. punkta a) apakšpunkta v) un vi) punktā” aizstāj ar vārdiem „un 2. punkta a) apakšpunkta v), vi) un vii) punktā”;

(6)regulas 27. pantu groza šādi: