Komisijas dienestu darba dokuments - Pavaddokuments Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai - Videi draudzīgi un konkurētspējīgi MVU - Programma, lai palīdzētu maziem un vidējiem uzņēmumiem ievērot vides tiesību aktus - Ietekmes novērtējuma kopsavilkums {COM(2007) 379 galīgā redakcija} {SEC(2007) 906} {SEC(2007) 908} /* SEC/2007/0907 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 8.10.2007 SEC(2007) 907 KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Pavaddokuments KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Videi draudzīgi un konkurētspējīgi MVU Programma, lai palīdzētu maziem un vidējiem uzņēmumiem ievērot vides tiesību aktus Ietekmes novērtējuma kopsavilkums {COM(2007) 379 galīgā redakcija}{SEC(2007) 906}{SEC(2007) 908} Eiropas ekonomikā ļoti liels īpatsvars ir maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kas definēti kā uzņēmumi, kuros nodarbināti ne vairāk kā 250 darbinieku. Tāpat kā lielajiem uzņēmumiem, arī MVU ir ievērojama ietekme uz vidi. Tas ne vienmēr ir novērojams atsevišķos uzņēmumos, bet gan kā to kopējā ietekme uz vidi visās nozarēs (lai gan dažos gadījumos MVU individuālā ietekme uz vidi var izrādīties būtiska vietējā vai reģionālā līmenī). Lai gan ir maz pierādījumu par MVU darbību konkrētu ietekmi uz vidi, saskaņā ar pētījumiem valda vispārēja vienprātība, ka tie ir īpaši problemātiska grupa no vides tiesību aktu ievērošanas viedokļa. Specializētajā literatūrā kopumā atzīts, ka uzņēmumiem un valsts iestādēm būtu pārāk sarežģīti un apgrūtinoši precīzi noteikt MVU izraisītā piesārņojuma (piem., gaisa piesārņojuma) apjomu saistībā ar kaitīgo ietekmi uz vidi, ko rada dažāda veida piesārņotāji (piem., CO2, SOx, NOx, u.c.) katrā dalībvalstī. Patiešām, daudzos gadījumos šādu datu nav. Tomēr bieži minētais aptuvenais rādītājs, kas ir 70 % no rūpnieciskā piesārņojuma Eiropā, šķiet ticams, un vairākos pētījumos ir mēģināts sniegt „ieskatu” par MVU izraisītām vides problēmām atsevišķās valstīs. Piemēram, ziņojumā par Lielbritāniju norādīts, ka MVU rada 60 % no Apvienotās Karalistes uzņēmumu kopējām oglekļa dioksīda emisijām, un secināts, ka MVU ir būtiski jāuzlabo energoefektivitāte un jāpanāk emisiju samazinājums. Arī Nīderlandes un Apvienotās Karalistes veiktie aprēķini norāda uz to, ka MVU komerciālas darbības rezultātā radušos atkritumu un rūpniecisko atkritumu apjoms ir vidēji 50 % no kopējā apjoma. Šie pētījumi pamato apgalvojumu, ka MVU darbības var radīt ievērojamas problēmas vides jomā. Vairāki pētījumi reģionālā un valstu līmenī liecina, ka vairums MVU gandrīz neapzinās savu ietekmi uz vidi un nezina, kā to pārvaldīt. Nesenais un rūpīgi dokumentētais aģentūras NetRegs veiktais pētījums Apvienotajā Karalistē rāda, ka tikai 7 % uzņēmumu uzskata, ka tie ir veikuši darbības, kas varētu kaitēt videi, bet šis rādītājs palielinājās līdz 41 %, kad uzņēmumus iepazīstināja ar videi kaitīgo darbību sarakstu. Vairums MVU tikai „daļēji ievēro noteikumus”, jo tie ne vienmēr ir pietiekami informēti par tiesību aktiem, lai nodrošinātu to izpildi. Direktoru Institūta ( IoD , AK) veiktajā apsekojumā norādīts, ka tie dalībnieki, kas iesaistīti tādās nozarēs kā būvniecība, derīgo izrakteņu ieguve, transports vai ražošana, uz ko sevišķi attiecas vides tiesību akti, bija samērā maz informēti. 59 % dalībnieku, kas darbojas ražošanas jomā, zināja tikai „mazliet” vai vēl mazāk, bet attiecībā uz būvniecībā, derīgo izrakteņu ieguvē vai transporta jomā iesaistītajiem šis rādītājs bija 52 %. Tajā pašā pētījumā norādīts, ka tikai 26 % ražošanā nodarbināto uzņēmumu zināja „ļoti daudz” vai „diezgan daudz” par regulu REACH. Pētījumi liecina, ka tas, ka MVU nepietiekami ievēro vides tiesību aktus, skaidrojams ar izpratnes trūkumu par darbību ietekmi uz vidi, informācijas trūkumu par vides tiesību aktiem, nespēju risināt problēmas, kas saistītas ar darbību ietekmi uz vidi, un dažkārt arī ar pārāk lielu administratīvo un finansiālo slogu, kas saistīts ar šo tiesību aktu ievērošanu. Atbilstības nodrošināšanu vēl vairāk kavē uzskats, ka vides aizsardzība ir dārga un nesniedz labumu uzņēmumam. ES Komisijas Vides ģenerāldirektorāts ir sagatavojis ietekmes novērtējumu kā pamatu Vides prasību ievērošanas palīdzības programmai MVU (COM (2007) 379 galīgā redakcija). Programmas galvenie jautājumi arī tika apspriesti ar ieinteresētajām personām konsultatīvā sanāksmē 2005. gadā un pēc tam ad hoc sanāksmēs 2006. gadā. Ietekmes novērtējumā norādīts, ka pašreizējā situācija ir problemātiska trīs galveno iemeslu dēļ. 1. Tā kā MVU trūkst izpratnes par to darbību ietekmi uz vidi un piemērojamiem vides tiesību aktiem, MVU var ievērojami apdraudēt vidi, kā arī mazināt daudzu Kopienas vides aizsardzības pasākumu lietderību. 2. Vides noteikumu neievērošana varētu radīt būtiskus un tiešus riskus visiem MVU darbiniekiem. 3. Uzlabota vides pārvaldība varētu sniegt MVU ekonomiskus un/vai finansiālus ieguvumus (sākot no palielinātas ekoefektivitātes un ekoinvoācijas), taču daudzi MVU varbūt nemaz neapzinās šīs iespējas. Ir jārīkojas, jo pretējā gadījumā netiks izstrādāta saskaņota politika MVU un videi, un pašreizējā situācija neuzlabosies. Dažu pēdējo gadu laikā Komisija ir īstenojusi vairākas iniciatīvas, lai palīdzētu MVU risināt vides problēmas, īpaši izmantojot vides pārvaldības sistēmas, ekomarķēšanu, tīrās tehnoloģijas un finansiālo atbalstu. Jau tiek īstenotas daudzas iniciatīvas valstu līmenī, lai palīdzētu MVU izpildīt tiesību aktu prasības un uzlabot to darbību vides jomā. Pētījumā, kas veikts Komisijas uzdevumā, lai tā varētu sagatavot ietekmes novērtējumu, ir norādītas 92 šādas iniciatīvas valstu un reģionālā līmenī 15 ES dalībvalstīs. Tomēr līdztekus vietējām un valsts iniciatīvām arī Komisijai ir daudz darāmā, jo daudzas dalībvalstis joprojām nav uzsākušas MVU iniciatīvas ne reģionālā, ne valsts līmenī. Daudzos gadījumos MVU pieejamais atbalsts nav neizbēgami saistīts ar vides tiesību aktu ievērošanu vai īpaši paredzēts MVU. Turklāt šķiet, ka dalībvalstis aktīvi neiesaistās citu valstu pieredzes pārņemšanā un arī nevēlas ar tām sadarboties, tāpēc visā ES ir uzsāktas iniciatīvas, bet tām nav saskaņotas struktūras. Šī programma — Vides prasību ievērošanas palīdzības programma MVU — nodrošinās gan regulējumu, gan finansējumu, lai Komisija varētu veikt šo uzdevumu. Tai būtu jāuzlabo darbības vides jomā visās dalībvalstīs un jāsniedz vairāk labuma vides, sociālajā un ekonomiskajā jomā Kopienas līmenī. Tā uzlabos iekšējā tirgus darbību, jo tiks radītas vienlīdzīgas iespējas, visā ES īstenojot konsekventus un saskaņotus vides standartus. Citi ieguvumi varētu būt pozitīva ietekme uz mazo un vidējo uzņēmumu piekļuvi tirgum un lielāka konkurētspēja, izmantojot labas prakses apmaiņu, labāka izpratne par vides prasībām un rentablas vides pārvaldības sistēmas ieviešana. Fakts, ka lielu daļu valstu tiesību aktu vides jomā izstrādā, balstoties uz ES tiesību aktiem, ir vēl viens iemesls šādai iniciatīvai Eiropas līmenī. Ietekmes novērtējumā apskatītas sešpadsmit dažādas politikas alternatīvas, kas sadalītas četrās galvenajās grupās: - tiesību aktu ievērošanas iniciatīvu koordinēšana, ko veic dalībvalstis, - pašreizējo politikas pasākumu efektivitātes palielināšana attiecībā uz MVU, - saziņas uzlabošana un izpratnes padziļināšana, - finansiālā atbalsta uzlabošana ilgtspējīgai ražošanai mazos un vidējos uzņēmumos. Ne visas sešpadsmit alternatīvas bija piemērotas turpmākai izskatīšanai. Regulāras pārbaudes, ko veic tiesībsargājošas iestādes, ir vajadzīgs instruments, bet ar to vien nepietiek. Dalībvalstu pasākumu veicināšana, nosakot atbilstības mērķus, biežākas MVU pārbaudes vai dažas citas iespējas, kas apsvērtas ietekmes novērtējumā, neļaus sasniegt mērķus, tāpēc šīs alternatīvas programmā nav iekļautas. Saskaņā ar literatūrā pieejamo informāciju vislabākais risinājums ir daudzpusīga pieeja, jo MVU salīdzinājumā ar lielajiem uzņēmumiem ir ļoti dažādi. Uzlabojumu varēs panākt tikai tad, ja piemēros papildu pasākumu kopumu, pievēršoties visiem iemesliem, kas ir pamatā nepietiekamai tiesību aktu ievērošanai. Pasākumu kopums ietvertu izglītošanu un izpratnes padziļināšanu, novērtēšanu uz vietas un problēmu konstatēšanu, mērķtiecīgas konsultācijas, informācijas un paraugprakses apmaiņu, kā arī administratīvā sloga likvidēšanu. Vides prasību ievērošanas palīdzības programmas MVU mērķis ir sekmēt pašreizējo vides tiesību aktu ievērošanu un pareizu īstenošanu, nevis piešķirt atbrīvojumus vai privilēģijas MVU. Tā papildinās pašreizējos tiesību aktus un vispārīgās politikas iniciatīvas, un tai nebūtu jārada papildu normatīvais slogs. Tādējādi tā atbilst labāka tiesiskā regulējuma principiem. Programmā izmantota labāka tiesiskā regulējuma pieeja, lai mazinātu administratīvo slogu, ar ko sastopas MVU, ievērojot vides tiesību aktus. Komisija ir apņēmusies strādāt kopā ar dalībvalstīm, lai noteiktu un grozītu tos ES tiesību aktus, kas apgrūtina politikas izpratni vai piemērošanu, un lai tādējādi palīdzētu MVU ievērot tiesību aktus. Šī pieeja ir rentabla, jo paredz, ka tiks izmantoti vislabākie politikas līdzekļi un instrumenti, vajadzības gadījumā tos uzlabojot, tā veicina jaunas finansēšanas iespējas MVU un tiks īstenota sadarbībā ar uzņēmumu atbalsta tīkliem un organizācijām, kuras jau risina šīs problēmas. Lai vairotu zināšanas un pieejamību datiem par MVU darbību ietekmi uz vidi, programmas būtiska daļa ir informācijas un labas prakses apmaiņa dalībvalstu starpā, kā arī regulāra pasākumu uzraudzība, lai apkopotu datus par to ietekmi. Komisija lēš, ka, izpildot minēto, programma ļoti labvēlīgi ietekmēs vides, ekonomisko un sociālo jomu. Īstenojot programmu, tiks arī uzlabota MVU darbība vides jomā vidējā termiņā, padziļinot izpratni un zināšanas, jo īpaši par ekonomiskajiem ieguvumiem un izmaksu ietaupījumiem, ko sniedz lielāka ekoefektivitāte. Gaidāmie ieguvumi vides jomā ir lielāka blakusproduktu un atkritumu otrreizēja pārstrāde, mazāks enerģijas un resursu patēriņš, kā arī atkritumu rašanās samazināšana. Ietekmes novērtējumā noteikti vairāki ekonomiskie ieguvumi, kas izriet no vides tiesību aktu ievērošanas un vides risku un ietekmes labākas pārvaldības. Ievērojamākie no tiem ir izmaksu samazināšana, piemērojot vides pārvaldības sistēmas, proti, mazāks energoresursu un izejvielu patēriņš (tas arī ļaus konstatēt, kuri procesi jāuzlabo), jaunu uzņēmējdarbības iespēju radīšana, izmantojot zaļo publisko iepirkumu, kā arī uz inovācijām vērstas domāšanas veicināšana. Vairākas priekšrocības sniedz uzņēmuma tēla uzlabošana, piemēram, labāku saziņu ar klientiem, izmantojot ekomarķēšanu, un labāku piekļuvi to investoru kapitālam, kuriem rūp vides aizsardzības jautājumi. Vēl viens būtisks ekonomisks ieguvums ir tāds, ka uzņēmumi, kuri var pierādīt, ka tajos ieviesta pienācīga vides risku un ietekmju pārvaldība, iegūs labāku finanšu institūciju novērtējumu, kas savukārt uzlabos piekļuvi kapitālam. Visi programmā izklāstītie pasākumi nodrošina atbalstu MVU un, tā kā dalības pamatā ir brīvprātības princips, jaunās juridiskās prasības nerada administratīvo slogu. Programmas mērķis jo īpaši ir saglabāt zemas administratīvās izmaksas, lai atvieglotu tiesību aktu ievērošanu. Turklāt uzņēmumi var sagaidīt sociālus ieguvumus. Labāka piekļuve informācijai par vidi, kā arī labāka izpratne par vides riskiem un ietekmi palīdzēs uzlabot uzņēmuma organizāciju, un, ja uzņēmums pievienojas sertificētai vides pārvaldības sistēmai, piemēram, ES Vides vadības un audita sistēmai ( EMAS ), darbiniekiem būs lielāka motivācija un interese strādāt kopējo mērķu labā. Svarīgs papildu ieguvums ir tāds: jo lielāka vadītāju un darbinieku informētība un izpratne par vides jautājumiem, jo lielāka būs abpusējā uzticēšanās un sapratne starp MVU un to regulatoriem (valsts iestādēm). Tādējādi būtu jāveidojas konstruktīvam dialogam vietējā līmenī par to, kā vienkāršot pārmērīgu administratīvo slogu vides jomā, ar ko sastopas MVU. Saskaņā ar Vides prasību ievērošanas palīdzības programmu MVU tiks izteikti priekšlikumi veikt darbības, kas palielina MVU nozīmi pašreizējās politikas nostādnēs un iniciatīvās; lai programma būtu visaptveroša un saskanīga, tā ietvers arī izglītības un resursu palielināšanas pasākumus. Lai gan tās sākotnējais mērķis ir tikai nodrošināt vides tiesību aktu ievērošanu, tā var arī uzlabot MVU darbību no vides viedokļa krietni lielākā mērā. Ietekmes novērtējumā izraudzītās politikas alternatīvas veido pamatu konkrētiem programmā ierosinātiem pasākumiem, kas ir sadalīti pēc šādām tēmām: - labāks tiesiskais regulējums attiecībā uz politikas izstrādi un īstenošanu, lai sekmētu to, ka MVU labāk ievēro tiesību aktus, samazinās administratīvo slogu un atbrīvos resursus atbilstības uzlabošanai; - pieejamākas pielāgotas vides pārvaldības sistēmas , lai saskaņotā un rentablā veidā iesaistītu vides jautājumus MVU pamatdarbībās; - mērķtiecīga finansiālā palīdzība un daudzgadu finanšu programma, lai veicinātu un atbalstītu pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt vides tiesību aktu ievērošanu un ilgtspējīgu ražošanu MVU; - vietējo vides ekspertu tīkla izveidošana, lai novērstu zinātības trūkumu; - labāka saziņa un mērķtiecīgāka informācija , lai novērstu informācijas trūkumu un padziļinātu izpratni par vides jautājumiem.