EIROPAS KOMISIJA Briselē, 13.1.2023 COM(2023) 23 final 2023/0006(NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Brīvās tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, Protokola par sadarbību kultūras jomā 5. pantā noteikto tiesību termiņa pagarināšanu kopražojumiem







PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi 2015. gada 1. oktobrī Padome pieņēma Lēmumu (ES) 2015/2169 par to, lai noslēgtu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses. Protokola par sadarbību kultūras jomā, kas pievienots Brīvās tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (“protokols”), 1. pantā tiek izveidota sistēma, kurā Puses sadarbojas, lai veicinātu kultūras pasākumu, preču un pakalpojumu apmaiņu, arī audiovizuālajā nozarē. Izmantošanas tiesības tika noteiktas uz trim gadiem (no 2011. gada 1. jūlija līdz 2014. gada 30. jūnijam). Saskaņā ar protokola 5. panta 8. punkta b) apakšpunktu “tiesību izmantošanas termiņu pagarina par trīs gadiem un turpmāk pagarina automātiski uz tādu pašu termiņu, ja vien kāda no pusēm nepārtrauc tiesību izmantošanu, paziņojot par to rakstveidā vismaz trīs mēnešus pirms sākotnējā termiņa vai jebkura turpmākā termiņa beigām.” Saskaņā ar šo tiesību normu tiesības jau trīs reizes pagarinātas par trīs gadu laikposmiem. Pirmo reizi tās tika pagarinātas līdz 2017. gada 30. jūnijam, otro – līdz 2020. gada 30. jūnijam, trešo – līdz 2023. gada 30. jūnijam, un neviena no Pusēm līdz šim nav izbeigusi tiesību izmantošanu. Tagad tiek ierosināts Padomei piekrist tiesību pagarināšanu uz vēl trim gadiem. ES un Korejas Republikas kopražojumi var būt savstarpēji izdevīgi gan ekonomiskā, gan kultūras ziņā. Audiovizuālās jomas tiesības var radīt papildu iespējas visām dalībvalstīm, arī tām, kuras līdz šim nav spējušas izstrādāt kopražojumus divpusēji. •Saskanība ar attiecīgās jomas politiku “Radošās Eiropas” apakšprogramma MEDIA atbalsta to Eiropas audiovizuālo darbu radīšanu un izplatīšanu, kas top programmā iesaistītajās Eiropas valstīs. Atsevišķās shēmās ar zināmiem nosacījumiem var iesaistīties arī dalībnieki no trešām valstīm. Ir shēmas, kas palīdz radīt kopražošanai labvēlīgu vidi, piemēram, Tirgus pieejamības shēma un Mācību shēma, kuru ietvaros tiek finansēti gadatirgi, kontaktu dibināšanas pasākumi un darbsemināri, tostarp ar Koreju. Turklāt kopizstrādes un TV programmu programmas palīdz sadarboties Eiropas un citu reģionu kopražojumu partneriem, arī no Korejas. •Saskanība ar pārējo Savienības politiku Protokolu par sadarbību kultūras jomā ES un Koreja noslēdza 2015. gadā kā daļu no Brīvās tirdzniecības nolīguma. Proti, tas ir instruments, ar ko īsteno 2005. gadā pieņemto ANO Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas (UNESCO) Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu. Pašreizējās tiesības ir domātas kopražojumiem, kas saņem atbalstu no audiovizuālo ražojumu atbalstam domātām nacionālām kopshēmām un kopfondiem. Tiesības arī atļauj kopražojumus uzskatīt par Eiropas darbiem saskaņā ar Eiropas darbu definīciju Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas 1. panta n) punkta iii) apakšpunktā. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats 2022. gada 1. marta spriedumā lietā C-275/20 Komisija/Padome (Accord avec la République de Corée) Tiesa precizēja, ka ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam jābūt Padomes Lēmuma (ES) 2015/2169, kas grozīts ar Padomes Lēmumu (ES) 2022/2335, 3. panta 1. punktam, kur paredzēts lēmums ar kvalificētu balsu vairākumu. •Subsidiaritāte Tiesību pagarināšana dod Eiropas audiovizuālajai nozarei iespēju strauji augošajā Korejas tirgū ne tikai saglabāt pozīcijas, bet arī iegūt lielākas tirgus daļas, pieredzi un zināšanas.

Lai gan vienas dalībvalstis ir sekmīgi realizējušas audiovizuālos kopražojumus divpusēju vienošanos ietvaros, citas nav, tāpēc ES līmeņa tiesības dotu iespēju sadarbībā iesaistīties lielākam skaitam valstu. Eiropas Komisijas kompetence filmu ražošanas nozarē ir ierobežota, jo šo funkciju pilda nacionālie filmu fondi, arī attiecībā uz starptautiskiem kopražojumiem. Tāpēc protokola praktiskā īstenošana prasīs nacionālo filmu fondu lielāku iesaistīšanos. •Proporcionalitāte Eiropas Audiovizuālās observatorijas pētījumi un dati liecina, ka kopražojumiem ir lielāka auditorija. 2021. gadā Eiropas filmas Korejā veidoja 23 % filmu izlaiduma, bet tikai 5 % kinoteātru apmeklējuma. Plaisa starp izlaidumu un apmeklējumu rāda, ka pastāv liels neizmantots potenciāls un labāka sadarbība varētu palīdzēt šo potenciālu atraisīt. Kopražošanas tiesības varētu Eiropas audiovizuālajai nozarei radīt vairāk iespēju Korejā eksporta un popularizēšanas ziņā un atvērt vārtus uz Āziju. Tāpēc kopražošanas tiesību īstenošana palīdzētu veidot tirgus daļu vienā no 10 kases ieņēmumu ziņā labākajiem tirgiem (500 miljoni ASV dolāru, 61 miljons noskatījušos). Tomēr Korejas filmu klātbūtne ES ir visai ierobežota. Laikposmā no 2017. līdz 2021. gadam Korejas filmas veidoja 0,6 % filmu izlaidumā un 0,5 % noskatījušos ES. ES un Korejas Republikas kopražojumu trūkums audiovizuālajā jomā kopš pirmās vienošanās šķiet skaidrojams ar to, ka joprojām trūkst konkrētas informācijas par stimuliem, kas pieejami kopražojumiem ES dalībvalstīs un Korejas Republikā. Pēdējā laikā to saasināja Covid-19 pandēmijas sekas. Tāpēc tagad vajadzīgi īpaši Eiropas un valstu līmeņa pasākumi (kas aptvertu piekļuvi finansējumam, apmācību un kontaktu dibināšanu). Tas, ka dalībvalstis un Korejas Republika agrāk īstenojušas kopražojumus ārpus tiesībām uz audiovizuālajiem pakalpojumiem, kurus aprāva Covid-19 pandēmija, liecina, ka pastāv spēja un potenciāls darīt vairāk. •Juridiskā instrumenta izvēle Saskaņā ar Padomes Lēmuma (ES) 2015/2169 3. panta 1. punktu piemērots instruments, lai piekristu tiesību izmantošanas pagarināšanai, ir Padomes lēmums. 3.RETROSPEKTĪVĀS IZVĒRTĒŠANAS, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒŠANAS REZULTĀTI •Spēkā esošo tiesību aktu retrospektīvie izvērtējumi / atbilstības pārbaudes Neattiecas. •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Protokolā paredzēts, ka katra Puse izveido Vietējo konsultantu grupu (VKG), kuras sastāvā ir to attiecīgie kultūras un audiovizuālās nozares pārstāvji, kas aktīvi darbojas šā protokola aptvertajās jomās. ES VKG tikās 2022. gada decembrī, lai novērtētu tiesību īstenošanas rezultātus kultūras daudzveidības veicināšanā un abpusēji izdevīgo sadarbību kopražojumu izstrādē. Vairākos jautājumos notika auglīga domu apmaiņa. Ieinteresētās personas atzina, ka trūkst ES un Korejas audiovizuālo kopražojumu, kas veidoti ar Protokolā minētajiem nosacījumiem, un atskanēja aicinājumi izvērtēt, kādu iemeslu dēļ tiesības līdz šim nav darbojušās. Diskusijā tika uzsvērts, ka veicinātāji faktori bijuši Covid-19 pandēmija, informētības trūkums un stingrās prasības. Dažas ieinteresētās personas joprojām nav pārliecinātas par tiesību institucionālo pamatu, jo audiovizuālajai nozarei nav jāietilpst tirdzniecības nolīgumos. Turklāt diskusijā tika uzsvērts, ka vispārējais kultūras protokols labi sekmē kultūras attiecību attīstību saskaņā ar UNESCO 2005. gada konvenciju un cik svarīgi ir turpināt stiprināt ES un Korejas Republikas kultūras attiecības. Tika paustas bažas par iespējamu savstarpības trūkumu Korejas Republikā attiecībā uz kvotām valsts ražojumiem tiešsaistes video pieprasījumpakalpojumos. Tomēr, tā kā līdz šim trūkst ES un Korejas kopražojumu, potenciālie riski ir zemi. Komisija secināja, ka tiesību pagarināšana varētu nodrošināt iespēju pielāgot tiesības, lai novērstu bažas un atvieglotu protokola īstenošanu. •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Eiropas Audiovizuālās observatorijas pētījumi un dati liecina, ka visumā kopražojumiem ir lielāka starptautiska auditorija. 2021. gadā Eiropas filmas Korejā veidoja 23 % filmu izlaiduma, bet tikai 5 % kinoteātru apmeklējuma. Plaisa starp izlaidumu un apmeklējumu rāda, ka pastāv liels neizmantots potenciāls un labāka sadarbība varētu palīdzēt to atraisīt. Ar protokolu izveidotā Kultūras sadarbības komiteja pārskatīja faktorus, kas, iespējams, ietekmē audiovizuālās jomas tiesību īstenošanu, ieskaitot Covid-19 pandēmiju un informētības trūkumu par iespējām un prasībām kopražošanā. •Ietekmes novērtējums Neattiecas. •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Neattiecas.

•Pamattiesības Neattiecas. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Nav. 5.CITI ELEMENTI •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Balstoties uz Eiropas Audiovizuālās observatorijas un nozares sniegtajiem datiem, Komisija pastāvīgi uzraudzīs, kā tiek realizētas tiesības attiecībā uz audiovizuālajiem kopražojumiem, it īpaši multiplikācijas nozarē. Reizi gadā ar protokolu izveidotā Kultūras sadarbības komiteja tiksies, lai uzraudzītu veikumu un apspriestu problēmas un iespējas. •Skaidrojošie dokumenti (direktīvām) Neattiecas. •Sīkāks atsevišķu priekšlikuma normu skaidrojums 1. pants pagarina audiovizuālo tiesību ilgumu no 2023. gada 1. jūlija līdz 2026. gada 30. jūnijam, un šajā laikposmā ES un Korejas kopražojumi var gūt labumu no attiecīgo pušu shēmām. 2. pants nosaka, ka lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. Tas ir nepieciešams, ņemot vērā laika ierobežojumus, kas saistīti ar ES pienākumu trīs mēnešus iepriekš paziņot Korejas Republikai, ja ES plāno tiesības nepagarināt. 2023/0006 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Brīvās tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, Protokola par sadarbību kultūras jomā 5. pantā noteikto tiesību termiņa pagarināšanu kopražojumiem



EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Padomes Lēmumu (ES) 2015/2169 (2015. gada 1. oktobris) par to, lai noslēgtu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, kas grozīts ar Padomes Lēmumu (ES) 2022/2335, un jo īpaši tā 3. panta 1. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,