KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Lēmuma Nr. 1297/2008/EK par Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas (EUTSM) programmu īstenošanu /* COM/2010/0813 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 11.1.2011 COM(2010) 813 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Lēmuma Nr. 1297/2008/EK par Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas (EUTSM) programmu īstenošanu KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Lēmuma Nr. 1297/2008/EK par Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas (EUTSM) programm u īstenošanu IEVADS Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Lēmuma Nr. 1297/2008/EK par Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas (EUTSM) programmu (turpmāk “EUTSM lēmums”) 6. panta noteikumiem „līdz 2010. gada 31. decembrim un pēc tam katru gadu līdz 2013. gadam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par EUTSM programmas īstenošanu”. Šajā ziņojumā ir atspoguļotas dalībvalstu un Komisijas ( Eurostat ) veiktās darbības EUTSM programmā attiecībā uz EUTSM lēmuma noteikumiem un saistītajiem Komisijas lēmumiem par gada darba programmām 2009. un 2010. gadam, kas tika pieņemtas 2009. gadā. EUTSM projektā ļoti stingri ievērotas galvenās ievirzes, kas noteiktas Komisijas 2009. gada 10. augusta paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par ES statistikas sagatavošanas metodi: Nākamās desmitgades redzējums[1]. MĒRĶI, IKGADĒJĀS DARBĪBAS UN PRIORITĀTES Ar pirmā gada darba programmu (2009. gadam) tika uzsāktas visas pamata EUTSM lēmumā paredzētās darbības uzņēmumu un tirdzniecības statistikas būtiskai reorganizēšanai un modernizēšanai. Darbības turpinājās otrā gada darba programmā (2010. gadam), un tās joprojām tiek īstenotas. Tāpēc šajā ziņojumā galvenā uzmanība pievērsta progresam, kas darbību īstenošanā sasniegts līdz šim, liekot īpašu uzsvaru uz sadarbības tīkliem Eiropas Statistikas sistēmā (ESS), tā sauktajiem “ESS tīkliem”, kuri izveidoti daudzu darbību veikšanai. ESS tīkli tika izveidoti, lai ESS apmainītos ar speciālām zināšanām un informācijas avotiem un ietvertu dažu dalībvalstu veikto projektu darbu, rezultātus darot pieejamus visai ESS. Papildus ESS tīkliem tika piešķirts finansējums individuāliem subsīdiju līgumiem, kas noslēgti ar valstu statistikas iestādēm (VSI), un tika noslēgti līgumi par vairāku neatkarīgu pētījumu veikšanu. Citus projektus, kam vēl nav nekādas finanšu ietekmes, sagatavoja Eurostat un VSI. Lai palīdzētu īstenot programmu, finansējumu izmantoja tehniskam un administratīvam atbalstam, piemēram, lai kopīgi ar valstu ekspertiem organizētu seminārus un uzdevumgrupas. Kopumā ES finansējuma apmērs 2009. un 2010. gada darba programmām sasniedza attiecīgi apmēram EUR 5 miljonus un EUR 10 miljonus, aptverot vairāk nekā 25 projektus. Subsīdijas, kas piešķirtas, izmantojot ESS tīklus, vai individuālās subsīdijas, ir bijušas visizplatītākais instruments darbību finansēšanai (apmēram 90 %). Pirmais mērķis. Prioritāšu pārskatīšana un rādītāju mērķkopumu izveide jaunām jomām Mazāk nozīmīgu jomu noteikšana Nepieciešamība samazināt slogu respondentiem, kā arī samazināt statistikas sagatavošanas izmaksas ir likusi pārskatīt prioritātes. Šā projekta mērķis ir noteikt tās uzņēmējdarbības statistikas juridisko prasību jomas un raksturlielumus, kas ir kļuvuši mazāk nozīmīgi un ko līdz ar to var neiekļaut šajās prasībās. Tas tika veikts ar pētījuma (“Uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas tiesību aktu un metodiku inventarizācija”) un tā sauktās “filtra metodes” palīdzību, ko 2009. gadā Eurostat veica ciešā sadarbībā ar VSI, lai noteiktu, kuri uzņēmējdarbības statistikas tiesību akti vai tiesību aktu daļas būtu jāaplūko tuvāk. Šīs uzņēmējdarbības strukturālās statistikas prioritātes (vairāki mainīgie lielumi) 2010. gada sākumā apstiprināja Eiropas Statistikas padomdevēju komiteja ( ESAC ), un tās tika apspriestas arī ar Eiropas tirdzniecības asociācijām ( FEBI ). Par īstermiņa statistiku notika apspriešanās ar lietotājiem saistībā ar regulāri veiktām pārbaudēm šajā jomā, kura ietvēra lietotāju apsekojumu, apsekojumu valstu statistikas iestādēs un Eurostat veiktu procesa pārbaudi. Abās datu vākšanās iegūtie priekšlikumi tika nodoti attiecīgajām darba grupām. Jaunu jomu izveide Visnozīmīgākās jomas, kas jāizpēta, ir globalizācija un uzņēmējdarbība. Pirmais lielākais projekts, kas minams globalizācijas jomā, ir “statistikas izveide par uzņēmumu grupām”. Šī projekta mērķi ir: a) noteikt derīgus un jēgpilnus rādītājus, balstoties uz uzņēmumu grupām kā novērošanas vienību, jo tās ir galvenie virzītājspēki globalizācijas procesā, un b) pārbaudīt šo rādītāju vākšanas iespējamību. Pēc 2009. gadā notikušām divām ekspertu sanāksmēm tika veikta lietotāju vajadzību un piedāvājuma sākotnējā noteikšana no ārējās tirdzniecības un uzņēmējdarbības statistikas aspekta. Tirdzniecības statistikas interešu lokā ir uzņēmumu grupu ieguldījums starptautiskajā tirdzniecībā, tirdzniecība grupās un to daļa pasaules tirdzniecībā. Uzņēmējdarbības strukturālas statistikas kontekstā notiek diskusijas par to, vai uzņēmumu grupas jāiesaista kā uzņēmējdarbības statistikas novērošanas vienības un vai jāpēta uzņēmumu grupu ietekme uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un uzņēmējdarbības demogrāfijas statistiku. Tika veikts pētījums, lai izskatītu lietotāju vajadzības pēc statistikas par uzņēmumu grupām, noteiktu iespējamās sinerģijas un sniegtu ieteikumus metodiku izveides jomās. Pašlaik kopīgi ar dalībvalstu un Komisijas dienestu ekspertiem notiek pētījuma izvērtēšana, lai izstrādātu stratēģiju par to, kā turpmāk risināt šo jautājumu. Pēc pirmā pētījuma un apspriešanās ar galvenajām ieinteresētajām personām turpināsies darbs pie metodikas izstrādes galvenajās statistikas jomās par uzņēmumu grupām. Cita nozīmīga projekta mērķis ir izstrādāt ekonomikas rādītājus attiecībā uz globalizāciju, galvenokārt balstoties uz ESAO Rokasgrāmatu par ekonomikas globalizācijas rādītājiem. Pirmais globalizācijas rādītāju kopums ir apkopots un darīts pieejams tiešsaistē Eurostat tīmekļa vietnē. Eurostat ir izveidojusi iekšēju darba grupu, lai turpinātu izstrādāt metodiku šajā kontekstā. Tiek veikts pētījums par ESAO Rokasgrāmatā par ekonomikas globalizācijas rādītājiem minēto rādītāju praktisku ieviešanu ar mērķi, ja iespējams, aprēķināt un izplatīt rādītājus un noteikt to rādītāju vākšanas iespējamību, kas vēl nav pieejami. Lai liktu pamatus politikai saistībā ar uzņēmējdarbību , ir izstrādāti tādi rādītāji kā uzņēmējdarbības demogrāfija un darba devēja uzņēmējdarbības demogrāfija. Notiek tālāka uzņēmējdarbības rādītāju pārbaude ar mērķi panākt starptautisku vienošanos par rādītāju kopumu atbilstīgi kopīgajai ESAO/ Eurostat Uzņēmējdarbības rādītāju programmai, kurā tiek gatavots kopīgs Eurostat /ESAO seminārs par uzņēmējdarbības noteicošajiem faktoriem, piemēram, tiesisko regulējumu. Otrais mērķis. Ar uzņēmējdarbību saistītas statistikas regulējuma optimizācija Uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistika tiek vākta atbilstīgi ES tiesību aktiem, kas gadu gaitā ir attīstījušies. Projekta “ Atbilstības uzlabošana starp dažādu uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas jomu noteikumiem ” mērķis ir rūpīgi pārbaudīt šos tiesību aktus, lai dažādām uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas jomām izveidotu metodisku, ilgtspējīgu un rentablu saskaņotu regulējumu. Projekts sākās ar vairākām uzdevumgrupas sanāksmēm, kurās Eurostat un iesaistītās dalībvalstis apsprieda darba programmu un ESS tīkla izveidi par šo tematu. ESS tīklu izveidoja, Eurostat uzņemoties koordinatora lomu, jo dalībvalstīs koordinatoru nebija iespējams iecelt. ESS tīkla darba programmā tika apskatītas pirmajā posmā izmantotās statistikas vienības. Citi aplūkojamie aspekti ir mērķu kopums, sistēmas, pārskata periods, klasifikācija, tās pielietošana (dalījumi, īpaši agregāti), raksturlielumi un definīcijas. Tika paredzētas atsevišķas subsīdijas, lai uzlabotu “atbilstību starp maksājumu bilanci un tirdzniecības statistiku” un “atbilstību starp maksājumu bilanci un tūrisma statistiku”. Statistikas izveide par uzņēmumu grupām Šī darbība ir ļoti cieši saistīta ar projektu par jaunu rādītāju izstrādi globalizācijas jomā atbilstīgi pirmajam mērķim, bet tā veltīta statistikas sagatavošanas rīkiem pasaulē, kurā turpinās globalizācija. Pirmais rīks, kas jāpiemin, ir EuroGroups reģistrs – reģistrs statistikas vajadzībām par starptautiskām uzņēmumu grupām, kuras darbojas Eiropas Savienībā. Juridisko pamatu izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 177/2008, ar ko izveido kopēju uzņēmumu reģistru sistēmu statistikas vajadzībām un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2186/93[2]. EuroGroups reģistra mērķis ir nodrošināt pamatu salīdzinošas statistikas sagatavošanai par ekonomikas globalizāciju un nodrošināt unikālu apsekojumu sistēmu, kas sastāv no centrālu un valstu statistikas uzņēmumu reģistru tīkla, kuri atbalsta uz mikrodatiem balstītas statistikas par globalizāciju sagatavošanu. Ir izpildīti pirmie galvenie uzdevumi: dati par 5000 starptautiskām grupām ir apvienoti un sasaistīti ar valstu statistikas uzņēmumu reģistriem; ir izveidots ESS tīkls EuroGroups reģistru metodikas turpmākai attīstībai; ir apvienoti centrālo un valstu reģistru procesi, ir izveidoti kopīgi rīki šo procesu atbalstam un uzlabota to kvalitāte. Tas tika izdarīts darbsemināros kopā ar VSI un valstu centrālajām bankām un piešķirot subsīdijas EuroGroups reģistra metožu un rīku izstrādei un ieviešanai valstu līmenī. Ir izveidots ESS tīkls par “profilēšanu”, lai izstrādātu un ieviestu metodiku lielu un sarežģītu starptautisku uzņēmumu grupu “profilēšanai”. ESS tīklā veica iespējamības pētījumu un sagatavoja ieteikumus par statistikas vienības modeli, kurā ņemta vērā lielu un sarežģītu starptautisku uzņēmumu grupu darbības struktūra. Kopienas apsekojumu veikšana, lai samazinātu uzņēmumu slogu Eurostat uzsāka projektu par “ES izlases metodes shēmām”, lai noteiktu uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas jomas, kurās nav vajadzīga visa informācija visās detalizācijas pakāpēs no visām dalībvalstīm. Trešais mērķis. Atbalsts efektīvākas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas sagatavošanas veida ieviešanai Labāk izmantot statistikas sistēmā jau esošus datus, tostarp iespēju veikt aplēses Pirmais projekts, kas jāmin, ir “ datu uzglabāšana un datu sasaistīšana uzņēmējdarbības statistikas sagatavošanā ”. Mērķis ir atbalstīt integrētāku uzņēmējdarbības statistikas datubāzu un datu sagatavošanas sistēmu ieviešanu dalībvalstīs. Šajā projektā uzmanība ir pievērsta trijiem galvenajiem aspektiem saistībā ar mikrodatu sasaistīšanu un datu uzglabāšanu. - Datu integrēšanai, kurā efektīvāk būtu jāizmanto VSI pieejamā uzņēmējdarbības statistika, sasaistot kopā mikrodatus un, iespējams, makrodatus no dažādām datu vākšanas reizēm nolūkā veikt uzņēmējdarbības datu analīzes, kas iepriekš nebija iespējamas, lai elastīgāk nodrošinātu atbilstību lietotāju vajadzībām un samazinātu atbilžu sniegšanas slogu uzņēmumiem. - Procesa integrēšanai, kas ir saistīta ar efektīvāku uzņēmējdarbības statistikas sagatavošanu, aizstājot atsevišķas datu sagatavošanas sistēmas, kas ir raksturīgas individuālām datu vākšanām, ar vispārējām sistēmām pēc iespējas plašākā mērā, kuru mērķis ir dot iespēju VSI padarīt datu sagatavošanu rentablāku, palielināt un standartizēt rezultātu kvalitāti un uzlabot statistikas datu analīzi un izplatīšanu. - Organizatoriskām pārmaiņām, jo īpaši integrētas statistikas sagatavošanas sistēmas ieviešanas un īstenošanas vadīšanai, ietverot gan tehniskas, gan organizatoriskas pārmaiņas. Tā kā vairākas dalībvalstis jau ir ieviesušas datu sasaistes un uzglabāšanas pieejas, šī projekta pamatā būs ESS tīkls, ko veidos, sākot no 2010. gada. Tika izveidota uzdevumgrupa darba programmas apspriešanai, lai nodrošinātu ESS tīkla darbības sākšanu. Tika uzsākti trīs konkrēti projekti, kuru mērķis ir sasaistīt atsevišķu statistikas jomu mikrodatus . - Pirmais projekts attiecas uz “mikrodatu sasaistīšanu par starptautisko informācijas ieguvi” ar strukturālo uzņēmējdarbības statistiku un statistiku par ārējo tirdzniecību ar precēm. Tika paredzētas subsīdijas dalībvalstu atbalstam šajā jomā. Projekta mērķis ir analizēt starptautiskas informācijas ieguves ietekmi uz uzņēmumu ekonomiskajiem rādītājiem, nodarbinātību un starptautisko tirdzniecību ar precēm. - Otrā projekta “jauni statistikas rādītāji par ārējo tirdzniecību pa uzņēmējdarbības raksturlielumiem” mērķis ir turpināt izstrādāt rādītājus, kas apvieno ārējās tirdzniecības un uzņēmējdarbības statistikas mainīgos lielumus, un pārbaudīt jaunu rādītāju vākšanas iespējamību. Šie rādītāji ir paredzēti, lai izveidotu kopainu par to uzņēmumu struktūru, kas nodarbojas ar starptautisko tirdzniecību, un tiem tādējādi būtu jādod iespēja lietotājiem analizēt tirdzniecības ietekmi uz ražošanu, nodarbinātību un uzņēmumu darbību. Papildus jaunu rādītāju noteikšanai, kas sniedz informāciju par iekšējā tirdzniecībā iesaistīto Eiropas uzņēmumu dažādiem aspektiem, tiek izstrādāts metodiskais regulējums jaunu rādītāju vākšanai. Darbības veikšanai ir noslēgts līgums, un tai ir paredzētas subsīdijas. - Trešā projekta “mikrodatu par IKT izmantošanu sasaistīšana” mērķis ir izstrādāt mikrodatu sasaistīšanas pieeju, lai efektīvāk izmantotu pamata mikrodatus, kas ir pieejami VSI saistībā ar IKT izmantošanas ekonomisko ietekmi uzņēmumos. Lai veiktu šo darbu, tika izveidots ESS tīkls. Projekta “ Metodika mūsdienīgai uzņēmējdarbības statistikai (optimāla izlases metode, aplēses, izmantojot modeļus, datu integrēšana) ” mērķis ir izveidot un atspoguļot mūsdienīgas uzņēmējdarbības statistikas metodes, kas veicina līdzekļu efektīvu izmantošanu un rezultātu salīdzināmības augstu pakāpi valstīs un nozarēs. Tika radīts ESS tīkls, lai noteiktu labāko praksi dažās attīstības jomās (piemēram, jauni datu vākšanas rīki, modelēšana, Eiropas pieejas) un sagatavotu rokasgrāmatu par Eiropas uzņēmējdarbības statistikas metodēm (1997. gada rokasgrāmatas atjauninājumu), ņemot vērā citu (EUTSM) projektu rezultātus, kā arī metodiskos ieteikumus dažās konkrētās attīstības jomās. Labāk izmantot ekonomikā jau esošus datus Lai samazinātu respondentu slogu, uzņēmējdarbības statistikas vākšanai jāizmanto ekonomikā jau pieejamie dati, piemēram, dati, ko savākušas nodokļu iestādes, un dati, kuri sagatavoti saskaņā ar grāmatvedības regulējumu. Regula par Eiropas statistiku (24. pants)[3] dod VSI tiesības piekļūt administratīvo datu avotiem, ciktāl šie dati ir vajadzīgi Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai. Taču ir jāpārvar daudzas metodiska un praktiska rakstura grūtības. Lai risinātu šo jautājumu, 2009. gadā darbu sāka ESS tīkls par administratīvo un grāmatvedības datu labāku izmantošanu uzņēmējdarbības statistikas vajadzībām, un tas turpinās darboties līdz 2013. gadam. Šā ESS tīkla galvenie mērķi ir izpētīt iespējas, kā plašāk izmantot administratīvos datus uzņēmējdarbības statistikas vajadzībām, kā labāko praksi darīt pieejamu VSI un sagatavot ieteikumus šajā jomā. Darbs ir vērsts uz to, lai izvērtētu kopējās problēmas, kas rodas, izmantojot dažādus datu avotus uzņēmējdarbības statistikas sagatavošanai. Izveidot rīkus efektīvākai datu ieguvei, nosūtīšanai un apstrādei Viens projekts, kas jāmin, ir “labāk izmantot muitas datus ārējās tirdzniecības statistikā ( Extrastat )”. Extrastat pamatā ir informācija, kas iegūta no muitas deklarācijām, un to ietekmēs ar Modernizēto muitas kodeksu[4] ieviestās izmaiņas. Lai sagatavotos šīm izmaiņām, tika grozīta Extrastat regula[5], un dalībvalstīm piešķir subsīdijas darbībām, kas atbalsta jaunās regulas īstenošanu. Projektam “kombinētās nomenklatūras izmantošanas atvieglošana” valstu statistikas iestādēm tika paredzētas individuālas subsīdijas kombinētās nomenklatūras atbalsta sagatavošanai Intrastat deklarētājiem. Ir sākts sagatavošanas darbs pie projekta “uzņēmumu datu nodošanas valstu statistikas iestādēm atvieglošana”, kura mērķis ir izpētīt iespējas, kā vienkāršot uzņēmumu datu nodošanu valstu statistikas iestādēm. Ceturtais mērķis. Intrastat modernizācija Metožu saskaņošana, lai uzlabotu kvalitāti vienkāršotā Intrastat Intrastat regulas[6] grozījumus pieņēma 2009. gadā. Šī pārskatīšana vienkāršoja Intrastat sistēmu, dodot iespēju dalībvalstīm atbrīvot vairāk tirgotāju no pienākuma sniegt informāciju. Tā kā tas nozīmē nepilnīgāku datu savākšanu, ir vajadzīgi pasākumi datu kvalitātes nodrošināšanai. Darbības ietvaros uzsāka divus projektus kvalitātes uzlabošanai. Vienlaikus šie projekti ir nepieciešamie priekšnoteikumi iespējamiem turpmākiem vienkāršošanas pasākumiem. Pirmais projekts “Datu kvalitātes uzlabošana vienkāršotā Intrastat sistēmā” ir mēģinājums uzlabot datu kvalitāti, izstrādājot un ieviešot saskaņotas metodes un praksi. Saskaņā ar pakalpojumu līgumu tika izstrādātas metodiskās vadlīnijas un paredzētas subsīdijas kvalitātes uzlabošanas darbību īstenošanai. Otrā projekta “Asimetrijas samazināšana Intrastat sistēmā” mērķis ir pakāpeniska un pastāvīga asimetriju samazināšana ES iekšējā tirdzniecībā detalizētā un integrētā līmenī. 2009. gadā notika pirmais ES līmeņa saskaņošanas posms. Saskaņošanas posmu veidoja vairāki koordinēti divpusēji dalībvalstu veikti pētījumi datu visdetalizētākajā līmenī. Saskaņošanas posma rezultātā daudzas būtiskas asimetrijas tika novērstas un izlabotas vai tiks novērstas nākotnē. Turklāt tika noteiktas dažas konkrētas tirdzniecības plūsmas, saistībā ar kurām jāturpina metodiskais darbs. Dalībvalstīm tika paredzētas subsīdijas. Administratīvu datu labāka izmantošana Šīs darbības mērķis ir panākt to, lai Intrastat statistikas sagatavošanas vajadzībām dalībvalstis vairāk izmantotu administratīvos datus. Intrastat veido apmēram pusi no ES uzņēmumu statistikas sloga. Kopējais statistikas slogs pats par sevi absolūtā izteiksmē ir diezgan neliels (mazāks par 1 % no kopējā administratīvā sloga), bet slogs joprojām tiek uztverts kā liels. Ja valstu kompetentās iestādes Intrastat vajadzībām spētu vairāk izmantot esošos administratīvos datus, gan reālo, gan iedomāto slogu varētu samazināt. Ir piešķirtas subsīdijas, lai atbalstītu šādu datubāzu apvienošanu: Intrastat , PVN un PVN informācijas apmaiņas sistēma ( VIES ). Uzlabot un veicināt datu apmaiņu Intrastat vajadzībām Turpinājās darbs pie datu vākšanas modernizēšanas, izmantojot elektroniskos līdzekļus un interneta tehnoloģijas, un attiecīgo rīku tālāka pilnveidošana. Tika paveikts liels darbs datu validēšanas un rediģēšanas jomā, izmantojot automatizētus procesus, kā arī piemērojot uzlabotas statistikas koncepcijas kļūdu atklāšanai un automātiskai izlabošanai. SECINĀJUMS Kopš Lēmuma Nr. 1297/2008/EK pieņemšanas un pirmās darba programmas pieņemšanas 2009. gada aprīlī saistībā ar četriem EUTSM mērķiem ir uzsākti vairāk nekā 25 projekti. Lielākais progress ir panākts, veidojot sadarbības tīklus, kas veic darbības šādās sešās galvenajās jomās: jēdzienu un metožu atbilstība, lielu un sarežģītu starptautisku uzņēmumu grupu profilēšana, mikrodatu sasaistīšana un datu uzglabāšana, sagatavojot statistiku, mikrodatu par IKT izmantošanu sasaistīšana, mūsdienīgas uzņēmējdarbības statistikas metodika un administratīvo un grāmatvedības datu izmantošana. Turklāt tika uzsākti vairāki projekti, lai atbalstītu EuroGroups reģistra izveidi un ieviešanu dalībvalstīs. Taču jāuzsver, ka dalībvalstīm ir ierobežota absorbcijas spēja attiecībā uz papildu saskaņošanas darbībām, kas saistītas ar tīkliem. Visi veiktie un pabeigtie pētījumi tiks izvērtēti kopā ar galvenajām ieinteresētajām personām no Komisijas dienestiem un dalībvalstīm. Izstrādātās metodikas tiks izmēģinātas. Mazāk svarīgu jomu noteikšana tiks tālāk iekļauta Eurostat vispārējā visaptverošajā stratēģijā par prioritāšu noteikšanu. Šī stratēģija pamatojas uz Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā mazināt slogu, kas saistīts ar statistisko datu sniegšanu, kā arī vienkāršošanu un prioritāšu noteikšanu Kopienas statistikas jomā[7]. Divās Komisijas pieņemtās ikgadējās darba programmās tika piešķirts pietiekams ES finansējums, lai palīdzētu dalībvalstīm sasniegt mērķus saistībā ar sloga samazināšanu uzņēmumiem un palīdzētu Eiropas statistikas sistēmai nodrošināt atbilstību jaunajām vajadzībām saistībā ar statistikas informāciju. Tika līdzfinansēta 31 subsīdija par kopējo summu aptuveni EUR 13,5 miljonu apmērā un tika noslēgti apakšlīgumi par 13 ārējo pētījumu veikšanu par kopējo summu aptuveni EUR 1,5 miljonu apmērā. Turklāt, lai izstrādātu darbības, tika finansēti darbsemināri un uzdevumgrupas. Darbības ir sarežģītas, tāpēc tās visas tiks turpinātas, un sīkāka informācija par sasniegto progresu tiks sniegta ikgadējos ziņojumos, kurus turpinās sagatavot līdz 2013. gadam. [1] COM(2009) 404. [2] OV L 61, 5.3.2008., 6. lpp. [3] Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.). [4] Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 450/2008, ar ko izveido Kopienas Muitas kodeksu (OV L 145, 4.6.2008., 1. lpp.). [5] Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 222/2009, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 638/2004 par Kopienas statistiku dalībvalstu savstarpējās preču tirdzniecības jomā (OV L 87, 31.3.2009., 160. lpp.). [6] Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regula (EK) Nr. 638/2004 (OV L 102, 7.4.2004., 1. lpp.). [7] COM(2006) 693 galīgā redakcija 2006. gada 14. novembrī (OV C 78, 11.4.2007., 8. lpp.).