[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 30.06.2005

COM(2005) 280 galīgā redakcija

2005/0124 (CNS)

2005/0125 (CNS)

Priekšlikums

PADOMES REGULA

ar kuru izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru

Priekšlikums

PADOMES LĒMUMS

ar kuru Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūrai piešķir pilnvaras veikt pasākumus Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļā minētajās jomās {SEC(2005)849}

(IESNIEGUSI KOMISIJA)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

1. Priekšlikumu konteksts

- Priekšlikumu pamatojums un mērķi

Pamattiesību ievērošana un veicināšana ir Eiropas Savienības un tās dalībvalstu pamatprincipi un galvenie mērķi. Pamattiesības ir Kopienas tiesību aktu vispārējie principi un līdz ar to ir pakļautas tiesu iestāžu kontrolei. To svarīgumu izcēla, 2000. gadā izsludinot Eiropas Savienības Pamattiesību Hartu. Pamattiesību nodrošināšana ir atkarīga no atbilstošiem vadības mehānismiem, lai nodrošinātu, ka tās tiek pilnībā ņemtas vērā, nosakot politiku un pieņemot lēmumus Eiropas Savienībā. Šim nolūkam nepieciešama ne tikai adekvāta tiesiskā sistēma, bet arī atbilstīgas struktūras un adekvāts līdzekļu piešķīrums.

Dalībvalstu pārstāvji savā sanāksmē Eiropadomes ietvaros 2003. gada 13. decembrī, uzsverot cilvēktiesību datu vākšanas un analizēšanas nozīmīgumu nolūkā noteikt Eiropas Savienības politiku šajā jomā, vienojās tālāk attīstīt esošo Eiropas Rasisma un ksenofobijas novērošanas centru un paplašināt tā pilnvaras, pārveidojot to par Cilvēktiesību aģentūru. Komisija piekrita un paziņoja par savu nodomu iesniegt priekšlikumu šajā sakarā grozīt Padomes 1997. gada 2. jūnija Regulu (EK) Nr. 1035/97 par Eiropas Novērošanas centra izveidi rasisma un ksenofobijas jautājumos.

Cilvēktiesību aģentūras ideja ir iekļauta Hāgas programmā brīvības, drošības un tiesiskuma stiprināšanai Eiropas Savienībā, ko pieņēma 2004. gada 4. – 5. novembrī. Eiropadome 2004. gada 16. – 17. decembrī aicināja tālāk īstenot vienošanos izveidot ES Cilvēktiesību aģentūru, kam būs liela loma ES cilvēktiesību politikas saskanības un konsekvences veicināšanā. Saskaņā ar stratēģiskajiem mērķiem laika posmam no 2005. līdz 2009. gadam „Eiropa 2010: Partnerība Eiropas atjaunošanai – labklājība, solidaritāte un drošība”, ko Komisija pieņēma 2005. gada 26. janvārī, pamattiesību aizsardzība ir jāizvirza Eiropas rīcības priekšplānā, izveidojot Eiropas Pamattiesību aģentūru.

Eiropas Parlaments savā ziņojumā „Pamattiesību veicināšana un aizsardzība – valstu un Eiropas iestāžu, tai skaitā Pamattiesību aģentūras loma", ko pieņēma 2005. gada 26. maijā, aicināja Komisiju iesniegt tiesību akta priekšlikumu attiecībā uz Aģentūru.

Priekšlikuma mērķis ir paplašināt Eiropas Rasisma un ksenofobijas novērošanas centra pilnvaras un izveidot Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru. Ar to tiks izveidots speciālo zināšanu par pamattiesībām centrs ES līmenī. Aģentūras izveide padarīs Hartas ietekmi jūtamāku; ciešā saikne ar Hartu ir atspoguļota arī Aģentūras nosaukumā.

- Stāvokļa vispārīgs raksturojums

Lēmums paplašināt Eiropas Rasisma un ksenofobijas novērošanas centra pilnvaras, pārveidojot to par Pamattiesību aģentūru, saskan ar īpašajām Eiropas Savienības saistībām ievērot un stiprināt pamattiesības, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 2., 6. un 7. pantā.

Iestādes izveidošana turpina politiku, kāda aizsākta ar Eiropas Rasisma un ksenofobijas novērošanas centram izvirzītajiem mērķiem, kas jau ietvēra uzdevumu radīt Eiropas Savienībai iestādes, bet dalībvalstīm līdzekļus, lai tās, izstrādājot un īstenojot Eiropas Savienības politikas jomas, spētu pildīt savas saistības attiecībā uz pamattiesību ievērošanu. Šajā nolūkā galvenais Eiropas Rasisma un ksenofobijas novērošanas centra uzdevums ir vākt un analizēt datus par rasismu un ksenofobiju un pētīt to cēloņus.

Uzsākot darbu, pašreizējā Komisija apņēmās veicināt pilnīgu pamattiesību ievērošanu un, cik iespējams drīz, uzsākt Eiropas Pamattiesību aģentūras darbību. Šī iniciatīva tika iekļauta Komisijas darba programmā 2005. gadam.

Juridisku apsvērumu dēļ Komisija nāk klajā ar diviem atsevišķiem priekšlikumiem attiecībā uz šīs iestādes izveidošanu, vienu – par regulu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un otru – par lēmumu saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienību, lai uzticētu šai iestādei uzdevumus jomās, kas minētas ES Līguma VI sadaļā. Šis paskaidrojuma raksts attiecas uz abiem priekšlikumiem.

- Spēkā esošie noteikumi jomā, uz kuru attiecas šis priekšlikums

Eiropas Rasisma un ksenofobijas novērošanas centra darbību šobrīd reglamentē Regula (EK) Nr. 1035/97. To atcels ar ierosināto regulu.

Galvenā atšķirība starp esošajiem tiesību aktiem un priekšlikumiem ir tā, ka piemērošanas jomu, kas līdz šim ietvēra rasismu un ksenofobiju, ar šiem priekšlikumiem paplašina, aptverot visas Hartā minētās pamattiesību jomas, neskarot tās jomas, kuras jau aptver citu Kopienas aģentūru darbības. Galvenie uzdevumi paliks nemainīgi, lai gan tie tiks noteikts rūpīgāk.

Ir ņemti vērā 2002. gadā veiktā Eiropas Rasisma un ksenofobijas novērošanas centra novērtējuma rezultātā gūtie secinājumi. Tajos pausta nepieciešamība koncentrēties uz datu vākšanas funkciju, ciešāk sadarboties ar valstu iestādēm, koncentrēt darbību uz Eiropas Savienības prioritātēm, stiprināt vadību un uzlabot efektivitāti.

Priekšlikumā ir ņemti vērā horizontālie noteikumi attiecībā uz finanšu pārvaldību, piekļuvi dokumentiem un Kopienas aģentūrām.

- Saskanība ar citām Eiropas Savienības politikas jomām un mērķiem

Visās Eiropas Savienības politikas jomās ir jāievēro pamattiesības. Sniedzot speciālās zināšanas un palīdzību attiecībā uz pamattiesībām, Aģentūra uzlabos citu Eiropas Savienības politikas jomu kvalitāti.

2. Apspriešanās ar ieinteresētajām pusēm un ietekmes novērtējums

- Apspriešanās ar ieinteresētajām pusēm

Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un respondentu vispārējais profils

Komisija 2004. gada 25. oktobrī nāca klajā ar Paziņojumu par Pamattiesību aģentūru, līdz ar to uzsākot sabiedrisko apspriešanos par iestādes mandāta pilnvarām, tiesībām un tematiskajām jomām, uzdevumiem un struktūru. Apspriešanās sastāvēja no divām daļām – rakstiskas apspriešanās un atklātas izskatīšanas.

Rakstisko apspriešanos uzsāka, publicējot Brīvības, drošības un tiesiskuma tīmekļa vietnē paziņojumu un norādot termiņu līdz 2004. gada 17. decembrim atsauksmju iesūtīšanai pa elektronisko pastu. Tika saņemtas simts atsauksmes. Starp atsauksmju iesūtītājiem bija desmit dalībvalstis, Eiropas un starptautiskās struktūras, valstu struktūras cilvēktiesību un vienlīdzīgu iespēju jomā, augstākās izglītības un zinātnes darbinieki, privātpersonas un gandrīz 60 nevalstiskās organizācijas.

Atklātā izskatīšana notika 2005. gada 25. janvārī. Tajā piedalījās vairāk nekā 200 reģistrētu dalībnieku, kas pārstāvēja iepriekš minētās ieinteresētās puses.

Visi ar apspriešanos saistītie dokumenti, ieskaitot rakstiskas atbildes, ziņojumu, kurā tās analizētas, kā arī ziņojumu par izskatīšanu, tika publicēti Brīvības, drošības un tiesiskuma tīmekļa vietnē un ir pieejami šādā adresē:

http://europa.eu.int/comm/justice_home/fsj/rights/fsj_rights_agency_en.htm

Kopsavilkums par atbildēm un kā tās ņemtas vērā

Ideja par Aģentūras izveidi tika atbalstīta vienprātīgi. Tāpat vienprātīgi tika uzsvērts, ka Aģentūrai jābūt neatkarīgai no ES iestādēm, dalībvalstīm un NVO. Lielākā daļa atsauksmju iesūtītāju uzsvēra, ka jāizvairās no Aģentūras darbības pārklāšanās ar darbībām, kas jau notiek valstu un starptautiskā līmenī. Sinerģijai jābūt tam principam, uz kuru Aģentūra balsta savas attiecības ar citām struktūrām, jo īpaši ar Eiropas Padomi.

Ar vispārēju vienprātību tika pausts viedoklis, ka par Aģentūras pilnvaru atskaites punktu jābūt Hartai. Ieinteresētās puses tāpat pauda uzskatu, ka veidojamās Aģentūras darbības pamatā jāpaliek cīņai pret rasismu un ksenofobiju. Attiecībā uz Aģentūras ģeogrāfisko pārklājumu, valdīja zināma vienprātība, ka tai galvenokārt jākoncentrējas uz Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm. Tomēr diezgan daudzas ieinteresētās puses izteica vēl citus priekšlikumus, piemēram, paplašināt Aģentūras mandāta pilnvaras attiecībā uz kandidātvalstīm.

Attiecībā uz jautājumu par iespējamo Aģentūras kompetenci saistībā ar ES Līguma 7. pantu tika pausti atšķirīgi viedokļi – dalībvalstis šajā jautājumā visumā bija ļoti piesardzīgas, toties NVO vēlējās, lai Aģentūrai šajā ziņā būtu spēcīga loma.

Tika izteikti daudzi lietderīgi priekšlikumi par Aģentūras uzdevumiem: datu vākšanu, datu apstrādi nolūkā veicināt to salīdzināmību dalībvalstu starpā, iegūto datu analīzi, ziņojumu, atzinumu un iespējamo ieteikumu sagatavošanu, tīklu veidošanu un aktīvu pamattiesību veicināšanu, paplašinot sabiedrības izpratni, darot sabiedrībai zināmus sava darba rezultātus un sagatavojot izglītojošus materiālus.

Šajā priekšlikumā ir iekļauti iepriekš minētie aspekti, par kuriem panākta vispārēja piekrišana.

- Speciālo zināšanu apkopošana un izmantošana

Nebija nepieciešamas ārējās speciālās zināšanas.

- Ietekmes novērtējums

Ietekmes novērtējumā tika pētīti pieci iespējamie politikas varianti, lai sasniegtu politikas mērķus. Tika atzīts, ka „Status quo” variantā nebūs iespējams piešķirt vajadzīgo nozīmīgumu Hartai un pievērsties pašreizējā stāvokļa problēmām, kas sīki aprakstītas novērtējuma ziņojumā.

Divos variantos bija iekļautas vienīgi novērošanas funkcijas – „Mērķtiecīgas novērošanas aģentūra" vāktu informāciju par pamattiesībām ierobežotā skaitā tematisku jomu, kas ir visciešāk saistītas ar ES politikas jomām. Mandāta pilnvaras būtu „tehniskā palīdzība”. „Vispārējās novērošanas aģentūra” pamatvilcienos būtu līdzīga, bet aptvertu vairāk tematisko jomu. Šajos variantos pašreizējā stāvokļa problēmām pievērstos, tomēr tikai ierobežotā apjomā. Pirmajā variantā ietekme uz datu kvalitātes uzlabošanu būtu niecīga. Otrais variants būtu neefektīvs un radītu risku pārāk sadrumstalot resursus. Tajā darbība pārklātos ar citu starptautisko, Eiropas un valstu organizāciju darbību. Sabiedriskās apspriešanās laikā tika izteikti dažādi viedokļi par šo variantu efektivitāti. Otrajā gadījumā pavājinātos koncentrēšanās uz rasismu un ksenofobiju.

„Iespējami plašākas novērošanas un novērtējuma aģentūras” variantā Aģentūra novērotu pamattiesības gan Eiropas Savienības politikas ietvaros, gan ārpus tās, arī attiecībā uz ES Līguma 7. pantu. Šis variants būtu ļoti efektīvs līdzeklis, lai sasniegtu politikas mērķus. Tomēr jāņem vērā Kopienas pilnvaru juridiskie ierobežojumi. Otrkārt, šis variants nozīmētu ļoti lielas finansiālās saistības. Turklāt Aģentūra savas plašās darbības jomas dēļ riskētu uzņemties pārāk lielu darba apjomu un tās darbība pārklātos ar citu iestāžu darbību. Varētu pavājināties koncentrēšanās uz rasismu un ksenofobiju. Sabiedriskā apspriešanās liecina, ka šādas pilnvaras radītu spriedzi starp ES un dalībvalstīm un starptautiskajām organizācijām.

Šie apsvērumi vedina secināt, ka labākais variants, kā sasniegt politikas mērķus un pievērsties konstatētajām problēmām, būtu „ES politikas jomu mērķtiecīgas novērošanas un novērtēšanas aģentūra” . Šis variants ir efektīvs līdzeklis, lai sasniegtu mērķus, bet saistīts tikai ar vidējām izmaksām un ir lielā mērā politiski pieņemams. Šajā variantā Aģentūras pilnvaras aptvertu datu par pamattiesībām vākšanu un analīzi būtībā attiecībā uz visām Hartā minētajām tiesībām, bet Aģentūras darbībai tiktu regulāri noteiktas tematiskās jomas Eiropas Savienības tiesību ietvaros.

Komisija veica darba programmā minēto ietekmes novērtējumu. Ziņojums ir pieejams šādā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/justice_home/fsj/rights/fsj_rights_agency_en.htm

3. Priekšlikuma tiesiskie faktori

- Kopsavilkums par ierosināto priekšlikumu

Aģentūras pilnvaru atskaites punkts ir Harta. Aģentūrai jāveic darbības regulā noteiktajos Kopienas kompetenču ietvaros, bet ar paralēlu Padomes lēmumu darbības joma tiek paplašināta, ietverot arī jautājumus, kas saistīti ar policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās.

Aģentūra nodarbojas ar pamattiesībām Eiropas Savienībā un dalībvalstīs, tikai tad, ja tās īsteno Eiropas Savienības tiesību aktus, un tajās kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs, kas piedalās Aģentūras darbībā. Pie tam Komisija var lūgt Aģentūrai sniegt informāciju un analīzi par trešām valstīm, ar ko Kopiena noslēgusi asociācijas līgumus vai līgumus, kas ietver noteikumus par cilvēktiesību ievērošanu, vai ir uzsākusi vai plāno uzsākt sarunas par šādiem līgumiem.

Aģentūras mērķis ir sniegt attiecīgajām Kopienas un tās dalībvalstu, tikai tad, ja tās īsteno Kopienas tiesību aktus, iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām palīdzību un speciālās zināšanas attiecībā uz pamattiesībām, tādējādi sniedzot tām atbalstu pasākumu veikšanā vai darbības virziena noteikšanā to attiecīgajās kompetences jomās, lai pilnībā ievērotu pamattiesības. Darbības tematiskās jomas tiks noteiktas ar Vairākgadu nostādnēm, ko noteiks ar īstenošanas regulu, kas iekļaus politiski atbildīgās Kopienas iestādes, tādējādi nosakot Aģentūras darbības ierobežojumus. Tas tiks darīts efektivitātes labad un ņemot vērā Kopienas aģentūru rīcības brīvības stingri noteiktos ierobežojumus, saskaņā ar kuriem tām jāveic tehniski uzdevumi, nevis jāveido pašām savas politiskās programmas. Šajās tematiskajās jomās Aģentūra pilnīgi neatkarīgi vāks un novērtēs datus par Eiropas Savienības pasākumu pamattiesību jomā praktisko ietekmi un par paraugpraksi pamattiesību ievērošanā un veicināšanā, paudīs atzinumus par politikas attīstības tendencēm pamattiesību jomā un paplašinās sabiedrības izpratni un veicinās dialogu ar pilsonisko sabiedrību, kā arī veiks darbības koordināciju un veidos tīklus ar dažādām pamattiesību jomā iesaistītām pusēm. Jāuzsver, ka Aģentūrai nav sava sūdzību izskatīšanas mehānisma.

Padome var izmantot Aģentūras speciālās zināšanas, ja tā uzskata to par lietderīgu, darbojoties pēc vienas trešdaļas dalībvalstu, Eiropas Parlamenta vai Komisijas priekšlikuma saskaņā ar ES Līguma 7. pantu noteiktās procedūras ietvaros. Tomēr Aģentūra neveiks sistemātisku un pastāvīgu dalībvalstu uzraudzību saskaņā ar 7. pantu.

Aģentūra papildinās esošos starptautiskos, Eiropas un valstu mehānismus pamattiesību uzraudzībai. Tās nolūks ir cieši sadarboties ar attiecīgām organizācijām un struktūrām, lai panāktu sinerģijas, kā izklāstīts ietekmes novērtējuma ziņojuma 7. nodaļā. Darbs pie statistikas norisināsies saskaņā ar darbībām, kas izstrādātas Kopienas statistikas programmas kontekstā. Lai sadarbotos un novērstu jebkādu darbības pārklāšanos, Aģentūra izveidos ciešu institucionālo saikni ar Eiropas Padomi un attiecīgajām Kopienas aģentūrām un Eiropas Savienības struktūrām, jo īpaši ar Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu, attiecībā uz ko Komisija 2005. gada 8. martā nāca klajā ar priekšlikumu. Šo struktūru starpā tiks nodrošināta savstarpēja kompetenču ievērošana un pienācīgas sinerģijas, jo īpaši ar Vairākgadu nostādņu noteikumiem. Priekšlikumā ir ņemtas vērā

Iestāžu nolīguma projektā noteiktās pamatnostādnes par Eiropas regulatīvo aģentūru darbības pamatprincipiem, ko Komisija pieņēma 2005. gada 25. februārī. Tomēr, ņemot vērā šīs ES aģentūras neatkarību un īpašās funkcijas, nepieciešamību nodrošināt tās pamatā esošā Eiropas Rasisma un ksenofobijas novērošanas centra darbības turpinātību un lai panāktu sinerģijas ar Eiropas Padomi un valstu struktūrām, kas ir atbildīgas par pamattiesību struktūru uzraudzīšanu, priekšlikumā tiek secināts, ka jāsaglabā pašreizējā Eiropas Rasisma un ksenofobijas novērošanas centra īpašā struktūra attiecībā uz tā vadības padomi. Attiecīgi saglabā pa vienam neatkarīgajam ekspertam, ko ieceļ katra dalībvalsts, Eiropas Padome un Eiropas Parlaments. Šāds sastāvs atbilstīgi nodrošina neatkarību gan no Kopienas iestādēm, gan dalībvalstu valdībām, kas nepieciešama šīs Aģentūras īpašajām funkcijām pamattiesību jomā, un apkopo plašas speciālās zināšanas attiecībā uz Kopienu politikas jomām un Eiropas Padomes perspektīvā. Tā kā arī Eiropas Parlamenta ieceltajam loceklim jābūt neatkarīgam no Parlamenta un pilnīgi ar to nesaistītam, šā locekļa piedalīšanās Aģentūras vadībā nav nesaderīga ar Parlamenta budžeta kontroles funkciju. Eiropas Padomes ieceltā locekļa balsstiesības tiek ierobežotas tā, lai tās nebūtu pretrunā ar Kopienas struktūras institucionālās autonomijas principu.

- Juridiskais pamats

Ierosinātās regulas juridiskais pamats ir ES Līguma 308. pants. Kopienas vispārīgs mērķis ir nodrošināt, ka tās pašas darbībā tiek pilnībā ievērotas pamattiesības. Aģentūras izveidošana būs solis pretim šim mērķim, kaut arī Līgumā šajā nolūkā nav noteiktas īpašas pilnvaras.

Atbilstīgais juridiskais pamats Padomes lēmuma priekšlikumam, ar kuru Aģentūrai uztic uzdevumus ES Līguma VI sadaļā minētajās jomās, ir ES līguma 30., 31. un 34. pants.

- Subsidiaritātes princips

Subsidiaritātes principu piemēro, ciktāl priekšlikums nav Kopienas ekskluzīvā kompetencē.

Dalībvalstis nevar pilnībā sasniegt priekšlikuma mērķus tālāk minētā iemesla dēļ.

Aģentūras galvenās darbības būs informācijas apkopošana un analīze, atzinumu sniegšana un informācijas izplatīšana visas Eiropas Savienības mērogā, palīdzot pašai Eiropas Savienībai savā darbībā pilnībā ievērot pamattiesības. Šo uzdevumu reālā Eiropas dimensija ir iemesls, kādēļ Aģentūras mērķus pietiekamā apmērā nevar sasniegt dalībvalstis vienas pašas.

Priekšlikuma mērķi būs labāk sasniedzami ar Kopienas rīcību tālāk minēto iemeslu dēļ.

Aģentūrai būs jāpielieto vienota sistēma informācijas vākšanai un analīzei, kas nodrošinās šo datu saderību un salīdzināmību un līdz ar to ļaus veikt metodoloģiski pieņemamu salīdzinošu stāvokļa detalizētu pārbaudi Eiropas līmenī. To var sekmīgi panākt vienīgi ar darbību Eiropas līmenī.

Paredzēts, ka, darbojoties Eiropas līmenī, Aģentūra sniegs informāciju, kas ļaus izvērtēt politikas jomu efektivitāti dalībvalstīs un starp tām un tādējādi dos pievienoto vērtību politikas jomu izstrādē un ievirzē.

Priekšlikuma piemērošanas joma ir ierobežota, attiecinot to uz tiem mērķiem, ko dalībvalstis vienas pašas nevar sasniegt pietiekamā apmērā.

Tāpēc priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam.

- Proporcionalitātes princips

Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam tālāk minēto iemeslu dēļ.

Esošās struktūras tālāka attīstīšana ļaus izmantot esošās speciālās zināšanas un pieredzi un tādējādi sasniegt mērķus vissamērīgākajā veidā.

Saskaņā ar ietekmes novērtējumu, Aģentūras izveidei izvēlētais variants būs finansiāli izdevīgs attiecībā uz ierosināto resursu piešķiršanu, ņemot vērā Aģentūras darbības mērķi – ideālu stāvokli, kurā tiek ievērotas visu ES pilsoņu un rezidentu tiesības.

- Aktu izvēle

Ierosinātie tiesību akti: regula, lēmums.

Citi līdzekļi nebūtu piemēroti tālāk minēto iemeslu dēļ.

Regula ir Kopienas aģentūras izveidošanai atbilstošs juridiskais akts.

Vispiemērotākais juridiskais akts, lai pilnvarotu Aģentūru veikt darbības ES līguma VI sadaļā minētajās jomās, ir Padomes Lēmums.

4. Ietekme uz budžetu

Eiropas Rasisma un ksenofobijas novērošanas centra gada budžets ir 8,2 miljoni euro, bet darbinieku skaits – 37. Ir ierosināts, ka 2007. gada 1. janvārī Aģentūrai jāuzsāk darbs ar ievērojami paplašinātām pilnvarām. Kā liecina iepriekšējā pieredze, aģentūras izveidošanai nepieciešami divi trīs gadi un sagaidāms, ka liela mēroga paplašināšanai būs nepieciešams tikpat daudz laika. Tādēļ ir ierosināts pieaugošs budžets laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam, lai ņemtu vērā nenovēršamo pārejas periodu. Paredzamais finanšu plānojums ir šāds: 2007. gada budžets – 16 miljoni euro, 2008. gadā – 20 miljoni euro, 2009. gadā – 21 miljons euro, 2010. gadā – 23 miljons euro, 2011. gadā – 26 miljoni euro, 2012. gadā – 28 miljoni euro, 2013. gadā – 29 miljoni euro. Kopējais ierosinātais darbinieku skaits ir 100.

5. papildu informācija

- Vienkāršošana

Priekšlikumā paredzēta tiesību aktu vienkāršošana.

Tas aizstāj Regulu (EK) Nr. 1035/97, kurā grozījumi jau izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1652/2003. Šīs regulas aizstāšana vienkāršos tiesisko regulējumu un veicinās tā skaidrību.

- Spēkā esošo tiesību aktu atcelšana

Ja priekšlikumu pieņems, spēkā esošie tiesību akti būs jāatceļ.

- Pārbaudes/pārskatīšanas/darbības beigšanas klauzula

Priekšlikumā ietverta pārskatīšanas klauzula.

2005/0124 (CNS)

Priekšlikums

PADOMES REGULA

ar kuru izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 308. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2],

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[3],

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[4],

tā kā

(1) Eiropas Savienība ir dibināta, ievērojot dalībvalstu kopīgos principus – brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību respektēšanas principu un tiesiskuma principu.

(2) Eiropas Savienības Pamattiesību hartā[5] no jauna ir apstiprinātas tiesības, kuru pamatā ir dalībvalstu konstitucionālās tradīcijas un starptautiskās saistības, kas kopīgas visām dalībvalstīm, Līgums par Eiropas Savienību, Kopienas līgumi, Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencija[6], Kopienas un Eiropas Padomes pieņemtās Sociālās hartas, kā arī Eiropas Kopienu Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūra.

(3) Kopienai un tās dalībvalstīm, tikai tad, ja tās īsteno Kopienas tiesību aktus, jāievēro pamattiesības.

(4) Dziļākas zināšanas un plašāka izpratne par pamattiesību jautājumiem Eiropas Savienībā veicina pilnīgas pamattiesību ievērošanas nodrošināšanu. Šā mērķa sasniegšanu veicinātu Kopienas aģentūras izveide, kuras uzdevumi būtu sniegt informāciju un datus par pamattiesību jautājumiem. Turklāt efektīvu cilvēktiesību aizsardzības un veicināšanas iestāžu izveide ir kopīga starptautiskās un Eiropas sabiedrības vērtība, kā teikts Eiropas Padomes Ministru Komitejas 1997. gada 30. septembra ieteikumā Nr. R (97).

(5) Eiropadomes sanāksmes laikā 2003. gada 13. decembrī dalībvalstu pārstāvji vienojās tālāk attīstīt Eiropas Rasisma un Ksenofobijas novērošanas centru, kas izveidots ar Padomes 1997. gada 2. jūnija Regulu (EK) Nr. 1035/97[7], un paplašināt tā pilnvaras, pārveidojot to par Cilvēktiesību aģentūru.

(6) Komisija piekrita un paziņoja savu nodomu nākt klajā ar priekšlikumu šajā sakarā grozīt Padomes Regulu (EK) Nr. 1035/97. Tam sekojoši Komisija 2004. gada 25. oktobrī nāca klajā ar Paziņojumu par Pamattiesību aģentūru[8], balstoties uz kuru tika veikta plaša sabiedriskā apspriešanās.

(7) Attiecīgi jāizveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra, tālāk attīstot esošo Eiropas Rasisma un ksenofobijas novērošanas centru, lai nodrošinātu attiecīgās Kopienas un tās dalībvalstu iestādes un varas iestādes ar informāciju, palīdzību un speciālajām zināšanām un tādējādi sniegtu tām atbalstu pasākumu īstenošanā vai darbības virzienu noteikšanā to attiecīgajās kompetences jomās, lai tiktu pilnībā ievērotas pamattiesības.

(8) Izveidojot Aģentūru, pienācīga uzmanība tiks veltīta Eiropas regulatīvo aģentūru pamatnoteikumiem, ko Komisija ierosināja 2005. gada 25. februāra Iestāžu nolīguma projektā[9].

(9) Savā darbībā Aģentūrai jāievēro pamattiesības, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punktā un jo īpaši kā noteikts Pamattiesību hartā. Aģentūras nosaukumā jāatspoguļo ciešā saikne ar Hartu. Aģentūras tematiskās darbības jomas jānosaka Vairākgadu nostādnēs, tādējādi nosakot darbības ierobežojumus Aģentūrai, kam saskaņā ar vispārējiem institucionālajiem principiem nav jānosaka pašai sava politiskā pamattiesību programma.

(10) Aģentūrai jāvāc objektīva, uzticama un salīdzināma informācija par pamattiesību situācijas tendencēm, jāanalizē šī informācija, meklējot cēloņus tiesību neievērošanai, sekām un ietekmei, un jāpēta paraugprakses piemēri, risinot šos jautājumus. Iedarbīgi līdzekļi aktīvai informācijas vākšanai un novērtēšanai ir tīkli.

(11) Aģentūrai jābūt tiesīgai vai nu pēc pašas iniciatīvas vai pēc Eiropas Parlamenta, Padomes vai Komisijas lūguma izstrādāt atzinumus Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstīm, tikai tad, ja tās īsteno Kopienas tiesību aktus, neiejaucoties Līgumā noteiktajās likumdošanas un tiesas procedūrās.

(12) Padomei jābūt iespējai lūgt Aģentūras speciālās tehniskās zināšanas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. pantu uzsākto procesu kontekstā.

(13) Aģentūrai jāiesniedz gada ziņojums par stāvokli pamattiesību jomā Eiropas Savienībā un to, kā pamattiesības ievēro ES iestādes, struktūras un aģentūras, kā arī dalībvalstis, tikai tad, ja tās īsteno Eiropas Savienības tiesību aktus. Turklāt Aģentūrai jāizstrādā tematiskie ziņojumi par tēmām, kas ir īpaši svarīgas Eiropas Savienības politikai.

(14) Aģentūrai jāveic pasākumi, lai veicinātu plašas sabiedrības izpratni par savām pamattiesībām un par iespējām un dažādiem mehānismiem to piemērošanai vispār, tomēr neizskatot konkrētas sūdzības.

(15) Aģentūrai pēc iespējas ciešāk jāsadarbojas ar visām attiecīgajām Kopienas programmām, struktūrām un aģentūrām un Eiropas Savienības struktūrām, lai novērstu darbības pārklāšanos, jo īpaši attiecībā uz topošo Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu.

(16) Aģentūrai cieši jāsadarbojas ar Eiropas Padomi. Šādai sadarbībai jānodrošina, ka tiek novērsta jebkāda Aģentūras darbību pārklāšanās ar Eiropas Padomes darbībām, jo īpaši izstrādājot mehānismus, lai nodrošinātu sinerģijas, piemēram, slēdzot divpusējās sadarbības līgumus un Aģentūras vadības struktūrās piedaloties Eiropas Padomes ieceltai neatkarīgai personai, kam ir atbilstīgi noteiktas balsstiesības tā, kā tas ir esošajā Eiropas Rasisma un Ksenofobijas novērošanas centrā.

(17) Ņemot vērā Aģentūras īpašās funkcijas, katrai dalībvalstij vadības padomē jāieceļ viens neatkarīgais eksperts. Vadības padomes sastāvam jānodrošina Aģentūras neatkarība gan no Kopienas iestādēm, gan dalībvalstu valdībām un jāpulcē, cik iespējams, plašs ekspertu loks pamattiesību jomā.

(18) Nozīmīga loma pamattiesību jomā ir Eiropas Parlamentam. Tam jāieceļ viena neatkarīga persona par Aģentūras vadības padomes locekli.

(19) Jāizveido konsultatīvs forums, lai nodrošinātu pamattiesību jomā aktīvu pilsoniskās sabiedrības sociālo spēku plurālistisku pārstāvniecību Aģentūras struktūrās nolūkā veidot efektīvu sadarbību ar visām ieinteresētajām pusēm.

(20) Aģentūrai jāpiemēro attiecīgie Kopienas tiesību akti attiecībā uz publisku piekļuvi dokumentiem, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulā (EK) Nr. 1049/2001[10], fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001[11], un uz valodām, kā noteikts 1958. gada 15. aprīļa Regulā Nr. 1[12] un Padomes 1994. gada 28. novembra Regulā (EK) Nr. 2965/94[13].

(21) Uz Aģentūru attiecas Komisijas 2002. gada 19. novembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002[14] par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[15], kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regula (EK) Nr. 1073/1999[16]par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF).

(22) Aģentūrai jābūt juridiskai personai un Eiropas Rasisma un ksenofobijas novērošanas centra pēctecei attiecībā uz visām Centra juridiskajām saistībām, finanšu saistībām vai parādiem vai noslēgtajiem nolīgumiem, kā arī uz darba līgumiem ar Centra darbiniekiem. Aģentūras mītnei arī turpmāk jābūt Vīnē, kā noteikts dalībvalstu valdību pārstāvju 1997. gada 2. jūnija lēmumā, ar kuru nosaka Eiropas Rasisma un ksenofobijas novērošanas centra mītni[17].

(23) Tā kā šīs regulas īstenošanai vajadzīgi vispārīgi pasākumi 2. panta nozīmē Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[18], šādus pasākumus pieņem saskaņā ar regulatīvo procedūru, kas paredzēta minētā lēmuma 5. pantā.

(24) Tā kā darbības mērķus, proti, salīdzināmas un uzticamas informācijas un datu sniegšanu Eiropas līmenī, lai palīdzētu Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstīm ievērot pamattiesības, pietiekamā apmērā nevar sasniegt atsevišķas dalībvalstis un tādēļ minētās darbības mēroga vai seku dēļ šos mērķus labāk var sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var noteikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā izklāstīts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula nosaka tikai to, kas vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai.

(25) Aģentūras ieguldījums pamattiesību pilnīgas ievērošanas nodrošināšanā Kopienas tiesību aktu ietvaros var palīdzēt sasniegt Kopienas mērķus. Attiecībā uz šīs regulas pieņemšanu Līgumā nav paredzētas citas pilnvaras, izņemot tās, kas noteiktas 308. pantā.

(26) Padomei jābūt iespējai pieņemt lēmumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļu, lai dotu Aģentūrai pilnvaras veikt tās darbības arī attiecībā uz jomām, kas aptvertas šajā sadaļā.

(27) Tā kā, lai izveidotu Aģentūru, Padomes Regulā (EK) Nr. 1035/97 būtu jāizdara būtiski grozījumi, minētā regula skaidrības labad ir jāaizstāj,

IR PIEņēMUSI ŠO REGULU.

1. NODAļA

PRIEKšMETS, MēRķIS, PIEMēROšANAS JOMA, UZDEVUMI UN DARBīBAS JOMAS

1. pants

Priekšmets

Ar šo tiek izveidota Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra („Aģentūra”).

2. pants

Mērķis

Iestādes mērķis ir sniegt attiecīgajām Kopienas un tās dalībvalstu, tikai tad, ja tās īsteno Kopienas tiesību aktus, iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām palīdzību un speciālās zināšanas attiecībā uz pamattiesībām, tādējādi sniedzot tām atbalstu pasākumu veikšanā vai darbības virzienu noteikšanā to attiecīgajās kompetences jomās, lai pilnībā ievērotu pamattiesības.

3. pants

Piemērošanas joma

1. Aģentūra veic savus uzdevumus nolūkā sasniegt 2. pantā noteiktos mērķus, ievērojot Kopienas pilnvaras, kā noteikts Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā.

2. Savā darbībā Aģentūra ievēro pamattiesības, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punktā un jo īpaši kā noteikts Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, ko izsludināja Nicā 2000. gada 7. decembrī.

3. Veicot darbības, Aģentūra pievēršas pamattiesību stāvoklim Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs, tikai tad, ja tās īsteno Kopienas tiesību aktus, neskarot 4. punktu un 4. panta 1. punkta e) apakšpunktu, kā arī 27. un 28. pantu.

4. Neskarot 27. pantu, Aģentūra pēc Komisijas lūguma sniedz informāciju un veic analīzi par lūgumā minētajiem pamattiesību jautājumiem attiecībā uz trešām valstīm, ar kurām Kopiena ir noslēgusi asociācijas līgumus vai nolīgumus, kuros ir noteikumi par cilvēktiesību ievērošanu, vai ir uzsākusi vai plāno uzsākt sarunas par šādiem nolīgumiem, jo īpaši attiecībā uz valstīm, kuras aptver Eiropas Kaimiņattiecību politika.

4. pants

Uzdevumi

1. Lai sasniegtu 2. pantā minētos mērķus, Aģentūra:

a) vāc, fiksē, analizē un izplata būtisku, objektīvu, uzticamu un salīdzināmu informāciju un datus, ieskaitot izpētes un uzraudzības rezultātus, par kuriem tai ziņojušas dalībvalstis, Eiropas Savienības iestādes, Kopienas aģentūras, izpētes centri, valstu struktūras, nevalstiskās organizācijas, attiecīgas trešas valstis un starptautiskas organizācijas;

b) sadarbībā ar Komisiju un dalībvalstīm izstrādā metodes, lai Eiropas līmenī uzlabotu datu salīdzināmību, objektivitāti un uzticamību;

c) veic zinātnisko izpēti un apsekojumus, iepriekšējus pētījumus un priekšizpēti, sadarbojas ar to veicējiem vai veicina šādus pasākumus, ja tas ir lietderīgi un saderīgi ar tās prioritātēm un gada darba programmu, pēc Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas lūguma. Tā arī organizē ekspertu sanāksmes un, ja vajadzīgs, veido īpašas darba grupas;

d) vai nu pēc savas iniciatīvas vai pēc Eiropas Parlamenta, Padomes vai Komisijas lūguma izstrādā secinājumus un atzinumus par vispārīgiem jautājumiem Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstīm, tikai tad, ja tās īsteno Kopienas tiesību aktus;

e) dara savas speciālās tehniskās zināšanas pieejamas Padomei, ja Padome saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. punktu aicina neatkarīgas personas iesniegt ziņojumu par stāvokli kādā dalībvalstī vai ja tā saņem priekšlikumu saskaņā ar 7. panta 2. punktu un ja Padome, rīkojoties saskaņā ar procedūru, kas noteikta Līguma par Eiropas Savienību 7. panta attiecīgajos punktos, ir lūgusi Aģentūrai sniegt šādas speciālās tehniskās zināšanas;

f) publicē gada ziņojumus par stāvokli pamattiesību jomā, tostarp izceļot paraugprakses piemērus;

g) publicē tematiskus ziņojumus, kas balstīti uz tās veikto analīzi, izpēti un pārskatiem;

h) publicē gada ziņojumus par savām darbībām;

i) veicina sadarbību starp pilsonisko sabiedrību, ieskaitot nevalstiskās organizācijas, sociālajiem partneriem, izpētes centriem un kompetentu valsts varas iestāžu pārstāvjiem un citām personām vai struktūrām, kas saistītas ar pamattiesību jautājumiem, jo īpaši veidojot tīklus, veicinot dialogu Eiropas līmenī un, ja vajadzīgs, piedaloties apspriešanās un sanāksmēs valstu līmenī;

j) kopā ar attiecīgajām ieinteresētajām pusēm organizē konferences, kampaņas, apaļā galda sarunas, seminārus un sanāksmes Eiropas līmenī, lai veicinātu un izplatītu informāciju par tās darbu; un

k) izstrādā saziņas stratēģiju ar mērķi paplašināt vispārējo sabiedrības izpratni, izveido publiski pieejamus dokumentu resursus un gatavo izglītojošos materiālus, veicinot sadarbību un novēršot pārklāšanos ar citiem informācijas avotiem.

2. Secinājumos, atzinumos un ziņojumos, ko Aģentūra izstrādā, veicot 1. punktā minētos uzdevumus, neskar jautājumus par Komisijas priekšlikumu likumību saskaņā ar Līguma 250. pantu, par iestāžu ieņemtajām nostājām likumdošanas procedūru laikā vai par aktu likumību Līguma 230. panta izpratnē. Tajos neskar jautājumus par to, vai dalībvalsts nav izpildījusi Līgumā noteiktās saistības Līguma 226. panta izpratnē.

5. pants

Darbības jomas

1. Komisija pieņem vairākgadu nostādnes saskaņā ar 29. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru. Nostādnes:

a) aptver piecus gadus;

b) nosaka Aģentūras darbības tematiskās jomas, vienmēr ietverot cīņu pret rasismu un ksenofobiju;

c) ir saskaņā ar Eiropas Savienības prioritātēm, kas noteiktas Komisijas stratēģiskajos mērķos;

d) pienācīgi ņem vērā Aģentūras finanšu un cilvēkresursus; kā arī

e) ietver noteikumus nolūkā novērst tematisko pārklāšanos ar citu Kopienas struktūru, biroju un aģentūru mandāta pilnvarām.

2. Aģentūra veic savus uzdevumus tematiskajās jomās, kas noteiktas vairākgadu nostādnēs. Tas neskar iespēju, ka Aģentūra saskaņā ar 3. panta 4. punktu, 4. panta 1. punkta d) un e) apakšpunktiem pēc Eiropas Parlamenta, Padomes vai Komisijas lūguma rīkojas ārpus šīm tematiskajām jomām, ar noteikumu, ka to atļauj tās finanšu un cilvēkresursi.

3. Aģentūra veic savus uzdevumus, ievērojot savu gada darba programmu un pienācīgi ņemot vērā pieejamos finanšu un cilvēkresursus.

4. Gada darba programmu, ko pieņem saskaņā ar 11. panta 4. punkta a) apakšpunktu, saskaņo ar Komisijas gada darba programmu, ieskaitot tās izpētes darbību un darbības statistikas jomā, ko tā uzņēmusies Kopienas Statistikas programmas kontekstā.

2. NODAļA

DARBīBAS METODES UN SADARBīBA

6. pants

Darbības metodes

1. Aģentūra izveido un koordinē nepieciešamos informācijas tīklus. Tos veido tā, lai nodrošinātu objektīvas, uzticamas un salīdzināmas informācijas sniegšanu, balstoties uz dažādu organizāciju un struktūru speciālajām zināšanām katrā dalībvalstī un ņemot vērā nepieciešamību iesaistīt datu vākšanā valstu varas iestādes.

2. Lai novērstu darbības pārklāšanos un nodrošinātu, cik iespējams, labu resursu izmantošanu, Aģentūra, veicot savas darbības, ņem vērā esošo informāciju no jebkādiem avotiem un jo īpaši informāciju par darbībām, ko jau veikušas:

a) Kopienas iestādes, struktūras, biroji un aģentūras;

b) dalībvalstu iestādes, struktūras, biroji un aģentūras; kā arī

c) Eiropas Padome un citas starptautiskās organizācijas.

3. Aģentūra var stāties līgumattiecībās, jo īpaši slēdzot apakšlīgumus ar citām organizācijām, lai paveiktu jebkādus uzdevumus, ko tā var tām uzticēt. Aģentūra var arī piešķirt dotācijas, lai veicinātu pienācīgu sadarbību un kopējas iniciatīvas, jo īpaši 8. un 9. pantā minētajām valstu, Eiropas un starptautiskajām organizācijām.

7. pants

Attiecības ar atbilstīgām Kopienas struktūrām, birojiem un aģentūrām

Aģentūra nodrošina pienācīgu koordināciju ar atbilstīgām Kopienas struktūrām, birojiem un aģentūrām. Attiecīgos gadījumos sadarbības noteikumus nosaka saprašanās memorandos.

8. pants

Sadarbība ar organizācijām dalībvalstu un Eiropas līmenī

1. Lai palīdzētu veikt uzdevumus, Aģentūra sadarbojas ar valstiskām un nevalstiskām organizācijām un struktūrām pamattiesību jomā dalībvalstu un Eiropas līmenī.

2. Šā panta 1. punktā noteiktās sadarbības administratīvos noteikumus izstrādā atbilstīgi Kopienas tiesību aktiem un tos pieņem vadības padome, pamatojoties uz direktora iesniegto projektu, pēc tam, kad Komisija ir sniegusi savu atzinumu. Ja Komisija nepiekrīt šiem noteikumiem, vadības padome pārskata un pieņem tos, ja vajadzīgs, izdarot grozījumus, ar divu trešdaļu vairākumu no kopējā locekļu skaita.

9. pants

Sadarbība ar Eiropas Padomi

Aģentūra savas darbības koordinē ar Eiropas Padomes veiktajām darbībām, jo īpaši attiecībā uz tās gada darba programmu saskaņā ar 5. pantu. Šajā nolūkā Kopiena saskaņā ar Līguma 300. pantā noteikto procedūru slēdz nolīgumu ar Eiropas Padomi ar mērķi nodibināt ciešu sadarbību starp pēdējo un Aģentūru. Šajā nolīgumā iekļauj Eiropas Padomes pienākumu iecelt neatkarīgu personu, kas saskaņā ar 11. pantu tiktu iekļauta vadības padomē.

3. NODAļA

ORGANIZāCIJA

10. PANTS

Aģentūras struktūras

Aģentūrai ir:

a) vadības padome,

b) valde,

c) direktors,

d) forums.

11. pants

Vadības padome

1. Vadības padomi veido no personām ar atbilstošu pieredzi pamattiesību un sabiedriskā sektora organizāciju vadības jomā šādi:

a) pa vienai neatkarīgai personai, ko ieceļ katra dalībvalsts;

b) viena neatkarīga persona, ko ieceļ Eiropas Parlaments;

c) viena neatkarīga persona, ko ieceļ Eiropas Padome; kā arī

d) divi Komisijas pārstāvji.

Personām, kas minētas a) punktā, jābūt:

- augsta līmeņa pienākumiem valsts līmeņa neatkarīgas cilvēktiesību iestādes vadībā; vai

- plašām speciālajām zināšanām pamattiesību jomā, kas iegūtas citu neatkarīgu iestāžu vai struktūru kontekstā.

Katru vadības padomes locekli var pārstāvēt aizstājējs, kas atbilst iepriekš minētajām prasībām.

Aģentūra savā tīmekļa vietnē publisko un atjaunina vadības padomes locekļu sarakstu.

2. Vadības padomes locekļu amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi. To var atjaunot vienu reizi.

Taču, ja kāds loceklis vairs neatbilst kritērijiem, pamatojoties uz kuriem viņš/a tika iecelts/a, viņam/ai par to tūlīt jāinformē Komisija un Aģentūras direktors. Attiecīgā puse ieceļ jaunu locekli uz atlikušo pilnvaru termiņu.

3. Vadības padome ievēl priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku ar amata pilnvarām uz divarpus gadu termiņu , ko var atjaunot vienu reizi.

Katram vadības padomes loceklim, bet viņa/as prombūtnē viņa/s aizstājējam, ir viena balss.

4. Vadības padome nodrošina, ka Aģentūra pilda tai uzticētos pienākumus. Tā ir Aģentūras plānošanas un uzraudzības struktūra. Konkrēti, tā:

a) pieņem Aģentūras gada darba programmu, pamatojoties uz projektu, ko iesniedz Aģentūras direktors pēc tam, kad Komisija ir sniegusi savu atzinumu. Tai jābūt saskaņā ar pieejamiem finanšu un cilvēkresursiem. Gada darba programmu nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai;

b) pieņem 4. panta 1. punkta f) un h) apakšpunktos minētos gada ziņojumus, jo īpaši salīdzinot sasniegto ar gada darba programmas mērķiem; šos ziņojumus ne vēlāk kā līdz 15. jūnijam nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai;

c) ieceļ un, ja vajadzīgs, atlaiž Aģentūras direktoru;

d) pieņem Aģentūras gada budžeta projektu un galīgo budžetu;

e) īsteno disciplinārās pilnvaras attiecībā uz direktoru;

f) sastāda Aģentūras gada izdevumu un ieņēmumu tāmi un nosūta to Komisijai saskaņā ar 19. panta 5. punktu;

g) pieņem Aģentūras reglamentu, pamatojoties uz projektu, ko iesniedz direktors, pēc tam, kad Komisija ir sniegusi savu atzinumu.

h) pieņem Aģentūrai piemērojamos finanšu noteikumus, pamatojoties uz projektu, ko saskaņā ar 20. panta 11. punktu iesniedz direktors, pēc tam, kad Komisija sniegusi savu atzinumu;

i) pieņem nepieciešamos pasākumus, lai saskaņā ar 23. panta 3. punktu īstenotu Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību; un

j) pieņem procedūras Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 piemērošanai saskaņā ar 16. panta 2. punktu.

5. Vadības padome var deleģēt valdei jebkādus savus pienākumus 4. punkta a), b), c), d), g) un h) apakšpunktos minētajos jautājumos.

6. Vadības padome lēmumus pieņem ar vienkāršu nodoto balsu vairākumu, izņemot attiecībā uz 4. punkta a), c), d) un e) apakšpunktos minētajiem lēmumiem, kam nepieciešams divu trešdaļu vairākums no visiem locekļiem. Priekšsēdētājam ir izšķirošā balss. Eiropas Padomes ieceltā persona var balsot vienīgi par 4. punkta a) un b) apakšpunktos minētajiem lēmumiem.

7. Priekšsēdētājs sasauc padomi reizi gadā, neskarot iespēju sasaukt ārkārtas papildu sanāksmes. Priekšsēdētājs sasauc ārkārtas sanāksmes pēc savas iniciatīvas vai pēc vismaz vienas trešdaļas vadības padomes locekļu lūguma.

8. Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta direktors var apmeklēt vadības padomes sanāksmes kā novērotājs. Arī citu atbilstīgu Kopienas aģentūru un Eiropas Savienības struktūru direktori var apmeklēt sanāksmes kā novērotāji, saņemot valdes uzaicinājumu.

12. pants

Valde

1. Vadības padomei palīdz valde. Valde sastāv no vadības padomes priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka un diviem Komisijas pārstāvjiem.

2. Valdi sasauc priekšsēdētājs ikreiz, kad nepieciešams sagatavot vadības padomes lēmumus un palīdzēt vai sniegt padomus direktoram. Tā pieņem lēmumus ar vienkāršu balsu vairākumu.

3. Direktors piedalās valdes sanāksmēs, taču viņam nav balsstiesību.

13. pants

Direktors

1. Aģentūru vada direktors, ko ieceļ vadības padome, balstoties uz Komisijas piedāvāto kandidātu sarakstu. Direktoru ieceļ, pamatojoties uz viņa/s personiskajiem nopelniem, administratīvajām un vadības iemaņām un pieredzi pamattiesību jomā. Pirms iecelšanas vadības padomes izvēlētajam kandidātam var lūgt uzstāties Eiropas Parlamenta kompetentās komitejas priekšā un atbildēt uz tās locekļu jautājumiem.

2. Direktora pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Pēc Komisijas priekšlikuma un pēc izvērtēšanas šo termiņu var vienu reizi pagarināt uz, ilgākais, pieciem gadiem. Novērtējumā Komisija jo īpaši vērtē pirmā pilnvaru termiņa laikā sasniegto un kā tas tika sasniegts, kā arī Aģentūras pienākumus un prasības turpmākajos gados.

3. Direktors ir atbildīgs par

a) 4. pantā minēto uzdevumu veikšanu,

b) Aģentūras gada darba programmas sagatavošanu un īstenošanu,

c) visiem jautājumiem, kas saistīti ar darbiniekiem, un jo īpaši 23. panta 2. punktā noteikto pilnvaru īstenošanu,

d) ikdienas administratīvajiem jautājumiem,

e) Aģentūras budžeta īstenošanu saskaņā ar 20. pantu un

f) efektīvu uzraudzības un vērtēšanas procedūru īstenošanu attiecībā uz Aģentūras mērķiem atbilstoši profesionāli atzītiem standartiem. Direktors ik gadus sniedz ziņojumu vadības padomei par uzraudzības sistēmas rezultātiem.

4. Direktors par savu darbību vadību atbild vadības padomei un piedalās tās sanāksmēs bez balsstiesībām.

5. Vadības padome direktoru var atlaist pirms viņa/s pilnvaru termiņa beigām, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu.

14. pants

Pamattiesību forums

1. Forums sastāv no to nevalstisko organizāciju, kas ir atbildīgas par pamattiesībām un pasākumiem rasisma, ksenofobijas un antisemītisma apkarošanai, arodbiedrību un darba devēju organizāciju, attiecīgo sociālo un profesionālo organizāciju, baznīcu, reliģisko, filozofisko un nekonfesionālo organizāciju, universitāšu un kvalificētu ekspertu un Eiropas un starptautisko struktūru un organizāciju pārstāvjiem.

2. Foruma locekļus izraugās ar atklātu atlases mehānismu, kuru nosaka vadības padome. To maksimālais skaits ir 100. To pilnvaru termiņš ir pieci gadi, ko var atjaunot vienu reizi.

3. Vadības padomes locekļi nevar būt foruma locekļi, bet var apmeklēt sanāksmes.

4. Forums veido mehānismu informācijas apmaiņai attiecībā uz pamattiesību jautājumiem un zināšanu apkopošanai. Tas nodrošina ciešu sadarbību starp Aģentūru un attiecīgajām ieinteresētajām pusēm.

5. Forums:

- izsaka priekšlikumus nolūkā sastādīt gada darba programmu, ko pieņem saskaņā ar 11. panta 4. punkta a) apakšpunktu un

- sniedz atgriezenisko informāciju un ierosina turpmākos pasākumus, balstoties uz gada ziņojumu par stāvokli pamattiesību jomā, kas pieņemts saskaņā ar 11. panta 4. punkta b) apakšpunktu.

6. Forumu vada direktors. Tas sanāk reizi gadā vai pēc vadības padomes lūguma. Tā darbības kārtību nosaka Aģentūras iekšējos noteikumos un to publisko.

7. Aģentūra sniedz forumam nepieciešamo tehnisko un loģistikas atbalstu un nodrošina sekretariātu tā sanāksmēm.

4. NODAļA

DARBīBA

15. pants

Neatkarība un sabiedrības intereses

1. Aģentūra pilda savus uzdevumus pilnīgi neatkarīgi.

2. Vadības padomes locekļi, direktors un foruma locekļi apņemas darboties sabiedrības interesēs. Šajā nolūkā viņi nāk klajā ar paziņojumu par apņemšanos.

Vadības padomes locekļi, kas iecelti saskaņā ar 11. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktiem, direktors un foruma locekļi apņemas būt savā darbībā neatkarīgi. Šajā nolūkā viņi nāk klajā ar interešu paziņojumu, norādot, ka tiem nav nekādu interešu, kuras varētu uzskatīt par tādām, kas ir pretrunā to neatkarībai, vai nekādu tiešu vai netiešu interešu, kuras varētu uzskatīt par tādām, kas ir pretrunā to neatkarībai.

Abi paziņojumi izdarāmi katru gadu rakstiskā veidā.

16. pants

Piekļuve dokumentiem

1. Uz Aģentūras rīcībā esošajiem dokumentiem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001.

2. Vadības padome pieņem pasākumus Regulas (EK) Nr. 1049/2001 izpildei sešu mēnešu laikā pēc Aģentūras darbības uzsākšanas.

3. Ja Aģentūra pieņem lēmumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 8. pantu, var iesniegt sūdzību ombudam vai vērsties Eiropas Kopienu Tiesā, kā noteikts attiecīgi Līguma 195. un 230. pantā.

17. pants

Datu aizsardzība

Uz Aģentūru attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001

18. pants

Administratīvā uzraudzība

Aģentūras darbības saskaņā ar Līguma 195. panta noteikumiem uzrauga ombuds.

5. NODAļA

FINANšU NOSACīJUMI

19. PANTS

Budžeta sastādīšana

1. Aģentūras budžetā katram finanšu gadam, kas atbilst kalendārajam gadam, tiek sagatavota un uzrādīta visu aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāme.

2. Aģentūras budžetā iekļautajiem ieņēmumiem un izdevumiem ir jābūt līdzsvarā.

3. Neskarot citus līdzekļus, Aģentūras ieņēmumi sastāv no:

a) Kopienas subsīdijas, kas iekļauta Eiropas Savienības vispārējā budžetā (Komisijas sadaļā) un

b) maksājumiem, kas saņemti par sniegtajiem pakalpojumiem.

Šos ieņēmumus var papildināt ar:

a) brīvprātīgām dalībvalstu iemaksām un

b) 8., 9. vai 27. pantā minēto organizāciju vai trešu valstu finanšu ieguldījumiem.

4. Aģentūras izdevumos ietver darbinieku atalgojumu, administratīvās un infrastruktūras izmaksas un darbības izmaksas.

5. Katru gadu vadības padome, pamatojoties uz direktora sagatavotu projektu, izstrādā Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmi nākamajam finanšu gadam. Vēlākais līdz 31. martam vadības padome nosūta Komisijai minēto tāmi, kura ietver štatu saraksta projektu.

6. Komisija tāmi nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei (tālāk tekstā – „budžeta lēmējinstitūcija”) kopā ar provizorisko Eiropas Savienības budžeta projektu.

7. Pamatojoties uz šo tāmi, Komisija provizoriskajā Eiropas Savienības kopbudžeta projektā iekļauj budžeta pozīcijas, ko tā uzskata par nepieciešamām atbilstīgi štatu sarakstam, un dotācijas summu, kura piešķirama no kopbudžeta, un iesniedz to budžeta lēmējinstitūcijai saskaņā ar Līguma 272. pantu.

8. Budžeta lēmējinstitūcija nosaka apropriējumus, kas pieejami Aģentūras subsidēšanai. Budžeta lēmējinstitūcija apstiprina Aģentūras štatu sarakstu.

9. Aģentūras budžetu pieņem vadības padome. Tas kļūst galīgs pēc Eiropas Savienības vispārējā budžeta pieņemšanas. Ja vajadzīgs, to attiecīgi koriģē.

10. Vadības padome, cik drīz vien iespējams, informē budžeta lēmējinstitūciju par tās nodomiem īstenot jebkādu projektu, kam var būt būtiskas finansiālas sekas sakarā ar tā budžeta finansējumu, jo īpaši par jebkādiem projektiem, kas saistīti ar īpašumiem, piemēram, ēku nomu vai pirkšanu. Padome par tiem informē Komisiju.

Ja viena no budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm ir paziņojusi par nodomu sniegt atzinumu, tad tā sniedz atzinumu vadības padomei sešu nedēļu laikā pēc projekta paziņošanas dienas.

20. pants

Budžeta izpilde

1. Aģentūras budžetu izpilda tās direktors.

2. Vēlākais līdz 1. martam pēc katra finanšu gada Aģentūras grāmatvedis dara Komisijas grāmatvedim zināmus provizoriskos pārskatus, kā arī pārskatu par budžeta un finanšu vadību finanšu gada laikā. Komisijas grāmatvedis konsolidē iestāžu un decentralizēto struktūru provizoriskos pārskatus saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 („Finanšu Regula”) 128. pantu.

3. Pēc finanšu gada beigām ne vēlāk kā līdz 31. martam Komisijas grāmatvedis nosūta Revīzijas palātai Aģentūras provizoriskos pārskatus kopā ar pārskatu par budžeta un finanšu vadību finanšu gada laikā. Attiecīgā finanšu gada pārskatu par budžeta un finanšu vadību iesniedz arī Eiropas Parlamentam un Padomei.

4. Saņemot Revīzijas palātas apsvērumus par Aģentūras provizoriskajiem pārskatiem saskaņā ar Finanšu regulas 129. pantu, direktors uz savu atbildību sagatavo Aģentūras galīgos pārskatus un iesniedz tos vadības padomei atzinuma sniegšanai.

5. Vadības padome sniedz atzinumu par Aģentūras galīgajiem pārskatiem.

6. Direktors, vēlākais, līdz 1. jūlijam pēc katra finanšu gada nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai galīgos pārskatus un Vadības padomes atzinumu.

7. Galīgos pārskatus publicē.

8. Direktors ne vēlāk kā līdz 30. septembrim nosūta Revīzijas palātai atbildi uz tās apsvērumiem. Minēto atbildi viņš/a nosūta arī vadības padomei.

9. Direktors pēc Eiropas Parlamenta lūguma sniedz tam visu informāciju, kas vajadzīga budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras vienmērīgai piemērošanai attiecīgajam finanšu gadam, kā noteikts Finanšu regulas 146. panta 3. punktā.

10. Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma, kas pieņēmusi lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, līdz (N + 2) gada 30. aprīlim atbrīvo direktoru no atbildības par (N) gada budžeta izpildi.

11. Pēc apspriešanās ar Komisiju vadības padome pieņem finanšu noteikumus, kas piemērojami Aģentūrai. Tajos nedrīkst būt atkāpju no Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, ja vien šādas atkāpes nav īpaši nepieciešamas Aģentūras darbībai un tās nav iepriekš saskaņotas ar Komisiju.

21. pants

Krāpšanas apkarošana

1. Lai apkarotu krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, uz Aģentūru bez ierobežojumiem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1073/1999 noteikumi.

2. Aģentūra pievienojas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam attiecībā uz Eiropas biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) iekšējām izmeklēšanām un bez kavēšanās izdod atbilstīgus noteikumus, kas attiecas uz visiem Aģentūras darbiniekiem.

3. Lēmumos par finansēšanu un īstenošanas nolīgumos un aktos, kas no tiem izriet, nepārprotami izvirza noteikumu, ka vajadzības gadījumos Revīzijas palāta un OLAF var veikt Aģentūras finansējuma saņēmēju un par tā piešķiršanu atbildīgo darbinieku pārbaudes uz vietas.

6. NODAļA

VISPāRīGI NOTEIKUMI

22. pants

Juridiskais statuss un atrašanās vieta

1. Aģentūrai ir juridiskas personas statuss.

2. Dalībvalstīs Aģentūrai ir visplašākā tiesībspēja, ko saskaņā ar šo valstu tiesību aktiem piešķir juridiskām personām. Jo īpaši tā var iegūt vai atsavināt kustamo un nekustamo īpašumu un būt par pusi tiesas prāvās.

3. Aģentūru pārstāv tās direktors.

4. Aģentūra ir Eiropas rasisma un ksenofobijas novērošanas centra juridiskā pēctece. Tā uzņemas visas Centra juridiskās tiesības un saistības, finanšu saistības vai parādus. Darba līgumi, ko Centrs noslēdzis pirms šīs regulas pieņemšanas, paliek spēkā.

5. Aģentūras mītne ir Vīnē.

23. pants

Personāls

1. Uz Aģentūras personālu attiecas Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumi, Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība un noteikumi, kurus minēto noteikumu un nodarbināšanas kārtības piemērošanai ir kopīgi pieņēmušas Eiropas Kopienu iestādes.

2. Attiecībā uz savu personālu Aģentūra īsteno iecēlējinstitūcijai piešķirtās pilnvaras.

3. Vadības padome, vienojoties ar Komisiju, pieņem nepieciešamos īstenošanas pasākumus saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 110. pantā un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā.

4. Vadības padome var pieņemt noteikumus, kas ļauj nodarbināt Aģentūrā dalībvalstu norīkotus ekspertus.

24. pants

Valodu lietošanas kārtība

1. Uz Aģentūru attiecas 1958. gada 15. aprīļa Regulas Nr. 1 noteikumi.

2. Aģentūras darbam vajadzīgos tulkošanas pakalpojumus sniedz Eiropas Savienības iestāžu tulkošanas centrs.

25. pants

Privilēģijas un neaizskaramība

Uz Aģentūru attiecas Protokols par Eiropas Kopienu privilēģijām un neaizskaramību.

26. pants

Tiesas piekritība

1. Aģentūras līgumisko atbildību regulē tiesības, ko piemēro attiecīgajam līgumam.

Eiropas Kopienu Tiesai ir piekritība saskaņā ar šķīrējklauzulu, kas ietverta Aģentūras noslēgtos līgumos.

2. Ja pastāv tādas saistības, kas nav līgumsaistības, Aģentūra saskaņā ar vispārīgiem tiesību principiem, kas ir kopīgi visu dalībvalstu likumiem, atlīdzina visus zaudējumus, ko radījusi Aģentūra vai tās ierēdņi, pildot savus pienākumus.

Eiropas Kopienu Tiesas piekritībā ir strīdi, kas attiecas uz kompensācijām par visiem šādiem zaudējumiem.

3. Tiesas piekritībā ir pret Aģentūru ierosinātās lietas saskaņā ar Līguma 230. un 232. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

27. pants

Kandidātvalstu vai potenciālo kandidātvalstu līdzdalība

1. Aģentūras darbā var iesaistīties tās valstis, kas noslēgušas ar Kopienu asociācijas līgumu vai kuras Eiropadome noteikusi par kandidātvalstīm vai potenciālajām kandidātvalstīm dalībai Eiropas Savienībā, ja attiecīgā Asociācijas padome nolemj atļaut šīm valstīm iesaistīties.

2. Šādā gadījumā to iesaistīšanās kārtību nosaka ar attiecīgās Asociācijas padomes lēmumu. Lēmumā sīki nosaka, kādas speciālās zināšanas un palīdzība tiks piedāvāta attiecīgajai valstij, un īpaši norāda būtību, apjomu un veidu, kādā šīs valstis iesaistīsies Aģentūras darbā, ieskaitot noteikumus par iesaistīšanos Aģentūras iniciatīvās, finansiālo ieguldījumu un darbiniekiem. Šis lēmums ir jāpieņem saskaņā ar šo regulu un Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību. Lēmumā nosaka, ka iesaistītā valsts var norīkot neatkarīgu personu, kurai ir 11. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktās kvalifikācijas, par novērotāju vadības padomē bez balsstiesībām.

3. Aģentūra pievēršas pamattiesību stāvoklim saskaņā ar šo pantu iesaistītajās valstīs tiktāl, ciktāl tas ir būtiski attiecīgajam asociācijas līgumam. Šajā nolūkā pēc analoģijas piemēro 4. un 5. pantu.

28. pants

Darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļu

Šī regula neskar iespēju, ka Padome, rīkojoties saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļu, piešķir Aģentūrai pilnvaras veikt tās darbības saskaņā ar šo regulu arī jomās, ko aptver Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļa.

7. NODAļA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

29. pants

Procedūra

1. Komisijai palīdz komiteja, kurā ietilpst dalībvalstu pārstāvji un ko vada Komisijas pārstāvis.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. pantā noteikto regulatīvo procedūru saskaņā ar minētā lēmuma 7. panta 3. punktu.

3. Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais laikposms ir viens mēnesis.

30. pants

Pārejas noteikumi

1. Pašreizējais Eiropas rasisma un ksenofobijas novērošanas centra vadības padomes locekļu pilnvaru termiņš beidzas 2006. gada 31. decembrī. Komisija veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar 11. pantu izveidotā vadības padome sāk pildīt savas pilnvaras 2007. gada 1. janvārī.

2. Pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija tūlīt uzsāk Aģentūras direktora iecelšanas procedūru, kā noteikts 13. panta 1. punktā.

3. Vadības padome, rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma, var pagarināt pašreizējo Eiropas rasisma un ksenofobijas novērošanas centra direktora pilnvaru termiņu, augstākais, uz 18 mēnešiem, līdz 2. punktā minētajai iecelšanas procedūrai.

4. Ja Centra direktors nevēlas vai nespēj darboties saskaņā ar 3. punktu, vadības padome uz tādiem pašiem nosacījumiem ieceļ pagaidu direktoru.

31. pants

Novērtējums

1. Aģentūra regulāri veic darbību iepriekšējus un nobeiguma novērtējumus, ja šīm darbībām nepieciešami ievērojami izdevumi. Tā ziņo vadības padomei par novērtējumu rezultātiem.

2. Vienu reizi gadā Aģentūra budžeta lēmējinstitūcijai nosūta informāciju par novērtēšanas procedūru rezultātiem.

3. Ne vēlāk kā līdz 2009. gada 31. decembrim Aģentūra pasūta neatkarīgu ārējo novērtējumu pirmajos trīs darbības gados sasniegtajam, balstoties uz darba uzdevumu, ko izdevusi vadības padome, vienojoties ar Komisiju. Šajā novērtējumā ņem vērā Aģentūras uzdevumus, darba metodes un ietekmi uz pamattiesību aizsardzību un veicināšanu un ietver jebkādas uzdevumu paplašināšanas sinerģijas efektu un finansiālo seku analīzi. Novērtējumā ņem vērā ieinteresēto pušu viedokļus gan Kopienas, gan valstu līmenī.

Novērtējumā turklāt vērtē iespējamo nepieciešamību grozīt vai paplašināt Aģentūras uzdevumus, darbības jomu, darbības virzienus vai struktūru, ieskaitot konkrētas strukturālās izmaiņas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu atbilstību horizontālajiem noteikumiem par regulatīvajām aģentūrām pēc tam, kad tie būs stājušies spēkā.

4. Vadības padome, vienojoties ar Komisiju, nosaka šādu regulāri veicamu ārējo novērtējumu veikšanas laiku un jomu.

32. pants

Pārskatīšana

1. Vadības padome izskata 31. pantā minētā novērtējuma secinājumus un iesniedz Komisijai tādus ieteikumus, kas var būt nepieciešami attiecībā uz izmaiņām Aģentūrā, tās darbības metodēs un pamatuzdevuma jomā. Komisija nosūta novērtējuma ziņojumu un ieteikumus Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai un tos publisko.

2. Pēc novērtējuma ziņojuma un ieteikumu izvērtēšanas Komisija var iesniegt jebkādus priekšlikumus par grozījumiem šajā regulā, kādus tā uzskata par nepieciešamiem.

33. pants

Aģentūras darbības uzsākšana

Aģentūra darbību uzsāk 2007. gada 1. janvārī.

34. pants

Atcelšana

1. No 2007. gada 1. janvāra atceļ Regulu (EK) Nr. 1035/97.

2. Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

35. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, […]

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

2005/0125 (CNS)

Priekšlikums

PADOMES LĒMUMS

ar kuru Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūrai piešķir pilnvaras veikt pasākumus Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļā minētajās jomās

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 30., 31. pantu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[19],

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[20],

tā kā

(1) Eiropas Savienība ir dibināta uz visām dalībvalstīm kopīgiem brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību respektēšanas un tiesiskuma principiem, un saskaņā ar Līguma 6. pantu tai kā Kopienas tiesību vispārīgie principi jāievēro pamattiesības, ko nosaka Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencija, un kas izriet no dalībvalstu kopīgām konstitucionālām tradīcijām;

(2) Eiropas Savienības mērķi, kā noteikts Līgumā, ietver tās dalībvalstu piederīgo tiesību un interešu stiprināšanu un aizsardzību, brīvības, drošības un tiesiskuma telpas uzturēšanu un attīstīšanu, miera un brīvības sargāšanu un stiprināšanu un demokrātijas veicināšanu, balstoties uz dalībvalstu konstitucionālajās tradīcijās un likumos un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā atzītajām pamattiesībām;

(3) Saskaņā ar Līguma 29. pantu Eiropas Savienības mērķis ir nodrošināt pilsoņiem augstu drošības līmeni brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, izstrādājot dalībvalstu kopīgu rīcību policijas un tiesiskās sadarbības jomā krimināllietās un novēršot un apkarojot rasismu un ksenofobiju.

(4) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2006/[NUMURS][21] izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru ar mērķi sniegt attiecīgajām Kopienas un tās dalībvalstu iestādēm un varas iestādēm palīdzību un speciālās zināšanas attiecībā uz pamattiesībām, tādējādi palīdzot tām veikt pasākumus vai noteikt darbības virzienus to attiecīgajās kompetences jomās, lai pilnībā ievērotu pamattiesības.

(5) Šis lēmums ir nepieciešamais likumdošanas pamats, lai pilnvarotu šo Aģentūru veikt tos pašus uzdevumus un ar tādiem pašiem nosacījumiem Līguma VI sadaļā „Noteikumi par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās" minētajā jomā.

(6) Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveide attiecībā uz darbībām saskaņā ar Līguma VI sadaļu prasa personu pamattiesību garantēšanu. Līguma 30. un 31. pants, kā arī 34. panta 2. punkta c) apakšpunkts attiecīgi ir šim priekšlikumam atbilstošais juridiskais pamats,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2006/[NUMURS] 28. pantu, ar šo Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru pilnvaro veikt tās darbības, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 2006/[NUMURS], jomās, ko aptver Līguma VI sadaļa.

2. pants

Regulas (EK) Nr. 2006/[NUMURS] 2. līdz 32. pantu piemēro pēc analoģijas saskaņā ar šo lēmumu veicamo Aģentūras darbību kontekstā. Atsauces uz Kopienas tiesību aktiem šajos Regulas (EK) Nr. 2006/[NUMURS] noteikumos saprot kā atsauces uz Eiropas Savienības tiesību aktiem Līguma VI sadaļas jomā. Atsauces uz attiecīgajām Kopienas struktūrām, aģentūrām un birojiem saprot kā atsauces arī uz Eiropas Savienības attiecīgajām struktūrām, kas izveidotas ar VI sadaļu vai balstoties uz to.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .

Briselē, […]

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1. NAME OF THE PROPOSALS

Proposal for a Council Regulation establishing a European Union Agency for Fundamental Rights and Proposal for a Council Decision empowering the European Union Agency for Fundamental Rights to pursue its activities in areas referred to in Title VI of the Treaty on European Union.

2. ABM / ABB FRAMEWORK

Policy Area(s) concerned and associated Activity/Activities:

- Police area: 18 Area of freedom, security and justice

- Activity: 18 04 Citizenship and fundamental rights

3. BUDGET LINES

3.1. Budget lines:

Financial perspectives 2007-2013: Heading 3

Current nomenclature:

- 18.04 05 01: European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia - Subsidy to titles 1 & 2

- 18 04 05 02: European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia – Subsidy to title 3

3.2. Duration of the action and of the financial impact: 1 January 2007 – 31 December 2013

From 2007 onwards the allocation of appropriations will depend on the new financial perspective 2007-2013.

3.3. Budgetary characteristics:

Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |

18.04 05 | Non-comp | Diff[22] | NO | NO | YES/NO (open, in accordance with bilateral agreements) | No 3 |

4. SUMMARY OF RESOURCES

4.1. Financial Resources

The following figures, both in terms of financial and human resources, have been allocated in full respect of the cost-effectiveness principle, supported by the analysis carried out during the ex-ante evaluation[23].

4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)

EUR million (to 3 decimal places)

TOTAL PA including cost of Human Resources | a+b+c+d+e | 16,262 | 20,365 | 21,368 | 24,030 | 26,834 | 28,538 | 30,338 | 167.735 |

Co-financing details

If the proposal involves co-financing by Member States, or other bodies (please specify which), an estimate of the level of this co-financing should be indicated in the table below (additional lines may be added if different bodies are foreseen for the provision of the co-financing):

EUR million (to 3 decimal places)

To improve definitions, existence and comparability of data on fundamental rights. | Provision of comparable data on fundamental rights in the annual report. Satisfaction rates of data users |

To objectively review and analyse existing reports, studies, judgements and other evidence on fundamental rights pertaining to the EU policy. | Existence of reports reviewing the ‘state of the art’ in the latest research Existence of publicly available online resource library |

To develop a strong analytical capacity and act as a centre of expertise on fundamental rights. | Citation rates (how often Agency’s outputs are mentioned in other documents) |

To monitor the application of fundamental rights standards in practice by the EU institutions, bodies and agencies. | Quality of annual and thematic reports - regular surveys of users |

To monitor the application of fundamental rights standards on the ground by Member States when they are implementing Community law. | Quality of annual and thematic reports - regular surveys of users |

To identify good practice in respecting and promoting fundamental rights by the EU institutions, bodies and agencies and Member States. | Quality of annual and thematic reports - regular surveys of users |

To express opinions on fundamental rights policy developments in the EU. | Perception of the quality and relevance of the opinions by the EU institutions |

To raise public awareness of fundamental rights. | Level of awareness of citizens – public opinion surveys Use of Agency’s website, downloading of its reports |

To promote dialogue with civil society, coordinate and network with various actors in the field of fundamental rights. | Existence of networks Effectiveness of networks – surveys of participants |

To provide effective assistance and expertise to the Union institutions and relevant authorities of the Member States | Citation rates (how often the Union institutions and national authorities exploit the results of the work of the Agency as starting point for necessary measures) |

- 5.4. Method of Implementation (indicative)

Show below the method(s)[28] chosen for the implementation of the action.

x Centralised Management

ٱ Directly by the Commission

x Indirectly by delegation to:

ٱ Executive Agencies

x Bodies set up by the Communities as referred to in Art. 185 of the Financial Regulation

ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission

ٱ Shared or decentralised management

ٱ With Member states

ٱ With Third countries

ٱ Joint management with international organisations (please specify)

6. MONITORING AND EVALUATION

6.1. Monitoring system

The Director will be responsible for the implementation of effective monitoring and evaluation of the performance of the Agency against its objectives according to professionally recognised standards and shall report annually to the Management Board on the results of the evaluation.

The Director will prepare an annual report on the activities of the Agency which will compare, in particular, the results achieved with the objectives of the annual Work Programme; this report, following adoption by the Management Board, will be forwarded by 15 June at the latest to the European Parliament, the Council, the Commission and the Court of Auditors.

The Agency should also be subject to periodic external evaluation. The first external evaluation should be carried out after three years of operation. Such an external evaluation, in addition to questions of efficiency and effectiveness, should also consider the following questions:

- the Agency’s place in, and contribution to, the system of European governance (as a means of delivering Community policy objectives);

- the consistency of the Agency’s activities with those of other international organisations, such as the Council of Europe, OSCE and UN, and other relevant European bodies, such as the European Institute for Gender Equality;

- the value added by the Agency as a type of implementation of Community policy (compared to “in-house” implementation by Commission departments);

- the longer-term impact of the Agency’s activities on citizens and their level of awareness of their fundamental rights.

Table 2 suggests several indicators which can be used to evaluate the progress made by the Agency towards achieving each of the objectives described above. They include both output indicators (e.g. provision of comparable data) and impact indicators (e.g. rising public awareness).

Table 2 Potential monitoring and evaluation indicators of the Agency

Objectives | Potential monitoring indicators |

To improve definitions, existence and comparability of data on fundamental rights. | Provision of comparable data on fundamental rights in the annual report Satisfaction rates of data users |

To objectively review and analyse existing reports, studies, judgments and other evidence on fundamental rights pertaining to the EU policy. | Existence of reports reviewing the ‘state of the art’ in the latest research Existence of publicly available online resource library |

To develop a strong analytical capacity and act as a centre of expertise on fundamental rights. | Citation rates (how often Agency’s outputs are mentioned in other documents) |

To monitor the application of fundamental rights standards in practice by the Union institutions, bodies and agencies. | Quality of annual and thematic reports - regular surveys of users |

To monitor the application of fundamental rights standards on the ground by Member States when they are implementing Community law. | Quality of annual and thematic reports - regular surveys of users |

To identify good practice in respecting and promoting fundamental rights by the Union institutions, bodies and agencies and Member States. | Quality of annual and thematic reports - regular surveys of users |

To express opinions on fundamental rights policy developments in the EU. | Perception of the quality and relevance of the opinions by the Union institutions Citation rates (how often Agency’s outputs are mentioned in the measures taken by Union institutions) |

To raise public awareness of fundamental rights. | Level of awareness of citizens – public opinion surveys Use of Agency’s website, downloading of its reports |

To promote dialogue with civil society, coordinate and network with various actors in the field of fundamental rights. | Existence of networks Effectiveness of networks – surveys of participants |

To work in a complementary way and to avoid overlap with the relevant international organisations, in particular with the Council of Europe, and with the relevant Community agencies and Union bodies when pursuing its objectives | Low level of overlapping outputs (reports, surveys, campaigns) Number of cooperation projects Effectiveness of cooperation – surveys of international organisations, Community agencies and Union bodies |

To provide effective assistance and expertise to the Union institutions and relevant authorities of the Member States | Citation rates (how often the Union institutions and national authorities exploit the results of the work of the Agency as starting point for necessary measures) |

6.2. Evaluation

6.2.1. Ex-ante evaluation

The ex-ante evaluation supporting this proposal was conducted in late 2004 and early 2005 by the Commission departments in charge of the policy area of fundamental rights, in particular DG Justice, Freedom and Security. It is based mainly on the Preparatory Study for impact assessment and ex-ante evaluation of the Fundamental Rights Agency, 2005[29] and on the Meta-Evaluation Report on the Community Agency System, 2003[30] and the evaluation of the functioning of the European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia.[31] These studies allowed for a comprehensive identification of existing needs; the formulation of objectives and respective indicators; the scoping of different policy options as regards mandate and structure of the Agency, including alternative zero and their potential results; the evaluation of the value added by Community-level action; assessment of associated risks, also on the basis of similar experiences in the past; the definition of monitoring and evaluation systems; and a preliminary cost effectiveness analysis, covering estimations on appropriations, human resources and other administrative expenditure.

6.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation and risk assessments (lessons learned from similar experiences in the past)

The establishment of the European Union Agency for Fundamental Rights takes account of similar experience in the establishment of other Community agencies. Table 3 presents a description of a number of lessons learnt in the establishment and operation of those agencies and possibilities for addressing the risks in the work of the Agency, based on the experiences of establishing Community agencies in the past.[32].

Table 3 Main risks in the work of the Agency

Risk | What could be done about addressing the risk? (lessons from the past) |

Difficulties in major extension of the mandate of the EUMC | Master plan, including a feasibility study, planning of team, infrastructure etc. |

Failure to ensure high quality (e.g. as regards comparability) of the data collected and of the results of its analysis | Ensure that the staffing of the research unit within the Agency is sufficient in the establishment phase Monitor closely (on an annual basis) the quality of outputs delivered by the Agency |

Lack of focus in collecting data | Mechanism of consultation with main stakeholders, mapping of existing data and mapping of needs |

Incomplete coverage of Member States in establishing the network of national focal points | Flexibility in financing could mean that the Agency could give grants to organisations to act as a national focal point for a ‘trial period’ and build capacity of data collection locally |

Lack of close work with Member States in providing comparable or compatible data | Ensure that the establishment of a liaison network with the officials from the Member State governments is taken as a prime task in the establishment phase Establish a formal liaison network with national statistical institutes and other stakeholders |

Lack of effectiveness in disseminating the outputs of work | Clear and targeted communications strategy identifying key audiences and best ways to reach them |

Lack of engagement with the Union institutions Lack of clarity on primary beneficiaries of the Agency[33] | Agency has an obligation to respond quickly to requests for information and assessment from EU Institutions Agency’s outputs need to reflect EU priorities and needs |

Difficulty of producing tailor made and timely outputs matching the Union institutions’ needs | Good communication between the Agency and Union institutions (memorandum of understanding, regular informal meetings, consultation over annual work programmes) |

Risk of duplicating the work of other institutions | Good communication between 1) the Agency and the Union institutions; 2) the Agency and the Council of Europe and other international organisations such as the OSCE and the UN, and 3) the Agency and relevant Community agencies and Union bodies (memorandums of understanding, regular informal meetings, consultation over annual work programmes) |

High expectations from non-governmental organisations and citizens | Clarity in the Communication Strategy about objectives and tasks of the Agency |

Failure to get good value for money | Focus on the objective and keep good contacts with all the stakeholders, including Union institutions, while acting in fully independence |

Failure to respect all rules for financial procedure laid down in the Financial Regulation | Set down and implement 24 internal control standards Ensure that there is sufficiently staff with financial expertise and experience |

6.2.3. Terms and frequency of future evaluation

By the end of the third year following the entry into force of this Regulation, the Agency is to commission an independent external evaluation of its achievements, on the basis of terms of reference drawn up by the Management Board in agreement with the Commission. The Commission is to transmit the evaluation report accompanied by the recommendations of the Management Board to the European Parliament, the Council, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions and make them public. After assessment of the evaluation report and the recommendations, the Commission may submit any proposal for amendments to this Regulation which it deems necessary.

7. ANTI-FRAUD MEASURES

The financial rules applicable to the Agency are to be adopted by the Management Board following consultation with the Commission. They may not depart from Commission Regulation (EC, Euratom) No 2343/2002 of 19 November 2002 on the framework Financial Regulation for the bodies referred to in Article 185 of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities[34]. In accordance with Art.71 of Commission Regulation 2343/2002, the Agency is to have an internal auditing function that must be performed in compliance with the relevant international standards while the Commission's internal auditor will exercise the same powers with respect to the Agency as with respect to Commission departments.

All measures developed by the Agency are to form part of its Multiannual Framework, adopted by the Commission in accordance with a comitology procedure, and of its annual Work Programme agreed by the Management Board. The Director will be accountable for the management of his/her activities to the Management Board. In addition, controls by the Commission or the Court of Auditors of the European Communities may be carried out on the basis of documents or on the spot.

8. DETAILS OF RESOURCES

8.1. Resources included in reference amount

Information below is indicative. It will be developed after a more detailed examination, taking into account the final tasks and needs of the Agency as regards the human and administrative resources.

8.1.1. Number and type of human resources – title 1

Types of post | Staff to be assigned to management of the action using existing and/or additional resources (number of posts/FTEs) |

- For 2007 the full cost per official or temporary staff is € 108,000. This amount includes personnel costs and administrative expenditure (buildings, IT, etc). From 2008 an annual deflator of 2 % is used.

- 15 new persons will be recruited for the first year on average by mid year so the number of new staff is half of 15 for calculation purposes. For 2007, the calculation is (37 + 7,5) * 108.000 =€ 4.806.000

8.1.2. Description of tasks deriving from the action

- Collect information and data on fundamental rights situation, policies and practices within the European Union through administrations, NGOs, experts; carry out surveys, when necessary;

- Record this information eventually in a common database;

- Analyse the information gathered directly or by experts, publish and disseminate results of such analysis,

- Develop methods to improve the comparability, objectivity and reliability of data on fundamental rights at Community level; develop analyse and evaluate relevant methodological tools; develop common standards for the establishment and collection of those data,

- Prepare and organise meetings of experts on legal, economical and social aspects of fundamental rights;

- Organise conferences, round tables and meetings at European level on topics directly relevant for fundamental rights;

- Organise campaigns for promotion of fundamental rights in the European medias;

- Edit, publish and distribute results of studies and other information (annual report, magazine, posters, videos, CD ROM, etc.), in formats that take into account also the needs of disabled persons;

- Edit publish and distribute reports and conclusions based on the results of the studies and meetings organised;

- Set up and coordinate an internet information network on issues related to fundamental rights: the Agency is to establish permanent cooperation with the relevant academic, research, governmental and non-governmental organisations at national level in each Member State;

- Disseminate best practices and the results of concrete cooperation, be it through the organization of conferences and seminars, the publication of booklets or other information materials and/ or the use of electronic means of communication;

- Develop training material on fundamental rights for Member States’ administrations and organisations involved in fundamental rights policies or wishing to develop actions in this field,

- Launch call for tenders and proposals for the relevant actions, manage contracts and grant agreements, proceed to commitments and payments, evaluate results and outputs,

- Organise meetings of the Management Board, Executive Board and the Fundamental Rights Forum.

8.1.3. Sources of human resources (statutory)

(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)

The European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia currently has 37 posts, of which 15 are A*, 13 B* and 9 C* posts. The contracts of the current holders of these posts will be continued in the framework of the Agency.

X Posts currently allocated for the European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia to be replaced or extended ( 37 )

( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n

X Posts to be requested in the next APS/PDB (2007) procedure ( 15 )

( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)

( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question

8.1.4 Objectives of the proposal in terms of their financial cost –title 3

(The subsidy of administrative expenditure – title 2 will cover the operational objectives 4 and 5 under heading of 18 04 05 01 the Community budget)

Commitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)

Other technical and administrative assistance |

- intra muros |

- extra muros |

Total Technical and administrative assistance |

8.2 Resources not included in reference amount

8.2.1. Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amount

EUR million (to 3 decimal places)

Type of human resources | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012-2013 |

Officials and temporary staff (18 04 05 01) | 0.162 (1.5 x 0,108) | 0.165 (1.5 x 110) | 0.168 (1.5 x 0,112) | 0.230 (2 x 0,115) | 0.234 (2 x 0,117) | 0.238 (2 x 0,119)2 |

Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) |

Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0.162 | 0.165 | 0.168 | 0.23 | 0.234 | 0.238 |

This is the cost of the staff devoted to evaluation, control and coordination of the Agency within the Commission.

Calculation – Officials and Temporary agents In 2007-2009, 1,5 officials/year are allocated to the tasks of control, budget drafting and funding and coordination between the Commission and the Agency. Later, when the Agency will be reaching its full capacity, there is a need for 2 officials/year for these tasks. See details in table 8.2.1. The estimation of the workload is based on the experience with existing agencies, in particular the EUMC. The staff needed is A-grade officials. |

Calculation – Staff financed under art. XX 01 02 No such staff foresee, ref. table 8.2.1. |

8.2.2 Other administrative expenditure not included in reference amount

EUR million (to 3 decimal places)

XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |

.57XX 01 02 11 03 – Committees[37] |

XX 01 02 11 04 – Studies & consultations |

XX 01 02 11 05 – Information systems |

Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |

Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) |

Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 1,400 |

Calculation – Other administrative expenditure not included in reference amount |

The needs for human and administrative resources will be covered within the allocation granted to the managing service in the framework of the annual allocation procedure.

[1] OV C […], […], […]. lpp.

[2] OV C […], […], […]. lpp.

[3] OV C […], […], […]. lpp.

[4] OV C […], […], […]. lpp.

[5] Izsludināta Nicā, 2000. gada 7. decembrī, OV C 364, 18.12.2000., 1. lpp.

[6] Parakstīta Romā 1950. gada 4. novembrī.

[7] OV L 151, 10.6.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1652/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 33. lpp.).

[8] KOM(2004)693galīgais, 25.10.2004.

[9] KOM(2005)59 galīgais, 25.2.2005.

[10] OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

[11] OV L 8, 12.1.2001, 1. lpp.

[12] OV 17, 6.10.1958., 385/58 lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

[13] OV L 314, 7.12.1994., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1645/2003, JO L 245, 29.9.2003., 13. lpp.

[14] OV L 357, 21.12.2002., 72. lpp, ar kļūdas labojumu OV L 2, 07.01.2003., 39. lpp.

[15] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

[16] OV L 136, 31.5.1999, 1. lpp.

[17] OV C 194, 25.6.1997., 4 lpp.

[18] OJ L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

[19] OV C […], […], […]. lpp.

[20] OV C […], […], […]. lpp.

[21] OV C […], […], […]. lpp

[22] Differentiated appropriations

[23] The evaluation procedure was supported by the preparatory study for the impact assessment and ex-ante evaluation of Fundamental Rights Agency, conducted by the European Policy Evaluation Consortium (EPEC), accessible athttp://europa.eu.int/comm/justice_home/news/consulting_public/fundamental_rights_agency/index_en.htm.

[24] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.

[25] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.

[26] Additional columns should be added if necessary i.e. if the duration of the action exceeds 6 years

[27] This covers the Union after the expected accession of Bulgaria and Romania, since the Agency should be operational at the time when these countries have joined the Union.

[28] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point.

[29] Conducted by European Policy Evaluation Consortium (EPEC), February 2005)

[30] European Commission, Budget Directorate General, 15/9/2004

[31] Communication from the Commission on the activities of the European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia, together with proposals to recast Council Regulation (EC) 1035/97, COM(2003) 483, 5.08.2004

[32] The table is primarily based on: the external EUMC evaluation report from 2002; EPEC visit to EUMC in February 2005; and the Meta-Evaluation of the Community Agency system carried out by DG Budget in 2003.

[33] This was an issue also raised in the course of public consultation.

[34] OJ L 357, 21.12.2002, p. 72 with Corrigendum in OJ L 2, 7.1.2003, p. 39.

[35] As described under Section 5.3

[36] Reference should be made to the specific legislative financial statement for the Executive Agency(ies) concerned.

[37] Specify the type of committee and the group to which it belongs.