Priekšlikums Padomes lēmumam par nostāju, kas Kopienai jāpieņem ĀKK un - EK Ministru Padomē attiecībā uz lēmumu par Devītā Eiropas Attīstības fonda ilgtermiņa attīstības līdzekļu rezerves, kā arī ieguldījumu mehānisma resursu izmantošanu ES Enerģijas iniciatīvas finansēšanai, ieguldījumiem Starptautiskajā patēriņa preču riska pārvaldības finansējuma līnijā, jauno ES lopbarības un pārtikas sanitāro un fitosanitāro noteikumu pieņemšanu, Āfrikas Savienības nostiprināšanu un ieguldījumu Ātrās izsekošanas iniciatīvā izglītībai visiem {SEC(2005) 242} /* COM/2005/0051 galiga redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 17.2.2005 COM(2005) 51 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI EAF darbības pārskats un priekšlikums par devītā Eiropas Attīstības Fonda atlikušo nosacīto atlikumu izlaišanu Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par otrā asignējuma EUR 250 miljonu apmērā piešķiršanu no 9. EAF nosacītā EUR 1miljarda ĀKK-ES ūdens finansējuma līnijai Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par EUR 18 miljonu piešķiršanu un izmantošanu no 9. EAF nosacītā EUR 1 miljarda Austrumtimoras Nacionālās indikatīvās programmas finansēšanai 2006. - 2007. gadā Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par nosacītā 1 miljarda EUR atlikušo 482 miljonu EUR, izlaišanu un izmantošanu saskaņā ar devīto Eiropas Attīstības fondu sadarbībai ar Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstīm Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par nostāju, kas Kopienai jāpieņem ĀKK un - EK Ministru Padomē attiecībā uz lēmumu par Devītā Eiropas Attīstības fonda ilgtermiņa attīstības līdzekļu rezerves, kā arī ieguldījumu mehānisma resursu izmantošanu ES Enerģijas iniciatīvas finansēšanai, ieguldījumiem Starptautiskajā patēriņa preču riska pārvaldības finansējuma līnijā, jauno ES lopbarības un pārtikas sanitāro un fitosanitāro noteikumu pieņemšanu, Āfrikas Savienības nostiprināšanu un ieguldījumu Ātrās izsekošanas iniciatīvā izglītībai visiem Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par nostāju, kas Kopienai jāpieņem ĀKK un EK Ministru Padomē sakarā ar lēmumu par ilgtermiņa attīstības līdzekļu izmantošanu, kā arī par Devītā Eiropas Attīstības fonda ieguldījumu mehānisma līnijas izmantošanu ĀKK un ES Ūdens finansējuma otrajam piešķīrumam (iesniegusi Komisija){SEC(2005) 242} KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI EAF darbības pārskats un priekšlikums par devītā Eiropas Attīstības Fonda atlikušo nosacīto atlikumu izlaišanu IEVADS Sākotnējā piecu gadu periodā saskaņā ar ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu, kas sākās 2000. gada 1. martā un aptver laika periodu no ratifikācijas līdz 2007. gada beigām, Kopienas finansiālā palīdzība Āfrikas, Karību jūras un Klusā Okeāna valstīm (ĀKK) sastāda sākotnējo summu 13,5 miljardu euro no devītā Eiropas Attīstības fonda (EAF). No šīs kopējās summas 1 miljards euro tiks izlaists uz darbības pārskata pamata, kas novērtēs sadales un izmaksu realizāciju[1]. Šis paziņojums apstiprina, ka Komisijas uzsāktās reformas 2000. gadā ir uzlabojušas darbību pēdējos gados, vērtējot sadales un izmaksu realizācijas pakāpes[2], un ka šo pozitīvo tendenci vēl vairāk stiprinājis 2004. gadā veiktais termiņa vidusposma pārskats. Tajā secināts, ka devītais EAF, ieskaitot atlikumus, kas pārskaitīti no iepriekšējiem EAF, būs pilnībā sadalīts līdz 2007. gada beigām, pat neļaujot Kopienai pilnībā izpildīt savas starptautiskās apņemšanās un reaģēt uz jaunām starptautiskām iniciatīvām. Tādēļ paziņojumā ieteikts pieņemt trīs pievienotos lēmumu projektus (i) par ūdens mehānisma 2. maksājuma izlaišanu 250 miljonu euro apmērā, (ii) par papildu 18 miljonu euro izlaišanu Austrumtimoras nacionālajai indikatīvajai programmai, tiklīdz tā kļūs par ĀKK grupas pilntiesīgu dalībnieci 2005. gadā, un (iii) par 482 miljonu euro nosacīto atlikumu izlaišanu, kā arī divus papildu lēmumu projektus attiecībā uz izmaksāto līdzekļu nodošanu reģionālās sadarbības un integrācijas instrumentam, lai ļautu īstenot ūdens mehānisma 2. maksājuma ĀKK iekšējo finansēšanu un 482 miljonu euro nosacītās daļas izmantošanu ĀAK iekšējai sadarbībai. EAF finansiāl ā DARBīBA EAF darbība 2003. gadā ir bijusi vislabākā. Augsto saistību līmeni daļēji var izskaidrot ar to, ka 2003. gads bija devītā EAF īstenošanas pirmais gads. Bet arī izmaksu līmenis bija ievērojami augstāks nekā jebkad iepriekš. Šī pozitīvā izmaksu evolūcija notikusi, ne vien pateicoties vienreizējām vienpakāpes operācijām, bet tā arī novērota jau iepriekšējos gados, un to apstiprina provizoriskie rādītāji par 2004. gadu (sīkākas ziņas skatīt 1. pielikumā). Šie pamudinošie rezultāti ir sasniegti par spīti tam, ka daudzās ĀKK valstīs sadarbību kavēja politiskā nenoteiktība, krīzes un/vai citas dabas katastrofu sekas. [pic] Ņemot vērā papildu saistības, kas ļoti iespējams ir sagaidāmas līdz 2004. gada beigām, un saistību atsaukšanu par notiekošajām programmām vidēji +/- 330 miljonu euro apmērā pēdējo piecu gadu laikā, konsolidētā devītā EAF nepiešķirtā atlikuma absorbēšanai nepieciešamais bruto gada saistību līmenis ir ap 3 445 miljonu euro 2005. – 2007. gada laikā. Tas salīdzināms ar vidējo bruto saistību līmeni 3 656 miljonu euro apmērā pēdējo divu gadu laikā (2003. – 2004.g.). 2004. GADA TERMIņA VIDUSPOSMA PāRSKATS 2004. GADā TIKA VEIKTI termiņa vidusposma pārskati (TVP) visās ĀKK valstīs, par kurām bija parakstīts Valsts stratēģijas dokuments (VSD), kas ir EAF programmēšanas izpildes pamatā[3]. Kotonū nolīgums konkrēti nosaka, ka šie termiņa vidusposma pārskati var izraisīt stratēģijas maiņu (VSD fokusa sektoru izmaiņas) un/vai valstu piešķīruma pārskatīšanu (augšup, lejup vai starp programmējamiem resursiem un indikatīviem resursiem neparedzētām vajadzībām). Lai lemtu par valstu piešķīruma iespējamo korekciju, tika izmantoti divi galvenie kritēriji, ko papildināja „īpaši apsvērumi”: - Valsts finansiālās darbības novērtēšana Kopienas atbalsta īstenošanā; izmantotie rādītāji bija vidējās saistības, līgumu slēgšana un izmaksu likmes iepriekšējos gados un teorētiskos gados, kas nepieciešami palikušo atlikumu absorbēšanai; - Valsts darbības novērtēšana fokusa sektoros (un nepieciešamības gadījumā makroekonomikas atbalsts); - Īpaši apsvērumi: valsts progresa novērtējums institucionālās reformās un nabadzības apkarošanā, kā arī konkrēti apstākļi, kuri ietekmē valsts vajadzības, ievainojamību un darbību kopš VSD programmēšanas procesa sākuma; to skaitā bija situācijas pēc konfliktiem, faktori, kas saistīti ar īstenošanas jaudu valsts līmeni (piemēram, devalvācijas procesa stāvoklis, delegācijas un/vai NAO biroja pagaidu kadru problēmas), utt. VTP izpilde tika veikta nolūkā panākt globālu finansiālu līdzsvaru[4]. Finansiālie priekšlikumi, kuri 2004. gada rudenī tika iesniegti EAF komitejai un par kuriem galīgos Komisijas lēmumus paredzēts pieņemt decembrī, var tikt indikatīvi rezumēti šādi: - 17 valstīm finanšu shēmā nav ierosinātas izmaiņas . - 13 valstīm ierosināta pārcelšana starp finanšu shēmām programmējamiem līdzekļiem un neparedzētajām vajadzībām , nemainot kopējo resursu apjomu; vairumā gadījumu tā ir bijusi pārcelšana no nepietiekami izmantotās finanšu shēmas neparedzētām vajadzībām uz finanšu shēmu programmējamiem līdzekļiem, kas, tos konsolidējot, palielinās par 226 miljoniem euro (no tiem 62 % par labu mazāk attīstītajām valstīm). - 17 valstīm ierosināts piešķīrumu neto pieaugums (daudzos gadījumos tajā ir pārcelšana starp finanšu shēmām); neto pieauguma summa sasniedz 766 miljonus euro (989 miljonu euro pieaugums programmējamo līdzekļu finanšu shēmās, daļējs ieskaits par 223 miljonu euro finanšu shēmas samazinājumu neparedzētām vajadzībām), no kuriem 97 % par labu vismazāk attīstītajām valstīm. - 15 valstīm ir ierosināts kopējā piešķīruma neto samazinājums (no tām divām ir paredzēts A finanšu shēmas samazinājums); neto samazinājums sasniedz 432 miljonus euro (tai skaitā programmējamo līdzekļu neto pieaugums tikai 33 miljonu euro apmērā), un 84 % no tā attiecas uz vismazāk attīstītajām valstīm. Kopumā tas nozīmē programmējamo līdzekļu neto pieaugumu par 17,6 % jeb 1248 miljoniem euro, kas pārsvarā (91 %) tiek novirzīts uz vismazāk attīstītajām valstīm ar augstu absorbcijas kapacitāti un apmierinošu ekonomisko un politisko darbību. Šī pārāk augstu novērtēto, neizmantoto piešķīrumu pārcelšana neparedzētām vajadzībām un no valstīm ar neapmierinošu darbību vēl vairāk koncentrēs uzmanību uz nabadzību un palielinās devītā EAF vispārējo absorbcijas kapacitāti, pastiprinot pozitīvās saistību un izmaksu tendences. Prognozes 2004. – 2007. gadam Jaunākās EAF saistību un maksājumu prognozes tika sagatavotas paralēli darbības pārskatam un paziņotas Padomei 2004. gada oktobrī[5]. Tās pamatā ir apvienotas katras nacionālās un reģionālās indikatīvās programmas, kuras vēl atrodas īstenošanas procesā, un ĀKK valstu pasākumi, kas tika rūpīgi pārbaudītas septembrī un oktobrī, pamatojoties uz delegāciju un centra dienestu iesniegtajiem datiem. Saskaņā ar prognozēm, kuras Padome pieņēmusi 2003. gada novembrī, tās apstiprina, ka devītais EAF, ieskaitot visu iepriekšējo EAF atlikumus un Ūdens mehānisma pirmo maksājumu 250 miljonu euro, kas finansēts no nosacītā viena miljarda, tiks pilnībā izlietots līdz 2007. gada beigām, Devītā EAF aptvertā perioda laikā (sīkākas ziņas skatīt 2. pielikuma tabulā). 2006. gada termiņa beigu pārskats ļaus koriģēt esošās prognozes un galīgo līdzekļu pārdalīšanu, vēl vairāk palielinot izredzes, ka līdz 2007. gada beigām visi palikušie atlikumi būs izlietoti. Tātad Kopienas vienīgā iespēja reaģēt uz saviem starptautiskajiem pienākumiem pret ĀKK un uz dažām neizpildītām saistībām, kas tieši izriet no Kotonū nolīguma, ir nosacītā viena miljarda atlikuma izlaišana. Priekšlikumi par nosacīto atlikumu izlietošanu Pamatojoties uz secinājumiem Komisijas ziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam - par ES Ūdens mehānisma turpmāko attīstību un par provizorisko EAF darbības pārskatu, Padome 2004. gada 22. martā piekrita izskatīt 500 miljonu euro piešķīrumu no 1miljarda euro, lai atbalstītu Eiropas ūdens iniciatīvu ĀKK valstīm[6]. Turklāt Padome vienojās, ka puse no šīs summas ir izlaižama nekavējoties un ka līdz 2005. gada martam jāpieņem lēmums par otrā maksājuma mobilizēšanu 250 miljonu euro apmērā un par atlikušo 500 miljonu euro izlietošanu 2004. gadā veiktā valsts stratēģijas dokumentu, ņemot vērā termiņa vidusposma pārskatu un detalizētāku EAF darbības pārskatu. Apvienotā ĀKK un EK Ministru padome, tiekoties Gabronā 2004. gada 06. maijā, apstiprināja šo pieeju[7]. 2004. gada termiņa vidusposma pārskati izraisīja resursu pārdalīšanas starp ĀKK valstīm, pamatojoties uz darbību, bez papildus finansējuma. Termiņa beigu posma pārskats vēl vairāk būs vērsts uz saņēmēju valstu absorbcijas spēju, un nav sagaidāms, ka būs nepieciešams papildu finansējums nacionālajām indikatīvajām programmām papildus tiem līdzekļiem, kuri darīti pieejami no finanšu shēmām neparedzētām vajadzībām vai no tādu valstu programmējamām finanšu shēmām, kuru darbība ir neapmierinoša. Tāpat ieguldījumu mehānisms nedaudz atpaliek no grafika, un tam nebūs nepieciešami papildus līdzekļi. Tādēļ ir ierosināts izmantot vairāk kā proporcionālu nosacītā atlikuma daļu, lai reaģētu uz dažām neizpildītām ĀKK un EK saistībām. Ūdens mehānisms Ūdens mehānisma īstenošanas modalitātes ir rūpīgi sagatavotas, cieši konsultējoties ar dalībvalstīm. Rezultātā EAF komitejai tika iesniegts finansējuma priekšlikums par 247 miljoniem euro, un 2004. gada sēdē tika saņemts labvēlīgs atzinums. Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus tika izteikts saskaņā ar atlikšanas klauzulu pēc pozitīvas apspriešanas EAF komitejas oktobra sēdē.[8]. Visu dažādo starptautisko forumu izpaustā interese palielina ļoti pozitīvas provizoriskās atsauksmes iespējamību uz šo uzaicinājumu, kas tiks apstiprināts 2005. gada sākumā pēc provizorisko priekšlikumu saņemšanas. Sagaidāms, ka finansējamo projektu priekšlikumu summa krietni pārsniegs uzaicinājuma summu, pilnībā attaisnojot ūdens mehānisma otrā maksājuma tūlītēju izlaišanu. Šāda drīza izlaišana ļautu veikt pirms termiņa sagatavot otro uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus vēl 2005. gadā, pamatojoties uz pirmā uzaicinājuma pieredzi un no tā gūtajām atziņām. Tādēļ pielikumā ir divi lēmumu projekti Padomes pieņemšanai; vienā no tiem ierosināts izmaksāt papildu 250 miljonu euro no nosacītajiem devītā EAF resursiem, bet otrs attiecas uz izbrīvēto līdzekļu novirzīšanu uz reģionālās sadarbības un integrācijas mehānismu, lai ļautu finansēt ūdens mehānisma otro maksājumu no ĀKK valstu iekšējās finanšu shēmas. Atlikušie nosacītie atlikumi Par nosacītā miljarda palikušajiem 500 miljoniem euro Komisija veica ļoti stingru un uz prioritātēm pamatotu priekšlikumu atlasi, pamatojoties uz saistībām, kas izriet no Kotonū nolīguma, un uz ĀKK uz EK saistībām, kas vēl nav izpildītas starptautiskā līmenī, steidzamību un nabadzības apkarošanu, atbalsta koncentrāciju un pieņemšanas spēju. ĀKK grupas priekšlikums par ĀKK un EK dabas katastrofu mehānisma izveidi, lai palīdzētu ĀKK valstīm novērst dabas katastrofas/ sagatavoties tām, kā arī pārvaldībā pēc krīzēm, vēl nav iekļauts, jo pašreizējie mehānismi Komisijai jau sniedz iespēju risināt minētos jautājumus. Tomēr ĀKK sekretariāts un Komisija ir rīkojušās, lai pārbaudītu, kā turpmāk uzlabot izstrādātos reaģēšanas mehānismus un jelkādus papildu pasākumus ĀKK un EK sadarbības un ĀKK savstarpējās solidaritātes stiprināšanai dabas katastrofu gadījumos. No Kotonū nolīguma izrietošās saistības 1. CDE un CTA Devītā EAF satvarā 90 miljoni euro un 70 miljoni euro ir rezervēti no finanšu shēmas ilgtermiņa attīstības atbalstam, lai no budžeta finansētu attiecīgi Uzņēmumu attīstības centru ( CDE ) un Lauksaimniecības attīstības centru ( CTA ). Tika uzskatīts, ka šīs summas segs šo abu apvienoto ĀKK un EK institūciju budžetārās vajadzības pirmā finanšu protokola piecu gadu laikā (2000.-2005.g.). Tā kā abu šo institūciju absorbcijas spēja ir apmierinoša un tajos nav atlikumu no iepriekšējiem EAF, abām šīm institūcijām finansējums beigsies līdz 2005. gada beigām. Saskaņā ar CDE un CTA pastāvošajām īstenošanas modalitātēm, gada budžetārās vajadzības tiek lēstas attiecīgi 18 miljonu un 14 miljonu euro apmērā. Tādēļ ir ierosināts piesaistīt 64 miljonus euro no finanšu shēmas ilgtermiņa attīstībai, kas izbrīvēta no atlikušajiem nosacītajiem resursiem, to darbības segšanai 2006.-2007. gadā saskaņā ar Kotonū nolīguma I un III pielikumu. 2. Austrumtimora Apvienotā ĀKK un ES Padome 2003. gadā apstiprināja Austrumtimoras pievienošanos Kotonū nolīgumam[9]. Lai gan rūpes par Austrumtimoras sākotnējām attīstības vajadzībām tika segtas no EK budžeta, papildu finansējums nav paredzēts pēc 2005. gada, kad ir sagaidāms, ka Austrumtimora ratificēs Kotonū nolīgumu, jo tas nebūtu savienojams ar esošo ALA regulu, kura nepieļauj ALA finansējumu par labu ĀKK grupas dalībvalstīm. Tādēļ, pamatojoties uz Kotonū nolīguma 62. panta 2. punktu un 94. panta 1. punktu, Komisija ierosināja papildināt devīto EAF ar 18 miljoniem euro, kas atbilst proporcionālajai summai, kura būtu jāpiesaista Austrumtimoras vajadzībām, ja tiktu piemēroti devītā EAF parastie atbalsta piešķiršanas kritēriji. Attiecībā uz šo priekšlikumu starp dalībvalstīm nebija vienprātības, un Padome „izteica gatavību pozitīvi izskatīt ”nosacītā miljarda” izlietošanu Austrumtimoras vajadzībām, uz iepriekš minēto elementu pamata uzskatot, ka pašlaik no devītā EAF nav pieejami nepiesaistīti līdzekļi[10]. Tādēļ ir ierosināts piesaistīt 18 miljonus euro no ilgtermiņa attīstības finanšu shēmas, kas izlaisti no nosacītā atlikuma, lai segtu Austrumtimoras nacionālo indikatīvo programmu 2006.-2007. gada periodā. Starptautiskās saistības 1. Enerģijas mehānisms Pašlaik vairāk kā 80 % Āfrikas Sahāras daļai ir ierobežota pieeja mūsdienīgiem enerģijas veidiem. Nabadzīgo kopienu sociālo un ekonomisko attīstību ierobežo vai pat bloķē līdz šim koka vai citas biomasas izmantošana enerģijas nolūkos, kas nav ilgtspējīga. Atzīstot, cik svarīgi maznodrošinātajiem ir uzlabot pieeju enerģijai, ES izvirzīja ES Enerģijas iniciatīvu nabadzības apkarošanai un ilgtspējīgai attīstībai (EUEI) Pasaules Ilgtspējīgas attīstības sammitā (WSSD), kas notika Johanesburgā 2002. gadā. EUEI mērķis ir sniegt ieguldījumu Tūkstošgades attīstības mērķu (MDGs) sasniegšanā, nodrošinot maznodrošinātajiem atbilstošus, ilgtspējīgus un videi draudzīgus enerģijas pakalpojumus. Šajā sakarā Komisija nesen ir pieņēmusi priekšlikumu izveidot 250 miljonu euro Enerģijas mehānismu ĀKK reģionā[11]. Šī Enerģijas mehānisma izveidošanas modalitātes ņems vērā Ūdens mehānisma modeli, un arī tas tiks sagatavots ar dalībvalstu un citu ieinteresēto personu aktīvu iesaistīšanos. Padomei un Eiropas Parlamentam iesniegtā paziņojuma nobeigumā ierosināts finansēt šo jauno iniciatīvu no nosacītā miljarda palikušā atlikuma. Ņemot vērā lielās cerības, ko radījusi ES Enerģijas iniciatīvas uzsākšana, kritisko enerģijas ieguldījumu MDGs sasniegšanā un to, cik būtiski svarīga maznodrošinātajiem ir pieeja rentabliem un videi draudzīgiem enerģijas pakalpojumiem, tiek ierosināts finansēt piedāvāto ĀKK/ES Enerģijas mehānismu ar indikatīvo summu līdz 250 miljonu euro apmērā no nosacītajiem atlikumiem un šajā nolūkā novirzīt šo kopējo summu iekšējo ĀKK finanšu shēmu. 2. Izejvielu riska pārvaldība Pēc dramatiskajiem starptautiski tirgoto lauksaimniecības preču cenu kritumiem un daudzu maznodrošināto cilvēku darba un ienākumu atkarības no šo preču konkurējošiem ražojumiem, starptautiskā sabiedrība ir aicinājusi pievērst šai problēmai īpašu uzmanību, tai skaitā starptautisko tirgus sarunu kontekstā par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem starp ES un ĀKK reģioniem. Atbildot uz šo izaicinājumu, 2004. gada aprīlī Padome pieņēma Komisijas sagatavotu ES rīcības plānu, kurā ietilpst priekšlikums veicināt ražotāju piekļūšanu izejvielu riska apdrošināšanai un tirdzniecības finansējumam[12]. Šīs iniciatīvas nolūks ir papildināt Pasaules Bankas tehnisko palīdzību un paredzēto Komisijas resursu palielināšanas programmu šai jomā[13] ar starptautisku finansēšanas mehānismu, lai atbalstītu ĀKK valstu pieeju tirgus preču riska pārvaldības instrumentiem, nodrošinot pagaidu līdzfinansējumu to prēmijām. Tas palīdzēs samazināt ĀKK saņēmēju valstu uzņēmību pret patēriņa preču šokiem (cenu svārstībām, kā arī dabas katastrofām) un izstrādāt patēriņa preču riska instrumentus turpmākai pārņemšanai. ES un ĀKK apvienotā komiteja lauksaimniecības patēriņa preču jautājumos pārraudzīs šīs programmas modalitāšu izstrādāšanu un realizēšanu. Ir ierosināts piesaistīt indikatīvu summu līdz 25 miljonu euro nosacītā miljarda atlikušā atlikuma, lai sniegtu ieguldījumu starptautiskās patēriņa preču riska pārvaldības finansēšanas mehānismā, kā noteikts Kotonū nolīguma 68.5. pantā, un šajā nolūkā novirzītu šo summu ĀKK iekšējai finanšu shēmai. 3. Sanitārie un fitosanitārie pasākumi ES līmenī 2006. gada janvārī stāsies jauna regula par „Oficiālo lopbarības un pārtikas kontroli”[14]. Šī jaunā regula prasīs trešajām valstīm sniegt detalizētu informāciju par savas lopbarības un pārtikas sanitārās un fitosanitārās kontroles sistēmas vispārējo struktūru un pārvaldi un dot pietiekamas garantijas tam, ka ES tirgum paredzētie produkti atbilst ES drošības standartiem. Lai saglabātu savu pieeju ES tirgiem un nodrošinātu atbilstību šiem jaunajiem noteikumiem, ĀKK valstīm būs jāizdara ievērojamas investīcijas. Kotonū nolīguma 12. pants par Kopienas politikas saskaņotību nosaka, ka šādos gadījumos pēc ĀKK valstu lūguma jākonsultējas, lai ņemtu vērās šo valstu apsvērumus par šādu pasākumu ietekmi. Jaunās regulas provizoriskajā ietekmes pētījumā, kas tika veikts jaunattīstības valstu SPS jautājumu starpdienestu grupas uzraudzībā, secināts, ka ĀKK valstīm var būt nepieciešama summa līdz 300 miljoniem euro, lai palīdzētu stiprināt to pamata jaudas jauno ES prasību izpildē. Ar ĀKK ģenerālsekretāra atbalstu ir uzsākta detalizētāka ietekmes izpēte, bet sākotnējā finanšu shēma 30 līdz 40 miljonu euro apmērā ļautu risināt steidzamākās problēmas, kamēr tiek realizēti nākošie programmēšanas uzdevumi. Tādēļ ir ierosināts atlikt indikatīvu summu 30 miljonu euro apmērā no esošā nosacītā miljarda atlikuma, dodot ieguldījumu resursu palielināšanas programmas sākotnējā fāzē, lai palīdzētu ĀKK pieskaņoties jaunajiem ES SPS noteikumiem un šajā nolūkā novirzīt visu summu uz ĀKK valstu iekšējo finanšu shēmu. 4. Āfrikas Savienība Apsverot Āfrikas Savienības (ĀS) pieaugošo nozīmi miera uzturēšanā un konfliktu novēršanā, kā arī reģionālās integrācijas un labas pārvaldības veicināšanā, un Padomes pozitīvo attieksmi pret Paziņojumu par paplašināto ES un Āfrikas dialogu[15], ir piemēroti virzīties uz stratēģiskāku atbalstu ĀS institūcijām un rezervēt papildu summu Āfrikas mēroga atbalsta programmai „Āfrikas Savienības redzējuma un misijas un 2004. – 2007. gada stratēģiskā plāna” ietvaros, kas pieņemts Āfrikas valstu un valdības vadītāju sammitā Adisabebā 2004. gada jūlijā. Šī programma cita starpā tiks vērsta uz ĀS institūciju efektivitātes un darbības spējas palielināšanu, pilsoniskās sabiedrības piedalīšanās sekmēšanu šo institūciju darbībā, kā arī viņu iesaistīšanas stiprināšanu, lai risinātu Āfrikas mēroga problēmas. Lai dotu ieguldījumu Āfrikas atbalsta programmā, ierosināts piesaistīt indikatīvo summu līdz 50 miljonu EURO apmērā no nosacītā miljarda esošā atlikuma un šajā nolūkā ieskaitīt šo summu ĀKK valstu iekšējā aploksnē. 5. Operatīvā iniciatīva „Izglītība visiem” ( FTI ) Operatīvā iniciatīva ( FTI ) „Izglītība visiem” ir globāla partnerība, kas uzsākta 2002. gada vidū, lai palīdzētu valstīm ar zemiem ienākumiem līdz 2015. gadam sasniegt izglītības Tūkstošgades attīstības mērķi sniegt visiem bērniem pilnīgu pamatizglītību. Tas ir viens no pirmajiem instrumentiem, kas ievieš praksē Monterejas konsensu par efektīvu partnerību starp devējām valstīm un attīstības valstīm, lai padarītu iedarbīgāku oficiālu palīdzību attīstības jomā. FTI pamatā ir pašreizējie finansēšanas mehānismi partnervalstīs. Bet FTI partnerība ir radījusi arī divus jaunus finansēšanas mehānismus: FTI Katalītisko fondu, ar ko pagaidām sniedz palīdzību valstīm, kuras nespēj mobilizēt pietiekamus vietējos resursus rezultātu izklāsta izveidošanai, lai palīdzētu tām līdzsvarot papildu ilgtermiņa atbalstu, un finansēšanas mehānisma FTI programmas sagatavošanai, lai palīdzētu valstīm ar nepietiekamu iekšējo jaudu sagatavot izglītības sektora plānu. Tā kā, veicot 2004. gada nacionālo termiņa vidusposma pārskatu, ir izrādījies neiespējami sistemātiski atbalstīt FTI , ir ierosināts ieguldīt operatīvajā iniciatīvā indikatīvo summu 63 miljonu euro no nosacītā miljarda atlikuma, un šajā nolūkā ieskaitīt šo summu ĀKK valstu iekšējā finanšu shēmā. Secinājumi Šim paziņojumam ir pievienoti trīs papildu lēmumu projekti Padomes pieņemšanai, ierosinot izmaksāt devītā EAF resursu pašreizējo nosacīto atlikumu - pavisam 500 miljonu euro. Viens lēmums ierosina novirzīt 18 miljonus euro ilgtermiņa attīstības finanšu shēmai, lai izpildītu Austrumtimoras saistības, kas izriet no Kotonū nolīguma. Abi pārējie lēmumi ierosina, no vienas puses, novirzīt atlikumu 482 miljonu euro CDE un CTA papildu atbalstam līdz 2007. gada beigām, jaunā ES Enerģijas finansēšanas mehānisma uzsākšanai, ieguldījumam Izejvielu risku pārvaldības fondā, visaptverošas sanitāro un fitosanitāro resursu palielināšanas atbalsta programmas pirmā etapa izveidošanai ĀKK valstīs, lai atbilstu jaunajām ES lopbarības un pārtikas regulām, un palīdzības sniegšanai Āfrikas Savienībai Āfrikas mēroga atbalsta programmas izveidošanā Āfrikas Savienībai un operatīvās iniciatīvas „Izglītība visiem” izveidošanā, un, no otras puses, ieskaitīt izlaistos līdzekļus līdz 416 euro miljoniem reģionālās sadarbības un integrācijas mehānismā, lai ļautu finansēt šīs darbības no ĀKK valstu iekšējās finanšu shēmas, izņemot atbalstu CDE un CTA, kas tiek finansēts no ilgtermiņa attīstības finanšu shēmas. ANNEX 1 EDF financial performance The performance of the EDF in 2003 has been the best ever. The high level of the commitments (€4 127 million) can be partially explained by the fact that 2003 was the first year of the implementation of the 9th EDF. However, it is important to note that the level of disbursements was also much higher than ever before. This positive evolution was not only due to non-recurrent, one-shot operations, but was already noticed in previous years and is being confirmed by the provisional figures for 2004. These encouraging results have been achieved despite the fact that, in a number of ACP countries, cooperation was hampered by political uncertainty or crises and/or the after-effects of natural disasters. [pic] 1.1 Commitments In 2003, the Commission committed an amount of €3 761 million. In addition, the EIB, which manages in an entirely autonomous way the funds of the 9th EDF for the new Investment Facility, committed €366 million. This brings total commitments in 2003 to €4 127 million. In the past, only one year recorded a figure of the same order of magnitude, namely 2000 with total commitments of €4 007 million (of which roughly € 1 000 million for debt reduction). The level of the EDF commitments has traditionally shown a cyclical pattern, with high levels of commitments in the first years, followed by a levelling off. The historic level of commitments in 2003, even after deduction of the special contributions to the HIPC debt reduction initiative and the Global Health Fund for the fight against AIDS, Tuberculosis and Malaria, could therefore partially be explained by the fact that it was the beginning of a new commitment cycle, following the entry into force of the Cotonou agreement. Based on the figures available at mid-October 2004 and the pipeline of projects and programmes subject to appraisal, the level of regular commitments will initially fall back in 2004, only to pick up again in 2005 and then decrease gradually from 2006[16] onwards. This dip in the 2004 figure may be explained to a certain extent as a repercussion of the huge effort made in 2003, shifting attention from programming to implementation issues, but it may also be a reflection of the major staff redeployment resulting from the final stage of the devolution exercise[17]. The programming pipeline, assessed in a series of regional seminars in early 2004, re-examined during the mid-term review process and permanently updated until the end of October 2004 by EuropeAid, in consultation with the Delegations, confirms that the level of commitments will pick up again sharply in 2005. Based on the most recent figures, the EIB had also to review downwards its 2004 forecasts for the implementation of the Investment Facility (down to €335million from an initial estimate of €500million), but maintains its initial forecasts for 2005, based on the existing portfolio of contacts. EDF Commitments in million € | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | TOTAL managed by COM | 4 007 | 1 921 | 2 115 | 3 761 | 2 850 | 3 500 | of which | A. Special operations | - STABEX | 373 | - HIPC | 1 029 | 60 | 460 | - Global Health Fund GFATM | 170 | - Peace Facility | 250 | - Water facility | 3 | 247 | Subtotal | 1 402 | 60 | 630 | 253 | 247 | GRAND TOTAL COM + EIB | 4 007 | 1 921 | 2 115 | 4 127 | 3 185 | 4 055 | (1) 9th EDF instruments managed by the EIB (Investment facility and interest subsidies). As can be seen from the table on the financial situation under point 1.4, the Intra-ACP reserves have seen the highest increase relative to the initial allocation, due to pressing international commitments and the rapid disbursement mechanisms often attached to these initiatives. The table below shows that the high commitment level of intra-ACP funds can be partially explained by their use for the funding of special initiatives in 2003 and 2004 (HIPC debt reduction, Peace Facility, Global Health Fund), but the present pipeline of programmes under instruction confirms that most of the balances will be committed by the end of 2005. By the end of 2005, the first instalment of the Water initiative, decided by the Council in April 2004, is also expected to be fully committed. Opting for extensive consultation with the member states and interested non-State actors, the commitments were slightly delayed, but an international call for proposals has now been launched. This will allow solid information on the amounts and location of eligible projects to be obtained by February 2005[18]. Intra-ACP allocations and commitments in million € Allocation (*) | Committed 2004 (**) | Share | Forecasts 2005 | Cumul. share | 1. | Social sectors | 342,333 | 230,000 | 67,19% | 105,000 | 97,86% | - health sector | 229,000 | 50,000 | - education sector | 1,000 | 55,000 | - primary education | 20,000 | - higher education and research | 1,000 | 35,000 | 2. | Methodological support and capacity building | 163,900 | 50,000 | 30,51% | 95,150 | 88,56% | - trade and regional integration | 50,000 | 12,350 | - research capacity - sustainable development | 0,000 | 50,700 | - renewable energy | 0,000 | 7,100 | - migration | 0,000 | 25,000 | 3. | Natural resources | 366,840 | 12,340 | 3,36% | 327,835 | 92,73% | - pesticides, epizooties, SPS | 5,000 | 7,500 | - water facility | 3,000 | 247,000 | - multilateral environmental agreements | 3,000 | 30,000 | - fisheries | 0,000 | 31,500 | - feasibility studies and research | 1,340 | 11,835 | 4. | Private sector support + ICT | 138,050 | 61,095 | 44,26% | 76,955 | 100,00% | - private sector support - competitiveness | 60,650 | 3,955 | - agricultural commodities - cotton | 0,000 | 45,000 | - ICT | 0,445 | 28,000 | 5. | Peace building | 285,000 | 275,000 | 96,49% | 10,000 | 100,00% | 6. | Miscellaneous | 100,413 | 48,084 | 47,89% | 47,329 | 95,02% | - ACP secretariat | 21,800 | 9,000 | - technical cooperation facility | 19,000 | 10,000 | - strategic partnership UN | 0,000 | 10,000 | - culture | 0,000 | 7,000 | - other ACP support, training, information activities | 7,284 | 11,329 | 7. | Debt reduction (HIPC) | 460,000 | 460,000 | 100,00% | 0,000 | 100,00% | TOTAL | 1 856,536 | 1 136,519 | 61,22% | 662,269 | 96,89% | (*) Includes €170million approved by the Council and to be endorsed by the ACP before the end of 2004 - COM(2004)208. | (**) Of which €759,2 million was committed in 2003 | 1.2 Disbursements The Commission disbursed €2 427 million in 2003. This amount includes some special operations such as the transfer of €191 million to a special account for Sudan under the Stabex instrument, a further contribution to HIPC of €209 million and the contribution of €170 million to the Global Fund against Aids, Tuberculosis and Malaria, the latter two being funded from the intra-ACP reserves[19]. The EIB disbursed €4 million under the Investment Facility, which brought total disbursements for both institutions to €2 431 million. While the level of disbursements in 2003 is a record for the EDF (14 % higher than the level of expenditure reached in 2001, which had been the highest in the history of the EDF), the forecasts for 2004 and 2005 are even higher, again based on a prudent assessment of the ongoing projects and programmes and new projects in the pipeline[20]. Even when factoring in the impact of some €270 million of payments carried over from 2003 due to treasury constraints, the underlying regular payments are on the increase. By mid-October, payments by the Commission reached €1 812 million (including €117 million paid but not yet validated in the accounting system), 73% of the annual objective and significantly higher than at the same period in 2003 and 2002. In combination with improved contracting, this confirms the structural nature of the improved disbursement performance. As result of the lower-than-expected commitments under the Investment Facility, the payment forecasts for EIB-managed funds also had to be revised downwards, from €168 million in the May 2004 forecasts to €90million. EDF Payments in million € | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | TOTAL managed by COM | 1 640 | 2 124 | 1 902 | 2 427 | 2 475 | 2 760 | of which | A. Special operations | - STABEX | 82 | 353 | 2 | 191 | - HIPC | 356 | 350 | 180 | 209 | 100 | 200 | - Global Health Fund GFATM | 170 | - Peace Facility | 22 | 61 | - Water Facility | 57 | Subtotal | 439 | 703 | 182 | 570 | 122 | 318 | GRAND TOTAL COM + EIB | 1 640 | 2 124 | 1 902 | 2 431 | 2 565 | 2 995 | (1) 9th EDF instruments managed by the EIB (Investment facility and interest subsidies). 1.3 The RAL (“Reste à Liquider”) The global stock of outstanding (unpaid) commitments has grown considerably from €8 385 million at the start of 2003 to €9 410 million (+12%) at the end of that year. This is due to the very high level of commitments in 2003 following the entry into force of the Cotonou Agreement and the beginning of the new commitment cycle (9th EDF). However, thanks to the high level of disbursements, the coefficient that expresses the number of years necessary to absorb the RAL was reduced from 4.41 (end 2002) to 3.88 (end 2003). This positive trend started in 2000 when, at its worst, the period needed to absorb the RAL was over five years. The lower gross commitment rate in 2004, combined with a normal level of decommitments on older programmes and a further increase in disbursements, will lead to a stabilization or even a slight decrease of the RAL in absolute terms by the end of 2004, and a further decrease in the number of years required to absorb it. Although the higher commitment rate in 2005 may lead to a slight absolute increase of the RAL in 2005, the RAL will be stabilizing at the 2004 level by the end of 2007, with a significant decrease in 2007, compensating for the temporary increase in 2005. Considering the increased disbursement rate, the RAL absorption rate will fall below 3.5 years. 1.4 Financial situation at the end of 2004 The state of implementation of EDF-resources for ACP countries is shown in the table below. Since the entry into force of the Cotonou Agreement, a total amount of €2 607million was transferred from the old EDFs to the 9th EDF[21]. Most of these resources were transferred to national indicative programmes, but in relative terms the intra-ACP co-operation registered the highest increase. With the partial release of some of the conditional billion for the launch of the EU Water Facility, the total amount of funding available under the consolidated 9th EDF to date is €15 367 million[22]. Available EDF resources for the ACP (**) This figure anticipates the reallocation proposal COM(2004)208 approved by Council, for which ACP endorsement is expected in December. | (***) The difference between the transfer from the previous EDFs and the changes to the 9th EDF is interest on non-transferred STABEX funds. | The total amount available for commitments for the last quarter of 2004 and the three following years is, excluding the balances of the conditional billion, €10 512 million net, of which €8 773 million is for grants managed by the Commission, with the balance being managed by the EIB. Taking into consideration the commitments pending and the additional commitments expected with a high probability in the last quarter of 2004, by the end of the year only €9 345 million or, on average, €3 115 million per year will remain uncommitted over the remaining period for committing the 9th EDF. Considering the decommitments on ongoing programmes, which averaged +/- €320-340 million over the last five years[23], the gross level of yearly commitments required to absorb the unallocated balances of the consolidated 9th EDF is approximately €3 445 million, of which indicatively €2 945 million concerning Commission-managed funds and €550 million for EIB-managed funds. In relative terms, most commitments have been made so far in the intra-ACP reserves, reflecting the flexibility of the EDF to respond to new international initiatives. In 2005, the biggest effort is expected for the national indicative programmes as a result of the mid-term-reviews of country strategy papers and from the regional indicative programmes, where 2004 was primarily used in various regions to prepare detailed feasibility studies. The long-term development reserves are primarily earmarked to cover the financial gap in implementation costs in 2006-2007 resulting from devolution[24]; as the prime objective of devolution has been to improve performance in the delivery of Community assistance, the Commission received a mandate from the Council to negotiate a revision of the Cotonou Agreement in order to allow the funding of these additional devolution expenses out of the EDF[25]. ANNEX 2 Forecast of commitments and payments under the 9th EDF Years 2006-2009 Million € |2003* |2004e |2005e |2006f |2007f |2008f |2009f |2003-‘07 | |Commitments on available funds of which - on previous EDFs - decommitments - 9th EDF, net** | 4.127 574 365 3.188 | 3.185 340 2.865 | 4.055 340 3.735 | 3 500 320 3.180 | 2 750 320 2.430 | - | - | 17.617 574 1.685 15.358 | |Payments |2.431 |2.565 |2.995 |3 400 |3 100 |2 900 |2 650 | | |(*): the 2003 commitment figure includes €574 million from previous EDFs, committed before 01 April 2004 (at which moment all balances, €2 608 million to date, have been transferred to the 9th EDF) (**): the difference of 8.7 M€ from the table on available EDF resources under point 1.4 represents not yet allocated accrued interest on non-transferred STABEX funds (e) : estimate, based on a detailed screening of the EDF project pipeline (f) : forecast PASKAIDROJUMA RAKSTS Ar tā finanšu protokola, kas kā 1. pielikums pievienots 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītajam ĀKK-EK partnerattiecību nolīgumam, 2.a punktu izveido 9. EAF Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstīm, kura kopējais finansējums ir EUR 13,5 miljardi. Kā norādīts ES Finanšu protokola deklarācijā – ĀKK-EK partnerattiecību nolīguma nobeiguma akta XVIII deklarācijā – saskaņā ar finanšu protokola stāšanos spēkā (2003. gada 1. aprīlī) no kopējās summas EUR 13,5 miljardiem bija pieejami tikai EUR 12,5 miljardi. Atlikušo EUR 1 miljardu piešķirs, pamatojoties uz EAF darbības pārskatu, izvērtējot saistību un izmaksu īstenošanas pakāpi. Šis darbības pārskats jāveic 2004. gadā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, saskaņā ar ĀKK-EK partnerattiecību nolīguma XVIII deklarāciju, kā arī 2. panta 2. punktu iekšējā nolīgumā starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem par ĀKK-EK partnerattiecību nolīguma finanšu protokolā paredzēto Kopienas atbalsta finansēšanu un pārvaldi. Padome 2004. gada 22. martā vienojās, ka izskatīs iespēju piešķirt EUR 500 miljonus no iekšējā nolīguma 2. panta 2. punktā minētā nosacītā EUR 1 miljarda „ES ūdens finansējuma līnijas” izveidošanai ĀKK valstīs, un piešķirs pirmo asignējumu EUR 250 miljonu apmērā. Šo lēmumu pieņēma, pamatojoties uz to, ka saistību un izmaksu līmenis 2003. gada beigās saistībā ar Komisijas iesniegtajām prognozēm par 2004. līdz 2007. gadu parādīja, ka 9. EAF resursi ĀKK valstīm ir pilnībā apgūstami, un ka, pamatojoties uz līdzšinējo veikumu, ir jāpiešķir nosacītā miljarda pirmā atbalsta daļa. Ņemot vērā termiņa vidusposma valstu stratēģiju pārskatus un EAF darbības pārskatu, ko sagatavojusi Padome, tai līdz 2005. gada martam jāpieņem lēmums par otrā maksājuma piešķiršanu EUR 250 miljonu apmērā ūdens finansējuma līnijai un par nosacītā EUR 1 miljarda, kas minēts iekšējā nolīguma 2. panta 2. punktā, atlikušo EUR 500 miljonu izlietošanu mērķiem, par kuriem tiks panākta vienošanās. Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par otrā asignējuma EUR 250 miljonu apmērā piešķiršanu no 9. EAF nosacītā EUR 1miljarda ĀKK-ES ūdens finansējuma līnijai EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas Līgumu par un jo īpaši tā 310. pantu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta otro apakšpunktu; ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīto ĀKK-EK partnerattiecību nolīgumu, ņemot vērā dalībvalstu valdību pārstāvju iekšējo nolīgumu, kas pieņemts tiekoties Padomes ietvaros, par pasākumiem, kas jāveic, un kārtību, kas jāievēro, lai īstenotu ĀKK-EK partnerattiecību[26] nolīgumu, ņemot vērā dalībvalstu valdību pārstāvju iekšējo nolīgumu, kas pieņemts tiekoties Padomes ietvaros, par 2000. gada 18. septembrī parakstītā ĀKK-EK partnerattiecību nolīguma finanšu protokolā paredzēto Kopienas atbalsta finansēšanu un pārvaldi, jo īpaši tā 2. panta 2. punktu (iekšējais nolīgums)[27], ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā 1. Saskaņā ar iekšējā nolīguma 2. panta 2. punktu, kā arī ES deklarāciju par finanšu protokolu, kas pievienota ĀKK-EK partnerattiecību nolīgumam kā XVIII deklarācija, 2003. gada 1. aprīlī stājoties spēkā finanšu protokolam, no devītā EAF ĀKK valstīm kopējā finansējuma EUR 13,5 miljardu apmērā piešķīra tikai EUR 12,5 miljardus. 2. Saskaņā ar iekšējā nolīguma 2. panta 2. punktu EUR 1 miljardu var piešķirt tikai pēc darbības pārskata pabeigšanas, ko Padome 2004. gadā sagatavo, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. Finanšu protokola 7. punkts un XVIII deklarācija nosaka, ka šis darbības pārskats ir saistību un izmaksu īstenošanas pakāpes izvērtējums. 3. Padome 2004. gada 22. martā vienojās, ka izskatīs iespēju piešķirt EUR 500 miljonus no iekšējā nolīguma 2. panta 2. punktā minētā nosacītā EUR 1 miljarda ūdens finansējuma līnijas izveidošanai ĀKK valstīs un piešķirs pirmo asignējumu EUR 250 miljonu apmērā. Šo lēmumu pieņēma, pamatojoties uz to, ka saistību un izmaksu līmenis 2003. gada beigās saistībā ar Komisijas iesniegtajām prognozēm par 2004. līdz 2007. gadu parādīja, ka 9. EAF resursi ĀKK valstīm ir pilnībā apgūstami. 4. Saskaņā ar iekšējā nolīguma 2. panta 1. punktu un 2. panta 2. punktu pirmo asignējumu EUR 250 miljonu apmērā piešķīra un sadalīja šādi: EUR 185 miljoni ilgtermiņa attīstības dotācijām; EUR 24 miljoni reģionālās sadarbības un integrācijas dotācijām un EUR 41 miljons investīciju fondam. 5. Ar šo pašu lēmumu Padome nolēma, ka, ņemot vērā termiņa vidusposma valstu stratēģiju pārskatus un EAF darbības pārskatu par laikposmu līdz 2004. gada beigām, ko sagatavojusi Padome, tai līdz 2005. gada martam jāpieņem lēmums par otrā asignējuma piešķiršanu EUR 250 miljonu apmērā ūdens finansējuma līnijai un par nosacītā EUR 1 miljarda, kas minēts iekšējā nolīguma 2. panta 2. punktā, atlikušo EUR 500 miljonu izlietošanu mērķiem, par kuriem tiks panākta vienošanās. IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ņemot vērā termiņa vidusposma valstu stratēģiju pārskatu rezultātus un Padomes sagatavoto EAF darbības pārskata rezultātus, Padome vienojas par otrā asignējuma piešķiršanu EUR 250 miljonu apmērā ūdens finansējuma līnijai ĀKK valstīm. 2. pants Otro asignējumu EUR 250 miljonu apmērā piešķir un sadala šādi: 6. EUR 185 miljoni ilgtermiņa attīstības atbalsta dotācijām, kā norādīts iekšējā nolīguma 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā, kā arī finanšu protokola 3. panta a) apakšpunktā; 7. EUR 24 miljoni reģionālās sadarbības un integrācijas dotācijām, kā norādīts iekšējā nolīguma 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā, kā arī finanšu protokola 3. panta b) apakšpunktā; 8. EUR 41 miljons investīciju fondam, kā norādīts iekšējā nolīguma 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā, kā arī finanšu protokola 3. panta c) apakšpunktā. 3. pants Šis lēmums jāpaziņo ĀKK Ministru padomei. 4. pants Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. Briselē, Padomes vārdā Priekšs ēdētājs PASKAIDROJUMA RAKSTS Ar tā finanšu protokola, kas kā 1. pielikums pievienots 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītajam ĀKK-EK partnerattiecību nolīgumam, 2.a punktu izveido 9. EAF Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstīm, kura kopējais finansējums ir EUR 13,5 miljardi. Kā norādīts ES Finanšu protokola deklarācijā – ĀKK-EK partnerattiecību nolīguma nobeiguma akta XVIII deklarācijā –saskaņā ar finanšu protokola stāšanos spēkā (2003. gada 1. aprīlī) no kopējās summas EUR 13,5 miljardiem bija pieejami tikai EUR 12,5 miljardi. Atlikušo EUR 1 miljardu piešķirs, pamatojoties uz EAF darbības pārskatu, izvērtējot saistību un izmaksu īstenošanas pakāpi. Šis darbības pārskats jāveic 2004. gadā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, saskaņā ar ĀKK-EK partnerattiecību nolīguma XVIII deklarāciju, kā arī 2. panta 2. punktu iekšējā nolīgumā starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem par ĀKK-EK partnerattiecību nolīguma finanšu protokolā paredzēto Kopienas atbalsta finansēšanu un pārvaldi. Padome 2004. gada 22. martā vienojās, ka izskatīs iespēju piešķirt EUR 500 miljonus no iekšējā nolīguma 2. panta 2. punktā minētā nosacītā EUR 1 miljarda „ES ūdens finansējuma līnijas” izveidošanai ĀKK valstīs, un piešķirs pirmo asignējumu EUR 250 miljonu apmērā. Šo lēmumu pieņēma, pamatojoties uz to, ka saistību un izmaksu līmenis 2003. gada beigās saistībā ar Komisijas iesniegtajām prognozēm par 2004. līdz 2007. gadu parādīja, ka 9. EAF resursi ĀKK valstīm ir pilnībā apgūstami, un ka, pamatojoties uz līdzšinējo veikumu, ir jāpiešķir nosacītā miljarda pirmā atbalsta daļa. Ņemot vērā termiņa vidusposma valstu stratēģiju pārskatus un EAF darbības pārskatu, ko sagatavojusi Padome, tai līdz 2005. gada martam jāpieņem lēmums par otrā maksājuma piešķiršanu EUR 250 miljonu apmērā ūdens finansējuma līnijai un par nosacītā EUR 1 miljarda, kas minēts iekšējā nolīguma 2. panta 2. punktā, atlikušo EUR 500 miljonu izlietošanu mērķiem, par kuriem tiks panākta vienošanās. Apvienotā ĀKK-EK Padome 2003. gadā apstiprināja Austrumtimoras pievienošanos ĀKK-EK partnerattiecību nolīgumam. Lai gan sākotnējās Austrumtimoras attīstības vajadzības finansēja no EK budžeta, pēc 2005. gada, kad Austrumtimora paredz ratificēt Kotonū nolīgumu, turpmāks finansējums nav paredzēts, jo tas ir pretrunā ar spēkā esošo ALA regulu, kas neparedz ALA finansējuma izmantošanu ĀKK grupas dalībvalstu vajadzībām. Tādēļ, pamatojoties uz Kotonū nolīguma 62. panta 2. punktu un 94. panta 1. punktu, Komisija ierosināja papildināt 9. EAF par EUR 18 miljoniem, kas atbilst proporcionālajai summai, kas būtu jāpiešķir Austrumtimorai saskaņā ar 9. EAF parastajiem atbalsta piešķiršanas kritērijiem. ĀKK grupas apspriedē Eiropas Savienības Padomē attiecībā uz šo priekšlikumu dalībvalstis nepanāca vienprātību, un Padome “izteica gatavību atbalstīt nosacītā miljarda izlietošanu Austrumtimoras vajadzībām, uzskatot, ka pašlaik no 9. EAF nav pieejami brīvi līdzekļi”[28]. Tādēļ saņemts ierosinājums piešķirt EUR 18 miljonus no 9. EAF nosacītā EUR 1 miljarda un piešķirt ilgtermiņa attīstības dotāciju Austrumtimoras Nacionālās indikatīvās programmas finansēšanai 2006. - 2007. gadā. Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par EUR 18 miljonu piešķiršanu un izmantošanu no 9. EAF nosacītā EUR 1 miljarda Austrumtimoras Nacionālās indikatīvās programmas finansēšanai 2006. - 2007. gadā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 310. pantu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta otro apakšpunktu, ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīto ĀKK-EK partnerattiecību nolīgumu, ņemot vērā 1. pantu dalībvalstu valdību pārstāvju iekšējā nolīgumā, kas pieņemts tiekoties Padomes ietvaros, par pasākumiem, kas jāveic, un kārtību, kas jāievēro, lai īstenotu ĀKK-EK partnerattiecību nolīgumu, ņemot vērā dalībvalstu valdību pārstāvju iekšējo nolīgumu, kas pieņemts tiekoties Padomes ietvaros, par 2000. gada 18. septembrī parakstītā ĀKK-EK partnerattiecību nolīguma finanšu protokolā paredzēto Kopienas atbalsta finansēšanu un pārvaldi, jo īpaši tā 2. panta 2. punktu un 1. panta 5. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā (1) Saskaņā ar iekšējā nolīguma 2. panta 2. punktu, kā arī ES deklarāciju par finanšu protokolu, kas pievienota ĀKK-EK partnerattiecību nolīgumam kā XVIII deklarācija, 2003. gada 1. aprīlī stājoties spēkā finanšu protokolam, no devītā EAF ĀKK valstīm kopējā finansējuma EUR 13,5 miljardu apmērā piešķīra tikai EUR 12,5 miljardus. (2) Saskaņā ar iekšējā nolīguma 2. panta 2. punktu EUR 1 miljardu var piešķirt tikai pēc darbības pārskata pabeigšanas, ko Padome 2004. gadā sagatavo, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. Finanšu protokola 7. punkts un XVIII deklarācija nosaka, ka šis darbības pārskats ir saistību un izmaksu īstenošanas pakāpes izvērtējums. (3) Padome 2004. gada 22. martā vienojās, ka izskatīs iespēju piešķirt EUR 500 miljonus no iekšējā nolīguma 2. panta 2. punktā minētā nosacītā EUR 1 miljarda ūdens finansējuma līnijas izveidošanai ĀKK valstīs un piešķirs pirmo asignējumu EUR 250 miljonu apmērā. Šo lēmumu pieņēma, pamatojoties uz to, ka saistību un izmaksu līmenis 2003. gada beigās saistībā ar Komisijas iesniegtajām prognozēm par 2004. līdz 2007. gadu parādīja, ka 9. EAF resursi ĀKK valstīm ir pilnībā apgūstami, un, pamatojoties uz līdzšinējo veikumu, ir jāpiešķir nosacītā miljarda pirmā atbalsta daļa. (4) Ar šo pašu lēmumu Padome nolēma, ka, ņemot vērā termiņa vidusposma valstu stratēģiju pārskatus un EAF darbības pārskatu par laikposmu līdz 2004. gada beigām, ko sagatavojusi Padome, tai līdz 2005. gada martam jāpieņem lēmums par otrā asignējuma piešķiršanu EUR 250 miljonu apmērā ūdens finansējuma līnijai un par nosacītā EUR 1 miljarda, kas minēts iekšējā nolīguma 2. panta 2. punktā, atlikušo EUR 500 miljonu izlietošanu mērķiem, par kuriem tiks panākta vienošanās. (5) Ar ĀKK-EK Ministru Padomes 2003.gada 16. maija lēmumu Nr. 1/2003 Austrumtimora kļuva par ĀKK-EK partnerattiecību nolīguma dalībnieci. Ar šo lēmumu noteica, ka Austrumtimorai uzreiz nebūs pieejami 9. Eiropas Attīstības Fonda (EAF) resursi, bet tā, izmantojot īpašu pagaidu režīmu, varēs izmantot tikai reģionālajai sadarbībai paredzētos līdzekļus. Lēmumā nav ņemts vērā tas, ka pēc Kotonū nolīguma ratificēšanas Austrumtimora vairs nevarēs pretendēt uz atbalstu attīstībai, ko līdz šim tā saņēma saskaņā ar Padomes Regulu 443/92 (ALA regula). Lai gan līdz 2005. gadam attīstības vajadzības finansē no ALA līdzekļiem, turpmāka finansēšana no ALA līdzekļiem vairs nebūs iespējama, kad 2005. gada laikā Austrumtimora ratificēs ĀKK-EK partnerattiecību nolīgumu. (6) Pamatojoties uz Kotonū nolīguma 62. panta 2. punktu un 94. panta 1. punktu, Komisija ierosināja[29] papildināt 9. EAF par EUR 18 miljoniem, kas atbilst proporcionālajai summai, kas būtu jāpiešķir Austrumtimorai saskaņā ar 9. EAF parastajiem atbalsta piešķiršanas kritērijiem. (7) Apspriežoties Ministru padomē, attiecībā uz šo priekšlikumu starp dalībvalstīm nebija vienprātības, un Padome “izteica gatavību atbalstīt nosacītā miljarda izlietošanu Austrumtimoras vajadzībām, uzskatot, ka pašlaik no 9. EAF nav pieejami brīvi līdzekļi” [30]. (8) Tādēļ saņemts ierosinājums piešķirt EUR 18 miljonus no 9. EAF nosacītā EUR 1 miljarda un piešķirt ilgtermiņa attīstības dotāciju Austrumtimoras Nacionālās indikatīvās programmas finansēšanai 2006. - 2007. gadā, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ņemot vērā termiņa vidusposma valstu stratēģiju pārskatu rezultātus un Padomes sagatavoto EAF darbības pārskatu rezultātus, Padome vienojas par EUR 18 miljonu piešķiršanu no 9. EAF nosacītā EUR 1 miljarda Austrumtimoras Nacionālās indikatīvās programmas finansēšanai 2006. – 2007. gadā. 2. pants Ar šo piešķir asignējumu EUR 18 miljonu apmērā un piesaista to ilgtermiņa attīstības dotācijai, kas minēta iekšējā nolīguma 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā, kā arī finanšu protokola 3. panta a) apakšpunktā. 3. pants Šis lēmums jāpaziņo ĀKK Ministru Padomei. 4. pants Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. Briselē, Padomes vārdā Priekšsēdētājs PASKAIDROJUMA RAKSTS 2. punktā Finanšu protokolā, kas kā 1. pielikums pievienots 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītajam ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumam, noteikts, ka Kopienas finansiālās palīdzības no devītā EAF Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstīm kopējā summa sasniedz 13,5 miljardus euro. Kā norādīts ES Deklarācijā par Finanšu protokolu – XVIII Deklarācija ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma Nobeiguma aktā – no kopējās summas 13,5 miljardiem euro tika atvēlēti tikai 12,5 miljardi euro pēc Finanšu protokola stāšanās spēkā 2003. gada 1. aprīlī. Atlikušais 1 miljards euro jāiedala, pamatojoties uz EAF darbības pārskatu, novērtējot to, kādā mērā izpildītas saistības un veiktas izmaksas. Šis darbības pārskats jāveic 2004. gadā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumam pievienoto XVIII deklarāciju , kā arī ar 2. panta 2. punktu Iekšējā nolīgumā starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem par ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma Finanšu protokolā noteikto Kopienas atbalsta finansēšanu un pārvaldību. 2004. gada 22. martā Padome vienojās par „ES Ūdens mehānisma” izveidošanu ĀKK valstīm, lai izskatītu summu 500 miljonu euro apmērā no Iekšējā nolīguma 2. panta 2. punktā minētā nosacītā 1 miljarda euro minētajam ūdens mehānismam un lai iedalītu pirmo piešķīrumu 250 miljonu euro apmērā. Šis lēmums tika pieņemts, pamatojoties uz to, ka saistību un izmaksu līmenis 2003. gada beigās saistībā ar Komisijas iesniegtajām prognozēm par 2004. līdz 2007. gadam, norādīja, ka 9. EAF resursi ĀKK valstīm ir pilnībā apgūstami, un ka nosacītā 1 miljarda euro pirmā daļa ir iedalāma, pamatojoties uz līdzšinējo darbību. Ņemot vērā valsts stratēģiju termiņa vidusposma pārskatu un Padomes veiktās EAF darbības pārskatu, Padomei līdz 2005. gada martam jāpieņem lēmums par otrā maksājuma veikšanu ūdens mehānismam 250 miljonu euro apmērā un par Iekšējā nolīguma 2. panta 2. punktā minētā nosacītā 1 miljarda euro atlikušo 500 miljonu euro izlietošanu, par ko vēl jāvienojas. Attiecībā uz 482 miljoniem euro no nosacītā 1 miljarda euro priekšlikumu atlase notika, pamatojoties uz saistībām, kas izriet no ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma un pamatojoties uz līdz šim neizpildītajām kopīgajām ĀKK un EK starptautiskajām saistībām, ņemot vērā steidzamību un nabadzības apkarošanu, atbalsta koncentrāciju un pieņemšanas spēju. Tādēļ ir ierosināts iedalīt 482 miljonus euro un tos piešķirt, pamatojoties uz saistībām, kas izriet no ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma, kā arī ieguldījumiem starptautiskajās iniciatīvās un saistībās. Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par nosacītā 1 miljarda EUR atlikušo 482 miljonu EUR, izlaišanu un izmantošanu saskaņā ar devīto Eiropas Attīstības fondu sadarbībai ar Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstīm EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 310. pantu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta otro punktu, ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīto ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumu, ņemot vērā 1. pantu Iekšējā nolīgumā starp dalībvalstu pārstāvjiem, kuri tiekas Padomes ietvaros, par pasākumiem, kas jāveic, un kārtību, kas jāievēro ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma īstenošanai, ņemot vērā Iekšējo nolīgumu starp dalībvalstu pārstāvjiem, kuri tiekas Padomes ietvaros, par 2000. gada 18. septembrī parakstītā ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma Finanšu protokolā noteikto Kopienas atbalsta finansēšanu un pārvaldību un jo īpaši tā 2. panta 2. punktu (Iekšējais nolīgums), ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā (1) Saskaņā ar Iekšējā nolīguma 2. panta 2. punktu, kā arī ar ES Deklarāciju par Finanšu protokolu, kas pievienota ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumam kā XVIII deklarācija, no devītā EAF kopējās summas 13,5 miljardu euro apmērā ĀKK valstīm tikai 12,5 miljardi euro bija iedalīti, stājoties spēkā Finanšu protokolam 2003. gada 1. aprīlī. (2) Saskaņā ar Iekšējā nolīguma 2. panta 2. punktu summa 1 miljarda euro apmērā var tikt iedalīta tikai uz darbības pārskata pamata, ko Padome uzņēmusies 2004. gadā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. Finanšu protokola 7. punkts un XVIII deklarācija paredz, ka šis darbības pārskats izvērtēs, kādā mērā izpildītas saistības un veiktas izmaksas. (3) 2004. gada 22. martā Padome vienojās par ūdens mehānisma izveidošanu ĀKK valstīm, lai šim ūdens mehānismam apsvērtu summu 500 miljonu euro apmērā no nosacītā 1 miljarda euro, kas minēts Iekšējā nolīguma 2. panta 2. punktā, un iedalītu pirmo piešķīrumu 250 miljonu euro apmērā. Šis lēmums tika pieņemts, pamatojoties uz to, ka saistību un izmaksu līmenis 2003. gada beigās saistībā ar Komisijas iesniegtajām prognozēm 2004. līdz 2007. gadam liecināja, ka devītā EAF resursi ĀKK valstīm ir pilnībā apgūstami. (4) Ar to pašu lēmumu Padome nolēma, ka, ņemot vērā valsts stratēģiju termiņa vidusposma pārskatu un Padomes izpildīto EAF darbības pārskatu, Padomei līdz 2004. gada beigām jāpieņem lēmums par otro piešķīrumu ūdens mehānismam 250 miljonu euro apmērā un par Iekšējā nolīguma 2. panta 2. punktā minētā nosacītā 1 miljarda euro atlikušo 500 miljonu euro izlietošanu, par ko vēl jāvienojas. (5) Devītais EAF, ieskaitot no iepriekšējiem EAF pārnestos atlikumus, tiks pilnībā apgūts līdz 2007 gada beigām, neļaujot Kopienai pilnībā izpildīt savas starptautiskās saistības un reaģēt uz jaunām starptautiskām iniciatīvām. (6) Priekšlikumu izvēle ir notikusi par kopējo summu 482 miljonu euro apmērā, pamatojoties uz saistībām, kas izriet no ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma, un pamatojoties uz līdz šim neizpildītajām ĀKK un EK kopīgajām starptautiskajām saistībām, ņemot vērā steidzamību un nabadzības apkarošanu, atbalsta koncentrāciju un pieņemšanas spēju. (7) Saskaņā ar pastāvošo Uzņēmumu attīstības centra (CDE) un Lauksaimniecības attīstības centra (CTA) īstenošanas kārtību, gada budžeta vajadzības tiek lēstas attiecīgi 18 miljonu un 14 miljonu euro apmērā. Tādēļ atbilstīgi ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma I un III pielikumam ir ierosināts piešķirt 64 miljonus euro no ilgtermiņa attīstības finanšu shēmas, kas iedalīti no atlikušā nosacītā miljarda euro, lai segtu CDE un CTA darbību 2006./2007. gadā. (8) Komisijas 2004. gada 28. oktobra paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam KOM (2004) 711 par ES Enerģijas iniciatīvas turpmāko attīstību un kārtību, kādā izveido enerģijas mehānismu ĀKK valstīm ierosina piešķirt šai iniciatīvai 250 miljonus euro. Paziņojuma nobeigumā ierosināts finansēt šo jauno iniciatīvu no nosacītā miljarda atlikuma. Ņemot vērā ES Enerģijas iniciatīvas uzsākšanas izraisītās lielās cerības, būtisko enerģijas ieguldījumu Tūkstošgades attīstības mērķu (MDGs) sasniegšanā un to, cik trūcīgajiem ir ārkārtīgi svarīgi piekļūt izmaksu ziņā rentabliem un videi draudzīgiem enerģijas pakalpojumiem, tiek ierosināts finansēt piedāvāto ĀKK un ES Enerģijas mehānismu ar indikatīvu summu 250 miljonu euro apmērā no ierobežotajiem atlikumiem un šajā nolūkā ieskaitīt šo kopējo summu ĀKK valstu iekšējai sadarbībai. (9) Padome 2004. gada aprīlī pieņēma Komisijas sagatavotu ES rīcības plānu par lauksaimniecības precēm, kurā ietilpst priekšlikums atvieglot ražotāju piekļuvi izejvielu riska apdrošināšanai un tirdzniecības finansēšanai.[31] Komisijas ieguldījuma mērķis šajā iniciatīvā ir papildināt Pasaules Bankas tehnisko palīdzību šajā jomā, lai izveidotu starptautisku finansēšanas mehānismu, lai atbalstītu ĀKK valstu piekļūšanu tirgum līdzekļiem produktu riska pārvaldībai, izmantojot šo valstu prēmiju pagaidu līdzfinansēšanu. Tas palīdzēs samazināt ĀKK saņēmēju valstu uzņēmību pret izejvielu šokiem un izstrādāt izejvielu riska finansēšanas mehānismu turpmākai pārņemšanai. Ir ierosināts piesaistīt indikatīvu summu līdz 25 miljonu euro apmērā no nosacītā miljarda atlikuma, lai dotu ieguldījumu starptautiskajā izejvielu riska pārvaldes finansēšanas mehānismā atbilstoši ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma 68.5 pantam, un šajā nolūkā pārskaitīt visu šo summu ĀKK iekšējai sadarbībai. (10) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr°882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem[32], kas stāsies spēkā 2006. gadā, trešajām valstīm tiek pieprasīts sniegt detalizētu informāciju par savu lopbarības un pārtikas sanitārās un fitosanitārās kontroles sistēmu vispārējo struktūru un pārvaldību, un sniegt pietiekamas garantijas, ka ES tirgum paredzētie produkti atbilst ES drošības standartiem. Lai saglabātu savu pieeju ES tirgiem un nodrošinātu atbilstību šiem jaunajiem noteikumiem, ĀKK valstīm būs jāveic ievērojami ieguldījumi. 12. pants ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumā par Kopienas politikas vienotību paredz, ka šādos gadījumos pēc ĀKK valstu pieprasījuma jākonsultējas, lai ņemtu vērās šo valstu apsvērumus par šādu pasākumu ietekmi. Tādēļ ir ierosināts atlikt indikatīvu summu 30 miljonu euro apmērā no patreizējā nosacītā miljarda atlikuma, dodot ieguldījumu resursu palielināšanas programmas sākšanas posmā, lai palīdzētu ĀKK pieskaņoties jaunajām ES sanitārajām un fitosanitārajām normām, un šai nolūkā novirzīt visu summu ĀKK valstu iekšējai sadarbībai. (11) Apsverot Āfrikas Savienības (ĀS) pieaugošo nozīmi miera uzturēšanā un konfliktu novēršanā, kā arī reģionālās integrācijas un labas pārvaldības veicināšanā, un Padomes pozitīvo attieksmi pret Paziņojumu par pastiprināto ES un Āfrikas dialogu[33], ir lietderīgi virzīties uz stratēģiskāku atbalstu ĀS institūcijām un rezervēt papildu summu visas Āfrikas mēroga atbalsta programmai „Āfrikas Savienības redzējuma un misijas un 2004. – 2007. gada stratēģiskā plāna” ietvaros, kas pieņemts Āfrikas valstu un valdības vadītāju sammitā Adisabebā 2004. gada jūlijā. Lai sniegtu ieguldījumu Āfrikas atbalsta programmā, ierosināts piesaistīt indikatīvo summu līdz 50 miljoniem euro apmērā no nosacītā miljarda esošā atlikuma un šajā nolūkā ieskaitīt šo summu ĀKK valstu iekšējai sadarbībai. (12) Operatīvā iniciatīva (FTI) „Izglītība visiem” ir globāla partnerība, kas uzsākta 2002. gada vidū, lai palīdzētu valstīm ar zemiem ienākumiem līdz 2015. gadam sasniegt izglītības Tūkstošgades attīstības mērķi sniegt visiem bērniem pilnu pamatizglītību. Tas ir viens no pirmajiem instrumentiem, kas ievieš praksē Monterejas vienošanos par efektīvu partnerību starp devējām valstīm un jaunattīstības valstīm, lai padarītu iedarbīgāku oficiālu attīstības palīdzību. Tā kā ar 2004. gada nacionālā termiņa vidusposma pārskata īstenošanas palīdzību ir izrādījies neiespējami sistemātiski atbalstīt FTI, ir ierosināts ieguldīt operatīvajā iniciatīvā indikatīvo summu 63 miljonus euro no nosacītā miljarda esošā atlikuma un šajā nolūkā ieskaitīt šo summu ĀKK valstu iekšējai sadarbībai. IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ņemot vērā valsts stratēģiju termiņa vidusposma pārskata un Padomes veikto EAF darbības pārskata rezultātus, Padome piekrīt iedalīt un izmantot 482 miljonus euro no devītā Eiropas Attīstības Fonda nosacītā 1 miljarda euro sadarbībai ar Āfrikas, Karību jūras un Klusā Okeāna valstīm. 2. pants Piešķīrums 48 miljonu euro tiks iedalīts un sadalīts šādi: 1. 352 miljoni euro ilgtermiņa attīstības atbalstam, kā norādīts Iekšējā nolīguma 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā, kā arī Finanšu protokola 3. punkta a) apakšpunktā; 2. 482 miljoni euro reģionālajai sadarbībai un integrācijai, kā norādīts Iekšējā nolīguma 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā, kā arī Finanšu protokola 3. punkta b) apakšpunktā; 3. 82 miljoni euro investīciju instrumentam, kā norādīts Iekšējā nolīguma 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā, kā arī Finanšu protokola 3. punkta c) apakšpunktā. 3. pants 64 miljoni euro no atbalsta, kas paredzēts ilgtermiņa attīstībai, kā norādīts Iekšējā nolīguma 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta (ii)(iii) daļā, kā arī Finanšu protokola 3. punkta a) apakšpunkta (i)(ii) daļā, tiks asignēti Uzņēmumu attīstības centra (CDE) un Lauksaimniecības un lauku sadarbības tehniskā centra (CTA) budžeta finansēšanai. 4. pants Atlikusī summa 418 miljoni euro tiks ieguldīta šādu darbību finansēšanai: 9. Līdz 250 miljoniem euro ES Enerģijas iniciatīvai; 10. Līdz 25 miljoniem euro ieguldīšanai Starptautiskajā izejvielu riska pārvaldes finansēšanas mehānismam ĀKK valstu labā; 11. Indikatīva summa 30 miljonu apmērā palīdzībai ĀKK valstīm pielāgot jaunos ES sanitāros un fitosanitāros noteikumus; 12. Līdz 50 miljoniem euro Āfrikas Savienības stiprināšanai Āfrikas mandāta īstenošanā; 13. Indikatīva summa 63 miljonu euro kā ieguldījums operatīvajā iniciatīvā „Izglītība visiem”. 5. pants Šo lēmums paziņo ĀKK valstu Ministru padomei. 6. pants Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. Briselē, Padomes vārdā - priekšsēdētājs PASKAIDROJUMA RAKSTS Finanšu protokola, kas pievienots 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītajam ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumam kā 1. pielikums, 2. punktā noteikts, ka Kopienas finansiālās palīdzības no Devītā EAF Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstīm kopējā summa sasniegs 13,5 miljardus EUR. Kā norādīts ES Finanšu protokola deklarācijā – XVIII deklarācijā saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma Noslēguma aktu – vispārējās summas 13,5 miljardu EUR ietvaros tikai 12,5 miljardi EUR bija pieejami, kad Finanšu protokols stājās spēkā 2003. gada 1. aprīlī. Saskaņā ar Iekšējo nolīgumu, atlikušais 1 miljards EUR jāiedala uz EAF darbības pārskata pamata un jāsadala ilgtermiņa attīstības, reģionālās sadarbības un integrācijas līdzekļos un ieguldījuma mehānismā, novērtējot saistību un izmaksu realizācijas pakāpi. Šis darbības pārskats jāveic 2004. gadā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumam pievienoto XVIII deklarāciju, kā arī 2. panta 2. punktu Iekšējā nolīgumā starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem par ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma Finanšu protokolā noteikto Kopienas palīdzības finansēšanu un pārvaldi. Padome 2004. gada 22. martā vienojās par „ES Ūdens finansējuma līnijas” izveidošanu ĀKK valstīm, lai izskatītu summu 500 miljonu EUR apmērā no Iekšējā nolīguma 2. panta 2. punktā minētā nosacītā 1 miljarda EUR šim ūdens finansējumam un lai iedalītu pirmo piešķīrumu 250 miljonu apmērā. Šis lēmums tika pieņemts, pamatojoties uz to, ka saistību un izmaksu līmenis 2003. gada beigās saistībā ar Komisijas iesniegtajām prognozēm par 2004. līdz 2007. gadu norādīja, ka devītā EAF resursi ĀKK valstīm ir pilnībā apgūstami, un ka nosacītā 1 miljarda EUR pirmais piešķīrums ir iedalāms, pamatojoties uz līdzšinējo veikumu. Ņemot vērā valsts stratēģiju termiņa vidusposma pārskatu un Padomes veiktā EAF darbības pārskata rezultātu, Padomei līdz 2005. gada martam jāpieņem lēmums par otrā maksājuma mobilizēšanu ūdens finansējuma līnijai 250 miljonu EUR apmērā un par Iekšējā nolīguma 2. panta 2. punktā minētā nosacītā 1 miljarda EUR atlikušo 500 miljonu EUR izlietošanu nolūkos, par ko jāvienojas. Attiecībā uz 482 miljoniem EUR no nosacītā 1 miljarda EUR priekšlikumu atlase notika, pamatojoties uz saistībām, kas izriet no ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma, un pamatojoties uz līdz šim neizpildītajām ĀKK un EK kopīgajām saistībām starptautiskajā mērogā, ņemot vērā steidzamības principus un pievēršanos nabadzībai, palīdzības koncentrēšanu un absorbcijas spēju. Tāpēc Komisija ierosina Padomei apstiprināt pievienoto lēmumu par nostāju, kas Kopienai jāpieņem ĀKK un EK Ministru Padomē attiecībā uz 288 miljonu EUR pārskaitīšanu no Devītā EAF ilgtermiņa attīstības līdzekļu rezervēm, kā arī 82 miljonu EUR pārskaitīšanu no Devītā EAF ieguldījuma mehānisma uz piešķīrumu ĀKK iekšējai sadarbībai, lai to izmantotu šo iniciatīvu finansēšanai. Kopā ar augšminēto reģionālās sadarbības un integrācijas palielinājumu par 48 miljoniem EUR tas veidos kopējo summu 418 miljonu EUR apmērā. No Iekšējā nolīguma 2. panta 1. punkta ii) apakšpunkta iii) daļā, kā arī Finanšu protokola 3. panta a) punkta i) apakšpunkta ii) daļā minētās ilgtermiņa attīstības atbalsta līdzekļiem 64 miljoni EUR tiks piešķirti Uzņēmumu attīstības centra (UAC) un Lauksaimniecības un lauku sadarbības tehniskā centra (LTC) budžeta finansēšanai. Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par nostāju, kas Kopienai jāpieņem ĀKK un - EK Ministru Padomē attiecībā uz lēmumu par Devītā Eiropas Attīstības fonda ilgtermiņa attīstības līdzekļu rezerves, kā arī ieguldījumu mehānisma resursu izmantošanu ES Enerģijas iniciatīvas finansēšanai, ieguldījumiem Starptautiskajā patēriņa preču riska pārvaldības finansējuma līnijā, jauno ES lopbarības un pārtikas sanitāro un fitosanitāro noteikumu pieņemšanu, Āfrikas Savienības nostiprināšanu un ieguldījumu Ātrās izsekošanas iniciatīvā izglītībai visiem EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 310. pantu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta otro daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [34], tā kā (1) Saskaņā ar Iekšējā nolīguma 2. panta 2. punktu, summa 1 miljarda EUR apmērā var tikt iedalīta un sadalīta ilgtermiņa attīstības, reģionālās sadarbības un integrācijas un ieguldījuma finansējuma līdzekļos tikai pēc darbības pārskata, ko Padome veikusi 2004. gadā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. Finanšu protokola 7. punkts, kā arī XVIII deklarācija nosaka, ka šis darbības pārskats ir saistību un izmaksu realizācijas pakāpes novērtējums. (2) Padome 2004. gada 22. martā vienojās par ūdens finansējuma līnijas izveidošanu ĀKK valstīm, lai no Iekšējā nolīguma 2. panta 2. punktā minētā nosacītā 1 miljarda EUR šim ūdens finansējumam atskaitītu summu 500 miljonu EUR apmērā un iedalītu pirmo piešķīrumu 250 miljonu EUR apmērā. Šis lēmums tika pieņemts, pamatojoties uz to, ka saistību un izmaksu līmenis 2003. gada beigās saistībā ar Komisijas iesniegtajām prognozēm par 2004. līdz 2007. gadu norādīja, ka Devītā EAF resursi ĀKK valstīm ir pilnībā apgūstami. (3) Ar to pašu lēmumu Padome nolēma, ka ņemot vērā valstu stratēģiju termiņa vidusposma pārskatu un Padomes veikto EAF darbības pārskatu līdz 2004. gada beigām, Padomei līdz 2005. gada martam jāpieņem lēmums par otrā piešķīruma mobilizēšanu ĀKK un ES ūdens finansējumam 250 miljonu EUR apmērā un par atlikušo 500 miljonu EUR izmantošanu saskaņotos nolūkos. (4) Attiecībā uz kopējo summu 482 miljoniem EUR priekšlikumu atlase notika, pamatojoties uz saistībām, kas izriet no ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma, un pamatojoties uz līdz šim neizpildītajām ĀKK un EK kopējām saistībām starptautiskā mērogā, ņemot vērā steidzamības principus un pievēršanos nabadzībai, palīdzības koncentrēšanu un absorbcijas spēju. (5) No šīs pēdējās minētās summas 64 miljoni EUR no ilgtermiņa attīstības atbalsta līdzekļiem tiks piešķirti Iekšējā nolīguma 2. panta 1. punkta ii) apakšpunkta iii) daļā, kā arī Finanšu protokola 3. panta a) punkta i) apakšpunkta ii) daļā minētā Uzņēmumu attīstības centra (UAC) un Lauksaimniecības un lauku sadarbības tehniskā centra (LTC) budžeta finansēšanai. Atlikums 418 miljonu EUR apmērā tiks piesaistīts, lai finansētu ĀKK iekšējās ES Enerģijas iniciatīvas, dotu ieguldījumu Starptautiskā patēriņa preču riska pārvaldes finansējumā, jauno ES lopbarības un pārtikas sanitāro un fitosanitāro noteikumu pielāgošanā ĀKK valstīm, Āfrikas Savienības nostiprināšanā un Ātrās izsekošanas iniciatīvas izglītībai visiem. (6) Saskaņā ar Kotonū 2000. gada 23. jūnijā parakstītā ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma 15. pantu izveido ĀKK un EK Ministru Padomi ar tiesībām pieņemt lēmumus saskaņā ar Nolīgumu, un šī Nolīguma I pielikuma 8. punkts ļauj ĀKK un EK Ministru Padomei veikt atbilstošus pasākumus, ja jebkurā no Nolīguma instrumentiem paredzētie līdzekļi ir izsmelti. (7) Devītā EAF reģionālās sadarbības un integrācijas līdzekļi ir izsmelti. Tādēļ Kopienas nostāja ĀKK un EK Ministru Padomē jānosaka nolūkā pieņemt lēmumu par Kopienas ieguldījumu ES Enerģijas iniciatīvās, Starptautiskā patēriņa preču riska pārvaldes finansējumā, jauno ES lopbarības un pārtikas sanitāro un fitosanitāro noteikumu pielāgošanā ĀKK valstīm, Āfrikas Savienības nostiprināšanā un Ātrās izsekošanas iniciatīvas izglītībai visiem finansēšanā no Devītā EAF ilgtermiņa attīstības līdzekļu rezerves un no ieguldījumu mehānisma. IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. Vienīgais pants Kopiena pieņem šādu nostāju ĀKK un ES Ministru Padomē par Devītā EAF ilgtermiņa attīstības līdzekļu rezerves izmantošanu un par ieguldījumu mehānisma resursu izmantošanu, lai finansētu ES Enerģijas iniciatīvas, dotu ieguldījumu Starptautiskā patēriņa preču riska pārvaldes finansējumā, jauno ES lopbarības un pārtikas sanitāro un fitosanitāro noteikumu pielāgošanā ĀKK valstīm, Āfrikas Savienības nostiprināšanā un Ātrās izsekošanas iniciatīvas izglītībai visiem finansēšanā, pamatojoties uz pievienoto ĀKK un EK Ministru Padomes lēmuma projektu. Briselē, Padomes vārdā –– priekšsēdētājs PROJEKTS ĀKK UN EK MINISTRU PADOMES LĒMUMS par Devītā Eiropas Attīstības fonda ilgtermiņa attīstības līdzekļu rezerves, kā arī ieguldījumu mehānisma resursu izmantošanu, lai finansētu ES Enerģijas iniciatīvas, dotu ieguldījumu Starptautiskā patēriņa preču riska pārvaldes finansējumā, jauno ES lopbarības un pārtikas sanitāro un fitosanitāro noteikumu pielāgošanā ĀKK valstīm, Āfrikas Savienības nostiprināšanā un Ātrās izsekošanas iniciatīvās izglītībai visiem ĀKK UN EK MINISTRU PADOME, ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīto Partnerattiecību nolīgumu un jo īpaši tā I pielikuma 8. punktu, tā kā (1) ES Ministru Padome 2527. sesijā 2004. gada 22. martā vienojās par ūdens finansējuma izveidošanu ĀKK valstīm un vienojās izskatīt summu 500 miljonu EUR apmērā no Devītā EAF nosacītā 1 miljarda EUR šim ūdens finansējumam. Tā vienojās arī par pirmā piešķīruma tūlītēju iedalīšanu 250 miljonu EUR apmērā no nosacītā 1 miljarda EUR un lemt par otrā maksājuma mobilizēšanu 250 miljonu EUR apmērā ne vēlāk kā līdz 2005. gada martam, kā arī lemt par nosacītā 1 miljarda EUR atlikušu 500 miljonu EUR izlietošanu mērķiem, par kuriem līdz 2004. gada beigām jāvienojas, ņemot vērā valstu stratēģiju termiņa vidusposma pārskata un Padomes veiktā EAF darbības pārskata rezultātus. (2) Lai nodrošinātu atbalstu ES Enerģijas iniciatīvām, lai piešķirtu finansējumu Starptautiskā patēriņa preču riska pārvaldei, jauno ES lopbarības un pārtikas sanitāro un fitosanitāro noteikumu pielāgošanai ĀKK valstīm, Āfrikas Savienības nostiprināšanai un Ātrās izsekošanas iniciatīvas izglītībai visiem finansēšanai, ir atbilstoši piešķirt resursus ĀKK iekšējai sadarbībai kopumā 418 miljoni EUR apmērā, kas var būt pieejami no ES Ministru Padomes iedalītajiem resursiem. Bet ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma I pielikuma 3. panta b) punktā noteiktā reģionālās sadarbības un integrācijas līdzekļi ir izsmelti. Tādēļ nepieciešamie resursi jāpārskaita no Devītā EAF ilgtermiņa attīstības līdzekļu nepiešķirtajām rezervēm un no Finanšu protokola 3. punkta b) un c) apakšpunktā norādītā ieguldījumu mehānisma. (3) Saskaņā ar Kotonū 2000. gada 23. jūnijā parakstītā ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma 15. pantu izveido ĀKK un EK Ministru Padomi ar tiesībām pieņemt lēmumus saskaņā ar Nolīgumu. IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Summu 370 miljonu EUR apmērā, ko veido 288 miljoni EUR no Devītā EAF ilgtermiņa attīstības līdzekļu rezerves un 82 miljoni EUR no Devītā EAF ieguldījumu mehānisma, pārskaita atbilstoši reģionālās sadarbības un integrācijas līdzekļiem uz ĀKK iekšējo piešķīrumu un izmanto ĀKK un ES ūdens finansējuma izveidošanai. Tātad kopā ar summu 48 miljonu EUR apmērā, kas jau ir pieejama ĀKK ieguldījumam iekšējās sadarbības ietvaros, kopējā summa 418 miljonu EUR apmērā būs pieejama, lai finansētu ES Enerģijas iniciatīvas, dotu ieguldījumu Starptautiskā patēriņa preču riska pārvaldē, jauno ES lopbarības un pārtikas sanitāro un fitosanitāro noteikumu pielāgošanā ĀKK valstīm, Āfrikas Savienības nostiprināšanā un Ātrās izsekošanas iniciatīvās izglītībai visiem. 2. pants Saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma IV pielikuma 13. panta 2. punktu ĀKK Ministru Padome lūdz Komisiju finansēt no ĀKK iekšējās sadarbības atbalsta 1. pantā minētās programmas un paredzamās summas. Briselē, ĀKK un ES Ministru Padomes vārdā –– priekšsēdētājs PASKAIDROJUMA RAKSTS Finanšu protokola, kas pievienots 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītajam ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumam kā I pielikums, 2. punktā noteikts, ka Kopienas finansiālās palīdzības no Devītā EAF Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstīm kopējā summa sasniegs 13,5 miljardus EUR. Kā norādīts ES Finanšu protokola deklarācijā – XVIII deklarācijā saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma Noslēguma aktu – vispārējās summas 13,5 miljardu EUR ietvaros tikai 12,5 miljardi EUR bija pieejami, stājoties spēkā Finanšu protokolam (2003. gada 1. aprīlī). Saskaņā ar Iekšējo nolīgumu atlikušais 1 miljards EUR jāiedala un jāsadala ilgtermiņa attīstības, reģionālās sadarbības un integrācijas un ieguldījumu mehānisma līdzekļos, pamatojoties uz EAF darbības pārskatu, novērtējot saistību un izmaksu realizācijas pakāpi. Šis darbības pārskats jāveic 2004. gadā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumam pievienoto XVIII deklarāciju, kā arī 2. panta 2. punktu Iekšējā nolīgumā starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem par ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma Finanšu protokolā noteikto Kopienas palīdzības finansēšanu un pārvaldi. Padome 2004. gada 22. martā vienojās par “ES Ūdens finansējuma līnijas” izveidošanu ĀKK valstīm, lai izskatītu summu 500 miljonu EUR apmērā no Iekšējā nolīguma 2. panta 2. punktā minētā nosacītā 1 miljarda EUR šim ūdens finansējumam un lai iedalītu pirmo piešķīrumu 250 miljonu apmērā. Šis lēmums tika pieņemts, pamatojoties uz to, ka saistību un izmaksu līmenis 2003. gada beigās saistībā ar Komisijas iesniegtajām prognozēm par 2004. līdz 2007. gadu norādīja, ka Devītā EAF resursi ĀKK valstīm ir pilnībā apgūstami un ka nosacītā 1 miljarda EUR pirmā kvota ir iedalāma, pamatojoties uz līdzšinējo veikumu. Ņemot vērā valstu stratēģiju termiņa vidusposma pārskatu un Padomes veikto EAF darbības pārskatu, Padomei līdz 2005. gada martam jāpieņem lēmums par otrā maksājuma mobilizēšanu ūdens finansējumam 250 miljonu EUR apmērā un par Iekšējā nolīguma 2. panta 2. punktā minētā nosacītā 1 miljarda EUR atlikušo 500 miljonu EUR izlietošanu saskaņotos nolūkos. Tāpēc Komisija ierosina Padomei apstiprināt pievienoto lēmumu par nostāju, kas Kopienai jāpieņem ĀKK un EK Ministru Padomē attiecībā uz 185 miljonu EUR pārskaitīšanu no Devītā EAF ilgtermiņa attīstības līdzekļu rezervēm (nepiešķirtajām rezervēm), kā arī 41 miljonu EUR no Devītā EAF ieguldījumu mehānisma līnijas uz piešķīrumu ĀKK iekšējai sadarbībai, lai to izmantotu ĀKK un EK ūdens finansējuma otrajam piešķīrumam. Tas, kopā ar iepriekš minēto ĀKK iekšējā piešķīruma palielinājumu par 24 miljoniem EUR, veidos kopējo summu 250 miljonu EUR apmērā otrā piešķīruma vajadzībām ūdens finansējumam. Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par nostāju, kas Kopienai jāpieņem ĀKK un EK Ministru Padomē sakarā ar lēmumu par ilgtermiņa attīstības līdzekļu izmantošanu, kā arī par Devītā Eiropas Attīstības fonda ieguldījumu mehānisma līnijas izmantošanu ĀKK un ES Ūdens finansējuma otrajam piešķīrumam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 310. pantu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta otro daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[35], tā kā (1) Saskaņā ar Iekšējā nolīguma 2. panta 2 punktu summa 1 miljarda EUR apmērā var tikt iedalīta un sadalīta ilgtermiņa attīstības, reģionālās sadarbības un integrācijas un ieguldījumu mehānisma līdzekļos tikai pēc darbības pārskata, ko Padome veikusi 2004. gadā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. Finanšu protokola 7. punkts, kā arī XVIII deklarācija nosaka, ka šis darbības pārskats būs izvērtējums par saistību un izmaksu realizācijas pakāpi. (2) Padome 2004. gada 22. martā vienojās par ūdens finansējuma līnijas izveidošanu ĀKK valstīm, lai piešķirtu summu 500 miljonu EUR apmērā no Iekšējā nolīguma 2. panta 2. punktā minētā nosacītā 1 miljarda EUR šim ūdens finansējumam un iedalītu pirmo asignējumu 250 miljonu EUR apmērā. Šis lēmums tika pieņemts, pamatojoties uz to, ka saistību un izmaksu līmenis 2003. gada beigās saistībā ar Komisijas iesniegtajām prognozēm par 2004. līdz 2007. gadu norādīja, ka Devītā EAF resursi ĀKK valstīm ir pilnībā apgūstami. (3) Pirmais piešķīrums 250 miljonu EUR apmērā saskaņā ar Iekšējā nolīguma 2. panta 1. punktu un 2. panta 2. punktu tika iedalīts un sadalīts šādi: 185 miljoni EUR ilgtermiņa attīstības līdzekļu atbalstam; 24 miljoni EUR reģionālās sadarbības un integrācijas līdzekļiem un 41 miljons EUR ieguldījumu mehānismam. (4) Ar to pašu lēmumu Padome nolēma, ka ņemot vērā valstu stratēģiju termiņa vidusposma pārskatu un Padomes veikto EAF darbības pārskatu līdz 2004. gada beigām, Padomei līdz 2005. gada martam jāpieņem lēmums par otrā piešķīruma mobilizēšanu ĀKK un ES ūdens finansējumam 250 miljonu EUR apmērā. (5) Saskaņā ar Kotonū 2000. gada 23. jūnijā parakstītā ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma 15. pantu izveido ĀKK un EK Ministru Padomi ar tiesībām pieņemt lēmumus saskaņā ar Nolīgumu, un šī Nolīguma I pielikuma 8. punkts ļauj ĀKK un EK Ministru Padomei veikt atbilstošus pasākumus, ja jebkurā no Nolīguma instrumentiem paredzētie līdzekļi ir izsmelti. (6) Devītā EAF reģionālās sadarbības un integrācijas līdzekļi ir izsmelti. Tādēļ jānosaka Kopienas nostāja ĀKK un EK Ministru Padomē, lai pieņemtu lēmumu par Kopienas ieguldījumu ĀKK un ES ūdens finansējuma izveidošanā no ilgtermiņa attīstības līdzekļu rezerves un no Devītā EAF ieguldījumu mehānisma līdzekļiem, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. Vienīgais pants Kopiena ĀKK un ES Ministru Padomē pieņem šādu nostāju par Devītā EAF ilgtermiņa attīstības līdzekļu rezerves izmantošanu un par ieguldījumu mehānisma resursu izmantošanu ĀKK un ES ūdens finansējuma otrajam piešķīrumam, pamatojoties uz pievienoto ĀKK un EK Ministru Padomes lēmuma projektu. Briselē, Padomes vārdā –– priekšsēdētājs PROJEKTS ĀKK UN EK MINISTRU PADOMES LĒMUMS par Devītā Eiropas Attīstības fonda ilgtermiņa attīstības rezerves, kā arī ieguldījumu mehānisma resursu izmantošanu ĀKK un EK Ūdens finansējuma otrajam piešķīrumam ĀKK UN EK MINISTRU PADOME, ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīto Partnerattiecību nolīgumu un jo īpaši tā I pielikuma 8. punktu, tā kā (1) ES Ministru Padome 2527. sesijā 2004. gada 22. martā vienojās par ūdens finansējuma izveidošanu ĀKK valstīm un vienojās šim ūdens finansējumam piešķirt summu 500 miljonu EUR apmērā no Devītā EAF nosacītā 1 miljarda EUR. Tā vienojās arī par pirmā piešķīruma tūlītēju iedalīšanu 250 miljonu apmērā no nosacītā 1 miljarda EUR un pieņemt lēmumu par otrā maksājuma mobilizēšanu 250 miljonu EUR apmērā ne vēlāk kā līdz 2005. gada martam, kā arī lemt par nosacītā 1 miljarda EUR atlikušo 500 miljonu EUR izlietošanu, ņemot vērā Padomes līdz 2004. gada beigām veiktā valstu stratēģiju termiņa vidusposma pārskata un EAF darbības pārskata rezultātus. Otro piešķīrumu 250 miljonu EUR apmērā sadala Devītā EAF Finanšu protokola 3. punktā minētajos līdzekļos šādi: 185 miljoni EUR ilgtermiņa attīstības līdzekļi atbalstam, 24 miljoni EUR reģionālās sadarbības un integrācijas līdzekļiem un 41 miljons EUR ieguldījumu mehānismam. (2) Lai nodrošinātu atbalstu ES Ūdens iniciatīvas īstenošanai ĀKK valstīm, ir lietderīgi piešķirt resursus kopumā 250 miljonu EUR apmērā ĀKP iekšējai sadarbībai, kas var būt pieejami no ES Ministru Padomes iedalītajiem resursiem. Bet ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma I pielikuma 3. punkta b) apakšpunktā noteiktie reģionālās sadarbības un integrācijas līdzekļi ir izsmelti. Tādēļ nepieciešamie resursi jāpārskaita no Devītā EAF ilgtermiņa attīstības līdzekļu nepiešķirtajām rezervēm un no ieguldījumu mehānisma, kas minēts Finanšu protokola 3. punkta b) un c) apakšpunktā. (3) Saskaņā ar Kotonū 2000. gada 23. jūnijā parakstītā ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma 15. pantu izveido ĀKK un EK Ministru Padomi ar tiesībām pieņemt lēmumus saskaņā ar Nolīgumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Summu 226 miljonu EUR apmērā, kuru veido 185 miljoni EUR no Devītā EAF ilgtermiņa attīstības līdzekļu rezerves un 41 miljons EUR no Devītā EAF ieguldījumu mehānisma, atbilstoši reģionālās sadarbības un integrācijas līdzekļiem pārskaita uz ĀKK iekšējo piešķīrumu un izmanto ĀKK un ES Ūdens finansējuma izveidošanai. Tātad kopā ar summu 24 miljonu EUR apmērā, kas jau ir pieejama ĀKK iekšējās sadarbības ietvaros, kopējā summa ĀKK ES Ūdens finansējuma otrajam asignējumam būs 250 miljonu EUR. 2. pants Saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma IV pielikuma 13. panta 2. punktu ĀKK Ministru Padome lūdz Komisiju finansēt ĀKK un ES Ūdens finansējuma atbalstu no ĀKK iekšējās sadarbības 1. punktā minētajā apmērā. Briselē, ĀKK un ES Ministru Padomes vārdā –– priekšsēdētājs [1] ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgums, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā, Finansiālais protokols, I un 7. Pielikums, un ES Deklarācija par finanšu protokolu (XVIII deklarācija), kas pievienota ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumam. Iekšējais nolīgums (OV L 317, 15.12.2000.) nosaka, ka 2004. gadā šo darbības pārskatu veiks Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. [2] Komisijas personāla darba documents SEC(2005) 242 sniedz šo reformu kvalitatīvāku izvērtējumu, papildus ilustrējot uzlabotās darbības strukturālo raksturu gan kvalitātes, gan kvantitātes ziņā. [3] Realizācijas sākumā nav parakstīts VSD deviņām valstīm: Kotdivuāra, Ekvatoriālā Gvineja, Gvineja, Haiti, Libērija, Somālija, Sudāna, Togo un Zimbabve. Par piecām mazām Klusā Okeāna valstīm pārskats netika veikts, jo tās ir tikko pievienojušās Kotonū nolīgumam un tikai nesen sākušas gūt labumu no EAF līdzekļiem: Maršalu Salas, Mikronēzija, Nauru, Niue un Palau. [4] Finansiālais līdzsvars ir panākts, ņemot vērā finanšu shēmu korekcijas, kas izdarītas attiecībā uz tām valstīm, par kurām nav paziņota devītā EAF summa vai paziņota ar nokavēšanos, t.i., 242,6 miljoni euro Lēmuma K(2003)2471 rezultātā attiecībā uz Haiti, Libēriju un Togo, ieskaitot papildu neto samazinājumu 96,8 miljonu euro, ko 2004. gada septembrī EAF komiteja apstiprinājusi attiecībā uz tām valstīm, par kurām vēl nav parakstīts VSD. [5] KOM (2004)763, 19.11.2004. [6] Padomes lēmums 2004/289, 22.03.2004. [7] ĀKK-EK Ministru padomes 2004. gada 6. maija lēmums 1/2004 par ilgtermiņa attīstības aploksnes rezerves, kā arī 9. EAF Investīciju finansējuma līnijas resursu izmantošanu ĀKK-ES Ūdens finansējuma izveidošanai. [8] €3 miljonu saistības jau ir realizētas ĀKK iekšējā tehniskās sadarbības finansējuma ietvaros informācijas, komunikāciju un vērtēšanas nolūkos.. [9] ĀKK un ES Apvienotās Ministru padomes 2003. gada 16. maija Lēmums 1/2003. [10] Padomes 2004. gada 4. novembra Dokuments 13890/04 par ĀKK Darba puses 2004. gada 26. oktobra apspriežu iznākumu. [11] 2004. gada 28. oktobra KOM(2004)711 par ES Enerģijas iniciatīvas turpmāko attīstību un ĀKK valstu Enerģijas mehānisma izveides modalitātēm. [12] 2004. gada 12. februāra KOM(2004)89 par lauksaimniecības patēriņa preču ķēdēm, atkarību un nabadzību – ES Rīcības plāna priekšlikums. Skatīt arī 2004. gada 12. februāra KOM(2004)87 par ES un Āfrikas partnerattiecību priekšlikumu kokvilnas sektora attīstības atbalstam. [13] 2004. gada 29. marta KOM(2004)208 par devīto EAF ilgtermiņa attīstības finanšu shēmas rezerves izmantošanu jau paredz 45 miljonus euro ĀKK un ES rīcības plānam par lauksaimniecības patēriņa precēm. [14] ES Regula 882/2004, ar ko papildina pašreizējo ES Vispārīgo pārtikas aprites tiesību aktu regulu (ES 178/2002). [15] 2003. gada 23. jūnija KOM(2003)316 par ES un Āfrikas dialogu un GAERC 2003. gada 21.jūlija secinājumiem. [16] COM(2004)763 of 19 November 2004 on the European Development Fund (EDF), Estimate of decisions, payments and contributions to be paid by the member States for 2004 and 2005 and forecast of decisions and payments for the period 2006 to 2009. After the forecasts were finalized, it appeared that the EDF Committee may delay the approval of some large budget support, road and rehabilitation programmes beyond 2004 due to political and economic governance issues. Total commitments in 2004 may therefore be overestimated by up to €250 million. This uncertainty can be explained by the seasonal factor which still survives in a lesser form despite the various reforms initiated in recent years, whereby a large stock of commitments are being prepared in the first half of the year, “waiting” for decision after summer break, with a high volume of commitment decisions taken in the last quarter of the year (the commitment rate at the end of August 2004 was over 45% of the year objective, against on average of less than 25% in the previous years). Small delays in the decision making process may then result in a commitment being carried over to the next year. [17] ACP related implementation support staff in EuropeAid decreased with one third in 2004; this was more than compensated by a reinforcement of the Delegations in the context of devolution but the exceptionally high staff turnover rate during this transitional period affected the normal implementation of the project cycle. [18] At the 386th EDF Committee of 25 October 2004, the member States have congratulated the Commission for this inclusive approach; proposals for an amount exceeding € 500 million are expected by February 2005. [19] The STABEX funds are not a payment in the strict accounting sense. However, it is included in order to be coherent with past presentations. This transfer should in principle be one of the last made on this instrument. [20] COM(2004)763 of 19 November 2004. In 2004 for the first time effective disbursements closely followed the disbursement forecasts made by the Commission – see COM(2004)647 of 08 October 2004 on a Proposal fixing the financial contribution to the EDF (third instalment for 2004) -, leading to treasury problems for member States that had not budgeted the forecasted amounts. [21] The negative transfer for the CDE and the CTA reflect the need for transitional measures under the 8th EDF in order to ensure the continuity of their activities prior to the delayed ratification of the Cotonou Agreement. [22] To this amount should be added 105 M€ of special assistance to the Democratic Republic of Congo, Council Decision of 21 July 2003. [23] With a peak of €365million in 2003, resulting from the continued effort to reduce the abnormal RAL (i.e. RAL which stayed unchanged on specific projects or programmes for several years). [24] C(2003)1181 of 02 April 2003 on Financing of deconcentration in the ACP zone 2006/2007. [25] Under the long term development instrument, there also remained an unallocated reserve of 242,6 M€ constituted from reduced unnotified national indicative programmes for countries under article 96 - Commission Decision C(2003)2471. However, this amount is being mobilised to equilibrate the national midterm review process and therefore is not included in the long term development reserves but under the NIP line. [26] OV L 317, 15.12.2000. [27] OV L 317, 15.12.2000. [28] Padomes 2004. gada 4. novembra Dokuments 13890/04 par ĀKK 2004. gada 26. oktobra darba grupas rezultātiem. [29] 2004. gada 27. septembra KOM(2004) 610: Priekšlikums Padomes lēmumam par 9. Eiropas Attīstības Fonda finanšu resursu korekciju, ņemot vērā Austrumtimoras Demokrātiskās Republikas pievienošanos ĀKK-EK partnerattiecību nolīgumam. [30] Padomes 2004. gada 4. novembra Dokuments 13890/04 par ĀKK 2004. gada 26. oktobra darba grupas rezultātiem.. [31] 2004. gada 12. februāra KOM(2004) 89 par Lauksaimniecības izejvielu ķēdēm, atkarību un nabadzību – ES rīcības plāna priekšlikums. [32] Ar šo noteikumu papildina 2002. gada 28. janvāra Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) N° 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu. [33] 2003. gada 23. jūnija KOM(2003) 316 par ES un Āfrikas dialogu un GAERC 2003. gada 21. jūnija secinājumi. [34] OV C , , . lpp. [35] OV C , , . lpp. EAF saistības un maksājumi (1990. – 2003. gads) (bruto summas – nominālvērtības) 1.000.000 2.000.000 3.000.000 4.000.000 5.000.000 000 € APŅEMŠANĀS 953.250 1.432.600 2.236.450 1.843.040 2.688.670 1.874.270 1.538.110 784.350 2.606.340 2.958.050 4.006.880 1.920.570 2.114.500 4.127.000 3.185.000 MAKSĀJUMI 1.256.630 1.191.300 1.984.090 1.443.240 1.859.930 1.758.070 1.508.780 1.382.260 1.595.440 1.352.290 1.640.390 2.124.490 1.902.490 2.431.000 2.565.000 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 (prognozes)