Briselē, 28.12.2004

COM(2004) 840 galīgā redakcija

2004/0288 (CNS)

Priekšlikums

PADOMES REGULAI

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 382/2001, kas attiecas uz dienu, kad regula zaudē spēku, un dažiem noteikumiem par budžeta izpildi

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

1. IEVADS

1.1. Pamats

Savienība konsekventi lielu nozīmi ir piešķīrusi politisku, ekonomisku un tirdzniecības attiecību veidošanai ar industrializētām ārpuskopienas valstīm[1]. Lai turpmāk stiprinātu mūsu attiecības ar šīm valstīm, Kopienai ir svarīgi, lai tās rīcībā būtu instruments, kas dotu tai iespēju īstenot divpusējas sadarbības pasākumus. Padomes Regula Nr. 382/2001 (2001.gada 26.februāris)[2] nodrošina tiesisko pamatu šāda veida darbībai. Šis instruments paredz ietvaru Kopienas intervencei, kuras mērķi ir:

- sadarbības veicināšana, atbalstot mērķus, kas noteikti dažādos Eiropas Savienības un partnervalstu divpusējos instrumentos, lai izveidotu labvēlīgāku vidi Eiropas Savienības un partnervalstu attiecību īstenošanai un turpmākai attīstībai un nodrošinātu, ka Eiropas Savienība (ES), tās institūcijas un to politika ir labāk izprotama sabiedrībai un sabiedriskās domas veidotājiem šajās valstīs;

- stiprāku ekonomisko, komerciālo un finanšu saišu veidošana, palīdzot ES uzņēmumiem to centienos panākt labāku pieeju šo valstu tirgiem, jo īpaši tiem, kuros esošās strukturālās barjeras apgrūtina ES uzņēmumu iespējas nostiprināt to klātbūtni (Japāna un Koreja).

Pēdējos gados starp ES un Ziemeļamerikas, Ziemeļaustrumāzijas un Austrālijas-Āzijas industrializētām valstīm nepārtraukti tiek izstrādāti projekti šajās sadarbības un komercsakaru veicināšanas jomās, un tas noticis, balstoties uz šo Regulu un saskaņā ar politikas mērķiem, kas noteikti dažādos divpusējās attiecības regulējošos politikas instrumentos (Pamatnolīgumos, kopīgās Politiskās deklarācijās, kopīgos Rīcības plānos, Jaunajā Transatlantijas dienas kārtībā, Partnerības dienas kārtībā …, utt.), kas pieņemti pēdējo desmit gadu laikā.

1.2. Sadarbība ar industrializētām valstīm

Regula paredz integrētu un saskaņotu struktūru, kurā izstrādājami projekti Eiropas Savienības politisko un ekonomisko attiecību stiprināšanai ar sešām valstīm: Amerikas Savienotajām Valstīm, Kanādu, Japānu, Koreju, Austrāliju un Jaunzēlandi (turpmāk tekstā “partnervalstis”). Tā ir veiksmīgi papildinājusi arī specifiskus divpusējos nolīgumus, kas noslēgti starp Kopienu un dažām no minētajām valstīm, piemēram, sadarbības nolīgumi augstākās izglītības jomā ar Amerikas Savienotajām Valstīm un Kanādu vai ietvarnolīgums par sadarbību tirdzniecības un ekonomikas jomā ar Koreju.

2001.gada regula aptver divus savstarpēji saistītus jautājumus: a) plašas divpusējas sadarbības attīstīšana un b) komercattiecību veicināšana, kur pirmais jautājums attiecas uz visām regulā minētajām valstīm un otrais skar Japānu un mazākā mērā Koreju.

Projekti divpusējas sadarbības veicināšanai

Attiecībā uz sadarbību ar partnervalstīm 2001.gada regula pievēršas sadarbībai šādās jomās:

- kultūras, akadēmiskie un personiskie sakari;

- zinātnes un tehnoloģiju, enerģētikas, transporta un vides jautājumi;

- divpusēji dialogi starp ES un partnervalstu politiskajiem, ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem un nevalstiskajām organizācijām (NVO);

- sadarbība muitas lietās.

Tā definē arī atsevišķus mērķus un principus, vadoties pēc kuriem tiek piešķirts Kopienas finansējums:

- sabiedrības (tai skaitā lēmumu pieņēmēju, viedokļu veidotāju un citu multiplikatoru) izglītošana un informēšana par divpusējām attiecībām starp ES un partnervalstīm;

- pētniecības un studiju veicināšana plašā jautājumu lokā, lai rosinātu vai sagatavotu sadarbības iniciatīvas ar partnervalstīm;

- Eiropas Savienības klātbūtnes palielināšana partnervalstīs;

- izmēģinājumu shēmu izstrāde ar mērķi pārbaudītu iespējamus jaunus pasākumus.

Kopš 2001.gada regulas stāšanās spēkā šī sadarbības darba kartība ir īstenota dažādos projektos, no kuriem nozīmīgākie ir:

- ES Centru tīkla konsolidēšana un paplašināšana Amerikas Savienoto Valstu, Kanādas, Austrālijas, Jaunzēlandes un 2004.gadā arī Japānas universitātēs;

- atbalsts Jaunās Transatlantijas dienas kārtības politikas dialogam;

- atbalsts izmēģinājuma projektiem augstākās izglītības jomā sadarbībā ar Austrāliju un Jaunzēlandi;

- pētniecības darba attīstība, ko veic dažādi ideju ģeneratori un citas organizācijas Amerikas Savienotajās Valstīs un Kanādā;

- personisko kontaktu stiprināšana ar tādu iniciatīvu starpniecību kā Biznesa vai Patērētāju dialogi;

- dažādu pasākumu rīkošana partnervalstīs, lai palielinātu vispārējo izpratni par ES partnervalstīs vai informētu sabiedrību par specifiskiem ar ES saistītiem jautājumiem, piemēram, eiras ieviešana vai ES paplašināšanās;

23 ES Centru izveidošana piecās no sešām regulā minētajām valstīm ir nozīmīgs sasniegums sadarbības jomā, un tā ir finansiāli visnozīmīgākā iniciatīva šīs nodaļas ietvaros.

Šādu ES Centru izveide tika uzsākta ASV 1998.gadā. Iegūtā pieredze tika izpētīta, apkopota regulas ietvaros laika periodā no 2001.-2003.gadam un attiecināta uz citām partnervalstīm: Kanādu, Austrāliju, Jaunzēlandi un visbeidzot arī uz Japānu. Visi ES Centri ir izvietoti partnervalstu cienījamās universitātēs, kas nodrošina līdzfinansējumu to darbībai. Centru galvenais mērķis ir veicināt labāku izpratni par Eiropas Savienību, tās institūcijām, vēsturi, ekonomiku un politiku partnervalstīs, galvenokārt īstenojot šādus pasākumus:

- uz ES un Eiropu orientētu mācību veidošana un attīstīšana;

- pētījumu veikšanas stimulēšana jautājumos, kas attiecas uz ES un tās divpusējām attiecībām;

- semināru, darba semināru, konferenču un citu pasākumu organizēšana jautājumos, kas atteicas uz ES;

- informācijas līdzekļu sagatavošana (mājas lapas, publikācijas, biļeteni utt.) par Eiropas Savienību;

- vizīšu programmu izstrāde un akadēmiskās apmaiņas organizēšana.

Saskaņā ar regulu Kopienas atbalsts tiek sniegts 15 centriem ASV, 5 centriem Kandādā, 1 centram Austrālijā, 1 centram Jaunzēlandē un 1 centram Japānā. Šī iniciatīva ir devusi iespēju partnervalstīs palielināt izpratni par ES, izmantojot tās plašās pētniecības, mācību un informēšanas pasākumus. Tā palīdzēja izveidot ES studijas kā atsevišķu priekšmetu, kā arī palielināja orientāciju uz ES Eiropas studiju ietvaros. Tā rezultātā tika radīti 264 jauni ES sertifikāti un mācību kursi. Pieauga arī uz ES politiku vērsta pētniecība, kam par pierādījumu kalpo 462 doktorandi un 1731 publikācijas pētniecības jomā. Turklāt tiek lēsts, ka ar centru starpniecību zināšanas par ES ir paplašinājuši 42 000 absolventi. Saskaņā ar 2001.gada regulas 11.pantu šīs iniciatīvas pieredze kopumā tika pakļauta ārējai novērtēšanai 2003.-2004.gada laikā.

Projekti komercattiecību veicināšanai

Otrais 2001.gada regulas mērķis ir veicināt Japānas un Korejas tirgu pieejamību ES uzņēmumiem un uzlabot ES uzņēmumu komerciālo klātbūtni. Faktiski lielākā daļa (gandrīz 75%) no Kopienas finansējuma laika periodā no 2001.- 2003.gadam tika novirzīta programmām, kas veicina šī mērķa sasniegšanu.

- Uzņēmumu vadošā personāla mācību programma ir cilvēkresursu attīstības programma, kas sastāv no intensīva valodas mācības kursa (japāņu vai korejiešu) un biznesa semināru, uzņēmumu apmeklēšanas, reģionālo vizīšu un mājas mācību sērijas. Pēc tam seko mācību periods japāņu vai korejiešu uzņēmumos, kur dalībniekiem ir iespēja pielietot savas prasmes reālā darba vidē. Uzņēmumu vadošā personāla mācību programma tika izveidota 1979.gadā. Tās 22.izlaidums notiks 2004.gada novembrī. 23.grupa pašlaik turpina mācības, bet 24.grupa vēl tiek veidota. Līdz šai dienai vairāk kā 850 Eiropas uzņēmumu vadošie darbinieki ir piedalījušies šajā programmā. Programmas dalībnieku vispārēja aptauja, kas tika veikta 2003.gada pirmajā semestrī, parādīja, ka programma nodrošina lielisku pamatu ES uzņēmumiem to uzņēmējdarbības attīstīšanai Japānā un vadošajam personālam to vadības prasmju attīstīšanai un karjeras virzībai. Ņemot vērā Korejas ekonomikas pieaugošo nozīmi ES uzņēmumiem, 2001.gada regula noteica uzņēmumu vadošā personāla apmācības programmas koncepcijas attiecināšanu arī uz Koreju. Programmas versija, kas tika adaptēta Korejas tirgus īpatnībām, tādējādi tika uzsākta 2002.gadā. Pirmā Eiropas uzņēmumu vadošā personāla grupa pabeidza mācības 2003.gada oktobrī, otrā grupa pašreiz turpina mācības, un notiek atlase tiešai grupai.

- kampaņas “ES tilts uz Japānu” trešā fāze tika uzsākta 2001.gada regulas ietvaros. „ES Tilts uz Japānu” ir komerciāla veicināšanas programma, kuras mērķis ir palīdzēt ES mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) to centienos attīstīt biznesu un palielināt pārdošanas apjomus Japānas tirgū. “ES tilts uz Japānu” koncepcijas ieviešana tika uzsākta 1993.gadā, no 1997.gada līdz 2001.gadam tai sekoja otrā versija. “ES tilts uz Japānu” pašreizējās, trešās, versijas ieviešana tika uzsākta 2002.gada oktobrī, un tā paredz darbības četriem gadiem. Kampaņas “ES tilts uz Japānu” pamatā ir ES MVU grupu dalības organizēšana nozaru tirdzniecības misijās Japānā un komercizstādēs Japānā. Pirmajās divās programmas versijās piedalījās aptuveni 1500 ES MVU. “ES tilts uz Japānu III” ietvaros ir paredzēts iepazīstināt ar Japānu papildus vairāk kā 880 ES MVU no 8 rūpniecības nozarēm, un to plānots izdarīt ar 32 pasākumu palīdzību (pārsvarā tirdzniecības misijas), kas ir sadalīti četros ikgadējos raundos, kuru īstenošana tiek organizēta 48 mēnešu periodā (2002.-2006.gads); kampaņas noslēguma pasākumi plānoti 2006.gada otrajā pusē.

Šo divu programmu lielākais izaicinājums ir to ģeogrāfiskā izplešanās, kas ir notikusi ES paplašināšanas rezultātā: programmas ir jāreklamē, un to dalībnieki tiks atlasīti paplašinātā Eiropas Savienībā, kuras sastāvā ir 25 dalībvalstis. Abas programmas saskaņā ar regulas 11.pantu tika pakļautas ārējai novērtēšanai 2003.-2004.gada laikā.

1.3. Finanšu aspekti

2001.gada regulas 2.pants nosaka, ka Kopienas finansējumu, kas vajadzīgs šajā regulā minēto darbību veikšanai, budžeta lēmējinstitūcija nosaka ik gadu.

Faktiski piešķirtā budžeta apjoms 2001.gadā bija 15 240 000 €, 2002.gadā - 16 025 000 € un 2003.gadā - 16 800 000 €.

Līdz šim saistību kredīti tika izmantoti šādā veidā (€)[3]:

+++++ TABLE +++++

2. PAšREIZēJāS REGULAS IETVAROS FINANSēTO DARBīBU UN PROGRAMMU NOVēRTēJUMS

Saskaņā ar 2001.gada regulas 11.panta otro daļu Komisija ir novērtējusi darbības un programmas, kas ir finansētas šīs regulas ietvaros. Novērtējums koncentrējās uz visnozīmīgākajiem projektiem no budžeta resursu, atbilstības politikai un darbības svarīguma perspektīvas: novērtējums aptvēra Vadošā personāla mācību programmu Japānā un Korejā, kampaņu “ES tilts uz Japānu” un ES Centrus četrās[4] no sešām partnervalstīm. Šie projekti un programmas kopā sastāda vairāk kā 90% no Kopienas finansējuma, kas piešķirts šīs regulas ieviešanai.

Novērtējums tika īstenots laika periodā no 2003.gada decembra līdz 2004.gada jūnijam, un to veica divas neatkarīgas novērtētāju komandas, kas tika izraudzītas atklāta konkursa kārtībā. Abi novērtējumi apstiprināja minēto projektu un programmu svarīgumu.

Novērtējuma rezultātā izdarītie secinājumi attiecībā uz šo iniciatīvu turpināšanas lietderību ir šādi:

- ES Centri ASV, Kanādā, Austrālijā un Jaunzēlandē

- centru iniciatīvas ieviešana kopumā notiek labi, un šī iniciatīva nodrošina lielu atdevi attiecībā pret ieguldījumu;

- ieteicams turpināt iniciatīvu un, kur iespējams, paplašināt ES Centru darbības lauku, aptverot citus reģionus un valstis;

- ieteicams organizēt finansējumu, izmantojot daudzgadu finanšu plānošanas ietvaru, lai ES Centu uzņemšanas institūcijām nodrošinātu paredzamību un elastību attiecībā uz finansējumu.

- Vadošā personāla mācību programma un „ES Tilts uz Japānu”

- abas programmas atbilst mērķiem palielināt eksporta apjomu uz Japānu un Koreju;

- abas programmas ir atzītas par atbilstīgām, un tās ir jāturpina;

- abu programmu efektivitāte tiek vērtēta kā vidēji augsta līdz augsta, norādot uz iespējām tās pilnveidot, jo īpaši Vadošā personāla mācību programmu;

- Vadošā personāla mācību programmai joprojām ir īpašs attīstības potenciāls, ja tā tiek pielāgota pašreizējām ES biznesa vajadzībām;

- ES paplašināšanās sniedz jaunas attīstības iespējas abām programmām.

Novērtējums tādējādi ir apstiprinājis Komisijas dienestu pielietoto pieeju minēto iniciatīvu ieviešanā. Taču vērtētāji iesaka dažas korekcijas un uzlabojumus, kuri tiks ņemti vērā, cik vien tas ir iespējams.

Paredzētie uzlabojumi pirmām kārtām atteicas uz Vadošā personāla mācību programmu, kurai dienesti ir izstrādājuši būtisku pielāgošanas programmu, lai ņemtu vērā biznesa vides attīstību Japānā un ES. Īpaša uzmanība tiek pievērsta šādiem aspektiem:

- vajadzība saīsināt programmas ilgumu, lai tā labāk atbilstu ES uzņēmumu un vadošā personāla ierobežojumiem un iespējām;

- vajadzība pārskatīt līdzsvaru starp programmas valodas komponenti un vadības/ biznesa komponenti;

- vēlamība ieviest sākuma mācību moduli Eiropas Savienībā pirms došanās uz pamata mācību moduli Japānā (vai Korejā);

- vajadzība programmas ieviešanai apvienot cienījamas mācību iestādes ES, Japānā un Korejā;

- vajadzība pieņemt programmas veicināšanas stratēģiju.

Vērtētāji neiesaka veikt lielas izmaiņas „ES Tilts uz Japānu”. Neskatoties uz to, nākamā gada laikā tiks veikta programmas un tās potenciālās attīstības pamatīga analīze, ņemot vērā tirgus attīstību.

Attiecībā uz ES Centru iniciatīvu novērtējumā nav izteikts aicinājums veikt būtisku pieredzes pielāgošanu. Drīzāk novērtējumā tiek ierosināts vispārināt identificēto labo praksi, ņemot vērā finansēšanas ciklu, un pielietot stratēģiskāku pieeju dažādās partnervalstīs, kuras uzņem ES Centrus.

3. PIEDāVāTO IZMAIņU BūTīBA

3.1. Spēkā esamības pagarināšana

Šī priekšlikuma galvenais mērķis ir pagarināt regulas spēkā esamības laiku tā, lai regula veidotu tiltu ar jaunajiem likumdošanas instrumentiem ārējo attiecību jomā, kuru spēkā stāšanās paredzēta 2007.gada sākumā, kas sakrīt ar jaunās Finanšu perspektīvas stāšanos spēkā (2007.-2013.gads).

Komisija savos 2004.gada 10.februāra un 14.jūlija Paziņojumos[5] norādīja, ka līdz jaunajai Finanšu perspektīvai liels skaits pašreizējo likumdošanas instrumentu, kas pastāv Ārējo attiecību jomā, tiks apvienots daudz mazākā instrumentu skaitā (6). Tādējādi darbības, kas tiek veiktas ar industrializētām valstīm saskaņā ar Padomes Regulu Nr. 382/2001, vairs netiks veiktas vienas regulas ietvaros, bet gan viena no jaunajiem instrumentiem ietvaros[6].

Lai nodrošinātu secību starp pašreizējo regulu, kura zaudē spēku 2005.gada beigās, un nākotnes instrumentiem, kuru spēkā stāšanās tiek gaidīta 2007.gadā, vispiemērotākais risinājums ir pagarināt pašreizējās regulas spēkā esamību par atbilstošu laika periodu.

Lai izvairītos no intervāla starp divām tiesiskajām bāzēm, tiek piedāvāts pagarināt pašreizējās regulas spēkā esamību par 2 gadiem (līdz 2007.gada beigām). Jebkurā gadījumā, stājoties spēkā jaunajam instrumentam, tas atcels šo regulu.

3.2. Atbilstība Jaunajai Finanšu regulai

2002.gada 25.jūnijā Padome pieņēma jaunu Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[7] un kas stājās spēkā 2003.gada 1.janvārī. Atsevišķi nosacījumi, kas noteikti Finanšu regulā, ir piemērojami gadījumā, ja uz tiem ir iekļauta atsauce pamataktā. Īpaši tas atteicas uz Finanšu regulas 114.pantu (dotāciju piešķiršana fiziskām personām) un 76.panta 3.punktu (iespēja sadalīt budžeta saistības).

Uzņēmumu vadošā personāla mācību programmas dalībnieki Japānā un Korejā pašreiz saņem ikmēneša dzīves vietas un dienas naudas pabalstu, kas, atbilstoši Finanšu regulai, tiek iekļauts mācību stipendijā. Līdzīgi apstākļi var rasties izglītības sadarbības projektu ietvaros, piemēram, ES - Austrālijas izmēģinājuma projektā augstās izglītības jomā (mobilitātes stipendijas studentiem) vai ES Centros. Svarīgi atzīmēt, paturot prātā par mērķi izvirzīto programmu un projektu vadības efektivitāti, ka atsevišķi Finanšu regulā izvirzītie finanšu noteikumi netiek piemēroti dotāciju un stipendiju piešķiršanas gadījumā fiziskām personām[8], tādējādi pastāv vajadzība atsaukties uz šo iespēju pamataktā.

Tāpēc tiek piedāvāts izmantot Padomes Regulas Nr. 382/2001 spēkā esamības laika pagarināšanu, lai saskaņotu to ar noteikumiem, kas ir ieviesti saskaņā ar Finanšu regulu:

- saskaņā ar Finanšu regulas 114.pantu ir jāievieš jauns noteikums, lai noteiktu, ka fiziskām personām, ieviešot 2001.gada regulas 4. un 7.pantā minētos sadarbības var komercattiecību projektus, var tikt piešķirtas dotācijas. Tas ir īpaši vajadzīgs Vadošā personāla mācību programmas gadījumā (stipendijas mācību programmas dalībniekiem).

4. TIESISKā BāZE

Tiesiskā bāze, kas ir izvēlēta grozītajai regulai, daļēji atšķiras no tās, kas tika izmantota sākotnējai regulai, atspoguļojot jaunos noteikumus, kas ieviesti līdz ar Nīcas līguma pieņemšanu. Tādējādi šis priekšlikums balstās uz jaunā Līguma 133.pantu (palicis nemainīgs) un 181a.pantu (jauns) (ekonomiskā, finanšu un tehniskā sadarbība ar trešām valstīm).

5. NOBEIGUMS

Ņemot vērā sadarbības un komerciālās veicināšanas darbības nepārtrauktības nodrošināšanu starp ES un Ziemeļamerikas, Tālo Austrumu un Austrālijas-Āzijas industrializētām valstīm līdz jauno juridisko instrumentu pieņemšanas jauno Finanšu perspektīvu (2007.-2013.gads) ietvaros, tiek piedāvāts pagarināt Padomes Regulas Nr. 382/2001 spēkā esamības laiku par ilgākais 2 gadiem, tas ir, līdz 2007.gada 31.decembrim.

Papildus tam tiek piedāvāts saskaņot šo regulu ar atsevišķām jaunās Finanšu regulas prasībām un piedāvātajām iespējām, īpaši pieminot iespēju piešķirt dotācijas un stipendijas fiziskām personām.

Piedāvātās izmaiņas nemaina sākotnējās regulas mērķus un būtību.

2004/0288 (CNS)

Priekšlikums

PADOMES REGULAI

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 382/2001, kas attiecas uz dienu, kad regula zaudē spēku, un dažiem noteikumiem par budžeta izpildi

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 133. un 181. a pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[9],

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[10],

tā kā

(1) Padomes 2001. gada 26. februāra Regula (EK) Nr. 382/2001, kas attiecas uz projektu īstenošanu, kas veicina sadarbību un komercattiecības starp Eiropas Savienību un Ziemeļamerikas, Tālo Austrumu un Austrālijas - Āzijas industrializētajām valstīm un kas atceļ Regulu (EK) Nr. 1035/1999[11], nosaka tiesisko regulējumu sadarbības un tirdzniecības attiecību veicināšanai ar šīm valstīm līdz 2005. gada 31. decembrim.

(2) Komisija savā 2004. gada 10. februāra paziņojumā „Mūsu kopīgās nākotnes veidošana – paplašinātās Eiropas Savienības politiski risināmie jautājumi un budžeta līdzekļi 2007.-2013. gadā”[12] paziņoja, ka nākamajā finanšu plāna periodā (2007. -2013.) Kopienas atbalsta pasākumi ārējo attiecību jomā tiks organizēti vienkāršotā struktūrā, kuras pamatā ir seši instrumenti, kas aizstāj vairāk nekā trīsdesmit dažādus instrumentus. Viens no ierosinātajiem instrumentiem – finanšu instruments sadarbībai attīstības jomā un ekonomiskai sadarbībai[13] – ir paredzēts, lai nodrošinātu tiesisko regulējumu Kopienas sadarbībai ar plašu valstu loku, iekļaujot industrializētās valstis, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 382/2001. Tādējādi sadarbības un ekonomisko attiecību veicināšana ar industrializētajām valstīm ietilpst jaunajā instrumentā, kad tas stāsies spēkā.

(3) Tomēr regula, ar ko nosaka šo instrumentu, stāsies spēkā drīzākais 2007. gada 1. janvārī. Tā kā ir svarīgi nodrošināt nepārtrauktu sadarbību ar industrializētajām valstīm, ir jāizvairās no iespējamā tiesiskā regulējuma trūkuma šajās darbībās no tās dienas, kad Regula (EK) Nr. 382/2001 zaudē spēku, līdz dienai, kad jaunā regula stāsies spēkā. Pagarinot Regulas (EK) Nr. 382/2001 spēkā esamību attiecīgā laikposmā, varēs novērst iespējamo nepilnību tiesiskajā regulējumā, kas nosaka sadarbību ar industrializētajām valstīm, un veicināt pāreju starp pašreizējo (2000. - 2006.) un nākamo (2007. - 2013.) finanšu plānu.

(4) Savlaicīgs Regulas (EK) Nr. 382/2001 spēkā esamības pagarinājums ir vairāk nekā pamatots, jo 2004. gadā izvērtējot projektus un programmas, ko finansē saskaņā ar šo regulu, konstatēja, ka tās ir efektīvas un aizvien atbilstīgas.

(5) Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu[14] kopbudžetam, 114. panta 2. punkts paredz, ka izņēmuma gadījumos ar pamataktu var noteikt, ka mērķa dotācijas var saņemt fiziskas personas. Šādas situācijas bieži rodas saistībā ar uzņēmuma vadošā personāla sagatavošanas programmu īstenošanu Japānā un Korejā, kā arī dažreiz citu sadarbības aktivitāšu gadījumā ar industrializētajām valstīm, jo īpaši izglītības sadarbības un personu apmaiņas gadījumā.

(6) Tāpēc attiecīgi ir jāgroza Regula (EK) Nr. 382/2001 (26.2.2001),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1.pants

Regulu Nr. 382/2001 groza šādi:

1) Ar šādu daļu papildina 5. pantu:

„Ja nepieciešams, jo īpaši izglītības un mācību projektu gadījumā vai citos līdzīgos projektos, kad privātpersonas saņem pabalstu, Komisijas atbalsts fiziskām personām var būt dotāciju veidā. Šīs dotācijas var būt arī stipendijas.”

2) Ar šādu daļu papildina 7. pantu:

„Šādā nolūkā Komisijas atbalsts fiziskām personām var būt dotāciju veidā. Šīs dotācijas var būt arī stipendijas.”

3) 13. panta 2. daļa tiek aizstāta šādu tekstu:

„Tā zaudē spēku 2007. gada 31. decembrī.”

2.pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē,

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

PIELIKUMS

LIKUMDOŠANAS FINANŠU PĀRSKATS

+++++ TABLE +++++

1. BUDŽETA POZĪCIJA + NOSAUKUMS

19 05 02 - Sadarbība ar industrializētām ārpuskopienas valstīm

2. VISPĀRĪGI SKAITĻI

2.1. Kopējais asignējums darbībai (B daļa): 17,000 miljoni € saistībām

2.2. Piemērošanas laika periods:

2006.-2007.gads

2.3. Vispārēja daudzgadu izdevumu tāme:

Tā kā regula neparedz vispārējo finanšu ietvaru, kas tiek uzskatīts par nepieciešamu visam tās darbības laikam, skaitļi tiek sniegti tikai 2006.gadam.

(a) Saistību apropriējumu/ maksājumu apropriējumu grafiks

Miljons €

+++++ TABLE +++++

(b) Tehniskās un administratīvās palīdzības un atbalsta izdevumi

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

(c) Vispārējā cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu finanšu ietekme

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

2.4. Atbilstība finanšu programmēšanai un finanšu perspektīvām

[X] Priekšlikums ir savietojams ar finanšu programmēšanu.

Priekšlikums izraisa nepieciešamību pārprogrammēt attiecīgo pozīciju finanšu perspektīvās.

Priekšlikuma ieviešanai var būt nepieciešama Starpinstitūciju nolīguma noteikumu piemērošana.

2.5. Finanšu ietekme uz ieņēmumiem:

[X] Priekšlikumam nav finanšu ietekmes uz ieņēmumiem.

3. BUDŽETA RAKSTUROJUMS

+++++ TABLE +++++

4. TIESISKĀ BĀZE

Līguma 133. un 181a.pants.

5. APRAKSTS UN PAMATOJUMS

5.1. Vajadzība pēc Kopienas intervences

5.1.1. Sasniedzamie mērķi

Sasniedzamie mērķi pamatā balstās uz kopīgiem politikas paziņojumiem un instrumentiem (kopīgas deklarācijas, pamatnolīgumi, Jaunā Transatlantiskā darba kārtība un citas Partnerības darba kārtības…) starp ES un citām attiecīgajām partnervalstīm. Tās ir nozīmīgākās ekonomiskās spēlētājas un svarīgas Eiropas Savienības komerciālās un politiskās partneres, un ir svarīgi nodrošināt, ka divpusējais politiskais dialogs ar tām tiek uzturēts un stiprināts ar konkrētiem sadarbības pasākumiem. Tādējādi Kopienas intervences vispārējam mērķim ir divi aspekti:

- sniegt ieguldījumu labvēlīgākas vides izveidošanā politisko attiecību vadībai un attīstībai starp ES un partnervalstīm, tādējādi stiprinot ES un partnervalstu apņemšanos veidot ciešākas saites visās nozīmīgās jomās;

- paplašināt komercattiecības starp ES un partnervalstīm, īpaši Japānu un Koreju, stimulējot ES biznesa klātbūtni šajās valstīs.

Sadarbības un komerciālās veicināšanas iniciatīvu konkrētie mērķi attiecībā uz partnervalstīm cita starpā ietver:

(1) labākas izpratnes veicināšanu partnervalstīs par jautājumiem, kas saistīti ar ES (institūcijas, politika, pozīcijas attiecībā uz globāliem jautājumiem…);

(2) lēmumu pieņēmēju, sabiedriskās domas veidotāju, nākotnes elites, uzņēmēju un, daudz vispārīgākā veidā, sabiedrības izglītošanu un informēšanu par divpusējām attiecībām starp ES un partnervalstīm;

Abi mērķi var tikt sasniegti galvenokārt pateicoties ES centru konsolidācijai un turpmākai attīstībai, veidojot partnervalstīs centrus kā akadēmiskās ekselences centrus, kā arī kā pētniecības un informācijas meklēšanas punktus attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar ES.

(3) personisko sakaru, kultūras un akadēmiskās apmaiņas uzlabošanu starp ES un partnervalstīm, galvenokārt ar atbalsta starpniecību, kas tiek sniegts projektiem augstākās izglītības jomā;

(4) dialoga veicināšanu starp politiskiem, ekonomiskiem un sociāliem partneriem, NVO un pilsonisko sabiedrību visās nozīmīgās nozarēs;

(5) turpmāku sadarbības attīstību dažādās jomās, kurām ES un partnervalstīm un kopīgas intereses, piemēram, vide, zinātne un tehnoloģija, muita, transports un enerģētika;

(6) eksporta, investīciju un tirgus pieejamības veicināšanu ES precēm un uzņēmumiem Japānā un Korejā ar cilvēku resursu attīstības starpniecību (Vadošā personāla mācību programma) vai caur tiešu produkta tuvināšanu un biznesa kontaktiem ar attiecīgajiem tirgus segmentiem un aktieriem.

5.1.2. Pasākumi, kas veikti saistībā ar ex ante novērtēšanu

2004.gadā tika veikta no 2001. līdz 2004.gadam īstenoto galveno iniciatīvu ārējā novērtēšana. Paralēli notika divi atsevišķi novērtēšanas procesi, no kuriem viens koncentrējās uz ES Centru iniciatīvu, bet otrs – uz iniciatīvām, kas attiecas uz komercattiecību veicināšanu (Vadošā personāla mācību programma un „ES Tilts uz Japānu”). Laika posmā no 2001. līdz 2003.gadam šo iniciatīvu kopums mobilizēja nedaudz vairāk par 90% no Kopienas finansējuma, kas tika piešķirts šīs budžeta pozīcijas ietvaros (B7-665 un tad 19 05 02, sadarbība ar industrializētām ārpuskopienas valstīm). Veiktais novērtējums tādējādi ir uzskatāms par pilnībā reprezentablu attiecībā uz rezultātiem, kas sasniegti, ieviešot regulu laika periodā no 2001. līdz 2004.gadam. Šis novērtējums tika veikts, lai novērtētu sasniegtos rezultātus un iniciatīvu ietekmi, kā arī izvērtētu to turpināšanas lietderību. Tādējādi tas vienlaikus pilda ex-post un an ex-ante novērtēšanas uzdevumus.

Novērtējums tika īstenots kā divi paralēli atsevišķi pētījumi laika periodā no 2003.gada decembra līdz 2004.gada jūnijam, un to veica divas neatkarīgas vērtētāju komandas, kas tika izraudzītas atklāta konkursa kārtībā. Turklāt šo pētījumu mērķiem 2003.gada pirmajā pusē tika aptaujāti Vadošā personāla mācību programmas dalībnieki (saņemtas atbildes no gandrīz 20% no aptaujātajiem), kas piedalījās tajā kopš programmas uzsākšanas 1979.gadā. Šis aptaujas rezultāti tika iestrādāti novērtējumā, kas tika veikts 2004.gadā.

Abu pētījumu secinājumi ir ļoti pozitīvi un aicina turpināt un nostiprināt iniciatīvas. Galvenie rezultāti, secinājumi un ieteikumi ir šādi:

- ES centri ASV, Kanādā, Austrālijā un Jaunzēlandē

- centru iniciatīvas ieviešana kopumā notiek labi, un šī iniciatīva nodrošina lielu atdevi attiecībā pret ieguldījumu;

- “EU zīmols” ir viens no visstiprākajiem potenciālajiem faktoriem, kas dod ieguldījumu centru stiprināšanā;

- ieteikts turpināt iniciatīvu un, kur iespējams, paplašināt ES centru darbības lauku, aptverot citus reģionus un valstis;

- ieteikts izmantot stratēģiskāku pieejas finansēšanas cikla atjaunošanā;

- ieteikts organizēt finansējumu, izmantojot daudzgadu finanšu plānošanas ietvaru, lai uzņēmējinstitūcijām nodrošinātu paredzamību un elastību;

- Vadošā personāla mācību programma un „ES Tilts uz Japānu”

- abas programmas atbilst mērķiem palielināt eksporta apjomu uz Japānu un Koreju;

- abas programmas ir atzītas par īpaši atbilstīgām, un tās ir jāturpina;

- tirgus apstākļi un biznesa pieredze Japānā un Korejā ir attīstījusies, bet tupina attaisnot specifisku atbalstu ES uzņēmumiem;

- abu programmu efektivitāte tiek vērtēta kā vidēji augsta līdz augsta, norādot uz iespējām tās pilnveidot, jo īpaši Vadošā personāla mācību programmu;

- Vadošā personāla mācību programmai joprojām ir īpašs attīstības potenciāls, ja tā tiek pielāgota pašreizējām ES biznesa vajadzībām;

- Kopienas iniciatīvas labi papildina iniciatīvas, kas pastāv dalībvalstu līmenī;

- ES paplašināšanās sniedz jaunas attīstības iespējas abām programmām.

5.1.3. Pasākumi, kas veikti pēc ex post novērtēšanas

Novērtējums ir apstiprinājis lielāko daļu no atbildīgā departamenta pozīcijām, kas attiecas uz minētajām iniciatīvām. Taču vērtētāji ierosina dažas korekcijas un uzlabojumus, kuri tiks ņemti vērā, kur tas tiks uzskatīts par atbilstošu un realizējamu.

Paredzētās pārmaiņas pirmām kārtām attiecas uz Vadošā personāla mācību programmu un mazākā mērā arī uz ES Centru iniciatīvu.

Ciktāl tas attiecas uz Vadošā personāla mācību programmu, kuras īstenošanai vien pēdējo 3 gadu laikā paredzēts aptuveni 50% no budžeta, kas piešķirts sadarbības īstenošanai ar industrializētām ārpuskopienas valstīm, dienesti ir būtiski pavirzījušies uz priekšu (darbības plāns programmas pielāgošanai ir jau sagatavots), un faktiski novērtējums apstiprina lielāko daļu no paredzētajiem pielāgojumiem. Šie pielāgojumi jo īpaši attiecas uz:

-vajadzību saīsināt programmas ilgumu, lai tā labāk atbilstu ES uzņēmumu un vadošā personāla ierobežojumiem un iespējām;

-vajadzību pārskatīt līdzsvaru starp programmas valodas komponenti un vadības/ biznesa komponenti;

-vēlamību ieviest sākuma mācību moduli Eiropas Savienībā pirms došanās uz pamata mācību moduli Japānā (vai Korejā);

-vajadzību programmas ieviešanai apvienot cienījamas mācību iestādes ES, Japānā un Korejā;

-vajadzību pieņemt programmas veicināšanas stratēģiju.

Ar pielāgojumiem saistītie priekšlikumi pašreiz ir sagatavošanas stadijā, un tie tiks iesniegti programmas komitejai 2004.gada rudenī.

Ciktāl tas attiecas uz ES Centru iniciatīvu, novērtējums nepieprasa veikt visaptverošu pieredzes pielāgošanu. Novērtējumā tiek ierosināts ņemt vērā labo praksi, kas identificēta dažādos projektos, izstrādājot darba uzdevumus jaunajam finansēšanas ciklam, lai nākotnē tā varētu dot labumu visam tīklam. Novērtējumā ieteikts piešķirt vairāk elastības veidam, kā Komisija piešķir dotācijas centriem. Tādēļ regulas grozījumā tiek piedāvāts ieviest īpašu atsauci uz budžeta saistību sadalīšanas mehānismu, kas ir izveidots saskaņā ar Finanšu regulas 76. panta 3.punktu. Tas pieļaus pāreju no ikgadējas dotācijas piešķiršanas, kurai Komisijas dienesti un saņēmējinstitūcijas velta lielu laika un darba apjomu, kas tajā pašā laikā nenodrošina paredzamību vai elastību attiecībā uz nākamo gadu.

5.2. Paredzētās darbības un budžeta intervences priekšdarbi

ES centri

- mērķa auditorija: vadošās universitātes partnervalstīs. Saskaņā ar vērtētāju ieteikumiem paredzētais indikatīvais centru skaits partnervalstīs varētu būt 20 līdz 25.

- konkrēti mērķi (un rādītāji): mācību programmas izstrāde (izveidots noteikts skaits ar ES saistītu mācību kursu, studentu skaits ar Eiropas Savienību saistītajos moduļos); pētniecības darbs (publikāciju skaits, pētniecības stipendiātu un stipendiju skaits); informēšanas pasākumi (darba semināru un konferenču skaits; dalībnieku skaits un nodarbošanās; atspoguļojums masu medijos);

- ieviešanas pasākumi: aicinājumi iesniegt piedāvājumus. Kopienas atbalsts tiks sniegts dotāciju veidā ar finansēšanas apjomu robežās no 50-75%.

- darbības rezultāti: uzlabota tagadnes un nākotnes elites, kā arī visas sabiedrības izpratne par ES, tās politiku, institūcijām un tās mērķiem;

Citi sadarbības projekti (Konsultācijas politikas jomā, Publiskā diplomātija, Apmaiņa starp cilvēkiem, sabiedrības informēšana),

- mērķa auditorija: fondi, ideju ģeneratori, NVO, izglītības iestādēm, pētniecības iestādēm. Paredzētais vidējais saņēmēju skaits gadā ir 15 - 20.

- konkrēti mērķi (un rādītāji): stiprināti kontakti starp cilvēkiem (akadēmiskās apmaiņas, kopīgu kurus izstrāde, studentu mobilitāte, mācību spēku mobilitāte); pētniecības darbs un konsultācijas politikas jomā (publikāciju un citā veidā sniegtu padomu skaits); informēšanas pasākumi (semināru un konferenču skaits; dalībnieku skaits un nodarbošanās; atspoguļojums masu medijos); dialogi (sektoru nozīmība; iesaistīto ieinteresēto pušu skaits un kvalitāte);

- ieviešanas pasākumi: aicinājumi iesniegt piedāvājumus. Kopienas atbalsts tiks sniegts dotāciju veidā ar finansēšanas apjomu robežās no 50-75%.

- darbības rezultāti: uzlabota tagadnes un nākotnes elites, kā arī visas sabiedrības izpratne par ES, tās politiku, institūcijām un tās mērķiem; divpusēju saišu nostiprināšana sratp ES un partnervalstīm;

Komercattiecības

- mērķa auditorija: ES kompānijas un vadošais personāls no ES valstīm. Katru gadu Vadošā personāla mācību programmas ietvaros 40 dalībnieki dodas uz Japānu un 15 uz Koreju. ES Tilts uz Japānu” ik gadu uz Japānu aizved aptuveni 220 uzņēmumus.

- konkrēti mērķi (un rādītāji): tirdzniecības misijas un izstādes (dalībnieku skaits no ES; apmeklētāju skaits no Japānas; vadītāju skaits; pārdošanas apjoma pieaugums); ES vadošā personāla sagatavošana darbam Japānas un Korejas tirgos (kandidātu skaits; programmu absolvējušo dalībnieku skaits; absolventu karjeras attīstība; Japāna un Korejā apmetušos absolventu proporcija);

- ieviešanas pasākumi: iepirkuma procedūra programmas komponentu izveidošanai. Aicinājumi pieteikties atlasei un dotāciju piešķiršana Vadošā personāla mācību programmas dalībniekiem.

- darbības rezultāti: palielināta ES biznesa klātbūtne Japānas un Korejas tirgos; ES eksporta un investīciju pieaugums Japānā un Korejā; uzlabota pieeja tirgum un reglamentējošā struktūra ES produktiem un pakalpojumiem Japāna; apvienots ES biznesa lobija spēks Japānā un Korejā.

5.3. Ieviešanas metodes

Komisija turpinās ieviest projektus, veicot to tiešu vadību. Saskaņā ar dekoncentrācijas modeli procesā tiks iesaistītas attiecīgās pārvaldes un delegācijas.

6. FINANŠU IETEKME

6.1. Kopējā finanšu ietekme uz B daļu - (visā programmēšanas periodā)

6.1.1. Finanšu intervence

Saistības (miljonos € līdz trim decimāldaļskaitļiem)

+++++ TABLE +++++

6.2. Izmaksu aprēķins sadalījumā pa pasākumiem, kas paredzēti B daļā (visā programmēšanas periodā)

Saistības (miljonos € līdz trim decimāldaļskaitļiem)

+++++ TABLE +++++

7. IETEKME UZ PERSONĀLU UN ADMINISTRATĪVAJĀM IZMAKSĀM

Vajadzība pēc personāla un administratīvajiem resursiem tiek risināta, izmantojot piešķīrumu, kas piešķirts vadošajam ģenerāldirektorātam ikgadējās asignēšanas procedūras ietvaros.

7.1. Ietekme uz cilvēkresursiem

+++++ TABLE +++++

7.2. Vispārēja finanšu ietekme uz cilvēkresursiem

+++++ TABLE +++++

Summas ir kopējie izdevumi divpadsmit mēnešiem.

7.3. Citas administratīvās izmaksas, kas izriet no darbības

+++++ TABLE +++++

Summas ir kopējie izdevumi divpadsmit mēnešiem.

+++++ TABLE +++++

8. PLĀNVEIDA KONTROLE UN NOVĒRTĒŠANA

8.1. Plānveida kontroles darbi

Projektu pārraudzību nodrošina attiecīgās nodaļas un delegācijas, izmantojot regulārus kontaktus/ tikšanās un ziņojumus no saņēmējiem un līgumslēdzējiem.

Kas atteicas uz Vadošā personāla mācību programmā un „ES Tilts uz Japānu”, tajās iestrādātie rezultatīvie rādītāji tiek regulāri jaunināti, lai dotu iespēju sekot progresam ieviešanā, izmērīt lietotāju apmierinātības līmeni, noteikt potenciālās vājās puses un veikt atbilstošus korekcijas pasākumus. Regulāri tiek organizētas dalībnieku plānveida kontroles aptaujas, lai izmērītu biznesa ietekmi un karjeras attīstību vidējā termiņā.

Kas atteicas uz ES centriem, plānošanas un darba programmas apstiprināšanas mehānismi dod iespēju delegācijām nodrošināt efektīvi veiktu darbību atbilstību vispārējiem un specifiskajiem iniciatīvu mērķiem. Saņēmēji regulāri sniedz ziņojumus Komisijai. Šai sakarā novērtēšanas laikā tiek identificēta labākā prakse, un to varētu ieviest nākošajos finansēšanas ciklos (uz darbību balstīta ziņojumu sniegšana un atskaitīšanās). Labuma saņēmējiem sniedzot ziņojumu pārraudzības un ietekmes novērtēšanas mērķiem, kā obligātu prasību ziņojuma sniegšanai var paredzēt tādu standarta rādītāju iekļaušanu kā reģistrēto studentu skaits; stipendiju skaits; mācību moduļu vai kursu skaits; informēšanas pasākumu un to dalībnieku skaits; publikāciju skaits….

8.2. Sagatavošanās darbi un grafiks plānotās novērtēšanas veikšanai

Ex-post novērtēšanu var organizēt, ja to uzskata par vajadzīgu, 2006. vai 2007.gadā. Taču būtu jāatzīmē, ka laika sprīdis starp nesen notikušo novērtēšanu (2004.gads) un jauno būtu no 2 līdz 3 gadiem.

9. KRĀPŠANAS NOVĒRŠANAS UN APKAROŠANAS PASĀKUMI

Komisija ievieš projektus un programmas tieši no Briseles, un sadarbības gadījumā ar ASV un Japānu tā veic to ar attiecīgās delegācijas starpniecību Vašingtonā un Tokijā saskaņā ar dekoncentrācijas modeli programmas daļām.

Eiropas Komisija un Eiropas Revīzijas palāta var veikt pārbaudes uz vietas, kā arī projektu un programmu kontroli, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses.

Noteikumi attiecībā uz kontroli (ziņojumu sniegšana, pamatojuma dokumentu iesniegšana, Komisijas pilnvarotās iestādes vai Revīzijas palātas veiktā pārbaude uz vietas …) tādējādi tiek iekļauti visos līgumos un līgumos par dotāciju piešķiršanu.

Ja tiek uzskatīts par vajadzīgu, uz vietas var tikt veikts audits.

[1] Šīs regulas izpratnē “industrializētās ārpuskopienas valstis” ir ASV, Kanāda, Japāna, Austrālija, Jaunzēlande un Dienvidkoreja.

[2] Padomes 2001. gada 26. februāra Regula (EK) Nr. 382/2001, kas attiecas uz projektu īstenošanu, kas veicina sadarbību un komercattiecības starp Eiropas Savienību un Ziemeļamerikas, Tālo Austrumu un Austrālijas-Āzijas industrializētajām valstīm un kas atceļ Regulu (EK) Nr. 1035/1999, kas publicēta OV L57 (2001.gada 27.februāris)

[3] Detalizētāks apraksts ir atrodams ziņojumā par izpildi, ko Komisija iesniedza Eiropas Parlamentam un Padomei KOM(2004) 803 galīgais.

[4] ASV, Kanāda, Austrālija, Jaunzēlande. Japānas institūts tika izveidots 2003.gada beigās un tādējādi netika apskatīts, veicot novērtējumu.

[5] KOM(2004) 101: “Mūsu kopīgās nākotnes veidošana – Eiropas Savienības politikas izaicinājumi un budžeta līdzekļi 2007.-2013.gadam)” un KOM(2004) 487 par “Finanšu perspektīvām 2007.– 2013.gadam”.

[6] Pašlaik ir paredzēts, ka darbības, kas veiktas 2001.gada direktīvas ietvaros, tiks integrētas instrumentā, kas attiecas uz Attīstības sadarbību un Ekonomisko sadarbību ar trešām valstīm.

[7] Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, kas publicēta EKOV L 248 2002.gada 16.septembrī.

[8] Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam 165.panta 2.punkts.

[9] OJ C , […], […], p […].

[10] OJ C , […], […], p […].

[11] OV L 57. 27.2.2001., 10. lpp.

[12] KOM(2004) 101 galīgais

[13] KOM(2004) 629 galīgais

[14] OV L 248. 16.9.2002., l. lpp.