Tādējādi 2017. gada ES kontroles sarakstā iestrādāti aptuveni 170 grozījumi, un vairākums no tiem izriet no Vasenāras vienošanās un raķešu tehnoloģiju kontroles režīma. Vasenāras vienošanās grozījumi īpaši attiecas uz 5. kategorijas 2. daļas “Informācijas drošība” ievērojamu pārstrukturēšanu, izveidojot vienkāršāku sarakstu stratēģiski nozīmīgām precēm 5A002.a. pozīcijā un izdarot grozījumu saistībā ar lāzeru tehnoloģiju kontroli. Izmaiņas raķešu tehnoloģiju kontroles režīmā īpaši attiecas uz grozījumiem saistībā ar “īpaši augstas temperatūras keramikas” kontroli un plūsmas formēšanas mašīnām, jaunas kontroles ieviešanu želejveida propelenta raķešu sistēmām un želejveida propelenta tvertnēm, kā arī aerodinamiskajām testa iekārtām. Citas izmaiņas attiecas, piem., uz divu apakškontroles līmeņu ieviešanu plazmas degļiem un elektronu staru lielgabaliem un kontroles likvidēšanu saistībā ar tropu drudža vīrusu. Tika publicēts piezīmju dokuments par izmaiņām (“Comprehensive Change Note”), kas kalpoja kā norādes, sniedzot pārskatu par visām tehniskajām izmaiņām, kas veiktas 2017. gada ES divējāda lietojuma preču kontroles sarakstā . Tika atjaunināts arī regulas II un IV pielikums atbilstīgi I pielikuma grozījumiem. Atjauninātais un konsolidētais ES kontroles saraksts stājās spēkā 2017. gada 16. decembrī, tādējādi ļaujot ES pildīt savas starptautiskās saistības attiecībā uz eksporta kontroli un palīdzot ES eksportētājiem gadījumos, kad kontroles parametri bija padarīti elastīgāki.

Statistikas aplēses arī atspoguļo divējāda lietojuma preču eksporta galvenos galamērķus un liecina par to, ka liela daļa no šāda eksporta tiek virzīta uz “ES001 valstīm”, kam piemēro Savienības vispārējās eksporta atļaujas (EUGEA). Galamērķa valstis atspoguļo attiecīgo preču ES eksporta tirgus struktūru, kā arī tirdzniecības sekmēšanu ar EUGEA (2., 3. un 4. attēls) .

Ir grūti iegūt uzticamu informāciju par divējāda lietojuma preču vispārējo eksportu (tostarp par sarakstā neuzskaitītām divējāda lietojuma precēm), jo ekonomikas nozare nav atbilstīgi definēta. Tomēr Komisija un dalībvalstis apkopo datus, kas ļauj aptuveni aplēst divējāda lietojuma preču eksporta apjomu, pamatojoties, no vienas puses, uz kompetento iestāžu savāktiem konkrētiem licencēšanas datiem, un, no otras puses, uz statistiku par muitā uzrādītajām precēm, tostarp divējāda lietojuma precēm. Turpmāk sniegtas aplēses par 2016. gada eksporta datiem. Jāatzīmē, ka turpmāk sniegtās aplēses neietver pakalpojumus un tehnoloģiju nemateriālu nodošanu, kas ir saistīta ar divējāda lietojuma preču tirdzniecību.

5. attēls. Atļauju un atteikumu apjoms (skaits) 2010.–2016. gadā .

6. attēls. Atļauju un atteikumu vērtība 2010.–2016. gadā (milj. EUR)

7. attēls. Atļauju apjoms (skaits) katrā kategorijā 2016. gadā.





8. attēls. Katra veida atļaujas vērtība (milj. EUR) 2016. gadā.

Pieteikumu kopējā vērtība sasniedza 45,7 miljardus euro, un kontrolēts divējāda lietojuma preču eksports tādējādi veidoja 2,6 % no kopējā ES ārējā eksporta. Atļautās divējāda lietojuma preču tirdzniecības apjoms sasniedza 33,1 miljardu euro, kas bija 1,9 % no kopējā ES ārējā eksporta, un lielākā daļa darījumu bija atļauti saskaņā ar atsevišķām licencēm (2016. gadā tika izsniegtas aptuveni 25 000 atsevišķas licences) un visaptverošām licencēm (pēc to vērtības). Tikai neliela daļa eksporta faktiski tika atteikta: 2016. gadā tika izsniegti 690 atteikumi, kas ir aptuveni 1,1 % no kontrolētā divējāda lietojuma preču eksporta vērtības attiecīgajā gadā un 0,03 % no kopējā ES ārējā eksporta.