Priekšlikums padomes Lemumam par to, ka Komisija slēdz Eiropas Atomenerģijas kopienas un Japānas valdības nolīgumu, lai kopīgi īstenotu plašākas pieejas pasākumus kodoltermiskās enerģijas pētniecības jomā /* COM/2006/0586 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 6.10.2006 COM(2006) 586 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par to, ka Komisija slēdz Eiropas Atomenerģijas kopienas un Japānas valdības nolīgumu, lai kopīgi īstenotu plašākas pieejas pasākumus kodoltermiskās enerģijas pētniecības jomā (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS VēSTURE UN IEVADS 1. Ar 2004. gada 25. novembra Lēmumu[1] Padome grozīja direktīvas sarunu risināšanai par ITER projektu, ko tā bija noteikusi 2000. gada 16. novembra Lēmumā[2], ievērojot EURATOM līguma 101. panta 2. punktu. Ar šo grozījumu Padome pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par „Eiropas dalību starptautiskos sadarbības pētniecības pasākumos saistībā ar plašāku pieeju kodoltermiskās enerģijas ieguvei”. 2. Saskaņā ar šīm direktīvām 2005. gada 28. jūnijā ministru sanāksmē Maskavā panāca vienošanos par ITER atrašanās vietu un ITER Puses vienojās, ka ITER iekārta un organizācijas mītne atradīsies Kadarašā ( Cadarache ). Šo izvēli sekmēja EURATOM un Japānas uzskatu tuvināšanās, kas izklāstīta Kopīgajā dokumentā par uzņēmējpuses un neuzņēmējpuses nozīmi ITER projektā (kopīgais dokuments), saskaņā ar ko EURATOM un Japāna abas ieguldīs 46 miljardus JPY/339 miljonus EUR kopīgiem plašākas pieejas pasākumiem Japānas teritorijā. 3. Vienojoties par ITER atrašanās vietu, Komisijas dienestu un Japānas valdības pārstāvji risināja divpusējas sarunas par plašākas pieejas pasākumiem, lai īstenotu kopīgo dokumentu. 2006. gada 20. jūnijā tika parakstīts Sarunu nobeiguma ziņojums par plašākas pieejas pasākumiem, ar kuru apstiprina sarunu procesa nobeigšanu un publicēsarunu noslēgumā sagatavotos papildu dokumentus. Sarunu pamatrezultāts ir 3.1. teksts EURATOM un Japānas valdības (Puses) nolīgumam par plašākas pieejas pasākumiem kopīgu īstenošanu kodoltermiskās enerģijas pētniecības jomā (nolīgums); 3.2. kopīgās deklarācijas projekta teksts, kas Pusēm jāsagatavo saistībā ar nolīguma parafēšanu, kam pielikumā ir šādi dokumenti un tabulas: a) Kopīgais viedoklis par Pušu ieguldījumu plašākas pieejas projektos, b) aplēses un Pušu ieguldījuma sadalījums, c) plašākas pieejas projektu īstenošanas pagaidu grafiks un 3.3. kopīgais viedoklis par plašākas pieejas pasākumu projektu tehniskajiem ziņojumiem un tam pievienotie ziņojumi: a) IFMIF/EVEDA pārbaudes ziņojums, b) IFERC pārbaudes ziņojums, c) Japānas un ES satelīttokamaka darba grupas ziņojums. Nolīguma un ar to saistīto instrumentu skaidrojums 4. Nolīgumam ir preambula, 26 vispārēji panti un trīs pielikumi, kuros ir īpaši triju plašākas pieejas pasākumu projektu noteikumi. 5. Trīs projekti ir (nolīguma 2. panta 1. punkts un attiecīgi I, II un III pielikuma 1. pants): a) Inženiertehniskā novērtēšana un projektēšana ( EVEDA ), lai sagatavotu sīki izstrādātu, pilnīgu un pilnībā integrētu Starptautiskās kodolsintēzes materiālu apstarošanas iekārtas ( IFMIF ) tehnisko projektu un visus datus, kas vajadzīgi turpmākajiem lēmumiem par IFMIF celtniecību, darbību, ekspluatāciju un ekspluatācijas pārtraukšanu un apstiprinātu visu IFMIF apakšsistēmu nepārtrauktu un stabilu darbību, b) Starptautiskais kodoltermiskās enerģijas pētniecības centrs ( IFERC ), kam jāveicina ITER projekts un iespējami drīza DEMO – nākotnes demonstrējumu jaudas reaktora izveide, c) satelīttokamaka programma, kas ietver dalību Japānai piederošā tokamaka eksperimentālās iekārtas modernizēšanāpar uzlabotu supravadošu tokamaku, un dalība tā izmantošanā, lai atbalstītu ITER izmantošanu un pētniecību attiecībā uz DEMO , risinot ar fizikas jautājumiem. 6. Plašākas pieejas pasākumu īstenošana ir cieši saistīta ar ITER projekta īstenošanu: visi trīs projekti atbalsta ITER projekta zinātniskos mērķus un tos īstenos laikposmā, kas atbilst ITER celtniecības posmam (Nolīguma 2. panta 2. punkts). Nolīgumu var izbeigt, ja ir izbeigts ITER nolīgums vai, ja kāda no Pusēm vairs nav ITER nolīguma puse (Nolīguma 22. panta 2. punkts). 7. Nolīgumā paredzēta plašākas pieejas pasākumu administratīvā struktūra, kuru veido Koordinācijas komiteja, Projekta komiteja, projekta vadītāji un īstenošanas aģentūras. 7.1. Koordinācijas komiteja, kurā ir Pušu pārstāvji, ir atbildīga par plašākas pieejas pasākumu vispārēju vadību un uzraudzību. Tā pieņem lēmumus vienprātīgi un tai ir piešķirts juridiskas personas statuss, lai būtu iespējams Eiropas ieguldījumu atbrīvojums no nodokļiem un nodevām, kā arī personāls Japānā veicamajiem plašākas pieejas pasākumiem. Koordinācijas komitejai palīdz sekretariāts, kas atradīsies Japānā. Koordinācijas komitejas administratīvos izdevumus Puses segs, savstarpēji vienojoties (nolīguma 3. pants). 7.2. Visiem trim projektiem ir izveidotas projekta komitejas, kurās ir Pušu pārstāvji. Projekta komiteju (kuras pieņem lēmumu vienprātīgi) galvenās funkcijas ir sniegt ieteikumus projekta plāniem, darba programmām un gada ziņojumiem un pārraudzīt plašākas pieejas pasākumu projektus, kā arī ziņot par to gaitu (nolīguma 5. pants). 7.3. Projekta vadītāji ir atbildīgi par plašākas pieejas pasākumu projektu īstenošanas koordināciju. Projekta vadītājiem palīdz projekta grupas, kuru struktūru ir apstiprinājusi Koordinācijas komiteja (nolīguma 6. pants). 7.4. Puses izraugās īstenošanas aģentūras, lai pildītu savus pienākumus attiecībā uz plašākas pieejas pasākumu īstenošanu (nolīguma 7. pants). Īstenošanas aģentūra, kas atbild par EURATOM ieguldījumu plašākas pieejas pasākumos, būs kopuzņēmums ITER vajadzībām un kodoltermiskās enerģijas attīstībai[3], kurš būs atbildīgs arī par EURATOM ieguldījumu ITER organizācijā un kas izveidojams saskaņā ar EURATOM līguma II sadaļas V nodaļu. Tā kā visus plašākas pieejas pasākumu projektus īsteno Japānas teritorijā, Japānas Īstenošanas aģentūra ir atbildīga par uzņēmējpuses sniedzamo atbalstu, par to saskaņoto finanšu ieguldījumu pārvaldību, kas paredzēti darbības izmaksām un projekta grupu kopējo izdevumu atbalstam, kā arī plašākas pieejas pasākumu veikšanai vajadzīgo atļauju un licenču iegūšanu. 8. Katru plašākas pieejas pasākumu projektu īstenos, pamatojoties uz projekta plānu, kas tiks precizēts gada darba programmās, kuras jāapstiprina Koordinācijas komitejai. Uz ikgadējiem pasākumiem, kurus veic, lai īstenotu plašākas pieejas pasākumus, attiecas gada ziņojums, kas jāapstiprina Koordinācijas komitejai (nolīguma 3. nodaļa). 9. Plašākas pieejas pasākumu īstenošanas resursus veido Pušu ieguldījums natūrā un Pušu finansiālais ieguldījums. Pušu ieguldījumu galvenie principi ir izklāstīti kopīgajā deklarācijā un tai pievienotajā dokumentā „Aplēses un Pušu ieguldījuma sadalījums” (nolīguma 12. pants). 9.1. Pušu ieguldījumu lielā mērā veidos ieguldījumi natūrā, tostarp personāls, ko piedāvās projekta grupai pēc tam, kad Koordinācijas komiteja būs izraudzījusies ekspertu un sekretariāta personālu. Šo ieguldījumu piegāde ir sadalīta iepirkumu paketēs, kas piešķirtas Pusēm, kā tas noteikts kopīgajai deklarācijai pievienotajā dokumentā “Tāmes un Pušu ieguldījuma sadalījums”. Par šo ieguldījumu iepirkumu atbild Puse, kas veikusi ieguldījumus, izmantojot savu īstenošanas aģentūru. Ieguldījumi natūrā ir atbrīvoti no ievedmuitas un izvedmuitas un attiecībā uz personālu, ko kāda no Pusēm ir piedāvājusi kā ieguldījumu natūrā plašākas pieejas pasākumu īstenošanai, tā algas un ienākumus atbrīvo no nodokļiem otras Puses teritorijā (nolīguma 13. pants). 9.2. Katra Puse ir atbildīga par algām, apdrošināšanu un pabalstiem, kas maksājami tās personālam (nolīguma 14. panta 5. punkts). Japāna kā uzņēmējpuse nokārto piemērotu piedāvātā personāla un tā ģimenes locekļu izmitināšanu, veic atbilstošus pasākumus, lai atvieglotu personāla un tā ģimenes locekļu iebraukšanu tās teorijā un lūdz savai īstenošanas aģentūrai pielikt visas pūles, lai nodrošinātu piemērotus juridiskos un tulkošanas pakalpojumus, ja pret personālu ir ierosināta lieta saistībā ar viņu veiktajiem pienākumiem (nolīguma 14. panta 5. punkts). 9.3. Saskaņā ar projekta plāniem un darba programmām Puses veiks finanšu ieguldījumus, pamatojoties uz līdzekļu pieprasījumiem, ko veic persona, ko izraudzījusies Japānas Īstenošanas aģentūra (nolīguma 7. panta 3. punkta a) apakšpunkts). Finanšu ieguldījumus katram plašākas pieejas pasākumu projektam kārto atsevišķā grāmatvedībā (nolīguma 7. panta 3. punkta b) apakšpunkts). Katra Puse var pārbaudīt kontus jebkurā nolīguma darbības laikposmā, kā arī piecus gadus pēc tā termiņa beigām vai nolīguma izbeigšanas, pamatojoties uz dokumentiem un veicot pārbaudi uz vietas (nolīguma 11. pants). Pušu finanšu ieguldījumus var izmantot saskaņotajām projektu darbības izmaksām un kopējo katra projekta grupas izdevumu segšanai (nolīguma 7. panta 3. punkts un 17. pants). 10. Nolīgumā ir nodaļa par informāciju un intelektuālo īpašumu (nolīguma 5. nodaļa), kuras pamatā ir C pielikums EURATOM, Japānas, Krievijas Federācijas un Amerikas Savienoto Valstu nolīgumam par sadarbību ITER inženiertehniskajā projektēšanā ( ITER un EDA nolīgums)[4]. 11. Nolīgums un jebkuri tā grozījumi stājas spēkā dienā, kad Puses viena otru ir informējušas par to, ka ir pabeigtas attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai tas stātos spēkā (nolīguma 21. panta un 23. pants). 12. Nolīguma darbības ilgums ir desmit gadi. Tas paliek spēkā, ja vien kāda no pusēm to neizbeidz, beidzoties sākotnējam termiņam vai jebkurā brīdī pēc tā beigām, vismaz sešus mēnešus iepriekš iesniedzot otrai pusei rakstisku paziņojumu par nodomu izbeigt šo nolīgumu (nolīguma 22. panta 1. punkts). 13. Sākotnējā 10 gadu darbības laikā nolīgumu var pārtraukt pirms tā darbības termiņa beigām tikai, (i) Pusēm par to vienojoties, (ii) ja tiek pārtraukts ITER nolīgums vai (iii) ja kāda no Pusēm vairs nav ITER nolīguma puse (nolīguma 22. panta 2. punkts). 14. Citas ITER nolīguma puses var piedalīties plašākas pieejas pasākumu projektā saskaņā ar Koordinācijas komitejas lēmumu (nolīguma 25. pants). Koordinācijas komiteja var apstiprināt un noslēgt nolīgumus un vienošanās ar minēto pusi par šādu dalību atbilstīgi Pušu iekšējām procedūrām. 15. Jebkurus jautājumus vai domstarpības saistībā ar šā nolīguma interpretāciju vai īstenošanu risina, Pusēm savstarpēji vienojoties (nolīguma 24. pants). 16. Attiecībā uz EURATOM nolīgumu piemēro teritorijām, uz kurām attiecas EURATOM līgums un atbilstīgi minētajam līgumam un citiem atbilstošiem nolīgumiem Bulgārijas Republikai, Rumānijai un Šveices Konfederācijai, kas piedalās EURATOM kodolsintēzes programmā kā pilnībā asociētas trešās valstis (nolīguma 26. pants). 17. Pielikumiem, kuros katram plašākas pieejas pasākumu projektam ietverti īpaši noteikumi, ir šāda struktūra: Pielikumu 1. pantā izklāstīts projekta mērķis, 2. pantā noteikta attiecīgā pasākuma joma, 3. pantā nosaukta darbu norises vieta un 5. pantā norādīts katra projekta darbības ilgums. Nolīguma I pielikuma 6. pantā par IFMIF/EVEDA un II pielikuma 6. pantā par IFERC paredzēti īpaši noteikumi par komponentu īpašumtiesībām, kuros ir atkāpes no 14 panta 3. punktā minētajiem vispārējiem noteikumiem par īpašumtiesībām. Ietekme uz budžetu 18. EURATOM ieguldījums plašākas pieejas pasākumos tiks nodrošināts, izmantojot atbilstīgi EURATOM līguma II sadaļas V nodaļai ITER vajadzībām un kodoltermiskās enerģijas attīstībai izveidojamo kopuzņēmumu. Nolīguma slēgšanas ietekme uz budžetu ir izklāstīta priekšlikumā Padomes Lēmumam, ar ko izveido kopuzņēmumu ITER vajadzībām un kodoltermiskās enerģijas attīstībai[5]. IEROSINāTAIS LēMUMS 19. Tiek ierosināts, ka, - pamatojoties uz EURATOM līguma 101. panta 2. punktu, Padome pieņem lēmumu, kas pievienots šim priekšlikumam, par to, ka Komisija slēdz Eiropas Atomenerģijas kopienas un Japānas valdības nolīgumu par kopīgu plašākas pieejas pasākumu īstenošanu kodoltermiskās enerģijas pētniecības jomā. Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par to, ka Komisija slēdz Eiropas Atomenerģijas kopienas un Japānas valdības nolīgumu, lai kopīgi īstenotu plašākas pieejas pasākumus kodoltermiskās enerģijas pētniecības jomā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 101. panta otro daļu, ņemot vērā Padomes Lēmumu 2002/668/Euratom[6], ar kuru pieņem Eiropas Atomenerģijas kopienas ( Euratom ) sesto pamatprogrammu par kodolpētniecību un apmācības pasākumiem, kas arī veicina Eiropas Pētniecības telpas izveidošanu (2002—2006) un Padomes lēmumu 2002/837/ Euratom [7], ar kuru pieņem īpašu programmu ( Euratom ) pētniecībai un mācībām kodolenerģijas jomā (2002—2006), ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[8], tā kā: (1) Komisija saskaņā ar Padomes 2000. gada 16. novembra direktīvām, kas grozītas ar Padomes 2002. gada 27. maija Lēmumu, Padomes 2003. gada 26. novembra Lēmumu un Padomes 2004. gada 25. novembra Lēmumu, risināja sarunas ar Ķīnas valdību, Japānas valdību, Indijas Republikas valdību, Korejas Republikas valdību, Krievijas Federācijas valdību un Amerikas Savienoto Valstu valdību par Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas izveidi kopīgai ITER projekta īstenošanai. (2) ITER sarunu Puses ministru sanāksmē Maskavā 2005. gada 28. jūnijā vienojās, ka ITER būvēs Kadarašā ( Cadarache ). Tās vienojās arī par pievienoto kopīgo dokumentu attiecībā uz uzņēmējpuses ( Euratom ) un neuzņēmējpuses (Japāna) nozīmi ITER projektā. (3) Atbilstīgi iepriekš minētajam kopīgajam dokumentam un grozītajām Padomes direktīvām Komisija risināja sarunas ar Japānas valdību par nolīgumu, lai kopīgi īstenotu plašākas pieejas pasākumus. (4) 2006. gada 20. jūnija sanāksmē Tokijā EURATOM un Japānas pārstāvji pieņēma sarunu nobeiguma ziņojumu par plašākas pieejas pasākumiem, kurā apstiprināta sarunu procesa pabeigšana un iekļauti EURATOM un Japānas sagatavotie papildu dokumenti. (5) [ Datums ] EURATOM un Japānas pārstāvji parakstīja kopīgu deklarāciju par plašākas pieejas pasākumu īstenošanu, kurā sīki izklāstīts Pušu ieguldījums plašākas pieejas pasākumos. (6) Jāapstiprina Eiropas Atomenerģijas kopienas un Japānas valdības nolīguma slēgšana, lai kopīgi īstenotu plašākas pieejas pasākumus kodoltermiskās enerģijas pētniecības jomā, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 1. pants 1. Ar šo tiek apstiprināts, ka Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā slēdz Eiropas Atomenerģijas kopienas un Japānas valdības nolīgumu, lai kopīgi īstenotu plašākas pieejas pasākumus kodoltermiskās enerģijas pētniecības jomā. 2. Nolīguma teksts ir šā lēmuma pielikumā. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs Padomes lēmuma projekta I pielikums JAPĀNAS VALDĪBAS UN EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENAS NOLĪGUMS PAR KOPĪGU PLAŠĀKAS PIEEJAS PASĀKUMU ĪSTENOŠANU KODOLTERMISKĀS ENERĢIJAS PĒTNIECĪBAS JOMĀ Japānas valdība un Eiropas Atomenerģijas kopiena (še turpmāk — „EURATOM”), abas še turpmāk —„Puses”, ņemot vērā Japānas valdības un Eiropas Atomenerģijas kopienas Nolīgumu par sadarbību vadāmas kodolsintēzes jomā, ņemot vērā „ ITER sarunu pušu pārstāvju kopīgo deklarāciju, pieņemtu Ministru 2005. gada 28. jūnija ITER sanāksmē Maskavā”, un tās pielikumu „Kopīgais dokuments par ITER projekta Uzņēmējpuses un Neuzņēmējpuses pienākumiem” (še turpmāk — „Kopīgais dokuments”), kurā izklāstīti galvenie principi plašākas pieejas pasākumu īstenošanai, ņemot vērā „Euratom un Japānas valdības pārstāvju kopīgo deklarāciju par kopīgu plašākas pieejas pasākumu īstenošanu” [pieņemtu Ministru [ datums ] ITER sanāksmē [ Briselē ]] (še turpmāk — „[ Briseles ] Kopīgā deklarācija”), atgādinot Pušu ieguldījumu ITER projekta kopīgas īstenošanas sagatavošanā, veicot ITER inženiertehnisko projektēšanu un izveidojot ITER Starptautisko Kodolsintēzes enerģijas organizāciju, atzīstot Starptautiskās atomenerģijas aģentūras nozīmi ITER projektā un Pušu sadarbību kodolsintēzes pētniecības un attīstības jomā, ko vada Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Starptautiskā Enerģētikas aģentūra, vēloties kopīgi īstenot plašākas pieejas pasākumus ITER projekta atbalstam un drīzāk iegūt kodolsintēzes enerģiju miermīlīgiem nolūkiem laikposmā, kas atbilst ITER celtniecības posmam, ir vienojušās šādi. 1 nodaļa Ievads 1. pants Mērķis Šā nolīguma mērķis ir atbilstīgi Kopīgajam dokumentam noteikt kopīgās īstenošanas īpašās procedūras plašākas pieejas pasākumiem, ar ko atbalsta ITER projektu un drīzu kodolsintēzes enerģijas iegūšanu miermīlīgiem nolūkiem, un sīki raksturot šo pasākumu (še turpmāk — „plašākas pieejas pasākumi”) kopīgo īstenošanu. 2. pants Plašākas pieejas pasākumu izklāsts 1. Plašākas pieejas pasākumus veido trīs šādi projekti: (a) Starptautiskās kodolsintēzes materiālu apstarošanas iekārtas inženiertehniskās izvērtēšanas un projektēšanas pasākumu (še turpmāk — „ IFMIF/EVEDA ”) projekts, (b) Starptautiskais kodoltermiskās enerģijas pētniecības centra (še turpmāk — „ IFERC ”) projekts un (c) satelīttokamaka programmas projekts. 2. Saskaņā ar kopīgo dokumentu un pamatojoties uz [ Briseles ] kopīgo deklarāciju, plašākas pieejas pasākumi ir jāīsteno laikposmā, kas atbilst ITER celtniecības posmam. 3. Vispārīgie principi, kas reglamentē plašākas pieejas pasākumus, ir izklāstīti šajā nolīgumā. Katra plašākas pieejas pasākumu projekta īpašie principi ir izklāstīti I, II un III pielikumā, kas ir šā nolīguma neatņemama daļa. 2. nodaļa Plašākas pieejas pasākumu administratīvā struktūra 3. pants Plašākas pieejas pasākumu koordinācijas komiteja 1. Ar šo izveido Plašākas pieejas pasākumu koordinācijas komiteju (še turpmāk — „Koordinācijas komiteja”), kas saskaņā ar šo nolīgumu atbild par plašākas pieejas pasākumu vispārējo vadību un uzraudzību. 2. Koordinācijas komitejai palīdz sekretariāts, kas izveidots atbilstīgi 4. panta 1. punktam (še turpmāk — „Sekretariāts”). 3. Koordinācijas komiteja ir juridiska persona un attiecībās ar citām valstīm un starptautiskām organizācijām un Pušu teritorijās tai ir tāda rīcībspēja, kāda var būt vajadzīga savu funkciju pildīšanai un savu mērķu sasniegšanai. 4. Katra Puse ieceļ vienādu skaitu Koordinācijas komitejas pārstāvju, un vienu no tās ieceltajiem pārstāvjiem izvirza par delegācijas vadītāju. 5. Koordinācijas komiteja sanāk vismaz divas reizes gadā pārmaiņus Eiropā un Japānā vai citos termiņos un vietās, par kurām Puses ir vienojušās. Uzņēmējpuses delegācijas vadītājs ir sanāksmes priekšsēdētājs. Koordinācijas komitejas sēdi sasauc priekšsēdētājs. 6. Koordinācijas komiteja lēmumus pieņem vienprātīgi. 7. Koordinācijas komitejas izdevumus Puses sedz, pamatojoties uz savstarpēju vienošanos. 8. Koordinācijas komitejas funkcijas ir arī šādas: (a) sekretariāta personāla izraudzīšanās, kas paredzēta 4. panta 1. punktā, (b) projekta vadītāja iecelšana katram plašākas pieejas pasākumu projektam, kā paredzēts 6. panta 1. punktā (še turpmāk — „projekta vadītājs(-i)”), (c) plašākas pieejas pasākumu projekta plāna, darba programmas un gada ziņojuma apstiprināšana katram projektam, kā paredzēts 3. nodaļā (še turpmāk — attiecīgi „projekta plāns(-i)”, „darba programma(-as)” un „gada ziņojums(-i)”), (d) projekta grupas struktūras apstiprināšana, kas paredzēta 6. panta 2. punktā (še turpmāk — „projekta grupa(-as)”), (e) ikgadēja ekspertu izraudzīšanās, kurus Puses piedāvā projekta grupām kā daļu no to ieguldījuma natūrā, kā paredzēts 12. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļā (še turpmāk — „eksperti”), (f) saskaņā ar 25 pantu lēmuma pieņemšana par jebkuras citas puses dalību Nolīguma par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas izveidi kopīgai ITER projekta īstenošanai (še turpmāk — „ ITER nolīgums”) plašākas pieejas pasākumu projektā un tam sekojoša nolīgumu un vienošanos noslēgšana ar minēto pusi par šādu dalību un (g) jebkuras citas funkcijas, kas varētu būt vajadzīgas, lai vadītu un uzraudzītu plašākas pieejas pasākumus. 4. pants Sekretariāts 1. Koordinācijas komiteja izveido sekretariātu, kas atrodas Japānā. Sekretariāta personālu izraugās Koordinācijas komiteja. 2. Sekretariāts palīdz Koordinācijas komitejai. Sekretariāta funkcijas nosaka Koordinācijas komiteja un tās ir arī šādas: (a) Koordinācijas komitejas oficiālo paziņojumu saņemšana un nosūtīšana, (b) Koordinācijas komitejas sanāksmju sagatavošana, (c) Koordinācijas komitejas administratīvo un citu ziņojumu sagatavošana un (d) jebkuru citu pasākumu veikšana, par kuriem lēmumu pieņēmusi Koordinācijas komiteja. 5. pants Projekta komiteja 1. Katram plašākas pieejas pasākumu projektam Puses izveido projektu komiteju (še turpmāk — „Projekta komiteja”). 2. Katra Puse katrā Projekta komitejā ieceļ vienādu locekļu skaitu. 3. Katra Projekta komiteja sanāk vismaz divreiz gadā. Ja vien Projekta komiteja nav vienojusies citādi, tā sanāk Japānā. Katras Projekta komitejas priekšsēdētāju no Projekta komitejas locekļiem izvirza Koordinācijas komiteja. 4. Katra Projekta komiteja lēmumus pieņem vienprātīgi. 5. Katras Projekta komitejas sekretariātu nodrošina attiecīgais projekta vadītājs, kā paredzēts 6. pantā. 6. Katras Projekta komitejas funkcijas ir arī šādas: (a) ieteikumu sagatavošana par attiecīgajiem projekta plānu, darba programmu un gada ziņojumu projektiem, kas attiecīgajam projekta vadītājam jāiesniedz Koordinācijas komitejā, kā paredzēts 3. nodaļā, (b) attiecīgo plašākas pieejas pasākumu projekta gaitas uzraudzība un ziņojumu sagatavošana un (c) jebkuru citu pienākumu veikšana, kā norādījusi Koordinācijas komiteja. 6. pants Projekta vadītājs un projekta grupa 1. Katram plašākas pieejas pasākumu projektam Koordinācijas komiteja ieceļ projekta vadītāju. Projekta vadītājs ir atbildīgs par projekta īstenošanas koordināciju, kā noteikts I, II un III pielikumā. 2. Katram projekta vadītājam pienākumu un funkciju izpildē palīdz attiecīgā projekta grupa. Katrā projekta grupā ir eksperti un citi locekļi, piemēram, vieszinātnieki. Katras projekta grupas struktūru pēc attiecīgā projekta vadītāja priekšlikuma apstiprina Koordinācijas komiteja. 3. Katra Projekta vadītāja funkcijas ir arī šādas: (a) organizēt, vadīt un uzraudzīt projekta grupu, īstenojot darba programmu, (b) pēc apspriešanās ar attiecīgo Projekta komiteju sagatavot un iesniegt Koordinācijas komitejā projekta plānu, darba programmu un gada pārskatu, (c) pieprasīt īstenošanas aģentūrai, ko atbilstīgi 7. panta 1. punktam izraudzījusies Japānas valdība (še turpmāk — „Japānas Īstenošanas aģentūra”), apmaksāt izdevumus, lai saskaņā ar 17. pantu atbalstītu attiecīgo projekta grupu, (d) iegrāmatot katras Puses ieguldījumu, (e) nodrošināt Projekta komitejas sekretariātu un (f) ziņot Projekta komitejai par attiecīgā plašākas pieejas pasākumu projekta gaitu. 7. pants Īstenošanas aģentūras 1. Katrai Pusei jāizraugās īstenošanas aģentūra, lai izpildītu savus pienākumus attiecībā uz plašākas pieejas pasākumu īstenošanu (še turpmāk — „īstenošanas aģentūra(-as)”), jo īpaši, lai darītu pieejamus resursus to īstenošanai. Ja pat pēc šā nolīguma stāšanās spēkā īstenošanas aģentūras vēl nav izraudzītas, Puses nekavējoties apspriežas par to, kā atrisināt šo jautājumu. 2. Japānas Īstenošanas aģentūra uzņem projekta grupas un atvēl darba telpas, tostarp biroja telpas, preces un pakalpojumus, kas vajadzīgi uzdevumu īstenošanai, kuri jāveic projekta grupām saskaņā ar I, II un III pielikumā izklāstītajiem noteikumiem. 3. Ņemot vērā 3. panta 1. punktu, Japānas Īstenošanas aģentūra ir atbildīga par saskaņoto finansiālo ieguldījumu pārvaldību attiecībā uz darbības izmaksu segšanu un attiecībā uz finansiālajiem ieguldījumiem katras projekta grupas parasto izdevumu segšanā, kas paredzēta katram plašākas pieejas pasākumu projektam saskaņā ar attiecīgo projekta plānu un darba programmu. Lai pārvadītu šādus finansiālus ieguldījumus, Japānas Īstenošanas aģentūra izraugās atbildīgo personu, kas atbild par Pušu finansiālo ieguldījumu pārvaldību. Šīs personas funkcijās ir arī šādas: (a) aicināt Pusi(-es) vai īstenošanas aģentūru(-as) veikt finansiālus ieguldījumus saskaņā ar projekta plāniem un darba programmām un (b) atvērt katram plašākas pieejas pasākumu projektam atsevišķu finansiālo ieguldījumu kontu un saglabāt to kopā ar visiem grāmatvedības dokumentiem, pierakstiem un citiem finansiālo ieguldījumu dokumentiem vismaz piecus gadus pēc šā nolīguma termiņa beigām vai tā pārtraukšanas. 4. Japānas Īstenošanas aģentūra veic vajadzīgos pasākumus, lai iegūtu visas atļaujas un licences, kas paredzētas Japānas spēkā esošajos normatīvajos aktos un kas vajadzīgas plašākas pieejas pasākumu īstenošanai. 3. nodaļa Īstenošanas instrumenti 8. pants Projekta plāns 1. Apspriežoties ar attiecīgo Projekta komiteju, katrs projekta vadītājs ne vēlāk par katra gada 31. martu iesniedz Koordinācijas komitejai apstiprināšanai plašākas pieejas pasākumu attiecīgā projekta projekta plānu. 2. Katram projekta plānam jāaptver viss šāda projekta darbības laiks, un plāns regulāri jāatjauno. Tajā ir (a) izklāstīts vispārējs pasākumu plāns, tostarp šāda projekta īstenošanas grafiks un galvenie atskaites punkti, ņemot vērā gūtos panākumus, un (b) sniegts visaptverošs pārskats par jau veiktajiem un veicamajiem ieguldījumiem, īstenojot šādu projektu. 9. pants Darba programma Apspriežoties ar attiecīgo Projekta komiteju, katrs projekta vadītājs ne vēlāk par katra gada 31. oktobri iesniedz Koordinācijas komitejai apstiprināšanai plašākas pieejas pasākumu attiecīgā projekta darba programmu turpmākajam gadam. Darba programmā ir sīks attiecīgā projekta plāna izklāsts, un tā sniedz veicamo pasākumu programmas aprakstu, tostarp mērķus, plānošanu, parastos izdevumus un ieguldījumus, kas jāizdara katrai Pusei. 10. pants Gada ziņojums 1. Ne vēlāk par katra gada 31. martu katrs projekta vadītājs iesniedz Koordinācijas komitejai apstiprināšanai gada ziņojumu, kas aptver visus pasākumus, kuri veikti, īstenojot attiecīgo plašākas pieejas pasākumu projektu, tostarp kopsavilkumu par katras Puses ieguldījumu un Japānas Īstenošanas aģentūras saskaņā ar 7. panta 3. punktu veikto maksājumu Koordinācijas komitejai par projektu. Kad Koordinācijas komiteja to ir apstiprinājusi, projekta vadītājs gada ziņojumu un Koordinācijas komitejas piezīmes nosūta Pusēm un īstenošanas aģentūrām. 2. Japānas Īstenošanas aģentūra katram projekta vadītājam iesniedz datus, kas vajadzīgi katras Puses ieguldījumu un Japānas Īstenošanas aģentūras projekta iemaksu kopsavilkumam. 3. Projekta plānus, darba programmas un gada ziņojumus, kas minēti 8.-10. pantā, un jebkurus citus būtiskus plašākas pieejas dokumentus sagatavo angļu valodā. 11. pants Finanšu revīzija Jebkurā šā nolīguma darbības posmā un piecu gadu laikā pēc šā nolīguma termiņa beigām vai nolīguma izbeigšanas, pamatojoties uz dokumentiem un veicot pārbaudi uz vietas, katra Puse var uzsākt atsevišķo kontu, ko Japānas Īstenošanas aģentūra atvērusi plašākas pieejas pasākumiem, finanšu revīziju. Visi grāmatvedības dokumenti, pieraksti un citi dokumenti, ko īstenošanas aģentūras un projekta vadītāji kārto attiecībā uz plašākas pieejas pasākumiem, vajadzības un attiecīgā gadījumā ir pieejamiem revīzijai. 4. nodaļa Resursi 12. pants Vispārējie principi 1. Plašas pieejas pasākumu īstenošanas resursus veido (a) ieguldījumi natūrā atbilstīgi tehniskajām specifikācijām un noteikumiem, kas minēti [ Briseles ] Kopīgajā deklarācijā un tās pielikumos, kas ietver (i) specifiskus komponentus, iekārtas, materiālus un citas preces un pakalpojumus, un (ii) ekspertus, kurus Puse piedāvā projekta grupām pēc tam, kad tos ir iecēlusi Koordinācijas komiteja, un personālu, ko Puse piedāvā sekretariātam pēc tam, kad to ir izraudzījusies Koordinācijas komiteja, un (b) finansiālus ieguldījumus atbilstīgi noteikumiem, kuri minēti [ Briseles ] Kopīgajā deklarācijā un tās pielikumos. 2. Ņemot vērā katras Puses normatīvos aktus, dokumentu „Aplēses un Pušu ieguldījumu sadalījums”, kas iekļauts [ Briseles ] Kopīgās deklarācijas pielikumā, ar Koordinācijas komitejas lēmumu katru gadu var atjaunot. 13. pants Nodokļi 1. Katra Puse ļauj savā teritorijā ievest bez muitas nodokļa un izvest bez muitas nodokļa preces, kas vajadzīgas šā nolīguma īstenošanai, un nodrošina to atbrīvojumu no jebkuriem citiem muitas iestāžu iekasētiem nodokļiem un nodevām un no ievešanas aizliegumiem un ierobežojumiem. Šā punkta prasības īsteno, neņemot vērā šo vajadzīgo preču izcelsmes valsti. 2. Ekspertus, ko Puse piedāvājusi projekta grupām pēc tam, kad tos izraudzījusies Koordinācijas komiteja, un personālu, ko Puse piedāvājusi sekretariātam pēc tam, kad to izraudzījusies Koordinācijas komiteja kā ieguldījumu natūrā saskaņā ar 12. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļu, atbrīvo no nodokļiem, ko uzliek algām un atalgojumam otras Puses teritorijā. 14. pants Noteikumi attiecībā uz ieguldījumiem natūrā 1. Uz katru ieguldījumu natūrā attiecas vienošanās par iepirkumu (še turpmāk — „vienošanās par iepirkumu”), par ko vienojušās īstenošanas aģentūras un kam piekritis attiecīgais projekta vadītājs. 2. Iepirkuma režīmā ir sīks veicamo ieguldījumu tehniskais apraksts, tostarp tehniskās specifikācijas, grafiki, starpposma mērķi, riska novērtējums, pakalpojumi un kritēriji to pieņemšanai, kā arī noteikumi, ar kādiem attiecīgais projekta vadītājs būs tiesīgs veikt tehnisko uzraudzību attiecībā uz ieguldījumiem natūrā. Iepirkuma režīmā jo īpaši izklāstīts turpmāk norādītais: (a) katram ieguldījumam natūrā piešķirtā vērtība, (b) īstenošanas aģentūru un projekta vadītāja pienākumi un uzdevumi, (c) iepirkuma procedūra, (d) grafiks un nosacījumi, ar kādiem pieņem sasniegtos starpposma mērķus un pakalpojumus, (e) kvalitātes nodrošināšanas pasākumu piemērošana, (f) attiecības starp attiecīgo projekta vadītāju, īstenošanas aģentūrām un struktūrām, kas iesaistītas pakalpojumu sniegšanā, kā arī uzraudzības procedūras, (g) procedūras to izmaiņu kontrolei iepirkumā, kas var ietekmēt izmaksas, grafikus un veiktspēju, un (h) galīgo pakalpojumu pieņemšana un iespējamā īpašumtiesību nodošana. 3. To komponentu īpašumtiesības, ko natūrā iegulda īstenošanas aģentūra, kuru izraudzījusies EURATOM atbilstīgi 7. panta 1. punktam (še turpmāk — „Eiropas Īstenošanas aģentūra”), nodod Japānas Īstenošanas aģentūrai brīdī, kad tos attiecīgajā darbu veikšanas vietā pieņem attiecīgais projekta vadītājs un Japānas Īstenošanas aģentūra. Japānas Īstenošanas aģentūra ir atbildīga par Eiropas Īstenošanas aģentūras piešķirto komponentu transportu no ievešanas ostas līdz darbu veikšanas vietai. 4. Attiecībā uz ekspertiem vai personālu sekretariātam vienošanos par iepirkumu noformē kā vienošanos par norīkošanu darbā. Vērtība, kādu piešķir ekspertiem vai sekretariāta personālam, ir minēta dokumentā „Aplēses un Pušu ieguldījumu sadalījums”, kas pievienots [ Briseles ] Kopīgajai deklarācijai un ko vajadzības gadījumā Koordinācijas komiteja laiku pa laikam var atjaunot. 5. Katra Puse ir atbildīga par ekspertiem un sekretariāta personālam maksājamām algām, apdrošināšanu un pabalstiem un, ja vien nav citas vienošanās, maksā viņu ceļa un dzīvošanas izdevumus. Puse, kas uzņem projekta grupas un/vai sekretariātu, gādā par ekspertu un personāla un viņu ģimenes locekļu piemērotu izmitināšanu. Puse, kas uzņem projekta grupas un/vai sekretariātu, veic arī attiecīgus pasākumus, lai atvieglotu ekspertu un sekretariāta personāla un viņu ģimenes locekļu iebraukšanu tās teritorijā un pieprasa īstenošanas aģentūrai, lai tā pieliek visas pūles un nodrošina piemērotu materiāli tehnisko bāzi attiecībā uz juridiskajiem un tulkošanas pakalpojumiem, ja pret ekspertiem un sekretariāta personālu tiek ierosināta lieta, pamatojoties uz viņu profesionālo darbību. Katras Puses eksperti un sekretariāta personāls, pildot savus pienākumus otras puses teritorijā, ievēro vispārējos un īpašos darba un drošības noteikumus, kuri ir spēkā uzņēmējā iestādē vai kuri atrunāti, panākot vienošanos par norīkošanu darbā. 15. pants Ieguldījumu sadales pielāgojumi Ja tas vajadzīgs neparedzētu apstākļu dēļ, Puse var ierosināt grozīt ieguldījumu sadali plašākas pieejas pasākumu projektā. Atbilstīgi šādam priekšlikumam attiecīgais projekta vadītājs pēc apspriešanās ar attiecīgo Projekta komiteju ierosina Koordinācijas komitejai pārskatītu resursu sadali, saglabājot šā projekta kopējās izmaksas un ieguldījumu vispārējo līdzsvaru starp Pusēm minētajā projektā. 16. pants Finansiālie ieguldījumi Visi Eiropas Īstenošanas aģentūras maksājumi tiek veikti euro. Visi Japānas Īstenošanas aģentūras maksājumi tiek veikti jenās. 17. pants Projekta grupu parastie izdevumi Japānas Īstenošanas aģentūra apmaksā katras projekta grupas kopējās izmaksas atbilstīgi 7. panta 3. punktam. Šai nolūkā Japānas Īstenošanas aģentūra veic vajadzīgos pasākumus atbilstīgi attiecīgā projekta vadītāja pieprasījumam un ņemot vērā attiecīgajā darba programmā noteikto maksimālo summu. 5. nodaļa Informācija un intelektuālais īpašums 18. pants Informācijas izplatīšana, izmantošana un aizsardzība 1. Šajā nodaļā (a) „informācija” ir rasējumi, projekti, aprēķini, ziņojumi un citi dokumenti, dokumentēti dati vai pētniecības un izstrādāšanas metodes, izgudrojumu un atklājumu apraksti, kas ir aizsargāti vai nav aizsargāti, un (b) „konfidenciāla uzņēmējdarbības informācija” ir informācija, kurā ir zinātība, tirdzniecības noslēpumi vai tehniska, komerciāla vai finanšu informācija, (i) ko īpašnieks ir turējis noslēpumā, (ii) kas nav vispār zināma vai pieejama citos avotos, (iii) ko īpašnieks nav darījis pieejamu citām pusēm, neuzliekot saistības attiecībā uz konfidencialitāti, un (iv) kas nav pieejama saņēmējai pusei bez saistībām ievērot konfidencialitāti. 2. Ņemot vērā šīs nodaļas noteikumus, Puses atbalsta visplašāko tās informācijas izplatīšanu, kas veidojusies, īstenojot šo nolīgumu. 3. Ņemot vērā šīs nodaļas noteikumus, visa informācija, ko ieguvuši projekta grupas dalībnieki, veicot saskaņā ar šo nolīgumu uzticētos uzdevumus, ir brīvi pieejama katrai Pusei, lai to izmantotu tādas kodolsintēzes pētniecībai un attīstībai, kas ir miermīlīgiem nolūkiem paredzētas enerģijas avots. 4. Ņemot vērā šīs nodaļās noteikumus, katrai Pusei ir tiesības uz neekskluzīvu, neatceļamu un neatlīdzināmu licenci visās valstīs tulkot, reproducēt un publiski izplatīt zinātnes un tehnikas žurnālu rakstus, ziņojumus un grāmatas, kas tapušas, īstenojot tieši šo nolīgumu. Visos publiski izplatāmā un saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem sagatavotā darba eksemplāros, uz kuru attiecas autortiesības, norāda autoru vārdus, ja vien kāds no autoriem skaidri nepaziņo, ka nevēlas, lai viņa vārdu norādītu. 5. Ņemot vērā šīs nodaļas noteikumus, visa informācija, ko ieguvuši īstenošanas aģentūras darbinieki, veicot saskaņā ar šo nolīgumu uzticētos uzdevumus, ir brīvi pieejama projekta grupām un katrai Pusei, lai to izmantotu tādas vadāmas kodoltermiskās sintēzes pētniecībai un attīstībai, kas ir enerģijas avots miermīlīgiem nolūkiem. 6. Visos līgumos, kas noslēgti pēc īstenošanas aģentūras vai projekta vadītāja iniciatīvas, lai saskaņā ar šo nolīgumu veiktu tiem uzticētos uzdevumus, ir noteikumi, kas ļauj Pusēm izpildīt savas saistības atbilstīgi šim nolīgumam. 7. Ņemot vērā savus normatīvos aktus un Pušu saistības attiecībā uz trešām valstīm, un šīs nodaļas noteikumus, katrai Pusei jāpieliek visas pūles, lai nodrošinātu projekta grupām un īstenošanas aģentūrām brīvu pieeju visai tās rīcībā esošajai informācijai, kura tām vajadzīga uzdevumu veikšanai, kas tām uzticēti saskaņā ar šo nolīgumu. 8. Ja, īstenojot šo nolīgumu, ir kļuvusi pieejama konfidenciāla uzņēmējdarbības informācija, tas ir skaidri jānorāda, un informācija jānodod, ievērojot vienošanos par konfidencialitāti. Šādas informācijas saņēmējs to izmanto šā nolīguma īstenošanai un saglabā tās konfidencialitāti, ciktāl tas ir noteikts ar minēto vienošanos. 19. pants Intelektuālais īpašums 1. Šajā nolīgumā „intelektuālajam īpašumam” ir tāda nozīme, kāda definēta 2. pantā Konvencijā, ar ko izveido Pasaules intelektuālā īpašuma organizāciju un kas noslēgta Stokholmā 1967. gada 14. jūlijā. Saskaņā ar saviem normatīvajiem aktiem katra Puse nodrošina, ka otra Puse var iegūt tiesības uz intelektuālo īpašumu, kas piešķirts atbilstīgi šai nodaļai. Šī nodaļa negroza un neskar piešķirto tiesību sadalījumu starp kādu no Pusēm un tās valstspiederīgajiem. To, vai intelektuālā īpašuma tiesības ir kādai Pusei vai tās valstspiederīgajiem, nosaka paši, savstarpēji vienojoties atbilstīgi piemērojamajiem normatīvajiem aktiem. 2. Ja aizsargājamu intelektuālo īpašumu radījuši projekta grupu dalībnieki, īstenojot šo nolīgumu, attiecīgais projekta vadītājs nekavējoties informē Koordinācijas komiteju, iesakot kurās valstīs būtu jāiegūst šā intelektuālā īpašuma aizsardzība. Tomēr katrai Pusei, tās īstenošanas aģentūrai vai tās piedāvātajiem projekta grupu dalībniekiem ir tiesības iegūt visas tiesības un īpašumtiesības uz intelektuālo īpašumu un procentus no tā savā teritorijā. Koordinācijas komiteja lemj, vai pieprasīt aizsardzību šādam intelektuālajam īpašumam trešās valstīs un kā to izdarīt. Visos gadījumos, ja intelektuālā īpašuma aizsardzību ir ieguvusi kāda no Pusēm, tās īstenošanas aģentūra vai tās piedāvātie projekta grupu dalībnieki, šī Puse nodrošina, ka projekta grupu dalībnieki var brīvi izmantot šo intelektuālo īpašumu, lai pildītu projekta grupām uzticētos uzdevumus. 3. Ja intelektuālo īpašumu radījis īstenošanas aģentūras personāls, pildot uzdevumu, kas tam uzticēts saskaņā ar šo nolīgumu, minētās īstenošanas aģentūras Pusei, īstenošanas aģentūrai vai tās personālam ir tiesības iegūt visas tiesības un īpašumtiesības uz šo intelektuālo īpašumu un procentus no tā visās valstīs saskaņā ar piemērojamajiem normatīvajiem aktiem. Šādas īstenošanas aģentūras Puse nodrošina, ka projekta grupu personāls var brīvi izmantot šo intelektuālo īpašumu, lai pildītu projekta grupām uzticētos uzdevumus, un ka otrai Pusei piešķir neatceļamu, neekskluzīvu un bezmaksas licenci ar tiesībām izdot apakšlicences kodolsintēzes, kas ir miermīlīgiem nolūkiem paredzēts enerģijas avots, pētniecībai un attīstībai. 4. Ja intelektuālo īpašumu ir radījis ar īstenošanas aģentūras starpniecību piedāvāts personāls, strādādams otras Puses īstenošanas aģentūrā, ņemot vērā attiecīgos piemērojamos tiesību aktus, (a) saņēmējai Pusei, tās īstenošanas aģentūrai vai tās personālam ir tiesības iegūt visas tiesības un īpašumtiesības uz šo intelektuālo īpašumu un procentus no tā tās teritorijā un trešās valstīs, un (b) nosūtošajai valstij, tās Īstenošanas aģentūrai vai tās personālam ir tiesības iegūt visas tiesības un īpašumtiesības uz šo intelektuālo īpašumu un procentus no tā savā teritorijā. 5. Katra Puse, neskarot izgudrotāju vai autoru tiesības, kas izriet no piemērojamajiem normatīvajiem aktiem, veic visus vajadzīgos pasākumus, lai panāktu šādu izgudrotāju un autoru, tostarp tās Īstenošanas aģentūras personāla, šā nolīguma īstenošanai vajadzīgo sadarbību. Katra Puse maksā šādiem izgudrotājiem vai autoriem prēmijas un kompensācijas saskaņā ar saviem normatīvajiem aktiem. 6. Ja Puses neatkarīgi no 2.-4. punkta nolemj neizmantot tiesības pieprasīt intelektuālā īpašuma aizsardzību jebkurā valstī vai reģionā, tā par to informē otru Pusi, un otra Puse tad var censties iegūt šādu aizsardzību. 20. pants Termiņa beigas vai pārtraukšana Pusēm piešķirtās tiesības un uzliktie pienākumi, kas noteikti šajā nodaļā, saskaņā ar piemērojamajiem normatīvajiem aktiem paliek spēkā pēc šā nolīguma termiņa beigām vai tā pārtraukšanas. 6. nodaļa Nobeiguma noteikumi 21. pants Stāšanās spēkā Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad Puses apmainās ar diplomātiskajām notām, informējot viena otru par to, ka attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai šis nolīgums stātos spēkā, ir pabeigtas. 22. pants Termiņš un pārtraukšana 1. Šo nolīgumu noslēdz uz desmit gadiem un tas paliek spēkā arī pēc tam, ja vien kāda no Pusēm to nepārtrauc, beidzoties desmit gadu laikposmam, vai jebkurā brīdī pēc tā beigām, vismaz sešus mēnešus iepriekš iesniedzot otrai Pusei rakstisku paziņojumu par nodomu pārtraukt šo nolīgumu. 2. Šo nolīgumu var pārtraukt pirms tā termiņa beigām tikai tad, ja (a) abas Puses par to savstarpēji vienojas, (b) ir pārtraukts ITER nolīgums vai (c) viena no Pusēm vairs nav ITER nolīguma Puse. 3. Nolīguma termiņa izbeigšanās vai nolīguma pārtraukšana neskar no tā izrietošo vienošanos spēkā esību vai termiņu, kā arī konkrētas tiesības un pienākumus, kas radušies atbilstīgi 5. nodaļai. 23. pants Grozījumi Abas Puses pēc jebkuras puses lūguma apspriežas, vai grozīt šo nolīgumu, un var vienoties par grozījumu. Šāds grozījums stājas spēkā, kad Puses apmainās notām, ar ko viena otrai sniedz informāciju, ka ir pabeigtas attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai tas stātos spēkā. 24. pants Strīdu izšķiršana Visus jautājumus vai strīdus, kas Pusēm radušies saistībā ar šā nolīguma interpretāciju vai īstenošanu, Puses risina sarunās vai apspriedēs. 25. pants Citu ITER Pušu dalība Ja kāda cita ITER nolīguma Puse dara zināmu savu nodomu piedalīties plašākas pieejas pasākumu projektā, attiecīgais projekta vadītājs, apspriežoties ar Projekta komiteju, iesniedz Koordinācijas komitejai priekšlikumu par to, ar kādiem noteikumiem minētā puse var piedalīties šajā projektā. Koordinācijas komiteja pieņem lēmumu par minētās puses dalību pēc projekta vadītāja priekšlikuma un ar Pušu piekrišanu, kas iegūta pēc to iekšējās procedūras, un par šādu dalību var noslēgt nolīgumus un vienošanās ar minēto pusi. 26. pants Piemērošana saistībā ar EURATOM Saskaņā ar EURATOM dibināšanas līgumu šo nolīgumu piemēro teritorijās, uz kurām attiecas minētais līgums. Saskaņā ar minēto līgumu un citiem attiecīgajiem nolīgumiem to piemēro arī Bulgārijas Republikai, Rumānijai un Šveices Konfederācijai, kuras piedalās EURATOM kodolsintēzes programmā kā pilnībā asociētas trešās valstis. TO APLIECINOT, attiecīgi Japānas valdības un Eiropas Atomenerģijas kopienas pienācīgi pilnvarotie pārstāvji ir parakstījuši šo nolīgumu [ Briselē ], [datums], divos eksemplāros angļu un japāņu valodā, abi teksti ir vienlīdz autentiski. Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā — [persona, kas parakstās] Japānas valdības vārdā – [persona, kas parakstās] I pielikums IFMIF / EVEDA 1. pants Mērķis 1. Puses, ņemot vērā šo nolīgumu, kā arī savus normatīvos aktus, veic inženiertehnisko izvērtēšanu un projektēšanu (še turpmāk — „ EVEDA ”), lai sagatavotu Starptautisko Kodolsintēzes materiālu apstarošanas iekārtu (še turpmāk — „ IFMIF ”) sīki izstrādātu pilnīgu un pilnībā integrētu inženierdizainu un visus datus, kas vajadzīgi turpmākajiem lēmumiem par IFMIF būvniecību, darbību, ekspluatāciju un ekspluatācijas pārtraukšanu un apstiprināt nepārtrauktu un stabilu katras IFMIF apakšsistēmas darbību. 2. Šādu projektu un datus tad iekļauj galīgajā ziņojumā par celtniecības projektu, kas jāpieņem Koordinācijas komitejai pēc projekta vadītāja priekšlikuma, un tam jābūt pieejamam katrai Pusei, lai to izmantotu vai nu starptautiskā sadarbības programmā vai savas valsts programmā. 2. pants Darbības joma 1. Saskaņā ar šā pielikuma 1. pantā izklāstītajiem mērķiem jāveic šādi uzdevumi: (a) jāizstrādā IFMIF inženierdizains, tostarp (i) pilnīgs IFMIF apraksts, tostarp tās trīs galvenās apakšsistēmas (paātrinātāji, paredzētā iekārta un izmēģinājuma iekārta), ēkas, tostarp karstās kameras pēcapstarošanas pārbaudei, palīgsistēmas un drošības sistēmas, (ii) sīki izstrādāti komponentu, apakšsistēmu un ēku projekti, īpaši attiecībā uz to saskarnēm un integrāciju, (iii) dažādu piegādes, celtniecības, montāžas, pārbaudes un ekspluatācijas uzsākšanas posmu grafiks kopā ar atbilstošām cilvēkresursu un finanšu resursu vajadzībām un (iv) komponentu tehniskās specifikācijas, pamatojoties uz kurām var izsludināt uzaicinājumu uz konkursu par to priekšmetu piegādi, kas vajadzīgi celtniecības uzsākšanai, (b) IFMIF atrašanās vietas prasības un vajadzīgo drošības un vides analīžu veikšana, (c) programmas priekšlikums un atbilstošās aplēses izmaksām, cilvēkresursiem un IFMIF darbības, ekspluatācijas un ekspluatācijas pārtraukšanai grafikam un (d) to pētniecības un attīstības darbu apstiprināšana, kas vajadzīgi, lai veiktu a) līdz c) apakšpunktā aprakstītos pasākumus, tostarp (i) viena (no diviem) paātrinātāja zemas enerģijas patēriņa daļas prototipa un pirmās augstas enerģijas sekcijas, tostarp paātrinātāja radiofrekvences strāvas avotu, ģeneratoru un to palīgierīču, projektēšana, celtniecība un montāža, un staru pārbaude pēc abu minēto sistēmu integrēšanas, (ii) mērogmodeļu projektēšana, ražošana un pārbaude, lai nodrošinātu paredzētās iekārtas un pārbaudes iekārtas tehniskās realizācijas iespējamību, un (iii) paātrinātāja prototipa un tā palīgsistēmu ēku celtniecība. 2. Pielikuma 1. punktā izklāstīto uzdevumu īstenošanu sīkāk precizē projekta plānā un darba programmā. 3. pants Darbu izpildes vieta IFMIF/EVEDA darbu izpildes vieta ir Rokašo, Aomori prefektūra ( Rokkasho, Aomori prefecture ). 4. pants Līdzekļi Puses piešķir IFMIF/EVEDA īstenošanai vajadzīgos resursus, kas minēti [ Briseles ] Kopīgajā deklarācijā un tās pielikumos. 5. pants Termiņš IFMIF/EVEDA termiņš ir seši gadi un to var pagarināt ar Koordinācijas komitejas lēmumu. 6. pants Paātrinātāja sastāvdaļu īpašumtiesības Neatkarīgi no šā nolīguma 14. panta 3. punkta Eiropas Īstenošanas aģentūra patur to paātrinātāja prototipa sastāvdaļu īpašumtiesības, kuras minētas šajā pantā kā tās ieguldījums natūrā un uzņemas atbildību par šo sastāvdaļu nogādāšanu atpakaļ pēc paātrinātāja prototipa demontāžas: (a) inžektors, (b) radiofrekvences strāvas avoti, ģeneratori un to palīgierīces un (c) kontroles sistēma. II pielikums IFERC 1. pants Mērķis Puses, ņemot vērā šo nolīgumu, kā arī to normatīvos aktus, veic IFERC pētniecības un attīstības pasākumus, lai dotu ieguldījumu ITER projektā un veicinātu iespējami drīzu jaudas reaktora (še turpmāk — „ DEMO ”) celtniecību. 2. pants Darbības joma Saskaņā ar šā pielikuma 1. pantā izklāstītajiem mērķiem jāveic šādi uzdevumi: (a) DEMO Projektēšanas pētniecības un attīstības koordinācijas centra darbības, kuru mērķis ir izveidot kopīgu DEMO projektēšanas pamatu, tostarp (i) semināri un citas sanāksmes, (ii) zinātniskās un tehnoloģiskās informācijas apmaiņa, (iii) ar DEMO projekta skicēm saistītas darbības un (iv) ar DEMO tehnoloģijām saistīti pētniecības un attīstības pasākumi. (b) skaitļošanas simulācijas centra darbības tostarp superdatora sagāde un izmantošana liela mēroga simulācijas darbībām, lai analizētu eksperimentālos datus par kodolsintēzes plazmām, sagatavotu ITER ekspluatācijas scenārijus, prognozētu ITER iekārtu jaudu un veicinātu DEMO projekta sagatavošanu un (c) ITER Attālas darbības izmēģinājumu centra darbības, lai atvieglotu plašu zinātnieku iesaistīšanos ITER eksperimentos, tostarp distancēto eksperimentālo paņēmienu izstrāde augsttemperatūras tokamaka plazmām, kas jāpārbauda uz esošajām iekārtām, piemēram, uzlabotais supravadošais tokamaks, kā paredzēts III pielikuma 1. pantā. 3. pants Darbu vieta IFERC darbu izpildes vieta ir Rokašo, Aomori prefektūra ( Rokkasho, Aomori prefecture ). 4. pants Līdzekļi Puses piešķir vajadzīgos resursus IFERC pasākumu īstenošanai, kas minēti [ Briseles ] Kopīgajā deklarācijā un tās pielikumos. 5. pants Termiņš IFERC termiņš ir desmit gadi un to var pagarināt ar Koordinācijas komitejas lēmumu. 6. pants Piegādes nosacījumi un iespējamā superdatoru sistēmu īpašumtiesību nodošana Neatkarīgi no šā nolīguma 14. panta 3. punkta piegādes detaļas un iespējamā superdatora sistēmu īpašumtiesību nodošana jānosaka Koordinācijas komitejai atbilstīgi projekta plānam. III pielikums Satelīttokamaka programma 1. pants Mērķis 1. Puses, ņemot vērā šo nolīgumu, kā arī savus normatīvos aktus, īsteno satelīttokamaka programmu (še turpmāk — „satelīttokamaka programma”). Šajā programmā paredzēta (a) dalība Japānas Īstenošanas aģentūrai piederošās tokamaka eksperimentālās iekārtas modernizēšanā, padarot to par uzlabotu supravadošu tokamaku (še turpmāk — „uzlabotais supravadošais tokamaks”), un (b) dalība tā ekspluatācijā, lai atbalstītu ITER un pētniecības izmantošanu ceļā uz DEMO , pievēršoties ITER un DEMO ļoti svarīgām fizikas tēmām. 2. Uzlabotā supravadošā tokamaka celtniecību un ekspluatāciju veic satelīttokamaka programmā un Japānas valsts programmā. Uzlabotā supravadošā tokamaka ekspluatācijas iespējas vienādi sadala starp valsts programmu un satelīttokamaka programmu. 2. pants Darbības joma 1. Saskaņā ar šā pielikuma 1. pantā izklāstītajiem mērķiem jāveic šādi uzdevumi: (a) Celtniecības posms: uzlabotā supravadošā tokamaka projektēšana, sastāvdaļu un sistēmu ražošana un montāža un (b) ekspluatācijas fāze: satelīttokamaka programmas eksperimentu plānošana un izpilde. 2. Pielikuma 1. punktā izklāstīto uzdevumu īstenošanu turklāt precizē projekta plānā un darba programmā, pamatojoties uz (a) ziņojumu par projekta skici, tostarp sastāvdaļu funkcionālajām specifikācijām, kas Pusēm jāsagādā satelīttokamaka programmas īstenošanai, iesniedz Japānas Īstenošanas aģentūra, un Puses to pārskata un apstiprina, (b) to, ka katra īstenošanas aģentūra izstrādā sīku to sastāvdaļu projektu, kas tai jāpiegādā kā ieguldījums natūrā, (c) Japānas Īstenošanas aģentūra ir atbildīga par uzlabotā supravadošā tokamaka sastāvdaļu apvienošanu, kā arī vispār par iekārtas montāžu un ekspluatāciju un (d) EURATOM ir tiesīga piedalīties uzlabotā supravadošā tokamaka ekspluatācijā saskaņā ar taisnīgiem kritērijiem. 3. pants Darbu vieta Satelīttokamaka programmas darbu norises vieta ir Naka , Ibaraki prefektūra. 4. pants Līdzekļi Puses piešķir vajadzīgos resursus satelīttokamaka programmas īstenošanai, kā minēts [ Briseles ] Kopīgajā deklarācijā un tās pielikumos. 5. pants Termiņš Satelīttokamaka programmas termiņš ir desmit gadi, tostarp trīs gadi ekspluatācijas uzsākšanai un darbībai, un to var pagarināt ar Koordinācijas komitejas lēmumu. [1] 15085/04 IEROBEŽOTAI LIETOŠANAI. [2] kas turpmāk grozīts ar Padomes 2002. gada 27. maija un 2003. gada 26. novembra lēmumiem. [3] COM(2006) 458 galīgā redakcija. [4] SEC(1991) 2535 galīgā redakcija. [5] COM(2006) 458 galīgā redakcija. [6] OV L 232, 29.8.2002., 34. lpp. [7] OV L 294, 29.10.2002., 86. lpp. [8] COM(2006) xxx galīgā redakcija.