Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par ziemeļīrijas darba grupas ziņojumu {SEC(2008)447} /* COM/2008/0186 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 7.4.2008. COM(2008) 186 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM par Ziemeļīrijas darba grupas ziņojumu {SEC(2008)447} KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM par Ziemeļīrijas darba grupas ziņojumu 1. Ievads Miera nostiprināšana Ziemeļīrijā ir vissvarīgākā reģiona iedzīvotājiem. Tomēr skaidrs, ka šim uzdevumam ir arī izteikta Eiropas dimensija, jo Ziemeļīrijas iedzīvotāji ir Eiropas Savienības pilsoņi un tās pamatprincipi ir miers, stabilitāte un uzplaukums. Tāpēc Komisija bija gandarīta, kad to uzaicināja atbalstīt miera procesu Ziemeļīrijā, jo īpaši atbalstot reģiona centienus uzlabot tā konkurētspēju ekonomikā, un nodrošināt ilgtspējīgu nodarbinātību tās iedzīvotājiem. Komisijai īpaši rosinoši šķiet tas, ka tagad politiskie līderi par prioritāti atzinuši Ziemeļīrijas ekonomikas attīstību. Ļoti svarīgs posms miera procesā bija 2007. gada maijā panāktā decentralizētas pārvaldes atjaunošana Ziemeļīrijā, kuras pamatā ir varas dalīšana starp kopienām, starp kurām pēdējās desmitgadēs izveidojusies dziļa plaisa. Šis vēsturiskais notikums apliecina, ka Ziemeļīrijai ir potenciāls parādīt, kā pat vissarežģītākajos apstākļos uz visiem laikiem pārvarēt dziļu politisku sašķeltību un radīt atvērtāku, iecietīgāku un demokrātiskāku sabiedrību. Komisijas priekšsēdētājs Žozē Manuels Barrozu tajā pašā 2007. gada maijā, apmeklēdams Ziemeļīriju, paziņoja, ka izlēmis Komisijā izveidot darba grupu, par kuru atbildēs komisāre Danuta Hībnere un kuras uzdevums būs atbalstīt miera procesu, īpašu uzmanību veltot tam, kā nodrošināt straujāku izaugsmi un vairāk darba vietu atbilstīgi Eiropas Savienības kopējai Lisabonas stratēģijai[1]. ZĪDG faktiski ir jauna un ciešāka partnerība starp Ziemeļīriju un Komisijas dienestiem. Paziņojuma pielikumā iekļauts ziņojums par Ziemeļīrijas darba grupas (ZĪDG) darbu. Kopumā ziņojums apstiprina, ka Ziemeļīrijai — reģionam, kas izkļuvis no ilgstoša konflikta, — ir jāpārvar daudz sociāli ekonomisku grūtību. Kaut arī daudzi būtiski ekonomikas rādītāji, piemēram, bezdarbs vai IKP uz vienu iedzīvotāju, pašlaik ir ļoti labi salīdzinājumā ar Eiropas Savienības vidējiem rādītājiem, reģionā joprojām jūtamas konflikta sekas: liela atkarība no publiskā sektora, raksturīga tendence neuzņemties risku un neattīstīta uzņēmējdarbība, reģiona negatīvais tēls starptautisko investētāju skatījumā un daudz ekonomiski neaktīvu iedzīvotāju. Vienlaikus pašlaik panāktā stabilitāte nodrošina iespēju pakāpeniski mainīt ekonomikas rādītājus. Šajā situācijā, kad ZĪDG ir izvērtējusi, kā reģions var ciešāk iekļauties ES politikā, lai palīdzētu ekonomikai gūt uzlabojumus vērtības ķēdē un kļūt par inovāciju jomā spēcīgu reģionu. Kā paskaidrots turpmāk tekstā, paralēli analītiskajam darbam jau tiek īstenotas vairākas iniciatīvas. 2. Ziemeļīrijas darba grupas pilnvaras ZĪDG īpašās pilnvaras ir atbalstīt Ziemeļīrijas centienus uzlabot konkurētspēju un nodrošināt ilgtspējīgu nodarbinātību, mobilizēt Komisijas dienestus, kuri visaktīvāk strādā ar konkurētspējas un ilgtspējīgas nodarbinātības programmu[2]. Atzīts, ka īpaši svarīgi ir mazināt atkarību no publiskā sektora un izveidot dinamiskāku privāto sektoru. Īstenojot savas pilnvaras un izstrādājot ziņojumu, ZĪDG simbolizē jaunu partnerību starp reģiona administrāciju un Komisiju un cenšas veicināt kvalitatīvas pārmaiņas reģionā. Praksē ZĪDG: - pamatojoties uz reģiona sociāli ekonomisko īpatnību analīzi, ir sagatavojusi pārskatu par Ziemeļīrijas panākumiem dažādās ES politikas jomās, jo īpaši iepriekšējā plānošanas periodā (2000–2006), attiecīgā gadījumā situāciju skatot salīdzinājumā ar citām ES daļām; - vadoties pēc minētā pārskata, formulējusi ieteikumus un rekomendācijas, kā administrācija, privātais sektors, augstskolas, pētniecības institūti un citi ekonomikas dalībnieki varētu vairāk dot Eiropai un saņemt no tās. Kopš ZĪDG izveides un izstrādājot ziņojumu, tā pastāvīgi apspriedās ar Ziemeļīrijas iestādēm. Tā cieši sadarbojās ar Īrijas Republikas iestādēm. Darba grupa apspriedās arī ar galvenajām ieinteresētajām personām Ziemeļīrijā, tostarp ar Eiropas Parlamenta deputātiem no reģiona, brīvprātīgajiem un sociālajiem partneriem. 3. Ziemeļīrija ES politikas satvarā Īpašajās politikas jomās, kas sīki analizētas ziņojumā, kopumā secināts, ka, lai gan Ziemeļīrija acīmredzami ir mazāk iesaistīta ES politikā nekā pārējās Apvienotās Karalistes un Īrijas daļas, tā kopumā guvusi diezgan ievērojamus rezultātus. Pirmkārt un galvenokārt reģions spējis piesaistīt ievērojamu ES kohēzijas politikas investīciju finansiālo atbalstu. Ziemeļīrija ir ilgstoši saņēmusi ES finansiālo atbalstu, būdama viens no 1. mērķa prioritārajiem reģioniem. Sešas programmas (tostarp Building Sustainable Prosperity un PEACE II) 2000.–2006. gadā saņēma ES atbalstu aptuveni 2,2 miljardu euro apmērā, to papildināja ES ieguldījums Starptautiskajā Īrijas fondā. Viena no inovatīvākajām ES kohēzijas politikas programmām bija programma PEACE , ko izveidoja 1995. gadā un kas bija īpaši paredzēta, lai atbalstītu sociāli ekonomiskus kopprojektus, kas palīdzētu uzturēt mieru un izlīgumu starp abām kopienām. Pašreizējā plānošanas periodā (2007–2013) Ziemeļīrijā īsteno 6 programmas ar 1,1 miljardu euro lielu finansējumu, tostarp turpina programmu PEACE . Eiropas Savienība, liekot lietā programmas, ir spējusi un arī turpinās atbalstīt dzīves kvalitātes uzlabojumus šajā reģionā. Reģions ir arī aktīvi iesaistījies citās ES politikas jomās — tas sīkāk raksturots pielikumā. Lai labāk to ilustrētu, daži būtiski sasniegumi ir izcelti. Uzņēmumu politikas jomā ar aģentūras INVEST-NI , centru Euro Info un inovāciju starpniecības centru palīdzību Ziemeļīrija aktīvi atbalstījusi biznesu un inovācijas. Novērtējot, cik lielā mērā veicināta starptautiska tehnoloģiju pārnese, Belfāstas inovāciju starpniecības centrs atzīts par vienu no pieciem vislabākajiem ES mēroga tīklā. Tajā darbojas ļoti maza komanda, nodrošinādama starpniecību divdesmit astoņiem šādas pārneses pasākumiem. Pētniecības politikas jomā, uz kuru attiecas Sestā pamatprogramma (2000–2006), Ziemeļīrija kopā ar 161 partneri, pamatojoties uz 146 pētniecības līgumiem, spēja apgūt 33,4 miljonu euro lielu finansējumu no ES budžeta. Vides jomā veiksmīgi īstenots rīcības plāns nitrātu mazināšanai un, sadarbībā ar Īriju, preventīva rīcība atkritumu nelegālā eksporta jomā. Nodarbinātības un vienlīdzīgu iespēju jomā, ņemot vērā Ziemeļīrijas vienreizīgo pieredzi, reģiona vienlīdzības iestāde darbojas vadības komitejā, kas pārzina Komisijas pētījumu par daudzējādo diskrimināciju, savukārt reģiona NVO aktīvi darbojas pretdiskriminācijas tīklos. Vienlaikus, izvērtējot situāciju nākotnes perspektīvā, reģionam lielāka uzmanība jāveltī sociāli ekonomiskajiem trūkumiem, un šajā ziņā var noderēt intensīvāka ES politikas jomu izmantošana, kā arī to Komisijas dienestu dalība, kas jau darbojas ZĪDG. Konkrēti Ziemeļīrijas, tāpat kā citu reģionu, uzplaukums pašlaik vairs nav atkarīgs no reģionālās specializācijas, kuras dēļ ap 19. un 20. gadsimta miju Ziemeļīrija globālā kontekstā kļuva par vienu no visdinamiskākajiem reģioniem. Šo klasisko vietu ekonomiku ir aizstājusi darbaspēka, kapitāla, ideju un zināšanu plūsmu ekonomika, tādējādi vairāk nekā jebkad agrāk dalība valsts, Eiropas un pasaules mēroga sadarbības tīklos kļuvusi svarīga ekonomikas konkurētspējai. Uzlabojot konkurētspēju, galvenais uzdevums ir nodrošināt lielāku spraigumu privātajā sektorā un rosināt jaunu uzņēmumu izveidi un attīstību. Kaut arī šajā jomā Ziemeļīrija guvusi lielus panākumus, jūtams, ka iespējams darīt vairāk, ne vien atbalstot jaunu uzņēmumu izveidi, bet arī palīdzot konkurētspējīgiem uzņēmumiem saglabāt ilgstošu stabilitāti. Daļa no centieniem šajā jomā ir saistīta ar ciešākas saiknes izveidi starp uzņēmumiem un galvenajiem inovācijas avotiem: augstskolām, pētniecības institūtiem un citiem zināšanu un pētniecības avotiem ne vien reģionā, bet arī citur Eiropā. Turklāt konkurētspējas palielināšana lielākoties ir atkarīga no cilvēkresursu kvalifikācijas, tostarp valodas un citu tādu prasmju izkopšanas, kas nepieciešamas, lai stiprinātu attiecības ar pārējo Eiropu un pasauli. Kaut arī izglītības standarti Ziemeļīrijā ir augsti, joprojām pieaug bažas par apgūtās izglītības nevienādību starp personām, kas pabeidz mācības ar zemu vai sliktu kvalifikāciju, un tiem, kas apguvuši labu izglītību. Saistībā ar centieniem nostiprināt zināšanu sabiedrību Ziemeļīrijā skaidrs, ka ir svarīgi pilnībā izmantot reģiona cilvēku potenciālu. Ar šo aspektu ir saistīta nepieciešamība panākt, lai vairāk cilvēku kļūtu ekonomiski aktīvi, konkrēti, palielinot un atjauninot prasmes, veicinot riska uzņemšanos un atbalstot uzņēmumus un tādējādi izveidojot jaunus mazos uzņēmumus vai veicinot pašnodarbinātību. Papildinot pašreizējos centienus iekļaut darbaspēkā neaktīvas un marginalizētas iedzīvotāju grupas, Ziemeļīrijā tiktu uzlabota sociālā integrācija un cīņa pret nabadzību kļūtu efektīvāka. Arī tradicionālākās jomās ir, ko darīt. Citu starpā uzsvērta nepieciešamība turpināt lauksaimniecības un pārtikas nozares modernizāciju, kura arī nākotnē reģionā būs svarīga darbības joma. Turklāt pagātnes mantojums ir arī tas, ka resursi investīcijām konkrētās infrastruktūrās ir bijuši mazāki nekā tad, ja apstākļi būtu bijuši citādi. Tas attiecas uz transporta infrastruktūru, vides infrastruktūru (ņemot vērā, ka palielinās bažas par ūdens tradicionāli augstās kvalitātes samazināšanos), kurās ir vajadzības, kas saistītas ar ūdens un atkritumu apsaimniekošanu; tāpat arī uz ieguldījumiem ekoinovācijā un vides izpētē. 4. Ziemeļīrijas darba grupas paveiktais no 2007. gada maija līdz 2008. gada martam. Kā norādīts iepriekš, ZĪDG, īstenojot izaugsmes un nodarbinātības programmu, paralēli analītiskajam darbam kopš 2007. gada maija ir cieši sadarbojusies ar Ziemeļīrijas iestādēm. Pirmkārt, Komisijas dienesti atzina par prioritāti steidzamu lēmumu pieņemšanu par jaunas paaudzes sociāli ekonomiskās attīstības programmu pieņemšanu 2007.–2013. gadam. - Līdz 2007. gada beigām no sešām programmām tika panākta vienošanās par piecām: PEACE III, Konkurētspējas un nodarbinātības programmu, Ziemeļīrijas Eiropas Sociālā fonda programmu, teritoriālās sadarbības programmu ar Rietumskotiju un Īriju un lauku attīstības programmu. Gaidāms, ka tuvākajos mēnešos pieņems lēmumu par zivsaimniecības programmu, kas organizēta valsts mērogā visai AK, pieņemot, ka programmu iesniegs atbilstīgi saskaņotajam laika grafikam. - Kopējais finanšu piešķīrums no ES sešām programmām pārsniedz 1 miljardu euro. Pieņemt lēmumus par programmām bija svarīgi, jo tie pavēruši iespēju saņemt avansa maksājumam 2007. gadā 42 miljonu euro apmērā, kas palīdzēs reģionam sākt investīciju jauno kārtu. - Visrosinošākais ir tas, ka jaunā ERAF Konkurētspējas un nodarbinātības programma, kas ir vislielākā no sešām programmām, kurai piešķirts 473 miljonu liels finansiālais atbalsts no ES, kopā ar Sociālā fonda programmu, kurai atvēlētais ES atbalsts ir 165 miljoni euro, ļoti pārliecinoši iekļaujas Lisabonas programmas kontekstā, proti, vairāk nekā 85 % resursu ir rezervēti ieguldījumiem, kas tieši paredzēti konkurētspējas veicināšanai. Komisija ar cerībām gaida šo svarīgo Eiropas programmu īstenošanu, paredzot, ka Ziemeļīrija kļūs par labas prakses piemēru Eiropas Savienībā, kā izmantot Eiropas reģionu politiku, lai sasniegtu izaugsmes un nodarbinātības programmas mērķus. - Cenšoties palielināt resursus, kas pieejami investīcijām, Komisija ir rosinājusi iestādes apzināt iespējas sniegt atbalstu aizdevuma veidā, izmantojot iniciatīvas JEREMIE un JESSICA attiecīgi MVU un pilsētu attīstīšanai. Lai atklātu šīs iespējas, jau ir izveidoti kontakti ar Eiropas Investīciju banku ( JESSICA ) un Eiropas Investīciju fondu ( JEREMIE ). - Turklāt, ņemot vērā plaša mēroga rūpniecības uzņēmumu (fabrikas Seagate ) slēgšanu, ZĪDG ieinteresējās par jauno Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, kas tad, ja ir izpildīti nepieciešamie kritēriji, var sniegt atbalstu pārkvalificēšanās izmaksu finansēšanā. Otrkārt, ZĪDG ir cieši sadarbojusies ar Ziemeļīrijas administrāciju centienos nostiprināt reģionu ES sadarbības tīklos. - Sadarbība ar Komisiju. Kontakti ar Komisiju kļuvuši sistemātiskāki, tādējādi Ziemeļīrija ir kļuvusi informētāka par dažādām iespējām, ko piedāvā ES politikas jomas, un par to, kā iegūt atbalstu dažādās jomās. Šajā ziņā jau tiek apsvērtas vai jau īstenotas vairākas darbības. - Sākotnēji reģionā bija relatīvi maza interese par uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus saistībā ar Eiropas Savienības Transeiropas transporta tīklu ( TEN ) politiku. Pievienojoties AK priekšlikumam, kas iesniegts TEN Transporta programmai (2007–2013), reģions ieguva atbalstu par ceļa projektu, saņemot ES piešķīrumu 10,64 miljonu euro apmērā. Atbalsta likme būs visaugstākā AK, proti, 16 % no kopizmaksām (salīdzinājumam: citiem AK ceļu tīkla posmiem tā būs 5 %). - Zināšanu ekonomikas jomā Septītās pamatprogrammas augstskolām, pētniecības centriem un privātajam sektoram piedāvātās iespējas reģionam ir īpaša prioritāte. Komisija atbalsta Ziemeļīrijas iestāžu centienus īstenot principu, ka īpaši rosināma atsaucība uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus jomās, kurās reģions ir īpaši spēcīgs: aeronautikā, nanotehnoloģijās, informācijas sabiedrībā, pārtikas kvalitātē un pakalpojumos. Mazās uzņēmējdarbības jomā akcentētas iespējas, ko uzņēmumiem piedāvā Konkurētspējas un inovācijas programma , jo īpaši saskaņā ar ekoinovācijas iniciatīvu un finanšu inženierijas jomā. Paralēli tam, ņemot vērā, cik svarīgi zināšanu ekonomikas attīstībai ir cilvēkresursi, uzmanība pievērsta aizvien aktīvākajai Ziemeļīrijas dalībai dažādās ES izglītības, apmācības un jaunatnes iniciatīvās. Dokumentācija liecina, ka vairāk iespējams darīt, lai sagatavotu Ziemeļīrijas studentus dalībai programmā ERASMUS , kas reģiona studentiem piedāvā iespēju izkopt valodu un citas prasmes, studējot citu ES dalībvalstu augstskolās. - Vides un enerģētikas jomā kontaktos ar Komisiju atklājusies potenciāla interese par ES transporta un enerģētikas programmām ( Concerto , Saprātīga enerģija, Civitas ), kuras varētu vēl vairāk pastiprināt reģionā jau veikto svarīgo pasākumu ietekmi atjaunojamas enerģijas un energoefektivitātes jomā, vienlaikus, īstenojot projektus ar Life+ finansiālu atbalstu, iespējams vēl daudz darīt saistībā ar ilgtspējīgas attīstības stratēģiju. - Vēl citas iesāktās darbības ir līdzinieku mācību seminārs par ES nodarbinātības un sociālo politiku , kas plānots 2008. gada aprīlī. Laikus sākta arī gatavošanās Belfāstā 2008. gada jūnija sākumā plānotajai konferencei pret diskrimināciju. - Turklāt Ziemeļīrijai svarīgajā lauksaimniecības politikas jomā par prioritāti atzīta kvalitatīvas pārtikas veicināšana, izmantojot ģeogrāfiskos nosaukumus. Tādējādi sagatavoti pieteikumi kvalitatīvās pārtikas shēmām , un tie noteikti tiks iesniegti Komisijai. - ES finansētās sadarbības tīklu programmas. Ziemeļīrija pievērsusi uzmanību iespējām piedalīties ES sadarbības tīklu programmās . Konkrēti, reģions ir paudis interesi uzņemties vadošo lomu sadarbības tīklā, ko atbalsta iniciatīva Reģioni ekonomikas pārmaiņām , kuru līdzfinansē Eiropas Reģionālās attīstības fonds. Šī ir pirmā reize, kad Ziemeļīrija ir izvirzījusies priekšplānā kā līdere, atspoguļojot faktu, ka ES kontekstā reģions sāk uzticēties pats savām spējām. - Pieredzes apmaiņa ar citiem reģioniem. Ziemeļīrija tiek aicināta dalīties ar citiem reģioniem ar savu savdabīgo (un daudzējādā ziņā vienreizīgo) pieredzi konfliktu risināšanā. Šajā ziņā tika sperts pirmais solis, 2007. gada oktobrī gadskārtējā pasākumā Briselē tā sauktajās Atvērto durvju dienās organizējot īpašu semināru par programmas PEACE pieredzi Ziemeļīrijā, salīdzinot to ar pieredzi Kiprā un Rietumbalkānos. Kā norādīts turpmāk, Ziemeļīrija ir ļoti ieinteresēta attīstīt šo darbības jomu, izmantojot Eiropas institucionālo mehānismu konfliktu risināšanai . - Spēku apvienošana ar citiem reģioniem. Integrējoties neformālākos tīklos, kas raksturīgi ES ekonomikai, ZĪDG ir mudinājusi Ziemeļīriju pēc savas ierosmes saistīties un apmainīties ar pieredzi ar citiem reģioniem. Lai process sāktos, ZĪDG organizēja kontaktus ar veiksmīgo Helsinku inovācijas stratēģiju. 5. Nākamie soļi Ziemeļīrijas un Ziemeļīrijas darba grupas sadarbībā Iepriekš raksturotā ZĪDG darba rezultātā noteikti vairāki darbības virzieni, kas īstenojami reģionā. Komisija ierosina saglabāt ZĪDG, lai palīdzētu reģionam veikt šo darbu un novērot, kā tas veicas. Viena no darbībām, kas paredzētas, lai darbs būtu sekmīgs, ir apmaiņa ar ierēdņiem, arī īslaicīga. Šajā ziņā daudz darāmā būs arī Ziemeļīrijas birojam Briselē. ZĪDG arī turpmāk centīsies Ziemeļīrijā palielināt informētību par jaunām Eiropas programmām, pasākumiem un forumiem, kas varētu būt reģiona interešu lokā. ZĪDG atbalstīs reģionu arī centienos īstenot pasludināto mērķi vairāk iesaistīties ES politikas veidošanā. Tādēļ ir jāmaina reģiona redzējums un loma, tam ir jākļūst no ES finansiālās palīdzības saņēmēja par ES politiskās programmas izstrādātāju. Panākumi šajā jomā būs atkarīgi no tā, kā valstī organizē ES politikas apspriešanu, tomēr var iesaistīt ZĪDG, lai nodrošinātu, ka iestādes un citas ieinteresētās personas saņemtu pilnīgu informāciju, piemēram, ar Komisijas Belfāstas biroja starpniecību. Visbeidzot, kā jau norādīts iepriekš, Ziemeļīrijas iestādes ir paudušas ieinteresētību par to, kā veicināt tāda mehānisma izstrādi, kas nodrošinātu pētniecību un konsultācijas par konfliktu risināšanu. Ņemot vērā, ka Ziemeļīrijā un Īrijā jau ir pieņemtas šādas ievirzes iniciatīvas, reģions aktīvi izvērtē šā mehānisma lomu, tā organizāciju un finansējuma avotus. Komisijas dienesti ir atzinuši Ziemeļīrijas miera procesā gūtās pieredzes potenciāli vērtīgo ieguldījumu konfliktu novēršanā, risināšanā un miera uzturēšanā citās pasaules daļās un ir atbildējuši pozitīvi uz iestāžu pieprasījumu kopīgiem spēkiem izsvērt, kas darāms turpmāk. Piemēram, pašreizējā Eiropas Savienības un trešo valstu politiskā dialoga un pašreizējās atbalsta programmas reglamentējošo noteikumu kontekstā, kā arī specifiskajā kontekstā, ko raksturo dialogs par reģionu politiku ar tādām valstīm kā Ķīnu, Krieviju un Brazīliju, Komisija pievērsīs uzmanību īpašajām programmu PEACE ieguldījumam sociālajā un ekonomikas attīstībā. Iespējams paredzēt, ka tas konkrēti miera un samierināšanas jautājumos veicinās tādu sadarbību ar trešām valstīm, kuru veicina programmas PEACE un kurai varētu nākt par labu Ziemeļīrijas pieredze. [1] http://ec.europa.eu/growthandjobs/pdf/integrated_guidelines_en.pdf. [2] ĢD AGRI, EAC, EMPL, ENTR, ENV, FISH, RTD, TREN, SG kopā ar Eiropas Investīciju banku.