EIROPAS KOMISIJA Briselē, 6.6.2018 COM(2018) 457 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI







2017. gada ES budžeta pārvaldības un izpildes gada ziņojums



Satura rādītājs SATURA RĀDĪTĀJS 1 PRIEKŠVĀRDS 2 KOPSAVILKUMS 3 IEVADS 10 1. IEDAĻA IZPILDE UN REZULTĀTI 12 ES budžeta izpilde 13 ES 2017.gada budžets 14 Pārskats par progresu horizontālos jautājumos 15 1.1. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai (1.A budžeta izdevumu kategorija) 18 1.2. Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija (1.B budžeta izdevumu kategorija) 28 1.3. Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi (2. budžeta izdevumu kategorija) 35 1.4. Drošība un pilsonība (3. budžeta izdevumu kategorija) 45 1.5. Globālā Eiropa (4. budžeta izdevumu kategorija) 60 1.6. Īpašie instrumenti 71 2. IEDAĻA IEKŠĒJĀ KONTROLE UN FINANŠU PĀRVALDĪBA 72 2.1. Iekšējās kontroles sistēmas novērtējums 75 2.2. Vadības garantijas un atrunas 87 2.3. ES budžeta aizsardzība: finanšu korekcijas un atgūšana 92

2.4. Ticamības līmenis, kas iegūts, pamatojoties uz Iekšējā revīzijas dienesta (IRD) paveikto darbu 95 2.5. Secinājumu kopsavilkums par Revīzijas progresa komitejas veikto darbu 97 2.6. Budžeta izpildes apstiprināšanas un ārējās revīzijas ieteikumu kontrole 99 2.7. Secinājumi par panākumiem iekšējās kontroles un finanšu pārvaldības jomā 100 2.8. Organizatoriskā vadība 101

Priekšvārds Lai gan 2016. gads raisīja šaubas par Eiropas projektu, tostarp tādēļ, ka Apvienotā Karaliste nolēma pamest Savienību, 2017. gads atkal atnesa jaunas cerības un gaidas. Romas līguma 60. gadadiena nodrošināja pamatu dziļām pārdomām par Eiropas nākotni un iespēju vēlreiz apstiprināt mūsu apņemšanos ievērot Savienības vērtības un definēt prioritātes Eiropas Savienībai kā 27 valstu savienībai. Eiropas Savienība spēja padarīt ekonomikas atveseļošanos ilgtspējīgu. Izaugsmes rādītāji gan ES kopumā, gan eirozonā pārspēja prognozes 2017. gadam, sasniedzot desmitgades augstāko līmeni — 2,4 %. Bija jārisina arī daudz problēmu — sākot no konkurētspējas, migrācijas un drošības jautājumiem, līdz solidaritātes aspektiem un cīņai pret vairāku dabas katastrofu izraisītajām sekām. ES budžets ir unikāls Savienības instruments, kas palīdz pārvērst ieceres reālos rezultātos uz vietas. Tas papildina valstu budžetus, nodrošinot Eiropas pievienoto vērtību tajās jomās, kur saskaņota rīcība ir vislietderīgākais un efektīvākais veids, kā īstenot mūsu prioritātes. ES budžeta pārvaldības un izpildes gada ziņojumā mēs raksturojam to, kā dažādos veidos ES budžets 2017. gadā veicināja mūsu kopīgo mērķu sasniegšanu. 2017. gads bija ceturtais gads, kurā tika īstenota pašreizējā daudzgadu finanšu shēma, un visas finanšu programmas tagad pilnīgi darbojas. Vienlaikus, rodoties daudzām negaidītām problēmām, vēlreiz tika apstiprināts, cik svarīga ir elastīga pieeja budžeta īstenošanai. Augsta prioritāte joprojām bija ieguldījumu veicināšanai. Eiropas Stratēģisko investīciju fonds, kas ir daļa no Investīciju plāna Eiropai, jau ir piesaistījis vairāk nekā 287 miljardus EUR jaunu ieguldījumu un palīdzējis izveidot vairāk nekā 300 000 darbvietu. Decembrī Eiropas Parlaments un Padome nolēma palielināt šo fondu un pagarināt tā termiņu, lai līdz 2020. gadam piesaistītu ieguldījumus 500 miljardu EUR apjomā. Svarīgi bija arī solidaritāte un atbalsts, piemēram, piešķirti 1,2 miljardi EUR no ES Solidaritātes fonda pēc 2016. un 2017. gada zemestrīcēm Itālijas reģionos Abruco, Lacio, Markē un Umbrijā, un tā bija vislielākā summa, kas jebkad piešķirta vienā maksājumā. ES budžetu turpināja izmantot arī tam, lai sekmētu visaptverošus Eiropas risinājumus migrācijas krīzei un Eiropas ārējo robežu pārvaldību. Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai, kuras pilnvaras tika paplašinātas, ES budžeta finansējums nodrošināja iespēju ievērojami pastiprināt klātbūtni pie ES ārējām robežām, lai atbalstītu dalībvalstis to robežpārvaldības darbībās un kopīgi īstenotu integrētu robežu pārvaldību ES līmenī. ES budžets arī ļāva Eiropas Savienībai aktīvi darboties ārpus Eiropas robežām, kad Eiropas kaimiņvalstīs noritēja nemieri un kad bija jārisina globālās problēmas, piemēram, saistībā ar klimata pārmaiņām. Ž. K. Junkera vadītās Komisijas prioritāte no pirmās dienas ir bijusi optimāla ES budžeta izpilde. Mēs stingri atbalstām Eiropas Parlamenta, dalībvalstu un Eiropas Revīzijas palātas arvien lielāko uzsvaru ne tikai uz to, kā tiek vadītas programmas, bet arī uz to, vai tās nodrošina rezultātus tajās jomās, kas patiešām ir svarīgas Eiropas iedzīvotājiem. Pārvaldības un izpildes gada ziņojumā sniegts pārskats par diviem aspektiem, kuriem Eiropas Komisija pievērš uzmanību, proti, ES budžeta izpilde, kā arī pareiza finanšu pārvaldība. Šis ziņojums ir daļa no Komisijas Integrētā finanšu pārskatu apkopojuma un būtiska daļa no mūsu augsti attīstītās finanšu pārskatatbildības sistēmas. Ar šo ziņojumu mēs uzņemamies vispārēju politisko atbildību par ES budžeta pārvaldību. Tā ir atbildība, kuru mēs uztveram ļoti nopietni. Domājot par nākotni, Komisija nesen iesniedza priekšlikumus par turpmāko daudzgadu finanšu shēmu. Šajos priekšlikumos ir sniegts visaptverošs pašreizējo finanšu programmu izdevumu pārskats, kas uzskatāmi parāda, kā nākotnes ES budžets veicinās vērienīgu darbības programmu, par kuru vadītāji vienojās Bratislavā un Romas deklarācijā. Tas ir priekšlikums modernākam, racionālākam un elastīgākam budžetam, kas vērsts uz tām jomām, kurās resursu apvienošana rada reālu pievienoto vērtību visiem Eiropas iedzīvotājiem. Šo priekšlikumu pamatā ir budžeta izpilde un pareiza finanšu pārvaldība.

Komisija turpinās pilnā apjomā pildīt savus uzdevumus kopā ar dalībvalstīm, lai izmantotu ES budžeta potenciālu, proti, ieguldītu izaugsmē, radītu darbvietas un risinātu kopīgas problēmas. Günther H. Oettinger Budžeta un cilvēkresursu komisārs Kopsavilkums ES budžeta pārvaldības un izpildes gada ziņojumā ir apkopota jaunākā informācija par rezultātiem, kas sasniegti, izmantojot ES budžetu (1. iedaļa), un par tā pārvaldību un aizsardzību (2. iedaļa). Šis ziņojums ir daļa no ikgadējā Integrētā finanšu pārskatu apkopojuma, kur sniegta sīkāka informācija par ES budžeta ieņēmumiem, izdevumiem, pārvaldību un izpildi atbilstīgi pārredzamības un pārskatatbildības paraugpraksei. Šis apkopojums ir arī Komisijas galvenais devums ikgadējā budžeta izpildes apstiprināšanas procesā. Pārvaldības un izpildes gada ziņojuma 1. iedaļā apskatīti rezultāti, kas sasniegti, izmantojot ES budžetu, visās budžeta izdevumu kategorijās un politikas jomās. Tajā ir paskaidrots, kā ES finanšu programmas ir sekmējušas Eiropas Savienības politiskās prioritātes, un ir apkopoti jaunākie izvērtējumu rezultāti par ES programmu izpildi 2014.–2020. gadā. 2017. gads bija pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas ceturtais gads un pašreizējās Komisijas pilnvaru trešais gads. Komisija ierosināja budžetu, kas atspoguļoja un atbalstīja politiskās prioritātes, kuras noteica priekšsēdētājs Ž. K. Junkers, jo īpaši pēc iespējas lielākā mērā sekmējot darbvietas, izaugsmi un ieguldījumus un sniedzot koordinētu Eiropas atbildi uz migrācijas pārvaldības problēmām un cīņu pret terorismu un organizēto noziedzību. Papildus abām šīm skaidrajām prioritātēm, izmantojot ES budžetu un citus instrumentus, Komisija turpinās virzību uz savienotu digitālo vienoto tirgu, noturīgu enerģētikas savienību, tostarp pasākumiem klimata jomā, sociālu Eiropas Savienību un spēcīgāku ES kā globālu dalībnieci un aizsardzības jomas dalībnieci.





Darbvietas, izaugsme un ieguldījumi Eiropas ekonomika 2017. gadā turpināja atveseļoties. Tika radītas darbvietas, valsts finansēm tika nodrošināta daudz stingrāka bāze, un strukturālās reformas veidoja pamatu ilgtspējīgai izaugsmei ilgākā laika posmā. Nelabvēlīgie riski saglabājās, piemēram, saistībā ar pasaules ekonomiku un pasaules finanšu tirgu svārstīgumu. ES budžeta prioritāte 2017. gadā bija stabila ekonomikas atveseļošanās, jo īpaši pievērsties Eiropas ieguldījumu trūkuma novēršanai. Šo centienu pamatā bija Eiropas Stratēģisko ieguldījumu fonds, kas ir daļa no Ieguldījumu plāna Eiropai. Līdz 2018. gada vidum šis fonds jau bija piesaistījis vairāk nekā 287 miljardus EUR jauniem ieguldījumiem transporta, digitālajā, enerģētikas, veselības aprūpes, pētniecības un inovāciju jomā visā ES. Tas jau ir palīdzējis radīt vairāk nekā 300 000 darbvietu. Izmantojot šos ieguldījumus, ātrdarbīga interneta piekļuve tika nodrošināta 11 miljoniem mājsaimniecību, atjaunojamo energoresursu enerģija — vairāk nekā četriem miljoniem mājsaimniecību un uzlabota veselības aprūpe — vienam miljonam iedzīvotāju1. Tiek lēsts, ka projekti, kurus finansē no Eiropas Stratēģisko ieguldījumu fonda, līdz 2020. gadam Eiropas Savienībā radīs iekšzemes kopprodukta palielinājumu par 0,7 % un 700 000 jaunu darbvietu2. Pastāv arī spēcīgas sinerģijas starp Eiropas Stratēģisko ieguldījumu fondu un citiem ES budžeta atbalstītajiem finanšu instrumentiem, piemēram, Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmas (COSME) aizdevumu garantiju mehānismu. Līdz 2017. gada beigām 25 valstīs COSME bija finansējusi vairāk nekā 275 000 mazo un vidējo uzņēmumu (no tiem 50 % bija jaunuzņēmumi), kam citādi būtu bijis grūti piesaistīt privāto finansējumu sava augstā riska profila dēļ. Eiropas Reģionālās attīstības fonds ir arī veicinājis mazo un vidējo uzņēmumu panākumus, nodrošinot finansējumu vairāk nekā 457 000 mazo un vidējo uzņēmumu. Paredzams, ka aptuveni 156 000 darbvietu tiks izveidotas tieši mazajos un vidējos uzņēmumos, ko atbalsta Eiropas Reģionālās attīstības fonds (līdz 2016. gada beigām izraudzītie projekti).



Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments atbalsta mērķorientētus ieguldījumus infrastruktūras projektos tādās jomās kā enerģētika, transports un digitālie pakalpojumi. 86 % no ieguldījumiem transportā tiek piešķirti pārrobežu projektiem, kas ievērojami uzlabos Eiropas transporta infrastruktūru un stiprinās Eiropas vienoto tirgu.

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments ir sekmējis – svarīga dzelzceļa posma modernizāciju Polijas ziemeļaustrumos (Białystok-Ełk) Rail-Baltica vispārējā projekta ietvaros; – jaunu elektroenerģijas līniju starp Alytus (Lietuvā) un Lietuvas robežu ar Poliju, tādējādi izbeidzot Baltijas valstu enerģētisko izolāciju; – to, ka 16 dalībvalstis izmanto e-veselības galveno pakalpojumu platformu, tādējādi atvieglojot pacientu pārrobežu drošību un aprūpes nepārtrauktību.



Eiropas pamatiniciatīva — pētniecības un inovāciju programma “Apvārsnis 2020” — ir galvenā programma inovāciju un uz zināšanām balstītas ekonomikas veicināšanai. Piemēram, pamatiniciatīva "Grafēns" ir lielisks piemērs tam, ka programmai “Apvārsnis 2020” ir liela ES pievienotā vērtība. Pateicoties unikālajam lielisku īpašību apvienojumam, grafēns ir drošs sākumpunkts jaunām šķelšanas tehnoloģijām visdažādākajās jomās. Vairāk nekā 150 partneru, kas pārstāv rūpniecības un akadēmiskās aprindas vairāk nekā 20 Eiropas valstīs, kopīgi izstrādā lietojumprogrammas tādās jomās kā 5G mobilās tehnoloģijas, akumulatori, aerokosmiskā nozare, medicīnas ierīces un automobiļu būve. Pateicoties ES pētniecības un inovāciju programmai, tika izstrādāts pirmais augstas izšķirtspējas mikroprocesors smadzeņu darbības izpētei, un tas ir būtisks progress cīņā pret tādām slimībām kā epilepsija. Ar Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosaukto darbību starpniecību programma ir finansējusi 36 000 pētnieku visos viņu karjeras posmos neatkarīgi no vecuma vai valstspiederības, ievērojami veicinot pētniecības talantu saglabāšanu, attīstīšanu un piesaisti Eiropā. Arī lauksaimniecības uzņēmumi 2017. gadā saņēma lielu atbalstu no ES budžeta ar Kopējās lauksaimniecības politikas starpniecību. Šo ieguldījumu priekšrocība ir viena no lielāko ES aktīvu — lauksaimniecības nozares — aizsardzība. Lai gan šīs nozares lielums ir sarucis, tā kopš 2005. gada ir saglabājusi pozitīvu izaugsmi gandrīz par 9 %, turklāt no 1990. gada ir nodrošinājusi siltumnīcefekta gāzu emisiju kritumu par 24 % un samazinājusi mēslošanas līdzekļu izmantošanu, kas savukārt pozitīvi ietekmē ūdens kvalitāti. Līdz 2016. gada beigām Lauku attīstības programmas sekmēja gandrīz 45 000 lauku saimniecību pārstrukturēšanu un modernizāciju. Šīs politikas ietvaros ir ievērojami palielinājies uzsvars uz vidi, klimatu un plašāku lauku kontekstu, kurā norit lauksaimniecības darbība. Eiropas reakcija uz migrācijas problēmu un cīņa pret terorismu Bēgļu krīzes un migrācijas problēmas risināšana bija viens no galvenajiem Komisijas uzdevumiem 2017. gadā. Šajā saistībā ES budžets tika izmantots, lai sniegtu finansiālu atbalstu efektīvai robežu pārvaldībai un bēgļu integrācijai. ES budžeta elastība līdzekļu piešķiršanā tika pilnīgi izmantota un nodrošināja nenovērtējamu atbalstu dalībvalstīm tādās jomās, kurās koordinēta Eiropas pieeja ir būtiska.



ES robežās… Migrācijas plūsmu pārvaldību ES teritorijā atbalsta Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds un Iekšējās drošības fonds. No 2013. gada līdz 2017. gadam to cilvēku skaits, kuriem tika sniegta palīdzība (uzņemšanas un patvēruma sistēmās), palielinājās no 18 944 līdz 184 122. Līdz 2017. gada decembrim 26 849 cilvēki, kuriem bija nepieciešama starptautiskā aizsardzība, tika pārmitināti un 33 151 cilvēks tika pārcelts. Īpašs ES budžeta atbalsts bija paredzēts divu Itālijas un Grieķijas pārcelšanas mehānismu atbalstam (651 miljons EUR) un pārmitināšanas shēmas atbalstam (872 miljoni EUR). Arī 2017. gadā ES budžets tika izmantots, lai īstenotu “karsto punktu” pieeju, saskaņā ar kuru ES aģentūras darbojas uz vietas, lai ātri identificētu ieceļojošos migrantus, reģistrētu tos un noņemtu viņiem pirkstu nospiedumus. Šis darbs turpinājās Grieķijā un Itālijā ar kopējo jaudu aptuveni 5600 vietas Grieķijā3 un 1850 vietas Itālijā. 2017. gada beigās Grieķijā joprojām atradās vairāk nekā 45 000 bēgļu un migrantu. No 2016. gada vidus gandrīz 40 000 cilvēku Grieķijā guva labumu no ārkārtas atbalsta integrācijai un izmitināšanas programmas un skaidras naudas palīdzības shēmas saskaņā ar Ārkārtas atbalsta instrumentu. 2017. gada pirmajā pusgadā aptuveni 1000 vietu nepavadītiem nepilngadīgajiem paredzētajās patversmēs sedza Ārkārtas atbalsta instruments.

No augusta Grieķijas iestādes pārņēma šo patversmju finansēšanu, iesaistot savu valsts programmu Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda ietvaros. Arī efektīva robežu pārvaldība ir svarīga, reaģējot uz pašreizējām migrācijas problēmām. Frontex, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, ir kļuvusi par būtisku dalībnieku migrācijas jomā Eiropas līmenī, uzņemoties jaunus pienākumus un instrumentus, kas saistīti ar to cilvēku atgriešanu, kuri ir izmantojuši visus juridiskos veidus, lai leģitimizētu savu uzturēšanos ES. Aģentūras organizēto atgriešanas operāciju temps turpināja augt, 2017. gadā atgriezto personu skaitam kopumā sasniedzot 14 271 cilvēku. Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra ir palīdzējusi izglābt 111 000 migrantu, kas ieradās Itālijā, izmantojot Vidusjūras centrālās daļas maršrutu. Arī ārējās robežas kontrole saņēma atbalstu, turpinot attīstīt informācijas tehnoloģiju sistēmas, jo īpaši Vīzu informācijas sistēmu un Šengenas informācijas sistēmu. Vīzu informācijas sistēma 2018. gada sākumā ietvēra informāciju par 55 miljoniem īstermiņa uzturēšanās vīzu pieteikumu.



Šajā kontekstā Starptautiskais drošības fonds piedalījās 8134 tiesībaizsardzības iestāžu ierēdņu apmācībā pārrobežu jautājumos (terorisms, organizētā noziedzība un korupcija). Tāpat, arī liela mēroga infrastruktūras un kosmosa projekti, kurus finansēja ES budžets, bija nozīmīgi, reaģējot uz bēgļu krīzi. Galileo programmas Meklēšanas un glābšanas dienests krasi samazina laiku avārijas briesmu signālu noteikšanai no trim stundām līdz tikai desmit minūtēm, ievērojami uzlabojot precīzu lokalizāciju.



... un sadarbībā ar mūsu kaimiņvalstīm Lai risinātu migrācijas problēmas, bija būtiski svarīgi veicināt saskaņotu un sadarbīgu partnerību ar kaimiņu reģioniem un citām trešām valstīm, lai novērstu galvenos cēloņus. Šā iemesla dēļ arvien lielāka daļa ES palīdzības, kas nav humānā palīdzība, Sīrijas kaimiņvalstīm tika sniegta, izmantojot ES Reģionālo ieguldījumu fondu reaģēšanai uz krīzi Sīrijā, proti, “Madad fondu” — 2017. gadā finansējums pārsniedza plānoto vienu miljardu euro.

Pateicoties "Madad fondam", uzlabota piekļuve kvalitatīvai izglītībai, aizsardzībai un psihosociālajam atbalstam tika nodrošināta vairāk nekā 450 000 bēgļu un uzņēmējvalsts kopienu bērnu un jauniešu4. Lībija joprojām bija galvenā valsts izbraukšanai uz Itāliju. Reaģējot uz to, ES Trasta fonda Āfrikai Ziemeļāfrikas sadaļas īstenošanas ātrums ievērojami palielinājās, apstiprinot astoņas jaunas programmas, kuru kopsumma bija 232,5 miljoni EUR, kā arī vienu vairāksadaļu programmu 8,6 miljonu EUR apmērā. Līdz 2017. gada beigām gandrīz visi trīs miljardi EUR, kas bija piešķirti Bēgļu atbalsta mehānismam Turcijā, bija sadalīti projektiem, lai nodrošinātu, ka bēgļu un uzņemošo kopienu vajadzības Turcijā tiek risinātas visaptverošā un saskaņotā veidā. Gandrīz divi miljoni cilvēku ieguva piekļuvi primārajiem veselības aprūpes pakalpojumiem un aptuveni viens miljons — rehabilitācijas pakalpojumiem garīgās veselības aprūpei, pateicoties Bēgļu atbalsta mehānismam Turcijā5.



ES budžets 2017. gadā turpināja sniegt lielu atbalstu arī daudzām citām Eiropas Savienības politiskajām prioritātēm. Papildus šīm prioritātēm, izmantojot ES izdevumu programmas, Komisija ir guvusi panākumus arī citās jomās, piemēram, attiecībā uz sociālo savienību, ārējo darbību, noturīgu enerģētikas savienību, tostarp klimata pārmaiņu jomā, savienoto digitālo vienoto tirgu un aizsardzību. Sociālie ieguldījumi un jaunatne 2017. gada budžetā svarīga prioritāte bija arī nodarbinātība, sociālā iekļaušana un izglītība. Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva tiecas samazināt jauniešu bezdarbu visā Eiropas Savienībā. Šī programma sniedza atbalstu jauniešiem, kuri dzīvo reģionos, kur jauniešu bezdarbs 2012. gadā pārsniedza 25 %. Tās budžeta piešķīrumi 2017. gadā tika palielināti reģionos, kur jauniešu bezdarbs 2016. gadā pārsniedza 25 %. No 2014. gada aptuveni 790 000 cilvēku atgriezās darbā, 820 000 ieguva kvalifikāciju un 276 000 bija iesaistīti izglītības vai apmācības pasākumos, ko finansēja Eiropas Sociālais fonds, tostarp Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva.

No 2014. gada līdz 2016. gadam visu Eiropas Sociālā fonda pasākumu rezultātā gandrīz astoņi miljoni cilvēku saņēma palīdzību darba meklējumos, mācībās vai izglītībā.



Erasmus+ 2017. gadā atzīmēja savu 30. gadadienu. Kopš 2014. gada mobilitātes pasākumos ir piedalījušies vairāk nekā 1,8 miljoni studentu, un sadarbības projektos ir iesaistīti vairāk nekā 240 000 organizāciju. Starpposma novērtējums liecina, ka Erasmus+ dalībnieku vēlme pārcelties uz pastāvīgu dzīvi ārzemēs ir lielāka (par 31 % lielāka vēlme salīdzinājumā ar tiem, kas nav dalībnieki); viņi arī biežāk apzinās sevi kā ES pilsoņus (par 19 % vairāk). Brīvprātīgais darbs, ko atbalsta Erasmus+ kopā ar astoņām citām ES programmām un instrumentiem, palīdzēja radīt jaunas iespējas jauniešiem Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros. Viena gada laikā pēc tā darbības sākšanas ir reģistrējušies vairāk nekā 42 000 jauniešu no visām dalībvalstīm. Līdz 2017. gada beigām, vienu gadu pēc tiešsaistes reģistrācijas rīka atvēršanas, jauniešiem tika piedāvāts vairāk nekā 2500 norīkojumu6. Ārējā darbība 2017. gada budžets arī palīdzēja ES kļūt par spēcīgāku globālu dalībnieci. ES nodrošināja vairāk nekā 2,2 miljardus EUR humānās palīdzības jomā 80 dažādās valstīs7. Eiropas Savienība kopā ar dalībvalstīm joprojām bija lielākā humānās palīdzības devēja pasaulē. ES finansējums humanitārajā jomā atbalstīja izglītības nodrošināšanu vairāk nekā 4,7 miljoniem bērnu, kas nokļuvuši ārkārtas situācijās, vairāk nekā 50 valstīs8. 2017. gadā tika panākta vienošanās par Eiropas fondu ilgtspējīgai attīstībai. Šis fonds ir daļa no Eiropas Ārējo ieguldījumu plāna, kura uzdevums ir palielināt privātā sektora iesaisti sociālekonomiskajā attīstībā partnervalstīs. Atsaucība uz uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus attiecībā uz pirmajiem diviem ieguldījumu piešķīrumiem bija ļoti pozitīva, tika saņemti 30 priekšlikumi no 12 partneriestādēm, un to kopējā vērtība pārsniedza 2,5 miljardus EUR.

Pasākumi klimata pārmaiņu jomā un vide ES budžets joprojām bija svarīgs instruments cīņā pret klimata pārmaiņām. Lai sasniegtu šo rezultātu, visās ES lielākajās izdevumu programmās tiek integrēti klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumi, jo īpaši reģionālās attīstības un Kohēzijas fonda programmās, enerģētikas, transporta, pētniecības un inovācijas politikā, kopējā lauksaimniecības politikā, kā arī ES attīstības politikā. 2017. gadā kopējais budžeta ieguldījums klimata integrēšanā (t. i., budžeta izdevumi vides projektiem) tika lēsts 20,3 % apmērā. Pozitīvas pārmaiņas tika novērotas arī tādā jomā kā energoefektivitāte Eiropas Savienībā. ES ir noteikusi 20 % enerģijas ietaupījuma mērķi līdz 2020. gadam (salīdzinājumā ar plānoto enerģijas patēriņu 2020. gadā), un tas ir līdzvērtīgs aptuveni 400 elektrostaciju izslēgšanai. Projektu, kas Kohēzijas fonda ietvaros tika atlasīti līdz 2016.gadam, rezultātā ir paredzēti vairāk nekā 2000 megavatu papildu jaudas atjaunojamās enerģijas ražošanai un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana par vairāk nekā trim miljoniem tonnu CO2 ekvivalenta. Turklāt Eiropas Reģionālās attīstības fonda finansēto projektu prognozētais rezultāts ir siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājums par trim miljoniem tonnu CO2 ekvivalenta. Digitālais vienotais tirgus Eiropas Stratēģisko investīciju fonds ir veicinājis arī digitālā vienotā tirgus izveidi, kā arī Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu. Turklāt līdz 2017. gada beigām saskaņā ar Kohēzijas fondu tika atlasīti aptuveni 5500 projekti, lai atbalstītu savienota digitālā vienotā tirgus izveidi. Līdz 2016. gada beigām, pateicoties Eiropas Reģionālās attīstības fonda atbalstam, vēl vienam miljonam mājsaimniecību tika nodrošināta piekļuve platjoslai.

Aizsardzība Eiropas Aizsardzības fonda izveide 2017. gadā iezīmēja jauna posma sākumu sadarbībai aizsardzības jomā. Šis fonds darbosies, lai palīdzētu dalībvalstīm efektīvāk tērēt līdzekļus kopīgajām aizsardzības spējām, stiprinātu Eiropas iedzīvotāju drošību un veicinātu konkurētspējīgu un novatorisku rūpniecisko bāzi



Iekšējā kontrole un finanšu pārvaldība Papildus rezultātiem, kas tika sasniegti ar ES izdevumiem, ES budžeta pārvaldības veids būtiski ietekmēja tā kopējo izpildi. Tādēļ Komisija cenšas sasniegt visaugstākos finanšu pārvaldības standartus lietderības, efektivitātes un izmaksu lietderības ziņā. Tam ir veltīta šā pārvaldības un izpildes gada ziņojuma 2. iedaļa. Stingrāka iekšējās kontroles sistēma Komisija 2017. gadā vēl vairāk nostiprināja savu iekšējās kontroles sistēmu, pamatojoties uz starptautiskajiem standartiem un paraugpraksi. Mērķis ir pāriet no sistēmas, kurā galvenā uzmanība pievērsta atbilstībai, uz sistēmu, kas vērsta uz izpildi. Tas nodrošinās stingru iekšējo kontroli, vienlaikus dodot Komisijas struktūrvienībām nepieciešamo elastību, lai pielāgotos to īpašajām vajadzībām un apstākļiem. Lai gan 2017. gads bija pārejas gads, jau viena trešdaļa struktūrvienību ir ziņojusi par to, kā jaunie principi ietekmēja to kontroles pasākumu efektivitāti. Kopumā visas struktūrvienības secināja, ka iekšējās kontroles standartu un principu darbība ir bijusi laba un to īstenošana bijusi efektīva. Jaunā iekšējās kontroles sistēma ļauj veikt arī niansētāku novērtējumu; dažas struktūrvienības norādīja uz nepieciešamību uzlabot efektivitāti, īstenojot konkrētus principus vai standartus. ES budžeta finanšu pārvaldības un kontroles sistēmas laika gaitā ir ievērojami uzlabojušās. Šo sasniegumu ir atzinusi arī Eiropas Revīzijas palāta. Pirmo reizi Eiropas Revīzijas palāta savā jaunākajā ticamības deklarācijā9 sniedza nevis negatīvu atzinumu par ES budžeta maksājumu likumību un pareizību, bet gan atzinumu ar iebildēm. Kļūdu līmenis samazinājās visās politikas jomās, turpinot kopējā aplēstā kļūdas līmeņa lejupejošo tendenci. Kļūdu līmenis bija zemāks par 2 % aptuveni pusei no ES izdevumiem, un ieņēmumos netika konstatētas būtiskas kļūdas. Tomēr Komisija turpina uzlabot savas kontroles sistēmas. ES budžeta efektīva pārvaldība un aizsardzība Komisija dara visu iespējamo, lai nodrošinātu ES budžeta labu pārvaldību un īstenotu visus vajadzīgos pasākumus nolūkā aizsargāt nodokļu maksātāju naudu. Lai gan Komisijai ir galīgā atbildība par budžeta pārvaldību, 68 % izdevumu pārvalda dalībvalstu iestādes, īstenojot dalīto pārvaldību, un 8 % — pilnvaroti uzņēmumi netiešās pārvaldības ietvaros. Komisija aizsargā ES budžetu, t. i., ES izdevumus, no nepamatotiem vai nepareiziem izdevumiem, izmantojot divus galvenos mehānismus: -preventīvos mehānismus (piemēram, ex ante pārbaudes, maksājumu pārtraukšanu un apturēšanu); un -koriģējošos mehānismus (piemēram, ex post pārbaudes; tās galvenokārt ir finanšu korekcijas, kas tiek noteiktas dalībvalstīm, bet var būt arī līdzekļu atgūšana no ES maksājumu saņēmējiem). Lai gan kļūdas var atklāt katrā attiecīgajā gadā, tās tiek attiecīgi labotas arī nākamajos gados. Tādēļ šo kļūdu un korekciju daudzgadu analīze ir nepieciešama un piemērota. Saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu Komisijas izdevumu programmas, lielākā daļa kontroles sistēmu un pārvaldības cikli jau ir izstrādāti daudzgadu kontekstā. Aplēses liecina, ka 2017. gada kopējā riskam pakļautā maksājumu summa ir 1,7 % no kopējiem atbilstīgajiem izdevumiem. Finanšu korekciju un atgūstamo summu ziņā 2017. gadā Komisijas struktūrvienību daudzgadu kontroles sistēmas ļāva tiem atklāt un koriģēt 897 miljonus EUR, pirms līdzekļu piešķiršanas un 1949 miljonus EUR pēc līdzekļu piešķiršanas. Tiek lēsts, ka prognozētā kopējā riskam pakļautā summa slēgšanas posmā, t. i., pēc tam, kad būs veiktas visas korekcijas, būs 0,6 % no kopējiem attiecīgajiem izdevumiem. Šāds rezultāts nozīmē, ka Komisijas struktūrvienību daudzgadu kontroles mehānismi kopumā nodrošina ar darījumu likumību un pareizību saistīto risku pienācīgu pārvaldību un finanšu korekcijas un nākamajos gados atgūtās summas kopumā aizsargā ES budžetu.

Tomēr attiecībā uz programmām, kurās pastāvīgi ir augsts kļūdu līmenis, tiek veiktas arī citas darbības, lai novērstu šo kļūdu pamatcēloņus un novērstu, atklātu un labotu krāpšanu10. Turklāt Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ir pilnvarots veikt neatkarīgu izmeklēšanu par krāpšanu un korupciju, kas saistīta ar ES fondiem, un izstrādāt ES politiku krāpšanas apkarošanai. Pārvaldības deklarācija 2017. gada darbības pārskatos visi 50 deleģētie kredītrīkotāji paziņoja, ka ir guvuši pamatotu pārliecību, ka i) ziņojumā iekļautā informācija sniedz patiesu un pareizu priekšstatu, ii) darbībām piešķirtie resursi ir izmantoti paredzētajam mērķim un saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, un iii) ieviestās kontroles procedūras sniedz nepieciešamās garantijas par to, ka pamatā esošie darījumi ir likumīgi un pareizi. Pārredzamības labad gada darbības pārskatos ir iekļautas atrunas attiecībā uz tām programmām, kurām ziņojuma iesniegšanas brīdī atlikušo kļūdu līmenis (vēl) nebija zemāks par 2 %. 30 deleģētie kredītrīkotāji ticamības deklarācijas par 2017. gadu iesniedza bez piezīmēm, savukārt 20 deklarācijas bija kopumā ar 38 atrunām (37 — 2016. gadā). Visos gadījumos attiecīgie deleģētie kredītrīkotāji ir izstrādājuši nepieciešamos pasākumus, kas jāveic, lai novērstu pamatā esošās nepilnības un mazinātu izrietošos riskus. Atrunu finansiālā ietekme uz pārvaldības deklarāciju ir samazinājusies līdz 1053 miljoniem EUR attiecībā uz izdevumiem (1621 miljons EUR 2016. gadā) un 431 miljonam EUR attiecībā uz ieņēmumiem (517 miljoni EUR 2016. gadā). 2007.–2013. gada programmu “mantotā” paaudze, kas pakāpeniski izbeidzas, veido pusi no atrunu skaita, bet tikai nelielu daļu no kopējās riskam pakļautās summas. Cita pastiprinātas pārredzamības joma attiecas uz ES trasta fondiem. Ņemot vērā fondu pieaugošo nozīmi, par trasta fondiem atbildīgās struktūrvienības patlaban nodrošina to pilnīgu tvērumu pārvaldības ziņošanas procesā. Tajā ietilpst šādi aspekti: i) pārskatatbildība par ES budžeta un Eiropas Attīstības fonda iemaksām šajos fondos un, ii) izmantojot šos fondus, veikto darījumu pārvaldība (t. i., ieskaitot citu līdzekļu devēju līdzekļus).

Efektīvas, lietderīgas un rentablas iekšējās kontroles sistēmas Augstie finanšu pārvaldības standarti nosaka, ka pasākumiem, kas ieviesti, lai nodrošinātu ES budžeta efektīvu aizsardzību, jābūt lietderīgiem izmaksu ziņā. Tādēļ tiek veikti pasākumi, lai veidotu sinerģijas un panāktu efektivitātes uzlabojumus, piemēram, vienkāršojot noteikumus un procedūras, uzlabojot un sasaistot finanšu IT sistēmas, kā arī turpinot uzkrāt finanšu zinātību. Galu galā tas samazina birokrātisko slogu, samēro saņēmēju kontroles izmaksas, pazemina kļūdu līmeni, uzlabo datu kvalitāti un saīsina maksājumu laiku. Vidējais maksājumu laiks Komisijas struktūrvienībās gadu gaitā ir pastāvīgi samazinājies un pašlaik ir īsāks par 30 dienām. 2017. gadā kopējais vidējais neto maksājumu laiks bija 20,4 dienas. Arī Komisijas struktūrvienības arvien vairāk veic pasākumus, lai nodrošinātu to, ka to kontroles sistēmas joprojām tiek diferencētas pēc riska (t. i., lielākas pārbaudes un/vai to biežums ir riska zonās, bet mazākas — zema riska zonās) un ir rentablas. Līdz 2017. gada beigām periodiskajos pārskatos, ko veica visas struktūrvienības, lai pārbaudītu kontroles sistēmas, tika secināts, ka šīs sistēmas ir rentablas. Turklāt attiecībā uz nākamās paaudzes izdevumu programmām struktūrvienībām tiek lūgts pamatot (tiesību aktu finanšu pārskatos, kas pievienoti tiesību aktu priekšlikumiem), kādēļ tiek uzskatīts, ka piedāvātais pārvaldības veids(-i), finansēšanas īstenošanas mehānisms(-i) un maksāšanas metodes ir vispiemērotākie risinājumi ne tikai attiecībā uz politikas/ programmas mērķiem, bet arī attiecībā uz to, kā tie līdzsvaro trīs iekšējās kontroles mērķus, t. i., ātru maksājumu veikšanu, zemu kļūdas līmeni un zemas kontroles izmaksas.



Ievads ES budžets ir būtisks Eiropas politikas virzienu un prioritāšu īstenošanai. Ieguldījumi no ES budžeta nodrošina rezultātus paši par sevi un noder kā katalizators papildu ieguldījumiem no citiem publiskā un privātā sektora avotiem. Tie darbojas cieši kopā ar citiem politikas instrumentiem Eiropas un valstu līmenī, lai risinātu daudzās problēmas un iespējas, ar kurām šodien saskaras Eiropas Savienība. Atšķirībā no valstu budžetiem ES budžets pārsvarā ir vērsts uz ieguldījumiem. Tā programmas ir daudzgadīgas, nodrošinot stabilu un prognozējamu sistēmu, kas ir ideāli piemērota stratēģisko ieguldījumu atbalstam vidējā un ilgākā termiņā. ES budžets ir vērsts uz jomām, kurās resursu apvienošana kopīgu problēmu risināšanai var visiem eiropiešiem sniegt tādus rezultātus, ko dalībvalstis nevarētu efektīvi vai lietderīgi sasniegt, darbojoties vienas pašas. Tas attiecas uz tādām dažādām jomām kā pārrobežu infrastruktūra, ārējo robežu pārvaldība, liela mēroga kosmosa projekti un Eiropas mēroga pētniecība. Visās šajās jomās ES budžets ir unikāli piemērots tam, lai sniegtu labumu visiem eiropiešiem. Būtībā tas ir “Eiropas pievienotā vērtība”. Tas attiecas arī uz kopējām politikas jomām, piemēram, kopējo lauksaimniecības politiku un kohēzijas politiku. Komisijai ir galvenā atbildība budžeta pārvaldībā, vai nu tieši pārvaldot programmas (piemēram, pētniecības vai jauniešu mobilitātes jomā), vai pārvaldot tās kopā ar dalībvalstīm (piemēram, kohēzijas politikā). Komisija ir atbildīga par to, lai nodrošinātu, ka ES budžetu pārvalda atbildīgi un saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem, lai aizsargātu nodokļu maksātāju naudu. Komisija īsteno stingru pārvaldības un iekšējās kontroles sistēmu, lai nodrošinātu visu iepriekš minēto. ES budžeta pārvaldības ārējo kontroli veic Eiropas Revīzijas palāta.

Pēdējos gados stingrāka finanšu pārvaldības uzskaite ir ļāvusi pastiprināti pievērsties budžeta izpildei — vai ES budžetu izmanto vislabākajā veidā, lai sniegtu reālus rezultātus visiem eiropiešiem? Komisija to nevar nodrošināt viena pati — tā ir kopīga atbildība ar dalībvalstīm, reģioniem, nevalstiskajām organizācijām, projektu atbalstītājiem un visiem tiem, kas ir iesaistīti ES budžeta īstenošanā. 2017. gada ES budžeta pārvaldības un izpildes gada ziņojumā pārvaldības un izpildes aspekti ir apkopoti vienā integrētā ziņojumā. Tajā ir sniegts pārskats par jaunāko informāciju attiecībā uz budžeta izpildi un sīks pārskats par jautājumiem, kas rodas saistībā ar ES budžeta pārvaldību un aizsardzību. Šis ziņojums ir galvenais Komisijas ieguldījums ikgadējā “budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā”, kurā Eiropas Parlaments un Padome rūpīgi pārbauda ES budžeta izpildi. Ziņojuma 1. iedaļa ar piemēriem apraksta, kā ES budžets atbalsta Eiropas Savienības politiskās prioritātes, un sniedz jaunākos pieejamos datus par rezultātiem, kas sasniegti līdz 2017. gada beigām. Šis ziņojums ir izveidots, pamatojoties uz informāciju programmu paziņojumos, kuri ir daļa no budžeta priekšlikuma 2019. gadam, kā arī informāciju visu Komisijas struktūrvienību sagatavotajos 2017. gada darbības pārskatos un citos avotos, piemēram, ES programmu īstenošanas ziņojumos. Šim gada ziņojumam vērtīgs papildu informācijas avots par budžeta izpildi ir bijuši starpposma novērtējumi. Ziņojuma 2. iedaļā ir aprakstītas izmaiņas saistībā ar 2017. gadā veikto ES budžeta iekšējo kontroli, finanšu pārvaldību un aizsardzību. Tās pamatā ir katras Komisijas struktūrvienības gada darbības pārskati, kuros ir sīki aprakstīti iekšējās kontroles apstākļi un saistītie jautājumi. Gadījumos, kad gada laikā radās problēmas, ziņojumā ir aprakstīts, kā Komisijas struktūrvienības tās risināja. Šajā iedaļā ir apkopota informācija par paveikto attiecībā uz -iekšējās kontroles mērķiem (likumības un pareizības risku pārvaldību, kontroles izmaksu efektivitāti un krāpšanas apkarošanas stratēģijām); -ES budžeta aizsardzību un -pārvaldības deklarāciju, kas iesniegta komisāru kolēģijai. Šī deklarācija ir sagatavota atbilstīgi Komisijas vadības secinājumiem, kuru pamatā ir statistikas un ar statistiku nesaistīti rādītāji par kontroles rezultātiem un korekcijām. Šie secinājumi ir salīdzināti arī ar neatkarīgu personu, tostarp Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta (IAS) un Eiropas Revīzijas palātas, atzinumiem, kā arī ar Revīzijas progresa komitejas darba secinājumiem. No visām struktūrvienībām saņemtās pārvaldības deklarācijas un deklarācija, kas iegūta, veicot iekšējās revīzijas darbu, veido pamatu šā ziņojuma vispārējam secinājumam. Šis secinājums ļauj Komisijai, pieņemot ziņojumu, uzņemties vispārēju politisku atbildību par ES 2017. gada budžeta pārvaldību. Ziņojumā ir iekļauts arī iepriekšējais Paziņojums par ES budžeta aizsardzību1, un, tāpat kā pagājušajā gadā, tas būs daļa no plašāka ES budžeta Integrēto finanšu pārskatu apkopojuma, kurā būs iekļauti arī gada pārskati.







1. iedaļa

Izpilde un rezultāti 2017. gads Eiropas Savienībai bija aktīvs gads daudzās jomās, un pozitīvi rezultāti darbvietu radīšanā tika novēroti visā ES, līdz ar ekonomikas atveseļošanos. Tas ļāva Eiropas Savienībai vairāk pievērsties politisko prioritāšu efektīvai īstenošanai tādās jomās kā sociālā politika, digitālais vienotais tirgus un ekonomiskās un monetārās savienības izveide. Turpinājās darbs pie visaptverošas pieejas izstrādes attiecībā uz migrācijas iekšējiem un ārējiem aspektiem un Eiropas Savienības ārējo robežu aizsardzību. Tika sāktas jaunas iniciatīvas, lai paaugstinātu Eiropas Savienības drošības un aizsardzības spējas. Tas bija arī pārdomu gads par ES nākotni pēc Apvienotās Karalistes lēmuma pamest Eiropas Savienību. Komisijas Baltajā grāmatā par Eiropas nākotni tika sāktas Eiropas mēroga diskusijas par prioritātēm attiecībā uz turpmāko 27 dalībvalstu Eiropu. Turpmākajā pārdomu dokumentā par ES finanšu nākotni tika analizēta šī problēma un izklāstīti galvenie apspriešanas elementi. Budžeta ziņā 2017. gads bija pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas īstenošanas ceturtais gads. Lielākā daļa finanšu programmu tagad ir pilnīgi darbspējīgas pēc dažiem sākotnējiem kavējumiem, un rezultāti ir skaidri redzami. Ieguldījumi joprojām bija galvenais jautājums, kam tika pievērsta uzmanība, turpinot īstenot Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, lai Eiropā novērstu ieguldījumu trūkumu. Budžets tika izmantots arī tam, lai atbalstītu visaptverošu Eiropas risinājumu izstrādi saistībā ar migrācijas iekšējiem un ārējiem aspektiem un lai reaģētu uz pieaugošajiem un daudzveidīgajiem draudiem drošībai. Tā kā pašreizējo programmu īstenošana jau bija vidusposmā, 2017. gadā tika pabeigti vairāki vidusposma pārskati, kas sniedza visaptverošu analīzi par ES pievienoto vērtību, atbilstību, efektivitāti, programmu lietderību un saskaņotību. Šīs iedaļas sākumā sniegts īss kopsavilkums par izpildes sistēmām, kas iestrādātas ES finanšu programmās. Pēc tam sniegta jaunākā informācija par rezultātiem, kas ES budžeta jomā sasniegti līdz 2017. gada beigām. Paziņoto datu veids ir atkarīgs no programmu īstenošanas pakāpes — sākot no ievades datiem, līdz izdevumu rezultātiem no šā perioda agrīnā posma. Galīgie novērtējumi par šo programmu ietekmi vēl nav pieejami, tādēļ galīgie pārskati būs iespējami tikai vēlākā posmā. Šī iedaļa ir strukturēta atbilstoši pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām. Ir apskatītas katras izdevumu kategorijas galvenās programmas. Ziņojumā ir arī aprakstīts, kā šīs programmas veicina stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu un Ž.K.Junkera Komisijas politisko prioritāšu īstenošanu. Tajā ir apkopoti arī pierādījumi par finanšu programmu sasniegtajiem rezultātiem, kā arī par jomām, kurās budžeta izpilde nav devusi cerētos rezultātus vai kurās, veicot novērtējumus un revīzijas darbu, ir konstatēti trūkumi programmu izstrādē.

Šī informācija ir izmantota, lai informētu par īstenošanas lēmumiem attiecībā uz pašreizējām finanšu programmām, kā arī lai informētu likumdevējus par Komisijas priekšlikumiem attiecībā uz nākamo daudzgadu finanšu shēmu, kurus Komisija iesniedza iepriekšējās nedēļās. Tādēļ šis ziņojums ir cieši saistīts ar izdevumu pārskatu, kas pievienots Komisijas nesenajiem priekšlikumiem par nākamo daudzgadu finanšu shēmu11. Patiesi, izstrādājot šos priekšlikumus, Komisija centās ņemt vērā pašreizējā un iepriekšējā finanšu shēmā gūtos secinājumus, lai izveidotu augstas veiktspējas programmas, kas radītu pozitīvus rezultātus Eiropas ekonomikai un sabiedrībai attiecīgajās jomās.

ES budžeta izpilde 2014.–2020. gada izpildes sistēma Stingra ES budžeta izpildes sistēma ir priekšnoteikums, lai ES programmas būtu orientētas uz rezultātiem un pareizi pārvaldītas. 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmā izpildes sistēmas ir iekļautas kā jauns obligāts elements visu finanšu programmu juridiskajā pamatā. Tas visā budžetā ir palīdzējis vairāk pievērst uzmanību rezultātiem. Saskaņā ar šīm sistēmām ir jānosaka skaidri un izmērāmi mērķi un rādītāji, kā arī nepieciešamie uzraudzības, ziņošanas un vērtēšanas noteikumi. Lai gan vēl ir uzlabojumu iespējas, Komisija uzskata, ka rādītāji kopā ar citiem izpildes informācijas avotiem, piemēram, novērtējumiem, nodrošina stabilu pamatu progresa uzraudzībai programmas mērķu sasniegšanā. Tie palīdz arī paredzēt un risināt programmas īstenošanas problēmas, ja tādas rodas. Programmas īstenošanas pirmajos gados izpildes informācijas pamatā faktiski ir ieguldījumi — t. i., finanšu piešķīrumi konkrētajai programmai — un, ja iespējams, tās darbības rezultāti. Šāda veida informācija sniedz pietiekamas sākotnējās norādes par ES budžeta izdevumiem un tā ieguldījumu politikas prioritāšu īstenošanā. Programmas īstenošanas gaitā būs pieejama informācija par minēto izdevumu rezultātiem un ietekmi. Tomēr var paiet noteikts laiks, līdz varēs novērtēt galīgo ietekmi uz Eiropas ekonomiku un sabiedrību. Šis gads ir ceturtais īstenošanas gads, un daudzas programmas sāk ziņot par tiešajiem rezultātiem; tomēr dažām programmām ir gari īstenošanas cikli, rādītāji par paveikto vēl nav pilnīgi pieejami, un par tiem nav ziņots programmu pārskatos, t. i., īpaši tas attiecas uz kopīgi pārvaldītajām programmām. Eiropas Revīzijas palātas revīzijas arī palīdz uzlabot programmu izpildi, kā arī to struktūru un iestāžu darbību, vadības sistēmu un procedūru efektivitāti un lietderību, kuras pārvalda ES līdzekļus. Piemēram, 19 jaunākajos ziņojumos apstiprināts, ka ir jāvienkāršo noteikumi un jānostiprina vai jāuzlabo izpildes sistēma. Revīzijās gūtās atziņas un īstenošanas praktiskā pieredze, kā arī vidusposma novērtējumu secinājumi ir iekļauti visaptverošajā izdevumu pārskatā, kas pievienots Komisijas jaunākajiem priekšlikumiem par nākamo daudzgadu finanšu shēmu un saistītajām nozaru programmām. Šo priekšlikumu svarīga tēma ir īstenošanas noteikumu un izpildes sistēmu vienkāršošana un racionalizēšana. Ziņošana par darbības rezultātiem Eiropas Revīzijas palāta 2016. gada pārskatā galvenokārt pievērsās izpildes ziņojumu kvalitātei saistībā ar ES budžetu. Daudzus no šiem ziņojumiem ir sagatavojusi Komisija. Analīzē tika konstatēts, ka, lai gan izpildes ziņojumu kvalitāte ir ievērojami uzlabojusies, joprojām ir vairākas jomas, kurās varētu veikt papildu uzlabojumus, kā norādīts turpmākajos piemēros. ·Datu kvalitāte — izpildes ziņojumos Komisija pamatojas uz izpildes rādītājiem, kas ir uzskaitīti šo programmu juridiskajā pamatā un katru gadu tiek paziņoti programmu pārskatos. Šie dati tiek iegūti no dažādiem avotiem. Revīzijas palāta un Iekšējās revīzijas dienests ieteica izpaust šos avotus kopā ar savākto datu kvalitātes novērtējumu. Atzīstot datu kvalitātes nozīmi, Komisijas dienesti šogad īpašu uzmanību pievērsa izpildes datu kvalitātei, sagatavojot savus gada darbības pārskatus par 2017. gadu. Datu avoti ir skaidri norādīti, un visas bažas par datu kvalitāti ir skaidri atzīmētas. Dažos gadījumos Komisijas dienesti pārtrauca ziņošanu par dažiem rādītājiem, par kuriem pieejamie dati tika atzīti par nepietiekami precīziem vai atbilstošiem. ·Līdzsvarota ziņošana — attiecībā uz 2015. gada pārvaldības un izpildes gada ziņojumu Palāta 2016. gada pārskatā ieteica Komisijai turpināt centienus nodrošināt, ka izpildes ziņojumi sniedz līdzsvarotu pārskatu gan par programmas sasniegumiem, gan problēmām, kas radušās. Komisija ir apņēmusies sagatavot līdzsvarotus ziņojumus, un, piemēram, šajā ziņojumā ir plaši atspoguļojusi atziņas, kas gūtas finanšu programmu vidusposma novērtējumos. ·Saistība starp izpildes sistēmām — Palāta ieteica Komisijai sistemātiskāk izmantot savstarpējās atsauces starp izpildes ziņojumiem, lai labāk izskaidrotu saiknes un papildināmību starp ziņojumiem un starp ES budžeta izpildes sistēmu (piemēram, programmas pārskatiem) un Komisijas dienestu sistēmu. ·Lasāmība — saskaņā ar Palātas ieteikumiem Komisija turpināja uzlabot savu ziņojumu vizuālo noformējumu, izmantojot vizuālos palīglīdzekļus, diagrammas, shēmas, grafikus vai teksta lodziņus, kur tas vajadzīgs, lai atspoguļotu izpildes datus un izklāstītu galveno ar izpildi saistīto informāciju. Dalīta atbildība par rezultātiem Aptuveni trīs ceturtdaļas ES budžeta līdzekļu tiek izmantotas, kopā ar dalībvalstīm īstenojot dalīto pārvaldību. Lai gan Komisijai ir galīgā finansiālā atbildība par ES budžeta pārvaldību, atbildību par rezultātiem, kas sasniegti ar ES budžetu, dala plašs dalībnieku loks Eiropas, valsts un reģionālā līmenī. Visiem ir jāiesaistās, lai nodrošinātu, ka ikviens eiro no ES budžeta tiktu izdots lietderīgi un efektīvi atbilstīgi paredzētajam mērķim. ES 2017. gada budžets Diagramma. 2017. gada ES budžets sadalījumā pa budžeta pozīcijām. Visas summas ir izteiktas miljardos EUR.

ES budžets 2017. gadā, ieskaitot budžeta grozījumus, bija 159,8 miljardi EUR. Aptuveni puse no šīs summas jeb 75,4 miljardi EUR tika piešķirta gudrai un integrējošai izaugsmei. Atbalsts Eiropas lauksaimniecības nozarei kopumā sasniedza 58,6 miljardus EUR. 4,3 miljardi EUR tika iztērēti Eiropas Savienības ārējo robežu nostiprināšanai un bēgļu krīzes un neatbilstīgas migrācijas problēmu risināšanai. 10,7 miljardi EUR tika piešķirti pasākumiem ārpus ES, un 9,4 miljardi EUR tika iztērēti ES iestāžu pārvaldei. 2017. gadā tika pieņemti seši budžeta grozījumi. Papildus ieņēmumu standarta korekcijām tika pieņemti divi budžeta grozījumu projekti, lai mobilizētu Eiropas Solidaritātes fondu, un bija vajadzīgi arī pielāgojumi pēc tam, kad tika pieņemts vidusposma pārskats. Ārpus daudzgadu finanšu shēmas maksimālajiem apjomiem ir paredzēti īpaši instrumenti — rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos, ES Solidaritātes fonds , elastības instruments un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds .



Pārskats par progresu horizontālos jautājumos ES budžets un stratēģija “Eiropa 2020” Pašreizējais ilgtermiņa budžets ir izstrādāts, lai atbalstītu gudras, ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes stratēģijas “Eiropa 2020" īstenošanu. Mērķis ir kopīga Eiropas Savienības un tās dalībvalstu atbildība, un tā sasniegšanai ir vajadzīgs vairāku politikas instrumentu apvienojums, tostarp ES un valstu budžeti. Stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķu īstenošanu uzrauga Komisija, izmantojot deviņus rādītājus. Informācija par virzību uz šo rādītāju sasniegšanu tiek regulāri atjaunināta un publicēta Eurostat tīmekļa vietnē12. Turpmāk tabulā ir iekļauti jaunākie pieejamie dati par šiem rādītājiem. Dalībvalstis gūst panākumus virzībā uz to mērķu sasniegšanu, ko tās pirms astoņiem gadiem ir izvirzījušas stratēģijā “Eiropa 2020”. Kopumā ES ir tuvu savu mērķu sasniegšanai izglītības, enerģētikas, klimata un nodarbinātības jomā. 14 dalībvalstis jau ir sasniegušas savus valsts mērķus attiecībā uz priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas mazināšanu un to iedzīvotāju īpatsvara palielināšanu, kuriem ir terciārā izglītība. 11 dalībvalstis ir sasniegušas savus valsts mērķus atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā. Ja turpināsies līdzšinējā tendence, ES izdosies sasniegt mērķi — nodarbinātības līmeni 75 % apjomā 2020. gadā, turklāt septiņas dalībvalstis jau ir sasniegušas savus valsts mērķus. Tas ir ievērojams sasniegums, ņemot vērā to, cik smagi krīze ir ietekmējusi nodarbinātību. Taču nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļautu personu skaits 2012. gadā bija visaugstākais un kopš tā laika ir samazinājās aptuveni līdz līmenim, kāds tas bija pirms krīzes. Rezultātā ir maz ticams, ka šis mērķis tiks sasniegts 2020. gadā. Arī mērķis par ieguldījumiem pētniecībā un tehnoloģiju attīstībā 3 % apjomā no iekšzemes kopprodukta vēl ir tālu no īstenošanas, un būs jāvelta lielas pūles, lai to sasniegtu13. Ieguldījumu stratēģijā “Eiropa 2020” nevajadzētu ierobežot tikai vienas programmas ietvaros, un drīzāk tas jāuzskata par savstarpēji pastiprinātu ES budžeta ieguldījumu kopumā. Tiek lēsts, ka 59 % no ES budžeta saistībām 2017. gadā bija saistītas ar stratēģiju "Eiropa 2020". Stratēģijā “Eiropa 2020” Eiropas Savienībai noteiktie mērķi 2010. gada dati Jaunākie pieejamie dati 2020. gadā, pamatojoties uz jaunākajām tendencēm 1. 20–64 gadus vecu iedzīvotāju nodarbinātības līmeņa paaugstināšana līdz vismaz 75 % 68,6 % 72,3 % (2017. gada 3. ceturksnis) Mērķis, visticamāk, tiks sasniegts 2. Apvienoto publisko un privāto investīciju palielināšana pētniecībā un tehnoloģiju izstrādē līdz 3 % no IKP 1,93 % 2,03 % (2016. gads) Mērķis, visticamāk, netiks sasniegts 3.a. Siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana par vismaz 20 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni Samazinājums par 14 % Samazinājums par 23 % (2016. gads) Mērķis, visticamāk, tiks sasniegts 3.b. Atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvara palielināšana līdz 20 % galīgajā enerģijas patēriņā 12,5 % 17,04 (2016. gads) Mērķis, visticamāk, tiks sasniegts 3.c. Energoefektivitātes pieauguma par 20 % panākšana 5,7 % (primārās enerģijas patēriņā) 16,0 % (2016. gads) (primārās enerģijas patēriņā) Mērķis, visticamāk, tiks sasniegts 4.a. Skolu priekšlaicīgi pametušo īpatsvara samazināšana zem 10 % 13,9 % 10,6 % (2017. gads)* Mērķis, visticamāk, tiks sasniegts 4.b. 30–34 gadus vecu iedzīvotāju, kas ir ieguvuši terciāro izglītību, īpatsvara palielināšana līdz vismaz 40 % 33,8 % 39,9 % (2017. gads)* Mērķis, visticamāk, tiks sasniegts 5. Nabadzības un sociālās atstumtības riska novēršana vismaz 20 miljoniem cilvēku Palielinājums par 0,5 miljoniem (salīdzinājumā ar 2008. bāzes gadu) Palielinājums par 1 miljoniem (salīdzinājumā ar 2008. bāzes gadu) Mērķis, visticamāk, netiks sasniegts Tabula. Paveiktais ES 2020. gada mērķu sasniegšanā. Avoti: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2018-european-semester-country-report-communication_en.pdf un Eurostat atjauninājumi*: http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=t2020_40&plugin=1 ; http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=t2020_41&plugin=1



Klimata pasākumu un bioloģiskās daudzveidības integrēšana ES budžets ir arī svarīgs instruments, ko izmantot, lai sasniegtu transversālos politikas mērķus, piemēram, klimata politikas un bioloģiskās daudzveidības jomā. Lai risinātu ar klimata pasākumiem saistītos problēmjautājumus un rastu nepieciešamos ieguldījumus, ES nolēma, ka 2014.–2020. gadā vismaz 20 % no ES budžeta jeb 200 miljardi EUR būtu jānovirza ar klimata pārmaiņām saistītajiem pasākumiem. Lai sasniegtu šo rezultātu, visās ES lielākajās izdevumu programmās tiek integrēti klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumi, jo īpaši reģionālās attīstības un Kohēzijas fonda programmās, enerģētikas, transporta, pētniecības un inovācijas politikā, kopējā lauksaimniecības politikā, kā arī ES attīstības politikā. Sākot ar 2014. gada budžeta projektu, ar klimata pārmaiņām saistīto izdevumu aplēses katru gadu tiek uzraudzītas, izmantojot ES klimata marķierus, kas pielāgoti no ESAO attīstības palīdzības uzraudzības “Rio politikas rādītājiem”. 2017. gadā šī summa pārsniedza 31 miljardu EUR, proti, 20,3 % no kopējā budžeta. Līdz 2017. gada beigām klimata integrētās pieejas kopējā summa tiks sasniegta vairāk nekā 100 miljardu EUR apmērā. Ar bioloģisko daudzveidību saistīto izdevumu uzraudzības procedūrā tika prognozēts, ka 9,3 % no 2016. gada budžeta un 8,1 % no 2017. gada budžeta jāpiešķir, lai ierobežotu un pavērstu pretējā virzienā bioloģiskās daudzveidības samazināšanos ES, sniedzot būtisku ieguldījumu stratēģijas “Eiropa 2020” ilgtspējīgas izaugsmes mērķu sasniegšanā. Diagramma. Klimata pasākumu integrēšana (2014.–2017. gads). Visas summas diagrammā ir izteiktas miljonos EUR. Faktiskā summa par 2014.–2017. gadu ir 109 miljardi EUR; budžeta summa par visu 2014.–2020. gada laikposmu ir 200 miljardi EUR. ES budžets un ilgtspējīgas attīstības mērķi

2030. gada Ilgtspējīgas attīstības programma un tās 17 ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM) un 169 mērķi, kurus Apvienoto Nāciju Organizācija (ANO) pieņēma 2015. gada septembrī, ir devuši jaunu stimulu globālajiem centieniem nodrošināt ilgtspējīgu attīstību. ES ir bijusi svarīga nozīme 2030. gada programmas izstrādē, veicot sabiedriskās apspriešanas, veidojot dialogu ar partneriem un veicot padziļinātus pētījumus. ES ir apņēmusies aktīvi piedalīties, lai panāktu maksimālu progresu virzībā uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem, kā izklāstīts paziņojumā (COM (2016) 739) “Turpmākie pasākumi ilgtspējīgai Eiropas nākotnei”. Ilgtspējīgas attīstības mērķi ir nostiprināti Eiropas līgum un iekļauti visās tās programmās, nozaru politikās un iniciatīvās. Katru gadu ES turpina centienus ar savu politiku un regulatīvo instrumentu palīdzību sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus, un tai ir galvenā nozīme dalībvalstu politiku atbalstīšanā, koordinēšanā un papildināšanā, tostarp arī finansiālā ziņā, izmantojot ES budžetu. 2018. gada programmas paziņojumos īpaši tika uzsvērtas jaunākās un nozīmīgākās iniciatīvas, kas veicina ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu, lai gan bieži vien tās ir netiešas un nav skaitliski izsakāmas. Šī informācija ir sniegta informatīviem nolūkiem, un tā nav oficiāls ziņojums par ES budžeta ieguldījumu ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. Tā kā ilgtspējīgas attīstības mērķi ir savstarpēji saistīti, daudzas ES darbības var veicināt vairāku ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu.



1.1.Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai (1.A budžeta izdevumu kategorija)14 2017. gadā programmām “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai” (1.A izdevumu kategorijas saistības) tika piešķirti 21,3 miljardi EUR, un tie bija 13 % no kopējiem gada budžeta izdevumiem. 1.A izdevumu kategorija sastāv no 23 dažādām izdevumu programmām. Galvenās programmas budžeta izdevumu kategorijā “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai” ir šādas: pamatprogramma “Apvārsnis 2020” pētniecības un inovāciju jomā, lielu infrastruktūras projektu programmas (Galileo, Starptautiskais kodoltermiskais eksperimentālais reaktors, Copernicus un Eiropas ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests — EGNOS), Erasmus+ programma, kas finansē izglītības, mācību, jaunatnes un sporta pasākumus, Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments Eiropas tīklu attīstībai transporta, enerģētikas un digitālajā sektorā, kā arī Eiropas Stratēģisko investīciju fonds, kas ir daļa no Investīciju plāna Eiropai. Diagramma. Galvenās programmas, kas 2017. gadā finansētas 1.A izdevumu kategorijā. Kategorija “Citas programmas” cita starpā ietver ES Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu (EASI), Muita un Fiscalis. Visas summas ir izteiktas miljonos EUR. Atbalsts Eiropas Komisijas prioritātēm Šajā budžeta izdevumu kategorijā ietvertās programmas atbalsta galvenokārt Ž. K. Junkera vadītās Komisijas prioritātes “Darbvietas, izaugsme un ieguldījumi”, “Digitālais vienotais tirgus”, “Enerģētikas savienība un klimats” un “Ciešāka un taisnīgāka ekonomiskā un monetārā savienība”. Tās atbalsta stratēģijas “Eiropa 2020” prioritātes attiecībā uz “gudru un ilgtspējīgu izaugsmi” un “integrējošu izaugsmi”, galvenokārt veicinot darbvietu izveidi un nodarbinātību ar programmu “Apvārsnis 2020” un Erasmus+ starpniecību. Šajā budžeta izdevumu kategorijā ietvertās programmas arī atbalsta stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanu, veicinot pētniecību un inovāciju, uzlabojot prasmju līmeni un (mūž)izglītību, veicinot uzņēmējdarbību, atvieglojot viedtīklu izmantošanu un digitālās ekonomikas izveidi, veidojot savstarpēji saistītus Eiropas tīklus, ieguldot Eiropas infrastruktūrā un panākot lielāku enerģijas un resursu izmantošanas efektivitāti.



Eiropas Stratēģisko ieguldījumu fonds

Attēls. EFSI panelis. Avots: EIB grupas dati 2018. gada 15. maijā, avots: http://www.eib.org/efsi/. 2014. gadā sāktā Ieguldījumu plāna Eiropai galvenais mērķis bija sākt ieguldīt Eiropā un līdz ar to atjaunot ES konkurētspēju un veicināt izaugsmi un nodarbinātību. Šis plāns ir saistīts ar Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, kas apvieno ES garantiju ar Eiropas Investīciju bankas resursiem, ar Eiropas Investīciju konsultāciju centru, kas ir vienots kontaktpunkts konsultāciju pakalpojumiem un tehniskajai palīdzībai, un ar Eiropas Investīciju projekta portālu, kas sasaista projektu virzītājus ar ieguldītājiem.

Eiropas Stratēģisko investīciju fonds bija paredzēts, lai piesaistītu 315 miljardus EUR no kopējiem ieguldījumiem reālajā ekonomikā. 2017. gada decembrī Eiropas Stratēģisko ieguldījumu fonda apstiprināto darbību piesaistīto ieguldījumu apjoms bija 81 % no sākotnējā mērķa. Kopumā kopš fonda darbības sākuma apstiprinātie projekti sasniedz kopējo ieguldījumu vērtību 287 miljardu EUR apjomā, sadalījumā starp divām jomām — 186,2 miljardi EUR infrastruktūras un inovāciju sadaļā un 101,2 miljardi EUR mazo un vidējo uzņēmumu sadaļā. Paredzams, ka no tā gūs labumu vairāk nekā 445 000 nelielu uzņēmumu, un fonds ir palīdzējis radīt vairāk nekā 300 000 darbvietu15. 2017. gada beigās ES oficiāli16 pieņēma lēmumu pagarināt fonda darbības ilgumu un palielināt tā apjomu līdz 500 miljardiem EUR, kas jāpiesaista līdz 2020. gadam, lai vēl vairāk veicinātu ieguldījumus un nodrošinātu stabilitāti projektu virzītājiem. Eiropas Stratēģisko investīciju fonda atbalsts ir vērsts uz tām nozarēm, kas ir svarīgas Eiropas ekonomikai, tostarp: -stratēģisko infrastruktūru, tostarp digitālo, transporta un enerģētikas infrastruktūru; -izglītību, pētniecību, attīstību un inovāciju; -atjaunojamiem energoresursiem un resursu efektivitāti; -atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem.



Šie ieguldījumi palīdzēja, piemēram, nodrošināt ātrdarbīga interneta piekļuvi 11 miljoniem mājsaimniecību, atjaunojamo energoresursu enerģiju — vairāk nekā četriem miljoniem mājsaimniecību — un uzlabotu veselības aprūpi — vienam miljonam iedzīvotāju17. Komisija aktīvi palielina šo projektu atpazīstamību. 2017. gada beigās Eiropas Investīciju projektu portālā, kas sāka darbu18 2016. gadā, bija publicēti 239 projekti no 27 dalībvalstīm.

Minētie projekti bija šādi: -sauszemes vēja ģeneratoru būvniecība Zviedrijā; -jaunu Alcheimera un arteriālo slimību ārstēšanas veidu izpēte Spānijā; -atbalsts vienreizējas lietošanas plastmasas maisiņu atkārtoti lietojamu un kompostējamu alternatīvu ražošanai Čehijas Republikā; -platjoslas bezvadu piekļuves paplašināšana un uzlabošana Itālijā; -sociālo mājokļu celtniecība Polijā. Paredzams, ka Eiropas Stratēģisko investīciju fonds līdz 2020. gadam19 Eiropas Savienībā radīs iekšzemes kopprodukta palielinājumu par 0,7 % un 700 000 jaunu darbvietu. Sākotnējā novērtējuma provizoriskie secinājumi liecina, ka, lai gan situācija ir uzlabojusies attiecībā uz ieguldījumiem un mazo un vidējo uzņēmumu piekļuve finansējumam, joprojām ir vajadzība pēc finansējuma, un tā ir ievērojama. Šajā novērtējumā ir nepārprotami apliecināts fonda sviras efekts. Dažiem projektiem ar lielu sociālo nozīmi tika panākts zems koeficients, jo daļa privāto ieguldītāju nevēlējās iesaistīties. Ir arī iespējams uzlabot sinerģiju starp Eiropas Stratēģisko investīciju fondu un citiem ES budžeta finansētajiem finanšu instrumentiem. Piemēram, ar Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmas (COSME) finanšu instrumentiem.

Arī līdzšinējā pieredze ar Eiropas Stratēģisko investīciju fondu parādīja, ka ir iespējams palielināt ieguldījumu, lai risinātu sociālos jautājumus; ne vairāk kā 4 % apstiprināto un parakstīto projektu attiecās uz sociālo infrastruktūru20. Tādēļ Eiropas Sociālo tiesību pīlāra ietvaros tika panākta vienošanās apvienot Eiropas Stratēģisko investīciju fonda ieguldījumus ar Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmas ieguldījumiem. “Apvārsnis 2020” Programmas “Apvārsnis 2020” mērķis ir nostiprināt ES zinātnisko bāzi, sekmēt vadošo lomu rūpniecībā un inovāciju spējas privātajā sektorā, kā arī sekmēt pētniecības un inovāciju ieguldījumu, lai risinātu sabiedrības problēmas (piemēram, pārtikas nodrošinājumu vai rīcību klimata jomā). Tā atbalsta ES politikas prioritātes, ko pastiprina ilgtspējīgas attīstības mērķu sistēma. 2017. gadā programma “Apvārsnis 2020” nodrošināja 8,5 miljardu EUR lielu finansējumu, un vēl tika piešķirti tiešie papildu ieguldījumi, tādējādi kopumā nodrošinot 10,6 miljardus EUR. Tika finansēts aptuveni 5000 projektu, piešķirot dotācijas pasaules klases pētniekiem, visprogresīvākajai zinātnei, kā arī atbalstu novatoriskiem MVU, lai radītu jaunus produktus un piedāvātu jaunus pakalpojumus21. Līdz šim ar Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosaukto darbību starpniecību programma “Apvārsnis 2020” ir finansējusi 36 000 pētnieku visos viņu karjeras posmos neatkarīgi no vecuma un valstspiederības. Tas ir būtiski palīdzējis pētniecības talantu saglabāšanai, attīstībai un piesaistīšanai Eiropai. 2017. gadā tika atzīmēta Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosaukto darbību 20. gadadiena un pašas Marijas Sklodovskas-Kirī, Polijas un Francijas divkāršās Nobela prēmijas laureātes, 150. dzimšanas diena, un visā Eiropā un ārpus tās notika daudz pasākumu. Divi no trim 2017. gada pētniekiem, kuriem tika piešķirta 2017. gada Nobela prēmija ķīmijā par elektronu mikroskopu optimizēšanu, piedalījās Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajās darbībās un citos ES finansētos pētniecības projektos, savukārt, 14 Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosaukto darbību finansētie doktoranti atbalstīja gravitācijas viļņu vēsturisko atklāšanu, kas ļāva saņemt 2017. gada Nobela prēmiju fizikā.



Attēls. Galvenie dati par grafēna pamatiniciatīvu, avots: https://graphene-flagship.eu/SiteCollectionDocuments/EC_leaflet.pdf. Grafēna pamatiniciatīva ir lielisks piemērs tam, ka “Apvārsnim 2020” ir liela ES pievienotā vērtība. Šī 10 gadu vecā izpētes iniciatīva ir viena no lielākajām, kas jebkad finansēta Eiropā. Vairāk nekā 150 partneru, kas pārstāv rūpniecības un akadēmiskās aprindas vairāk nekā 20 Eiropas valstīs, kopīgi izstrādā lietojumprogrammas tādās jomās kā 5G mobilās tehnoloģijas, akumulatori, aerokosmiskā nozare, medicīnas ierīces un automobiļu tehnoloģijas. Viens no jaunākajiem sasniegumiem ir pirmais mikroprocesors, kas izgatavots no grafēnu materiāla un kam ir liels potenciāls lietošanai ikdienas priekšmetos un lietojumiem smadzeņu darbības izpētei ar augstu izšķirtspēju, un tas var palīdzēt labāk izprast tādas slimības kā epilepsija. 2017. gadā Eiropas Pētniecības padomes finansētā komanda atklāja datora procesoru drošības trūkumus ar nosaukumu “Meltdown” un “Spectre”, paverot jaunus ceļus, kā palielināt drošību mūsdienu datorsistēmu projektēšanā. Programma “Apvārsnis 2020” palīdzēja arī attīstīt un ieviest integrētas novērošanas sistēmas visā Vidusjūrā — programmas “Apvārsnis 2020” ietvaros starptautiskajam ODYSSEA konsorcijam tika piešķirti 8,4 miljoni EUR, lai integrētu novērošanas un prognozēšanas sistēmu tīklus visā Vidusjūras baseinā. Tajā ir iesaistīti 28 partneri no 14 valstīm, galvenokārt ap Vidusjūras baseinu. Programma “Apvārsnis 2020” atbalstīja arī e-prāmja projektu, izstrādājot un demonstrējot pasaulē visizdevīgāko vidēja izmēra elektrisko automobiļu un pasažieru prāmi. Šis projekts risina steidzamo nepieciešamību samazināt CO2 emisijas un gaisa piesārņojumu, ko rada ūdens transports. Tas izmanto 56 tonnas uzlabotu litija titanāta bateriju, tam ir augsta efektivitāte un ātra piekraušanas spēja, nodrošinot septiņus braucienus dienā un pārvadājot 31 transportlīdzekli un gandrīz 200 pasažierus vairāk nekā 40 km garā maršrutā starp Dānijas kontinentālo daļu un Ērē salu. E-prāmis gadā patērē par 50 % mazāk enerģijas un samazina piesārņojumu par 2000 tonnām CO2.

Nesen 2017. gadā22 pabeigts programmas “Apvārsnis 2020” vidusposma novērtējums liecina, ka šī programma rada būtiskus papildu ieguvumus apjoma, ātruma un darbības jomas aspektā salīdzinājumā ar valsts un reģionālā līmeņa atbalsta mehānismiem pētniecībai un inovācijām, kā arī uzlabo dalībnieku konkurences priekšrocības, bet kopumā tā palielina ES globālo pievilcību, proti, kā vietu pētījumu un inovāciju veikšanai. Programma “Apvārsnis 2020” rada ES mēroga konkurenci pētījumu un inovāciju jomā, rīko konkursus, nodrošinot tajos starptautisku konkurenci, kā arī nosaka daudzsološākos sadarbības projektus pētniecības un inovāciju jomā. Novērtējumā tika arī secināts, ka vienkāršošanas pasākumi, kas ieviesti programmā “Apvārsnis 2020” (piemēram, vienotā atlīdzības likme, netiešo izmaksu vienotā likme vai Dalībnieka portāls), ir samazinājuši dalības izmaksas un saīsinājuši piešķiršanas procesa ilgumu. Piešķiršanas procesa ilgums tagad ir vidēji 192 dienas, proti, par vairāk nekā 100 dienām īsāks nekā iepriekšējā Septītajā pamatprogrammā. Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu ir veltītas lielākas pūles, lai palielinātu sinerģiju starp programmu “Apvārsnis 2020” un citām programmām, jo īpaši Eiropas strukturālajiem un ieguldījumu fondiem un Eiropas Stratēģisko investīciju fondu. Lielākas sinerģijas piemēri cita starpā ir izcilības zīmogs, t. i., Eiropas augstas kvalitātes marķējuma piešķiršana priekšlikumiem, kas novērtēti augstāk par kvalitātes slieksni, bet nav finansēti, lai ļautu tiem atrast finansējumu, izmantojot alternatīvus privātus vai publiskus finansējuma avotus. Šī balva palīdz ieinteresētajām finansēšanas organizācijām, kas vēlas ieguldīt daudzsološos priekšlikumos (tostarp valstu un reģionālajām iestādēm, izmantojotQA Eiropas strukturālos un ieguldījumu fondus), lai tās varētu vieglāk identificēt šādus projektus. Izcilības zīmogs tomēr varētu iegūt papildu priekšrocības, ja pašreizējie noteikumi būtu labāk saskaņoti, lai varētu palielināt attiecīgo projektu finansēšanas iespējas. Vidusposma novērtējuma rezultāti ir arī apzinājuši vairākas jomas, kurās būtu jāveic uzlabojumi, jo īpaši nepieciešamību pēc lielākas elastības, lai pielāgotos jaunajām prioritātēm, un vajadzību pēc uzraudzības sistēmām, kas būtu piemērotākas paveiktā novērtēšanai. Turklāt novērtējumā ir norādīts, ka nepieciešama lielāka ietekme un labāka saikne ar iedzīvotājiem. Tas ir svarīgi, lai uzlabotu informēšanu par pētījumu un inovāciju ieguldījumu sabiedrības un tehnoloģiju problēmu risināšanā un nākotnē pieņemtu vairāk uz ietekmi orientētu un mērķtiecīgāku pieeju. Erasmus+ Diagramma. Erasmus dalībnieku skaits sadalījumā pa dalībvalstīm, avots: https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/leaders-working-lunch-mobility_en.pdf. 2017. gadā tika atzīmēta Erasmus programmas 30. gadadiena. Programma ir vērsta uz pārrobežu sadarbību starp valstīm, izmantojot apmaiņu starp universitātēm, lai sekmētu starptautisko studiju izaugsmi. Tā sākās kā neliela augstākās izglītības studentu mobilitātes programma jau 1987. gadā — pirmajā gadā tajā piedalījās tikai 3200 studenti, bet tagad tā ir kļuvusi par vienu no visveiksmīgākajām ES programmām ar labi pazīstamu zīmolu, kas rada pozitīvu Eiropas Savienības tēlu arī ārpus tās robežām. Trīsdesmit gadus pēc darbības sākšanas augstākās izglītības jomā programma Erasmus+ ir paplašinājusies arī uz citām nozarēm, piemēram, skolām, profesionālo izglītību un apmācību, pieaugušo izglītību, jaunatnes un sporta jomu. 2017. gadā ar kampaņu “No Erasmus līdz Erasmus+” tika atzīmēta Erasmus+ 30. gadadiena visā ES un ārpus tās robežām, un vairāk nekā 750 000 cilvēku piedalījās vairāk nekā 1900 pasākumos 44 valstīs, lai atzīmētu un apspriestu Erasmus atbalstīto darbību ietekmi un debatētu par tās nākotni. Uz šo programmu iedzīvotāji vienmēr ir norādījuši kā uz vienu no trim pozitīvākajiem Eiropas integrācijas rezultātiem. 2017. gada jūnijā tika izveidota jauna programma Erasmus+ Mobile App, lai palīdzētu studentiem, tostarp tiem, kas iesaistīti apmaiņā no vai uz trešām valstīm ārpus Eiropas, praktikantiem un jauniešu apmaiņā iesaistītajiem cilvēkiem labāk sagatavoties mobilitātei. Tā ļauj dalībniekiem viegli sekot līdzi viņu statusam dažādos posmos pirms un pēc pieredzes gūšanas ārzemēs, kā arī tās laikā. Kopš tās izveidošanas šī lietotne jau ir lejupielādēta vairāk nekā 27 000 reižu. Nesenais Erasmus+ vidusposma novērtējums (2018. gadā)23 parādīja, ka šī programma veiksmīgi darbojas, jo īpaši tādēļ, ka mobilitātes pasākumos līdz šim ir piedalījušies vairāk nekā 1,8 miljoni cilvēku un vairāk nekā 240 000 organizāciju, kas iesaistījušās sadarbības projektos. Programmas līdzekļu saņēmēju apmierinātības rādītājs ir augstāks par 90 %. Tā sekmē vēlmi strādāt vai studēt ārzemēs un attīstīt svešvalodu prasmes, veicina pozitīvu pilsonisko uzvedību un piederības izjūtu Eiropai (+19 % salīdzinājumā ar tiem, kas nav šīs programmas dalībnieki). Erasmus+ pozitīvi ietekmē prasmju un kompetenču apgūšanu, tādējādi palielinot nodarbinātības un uzņēmējdarbības iespējas un saīsinot pāreju no izglītības uz nodarbinātību (par 13 % ātrāk salīdzinājumā ar cilvēkiem, kas nepiedalījās Erasmus+ programmā vai tās iepriekšējās programmās). Ņemot vērā šos rezultātus, novērtējumā tika uzsvērta Erasmus+ neapstrīdamā Eiropas pievienotā vērtība. To rada finansēto pasākumu lielais apjoms un plašās darbības jomas, kā arī taisnīga piekļuve mācību mobilitātei, integrētās labās prakses, dziļāka integrācija Eiropas Savienībā un skaidrāka starptautiskā dimensija. Citas shēmas, no kurām finansē salīdzināmas darbības valstu līmenī, joprojām ir ievērojami mazākas gan apjoma, gan darbības jomas ziņā. Tās, visticamāk, nespēs aizstāt Erasmus+ finansējumu. Novērtējumā tika arī norādīts, ka ir iespējams ieviest mērķtiecīgākas darbības, lai maksimāli palielinātu Jean Monnet pasākumu atbilstību, saskaņotību sporta jomā un šīs programmas pievienoto vērtību pieaugušo izglītības nozarē. Tika secināts, ka ieguldījums pieaugušo izglītības nozarē ir ļoti sadrumstalots šīs nozares dažādības dēļ; sporta jomā resursi nedrīkstētu sadalīties pārāk sīkās vienībās, lai varētu panākt nozīmīgu rezultātu. Attiecībā uz Jean Monnet pasākumiem ir nepieciešams stiprināt jaunākās paaudzes (it īpaši skolēnu) informētību un izpratni par Eiropas integrāciju. Eiropas Solidaritātes korpuss jauniešiem vecumā no 18 līdz 30 gadiem piedāvā iespēju piedalīties dažādos solidaritātes pasākumos visā ES, un tā mērķis ir panākt, lai līdz 2020. gada beigām tajos būtu piedalījušies 100 000 jauniešu. Papildus brīvprātīgā darba, prakses un algota darba vietām Eiropas Solidaritātes korpuss turpmāk dalībniekiem piedāvās arī iespēju izstrādāt pašiem savus solidaritātes projektus vai veikt brīvprātīgo darbu grupās. Brīvprātīgais darbs, ko atbalsta Erasmus+ kopā ar astoņām citām ES programmām un instrumentiem, palīdzēja radīt jaunas iespējas jauniešiem Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros. Viena gada laikā pēc tā darbības sākšanas ir reģistrējušies vairāk nekā 42 000 jauniešu no visām dalībvalstīm. Līdz 2017. gada beigām, vienu gadu pēc tiešsaistes reģistrācijas rīka atvēršanas, jauniešiem tika piedāvātas vairāk nekā 2500 vietas24. 2017. gada augustā 16 Eiropas Solidaritātes korpusa brīvprātīgie ieradās Norčā, Itālijā, vienā no pilsētām, kas smagi cieta laikā no 2016. gada augusta līdz 2017. gada janvārim notikušajās smagajās zemestrīcēs. Viņi arī pašlaik palīdz novērst postījumus un atjaunot sociālos pakalpojumus vietējiem iedzīvotājiem. Kopumā līdz 2020.gadam šajā zemestrīču skartajā Itālijas reģionā būs izvietoti 230 brīvprātīgo.





Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programma (COSME) Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programma ir daudzveidīga programma, kurā ietvertas vairākas mazu un vidēju uzņēmumu atbalsta darbības, kas nodrošina šos uzņēmumus ar dotācijām un finanšu instrumentiem. Šai programmai ir četri konkrēti mērķi — piekļūt finansējumam MVU, piekļūt tirgiem, veicināt darījumdarbībai labvēlīgu vidi un konkurētspēju un veicināt uzņēmējdarbību. Finanšu instrumenti, kas darbojas saskaņā ar Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmu, atbilst finanšu starpnieku interesēm visā ES un valstīs, kas nav ES dalībvalstis, bet piedalās programmā, jo īpaši attiecībā uz Aizdevumu garantiju mehānismu. 2017. gada beigās Eiropas Investīciju fonds parakstīja 87 nolīgumus par aizdevumu garantijām ar kopējo summu 859 miljoni EUR, un no tiem 72 nolīgumus atbalstīja Eiropas Stratēģisko investīciju fonds. Saskaņā ar šiem nolīgumiem vairāk nekā 275 000 mazo un vidējo uzņēmumu jau 2017. gada decembra beigās bija saņēmuši finansējumu vairāk nekā 12,8 miljardu EUR apmērā. Programmas finansēšanas shēmai ir liels sviras efekts, jo tā pārvērš vienu euro no ES budžeta par 30 euro finansējumu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Nolīgumu parakstīšana saistībā ar Kapitāla mehānismu izaugsmei bija ilgāks process, jo kapitāls ietver sarežģītākus padziļinātās pārbaudes un līdzekļu piesaistes procesus. 2017. gada beigās Eiropas Investīciju fonds, izmantojot Kapitāla mehānismu izaugsmei, bija ieguldījis līdzekļus 12 fondos, tādējādi ieguldot aptuveni 157 miljonus EUR mazos un vidējos uzņēmumos to paplašināšanās un izaugsmes posmā. Divas trešdaļas (365 miljoni EUR) no programmas mērķa piekļūt tirgiem attiecas uz Eiropas Biznesa atbalsta tīklu, kas ir pasaulē lielākais darījumdarbības pakalpojumu centru tīkls. Šie līdzekļi nodrošina visdažādāko atbalstu internacionalizācijai un inovāciju pārvaldībai, kā arī konsultāciju un partnerības pakalpojumiem maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas vēlas eksportēt ārpus savas valsts gan ES vienotajā tirgū, gan arī ārpus Eiropas. Minētie pakalpojumi ietver informēšanu par ES jautājumiem, uzņēmumu apmeklējumus un izpratnes veidošanas kampaņas specializētiem konsultāciju dienestiem, uzņēmumu pasākumus un partneru meklēšanu, kā arī tehnoloģiju starpnieku pasākumus. Dati par saņēmējiem attiecībā uz 2017. gadu vēl nav pieejami, ņemot vērā piešķīrumu divu gadu termiņu, tomēr ir zināms, ka 2016. gadā atbalstu saņēma aptuveni 254 000 mazo un vidējo uzņēmumu un līdzīgs saņēmēju skaits ir paredzams arī 2017. gadā. Aptuveni 3000 tīkla darbinieku ir aktīvi piedalījušies vietējos pasākumos un snieguši specializētus konsultāciju pakalpojumus 70 000 mazo un vidējo uzņēmumu par piekļuvi finansējumam, intelektuālā īpašuma tiesībām, darījumdarbības, tehnoloģiju un resursu efektivitātes pakalpojumiem. Aptuveni 25 000 piedalījās partneru meklēšanas pasākumos. Pēc šā tīkla atjaunošanas 2015. gadā Eiropas Biznesa atbalsta tīkls sadarbībā ar tīkla partneru struktūrvienībām ir panācis 8620 partnerības nolīgumu noslēgšanu starp maziem un vidējiem uzņēmumiem. 2017. gadā tīkls paplašināja savus konsultāciju pakalpojumus, piesaistot īpašus augušo uzņēmumu konsultantus, kas palīdz jauniem novatoriskiem maziem un vidējiem uzņēmumiem attīstīt savu darbību ārpus mītnes zemes. Galīgie pārskatu dati par 2017.–2018. gada darbības periodu ir jāiesniedz 2019. gada martā. Programma Erasmus jaunajiem uzņēmējiem 2017. gadā jau bija nodrošinājusi 5800 apmaiņu starp jauniem un pieredzējušiem uzņēmējiem, skaitot no programmas sākuma brīža. Patlaban programma “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem” tiek īstenota, izmantojot 175 vietējo starpnieku organizāciju tīklu 33 valstīs (no 38 iesaistītajām valstīm). Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmas vidusposma novērtējuma25 provizoriskie rezultāti liecina, ka vispārējā shēmas koncepcija ir izrādījusies veiksmīga, lai risinātu uzņēmēju vajadzības Eiropas tirgū. Jaunie uzņēmēji, kuri piedalījās programmā 2014.–2016. gadā, līdz šim ir izveidojuši 241 jaunu uzņēmumu un vairāk nekā 1000 jaunu darbvietu. Arī uzņemošie uzņēmēji apstiprināja pozitīvo ietekmi, ko radīja vairāk nekā 1000 jaunu darbvietu izveide viņu uzņēmumos. 58 % pieredzējušo uzņēmēju, kuri piedalījās COSME programmā, ir sasnieguši apgrozījuma pieaugumu un palielinājuši nodarbinātību par 41 %. Vidusposma novērtējuma provizoriskie secinājumi liecina, ka Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programma (COSME) nodrošina apjomradītus ietaupījumus tādās jomās kā atbalsts maziem un vidējiem uzņēmumiem ārzemēs vai intelektuālā īpašuma tiesību īstenošana, apvienojot valstu centienus un izveidojot pakalpojumus, kam trūktu kritiskās masas, ja tos sniegtu valsts līmenī. Secinājumi arī liecina, ka šī programma nodrošina ES pievienoto vērtību, izmantojot, piemēram, Eiropas Biznesa atbalsta tīklu, kas atbalsta Eiropas uzņēmumus, kuri paplašina savu tirgu ārpus ES. Tomēr 20 procenti budžeta tiek sadalīti lielam skaitam salīdzinoši nelielu darbību. Neapšaubot elastīgu izmēģinājuma pasākumu lietderību (un tie būtībā ir maza mēroga), jānorāda, ka sadrumstalotība negatīvi ietekmē šo pasākumu rentabilitātes potenciālu un var aizkavēt programmas stratēģisko virzību un koordināciju. Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments ir galvenais ES finansēšanas instruments, kas atbalsta ieguldījumus infrastruktūrā, lai varētu attīstīt augsti efektīvus, ilgtspējīgus un efektīvi savstarpēji savienotus Eiropas tīklus transporta, enerģētikas un digitālo pakalpojumu jomā. Programmā pievēršas ES projektiem, kuru mērķis ir finansēt pārrobežu posmus un novērst sastrēgumus transportā, izbeigt enerģētisko izolāciju un palielināt energoapgādes drošību, kā arī piedāvāt ES mēroga risinājumus digitālo pakalpojumu infrastruktūrās, kuras var dot labumu visiem eiropiešiem. Pamattīkla un koridoru paplašināšana uz kaimiņvalstīm uzlabo savienojamību un veicina ES veidošanos par spēcīgāku globālo dalībnieku. Pamatojoties uz notiekošo analīzi par pamattīkla koridora darba plānu trešo redakciju, ieguldījumi, kas nepieciešami, lai līdz 2030. gadam attīstītu deviņus pamattīkla koridorus, šajā periodā varētu radīt aptuveni 4500 miljardus EUR apvienotā IKP. Tas nozīmētu 1,8 % papildu IKP 2030. gadā salīdzinājumā ar 2015. gadu. Darba gadu skaits, kas radies, izveidojot deviņus pamattīkla koridorus, varētu nodrošināt aptuveni 13 miljonus darbvietu26. Galvenie posmi tika pabeigti 2017. gadā, piemēram, dzelzceļa savienojumi starp Berlīni un Minheni vai starp Parīzi un Bordo, kas abi ir atvērti publiskai lietošanai. Abu projektu pabeigšanai vajadzēja daudzus gadus, un tie ir būtiski posmi pamattīkla koridoros.



Projekti, kas izvēlēti Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta finansējumam 2017. gadā, ir šādi.

Transporta nozarē — “Rail-Baltica” projekta modernizācijas ietvaros vairāk nekā 100 km garā Białystok-Ełk dzelzceļa posma atjaunošana Polijas ziemeļaustrumos; gaisa satiksmes vadības sistēmu modernizācija visās ES dalībvalstīs; pilnīga Karavankes autosatiksmes tuneļa, kas savieno Slovēniju un Austriju, paplašināšana; ātrdarbīgas elektrotransportlīdzekļu uzlādes tīkla izveide visā Zviedrijā, Dānijā, Vācijā, Francijā, Apvienotajā Karalistē un Itālijā. Enerģētikas nozarē — Litpol Link elektrolīnija. Šis projekts pirmo reizi piesaistīja Baltijas valstu tīklus Rietumeiropas tīkliem (savienojums no Lietuvas uz Poliju), izbeidzot Baltijas valstu enerģētisko izolāciju. Digitālajā nozarē — 16 dalībvalstis izmanto e-veselības galveno pakalpojumu platformu, tādējādi atvieglojot pacientu pārrobežu drošību un aprūpes nepārtrauktību. Pirmais finansējuma apvienošanas uzaicinājums tika izsludināts 2017. gadā Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta transporta sadaļas ietvaros ar mērķi apvienot Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta dotācijas ar Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Stratēģisko investīciju fonda finansējumu, kā arī ar valstu attīstības banku vai privātā sektora ieguldītāju finansējumu. Mērķis ir atbalstīt ekonomiski dzīvotspējīgus projektus, kuros izmanto privāto finansējumu, piešķirot tiem ES dotācijas, lai novērstu finansējuma trūkumu.

Saskaņā ar 2017. gada finansējuma apvienošanas uzaicinājuma pirmo posmu lielākā daļa finansējuma tika piešķirta Eiropas dzelzceļa tīkla attīstībai (719,5 miljoni EUR), autotransporta dekarbonizācijai un modernizācijai (99,6 miljoni EUR), kā arī jūras ostu attīstībai (78,9 miljoni EUR) un iekšzemes ūdensceļu attīstībai (44,7 miljoni EUR). Projekti saskaņā ar 2017. gada finansējuma apvienošanas uzaicinājumu ietver tādas iniciatīvas kā dzelzceļa piekļuves līnijas pārrobežu ātruma palielināšana posmā līdz Fehmarnbelt tunelim starp Dāniju un Vāciju; Divača-Koper dzelzceļa līnijas paplašināšana un modernizēšana Slovēnijā, lai uzlabotu tās jaudu, drošību un uzticamību; svarīgākā Beļģijas iekšējā ūdensceļa — Alberta kanāla — pielāgošana lielākam kravas transportam; kā arī Gdaņskas ostas kapacitātes uzlabošana Polijā. Inovāciju un alternatīvo degvielu jomā ir izvēlēti vairāki projekti, kas aptver vairākas dalībvalstis ar mērķi ieviest ļoti ātras uzlādes iespējas elektrotransportlīdzekļiem. Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta vidusposma novērtējumā27 tika konstatēts, ka infrastruktūras attīstībai nepieciešamie ieguldījumi joprojām ir lieli un tirgus nepilnības turpina pastāvēt, jo īpaši lielos pārrobežu projektos, kur izmaksas ir jāsedz vietējā vai valsts līmenī, bet ieguvumi tiek nodrošināti Eiropas mērogā, vai kad izmaksu un ieguvumu sadalījums projektos ar vairākām dalībvalstīm ir asimetrisks. Tādējādi šī programma joprojām ir nozīmīga un lielākoties ir efektīva, lai gan daudzi ilgtermiņa projekti vēl nav pabeigti. Transporta jomā 86 % no pašlaik piešķirtajiem līdzekļiem ir saistīti ar pārrobežu transporta infrastruktūru, galvenokārt koncentrējoties uz pamattīkla un deviņu koridoru attīstību, kas jāpabeidz līdz 2030. gadam. Enerģētikas nozarē Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments veicina savstarpējo savienojamību, kuras mērķis ir izbeigt enerģētisko izolāciju un pabeigt iekšējā enerģijas tirgus izveidi. Digitālajā nozarē tika konstatēts, ka programma veicina tādu digitālo pakalpojumu infrastruktūru ieviešanu, kas ļauj administrācijām, iedzīvotājiem un uzņēmumiem gūt labumu no pārrobežu tiešsaistes pakalpojumiem. Tomēr, lai pilnīgi izmantotu to potenciālu, joprojām ir jāuzlabo informētība. Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments turpināja izmantot un attīstīt novatoriskus finanšu instrumentus, taču novērtējumā tika uzsvērts, ka to izmantošana ir ierobežota, daļēji pateicoties jaunajām iespējām, ko piedāvā Eiropas Stratēģisko investīciju fonds. Kosmoss ES ekonomika un sabiedrība arvien vairāk ir atkarīga no ar kosmosa saistītām lietojumprogrammām un pakalpojumiem, un iespējamie traucējumi varētu būt ļoti dārgi attiecībā uz ienākumiem biznesā, un vēl svarīgāk — attiecībā uz cilvēku drošību28. Copernicus ir ES programma Zemes novērošanai un uzraudzībai, tādēļ tā ir viens no lielākajiem datu pakalpojumu sniedzējiem pasaulē, kas nodrošina ievērojamu pievienoto vērtību, it īpaši salīdzinājumā ar to, ko varētu sasniegt valsts līmenī. Izmantojot satelītu un sensoru sistēmu (zemes stacijas, gaisa sensorus un jūras sensorus), Copernicus nodrošina ticamu un atjauninātu informāciju, sniedzot pakalpojumus, kas attiecas uz sešām tematiskajām jomām — sauszeme, jūra, atmosfēra, klimata pārmaiņas, ārkārtas situāciju pārvaldība un drošība. Šī informācija atbalsta dažādas ES politikas un lietojumprogrammas no vides aizsardzības līdz reģionālajai un vietējai plānošanai, lauksaimniecībai, ilgtspējīgai attīstībai un robežu uzraudzībai. Galileo un Eiropas ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests ir ES satelītnavigācijas programmas. Kopumā šajās programmās tiek piedāvāti pozicionēšanas un laika sinhronizācijas signāli, ko izmanto būtiskās ekonomikas jomās, piemēram, mobilo tālruņu tīklos, automobiļu navigācijā un precizitātes uzlabošanā gaisa kuģiem, kad tie nolaižas. Copernicus avārijas dienests 2017. gadā tika aktivizēts vairāk nekā 80 reizes, lai palīdzētu civilās aizsardzības un humānās palīdzības sniedzējiem ārkārtas pasākumos. Attiecīgās katastrofas bija vētras un plūdi Eiropā, mežu ugunsgrēki Spānijā, Portugālē un Grieķijā, viesuļvētra Ofēlija Īrijā, stipri vēji Polijā un starptautiskā mērogā — zemestrīces Meksikā un Irākā un viesuļvētras Hārvijs un Irma ASV un Karību jūras valstīs. Orbitā atrodas 22 Galileo satelīti, no kuriem 18 darbojas un 4, kas tika palaisti 2017. gada decembrī, ir pārbaudes posmā. Arī 2017. gadā ir palielinājusies iekļūšana tirgū, pārdodot aptuveni 75 miljonus viedtālruņu ar Galileo iespējotu lietošanu. Piemēram, Apple, Samsung un Sony ražotās ierīces ietver ar Galileo savietojamus mikroshēmojumus. Saskaņā ar vidusposma novērtējumu, kas tika pabeigts 2017. gadā29, programma Copernicus darbojas sekmīgi un ir sasniegusi savus mērķus, lai gan ne visi mērķi ir sasniegti vienādā mērā. Sniegtie dati ir labas kvalitātes un ticami, un kopā ar brīvās datu politikas pieņemšanu tā ir viena no šīs programmas priekšrocībām. Tomēr novērtējums arī parādīja, ka ir jāuzlabo datu izplatīšana un piekļuve datiem un jāpastiprina kosmosa datu integrācija ar citiem datu avotiem un citām politikas jomām, un ekonomikas nozarēm, lai paplašinātu lietotāju uzņemšanu. Gan Galileo, gan Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests labi īsteno savus mērķus, kā to apliecina vidusposma novērtējums30. 2016. gada beigās vairāk nekā 250 lidostas 20 valstīs izmantoja Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienesta nolaišanās pieejas procedūras31. No 2018. gada visi jaunie automobiļu modeļi, kas tiks pārdoti Eiropas Savienībā, izmantos Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienesta un Galileo datus, lai aprēķinātu ārkārtas izsaukumu pozīciju nelaimes gadījumos32.

Novērtējumā tika konstatētas arī dažas neefektivitātes problēmas saistībā ar pārvaldības sistēmu. Piemēram, lēmumu pieņemšanas procesa zemā reaktivitāte, ko rada iesaistīto dalībnieku skaits, kā arī Globālās satelītnavigācijas sistēmas aģentūras un Eiropas Kosmosa aģentūras ieviešanas, ekspluatācijas un darba kārtības atšķirīgā pārvaldības sistēma. Drošības pārvaldība arī ir atzīta par neefektivitātes avotu — sākotnējo pakalpojumu sākšana un pāreja no ieviešanas uz ekspluatācijas posmu ir radījusi problēmas, kas jārisina pareizi, lai saglabātu un uzlabotu atbilstošu drošības līmeni. Šiem projektiem ir bijusi liela nozīme arī bēgļu krīzes situācijā. Copernicus, ES Zemes novērošanas programma, nodrošināja, piemēram, attēlus, lai palīdzētu uzraudzīt ostas un pludmales, kas 2015. un 2016. gadā tika apzinātas kā izbraukšanas punkti migrantu kuģiem. Galileo programmas Meklēšanas un glābšanas dienests krasi samazina laiku avārijas briesmu signālu noteikšanai no trim stundām līdz tikai desmit minūtēm, ievērojami uzlabojot precīzu lokalizāciju. Starptautiskais eksperimentālais kodoltermiskais reaktors (ITER) Starptautiskā eksperimentālā kodoltermiskā reaktora (ITER) mērķis ir pierādīt, ka kodolsintēze ir dzīvotspējīgs un ilgtspējīgs enerģijas avots, veidojot un ekspluatējot eksperimentālo kodolsintēzes reaktoru, kas ir nozīmīgs solis ceļā uz kodolsintēzes kā ilgtspējīga enerģijas avota pierādīšanu. Ņemot vērā tā būtiskās priekšrocības, piemēram, lielu degvielas rezervju pieejamību un CO2 emisiju trūkumu, kodolsintēze varētu ievērojami veicināt ES ilgtermiņa stratēģiju drošai un efektīvai enerģētikas sistēmas dekarbonizācijai. Tas ir unikāls ilgtermiņa zinātniskās sadarbības projekts, par kuru ir starptautiski vienojušies septiņi partneri (ES, ASV, Krievija, Japāna, Ķīna, Dienvidkoreja un Indija). Mērķis ir uzbūvēt eksperimentālu reaktoru, lai pierādītu kodolsintēzes kā ilgtspējīga enerģijas avota dzīvotspēju. Tā kā šis projekts paredz vairāk nekā 10 miljonu komponentu būvniecību, ar Eiropas rūpniecības un pētniecības iestādēm ir noslēgti vairāki simti līgumu. 2017. gada decembrī bija pabeigti 50 % no kopējiem būvdarbiem, kas vajadzīgi ITER pirmajam darbības posmam33. ITER ir vajadzīgi magnēti, lai nodrošinātu plazmas stabilitāti, un 2017. gadā tika atklāts vēsturē vismodernākais magnēts ar supravadītspēju34, un tas tiek būvēts Eiropā. Šis magnēts ir 14 metrus augsts, 9 metrus plats un sver 110 tonnas. Tā ir pirmā no 18 toroidālā lauka spolēm, kas darbosies ITER. Spoles radīs jaudīgu magnētisko būri, kas iesprostos kodolsintēzes degvielu, kurai ir paredzams sasniegt 150 miljonu grādu temperatūru pēc Celsija. ITER toroidālā lauka spoles ģenerēs magnētisko lauku, kas būs aptuveni vienu miljonu reižu spēcīgāks par Zemes magnētisko lauku. Eiropa ražos deviņas šādas spoles, kā arī vienu rezerves spoli. Pārējās deviņas tiks izgatavotas Japānā. Šo magnētu ražošanā tiks iesaistīti vismaz 600 cilvēki no 26 uzņēmumiem. Ir izstrādāti pirmie šāda veida ražojuma paraugi, un tas Eiropas uzņēmumiem rada priekšrocības inovāciju un konkurētspējas ziņā, kā arī iespējas attīstīt zināšanas, tehnoloģisko kompetenci un potenciālās blakustehnoloģijas un produktus. 2017. gada 30. septembrī bija parakstīts 601 ar pamatdarbību saistīto iepirkumu līgums un 322 dotāciju līgumi par kopējo summu 3,97 miljardi EUR (2008. gada vērtība). Eiropa arī strādā pie tādas magnētiskās čaulas izveides, kurā notiks kodolsintēzes reakcija (vakuumkamera). Eiropā ir izveidota arī viena veida pārbaudes iekārta, lai pārbaudītu ITER paredzētās apkures sistēmas35.

1.2.Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija (1.B budžeta izdevumu kategorija)36 Programmām 1.B izdevumu kategorijā 2017. gadā bija piešķirti 54 miljardi EUR, un tie bija 34 % no kopējiem 2017. gada budžeta izdevumiem. 1.B izdevumu kategorija sastāv no sešām dažādām izdevumu programmām. Tā attiecas uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Sociālo fondu37, tostarp Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu (īpašo papildu piešķīrumu), un Eiropas Atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām. Visas šīs programmas īsteno saskaņā ar dalīto pārvaldību. Diagramma. Galvenās programmas, kas 2017. gadā finansētas 1.B izdevumu kategorijā. Kategorijā “Citas programmas” ietilpst iemaksas Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentā, Eiropas atbalsta fondā vistrūcīgākajām personām, attālākajiem un mazapdzīvotiem reģioniem, tehniskās palīdzības un izmēģinājuma projektos un sagatavošanas darbībās. Visi skaitļi ir izteikti miljonos EUR. Atbalsts Eiropas Komisijas prioritātēm Kohēzijas politikas intervences pasākumi palīdz sasniegt vairākas Ž.K. Junkera Komisijas prioritātes, jo īpaši “Darbvietas, izaugsme un ieguldījumi”. Tas ir vissvarīgākais ES ieguldījumu instruments, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, kas atbalsta izaugsmi un darbvietu radīšanu ES līmenī un strukturālās reformas valsts līmenī. Tā ir kļuvusi par galveno Eiropas ekonomikas pārvaldības sastāvdaļu un ir galvenais atbalstītājs visiem elementiem, kas veido ieguldījumu, strukturālo reformu un atbildīgas valsts finanšu politikas būtisko trijstūri. Ex-ante nosacījumi ir veicinājuši labvēlīgus likumdošanas un strukturālos apstākļus, lai varētu nodrošināt stabilus ieguldījumus ar pozitīvu pārneses efektu ārpus kohēzijas politikas ekskluzīvās kompetences. Šī politika kļūst arvien svarīgāka, lai īstermiņā novērstu ekonomikas krīzes sekas un vidējā termiņā uzlabotu reģionu iekšējo attīstības potenciālu. Papildus politikas makroekonomiskajiem nosacījumiem, kuri rada papildu stimulu stabilai makroekonomiskai politikai, regulā, kas attiecas uz kohēzijas politiku, ir paredzēta pārplānošana pēc Komisijas ieskatiem, ja ikgadējā procedūrā parādās jauni ieguldījumi, kas saistīti ar konkrētai valstij adresētiem ieteikumiem (KVAI). Kohēzijas politika atbalsta Investīciju plānu Eiropai un papildina Eiropas Stratēģisko investīciju fondu. To dara vairākos veidos — piesaistot publiskos un privātos ieguldījumus, atbalstot strukturālās reformas un uzlabojot piekļuvi finansējumam. Finansējums tiek stratēģiski ieguldīts pētniecības un inovācijas jomā un atbalsta mazos uzņēmumus un digitālās tehnoloģijas, tādējādi sekmējot ES gudras izaugsmes mērķu sasniegšanu. Tas arī veicina “Digitālo vienoto tirgu” un “Enerģētikas savienību un klimatu”. Pateicoties lielākajam ES budžetam, kāds jebkad ir piešķirts ieguldījumiem enerģētikas, vides, klimata un ilgtspējīga transporta jomā, tiek sniegts ievērojams ieguldījums, lai virzītu Eiropu ceļā uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni.

Kohēzijas politika arī veicina iekšējā tirgus attīstību, kā arī vairākas darbības saistībā ar reaģēšanu uz bēgļu krīzi, migrācijas politiku un vairākiem sociāliem jautājumiem, piemēram, tā samazina nabadzības un sociālās atstumtības ietekmi uz cilvēkiem, kuri nonāk smagas nabadzības situācijās, un tā atbalsta (jauniešu) nodarbinātību. Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Kohēzijas fonda mērķis ir stiprināt ES ekonomisko un sociālo kohēziju, samazinot atšķirības starp tās reģioniem un atbalstot mazāk attīstīto reģionu pilnīgu integrāciju ES iekšējā tirgū. Eiropas Sociālais fonds ir ES galvenais instruments darbvietu atbalstam, jo palīdz cilvēkiem iegūt labākas darbvietas, nodrošina taisnīgākas darba iespējas visiem un atbalsta prasmju apguvi un pārkvalificēšanu. Eiropas Atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām atbalsta ES valstu darbības, sniedzot palīdzību vistrūcīgākajām personām, tostarp pārtikas, apģērba un sociālās iekļaušanas pasākumiem, lai palīdzētu cilvēkiem izkļūt no nabadzības. Kohēzijas politika ir ES galvenā ieguldījumu politika, un tā ir vērsta uz visiem ES reģioniem un pilsētām, lai atbalstītu darbvietu izveidi, darījumdarbības konkurētspēju, ekonomikas izaugsmi, ilgtspējīgu attīstību un uzlabotu iedzīvotāju dzīves kvalitāti. Kohēzijas politikas tiesiskais regulējums laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam tika pieņemts aptuveni sešus mēnešus vēlāk salīdzinājumā ar 2007.–2013. gada daudzgadu finanšu shēmu. Šāda novēlota tiesību aktu pieņemšana, kā arī jaunās prasības, kuru mērķis ir uzlabot politikas izpildi un rezultātu kvalitāti (piemēram, ex ante nosacījumi, programmas iestāžu izraudzīšanās), izraisīja 2014.–2020. gada programmu īstenošanas sākuma aizkavēšanos. Tomēr, analizējot 2014.–2020. gada programmu pirmos gadus, ir redzams, ka jau parādās pirmie rezultāti. Lai gan process kopumā sācies lēnāk nekā 2007.–2013. gada periodā, pašreizējā plānošanas periodā projektu atlases rādītājs atbilst plānotajam. Līdz 2018. gada janvārim Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Kohēzijas fonda, Eiropas Sociālā fonda un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas sniegtajam atbalstam visā Eiropā bija atlasīti 673 800 projekti, kuru kopsumma sasniedza 260 miljardus EUR jeb 54 % no kopējā finansējuma, kas bija pieejams attiecīgajā periodā. Šāds projektu atlases rādītājs laikposmā no 2014. gada līdz 2016. gadam ir salīdzināms ar 2007.–2013. gada laikposma sākumu38, un var pamatoti paredzēt, ka īstenošanas rādītāji turpmāk būs lielā mērā līdzīgi kā iepriekšējā periodā. Līdz 2017. gada beigām bija pabeigti 99 % rīcības plānu attiecībā uz ex ante nosacījumiem, kas ietekmē Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Reģionālās attīstības fondu. Šie nosacījumi bija paredzēti, lai stimulētu dalībvalstis īstenot strukturālās izmaiņas un politikas reformas, tostarp tās, kas saistītas ar attiecīgajiem konkrētai valstij adresētajiem ieteikumiem39. Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds Diagramma. Eiropas Reģionālās attīstības fonda īstenošanas gaita (kopējās izmaksas) — attiecīgais periods līdz 2017. gada 31. decembrim. Avots: https://cohesiondata.ec.europa.eu/funds/erdf. Projektu atlases rādītāji ir ievērojami palielinājušies, sasniedzot 53 % attiecībā uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu, t. i., ieguldījumus 147 miljardu EUR apjomā, aptverot 160 000 projektu (salīdzinājumā ar 72 miljardiem līdz 2016. gada beigām), un 64,3 % attiecībā uz Kohēzijas fondu 2017. gada beigās, t. i., ieguldījumus 48 miljardu EUR apjomā, aptverot 8600 projektu (salīdzinājumā ar 19,6 miljardiem EUR līdz 2016. gada beigām). Tas ir labvēlīgs rezultāts salīdzinājumā ar to pašu laikposmu 2007.–2013. gadā. Dati 2017. gada beigās parādīja viendabīgāku progresu attiecībā uz lielāko daļu dalībvalstu un tēmu. Ņemot vērā, ka šo fondu finansējums ir ilgtermiņa ieguldījumi, finanšu izpildes līmenis (ES maksājumu jomā) plānošanas perioda pirmajos gados parasti ir zems, kā tas bija 2014.–2016. gadā, un palielinās tikai pēdējos plānošanas perioda gados. Tas īpaši attiecas uz lielajiem projektiem, kuriem to iezīmju dēļ ir vajadzīgi lieli ieguldījumi infrastruktūrā, un parasti tiem ir ilgs aprites cikls un darbības sākšanas posms (plānošana, programmu izstrāde, atļaujas) bez būtiskas finanšu izpildes. Maksājumi programmām 2017. gada beigās veidoja 13 % Eiropas Reģionālās attīstības fondam un 18 % Kohēzijas fondam. Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds atbalsta vienotā tirgus attīstību, vienlaikus radot arī mazāk attīstīto reģionu plašāku ietekmi uz pārējo Eiropu, jo īpaši palielinot savienojamību un tirdzniecības plūsmas. 2007.–2013. gada programmu vidējā neto pozitīvā ietekme uz valstīm, kas nav kohēzijas valstis, līdz 2023. gadam tiek lēsta 0,12 % apmērā no iekšzemes kopprodukta40. Attiecībā uz programmu sasniegumiem, par kuriem dalībvalstis ziņoja līdz 2016. gada beigām, īstenotie projekti Kohēzijas fonda un Eiropas Reģionālās attīstības fonda ietvaros jau ir ieviesti: -sniegts atbalsts 84 579 uzņēmumiem, no kuriem vairāk nekā 36 000 saņēma atbalstu no finanšu instrumentiem; -piesaistīti vairāk nekā 593 miljoni EUR privāto ieguldījumu, sasaistot publisko atbalstu ar uzņēmumiem (dotācijas un ar dotācijām nesaistītu atbalstu); -radītas 10 300 darbvietas, kā arī nodarbināti 636 jauni pētnieki; -41 800 mājsaimniecību uzlabota enerģijas patēriņa klasifikācija un sabiedriskajām ēkām ikgadējais primārās enerģijas patēriņš samazināts par 14,9 miljoniem kWh gadā; -2,7 miljoni cilvēku guvuši labumu no uzlabotiem veselības aprūpes pakalpojumiem; papildus 156 000 cilvēku nodrošināta uzlabota ūdensapgāde un 73 000 uzlabota notekūdeņu attīrīšana; -uzbūvēti 54 km jaunu Eiropas transporta tīkla (TENT-T) autoceļu, rekonstruēti vai modernizēti 217 km autoceļu, un rekonstruēti vai modernizēti 92 km dzelzceļa līniju. Jaunākie dati41 liecina, ka 2015.–2017. gadā struktūrfondu daļa no publiskajiem ieguldījumiem bija lielāka par 40 % daudzās dalībvalstīs.

Diagramma. Kohēzijas politikas finansējums kā publisko ieguldījumu aplēstā daļa 2015.–2017. gadā. Avots: Eurostat, Regio ĢD: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/reports/cohesion7/7cr.pdf. Proti, attiecībā uz darbvietām, izaugsmi un ieguldījumiem to projektu mērķis, kas tika atlasīti līdz 2016. gada beigām, bija radīt 155 600 tiešo darbvietu mazo un vidējo uzņēmumu atbalsta rezultātā. Līdz 2017. gada beigām Eiropas Reģionālās attīstības fonda finansējumam atlasītie projekti sniedza atbalstu vairāk nekā 450 000 mazo un vidējo uzņēmumu. Šajos projektos -vairāk nekā 200 000 no šiem uzņēmumiem tiks sniegti padomi un konsultācijas (kas atbilst 45 % no galīgā mērķa); -atbalstam tika izvēlēti vairāk nekā 70 000 jaunizveidoto uzņēmumu (46 % no mērķa), un atbalstu ir saņēmuši vairāk nekā 16 800 jau pabeigtu projektu; -vairāk nekā 9,5 miljardi EUR no privātiem ieguldījumiem tiks piesaistīti ar projektiem, kas atlasīti līdz 2016. gada beigām, kā publiskais atbalsts uzņēmumiem (dotācijas un atbalsts, kas nav dotācijas), un 0,6 miljardi EUR jau ir piesaistīti. Līdz 2017. gada beigām atbalsts tika piešķirts arī aptuveni 30 700 pētniecības un inovāciju projektu, tādējādi nodrošinot ievērojamu ieguldījumu šajā jomā un pozitīvi ietekmējot ES iekšzemes kopējos izdevumus pētniecībai un tehnoloģiju izstrādei. Arī Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds ir piešķīruši atbalstu plašam intervences pasākumu klāstam izglītībā (vairāk nekā 16 500 ieguldījumu infrastruktūrā) un sociālajā iekļaušanā, tādējādi veicinot attiecīgo galveno mērķu sasniegšanu. Arī 2014.–2020. gada programmās sniegtais ieguldījums digitālajā vienotajā tirgū gūst panākumus. Līdz 2017. gada beigām tika atlasīti aptuveni 5500 projektu, lai atbalstītu savienotā digitālā vienotā tirgus izveidi, kuros kopējais ieguldījums bija 9,1 miljards EUR (Eiropas Reģionālās attīstības fonds kopā ar valstu līdzfinansējumu). Ievērojami sasniegumi energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu jomā tiek prognozēti arī līdz 2016. gada beigām izvēlētajiem projektiem, kuros atjaunojamās enerģijas papildu jauda būs lielāka par 2000 MW; siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināsies par vairāk nekā 3 miljoniem tonnu CO2 ekvivalenta, tādējādi veicinot klimata pārmaiņu mērķus. Līdz 2016. gada beigām platjoslas piekļuve tiks nodrošināta aptuveni vienam miljonam papildu mājsaimniecību, un tas palīdzēs radīt pienācīgus apstākļus ciparu tīklu un pakalpojumu klāsta attīstībai, nodrošinot patērētājiem un uzņēmumiem labāku piekļuvi digitālajām precēm un pakalpojumiem visā Eiropā, jo īpaši lauku rajonos. Kohēzijas politika ir arī aktīvi veicinājusi Komisijas centienus efektīvi integrēt migrantus, ieguldot līdzekļus sociālajā, veselības, izglītības, mājokļu un bērnu aprūpes un infrastruktūras jomā, pateicoties vairāk nekā 3500 jau atlasītiem un īstenojamiem projektiem sociālās iekļaušanas jomā. Lai vairāk pievērstu uzmanību un veltītu lielāku vērību ieguldījumiem migrantu un bēgļu atbalstam, tika ierosināta jauna ieguldījumu prioritāte šim nolūkam, lai to iekļautu Eiropas Reģionālās attīstības fonda regulā.



Paredzams, ka 2014.–2020. gada plānošanas perioda ietekmes un rezultātu novērtējums no dalībvalstīm būs pieejams 2018. gadā, ņemot vērā to, ka līdz šim ir pieejami lielākoties tikai dati par programmu progresu. Sākot no 2018. gada, projekti būs jau pilnveidotāki un tiks novērtēti pirmie rezultāti. Komisija arī sāka to lielo projektu novērtēšanu, kurus laikā no 2000. gada līdz 2013. gadam atbalstīja Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds. 2018. gada laikā Komisija veiks arī vidusposma pārskatu par inic