KOMISIJAS ZIŅOJUMS Eiropas Savienības Solidaritātes fonds 2012. gada ziņojums /* COM/2013/0856 final */





SATURA RĀDĪTĀJS 1............ Ievads. 3 2............ Līdz galam neizskatītie 2011. gada pieteikumi 4 3............ Jaunie 2012. gadā saņemtie pieteikumi 5 4............ Finansējums. 7 5............ Uzraudzība. 8 6............ Palīdzības izbeigšana. 9 7............ Secinājumi 10 KOMISIJAS ZIŅOJUMS Eiropas Savienības Solidaritātes fonds 2012. gada ziņojums 1. Ievads Padomes 2002. gada 11. novembra Regulas (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (turpmāk “Regula”), 12. pantā noteikts, ka Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par fonda darbību iepriekšējā gadā. Šajā ziņojumā izklāstīta fonda darbība 2012. gadā un — tāpat kā iepriekšējos ziņojumos — iekļauta informācija par līdz galam neizskatīto un jauno pieteikumu apstrādi un īstenošanas ziņojuma novērtējumu, lai sagatavotu to slēgšanu. 2012. gadā tika iesniegti 7 pieteikumi palīdzības saņemšanai no Solidaritātes fonda, un šāds parasti ir gadā iesniegto pieteikumu vidējais skaits. Divi pieteikumi tika saņemti pirmajā pusgadā, vēl pieci — vasaras un rudens mēnešos. Septiņi 2012. gadā saņemtie pieteikumi attiecās uz divām katastrofām Itālijā (barga ziema lielākajā valsts daļā un zemestrīces Emīlijā-Romanjā, Lombardijā un Veneto), četrām Spānijas lietām (meža ugunsgrēki Valensijā, ugunsgrēki Kanāriju salās un Malagā un plūdi Andalūzijā, Mursijā un Valensijā) un vienu Rumānijas lietu (sausums un ugunsgrēki). No Itālijas saņemto pieteikumu attiecībā uz bargiem laikapstākļiem 2012. gada februārī Komisija nevarēja atzīt par piemērotu. Tomēr otrs Itālijas iesniegtais pieteikums saistībā ar vairākām zemestrīcēm, kas Emīlijas-Romanjas, Lombardijas un Veneto reģionā notika 2012. gada maijā, bija pamatā lielākajai jebkad Solidaritātes fonda vēsturē piešķirtajai dotācijai. Itālijai 2012. gada decembrī — tikai sešus mēnešus pēc katastrofas — tika izmaksāta summa vairāk nekā EUR 670 miljonu apmērā. Spānijas pieteikumi attiecās uz mazākām katastrofām, kuru radītais zaudējums bija ievērojami mazāks par parasto Solidaritātes fonda piesaistes slieksni. Nevienā no lietām netika konstatēta atbilstība Regulā izklāstītajiem nosacījumiem fonda līdzekļu izmantošanai ārkārtas apstākļos saskaņā ar “reģionālo katastrofu” kritērijiem. Rumānijas pieteikuma vērtēšana līdz gada beigām vēl nebija pabeigta. Komisija 2012. gadā pabeidza vērtēt arī divas lietas, kuru izskatīšana netika pabeigta 2011. gadā. Itālijas pieteikums attiecībā uz 2011. Gada pēkšņajiem plūdiem Ligūrijā un Toskānā tika apstiprināts. Kipras pieteikums attiecībā uz sprādzienu jūras spēku bāzē 2011. gadā netika atzīts par piemērotu. Abas lietas ir aprakstītas šajā ziņojumā. Kopumā Komisija 2012. gadā piešķīra Solidaritātes fonda palīdzību EUR 688 254 041 apmērā; sīkāka informācija sniegta 4. nodaļā “Finansējums”. Turklāt Solidaritātes fonda vadība 2012. gadā apstiprināja iepriekšējos gados gūto pieredzi. Proti, lielas katastrofas, kuru seku likvidēšana ir Solidaritātes fonda galvenais uzdevums, veido tikai nelielu daļu no iesniegtajiem pieteikumiem palīdzības saņemšanai. Lielākais pieteikumu skaits attiecas uz mazākām katastrofām, kuru radītie zaudējumi nepārsniedz piesaistes slieksni. Tomēr šo pieteikumu novērtēšana atklāj, ka lielākā daļa lietu neatbilst nosacījumiem fonda līdzekļu izmantošanai ārkārtas apstākļos. Šo samērā sarežģīto Regulas prasību aizstāšana ar skaidru un vienkāršu nosacījumu bija viena no Komisijas 2012. gada darba sastāvdaļām, sagatavojoties Solidaritātes fonda regulas pārskatīšanai. 2. Līdz galam neizskatītie 2011. gada pieteikumi Kipra (sprādziens jūras spēku bāzē) 2011. gada 11. jūlijā Evangelos Florakis jūras spēku bāzē netālu no Larnakas un 60 km no galvaspilsētas Nikosijas notika milzīgs sprādziens. Nelaimes gadījumu izraisīja liela munīcijas daudzuma sprādziens — munīcija glabājās konteineros un tika iegūta, 2009. gadā pārtverot motorkuģi Monchegorsk, kas veda ieročus no Irānas uz Sīriju. Konfiscēto munīciju izkrāva Kiprā un glabāja jūras spēku bāzē zem klajām debesīm. Visticamāk, eksplozijas iemesls bija ļoti augstas ārējās temperatūras dēļ izraisīta pašaizdegšanās. Blakus jūras spēku bāzei atrodas Vasilikos spēkstacija — Kipras nozīmīgākā spēkstacija, kas saražo aptuveni 50 % valsts elektroenerģijas. Sprādziena rezultātā spēkstacijai tika nodarīti būtiski bojājumi, un salā radās ievērojams elektroenerģijas trūkums. Kipras iestādes 2011. gada 19. septembrī iesniedza pieteikumu Solidaritātes fonda atbalstam. Tika aplēsts, ka spēkstacijai vien ir radīti zaudējumi EUR 330–700 miljonu apmērā. Ietverot citus zaudējumus, kopējie aplēstie tiešie zaudējumi bija EUR 467–837 miljoni. Kiprai piemērojamais Solidaritātes fonda piesaistes slieksnis 2011. gadā bija EUR 99,845 miljoni (t. i., 0,6 % no nacionālā kopienākuma, pamatojoties uz 2009. gada datiem). Kipras iestāžu iesniegtā atjauninātā informācija atspoguļoja nopietni pārskatītus zaudējumu rādītājus ar kopējo summu EUR 357,19 miljoni, kas bija ievērojami mazāka par sākotnējām aplēsēm. Spēkstacijas tiešo zaudējumu aplēses tagad bija EUR 220 miljonu. Pēc neatbilstīgo zaudējumu izslēgšanas kopējā tiešo zaudējumu summa sasniedza EUR 271,05 miljonus. Kā liecina Kipras iestādes, Kipras Elektroenerģijas iestādes apdrošināšanas sabiedrības ir uzņēmušās spēkstacijas atjaunošanas izmaksu saistības. Komisija secināja, ka visi Kipras iestāžu pieprasītie zaudējumi ir faktiski apdrošināti vai apdrošināmi, tādēļ neatbilst Solidaritātes fonda atbalsta kritērijiem. Turklāt fonds nedrīkst iesaistīties lietās, kas ir trešās personas (kura var būt arī valsts iestāde) atbildībā par radīto zaudējumu. Tādēļ Komisija 2012. gada 20. martā nolēma, ka Kipras pieteikums neatbilst fonda līdzekļu izmantošanas kritērijiem, un informēja par to Kipras iestādes. Itālija (plūdi Ligūrijā) Ārkārtēji laikapstākļi ar spēcīgu lietu Itālijas ziemeļrietumos 2011. gada 25. oktobrī izraisīja pēkšņus plūdus un zemes nogruvumus, un šajā katastrofā visvairāk cieta La Spezia provinces Ligūrijā, jo īpaši Cinque Terre apgabals, un Massa Carrara Toskānā. Katastrofa radīja būtiskus postījumus dzīvojamām ēkām, uzņēmējdarbībai un lauksaimniecībai, turklāt tika bojātas galvenās satiksmes maģistrāles un svarīgi sabiedriskās infrastruktūras tīkli. Itālijas iestādes 2011. gada 22. decembrī iesniedza pieteikumu Solidaritātes fonda atbalstam. Kopējie tiešie zaudējumi tika aplēsti EUR 722,467 miljonu apmērā, kas bija 20,43 % no parastā Itālijai 2011. gadā piemērojamā fonda piesaistes sliekšņa palīdzības saņemšanai no Solidaritātes fonda, proti, EUR 3,536 miljardiem (t. i., EUR 3 miljardiem 2002. gada cenās). Tāpēc pieteikumu izskatīja saskaņā ar “neparastām reģionālām katastrofām” piemērojamiem ārkārtas apstākļu kritērijiem. Komisija secināja, ka pieteikums atbilst kritērijiem, kas nosaka, ka a) katastrofa ir skārusi lielāko daļu attiecīgās teritorijas iedzīvotāju un b) ka katastrofa ir radījusi ievērojamu un ilgstošu ietekmi uz dzīves apstākļiem un ekonomisko stabilitāti. Komisija 2012. gada 15. martā ierosināja piesaistīt finansiālo palīdzību EUR 18,062 miljonu apmērā. Attiecīgā budžeta grozījumu procedūra tika pabeigta 2012. gada 12. jūnijā. Dotācija pilnā apmērā tika izmaksāta 2012. gada 26. novembrī pēc īstenošanas nolīguma noslēgšanas ar Itāliju. 3. Jaunie 2012. gadā saņemtie pieteikumi 2012. gadā trīs dalībvalstis kopā iesniedza septiņus pieteikumus ES Solidaritātes fonda finansiālajai palīdzībai. Komisija apstiprināja vienu Itālijas pieteikumu (Emīlijas-Romanjas zemestrīces). Četri pieteikumi (trīs no Spānijas un viens no Itālijas) tika atzīti par kritērijiem neatbilstīgiem, un Komisija tos noraidīja. Spānija nolēma atsaukt savu pieteikumu, kas attiecās uz ugunsgrēkiem Malagā. Rumānijas pieteikums, kas saistīts ar sausumu un ugunsgrēkiem 2012. gada vasarā, tiks iekļauts 2013. gada ziņojumā. Itālija (bargi laikapstākļi ziemā) Itālijas ziemeļu centrālo un dienvidu daļu 2012. gada februārī skāra bargi laikapstākļi ar neparastu aukstumu un ilgstošu snigšanu, kas radīja postījumus valsts un privātām infrastruktūrām, dzīvojamām ēkām, lauksaimniecībai un uzņēmējdarbībai. Komisija saņēma pieteikumu 2012. gada 5. aprīlī pēc pirmo postījumu reģistrēšanas 2012. gada 1. februārī. Itālijas iestāžu lēstā tiešo zaudējumu kopsumma bija vairāk nekā EUR 2,735 miljardi, kas ir 75,82 % no Itālijai 2012. gadā piemērojamā Solidaritātes fonda piesaistes sliekšņa, proti, EUR 3,607 miljardiem (t. i., EUR 3 miljardiem 2002. gada cenās). Tādēļ pieteikumu izskatīja saskaņā ar “neparastām reģionālām katastrofām” piemērojamiem ārkārtas apstākļu kritērijiem. Lai gan pieteikums atbilst nosacījumam, ka katastrofa skārusi lielāko daļu šajā teritorijā dzīvojošo iedzīvotāju, tajā nav sniegtas pārliecinošas liecības, ka bargie ziemas laikapstākļi atstāja ievērojamu un ilgstošu (ilgāk par gadu) ietekmi uz dzīves apstākļiem un ekonomisko stabilitāti visā teritorijā, kas aptver lielāko daļu Itālijas pussalas. Komisija 2012. gada 26. septembrī nolēma, ka katastrofa, uz kuru attiecas Itālijas pieteikums, nav novērtējama kā neparasta katastrofa Regulas izpratnē. Par to tika informētas Itālijas iestādes. Itālija (Emīlijas-Romanjas zemestrīces) Otru Itālijas pieteikumu Solidaritātes fonda palīdzībai Komisija saņēma 2012. gada 27. jūlijā, un tas attiecās uz lielu katastrofu: divas postošas zemestrīces 2012. gada 20. un 29. maijā satricināja plašu Itālijas ziemeļu teritoriju, radot nopietnus postījumus daudzās pilsētās un ciematos, galvenokārt Modēnas un Ferrāras provincē Emīlijas-Romanjas reģionā. Tika radīti nopietni un plaši postījumi ēkām, infrastruktūrai, uzņēmējdarbībai, rūpnieciskām iekārtām, lauksaimniecībai un nozīmīgam kultūras mantojumam. Abas ļoti lielās zemestrīces, kam sekoja simtiem pazemes grūdienu, notika dažu nedēļu laikā un galvenokārt skāra platību, kas koncentrēta Emīlijas-Romanjas divās provincēs, un to sekas izplatījās kaimiņu provincēs un Veneto un Lombardijas reģionā. Saskaņā ar Solidaritātes fonda ietvaros iedibināto politiku, ja vairākas viena veida katastrofas skar vienu un to pašu teritoriju un notiek samērā īsā laikposmā, šīs katastrofas tiek uzskatītas par vienu katastrofu. Tika lēsts, ka kopējie tiešie zaudējumi ir EUR 13,274 miljardi. Tā kā šī summa ievērojami pārsniedza Itālijai 2012. gadā piemērojamo Solidaritātes fonda piesaistes slieksni, proti, EUR 3,607 miljardus (t. i., EUR 3 miljardus 2002. gada cenās), katastrofa tika kvalificēta kā “liela dabas katastrofa”. Komisija 2012. gada 19. septembrī ierosināja piesaistīt finansiālo palīdzību EUR 670,192 miljonu apmērā, kas ir lielākā palīdzības summa kopš fonda izveidošanas. Pēc budžeta procedūras pabeigšanas Padomē un Eiropas Parlamentā un īstenošanas līguma noslēgšanas starp Komisiju un Itāliju dotāciju pilnā apmērā izmaksāja 2012. gada 19. decembrī. Spānija (3 lietas) 2012. gada vasarā plašas Spānijas teritorijas izpostīja meža ugunsgrēki — īpaši cieta Valensijas un Kanāriju salu autonomā kopiena. 2012. gada septembra beigās trīs autonomajos apgabalos — Andalūzijā, Mursijā un Valensijā — papildu postījumus radīja plūdi. Pēc tam Spānija par katru no šīm trim katastrofām iesniedza pieteikumu Solidaritātes fonda finansiālajai palīdzībai. (1) Meža ugunsgrēki Valensijā. Spānijas iestāžu 2012. gada 30. augusta pieteikumā norādīti aplēstie kopējie zaudējumi bija EUR 140,380 miljonu apmērā. Atjaunināta informācija tika saņemta 2012. gada 5. septembrī un 9. oktobrī. Pamatojoties uz šo informāciju, Komisija secināja, ka kopējie tiešie zaudējumi vērtējami EUR 155,767 miljonu apmērā, kas ir 4,3 % no parastā Spānijai piemērojamā piesaistes sliekšņa, proti, EUR 3,607 miljardiem (t. i., EUR 3 miljardiem 2002. gada cenās). Tāpēc pieteikumu izskatīja saskaņā ar “neparastām reģionālām katastrofām” piemērojamiem ārkārtas apstākļu kritērijiem. Tomēr pieteikums neatbilda nosacījumam, ka katastrofa skārusi lielāko daļu šajā teritorijā dzīvojošo iedzīvotāju. Pieteikums galvenokārt attiecās uz postījumiem, kas nodarīti lauksaimniecībai, tūrismam un videi. Turklāt Komisija secināja, ka nav iesniegtas pārliecinošas liecības par to, ka katastrofa ir radījusi ievērojamu un ilgstošu ietekmi uz dzīves apstākļiem un reģiona ekonomisko stabilitāti. Tādēļ Komisija 2013. gada 30. aprīlī nolēma, ka pieteikums neatbilst fonda līdzekļu ārkārtas piesaistes kritērijiem neparastām reģionālām katastrofām, un informēja par to Spānijas iestādes. (2) Ugunsgrēki Kanāriju salās. Sākotnējais pieteikums bija saistīts ar ugunsgrēkiem Gomeras salā, un Komisija to saņēma 2012. gada 23. septembrī pēc pirmajiem 2012. gada 4. augustā reģistrētajiem postījumiem. Tā kā Kanāriju salu autonomajai kopienai piederošo citu salu teritorijā veidojās jauni ugunsgrēki, Spānijas iestādes nolēma iekļaut papildu informāciju par zaudējumiem, kas saistīti ar meža ugunsgrēkiem Tenerifē un Palmas salā. Atjauninātie zaudējumu rādītāji par trim salām Komisijai tika iesniegti 2012. gada 9. un 17. oktobrī, un zaudējumu summa bija EUR 72,235 miljoni — lielākā daļa šīs summas (EUR 60,7 miljoni) attiecās uz Gomeras salu. Kopējie tiešie zaudējumi bija tikai 2 % no parastā Spānijai piemērojamā piesaistes sliekšņa, proti, EUR 3,607 miljardiem (t. i., EUR 3 miljardiem 2002. gada cenās), tādēļ pieteikums tikai novērtēts saskaņā ar “neparastām reģionālām katastrofām” piemērojamiem ārkārtas apstākļu kritērijiem. Novērtējums liecināja, ka pieteikumā nav sniegtas konkrētas liecības vai nav nošķirta ugunsgrēku tieša ietekme uz iedzīvotājiem (īpašumam nodarītais postījums, infrastruktūru darbības traucējumi u. c.) un prognozējamās ekonomiskās sekas, kas var ietekmēt lielāko daļu teritorijas iedzīvotāju. Tādējādi tika secināts, ka pieteikums neatbilst nosacījumam par ievērojamu un ilgstošu ietekmi uz reģiona ekonomisko stabilitāti. Tādēļ Komisija 2012. gada 30. aprīlī nolēma, ka pieteikums neatbilst fonda līdzekļu ārkārtas piesaistes kritērijiem neparastām reģionālām katastrofām, un informēja par to Spānijas iestādes. (3) Plūdi Andalūzijā, Mursijā un Valensijā. Spānijas pieteikums Komisijai tika iesniegts 2012. gada 7. decembrī pēc pirmo postījumu reģistrēšanas 2012. gada 28. septembrī. Kopējie tiešie zaudējumi bija aplēsti EUR 408,990 miljonu apmērā, kas ir 11,3 % no parastā Spānijai piemērojamā piesaistes sliekšņa, proti, EUR 3,607 miljardiem (t. i., EUR 3 miljardiem 2002. gada cenās), tādēļ pieteikums tika novērtēts saskaņā ar “neparastām reģionālām katastrofām” piemērojamiem ārkārtas apstākļu kritērijiem. Novērtējums liecināja, ka plūdi nav saistīti ar noteiktu vienotu reģionu vai teritoriju, bet vairākiem plūdu skartiem apgabaliem dažādās nesaistītās teritorijās, kas izkliedētas trijos — Valensijas, Mursijas un Andalūzijas — autonomajos apgabalos. Turklāt Komisija secināja, ka nav iesniegtas pārliecinošas liecības, kas apliecina plūdu ievērojamu un ilgstošu ietekmi uz ekonomisko stabilitāti skartajos reģionos. Tādēļ Komisija 2013. gada 30. aprīlī nolēma, ka pieteikums neatbilst fonda līdzekļu ārkārtas piesaistes kritērijiem neparastām reģionālām katastrofām, un informēja par to Spānijas iestādes. Spānija (ugunsgrēki Malagā) Ceturtais Spānijas pieteikums attiecās uz ugunsgrēkiem Malagas provincē (tā ir daļa no Andalūzijas autonomās kopienas) 2012. gada augusta beigās. Ugunsgrēki atstāja ietekmi uz vidi un radīja ierobežotus postījumus privātīpašumam. Spānijas iestādes 2012. gada 6. novembrī lūdza Solidaritātes fonda palīdzību, lēšot, ka ugunsgrēku radītie kopējie tiešie zaudējumi ir EUR 22,425 miljoni. Pēc sazināšanās ar Spānijas valdību un Komisijas skaidrojuma, ka šāda mēroga katastrofa (mazāk par 1 % no EUR 3,607 miljardu piesaistes sliekšņa) neatbilst Solidaritātes fonda palīdzības sniegšanas kritērijiem, Spānijas iestādes 2012. gada decembrī nolēma atsaukt pieteikumu. 4. Finansējums Budžeta lēmējiestādes Solidaritātes fonda dotācijas 2012. gadā apstiprināja divām lietām, par kurām pieteikumi tika saņemti 2011. un 2012. gadā. Attiecīgo 2012. gada budžeta grozījuma provizorisko projektu Nr. 2 attiecībā uz Itālijas pieteikumu (2011. gada plūdi Ligūrijā un Veneto) pabeidza 2012. gada 12. jūnijā[1]. Maksājums tika veikts 2012. gada 26. novembrī pēc dotācijas lēmuma pieņemšanas un īstenošanas līguma noslēgšanas. 2012. gada budžeta grozījuma provizoriskais projekts Nr. 5 attiecas uz Itālijas pieteikumu par vairākām zemestrīcēm Emīlijā-Romanjā, Lombardijā un Veneto, un budžeta lēmējiestāde to apstiprināja 2012. gada 21. novembrī. Maksājumu Itālija saņēma 2012. gada 19. decembrī pēc dotācijas lēmuma pieņemšanas un īstenošanas līguma noslēgšanas[2]. Solidaritātes fonda dotācijas — 2012. gadā apstiprinātais budžets Saņēmējvalsts || Katastrofa || Kategorija || Summa (EUR) Itālija || Plūdi Ligūrijā un Toskānā || reģionāla katastrofa || 18 061 682 Itālija || Vairākas zemestrīces Emīlijā-Romanjā, Lombardijā un Veneto || liela katastrofa || 670 192 359 KOPĀ || 688 254 041 5. Uzraudzība Lai iegūtu informāciju par sistēmām, ko ieviesušas atbildīgās dalībvalstu iestādes attiecīgo Solidaritātes fonda dotāciju īstenošanas nodrošināšanai, un apspriestu specifiskus īstenošanas iestāžu jautājumus, Komisija 2012. gadā bija uzraudzības vizītēs piecās Solidaritātes fonda dotāciju saņēmējvalstīs: – 2012. gada 20. janvārī Varšavā (Polija) saistībā ar dotāciju EUR 105,5 miljonu apmērā, kas piešķirta, pamatojoties uz 2010. gada pavasarī notikušajiem plūdiem; – 2012. gada 17. februārī Prāgā (Čehijas Republika) saistībā ar abiem plūdu gadījumiem 2010. gadā (plūdi pavasarī / dotācija EUR 5,1 miljona apmērā un plūdi rudenī / dotācija EUR 10,9 miljonu apmērā); – 2012. gada 20. martā Bratislavā (Slovākija) saistībā ar dotāciju EUR 20,4 miljonu apmērā, kas piešķirta, pamatojoties uz 2010. gada pavasarī notikušajiem plūdiem; – 2012. gada 24. aprīlī Ļubļanā (Slovēnija) saistībā ar dotāciju EUR 7,5 miljonu apmērā, kas piešķirta, pamatojoties uz plūdu izraisīto katastrofu 2010. gada rudenī; – 2012. gada 25. aprīlī Zagrebā (Horvātija) saistībā ar abiem plūdu gadījumiem 2010. gadā (plūdi pavasarī / dotācija EUR 3,8 miljonu apmērā un plūdi rudenī / dotācija EUR 1,2 miljonu apmērā); – 2012. gada 9. novembrī Venēcijā (Itālija) saistībā ar dotāciju EUR 16,9 miljonu apmērā, kas piešķirta, pamatojoties uz plūdiem 2010. gada rudenī. Kopumā Komisijas vizītes tika uzņemtas ļoti atsaucīgi, un to laikā tika gūts pamatots apliecinājums tam, ka attiecīgās iestādes īstenošanu un kontroli veic pārredzami un pareizi, ievērojot noteikumus, kas paredzēti Solidaritātes fonda regulā, lēmumā par dotācijas piešķiršanu un īstenošanas nolīgumos. Pēc nobeiguma ziņojumu saņemšanas Komisija veiks papildu analīzi un vajadzības gadījumā veiks arī atbilstošus pasākumus. 6. Palīdzības izbeigšana Solidaritātes fonda regulas 8. panta 2. punktā noteikts, ka ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā pēc viena gada laikposma beigām, skaitot no dotācijas izmaksas dienas, saņēmējvalsts iesniedz ziņojumu par dotācijas finanšu izlietojumu (turpmāk “īstenošanas ziņojums”), pievienojot izdevumu pamatojuma pārskatu (turpmāk “derīguma pārskats”). Šīs procedūras beigās Komisija izbeidz fonda palīdzības lietu. 2012. gadā tika izbeigtas četras ES Solidaritātes fonda lietas. (1) Atbildē uz pieteikumu saistībā ar vētru “Dīns” 2007. gadā, kas skāra Francijas aizjūras departamentus Martiniku un Gvadelupu (Francija), tika piešķirta finansiālā palīdzība EUR 12,78 miljonu apmērā. Francijas īstenošanas ziņojums tika iesniegts 2010. gada 28. jūnijā. Komisija veica revīziju un lūdza Francijas iestādes iesniegt papildu informāciju. Pēc tam, kad Francija iesniedza papildu informāciju, Komisija 2012. gadā pabeidza analīzi un vērtēšanu, un lietas izskatīšana tika izbeigta 2012. gada februārī. (2) Attiecībā uz palīdzības izbeigšanu saistībā ar plūdu izraisīto katastrofu Slovēnijā 2007. gadā, kad finansiālā palīdzība tika piešķirta EUR 8,25 miljonu apmērā, Slovēnijas īstenošanas ziņojums tika saņemts 2010. gada 7. oktobrī. Slovēnijai tika pieprasīta papildu informācija, un pēc tās analīzes un novērtējuma Komisija secināja, ka Slovēnijas iesniegtā informācija ir apmierinoša. Lieta tika izbeigta 2012. gada jūlijā. (3) Attiecībā uz Rumānijas lietas izbeigšanu saistībā ar plūdu izraisīto katastrofu 2005. gada pavasarī, kad Rumānijai tika piešķirta finansiālā palīdzība EUR 18,80 miljonu apmērā, Komisija 2008. gada 4. martā saņēma īstenošanas ziņojumu, kas aptvēra abas 2005. gada plūdu izraisītās katastrofas (pavasara un vasaras plūdus). Komisijas palīdzības izbeigšanas procedūru pārtrauca OLAF lieta, kurā OLAF koordinēja Rumānijas iestāžu izmeklēšanu. Komisijas analīzes ciešā sadarbībā ar OLAF un Rumānijas iestādēm atklāja, ka attiecībā uz 2005. gada pavasara plūdu lietu domstarpības nav konstatētas. Solidaritātes fonda palīdzības lieta saistībā ar pavasara plūdiem tika izbeigta 2012. gada oktobrī. Tomēr ar 2005. gada vasaras plūdiem saistītās lietas izskatīšana vēl nav pabeigta. (4) Saistībā ar lietu par Prestige naftas noplūdi 2003. gadā (Spānija) tika izmaksāta finansiālā palīdzība EUR 8,63 miljonu apmērā, un īstenošanas ziņojumu Komisija saņēma 2005. gada 31. augustā. Papildu informāciju Komisija saņēma 2005. gada decembrī. Tomēr Komisijas analīze un vērtējums liecināja, ka trūkst nepieciešamās informācijas un Spānijai ir jāiesniedz vēl papildu informācija. Visbeidzot 2012. gada novembrī palīdzības izbeigšanas procedūra tika pabeigta un lieta tika izbeigta. Nevienā no šīm lietām nebija jāsāk fonda līdzekļu atgūšanas procedūra. Komisija 2012. gadā saņēma arī divus nokavētus īstenošanas ziņojumus par 2009. gadā piešķirtām dotācijām no Kipras (sausums 2008. gadā) un Rumānijas (plūdi 2008. gadā), kā arī divus papildu ziņojumus par 2011. gadā piešķirtām dotācijām no Portugāles (plūdi Madeirā 2010. gadā) un Francijas (vētra “Ksintija” 2010. gadā). Šo īstenošanas ziņojumu novērtēšana turpinājās pēc šajā gada ziņojumā aplūkotā laikposma. 7. Secinājumi 2012. gadā Solidaritātes fonda palīdzībai tikai iesniegts vidējais pieteikumu skaits — septiņi jauni pieteikumi. Tikai viens no tiem[3] attiecās uz lielu katastrofu, t. i., Solidaritātes fonda galveno piemērošanas jomu. Šī lieta, zemestrīce Emīlijā-Romanjā, izrādījās lielākā katastrofa Solidaritātes fonda vēsturē, postījumiem ievērojami pārsniedzot pat iepriekšējās, Akvilā notikušās zemestrīces radītos postījumus. Solidaritātes fonds apliecināja spēju risināt šādas situācijas, ļoti īsā laikā nodrošinot pieejamu neparedzēti lielu dotāciju summu. Šādus rezultātus iespējams sasniegt vienīgi labā sadarbībā ar pieteikuma iesniedzēju valsti, kā tas bija šajā gadījumā. Savukārt pieteikumus, kas pamatojās uz “neparastām reģionālām katastrofām” piemērojamiem ārkārtas apstākļu kritērijiem, atkal izrādījās grūti novērtēt, un procesi beidzās nesekmīgi. 2012. gadā tika saņemtas piecas šādas lietas — neviena no tām netika atzīta par piemērotu. Īpaši tie gadījumi, kad postījums ir ļoti ierobežots — tikai daži procenti no valstij piemērojamā piesaistes sliekšņa, reti atbilst Regulas īpašajiem nosacījumiem. Kā norādīts 2011. gada paziņojumā par Solidaritātes fonda nākotni[4], vienkārši un skaidri definēti kritēriji noteikti palīdzētu potenciālajām pieteikuma iesniedzējām valstīm labāk izvērtēt varbūtēju sekmīgu pieteikuma rezultātu, novērstu lieku darbu un vilšanos pēc pieteikuma noraidīšanas. Pieteikums par jūras spēku bāzes eksploziju Kiprā ir vēl viens piemērs, kas apliecina — maz ticams, ka ar cilvēku izraisītām katastrofām saistīti pieteikumi atbildīs Solidaritātes fonda regulas kritērijiem, jo Solidaritātes fonda palīdzība neattiecas uz gadījumiem, kas saistīti ar atbildības problēmu, principu “piesārņotājs maksā” un apdrošināmiem postījumiem. Kā ierosināts 2011. gada paziņojumā, fonda darbības joma ir skaidrāk jādefinē, tajā iekļaujot tikai dabas katastrofas, tostarp iespējamās “lavīnveida sekas”. Solidaritātes fonda pārvaldības 2012. gada pieredze apstiprina Komisijas viedokli, ka būtiski uzlabojumi fonda darbībā, jo īpaši labāka atsaucība, būtu panākami, pielāgojot vairākus pašreizējās Regulas svarīgus noteikumus, vienlaikus saglabājot fonda pastāvēšanas loģisko pamatojumu un neskarot tā finanšu lietas un atļauto izdevumu apjomu. Tas cita starpā ietver iespēju veikt avansa maksājumus, skaidru un vienkāršu reģionālo katastrofu definīciju, īpašu noteikumu par sausumu, administratīvā darba uzlabošanu un tādu pasākumu ieviešanu, kas mudina īstenot attiecīgos ES tiesību aktus par katastrofu riska novēršanu. Komisija 2013. gada vasarā[5] iesniedza tiesību akta priekšlikumu, kurš kopumā ļaus ātrāk reaģēt uz situāciju un nodrošināt klātbūtni katastrofu skartajās teritorijās. [1] 2012. gada budžeta grozījums Nr. 2 attiecas uz Eiropas Solidaritātes fonda izmantošanu EUR 18 061 682 apmērā saistību un maksājumu apropriācijās saistībā ar plūdiem Itālijā (Ligūrijā un Toskānā) 2011. gada oktobrī. Komisija to pieņēma 2012. gada 16. martā (COM(2012)125), Padome grozīja 2012. gada 15. maijā un Eiropas Parlaments apstiprināja 2012. gada 12. jūnijā. OV L 214, 10.8.2012. [2] Eiropas Solidaritātes fonda izmantošana EUR 670 192 359 apmērā saistību un maksājumu apropriācijās saistībā ar vairākām zemestrīcēm Emīlijā-Romanjā, Itālijā 2012. gada maijā. COM(2012)538. Eiropas Parlaments apstiprināja 2012. gada 21. novembrī. OV L 15, 18.1.2013. [3] Neskaitot neizskatīto pieteikumu saistībā ar sausumu Rumānijā. [4] COM(2011)613, 2011. gada 6. oktobris. [5] COM(2013)522. I pielikums. 2012. gadā piemērojamie sliekšņi attiecībā uz lielām katastrofām (pamatojoties uz 2010. gada datiem par nacionālo kopienākumu) Padomes Regulā (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, ir noteikts fonda piesaistes slieksnis konkrētā valstī – zaudējumi, kas pārsniedz 0,6 % no NKI vai EUR 3 miljardus 2002. gada cenās. Piemēro zemāko no šiem rādītājiem. || || || (Miljoni EUR) Valsts || NKI 2010*1 || 0,6 % no NKI* || Slieksnis attiecībā uz lielu katastrofu 2012. gadā* AT || ÖSTERREICH || 284 682 || 1 708,093 || 1 708,093 BE || BELGIË/BELGIQUE || 360 621 || 2 163,726 || 2 163,726 BG || BULGARIA || 35 109 || 210,653 || 210,653 CY || KYPROS || 16 858 || 101,146 || 101,146 CZ || ČESKÁ REPUBLIKA || 139 260 || 835,558 || 835,558 DE || DEUTSCHLAND || 2 522 750 || 15 136,500 || 3 606,623** DK || DANMARK || 241 108 || 1 446,650 || 1 446,650 EE || EESTI || 13 592 || 81,552 || 81,552 EL || ELLADA || 221 120 || 1 326,721 || 1 326,721 ES || ESPAÑA || 1 035 947 || 6 215,682 || 3 606,623** FI || SUOMI/FINLAND || 183 389 || 1 100,334 || 1 100,334 FR || FRANCE || 1 968 119 || 11 808,712 || 3 606,623** HR || HRVATSKA || 44 146 || 264,873 || 264,873 HU || MAGYARORSZÁG || 92 370 || 554,221 || 554,221 IE || ÉIRE/IRELAND || 129 301 || 775,805 || 775,805 IS || ICELAND || 7 532 || 45,192 || 45,192 IT || ITALIA || 1 548 782 || 9 292,693 || 3 606,623** LT || LIETUVA || 27 184 || 163,102 || 163,102 LU || LUXEMBOURG (G.D.) || 28 634 || 171,802 || 171,802 LV || LATVIJA || 18 350 || 110,101 || 110,101 MT || MALTA || 5 667 || 34,001 || 34,001 || MONTENEGRO2 || || || 18 NL || NEDERLAND || 583 424 || 3 500,544 || 3 500,544 PL || POLSKA || 342 533 || 2 055,199 || 2 055,199 PT || PORTUGAL || 166 959 || 1 001,753 || 1 001,753 RO || ROMÂNIA || 122,581 || 735,487 || 735,487 SE || SVERIGE || 352 838 || 2 117,026 || 2 117,026 SI || SLOVENIJA || 34 894 || 209,362 || 209,362 SK || SLOVENSKO || 64 988 || 389,929 || 389,929 TR || TÜRKIYE || 415 471 || 2 492,826 || 2 492,826 UK || UNITED KINGDOM || 1 713 796 || 10 282,778 || 3 606,623** *Noapaļoti skaitļi. ** ~ EUR 3 miljardi, rēķinot pēc 2002. gada cenām. [1] Avots: Eurostat. 2 Skaitļi attiecībā uz 2010. gada NKI Melnkalnē nav pieejami. Slieksni aprēķina, pamatojoties uz 2009. gada IKP rādītājiem. II pielikums. 2011. gadā ES Solidaritātes fondam iesniegtie pieteikumi, kuru izskatīšana nav pabeigta, un jaunie 2012. gadā saņemtie pieteikumi Gads || 2011 || 2012 Pieteikuma iesniedzēja valsts || Kipra || Itālija || Itālija || Spānija || Itālija || Spānija || Spānija || Spānija || Rumānija Katastrofas nosaukums un apraksts || Eksplozija jūras spēku bāzē || Plūdi Ligūrijā un Toskānā || Bargi laikapstākļi || Meža ugunsgrēki Malagā || Atkārtotas zemestrīces || Meža ugunsgrēki Valensijā || Ugunsgrēki Kanāriju salās || Plūdi Andalūzijā, Mursijā un Valensijā || Sausums un ugunsgrēki Postījumu pirmā diena || 11/07/2011 || 25/10/2011 || 1/02/2012 || 30/08/2012 || 20/05/2012 || 28/06/2012 || 4/08/2012 || 28/09/2012 || 25/08/2012 Pieteikuma datums || 19/09/2011 || 22/12/2011 || 5/04/2012 || 6/11/2012 || 27/07/2012 || 30/08/2012 || 23/09/2012 || 7/12/2012 || 2/11/2012 Datums, kad bija pieejama visa informācija || 24/11/2011 20/01/2012 || - || - || - || - || 5/09/2012 9/10/2012 || 9/10/2012 17/10/2012 || - || lēmums pieņemts 2013. gadā Slieksnis attiecībā uz lielu katastrofu (miljoni EUR) || 99,85 || 3 535,90 || 3 606,62 || 3 606,62 || 3 606,62 || 3 606,62 || 3 606,62 || 3 606,62 Kopējie tiešie zaudējumi (miljoni EUR)1 || - || 722,47 || 2 734,54 || 22,43 || 13 273,74 || 155,70 || 72,24 || 408,99 Katastrofas kategorija || (liela)/ nav dabas katastrofa || reģionāla || reģionāla || reģionāla || liela || reģionāla || reģionāla || reģionāla Zaudējumi/slieksnis || - || 20,43 % || 75,82 % || 0,62 % || 368,04 % || 4,32 % || 2,00 % || 11,34 % Attiecināmo ārkārtas pasākumu izmaksas (miljoni EUR) || - || 511,43 || 427,11 || 7,81 || 714,67 || 113,38 || 59,20 || 178,27 Attiecināmās izmaksas/ kopējie zaudējumi || - || 70,79 % || 16 % || 34,82 % || 5,38 % || 72,82 % || 81,96 % || 43,59 % Palīdzība/ attiecināmās izmaksas || - || 3,53 % || - || - || 93,78 % || - || - || - Palīdzības apjoms (% no kopējiem zaudējumiem) || - || 2,5 % || - || - || 5,05 % || - || - || - Diena, kad pieņemts lēmums par dotācijas piešķiršanu || noraidīts || 21/09/2012 || noraidīts || atsaukts || 3/12/2012 || noraidīts || noraidīts || noraidīts (Pieņemta) īstenošanas nolīguma parakstīšanas diena || - || 3/10/2012 || - || - || 6/12/2012 || - || - || - Piešķirtā palīdzība (EUR) || - || 18 061 682 || - || - || 670 192 359 || - || - || - 1Komisijas atzītā tiešo zaudējumu kopsumma. III PIELIKUMS. Kopš 2002. gada ES Solidaritātes fondam iesniegtie pieteikumi Gads || Valsts || Katastrofas apraksts || Zaudējumi (miljoni EUR) || Katastrofas kategorija || Piešķirtā palīdzība (miljoni EUR) 2 0 0 2 || 1 || AT || Plūdi || 2 900 || liela || 134 2 || CZ || Plūdi || 2 300 || liela || 129 3 || FR || Plūdi (Gāra) || 835 || reģionāla || 21 4 || DE || Plūdi || 9 100 || liela || 444 Kopējais palīdzības apjoms par 2002. gada pieteikumiem || || || 728 2 0 0 3 || 1 || ES || Naftas noplūde (no tankkuģa “Prestige”) || 436 || reģionāla || 8,626 2 || IT || Zemestrīce (Molizes un Apūlijas reģions) || 1 558 || reģionāla || 30,826 3 || IT || Vulkāna izvirdums (Etna) || 894 || reģionāla || 16,798 4 || IT || Plūdi (Ziemeļitālija) || (1 900) || (liela) || noraidīts 5 || GR || Bargi laikapstākļi ziemā || (neskaidrs) || (liela?) || noraidīts 6 || PT || Meža ugunsgrēki || 1 228 || liela || 48,539 7 || FR || Meža ugunsgrēki (Dienvidfrancija) || 531 || (reģionāla) || noraidīts 8 || ES || Meža ugunsgrēki (Portugāles robeža) || 53 || kaimiņvalsts || 1,331 9 || MT || Plūdi || 30 || liela || 0,961 10 || IT || Plūdi (Friuli-Venēcijas Džūlijas reģions) || (525) || (reģionāla ) || noraidīts Kopējais palīdzības apjoms par 2003. gada pieteikumiem || || || 107,081 2 0 0 4 || 1 || FR || Plūdi (Ronas delta) || 785 || reģionāla || 19,625 2 || ES || Plūdi (Malaga) || (73) || (reģionāla) || noraidīts 3-9 || ES || Meža ugunsgrēki (7 pieteikumi) || (480) || (reģionāla ) || visi 7 noraidīti 10 || SK || Plūdi || (29) || (reģionāla) || noraidīts 11 || SI || Zemestrīce || (13) || (reģionāla) || atsaukts Kopējais palīdzības apjoms par 2004. gada pieteikumiem || || || 19,625 2 0 0 5 2 0 0 5 || 1 || SK || Vētra (Tatri) || 203 || liela || 5,668 2 || IT || Plūdi (Sardīnija) || (223; pārvērtēts) || (reģionāla) || noraidīts 3 || EE || Vētra || 48 || liela || 1,29 4 || LV || Vētra || 193 || liela || 9,487 5 || SE || Vētra “Gudruna” || 2 297 || liela || 81,725 6 || LT || Vētra || 15 || kaimiņvalsts || 0,379 7 || GR || Plūdi Evras upē || (112) || (reģionāla) || noraidīts 8 || RO || Pavasara plūdi || 489 || liela || 18,798 9 || BG || Pavasara plūdi || 222 || liela || 9,722 10 || BG || Vasaras plūdi || 237 || liela || 10,632 11 || RO || Vasaras plūdi || 1 050 || liela || 52,4 12 || AT || Plūdi (Tirole/Forarlberga) || 592 || reģionāla || 14,799 Kopējais palīdzības apjoms par 2005. gada pieteikumiem || || || 204,905 2 0 0 6 || 1 || UK || Sprādziens Bansfīldas naftas bāzē || (700) || (reģionāla) || atsaukts 2 || GR || Plūdi Evras upē || 372 || reģionāla || 9,306 3 || HU || Plūdi || 519 || liela || 15,064 4 || ES || Meža ugunsgrēki Galisijā || (91) || (reģionāla) || noraidīts Kopējais palīdzības apjoms par 2006. gada pieteikumiem || || || 24,370 2 0 0 7 || 1 || DE || Vētra “Kirils” || 4750 || liela || 166,9 2 || FR || Reinjona ciklons “Gamede” || 211 || reģionāla || 5,29 3 || ES || Plūdi Eljerro salā || (18) || (reģionāla) || noraidīts 4 || ES || Plūdi Lamančā || (66) || (reģionāla) || noraidīts 5 || UK || Plūdi || 4 612 || liela || 162,387 6 || CY || Meža ugunsgrēki || (38) || (reģionāla) || noraidīts 7 || ES || Meža ugunsgrēki Kanāriju salās || (144) || (reģionāla) || noraidīts 8-16 || IT || 9 pieteikumi par meža ugunsgrēkiem 9 reģionos || - || (reģionāla) || nepieņemams; nokavēts termiņš 17 || FR || Vētra “Dīns” (Martinika) || 509 || reģionāla || 12,78 18 || GR || Meža ugunsgrēki || 2 118 || liela || 89,769 19 || SI || Plūdi || 233 || liela || 8,254 Kopējais palīdzības apjoms par 2007. gada pieteikumiem || || || 445,380 2 0 0 8 || 1 || CY || Sausums || 165,4 || liela || 7,605 2 || RO || Plūdi || 471,4 || reģionāla || 11,785 Kopējais palīdzības apjoms par 2008. gada pieteikumiem || || || 19,390 || Gads || Valsts || Katastrofas apraksts || Zaudējumi (miljoni EUR) || Kategorija || Piešķirtā palīdzība (miljoni EUR) || 2 0 0 9 || 1 || FR || Vētra “Klauss” || 3 805,5 || liela || 109,377 || 2 || IT || Zemestrīce Abruco reģionā || 10 212,0 || liela || 493,771 || 3 || GR || Meža ugunsgrēki || (152,8) || (reģionāla) || noraidīts || 4 || CY || Vētras || (2,6) || (reģionāla) || noraidīts || 5 || GR || Plūdi Evijas salā || (83,2) || (reģionāla) || noraidīts || 6 || IT || Dubļu nogruvumi Mesīnā || (598,9) || (reģionāla) || noraidīts || Kopējais palīdzības apjoms par 2009. gada pieteikumiem || || || 603,148 || 2 0 1 0 || 1 || IE || Plūdi 2009. gadā || 520,9 || reģionāla || 13,022 || 2 || IT || Plūdi Toskānā || (211,7) || (reģionāla) || noraidīts || 3 || ES || Plūdi Andalūzijā || (709,7) || (reģionāla) || noraidīts || 4 || PT || Dubļu un zemes nogruvumi Madeirā || 1 080 || liela || 31,256 || 5 || FR || Vētra “Ksintija” || 1 425 || reģionāla || 35,636 || 6 || SK || Plūdi || 649,9 || liela || 20,431 || 7 || PL || Plūdi || 2 993,7 || liela || 105,567 || 8 || CZ || Plūdi (pavasara) || 204,5 || kaimiņvalsts || 5,111 || 9 || HU || Plūdi || 719,3 || liela || 22,486 || 10 || HR || Plūdi (pavasarī) || 153,04 || kaimiņvalsts || 3,826 || 11 || FR || Plūdi Vārā || (703-778) || (reģionāla) || noraidīts || 12 || RO || Plūdi || 875,75 || liela || 24,968 || 13 || CZ || Plūdi (rudenī) || 436,5 || reģionāla || 10,912 || 14 || DE || Plūdi Saksijā || (937,7) || (reģionāla) || noraidīts || 15 || HR || Plūdi (rudenī) || 47 || kaimiņvalsts || 1,175 || 16 || SI || Plūdi (rudenī) || 251,3 || liela || 7,460 || 17 || HU || Sarkano dubļu noplūde || (174,32) || (reģionāla) || noraidīts || Kopējais palīdzības apjoms par 2010. gada pieteikumiem || || || 281,849 || 2 0 1 1 || 1 || IT || Plūdi Veneto reģionā 2010. gadā || 676,36 || reģionāla || 16,909 || 2 || ES || Zemestrīce Lorkā 2011. gadā || 842,84 || reģionāla || 21,071 || 3 || CY || Eksplozija jūras spēku bāzē 2011. gadā || (357) || (liela/nav dabas katastrofa) || noraidīts || 4 || IT || Plūdi Ligūrijā un Toskānā 2011. gadā || 722,5 || reģionāla || 18,062 || Kopējais palīdzības apjoms par 2011. gada pieteikumiem || || || 56,042 Gads || Valsts || Katastrofas apraksts || Zaudējumi (miljoni EUR) || Kategorija || Piešķirtā palīdzība (miljoni EUR) || 2 0 1 2 || 1 || IT || Bargi laikapstākļi 2012, gadā || (2 735) || (reģionāla) || noraidīts || 2 || IT || Atkārtotas zemestrīces 2012, gadā || 13 274 || liela || 670,192 || 3 || ES || Meža ugunsgrēki Valensijā 2012, gadā || (155,7) || (reģionāla) || noraidīts || 4 || ES || Ugunsgrēki Kanāriju salās 2012, gadā || (72,2) || (reģionāla) || noraidīts || 5 || RO || Sausums un ugunsgrēki 2012, gadā || Lēmums pieņemts 2013. gadā || 6 || ES || Sausums un ugunsgrēki Malagā 2012, gadā || (22,43) || (reģionāla) || atsaukts || 7 || ES || Plūdi Andalūzijā, Mursijā un Valensijā 2012, gadā || (409) || (reģionāla) || noraidīts || Kopējais palīdzības apjoms par 2012. gada pieteikumiem || || || 670,192 || Kopš 2002. gada apstiprinātās palīdzības kopsumma EUR 3 159,991194 miljoni ||