KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI EIROPAS STRATĒĢIJA MIKRO- UN NANOELEKTRONIKAS KOMPONENTU UN SISTĒMU JOMĀ /* COM/2013/0298 final */





KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI EIROPAS STRATĒĢIJA MIKRO- UN NANOELEKTRONIKAS KOMPONENTU UN SISTĒMU JOMĀ 1. Ievads Mikro- un nanoelektronikas komponenti un sistēmas[1] ir būtiskas ne tikai digitālajos produktos un pakalpojumos; uz tām balstās arī inovācija visās svarīgākajās ekonomikas nozarēs un to konkurētspēja. Patlaban ražotie automobiļi, lidmašīnas un vilcieni ir drošāki, energoefektīvāki un komfortablāki, tāpēc ka tajos ir iebūvētas elektroniskas ierīces. Tas pats attiecas arī uz tādām lielām nozarēm kā medicīnas un veselības aprīkojums, sadzīves tehnika, enerģijas tīkli un drošības sistēmas. Tieši tāpēc mikro- un nanoelektronika ir svarīga pamattehnoloģija (KET)[2], un tai ir būtiska loma, lai veicinātu izaugsmi un nodarbinātību Eiropas Savienībā (ES). Šajā paziņojumā ir izklāstīta stratēģija, lai Eiropā stiprinātu mikro- un nanoelektronikas nozares konkurētspēju un izaugsmi. Saskaņā ar atjaunināto paziņojumu par rūpniecības politiku[3] Eiropas mērķis ir saglabāt vadošo vietu šo tehnoloģiju projektēšanā un ražošanā un nodrošināt ieguvumus visai tautsaimniecībai. Šī stratēģija aptver reģionāla, valstu un ES līmeņa politikas instrumentus, tostarp finansiālu atbalstu pētniecībai, izstrādei un inovācijai (R&D&I), pieeju kapitālieguldījumiem (CAPEX), kā arī attiecīgo tiesību aktu uzlabošanu un labāku izmantošanu. Stratēģija pamatojas uz Eiropas stiprajām pusēm[4] un reģionālām izcilības kopām. Tā aptver visu vērtību ķēdi, sākot ar materiālu un aprīkojuma ražošanu un beidzot ar mikro- un nanoelektronikas komponentu un sistēmu projektēšanu un masveida ražošanu. Tā kā šī joma ir tik svarīga un tā kā ieinteresētās personas ES tajā saskaras ar problēmām, ir steidzami un noteikti jārīkojas, lai Eiropas inovācijas un vērtību ķēdēs nepaliktu neviena vāja posma. Galvenā uzmanība ir vēršama uz to, lai: · piesaistītu un novirzītu investīcijas tā, lai tiktu veicināta Eiropas plāna par vadošo lomu mikro- un nanoelektronikas jomā īstenošana; · tiktu izveidots ES līmeņa mehānisms nolūkā apvienot un koncentrēt dalībvalstu, ES un privātā sektora R&D&I atbalstu mikro- un nanoelektronikai; · tiktu veikti pasākumi Eiropas konkurētspējas stiprināšanai nolūkā pasaules mērogā nodrošināt vienlīdzīgus konkurences nosacījumus attiecībā uz valsts atbalstu, MVU un uzņēmējdarbības attīstīšanai un prasmju trūkuma novēršanai. 2. Kāpēc mikro- un nanoelektronika Eiropai ir svarīga? 2.1. Svarīga nozare ar ievērojamu izaugsmes potenciālu un milzīgu ietekmi uz ekonomiku Uz mikro- un nanoelektroniku balstās ievērojama daļa pasaules ekonomikas. Tās loma pieaugs, turpinoties produktu un pakalpojumu digitalizācijai, kā aprakstīts turpinājumā. · Apgrozījums tikai šajā nozarē vien 2012. gadā pasaulē bija EUR 230 miljardi[5]. To ražojumu vērtība visā pasaulē, kuros ir izmantoti mikro- un nanoelektronikas komponenti, ir aptuveni EUR 1600 miljardi. · Neraugoties uz nesenajiem finanšu un ekonomikas satricinājumiem, mikro- un nanoelektronikas globālais tirgus kopš 2000. gada ir audzis par 5 % gadā. Prognozes liecina, ka atlikušajā šīs desmitgades laikā pieaugums saglabāsies vismaz līdzšinējā apmērā. · Inovāciju temps šajā jomā ir viens no galvenajiem visas digitālās nozares lielās izaugsmes virzītājspēkiem, kuras kopējā vērtība pasaules mērogā šobrīd ir sasniegusi aptuveni EUR 3000 miljardus[6]. · Eiropā mikro- un nanoelektronika tieši nodrošina 200 000 darbvietas un vēl vairāk nekā 1 000 000 – netieši[7], turklāt pieprasījums pēc prasmēm nemazinās. · Tiek lēsts, ka mikro- un nanoelektronikas ietekme uz ekonomiku kopumā ir 10 % no pasaules IKP[8]. 2.2. Svarīga tehnoloģija sabiedrībai nozīmīgu problēmu risināšanai Mikro- un nanoelektroniku izmanto ne tikai skaitļošanas vajadzībām personālajos datoros un mobilajās ierīcēs. To izmanto arī devējos un iedarbinātājos[9], piemēram, viedskaitītājos un viedajos tīklos, lai samazinātu enerģijas patēriņu, vai implantos un sarežģītā medicīnas aparatūrā, lai nodrošinātu labāku veselības aprūpi un palīdzētu vecāka gadagājuma cilvēkiem. Šādas ierīces ir arī elementi drošības uzlabošanai, plašu transporta sistēmu drošības un efektivitātes nodrošināšanai un vides monitoringa vajadzībām. Šobrīd nekādas sabiedrībai svarīgas problēmas nevar sekmīgi risināt bez elektroniskām ierīcēm. 3. Izmaiņas mikro- un nanoelektronikas rūpniecības vidē 3.1. Tehnoloģiju attīstība paver jaunas iespējas Tehnoloģiju attīstību raksturo divi galvenie virzieni, un tie ir arī virzītājspēks pārmaiņām uzņēmējdarbībā. Pirmais virziens ir komponentu miniaturizācija nanomērogā saskaņā ar nozares izstrādātu starptautisku ceļvedi tehnoloģiju attīstībai[10]. Šis ir tā sauktais „Mūra likuma turpinājuma” virziens, kas vērsts uz augstāku veiktspēju, zemākām izmaksām un mazāku enerģijas patēriņu[11]. Otrais virziens ir mikroshēmas funkciju diversifikācija, integrējot tajā mikroizmēra elementus, piemēram, spēka tranzistorus un elektromehāniskus slēdžus. Šo virzienu dēvē par „ne tikai Mūra” virzienu. Šis virziens ir pamatā inovācijām daudzās svarīgās jomās, piemēram, energoefektīvu ēku un viedu pilsētu būvniecībā un intelektisku transporta sistēmu izveidē. Tiek pētītas arī pilnīgi jaunas, kardināli atšķirīgas tehnoloģijas un arhitektūras. Šo virzienu bieži vien dēvē par „ne tikai CMOS”[12] virzienu. Tam vajadzīga daudzdisciplināra pētniecība, dziļas zināšanas fizikā un ķīmijā, kā arī izcilība inženierzinātnēs. Turklāt, lai samazinātu ražošanas izmaksas, nozare arī pakāpeniski palielina pamatņu[13] izmēru mikro- un nanoelektronikas ražošanai. Lai būtu iespējams šādi mainīt ražošanas standartus, ir vajadzīgas milzīgas investīcijas R&D&I un CAPEX. 3.2. Pieaugošas R&D&I izmaksas un spraigāka konkurence R&D&I vidē Turpmāka miniaturizācija nozīmē pieaugošas R&D&I un CAPEX izmaksas. Mikro- un nanoelektronikas nozares R&D&I intensitāte ir palielinājusies no 11 % 2000. gadā līdz 17 % 2009. gadā[14]. Šķiet, ka šī tendence joprojām turpinās. Šādas lielas investīcijas iespējams saglabāt tikai, veicot masveida ražošanu. Nozarē notiek konsolidācija. Tas var radīt situāciju, ka pasaulē paliek tikai daži ražotāji un, iespējams, ka Eiropā – neviens. Aplēsts, ka pusvadītāju uzņēmuma tirgus daļai pasaules mērogā jābūt 10 %, lai tas spētu turpināt investīcijas un attīstīt tehnoloģijas. Tāpēc uzņēmumi apvienojas vispasaules aliansēs. Tāda ir, piemēram, Ņujorkā bāzētā IBM 300 mm plātņu tehnoloģijas alianse un Global 450 konsorcijs, kas strādā pie pārejas uz 450 mm plātnēm. Eiropā nākamās paaudzes tehnoloģiju izstrāde notiek vadošajos pētniecības centros, piemēram, LETI[15], Fraunhofer[16] un imec[17], kuri cieši sadarbojas ar rūpniecības nozares dalībniekiem. Āzijai kļūstot par patentu turētāju un prasmīga darbaspēka avotu, notiek aizvien plašāka pētniecības globalizācija. 3.3. Jauni uzņēmējdarbības un ražošanas modeļi Mikro- un nanoelektronikas rūpnieciskā vide būtiski mainās, un pēdējos 15 gados masveida ražošana ievērojamā apjomā ir pārvietojusies uz Āziju[18]. Kopumā 2011. gadā ražošanas apjoms Eiropā kritās līdz nedaudz mazāk par 10 % no ražošanas apjoma pasaulē. Neraugoties uz ASV uzņēmumu spēcīgajām pozīcijām šajā jomā, ASV tiek saražoti tikai 16 % produkcijas. Tā kā pieaug ražotņu („fabs”) izveidošanas izmaksas, par svarīgu elementu, pieņemot lēmumu par jaunas ražotnes atrašanās vietu, ir kļuvuši teritoriālo iestāžu piešķirtie finanšu stimuli. Svarīga nozīme ir nodokļu atvieglojumiem, zemei, lētai enerģijai un citiem stimuliem, kā arī kvalificēta darbaspēka pieejamībai[19]. Cita svarīga tendence ir aizvien plašāka t. s. ražošanas pakalpojumu („foundry”) modeļa izmantošana[20]. Ražošanas pakalpojumu uzņēmumi ir spēcīgi attīstījušies Āzijā, un tajos jau tiek saražoti aptuveni 10 % no visiem elektronisko ierīču komponentiem pasaulē. Saistībā ar šādiem uzņēmumiem pieaug arī tādu bezražotņu („fabless”) uzņēmumu[21] skaits, kuri ienākumus gūst no mikroshēmu konstrukciju pārdošanas. Tā kā šādiem bezražotņu uzņēmumiem nav ražotņu, tiem nav tik lielas uzņēmējdarbības izmaksas kā ražošanas uzņēmumiem. Tomēr droša piekļuve ražošanas jaudām nākotnē var kļūt problemātiska, jo ražošanas pakalpojumu uzņēmumi paplašina savu piedāvājumu, ietverot tajā projektēšanu un prototipu izstrādi un tādējādi gūstot ieskatu par to, kādi būs galaprodukti. Lai samazinātu šādu risku, dažiem uzņēmumiem, kuri izstrādā savas konstrukcijas, pašiem ir nelielas ražošanas līnijas (t. s. nelielo ražotņu („fab-lite”) modelis). 3.4. Aprīkojuma ražotājiem pieder svarīgi vērtību ķēdes elementi Mikroshēmu turpmāka miniaturizācija un plašāka funkcionalitāte nav iespējama bez ražošanas aprīkojuma attīstīšanas. Aprīkojuma ražotāji ir kļuvuši par vērtību ķēdes svarīgu posmu, uz ko norāda to ievērojamā loma starptautiskajās tehnoloģiju aliansēs. 4. Eiropas stiprās un vājās puses 4.1. Nozare koncentrējusies ap izcilības centriem, bet plašākas piegādes ķēdes aptver visu Eiropu Līdzīgi kā citur pasaulē arī Eiropā mikro- un nanoelektronikas nozare ir koncentrējusies ap lieliem reģionāliem ražošanas un projektēšanas centriem. Reģionos ap Drēzdeni (Vācija), Grenobli (Francija) un Eindhovenu – Lēveni (Nīderlande – Beļģija) atrodas trīs galvenie pētniecības un ražošanas centri, kuri aizvien vairāk specializējas vienā no trim attīstības virzieniem, proti, „Mūra likuma turpinājums”, „ne tikai Mūrs” un "ne tikai CMOS", un attiecīga aprīkojuma un materiālu izmantošanā. Turklāt Dublinas reģionā (Īrija) atrodas liela Eiropas mikroprocesoru ražotne, un Kembridža (Apvienotā Karaliste) ir mājvieta vadošajam zema energopatēriņa mikroprocesoru projektēšanas uzņēmumam, ar kuriem tiek aprīkots vairums patlaban ražoto mobilo iekārtu un planšetdatoru. Šāda kopu veidošanās un reģionāla specializācija ir svarīga nozares turpmākajai attīstībai. Tomēr tai ir plaša, visu Eiropu aptveroša piegādes ķēde. Tajā ietilpst salīdzinoši mazākas, bet ļoti inovatīvas un specializētas kopas, piemēram, Grācas un Vīnes (Austrija) reģions, Milānas un Katānijas (Itālija) reģions un Helsinki (Somija). Eiropā atrodas trīs lieli vietējie mikro- un nanoelektronikas uzņēmumi, kuri 2012. gadā pēc pārdošanas apjoma ieņēma 8. vietu (STMicroelectronics), 10. vietu (Infineon) un 12. vietu (NXP) pasaulē. Eiropa ir piesaistījusi arī vairākus svarīgus aizjūras uzņēmumus, kas iegulda Eiropā (piemēram, GlobalFoundries un Intel). Mikro- un nanoelektronikas ražotājiem Eiropā palīdz arī ļoti konkurētspējīga un plaša vērtību ķēde un uzņēmumu ekosistēma, kurā ietilpst daudzi MVU. Kā minēts iepriekš, galvenās ražošanas vietas atrodas reģionālajās kopās. 4.2. Vadoša pozīcija svarīgos vertikālos tirgos, bet gandrīz nav pārstāvēta vairākos lielos segmentos Eiropa salīdzinoši nav pārstāvēta ar datoriem un patērētājiem saistītu komponentu ražošanā, kas veido lielu daļu no kopējā tirgus. Tomēr tā ieņem vadošu vietu autobūves elektronikā (~50 % no ražošanas apjoma pasaulē), elektronikā ar enerģētiku saistītiem lietojumiem (~40 %) un elektronikā rūpniecības automatizācijai (~35 %). Turklāt Eiropa joprojām ieņem stabilu vietu mobilo telesakaru elektronikas projektēšanas jomā. Eiropas uzņēmumi, tostarp liels skaits MVU, ieņem vadošās vietas pasaulē viedo mikrosistēmu, piemēram, medicīnas implantu un sensortehnoloģiju, jomā. Lai gan patlaban tās ir tirgus nišas, tās ir straujas izaugsmes jomas (parasti vairāk nekā 10 % gadā). Vēl viena svarīga priekšrocība ir Eiropas vadošā loma strauji augošajā zema energopatēriņa komponentu tirgū. 4.3. Nenoliedzamas Eiropas līderpozīcijas materiālu un aprīkojuma jomā Eiropā atrodas vairāki svarīgākie materiālu un aprīkojuma piegādātāji, tostarp, piemēram, ASML un SOITEC, kuriem pieder ievērojamas daļas attiecīgajos pasaules tirgos. Šie uzņēmumi ir atkarīgi no daudziem dažādās Eiropas vietās uzņēmējdarbību veicošiem piegādātājiem, daudzi no kuriem ir MVU. Šiem Eiropas aprīkojuma un materiālu piegādātājiem piemīt unikālas prasmes attiecībā uz modernām tehnoloģijām, sākot ar optiskajiem instrumentiem un lāzeriem un beidzot ar precīzijas mehāniku un ķīmiju. To loma mikro- un nanoelektronikas jomas attīstīšanā ir ievērojama un pienācīgi atzīta, piemēram, kā liecina lielu pusvadītāju uzņēmumu nesenās stratēģiskās investīcijas ASML[22]. 4.4. ES uzņēmumu investīcijas joprojām salīdzinoši necilas Lai gan absolūtā izteiksmē Eiropas uzņēmumu investīcijas ir lielas (mērāmas miljardos euro), tās joprojām ir pieticīgas salīdzinājumā ar citviet veiktiem ieguldījumiem. Tomēr Eiropa joprojām ir pievilcīga uzņēmējdarbības veikšanai, jo tās patēriņa līmenis pārsniedz 20 % no pasaules tirgus. Tas gan negarantē turpmākas investīcijas elektronikas ražošanā Eiropā. Konkurence ar citiem pasaules reģioniem ir sīva. Publiskā sektora investīcijas R&D&I un politika privāto ieguldījumu piesaistīšanai joprojām ir ļoti sadrumstalota visā ES, neraugoties uz to, ka pēdējos piecos gados šajā jomā ir panākts progress. Tas ļoti asi kontrastē ar faktu, ka Eiropas R&D&I mikro- un nanoelektronikā ir pasaules līmenī un ļoti pievilcīgas starptautiskiem dalībniekiem. 5. Eiropas rīcība līdz šim 5.1. Rīcība reģionālā un valstu līmenī, lai stiprinātu izcilības kopas Jo īpaši pēdējo 15 gadu laikā reģionālā līmenī ir veikti svarīgi pasākumi, lai šajā jomā izveidotu rūpniecības un tehnoloģijas kopas. Visveiksmīgākās kopas ir radušās tādu ilgtspējīgu ilgtermiņa stratēģiju rezultātā, kurās apvienoti nodokļu atvieglojumi, investīcijas R&D&I publiskā sektora laboratorijās, intensīva rūpniecības nozares – akadēmisko aprindu sadarbība, pasaules klases infrastruktūra, vērtību ķēdes kritisku elementu ietveršana un dinamiska uzņēmējdarbības vide. Šajā jomā ļoti svarīga ir arī prasmju un zināšanu pieejamība. Tā kā dažas no turpmāk pārvaramajām problēmām ir pieaugošās R&D&I izmaksas, sīvā konkurence pasaules mērogā un dažu svarīgu vērtību ķēdes daļu nozīmes mazināšanās Eiropā (piemēram, posms, kurā no komponentiem izveido sistēmas), ES līmenī noteikti ir nepieciešama daudz ciešāka sadarbība visā vērtību ķēžu garumā un inovācijas ekosistēmās. 5.2. Lielākas un saskaņotākas investīcijas R&D&I ES līmenī Investīcijas R&D&I mikro- un nanoelektronikas jomā ir ES pētniecības un izstrādes programmu daļa kopš to uzsākšanas. Arī EUREKA programmai ir liela mikro- un nanoelektronikas pētniecības kopa[23]. Pēc tam, kad ES atbalsts R&D&I šajā jomā 10 gadus saglabājās praktiski nemainīgs[24], 2011. gadā sākās pakāpenisks pieaugums aptuveni 20 % apmērā gadā, tādējādi 2013. gadā budžets pārsniedz EUR 200 miljonus. Lai koncentrētos uz R&D&I darbībām un sasniegtu kritisko masu, Komisija, dalībvalstis un privātā sektora ieinteresētās personas 2008. gadā kopīgi izveidoja publisko un privāto partnerību kopuzņēmuma veidā[25] (kopuzņēmums ENIAC). Līdz 2013. gada beigām kopuzņēmums ENIAC papildus Septītās pētniecības pamatprogrammas satvarā mikro- un nanoelektronikas jomā investētam aptuveni EUR 1 miljardam R&D&I gan no publiskiem, gan privātiem līdzekļiem būs investējis vairāk nekā EUR 2 miljardus. 5.3. Revolucionāras tehnoloģijas, bet trūkumi inovācijas ķēdē ES atbalsts R&D&I galvenokārt ir vērsts uz to, lai sagatavotos turpmākajām divām tehnoloģiju paaudzēm[26]. Izmantojot šīs programmas, nozare attīstījās līdz ar jaunākajām turpmākas miniaturizācijas izstrādēm. Izmantojot šīs programmas, tika izstrādātas arī modernas viedsistēmas, ko patlaban izmanto, piemēram, automobiļos un veselības sistēmās. Tomēr līdz šim ES R&D&I programmas ir atbalstījušas inovācijas procesa sākumposmus, piemēram, tehnoloģiju validāciju līdz laboratorijas līmenim[27]. Šāda pieeja nozīmēja, ka turpmākie posmi, lai tuvotos galaproduktam, tika atstāti rūpniecības nozares ziņā, jo tam nepieciešami lieli ieguldījumi. Tas ir radījis nenoliedzamus trūkumus inovācijas ķēdē. Lai atbalsts pētniecībai un inovācijai attiecīgajā jomā būtu efektīvs un tiktu šķērsota t. s. "nāves ieleja", tam aizvien vairāk jābūt vērstam uz visu inovācijas ķēdi, kas ir plašāka nekā tikai kāds viens uzņēmums, reģions vai dalībvalsts. Nesen kopuzņēmums ENIAC aicināja izveidot ražošanas izmēģinājuma līnijas, lai risinātu tieši šos ar tehnoloģiju gatavības augstākajiem līmeņiem saistītos jautājumus. Privātā sektora ieinteresēto personu un publisko iestāžu spēcīgā interese par šādu izmēģinājuma līniju atbalstīšanu parāda to stratēģisko nozīmīgumu. 6. Turpmākā virzība – Eiropas rūpnieciskā stratēģija Ierosinātā stratēģija pamatojas uz Eiropas Svarīgu pamattehnoloģiju iniciatīvu un uz APVĀRSNIS 2020[28] pētniecības, izstrādes un inovācijas priekšlikumu. Tomēr tās uzmanības centrā ir darbības, kas īpaši saistītas ar mikro- un nanoelektronikas jomā pārvaramajām problēmām. 6.1. Mērķis: pārtraukt ES piegāžu īpatsvara samazināšanos pasaulē Eiropa nevar atļauties zaudēt spējas projektēt un ražot mikro- un nanoelektroniku. Tas nozīmētu, ka tiktu apdraudētas plašas vērtību ķēžu daļas svarīgās rūpniecības nozarēs un ka Eiropa zaudētu būtiskas tehnoloģijas, kas nepieciešamas sabiedrībai svarīgu problēmu risināšanai. Ņemot vērā turpmākās plašās iespējas, kā arī problēmas, ar kurām saskaras attiecīgā rūpniecības nozare, ir svarīgi nekavējoties pastiprināt un koordinēt visas attiecīgās publiskā sektora darbības Eiropas mērogā. Rūpniecības stratēģijai būtu jānodrošina izaugsmes atjaunošanās un tas, lai desmit gadu laikā ražošanas līmenis ES sasniegtu līmeni, kas ir tuvāks tās īpatsvaram pasaules IKP. Konkrētāk, mērķi ir šādi. · Nodrošināt tādas mikro- un nanoelektronikas pieejamību, kas vajadzīga svarīgu Eiropas nozaru konkurētspējai. · Piesaistīt lielākas investīcijas progresīvai ražošanai Eiropā un pastiprināt rūpniecisko konkurētspēju visā vērtību ķēdē no projektēšanas līdz ražošanai. · Saglabāt vadošo pozīciju aprīkojuma un materiālu piegādē un tādās jomās kā „ne tikai Mūrs” un energoefektīvi komponenti. · Iegūt vadošu pozīciju mikroshēmu, jo īpaši kompleksu komponentu, projektēšanā straujas izaugsmes tirgos. 6.2. Izmantot Eiropas stiprās puses, pamatoties uz Eiropas vadošajām kopām un tās pastiprināt Kā minēts iepriekš, Eiropā ir izcilas mikro- un nanoelektronikas akadēmiskās pētniecības aprindas, un tai ir vadošā pozīcija rūpniecībā vertikālos tirgos. Turklāt, aplūkojot Eiropu kopumā, tajā ir rūpniecība un tehnoloģijas visā vērtību ķēdē, tostarp aprīkojums, materiāli, ražošana, projektēšana, kā arī spēcīga uz tiešajiem lietotājiem vērsta rūpniecība. Izmantojot šīs stiprās puses un mobilizējot nepieciešamos resursus, Eiropai būtu jākļūst par nozīmīgu dalībnieku mikro- un nanoelektronikas jomā. Resursu mobilizēšanai būs jāsaskaņo rīcība reģionālā, valstu un Eiropas līmenī. Tas veicinās paļāvību un stimulēs Eiropas ražošanas spēju atjaunošanu un izaugsmi. Uzsvars liekams uz pētniecības un tehnoloģiju organizāciju (PT organizāciju) izcilības stiprināšanu un to iekārtu un personāla izmantošanu. Šādām organizācijām vajadzētu būt vietām, kurās strādā talantīgi šīs jomas inženieri un pētnieki, un tām vajadzētu atrasties ekosistēmu centrā, lai piesaistītu privātā sektora investīcijas ražošanā un projektēšanā. Lai no investīcijām gūtu maksimālu labumu un nodrošinātu izcilību, svarīga ir turpmāka virzība uz papildinošu specializāciju un ciešāku sadarbību starp galvenajām PT organizācijām, kas ļaus gūt panākumus saskaņā ar ES viedās specializācijas stratēģiju[29]. Lai nodrošinātu elektronikas turpmāku ieviešanu visās rūpniecības nozarēs un izmantotu iespējas, ko rada starpdisciplinārs darbs, būtu jāpastiprina ciešāka pārrobežu un starpnozaru sadarbība, tostarp ar rūpniecības nozarēm, kas vērstas uz tiešo lietotāju. 6.3. Izmantot iespējas, ko rada netradicionālas jomas, un atbalstīt MVU izaugsmi MVU ir svarīga nozīme jaunattīstības jomās, piemēram, plastmasu un organiskajā elektronikā, viedās integrētajās sistēmās un projektēšanas jomā kopumā. Tāpēc svarīgs mērķis ir labāk integrēt MVU vērtību ķēdēs un nodrošināt tiem piekļuvi modernajām tehnoloģijām un R&D&I iekārtām. Lai veicinātu inovāciju visā tautsaimniecībā un galvenokārt netehnoloģiju mazajos un vidējos uzņēmumos, svarīgi būs atbalstīt izcilības centrus, kas palīdz iestrādāt mikro- un nanoelektroniku visa veida produktos un pakalpojumos. ES mēroga partnerības starp nozarēm, kas vērstas uz tiešo lietotāju, publiskā sektora iestādēm un mikro- un nanoelektronikas piegādātājiem (lieliem un maziem) palīdzēs atvērt jaunas straujas izaugsmes jomas, piemēram, elektriskie transportlīdzekļi, energoefektīvas ēkas un viedās pilsētas, kā arī visa veida mobilie tīmekļa pakalpojumi. 7. Darbības 7.1. Ceļā uz Eiropas investīciju stratēģisko plānu šajā jomā Mērķis ir piesaistīt lielākas publiskā un privātā sektora investīcijas un novirzīt tās tā, lai īstenotu plānu vadošās lomas sasniegšanai, kas jāizstrādā nozarei. Publiskā un privātā sektora investīcijas atbildīs pārvaramo problēmu apjomam. Nolūks ir, lai ES, valstu un reģionālā līmenī publiskā un privātā sektora investīcijas R&D&I sasniegtu vairāk nekā EUR 1,5 miljardus gadā, t. i., lai septiņu gadu laikā kopējais budžets pārsniegtu EUR 10 miljardus. Šajā nolūkā Komisija turpinās dialogu ar ieinteresētajām personām un izveidos Elektronikas līderu grupu „Electronics Leaders Group”, lai tā izstrādātu un palīdzētu ieviest Eiropas rūpniecības stratēģisko plānu, kas pamatosies uz Eiropas stiprajām pusēm un aptvers trīs savstarpēji papildinošus virzienus: · tehnoloģiju virziena „ne tikai Mūrs” attīstība uz 200 un 300 mm izmēra plātnēm. Tas ļaus Eiropai saglabāt un paplašināt vadošo lomu[30] tirgū, kura apjoms ir aptuveni EUR 60 miljardi gadā un kurš pieaug par 13 % gadā. Tam būs tieša ietekme uz augstvērtīgu darbvietu radīšanu, tostarp ievērojamā apjomā arī MVU; · „Mūra likuma turpinājuma” tehnoloģiju attīstība vēl lielākai miniaturizācijai uz 300 mm izmēra plātnēm. Investīcijām vajadzētu ļaut Eiropai pakāpeniski palielināt ražošanu šajā tirgū, kura vērtība ir vairāk nekā EUR 200 miljardi[31]; · jaunas ražošanas tehnoloģijas izstrāde uz 450 mm izmēra plātnēm. Investīcijas sākotnēji nāks par labu aprīkojuma un materiālu ražotājiem Eiropā, kas patlaban ieņem vadošo pozīciju pasaulē tirgū, kura gada apjoms ir aptuveni EUR 40 miljardi, bet piecu līdz desmit gadu periodā tās nodrošinās nenoliedzamu konkurētspēju visai nozarei. Plāns tiks izstrādāts vēlākais līdz 2013. gada beigām kā konkrētu darbību kopums, kas jo īpaši stiprina Eiropas ražošanas un projektēšanas izcilības kopas (sk. 4.1. iedaļu) un nodrošina atvērtību partnerībām un aliansēm visā vērtību ķēdē. Publiskā sektora, Eiropas Komisijas, dalībvalstu un reģionālo iestāžu darbības būs šādas: · R&D&I atbalstīšana, izmantojot institucionālu finansējumu vai piešķīrumus darbībām, kas izriet no plāna. Tiks izmantotas precīzi vērstas un saskaņotas intervences[32], kas rada kritisko masu un palielina ieguvumus no investīcijām; · progresīvas ražošanas un pilotprojektu īstenošanas infrastruktūras attīstīšana sadarbībā ar nozari un inovācijas atbalstam, lai novērstu trūkumus inovācijas ķēdē un sasaistītu projektēšanu ar faktisku ieviešanu; · piekļuves CAPEX finansējumam atvieglošana, izmantojot aizdevumus un pamatkapitālu, jo īpaši reģionālus fondus un Eiropas Investīciju bankas (EIB) inovācijas shēmas. Šajā kontekstā Eiropas Komisija 2013. gada februārī ar EIB parakstīja saprašanās memorandu, tajā norādot, ka svarīgas pamattehnoloģijas ir investīciju prioritāte. Komisija sagatavos pamatu, lai nozare apvienotos visā vērtību ķēdes garumā un izstrādātu un regulāri atjauninātu plānu. Dalībvalstis, reģionālās iestādes un Eiropas Komisija atbalstīs plānu individuāli un/vai kolektīvi, tostarp izmantojot kopīgu tehnoloģiju ierosmi (KTI) un EUREKA iniciatīvu. Tas nodrošinās reģionālo struktūrfondu vislabāko izlietojumu, tostarp izmantojot viedo specializāciju starp mērķkopām un Eiropas strukturālajos un investīciju fondos (ESI) paredzētos finanšu instrumentus[33]. Nozare iesaistīsies projektēšanas un ražošanas darbību uzturēšanā un paplašināšanā Eiropā un regulāri atjauninās plānu, saņemot palīdzību no pētniecības un tehnoloģiju organizācijām un akadēmiskās vides, tā, lai tas vienmēr būtu aktualizēts un tajā būtu ņemta vērā tirgus un tehnoloģiju attīstības dinamika. 7.2. Kopīgā tehnoloģiju ierosme: trīspusējs modelis liela mēroga projektiem Pamatojoties uz LESD 187. pantu, Komisija ierosinās kopīgu tehnoloģiju ierosmi[34], kurā resursi tiks apvienoti projektu līmenī, lai atbalstītu pārrobežu sadarbību starp nozari un akadēmisko vidi R&D&I jomā. Ar priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido kopuzņēmumu, tiks aizstāti divi esošie kopuzņēmumi – iegultu datorsistēmu kopuzņēmums (ARTEMIS) un nanoelektronikas kopuzņēmums (ENIAC), kuri tika izveidoti saskaņā ar Septīto pamatprogrammu. APVĀRSNIS 2020 iniciatīvā jaunā kopīgā tehnoloģiju ierosme atbilstoši mērķim „Vadošā loma pamattehnoloģijās un rūpnieciskajās tehnoloģijās” aptvers trīs savstarpēji saistītas jomas: · mikro- un nanoelektronikas projektēšanas tehnoloģijas, ražošanas procesi un integrācija, aprīkojums un materiāli; · iegultu/kiberfizisku sistēmu procesi, metodes, rīki un platformas, etalonprojekti un arhitektūra; · daudzdisciplināras pieejas viedajām sistēmām. Jaunā kopīgā tehnoloģiju ierosme (KTI) tiks veidota, ņemot vērā no pašreizējām KTI gūtās atziņas[35], un nodrošinās vienkāršotu finansējuma struktūru. Tā atbalstīs galvenokārt kapitālintensīvas darbības[36], piemēram, izmēģinājumu līnijas vai liela mēroga demonstrējumu projektus augstākā tehnoloģiju gatavības līmenī līdz 8. līmenim, kā parādīts attēlā. Tam būs vajadzīgs trīspusējas finansēšanas modelis, kurā iesaistīta Eiropas Komisija, dalībvalstis un nozare, un tas palīdzēs saskaņot attiecīgas investīciju stratēģijas visā Eiropā. Īstenošanā tiks ievēroti APVĀRSNIS 2020 principi, un tā atbildīs vairākas jomas aptverošu svarīgu pamattehnoloģiju darba programmai, lai stiprinātu bagātināšanos starp dažādām svarīgām pamattehnoloģijām. Atbalstu KTI papildinās ar ES finansējumu tehnoloģiju pētniecībai un izstrādei un inovācijas darbībām, un tas jo īpaši būs vērsts uz MVU. Tas aptvers R&D&I jaunās mikro- un nanoelektronikas jomās (sk. 6.3. iedaļu), tostarp tajās, kurās vajadzīgs vairāku svarīgu pamattehnoloģiju apvienojums, piemēram, uzlabotu materiālu, rūpnieciskās biotehnoloģijas, fotonikas, nanotehnoloģijas un progresīvu ražošanas sistēmu jomā[37]. Jaunās KTI satvarā Komisija arī pētīs, kā vienkāršot un paātrināt valsts atbalsta apstiprināšanu, tostarp izmantojot projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu. 7.3. Turpināt un atbalstīt horizontālas konkurētspējas pasākumus Lai elektronikas nozarē piesaistītu privātā sektora investīcijas, ir svarīgi, lai kā darbaspēks būtu pieejami prasmīgi inženieri un tehniķi, kā arī ļoti zinoši absolventi. Tāpat kā visa IKT nozare arī mikro- un nanoelektronika cieš no aizvien pieaugoša prasmju trūkumu un prasmju piedāvājuma un pieprasījuma neatbilstības. Komisija turpinās veicināt digitālo prasmju apgūšanu nozares vajadzībām, šajā nolūkā izmantojot digitālo prasmju iniciatīvu, turklāt nesen Komisija izveidoja „Lielo koalīciju IKT prasmēm un nodarbinātībai” ("Grand Coalition for ICT skills and jobs"). Mikro- un nanoelektronikas jomā ļoti būtiski ir nozares centieni jauno paaudzi piesaistīt jau agrīnā tās izglītības posmā. Papildus nozares centieniem un attiecīgām iniciatīvām reģionālā un valstu līmenī Komisija turpinās līdzfinansēt APVĀRSNIS 2020 projektus, lai izstrādātu un izplatītu apmācību un mācību materiālus par jaunākajām tehnoloģijām mikro- un nanoelektronikas jomā, kā arī lai atbalstītu uz jauniem uzņēmējiem vērstas izpratnes veicināšanas kampaņas. Turklāt Eiropas Komisija ievieš ES prasmju panorāmu, atjauninot to ar prognozēm par pieejamajām prasmēm un darba tirgus vajadzībām līdz 2020. gadam, lai uzlabotu prasmju, kompetenču un profesiju klasifikāciju (ESCO), kas darbojas kā kopīga saskarne starp nodarbinātības, izglītības un apmācību jomu, kā arī lai atbalstītu mobilitāti. Kopā ar pētniecības un tehnoloģiju organizācijām, universitātēm un valstu un reģionālajām iestādēm Komisija meklēs veidus, kā jaundibinātiem uzņēmumiem, MVU un lietotājiem visā Eiropā darīt pieejamas koplietojamas iekārtas un pakalpojumus mikro- un nanoelektronikas tehnoloģiju testēšanai un agrīnu posmu eksperimentiem. Turklāt, izmantojot tādu inovāciju publisko iepirkumu, kuru pamatā ir mikro- un nanoelektronika, piemēram, veselības aprūpes vai drošības aprīkojums, šajās jomās tiks radīti labāki apstākļi tirgus attīstībai. 7.4. Starptautiskā dimensija Eiropas Komisija veicinās starptautisku sadarbību mikro- un nanoelektronikas jomā, jo īpaši tādos virzienos, kas ir savstarpēji izdevīgi, piemēram, starptautisku tehnoloģiju ceļvežu sagatavošana, etalonu noteikšana, standartizācija, ar nanomateriāliem saistīti veselības un drošības jautājumi[38] un pārejas uz 450 mm izmēra plātnēm sagatavošana vai progresīvi pētījumi „ne tikai CMOS” virzienā. Eiropas Komisija turpinās darbu starptautiskos daudzpusējos un divpusējos forumos, lai veicinātu virzību uz pārredzamāku un vienlīdzīgu konkurenci pasaules līmenī, šajā nolūkā cenšoties panākt tirdzniecības/tirgus izkropļojumu ierobežošanu, un lai atbalstītu nozari tirdzniecības sarunās un attiecīgos jautājumos, kuru risināšanai nepieciešamas starptautiskas apspriedes, piemēram, lai risinātu t. s. nepraktizējošu struktūru (NPE) problēmu. 8. Secinājumi Tāpat kā stratēģiskās jomās, piemēram, aeronautikā un kosmosa izpētē, Eiropai nav citas izvēles kā iesaistīties vērienīgā mikro- un nanoelektronikas rūpniecības stratēģijā. Šajā paziņojumā ir ierosināta šāda stratēģija, kas pamatojas uz Eiropas plānu šai jomai. Tā atbalsta viedu reģionālu specializāciju un veicina ciešu sadarbību vērtību un inovācijas ķēdē. Lai tiktu sasniegta kritiskā masa, kas nepieciešama investīciju un pasaules talantīgāko speciālistu piesaistīšanai, ir jāsaskaņo ES, valstu un reģionālie finanšu resursi šajā jomā. Finanšu resursi tiks koncentrēti Eiropas vadošajās kopās. To turpmāka attīstība ļaus visiem Eiropas uzņēmumiem neatkarīgi no to atrašanās vietas izmantot jaunākās izstrādes mikro- un nanoelektronikā. Pielikumā pievienotajā rīcības plānā ir apkopojums par to, kas būtu darāms. PIELIKUMS || Galvenās darbības || Kas || Kad 1 || Risināt dialogu ar ieinteresētajām personām, izveidot Elektronikas līderu grupu, lai tā izstrādātu un palīdzētu īstenot Eiropas Elektronikas rūpniecības stratēģisko plānu || Eiropas Komisija, nozare || Vēlākais līdz 2013. gada beigām || Veicināt viedo specializāciju, izmantot Eiropas strukturālajos un investīciju fondos (ESI fondos) un APVĀRSNIS 2020 paredzētos finanšu instrumentus || Eiropas Komisija, dalībvalstis || Notiek, jāpastiprina || Saskaņā ar saprašanās memorandu, kas ar EIB parakstīts par svarīgām pamattehnoloģijām, veicināt līdzekļu pieejamību, lai nodrošinātu kapitālieguldījumus ražošanā Eiropā || Eiropas Investīciju banka, nozare || 2014. gada 1. ceturksnis 2 || Pieņemt Padomes regulu un aizsākt jauno trīspusējo KTI || Eiropas Komisija, dalībvalstis, nozare || 2014. gada sākums || KTI satvarā pētīt, kā vienkāršot un paātrināt valsts atbalsta apstiprināšanu, tostarp izmantojot projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu || Eiropas Komisija, dalībvalstis, nozare || 2013. gada 3. ceturksnis 3 || Risināt nepārtrauktu dialogu ar svarīgām PT organizācijām, reģioniem un dalībvalstīm, lai Eiropas līmenī stiprinātu mikro- un nanoelektronikas ekosistēmu || Eiropas Komisija, dalībvalstis, reģioni, PT organizācijas || Notiek, jāpastiprina || APVĀRSNIS 2020 satvarā darīt jaundibinātiem uzņēmumiem, MVU, universitātēm un lietotājiem pieejamas koplietojuma iekārtas testēšanai un agrīnu posmu eksperimentiem || PT organizācijas, Eiropas Komisija || 2014. gada 1. ceturksnis || Ieguldīt nozari veidojošos elementos (izglītība, apmācība); veicināt labvēlīgu inženiervidi Eiropā || Dalībvalstis, akadēmiskā vide || 2014. g. 1. ceturksnis – 2020. g. 4. ceturksnis 4 || Izstrādāt un īstenot tirgus pieprasījuma veicināšanas stratēģiju, kas vērsta uz ražojumiem, kuros plaši izmanto elektroniku, šajā nolūkā izmantojot dažādus instrumentus, piemēram, publisko iepirkumu || Nozare, dalībvalstis, reģioni, Eiropas Komisija || Līdz 2014. g. 2. ceturksnim || Izstrādāt politikas darbības, kas vērstas uz to, lai pasaules līmenī nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, šajā nolūkā ierobežojot tirdzniecības/tirgus izkropļojumus, tostarp darbojoties Valdību un iestāžu sanāksmē par pusvadītājiem (GAMS) || Eiropas Komisija, nozare || Notiek, jāpastiprina [1] Šajā paziņojumā šādi komponenti un sistēmas tiek sauktas par „mikro- un nanoelektroniku”, un šis jēdziens ietver ierīces, sākot ar nanoizmēra tranzistoriem un beidzot ar mikroizmēra sistēmām, kuras ļauj mikroshēmā integrēt daudzas funkcijas. [2] COM(2012) 341 final. [3] COM(2012) 582 final “Spēcīgāka Eiropas rūpniecība izaugsmei un ekonomikas atveseļošanai”. [4] Piemēram, automobiļu, enerģētikas un ražošanas nozares elektronika. [5] Pusvadītāju tirdzniecības statistika pasaulē (WSTS), 2012. gads (http://www.wsts.org/). [6] Digiworld ziņojums, IDATE 2012 (http://www.idate.org). [7] http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/files/kets/hlg_report_final_en.pdf. [8] Sk. Eiropas Pusvadītāju ražošanas nozares asociācijas (ESIA) konkurētspējas ziņojumu, 2008. gads, "Mastering Innovation Shaping the Future" (https://www.eeca.eu/data/File/ESIA_Broch_CompReport_Total.pdf). [9] Devējs ir jebkāda ierīce, piemēram, termometrs, kas nosaka kādu apkārtējās vides fizikālu rādītāju. Iedarbinātāji ir ierīces, piemēram, slēdži, kas īsteno darbības, piemēram, kaut ko ieslēdz/izslēdz vai ieregulē darbojošos sistēmu. [10] Starptautiskais pusvadītāju tehnoloģiju ceļvedis (ITRS) (http://www.itrs.net). [11] Saskaņā ar Mūra likumu veiktspēja attiecībā pret izmaksām dubultojas ik pēc 18–24 mēnešiem. [12] Komplementārie metāla-oksīdu pusvadītāji (CMOS) ir integrēto shēmu standarttehnoloģija „Mūra likuma turpinājuma” virzienā. [13] Mikro- un nanoelektronikas mikroshēmas ražo uz apaļām pamatnēm jeb plātnēm. Secīgas tehnoloģiju paaudzes raksturo šādu mikroshēmu ražošanai paredzētu plātņu diametrs. Patlaban ražošanai galvenokārt izmanto 200 un 300 mm plātnes. Nākamais plātņu izmērs būs 450 mm. [14] ESAO Informācijas tehnoloģijas perspektīvas (http://www.oecd.org/internet/ieconomy/oecdinformationtechnologyoutlook2010.htm). [15] LETI ir Francijas pētniecības un tehnoloģiju organizācijas CEA institūts. Tā specializācija ir nanotehnoloģijas un to pielietojums, sākot ar bezvadu ierīcēm un beidzot ar bioloģiju, veselības aprūpi un fotoniku (http://www-leti.cea.fr). [16] Vācijas pētniecības organizācija Fraunhofer-Gesellschaft nodarbojas ar lietišķo pētniecību, kuras rezultāti var tieši būt noderīgi privātiem un publiskiem uzņēmumiem un tikt plaši izmantoti sabiedrības labā. Vairāku institūtu uzmanības centrā ir integrētās shēmas un sistēmas (http://www.fraunhofer.de). [17] Beļģijas imec veic pasaules līmeņa pētījumus nanoelektronikas jomā, zinātnes atklājumu praktiskai ieviešanai izmantojot globālas partnerības IKT, veselības aprūpes un enerģētikas jomā (http://www.imec.be). [18] Piemēram, Korejas uzņēmumu kapitālizdevumi ir pieauguši no 13 % 2005. gadā līdz 27 % 2012. gadā. [19] Sk. Pusvadītāju ražošanas nozares asociācijas (SIA) balto grāmatu Maintaining America's Competitive Edge: Government Policies Affecting Semiconductor Industry R&D and Manufacturing Activity, 2009. gada marts (http://www.semiconductors.org/clientuploads/directory/DocumentSIA/Research%20and%20Technology/Competitiveness_White_Paper.pdf). [20] Ražošanas pakalpojumu uzņēmums ir uzņēmums, kam pieder rūpnīcas un kas piedāvā pakalpojumus bezražotņu klientiem. [21] Bezražotņu uzņēmums projektē pats savus komponentus, bet to ražošanai izmanto ārpakalpojumus (ražošanas pakalpojumu uzņēmumus). [22] Sk. http://www.asml.com/asml/show.do?ctx=5869&rid=46974 - "As part of the program, Intel, TSMC and Samsung will each acquire ASML shares, equal to an aggregate 23 percent minority equity stake in ASML for EUR 3.85 billion in cash" (Programmas ietvaros Intel, TSMC un Samsung iegādāsies ASML akcijas, kas kopā veido 23 procentu lielu mazākuma līdzdalību ASML, par kopējo summu EUR 3,85 miljardi). [23] http://www.catrene.org/. [24] Aptuvenais līmenis: EUR 130 miljoni gadā. [25] Pamatojoties uz LESD 187. pantu. [26] Saskaņā ar Starptautisko pusvadītāju tehnoloģiju ceļvedi (ITRS) (http://www.itrs.net). [27] Jaunattīstīto tehnoloģiju gatavības novērtēšanai izmanto tehnoloģijas gatavības līmeņus (TRL). 1. līdz 4. līmenis parasti nozīmē agrīnu pētniecību un izstrādi, bet 5. līdz 8. līmenis nozīmē prototipu izgatavošanu un sistēmu validēšanu ekspluatācijas vidē. [28] COM(2011) 809 galīgā redakcija. [29] http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/home. [30] Patlaban ražošanas apjoms Eiropā šajā virzienā ir vairāk nekā 30 % no pasaules tirdzniecības vērtības. [31] Eiropas īpatsvars ražošanā ir aptuveni 9 %, tomēr Eiropa joprojām ieņem vadošu vietu miniaturizācijas tehnoloģiju sacensībā. [32] No reģionālām, valstu un ES līmeņa programmām. [33] http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/home. [34] Priekšlikuma ietekme tiks izklāstīta ietekmes novērtējumā. Ietekme uz budžetu tiks iekļauta leģislatīvajā un finanšu pārskatā. [35] ARTEMIS un ENIAC kopīgo tehnoloģiju ierosmju pirmais starpposma novērtējums, 2010 http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/rtd/jti/artemis_and_eniac_evaluation_report_final.pdf. [36] Patlaban publiskā sektora atbalsts izmēģinājumu līnijām kopuzņēmumā ENIAC ir EUR 50–120 miljoni katrai darbībai. [37] Sk. COM(2012) 582 final, III iedaļas A.1.ii) apakšpunkts. [38] COM(2012) 572 final. Otrais pārskats par regulējumu attiecībā uz nanomateriāliem.