LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 11.6.2008 
SEC(2008) 2012 gal īgā redakcija 
  
Ieteikums 
PADOMES ATZINUMS 
par Polijas atjaunin āto konver ģences programmu 2007.–2010. gadam 
(iesniegusi Komisija) 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. V ISPĀRĒJS PAMATOJUMS  
Stabilitātes un izaugsmes pakta m ērķis ir sak ārtotas valsts finanses k ā līdzeklis, lai 
nostiprinātu nosac ījumus stabil ām cenām un stiprai, stabilai izaugsmei, kas veicina 
nodarbinātības kāpumu. Ar pakta 2005. gada reformu, atz īstot pakta lietder ību fiskālās 
disciplīnas stiprin āšanā, tika mekl ētas iespējas uzlabot t ā efektivit āti un ekonomisko 
pamatojumu, k ā arī ilgstoši saglab āt valsts finanšu ilgtsp ējību. 
Padomes Regul ā (EK) Nr. 1466/97 par budžeta st āvokļa uzraudz ības un ekonomikas politikas 
uzraudzības un koordin ācijas stiprin āšanu1, kas ir Stabilit ātes un izaugsmes pakta da ļa, 
paredzēts, ka dal ībvalstīm ir jāiesniedz Padomei un Komisijai stabilit ātes un konver ģences 
programmas un to ikgad ējie atjaunin ājumi. Dal ībvalstis, kuras jau ir pie ņēmušas vienoto 
valūtu, iesniedz (atjaunin ātas) stabilit ātes programmas, bet dal ībvalstis, kuras v ēl nav to 
pieņēmušas, iesniedz (atjaunin ātas) konver ģences programmas. Pirm ā Polijas konver ģences 
programma tika iesniegta 2004. gada maij ā. Saskaņā ar minēto regulu Padome, pamatojoties 
uz Komisijas ieteikumu un apspriedusies ar  Ekonomikas un finanšu komiteju, 2004. gada 
5. jūlijā sniedza atzinumu par to. Regul ā paredzēts, ka saska ņā ar šo pašu proced ūru Komisija 
novērtē un komiteja p ārbauda atjaunin ātās stabilit ātes un konver ģences programmas, 
atjauninātās programmas vajadz ības gadījumā var pārbaudīt arī Padome. 
2. A TJAUNIN ĀTĀS PROGRAMMAS NOV ĒRTĒJUMA PAMATOJUMS  
Komisija ir p ārbaudījusi jaun āko Polijas konver ģences programmas atjaunin ājumu, kas 
iesniegts 2008. gada 26. mart ā, un ir pie ņēmusi ieteikumu Padomes atzinumam par to 
(sk. ierāmēto informāciju ar galvenajiem nov ērtējumā aplūkotajiem jaut ājumiem). 
Lai radītu priekšstatu par kontekstu, k ādā tiek izv ērtēta atjaunin ātās konver ģences 
programmas budžeta strat ēģija, turpm ākajos punktos apkopoti: 
(1) apskats par valsts st āvokli saska ņā ar Stabilit ātes un izaugsmes pakta korekt īvo daļu 
(pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūra); 
(2) visjaunākais valsts st āvokļa novērtējums saska ņā ar Stabilit ātes un izaugsmes pakta 
preventīvo daļu (kopsavilkums Padomes atzinumam par iepriekš ējo konver ģences 
programmas atjaunin ājumu); 
(3) valstu ekonomikas politikas visp ārējās pamatnost ādnes budžeta politikas jom ā — 
2008. gada maija atjaunin ātā redakcija; 
(4) Komisijas nov ērtējums par 2007. gada oktobra valsts reformu programmas īstenošanas 
ziņojumu. 
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regul ā grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 
7.7.2005., 1. lpp). Šaj ā tekstā minētie dokumenti ir pieejami vietn ē: 
 http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm 
LV 3   LV 2.1. P ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūra attiecībā uz Poliju 
Padome 2004. gada 5. j ūlijā pieņēma lēmumu, kur ā saskaņā ar 104. panta 6. punktu 
konstatēja, ka Polijai ir p ārmērīgs budžeta defic īts, kura galvenais c ēlonis ir 2003. gada valsts 
budžeta defic īts 4,1 % apm ērā no IKP. Taj ā pašā laikā Padome saska ņā ar 104. panta 
7. punktu pie ņēma ieteikumus p ārmērīga budžeta defic īta novēršanai. Konkr ēti, Polijai ieteica 
veikt vidēja termiņa pasākumus, lai l īdz 2007. gadam ticami un notur īgi samazin ātu deficītu 
līdz 3 % no IKP atbilst īgi Padomes atzinumam par 2004. gada maija konver ģences 
programmu. 2006. gada novembr ī Padome nol ēma, ka Polijas iest āžu līdzšinējā rīcība nav 
bijusi pareiza. 2007. gada febru ārī Padome pie ņēma jaunus ieteikumus, apstiprinot 2007. gadu 
par termi ņu korekciju veikšanai. Polijas iest ādēm ieteica no 2006. l īdz 2007. gadam pan ākt 
strukturālās bilances uzlabošanos par vismaz 0,5 procentu punktiem no IKP. 2007. gada 
novembrī Komisija pie ņēma Padomei adres ētu paziņojumu, kur ā atzīts, ka Polija, atsaucoties 
uz Padomes ieteikumu, ir r īkojusies ieteikumam atbilstoši. Tom ēr attiecībā uz 2008. un 
2009. gadu Komisija izteica bažas par to, vai p ārmērīgais budžeta defic īts būs novērsts 
ilglaicīgi, pretējā gadījumā pārmērīgā budžeta defic īta novēršanas proced ūru nav iesp ējams 
atcelt. Gan Komisija, gan Padome l ūdza Polijas iest ādes iespējami drīzāk iesniegt atjaunin āto 
konverģences programmu, kur ā būtu izklāstīta vidēja termiņa stratēģija, kas b ūtu paredz ēta 
visam pilnvaru laikam un atbilstu vajadz ībai notur īgā veidā novērst pārmērīgo budžeta 
deficītu un turpm ākai virzībai uz vid ēja termiņa mērķi. 
Kopā ar šo ieteikumu Padomes atzinu mam Komisija iesaka Padomei pie ņemt lēmumu atcelt 
pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru attiecībā uz Poliju, jo p ēc visaptveroša 
novērtējuma veikšanas t ā ir secinājusi, ka p ārmērīgais budžeta defic īts Polijā ir novērsts. 
2007. gada valsts budžeta faktiskais defic īts ir 2 % no IKP, kas ir zem āks par atsauces v ērtību 
3 % no IKP. Komisijas dienestu 2008. gada pa vasara prognozes liec ina, ka budžeta defic īts 
2008. un 2009. gad ā nepārsniegs atsauces v ērtību, t. i., 3 % no IKP. 
2.2. Nov ērtējums Padomes atzinum ā par iepriekš ējo programmas atjaunin ājumu 
Padome 2007. gada 27. febru āra atzinum ā šādi apkopoja savu nov ērtējumu par 
2006.−2009. gada konver ģences programmas iepriekš ējo atjaunin ājumu. „Programm ā 
paredzēts novērst pārmērīgo deficītu līdz 2007. gadam, atsaucoties uz 2. panta 7. punktu 
Padomes Regul ā (EK) Nr. 1467/97, tom ēr Padome atg ādina, ka l īdz šim veikt ās darbības nav 
pietiekamas un pl ānotie pasākumi, šķiet, arī nav pietiekami š ā rezultāta sasniegšanai. Lai gan 
turpmākajos gados programm ā paredzēts gūt atbilstīgas sekmes VTM sasniegšan ā saistībā ar 
lielas izaugsmes iesp ējām, ievērojami riski apdraud budžeta m ērķu sasniegšanu un korekciju 
ilglaicīgu efektivit āti.”  
Ņemot vērā jaunu Polijai adres ētu ieteikumu p ārmērīgā budžeta defic īta novēršanai, ko 
Padome 2007. gada 27. febru ārī pieņēma saska ņā ar Līguma 104. panta 7. punktu, Padome 
aicināja Poliju „i) nodrošin āt pārmērīga budžeta defic īta novēršanu līdz 2007. gadam saska ņā 
ar jauno ieteikumu atbilst īgi 104. panta 7. punktam; ii) izma ntojot ekonomisko uzplaukumu, 
jebkādus papildu ie ņēmumus novirzot defic īta samazin āšanai, paātrināt korekciju tempu, lai 
sasniegtu VTM p ēc plānotās pārmērīgā deficīta novēršanas, nosakot un īstenojot papildu 
pasākumus jo īpaši attiec ībā uz izdevumiem, kas vajadz īgi, lai veiktu paredz ētās korekcijas; 
iii) saglab āt rezultātus, kas gūti, veicot pensiju reformu.” 
LV 4   LV 2.3. Valstu ekonomikas politikas visp ārējās pamatnost ādnes budžeta politikas jom ā 
— 2008. gada maija atjaunin ātā redakcija 
Padome 2008. gada 14. maij ā pieņēma ieteikumu par atjaunin ātu 2008. gada redakciju 
dalībvalstu un Kopienas e konomikas politikas visp ārējām pamatnost ādnēm un par dal ībvalstu 
nodarbinātības politikas īstenošanu2. Budžeta politikas jom ā Polijai ieteica „stiprin āt fiskālo 
konsolidāciju un papildin āt nominālā valsts budžeta defic īta griestus ar turpm ākiem 
mehānismiem, lai uzlabotu izdevumu kontroli”.  
2.4. Komisijas nov ērtējums par 2007. gada oktobra valsts reformu programmas 
īstenošanas zi ņojumu 
Komisija 2007. gada 11. decembr ī pieņēma Stratēģisko ziņojumu par Lisabonas izaugsmes un 
nodarbinātības atjaunoto strat ēģiju3, kurā ietverts nov ērtējums par Polijas valsts reformu 
programmas 2007. gada oktobra īstenošanas zi ņojumu, ko var rezum ēt šādi. 
Polijas valsts reformu programm ā norādīti šādi būtiskākie uzdevumi: valsts finanšu 
konsolidācija un lab āka pārvaldība, uzņēmējdarbības attīstība, intens īvāka uzņēmumu 
inovācija; infrastrukt ūras uzlabošana un att īstība, konkurences nodrošin āšana tīklu nozar ēs, 
darba vietu rad īšana un saglab āšana un bezdarba mazin āšana; darbinieku un uz ņēmumu 
pielāgošanās spēju uzlabošana. 
Komisijas nov ērtējumā ir atzīts, ka Polija 2005.–2007. gad ā ir guvusi vien nelielus 
panākumus valsts reformu programmas īstenošanā. 
Ņemot vērā apzinātās stiprās puses un v ājās vietas, k ā arī gūtās sekmes, Komisija ieteica 
Polijai veikt pas ākumus šādās jomās: fiskālā konsolid ācija (izdevumu kontroles meh ānismi); 
konkurence t īklu nozar ēs; publisko strukt ūru veikta p ētniecība un atbalsts priv ātai pētniecībai 
un attīstībai; elastdroš ības pieeja, tostarp akt īva darba tirgus politika, soci ālie pabalsti, 
mūžizglītība un izgl ītība. 
Turklāt Polijai ieteica piev ērst uzman ību šādām jomām: transporta infrastrukt ūra; uzņēmumu 
reģistrācijas process; e-p ārvalde; iekš ējā tirgus ties ību aktu transpon ēšana; bērnu aprūpes 
iestādes. 
Pamatojoties uz Komisijas strat ēģisko ziņojumu, Padome 2008. gada 14. maij ā pieņēma 
ieteikumus par atjaunin ātu 2008. gada redakciju dal ībvalstu, tostarp Polijas, ekonomikas 
politikas visp ārējām pamatnost ādnēm. 
                                                 
2 OV L 139, 29.5.2008., 57. lpp. 
3 Komisijas pazi ņojums Eiropadomei „Strat ēģisks ziņojums par atjaunoto Lisabonas strat ēģiju izaugsmei 
un nodarbin ātībai: jauna cikla uzs ākšana (2008.–2010. gads)”, COM(2007)803, 11.12.2007. 
LV 5   LV  
Galvenie nov ērtējumā aplūkotie jaut ājumi 
Kā paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punkt ā (stabilitātes programm ām) un 
9. panta 1. punkt ā (konverģences programm ām), novērtējums attiecas uz š ādiem jaut ājumiem: 
• vai saimniecisk ās prognozes programmas pamat ā ir reālistiskas; 
• dalībvalsts nor ādītais vidēja termiņa budžeta m ērķis (VTM) un tas, vai korekcijas ir pietiekamas, 
lai to sasniegtu; 
• vai veiktie un/vai ierosin ātie pasākumi, lai piem ērotu šīs korekcijas, ir pietiekami, lai sasniegtu 
vidēja termiņa mērķi attiecīgajā ekonomikas cikl ā; 
• izvērtējot korekcijas, kas v ērstas uz VTM sasniegšanu — vai ko rekcijas tiek veiktas ekonomisk ā 
uzplaukuma laik ā, vai korekcijas var b ūt mazākas ekonomikas lejupsl īdes laikā un (attiec ībā uz 
euro zonas un VKM II dal ībvalstīm) vai dal ībvalsts cenšas pan ākt ikgadēju cikliski kori ģētās 
bilances uzlabojumu (iz ņemot vienreiz ējus un citus pagaidu pas ākumus), par 0,5 % no IKP, kas ir 
kritērijs, lai tā sasniegtu savu VTM; 
• nosakot VTM korekcijas (attiec ībā uz dalībvalstīm, kas to v ēl nav sasniegušas) vai at ļaujot īslaicīgu 
novirzi no VTM (attiec ībā uz dalībvalstīm, kuras to jau ir sasniegušas), t ādu nozīmīgāko 
strukturālo reformu īstenošana, kas ilg ākā laikposm ā ļauj tieši ietaup īt izmaksas (veicinot ar ī 
potenciālo pieaugumu) un t ādējādi pārbaudāmi ietekm ējot valsts finanšu ilglaic īgu ilgtspējību (ar 
nosacījumu, ka tiek saglab āta atbilstīga drošības rezerve attiec ībā uz atsauces v ērtību 3 % no IKP 
un ka programmas period ā atkal ir gaid āma budžeta st āvokļa atbilstība VTM), un ar ko īpašu 
uzmanību velta pensiju reform ām, ar kur ām ievieš vair āku līmeņu sistēmu, kas ietver oblig ātu 
pilnībā finansētu pensiju l īmeni; 
• vai dalībvalstu ekonomikas politikas virz ība atbilst ekonomikas politikas visp ārējām 
pamatnost ādnēm. 
Programmas makroekonomisko pie ņēmumu reālistiskumu nov ērtē, balstoties uz Komisijas dienestu 
2008. gada pavasara prognozi, izmantojot ar ī kopīgi apstiprin āto metodolo ģiju attiecībā uz iespējamā 
ražošanas apjoma nov ērtēšanu un cikliski kori ģētām bilancēm. 
Novērtējumā tiek pārbaudīti arī: 
• parāda attiecības dinamika un st āvoklis attiec ībā uz valsts finanšu ilgtermi ņa ilgtspējību, kam 
saskaņā ar Padomes 2005. gada 20. marta zi ņojumu „Stabilit ātes un izaugsmes pakta īstenošanas 
uzlabošana” budžeta uzraudz ībā jāveltī pienācīga vērība; Komisijas 2006. gada 12. oktobra 
paziņojumā izklāstīta pieeja ilgtermi ņa ilgtspējības novērtēšanai4; 
• valsts reformu programmas, ko iesniegušas dal ībvalstis saist ībā ar Lisabonas strat ēģiju izaugsmei 
un nodarbin ātībai, un tās 2007. gada oktobra īstenošanas zi ņojuma atbilst ības pakāpe; Ekonomikas 
un finanšu padome (ECOFIN padome) 2005. gada 7. j ūnija pavadv ēstulē Eiropas Padomei par 
ekonomikas politikas visp ārējām pamatnost ādnēm 2005.–2008. gadam pazi ņoja, ka valsts reformu 
programm ām jāatbilst stabilit ātes un konver ģences programm ām; 
• atbilstība rīcības kodeksam5, kas cita starp ā nosaka kop īgu struktūru un datu tabulas stabilit ātes un 
konverģences programm ām. 
 
                                                 
4 Komisijas Pazi ņojums Padomei un Eiropas Parlamentam „Valsts finanšu ilgtermi ņa ilgtspējība Eiropas 
Savienībā”, COM(2006) 574, 12.10.2006., un Eiropas Komisija, Ekonomikas un finanšu lietu 
ģenerāldirektorāts (2006.), „The long-term sustainability of  public finances in the European Union”, 
European Economy  Nr. 4/2006. 
5 „Specifik ācijas par Stabilit ātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnost ādnes par stabilit ātes un 
konverģences programmu form ātu un saturu”, ko 2005. gada 11. oktobr ī atbalstījusi ECOFIN  padome. 
LV 6   LV Ieteikums 
PADOMES ATZINUMS 
 
par Polijas atjaunin āto konver ģences programmu 2007.–2010. gadam 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu, 
ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. j ūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta st āvokļa 
uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudz ības un koordin ācijas stiprin āšanu6 un jo īpaši 
tās 9. panta 3. punktu, 
ņemot vērā Komisijas ieteikumu, 
apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU. 
(1) Padome [2008. gada 8. j ūlijā] izskatīja atjaunin āto Polijas konver ģences programmu 
laikposmam no 2007. gada l īdz 2010. gadam
7. 
(2) Polijai nesen ir izdevies pietuvoties vid ējam ienākumu līmenim ES, jo faktiskais IKP 
pieaugums ir palielin ājies no vid ēji 4,5 % 2003.–2005. gad ā līdz vairāk nekā 6 % 
2006.–2007. gad ā. Darbietilp īgo nozaru ražošanas apjomam palielinoties, iev ērojami 
uzlabojās situācija darba tirg ū, un bezdarba l īmenis samazin ājās no nepilniem 20 % 
2003. gad ā līdz 9,5 % 2007. gad ā. Tomēr bezdarba l īmeņa samazin āšanās liecina ne 
vien par b ūtisku nodarbin ātības pieaugumu, bet ar ī par darbasp ēka piedāvājuma 
samazināšanos migr ācijas dēļ. Turklāt darbasp ēka trūkumu vair ākās nozarēs veicina 
nepietiekami stimuli str ādāt, kā arī ievērojama emigr ācija. Darbasp ēka trūkums tirg ū 
spiež palielin āt algas, tas savuk ārt negatīvi ietekm ē SPCI infl āciju, kas p ēc veiksmīga 
stabilitātes perioda (no 2005. gada l īdz 2007. gada pirmajai pusei) 2007. gada beig ās ir 
būtiski pieaugusi. Valsts budžeta defic īts, kas 2003. gad ā sasniedza augst āko rādītāju, 
proti, 6,25 % no IKP, katru gadu vid ēji samazin ājās par vair āk nekā 1 procentu punktu 
un 2007. gad ā bija 2 % no IKP. P ēdējos gados rezult āti kopumā pārsniedza izvirz ītos 
mērķus, pateicoties neparedz ētai izaugsmei, kuras rezult ātā radās negaidīti papildu 
ieņēmumi, savuk ārt izdevumu pl āni netika piln ībā izpildīti. Turpm āka budžeta 
konsolidācija lielā mērā būs atkarīga no soci ālo pabalstu sist ēmas reformas 
                                                 
6 OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regul ā grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 
7.7.2005., 1. lpp). Šaj ā tekstā minētie dokumenti ir pieejami t īmekļa vietnē: 
 http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm 
7 Atjaunin ājums tika iesniegts 16 ned ēļas pēc rīcības kodeks ā noteiktā termiņa (1. decembris), jo 
novembrī tika veidota jauna vald ība pēc oktobrī notikušaj ām vispārējām vēlēšanām. 
LV 7   LV (galvenok ārt attiecībā uz priekšlaic īgām pensijām un invalidit ātes pabalstiem) un 
iedzīvotāju aktīvākas iesaist īšanās darba tirg ū. 
(3) Šīs programmas pamat ā esošajā makroekonomikas scen ārijā paredzēts, ka reālais IKP 
pieaugums pak āpeniski samazin āsies no 6,5% 2007. gad ā līdz vidēji 5,2% p ārējā 
programmas period ā. Šis scen ārijs, kas nov ērtēts, ņemot vērā šobrīd pieejamo 
informāciju8, šķiet balstīts uz ticamiem pie ņēmumiem par izaugsmi. Infl ācijas 
prognozes programm ā šķiet pārāk zemas, jo to pamat ā ir diezgan optimistiski 
pieņēmumi par importa cen ām un relat īvi neliels nomin ālās algas pieaugums vienam 
strādājošajam. 
(4) Faktiskais valsts budžeta defic īts 2007. gad ā bija 2,0 % no IKP, sal īdzinot ar 3,4 %, 
kas prognoz ēti 2006. gada novembra konver ģences programm ā. Galvenie iemesli bija 
reālā un nomin ālā IKP pieaugums, kas bija iev ērojami liel āks, nekā prognoz ēts 
2006. gada novembr ī, kā arī izdevumu ierobežošana. Proti, augstie uz ņēmumu 
rentabilitātes rādītāji ļāva apturēt subsīdiju pieaugumu, savuk ārt bezdarba l īmeņa 
straujā samazināšanās un Hausnera pl ānā9 ierosinātā indeksācijas atcelšana aptur ēja 
sociālo maksājumu pieaugumu. Turkl āt valsts sektor ā strādājošo atalgojums bija 
mazāks, nekā plānots. Visbeidzot, valsts invest īcijas bija zem ākas, nekā prognozēts, jo 
ES fondi tika apg ūti lēnāk, nekā plānots. Kopum ā izdevumu un IKP attiec ība bija par 
1,5 procentu punktiem zem āka par 2006. gada novembr ī prognozēto. Par ieņēmumiem 
jāteic, ka ie ņēmumi no netiešajiem nodok ļiem un soci ālajām iemaks ām izrādījās 
labāki, nekā paredzēts 2006. gada novembr ī, galvenok ārt ievērojami augst āku 
nodarbinātības rādītāju un algu pieauguma d ēļ. Šos pozit īvos pārsteigumus aiz ēnoja 
sliktāki rezultāti citās ieņēmumu poz īcijās, piemēram, pozīcijā „tiešie nodok ļi”, jo tika 
palielinātas ienākumu kategorijas, ko apliek ar noteiktu nodok ļa likmi ( tax brackets ). 
Kopumā ieņēmumu attiec ība bija nedaudz maz āka par plānoto. Struktur ālajai bilancei 
uzlabojoties par aptuveni 1,5 procen tu punktiem, 2007. gada budžeta izpild ē tika 
pārsniegti nor ādījumi, kas izteikti Padomes 2007. gada 27. febru āra atzinum ā par 
iepriekšējo konver ģences programmas atjaunin ājumu10. 
(5) Galvenais budžeta strat ēģijas uzdevums ir notur īgs struktur ālā valsts budžeta defic īta 
samazinājums (cikliski kori ģēts deficīts, atskaitot vienreiz ējus un citus pagaidu 
pasākumus), lai sasniegtu vid ēja termiņa mērķi (VTM) attiec ībā uz budžetu, proti, 
strukturālo deficītu 1 % no IKP 2011. gad ā, t. i., vienu gadu p ēc programmas perioda 
beigām. Tas ir saska ņā ar iepriekš ējo konver ģences programmu, kur ā VTM bija 
paredzēts izpildīt „pēc 2010. gada”. Pl ānots, ka kop ējais defic īts 2008. gad ā pieaugs 
par 0,5 procentu punktiem un b ūs 2,5 % no IKP, bet p ēc tam samazin āsies, 2010. gad ā 
nonākot pie 1,5 % atz īmes. Prim ārās bilances izmai ņas būs līdzīgas, un prognozes 
liecina par pieaugumu no −0,2 % no IKP 2008. gad ā līdz 0,8 % 2010. gad ā. Ņemot 
vērā ražošanas apjoma pieauguma pal ēnināšanos, uzskata, ka struktur ālās bilances 
pārmaiņas, kas apr ēķinātas saska ņā ar kopīgi pieņemto metodiku, b ūs lielākas; 
strukturālais deficīts samazin āsies no aptuveni 2,75 % no IKP 2008. gad ā līdz nedaudz 
                                                 
8 Nov ērtējumā jo īpaši ņemta vērā Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognoze un Komisijas 
novērtējums par 2007. gada oktobra valsts reformu programmas īstenošanas zi ņojumu. 
9 L īdz šim plaš ākais un specifisk ākais izdevumu reformas m ēģinājums, kas ierosin āts 2003. gad ā ar 
mērķi samazin āt valsts izdevumus soci ālās aizsardz ības, valsts p ārvaldes un valsts atbalsta jom ā. Cita 
starpā Hausnera pl ānā ikgadējo indeks āciju ir paredz ēts aizstāt ar indeks āciju, ko veic, kad kumul ētā 
inflācija pārsniedz 5 %, vai ik p ēc trim gadiem (atkar ībā no tā, kurš krit ērijs sasniegts pirmais). 
10 OV C 72, 29.3.2007., 13. lpp. 
LV 8   LV vairāk kā 1 % 2010. gad ā. Budžeta korekciju pamat ā ir izdevumu korekcija, un t ās bija 
plānotas 2009. un 2010. gad ā. 2008. gad ā deficīta pieauguma galvenie iemesli ir 
straujš invest īciju apjoma k āpums, kā arī sociālo iemaksu b ūtiska samazin āšanās (ko 
daļēji kompens ēs citu ie ņēmumu palielin āšanās). 2009.–2010. gad ā konsolid āciju 
panāks, galvenok ārt ierobežojot str ādājošo atalgojumu, soci ālos pabalstus un 
starppatēriņu. No 2007. l īdz 2009. gadam pl ānotais defic īta samazin āšanas temps ir 
lēnāks, nekā programmas iepriekš ējā atjaunin ājumā paredzētais, tom ēr atskaites 
punkts (2007. g.) un visi jaunie defic īta mērķi konverģences programmas 2008. gada 
marta atjaunin ātajā redakcijā ir labāki, nekā 2006. gada novembra redakcij ā izvirzītie 
mērķi. Riski, kas apdraud programm ā izteiktās 2008. gada budžeta prognozes, kopum ā 
šķiet līdzsvaroti, ta ču rezultāti galu gal ā varētu būt sliktāki par programm ā 
norādītajiem. Programm ā norādītais 2008. gada defic īta mērķis ir tāds pats, k ā 
2008. gada pavasara prognoz ēs (2,5 % no IKP). 2008. gada pirm ā ceturkšņa dati par 
naudas pl ūsmu centr ālajā budžetā liecina par ie ņēmumu rezult ātiem, kas p ārsniedz 
budžeta prognozes, bet programm ā 2008. gad ā paredzēts nedaudz liel āks pieaugums 
nekā Komisijas 2008. gada pavasara prognoz ēs, un arvien pieaugoš ā prasība palielin āt 
algu valsts sektor ā nodarbin ātajiem rada risku valsts finans ēm. No otras puses, 
inflācija, kas p ārsniedz programm ā pieņemto infl āciju, samazin ās 2008. gada 
izdevumu attiec ību, jo izdevumi galvenok ārt ir fiksēti nominālā izteiksm ē. Tomēr 
2008. gada augstie infl ācijas rādītāji 2009. gad ā varētu veicināt algas pieaugumu valsts 
sektorā strādājošajiem, k ā arī būt par iemeslu liel ākām pensijām un soci ālajiem 
pabalstiem, nek ā programm ā plānots, stāvokli vēl vairāk varētu pasliktin āt 
indeksācijas meh ānisma reforma, kas paredz no 2008. gada soci ālo pabalstu apjomu 
piesaistīt ne tikai pat ēriņa cenām, bet da ļēji arī algām. Lai gan parlaments jau ir 
pieņēmis defic ītu palielinošus pas ākumus (iedz īvotāju ienākuma nodok ļa likmes 
samazināšana), izlīdzinošo pas ākumu plāni ir nenoteikti, un to ietekme uz budžetu — 
neskaidra (iz ņemot akc īzes nodok ļa likmes paaugstin āšanu, kas saist īta ar 
harmoniz āciju ES m ērogā, taču tas piln ībā nekompens ēs iedzīvotāju ienākuma 
nodokļa samazin ājumu). Ja vald ības pieņēmumi par turpm āku nodarbin ātības līmeņa 
kāpumu nepiepild īsies, pēc 2008. gada var b ūt grūti turpināt budžeta konsolid āciju, 
kas 2006.–2007. gad ā balstījās uz intens īvu darbvietu skaita pieaugumu. No otras 
puses, kop ējā valsts budžeta bilances att īstība ir pozit īva: ieņēmumi bieži vien ir 
izrādījušies augst āki, nekā plānots, savuk ārt izdevumu pl āni ne vienm ēr ir izpildīti. 
(6) Ņemot vērā šo riska nov ērtējumu, programm ā izklāstītais budžeta st āvoklis šķiet 
atbilstīgs Padomes ieteikumam notur īgā veidā novērst pārmērīgo budžeta defic ītu līdz 
2007. gadam. Tom ēr programmas period ā nevarēs izveidot droš ības rezervi, lai netiktu 
pārkāpta deficīta robežv ērtība 3% no IKP. Turkl āt programm ā norādītais budžeta 
stāvoklis var izr ādīties nepietiekams, lai nodrošin ātu VTM sasniegšanu l īdz 
2011. gadam, k ā iecerēts programm ā. Tā kā patlaban valda labv ēlīgi apstākļi 
ekonomikas att īstībai, korekciju temps programm ā izvirzīto VTM sasniegšanai ir 
nepietiekams, un 2008. gad ā tas jāpaātrina, lai pan āktu atbilst ību Stabilit ātes un 
izaugsmes paktam. T ādēļ jāveic atbilst īgi pasākumi. Turkl āt, ja radīsies inflācijas un 
algu spiediens, b ūs nepieciešama stingr āka fiskālā nostāja, nekā paredzēts programm ā, 
lai nepieļautu ekonomikas p ārkaršanu. 
(7) Valsts finanšu ilgtsp ējība Polijā nešķiet īpaši apdraud ēta. Ņemot vērā 2005. gad ā 
izteiktās prognozes un pamatojoties uz kop īgo metodiku, t ā ir viena no ES valst īm, 
kuras budžetu ilgtermi ņā vismazāk ietekm ē sabiedrības novecošana. Tom ēr no 
2008. gada soci ālos pabalstus indeks ēs, ne tikai ņemot vērā patēriņa cenas, bet da ļēji 
arī algas; ilg ākā laikposm ā tas radīs izdevumu k āpumu. Budžeta st āvoklis, kam 
LV 9   LV 2007. gad ā raksturīgs neliels struktur ālais primārais defic īts, ir labāks nekā stāvoklis 
iepriekšējās programmas s ākumā, tomēr tas apdraud valsts finanšu ilgtsp ējību, pat 
neņemot vērā sabiedrības novecošanas ilgtermi ņa ietekmi uz budžetu. T ālab turpm āka 
valsts finanšu konsolid ācija, ieskaitot konver ģences programm ā iestrādāto 
priekšlaic īgas pension ēšanās reformu (t ā saukto „p ārejas pensiju” ieviešana, 
priekšlaic īgas pension ēšanās iespēju paredzot vien konkr ētu īpaši grūtu profesiju 
pārstāvjiem), pal īdzēs gan kāpināt darbaspēka aktivit āti un nodarbin ātību, gan mazin āt 
draudus valsts finanšu ilgtsp ējībai. 
(8) Konverģences programma š ķiet atbilst īga 2007. gada oktobra valsts reformu 
programmas īstenošanas zi ņojumam. Konkr ēti, abās programm ās paredzētas reformas 
priekšlaic īgas pension ēšanās un invalidit ātes pabalstu jom ā, lauksaimnieku soci ālās 
nodrošināšanas sist ēmas reforma, vesel ības aprūpes reforma, valsts finanšu 
reorganiz ācija un decentraliz ācija, daudzgadu budžeta izstr āde. Tomēr konverģences 
programm ā nav ietverts kvalitat īvais novērtējums par valsts reformu programmas 
2007. gada oktobra īstenošanas zi ņojuma kop ējo ietekmi atbilst īgi vidēja termiņa 
fiskālajai strat ēģijai (aplūkojot, piem ēram, iesp ējamo ietekmi uz izaugsmi un 
nodarbinātību). Taču programm ā ir sniegta sistem ātiska inform ācija par valsts reformu 
programm ā iekļauto galveno reformu tiešaj ām budžeta izmaks ām. 
(9) Konverģences programmas budžeta strat ēģija daļēji atbilst valstu ekonomikas politikas 
vispārējām pamatnost ādnēm, kas iek ļautas saist ībā ar Lisabonas strat ēģiju izdotaj ās 
integrētajās pamatnost ādnēs budžeta politikas jom ā. Lai gan programm ā paredzēta 
turpmāka fiskālā konsolid ācija, nav min ēti mehānismi izdevumu kontroles 
pastiprināšanai. 
(10) Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas nor ādītas rīcības kodeks ā par 
stabilitātes un konver ģences programm ām, programm ā vērojamas dažas nepiln ības 
fakultatīvajos datos. 
Kopumā var secin āt, ka valsts budžeta defic īts 2007. gad ā ir koriģēts un, lai gan defic īts un 
parāds nepārsniegs attiec īgo atsauces v ērtību, proti, 3 % un 60 % no IKP, programm ā ir 
paredzēta valsts budžeta bilances pasliktin āšanās par 0,5 procentu punktiem 2008. gad ā un 
virzība uz VTM sasniegšanu programmas perioda p ēdējos gados, ņemot vērā labvēlīgas 
izaugsmes izredzes. Prognoz ētā struktur ālā pasliktin āšanās par nepilniem 0,5 procentu 
punktiem no IKP 2008. gad ā nav saska ņā ar Stabilit ātes un izaugsmes paktu. Ņemot vērā 
risku, ka budžeta m ērķi no 2009. gada netiks izpild īti specifisku pas ākumu trūkuma dēļ, 
VTM, iesp ējams, netiks sasniegts l īdz 2011. gadam, k ā bija plānots programm ā. Turklāt, ja 
radīsies inflācijas spiediens, b ūs nepieciešama stingr āka fiskālā nostāja, nekā paredzēts 
programm ā. Šķiet, ka risks attiec ībā uz valsts finanšu ilgtermi ņa ilgtspējību Polijā ir zems, 
taču ir vajadz īga priekšlaic īgas pension ēšanās sistēmas reforma. 
Ņemot vērā iepriekš min ēto novērtējumu un vajadz ību nodrošin āt valsts finanšu ilgtsp ējību, 
Polija tiek aicin āta izmantot labv ēlīgos izaugsmes apst ākļus, lai nostiprin ātu struktur ālo 
korekciju tempu virz ībā u z  V T M ,  j o  īpaši tādēļ, lai aptur ētu iespējamo infl ācija spiedienu, 
izmantojot papildu ie ņēmumus un neizmantotos resursus defic īta samazin āšanai 2008. gad ā 
un nākamajos gados preciz ējot un veicot pas ākumus, galvenok ārt izdevumu jom ā.  
LV 10   LV Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu sal īdzinājums 
   2006 2007 2008 2009 2010 
KP 2008. g. marts  6,2 6,5 5,5 5,0 5,0 
COM 2008. g. apr.  6,2 6,5 5,3 5,0 n.d. Reālais IKP 
(izmaiņas %)  
KP 2006. g. nov.  5,4 5,1 5,1 5,6 n.d. 
KP 2008. g. marts  1,3 2,6 3,5 2,9 2,5 
COM 2008. g. apr.  1,3 2,6 4,3 3,4 n.d. SPCI inflācija 
(%) 
KP 2006. g. nov.  1,4 2,1 2,5 2,5 n.d. 
KP 2008. g. marts  0,5 1,1 0,7 −0,2 −0,9 
COM 2008. g. apr.2 0,6 1,2 0,5 −0,7 n.d. Ražošanas apjoma 
starpība1 
(% no potenci ālā IKP) KP 2006. g. nov.  0,5 0,5 0,3 0,4 n.d. 
KP 2008. g. marts  −2,6 −2,6 −3,5 −4,2 −4,6 
COM 2008. g. apr.  −2,5 −2,6 −2,3 −3,6 n.d. Neto 
aizdevums/aiz ņēmums 
salīdzinājumā ar pārējo 
pasauli 
(% no IKP)  KP 2006. g. nov.  −1,6 −1,8 −2,2 −2,7 n.d. 
KP 2008. g. marts  −3,8 −2,0 −2,5 −2,0 −1,5 
COM 2008. g. apr.  −3,8 −2,0 −2,5 −2,6 n.d. Valsts budžeta bilance 
(% no IKP)  
KP 2006. g. nov.  −3,9 −3,4 −3,1 −2,9 n.d. 
KP 2008. g. marts  −1,1 0,2 −0,2 0,3 0,8 
COM 2008. g. apr.  −1,1 0,6 0,2 0,1 n.d. Primārā bilance 
(% no IKP)  
KP 2006. g. nov.  −1,5 −1,0 −0,7 −0,6 n.d. 
KP 2008. g. marts  −4,0 −2,4 −2,8 −1,9 −1,1 
COM 2008. g. apr.  −4,0 −2,5 −2,7 −2,3 n.d. Cikliski kori ģētā bilance1 
(% no IKP)  
KP 2006. g. nov.  −4,1 −3,6 −3,2 −3,0 n.d. 
KP 2008. g. marts  −4,0 −2,4 −2,8 −1,9 −1,1 
COM 2008. g. apr.  −4,0 −2,5 −2,7 −2,3 n.d. Strukturālā bilance3 
(% no IKP)  KP 2006. g. nov.  −4,1 −3,6 −3,2 −3,0 n.d. 
KP 2008. g. marts  47,6 44,9 44,2 43,3 42,3 
COM 2008. g. apr.  47,6 45,2 44,5 44,1 n.d. Valsts kop ējais parāds 
(% no IKP)  
KP 2006. g. nov.  48,9 50,0 50,3 50,2 n.d. 
Piezīmes             
1 Starpību starp potenci ālo un faktisko ražošanas apjomu un cikliski kori ģēto bilanci saska ņā ar programm ām ir 
pārrēķinājuši Komisijas dienesti, pamatojoties uz programm ās iekļauto inform āciju. 
2 Pamatojoties uz apl ēsēm par attiec īgi 5,2%, 5,9%, 6,0% un 6,2% potenci ālo pieaugumu 2006.–2009. gad ā. 
3 Cikliski kori ģēta bilance, iz ņemot vienreiz ējus un citus pagaidu pas ākumus. Jaun ākajā programm ā un 
Komisijas dienestu rudens prognoz ē nav vienreiz ēju un citu pagaidu pas ākumu.  
              
Avoti             
Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2008. gada pavasara ekonomikas prognozes (COM); 
Komisijas dienestu apr ēķini.