Kopīgs priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Savienības nostāju Asociācijas padomē, kas izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz ieteikuma pieņemšanu par ES un Tunisijas rīcības plāna, ar ko īsteno privileģēto partnerību (2013–2017), īstenošanu /* JOIN/2014/036 final - 2014/0316 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS Tunisiju un Eiropas Savienību saista Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas nolīgums, kas ir spēkā kopš 1998. gada marta un uz kā pamata 2005. gada maijā abas puses apstiprināja Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) ietvaros izstrādāto ES un Tunisijas rīcības plānu piecu gadu laikposmam. Šajā kontekstā ES un Tunisijas attiecības ir būtiski attīstījušās un nostiprinājušās. Tunisija 2010. gada martā iesniedza priekšlikumu par īpaša statusa piešķiršanu[1], tādējādi šīm attiecībām dodot jaunu impulsu un panākot būtisku to pastiprināšanu tādās jomās kā politiskās attiecības, drošība, ekonomika un tirdzniecība, kā arī dažādās nozarēs un abu tautu savstarpējos kontaktos. Pēc tam, kad 2010. gadā beidzās Eiropas kaimiņattiecību politikas ietvaros izstrādātā pašreizējā rīcības plāna darbības termiņš, tika atzīts par lietderīgu apspriest un noslēgt jaunu rīcības plānu, kā pamatā būtu mērķi un ieceres, kas noteikti kopīgajā dokumentā par priviliģētu partnerību. Tomēr abas puses 2010. gada septembrī vienojās turpināt piemērot 2005. gada rīcības plānu, kamēr nav noslēgts jaunais rīcības plāns. ES un Tunisijas attiecības ietekmē reģiona kopējā politiskā situācija, kas kopš 2011. gada sākuma ir būtiski izmainījusies. Kopīgajā paziņojumā “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs”[2] ir izklāstīta jauna stratēģija, kas paredz augstāku diferencēšanas līmeni un kas katram partnerim ļautu attīstīt saiknes ar ES atbilstoši tā centieniem, vajadzībām un iespējām, ievērojot savstarpējās atbildības principu un ņemot vērā to, ciktāl sniedzas apņemšanās ievērot cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma universālās vērtības, un spēju īstenot kopīgi izvirzītās prioritātes. Šajā jaunajā rīcības plānā ir skaidri norādīti ES un Tunisijas attiecību prioritārie mērķi, pilnībā ņemot vērā privileģēto partnerību un abu pušu vispusīgās attiecības. Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) ciešā sadarbībā ar Komisijas dienestiem un ES dalībvalstīm risināja ievadsarunas ar Tunisiju, kā rezultātā tika panākta vienošanās par rīcības plāna projektu, tostarp par to prioritāro pasākumu sarakstu, kas jāveic saskaņā ar šo plānu. ES un Tunisijas Asociācijas padomes pēdējā sanāksmē, kas notika 2014. gada 14. aprīlī, abas puses norādīja, ka tās ir panākušas vienošanos. Par abu pušu tehnisko sarunu pabeigšanu tika paziņots, veicot vēstuļu apmaiņu. ES un Tunisijas jaunajā rīcības plānā ir paredzēti konkrēti pasākumi, lai nodrošinātu, ka puses izpilda Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā noteiktās saistības. Turklāt tas paredz plašāku satvaru ES un Tunisijas attiecību tālākai nostiprināšanai, lai panāktu augstāku ekonomikas integrācijas pakāpi un politiskās sadarbības padziļināšanu atbilstīgi Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma vispārīgajiem mērķiem. Saskaņā ar regulu par Eiropas kaimiņattiecību instrumentu[3] rīcības plāns ir svarīgs atskaites punkts, lai noteiktu Savienības prioritātes EKP ietvaros. EKP joprojām būs veicinoša loma kā vienotai politiskajai stratēģijai, kuras pamatā citastarp ir partnerība un kopīga atbildība, kā arī uz rezultātiem balstīta diferencēšana un vajadzībām pielāgota palīdzība. Eiropas Komisija un Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (turpmāk “Augstā pārstāve”) pielikumā pievieno kopīgu priekšlikumu Padomes lēmumam par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem ES un Tunisijas Asociācijas padomē attiecībā uz ieteikuma par rīcības plāna īstenošanu pieņemšanu. Tādējādi Eiropas Komisija un Augstā pārstāve aicina Padomi pieņemt pievienoto kopīgo priekšlikumu Padomes lēmumam. 2014/0316 (NLE) Kopīgs priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Savienības nostāju Asociācijas padomē, kas izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz ieteikuma pieņemšanu par ES un Tunisijas rīcības plāna, ar ko īsteno privileģēto partnerību (2013–2017), īstenošanu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu, ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgo priekšlikumu, tā kā: (1) Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, tika parakstīts 1995. gada 17. jūlijā un stājās spēkā 1998. gada 1. martā. (2) Puses plāno apstiprināt Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) ietvaros izstrādāto ES un Tunisijas jauno rīcības plānu, ar ko īsteno privileģēto partnerību (2013–2017). Tas atspoguļo īpašo partnerību starp abām pusēm un palīdzēs īstenot Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, izstrādājot un pieņemot konkrētus pasākumus tā mērķu sasniegšanai, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Savienības nostāja Asociācijas padomē, kas izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz EKP ietvaros izstrādātā ES un Tunisijas rīcības plāna, ar ko īsteno privileģēto partnerību (2013–2017), īstenošanu pamatojas uz šim lēmumam pievienoto Asociācijas padomes ieteikuma projektu. 2. pants Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs [1] ES un Tunisijas Asociācijas padome to pieņēma 2010. gada 11. maijā. [2] COM(2011) 303, 25.5.2011. [3] Regula (ES) Nr. 232/2014, 11.3.2014. PIELIKUMI dokumentam Kopīgs priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par Savienības nostāju Asociācijas padomē, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz ieteikuma pieņemšanu par to, kā īstenot ES un Tunisijas rīcības plānu, īstenojot privileģētu partnerību (2013.–2017. gadā) 1. PIELIKUMS Ieteikuma projekts par EKP ietvaros izstrādātā ES un Tunisijas rīcības plāna īstenošanu, īstenojot privileģētu partnerību (2013.–2017. gadā) ES un Tunisijas Asociācijas padome, ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, un jo īpaši tā 80. pantu, tā kā: (1) Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma 80. pants pilnvaro Asociācijas padomi sniegt piemērotus ieteikumus nolīguma mērķu sasniegšanai. (2) Saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma 90. pantu Puses veic vispārējus vai īpašus pasākumus, kuri vajadzīgi, lai izpildītu tām nolīgumā noteiktās saistības, un nodrošina, ka tiek sasniegti attiecīgajā nolīgumā izklāstītie mērķi. (3) Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma Puses ir vienojušās par tekstu ES un Tunisijas Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) rīcības plānam, ar ko tiek īstenota privileģēta partnerība (2013.–2017. gadā). (4) Minētais ES un Tunisijas EKP rīcības plāns sekmēs nolīguma īstenošanu, Pusēm savstarpēji vienojoties un izstrādājot un saskaņojot konkrētus pasākumus, kas sniegs praktiskas norādes šādai īstenošanai. (5) Rīcības plānam ir divi mērķi — noteikt konkrētus pasākumus Pušu saistību izpildei, kas noteiktas Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, un radīt plašāku pamatu ES un Tunisijas attiecību tālākai nostiprināšanai, iekļaujot būtisku ekonomikas integrāciju un politiskās sadarbības padziļināšanu atbilstīgi Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma vispārīgajiem mērķiem, IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU. Vienīgais pants Asociācijas padome iesaka Pusēm īstenot pielikumā pievienoto ES un Tunisijas EKP rīcības plānu, ar kuru tiek īstenota privileģētā partnerība (2013.–2017. gadā), ciktāl īstenošana ir vērsta uz to mērķu sasniegšanu, kuri ir izvirzīti Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses. [...], [...] Asociācijas padomes vārdā — priekšsēdētājs 2. PIELIKUMS Tunisijas un Eiropas Savienības attiecības — privileģētā partnerība Rīcības plāns 2013.–2017. gadā Kopsavilkums I. IEVADS Tunisija no 2011. gada 14. janvāra ir atvērusi jaunu lappusi savā mūsdienu vēsturē, kuru raksturo mierīga revolūcija, cīnoties par cilvēka cieņu un brīvību, un tās vienīgais dalībnieks ir Tunisijas tauta. Šī revolūcija lika pamatus patiesas demokrātijas attīstībai, balstoties uz tiesiskumu un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu. Šīs vērtības, kas tagad ir kopīgas ar Eiropas Savienību, motivē abu Pušu vēlmi nostiprināt attiecības augstākā un stratēģiskākā līmenī, proti, izveidojot privileģētu partnerību. Pateicoties revolūcijai, patlaban attiecībās starp Tunisiju un Eiropas Savienību ir radušās būtiski atšķirīgas perspektīvas. ES ir apliecinājusi, ka tā ilgtermiņā iesaistīsies Tunisijas pārejā uz demokrātiju, apzinoties, ka panākumi šajā jomā pozitīvi ietekmēs ne tikai Tunisijas labklājību, bet arī visu reģionu. Atbalsts Tunisijas pārejai patiesībā ir vēsturiska iespēja Eiropas Savienībai būtiski, efektīvi un pozitīvi reaģēt uz izaicinājumiem, kas radušies Tunisijā un arī saistībā ar “Arābu pavasari”, saskaņā ar izmaiņām kaimiņattiecību politikā, par kurām tika pieņemts lēmums 2011. gadā. Jaunā kaimiņattiecību politika Atbildot uz vēsturiskajiem izaicinājumiem, ar ko saskaras šīs kaimiņattiecības, Eiropas Savienība ir izstrādājusi jaunu pieeju, lai varētu atbilstīgāk reaģēt uz straujajām pārmaiņām partnervalstīs un tām nepieciešamajām reformām, izveidojot un konsolidējot veselīgas demokrātijas, atbalstot ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomisko izaugsmi un pārvaldot pārrobežu saites un plūsmas. Šīs jaunās pieejas[1] pamatā ir savstarpēja atbildība un kopīga uzticība tādām universālām vērtībām kā cilvēktiesības, demokrātija un tiesiskums. Tā paredz padziļinātu diferenciācijas līmeni, nosakot atbalsta apjomu atkarībā no partnervalsts vēlmes tuvināties ES, tās īpašajām vajadzībām un tās rīcībā esošajām jaudām, kā arī panākumiem reformu īstenošanā, konsolidējot demokrātiju un tiesiskumu un ievērojot cilvēktiesības un pamatbrīvības. Šī pieeja atļauj arī nostiprināt attiecības, izmantojot plašāku ekonomisko integrāciju, kā arī ciešāku politisko sadarbību tādās jomās kā valsts pārvalde, drošība, konfliktu risināšana un kopīgu iniciatīvu pieņemšana starptautiskos forumos attiecībā uz kopīgu interešu jautājumiem. Kaimiņattiecību politikas jaunā pieeja jo īpaši paredz: a) sniegt plašāku atbalstu partneriem, kuri apņemas nostiprināt demokrātiju un ievērot tiesiskumu, cilvēktiesības, pamatbrīvības un dzimumu līdztiesību; b) atbalstīt ilgtspējīgas un iekļaujošas ekonomikas attīstību, mazinot sociālo un reģionālo nevienlīdzību, veidojot darbavietas un uzlabojot iedzīvotāju dzīves līmeni; c) veidot ciešāku partnerību ar partnervalstu iedzīvotājiem un pilsonisko sabiedrību. Jaunās prioritātes attiecībā uz Tunisiju Tunisijas revolūcija atnesa sev līdzi cerības uz labāku dzīvi Tunisijas iedzīvotājiem, ļaujot atteikties no vecā attīstības modeļa, ko ilgu laiku bija ietekmējušas strukturālas ekonomiskās un sociālās nepilnības. Tādēļ jaunās pieejas pamatā ir jauna sociālā projekta veidošana, tiecoties uz integrāciju un līdzsvaru un balstoties uz labu pārvaldību, pārredzamību un taisnīgu bagātību sadali. Prioritāras ir tādas jomas kā nodarbinātība un sociālā kohēzija, reģionu attīstība, drošība un stabilitāte, kā arī tiesiskums pārejas posmā, lai ilgtermiņā varētu nostiprināt demokrātiskas pārejas procesus. Tādējādi šīs prioritātes apliecina apņemšanos pastiprināt reformas, kas nepieciešamas demokrātisko institūciju izveidei, lai ievērotu cilvēktiesības un pamatbrīvības, un tās apstiprina Tunisijas vēlmi izveidot atvērtu un modernu sabiedrību, daudzveidīgu kultūras telpu un dzīvotspējīgas sociālās struktūras. Reformu pasākumi tiks paplašināti arī ekonomikas un sociālajā jomā, lai varētu stimulēt ekonomiku un veicināt ilgtspējīgu izaugsmi ar augstu nodarbinātības līmeni, balstoties uz zināšanām un inovācijām. Īpašas pūles tiks veltītas tādas sociālās politikas izstrādei, kura būs taisnīga, solidāra un labvēlīga visām iedzīvotāju kategorijām un reģioniem, kā arī ekonomikas struktūras modernizācijai, vairāk pievēršoties inovatīviem pasākumiem ar augstu tehnoloģisko saturu, kas nav kaitīgi apkārtējai videi, un konkurētspējas un uzņēmējdarbības vides uzlabošanai, lai varētu veicināt privāto iniciatīvu un publisko un privāto partnerību. Privileģētā partnerība Tādējādi ir izpildīti nosacījumi, lai Tunisija un Eiropas Savienība varētu pāriet augstākā un stratēģiski nopietnākā attiecību un integrācijas padziļināšanas līmenī, ņemot vērā pastiprināto savstarpējo ieinteresētību. Tuvināšanās Eiropas Savienībai ir uzskatāma par Tunisijas ārpolitikas pamatlielumu un būtisku izvēli[2], paralēli veicinot integrāciju ar Magribas valstīm un nostiprinot attiecības ar arābu, Vidusjūras reģiona un Āfrikas valstīm. Tunisija un Eiropas Savienība ir arī vienisprātis par to, ka ekonomikas liberalizācijas un ekonomikas un sociālās integrācijas pastiprināšana ir izaugsmes un nodarbinātības pamatā, veicinot iekļaujošu attīstību un kopīgu uzplaukumu. Privileģētās partnerības ietvaros Tunisija vēlas spert jaunu soli integrācijā ar ES, lai tā būtu maksimāli cieša. Šis jaunais statuss izpaužas kā abu Pušu vēlme nodrošināt dinamisku tuvināšanos, kas pārsniegtu brīvās tirdzniecības ietvarus un paredzētu savstarpēji izdevīgu faktisko personu mobilitāti un plašāku zināšanu apmaiņu. Šajā partnerībā ir svarīgi ņemt vērā cilvēka un zinātnes dimensiju, lai veicinātu sadarbību starp pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, privātuzņēmējiem, zinātniekiem un studentiem, kā arī vietējām un reģionālām pašvaldībām, un tas ir spēcīgs politisks signāls, kas apliecina abu Pušu iedzīvotāju un uzņēmēju nodomus. Šis attīstībā esošais rīcības plāns, kas kopīgi izstrādāts 2013.–2017. gadam, veido pamata ietvaru, ļaujot definēt prioritātes, lai varētu nostiprināt abu Pušu attiecības visos līmeņos (politiskajā, ekonomikas, zinātnes, sociālajā, kultūras un humānajā jomā). Pamatojoties uz šo mainīgo ietvaru un privileģētās partnerības īstenošanu, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 8. pantu un atbilstoši ES un Tunisijas vēlmei padziļināt attiecības Puses vienojas sākt apsvērt iespēju noslēgt jaunu nolīgumu, kas regulētu abpusējās attiecības. Eiropas Savienības un Tunisijas privileģētās partnerības pamatelementi Attiecību nostiprināšana starp Eiropas Savienību un Tunisiju privileģētās partnerības ietvaros attiecas uz turpmāk minētajām jomām. a) Pastiprināta politiskā sadarbība. Puses vēlas dot jaunu impulsu dialogam un politiskai sadarbībai. Jo īpaši tiek paredzēta augsta līmeņa politiskā dialoga pastiprināšana, parlamentārā sadarbība, sadarbība drošības jautājumos, sadarbība demokrātijas un tiesiskuma, kā arī dzimumu līdztiesības, cilvēktiesību un pamatbrīvību jomā, un sadarbības pastiprināšana ar Eiropas Padomi un citām starptautiskajām organizācijām. Šis aspekts ietver arī plašāku sadarbību attiecībā uz drošību, tiesu varu, robežu pārvaldību un cīņu pret organizēto noziedzību. b) Padziļināta ekonomikas un sociālā integrācija ar Eiropas Savienību, nodrošinot Kopīgas ekonomikas telpas izveidi. Privileģētās partnerības mērķis ir arī partneru padziļināta integrācija ekonomikas, sociālajos un humānajos aspektos. Tā ņem vērā izaicinājumus, ar ko Tunisija saskaras šajā demokrātiskās pārejas posmā, tostarp ekonomikas atveseļošanu un prasību nodrošināt iekļaujošu un ilgtspējīgu attīstību. Lai varētu nostiprināt tirdznieciskās un ekonomiskās saites, starp Tunisiju un Eiropas Savienību ir paredzēts noslēgt padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības nolīgumu (ALECA), veicinot pakāpenisku Tunisijas integrāciju Eiropas Savienības iekšējā tirgū, lai nākotnē sāktu veidot Kopīgu ekonomikas telpu. Tunisija vēlas uzsākt padziļinātu tiesību aktu saskaņošanu, pakāpeniski tuvinot tiesību sistēmas. Šim nolūkam saskaņā ar rīcības plānu Tunisija un Eiropas Savienība kopīgi izvēlēsies jomas, kurās šāda tuvināšana nepieciešama prioritārā kārtā. Pēc tam, kad būs apzinātas atšķirības starp Tunisijas tiesību aktiem un acquis communautaire, Tunisija iekļaus mērķus veikt saskaņošanu ar acquis communautaire savā nacionālajā saskaņošanas programmā, bet ES izstrādās papildu pasākumus, lai atbalstītu šo mērķu sasniegšanu. Integrācija sekmēs padziļinātu dialogu par sociālajām un ekonomiskajām reformām, tostarp ekonomikas rādītājiem, mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) atbalstīšanu, integrētas nodarbinātības stratēģijas izstrādi un sociālo iekļaušanu, kā arī nozaru sadarbību, kas plānota tādās galvenajās jomās kā enerģētika, transports, rūpniecība, lauksaimniecība, vides aizsardzība un klimata pārmaiņas (skatīt 2. pielikumu). c) Ciešāka partnerība starp cilvēkiem. Privileģētā partnerība nav iedomājama bez saišu nostiprināšanas starp cilvēkiem šīs tuvināšanas ietvaros un bez tiešās sadarbības padziļināšanas starp fiziskām personām un organizācijām. Šajā kontekstā noteicošā nozīme ir sadarbībai un apmaiņai tādās jomās kā izglītība, profesionālā apmācība, nodarbinātība, pētniecība un inovācija, veselības aizsardzība, kultūra un jaunatne. Dialogs attīstīsies arī tādās jomās kā migrācija, mobilitāte un drošība ar mērķi noslēgt mobilitātes partnerību, veidojot līdzsvarotu un atbildīgu sadarbības ietvaru tādās jomās kā personu pārvietošanās, likumīgās migrācijas pārvaldība, saites starp migrāciju un attīstību, migrantu tiesību aizsardzība un cīņa pret nelikumīgo migrāciju, organizēto noziedzību, kas saistīta ar imigrāciju, kā arī atpakaļuzņemšanu. Tāpat attiecību nostiprināšana starp Eiropas Savienību un Tunisiju paredz plašu mobilizāciju attiecībā uz visiem nevalstiskajiem dalībniekiem un pilsonisko sabiedrību, kurai ir būtiska nozīme sekmīgā demokratizācijā. Tiks izveidoti konsultāciju mehānismi, lai varētu nodrošināt, ka pilsoniskā sabiedrība pilnībā uzņemas sarunu partnera funkciju dialogā ar iestādēm un Eiropas institūcijām, jo īpaši saistībā ar šā rīcības plāna pabeigšanu un īstenošanu. Jaunā metode Kvalitatīvais lēciens, kādu Eiropas Savienība un Tunisija paredz savstarpējās attiecībās, balstās uz noteiktiem principiem un līdzekļiem, kas ļaus labāk nodrošināt plānoto mērķu sasniegšanu. Mērķtiecīgas, precīzas un konkrētas saistības piecu gadu laikposmam. Attiecību padziļināšanai ir nepieciešams, lai partneri uzņemas stingras saistības vairākās prioritārās jomās, risinot problēmas, kas saistītas ar pāreju uz demokrātiju — attiecībā uz ekonomikas atveseļošanu, MVU veicināšanu, ilgtspējīgu un iekļaujošu attīstību, nodarbinātību, dzīves apstākļu uzlabošanu un cīņu pret nevienlīdzību, tiesiskuma konsolidēšanu, labu pārvaldību un demokrātisko plurālismu, tiesu varas neatkarību, cilvēktiesību un pamattiesību ievērošanu, dzimumu līdztiesību, drošības nozares reformēšanu, plašsaziņas līdzekļu neatkarību un atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai. Privileģētajai partnerībai ir jāveicina arī mūsu sabiedrību tuvināšanās plašākā nozīmē, veidojot padziļinātu starpkultūru dialogu. Līdzdalība Eiropas Savienības aģentūrās un programmās. Cits līdzeklis, kas sekmēs plānoto plašo integrāciju starp Tunisiju un Eiropas Savienību, būs Tunisijas līdzdalība vairākās Savienības aģentūrās un programmās, kuru juridiskais pamats paredz trešo valstu piedalīšanos. Šajā aspektā rīcības plāns precizē veicamos praktiskos pasākumus. Vērienīgāks tehniskais un finansiālais atbalsts, kas pielāgots Tunisijas prioritātēm un atbilst kaimiņattiecību politikas jaunākajām nostādnēm, lai varētu atbalstīt Asociācijas nolīguma mērķu īstenošanu un saistībā ar Eiropas Savienības finanšu perspektīvām no 2014. gada. Privileģētā partnerība paredz, ka Eiropas Savienība piešķirs Tunisijai pietiekamu finansiālo palīdzību, kas atbildīs plašajam reformu vērienam, īpašajām vajadzībām, Tunisijas spējām un reformu faktiskās īstenošanas panākumiem. ES jau ir apstiprinājusi lēmumu būtiski palielināt atbalstu Tunisijai, uzņemoties saistības vismaz EUR 400 miljonu apmērā dotācijām 2011.–2013. gada periodam (salīdzinot ar EUR 240 miljoniem, kas bija paredzēti pirms revolūcijas). Pieejamie līdzekļi prioritārā kārtā tiks piešķirti to reformu atbalstam, kas nepieciešamas demokrātiskas valsts izveidei (atbalsts vēlēšanu rīkošanai, drošības, tiesu un plašsaziņas līdzekļu nozares reformai, atbalsts tieslietu procesiem pārejas posmā un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanai), ekonomikas atveseļošanai un sociālās kohēzijas pastiprināšanai (ekonomikas reformām, nodarbinātības un reģionālās attīstības veicināšanai un cīņai pret sociālo atstumtību, nevienlīdzību un nabadzību, institucionālo spēju stiprināšanai utt.). No otras puses, vairākas dalībvalstis, Eiropas Investīciju banka (EIB) un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB) jo īpaši sniedz konsekventu atbalstu tādās jomās kā investīcijas, infrastruktūra, atbalsts privātajam sektoram un nodarbinātība, cita starpā arī ar G8 saistību (Dovilas partnerības) starpniecību. Minētā atbalsta programmu izstrāde atbilst noteiktām procedūrām, ņemot vērā šajā rīcības plānā iekļautās saistības, kā arī visus atbilstošos instrumentus, tostarp Tunisijas un Eiropas Savienības darba grupas 2011. gada 28. un 29. septembra secinājumus. Adaptīvais raksturs un starpposma novērtējums. Rīcības plānu, kas pieņemts piecu gadu laikposmam, Asociācijas padome var pārskatīt, atkarībā no tā īstenošanas gaitas vai iespējamām jaunām vajadzībām, ko noteiks konjunktūra Tunisijā vai Eiropas Savienībā. Asociācijas nolīgumā paredzētās struktūras atbild par attiecīgu priekšlikumu iesniegšanu. Rīcības plāna īstenošanas uzraudzība. Lai ieviestu reformas daudzās svarīgās jomās vienlaikus, ir precīzi jādefinē mērķi un jāpiešķir pietiekami līdzekļi. Lai nodrošinātu iespējami labāku īstenošanu un savstarpēji sasaistītu, no vienas puses, mērķus un to sasniegšanā gūtos panākumus un, no otras puses, piešķirto atbalstu, regulāru uzraudzību nodrošinās Asociācijas komiteja un apakškomitejas, kas izveidotas ar Asociācijas nolīgumu, kā arī abu Pušu sniegtie progresa ziņojumi. Abas Puses pārskatīs apakškomiteju darbību, lai pielāgotu to sastāvu un pienākumus jaunajām prasībām, ko paredz privileģētais statuss. II. RĪCĪBAS PLĀNS Vēloties piešķirt šim rīcības plānam vienlaikus gan stratēģisku, gan operacionālu raksturu, Puses vienojās koncentrēt sadarbību uz ierobežotu skaitu jomu un sasniedzamo mērķu, kas apkopoti 1. pielikuma tabulā. Turklāt, lai realizētu rīcības plāna mērķus, ir jāpastiprina dialogs par sociālajām un ekonomikas reformām, jo īpaši par nodarbinātības politiku un sociālo integrāciju un par atveseļošanas stratēģijām, nodrošinot ilgtspējīgu izaugsmi, kas balstīta uz zināšanām, kā arī nozaru sadarbību, kas paredzēta tādās svarīgās jomās kā enerģētika, transports, rūpniecība, lauksaimniecība, tūrisms, kvalifikācijas paaugstināšana, vides aizsardzība un klimata pārmaiņas. Rīcības plāns ir atskaites dokuments, īstenojot Asociācijas nolīgumu (AA). Tas attiecas uz visām jomām, kas paredzētas AA, un regulē visu sadarbību starp Tunisiju un Eiropas Savienību, tostarp Asociācijas komitejas un apakškomiteju darbu. Apakškomiteju uzdevums ir, pamatojoties uz prioritārajiem mērķiem, kas minēti rīcības plānā, definēt konkrētos pasākumus, kas nepieciešami šo mērķu sasniegšanai. Tuvākajā nākotnē Puses pievērsīsies prioritātēm turpmāk minētajās jomās. Tiesiskums un demokrātija 1) Demokrātiskas vēlēšanu sistēmas izveide, jo īpaši nostiprinot “Neatkarīgā publiskā foruma”, kas atbild par vēlēšanu vadību un organizēšanu, neatkarību un darbību. 2) Tiesu neatkarības nodrošināšana, to profesionalitātes un efektivitātes paaugstināšana (iespēja vērsties tiesā, procesa ilgums), cilvēktiesību ievērošanas, nevainības prezumpcijas un tiesību uz taisnīgu tiesu nodrošināšana. 3) Reformas īstenošana drošības nozarē visaptverošas un padziļinātas reformas ietvaros, lai varētu nodrošināt starptautisko standartu ievērošanu attiecībā uz tiesiskumu, cilvēktiesībām un starptautiskajām tiesībām. 4) Cilvēktiesību, tostarp sieviešu un bērnu tiesību, aizsardzības konsolidēšana. 5) Plašsaziņas līdzekļu reformas un šīs nozares profesionalitātes paaugstināšanas īstenošana. 6) Pilsoniskās sabiedrības nozīmes un spēju paaugstināšana. Sadarbība migrācijas, mobilitātes un drošības jomā 7) Dialogs par migrāciju, mobilitāti un drošību un Mobilitātes partnerības noslēgšana. Padziļināta ekonomikas un sociālā integrācija 8) Ekonomikas reforma, lai nodrošinātu iekļaujošu izaugsmi, konkurētspēju un uzņēmējdarbības un investīciju vides uzlabošanu. 9) Ekonomiskās integrācijas padziļināšana un pilnīgas un padziļinātas brīvās tirdzniecības nolīguma noslēgšana, kā arī tuvināšanās ES tiesību normām. 10) Kvalifikācijas paaugstināšana, zināšanu un inovāciju pieejamība. 11) Nodarbinātība, sociālā kohēzija un integrācija, reģionālā un vietējā attīstība. 12) Lauksaimniecības un lauku attīstība. Ilgtspējīga attīstība 13) Stratēģiju un programmu izstrāde un īstenošana ar mērķi nodrošināt ilgtspējīgu attīstību, tostarp vides aizsardzības uzlabošanu saskaņā ar nodomu, kas apliecināts Komisijas 2011. gada jūnija paziņojumā par daudzgadu finanšu shēmu[3], palielināt Savienības budžeta daļu, kas piešķirta klimata jautājumiem, par vismaz 20 %. Tabula 1. pielikumā nodrošina atskaites sistēmu šo prioritāšu pārskatīšanai, vienlaikus norādot rādītājus, īstenošanas laika grafiku un piesaistītos līdzekļus. A. Politiskā sadarbība I. Politiskais un stratēģiskais dialogs un sadarbība 1. Politiskā un stratēģiskā dialoga paplašināšana Pasākumi/ īpašie mērķi · Politiskā dialoga pastiprināšana, jo īpaši attiecībā uz Tunisijas un Eiropas Savienības augstākā līmeņa ad hoc sanāksmju organizēšanu, regulāru sanāksmju rīkošanu ministru līmenī un starp augstākajiem ierēdņiem. · Tunisijas pārstāvju līdzdalības veicināšana Padomes komiteju un grupu neformālajās ad hoc sanāksmēs saistībā ar Eiropas Savienības kopīgo ārpolitiku un drošību. · Ciešāka sadarbība daudzpusējos forumos (ANO utt.), lai varētu saskaņot un koordinēt politiskās nostājas par kopēju interešu jautājumiem. · Sadarbība diplomātijas jomā, jo īpaši veidojot sadarbības un pieredzes apmaiņas attiecības starp Tunisijas Diplomātijas institūtu izglītībai un pētniecībai un dalībvalstu universitāšu institūtiem un diplomātijas akadēmijām. 2. Parlamentu sadarbība Pasākumi/ īpašie mērķi · Parlamentu sadarbības attīstīšana, jo īpaši attiecībā uz atbalstu Parlamentārajai asamblejai, Eiropas Parlamenta un Tunisijas Parlamenta kopīgas parlamentārās komisijas izveidošanu, sadarbības un partnerības padziļināšanu starp Tunisijas Parlamentu un Savienības Vidusjūrai parlamentāro asambleju un apmaiņas pastiprināšanu starp Tunisijas un ES politiskajām partijām un parlamentārajām grupām. 3. Dialoga un sadarbības paplašināšana konfliktu novēršanas un krīžu pārvaldības jomā Pasākumi/ īpašie mērķi · Tunisijas un ES sadarbības un dialoga paplašināšana kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) un kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) ietvaros. · Partnerības mieram un drošībai Āfrikā izveides veicināšana, ņemot vērā abu Pušu intereses. · Tunisijas plašāka iesaistīšana Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) Vidusjūras reģiona partnerībā attiecībā uz kontaktgrupu un brīvprātīgiem divpusējiem ieguldījumiem. 4. Sadarbības paplašināšana attiecībā uz masu iznīcināšanas ieroču (ADM) un to nesējiekārtu neizplatīšanu, konvencionālo ieroču piegādes kontroli un cīņu pret vieglo un mazkalibra ieroču izplatīšanu Pasākumi/ īpašie mērķi Masu iznīcināšanas ieroči un divējāda lietojuma preces · Sadarbība un atbalsts esošo starptautisko pienākumu pilnīgai izpildei attiecībā uz cīņu pret ADM un to nesējiekārtu izplatīšanu un atbalsts Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (SAEA) darbībai. · Saskaņā ar Pušu starptautiskajām saistībām un jo īpaši spēkā esošajām starptautiskajām rezolūcijām, tostarp ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1540/2004, tādas sistēmas ieviešana, kas ļaus valsts līmenī efektīvi kontrolēt divējāda lietojuma preces un noteikt soda sankcijas par ADM un to nesējiekārtu izplatīšanu. · Nepieciešamo pasākumu veikšana, lai varētu parakstīt, ratificēt vai pievienoties citiem starptautiskiem līgumiem un instrumentiem cīņai pret ADM un to nesējiekārtu izplatīšanu. · Valsts tiesību aktu pieņemšana, kas ļaus noteikt soda sankcijas par ADM un to nesējiekārtu izplatīšanu. · Efektīvas valsts sistēmas izveide ar ES atbalstu tādu preču eksportēšanas un tranzīta kontrolei, kas saistītas ar masu iznīcināšanas ieročiem, tostarp divējāda lietojuma tehnoloģiju gala lietojuma kontrolei. Konvencionālie ieroči · Regulāra politiskā dialoga attīstīšana par konvencionālo ieroču nodošanu un sadarbības paplašināšana to nelikumīgas tirdzniecības novēršanas jomā. · Dialoga stiprināšana attiecībā uz ANO līguma noslēgšanu, lai varētu noteikt kopīgus standartus konvencionālo ieroču tirdzniecībai visā pasaulē. · Efektīvas valsts sistēmas izveide ar ES loģistikas atbalstu konvencionālo ieroču un to munīcijas eksporta kontrolei, tostarp gala lietotāju kontrolei. 5. Sadarbība civilās aizsardzības jomā Pasākumi/ īpašie mērķi · Reģionālas sadarbības īstenošana attiecībā uz dabas katastrofu un cilvēka izraisītu katastrofu, tostarp tehnoloģisko risku, novēršanu, sagatavošanos tiem, izglītošanu, atklāšanu, agrīnu brīdināšanu un likvidēšanu. · Operacionālu mehānismu izveide starp Tunisijas struktūrām un Eiropas Komisijas struktūrām attiecībā uz sadarbību ar Monitoringa un informācijas centru (MIC), aktivizējot Kopienas civilās aizsardzības mehānismu. II. Demokrātija, tiesiskums un pārvaldība 6. Tunisijas tiesību sistēmas tuvināšana ES/ Eiropas Padomes tiesību sistēmai attiecīgajās jomās Pasākumi/ īpašie mērķi · Sadarbības paplašināšana starp Tunisiju un Eiropas Padomi cilvēktiesību, tiesiskuma un demokrātijas veicināšanas jomā, jo īpaši ņemot vērā iespējamo Tunisijas pievienošanos vairākām Eiropas Padomes konvencijām. 7. Institūciju, kas nodrošina demokrātiju un tiesiskumu, nostiprināšana Pasākumi/ īpašie mērķi · Noteikumu, kas nostiprina tiesiskumu, pieņemšana konstitucionālā, tiesību aktu un reglamentējošo aktu līmenī (attiecībā uz parlamenta funkcijām, politisko partiju neatkarību utt.). · Demokrātisko institūciju un dalībnieku (Parlamenta, politisko partiju utt.) administratīvo spēju nostiprināšana. · Demokrātiskas vēlēšanu sistēmas pieņemšana, neatkarīgas komisijas izveide vēlēšanu organizēšanai un Tunisijas pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju nostiprināšana vēlēšanu novērošanas jomā, normatīvo noteikumu pieņemšana par vēlēšanu novērošanu (tostarp par starptautiskajiem novērotājiem). 8. Tiesu neatkarības un efektivitātes nostiprināšana un centieni uzlabot apstākļus ieslodzījuma vietās Pasākumi/ īpašie mērķi · Tiesu nozares reformēšana un modernizēšana, lai nodrošinātu tiesu neatkarību, objektivitāti, profesionalitāti, atbildīgumu un labāku darbību, attiecīgā gadījumā balstoties uz ANO un Eiropas Padomes izstrādātajiem standartiem. · Tehniskā atbalsta sniegšana Tunisijas centieniem tiesu reformas ietvaros modernizēt šo nozari, tostarp attiecībā uz tiesu administrācijas datorizāciju, tiesu pieejamības uzlabošanu un sistēmas dalībnieku spēju palielināšanu. · Mehānismu un pasākumu izveide attiecībā uz pārejas tiesiskumu. · Kriminālkodeksa un kriminālprocesa kodeksa reformēšana, saskaņojot tos ar starptautiskajām tiesībām cilvēktiesību jomā. · Pasākumu paplašināšana ar mērķi uzlabot apstākļus ieslodzījuma vietās un dzīvi ieslodzījumā, jo īpaši attiecībā uz nepilngadīgajiem, un ieslodzīto tiesību nodrošināšana, tostarp veidojot un palielinot par likuma piemērošanu atbildīgo personu spējas. III. Dialogs un sadarbība jautājumos, kas attiecas uz cilvēktiesībām un pamatbrīvībām 9. Dialogs un sadarbība jautājumos, kas attiecas uz cilvēktiesībām un pamatbrīvībām Pasākumi/ īpašie mērķi · Dialoga un sadarbības paplašināšana starp ES un Tunisiju attiecībā uz cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu un veicināšanu. · Dialoga padziļināšana par sadarbību starptautiskajās institūcijās, jo īpaši ANO. 10. Starptautisko konvenciju īstenošana cilvēktiesību jomā un sadarbība ar ANO īpašajām procedūrām un mehānismiem Pasākumi/ īpašie mērķi · Ratificēto starptautisko konvenciju prioritātes principa attiecībā pret valsts tiesībām ievērošanas nodrošināšana. · Tunisijas ratificēto starptautisko konvenciju transponēšanas un īstenošanas procesa pakāpeniska pabeigšana[4] ar mērķi atcelt spēkā esošās atrunas. · Sadarbība ar Augstā cilvēktiesību komisāra biroju un ANO īpašie mehānismi cilvēktiesību jomā, jo īpaši pēc Tunisijas iestāžu pastāvīgā uzaicinājuma no 2011. gada februāra. · Pēc vispārējā periodiskā pārskata procesa pabeigšanas Tunisijā (2012. gada maijā) atbalsts to ieteikumu īstenošanai, kurus Tunisija pieņēmusi šajā procesā. 11. Vārda, biedrošanās un pulcēšanās brīvību ievērošana saskaņā ar ANO Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (SPPPT) Pasākumi/ īpašie mērķi · Biedrošanās un mierīgas pulcēšanās brīvības, kā arī vārda un uzskatu brīvības pastiprināšana, pamatojoties uz spēkā esošajiem komitejas ieteikumiem, kuri izriet no SPPPT un ANO Cilvēktiesību padomes vispārējā periodiskā pārskata, tostarp attiecībā uz NVO un nevalstiskajiem dalībniekiem. · Jaunā Preses kodeksa uzlabošana, saskaņojot to ar starptautiskajiem standartiem, jo īpaši atceļot ar brīvības atņemšanu saistītus sodus par preses pārstāvju pārkāpumiem un neslavas celšanu un nodrošinot informācijas avotu aizsardzību. · Brīvas un neierobežotas piekļuves nodrošināšana jaunajām tehnoloģijām, tostarp internetam, un vārda brīvības un informācijas izplatīšanas nodrošināšana internetā saskaņā ar starptautiskajiem standartiem. · Apmaiņas sekmēšana un sadarbības iniciatīvu atbalstīšana starp Tunisijas un Eiropas brīvprātīgajiem. 12. Sieviešu un bērnu tiesību veicināšana un aizsardzība Pasākumi/ īpašie mērķi · Konvencijas par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (KJSDI) un pilsonisko, politisko, ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību un brīvību vienlīdzības principa īstenošana. · Tiesiskā regulējuma nostiprināšana, cīnoties pret jebkāda veida diskrimināciju, veicinot dzimumu līdztiesību un sekmējot sieviešu līdzdalību un integrāciju publiskajā, politiskajā, kultūras un ekonomikas dzīvē. · Darba turpināšana, nodrošinot dzimumu līdztiesību un cīnoties pret sieviešu diskrimināciju un vardarbību pret sievietēm saskaņā ar spēkā esošajām starptautiskajām konvencijām; tiesiskā regulējuma nostiprināšana, lai nodrošinātu sievietēm labāku aizsardzību pret jebkāda veida vardarbību, tostarp vardarbību ģimenē. · Pilsoniskās sabiedrības nozīmes palielināšana, veicinot un aizsargājot sieviešu un bērnu tiesības, un atbalsts tīklu veidošanai šajā jomā. · Bērnu tiesību nostiprināšana, pamatojoties uz ANO Bērnu tiesību komitejas ieteikumiem, jo īpaši bērnu aizsardzība pret jebkāda veida vardarbību, pamešanu un ekspluatāciju. 13. Nāves soda atcelšana un cīņa pret spīdzināšanu un jebkāda veida diskrimināciju Pasākumi/ īpašie mērķi · Nāves soda izpildes faktiskā moratorija saglabāšana. · Dialoga turpināšana par grozījumiem Kriminālkodeksā, lai varētu atcelt nāves sodu. · Plāni pievienoties starpreģionu iniciatīvai attiecībā uz nāves sodu, kuru ES atbalsta ANO Ģenerālās Asamblejas ietvaros. · Pēc tam, kad Tunisijas iestādes būs ratificējušas “Konvencijas pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem neobligāto protokolu”, tehniskā atbalsta sniegšana protokola un tā instrumentu īstenošanai, tostarp attiecībā uz atbalstu minētajā protokolā paredzētās Valsts novēršanas iestādes izveidei. 14. Pilsoniskās sabiedrības nozīmes veicināšana un cilvēktiesību aizstāvju aizsardzība Pasākumi/ īpašie mērķi · Visu Tunisijas sabiedrības slāņu līdzdalības paplašināšana publiskajā un politiskajā dzīvē, jo īpaši palielinot garantijas pamatbrīvību jomā un izveidojot saskaņošanas un dialoga mehānismus. · Dažādu ieinteresēto pilsoniskās sabiedrības un partiju pārstāvju plašāka iesaistīšana konstitucionālo un tiesību reformu ierosināšanā, izstrādē un īstenošanas uzraudzībā. 15. Sadarbība, lai varētu nodrošināt Romas statūtu par Starptautisko krimināltiesu vispārēju piemērošanu Pasākumi/ īpašie mērķi · Valsts tiesību aktu pieņemšana par Romas statūtu īstenošanu un pieredzes apmaiņa par tiesību pielāgošanu, kas nepieciešama Romas statūtu piemērošanai. · Atbalsts tiesnešu, advokātu un drošības spēku izglītošanai Starptautiskās krimināltiesas (SKT) kompetences jomās, jo īpaši apgūstot SKT un valsts tiesu judikatūru jomās, kurās darbojas SKT. IV. Sadarbība un kontinentālās un reģionālās iniciatīvas 16. Atbalsts kontinentālās un reģionālās integrācijas iniciatīvu un projektu īstenošanai Pasākumi/ īpašie mērķi · Reģionālās, tostarp Magribas valstu, integrācijas veicināšana, jo īpaši Arābu Magribas savienības un Agādīras procesa ietvaros. · Sadarbības intensificēšana Magribas valstu reģionālajās institūcijās, Forumā 5+5, Vidusjūras reģiona forumā, Savienībā Vidusjūrai, Āfrikas un ES partnerībā un reģionālajās organizācijās, piemēram, Sahāras un Sāhelas novērošanas centrā. · Dialoga uzsākšana par trīspusējās sadarbības iespējām, iesaistot Tunisijas un Eiropas ieinteresētās personas valsts un privātajā sektorā, lai dotu impulsu attīstībai Āfrikā. V. Sadarbība tiesiskuma un drošības jomā 17. Tiesību aktu veicināšana attiecībā uz juridisko un tiesu sadarbību starp valstīm un atbilstošu papildu pasākumu izstrāde Pasākumi/ īpašie mērķi · Analīzes veikšana, cik drīz vien iespējams, par būtiskākajām starptautiskajām konvencijām, jo īpaši tām, kas izstrādātas Hāgas konferences ietvaros par starptautiskajām privāttiesībām ģimenes tiesību jomā. · Atbalsta turpināšana konkrētiem risinājumiem strīdu par vecāku atbildību novēršanai, pārvaldīšanai un risināšanai, tostarp jautājumā par bērniem, ja šķiras dažādu tautību pāri. · Dialoga turpināšana par starptautisko bērnu aizsardzību un ģimenes tiesībām saistībā ar Tunisijas dalību Maltas Tiesu konferencē par ģimenes tiesību pārrobežu jautājumiem (Maltas procesā). · Iespēju izpēte parakstīt, ratificēt un īstenot būtiskākās starptautiskās konvencijas, piemēram, 1965. gada Hāgas konvenciju par tiesas un ārpustiesas dokumentu izsniegšanu civillietās vai komerclietās, 1970. gada Hāgas konvenciju par pierādījumu iegūšanu ārvalstīs civillietās vai komerclietās, 1980. gada Hāgas konvenciju par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem un 1996. gada Hāgas konvenciju par vecāku atbildību un bērnu aizsardzības pasākumiem. 18. Abu valstu tiesu sadarbības un tiesību sistēmu tuvināšanas pastiprināšana Pasākumi/ īpašie mērķi · Tiesu sadarbības starp Tunisiju un ES un tās intensificēšanas pasākumu apzināšana. · To pasākumu īstenošanas turpināšana, kas paredzēti ANO konvencijās (ANO konvencijā pret transnacionālo organizēto noziedzību (UNTOC) un ANO Pretkorupcijas konvencijā (UNCAC)), kuras ratificējusi Tunisija. · Atbalsta programmas izstrāde Tunisijas tiesu sistēmas modernizācijai un neatkarībai. 19. Sadarbības pastiprināšana starp Tunisijas un dalībvalstu tiesu iestādēm un policiju Pasākumi/ īpašie mērķi · Sadarbības pasākumu apzināšana starp Tunisiju un ES, lai varētu to pastiprināt, jo īpaši veicot pieredzes apmaiņu starp izglītības iestādēm, kas darbojas ES dalībvalstu līmenī, un to Tunisijas līdziniecēm tiesu un drošības jomā. · Spēkā esošajās starptautiskajās konvencijās paredzēto pasākumu piemērošanas nodrošināšana. 20. Cīņas pret korupciju pastiprināšana Pasākumi/ īpašie mērķi · Informācijas apmaiņa par Eiropas un Tunisijas tiesību aktiem un stratēģijām un starptautisko instrumentu piemērošanu, labākās prakses apmaiņa cīņā pret korupciju un sadarbības attīstīšana šajā jomā, tostarp īstenojot 2003. gada ANO Pretkorupcijas konvenciju. · Atbalsts Tunisijas iestāžu centieniem cīņā pret korupciju, tostarp izveidojot korupcijas jautājumos specializētu tiesnešu mācību centru Tunisas pirmās instances tiesas līmenī. · Iespēju izpēte atbalstīt 2011. gada 14. novembra Dekrēta ar likuma spēku Nr. 120 par pretkorupcijas iestādi darbības nodrošināšanu. · Atbalsta turpināšana Tunisijas centieniem, izmantojot savstarpējo palīdzību krimināllietās, atgūt aktīvus un īpašumus, ko krāpnieciskā ceļā ieguvis gāztais prezidents un viņa ģimenes locekļi un kas pašlaik iesaldēti ES dalībvalstu jurisdikcijā, un darīt to saskaņā ar spēkā esošajām starptautiskajām konvencijām, piemēram, 2003. gada ANO Pretkorupcijas konvenciju. 21. Sadarbība cīņā pret terorismu un organizēto noziedzību Pasākumi/ īpašie mērķi · Sadarbības pastiprināšana cīņā pret terorismu, organizēto noziedzību un kibernoziegumiem starp dažādām tiesu un drošības struktūrām, tostarp pamatojoties uz atbilstošo starptautisko instrumentu ratifikāciju un īstenošanu un veicinot atbildīgo Tunisijas speciālistu piedalīšanos konkrētās mācībās, kas specializējas terorisma novēršanā un apkarošanā un tiek rīkotas ES dalībvalstu līmenī. · Sadarbība labās prakses un tehnisko paņēmienu apmaiņā, darba turpināšana jaunatnes informēšanā par briesmām, ko rada vardarbīga radikalizācija un ekstrēmisms jebkurās tā izpausmēs, lai ieaudzinātu jauniešos atvērtības, tolerances un solidaritātes kultūru, cita starpā strādājot ar terora aktos cietušajiem un aizsargājot viņus pret krimināliem centieniem, jo īpaši saistībā ar terorismu. · Atbalsts Tunisijas centieniem nodrošināt cilvēktiesību ievērošanu cīņā pret terorismu, tostarp saistībā ar drošības nozares reformu. 22. Starptautiskie instrumenti cīņā pret organizēto noziedzību Pasākumi/ īpašie mērķi · Informācijas un pieredzes apmaiņa, īstenojot ANO konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību (2000. gada redakcijā) un tās papildu protokolus. · Tiesību aktu izstrāde saskaņā ar spēkā esošajiem starptautiskajiem standartiem un instrumentiem saistībā ar cīņu pret organizēto noziedzību. 23. Metožu un līdzekļu izstrāde cīņā pret cilvēku tirdzniecību un no šādas tirdzniecības cietušo aizsardzība Pasākumi/ īpašie mērķi · Tiesību sistēmas pieņemšana, lai varētu cīnīties pret cilvēku tirdzniecību un aizsargāt no šādas tirdzniecības cietušos. · Dažādu tiesu un drošības spēku struktūru spēju nostiprināšana, jo īpaši veicot mērķtiecīgu apmācību, kas orientēta uz cīņu pret cilvēku tirdzniecību un no šādas tirdzniecības cietušo aizsardzību. · Dialoga rosināšana, lai varētu definēt kopīgu pieeju šai cīņai, vēršoties pret vervētājiem, cietušo pārvadātājiem, ekspluatētājiem, citiem starpniekiem, klientiem un labuma guvējiem. · Atbalsta palielināšana visneaizsargātākajām grupām (sievietēm un bērniem). · Nelikumīgās imigrācijas novēršanas pasākumu izstrāde, jo īpaši attiecībā uz visneaizsargātākajām grupām, darot to jo īpaši ar atbalsta, tostarp Eiropas atbalsta, starpniecību, lai veicinātu kopīgu attīstību, iztikas līdzekļu un darbavietu radīšanu un dzīves apstākļu un līmeņa uzlabošanos reģionos ar stipru migrācijas spiedienu. VI. Sadarbība migrācijas, mobilitātes un drošības jomās 24. Patvēruma meklētāju un bēgļu aizsardzība Pasākumi/ īpašie mērķi · Sadarbība starp Tunisiju un ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos biroju, lai tas varētu īstenot savas pilnvaras. · Tiesību akta par patvērumu izstrāde un īstenošana Tunisijā, pamatojoties uz starptautiskajiem principiem un standartiem, kā arī administrācijas izveide, kas atbild par patvēruma meklētāju un bēgļu apzināšanu, aizsardzību, palīdzības sniegšanu un viņu uzņemšanu. · ES atbalsts Tunisijai, izstrādājot un ieviešot valsts tiesību aktus, kā arī stiprinot patvēruma jomā specializētās administrācijas spējas, tostarp attiecībā uz ieteikumu sniegšanu, apmācību un tehnisko nodrošinājumu. · Informācijas apmaiņa starp ES un Tunisiju par politikām, tiesību aktiem un konkrētiem gadījumiem patvēruma jomā. 25. Sadarbība migrācijas, mobilitātes un drošības jomā · Dialoga attīstība par migrāciju, mobilitāti un drošību ar mērķi noslēgt Mobilitātes partnerību. Pasākumu īstenošana, kas paredzēti Mobilitātes partnerības ietvaros. VII. Narkotiku apkarošana 26. Cīņas pastiprināšana pret narkotiku tirdzniecību un toksikomāniju Pasākumi/ īpašie mērķi · Atbalsts attiecīgo principu īstenošanai, kas paredzēti ANO konvencijās (1967., 1971. un 1988. gads), kā arī attiecībā uz principiem, kas pieņemti ANO Ģenerālās Asamblejas speciālajā sesijā (UNGASS). · Specializētu mācību pasākumu uzsākšana struktūrām, kas atbild par likuma piemērošanu šajā jomā. · Toksikomānijas novēršanas, ārstniecības un rehabilitācijas programmu izstrāde un īstenošana. VIII. Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana, ekonomiskie un finanšu noziegumi 27. Darba un sadarbības pastiprināšana, vēršoties pret nelikumīgi iegūta kapitāla legalizēšanu Pasākumi/ īpašie mērķi · Efektīvas tiesību sistēmas izveides turpināšana noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanas jomā saskaņā ar Eiropas tiesību aktiem un Finanšu darījumu darba grupas (FATF) ieteikumos minētajiem principiem; administratīvās un tehniskās palīdzības, kā arī mācību vajadzību apzināšana. · Sadarbības pastiprināšana starp policijas dienestiem un sadarbība ar starptautiskajām organizācijām, piemēram, FATF un Eiropas Padomi, kā arī attiecīgajiem dienestiem ES dalībvalstīs, jo īpaši attiecībā uz informācijas apmaiņu starp Eiropas “finanšu informācijas vienībām (CRF; Financial Intelligence Units — FIU)” un Tunisijas FIU. B. Ekonomikas un sociālā integrācija — veidojot kopīgu ekonomikas telpu 1. pīlārs. Makroekonomikas sistēma un valsts finanses 28. Makroekonomikas sistēmas stabilizēšana · Ekonomikas izaugsmes atjaunošana un tās tempa paātrināšana. · Ekonomikas noturības spēju nostiprināšana, konsolidējot makroekonomikas pamatus, jo īpaši ārējo maksājumu un valsts budžeta jomā. · Valsts parāda un ārējā valsts parāda atmaksājamības nodrošināšana. · Pētījuma par valsts parāda pārvaldības uzlabošanu, veicot Valsts kases emisiju uzraudzību un valsts naudas līdzekļu pārvaldības kontroli, secinājumu īstenošanas turpināšana. 29. Valsts finanšu pārvaldības konsolidēšana · Analīzes veikšana par pārtikas un enerģijas subsīdiju sistēmas reformu, lai novirzītu tās neaizsargātām sabiedrības grupām. · Budžeta pārvaldības īstenošanas turpināšana attiecībā uz katru mērķi. · Pārredzamības uzlabošana budžeta jomā, vidējā termiņā paredzot publicēt valsts, vietējo pašvaldību, sociālās apdrošināšanas kasu un administratīva rakstura valsts iestāžu finanšu operāciju konsolidētos rezultātus. 30. Nodokļu reformas turpināšana · Nodokļu sistēmas reformas turpināšana, lai nodrošinātu taisnīgāku nodokļu uzlikšanu. · Nodokļu administrācijas modernizācijas procesa turpināšana (profesionālās mācības, datorizācija un jauno sakaru tehnoloģiju izmantošana, nodokļu administrācijas pārvaldība un informācijas sistēma). · Dialoga turpināšana un padziļināšana par labas nodokļu pārvaldības principiem, tostarp par Eiropas Savienības Uzvedības kodeksu uzņēmumu nodokļu jomā, lai pakāpeniski varētu veidot iespējami taisnīgāku vidi Tunisijas integrācijas procesam iekšējā tirgū. · Pieredzes un kompetences apmaiņas veicināšana par ES dalībvalstu nodokļu sistēmām. 31. Procedūru pārredzamības un efektivitātes pastiprināšana, piešķirot valsts pasūtījuma līgumus, un jo īpaši attiecībā uz publisko iepirkumu un koncesijām (šis pasākums tiks apspriests apakškomitejā “Iekšējais tirgus”) · Tunisijas tiesību aktu tuvināšanas starptautiskajām normām un Eiropas standartiem turpināšana, lai varētu nodrošināt pakāpenisku atklātību, efektivitāti, atbildīgumu, pārredzamību, vienādu piekļuvi informācijai un iepirkuma konkursiem. · Modernizācijas turpināšana attiecībā uz administrēšanas, pārvaldības un uzraudzības procedūrām, izpildot valsts pasūtījuma līgumus, un jo īpaši procedūru atvieglošana publiskajos iepirkumos. · Efektīvu mācību programmu turpināšana valsts un vietējo pašvaldību iepircējiem/ amatpersonām, kā arī ierēdņiem, kas atbild par iepirkumu un līgumu izpildes kontroli. · Sadarbības un pieredzes apmaiņas paplašināšana datu uzraudzības un pārvaldības jomā starp viena līmeņa Tunisijas un Eiropas struktūrām, jo īpaši starp Valsts publiskā iepirkuma novērošanas centru un Eiropas Komisijas kompetentajiem dienestiem, kas atbild par iepirkumiem. · Sadarbības un pieredzes un informācijas apmaiņas veicināšana attiecībā uz strīdu noregulēšanu saistībā ar iepirkumu saskaņā ar starptautiskajiem un Eiropas standartiem, vajadzības gadījumā tos pielāgojot. 2. pīlārs. Pārvaldība, konkurētspēja un uzņēmējdarbības vide 2.1. Pārvaldība un administratīvā reforma 32. Valsts pārvaldības nostiprināšana · Komunikācijas stratēģijas izstrāde saistībā ar pārvaldību. · Līdzdalības portāla izveide saistībā ar pārvaldību. · Uztveres aptauju rīkošana, valsts politiku novērtēšanas atvieglošana un darbības rādītāju izstrāde šādai novērtēšanai un lēmuma pieņemšanai. · Valsts integritāte sistēmas izveide. 33. Iekšējās finanšu kontroles pastiprināšana valsts sektorā · Valsts finanšu iekšējās kontroles politikas un stratēģijas dokumenta izstrāde (finanšu vadība, finanšu kontrole un iekšējā revīzija), izmantojot labāko starptautisko praksi un standartus, tostarp salīdzinošo analīzi par starptautiskajām sistēmām un standartiem un pašreizējo Valsts iekšējās kontroles praksi Tunisijā. · Ņemot vērā šīs salīdzinošās izpētes rezultātus un stratēģijas dokumentu, tiesību un reglamentējošās sistēmas nostiprināšana un, ja nepieciešams, koordinācija iekšējās finanšu kontroles jomā valsts sektorā, kā arī atbilstošu administratīvo un institucionālo spēju izveides veicināšana (mācības, ceļveži, pārbaudes rokasgrāmatas, revīzijas programmatūras, sertifikācija utt.). · Pakāpeniskas saskaņošanas uzsākšana ar starptautiski atzītiem standartiem un metodoloģiju, kā arī ar Eiropas Savienības labāko praksi, valsts ieņēmumu un izdevumu, aktīvu un pasīvu kontrolei un pārbaudīšanai. 34. Ārējās kontroles un revīzijas nostiprināšana · Revīzijas palātas un Galvenās kontroles iestādes kontroles procedūru pakāpeniska tuvināšana starptautiskajiem standartiem un ES labākajai praksei ārējās revīzijas jomā. · Revīzijas palātas un Augstākās revīzijas iestādes (ISC) administratīvo un procesuālo spēju nostiprināšana, uzdodot tām pievērsties tikai ārējai revīzijai, nostiprinot to neatkarību un nodrošinot budžetu apstiprināšanu Parlamentā un ziņojumu publicēšanu. · Administratīvās un finanšu kontroles augstās komitejas institucionālo spēju nostiprināšana kontroles pienākumu koordinācijas jomā (programmu izstrāde, kontroles procedūras un darba instrumenti) un ar tiem saistīto ziņojumu uzraudzība. · Administratīvo spēju nostiprināšana un pieredzes apmaiņas pilnveidošana pārkāpumu un krāpšanas agrīnās atklāšanas jomā, un tā var ietekmēt valsts un starptautisko, tostarp Kopienas, līdzekļu piešķiršanu un pārvaldību. · Novērtēšanas misiju veicināšana projektiem, pasākumiem un valsts politikām, kā arī revīzijas un novērtēšanas rīku izstrāde. · Spēju nostiprināšana valsts darbības un pārvaldības piemērotības kontroles jomā, kā arī attiecībā uz “value for money” (lietderības) pieeju. · Valsts revidentu sertifikācijas sistēmas izveide. · Sadarbības nodrošināšana ar atbilstošām ES iestādēm un struktūrām operatīvo kontroles pasākumu ietvaros saistībā ar ES piešķirto līdzekļu pārvaldību un kontroli. 35. Statistikas metožu tuvināšanās Eiropas standartiem veicināšana (AA 60. pants) · Stratēģijas izstrāde, pastiprinot saskaņotību ar Eiropas un starptautiskajiem jēdzieniem, klasifikācijām, standartiem un metodoloģijām, jo īpaši ekonomiskās, sociālās un vides statistikas jomās. · Statistikas datu kvalitātes uzlabošana (cita starpā, atbilstība Tūkstošgades attīstības mērķiem, ilgtspējīgai attīstībai un pārmaiņām citās jomās), pieejamība un skaidrība (statistikas datu izplatīšana un izpratnes par statistiku vairošana lietotāju vidū), aktualitāte un precizitāte (datu nodošanas pilnīgums starp Eurostat un Tunisijas Statistikas pārvaldi). · Vidēja termiņa rīcības plāna izstrāde Tunisijas Statistikas pārvaldes un citu statistikas struktūru modernizācijai (institucionālos un juridiskos aspektos), jo īpaši attiecībā uz cilvēkresursiem, statistikas programmu izstrādi un produkciju, analīzi un izplatīšanu utt. · Atbalsts Tunisijas Statistikas pārvaldei, ieviešot oficiālās statistikas kvalitātes zīmi saskaņā ar Eiropas līmeņa labāko praksi. · Sadarbības pasākumu paplašināšana starp ES un Tunisiju statistikas jomā, lai izveidotu Tunisijas valsts statistikas sistēmu un nodrošinātu tās pilnīgāku integrāciju starptautiskajā statistikas sistēmā. · Aktīva piedalīšanās reģionālās (Magribas valstu un Vidusjūras reģiona valstu) stratēģijas izstrādē un īstenošanā statistikas nozares attīstīšanai. · Reģionālās un subreģionālās sadarbības, kā arī labākās prakses apmaiņas veicināšana, lai sekmētu apkopoto statistikas datu kvalitātes uzlabošanos un nodrošinātu to salīdzināmību starptautiskā līmenī. 36. Valsts pārvaldes modernizācijas turpināšana · Administratīvo pakalpojumu kvalitātes uzlabošanas un administratīvo procedūru atvieglošanas procesa turpināšana, termiņu saīsināšana un elektroniskās pārvaldes nostiprināšana. · Saiknes ar lietotājiem uzlabošana un saziņas attīstīšana, jo īpaši veidojot uzklausīšanas mehānismus, veicot sabiedriskās domas aptaujas utt. · Administratīvo pakalpojumu līdzdalības novērtējuma sistēmas izveide dažādās valsts struktūrās. · Pakalpojumu nodrošināšana lietotāju tuvumā, piemēram, paplašinot sabiedrisko pakalpojumu namu tīklu, jo īpaši reģionos ar administratīvo pakalpojumu nepietiekamu ģeogrāfisko izplatību. · Mehānismu un rīku izstrāde, kas nepieciešami dekrēta ar likuma spēku par administratīvo dokumentu pieejamību piemērošanas nodrošināšanai. · Atbalsts cīņai pret korupciju, izveidojot mehānismus ziņošanai par korupcijas faktiem. · Tunisijas ierēdņu apmācības veicināšana Kopienas politiku un programmu jomās. 2.2. Konkurētspējīga ekonomika, atbalstot zināšanas 37. Tunisijas ekonomikas stāvokļa un konkurētspējas uzlabošana · Strukturālo reformu turpināšana, stiprinot ekonomikas konkurētspēju un veicinot ekonomisko dialogu starp Tunisiju un ES, kā arī atbalstot koordināciju atveseļošanas stratēģijas jomā saskaņā ar 2020. gada iniciatīvu (ilgtspējīgai izaugsmei un nodarbinātībai). · Ekonomikas strukturālo pārveidojumu sekmēšana, veidojot ekonomiku, kas sastāv no nozarēm ar augstu pievienoto vērtību, paaugstinot ražīgumu un palielinot ieguldījumu ekonomikas izaugsmē. · Rūpniecības modernizācijas programmas turpināšana, to Tunisijas un Eiropas pamatprogrammu turpmāka nodrošināšana, kuru mērķis ir atbalstīt uzņēmumu konkurētspēju un inovācijas, piemēram, atbalsta programma uzņēmumu konkurētspējai un tirgus pieejamības atvieglošanai (PCAM) un atbalsta projekts pētniecības un inovāciju sistēmai (PASRI), un lauksaimniecības nozares modernizācijas programmu īstenošanas paātrināšana ar ES atbalstu. · Pakalpojumu modernizācijas programmas īstenošanas paātrināšana ar ES atbalstu, informācijas un uzraudzības sistēmas izveide, atbilstības uzlabošana starp darbaspēka piedāvājumu un pieprasījumu, kā arī sadarbības paplašināšana kvalitātes, sertificēšanas un uzņēmējdarbības, alianšu un sadarbības tīklu jomās. · Pārvaldības stratēģijas īstenošana privāto investīciju attīstības jomā, tostarp privatizācijas jautājumos. · Pārvaldības stratēģijas izstrāde ar mērķi atvērt infrastruktūras nozari privātā sektora līdzdalībai, kā arī publiskās un privātās partnerības pamatlikuma izstrāde. 2.3. Pievilcīgāka uzņēmējdarbības vide 38. Uzņēmējdarbības vides uzlabošana · Tiesiskā regulējuma, kas regulē investīcijas un uzņēmējdarbības praksi, grozīšana un nostiprināšana, padarot to vienkāršāku, pārredzamāku un efektīvāku. · Valsts investīciju iestādes izveide, kas būtu unikāls starpposms starp vietējiem un ārvalstu investoriem, un valsts investīciju budžeta izstrāde. · Labvēlīgas vides veicināšana uzņēmumiem, jo īpaši pievēršoties tiesu sistēmas reformas turpināšanai, tostarp tiesu nolēmumu izpildes procedūrām, un tiesnešu specializācijas pastiprināšanai, kā arī reformām tiesību aktos, kas regulē maksātnespēju. · Mehānismu izveide, kas ļauj novērot un uzraudzīt uzņēmējdarbības administratīvo vidi Tunisijā un starptautisko praksi šajā jomā. · Tunisijas kā piemērotas vietas darbībām ar augstu pievienoto vērtību un inovācijām pievilcības pastiprināšana un atbalsts investīciju veicināšanai šajā reģionā, tostarp apzinot un pienācīgi izmantojot reģiona potenciālās iespējas un īpatnības. 39. Investīciju un partnerību veicināšana un investīciju vietējās piesaistes uzlabošana · Partnerību attīstības sekmēšana starp Tunisijas un Eiropas uzņēmumiem un apvienībām, kā arī tehnoloģiju nodošanas atvieglošana. · Vietējo uzņēmumu mobilizēšana ap ārvalstu investīcijām, lai stimulētu inovācijas un endogēnās ekonomikas attīstību. · Tunisijas un Eiropas darba devēju apvienību sadarbības institucionalizēšana un atbalsts Tunisijas un ES ekonomikas foruma organizēšanai. 40. Uzņēmējdarbības tiesību saskaņošana, nodrošinot visu personu aizsardzību, un uzņēmumu darbības atvieglošana · Tuvināšanās sekmēšana Eiropas un starptautiskajiem standartiem uzņēmējdarbības tiesībās. · Akcionāru aizsardzības nodrošināšana saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas standartiem un praksi. · Saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem i) atbalsts privātajam sektoram labas pārvaldības rokasgrāmatu izstrādē dažāda veida uzņēmumiem un ii) labas pārvaldības rokasgrāmatu izstrāde valsts struktūrām. · Uzņēmumu reģistra praktiskās vadības un kārtības, kādā oficiālajā laikrakstā tiek publicēti sludinājumi trešo personu informēšanai, modernizācija. 41. Eiropas un starptautisko finanšu revīzijas standartu pārņemšana un Tunisijas uzņēmumu grāmatvedības sistēmas reforma saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem grāmatvedības standartiem · Centienu turpināšana uzlabot obligāto grāmatvedības revīziju kvalitāti. · Centienu turpināšana pilnveidot uzņēmumu grāmatvedības sistēmu, pārņemot Eiropas un starptautiskos grāmatvedības standartus. · Sadarbības nodrošināšana ar ES iestādēm un struktūrām, kas atbild par grāmatvedības uzskaites standartiem un obligāto revīziju uzraudzību. 42. Sadarbības paplašināšana uzņēmumu politikas jomā · Sadarbības paplašināšana ar ES attiecībā uz MVU labvēlīgu politiku, īstenojot Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu uzņēmējdarbības hartu, jo īpaši pamatojoties uz Mazās uzņēmējdarbības aktu (Small Business Act) un novēršot nepilnības MVU atbalsta dienestos. · Tunisijas MVU ciešākas integrācijas veicināšana ar Eiropas Biznesa atbalsta tīklu (Entreprise Europe Network), noslēdzot saprašanās memorandu. · Tunisijas dalības veicināšana atbalsta programmā uzņēmumu un MVU konkurētspējai. · Atbalsts uzņēmumu veidošanas mehānismu uzlabošanai un MVU piekļuves finansējumam atvieglošana, nostiprinot kapitāla finansēšanas instrumentus un sākumkapitāla piešķiršanas mehānismus jaunajiem attīstītājiem un novatoriskām darbībām. · MVU atbalsta struktūru institucionālo spēju nostiprināšanas veicināšana, jo īpaši attiecībā uz investoru, mārketinga un uzņēmējdarbības plānu izstrādes sistēmu utt. · Investīciju fondu darbības attīstīšana un to reģionālās darbības paplašināšana. 3. pīlārs. Integrācijas padziļināšana un padziļināta un visaptveroša brīvās tirdzniecības nolīguma noslēgšana Abas Puses apliecina vēlmi turpināt savu ekonomiku pakāpeniskas integrācijas īstenošanu ar mērķi ilgtermiņā izveidot Kopīgu ekonomikas telpu, plašāk atvieglojot tirdzniecību un iespējami drīzāk uzsākot sarunas par padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības nolīgumu (ALECA) saistībā ar Tunisijas iesaistīšanos demokrātisko un ekonomisko reformu procesā. Padziļināts un visaptverošs brīvās tirdzniecības nolīgums paredz tirgus pieejamības iespēju un investīciju klimata uzlabošanu, kā arī atbalsta palielināšanu šajā nolūkā veicamajām ekonomikas reformām. Tādējādi ALECA, kas uzskatāms par AA neatņemamu sastāvdaļu, attieksies uz plašāku kopīgo interešu jautājumu loku (to saraksts nav noslēgts, bet akcents tiks likts uz Pušu izvēlētajām prioritārajām nozarēm saistībā ar tiesību aktu tuvināšanu). · Plašāka liberalizācija, lai uzlabotu tirgus pieejamības iespējas lauksaimniecības produktiem, pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, zivsaimniecības produktiem un rūpniecības precēm, ņemot vērā abu Pušu atbilstošos apstākļus. · Tehniskā reglamentācija rūpniecības precēm, standartiem, atbilstības novērtējumiem un tirgus uzraudzībai. · Sanitārie un fitosanitārie pasākumi. · Pakalpojumu tirdzniecības liberalizācija un investīciju aizsardzība. · Valsts iepirkums. · Konkurences politika. · Kapitāla plūsma un maksājumi. · Intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība, tostarp Tunisijas un Eiropas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība. · Muita. · Tirdzniecības atvieglošana. · Dialogs par tirdzniecības aizsardzības instrumentiem. · Tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība. Sarunu ietvaros par ALECA Puses ņem vērā vairāku nozaru jutīgumu, un tām ir jāparedz asimetriskas saistības, ņemot vērā abu Pušu atšķirīgo attīstības līmeni. ALECA ir jānorāda arī prioritātes saistībā ar regulatīvo tuvināšanos ar acquis communautaire, pamatojoties uz savstarpēju ieinteresētību un izmantojot dinamisku pieeju, kas turpmāk nodrošinās papildu regulatīvo tuvināšanos un šo prioritāšu īstenošanas pakāpeniskumu. Tādējādi saistībā ar ALECA abām Pusēm ir turpmāk minētie mērķi. 3.1. Preču tirgu pieejamības uzlabošana, samazinot tarifu un ar tarifiem nesaistītus šķēršļus 43. Lauksaimniecības produkti un sanitārie un fitosanitārie jautājumi · Sarunu atsākšana un, ja nepieciešams, pabeigšana par lauksaimniecības produktu, pārstrādāto lauksaimniecības produktu un zivsaimniecības produktu tirdzniecības liberalizāciju. · Sadarbības paplašināšana, lai uzlabotu dzīvnieku un augu veselību, kā arī pārtikas nekaitīgumu, ņemot vērā dzīvnieku labturību, un lai atvieglotu tirdzniecību ar lauksaimniecības produktiem starp Tunisiju un ES. · PTO nolīguma īstenošanas turpināšana attiecībā uz sanitāro un fitosanitāro pasākumu (SPS), Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE), Starptautiskās augu aizsardzības konvencijas (IPPC) un Pārtikas kodeksa (Codex Alimentarius) starptautisko standartu piemērošanu. · Tunisijas normatīvo un administratīvo aktu pakāpeniska tuvināšana ES normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, pamatojoties uz attiecīgo organizāciju standartiem, kurus piemēro sanitārajā, fitosanitārajā un dzīvnieku labturības jomā, lai varētu nodrošināt līdzvērtīgu aizsardzību, tostarp attiecībā uz dzīvu dzīvnieku, dzīvnieku barības un pārtikas preču higiēnas noteikumiem, identificēšanu un izsekojamību. · Pamatlikuma projekta par pārtikas produktu nekaitīgumu veselībai pieņemšana un īstenošanas uzsākšana. · Iestāžu un laboratoriju modernizācijas veicināšana, tostarp lauksaimniecības produktu akreditācijas jomā. · Sadarbība dzīvnieku slimību un augu kaitēkļu profilakses un apkarošanas sistēmu uzlabošanā, tostarp profesionālu sanitāro struktūru izveidošana. · Tehniskās kompetences un pieredzes apmaiņa, tostarp piedaloties Eiropas Komisijas mācību programmas “Labāka izglītība nekaitīgākām pārtikas precēm (BTSF)” darbnīcās. · Sadarbības turpināšana ar veselību saistīto brīdinājumu jomā, jo īpaši ES agrīnās brīdināšanas sistēmas ietvaros. · Sanitārās un fitosanitārās robežkontroles, tostarp robežinspekcijas posteņu (PIF) infrastruktūras, modernizācija un nostiprināšana. 44. Rūpniecības ražojumi · Horizontālo tiesību aktu saskaņošanas pabeigšana akreditācijas, atbilstības novērtēšanas un tirgus uzraudzības jomā, lai nodrošinātu saskaņotību ar jauno 2008. gada Eiropas horizontālo tiesību sistēmu (NLF). · Nozaru tiesību aktu saskaņošanas un Eiropas standartu pārņemšanas pabeigšana izvēlētajās prioritārajās nozarēs, kā arī pretrunīgo standartu atcelšana un potenciālo papildu nozaru apzināšana. · Modernizācijas turpināšana un pabeigšana iestādēs, kas atbild par akreditāciju, standartizāciju, atbilstības novērtēšanu, metroloģiju un tirgus uzraudzību, jo īpaši īstenojot ieteikumus, kas izriet no sadraudzības un tehniskās palīdzības projektiem, un izmantojot informācijas un pieredzes apmaiņu, kā arī veicot šo iestāžu integrāciju Eiropas un starptautiskajās struktūrās. · Nolīguma sagatavošanas pabeigšana būvmateriālu un elektropreču nozarēs, sarunas par šo nolīgumu un tā noslēgšana attiecībā uz rūpniecības ražojumu atbilstības novērtēšanu un atzīšanu (ACAA) šajās divās prioritārajās nozarēs; citas prioritārās nozares, jo īpaši mašīnbūve, spiediena iekārtas un mērierīces, var tikt iekļautas minētajā nolīgumā, kad tiks saskaņoti tiesību akti. · Tunisijas uzņēmēju un jo īpaši MVU apzināšanas turpināšana un atbalsta sniegšana, lai viņi varētu piemērot Eiropas direktīvas un standartus, ko pieņēmusi Tunisija. · ACAA īstenošana, pagarināšana un dzīvotspēja ar atbilstošu ES atbalstu. 45. Tirdzniecības atvieglošana un attīstīšana · Ārējās tirdzniecības režīma pārskatīšanas uzsākšana, lai mazinātu ar tarifiem nesaistītus šķēršļus un nostiprinātu instrumentus un struktūras, kas atvieglo tirdzniecību, kā arī apzina, kontrolē un piemēro tiesību aktus. · Iespējami plaša sadarbības pastiprināšana, jo īpaši apmainoties ar informāciju tirdzniecības aizsardzības jomā. · TBT (technical barriers to trade, tehniskie šķēršļi tirdzniecībā) kontaktpunktu nostiprināšana, lai uzlabotu informācijas nosūtīšanu un sadarbību starp ES un Tunisiju, kā arī nodrošinātu starpniecību uzņēmēju sadarbībā. 46. Izcelsmes noteikumu pārskatīšana · Reģionālās konvencijas noslēgšana par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem. · Sarunu turpināšana par šo noteikumu pārskatīšanu, lai tos vienkāršotu, ņemot vērā jaunās tehniskās un tehnoloģiskās izmaiņas rūpniecības jomā, kā arī attīstības prioritātes noteiktās stratēģiskās nozarēs Tunisijā, piemēram, tekstilrūpniecībā un lauksaimniecisko pārtikas preču ražošanā, lai nodrošinātu mazāku ietekmi uz tarifu samazināšanos šajā teritorijā. 47. Sadarbība muitas jomā · Muitas pasākumu turpināšana, lai sekmētu tirdzniecības atvieglošanu, vienlaikus nodrošinot starptautiskās loģistikas ķēdes drošību (plašāk izmantojot risku datorizēto analīzi, a posteriori kontroles pasākumus, vienkāršotas muitošanas procedūras zināmiem un sertificētiem uzņēmējiem, tiesību aktu pārredzamību, vienas pieturas aģentūras izmēģinājuma pieredzes paplašināšanu utt.). · Darbu turpināšana, lai nodrošinātu integrētu vadību sadarbībā ar citiem dalībniekiem robežas līmenī. · Dialoga paplašināšana par atzīto komersantu sistēmu, lai tuvinātu Tunisijas noteikumus ES noteikumiem un nākotnē, kad būs izpildīti visi nosacījumi, starp Tunisijas muitas administrāciju un ES muitas administrācijām noslēgtu nolīgumu par atzītā komersanta statusa savstarpēju atzīšanu. · Tunisijas muitas institucionālo spēju turpmāka nostiprināšana. · Dalība programmā MUITA 2020. 48. Intelektuālā īpašuma tiesības Tunisijas tiesību aktu pakāpeniska tuvināšana Eiropas standartiem un šo normu efektīvas piemērošanas pastiprināšana, tostarp tiesu līmenī. · Tunisijas tiesību aktu turpmāka tuvināšana ES standartiem industriālā īpašuma, autortiesību un kaimiņu tiesību jomās, pievienošanās procesa pabeigšana attiecībā uz starptautiskajām konvencijām, kas paredzētas Asociācijas nolīgumā (analīze par atšķirībām no ES standartiem un vairāk saskaņotu tiesību aktu pieņemšana). · Tunisijas tiesību aktu tuvināšana ES tiesību aktiem attiecībā uz aizsargātajām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm (AĢIN) un aizsargātajiem cilmes vietu nosaukumiem (ACVN) (analīze par atšķirībām no ES standartiem un vairāk saskaņotu tiesību aktu pieņemšana). · Administratīvo un tiesu iestāžu spēju nostiprināšana, jo īpaši cīņā pret pirātismu un viltošanu, sadarbībā ar iestādēm, struktūrām un privāto sektoru ES līmenī (regulāru pasākumu iedibināšana — rīcības plāns un dialogs). · Iedarbīgāku līdzekļu izstrāde, lai varētu nodrošināt intelektuālā īpašuma tiesību efektīvu un atturošu aizsardzību (muitas, kriminālizmeklēšanas un tiesu iestāžu pilnvaru un spēju nostiprināšana, ekonomiskais novērtējums par viltošanas un pirātisma ietekmi uz valsts radošo un inovāciju potenciālu). · Izpratnes veidošanas un mācību pasākumu turpināšana intelektuālā īpašuma jomā. 3.2. Tirgus pieejamības atvieglošana pakalpojumiem un pakalpojumu sniedzējiem un brīvība veikt uzņēmējdarbību 49. Pakalpojumu tirdzniecības un uzņēmējdarbības veikšanas liberalizācija · Sarunu turpināšana un pabeigšana par pakalpojumu tirdzniecības un uzņēmējdarbības veikšanas liberalizāciju. · Rūpes par to, lai uzņēmumu izveides nosacījumi nebūtu stingrāki kā Asociācijas nolīguma noslēgšanas laikā. · Vienošanās par kārtību, kā atvieglot diskusijas par i) profesionālās kvalifikācijas savstarpēju atzīšanu, atvieglojot abu Pušu apmaiņas koncesiju īstenošanu un veicinot pakalpojumu sniedzēju mobilitāti, un ii) 25. punktā minēto pasākumu īstenošanu. 50. Pakalpojumu nozares attīstīšana Tunisijā · Administratīvo procedūru vienkāršošana, nodrošinot, lai procedūras, kas saistītas ar pakalpojumu pieejamību un sniegšanu, būtu pārredzamas, samērīgas un pamatotas uz objektīviem kritērijiem, kas pakalpojumu sniedzējiem nodrošina prognozējamību un juridisku drošību. · Finanšu pakalpojumu reforma (reglamentācijas un uzraudzības jomā, tuvinoties Eiropas un starptautiskajiem standartiem). · Reglamentējošās un uzraudzības sistēmas turpmāka nostiprināšana attiecībā uz finanšu tirgiem un to dalībniekiem, tuvinoties ES sistēmai un paredzot pakāpenisku liberalizāciju. · Finanšu tirgu uzraudzības iestāžu pilnvaru, efektivitātes un neatkarības nostiprināšana saskaņā ar starptautiskajiem standartiem. · Kredītiestāžu finansiālā pamata konsolidēšana un uzraudzības sistēmu nostiprināšana, ciešāk tuvinoties starptautiskajiem standartiem. Garantiju sistēmas attīstīšana attiecībā uz banku depozītiem. · Mikrofinansēšanas nozares attīstīšana, jo īpaši lauku apvidos, un tādu finanšu pakalpojumu attīstīšana, kas pielāgoti mazās un vidējās saimniecībās strādājošu lauksaimnieku vajadzībām. · Kredītreitinga aģentūru darbības attīstīšana un juridiskā pamata izstrāde, pamatojoties uz Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas (IOSCO) principiem un Eiropas regulējumu šajā jomā. · Pasta nozares attīstības procesa turpināšana Tunisijā un tā atvieglošana, izveidojot piemērotu šīs nozares tiesisko regulējumu. · Pieredzes un kompetences apmaiņa pasta nozares reglamentācijas jomā, paredzot tuvināšanos ES tiesiskajam regulējumam. · Darbs, lai ar ES atbalstu izveidotu pasta pakalpojumu tirgus regulēšanas iestādi. 51. E-tirdzniecības veicināšana un attīstīšana · Sadarbības padziļināšana Network Marketing (tīmekļa tirdzniecības) darbības veicināšanas jomā. · Labākās prakses pārņemšana Eiropas un starptautiskā līmenī. · Pielāgotu tiesību aktu pieņemšana un iespēju radīšana jaunajiem absolventiem iesaistīties virtuālās ekonomikas vidē, radīt pievienoto vērtību un nodrošināt nodarbinātības iespējas. 52. Kapitāla plūsma un kārtējie maksājumi — kārtējo maksājumu liberalizācijas pabeigšana un kapitāla darījumu liberalizācijas turpināšana · Kārtējo maksājumu liberalizācijas pakāpeniska pabeigšana un kapitāla plūsmu liberalizācijas turpināšana saskaņā ar Asociācijas nolīguma 34. punktu. · Informācijas apmaiņa par labu praksi kapitāla brīvas aprites ierobežojumu atcelšanā. 3.3. Godīgas konkurences apstākļi 53. Konkurences politika — saistību izpildes un konsolidācijas turpināšana attiecībā uz efektīvas konkurences politikas tiesisko regulējumu un īstenošanu (Asociācijas nolīguma 36. un 37. punkts) · Pašreizējās sistēmas novērtēšana (spēkā esošais un ieviestais tiesiskais pamatregulējums) un atbilstošu pasākumu veikšana, jo īpaši pretmonopola jomā, lai atvieglotu Tunisijas tiesību aktu tuvināšanu Eiropas Savienības tiesību aktiem, vienlaikus nodrošinot nediskriminācijas, pārredzamības un procesuālā taisnīguma principu ievērošanu. · Konkurences padomes statūtu turpmāka nostiprināšana. 54. Valsts monopoli — saistību izpilde, kas paredzēta Asociācijas nolīguma 37. un 38. punktā · Informācijas apmaiņa par valsts monopoliem, valsts uzņēmumiem un uzņēmumiem, kuriem piešķirtas īpašas vai ekskluzīvas tiesības, lai atvieglotu Tunisijas sekmīgu virzību uz Asociācijas nolīguma 37. punkta īstenošanu. 55. Valsts atbalsts — saistību izpilde, kas attiecībā uz valsts atbalstu paredzētas Asociācijas nolīguma 36. punktā · Pārredzamas vides radīšana attiecībā uz valsts atbalstu. 3.4. Padziļināta dienvidu reģionu integrācija 56. Atbalsts brīvās tirdzniecības zonas izveidošanai starp ES un visiem partneriem Vidusjūras reģionā · Brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) turpmāka īstenošana ar Vidusjūras reģiona partneriem reģionālā, starpreģionu vai divpusējā līmenī. · Arābu valstu un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības (Agādīras) nolīguma īstenošanas nodrošināšana un tā paplašināšana, iesaistot citus Vidusjūras reģiona partnerus saskaņā ar minētā nolīguma prasībām. · Vienošanās par mehānismiem un to ieviešana, lai atvieglotu tirdzniecību un investīcijas, kā arī sekmētu padziļinātu integrāciju dienvidu reģionu līmenī. 3.5. Tuvināšanās acquis communautaire prasībām · Tunisijas juridiskās un tiesību sistēmas turpmāka pakāpeniska un secīga tuvināšanās acquis communautaire, jo īpaši izmantojot Kopienas institucionālā atbalsta instrumentus, piemēram, ar iekšējo tirgu saistītās jomās. · Šim nolūkam tiks izveidots kopīgs mehānisms, lai varētu apzināt prioritārās jomas, kurās šāda tuvināšanās nepieciešama, tās konkretizācijas dažādie posmi un nepieciešamie līdzekļi. Tunisija ar ES atbalstu izstrādās valsts programmu konverģencei ar Eiropas tiesību sistēmu, lai sekmīgi īstenotu rīcības plānu. 4. pīlārs. Sadarbība nodarbinātības, sociālās politikas un sociālās nodrošināšanas jomā 57. Reformu īstenošana nodarbinātības politikā, tostarp nostiprinot nodarbināmību un pienācīga darba iespējas · Integrētas valsts nodarbinātības stratēģijas izstrāde un īstenošana, ņemot vērā ekonomikas un sociālo programmu periodā pēc satversmes sapulces un ievērojot Eiropas nodarbinātības stratēģijas pamatnostādnes, kā arī jaunās prioritātes, kas definētas Eiropas un Vidusjūras reģiona sadarbības gaitā nodarbinātības un darba jomā. · Kvalifikācijas labākas pielāgošanas nodrošināšana, ņemot vērā darba tirgus vajadzības, un atbalsts informēšanas, profesionālās orientēšanas un nodarbināmības atbalsta sistēmas izveidei. · Atbalsts sertificēšanas sistēmas izveidei, atvieglojot kvalifikācijas atzīšanu un sekmējot mobilitāti, karjeras attīstību un nodarbināmību. · Saskaņošanas un dialoga turpināšana par nodarbinātību, nodarbināmību un pienācīgu darbu, jo īpaši saistībā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Ministru konferenci par nodarbinātību un darbu, ievērojot elastdrošības, tiesiskuma un sociālā taisnīguma principus. · Produktīva līdzdalības palielināšana oficiālajā darba tirgū, jo īpaši attiecībā uz jauniešiem un sievietēm, un spēkā esošo nodarbinātības politiku taisnīguma nodrošināšana, jo īpaši paplašinot sieviešu un ilgstošo bezdarbnieku iesaisti starp jauniešiem ar augstāko izglītību. · Spēkā esošo nodarbinātības politiku regulāras novērtēšanas sistēmas nostiprināšana, paaugstinot to efektivitāti un piemērotību darba tirgus vajadzībām. · Publisko pakalpojumu sniedzēju, kuri atbild par nodarbinātību un darba tirgus monitoringu, spēju nostiprināšana un modernizācija, jo īpaši attiecībā uz darbavietu informācijas sistēmu, un publisko, privāto un pilsoniskās sabiedrības dalībnieku tīklu veidošana. 58. Sociālo pamattiesību un darba pamatstandartu pilnīga ieviešana un sociālā dialoga struktūru nostiprināšana · Dialoga un sadarbības turpināšana par principu, pamattiesību, standartu un Darba pamatkonvenciju īstenošanu saskaņā ar Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 1998. gada deklarāciju. · Darba tiesību pilnveidošana, lai darba tirgu padarītu elastīgāku, vienlaikus aizsargājot darba ņēmēju tiesības. · Ekonomikas un sociālo pārmaiņu ierosināšana Tunisijā, noslēdzot jaunu sociālo līgumu, un efektīvs sociālais dialogs starp sociālajiem partneriem — trīspusējo struktūru nostiprināšana, kā arī patstāvīgi divpusējie dialogi, tostarp attiecībā uz sociālo partneru spējām. · Tunisijas pienācīga darba programmas īstenošana pēc tās apstiprināšanas Tunisijā un SDO un turpmāks darbs ar tās mērķiem un rādītājiem. · Sociālā dialoga paplašināšana uzņēmumos, organizējot tālākizglītību uzņēmumu konsultatīvo komisiju locekļiem, lai uzlabotu darba konfliktu novēršanu, produktivitāti un nodarbināmību uzņēmumā. · Darba ņēmēju amatā paaugstināšanas un veselības stāvokļa, higiēnas un darba drošības uzraudzības mehānisma nostiprināšana, tostarp rīkojot mācības par šiem tematiem, piesardzības principa institucionalizācija, profesionālo risku, kas saistīti ar rīcību ar bīstamām vai toksiskām vielām, novēršana, labas prakses apmaiņa un analīze par šiem jautājumiem. · Tiesību aktu izstrāde darba drošības un veselības aizsardzības jomā, profilakses stratēģijas izstrāde, lai samazinātu letālus un smagus nelaimes gadījumus darbā, atsauču un sertifikācijas rokasgrāmatu izstrāde, kā arī profesionālo risku kartēšana. · Veselības aizsardzības un darba drošības iestādes nostiprināšana un pārstrukturēšana, lai tā spētu pielāgoties jaunajām valsts un starptautiskajām prasībām, veicinot veselības aizsardzību darbavietās, novēršot profesionālos riskus un pielāgojot jaunās plānošanas un programmu izstrādes metodes attiecībā uz darba ņēmēju labklājību. · Valsts profesionālo risku pārvaldības programmas (PNGRP) īstenošana, tostarp veicot profilakses darbu, kas atbilst profesionālo risku iedarbībai lauksaimniecības un zivsaimniecības nozarēs. · Uzņēmumu sociālās atbildības veicināšana un atbalsts tādas uzņēmējdarbības prakses izstrādei, kas atbilst ANO Vispasaules paktam un SDO Trīspusējai deklarācijai par daudznacionālajiem uzņēmumiem un sociālo politiku, kā arī Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) praksei šajā jomā. 59. Sociālās integrācijas politikas veicināšana un reformu turpināšana sociālās aizsardzības jomā · Sadarbības turpināšana, lai nostiprinātu un konsolidētu integrētu un efektīvu sociālās iekļaušanas politiku, iesaistot arī pilsonisko sabiedrību. · Iedzīvotāju īpatsvara samazināšana, kuri dzīvo absolūtā vai relatīvā nabadzībā vai kuru neaizsargātība sasniedz viszemāko līmeni, kāds atzīts starptautiskajos standartos, sociālās nevienlīdzības samazināšana un informācijas sistēmas izveide par nabadzības kategorijām. · Aktīvas sociālās integrācijas nodrošināšana visiem, veicinot iesaistīšanos darba tirgū, jo īpaši visneaizsargātākajām grupām. · Sociālo struktūru un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju nozīmes veicināšana palīdzības un atbalsta procesā, kas vērsts uz atstumtībai pakļauto kategoriju integrēšanu, un cilvēku ar īpašām vajadzībām sociālās un profesionālās integrācijas politikas turpmāka īstenošana. · Pensiju sistēmas reforma un dažādu pensiju veidu finansiālās ilgtspējas nodrošināšana, valsts struktūru, kas atbild par konkrētu pensiju veidu un veselības aprūpes pārvaldību, institucionālo spēju nostiprināšana. · Darbs, lai padarītu sociālo nodrošinājumu plašāk pieejamu, un dialoga turpināšana par noteikumu uzlabošanu, kas regulē darba ņēmēju sociālo aizsardzību, kad tie zaudē darbu ekonomisku vai tehnoloģisku iemeslu dēļ, jo īpaši saistībā ar sociālās aizsardzības valsts regulējuma izveidi Tunisijā. 60. Vienlīdzīgas attieksmes principa piemērošanas nodrošināšana sociālā regulējuma jomā un principu izstrāde sociālās nodrošināšanas koordinācijai starp Tunisiju un Eiropas Savienību · Rūpes par to, lai vienlīdzīgas attieksmes klauzula attiecībā uz darba apstākļiem, atalgojumu un atbrīvošanu no darba pilnībā tiktu piemērota gan Tunisijas darba ņēmējiem, gan likumīgi nodarbinātajiem Eiropas Savienības darba ņēmējiem. · Asociācijas nolīgumā paredzēto saistību pilnīga izpilde attiecībā uz darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu sociālās nodrošināšanas koordināciju. · Nediskriminācijas klauzulas integrētas piemērošanas garantijas sociālās nodrošināšanas jomā attiecībā uz Tunisijas un Eiropas Savienības iedzīvotājiem un viņu ģimenes locekļiem. 5. pīlārs. Līdzsvarota un iekļaujoša reģionālā un vietējā attīstība 61. Atbalsts centieniem reģionālās attīstības jomā, lai samazinātu reģionu nevienlīdzību un veicinātu vietējās attīstības spējas · Atbalsts tādu politiku un programmu īstenošanai, kas paredz samazināt reģionu nevienlīdzību (jo īpaši veicot kolektīvo sociālo infrastruktūru rehabilitācijas un attīstīšanas pasākumus), cīņa pret bezdarbu, nabadzību un pagaidu nodarbinātību, jo īpaši investīciju piesaiste nelabvēlīgiem iekšzemes reģioniem. · Atbalsts integrētu (lauki/pilsēta) attīstības programmu īstenošanai un mērķtiecīgu pasākumu veikšana reģionos ar konkrētām problēmām (augsts migrācijas potenciāls, augsts bezdarba līmenis, pierobežas reģioni). · Vietējo spēju uzlabošana reģionu patstāvīgai attīstībai, lauku attīstības veicināšana un dzīves apstākļu uzlabošana lauku vidē, iesaistot arī pilsonisko sabiedrību. 62. Decentralizētas sadarbības un pārrobežu sadarbības paplašināšana · Teritoriālās sadarbības paplašināšana ar ES, jo īpaši ekonomikas attīstības, teritoriālā mārketinga un ekonomikas veicināšanas reģionālo stratēģiju diagnostikas un definēšanas jomā. · Institucionālo spēju nostiprināšana struktūrām, kas atbild par attīstību reģionu līmenī un ekonomikas pārvaldību, un vietējo pašvaldību spēju modernizācijas un nostiprināšanas programmu veicināšana, lai tās kļūtu par attīstības dzinējspēkiem vietējā mērogā. · Daudznozaru reģionālās informācijas, ko izmanto teritoriālajā ekspertīzē, programmu izstrādē un reģionālajā plānošanā, bagātināšana, mobilizēšana un izmantošana (“Ekonomiskās informācijas teritoriālās sistēmas” kopīga lietošana, teritoriālo ekonomiskās kontroles un izlūkošanas vienību izveide, Valsts novērošanas centra reģionālajai attīstībai un decentralizētas sadarbības paplašināšanai izveide). · Tuvināšanās veicināšana Eiropas reģionālās attīstības un kohēzijas modelim, decentralizētas sadarbības attīstīšana starp reģionālām un vietējām attīstības iestādēm, zināšanu un kompetences apmaiņas sekmēšana un sadarbības attiecības to projektu ietvaros, kas izstrādāti un īstenoti partnerībā ar Eiropas struktūrām. 63. Atbalsts decentralizācijas un vietējās pārvaldības procesam · Institucionālais atbalsts decentralizācijas politikas izstrādei un atbalsts izmaiņām valsts dienestu pienākumos centrālajā un reģionālajā līmenī saistībā ar decentralizācijas ieviešanu. · Atbalsts reformai juridiskajās un tiesību sistēmās (likumos un noteikumos), institucionālajai un organizatoriskajai reformai (kompetencēs un pilnvarās) un vietējo pašvaldību finansēšanas kārtības (vietējo nodokļu) reformai. · Atbalsts cilvēkresursu pārvaldības stratēģijas izstrādei un cilvēku potenciāla spēju nostiprināšanas un pienācīgas izmantošanas programmām vietējā līmenī, veidojot mērķtiecīgas mācību, pārkvalificēšanas un pilnveidošanas programmas, kā arī ievēlēto deputātu mācību un atbalsta struktūru veidošanai. · Atbalsts tāda pārvaldības modeļa ieviešanai, kas pamatojas uz līdzdalības demokrātiju, un tādu projektu izstrādes veicināšana, kuri ar vietējo pašvaldību palīdzību spēj nodrošināt iedzīvotāju piesaisti. 64. Pilsētu attīstība un teritoriālā plānošana · Atbalsts pārvaldībai telpiskās un pilsētu plānošanas un vadības jomā un saiknes uzlabošana starp centrālo un vietējo līmeni. · Kopienu spēju nostiprināšana pilsētplānošanas un teritoriālās plānošanas jomā. · Uzraudzības mehānisma uzlabošana teritoriālās plānošanas un pilsētplānošanas jomā, tostarp veidojot īpašus novērošanas centrus. 6. pīlārs. Moderna infrastruktūra, ko izmanto konkurētspējīga ekonomika 6.1. Transports un loģistikas pakalpojumi 65. Valsts transporta politikas īstenošana un ilgtspējīga transporta attīstīšana · Ilgtspējīgas valsts transporta politikas īstenošana, uzlabojot visus transporta veidus, jo īpaši lai nodrošinātu efektīvas un drošas sistēmas un samazinātu transporta ietekmi uz vidi un klimata pārmaiņām, un atbalsts pētniecības attīstībai. · Jo īpaši MedaMos un SafeMed programmu turpināšana saistībā ar dialogu par Eiropas un Vidusjūras reģiona transportu (Euromed). · Infrastruktūras politikas attīstības turpināšana, apzinot un novērtējot infrastruktūras projektus dažādiem transporta veidiem un jo īpaši ņemot vērā starptautiskos mērķus saistībā ar siltumnīcefekta gāzu samazināšanu. · Ostu un lidostu infrastruktūras nostiprināšana un modernizācija un jūras tirdzniecības ostu modernizācija. · Ostu, kas apzinātas kā “jūras automaģistrāļu” ostas, atbilstības nodrošināšana noteiktiem kvalitātes kritērijiem (ostu infrastruktūras, ostu pakalpojumi, inspekciju procedūras un administratīvā koordinēšana un vairākveidu kuģniecības pakalpojumi). · Nozares stratēģiju izstrāde tādā veidā, lai tās atbilstu mērķiem, kas izriet no tirdzniecības attīstības ar Eiropas Savienību, un saistībā ar Savienības Vidusjūrai izveidi. · Eiropas Savienības tehnisko specifikāciju piemērošanas veicināšana, lai nodrošinātu Tunisijas dzelzceļa tīkla savstarpējo izmantojamību. · Līdzdalības turpināšana plānošanas pasākumā attiecībā uz transporta infrastruktūrām Vidusjūras reģionā, jo īpaši nākotnes Vidusjūras reģiona transporta tīklu, un savienojumu uzlabošana ar Eiropas transporta tīklu. 66. Tiesību aktu tuvināšana un institucionālā nostiprināšana · Iesaistīšanās sarunās par Eiropas un Vidusjūras reģiona gaisa telpas nolīgumu (open sky). · Administratīvo un tiesību aktu sistēmu turpmāka tuvināšana Eiropas un starptautiskajiem standartiem attiecībā uz visiem transporta veidiem un Tunisijas struktūru, kas atbild par transportu, institucionālo spēju nostiprināšana. · Jūras administrācijas struktūru nostiprināšana un atbalsts tās attiecību saskaņošanai ar ostas pārvaldi. · Pieredzes un labas prakses apmaiņas veicināšana ilgtspējīga transporta jomā un attiecībā uz visiem transporta veidiem. 67. Loģistikas attīstīšana un vairākveidu pārvadājumu veicināšana · Pakalpojumu un loģistikas darbības modernizācijas turpināšana, tostarp atbalsts Loģistikas novērošanas centra izveidei, loģistikas attīstības stratēģijas izstrāde un loģistikas platformu tīkla izveide, lai nodrošinātu lielāku elastību tirdzniecībā starp Tunisiju un ES. · Sadarbības attīstīšana, lai varētu uzlabot valsts mācību sistēmu loģistikas jomā un izmantot jaunās sakaru tehnoloģijas (e-loģistika). · Dialoga paplašināšana ar ES par loģistikas ķēdi, lai varētu iesaistīt Tunisiju ES uzsāktajos pasākumos attiecībā uz loģistikas ķēdes uzlabošanu un tās drošuma palielināšanu. 6.2. Enerģētika 68. Pakāpeniska konverģence ES enerģētikas politikas mērķu sasniegšanai · Enerģētikas politikas dokumenta izstrāde, tiecoties pakāpeniski sasniegt ES enerģētikas mērķus. · Sadarbības veicināšana zinātnisko pētījumu un tehnoloģiju nodošanas jomā. 69. Enerģētikas tīklu un infrastruktūru nostiprināšana, izveide un optimizācija · (Gāzes, elektrības un naftas) tīklu, infrastruktūru un starpsavienojumu izveide un nostiprināšana Tunisijā (jo īpaši iekšzemes reģionos) ar Magribas valstīm un Eiropas un Vidusjūras reģionā (jo īpaši gāzes vads un elektrības starpsavienojumi ar Itāliju). 70. Atjaunojamās enerģijas lietošanas veicināšana un enerģētikas pārvaldība · Darbs, lai sasniegtu mērķi līdz 2020. gadam nodrošināt 20 % atjaunojamās enerģijas enerģētikas bilancē. · Sadarbība Tunisijas Saules enerģijas plāna ietvaros, kā arī citos Tunisijas pasākumos ar enerģētikas pārvaldības mērķi saskaņā ar Vidusjūras reģiona Saules enerģijas plānu. · Iestāžu nostiprināšana un pakāpeniska Tunisijas tiesību aktu konverģence ar ES tiesību aktiem un praksi. · Dalības sagatavošana ES “Saprātīgās enerģijas” programmā. 71. Tunisijas elektrības un gāzes tirgu pakāpeniska integrācija Eiropas enerģijas tirgū · Reformu turpināšana gāzes un elektrības nozarēs, tās konverģējot ar ES tiesību sistēmu, tostarp pieņemot elektrības un gāzes kodeksus; regulatora izveide un pakāpeniska cenu traucējumu novēršana. · Tunisijas, Marokas un Alžīrijas elektrības tirgu pakāpeniska integrācija. 72. Reģionālās sadarbības nostiprināšana · Enerģētiskās sadarbības turpināšana Savienības Vidusjūrai ietvaros, tostarp lai īstenotu Vidusjūras reģiona Saules enerģijas plānu, sadarbības turpināšana Kairas Atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes reģionālā centra ietvaros. 6.3. Informācijas un sakaru tehnoloģijas (IST) 73. Nozaru sadarbības nostiprināšana · Sadarbības turpināšana IST jomā, veidojot integrētu informācijas sabiedrību universālā mērogā, tostarp pieredzes un kompetences apmaiņa nozares regulējuma jomā, lai tuvinātu normatīvo sistēmu ES sistēmai (piemēram, izveidojot Eiropas un Vidusjūras reģiona regulatoru tīklu — EMERG). · Institucionālās sadarbības veicināšana starp Eiropas un Tunisijas regulatoriem/aģentūrām (Valsts elektroniskās sertificēšanas aģentūru (ANCE), Valsts frekvenču aģentūru un Valsts telekomunikāciju iestādi), piemēram, integrējot ANCE e-paraksta projektos. · Sadarbības attīstīšana elektroniskās sertificēšanas jomā, sākot ar e-paraksta jomu un novērtējot tehniskās un/vai juridiskās kompetences apmaiņas iespējas. · Pieredzes apmaiņa digitālās drošības un uzticības (kiberdrošības) jomā. · Pieredzes un kompetences apmaiņa, lai nostiprinātu telekomunikāciju tirgu novērtēšanas spējas un izaugsmes perspektīvas, ko nodrošina elektroniskā tirdzniecība. · Plašākas sadarbības attīstīšana informācijas sabiedrības un digitālās ekonomikas jomā, pievēršoties kopīgiem tematiem un pamatojoties uz rīcības plānu. · Interneta brīvas lietošanas veicināšana, tostarp kompetences un pieredzes apmaiņa par Eiropas, starptautiskajiem un Tunisijas sasniegumiem attiecībā uz principiem, kas regulē internetu. · IST nozares konkurētspējas un spēju turpmāka nostiprināšana Tunisijā. · Sadarbības turpināšana un nodrošināšana pētniecības un izglītības tīklu jomā, jo īpaši saistībā ar Vidusjūras reģiona tīklu (EUROMEDCONNECT), kas nodrošina piekļuvi konkrētiem elektroniskiem pētījumu resursiem. 74. Tehnoloģiju infrastruktūras attīstīšana · Integrētas informācijas sabiedrības veidošana un sadarbības veicināšana, kompetenču attīstīšana un pieredzes apmaiņa jomās, kas saistītas ar informācijas tehnoloģiju sasniegumiem valsts sektorā, jo īpaši saistībā ar lielo valsts lietojumprogrammu pārstrukturēšanu jaunā ekonomikas modeļa ietvaros, kas, iespējams, tiks balstīts uz tādām tehnoloģijām kā Cloud Computing, Open Gov, Open Data un SaaS “programmatūru kā pakalpojumu”. · Pieredzes un kompetences apmaiņas veicināšana, definējot un ieviešot standartus un normas saistībā ar informācijas tehnoloģiju sasniegumiem un izmantošanu. · Tunisijas mērķa kļūt par reģionālu telesakaru un interneta centru prezentēšana un apspriešana. · TNT (zemes ciparu televīzijas) tīkla paplašināšanas veicināšana īstermiņā un virszemes televīzijas perspektīvu novērtēšana ilgtermiņā. 7. pīlārs. Padziļināta nozaru sadarbība 7.1. Lauksaimniecība un zivsaimniecība 75. Atbalsts lauksaimniecības nozares modernizācijai · Atbalsts lauksaimniecības un lauku attīstības daudzgadu programmas (ENPARD) izstrādei. · Atbalsts lauksaimniecības attīstības valsts stratēģijas īstenošanai saskaņā ar pamatnostādnēm pārtikas nekaitīguma nostiprināšanas, dabas resursu ilgtspējīgas pārvaldības, eksporta veicināšanas un pielāgošanās klimata pārmaiņām jomā. · Sadarbības turpināšana un padziļināšana un informācijas un kompetences apmaiņa lauksaimniecības politikas jomā. · Atbalsts lauksaimniecības modernizācijas programmai, vienlaikus modernizējot lauku saimniecības un lauksaimniecības atbalsta iestādes un struktūras. · Tunisijas profesionālo organizāciju attīstīšana un konsolidēšana lauksaimniecības nozarē, uzlabojot to reprezentativitāti un efektivitāti lauksaimniecības un pārtikas rūpniecības tīklu veicināšanā un organizēšanā. · Partnerības attiecību veicināšana starp Tunisijas profesionālajām struktūrām un to Eiropas līdziniecēm, lai nostiprinātu vadošo nozīmi mācību, popularizēšanas, konsultāciju un mārketinga jomā. · Valsts stratēģijas īstenošana bioloģiskās lauksaimniecības jomā un atbalsts konverģencei ar ES tiesību aktiem un politikām. · Valsts stratēģijas īstenošana zivsaimniecības nozarē ar mērķi nodrošināt zvejas resursu ilgtspējīgu ekspluatāciju, ostu infrastruktūras konsolidēšanu, zvejas produktu pienācīgu izmantošanu un to konkurētspējas uzlabošanu, kā arī jūras un saldūdens akvakultūras veicināšanu. · Sadarbības attīstīšana ar Eiropas Savienību Vidusjūras reģiona zvejniecības pārvaldības reģionālo organizāciju (ORP) ietvaros (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija — CICTA un Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija — CGPM) resursu ilgtspējīgai ekspluatācijai. 7.2. Rūpniecība 76. Atbalsts konkurētspējīgākai rūpniecībai, kas rada vērtību un rosina izaugsmi · Atbalsts rūpniecības stratēģiju izstrādei un īstenošanai, sekmējot tīklu paplašināšanos un nozaru rašanos, kas ir izaugsmes pamatā un ar spēcīgu tās potenciālu; kā arī tematisko tehnoloģisko un rūpniecisko tīklu radīšana un inovāciju kopu un centru attīstīšana. · Rūpnieciskās un tehnoloģiskās infrastruktūras attīstīšana un nostiprināšana (rūpniecības zonas, tehnopoles, rūpnieciskie un tehnoloģiskie kompleksi) un tās pievilcības veicināšana, īpaši starptautiskā līmenī. · Atbalsta struktūru uzņēmumiem modernizācijas pastiprināšana un to darbības reģionālā līmenī uzlabošana. · Tunisijas līdzdalības optimizēšana Eiropas un Vidusjūras reģiona rūpnieciskās sadarbības horizontālo un nozaru pasākumu un tīklu ieviešanā un uzraudzībā, tostarp attiecībā uz konkurētspējas centru tīkliem. · Informētības par rūpniecības uzņēmumiem veicināšana Eiropas un starptautiskajos centralizētajos iepirkumos un pie darba devējiem un atbalsts Tunisijas un Eiropas rūpnieciskās un tehnoloģiskās partnerības salona organizēšanai Tunisijā. 77. Dialoga turpināšana par tekstilizstrādājumu un apģērbu nozares nākotni · Atbalsts pārejai no apakšuzņēmuma līgumiem uz kopīgiem darbuzņēmuma līgumiem un produktu attīstīšanu un sadarbības pastiprināšana, ieviešot marķējumu, kas sekmē piekļuvi tirgiem. · Sadarbības attīstīšana un tehnoloģiskās kompetences nodošana apstrādes jomā (enerģijas un ūdens patēriņa pārvaldība), sadarbības un labas prakses apmaiņas veicināšana loģistikas, vairākveidu transporta, notekūdeņu attīrīšanas un tekstila tehnoloģiju jomā. 7.3. Tūrisms 78. Sadarbības attīstīšana ar ES, lai varētu īstenot tūrisma nozares attīstības stratēģiju · Tūrisma nozares un tās uzņēmumu pielāgošanas izmaiņām tirgū un jaunajām informācijas tehnoloģijām veicināšana (tūrisma elektroniskā tirdzniecība, kas saderīga ar tīmekli). · Piedāvājuma kvalitātes paaugstināšana un dažādošana visos aspektos un profesionālo kompetenču uzlabošana nozarē. · Tūrisma nozares investīciju un finansējuma pārstrukturēšanas veicināšana. 79. Partnerības attiecību un labākās prakses apmaiņas veicināšana tūrisma investīciju un veicināšanas jomā, iesaistot tūrisma privāto sektoru · Tunisijas līdzdalības veicināšana dažādās ES inovāciju, konkurētspējas un marķēšanas programmās un piedāvājuma attīstības sekmēšana. · Forumu par investīciju un partnerības iespējām organizēšanas veicināšana tūrisma un veicināšanas pasākumu jomā. 7.4. Sadarbības pastiprināšana amatniecības jomā 80. Atbalsts Tunisijai valsts amatniecības attīstības plāna īstenošanā, jo īpaši paredzot turpmāk minēto · Amatniecības pasākumu institucionālās, profesionālās, regulatīvās, fiskālās un finansiālās sistēmas konsolidēšana un modernizēšana un ilgtermiņa komunikācijas stratēģijas izstrāde amatniecībai. · Amatnieku un amatniecības uzņēmumu zināšanu un tehnisko kompetenču attīstīšana, modernizējot izglītības, profesionālās apmācības, stažēšanās, pētniecības un inovāciju struktūras un procedūras, un atbalsts uzņēmumu izveidei. · Amatniecības uzņēmumu modernizācijas, kvalitātes attīstības, tirgu attīstības un investīciju ražošanas infrastruktūrā veicināšana. 7.5. Sadarbības patērētāju aizsardzības jomā pastiprināšana 81. Sadarbība patērētāju aizsardzības jomā · Pieredzes un kompetences apmaiņas attīstīšana patērētāju aizsardzības jomā, lai nostiprinātu administratīvās spējas, piemērojot patērētāju aizsardzības politiku. · Koncentrēšanās uz Tunisijas tiesību aktu tuvināšanu ES tiesību aktiem patērētāju aizsardzības jomā. Tunisijas tiesību aktu analīzes turpināšana jo īpaši attiecībā uz produktu marķēšanu, sastāvu, izgatavošanu un aprakstu, lai tos tuvinātu Eiropas Savienības vispārīgajiem principiem. · Asociāciju nozīmes palielināšana patērētāju aizsardzībā. · Ieteikumu īstenošana, kas izriet no sadraudzības projekta starp Tunisijas un Eiropas iestādēm, kuras atbild par patērētāju aizsardzību. 8. pīlārs. Zaļa un ilgtspējīga ekonomika 8.1. Vide un ilgtspējīga attīstība 82. Ilgtspējīgas attīstības veicināšana un spēcīgākas vides aizsardzības politikas izstrāde · Stratēģiskās plānošanas uzlabošana vides jomā, ilgtspējas novērtējumu veicināšana un par vidi un ilgtspējīgu attīstību atbildīgo valsts un vietējo struktūru nostiprināšana. · Bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas programmu paplašināšana, uzlabojot juridisko pamatu un piemērojot Bioloģiskās daudzveidības stratēģisko plānu saskaņā ar 2011.–2020. gada Konvencijas par bioloģisko daudzveidību (KBD) stratēģiskā plāna 20 mērķiem. · Rūpniecības centru piesārņojuma attīrīšanas programmas īstenošana un atbalsts valsts atkritumu apsaimniekošanas plāna īstenošanai, mežu ilgtspējīga apsaimniekošana un pasākumi cīņai pret piekrastes degradāciju, pārtuksnešošanos un augsnes noplicināšanos. · Valsts politikas pastiprināšana ūdens resursu mobilizēšanas jomā, izmantojot nekonvencionālus līdzekļus, tostarp attīrītus notekūdeņus. 83. Vides pārvaldības uzlabošana · Dažādu vides darbībās iesaistītu partneru (pilsoniskās sabiedrības un zinātnieku) līdzdalības uzlabošana saskaņā ar Rio deklarācijas 10. principu. · Vides informācijas uzraudzības, vākšanas un apstrādes sistēmas nostiprināšana un struktūru administratīvo spēju uzlabošana, lai varētu veikt profilakses, piesārņojuma kontroles un vides stāvokļa monitoringa pasākumus. · Vides komunikācijas stratēģiju pieņemšana un atbalsts izglītības programmām, kas vērstas uz ilgtspējīgu attīstību. 84. Atbalsts pārejai uz zaļo ekonomiku · Juridiskā pamata izstrāde zaļajām investīcijām un nozaru un teritoriālās plānošanas rīku izstrāde pārejai uz zaļo ekonomiku. · Atbalsts ekoinovāciju un izcilības platformu un tīklu izveidei, lai varētu dalīties ar zinātnisko kompetenci zaļās ekonomikas jomā, tehnoloģisko pētījumu un inovāciju veicināšanai un zaļo tehnoloģiju izplatīšanai. · Atbalsts uzņēmumu sabiedriskā atbildīguma programmām pārejai uz zaļo ekonomiku. 85. Reģionālās sadarbības pastiprināšana vides jautājumos · Reģionālās sadarbības pastiprināšana ar kaimiņvalstīm un starp reģionālajām un vietējām iestādēm, jo īpaši saistībā ar iniciatīvu “Apvārsnis 2020”, kuras mērķis ir piesārņojuma mazināšana Vidusjūras reģionā, un attiecībā uz ūdensapgādes un pārtuksnešošanās problēmām. · Sadarbība to saistību izpildē, kas paredzētas Barselonas konvencijā, kā arī šīs konvencijas protokolu ratifikācija un īstenošana. · Novatorisku instrumentu izstrāde sadarbībai ar ES, lai varētu īstenot konvencijas un protokolus par vides aizsardzību, jo īpaši bioloģiskās daudzveidības jomā, cīņā pret pārtuksnešošanos un atkritumu apsaimniekošanā. · Sadarbības pastiprināšana starp Tunisiju un Eiropas Vides aģentūru. 8.2. Klimata pārmaiņas 86. Sadarbības attīstīšana klimata pārmaiņu jomā · Tunisijas institucionālās sistēmas, kas atbild par klimata pārmaiņu jautājumiem, nostiprināšana un Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) īstenošanas turpināšana. Jo īpaši 2010. gada Kankūnas nolīguma un 2011. gada Durbanas nolīguma īstenošana. Konkrētie pasākumi ir turpmāk minētie. · Sadarbība attīstības stratēģiju izstrādē, paredzot mazas CO2 emisijas un veidojot zemu oglekļa emisiju