[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 21.6.2007 COM(2007) 343 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PROGRESA ZIŅOJUMS 2007. GADA 31. MARTĀ PAR EIROPAS KOMISIJAS GRĀMATVEDĪBAS SISTĒMAS MODERNIZĒŠANU SATURA RĀDĪTĀJS PROGRESA ZIŅOJUMS 2007. GADA 31. MARTĀ PAR EIROPAS KOMISIJAS GRĀMATVEDĪBAS SISTĒMAS MODERNIZĒŠANU 1 1. Ievads 3 2. Kopsavilkums par īstenošanu periodā līdz 2007. gada 31. martam 3 3. Modernizētas grāmatvedības uzskaites ieviešana Komisijā 4 3.1. Gada pārskati 4 3.2. Mācības 5 4. Grāmatvedības kontroles vide un vietējo sistēmu apstiprināšana 5 4.1. Grāmatvedības kvalitāte 5 4.2. Vietējo sistēmu apstiprināšana 6 5. IT pilnveidojumi attiecībā uz vispārējo budžetu 6 6. ABAC Delegations 8 7. Eiropas Attīstības fonds (EAF) 9 8. ABAC ieviešana citās iestādēs un aģentūrās 9 9. Turpmākie pilnveidojumi 9 10. Secinājums 10 I PIELIKUMS. AUGSTA LĪMEŅA PLĀNOŠANA 11 II PIELIKUMS. Sistēmas drošība un sinhronizēšana 12 1. ABAC grāmatvedība 12 2. ABAC Workflow 12 1. IEVADS Komisija 2002. gada 17. decembrī pieņēma Paziņojumu par Eiropas Kopienu grāmatvedības sistēmas modernizēšanu[1]. Uz uzkrāšanas principu balstīta grāmatvedības sistēma tika ieviesta 2005. gada janvārī, un 2005. gada pārskati tika sagatavoti saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, tādējādi ievērojot Finanšu regulā noteiktos termiņus. Pāreja uz jauno grāmatvedības sistēmu nodrošina Eiropas Komisijai lielāku ikdienas kontroli pār tās finansēm un sniedz tai labāku finanšu informāciju. Revīzijas palāta sniedza pozitīvu atzinumu par 2005. gada pārskatiem, izņemot divas atrunas, un iestāde, kas atbrīvo no atbildības par budžeta izpildi, jo īpaši atzinīgi novērtēja Komisijas centienus pieņemt finanšu gada pārskatus Finanšu regulā noteiktajos saīsinātajos termiņos finanšu pārskatu sagatavošanai. Tomēr darbs pie grāmatvedības sistēmas modernizēšanas vēl nav pabeigts. Pilnīgas atbilstības visiem grāmatvedības standartiem panākšana un pilnīgāk integrētas IT sistēmas nodrošināšana ir process, kas prasa laiku. Uz uzkrāšanas principu balstītas grāmatvedības sistēmas pilnveidošana turpinājās visa 2006. gada laikā un turpināsies 2007. un 2008. gadā. Komisija regulāri ir sniegusi pārskatus[2] par progresu, kas gūts, īstenojot modernizēšanas projektu kopš 2002. gada. Šajā paziņojumā apkopots progress, kas gūts no 2006. gada aprīļa līdz 2007. gada 31. martam. Tāpat kā iepriekšējos ziņojumus arī šo nosūtīs to iestāžu attiecīgajām komitejām, kas atbrīvo no atbildības par budžeta izpildi, un Revīzijas palātai. 2. KOPSAVILKUMS PAR īSTENOšANU PERIODā LīDZ 2007. GADA 31. MARTAM Projektu 2006. gada laikā un 2007. gada pirmajā ceturksnī lielā mērā īstenoja saskaņā ar projekta plānu 2006.-2007. gadam, kas izklāstīts 1. pielikumā paziņojumam par progresu līdz 2006. gada 31. martam. IT sistēmu pilnveidošanas un uzlabošanas plānu, kas pievienots šī ziņojuma pielikumā, aktualizēja un pagarināja līdz 2008. gadam. Tajā iekļauta Eiropas Attīstības fonda un aģentūru integrācija uz uzkrāšanas principu balstītā grāmatvedībā ( ABAC ), vienotas datu glabātavas izveide, IT sistēmu labāka integrēšana un grāmatvedības kontroles vides un vadības pārskatu sniegšanas iespēju uzlabošana. Attiecībā uz grāmatvedības datu kvalitātes nodrošināšanu ir gūts progress kontroles vides uzlabošanā. Grāmatvedības kontroles pasākumi ir pastiprināti, un visi ģenerāldirektorāti un dienesti pielika ievērojamas pūles, lai palīdzētu sagatavot 2006. gada pārskatus, pārbaudītu datus un veiktu nepieciešamās korekcijas, un saskaņoti un konsekventi aplēstu uzkrātos izdevumus finanšu gada beigās. Savā ziņojumā par vietējo sistēmu apstiprināšanu 2006. gadā grāmatvedis atzīmēja, ka kopumā dienesti ir veikuši atbilstīgus pasākumus, lai risinātu svarīgus, bet ne fundamentālus jautājumus, kas izvirzīti viņa iepriekšējā gada ziņojumā, un uzsvēra būtisko progresu, ko guvuši divi ģenerāldirektorāti, kuru apstiprināšana 2005. gadā tika atlikta. Turklāt Komisijas dienesti ir piešķīruši visaugstāko prioritāti tam, lai izlabotu trūkumus, kurus Palāta uzsvēra 2005. gada pārskatā. Provizoriskos 2006. gada pārskatus nosūtīja Eiropas Revīzijas palātai un budžeta lēmējinstitūcijai noteiktajā termiņā – līdz 2007. gada 31. martam. Būtisks progress ir gūts ABAC IT sistēmas pilnveidošanā. Kā plānots, 2007. gada janvārī delegāciju avansa kontus pilnībā integrēja ABAC sistēmā. Gada laikā divas iestādes un sešas aģentūras arī veica migrāciju uz ABAC sistēmu; tika sagatavots aktualizēts projekta plāns EAF kontu migrācijai uz ABAC , un Komisijas dienesti strādā pie tā, lai sistēma sāktu darboties 2008. gada janvārī. Darbs pie vienotās datu glabātavas virzījās uz priekšu pietiekami, lai kalpotu par pamatu Komisijas 2006. gada budžeta pārskatiem un dažiem finanšu ziņojumiem, kas ir nepieciešami gada beigu aplēšu aprēķināšanai. Komisijas dienesti turpina darbu pie IT sistēmu pilnīgas integrācijas, izmantojot budžeta kontroles sistēmas ( BCS ) projektu un Assets II projektu. 3. MODERNIZēTAS GRāMATVEDīBAS UZSKAITES IEVIEšANA KOMISIJā 3.1. Gada pārskati EK 2005. gada pārskati Pirmos EK provizoriskos gada pārskatus, kas ir balstīti uz jaunajiem uzkrāšanas grāmatvedības noteikumiem, iesniedza Revīzijas palātai 2006. gada 31. martā, kā noteikts Finanšu regulā. Pēc tam Palāta veica šo pārskatu revīziju un pārbaudi. Galīgos pārskatus Komisija pēc tam pieņēma 2006. gada 20. jūlijā. Palāta sniedza pozitīvu atzinumu par šo pārskatu uzticamību – tā paziņoja, ka pārskati patiesi visos būtiskajos aspektos atspoguļo EK finanšu stāvokli un rezultātus par 2005. gadu, lai gan ar atrunām. Šīs atrunas attiecās uz tīro aktīvu aplēsto pārāk augsto novērtējumu 314 miljonu euro apmērā (vai 0,5 % no tīrajiem aktīviem) un ticamības trūkumu attiecībā uz Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāta ( DG EAC ) summām (kā minēts atbildīgā ģenerāldirektora gada darbības pārskatā). Padomes ieteikumā par atbrīvošanu no atbildības par budžeta izpildi ietverta atzinība par sasniegumu – šo pārskatu pabeigšanu noteiktajā īsajā termiņā – un par sekmīgu pāreju uz uzkrāšanas grāmatvedību – uzskats, kas atkārtots Parlamenta ziņojumā par atbrīvošanu no atbildības par budžeta izpildi. EK 2006. gada pārskati EK 2006. gada provizoriskos gada pārskatus nosūtīja Revīzijas palātai 2007. gada 30. martā. Šo pārskatu revīziju veic, pirms Komisija tos apstiprina 2007. gada jūlijā. Pieredzei, kas gūta, novēršot problēmas un kavējumus šo pirmo divu uz uzkrāšanas principu balstītās grāmatvedības gadu laikā, jāļauj Komisijai nodrošināt finanšu informācijas pieņemamu kvalitāti. Neviens ģenerāldirektors vai dienesta vadītājs savā 2006. gada darbības pārskatā neiekļāva grāmatvedības atrunu. EK ir apņēmusies pastāvīgi uzlabot pārskatu pamatā esošo datu kvalitāti un šo pārskatu sniegšanu un lasāmību. Tā 2006. gada pārskatos sniedza vairāk informācijas par izdevumu atgūšanu un finanšu korekcijām, lai padarītu tos noderīgākus ieinteresētajām personām un citiem lasītājiem. 3.2. Mācības 2006. gadā tika turpināti būtiski centieni attiecībā uz darbinieku mācībām; galvenie sasniegumi šajā jomā ir: - ABAC mācību organizēšana gandrīz 4 000 dalībnieku dienu apmērā Komisijas darbiniekiem Briselē un Luksemburgā (viens dalībnieks apmeklē vienas dienas mācības, kas atbilst vienai dalībnieka dienai); - apmierinātība ar mācību kvalitāti palielinājās no 91 % 2005. gadā līdz 94 % 2006. gadā, no kuriem 38 % uzskatīja kursus par „ļoti labiem” salīdzinājumā ar 32 % 2005. gadā; - ABAC mācību organizēšana vairāk nekā 2 300 dalībnieku dienu apmērā Komisijas darbiniekiem delegācijās, kas gatavojas ABAC Delegations ieviešanai, kā arī - ABAC mācību organizēšana vēl 1 000 dalībnieku dienu apmērā citu iestāžu un aģentūru darbiniekiem, lai atbalstītu ABAC izvēršanu. Galvenais mērķis 2007. gadam ir turpināt organizēt augstas kvalitātes mācību kursus darbiniekiem visā pasaulē un iestāžu un aģentūru darbiniekiem. Īpaši centieni attiecībā uz mācībām par grāmatvedības jautājumiem tiks veikti 2007. un 2008. gadā. 4. GRāMATVEDīBAS KONTROLES VIDE UN VIETēJO SISTēMU APSTIPRINāšANA 4.1. Grāmatvedības kvalitāte Jaunā grāmatvedības regulējuma pieņemšanas rezultātā katru ģenerāldirektorātu un dienestu aicināja nodrošināt, lai tā grāmatvedības procedūras būtu pietiekami labi organizētas, lai sasniegtu grāmatvedības datu augstu kvalitātes līmeni. Attiecībā uz 2006. gada pārskatiem grāmatveža personāls veica pārbaudes par grāmatvedības datu kvalitāti un organizēja sanāksmes ar visu ģenerāldirektorātu grāmatvedības korespondentiem, lai pārrunātu veicamos kontroles pasākumus, kā arī slēgšanas un periodizācijas procedūras. Visiem ģenerāldirektorātiem nosūtīja un izskaidroja pārbaudes punktu sarakstus par veicamajiem kontroles pasākumiem. Lai vidējā termiņā uzlabotu grāmatvedības vidi katrā ģenerāldirektorātā, 2006. gada laikā tika izstrādāts „grāmatvedības kvalitātes” projekts. Šī projekta mērķis ir izskaidrot kredītrīkotājdienestiem pieejamos rīkus un kontroles pasākumus, kas ļauj tiem garantēt to vadītās darbības pārskatu kvalitāti. Noteica galveno finanšu dalībnieku, jo īpaši grāmatvedības korespondenta, atbildību un pienākumus. Ar projektu iepazīstināja visu ģenerāldirektorātu augstāko vadību, un tagad grāmatvedības korespondenta amats ir oficiāli integrēts katra ģenerāldirektorāta iekšējā organizācijā. Budžeta ģenerāldirektorāts ( DG BUDG ) izstrādāja vairākas pamatnostādnes un praktiskus palīglīdzekļus un iepazīstināja ar tiem ģenerāldirektorātus. Šajos praktiskajos palīglīdzekļos ir integrēti pārbaudes punktu saraksti un kontroles pasākumi, kas izmantoti 2006. gada kontu slēgšanai. Pēc izmēģinājuma izvēlētos ģenerāldirektorātos 2007. gada martā grāmatvedības kvalitātes projekta īstenošanu sāka visos ģenerāldirektorātos, lai 2007. gada laikā ieviestu nepieciešamos pasākumus. Būtisks šķērslis tā panākumiem ir kvalificētu grāmatvedības darbinieku trūkums. Komisija turpina risināt šo problēmu, sākot specializētus konkursus. 4.2. Vietējo sistēmu apstiprināšana To datu kvalitāte, kurus grāmatvedības sistēmā ievada tieši vai ar vietējo IT sistēmu starpniecību, ir atkarīga no kontroles vides, kuru izveidojis katrs deleģētais kredītrīkotājs. Budžeta ģenerāldirektorāta apstiprināšanas darba grupa uzrauga šos kontroles pasākumus visos ģenerāldirektorātos un dienestos, lai nodrošinātu, ka ir ievēroti noteiktie kvalitātes kritēriji. Darba grupa 2006. gada laikā īstenoja deviņu sistēmu padziļinātu pārbaužu programmu, kuras izveidojuši kredītrīkotāji, lai sniegtu vai pamatotu grāmatvedības informāciju, kā noteikts saskaņā ar Finanšu regulas 61. panta 1. punkta e) apakšpunktu. Tas palielina šīm pārbaudēm pakļauto dienestu skaitu 2005./2006. gada laikā līdz 22 un sedz lielāko daļu Komisijas izdevumu. Turklāt veica kvalitātes pārbaudes attiecībā uz periodizācijas datiem (svarīgi uz uzkrāšanas principu balstītu pārskatu sastādīšanai), kurus sagatavo daži galvenie dienesti, lai nodrošinātu šīs informācijas uzticamību un precizitāti. Visbeidzot, 2006. gada 1. jūnijā sāka darboties iepriekšējās paziņošanas procedūra par ierosinātām izmaiņām vietējās (IT un administratīvās) sistēmās, tādējādi ļaujot grāmatvedim rūpīgi apsvērt, kā šie priekšlikumi atbilda apstiprināšanas kritērijiem pirms to ieviešanas. Apstiprināšanas darba grupa pabeidza visu 2006. gadā ģenerāldirektorātos plānoto darbu. Progresa ziņojumā par periodu līdz 2006. gada jūnija beigām atzīmēts, ka kopumā dienesti ir veikuši atbilstīgus pasākumus, lai risinātu svarīgus, bet ne fundamentālus jautājumus, kas izvirzīti iepriekšējā gadā. 2006. gada nobeiguma ziņojumā, kas pieņemts 2007. gada 20. martā, apstiprināts šis uzskats un atzīmēts arī ievērojams progress, kas gūts divos ģenerāldirektorātos ( EuropeAid sadarbības birojā ( AIDCO ) un Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātā ( EAC )), kuru apstiprināšanu atlika 2005. gadā. Sakarā ar neizbēgami ilgo laiku, kas ir nepieciešams, lai veiktu atbilstīgās izmaiņas vietējās IT sistēmās, grāmatvedis nevarēja apstiprināt šīs sistēmas par 2006. finanšu gadu, bet abas sistēmas ir labi piemērotas apstiprināšanai 2007. gada laikā. Attiecībā uz Ārējo sakaru ģenerāldirektorātu ( DG RELEX ) 2007. gadā sāka ABAC Delegations IT projektu, kuram jāizlabo 2005. gadā konstatētās problēmas. 5. IT PILNVEIDOJUMI ATTIECīBā UZ VISPāRēJO BUDžETU IT pilnveidošanas plāna mērķis ir nodrošināt funkcionalitāti, kas ir nepieciešama, lai uzlabotu finanšu grāmatvedību un kontroles pasākumus un panāktu dažādo moduļu labāku integrāciju. ABAC uzlabojumi ABAC moduļus pakāpeniski uzlaboja ar jaunām versijām 2006. gada jūnijā un novembrī un pēc tam 2007. gada janvārī un martā. Jūnija versija bija veltīta divu moduļu ieviešanai ABAC WF Java versijā – saistības un iesūtnes funkcionalitāte. Novembra versijā darīja pieejamu jaunu iespēju juridisku personu revīziju norises izsekošanai. Īpaša versija 2007. gada sākumā bija veltīta Delegations projekta sākšanai; šī versija aizstāja Relex vietējās sistēmas. Šī moduļa pilnveidošanai pārskata perioda laikā patērēja lielu daļu resursu. 2007. gada marta versija bija vērsta uz delegācijām paredzēto jauno Assets moduļu darbības sākšanu kopā ar šo moduļu integrāciju ar Invoice moduli. SAP sistēmas (5.0. versija) uzlabojumu ieviesa 2006. gada vidū. Šis uzlabojums bija komplicēts un radīja ievērojamu darbu pie gada beigu procedūras, jo daudzas programmas šajā jomā pirmo reizi darbojās EK vidē. Šis uzlabojums bija svarīgs ECFIN darbībai, lai pārskati pilnībā atbilstu starptautiskiem standartiem, un SAP-BCS plānotajam uzlabojumam. BCS (budžeta kontroles sistēma) SAP FM moduļa jauno versiju BCS izmantos, lai aizstātu pašlaik izmantoto versiju (t.i., FBS ) centrālajai budžeta vadībai, jo tā var iekļaut vietējās budžeta pozīcijas, kas ir nepieciešamas, lai nodrošinātu departamentiem detalizētāku sistēmu to budžetu vadībai. BCS 2006. gada laikā sadalīja divos projektos – I posms bija veltīts SAP moduļa aizstāšanai, kuru pašlaik izmanto jaunās BCS versijas centrālajai līdzekļu vadībai, un II posma mērķis bija „vietējo pozīciju” migrācija uz BCS , budžeta vadības vietējā funkcionalitāte, ko pašlaik veic ABAC Workflow un negrāmato SAP . I posmā BCS ir konfigurēta, lai atbalstītu ES pamatfunkcionalitāti, un ir sekmīgi ieviesta Veselības aizsardzības izpildaģentūras ( PHEA ) kontiem. Ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt pietiekamu integrāciju starp BCS un ABAC Workflow , ieviešana vispārējam budžetam ir atlikta no 2007. gada aprīļa līdz 2007. gada oktobrim. Pastāv tehniski šķēršļi migrācijai gada maiņas laikā (t.i., 2008. gada sākumā). Izstrādās atbilstīgus rīkus, lai atvieglotu migrāciju uz BCS , un vietējo sistēmu lietotājus savlaicīgi informēs par jebkurām izmaiņām informācijā, kura ir jāpaziņo ar ABAC Workflow starpniecību. Eiropas Attīstības fonda pārskati (sk. tālāk 7. sadaļu) būs uz SAP-BCS bāzes no 2008. gada. BCS projekta otrā posma plānošana sākās 2006. gadā un turpinās. Ņemot vērā budžeta vadības vietējās funkcionalitātes lielo potenciālo ietekmi uz ABAC struktūru, ir nepieciešama visu attiecīgo jautājumu rūpīga analīze, pirms var izdot reālistisku rīcības plānu, un ierosinātās ieviešanas termiņš. ABAC Assets II (saukts par SAM) DG BUDG pašlaik novērtē iespēju pilnībā integrēt Supply and Asset Management moduli korporatīvajā ABAC sistēmā, aizstājot ABAC Assets , kas darbojas atsevišķā Syslog sistēmā. Šis darbs turpinās, vienam dienestam – Briseles Infrastruktūru un loģistikas birojam ( OIB ) –darbojoties kā testa videi, lai redzētu, vai šāds risinājums būtu vēlams, iespējams un rentabls. Ar Supply and Asset Management moduļa sākotnējo „demo” versiju iepazīstināja DG BUDG un OIB 2007. gada 13. martā, kā rezultātā pieņēma lēmumu pāriet pie nākamā posma – koncepta pārbaudes pilnīgas analīzes. Ja vēlāk gada laikā pieņemtu lēmumu par izvēršanu, tad visu potenciālo lietotāju vajadzības būs jāintegrē jaunajā sistēmā. Sākotnējā palaišana, kas aprobežojas ar OIB , plānota 2008. gada laikā. ABAC Assets I un ABAC Contracts Komisija turpina uzturēšanu un nelielus uzlabojumus attiecībā uz ABAC Assets I , kamēr būs pieejami secinājumi par ABAC Assets II projektu, un attiecībā uz ABAC Contracts , kamēr Tieslietu, brīvības un drošības ģenerāldirektorāta ( DG JLS ) pieredze ar SAP Grantor moduli sniegs pamatu ilgāka termiņa pilnveidošanas stratēģijai. Vienota datu glabātava Šī projekta izstrāde sākās 2006. gada jūnijā, izmantojot pieeju, kas balstīta uz posmiem katrai uzņēmējdarbības jomai. Pirmās divas analizējamās jomas bija budžeta izpilde (apropriācijas – saistības – maksājumi – SAP / FM ) un atbilstošie vispārējie grāmatvedības aspekti (faktūrrēķini – SAP / FI ). Līdz 2006. gada beigām gūtā progresa rezultātā vienotā datu glabātava varēja sniegt ģenerāldirektorātiem un dienestiem pārskatu pirmo versiju, kas varēja atvieglot to attiecīgo gada beigu periodizācijas datu sagatavošanu. Vienoto datu glabātavu izmantoja arī, lai sagatavotu gada budžeta pārskatu, kas iekļauts 2006. gada pārskatos, un lai sagatavotu atsevišķus budžeta pārskatus, kas pievienoti katra Komisijas ģenerāldirektorāta un dienesta gada darbības pārskatu pielikumā. Vienoto datu glabātavu plānots atvērt visiem ģenerāldirektorātiem 2007. gada jūnijā. Pakāpeniski pievienos papildu funkcionalitāti un uzlabojumus, lai līdz 2008. gada beigām panāktu pilnīgu funkcionalitāti. Līdz tam būs jāuztur esošā datu glabātavas infrastruktūra. IT pilnveidošanas procesi IT pilnveidošanas procesus uzlabo, pieņemot datu modelēšanas metodes, un izveidojot datu vārdnīcu. Šī projekta mērķis ir nodrošināt, lai pilnībā dokumentētu pašreizējos un turpmākos pilnveidojumus, padarītu programmatūru pēc iespējas efektīvāku un pienācīgi izprastu datu arhivēšanas nozīmi. Šī darba pirmajam posmam izvēlējās ienākumu uzņēmējdarbības jomu, kas līdz 2007. gada 31. martam bija guvusi labu progresu. Šī ziņojuma II pielikumā atspoguļots progress, kas gūts attiecībā uz piekļuves sistēmai drošību un datu saskaņotības nodrošināšanu ABAC sistēmā. 6. ABAC DELEGATIONS DG BUDG , DG RELEX un Informātikas ģenerāldirektorāts ( DG DIGIT ) 2006. gada laikā sadarbojās, lai no 2007. gada iekļautu ABAC sistēmā delegāciju avansa kontu darījumus. Esošo DG RELEX delegāciju vietējo sistēmu nevarēja apstiprināt, jo tā neatbilda uzkrāšanas principam. ABAC moduļi ir pielāgoti, lai tie būtu uz tīmekli balstīti un varētu pārvaldīt vietējos maksājumus un sīkos izdevumus ar avansa kontu starpniecību delegācijās. ABAC Assets modulis arī ir pielāgots un balstīts uz tīmekli, lai RELEX delegācijas un Preses un sakaru ģenerāldirektorāta ( DG COMM ) pārstāvniecības varētu pārvaldīt un iegrāmatot savus pamatlīdzekļus centrālajā sistēmā. ABAC Workflow moduli atvēra visām delegācijām 2007. gada 8. janvārī un ABAC Assets moduli – 2007. gada 26. martā. Galvenajiem finanšu darbiniekiem no katras delegācijas ir organizētas mācības par šiem moduļiem. Ar šiem sasniegumiem risina vienu no galvenajām atlikušajām problēmām, proti, lai daudzi nelieli dienesti ārpus Komisijas mītnes (delegācijas un pārstāvniecības), kuriem ir decentralizēti finanšu vadības pienākumi, būtu integrēti centrālajā sistēmā un tādējādi varētu ievērot grāmatvedības noteikumus un metodes. 7. EIROPAS ATTīSTīBAS FONDS (EAF) Modernizē arī IT platformu Eiropas Attīstības fondu (EAF) kontiem, kas atšķiras no vispārējā budžeta kontiem. EAF grāmatvedības noteikumus aktualizēja 2005. gadā, un plānots aizstāt EAF esošo IT sistēmu OLAS , apvienojot ABAC un DG AIDCO vietējo IT sistēmu vispārējam budžetam CRIS . Šīs abas sistēmas pašlaik pielāgo EAF specifikai. EAF paredzētā centrālā ABAC komponenta pilnveidojumus būtībā pabeidza un testēja līdz 2006. gada vidum. Jaunās IT sistēmas ( ABAC-FED ) ieviešana pašlaik plānota 2008. gada janvārī. DG AIDCO bija nepieciešams papildu gads, lai pabeigtu nepieciešamos CRIS pilnveidojumus, lai ievērotu grāmatvedības noteikumus vispārējam budžetam. Ir stingra apņemšanās 2007. gadā šim projektam piešķirt augstāko prioritāti. Projekta plāns ir aktualizēts, un īpašu uzmanību pievērš migrācijas procesa un datu kvalitātei. Nākamo lietotāju apmācība ĀKK 46 delegācijās ir sarežģīts uzdevums. Svarīgi uzsvērt, ka, lai gan jaunās IT sistēmas joprojām pilnveido, EAF 2005. un 2006. gada pārskati tomēr tika sagatavoti atbilstīgi uzkrāšanas principiem grāmatvedībā. Pašreizējās IT grāmatvedības sistēmas ( OLAS ) sniegtā grāmatvedības informācija vajadzības gadījumā ir pielāgota, lai sniegtu uzkrāšanas principam atbilstīgus datus. EAF grāmatvedis veica arī nepieciešamās korekcijas uz naudas principu balstītos grāmatvedības datos, pamatojoties uz kredītrīkotāja sniegto papildu informāciju. 8. ABAC IEVIEšANA CITāS IESTāDēS UN AģENTūRāS Trīs izpildaģentūras (Saprātīgas enerģētikas izpildaģentūra ( IEEA ), Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra ( EACEA ), PHEA ) un trīs regulatīvās aģentūras (Eiropas Jūras drošības aģentūra ( EMSA ), Galileo , Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām ( Frontex )), kā arī divas komitejas (Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, Reģionu komiteja)[3] 2006. gada laikā ir savienotas ar ABAC sistēmu. Deviņas citas aģentūras sāks izmantot ABAC 2007. gadā, un sešas regulatīvās aģentūras jāsavieno ar ABAC 2008. gadā. Īpašu finanšu un grāmatvedības vidi ievieš ABAC sistēmā katrai aģentūrai vai komitejai, kuras grāmatvedis joprojām ir atbildīgs par tās pārskatiem un tās maksājumu veikšanu. Tā kā vairākas regulatīvās aģentūras joprojām izmanto Komisijas Si2 sistēmas versiju budžeta kontiem, Komisija piekrita turpināt atbalstīt Si2, kamēr tā varēs integrēt ABAC sistēmā visus lietotājus. 9. TURPMāKIE PILNVEIDOJUMI Modernizācijas projekta rīcības plāns ir aktualizēts 2007. gadam un pagarināts līdz 2008. gadam. Galvenie IT pilnveidojumi nākamajos mēnešos būs vērsti uz EAF kontu integrāciju, BCS moduļa ieviešanu, vienotās datu glabātavas pabeigšanu, uzlabota, uz tīmekli balstīta ienākumu moduļa izstrādi, drošības uzlabošanu un SAP Supply and Asset Management moduļa ( SAM ) iespējamo ieviešanu OIB . Turpmākie IT pilnveidojumi galvenokārt attieksies uz draudzīguma lietotājiem un finanšu pārskatu sniegšanas funkciju uzlabošanu un ilgāka termiņa mērķa sasniegšanu saistībā ar vietējo sistēmu uzlabotu savietojamību un ciešāku integrāciju, un turpmāku rīku nodrošināšanu lietotāju atbalstam un finanšu vadībai. Attiecībā uz grāmatvedības regulējumu darbu koncentrēs uz finanšu procedūru dalībnieku pienākumu un atbildības noteikšanu, uz grāmatvedības datu un vadības pārskatu kvalitātes uzlabošanu un uz visu deleģēto kredītrīkotāju vietējo sistēmu apstiprināšanas kritēriju ievērošanas uzraudzību. 10. SECINāJUMS Pāreja uz jaunu grāmatvedības sistēmu Eiropas Komisijā joprojām notika atbilstīgi termiņiem, kas noteikti uz uzkrāšanas principu balstītu gada pārskatu sagatavošanai, kuri visos būtiskajos aspektos atbilst starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Komisijas ārējie revidenti un iestādes, kas atbrīvo no atbildības par budžeta izpildi, ļoti lielā mērā ir bijuši apmierināti ar gūto progresu. Projekts nevar „dusēt uz šiem lauriem”. Jāturpina tālāk uzlabot un pilnveidot grāmatvedības procesus. Galvenie uzdevumi, kas saglabājas, ir: pilnībā iekļaut katrā ģenerāldirektorātā un dienestā procedūras un kontroles pasākumus, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu grāmatvedības datu konsekventi augstu kvalitāti. Šajā nolūkā katram ģenerāldirektorātam un dienestam jo īpaši jānodrošina, lai grāmatvedības korespondentam būtu pienācīga vieta hierarhijā, lai varētu ietekmēt finanšu ciklu efektivitāti un saņemtu gada pārskatiem nepieciešamo informāciju; uzlabot Komisijas un dalībvalstu atgūto summu grāmatošanu un pārskatu sniegšanu par tām; pabeigt esošo sistēmu apstiprināšanu AIDCO un EAC un apstiprināt jaunās IT sistēmas, kuras izmanto RELEX un plāno EAC un citi ģenerāldirektorāti; iekļaut ABAC sistēmā EAF kontus un apmācīt darbiniekus 46 attiecīgajās delegācijās; integrēt ABAC sistēmā daudzas ārējās iestādes, t.i., aģentūras un komitejas, un apkalpot to atbilstīgās vajadzības mācību un atbalsta ziņā; kā arī optimizēt IT sistēmu integrāciju un nodrošināt līdzekļus, kas ir nepieciešami lietotājiem to finanšu resursu vadībai un pārskatu sniegšanai, par kuriem viņi ir atbildīgi. Projekta plānā nākamajiem diviem gadiem aprakstīti šie uzdevumi, un Komisija joprojām ir apņēmusies sasniegt augstākos grāmatvedības standartus valsts sektorā. I PIELIKUMS. AUGSTA LĪMEŅA PLĀNOŠANA [pic] II PIELIKUMS. SISTēMAS DROšīBA UN SINHRONIZēšANA 1. ABAC grāmatvedība Divas izpildaģentūras, trīs regulatīvās aģentūras un divas komitejas 2006. gada laikā pievienojās ABAC sistēmai. Nepieciešamos pilnveidojumus un drošības plānu pabeidza laikus, lai nodrošinātu pienākumu sadali grāmatvežiem (maksājumu vadība, bankas izrakstu saskaņošana, darījumu apstiprināšana un grāmatošanas periodu saglabāšana). SAP 2006. gada jūlijā atjaunināja no 4.7. versijas uz 5.0. versiju. Pēc šī atjauninājuma bija jāveic esošo piekļuves tiesību pilnīga pārskatīšana, tādējādi garantējot vismaz tāda paša līmeņa drošības ieviešanu 5.0. versijā. Šo augstas prioritātes pārskatīšanu sekmīgi pabeidza, un migrācija uz 5.0. versiju notika nevainojami. 2006. gada otrajā pusē izveidoja īpašus pilnveidojumus un drošības noteikumus, lai ģenerāldirektorātu grāmatvedības speciālisti varētu vadīt savu kontu slēgšanu gada beigās. Visi direktorāti savus periodizācijas datus pirmo reizi reģistrēja 2007. gada sākumā par 2006. gadu. DG BUDG piekļuves pārskatīšanu ABAC grāmatvedības sistēmā ( SAP ) sāka 2005. gadā. Šo pārskatīšanu turpināja 2006. gadā, bet tā jāpabeidz 2007. gadā. Galvenā prioritāte, proti, IT speciālistu piekļuves tiesību pārskatīšana, sekmīgi sasniegta 2006. gada februārī. 2. ABAC Workflow Sāka darbu pie drošības struktūras pārveides ABAC Workflow ietvaros, un guva progresu vairākos jautājumos, piemēram, tehnisko lietotāju pārbaude, pārstāvēšanas mehānisms un revīziju norises izsekošana. Prioritāti piešķīra drošības plānam delegācijās saistībā ar to integrāciju ABAC Workflow . Izstrādāja jaunu moduli avansa kontu turētājiem, un veica arī papildu pilnveidojumus, lai garantētu vairāk nekā 100 delegāciju darbību pilnīgu atdalīšanu. Šim projektam 2006. gada laikā veltīja ievērojamus centienus. Delegācijās ABAC Workflow darbojas kopš 2007. gada janvāra. [1] COM(2002) 755. [2] 2003. gada 30. jūnijā (SEC(2003) 790), 2003. gada 31. decembrī (SEC(2004) 118), 2004. gada 30. jūnijā (COM(2004) 565), 2005. gada 31. janvārī (COM(2005) 90), 2006. gada 31. martā (COM(2006) 358). [3] Klasificētas kā iestādes saskaņā ar Finanšu regulas 1. pantu.