Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2021/C 446/11)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS ATTIECĪBĀ UZ PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMU, KAS NAV MAZNOZĪMĪGS, AIZSARGĀTA CILMES VIETAS NOSAUKUMA / AIZSARGĀTAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES GADĪJUMĀ

Grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta pirmo daļu

“TROTE DEL TRENTINO”

ES Nr.: PGI-IT-0965-AM02 – 2020. gada 18. septembrī

AĢIN (X) ACVN ( )

1. Pieteikuma iesniedzēja grupa un tās likumīgās intereses

Consorzio di Tutela delle Trote del Trentino IGP

Adrese: Via Galileo Galilei, 43 - 38015 Lavis (TN)

El. paštas: consorziotroteigp@legalmail.it

AĢIN “Trote del Trentino” aizsardzības biedrībai [Consorzio di Tutela delle Trote del Trentino IGP] ir tiesības iesniegt grozījuma pieteikumu saskaņā ar Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības politikas ministrijas 2013. gada 14. oktobra Dekrēta Nr. 12511 13. panta 1. punktu.

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Itālija

3. Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums vai grozījumi

☐ Produkta nosaukums

☐ Produkta apraksts

☐ Ģeogrāfiskais apgabals

☐ Izcelsmes apliecinājums

☒ Ražošanas metode

☒ Saikne

☐ Marķējums

☐ Valsts prasības

☒ Cits [iepakošana]

4. Grozījuma vai grozījumu veids

☒ Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu.

☐ Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienotais dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts.

5. Grozījums vai grozījumi

5. panta 2. punkts. Zivju audzēšana

Ir nolemts atļaut arī dīķu keramisko oderējumu, jo tā īpašības gandrīz neatšķiras no cementa oderējuma īpašībām un dažos gadījumos var atvieglot dīķu tīrīšanu. Keramikas oderējuma izmantošana nerada negatīvas izmaiņas audzēšanas praksē vai audzēto foreļu organoleptiskajās īpašībās. Teikums

“Dīķiem, kuros tiek audzētas jaunās un pieaugušās zivis, jābūt veidotiem, izmantojot tikai cementu vai zemi un cementu, vai cementa sienas un zemes pamatni, vai stiklšķiedru, vai tēraudu, un tie jāizvieto rindās vai paralēli, lai maksimāli palielinātu atkārtotu skābekļa padevi.”

ir grozīts un izteikts šādā redakcijā:

“Dīķiem, kuros tiek audzētas jaunās un pieaugušās zivis, jābūt veidotiem, izmantojot tikai cementu vai zemi un cementu, vai cementa sienas un zemes pamatni, vai stiklšķiedru, vai tēraudu, vai keramiku, un tie jāizvieto rindās vai paralēli, lai maksimāli palielinātu atkārtotu skābekļa padevi.”

Ņemot vērā būtiskās pārmaiņas, kas audzēšanas apgabalā notiek globālās sasilšanas un ar to saistīto sniega un nokrišņu līmeņa izmaiņu dēļ, produkta specifikācijā norādītā temperatūra attiecībā uz ūdeni, kurā tiek audzētas zivis, vairs neatspoguļo reālo fizisko vidi, kurā Trento foreļu audzētavām tagad ir jādarbojas. Tāpēc to ūdeņu temperatūras rādītāji, kas ieplūst dīķos ziemas mēnešos (vidējā temperatūra no novembra līdz martam), ir jāpaaugstina no 10 °C līdz 12 °C. Tas izskaidro 5. panta 2. punkta a) apakšpunkta noteikumu, saskaņā ar kuru vidējā temperatūra no novembra līdz martam nedrīkst pārsniegt 12 °C.

Tādējādi šis grozījums ietver produkta specifikācijas 6. panta pielāgošanu, norādot, ka ūdens temperatūra no 10 °C ir mainīta uz 12 °C. Grozījums attiecas arī uz 5. punktu vienotajā dokumentā, kas publicēts 2015. gada 4. augusta “Oficiālajā Vēstnesī” C 255.

Ir grozīti rādītāji attiecībā uz ikdienas ūdens nomaiņu skaitu un ar to saistīto dīķa dzīvnieku blīvumu. Ņemot vērā izmantotā ūdens izcilo stāvokli, mērķis bija novērst iespējamu sausumu vai ūdens trūkumu, arī īslaicīgu, nosakot, ka nodalījumos ar > 10 nomaiņām dienā un pieļaujamo blīvumu 40 kg/m3 šis blīvums ir ātri jāsamazina līdz 30 kg/m3, ja nomaiņu skaits dienā ir mazāks par 10. Ņemot vērā to, ka ar AĢIN apzīmētā produkta atšķirīgās īpašības netiks apdraudētas, par lietderīgu ir uzskatīta papildu rindas pievienošana tabulai, ļaujot operatoriem, kuri dienā veic > 8 nomaiņas, uzturēt blīvumu līdz 35 kg/m3. Tas ļaus vieglāk pārvaldīt iespējamo ūdens trūkumu īstermiņā. Attiecīgi, šī tabula:

Ikdienas ūdens nomaiņu skaits Maksimālais dzīvnieku blīvums (kg/m3) 2 līdz 6 25 6 līdz 10 30 vairāk nekā 10 40

ir grozīta un izteikta šādā redakcijā:

Ikdienas ūdens nomaiņu skaits Maksimālais dzīvnieku blīvums (kg/m3) 2 līdz 6 25 6 līdz 8 30 8 līdz 10 35 vairāk nekā 10 40

Atļauto izejvielu saraksts, kurā ietverta labība, graudaugi un to produkti un blakusprodukti, arī proteīnu koncentrāti; eļļas augu sēklas un to produkti un blakusprodukti, arī proteīnu koncentrāti un eļļas; pākšaugu sēklas un to produkti un blakusprodukti, arī proteīnu koncentrāti; bumbuļaugu milti un to produkti un blakusprodukti, arī proteīnu koncentrāti; zivju un/vai vēžveidīgo produkti un blakusprodukti, arī eļļas; jūras aļģu milti un to blakusprodukti; neatgremotāju dzīvnieku asins produkti un atļauts lietot pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no neatgremotājiem dzīvniekiem, un šādas olbaltumvielas saturošus barības maisījumus, ir aizstāts ar noteikumu, kas aizliedz izmantot šādas izejvielas:

— neapstrādāta kukurūzas eļļa;

— kukurūzas lipeklis;

— zemesriekstu rauši vai milti;

— sinepju sēklas un proteīnu produkti, kas iegūti to pārstrādē;

— sezama sēklas un proteīnu produkti, kas iegūti to pārstrādē.

Šis grozījums skaidri nosaka aizliegumu izmantot noteiktas izejvielas, kas varētu negatīvi ietekmēt produkta krāsu vai garšu. Šis grozījums attiecas arī uz vienotā dokumenta 3.3. punktu. Produkta specifikācijas un vienotā dokumenta teksts:

“Lai labāk saglabātu un izceltu gaļas augsto kvalitāti, to zivju barībai, no kurām iegūst produktu, kas apzīmēts ar AĢIN Trote del Trentino, atļauts lietot šādas izejvielas:

1. Labība, graudaugi un to produkti un blakusprodukti, arī proteīnu koncentrāti.

2. Eļļas augi un to produkti un blakusprodukti, arī proteīnu koncentrāti un eļļas.

3. Pākšaugu sēklas un to produkti un blakusprodukti, arī proteīnu koncentrāti.

4. Bumbuļaugu milti un to produkti un blakusprodukti, arī proteīnu koncentrāti.

5. Zivju un/vai vēžveidīgo produkti un blakusprodukti, arī eļļas.

6. Jūras aļģu milti un to blakusprodukti.

7. Neatgremotāju dzīvnieku asins produkti.

Turklāt ir atļauts lietot pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no neatgremotājiem dzīvniekiem, un šādas olbaltumvielas saturošus barības maisījumus.”

ir pārfrāzēts šādi:

“Turklāt ir aizliegts izmantot šādas izejvielas:

— neapstrādāta kukurūzas eļļa;

— kukurūzas lipeklis;

— zemesriekstu rauši vai milti;

— sinepju sēklas un proteīnu produkti, kas iegūti to pārstrādē;

— sezama sēklas un proteīnu produkti, kas iegūti to pārstrādē.”

Ir labāk precizēts nebarošanas periods, lai tas vairs neattiektos uz pēdējo barošanas dienu, bet gan uz nobarošanas devas apturēšanas dienu. Ir nolemts arī laikposmā pēc nobarošanas devas apturēšanas atļaut dzīvnieku barošanu ar uzturošo devu, ja vien nogalināšanas laikā tiem ir tukšs zarnu trakts.

Grozījuma mērķis ir precizēt noteikumus par dzīvnieku barošanu, lai nodrošinātu, ka, ievērojot dzīvnieku labturību, nogalināšanas laikā zarnu traktā neatrodas nesagremots materiāls. Tādējādi tika uzskatīts par vajadzīgu precizēt, ka nebarošanas periods attiecas uz nobarošanas devu. Ir novērots, ka dažos apstākļos strukturālu iemeslu dēļ nobarošanas deva tiek apturēta visam dīķim, attiecībā uz kuru plānota kaušana, diezgan daudzas dienas, kas nozīmē, ka daži dzīvnieki varētu palikt bez barības līdz pat 15–20 dienām. Tik liels barības trūkums nevar pilnībā atbilst dzīvnieku labturības noteikumiem, turklāt tas var izraisīt muskuļu stingrības un tādējādi arī AĢIN atšķirīgo īpašību zudumu, jo īpaši vasarā. Attiecīgi ir īpaši iekļauta atsauce uz nobarošanas devas apturēšanu un ir norādīts, ka vajadzības gadījumā dzīvniekus var barot ar uzturošo devu, ja tiek ievērotas prasības attiecībā uz nesagremota materiāla neesamību zarnu traktā.

Produkta specifikācijas teikums

“Pirms pieaugušās zivis nosūta pārstrādei, jāievēro šādi nebarošanas periodi, kas atkarīgi no ūdens temperatūras un tiek skaitīti no nākamās dienas pēc pēdējās barošanas dienas:”

ir grozīts un izteikts šādā redakcijā:

“Pirms pieaugušās zivis nosūta pārstrādei, jāievēro šādi nobarošanas devas apturēšanas periodi, kas atkarīgi no ūdens temperatūras un tiek skaitīti no nākamās dienas pēc pēdējās barošanas dienas:”,

un ir pievienots šāds punkts:

“Lai saglabātu augstu dzīvnieku labturības līmeni, periodā pēc nobarošanas devas apturēšanas dzīvniekus var barot ar uzturošo devu, ja vien nogalināšanas laikā tiem ir tukšs zarnu trakts.”

5. panta 4. punkts. Iepakojums

Rindkopa

“Gatavais produkts pārdošanā jālaiž, iepakots ar plēvi pārvilktos polistirola trauciņos un/vai ar plēvi pārvilktās polistirola kastītēs, un/vai vakuummaisiņos, un/vai modificētā atmosfērā.”

ir grozīta un izteikta šādā redakcijā:

“Gatavais produkts pārdošanā jālaiž, iepakots ar plēvi pārvilktos trauciņos un/vai ar plēvi pārvilktās un/vai ar ledu pildītās polistirola kastītēs, un/vai ar plēvi pārvilktās un/vai ar ledu pildītās plastmasas kastītēs, un/vai standarta vakuummaisiņos vai citos vakuumiepakojumos un/vai modificētas atmosfēras iepakojumā.”

un teikums

“Nesadalītu un/vai izķidātu zivju produkta minimālajam svaram jābūt 200 g.”

ir aizstāts ar šādu:

“Nesadalītu un/vai izķidātu zivju minimālajam svaram pirms nogalināšanas jābūt 200 g.”

Lai apmierinātu lielo mazumtirgotāju prasības, ir svītrota atsauce uz materiālu, no kura izgatavoti trauciņi, lai produktu varētu iepakot trauciņos, kas izgatavoti no jebkura materiāla, kurš piemērots spēkā esošajos tiesību aktos paredzētajiem lietojumiem. Pievienots arī precizējums attiecībā uz ledus izmantošanu, iespēju izmantot atkārtoti lietojamas plastmasas kastītes plastmasas patēriņa samazināšanas nolūkos un vakuumiepakojumu, kas nav standarta vakuummaisiņi. Visbeidzot, ir precizēts, ka nesadalītu un/vai izķidātu pārdoto zivju minimālais svars attiecas uz svaru pirms nogalināšanas.

Šis grozījums attiecas uz vienotā dokumenta 3.5. punktu.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“Trote del Trentino”

ES Nr.: PGI-IT-0965-AM02 – 2020. gada 18. septembrī

ACVN ( ) AĢIN (X)

1. Nosaukums vai nosaukumi [ACVN vai AĢIN]

“Trote del Trentino”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Itālija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids [norādīts XI pielikumā]

1.7. grupa. Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Trote del Trentino” apzīmē lašu dzimtas zivis, ko audzē 4. punktā aprakstītajā ražošanas apgabalā un kas pieder pie sugas Oncorhynchus mykiss (Walb.) — varavīksnes forele. Produktu piedāvājot tirgū, tam jābūt ar šādām īpašībām — iezaļgana mugura ar sārtu joslu katrā sānā; bālgans vēders; ķermenis, arī muguras un astes spura, klāti skrajiem, tumšiem lāsumiņiem. Nobarotībai pēc Fultona koeficienta jābūt līdz 1,25 (zivīm, kuru svars ir līdz 500 gramiem) vai līdz 1,35 (zivīm, kuru svars pārsniedz 500 gramus). Gaļas kopējais tauku saturs nedrīkst būt lielāks par 6 %. Gaļai jābūt baltā vai lašsārtā krāsā, tās konsistencei stingrai, taču maigai un liesai, ar maigu zivs garšu un viegli izteiktu svaiga saldūdens smaržu, bez jebkādas dūņu piegaršas. Citas smaržas drīkst būt jūtamas tikai minimāli, ģeosmīna saturam jābūt zemākam par 0,9 μg/kg, un muskuļu stingrumam jābūt tādam, lai maksimālais kontrakcijas spēks būtu vienāds ar vai lielāks par 4 N.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Barībai jāatbilst tradicionālajām prasībām, kā arī godprātīguma un pastāvības kritērijam. Tāpēc izmantotās zivju barības sastāvā nedrīkst būt ĢMO izejvielas.

Turklāt ir aizliegts izmantot šādas izejvielas:

— neapstrādāta kukurūzas eļļa;

— kukurūzas lipeklis;

— zemesriekstu rauši vai milti;

— sinepju sēklas un proteīnu produkti, kas iegūti to pārstrādē;

— sezama sēklas un proteīnu produkti, kas iegūti to pārstrādē.

Barības sastāvam jābūt tādam, kas apmierina dzīvnieku vajadzības visos attiecīgajos audzēšanas posmos, un jāatbilst produkta specifikācijas mērķiem.

Atļauts izmantot jebkuru no dzīvnieku barības piedevām, kas paredzētas spēkā esošajos noteikumos. Gaļas raksturīgā laškrāsa iegūstama, izmantojot galvenokārt karotinoīdu pigmentu astaksantīnu un/vai dabīgas izcelsmes karotinoīdus.

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visiem audzēšanas posmiem (zivju mazuļu, jauno zivju un pieaugušu foreļu attīstības stadijā) un arī zivju nogalināšanai jānotiek 4. punktā definētajā apgabalā.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Gatavais produkts pārdošanā jālaiž, iepakots ar plēvi pārvilktos trauciņos un/vai ar plēvi pārvilktās un/vai ar ledu pildītās polistirola kastītēs, un/vai ar plēvi pārvilktās un/vai ar ledu pildītās plastmasas kastītēs, un/vai standarta vakuummaisiņos vai citos vakuumiepakojumos un/vai modificētas atmosfēras iepakojumā.

Foreles pārdošanā laiž, sagatavotas kā svaigus produktus: nesadalītas, izķidātas, filetētas un/vai sagrieztas gabalos. Nesadalītu un/vai izķidātu zivju produkta minimālajam svaram pirms nogalināšanas jābūt 200 g. Fileju un/vai zivs gabalu (produkta) minimālajam svaram jābūt 90 g.

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Uz katra iepakojuma trauciņa vai kastītes ar skaidri, neizdzēšami iespiestiem burtiem, kas ir nekļūdīgi atšķirami no pārējā teksta, jānorāda apzīmējums “Indicazione Geografica Protetta” (aizsargāts ģeogrāfiskās izcelsmes nosaukums) vai tā saīsinājums “I.G.P.” (AĢIN).

Šim apzīmējumam jābūt iztulkotam tās valsts valodā, kurā produktu laiž tirgū. Ir aizliegts pievienot jebkādu papildu apzīmējumu, kas nav skaidri paredzēts noteikumos.

Uz katra iepakojuma trauciņa vai kastītes redzamā vietā etiķetes veidā vai tieši uz iepakojuma jānorāda zemāk redzamais logotips. Tas var būt nodrukāts arī melnbaltos toņos.

Uz katras etiķetes vai uz katras iepakojuma vienības jābūt arī Eiropas AĢIN simbolikai. Uz etiķetes vai ar attiecīgu marķējumu jānorāda audzētāja un/vai produktu partijas reģistrācijas vai atsauces numurs.

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ar AĢIN “Trote del Trentino” apzīmētā produkta ražošanas apgabals ir visa Trento [Trento] autonomās provinces teritorija, kā arī Brešas [Brescia] provinces Bagolīno [Bagolino] pašvaldības teritorija. Tādējādi tas aptver lielākās Trento apgabala upes un šo upju ielejas un pietekas.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Ražošanas apgabala teritorijas veidošanās notikusi dažādu ģeoloģisko periodu ledāju un upju erozijas ietekmē. Morfoloģiskā ziņā teritorija ir lielākoties kalnaina, daudzās ielejas dziļi iegrauzušās pamatiežos un aptver visus šīs teritorijas sateces baseinus. “Trote del Trentino” ražošanas apgabala klimats ir alpīnajiem apgabaliem tipiskais klimats ar biežiem nokrišņiem, kas ziemas mēnešos nereti izkrīt sniega veidā, un relatīvi zemām temperatūrām arī vasarā. Apgabalā ir mūžīgā sasaluma zona ar sniegu un ledājiem, no kuriem nāk viss foreļu audzēšanai vajadzīgais ūdens. Noteiktā apgabala neatkārtojamās klimatiskās un hidroģeoloģiskās īpašības tādējādi dara “Trote del Trentino” par sevišķu produktu. Trento avotu ūdens ķīmiskais sastāvs mikroelementu (magnijs, nātrijs, kālijs) ziņā ir nabagāks nekā vidēji Eiropā un tāpēc uzskatāms par izcili labvēlīgu foreļu attīstībai. Ūdenstecēm, uz kurām izvietotas Trento foreļu audzētavas, raksturīga izcila ūdens bioloģiskā kvalitāte: biotiskā koeficienta (EBI jeb Extended Biotic Index) vērtības tām ir lielākas par 8, un tas atbilst I vai II kvalitātes klasei.

Pieteikums atzīt AĢIN “Trote del Trentino” par produktu ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (AĢIN) ir pamatots ar to, ka šīs foreles atšķiras no pārējiem šīs tirdzniecības kategorijas produktiem ar ļoti zemo zivju nobarotības rādītāju un tauku saturu. Turklāt gaļa ir blīva, mīksta, liesa, un tai piemīt izsmalcināta zivju garša un viegla, aromātiska saldūdens smarža; gaļa ir bez jebkādas dūņu piegaršas, kas parasti raksturīga zivaudzētavu foreļu gaļai.

“Trote del Trentino” īpašības galvenokārt ir atkarīgas no audzētavās izmantotā ūdens, kas ir mūžīgā sasaluma ledāju un sniega kušanas ūdens, pieejams pārpilnībā, ar augstu skābekļa piesātinājumu, labu fizikālķīmisko un bioloģisko kvalitāti un zemu vidējo temperatūru, kura laikposmā no novembra līdz martam parasti ir zemāka par 12 °C.

Aukstajos un barības vielām nabadzīgajos ūdeņos zivis aug lēni, un, kaut arī produkcijas apjoms ir mazs, gaļas kvalitāte ir augstāka, jo to nobarotības rādītājs ir zems un tauku saturs samazināts. Ūdens pārpilnības un kalnainā apvidus dēļ vairums Trentino foreļu audzētavu var izmantot dažādā augstumā izvietotus zivju dīķus; tas ļauj ūdenim dabīgā veidā bagātināties ar skābekli. Ūdeņu kvalitāte ir tik laba, ka tā neļauj ūdenstecēs savairoties aļģēm un nevēlamiem mikroorganismiem un to metabolisma produktiem, kas rada nepatīkamu garšu, it īpaši dūņu piegaršu, kam par iemeslu ir pārāk liels ģeosmīna saturs.

Vides klimatiskās īpašības apvienojumā ar ieguldījumu, ko dod cilvēks, rūpējoties par audzētavu pārvaldību, veido ciešu saikni starp “Trote del Trentino” un ražošanas ģeogrāfisko apgabalu.

“Trote del Trentino” audzēšanas tradīcija ir ļoti sena, veidojusies pakāpeniski un sakņojas dziļi pagātnē. Zivju audzēšana dīķos aizsākās XIX gadsimtā, kad 1879. gadā Torbolē [Torbole] izbūvēja zivaudzētavu, kuras uzdevums bija popularizēt zivaudzēšanas praksi un audzēt foreļu mazuļus ielaišanai publiskajos ūdeņos. Šai pirmajai audzētavai sekoja privātas zivaudzētavas citās vietās — 1891. gadā Predaco [Predazzo], 1902. gadā Džustīno [Giustino] un 1926. gadā Tionē [Tione] — un vēl daudzas citas, kas tika izveidotas pēc II Pasaules kara. Šīs zivaudzētavas gadu gaitā uzturēja pašas savu vaislas zivju nodalījumu audzētavas iekšienē, attiecīgos gadījumos nodrošinot ģenētisko atjauninājumu ar celmiem, kas iegūti no citām audzētavām vai savvaļas īpatņiem, tādējādi panākot to, ka zivju pēcnācēji pārmanto šā augstas kvalitātes produkta tipiskās īpašības.

Izveidojušos tradīciju nostiprināja Trento apgabala foreļu audzētāju apvienības [Associazione dei Troticoltori Trentino] dibināšana 1975. gadā; šai apvienībai bija tik liela nozīme foreļu audzēšanas prakses atdzīvināšanā ražošanas apgabalā, ka nosaukums “Trote del Trentino” uz palikšanu nostiprinājās sarunvalodā un darījumu valodā, kā tas ir vienkārši pierādāms ar pirkumu čekiem, produktu etiķetēm un reklāmas materiāliem.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

Produkta specifikācijas pilnais teksts ir pieejams tīmekļvietnē

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vai arī

tieši atverot Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības politikas ministrijas mājaslapu (www.politicheagricole.it), noklikšķinot uz “Qualità” (ekrāna augšdaļas labajā pusē), tad uz “Prodotti DOP IGP STG” (ekrāna kreisajā malā) un, visbeidzot, uz “Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.