LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 16.12.2010 
SEC(2010) 1583 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
  
Pavaddokuments 
 
Priekšlikumam  
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, 
 
 ar ko nosaka tehnisk ās prasības kredīta pārvedumiem un tiešajiem debetiem euro un 
groza Regulu (EK) Nr. 924/2009 
 
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
SEC(2010) 1584 gal īgā redakcija 
SEC(2010) 1585 gal īgā redakcija 
COM(2010) 775 gal īgā redakcija 
LV 2   LV SATURA R ĀDĪTĀJS 
1. Ievads ...................................................................................................................... ..... 3 
2. Probl ēmas noteikšana................................................................................................... 3 
2.1. Iemesli l ēnajai pārejai uz SEPA ................................................................................... 3 
2.2. Ietekme, ko rada l ēna pāreja bez beigu datuma: b āzes scenārijs (nenotiek 
iejaukšan ās).................................................................................................................. 4 
3. ES ties ības rīkoties un pamatojums.............................................................................. 5 
4. M ērķi............................................................................................................................ 5 
5. Politikas iesp ējas .......................................................................................................... 6 
6. Ietekmes anal īze un iesp ēju salīdzinājums................................................................... 6 
6.1. Ietekme, ko rada papildu stimuli.................................................................................. 6 6.2. Ietekme, ko rada p ārejas uz SEPA  beigu datuma noteikšana....................................... 6 
6.3. B āzes scenārija un beigu datuma noteikšanas sal īdzinājums....................................... 7 
6.3.1. Sal īdzinājums, ko izsaka k ā noteiktu m ērķu sasniegšanu............................................ 7 
6.3.2. Sal īdzinājums, ko izsaka k ā ietekmi uz ieinteres ētajām personām.............................. 7 
6.4. Pak ārtotie tehniskie risin ājumi pārejas uz SEPA  beigu datuma ieviešanai.................. 8 
7. Uzraudz ība un nov ērtējums.......................................................................................... 9 
LV 3   LV  1. IEVADS  
Idejai par vienotu euro maks ājumu telpu ( SEPA ) ir mērķis izveidot integr ētu tirgu 
elektroniskiem maks ājumiem euro val ūtā, fundament āli nenodalot iekšzemes maks ājumus no 
pārrobežu maks ājumiem. Attiec ībā uz elektroniskiem maks ājumiem vis ā ES joproj ām ir 
daudz atš ķirīgu iekšzemes maks ājumu form ātu, standartu un noteikumu. SEPA  nodrošin ās 
Eiropas iedz īvotājiem un uz ņēmumiem zemas izmaksas, lietot ājdraudzīgus un uzticamus 
maksājumu pakalpojumus un rad īs labvēlīgus apstākļus konkurences palielin āšanai un ar 
pakalpojumiem saist ītu inovāciju attīstībai. 
SEPA  iniciatīvas veiksmei ir liela noz īme pašreiz ējā ekonomikas, monet ārajā un arī 
politiskajā kontekst ā. Potenci ālais tiešais un netiešais SEPA  devums plaš ākai Eiropas 
ekonomikai p ārsniedz EUR 300 miljardus sešu gadu laik ā, pieņemot, ka p āreja uz SEPA  
maksāšanas līdzekļiem notiek plaš ā mērogā un strauji. Divi svar īgi stūrakmeņi ceļā uz SEPA  
ieviešanu jau ir sasniegti: 2008. gada 28. janv ārī darbību uzsāka SEPA  kredīta pārvedums 
(turpmāk „SCT”), un 2009. gada 2. novembr ī darbību uzsāka SEPA  tiešais debets (turpm āk 
„SDD ”).  
Sākotnēji SEPA  bija galvenok ārt tirgus virz īts projekts. Eiropas m ēroga shēmas izstrādā un 
ievieš Eiropas Maks ājumu padome (turpm āk „EPC ”), kas ir Eiropas ba nku sektora izveidota 
struktūra koordin ēšanai un l ēmumu pie ņemšanai. Tom ēr visu kategoriju iesaist ītās personas 
arvien vair āk atzīst, ka projekta veiksm īgai pabeigšanai var b ūt nepieciešams juridiski saistošs 
beigu datums. 
Šā ietekmes nov ērtējuma darb ības joma ir ierobežota un  attiecas uz diviem maks āšanas 
līdzekļiem: euro kred īta pārvedumiem un euro tiešo debetu.  
2. PROBLĒMAS NOTEIKŠANA  
Maksājumu tirgus piln īga integrācija būs pabeigta, kad Eiropas m ēroga maks āšanas līdzekļi 
aizstās valstu mantotos maks āšanas līdzekļus. Tomēr patlaban Eiropas m ēroga maks āšanas 
līdzekļi vēl nebūt nevar aizst āt iekšzemes maks ājumus. Kopš 2010. gada apr īļa tikai 7,5 % no 
visiem tīrvērtes un nor ēķinu mehānismu apstr ādātajiem kred īta pārvedumiem tika veikti, 
izmantojot SCT formātu. Šo datu ekstrapol ācija liek pl ānot SEPA  pabeigšanu p ēc vairāk nekā 
30 pārejas gadiem.  
2.1. Iemesli lēnajai pārejai uz SEPA  
Pamatiemesls — neskaidr ība par SEPA  pabeigšanu un mantoto produktu pak āpenisku 
likvidēšanu. Tā kā nav noteikts kop ējs laika pl āns, tirgus dal ībnieki gan pied āvājuma, gan 
pieprasījuma pus ē vilcinās attiecībā uz pāreju. Kam ēr varēs izmantot esošos mantotos 
maksāšanas līdzekļus, maks ājumu pakalpojumu lietot āji atliks nepieciešamo p āreju. Otrā 
tirgus pus ē ir bankas, kas izvair ās veikt nepieciešamos ieguld ījumus infrastrukt ūrā un reklāmā 
saistībā ar SEPA , kamēr nebūs pārliecinātas, ka gan klienti, gan to sist ēmas ir „gatavas 
SEPA ”. Vilcināšanos pied āvājuma pus ē pastiprina nezi ņa par piem ērotu SDD ilgtermiņa 
darbības modeli, kas piln īgi atbilstu ES konkurences  noteikumiem. Gan pied āvājuma, gan 
pieprasījuma puse tirg ū gaida, lai otra puse sper pirmo soli. 
Nevēlēšanās veikt ieguld ījumus — b ūt pirmajam nenoz īmē būt ieguvējam. Maksājumu 
pakalpojumu sniedz ēji (turpmāk „PSP”), kuri nolems pirmie agri un akt īvi ieviest jaunos 
LV 4   LV  SEPA  maksāšanas līdzekļus, nebūs ieguvēji. Pārejas period ā šiem PSP joprojām būs jāuztur 
divkāršas izmaksas, t. i., gan par esošo maks ājumu sistēmu, gan par jauno SEPA  sistēmu. 
PSP nav stimula att īstīt SEPA  produktus, kuri piln ībā atbilstu lietot āju vajadz ībām. Kamēr 
nav skaidr ības par SEPA  pabeigšanu, PSP arī turpmāk var pied āvāt saviem klientiem esošos 
mantotos produktus un vi ņiem nav pietiekama stimula att īstīt un aktīvi ieviest SEPA  
produktus, kuri atbilstu  visu klientu pras ībām. 
Sadrumstalota piepras ījuma puse un maz p ārliecības par SEPA . Maksājumu pakalpojumu 
tirgum ir rakstur īgi, ka piepras ījuma puse (maks ājumu pakalpojumu lietot āji) ir vair āk 
sadrumstalota nek ā piedāvājuma puse ( PSP) un nav p ārliecināta par SEPA  labumiem.  
2.2. Ietekme, ko rada l ēna pāreja bez beigu datuma — b āzes scenārijs (nenotiek 
iejaukšan ās)  
Paliek neizmantota iesp ēja, gūt apjomrad ītus ietaup ījumus, jo past āv atšķirīgi maksājumu 
standarti un procesi. Kaut gan past āv SCT un SDD  maksājumi, iekšzemes dar ījumi joproj ām 
tiek veikti, galvenok ārt izmantojot valsts mantoto form ātu. 2009. gad ā maza apjoma 
maksājumiem euro val ūtā joprojām bija vair āk nekā 20 dažādu apstrādājošu iekšzemes 
infrastrukt ūru un sh ēmu. Šīs atšķirības kavē maksājumu pakalpojumu sadarbsp ēju starp 
dalībvalstīm un neļauj īstenot apjomrad ītus ietaup ījumus. 
Pieprasījuma pus ē uzņēmumiem, kuri str ādā daudzvalstu vid ē, joprojām jāorganizē savas 
kases oper ācijas un jāveido naudas kopums valsts l īmenī. Tiem jāuztur attiec ības ar daudziem 
PSP, kas pied āvā dažāda veida pakalpojumus daž ādos līmeņos, izmantojot atš ķirīgus 
maksājumu form ātus. 
Ierobežota konkurence ES maks ājumu tirg ū. Patlaban ikvienam PSP, kurš pl āno strādāt 
maksājumu pakalpojumu ārvalstu tirg ū, jāizpilda vair ākas valsts noteiktas tehniskas un 
uzņēmējdarbības prasības. Tā kā šādas korekcijas ir sarež ģītas un rada izmaksas, t ās rada 
ievērojamus š ķēršļus operatoriem, kuri v ēlas piedāvāt pakalpojumus ārvalstīs.  
Maksājumu pakalpojumu lietot āju pārrobežu mobilit āte arī ir svarīga prasība, lai konkurence 
maksājumu tirg ū būtu efektīva. Patlaban PSP nereti noraida l ūgumu atv ērt maksājumu kontu 
citā dalībvalstī, pamatojot atteikumu ar to, ka klients nav attiec īgās dalībvalsts rezidents vai 
valsts pieder īgais. Rezult ātā lietotāju izvēle bieži aprobežojas ar iekšzemes tirgus 
vēsturiskajiem pakalpojumu sniedz ējiem un maks ājumu pakalpojumi p ārrobežu līmenī vai nu 
netiek sniegti, vai ar ī ir sarežģītāki nekā nepieciešams. 
Attiecībā konkrēti uz tiešo debetu — t ādu darbības mode ļu saglabāšanās zināmā skaitā 
dalībvalstu, kuru pamat ā ir daudzpus ējās starpbanku apmai ņas maksas ( MIF) PSP starpā un 
kuri izveidoti, lai finans ētu visu tieš ā debeta sist ēmas darb ību, arī ierobežo konkurenci un 
neļauj veidoties efekt īvam, sekm īgam, konkurences virz ītam tirgum. 
Tiek kavētas inovācijas. Sadrumstalots maks ājumu tirgus ne ļauj veidoties efekt īvām Eiropas 
mēroga inov ācijām saistībā ar maks ājumiem, piem ēram, tiešsaistes un mobilajiem 
maksājumiem vai elektronisko r ēķinu sistēmai. Tā kā inovatīvi pakalpojumi galvenok ārt 
rodas tikai valsts l īmenī, ir risks, ka tirgus sadrumstalot ība palielin ās un pastāv nemainīgi. 
Neprodukt īvi ieguldījumi un divk āršas darb ības izmaksas par mantoto sist ēmu un SEPA  
sistēmu. Daudziem Eiropas maks ājumu tirgus dal ībniekiem veidojas divk āršas pārejas perioda 
izmaksas saist ībā ar maks ājumu pakalpojumu sniegšanu vai izmantošanu. Lai vienlaikus 
LV 5   LV  uzturētu valsts mantoto maks ājumu platformu un jaunu Eiropas m ēroga SEPA  platformu, 
vajadzīgi ievērojami papildl īdzekļi, un tādējādi tiek zaud ēta jau veikta ieguld ījuma atdeve.  
Ieilgstot p ārejai uz SEPA , ekonomikai tikai sešu gadu laik ā var tikt rad īti vispārīgi zaudējumi 
EUR 43 miljardu apm ērā. Negatīvā ietekme skartu visas ieinteres ētās personas, iz ņemot 
patērētājus. 
3. ES TIESĪBAS RĪKOTIES UN PAMATOJUMS  
Integrētam euro maks ājumu tirgum t ā rakstura d ēļ ir vajadz īga plaša pieeja Kopienas l īmenī, 
jo tā pamatā esošajiem standartiem, noteikumiem un procesiem j ābūt konsekventiem vis ās 
dalībvalstīs. Tas atbilst L īguma par Eiropas Savien ību 3. panta m ērķim par iekš ējo tirgu un 
ekonomikas un monet āro savienību, kuras val ūta ir euro. Alternat īva plašai pieejai Kopienas 
līmenī būtu daudzpus ēju vai divpus ēju nolīgumu sist ēma, kuras sarež ģītība un izmaksas b ūtu 
pārmērīgi lielas sal īdzinājumā ar Eiropas l īmeņa tiesību aktiem. T ādējādi papildu darb ība ES 
līmenī atbilst subsidiarit ātes principam. 
4. MĒRĶI 
Atbilstīgi konstat ētajām problēmām noteikti š ādi politikas m ērķi:  
Vispārīgi: 
– Palielināt ES maks ājumu tirgus efektivit āti un konkur ētspēju, īstenojot apjomrad ītus 
ietaupījumus, kā arī piedāvājuma un piepras ījuma puses darb ības sinerģiju. 
– Izveidot atv ērtus un vien ādus spēles noteikumus konkurencei maks ājumu 
pakalpojumu tirg ū Eiropā un atvieglot maks ājumu pakalpojumu lejupv ērstu cenu 
konverģenci Eirop ā.  
– Izveidot Eiropas m ēroga platformu, uz kuras pamata var s ākt piedāvāt inovatīvus 
maksājumu pakalpojumus un pr oduktus ar pievienoto v ērtību. 
Īpaši: 
– Panākt maksājumu tirgus darb ības pilnīgu integr ēšanu Eirop ā attiecībā uz kredīta 
pārvedumiem un tiešo debetu.  
– Izskaust p ārmērīgu sarežģītību un divk āršas izmaksas, ko rada nepieciešam ība 
uzturēt vairākas maksājumu platformas pied āvājuma un piepras ījuma pusē. 
Darbības: 
– Radīt pārredzamību un tirgus noteikt ību attiec ībā uz SEPA  pabeigšanu kred īta 
pārvedumiem un tiešajam debetam un pak āpeniski likvid ēt atbilstīgos valstu 
mantotos maks āšanas līdzekļus.  
5. POLITIKAS IESP ĒJAS 
Var plānot trīs pamatscen ārijus: 
LV 6   LV  Neiejaukties — b āzes scenārijs. Atbilstoši šim scen ārijam pāreja uz SEPA  paliktu tirgus sp ēku 
ziņā. 
Atjaunot p ārejas virz ību uz SEPA ar papildu stimulu pal īdzību. Atbilstoši šim scen ārijam 
pārejas procesu uz SEPA  varētu paātrināt un pastiprin āt, veicot savstarp ēji saistītus 
pasākumus dal ībvalstīs. 
Noteikt pārejas uz SEPA  beigu datumu.  Atbilstoši šim scen ārijam regul ā tiktu noteikts p ārejas 
uz SEPA  beigu datums. Valstu mantotie maks āšanas līdzekļi būtu pakāpeniski jālikvidē un 
jāaizstāj ar Eiropas m ēroga maks āšanas līdzekļiem.  
6. IETEKMES ANAL ĪZE UN IESP ĒJU SALĪDZINĀJUMS  
6.1. Ietekme, ko rada papildu stimuli 
Lēno pārejas uz SEPA procesu var ētu paātrināt ar savstarp ēji saistītu pasākumu pal īdzību, 
kurus valsts l īmenī veiktu daž ādas SEPA  ieinteres ētās personas vai kuri b ūtu vērsti uz 
dažādām SEPA  ieinteresētajām personām valsts l īmenī. Piedāvājuma pusē būtu lietderīgi veikt 
pilna apjoma komunik ācijas un inform ētības veicin āšanas kampa ņu, kuras m ērķauditorija 
būtu maksājumu pakalpojumu lietot āji. Piepras ījuma pusē šādus pasākumus var ētu papildin āt 
ieguldījumu atbalsts sabiedr ībām, piemēram, atviegloti amortiz ācijas noteikumi, darbinieku 
apmācības izmaksu da ļēja norakst īšana vai pat nodok ļu atlaides. Turkl āt valsts iest ādēm 
varētu būt vadošā loma pārejas procesos un t ās varētu aktīvi populariz ēt SEPA  maksāšanas 
līdzekļus. Varētu apsvērt arī dažas sadarb ības formas ES l īmenī. 
Lielākā šādas pieejas priekšroc ība būtu fakts, ka nav nepieciešamas ilgstošas likumdošanas 
procedūras un tā ir pietiekami elast īga. Šādas pieejas galvenais tr ūkums ir tas, ka neviens 
nesaistošs pas ākumu kopums, kura m ērķis ir vienk ārši paātrināt pāreju uz SEPA , neatrisin ās 
2.1. punkt ā iztirzāto pamatprobl ēmu. Turkl āt šādu pasākumu izmaksas var vienk ārši būt pārāk 
lielas pašreiz ējos ekonomikas apst ākļos, un to pievienoto v ērtību var būt grūti izmērīt no 
labklājības pieauguma viedok ļa. 
Tādējādi iespēja izmantot papildu stimulus netiek izskat īta.  
6.2. Ietekme, ko rada p ārejas uz SEPA  beigu datuma noteikšana 
Saskaņā ar sabiedr ības CapGemini  veiktā pētījuma aplēsēm labums, ko dotu strauja p āreja no 
mantotiem maks āšanas līdzekļiem uz SEPA  maksāšanas līdzekļiem, būtu EUR 123 miljardi 
sešu gadu laik ā. Pētījumā teikts, ka apl ēsto kopējo ieguvumu rada v ēl lielāks ieguvums 
pieprasījuma pus ē (EUR 175 miljardi), kompens ējot zaud ējumus pied āvājuma pus ē 
(EUR 52 miljardi). Ieguvumus piepras ījuma pusē veicinātu šādi divi faktori: 
– maksājumu oper āciju optimiz ācijas radīti darbības izmaksu ietaup ījumi;  
– pozitīvā ietekme, ko rad ītu banku maksas samazin āšanās, pastiprinoties konkurencei.  
Pētījums liecina, ka no ieguvumiem piepras ījuma pus ē noteiktu labumu g ūtu visas 
ieinteresētās personas, t. i., pat ērētāji, uzņēmumi un valsts dienesti. Šos ieguvumus tieši rad ītu 
strauja pāreja uz SEPA . 
LV 7   LV  Kvalitātes izteiksm ē SEPA  kredīta pārvedumu un tieš ā debeta beigu datums pa ātrinātu 
ieguvumus ieinteres ētajām personām turpmāk minētajās jomās. 
Aizvien vair āk tiktu noteikti st andarti, un rezult ātā samazinātos sarežģītība un tiktu ieg ūti 
apjomrad ītie ietaup ījumi. Īstenojot piln īgu pāreju uz SEPA , uzņēmumi var ētu centraliz ēti 
pārvaldīt euro skaidro naudu un vienk āršot/automatiz ēt maksājumu proced ūras. Pateicoties 
standarta p ārrobežu maks ājumiem, pat ērētājiem, kuru mobilit āte arvien palielin ās, vairs 
nebūtu vajadzīgi vairāki bankas konti daž ādās valstīs. 
Palielinātos konkurence, jo sp ēles noteikumi b ūtu atklāti un pārredzamāki. Attiecībā uz PSP 
integrēts maksājumu tirgus mazin ātu pārrobežu š ķēršļus pieejai tirgum, un t ādējādi tiktu 
piesaistīti jauni tirgus dal ībnieki un veicin āta konkurence. Turkl āt, pateicoties standartiz ētiem 
maksāšanas līdzekļiem, patērētāji, uzņēmumi un valsts p ārvalde var ētu vienkāršāk salīdzināt 
maksājumu produktus, un lietot ājiem būtu lielāks ieguvums, jo pastiprin ātos konkurence un 
cenas kļūtu pievilcīgākas. 
Eiropas m ēroga inov āciju iespējas. Izmantojot kop īgus standartus un izveidojot vien ādus 
spēles noteikumus Eirop ā, pabeigta p āreja uz SEPA  veicinātu maksājumu moderniz āciju un 
jaunu pakalpojumu att īstību Eiropas m ērogā, piemēram, mobilos un tiešsaistes maks ājumus 
vai elektroniskos r ēķinus.  
6.3. Bāzes scenārija un beigu datuma noteikšanas sal īdzinājums 
6.3.1.  Salīdzinājums, ko izsaka k ā noteiktu m ērķu sasniegšanu 
Rezultāts 
Mērķis/Iespēja Kredīta pārvedumu un 
tiešā debeta Eiropas 
maksājumu tirgus 
integrācija Maksājumu sist ēmu 
divkāršu izmaksu un 
pārmērīgas 
sarežģītības novēršana  Efektivit āte 
Bāzes scen ārijs 
„netiek veikti 
pasākumi”  0 0 0 
Beigu datuma 
noteikšana  +++ ++ ++ 
Ieguldījums mērķu sasniegšan ā:  
+++ (spēcīgs); ++ (m ērens); + (v ājš) pozitīvs ieguldījums  
– – – (spēcīgs); – – (m ērens); – (v ājš) negatīvs ieguldījums; 0 neitr āls ieguldījums 
6.3.2.  Salīdzinājums, ko izsaka k ā ietekmi uz ieinteres ētajām personām 
Ieinteres ētā 
persona  Ieguvumi  Izmaksas  Vispārējā 
ietekme  
LV 8   LV  Uzņēmumi  Tiek uzlabota skaidras naudas/kases 
operāciju pārvaldība. 
Palielinās likviditāte. 
Samazin ās banku maksas par pakalpojumiem 
un iekšējie maksājumi, administrat īvās 
izmaksas. 
Tieša apstr āde. 
Tiek attīstīti pakalpojumi ar pievienoto v ērtību Pārejas 
rezultāts — 
tiek ieviestas 
vai 
atjauninātas 
maksājumu 
sistēmas un 
procesi. 
Darbinieku 
apmācība  +++ 
Valsts p ārvalde  Samazin ās banku maksas un administrat īvās 
izmaksas. 
Tiek attīstīti pakalpojumi ar pievienoto v ērtību.
Palielinās ieguvumi no valsts iepirkuma 
attiecībā uz maks ājumu pakalpojumiem, jo 
piedāvājumus var lab āk salīdzināt un izzūd 
iekšzemes maks ājumu form ātu radītie 
traucēkļi Pārejas 
rezultāts — 
tiek ieviestas 
vai 
atjauninātas 
maksājumu 
sistēmas un 
procesi. 
Darbinieku 
apmācība  ++ 
Patērētāji Samazin ās banku maksas/plaš āks 
pakalpojumu spektrs, palielinoties 
konkurencei. 
Inovatīvāki, lietotājdraudzīgi, droši un ērti 
maksāšanas līdzekļi Ieradumu 
maiņa — IBAN 
(un BIC, ja 
nepieciešams)  ++ 
Bankas/ PSP Apjomrad ītie ietaup ījumi/ietaup ījumi saist ībā 
ar darbību. 
Jaunas uz ņēmējdarbības iespējas, 
samazinoties konkurences š ķēršļiem Ieguldījumi 
SEPA  
maksājumu 
platformā. 
Ieņēmumu 
ietekme uz 
iesaistītajām 
personām, 
palielinoties 
konkurencei  + 
Vispārējā ietekme sal īdzinājumā ar bāzes scenāriju 
Pamatojoties uz šo sal īdzinājumu, tiek ieteikts izv ēlēties iespēju noteikt beigu datumu.  
6.4. Pakārtotie tehniskie risin ājumi pārejas uz SEPA  beigu datuma ieviešanai 
Lai beigu datumu var ētu ieviest, tas skaidri j ānosaka tehnisk ā līmenī. Attiecībā uz beigu 
datuma ieviešanu past āv vairāki pakārtoti risin ājumi turpm āk minētajās sešās svarīgajās 
jomās. Šie pak ārtotie risin ājumi salīdzināti ar tādu kritēriju kopumiem, kas ieg ūti tieši no 
politikas m ērķiem. 
Pamats Eiropas m ēroga kred īta pārvedumu un tieš ā debeta pie ņemšanai.  Iesaka iesp ēju 
noteikt beigu datumu, pamatojoties uz visp ārīgām būtiskām prasībām, kuras noteiktas Eiropas 
mēroga kred īta pārvedumiem un tiešajam debetam. Šaj ās būtiskajās prasībās iekļauti arī 
pastāvošie starptautiskie un nepatent ētie standarti. Tika izv ērtētas un noraid ītas divas citas 
alternatīvas, t. i., pieeja, kuras pamat ā ir EPC  izstrādātas spēkā esošas sh ēmas un noteikumu 
apkopojumi, un pieeja, kuras pamat ā ir tikai sp ēkā esošie tehniskie standarti.  
LV 9   LV  Darījumu sfēra. Iesaka izv ēlēties pieeju, saska ņā ar kuru b ūtiskās prasības tiktu piem ērotas 
visā maksājumu darījumu sfērā. Aplēses rāda, ka piepras ījuma pus ē ietaupījumi saist ībā ar 
darbību EUR 84 miljardu apm ērā ir atkar īgi tikai no maks ājumu tirgus integr ācijas, 
pārsniedzot starpbanku telpu. T ādējādi tika izv ērtēta iespēja ierobežot b ūtiskās prasības, lai 
tās attiektos uz starpbanku telpu, un, ņemot vērā iepriekšmin ētos iemeslus, t ā tika noraid īta. 
Bankas konta p ārrobežu atv ēršana.  Iesaka aizliegt diskrimin ējošu pieeju attiec ībā uz 
nerezidentiem un valstij nepiederoš ām person ām, kad tās atver maks ājumu kontus. T ādējādi 
palielinātas konkurences izteiksm ē SEPA  pilnais devums b ūtu EUR 91 miljards. Tika 
izvērtēta iespēja turpināt pašreizējo praksi, un, ņemot vērā iepriekšmin ētos iemeslus, t ā tika 
noraidīta.  
Produktu specifik ācija. Iesaka piem ērot beigu datumu ar ī attiecībā uz nišas produktiem, t. i., 
kredīta pārvedumiem un tiešo debetu, kas p ārstāv neliela apjoma maks ājumu un pied āvā 
specifisku funkcionalit āti. Tomēr, lai varētu veikt nepieciešam ās korekcijas Eiropas m ēroga 
shēmās, jāpiešķir trīs līdz piecus gads ilgs p ārejas periods. Tika izv ērtētas un noraid ītas divas 
citas alternat īvas, t. i., visaptveroša pieeja, ko piem ēro nišas produktiem t ādā pašā veidā kā 
standarta produktiem, un past āvīga nišas produktu izsl ēgšana no b ūtiskām prasībām.  
Dalībvalstu aptv ērums.  Iesaka pak ārtoto risin ājumu, kas paredz kop īgu beigu datumu euro 
zonai un v ēlāku kopīgu beigu datumu dal ībvalstīm ārpus euro zonas, jo euro maks ājumu 
apjoma īpatsvars dal ībvalstīs ārpus euro zonas ir tikai apm ēram 2 % no visiem maks ājumiem 
euro valūtā. Tika izv ērtētas un noraid ītas divas citas alternat īvas, t. i., atseviš ķs beigu datums 
katrā dalībvalstī, un kopīgs vienreiz ējs beigu datums euro zonas dal ībvalstīm un dalībvalstīm 
ārpus euro zonas.  
Beigu termi ņš. Iesaka pak ārtoto risin ājumu, kas paredz atseviš ķus beigu datumus: v ēlākais 
vienu gadu p ēc regulas st āšanās spēkā kredīta pārvedumiem un divus gadus tiešajam debetam. 
Tika izvērtēts pakārtotais risin ājums, kas nosaka kop īgu beigu datumu kred īta pārvedumiem 
un tiešajam debetam, un t ā tika noraid īta. 
Skaidrība par Eiropas m ēroga tiešo debetu ilgtermi ņa darbības modeli . Tiek ieteikts aizliegt 
katram tieš ā debeta dar ījumam visp ārēji piemērot daudzpus ējās savstarp ējās apmaiņas maksas 
(MIF) PSP starpā (un pas ākumus ar l īdzvērtīgu mērķi vai sek ām) un at ļaut MIF tikai 
noteiktos apst ākļos tiešā debeta dar ījumos, kurus nav iesp ējams pien ācīgi izpildīt vai kurus 
atsauc kāds PSP. Lai nodrošin ātu vienādus spēles noteikumus, divpus ējā un vienpus ējā maksa 
par šiem dar ījumiem ar ī būtu atļaujama tikai tad, ja t ā ir balstīta izmaks ās un mērķis ir faktiski 
novirzīt izmaksas tai vien ībai, kura izrais ījusi šos dar ījumus. Alternat īvas — turpin āt 
līdzšinējo praksi vai uzlikt pozit īvu vai nep ārsniedzamu MIF par katru tieš ā debeta dar ījumu 
— ir izvērtētas un noraid ītas, jo tās nemazina šobr īd pastāvošo nezi ņu, kas pal ēnina pāreju uz 
SEPA . 
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒJUMS  
Iesaka veikt nov ērtējumu trīs gadus p ēc regulas st āšanās spēkā, lai izvērtētu tās rezultātus un 
efektivitāti ietekmes nov ērtējumā noteikto m ērķu sasniegšanas izteiksm ē un lemtu par 
nepieciešamiem jauniem pas ākumiem vai groz ījumiem.