ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
18.

Pašlaik EudraVigilance datu bāzei ir divas daļas, proti – 1) informācija, kas izriet no klīniskām pārbaudēm (kas notiek, pirms zāles laist tirgū, un tālab to dēvē par laiku pirms atļaujas saņemšanas) un 2) informācija, kas izriet no ziņojumiem par nelabvēlīgām sekām (ko vāc pēc tam, un tālab to dēvē par laiku pēc atļaujas saņemšanas). Uzsvars šajā atzinumā ir likts uz laiku pēc atļaujas saņemšanas, jo ierosinātie grozījumi īpaši attiecas uz to.
14.

To ņemot vērā, no vienas puses ierosinātajā tiesību aktā dokumenta jēdzienā ir skaidri ietverti “dati, ko satur elektroniskās uzglabāšanas, apstrādes un izguves sistēmas”, ja tos var iegūt. EDAU norāda, ka šī definīcija ir tuva personas datu apstrādes definīcijai Regulā (EK) Nr. 45/2001 un, iespējams, vairāk pārklājas ar definīciju Regulā (EK) Nr. 1049/2001. Ir paredzams, ka lūgumu piekļūt tikai citu personu vārdu sarakstiem un/vai citiem datiem kļūs vairāk, arī ņemot vērā to, kā attīstās elektronisku sistēmu izmantošanai pieejamie instrumenti — un tālab ir vēl svarīgāk pievērsties iespējamām regulu savstarpējas spriedzes jomām, kā arī attiecībām ar citiem pieejamiem instrumentiem, piemēram, tiesībām piekļūt saviem personas datiem (skat. še turpmāk 64.–67. punktu).
18.

No tā izriet atziņas par valstu elektronisko reģistru savstarpēju savienojamību. 15. panta 4. punktā paredzēts, ka savienošanu īsteno tā, lai ikvienas dalībvalsts kompetentā iestāde varētu piekļūt visu dalībvalstu elektroniskajiem reģistriem. Citiem vārdiem sakot, priekšlikumā paredzēta tiešas piekļuves sistēma. Kā EDAU izskaidroja atzinumā par priekšlikumu Padomes Pamatlēmumam par informācijas apmaiņu saskaņā ar pieejamības principu (9), tieša piekļuve automātiski nozīmēs to, ka datubāzei varēs piekļūt lielāks personu skaits, līdz ar to tā palielina apdraudējumu, ka piekļuvi varētu izmantot nepareizi. Gadījumā, ja citas dalībvalsts kompetentai iestādei ir tieša piekļuve, datu izcelsmes dalībvalsts iestādes nespēj kontrolēt piekļuvi un datu turpmāku izmantošanu. Piemēram, kādā veidā datu izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde var nodrošināt to, lai iestāde citā dalībvalstī būtu informēta par grozījumiem reģistrā pēc tam, kad minētā citas dalībvalsts iestāde piekļuvusi datiem?
19.

Datu apstrāde un nolūka ierobežošana. EDAU 2005. gada decembra atzinumā analizēja vajadzību izstrādāt labākas tiesību normas, lai reglamentētu iestāžu īpašiem nolūkiem savāktu datu turpmāku izmantošanu. Pašlaik EDAU bažas par 5. pantu ir saistītas galvenokārt ar viņa uzskatu, ka, no vienas puses, datu (turpmāku) apstrādi citiem nolūkiem vajadzētu atļaut, tomēr, no otras puses, tiesību aktos jāparedz precīzi šādas apstrādes nosacījumi, lai aizsargātu datu subjektus. EDAU brīdina no risinājumiem, kas paredz datu apstrādes reglamentāciju pilnībā atstāt dalībvalstu pārziņā vai kuri neierobežo turpmākas apstrādes nosacījumus saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK un Eiropas Padomes Konvenciju Nr. 108 (7). Saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK un Konvenciju Nr. 108 ir paredzēts vispārējs aizliegums veikt īpašu kategoriju datu apstrādi, tomēr ir paredzēti izņēmumi (8). EDAU pauž bažas, ka ar pamatlēmumu varētu atcelt šo vispārējo aizliegumu un ka tādējādi izņēmums kļūtu par likumu. Šāds risinājums būtu pretrunā gan ar Direktīvu 95/46/EK, gan ar Konvenciju Nr. 108.
10.

Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka saistības pārdot Falconbridge pārstrādes ražotni Nikkelverk un ar to saistīto kapitālu tādam pircējam, kas darbojas metālu ieguves un/vai pārstrādes jomā un kam izejvielas ir pieejamas pietiekošā daudzumā, lai nodrošinātu nodalītās uzņēmējdarbības dzīvotspēju, kopā ar piedāvājumu noslēgt ar piegādātāju uz 10 gadiem elastīgu izejvielu piegādes līgumu, kas segtu ievērojamu daļu no Nikkelverk izejvielu vajadzībām, ir pietiekošas, lai novērstu ievērojamus konkurences traucējumus, un nodrošinās dzīvotspējīga konkurējošā spēka klātbūtni šādos trīs attiecīgajos tirgos: a) niķeļa piegāde galvanizācijas un galvanoplastikas nozarei EEZ, b) augstas tīrības pakāpes niķeļa piegāde supersakausējumu/tādu supersakausējumu ražošanai, ko izmanto drošību noteicošās detaļās, un c) augstas tīrības pakāpes kobalta piegāde tādu supersakausējumu ražošanai, ko izmanto drošību noteicošās detaļās.
9.

Iepriekšminētos apsvērumus pilnībā ņem vērā arī, ja risina jautājumus par personas datu aizsardzību, jo īpaši izvērtējot to, cik samērīga ir veiktā informācijas apmaiņa. Dažādi uzturēšanas pienākumu veidi var būt saistīti ar dažādām valsts tiesu pilnvarām pieprasīt informāciju, un tas katrā konkrētā gadījumā reglamentēs arī to, kādus personas datu veidus var apstrādāt un ar kādiem datiem var apmainīties. Tas ir vēl svarīgāk, ja ņem vērā to, ka pašreizējā priekšlikuma mērķis nav saskaņot dalībvalstu tiesību aktus par uzturēšanas pienākumiem.
14.

atzinīgi vērtē to, ka konferencei par Eiropas nākotni ir izveidota daudzvalodu digitālā platforma, un apņemas to veicināt un sniegt tajā ieguldījumu, organizējot līdzdalīgus dialogus un sniedzot attiecīgas atsauksmes; mudina vietējās un reģionālās pašvaldības popularizēt platformu savu iedzīvotāju vidū un veicināt visas sabiedrības līdzdalību neatkarīgi no sociālā stāvokļa, izcelsmes vai dzīvesvietas;
44.

uzskata, ka ar pētniecības un inovācijas pasākumiem, kuri saņem atbalstu no apjomīgās programmas “Apvārsnis Eiropa” un no daudziem valstu finansēšanas instrumentiem, būtu arī jānodrošina, ka neviens reģions vai pilsēta netiek atstāta novārtā un ka talantu un augstas pievienotās vērtības ieguldījumu aizplūšana no Eiropas nomaļajiem reģioniem uz lielākajām pilsētām un rūpnieciskiem reģioniem vairs neturpinās nesen novērotajā mērogā;
5.

sagaida, ka Polijas valdība un Komisija sāks konstruktīvu dialogu par to, kā situāciju atrisināt līdz 2018. gada 20. martam, it īpaši tādēļ, lai izvairītos no negatīvas ietekmes uz ES lēmumu pieņemšanas procesu, tostarp attiecībā uz priekšlikumiem, ko Komisija iesniegs plānošanas periodam pēc 2020. gada;
3.

atzinīgi vērtē to, ka Stabilitātes un izaugsmes paktā 2015. gada janvārī ir ieviestas elastīguma iespējas, tomēr aicina paredzēt turpmākus pasākumus, lai stimulētu publiskos ieguldījumus, it īpaši infrastruktūrā un sociālajā iekļaušanā. Uz to var virzīties, izslēdzot valstu, reģionālo un vietējo līdzfinansējumu, kas saistīts ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, no Stabilitātes un izaugsmes pakta aprēķinu mehānisma, līdzīgi kā Eiropas Stratēģisko investīciju fonda līdzfinansējumu; izveidojot ES līmeņa klasifikāciju, ko publisko izdevumu uzskaitē izmanto publisko ieguldījumu kvalitātes noteikšanai atbilstoši to ilgtermiņa ietekmei; pārskatot strukturālā deficīta aprēķināšanas metodiku tā, lai tiktu ņemtas vērā valstu ekonomikas iekšējās īpatnības un publisko izdevumu strukturālās atšķirības; ierosinot makroekonomikas rezultātu pārskatā iekļaut rādītāju, kas atspoguļo ieguldījumu līmeni;
20.

pauž nožēlu par to, ka darba programmā nav skaidri norādīts uz Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemto vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam (1); aicina Komisiju īstenot it īpaši tās prioritāro 4. mērķi maksimāli palielināt ieguvumus no Savienības vides tiesību aktiem, uzlabojot to īstenošanu; atzinīgi vērtē plānoto Normatīvās atbilstības un izpildes programmas (REFIT) iniciatīvu, kas attiecas uz ziņojumu sniegšanas prasībām vides jomā, taču atkārtoti aicina izstrādāt jaunu direktīvu par iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem un priekšlikumu par vides pārbaudēm un vides tiesību normu izpildi (2);
6.1

no Eiropas enerģētikas politikas stratēģijas pārskatīšanas sagaida jaunu impulsu kopējai pieejai attiecībā uz konkurētspēju, enerģijas piegādes drošību un pasākumiem cīņai pret klimata pārmaiņām; šai pieejai ir jābalstās uz inovāciju un jauno tehnoloģiju izmantošanu, atjaunojamiem enerģijas avotiem un energoefektivitāti nolūkā mazināt atkarību no energoresursu importa no trešām valstīm un pabeigt iekšējā gāzes un elektroenerģijas tirgus izveidi; šajā sakarā lūdz izvērst intensīvāku dialogu starp Eiropas Komisiju un reģionālajām un vietējām pašvaldībām, kas ir cieši iesaistītas to projektu īstenošanā, kas veicina atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu un energoefektivitāti;
2. Neskarot īpašās vajadzības, kas saistītas ar nozaru tiesību aktos definēto datu pieejamību, datu turētājs var noraidīt pieprasījumu vai lūgt to grozīt 5 darba dienu laikā pēc tam, kad saņemts to datu pieprasījums, kuri vajadzīgi, lai reaģētu uz ārkārtēju stāvokli, un 15 darba dienu laikā citos ārkārtējas vajadzības gadījumos, pamatojoties uz kādu no šiem iemesliem:

2. Neskarot īpašās vajadzības, kas saistītas ar nozaru tiesību aktos definēto datu pieejamību, datu turētājs var noraidīt pieprasījumu vai lūgt to grozīt 5 darba dienu laikā pēc tam, kad saņemts to datu pieprasījums, kuri vajadzīgi, lai reaģētu uz ārkārtēju stāvokli, un 15 darba dienu laikā citos ārkārtējas vajadzības gadījumos, pamatojoties uz kādu no šiem iemesliem:
37.

norāda, ka šai tendencei ir divējāda nelabvēlīga ietekme, kas, no vienas puses, samazina kohēzijas politikas kā ilgtermiņa attīstības politikas efektivitāti un, no otras puses, pazemina to līdz vienkāršai budžeta pozīcijai Eiropas Savienības daudzgadu finanšu shēmā;
8.

īpaši atgādina, ka jūras transporta radītās emisijas beidzamo 20 gadu laikā ir palielinājušās gandrīz par 32 %. Ilgtspējīgas kuģubūves nozares attīstība varētu ievērojami palīdzēt sasniegt Eiropas Savienības klimata mērķus. Šajā saistībā atbalsta Eiropas Komisijas mērķi desmit gadu laikā samazināt SO 2 un NO x emisijas, kuras radījusi starptautiskā jūras satiksme. Samazinājums potenciāli varētu sasniegt attiecīgi 80 % un 20 %. Tomēr ir svarīgi ņemt vērā tālāko reģionu vajadzības – ņemot vērā to attālumu un ievērojamo atkarību no gaisa un jūras transporta, ir vajadzīgi to strukturālajiem apstākļiem pielāgoti pasākumi, lai nodrošinātu savienojamību un apgādi;
18.

uzskata, ka daudzfunkcionāla mežsaimniecība ir ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas rīks, kas ir dziļi iesakņojies lielākajā daļā teritoriju, it īpaši reģionos, kurus visvairāk skar klimata pārmaiņu ietekme, un ka īpašnieki un profesionāļi, kas apsaimnieko mežus, kopumā ir apņēmušies aizsargāt mežu biodaudzveidību un to pārējos ekosistēmu pakalpojumus, samazināt mežu ugunsgrēku bīstamību un biežumu, vienlaikus cenšoties panākt, lai meži būtu izturētspējīgāki, to stāvoklis būtu labs un tiktu sekmēta to augšana, tādējādi sniedzot konkrētu ieguldījumu vietējā ekonomikā un iztikas līdzekļu nodrošināšanā lauku apgabalos;
17.

mudina dalībvalstis gādāt par to, ka pierobežas valstu samitos un jebkādos citos augstākā līmeņa pārrobežu sadarbības forumos darba kārtībā tiktu iekļautas debates par tematu “Mehānisms juridisku un administratīvu šķēršļu novēršanai pārrobežu kontekstā”. Lēmumu pieņemšanas forumos iesniegtajai Eiropas Komisijas ierosinātā instrumenta analīzei ir jāpārliecina dalībvalstis par to, cik lietderīgs tas būtu, lai novērstu daudzus joprojām pastāvošos juridiskos un administratīvos šķēršļus pie ES robežām un līdz ar to ieviestu pārrobežu sabiedriskos pakalpojumus;
1.

atgādina, ka tālākie reģioni, ko veido astoņas salas un arhipelāgi Karību jūras baseinā, Indijas okeānā un Atlantijas okeānā, un viena izolēta teritorija Amazones baseinā, ietver sešas Francijas aizjūras teritorijas (Gviāna, Gvadelupa, Martinika, Majota, Reinjona un Senmartēna), divus Portugāles autonomos reģionus (Azoru salas un Madeira) un vienu Spānijas autonomo apgabalu (Kanāriju salas), kuriem ir kopīga virkne pastāvīgu ierobežojumu, kas izriet no to nomaļās atrašanās vietas, izolētības un nelielās platības un kavē to attīstību;
43.

uzsver, ka ikvienam Eiropas pilsonim ir tiesības uz savienojamību, kas nodrošinātu iespēju piedalīties digitālajā sabiedrībā un ļautu piekļūt digitāliem pakalpojumiem. Integrēta un visaptveroša digitālā infrastruktūra pavērs iespēju ikvienam neatkarīgi no atrašanās vietas izmantot digitālā laikmeta sniegtās priekšrocības. ES politiku nākotnē vajadzētu vērst uz platjoslas tīkla paplašināšanas un izmantošanas izmaksu samazināšanu vietējās kopienās neatkarīgi no to lieluma un apdzīvotības blīvuma;
31.

piekrīt, ka noteikumi un tiesiskais regulējums Eiropas un valstu līmenī ir jāanalizē, pamatojoties uz novērtējumu par to ietekmi uz inovāciju. Ļoti atzinīgi vērtējami centieni īstenot konkrētu inovācijas veicināšanas pasākumu, proti, izveidot piemēru apkopojumu, kas īpaši paredzēts publiskajam sektoram, it īpaši vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai atvieglotu novatorisku iepirkumu un valsts un privātā sektora partnerības, tādējādi uzlabojot to spējas darboties kā jomas līderiem;
21.

norāda, ka demogrāfiskās pārmaiņas ir viena no lielākajām ES problēmām, kam ir tālejošas ekonomiskas, sociālas un ekoloģiskas sekas. Dažas no tām ir sabiedrības novecošana, jauniešu skaita samazināšanās, dzimstības līmeņa pazemināšanās, aktīvā darbaspēka sarukums un intelektuālā darbaspēka (talantu) aizplūšana. Tādēļ iedzīvotāju skaita pieaugums lielā mērā ir atkarīgs no migrācijas, kuras apmērs ES reģionos ir ļoti atšķirīgs. Šīm atšķirībām ir būtiska sociālekonomiska ietekme gan uz teritorijām, kas cieš no iedzīvotāju skaita samazināšanās un iedzīvotāju novecošanas – galvenokārt pārejas reģionos – un kur bieži vērojama pāreja uz netirgojamiem vietējiem pakalpojumiem, kuru dēļ tām ir ierobežots eksporta, izaugsmes un inovāciju potenciāls, gan uz lielpilsētu teritorijām, kuras saskaras ar iedzīvotāju pieplūdumu. RK tāpēc norāda, ka ar kohēzijas politiku vajadzētu aktīvāk risināt sociālas problēmas, tostarp tādas kā sabiedrības novecošana, slimības, kas saistītas ar dzīvesveidu un bezdarbu, it īpaši jauniešu un tādu jauniešu, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, vidū, kā arī migrantu un bēgļu integrācija, nabadzība un sociālā atstumtība;
39.

mudina Komisiju nodrošināt, ka Eiropas teritoriālās sadarbības grupas ir tiesīgas saņemt atbalstu no visiem ES finansētajiem projektiem, jo tas ir viens no galvenajiem šā instrumenta mērķiem. Praksē tas nozīmē, ka turpmākajos tiesību aktu priekšlikumos Komisijai būtu aktīvāk jāinformē par šo grupu iespējamo izmantošanu un nepārprotami jānorāda, ka Eiropas teritoriālās sadarbības grupas ir juridiskas personas, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu no visiem ES finansētajiem projektiem. Turklāt RK uzsver to, ka valstu iestādēm jāsadarbojas, lai veicinātu ETSG netraucētu piemērošanu;
28.

ierosina nekavējoties pievērsties nabadzībai un sociālajai atstumtībai neatkarīgi no to iemesliem un to skartajām iedzīvotāju grupām un uzsver, ka ir vajadzīgas pārdomātas iniciatīvas, lai sniegtu atbalstu ģimenēm, palīdzētu tām neatgriezeniski pārvarēt dažāda veida sociālo atstumtību un palielinātu finansējumu sociālajai aizsardzībai; vienlaikus Komiteja atzinīgi vērtē garantētā pamatienākuma ieviešanu, kuru kā labas prakses piemēru atbalsta daudzas vietējās un reģionālās pašvaldības;
9.

vērš uzmanību uz to, ka vienlīdzīgas iespējas attiecībā uz piekļuvi augstākajai izglītībai varēs nodrošināt labāk – cita starpā arī studentiem, kuri nāk no mazāk attīstītiem, nomaļiem vai tālākiem reģioniem vai mazākumkopienām –, ja šādām grupām pieejamā un no publiskiem līdzekļiem finansētā izglītība būs efektīva, rezultatīva un iekļaujoša;
4.

Iedzīvotāju savstarpējās sadarbības (P2P) un maza mēroga projektus var definēt atkarībā no to lieluma, darbības ilguma un satura. Maza mēroga projekti parasti ir mazāki nekā standarta lieli projekti (piemēram, maksimāli 100 000 EUR apmērā (2)). Tiem var būt arī ierobežots ilgums, un to galvenais mērķis ir finansēt iniciatīvas daudzās dažādās pārrobežu sadarbības jomās, kas ietekmē vietējo līmeni, un līdz ar to atbalstīt ES programmu galvenos tematiskos mērķus (tostarp uzticēšanās veidošanu, labvēlīgu pamatnosacījumu un augšupējas pieejas izveidi, kā arī jaunu partnerību uzsākšanu). Iedzīvotāju savstarpējās sadarbības projekti ir maza mēroga projekti, kas galvenokārt orientēti uz to, lai veicinātu kontaktus un mijiedarbību starp cilvēkiem dažādās robežas pusēs. Tiem parasti ir mazāks budžets un arī ierobežots darbības ilgums. Projektu darbības notiek mazākās ģeogrāfiskās teritorijās (parasti eiroreģionu līmenī), un tajos izmantotās pieejas parasti ir pielāgotas konkrētām vietām.
23.

līdzīgi kā Komisija savā Enerģētikas ceļvedī 2050. gadam, uzskata, ka enerģētikas nozares radīto CO2 emisiju samazināšana un scenārijs, kurā liela daļa enerģijas nāk no atjaunojamiem avotiem, ilgtermiņā izmaksu ziņā būs izdevīgāks nekā līdzšinējās politikas turpināšana, un ka kodolenerģijas, kā arī no fosilā kurināmā iegūtās enerģijas izmaksas ar laiku, iespējams, turpinās augt, savukārt no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtās enerģijas izmaksas varētu pazemināties; šajā saistībā atzīst dalībvalstu centienus paredzēt pienācīgu kompensāciju par nesamērīgi lielu finansiālu slogu, kas starptautiskai konkurencei pakļautajai tērauda rūpniecībai rodas atjaunojamo energoresursu attīstīšanas gaitā; tomēr mudina Eiropas līmenī nodrošināt, lai nacionālie kompensācijas mehānismi, it īpaši valsts atbalsta jomā, neizraisītu konkurences kropļojumus ES vienotajā tirgū;
25.

norāda, ka mākoņpakalpojumi Eiropā attīstās strauji. Saskaņā ar Komisijas veiktu pētījumu tas varētu nozīmēt, ka Eiropas mākoņpakalpojumu tirgus pieaugs no 9,5 miljardiem EUR 2013. gadā līdz 44,8 miljardiem EUR 2020. gadā, tātad pieckārt (7). Eurostat 2014. gada beigu dati (8) liecina: a) 19 % ES uzņēmumu 2014. gadā izmantoja mākoņpakalpojumus – galvenokārt elektroniskā pasta sistēmu uzturēšanai un elektronisko datņu glabāšanai; b) 46 % no šiem uzņēmumiem izmantoja progresīvus mākoņpakalpojumus, kas saistīti ar finanšu un grāmatvedības lietojumprogrammām, attiecību ar klientiem pārvaldību un skaitļošanas jaudas izmantošanu uzņēmuma darba procedūrās; c) no katriem desmit uzņēmumiem, kas lieto mākoņpakalpojumus, četri uzņēmumi (39 %) draudus datu drošībai uzskata par galveno faktoru, kas viņiem traucē minētos pakalpojumus izmantot aktīvāk; d) līdzīgs īpatsvars mākoņpakalpojumus neizmantojošu uzņēmumu (42 %) norāda, ka galvenais faktors, kas attur tos no mākoņpakalpojumu lietošanas, ir nepietiekamas zināšanas par mākoņdatošanu;
Licences iegūšana attiecīgo tiesību izmantošanai ne vienmēr ir iespējama, jo īpaši tad, ja tiesības uz saturu ir licencētas, pamatojoties uz ekskluzivitāti. Lai nodrošinātu teritoriālo ekskluzivitāti, tiešsaistes pakalpojumu sniedzēji savos licences līgumos ar tiesību subjektiem, tostarp raidorganizācijām vai pasākumu organizatoriem, bieži vien apņemas neļaut saviem abonentiem piekļūt saviem pakalpojumiem un izmantot tos ārpus teritorijas, attiecībā uz kuru pakalpojumu sniedzējam ir licence. Šie pakalpojumu sniedzējiem noteiktie līguma ierobežojumi liek pakalpojumu sniedzējiem veikt pasākumus, piemēram, aizliegt piekļuvi saviem pakalpojumiem no IP adresēm ārpus attiecīgās teritorijas. Tādēļ vienam no tiešsaistes satura pakalpojumu pārrobežu pārnesamības šķēršļiem ir jābūt atrodamam līgumos, kas noslēgti starp tiešsaistes pakalpojumu sniedzējiem un to abonentiem, kuri savukārt atspoguļo starp pakalpojumu sniedzējiem un tiesību subjektiem noslēgtajos līgumos iekļautos teritoriālo ierobežojumu noteikumus.

Licences iegūšana attiecīgo tiesību izmantošanai ne vienmēr ir iespējama, jo īpaši tad, ja tiesības uz saturu ir licencētas, pamatojoties uz ekskluzivitāti. Lai nodrošinātu teritoriālo ekskluzivitāti (un vadoties pēc konkurences priekšrocību principiem) , tiešsaistes pakalpojumu sniedzēji savos licences līgumos ar tiesību subjektiem, tostarp raidorganizācijām vai pasākumu organizatoriem, bieži vien apņemas neļaut saviem abonentiem piekļūt saviem pakalpojumiem un izmantot tos ārpus teritorijas, attiecībā uz kuru pakalpojumu sniedzējam ir licence. Šie pakalpojumu sniedzējiem noteiktie līguma ierobežojumi liek pakalpojumu sniedzējiem veikt pasākumus, piemēram, aizliegt piekļuvi saviem pakalpojumiem no IP adresēm ārpus attiecīgās teritorijas. Tādēļ vienam no tiešsaistes satura pakalpojumu pārrobežu pārnesamības šķēršļiem ir jābūt atrodamam līgumos, kas noslēgti starp tiešsaistes pakalpojumu sniedzējiem un to abonentiem, kuri savukārt atspoguļo starp pakalpojumu sniedzējiem un tiesību subjektiem noslēgtajos līgumos iekļautos teritoriālo ierobežojumu noteikumus.
8.

pēc apspriešanās ar ieinteresētajām pusēm Komiteja uzskata: pat ja programma “Erasmus+” un garantija jauniešiem ir svarīgi instrumenti stratēģisko mērķu sasniegšanai, problēmas ir daudz plašākas, un Savienības pašreizējā rīcība jaunatnes jomā neaprobežojas vienīgi ar šiem diviem efektīvajiem instrumentiem, kuri, šķietami būdami efektīvi, tomēr nav pietiekami, jo garantija jauniešiem joprojām netiek pareizi piemērota. It īpaši attiecībā uz neaizsargātiem jauniešiem iezīmējas nepieciešamība izstrādāt atbalsta iniciatīvas jauniešiem, kuri nāk no sociālās aprūpes sistēmām un 18 gadu vecumā var palikt bez jebkādas pārraudzības, kas viņiem palīdzētu pāriet pieaugušo dzīvē. Tāpēc norāda, ka atbilstīgā veidā ir jābūt pieejamai papildu informācijai par jaunatnes politikas rezultātiem – piemēram, informācijai tādos jautājumos kā jauniešu bezdarbs un sociālā iekļaušana. Tas palīdzētu arī noteikt, vai nebūtu lietderīgi jau pašreizējā plānošanas periodā paredzēt īpašu atbalstu no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem. Pašreizējās problēmas ir tik sarežģītas un apjomīgas, ka jaunatnes politika būtu jāiekļauj visās ES politikas jomās, izmantojot horizontālu pieeju, jo šīs politikas spēj ne tikai rast risinājumus aktuālām jauniešu problēmām, bet arī kalpot par izejas punktu jaunas ekonomikas izaugsmes veicināšanai. Jaunas profesionālās iespējas var pavērt arī seno tradīciju un amatu vērtības atklāšana no jauna. Joprojām lielas pūles jāvelta tam, lai darbā ar jaunatni un jaunatnes iesaistīšanā veicinātu dalībvalstu un vietējo un reģionālo pašvaldību apmaiņu ar paraugpraksi. Turklāt, ņemot vērā izglītības un apmācības ekonomisko pamatojumu, ko apsprieda Izglītības, jaunatnes, kultūras un sporta padomes 2014. gada 12. decembra sanāksmē (1) saistībā ar stratēģijas “Eiropa 2020” starpposma pārskatīšanu, tagad būtu jāveic konkrēti ieguldījumi izglītībā saskaņā ar ES ilgtermiņa programmām jaunatnes un izaugsmes jomā;
15.

pauž lielas bažas par to, ka kodolenerģijas riski un objektīvie trūkumi ir pilnīgi atstāti bez ievērības. Apgalvojums, ka Eiropas Savienība ir līdere, kas cenšas panākt, lai tās “kodolenerģijas ražošanas iekārtas būtu drošākās pasaulē”, liek domāt, ka kodolenerģija ir droša tehnoloģija, taču ar to saistītie riski nav pat pieminēti. Tāpat no teiktā, ka Eiropas Savienībai jānodrošina, lai tiktu piemēroti visaugstākie kodolatkritumu apsaimniekošanas standarti, var saprast, ka pastāv īsta kodolatkritumu pārvaldība. Taču atbilstoši pašreizējam tehnoloģiju līmenim ir iespējama vienīgi kodolatkritumu glabāšana, un faktiska to iznīcināšana nenotiek. Tāpēc kodolatkritumu apsaimniekošanas problēma tiek tikai atlikta, bet ne atrisināta;
23.

rosina Eiropas Komisiju nākt klajā ar Balto grāmatu, kurā, vadoties no publisko izdevumu ilgtermiņa ietekmes, ir noteikta ES līmeņa klasifikācija publisko ieguldījumu kvalitātes novērtēšanai publisko izdevumu aprēķinos. Iespējams, ka šāda klasifikācija varētu veicināt to, ka budžeta deficīta aprēķinos pārdomāti tiktu analizēta publisko ieguldījumu kvalitāte un/vai labāk tiktu ņemts vērā aktuālais makroekonomikas cikls/apstākļi. Galējais mērķis būtu ieviest “zelta noteikumu”, kas budžeta aprēķinos ļautu nodalīt kārtējos izdevumus un ieguldījumus, lai izvairītos no tā, ka publiskos ieguldījumus, kam ilgtermiņā ir pozitīva ietekme, iekļauj deficīta aprēķinos tikai to īstermiņa negatīvās ietekmes dēļ;
2)

pauž dziļas bažas par to, ka Eiropas jūru stāvoklis šobrīd nav labs, un it īpaši par to, ka daudzi zivju krājumi joprojām tiek zvejoti virs maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma, ka bīstamu materiālu un barības vielu, kā arī atkritumu radītā piesārņotība un to koncentrācija, svešzemju sugu daudzums un nemateriālā piesārņojuma (troksnis, gaisma un siltums) līmenis pārāk bieži pārsniedz ekoloģiski pieņemamus rādītājus un ka klimata pārmaiņas aizvien vairāk noslogo jūras ekosistēmas un piekrastes ekosistēmas;