Priekšlikums PADOMES REGULA par daļējas starpposma pārskatīšanas izbeigšanu attiecībā uz kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami polietilēntereftalāta (PET) importam, kura izcelsme cita starpā ir Indijā /* COM/2012/0237 final - 2012/0121 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Priekšlikuma konteksts · Priekšlikuma pamatojums un mērķi Priekšlikums attiecas uz to, kā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”), piemēro procedūrā attiecībā uz konkrēta polietilēntereftalāta (PET) importu, kura izcelsme cita starpā ir Indijā. · Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. · Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Ir spēkā galīgie pasākumi, kas tika noteikti ar Padomes 2005. gada 6. oktobra Regulu (EK) Nr. 1645/2005, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2603/2000, ar ko ievieš galīgu kompensācijas maksājumu konkrēta polietilēntereftalāta importam, kura izcelsme cita starpā ir Indijā. · Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Neattiecas. 2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums · Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. · Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. · Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI · Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2011. gada 2. aprīlī sāka daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz konkrēta polietilēntereftalāta (PET) importu, kura izcelsme cita starpā ir Indijā. Pievienotais Padomes regulas priekšlikums ir balstīts uz konstatējumiem, kas gūti izmeklēšanā, kura attiecas tikai uz subsidēšanas pārbaudi, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka subsidēšanas līmenis ir zemāks nekā iepriekšējās izmeklēšanas laikā, bet ka izmaiņas apstākļos, kas izraisīja subsīdijas normas samazināšanos, nav ilglaicīgas. Tāpēc Padomei tiek ierosināts pieņemt pievienoto izbeigšanas regulas priekšlikumu, kas būtu jāpublicē ne vēlāk kā 2012. gada 1. jūlijā. · Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 11. jūnija Regula (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis. · Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. · Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. · Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula. Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. 2012/0121 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA par daļējas starpposma pārskatīšanas izbeigšanu attiecībā uz kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami polietilēntereftalāta (PET) importam, kura izcelsme cita starpā ir Indijā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (turpmāk “pamatregula”), un jo īpaši tās 19. un 24. pantu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija ir iesniegusi pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, tā kā: 1. PROCEDŪRA 1.1. Iepriekšējā izmeklēšana un pašreizējie kompensācijas pasākumi (1) Padome ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000[2] noteica galīgu kompensācijas maksājumu par polietilēntereftalāta (PET) importu, kura izcelsme cita starpā ir Indijā (“sākotnējā antisubsidēšanas izmeklēšana”). Galīgie konstatējumi un secinājumi no paātrinātās pārskatīšanas saskaņā ar pamatregulas 20. pantu ir izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 1645/2005[3]. Pēc termiņbeigu pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 193/2007[4] noteica galīgu kompensācijas maksājumu vēl uz pieciem gadiem. Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas (“pēdējā pārskatīšanas izmeklēšana”) kompensācijas pasākumus grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1286/2008[5]. Kompensācijas pasākumus veido īpaši maksājumi. Maksājuma likmes svārstās no EUR 0 līdz EUR 106,5 par tonnu atsevišķi minētiem Indijas ražotājiem, bet atlikusī maksājuma likme, ko piemēro visu pārējo ražotāju importam, ir EUR 69,4 par tonnu. (2) Pēc viena Indijas uzņēmuma (South Asian Petrochem Ltd) nosaukuma maiņas Komisija Paziņojumā (EK) Nr. 2010/C 335/07[6] noteica, ka antisubsidēšanas konstatējumi attiecībā uz South Asian Petrochem Ltd būtu jāattiecina uz Dhunseri Petrochem & Tea Limited. 1.2. Pašreizējie antidempinga pasākumi (3) Padome ar Regulu (EK) Nr. 2604/2000[7] noteica galīgo antidempinga maksājumu PET importam, kura izcelsme cita starpā ir Indijā (“sākotnējā antidempinga izmeklēšana”). Pēc tam attiecībā uz South Asian Petrochem Ltd tika veikta pārskatīšana saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009[8] (“antidempinga pamatregula”) 11. panta 4. punktu (“jauna eksportētāja pārskatīšana”), un tās galīgie konstatējumi un secinājumi ir izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 1646/2005[9]. Pēc termiņbeigu pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 192/2007[10] noteica galīgu antidempinga maksājumu vēl uz pieciem gadiem. Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas (“pēdējā antidempinga pārskatīšanas izmeklēšana”) antidempinga pasākumus grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1286/2008. Pasākumi tika noteikti atbilstoši kaitējuma novēršanas līmenim, un tos veido īpaši antidempinga maksājumi. Maksājuma likmes svārstās no EUR 87,5 līdz EUR 200,9 par tonnu atsevišķi minētiem Indijas ražotājiem, bet atlikusī maksājuma likme, ko piemēro visu pārējo ražotāju importam, ir EUR 153,6 par tonnu (“pašreizējie antidempinga maksājumi”). (4) Pēc viena Indijas uzņēmuma (South Asian Petrochem Ltd) nosaukuma maiņas Komisija Paziņojumā (EK) Nr. 2010/C 335/06[11] noteica, ka antidempinga konstatējumi attiecībā uz South Asian Petrochem Ltd būtu jāattiecina uz Dhunseri Petrochem & Tea Limited. (5) Ar Lēmumu 2005/697/EK[12] Komisija pieņēma South Asian Petrochem Ltd piedāvātās saistības noteikt minimālo importa cenu (MIC) (“saistības”). Pēc nosaukuma maiņas Komisija Paziņojumā (EK) Nr. 2010/C 335/05 noteica, ka South Asian Petrochem Ltd piedāvātās saistības būtu jāattiecina uz Dhunseri Petrochem & Tea Limited. 1.3. Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana (6) Uzņēmums Dhunseri Petrochem & Tea Limited, Indijas PET ražotājs eksportētājs (“pieprasījuma iesniedzējs”), iesniedza pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 19. pantu. Pieprasījums attiecās tikai uz subsidēšanu un pieprasījuma iesniedzēju. Vienlaikus pieprasījuma iesniedzējs lūdza pārskatīt spēkā esošos antidempinga pasākumus. Atlikušie antidempinga un kompensācijas maksājumi ir piemērojami to ražojumu importam, kurus ražo pieprasījuma iesniedzējs, un uz pieprasījuma iesniedzēja pārdošanu uz Savienību attiecas minētās saistības. (7) Pieprasījuma iesniedzējs sniedza pirmšķietamus pierādījumus tam, ka pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī, lai neitralizētu kompensējamo subsidēšanu, vairs nav nepieciešama. Jo īpaši pieprasījuma iesniedzējs sniedza pirmšķietamus pierādījumus par to, ka tā subsīdijas apmērs ir ievērojami samazinājies un ir daudz mazāks nekā tam patlaban piemērojamā maksājuma likme. Šī kopējā subsīdijas apjoma samazinājuma iemesls galvenokārt ir uz eksportu vērsta uzņēmuma (EOU) statusa zaudēšana. EOU shēma 13,5 % apmērā nodrošināja pārliecinoši lielāko daļu no subsīdijām 13,9 % apmērā, kas tika konstatētas paātrinātajā pārskatīšanā. (8) Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka pieprasījumā ir pietiekami daudz pirmšķietamu pierādījumu, Komisija, 2011. gada 2. aprīlī publicējot paziņojumu par pārskatīšanas sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī[13], paziņoja, ka saskaņā ar pamatregulas 19. pantu sāk daļēju starpposma pārskatīšanu (“pašreizējā pārskatīšana”). Pārskatīšana attiecās tikai uz subsidēšanas pārbaudi, ciktāl tā skar pieprasījuma iesniedzēju. 1.4. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana (9) Komisija par pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, eksportētājvalsts pārstāvjus un Savienības ražotāju apvienību. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. (10) Viena ieinteresētā persona pieprasīja uzklausīšanu, un tā tai tika nodrošināta. (11) Lai saņemtu informāciju, kas vajadzīga izmeklēšanai, Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam un Indijas valdībai anketu, un atbildes tika saņemtas noteiktajā termiņā. (12) Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu subsidēšanas noteikšanai. Komisija veica pārbaudes apmeklējumus pieprasījuma iesniedzēja telpās Kalkutā, Indijā, un Indijas valdības telpās Ņūdeli (Ārējās tirdzniecības ģenerāldirektorātā un Tirdzniecības ministrijā) un Kalkutā (Rietumbengālijas štata valdības Tirdzniecības un rūpniecības departamentā). 1.5. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods (13) Subsidēšanas izmeklēšana aptvēra laika posmu no 2010. gada 1. aprīļa līdz 2011. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). 1.6. Paralēla antidempinga izmeklēšana (14) Komisija 2011. gada 2. aprīlī[14] paziņoja par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem atbilstoši antidempinga pamatregulas 11. panta 3. punktam, un pārskatīšana attiecās tikai uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju. (15) Paralēlajā antidempinga izmeklēšanā tika konstatēts, ka apstākļi saistībā ar dempingu ir ievērojami mainījušies un ka šīs izmaiņas ir ilglaicīgas, tādēļ pašreizējie antidempinga pasākumi, kas piemērojami pieprasījuma iesniedzējam, tika mainīti. 2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS 2.1. Attiecīgais ražojums (16) Ražojums, uz ko attiecas pārskatīšana, ir PET, kura viskozitātes koeficients saskaņā ar ISO standartu 1628-5 ir 78 ml/g vai augstāks, kuru patlaban klasificē ar KN kodu 3907 60 20 un kura izcelsme ir Indijā (“attiecīgais ražojums”). 2.2. Līdzīgais ražojums (17) Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Indijā ražotajam un uz Savienību pārdotajam attiecīgajam ražojumam un Indijā ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam ir vienādas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un izmantojums. Tādēļ tiek secināts, ka iekšzemes tirgū un eksporta tirgū pārdotie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē. 3. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI 3.1. Subsidēšana (18) Pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza Indijas valdība un pieprasījuma iesniedzējs, un izmantojot atbildes uz Komisijas anketas jautājumiem, ir pārbaudītas turpmāk minētās shēmas, kuras, iespējams, saistītas ar subsīdiju piešķiršanu. Valsts līmeņa shēmas: a) Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEBPS”); b) Uz eksportu orientētas ražotnes (“EOU”) / Eksportam atbrīvotas rūpniecības zonas (“EPZ”) / Speciālās ekonomiskās zonas (“SEZ”); c) Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”); d) Mērķa tirgus shēma (“FMS”); e) Eksporta kredītu shēma (“ECS”); f) Ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma (“ITES”). Reģionālās shēmas: g) Rietumbengālijas štata veicināšanas shēma. (19) Iepriekš a) līdz d) apakšpunktā norādītās shēmas ir balstītas uz 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (nr. 22, 1992. gads), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ar Ārējās tirdzniecības likumu Indijas valdība ir pilnvarota sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Minētie paziņojumi ir apkopoti Ārējās tirdzniecības politikas (ĀTP) dokumentos, un Tirdzniecības ministrija tos publicē reizi piecos gados un pastāvīgi atjaunina. Divi ĀTP dokumenti ir saistīti ar šajā gadījumā minēto pārskatīšanas izmeklēšanas periodu (PIP), t. i., ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14. Pēdējais stājās spēkā 2009. gada augustā. Turklāt Indijas valdība arī nosaka ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14 regulējošās procedūras Procedūru rokasgrāmatas I sējumā (Handbook of Procedures – attiecīgi HOP I 04-09 un HOP I 09-14). Arī Procedūru rokasgrāmata tiek regulāri atjaunināta. (20) Shēma, kura norādīta iepriekš e) apakšpunktā, ir balstīta uz 1949. gada Banku darbības regulējuma likuma 21. un 35.A iedaļu, kas dod tiesības Indijas Rezervju bankai (RBI) dot norādījumus komercbankām eksporta kredītu jomā. (21) Iepriekš f) apakšpunktā minētās shēmas pamatā ir 1961. gada Ienākuma nodokļa likums, ko katru gadu groza ar Finanšu likumu. (22) Iepriekš g) apakšpunktā norādīto shēmu pārvalda Rietumbengālijas štata valdība, un tā ir izstrādāta Rietumbengālijas štata valdības Tirdzniecības un rūpniecības departamenta 1999. gada 22. jūnija paziņojumā nr. 580-CI/H (WBIS 1999), kas aizstāts ar 2004. gada 24. marta paziņojumu nr. 134-CI/O/Incentive/17/03/I (WBIS 2004). 3.2. Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”) a) Juridiskais pamats (23) Detalizēts DEPBS apraksts ir ietverts 4.3. punktā ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14, kā arī 4. nodaļā HOP I 04-09 un HOP I 09-14. b) Atbilstība dalībai shēmā (24) Ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam ir tiesības piedalīties šajā shēmā. c) DEPBS īstenošana praksē (25) Eksportētājs, kam ir tiesības piedalīties DEPBS, var lūgt DEPBS kredītu, ko aprēķina procentos no to ražojumu vērtības, kuri eksportēti saskaņā ar šo shēmu. Indijas iestādes ir noteikušas šādas DEPBS likmes vairākumam ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam. Tās tiek noteiktas neatkarīgi no tā, vai importa nodokļi faktiski ir samaksāti. Pašreizējās izmeklēšanas PIP laikā DEPB likme attiecīgajam ražojumam bija 8 % no FOB vērtības, nepārsniedzot maksimālo vērtību INR 58/kg. Tādējādi maksimālais ieguvums ir INR 4,64/kg. (26) Lai varētu izmantot šo shēmu, uzņēmumam ir jāeksportē. Eksporta darījuma veikšanas laikā eksportētājam jāsagatavo deklarācija Indijas iestādēm, kurā jānorāda, ka eksports tiek veikts saskaņā ar DEPBS. Lai preces varētu eksportēt, nosūtīšanas procedūras gaitā Indijas muitas iestādes izsniedz eksporta preču transportēšanas izziņu. Šajā dokumentā cita starpā tiek parādīts DEPBS kredīta apjoms, kas tiek piešķirts par šo eksporta darījumu. Šajā brīdī eksportētājs uzzina, kādu labumu tas gūs. Tiklīdz muitas iestādes izsniedz eksporta preču transportēšanas izziņu, Indijas valdība vairs nevar lemt par DEPBS kredīta piešķiršanu. Attiecīgā DEPBS kredīta likme, no kā aprēķina iegūto labumu, ir tā, kuru piemēro eksporta deklarācijas noformēšanas brīdī. Tādēļ nav iespējams ar atpakaļejošu datumu koriģēt gūtā labuma apjomu. (27) Tika konstatēts, ka saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem DEPBS kredītus var iegrāmatot pēc uzkrāšanas principa kā ienākumus darījumu kontā pēc eksporta pienākuma izpildes. Šādu kredītu var izmantot muitas nodokļu maksāšanai par vēlākām importa operācijām, importējot preces, ko var importēt bez ierobežojumiem, izņemot ražošanas līdzekļus. Preces, kas importētas par šādu kredītu līdzekļiem, var pārdot iekšzemes tirgū (maksājot tirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi. DEPBS kredīti ir brīvi pārvedami un derīgi 24 mēnešus no izsniegšanas dienas. (28) Pieteikumus DEPBS kredītiem iesniedz elektroniski, un tie var attiekties uz neierobežotu skaitu eksporta darījumu. Faktiski nav stingru termiņu, lai pieteiktos DEPBS kredītiem. Elektroniskajā sistēmā, ko izmanto DEPBS pārvaldībā, eksporta darījumi netiek automātiski izslēgti, ja tie pārsniedz HOP I 04-09 un HOP I 09-14 4.47. punktā minētos iesniegšanas termiņus. Turklāt, kā skaidri norādīts HOP I 04-09 un HOP I 09-14 9.3. punktā, pieteikumus, kuri iesniegti pēc iesniegšanas termiņa beigām, var vienmēr ņemt vērā, ja tiek samaksāta neliela soda nauda (proti, 10 % no summas, uz ko ir tiesības). (29) Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs šo shēmu izmantoja PIP laikā. d) Secinājumi par DEPBS (30) DEPBS sniedz subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. DEPBS kredīts ir Indijas valdības piešķirts finansiāls atbalsts, jo šis kredīts tiks izmantots, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi tiktu saņemti. Turklāt DEPBS kredīts sniedz priekšrocības eksportētājam, uzlabojot tā likviditāti. (31) Tāpat DEPBS ir juridiski atkarīga no eksporta izpildes, tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu. (32) Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, kā apgalvo pieprasījuma iesniedzējs. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (atmaksāšanas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma ražošanas procesā faktiski patērēt bez nodokļa importētās preces, un kredīta apjoms netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajām izejvielām. Turklāt nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu to, kuri izejmateriāli tika patērēti eksportēto ražojumu ražošanas procesā, un to, vai bija pārsniegti ievedmuitas maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta un II un III pielikuma izpratnē. Visbeidzot, eksportētājam ir tiesības izmantot DEPBS piešķirtos labumus neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tātad DEBPS var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus vajadzīgos izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejmateriālus. e) DEPB shēmas atcelšana (33) Ar 2011. gada 17. jūnija publisku paziņojumu nr. 54 (RE-2010) /2009-2014 DEPB shēma tika pēdējo reizi pagarināta uz 3 mēnešiem līdz 2011. gada 30. septembrim. Tā kā pēc tam vairs netika publicēts paziņojums par tās pagarināšanu, no 2011. gada 30. septembra DEPB shēma ir faktiski atcelta. Rezultātā pēc 2011. gada 30. septembra pieprasījuma iesniedzējs no šīs shēmas vairs negūst nekādu labumu. Tādēļ jāpārbauda, vai attiecībā uz šo shēmu būtu jānosaka pasākumi saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu. (34) Attiecībā uz iepriekš minēto tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs guva līdzīgu labumu no paralēlas nodokļa atmaksāšanas shēmas. Nodokļa atmaksāšanas likme PET bija 5,5 % no FOB vērtības, nepārsniedzot maksimālo apjomu INR 5,50/kg. Tomēr, tā kā nodokļa atmaksāšanas shēma netika izmantota PIP, šai shēmai nav iespējams aprēķināt subsīdijas apmēru. (35) Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka nodokļa atmaksāšanas shēma atbilst pamatregulas II pielikumā izklāstītajām “Nostādnēm par ražošanas faktoru izlietojumu ražošanas procesā”, īpaši minētā pielikuma I iedaļai. Tomēr līdzīgi kā DEPB shēmai tika konstatēts, ka nodokļa atmaksāšanas likme tiek noteikta neatkarīgi no tā, vai importa nodokļi faktiski ir samaksāti. f) Subsīdijas apmēra aprēķināšana (36) Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamu subsīdiju apjoms tika aprēķināts kā labums, ko gūst saņēmējs un kas konstatēts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst labumu tad, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. Tajā brīdī Indijas valdībai ir jāatsakās no muitas nodokļiem, un tas ir finansiāls atbalsts pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. (37) Ņemot vērā iepriekš minēto, no DEPBS gūto labumu tiek uzskatīts par lietderīgu novērtēt kā kredīta summu, kas nopelnīta visos eksporta darījumos, kuri veikti saskaņā ar šo shēmu PIP laikā. (38) Ja tika saņemti pamatoti pieprasījumi, atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam maksājumi, kas noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitītas no šādi noteiktās kredīta summas, iegūstot subsīdijas apmēru kā skaitītāju. (39) Kā noteikts pamatregulas 7. panta 2. punktā, šo subsīdiju apmērs ir sadalīts uz visu kopējā eksporta apgrozījumu PIP (saucējs), jo subsīdijas ir juridiski atkarīgas no eksporta izpildes un nav piešķirtas, atsaucoties uz saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. (40) Ievērojot iepriekš minēto, subsīdijas likme, kas PIP laikā attiecībā uz šo shēmu noteikta pieprasījuma iesniedzējam, ir 6,7 %. 3.3. Uz eksportu orientētas ražotnes (“EOU”) / Eksportam atbrīvotas rūpniecības zonas (“EPZ”) / Speciālās ekonomiskās zonas (“SEZ”) (41) Izmeklēšanā tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neguva nekādu labumu no EOU/EPZ/SEZ shēmas. Tādēļ turpmāka šo shēmu analīze šajā izmeklēšanā nebija vajadzīga. 3.4. Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”) a) Juridiskais pamats (42) Detalizēts EPCGS apraksts ir ietverts 5. nodaļā ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14, kā arī 5. nodaļā HOP I 04-09 un HOP I 09-14. b) Atbilstība dalībai shēmā (43) Ražotājiem eksportētājiem, tirgotājiem eksportētājiem, kas ir saistīti ar attiecīgajiem ražotājiem, un pakalpojumu sniedzējiem ir tiesības piedalīties šajā shēmā. c) Īstenošana praksē (44) Saskaņā ar nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Šim nolūkam Indijas valdība pēc iesnieguma saņemšanas un maksājuma veikšanas izdod EPCGS licenci. Shēma paredz samazinātu ievedmuitas maksājuma likmi 5 % apjomā, kas piemērojama visiem ražošanas līdzekļiem, kuri importēti saskaņā ar šo shēmu. Lai eksporta pienākums tiktu izpildīts, importētie ražošanas līdzekļi jāizmanto, lai konkrētā periodā saražotu konkrētu eksporta preču daudzumu. Saskaņā ar ĀTP 09-14 ražošanas līdzekļus var importēt ar 0 % ievedmuitas maksājuma likmi atbilstoši EPCGS, taču šādā gadījumā eksporta saistību īstenošanas termiņš ir īsāks. (45) EPCGS atļaujas turētājs var iegūt ražošanas līdzekļus arī iekšzemes tirgū. Šādā gadījumā vietējais ražošanas līdzekļu ražotājs var izmantot priekšrocību bez nodokļa importēt tādas sastāvdaļas, kas vajadzīgas minēto ražošanas līdzekļu ražošanai. Vietējais ražotājs var arī pieprasīt attiecināt nosacītā eksporta priekšrocības uz ražošanas līdzekļu piegādi EPCGS licences turētājam. (46) Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā šo shēmu izmantoja. d) Secinājums par EPCGS (47) EPCGS sniedz subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa likmes pazemināšana ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo ar šo atvieglojumu samazina tādu Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi tiktu saņemti. Bez tam nodokļa samazinājums dod labumu eksportētājam, jo nodokļa ietaupījums uzlabo uzņēmuma likviditāti. (48) Turklāt EPCGS ir juridiski atkarīga no eksporta izpildes, jo šādu licenci nevar iegūt bez saistībām eksportēt. Tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka EPCGS subsīdijas attiecībā uz ražošanas līdzekļu iegādi, ja eksporta pienākums bija izpildīts jau pirms PIP, vairs nevajadzētu uzskatīt par juridiski atkarīgām no eksporta izpildes. Tādēļ tās nevajadzētu uzskatīt par īpašām subsīdijām un tās nebūtu jākompensē. Tomēr šis apgalvojums ir jānoraida. Ir jāuzsver, ka subsīdija pati ir juridiski atkarīga no eksporta izpildes, proti, tā nebūtu piešķirta, ja uzņēmums nebūtu uzņēmies noteiktus eksporta pienākumus. (49) EPCGS shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Šādas pieļaujamas sistēmas nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo ražošanas līdzekļi netiek patērēti eksporta produkcijas ražošanā. e) Subsīdijas apmēra aprēķināšana (50) Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu subsīdijas apmērs aprēķināts, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētajiem ražošanas līdzekļiem, sadalot subsīdiju par laikposmu, kas atbilst parastam šādu ražošanas līdzekļu nolietojuma laikposmam attiecīgajā nozarē, t.i., 18,93 gadiem. Lai atspoguļotu laika gaitā gūtā labuma pilno vērtību, tika pieskaitīti gūtie procenti. Šim nolūkam par piemērotu tika uzskatīta komerciālā procentu likme aizdevumiem vietējā valūtā Indijā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. (51) Ievērojot pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu, šis subsīdijas apmērs ir sadalīts uz eksporta apgrozījumu PIP (saucējs), jo subsīdija ir juridiski atkarīga no eksporta izpildes. (52) Subsīdijas likme, kas PIP laikā saistībā ar šo shēmu noteikta pieprasījuma iesniedzējam, ir 0,6 %. 3.5. Mērķa tirgus shēma (“FMS”) a) Juridiskais pamats (53) Detalizēts FMS apraksts ir ietverts 3.9.1. līdz 3.9.2.2. punktā ĀTP 04-09 un 3.14.1. līdz 3.14.3. punktā ĀTP 09-14, kā arī 3.20. līdz 3.20.3. punktā HOP I 04-09 un 3.8. līdz 3.8.2. punktā HOP I 09-14. b) Atbilstība dalībai shēmā (54) Ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam ir tiesības piedalīties šajā shēmā. c) Īstenošana praksē (55) Saskaņā ar šo shēmu par visu ražojumu eksportu uz valstīm, kuras norādītas 37(C). papildinājumā HOP I 04-09 un HOP I 09, var piešķirt nodokļu kredītu, kas līdzvērtīgs 2,5 % no to ražojumu FOB vērtības, kuri eksportēti saskaņā ar šo shēmu. Atsevišķa veida eksporta darbības ir izslēgtas no šīs shēmas, piemēram, importētu preču vai pārkrautu preču eksports, nosacīts eksports, pakalpojumu eksports un tādu uzņēmumu eksporta apgrozījums, kas darbojas speciālajās ekonomiskajās zonās/kas orientēti uz eksportu. Turklāt shēma neattiecas uz atsevišķa veida ražojumiem, piemēram, dimantiem, dārgmetāliem, rūdām, graudiem, cukuru un naftas produktiem. (56) Nodokļu kredīti saskaņā ar FMS ir brīvi pārvedami un derīgi 24 mēnešus no attiecīgā kredīta tiesību sertifikāta izdošanas datuma. Tos var izmantot, lai nomaksātu muitas nodokļus par jebkādu izejvielu vai preču turpmāku importu, ieskaitot ražošanas līdzekļus. (57) Kredīta tiesību sertifikātu izdod vietā, no kuras veikts eksports, un pēc eksporta realizācijas vai preču nosūtīšanas. Ciktāl pieteikuma iesniedzējs var nodrošināt iestādēm visu attiecīgo eksporta dokumentu kopijas (piemēram, eksporta pasūtījumus, rēķinus, transportēšanas izziņas, bankas sertifikātus), Indijas valdība nevar ietekmēt nodokļu kredītu piešķiršanu. (58) Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā šo shēmu ir izmantojis. d) Secinājums par FMS (59) FMS sniedz subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. FMS kredīts ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo šis kredīts, iespējams, tiks izmantots, lai kompensētu ievedmuitas nodokli, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi tiktu saņemti. Turklāt FMS nodokļu kredīts sniedz labumu eksportētājam, uzlabojot tā likviditāti. (60) Tāpat FMS ir juridiski atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu. (61) Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (atmaksāšanas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma ražošanas procesā faktiski patērēt bez nodokļa importētās preces, un kredīta apjoms netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajām izejvielām. Nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu to, kuri izejmateriāli tika patērēti eksportēto ražojumu ražošanas procesā, un to, vai bija pārsniegti ievedmuitas maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta un II un III pielikuma izpratnē. Eksportētājam ir tiesības izmantot FMS neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē kādas izejvielas. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti kādi izejmateriāli. Tātad labumu no FMS var gūt pat tie eksportētāji, kas visas vajadzīgās izejvielas sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejvielas. Turklāt eksportētājs var izmantot FMS nodokļu kredītus, lai importētu ražošanas līdzekļus, lai gan pieļaujamas nodokļa atmaksāšanas sistēmas neattiecina uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo ražošanas līdzekļus nepatērē eksportētās produkcijas ražošanā. e) Subsīdijas apmēra aprēķināšana (62) Kompensējamo subsīdiju apjoms tika aprēķināts kā labums, ko guva saņēmējs un kas tika konstatēts PIP laikā, jo pieprasījuma iesniedzējs to bija iegrāmatojis pēc uzkrāšanas principa kā ienākumus eksporta darījuma posmā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas apmēru (skaitītājs) sadalīja pa visu eksporta apgrozījumu PIP (saucējs), jo subsīdija ir juridiski atkarīga no eksporta izpildes un tā nav piešķirta, pamatojoties uz saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. (63) Subsīdijas likme, kas PIP laikā saistībā ar šo shēmu noteikta pieprasījuma iesniedzējam, ir mazāka par 0,1 %. 3.6. Eksporta kredītu shēma (“ECS”) (64) Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs ir guvis labumu no atvieglotām procentu likmēm tā eksporta finansēšanai PIP laikā līdz 2011. gada 30. jūnijam. Juridiskais pamats šīm atvieglotajām procentu likmēm ir izklāstīts Indijas Rezervju bankas (IRB) galvenajā apkārtrakstā DBOD No DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 (Eksporta kredīts rūpijās/ārvalstu valūtā un pakalpojumi eksportētājiem), kas ir adresēts visām Indijas komercbankām. (65) 2011. gada 1. jūlijā ECS noteikumi un nosacījumi tika pārstrādāti galvenajā apkārtrakstā DBOD No.DIR. (Exp).BC.04/04.02.002/2011-12 (Eksporta kredīts rūpijās/ārvalstu valūtā un pakalpojumi eksportētājiem). Pārstrādātie nosacījumi nenodrošina nekādu labumu pieprasījuma iesniedzējam. Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu šī shēma līdz ar to nav jākompensē. 3.7. Ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma (“ITES”) (66) Izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā neguva atbalstu no ITES. Tādēļ turpmāka šīs shēmas analīze šajā izmeklēšanā nebija vajadzīga. 3.8. Rietumbengālijas štata veicināšanas shēma 1999 (“WBIS 1999”) (67) Rietumbengālijas štats piešķir atbilstīgiem rūpniecības uzņēmumiem stimulus, kas izpaužas kā dažādi ieguvumi, ieskaitot tirdzniecības nodokļa un centralizētā tirdzniecības nodokļa atlaišanu par gatavām precēm, lai sekmētu rūpniecības attīstību ekonomiski atpalikušās šā štata teritorijās. a) Juridiskais pamats (68) Detalizēts apraksts par šo shēmu, ko piemēro Rietumbengālijas štata valdība, ir izklāstīts Rietumbengālijas štata valdības Tirdzniecības un rūpniecības departamenta 1999. gada 22. jūnija paziņojumā nr. 580-CI/H. b) Atbilstība dalībai shēmā (69) Tiesības izmantot šajā shēmā paredzētos atvieglojumus ir uzņēmumiem, kas veido jaunus ražošanas objektus vai paplašina esošos ražošanas objektus atpalikušās teritorijās. Tomēr pastāv visaptverošs neatbilstīgo ražošanas nozaru saraksts (negatīvais saraksts), kas nozīmē, ka noteiktās nozarēs strādājošiem uzņēmumiem nav tiesību saņemt shēmā paredzētos stimulus. c) Īstenošana praksē (70) Saskaņā ar šo shēmu uzņēmumiem jāiegulda atpalikušās teritorijās. Šīs vietas, kas atbilst atsevišķām teritoriālām vienībām Rietumbengālijas štatā, tiek klasificētas dažādās kategorijās pēc to ekonomiskās attīstības līmeņa, bet vienlaikus ir arī attīstītas vietas, kurām ir liegta iespēja izmantot veicināšanas shēmas stimulus. Galvenais kritērijs stimula apjoma noteikšanai ir ieguldījumu apmērs un vieta, kurā atrodas vai tiks izveidots uzņēmums. d) Secinājums (71) Shēma sniedz subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Tā ir Rietumbengālijas štata valdības finansiāls ieguldījums, jo piešķirtie stimuli, šajā gadījumā atbrīvojumi no tirdzniecības nodokļa un centralizētā tirdzniecības nodokļa par pabeigtām precēm, samazina nodokļu ieņēmumus, kas citādi tiktu saņemti. Turklāt šie stimuli sniedz labumu uzņēmumam, jo tie uzlabo tā finansiālo stāvokli, tā kā nav jāmaksā nodokļi, kas citkārt būtu jāmaksā. (72) Turklāt shēma ir reģionāli īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 4. panta 3. punkta nozīmē, jo tā ir pieejama vienīgi konkrētiem uzņēmumiem, kuri ir ieguldījuši noteiktās ģeogrāfiskās vietās attiecīgā štata jurisdikcijā. Tā nav pieejama uzņēmumiem, kuri atrodas ārpus šīm vietām, turklāt labuma līmenis ir diferencēts atkarībā no attiecīgās vietas. (73) Tādēļ WBIS 1999 ir kompensējama shēma. e) Subsīdijas apmēra aprēķināšana (74) Subsīdijas apmērs tika aprēķināts, pamatojoties uz parasti maksājamā tirdzniecības nodokļa un centralizētā tirdzniecības nodokļa par pabeigtām precēm apmēru, kas būtu jāmaksā PIP, bet kas saskaņā ar šo shēmu paliek nesamaksāts. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu subsīdijas apmērs (skaitītājs) ir sadalīts pa visu pārdevumu PIP (saucējs), jo subsīdija nav juridiski atkarīga no eksporta izpildes un nav piešķirta, atsaucoties uz saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Iegūtā subsīdijas likme ir 1,4 %. 3.9. Kompensējamo subsīdiju apjoms (75) Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem konstatēto kompensējamo subsīdiju apmērs pieprasījuma iesniedzējam, kas izteikts kā procentuālais nodoklis, ir 8,7 %. Šie subsidēšanas apmēri pārsniedz de minimis robežu, kas minēta pamatregulas 14. panta 5. punktā. (76) Šajā procedūrā pieprasījuma iesniedzējam konstatētie subsidēšanas līmeņi ir šādi. SHĒMAS || DEPBS || EPCGS || FMS || WBIS || Kopā Dhunseri Tea & Petrochem || 6,7 % || 0,6 % || < 0,1 % || 1,4 % || 8,7 % (77) Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 19. pantu ir uzskatāms, ka subsidēšana PIP laikā ir turpinājusies. 3.10. Ar subsidēšanu saistīto apstākļu izmaiņu ilglaicīgums (78) Saskaņā ar pamatregulas 19. panta 4. punktu tika arī pārbaudīts, vai jaunos apstākļus varētu pamatoti uzskatīt par ilglaicīgiem. (79) Tika konstatēts, ka PIP laikā pieprasījuma iesniedzējs turpināja gūt labumu no kompensējamām subsīdijām, ko nodrošināja Indijas valdība. Turklāt pašreizējās pārskatīšanas laikā konstatētā subsīdijas likme ir zemāka, nekā pēdējās pārskatīšanas izmeklēšanas laikā konstatētā likme. Tāpat tika konstatēts, ka 7. apsvērumā minētās izmaiņas, uz kurām atsaucās pieprasījuma iesniedzējs, patiešām ir notikušas. Pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā patiešām vairs neguva labumu no EOU shēmas, kā norādīts 41. apsvērumā. (80) Tomēr tika arī konstatēts, ka visnozīmīgākā shēma, ko pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā izmantoja (proti, DEBPS), tika pārtraukta 2011. gada 30. septembrī, un pieprasījuma iesniedzējs šobrīd izmanto citu shēmu, kas netika izmantota PIP laikā (proti, nodokļa atmaksāšanas shēmu). Tādēļ ir acīmredzami, ka PIP laikā esošā situācija nav ilglaicīga, jo tā kopš tā laika jau ir ievērojami mainījusies. (81) Tādēļ tiek secināts, ka daļējās starpposma pārskatīšanas izmeklēšana būtu jāizbeidz, negrozot spēkā esošos kompensācijas pasākumus. Pieprasījuma iesniedzējs, kā arī citas iesaistītās personas tika informētas par faktiem un apsvērumiem, kuru dēļ tika nolemts ierosināt izmeklēšanas izbeigšanu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Ar šo, neveicot grozījumus spēkā esošajos pasākumos, tiek izbeigta daļējā starpposma pārskatīšana attiecībā uz kompensācijas pasākumiem, ko piemēro polietilēntereftalāta importam, kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 60 20 un kura izcelsme cita starpā ir Indijā. 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs [1] OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp. [2] OV L 301, 30.11.2000., 1. lpp. [3] OV L 266, 11.10.2005., 1. lpp. [4] OV L 59, 27.2.2007., 34. lpp. [5] OV C 340, 19.12.2008., 1. lpp. [6] OV L 335, 11.12.20010., 7. lpp. [7] OV L 301, 30.11.2000., 21. lpp. [8] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp. [9] OV L 266, 11.10.2005., 10. lpp. [10] OV L 59, 27.2.2007., 1. lpp. [11] OV C 335, 11.12.2010., 6. lpp. [12] OV L 266, 11.10.2005., 62. lpp. [13] OV C 102, 2.4.2011., 15. lpp. [14] OV C 102, 2.4.2011., 18. lpp.