Lai arī biškopība starp citām lauksaimniecības nozarēm var šķist maza nozare, tai ir būtiska loma: papildus medus un citu biškopības produktu ražošanai, tā veicina arī kultūraugu, augļkoku, savvaļas augu u. c. apputeksnēšanu. Kopējā lauksaimniecības politikā (KLP) ir pieejami vairāki rīki biškopības nozares atbalstam, un viens no tiem ir biškopības programmas, kas izklāstītas Regulā (ES) Nr. 1308/2013 (TKO regula).

Biškopības nozarē 2018. gadā tika saražots 280 000 tonnu medus, tādējādi ES kļūstot par otro lielāko medus ražotāju pēc Ķīnas (550 000 tonnu)). Kopš 2014. gada, kad ražošanas apjoms bija 240 000 tonnu, ražošanas apjomi Eiropas Savienībā ir palielinājušies par 16 %, tomēr ES joprojām neražo pietiekami daudz medus, lai apmierinātu tās iedzīvotāju pieprasījumu pēc medus. Pašpietiekamības rādītājs 2018. gadā bija apmēram 60 %, kas ir aptuveni tādā pašā līmenī kā 2015. gadā. Galvenais importētā medus piegādātājs ir Ķīna (40 % no importa), pēc tam Ukraina (20 % no importa).

2. attēls. Medus ražošana ES 2017. un 2018. gadā

Cenas

Medus cenas ir ļoti atšķirīgas dalībvalstīs, tirdzniecības vietās un pēc medus kvalitātes. Vidējā dažādu ziedu medus cena ražošanas vietā Eiropas Savienībā 2018. gadā bija 6,46 EUR/kg. Vairumā dalībvalstu medus cena ir zemāka, ja to pārdod vairumā bez taras. Par šādi tirgotu medu Eiropas Savienībā vidējā cena 2018. gadā bija 3,79 EUR/kg. Ir vērts atzīmēt, ka, lai gan šīs cenas nav ievērojami mainījušās kopš iepriekšējās saņemtās informācijas 2016. gadā, vidējās ražošanas izmaksas ir palielinājušās no 3,21 EUR/kg 2015. gadā līdz 3,90 EUR/kg 2018. gadā, iespējams, samazinot peļņu par saražoto medus kilogramu. Tā kā dalībvalstis neziņo, cik liela daļa saražoto medu pārdod vairumā bez taras un ražošanas vietā, nevar izdarīt noteiktus secinājumus par ienesīgumu medus ražotājiem.

3. attēls. Medus vidējā cena 2018. gadā Maks./min. cenas vidējā vērtība.

Ražošanas vietā

Vairumā bez taras

3.2. Tirdzniecība

Importēšana

ES medus pašpietiekamības rādītājs ir tikai 60 %. Eiropas Savienība 2018. gadā importēja 208 000 tonnu medus ar kopējo vērtību 452 miljoni EUR. ES ir galvenā medus importētāja pasaulē, un tās galvenā piegādātāja ir Ķīna. Tomēr ES imports no Ķīnas ir samazinājies no gandrīz 100 000 tonnu 2015. gadā līdz 80 000 tonnu 2018. gadā. Tajā pašā laikposmā imports no Ukrainas, kas ir otra galvenā piegādātāja, palielinājās no 20 000 līdz 41 000 tonnu, bet imports no apjoma ziņā trešās un ceturtās piegādātājas— Argentīnas un Meksikas — bija attiecīgi 25 000 un 20 000 tonnu.

No trešām valstīm importēts medus parasti ir lētāks nekā ES ražots medus, un 2018. gadā vidējā importa cena bija nedaudz virs 2 EUR/kg.

Eksports

ES eksports ir niecīgs salīdzinājumā ar importu, un 2018. gadā ES eksportēja aptuveni 21 000 tonnu medus, kas veido apmēram 7 % no visa ES saražotā medus. Galvenais ES medus tirgus ir Šveicē, Saūda Arābijā, ASV un Japānā. 2018. gadā vidējā eksporta cena bija 5,7 EUR/kg.

4. attēls. Vidējā cena (EUR/kg) par medu, kas importēts ES (zila, nepārtraukta līnija) un eksportēts no ES (sarkana, pārtraukta līnija) laikposmā no 2009. līdz 2018. gadam Avots: Eurostat Comext sniegtie dati

4.VALSTU BIŠKOPĪBAS PROGRAMMU ĪSTENOŠANA

4.1. Juridiskais pamats