Gan saistību, gan apstiprināto izdevumu apmērs dalībvalstu līmenī joprojām ir zem tā līmeņa, ko gaidīja pirms EZF līdzekļu apguves beigām. Līdz 2015. gada 31. maijam vairāk nekā 9 % no EZF piešķīruma (apmēram EUR 394 miljoni) vēl nebija piesaistīti, norādot uz nepieciešamību pasteidzināt saistību iestāšanos, un tas, piemēram, apstiprināto maksājumu gadījumā rada bažas, jo izdevumu attiecināmības beigu termiņš ir 2015. gada 31. decembris.

No 2007. gada līdz 2015. gada 31. maijam EZF saistības dalībvalstīs sasniedza EUR 3,91 miljardu. Tas ir EZF saistību 14,5 % palielinājums salīdzinājumā ar 2014. gada 31. maiju (EUR 495 miljoni gadā), kad saistību līmenis joprojām bija salīdzinoši zems. Līdz 2015. gada 31. maijam bija piesaistīti 90,83 % EZF līdzekļu.

Dalībvalstu iesūtīto apstiprināto starpposma maksājumu kopsumma 2014. gadā sasniedza EUR 567 miljonus, kas ir 4 % palielinājums salīdzinājumā ar to pašu rādītāju 2013. gadā (EUR 544 miljoni).

Turpmāk tabulā ir atspoguļota kopējo saistību relatīvās nozīmes dinamika pa prioritārajiem virzieniem laikposmā no 2012. gada jūlija līdz 2015. gada maijam.

(% no kopējām EZF saistībām)

Par sviras efektu runājot, jānorāda, ka katrs piesaistītā EZF atbalsta euro piesaista nacionālo atbalstu EUR 1,37 apmērā (+ 2,2 % salīdzinājumā ar 2014. gada 31. maiju), no kā EUR 0,75 ir privātais finansējums un EUR 0,62 nacionālais publiskais ieguldījums.

No 2007. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. maijam ieguldījumi zvejniecības un akvakultūras nozarē kopumā sasniedza EUR 9,27 miljardus: 42,14 % ir EZF finansējums, 26,33 % nacionālais publiskais ieguldījums un 31,52 % privātais finansējums. Šie procentuālie rādītāji būtībā saglabājās stabili, un visā periodā bija tikai mazs EZF komponenta samazinājums (- 1,5 %).

Tajā pašā periodā privātie ieguldījumi EZF atbalstītajos pasākumos sasniedza EUR 2,92 miljardus, kas ir papildu EUR 375,36 miljoni jeb 14,73 % palielinājums salīdzinājumā ar 2014. gada 31. maiju. Kā jau novērots iepriekšējos ziņojumos, privātie ieguldījumi galvenokārt ir veikti apstrādē (45,62 %), akvakultūrā (24,95 %) un zvejas kuģu aprīkojumā (10,23 %). Tiem tagad jāpievieno ieguldījumi zivsaimniecības apvidu attīstībā (8,57 %). Šie 4 pasākumi veido gandrīz 90 % no privātajiem ieguldījumiem.

Attiecībā uz EZF dalībvalstis 2014. gadā konstatējušas un paziņojušas par 102 pārkāpumiem, kuros iesaistīti EUR 8,7 miljoni (t. i., 1,5 % no apstiprinātajiem izdevumiem). No tiem 11 pārkāpumi piecās dalībvalstīs atzīti par krāpnieciskiem, un tajos iesaistītā summa ir EUR 2,1 miljons.

Darbības programmas liecina, ka dalībvalstis jau no paša sākuma ir apzinājušās nepieciešamību nodrošināt to, lai EZF līdzekļu apguve noritētu konsekventi un koordinēti ar struktūrfondu, kā arī ELFLA līdzekļu apguvi. Dalībvalstu gada īstenošanas ziņojumos nav skaidri minētas būtiskas ar koordināciju saistītas problēmas.

2014. gadā tehniskās palīdzības budžetā (5. prioritārais virziens) līdzekļus bija atvēlējušas 23 dalībvalstis. Lielākās summas atvēlēja Horvātija (100 % no EZF līdzekļiem, kas iedalīti 5. prioritārajam virzienam), Polija (8,2 %), Zviedrija (6,5 %), Dānija (6 %), Beļģija (5,8 %) un Rumānija (7 %). Finansēto pasākumu vidū ir administratīvo spēju stiprināšana, IT izstrāde, reklāmas un informēšanas pasākumi, kā arī atbalsts darbības programmu pārvaldībai un īstenošanai. Grafikā redzams, ka būtiskais palielinājums sākas 2013. gada maijā, saistību rādītājam 45 % sasniedzot 84 % divus gadus vēlāk.

No kopējā starpposma maksājumu apjoma 2014. gadā tika izpildīti 13,9 % (EUR 567,25 miljoni), no kuriem 83,8 % (EUR 475,49 miljoni) attiecās uz konverģences reģioniem un 16,2 % (EUR 91,76 miljoni) uz nekonverģences reģioniem. Sīkāka informācija sniegta šā ziņojuma 1. pielikumā un pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā.

Attiecībā uz saistībām situācija visvairāk ir uzlabojusies 2. un 3. prioritārajā virzienā, turklāt 2. prioritārais virziens ir ļoti tuvu 100 % un 3. prioritārais virziens tuvojas 95 %. Tomēr visstraujākais progress kopš 2012. gada novērojams 4. prioritārajā virzienā (un 5. prioritārajā virzienā). Līdz 2015. gada maijam 4. prioritārais virziens gandrīz bija panācis pārējos prioritāros virzienus: mazāk nekā trijos gados attālums no vidējā rādītāja bija samazinājies no 29 procentu punktiem līdz 10, strauji paātrinoties pēc 2014. gada maija (+ 42 %).

Visievērojamākā attīstība, kā jau novērots iepriekšējos Komisijas ziņojumos, ir publisko izdevumu samazinājums 1. prioritārajam virzienam, kam varētu būt divi skaidrojumi: pirmkārt, shēmas par kuģu nodošanu sadalīšanai, kas jau tika īstenotas atbilstoši ZVFI un kas turpinājās EZF līdzekļu apguves pirmajos gados, jau lielākoties ir atrisinājušas pārmērīgas kapacitātes problēmas dažos flotes segmentos. Rentabilitātes uzlabošanās vairākās flotēs dažu pēdējo gadu laikā ir nodrošinājusi, ka nozare vairāk paļaujas uz savu kapacitāti, attīstoties bez publiska atbalsta. Rezultātā 1. prioritārais virziens attīstās diezgan lēni un pašlaik atpaliek no vidējā rādītāja.

Vienas darbības izmaksas bija EUR 39 143, no kā EUR 16 171 bija publiskais ieguldījums (EUR 9366 EZF ieguldījums). Privātais ieguldījums vienā darbībā bija samērā liels: EUR 23 000.

Kopējais ieguldījumu apjoms sasniedza EUR 509,6 miljonus, no tiem EUR 210,53 miljoni bija publiskā sektora devums. EZF ieguldījums publiskajā finansējumā bija EUR 121,93 miljoni (3,12 % no EZF kopējām saistībām, t. i., kāpums no 2,86 % iepriekšējā gadā).

Ieguldījumi selektivitātē un zvejas kuģu aprīkojumā joprojām ir otrais visvairāk izmantotais EZF pasākumu kopums (13 019 darbības), tomēr to relatīvā nozīme kopš 2013. gada maija ir samazinājusies (no 10,8 % līdz 9,54 %).

Šim pasākumam atbilstošās vienas darbības vidējās izmaksas joprojām ir viszemākās, kas rodas EZF (kopējās izmaksas EUR 6109, no tām EZF izmaksas EUR 3608), un kopš 2012. gada jūlija tās joprojām samazinās.

Līdzīgi kā iepriekšējos gados zvejas darbību pārtraukšana joprojām ir visvairāk izmantotais pasākums darbību skaita ziņā (63 152 darbības, 46,27 % no kopskaita). Tomēr relatīvā izteiksmē atbalsta nozīmīgums zvejas darbību pārtraukšanai laikā no 2014. gada maija līdz 2015. gada maijam samazinājās par 10 %.

Iepriekšminētajā rādītājā ir neliels daudzums pārbūves darbību (48). Vienas pārbūves izmaksas (EUR 383 131, ieskaitot EUR 237 249 no EZF) ir par 73 % augstākas nekā izmaksas par vienu kuģu nodošanu sadalīšanai.

Izmaksas attiecībā uz vienu darbību salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem nav būtiski mainījušās. Vienas darbības kopējās izmaksas ir EUR 219 313, no kā EUR 128 038 ir EZF finansējums (piektais lielākais EZF piesaistītā finansējuma ziņā).

Līdz 2015. gada 31. maijam ar EZF atbalstu zvejas darbības ir izbeigtas 4267 gadījumos (+ 4 % salīdzinājumā ar 2014. gada 31. maiju), to kopējās publiskās izmaksas bija EUR 935,81 miljons, no kuriem EZF sedza EUR 546,34 miljonus.

Šo flotes ekonomisko rādītāju vispārējo uzlabojumu galvenokārt var izskaidrot ar dažu svarīgu zivju sugu pirmās pārdošanas cenu pozitīvu attīstību, pāreju uz degvielas patēriņa ziņā ekonomiskākiem zvejas rīkiem un motoru nomaiņu (dažos gadījumos ar EZF atbalstu), flotes konsolidāciju, kā arī zvejas un tirdzniecības dinamikas pārmaiņām. Arī degvielas cenu samazināšanās un degvielas patēriņa samazinājums par aptuveni 10 % laikā no 2008. līdz 2013. gadam sekmēja ekonomisko rādītāju uzlabošanos lielākajā daļā ES valstu flotu. Degvielas patēriņa samazinājums, kas sākās augsto degvielas cenu laikā, joprojām turpinās, neraugoties uz zemākām degvielas cenām.

Vienas darbības vidējās kopējās izmaksas ir EUR 67 941, no kā EUR 46 525 ir kopējais publiskais atbalsts un EUR 28 635 ir EZF ieguldījums. Privātais ieguldījums sasniedz EUR 21 416, nedaudz virs 30 % no kopējām attiecināmajām izmaksām. Šīs summas uzrāda nelielu kāpumu (+ 1,5 %) salīdzinājumā ar 2014. gadu.

Iepriekšminētajos skaitļos ir ietverta 1509 motoru nomaiņa un 954 zvejas rīku nomaiņa. Motoru nomaiņa ir nedaudz virs 1 % no kopējā darbību skaita, bet tikai 0,31 % no kopējām EZF saistībām. Vienas darbības kopējās izmaksas ir EUR 32 753, no kā EUR 8057 ir EZF ieguldījums un EUR 5890 ir nacionālais publiskais ieguldījums.

Pasākumu izmantoja 12 dalībvalstis. Francija (516), Spānija (348), Portugāle (220), Itālija (111), Grieķija (102) un AK (92) īstenoja 99 % no kopējā darbību skaita. Tomēr, ņemot vērā flotu izmēru, trīs visintensīvākie izmantotāji ir Beļģija (motoru nomaiņa veikta 24,39 % flotes), Francija (7,3 %) un Kipra (4,9 %).

Kas attiecas uz zvejas rīko nomaiņu, vienas darbības kopējās izmaksas ir zemākas: EUR 21 495, no kā EUR 4873 ir EZF ieguldījums un vēl EUR 4600 ir nacionālais publiskais ieguldījums. Šo pasākumu izmantoja pavisam 13 dalībvalstis, Kiprai (429), Spānijai (139), Grieķijai (118), Itālijai (88) un AK īstenojot 80 % no kopējā darbību skaita.

3.1.5.Piekrastes mazapjoma zveja

Darbību apjoms piekrastes mazapjoma zvejas jomā saglabājas zems, t. i., vien 4,21 % no kopējā darbību skaita, bet tikai 0,97 % no kopējām EZF saistībām. Vienas darbības kopējās izmaksas ir EUR 11 808, no kā EUR 9586 ir publiskais ieguldījums. EZF finansējuma daļa, EUR 6620, ir otra zemākā pēc zvejas darbību pārtraukšanas. Privātais ieguldījums ir EUR 2222.

3.1.6.Sociālekonomiskā kompensācija par zvejas flotes pārvaldību

Šim pasākumam atbilstošo darbību skaits ir ļoti līdzīgs iepriekšējam: 4,17 % no kopējā darbību skaita, un tikai 1,82 % no EZF saistībām. Vienas darbības kopējās izmaksas bija EUR 36 991, no kā EUR 20 961 bija publiskais ieguldījums (EZF ieguldījums EUR 12 499). Privātais ieguldījums, EUR 16 000, ir daudz augstāks nekā piekrastes mazapjoma zvejas gadījumā.

Kopumā darbību skaits un izmaksas 1. prioritārajā virzienā arī apliecina tā relatīvās nozīmes samazināšanos.

3.2.2. prioritārais virziens. Akvakultūra, zveja iekšzemes ūdeņos, zvejniecības un akvakultūras produktu apstrāde un tirdzniecība

3.2.1.Zveja iekšzemes ūdeņos

Zvejas darbības iekšzemes ūdeņos joprojām ir nenozīmīgas daudzuma ziņā un ļoti mazas kopējo izmaksu ziņā. Tomēr laikā no 2014. gada 31. maija līdz 2015. gada 31. maijam darbību skaits palielinājās par 41 %. Līdz 2015. gada 31. maijam šajā jomā bija īstenotas tikai 1327 darbības (0,97 % no visām darbībām). Uz tām attiecas 0,44 % no kopējām EZF saistībām, un tas ir otrs mazākais saistību postenis. Tās ir arī ceturtās lētākās darbības, ņemot vērā EZF saistības vienai darbībai, proti, EUR 12 892, kas nav pat puse no vidējām EZF izmaksām par vienu darbību. Vienas darbības kopējās izmaksas ir EUR 33 089, kas ir trešais mazākais ieguldījums. Nacionālais publiskais ieguldījums ir EUR 9390, un privātais ieguldījums vienā darbībā ir EUR 10 800.

3.2.2.Akvakultūra

Kā norādīts iepriekš, akvakultūras pasākumi ir otra lielākā EZF ieguldījumu joma. Darbību skaits ir salīdzinoši mazs (8358 darbības, 6,12 % no kopskaita), taču tās patērē 14,33 % EZF saistību. Kopējās izmaksas par vienu darbību ir EUR 186 042 (+ 4 % salīdzinājumā ar 2014. gada maiju), no kā EUR 87 261 ir privātā sektora ieguldījums (+ 8,3 %), EUR 31 783 ir nacionālie publiskie resursi (+ 5,7 %) un EUR 66 998 ir EZF ieguldījums (– 2 %). Kopējās saistības sasniedz EUR 1154,9 miljonus, no kā EUR 559,97 miljoni ir EZF finansējums, EUR 265,6 miljoni ir nacionālais publiskais ieguldījums un EUR 729,3 miljoni ir privātais finansējums.

Apmēram 60 % darbību tiek veiktas esošo saimniecību modernizācijas un paplašināšanas jomā, 19 % akvavides pasākumu jomā un 17,6 % jaunas ražošanas kapacitātes jomā. Pēdējās jomas ir jomas, kurās ir augstāka EZF apguve (EUR 155 727), kam cieši seko zivju audzētavas (EUR 130 802) un dzīvnieku veselības pasākumi (EUR 106 628). Pārējie pasākumi ir zem EUR 60 000 EZF ieguldījuma ziņā.

Viens piesaistītā EZF atbalsta euro rada nacionālos resursus EUR 1,78 apmērā, no kā EUR 1,31 ir privātie un EUR 0,47 publiskie resursi.

3.2.3.Apstrāde

Apstrādes pasākumi joprojām ir lielākais izdevumu postenis attiecībā uz EZF saistībām. Apstrādes darbību relatīvā nozīme kopš 2012. gada jūlija beigām ir palielinājusies (+ 37 %). Lai gan 5016 darbības ir tikai 3,68 % no kopējā darbību skaita, tās atbilst 17,53 % no EZF saistībām.

Darbību kopējās izmaksas sasniedz EUR 2,39 miljardus, no kā EUR 1,33 miljardi ir privātie resursi un EUR 1,06 miljardi ir publiskie resursi, no kuriem EUR 685 miljoni ir EZF ieguldījums un pārējais ir nacionālais publiskais ieguldījums.

Vienas darbības kopējās izmaksas ir EUR 476 314 (divreiz vairāk nekā zvejas darbības izbeigšanai). Privātais ieguldījums ir EUR 265 822, un publiskais ieguldījums ir EUR 210 492, no kā EUR 136 605 ir EZF resursi (trešais lielākais rādītājs).

Aptuveni 75 % darbību veic jaunu apstrādes iekārtu būvniecības vai esošo apstrādes iekārtu modernizācijas vai paplašināšanas jomā; 20 % — tirdzniecības uzņēmumu modernizācijas jomā un pārējos — tirdzniecības uzņēmumu būvniecības jomā. EZF izmaksas par vienu darbību pārsniedz EUR 160 000 attiecībā uz apstrādes iekārtām, EUR 155 000 attiecībā uz tirdzniecības uzņēmumu būvniecību un EUR 49 500 attiecībā uz tirdzniecības uzņēmumu modernizāciju.