LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 25.2.2010 
SEC(2010) 66 final 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS, 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
Pavaddokuments 
 
Komisijas zi ņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par ilgtsp ējības prasībām, kas 
attiecas uz ciet ās un gāzveida biomasas izmantošanu elektroener ģijas, siltumener ģijas 
un dzesēšanas ener ģijas ražošanai 
   
COM(2010) 11 final 
SEC(2010) 65 final 
LV 2   LV 1. PROBLĒMAS IZKL ĀSTS  
Lai sasniegtu m ērķus, kas 2020. gadam izvirz īti saskaņā ar Atjaunojam ās enerģijas direkt īvu, 
ES ir jāpalielina biomasas izmantošana ener ģijas vajadz ībām1. Direktīvā ir ietverta 
biodegvielu un biolo ģisko šķidro kurin āmo ilgtsp ējības shēma. Direkt īvas 17. panta 9. punkt ā 
paredzēts, ka Komisija v ēlākais līdz 2009. gada 31. decembrim zi ņo par pras ībām attiecībā uz 
ilgtspējības shēmu tādas biomasas izmantošanai citiem ener ģijas ražošanas nol ūkiem, kas nav 
biodegviela un biolo ģiskais šķidrais kurin āmais.  
Cieto un g āzveida biomasu ieg ūst lauksaimniec ībā, mežsaimniec ībā vai atkritumu 
saimniecībā. Tā kā biomasas resursi ir izs īkstoši, svar īga ir to racion āla un ilgtsp ējīga 
izmantošana. 
Var iestāties tirgus fiasko, jo tirgus cenas neatspogu ļo klimata p ārmaiņas un iesp ējamo 
negatīvo ietekmi uz biolo ģisko daudzveid ību, ūdeni, augsni un ekosist ēmu pakalpojumiem.  
Var izrādīties, ka regul ējums ir nepiln īgs, jo atjaunojam ās enerģijas politika rosina dal ībvalstis 
atbalstīt plašāku biomasas izmantošanu, bet biomasas ražošanas noteikumos vai cenu 
noteikšanas meh ānismos nav ņemtas vērā negatīvās papildsekas, piem ēram, atmežošana.  
Šīs nepilnības patlaban nav plaši izplat ītas, un v ēl mazāk tās vērojamas ES. Tom ēr būtu 
lietderīgi izveidot meh ānismus, lai nodrošin ātos pret šādām parādībām nākotnē, kad ener ģijas 
ražošanai izmantos vair āk biomasas, tostarp krietni vair āk ievestās biomasas.  
2. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
Ar biomasu tirgoties var bez gr ūtībām. Tāpēc, ja dalībvalstis rīkosies katra atseviš ķi, iekšējais 
tirgus var piedz īvot izkrop ļojumus, kurus izjut īs biomasas tirgot āji, piegādātāji un ražot āji. 
Pasākumi ES m ērogā ļaus nodrošin āt, ka tiek pan ākta vienota vides aizsardz ība, tajā pašā 
laikā nepieļaujot iekš ējā tirgus krop ļojumus.  
3. ES INICIAT ĪVAS MĒRĶI 
Vispārējais politikas m ērķis ir nodrošin āt, ka biomasas izmantošana ener ģētikas vajadz ībām ir 
ilgtspējīga. Konkr ētie mērķi ir nodrošin āt, ka biomasas izmantošanai siltumener ģijas un 
elektroener ģijas ražošan ā ir šāds iznākums: 1) ilgtsp ējīga ražošana, 2) lab āki SEG emisiju 
rādītāji salīdzinājumā ar fosilo kurin āmo un 3) efekt īva biomasas konversija elektroener ģijā, 
siltumener ģijā un dzesēšanas ener ģijā. 
Darbības mērķis ir noteikt ilgtsp ējības prasības cietajai un g āzveida biomasai, ko izmanto 
elektroener ģijas un siltumener ģijas ražošanai, ar nosac ījumu, ka š īs prasības 
– ir lietderīgas, lai risin ātu problēmas, kas saist ītas ar ilgtsp ējīgu biomasas 
izmantošanu,  
– ir izmaksu zi ņā lietderīgas mērķu sasniegšanai un  
                                                 
1 Direkt īva 2009/28/EK. 
LV 3   LV – ir saskanīgas ar pašreiz ējo politiku. 
4. POLITISKO RISIN ĀJUMU VARIANTI  
1. tabula. Variantu kopsavilkuma tabula 
A. Biomasas ražošana  Politikas scen ārijs 
 
Variants A1: ES l īmenī netiek veikti 
jauni pas ākumi Brīvprātīgo shēmu ietvaros turpina izstr ādāt sertifikācijas 
programmas ilgtsp ējīgai biomasas ražošanai un zemes 
apsaimniekošanai.  
Variants A2: ieteikumi par 
intensifik ācijas metod ēm 
mežsaimniec ībā Ieteikumi par zemes izmantošanas jaut ājumiem saist ībā ir intensīvāku 
bioenerģijas ražošanu mežos, t.i., plaš āku celmu, zaru un lapu 
izmantošanu.  
Variants A3: minim ālie kritēriji par 
bioloģisko daudzveid ību un zemes 
izmantošanu  Kritēriji par biolo ģisko daudzveid ību un zemes izmantošanu jeb t.s. 
"neaizskaramaj ām" teritorij ām saskaņā ar Atjaunojam ās enerģijas 
direktīvu ir jāpiemēro visai biomasai. Meža apsaimniekošanas 
jautājumi šeit neietilpst.  
Variants A4a: variants A3 + 
ziņošana par biomasas izcelsmi  Variants A3 + dal ībvalstīm noteiktas pras ības par zi ņošanu par 
biomasas izcelsmi.  
Variants A4b: Variants A3 + 
ziņošana par ilgtsp ējīgu mežu 
apsaimniekošanu (IMA)  Variants A3 + dal ībvalstīm noteiktas oblig ātas prasības par zi ņošanu 
par ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu.  
Variants A5: Variants A3 + IMA 
pienākumu minimums  Variants A3 + dal ībvalstīm noteikts pien ākums aprēķinos par 
atjaunojam ās enerģijas mērķa sasniegšanu ņemt vērā tikai tādu meža 
biomasu, kas ieg ūta no ilgtsp ējīgi apsaimniekotiem mežiem.  
Variants A6: variants A3 + 
LULUCF uzskaite  Variants A3 + pier ādījumi par labu praksi, ja izcelsmes valsts 
neuzskaita LULUCF emisijas.  
B. SEG emisiju samazin ājums  
Variants B1: ES l īmenī netiek veikti 
jauni pas ākumi Prasības par SEG emisiju r ādītājiem var izstr ādāt brīvprātīgo shēmu 
ietvaros.  
Variants B2: SEG emisiju r ādītāju 
norādīšana Norādīt SEG emisiju r ādītājus, lai sniegtu inform āciju 
elektroener ģijas vai siltumener ģijas patērētājiem un populariz ētu 
koncepciju par ražošanas procesiem, kuros ņemtas vērā SEG emisijas 
visā aprites cikl ā. Būtu vajadzīga vienota metodika SEG emisiju 
norādīšanai, lai nodrošin ātu ietvertās informācijas saskan ību. Šo 
pienākumu var ētu uzticēt elektroener ģijas un siltuma pieg ādātājiem, 
un inform ācijas atklāšanas vajadz ībām SEG emisiju r ādītājus var 
norādīt izcelsmes apliecin ājumos.  
Variants B3: noteikt minim ālās 
prasības SEG emisiju 
samazinājumam — 35 % (2017.–
2018. gad ā: 50–60 %)  Minimālā prasība par vismaz 35 % SEG emisiju ietaup ījumu 
lauksaimniec ības un mežsaimniec ības biomasai (sal īdzinājumā ar 
fosilo kurin āmo) — tāda pati minim ālā prasība kā attiecībā uz 
biodegviel ām un biolo ģiskajiem š ķidrajiem kurin āmiem 
Variants B4: minim ālās prasības par 
SEG emisij ām saska ņā ar SEG 
emisiju ietaup ījuma potenci ālu  Ieviest minim ālās prasības par SEG emisij ām atbilstīgi vislabākajai 
pieejamai tehnolo ģijai katram biomasas izmantošanas veidam.  
C. Konversija   
LV 4   LV Variants C1: ES l īmenī netiek veikti 
jauni pas ākumi Pašreizējā energoefektivit ātes politika b ūs pietiekami rezultat īva, 
proti, visu ener ģijas resursu, tostarp biomasas, izmantošana k ļūs 
efektīvāka.  
Variants C2: bonuss par augst āku 
gala konversijas efektivit āti vai 
nopēlums par zem āku gala 
konversijas efektivit āti.  Dalībvalstis var pieš ķirt vai atraut finansi ālus stimulus, lai efektivit āti 
uzlabotu ar diferenc ētām subsīdijām.  
Variants C3: neefekt īvas 
izmantošanas aizliegums vai 
minimālie efektivit ātes standarti  Aizliegt atseviš ķas neefekt īvas biomasas tehnolo ģijas vai ieviest 
minimālās prasības. Šeit neietilpst izmantošana nelielos apjomos 
(galvenok ārt mājsaimniec ībās), jo uz to attiecas cita ES politika.  
Variants C4: efektivit ātes 
norādīšana  Efektivitātes norādīšana, lai vairotu izpratni par (gala konversijas) 
efektivitāti biomasas izmantošanas veidam vai iek ārtai, piem., 
biomasas katlam — inform āciju par šiem parametriem sniedz, 
piemēram, izcelsmes apliecin ājumā norādot energoietaup ījumu.  
Variants C5:  uzlabot pieg ādes ķēdes 
efektivitāti. SEG aprites cikla metodik ā ietver gala konversijas efektivit āti.  
No variantiem A2, A4b, A6, C4 un C5 atteic ās, jo uzskat īja, ka šie politikas instrumenti nav 
efektīvi apzināto problēmu risināšanā. 
5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
5.1. Ietekme uz vidi 
Neviens politikas instruments nedod garantiju mežu atjaunošanai p ēc biomasas ieg ūšanas. A3 
un A4 variants nodrošina,  ka teritorijas, kur ās valda seviš ķi liela biolo ģiskā daudzveid ībā, 
piemēram, pirmatn ējos mežus, nevar p ārveidot biomasas ražoša nai, un ka teritorij ām ar lielu 
oglekļa krāju, piemēram, mežiem, t ādām jāpaliek arī pēc biomasas ražošanas. Izv ēloties 
variantu A5, b ūtu vajadz īgi pierādījumi par meža ilgtsp ējīgu apsaimniekošanu, tom ēr šādus 
pierādījumus ir gr ūti pārbaudīt, jo nav pasaul ē saskaņotu prasību par ilgtsp ējīgu mežu 
apsaimniekošanu.  
Apsverot, cik izdev īgi ir šie varianti no SEG emisiju viedok ļa, ir skaidri redzams, ka vairum ā 
gadījumu elektroener ģijas un siltumener ģijas ražošan ā izmantojot cieto biomasu, nevis fosilo 
kurināmo, emisiju ietaup ījumi ir iev ērojami (sk. 1. att.)2.  
1. attēls. SEG emisiju ietaup ījuma potenci āls, elektroener ģijas un siltumener ģijas 
ražošanā izmantojot cieto biomasu  
                                                 
2 Pie ņemot, ka zemes izmantošana nerada nek ādas emisijas. Ir iek ļauti zudumi ener ģijas konversijas 
procesā, balstoties uz pie ņēmumu par 25 % efektivit āti konversijai elektroener ģijā un 85 % efektivit āti 
konversijai siltumener ģijā. 
LV 5   LV SEG emisiju ietaup ījums, elektroener ģijas un siltumener ģijas ražošan ā izmantojot cieto 
biomasu
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
MA kokogles (ES)
MA kokogles (tropi)
kviešu salmi (ES)
Miskantes
Cietas  biomas as  izejvielasSEG emisiju ietaup ījums % 
(salīdzinājumā ar ES fosilo kurin āmo)Elektroener ģija
Siltums
 
* ĪCA ir īscirtmeta atvas ājs, MA — mežistr ādes atliekas, DG — dabasg āze. 
Tā kā nozīmīgāko biomasas izejvielu SEG emisiju parametri jau ir ļoti labi, šo emisiju 
norādīšana (variants B2), dom ājams, nedotu SEG emisiju papildietaup ījumus. Variants B3 
dod 5–20 % SEG emisiju papildietaup ījumu, turkl āt nodrošin ās prasību atbilst ību 
Atjaunojam ās enerģijas direkt īvai, lai konsekventas pras ības attiektos uz izejviel ām, ko var 
izmantot gan transporta vajadz ībām, gan elektroener ģijas un siltumener ģijas vajadz ībām. 
Variants B4 dod zin āmus SEG emisiju papildietaup ījumus, jo pilnveidosies aprites cikls, 
piemēram, par tehnolo ģisko kurin āmo izmanto koksni, nevis dabasg āzi. Ja dabasg āzes vietā 
par tehnolo ģisko kurin āmo izmanto koksnes granulas, elektroener ģijas ražošan ā tas dotu 
aptuveni 35 % lielu SEG emisiju ietaup ījumu.  
Runājot par konversijas efektivit āti, pozitīva ietekme uz vidi ir atkar īga no tā, cik noder īgs ir 
izvēlētais politikas variants, lai aizst ātu fosilo kurin āmo. Lielākos efektivit ātes uzlabojumus 
dotu siltuma izmantošana elektrostacij ās (t.i., pāreja uz ko ģenerāciju). Ja nosaka minim ālos 
efektivitātes standartus (C3 variants ) tikai biomasai, nevis ar ī fosilajam kurin āmajam, tam var 
būt nelabvēlīga ietekme uz vidi, jo augst ākas izmaksas nerad ītu motivāciju biomasas 
izmantošanai. Bonusa vai nop ēluma sistēma (variants C2) atbalsta sh ēmu ietvaros aizkav ētu 
atteikšanos no biomasas par labu fosilajam kurin āmajam, jo bonuss parasti ir v ēl viens stimuls 
papildus citiem stimuliem izmantot atjaunojamo ener ģiju (piemēram, vairāk "zaļo" sertifik ātu, 
cenas prēmija papildus valsts fiks ētajiem tarifiem, invest īciju subsīdijas u.c.). 
5.2. Ekonomisk ā ietekme 
5.2.1. Publisk ās pārvaldes izmaksas 
Izmaksas, kas publiskajai p ārvaldei rad īsies, lai p ārbaudītu biomasas izcelsmi (pieg ādes 
ķēde), kā paredzēts variantos A3, A4a un A5, ir apl ēstas, izmantojot ES standarta izmaksu 
modeli. Apl ēsa kopējās izmaksas vis ās ES-27 valst īm. Aprēķini liecina, ka vienreiz ējās 
izmaksas b ūtu 0,3–1,1 miljoni euro, bet k ārtējās izmaksas — 0,1–0,2 miljoni euro gad ā. 
Kārtējās izmaksās iekļautas izmaksas, kas rodas, lai izpild ītu prasības par ikgad ējo ziņošanu 
LV 6   LV Komisijai saska ņā ar variantu A4a. Papildu izmaksas rad īsies, apsekojot biomasas 
izmantošanu m ājsaimniec ībās. Īstenojot variantu A5, atkar ībā no prasībām par ilgtsp ējīgu 
mežu apsaimniekošanu var rasties papildu izmaksas.  
Izmaksas, īstenojot variantus B3 un B4, ir aptuveni t ādas pašas k ā izmaksas variantiem A3, 
A4a un A5, jo visliel ākās izmaksas ir saist ītas ar ties ību aktu ieviešanu. Ja, īstenojot variantu 
B3, nosaka vienotu robežv ērtību SEG emisiju ietaup ījumiem, tas var samazin āt administrat īvo 
slogu. Ja tiks izstr ādātas standarta v ērtības biomasas izmantošanas veidiem, kuros lieto 
dažādus procesus (piem ēram, koksni vai dabasg āzi izmanto k ā tehnoloģisko kurin āmo), tas 
dos iespēju izmantot vienu robežlielumu, vienlaikus atspogu ļojot emisiju atš ķirības dažādos 
procesos (k ā varantā B4). 
Runājot par variantiem konversijas efektivit ātes paaugstin āšanai, publisk ās pārvaldes 
iestādēm izmaksas ir zem ākas, ja politika ir vienk ārši kombin ējama ar pašreiz ējiem 
pasākumiem (piem ēram, bonuss papildus jau izveidotai atbalsta sh ēmai), bet augst ākas, ja 
minimālos standartus nosaka daž ādām un izklied ētām tehnolo ģijai (piem ēram, centraliz ētai 
siltumapg ādei). Administrat īvās izmaksas apr ēķināja, izmantojot ES standarta izmaksu 
modeli: īstenojot variantu C2, izmaksas b ūtu 400 000–1,6 miljoni euro, bet variantu C3 — no 
700 000 l īdz 3,7 miljoniem euro.  
5.2.2. Izmaksas uz ņēmumiem 
Aprēķinot, kādas būtu izmaksas, ja j āsniedz pier ādījumi par biomasas izcelsmi, tika izmantots 
ES standarta izmaksu modelis. Apl ēsts, ka kārtējās izmaksas par pieg ādes ķēdes sertifik āciju, 
kas rastos, īstenojot variantus A3 un A4, atseviš ķiem biomasas ražot ājiem būtu 800–3000 
euro gadā. Augstākas izmaksas rastos, ieviešot minim ālās prasības par ilgtsp ējīgu mežu 
apsaimniekošanu (variants A5), proti, 2000–24 000 euro gad ā. 
Analizējot variantus B2, B3 un B4, konstat ēts, ka SEG emisiju sertifik ācijas izmaksas 
pieaugtu par 10–20 %, ja uz ņēmumiem b ūtu jāuzrāda faktiskie SEG emisiju ietaup ījumi 
bioenerģijas ražošanas cikl ā. ES-27 apr ēķinātās izmaksas liecina, ka p ārstrādātājiem, 
ražotājiem, tirgot ājiem un ener ģijas ražotājiem kārtējās izmaksas ir par 60–70 % augst ākas, ja 
tiek ieviesta SEG emisiju sertifik ācija, salīdzinājumā ar situāciju, kad ir ieviesta tikai pieg ādes 
ķēdes sertifik ācija. Atseviš ķiem enerģijas ražotājiem, kuru jauda ir liel āka par 1 MW, k ārtējās 
izmaksas b ūtu no 898 l īdz 5643 euro gad ā.  
Tika novērtētas izmaksas, kas rastos, palielinot efektivit āti, proti, izmantojot saražoto siltumu, 
izmantojot papildiek ārtas, lai k āpinātu elektroener ģijas vai siltuma ražošanu, paplašinot 
ražotni vai uzlabojot tehnolo ģijas. Ja ievieš variantu par minim ālajām efektivit ātes prasībām 
(variants C3), kas noz īmē, ka ir jāizmanto saražotais siltums, rastos iev ērojamas atbilst ības 
izmaksas — no 50 l īdz 200 miljoniem euro katrai iek ārtai. Grūti pateikt, cik uz ņēmumiem 
izmaksātu bonusu ieviešana atbalsta sh ēmā (C2 variants), jo atbalsts ir br īvprātīgs pasākums, 
kas nozīmē, ka uzņēmums var izv ēlēties, vai izmantot bonusu.  
LV 7   LV 5.2.3. Biomasas pieejam ība no ekonomisk ā viedokļa. 
Izstrādājot atjaunojam ās enerģijas politiku, Komisijas pie ņēmumi par biomasas pieejam ību 
balstījās uz Eiropas Vides a ģentūras veiktu p ētījumu3, kurā lēsts, ka 2020. gad ā enerģētikas 
vajadzībām, nenodarot kait ējumu videi, var ētu izmantot aptuveni 235 Mtoe biomasas.  
Jaunāks novērtējums par plaš āku zinātniskās literatūras klāstu liecina, ka apl ēses par biomasas 
potenciālu ir ļoti atšķirīgas. Šīs atšķirības lielākoties skaidrojamas ar pie ņēmumiem par zemes 
pieejamību, ko ļoti lielā mērā ietekmē pieņēmumi par raž īguma tendenc ēm.  
Tomēr līdzšinējos pētījumos par pieejam ību nav apl ūkota ilgtsp ējības kritēriju ietekme uz 
izmaksām. Ietekmes nov ērtējumā konstatēts, ka parasti p ētījumos sniegta anal īze tikai par 
patlaban pieejam ām lauksaimniec ības zemēm un nav apl ūkotas dabas aizsardz ības teritorijas 
vai teritorijas, kur ās valda liela biolo ģiskā daudzveid ība4. Tāpēc paredzams, ka liel ākā daļa 
biomasas potenci āla atbildīs kritērijiem par teritorij ām, kurās drīkst iegūt biomasu, un 
neietekmēs to ekonomisko pieejam ību. 
Varianti B1 un B2 neparedz minim ālos kritērijus un t ādējādi nekādi neietekm ēs biomasas 
ekonomisko pieejam ību. Variants B3 paredz 50–60 % minim ālo robežv ērtību visām 
esošajām/jaunajām elektroener ģijas un siltumener ģijas ražotn ēm attiecīgi no 2017. un 
2018. gada. Konstat ēts, ka, pateicoties tehnolo ģiju un efektivit ātes uzlabojumiem, daudzi 
biomasas aprites cikli, kuru tipisk ās vērtības (kā izriet no Atjaunojam ās enerģijas direkt īvas V 
pielikuma) 2008. gad ā neatbilda 50–60 % robežv ērtībai, tai var ētu atbilst 2020. gad ā. Papildu 
izmaksas par uzlabojumiem šaj ās ķēdēs, lai izpild ītu prasības par SEG emisiju ietaup ījumiem, 
lēš 38–62 miljonu euro apm ērā 2020. gad ā. 
Runājot par variantiem konversijas efektivit ātes palielin āšanai, dom ājams, ka ietekme b ūs 
pozitīva, jo fosil ā kurināmā aizstāšanai izmantos maz āku biomasas apjomu.  
5.3. Sociālā ietekme 
5.3.1. Mājsaimniec ības  
Biomasas ilgtsp ējības kritēriju ietekme uz m ājsaimniec ībām būtu maznoz īmīga, jo paredzams, 
ka uz mājsaimniec ībām neattieksies saist ības par SEG emisiju ietaup ījumiem, t āpēc ka nelielo 
lietotāju uzraudz ība ir ļoti sarežģīta.  
5.3.2. Nodarbin ātība 
Uzskata, ka ietekme uz nodarbin ātību būs niecīga. Ilgtsp ējības kritēriji var ietekm ēt 
nodarbinātību, ja krit ērijiem ir t.s. invest īciju efekts, proti, palielin ās piepras ījums pēc 
pakalpojumiem biomasas nozar ē un biomasas tehnolo ģiju izstrādes nozar ē.  
                                                 
3 EVA (2007). Environmentally compatible bio-energy potential from European forests. Kopenh āgena, 
Eiropas Vides a ģentūra. 
4 Dornburg u.c. (2008): Assessment of global biomass potentials and their links to good, water, 
biodiversity, energy demand and economy. Bilthovena, MNP. 
LV 8   LV 6. VARIANTU SAL ĪDZINĀJUMS  
Novērtējums liecina, ka ražošanas sektor ā pats rentabl ākais ir politikas va riants, kas paredz, 
ka jāievieš minim ālās prasības, lai nepie ļautu biomasas ražošanu teritorij ās, kam rakstur īga 
sevišķi liela biolo ģiskā daudzveid ība, un nepie ļautu nevēlamu zemes izmantojuma mai ņu (t.i., 
tie paši krit ēriji, kas min ēti Atjaunojam ās enerģijas direkt īvā). Ja noteiktu minim ālās 
robežvērtības vai pien ākumus attiec ībā uz ilgtsp ējīgu mežu apsaimniekošanu, tas nozarei 
radītu lielas izmaksas.  
Runājot par SEG emisiju r ādītājiem, svar īga ir saskan ība ar Atjaunojam ās enerģijas direkt īvu. 
Ieteicams izstr ādāt ES mērogā harmoniz ētu metodiku, lai apr ēķinātu aprites cikl ā radušās 
emisijas. Lai izvair ītos no tirgus izkrop ļojumiem, ieteicams ir politikas variants, kas paredz 
noteikt minim ālo prasību par SEG emisiju ietaup ījumu 35 % apm ērā, un palielin āt šo rādītāju 
līdz 50 % esoš ām ražotnēm no 2017. gada un l īdz 60 % jaun ām ražotnēm no 2018. gada. 
Turklāt šis variants ir sader īgs ar Atjaunojam ās enerģijas direkt īvu. Uz atkritumiem un 
pārstrādes atlikumiem, kam parasti ir augst āks SEG emisiju ietaup ījuma rādītājs, šīs prasības 
nebūtu jāattiecina. 
Runājot par ener ģijas konversijas efektivit āti, vairums politikas variantu b ūtu lietderīgi tikai 
tad, ja tie attiektos ar ī uz fosilajiem kurin āmajiem. Nav ieteicams noteikt efektivit ātes 
standartus tikai biomasas izmantošanas veidiem, jo rezult ātā var sākt plašāk izmantot fosilo 
kurināmo. Priekšroka dodama variantam C2, kas noz īmē, ka dalībvalstis b ūtu atbildīgas par 
to, lai to atbalsta sh ēmas lielām (virs 1 MW) elektroener ģijas un siltumener ģijas ražošanas 
iekārtām motivētu palielin āt konversijas efektivit āti.  
Apsverot jaut ājumu par to, vai šie politikas risin ājumi jāveido kā saistoši krit ēriji vai k ā 
ieteikumi dal ībvalstīm, ņēma vērā, ka biomasas var b ūt gan ievesta, gan ieg ūta ES. Patlaban 
aptuveni 3 % biomasas import ē.  
Saistošiem krit ērijiem būtu tāds rezultāts, ka tikai biomasu, kas uzskat āma par ilgtsp ējīgu 
saskaņā ar ES mēroga shēmu, varētu ņemt vērā aprēķinos par atjaunojam ās enerģijas mērķa 
izpildi. Br īvprātīga pieeja, kas balst ītos uz Komisijas ieteikumiem, nedotu dal ībvalstīm 
iespēju aprēķinos neiek ļaut biomasu, kura neatbilst saist ībām, kuras noteiktas valsts 
programm ā par atjaunojam ās enerģijas mērķu sasniegšanu. Tom ēr dalībvalstis var ētu nesniegt 
finansiālu atbalstu par biomasu, kas neatbilst valsts krit ērijiem.  
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Galvenais r ādītājs, kas liecina par m ērķu sasniegšanu, ir aizvien liel āka biomasas 
izmantošana, kas tom ēr neizraisa atmežošanu un cit ādu nelabv ēlīgu ietekmi uz vidi. 
Ziņošanas un monitoringa sist ēmas ES līmenī ir pieejamas ar Eurostat  starpniec ību, tomēr tās 
ir jāpilnveido, tostarp valstu l īmenī, lai rezult āti būtu precīzāki.