EIROPAS KOMISIJA Briselē, 2.3.2016 COM(2016) 108 final 2016/0061(NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar ko atļauj ciešāku sadarbību attiecībā uz jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem un nolēmumu atzīšanu un izpildi starptautisku pāru mantisko attiecību jomā, aptverot gan laulāto mantiskās attiecības, gan reģistrētu partnerattiecību mantiskās sekas



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.IEVADS 1.Komisija 2011. gada 16. martā pieņēma priekšlikumu Padomes regulai par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu atzīšanu un izpildi laulāto mantisko attiecību lietās un priekšlikumu Padomes regulai par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu atzīšanu un izpildi lietās par reģistrētu partnerattiecību mantiskajām sekām. 2.Padomes regulu priekšlikumu juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 3. punkts. Priekšlikumi attiecās uz tiesu iestāžu sadarbību civillietās, kurām piemīt "ar ģimenes tiesībām saistīti aspekti". Šis juridiskais pamats paredz, ka pasākumus pieņem Padome ar vienprātīgu lēmumu pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu. 3.Sākot ar 2012. gada decembri Komisijas priekšlikumi tika apspriesti Padomes Civiltiesību jautājumu darba grupā (Laulāto mantiskās attiecības un reģistrētu partnerattiecību mantiskās sekas). Priekšlikumus 2012. gada decembrī apsprieda Padomes sanāksmē, un ministri vienojās par konkrētām pamatnostādnēm, kuru mērķis ir atvieglot sarunas par abiem priekšlikumiem. 4.Eiropas Parlaments sniedza labvēlīgu atzinumu un piezīmes par abiem priekšlikumiem 2013. gada 10. septembrī. Eiropas Parlamenta piezīmes tika ņemtas vērā, jo īpaši attiecībā uz nolēmumu atzīšanas (eksekvatūras) procedūras saglabāšanu abos priekšlikumos un Mantošanas regulā paredzētajiem noteikumiem par izpildāmību līdzvērtīgu noteikumu iekļaušanu, kā arī attiecībā uz tādu noteikumu par jurisdikciju iekļaušanu, kas balstītos uz atbildētāja ierašanos. Pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma noteikumi par tiesību aktu izvēli un tiesas izvēli tika iekļauti priekšlikumā par reģistrētu partnerattiecību mantiskajām sekām. 5.Līdz 2014. gada decembrim vairums tehnisko problēmu bija atrisinātas, un lieta bija sagatavota, lai panāktu politisku vienošanos. Lielākā daļa dalībvalstu tobrīd bija gatavas pieņemt priekšlikumus. Tomēr dažām dalībvalstīm bija grūtības priekšlikumu politiski sensitīvā rakstura dēļ. Prezidentvalsts Itālija iepazīstināja ar jautājumu TI Padomi, kas nolēma piešķirt pārdomu laiku līdz 2015. gada decembrim tām dalībvalstīm, kuras joprojām saskārās ar grūtībām. Šīs grūtības galvenokārt bija saistīts ar to, ka viendzimuma laulību un/vai reģistrētu partnerattiecību institūts nepastāvēja vairākās dalībvalstīs. Dažas dalībvalstis uzskatīja, ka kompromisa teksti redakcijā, kas tika iesniegta Padomei, piedāvā pietiekamas garantijas, lai nodrošinātu, ka to tiesām nebūs jāsaskaras ar ārvalstu institūtiem, kas nepastāv to tiesību sistēmā. Citas dalībvalstis tomēr izteica bažas, ka pat tad, ja plānotie akti neprasītu valsts tiesībās ieviest tām svešus institūtus, šādu ārvalstu institūtu mantisko seku atzīšana attiecīgajā valstī netieši ietekmētu valstī pastāvošās ģimenes tiesības un politiku. Lielākajai daļai dalībvalstu bija būtiski pieņemt abus priekšlikumus kā kopumu, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret pāriem visā Savienībā. 6.Intensīvas apspriedes notika 2015. gada gaitā, jo īpaši Luksemburgas prezidentūras laikā. Priekšlikumos tika ieviesti grozījumi, kas padarītu tos pieņemamus visām dalībvalstīm. Tomēr, izskatot pārskatītos kompromisa tekstus, Padome, 2015. gada 3. decembra sanāksmē nolēma, ka pieņemamā termiņā nebūs iespējams panākt vienošanos visas ES mērogā par abu regulu pieņemšanu. Tomēr daudzas delegācijas pauda gatavību apsvērt iespēju izveidot ciešāku sadarbību jautājumos, uz kuriem attiecas regulas. 7.No 2015. gada decembra līdz 2016. gada februārim septiņpadsmit dalībvalstis (Zviedrija, Beļģija, Grieķija, Horvātija, Slovēnija, Spānija, Francija, Portugāle, Itālija, Malta, Luksemburga, Vācija, Čehija, Nīderlande, Austrija, Bulgārija un Somija) nosūtīja Komisijai pieprasījumu, norādot, ka tās vēlas savā starpā izveidot ciešāku sadarbību attiecībā uz jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem un nolēmumu atzīšanu un izpildi laulāto mantisko attiecību lietās un attiecībā uz jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem un nolēmumu atzīšanu un izpildi lietās par reģistrētu partnerattiecību mantiskajām sekām un ka Komisijai vajadzētu Padomei iesniegt priekšlikumu šajā sakarā. 8.Šis priekšlikums ir Komisijas atbilde uz šiem lūgumiem. 2.CIEŠĀKAS SADARBĪBAS JURIDISKAIS PAMATS 9.Ciešāku sadarbību reglamentē Līguma par Eiropas Savienību (LES) 20. pants un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 326. līdz 334. pants. 10.Komisijas priekšlikums Padomes lēmumam, ar kuru atļauj ciešāku sadarbību attiecībā uz jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem un nolēmumu atzīšanu un izpildi lietās par starptautisku pāru mantiskajām attiecībām, aptverot gan laulāto mantiskās attiecības, gan reģistrētu partnerattiecību mantiskās sekas, pamatojas uz LESD 329. panta 1. punktu. 3.CIEŠĀKAS SADARBĪBAS ĪSTENOŠANAS PASĀKUMI 11.Komisijas priekšlikumā Padomes lēmumam paredzēts atļaut veikt ciešāku sadarbību tikai attiecībā uz jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem un nolēmumu atzīšanu un izpildi lietās par starptautisku pāru mantiskajām attiecībām, aptverot gan laulāto mantiskās attiecības, gan reģistrētu partnerattiecību mantiskās sekas. Priekšlikumi konkrētiem pasākumiem, ar kuriem īsteno ciešāku sadarbību, ir iesniegti kopā ar šo priekšlikumu. Šo pasākumu galvenie elementi ir izklāstīti turpmāk. 12.Ņemot vērā Padomes 2015. gada 3. decembra secinājumus un to dalībvalstu lūgumus, kuras vēlas izveidot ciešāku sadarbību šajā jomā, ciešākas sadarbības īstenošanas pasākumos būtu jāiekļauj šādi elementi: a)priekšlikums Padomes regulai par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu atzīšanu un izpildi laulāto mantisko attiecību lietās. Šis priekšlikums būtu jābalsta uz kompromisa tekstu, kas tika iesniegts Tieslietu un iekšlietu padomes sanāksmē 2015. gada 3. decembrī; b)priekšlikums Padomes regulai par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu atzīšanu un izpildi lietās par reģistrētu partnerattiecību mantiskajām sekām. Šis priekšlikums būtu jābalsta uz kompromisa tekstu, kas tika iesniegts Tieslietu un iekšlietu padomes sanāksmē 2015. gada 3. decembrī. 13.Mērķi, kurus paredzēts sasniegt ar noteikumiem par laulāto mantiskajām attiecībām un reģistrētu partnerattiecību mantiskajām sekām, ir vienādi. Tomēr šos noteikumus nevar formulēt vienādi, ņemot vērā katra šā tiesību institūta īpatnības un it īpaši faktu, ka reģistrētas partnerattiecības nepastāv visās dalībvalstīs. Šajā sakarībā ietekmes novērtējumā, kas pievienots Komisijas 2011. gada priekšlikumiem, tika konstatēts, ka pārrobežu pāri reģistrētās partnerattiecībās saskaras ar īpašām grūtībām, jo šis tiesību institūts nav zināms visās dalībvalstīs. Tāpēc ir jāparedz noteikumi, kas būtu īpaši piemēroti laulībām un reģistrētām partnerattiecībām, kā rezultātā ir grūti abus institūtus ietvert vienā tiesību aktā. Lai dalībvalstu iestādēm atvieglotu regulu lasīšanu un piemērošanu, šie divi tiesību institūti tiek apskatīti divos priekšlikumos, ar kuriem īsteno ciešāku sadarbību attiecībā uz jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem un nolēmumu atzīšanu un izpildi lietās par starptautisku pāru mantiskajām attiecībām, aptverot gan laulāto mantiskās attiecības, gan reģistrētu partnerattiecību mantiskās sekas. Šī pieeja arī atbilst dalībvalstu lūgumam nodrošināt, lai ciešāka sadarbība pēc būtības atbilst diviem kompromisa tekstiem, kurus iesniedza Padomei 2015. gada 3. decembrī, lai nodrošinātu pēc iespējas vairāk dalībvalstu līdzdalību.

14.Paziņojumā, kas pievienots 2011. gada Komisijas priekšlikumiem, jau tika uzsvērts, ka šī sadarbība civiltiesību jomā attiecas uz starptautisku pāru mantiskajām attiecībām. Padome un Eiropas Parlaments abus sākotnējos Komisijas priekšlikumus arī izskatīja kā paketi. Visbeidzot, ņemot vērā LESD 329. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru dalībvalstīm, kuras savā starpā vēlas izveidot ciešāku sadarbību, ir jāprecizē šādas ciešākas sadarbības joma, pieprasījumu izteikušās dalībvalstis norādīja, ka tās vēlas izveidot ciešāku sadarbību attiecībā uz jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem un nolēmumu atzīšanu un izpildi gan laulāto mantisko attiecību lietās, gan attiecībā uz reģistrētu partnerattiecību mantiskajām sekām. 15.Ņemot vērā iepriekš minēto, ierosinātās regulas īsteno ciešāku sadarbību tikai attiecībā uz jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem un nolēmumu atzīšanu un izpildi lietās par starptautisku pāru mantiskajām attiecībām, aptverot gan laulāto mantiskās attiecības, gan reģistrētu partnerattiecību mantiskās sekas. Lai nodrošinātu, ka neviens netiek diskriminēts, ierosinātās regulas būtu jāpieņem vienlaicīgi un jāuzskata par vienotu kopumu ciešākas sadarbības izveides nolūkā un turpmākai dalībai tajā. 4.CIEŠĀKAS SADARBĪBAS JURIDISKO NOSACĪJUMU IZVĒRTĒJUMS 4.1.Lēmums par atļauju kā galējais līdzeklis un vismaz deviņu dalībvalstu līdzdalība 16.LES 20. panta 2. punktā ir noteikts, ka Padome kā galējo līdzekli var pieņemt lēmumu, ar ko dod atļauju sākt ciešāku sadarbību, ja konstatēts, ka Savienība kopumā nevar pieņemamā termiņā sasniegt šādas sadarbības mērķus, un ar noteikumu, ka tajā piedalās vismaz deviņas dalībvalstis. 17.Kā norādīts iepriekš, Padome 2015. gada 3. decembra sanāksmē secināja, ka pieņemamā termiņā par abām regulām nebūs iespējams panākt vienošanos visas ES mērogā. Padome tādējādi secināja, ka Savienībai kopumā nav iespējams rast citu risinājumu un kā galēju līdzekli varētu izmantot ciešāku sadarbību. 18.Līdz šim Komisija ir saņēmusi pieprasījumus no septiņpadsmit dalībvalstīm (Zviedrija, Beļģija, Grieķija, Horvātija, Slovēnija, Spānija, Francija, Portugāle, Itālija, Malta, Luksemburga, Vācija, Čehija, Nīderlande, Austrija, Bulgārija un Somija), kuras norādījušas, ka tās savā starpā vēlas izveidot ciešāku sadarbību attiecībā uz jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem un nolēmumu atzīšanu un izpildi laulāto mantisko attiecību lietās un lietās par reģistrētu partnerattiecību mantiskajām sekām. 4.2.Joma, uz ko attiecas Līgumi 19.LES 20. panta 1. punkts paredz, ka ciešāku sadarbību var izveidot "jomās, kas nav Savienības ekskluzīvā kompetencē" un LESD 329. panta 1. punkts paredz, kas ciešāku sadarbību var izveidot "kādā no jomām, uz ko attiecas Līgumi, izņemot ekskluzīvas kompetences jomas". 20.Septiņpadsmit pieprasījumu izteikušās dalībvalstis lūdza atļauju izveidot ciešāku sadarbību attiecībā uz jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem un nolēmumu atzīšanu un izpildi laulāto mantisko attiecību lietās un attiecībā uz reģistrētu partnerattiecību mantiskajām sekām, nosakot kolīziju normas šajā jomā. Kolīziju normas nav iekļautas ekskluzīvo kompetenču sarakstā LESD 3. panta 1. punktā. Tās kā konkrēts punkts ir minētas LESD 81. panta 2. punktā iekļautajā pasākumu sarakstā, savukārt LESD 81. panta 3. punktā ir nošķirtas tiesību kolīziju normas civillietās un komerclietās vispār un normas attiecībā uz ģimenes tiesībām. 21.Kolīziju normas ģimenes tiesībās tādējādi veido labi definētu jomu, kura saskaņā ar Līgumiem neietilpst Savienības ekskluzīvā kompetencē un kurā var tikt veidota ciešāka sadarbība. 4.3.Savienības mērķu sasniegšanas veicināšana, tās interešu aizsardzība un integrācijas procesa pastiprināšana 4.3.1.Vispārīgais konteksts 22.Ņemot vērā Komisijas 2011. gada priekšlikumiem pievienoto ietekmes novērtējumu un paskaidrojuma rakstu, ciešākas sadarbības mērķis ir nodrošināt skaidru un visaptverošu tiesisko regulējumu, kas aptver jurisdikciju, piemērojamos tiesību aktus un nolēmumu atzīšanu un izpildi lietās par starptautisku pāru mantiskajām attiecībām, aptverot gan laulāto mantiskās attiecības, gan reģistrētu partnerattiecību mantiskās sekas. Priekšlikumu mērķis saskaņā ar pašreizējām tendencēm ģimenes tiesību jomā ir ļaut pusēm zināmu rīcības brīvību izvēlēties piemērojamos tiesību aktus. 23.Komisija 2003. gadā pasūtīja pētījumu par laulāto mantiskajām attiecībām un nelaulātu pāru mantu starptautiskajās privāttiesībās un valstu iekšējās tiesībās, kas atklāja šajā jomā pastāvošās problēmas. Šīs problēmas jo īpaši rodas gadījumos, kad pilsoņi izmanto savas tiesības brīvi pārvietoties Eiropas Savienībā, tādējādi pakļaujot savas mantiskās attiecības potenciāli pretrunīgiem tiesību aktiem. Komisija 2006. gadā pieņēma Zaļo grāmatu par kolīzijas normām lietās, kas saistītas ar laulāto mantiskajām attiecībām, ieskaitot jautājumu par piekritību un savstarpēju atzīšanu, kurā plašāk apskatītas pastāvošās situācijas nepilnības. 24.Lai atbalstītu darbu pie topošajiem tiesību aktu priekšlikumiem, Komisija izveidoja ekspertu grupu, kuras sastāvā bija no dalībvalstīm neatkarīgi eksperti. Sabiedriskā apspriešana notika 2009. gada 28. septembrī, piedaloties 99 dalībvalstu dalībniekiem. Ekspertu grupa, akadēmisko aprindu pārstāvji, juristi, notāri un pilsoniskās sabiedrības locekļi piedalījās forumā, lai diskutētu par to, vai ir nepieciešams Savienības tiesību akts par starptautisku pāru mantiskajām attiecībām. 25.Stokholmas programmā tika iekļauts aicinājums "savstarpējās atzīšanas principu attiecināt arī uz jomām, kuras vēl nav aptvertas, tomēr ir būtiskas ikdienas dzīvē, piemēram, laulāto mantiskās attiecības un pāru nošķiršanas mantiskās sekas". 26.Komisijas 2011. gada priekšlikumi tika uzskatīti par nepieciešamiem, lai nodrošinātu, ka pāru mantisko attiecību jautājumus izskata saskaņoti, piemērojot vienas tiesības un iesaistot vienu iestādi; lai starptautiski laulātie pāri varētu izvēlēties viņu mantai piemērojamos tiesību aktus; lai palielinātu tiesisko noteiktību attiecībā uz reģistrētām partnerattiecībām ar starptautisku dimensiju, parasti piemērojot partnerattiecību reģistrēšanas valsts tiesību aktus reģistrēto pāru mantai; lai dažādās procedūras varētu izskatīt viena un tā pati tiesa, tādējādi izvairoties no paralēlām tiesvedībām un savstarpēji pretrunīgiem tiesu nolēmumiem; un lai uzlabotu paredzamību starptautiskiem pāriem, vienkāršojot nolēmumu atzīšanas un izpildes procedūras un publisku aktu apriti visā Eiropas Savienībā. 27.Priekšlikumi turklāt ir nozīmīgs papildinājums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai Nr. 650/2012 par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu atzīšanu un izpildi un publisku aktu akceptēšanu un izpildi mantošanas lietās un par Eiropas mantošanas apliecības izveidi. Tas ir tāpēc, ka jautājums par mantisko attiecību izbeigšanu ir jautājums, ko ļoti bieži ir jāatrisina pirms mirušās personas mantojuma sadales. Eiropas mantojuma apliecības efektivitāti varētu ievērojami uzlabot, ja pāru mantiskajām attiecībām visā Eiropas Savienībā būtu piemērojamas vienotas kolīziju normas. 28.Komisijas 2011. gada priekšlikumi bija svarīgi, jo tie attiecās uz apmēram 16 miljoniem starptautisku laulātu pāru ES, kuri, piemēram, dzīvo dalībvalstī, kas nav viņu izcelsmes dalībvalsts vai kuriem ir īpašums citā dalībvalstī.

29.2007. gadā ES tika noslēgtas aptuveni 300 000 starptautisku laulību un aptuveni 500 000 starptautisku laulību tika izbeigtas (ar laulības šķiršanu vai viena partnera nāvi). Vairāk nekā 460 miljoni eiro katru gadu ir iesaistīti starptautisku laulību izbeigšanas procesos. Vairāk nekā 41 000 Eiropas Savienībā reģistrētu partnerattiecību 2007. gadā bija starptautisks raksturs saistībā ar mantu. Katru gadu apmēram 10 000 reģistrētu partnerattiecību izbeidzas ar šķiršanos vai nāvi. Turklāt reģistrētu partnerattiecību skaits pastāvīgi pieaug, jo īpaši tāpēc, ka to dalībvalstu skaits, kuras ir ieviesušas reģistrētu partnerattiecību institūtu, ir palielinājies no 17 dalībvalstīm 2011. gadā līdz šobrīd 20 dalībvalstīm. Attiecīgi pieaug arī to gadījumu skaits, kad ir jāsadala partnerattiecību laikā iegūtā manta partnerattiecību izbeigšanas vai viena partnera nāves dēļ. 4.3.2.Pašreizējā situācija attiecībā uz jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem un nolēmumu atzīšanu un izpildi starptautisku pāru mantisko attiecību jomā, aptverot gan laulāto mantiskās attiecības, gan reģistrētu partnerattiecību mantiskās sekas. 30.Pašlaik iedzīvotāji saskaras ar dažādām praktiskām problēmām saistībā ar līdzekļu plānošanu, ja viņu laulībai vai partnerībai ir starptautisks raksturs. Savienības pilsoņi arvien vairāk pārvietojas pāri valstu robežām, un tas rada lielāku skaitu starptautisku pāru vai pāru ar starptautisku dimensiju – laulātie ar dažādu pilsonību, pāri, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav, kam pieder aktīvi dažādās dalībvalstīs, vai šķiras vai mirst valstī, kas nav viņu izcelsmes valsts. Problēmas sagādā tas, ka cilvēkiem ir ļoti grūti uzzināt, kurām tiesām ir jurisdikcija un kuri tiesību akti ir piemērojami viņu personiskajai situācijai un viņu mantai. Tādējādi viņiem ir jāsaskaras ar negaidītām un apgrūtinošām sekām ne tikai mantas ikdienas pārvaldē, bet arī šķiroties vai gadījumos, kad kāds no viņiem mirst. 31.Lai gan pastāv Savienības noteikumi par jurisdikciju un piemērojamiem tiesību aktiem civillietās un komerclietās un arī dažās ģimenes tiesību jomās, pašlaik nav šādu noteikumu attiecībā uz mantiskajām attiecībām vai starptautiskiem pāriem. Šo jomu tādējādi regulē valstu tiesību akti un nelielā apjomā starptautiski nolīgumi, kas noslēgti starp dalībvalstīm. 32.Cēloņi problēmām, ar ko saskaras partnerattiecības reģistrējuši pāri vai laulātie, ir vieni un tie paši. Tomēr pastāv vairākas svarīgas papildu problēmas pāriem reģistrētās partnerattiecībās, jo reģistrētu partnerattiecību jēdziens pastāv tikai 20 dalībvalstīs, ne visās dalībvalstīs ir materiālo tiesību normas, kas reglamentē viņu mantiskās attiecības un vēl mazākā skaitā dalībvalstu ir pieņemti noteikumi par jurisdikciju un kolīziju normām. 33.Ierosinātās regulas attiecas uz pāriem, kuri ir oficiāli iesaistījušies ģimenes institūtā, proti, laulībās un reģistrētās partnerattiecībās. “De facto” savienības nav aptvertas. 34.Šīs ciešākas sadarbības mērķis ir izveidot skaidru tiesisko regulējumu iesaistītajās dalībvalstīs, lai noteiktu jurisdikciju un tiesību aktus, kas piemērojami starptautisku pāru mantiskajām attiecībām, aptverot gan laulāto mantiskās attiecības, gan reģistrētu partnerattiecību mantiskās sekas, un veicināt lēmumu un publisku aktu apriti šajos jautājumos starp dalībvalstīm. 4.3.3.Priekšrocības, ko sniedz ciešāka sadarbība attiecībā uz jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem un nolēmumu atzīšanu un izpildi starptautisku pāru mantisko attiecību jomā, aptverot gan laulāto mantiskās attiecības, gan reģistrētu partnerattiecību mantiskās sekas. 35.Septiņpadsmit dalībvalstis ir lūgušas ciešāku sadarbību starptautisku pāru mantisko attiecību jomā, aptverot gan laulāto mantiskās attiecības, gan reģistrētu partnerattiecību mantiskās sekas: Zviedrija, Beļģija, Grieķija, Horvātija, Slovēnija, Spānija, Francija, Portugāle, Itālija, Malta, Luksemburga, Vācija, Čehija, Nīderlande, Austrija, Bulgārija un Somija. Šo septiņpadsmit pieprasījuma iesniedzēju dalībvalstu kopējais iedzīvotāju skaits ir 340 miljoni. Tie ir 67 % visu Savienības iedzīvotāju. Tas nozīmē, ka ievērojams skaits no aptuveni 16 miljoniem starptautisku laulību ES gūs labumu no šīs ciešākas sadarbības. Jo lielāks ir to dalībvalstu skaits, kas piedalās ciešākā sadarbībā, jo lielāks arī to iedzīvotāju skaits, kuri gūs labumu no tās. 36.Ciešāka sadarbība attiecībā uz jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem un nolēmumu atzīšanu un izpildi lietās par starptautisku pāru mantiskajām attiecībām, aptverot gan laulāto mantiskās attiecības, gan reģistrētu partnerattiecību mantiskās sekas, sniegs šādas priekšrocības iedzīvotājiem: a)jautājumus par pāru mantiskajām attiecībām izskatīs saskaņoti, piemērojot vienas konkrētas tiesības, un to darīs viena iestāde; b)starptautiski pāri varēs izvēlēties viņu mantai piemērojamos tiesību aktus; c)palielināsies tiesiskā noteiktība starptautiskiem pāriem, jo parasti tiks piemēroti tās valsts tiesību akti, ar kuru pārim ir visciešākā saikne; d)dažādās procedūras varēs izskatīt viena un tā pati tiesa, tādējādi izvairoties no paralēlām tiesvedībām un savstarpēji pretrunīgiem tiesu nolēmumiem; kā arī e)uzlabosies paredzamība starptautiskiem pāriem, vienkāršojot nolēmumu atzīšanas un izpildes procedūras un publisku aktu apriti visā Eiropas Savienībā. 4.3.4.LES 20. panta 1. punkta prasību ievērošana 37.LES 20. panta 1. punktā ir noteikts, ka ciešākas sadarbības mērķis ir veicināt Savienības mērķu sasniegšanu, aizsargāt tās intereses un pastiprināt integrācijas procesu. 38.Viens no Savienības mērķiem ir piedāvāt saviem iedzīvotājiem brīvības, drošības un tiesiskuma telpu bez iekšējām robežām, kur ir nodrošināta personu brīva pārvietošanās (LES 3. panta 2. punkts). Tiesiskuma telpa ietver tiesu iestāžu sadarbības izvēršanu civillietās, kurās ir pārrobežu elementi, pamatojoties uz nolēmumu savstarpējas atzīšanas principu (LESD 81. panta 1. punkts). Šajā nolūkā Savienība var pieņemt pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt, pirmkārt, nolēmumu savstarpēju atzīšanu un izpildi dalībvalstu starpā un, otrkārt, dalībvalstu piemērojamo tiesību saderību kolīziju normu un jurisdikcijas jautājumos (LESD 81. panta 2. punkta a) un c) apakšpunkts). 39.Kolīziju normu un noteikumu par jurisdikciju saskaņošana veicina spriedumu savstarpēju atzīšanu. Tas, ka dažādu dalībvalstu tiesas piemēro vienus un tos pašus noteikumus jurisdikcijas kolīzijām un tiesību normu kolīzijām, lai noteiktu tiesu, kas ir kompetenta izskatīt lietu, un šajā gadījumā piemērojamās tiesības, veicina savstarpējo uzticību tiesas nolēmumiem, kas pieņemti citā dalībvalstī. 40.Ciešāka sadarbība attiecībā uz jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem un nolēmumu atzīšanu un izpildi lietās par starptautisku pāru mantiskajām attiecībām, aptverot gan laulāto mantiskās attiecības, gan reģistrētu partnerattiecību mantiskās sekas, pieprasījuma iesniedzēju dalībvalstu starpā sekmētu virzību uz Savienības mērķi – nodrošināt dalībvalstīs piemērojamo kolīziju normu un jurisdikcijas noteikumu saderību. Ciešāka sadarbība šajā jomā paaugstinātu dalībvalstu to noteikumu saderību, ar kuriem nosaka tiesu, kas ir kompetenta izskatīt jautājumu par starptautisku pāru mantiskajām attiecībām, un tiesību aktus, kas tiesai būtu jāpiemēro, kā arī to noteikumu saderību, kas regulē šajā jomā vienā dalībvalstī pieņemto nolēmumu atzīšanu un izpildi citā dalībvalstī, salīdzinājumā ar pašreizējo situāciju, kad starptautisku pāru mantisko attiecību jomā nav saskaņotas ne kolīziju normas, ne noteikumi par jurisdikciju, ne arī noteikumi par tiesu nolēmumu atzīšanu un izpildi.

4.4.Atbilstība Līgumiem un Savienības tiesībām 41.Saskaņā ar LESD 326. pantu ciešākai sadarbībai jāatbilst Līgumiem un Savienības tiesībām. 42.Ciešāka sadarbība neietekmētu esošo acquis. To izveidotu jomā, uz kuru attiecas Savienības dalītā kompetence, bet kurā līdz šim nepastāv kopējas Savienības normas. Pirmajā ģimenes tiesību jomā pieņemtajā Savienības tiesību aktā – Padomes Regulā (EK) Nr. 1347/2000 – noteica normas attiecībā uz jurisdikciju, spriedumu atzīšanu un izpildi laulības lietās, kā arī uz spriedumiem par abu laulāto vecāku atbildību par bērniem laulības lietu tiesvedības kontekstā. Taču tā neietvēra ne noteikumus par laulības šķiršanai piemērojamiem tiesību aktiem, ne arī par mantiskajām sekām. Padomes Regula (EK) Nr. 2201/2003, ar kuru atcēla un no 2005. gada 1. marta aizstāja Padomes Regulu (EK) Nr. 1347/2000, šajā ziņā nenoteica nekādas izmaiņas. Kolīziju normas attiecībā uz laulības šķiršanu un laulāto atšķiršanu pieņēma 16 dalībvalstis, īstenojot ciešāku sadarbību saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1259/2010. Kolīziju normas attiecībā uz testamentiem un mantošanu pieņēma ar Regulu (ES) Nr. 650/2012. Jautājumam par kolīziju normām starptautisku pāru mantisko attiecību jomā, aptverot gan laulāto mantiskās attiecības, gan reģistrētu partnerattiecību mantiskās sekas, būtu jāpilnveido tiesiskais regulējums, ko piemēro starptautiskiem pāriem Eiropas Savienībā. 43.Ciešāka sadarbība attiecībā uz jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem un nolēmumu atzīšanu un izpildi lietās par starptautisku pāru mantiskajām attiecībām, aptverot gan laulāto mantiskās attiecības, gan reģistrētu partnerattiecību mantiskās sekas, neradītu diskrimināciju pilsonības dēļ, ko aizliedz LESD 18. pants, jo ierosinātās kolīziju normas būtu universāla rakstura un attiektos uz visām tiesvedībām iesaistīto dalībvalstu tiesās neatkarīgi no pušu pilsonības vai dzīvesvietas. No otras puses, neiesaistīto dalībvalstu tiesas turpinās piemērot savas valsts kolīziju normas savu starptautisko privāttiesību ietvaros. 4.5.Nav apdraudējuma iekšējam tirgum vai ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai; nav šķēršļu vai diskriminācijas tirdzniecībā; nav konkurences traucējumu 44.LESD 326. pantā ir paredzēts, ka ciešāka sadarbība nedrīkst apdraudēt iekšējo tirgu vai ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; kā arī tā nedrīkst radīt šķēršļus vai diskrimināciju tirdzniecībā starp dalībvalstīm un radīt traucējumus dalībvalstu savstarpējā konkurencē. 45.Ciešāka sadarbība starptautisku pāru mantisko attiecību jomā, aptverot gan laulāto mantiskās attiecības, gan reģistrētu partnerattiecību mantiskās sekas, nerada problēmas saistībā ar šiem juridiskajiem nosacījumiem. Priekšlikumi par ciešāku sadarbību šajā jomā atvieglos iekšējā tirgus pienācīgu darbību, novēršot brīvas pārvietošanās šķēršļus personām, kuras šobrīd saskaras ar problēmām, ko izraisa atšķirības valstu tiesību aktos attiecībā uz kopdzīves mantiskajām sekām. Lielāka tiesiskā noteiktība, ko nodrošinās saskaņotas kolīziju normas šajā jomā, tādējādi pozitīvi ietekmēs pārus, kuri īsteno tiesības brīvi pārvietoties starp iesaistītajām dalībvalstīm. 46.Ņemot vērā ierosināto regulu būtību, proti, tās skar tikai divu privātpersonu savstarpējās attiecības, ciešāka sadarbība neietekmēs uzņēmumus vai tiesiskās attiecības tirgū, kā arī neietekmē tirdzniecību vai konkurenci Savienībā. Visbeidzot, ciešāka sadarbība neietekmētu teritoriālo kohēziju starp Eiropas Savienības reģioniem. 47.Paredzot kolīziju normu saskaņošanu, priekšlikumi varētu ievērojami vienkāršot iedzīvotāju (un juridisko profesiju pārstāvju) dzīvi, jo iesaistītajās dalībvalstīs viņi varētu noteikt jurisdikciju un tiesību aktus, kas piemērojami viņu mantiskajām attiecībām, un baudīt priekšrocības, ko sniedz vienkāršota nolēmumu un publisku aktu aprite šajā jomā. 48.Kaut arī priekšlikuma radītās tiesiskās noteiktības un vienkāršošanas labumus nevarēs baudīt visi starptautiski pāri Savienībā, viņu stāvoklis neiesaistīto dalībvalstu tiesās nepasliktināsies salīdzinājumā ar pašreizējo situāciju. Neiesaistītās dalībvalstis saglabās savu status quo, jo tās turpinās piemērot, kā tas notiek patlaban, attiecīgās valsts tiesību aktus (tostarp to starptautisko privāttiesību normas) attiecībā uz pārrobežu situācijām saistībā ar laulāto mantiskajām attiecībām un reģistrētu partnerattiecību mantiskajām sekām, lai noteiktu, kurai tiesai būtu jāizskata lieta par šiem jautājumiem un kādi tiesību akti tai būtu jāpiemēro. Neiesaistītās dalībvalstis kā līdz šim turpinās piemērot attiecīgās valsts tiesību aktus (tostarp starptautisko privāttiesību normas) to nolēmumu atzīšanai un izpildei, kas pieņemti kādā no iesaistītajām dalībvalstīm. Savukārt iesaistītās dalībvalstis kā līdz šim turpinās piemērot attiecīgās valsts tiesību aktus (tostarp starptautisko privāttiesību normas) to nolēmumu atzīšanai un izpildei, kas pieņemti kādā no neiesaistītajām dalībvalstīm. Situācija attiecībā uz laulāto mantiskajām attiecībām un reģistrētu partnerattiecību mantiskajām sekām būs līdzvērtīga situācijai attiecībā uz citiem civiltiesību instrumentiem, kuros nepiedalās visas dalībvalstis, piemēram, Regula Nr. 1259/2010, ar kuru īsteno ciešāku sadarbību attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai, un Regula Nr. 650/2012 par mantošanu un testamentiem. 49.Turklāt, regulas par laulāto mantiskajām attiecībām un reģistrētu partnerattiecību mantiskajām sekām piemērošana, īstenojot ciešāku sadarbību, nebūs atkarīga no pāra locekļu valstspiederības, proti, no tā, vai pāra locekļi ir iesaistīto dalībvalstu valstspiederīgie. Iesaistīto dalībvalstu iestādes (piemēram, notārs vai tiesa), kurām ir jāpiemēro regulas, tās piemēros visiem iedzīvotājiem, kuru mantisko attiecību lieta vai jautājums par reģistrēto partnerattiecību mantiskajām sekām ir jāizskata konkrētajai iestādei neatkarīgi no šo personu valstspiederības. Tāpat, ja pāris, ko veido viens vai divi iesaistītas dalībvalsts iedzīvotāji, iesniedz savu jautājumu izskatīšanai neiesaistītas dalībvalsts iestādē, šādas neiesaistītas dalībvalsts iestādes nepiemēros regulas, bet gan attiecīgās valsts tiesību aktus (tostarp starptautiskās privāttiesības), lai izskatītu starptautiskos procesuālos aspektus attiecībā uz laulāto mantiskajām attiecībām vai reģistrētu partnerattiecību mantiskajām sekām. 50.Ciešāka sadarbība tādējādi neizraisīs nepamatoti atšķirīgu attieksmi pret iedzīvotājiem. 4.6.Neiesaistīto dalībvalstu kompetences, tiesību un pienākumu ievērošana 51.LESD 327. pantā ir noteikts, ka ikvienas ciešākas sadarbības gadījumā jāievēro to dalībvalstu kompetence, tiesības un pienākumi, kuras šādā sadarbībā neiesaistās. 52.Vienotu kolīziju normu pieņemšana iesaistītajās dalībvalstīs neietekmē neiesaistīto dalībvalstu normas. Dalībvalstis, kuras nepiedalās, turpinās piemērot savu starptautisko privāttiesību noteikumus par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu atzīšanu un izpildi lietās par starptautisko pāru mantiskajām attiecībām. 53.Starptautisko publisko tiesību līmenī nav starptautisku nolīgumu par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu atzīšanu un izpildi lietās par starptautisko pāru mantiskajām attiecībām (aptverot laulāto mantiskās attiecības un reģistrētu partnerattiecību mantiskās sekas) starp iesaistītajām un neiesaistītajām dalībvalstīm, kuri varētu ietekmēt šādu ciešāku sadarbību. 4.7.Secinājums par juridisko nosacījumu izpildi 54.Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka visi Līgumos paredzētie juridiskie nosacījumi ciešākas sadarbības izveides atļaušanai ir izpildīti. 4.8.Pamattiesību ievērošana 55.Ciešāka sadarbība starptautisku pāru mantisko attiecību jomā, aptverot gan laulāto mantiskās attiecības, gan reģistrētu partnerattiecību mantiskās sekas, ievēro pamattiesības, kas noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tās 9. pantā par tiesībām stāties laulībā un tiesībām izveidot ģimeni saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kā arī 21. pantā par diskriminācijas aizliegumu. Regulās, ar ko īsteno ciešāku sadarbību, ierosinātās kolīziju normas iesaistītajās dalībvalstīs bez jebkādas diskriminācijas piemēros visiem starptautiskiem pāriem, kuru attiecībās ir starptautisks elements, proti, gan laulībām, gan reģistrētām partnerattiecībām.

4.9.Secinājums par ciešāku sadarbību 56.Komisija uzskata, ka ciešāka sadarbība jurisdikcijas, piemērojamo tiesību aktu un nolēmumu atzīšanas un izpildes jomā saistībā ar starptautisku pāru mantiskajām attiecībām, aptverot gan laulāto mantiskās attiecības, gan reģistrētu partnerattiecību mantiskās sekas, radīs ievērojamas priekšrocības salīdzinājumā ar iespēju saglabāt status quo, un šīs ciešākas sadarbības priekšrocības šajā jomā atsver jebkurus iespējamus trūkumus. 57.Vienotas kolīziju normas starptautisku pāru mantisko attiecību jomā ievērojami atvieglos dzīvi daudziem pāriem iesaistītajās dalībvalstīs. Tas atbilst Stokholmas programmai, kurā Eiropadome secināja, ka Savienības līmenī ir jāturpina kolīziju normu saskaņošanas process jomās, kur tas ir nepieciešams, piemēram, "laulāto mantiskās attiecības, pāru nošķiršanas mantiskās sekas". 58.Tādēļ Komisija ierosina atļaut pieprasījuma iesniedzēju dalībvalstu ciešāku sadarbību. Komisija uzsver, ka ciešāka sadarbība attiecībā uz jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem un nolēmumu atzīšanu un izpildi saistībā ar starptautisku pāru mantiskajām attiecībām, aptverot gan laulāto mantiskās attiecības, gan reģistrētu partnerattiecību mantiskās sekas, ir vienmēr pieejama visām dalībvalstīm saskaņā ar LESD 328. pantu, un rosina dalībvalstis, kuras vēl nav to lūgušas, piedalīties ciešākā sadarbībā, tādējādi palielinot tās ieguvumus un priekšrocības. 2016/0061 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar ko atļauj ciešāku sadarbību attiecībā uz jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem un nolēmumu atzīšanu un izpildi starptautisku pāru mantisko attiecību jomā, aptverot gan laulāto mantiskās attiecības, gan reģistrētu partnerattiecību mantiskās sekas EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 329. panta 1. punktu, ņemot vērā pieteikumus, ko iesniegusi Beļģija, Bulgārija, Čehijas Republika, Vācija, Grieķija, Spānija, Francija, Horvātija, Itālija, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Austrija, Portugāle, Slovēnija, Somija un Zviedrija, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu, tā kā: (1)Savienība ir izvirzījusi mērķi uzturēt un attīstīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kurā ir nodrošināta personu brīva pārvietošanās. Lai pakāpeniski izveidotu šādu telpu, Savienībai ir jāpieņem pasākumi saistībā ar tiesu iestāžu sadarbību civillietās, kurās ir pārrobežu elementi. (2)Ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. pantu, šajos pasākumos ir iekļaujama dalībvalstīs piemērojamo noteikumu saderības veicināšana attiecībā uz tiesību kolīziju normām, tostarp pasākumos saistībā ar ģimenes tiesībām, kam ir pārrobežu ietekme. (3)Komisija 2011. gada 16. martā pieņēma priekšlikumu Padomes regulai par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu atzīšanu un izpildi laulāto mantisko attiecību lietās un priekšlikumu Padomes regulai par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu atzīšanu un izpildi lietās par reģistrētu partnerattiecību mantiskajām sekām. (4)Padome 2015. gada 3. decembra sanāksmē secināja, ka pieņemamā termiņā nebūs iespējams panākt vienošanos visas ES mērogā par abu regulu pieņemšanu. (5)Šajos apstākļos Malta, Horvātija un pēc tam Beļģija nosūtīja Komisijai lūgumus attiecīgi 2015. gada 14. decembra, 2015. gada 15. decembra un 2015. gada 17. decembra vēstulēs un Zviedrija, Grieķija, Slovēnija, Spānija, Francija, Portugāle, Itālija, Luksemburga un Vācija 2015. gada 18. decembra vēstulēs, kurās norādīja, ka tās vēlas savā starpā izveidot ciešāku sadarbību attiecībā uz jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem un nolēmumu atzīšanu un izpildi laulāto mantisko attiecību lietās un lietās par reģistrētu partnerattiecību mantiskajām sekām, un ka Komisijai šajā sakarā būtu jāiesniedz priekšlikums Padomei. Čehijas Republika, Nīderlande, Bulgārija, Austrija un Somija nosūtīja Komisijai identiskus lūgumus attiecīgi 2016. gada 28. janvāra, 2016. gada 2. februāra, 2016. gada 9. februāra, 2016. gada 16. februāra un 26. februāra vēstulēs. Ciešāku sadarbību ir pieprasījušas kopumā septiņpadsmit dalībvalstis. (6)Ciešākai sadarbībai iesaistītajās dalībvalstīs ir jānodrošina skaidrs un visaptverošs tiesiskais regulējums starptautisku pāru mantisko attiecību jomā, aptverot gan laulāto mantiskās attiecības, gan reģistrētu partnerattiecību mantiskās sekas, jānodrošina pienācīgi risinājumi iedzīvotājiem attiecībā uz tiesisko noteiktību, paredzamību un elastību un jāveicina lēmumu un publisku aktu aprite starp iesaistītajām dalībvalstīm.