LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 9.3.2010 
SEC(2010) 198 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
  
Pavaddokuments 
  
Eiropas Parlamenta un Padomes L ēmumam, ar ko izveido Eiropas Savien ības rīcību 
attiecībā uz Eiropas mantojuma z īmi 
  
{COM(2010) 76 gal īgā redakcija} 
{SEC(2010) 197}  
LV 2   LV KOPSAVILKUMS  
Šis ietekmes nov ērtējums ir pavaddokuments, kas pi evienots priekšlikumam Eiropas 
Parlamenta un Padomes L ēmumam, ar ko izveido Eiropas Savien ības rīcību attiecībā 
uz Eiropas mantojuma z īmi. 
1. PROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
Eiropas mantojuma z īmes (EMZ) s ākotnējā ideja rad ās kā viens no iesp ējamiem 
risinājumiem plaisas mazin āšanai starp ES un iedz īvotājiem. Šī plaisa liel ā mērā 
saistīta ar to, ka tr ūkst zināšanu par Eiropas v ēsturi, ES noz īmi un vērtībām un tās 
iestāžu darbību. 
Pēc tam 2006. gada apr īlī sāka īstenot shēmu, kas bija vald ību iniciat īva. Līdz šim 
zīmi ir saņēmuši pavisam 64 objekti 17 ES dal ībvalstīs un Šveic ē. Sākotnējās EMZ 
mērķis bija piln ībā izmantot kult ūras mantojuma potenci ālu, lai stiprin ātu Eiropas 
iedzīvotāju piederības izjūtu Eiropai un veicin ātu Eiropas identit ātes apziņu. Jau no 
paša sākuma bija skaidrs, ka EMZ viena pati nesp ēs aizpild īt plaisu starp 
iedzīvotājiem un ES. T ā bija tikai viena iecere kop ā ar citām iniciatīvām saziņas, 
izglītības, kultūras, pilson ības jomā, kuru m ērķis bija risin āt vienu un to pašu 
problēmu.  
Tādējādi nonākam pie probl ēmas otrā līmeņa, ka Eiropas kult ūras mantojuma 
izpratne, tostarp m ūsu kopīgā matojuma simbolisk āko objektu izpratne, ļoti lielā 
mērā paliek nacion ālā līmenī. Mūsu kopīgā mantojuma Eiropas dimensija nav 
pietiekami izcelta, un t ā potenciāls veicināt kultūru dialogu nav optim āli izmantots. 
Šo situāciju skaidri apzin ājās kultūras ministri, kas n āca klajā ar EMZ vald ību 
iniciatīvu, kuras m ērķis bija risin āt problēmu, apzinot un izraugoties objektus, kam 
bijusi izšķirīgi svarīga loma Eiropas izveid ē un apvienošan ā, šo objektu eiropeiskas 
izpratnes veicin āšanā, to izglītības potenci āla palielin āšanā un pieredzes un labas 
prakses apmai ņas veicināšanā.  
Tomēr līdz šim vald ību līmeņa EMZ nav nesusi konkr ētus rezult ātus. Daļēji tas 
skaidrojams ar faktu, ka EMZ ir ļoti jauna un ka risin āmā problēma ir sarež ģīta un 
dziļi sakņota. Sava ietekme ir ar ī faktam, ka EMZ v ēl aizvien ir liels ne īstenots 
potenciāls un ka t ās īstenošanā atklāti daudzi tr ūkumi, kuri j ānovērš. To apstiprin āja 
iniciatīvas nov ērtējums, kuru veica ārējs konsultants ECOTEC , sniedzot 
palīgpakalpojumus šim ietekmes nov ērtējumam, kas apliecin āja, piemēram, ka 
pašreizējo atlases proced ūru dēļ, atlasīto objektu īpatnību, būtiskuma un darb ību dēļ 
šīs procedūras ir visnota ļ atšķirīgas un dažk ārt grūti saprotamas; ka EKZ neatpaz īst 
pat galven ās ieinteres ētās personas kult ūras mantojuma jom ā; ka līdz šim gūti mazi 
uzlabojumi izgl ītības jomā un sadarb ības tīklu veidošan ā starp objektiem, kam 
piešķirta zīme. Lai g ūtu konkrētus rezult ātus un nodrošin ātu lielāku ietekmi, EMZ 
nepieciešama proakt īvāka pieeja un j āpanāk kvalitatīva virzība uz priekšu. 
2. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
Eiropas Savien ības Ministru Padome 2008. gada 20. novembr ī pieņēma secinājumus, 
kuros aicin āja Eiropas Komisiju iesniegt “piem ērotu priekšlikumu, ar ko Eiropas 
LV 3   LV Savienībā izveido “Eiropas mantojuma z īmi” un nosaka š ā projekta praktisk ās 
īstenošanas k ārtību”.  
EMZ juridiskais pamats ir 167. pants L īgumā par Eiropas Savien ības darbību. 
Minētajā pantā ir paredz ēts, ka ES “veicina dal ībvalstu kult ūru uzplaukumu, 
respektējot to nacion ālās un reģionālās atšķirības un vienlaikus piev ēršot uzman ību 
kopīgajam kult ūras mantojumam”. Turkl āt Eiropas Savien ības rīcības mērķis ir 
“veicināt dalībvalstu sadarb ību” kultūras jomā un “vajadz ības gadījumā atbalstīt un 
papildināt to rīcību”. Saska ņā ar Padomes secin ājumiem dal ībvalstis var ētu 
piedalīties pēc brīvprātības principa. Dom ājams, ka Eiropas Savien ības iesaist īšanās 
EMZ iniciat īvā stiprinās koordin āciju dalībvalstu starp ā un tādējādi palīdzēs veidot 
un pienācīgi piemērot kopīgus, skaidrus un caurredzamus atlases krit ērijus, kā arī 
EMZ jaun ās atlases un p ārraudzības proced ūras, savuk ārt tas nodrošin ās objektu 
atbilstību izvirz ītajiem m ērķiem. Iepriekš min ētajā pašreizējās EMZ nov ērtējumā 
apliecināts, ka šo uzdevumu var paveikt, tikai izmantojot kop ējus valdību 
pasākumus. Citas priekšroc ības, ko var ētu radīt ES rīcība, ir tas, ka iniciat īvā 
iesaistīsies vairāk dalībvalstu un atrisin āsies probl ēmas, kas saist ītas ar pašreiz ējo 
sekretariāta rotāciju. Tādējādi tiktu uzlabota iniciat īvas kvalit āte un varētu nodrošin āt 
tās kvalitāti, saskaņotību un pan ākumus ilgtermi ņā. 
3. ES INICIAT ĪVAI IZVIRZ ĪTIE UZDEVUMI  
Kā jau minēts iepriekš, plaisa  starp ES un iedz īvotājiem ir sarež ģīta problēma, kas 
aptver plašu jaut ājumu loku, ko ar EMZ vien nav iesp ējams atrisin āt un kas ar ī ar 
EMZ vien netiks risin āta. Šā jautājuma risin āšanai velt ītas dažādas iniciat īvas, kas 
cita citu papildina, un svar īgi ir uzsv ērt, ka zīmei noteikti neb ūs tādas ietekmes, k ā, 
piemēram, studentu apmai ņai vai valodu apguvei. T āpēc tika izlemts atjaunotajai 
EMZ ierosin āt četru līmeņu mērķus, kuru virsuzdevums atbilstu EMZ kop ējam 
mērķim un sasaist ītu to ar plaš āku ES politikas programmu un starpposma m ērķiem, 
kas būtu pats liel ākais, ko EMZ b ūtu iespējams sasniegt vienai pašai. Zem ākos 
līmeņos ietverti konkr ēti un ar darb ību saistīti mērķi. 
3.1. Vispārīgie mērķi 
Pamatojoties uz v ēstures un kult ūras mantojuma kop īgajiem elementiem, stiprin āt 
Eiropas iedz īvotāju pieder ības izjūtu Eiropas Savien ībai un izpratni par 
daudzveid ību. 
Izvērst kultūru dialogu 
3.2. Starpposma m ērķi 
Stiprināt to objektu v ērtību un savdab ību, kuriem ir bijusi svar īga loma Eiropas 
Savienības vēsturē un izveid ē.  
Palielināt Eiropas iedz īvotāju izpratni par Eiropas izveidi un kop īgo, tomēr atšķirīgo 
kultūras mantojumu, jo īpaši saistībā ar demokr ātijas vērtībām un cilv ēktiesībām, kas 
ir Eiropas integr ācijas pamat ā. 
LV 4   LV 3.3. Konkrētie mērķi 
Palielināt objektu noz īmīgumu Eiropas kontekst ā 
Palielināt jauniešu izpratni par kop īgo kultūras mantojumu 
Visā Eiropā atvieglot dal īšanos pieredz ē un labas prakses apmai ņu 
Ikvienam sabiedr ības loceklim, jo īpaši jauniešiem, uzlabot piek ļuvi kultūras 
mantojumam 
Nodrošinot m ākslas, kult ūras un vēstures izgl ītību, pastiprin āt kultūru dialogu, jo 
īpaši jauniešu vid ū 
Veicināt kultūras mantojuma, m ūsdienu jaunrades un radošuma siner ģiju 
Piesaistīt uzmanību reģioniem un veicin āt to ilgtsp ējīgu attīstību 
3.4. Darbības mērķi 
a) Ar EMZ saist ītie praktiskie pas ākumi 
Nodrošināt kopīgus, skaidrus un caurredzam us objektu atlases krit ērijus 
Veicināt taisnīgu EMZ sadal ījumu Eiropas Savien ībā  
Ieviest pārraudzības proced ūru, lai objektos, kam pieš ķirta zīme, tiktu izpild īti 
noteiktie pien ākumi 
Uzlabot papildin āmību ar cit ām iniciat īvām kultūras mantojuma jom ā, konkrēti, 
nodrošinot labu sazi ņu ar attiec īgajām starptautiskaj ām struktūrām 
Nodrošināt, lai praktiskie pas ākumi būtu viegli un elast īgi kā Eiropas Savien ībai, tā 
dalībvalstīm 
Palielināt atpazīstamību Eiropas m ērogā, konkrēti, izveidojot t īmekļa vietni 
Veidot objektu p ārrobežu sadarb ības tīklus, izce ļot eiropeisko savdab ību un 
nodrošinot apmai ņu 
b) Darbības objektos, kam pieš ķirta zīme 
Veidot objektu Eiropas dimensiju, pien ācīgi inform ējot un izmantojot informat īvas 
zīmes vairākās valodās 
Izstrādāt izglītošanas programmas 
Vietējā, valsts un Eiropas m ērogā reklamēt objektus k ā tūrisma galam ērķus 
Veidot piek ļuvi objektiem, tos attiec īgi pielāgojot, nodrošinot attiec īgus rīkus 
apmeklētājiem, person āla apmācību un privili ģētu piekļuvi jauniešiem 
LV 5   LV Izstrādāt kultūras pasākumu programmas sar īkojumiem, festiv āliem, mākslinieku 
radošo darbn īcu shēmām u. c. 
4. POLITISKO RISIN ĀJUMU VARIANTI  
Padomes secin ājumos min ēts, ka jaunajai EMZ j āsaglabā “elastīga un efekt īva 
administrat īvā pārvaldība, ievērojot subsidiarit ātes principu”. Ar ī apspriešan ās 
procesā tika paustas š īs pašas bažas par iesp ējām valsts un Eiropas l īmenī saglabāt 
izmaksas ierobežot ā apmērā, un pašlaik, finanšu un ekonomikas kr īzes laikā, tās 
pastiprinās vēl vairāk, tāpēc ir maz ticams, ka valsts un Eiropas l īmenī nākamajos 
gados būs pieejams liels finans ējums. Ņemot vērā šos faktorus, tiek izsl ēgts 
risinājuma variants, kad EMZ tiktu turpin āta kā valdību iniciat īva, kas objektu 
attīstībai un savstarp ēju sadarb ības tīklu veidošanai sa ņemtu ievērojamu finansi ālo 
atbalstu no ES, k ā arī risinājuma variants, kad EMZ tiktu p ārveidota par 
ES iniciat īvu, kura objektiem nodrošin ātu ievērojamu finansi ālu atbalstu.  
Pēc šīs sākotnējās rūpīgās pārbaudes tika izstr ādāti trīs galvenie risin ājumi, kas tika 
atzīti par reāliem un īstenojamiem, vien ā risinājumā paredzot tr īs apakšrisin ājumus. 
Visiem šiem risin ājumiem b ūtu ļoti maza ietekme uz ES b udžetu. Tie visi atbilst ar ī 
subsidiarit ātes un proporcionalit ātes principam. 
4.1. 1. risinājums. Status quo  (bāzes scenārijs) 
EMZ tiek turpin āta kā valdību iniciat īva, dalības valstīm rotācijas kārtībā sniedzot 
sekretariāta pakalpojumus (bez ES finans ējuma) un bez ES r īcības.  
4.2. 2. risinājums. Status quo  + neliels ES finansi ālais atbalsts   
EMZ arī turpmāk ir valdību iniciat īva, kas no ES budžeta sa ņem nelielu finansi ālo 
atbalstu sekretari āta darbības izmaksu da ļas, saziņas, ekspertu san āksmju un 
sadarbības tīklu veidošanas izmaksu da ļas segšanai. Finans ējums tiktu g ūts vai nu no 
pašreizējās, vai arī no nākamās programmas “Kult ūra”.  
4.3. 3. risinājums. Stājoties spēkā Padomes un Parlamenta l ēmumam, EMZ k ļūst 
par ES iniciat īvu  
Minētajā lēmumā tiktu preciz ēti jaunās zīmes mērķi un noteikumi, noteikti kop īgi 
atlases krit ēriji, izstrādātas atlases un p ārraudzības proced ūras un skaidri noteikti 
dalībvalstu un Komisijas uzdevumi un pien ākumi. Sekretari āta pakalpojumus 
nodrošinātu Komisija. Komisijai uzaicinot iesniegt priekšlikumus vai ar ī rīkojot 
ekspertu san āksmes, tiktu pieš ķirts neliels finansi āls atbalsts starptautiskiem 
sadarbības tīkliem starp objektiem. Komisijas pien ākumi būtu saistīti arī ar saziņu un 
EMZ populariz ēšanu Eiropas l īmenī. 
Ievērojot vairākas atlases un p ārraudzības proced ūras, kas izkristaliz ējās apspriešanas 
laikā, būtu iespējami šādi trīs apakšrisin ājumi. 
3.a. Atbilst īgi kopīgiem, skaidriem un caurredzamiem krit ērijiem dal ībvalstis atlasa 
objektus. Ik gadus dal ībvalstis, nep ārsniedzot maksim ālo skaitu un valstij noteikt ās 
kvotas, ierosina, kuriem objektiem pieš ķirama zīme. Izraudz ītos objektus p ēc tam 
apstiprina Eiropas Savien ība. Par p ārraudzību atbild dal ībvalstis. Komisijas 
LV 6   LV uzdevums ir nodrošin āt labu koordin āciju dalībvalstu starp ā un proced ūru un 
praktisko pas ākumu nevainojamu darb ību. 
3.b. Atklātā atlasē, kurā netiek ņemta vērā ierosināto objektus atrašan ās konkrētā 
valstī, Eiropas l īmeņa ekspertu komiteja atlasa objektus. Katru gadu var pieš ķirt 
noteiktu skaitu z īmju. Pārraudzība notiek ar ī ES līmenī. 
3.c. Dalībvalsts veic objekt u priekšatlasi, p ēc tam neatkar īga žūrija veic objektu 
galīgo atlasi ES l īmenī. Pārraudzība ir pirmk ārt dalībvalstu pien ākums, bet to 
uzrauga un p ārbauda neatkar īgā žūrija, piešķiro zīmi iespējams anul ēt.  
5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Lai novērtētu ietekmi, sadarb ībā ar ārēju konsultantu tika apzin ātas vairākas 
potenciālas ietekmes. T ās tika atvasin ātas no daž ādiem avotiem: p ārskatot literat ūru 
par kultūras un kult ūras mantojuma ietekmi; analiz ējot EMZ m ērķus; iepazīstoties ar 
to privātpersonu, organiz āciju un dal ībvalstu piez īmēm un redz ējumu, kuras 
piedalījās apspriešan ā. 
Tika analiz ēti šādi jautājumi. 
5.1. Sociālā ietekme/ ietekme uz sabiedr ību 
Pieejamāki kultūras mantojuma avoti 
Jauniešiem pieejam āks kultūras mantojums 
Lielāka interese un zin āšanas par kop īgo Eiropas kult ūras mantojumu 
Dziļāka izpratne par Eiropas kult ūras daudzveid ību 
Intensīvāks kultūru dialogs 
Spēcīgāka piederības izjūta Eiropas Savien ībai  
Intensīvāka dalība demokr ātijas procesos 
5.2. Ietekme uz ekonomiku  
Pozitīva ietekme uz viet ējo tūrisma nozari, tostarp liel āka nodarbin ātība 
Saiknes stiprin āšana ar kult ūras un radošaj ām jomām 
Inovācijas un radošuma att īstība 
5.3. Ietekme uz vidi  
Negatīva ietekme, kas saist īta ar pārmērīgu tūrisma attīstību 
Kultūras mantojuma aizsardz ība 
LV 7   LV Dažādo ietekmju anal īze liecina, ka EMZ pirm ā tiešā ietekme b ūs sociāla. Gaidāms, 
ka sākumā ieguvumi ekonomikai b ūtu drīzāk sekund āri vai netieši, tom ēr tas 
nenozīmē, ka dalībvalstis un objekti nevar ētu aktīvāk strādāt šajā virzienā. EMZ 
spējas būtiski ietekm ēt objekta apmekl ētāju skaitu laika gait ā varētu palielin āties, 
tomēr tās būtu atkarīgas no tā, kādu kvalitāti, uzticam ību un prestižu objekts sp ēs 
nodrošināt. Kopum ā šķiet, ka ietekme uz vidi neb ūtu ievērojama. 
Analīze arī liecina, ka saska ņā ar Padomes un Parlamenta l ēmumu (3. risin ājums) 
EMZ pārveidojot par ES iniciat īvu, tiktu nodrošin āta nepārprotama pievienot ā 
vērtība un ieguvumi, kas neb ūtu iespējami, dalībvalstīm pat ar ES finansi ālu atbalstu 
darbojoties vien ām pašām. No visiem trim 3. risin ājuma apakšrisin ājumiem, š ķiet, ka 
uz visu ietekmju fona vismaz ākos uzlabojumus nestu 3.a apakšrisin ājums, kad 
dalībvalstis atlas ītu objektus un izmantotu ES sekretari āta pakalpojumus.  
No apakšrisin ājumiem 3.b (atlase tikai ES l īmenī) un 3.c (atlase dal ībvalstu un 
ES līmenī) 3.b pied āvā labākas izredzes g ūt uzlabojumus vien īgi attiecībā uz labāku 
izpratni par kult ūru daudzveid ību, savuk ārt ar 3.c apakšrisin ājumu var ētu panākt 
vairāk uzlabojumu vair ākās jomās, tādus kā pieejamāki kultūras mantojuma avoti, 
jauniešiem pieejam āks kultūras mantojums un ar laiku — pozit īva ietekme uz 
tūrisma nozari, tostarp liel āka nodarbin ātība.  
6. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
Aplūkojuši daž ādo risinājumu iesp ējamās ietekmes, piev ērsāmies novērtējumam pēc 
trijiem galvenajiem krit ērijiem: lietder īgumam, efektivit ātei un saskan ībai. Tom ēr, 
vadoties p ēc šiem krit ērijiem, bija j āizvērtē atbilstība vēl vairākiem apakškrit ērijiem. 
Tie izriet no pašreiz ējās EMZ galvenajiem aspektiem, Padomes secin ājumiem, 
apspriešanas un no atzi ņām, kas gūtas, īstenojot citas ar z īmēm un balv ām saistītas 
shēmas. Atlas ītie kritēriji labi atbilst visiem atjaunot ās EMZ ierosin ātajiem mērķiem. 
Saistībā ar risinājumu lietder īgumu mēs izskatījām tādus aspektus k ā taisnīgs zīmju 
sadalījums dalībvalstīs, objektu Eiropas dimensijas populariz ēšana, sadarb ības tīkli 
objektu starp ā, EMZ atpaz īstamība un savdab ība, izglītošanas un kult ūras pasākumu 
īstenošana. 
Saistībā ar risin ājumu efektivit āti analizējām atlases proced ūras, īstenošanu un 
atbilstību, vajadz īgās administrat īvās procedūras, finansi ālo ietekmi un sazi ņu ar 
citām starptautisk ām struktūrām. 
Visbeidzot attiec ībā uz risin ājumu saskan ību mēs ņēmām vērā kompromisus 
sociālajā, ekonomikas un vides jom ā, sinerģiju un papildin āmību ar citām iniciatīvām 
un ārpussavien ības valstu iesp ējamu dalību, kura gan visticam āk būtu iespējama tikai 
tad, kad EMZ jau b ūtu nostiprin ājusies. 
Risinājumu salīdzinājums skaidri par āda, ka arī šajā ziņā 3.b un 3.c apakšrisin ājums 
nodrošinātu visiev ērojamākos uzlabojumus. No šiem diviem apakšrisin ājumiem 
vēlamāks ir 3.c (atlase dal ībvalsts un ES l īmenī), jo tas nodrošin ātu objektu 
taisnīgāku sadalījumu Eirop ā un tādējādi lielāku iespējamību nodrošin āt visu 
dalībvalstu dal ību un atbild ību. Šķiet, kas tas b ūtu efektīvāks risinājums arī saistībā 
ar EMZ atpaz īstamību un savdab ību, jo abus l īmeņus varētu integrēt tirgvedības un 
reklāmas risinājumos, un tas sp ētu izmantot gan dal ībvalstu, gan ES resursus atlasei 
LV 8   LV un pārraudzībai, vienlaikus nodrošinot krit ēriju saskan īgu izmantošanu. Visbeidzot 
3.c risinājums izrādās arī visrentabl ākais. 
6.1. Vēlamais politiskais risin ājums  
Pamatojoties uz iepriekš izkl āstīto novērtējumu, kā arī uz apspriešanu, v ēlamais 
risinājums attiec ībā uz EMZ ir 3.c. 
7. PĀRRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
EMZ pārraudzības un nov ērtēšanas sistēmā būs divi atšķirīgi elementi. 
To objektu p ārraudzība, kam pieš ķirta zīme 
Šajā jomā izvirzīts mērķis pārbaudīt, vai objektos, kam pieš ķirta zīme, tiek pild ītas 
saistības, ko tie uz ņēmušies, iesniedzot pieteikumu un tiekot atlas īti. Par pārraudzību 
atbildētu dalībvalsts, kas zi ņotu Eiropas ž ūrijai. Ja k āds konkr ēts objekts vairs 
nepildītu saistības, pēc pārrunām būtu iespējams zīmi anulēt. 
EMZ programmas nov ērtējums kopum ā 
Šajā novērtējumā būtu jāvērš uzmanība uz to, lai p ārbaudītu gan procesus, kas saist īti 
ar programmas darb ību, gan faktisko EMZ kumulat īvo ietekmi programmas l īmenī. 
Mērķis būtu konstat ēt, kurās jomās programma darbojas labi, k ā to iespējams uzlabot 
un – īpaši svar īgi – kā šos uzlabojumus n ākotnē vislabāk īstenot. Protams, šaj ā 
novērtējumā ietilptu ar ī to objektu p ārraudzība, kuriem pieš ķirta zīme. Par 
novērtējumu būtu atbildīga Komisija, katru se sto gadu to sagatavotu ārējs vērtētājs.