EIROPAS KOMISIJA Briselē, 20.10.2022 COM(2022) 545 final 2022/0336(NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar ko nosaka nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem, lai pieņemtu starptautiskos standartus un grozījumus un paziņotu par atšķirībām no starptautiskajiem standartiem, kas noteikti Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 1., 2., 3., 4., 6., 7., 8., 10., 11., 12., 13., 14., 15., 18. un 19. pielikumā



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.Priekšlikuma priekšmets Šis ir priekšlikums par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz: –aktu pieņemšanu Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) padomē civilās aviācijas drošuma, aeronavigācijas un gaisa satiksmes pārvaldības jomā, proti, attiecībā uz Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju (“Čikāgas konvencija”) 1., 2., 3., 4., 6., 7., 8., 10., 11., 12., 13., 14., 15., 18. un 19. pielikumu; –paziņošanu par atšķirībām no pieņemtajiem aktiem ar juridiskām sekām iepriekš minēto Čikāgas konvencijas pielikumu jomās, atbildot uz ICAO nosūtītajām valstīm adresētajām vēstulēm, kurās līgumslēdzējas valstis aicinātas vai nu paziņot par nepiekrišanu, vai arī paziņot par jebkādām atšķirībām no pieņemtajiem pasākumiem; –paziņošanu ICAO saskaņā ar Čikāgas konvencijas 38. pantu par tādām atšķirībām no spēkā esošajiem standartiem un ieteicamās prakses, kuras izriet no Savienības acquis izmaiņām saistībā ar iepriekš minētajiem Čikāgas konvencijas pielikumiem. 2.Priekšlikuma konteksts 2.1. Čikāgas konvencija ICAO tika izveidota ar Čikāgas konvenciju, kas parakstīta 1944. gadā Čikāgā un stājās spēkā 1947. gada 4. aprīlī. Visas Eiropas Savienības dalībvalstis ir minētās konvencijas līgumslēdzējas puses un tādējādi arī ICAO locekles. Savienībai ICAO ir novērotājas statuss, un tā ir noslēgusi ar ICAO sadarbības memorandu, kas nodrošina satvaru ciešākai sadarbībai aviācijas drošuma, aviācijas drošības, gaisa satiksmes pārvaldības un vides aizsardzības jomā. Čikāgas konvencijai ir 96 panti, kuros izklāstīti ICAO reglamentējošie pamatnoteikumi un pamatprincipi. To papildina 19 pielikumi, kuros ietverti standarti un ieteicamā prakse un kurus regulāri groza. 2.2. Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija ICAO pieņem starptautiskos civilās aviācijas standartus, proti, attiecībā uz aviācijas drošumu, aeronavigāciju un gaisa satiksmes pārvaldību, vidi, aviācijas drošību, gaisa transporta ekonomisko attīstību, pasažieru tiesībām un atvieglojumiem. Uz šiem tematiem attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) noteikumi, un tie lielā mērā ir Eiropas Savienības kompetencē. Savienības mērķis ir pēc iespējas nodrošināt saskaņotību ar starptautiskajiem civilās aviācijas standartiem. 2.3. ICAO padomes paredzētie akti ar juridiskām sekām Savienībai ICAO padome, kas ir viena no divām ICAO pārvaldības struktūrām, nosaka ICAO darba tālāko virzību. Tā tiek sasaukta vairākas reizes gadā. Saskaņā ar Čikāgas konvencijas 54. panta l) punktu ICAO padome pieņem starptautiskos standartus un ieteicamo praksi, noformē tos kā Čikāgas konvencijas pielikumus un par veiktajām darbībām paziņo visām līgumslēdzējām valstīm. ICAO padome arī saskaņā ar 54. panta m) punktu apsver Aeronavigācijas komisijas ieteikumus pielikumu grozīšanai. Saskaņā ar Čikāgas konvencijas 90. pantu, lai padome varētu pieņemt pielikumus vai kāda pielikuma grozījumus, ir vajadzīgs ICAO padomes divu trešdaļu balsu vairākums. 3. Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā Nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ICAO padomes sesijās, ierosināts noteikt saskaņā ar divpakāpju pieeju. Vispirms ar šo Padomes lēmumu tiek noteikti 1. pielikumā izklāstītie Savienības nostājas pamatprincipi un orientējošie norādījumi daudzgadu perspektīvā. Otrajā posmā Komisija rakstiska dokumenta veidā nosūta Padomei apspriešanai un apstiprināšanai sīki izstrādātu nostāju attiecībā uz katru ICAO padomes sesiju. Komisija sīki izstrādāto nostāju ierosina rakstiskā dokumentā, kas sagatavots, pamatojoties uz 1. pielikumā izklāstītajiem pamatprincipiem un orientējošajiem norādījumiem un 2. pielikumā izklāstīto procedūru. Šo pieeju pašlaik īsteno attiecībā uz citām starptautiskām organizācijām, konkrētāk, transporta nozarē attiecībā uz Parīzes Saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli Ostas valsts kontroles komiteju. Aviācijas nozarē līdzīgs Padomes lēmums, ar ko nosaka nostāju Savienības vārdā attiecībā uz atšķirību paziņošanu ICAO, jau ir pieņemts (Padomes Lēmums (ES) 2021/1092), taču tā termiņš beidzas 2022. gada 30. novembrī. Tāpēc šā priekšlikuma mērķis ir arī nodrošināt minētā Padomes lēmuma turpināšanu un pārskatīt tā darbības jomas noteikumus, lai nodrošinātu, ka Čikāgas konvencijas aspektā relevantie jautājumi tiek saskaņoti risināti Savienības līmenī.

Komisija iepriekš minēto procedūru ierosina, lai ņemtu vērā ICAO procesa īpatnības attiecībā uz: (a)jaunu vai grozītu aktu pieņemšanu; (b)procedūru pēc paziņojuma par jaunu aktu pieņemšanu, kad tiek nosūtīta valstīm adresēta vēstule, kurā līgumslēdzējas valstis tiek aicinātas vai nu paziņot par nepiekrišanu, vai arī paziņot par jebkādām atšķirībām no pieņemtajiem pasākumiem un datumu, kad panākta atbilstība tiem; un (c)prasību paziņot par atšķirībām no spēkā esošajiem standartiem un ieteicamās prakses. Konkrētāk, ICAO iekšējie noteikumi ļauj iesniegt dokumentus desmit dienas līdz 24 stundas pirms ICAO padomes sesijas (atkarībā no dokumentu veida). Vienīgi šajā laikposmā visi iesniegtie dokumenti ir pieejami un Komisija var veikt to analīzi nolūkā sagatavot Savienības nostāju jautājumos, kas ir ES kompetencē un tiks apspriesti un izlemti ICAO padomē. Ir risks, ka laikposms no dokumentu pieejamības līdz ICAO padomes sesijas sākumam var būt nepietiekams, lai laikus sagatavotu un pieņemtu Padomes lēmumu, kas juridiski nepieciešams saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu. Lai nodrošinātu Savienības nostājas saskaņotību visā ICAO lēmumu pieņemšanas procesā, ierosinātais divpakāpju process būtu vienlīdz jāpiemēro paziņošanai par nepiekrišanu saskaņā ar Čikāgas konvencijas 90. pantu un paziņošanai par atšķirībām saskaņā ar tās 38. pantu. Tādēļ tiek ierosināts, pamatojoties uz LESD 218. panta 9. punktu, pieņemt Padomes lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem, lai pieņemtu starptautiskos standartus un grozījumus un paziņotu par atšķirībām: (a)katrā ICAO padomes sesijā; (b)ja, sniedzot atbildi uz ICAO valstīm adresēto vēstuli, ir jāpaziņo par nepiekrišanu vai jāpaziņo par atšķirībām no pieņemtajiem pasākumiem; (c)ja ir jāpaziņo par atšķirībām, kas izriet no izmaiņām Savienības acquis. 4. Juridiskais pamats 4.1. Procesuālais juridiskais pamats 4.1.1.Principi LESD 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”. LESD 218. panta 9. punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai Savienība ir attiecīgās struktūras vai nolīguma dalībniece. Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”. 4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā ICAO ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, Čikāgas konvenciju. Akti, kurus ICAO ir aicināta pieņemt, ir akti ar juridiskām sekām. Tas ir tāpēc, ka ICAO pieņemtie standarti un ieteicamā prakse ir piemērojami saskaņā ar Čikāgas konvenciju, ja vien līgumslēdzēja valsts neinformē ICAO par atšķirībām (Čikāgas konvencijas 38. pants), un pēc pieņemšanas un stāšanās spēkā visām ICAO līgumslēdzējām valstīm ir saistoši saskaņā ar Čikāgas konvenciju un tajā noteiktajās robežās. Proti, saskaņā ar Čikāgas konvencijas 37. pantu katra līgumslēdzēja valsts apņemas sadarboties, lai nodrošinātu pēc iespējas lielāku praktiski īstenojamu vienveidību šādos standartos un ieteicamajā praksē. Turklāt, ciktāl iespējams, šie standarti un ieteicamā prakse ir ietverti Savienības tiesību aktos un tāpēc var būtiski ietekmēt Savienības civilās aviācijas jomas tiesību aktu saturu. Paredzētie akti nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts. 4.2.Materiālais juridiskais pamats 4.2.1.Principi Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents. 4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā Paredzētie akti īsteno mērķus kopējās transporta politikas jomā, kā arī tiem ir šīs jomas komponenti. Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 100. panta 2. punkts. 4.3.Secinājums Ierosinātā Padomes lēmuma juridiskais pamats ir LESD 100. panta 2. punkts saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu. 2022/0336 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar ko nosaka nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem, lai pieņemtu starptautiskos standartus un grozījumus un paziņotu par atšķirībām no starptautiskajiem standartiem, kas noteikti Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 1., 2., 3., 4., 6., 7., 8., 10., 11., 12., 13., 14., 15., 18. un 19. pielikumā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1)Konvencija par starptautisko civilo aviāciju (Čikāgas konvencija), ko parakstīja 1944. gada 7. decembrī Čikāgā un ar ko reglamentē starptautisko gaisa transportu, stājās spēkā 1947. gada 4. aprīlī. Ar to tika izveidota Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija (“ICAO”). (2)Savienības dalībvalstis ir Čikāgas konvencijas līgumslēdzējas puses un ICAO līgumslēdzējas valstis, savukārt Savienībai noteiktās ICAO struktūrās ir novērotājas statuss.

(3)Ievērojot Čikāgas konvencijas 54. panta l) punktu, ICAO padome var pieņemt starptautiskos standartus un ieteicamo praksi civilās aviācijas jomā un noformēt tos kā Čikāgas konvencijas pielikumus (“ICAO pielikumi”). (4)Tā kā ICAO standarti un ieteicamā prakse, ciktāl tie ir ietverti 9. un 10. apsvērumā minētajos tiesību aktos, var būtiski ietekmēt Savienības civilās aviācijas jomas tiesību aktu saturu, ir lietderīgi Savienības vārdā noteikt nostāju, kas jāpieņem ICAO padomē. (5)Ievērojot Čikāgas konvencijas 90. pantu, visiem ICAO pielikumiem un visiem ICAO pielikumu grozījumiem jāstājas spēkā trīs mēnešu laikā pēc to iesniegšanas ICAO līgumslēdzējām valstīm vai garāka, ICAO padomes noteikta laikposma beigās, ja vien pa to laiku vairākums ICAO līgumslēdzēju valstu nav darījušas zināmu savu nepiekrišanu. Tiklīdz standarti ir pieņemti un stājas spēkā, tie – saskaņā ar Čikāgas konvenciju, konkrētāk, tās 37. un 38. pantu, un tajā noteiktajās robežās – ir saistoši visām ICAO līgumslēdzējām valstīm, arī visām Savienības dalībvalstīm. (6)Ievērojot Čikāgas konvencijas 38. pantu, ikvienai ICAO līgumslēdzējai valstij, kurai pēc minētā standarta grozīšanas nav iespējams visos aspektos ievērot ikvienu standartu vai pilnībā saskaņot savus noteikumus vai praksi ar visiem šādiem standartiem vai kura uzskata par nepieciešamu pieņemt noteikumus vai praksi, kas kādā konkrētā aspektā atšķiras no standartā paredzētajiem noteikumiem vai prakses, ir nekavējoties jāpaziņo ICAO par atšķirībām starp saviem noteikumiem vai praksi un standartā paredzētajiem noteikumiem vai praksi. Ja standarti tiek grozīti, ikvienai valstij, kura savos noteikumos vai praksē attiecīgos grozījumus neveic, sešdesmit dienu laikā pēc standarta grozījuma pieņemšanas ir par to jāpaziņo ICAO vai jānorāda darbības, ko tā ierosina veikt. (7)ICAO iekšējie noteikumi, konkrēti, tas, ka ICAO padome vēlu dara pieejamus dokumentus lēmumiem par jauniem standartiem vai standartu grozījumiem, un ICAO noteiktie termiņi ICAO līgumslēdzējām valstīm paziņošanai par atšķirībām no standartiem, kā arī to atšķirību skaits aviācijas drošuma, aeronavigācijas un gaisa satiksmes pārvaldības jomā, par kurām katru gadu ir jāpaziņo, ir iemesls, kāpēc ir grūti laikus Padomes lēmumā, kas balstīts uz LESD 218. panta 9. punktu, noteikt nostāju, kas ir jāieņem Savienības vārdā. (8)Turklāt ICAO padomes pieņemtie standarti aviācijas drošuma, aeronavigācijas un gaisa satiksmes pārvaldības jomā lielā mērā attiecas uz jautājumiem, kuri ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc ir efektīvi un lietderīgi noteikt satvaru jaunu standartu un standartu grozījumu pieņemšanai un paziņošanai par atšķirībām no standartiem aviācijas drošuma, aeronavigācijas un gaisa satiksmes pārvaldības jomā, kas ietilpst Savienības kompetencē, neskarot dalībvalstu tiesības un pienākumus saskaņā ar Čikāgas konvenciju. ICAO līmenī aviācijas drošības, aeronavigācijas un gaisa satiksmes pārvaldības standarti galvenokārt ir ietverti ICAO 1., 2., 3., 4., 6., 7., 8., 10., 11., 12., 13., 14., 15., 18. un 19. pielikumā. (9)Savienības līmenī minētajos aviācijas drošuma standartos iekļautās prasības galvenokārt ir ietvertas un norādītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/1139, Regulā (ES) 996/2010, Regulā (EK) Nr. 2111/2005 un Regulā (ES) Nr. 376/2014, kā arī uz to pamata pieņemtajos īstenošanas un deleģētajos aktos, proti, Komisijas Regulā (ES) Nr. 1178/2011, Komisijas Regulā (ES) Nr. 748/2012, Komisijas Regulā (ES) Nr. 965/2012, Komisijas Regulā (ES) Nr. 139/2014, Komisijas Regulā (ES) Nr. 452/2014, Komisijas Regulā (ES) Nr. 1321/2014, Komisijas Regulā (ES) 2015/640, Komisijas Regulā (ES) 2019/947, Komisijas Regulā (ES) 2019/945 un Komisijas Regulā (ES) 2021/664. (10)Savienības līmenī minētajos standartos iekļautās aeronavigācijas un gaisa satiksmes pārvaldības prasības galvenokārt ir ietvertas un norādītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 549/2004, Regulā (EK) Nr. 550/2004, Regulā (EK) Nr. 551/2004, kā arī uz to pamata pieņemtajos īstenošanas un deleģētajos aktos, proti, Komisijas Regulā (ES) Nr. 923/2012, Komisijas Regulā (ES) Nr. 1332/2011, Komisijas Regulā (ES) 2018/1048, Komisijas Regulā (ES) 2015/340. (11)Ņemot vērā civilās aviācijas drošuma, aeronavigācijas un gaisa satiksmes pārvaldības specifiku salīdzinājumā ar citām ICAO aptvertajām nozarēm, proti, lielo skaitu standartu, ko minētajās nozarēs pieņēmusi ICAO padome, un citus saistītus lēmumus, kā arī to atšķirību skaitu, par kurām jāpaziņo katru gadu, šādu nostāju, kas ietver pamatprincipus un orientējošos norādījumus, ir lietderīgi noteikt daudzgadu perspektīvā. Lielākā daļa no ICAO padomē apspriestajiem tematiem skar jautājumus, uz kuriem attiecas ICAO darba programma, ko nosaka tās asambleja, kura norisinās reizi trijos gados. Tāpēc ir iespējams noteikt vispārēju nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ICAO padomē. (12)Sīki izstrādātā Savienības nostāja būtu jānosaka, pamatojoties uz 1. pielikumā izklāstītajiem pamatprincipiem un orientējošajiem norādījumiem un 2. pielikumā izklāstīto procedūru, un saskaņā ar mērķiem, ko aviācijas jomā Savienība tiecas sasniegt kopējās transporta politikas ietvaros, lai veicinātu drošu, efektīvu, veiktspējīgu, atvērtu, ekonomiski dzīvotspējīgu un vidi saudzējošu gaisa transporta sistēmu. (13)To atšķirību pamatā, par kurām jāpaziņo ICAO, konkrētāk, vajadzētu būt informācijai, kuru saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1139 90. panta 4. punktu attiecīgā gadījumā sniegusi Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra (EASA). Ja ICAO pieprasa paziņot atšķirības, tās būtu jāpaziņo atbilstoši formātam, kuru ICAO noteikusi atšķirību elektroniskās reģistrācijas sistēmā. Ja, ievērojot šo lēmumu, Savienības vārdā ieņemamo nostāju nosaka rakstiskā dokumentā, kuru Komisija iesniegusi Padomei apspriešanai un apstiprināšanai, šādā dokumentā, attiecīgā gadījumā un katru gadījumu izskatot atsevišķi, būtu jānorāda, vai attiecībā uz paziņošanas veidu par konkrētajām atšķirībām būtu dalībvalstīm jādod zināma elastība. Turklāt Komisijai vajadzētu censties šādu dokumentu sākt gatavot, cik vien drīz iespējams, lai būtu pietiekami daudz laika šādai sagatavošanai, citstarp jebkādām pienācīgām konsultācijām, kas būtu veicamas ekspertu līmenī. (14)Atšķirības no ICAO padomes pieņemtajiem standartiem aviācijas drošuma, aeronavigācijas un gaisa satiksmes pārvaldības jomā var izrietēt arī no valsts pasākumiem, kas pieņemti, ievērojot Regulas (ES) 2018/1139 71. pantu, kad tas steidzami vajadzīgs neparedzamos apstākļos, ja minētie pasākumi atšķiras no standartiem un ja tāpēc, ievērojot Čikāgas konvencijas 38. pantu, par atšķirībām ir jāpaziņo ICAO. Tādēļ ir arī lietderīgi šajā lēmumā noteikt procedūru, kas jāievēro šādu atšķirību noteikšanai. Minētajai procedūrai vajadzētu būt atkarīgai no pieņemto valsts pasākumu tvēruma un ilguma, un tai būtu jāļauj dalībvalstīm bez kavēšanās izpildīt to starptautiskās saistības saskaņā ar Čikāgas konvencijas 38. pantu. Minētajai procedūrai nevajadzētu skart Regulas (ES) 2018/1139 71. pantā paredzētos nosacījumus un procedūras. (15)Savienības nostāja ir jāpauž Savienības dalībvalstīm, kuras ir ICAO locekles, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, un Komisijai ir tām jāpalīdz, ņemot vērā Savienības novērotājas statusu. (16)Šā lēmuma īstenošanai būtu jāļauj dalībvalstīm izpildīt to pienākumus saskaņā ar Čikāgas konvenciju. (17)Šis lēmums būtu jāpiemēro ierobežotu laikposmu, proti, līdz ICAO padomes sesijai, kas notiks pēc ICAO 42. asamblejas, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas padomē, ja minētā struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus civilās aviācijas drošuma, aeronavigācijas un satiksmes pārvaldības jomā attiecībā uz 1., 2., 3., 4., 6., 7., 8., 10., 11., 12., 13., 14., 15., 18. un 19. pielikumu, ir izklāstīta 1. pielikumā. 2. pants Savienības nostāju, kas jāieņem katrā ICAO padomes sesijā, precizē saskaņā ar 2. pielikumu.