LV    LV  LV 
 
LV 1   LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 29.7.2009 
SEC(2009) 1077 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments Priekšlikums 
 
PADOMES REGULA 
 
ar ko izveido ilgtermi ņa plānu anšovu kr ājumam Biskajas l īcī un zvejniec ībām, kas šo 
krājumu izmanto 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS
 
  
{COM(2009) 399 final} 
 
{SEC(2009)1076 final} 
 
LV 2   LV IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
Ietekmes nov ērtējums attiecas uz priekšlikuma projektu, kur ā paredzētu ilgtermi ņa 
pārvaldības mērķus un īstenošanas metodes attiec ībā uz anšovu ( Engraulis encrasicolus ) 
zveju Biskajas l īcī. Šī neilgi dzīvojošā pelaģiskā suga soci āli ekonomisk ā ziņā ir ļoti nozīmīga 
daudzām ostām un zvejniekiem Biskajas l īča piekrast ē Spānijā un Atlantijas oke āna piekrast ē 
Francijā. 
Priekšlikums ir vid ēji nozīmīgs, tas aptver apm ēram 50 milj. euro nozvejas v ērtības izteiksm ē. 
Pirms zvejas lieguma noteikšanas 2004. gad ā anšovu zvej ā bija iesaist īti aptuveni 300 ku ģi, tā 
nodrošināja gandrīz 3000 darbavietu j ūrā un apmēram 16 000 tonnu p ārtikas zivju nozvejas. 
Šie skaitļi liecina par š ā priekšlikuma ietekmi, kura m ērķis ir panākt zvejniec ības stabilit āti un 
ilgtspējību. Divas flotes, kuras darbojas attiec īgajā apgabalā, ir Spānijas kuģi zvejai ar 
riņķvadiem un Francijas ku ģi zvejai ar ri ņķvadiem un pela ģiskie traleri. No gada uz gadu ir 
vērojamas b ūtiskas krājuma apm ēra svārstības, kuru galvenais iemesls ir kr ājuma main īgā 
papildināšanās, kas ir atkar īga no vides faktoriem. Kopš 2001. gada kr ājuma papildin āšanās ar 
jaunām zivīm ir norit ējusi ļoti vāji. 2004. gada vecuma grupa bija īpaši maza, t āpēc krājuma 
apjoms samazin ājās un 2005. gada otraj ā pusē tika noteikts zvejas liegums. Tas v ēl joprojām 
ir spēkā. 
Priekšlikum ā ir iekļauti nosac ījumi zvejas ats ākšanai un t ās turpmākai pārvaldībai atkarībā no 
krājuma apm ēra. Jūrlietu un zivsaimniec ības ģenerāldirektorāts to ir paredz ējis kā nākamo 
soli, lai kop ējās zivsaimniec ības politikas (KZP) l ēmumu pie ņemšanā pārietu uz ilgtermi ņa 
sistēmu, kas ir saskan īga ar starptautisk ām saistībām un KZP m ērķiem. 2009. gada pavasar ī 
zvejas liegums tika noteikts, iev ērojot zinātnisko ieteikumu, kur ā novērtēts, ka kr ājuma 
biomasa ir maz āka par robežapjomu (B lim). Tikai tad, kad zveju var ēs droši ats ākt, būs 
iespējams piem ērot ilgtermi ņa plānu procentu ālu zvejas apjomu noteikšanai, lai kr ājums 
atjaunotos tikt āl, ka būtu nodrošin āts maksim ālais ilgtsp ējīgas ieguves apjoms. Tom ēr 
jāuzsver, ka šaj ā ziņojumā novērtētā priekšlikuma m ērķis nav pan ākt lielu biomasas apjomu, 
bet gan dr īzāk atrast lab āko riska p ārvaldības veidu, lai atkal neb ūtu jānosaka zvejas liegums. 
Pirms ietekmes nov ērtējuma sagatavošanas attiec īgās zinātniskās komitejas un ieinteres ēto 
personu komitejas veica pamat īgu zinātnisko nov ērtējumu.  
Saskaņā ar KZP ilgtsp ējīgai zvejniec ības pārvaldībai var izmantot vair ākus darb ības 
elementus. Tie ir š ādi: 
• paredzēt noteiktu KPN; 
• ieviest tehniskus pas ākumus, piem ēram zvejas lieguma laikus /apgabalus pieaugušu zivju 
(nārstojošu īpatņu) un/vai zivju mazu ļu aizsardz ībai; 
• ieviest noteikumus attiec ībā uz zvejas jaudu un piep ūli, lai piel āgotu tās zvejas iesp ējām; 
• iestrādāt ekonomiskus instrumentus, t. i., tirgus pas ākumus; 
• rosināt labāku sadarb ību starp ieinteres ētajām pusēm. 
Ņemot vērā šīs neilgi dz īvojošās sugas specifisk ās vajadzības un faktu, ka zvejas liegums ir 
spēkā jau vair ākus gadus, k ā vispiem ērotākā alternatīva pašreiz ējai ikgad ējo lēmumu 
pieņemšanai tika izv ēlēta pārvaldības plāna izstrāde. Pelaģisko sugu zvejas piep ūles kontrole 
ir neefekt īva, un tāpēc uz procentu ālu ieguves apjomu balst īta pārvaldības pieeja KPN 
noteikšanai tika uzskat īta par lab āku iespēju anšovu p ārvaldībai nekā zvejas piep ūles 
ierobežojumi. Pl āna turpm ākai pilnveidošanai var izmantot papildu pas ākumus, piem ēram, 
tādus, kā iepriekš aprakst ītie pasākumi, taču tie netiks iztirz āti šajā ziņojumā. Lai iekļautu 
 
LV 3   LV dažādus elementus un ņemtu vērā gan tehniskos, gan ar  zvejas jaudu saist ītos aspektus 
zvejniecībā, tika izvērtētas divas pamatiesp ējas un vēl trīs apakšiesp ējas: 
• 1. iespēja — nemain īga politika; 
• 2. iespēja — ilgtermi ņa plāns ar 3 alternat īvām apakšiesp ējām; 
2.1. A noteikums — strat ēģija ar relat īvi augstākiem KPN apjomiem, bet liel āku krājuma 
izsīkšanas risku; 
2.2. B noteikums — strat ēģija ar relat īvi zemākiem KPN apjomiem un maz āku krājuma 
izsīkšanas risku; 
2.3. C noteikums — strat ēģija, kas ir kompro miss starp A un B iesp ēju. 
Turpmāka analīze liecināja, ka piem ērotākais risin ājums krājuma pārvaldībai būtu sistēma, 
kura balst ās uz KPN, kas noteikta gada vid ū saskaņā ar jūnijā izdoto zin ātnisko ieteikumu, un 
kurā paredzēts ieguves noteikums, kas ļauj autom ātiski noteikt gada KPN apjomu. Sist ēmā 
būtu iekļaujami ar ī noteikumi par zvejas lieguma noteikšanu, ja biomasa ir maz āka par 
konkrētu robežapjomu. Ir sniegta inform ācija par apspriešan ās procesu, iesp ējām un ietekmi.