Ar šo ierosināto Padomes regulu dalībvalstīm iedala zvejas iespējas. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 6. un 7. punktu un 17. pantu dalībvalstis pēc saviem ieskatiem un saskaņā ar minētajos pantos noteiktajiem kritērijiem šādas iespējas tālāk sadala reģioniem vai operatoriem. Tāpēc dalībvalstis, kad tās izmanto tām iedalītās zvejas iespējas, var brīvi operēt ar lēmumiem, kas saistīti ar to izvēlēto sociālekonomisko modeli.

Priekšlikums arī turpmāk paredz elastīgumu to kvotu apmaiņas mehānismu piemērošanā, kuri jau ieviesti ar iepriekšējo gadu regulām par zvejas iespējām Baltijas jūrā. Publiskajām iestādēm (ES vai valstu iestādēm) nav ierosināti jauni noteikumi vai jaunas administratīvās procedūras, kas varētu palielināt administratīvo slogu.

Ņemot vērā iepriekš minēto un kamēr nav publicēts ICES ieteikums par trim KPN un ICES papildinformācija par ceturto krājumu, priekšlikums paredz aizliegt Baltijas jūras rietumdaļas krājuma reņģes specializēto zveju un noteikt KPN nenovēršamām piezvejām no šā krājuma un samazināt zvejas iespējas par 5 % attiecībā uz reņģi Botnijas līcī un par 54 % attiecībā uz reņģi Baltijas jūras centrālajā daļā. Priekšlikums piedāvā par 21 % palielināt reņģes zvejas iespējas Rīgas jūras līcī un līdzšinējā apjomā saglabāt jūras zeltplekstes un brētliņas zvejas iespējas un austrumdaļas krājuma mencas piezvejas.

Zinātnisko ieteikumu par Baltijas jūras krājumiem ICES publicēja 2021. gada 28. maijā, tomēr ieteikums par Baltijas jūras rietumdaļas krājuma mencas KPN un abām laša KPN gaidāms tikai septembra vidū. ICES lēš, ka Baltijas jūras rietumdaļas krājuma reņģes un Baltijas jūras austrumdaļas krājuma mencas biomasa joprojām ir ārpus drošām bioloģiskām robežām. Baltijas jūras centrālās daļas krājuma reņģes biomasa vēl aizvien ir mazāka par veselīguma limitu. Baltijas jūras rietumdaļas krājuma mencas biomasa mazāka par veselīguma limitu ir jau vairākus gadus. Par Baltijas jūras austrumdaļas krājuma mencu sniegts piesardzīgs ieteikums. MSY ieteikums sniegts par pieciem krājumiem: no tiem trīs (brētliņa, reņģe Rīgas jūras līcī un reņģe Botnijas līcī) ir veselīgi, bet divi (reņģe Baltijas jūras rietumu un centrālajā daļā) tādi nav. Jūras zeltplekstes krājumi pavisam ir divi: par vienu sniegts MSY ieteikums, bet par otru –– piesardzīgs ieteikums.

Priekšlikumā atspoguļota ilgtermiņa pieeja, kas paredz zvejošanas apjomu pielāgot, lai to uzturētu ilgtermiņā noturīgā apjomā. Gaidāms, ka šī pieeja stabilizēs zvejas radīto noslogojumu, palielinās kvotas un tādējādi uzlabos zvejnieku un viņu ģimenes ienākumus. Ir gaidāms, ka izkrāvumu apjoma palielināšanās dos labumu zvejniecības nozarei, patērētājiem un apstrādes un mazumtirdzniecības nozarei, kā arī pārējām nozarēm, kas saistītas ar komerciālo un atpūtas zveju.

Attiecībā uz Rīgas jūras līča krājuma reņģi, Botnijas līča krājuma reņģi un uz brētliņu ierosinātā KPN ir saskaņā ar MSY atbilstošo zvejas izraisītas zivju mirstības diapazonu, kas minēts MAP 4. panta 3. punktā. Brētliņas biomasa ir veselīgā līmenī, taču zvejas noslodze joprojām ir pārāk augsta. ICES turklāt iesaka ņemt vērā vairāksugu mijiedarbību, jo brētliņa ir svarīgs mencas barības avots. Bez tam brētliņas tiek nozvejotas jauktu sugu zvejā kopā ar siļķēm, kuru KPN jau otro gadu pēc kārtas ir ievērojami jāsamazina saskaņā ar MAP noteikumiem. Tāpēc Komisija ierosina brētliņas KPN nepalielināt, bet saglabāt to iepriekšējā līmenī.

2020. gadā ICES lēsa, ka Baltijas jūras centrālās daļas krājuma reņģes biomasa nav noturējusies veselīgā līmenī (kļuvusi mazāka par Btrigger). Pagājušajā gadā tika gaidīts, ka 2021. gadā biomasa no jauna pārsniegs veselīgu līmeni, taču tā turpināja samazināties un tagad ir pietuvinājusies Blim. Turklāt pagājušajā gadā ICES lēsa, ka 2019. gada vecuma grupa būs spēcīga, taču tā ir izrādījusies sliktāka par viduvēju, bet tas nozīmē, ka kopš 2015. gada krājums nav būtiski papildinājies. Tāpēc Komisija saskaņā ar MAP 5. panta 1. punktu ierosina zvejas iespējas noteikt FMSY diapazona zemākajā līmenī. ICES lēš, ka ar šādu zvejas izraisītu zivju mirstību biomasai veselīgā līmenī būtu jāatgriežas 2023. gadā.

Ņemot vērā problēmas, kas saistītas ar novērtēšanas procesā konstatētajām lielajām retrospektīvajām neatbilstībām, ieteikuma sniegšanu par Baltijas jūras rietumdaļas krājuma mencu ICES ir nolēmusi atlikt uz 2021. gada septembra vidu. Tomēr attiecībā uz šo krājumu ICES jau kopš 2019. gada atzīmē, ka tā stāvoklis ir nestabils un turpina pasliktināties. Turklāt krājumu pamatā veido viena laba gada vecuma grupa, kuras biomasas aplēse tomēr tiek regulāri samazināta. Patlaban nekas neliecina par to, ka priekšstats par krājuma kopējo stāvokli būtu kļuvis ievērojami skaidrāks. Tāpēc, kamēr ICES ieteikums vēl nav saņemts, ir lietderīgi paturēt nemainītus 2021. gadā pieņemtos korektīvos pasākumus, kas funkcionāli saistīti ar zvejas iespējām, proti, ar nārstu saistītu zvejas aizliegumu un dažus ierobežojumus attiecībā uz specializēto un atpūtas zveju. Kad būs saņemts ICES ieteikums, Komisija atjauninās savu priekšlikumu par KPN apjomu un dienas individuālo limitu atpūtas makšķerēšanā.

Zvejas izraisītās zivju mirstības MSY diapazonus attiecībā uz Baltijas jūras austrumdaļas krājuma mencu ICES joprojām noteikt nevarēja un tāpēc sniedza piesardzīgu ieteikumu. Jau trešo gadu pēc kārtas arī attiecībā uz 2022. gadu ICES ieteica nulles apjoma nozveju. ICES lēš, ka šā krājuma lielums vēl aizvien ir ārpus drošām bioloģiskām robežām (mazāks par Blim) un vidējā termiņā tāds arī paliks pat tad, ja no krājuma netiks zvejots vispār. Turklāt ICES lēš, ka šā krājuma biomasa kopš 2020. gada ir nedaudz samazinājusies un krājuma papildināšanās palikusi vēsturiski zemākajā līmenī. Ņemot vērā to, cik noplicināts ir krājums, kopš 2019. gada pieņemti stingri pasākumi. Baltijas jūras austrumdaļas krājuma mencas specializētā zveja ir aizliegta, izņemot zveju vienīgi zinātniskos nolūkos, un, lai nepieļautu vairuma pārējo Baltijas jūras zvejniecību apstāšanos kritisko sugu dēļ, ir noteikta nenovēršamu piezveju KPN.

Tāpēc Komisija ierosina saskaņā ar MAP 5. panta 2. punktu un 4. panta 4. punktu aizliegt specializēto zveju, izņemot zveju vienīgi zinātniskos nolūkos, un, lai nepieļautu citu zvejniecību apstāšanos kritisko sugu dēļ, noteikt nenovēršamu piezveju KPN. Šogad ICES pirmo reizi ir publicējusi tehniskā dienesta dokumentu par nenovēršamām Baltijas jūras rietumdaļas krājuma reņģes piezvejām citās zvejniecībās. Tomēr dokumentā nav minētas Baltijas jūras zvejniecības. Komisija lūdza ICES šādu informāciju sniegt. Tiklīdz Komisija minēto informāciju no ICES būs saņēmusi, tā atjauninās savu priekšlikumu un ierosinās KPN.

ICES aplēstais reņģes krājuma lielums Baltijas jūras rietumdaļā ir mazliet pieaudzis, taču vēl aizvien veido tikai 54 % no ICES noteiktā nārsta bara biomasas limita references rādītāja (Blim), kuru nesasniedzot var samazināties krājuma reproduktīvā spēja. Krājuma papildināšanās nav sekmējusies jau daudzus gadus, un tagad tā nokritusies līdz vēsturiski zemākajam līmenim. Tā kā tuvākajā nākotnē neatkarīgi no nozvejas scenārija nav iespējams panākt, lai biomasas apjoms pārsniedz Blim, ICES jau ceturto gadu pēc kārtas ieteica nulles apjoma nozveju.

Attiecīgā gadījumā, nosakot ES kvotas krājumiem, kas ir kopīgi ar Krievijas Federāciju, šo krājumu attiecīgie daudzumi ir atvilkti no ICES ieteiktajām KPN. Dalībvalstīm iedalītā KPN un kvotas ir norādītas šā priekšlikuma pielikumā.

Saskaņā ar KZP pamatregulu to krājumu zvejas iespējas, par kuriem sniegts piesardzīgs ieteikums, nosakāmas apjomā, kura nodrošinātā saglabāšanās pakāpe ir vismaz līdzvērtīga esošajai. KZP pamatregulas 8. apsvērumā turklāt teikts, ka, lemjot par jauktu sugu zvejniecību pārvaldību, būtu jāņem vērā šādu zvejniecību grūtības visus krājumus vienlaikus apzvejot atbilstīgi maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam, jo īpaši ja zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka t. s. kritisko sugu parādību ir ļoti grūti novērst, palielinot izmantoto zvejas rīku selektivitāti.

2016. gada 20. jūlijā stājās spēkā Regula (ES) 2016/1139, ar kuru Baltijas jūrai izveido MAP. Saskaņā ar šo plānu zvejas iespējas jānosaka atbilstīgi plāna mērķiem un zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjoma diapazoniem, kas norādīti labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā, kuru sniegusi ICES vai līdzīga neatkarīgā zinātniskā struktūra. Attiecībā uz krājumiem, par kuriem sniegts MSY ieteikums, MAP 4. panta 3. punkts paredz, ka KPN principā jānosaka FMSY punktvērtības vai zemākā līmenī (FMSY apakšējais diapazons); tomēr par FMSY diapazonu zemākā līmenī KPN vienmēr var noteikt arī saskaņā ar MAP 4. panta 4. punktu. Veselīgu krājumu gadījumā ar MAP 4. panta 5. punkta nosacījumiem KPN var noteikt diapazonā, kas pārsniedz FMSY punktvērtību (FMSY augšējais diapazons). Attiecībā uz krājumiem, kuru biomasa ir mazāka par veselīguma limitu (Btrigger), MAP 5. panta 1. punktā noteikts, ka jāveic pienācīgi korektīvi pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt krājuma drīzu atjaunošanos līdz veselīgam līmenim, un, ņemot vērā biomasas samazinājumu, KPN jānosaka līmenī, kas ir zemāks par FMSY augšējo diapazonu. Ja krājuma biomasa ir ārpus pat drošām bioloģiskām robežām (Blim), MAP 5. panta 2. punktā noteikts, ka jāveic turpmāki korektīvie pasākumi. Konkrēti, minētie korektīvie pasākumi var ietvert attiecīgā krājuma specializētās zvejniecības apturēšanu un minētā krājuma vai citu zvejniecības apzvejoto krājumu zvejas iespēju atbilstošu samazināšanu. Var pieņemt arī citus korektīvus pasākumus, taču tiem jābūt funkcionāli saistītiem ar zvejas iespējām. Pasākumi jāizvēlas atkarībā no situācijas būtības, smaguma, ilguma un atkārtošanās.

(7)2021. gada 28. maijā Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) publicēja ikgadējos ieteikumus par Baltijas jūras krājumiem. ICES norādīja, ka Baltijas jūras rietumdaļas krājuma reņģes biomasa 20.–24. apakšrajonā ir tikai 54 % no nārsta bara biomasas limita references vērtības (Blim), kuru nesasniedzot varētu samazināties krājuma reproduktīvā spēja. Arī krājuma papildināšanās ir palikusi vēsturiski zemākajā līmenī Tāpēc ICES jau ceturto gadu pēc kārtas iesaka nulles apjoma nozveju. Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1139 5. panta 2. punktu jāpieņem atbilstoši korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka attiecīgais krājums ātri atjaunojas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt MSY. Turklāt minētais noteikums prasa pieņemt turpmākus korektīvos pasākumus. Ņemot vērā krājuma slikto stāvokli, ir lietderīgi aizliegt specializēto zveju no minētā krājuma, bet paredzēt izņēmumu attiecībā uz zvejas operācijām, ko veic vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā un pilnībā ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1241 25. panta nosacījumus. Bez tam, lai novērstu t. s. kritisko sugu ietekmi un panāktu pareizo līdzsvaru starp zvejniecību darbības turpināšanu, kas novērstu iespējamās smagās sociālekonomiskās sekas, un vajadzību panākt labu minētā krājuma bioloģisko stāvokli un ņemot vērā grūtības jauktu sugu zvejniecībā visus krājumus vienlaicīgi apzvejot maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā, ir lietderīgi noteikt nenovēršamām piezvejām paredzētu KPN.

(5)Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1139 ir izveidots daudzgadu plāns mencas, reņģes un brētliņas krājumiem Baltijas jūrā un zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto (“plāns”). Plāna mērķis ir nodrošināt, ka dzīvie jūras bioloģiskie resursi tiek izmantoti tā, lai izmantojamo sugu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt MSY. Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktā noteikts, ka to krājumu zvejas iespējas, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, jānosaka saskaņā ar minēto plānu noteikumiem.

(3)Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktā noteikts, ka KZP mērķis ir maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam (MSY) atbilstošu krājuma izmantošanas pakāpi, ja iespējams, sasniegt līdz 2015. gadam un pakāpeniski pieaugošā veidā – vēlākais līdz 2020. gadam attiecībā uz visiem krājumiem. Līdz 2020. gadam noteiktā pārejas perioda mērķis bija MSY sasniegšanu attiecībā uz visiem krājumiem līdzsvarot ar iespējamiem sociālekonomiskajiem aspektiem, kas izriet no iespējamās saistīto zvejas iespēju pielāgošanas.

(2)Padomei jāpieņem zvejas iespēju noteikšanas un iedalīšanas pasākumi un, attiecīgā gadījumā, arī daži ar minētajām zvejas iespējām funkcionāli saistīti nosacījumi. Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 1. punktā noteikts, ka zvejas iespējas dalībvalstīm būtu iedalāmas tā, lai ikvienai no tām nodrošinātu relatīvu ar katru krājumu vai zvejniecību saistīto zvejas darbību stabilitāti.

(1)Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 6. pants prasa saglabāšanas pasākumus pieņemt, ievērojot pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, attiecīgā gadījumā arī ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja un citas padomdevējas struktūras, kā arī ieteikumus, kas saņemti no konsultatīvajām padomēm, kuras izveidotas relevantajiem ģeogrāfiskajiem kompetences apgabaliem, un dalībvalstu kopīgos ieteikumus.

Ieteikuma sniegšanu par abām laša KPN ICES ir nolēmusi atlikt uz 2021. gada septembra vidu. Komisija savu priekšlikumu atjauninās, tiklīdz ICES ieteikums būs izdots. Tomēr 2020. gadā veiktajā novērtējumā attiecībā uz lasi centrālajā baseinā ICES konstatēja, ka atsauces punkti un līdzšinējie ieteikumi nav saskanīgi ar MSY pieeju. Turklāt vairākas lašupju populācijas jau daudzus gadus ir bijušas vārgas un labākajā gadījumā izrādījušas vien nelielas atjaunošanās pazīmes. Jauktu krājumu komerciālajā un atpūtas zvejā centrālajā jūras baseinā tiek apzvejoti visi, to vidū arī novājinātie krājumi. Tāpēc ICES lēsa, ka nav tāda ieguves apjoma, kas jauktu krājumu komerciālās jūras zvejniecībās spētu nodrošināt, ka visas laša populācijas, kas sastopamas KPN apgabalā, vienas laša paaudzes laikā sasniedz MSY.

2.Šo regulu piemēro arī atpūtas zvejai, kad attiecīgajos noteikumos uz to konkrēti norādīts.

(19)Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukšanu un nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, šī regula būtu jāpiemēro no 2022. gada 1. janvāra. Tomēr attiecībā uz Esmarka mencu ICES 3.a rajonā, Apvienotās Karalistes un Eiropas Savienības ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā un Apvienotās Karalistes ūdeņos ICES 2.a rajonā šī regula būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. novembra līdz 2022. gada 31. oktobrim. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas,

(18)Esmarka mencas zvejas gads ICES 3.a rajonā, Apvienotās Karalistes un Eiropas Savienības ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā un Apvienotās Karalistes ūdeņos ICES 2.a rajonā ilgst no 1. novembra līdz 31. oktobrim. Pamatojoties uz jaunu zinātnisko ieteikumu, minētajos apgabalos būtu jānosaka Esmarka mencas KPN. Tāpēc Padomes Regula (ES) 2021/92 būtu attiecīgi jāgroza.

(16)Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 ir ieviesti ikgadējas KPN pārvaldības papildu nosacījumi, to vidū 3. un 4. pantā paredzēti elastības noteikumi par piesardzīgu un analītisku KPN. Saskaņā ar minētās regulas 2. pantu Padome, kad tā nosaka KPN, nolemj, kuriem krājumiem, pamatojoties uz šo krājumu bioloģisko stāvokli, 3. vai 4. pantu nepiemēro. Nesenākā pagātnē ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu tika ieviests ikgadējas elastības mehānisms visiem krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums. Tāpēc un lai nepieļautu pārmērīgu elastību, kas apdraud dzīvo jūras bioloģisko resursu racionālas un atbildīgas izmantošanas principu, kavē KZP mērķu sasniegšanu un pasliktina krājumu bioloģisko stāvokli, būtu jānosaka, ka Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu analītiskai KPN piemēro tikai tad, ja netiek izmantota ikgadējā elastība, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā.

(15)Uz šajā regulā noteikto zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un par to datu nosūtīšanu Komisijai, kas saistīti ar zvejas iespēju pilnīgu apguvi. Tāpēc šajā regulā būtu jāprecizē, kādi kodi attiecībā uz izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula, dalībvalstīm jālieto, kad tās sūta datus Komisijai.

(14)Aizliedzot taimiņa zvejošanu tālāk par četrām jūras jūdzēm un ierobežojot taimiņa piezveju līdz 3 % no apvienotās taimiņa un laša nozvejas, ir lielā mērā palīdzēts ievērojami samazināt reiz izplatīto nepareizo ziņošanu, kur laša zvejniecībās gūtās nozvejas tika uzrādītas kā taimiņa nozvejas. Tāpēc šo noteikumu ir lietderīgi paturēt spēkā, lai nepareizu ziņojumu būtu tikpat maz.

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktā minētie drošās bioloģiskās robežās esošie nemērķa sugu krājumi, kam var piemērot atkāpi no pienākuma nozveju ieskaitīt attiecīgajā kvotā, ir norādīti šīs regulas pielikumā.

4. pants KPN un to iedalījums

(2)“kopējā pieļaujamā nozveja” jeb KPN ir daudzums, kādu no katra krājuma drīkst nozvejot gada garumā;

2.Pieļaujami šādi izņēmumi no 1. punktā noteiktā aizlieguma:

(a)zvejas operācijas, kas tiek veiktas vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā ar noteikumu, ka minētā izpēte notiek, pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2019/1241 25. panta nosacījumus;

(b)Savienības zvejas kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, ar grunts āķu rindām, āķu jedām, dreifējošām āķu jedām, rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu vai tamlīdzīgiem pasīviem zvejas rīkiem zvejo apgabalos, kur saskaņā ar valsts kompetento iestāžu izdotas oficiālās jūras kartes koordinātām ūdens dziļums ir mazāks nekā 20 metri;

(c)Savienības zvejas kuģi, kuri 25. apakšrajonā, kur ūdens dziļums ir mazāks nekā 50 metri, apzvejo pelaģiskos krājumus tiešam patēriņam pārtikā un šim nolūkam izmanto zvejas rīkus, kam linuma acs izmērs ir 45 mm vai mazāks, un kuru izkrāvumi ir šķiroti.

3.No 1. februāra līdz 31. martam 22. un 23. apakšrajonā un no 15. maija līdz 15. augustam 24. apakšrajonā ir aizliegts zvejot ar jebkāda veida zvejas rīkiem.

4.Pieļaujami šādi izņēmumi no 3. punktā noteiktā aizlieguma:

(a)zvejas operācijas, kas tiek veiktas vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā ar noteikumu, ka minētā izpēte notiek, pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2019/1241 25. panta nosacījumus;

(b)Savienības zvejas kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, ar grunts āķu rindām, āķu jedām, dreifējošām āķu jedām, rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu vai tamlīdzīgiem pasīviem zvejas rīkiem zvejo apgabalos, kur saskaņā ar valsts kompetento iestāžu izdotas oficiālās jūras kartes koordinātām ūdens dziļums ir mazāks nekā 20 metri;

(c)Savienības zvejas kuģi, kuri 24. apakšrajonā, kur ūdens dziļums ir mazāks nekā 40 metri, apzvejo pelaģiskos krājumus tiešam patēriņam pārtikā un šim nolūkam izmanto zvejas rīkus, kam linuma acs izmērs ir 45 mm vai mazāks, un kuru izkrāvumi ir šķiroti.

5.Šā panta 2. punkta b) vai c) apakšpunktā un 4. punkta b) vai c) apakšpunktā minēto zvejas kuģu kapteiņi dalībvalsts kontroles iestādēm nodrošina iespēju jebkurā laikā uzraudzīt savu kuģu zvejas darbību.

8. pants

Pasākumi attiecībā uz mencas atpūtas zveju 22.–26. apakšrajonā

1.Atpūtas zvejā 22. un 23. apakšrajonā un 24. apakšrajonā līdz sešu jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām katrs zvejnieks drīkst paturēt ne vairāk kā [pm] mencas īpatņus dienā.

2.Atkāpjoties no 1. punkta, laikposmā no 2022. gada 1. februāra līdz 31. martam 22. un 23. apakšrajonā un 24. apakšrajonā līdz sešu jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām katrs zvejnieks drīkst paturēt ne vairāk kā [pm] mencas īpatņus dienā.

3.24. apakšrajonā tālāk nekā sešu jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām un 25. un 26. apakšrajonā mencas atpūtas zveja ir aizliegta.

4.Šā panta 1., 2. un 3. punkts neskar stingrākus valsts pasākumus.

9. pants

Pasākumi attiecībā uz taimiņa un laša zveju 22.–32. apakšrajonā

1.Taimiņa zveja tālāk nekā četru jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām 22.–32. apakšrajonā zvejas kuģiem ir aizliegta no 2022. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Kad minētajos ūdeņos zvejo lasi, taimiņa piezveja nevienā brīdī nepārsniedz 3 % no kopējās laša un taimiņa nozvejas, kas paturēta uz kuģa vai izkrauta pēc katra zvejas reisa.

2.Šā panta 1. punkts neskar stingrākus valsts pasākumus.

10. pants

Elastība

1.Ja vien šīs regulas pielikumā nav norādīts citādi, krājumiem, kam noteikta piesardzīga KPN, piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu, un krājumiem, kam noteikta analītiska KPN, piemēro minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu.