KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM UN EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI par pārrobežu nodokļu šķēršļu novēršanu ES pilsoņiem /* COM/2010/0769 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 20.12.2010 COM(2010) 769 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM UN EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI par pārrobežu nodokļu šķēršļu novēršanu ES pilsoņiem SEC(2010) 1576 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM UN EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI par pārrobežu nodokļu šķēršļu novēršanu ES pilsoņiem IEVADS Kopš 1992. gada Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoņi ir gan ES pilsoņi, gan savas izcelsmes dalībvalsts pilsoņi. 500 miljoniem Eiropas pilsoņu ir Eiropas tiesību aktos noteiktās tiesības pārcelties uz citu ES dalībvalsti, lai dzīvotu, studētu, strādātu vai pavadītu pensijas gadus, kā arī tiesības iepirkties un investēt citās ES dalībvalstīs. Savā "Eiropa 2020 stratēģijā"[1] gudrai, ilgtspējīgai un iekļaujošai ES ekonomikas izaugsmei Eiropas Komisija ir secinājusi, ka viens no elementiem ES ekonomiskās aktivitātes atjaunošanā ir dot ES pilsoņiem iespēju pilnībā piedalīties vienotā tirgus procesos un nodrošināt tam nepieciešamo pilsoņu uzticības līmeni. Tomēr realitātē saistībā ar pārrobežu aktivitātēm vienotajā tirgū ES pilsoņi saskaras ar daudzām grūtībām. Pilsoņiem būtu jāspēj gūt labums no savam tiesībām būt aktīviem pārrobežu mērogā ES ietvaros, lai dzīvotu, iepirktos, studētu, strādātu, ārstētos vai pavadītu pensijas gadus. Aktā par vienoto tirgu[2] un "ES ziņojumā par pilsonību"[3] noteikti pasākumi, kas jāveic virknē jomu, lai pilnībā īstenotu ES pilsoņu tiesības. Nodokļu sistēma ir viena no šīm jomām. Šajā paziņojumā apzinātas visaktuālākās pārrobežu nodokļu problēmas, ar kuram saskaras pilsoņi, un izklāstīti iespējamie problēmu risinājumi. Atkarībā no konkrētā gadījuma risinājumi varētu ietvert gan izmaiņas valstu nodokļu noteikumos, lai novērstu diskrimināciju, gan kopēju ES mēroga noteikumu ieviešanu, gan ciešāku sadarbību jaunās jomās starp nodokļu administrācijas iestādēm visā ES, gan arī informēšanas un izpratnes padziļināšanas iniciatīvas. Nodokļu noteikumiem nevajadzētu traucēt pilsoņiem gūt labumu no iekšējā tirgus. PAŠREIZĒJĀS ES PILSOŅU NODOKĻU PROBLĒMAS PĀRROBEŽU MĒROGĀ ES pilsoņi portālā "Tava Eiropa"[4] atrodamajiem Eiropas Komisijas kontaktpunktiem bieži iesniedz pieprasījumus saistībā ar pārrobežu nodokļu problēmām. "Eiropa jums iesaka" tīmekļa vietnes, SOLVIT tīkla un Europe Direct kontaktcentru gada pārskati liecina, ka tie no ES pilsoņiem saņem daudzus pieprasījumus un sūdzības par nodokļu tēmu, kas veido vismaz 3-4% no kopējā pieprasījumu un sūdzību apjoma . Atbildīgie Komisijas dienesti[5], Eiropas patērētāju tiesību centri, Eiropas uzņēmumu tīkls un Eiropas Nodarbinātības dienestu tīkls ( EURES ) pierobežas apgabalos arī saņem daudzus un dažādus ar nodokļiem saistītus pieprasījumus un sūdzības. Turklāt Komisija ir saņēmusi vai redzējusi daudzus pārrobežu apvienību sagatavotus ziņojumus par pārrobežu nodokļu problēmām. Tā kā ES pilsoņi pārrobežu mērogā ir arvien aktīvāki, šādu pieprasījumu un sūdzību skaits nākotnē, visticamāk, tikai pieaugs. Ievērojama sūdzību daļa attiecas uz ārvalstu nodokļu noteikumu sarežģītību un grūtībām iegūt informāciju par šiem noteikumiem, kā arī tiesībām un pienākumiem šo noteikumu ietvaros. Šīs grūtības bieži vien ir valodas barjeras dēļ, bet ir sūdzības arī par sadarbības trūkumu starp valstu nodokļu iestādēm. Citas izplatītas sūdzības ir par pretrunīgu informāciju, ko sniedz dažādi dalībvalstu nodokļu iestāžu dienesti, un par vietējo nodokļu piemērošanu nerezidentiem. Turklāt: - ES pilsoņi, kas pārceļas uz citu valstī uz pastāvīgu dzīvi vai uz laiku, vai arī katru dienu šķērso robežu, lai dotos uz darbu, visvairāk sūdzas par grūtībām no citu valstu nodokļu iestādēm iegūt pabalstus, nodokļu atvieglojumus un nodokļu atlaides. Viņi bieži sūdzas arī par augstākām progresīvā nodokļa likmēm, kas tiek piemērotas nerezidentiem, un arī par augstākiem nodokļiem ārvalstīs gūtajiem ienākumiem. Bieži tiek minētas arī problēmas saistībā ar dubultu aplikšanu ar nodokļiem, kas rodas no domstarpībām par rezidences valsti, un pieejamā nodokļa kredīta apjoma ierobežojumi, ko regulē divpusējie nolīgumi par dubultu neaplikšanu ar nodokļiem, kā arī, atsevišķos gadījumos, šādu nolīgumu neesamība; - tie ES pilsoņi, kas pērk īpašumu valstī, kurā tie nav rezidenti, sūdzas par nodokļu atbrīvojumu neesamību ārvalstīs iegādātam nekustamajam īpašumam, par nekustamā īpašuma nodokļa pārmaksas gadījumā radušos zaudējumu kompensācijas un attiecīgas nodokļu atlaides neesamību, un par augstākām īpašuma reģistrācijas izmaksām nerezidentiem; - tie, kas ārvalstīs ieguldījuši kustamajā mantā, sūdzas par grūtībām pieprasīt atbrīvojumu no nodokļu ieturēšanas; - tie, kas veic maksājumus ārvalstu pensiju fondos, ir īpaši neapmierināti ar šo iemaksu neiekļaušanu atskaitāmajos izdevumos, pensiju dubultu aplikšanu ar nodokli un nodokļu šķēršļiem saistībā ar pensiju kapitāla pārrobežu pārskaitījumiem; - daudzi ES pilsoņi, kas mantojuši īpašumu ārvalstīs, sūdzas, inter alia , par tādu normu neesamību, kas regulētu mantojuma dubultu neaplikšanu ar nodokļiem, kā arī par augstākām mantojuma nodokļa likmēm nerezidentiem; - patērētāji visvairāk sūdzas par dubultiem reģistrācijas un/vai ikgadējiem transportlīdzekļa nodokļiem, kas tiem jāmaksā, pērkot vieglo automobili dalībvalstī, kas nav šo patērētāju rezidences valsts, kā arī pārreģistrējot vieglo automobili citā dalībvalstī. Daudziem ir grūtības izprast, kā nodokļu jomā tiek piemērotas ES tiesību normas par preču brīvu apriti, un viņi maldīgi uzskata, ka ar vieglajiem automobiļiem saistītie nodokļu noteikumi ES ir harmonizēti vai tiem vajadzētu būt harmonizētiem. Viņi arī sūdzas par nodokļu šķēršļiem, iegādājoties preces tiešsaistē no citas valsts, un arī par grūtībām, kas saistītas ar iepirkšanos citā valstī. Turklāt viņi vaicā par atšķirībām valstu piemērotajos nodokļos alkoholam un tabakas izstrādājumiem un sūdzas par sarežģījumiem, kas rodas, importējot šādas preces; - mākslinieku un mūziķu apvienības un citi neatkarīgi pakalpojumu sniedzēji ir neapmierināti ar kavēšanos, kas rodas, atmaksājot no viņu atlīdzības ieturēto nodokli, ar vienota kontaktpunkta neesamību nodokļu administrācijās, ar nodokļu iestāžu piemērotajiem striktajiem termiņiem, kurus grūti ievērot, ar nesaskaņotību starp termiņiem, kas saistīti ar nodokļu iekasēšanu un nodokļu atvieglojumu pieprasīšanu un ar problēmām, kas rodas, aizpildot sarežģītas nodokļu veidlapas, kas katrā valstī ir atšķirīgas; - uzņēmumi bieži norāda uz nodokļu barjerām, kas kavē pieņemt darbā darbiniekus no citas valsts, un jo īpaši uz to, kā mijiedarbojas dažādas nodokļu sistēmas. Šī paziņojuma mērķis ir galvenokārt izskaidrot to, kā Komisija var palīdzēt rast risinājumus tām nodokļu diskriminācijas problēmām, ar ko saskaras ES pilsoņi. Komisijas problēmu risināšanas dienestu pakalpojumu izmantošana un ES Līguma noteikumu piemērošana var atrisināt daudzas nodokļu jomas diskriminācijas problēmas, ar kurām ES pilsoņi var saskarties, iesaistoties pārrobežu aktivitātēs. Taču tie nevar atrisināt citas problēmas, piemēram, dubultu aplikšanu ar nodokļiem, kas rodas no divu piemērojamu nodokļu sistēmu eksistences un no atšķirībām starp šīm sistēmām. Pat gadījumos, kad dalībvalstu nodokļu noteikumi nav pretrunā ar Līguma noteikumiem, Komisija uzskata, ka vienotā tirgū nav pieļaujams, ka tādas problēmas kā dubulta aplikšana ar nodokļiem, dažādu nodokļu sistēmu nesavietojamība un pieejas trūkums informācijai par dalībvalstu nodokļu sistēmām, atturētu indivīdus no iesaistīšanās pārrobežu aktivitātēs vai kalpo kā sods, ja šāda iesaistīšanās notiek. Visu nodokļu noteikumu aspektu harmonizācija starp dalībvalstīm nebūtu ne vajadzīga, ne iespējama. Tomēr ir vajadzīgi risinājumi, kas atzīst pilsoņu likumīgās intereses saistībā ar Līgumos noteikto brīvu apriti. Tas var nozīmēt to, ka dažādo nodokļu problēmu risinājumam var būt vajadzīga koordinācija un sadarbība starp dalībvalstīm dažādos līmeņos. Tādēļ Komisija arī uzskata, ka ir svarīgi, lai tiktu uzsākta ES mēroga darbība dalībvalstu nodokļu sistēmu savietojamības palielināšanai. Paziņojumā izklāstīti plāni šajā jomā, un tajā arī izteikts aicinājums Padomei, Parlamentam un visām ieinteresētajam pusēm aktīvi piedalīties šo jautājumu risināšanā vienotas stratēģijas ietvaros ES pilsoņu labā. DISKRIMINĀCIJAS APKAROŠANA DALĪBVALSTU NODOKĻU LIKUMOS Komisija piešķir lielu nozīmi diskriminējošu nodokļu noteikumu apkarošanai dalībvalstīs, lai atbalstītu tos pilsoņus, kas vēlas izmantot savu brīvību iesaistīties pārrobežu aktivitātēs. Dalībvalstīm nav atļauts diskriminēt pēc pilsonības vai nepamatoti ierobežot tās četras pamatbrīvības, kas noteiktas ES Līgumos. Dalībvalsts jautājumus saistībā ar pārrobežu situācijām varētu risināt atšķirīgi nekā vietējās situācijās tikai tad, ja to attaisno atšķirīgi apstākļi attiecībā uz nodokļu maksātāju. Laika gaitā ES pilsoņiem kļūstot aktīvākiem pāri robežām, ir tapis skaidrs, ka daudzi dalībvalstu nodokļu likumu aspekti konfliktē ar šiem Līguma noteikumiem. Daudzas konstatētās problēmas jau ir atrisinātas. Tās attiecas galvenokārt uz noteikumiem, kas tiek piemēroti ārzemēs gūtajiem ienākumiem, īpašumiem ārvalstīs, pensijām, dividendēm, kā arī automobiļu, alkohola un tabakas izstrādājumu importam. Detalizēts pārskats pār šiem gadījumiem iekļauts Komisijas dienestu darba dokumentā, kas pievienots šim paziņojumam[6]. Šajā dokumentā iekļauta informācija par Komisijas problēmu risināšanas dienestiem, kas ir ES pilsoņu rīcībā, un tajā uzskaitīti piemēri saistībā ar tiem dalībvalstu nodokļu noteikumiem, kuros konstatēta nesaderība ar ES Līgumiem. Komisija rosina pilsoņus vērst Komisijas uzmanību uz problēmām ar dalībvalstu nodokļu likumiem, kuri, viņuprāt, var būt nesaderīgi ar ES tiesību normām. Jebkurš ES pilsonis var izmantot portāla "Tava Eiropa" kontaktpunktus, kas aprakstīti 2. nodaļā. Turklāt visiem ES pilsoņiem ir tiesības iesniegt sūdzību Eiropas Komisijā saistībā ar jebkuru dalībvalsts praksi, kas varētu būt nesaderīga ar ES tiesību normām. Komisija savukārt plāno palielināt centienus, lai - nodrošinātu pilsoņiem labāku pārredzamību un vairāk informācijas par rezultātiem saistībā ar sūdzībām, kas iesniegtas par dalībvalstu nodokļu likumiem un par pienākumu neizpildes procedūrām šajā jomā; - uzraudzītu dalībvalstu tiesību aktus nodokļu jomā un regulāri pieprasītu dalībvalstīm noteiktā termiņā novērst visas nesaderības ar ES normatīvajiem aktiem; - uzraudzītu to, kā dalībvalstis piemēro Eiropas Savienības Tiesas spriedumus nodokļu jomā, un nodrošināt to, ka tie tiek piemēroti arī tajās dalībvalstīs, uz kurām spriedums neattiecas; - garantētu, ka ES pilsoņiem pieejamo konsultāciju dienestu rīcībā ir informācija, mācības un dokumenti, kas ļauj tiem atbildēt uz pilsoņu sūdzībām par pārrobežu nodokļu šķēršļiem. KONKRĒTĀS JOMĀS PLĀNOTIE ES PASĀKUMI Komisija plāno noteiktus pasākumus, lai risinātu vissvarīgākās nodokļu problēmas, ar kurām pārrobežu situācijās saskaras ES pilsoņi. 1. Ienākumu un kapitāla dubulta aplikšana ar nodokļiem Jo īpaši Komisija uzskata, ka problēmas, kas saistītas ar dubultu aplikšanu ar nodokļiem, ir jāatrisina galīgi, ar pastāvīgāku risinājumu nekā tie, kas jau ietverti divpusējos nodokļu nolīgumos. Komisija pašlaik izskata problēmas, ar kurām saskaras gan indivīdi, gan uzņēmumi, kad to ienākumi, peļņa un kapitāla pieaugums tiek aplikti ar nodokli vairāk nekā vienā dalībvalstī. Šīs dubultas nodokļu aplikšanas problēmas Komisija sīki apskatīs paziņojumā, kuru tā plāno sagatavot 2011. gadā, lai, pamatojoties uz ietekmes novērtējumu, 2012. gadā piedāvātu iespējamos risinājumus, piemēram, kā ieteikts nesenajā Monti ziņojumā[7], saistošu strīdu risināšanas mehānismu nepilnību novēršanai dalībvalstu divpusējos nolīgumos par ienākumu un kapitāla pieauguma dubultu neaplikšanu ar nodokļiem. 2. Mantojuma nodoklis Pārrobežu mēroga mantojuma nodokļa problēmas ES pilsoņiem rūp arvien vairāk. Eiropas Savienības Tiesa pirms 2003. gada nav izskatījusi ES dalībvalstu noteikumus saistībā ar mantojuma nodokli, bet kopš tā laika 8 lietās valstu tiesas ir iesniegušas Tiesai lūgumu sniegt prejudiciālo nolēmumu. Turklāt Komisija ir saņēmusi daudzas sūdzības un pieprasījumus par problēmām šajā jomā, kas saistītas gan ar diskrimināciju, gan dubultu aplikšanu ar nodokļiem. Problēmas ar dubultu aplikšanu ar nodokļiem rodas tādēļ, ka ievērojami atšķiras likumi tajās dalībvalstīs, kas piemēro mantojuma nodokli, pat saistībā ar apliekamās personas noteikšanu. Bez tam, ļoti nedaudzas no dalībvalstu divpusējām nodokļu konvencijām ietver noteikumus par mantojuma dubultu neaplikšanu ar nodokli, un dalībvalstu vienpusējie nodokļa atvieglojumu mehānismi šķiet nepilnīgi. Komisija pašlaik analizē šīs pārrobežu mantojuma nodokļa problēmas un veic plašas konsultācijas. Tā izskata tādus risinājumus kā vadlīniju nodrošināšana par diskriminējošo noteikumu svītrošanu un lūgumu dalībvalstīm pilnveidot savus vienpusējos nodokļa atvieglojumu mehānismus. Balstoties uz notiekošā ietekmes novērtējuma rezultātiem, 2011. gada vidū Komisija plāno iesniegt priekšlikumus par mantojuma nodokļa pārrobežu problēmu risināšanu. 3. Citā dalībvalstī izmaksāto dividenžu aplikšana ar nodokli Pārrobežu situācijās nodokļa ieturēšana no dividendēm ir dalīta tiesībās ieturēt nodokli ienākuma gūšanas valstī un investora rezidences valstī. Taču tas, ka izmaksātās dividendes ir apliekamas ar nodokli divās valstīs, bieži vien ir būtisku problēmu cēlonis: var būt sarežģīti pieprasīt nodokļa atmaksu, var būt iesaistīti vairāki nodokļu sistēmas līmeņi un nodoklis, kas piemērojams ārvalstu investoriem izmaksātajam dividendēm, var būt augstāks nekā tas, kas piemērojams dividendēm vietējiem investoriem. Tā rezultātā ir palielinājies pilsoņu iesniegto sūdzību skaits par diskrimināciju un arī Tiesai iesniegto prejudiciālo nolēmumu sniegšanas lūgumu skaits. Komisija pašlaik analizē šo jautājumu un, balstoties uz notiekošā ietekmes novērtējuma rezultātiem, 2012. gadā plāno nākt klajā ar iniciatīvu, lai risinātu problēmas, kas rodas, kad divām dalībvalstīm ir tiesības aplikt ar nodokli individuāliem investoriem izmaksātās dividendes. Kamēr tiek veikta pilnīgāka analīze par dividenžu aplikšanu ar nodokli ES robežās, Komisija kopā ar dalībvalstīm strādā pie tā, lai nodrošinātu, ka visi no vērtspapīru ienākuma, tostarp dividendēm, ieturamā nodokļa atvieglojumi, uz ko investoriem ir tiesības nodokļu nolīgumu ietvaros, tiek piemēroti pēc iespējas ātrākā un vienkāršākā veidā, vislabāk pie attiecīgā ienākuma saņemšanas (sal. ar Komisijas 2009. gada 19. oktobra Ieteikumu 2009/784/EK). 4. Transportlīdzekļa ikgadējais nodoklis un reģistrācijas nodoklis Pērkot vieglo automobili dalībvalstī, kas nav pilsoņu rezidences valsts, vai pārreģistrējot vieglo automobili citā dalībvalstī, pilsoņiem bieži nākas saskarties ar pārmērīgu administratīvo slogu, un viņiem var būt divreiz jāmaksā transportlīdzekļa ikgadējais nodoklis un reģistrācijas nodoklis. 2005. gadā Komisija ierosināja direktīvu[8] par nodokļiem, ar kuriem apliek vieglos automobiļus, kas paredz pakāpenisku vieglo automobiļu reģistrācijas nodokļa atcelšanu un atmaksas sistēmas ieviešanu pārejas periodā. Dalībvalstīm līdz šim nav izdevies panākt vienprātīgu vienošanos, kas nepieciešama šī priekšlikuma pieņemšanai. Komisija pašlaik pārvērtē šos jautājumus, lai risinātu problēmu par dubultu vieglo automobiļu reģistrācijas nodokli, un 2011. gadā[9] nāks klajā ar jauniem ierosinājumiem. 5. E-komercija ES patērētāji uzskata, ka ir sarežģīti tiešsaistē iegādāties preces vai pakalpojumus citā valstī. Katrs trešais ES patērētājs ir izdarījis pirkumu internetā, bet tikai 7 % ir izdarījuši pārrobežu pirkumu tiešsaistē. Šī situācija ir laikā, kad 33 % no patērētājiem būtu ieinteresēti iepirkties ārvalstīs. Pētījumi rāda, ka 60 % no patērētājiem ir mēģinājuši izdarīt pārrobežu pirkumu tiešsaistē, bet neveiksmīgi, jo pārdevējs ir atteicis darījumu vai sūtīšanu[10]. Pusē no pārbaudītajiem gadījumiem darījumu nebija iespējams pabeigt, kaut arī pircēji veiksmīga darījuma rezultātā būtu varējuši ietaupīt vismaz 10 %. Eksistē vairāki faktori, kas attur uzņēmumus no pārrobežu darījumiem, bet konstatēts, ka galvenais faktors ir ar PVN saistītie jautājumi. 62 % mazumtirgotāju apgalvoja, ka atšķirības valstu nodokļu noteikumos ir ievērojams praktiskais šķērslis pārrobežu tirdzniecībai. Tiešsaistes tirgotāji nelabprāt pārdod preces ārvalstīs, jo tādā gadījumā šie darījumi var tikt aplikti ar nodokli un par tiem var būt jāsniedz atskaites valstī, kurā noticis pirkums. Daļējs esošās situācijas uzlabojums ir panākts, pieņemot lēmumu par vienas pieturas aģentūru tirgotājiem, kas nodarbojas ar patērētāju apgādi telekomunikāciju, apraides un e-pakalpojumu jomās, un ir uzsākts darbs pie šīs shēmas īstenošanas. Komisija turpina uzstāt uz plašāku šādas vienas pieturas aģentūras pielietojumu[11]. Šajā sakarā Komisija 1. decembrī laida klajā Zaļo grāmatu, kas ļauj apspriesties ar visām ieinteresētajām personām par PVN nākotni, tostarp vienas pieturas aģentūrām. Komisija rosina ieinteresētās personas aktīvi piedalīties šajā apspriešanās procesā, kas palīdzēs sagatavoties turpmākiem pasākumiem šajā jomā. APSVĒRUMI TURPMĀKIEM PASĀKUMIEM Komisija arī piedāvā veidot dialogu ar dalībvalstu nodokļu administrācijām un ieinteresētajām aprindām par citiem iespējamajiem risinājumiem ES nodokļu šķēršļu likvidēšanai ES pilsoņiem. Daži no piedāvātajiem risinājumiem ir šādi: - nodokļu administrācijās izveidot centralizētas vienas pieturas aģentūras, kur mobilais darbaspēks un investori varētu ne tikai gūt atbilstošu un uzticamu nodokļu informāciju, bet arī uzreiz samaksāt nodokļus un saņemt visus vajadzīgos sertifikātus iesniegšanai savas piederības dalībvalsts nodokļu iestādē; - atvieglot pārrobežu nodokļu maksātāju saistību izpildi, tiecoties uz nodokļu veidlapu un deklarāciju lielāku saskaņotību, tulkojot informāciju citās ES valodās un plašāk pielietojot informācijas tehnoloģijas; - rosināt dalībvalstis pieņemt īpašus noteikumus saistībā ar pierobežā nodarbinātajiem un mobilo darbaspēku, kas ņemtu vērā vairāku dalībvalstu nodokļu un sociālās nodrošinātības sistēmu mijiedarbību; - veicināt savstarpēju sakarību starp dažādajiem režīmiem pensiju aplikšanai ar nodokli, lai sekmētu darbaspēka mobilitāti. SECINāJUMS Nodokļu šķēršļu likvidēšana var būt svarīgs faktors, lai stiprinātu ES pilsoņu spēju un pārliecību šķērsot robežas, lai strādātu, pensionētos, investētu un iegādātos preces un pakalpojumus. Komisija savukārt ierosina turpmāko: - aktīvi izskatīt sūdzības un nodrošināt labāku pārredzamību un vairāk informācijas par rezultātiem saistībā ar sūdzībām, kas iesniegtas par dalībvalstu nodokļu likumiem un par pienākumu neizpildes gadījumiem šajā jomā. Tas jo īpaši tiks darīts, katru gadu Eiropas tīmekļa vietnē publiskojot informāciju lietotājiem ērtā formā; - atvieglot piekļuvi Komisijas Europe Direct un portāla "Tava Eiropa" pilsoņu konsultāciju pakalpojumiem un nodrošināt, ka šo pakalpojumu ietvaros var tikt labāk atbildēti jautājumi saistība ar nodokļiem un ka pilsoņi var tiešākā veidā gūt palīdzību un padomu. Tīmekļa vietnē "Tava Eiropa" pieejama informācija tiks sniegta lietotājiem ērtā formātā; - 2011. gadā sniegt sīku ar dubultu aplikšanu ar nodokļiem saistīto problēmu analīzi un, pamatojoties uz ietekmes novērtējuma rezultātiem, 2012. gadā strādāt pie noteiktiem risinājumiem; - pamatojoties uz ietekmes novērtējuma rezultātiem, 2011. gadā piedāvāt risinājumus pārrobežu mantojuma nodokļa problēmām; - pamatojoties uz ietekmes novērtējuma rezultātiem, 2012. gadā piedāvāt risinājumus problēmām, kas saistītas ar pārrobežu dividenžu izmaksu; - piedāvāt risinājumus pārrobežu problēmām, kas rodas ES pilsoņiem saistībā ar pasažieru automobiļu aplikšanu ar nodokļiem un preču un pakalpojumu pirkumiem tiešsaistē; - 2011. gadā nodokļu ekspertu darba grupā uzsākt sarunas ar dalībvalstīm par nodokļu saistību izpildes vienkāršošanu pārrobežu situācijās. Lai sekmīgi novērstu tādas ES pilsoņu nodokļu problēmas kā dubultu aplikšanu ar nodokļiem, sarežģītas nodokļu procedūras un skaidras informācijas trūkumu ārvalstu nodokļu maksātājiem, Komisijai vajadzīgs Padomes, Eiropas Parlamenta, dalībvalstu un citu ieinteresēto aprindu atbalsts. Tādēļ, lai ļautu ES pilsoņiem gūt reālu labumu no vienotā tirgus, Komisija aicina visas ieinteresētas puses aktīvi iesaistīties šajā dokumentā minēto nodokļu šķēršļu likvidēšanā. Ziņojumā par ES pilsonību, kas plānots 2013. gadā (Eiropas pilsoņu gadā), Komisija ziņos par pārrobežu nodokļu šķēršļu likvidēšanā gūtajiem panākumiem, jo īpaši saistībā ar vieglo automobiļu dubultu aplikšanu ar nodokli. [pic][pic][pic] [1] http://ec.europa.eu/eu2020/pdf/COMPLET%20EN%20BARROSO%20%20%20007%20-%20Europe%202020%20-%20EN%20version.pdf [2] COM(2010) 608. [3] COM(2010) 603. [4] http://ec.europa.eu/youreurope/citizens/index_en.htm [5] SEC(2010) 1576. [6] SEC(2010) 1576. [7] http://ec.europa.eu/bepa/pdf/monti_report_final_10_05_2010_en.pdf. [8] COM(2005) 261 galīgā redakcija. [9] Jautājums, kas nav tieši saistīts ar dubultu vieglo automobiļu reģistrācijas nodokli, ir prasības transportlīdzekļu dubultai reģistrācijai. Attiecībā uz pēdējo, kā jau ziņots ES 2010. gada ziņojumā par pilsonību (COM(2010) 603), lai novērstu šķēršļus transportlīdzekļu pārreģistrācijai, Komisija 2011. gadā iesniegs tiesību akta priekšlikumu par formalitāšu un noteikumu vienkāršošanu saistībā ar tādu transportlīdzekļu reģistrāciju, kas jau vienreiz ir reģistrēti kādā no dalībvalstīm. [10] Komisijas 2009. gada 22. oktobra paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai par pārrobežu elektronisko komerciju uzņēmumu attiecībās ar patērētājiem ES (COM(2009) 557 galīgā redakcija) un Komisijas dienestu darba dokuments “Report on cross-border e-commerce in the EU”, SEC(2009) 283. [11] 2004. gadā Komisija iesniedza priekšlikumu par "vienas pieturas aģentūras" sistēmu (COM(2004) 728), kas ļautu dažas ziņas par darījumu iesniegt dalībvalstī, kurā atrodas uzņēmums. Tomēr šis priekšlikums vēl nav pieņemts.