LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 16.3.2011 
SEC(2011) 316 gal īgā redakcija 
. 
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
 
 
Pavaddokuments 
   
Priekšlikumam 
 
PADOMES DIREKT ĪVA 
 
par kopējo konsolid ēto uzņēmumu ien ākuma nodok ļa bāzi (KKUINB) 
  
{COM(2011) 121  galīgā redakcija} 
{SEC(2011) 315  galīgā redakcija}  
LV 3   LV 1. P ROBLĒMAS IZKL ĀSTS  
Globalizācija ir pārveidojusi ekonomikas realit āti. Dramatiskas p ārmaiņas ir skārušas ne tikai 
ražošanas ģeogrāfiju, bet ar ī starptautiskos tirgos str ādājošo uzņēmumu iekš ējo organiz āciju. 
Tirgus integr ācija stabili progres ē, taču jomā, kas saist īta ar uzņēmumu aplikšanu ar nodokli, 
situācija ir ļoti atšķirīga. Ņemot vērā vienlaicīgi pastāvošās 27 dažādās nodokļu sistēmas, kas 
bieži konflikt ē, ES tirgus paties ībā joprojām ir ļoti sadrumstalots. Šo faktoru d ēļ ES atrodas 
būtiski neizdev īgā stāvoklī salīdzinājumā ar tās nozīmīgajiem tirdzniec ības partneriem – 
Amerikas Savienotaj ām Valstīm un Jap ānu (katru no t ām uzņēmumi uzskata par vienotu 
tirgu). 
Uzņēmumi šobr īd izmanto sh ēmas, kas paredz ētas, lai atbalst ītu lielāku kapitāla mobilit āti un 
biežus pārrobežu dar ījumus starp saist ītiem uzņēmumiem. T ādējādi koncepcijas, kas defin ētas 
nodokļu nolūkiem, piem ēram, ienākumu izcelsmes vieta un rezidences vieta, ko tradicion āli 
izmanto relat īvi noslēgtu ekonomiku vajadz ību risināšanai, bieži izr ādās nepiem ērotas, lai 
tiktu galā ar komercdarb ības izaicin ājumiem integr ētā tirgū. Jo īpaši vienlaikus past āvoši, 
neviendab īgi nodokļu noteikumi, kas bieži main ās, rada šķēršļus uzņēmumiem, kuri konkur ē 
starptautiskos tirgos. Turkl āt valstu nodok ļu sistēmas aizvien vair āk apdraud pl āni, kā 
izvairīties no nodok ļu maksāšanas. Faktiski, ņemot vērā ražošanas faktoru lielo mobilit āti, 
ienākumu pārvietošana un labv ēlīgāko līguma nosac ījumu izvēle kļūst aizvien vienk āršāka.  
Ņemot vērā iepriekš min ēto, uzņēmumi, kuri veic p ārrobežu dar ījumus ES, joproj ām saskaras 
ar vairākiem šķēršļiem nodok ļu jomā, proti:  
I. Papildu atbilst ības nodrošin āšanas izmaksas, kas izriet no daž ādu valstu nodok ļu 
sistēmu noteikumu un iekš ējo cenu noteikšanas noteikumu izpildes. Atbilst īgi 
pierādījumiem, kas min ēti pētījumā par uzņēmumu ien ākuma nodokli, kuru Komisija 
publicēja 2001. gad ā, ar nodok ļu noteikumu izpildi saist ītās izmaksas sv ārstās 2-4 % 
apmērā no uzņēmumu ien ākuma nodok ļa ieņēmumiem. ES27 kontekst ā tas varētu 
būt vidēji vairāk nekā EUR 10 miljardi 2008. gad ā. 
II. Nodok ļu dubultā uzlikšana , kas notiek, ja div ās vai vair ākās valstīs vieniem un tiem 
pašiem ien ākumiem tiek uzlikti sal īdzināmi nodok ļi.  
III. P ārmērīga aplikšana ar nodok ļiem, kas notiek, ja p ārrobežu darb ība rada nodok ļu 
saistības, kuras nerastos, ja darb ība notiktu tikai vien ā valstī (piemēram, dažādās 
dalībvalstīs esošiem saist ītajiem uz ņēmumiem vai to past āvīgajām pārstāvniecībām 
nav ļauts dalīt zaudējumus, turpret ī tikai vien ā dalībvalstī reģistrētu uzņēmumu 
zaudējumu konsolid ācija samazina to pe ļņas daļu, kas apliekama ar nodokli, un 
nodokļu slogu).  
2. S UBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE  
Pašreizējā shēma, kurā ir 27 daž ādas valstu uz ņēmumu ien ākuma nodok ļa sistēmas, trauc ē 
iekšējā tirgus pien ācīgu darbību. Dalībvalstis nevar nodrošin āt šīs problēmas visaptverošu 
risinājumu. Nekoordin ēta rīcība, ko plānotu un īstenotu katra atseviš ķā dalībvalsts, atk ārtotu 
pašreizējo situāciju, jo nodok ļu maksātājiem aizvien b ūtu jāsaskaras ar tik daudz ām nodokļu 
administr ācijām, cik jurisdikcij ās tie tiek aplikti ar nodokli. Nepieciešama Kopienas r īcība, lai 
LV 4   LV izveidotu tiesisko pamatu ar kop īgām normām. Komisija ir uz ņēmusies šo iniciat īvu, ņemot 
vērā to, ka atbilst īgi subsidiarit ātes principam dal ībvalstis joproj ām saglabā savu suverenit āti 
uzņēmumu ien ākuma nodok ļa likmju noteikšan ā. Tāpēc tās var brīvi noteikt savu nodok ļu 
ieņēmumu vēlamo lielumu un sast āvu.  
3. ES  INICIAT ĪVAS MĒRĶI  
ES iniciat īvas īpašie politikas m ērķi ir novērst iepriekš min ētos atlikušos š ķēršļus nodok ļu 
jomā iekšējā tirgū, t.i., papildu atbilst ības nodrošin āšanas izmaksas, kas saist ītas ar 
starptautisku darb ību, kā arī nodokļu dubultās uzlikšanas un p ārmērīgas aplikšanas ar 
nodokļiem gadījumus. Tā rezultātā mazāki nodokļu izkropļojumi attiec ībā uz lēmumiem par 
investīcijām un liel ākas pārrobežu invest īciju iespējas var pal īdzēt sasniegt visp ārējo mērķi 
pilnveidot ekonomikas efektivit āti produkt īvā kapitāla sadalīšanā ES. Tādējādi ES uzņēmumu 
ienākuma nodok ļa sistēmas vienk āršības un efektivit ātes paredzam ā pilnveide var dot b ūtisku 
ieguldījumu strat ēģijas Eiropa 2020  mērķu sasniegšan ā un iekšējā tirgus stiprin āšanā atbilstīgi 
iniciatīvām, kas paustas Akt ā par vienoto tirgu.  
Operatīvais mērķis ir izveidot kop ēju noteikumu kopumu, k ā aprēķināt nodokļa bāzi 
attiecīgajiem uz ņēmumiem ES.  
Jāuzsver, ka ietekme uz ES uz ņēmu ienākuma nodok ļa bāzu lielumu un sadal ījumu pati par 
sevi nav politikas iniciat īvas paredz ētais mērķis. Tāpēc neviens m ērķis nav formul ēts, 
raugoties no ie ņēmumu sadales vai dal ībvalstu paredz ēto ieņēmumu neitralit ātes viedok ļa.  
4. P OLITIKAS IZV ĒLES VARIANTI  
Ziņojumā aplūkoti četri galvenie politikas scen āriji, kas tiek sal īdzināti ar “ner īkošanās” vai 
pašreizējā stāvokļa scenāriju (1. izv ēles variants):  
• brīvprātīgas kopējas uzņēmumu ien ākuma nodok ļa bāzes (KUINB) pie ņemšana, t.i., 
27 dažādu uzņēmumu ien ākuma nodok ļa kodeksu aizst āšana attiec īgajiem uz ņēmumiem ar 
kopēju nodokļa bāzi, kas apr ēķināta, izmantojot vienotu noteikumu kopumu (2. izv ēles 
variants); 
• kopējas uzņēmumu ien ākuma nodok ļa bāzes (KUINB) obligāta ieviešana visiem 
uzņēmumiem, kas darbojas ES (3. izv ēles variants); 
• brīvprātīgas kopējas konsolid ētās uzņēmumu ien ākuma nodok ļa bāzes (KKUINB) ietvaros  
uzņēmumi var ētu izvēlēties kopēju (piemēram, aprēķinātu, izmantojot vienotu nodok ļu 
noteikumu kopumu) ES m ērogā konsolid ētu nodok ļa bāzi, kura aizst ātu pašreiz ējos 
27 dažādos uzņēmumu ien ākuma nodok ļa kodeksus un atseviš ķo uzskaites meh ānismu 
(4. izvēles variants);  
• tie paši noteikumi b ūtu obligāti visiem uz ņēmumiem, kas darbojas ES, obligātas kopējas 
konsolidētās uzņēmumu ien ākuma nodok ļa bāzes (KKUINB) ietvaros (5. izv ēles variants).  
Visi iespējamie izvēles varianti paredz kop ējus noteikumus tikai nodok ļa bāzes aprēķināšanai, 
bet dalībvalstis saglab ātu fiskālo suverenit āti, lemjot par piem ērojamām nodokļa likmēm.  
LV 5   LV 5. I ETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
5.1. Ietekme uz nodok ļa bāzes lielumu un sadal ījumu 
Politikas izv ēles varianti ietver p ārmaiņas uzņēmumu ien ākuma nodok ļa bāzes lielum ā un 
pārrobežu sadal ījumā, ko ir vērts izteikt kvantitat īvos lielumos, kaut gan š āda ietekme pati par 
sevi nav analiz ējamo nodok ļa reformu m ērķis. Svarīgi, lai netiktu izdar īti vispārīgi secinājumi 
par galīgo ietekmi uz daž ādu dalībvalstu ie ņēmumiem vai budžeta st āvokli, jo t ā galu galā būs 
atkarīga no valstu izv ēlētās politikas attiec ībā uz daž ādo nodok ļu instrumentu vai 
piemērojamo nodok ļu likmju kombin ācijas iespējamo pielāgošanu.  
Konstatējumi liecina: ja tiktu ieviesti kop ējās nodokļa bāzes noteikumi, kas nav saist īti ar 
pārrobežu zaud ējumu konsolid āciju (KUINB), tas caurm ērā un vairākumam uz ņēmumu, kuri 
darbojas ES, var ētu radīt plašāku nodok ļa bāzi salīdzinājumā ar pašreiz ējo nodokļa bāzi. Taču 
šķiet, ka š ā pieauguma apm ērs būtībā būs atkarīgs no piem ērotajiem amortiz ācijas 
noteikumiem. Jebkur ā gadījumā kopējā nodokļa bāze mazin ātu pašreiz ējās ievērojamās 
nodokļa bāzu atšķirības starp Eiropas valst īm.  
KKUINB noteikumi ļautu veikt pe ļņas un zaud ējumu pārrobežu konsolid āciju. Apr ēķini, 
izmantojot ES starptautisku uz ņēmumu grupu izlasi un vadoties no Amadeus  un ORBIS  
datubāzēm, rāda, ka katru gadu vid ēji 50 % no nefinanšu grup ām un 17 % no finanšu 
starptautiskaj ām uzņēmumu grup ām, kas ietvertas attiec īgajās izlasēs, gūtu labumu no 
tūlītējas pārrobežu zaud ējumu kompens ācijas. Daž ādo sektoru atseviš ķo rezultātu svērums 
liecina, ka vid ējais nodok ļa bāzes samazin ājums grup ām, kas ietvertas nodok ļa bāzes 
aprēķinā, KKUINB scen ārija gadījumā būtu aptuveni 3 % sal īdzinājumā ar pašreiz ējā 
stāvokļa scenāriju1. 
KKUINB ietvaros rodas jaut ājums par visp ārējās nodokļa bāzes sadal ījumu starp 
dalībvalstīm, kurās darbojas starptautisk ās uzņēmumu grupas, un l īdz ar to ir nepieciešama ad 
hoc sadalījuma meh ānismu defin īcija. Izmantojot finanšu p ārskatu datus, lai noteiktu 
starptautisko uz ņēmumu grupu pe ļņu, kas apliekama ar nodokli, redzams, ka formula, kur ā 
izmanto l īdzvērtīgi izsvērtas darbinieku  izmaksas, akt īvus un p ārdevumus galam ērķu 
sadalījumā, palielin ātu nodok ļa bāzi galvenok ārt Centrāleiropas un Austrumeiropas 
dalībvalstīs, kā arī Vācijā, Spānijā, Francijā, Grieķijā un Itālijā. Apsekojuma rezult āti liecina, 
ka sadalījuma faktoru sv ēruma pārmaiņas tikai nedaudz ietekm ē nodokļa bāzes relatīvo 
sadalījumu starp valst īm.  
5.2. Ietekme uz atbilst ības nodrošin āšanas izmaks ām  
Atbilstoši apsekojum ā iegūtajiem pier ādījumiem galvenie faktori,  kas nosaka starptautisku 
uzņēmumu atbilst ības nodrošin āšanas izmaksas, ir tieši vai netieši saist īti ar iekš ējo cenu 
noteikšanu (iekš ējo cenu noteikšanas dokument ācija, formalit ātes un nol ēmumi, kā arī 
savstarpējas vienošan ās procedūras). Turkl āt atbilstības nodrošin āšanas izmaksu nasta saist ībā 
ar iekšējo cenu noteikšanu laika gait ā ir pieaugusi galvenok ārt divu faktoru d ēļ: i) aizvien 
                                                 
1 Kopum ā izmantot ās izlases gad ījumā jauno nodok ļa bāzes noteikumu, kas nav saist īti ar konsolid āciju 
(kam ir tendence paplašin āt nodokļa bāzi), un tūlītējas pārrobežu zaud ējumu konsolid ācijas (kam ir 
tendence samazin āt nodokļa bāzi) ieviešanas kombin ētajai ietekmei, kas realiz ēta KKUINB scen ārijos, 
ir tendence saglab āt relatīvi konstantu apvienoto nodok ļa bāzi salīdzinājumā ar pašreiz ējā stāvokļa 
scenāriju attiec ībā uz iesaist ītajiem uzņēmumiem.  
LV 6   LV stingrākas prasības dokument ācijas jomā, ko izvirza nodok ļu iestādes un ko papildina nodok ļu 
iestāžu veiktas p ārskatīšanas; ii) dar ījumu oper āciju veida un apm ēra korekcijas un p ārmaiņas 
visā pasaulē2.  
Saskaņā ar pētījumu, kas tika uzdots Deloitte , ir sagaid āms, ka starptautiskam uz ņēmumam, 
kas veido jaunu meitasuz ņēmumu cit ā dalībvalstī, KKUINB rad īs ievērojamus ietaup ījumus 
atbilstības nodrošin āšanas laika un izdevumu zi ņā. Caurmērā, pētījumā iesaistītie nodok ļu 
eksperti apl ēsa, ka liels uz ņēmums izdevumiem, kas saist īti ar nodok ļiem, tērē vairāk nekā 
EUR 140 000 (0,23 % no apgroz ījuma), lai atv ērtu jaunu meitasuz ņēmumu cit ā dalībvalstī. 
KKUINB samazin ās šīs izmaksas par EUR 87 000 jeb 62 %. Vid ējam uzņēmumam 
ietaupījumi ir v ēl lielāki, jo sagaid āms, ka izmaksas saruks no EUR 128 000 (0,55 % no 
apgrozījuma) līdz EUR 42 000, kas ir samazin ājums par 67 %. Papildu pier ādījumi, kas 
iegūti, pētot pastāvošu Eiropas starptautisko uz ņēmumu izlases grupu ( PWC  pētījums), liecina 
par mērenāku, bet joproj ām būtisku atbilst ības nodrošin āšanas nastas samazin ājumu par 
atkārtotiem uzdevumiem saist ībā ar nodok ļiem. Sagaid āmie ietaup ījumi no KKUINB 
ieviešanas b ūtu 8 procentu punkti no atbilst ības nodrošin āšanai nepieciešam ā laika.  
5.3. Ietekme visas ekonomikas m ērogā  
CGE  modeli CORTAX  izmanto, lai nov ērtētu dažādo reformu ietekmi visas ekonomikas 
mērogā. Šis modelis, kas tika izveidots, lai model ētu nodok ļu politikas p ārmaiņas ES 
dalībvalstīs, ir paplašin āts un pilnveidots š ā ietekmes nov ērtējuma vajadz ībām3. Taču, tāpat kā 
jebkurš visp ārējs līdzsvara modelis, CORTAX  ietver vienk āršotus pie ņēmumus un 
specifikācijas, kas nav neapstr īdami, un nevar izvair īties no nenoteikt ības par to, cik sp ēcīga ir 
nodokļu politikas r īcības ietekme. V ēl svarīgāk ir tas, ka CORTAX  netver ilgtermi ņa 
dinamiskos guvumus no turpm ākas integr ācijas iekš ējā tirgū, piemēram, starptautiski akt īvu 
uzņēmumu skaita pieauguma zi ņā. Ir paredzams, ka p ārrobežu nodok ļu šķēršļu likvidēšana 
samazinās kapitāla sadalījuma izkrop ļojumus, jo t ā, no vienas puses, palielin ās iekšzemes un 
pārrobežu invest īciju aizvietojam ību un, no otras puses, veicin ās ES kā veseluma pievilc ību 
starptautisko investoru redz ējumā. Ir sagaid āms, ka liel āka sadales efektivit āte izpaudīsies kā 
produktivit ātes un nodarbin ātības pieaugums, kas izriet ēs arī no apjomrad ītiem 
ietaupījumiem, ko var izmantot liel ākā tirgū.  
Četri dažādie politikas izv ēles varianti — br īvprātīga KUINB, oblig āta KUINB, br īvprātīga 
KKUINB un oblig āta KKUINB — tiek sal īdzināti ar pašreiz ējā stāvokļa scenāriju. 
Brīvprātīgajos  scenārijos tiek pie ņemts, ka visi starptautiskie uz ņēmumi, bet nevis iekšzemes 
uzņēmumi izv ēlas alternat īvas nodok ļu sistēmas, turpret ī obligātajos scen ārijos arī iekšzemes 
uzņēmumiem j āpiemēro jaunie nodok ļu noteikumi. Šis pie ņēmums var novest pie p ārāk zema 
labklājības guvumu nov ērtējuma brīvprātīgajos scen ārijos, jo var sagaid īt, ka praks ē 
starptautiskie uz ņēmumi izv ēlēsies jauno sist ēmu tikai tad, ja t ā neradīs zemāku tīro peļņu kā 
darbība saskaņā ar dažādajām valstu nodok ļu sistēmām. Visos scen ārijos tiek pie ņemts, ka 
uzņēmumu ien ākuma nodok ļa ieņēmumi paliek konstanti pirms nodok ļa likmes piel āgošanas, 
lai valdības budžets b ūtu sabalans ēts, pirms uz ņēmumi rea ģēs uz jauno politikas vidi. 
                                                 
2 Ernst & Young Transfer Pricing Survey . 
3 Paplašin āšana ietver: i) nodokļu oāzes, lai aptvertu iesp ēju pārvietot pe ļņu ārpus ES, ii) zaudējumu 
varbūtības, lai precīzi izteiktu kvantitat īvā izteiksmē zaudējumu konsolid ācijas ekonomisko ietekmi, un 
iii) atrašanās vietas diskr ētā izvēle, lai model ētu uzņēmumu inframargin ālo izvēli, kur investēt, pirms 
pieņemt lēmumu, cik daudz  investēt. 
LV 7   LV Svarīgi ekonomikas meh ānismi, ko izmanto KUINB anal īzē ar CGE  modeli, ir kompromiss 
starp zemu efekt īvo nodok ļa robežlikmi (ko rada šaura b āze un augsta ar likumu noteikt ā 
nodokļa likme), kas samazina invest īciju izkrop ļojumus, un zemu ar likumu noteikto 
uzņēmumu ien ākuma nodok ļa likmi (ko papildina plaša b āze), kas samazina starptautisko 
uzņēmumu pe ļņas pārvietošanu ārpus valsts un palielina vietas pievilc ību diskrētas invest īciju 
izvēles gadījumā. Konstatēts, ka bāzes paplašin āšana, ko paredz jaun ā kopējās nodokļa bāzes 
definīcija, un sekojoša likmes samazin āšana mazina kop ējo labklājību ES4.  
No otras puses, KUINB reformas galvenais pozit īvais efekts izriet no atbilst ības 
nodrošināšanas izmaksu gaid āmā samazinājuma. Tādējādi obligāta KUINB saglab ā gandrīz 
konstantu labkl ājību Eiropas l īmenī, bet brīvprātīgas KUINB ieviešana starptautiskiem 
uzņēmumiem dod nelielu labkl ājības guvumu.  
Salīdzinot ar KUINB , KKUINB izv ēles variantu ietekme uz labkl ājību ir labv ēlīgāka jebkur ā 
no analiz ētajiem scen ārijiem. Kop ējā galīgā ietekme ir neliels t īrais pozit īvais labkl ājības 
guvums apm ēram 0,02 % no IKP apkopot ā izteiksmē par ES jeb aptuveni EUR 2,4 miljardi 
(2009. gada dati). Atseviš ķi aplūkojot dažādo reformu elementu ietekmi, redzams, ka 
• konsolidācijas un sadal ījuma formulas pozit īvā ekonomisk ā ietekme liel ākoties attiecin āma 
uz zemākām atbilstības nodrošin āšanas izmaks ām;  
• pāreja no atseviš ķās uzskaites uz sadal ījuma formulu rada niec īgu ietekmi uz IKP un 
labklājību. Tas ir daž ādo kompens ējošo efektu rezult āts: mazāki stimuli p ārvietot pe ļņu un 
kapitālu no valst īm, kurās ir lieli nodok ļi, bet papildu izkrop ļojumi formulas faktoru 
attiecināšanā uz zemo nodok ļu valstīm;  
• zaudējumu konsolid ācijai ir tendence samazin āt nodokļa bāzes. Tādējādi, ņemot vērā 
modeļa pieņēmumus, var b ūt nepieciešams zin āms uzņēmumu ien ākuma nodok ļa likmes 
palielinājums, lai sabalans ētu valdības budžetu. Zaud ējumu konsolid ācijas radītas zemākas 
nodokļu nastas un augst āku nodok ļa likmju rad ītas augstākas nodok ļu nastas kombin ācija 
var palielin āt kopējās kapitāla izmaksas. T ādējādi invest īcijas nedaudz sar ūk, bet 
nodarbinātība palielin ās zemāku darbasp ēka izmaksu d ēļ. Tādējādi IKP nedaudz sar ūk, bet 
tīrā ietekme uz labkl ājību ir niec īga.  
6. I ZVĒLES VARIANTU SAL ĪDZINĀJUMS  
Ja tiks nov ērsti visi tr īs apzinātie uzņēmumu ien ākuma nodok ļa šķēršļu veidi, kas ir iesp ējams 
KKUINB politikas izv ēles variantos, uz ņēmumi var ēs izdarīt labāku ekonomisko izv ēli, 
tādējādi pilnveidojot kop ējo ekonomikas efektivit āti ES. Vadoties no kvantitat īvi izteiktās 
ekonomisk ās ietekmes, priekšroka dodama br īvprātīgajai KKUINB un oblig ātajai KKUINB 
salīdzinājumā ar citiem izv ēles variantiem, ņemot vērā atbilstības nodrošin āšanas izmaksu 
                                                 
4 Model ī bāzes paplašin āšanas politika kop ā ar nodok ļa likmes samazin ājumu rada labkl ājības guvumu, 
ja to atseviš ķās valstis pielieto individu āli, īpaši valstis, kur ās ir lieli nodok ļi un kuras cieš no pe ļņas 
pārvietošanas. Ta ču šādas politikas visp ārinātāka īstenošana Eiropas l īmenī samazina zem āku 
uzņēmumu ien ākuma nodok ļa likmju labv ēlīgo ietekmi. Faktiski netiek uzlabotas k ādas valsts atrašan ās 
vietas salīdzināmās priekšroc ības, ja arī visas pārējās dalībvalstis samazina savas nodok ļa likmes. Tiks 
ietekmēta tikai atrašan ās vietas izv ēle attiecībā uz trešām valstīm. Tādējādi ir maz āk ticams, ka 
daudzpus ēja nodokļa bāzes paplašin āšanas un nodok ļa likmju samazin āšanas politika uzlabos labkl ājību 
salīdzinājumā ar vienpus ēju politiku.  
LV 8   LV ietaupījumu, ko t ās var rad īt. Taču makroekonomiskie dati liecina par labu br īvprātīgajai 
KKUINB k ā kopumā vēlamākajam no analiz ētajiem politikas izv ēles variantiem.  
Analizējamās reformas tiek potenci āli saistītas ar svar īgu dinamisko ietekmi ilgtermi ņā. 
Sagaidāms, ka š īs sekas galvenok ārt izpaud īsies kā mazāka nenoteikt ība un maz ākas 
(faktiskās un dom ātās) izmaksas uz ņēmumiem, kas darbojas vair ākās jurisdikcij ās. Galu gal ā 
tas radīs lielākas pārrobežu invest īcijas ES iekšien ē, kas izriet ēs gan no Eiropas un ārvalstu 
starptautisko uz ņēmumu turpm ākas paplašin āšanās, gan no jaun ām investīcijām, ko cit ās 
dalībvalstīs veiks t īri iekšzemes uz ņēmumi. Turkl āt tādā apjomā, kādā pašreizējās 
sadrumstalot ās uzņēmu ienākuma nodok ļa sistēmas kavē ieeju starptautiskajos tirgos, 
analizējamo reformu rad ītie vienlīdzīgie spēles noteikumi var b ūt īpaši izdev īgi mazajiem un 
vidējiem uzņēmumiem (MVU). Nov ēršot papildu atbilst ības nodrošin āšanas izmaksas, kas 
saistītas ar daž ādu nodok ļu noteikumu iev ērošanu, un ieviešot “vienas pieturas a ģentūras” 
principu nodok ļu administr ēšanā, var uzlabot MVU sp ēju paplašin āt pārrobežu darb ību.  
7. P ĀRRAUDZ ĪBA UN V ĒRTĒŠANA  
Ieteiktā politikas intervence ietekm ēs vairākus main īgos lielumus, kas b ūtu jāpārrauga. 
Mikroekonomikas l īmenī jānovērtē politikas izv ēles variantu ietekme uz uz ņēmumu 
atbilstības nodrošin āšanas izmaks ām, kas saist ītas ar nodok ļiem, un uz to darb ību saistībā ar 
pārrobežu invest īcijām. Lai p ārvarētu labi zin āmās grūtības iegūt ticamas apl ēses par 
faktiskajām un dom ātajām atbilstības nodrošin āšanas izmaks ām, jāizstrādā ad hoc  apsekojumi 
un jāvelta īpaša uzman ība izvēlēto izlases grupu reprezentablumam. MVU v ēlme paplašin āt 
darbību ārzemēs var dot īpašu ieskatu par politikas izv ēles variantu sagaid āmo ietekmi 
ilgtermiņā. Šādu ietekmi var m ērīt, gan izmantojot attiec īgu uzņēmumu apsekojumus, gan 
analizējot novērotās pārmaiņas faktiskaj ās investīciju izvēlēs.  
Makroekonomikas l īmenī atbilstoši visp ārējiem mērķiem pilnveidot produkt īvā kapitāla 
sadalījumu ES j āsavāc pierādījumi par ārvalstu tiešo invest īciju plūsmām uz ES un ES valstu 
starpā.  
Normatīvā akta piem ērošanas seku nov ērtēšanu varētu veikt piecus gadus p ēc tam, kad st ājies 
spēkā normatīvais akts, ar ko īsteno direkt īvu. Tad Komisija var ētu iesniegt Eiropas 
Parlamentam un Padomei zi ņojumu par direkt īvas tehnisko darb ību.  
Šāda ziņojuma saturs atš ķirsies atkar ībā no direkt īvas tvēruma, par kuru gal īgi vienosies 
Padome.  
1. tabula. Politikas izv ēles variantu nov ērtējums (1 = vislab ākais variants) 
 1. variants: 
pašreizējais 
stāvoklis 2. variants: 
brīvprātīga 
KUINB 3. variants: 
obligāta 
KUINB 4. variants: 
brīvprātīga 
KKUINB 5. variants: 
obligāta 
KKUINB 
PWC  pētījums (atbilst ības nodrošin āšanas 
izmaksas) 2 3 1 
Deloitte pētījums (atbilst ības nodrošin āšanas 
izmaksas) 3 2 1 
CORTAX pētījums (makroekonomiskie main īgie 
lielumi) 4 3 5 1(2) 2(1) 
LV 9   LV