LV   LV 
 
 
 EIROPAS  
KOMISIJA   
Briselē, 26.4.2022.  
COM(2022) 180 final  
 
KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI  
par Civildienesta noteikumu XI  pielikuma un 66.a  panta piemērošanu   
  
 
1 
 KOMISIJAS  ZIŅOJUMS  EIROPAS  PARLAMENTAM  UN PADOMEI  
par Civildienesta noteikumu XI  pielikuma un 66.a  panta piemērošanu  
 
1. IEVADS  
Civildienesta noteikumos (CN), kuros jaunākie grozījumi izdarīti 2013.  gadā1, XI pielikuma 
15. panta 2.  punktā ir paredzēts, ka Komisija pirms 2022.  gada 31.  marta iesniedz ziņojumu 
Eiropas Parlamentam un Padomei, ņemot vērā apsekojumu, kas veikts saskaņā ar šā paša 
pielikuma 2.  pantu un izvērtējot, vai Savienības ierēdņu atalgojuma un pensiju pirktspējas 
izmaiņas atbilst centrālajā pārvaldē strādājošo valsts civildienesta ierēdņu  algu pirktspējas 
izmaiņām. Pamatojoties uz šo ziņojumu, attiecīgā gadījumā Komisija iesnie dz priekšlikumu 
veikt grozījumus CN XI  pielikumā un 66.a  pantā, pamatojoties uz Līguma par Eiropas 
Savienības darbību 336.  pantu.  
Ar šo ziņojumu tiek izpildīts iepriekš minētais noteikums, izvērtējot ES iestāžu personāla 
atlases vajadzību nodrošināšanu, iz klāstot CN XI  pielikumā paredzēto noteikumu par 
atalgojuma un pensiju pārskatīšanu izpildes procesu un iznākumu (turpmāk  — metode), kā 
arī par 66.a  pantā paredzētās solidaritātes nodevas piemērošanas procesu un iznākumu 2014. –
2021.  gadā.  
2. ES IESTĀŽU PERSONĀ LA ATLASES VAJADZĪBA S 
2.1. Tiesību aktos noteikta prasība apzināt personāla atlases vajadzības  
CN XI  pielikuma 2.  pantā paredzēts, ka Komisija regulāri apzina iestāžu personāla atlases 
vajadzības.  
Lai gan no darbības viedokļa personāla atlases mērķis ir aizpil dīt vakances ES iestādēs, CN 
27. pants un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 12.  un 82.  pants, no vienas puses, 
paredz, ka ierēdņiem un darbiniekiem jāatbilst visaugstākajiem spēju, efektivitātes un 
godprātības standartiem, un, no otras puses, pared z, ka viņi tiek iecelti amatā, ņemot vērā pēc 
iespējas plašāku ģeogrāfisko teritoriju, un izraudzīti no ES dalībvalstu pilsoņiem.  
2.2. Novērojumi par personāla atlases vajadzībām  
Eiropas Personāla atlases birojs ( EPSO ) ir atbildīgs par to ierēdņu atlasi, kuri pārstāv lielāko 
ES personāla daļu. ES iestādes regulāri paziņo par savām personāla atlases vajadzībām 
EPSO , kas nosaka gada plānu konkursu organizēšanai un atlases metodes un procedūras, tai 
skaitā katra konkursa vērtēšanas noteikumus. Kopā ar pārbaudēm, kas tiek veiktas, pieņemot 
darbā jaunus darbiniekus, tas garantē, ka visi darbā pieņemtie darbinieki atbilst augstākajiem 
spēju, efektivitātes un godprātības standartiem atbilstīgi CN 27.  pantam.  
2.2.1.  Pieteikumu ES konk ursiem skaita samazināšanās  
Salīdzinot ES iestāžu personāla atlases vajadzības nelingvistiskiem administratoriem 
(izteiktas kā vēlamo uzvarētāju skaits) ar konkursa faktiskajiem rezultātiem, 1.  pielikumā ir 
redzams, ka parasti EPSO  ir izdevies atlasīt pras īto uzvarētāju skaitu.  
                                                 
1  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr.  1023/2013 (2013.  gada 22.  oktobris).  
 
2 
 Tomēr pretendentu skaits funkciju grupā AD vispārējiem konkursiem ir samazinājies visās 
dalībvalstu grupās (2.  pielikums). Attiecībā uz dalībvalstīm, kas iestājās pirms 2004.  gada, 
šāds samazinājums sākās pēc CN 2004.  gada reformas, savukārt dalībvalstīm, kas iestājās pēc 
2004.  gada, samazinājums sākās pēc CN 2014.  gada reformas (3.  pielikums)2. Tas ietekmēja 
ES iestāžu spēju apmierināt savas personāla atlases vajadzības, kā arī nodrošināt ģeogrāfiski 
līdzsvarotu personāla atlasi.  
2.2.2.  Pragmatisks risinājums, ko ieviesusi Komisija, lai nodrošinātu 
specifiskas personāla atlases vajadzības  
Lai nodrošinātu savas personāla atlases vajadzības, Komisija arvien vairāk pieņēma darbā 
pagaidu darbiniekus pastāvīgos amatos, kurus parasti ieņem pastāv īgie ierēdņi. Komisijā to 
kopējais skaits ārpus lingvistiskajiem dienestiem pieauga no 461 2013.  gadā (no kuriem 
118 ir administratora līmenī) līdz 1672 2020.  gadā (no kuriem 825  ir administratora līmenī).  
2.2.3.  Personāla atlase, kas ģeogrāfiskā sadalījuma ziņā  nav līdzsvarota  
Komisijai ir radušās grūtības pieņemt darbā darbiniekus, aptverot pēc iespējas plašāku 
ģeogrāfisko teritoriju. Savā 2018.  gada ziņojumā, kas pieņemts saskaņā ar CN 27.  pantu3, 
Komisija īpaši norādīja uz pievilcības problēmu, kas izpaužas k ā zems dalības līmenisES 
konkursos salīdzinājumā ar attiecīgo iedzīvotāju skaitu dažās dalībvalstīs. Tādējādi dažu 
valstu pilsoņi nav pietiekami pārstāvēti EPSO  uzvarētāju sarakstos. 4.  pielikumā ir parādīts, 
kā kopš 2018.  gada pieteikumu ES konkursiem sad alījums ir bijis nelīdzsvarots4, tādējādi 
radot  darbinieku atlasi, kas ģeogrāfiskā sadalījuma ziņā nav līdzsvarota Proti, zemākā līmeņa 
administratoru vidū ievērojami nepietiekami pārstāvēto valstu pilsoņu skaits ir pieaudzis līdz 
13: Austrija, Čehija, Ig aunija, Vācija, Dānija, Somija, Kipra, Luksemburga, Malta, 
Nīderlande, Polija, Slovākija un Zviedrija5.  
2.3. Korelācija starp ES iestāžu pievilcību un dažādiem makroekonomiskajiem 
un sociālekonomiskajiem faktoriem, tai skaitā atalgojumu  
Turpmāk tabulā ir sniegta informācija par katras dalībvalsts dalības līmeni ES konkursos 
laikposmā no 2013.  gada līdz 2019.  gadam. Analīzē tika iekļautas visas dalībvalstis, izņemot 
Beļģiju, mazākās dalībvalstis iedzīvotāju skaita ziņā un tās, kuru dalības līmenis ir 80 –120 % 
robežās, t.  i., tuvu ideālajai dalības “mērķvērtībai”6. Precīzāk, izslēgtās dalībvalstis ir:  
                                                 
2  Tikai Grieķijas un Kipras pilsoņu pieteikumu skaits palielinājās vai palika nemainīgs.  
3   Komisijas 2018.  gada 15.  jūnija ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, labots 2018.  gada 24.  augustā 
ar COM(2018)377  final/2.  
4  Šajā ziņojumā katras dalībvalsts  dalības līmeni nosaka attiecība starp kandidātu īpatsvaru un ES iedzīvotāju 
īpatsvaru laikposmā no 2013.  gada līdz 2019.  gadam. Datu izlīdzināšanai tiek izmantots septiņu gadu 
periods, jo ES konkursi notiek neregulāri. Turklāt saistībā ar pandēmijas un tā s seku ietekmi uz šo konkursu 
organizēšanu 2020.  un 2021.  gads tiek uzskatīti par netipiskiem gadiem un tāpēc izslēgti no analīzes.  
5  Situācija 2021.  gada 31.  decembrī.  
6  Tā kā “mērķvērtību” (100  %) nekad nevar sasniegt statistikas iemeslu dēļ, tika izvē lēts analizēt tikai tās 
dalībvalstis, kurās ir acīmredzma nelīdzsvarotība. Robežvērtība tika noteikta +/ - 20 % salīdzinājumā ar 
100 % dalības līmeni. Tas atbilst pieejai, kas izmantota Komisijas ziņojumā, kurš pieņemts saskaņā ar 
Eiropas Savienības Civildi enesta noteikumu 27.  pantu un Eiropas Savienības pārējo darbinieku 
nodarbināšanas kārtības 12.  pantu (ģeogrāfiskais līdzsvars)  — COM(2018)  377 final.  
 
3 
 - Beļģija, jo Beļģijas pilsoņu pārmērīgā pārstāvība EPSO  kandidātu vidū ir saistīta 
ar Briseles kā vairāku ES iestāžu mītnes statusu7, 
- Kipra, Luksemburga un Malta, jo, ņemot vērā to nelielo iedzīvotāju skaitu, analīze 
par kandidātu īpatsvaru ES konkursos salīdzinājumā ar valsts iedzīvotājiem nav 
statistiski pamatota, un  
- Ungārija, Slovākija un Somija, jo to dalības līmenis (salīdzinot dal ības līmeni ar 
ES iedzīvotāju īpatsvaru) ir no 80  % līdz 120  %, mērīts septiņu gadu laikā, un 
tādējādi tuvu mērķvērtībai.  
 
Lai novērtētu faktorus, kas ietekmē katras dalībvalsts dalības ES konkursos līmeni, ir jāizpēta 
ES iestāžu pievilcība visā ES. Tā kā  izvēle pieteikties ES konkursam galu galā ir personiska 
                                                 
7  Tāda pati parādība vērojama arī citu starptautisko organizāciju galvenajās mītnēs. Piemēram, Vācijas 
darbinieki Eiropas Centrālajā bankā ir pārmērīgi pārstāvēti.  
EL 362%
BG 244%
L T  277%
H R  201%
EE 193%
RO 184% P ārmē rīgi pārstāvē tas
SI 181%
LV 161%
P T  160%
IT  152%
ES 122%
AT  73%
IE 66%
FR 50%
D K  49%N e pie tie kami 
pārstāvē tas
NL 49%
CZ 47%
PL 47%
SE 36%
D E  33%
CY 286%
B E  279%
M T  268%
LU 168% Izslē gtas
SK 106%
HU 97%
FI 85%D alībvalsts D alības līme nis attie cībā pre t ide ālo mē rķi
(2013.g. – 2019.g.)
 
4 
 izvēle, ko var pamatot ar dažādiem faktoriem, Komisija novērtēja iespējamās korelācijas 
esību starp makroekonomisko un sociālekonomisko faktoru kopumu un ņēma vērā 
dalībvalstīs novērotās tendences to  dalības līmenī. (5. –5.7. pielikums). Proti, Komisija 
novērtēja relatīvo neto algu dalībvalstīs (5.1.  un 5.2.  pielikums), bezdarba līmeni 
(5.3. pielikums), nodarbinātības situāciju valstī (5.4.  pielikums), ES tēlu (5.5.  pielikums), 
personisko finanšu persp ektīvu (5.6.  pielikums) un ESAO dzīves kvalitātes uzlabošanas 
indeksu(5.7.  pielikums).  
Pamatojoties uz šiem datiem, Komisija novērtēja iespējamo korelāciju starp zemo dalību ES 
konkursos un šiem sociālekonomiskajiem un makroekonomiskajiem faktoriem. Attie cīgi var 
izdarīt šādus secinājumus:  
- ES pilsoņu dalība ES konkursos ir cieši saistīta ar neto algu dalībvalstīs un 
priekšstatu par nodarbinātības perspektīvām valsts līmenī;  
 
- ja analīze aptver tikai dalībvalstis ar augstāko un zemāko atalgojumu, tad dalības 
līmenis ES konkursos un neto algas līmenis gandrīz ideāli korelē8. Tas īpaši 
attiecas uz Vāciju, Franciju, Nīderlandi, Austriju, Dāniju, Īriju, Zviedriju, 
Portugāli, Slovēniju, Lietuvu, Rumāniju, Horvātiju, Latviju un Bulgāriju. Tomēr 
vidēja atalgo juma dalībvalstīs rezultāti ir daudz niansētāki, un tajās papildus 
jāņem vērā citi sociālekonomiskie faktori;  
 
- dalības līmenis ES konkursos lielā mērā korelē ar ESAO dzīves kvalitātes 
uzlabošanas indeksu;  
 
- dalības līmenis vāji korelē vai nemaz nekorelē ar  valsts bezdarba līmeni, ES tēlu 
iedzīvotāju vidū un priekšstatu par pašas personas finansiālā stāvokļa uzlabošanos 
nākamajā gadā.  
3. CIVILDIENESTA NOTEIKU MU 65. PANTA ĪSTENOŠANA  
3.1. Paralēlisma princips  
Pirktspējas paralēlas attīstības princips nozīmē to, ka ES darbinieku pirktspēja  — gan tās 
samazinājums, gan pieaugums  — ir atkarīga no centrālajā pārvaldē strādājošo valsts 
civildienesta ierēdņu vidējās pirktspējas izmaiņām. Paralēlisma principa ieviešana s 
novērtēšana apskatītajā periodā var vēl vairāk palīdzēt izprast grūtības, kas novērotas saistībā 
ar ES iestāžu personāla atlases vajadzībām.  
Saskaņā ar CN 65.  panta 1.  punktu atalgojuma un pensiju pārskatīšanā tiek atainotas gada 
izmaiņas, kas notikušas  no iepriekšējā gada 1.  jūlija līdz kārtējā gada 1.  jūlijam9: 
- 10 dalībvalstu izlasē centrālajā pārvaldē strādājošo valsts civildienesta ierēdņu 
reālās algas veido vismaz 75  % ES iekšzemes kopprodukta (ES IKP) 10. Katrai 
                                                 
8  Apvienoto Nāciju Organizācija (ANO) risina šo jautājumu, piemērojot tā saukto “Noblemaire” principu, 
t. i., formulu, kas būtībā nosaka ANO algu līmeni, atsaucoties uz algas līmeni, ko maksā tās dalībvalsts 
civildienests, kura maksā visvairāk (pēdējos gados tās pastāvīgi ir bijušas ASV). Tāpēc ANO spēj garantēt 
visu dalībvalstu kandidātu ieinteresētību.  
9  Metodikas pamatā ir dalībvalsts atalgojuma sistēmas kārtējā gada jūlija “momentuzņēmuma” sal īdzinājums 
ar attiecīgu tās pašas dalībvalsts “momentuzņēmumu” no iepriekšējā gada jūlija.  
 
5 
 no šīm dalībvalstīm reālo algu gada izmaiņas tiek aprēķinātas, atskaitot inflāciju, 
un tiek sauktas par specifisko rādītāju. Globālais specifiskais rādītājs  (GSR)  ir 
visu specifisko rādītāju svērtais vidējais, vērtējot pēc katras dalībvalsts attie cīgā 
IKP;  
- gada inflācija Briselē un Luksemburgā (proporcijā, kas atbilst ES personāla 
sadalījumam starp abām vietām). Šo elementu dēvē par apvienoto indeksu .  
GSR un apvienotais indekss tiek reizināti, lai aprēķinātu pārskatīšanas izmaiņas lielumu. 
Pārska tīšanas izmaiņas lielumu izsaka procentos un to piemēro vienādi visa ES personāla 
neto atalgojumam un pensijām no 1.  jūlija11.  
Šajā saistībā ir svarīgi norādīt, ka metode neļauj “divkārši uzskaitīt” inflāciju, bet garantē ES 
personāla un valstu civildienes ta ierēdņu algu paralēlu attīstību, atskaitot inflāciju. Tāpēc 
GSR vispirms tiek aprēķināts, atskaitot inflāciju, 10  dalībvalstu izlasē, un tikai pēc tam tas 
tiek apvienots ar apvienoto indeksu. Sīkāka informācija par GSR un apvienotā indeksa 
attīstību ir sniegta 3.  daļā.  
3.2. Specifiskie rādītāji  
Šajā nodaļā tiek pētīts, vai dalībvalstu izlase, ko pašlaik izmanto GSR aprēķināšanai, pareizi 
atspoguļo visu valsts civildienesta ierēdņu reālās pirktspējas izmaiņas un vai metodei 
raksturīgās vispārējās un īpašās atk āpes no paralēlisma principa nav radījušas ES 
civildienesta ierēdņu pirktspējas ievērojamus zaudējumus.  
3.2.1.  Globālā specifiskā rādītāja aprēķins, kā noteikts 2013.  gada metodē  
Saskaņā ar 2013.  gadā apstiprināto metodi GSR tika aprēķināts kopš 2015.  gada 1.  jūlija, 
izmantojot vienpadsmit atsauces dalībvalstu izlasi (vērtējot pēc IKP): Beļģija, Vācija, 
Spānija, Francija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande, Austrija, Polija, Zviedrija un Apvienotā 
Karaliste.  
Kopš 2021.  gada 1.  janvāra Apvienotā Karaliste vairs neti ek uzskatīta par ES dalībvalsti, 
tāpēc, sākot no šā datuma, tā nav iekļauta izlasē GSR aprēķināšanai. 6.  pielikumā ir redzams, 
ka pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības izlase joprojām atbilst CN 
XI pielikuma 1.  panta 4.  punktā noteikta jam 75  % slieksnim, tāpēc tā nav jāmaina. Īstenojot 
saskaņoto starpiestāžu pieeju attiecībā uz atsaucēm uz Apvienoto Karalisti ES tiesību aktos, 
XI pielikuma 1.  panta 4.  punkta vajadzībām Eurostat  tagad izmanto izlasi, kas sastāv no 
10 pārējām iepriekš min ētajām dalībvalstīm.  
Gada un kumulatīvie dati sadalījumā pa attiecīgās izlases dalībvalstīm  
7. pielikumā ir redzamas attiecīgajā izlasē iekļauto vienpadsmit dalībvalstu specifisko 
rādītāju laikrindas kopš 2015.  gada 1.  jūlija, kā arī vienkāršā aritmētiskā vidējā vērtība šajā 
                                                                                                                                                        
10  Beļģija, Vācija, Spānija, Francija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande, Austrija, Polija un Zviedrija. Lai gan 
Apvienotā Karaliste izstājās no Eiropas Savienības, 10 dalībvalstu izlase joprojām pārstāv vairāk nekā 75  % 
no ES iekšzemes kopprodukta, kā noteikts CN XI  pielikuma 1.  panta 4.  punktā.  
11  Lai ņemtu vērā būtiskas dzīves dārdzības izmaiņas Briselē un Luksemburgā, starpposma pārskatīšanu var 
veikt no 1.  janvāra saskaņā ar CN XI  pielikuma 4. –7. pantu.  
 
6 
 periodā. 8.  pielikumā ir redzami tie paši dati, tikai izteikti kā kumulatīvs indekss (2014.  gads 
= 100).  
Attiecīgās izlases globālais specifiskais rādītājs  
Kopš 2015.  gada 1.  jūlija aprēķinātā GSR un piemērotā GSR kumulatīvā ietekme ir parādīta 
9. pielikumā. Aprēķinātais GSR atbilst civildienesta ierēdņu pirktspējas izmaiņām izlasē 
iekļautajās dalībvalstīs minētajā periodā (vērtējot pēc IKP, kas izteikts pirktspējas līmeņos). 
Saskaņā ar paralēlisma principu (sk. 3.1.  daļu) ES darbinieku pirktspējai bija tāds pats 
attīstības virziens kā izlasei, izņemot pēc 2020.  gada 1.  jūlija, kad tika īstenota izņēmuma 
klauzula (sk. 3.2.4.  daļu).  
10. pielikumā ir redzamas GSR laikrindas kopš 2015.  gada 1.  jūlija kopā ar apvienoto 
indeksu un attiecīgi iz rietošo gada pārskatīšanu attiecībā uz ES personālu. Piemērotais GSR, 
kas aprēķināts kā septiņu gadu perioda vienkāršais vidējais, ir 100,6, savukārt GSR 
kumulatīvā ietekme, kas piemērota 2014.  gada jūlijam (2014.  gads = 100), ir 103,4.  
3.2.2.  Globālais specifis kais rādītājs, kas noteikts saskaņā ar iepriekšējām metodēm  
Pašreizējais tiesiskais risinājums izmantot 10  dalībvalstu izlasi ne vienmēr ir bijusi 
likumdevēja izvēlētā metode GSR aprēķināšanai. Līdz 2004.  gadam GSR tika aprēķināts, 
atsaucoties uz visu dalī bvalstu statistikas datiem (piemēram, 15  dalībvalstis 2003.  gadā), 
savukārt laikposmā no 2004.  gada līdz 2012.  gadam tika izmantota astoņu atsauces 
dalībvalstu izlase.  
Likumdevēja lēmums pieņemt jauno metodi tika pamatots ar retrospektīvu datu analīzi, ka s 
liecināja, ka izmaiņas šajā izlasē precīzi atainotu vidējās izmaiņas visās dalībvalstīs. Tomēr 
jānorāda, ka nākamā analīze pierādīja, ka faktiskās pirktspējas izmaiņas atlasītajā izlasē pēc 
2004.  gada bija zemākas nekā vidēji visās dalībvalstīs. Līdzties īgie likumdevēji 2013.  gadā 
saglabāja dalībvalstu izlases principu, palielinot izlases izmēru no astoņām līdz vienpadsmit 
dalībvalstīm.  
Lai izpildītu tiesību aktos noteikto prasību analizēt, vai Savienības ierēdņu pirktspējas 
izmaiņas ir bijušas saskaņā ar  izmaiņām visu dalībvalstu centrālās pārvaldes valsts 
civildienesta ierēdņu pirktspējā, šajā nodaļā ir sniegtas GSR attīstības simulācija gadījumā, ja 
laikposmā no 2015.  gada līdz 2021.  gadam tiktu izmantota ES astoņu dalībvalstu izlase vai ja 
neviena izla se nebūtu izmantota.  
Astoņu dalībvalstu izlasē12 vienkāršā vidējā gada GSR vērtība 2015. –2021.  gadā būtu 100,4 
un kumulatīvā ietekme (2014.  gads = 100) būtu 102,5. Visām dalībvalstīm vienkāršā vidējā 
gada GSR vērtība 2015. –2021.  gadā būtu 101,1 un kumulatīvā ietekme (2014.  gads = 100) 
būtu 106,5.  
Šā zi ņojuma 11.  pielikumā ir salīdzināta GSR attīstība, kas aprēķināta, pamatojoties uz 
iepriekš minētajām alternatīvajām izlasēm. Šie dati liecina, ka līdztiesīgā likumdevēja 
2013.  gadā definētās dalībvalstu izlases rezultātā ES darbinieku pirktspēja sasniedza  tikai 
pusi no algu pirktspējas izmaiņām valstu centrālo valdību civildienestos, kā rezultātā ES kā 
darba devēja pievilcība, iespējams, ir samazinājusies.  
                                                 
12  Beļģija, Vācija, Spānija, Francija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande un Apvienotā Karalist e. 
 
7 
 3.2.3.  Specifiskais rādītājs: tendences atsevišķās dalībvalstīs   
Dalībvalstīs ar specifiskajiem rādītājiem s aistīto aprēķinu un skaitļu pamatā ir dati, ko 
iesniegušas un apstiprinājušas atbildīgās dalībvalstu statistikas iestādes. Šajā saistībā ir 
izstrādāta un laika gaitā atjaunināta ikgadējā aptauja par atalgojumu. Ir publiskotas arī 
konkrētām valstīm paredzēt as metodikas rokasgrāmatas un novērtējuma ziņojumi, lai 
palielinātu pārredzamības līmeni13. 
12. pielikumā ir apkopoti pieejamie dati par katru dalībvalsti 2015. –2021.  gadam ar vienkāršo 
aritmētisko vidējo vērtību šajā periodā. 13.  pielikumā ir redzami tie p aši dati, tikai izteikti kā 
kumulatīvs indekss (2014.  gads = 100). No izlasē iekļautajām dalībvalstīm lielākais neto 
pieaugums kopš 2015.  gada ir novērots Polijā (121), Vācijā (109,8), Austrijā (109,6) un 
Nīderlandē (109). Mazāks pieaugums ir vērojams Luks emburgā (101,6) un Beļģijā (101,8), 
un izlases ietvaros tikai Francijas centrālo civildienesta ierēdņu neto pirktspēja samazinājās 
(97,9).  
Tā kā ES darbinieku atalgojuma izmaiņas tiek aprēķinātas, pamatojoties uz dalībvalstu izlases 
vidējo svērto lielumu,  konstatēts, ka ES darbinieku atalgojums tajā pašā periodā palielinājās 
par 103,4, kā norādīts 3.2.1.  daļā.  
No dalībvalstīm, kas nav iekļautas izlasē, lielākais atalgojuma neto pieaugums ir vērojams 
Slovākijā (186,4), Čehijā (167,1), Bulgārijā (156,3) un Rumānijā (148,1). 14.  pielikumā ir 
redzams, ka lielākajai daļai dalībvalstu, kuras ir iekļautas izlasē un kurās ir zems dalības 
līmenis EPSO  rīkotajos ES konkursos (kā parādīts 2.  daļā), bija specifiskie rādītāji, kas 
ievērojami pārsniedza GSR, pamatojotie s uz kuru ES personāla atalgojums tika pārskatīts. 
Citiem vārdiem sakot, ES relatīvā pirktspējas pievilcība šīm valstīm ir samazinājusies.  
3.2.4.  Vispārējas atkāpes no paralēlisma principa: starpniecības un izņēmuma klauzulu 
piemērošana  
Atkāpjoties no pirktspējas  izmaiņu paralēlisma principa, starpniecības klauzula ierobežo 
pirktspējas pārmērīgu palielināšanos vai samazināšanos attiecīgajā gadā. Ja aprēķinātais 
pirktspējas pieaugums (GSR) pārsniedz 2  % vai ja pirktspēja samazinās par vairāk nekā 2  %, 
ES personāla pirktspējas izmaiņa tiek ierobežota līdz 2  %. Pirktspējas pieauguma vai 
samazinājuma daļa, kas pārsniedz 2  %, tiek piemērota pēc deviņiem mēnešiem  – no nākamā 
gada 1.  aprīļa.  
Otrā atkāpe ir izņēmuma klauzula, kas ierobežo ES personāla pirktspējas pieaugumu  laikā, 
kad ES ekonomikā notiek lejupslīde. Ja tiek prognozēts ES IKP reālais samazinājums un, 
mērot ar GSR, pirktspēja ir pieaugusi, tad atkarībā no IKP reālā samazinājuma apmēra daļa 
pirktspējas pieauguma tiek pārcelta. Ja ES IKP reālais samazinājums ir vairāk nekā 3  %, 
metodes piemērošanas dēļ iegūtais pirktspējas pieaugums tiek piešķirts tad, kad ES 
ekonomika atgūstas, t. i., kad ES IKP reālajā izteiksmē sasniedz līmeni, kāds bija pirms 
lejupslīdes (atgūšanās klauzula). Ja Komisijas iesniegtie galīgie d ati par ES IKP reālajā 
izteiksmē atšķiras no prognozes tādā apmērā, ka tas ietekmē izņēmuma klauzulas 
                                                 
13  Specifisko rādītāju aprēķināšanas vispārējās metodikas rokasgrāmata ir pieejama Eurostat  tīmekļvietnē. 
Turklāt 2018.  gada beigās jau ir publicēti 13  valstu novērtējumi, un turpinās darbs ar valstu iestādēm, lai 
palielinātu publicēto novērtējumu skait u (skatīt saiti: https://ec.europa.eu/eurostat/web/civil -servants -
remuneration/specific -indicators/country -assessments ).  
 
8 
 piemērošanu, tiek veiktas vajadzīgās korekcijas, tostarp retroaktīvas korekcijas  — vai nu 
pozitīvas, vai negatīvas14. 
Starpniecības klauzula : laikposmā no 2015.  gada līdz 2021.  gadam Eurostat  pienācīgi 
pārbaudīja pārskatītos skaitļus attiecībā pret starpniecības un izņēmuma klauzulas kritērijiem, 
kā noteikts CN XI  pielikuma 10.  un 11.  pantā. GSR pārsniedza tiesību aktos noteikto +2  % / -
2 % robežu tikai 2020 . gadā, kad izmērītais GSR (+2,5  %) pārsniedza slieksni, kas 
nepieciešams, lai izraisītu starpniecības klauzulas piemērošanu. Ņemot vērā izņēmuma 
klauzulas vienlaicīgu piemērošanu tajā pašā gadā (2020.  gadā) un saskaņā ar CN 
XI pielikuma 10.  pantu, starpni ecības klauzula netika piemērota.  
Izņēmuma klauzula : katra ES IKP gada pieauguma prognoze, kas bija pieejama Eurostat  
gada pārskata sagatavošanas laikā, bija pozitīva, izņemot 2020.  gadu, kad Covid -19 
pandēmijas rezultātā Savienības IKP prognozētā attīstīb a reālajā izteiksmē bija negatīva ( -
7,4 %)15. Tāpēc CN XI  pielikuma 11.  panta 1.  punktā paredzētā izņēmuma klauzula tika 
piemērota 2020.  gadā. Tā kā Savienības IKP samazinājums bija lielāks par 3  %, GSR netika 
izmantots, lai aprēķinātu atjaunināto atalgojum a un pensiju vērtību. Tādējādi viss GSR, kas 
būtu jāņem vērā ikgadējā pārskatīšanā 2020.  gadam (+2,5  %), veidos pamatu turpmākās 
pārskatīšanas aprēķinam, tiklīdz Savienības IKP kumulatīvais pieaugums reālajā izteiksmē 
kļūs pozitīvs saskaņā ar CN XI  pieliku ma 10.  pantu un 11.  panta 4.  punktu.  
Tiesību aktos paredzēto vispārīgo atkāpju no paralēlisma principa un konkrētāk  — izņēmuma 
klauzulas — piemērošana 2020.  gadā ir īstenota stingri, ļaujot ierobežot ikgadējo 
pārskatīšanu, kas izriet no metodes ekonomikas  lejupslīdes laikā, un tādējādi radot ES 
budžeta neto ietaupījumu. No otras puses, šī izņēmuma klauzulas piemērošana ietekmēja ES 
civildienesta ierēd ņu pirktspējas paralēlām izmaiņ ām, jo tajā pašā laikposmā izlases valstu 
valdību civildienesta ierēdņi fakt iski guva labumu no augstākas  — vidēji 2,5  % — 
pirktspējas, tādējādi kopš 2020. gada ES pievilcība samazinās.  
Tāpat 2020.  gada ikgadējā pārskatīšana parādīja, cik liela efektivitāte ir automātiskajai 
starpniecības klauzulai, kas arī tika ieviesta 2014.  gadā. Ja vienlaikus netiktu aktivizēta 
izņēmuma klauzula, starpniecības klauzula automātiski ierobežotu GSR palielināšanu līdz 
2021.  gada aprīlim.  
Kopumā var secināt, ka metodes automātiskums (t.  i., atalgojuma pārskatīšana, kuras pamatā 
ir statistikas dati, kas rada ietekmi, pamatojoties uz CN un bez jebkāda cita tiesību akta 
piemērošanas) kopš 2014.  gada ir darbojies labi. Automātiskā metode bija piemērota mērķim, 
jo ļāva ņemt vērā ekonomiskos apstākļus un pirktspējas izmaiņas, vienlaikus ievērojami 
samazino t administratīvo slogu salīdzinājumā ar ikgadējo parastās likumdošanas procedūru, 
kas tika izmantota pirms 2014.  gada.  
3.2.5.  Specifiska atkāpe no vispārējā paralēlisma principa  
Lai ņemtu vērā toreizējo īpaši sarežģīto ekonomisko un sociālo kontekstu Savienībā, 
2014.  gada reformas ietvaros tika arī nolemts, ka visu Savienības iestāžu, citu struktūru un 
                                                 
14  Darba grupa C N 64.  un 65.  panta jautājumos nolēma, ka Komisijas iesniegtie “galīgie dati” par ES IKP 
attiecīgajā gadā būtu jāinterpretē kā dati, kas pieejami līdz nākamā gada 30.  septembrim. Šis precizējums 
šķita vajadzīgs, jo IKP dati bieži var tikt pārskatīti daudzus  gadus pēc atsauces gada.  
15  2021.  gadā Eurostat  noteiktais galīgais rādītājs ES IKP samazinājumam 2020.  gadā reālajā izteiksmē bija -
5,9 %.  
 
9 
 aģentūru darbinieku atalgojuma un pensiju pārskatīšana, izmantojot metodi, tiks  apturēta 
2013. un 2014.  gadā un ka potenciālās priekšrocības Eiropas Savienības ierēdņiem un citiem 
darbiniekiem, kas izriet no metodes piemērošanas, tiktu līdzsvarotas, no 2014.  gada 
1. janvāra atkārtoti ieviešot solidaritātes nodevu, kas ieturēta no ES darbinieku algām, ar 
paaugstinātu likmi.  
3.2.5.1.  Algu pārskatīšanas atcelšana uz diviem gadiem (2013.  un 2014.  gadā)  
CN reformas ietvaros 2013.  gadā Eiropadome aicināja visa Savienības iestāžu personāla 
atalgojuma un pensiju korekciju, izmantojot metodi, atlikt uz diviem gadiem. Tādējādi 2013. 
un 2014.  gadā16 atalgojuma un pensiju pārskatīšana atbilstoši tikai CN noteikumiem nav 
veikta. Saskaņā ar Eiropas Revīzijas palātas datiem šī divu gadu iesaldēšana 2014. –
2020.  gada daudzgadu finanšu shēmā radīja ietaupījumus  1,5 miljardu apmērā17.  
Lai gan pārskatīšanas atcelšana pārtrauca paralēlisma principa piemērošanu 2013. un 
2014.  gadā, korekcijas koeficientus turpināja pārskatīt, lai nodrošinātu pirktspējas vienlīdzību 
dažādās dienesta vietās.  
3.2.5.2.  ES solidaritātes nodevas i etekme  
Solidaritātes nodeva ir atskaitījums no ES personāla atalgojuma, kas tika atkal ieviesta ar 
paaugstinātu likmi, sākot no 2014.  gada 1.  janvāra. Solidaritātes nodevas likme, ko piemēro 
CN 66.a  panta 3.  punktā noteiktajai bāzei, ir 6  %. Tā ir palielin āta līdz 7  % personālam ar AD 
15 otro un augstāku pakāpi. Paredzams, ka 2022.  gada budžeta projektā18 ieņēmumi no 
solidaritātes nodevas sasniegs 106 miljonus  EUR. 15.  pielikumā ir redzama šo ieņēmumu 
attīstība kopš 2012.  gada.  
3.2.5.3.  Specifisko atkāpju no paralēli sma principa novērtējums  
Šo specifisko atkāpju rezultātā ES darbinieki cieta ievērojamus reālās pirktspējas 
zaudējumus. ES darbinieki zaudēja aptuveni 10,3  % no savas pirktspējas, galvenokārt CN 
reformu 2004.  un 2013.  gadā, algu korekciju samazināšanas un izņēmuma klauzulas 
ieviešanas 2020.  gadā kopējās ietekmes dēļ. Tajā pašā laika periodā dalībvalstu centrālajā 
pārvaldē strādājošajiem civildienesta ierēdņiem  pirktspējas palielinājums vidēji bija 0,9  %19. 
3.3. Apvienotais indekss  
Apvienotais indekss mēra dzīves dārdzības izmaiņas Beļģijā un Luksemburgā ES 
darbiniekiem saskaņā ar šajās divās dalībvalstīs strādājošo darbinieku sadalījumu, 
pamatojoties uz saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem (SPCI) Beļģijas gadījumā un patēriņa 
cenu indeksu (PCI) Luksemburgas gadīj umā atbilstoši CN XI  pielikuma 1.  pantā noteiktajam. 
                                                 
16  Kā norādīts CN 65.  panta 4.  punktā.  
17  Eiropas Revīzijas palāta, Īpašais ziņojums Nr.  15/2019 “2014.  gada civil dienesta reformu kopuma 
īstenošana Komisijā. Lieli ietaupījumi, tomēr ne bez sekām personālam”.  
18  Eiropas Savienības Vispārējā budžeta 2022.  finanšu gadam projekts, COM  (2021)  300. 
19  Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei attiecībā uz datiem p ar Eiropas Savienības ierēdņu 
un pārējo darbinieku atalgojuma un pensiju, kā arī korekcijas koeficientu, kurus piemēro šim atalgojumam 
un pensijām, 2021.  gada pārskatīšanas ietekmi uz budžetu, COM(2021)  729.  
 
10 
 Apvienotā indeksa20 apkopošanai izmantoto specifisko patēriņa svērumu dēļ var būt 
atšķirības starp tā attīstību un Beļģijas SPCI un Luksemburgas PCI21 attīstības modeli 
attiecīgajā gadā.  
16. pielikumā ir redzamas apvienotā indeksa laikrindas (gada pieaugums laikposmā no jūnija 
līdz jūnijam, atsaucoties uz iepriekšējo gadu) kopā ar informāciju par Beļģijas SPCI un 
Luksemburgas PCI. Vidējais apvienotais indekss laikposmā no 2015.  gada līdz 2021.  gadam 
ir 101 ,4. Kumulatīvais indekss par visu periodu līdz 2021.  gada jūnijam (bāze 2014.  gada 
jūnijs = 100) ir 110,6. Salīdzinājumam  — vidējais SPCI Beļģijā šajā periodā ir 101,6, un 
kumulatīvais indekss par visu periodu ir 111,4. Vidējais PCI Luksemburgā šajā period ā ir 
101,2, un kopējais kumulatīvais indekss par periodu ir 108,8.  
Tā kā CN 2014.  gada reformas rezultātā tika ieviests apvienotais indekss, daļa no 
pārskatīšanas, kas atbilst Briselē un Luksemburgā mērītajai inflācijai, ļāva nodrošināt 
konsekvenci starp E S personālam izmaksātajām korekcijām un Briselē un Luksemburgā 
mērītajām inflācijām. 17.  pielikumā ir redzams, ka gadījumā, ja Briseles starptautiskais 
indekss būtu turpinājis kalpot par pamatu atalgojuma pārskatīšanai, kā tas bija saskaņā ar 
iepriekšējo m etodi, kumulatīvā inflācija, ko mēra pārskata periodā, būtu bijusi gandrīz tāda 
pati kā tā, kas aprēķināta apvienotā indeksa pamatā22. Apvienotā indeksa kumulatīvā 
kopsumma ir zemāka par Beļģijas SPCI un augstāka par Luksemburgas PCI.   
4. CIVILDIENESTA NOTEIK UMU 64. PANTA ĪSTENOŠANA  
4.1. ES personāla pirktspējas vienlīdzības princips  — korekcijas koeficienti  
Korekcijas koeficients ievieš praksē vispārīgo vienlīdzīgas attieksmes principu, kas šajā 
konkrētajā gadījumā atbilst visu ES iestāžu, struktūru un aģentūru pe rsonāla pirktspējas 
vienlīdzībai neatkarīgi no dienesta vietas. Tā kā visam ES personālam tiek piemērotas tās 
pašas algu tabulas un pamatsummas, korekcijas koeficientus piemēro personālam, kas pilda 
savus pienākumus dienestā ārpus Briseles un Luksemburgas un kas nedrīkstētu ne finansiāli 
ciest lielākas dzīves dārdzības dēļ savā dienesta vietā, ne gūt labumu no mazākas dzīves 
dārdzības23. 
Tādējādi korekcijas koeficients darbojas kā algas procentuāla korekcija nolūkā kompensēt 
dzīves dārdzības starpību (pozitī vu vai negatīvu) katrā dienesta vietā. Korekcijas koeficientu 
piemēro atbilstīgi šādai formulai:  
 
 
                                                 
20  Salīdzinājumā ar parastajiem svērumiem, ko i zmanto cenu statistikā, galvenā atšķirība, apkopojot apvienoto 
indeksu, ir īres maksas svērumu izmantošana, kas ietver īpašniekus -iemītniekus (nevis tikai īrniekus).  
21  Norādītās vērtības attiecas uz vispārējo apkopoto indeksu; faktiskie aprēķini tiek vei kti sīkākā līmenī.  
22  Jānorāda, ka pārskata periodā visu elementu apakšindeksu inflācijas līmenis bija vēsturiski zems. Jāņem 
vērā arī tas, ka aprēķinos tiek izmantots tikai Beļģijas patēriņa modelis un tas var sniegt nedaudz atšķirīgus 
rezultātus, ja to a pvieno ar specifisku Luksemburgas patēriņa modeli.  
23  Attiecībā uz delegācijās norīkotajiem darbiniekiem norādāms, ka saskaņā ar X  pielikuma 11.  pantu 
darbiniekiem ir iespēja pieprasīt atalgojuma izmaksu euro ar Briselē piemērojamo korekcijas koeficientu.  Alga Briselē    
(EUR)  Maiņas kurss    
(=1 eirozonas valstīm)  Alga dienesta vietā    
(EUR eirozonas 
valstīm)  Korekcijas 
koeficients  
(= pirktspējas 
paritāte  / maiņas 
kurss)  
 
11 
   
 
Korekcijas koeficienti tiek pārskatīti vismaz vienu reizi gadā un stājas spēkā 1.  jūlijā24. 
Metodiku korekcijas koeficientu aprēķināšanai ir noteicis un regulāri atjaunina Eurostat  
sadarbībā ar valstu statistikas institūtiem. Attiecībā uz aplūkojamo periodu ir vērts pieminēt 
šādas izmaiņas:  
- labāk izstrādātas metodikas ieviešana veselības aprūpes un izglītības izmaksu, tai 
skaitā maksas skolu, salīdzināšanai dalībvalstīs;  
- datu apkopo šanas darbs ir pielāgots Brexit  un Covid -19 pandēmijas radīto seku 
kontekstā;  
- arvien vairāk organizāciju vēlas sadarboties ar Eurostat25 un izmantot Eurostat  
sniegtos datus dažādiem mērķiem.  
18. pielikumā ir redzamas korekcijas koeficientu vērtības atsevišķ ās dienesta vietās ES26 
2013. –2021.  gadā. No šīs tabulas izriet, ka laika gaitā korekcijas koeficientiem dažādās vietās 
ir bijušas dažādas attīstības tendences. Šajā periodā 15  vietās korekcijas koeficienti ir 
samazinājušies, bet 16  vietās palielinājušies.  
Kopš spēkā r stājies CN grozītais XI  pielikums  — saskaņā ar tā 9.  pantu27 — auna kārtība 
korekcijas koeficientu izveidošanai vai atsaukšanai ārpus galvaspilsētas. Pēc Apvienotās 
Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības Apvienotajā Karalistē piemērojamais  korekcijas 
koeficients tiek aprēķināts saskaņā ar metodiku, kas piemērojama trešām valstīm, sākot no 
2020.  gada 1.  februāra28. 
                                                 
24  Ja laikposmā no jūnija līdz decembrim notiek būtiskas izmaiņas dzīves dārdzībā, var tikt veikta starpposma 
pārskatīšana, kas stājas spēkā no 1.  janvāra.  
25  Piemēram, “ģimenes budžeta apsekojumi”, kas veikti, lai noteiktu patēriņa svērumu, ir pilnībā sa skaņoti ar 
koordinētajām organizācijām (piemēram, ESAO, Eiropas Padomi), un Apvienoto Nāciju Organizācija 
2015.  gadā nolēma izmantot Eurostat  avota datus par korekcijas koeficientiem kā ievaddatus, lai koriģētu 
tās ES strādājošo darbinieku algas (tāpat kā Eurostat  izmanto ANO datus par daudzām vietām ārpus ES).  
26  Saskaņā ar CN X  pielikuma 12.  un 13.  pantu konkrētu korekciju (korekcijas koeficientus) var piemērot arī 
tāda personāla atalgojumam, kas ir norīkots darbā ārpus ES. Šo korekcijas koeficientu atjau ninātā vērtība ir 
pievienota Komisijas apstiprinātajiem gada ziņojumiem par datiem, kas attiecas uz pārskatīšanas ietekmi uz 
budžetu. Eurostat  sadarbībā ar valstu statistikas iestādēm ir izstrādājis īpašu metodiku.  
27  Šī procedūra galvenokārt paredz to, ka  Komisija pieņem deleģēto aktu pēc oficiāla pieprasījuma, ko 
iesniedz atbilstīgo dalībvalstu attiecīgās iestādes, Savienības iestādes administrācija vai Savienības ierēdņu 
pārstāvji attiecīgajā dienesta vietā. Par Bonnā norīkotajiem darbiniekiem Vācijas va lsts statistikas birojs 
2021.  gadā pārtrauca sniegt datus šā korekcijas koeficienta aprēķināšanai Bonnā. Tā kā attiecīgās valsts 
statistikas birojs nav sniedzis datus un ņemot vērā ļoti ierobežoto attiecīgo darbinieku skaitu, Bonnā 
piemērojamais korekcijas  koeficients ir apturēts un kopš 2021.  gada aizstāts ar Vācijā piemērojamo 
korekcijas koeficientu.  
28  OV C  211/8, 15.6.2020.  , un OV C  501, 13.12.2021..  X X = 
 
12 
 4.2. Problēmas, ar kurām Komisija saskaras saistībā ar korekcijas koeficientu 
sistēmu  
4.2.1.  Korekcijas koeficienti tiek uztverti kā tādi, ka s negatīvi ietekmē ES publiskā dienesta 
pirktspēju un pievilcību  
Kā norādīts 2018.  gadā Komisijas starpposma ziņojumā par XI  pielikuma ieviešanu29, 
korekcijas koeficienti bieži tiek kļūdaini uzskatīti par ES personāla pirktspējas samazināšanās 
virzītājspēku . Ieinteresētās personas, tai skaitā personāls, personāla pārstāvji un uzņēmējas 
valsts pārstāvji, bieži jautā Komisijas dienestiem par korekcijas koeficientu nozīmi un to 
aprēķināšanai izmantoto metodiku. Šī problēma ir īpaši aktuāla gadījumos, kad ir ies aistīts 
personāls, kura dienesta vietai tiek piemērots korekcijas koeficients, kas mazāks par 100, jo 
īpaši tad, kad šā specifiskā koeficienta pārskatīšana ir lejupvērsta30.  
Korekcijas koeficientu vienīgais mērķis ir laika gaitā saglabāt darbam dažādās dal ībvalstīs un 
darbam Briselē norīkotā personāla pirktspējas vienlīdzību. Tomēr korekcijas koeficientu 
mērķis nav saglabāt pirktspēju noteiktā līmenī. Tādēļ, ja personāla pirktspēja Briselē 
samazinājās kopš 2004.  gada (3.2.5.  punkts), personāla pirktspēja vi sās citās dienesta vietās 
samazinājās tādā pašā apmērā. Tādējādi korekcijas koeficienti atspoguļo tikai līdzekli, ar 
kuru tiek īstenota korekcija ārpus Briseles un Luksemburgas.  
Vienlaikus iepriekš minētā korekcijas koeficientu uztvere aizvien ir problemāt iska attiecībā 
uz ES civildienesta pievilcību dažās dalībvalstīs. Šajā saistībā vairākas ES aģentūras, kas 
atrodas dalībvalstīs, kurās piemēro korekcijas koeficientu, kas mazāks par 100, ziņoja 
Komisijai par acīmredzami negatīvu ietekmi uz to spēju pieņemt  un paturēt darbā augsti 
kvalificētu un ģeogrāfiskā ziņā līdzsvarotu personālu. T'āpat arī aģentūras, kas atrodas 
dalībvalstīs ar augstiem korekcijas koeficientiem, arī ziņoja par līdzīgām grūtībām, uzsverot 
ES personāla neto pirktspējas samazināšanos daud zās pienākumu veikšanas vietās neatkarīgi 
no piemērojamā korekcijas koeficienta.  
Šajā ziņā Komisija nodrošina, ka katrā korekcijas koeficientu pārskatīšanas reizē pārējām 
iestādēm tiek sniegta visaptveroša informācija par pārskatīšanas kontekstu un nodroši nāts sīki 
izstrādāts skaidrojums par dažādu korekcijas koeficientu svārstībām un personāla pirktspējas 
izmaiņām.  
4.2.2.  Nepietiekami ņemti vērā izdevumi, kas radušies ārpus dienesta vietas  
Saskaņā ar CN Eurostat  un valstu statistikas institūti ir atbildīgi par st atistikas metodikas 
noteikšanu, ko piemēro korekcijas koeficientu aprēķināšanai, un tās ieviešanu. Pašreizējai 
metodikai, ko izstrādājis Eurostat sadarbībā ar valstu statistikas iestādēm, pamatā ir 
pieņēmums, kas visi personāla izdevumi rodas dienesta viet ā. Šī pieeja tiek analizēta, jo 
personāla locekļu vispārējie patēriņa modeļi ietver arī izdevumus ārpus dienesta vietas 
(“ārpus teritorijas izdevumi”).  
                                                 
29  Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Civildienesta noteikumu XI  pielikuma un 
66.a panta piemērošanu (COM(2018)  830).  
30  Regulāri saņemts jautājums par vietējo tvērumu, uz kura pamata tiek aprēķināti korekcijas koeficienti. 
Korekcijas koef icientus aprēķina, pamatojoties uz dzīves dārdzības salīdzinājumu dalībvalstu 
galvaspilsētās, izņemot gadījumus, kad dažām dalībvalstīm aprēķina vietējos korekcijas koeficientus, kuros 
tiek atspoguļotas vietējās izmaksas (šajā ziņā sk. lietu T -618/20 FZ / Komisija).  
 
13 
 Šajā saistībā Eurostat  un valstu statistikas institūti vienojās par nepieciešamību pārskatīt 
ģimeņu bud žeta apsekojumus, lai kvantitatīvi noteiktu “ārpus teritorijas izdevumu” ietekmi 
uz ārvalsts ES personāla patēriņu. Pamatojoties uz minēto, Komisijas un dalībvalstu statistiķi 
apsprieda eksperimentālos rezultātus. Proti, Eurostat  ir sācis izpētīt iespēju l abāk atspoguļot 
personāla izdevumu modeļus, iekļaujot izdevumus, kas rodas ārpus dienesta vietas. 
19. pielikumā ir parādīti šā sagatavošanās darba rezultāti, jo īpaši izlīdzinošais efekts, kas 
izriet no “ārpus teritorijas izdevumu” iekļaušanas ES personāla  patēriņa modeļos.  
ES personāla patēriņa modeļos korekcijas koeficientu sistēma ir vērsta uz divpusējiem 
salīdzinājumiem starp Briseli un pienākumu veikšanas vietu, taču varētu paredzēt, ka tiek 
ņemti vērā arī “ārpus teritorijas” izdevumi. Gaidāms, ka Eurostat  pašreizējais 
eksperimentālais darbs saistībā ar “ārpus teritorijas izdevumiem” būs pilnveidots nākamajos 
gados par statistikas pasākumu un varētu tikt izstrādāta piemērota statistikas metode, kamēr 
tiek gaidīta vienošanās starp statistiķiem CN 64.  un 65. panta darba grupā. Tomēr dažas no 
šīm izmaiņām varētu īstenot saskaņā ar pašreizējo tiesību aktu sistēmu.  
4.2.3.  Dzīves dārdzība Luksemburgā  
Saistībā ar pēdējo CN reformu 2014.  gadā līdztiesīgie likumdevēji saglabāja iedibināto 
likumdošanas risinājumu, ar k o personāla atalgojumam Briselē un Luksemburgā nepiemēro 
korekcijas koeficientu, ņemot vērā to, ka šīs dienesta vietas ir galvenā un sākotnējā atrašanās 
vieta vairumam iestāžu. Vienlaikus līdztiesīgie likumdevēji pieņēma lēmumu pienācīgi ņemt 
vērā inflācij u Luksemburgā, izveidojot apvienoto indeksu.  
Ieinteresētās personas un daži personāla pārstāvji apšauba korekcijas koeficienta neesību 
Luksemburgā saskaņā ar CN. Šajā saistībā pēc Komisijas starpposma ziņojuma par 
XI pielikumu31 šī iestāde pasūtīja pētījumu par dzīves dārdzību Luksemburgā, lai novērtētu, 
vai CN paredzētais likumdošanas risinājums joprojām atbilst mērķim. Komisija noslēdza 
līgumu ar AIRINC , lai veiktu pētījumu.  
Saskaņā ar AIRINC  datiem izmitināšana Luksemburgas pi lsētā 2019.  gadā maksāja par 
aptuveni 53  % vairāk nekā Briselē. Īres maksa ir bijusi galvenais Luksemburgā strādājošo un 
dzīvojošo darbinieku pirktspējas pasliktināšanās iemesls salīdzinājumā ar darbiniekiem, kuri 
strādā un dzīvo Briselē.  
Tomēr AIRINC  secināja, ka Luksemburga atrodas īpašā situācijā, jo tajā ir tūkstošiem Eiropas 
iestāžu darbinieku, kas dzīvo pierobežas reģionos, kuros dzīves dārdzība ir ievērojami 
zemāka nekā Briselē. Turklāt šo darbinieku dzīvesvieta joprojām atrodas tādā attālumā, kas 
neliedz viņiem pienācīgi veikt savus pienākumus32. Šīs Luksemburgas ģeogrāfiskās īpatnības 
dēļ tāda korekcijas koeficienta ieviešana, ko aprēķina, pamatojoties uz Luksemburgā 
novērotajām izmaksām, var pilnībā neatspoguļot Luksemburgas kā ES dienesta vietas 
īpatnības33.  
                                                 
31  COM(2018)  830.  
32   Šī prasība ir noteikta CN 20.  pantā.  
33 
https://ec.europa.eu/in fo/sites/default/files/study_on_the_cost_of_living_for_eu_staff_posted_in_luxembou
rg_-_final_report_v26 -09-2019_0_0.pdf   
 
14 
 Turklāt no 80  pozīcijām, ko Eurostat izmanto, lai salīdzinātu atšķirības starp dienesta vietām, 
mājoklis ir galvenā pozīcija, kurā dzīves dārdzība Luksemburgā ir acīmredzami augstāka 
nekā Briselē34. 
Turklāt daži darbinieki, iespējams, ir iegādājušies mājokli laikā, kad mājokļa izmaksas 
Luksemburgā bija zemākas vai līdzīgas salīdzinājumā ar Briseli, un, iespējams, ir 
piedzīvojuši aktīvu cenu izmaiņas, kas viņus atšķir no jaunpienākušajiem/esošajiem 
darbiniekiem, kuriem iepriekš nepiederēja īpašums35.  
Tādējādi tiek uzskatīts, ka korekcijas koeficienta ieviešana šajā posmā varētu neveicināt ES 
personāla pirktspējas vienlīdzību. Turklāt korekcijas koeficienta ieviešana, pamatojoties tikai 
uz viena elementa atšķirīgu cenu līmeni/tendenci, var ra dīt nestabilitātes elementu, ja šī 
atsevišķā elementa cenu līmenis/tendence nākotnē pārstās atšķirties.  
Šajā saistībā Komisija kopā ar citām attiecīgajām iestādēm izvērtē pasākumus, kas ļautu 
efektīvi risināt mājokļa augsto izmaksu problēmu, ar kuru sastop as daži Luksemburgā 
dzīvojošie darbinieki. Šādi pasākumi palīdzētu risināt Luksemburgas specifisko situāciju, jo 
īpaši to ES darbinieku situāciju, kas norīkoti Luksemburgā, bet dzīvo kaimiņvalstīs.  
ES iestāžu administrāciju pārstāvju darba grupa pašlaik k opā ar darbiniekiem Luksemburgā 
apspriež iespējas, kā risināt problēmas, ar kurām saskaras vismazāk aizsargātie darbinieki, 
kas ir norīkoti un dzīvo Luksemburgā36. 
Paralēli Komisija pēta metodikas pilnveidošanu attiecībā uz “ārpus teritorijas izdevumiem”, 
kas varētu kalpot kā papildu elements pārdomu procesā par korekcijas koeficienta ieviešanu 
Luksemburgai.  
Novērtējums par mērķtiecīga sociālā pasākuma ietekmi uz Luksemburgas kā dienesta vietas 
pievilcību un “ārpus teritorijas izdevumu” statistikas dati būt u jāņem vērā, pārdomājot 
iespējas, kā pašreizējā tiesiskajā regulējumā paredzēt jebkādas turpmākas izmaiņas, lai 
stiprinātu ES personāla pirktspējas vienlīdzību.  
5. SECINĀJUMI  
CN XI  pielikuma 15.  panta 3.  punkts paredz arī turpmāk pēc 2023.  gada piemērot šo metodi 
un CN 66.a  pantu, kamēr Eiropas Parlaments un Padome nav pieņēmuši noteikumus, 
pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu.  
Kopš 2014.  gada Komisija ir novērojusi, ka EPSO  vispārējo konkursu pretendentu priekšstats 
par ES iestāžu pievilcību ir diezgan n evienāds, kā rezultātā ir radusies ģeogrāfiska 
nelīdzsvarotība attiecībā uz Komisijas darbiniekiem. Tajā pašā laika periodā ES personāla 
atalgojuma palielinājums (+3,4) sasniedza tikai pusi no algu pirktspējas izmaiņām valstu 
centrālo valdību civildienesto s (+ 6,5).  
                                                 
34  Tā kā ES sāk iziet no ilgstoša vēsturiski zemas inflācijas perioda un Luksemburgas un Beļģijas ekonomika 
turpina attīstīties, šķiet,  sāk parādīties atšķirības attiecībā uz dažām citām precēm un pakalpojumiem, 
piemēram, veselības aprūpi, izglītību, mēbelēm, alkoholiskajiem dzērieniem un tabaku.   
35  Iespējams, tā var būt arī citās pienākumu veikšanas vietās, taču daudz mazākā mērā perso nāla mainības 
rezultātā.  
36  Sociālu pasākumu varētu pieņemt saskaņā ar CN 1.  panta e)  apakšpunktu, un to attiecinātu tikai uz zemākās 
pakāpes darbiniekiem, pienācīgi ņemot vērā viņu individuālo situāciju.  
 
15 
 Tomēr CN XI  pielikumā paredzētās automātiskās metodes izmantošana:  
- palīdzēja atrisināt starpiestāžu spriedzi un novērst tiesvedības, kas bija ierasta 
parādība iepriekšējos gados, tomēr Eiropas Parlaments un Padome pastāvīgi 
uzraudzīja tās piem ērošanu, izmantojot Komisijas sniegtos gada ziņojumus;  
- pierādīja savu efektivitāti, tostarp 2020.  gadā, kad automātiska izņēmuma 
klauzulas ieviešana ierobežoja algu pieaugumu ekonomikas lejupslīdes laikā un 
radīja neto ietaupījumu ES budžetam;  
- nodrošināja mērenu algu pieaugumu un kopš 2015.  gada palīdzēja novērst ES 
darbinieku pirktspējas turpmāku zaudēšanu, jo ietvēra kumulatīvo ikgadējo 
pārskatīšanu (114,3), kas ir tuvu kumulatīvajai gada inflācijai, kuru Briselē un 
Luksemburgā mēra ar apvienoto indeksu ( 110,6);  
- izraisīja ES darbinieku pirktspējas samazināšanos par 0,2  % 2021.  gadā;  
- nodrošināja ES darbinieku pastāvīgu ieguldījumu publisko finanšu konsolidācijā 
Savienībā, proti, atkārtoti tika ieviesta solidaritātes nodeva ar paaugstinātu likmi;  
- tika atzīta  par juridiski pareizu Eiropas tiesās dažās atsevišķās lietās, kas bija 
ierosinātas pret šīs metodes izmantošanu, un palīdzēja novērst sociālo spriedzi, 
jo šajā periodā iestādēs nenotika neviens liels streiks.  
Tādējādi šajā posmā Komisija uzskata, ka ir jā turpina izvērtēt iespējamos metodiskos 
uzlabojumus korekcijas koeficientu sistēmā, kā arī izvērtēt iespēju paplašināt GSR 
aprēķināšanai izmantoto dalībvalstu izlasi, pirms tiek iesniegts priekšlikums grozīt CN 
XI pielikumu.  
Tāpēc saskaņā ar CN XI  pielikum a 15.  panta 3.  punktu Komisija paļausies uz pašreizējās 
metodes provizorisku piemērošanu arī pēc 2023.  gada, vienlaikus nodrošinot pastāvīgu 
ikgadēju ziņojumu sniegšanu Eiropas Parlamentam un Padomei par datiem, kas attiecas uz 
atalgojuma un pensiju ietekm i uz budžetu.  
  
 
16 
  
PIELIKUMI  
1. pielikums. EPSO  nelingvistiskie AD konkursi (visi profili) pēc publicēšanas gada  
AD Vēlamie uzvarētāji  Akceptētie uzvarētāji  Vajadzību 
nodrošināšana  
2013.  g. 474 457 96 % 
2014.  g. 340 359 106 % 
2015.  g. 375 383 102 % 
2016.  g. 351 361 103 % 
2017.  g. 290 313 108 % 
2018.  g. 423 435 103 % 
2019.  g. 585 591 101 % 
 
2. pielikums. Pretendentu skaits AD līmeņa vispārējos atklātajos konkursos (Avots: EPSO ) 
  1998.  gads  2005.  gada 
septembris  2010.  gada 
marts  2014.  gada 
marts  2015.  gada 
marts  2017.  gada 
marts  2018.  gada 
marts  2019.  gada 
marts  Vid. 
2017. –
2019.  gadā 
pret vid. 
1998. –
2005.  gadā  Vid. 
2014. –
2015.  gadā 
pret vid. 
1998. –
2005.  gadā  Vid. 
2017. –
2019.  gadā 
pret vid. 
2014. –
2015.  gadā  
AT 755 1162  259 397 453 376 471 373 -58 % -56 % -4 % 
BE 2735  3905  1745  2036  2111  1635  1537  1423  -54 % -38 % -26 % 
DK 531 1179  130 273 233 153 161 169 -81 % -70 % -36 % 
FI 795 538 298 258 265 304 223 330 -57 % -61 % 9 % 
FR 3647  4745  1696  2015  2176  1668  1643  1623  -61 % -50 % -22 % 
DE 2836  3573  1418  1947  2115  1473  1521  1464  -54 % -37 % -27 % 
EL 1075  873 1381  1812  2146  2533  2164  1844  124 % 103 % 10 % 
IE 425 279 153 182 172 167 176 191 -49 % -50 % 1 % 
IT 8918  7212  3676  4608  6982  5071  4712  5331  -38 % -28 % -13 % 
LU 106 92 33 42 70 56 54 67 -40 % -43 % 5 % 
NL 662 750 252 584 530 602 642 622 -12 % -21 % 12 % 
PT 1098  1746  556 1083  1133  736 629 595 -54 % -22 % -41 % 
ES 4335  3397  1786  3602  3818  3108  3050  3356  -18 % -4 % -15 % 
SE 1314  943 276 248 253 221 208 211 -81 % -78 % -15 % 
14 EUR  29 232 30 394 13 659 19 087 22 457 18 103 17 191 17 599 -41 % -30 % -15 % 
CY  189 84 117 157 123 143 143   0 % 
CZ  420 319 283 348 214 235 404   -10 % 
EE  105 140 234 279 111 92 91   -62 % 
HU  667 572 747 673 459 442 380   -40 % 
LV  145 247 193 197 128 146 118   -33 % 
LT  342 447 377 468 290 302 267   -32 % 
MT  174 79 91 100 70 78 74   -23 % 
PL  1097  1086  1146  1300  855 838 778   -33 % 
SK  378 454 370 391 259 243 274   -32 % 
SI  201 209 237 318 201 196 162   -33 % 
10 EUR  29 232 3718  3637  3795  4231  2710  2715  2691    -33 % 
BG   1078  1065  1142  773 734 656   -35 % 
RO   2332  2323  2278  1558  1530  1490    -34 % 
2 EUR    3410  3388  3420  2331  2264  2146    -34 % 
HR    725 713 435 393 372   -44 % 
2010.  gada marta konkursu ietekmēja īpaši apstākļi, un tas notika tikai 2013.  gadā. Tāpēc tas 
netiek ņemts vērā salīdzināšanas nolūkos.  
 
 
 3. pielikums. Dalībnieku skaits administratora līmeņa vispārējiem atklātajiem konkursiem (pa 
grupām)  
 
 
 
 15000170001900021000230002500027000290003100033000
1998 2005 2014 2015 2017 2018 2019Dalībvalst is, kas iestājās pirms 2004. gada
1500200025003000350040004500
2005 2014 2015 2017 2018 2019Dalībvalstis , kas iestājās pēc2004. gada
EUR 10 EUR 2
300350400450500550600650700750
2014 2015 2017 2018 2019Horvātija
 
 4. pielikums. Pieteikšanās ES konkursiem pēc valstspiederības  
Konkursi no 
2013.  gada 
līdz 
2019.  gadam  Pieteikumi   
(skaits)  Pieteikumi uz 
milj.  iedzīvotāju  Pieteikumi   
(īpatsvars)  Iedzīvotāji   
(īpatsvars)  Ieteicamā 
proporcija  Pieteikumi   
pret 
iedzīvotā jiem Pieteikumi   
pret   
ieteicamo 
proporciju  
EL 19 847 1851  8,7 % 2,4 % 3,1 % 362 % 281 % 
CY 1278  1459  0,6 % 0,2 % 0,8 % 286 % 72 % 
BE 16 314 1423  7,1 % 2,6 % 3,1 % 279 %  229 % 
MT 676 1370  0,3 % 0,1 % 0,6 % 268 % 46 % 
BG 8722  1246  3,8 % 1,6 % 2,4 % 244 % 158 % 
LT 3235  1158  1,4 % 0,6 % 1,5 % 227 % 95 % 
HR 4185  1027  1,8 % 0,9 % 1,6 % 201 % 116 % 
EE 1304  984 0,6 % 0,3 % 0,8 % 193 % 71 % 
RO 18 236 940 8,0 % 4,3 % 4,5 % 184 % 177 % 
SI 1927  926 0,8 % 0,5 % 1,0 % 181 % 88 % 
LU 524 856 0,2 % 0,1 % 0,8 % 168 % 31 % 
LV 1577  821 0,7 % 0,4 % 1,0 % 161 % 72 % 
PT 8397  817 3,7 % 2,3 % 3,1 % 160 % 120 % 
IT 47 460 777 20,8 % 13,6 % 11,2 % 152 % 186 % 
ES 29 352 625 12,8 % 10,5 % 8,9 % 122 % 144 % 
SK 2963  544 1,3 % 1,2 % 1,8 % 106 % 73 % 
HU 4862  498 2,1 % 2,2 % 3,0 % 97 % 71 % 
FI 2402  436 1,1 % 1,2 % 1,8 % 85 % 59 % 
AT 3296  373 1,4 % 2,0 % 2,6 % 73 % 56 % 
IE 1656  338 0,7 % 1,1 % 1,6 % 66 % 45 % 
FR 17 009 254 7,4 % 15,0 % 11,6 % 50 % 64 % 
DK 1459  252 0,6 % 1,3 % 1,8 % 49 % 36 % 
NL 4338  249 1,9 % 3,9 % 3,9 % 49 % 49 % 
CZ 2539  241 1,1 % 2,4 % 3,1 % 47 % 36 % 
PL 9025  238 3,9 % 8,5 % 8,2 % 47 % 48 % 
SE 1880  184 0,8 % 2,3 % 2,7 % 36 % 30 % 
DE 14 057 169 6,2 % 18,5 % 13,8 % 33 % 45 % 
 
 
 
 
 5. pielikums. Korelācija starp ES iestāžu pievilcību un dažādiem makroekonomiskajiem un sociālekonomiskajiem faktoriem, tai skaitā 
atalgojumu  
Korelācijas koeficients ir lineāras  korelācijas  mērījums starp divām datu kopām. Tā ir attiecība starp divu mainīgo kovariāciju  un to 
standartnoviržu  reizinājumu; tādējādi tas būtībā ir normalizēts kovariācijas mērījums, lai rezultāta vērtība vienmēr būtu no -1 līdz 1. Jebkurš 
skaitlis no -0,7 līdz -1 vai no 0,7 līdz 1 šajā ziņojum ā tiek uzskatīts par spēcīgas korelācijas ilustrāciju.  
Dažas no analīzē iekļautajām dalībvalstīm tika izslēgtas, jo to iekļaušana būtu apdraudējusi korelāciju statistisko ticamību turpmāk minēto 
iemeslu dēļ. Beļģija tika izslēgta, jo Beļģijas pilsoņu pārmē rīgā pārstāvība EPSO  kandidātu vidū ir saistīta ar Briseles kā vairāku ES iestāžu 
mītnes statusu. Kipra, Luksemburga un Malta tika izslēgtas, jo ES konkursos kandidātu īpatsvara analīze salīdzinājumā ar vals ts iedzīvotājiem 
nav statistiski pamatota, ņemot vērā to nelielo iedzīvotāju skaitu. Ungārija, Slovākija un Somija tika izslēgtas, jo to līdzdalības līmenis 
(salīdzinot līdzdalības līmeni ar ES iedzīvotāju īpatsvaru) ir no 80  % līdz 120  %, mērīts septiņu gadu laikposmā, un tādējādi tuvu mērķvērtībai.  
5.1. pielikums. Korelācija starp neto algu un dalības līmeni ES konkursos  – Eurostat  datubāze  
Gada neto alga dalībvalstīs, t.  i., “neto alga, kas aiznesta mājās”, tiek iegūta no Eurostat  datubāzes, un to veido bruto ienākumi, no kuriem tiek 
atskaitīti ienākum a nodokļi un sociālās iemaksas un kuriem tiek pievienoti ģimenes pabalsti. Analīzē aplūkota gada neto alga 2019.  gadā 
dalībvalstīs. Neto alga tiek aprēķināta no četriem apsekojumiem, kas veikti gan privātajā, gan valsts sektorā. Lai novērstu s tarp dalībval stīm 
esošo cenu līmeņu atšķirību radīto ietekmi, saskaņā ar Eurostat  standarta metodiku tika izmantotas pirktspējas paritātes, lai algu izteiktu 
pirktspējas līmeņos. Ņemot vērā to, ka Eiropas iestādes cenšas piesaistīt gan neprecētus kandidātus, gan kandid ātus ar ģimenēm, tika ņemtas 
vērā divas dažādas datu kopas, kas atspoguļo divas dažādas situācijas. Pirmkārt, viena persona bez bērniem, kas pelna 167  % no vidējā darba 
ņēmēja algas, un, otrkārt, pāris, kurā ir divi pelnītāji, divi bērni un kurā abi nopeln a 100  % no vidējā darba ņēmēja algas.  
Dalībvalstis  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Kandidātu īpatsvars pret iedzīvotāju 
īpatsvaru  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Nepietiekami pārstāvēta = -1 
Pārmērīgi pārstāvēta = 1  1 -1 -1 -1 1 -1 1 1 -1 1 1 1 1 -1 -1 -1 1 1 1 -1 
 
 Neto alga 2019.  gadā neprecētai 
personai bez bērniem, kas nopelna 
167 % no vidējās algas (PSL). BG = 1  1 1,33 2,12 2,40 1,36 2,03 1,46 1,81 2,00 1,09 1,64 1,02 1,20 2,49 2,30 1,48 1,28 1,15 1,26 1,98 
Korelācija  -0,76 
Neto alga 2019.  gadā pārim, kuram ir 
divi bērni un kurā abi nopelna 100  % 
no vidējās algas (PSL). BG = 1  1 1,48 2,43 2,80 1,54 2,44 1,76 1,99 2,29 1,29 1,93 1,12 1,32 2,99 2,79 1,69 1,46 1,18 1,44 2,41 
Korelācija  -0,76 
 
5.2. pielikums. Korelācija starp neto algu dalībvalstīs ar visaugstāko un zemāko atalgojumu un dalības līmeni ES konkursos  — Eurostat  
datubāze  
Ja analīze aptver tikai dalībvalstis ar augstāko un zemāko  atalgojumu, tad dalības līmenis ES konkursos un neto algas līmenis gandrīz ideāli 
korelē. Tas īpaši attiecas uz Vāciju, Franciju, Nīderlandi, Austriju, Dāniju, Īriju, Zviedriju, Portugāli, Slovēniju, Lietuvu , Rumāniju, Horvātiju, 
Latviju un Bulgāriju. Tom ēr vidēja atalgojuma dalībvalstīs rezultāti ir daudz niansētāki, un tajās ir jāņem vērā citi sociālekonomiskie faktori.  
Dalībvalstis  BG DK DE IE FR HR LV LT NL AT PT RO SI SE 
Kandidātu īpatsvars pret iedzīvotāju 
īpatsvaru  244 
% 49 % 33 % 66 % 50 % 201 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Nepietiekami pārstāvēta = -1 
Pārmērīgi pārstāvēta = 1  1 -1 -1 -1 -1 1 1 1 -1 -1 1 1 1 -1 
Neto alga 2019.  gadā neprecētai 
personai bez bērniem, kas nopelna 
167 % no vidējās algas (PSL). BG = 1  1 2,12 2,40 2,03 2,00 1,09 1,02 1,20 2,49 2,30 1,28 1,15 1,26 1,98 
 
 Korelācija  -0,96 
Neto alga 2019.  gadā pārim, kuram ir 
divi bērni un kurā abi nopelna 100  % 
no vidējās algas (PSL). BG = 1  1 2,43 2,80 2,44 2,29 1,29 1,12 1,32 2,99 2,79 1,46 1,18 1,44 2,41 
Korelācija  -0,96 
 
5.3. pielikums. Korelācija starp bezdarba līmeni un dalības līmeni ES konkursos  — Eurostat  datubāze  
Šajā pielikumā ir izvērtēts, vai ekonomiskā situācija dalībvalstīs zināmā mērā ietekmē vēlmi strādāt ārvalstī un Eiropas iest ādēs. 
Makroekonomiskais rādītājs, kas varētu ietekmēt šo izvēli, ir bezdarba līmenis, un to norāda arī Eurostat . Lai atbilstu EPSO  kandidātu 
demogrāfiskajai situācijai, analīzē tika iekļauti tikai bezdarbnieki vecumā no 25  līdz 49  gadiem 2019.  gada otrajā ceturksnī.  
Dalībvalstis  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Kandidātu īpatsvars pret iedzīvotāju 
īpatsvaru  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Nepietiekami pārstāvēta = -1 
Pārmērīgi pārstāvēta = 1  1 -1 -1 -1 1 -1 1 1 -1 1 1 1 1 -1 -1 -1 1 1 1 -1 
Bezdarba līmenis  4,3 % 1,8 % 4,8 % 3,2 % 4,0 % 4,2 % 17,6 
% 12,7 
% 7,5 % 6,9 % 10,5 
% 6,1 % 6,0 % 2,5 % 4,5 % 2,9 % 5,3 % 3,2 % 3,9 % 5,3 % 
Korelācija  0,43 
 
5.4. pielikums. Korelācija starp priekšstatu par valsts nodarbinātības situāciju un dalības līmeni ES konkursos  — 2019.  gada Eirobarometrs  
 
 No vairāk nekā 200 Eirobarometra37 jautājumiem viens attiecas uz pilsoņu vērtējumu par nodarbinātības situāciju savā valstī.  
Dalībvalstis  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Kandidātu īpatsvars pret iedzīvotāju 
īpatsvaru  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Nepietiekami pārstāvēta = -1 
Pārmērīgi pārstāvēta = 1  1 -1 -1 -1 1 -1 1 1 -1 1 1 1 1 -1 -1 -1 1 1 1 -1 
To iedzīvotāju īpatsvars, kuri 
uzskata, ka nodarbinātības situācija 
viņu valstī ir laba  28 % 80 % 90 % 73 % 60 % 65 % 7 % 13 % 22 % 24 % 14 % 37 % 45 % 85 % 66 % 65 % 38 % 38 % 45 % 65 % 
Korelācija  -0,73 
 
  
                                                 
37  Eirobarometrs ir apsekojumu kopums, ko ES iestādes izmanto, lai pārbaudītu sabiedrības viedokli par dažādām tēmām. Šajā pētījumā dati iegūti no aptaujas “Standarta 
Eirobarometrs  92”, kas tika veikta visās ES dalībvalstīs 2019.  gada beigās.  
 
 5.5. pielikums. Korelācija starp priekšstatu par ES un dalības līmeni ES konkursos  — 2019.  gada Eirobarometrs  
Daudzu Eirobarometra jautājumu nolūks ir noskaidrot, kāds priekšstats pilsoņiem ir par Eiropas Savienību kopumā, jo īpaši par  ES iestādēm. Lai 
gan EPSO  kandidāti ne vienmēr pārstāv ES pilsoņu s (jo īpaši attiecībā uz vecuma grupām), var uzskatīt, ka tie dalībvalstu pilsoņi, kuri visvairāk 
piesakās Eiropas projektam, visticamāk, pieteiksies arī ES konkursiem.  
Dalībvalstis  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Kandidātu īpatsvars pret iedzīvotāju 
īpatsvaru  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Nepietiekami pārstāvēta = -1 
Pārmērīgi pārstāvēta = 1  1 -1 -1 -1 1 -1 1 1 -1 1 1 1 1 -1 -1 -1 1 1 1 -1 
To iedzīvotāju īpatsvars, kuriem ir 
pozitīvs priekšstats par ES  61 % 31 % 55 % 50 % 49 % 63 % 31 % 39 % 36 % 41 % 33 % 42 % 50 % 43 % 38 % 50 % 59 % 52 % 44 % 50 % 
Korelācija  -0,04 
 
5.6. pielikums. Korelācija starp personisko finanšu perspektīvu un dalības līmeni ES konkursos  — 2019.  gada Eirobarometrs  
Eirobarometrā iedzīvotāji tika aicināti norādīt savas gaidas par viņu mājsaimniecības finansiālo stāvokli nākamajā gadā. Gaid as attiecībā uz 
personisko finansiālo situāciju ir atkarīgas no globālajām nodarbinātības izredzēm, kā arī no personiskajiem apsvērumiem par gaidāmo algas 
līmeni, darba stabilitāti utt.  
Dalībvalstis  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Kandidātu īpatsvars pret iedzīvotāju 
īpatsvaru  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 %  47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
 
 Nepietiekami pārstāvēta = -1 
Pārmērīgi pārstāvēta = 1  1 -1 -1 -1 1 -1 1 1 -1 1 1 1 1 -1 -1 -1 1 1 1 -1 
To iedzīvotāju īpatsvars, kuri domā, 
ka tuvāko 12  mēnešu laikā viņu 
finansiālais stāvoklis uzlabosies  26 % 24 % 21 % 17 % 31 % 18 % 23 % 20 % 24 % 29 % 23 % 31 % 25 % 15 % 16 % 23 % 27 % 31 % 20 % 27 % 
Korelācija  -0,56 
 
5.7. pielikums. Korelācija starp ESAO dzīves kvalitātes uzlabošanas indeksu un dalības līmeni ES konkursos  — ESAO  
ESAO “dzīves kvalitātes uzlabošanas indekss” ir statistikas datu kopums, kura mērķis ir salīdzināt labklājību dažādās valstīs . Labklājība ietver 
materiālos dzīves apstākļus, mājokļa apstākļus, nodarbinātību, izglītību utt. Salīd zināmības nolūkos pētījuma kontekstā izvēlētais rādītājs ir 
vispārējā apmierinātība ar dzīvi.  
Dalībvalstis  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Kandidātu īpatsvars pret iedzīvotāju 
īpatsvaru  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Nepietiekami pārstāvēta = -1 
Pārmērīgi pārstāvēta = 1  1 -1 -1 -1 1 -1 1 1 -1 1 1 1 1 -1 -1 -1 1 1 1 -1 
ESAO dzīves kvalitātes uzlabošanas 
indekss   6,7 7,6 7,0 5,7 7,0 5,4 6,3 6,5  6,0 5,9 5,9 7,4 7,1 6,1 5,4  5,9 7,3 
Korelācija  -0,84 
 
 
 
 6. pielikums. Izlases dalībvalstu attīstība un to attiecīgais procentuālais sadalījums (2014.  gads = 100)  
                          
  BE DE ES FR IT LU NL AT PL SE UK ES 11  
2014.g.  2,6 19,6 8,2 14,1 11,8 0,3 4,5 2,2 5,0 2,4 13,8 84,5 
2015.g.  2,6 19,9 8,2 13,9 11,5 0,3 4,3 2,2 5,1 2,4 14,0 84,4 
2016.g.  2,6 19,7 8,2 13,8 11,3 0,3 4,3 2,2 5,2 2,4 14,0 84,0 
2017.g.  2,6 19,9 8,3 13,7 11,5 0,3 4,2 2,2 5,1 2,4 13,8 84,0 
2018.g.  2,6 19,9 8,3 13,5 11,4 0,3 4,3 2,2 5,2 2,4 13,7 83,8 
2019.g.  2,6 19,8 8,2 13,5 11,3 0,3 4,3 2,2 5,3 2,4 13,6 83,5 
2020.g.  2,6 19,4 8,2 13,8 11,1 0,3 4,3 2,2 5,4 2,4 13,5 83,2 
2021.g.  3,0 22,5 9,1 15,7 12,4 0,4 5,2 2,5 6,5 2,8   80,1 
 
 
  
 
 7. pielikums. Izlases dalībvalstu  gada specifiskie rādītāji (2014.  gads = 100)  
 
8. pielikums. Izlases dalībvalstu kumulatīvie gada specifiskie rādītāji (2014.  gads = 100)  
 
 
9. pielikums. Aprēķinātais un piemērotais globālais specifiskais rādītājs  
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11]
BE DE ES FR IT LU NL AT PL SE UK
2015.g. 99,6 102,9 101,2 100,3 100,4 101,2 100,7 100,7 101,7 101,9 100,5
2016.g. 101,2 100,8 105,9 100,1 100,2 99,2 106,2 104,3 107,7 102,9 100,6
2017.g. 100,5 102,2 99,3 101,5 99,5 102,3 97,5 99,1 101,7 98,6 98,8
2018.g. 99,2 100,7 96,8 97,6 102,4 98,6 101,3 99,6 99,2 100,6 98,7
2019.g. 102,1 101,3 102,3 99,1 99,5 101,5 100,8 100,9 98,5 102,2 100,6
2020.g. 101,6 101,5 102,5 100,1 104,3 102,2 102,3 105,7 107,2 101,2 103,2
2021.g. 97,7 100,1 99,5 99,2 98,7 96,7 100,2 99,1 103,8 100,0 :
Vienkāršais 
vidējais 
aritmētiskais100,3 101,4 101,1 99,7 100,7 100,2 101,3 101,3 102,8 101,1 100,4
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11]
BE DE ES FR IT LU NL AT PL SE UK
2015.g. 99,6 102,9 101,2 100,3 100,4 101,2 100,7 100,7 101,7 101,9 100,5
2016.g. 100,8 103,7 107,2 100,4 100,6 100,4 106,9 105,0 109,5 104,9 101,1
2017.g. 101,3 106,0 106,4 101,9 100,1 102,7 104,2 104,1 111,4 103,4 99,9
2018.g. 100,5 106,7 103,0 99,5 102,5 101,3 105,6 103,7 110,5 104,0 98,6
2019.g. 102,6 108,1 105,4 98,6 102,0 102,8 106,4 104,6 108,8 106,3 99,2
2020.g. 104,2 109,7 108,0 98,7 106,4 105,1 108,8 110,6 116,6 107,6 102,4
2021.g. 101,8 109,8 107,5 97,9 105,0 101,6 109,0 109,6 121,0 107,6 :
 
  
10. pielikums. Globālais specifiskais rādītājs, apvienotais indekss un ikgadējā pārskatīšana (2014.  gads = 100)  
  GSR  Kumulatīvs   
2014 = 100  Apvienotais 
indekss  Kumulatīvs   
2014 = 100  Ikgadējā 
pārskatīšana  Kumulatīvs   
2014 = 100  
2015.  g. 101,2  101,2  101,2  101,2  102,4  102,4  
2016.  g. 101,9  103,1  101,4  102,6  103,3  105,8  
2017.g . 100,4  103,5  101,1  103,7  101,5  107,4  
2018.  g. 99,6 103,1  102,1  105,9  101,7  109,2  
2019.  g. 100,5  103,6  101,5  107,5  102,0  111,4  
2020.  g. 102,5  103,6  100,7  108,3  100,7  112,2  
2021.  g. 99,8 103,4  102,1  110,6  101,9  114,3  
 
  
100101102103104105106107
2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021Glob ālais specifiskais rādītājs (Pirktspējas izmaiņas )
kumulatīvie dati : 2014 .g.=100
piemērotais GSR aprēķinātais GSR
 
 11. pielikums. Alternatīvu GSR salīdzinājums, kas aprēķināts, pamatojoties uz dažādām izlasēm  
 
12. pielikums. Visu dalībvalstu gada specifiskie rādītāji (2014.  gads = 100)  
 
100101102103104105106107
2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021Alternatīvu GSR salīdzinājums, pamatojoties uz 
dažādām izlasēm
ES 8 ES 11 Visas DV
 
  
13. pielikums. Visu dalībvalstu kumulatīvie gada specifiskie rādītāji (2014.  gads = 100)  
 
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11] [12] [13] [14] [15] [16] [17] [18] [19] [20] [21] [22] [23] [24] [25] [26] [27] [28]
BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK
2015.g. 99,6 101,8 101,2 99,7 102,9 105,4 100,9 101,1 101,2 100,3 99,9 100,4 102,1 108,8 102,4 101,2 100,6 101,1 100,7 100,7 101,7 96,7 104,7 100,8 101,0 100,0 101,9 100,5
2016.g. 101,2 105,9 134,9 100,7 100,8 113,3 103,6 100,0 105,9 100,1 102,3 100,2 102,0 106,3 102,7 99,2 101,9 101,8 106,2 104,3 107,7 101,9 111,9 101,9 108,5 100,3 102,9 100,6
2017.g. 100,5 102,5 106,9 101,0 102,2 98,7 103,7 99,1 99,3 101,5 102,4 99,5 100,3 95,0 99,3 102,3 109,1 101,1 97,5 99,1 101,7 101,0 111,0 100,5 109,2 99,1 98,6 98,8
2018.g. 99,2 117,3 110,7 102,0 100,7 100,5 102,7 98,9 96,8 97,6 108,7 102,4 100,0 103,7 100,2 98,6 100,5 102,2 101,3 99,6 99,2 99,2 109,2 98,6 113,5 99,9 100,6 98,7
2019.g. 102,1 104,3 97,9 100,5 101,3 108,5 99,9 100,1 102,3 99,1 102,5 99,5 101,2 100,7 113,6 101,5 97,4 100,9 100,8 100,9 98,5 99,8 108,3 102,0 112,3 102,7 102,2 100,6
2020.g. 101,6 104,7 99,5 101,7 101,5 102,1 102,2 102,9 102,5 100,1 104,7 104,3 103,2 104,1 107,3 102,2 102,1 102,0 102,3 105,7 107,2 100,2 98,1 105,4 115,0 101,1 101,2 103,2
2021.g. 97,7 110,4 106,2 99,6 100,1 112,5 100,3 99,4 99,5 99,2 102,3 98,7 99,3 100,8 100,7 96,7 101,7 105,0 100,2 99,1 103,8 101,2 98,1 98,9 106,2 100,6 100,0 :
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11] [12] [13] [14] [15] [16] [17] [18] [19] [20] [21] [22] [23] [24] [25] [26] [27] [28]
BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK
2015 99,6 101,8 101,2 99,7 102,9 105,4 100,9 101,1 101,2 100,3 99,9 100,4 102,1 108,8 102,4 101,2 100,6 101,1 100,7 100,7 101,7 96,7 104,7 100,8 101,0 100,0 101,9 100,5
2016 100,8 107,8 136,5 100,4 103,7 119,4 104,5 101,1 107,2 100,4 102,2 100,6 104,1 115,7 105,2 100,4 102,5 102,9 106,9 105,0 109,5 98,5 117,2 102,7 109,6 100,3 104,9 101,1
2017 101,3 110,5 145,9 101,4 106,0 117,8 108,4 100,2 106,4 101,9 104,7 100,1 104,4 109,9 104,5 102,7 111,8 104,0 104,2 104,1 111,4 99,5 130,1 103,2 119,7 99,4 103,4 99,9
2018 100,5 129,6 161,5 103,4 106,7 118,4 111,3 99,1 103,0 99,5 113,8 102,5 104,4 114,0 104,7 101,3 112,4 106,3 105,6 103,7 110,5 98,7 142,1 101,8 135,9 99,3 104,0 98,6
2019 102,6 135,2 158,1 103,9 108,1 128,5 111,2 99,2 105,4 98,6 116,6 102,0 105,7 114,8 118,9 102,8 109,5 107,3 106,4 104,6 108,8 98,5 153,9 103,8 152,6 102,0 106,3 99,2
2020 104,2 141,6 157,3 105,7 109,7 131,2 113,6 102,1 108,0 98,7 122,1 106,4 109,1 119,5 127,6 105,1 111,8 109,4 108,8 110,6 116,6 98,7 151,0 109,4 175,5 103,1 107,6 102,4
2021 101,8 156,3 167,1 105,3 109,8 147,6 113,9 101,5 107,5 97,9 124,9 105,0 108,3 120,5 128,5 101,6 113,7 114,9 109,0 109,6 121,0 99,9 148,1 108,2 186,4 103,7 107,6 :
 
 
Commission européenne/Europese Commissie , 1049  Bruxelles/Brussel , BELGIQUE/BELGIË ; tālr.:  +32 22991111  
Birojs:  L107  21/007  - Tālr. tiešā līnija  +32 229 90515  
 
Commission européenne , 2920 Luxembourg, LUXEMBOURG , tālr. +352  43011 
 
Gertrud.Ingestad@ec.europa.eu   
14. pielikums. To izlases dalībvalstu kumulatīvie specifiskie rādītāji, kuru dalība ES 
konkursos ir zema  
 
 
15. pielikums. Ieņēmumi no solidaritātes nodevas laikposmā no 2012.  gada līdz 
2022.  gadam  
 
 
 
 
 
€20.000.000,00 €30.000.000,00 €40.000.000,00 €50.000.000,00 €60.000.000,00 €70.000.000,00 €80.000.000,00 €90.000.000,00 €100.000.000,00 €110.000.000,00 
2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022Ieņēmumi no solidaritātes nodevas laikposmā no 
2012. gada līdz 2022. gadam
 
31 16. pielikums. Beļģijas un Luksemburgas apvienotais indekss, Beļģijas SPCI un 
Luksemburgas PCI  
 
17. pielikums. Dzīves dārdzības attīstība Briselē (Briseles starptautiskais indekss)  
 
 
 
 
 
 
 
101,3
101,6
101,1
102,1
101,3
100,7
102,0101,2
101,4
101,1
102,1
101,5
100,7
102,1100,9
100,0
101,3
101,6
102,3
100,3
101,7
98,59999,5100100,5101101,5102102,5
2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021
Gadi (jūnijs t, bāze jūnijs t-1 = 100)Apvienotais Beļģijas -Luksemburgas indekss
un Beļģijas SPCI (svērums, ieskaitot īpašniekus apsaimniekotājus )  
un Luksemburgas PCI(svērums, ieskaitot īpašniekus apsaimniekotājus )
BEspci
ABLR
LUpci
Gads Jūnijs t-1 = 100Kumulatīvais            
2014.g.jūnijs=100
2015.g. 101,2 101,2
2016.g. 101,4 102,6
2017.g. 101,1 103,7
2018.g. 102,1 105,9
2019.g. 101,5 107,5
2020.g. 100,7 108,3
2021.g. 102,1 110,5Pasākums dzīves dārdzības 
 pieaugumam Briselē*. Jūnijs t
 
32  
 
 
 
 
18. pielikums. Korekcijas koeficientu attīstība  
 
  
GEO/LAIKS 2012.g. 2013.g. 2014.g. 2015.g. 2016.g. 2017.g. 2018.g. 2019.g. 2020.g. 2021.g.
BE/LU 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100 100,0 100,0 100,0
BG 58,4 57,5 55,1 52,1 51,1 53,4 55,2 57,5 59,1 61,7
CZ 80,6 80,0 75,0 73,4 73,2 78,3 83 85,5 85,2 88,1
DK 135,3 134,8 133,0 131,8 133,1 133,9 131,9 129,3 131,3 134,2
DE 95,8 96,8 97,2 96,6 96,1 97,5 99,3 99,4 101,9 101,4
Karlsrūe 93,8 92,8 95,0 93,8 93,0 94,6 96,7 96,5 98,0 96,9
Minhene 106,4 108,2 107,7 106,0 105,5 107,5 110 110,3 113,9 113,4
Bonna 94,1 94,9 94,6 93,4 92,6 93,9 95,6 95,1 95,8
EE 77,6 78,9 78,6 78,0 77,6 80,3 82,2 83,3 82,3 86,3
IE 110,6 113,0 115,9 116,6 118,3 119,8 117,7 119,2 129,0 133,6
EL 90,5 91,2 86,8 79,9 79,3 79,9 81,8 81,8 81,4 85,2
ES 97,1 96,3 94,5 90,2 88,1 88,7 91,7 91,6 94,2 96,3
FR 117,7 117,4 116,8 114,6 113,8 114,8 116,7 117,7 120,5 119,9
HR : 80,0 77,6 74,6 73,5 74,9 76,4 75,9 75,8 78,3
IT 104,2 104,4 100,4 99,4 97,9 97,3 96,5 95,2 95,0 95,2
Varēze 93,4 92,8 93,1 92,2 90,4 90,9 90,9 90,0 90,7 91,2
CY 84,1 83,7 81,2 77,3 74,3 74,4 77,9 78,9 78,2 82,2
LV 77,6 76,1 76,5 74,2 73,0 74,9 77,6 78,6 77,5 80,0
LT 71,5 71,9 71,4 69,0 69,7 74,3 73,6 75,1 76,6 80,1
HU 78,3 76,1 71,4 69,0 70,0 74,5 71,9 75,3 71,9 76,1
MT 83,3 84,4 83,4 84,5 85,7 86,5 90,2 92,0 94,7 94,0
NL 105,3 108,9 107,8 107,8 108,0 108,3 109,9 111,5 113,9 111,4
AT 106,4 108,3 107,2 105,9 104,7 106,3 106,3 106,0 107,9 109,6
PL 74,2 73,0 74,1 71,8 66,7 70,6 68,6 71,1 70,9 70,6
PT 83,5 83,1 82,2 79,2 80,6 82,4 85,7 88,6 91,1 91,4
RO 68,8 69,8 69,5 64,8 63,8 63,9 64 65,3 66,6 68,5
SI 85,3 85,4 84,7 81,2 80,7 81,5 84,6 84,6 86,1 84,9
SK 79,7 80,2 79,0 76,4 75,7 77,3 78,5 79,0 80,6 79,9
FI 122,1 123,7 123,0 119,7 118,6 119,9 118,5 118,1 118,4 118,6
SE 131,9 132,9 127,5 127,9 127,4 127,9 122 120,5 124,3 130,3
UK 147,8 139,2 150,7 166,9 141,8 133,5 134,7 132,9
Kalema 112,5 107,6 116,7 127,7 107,3 100,5 102,6 102,0
 
33 19. pielikums. ESTAT  izpētes ārpus teritorijas darba ietekme  
 Pašreizējie korekcijas 
koeficienti  —  
2021.  gada jūlijs  Paredzamais korekcijas 
koeficients,  
ieskaitot ārpus teritorijas 
izdevumus  Izmaiņas  
BE 100 100 0,0 % 
BG 61,7 64,8 5,0 % 
CZ 88,1 89,4 1,5 % 
DK 134,2  129,8  -3,3 % 
DE 101,4  100,9  -0,5 % 
DE Karlsrūe  96,9 96,8 -0,1 % 
DE Minhene  113,4  111,6  -1,6 % 
EE 86,3 87,7 1,6 % 
IE  133,6  128,7  -3,7 % 
EL 85,2 86,2 1,2 % 
ES 96,3 96,4 0,1 % 
FR  119,9  117,2  -2,3 % 
HR 78,3 80,3 2,6 % 
IT 95,2 95,3 0,1 % 
IT Varēze  91,2 91,8 0,7 % 
CY 82,2 83,7 1,8 % 
LV 80,0 82,1 2,6 % 
LT 80,1 81,8 2,1 % 
HU 76,1 78,6 3,3 % 
MT 94,0 94,5 0,5 % 
NL 111,4  109,6  -1,6 % 
AT 109,6  107,3  -2,1 % 
PL 70,6 73,7 4,4 % 
PT 91,4 91,9 0,5 % 
RO 68,5 71,2 3,9 % 
SI 84,9 86,1 1,4 % 
SK 79,9 81,6 2,1 % 
FI 118,6  115,7  -2,4 % 
SE  130,3  126,4  -3,0 %