[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 15.12.2009 COM(2009)678 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI 2. īstenošanas ziņojums par Kopienas Lisabonas programmu 2008. – 2010. gadam KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI 2. īstenošanas ziņojums par Kopienas Lisabonas programmu 2008. – 2010. gadam 1. Ievads. Kā daļu no atjaunotās Lisabonas partnerības izaugsmei un darbavietām Komisija 2007. gada decembrī pieņēma priekšlikumu Kopienas Lisabonas programmai 2008.–2010. gadam, nosakot desmit pamatmērķus un atbilstošus pasākumus Kopienas līmeņa rīcībai nākamajiem trim gadiem. Eiropadome 2008. gada martā aicināja Eiropas Komisiju, Eiropas Parlamentu un Padomi turpināt darbu pie Kopienas Lisabonas programmas (KLP) 10 mērķiem savās kompetences jomās un prasīja Komisijai katru gadu ziņot par sasniegto progresu. Pirmajā KLP īstenošanas ziņojumā 2008. gada decembrī Komisija novērtēja KLP mērķu progresu pirmajā gadā un secināja, ka vairākās svarīgās jomās ir sasniegts ievērojams progress[1]. Šo ziņojumu pēc tam pārskatīja Padome[2]. Šis otrais īstenošanas ziņojums novērtē KLP īstenošanu līdz 2009. gada novembrim. Kopumā ir sasniegts būtisks turpmākais progress un vairākos posmos jau sasniegti vērā ņemami starprezultāti, kas norādīti 2. sadaļā. Šajā ziņojumā norādītas arī problēmas, kas joprojām jārisina ar visaugstāko prioritāti. (Sīkāku informāciju sk. 1. pielikumā) Turklāt krīzes situācijā Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns (EEAP), par kuru vienojās 2008. gadā, ietver izšķirošus Kopienas pasākumus, kas ietilpst KLP politikas prioritātēs, bet tie nav sīki izklāstīti, jo īpaši finanšu uzraudzības jomā. Tāpēc turpmāk veiktie pasākumi iekļauti šā ziņojuma 2. pielikumā. 2. Sasniegtais saistībā ar 10 pamatmērķiem KLP 2008.–2010. gadam 2.1. Investīcijas cilvēkos un darba tirgu modernizācija Mērķis Nr. 1. Līdz 2008. gada vidum Komisija ierosinās atjauninātu sociālo programmu, konkrēti tā attieksies uz izglītību, migrāciju un pārmaiņām demogrāfijā, kā arī, uzlabojot nākotnē nepieciešamo prasmju pārraudzību un prognozēšanu, palīdzēs mazināt atbilstīgu prasmju trūkumu. Modernizējot darba tirgus un sociālās aizsardzības sistēmas, atjaunotā Sociālā programma , ko pieņēma 2008. gada jūlijā un vēlāk apstiprināja Padome un Eiropas Parlaments, palīdzēs cilvēkiem izmantot iespējas, ko rada starptautiskā konkurence, tehnoloģiju attīstība, pāreja uz ekonomiku, kas balstīta uz zināšanām un kam raksturīgs zems oglekļa dioksīda emisiju līmenis un apdzīvotības tipu maiņa, vienlaikus aizsargājot visneaizsargātāko sabiedrības daļu. To Padome atbalsta, proti, pieņemot jauno “Stratēģisko sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācību jomā”[3] un veicot konkrētus pasākumus kvalitātes un mobilitātes veicināšanai profesionālajā izglītībā un apmācībā. Saistībā ar 2008. gada decembrī uzsākto iniciatīvu “Jaunas prasmes jaunām darba vietām” Komisija cenšas labāk novērtēt vajadzīgās jaunās prasmes, lai veicinātu dialogu starp visām iesaistītajām personām, un sadarbībā ar valsts nodarbinātības dienestiem uzlabotu ES mēroga darba meklēšanas pakalpojumus un sekmētu prasmju veidošanu, ietverot valodu apguvi. Prognozēšanas gaitā par nākotnē nozarēs vajadzīgajām prasmēm veica pētījumus, kuros noteica jaunās, nākotnē vajadzīgās prasmes un iemaņas 18 nozarēs, ieskaitot tekstilrūpniecību, elektroniku, finanšu pakalpojumus un vides un enerģētikas jomas. Tomēr vienotajam darba tirgum joprojām pastāv ievērojami normatīvie šķēršļi , piemēram, nepietiekama pārredzamība un kvalifikāciju atzīšana, un tie jālikvidē. Eiropas Kvalifikāciju sistēmas ( EQF ) īstenošana gūst ievērojamus panākumus. Jautājums par pensiju un sociālo pabalstu pārnesamību joprojām nav atrisināts. Šo šķēršļu novēršana papildinās dalībvalstu centienus atvieglot prasmju labāku lietojumu un mazināt atbilstīgu prasmju trūkumu. Komisija 2009. gada 3. jūnijā pieņēma paziņojumu “Kopīgā apņemšanās nodarbinātībai”, kura mērķis ir stiprināt sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm un kurā īpašu uzmanību pievērš konkrētām darbībām, kas atbalsta trīs galvenās prioritātes: saglabāt nodarbinātību, radīt darbavietas un veicināt mobilitāti; uzlabot sociālās prasmes un pielāgot tās darba tirgus vajadzībām; radīt vairāk darba iespēju. Saskaņā ar Komisijas ierosinājumu vienojās vienkāršot Eiropas Sociālā fonda (ESF) kritērijus atbalsta un priekšlaicīgo maksājumu saņemšanai 2009. gadā, tādējādi dalībvalstīm ir ātrāk pieejami līdz pat 1,8 miljardiem euro, lai tās varētu ātri pastiprināt aktivizēšanas shēmas, pārstrukturēt savas programmas, lai atbalsts tiktu virzīts sabiedrības neaizsargātākajai daļai, un uzlabot prasmju uzraudzību un atbilsmi. Saskaņā ar Komisijas ierosinājumu 2009. gadā ir pārskatīti Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda noteikumi, lai tā līdzekļus pēc iespējas ātri varētu novirzīt svarīgākajām nozarēm, lai līdzfinansētu apmācību un darbā iekārtošanu tiem darbiniekiem, kuri zaudējuši darbu, vai lai darba tirgū paturētu kvalificētus darbiniekus, kuri būs vajadzīgi, tiklīdz ekonomika sāks atveseļoties. Mērķis Nr. 2. Komisija 2008. gadā ierosinās kopīgu imigrācijas politiku. ES ir spērusi pirmos soļus tādas kopējās imigrācijas politikas virzienā, kas labāk atbilst ES darba tirgus vajadzībām. Pēc 2008. gada paziņojuma par kopēju darba tirgu[4], lielākais sasniegums bija Padomes 2009. gada 25. maijā pieņemtā zilās kartes shēma , lai piesaistītu augsti kvalificētus darbiniekus[5]. Dalībvalstis transponēs zilo karšu direktīvu līdz 2011. gada 19. jūnijam. 2.2. Uzņēmējdarbības potenciāla atraisīšana, jo īpaši attiecībā uz MVU Mērķis Nr. 3. Lai atraisītu MVU izaugsmes potenciālu visā to pastāvēšanas laikā, Kopiena pieņems Mazās uzņēmējdarbības aktu. Komisija 2008. gada jūnijā pieņēma Mazās uzņēmējdarbības aktu (MUA), izvirzot vērienīgu politikas sistēmu, kas atbalsta MVU visā to pastāvēšanas laikā visā ES. Eiropas Padome, Eiropas Parlaments un Reģionu komiteja ir pilnībā apstiprinājusi šo iniciatīvu. Ekonomiskās krīzes apstākļos liels uzsvars ir likts uz to steidzamo darbību ātru īstenošanu, kuras norādījušas dalībvalstis un Komisija: uzlabot piekļuvi finansējumam, izveidot normatīvo vidi, kas atbalsta MVU vajadzības, un uzlabot pieeju tirgum ES un ārpus tās. Šajā sakarā Komisija ir ieviesusi vispārīgo grupveida atbrīvojumu, kas ļauj dalībvalstīm atbalstīt MVU bez iepriekšējas paziņošanas Komisijai. Turklāt, lai atvieglotu piekļuvi finansējumam, Eiropas Investīciju banka laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam ir palielinājusi tās investīciju apjomu aizdevumiem MVU līdz 30 miljardiem euro un gatavo īstenošanu, lai nodrošinātu to, ka jaunie aizdevumi un aizdevumu garantijas MVU ir pieejamas visā Kopienā. Aizdevumi 2008. gadā bija 8,1 miljards euro un 2009. gadā iespējams pārsniegs 10 miljardus euro. Komisija MUA ietvaros iesniedza svarīgus tiesību aktu projektus: priekšlikumu grozīt direktīvu par maksājumu kavējumiem, Eiropas privātā uzņēmuma statūtus un direktīvu par PVN iekasēšanu, kas palielinās elektroniskās iekasēšanas apjomu un samazinās slogu uzņēmumiem. Šos priekšlikumus vēl izskata Padome un Eiropas Parlaments. Vēl viens svarīgs MUA īstenošanas elements – direktīva par samazinātām PVN likmēm ir stājusies spēkā 2009. gada jūnijā. Tagad ir dalībvalstu ziņā izmantot jaunās elastīgās iespējas, lai veicinātu darba vietu radīšanu darbietilpīgu pakalpojumu nozarēs. Komisija arī ierosināja atbrīvot mikrouzņēmumus no grāmatvedības direktīvu prasībām, šā priekšlikuma rezultātā katram mikrouzņēmumam iespējams ietaupīt pat vidēji 1200 euro gadā. Turklāt Komisija ir pārskatījusi savas ietekmes novērtēšanas pamatnostādnes, lai no 2009. gada janvāra sistemātiski veiktu MVU pārbaudes. Dalībvalstis arī sākušas īstenot šādas pārbaudes. Mērķis Nr. 4. Kopiena līdz 2012. gadam centīsies sasniegt mērķi samazināt ES administratīvo slogu par 25 % un īstenot vērienīgu vienkāršošanas programmu. Komisija ir iesniegusi vērienīgu rīcības programmu administratīvā sloga samazināšanai ES par 25% līdz 2012. gadam, kuru apstiprināja Eiropadome 2007. gada martā[6]. Paredzams, ka samazināšanas pasākumi, ko likumdevējs jau ir pieņēmis, samazinās izdevumus līdz 7,6 miljardiem euro. Priekšlikumi, kurus vēl izskata Padome un Eiropas Parlaments, var šim apjomam pievienot 30,7 miljardus euro. Kopumā projekti administratīvā sloga samazināšanai, kas ir ierosināti vai ko šobrīd gatavo Komisija, varētu pārsniegt sākotnējo mērķi un sasniegt 33 % no paredzamā ES izcelsmes sloga, kura kopējo apjomu lēš uz 123,8 miljardiem euro. Svarīgi lai Padome un Eiropas Parlaments savlaicīgi pieņemtu šos pasākumus, īpaši priekšlikumus par PVN iekasēšanu un mikrouzņēmumu atbrīvošanu no uzskaites pienākumiem. Kopienas līmeņa darbu atbalsta un papildina atbilstoši dalībvalstu centieni samazināt administratīvo slogu. Līdz 2009. gada novembrim visas dalībvalstis bija izvirzījušas vērienīgus valsts mērķus attiecībā uz samazināšanu. Vienkāršošanas programmā, lai atjauninātu un vienkāršotu spēkā esošos Kopienas tiesību aktus, Komisija kopš 2005. gada oktobra ir pieņēmusi 147 priekšlikumus. No tiem 28 priekšlikumus aizvien vēl izskata likumdevēji. Kodificējot un vienkāršojot tiesību aktus, Komisija jau ir ierosinājusi svītrot no ES tiesību aktu kopuma apmēram 1600 tiesību aktus jeb apmēram 14 % no acquis. Paralēli ir veikts visu spēkā esošo tiesību aktu skrīnings, kas ļāva identificēt vairāk nekā 80 vienkāršošanas iniciatīvas, ko varētu veikt nākamajā likumdošanas periodā. Eiropas Parlamentā un Padomē izskatīšanā esošo tiesību aktu par administratīvā sloga samazināšanu, tostarp plānoto neatliekamo pasākumu un priekšlikumu par vienkāršošanu , savlaicīga pieņemšana aizvien ir prioritārais uzdevums, lai nodrošinātu, ka Eiropas iedzīvotāji un uzņēmumi iegūst lētāku un efektīvāku normatīvo vidi. Mērķis Nr. 5. Kopiena nostiprinās vienoto tirgu, palielinās pakalpojumu konkurenci un rīkosies vēl aktīvāk, lai integrētu finanšu pakalpojumu tirgu, kā arī uzlabos spēkā esošos uzraudzības pasākumus un pilnveidos finanšu krīzes pārrobežu vadību ES. Tiesību aktu pakete par precēm , ko pieņēma 2008. gadā, iezīmēja tālāku izrāvienu vienota preču tirgus izveidošanas pabeigšanai, kurā būs jauni noteikumi par saskaņotām un nesaskaņotām precēm. Tā noteica pasākumus attiecībā uz saskaņoto produktu drošības standartiem un jaunus noteikumus par tirgus uzraudzību, vienlaicīgi stiprinot CE marķējuma prasības. Tiesību aktu paketes par precēm īstenošana sniegs jaunu stimulu preču ražošanai un tirdzniecībai, tādējādi visiem uzņēmumiem, jo īpaši MVU, atvieglojot preču pārdošanu visā ES, un uzlabos patērētāju aizsardzību. Vienotā pakalpojumu tirgus efektīva darbība joprojām ir būtiska konkurences veicināšanai un pakalpojumu sniegšanas kvalitātes un patērētāju izvēles palielināšanai. Pakalpojumu direktīvas visaptveroša un savlaicīga ieviešana dalībvalstīs līdz 2009. gada beigām te būs nozīmīgs ieguldījums. Tā atvieglos pārrobežu pakalpojumu sniegšanu un pakalpojumu sniedzēju uzņēmējdarbības veikšanu citā valstī. Kā noteikts Vienotā tirgus pārskatā, jāstiprina vienotā tirgus politika , tostarp patērētāju politika , un jāīsteno konkurences politika , jo īpaši virknē galveno tīkla nozaru un pakalpojumu nozarēs. Komisija 2009. gada jūnijā pieņēma ieteikumu, ko apstiprinājusi Padome, kurā izvirza vairākus praktiskus pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot vienotā tirgus darbību, un mudina dalībvalstis uzņemties aktīvāku lomu, sadarbojoties ar Komisiju, lai visi iedzīvotāji un uzņēmēji to var pilnībā izmantot. Komisija ir pabeigusi darbu pie pārtikas piegādes ķēdes tirgus uzraudzības un turpinās analizēt citas nozares, tostarp mazumtirdzniecību un elektropreču tirgus, lai noteiktu iespējamos tirgus traucējumus un nodrošinātu saskaņotu un atbilstīgu politisko reakciju. Šajā sakarā tirgus uzraudzība ir izrādījusies ļoti lietderīgs un daudzsološs instruments uz pierādījumiem balstītas politikas veidošanai. 2. patērētāju tirgu progresa ziņojums tika publicēts kā daļa no vienotā tirgus pārskata. Tajā izskatīja vairāk nekā 20 preču un pakalpojumu nozares, tostarp pārtikas, apģērbu, apavu, finanšu pakalpojumu, enerģētikas un telekomunikācijas nozares, un norādīja, ka pakalpojumi rada patērētājiem lielākas problēmas nekā tradicionālo preču tirgi. Regulāra patēriņa cenu uzraudzība tiks uzsākta ar pārtiku un paplašināta, lai aptvertu arī citas nozares. Komisija 2009. gada jūlijā pieņēma nobeiguma ziņojumu par aptauju attiecībā uz konkurenci farmācijas nozarē. Tajā ierosināja veidus, kā turpmāk uzlabot pacientu ātru piekļuvi drošām, inovatīvām un pieejamām zālēm. Tiek turpināts darbs, lai informācijas un saziņas tehnoloģijas preču un pakalpojumu jomā īpaši nodrošinātu laicīgu standartizāciju un saderību. Līdz ar Autotransporta tiesību aktu paketes un pārskatītās vienotas Eiropas gaisa telpas sistēmas pieņemšanu 2009. gada oktobrī panākts progress arī iekšējā tirgus izveidošanā transporta nozarē. KLP 2008.-2010. gadā pareizi uzsvēra vajadzību pastiprināt finanšu uzraudzību, lai “atspoguļotu arvien pieaugošo satricinājumu finanšu tirgos un nestabilitātes palielināšanos”[7]. Reaģējot uz finanšu un ekonomisko krīzi un, pamatojoties uz Larozjēra ziņojumu , Komisija 2009. gada septembrī pieņēma visaptverošu tiesību aktu priekšlikumu kopumu, kuru mērķis ir reformēt ES finanšu uzraudzības sistēmu . Tiesību akti risinās finanšu sistēmas nepilnības, radot jaunu Eiropas Sistēmisko risku padomi (ESRP), lai atklātu risku finanšu sistēmai kopumā, un tās svarīgs uzdevums būs laicīgi brīdināt par risku gadījumos, kad ātri jārīkojas. Tā arī ierosina veidot Eiropas Finanšu uzraudzības iestāžu sistēmu (EFUIS), ko veido valsts uzraudzības sistēmas kopā ar trīs jaunajām Eiropas banku, vērtspapīru, apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzības iestādēm. Eiropadome un Eiropas Parlaments nesen pieņēma citus svarīgus pasākumus ES tiesiskā regulējuma uzlabošanai, tostarp grozījumus Kapitāla prasību direktīvās un direktīvā par noguldījumu garantiju shēmām, izmaiņas grāmatvedības noteikumos (Starptautisko grāmatvedības standartu regula) un regulu par kredītreitinga aģentūrām. Iestādes 2009. gada aprīlī vienojās par Maksātspējas II pamatdirektīvu, kas atjauninās un modernizēs Eiropas apdrošināšanas tiesisko regulējumu, lai ieviestu saskaņotāku uz risku balstītu pārraudzības režīmu. Priekšlikums par Kapitāla prasību direktīvas pārveidošanu ierosina arī pastiprināt noteikumus attiecībā uz banku kapitālu. Komisija 2009. gada oktobrī pieņēma konsultatīvo paziņojumu par ES satvaru pārrobežu krīzes vadībai banku nozarē, kas ir būtisks pirmais solis, lai sagatavotu pamatu svarīgām jaunās politikas jomām. Kopiena turpina starptautisko sadarbību, aktīvi piedaloties G20 un citos starptautiskos forumos, lai uzlabotu globālo sadarbību finanšu uzraudzības un krīzes vadības jomā . Komisija ir izvirzījusi vairākus citus priekšlikumus, kuru mērķis ir nākotnē radīt atbildīgus un uzticamus finanšu tirgus . Komisija 2009. gada aprīlī pieņēma divus ieteikumus attiecībā uz atalgojumu – vienu par sarakstā iekļautu sabiedrību direktoru atlīdzību un vienu par atlīdzības politiku finanšu pakalpojumu nozarē. Turklāt jūlijā tā iesniedza Kapitāla prasību direktīvas grozījumu priekšlikumu. Komisijas dienesti strādā pie ziņojuma par finanšu iestāžu korporatīvo pārvaldību, kuru plānots pabeigt 2010. gada sākumā. Komisija 2009. gada oktobrī pieņēma paziņojumu par efektīvu, drošu un stabilu atvasināto finanšu instrumentu tirgu nodrošināšanu, darījuma partneru un operacionālo risku samazināšanu tirdzniecībā un tirgus vienotības un pārraudzības veicināšanu un 2010. gadā plāno iesniegt tiesību aktu priekšlikumus. Komisija 2009. gada aprīlī ierosināja drošības fondu, privātā kapitāla un citu alternatīvo ieguldījumu fondu saskaņotu normatīvo un uzraudzības sistēmu, par kuru pašreiz notiek sarunas ar likumdevējiem. Pēc veiksmīgas vienotās euro maksājumu telpas ( SEPA ) kredīta pārvedumu shēmas izveides 2008. gadā Eiropas bankas pēc 2009. gada 2. novembra pakāpeniski piedāvās saviem klientiem iespēju pirmo reizi veikt regulārus maksājumus, izmantojot jauno SEPA tiešā debeta shēmu. Lai gan tiešo debetu plaši izmanto daudzās eurozonas valstīs, šobrīd vēl nav Eiropas mēroga shēmas, kurā būtu iespējami šādi maksājumi no vienas valsts uz otru. SEPA tiešo debetu var izmantot arī esošajiem valsts tiešajiem debetiem. Komisija turpinās skaidrojumus par konkurences jautājumiem, lai panāktu konkurētspējīgus SEPA maksājumu pakalpojumus, kas būs ieguvums patērētājiem un uzņēmumiem. Vispirms jāizveido un jāīsteno vienots satvars vairumtirdzniecības un ieguldījumu tirgiem . Komisija sekos tam, kā norit izmeklēšanas saistībā ar banku sniegtajiem pakalpojumiem privātklientiem un uzņēmumu apdrošināšanu. Komisija 2009. gada aprīlī pieņēma paziņojumu par likumdošanas pasākumiem, lai nodrošinātu horizontālas un saskaņotas juridiskās prasības ieguldītāju aizsardzībai privāto ieguldījumu produktu tirdzniecībā. 2.3. Ieguldījumi zinībās un inovācijās Mērķis Nr. 6. Kopiena īstenos “ piekto brīvību” (zinību brīvu apriti) un izveidos īstenu Eiropas pētniecības telpu. Lai dzīvē īstenotu “piekto brīvību” un radītu atvērtu un konkurētspējīgu Eiropas pētniecības telpu (EPT), 2008. gadā Padome uzsāka Ļubļanas procesu[8] par uzlabotu EPT pārvaldību un vienojās par ilgtermiņa EPT redzējumu. Sadarbības attīstība starp dalībvalstīm un Komisiju, izmantojot Ļubļanas procesu, ir sākusi veidot nākotnes politikas darba kārtību, tostarp nodrošinot piecu EPT iniciatīvu, ko Komisija uzsāka 2008. gadā, īstenošanu. Tika panākta un 2009. gadā ieviesta vienošanās par šīs EPT iniciatīvas praktiskajiem pasākumiem, kas ļāva virzīt uz priekšu tās īstenošanu. EPT iniciatīvas par kopīgu plānošanu pētniecībā panākumi veicinās pētniecības resursu apvienošanu ar mainīgu ģeometriju ar un starp dalībvalstīm. To veicinās ar tiesisko regulējumu, lai izveidotu un vadītu Eiropas nozīmes pētniecības infrastruktūras[9]. Zināšanu plūsma, pētniecības efektivitāte un Eiropas kā pētniecībai pievilcīgas vietas popularizēšana tiks veicināta, īstenojot Eiropas pētnieku partnerību , izmantojot Komisijas ieteikumu par intelektuālā īpašuma pārvaldību zināšanu nodošanas darbībās[10] un veicot pasākumus, kas papildina dalībvalstu centienus stiprināt un veikt reformas augstākās izglītības nozarē, veicināt tīklošanu un sekmēt sadarbību starp universitātēm, pētniecības organizācijām un uzņēmumiem. Īstenojot Eiropas stratēģiskos pamatnorādījumus starptautiskai sadarbībai zinātnes un tehnoloģiju jomā , EPT būs atvērtāka pasaulei, attīstīs vienotāku un saskaņotāku pieeju visai pasaulei aktuālajiem zinātnes jautājumiem un palielinās ES un dalībvalstu starptautisko nozīmi sadarbībā ar galvenajiem trešo valstu partneriem un globālās ekonomikas mērogā. Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtam, kuram būs izšķiroša loma atklātas inovāciju un zinību apmaiņas veicināšanā starp valsts sektora pētniecības organizācijām un rūpniecību, līdz 2009. gada decembra vidum jāziņo par pirmajām izvēlētajām Zināšanu un inovāciju kopienām (ZIK) . ZIK, kuru budžets paredzams 50-100 miljoni euro gadā 7 līdz 15 gadus, risinās galvenās sabiedrības problēmas un izmēģinās pārvaldības un finanšu jaunos modeļus. 2009. gada jūlijā tika publicēti starptematiski saskaņoti un kopīgi uzaicinājumi, kas izveidoja trīs valsts un privātā sektora partnerības , kuras saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu , par ko vienojās Eiropadome 2008. gada decembrī, attīstīs tehnoloģijas ražošanas, autobūves un celtniecības nozarēs. Pirmie pētniecības projekti “Nākotnes rūpnīcas”, “Energoefektīvās ēkas” un “Zaļās automašīnas” sāksies 2010. gadā un pusi finansēs septītā pamatprogramma (7PP) un pusi – nozares (kopumā piešķirti 3,2 miljardi euro). Mērķis Nr. 7. Kopiena uzlabos nosacījumu satvaru inovācijām, jo īpaši attiecībā uz riska kapitālu un intelektuālā īpašuma tiesībām. Komisija iesniedza vidusposma pārskatu par inovācijām[11], kurā tā iepazīstināja ar līdzšinējiem sasniegumiem un izklāstīja galvenos izaicinājumus nākotnē. Inovāciju finansēšana joprojām ir problēma, kuru vēl vairāk pastiprināja krīze. Tādēļ jāpastiprina centieni uzlabot MVU gatavību investēt un to piekļuvi finansējumam, lai veicinātu ātru atgūšanos. Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma 2007.–2013. gadam palīdz novērst pašu kapitāla trūkumu kapitāla finansēšanas sākuma un paplašināšanās stadijā. Turklāt Eiropas Investīciju banka (EIB) ir pilnvarojusi Eiropas Investīciju fondu izstrādāt jaunu mezanīna finansējuma instrumentu. Kopā ar EIB ir izveidots jauns riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM), lai sniegtu aizdevumus privātām un valsts iestādēm augsta riska pētniecības un izstrādes projektiem. Kohēzijas politika piedāvā arī instrumentus, ar ko veicināt MVU uzņēmējdarbības uzsākšanu un finanšu pieejamību, jo īpaši JEREMIE un JASMINE iniciatīvas. Pēc paziņojuma par riska kapitāla fondu pārrobežu ieguldījumiem [12], ekspertu grupa sagatvoja ziņojumu, kurā analizēja pārrobežu šķēršļus tiešo nodokļu piemērošanas jomā un riska kapitāla fondu un ieguldītāju nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu, un to publicēs tuvākajā nākotnē. Komisija palīdz dalībvalstīm arī riska kapitāla fondu savstarpējās atzīšanas procesā. Vēl viens šķērslis inovācijām ES ir sadrumstalota un apgrūtinoša patentēšanas sistēma. ES Patentu un Eiropas un ES Patentu tiesas izveidošana samazinās patentēšanas izmaksas, nodrošinās lielāku juridisko noteiktību, kā arī padarīs patentus pieejamākus MVU. Politiskā ziņā pagrieziena punkts bija 2009. gada decembrī, kad Padome pieņēma secinājumus par uzlabotu patentu sistēmu Eiropā un vispārēju pieeju attiecībā uz ES Patentu. Secinājumi ietver tiesas galvenās iezīmes, kā arī ES patenta principus, nosakot atjaunošanas maksas un to sadalījumu un uzlabo partnerību starp patentu birojiem. Turklāt dalībvalstis un ES iesaka dažādus IĪT atbalsta pasākumus, ar ko paredz uzlabot intelektuālā īpašuma tiesību izpratni, izmantošanu un piekļuvi (palīdzības dienesta projekti, kas mobilizē valsts patentu birojus utt.). Saskaņā ar MUA pēdējos divos gados izmaksas par Eiropas preču zīmju reģistrāciju ir samazinātas par 40 %, un vidējais laiks, kas nepieciešams, lai pabeigtu reģistrācijas procesu, ir samazināts par 50 %. Intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanu veicina arī ES viltošanas un pirātisma novērošanas centra izveidošana un jaunas ar likumdošanu nesaistītas iniciatīvas, kas atspoguļotas 2009. gada septembra paziņojumā[13]. 2.4. Enerģētika un klimata pārmaiņas Mērķis Nr. 8. Kopiena pabeigs enerģijas iekšējā tirgus izveidi un pieņems klimata pārmaiņu tiesību aktu paketi, ar ko izveido satvaru, ar kura palīdzību līdz 2020. gadam vismaz par 20 % samazinās siltumnīcefekta gāzu emisijas un panāks to, ka atjaunojamās enerģijas patēriņš ir 20% no kopējā enerģijas patēriņa. Ļoti ievērojamu progresu šogad sasniedza ar klimata un enerģētikas tiesību aktu paketes oficiālu pieņemšanu 2009. gada aprīlī un ar iekšējā enerģijas tirgus tiesību aktu trešās paketes pieņemšanu 2009. gada jūnijā. Klimata un enerģētikas tiesību aktu pakete ļauj ES īstenot vērienīgu politiku cīņā pret klimata pārmaiņām, neapdraudot konkurētspēju un līdz ar to Eiropas rūpniecības nozaru rūpnīcas un darba vietas. Pakete palīdzēs Eiropai kļūt par zema oglekļa satura ekonomiku un uzlabot energoapgādes drošību. Tā ietver daudzus pasākums, piemēram, pārskatīto ES Emisijas kvotu tirdzniecības ( ETS ) direktīvu, kas nodrošina siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas mērķu efektīvu sasniegšanu līdz 2020. gadam, lēmumu, kas nosaka dalībvalstu mērķi attiecībā uz emisiju samazinājumiem nozarēs ārpus ES ETS , un direktīvu par atjaunojamās enerģijas izmantošanas veicināšanu ar juridiski saistošu mērķi līdz 2020. gadam 20 % no kopējā ES enerģijas patēriņa izmantot no atjaunojamiem resursiem. Atjaunojamo energoresursu direktīva ietver biodegvielu un bioloģiskā šķidrā kurināmā ilgtspējas kritērijus un nosaka administratīvo prasību vienkāršošanas sistēmu atjaunojamās enerģijas nozarē. Tika pieņemti arī tiesību akti oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas regulējuma izveidošanai, kā arī jaunu automašīnu CO2 emisiju samazināšanai. 2009. gadā galvenais uzsvars ir likts uz īstenošanu. Komisija, īstenojot pārskatīto ETS direktīvu, ir ierosinājusi nozaru sarakstu ar oglekļa emisiju pārvirzes risku un paredzams, ka to pieņems 23. decembrī pēc diskusijām ar Padomi un Eiropas Parlamentu. Citi svarīgi pārskatītās ETS uzlabojumi joprojām tiek izstrādāti, piemēram, īstenošanas noteikumi, ar ko izstrādā emisiju kvotu izsoļu noteikumus, kā arī Kopienas mēroga standarti attiecībā uz bezmaksas kvotu piešķiršanu energoietilpīgām rūpniecības nozarēm un apakšnozarēm. Iekšējā elektroenerģijas un gāzes tirgus tiesību aktu pakete nodrošina ražošanas un piegādes efektīvu nošķiršanu no pārvades tīklu darbības, tādējādi visiem operatoriem atvieglojot godīgu un nediskriminējošu piekļuvi esošajai infrastruktūrai. Dalībvalstu enerģētikas regulatoriem būs saskaņotākas pilnvaras un lielāka neatkarība.ES līmenī tiks izveidota jauna aģentūra, kas uzlabos sadarbību starp valstu regulatoriem. ES pārvades sistēmu operatori pastiprinās sadarbību un drošības koordināciju jautājumos, kas saistīti ar tīkla darbību, pārrobežu tirdzniecību un energosistēmu drošību. Šie pasākumi dos labumu patērētājiem, piedāvājot tiem lielāku aizsardzību un pievilcīgas enerģijas cenas. Panākumi ir gūti arī energoapgādes drošības jomā. Attiecībā uz energoapgādes drošību 2009. gada maijā starp iestādēm tika panākta vienošanās par ekonomikas atveseļošanas atbalsta programmu, ar kuru piešķir Kopienas finansējumu enerģētikas projektiem 4 miljardu euro apjomā. Komisija kopš tā laika ir koncentrējusies uz tās īstenošanu. Atsaucoties uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus, attiecībā uz visu budžetu ir iesniegti 87 priekšlikumi. Pirmos lēmumus par atbalstu ir paredzēts pieņemt līdz šā gada beigām. Otrajā Enerģētikas stratēģiskajā pārskatā, ko Komisija pieņēma 2008. gada novembrī un apstiprināja pavasara Eiropadome un Eiropas Parlaments, Komisija ir ierosinājusi divus instrumentus, lai stiprinātu ES enerģijas piegāžu drošību: regulas projektu par gāzes piegādes drošību (ar ko atceļ Direktīvu 2004/67/EK) un labākai uzraudzībai – regulas projektu par to, kā ziņot par enerģētikas infrastruktūras investīciju projektiem Eiropas Savienībā, ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 736/96. Padome 2009. gada 14. septembrī pieņēma jaunu direktīvu par naftas ārkārtas rezervēm, kas aizstāj Direktīvu 2006/67/EK. Mērķis Nr. 9. Kopiena veicinās rūpniecības politiku, kas virzīta uz ilgtspējīgāku ražošanu un patēriņu, lielāko vērību veltot atjaunojamai enerģijai un ražojumiem, pakalpojumiem un tehnoloģijām, kas saistīti ar mazu oglekļa patēriņu un resursu efektīvu izmantošanu. 2008. gada jūlijā Komisija iesniedza vērienīgu pasākumu kopumu ilgtspējīgam patēriņam, ražošanai un rūpniecībai (SCP/SIP). Tā mērķis ir uzlabot veikumu vides jomā un jo īpaši ražojumu enerģijas un resursu efektivitāti, un veicināt to ieviešanu tirgū ar brīvprātīgiem un obligātiem pasākumiem, lai noteiktu un uzlabotu ražojumu ekoloģiskos raksturlielumus, labāk informētu patērētājus, veicinātu “zaļo” publisko iepirkumu un tādu stimulu saskaņošanu, kas saistīti ar vides rādītājiem un energoefektīvu ražojumu ieviešanu. Turklāt tā paredz darbības racionālākas ražošanas atbalstam, piemēram, vides tehnoloģiju pārbaudes programmu, kas atbalsta ekoinovācijas, palielinot uzticību jaunām tehnoloģijām, kā arī risinot starptautiskos jautājumus. Tika panākta starpiestāžu vienošanās starp Padomi un Eiropas Parlamentu attiecībā uz energoefektivitātes tiesību aktu paketi, kas padarīs stingrākus noteikumus par ēku energoefektivitāti un enerģijas marķējumu , kas ilgtermiņā būtiski ietekmēs enerģijas patēriņu Eiropā. Abu priekšlikumu oficiāla pieņemšana notiks pēc tam, kad būs panākta horizontālā vienošanās par to pielāgošanu Līgumam par Eiropas Savienības darbību. Paredzēts, ka līdz 2012. gada novembrim stāsies spēkā jauna regula par riepu marķēšanas sistēmu, kas palīdzēs orientēt tirgu uz riepām ar lielāku energoefektivitāti un ar mazāku rites pretestību. Pieņemta arī tiesību aktu pakete ar 9 ekodizaina pasākumiem , kuri līdz 2020. gadam, domājams, ļaus ietaupīt apmēram 340 TWh elektroenerģijas gadā. Turklāt 2009. gada 6. maijā tika izdarīts svarīgs grozījums Eiropas Reģionālās attīstības fonda regulā[14], lai atvēlētu investīcijas energoefektivitātes uzlabošanai un atjaunojamas enerģijas izmantošanai mājokļos visās dalībvalstīs. Komisija 2007. gada decembrī pieņēma vadošā tirgus iniciatīvu , lai stimulētu jaunus tirgus ar mērķtiecīgu stratēģiju īstenošanu tādās jomās kā ilgtspējīga būvniecība, atkritumu pārstrāde, bioprodukti un atjaunojamā enerģija. Padome un Eiropas Parlaments 2008. gadā atbalstīja Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko plānu ( SET plāns) un 2009. gada oktobrī pieņēma paziņojumu par tā finansēšanu. SET plāns paātrinās izdevīgo zema oglekļa satura energotehnoloģiju izstrādi un ieviešanu tirgū, un veicinās ES enerģētikas nozares konkurētspēju. Paziņojumā izteikts aicinājums palielināt investīcijas zema oglekļa satura tehnoloģiju izstrādei, tostarp vēja, saules enerģijas, bioenerģijas, oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas, kodolenerģijas un elektrotīklu attīstībai. Komisija pieņēma paziņojumu par publisko iepirkumu, ņemot vērā vides uzlabošanas aspektus[15], kura mērķis ir atvieglot “zaļo” publisko iepirkumu izmantošanu, lai veicinātu vides tehnoloģiju, preču un pakalpojumu inovācijas, konkrēti, ir izstrādāti pagaidu kopīgie “zaļā” publiskā iepirkuma kritēriji 10 preču un pakalpojumu grupām[16]. 2.5. Ārējā programma Mērķis Nr. 10. Papildus darbam, kas veicams, lai pabeigtu Dohas daudzpusējās tirdzniecības sarunas, Kopiena risinās divpusējās tirdzniecības sarunas ar galvenajiem tirdzniecības partneriem, lai pavērtu jaunas iespējas starptautiskajai tirdzniecībai un ieguldījumiem, uzlabotu tirgus pieejamību, koncentrējoties uz valstīm un nozarēm, kurās vēl aizvien ir ievērojami šķēršļi, un veicinās starptautisku sadarbību regulējuma jomā. Krīzes laikā ES ir sekmējusi kopumā veiksmīgo G20 valstu apņemšanos saglabāt atvērtus tirgus un novērst protekcionisma pasākumus. Daudzkārt, tai skaitā arī 2009. gada 24. septembrī G20 valstu vadītāju sanāksmē Pitsburgā valstu un valdību vadītāji ir vēlreiz apstiprinājuši apņemšanos sekmīgi pabeigt Dohas sarunas, kas ir Eiropas interesēs. Veiksmīga Dohas sarunu kārtas noslēgšana ir labākais veids, kā nodrošināt godīgus konkurences apstākļus un jaunu tirgu atvēršanas iespējas, un Kopiena joprojām pilnībā atbalsta šo mērķi. Vienlaikus Kopiena turpina divpusējas sarunas ar galvenajiem tirdzniecības partnerus, un aizvien veicina reģionālās ekonomikas integrāciju ar kaimiņvalstu reģioniem, piemēram, izmantojot Vidusjūras reģiona valstu savienību, Austrumu partnerību un paplašināšanās politiku. Visaptveroši divpusējie tirdzniecības nolīgumi ar galvenajiem tirdzniecības partneriem ļaus ES paplašināt PTO saistību jomas un iekļaut vērienīgus noteikumus par sadarbību regulējuma jomā un pārrobežu sadarbības jomā. Komisija 2009. gada 15. oktobrī parafēja vērienīgu Brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) ar Koreju , kas atceļ gandrīz visus tarifus starp abām nolīguma pusēm, kā arī daudzus beztarifu šķēršļus, un radīs jaunas pieejas pakalpojumu un ieguldījumu tirgiem. BTN sarunas ar Indiju un Āzijas valstīm virzās uz priekšu, lai gan ar dažādu tempu, tāpat kā sarunas ar Ukrainu. Sarunas par visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu ar Kanādu veiksmīgi tika uzsāktas 2009. gadā. Partnerības un sadarbības nolīgums ar Ķīnu ir paredzēts, lai uzlabotu pieeju tirgum un sadarbību regulējuma jomā. Turklāt pašlaik notiekošās sarunas par asociācijas nolīgumiem ar Mercosur valstīm, Vidusameriku un Andu Kopienu, no kurām sarunas ar pēdējām divām ir nobeiguma posmā, skar arī svarīgas nodaļas par tirdzniecību un citām jomām. Atjauninātā tirgus piekļuves stratēģija tagad ir pieņemta un tajā apkopota Komisijas, dalībvalstu un uzņēmumu pieredze šķēršļu pārvarēšanā, lai piekļūtu ārvalstu tirgiem. Tirgus piekļuves stratēģijas galvenais mērķis ir apzināt galvenos šķēršļus un koncentrēties uz galvenajām grūtībām, ar ko saskaras Eiropas uzņēmumi ārzemju tirgos. Turklāt, lai palīdzētu PTO īstenot vispārējo uzdevumu – kontrolēt, vai G20 valstis ievēro saistības attiecībā uz jaunu tirdzniecību ierobežojošu pasākumu apturēšanu saistībā ar vispārējo krīzi, Komisija kopš 2008. gada ir nākusi klajā ar pieciem ziņojumiem par potenciāli tirdzniecību ierobežojošiem pasākumiem, kuru sagatavošanā tika izmantota informācija, ko sniedza tirgus piekļuves darba grupas, kuras darbojās ES eksportētājiem svarīgākajos tirgos. Ja aizvien saglabājas būtiski šķēršļi tirgus pieejai, var izmantot visus pieejamos tirdzniecības politikas instrumentus, tostarp Kopienas tirdzniecības šķēršļu regulu un/vai PTO rīcības izmantošanu uzskata un uzskatīs par atbilstošu. Turklāt ir sākts darbs, lai veicinātu sadarbību starptautiskā regulējuma jomā . Transatlantijas ekonomikas padome šajā ziņā ir visdaudzsološākais instruments un ir sasniegts nozīmīgs progress[17]. Arī Augsta līmeņa tirdzniecības mehānisms ar Ķīnu veicina noteikumu un standartu konverģences procesu. Turpinās pasākumi intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanas sistēmas efektivitātes uzlabošanai viltojumu novēršanas jomā un sarunas par tirdzniecības nolīgumu viltojumu novēršanas jomā ( ACTA ) tagad ir krietni pavirzījušās. Komisija 2009. gada oktobrī publicēja ziņojumu par intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) pārkāpumiem, kurā valstis aicinātas ciešāk sadarboties intelektuālā īpašuma aizsardzības īstenošanas un pārkāpumu apkarošanas jomā. Turpmāka nozaru tirgu atvēršana ir ārkārtīgi svarīga, piemēram, otrā līmeņa gaisa transporta nolīguma starp ES un ASV pabeigšana (sarunas norit veiksmīgi), gaisa transporta vienošanās pārskatīšana ar citiem galvenajiem ekonomiskajiem partneriem (piemēram, Kanādu, Ķīnu un Indiju), Kopējās gaisa telpas ar ES kaimiņvalstīm, piemēram, Vidusjūras valstīm, pabeigšana un esošo divpusējo gaisa satiksmes nolīgumu labojumi, lai tajos būtu ievērota ES dimensija. 3 Secinājumi Īstenojot KLP 2009. gadā tika gūti turpmāki būtiski panākumi. It īpaši prioritātes, kas noteiktas saskaņā ar KLP, ekonomikas un finanšu krīzes apstākļos palika spēkā un mērķtiecīga rīcība palīdzēja rast atbilstīgus risinājumus. Svarīgākie sasniegumi KLP cikla otrajā gadā ir šādi. - Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemtā atjauninātā sociālā programma , kurā uzsvērta vajadzība uzlabot nodarbinātības iespējas un nodrošināt solidaritāti. - Pirmais solis ceļā uz kopīgu migrācijas politiku tika sperts, Padomei pieņemot direktīvu par augsti kvalificētu darba ņēmēju ieceļošanu, tā saucamo zilo karšu direktīvu . - Mazās uzņēmējdarbības aktu un tā rīcības plānu Eiropas Parlaments un Padome apstiprināja 2008. gada decembrī un Komisija un dalībvalstis ir būtiski veicinājušas tā īstenošanu. - Komisija ir sasniegusi ļoti ievērojamu progresu, īstenojot labāka regulējuma programmu, jo īpaši nevajadzīga administratīvā sloga samazināšanas jomā. - Komisija ir iesniegusi tiesību aktu priekšlikumu kopumu, kuru mērķis ir reformēt un stiprināt ES finanšu uzraudzības sistēmu . - 2009. gada jūnijā tika pieņemts un pēc tam 2009. gada augustā stājās spēkā tiesiskais regulējums Eiropas nozīmes pētniecības infrastruktūru izveidošanai un darbībai. - Klimata un enerģētikas tiesību aktu pakete , tostarp pārskatītā ES ETS direktīva, lēmums, kas nosaka dalībvalstu mērķi attiecībā uz emisiju samazinājumiem nozarēs ārpus ES ETS, un direktīva par atjaunojamās enerģijas izmantošanas veicināšanu, tika oficiāli pieņemta 2009. gada aprīlī. - Iekšējā enerģijas tirgus tiesību aktu trešā pakete , kuras mērķis ir papildināt spēkā esošos noteikumus, lai nodrošinātu netraucētu iekšējā tirgus darbību visiem patērētājiem, un ļautu ES sasniegt drošāku, konkurētspējīgāku un ilgtspējīgāku energoapgādi, tika pieņemta 2009. gada 13. jūlijā. Turklāt ir gūti ievērojami panākumi arī īstenojot Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna KLP aspektu (sk. 2. pielikumu). Tomēr ievērojams skaits politikas pasākumu vēl ir jāizstrādā sīkāk vai jāpabeidz. Jo īpaši piecās jomās būtu jāsasniedz lielāks progress. Tās ir šādas: - Pārrobežu darba atvieglošanai būtiskās pensiju pārnesamības direktīvas progress ir apstājies. - Vēl jāsasniedz progress integrējot privātklientiem paredzēto hipotēku un citu finanšu pakalpojumu tirgu visā ES. - Pēc politiskās vienošanās Padomē par ES Patentu un Eiropas un ES Patentu tiesu, ņemot vērā gaidāmo Eiropas Savienības Tiesas atzinumu, jāturpina darbs, risinot atklātos jautājumus, piemēram, par patentu tulkošanas organizēšanu, lai izveidotu Eiropas novatoriem pieejamu vienotu ES mēroga patentu. - Tikai nelieli panākumi ir gūti, pārvarot pārrobežu riska kapitāla ieguldījumu normatīvos un nodokļu šķēršļus, kas nopietni ierobežo finansējuma pieejamību inovācijām. - Vēl jāpieņem vairāki tiesību aktu priekšlikumi, kas iesniegti, īstenojot Mazo uzņēmumu aktu. Tāpēc Komisija aicina likumdevējus lēmumu pieņemšanā dot priekšroku šiem tiesību aktiem, kas varētu paātrināt ES ekonomikas atveseļošanos. [1] COM (2008) 881, 16.12.2008. [2] Dokuments par galvenajiem jautājumiem 13.3.2009, 6784/0/09 REV2. [3] OV C 119, 28.5.2009., 2. lpp. [4] “Kopēja imigrācijas politika Eiropai: principi, darbības un instrumenti”, COM(2008) 359., 17.6.2008. [5] Direktīva 2009/50/EK. [6] “Rīcības programma administratīvā sloga samazināšanai ES: Samazināšanas plāni pa nozarēm un 2009. gada darbības”, COM(2009) 544., 22.10.2009. [7] “Priekšlikumi Kopienas Lisabonas programmai”, COM(2007) 804., 11.12.2007. [8] Padomes secinājumi 2008. gada maijs (9076/08). [9] Padomes Regula (EK) Nr. 723/2009 par Kopienas tiesisko regulējumu, ko piemēro Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijam (ERIC). [10] Komisijas ieteikums par intelektuālā īpašuma pārvaldību zināšanu nodošanas darbībās un par prakses kodeksu universitātēm un citām sabiedriskām pētniecības iestādēm, C(2008) 1329. [11] “Kopienas inovācijas politikas pārskatīšana mainīgajā pasaulē”, COM (2009) 442., 2.9.2009. [12] “Šķēršļu novēršana, kas kavē riska kapitāla fondu pārrobežu ieguldījumus”, 2007. gada decembris. [13] “Intelektuālā īpašuma tiesību stingrāka piemērošana iekšējā tirgū”, COM(2009) 467. [14] ERAF Regula (EK) Nr. 397/2009, OV L 126, 21.5.2009. [15] Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Publiskais iepirkums, ņemot vērā vides uzlabošanas aspektus”, COM(2008) 400. [16] http://ec.europa.eu/environment/gpp/toolkit_en.htm. [17] TEP: Review of Progress Reports , 2008. gada decembris un 2009. gada oktobris.