LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 134/49

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2013/C 134/11

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2)

“WATERFORD BLAA”/“BLAA”

EK Nr.: IE-PGI-0005-0980-05.03.2012

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Nosaukums

“Waterford Blaa”/“Blaa”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Īrija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

2.4. grupa. Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

“Waterford Blaa”/“Blaa” ir mīkstas, mīklveida konsistences baltmaizes bulciņas, kuru raksturīgā pazīme ir baltā miltiem klātā augšpuse.

Maizītēm piemīt šādas īpašības.

Forma “Waterford Blaa”/“Blaa” var būt apaļas vai četrstūrainas, un gatavā veidā tās var būt klātas ar kraukšķīgu garozu vai mīkstas. No mīklas izveido un kārto uz plāts apaļas maizītes, taču cepšanas laikā tās izplešas un salīp kopā, tāpēc tad, kad tās atdala vienu no otras, tās ir kļuvušas četrstūrainas, tomēr izliektās virsas dēļ izskatās apaļas.

Izmērs Maizītes “Waterford Blaa”/“Blaa” ir 3–4,5 cm augstas, to diametrs ir 8–12 cm, un tās sver 40–65 g.

Piedāvājums Tiek piedāvātas divu dažādu veidu maizītes “Waterford Blaa”/“Blaa”. Ar kraukšķīgu garozu Rustikāla četrstūraina vai apaļa maizīte ar augšpusē izliektu kraukšķīgu garozu, pārkaisīta ar miltiem. Pēc kumosa nokošanas tā sākumā ir kraukšķoša, pēc tam elastīga ar maigu iesala garšu un patīkami rūgtu pēcgaršu, ko piešķir labi izceptā tumšā garoziņa. Mīkstas Mīkstas, izteikti četrstūrainas, ovālas vai apaļas maizītes gaišā krāsā, klātas ar krietnu miltu kārtu. Tām piemīt viegli saldena iesala garša, viegla, taču stingra konsistence, un tās pašas kūst mutē.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

— Maizes milti bez konservantiem, ar augstu lipekļa saturu,

— Vārāmais sāls,

— Presētais raugs,

— Mīklas uzlabotājs,

— Ūdens.

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

— 1. posms – iejaušana,

— 2. posms – atpūtināšana,

— 3. posms – veltnēšana,

— 4. posms – dalīšana un atpūtināšana (tostarp miltu pievienošana),

— 5. posms – izlīdzināšana un veidošana (tostarp miltu pievienošana),

— 6. posms – raudzēšana (tostarp miltu pievienošana),

— 7. posms – cepšana,

— 8. posms – novērtēšana,

— 9. posms – atdzesēšana.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

—

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai

—

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpst visa Voterfordas (Waterford) grāfiste un tā Kilkeni (Kilkenny) grāfistes daļa, kura atrodas tieši blakus Voterfordas grāfistei un kuru veido Ullid un Dunkitt vēlēšanu rajoni, kas ir daļa no dienvidu Piltaunas (Piltown) vēlēšanu apgabala. Apgabalam cauri plūst Blekvoteras (Blackwater) upe, kas ieskauj administratīvās vienības Dangan, Narabawn, Moolum, Newtown, Skeard, Greenville un Ullid.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika

“Waterford Blaa” cepšanas tradīcijas aizsākās līdz ar hugenotu ierašanos. Tolaik, tāpat kā visā viduslaiku periodā, Voterforda bija varena tirdzniecības pilsēta: ādas, kvieši, milti, sviests un citi lauksaimniecības produkti no Voterfordas apkārtnes tika sūtīti uz Angliju un kontinentālo Eiropu, galvenokārt Spāniju, Franciju un Itāliju.

Dokumentālie pierādījumi tika iznīcināti pilsoņu kara laikā, taču mutvārdu vēsture stāsta, ka 1685. gadā liela daļa Francijas protestantu izceļoja uz jebkuru valsti, kas viņiem deva patvērumu, tostarp uz Angliju un Īriju. Nokļūt līdz Voterfordai bija viegli, tāpēc uz turieni devās daudzi franču bēgļi; dzīvojot šajā pilsētā, viņi atradās netālu no pašmāju krastiem gadījumā, ja apstākļi mainītos un būtu iespējams atgriezties, un tajā atradās tirdzniecības osta, kura pašiem uzņēmīgākajiem ļāva attīstīt komerciālas prasmes.

Tālaika mutvārdu liecības vēsta, ka hugenoti septiņpadsmitā gadsimta beigās ieviesa maizes izstrādājumu, kuru gatavoja no mīklas atlikumiem. Voterfordas maiznieki apgalvo, ka tad, kad hugenoti ieviesa “Waterford Blaa”/“Blaa”, to sauca “blaad” vai “Blanc”, un, produkta popularitātei augot, hugenotu maiznieki sāka gatavot tieši šā produkta ražošanai paredzētu mīklu. “Blaad” vai “Blanc” vēlāk pārtapa par “Blaa”, un šāds nosaukums ir saglabājies līdz pat mūsu dienām.

19. gadsimta sākumā izstrādājums kļuva arvien iecienītāks, galvenokārt nabadzīgo ļaužu vidū, kad Kristīgās brālības dibinātājs brālis Edmunds Ignācijs Raiss (Edmund Ignatius Rice) (1762–1844) savā maiznīcā, kas atradās Mount Sion kvartālā Voterfordas pilsētā, 1802. gadā sāka cept maizītes “Waterford Blaa”/“Blaa”. “Waterford Blaa”/“Blaa” pamatsastāvdaļas bija vienkāršas, tāpēc tās bija lētas un iecienītas vietējo iedzīvotāju vidū.

Prasmes, kas vajadzīgas “Waterford Blaa”/“Blaa” cepšanai, ir īpašas un saglabājušās no hugenotu laikiem. Stingrā mīkla prasa daudz darba, tajā vismaz trīs reizes dažādos gatavošanas posmos ar rokām iestrādā miltus, un arī galaproduktu pirms cepšanas izlīdzina ar rokām; tas nozīmē, ka produktu nevar izgatavot tikai ar mašīnām un ka produkta konsistence un garša ir nemainīga.

5.2. Produkta specifika

Atšķirībā no citiem šajā kategorijā ietilpstošajiem produktiem, “Waterford Blaa”/“Blaa” nesatur konservantus vai bagātinātājus, un tās izgatavo tikai no konservantus nesaturošiem maizes miltiem ar augstu lipekļa saturu, vārāmā sāls, presētā rauga, mīklas uzlabotāja un ūdens.

Miltu pievienošanas rezultātā produkta augšpusē izveidojas balts slānītis, un tādējādi “Waterford Blaa”/“Blaa” iegūst raksturīgo pazīmi – raupju, saplaisājušu virsu. Tā kā maizītes “Waterford Blaa”/“Blaa” necep tvaikos, biezā miltu kārta gan pasargā no krāsns karstuma, gan uzlabo izskatu. Milti tiek bagātīgi pievienoti visā “Waterford Blaa”/“Blaa” ražošanas procesā, un veltnēšanas, atpūtināšanas u. c. darba posmu laikā arī darba virsma var būt klāta ar miltiem.

“Waterford Blaa”/“Blaa” parasti nav vienveidīgas formas un lieluma ziņā.

Mīkla, ko izmanto “Waterford Blaa”/“Blaa” gatavošanā, ir stingrāka un satur mazāk ūdens nekā citi produkti. Maizītes “Waterford Blaa”/“Blaa” cep ilgāk, un tāpēc tām izveidojas biezāka garoza, kam ir izteikta iesala garša. Tā kā ražotāji mīklu izlīdzina ar rokām, rodas neregulāras formas un atšķirīga izskata maizītes.

Maizītes “Waterford Blaa”/“Blaa” ir iecienīts brokastu ēdiens, kuru parasti cep naktīs un pārdod kā maizes izstrādājumu, ko lielākoties ēd, apziestu ar sviestu, taču tās var noderēt arī, lai gatavotu pusdienlaika uzkodas, proti, sviestmaizes ar dažnedažādiem pildījumiem, ieskaitot ceptus kartupeļus, jūras kāpostus, liellopu filejas steiku un dārzeņu uzkodas. Tomēr izplatītākais ir uzskats, ka maizītes “Waterford Blaa”/“Blaa” visgaršīgākās ir tieši tad, kad tās lauž ar rokām un ēd svaigas, tikko no krāsns nākušas.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Saikne starp “Waterford Blaa”/“Blaa” un apgabalu ir balstīta uz produkta reputāciju, tradicionālo ražošanas metodi, kas aprakstīta turpmāk, un produkta specifiskajām iezīmēm, kas aprakstītas 5.2. iedaļā.

“Waterford Blaa”/“Blaa” reputācija sakņojas tālu pagātnē; to ražošana aizsākās 17. gadsimtā, kad ieradās franču hugenoti, kuri mācīja vietējiem iedzīvotājiem cept maizītes “Waterford Blaa”/“Blaa”.

Maizītes “Waterford Blaa”/“Blaa” ir tik slavenas, ka tās ir pieminētas tādās publikācijās kā Edija Vimberija (Eddie Wymberry) darbā “Well!: Recollections of Waterford in the 1940s and 1950s”.

Mainījās paaudzes, bet produkts nezaudēja labo slavu. 1962. gada pavasarī “Waterford Blaa” piegādes furgons iekļuva vietējos laikrakstos, kad automobiļa bojātās rokasbremzes dēļ tas sāka ripot lejup pa nogāzi, un autovadītājs tika iespiests starp piegādes furgonu un tuvējo sienu.

Tiek apgalvots, ka no šīm maizītēm pārtika strādnieki, arī tie, kuri strādāja Voterfordas Kristāla fabrikā. Laikraksta “Munster Express”2004. gada 30. janvāra numurā lasāms raksts, kurā teikts: “Ir zināms, ka daudzus sarežģītus kristāla izstrādājumus darinājuši strādnieki, kuriem spēku devušas svaigas, ar sviestu apziestas Voterfordas maizītes.”

Īrijas garšu festivālā/konkursā “Euro-toques Food Awards 2008” maiznieki, kuri cep “Waterford Blaa”/“Blaa”, saņēma balvu par tradicionāla vietējā produkta “Waterford Blaa”/“Blaa” saglabāšanu, jo tas ir viens no izcilākajiem Īrijas reģionālajiem produktiem, kas gatavots jau pirms 18. gadsimta. Maizītes “Waterford Blaa”/“Blaa” ir tik universālas un tik neatņemama Voterfordas ikdienas daļa, ka to tradicionālā recepte ir pārdzīvojusi daudzas paaudzes.

To nosaukums uzskatāms par apgabala sinonīmu, to bieži izmanto par Voterfordas simbolu; vietējās radiostacijas “WLR FM” rīta programmu sauc “The Big Blaa Breakfast Show”; reģionā “Waterford Blaa”/“Blaa” izmanto arī tam, lai reklamētu vietējos pasākumus, piemēram, “Fleadh Blaa Hooley!” – tradicionālu mūzikas pasākumu, kurā citstarp tiek vākti līdzekļi 2012. gada festivāliem “Waterford Festival of Food”, “Dungarvan and Fleadh Cheoil na Mumhan” (“Munster Fleadh”).

“Waterford Blaa”/“Blaa” raksturīgās iezīmes ir to plaisām klātā, miltainā garoza, neregulārā forma, elastīgā konsistence un iesala garša. Tās rodas, maizniekiem izmantojot tradicionālās hugenotu metodes (iejaušana, miltu iestrādāšana, izlīdzināšana ar rokām un cepšana) un vienkāršu tradicionālu recepti.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (3) 5. panta 7. punkts)

http://www.agriculture.gov.ie/gi/pdopgitsg-protectedfoodnames/products/

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2) Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3) Skat. 2. atsauci.