Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un padomei par eiropas savienības aizņēmumu un aizdevumu darbībām 2008. gadā /* COM/2010/0069 galīgā redakcija */





2009/ECFIN/033 [pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 4.3.2010 COM(2010)69 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI PAR EIROPAS SAVIENĪBAS AIZŅĒMUMU UN AIZDEVUMU DARBĪBĀM 2008. GADĀ SATURS 1. Ievads 4 2. Eiropas Savienības aizdevumu darbības 5 2.1. Apraksts 5 2.2. Maksājumu bilances mehānisms 7 2.3. Makrofinansiālās palīdzības mehānisms 8 2.4. Euratom mehānisms 9 3. Eiropas Savienības aizņēmumu darbības 10 3.1. Apraksts 10 3.2. Atbalsts maksājumu bilances jomā 10 3.3. Makrofinansiālā palīdzība 11 3.4. Euratom 11 4. Eiropas Investīciju banka: aizdevumu darbības ārpus Kopienas 12 4.1. EIB aizdevumu darbības 12 4.1.1. Apraksts 12 4.1.2. Parakstīto darbību apmērs 13 4.1.3. EIB aizdevumu darbību ietekme uz ES budžetu 13 4.2. EIB aizņēmumu darbības 14 IEVADS Padomes lēmumos, ar kuriem izveidoti dažādie Eiropas Savienības aizdevumu instrumenti, ir paredzēts, ka Komisijai katru gadu jāinformē Padome un Eiropas Parlaments par šo instrumentu izmantošanu. Lai izpildītu šīs prasības par informācijas sniegšanu, šajā ziņojumā ir aprakstītas aizdevumu darbības katrā attiecīgajā jomā. Šajā ziņojumā īsi aprakstītas aizdevumu un aizņēmumu darbības saistībā ar atbalstu maksājumu bilances jomā tām dalībvalstīm, kas nav euro zonā ( BOP ), un Kopienas makrofinansiālā palīdzība trešām valstīm ( MFA ), kā arī ar Kopienas aizņēmumiem saistītās garantijas. Tāpat ziņojumā ir ietverta informācija par Euratom aizdevumu un aizņēmumu darbībām. Lai gūtu pilnīgu informāciju par aizdevumu darbībām, attiecīgajos Padomes lēmumos[1] par Eiropas Investīciju bankas (EIB) aizdevumu darbībām ārpus Kopienas ir paredzēts, ka Komisijai katru gadu ir jāinformē Padome un Parlaments par situāciju saistībā ar tām EIB finansēšanas darbībām (aizdevumi un aizdevumu garantijas), kuras garantē no Savienības budžeta un kuras paredzētas pirmspievienošanās valstīm, Vidusjūras valstīm, Austrumeiropai, Dienvidkaukāzam un Krievijai, Āzijai un Latīņamerikai, un Dienvidāfrikas Republikai. EIROPAS SAVIENīBAS AIZDEVUMU DARBīBAS Apraksts Finanšu atbalstu valstīm, kas nav ES dalībvalstis, un dalībvalstīm, kas nav euro zonā, Komisija sniedz saskaņā ar dažādām tiesību normām atkarībā no iesaistītā ģeogrāfiskā apgabala un mērķiem. Komisijas pārziņā esošās finanšu darbības saskaņā ar dažādiem Padomes lēmumiem parasti tiek nodrošinātas divpusēju aizdevumu veidā (makrofinansiāla palīdzība valstīm, kas nav ES dalībvalstis ( MFA ), vai atbalsts maksājumu bilances jomā dalībvalstīm, kas nav euro zonā ( BOP )) gadījumos, kad Kopiena palīdz atjaunot makroekonomisko līdzsvaru valstī. Euratom aizdevumu instruments ir pieejams finansēšanas darbībām dalībvalstīs un dažās valstīs, kas nav ES dalībvalstis (Armēnija, Krievija un Ukraina). Katras MFA , BOP vai Euratom aizdevuma izmaksas pamatā ir kompensējoša darbība. Citiem vārdiem sakot, aizdevumu parāda summa (procenti un/vai pamatsumma), valūta un atmaksas termiņi atbilst attiecīgā aizņēmuma darījuma parāda summai, valūtai un atmaksas termiņiem. 1. tabula. Makrofinansiālās palīdzības aizdevumu izmaksas, Euratom izmaksas valstīm, kas nav ES dalībvalstis, un aizdevumi maksājumu bilances jomā dalībvalstīm, kas nav euro zonā miljoni EUR 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Kopā | Rumānija | 50 | 50 | Starpsumma par „paplašināšanās" valstīm (dalībvalstis no 01.01.2007.) | 0 | 0 | 50 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 50 | Albānija1 | 9 | 9 | Bosnija un Hercegovina2 | 10 | 10 | 10 | 30 | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika3 | 10 | 12 | 28 | 50 | Serbija un Melnkalne4 | 225 | 40 | 15 | 280 | Tadžikistāna6 | 60 | 60 | Libāna7 | 0 | Starpsumma MFA | 305 | 12 | 168 | 10 | 15 | 10 | 0 | 0 | 479 | Euratom8 | 40 | 40 | 25 | 65 | 215 | 51 | 39 | 16 | 491 | BOP9 | 2 000 | 2 000 | Pavisam kopā | 345 | 52 | 143 | 75 | 230 | 70 | 39 | 2 016 | 2 970 | 1 EUR 3 miljonu piešķīrums Albānijai tika izmaksāts 2005. gadā, kā arī EUR 13 miljonu piešķīrums — 2006. gadā. 2 Kopā ar aizdevuma izmaksu 2000. gadā tika izmaksāti piešķīrumi EUR 10 miljonu apmērā. Papildu piešķīrums EUR 15 miljonu apmērā tika izmaksāts 2001. gadā un 2003. gadā — EUR 25 miljoni. 2005. gadā tika izmaksāti piešķīrumi EUR 15 miljonu apmērā. 3 Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika. 2001. gadā tika izmaksāts EUR 10 miljonu piešķīrums, 2002. gadā — EUR 10 miljonu piešķīrums un 2003. gadā — EUR 18 miljonu piešķīrums. 4 EUR 115 miljonu piešķīrums Serbijai un Melnkalnei tika izmaksāts 2002. gadā, 2003. gadā — EUR 35 miljonu piešķīrums, 2004. gadā — EUR 10 miljonu piešķīrums un 2005. gadā — EUR 25 miljonu piešķīrums. 5 2001. gadā Kosovai tika izmaksāti EUR 35 miljoni un Melnkalnei — EUR 13 miljoni (atbalsts budžetam). Tajā pašā gadā Kosovai tika izmaksāts EUR 15 miljonu piešķīrums un 2002. gadā — vēl viens EUR 15 miljonu piešķīrums. 6 Kopā ar šo aizdevumu Tadžikistānai tika izmaksāti piešķīrumi EUR 14 miljonu apmērā. 2003. gadā tika izmaksāts EUR 7 miljonu piešķīrums (lēmums pieņemts 2002. gadā), un tāda pati summa izmaksāta arī 2005. un 2006. gadā. 7 Makrofinansiālā palīdzība Libānai, piešķirot aizdevumus EUR 50 miljonu apmērā. 2009. gada jūnijā izmaksāti EUR 25 miljoni. Pirmais piešķīrums EUR 15 miljonu apmērā tika izmaksāts 2008. gada decembrī. 8 Tostarp Bulgārija un Rumānija (dalībvalstis no 01.01.2007.). 9 2008. gada 2. decembrī aizdevumu maksimālā apjoma pamatsumma, kas saskaņā ar BOP mehānismu piešķirta dalībvalstīm, kas nav euro zonā, tika palielināta no EUR 12 miljardiem līdz EUR 25 miljardiem. 2009. gada 18. maijā tā tika palielināta līdz EUR 50 miljardiem. Citi piešķīrumi laikposmā no 2001. gada līdz 2008. gadam: Ārkārtas finansiālā palīdzība. Piešķīrumi Armēnijai un Gruzijai 1998. gadā attiecīgi bija EUR 8 miljoni un EUR 10 miljoni un 1999. gadā attiecīgi EUR 4 miljoni un EUR 9 miljoni. Papildus Gruzijai 2001. gadā tika izmaksāts EUR 6 miljonu piešķīrums. 2002. gadā Armēnijai izmaksāts EUR 11 miljonu piešķīrums. 2004. gadā izmaksāti piešķīrumi Armēnijai EUR 5,5 miljonu apmērā un Gruzijai EUR 6,5 miljonu apmērā. 2005. gadā Armēnija saņēma EUR 1,5 miljonu piešķīrumu. 2006. gadā Gruzijai izmaksāti divi EUR 11 miljonu piešķīrumi. 2008. gadā Moldovas Republikai divās daļās izmaksāts piešķīrums EUR 25 miljonu apmērā. | Maksājumu bilances mehānisms 2008. gadā tika uzsākta Maksājuma bilances ( BOP ) mehānisma izmantošana, sniedzot atbalstu dalībvalstīm, kas nav euro zonā, un tas bija svarīgs notikums saistībā ar aizdevumu (un aizņēmumu) darbībām Eiropas Kopienā. Turpmāk izklāstīta svarīgākā informācija par BOP mehānismu, nozīmīgākās darbības 2008. gadā un tuvākajā laikā gaidāmie notikumi. BOP palīdzību Komisija sniedz vidēja termiņa aizdevuma formā un to parasti izmaksā kopā ar finansējumu, ko piešķir SVF un citi daudzpusēji aizdevēji kā, piemēram, EIB, ERAB vai Pasaules Banka, vai ar dalībvalstu sniegto divpusējo palīdzību. Šo mehānismu pēc būtības izmanto ārkārtas gadījumos, katru no tiem izskatot atsevišķi. Iespējamie saņēmēji ir dalībvalstis, kuras nav euro zonā[2] un kurām ir radušās būtiskas maksājumu bilances problēmas. Tiek sniegta makroekonomiska palīdzība (t. i., finansējumam nav paredzēts konkrēts pielietojums, kā tas ir projekta finansējuma gadījumā). To sniedz, nosakot, ka jāievēro ekonomikas politikā paredzētie nosacījumi un tā jāizmanto, lai atvieglotu saņēmējas dalībvalsts globālos ārējos finansiālos ierobežojumus un atjaunotu maksājumu bilances dzīvotspēju. Komisija (kas pirms tam konsultējas ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju) un attiecīgā dalībvalsts savā starpā vienojas par minētās politikas nosacījumiem, pirms aizdevuma nolīguma izpildes parakstot saprašanās memorandu. Sniedzot šādu palīdzību, tiek stiprināta to korekcijas pasākumu īstenošana, kuru mērķis ir novērst minētas problēmas. Lai tiktu veikts ar attiecīgo aizdevumu saistīts maksājums, pirms tam jāveic šo pasākumu verifikācija. Kopiena 1975. gadā[3] uzsāka vairākas darbības, kuru mērķis bija konkrētu finansiālu draudu vai grūtību gadījumā sniegt dalībvalstīm atbalstu maksājumu bilances jomā, un turpmākajos divdesmit gados šādi aizdevumi tika finansēti no citiem aizņēmumiem. Tā kā pēc paplašināšanās bija palielinājies to dalībvalstu skaits, kuras bija tiesīgas izmantot BOP mehānismu, un sākās starptautiskā finanšu krīze, 2008. gada decembrī[4], lai izpildītu iespējamos aizdevumu pieprasījumus, tika nolemts aktivizēt BOP mehānismu un palielināt pieejamo finansējumu no EUR 12 miljardiem līdz EUR 25 miljardiem. Lai spētu ātri reaģēt uz turpmākajiem BOP palīdzības pieprasījumiem, 2009. gada maijā[5] tika nolemts kopējo aizdevumu mehānismā pieejamo finansējumu palielināt līdz EUR 50 miljardiem. 2008. gadā šis mehānisms tika aktivizēts vēlreiz, lai finanšu krīzes radītās grūtības maksājumu bilances jomā palīdzētu pārvarēt tām dalībvalstīm, kas nav euro zonā. Padome 2008. gada 4. novembrī[6] nolēma sniegt vidēja termiņa finansiālu palīdzību Ungārijai, no maksājumu bilances mehānisma dalībvalstīm, kas nav euro zonā, piešķirot līdz 6,5 miljardiem euro. ES finansiālā palīdzība tika sniegta, lai atjaunotu investoru uzticību laikā, kad, paaugstināto finanšu tirgus svārstību un nenoteiktības, kā arī 2008. gada pēdējā ceturkšņa finanšu vides nestabilitātes dēļ Ungārijai draudēja būtiskas grūtības ar pašreizējo maksājumu bilanci. Aizdevumu EUR 6,5 miljardu apmērā bija plānots izmaksāt četros maksājumos. 2008. gada 9. decembrī tika veikts pirmais maksājums EUR 2 miljardu apmērā. Pārējo maksājumu izmaksu bija plānots veikt 2009.[7] vai 2010. gadā, ja pakāpeniski tiktu izpildīti ekonomikas politikas nosacījumi. Sagaidāms, ka BOP aizdevumu apmēra ziņā turpmāk būs būtiska daļa no ES aizdevumu darbībām. Padome 2009. gadā nolēma, izmantojot BOP mehānismu, sniegt atbalstu vēl divām valstīm: - EUR 3,1 miljarda apmērā Latvijai (Padomes 2009. gada 20. janvāra Lēmums 2009/290/EK) un - EUR 5 miljardu apmērā Rumānijai (Padomes 2009. gada 6. maija Lēmums 2009/459/EK). Makrofinansiālās palīdzības mehānisms Sīkāka informācija par MFA darbībām ir atrodama ikgadējā Komisijas ziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par MFA sniegšanu trešām valstīm[8]. Turpmāk izklāstīta svarīgākā informācija par MFA mehānismu, nozīmīgākās darbības 2008. gadā un tuvākajā laikā gaidāmie notikumi. Sniedzot makrofinansiālo palīdzību ( MFA ) aizdevumu un/vai piešķīrumu formā, tiek atbalstītas politiskās un ekonomikas reformas saņēmējvalstī, un tā tiek sniegta sadarbībā ar Bretonvudsas institūcijām. Kopienas makrofinansiālās palīdzības svarīgākās iezīmes: palīdzība tiek sniegta ārkārtas gadījumos, to var saņemt papildus starptautisko finanšu institūciju (SFI) piešķirtajam finansējumam un to sniedz, ja ir izpildīti makrofinansiālie nosacījumi. Lai stabilizētu finansiālo situāciju un izveidotu tirgus ekonomiku, ciešā sadarbībā ar Starptautisko Valūtas fondu (SVF) un Pasaules Banku, izmantojot Kopienas MFA , kas pielāgots konkrētu valstu vajadzībām, atbalsts tika sniegts vairākām trešām valstīm. MFA aizdevumus parasti izmaksā vairākos maksājumos, ja un kad ir izpildīti makroekonomiskie nosacījumi. Lai veiktu katru maksājumu, Komisija ņem aizņēmumu. Ja saņēmējvalsts nepilda savas saistības par aizdevuma atmaksu, Komisija var izmantot Garantiju fondu ārējai darbībai[9], lai netiktu ietekmēts attiecīgais Komisijas aizņēmums. Piešķīrumi un aizdevumi, kas saskaņā ar šo instrumentu izmaksāti kopš 2001. gada, ir minēti 1. tabulā iepriekš. Svarīgākās MFA darbības 2008. gadā bija saistītas ar pārrunām ar attiecīgajām iestādēm, un to laikā galvenā uzmanība tika pievērsta turpmāk minētajiem jautājumiem. - Palīdzības saņemšanas nosacījumi Libānai (Saprašanās memorands un Aizdevuma nolīgums parakstīts attiecīgi 2008. gada 18. un 19. decembrī). Libānas MFA programmā paredzēts piešķīrums EUR 30 miljonu apmērā un EUR 50 miljonu aizdevums, un abas šīs summas ir jāizmaksā divos maksājumos. Aizdevuma pirmais maksājums (EUR 25 miljoni) tika veikts 2009. gada jūnija sākumā, bet otro maksājumu ir plānots veikt 2010. gadā (ja tiks izpildīti palīdzības saņemšanai paredzētie nosacījumi). - Bijušajai Dienvidslāvijas Federatīvajai Republikai piešķirto MFA aizdevumu sadales noregulēšana starp Serbiju un Melnkalni. Padome 2008. gada 2. oktobrī pieņēma Lēmumu 2008/784/EK, ar ko atbilstīgi Lēmumam 2001/549/EK un Lēmumam 2002/882/EK nosaka atsevišķas saistības Melnkalnei un proporcionāli samazina Serbijas saistības par ilgtermiņa aizdevumiem, ko Kopiena ir piešķīrusi Serbijas un Melnkalnes valstu savienībai (bijušajai Dienvidslāvijas Federatīvajai Republikai)[10]; ar šo lēmumu Komisija tiek pilnvarota parakstīt ar Melnkalnes iestādēm atsevišķu aizdevuma līgumu. Šis lēmums ir rezultāts tam, ka Melnkalne 2006. gada jūnijā pasludināja neatkarību un ka 2006. gada jūlijā tika panākta vienošanās starp Serbiju un Melnkalni sadalīt ārējās saistības starp šīm divām atsevišķajām valstīm. Šis lēmums nerada jaunas saistības Kopienai, un tas neietekmē budžetu. Serbijas pašreizējās saistības tiks koriģētas, tiklīdz ar Melnkalni būs noslēgts atsevišķs aizdevuma līgums un tas būs stājies spēkā (paredzams, ka līdz 2009. gada beigām). - Komisija 2008. gadā pabeidza īstenot makrofinansiālās palīdzības programmu par EUR 45 miljonu piešķiršanu Moldovas Republikai, par ko Padome lēma 2007. gada 16. aprīlī. Piešķīruma otro un trešo maksājumu (attiecīgi EUR 10 miljoni un EUR 15 miljoni) izmaksāja 2008. gada jūnijā un decembrī. Šī programma bija daļa no finansēšanas pasākumiem, lai atbalstītu valdības vienošanos ar SVF saskaņā ar Nabadzības mazināšanas un izaugsmes mehānismu ( PRGF ), kurš tika izveidots 2006. gada maijā un kura termiņš beidzās 2009. gada maijā. - Komisija 2008. gada decembrī veica pirmo piešķīruma maksājumu EUR 15 miljonu apmērā Libānai saskaņā ar makrofinansiālās palīdzības programmu, ko apstiprināja 2007. gada 10. decembrī. - 2008. gadā, izmantojot MFA mehānismu, aizdevumi nav piešķirti. MFA ir vērsts uz tādiem kaimiņos esošiem reģioniem kā Rietumbalkāni un Kaukāzs. Ekonomiskajai un finanšu krīzei šajos reģionos ir bijušas ļoti smagas sekas. Tāpēc vairākas pirmspievienošanās valstis un kaimiņvalstis ir oficiāli un neoficiāli vērsušās Komisijā ar lūgumu sniegt makrofinansiālo palīdzību, un Kopiena 2009. gadā saskārās ar ļoti lielu aktivitāti saistībā ar šo mehānismu un pieprasījumu apmierināšanu. Ir grūti prognozēt, cik ilgi saglabāsies tik augsts pieprasījums, bet jebkurā gadījumā tas būs saistīts ar ekonomiski attīstītāko valstu atgriešanos normālā stāvoklī. Euratom mehānisms Euratom aizdevumu mehānismu var izmantot, lai finansētu projektus dalībvalstīs (Padomes Lēmums 77/270/Euratom) vai dažās trešās valstīs (Ukrainā, Krievijā vai Armēnijā) (Padomes Lēmums 94/179/Euratom). Šie aizdevumi ir ārpusbudžeta darbības, kuras finansē Komisija, aizņemoties līdzekļus finanšu tirgū. Padome 1990. gadā noteica, ka aizņēmuma ierobežojums ir EUR 4 miljardi, un par aptuveni EUR 3,4 miljardiem lēmumi jau ir pieņemti. Komisija 2002. gadā ierosināja palielināt aizņēmumu ierobežojumu no EUR 4 miljardiem līdz EUR 6 miljardiem, bet vienošanās ar Padomi līdz šim vēl nav panākta. Euratom darbības 2008. gadā galvenokārt bija saistītas ar otro maksājumu (USD 22 miljoni) K2R4 projektam. Komisija 2004. gada 29. septembrī apstiprināja aizdevumu euro valūtā par summu, kas ekvivalenta USD 83 miljoniem, lai uzlabotu drošību kodolspēkstacijas blokos, kas zināmi ar nosaukumu Hmeļnickas 2. bloks un Rovnas 4. bloks ( K2R4 ) Ukrainā. Aizdevums bija pieejams no 2006. gada 7. jūlija, kad tika apstiprināts, ka ir izpildīti visi aizdevuma nolīgumā paredzētie nosacījumi. Pirmā daļa EUR 39 miljonu apmērā tika izmaksāta 2007. gada 15. martā. 2008. gada 6. oktobrī pēc attiecīgas aizņēmuma darbības tika izmaksāta otrā daļa USD 22 miljonu apmērā (ekvivalents EUR 15,2 miljoniem). 2009. gadā bija plānota aizdevumu un aizņēmumu darbība par trešās (un pēdējās) daļas[11] izmaksu K2R4 projektam Ukrainā (USD 10,3 miljoni) saskaņā ar aizdevuma līguma. EIROPAS SAVIENīBAS AIZņēMUMU DARBīBAS Apraksts Lai finansētu aizdevumu darbības, ko noteikusi Padome, Komisija ir pilnvarota attiecīgās Kopienas (EK, Euratom ) vārdā aizņemties līdzekļus kapitāla tirgū. Katram instrumentam ( BOP , MFA un Euratom aizdevumi) aizņēmuma un aizdevuma mehānisma darbības pamatā ir attiecīgi noteikumi. Pastāv cieša „kompensējoša” saikne starp aizņēmuma darbību un ar to saistīto aizdevuma darbību, un šī saikne nodrošina, ka ES budžets netiek noslogots ar procentu likmēm un nepastāv ārvalstu valūtas risks. Atbalsts maksājumu bilances jomā EK 2008. gada novembrī pabeidza EUR 6,5 miljardu aizdevuma piešķiršanu Ungārijas Republikai saskaņā ar BOP mehānismu. Pirmais maksājums EUR 2 miljardu apmērā tika finansēts, 2008. gada 9. decembrī emitējot obligācijas uz 3 gadiem. Ar šo obligāciju emisiju EK kā emitents atgriezās euro etalona obligāciju tirgū. Šī obligācija tirgū iekļāvās ļoti labi. Tā kā investoru interese bija ļoti liela, tad pieprasījums pēc šīm obligācijām strauji pieauga. Galīgajā sadalījumā bija pārstāvētas visas svarīgākās investoru grupas, tostarp centrālās bankas, investīciju fondi, banku finanšu investīciju nodaļas un apdrošināšanas sabiedrības. Obligāciju cena bija ļoti tuvu labākajam rādītājam atsauces grupā (valdību, pārvalstisko struktūru un aģentūru sektors ( SSA )), kurā ir tādi emitenti kā EIB, KFW un SFEF . Rezultāti sekundārajā tirgū bija ļoti apmierinoši, un tas apliecināja, ka EK ir stabils pirmās klases etalona obligāciju emitents. Šīs pozīcijas nostiprināja arī etalona obligācijas, kuras 2009. gadā tika emitētas, balstoties uz 2008. gada etalona obligāciju emisijas rezultātiem. Makrofinansiālā palīdzība 2008. gadā finansējums, izmantojot makrofinansiālās palīdzības mehānismu, nav piešķirts. Euratom Euratom mehānismam 2008. gadā tika piesaistīts finansējums USD 22 miljonu apmērā. 2. tabula. Aizņēmumu darbību apmērs no 2001. līdz 2008. gadam[12], iedalot pēc finanšu instrumentiem. miljoni EUR 2000 | 2 039 | 1 656 | 3 695 | 2001 | 1 386 | 40 | 1 633 | 3 059 | 2002 | 713 | 80 | 1 379 | 2 172 | 2003 | 431 | 105 | 1 372 | 1 908 | 2004 | 423 | 170 | 1 214 | 1 807 | 2005 | 440 | 385 | 1 080 | 1 905 | 2006 | 436 | 436 | 969 | 1 841 | 2007 | 400 | 474 | 786 | 1 260 | 2008 | 266 | 484 | 2 000 | 654 | 3 404 | 1 Izmantots attiecīgā gada 31. decembra valūtas kurss. Sākotnējai aizņēmuma summai pieskaitīta vai no tās atņemta atmaksātā pamatsumma, dzēstās summas, anulētās summas un valūtas maiņas kursa korekcijas. | EIROPAS INVESTīCIJU BANKA: AIZDEVUMU DARBīBAS āRPUS KOPIENAS EIB aizdevumu darbības Apraksts No EIB resursiem piešķirtie aizdevumi ir vai nu tiešais finansējums atsevišķiem projektiem, vai vispārēji aizdevumi finanšu starpniekiem, kas pēc tam piešķir līdzekļus mazāka mēroga vietējiem projektiem. Daži no EIB aizdevumiem ārpus Kopienas tiek garantēti no Eiropas Savienības budžeta, un tie ir, ja vien nav norādīts citādi, šā ziņojuma galvenais temats. Saskaņā ar pašreizējām ārējām pilnvarām EIB var nodrošināt arī aizdevumu garantijas. Plašāku finanšu instrumentu klāstu (tostarp dažkārt kapitālu) EIB izmanto savos riska mehānismos[13] un tad, kad tā pārvalda Kopienas vai dalībvalstu resursus (jo īpaši Vidusjūras reģiona un ĀKK valstīs). EIB darbības, kas veiktas saskaņā ar ārējām pilnvarām, ir aplūkotas citā ziņojumā. Parakstīto darbību apmērs Kopējais EIB parakstīto darbību apmērs palielinājās par 20 % (līdz EUR 57,6 miljardiem 2008. gadā); EUR 51,5 miljardi tika piešķirti dalībvalstīm, bet EUR 6,1 miljards — partnervalstīm. Pārskats par EIB aizdevumiem 2008. gadā valstīm, kas nav dalībvalstis miljoni EUR ES budžets un EAF līdzekļi1 | Pašu līdzekļi ar Kopienas / dalībvalsts garantiju | Pašu līdzekļi no EIB riska mehānisma | KOPĀ | Pirmspievienošanās valstis (2007.–2013. gada pilnvaras) | 2 009 | 1 444 | 3 453 | Kaimiņvalstis un partnerības valstis (2007.–2013. gada pilnvaras) | 62 | 1 365 | 33 | 1 460 | ALA — Āzijas un Latīņamerika (2007.–2013. gada pilnvaras) | 469 | 469 | RSA — Dienvidāfrika (2007.–2013. gada pilnvaras) | 203 | 203 | ĀKK-AZT valstis2 | 336 | 225 | 561 | Kopā | 398 | 4 270 | 1 477 | 6 145 | 1 | Tos piešķir un pārvalda EIB, izmantojot EK vai Eiropas Attīstības fonda (EAF) budžeta līdzekļus. | 2 | Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstis/aizjūras zemes un teritorijas. | EIB aizdevumu darbību ietekme uz ES budžetu[14] EIB sniedz projekta finansējumu ES iekšienē un ar daļēju garantiju no ES budžeta arī ārpus ES. Aizdevumu darbības ietekmē ES budžetu, ja tām ir noteiktas Kopienas garantijas, procentu subsīdijas vai īpaši nosacījumi, kas pielīdzināmi darbībām, kuras rada risku aizdevējam. Padome 2006. gada 19. decembrī nolēma EIB piešķirt Kopienas garantiju pret zaudējumiem, kas rodas saistībā ar aizdevumiem un aizdevumu garantijām projektiem ārpus Kopienas (Lēmums 2006/1016/EK[15], kas aizstāts ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Lēmumu 2009/633/EK[16]). Kopienas garantijas maksimālais apjoms ir 65 % no izmaksāto kredītu un piešķirto garantiju kopējās summas, no kuras atskaitītas atmaksātās summas un kurai pieskaitītas visas saistītās summas. Saskaņā ar šīm pilnvarām veikto EIB finansēšanas operāciju maksimālais apjoms laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam ir EUR 27 800 miljoni, kas ietver maksimālā apjoma pamatsummu EUR 25 800 miljonu apmērā un fakultatīvās pilnvaras EUR 2 000 miljonu apmērā, par kuru aktivizēšanu Padome lems, pamatojoties uz 2010. gada vidusposma pārskata rezultātiem. EIB aizņēmumu darbības Saskaņā ar 2008. gada finansējuma programmu EIB piesaistīja EUR 59,5 miljardus. Tas ir būtisks pieaugums, salīdzinot ar 2007. gadu (EUR 54,7 miljardi, t. i. +9 %). Šis būtiskais pieaugums tika izmantots 2008. gadā, kad finanšu vidē bija sarežģījumi. Šim periodam bija raksturīgas svārstības, nenoteiktība tirgū un, sākot ar oktobra vidu, būtiska finanšu vides nestabilitāte. Tāpēc saglabājās uzticība lielākiem, viegli realizējamiem darījumiem, kā arī zems strukturētu emisiju pieprasījums. [1] Padomes Lēmums 97/256/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu 98/348/EK un Padomes Lēmumu 98/729/EK, attiecībā uz laikposmu no 01.02.1997 līdz 31.01.2000 („1997.–2000. gada vispārējās pilnvaras”) un Padomes Lēmums 2000/24/EK, kas aizstāts ar Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/580/EK (kodificētā versija), attiecībā uz laikposmu no 01.02.2000 līdz 31.01.2007 („2000.–2006. gada vispārējās pilnvaras”). Ar Padomes Lēmumu 1999/786/EK (Turcijas zemestrīces rekonstrukcijas un atjaunošanas darbība (TERRA)) vispārējās pilnvaras tika paplašinātas. Turklāt Padomes Lēmumā 2001/777/EK paredzēta īpaša aizdevumu darbība izraudzītiem vides projektiem Baltijas jūras baseina Krievijas daļā Ziemeļu dimensijas projekta ietvaros. Ar Padomes Lēmumu 2005/48/EK tika paredzētas atsevišķas pilnvaras konkrētiem projektu veidiem Krievijā un NVS rietumu daļā (Ukraina, Moldova un Baltkrievija). Visbeidzot, ar Padomes Lēmumu 2006/1016/EK paredzēja jaunas vispārējās pilnvaras attiecībā uz laikposmu no 01.02.2007 līdz 31.12.2013 („2007.–2013. gada vispārējās pilnvaras”), un tā ir aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2009/633/EK. [2] 2009. gada 1. oktobrī euro nav ieviests šādās valstīs: Apvienotajā Karalistē, Bulgārijā, Čehijā, Dānijā, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Rumānijā, Ungārijā un Zviedrijā. [3] Padomes 1975. gada 17. februāra Regula (EEK) Nr. 397/75, ar kuru izveido Kopienas aizdevumu mehānismu (KAM), lai dažām EK valstīm palīdzētu pārvarēt īstermiņa tekošā konta nelīdzsvarotību, ko radījusi pirmā naftas krīze. [4] Padomes 2008. gada 2. decembra Regula (EK) Nr. 1360/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm. [5] Padomes 2009. gada 18. maija Regula (EK) Nr. 431/2009, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm. [6] Padomes 2008. gada 4. novembra Lēmums 2009/102/EK. [7] 2009. gada martā un jūlijā tika veikti divi papildu maksājumi attiecīgi EUR 2 miljardu un EUR 1,5 miljardu apmērā. [8] 2008. gada ziņojums vēl nav publicēts. Par 2007. gadu skatīt COM/2008/520. [9] Skatīt Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009. [10] OV L 269, 10.10.2008., 8. lpp. [11] Pēdējā daļa tika izmaksāta 2009. gada oktobrī. [12] Vairāk informācijas par EK obligācijām ir atrodama http://ec.europa.eu/economy_finance/financial_operation_instruments/market_operations59_en.htm. [13] Valde 2009. gada jūlijā apstiprināja EIB Pirmspievienošanās mehānisma un Vidusjūras partnerības mehānisma II paplašināšanu, lai infrastruktūras fondos varētu izmantot netiešas kapitāla investīcijas. [14] Vairāk informācijas par Eiropas Investīciju bankai sniegto garantiju ietekmi un ES aizdevumiem uz pašu riska skatīt ziņojumu par budžeta garantijām 31.12.2008, COM2009 (398). [15] OV L 414, 30.12.2006., 95. lpp. [16] OV L 190, 22.07.2009., 1. lpp.