Komisijas paziņojums Padomei, eiropas Parlamentam, eiropas Ekonomikas un Sociālo Lietu Komitejai un Reģionu Komitejai - Ceļā uz globālām partnerattiecībām informācijas sabiedrībā: Ženēvas principu īstenošana praksē Komisijas priekšlikumi Pasaules visaugstākā līmeņa konferences par informācijas sabiedrību (WSIS) otrajam etapam /* COM/2004/0480 galīgā redakcija */





Briselē, 13.07.2004 KOM(2004) 480 galiga redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Ceļā uz globālām partnerattiecībām informācijas sabiedrībā: Ženēvas principu īstenošana praksē Komisijas priekšlikumi Pasaules visaugstākā līmeņa konferences par informācijas sabiedrību ( WSIS ) otrajam etapam KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Ceļā uz globālām partnerattiecībām informācijas sabiedrībā: Ženēvas principu īstenošana praksē Komisijas priekšlikumi Pasaules visaugstākā līmeņa konferences par informācijas sabiedrību ( WSIS ) otrajam etapam) (Teksts ar EEA nozīmi) IEVADS WSIS atzina, ka informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT) ir vienas no visnozīmīgākajām izaugsmes un ilgtspējīgas attīstības veicinātājām valstu ekonomikās mūsdienās. Tās veicina produktivitāti un sekmē plašāku tehnoloģiju izmantošanu. Augstākā līmeņa sanāksme Ženēvā 2003. gada decembrī lika pamatus vispārējai pieejai globālajai informācijas sabiedrībai (IS), nosakot principus, ko lielā mērā ietekmēja ES pieeja “IS visiem”, kura tika attīstīta Lisabonas stratēģijas kontekstā. ES deva nozīmīgu ieguldījumu sagatavošanas procesā un pirmajā WSIS sesijā, un tā turpinās savas saistības attiecībā uz multilaterālismu kā savas ārējās politikas pamatprincipu. [1] Pēc diviem agrākiem Komisijas paziņojumiem par WSIS , kur pirmajā tika izklāstīta ES pieeja [2] un otrajā novērtēti Ženēvas augstākā līmeņa sanāksmes rezultāti[3], šajā paziņojumā ir izklāstīti konkrēti priekšlikumi WSIS otrajam etapam . Proti, ir izteikti priekšlikumi par WSIS Darbības plāna (DP) ieviešanu, sniegta jauna informācija par abām grupām (par finansējumu cīņā pret digitālplaisu un par interneta valdību) un par devumu sagatavošanās procesā. WSIS DARBīBAS PLāNA IEVIEšANA Vispārīgi apsvērumi Pirmais WSIS etaps vainagojās ar Ženēvas Principu deklarāciju par globālo IS un DP, ko jāuzskata par kopēju atsauci dažādajiem dalībniekiem visās globālās IS daļās un reģionos. Otrajā WSIS etapā šie principi tiks pārvērsti konkrētos rezultātos, pamatojoties uz DP. ES ieteica koncentrēties uz ierobežotu prioritāšu skaitu, lai sasniegtu jūtamus rezultātus. Attiecībā uz „digitālplaisu” uzdevums ir IKT padarīt pieejamas par pieņemamām cenām, atbalstīt pakalpojumus, kas veicinās lietojumu vispārējo pieejamību. Ierosināts organizēt DP īstenošanu, lai tiem pievērstos dažādos līmeņos: labvēlīga vide; IKT lietojumi; izpēte & attīstība. Attiecībā uz ES, informācijai par WSIS ir divi veidi: - jauna informācija par ES iekšējām IS politikām ir sniegta ES normatīvā regulējuma ziņojumos par sakaru pakalpojumu ieviešanu, e-Eiropas ziņojumos, ziņojumos par ES izpētes politiku un citos attiecīgos ziņojumos. Pamatojoties uz to, Komisija sagatavos vispārīgu ziņojumu par progresu dažādās politikas jomās; - šā paziņojuma priekšlikumi attiecas uz ES ārējām politikām , pamatojoties uz politisko dialogu un sadarbību ar trešajām valstīm IS jomā. Uzmanība jākoncentrē uz prognozējamo likumdošanas vidi, kas sekmē jauninājumus, un uz konkrētiem projektiem saistībā ar privāto sektoru. Šīm politikām arī jācenšas sekmēt cilvēktiesības trešajās valstīs un jācīnās pret ļaunprātīgu IKT lietošanu. Labvēlīga vide Pirmā prioritāte ir tādas vides izveide, kas spēj piesaistīt investīcijas un nodrošināt ilgtspējīgu izaugsmi un attīstību ietverošā veidā. Tajā ietvertas vairākas sastāvdaļas, kas jāiekļauj valsts vai reģionālā līmenī. e -statēģijas WSIS vienojās par e-statēģiju nozīmīgumu visos attiecīgajos līmeņos, kurās jāietver: - sabiedrības darbības modeļu atjaunošana: atvieglot mijiedarbību ar pilsonisko sabiedrību un sociālo pakalpojumu pārveidošanu; veicināt mijiedarbību starp ieinteresētajām personām, lai attīstītu novatoriskas pieejas ceļā uz produktīvākiem darba tirgiem; - vadošās lomas uzņemšanās savā darbības laukā: efektīvāk nodrošināt valsts pārvaldi, sniedzot sabiedriskos pakalpojumus un sekmējot iesaistošas politikas; - darbspēju veidošana: aktīvi virzīt pārveidošanu un sagatavot nākamo paaudzi IS; - pilnu īpašumtiesību nodrošināšana visām ieinteresētajām personām e-stratēģiju izstrādē, stiprinot dialogu starp valdībām, pilsonisko sabiedrību un privāto sektoru. Sadarbība attiecībā uz e-stratēģijām pasaulē varētu stiprināt e-Eiropas 2005 koordinēšanas atvērto metodi. Komisijas pamatpieredze kopējā mērķa noteikšanā, rādītājos un kritērijos un labākās pieredzes apmaiņā varētu pakāpeniski paplašināties līdz plašākai sadarbībai. Īpašos gadījumos varētu izskatīt investīciju resursu mobilizēšanu, piemēram, iespējamo Komisijas un/vai dalībvalstu finansiālo līdzdalību pētījumos, kurus plāno uzsākt, vai lai uzlabotu piekļuvi infrastruktūrai un pakalpojumiem, kā izklāstīts DP. Vispasaules ePolitikas resursu tīkls (ePol-NET) tika pasludināts augstākā līmeņa sanāksmē Ženēvā, lai palīdzētu IKT politikas veidotājiem attīstības valstīs izstrādāt efektīvas nacionālās e-politikas un e-stratēģijas. Komisijas varētu izvērtēt nosacījumus dalībai šajā pasākumā. Normatīvie regulējumi Lai izmantotu IS priekšrocības, nepieciešams radīt labvēlīgu normatīvo vidi, kā tika atzīts arī DP. Šajā kontekstā priekšnoteikums ir neatkarīgas regulējošas varasiestādes. ES politikas jomās šie dažādie jautājumi ir cieši saistīti un apskatīti eEiropas kontekstā. Attīstības valstīs šāds regulējums sniedz labumu patērētājiem, kuru uzticība un paļāvība uz sakaru pakalpojumiem ir priekšnosacījums integrācijai starptautiskajā IKT tirgū, izmantojot labāku un lētāku piekļuvi IKT, kas izriet no pieaugošās tirdzniecības un investīcijām vietējā un ārzemju privātā sektorā. Regulatori visā pasaulē atzīst sadarbības nepieciešamību, kas veicina viņu sabiedriskās atbildības sniegšanu veselības, drošības, vides, kultūras daudzveidības un patērētāju aizsardzības jomā ar paaugstinātu savstarpējo atkarību. Komisija varētu paredzēt sadarbību ar Eiropas nacionālajām regulējošajām institūcijām attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar normatīvo regulējumu attīstību WSIS kontekstā. Labākā pieredze, kritēriji un novērošanas centri Kritēriji ir svarīgi, lai novērtētu IKT lietošanas attīstību un ietekmi. DP pieprasa izstrādāt indikatorus, lai kontrolētu šo attīstību Tunisas etapa augstākā līmeņa sanāksmē un pēc tās. DP arī uzsver nepieciešamību kontrolēt procesu attiecībā uz starptautisko attīstības mērķu sasniegšanu, ieskaitot tos, kas minēti tūkstošgades deklarācijā. Rādītāju attīstībai un spēju izveidei īpaši tām grupām, attiecībā uz kurām pastāv izslēgšanas risks, un attīstības valstīs nepieciešami plānoti pasākumi valsts, reģionālā un starptautiskā līmenī, iesaistot daudzas ieinteresētās personas. Atbilstoša kontroles un etalonuzdevuma veikšana attīstības valstīm un jaunajām ekonomikām veicina labākās pieredzes ieviešanu. Reāla IKT infrastruktūras pieejamība ir priekšnosacījums IS pakalpojumu un lietojumu ieviešanai. Investīcijas atbilstošā infrastruktūrā ir nepieciešamas, bet ar tām vien nepietiek. Papildu būtisks šķērslis ir iegūt zināšanas par to, kā nodrošināt nepieciešamo tīkla infrastruktūru un lietotāju piekļuvi. Informācija par labāko pieredzi ir ļoti svarīga. Valsts un reģionālās varasiestādes Eiropā un pasaulē veic pasākumus, lai veicinātu savu IKT nozaru konkurētspēju. WSIS kontekstā varētu nolemt izmantot šo pieredzi kā modeli, lai palielinātu informētību valsts un reģionālā līmenī . Prioritārie lietojumi E-iekļaušanas mērķis ir nodrošināt visiem vienādu piekļuvi un pieejamību IS pakalpojumiem par pieņemamu cenu. Šajā kontekstā ir svarīgi veicināt IKT produktu un pakalpojumu attīstību IS saskaņā ar „ Izstrāde visiem” (Design for All) [4] principiem. Varētu izskatīt darbības, lai uzlabotu e-pieejamību , pamatojoties uz DP priekšlikumiem. Turklāt, ES varētu pamatot savus priekšlikumus prioritāriem lietojumiem ar šādām prioritārajām jomām: e-Valdība, e-Veselība, e-Studijas un e-Bizness, konkretizējot priekšlikumus DP un ņemot vērā dzimumu līdztiesības un nodarbinātības jautājumus. e -Valdība e -Valdība ir IKT izmantošana valsts administrācijā kopā ar organizatoriskām izmaiņām un jaunām iemaņām, lai uzlabotu sabiedriskos pakalpojumus un demokrātijas procesus, īstenotu cilvēktiesības un stiprinātu atbalstu sabiedriskajai kārtībai. Šeit IKT var palīdzēt risināt daudzus modernās pārvaldes uzdevumus : efektivitāti, piemēram, veicināt, lai valsts administrācija sasniedz augstāku produktivitāti, līdztiesību, piemēram, kalpot visiem pilsoņiem bez diskriminācijas, tajā pat laikā reaģējot uz individuālām vajadzībām, un pilsoņu aktīvu iesaistīšanos. Pilsoņiem un uzņēmumiem jāatrodas uzmanības centrā, veidojot tiešsaistes pakalpojumus, kas visiem ir viegli pieejami. e -Studijas Ikvienam jābūt nepieciešamajām iemaņām , lai pilnībā izmantotu IS sniegtās priekšrocības . IKT var veicināt vispārējās izglītības pasaulē iegūšanu, nodrošinot mācības un skolotāju apmācību un piedāvājot uzlabotus nosacījumus studijām dzīves garumā, aptverot tos cilvēkus, kas atrodas ārpus regulārā mācību procesa, un pilnveidojot profesionālās iemaņas. eStudijas papildina tradicionālās metodes un piedāvā plašāku izglītības sniegšanu. Kā iemaņu pilnveidošana zināšanu apguvei, tās risina tādus jautājumus kā vietējais saturs, lingvistiskā un kultūras daudzveidība un intelektuālās īpašumtiesības. Vispārējā eSkolu un sabiedrību iniciatīva tika pasludināta augstākā līmeņa sanāksmē Ženēvā un to atbalsta vairākas dalībvalstis un starptautiskas organizācijas. Komisija varētu izpētīt, kā atbalstīt šo iniciatīvu. e -Veselība e-Veselības mērķis ir sekmēt veselības aprūpes pieejamības, kvalitātes un efektivitātes uzlabošanos un īpaši palīdzēt reorganizēt iedzīvotāju veselības aprūpes sistēmas. Piekļuve informācijai un pakalpojumiem saistībā ar veselības aprūpi ietilpst pamattiesībās. Daudzās valstīs trūkst atbilstošu veselības aprūpes iespēju un personāla, īpaši laukos un attālos rajonos. e-Veselības lietojumiem ir svarīga loma attīstības kontekstā, īpaši, lai sasniegtu ar veselību saistītus ANO Tūkstošgades attīstības mērķus . e-Bizness IKT izmantošana jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) nozīmē galveno produktivitātes pieaugumu avotu un darījumu izmaksu samazinājumu. Plaša e-biznesa ieviešana saskaras ar tām pašām problēmām kā tiešsaistes sabiedriskie pakalpojumi, sadarbspējas atteices, kopīgu standartu trūkums un nepieciešamība pēc efektīvākas pieredzes apmaiņas. Komisija ir izveidojusi un regulāri konsultējas ar e-Biznesa politikas grupu . Varētu apspriest sinerģiju izpēti starp šo grupu un ePol-NET. Izpēte & attīstība WSIS atzīst Izpētes un tehnoloģiskās attīstības (ITA) svarīgumu gan tās centienos savienot universitātes un citas izglītības iestādes līdz 2015.gadam, gan noteiktās darbībās ar mērķi uzlabot izpētes infrastruktūras un tehnoloģijas. ES viens no pamatmehānismiem ir ITA pamatprogramma (ITA PP), kas ietver pasākumus, kuri palīdzētu izveidot izpētes kapacitāti, izmantojot cilvēku starptautisko mobilitāti un izpētes apmācību. Tomēr pašreiz pieejamos līdzekļus, iespējams, vajadzēs pārskatīt, lai sekmētu trešo valstu iesaistīšanos un integrāciju ES izpētes pasākumos un programmās. Bez tam, varētu paredzēt pieejamas IKT izveidi, kas īpaši noder jaunattīstības valstīm. Attiecībā uz informāciju par WSIS Komisija iesaka vērst uzmanību uz jauninājumiem attīstībai un uz sakaru un izpētes infrastruktūru paplašināšanu, kam pamatā ir GEANT pieredze. Novatorisms attīstībai 6 . ITA PP paredz starptautisku sadarbību par kopējo summu EUR 600 miljoni, no kuriem EUR 90 miljoni ir piešķirti izpētei IS tehnoloģiju (IST) programmas ietvaros. Trešo valstu dalībai jāpaliek svarīgam uzdevumam nākamajā PP. Varētu paredzēt arī ES dalību trešo valstu izpētes programmās. Arī ITA rezultātiem jābūt izmantojamiem pēc iespējas lielākam lietotāju skaitam . Projektos jāapsver pieejamība un iekļaušana tā, lai izveidoto tehnoloģiju pielietošana neradītu papildu šķēršļus. Tādēļ ir svarīgi investēt ITA “Izstrāde visiem” galvenajos produktos un pakalpojumos. Iespējams, ka vajadzēs pārskatīt pieejamos līdzekļus, lai nolemtu, kā iekļaut partnerus no jaunām ekonomikām un attīstības valstīm ES projektos. Tālāk, iespējams, vajadzēs atzīt, ka starptautiskie sadarbības projekti varētu būt atšķirīgi no citiem. Projektos ir jāiekļauj iespēja ņemt vērā vietējās prioritātes un to pamatā jābūt vietējai kompetencei, tomēr tajos ir jāizmanto arī starptautisko uzņēmumu spējas. Sakarā ar paplašināšanos Eiropā un lielākām atšķirībām labklājībā būs nepieciešams vairāk investīciju attiecībā uz viegli izmantojamām un pieejamām infrastruktūrām, termināliem un pakalpojumiem. Eiropas vadība, attīstot nepieciešamās tehnoloģijas “nākamajiem 2 miljardiem” IKT lietotāju tirgos pasaulē, būtu devusi vērtīgu ieguldījumu WSIS mērķu īstenošanā un arī izveidotu plašākus tirgus Eiropā radītai aparatūrai un pakalpojumiem. Pasaules izglītības un izpētes tīkls DP norādīts, ka jāattīsta projektu un tehnoloģiju pielāgošana vietējām vajadzībām un apstākļiem. GEANT jau sekmē saikni starp izpētes pamattīkliem visā pasaulē. Izmantojot finansiālo atbalstu no dažādiem avotiem, ir panākta ievērojama starptautiskā savienojamība, piešķirot GEANT globālās savienojamības līdera statusu izpētes jomā. Attīstības valstīm varētu palīdzēt centienos izveidot izpētes tīklus, ņemot vērā Eiropas kompetenci. Šo zināšanu nodošanu varētu atbalstīt Eiropas Komisija esošo attīstības palīdzības programmu kontekstā. Tālāk GEANT paplašināšana līdz universitātēm galvenajās attīstības valstīs (Brazīlijā, Ķīnā, Indijā, utt.) ar Eiropu kā šo „zināšanu infrastruktūras” centru varētu kļūt par skaidru mērķi. šajā kontekstā Eiropa varētu uzņemties vadību attiecībā uz daudzvalodu sadarbības iespējām, kur tā pēc paplašināšanās ir ieguvusi lielu un daudzveidīgu pieredzi. ES pieeja darbības plāna ieviešanā Šajā jomā Komisija var paredzēt izmantot jau esošos līdzekļus un ieviest darbības, kas jāveic ES politiskajās attiecībās un sadarbībā ar tās partneriem kopumā. Vispārējā virzība un metodika Metodikas pamatā būs esošie līdzekļi attiecībā uz dialogu un sadarbību: - jauni kaimiņi: normatīvo regulējumu saskaņošana ir kopējās interesēs, līdzīgi kā ES normatīvais regulējums, lai izveidotu kopīgu elektronisko sakaru telpu; - jaunās ekonomikas (Brazīlija, Dienvidu puslodes kopējais tirgus (Mercosur), Ķīna, Indija, Dienvidāfrika): prioritāti var piešķirt eStratēģiju, atvērtu un konkurējošu tirgu un industriālo partneruzņēmumu izveidei; - jaunattīstības valstis: piekļuve infrastruktūrai un pakalpojumiem joprojām ir galvenā problēma. Var tikt izskatīta iniciatīva izmantot esošo sadalīto infrastruktūru potenciālu dažādās zem-Sahāras valstīs, izmantojot dažādas tehnoloģijas, ieskaitot mobilās un satelīttehnoloģijas. Ieviešanas līdzekļi Komisija un dalībvalstis izmanto vairākus līdzekļus, lai sekmētu DP ieviešanu. - Palīdzība attīstībai: galvenie uzdevumi ir IKT ieviešana tādos attīstības projektos, kur IKT var radīt pievienoto vērtību, ieskaitot cilvēktiesību un demokratizācijas sekmēšanu. - Sadarbība ekonomikā: ir izveidoti politikas un regulatīvie dialogi starp Eiropas Savienību un tās partneriem, kas tiek turpināti arī, īstenojot sadarbības programmas [5]. - Starptautiska zinātnieku sadarbība: ITA sadarbība, īpaši IST programmas ietvaros palīdz sekmēt savstarpēji izdevīgas partnerattiecības gan ar modernām, gan jaunajām ekonomikām. - Finanšu institūcijas: projektos un programmās jāparedz sadarbība ar tādām ES finanšu institūcijām kā Eiropas Investīciju banka. Partnerattiecības sadarbībai Lai iegūtu maksimālu efektu, iespējams noteikt šādas partneru kategorijas: - Trešās valstis vai reģioni, ar ko ir spēkā sadarbības nolīgumi : šis gadījums attiecas, piemēram, uz Latīņameriku, ĀKK, Vidusjūras reģionu vai valstīm, kas nesen ieguvušas neatkarību. - Ieinteresēto personu tīkli un partnerattiecības starp valsts un privāto sektoru: ietver sadarbību ar dažādām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, regulējošām varasiestādēm, attīstības organizācijām vai pētniecības organizācijām. Privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības saistības un līdzdalība DP izvēršanā ir tās panākumu atslēga. Var tikt paredzēta sadarbība ar atsevišķiem uzņēmumiem, nozares asociācijām, lietotāju organizācijām un nevalstiskām organizācijām. - Sadarbība ar starptautiskām organizācijām: lai uzlabotu saskaņotību, var tikt paredzēta sadarbība ar Apvienoto Nāciju Organizāciju un dažādām starptautiskām organizācijām. JAUNA INFORMāCIJA PAR 1.ETAPā NEATRISINāTAJIEM JAUTāJUMIEM Augstākā līmeņa sanāksmē Ženēvā tika nolemts izveidot divas darba grupas ANO ģenerālsekretāra pakļautībā diviem visstrīdīgākajiem 1.etapa jautājumiem: interneta pārvaldība un finansējums. Apvienoto Nāciju darba grupa interneta pārvaldībai Galvenais sabiedriskās kārtības mērķis ir nepārtraukta interneta stabilitāte un izaugsme un tā spēja nodrošināt sociālu un ekonomisku labumu. Ir nepieciešams paļauties uz pašreizējo interneta struktūru, lai pastiprinātu tā stabilitāti un izaugsmes potenciālu. Kur vien tas iespējams, politikas veidošanas pieejā „no apakšas uz augšu” jāiesaista visas ieinteresētās puses, īpaši attīstības valstis, kuru līdzdalību politikas veidošanā var uzlabot. Nosaukšana un adresēšana, interneta drošība un uzticamība, ieskaitot nevēlamus e-sūtījumus, ir galvenās prioritātes valdībām, kas tieši ietekmē pareizu interneta darbību. Tajā pat laikā uz internetu attiecas plašs sabiedriskās kārtības jautājumu loks, piemēram, kaitīgs saturs, datu aizsardzība un privātums, patērētāju aizsardzība, e-komercija, intelektuālā īpašuma tiesības (IĪT) un digitālplaisa. Komisija var paredzēt aktīvu dalību ANO darba grupā. ANO Īpašā komisija finanšu lietās Cīņa pret digitālplaisu bija viena no galvenajām tēmām augstākā līmeņa sanāksmē Ženēvā. IKT nedrīkst apskatīt nošķirti, bet kā daļu no vispārējās attīstības stratēģijas un politikas dialoga ar saņēmējvalstīm. Starptautiskā sabiedrība var uzņemties aktīvu lomu, norādot uz iespējamiem ieguvumiem no jaunām politikām un palīdzot ieinteresētajām valstīm radīt atbilstošas politikas, kas ir to situācijas un prioritāšu uzdevums. Atkarībā no finanšu darba grupas galīgās struktūras, Komisija var paredzēt tajā aktīvu līdzdalību. Starptautiskā sadarbība un finansējums attiecībā uz WSIS būtu jāiekļauj Monterrejas konsensa kontekstā kopā ar ierosinātajām darbībām ārzemju tiešo investīciju un citu privāto naudas līdzekļu, starptautiskās tirdzniecības, kā arī finanšu un tehniskās sadarbības līmenī. Savā paziņojumā par Monterrejas konsensa [6] gaitu, Komisija iesaka veikt stingrāku saskaņošanu ES par sadarbību attīstības jomā. Palīdzību saņemošās attīstības valstis un valstis, kuru ekonomika ir pārejas posmā, varētu tikt atbalstītas savu ražotspēju stiprināšanā attiecībā uz galvenajām IKT valstu attīstības programmās un stratēģijas dokumentos par nabadzības samazināšanu un efektīvi vadīt donorfinansējumu. Šajā kontekstā varētu ierosināt izstrādāt dokumentu, norādot dalībvalstīm un Komisijai veicamās darbības, lai iesniegtu pilnu pārskatu par Eiropas Savienības sniegto attīstības palīdzību IKT jomā. Jauna informācija par ES-ĀKK kopējo nostāju attiecībā uz IS attīstībai Šajā kopējā nostājā, kas parakstīta 2003. gada 10. decembrī Ženēvā, ĀKK grupa un ES ir vienojušās par stratēģiskām partnerattiecībām IS jomā, lai kopīgi veicinātu DP ieviešanu. Tā no jauna apstiprina kopējo apņemšanos stiprināt sadarbību, lai attīstītu uz pieprasījuma balstītas IS stratēģijas ĀKK valstīs un reģionos vispārējo attīstības stratēģiju kontekstā, ieskaitot, kur tas atbilstoši, stratēģijas dokumentus nabadzības samazināšanai. Kā pirmo pasākumu Komisija ir nesen apstiprinājusi “ĀKK IKT-Programmu”. HORIZONTāLIE JAUTāJUMI INFORMāCIJAS SABIEDRīBAS JOMā Ženēvas DP arī pieprasa rīcību attiecībā uz horizontāliem jautājumiem. Panākumi starptautiskā līmenī varētu būt īpaši noderīgi tādos jautājumos kā drošība, nevēlami e-sūtījumi, atšķirīgi programmatūras modeļi, IPR. Daži no šiem jautājumiem ir jau apskatīti citos starptautiskos forumos (piemēram, IPR Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijā) un ir jāizvērtē, kur notiks šī diskusija, jo WSIS varētu nebūt vispiemērotākais forums katram no tiem. Tīkla un informācijas drošība nozīmē nodrošināt tīkla vai informācijas sistēmas spēju izturēt gadījumnotikumus vai ļaunprātīgas darbības, kas kompromitē to datu un saistīto pakalpojumu pieejamību, autentiskumu, integritāti un konfidencialitāti, kuri tiek piedāvāti vai ir pieejami caur šiem tīkliem un informācijas sistēmām. Sakaru tīkli ir globāli un drošības jautājumi paredz nepieciešamību pēc ciešākas starptautiskās sadarbības un kopējas pieejas. Lai gan daudzas iniciatīvas jāpielāgo vietējām vidēm, ir skaidrs, ka starptautiskajai sadarbībai jābūt universālai. Pastāv nepieciešamība ievērot patiesi atvērtu, globālu un daudzdisciplīnu pieeju drošībai, lai efektīvi risinātu drošības problēmu sarežģītību un globālo raksturu. Nevēlami e-sūtījumi (nepieprasīta komercsaziņa pa e-pastu) ir otra interneta problēma, kas var mazināt uzticību IKT lietošanā. Lai efektīvi cīnītos pret nevēlamiem e-sūtījumiem un līdz ar to ieviestu darbības plānu, jāveic atbilstoši pasākumi valsts un starptautiskā līmenī. Pasākumus, kas veikti ES un citos reģionos pasaulē, jāatspoguļo ar līdzīgiem pasākumiem globālā līmenī. Eiropas Komisija sekmē divpusējo un daudzpusējo sadarbību, ieskaitot tādās organizācijās, kā ESAO un ITU (Starptautiskā telekomunikāciju apvienība). WSIS jāveicina informētība, kā arī nepieciešamība pēc esošās likumdošanas cīņā pret nevēlamiem e-sūtījumiem, nepieciešamība pēc starptautiskas sadarbības tiesību aizsardzībā, nepieciešamība pēc labākās pieredzes un (tehniskiem) risinājumiem šajā nozarē un lielāka lietotāju informētība. WSIS vienojās sekmēt izpēti un veicināt informētību starp visām ieintersētajām personām par iespējām, ko piedāvā dažādi programmatūras modeļi , to izveides līdzekļiem, ieskaitot īpašniekprogrammatūru, atklātā pirmkoda un bezmaksas programmatūru, lai palielinātu konkurenci, izvēles brīvību un pieejamību un dotu iespēju visām ieintersētajām pusēm novērtēt, kurš risinājums vislabāk atbilst to prasībām. Tam īpaši jāatspoguļojas, sadarbojoties ar attīstības valstīm. Kopēji piekļuves standarti tīmeklim un arī IKT iekārtām var radīt labākus un lētākus produktus, kas būtu savietojami visās valstīs, veicinot piekļuvi IS un saistītajiem pakalpojumiem lielam potenciālo lietotāju skaitam, kas šodien nav iekļauti. Nozare arī gūs labumu no iespējas izveidot lielākus tirgus, un valdības un valsts administrācijas varētu piedāvāt labāk pieejamus pakalpojumus un vides saviem darbiniekiem un visai sabiedrībai. Attiecībā uz IĪT aizsardzību, WSIS secināja, ka ir svarīgi sekmēt jauninājumus un radošu pieeju IS. Veicinot visu iesaistīto piedalīšanos IĪT jautājumu risināšanā un zināšanu apmaiņā, izmantojot pilnu informētību un darbspējas ir pamatprincips ietverošai IS. ES piešķir lielu nozīmi atbilstošai IĪT aizsardzībai un pieņemto tiesību aktu ievērošanai un ieviešanai. ES iniciatīvas, kas uzsāktas šo horizontālo jautājumu risināšanai (piemēram, ENISA , Darbības plāns drošākai interneta lietošanai), varētu izmantot kā modeļus darbībām globālā līmenī un varētu plašāk pārvaldīt pasaulē attiecībā uz WSIS informāciju. SECINāJUMI E S ir plašs piedāvājums starptautiskai sadarbībai IS, ko var izmantot kā pamatu darbībām, kas jāizstrādā Tunisas sammitam. Šis paziņojums sniedz pārskatu par iespējamām darbībām, kuras varētu sīkāk izstrādāt saskaņošanas procesā WSIS otrajam etapam. Šajā paziņojumā iekļautie ieteikumi varētu veidot pamatu ES ieguldījumam WSIS otrajam etapam, ļaujot Komisijai un dalībvalstīm iegūt gatavu plašu darbību kopumu Tunisas etapam, lai veicinātu Tunisas augstākā līmeņa sanāksmes panākumus. [1] Eiropas Savienība un Apvienoto Nāciju Organizācija: multilaterālisma izvēle – KOM(2003)526, 10.9.2003. [2] Ceļā uz globālām partnerattiecībām informācijas sabiedrībā: ES perspektīva Apvienoto Nāciju Organizācijas pasaules augstākā līmeņa konferences par informācijas sabiedrību ( WSIS ) kontekstā - KOM(2003) 271, 19.5.2003. [3] Ceļā uz globālām partnerattiecībām informācijas sabiedrībā: jauna informācija par Ženēvas augstākā līmeņa sanāksmi par Pasaules augstākā līmeņa konferenci par informācijas sabiedrību ( WSIS ) - KOM(2004)111, 17.2.2004. [4] „Izstrāde visiem” ir tādu galveno produktu un pakalpojumu izstrāde, kas ir pieejami pēc iespējas plašākam lietotāju lokam. [5] Sadarbības programmas ar ES partnervalstīm Āzijā, Latīņamerikā un Vidusjūras reģionā ietver demonstrējuma projektus izglītības, vietējās pārvaldības un e-Iekļaušanas jomās. Papildu iniciatīvu mērķis ir stiprināt izpētes un ieinteresēto personu tīklus. [6] Īstenojot Monterrejas konsensu praksē: Eiropas Savienības ieguldījums– KOM(2004) 150, 5.3.2004.