/* COM/2011/0434 galīgā redakcija */ KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1552/2005 par statistiku, kas attiecas uz arodmācībām uzņēmumos





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1552/2005 par statistiku, kas attiecas uz arodmācībām uzņēmumos IEVADS Šis ir pirmais ziņojums, kas Komisijai jāsniedz saskaņā ar 12. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Regulā (EK) Nr. 1552/2005 par statistiku, kas attiecas uz arodmācībām uzņēmumos[1]. Šajā ziņojumā dokumentēts dalībvalstu un Norvēģijas (turpmāk — „iesaistītās valstis”[2]) panāktais progress attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1552/2005 un Komisijas 2006. gada 3. februāra īstenošanas Regulas (EK) Nr. 198/2006[3] noteikumiem. Ziņojumu pieņēmusi Eiropas Statistikas sistēmu komiteja ( ESSC ). Ziņojuma saturs veidots, balstoties uz kvalitātes ziņojumiem, datiem un citu informāciju, kas saņemta no attiecīgajām valstīm, kā arī uz valstu veiktās uzņēmumu aptauju analīzes, jo harmonizētā statistika saistībā ar arodmācībām uzņēmumos tika nodrošināta, visās iesaistītajās valstīs veicot tālākās arodmācības paraugaptaujas ( CVTS ). GALVENIE PUNKTI Šā dokumenta 2.1. iedaļā raksturoti šā ziņojuma atsauces dati un CVTS periodiskums. Tajā aprakstīta arī Regulas (EK) Nr. 1552/2005 10. panta 2. punkta un 10. panta 3. punkta īstenošana. Visi pārējie regulas panti apskatīti 2.2.–2.6. iedaļā: - par 3. un 8. pantu un 9. panta 1. punktu attiecībā uz vācamajiem datiem un aptaujā izmantojamo pieeju (2.2. iedaļā), - par 2., 4., 5. un 6. pantu attiecībā uz statistikas darbības jomu un statistikas vienību (2.3. iedaļā), - par 6. un 7. pantu, 10. panta 1. punktu un 11. panta 1. punktu attiecībā uz datu avotiem un aptauju parametriem (2.4. iedaļā), - par 9. panta 2. punktu, 9. panta 4. punktu un 11. pantu attiecībā uz datu kvalitāti un pārsūtīšanu (2.5. iedaļā), - par 15. pantu attiecībā uz datu vākšanas finansējumu (2.6. iedaļā), - par 9. panta 3. punktu un 12. pantu attiecībā uz tiem galvenajiem jautājumiem par īstenošanu, ar kuriem nācās saskarties aptaujas laikā (2.7. iedaļā). Šā ziņojuma atsauces dati, intervāli starp CVTS : 10. panta 2. punkts un 10. panta 3. punkts Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1552/2005 10. panta 2. punktu Komisija nosaka pirmo pārskata gadu, par kuru jāvāc dati. Regulā (EK) Nr. 198/2006 norādīts, ka pirmais pārskata gads, par kuru jāvāc dati, ir 2005. kalendārais gads. Par 2010. gadu tiek gatavota jauna aptauja, t. i., piecus gadus pēc pirmās aptaujas, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1552/2005 10. panta 3. punktā. Ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 822/2010[4] groza Regulu (EK) Nr. 198/2006, pieņemot noteiktus 2005. gada aptaujas parametrus. Šajos grozījumos ņem vērā informāciju, kam jābūt pieejamai, piemērojot Regulu (EK) Nr. 452/2008[5] un Komisijas Regulu (ES) Nr. 823/2010[6] attiecībā uz pieaugušo izglītības aptauju, un ar tās palīdzību 2010. gada aptaujā jāuzlabo rezultātu kvalitāte un jāsamazina statistikas slogs uzņēmumiem. Jāpiemin, ka, īstenojot 2005. gada un 2010. gada aptauju, tika ņemtas vērā divas iepriekšējās aptaujas par tālākām arodmācībām, ko veica saskaņā ar t. s. „džentlmeņu vienošanos” starp vairākām valstīm un Eurostat . Šo aptauju rezultāti attiecas uz 1993. kalendāro gadu un 1999. kalendāro gadu. Vācamie dati un aptaujā izmantojamā pieeja: 3. un 8. pants un 9. panta 1. punkts Regulas 3. pantā precizēti dati, kas jāvāc saistībā ar 14 tēmām, kuras uzskaitītas turpmāk tabulā. Regulā (EK) Nr. 198/2006 definēto 140 mainīgo sadalījums norāda uz Regulas (EK) Nr. 1552/2005 3. panta atbilstīgu īstenošanu ES mērogā. 1. tabula. 2005. gadā savāktie dati Regulas (EK) Nr. 1552/2005 3. pantā uzskaitītās tēmas | Mainīgo skaits Komisijas Regulā (EK) Nr. 198/2006 | 1.a) uzņēmumu īstenotā mācību politika un mācību stratēģija, attīstot darbaspēka iemaņas; | 25 | 1.b) tālāko arodmācību vadība, organizācija un veidi uzņēmumos; | 17 | 1.c) sociālo partneru loma, nodrošinot visus aspektus saistībā ar tālākām arodmācībām darbavietā; | 9 | 1.d) piekļuve tālākām arodmācībām, to apjoms un saturs, īpaši saistībā ar saimniecisko darbību un uzņēmuma lielumu; | 10 | 1. tabula. 2005. gadā savāktie dati (turpin.) 1.e) īpaši tālāko arodmācību pasākumi uzņēmumos, lai uzlabotu darbaspēka iemaņas informācijas un saziņas tehnoloģiju (ICT) jomā; | 9 | 1.f) mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) darbinieku iespējas gūt piekļuvi tālākām arodmācībām un apgūt jaunas iemaņas, kā arī konkrētas MVU vajadzības mācību nodrošinājumā; | (*) | 1.g) valsts pasākumu ietekme uz tālākām arodmācībām uzņēmumos; | 5 | 1.h) vienlīdzīgas iespējas visiem darbiniekiem piedalīties tālākās arodmācībās uzņēmumos, jo īpaši ievērojot dzimumu līdztiesību un konkrētas vecuma grupas; | 14 | 1.i) īpaši tālāko arodmācību pasākumi sociālās atstumtības riska grupai; | 8 | 1.j) tālāko arodmācību pasākumi, kas pielāgoti dažādiem darba līgumu veidiem; | 4 | 1.k) izdevumi tālākām arodmācībām: tālākām arodmācībām atvēlēto līdzekļu apjoms un resursi, to stimuli; | 17 | 1.l) uzņēmumu vērtēšanas un uzraudzības kārtība attiecībā uz tālākām arodmācībām; | 8 | 2.a) sākotnējo arodmācību dalībnieki; | 3 | 2.b) kopējie izdevumi par sākotnējām arodmācībām. | 11 | Piezīme (*). Visus mainīgos tabulā var iedalīt vairākkārt, ņemot vērā uzņēmuma lielumu, kā, piem., 1.d). Regulā (EK) Nr. 198/2006 definētie 140 mainīgie attiecas gan uz uzņēmumiem, kur mācības notiek, gan uz uzņēmumiem, kur mācības nenotiek, kā arī uz dažādiem arodmācību veidiem atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1552/2005 8. pantam: 1. attiecībā uz uzņēmumiem, kur mācības notiek, un uzņēmumiem, kur mācības nenotiek: 96 mainīgie attiecībā uz visiem uzņēmumiem, 35 mainīgie attiecībā tikai uz tādiem uzņēmumiem, kur mācības notiek, un 9 mainīgie attiecībā tikai uz tādiem uzņēmumiem, kur mācības nenotiek, 2. attiecībā uz dažādiem arodmācību veidiem: 12 mainīgie. Visas iesaistītās valstis veica nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu rezultātu kvalitāti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1552/2005 9. panta 1. punkta prasībām. Tas bija iespējams, veicot uzņēmumu standartaptauju, ko Eiropas Komisija ieteica „Eiropas Savienības rokasgrāmatā” saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 198/2006 8. pantu. Kaut gan dalībvalstīm nebija juridiska pienākuma izmantot šo formu, iesaistītās valstis to plaši izmantoja, sagatavojot savas valsts aptaujas. Visas iesaistītās valstis sniedza datus atbilstīgi iepriekš uzskaitītajām 14 tēmām. Dažām iesaistītajām valstīm bija grūti sniegt kvantitatīvu un sekundāru informāciju saistībā ar 1.b), 1.c), 1.d), 1.h), 1.i), 1.j) un 1.k) punktiem, jo uzņēmumiem nosūtītās aptaujas bija sarežģītas un garas. Tomēr tas netraucēja valstīm un ES iegūt rezultātus attiecībā uz iepriekšminētajām 14 tēmām, bet drīzāk palīdzēja samazināt mainīgo skaitu 2010. gada aptaujā, ko veica atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 822/2010 (sk. 2.7. iedaļu). Statistikas darbības joma, statistikas vienība: 2., 4. un 5. pants Regulas 2. un 4. pantā un 5. panta 1. punktā definētas aptveramās statistikas vienības, saimnieciskās darbības un uzņēmumu lielums. Atbilstīgi pieprasījumam visas dalībvalstis sniedza datus par NACE 1.1 red. C–K un O iedaļu attiecībā uz tādu uzņēmumu klasifikāciju, kuros strādājošo skaits ir 10 vai vairāk. Lai gan Regulas 5. panta 2. punktā ieteikts paplašināt tvērumu, ietverot citus ekonomikas sektorus, pašreizējā posmā nav iespējams panākt vienošanos, jo pastāv nozīmīgas problēmas saistībā ar tehnisko ieviešanu. Šī problēma īpaši attiecas uz valsts sektoru, kurā uzņēmumi nodrošina arodmācības ievērojamā apjomā (skatīt 2.7. iedaļu). Datu avoti un aptauju parametri: 6. un 7. pants, 10. panta 1. punkts un 11. panta 1. punkts Regulas 6. pantā un 7. panta 1. punktā norādīts, ka datu avoti, ko izmantojušas iesaistītās valstis, bija izlases veida aptauja uzņēmumos un administratīvie dati, piemērojot principu, kas paredz mazināt respondentiem radīto apgrūtinājumu. Tomēr administratīvu avotu izmantošana attiecās tikai uz pamatinformāciju par darbinieku skaitu un raksturojumu, un tāpēc nebija iespējams ievērojami samazināt uzņēmumiem radīto apgrūtinājumu. Regulas 6. panta 2. punktā precizētas procedūras, saskaņā ar kurām uzņēmumiem jāsniedz atbildes uz aptaujas jautājumiem, un lielākā daļa iesaistīto valstu izvēlējās veikt aptaujas pa pastu un kontaktēties pa tālruni, kā arī organizēt intervijas klātienē un tīmekļa vietnēs. Sešās iesaistītajās valstīs dati tika vākti arī elektroniski, kā tas ieteikts 11. panta 1. punktā. Saskaņā ar 10. panta 1. punktu visas iesaistītās valstis veica aptauju, atsaucoties uz 2005. gada 12 mēnešiem (vienu kalendāro gadu). Iesaistītās valstis veidoja aptaujas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 198/2006 7. panta 2. un 3. punktam un 4. pantam. Regulas 4. pantā precizētas prasības attiecībā uz izlasi un precizitāti, kā arī 60 strati pēc ekonomikas sektoriem un uzņēmumu lieluma, atspoguļojot statistikas vienību kopuma struktūru. Vairums novirzes koeficientu to uzņēmumu īpatsvarā, kur mācības notiek, atbilda Regulas (EK) Nr. 198/2006 prasībām attiecībā uz minētās regulas 4. pantā definētajiem 60 stratiem. Daži šā noteikuma izņēmumi radās tehnisku iemeslu dēļ, tomēr tie neietekmēja ne valstu, ne ES rezultātus, jo publicētie dati koncentrēti uz klasēm ar lielāku apkopojuma pakāpi, un tas ir saistīts ar parauga mazo izmēru. Šādas tehniskas problēmas ir, piemēram, atšķirība starp paredzamo apsekojuma bāzes uzņēmumu skaitu pirms aptaujas uzsākšanas un faktisko joprojām iesaistīto uzņēmumu skaitu aptaujas veikšanas laikā (piem., bankrotējušie uzņēmumi, apvienotie uzņēmumi u. c.). Datu kvalitāte un pārsūtīšana: 9. panta 2. un 4. punkts un 11. pants Regulas 9. panta 2. punktā un 11. panta 4. punktā noteikti termiņi datu pārsūtīšanai un kvalitātes ziņojumu sniegšanai Komisijai ( Eurostat ). Tā kā aptauja tika veikta 2006. gadā par 2005. gadā veiktajām arodmācībām, dati bija jānosūta Komisijai ( Eurostat ) līdz 2007. gada jūnijam un kvalitātes ziņojumi līdz 2007. gada septembrim. Sešas valstis nosūtīja tīros un apstiprinātos mikrodatus līdz noteiktajam termiņam. 17 dalībvalstis nosūtīja datus turpmāko triju mēnešu laikā, jo tām bija kodēšanas problēmas. Četras valstis mikrodatu apstiprināšanu atlika uz laiku līdz astoņiem mēnešiem. Viena dalībvalsts nosūtīja tīrus un apstiprinātus mikrodatus pēc 17 mēnešiem, jo tai bija nopietnas problēmas pārkodēt datus atbilstīgi ES formātam. Kvalitātes ziņojumus 18 iesaistītās valstis nosūtīja līdz noteiktajam termiņam. Sešās valstīs dokumentu pabeigšanai bija vajadzīgs ilgāks laiks, un ziņojumi tika sniegti ar 4–10 mēnešu novēlošanos. Četras valstis pārsūtīja pabeigtos kvalitātes ziņojumus ar aptuveni 24 mēnešu novēlošanos, jo tām nebija vajadzīgās informācijas (piem., atšķirību aprēķina visiem stratiem). Visi ziņojumi deva iespēju pārbaudīt Regulas (EK) Nr. 198/2006 5. un 7. pantā noteiktos atbilstības kritērijus. Visus datus pārsūtīja, izmantojot elektroniskos datu pārraides protokolus ( Edamis / Stadium ), kā tas noteikts Regulas (EK) Nr. 198/2006 6. pantā. Datnēs bija ietverti uzņēmumu individuālie dati, tieši neidentificējot statistikas vienības, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1552/2005 11. panta 2. punktā. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 198/2006 6. un 8. pantu Komisija ( Eurostat ) nodrošināja iesaistītajām valstīm programmatūru, lai atbalstītu automātiskā datu apstrādes rīka ieviešanu. Kaut gan visas iesaistītās valstis izmantoja minēto rīku un nodrošināja mikrodatu labu kvalitāti, laika atstarpe starp rezultātu pārskata gadu (2005. gads) un visu rezultātu faktisko publicēšanas laiku (2008.–2009. gads) ievērojami ierobežoja rezultātu plašu izmantošanu (sk. 2.7. iedaļu). Datu vākšanas finansējums: 15. pants Regulas 15. panta 1. un 2. punktā noteikts, ka par pirmo pārskata gadu Komisija dalībvalstīm sniedz finansiālu palīdzību, palīdzot segt izdevumus, kas tām radušies, vācot, apstrādājot un pārsūtot datus. Tādējādi saskaņā ar ES budžetu 2005. gadam valstis tika aicinātas izteikt dotāciju priekšlikumus, un atsaucās 13 no ES15 dalībvalstīm un Norvēģija. Saskaņā ar 2004. gada Phare daudzpusējo programmu par sadarbību statistikas jomā un 2004. gada daudzpusējo pārejas procesa atbalsta programmu par statistikas integrāciju tika noteikts līdzfinansējums, lai veiktu aptauju visās pārējās ES27 dalībvalstīs. Kopējais saņēmējiem piešķirtais apjoms, izmantojot šīs darbības, bija EUR 815 558. Aptauju sagatavoja, organizējot vairākas tehniskās sanāksmes ar iesaistītajām valstīm (piem., darba grupas, Komisijai ( Eurostat ) sagatavojot „Eiropas Savienības rokasgrāmatas” projektu, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 198/2006 8. pantā. Šīs sanāksmes tika rīkotas, izmantojot ES budžeta līdzekļus, kā norādīts 15. panta 3. punktā). Ziņojums par īstenošanu: 9. panta 3. punkts un 12. pants Regulas 9. panta 3. punktā noteikts, ka Komisija ( Eurostat ) novērtē iesūtīto datu kvalitāti, īpašu uzmanību pievēršot dalībvalstu datu salīdzināmības nodrošināšanai. Saskaņā ar 12. panta 1. punktu Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas īstenošanu, lai: - novērtētu, kādu labumu gūst Kopiena, dalībvalstis un iegūtās statistikas lietotāji, to samērojot ar respondentiem radīto apgrūtinājumu; - noteiktu jomas, kurās, iespējams, būtu vajadzīgi uzlabojumi un grozījumi, ņemot vērā gūtos rezultātus. CVTS rezultātus publicēja saistībā ar Eiropas Komisijas gada pārskatiem par progresu Lisabonas mērķu īstenošanā attiecībā uz izglītību un apmācību. Šie progresa ziņojumi sniedz stratēģisku vadību politikas sadarbībai ES un novērtē progresu ceļā uz vispārējo mērķu sasniegšanu izglītības un apmācības jomā. Šajos pārskatos konstatētos faktus izmanto Izglītības ministru padomes un Komisijas pārskatos, ko tās kopīgi gatavo divas reizes gadā. Divus rādītājus arī veido, pamatojoties uz CVTS datiem par Lisabonas stratēģijas pārraudzību nodarbinātības jomā (nodarbinātības vadlīnijas). Turklāt kopš 2002. gada valstu iestādes un sociālie partneri no 32 Eiropas valstīm piedalās Kopenhāgenas procesā[7], palīdzot attīstīt profesionālās izglītības un arodmācību sistēmas. Vispārējais mērķis ir rosināt lielāku skaitu cilvēku plašāk izmantot arodmācību iespējas gan skolās, gan augstskolās, gan darba vietās vai privātos kursos. CVTS dati tika izmantoti īpaši tādēļ, lai analizētu sasniegto attiecībā uz arodmācībām darba vietās. Jaunākajos secinājumos, ko Padome pieņēma 2010. gada novembrī saskaņā ar Kopenhāgenas procesu, kā arī 2010. gada decembra Briges komunikē uzsvērta nepieciešamība uzlabot izpratni un datus par profesionālās izglītības un arodmācību sistēmām, ņemot vērā to svarīgo ieguldījumu stratēģijā Eiropa 2020 . CVTS datus izmanto arī arodmācību politikas speciālisti dalībvalstīs un ES Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrā ( CEDEFOP ). Kopumā politiskais konteksts liecina, ka pieaug pieprasījums pēc datiem par tālākām arodmācībām un palielinās to nozīme. Tomēr CVTS radītais lielais apgrūtinājums un lielās izmaksas rada nepieciešamību veikt dziļāku izvērtējumu, jo pastāv daudzas turpmāk minētās tehniskās problēmas, kuru dēļ datus nevar plašāk izmantot. 3. Tiek radīts apgrūtinājums uzņēmumiem: aptaujas garuma un sarežģītības dēļ dažās iesaistītajās valstīs uzņēmumu sniegto atbilžu skaits bija mazs, jo vajadzēja sazināties ar vairākām vietējām iestādēm, lai aptvertu visas aptaujas tēmas. 4. Savākto kvantitatīvo datu ticamība: daudziem uzņēmumiem nav precīzu ierakstu par noteiktajā gadā sniegtās apmācības saturu un raksturu. Jāizskata iespējas vākt kvantitatīvos datus par tālākām arodmācībām, izmantojot citus esošos apsekojumus. 5. Aptaujas aptvērums: iesaistītās valstis uzskata, ka CVTS paplašināšana, tajā iekļaujot mazus uzņēmumus un valsts sektoru, ir saistīta ar pārāk lielām izmaksām un apgrūtinājumu. 6. Savlaicīgums: pilnīgu mikrodatu pārsūtīšana novilcina ES rezultātu publicēšanu, jo pirms datu izplatīšanas jāveic vairākas pārbaudes. Regula (ES) Nr. 822/2010 ļauj pielāgot 2010. gada aptauju un uzlabot Regulas (EK) Nr. 1552/2005 īstenošanu. Neraugoties uz Komisijas un iesaistīto valstu centieniem racionalizēt aptauju, joprojām nākas saskarties ar grūtībām. Tādēļ var būt nepieciešams pielāgot Regulā (EK) Nr. 1552/2005 noteiktās tehniskās prasības, pamatojoties uz 2010. gada aptaujas rezultātiem. SECINĀJUMS Regula (EK) Nr. 1552/2005 tiek īstenota apmierinoši attiecībā uz savākto datu veidu. Iesaistīto valstu atbilstība Regulai (EK) Nr. 1552/2005 ir lielā mērā pienācīga. Ņemot vērā stratēģiju Eiropa 2020 un tās pamatiniciatīvu „Jaunu prasmju un darbavietu programma”, Komisija novērtēs Regulas (ES) Nr. 822/2010 rezultātus (2010. gada CVTS īstenošanu) un tad ieteiks turpmākus pasākumus statistikas uzlabošanai attiecībā uz arodmācībām uzņēmumos. Apsvērumi par CVTS turpmāku attīstību ietvers pārskatu par potenciālo papildināmību ar citiem instrumentiem, sevišķi pieaugušo izglītības apsekojumu. [1] OV L 255, 30.9.2005., 1. lpp. [2] Horvātija, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Islande un Šveice neveica aptauju. Turcija veica aptauju 2008. gadā (mikrodati nav pieejami Eurostat ). [3] OV L 32, 4.2.2006., 15. lpp. [4] OV L 246, 18.9.2010., 18. lpp. [5] Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 452/2008 par izglītības un mūžizglītības statistikas izveidi un pilnveidi (OV L 145, 4.6.2008., 227. lpp.). [6] OV L 246, 18.9.2010., 33. lpp. [7] OV C 13, 18.1.2003., 3. lpp. un 2002. gada 29. un 30. novembrī Kopenhāgenā sasauktās Eiropas profesionālās izglītības un arodmācību ministru un Eiropas Komisijas sanāksmes deklarācija par ciešāku sadarbību Eiropā profesionālās izglītības un arodmācību jomā, http://ec.europa.eu/education/pdf/doc125_en.pdf.