Īpašais ziņojums Energoapgādes drošības 
uzlabošana, veidojot 
iekšējo enerģijas tirgu: 
jāstrādā vairākLV 2015  Nr. 16
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352 4398-1
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2015. gads
Print ISBN 978-92-872-3337-0 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/30382 QJ-AB-15-018-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-3326-4 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/501044 QJ-AB-15-018-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-3301-1 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/088682 QJ-AB-15-018-LV-E
© Eiropas Savienība, 2015. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Attiecībā uz jebkādu 1., 2., 3. fotoattēla un 13. izcēlumā iekļautā attēla izmantošanu vai reproducēšanu atļauja ir jāprasa 
tieši autortiesību īpašniekam.
Printed in Luxembourg
Energoapgādes drošības 
uzlabošana, veidojot 
iekšējo enerģijas tirgu: 
jāstrādā vairāk
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2015  Nr. 16
02
 Revīzijas darba grupa
ERP īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības un 
atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, konkrē -
ti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu vai izdevumu apjoms, paredzamie 
notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Henri Grethen  vadītā II apakšpalāta, kura revidē struktūrpolitikas, transporta un 
enerģētikas izdevumu jomas. Revīziju vadīja ERP loceklis Phil Wynn Owen , un tajā piedalījās šādi darbinieki: locekļa biroja 
vadītājs Gareth Roberts , biroja atašejs Katharina Bryan , nodaļas vadītājs Pietro Puricella , darbuzdevuma vadītājs Erki Must , 
kā arī revidente Jolita Korzunienė , revidenti Pekka Ulander  un Svetoslav Hristov , revidente Aleksandra Klis-Lemieszonek  un 
revidents Andrew Judge .
No kreisās uz labo:  P. Puricella, A. Judge, G. Roberts, J. Korzunienė, P. Ulander, K. Bryan, E. Must,  
A. Klis-Lemieszonek, P. Wynn Owen, S. Hristov.
03
 Saturs
Punkts
 Glosārijs
I–VIII  Kopsavilkums
1–19  Ievads
5–8 Energoapgādes drošība un tās saistība ar iekšējo enerģijas tirgu
9–13  Iekšējā enerģijas tirgus tiesiskais regulējums
14–19  Vajadzīgie ieguldījumi un ES finanšu instrumenti enerģētikas infrastruktūras jomā
20–26  Revīzijas tvērums un pieeja
27–112  Apsvērumi
27–71  Mērķis pabeigt iekšējā enerģijas tirgus izveidi līdz 2014. gadam netika sasniegts
30–42  Joprojām ir problēmas ar ES tiesiskā regulējuma īstenošanu iekšējā enerģijas tirgus jomā
43–54  Lielās atšķirības dalībvalstu enerģijas tirgu organizēšanā var kavēt iekšējā enerģijas tirgus turpmāko 
attīstību
55–71  Lai gan Eiropas valstu tirgu apvienošanā ir gūti panākumi, iekšējā enerģijas tirgus ietekme uz cenām vēl 
nav pilnībā realizēta
72–98  Enerģētikas infrastruktūra Eiropā kopumā vēl nav piemērota pilnīgi integrētiem tirgiem, tāpēc 
efektīvu energoapgādes drošību tā pašlaik nesniedz
73–81  Infrastruktūra daudzās dalībvalstīs un starp tām vēl nav piemērota iekšējam enerģijas tirgum
82–87  Nav veikts visaptverošs ES līmeņa vajadzību novērtējums, uz kura pamata varētu noteikt prioritātes 
ieguldījumiem ES enerģētikas infrastruktūrā
88–98 Lai attīstītu pārrobežu infrastruktūru, kaimiņu dalībvalstīm ir jāsadarbojas
04 Saturs
99 –112  Finansiālais atbalsts no ES budžeta enerģētikas infrastruktūras jomā ir devis tikai nelielu 
ieguldījumu iekšējā enerģijas tirgū un energoapgādes drošībā
100–109  Eiropas Savienībai ir vairāki finansēšanas instrumenti enerģētikas infrastruktūras projektu atbalstam, 
bet iekšējais enerģijas tirgus nevienam no tiem nav galvenais mērķis
110 –112  Daudzu ES līdzfinansēto enerģētikas infrastruktūru ietekme uz iekšējo enerģijas tirgu vēl tikai izpaudīsies
113 –127  Secinājumi un ieteikumi
 I pielikums.   a) Elektroenerģijas vidējās mazumtirdzniecības cenas (kopā ar nodokļiem) 
mājsaimniecībām (2015. gada I ceturksnis, centi par 1 kWh)
   b) Elektroenerģijas vidējās cenas (bez PVN un neatgūstamajiem nodokļiem) 
rūpnieciskajiem patērētājiem (2015. gada I ceturksnis, centi par 1 kWh)
 II pielikums.  Novērtētās gāzes ieguves cenas ES dalībvalstīs – vidējās cenas 2014. gadā 
(eiro par MWh)
 III pielikums.   Dalībvalstu dalība aģentūras ACER  darba grupās (no 2013. gada janvāra 
līdz 2015. gada maijam)
 Komisijas atbilde
05
 Glosārijs
Baltijas enerģijas tirgus starpsavienojuma plāns  (BEMIP ): reģionāla iniciatīva, kas parakstīta 2009. gadā, par 
Igaunijas, Latvijas un Lietuvas integrāciju Eiropas enerģijas tirgū, lai izbeigtu šo valstu kā “enerģijas salu” statusu un 
liberalizētu to enerģijas tirgus.
Eiropas enerģētikas programma ekonomikas atveseļošanai  (EEPEA): EEPEA tika ieviesta 2008. gada 
beigās, reaģējot uz ekonomikas un finanšu krīzi. Tā nodrošina finansējumu projektiem, kuru mērķis ir uzlabot 
energoapgādes drošību un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas.
Eiropas enerģētikas tīkls  (TEN-E ): TEN-E  programmas mērķis ir izveidot iekšējo enerģijas tirgu, savstarpēji 
savienojot, izmantojot un attīstot Eiropas elektroenerģijas un gāzes pārvades tīklus, kā arī nodrošinot piegādes 
drošību un dažādošanu un veicinot ilgtspējīgu attīstību.
Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments  (EISI): kopš 2014. gada EISI sniedz finansiālu atbalstu trim 
nozarēm – enerģētikas, transporta un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) nozarei. Šajās trīs jomās 
EISI nosaka ieguldījumu prioritātes, kas būtu jāīsteno nākamajā desmitgadē, piemēram, elektroenerģijas un 
gāzes koridori, atjaunojamās enerģijas izmantošana, savstarpēji savienoti transporta koridori un videi nekaitīgāki 
transporta veidi, ātrdarbīgi platjoslas savienojumi un digitālie tīkli.
Eiropas Stratēģisko investīciju fonds  (ESIF): ESIF mērķis ir laikā no 2015. līdz 2017. gadam mobilizēt vismaz 
315 miljardus EUR privātos un publiskos ilgtermiņa ieguldījumos Eiropas Savienībā. ESIF tiks izveidots Eiropas 
Investīciju bankā (EIB) kā ieguldījumu fonds ar neierobežotu darbības laiku, lai finansētu projektu riskantākās 
daļas. Papildu risks, ko uzņemsies EIB, tiks kompensēts ar ES budžeta finansētu garantiju līdz 16 miljardu EUR 
apmērā. Dalībvalstis var veikt iemaksas šajā fondā. ESIF var finansēt kopīgu interešu projektus (KIP) vai citus 
starpsavienojumu projektus. Viena no fonda prioritātēm ir enerģētikas infrastruktūra.
Eiropas struktūrfondi un investīciju fondi  (ESI fondi): vienota sistēma, kurā darbojas Eiropas Reģionālās attīstības 
fonds (ERAF), Eiropas Sociālais fonds (ESF), Kohēzijas fonds (KF), Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai 
(ELFLA) un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF).
Elektroenerģijas un gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkli  (elektroenerģijas PSOET/gāzes PSOET): šie 
tīkli pārstāv visus elektroenerģijas/gāzes pārvades sistēmu operatorus (PSO) Eiropas Savienībā un citus, kas savienoti 
ar to tīkliem, visos reģionos un visu tehnisko un tirgus jautājumu risināšanā.
Energoapgādes drošība : nepārtraukta enerģijas avotu pieejamība par pieņemamu cenu, kā to definējusi 
Starptautiskā Enerģētikas aģentūra.
Energoregulatoru sadarbības aģentūra  (ACER ): ES aģentūra, kas atrodas Ļubļanā, Slovēnijā, tika izveidota 
2011. gada martā saskaņā ar trešo enerģētikas paketi, lai turpinātu darbu pie iekšējā elektroenerģijas un dabasgāzes 
tirgus izveides. ACER  ir neatkarīga Eiropas struktūra, kas veicina sadarbību starp Eiropas energoregulatoriem.
“Enerģijas sala” : reģions, kura savienojums ar enerģijas pārvades tīkliem ir nepietiekams. Tāpēc tas bieži vien ir 
atkarīgs no viena ārējā enerģijas avota vai piegādātāja.
Enerģijas starpsavienojums : struktūra, kas ļauj nodrošināt elektroenerģijas vai gāzes plūsmu starp valstu tīkliem. 
Šīs struktūras var atrasties viena vai vairāku pārvades sistēmu operatoru īpašumā un pārvaldībā.
Iekšējais enerģijas tirgus : regulējuma un infrastruktūras sistēma, saskaņā ar kuru būtu jānodrošina gāzes un 
elektroenerģijas brīva plūsma un bezrobežu tirdzniecība visā ES teritorijā.
06 Glosārijs
Komiteju procedūra : sistēma, kurā komitejas pārrauga deleģētos aktus, kurus īstenojusi Eiropas Komisija. Komitejās 
darbojas dalībvalstu pārstāvji, kas ir pilnvaroti regulēt noteiktus deleģējuma aspektus sekundāro tiesību aktos, kurus 
pieņēmusi Padome un – koplēmuma procedūras gadījumā – Eiropas Parlaments. Komiteju sanāksmes organizē un 
vada Komisija.
Kopīgu interešu projekti  (KIP): 2013. gada oktobrī Komisija pieņēma sarakstu, kurā ietverti 248 svarīgākie 
enerģētikas infrastruktūras projekti. Šiem projektiem būtu jāpiemēro ātrākas un efektīvākas atļauju piešķiršanas 
procedūras un uzlabots regulatīvais režīms. Tos var atbalstīt arī Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments.
Miljards kubikmetru  (bcm): gāzes tilpuma mērs, ko izmanto ražošanā un tirdzniecībā.
Nošķiršana : vertikāli integrēta enerģētikas uzņēmuma pārvades darbību nodalīšana no citām darbībām, tādām kā 
ražošana un sadale.
Pārvades sistēmas operators  (PSO): saimnieciska vienība, kuras uzdevums ir transportēt enerģiju dabasgāzes vai 
elektroenerģijas veidā valsts vai reģionālā līmenī, izmantojot fiksētu infrastruktūru.
Sašķidrināta dabasgāze  (SDG): dabasgāze, kas uzglabāšanas vai transportēšanas vajadzībām pārvērsta šķidrā 
formā.
Tirdzniecība starp uzņēmumiem  (B2B): tirdzniecības darījums starp diviem uzņēmumiem, piemēram, starp 
ražotāju un vairumtirgotāju vai starp vairumtirgotāju un mazumtirgotāju.
Tīkla attīstības desmit gadu plāns  (TADGP): elektroenerģijas vai gāzes TADGP ir divpusējs, nesaistošs dokuments, 
ko publicējis elektroenerģijas vai gāzes PSOET. TADGP mērķis ir uzlabot informētību un pārredzamību attiecībā uz 
ieguldījumiem elektroenerģijas un gāzes pārvades sistēmās.
Tīkla kodeksi un pamatnostādnes : noteikumu kopumi, kurus piemēro vienai vai vairākām enerģētikas nozares 
daļām. Tie paredzēti kā instrumenti iekšējā enerģijas tīkla izveidei, papildinot spēkā esošos valstu noteikumus, lai 
sistemātiski risinātu pārrobežu jautājumus.
Trešā enerģētikas pakete : tiesību aktu kopums attiecībā uz enerģijas tirgiem Eiropas Savienībā. Tas ietver galvenos 
noteikumus par iekšējā enerģijas tirgus darbību, tostarp pārrobežu tirdzniecību un institucionālo struktūru.
Valstu regulatīvās iestādes  (VRI): dalībvalstu publiskās organizācijas, kas pārbauda, vai tirgum ir noteikumi par 
taisnīgu piekļuvi, un dažās dalībvalstīs nosaka vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības cenas patērētājiem. Tās 
nodrošina analīzes, kas tiek izmantotas, lai noteiktu PSO piemērotos tarifus.
07
 Kopsavilkums
I
Eiropas Savienība (ES) pēdējos 20 gados ir izveidojusi 
visaptverošu pieeju enerģētikas un klimata politikai. 
Šī politika turpina attīstīties, jo aizvien aktuālāka kļūst 
klimata pārmaiņu problēma un mainās starptautiskais 
konteksts, kas ietver politiskos notikumus pie ES robe -
žām un tirdzniecības nolīgumus ar ārējiem partneriem.
II
Energoapgādes drošība par īpaši svarīgu jautājumu 
Eiropā kļuva pēdējos desmit gados. Valdības un 
sabiedrības uzmanība tika pievērsta riskiem, kas sais -
tīti ar atkarību no ārējiem avotiem, politisko nenoteik -
tību ārējā piegādātāja un tranzīta valstīs un iespēja -
miem energoapgādes traucējumiem. Arvien vairāk 
tiek arī atzīts, ka ES enerģētikas sistēmas pārkārtošana, 
ko nosaka pieprasījuma modeļu izmaiņas un atjauno -
jamo energoresursu plašāka izmantošana, rada jaunas 
problēmas, kā nodrošināt nepārtrauktu energoapgādi 
tiešajiem lietotājiem par pieejamu cenu.
III
ES ir pieņēmusi virkni tiesību aktu, lai atbalstītu iekšējā 
enerģijas tirgus izveidi. Iekšējais enerģijas tirgus ir 
regulējuma un infrastruktūras sistēma, ar kuru saskaņā 
būtu jānodrošina gāzes un elektroenerģijas brīva 
plūsma un bezrobežu tirdzniecība visā ES teritorijā. 
Jaunākajā tiesību aktu kopumā – trešajā enerģētikas 
paketē – tika noteikts mērķis panākt iekšējā tirgus 
izveidi līdz 2014. gadam. No ES budžeta laikā no 
2007. līdz 2013. gadam enerģētikas infrastruktūras 
finansēšanai tika piešķirti 3,7  miljardi  EUR, un ir pare -
dzams, ka no 2014. līdz 2020. gadam tiks piešķirti vēl 
aptuveni 7,4  miljardi  EUR.
IV
Revīzijas mērķis bija noteikt, vai iekšējā enerģijas 
tirgus politikas pasākumu īstenošana un ES izde -
vumi enerģētikas infrastruktūrai ir snieguši efektīvus 
energo  apgādes drošības ieguvumus.
08
 Kopsavilkums
V
ES mērķis pabeigt iekšējā enerģijas tirgus izveidi līdz 
2014. gadam netika sasniegts. Enerģētikas infrastruk -
tūra Eiropā kopumā vēl nav piemērota pilnīgi integrē -
tiem tirgiem, tāpēc efektīvu energoapgādes drošību 
tā pašlaik nesniedz. Finansiālais atbalsts no ES budžeta 
enerģētikas infrastruktūras jomā ir devis tikai nelielu 
ieguldījumu iekšējā enerģijas tirgū un energoapgādes 
drošībā.
VI
Joprojām ir problēmas ar ES tiesiskā regulējuma 
īstenošanu attiecībā uz iekšējo enerģijas tirgu. Lielās 
atšķirības dalībvalstu enerģijas tirgu organizēšanā var 
kavēt iekšējā enerģijas tirgus turpmāko attīstību. Lai 
gan Eiropas valstu tirgu apvienošanā ir gūti panākumi, 
iekšējā enerģijas tirgus ietekme uz cenām vēl nav 
pilnībā realizēta. Palātai ir šādi ieteikumi:
1. ieteikums.  Tā kā iekšējā enerģijas tirgus izveide vēl 
nav pabeigta, Komisijai līdz 2016. gada beigām jāpa -
beidz savi novērtējumi un jāuzsāk vajadzīgās pārkā -
pumu procedūras pret dalībvalstīm.
2. ieteikums.
a) Dalībvalstīm jānodrošina, lai attiecīgās valsts 
regulatīvās iestādes (VRI) būtu neatkarīgas un 
to funkcijas netiktu ierobežotas. VRI rīcībā jābūt 
pietiekamiem resursiem, lai tās varētu darboties, 
tostarp pilnvērtīgi piedalīties ES līmeņa sadarbības 
pasākumos.
b) Komisijai jānodrošina, lai Energoregulatoru sadar -
bības aģentūrai ( ACER ) būtu attiecīgās pilnvaras no 
dalībvalstu galvenajām iestādēm iegūt tai uzticēto 
uzdevumu izpildei vajadzīgo informāciju.3. ieteikums.  Komisijai jāveicina pārredzamu gāzes un 
elektroenerģijas tirdzniecības mehānismu plaša attīs -
tība. Tas jāpanāk, arī veicinot un atbalstot biržu izveidi 
dalībvalstīs, kurās patlaban tādu nav vai kurās dominē 
B2B tirdzniecības mehānismi.
4. ieteikums.  Komisijai jāpaātrina komiteju procedūra, 
lai nodrošinātu elektroenerģijas tīkla kodeksu apstip -
rināšanu līdz 2015. gada beigām. Tai arī jāmudina ACER  
un PSOET atbalstīt tīkla kodeksu savlaicīgu ieviešanu 
dalībvalstīs, īstenojot reģionālās sadarbības iniciatīvas.
5. ieteikums.  Komisijai:
a) jāapsver iespēja noteikt elektrotīklu starpsavieno -
jumu mērķus, pamatojoties uz tirgus vajadzībām, 
nevis fiksētu ražošanas jaudu valstī;
b) jāpārskata gāzes tirgus mērķmodeļa iespējamās 
izmaksas un ieguvumi un, ņemot vērā nenoteikto 
pieprasījumu, jāapsver, vai plašajai gāzes cauruļ -
vadu sistēmu būvniecībai ir kādas alternatīvas, 
piemēram, stratēģiski izvietotu SDG termināļu 
ierīkošana, lai apkalpotu vienu vai vairākus val -
stu tirgus, izmantojot ar iekšējo enerģijas tirgu 
saderīgus risinājumus. Tas jādara, pamatojoties uz 
visaptverošu ES līmeņa vajadzību novērtējumu.
09
 Kopsavilkums
VII
Infrastruktūra daudzās dalībvalstīs un starp tām vēl 
nav piemērota iekšējam enerģijas tirgum. Nav veikts 
visaptverošs ES līmeņa vajadzību novērtējums, uz 
kura pamata varētu noteikt prioritātes ieguldījumiem 
ES enerģētikas infrastruktūrā. Lai attīstītu pārrobežu 
infrastruktūru, kaimiņu dalībvalstīm ir jāsadarbojas. 
Palātai ir formulējusi turpmāk izklāstītos ieteikumus.
6. ieteikums.  Komisijai:
a) jāapzina pārrobežu enerģētikas infrastruktūra, 
kuras potenciāls netiek pilnībā izmantots iekšējā 
enerģijas tirgus atbalstam vai nu tāpēc, ka tās iz -
mantošanu ierobežo ilgtermiņa divpusējie līgumi, 
kas nedod pieeju trešām personām, vai arī tāpēc, 
ka netiek izmantotas tās tehniskās iespējas, piemē -
ram, gāzes reversās plūsmas;
b) jāsadarbojas ar ieinteresētajām personām dalīb -
valstīs, lai panāktu, ka šī infrastruktūra faktiski tiek 
izmantota daudz plašāk, cenšoties nepārtraukti 
uzlabot iekšējo enerģijas tirgu;
c) jāizpēta, kādu labumu dotu reģionālo pārva -
des sistēmu operatoru (PSO) izveide, lai veici -
nātu un efektīvi pārvaldītu enerģijas plūsmas 
pāri robežām, maksimāli izmantojot pašreizējo 
infrastruktūru.
7. ieteikums.  Komisijai:
a) jāsagatavo visaptverošs ES līmeņa enerģijas 
infrastruktūras vajadzību novērtējums kā pamats 
iekšējā enerģijas tirgus izveidei; tam jākalpo par 
atsauci citiem stratēģiskiem dokumentiem, proti, 
tīkla attīstības desmit gadu plāniem (TADGP);
b) lai atbalstītu vajadzību novērtējumu, jāievieš ener -
ģijas tirgu modelēšanas funkcija, tostarp dažādas 
pieprasījuma prognozes, vai nu pašā Komisijā, vai 
arī aģentūrā ACER ;
c) jāsadarbojas ar elektroenerģijas PSOET un gāzes 
PSOET, lai vajadzību novērtējumu varētu izmantot 
ar iekšējo enerģijas tirgu saistītās infrastruktūras 
plānošanā Eiropas Savienībā, ietverot tīkla attīstī -
bas desmit gadu plānus (TADGP).VIII
Eiropas Savienībai ir vairāki finansēšanas instrumenti 
enerģētikas infrastruktūras projektu atbalstam, bet 
iekšējais enerģijas tirgus nevienam no tiem nav galve -
nais mērķis. ES līdzfinansētajai enerģētikas infrastruk -
tūrai ir ierobežota ietekme uz iekšējo enerģijas tirgu. 
Palātai ir formulējusi turpmāk izklāstītos ieteikumus.
8. ieteikums.  Komisijai jāuzlabo savas plānošanas 
procedūras un jo īpaši kopīgu interešu projektu (KIP) 
prioritāšu noteikšana un finansēšana, ņemot vērā 
visaptverošu ES līmeņa enerģētikas infrastruktūras 
vajadzību novērtējumu.
9. ieteikums.  Komisijai jāsagatavo tiesību aktu priekš -
likumi par to, kā tiek atlasīti energoinfrastruktūras pro -
jekti finansēšanai atkarībā no tā, vai enerģijas tirgus 
dalībvalstī darbojas pienācīgi un nepārtraukti.
10
 Ievads
01 
ES pēdējos 20 gados ir izveidojusi 
visaptverošu pieeju enerģētikas un 
klimata politikai1. Šī politika turpina 
attīstīties, jo aizvien aktuālāka kļūst 
klimata pārmaiņu problēma un mainās 
starptautiskais konteksts, kas ietver 
politiskos notikumus pie ES robežām 
un tirdzniecības nolīgumus ar ārējiem 
partneriem.
02 
Pilnvaras veidot ES politiku enerģēti -
kas politikas jomā ir izklāstītas Līguma 
par Eiropas Savienības darbību (LESD) 
4. pantā, kur enerģētika ir noteikta par 
ES un dalībvalstu dalīto kompetenci. 
194. pantā ir paredzēts, ka ES enerģēti -
kas politikas mērķi ir:
a) nodrošināt enerģijas tirgus 
darbību;
b) nodrošināt energoapgādes drošību 
Savienībā;
c) veicināt energoefektivitāti un tau -
pību, kā arī jaunu un neizsīkstošu 
enerģijas veidu attīstību; un
d) veicināt enerģijas tīklu savstarpēju 
savienojamību.
03 
Dalībvalstis pieņem lēmumus par 
valsts energoresursu struktūru un gā -
zei un elektroenerģijai piemērojama -
jiem pamata un papildu nodokļiem un 
pārrauga elektroenerģijas un dabasgā -
zes tirgus darbību savā teritorijā.04 
Energoapgādes drošība par īpaši sva -
rīgu jautājumu Eiropā kļuva pēdējos 
desmit gados. Valdības un sabiedrības 
uzmanība tika pievērsta riskiem, kas 
saistīti ar atkarību no ārējiem avotiem, 
politisko nenoteiktību ārējā piegādā -
tāja un tranzīta valstīs un iespējamiem 
energoapgādes traucējumiem. Arvien 
vairāk tiek arī atzīts, ka ES enerģēti -
kas sistēmas pārkārtošana, ko nosaka 
pieprasījuma modeļu izmaiņas un 
atjaunojamo energoresursu plašāka 
izmantošana, rada jaunas problēmas, 
kā nodrošināt nepārtrauktu energoap -
gādi tiešajiem lietotājiem par pieejamu 
cenu.1 Cita starpā tā ietver 1995. un 
2007. gadā publicētos 
Komisijas paziņojumus par 
ES enerģētikas politiku, 
klimata un enerģētikas tiesību 
aktu kopumus 2020. un 
2030. gadam un Komisijas 
neseno paziņojumu par 
Enerģētikas savienību.
11 Ievads
Energoapgādes drošība 
un tās saistība ar iekšējo 
enerģijas tirgu
05 
Eiropas Komisija ir konsekventi vei -
cinājusi iekšējā elektroenerģijas un 
dabasgāzes tirgus izveidi kā pama -
tu energoapgādes nodrošināšanai 
Savienībā. Iekšējais enerģijas tirgus ir 
regulējuma un infrastruktūras sistē -
ma, saskaņā ar kuru būtu jānodrošina 
gāzes un elektroenerģijas brīva plūsma 
un bezrobežu tirdzniecība visā ES te -
ritorijā. Komisijas jaunākajā paziņoju -
mā par Eiropas enerģētiskās drošības 
stratēģiju, kas tika publicēts 2014. gada 
28. maijā2, Komisija norāda: “Lai nodro -
šinātu lielāku energopiegādes drošību, 
pirmkārt, ir jāīsteno vienotāka pieeja, 
nodrošinot iekšējā tirgus funkcionēša -
nu, un ir vairāk jāsadarbojas reģionālā 
un Eiropas līmenī, jo īpaši attiecībā uz 
tīklu modernizācijas un tirgu atvērša -
nas koordināciju (..)”.
06 
Atvērtu, konkurētspējīgu un pilnībā 
funkcionējošu elektroenerģijas un 
dabasgāzes iekšējo tirgu izveide var 
sniegt energoapgādes drošības iegu -
vumus visai Savienībai. Tā rada iespēju 
dažādot energoapgādi, mazināt vietē -
jos energoapgādes riskus, īstenot likvī -
du un elastīgu tirdzniecību dalībvalstīs 
un starp tām, kā arī nodrošināt ekono -
miski izdevīgu energoapgādi. Energo -
apgādes drošība ir sabiedrisks labums, 
kam ir sava cena, un tās nodrošināšana 
visrentablākajā veidā ir ES enerģētikas 
politikas galvenais mērķis.07 
Eiropas Savienības Padome 2014. gada 
decembrī atkārtoti pauda atbalstu 
iekšējā enerģijas tirgus izveides pa -
beigšanai, uzsverot, ka “ir jāmobilizē 
visi centieni, lai steidzamības kārtā sa -
sniegtu mērķi – pilnībā funkcionējošu 
un savienotu iekšējo enerģijas tirgu”3.
08 
Lai izveidotu iekšējo enerģijas tirgu, ir 
jāpieņem noteikumi par gāzes un elek -
troenerģijas tirgus darbību un jācenšas 
nodrošināt, ka šim nolūkam ir pieeja -
ma atbilstoša infrastruktūra.2 “Eiropas enerģētiskās drošības 
stratēģija”, 
COM(2014) 330 final, 28.5.2014.
3 Eiropas Savienības Padomes 
Transporta, telekomunikāciju 
un enerģētikas padomes 
2014. gada 9. decembra 
sanāksmes secinājumi.
12 Ievads
Iekšējā enerģijas tirgus 
tiesiskais regulējums
09 
Uz iekšējā enerģijas tirgus darbību 
attiecas vairāku veidu noteikumi. 
Pirmais posms ir tiesiskā regulējuma 
izstrāde, nosakot iekšējā elektroener -
ģijas un dabasgāzes tirgus izveides 
principus un regulējuma nosacījumus, 
saskaņā ar kuriem būtu jāveic enerģijas 
tirdzniecība. Šis tiesiskais regulējums ir 
izstrādāts, izmantojot trīs ES sekundāro 
tiesību aktu “paketes” (skatīt 1. attēlu ).10 
Trešo enerģētikas paketi 2011. gadā 
papildināja regula par enerģijas vai -
rumtirgus4 integritāti un pārredzamību 
(REMIT )5. Šajā regulā ir aplūkoti tirgus 
integritātes un tirgus ļaunprātīgas 
izmantošanas jautājumi, un tā paredz 
enerģijas vairumtirgus uzraudzību, lai 
atklātu un novērstu tirgus manipulāci -
jas. Tā pilnībā jāīsteno līdz 2016. gada 
aprīlim.1. attēlsTriju enerģētikas pakešu izstrāde
Galvenie komponenti
Direktīva 2009/72/EK
Direktīva 2009/73/EKRegula (EK) Nr. 713/2009Regula (EK) Nr. 714/2009Regula (EK) Nr. 715/2009 Trešā pakete
2009. g.Otrā pakete
2003. g.Pirmā pakete  
1996./1998. g.
PSO koordinēšana, ko veic elektro-
enerģijas PSOET un gāzes PSOETTīkla attīstības 
desmit gadu plāniPSO kā atsevišķa 
vienībaRegulatoru 
koordinēšana, ko 
veic ACERJuridiska 
nošķiršanaNeatkarīgs valsts 
regulatorsTikai regulēta 
piekļuve100 %Uzskaites 
nošķiršanaJebkura
kompetenta iestādeSarunu ceļā, 
regulēta vai vienīgā 
pircēja modelisPakāpeniska un 
ierobežotaTīkla attīstība PSO nošķiršanaTirgus 
regulēšanaTrešo personu 
piekļuveTirgus
atvēršana
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.4 Vairumtirdzniecība notiek 
starp enerģijas importētājiem 
vai ražotājiem un 
piegādātājiem, kuri 
energoproduktus pārdod 
galapatērētājiem.
5 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2011. gada 
25. oktobra Regula (ES) 
Nr. 1227/2011 par enerģijas 
vairumtirgus integritāti un 
pārredzamību (OV L 326, 
8.12.2011., 1. lpp.).
13 Ievads
11 
Divi ES tiesību akti attiecas tieši uz 
elektroenerģijas un gāzes piegādes 
drošību. To galvenais uzdevums ir 
pienācīgas un nepārtrauktas iekšējā 
enerģijas tirgus darbības uzturēšana 
pat ārkārtas apstākļos:
a) Elektroapgādes direktīva6, kas 
tika pieņemta 2005. gadā, paredz, 
ka dalībvalstīm ir jānodrošina 
pienācīgs ražošanas jaudas līmenis, 
pienācīgs līdzsvars starp piedāvā -
jumu un pieprasījumu un atbilstīgs 
starpsavienojumu līmenis ar citām 
dalībvalstīm, un
b) Dabasgāzes piegādes drošī -
bas regula , kas tika pieņemta 
2010. gadā7, nosaka piegādes un 
infrastruktūras standartus, kā arī 
dabasgāzes uzņēmumu, dalībval -
stu un Komisijas pienākumus gan 
novērst piegādes traucējumus, gan 
arī reaģēt uz tiem.12 
Šajā tiesiskajā regulējumā ir izklāstīti 
iekšējā enerģijas tirgus pamatprincipi, 
taču tas pats par sevi nav praktisks 
enerģijas tirgus paraugs. Šim nolūkam 
Komisija ieviesa elektroenerģijas un 
gāzes tirgu mērķmodeļus, lai īstenotu 
cenu konverģences mērķi8. Šie modeļi 
tika pilnveidoti, iesaistot PSOET, ACER  
un enerģētikas nozares pārstāvjus, 
un pašlaik tos iestrādā pamatnostād -
nēs un tīkla kodeksos, kuros precizēti 
tehniskie noteikumi par to, kā šiem 
tirgiem būtu jādarbojas:
a) elektroenerģijas mērķmodelis  
paredz valstu tirgu sasaisti vienā 
Eiropas tirgū9. Papildus cenu kon -
verģences veicināšanai tirgu sa -
saistei būtu jānodrošina pārrobežu 
pārvades optimāla izmantošana;
b) gāzes mērķmodelis  veicina 
cenu konverģenci, izmantojot uz 
mezgliem balstītu tirdzniecību10. 
Tas paredz ieejas un izejas zonu, 
kā arī likvīdu virtuālo tirdzniecības 
punktu izveidi.6 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2006. gada 
18. janvāra Direktīva 2005/89/
EK par pasākumiem, lai 
nodrošinātu elektroapgādes 
drošumu un ieguldījumus 
infrastruktūrā (OV L 33, 
4.2.2006., 22. lpp.).
7 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2010. gada 
20. oktobra Regula (ES) 
Nr. 994/2010 par gāzes 
piegādes drošības aizsardzības 
pasākumiem un Padomes 
Direktīvas 2004/67/EK 
atcelšanu (OV L 295, 
12.11.2010., 1. lpp.).
8 https://ec.europa.eu/energy/
en/consultations/
consultation-generation-
adequacy-capacity-
mechanisms-and-internal-
market-electricity
9 Tirgu sasaiste ir atsevišķu 
elektroenerģijas nākamās 
dienas tūlītējo tirgu 
apvienošana, izmantojot 
pieejamo pārrobežu pārvades 
jaudu. Lai īstenotu 
elektroenerģijas tirgu sasaisti 
Eiropas Savienībā, ir izstrādāts 
īpašs algoritms – EUPHEMIA .
10 Gāzes mezgls ir fizisks vai 
virtuāls tirdzniecības punkts, 
kur gāzes piegādes cena tiek 
noteikta atbilstoši 
pieprasījumam reģionā. 
Mezgla cenas mainās, 
pamatojoties uz mainīgo 
mijiedarbību starp gāzes 
pieprasījumu un piedāvājumu.
14 Ievads
ES enerģētikas politikas jomas 
galveno dalībnieku uzdevumi 
un pienākumi
13 
Iekšējā enerģijas tirgus izveides, īste -
nošanas un regulēšanas process ietver 
dažādus publiskā un privātā sektora 
dalībniekus, kuriem ir konkrēti uzdevu -
mi un pienākumi:
a) Eiropas Komisijas  Enerģētikas ģe -
nerāldirektorāts (Enerģētikas ĢD) 
atbild par Eiropas enerģētikas 
politikas izstrādi un īstenošanu 
saskaņā ar LESD 194. pantu. Tas 
ietver enerģijas tirgus darbības un 
energoapgādes drošības nodroši -
nāšanu Savienībā, kā arī enerģijas 
tīklu savstarpējas savienojamības 
veicināšanu. Attiecībā uz iekšējo 
enerģijas tirgu Komisija:
i) ierosina vajadzīgos politikas 
dokumentus un tiesību aktus;
ii) uzrauga enerģētikas pakešu 
transponēšanu valsts tiesību 
aktos;
iii) kopīgi ar dalībvalstīm pieņem 
tīkla kodeksus, izmantojot 
komiteju procedūru.
b) Enerģijas tirgi būtu jāuzrauga val-
stu regulatīvajām iestādēm  (VRI), 
kas ir pilnīgi neatkarīgas no dalīb -
valstu valdībām. Prasība izveidot 
VRI tika ieviesta otrajā enerģētikas 
paketē. Trešajā paketē šo iestāžu 
loma tika pastiprināta.c) Energoregulatoru sadarbības 
aģentūrai  (ACER ), kas izveido -
ta saskaņā ar trešo enerģētikas 
paketi, būtu jāveicina un jāsekmē 
sadarbība starp VRI. ACER  izstrādā 
pamatnostādnes tīkla kodeksu 
veidošanai un pieņem atzinumus 
par dažādiem enerģijas tirgus 
jautājumiem. ACER  nav nekādas 
izpildvaras, tāpēc tās lēmumi nav 
tieši saistoši tirgus dalībniekiem.
d) Pārvades sistēmu operatori  
(PSO) ir saimnieciskas vienības, kas 
atbild par enerģijas transportēšanu 
dabasgāzes vai elektroenerģijas 
veidā valsts vai reģionālā līmenī, 
izmantojot fiksētu infrastruktūru. 
Tiem savstarpēji jāsadarbojas elek -
troenerģijas un gāzes pārvades 
sistēmu operatoru Eiropas tīklos  
(elektroenerģijas PSOET un gāzes 
PSOET). PSOET ir atbildīgi par tīkla 
kodeksu izstrādi, pamatojoties uz 
aģentūras ACER  pamatnostādnēm, 
un par tīkla attīstības desmit gadu 
plānu (TADGP) sagatavošanu.
15 Ievads
Vajadzīgie ieguldījumi un 
ES finanšu instrumenti 
enerģētikas infrastruktū -
ras jomā
14 
Ieguldījumi enerģētikas infrastruktūrā 
ir vajadzīgi tādēļ, lai varētu izman -
tot iekšējā enerģijas tirgus sniegtos 
energoapgādes drošības ieguvumus. 
Enerģētikas infrastruktūru Eiropas 
Savienībā galvenokārt finansē PSO, 
izmantojot patēriņa tarifus saskaņā ar 
principu “lietotājs maksā”. PSO pašu 
resursi, kurus izmanto infrastruktūrā 
veikto ieguldījumu finansēšanai, var 
segt projekta izmaksas, sākot no 20 % 
līdz pat vajadzīgo ieguldījumu pil -
nam apmēram. Saskaņā ar Komisijas 
2011. gada datiem PSO no 2005. līdz 
2009. gadam enerģētikas infrastruk -
tūrā ieguldīja 9,1  miljardu  EUR gadā. 
No tiem 5,8 miljardi EUR gadā tika 
ieguldīti elektroenerģijas infrastruk -
tūrā un 3,3 miljardi EUR gadā – gāzes 
infrastruktūrā.
15 
Eiropas Investīciju banka (EIB)  ir 
lielākā pārvalstiskā aizdevumu un 
garantiju sniedzēja enerģētikas infra -
struktūras projektiem Eiropas Savie -
nībā. No 2007. līdz 2012. gadam EIB 
piešķīra aizdevumus 29,4  miljardu  EUR apmērā ieguldījumiem Eiropas elektro -
enerģijas un gāzes tīklu modernizācijā 
un attīstībā11.
16 
Enerģētikas infrastruktūra ir arī viena 
no jaunizveidotā Eiropas Stratēģisko 
investīciju fonda (ESIF)  prioritātēm12. 
Šis fonds apvieno kapitālu no ES bu -
džeta un EIB, lai visā ES piesaistītu pub -
liskā un privātā sektora ieguldījumus 
vismaz 315 miljardu EUR apmērā13.
17 
Salīdzinājumā ar pašu PSO ieguldīju -
miem un finansējumu, kas pieejams 
no EIB un ESIF, ieguldījumu apjoms 
enerģētikas infrastruktūrā no ES bu -
džeta  ir samērā neliels. Laikā no 2007. 
līdz 2013. gadam enerģētikas infra -
struktūrai no ES budžeta tika piešķirti 
aptuveni 3,7 miljardi EUR, un 2014.–
2020. gada periodam ir paredzēti vēl 
7,4 miljardi EUR, kā parādīts 1. tabulā .1. tabulaEnerģētikas infrastruktūrai piešķirtie līdzekļi laikposmam no 2007 . līdz 2020. gadam 
(miljoni EUR)
Nozare TEN-E EEPEA EISI enerģētikai ESI fondi Kopā
2007.–2013. g.Elektroenerģija 81 905 498 1484
Gāze 64 1363 814 2241
KOPĀ 145 2268 1312 3725
2014.–2020. g. Elektroenerģija un gāze 5350 20 0017350
KOPĀ 2007.–2020. g. 145 2268 5350 3312 11 075
1 Aptuvena summa, ko revīzijas grupai norādīja Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ĢD.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ĢD datubāzēm un EEPEA īstenošanas ziņojumiem.11 Eiropas Investīciju banka, 
“Energy Lending Criteria”  
[Aizdevumu izsniegšanas 
kritēriji enerģētikas 
projektiem], 2013. gada 
23. jūlijs.
12 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2015. gada 25. jūnija 
Regula (ES) Nr. 2015/1017 par 
Eiropas Stratēģisko investīciju 
fondu, Eiropas Investīciju 
konsultāciju centru un Eiropas 
Investīciju projektu portālu, ar 
ko groza Regulas (ES) Nr. 
1291/2013 un (ES) Nr. 
1316/2013.
13 Atzinums Nr. 4/2015 par 
priekšlikumu Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
regulai par Eiropas Stratēģisko 
investīciju fondu un ar ko 
groza Regulas (ES) 
Nr. 1291/2013 un (ES) 
Nr. 1316/2013 (OV 121, 
15.4.2015., 1. lpp.).
16 Ievads
18 
Piešķīrumi tika veikti no vairākiem 
Komisijas pārvaldītiem fondiem, kas at -
šķiras pēc to relatīvā lieluma, finansēto 
projektu jomas un piešķirtā finansēju -
ma veida (skatīt 1. tabulu ):
a) Eiropas enerģētikas tīkli  (TEN-E ), 
kurus izveidoja 1996. gadā14, bija 
Komisijas pārvaldīts instruments, 
kas finansēja elektroenerģijas un 
dabasgāzes infrastruktūru. Kritēriji 
kopīgu interešu projektu (KIP) ap -
zināšanai TEN-E  regulā tika noteikti 
2013. gadā15;
b) Eiropas enerģētikas program -
ma ekonomikas atveseļošanai  
(EEPEA) tika izveidota 2009. gadā, 
lai ar ieguldījumiem infrastruktūrā 
stimulētu ES ekonomiku16. EEPEA 
tiešā Komisijas pārvaldībā finan -
sēja apstiprinātā sarakstā iekļau -
tus projektus. Finansētie projekti 
joprojām tiek īstenoti, taču jauni 
projekti no šīs shēmas vairs netiks 
atbalstīti;
c) Eiropas infrastruktūras savie -
nošanas instruments  (EISI)17 tika 
izveidots, lai nodrošinātu ieguldī -
jumus transporta, enerģētikas un 
telekomunikāciju nozarē no 2014. 
līdz 2020. gadam18. Fonda mērķis 
ir piesaistīt privātos ieguldījumus, 
izmantojot vairākus mehānismus, 
tostarp dotācijas, īpašus aizdevu -
mus, garantijas, parādu un kapitāla 
vērtspapīru instrumentus. Līdzfi -
nansēšana ar dotāciju starpniecību 
notiek, pamatojoties uz atklātiem 
uzaicinājumiem iesniegt priekšli -
kumus, un to pārvalda Inovācijas 
un tīklu izpildaģentūra ( INEA ), und) finansējumu enerģētikas infra -
struktūrai nodrošina arī Eiropas 
struktūrfondi un investīciju 
fondi  (ESI fondi)19. Šā finansējuma 
pamatā ir valstu darbības program -
mas, kuras apstiprina Komisija.
19 
Komisija 2010. gadā lēsa, ka Eiropas 
enerģētikas nozarei līdz 2020. gadam 
būs vajadzīgi ieguldījumi 1 triljona EUR 
apmērā. No šīs summas aptuveni 
210 miljardi  EUR būs vajadzīgi Eiropas 
nozīmes elektroenerģijas un gāzes 
tīkliem20. Vēl nesenāk Starptautiskā 
Enerģētikas aģentūra (SEA) aprēķināja, 
ka ES elektroenerģijas un gāzes tīkliem 
vajadzīgo ieguldījumu kopējā summa 
laikposmam no 2014. līdz 2035. gadam 
pieaugs līdz 931 miljardam EUR21.14 TEN-E  programma tika 
izveidota ar Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
2006. gada 6. septembra 
Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, ar 
ko nosaka pamatnostādnes 
Eiropas enerģētikas tīkliem un 
atceļ Lēmumu Nr. 96/391/EK 
un Lēmumu Nr. 1229/2003/EK 
(OV L 262, 22.9.2006., 1. lpp.).
15 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2013. gada 17. aprīļa 
Regula (ES) Nr. 347/2013, ar ko 
nosaka Eiropas 
energoinfrastruktūras 
pamatnostādnes un atceļ 
Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, 
groza Regulu (EK) 
Nr. 713/2009, Regulu (EK) 
Nr. 714/2009 un Regulu (EK) 
Nr. 715/2009 (OV L 115, 
25.4.2013., 39. lpp.), ir 
paredzēta, lai veicinātu Eiropas 
enerģētikas tīklu ( TEN-E ) 
savlaicīgu attīstību un 
sadarbspēju.
16 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2009. gada 13. jūlija 
Regula (EK) Nr. 663/2009, ar ko 
izveido programmu 
ekonomikas atveseļošanas 
atbalstam, piešķirot Kopienas 
finansiālo palīdzību 
projektiem enerģētikas jomā 
(OV L 200, 31.7.2009., 31. lpp.).
17 Kā noteikts Regulā (ES) Nr. 
2015/1017 par Eiropas 
Stratēģisko investīciju fondu, 
finanšu piešķīrums EISI 
enerģijas nozarei 2014.–2020. 
gadam bija samazināts par 
500 miljoniem EUR (no 5 850 
miljoniem EUR līdz 5 350 
miljoniem EUR), lai daļēji 
finansētu iemaksu no 
Savienības vispārējā budžeta 
Eiropas Stratēģisko investīciju 
fondā.
18 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2013. gada 
11. decembra Regula (ES) 
Nr. 1316/2013, ar ko izveido 
Eiropas infrastruktūras 
savienošanas instrumentu, 
groza Regulu (ES) 
Nr. 913/2010 un atceļ Regulu 
(EK) Nr. 680/2007 un Regulu 
(EK) Nr. 67/2010 (OV L 348, 
20.12.2013., 129. lpp.).
19 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2013. gada 
17. decembra Regula (ES) 
Nr. 1303/2013, ar ko paredz 
kopīgus noteikumus par 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu, Eiropas Sociālo fondu, 
Kohēzijas fondu, Eiropas 
Lauksaimniecības fondu lauku 
attīstībai un Eiropas Jūrlietu un 
zivsaimniecības fondu un 
17
 Revīzijas tvērums  
un pieeja
20 
Šajā revīzijā Palātas mērķis bija noteikt, 
vai iekšējā enerģijas tirgus politikas 
pasākumu īstenošana un ES izdevumi 
enerģētikas infrastruktūrai ir snieguši 
efektīvus energoapgādes drošības 
ieguvumus.
21 
Konkrētāk, Palāta pārbaudīja, vai
 ο Komisija un dalībvalstis ir nodroši -
nājušas iekšējā enerģijas tirgus  
politikas īstenošanu, tādējādi uzla -
bojot energoapgādes drošību;
 ο enerģētikas infrastruktūra  Eiro -
pā ir piemērota pilnīgi integrētam 
tirgum, tādējādi nodrošinot efektī -
vu energoapgādes drošību, un
 ο ES finansiālais atbalsts  ener -
ģētikas infrastruktūrai ir efektīvi 
veicinājis iekšējā enerģijas tirgus 
izveidi.
22 
Revīzijas praktiskais darbs tika veikts 
no 2014. gada vidus līdz 2015. gada 
vidum.
23 
Revīzijas uzmanības centrā bija gāzes 
transportēšana pa cauruļvadiem, 
uzglabāšana, tostarp SDG termināļos, 
un elektroenerģijas pārvade. Netika 
aplūkota ne enerģijas ražošana22, ne 
arī energoefektivitāte23. Tāpat revīzi -
jā netika ietvertas enerģijas sadales 
sistēmas galapatērētājiem, enerģē -
tiskā nabadzība, enerģijas nodokļi un 
subsīdijas un enerģētikas un klimata 
politikas mērķi 2020. un 2030. gadam.24 
Revīzija aptvēra politikas pasākumus 
un finansējumu, sākot no 2007. gada. 
Tika izmantota reģionāla pieeja un 
veikta gadījumu izpēte sešās dalībval -
stīs – Bulgārijā, Igaunijā, Lietuvā, Polijā, 
Spānijā un Zviedrijā. Palāta analizēja 
reģionālos tirgus un starpsavienojumu 
līmeni starp šīm dalībvalstīm un to 
kaimiņvalstīm.
25 
Veicot gadījumu izpēti, Palāta novēr -
tēja ieguldījumu vajadzību noteikša -
nu, iekšējā enerģijas tirgus principu 
īstenošanu, pārrobežu sadarbības 
aspektus un projektu priekšlikumu 
pamatojumu. Šī izlase nodrošināja 
visas ES plašu ģeogrāfisko pārstāvību. 
Gadījumu izpēte aptvēra 15 konkrētu 
ES līdzfinansētu projektu piemērus. 
Revīzijas darbā visos gadījumos tika 
iekļautas intervijas ar dalībvalstu un 
ES amatpersonām.
26 
Palāta arī apzināja labu praksi, ja 
tas bija iespējams, lai to varētu iz -
mantot ieinteresētās personas citās 
dalībvalstīs.vispārīgus noteikumus par 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu, Eiropas Sociālo fondu, 
Kohēzijas fondu un Eiropas 
Jūrlietu un zivsaimniecības 
fondu un atceļ Padomes 
Regulu (EK) Nr. 1083/2006 
(OV L 347, 20.12.2013., 
320. lpp.).
20 “Enerģētikas infrastruktūras 
prioritātes 2020. gadam un 
pēc tam. Projekts integrētam 
Eiropas enerģētikas tīklam”, 
COM(2010) 677 galīgā 
redakcija, 17.11.2010.
21 Starptautiskā Enerģētikas 
aģentūra, World Investment 
Outlook 2014  [Pasaules 
ieguldījumu perspektīvas, 
2014. gads], Parīze, ESAO/SEA, 
167. lpp.
22 Attiecībā uz ražošanu skatīt 
Īpašo ziņojumu Nr. 6/2014 
“Kohēzijas politikas līdzekļu 
piešķiršana atjaunojamās 
enerģijas ražošanai: vai 
sasniegti labi rezultāti”  
(http:/eca.europa.eu ).
23 Attiecībā uz patēriņu skatīt 
Īpašo ziņojumu Nr. 21/2012 
“Kohēzijas politikas 
ieguldījumi energoefektivitātē 
un to rentabilitāte” ( http:/eca.
europa.eu ).
18
 Apsvērumi
Mērķis pabeigt iekšējā 
enerģijas tirgus izveidi 
līdz 2014. gadam netika 
sasniegts
27 
Kopš 2007. gada iekšējam enerģijas 
tirgum ir pievērsta liela uzmanība 
ES enerģētikas politikas izstrādē. Tre -
šajā enerģētikas paketē, kuru pieņēma 
2009. gadā, ibija prasīts transponēt 
gāzes un elektrības direktīvas līdz 
2011. gada 3. martam24. Tomēr minēta -
jā gadā šis mērķis netika sasniegts. Pa -
pildus tam 2009. gadā tika pieņemtas 
trīs Komisijas regulas, kas veido daļu 
no trešās enerģētikas paketes25.
28 
Padome 2011. gadā atkārtoti apliecinā -
ja savu apņemšanos attiecībā uz iek -
šējo enerģijas tirgu, norādot, ka “līdz 
2014. gadam būtu jāpabeidz iekšējā 
enerģijas tirgus izveide, lai būtu iespē -
jama brīva gāzes un elektroenerģijas 
plūsma”26. 2014. gada decembrī, kad šis 
mērķis vēl joprojām nebija sasniegts, 
Padome vēlreiz apstiprināja “steidza -
mo nepieciešamību visām dalībvalstīm 
efektīvi un konsekventi īstenot un 
piemērot trešajā enerģētikas paketē 
izklāstītos noteikumus”27.29 
Lai sasniegtu šo mērķi, ir svarīgi:
 ο īstenot ES tiesisko regulējumu at -
tiecībā uz iekšējo enerģijas tirgu;
 ο mazināt sadrumstalotību, ko rada 
atšķirības starp vietējiem un valstu 
tirgiem;
 ο panākt cenu konverģenci un
 ο nodrošināt atbilstošas enerģētikas 
infrastruktūras pieejamību (skatīt, 
sākot no 72. punkta).24 Attiecībā uz elektroenerģiju –
Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2009. gada 13. jūlija 
Direktīva 2009/72/EK par 
kopīgiem noteikumiem 
attiecībā uz elektroenerģijas 
iekšējo tirgu un par 
Direktīvas 2003/54/EK 
atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 
55. lpp.), 49. panta 1. punkts. 
Attiecībā uz gāzi – Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
2009. gada 13. jūlija 
Direktīva 2009/73/EK par 
kopīgiem noteikumiem 
attiecībā uz dabasgāzes 
iekšējo tirgu un par 
Direktīvas 2003/55/EK 
atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 
94. lpp.), 54. panta 1. punkts.
25 Regula (EK) Nr. 714/2009 par 
nosacījumiem attiecībā uz 
piekļuvi tīklam elektroenerģi -
jas pārrobežu tirdzniecībā un 
par Regulas (EK) 
Nr. 1228/2003 atcelšanu. 
Regula (EK) Nr. 715/2009 par 
nosacījumiem attiecībā uz 
piekļuvi dabasgāzes pārvades 
tīkliem un par Regulas (EK) 
Nr. 1775/2005 atcelšanu. 
Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2009. gada 13. jūlija 
Regula (EK) Nr. 713/2009, ar ko 
izveido Energoregulatoru 
sadarbības aģentūru.
26 Eiropadomes 2011. gada 
4. februāra secinājumi.
27 Padomes secinājumi, 
Transporta, telekomunikāciju 
un enerģētikas padomes 
sanāksme, Brisele, 2014. gada 
9. decembris.
19 Apsvērumi
Joprojām ir problēmas 
ar ES tiesiskā regulējuma 
īstenošanu iekšējā enerģijas 
tirgus jomā
30 
Trešā enerģētikas pakete ietver gan 
regulas, kas tiek tieši piemērotas, gan 
arī direktīvas, kas jāintegrē ikvienas 
dalībvalsts tiesiskajā regulējumā. Komi -
sija uzrauga progresu, veicot:
a) transponēšanas pārbaudes , 
lai pārbaudītu, vai dalībvalstis ir 
atjauninājušas savus tiesību aktus 
ar mērķi tajos iestrādāt direktīvu 
noteikumus28. Ja Komisija uzskata, 
ka dalībvalsts to nav izdarījusi, tā 
var uzsākt pārkāpuma procedūru, 
kuras rezultātā var tikt ierosināta 
lieta Eiropas Savienības Tiesā, un
b) atbilstības pārbaudes , lai novēr -
tētu, vai praktiski veiktās izmaiņas 
atbilst direktīvu noteikumiem. Lai 
atvieglotu novērtēšanu, Komisija 
sūta dalībvalstīm informācijas un 
paskaidrojumu pieprasījumus; šīs 
informācijas apmaiņai izmanto 
rīku, kura nosaukums ir“ EU pilot ”. 
Ja saskaņā ar Komisijas novērtē -
jumu dalībvalstīs praktiski veiktās 
izmaiņas pienācīgi neatspoguļo 
direktīvu noteikumus, saskaņā 
ar LESD 258. pantu tā var uzsākt 
oficiālu pārkāpuma procedūru.28 Komisijas novērtējuma 
pamatā ir dalībvalstu oficiālie 
dokumenti, līgumslēdzēju 
ziņojumi, zināšanas par valsts 
dienestu, tirgus uzraudzība, 
izmantojot plašsaziņas 
līdzekļus, un īpaši pieprasījumi 
trešām personām.
20 Apsvērumi
31 
Informācija par šo pārbaužu rezultā -
tiem, tostarp par pārkāpumu proce -
dūrām attiecībā uz trešās enerģētikas 
paketes tiesību aktiem (ņemot vērā 
stāvokli 2015. gada 30. jūnijā), ir snieg -
ta 2. tabulā . Analīze liecina, ka vēl ir 
daudz darāmā, lai varētu uzskatīt, ka 
trešā enerģētikas pakete dalībvalstīs 
ir pilnībā īstenota. Līdz 2015. gada 
30. jūnijam:
a) saistībā ar trešās enerģētikas pake -
tes noteikumu netransponēšanu  
Komisija uzskatīja par vajadzīgu 
uzsākt pārkāpumu procedūras pret 
19 no 28 dalībvalstīm. Visas šīs pro -
cedūras līdz 2015. gada 30. jūnijam 
tika slēgtas;
b) attiecībā uz neatbilstību  trešās 
enerģētikas paketes noteikumiem 
Komisija 2013. gadā sāka pieprasīt 
informāciju no dalībvalstīm un da -
žos gadījumos uzsāka pārkāpumu 
procedūras:
i) attiecībā uz 10 dalībvalstīm 
Komisija bija pabeigusi no -
vērtējumu un uzsākusi pārkā -
pumu procedūras saskaņā ar 
LESD 258. pantu. Neviena no 
tām vēl nav slēgta;
ii) attiecībā uz 4 dalībvalstīm 
Komisija bija pieprasījusi infor -
māciju, izmantojot “ EU pilot ”, 
bet novērtējumu vēl nebija 
pabeigusi;
iii) attiecībā uz 14 dalībvalstīm 
Komisija vēl nebija nosūtījusi 
informācijas pieprasījumu.32 
Šajā revīzijā aplūkotie trešās enerģē -
tikas paketes noteikumi, kuru izpildē 
tika atklātas problēmas, Komisijai 
veicot pārbaudes, ietver:
 ο valstu regulatoru darbību (skatīt 
34.–36. punktu);
 ο pārvades sistēmu operatoru darbī -
bu (skatīt 37.–42. punktu);
 ο ar dažādiem cenu regulēšanas 
veidiem saistītus jautājumus (skatīt 
64. punktu).
33 
Revīzijas laikā Palāta apstiprināja turp -
mākajos punktos izklāstītās problēmas 
šajās jomās.
21 Apsvērumi
Komisijas veikto trešās enerģētikas paketes transponēšanas un atbilstības pārbaužu 
rezultāti (stāvoklis 2015. gada 30. jūnijā)
Transponēšanas pārbaudes Atbilstības pārbaudes
Komisijas veiktā transpo­
nēšanas pārbaude ir 
pabeigtaUzsākta un slēgta pārkā ­
puma procedūraKomisija uzsākusi pārkā ­
puma procedūruPārkāpuma procedūra 
ir slēgta
Beļģija √ √ √ Nav slēgta
Bulgārija √ √ Nav uzsāktas procedūras
Čehijas Republika √ N/P Nav uzsāktas procedūras
Dānija √ √ Nav uzsāktas procedūras
Vācija √ N/P √ Nav slēgta
Igaunija √ √ Nav uzsāktas procedūras
Īrija √ √ Nav uzsāktas procedūras
Grieķija √ N/P Nav uzsāktas procedūras
Spānija √ √ √ Nav slēgta
Francija √ √ √ Nav slēgta
Horvātija √ N/P √ Nav slēgta
Itālija √ N/P √ Nav slēgta
Kipra √ √ Nav uzsāktas procedūras
Latvija √ N/P Nav uzsāktas procedūras
Lietuva √ √ Nav uzsāktas procedūras
Luksemburga √ √ √ Nav slēgta
Ungārija √ N/P √ Nav slēgta
Malta √ N/P Nav uzsāktas procedūras
Nīderlande √ √ Nav uzsāktas procedūras
Austrija √ √ √ Nav slēgta
Polija √ √ Nav uzsāktas procedūras
Portugāle √ N/P Nav uzsāktas procedūras
Rumānija √ √ √ Nav slēgta
Slovēnija √ √ Nav uzsāktas procedūras
Slovākija √ √ Nav uzsāktas procedūras
Somija √ √ Nav uzsāktas procedūras
Zviedrija √ √ Nav uzsāktas procedūras
Apvienotā Karaliste √ √ Nav uzsāktas procedūras
Piezīme:   
– “N/P” nozīmē to, ka pārkāpuma procedūra netika uzsākta un, pamatojoties uz transponēšanas pārbaudēm, kas tagad ir pabeigtas visās dalīb -
valstīs, Komisija nevienu pārkāpuma procedūru vairs neuzsāks.  
– “Nav uzsāktas procedūras” nozīmē to, ka pret attiecīgo dalībvalsti pārkāpuma procedūra nav uzsākta. Komisija pārskata situāciju un pārkāpu -
mu procedūras var uzsākt vēlāk.  
– “Nav slēgta” nozīmē to, ka pārkāpuma procedūra pašlaik norisinās, bet vēl nav slēgta.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas sniegto informāciju.2. tabula
22 Apsvērumi
Energoregulatori, pildot 
savus uzdevumus, saskaras 
ar problēmām gan valsts, gan 
ES līmenī
34 
Šajā revīzijā iegūtie pierādījumi norāda 
uz šādām problēmām VRI darbībā:
a) lai nodrošinātu, ka VRI var pienācī -
gi veikt savus uzdevumus, būtiska 
nozīme ir to neatkarībai . Regulatī -
vo iestāžu vadītāji būtu jāizraugās 
pārredzamā veidā, un tiem būtu 
jādod rīcības brīvība. Šie principi 
ne vienmēr tiek ievēroti. Piemērus 
skatīt 1. izcēlumā ;
b) vairāku VRI pārstāvji uzsvēra risku 
saistībā ar šo iestāžu funkciju 
ierobežojumiem . Dažu valstu 
valdības ir paturējušas konkrētas 
regulatīvās pilnvaras vai uzlikušas 
par pienākumu VRI izmantot tādas 
tarifu noteikšanas metodes, kas va -
rētu piešķirt priekšrocības noteik -
tiem tirgus dalībniekiem. Piemērus 
skatīt 2. izcēlumā ;
c) lai gan VRI pienākumi visās da -
lībvalstīs ir vienādi, dažādām VRI 
pieejamo resursu līmenis  būtiski 
atšķiras. To cilvēku skaits Palātas 
apmeklētajās VRI, kuri nodarbo -
jās ar enerģētikas jautājumiem, 
svārstījās no 21 līdz vairāk nekā 
200. Dažas VRI uzskata, ka tām 
ir pietiekami resursi, lai aptvertu 
visus enerģijas tirgus aspektus. 
Tomēr resursu ierobežojumu dēļ 
dažas VRI salīdzinājumā ar citām ir 
labāk sagatavotas dalībai starp -
tautiskajā sadarbībā, kas ir ļoti 
svarīga iekšējam enerģijas tirgum 
(skatīt 35. punktu). Piemērus skatīt 
3. izcēlumā .
23 Apsvērumi
Faktori, kas ietekmē VRI neatkarību
Bulgārija : laikā no 2009. līdz 2015. gadam valdība vairākas reizes – tostarp četrreiz 2013. gadā vien – nomainī -
ja Enerģētikas un ūdensapgādes regulatīvās komisijas (EŪRK) priekšsēdētāju. Neatkarīgajiem regulatoriem ir 
jānosaka enerģijas tarifi, atsaucoties uz faktisko izmaksu bāzi. Tomēr EŪRK noteica regulētas elektroenerģijas 
cenas, tāpēc vadošais enerģētikas uzņēmums bija spiests iegādāties elektroenerģiju par augstām cenām un 
pārdot to par zemākām cenām nekā publiskā sektora pakalpojumu sniedzējs, no 2010. gada līdz 2014. gada 
beigām uzkrājot deficītu aptuveni 800 miljonu EUR apmērā.
Lietuva : Lietuvas parlamentam kopš 2013. gada ir pilnvaras balsot par VRI vadītāja nomaiņu, ja tas neapstipri -
na energoregulatora darbības gada pārskatu.
VRI funkciju ierobežojumi
Spānija : Rūpniecības, enerģētikas un tūrisma ministrija nosaka gāzes un elektroenerģijas tarifus vai sistēmu 
maksājumus, par kuriem PSO izraksta rēķinus gāzes un elektroenerģijas infrastruktūras lietotājiem. VRI piedā -
vā metodiku elementiem, kas veido tikai vienu trešdaļu no galīgajiem tīkla tarifiem, savukārt izmaksu pozīci -
jas, kas veido pārējās divas trešdaļas, nosaka tikai Spānijas valdība. Tas rada jautājumu, vai VRI ir pietiekamas 
pilnvaras veikt šo regulatīvo funkciju.
Lietuva : trešajā enerģētikas paketē ir paredzēts, ka VRI jābūt atbildīgām par pārvades vai sadales tarifu 
noteikšanu saskaņā ar pārredzamiem kritērijiem. Tomēr Lietuvas valdība nosaka metodiku gāzes un elektro -
enerģijas pārvades tarifu noteikšanai, un mazumtirdzniecības cenas tiek regulētas. Tādējādi saskaņā ar VRI 
provizoriskiem aprēķiniem abi valdībai piederošie vadošie enerģētikas uzņēmumi, izmantojot tarifus, līdz 
2024. gadam varēs iekasēt par 167 miljoniem EUR vairāk nekā gadījumā, ja tarifus būtu noteikusi VRI.
VRI resursu pietiekamība
Zviedrija : Zviedrijas Enerģijas tirgus inspekcija apliecināja, ka ar saviem 100 nozares speciālistiem tā ir pilnībā 
gatava dalībai aģentūrā ACER , tostarp nodrošinot norīkotos valsts ekspertus. Inspekcija arī apliecināja, ka tā ir 
veikusi visus sagatavošanas darbus, lai īstenotu REMIT  regulu, tostarp pilnībā sagatavojot vajadzīgo komandu.
Igaunija : valsts konkurences iestādē, kurā ir 61 darbinieks, enerģētikas jomā strādā tikai 21 speciālists. Ana -
lizējot Igaunijas enerģijas tirgu, Komisija pauda bažas par to, vai VRI ir pietiekami resursi Igaunijas enerģijas 
tirgus regulēšanai un dalībai ES līmeņa sadarbības pasākumos (skatīt III pielikumu ).1. izcēlums 2. izcēlums 3. izcēlums
24 Apsvērumi
35 
Vienota ES līmeņa energoregulatora 
nav, bet VRI ir jāsadarbojas ACER  (skatīt 
13. punktu) ietvaros. ES enerģijas tir -
giem kļūstot labāk integrētiem, aizvien 
lielāka nozīme ir pārrobežu regulatīvo 
jautājumu risināšanai. Pašlaik aģentūra 
ACER  šo jautājumu risināšanai izmanto 
darba grupu sistēmu, tostarp ir izvei -
dotas elektroenerģijas, gāzes, tirgus 
integritātes un uzraudzības darba gru -
pas. Kaut arī šī pieeja tika izveidota, lai 
veicinātu dalībvalstu tiešu līdzdalību, 
praksē ne visas dalībvalstis līdzdarbo -
jas vienādā mērā, tāpēc aktīvākajām 
dalībvalstīm ir lielāka ietekme šo grupu 
darbā. Dažas VRI norādīja, ka to resur -
si – speciālisti, kas spēj mijiedarboties 
starptautiskā vidē, kā arī ceļa izdevumu 
budžets – ir ierobežoti (skatīt 34. pun -
ktu). III pielikumā  ir sniegta informā -
cija par dalībvalstu pārstāvjiem ACER  
darba grupās.
36 
Viens no aģentūras ACER  pienākumiem 
ir analizēt enerģijas tirgus tendences 
un sniegt politikas ieteikumus VRI un 
ES iestādēm. Tomēr tai nav pilnvaru 
pieprasīt VRI un dalībvalstu valdībām 
sniegt attiecīgos enerģijas tirgus datus. 
Datu trūkums ierobežo ACER  spēju 
veikt tirgus analīzi un sniegt politikas 
ieteikumus ES iestādēm un dalībvalstu 
VRI.PSO nošķiršana ir formāli 
īstenota, bet ne vienmēr 
ir radījusi liberalizētu un 
konkurētspējīgu tirgu
37 
Elektroenerģija un gāze tiek reti patē -
rēta vietā, kur tā tiek ražota vai nonāk 
valstī. Lai milzīgais daudzums enerģijas 
nonāktu pie patērētājiem, ir izveido -
tas pārvades sistēmas. Organizācijas, 
kas šīs sistēmas pārvalda, ES dalīb -
valstīs sauc par pārvades sistēmu 
operatoriem.
38 
Pārvades nodalīšanu no citām dar -
bībām, tādām kā ražošana un sada -
le vertikāli integrētos enerģētikas 
uzņēmumos, sauc par nošķiršanu. Tas 
sākās ar pirmo un otro enerģētikas 
paketi. Komisija ir apstiprinājusi, ka 
visas dalībvalstis ir formāli transponē -
jušas trešās enerģētikas paketes tiesību 
aktus, tostarp noteikumus attiecībā uz 
nošķiršanu (skatīt 31. punktu). 2. at -
tēlā  ir aprakstīta PSO loma un vieta 
enerģijas tirdzniecībā pirms un pēc 
nošķiršanas.
25 Apsvērumi
39 
Lai gan nošķiršanas un citu pasākumu 
mērķis bija izveidot regulējuma no -
sacījumus iekšējam enerģijas tirgum, 
liberalizēts un konkurētspējīgs tirgus 
bieži vien netika radīts. Tas ir tāpēc, 
ka daudzu valstu valdības un vadošie 
enerģētikas uzņēmumi ar noteikumu 
un tehnisku ierobežojumu palīdzību 
turpināja ierobežot trešo pušu piekļuvi 
tīklam. Piemēram, jauniem dalībnie -
kiem gāzes un elektroenerģijas tirgū 
ir vajadzīga piekļuve pārvades un uzglabāšanas iekārtām. Bez šādas 
piekļuves ienākšana valsts elektroener -
ģijas vai gāzes tirgū jaunpienācējiem ir 
sarežģīta. Piemēram, Polijas vadošais 
gāzes uzņēmums 2010. gadā izveidoja 
īpašam nolūkam dibinātu uzņēmumu, 
kuru VRI neuzskata par PSO, bet kuram 
pieder 100 % pazemes gāzes krātuvju 
Polijā. Šādā situācijā pastāv risks, ka šis 
meitasuzņēmums var ierobežot jaunu 
gāzes piegādātāju piekļuvi Polijas 
tirgum29.2. attēlsEnerģijas tirdzniecība un pārvade pirms un pēc nošķiršanas
Pēc nošķiršanas Pirms nošķiršanas
Neregulēta mijiedarbībaRegulēta mijiedarbība
PatērētājsAtsevišķs uzņēmums vai funkcijaPaskaidrojumiPatērētājs PatērētājsSadale Pārvade (PSO) Tīkla darbības
PārdošanaTirdzniecības aģentsRažošana/imports
Ražošana/imports
Tīkla darbības
Tirdzniecība
PārdošanaVertikāli integrēts 
uzņēmums
Avots:  James Matthys-Donnadieu  2014. gada 26. augusta prezentācija vasaras skolā “Elektroenerģijas tirgus ekonomika”, Ģentes universitāte.29 Saskaņā ar Polijas 
Energoregulatora biroja 
2014. gada valsts ziņojumā 
publicētajiem skaitļiem 
vadošajam gāzes 
piegādātājam pieder aptuveni 
95 % no gāzes 
vairumtirdzniecības tirgus 
Polijā.
26 Apsvērumi
40 
Tā kā dalībvalstu tīkli ar infrastruktūras 
palīdzību tiek aizvien vairāk savstarpēji 
savienoti, ir noteikti vajadzīga ciešāka 
kaimiņvalstu PSO sadarbība, tostarp 
koordinēta pieeja infrastruktūras 
attīstībai, jo īpaši saistībā ar apgādes 
drošību. Kā labas sadarbības piemērs 
minams Zviedrijas elektroenerģijas 
PSO, kas var pārvaldīt arī Norvēģijas 
un Dānijas tīklus, jo attiecīgie PSO tā 
ir vienojušies un to tīkli ir tehniski sav -
starpēji savienoti. Tomēr šāds sadarbī -
bas līmenis nav plaši izplatīts.
41 
Visi PSO ir jāsertificē attiecīgajām VRI. 
Sava loma šajā procesā ir Komisijai, 
kas sniedz atzinumu par VRI sagata -
votajiem lēmumu projektiem. Snie -
dzot atzinumu, Komisija pārbauda, 
vai PSO ir pietiekami līdzekļi un vai 
tie var pieņemt neatkarīgus lēmumus 
par ieguldījumiem. Joprojām ir PSO, 
kuriem Komisija vēl nav pabeigusi 
sertifikāciju30.42 
Vienota ES līmeņa PSO nav. PSO sav -
starpēji sadarbojas elektroenerģijas 
un gāzes pārvades sistēmu operatoru 
Eiropas tīklā (PSOET). Dažādu valstu 
PSO dalība PSOET atšķiras, un tas rada 
risku, ka izstrādātie tehniskie risinājumi 
ir piemērotāki tām pusēm, kas iesaistī -
jušās visaktīvāk.30 Līdz 2015. gada 1. jūnijam 
Komisija bija sniegusi 
109 atzinumus. Sertifikāciju vēl 
gaida septiņi gāzes un trīs 
elektroenerģijas PSO: gāzes 
PSO Igaunijai, Latvijai, Somijai, 
Itālijai, Ungārijai, Beļģijai 
(atkārtota sertifikācija) un 
Apvienotajai Karalistei 
(atkārtota sertifikācija); 
elektroenerģijas PSO Ungārijai, 
Baltijas jūras kabelim starp 
Zviedriju un Vāciju un Itālijai 
(atkārtota sertifikācija).
27 Apsvērumi
Lielās atšķirības dalībvalstu 
enerģijas tirgu organizēšanā 
var kavēt iekšējā enerģijas 
tirgus turpmāko attīstību
43 
Komisija ir novērtējusi paveikto ceļā uz 
iekšējo enerģijas tirgu un secinājusi, 
ka eksistē 28 dažādi valstu tiesiskie re -
gulējumi attiecībā uz enerģijas tirgu31. 
Tādējādi Eiropas Savienībā darbojas 
atsevišķi vietējie, valsts un reģionālie 
tirgi, nevis vienots iekšējais enerģijas 
tirgus. Iekšējā enerģijas tirgus turpmā -
kās izveides uzdevums ir atrast līdzek -
ļus, lai šie tirgi varētu sadarboties. Tas 
ir svarīgs uzdevums, jo:
 ο Eiropas Savienībā joprojām tiek 
izmantoti vairāki atšķirīgi tirdznie -
cības mehānismi;
 ο enerģijas tirgu ietekmē dažādas 
intervences;
 ο tīkla kodeksu izstrāde un īstenoša -
na joprojām rada problēmas; kā arī
 ο dažādiem tirgiem ir atšķirīgs tirgus 
integritātes un pārredzamības 
līmenis.Eiropas Savienībā joprojām ir 
vairāki atšķirīgi tirdzniecības 
mehānismi
44 
Trešajā enerģētikas paketē nav noteikti 
konkrēti tirdzniecības mehānismi, kas 
būtu jāievieš visā ES. Gāzes un elektro -
enerģijas tirdzniecība praktiski notiek 
dažādos veidos (skatīt 60. punktu). 
Tos tirgus, kuri efektīvi veicina iekšē -
jā tirgus izveidi, raksturo likviditāte, 
pārredzamība un atvērtība līdzdalībai. 
Revīzijas laikā tika novēroti vismaz četri 
dažādi tirdzniecības mehānismi, kas šīs 
iezīmes parāda dažādās pakāpēs, kā 
tas aprakstīts 3. tabulā .
Valsts enerģijas tirgu ietekmē 
valdības intervences, kuru 
mērķis ir sasniegt citu valsts vai 
ES politikas jomu mērķus
45 
Enerģētikas politika ir cieši saistīta ar 
daudzām citām – plašākām politikas 
jomām gan valsts, gan arī ES līmenī, 
piemēram, ar ekonomikas, klimata 
pārmaiņu, rūpniecības, inovācijas vai 
darba tirgus politiku. Šo politikas jomu 
īstenošanas pasākumi var ietekmēt 
enerģijas tirgus darbību, piemēram, 
ietekmējot noteiktu enerģijas avotu 
izvēli vai kādu no tiem īpaši atbalstot. 
Lai gan šī politika atsevišķas dalīb -
valsts līmenī var būt pilnīgi racionāla, 
piemēram, atbalstot vietējos enerģijas 
avotus un tādējādi, iespējams, veicinot 
izpratni par enerģētisko drošību attie -
cīgajā dalībvalstī, tā var traucēt tirgus 
darbībai un cenu noteikšanai iekšējā 
enerģijas tirgū.31 “Pamatstratēģija spēcīgai 
Enerģētikas savienībai ar 
tālredzīgu klimata pārmaiņu 
politiku”, COM(2015) 80 final, 
25.2.2015.
28 Apsvērumi
Konstatētie enerģijas tirdzniecības mehānismi
Likviditāte
Pārredzamība
Atvērtība 
līdzdalībaiPiemērs no revīzijas gadījumu izpētes
Reģionālās biržas
Šie tirgi, ko atbalsta ilgtermiņa finanšu riska ierobežošanas 
mehānismi, aptver vairākas valstis, un to mērķis ir izveidot 
teritoriju, kur enerģija var plūst brīvi. Tiem parasti ir augsta lik ­
viditāte, un to darbības pamatā ir tirgus dalībnieku brīva griba.√ √ √Kopējā elektroenerģijas tirdzniecības birža Ziemeļvalstu un 
Baltijas reģionā.
Tiešā tirdzniecība starp uzņēmumiem ( B2B )
Tā ietver tirdzniecību starp enerģijas ražotāju un klientu. Šīs 
vienošanās, kas parasti ir ilgtermiņa līgumi, nav pārredzamas, 
jo tirdzniecības nosacījumi netiek izpausti citiem tirgus dalīb ­
niekiem. Tādējādi ir grūti noteikt gāzes un elektroenerģijas 
atsauces cenu noteiktā tirgus zonā.X X √Revīzijas laikā šādā veidā 100 % apmērā tika veikta gāzes un 
elektroenerģijas tirdzniecība Bulgārijā.
Spānijā līdz 2014. gadam nebija integrēta, organizēta gāzes 
tirgus. 2013. gadā aptuveni 66 % gāzes tirdzniecības notika 
SDG termināļos, pamatojoties uz divpusējiem līgumiem. VRI 
bija grūtības iegūt objektīvus datus par gāzes cenām.
Slēgtās biržas
Tās tiek veidotas pēc dalībvalsts valdības iniciatīvas vai saskaņā 
ar tās rīkojumu. Pienākums veikt tirdzniecību šādā biržā varētu 
norādīt uz to, ka cenu piedāvājumi nav pilnībā balstīti uz 
piedāvājuma un pieprasījuma dinamiku.√ √ X2013. gadā 50 % elektroenerģijas Polijā tika pārdoti biržā, bet 
pārējā daļa tika realizēta tirdzniecībā starp uzņēmumiem. 
Polijas Enerģijas biržu izveidoja tirgotāju grupa, bet vēlāk to 
atbalstīja valsts iestādes, pieprasot elektroenerģijas ražotā ­
jiem vismaz 70 % savas produkcijas pārdot biržā.
Pārpalikumu tirgi
Visbiežāk sastopami gāzes nozarē. Šīs biržas darbojas situācijā, 
kur tirgu galvenokārt regulē vai ietekmē viens liels piegādātājs. 
Tādējādi, lai gan tirdzniecība ir pārredzama, tā neatspoguļo 
cenu dinamiku tirgū kopumā.√ X XPolijas gāzes birža piedāvā iespēju iegādāties gāzi, kuras cena 
ir par vairāk nekā 20  % zemāka nekā regulētā vairumtirdznie­
cības cena.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.3. tabula
29 Apsvērumi
46 
Komisija zina, kāda ir šo intervenču 
iespējamā ietekme uz enerģijas tirgus 
darbību. Tomēr Komisijas iespējas šos 
pasākumus ierobežot ir minimālas – 
pat gadījumos, kad tā to vēlējās. Savu 
nostāju Komisija ir paudusi pamatno -
stādnēs par valsts atbalstu enerģētikas 
jomā32 un paskaidrojumos par enerģē -
tikas paketēm. Komisijas galvenie ietei -
kumi, kas attiecas uz šo revīziju, ir šādi:
 ο vairumtirdzniecības cenu regulēša -
na būtu jāaizliedz33, un
 ο regulētās mazumtirdzniecības 
cenas būtu jānosaka tādā līmenī, 
lai būtu iespējami konkurējoši 
piedāvājumi. Elektroenerģijas 
komponenta daļai regulētajā 
cenā nevajadzētu būt mazākai par 
vidējo vairumtirdzniecības cenu 
attiecīgajā tirgū34.
Tīkla kodeksu un 
pamatnostādņu pieņemšana: 
īpaši lēna elektroenerģijas 
jomā
47 
Tīkla kodeksi ir tehniski noteikumi, 
kas paredzēti, lai nodrošinātu pamatu 
tehniskajai sadarbspējai ES elektro -
enerģijas un gāzes pārvades sistēmās. 
Kodeksi ietver vienotus tehniskos stan -
dartus, kuriem vajadzētu nodrošināt 
brīvu enerģijas plūsmu pāri robežām. 
Tie papildina enerģijas tirgus tiesisko 
regulējumu, lai nodrošinātu pakešu 
vienotu īstenošanu. Pilnībā ieviešot 
tīkla kodeksus, varētu tikt samazināts 
tirdzniecības mehānismu skaits un 
nodrošināti saderīgu tirgu integrācijai 
vajadzīgie nosacījumi. Šajā procesā 
īpaši svarīga loma ir aģentūrai  ACER  – 
tā sagatavo pamatnostādnes un arī 
novērtē PSOET izstrādātos kodeksus 
pirms to iesniegšanas Komisijai. Pēc 
tam Komisija ir atbildīga par kodeksu 
galīgās redakcijas pieņemšanu un tās 
komiteju procedūras koordinēšanu, 
kurā kodeksi tiek oficiāli pieņemti.48 
Pašlaik enerģijas tirdzniecība dažās 
dalībvalstīs un starp tām notiek arī bez 
pilnībā saskaņotiem un apstiprinātiem 
tīkla kodeksiem. Tomēr šā procesa 
pabeigšanai būtu svarīga nozīme pie -
nācīgi funkcionējoša iekšējā enerģijas 
tirgus izveidē.
49 
Kā parādīts 4. tabulā , kodeksu saska -
ņošana ir izrādījusies garš un grūts 
process. Līdz 2015. gada 30. jūnijam:
 ο ir panākts zināms progress gāzes 
nozarē, jo četri no pieciem kodek -
siem ir apstiprināti, bet par vienu 
notiek sarunas;
 ο savukārt elektroenerģijas nozarē 
nav apstiprināts neviens no 11 ko -
deksiem. Pat pēc tam, kad aģentū -
ra ACER  ir iesniegusi dokumentus 
Komisijai, tīkla kodeksu apstiprinā -
šana, izmantojot komiteju proce -
dūru, ilgstoši kavējas. No deviņiem 
kodeksiem, kas iesniegti Komisijai, 
komiteju procedūra ir uzsākta tikai 
pieciem.32 Pamatnostādnes par valsts 
atbalstu vides aizsardzībai un 
enerģētikai 2014.–2020. ga -
dam (2014/C 200/01).
33 Kritērijus, kas cenu regulēšanai 
atbilstoši ES tiesību aktiem 
jāievēro, nesen apstiprināja 
Tiesa 2015. gada 10. septem -
bra spriedumā, ko pasludināja 
pārkāpuma lietā pret Poliju 
saistībā ar regulētām gāzes 
cenām pircējiem, kas nav 
mājsaimniecības (C-36/14).
34 Komisijas paziņojums par 
enerģijas cenām un izmaksām 
Eiropā, SWD(2014) 19 final un 
SWD(2014) 20 final.
30 Apsvērumi
Tīkla kodeksu izstrādes process
ACER  izstrādājusi 
pamatnostādnesPabeigta kodeksa iz ­
strāde elektroenerģijas 
PSOET un gāzes PSOETACER  galīgais 
ieteikumsUzsākta komi ­
teju procedūraKodekss publi ­
cēts ES  Oficiālajā 
VēstnesīGāzeJaudas sadales mehānismi 2011. g. III cet. 2012. g. III cet. 2012. g. IV cet. 2013. g. I cet. 2013. g. IV cet.
Pārslodzes vadības procedūras N/P N/P N/P 2012. g. I cet. 2012. g. III cet.
Gāzes līdzsvarošanas un pārva -
des sistēmas2011. g. IV cet. 2013. g. I cet. 2013. g. I cet. 2013. g. III cet. 2014. g. I cet.
Savstarpējās izmantojamības un 
datu apmaiņas noteikumi2012. g. III cet. 2013. g. IV cet. 2014. g. I cet. 2014. g. III cet. 2015. g. II cet.
Saskaņotas pārvades tarifu 
struktūras2013. g. IV cet.ElektroenerģijaJaudas sadale un pārslodzes 
vadība
2011. g. II cet.2012. g. III cet. 2013. g. I cet. 2014. g. III cet.
Jaudas iepriekšparedzēta 
sadale2013. g. III cet. 2014. g. II cet. 2015. g. II cet.
Ražošanas savienojums
2011. g. II cet.2012. g. II cet. 2013. g. I cet. 2015. g. I cet.
Pieprasījuma savienojums 2012. g. IV cet. 2013. g. I cet. 2015. g. II cet.
Augstsprieguma līdzstrāvas 
savienojums2014. g. II cet. 2014. g. III cet. 2015. g. II cet.
Darbības drošība
2011. g. IV cet.2013. g. I cet. 2013. g. IV cet.
Darbības plānošana un laika 
grafiku veidošana2013. g. I cet. 2013. g. IV cet.
Slodzes/frekvences kontrole un 
rezerves2013. g. II cet. 2013. g. III cet.
Operatīvā apmācība
Prasības un darbības procedū -
ras ārkārtas situācijās2015. g. I cet. 2015. g. II cet.
Līdzsvarošana 2012. g. III cet. 2013. g. IV cet.
Piezīme:  attiecībā uz gāzes pārslodzes vadības procedūrām netika izmantots tāds pats process kā citiem tīkla kodeksiem. Šādas procedūras tika 
izveidotas jau trešajā enerģētikas paketē – Regulā (EK) Nr. 715/2009 – un pēc tam atjauninātas 2012. gadā, izmantojot komiteju procedūru.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz ACER  sniegto informāciju.4. tabula
31 Apsvērumi
50 
Revīzijas grupa konstatēja četrus ie -
meslus, kāpēc šis process ir bijis lēns:
a) apzinātas vajadzības trūkums  
tirgos, kas jau pienācīgi darbojas. 
Šādu tirgu ieinteresētās personas 
nevēlas mainīt tehniskos noteiku -
mus, un to prioritāte nav gūt labu -
mu no labāk integrētiem Eiropas 
tirgiem. Piemēram, kopējās Ziemeļ -
valstu un Baltijas reģiona elektro -
enerģijas biržas diennakts tirgus 
mehānisms ELBAS35 nav tehniski sa -
skaņots ar diennakts tirdzniecības 
platformām Centrāleiropā. Ziemeļu 
un Baltijas reģiona dalībvalstis 
nevēlējās pieņemt kopējo Eiropas 
risinājumu, kas atšķīrās no ELBAS . 
Tādējādi izraisītās debates par to, 
kādu sistēmu izmantot visā Eiropā, 
kavē tirgu sasaisti;
b) trešajā enerģētikas paketē nav 
skaidra laika grafika  vai norā -
des par termiņiem tīkla kodeksu 
sagatavošanai, apstiprināšanai vai 
ieviešanai;
c) kodeksu izstrāde PSOET un ACER  
ir sarežģīts process . Lēmumus 
par tīkla kodeksu izstrādi pieņem 
ar PSO balsu vairākumu PSOET un 
ar VRI balsu vairākumu aģentū -
rā ACER . Tā ir problēma, jo, lai gan 
PSOET ir Eiropas struktūras ar savu 
lomu iekšējā enerģijas tirgus izvei -
dē, tie pārstāv arī savu atsevišķo 
dalībnieku intereses. Tas norāda uz 
iespējamu interešu konfliktu starp 
dalībniekiem un var radīt risku, ka 
risinājumi tiks pieņemti, pamatojo -
ties uz mazāko kopsaucēju, bet tas 
neveicina optimālu tirgu sasaisti;d) Komisija nav savlaicīgi uzsākusi 
un virzījusi  komiteju procedūru, 
jo īpaši elektroenerģijas nozarē.
51 
Tīkla kodeksu savlaicīga ieviešana ir 
notikusi ierobežotā apmērā. Lai veiktu 
divu tīkla kodeksu savlaicīgu ieviešanu, 
dažu dalībvalstu PSO un VRI izveidoja 
reģionālas iniciatīvas; septiņas dalīb -
valstis sadarbojās, kopš 2012. gada 
savlaicīgi ieviešot jaudas sadales me -
hānismu kodeksu gāzes nozarē36.
Dažādiem tirdzniecības 
mehānismiem ir atšķirīgs 
integritātes un pārredzamības 
līmenis
52 
Saskaņā ar iekšējā enerģijas tirgus 
principiem enerģijas tirdzniecībai jāno -
tiek uz noteikumiem balstītos, pārre -
dzamos tirgos. Kā aprakstīts iepriekš, 
dažādiem tirdzniecības režīmiem 
ir atšķirīgs pārredzamības līmenis 
(skatīt 44. punktu). Tieši šajā kontekstā 
2011. gadā tika pieņemta ES regula37 
par enerģijas vairumtirgus integritāti 
un pārredzamību (skatīt 4. izcēlumu ).35 Sīkākai informācijai par ELBAS  
skatīt: http://www.
nordpoolspot.com/TAS/
Intraday-market-Elbas/ .
36 Čehijas Republika, Spānija, 
Francija, Ungārija, Polija, 
Portugāle un Rumānija.
37 Regula (ES) Nr. 1227/2011, ko 
2014. gada decembra vidū 
papildināja REMIT  īstenošanas 
akti.
32 Apsvērumi
53 
Aģentūras  ACER  un četru dalībvalstu 
regulatori (no sešām revīzijā apmek -
lētajām dalībvalstīm) paziņoja, ka nav 
pilnībā gatavi REMIT  īstenošanai. Viena 
VRI (Bulgārijā) norādīja, ka, tā kā valstī 
pašlaik nav enerģijas biržas, REMIT  tai 
nav piemērojama.
54 
Labi funkcionējošām biržām ir iekšējie 
pārredzamības mehānismi, kas pare -
dzēti tam, lai novērstu tirgus manipu -
lācijas. Šie pakalpojumi varētu būt no -
derīgi aģentūrai  ACER  un regulatoriem 
saistībā ar REMIT . Mazāk pārredzamiem 
tirdzniecības mehānismiem, tādiem kā 
B2B un pārpalikumu tirgi, vēl nav funk -
cionējošu uzraudzības mehānismu. 
Šā iemesla dēļ pat pēc REMIT  pilnīgas 
stāšanās spēkā tirgus manipulācijas 
un neregulāras informācijas apmaiņas 
risks var saglabāties.Lai gan Eiropas valstu 
tirgu apvienošanā ir gūti 
panākumi, iekšējā enerģijas 
tirgus ietekme uz cenām vēl 
nav pilnībā realizēta
55 
Trešās enerģētikas paketes pieeja elek -
troenerģijas un gāzes tirgiem ir līdzīga. 
Līdzīgi ir arī abiem tirgiem izstrādātie 
modeļi, jo tie paredz piekļuvi ener -
ģijai no vairākiem avotiem un cenu 
konkurenci ikvienā tirgus zonā (skatīt 
12. punktu).
56 
Enerģijas cenu līmeņu salīdzināšanai 
starp dalībvalstīm būtu jāizmanto 
vairumtirdzniecības, nevis mazum -
tirdzniecības cenas, jo pēdējās ietver 
nodokļus, citus papildu maksājumus 
un atlaides, kas dažādās dalībvalstīs 
ir atšķirīgas. Vidējās cenas, ko maksā 
mājsaimniecības un rūpnieciskie klien -
ti, būtiski atšķiras no vairumtirdzniecī -
bas cenām (skatīt I pielikumu ).REMIT  un ACER
ACER  īstenotā REMIT  ir Eiropas enerģijas vairumtirgus uzraudzības sistēma un vēl viens svarīgs ACER  pienā -
kums, papildinot tos, kas noteikti trešajā enerģētikas paketē. ACER  pieprasīja jaunu IT infrastruktūru, uzraudzī -
bas instrumentus un specializētas zināšanas.
 οĪstenošanas posms  sākās ar regulas pieņemšanu un tika pabeigts, kad stājās spēkā noteikumi par datu 
vākšanu. ACER  noteica enerģijas vairumtirgus uzraudzības metodiku, procedūras un IT rīkus, tostarp datu 
apmaiņu ar VRI un citām iestādēm valsts un ES līmenī.
 οDarbības posmā  ACER  vāc un analizē datus, izmantojot četrpakāpju pieeju: novērošanu, netipisku notiku -
mu iepriekšēju izmeklēšanu, gadījumu izmeklēšanu un izpildi. ACER  vāc datus tieši no tirgus dalībniekiem 
un trešām personām.4. izcēlums
33 Apsvērumi
57 
Viens no labi funkcionējoša iekšē -
jā enerģijas tirgus rādītājiem būtu 
salīdzinoši nelielas atšķirības enerģijas 
vairumtirdzniecības cenās kaimiņval -
stīs un reģionos. Būtiskas vairumtirdz -
niecības cenu atšķirības norādītu uz to, 
ka iespējamie ekonomiskie ieguvumi, 
ko varētu nodrošināt atvērti tirgi un 
starpsavienojumu iespējas, netiek 
realizēti.
58 
Enerģijas vairumtirdzniecības un ma -
zumtirdzniecības cenas dažās dalībval -
stīs tiek regulētas, un tas var ietekmēt 
cenu atšķirību apmēru dalībvalstīs 
(skatīt 45. un 46. punktu).59 
Elektroenerģijas vairumtirdzniecības 
cenas dalībvalstīs nav izlīdzinājušās. 
Kā redzams 3. attēlā , elektroenerģi -
jas vairumtirdzniecības cenas Eiropas 
Savienībā ir ļoti atšķirīgas. Augstākā 
vairumtirdzniecības cena ir par vairāk 
nekā 85 % augstāka par zemāko38. Da -
žās kaimiņvalstīs ir vērojamas būtiskas 
atšķirības, piemēram, salīdzinot Igauni -
ju un Latviju vai Čehijas Republiku un 
Poliju.3. attēlsVidējo elektroenerģijas pamatslodzes vairumtirdzniecības cenu salīdzinājums 
dalībvalstīs, kurām ir enerģijas biržas (2014. gads)
Elektroenerģijas pamatslodzes vairumtirdzniecības cena
EUR/MWh
EL IE UK IT LT LV PL ES PT NL BE HU SI EE FI FR RO SK AT CZ DESE DK70
60
50
40
30
20
10
058 57
53 5250 50
4443 42 41 41 41 40
383635 3534 33 33 3332 31
Piezīme:  nav pieejama informācija par cenām Bulgārijā, Horvātijā, Kiprā, Luksemburgā un Maltā.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Eiropas Komisijas datiem.38 Līdzīgs elektroenerģijas 
vairumtirdzniecības cenu 
diapazons starp augstāko un 
zemāko cenu bija arī 
2013. gadā un 2015. gada 
pirmajā ceturksnī.
34 Apsvērumi
60 
Saskaņā ar tirgus ekonomikas princi -
piem, lai cenu konverģence tiktu īste -
nota praksē, ir jāizpilda trīs nosacījumi:
a) dalībvalstīm ir jāapņemas gādāt 
par liberalizēta un konkurētspējīga 
tirgus izveidi (skatīt 39. punktu);
b) dalībvalstīs izmantotajiem tirdz -
niecības mehānismiem jābūt 
savstarpēji saderīgiem. Ja viena da -
lībvalsts izmanto B2B modeli, bet 
cita ir reģionālās biržas dalībniece, 
efektīva tirgu sasaiste nav iespēja -
ma (skatīt 44. punktu);
c) ir jānodrošina pietiekama pārvades 
tīklu jauda gan pāri robežām, gan 
arī pašās dalībvalstīs.
61 
Vairums dalībvalstu, kas kā tirdzniecī -
bas mehānismu izmanto kādu biržu, ir 
iesaistītas nākamās dienas tirgu sasais -
tē39. Tomēr tas nav nodrošinājis pilnīgu 
elektroenerģijas vairumtirdzniecības 
cenu konverģenci, jo šīs dalībvalstis 
ne vienmēr izmanto vienus un tos 
pašus tirdzniecības mehānismus un 
starpsavienojumi starp dalībvalstīm un 
to teritorijās ir ierobežoti. Kā redzams 
3. attēlā , cenu atšķirības šajās dalīb -
valstīs saglabājas.62 
Starpsavienojumi veicina valstu 
enerģijas tirgu sasaisti, kurai teorētiski 
vajadzētu ietekmēt enerģijas cenas, 
pieļaujot pārrobežu ietekmi uz tirgu. 
ES ir noteikusi mērķi nodrošināt, ka 
pārrobežu elektrotīklu starpsavienoju -
mu jauda ir vismaz 10 % no attiecīgajā 
dalībvalstī uzstādītās elektroenerģijas 
ražošanas jaudas40 (skatīt arī 75. pun -
ktu). Tomēr, sasniedzot 10 % starpsa -
vienojumu līmeni, cenu konverģence 
ne vienmēr ir nodrošināta.
63 
Starpsavienojumu līmenis, kas vaja -
dzīgs, lai faktiski nodrošinātu cenu 
konverģenci, ir atkarīgs no tirgus 
vajadzībām un konkrētajiem apstāk -
ļiem dalībvalstīs un apkārtējos reģio -
nos. Lai nodrošinātu elektroenerģijas 
cenu konverģenci, starpsavienojumu 
jauda varētu būt daudz lielāka par 
10 %, bet noteiktās situācijās, jo īpaši 
attiecībā uz lieliem tirgiem, vajadzīgā 
starpsavienojumu jauda varētu būt 
mazāka. Piemēram, saskaņā ar 5. tabu -
lu starpsavienojumu līmenis Portugālē 
ir zemāks par 10 %, bet, kā redzams 
3. attēlā , būtiskas cenu atšķirības 
salīdzinājumā ar kaimiņvalsti Spāniju 
tajā nav. Citi piemēri par attiecību 
starp cenu konverģenci un šo starp -
savienojumu mērķrādītāju ir sniegti 
5. izcēlumā .39 Izņēmumi ir Grieķija, Īrija un 
Polija.
40 Starpsavienojumu 
mērķrādītāju 10 % apmērā 
pieņēma 2002. gada 
Eiropadome Barselonā. 
Tādējādi visas dalībvalstis tiek 
aicinātas līdz 2020. gadam 
nodrošināt starpsavienojumu 
jaudu, kas sasniedz vismaz 
10 % no valstī uzstādītās 
elektroenerģijas ražošanas 
jaudas. Tas nozīmē, ka ikvienai 
dalībvalstij ir jāievelk 
elektrības kabeļi, kas vismaz 
10 % no to elektrostacijās 
saražotās elektroenerģijas ļauj 
transportēt pāri robežām uz 
kaimiņvalstīm.
35 Apsvērumi
64 
Dažas dalībvalstis, lai gan ir apņēmušās 
īstenot ar iekšējo enerģijas tirgu sais -
tītas reformas, joprojām nepieļauj, lai 
enerģijas cenas nosaka piedāvājuma 
un pieprasījuma dinamika. Vienā no 
revīzijā ietvertajām dalībvalstīm tika 
izmantota enerģijas vairumtirdzniecī -
bas cenu regulēšana, savukārt četras 
no revīzijai izraudzītajām dalībvalstīm 
izmantoja dažādus mazumtirdzniecī -
bas cenu regulēšanas veidus.Gāzes mērķmodeļa pilnīgai 
īstenošanai var būt tikai 
ierobežota ietekme uz gāzes 
vidējām vairumtirdzniecības 
cenām
65 
Gāzes mērķmodelis paredz uz mez -
gliem balstītu tirdzniecību (skatīt 
12. punktu). Mezgla cenu noteikšanu 
pašlaik izmanto tikai septiņas dalīb -
valstis41. Pārējās dalībvalstīs gāzes 
tirdzniecība notiek, izmantojot B2B 
modeļus ar ekskluzīviem līgumiem par 
cauruļvadu sistēmu jaudas izmanto -
šanu, saskaņā ar kuriem gāzes ražotāji 
apņemas nodrošināt konkrētu gāzes 
apjomu par noteiktu cenu. Šī noteiktā 
cena pēc tam tiek izmantota par pama -
tu vairumtirdzniecības cenai valstī.Elektroenerģijas cenu konverģence un elektroenerģijas starpsavienojumu  
10 % mērķrādītājs
Igaunijas un Latvijas  pašreizējā starpsavienojumu jauda sasniedz aptuveni 60 % no ražošanas jaudas Igau -
nijā un 33 % no jaudas Latvijā. Tādējādi to starpsavienojumu līmenis krietni pārsniedz 10 % mērķrādītāju, bet 
cenu atšķirības joprojām ir ievērojamas.
Polijai  ir pietiekama starpsavienojumu jauda ar kaimiņvalstīm. Neņemot vērā starpsavienojumus ar trešām 
valstīm – Baltkrieviju un Ukrainu, starpsavienojumu jauda ir 15 % no pieejamās ražošanas jaudas. Tomēr paš -
reizējās pārrobežu līnijas, kuru kopējā jauda sasniedz 5 GW, komerciālajai tirdzniecībai lielākoties nav pieeja -
mas to ierobežojumu dēļ, ko noteicis Polijas PSO, lai apturētu neplānotas enerģijas plūsmas no Vācijas.
Šīs neplānotās plūsmas ir saistītas ar lielo vēja elektroenerģijas ražošanas jaudu Ziemeļvācijā un ierobežoto 
pārvades jaudu Vācijā. Tā kā elektroenerģijas pārvade Vācijā nav iespējama, tā var ieplūst kaimiņvalstu tīklos, 
radot tā dēvētās “loka plūsmas”. Lai apturētu šīs iespējamās plūsmas, Polijas PSO slēdza gandrīz visu elektro -
enerģijas tirdzniecības starpsavienojuma jaudu ar Vāciju.
Vienīgais pilnībā funkcionējošais starpsavienojums, kas ietekmē elektroenerģijas cenu Polijā, ir SwePol  
savienojums ar Zviedriju (600 MW), kas sasniedz aptuveni 1,6 % no valsts kopējās pieejamās elektroenerģijas 
ražošanas jaudas Polijā (skatīt 7. izcēlumu ).5. izcēlums
41 Pārrobežu gāzes tirdzniecība, 
izmantojot mezglus, pašlaik ir 
iespējama Beļģijā, Vācijā, 
Francijā, Itālijā, Nīderlandē, 
Austrijā un Apvienotajā 
Karalistē.
36 Apsvērumi
66 
Vienā dalībvalstī var vienlaikus darbo -
ties gan uz mezgliem balstītas, gan arī 
B2B gāzes tirdzniecības mehānismi. 
Piemēram, Itālijai ir gāzes mezgls, 
un tās gāzes piegādātāji ir noslēguši 
četrus atsevišķus B2B līgumus. Savu -
kārt gan Igaunijai, gan Latvijai ir viens 
vienīgs gāzes avots ar B2B līgumiem, 
kas nosaka cenu42.
67 
Mezglu darbības nosacījums ir vairāk 
nekā viens gāzes piegādes avots, un 
piegāde notiek vai nu pa cauruļvadu 
starpsavienojumiem, vai arī no citiem 
avotiem, tādiem kā SDG. Konkurētspē -
jīgas, uz mezgliem balstītas tirdznie -
cības attīstībai visā ES būtu vajadzīgi 
būtiski ieguldījumi infrastruktūrā, lai 
veicinātu gāzes piegādi no alterna -
tīviem avotiem. Tā kā šādu būtisku 
ieguldījumu izmaksas būtu jāatgūst, 
laika gaitā palielinot tīkla tarifus, 
ekonomiskais pamatojums uz mez -
gliem balstītas tirdzniecības attīstībai 
visā ES varētu būt ierobežots, jo īpaši, 
ņemot vērā to, ka vidējās mezglu cenas 
ir tikai par 10 % zemākas nekā vidējās 
B2B cenas43.
68 
Turklāt konkurētspējīgai, uz mezgliem 
balstītai tirdzniecībai ir vajadzīga 
pietiekama piegāde no dažādiem 
gāzes avotiem. Tomēr, lai gan vairāki 
gāzes piegādātāji no viena un tā paša 
valsts avota var radīt uz peļņu balstītu 
konkurenci, tas ne vienmēr nozīmē, 
ka tiks nodrošināti piegādes drošības 
ieguvumi, jo piegādes pārtraukšana no 
šā vienīgā avota varētu ietekmēt visus 
turpmākos piegādes ceļus.42 Dažas valstis ievieš noteikta 
veida jauktās sistēmas. 
Piemēram, Polijā gāzes 
vairumtirdzniecības un 
mazumtirdzniecības cenas ir 
regulētas, bet daļa importa un 
noteikts neizmantotās jaudas 
apjoms tiek pārdots biržā. 
2014. gada ceturtajā ceturksnī 
gāzes cena biržā bija 26,2 EUR 
par MW/h, savukārt regulētā 
cena bija 36 EUR par MW/h. 
2013. gadā tikai trīs procenti 
no kopējās gāzes tirdzniecības 
notika biržā.
43 Pamatojoties uz ACER  sniegto 
informāciju, vidējā mezgla 
cena septiņās dalībvalstīs, 
kurās ir mezgli, 2014. gadā bija 
24,8 EUR par MW/h, savukārt 
vidējā importa cena saskaņā ar 
B2B līgumiem 2014. gadā bija 
27 EUR (skatīt II pielikumu ). 
Augstākās un zemākās cenas 
diapazons svārstījās no 
22,1 EUR līdz 32 EUR par MW/h 
B2B līgumos un no 23,4 EUR 
līdz 27,8 EUR par MW/h – 
mezglos. Vidējās B2B cenas 
aprēķinā ir ņemta vērā atlaide 
ar atpakaļejošu spēku 21 % 
apmērā, ko saņēmusi Lietuva, 
kā aprakstīts 6. izcēlumā .
37 Apsvērumi
69 
Tas viss jāņem vērā arī saistībā ar lielo 
nenoteiktību par turpmāko gāzes 
pieprasījumu ES. Kā parādīts 4. attēlā , 
kopējais gāzes pieprasījums Eiropas 
Savienībā no 2010. līdz 2013. gadam 
samazinājās par 14 %, un pat saskaņā 
ar Komisijas prognozēm nav gaidāms, 
ka gāzes pieprasījums palielināsies. Tas 
dara potenciālos ieguldītājus piesar -
dzīgus attiecībā uz turpmākām ieguldī -
jumu saistībām.70 
Komisijai nav savu iekšējo resursu, lai 
sagatavotu aplēses par gāzes pie -
prasījumu ES, tāpēc tā izmanto ārējā 
līgumslēdzēja sniegtās prognozes 
(skatīt 83. punktu). 4. attēls  rāda arī to, 
ka Komisija ir konsekventi pārvērtējusi 
gāzes pieprasījumu attiecīgajā perio -
dā, un tai ir jāatjauno tās izmantoto 
prognožu ticamība.4. attēlsGāzes patēriņš ES 27 dalībvalstīs (2000.–2013. g.) un Komisijas prognozes līdz 
2030. gadam
Bruto iekšzemes patēriņš
miljonos tonnu naftas ekvivalenta
2011. gada prognoze2005. gada prognoze
2009. gada prognoze2003. gada prognoze
2013. gada prognoze2007. gada prognozeFaktiskais patēriņš
2030 2028 2026 2024 2022 2020 2018 2016 2014 2012 2010 2008 2006 2004 2002 2000600
500
400
300
Piezīmes:  visas prognozes attiecas uz patēriņu ES 27 dalībvalstīs ar piecu gadu intervālu (2005., 2010., 2015. gads utt.). Jaunākie dati par gāzes 
faktisko patēriņu, kas pieejami no Eurostat , attiecas uz 2013. gadu.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Eurostat  un Eiropas Komisijas divgadu enerģijas prognozēm, kas publicētas no 
2003. līdz 2013. gadam.
38 Apsvērumi
71 
Ir arī citi veidi, kā ieviest konkurenci 
gāzes tirgos, kas, lai gan nenodroši -
nātu pilnībā funkcionējošu, konku -
rētspējīgu un uz mezgliem balstītu 
cenu noteikšanu, tomēr radītu lielāku 
energoapgādes drošību. To varētu 
izdarīt, sagādājot alternatīvu avotu, 
kas ietekmētu otra gāzes piegādātāja 
piedāvāto cenu. SDG terminālis Lietuvā 
ir piemērs tam, kā varētu panākt šādu 
ietekmi uz cenu, vienlaikus arī no -
drošinot alternatīva piegādes avota 
pieejamību tādu piegādes traucējumu 
gadījumā, kas skar gāzes cauruļvadus 
Baltijas reģionā. Skatīt 6. izcēlumu .
“Independence ”: SDG terminālis Klaipēdā, Lietuvā
Peldošais SDG terminālis “ Independence ” tika uzstādīts Klaipēdas ostā 2014. gada novembrī. Tas ir Norvēģijai 
piederošs termināļa kuģis, kas Lietuvai iznomāts uz 10 gadiem; pēc tam Lietuva iegūs izpirkuma tiesības. Ter -
minālis, kas gadā spēj piegādāt 3,8 miljardus m3 gāzes, ir būtiski paaugstinājis gāzes piegādes drošību Lietuvā 
un palielinājis konkurenci starp gāzes piegādātājiem visā reģionā.
Saskaņā ar Lietuvas VRI sniegto informāciju pēc tam, kad galvenie SDG termināļa ierīkošanas darbi 2014. gadā 
bija pabeigti, otrs Lietuvas gāzes piegādātājs gāzes importa cenu samazināja par 21 % – līdz aptuveni 28,6 EUR 
par MW/h –, vēl pirms SDG terminālis bija pilnībā gatavs ekspluatācijai.6. izcēlums
1. fotoattēls. Peldošā SDG termināļa “Independence”  
ierašanās Klaipēdas ostā
© Hoëgh LNG
39 Apsvērumi
Enerģētikas 
infrastruktūra Eiropā 
kopumā vēl nav 
piemērota pilnīgi 
integrētiem tirgiem, 
tāpēc efektīvu 
energoapgādes drošību tā 
pašlaik nesniedz
72 
Piemērota infrastruktūra ir tikpat svarī -
ga iekšējā enerģijas tirgus darbībai kā 
tirgus struktūras un efektīva regulēša -
na. Šajā ziņojuma nodaļā:
a) ir izvērtēts, vai pašreizējā enerģē -
tikas infrastruktūra Eiropas Savie -
nībā ir piemērota iekšējā enerģijas 
tirgus izveidei;
b) ir novērtēts, vai infrastruktūra tiek 
veidota, pamatojoties uz visaptve -
rošu vajadzību novērtējumu, un
c) ir apsvērta infrastruktūras projektu 
īstenošanai vajadzīgā sadarbība.Infrastruktūra daudzās 
dalībvalstīs un starp tām 
vēl nav piemērota iekšējam 
enerģijas tirgum
Enerģētikas infrastruktūra 
vienā dalībvalstī var ietekmēt 
enerģijas tirgu citās dalībvalstīs
73 
Enerģētikas infrastruktūras parametri 
dalībvalstīs var praktiski radīt ierobe -
žojumus elektroenerģijas un gāzes 
plūsmai starp kaimiņu un citām dalīb -
valstīm. Revīzijas laikā tika novērotas 
šādas situācijas:
a) nepietiekama absorbcijas spēja. 
Šī problēma var rasties, ja infra -
struktūrai kādā dalībvalstī nav 
pietiekamas jaudas, lai varētu veikt 
importu un eksportu starp kaimiņ -
valstu tirgiem. Tas notiek gadī -
jumā, kad valsts pārvades tīkli ir 
pārslogoti vai elektroenerģijas tīk -
liem nav pietiekamas frekvences, 
vai gāzes sistēmām trūkst brīvas 
jaudas un/vai spiediena. Piemērus 
skatīt 7. izcēlumā ;
Valsts pārvades infrastruktūras nepietiekamas absorbcijas spējas piemēri
SwePol  starpsavienojums starp Poliju un Zviedriju , kura uzstādītā jauda ir 600 MW un kurš tika nodots 
ekspluatācijā 2000. gadā, netiek izmantots ar pilnu jaudu, lai gan abu dalībvalstu tirgos ir būtiskas atšķirī -
bas elektroenerģijas vairumtirdzniecības cenās. Saskaņā ar Polijas PSO sniegto informāciju elektroenerģijas 
pārvades infrastruktūrai Polijas ziemeļos nav pietiekamas jaudas, lai uzņemtu šo elektroenerģijas daudzumu 
Polijā un veiktu tā sadali valsts tīklā. 2014. gadā tirgum piedāvātā jauda svārstījās no 273 MW līdz 424 MW, kas 
ir ievērojami mazāk par starpsavienojuma maksimālo jaudu.
Igaunijai  ir gāzes starpsavienojumi ar trešām valstīm un Latviju, un spiedienu tās sistēmā nodrošina sūkņu 
stacijas Latvijā. Tiek plānots jauns zemūdens gāzes cauruļvads starp Igauniju un Somiju. Lai pa šo cauruļvadu 
varētu plūst gāze, tās spiediens Igaunijas sistēmā būtu jāpalielina, vai nu uzbūvējot sūkņu staciju Igaunijā, vai 
arī paplašinot Latvijas sūkņu staciju.7. izcēlums
40 Apsvērumi
b) Nepietiekama jauda, lai varētu 
veikt enerģijas tranzītu. Dažas 
dalībvalstis ir kļuvušas vai kļūs par 
tā dēvētajiem enerģijas tranzīta 
koridoriem. Tās atrodas starp da -
lībvalstīm, kas ir bagātas ar ener -
goresursiem un varētu eksportēt 
gāzi vai elektroenerģiju par konku -
rētspējīgu cenu, un dalībvalstīm, 
kas no šīs plūsmas gūtu labumu. 
Lai varētu veikt enerģijas tranzītu, dalībvalstij ir vajadzīga jauda, kas 
netiek pilnībā izmantota vietējā 
pieprasījuma apmierināšanai. 
Dažām tranzītvalstīm šādas jaudas 
nav, un tas var radīt pārslodzi. Pie -
mērus skatīt 8. izcēlumā . Pretēja 
problēma var rasties, ja saskaņā ar 
ilgtermiņa līgumiem gāzes cauruļ -
vadi ir rezervēti tranzītam un vie -
tējai lietošanai nav pieejami (skatīt 
111. punktu).
Problēmas saistībā ar enerģijas tranzītu
Zviedrija  ir tranzītvalsts Norvēģijas elektroenerģijai, kas plūst uz Somiju, Dāniju, Vāciju un Poliju. Tā ir veikusi 
ieguldījumus starpsavienojumos, kas veicina šo plūsmu. Tomēr iekšējā pārslodze Zviedrijā neļāva nodrošināt 
stabilu eksportu uz Dāniju. Tāpēc 2011. gadā, kad Dānija bija iesniegusi prasību Eiropas Komisijai, Zviedrija 
pārkārtoja savu elektroenerģijas tirgu, izveidojot četras tirdzniecības zonas. Tas palīdzēja noteikt pārslodzes 
vietas, tādējādi nostiprinot tīklu.
Francijai  vajadzētu būt gāzes tranzīta valstij starp Ibērijas pussalu un pārējo Eiropu. Tomēr pašlaik tas nav 
iespējams: to neļauj dominējošie tirgus apstākļi, tīkla pārslodze Dienvidfrancijā un problēmas saistībā ar gāzes 
plūsmu starp Francijas ziemeļiem un dienvidiem.
Arī elektroenerģijas nozarē līdzās Spānijas un Francijas fizisko savienojumu ierobežotajai pieejamībai pastāv 
vēl viens svarīgs šķērslis Spānijas un Portugāles integrācijai iekšējā enerģijas tirgū, proti, ir jānostiprina iekšējās 
elektrotīklu sistēmas gan Spānijā, gan arī Francijā, jo pretējā gadījumā elektroenerģijas pārvade starp Ibērijas 
pussalu un Centrāleiropu nebūs iespējama.8. izcēlums
41 Apsvērumi
Joprojām vērojamas nepilnības 
pārrobežu infrastruktūrā starp 
dalībvalstīm
74 
Problēmas ar pārrobežu starpsavieno -
jumu jaudu kļūst acīmredzamas, palie -
linoties pieprasījumam pēc enerģijas 
tirdzniecības starp dalībvalstīm. Pārro -
bežu infrastruktūras nepilnības Eiropas 
Savienībā nav atsevišķi vispusīgi anali -
zētas (skatīt 82. punktu). Lai gan šāda 
stratēģiska vajadzību novērtējuma nav, 
ES līmenī ir noteikti elektroenerģijas 
un gāzes starpsavienojumu mērķi.75 
Elektrotīklu starpsavienojumu 10 % 
mērķrādītāju44 2002. gadā pieņēma 
Eiropadome45. Tomēr joprojām ir da -
lībvalstis, kurām ir maz vai vispār nav 
elektrotīklu starpsavienojumu ar kai -
miņvalstīm, un līdz 2015. gada jūnijam 
12 dalībvalstis 10 % starpsavienojumu 
mērķrādītāju vēl nebija sasniegušas 
(skatīt 5. tabulu ). Kā norādīts 62. pun -
ktā, 10 % starpsavienojumu mērķrādī -
tāja sasniegšana ne vienmēr nozīmē to, 
ka kaimiņu dalībvalstu elektroenerģijas 
tirgos ir panākta cenu konverģence.5. tabulaElektrotīklu starpsavienojumu līmenis ES dalībvalstīs 2014. gadā
Elektrotīklu starpsavienojumu līmenis virs 10  % Elektrotīklu starpsavienojumu līmenis zem 10  %
Dalībvalsts % Dalībvalsts %
Luksemburga 245 Īrija 9
Horvātija 69 Itālija 7
Slovēnija 65 Portugāle 7
Slovākija 61 Rumānija 7
Dānija 44 Apvienotā Karaliste 6
Somija 30 Igaunija 4
Ungārija 29 Latvija 4
Austrija 29 Lietuva 4
Zviedrija 26 Spānija 3
Nīderlande 17 Polija 2
Beļģija 17 Kipra 0
Čehijas Republika 17 Malta 0
Bulgārija 11
Grieķija 11
Vācija 10
Francija 10
Piezīme:  visas trīs Baltijas valstis tiek aplūkotas kopā kā reģions, lai gan individuāli 10 % mērķrādītāju tās ir sasniegušas.
Avots:  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par elektrotīklu starpsavienojumu 10 % mērķrādītāja sasniegšanu.44 Starpsavienojumu līmeni 
aprēķina, uzstādīto 
elektroenerģijas ražošanas 
jaudu salīdzinot ar dalībvalsts 
elektrotīklu starpsavienojumu 
kopējo jaudu. Ir dažādi 
skaidrojumi attiecībā uz to, vai 
elektroenerģijas ražošana 
būtu jāaprēķina pēc uzstādītās 
vai faktiski izmantotās jaudas.
45 Prezidentvalsts secinājumi: 
Eiropadomes 2002. gada 15. 
un 16. marta sanāksme 
Barselonā, SN 100/1/02 REV 1.
42 Apsvērumi
76 
Dažas dalībvalstis, piemēram, Kip -
ra, ir īstas elektroenerģijas salas, ar 
kurām starpsavienojumu izveide ir 
ļoti sarežģīta. Dažām dalībvalstīm ir 
zems starpsavienojumu līmenis, jo tās 
ierobežo starpsavienojumu izveidi vai 
izmantošanu (skatīt 5. izcēlumu ).
77 
N-1 noteikums attiecībā uz gāzi46, 
kas ar Gāzes piegādes drošības regulu 
tika ieviests 2010. gadā, ir pieņemts 
ar mērķi nodrošināt, ka ikvienā tirgū 
ir pieejami alternatīvi gāzes piegādā -
tāji. Šis noteikums bija jāizpilda līdz 
2014. gada decembrim. Tas, vai dalīb -
valsts ir vai nav izpildījusi šo noteiku -
mu, tika konstatēts, pamatojoties uz 
aprēķinu, kurā attiecīgās dalībvalsts 
lielākā gāzes ieplūdes punkta nozīme 
salīdzināta ar visu pārējo ieplūdes 
punktu kopējo nozīmi. N-1 noteikumu 
var izpildīt reģionālā līmenī, ja attie -
cīgās dalībvalstis ir veikušas kopīgu 
riska novērtējumu un izstrādājušas 
kopīgu preventīvās un ārkārtas rīcības 
plānu. Pamatojoties uz dalībvalstu 
sniegtajiem datiem, Komisija norādīja, 
ka līdz 2014. gada decembrim sešas no 
26 ES dalībvalstīm, kurās ir gāzes ieplū -
des punkti Eiropas Savienībā, N-1 no -
teikumu vēl nebija izpildījušas47.
78 
Lai izpildītu N-1 noteikumu, dažiem 
gāzes cauruļvadiem tika uzstādīta re -
versās plūsmas jauda. Četras no sešām 
šajā revīzijā ietvertajām dalībvalstīm48 
reversās plūsmas jaudu uzstādīja 
vienam vai vairākiem gāzes starpsavie -
nojumiem, lai gāze varētu plūst abos 
virzienos. Tomēr šī reversās plūsmas 
jauda gandrīz nemaz neietekmēja 
gāzes tirgus darbību, jo to galvenokārt 
paredzēts izmantot piegādes traucēju -
mu laikā.79 
Tāpat kā elektroenerģijas 10 % mērķ -
rādītāja gadījumā, arī N-1 noteikuma 
izmantošana gāzes infrastruktūras 
vajadzību analīzē ir ierobežota, jo, 
ja alternatīvais ieplūdes punkts gāzi 
nodrošina no tā paša valsts avota, no 
kura lielākais ieplūdes punkts, tas vēl 
nenozīmē, ka pieaug konkurence, un 
tam ir maza ietekme uz energoapgā -
des drošību. Piemēram, lai gan Somijai 
un Latvijai katrai ir vairāk nekā viens 
ieplūdes punkts, tās faktiski joprojām 
ir atkarīgas no viena gāzes piegādātāja, 
jo visa gāze, kas ieplūst šajos punktos, 
nāk no viena un tā paša valsts avota.
80 
Ņemot vērā to, ka gāzes infrastruk -
tūras būvniecība bieži vien ir saistīta 
ar lieliem ieguldījumiem, cauruļvadu 
starpsavienojumu izveide ar vairā -
kiem piegādātājiem ne vienmēr ir 
ekonomiski pamatota (skatīt arī 67. un 
69. punktu). Tāpēc dažas dalībvalstis 
apsver alternatīvu gāzes tirgus attīstī -
bas pieeju, piemēram, SDG termināļu 
uzstādīšanas, salīdzinošās priekšrocī -
bas. SDG termināļu projektus plāno vai 
pabeidz Lietuva (skatīt 6. izcēlumu ), 
Polija, Igaunija, Somija, Zviedrija, Hor -
vātija u. c.
81 
Tomēr dažas dalībvalstis turpina 
apsvērt vērienīgus uzlabojumus savās 
gāzes sistēmās, tostarp jaunas gāzes 
infrastruktūras būvniecību, lai izveido -
tu gāzes mezglus. Piemēram, lai gan 
iekšzemes gāzes patēriņš ir samazi -
nājies49, Bulgārija un Polija gatavojas 
gāzes mezglu izveidei.46 N-1 kritērijs tika ieviests 
2010. gada oktobrī ar Regulu 
(ES) Nr. 994/2010 par gāzes 
piegādes drošību. Saskaņā ar 
šo noteikumu – izmantojot 
elektroenerģijas nozares 
piemēru – visām dalībvalstīm, 
kas ir atkarīgas no viena 
importa cauruļvada, pazemes 
krātuves vai cita veida svarīgas 
infrastruktūras, ir jānodrošina, 
ka ārkārtīgi zemas 
temperatūras apstākļos 
pieprasījumu var apmierināt 
arī galvenās importa 
infrastruktūras darbības 
kļūmes gadījumā.
47 “Komisijas dienestu darba 
dokuments. Ziņojums par 
Regulas (ES) 
Nr. 994/2010 īstenošanu un tās 
ieguldījumu solidaritātē un 
sagatavotībā gāzes piegādes 
traucējumiem Eiropas 
Savienībā”, 
SWD(2014) 325 final, 
16.10.2014. Šīs sešas 
dalībvalstis bija Zviedrija, 
Lietuva, Bulgārija, Grieķija, 
Slovēnija un Luksemburga. 
Attiecībā uz trijām no tām 
(Luksemburga, Slovēnija un 
Zviedrija) ir noteikts izņēmums 
saskaņā ar iepriekš minētās 
regulas 6. panta 10. punktu.
48 Izņemot Igauniju un Zviedriju.
49 Saskaņā ar Bulgārijas 
Statistikas biroja sniegto 
informāciju gāzes patēriņš 
samazinājās no 
3218 miljardiem kubikmetru 
(bcm) 2011. gadā līdz 
2840 bcm 2014. gadā.
43 Apsvērumi
Nav veikts visaptverošs 
ES līmeņa vajadzību 
novērtējums, uz kura 
pamata varētu noteikt 
prioritātes ieguldījumiem 
ES enerģētikas infrastruktūrā
Nav ieviests visaptverošs 
ES līmeņa vajadzību 
novērtējums
82 
Ir vajadzīgs visaptverošs ES līmeņa 
infrastruktūras vajadzību novērtējums, 
lai iegūtu nepieciešamo informāciju 
pirms lēmumu pieņemšanas par iekšē -
jā enerģijas tirgus izveidi un energoap -
gādes drošību, kā arī citu ES politikas 
saistību izpildi, kurās enerģētikas noza -
rei ir būtiska nozīme, jo īpaši to, kuras 
attiecas uz klimata politiku. Turklāt, 
ņemot vērā enerģētikas infrastruktū -
ras ieguldījumu būtiskās vajadzības 
Eiropas Savienībā, šāds novērtējums ir 
arī ļoti svarīgs informatīvs instruments 
lēmumu pieņemšanai par ierobežoto 
ES un citu pieejamo līdzekļu novirzīša -
nu. Komisija nav izstrādājusi šādu vis -
aptverošu plānu, kas varētu apvienot 
ES līmeņa politikas ieguldījumu vienā 
ilgtermiņa pārvades infrastruktūras 
attīstības plānā.
83 
Neatsverams ieguldījums šādā visap -
tverošā novērtējumā būtu progresīvs 
tirgus attīstības modelis, kas saskaņā 
ar dažādiem politikas un tirgus scenā -
rijiem, tostarp pietiekami daudzveidī -
giem pieprasījuma scenārijiem, spētu 
aprakstīt infrastruktūras vajadzību 
prognozes (skatīt 70. punktu). Pašlaik 
Komisijai nav ne sava modelēšanas 
rīka, ne arī piekļuves šādam tīkla -
maģentūrā  ACER . Līdz šim Komisija ir 
izmantojusi enerģijas tirgus modeļus, 
ko izstrādājis ārējais līgumslēdzējs, 
savukārt ACER  izmanto elektroenerģi -
jas PSOET un gāzes PSOET izstrādātos 
modeļus.84 
Ja nav šāda vajadzību novērtējuma, 
kuru izmantot par pamatu ES līdzekļu 
novirzīšanai, varētu rasties situācija, 
ka visā ES tiek finansēti projekti, kas 
nav vajadzīgi paredzamā enerģijas 
pieprasījuma apmierināšanai vai kuru 
iespējas nodrošināt energoapgādes 
drošības ieguvumus ir ierobežotas. 
Piemēram, lai gan Klaipēdas SDG 
termināļa jauda (skatīt 6. izcēlumu ) ir 
pietiekama, lai apmierinātu sarūkošo 
gāzes pieprasījumu visās trīs Baltijas 
valstīs50, BEMIP  plānā ir iekļauts vēl 
viens reģionāls SDG terminālis, kas tiks 
būvēts Baltijas jūras austrumu piekras -
tes reģionā Somijā vai Igaunijā51 (skatīt 
9. izcēlumu ) un ir ietverts kopīgu 
interešu projektu sarakstā (skatīt 
12. izcēlumu ).
Ieguldījumu plānošanā 
izmantotajiem plānošanas 
instrumentiem ir ierobežojumi
85 
Tā kā visaptveroša novērtējuma nav, 
Komisija izmantoja vairākus specifiskā -
kus infrastruktūras plānošanas instru -
mentus, tostarp:
 ο kopīgu interešu projektu (KIP) sa -
rakstus (skatīt analīzi 103. punktā);
 ο tīkla attīstības desmit gadu plānus 
(TADGP).50 Saskaņā ar Eurostat  statistiku 
kopējais dabasgāzes 
pieprasījums Igaunijā, Latvijā 
un Lietuvā samazinājās no 
5,6 bcm 2010. gadā līdz 
4,6 bcm 2014. gadā.
51 Saskaņā ar 2014. gada 
novembrī panākto vienošanos 
starp Somijas un Igaunijas 
premjerministriem Somijā 
paredzēts būvēt lielāku 
reģionālo SDG termināli, bet 
Igaunijā – mazāku termināli 
vietējai izmantošanai. Ja somu 
projekts netiks īstenots 
saskaņā ar grafiku, Igaunija 
saglabās iespēju būvēt 
reģionālo termināli.
44 Apsvērumi
86 
Lai gan TADGP sniedz pārskatu par 
valsts elektroenerģijas un gāzes PSO 
plānotajiem ieguldījumiem, sniegtā 
informācija nav pilnīga ES līmeņa 
politikas un tirgus attīstības vajadzību 
ziņā, jo:
 ο šie plāni nav balstīti uz vispārēju 
ES novērtējumu, ņemot vērā dažā -
dus ES politikas mērķus;
 ο tajos nav pienācīgi ņemti vērā 
privāto struktūru plānotie turpmā -
kie ieguldījumi infrastruktūrā un 
enerģijas ražošana nākotnē;
 ο valstu regulatori pietiekami ak -
tīvi nepiedalās TADGP iesniegto 
priekšlikumu novērtēšanā;
 ο šie plāni ne vienmēr ir saskaņoti ar 
valsts enerģētikas infrastruktūras 
ieguldījumu plāniem. Elektro -
enerģijas PSOET 2012. gada tīkla 
attīstības desmit gadu plānā ACER  
konstatēja 51 valsts projektu, kas 
nebija iekļauts valstu attīstības 
plānos52.
87 
Komisija atzīst, ka dalībvalstu paziņoju -
mi Komisijai par pašreizējo un plānoto 
elektroenerģijas pārvades jaudu bieži 
vien nesaskan ar TADGP . Tāpēc Komisi -
ja nevar izdarīt galīgus secinājumus un 
pienācīgi novērtēt turpmākās neatbil -
stības starp enerģētikas infrastruktūru 
un tās iespēju apmierināt pieprasī -
jumu53. Aģentūra  ACER , kas uzrauga 
TADGP īstenošanu, arī ir paudusi bažas 
par vairākiem praktiskiem jautājumiem 
saistībā ar šiem plāniem54.Lai attīstītu pārrobežu 
infrastruktūru, kaimiņu 
dalībvalstīm ir jāsadarbojas
88 
Funkcionējoša reģionālā sadarbība un 
savstarpēja izpratne par attīstības va -
jadzībām ir obligāts priekšnoteikums 
ikvienam pārrobežu infrastruktūras 
projektam. Taču praksē pārrobežu 
projektu iniciatīvas var saskarties ar 
dažādām problēmām, tostarp ar vienas 
vai abu pušu apzinātas projektu vaja -
dzības trūkumu, grūtībām iegūt visas 
plānošanas atļaujas, taisnīgi finansēt 
enerģētikas infrastruktūras projektus 
un izmaksas, kas nereti ir augstas, 
sadalīt starp pusēm. Tomēr Eiropas 
Savienībā ir arī daži piemēri attiecībā 
uz efektīvu sadarbību, kas ir sniegusi 
iespēju kopīgas infrastruktūras attīstī -
bai un tirgus izveidei.
Enerģētikas nozarē veidojas 
reģionālā sadarbība
89 
Reģionālā sadarbība enerģētikas jomā, 
ietverot divas vai vairākas dalībvals -
tis, ir politisku vai tehnisku iniciatīvu 
rezultāts.52 ACER  atzinums Nr. 8/2014.
53 Komisijas dienestu darba 
dokuments “Enerģētikas 
infrastruktūras ieguldījumu 
projekti”, kas pievienots 
Komisijas paziņojumam 
Eiropas Parlamentam, 
Padomei, Eiropas Ekonomikas 
un sociālo lietu komitejai un 
Reģionu komitejai “Virzība uz 
iekšējā enerģijas tirgus 
izveides pabeigšanu” 
(SWD(2014) 313 final, 
13.10.2014., 4. lpp.).
54 ACER  savā atzinumā 
Nr. 16/2014 pauž bažas par 
TADGP, jo īpaši attiecībā uz 
datu ierobežoto pieejamību, 
tīkla pārvades jaudas 
uzrādīšanu, izmaksu un 
ieguvumu analīzes 
izmantošanu visiem 
ieguldījumiem pārvades 
infrastruktūrā un pietiekamas 
skaidrības trūkumu dažos 
ieguldījumu aprakstos.
45 Apsvērumi
90 
Vērā ņemams un aktuāls politisko 
iniciatīvu piemērs ir Baltijas enerģijas 
tirgus starpsavienojuma plāns ( BEMIP ) 
(skatīt 9. izcēlumu ). Vēl viena reģio -
nālā iniciatīva tiek īstenota kā Dien -
vidaustrumeiropas un Centrāleiropas 
enerģētikas forums. Turklāt ir bijušas 
arī tādas kopīgas politiskās saistības 
attiecībā uz infrastruktūras attīstību kā 
Madrides deklarācija55, reģionālās attīs -
tības iniciatīvas, piemēram, CORESO56, 
un energoapgādes drošības grupas, 
piemēram, Baltijas valstu un Somijas 
Gāzes koordinācijas grupa. Šiem gru -
pējumiem, kas nereti tiek izveidoti ar 
Komisijas līdzdalību, bieži vien piešķir 
oficiālu statusu, augstā politiskā līmenī 
noslēdzot dalībvalstu vienošanos. 
Dažkārt tos paplašina līdz konkrētu 
projektu nolīgumiem, tādiem kā nesen 
atklātais elektroenerģijas savienojums 
starp Spāniju un Franciju (skatīt 10. iz -
cēlumu  un 93. punktu).91 
Tehniskās sadarbības iniciatīvas  ir 
galvenokārt tās, ko uzsākušas CEER57 
un ACER , piemēram, grupas, kas plāno 
izstrādāt tīkla kodeksus (skatīt arī 
III pielikumu ). Šie grupējumi var radīt 
arī jauna veida reģionālo sadarbību, 
piemēram, reģionālās drošības koordi -
nācijas iniciatīvas58.
Kas ir Baltijas enerģijas tirgus starpsavienojuma plāns ( BEMIP )?
Baltijas enerģijas tirgus starpsavienojuma plānu (BEMIP)  apstiprināja Lietuvas, Polijas, Latvijas, Dānijas, 
Igaunijas, Zviedrijas, Somijas un Vācijas valstu vadītāji un Eiropas Komisijas priekšsēdētājs 2009. gada 17. jūnijā.
BEMIP  mērķis ir Igaunijas, Latvijas un Lietuvas integrācija Eiropas enerģijas tirgū, lai izbeigtu šo valstu kā 
“enerģijas salu” statusu un liberalizētu to enerģijas tirgu, tādējādi sagatavojot tās dalībai kopējā elektroener -
ģijas biržā. Plāns ietver arī vairākus infrastruktūras projektus, sākot ar Dānijas Ziemeļjūras vēja parkiem līdz 
gāzes tīkla attīstībai Igaunijā. EstLink2 elektroenerģijas starpsavienojumu starp Igauniju un Somiju, kurš tika 
iekļauts BEMIP , izveidoja ar ES finansiālu atbalstu, un tas jau ir ietekmējis elektroenerģijas tirgu Igaunijā (skatīt 
13. izcēlumu ).
BEMIP  īstenošana joprojām turpinās. Piemēram, gāzes un elektroenerģijas mazumtirdzniecības cenas Lietuvā 
vēl aizvien tiek regulētas, un daži infrastruktūras projekti nav īstenoti, tostarp reģionālais Baltijas SDG terminā -
lis, ko paredzēts būvēt Somijā vai Igaunijā.9. izcēlums55 Kopīga deklarācija, ko 
2015. gada 4. martā parakstīja 
Eiropas Komisijas priekšsēdē -
tājs Jean-Claude Juncker , 
Francijas prezidents François 
Hollande , Spānijas premjermi -
nistrs Mariano Rajoy  un 
Portugāles premjerministrs 
Pedro Passos Coelho , lai vienotos 
par to, kā stiprināt savienoju -
mus starp Ibērijas pussalu un 
pārējo ES enerģijas tirgu.
56 CORESO  (elektroenerģijas 
sistēmu operatoru 
koordinācija) – pirmais 
reģionālais elektroenerģijas 
tehniskās koordinācijas centrs, 
kurā apvienojušies vairāki PSO 
no Francijas, Beļģijas, Vācijas, 
Itālijas un Apvienotās 
Karalistes.
57 CEER  jeb Eiropas 
Energoregulatoru padome ir 
NVO, kas atrodas Briselē un 
kuras mērķis ir iekšējā 
enerģijas tirgus izveides 
procesā pārstāvēt VRI 
intereses.
58 Dalībvalstu organizāciju dalība 
reģionālās sadarbības 
iniciatīvās ir ļoti atšķirīga. 
Piemēram, Zviedrijas VRI 
piedalījās visās ACER  darba 
grupās un savlaicīgas 
pieņemšanas iniciatīvās. Arī 
Zviedrijas elektroenerģijas 
PSO ir iesaistīts dažādās 
reģionālās sadarbības 
iniciatīvās un piedalās tīkla 
kodeksu savlaicīgas ieviešanas 
grupās. Savukārt abi Bulgārijas 
PSO revīzijas laikā nevienā 
reģionālās sadarbības vai 
savlaicīgas ieviešanas grupā 
nepiedalījās.
46 Apsvērumi
92 
Komisija veicina dalībvalstu sadarbību 
infrastruktūras jomā un cenšas izplatīt 
BEMIP  labo praksi arī citos reģionos, 
piemēram, Centrāleiropā un Dienvid -
austrumeiropā, kā arī Ibērijas pussalā – 
pēdējā gadījumā tur, kur augstākajā 
politiskajā līmenī nesen tika deklarēta 
un apstiprināta Francijas, Portugāles 
un Spānijas sadarbība enerģētikas 
nozarē.
93 
Laikā no 2007. līdz 2013. gadam Komisi -
ja arī iecēla četrus koordinatorus ar 
mērķi veicināt līgumu slēgšanu starp 
dalībvalstīm par īpašu pārrobežas 
infrastruktūras elementu būvniecību59. 
Koordinatora darbs nolūkā uzlabot 
energotīklu starpsavienojumu starp 
Franciju un Spāniju ietvēra sadarbību 
ar valsts un vietējā līmeņa politiķiem 
un ieinteresētajām personām, kā arī 
tehnisko risinājumu vajadzību apzinā -
šanu. Tas palīdzēja definēt elektrotīklu 
starpsavienojuma projektu, kas vēlāk 
tika īstenots ar ES fondu atbalstu60 
(skatīt 10. izcēlumu ).Pārrobežu izmaksu sadale ir 
sarežģīta
94 
Pārrobežu projekti enerģētikas jomā 
ietver infrastruktūras būvniecību vis -
maz divās dalībvalstīs. Šādu projektu 
izmaksu sadale ir sarežģīts process, jo 
iesaistītās dalībvalstis vēlas nodrošināt, 
ka radušās izmaksas ir samērīgas ar 
paredzamajiem ieguvumiem nākot -
nē. Īpaši sarežģītā situācijā ir projekti, 
kuros iesaistītas vairāk nekā divas da -
lībvalstis un/vai nav skaidrs, kā un kam 
nākotnē paredzami ieguvumi.59 Pārējie projekti, kuriem tika 
iecelti koordinatori, bija 
“Polijas–Lietuvas 
savienojums”, “Nabuko” un 
“Savienojums ar jūras vēja 
elektrostacijām Dānijā, Vācijā 
un Polijā”.
60 Rapport du Coordonnateur 
Europeen , Mario Monti , Projet 
d’Interet Europeen EI 3 , 
“Interconnexion électrique 
France - Espagne” , Brisele, 
2008. gada septembris.
47 Apsvērumi
Francijas–Spānijas elektrotīklu starpsavienojuma projekts
Francijas–Spānijas elektrotīklu starpsavienojuma  projekts ietvēra 2000 MW augstsprieguma līdzstrāvas 
savienojuma izveidi starp abām valstīm. Starpsavienojuma garums ir 64,5 km – 33,5 km Francijā un 31 km Spā -
nijā. Tas šķērso Pirenejus pa 8,5 km garu tuneli.
Šāda starpsavienojuma vajadzība tika apzināta 1978. gadā, un tehniskie pētījumi tika veikti no 1998. līdz 
2006. gadam. Ar Eiropas koordinatora atbalstu, kas tika sniegts 2007. un 2008. gadā, lēmumu par projekta 
izstrādi pieņēma 2008. gada jūnijā, kad Francijas un Spānijas valdības parakstīja nolīgumu. Projekta izmaksas 
vienlīdzīgi sadalīja starp Franciju un Spāniju; ieguldījumu sniedza arī ES. Būvniecība sākās 2011. gada septem -
brī, un tehniskā nodošana noslēdzās 2014. gada decembrī. Starpsavienojumam bija jāsāk darboties 2015. gada 
jūnijā, bet līdz jūnija beigām tas vēl nebija noticis.
Projekta kopējās izmaksas bija 721 miljons EUR, no kuriem 225 miljonus EUR nodrošināja EEPEA. Pazemes 
starpsavienojuma ierīkošana caur Pirenejiem 10 reizes pārsniedza paredzētās virszemes kabeļa izmaksas. To 
atzina par vajadzīgu galvenokārt specifisku vides apsvērumu dēļ un norādīja kā ārkārtēju risinājumu šajā vietā 
raksturīgajām ārkārtējām problēmām. Šis savienojums divkāršoja elektrotīklu starpsavienojumu līmeni Spānijā 
no 3 % līdz 6 % un palielināja to Francijā no 10 % līdz 11 %.10. izcēlums
2. fotoattēls. Augstsprieguma līdzstrāvas starpsavienojuma  
kabeļa posma uzstādīšana tunelī zem Pirenejiem
©  RTE, Philippe Grollier 
48 Apsvērumi
95 
Pārrobežu izmaksu sadale ir saistīta ar 
ES līdzekļu piešķiršanu saskaņā ar Eiro -
pas infrastruktūras savienošanas ins -
trumentu (EISI). TEN–E  regula paredz, 
ka lēmumus par pārrobežu izmaksu sa -
dali pieņem attiecīgo dalībvalstu VRI. 
Ja projektu iniciatori no dalībvalstīm 
vēlas pieteikties EISI finansējumam, 
bet VRI sešu mēnešu laikā nevar vie -
noties, tās var vērsties aģentūrā  ACER , 
lai tā pieņem lēmumu, kā šo jautājumu 
atrisināt (piemērus skatīt 1 1. izcēlumā ). 
Šim procesam ir šādi trūkumi:
a) VRI cenšanās panākt vienošanos 
un tai sekojošā vēršanās pie ACER , 
lai pieņemtu lēmumu, ir laikietil -
pīgs process, kas aizņem līdz pat 
gadam;
b) dažas puses kritizē izmantoto 
metodiku.Atļauju saņemšana var būt 
problemātiska un radīt 
aizkavēšanos
96 
Pārrobežu projekti bieži saskaras ar 
vietējo iedzīvotāju pretestību, jo šādus 
projektus var uztvert kā vietējās dar -
bības traucējumu cēloni, uzskatot, ka 
tie valstij sniedz minimālu vai nesniedz 
vispār nekādu labumu. Tāpēc vietējo 
plānošanas atļauju saņemšana bieži 
vien ir garš un sarežģīts process, un, kā 
revīzijas laikā uzsvēra PSO un regulato -
ri, tas ir svarīgs iemesls, kāpēc infra -
struktūras projektu īstenošana kavējas. 
Komisija ziņo, ka kavēšanās dēļ aptu -
veni 50 % no ekonomiski rentabliem 
elektroenerģijas projektiem neizdosies 
realizēt līdz 2020. gadam61.
LitPol  pārrobežu starpsavienojuma projekta izmaksu sadale
LitPol  projekts  ietver elektrotīklu starpsavienojuma Polija–Lietuva būvniecību, lai mazinātu visu trīs Baltijas 
valstu nošķirtību no Eiropas Savienības enerģijas tirgus. Saistībā ar darbu pie projekta Lietuvas teritorijā Lie -
tuvas VRI pieprasīja Zviedrijai ieguldīt 47 miljonus EUR, ņemot vērā labumus, ko Zviedrija gūšot pēc projekta 
īstenošanas. Ne Zviedrijas VRI, ne arī PSO nepiekrita Lietuvas VRI prasībai veikt ieguldījumu, iemeslus norā -
dot aģentūrai  ACER , kas tika aicināta pieņemt lēmumu par šo jautājumu. ACER  piekrita Zviedrijai un nolēma, 
ka saistībā ar EISI finansējumu projekta vienīgā saņēmējvalsts ir Lietuva un Zviedrijai nekādi ieguldījumi nav 
jāveic. Šis lēmums ļāva Lietuvas PSO pieteikties EISI finansējumam (skatīt 6. tabulu ). Lēmuma pieņemšanas 
process aizņēma gandrīz gadu.11. izcēlums61 COM(2010) 677.
49 Apsvērumi
97 
Ar 2013. gada TEN-E  regulu šīs problē -
mas mēģināja atrisināt:
a) atļauju izsniegšanas proce -
dūrām ieviešot vispārēju laika 
ierobežojumu – 3,5 gadus;
b) pieprasot dalībvalstīm raciona -
lizēt vides atļauju piešķiršanas 
procedūras;
c) pieprasot dalībvalstīm līdz 
2013. gada novembrim apvienot 
atļauju piešķiršanas pilnvaras vai 
koordinēšanas procesu, izveido -
jot vienu atsevišķu kompetento 
iestādi – “vienas pieturas aģentū -
ru”. Līdz 2015. gada jūnijam visas 
dalībvalstis bija izveidojušas vienas 
pieturas aģentūras un visas, izņe -
mot vienu, bija izdevušas rokas -
grāmatas par atļauju piešķiršanu62. 
Tomēr vienas pieturas aģentūras 
vēl aizvien ir jaunas iniciatīvas, un 
ir pāragri vērtēt, vai tās ir efektīvas.
98 
Eiropas koordinators, kas strādāja 
Francijas–Spānijas starpsavienojuma 
projektā (skatīt 10. izcēlumu ), novē -
roja, ka vietējo iedzīvotāju pretestību 
infrastruktūras projektiem vislabāk var 
mazināt ar tiešu saziņu vietējā līmenī, 
norādot uz ieguvumiem, kādus īpaši 
patērētājiem sniegtu papildu starpsa -
vienojumi. Kopumā uzlabojot patē -
rētāju zināšanas par enerģijas tirgus 
darbību, veidotos saprātīga attieksme 
pret patēriņu un šādi starpsavienoju -
mu projekti tiktu labāk pieņemti.Finansiālais atbalsts no 
ES budžeta enerģētikas 
infrastruktūras jomā ir 
devis tikai nelielu 
ieguldījumu iekšējā 
enerģijas tirgū un 
energoapgādes drošībā
99 
Laikā no 2007. līdz 2013. gadam iegul -
dījumiem enerģētikas infrastruktūrā, 
izmantojot vairākus instrumentus, 
ES piešķīra 3,7  miljardus  EUR, un 
2014.–2020. gada periodam ir paredzē -
ti vēl 7,35  miljardi  EUR63. Lai gan tas ir 
ievērojams finansējums, tas sedz tikai 
aptuveni 5 % no aplēstajām infrastruk -
tūras ieguldījumu vajadzībām, kas 
noteiktas elektroenerģijas un gāzes 
TADGP . Tāpēc pieejamie ES līdzekļi ir 
jāizmanto stratēģiski svarīgākajiem 
projektiem, pamatojoties uz stratē -
ģisko vajadzību novērtējumu (skatīt 
83. punktu).62 Saskaņā ar dalībvalstu sniegto 
informāciju Eiropas Komisijai.
63 Šajā summā nav ietverts 
iespējamais turpmākais 
atbalsts enerģētikas 
infrastruktūrai no Eiropas 
Stratēģisko investīciju fonda, 
kas paredz 16  miljardus  EUR 
lielas garantijas no ES budžeta.
50 Apsvērumi
Eiropas Savienībai ir vairāki 
finansēšanas instrumenti 
enerģētikas infrastruktūras 
projektu atbalstam, bet 
iekšējais enerģijas tirgus 
nevienam no tiem nav 
galvenais mērķis
Nepietiekama prioritāro 
projektu noteikšana ir 
samazinājusi enerģētikas 
infrastruktūrai piešķirtā 
ES finansējuma efektivitāti
100  
Tā kā ES resursi enerģētikas infrastruk -
tūras finansēšanai ir ierobežoti, ir sva -
rīgi, lai būtu pieejami līdzekļi prioritāro 
projektu noteikšanai. Lai gan ES līmeņa 
vajadzību novērtējuma nav, Komisija 
ir izmantojusi vairākus īpašu projek -
tu sarakstus, lai noteiktu ES budžeta 
ieguldījumu prioritātes un apzinātu 
projektus, kas var saņemt finansējumu:
 ο KIP saraksts saskaņā ar TEN-E  
regulu;
 ο kritiski svarīgo KIP saraksts, kas 
iekļauts 2014. gada enerģētiskās 
drošības stratēģijā; ο to projektu saraksts, kuriem 
piemērojams atbalsts no Eiropas 
enerģētikas programmas ekonomi -
kas atveseļošanai (EEPEA);
 ο to projektu saraksts, kuriem 
piemērojams atbalsts no Eiropas 
Stratēģisko investīciju fonda.
101  
KIP saraksts saskaņā ar TEN-E  regulu 
tika izveidots divos posmos:
a) oriģinālo KIP sarakstu izveido -
ja 2006. gadā. Tajā bija ietverti 
550 Eiro  pas nozīmes projekti visās 
toreizējās dalībvalstīs, bet netika 
sniegti skaidri norādījumi par to, 
kuriem projektiem būtu jāpiešķir 
prioritāte ES finansējuma saņemša -
nai (skatīt 12. izcēlumu );
Kā enerģētikas infrastruktūras projekts var iegūt KIP statusu?
KIP jēdziens pastāv kopš Eiropas komunikāciju tīklu programmas darbības sākuma. Šiem projektiem būtu 
jāpiemēro ātrākas un efektīvākas atļauju piešķiršanas procedūras un uzlabots regulatīvais režīms.
Saskaņā ar spēkā esošo TEN-E  regulu KIP tiek apzināti, izmantojot “prioritāros koridorus”. KIP sarakstā iekļauja -
mo projektu atlases process ir balstīts uz TADGP , kurus sagatavojis elektroenerģijas PSOET un gāzes PSOET. Lai 
projektu iekļautu sarakstā, tam jāsniedz būtisks labums vismaz divām dalībvalstīm, jāveicina tirgus integrācija 
un lielāka konkurence, jāuzlabo apgādes drošība un jāsamazina CO2 emisija.12. izcēlums
51 Apsvērumi
b) ar 2013. gada TEN-E  regulu64 tika iz -
veidota sistēma enerģētikas infra -
struktūras ieguldījumu prioritāšu 
noteikšanai, apzinot 12 prioritāros 
koridorus65. Regulā ir arī sniegtas 
norādes attiecībā uz KIP apzināša -
nu un īstenošanu. Šajā regulā ie -
tvertajā KIP sarakstā ir 248 projekti, 
no kuriem 132 attiecas uz elektro -
enerģijas infrastruktūru un 107 – 
uz gāzes infrastruktūru66. Šajā 
sarakstā ir mazāk projektu nekā 
2006. gada KIP sarakstā, tomēr 
saskaņā ar TEN–E  regulas 4. panta 
4. punktu Komisija nav pilnvarota 
katra prioritārā koridora projektus 
sakārtot prioritārā secībā.
c) KIP sarakstu atjaunina ik pēc di -
viem gadiem, un nākamā atjau -
nināšana ir paredzēta 2015. gada 
novembrī.
102  
Eiropas enerģētiskās drošības stratēģi -
jā67 2014. gadā tika izveidots vēl viens 
saraksts, kurā iekļāva kritiski svarīgus 
33 kopīgu interešu projektus. To vidū 
bija 27 projekti gāzes nozarē un tikai 
6 projekti elektroenerģijas nozarē ar 
paredzamajām izmaksām aptuveni 
17 miljardu  EUR apmērā. Komisija uz -
skatīja, ka šie projekti ir svarīgi apgā -
des drošības uzlabošanai un enerģijas 
tirgu labākai savienošanai īstermiņā un 
vidējā termiņā.103  
Neviens no šiem sarakstiem nav 
veidots, pamatojoties uz skaidru un 
analītisku novērtējumu par to, kuriem 
projektiem būtu jāpiešķir prioritāte, lai 
ES varētu sasniegt savas enerģētikas 
politikas mērķus (skatīt 82. punktu). 
Izmantojot šādus sarakstus par pama -
tu lēmumu pieņemšanai attiecībā uz 
ES finansējumu, rodas vairāki riski, un, 
ja Komisija plāno ieguldījumu prioritā -
šu noteikšanai šādus sarakstus izman -
tot arī turpmāk, tai būtu jāņem vērā 
šādi riski:
a) saraksts var ietvert tik daudzus 
projektus, ka to vairs nevar uzskatīt 
par prioritāro projektu sarakstu, 
jo tas nekoncentrējas uz nelielu 
skaitu projektu, kas atbilst ES aktu -
ā lākajām vajadzībām. Sākotnējā 
TEN-E  KIP sarakstā bija iekļauti 
550 projekti, un pēc racionalizāci -
jas 2006. gadā tajā joprojām bija 
248 projekti;
b) tā kā saraksti ir izveidoti, pama -
tojoties uz dalībvalstu priekšliku -
miem, nevis ietver tādus projektus, 
kas acīmredzami atbilstu ES līmeņa 
vajadzībām, tie praktiski var būt 
tādu projektu uzskaitījumi, kurus 
projektu iniciatori no dalībvalstīm 
gribētu finansēt, tikai savas valsts 
interešu vadīti, un
c) iespējams, ka daži šajos sarakstos 
iekļautie projekti jau tiek īsteno -
ti vai pat ir pabeigti, izmantojot 
līdzekļus no citiem valsts vai privā -
tajiem avotiem68.64 Regula (ES) Nr. 347/2013.
65 Enerģētikas infrastruktūras 
prioritātes 2020. gadam un 
pēc tam, 2011. gads, 14. lpp. 
Elektroenerģija: jūras 
energotīkls ziemeļu jūrās, 
ziemeļu–dienvidu 
starpsavienojumi 
Rietumeiropā, ziemeļu–
dienvidu starpsavienojumi 
Centrālaustrumeiropā un 
Dienvidaustrumeiropā, Baltijas 
enerģijas tirgus 
starpsavienojuma plāns, 
viedtīklu ieviešana, ilgtermiņa 
elektroenerģijas maģistrāles. 
Gāze: ziemeļu–dienvidu gāzes 
starpsavienojumi 
Rietumeiropā, ziemeļu–
dienvidu gāzes 
starpsavienojumi 
Centrālaustrumeiropā un 
Dienvidaustrumeiropā, 
Dienvidu gāzes koridors, 
Baltijas enerģijas tirgus 
starpsavienojuma plāns.
66 Pārējie deviņi ietver septiņus 
naftas projektus un divus 
viedtīklu projektus.
67 COM(2014) 330 final, 10. lpp.
68 2014. gada oktobrī tika 
pabeigta 400 kV elektrolīnija 
starp Bescanó  un Santa Llogaia  
Spānijā; tas bija solis virzienā 
uz jauno elektrotīklu 
starpsavienojumu Francija–
Spānija. Šis projekts joprojām 
ir iekļauts KIP un ESIF sarakstā.
52 Apsvērumi
EEPEA, EISI un ESI fondu 
galvenais mērķis nav iekšējā 
enerģijas tirgus uzlabošana
104  
Eiropas enerģētikas programmas 
ekonomikas atveseļošanai (EEPEA) 
sākotnējais mērķis bija finansēt labi sa -
gatavotus enerģētikas infrastruktūras 
projektus, kas īsā laikā varētu nodro -
šināt ekonomikas izaugsmi. Tādējādi 
iekšējā enerģijas tirgus izveide un 
energoapgādes drošības ieguvumu 
nodrošināšana nebija šīs programmas 
galvenie mērķi. Visām dalībvalstīm 
tika piešķirts noteikts finansējums 
enerģētikas infrastruktūras projektiem. 
Programmas sākotnējais mērķis – neil -
gā laikā panākt ekonomisko izaugsmi – 
lielākoties netika sasniegts, jo
a) daži projekti, kuriem tika piešķirti 
līdzekļi, nebija pietiekami labi sa -
gatavoti. Projekti 442 miljonu EUR 
vērtībā, kas veido 18,6 % no EEPEA 
kopējā dotāciju apjoma, tika pār -
traukti, piemēram, Nabuko gāzes 
cauruļvada, ITGI–Poseidon  gāzes 
starpsavienojuma, GALSI  cauruļ -
vada un Rumānijas gāzes reversās 
plūsmas projekti;
b) projektu īstenošana būtiski ka -
vējās, un tāpēc saskaņā ar EEPEA 
veikto maksājumu summa līdz 
2015. gada 28. februārim sasniedza 
tikai 1,1 miljardu EUR. Tas veido 
48 % no sākotnēji piešķirtajām 
summām.105  
Eiropas infrastruktūras savienoša -
nas instrumenta  (EISI) mērķis ener -
ģētikas jomā ir sniegt atbalstu KIP īs -
tenošanā. EISI finansējumu var saņemt 
tikai KIP , kas saskaņā ar spēkā esošo 
tiesisko regulējumu, ko papildina pār -
robežu izmaksu sadale, nav komerciāli 
dzīvotspējīgi. Tas piešķir dotācijas un 
nodrošina citus finanšu instrumentus 
būvdarbiem un vajadzīgajiem tehnis -
kajiem pētījumiem, izmantojot uzaici -
nājumus iesniegt priekšlikumus.
106  
EISI darbības aspekti ierobežo tā ie -
spējas atbalstīt iekšējā enerģijas tirgus 
izveidi:
a) Komisija var finansēt tikai tos pro -
jektus, kas iesniegti, atsaucoties uz 
uzaicinājumiem iesniegt priekšli -
kumus. Tas nozīmē, ka Komisijas 
iespējas novirzīt finansējumu 
konkrētiem KIP ir ierobežotas;
b) tā kā sagatavotība ir svarīgs dotā -
ciju piešķiršanas kritērijs, lielāka 
iespēja saņemt finansējumu ir 
labāk sagatavotiem pasākumiem. 
Šādiem projektiem ne vienmēr ir 
lielākā ietekme uz iekšējā enerģijas 
tirgus izveidi;
c) tā kā stāvoklis iekšējā enerģijas 
tirgus īstenošanā dalībvalstīs nav 
viens no projektu atlases kritē -
rijiem, Komisijas iespējas izman -
tot EISI, lai stimulētu ar iekšējo 
enerģijas tirgu saistītas reformas, ir 
ierobežotas.
53 Apsvērumi
107  
No 2007. līdz 2013. gadam aptuveni 
1,3 miljardi EUR tika piešķirti no Eiro -
pas strukturālajiem un investīciju 
fondiem  (ESI fondiem), lai finansētu 
elektroenerģijas un gāzes infrastruk -
tūru. No 2014. līdz 2020. gadam šim 
skaitlim būtu jāpalielinās līdz aptu -
veni 2 miljardiem EUR. No 2007. līdz 
2013. gadam finansējumu saņēma 
11 dalībvalstis. Lielākā saņēmēja bija 
Polija ar 63 % no visiem ESI fondu pie -
šķīrumiem enerģētikas infrastruktūrai.
108  
Lielākā daļa šo piešķīrumu tika izman -
toti reģionāla līmeņa starpsavieno -
jumiem un enerģētikas infrastruktū -
ras modernizācijai dalībvalstī. Daži 
piešķīrumi tika izmantoti arī pārrobežu 
starpsavienojumu, SDG termināļu un 
pazemes gāzes krātuvju būvniecī -
bai. Laikā no 2014. līdz 2020. gadam 
sešas dalībvalstis (Bulgārija, Čehijas 
Republika, Grieķija, Lietuva, Polija un 
Rumānija) plāno ESI fondu piešķīrumus 
izmantot ieguldījumiem enerģētikas 
infrastruktūrā.
109  
No ESI fondiem finansējamo projektu 
atlasi veic dalībvalstis. Komisija tikai 
apstiprina lielākos projektus69. Risinot 
sarunas par dalībvalstu partnerattiecī -
bu nolīgumiem un darbības program -
mām finansēšanas periodam no 2014. 
līdz 2020. gadam, Komisijai bija iespēja 
censties tajos iekļaut ar iekšējā ener -
ģijas tirgus izveidi saistītus darbības 
rādītājus, taču tas nenotika. Ieguldīju -
mi enerģētikas infrastruktūrā nav ESI 
fondu prioritāte. Tie veido aptuveni 
0,5 % no ERAF, Kohēzijas fonda un ESF 
kopējiem piešķīrumiem gan laikposmā 
no 2007. līdz 2013. gadam, gan arī no 
2014. līdz 2020. gadam.Daudzu ES līdzfinansēto 
enerģētikas infrastruktūru 
ietekme uz iekšējo enerģijas 
tirgu vēl tikai izpaudīsies
110  
Revīzijā tika pārbaudīti 15 enerģētikas 
infrastruktūras projekti, kas saņēma 
ES līdzfinansējumu, – 10 projekti gāzes 
nozarē un 5 projekti elektroenerģijas 
nozarē (skatīt 6. tabulu ). Revīzijas gru -
pa analizēja projektu iespējamo ietek -
mi uz iekšējā enerģijas tirgus darbību.69 Enerģijas infrastruktūras 
ieguldījumiem, uz kuriem 
attiecas tematiskais mērķis 
veicināt ilgtspējīgu transportu 
un novērst sastrēgumus 
galvenajās tīkla infrastruktūrās, 
projektiem, kuru kopējās 
attiecināmās izmaksas 
pārsniedz 75 miljonus EUR, 
citiem ESI fondu 
infrastruktūras ieguldījumiem, 
uz kuriem šis ziņojums 
lielākoties neattiecas, šī 
robežvērtība ir 50 miljoni EUR.
54 Apsvērumi
111 
No šiem projektiem līdz 2015. gada 
jūlijam:
a) viens projekts bija būtiski ietek -
mējis iekšējo enerģijas tirgu – Est-
Link 2  Somijas un Igaunijas elek -
trotīklu starpsavienojums, kas tika 
pabeigts un tagad pilnībā darbojas 
(skatīt 13. izcēlumu );
b) Ir pabeigts un nesen kļuvis pie -
ejams ekspluatācijai vēl viens sva -
rīgs projekts – Francijas–Spānijas 
elektrotīklu starpsavienojums  
(skatīt arī 10. izcēlumu ).
EstLink 2  projekts, kas mainīja elektroenerģijas tirgu reģionā
EstLink 2  projekts saņēma 100 miljonus EUR no EEPEA. Projekta mērķis bija uzbūvēt otru Somijas un Igaunijas 
elektrotīklu starpsavienojumu ar 650 MW pārvades jaudu. Pārvarot tehniskas un cita veida problēmas saistībā 
ar projekta pabeigšanu un nodošanu ekspluatācijā, tas ir izrādījies veiksmīgs. Projekta īstenošanai ir pozitīva 
ietekme uz elektroenerģijas tirgu, jo īpaši Igaunijā, kur elektroenerģijas cenas ir kļuvušas stabilākas un pielīdzi -
nājušās Somijas cenām.13. izcēlums
1. 330 kV Püssi substation
2. 650 MW Püssi converter station3. Underground cable4. Connection joints for the underground cable and submarine cable5. Submarine cable6. Connection station for the submarine cable and overhead power lines in Nikuviken7. Overhead lines8. 650 MW Anttila converter station9. 400 kV Anttila substation1. 330 kV Püssi substation2. 650 MW Püssi converter station3. Underground cable4. Connection joints for the underground cable and submarine cable5. Submarine cable6. Connection station for the submarine cable and overhead power lines in Nikuviken7. Overhead lines8. 650 MW Anttila converter station9. 400 kV Anttila substation
© Elering
55 Apsvērumi
Revīzijā pārbaudīto projektu saraksts
ProjektsStāvoklis  
(2015.  gada jūnijā)DalībvalstisProjekta 
izmaksas  
(miljoni EUR)ES līdzfinan ­
sējums  
(miljoni EUR)ES finansēšanas 
instrumentsGāzeBulgārijas–Grieķijas 
starpsavienojumsParedzēts 
2018.  gadāBulgārija, Grieķija 220 45 EEPEA
Bulgārijas–Rumānijas 
starpsavienojumsParedzēts 
2015.  gadāBulgārija, Rumānija 24 9 EEPEA
Nabuko cauruļvads PārtrauktsAustrija, Bulgārija, Ungāri ­
ja, Vācija, Rumānija7900 (plānotās) 200 (piešķirti) EEPEA
Latvijas–Lietuvas starpsavienojumsPabeigts 
2013.  gadāLietuva, Latvija 33 13 EEPEA
Jurbarkas–Klaipēdas cauruļvadsPabeigts 
2013.  gadāLietuva 46 21 ESI fondi
Klaipēdas–Kiemenai cauruļvada 
jaudas palielināšanaTiek īstenots Lietuva 64 28 EISI
Svinoujsces SDG terminālisParedzēts 
2015.  gadāPolija 65755 EEPEA
199 ESI fondi
Gustorzinas–Odolanovas cauruļvadsPabeigts 
2014.  gadāPolija 102 49 ESI fondi
GIPL
starpsavienojumsTiek īstenots Polija, Lietuva 558 306 EISI
Francijas–Spānijas starpsavienojumsPabeigts 
2012.  gadāFrancija, Spānija 617 45 EEPEA
Starpsumma 2 321 970ElektroenerģijaFrancijas–Spānijas starpsavienojumsNodots eksplua ­
tācijā 2015. gada 
jūnijāFrancija, Spānija 721 225 EEPEA
Portugāles–Spānijas starpsavienoju ­
ma pastiprināšanaPabeigts 
2011.  gadāPortugāle, Spānija 136 46 EEPEA
EstLink  2 starpsavienojumsNodots eksplua ­
tācijā 2014. gada 
jūnijāIgaunija, Somija 320 100 EEPEA
Nordbalt  starpsavienojumsParedzēts 
2015.  gadāZviedrija, Lietuva 366 175 EEPEA
LitPol  starpsavienojumsParedzēts 
2015.  gadāPolija 528207 ESI fondi
2 TEN-E
Lietuva 1322 TEN-E
58 EISI (pieteikums)
Starpsumma 1 543 815
Kopā 3 864 1 7856. tabula
56 Apsvērumi
112  
Pārējie projekti vēl nav tik lielā mērā 
ietekmējuši iekšējo enerģijas tirgu, jo:
a) viens no desmit gāzes projektiem 
atver jaunas tirgus perspektīvas, 
proti, GIPL  projekts, kurā iesaistītas 
Polija un Lietuva, nodrošinās gāzes 
tirdzniecības iespējas valstīm, 
kurām patlaban nav starpsavieno -
jumu. Pārējo deviņu projektu gal -
venais mērķis ir pašreizējās jaudas 
palielināšana vai energoapgādes 
drošības problēmu tieša risināšana;b) pieci no 15 projektiem ir pabeigti. 
Jo ātrāk projekti ir pabeigti un 
nodoti ekspluatācijā, jo lielāka ir to 
ietekme uz iekšējo tirgu. Tomēr to 
projektu pabeigšanai, kas finansē -
šanas lēmumu pieņemšanas laikā 
nebija pietiekami rūpīgi izstrādāti, 
var būt vajadzīgs ilgāks laiks nekā 
plānots. Turklāt plaša mēroga 
infrastruktūras projekti ir tehniski 
sarežģīti un plānotajiem darbiem 
bieži vien ir vajadzīgs ilgāks laiks, 
nekā bija domāts – arī neparedzē -
tu apstākļu dēļ (piemēru skatīt 
14. izcēlumā );
NordBalt  projekts
NordBalt  projekts  ietver elektrotīklu starpsavienojuma būvniecību starp Zviedriju un Lietuvu. Tas varētu 
būtiski ietekmēt elektroenerģijas tirgus darbību dalībvalstīs, kas sadarbojas saskaņā ar BEMIP , jo palielinātos 
tirdzniecība kopējā Ziemeļvalstu un Baltijas reģiona elektroenerģijas biržā. Tomēr kabeļa uzstādīšana Baltijas 
jūrā ir izrādījies sarežģīts process, un projektu ir plānots pabeigt tikai 2016. gada jūnijā – sešarpus gadus pēc tā 
iekļaušanas EEPEA finansēto projektu sarakstā.14. izcēlums
3. fotoattēls. NordBalt  virszemes stacija Klaipēdā, Lietuvā
© Litgrid
57 Apsvērumi
c) starpsavienojumu spēja veicināt 
enerģijas plūsmu starp kaimiņval -
stu tirgiem ir atkarīga no enerģijas 
pārvades sistēmu jaudas dalībval -
stīs (skatīt 73. punktu). Šī problēma 
tika konstatēta divos no revīzijā 
pārbaudītajiem projektiem (skatīt 
15. izcēlumu );d) Divu gāzes starpsavienojumu 
projektu efektivitāte, visticamāk, 
būs ierobežota, jo tie ietver jaunas 
pārvades jaudas izveidi papil -
dus pašreizējai (piemērus skatīt 
16. izcēlumā ).
Piemēri starpsavienojumiem, kurus neatbalsta vietējie tīkli
LitPol  projekts  ietver elektrotīklu starpsavienojuma būvniecību starp Poliju un Lietuvu, lai samazinātu visu 
trīs Baltijas valstu nošķirtību no Eiropas Savienības enerģijas tirgus. Tomēr tā iespējamā izmantošana elektro -
enerģijas importam no Polijas uz Lietuvu ir ierobežota, jo Polijas ražošanas jauda pie robežas ar Lietuvu nav 
pietiekama un nav arī pietiekama starpsavienojuma ar citiem Polijas reģioniem, kur elektroenerģijas ražošanas 
jauda ir lielāka. Divvirzienu enerģijas plūsma būs iespējama tikai tādā gadījumā, ja tiks uzlabots Polijas tīkls, 
bet līdz 2020. gadam tas nav paredzēts.
Bulgārijas–Rumānijas gāzes starpsavienojums  ļaus nodrošināt dabasgāzes plūsmu no Rumānijas uz Bul -
gāriju – 1,3 miljonus m3/dienā. Tomēr pašreizējos apstākļos zemais spiediens Rumānijas gāzes sistēmā šāda 
apjoma pārrobežu plūsmu uz Bulgāriju nodrošināt nevarētu. Ar šādiem ierobežojumiem patlaban saskartos arī 
potenciālās gāzes plūsmas uz Ungāriju un no tās. Rumānijas gāzes pārvades tīklā ir vajadzīgi papildu ieguldī -
jumi, lai iekšējo pārvades sistēmu savienotu ar pārvades tranzīta cauruļvadu, kas šķērso Rumāniju. Rumānijai 
būtu arī jāatceļ valsts likums, kas aizliedz šādu gāzes eksportu.
Jaunu gāzes cauruļvadu būvniecība papildus pašreizējiem
Gāzes starpsavienojumu projekti starp Rumāniju, Bulgāriju un Grieķiju  ietver jaunu gāzes cauruļvadu 
būvniecību papildus pašreizējiem. Tas ir tāpēc, ka pašreizējā Rumānijas–Bulgārijas–Grieķijas gāzes tranzīta 
tīkla jaudu saskaņā ar ilgtermiņa līgumu ir rezervējis piegādātājs no trešās valsts.15. izcēlums 16. izcēlums
58
 Secinājumi  
un ieteikumi
113  
ES mērķis pabeigt iekšējā enerģijas 
tirgus izveidi līdz 2014. gadam netika 
sasniegts. Enerģētikas infrastruktūra 
Eiropā kopumā vēl nav piemērota 
pilnīgi integrētiem tirgiem, tāpēc efek -
tīvu energoapgādes drošību tā pašlaik 
nesniedz. Finansiālais atbalsts no 
ES budžeta enerģētikas infrastruktūras 
jomā ir devis tikai nelielu ieguldījumu 
iekšējā enerģijas tirgū un energoapgā -
des drošībā (sk. 27. punktu).
Mērķis pabeigt iekšējā 
enerģijas tirgus izveidi līdz 
2014. gadam netika sasniegts
114  
Kopš 2007. gada iekšējam enerģijas 
tirgum ir pievērsta liela uzmanība 
ES enerģētikas politikas izstrādē. Tre -
šajā enerģētikas paketē, kuru pieņēma 
2009. gadā, bija prasīts transponēt 
gāzes un elektrības direktīvas līdz 
2011. gada 3. martam. Tomēr minē -
tajā gadā šis mērķis netika sasniegts. 
Padome 2011. gadā atkārtoti aplieci -
nāja savu apņemšanos attiecībā uz 
iekšējo enerģijas tirgu, norādot, ka tā 
izveide būtu jāpabeidz līdz 2014. ga -
dam. Tomēr dažādu problēmu dēļ 
netika sasniegts pat šis mērķis (skatīt 
29. punktu).115  
Lai varētu uzskatīt, ka trešā enerģētikas 
pakete ir pilnībā īstenota, vēl ir daudz 
darāmā. Tās noteikumu īstenošanu 
dalībvalstīs Komisija uzrauga arī pēc 
tam, kad ir beidzies 2014. gada termiņš 
(skatīt 30.–33. punktu).
1. ieteikums.  
Atbilstības pārbaužu 
pabeigšana
Tā kā iekšējā enerģijas tirgus izvei -
de vēl nav pabeigta, Komisijai līdz 
2016. gada beigām jāpabeidz savi 
novērtējumi un jāuzsāk vajadzīgās pār -
kāpumu procedūras pret dalībvalstīm.
59 Secinājumi un ieteikumi 
116  
Valstu regulatīvās iestādes (VRI) visā 
ES joprojām saskaras ar problēmām, 
kas saistītas ar to neatkarību un profe -
sionāla vērtējuma sniegšanas brīvību. 
Ne visām VRI ir pieejami resursi, kas 
atbilst to veicamajiem uzdevumiem, 
tostarp sadarbībai ES līmeņa pasāku -
mos, piemēram, tajos, ko vada Energo -
regulatoru sadarbības aģentūra ( ACER ). 
ACER  nav pilnvaru pieprasīt VRI visās 
dalībvalstīs sniegt attiecīgos enerģijas 
tirgus datus (35. un 36. punkts).
2. ieteikums.  
VRI un ACER
a) Dalībvalstīm jānodrošina, ka VRI ir 
neatkarīgas un to funkcijas ne -
tiek ierobežotas. VRI rīcībā jābūt 
pietiekamiem resursiem, lai tās 
varētu darboties, tostarp pilnvērtī -
gi piedalīties ES līmeņa sadarbības 
pasākumos;
b) Komisijai jānodrošina, ka aģentūrai 
ACER  ir attiecīgās pilnvaras, lai no 
galvenajām iestādēm dalībvalstīs 
iegūtu informāciju, kas vajadzīga 
tai uzticēto uzdevumu izpildei.117  
Lielās atšķirības dalībvalstu enerģijas 
tirgu organizēšanā var kavēt iekšējā 
enerģijas tirgus turpmāko attīstību. 
Faktiski ir 28 valstu tiesiskie regulē -
jumi, kas praksē veido vietējo, valsts 
un reģionālo tirgu sadrumstalotu 
kopumu, nevis vienotu iekšējo ener -
ģijas tirgu. Lai gan nošķiršanas un citu 
pasākumu mērķis bija izveidot regulē -
juma nosacījumus iekšējam enerģijas 
tirgum, liberalizēts un konkurētspējīgs 
tirgus bieži vien netika radīts. ES iek -
šējā enerģijas tirgus turpmākā izveide, 
atrodot praktiskus veidus, lai šie tirgi 
varētu sadarboties, joprojām ir liela 
problēma. Tas ir tāpēc, ka Eiropas Sa -
vienībā tiek izmantoti vairāki atšķirīgi 
tirdzniecības mehānismi un enerģijas 
tirgu ietekmē dažādas intervences (39. 
un 43.–46. punkts).
3. ieteikums.  
Pārredzama tirdzniecība
Komisijai jāveicina pārredzamu gāzes 
un elektroenerģijas tirdzniecības 
mehānismu plaša attīstība. Tas būtu 
jāpanāk, arī veicinot un atbalstot biržu 
izveidi dalībvalstīs, kurās patlaban tādu 
nav vai kurās dominē B2B tirdzniecības 
mehānismi.
60 Secinājumi un ieteikumi 
118  
Tīkla kodeksi ir tehniski noteikumi, 
kas paredzēti, lai nodrošinātu pamatu 
tehniskajai sadarbspējai ES elektro -
enerģijas un gāzes pārvades sistēmās. 
Kodeksi ietver vienotus tehniskos stan -
dartus, kuriem vajadzētu nodrošināt 
brīvu enerģijas plūsmu pāri robežām. 
Lai gan nesen gūti panākumi gāzes 
tīkla kodeksu apstiprināšanā, neviens 
no elektroenerģijas tīkla kodeksiem 
vēl nav galīgi apstiprināts, izmanto -
jot komiteju procedūru. Dažus tīkla 
kodeksus pieņem dalībvalstis pirms 
to galīgās apstiprināšanas, īstenojot 
reģionālās savlaicīgas ieviešanas inicia -
tīvas (47.–51. punkts).
4. ieteikums.  
Tīkla kodeksu 
apstiprināšana un 
ieviešana
Komisijai jāpaātrina komiteju proce -
dūra, lai nodrošinātu elektroenerģi -
jas tīkla kodeksu apstiprināšanu līdz 
2015. gada beigām. Tai arī jāmudina 
ACER  un PSOET atbalstīt tīkla kodeksu 
savlaicīgu ieviešanu dalībvalstīs, īste -
nojot reģionālās sadarbības iniciatīvas.119  
Lai gan ir gūti panākumi, iekšējā 
enerģijas tirgus ietekme uz cenām vēl 
nav pilnībā realizēta, un starp dalībval -
stu enerģijas cenām joprojām pastāv 
būtiskas atšķirības.
120  
Elektroenerģijas vairumtirdzniecības 
cenas Eiropas Savienībā nav izlīdzināju -
šās, un būtiskas atšķirības ir vērojamas 
pat starp dažām kaimiņu dalībvalstīm. 
Lai stimulētu pārrobežu elektroener -
ģijas tirdzniecību, ES noteica mērķi, 
ka dalībvalsts pārrobežu elektrotīklu 
starpsavienojumu jaudai vajadzētu 
būt vismaz 10 % no tajā uzstādītās 
ražošanas jaudas. Tomēr šis mērķis 
neatbilst vajadzībām, jo tas koncentrē -
jas uz infrastruktūras attīstību, nevis 
ir balstīts uz pieprasījuma dinamiku 
nolūkā nodrošināt cenu konverģenci 
(59.–64. punkts).
121  
Pat ja būtu jāīsteno pašreizējais gāzes 
mērķmodelis, kas paredz uz mezgliem 
balstītu tirdzniecību, tas spētu radīt 
tikai ierobežotu ietekmi uz gāzes 
vidējām vairumtirdzniecības cenām. 
Svarīgu gāzes cauruļvadu būvniecībai 
Eiropas Savienībā, lai veicinātu kon -
kurētspējīgas, uz mezgliem balstītas 
tirdzniecības attīstību visā Eiropā, būtu 
vajadzīgi būtiski ieguldījumi. Tomēr 
šāda rīcība ne vienmēr ir ekonomiski 
pamatota. Ir arī citi veidi, kā ieviest 
konkurenci gāzes tirgos, piemēram, 
ierīkojot stratēģiski izvietotus SDG 
termināļus, lai apkalpotu vienu vai vai -
rākus valstu tirgus (65.–71. punkts).
61 Secinājumi un ieteikumi 
5. ieteikums.  
Elektroenerģijas un gāzes 
tirgus un infrastruktūras 
attīstības modeļi
Komisijai:
a) jāapsver iespēja noteikt elektro -
tīklu  starpsavienojumu mērķus, 
pamatojoties uz tirgus vajadzībām, 
nevis fiksētu ražošanas jaudu 
valstī;
b) jāpārskata gāzes  tirgus mērķ -
modeļa iespējamās izmaksas un ie -
guvumi un, ņemot vērā nenoteikto 
pieprasījumu, jāapsver, vai plašajai 
gāzes cauruļvadu sistēmu būvnie -
cībai ir kādas alternatīvas, pie -
mēram, stratēģiski izvietotu SDG 
termināļu ierīkošana, lai apkalpotu 
vienu vai vairākus valstu tirgus, iz -
mantojot ar iekšējo enerģijas tirgu 
saderīgus risinājumus. Tas jādara, 
pamatojoties uz visaptverošu 
ES līmeņa vajadzību novērtējumu 
(skatīt 7. ieteikumu ).
Enerģētikas infrastruktūra 
Eiropā kopumā vēl nav 
piemērota pilnīgi integrētiem 
tirgiem, tāpēc efektīvu 
energoapgādes drošību tā 
pašlaik nesniedz
122  
Enerģētikas infrastruktūra dalībvalstīs 
un starp tām vēl nav piemērota iekšē -
jam enerģijas tirgum. Nepietiekama 
infrastruktūras jauda dalībvalstī var 
praktiski ierobežot iespējamo importu 
un eksportu, kā arī to, cik lielā mērā 
dalībvalsts var darboties kā tranzīta 
valsts. Joprojām vērojamas nepilnības 
pārrobežu gāzes un elektroenerģi -
jas infrastruktūrā starp dalībvalstīm 
(73.–81. punkts).6. ieteikums.  
Pašreizējās infrastruktūras 
optimāla izmantošana
Komisijai:
a) jāapzina pārrobežu enerģētikas 
infrastruktūra, kuras potenciāls 
netiek pilnībā izmantots iekšējā 
enerģijas tirgus atbalstam vai nu 
tāpēc, ka tās izmantošanu ierobežo 
ilgtermiņa divpusējie līgumi, kas 
nedod pieeju trešām personām, 
vai arī tāpēc, ka netiek izmantotas 
tās tehniskās iespējas, piemēram, 
reversās plūsmas;
b) jāsadarbojas ar ieinteresētajām 
personām dalībvalstīs, lai panāktu, 
ka šī infrastruktūra faktiski tiek 
izmantota daudz plašāk, cenšoties 
nepārtraukti uzlabot iekšējo ener -
ģijas tirgu;
c) jāizpēta, kādu labumu dotu reģio -
nālo PSO izveide, lai veicinātu un 
efektīvi pārvaldītu enerģijas plūs -
mas pāri robežām, maksimāli iz -
mantojot pašreizējo infrastruktūru.
123  
Ir vajadzīgs visaptverošs ES līmeņa 
infrastruktūras vajadzību novērtējums, 
lai iegūtu nepieciešamo informāciju 
pirms lēmumu pieņemšanas par iekšē -
jā enerģijas tirgus izveidi un energo -
apgādes drošību (82. punkts). Ņemot 
vērā būtiskos ieguldījumus enerģētikas 
nozarē, kādi vajadzīgi visā ES, šāda vis -
aptveroša analīze ir ļoti svarīgs instru -
ments ES un citu līdzekļu novirzīšanai 
nozarē (82., 84. un 99. punkts). Plāno -
šanas instrumentiem, kurus pašreiz 
izmanto Komisija, galvenokārt kopīgu 
interešu projektu sarakstiem un tīkla 
attīstības desmit gadu plāniem, ir 
būtiski ierobežojumi (85.–87. punkts). 
Komisijai nav arī progresīva tirgus 
attīstības modeļa, lai atbalstītu nepie -
ciešamo vajadzību analīzi (83. punkts).
62 Secinājumi un ieteikumi 
7. ieteikums.  
Visaptveroša ES līmeņa 
infrastruktūras vajadzību 
novērtējuma sagatavošana
Komisijai:
a) jāsagatavo visaptverošs ES līmeņa 
enerģijas infrastruktūras vajadzī -
bu novērtējums iekšējā enerģijas 
tirgus izveidei, tam jākalpo par 
atsauci citiem stratēģiskiem do -
kumentiem, proti, tīkla attīstības 
desmit gadu plāniem (TADGP);
b) lai atbalstītu vajadzību novērtēju -
mu, jāievieš enerģijas tirgu mode -
lēšanas funkcija, tostarp dažādas 
pieprasījuma prognozes, vai nu 
pašā Komisijā, vai arī Energoregu -
latoru sadarbības aģentūrā ( ACER );
c) jāsadarbojas ar elektroenerģijas 
PSOET un gāzes PSOET, lai vajadzī -
bu novērtējumu varētu izmantot 
ar iekšējo enerģijas tirgu saistītās 
infrastruktūras plānošanā Eiropas 
Savienībā, ieskaitot tīkla attīstības 
desmit gadu plānus (TADGP).124  
Lai attīstītu pārrobežu enerģētikas 
infrastruktūru, kaimiņu dalībvalstīm 
ir jāsadarbojas. Šajā kontekstā prob -
lēmas var radīt projektu finansēšana, 
izmaksu sadale un plānošanas atļauju 
saņemšana. Eiropas Savienības reģio -
nālajā sadarbībā enerģētikas nozarē ir 
gūta laba pieredze, kas veidojas, reali -
zējot politiskas un tehniskas iniciatīvas. 
Dažiem Komisijas veiktās koordinācijas 
pasākumiem ir bijuši pozitīvi rezultāti 
(skatīt 88.–93. punktu).
Eiropas Savienības finansiālais 
atbalsts enerģētikas 
infrastruktūras jomā ir devis 
tikai nelielu ieguldījumu 
iekšējā enerģijas tirgū un 
energoapgādes drošībā
125  
Nepietiekama prioritāro projektu 
noteikšana ir samazinājusi enerģētikas 
infrastruktūrai piešķirtā ES finansēju -
ma efektivitāti. Komisija ir izmantojusi 
vairākus īpašu projektu sarakstus, 
lai noteiktu ES budžeta ieguldījumu 
prioritātes un apzinātu projektus, 
kas var saņemt finansējumu. Tomēr 
šos sarakstus Komisija nav veidojusi, 
pamatojoties uz visaptverošu ES līme -
ņa infrastruktūras attīstības vajadzību 
novērtējumu. Tas rada riskus, kuri 
mazina šādu sarakstu kā ieguldījumu 
prioritāšu noteikšanas un ES līdzekļu 
novirzīšanas instrumentu lietderību 
(100.–103. punkts).
63 Secinājumi un ieteikumi 
8. ieteikums.  
Labāka KIP sarakstu 
izmantošana
Komisijai jāuzlabo savas plānošanas 
procedūras un jo īpaši kopīgu interešu 
projektu (KIP) prioritāšu noteikšana un 
finansēšana, ņemot vērā visaptverošu 
ES līmeņa enerģētikas infrastruktū -
ras vajadzību novērtējumu (skatīt 
7. ieteikumu ).
126  
ES galveno instrumentu enerģētikas 
infrastruktūras projektu finansēša -
nai – EEPEA, Eiropas infrastruktūras 
savienošanas instrumenta un Eiropas 
strukturālo un investīciju fondu – gal -
venais mērķis nav iekšējā enerģijas 
tirgus uzlabošana, un tas ir acīmre -
dzams, ņemot vērā to īstenošanu. EISI 
finansējums nav saistīts ar enerģijas 
tirgus reformām, un enerģijas tirgus 
izveides nosacījumi nav iekļauti ESI 
fondu partnerattiecību nolīgumos 
laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam 
(104.–109. punkts).9. ieteikums.  
Pienācīga un nepārtraukta 
iekšējā enerģijas tirgus 
darbība kā nosacījums 
ES infrastruktūras projektu 
finansēšanai
Komisijai jāsagatavo tiesību aktu 
priekšlikumi par to, kā tiek atlasīti 
energoinfrastruktūras projekti finan -
sēšanai atkarībā no tā, vai enerģijas 
tirgus dalībvalstī darbojas pienācīgi un 
nepārtraukti.
127  
Ir tādi ES finansēti enerģētikas infra -
struktūras projekti, kuriem ir bijusi 
pozitīva ietekme uz iekšējo enerģijas 
tirgu un energoapgādes drošību. Taču 
daudzu citu projektu ietekme līdz šim 
ir bijusi ierobežota. Tas ir tāpēc, ka 
dažos projektos netika ņemtas vērā 
iekšējā tirgus izveides vajadzības, tikai 
nedaudzi projekti ir pabeigti un nodoti 
ekspluatācijā, savukārt citu projektu 
izmantošanu kavēja jaudas problēmas 
kaimiņu dalībvalstīs, un vēl citu projek -
tu efektivitāte ir ierobežota, jo to mēr -
ķis ir papildu infrastruktūras izveide 
līdztekus pašreizējai (110.–112. punkts).
Šo ziņojumu 2015. gada 21. oktobra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas 
II apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Henri GRETHEN .
 Revīzijas palātas vārdā
 priekšsēdētājs
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

64
 Pielikumi I pielikumsa) Elektroenerģijas vidējās mazumtirdzniecības cenas (kopā ar nodokļiem) mājsaim -
niecībām (2015. gada I ceturksnis, centi par 1 kWh)
> 22,0119,01–22,00 14,01–1 9,00 < 14,00Pelēks: trešās valstisCena par kWh (centos)
 14,54
 20,23 18,26 17,67
 13,12 16,23 11,33
 9,31 13,17 19,37 15,84
 12,66
 14,43
 ,7912
 14,59
 ,3520
 24,21 12,47 17,41
 29,74 30,83
 18,08
 20,80 24,35 19,11
 22,53 22,33 10,06
Piezīme:  patēriņa cenu pieejamība ir atsevišķs jautājums, kas būtu jāaplūko saistībā ar tīrā izmantojamā ienākuma līmeni katrā dalībvalstī. Kā 
norādīts 23. punktā, enerģētiskā nabadzība šajā revīzijā nav ietverta.
Avots:  Eiropas Komisija.
65 Pielikumi I pielikumsb) Elektroenerģijas vidējās cenas (bez PVN un neatgūstamajiem nodokļiem) rūpnie -
ciskajiem patērētājiem (2015. gada I ceturksnis, centi par 1 kWh)
 > 14,01 12,01–14,00  9,01–12,00 < 9,00 Pelēks: trešās valstis Cena par kWh (centos)
13,8010,24
16,09
15,439,568,628,61
8,358,966,977,44
8,87
8,38
8,27
11,15
10,95
17,0210,9514,94
15,828,47
10,23
10,8513,5212,84
12,0412,3510,06
Avots:  Eiropas Komisija.
66 Pielikumi II pielikumsNovērtētās gāzes ieguves cenas  ES dalībvalstīs – vidējās cenas 2014. gadā  
(eiro par MWh)
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz ACER  sniegto informāciju. Kiprai un Maltai pašlaik gāzes tirgus nav, tāpēc tās nav iekļautas. 
 Mezgla cena  Pie robežas deklarētās importa cenas 
 
   
        
 
 
  
  
 
  
    
   26,4Dienvid  
24,7Ziemeļi  
27,822,1
24,1
31,8 26,227,0 25,724,724,0 23,923,7
23,924,127,628,8
32,0
29,3
35,3
25,1
26,7
30,9
28,224,3
26,4
28,927,625,4
25,0
67 Pielikumi III pielikumsDalībvalstu dalība ACER  darba grupās (no 2013. gada janvāra līdz 2015. gada maijam)
Regula  to­ 
ru valdeElektro ­ 
enerģijas darba 
grupaGāzes darba  
grupaĪstenošanas, uzrau ­
dzības un salīdzi ­
nošās novērtēšanas 
darba grupaTirgus integritātes 
un pārredzamī ­ 
bas darba grupa
Notikušo sanāksmju skaits 22 24 25 24 20
Austrija 22 24 25 19 20
Vācija 22 23 25 17 19
Apvienotā Karaliste 22 24 24 15 20
Francija 20 23 24 17 20
Beļģija 22 21 25 24 11
Spānija 22 19 25 19 17
Zviedrija 22 23 21 17 19
Portugāle 22 24 25 5 16
Itālija 22 20 21 11 16
Nīderlande 22 24 22 6 16
Polija 21 22 25 2 16
Ungārija 22 18 22 0 19
Dānija 22 21 16 6 11
Somija 22 21 15 0 16
Čehijas Republika 22 13 9 4 19
Īrija 22 14 14 0 12
Luksemburga 19 8 9 0 14
Slovēnija 18 0 8 0 7
Horvātija 15 3 5 1 4
Grieķija 20 1 5 0 2
Lietuva 18 1 3 0 2
Latvija 16 0 6 0 1
Malta 22 0 0 0 0
Rumānija 18 1 2 0 1
Igaunija 18 0 0 0 0
Kipra 14 0 0 0 0
Bulgārija 2 0 0 0 0
Slovākija 1 0 0 0 0
68
1. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Komisijas dienesti ir paziņojuši, ka trešās ener -
ģētikas paketes noteikumu izpilde 2015. gadā ir 
prioritāte. Visās 28 dalībvalstīs ir veiktas atbilstības 
pārbaudes attiecībā uz trešās enerģētikas paketes 
īstenošanu, un kopā ar attiecīgajām dalībvalstu 
iestādēm tiek risinātas visas iespējamās problēmas 
saistībā ar neatbilstību iekšējā tirgus tiesību aktiem.
2. ieteikums a)
Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm. Taču Komisija 
piekrīt šim ieteikumam un, pārbaudot atbilstību 
trešās enerģētikas paketes noteikumiem attiecībā 
uz iekšējo enerģijas tirgu, īpaši rūpīgi izvērtēs valstu 
regulatīvo iestāžu (VRI) neatkarību.
2. ieteikums b)
Komisija piekrīt šim ieteikumam un meklē veidus, 
kā pastiprināt Energoregulatoru sadarbības aģen -
tūras ( ACER ) pašreizējās pilnvaras, tostarp attiecībās 
ar dalībvalstīm, lai pielāgotu tās darbību reālajam 
darbam labāk integrēta iekšējā tirgus apstākļos.
3. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Lai risinātu ar nepietiekamu tirdzniecību biržās sais -
tīto problēmu, Komisija ir pieņēmusi regulas gāzes 
un elektroenerģijas jomā, ar kurām tiks noteikts, 
ka enerģijas biržu izveide ir obligāta (attiecībā 
uz gāzi – Jaudas sadales regula ( CAM  regula) un 
Balansēšanas regula, attiecībā uz elektroenerģiju – 
Jaudas piešķiršanas un pārslodzes vadības vadlī -
niju regula ( CACM  regula), ar ko ievieš ES mēroga 
noteikumus par tirgu sasaisti). Papildus tam notiek 
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 
Nr. 1227/2011 par enerģijas vairumtirgus integritāti 
un pārredzamību ( REMIT  regulas) īstenošana.Kopsavilkums
IV
Komisija uzsver, ka energoapgādes drošībai ļoti sva -
rīgs ir labi funkcionējošs elektroenerģijas un gāzes 
tirgus.
V
Paziņojumā “Virzība uz iekšējā enerģijas tirgus 
izveides pabeigšanu” (COM(2014) 634  final ) atzīts, 
ka Eiropa sekmīgi virzās uz iekšējā enerģijas tir -
gus izveides pabeigšanu. Pārrobežu tirdzniecība 
palielinās, atjaunojamie energoresursi tiek sekmīgi 
integrēti sistēmā, un ir sācies darbs saistībā ar 
viedtīklu ieviešanu un decentralizētas ražošanas 
veicināšanu. Tomēr bija arī skaidrs, ka darbs vēl nav 
pabeigts – pastāv šķēršļi tirgus vienmērīgai darbī -
bai. Enerģētikas savienības projekts ir plānots tā, lai 
šie šķēršļi tiktu novērsti. Komisija ir veikusi konkrē -
tus pasākumus, sevišķi tās tirgus modeļa iniciatīvas 
ietvaros, lai likvidētu vēl pastāvošos šķēršļus iekšējā 
enerģijas tirgus izveidei.
Attiecībā uz enerģētikas infrastruktūru ir svarīgi 
ņemt vērā šādus apsvērumus:
- ir paredzēts, ka enerģētikas infrastruktūru 
finansē tirgus, t. i., to finansē no līdzekļiem, ko 
iemaksājuši lietotāji atbilstoši tarifiem, kurus ap -
stiprina neatkarīgas regulatīvās iestādes; tādēļ 
tam, ka finansiālais atbalsts tiek piešķirts no ES 
budžeta līdzekļiem, drīzāk būtu jābūt izņēmuma 
gadījumam, nevis parastajai kārtībai;
- gadījumos, kad tika piešķirts finansiāls atbalsts, 
energoapgādes drošība noteiktos reģionos ir 
būtiski uzlabota (sk. piemērus, kas minēti Palā -
tas apsvērumu 103. punktā saistībā ar Eiropas 
enerģētikas programmu ekonomikas atvese -
ļošanai (EEPEA), vai informāciju par vairākiem 
revidētajiem projektiem, kas tika līdzfinansēti 
no Eiropas infrastruktūras savienošanas instru -
menta (EISI) vai Eiropas strukturālo un inves -
tīciju fondu (ESI fondu) līdzekļiem un ir minēti 
Palātas apsvērumu 109., 110. un 111. punktā).Komisijas  
atbilde
Komisijas atbilde 69
VII
Komisija uzskata, ka Eiropas infrastruktūra ir jāuz -
labo, lai tā pilnvērtīgi darbotos iekšējā enerģijas 
tirgū. Komisija atzīst, ka ir jāizstrādā visaptverošs 
ES līmeņa infrastruktūras vajadzību novērtējums, 
tomēr arī uzsver, ka pašreiz lielā mērā jau notiek 
infrastruktūras plānošana ES līmenī un tā tiek ņemta 
vērā Komisijas politikā. Lai gan, iespējams, ir nepie -
ciešams pilnveidot procedūras un rīkus, pašreiz jau 
ir veikts pamatots novērtējums par Eiropas enerģē -
tikas pamatinfrastruktūras vajadzībām. Sk. Komisijas 
atbildi attiecībā uz 7. ieteikumu un 82. punktu.
6. ieteikums a)
Komisija piekrīt šim ieteikumam. Tā jau ir sākusi risi -
nāt šo jautājumu. Īpaši jāpiemin, ka ar to nodarbojas 
Augsta līmeņa grupa Centrālās un Dienvidaustrumu 
Eiropas gāzes savienojumu jautājumos. Grupas 
darba mērķis ir koordinēt pasākumus, kas tiek veikti, 
lai sekmētu tādas pārrobežu Eiropas mēroga infra -
struktūras izveidi, kura nodrošina gāzes piegāžu 
dažādošanu šajā reģionā, kā arī lai ieviestu saskaņo -
tus noteikumus.
6. ieteikums b)
Komisija piekrīt šim ieteikumam. Tā jau veic attiecī -
gus pasākumus reģionālo iniciatīvu ietvaros – viens 
no reģionālo iniciatīvu galvenajiem mērķiem ir 
novērst pārrobežu infrastruktūras nepilnības (fiziska 
rakstura vai ar regulējumu saistītas).
6. ieteikums c)
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Daudzos īstenošanas noteikumos (tīkla kodeksos) 
attiecībā uz tīklu darbību un enerģijas tirdznie -
cību jau ir noteikts, ka PSO sadarbība ir obligāts 
nosacījums.
Saistībā ar elektroenerģijas tirgus modeļa inicia -
tīvu Komisija pēta iespējas uzlabot PSO sadarbību 
un veidot to kopīgo atbildību, pamatojoties uz 
reģionālo drošības koordinācijas iniciatīvu (RDKI) 
koncepciju, jo īpaši reģionos, kas ir savstarpēji labi 
savienoti. Tas būtu pirmais solis ceļā uz padziļinātu 
PSO integrāciju reģionālā līmenī.4. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Klimata politikas un enerģētikas komisārs ir pazi -
ņojis, ka tīkla kodeksu pieņemšana ir prioritāte. 
Komisija sadarbībā ar regulatoriem, pārvades 
sistēmu operatoriem (PSO) un citām ieinteresētajām 
personām aktīvi strādā pie piedāvāto tīkla kodeksu 
pārveides, lai garantētu to neitralitāti un nodroši -
nātu rezultatīvu īstenošanu. Paredzēts, ka par 8 no 
10 piedāvātājiem elektroenerģijas tīkla kodeksiem 
komitejas balsojums notiks līdz 2015. gada beigām.
Komisija aktīvi atbalsta tīkla kodeksu savlaicīgu 
ieviešanu reģionālās sadarbības iniciatīvu ietvaros.
5. ieteikums a)
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Lai gan pašreizējā, 2020. gadam noteiktā 10 % 
mērķrādītāja pamatā ir ražošanas jauda, plānojot 
2030. gada starpsavienojumu mērķi reģionu vai 
valstu līmenī, kā būtiski aspekti tiks ņemti vērā 
izmaksas un tirdzniecības biržu potenciāls. Tādējādi 
tiks panākts lielāks elastīgums, kas nepieciešams, lai 
2030. gadam noteikto elektroenerģijas tīklu starp -
savienojumu mērķrādītāju (vismaz 15 %) pielāgotu 
tirgus vajadzībām.
5. ieteikums b)
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Gāzes tīkla attīstības desmit gadu plānā (TADGP), 
kas izstrādāts 2015. gadā, jau ir sniegts plašs infra -
struktūras vajadzību novērtējums atbilstoši dažā -
diem scenārijiem saistībā ar turpmāko pieprasījumu, 
cenām, infrastruktūras attīstību un citiem aspek -
tiem. Analīze uzskatāmi apliecina, ka ne visi no plā -
notajiem projektiem būs nepieciešami. Pašreizējā 
kopīgu interešu projektu (KIP) virzībā tiek ņemts 
vērā šis novērtējums. Turklāt ir sākts sagatavošanās 
darbs saistībā ar ES sašķidrinātas dabasgāzes (SDG) 
un gāzes uzglabāšanas stratēģiju, lai padziļināti 
izvērtētu ES gāzes tirgus vajadzības, un Komisija 
savu SDG un uzglabāšanas stratēģiju publicēs 
2016. gada janvārī.
Komisijas atbilde 70
Piemēram, KIP atlases mērķis ir izraudzīties tos pro -
jektus, kas sniedz lielāko ieguldījumu ES enerģētikas 
politikas mērķu (cenu pieejamība, energoapgādes 
drošība, ilgtspēja) sasniegšanā.
Līdz 2016. gada beigām būs veikta pamatīgāka vaja -
dzību analīze, ņemot vērā gan elektroenerģijas, gan 
gāzes tirgu vajadzības. Sk. Komisijas atbildi attiecībā 
uz 7. ieteikuma a) apakšpunktu.
Finansēšanas jomā – izraugoties pasākumus, kam 
tiks piešķirts finansiāls atbalsts, to projektu izvēr -
tēšanā, kuriem nepieciešams atbalsts no publiskā 
sektora līdzekļiem, tiek ņemta vērā arī projekta 
gatavība un citi izvērtēšanas kritēriji. Komisija 
cieši sadarbojas ar Eiropas Investīciju banku (EIB) 
un citām ieinteresētajām personām, lai uzlabotu 
tehnisko palīdzību stratēģiski nozīmīgu projektu 
plūsmas pilnveidošanai. Tādējādi nekādi papildu 
pasākumi netiek plānoti.
9. ieteikums
Komisija nepiekrīt šim ieteikumam.
Komisija ir pārliecināta, ka, lai izveidotu īstenu 
iekšējo enerģijas tirgu, progress ir nepieciešams 
vienlīdz gan infrastruktūras, gan tirgus regulējuma 
jomā. Tomēr stingra, juridiski saistoša nosacījuma 
ieviešana būtu pārāk sarežģīta un varētu kavēt 
nepieciešamās infrastruktūras attīstību.7. ieteikums a)
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Tā jau risina šo jautājumu. Tiek veikts pastāvīgs 
darbs, lai izstrādātu TADGP un (kopš 2013. gada) 
saistīto izmaksu un ieguvumu analīzes. Turklāt 
TEN-E  regulas 11. panta 8. punktā ir paredzēts, ka 
līdz 2016. gada 31. decembrim pārvades sistēmu 
operatoru Eiropas tīkli (PSOET) izstrādā un iesniedz 
Komisijai un ACER  savstarpēji saistīta elektroener -
ģijas un gāzes tīkla modeli. Komisija rūpēsies, lai šis 
termiņš tiktu ievērots.
7. ieteikums b)
Komisija daļēji piekrīt šim ieteikumam.
Lai iestādē ieviestu analīzes un modelēšanas 
funkciju, vai nu Komisijai, vai ACER  būtu jāiegulda 
ievērojami resursi. Par piemērotu alternatīvu varētu 
uzskatīt šīs funkcijas deleģēšanu PSOET, ja to pār -
rauga un uzrauga ACER  un Komisija.
7. ieteikums c)
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Energosistēmas mēroga izmaksu un ieguvumu ana -
līzi, kas būs plānošanas, vajadzību novērtēšanas un 
TADGP izstrādes pamatā, veic PSOET, cieši sadarbo -
joties gan ar Komisiju, gan ACER .
8. ieteikums
Komisija daļēji piekrīt šim ieteikumam.
Attiecībā uz prioritāšu noteikšanu Komisija atgā -
dina, ka plānošanas procedūru uzlabošana ir daļa 
no parastā sadarbības mehānisma, kas tiek īstenots 
ar visām iesaistītajām ieinteresētajām personām.
Komisijas atbilde 71
Komisijas kopējā atbilde uz 
14.–18. punktu
Attiecībā uz enerģētikas infrastruktūru – Eiropas 
elektroenerģijas un gāzes pārvades sistēmu sav -
starpējā savienojamība uzlabojas, tomēr joprojām 
ir nepieciešami būtiski ieguldījumi infrastruktūrā. 
Līdz 2015. gada beigām tiks pabeigti 13 no projek -
tiem, kas bija iekļauti pirmajā Savienības kopīgu 
interešu projektu (KIP) sarakstā saistībā ar gāzes un 
elektroenerģijas nozari. Nedaudz vairāk par 100 KIP 
pašlaik ir atļauju piešķiršanas posmā, un sagaidāms, 
ka drīz tiks uzsākts būvniecības posms. Lai gan 
lielāko daļu ieguldījumu enerģētikas infrastruktūrā 
veic privātā sektora investori, ir pieejams speciālu 
ES rīku kopums, ar kura palīdzību var atrisināt 
papildu finanšu vajadzības. Kopš Eiropas infrastruk -
tūras savienošanas instrumenta (EISI) ieviešanas 
2014. gadā visā Eiropā enerģētikas pamatinfrastruk -
tūras projektu priekšlikumiem dotāciju veidā ir pie -
šķirti EUR 796 miljoni. Papildu atbalsts ir pieejams 
arī no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem 
(ESI fondiem). Turklāt Eiropas Stratēģisko investīciju 
fonds sniedz papildu atbalstu stratēģiski nozīmī -
giem projektiem enerģētikas nozarē.
Lai efektīvāk risinātu konkrētas infrastruktūras 
problēmas dažos Eiropas reģionos, tiek atbalstīta 
labāka reģionālā sadarbība starp attiecīgajām 
dalībvalstīm. Tā rezultātā ir izveidota Augsta līmeņa 
grupa Pireneju pussalas gāzes un elektroenerģijas 
starpsavienojumu jautājumos un Augsta līmeņa 
grupa Centrālās un Dienvidaustrumu Eiropas gāzes 
savienojumu jautājumos ( CESEC ), kā arī ir reformēta 
augsta līmeņa grupa, kas nodarbojas ar Baltijas jūras 
reģiona jautājumiem (saistībā ar Baltijas enerģijas 
tirgus starpsavienojuma plānu ( BEMIP )). Minēto 
grupu uzdevums ir piedāvāt konkrētus risinājumus 
infrastruktūras problēmu novēršanai un nodrošināt 
attiecīgo projektu īstenošanu.Ievads
03
Par ES tiesību aktu piemērošanu un izpildi primāri 
atbild dalībvalstis, un ir ārkārtīgi svarīgi, lai tās būtu 
gatavas īstenot šos tiesību aktus pilnībā un pareizi. 
Pašlaik tādu tiesību aktu un politikas izstrāde ener -
ģētikas jomā, kuri ietekmē iekšējo tirgu, ir valstu 
valdību kompetencē. Tā kā valstīm pieder arī ener -
goapgādes un pārvades uzņēmumi, tās ir svarīgi ES 
enerģijas tirgu dalībnieki.
05
Komisija uzskata, ka patiesi atvērta, konkurētspējīga 
un labi savienota enerģijas tirgus izveide ir labākais 
veids, kā nodrošināt energoapgādes drošību, un tas 
palīdzēs Eiropai pēc iespējas rentabli un droši veikt 
nepieciešamo pāreju uz mazoglekļa enerģētikas 
nozari.
Tāpēc Komisija ar Padomes un Parlamenta atbalstu 
ir izstrādājusi Enerģētikas savienības stratēģiju, kurā 
viens no būtiskākajiem elementiem ir apņemšanās 
novērst galvenos šķēršļus, kas kavē enerģijas tirgu 
labāku integrāciju Eiropā.
Minētās stratēģijas ietvaros Komisija aktīvāk pievēr -
sīsies pašreiz enerģētikas jomā un saistītajās jomās 
spēkā esošo tiesību aktu pilnīgas izpildes nodroši -
nāšanai. Komisija ir arī uzsākusi pašreiz enerģētikas 
nozarē spēkā esošo ES tiesību aktu visaptverošu 
pārskatīšanu, īpaši elektroenerģijas jomā (tirgus 
modeļa iniciatīva), lai pašreizējos trešās enerģētikas 
paketes noteikumus nepieciešamības gadījumā pie -
lāgotu tirgus integrācijas mērķiem. Turklāt Komisija 
ir sākusi visaptverošas pārskatīšanas procesu attie -
cībā uz tās izdotajiem tiesību aktiem, kas ir saistīti ar 
energoapgādes drošību.
13
Sk. Komisijas atbildi uz 5. punktu.
Tā kā saskaņā ar ES tiesību aktiem dalībvalstīm ir 
jāņem vērā valstu lēmumu ietekme uz kaimiņval -
stīm, Komisija uzskata, ka iekšējā enerģijas tirgus 
organizēšanas nolūkā ir nepieciešama cieša sadar -
bība starp ES un dalībvalstīm / valstu valdībām.
Komisijas atbilde 72
40
Komisijas tirgus modeļa iniciatīva 
(COM(2015) 340  final ) tika sākta 2015. gada 15. jūlijā, 
un tās mērķis ir tieši pastiprināt PSO sadarbības 
tiesisko regulējumu.
44
Arī Komisija uzskata, ka pašreizējā kontekstā pat -
laban izmantotie mehānismi ir neviendabīgi. Lai 
risinātu šo situāciju, Komisija ir pieņēmusi tiesību 
aktus, kuru mērķis ir saskaņot gāzes un elektroener -
ģijas tirdzniecības mehānismus. Pašreiz notiek šo 
tiesību aktu īstenošana (īpaši – pieņemot vadlīnijas 
par jaudas piešķiršanu un pārslodzes vadību ( CACM ) 
elektroenerģijas nozarē un jaudas sadales / pārslo -
dzes vadības un balansēšanas tīkla kodeksus / vad -
līnijas attiecībā uz gāzi), un tās rezultātā tiks būtiski 
mazinātas pašreizējā tiesiskā regulējuma nepilnības 
attiecībā uz enerģijas tirdzniecību.
46
Komisija uzskata, ka nekoordinēta valstu intervence 
enerģijas tirgos ir viens no nozīmīgākajiem šķērš -
ļiem saistībā ar integrēta tirgus izveidi un tāpēc šis 
jautājums ir ārkārtīgi svarīgs iekšējā enerģijas tirgus 
darbības kontekstā un no energoapgādes drošības 
viedokļa.  Komisija paziņojumā “Iekšējā elektroener -
ģijas tirgus darbība un optimāla publiskā inter -
vence” (C(2013) 7243  final ) ir izklāstījusi galvenās 
problēmas un tās ierosinātos pasākumus, un pašrei -
zējā tirgus modeļa iniciatīvā tā īpaši uzsver, ka būtu 
jāizbeidz nevajadzīga intervence (sk. paziņojumu 
“Sabiedriskas apspriešanas sākšana par jaunu elek -
troenerģijas tirgus modeli” (COM(2015) 340  final )).
50 a) 
Komisija norāda, ka valstu PSO, VRI un dalībvalstis 
bieži nav vēlējušās piekrist pašreizējo valsts vai 
reģionālo noteikumu pielāgošanai, lai rastu kom -
promisa risinājumu, kas palīdzētu izveidot labāk 
integrētu / plašāku reģiona vai ES mēroga tirgu. 
Komisija atbalsta turpmāku iekšējā enerģijas tirgus 
integrāciju arī tirgos, kas jau pienācīgi darbojas, lai 
būtu iespējams pilnībā īstenot iespējamos ieguvu -
mus, kurus var sniegt Eiropas mēroga integrācija, 
piemēram, sekmēt konkurenci, palielināt likviditāti 
un uzlabot energoapgādes drošību.Apsvērumi
29 – pirmais ievilkums
Iekšējā tirgus izveide ir dalībvalstu pārziņā. Sk. arī 
Komisijas atbildi uz 3. punktu. Tas, vai ar enerģijas 
pārrobežu tirdzniecību saistītie šķēršļi patiešām tiks 
likvidēti un vai sistēmas darbība tiks koordinēta ar 
kaimiņvalstīm, ir atkarīgs no dalībvalstu rīcības. Tikai 
tad, ja dalībvalstis proaktīvi strādās, lai likvidētu 
pārrobežu tirdzniecības šķēršļus, Komisija varēs 
sekmīgi izpildīt savu uzdevumu – izveidot iekšējo 
enerģijas tirgu.
32 – trešais ievilkums
Ar patērētāju aizsardzību saistītie jautājumi trešās 
enerģētikas paketes ietvaros ir vēl viens svarīgs 
aspekts, ko Komisija izvērtē, veicot transponēšanas 
un atbilstības pārbaudes.
35
Komisija uzskata, ka arvien svarīgāka nozīme ir tam, 
lai tiktu atrisināti strīdīgie pārrobežu jautājumi starp 
dalībvalstīm. Jo ciešāk tiek integrēti tirgi, jo lielāka 
kļūst nepieciešamība izveidot neatkarīgu iestādi, 
kas darbotos kā starpnieks un galu galā atrisinātu 
dalībvalstu strīdus par regulējuma jautājumiem.
Komisija turpina mudināt visas dalībvalstis pieda -
līties darba grupu sanāksmēs. Lai nodrošinātu to 
darba pārredzamību, sanāksmju galadokumenti ir 
darīti pieejami visām dalībvalstīm.
Komisijas atbilde 73
51
Komisija norāda, ka PSO un VRI ir bijuši ļoti aktīvi, 
jo īpaši elektroenerģijas nozarē, īstenojot tīkla 
kodeksu savlaicīgas ieviešanas projektus (sk., piem., 
informāciju par brīvprātīgo tirgu sasaistes procesu, 
balansēšanas iniciatīvām vai reģionālo drošības 
koordinēšanas centru darbību).
53
Komisija aktīvi sadarbojas ar Bulgāriju, lai paātrinātu 
enerģijas biržas izveides procesu un lai tādējādi 
Bulgārija varētu pilnvērtīgi piedalīties ES mēroga 
enerģijas tirdzniecībā (tirgu sasaistē), tostarp arī 
ar Enerģētikas kopienas valstīm (kas kopā veido 
“8. reģionu”).
54
Komisija norāda, ka REMIT  uzraudzības sistēma, kas 
izveidota ar REMIT  īstenošanas regulu (Regulu (ES) 
Nr. 1348/2014), vēl nav stājusies spēkā attiecībā uz 
B2B tirdzniecību (tā sauktajiem nestandarta darīju -
miem). Līdz šim minētā regula ir piemērojama tikai 
tā sauktajiem standarta darījumiem (t. i., darīju -
miem, ko veic tirdzniecības vietās). Noteikumi par 
nestandarta darījumiem (t. i., divpusējiem darīju -
miem, ko veic ārpus tirdzniecības vietām) stāsies 
spēkā 2016. gada martā.
59
Cenu konverģence nenorit tā, kā tika iecerēts, lielā -
koties tādēļ, ka valstis veic ļoti atšķirīgas interven -
ces, atbalstot ļoti dažādus elektroenerģijas apgādes 
veidus. Tomēr iekšējā tirgus iniciatīvas, piemēram, 
tirgu sasaiste, noteikti ir sekmējušas cenu izlīdzi -
nāšanu (sk. informāciju par neseno pieredzi ar 
plūsmbalstītu tirgu sasaisti) un tām ir potenciāls 
arī turpmāk to sekmēt, jo īpaši tad, ja dalībvalstis 
izlems vairāk saskaņot savas valsts intervences.
61
Ar CACM  regulu, kas no 2015. gada augusta ir juri -
diski saistoša visās dalībvalstīs, ir izveidoti saskaņoti 
tirdzniecības mehānismi. Komisija piekrīt, ka pilnīgu 
cenu konverģenci joprojām kavē citi faktori (piem., 
starpsavienojumu trūkums, nekoordinētas valstu 
intervences dažādās dalībvalstīs u. c.).50 b) 
Lai pieņemtu ES tiesību aktus par tehniskiem 
noteikumiem, ir jāveic izmaiņas ieviestajās valstu 
sistēmās un tāpēc 28 dalībvalstu starpā jārod tādi 
kompromisi par bieži vien sarežģītiem tehniskiem 
jautājumiem saistībā ar sistēmas darbību vai ener -
ģijas tirdzniecību, kam ir būtiska ietekme uz sadali. 
Tāpēc ir grūti precīzi plānot to, cik daudz laika būs 
vajadzīgs, lai panāktu vienošanos par nepieciešama -
jiem kompromisiem.
Komisija rīkojas, lai nodrošinātu skaidru un pārre -
dzamu plānošanu, regulāri publicējot informāciju 
par paredzamo pieņemšanas procesu.
50 c) 
Komisija savas tirgus modeļa iniciatīvas ietvaros 
meklē iespējas uzlabot tīkla kodeksu pieņemšanas 
procesu.
50 d) 
Tīkla kodeksi un vadlīnijas ir Komisijas dokumenti, 
kuru mērķis ir likvidēt tirdzniecības šķēršļus, saska -
ņojot noteikumus par tirgiem un tīklu darbību.
Komisijas uzdevums ir garantēt, ka elektroenerģi -
jas PSOET un ACER  ierosinātie dokumentu projekti 
atbilst ES tiesībām, ir neitrāli attiecībā uz visām 
ieinteresētajām personām un ne tikai apstiprina 
pašreizējo stāvokli, bet arī nodrošina reālu progresu 
saistībā ar iekšējā enerģijas tirgus izveidi (sk. Komisi -
jas atbildi uz 50. punkta a) apakšpunktu).
Saistībā ar ierosinātajiem elektroenerģijas kodek -
siem Komisijai bija jāiegulda intensīvs darbs, uzlabo -
jot piedāvātos dokumentus, lai tos varētu pieņemt 
kā ES tiesību aktus. Tādējādi pieņemšanas process 
bija ilgāks, nekā sākotnēji tika paredzēts, arī tāpēc, 
ka pieņemtie noteikumi ekonomiski ir ļoti nozī -
mīgi un, iespējams, tie lielā mērā ietekmēs sadali. 
Laiks, kas veltīts kodeksu pārstrādāšanai un saru -
nām ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām 
par nepieciešamību pieņemt ambiciozus tiesību 
aktus, bija iztērēts lietderīgi, jo galu galā pieņemtie 
kodeksi patiešām nodrošinās virzību saskaņošanas 
gaitā.
Komisijas atbilde 74
83
Tā kā Komisijas darbinieku skaits ir ierobežots 
(un līdzīgi ierobežojumi noteikti ACER ), Komisija 
uzskata, ka infrastruktūras modelēšanu, kā arī 
dažādu scenāriju izstrādi varētu veikt PSOET stingrā 
Komisijas un ACER  uzraudzībā.
Jāpiebilst, ka elektroenerģijas TADGP 2014. gada 
versijā jau ir aplūkoti četri scenāriji. Metodiku un 
scenāriju izstrādi varētu uzlabot un precizēt, un 
Komisija un ACER  šajā jomā cieši sadarbojas ar 
PSOET.
84
Finansējuma piešķiršanas pamatā ir ne tikai iepriekš 
noteikts vajadzību novērtējums (lejupēja pieeja), 
bet tā noteikti ir jāizvērtē atbilstoši konkrētām 
prasībām. Vērtējot konkrētus projektus, viens no 
galvenajiem kritērijiem ir to gatavība, un tiek ņemti 
vērā arī ieguvumi, ko projekts sniegs reģionam, kurā 
to ir plānots īstenot. Tas attiecas gan uz finanšu 
instrumentiem, gan dotācijām.
86 – ceturtais ievilkums.
TADGP mērķis nav nodrošināt pilnīgu atbilstību 
valstu plāniem, jo ir iecerēts, ka TADGP ir kaut kas 
vairāk nekā tikai visu valstu plānu uzskaitījums. To 
uzmanības centrā ir Eiropas infrastruktūras attīstība, 
kas palīdz sasniegt galvenos mērķus tirgus integrā -
cijas, energoapgādes drošības un ilgtspējas ziņā.
87
Plānošanas pamatā ir jābūt pilnīgu, uzticamu un vis -
aptverošu datu kopām. Šo datu iegūšana, īpaši no 
projektu virzītājiem, bet arī no dalībvalstīm, patiesi 
ir viens no galvenajiem uzdevumiem nākamo 
TADGP izstrādes kontekstā.64
Komisija piekrīt, ka vajadzētu novērst cenu regu -
lēšanu, kuras rezultātā enerģijas cenas ir zemākas 
par izmaksām, un ir pievērsusies šim jautājumam 
diskusijās ar dalībvalstīm, kā arī īstenojot pārkā -
puma procedūras. Tiesa nesen atbalstīja Komisijas 
izpildes prasījumu saistībā ar regulētām cenām 
(lietā C-36/14).
70
Komisijai ir departaments, kura uzdevums ir veikt 
tirgus pārraudzību un sagatavot enerģētikas prog -
nozes. Komisija atzīst, ka tās spējas analizēt sarežģī -
tus jautājumus ir ierobežotas nepietiekamu resursu 
dēļ. Tā vēlētos pastiprināt savas spējas.
Jebkurā gadījumā Komisijai varētu būt nepiecie -
šams izmantot ārēju ekspertu pakalpojumus.
75
Labākais veids, kā palīdzēt dalībvalstīm sasniegt 
10 % mērķrādītāju, ir attiecīgu kopīgu interešu 
projektu noteikšana un to īstenošanas atbalstīšana. 
Piemēram, Dienvidrietumeiropas reģionālās inicia -
tīvas rīcības plānā būtiska sadaļa ir veltīta tam, kā 
varētu palielināt Pireneju pussalas un kontinenta 
elektroenerģijas tirgu starpsavienojumu rādītāju.
82
Komisija atzīst, ka ir jāizstrādā visaptverošs ES 
līmeņa infrastruktūras vajadzību novērtējums, 
tomēr arī vēlas uzsvērt to, kādā mērā pašreiz jau 
notiek ES līmeņa infrastruktūras plānošana un kā tā 
tiek ņemta vērā Komisijas politikā.
Pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla (PSOET) 
izstrādāto tīkla attīstības desmit gadu plānu 
(TADGP) pamatā ir visaptverošs infrastruktūras 
vajadzību izvērtējums, kurā kā viens no faktoriem 
tiek ņemts vērā arī pieprasījums. Minētie plāni tiek 
atjaunināti ik pēc diviem gadiem, un šāds pārska -
tīšanas biežums nodrošina, ka plānā tiek atspogu -
ļotas gan pieprasījuma izmaiņas, gan ražošanas 
modeļu izmaiņas. Pamatojoties uz šiem plāniem 
un izmantojot energosistēmas mēroga izmaksu 
un ieguvumu analīzes metodiku, kā noteikts TEN-E  
regulā, tiek atlasīti projekti iekļaušanai Savienības 
kopīgu interešu projektu (KIP) sarakstā. Īstenotā KIP 
izraudzīšanās procedūra ir pārredzama un skaidra.
Komisijas atbilde 75
104
Komisija atzīst, ka, iespējams, projektu īstenoša -
nas kavējumu dēļ programma EEPEA nav sniegusi 
strauju ekonomikas izaugsmi.
Tomēr projekti sniedz ievērojamus ilgtermiņa iegu -
vumus, jo īpaši attiecībā uz energoapgādes drošību.
Visi Centrāleiropas un Austrumeiropas reversās 
plūsmas un starpsavienojumu projekti, izņemot 
vienu, ir pabeigti, tādējādi būtiski paaugstinot ES 
gāzes tīkla noturību tādu apgādes traucējumu gadī -
jumā, kas līdzinās 2009. gada sākumā notikušajiem.
Projekts “NordBalt 02”  palīdzēja pabeigt nepiecie -
šamo Lietuvas pārvades tīkla modernizēšanu, lai 
atvieglotu elektroenerģijas plūsmu caur starpsavie -
nojumu. Projekta “Estlink 2”  ietvaros Igaunijas/Balti -
jas tīkls tika savienots ar Ziemeļvalstu elektroenerģi -
jas tirgu, izbūvējot zemūdens kabeli uz Somiju.
Pateicoties jaunam zemūdens kabeļa savienoju -
mam starp Itāliju un Maltu, tika izbeigta Maltas tīkla 
nošķirtība no pārējās Eiropas.
109
2014.–2020. gada darbības programmās tikai sešas 
dalībvalstis ir izvēlējušās ERAF ieguldījumu priori -
tāti, kas cita starpā ir saistīta ar energoapgādes dro -
šības uzlabošanu, veidojot viedas sistēmas enerģijas 
uzglabāšanai un pārvadei. Ar šo ieguldījumu prio -
ritāti saistītajos tiesību aktos ir paredzēts īpašs ex 
ante  nosacījums, kas nodrošina saskaņotību ar attie -
cīgajām daļām iekšējā enerģijas tirgus tiesību aktos 
un KIP regulējumu. Rezultātu rādītāji attiecīgajās 
darbības programmās (nevis partnerības nolīgu -
mos) ir noteikti attiecībā uz katru izvirzīto konkrēto 
mērķi un ietver arī tādus rezultātu rādītājus, kas ir 
saistīti ar iekšējā enerģijas tirgus aspektiem.90
Komisija ir atzinusi, ka reģionālo tirgu integrācija ir 
pamatinstruments, ar kura palīdzību būtu jānodro -
šina iekšējā enerģijas tirgus attīstība. Tā arī turpmāk 
aktīvi atbalstīs un papildus izstrādās reģionālās 
iniciatīvas visās iekšējā tirgus jomās (t. i., infrastruk -
tūras, enerģijas tirdzniecības, sistēmu darbības, 
ražošanas pietiekamības un atjaunojamo energo -
resursu atbalsta mehānismu jomā), neaizmirstot 
galīgo mērķi – ES mēroga integrēta tirgus izveidi.
100
Gan gāzes, gan elektroenerģijas jomā PSOET 
izstrādā tīkla attīstības desmit gadu plānus, un šis 
process sniedz labu pārskatu attiecībā uz nepiecie -
šamajiem ieguldījumiem tīklā Eiropas līmenī.
Tas tiek ņemts vērā tādās procedūrās kā, piemēram, 
KIP saraksta sagatavošana. Taču svarīgi atcerēties, 
ka prioritāru vai stratēģiski svarīgu projektu īsteno -
šanai ne vienmēr ir nepieciešams ES līmeņa finan -
sējums. Daudzos gadījumos būtiskāki ir cita veida 
šķēršļi, kas nav saistīti ar finansējumu (piem., atļauju 
piešķiršana). Ar KIP saistītā darba mērķis ir sekmēt 
šo šķēršļu novēršanu. Ja ir konkrēti šķēršļi, kas 
saistīti ar finansējumu, tiek izvērtēta iespēja piešķirt 
atbalstu no ES budžeta (piem., Eiropas infrastruktū -
ras savienošanas instrumenta ietvaros). Šā iemesla 
dēļ ES budžeta ieguldījumu prioritāšu noteikšana 
parasti nav sarakstu veidošanas vienīgais mērķis.
103
Kopīgu interešu projektu saraksta izveides pamatā 
ir rūpīgs novērtējums, kas tiek uzlabots, precizējot 
dažādus izmaksu un ieguvumu analīzes aspek -
tus (piem., kā novērtēt energoapgādes drošību). 
Atbilstoši pašreizējiem tiesību aktiem attiecībā uz 
Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu 
iekļaušana sarakstā ir viens no priekšnoteikumiem 
finansiālā atbalsta saņemšanai. Tomēr saskaņā ar 
pašreizējo tiesisko regulējumu lēmums par atbalsta 
piešķiršanu tiek pieņemts pēc tam, kad pieteikums 
ir izvērtēts, pamatojoties uz tādu piešķiršanas kritē -
riju kopumu, kuros ņemti vērā politikas mērķi, kā arī 
tehniski un finansiāli aspekti.
Komisijas atbilde 76
1. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Komisijas dienesti ir paziņojuši, ka trešās ener -
ģētikas paketes noteikumu izpilde 2015. gadā ir 
prioritāte. Visās 28 dalībvalstīs ir veiktas atbilstības 
pārbaudes attiecībā uz trešās enerģētikas paketes 
īstenošanu, un kopā ar attiecīgajām dalībvalstu 
iestādēm tiek risinātas visas iespējamās problēmas 
saistībā ar neatbilstību iekšējā tirgus tiesību aktiem.
2. ieteikums a) 
Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm. Taču Komisija 
piekrīt šim ieteikumam un, pārbaudot atbilstību 
trešās enerģētikas paketes noteikumiem attiecībā 
uz iekšējo enerģijas tirgu, īpaši rūpīgi izvērtēs VRI 
neatkarību.
2. ieteikums b) 
Komisija piekrīt šim ieteikumam un meklē veidus, kā 
pastiprināt ACER  pašreizējās pilnvaras, tostarp attie -
cībās ar dalībvalstīm, lai pielāgotos labāk integrēta 
iekšējā tirgus apstākļiem.
3. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Lai risinātu ar nepietiekamu tirdzniecību biržās sais -
tīto problēmu, Komisija ir pieņēmusi regulas gāzes 
un elektroenerģijas jomā, ar kurām tiks noteikts, 
ka enerģijas biržu izveide ir obligāta (attiecībā uz 
gāzi – CAM  regula un Balansēšanas regula, attiecībā 
uz elektroenerģiju – CACM  regula, ar ko ievieš ES 
mēroga noteikumus par tirgu sasaisti). Papildus tam 
notiek Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 
Nr. 1227/2011 par enerģijas vairumtirgus integritāti 
un pārredzamību ( REMIT  regulas) īstenošana.Atbalsts pārejai uz mazoglekļa ekonomiku, tostarp 
ieguldījumi energoefektivitātē, atjaunojamajā 
enerģijā un viedos sadales tīklos, ir ESI fondu prio -
ritāte 2014.–2020. gadā, tostarp novirzot obligātos 
minimālos piešķīrumus ERAF. Atsevišķām dalībval -
stīm ir svarīgi veikt ieguldījumus cita veida enerģē -
tikas infrastruktūrā, piemēram, ieguldījumus tīkla 
pamatinfrastruktūras nepilnību novēršanai. Šādi 
ieguldījumi patiešām vidēji veido aptuveni 0,5 % no 
kopējiem ERAF, Kohēzijas fonda un Eiropas Sociālā 
fonda piešķirtajiem līdzekļiem gan 2007.–2013. gada 
periodā, gan 2014.–2020. gada periodā, bet dažās 
dalībvalstīs šis īpatsvars ir augstāks (aptuveni 2 %), 
atspoguļojot valsts vajadzības un prioritātes.
112 b)
Visu no ES budžeta līdzfinansēto projektu īste -
nošana tiek cieši uzraudzīta, un projektu virzītāju 
lūgumi grozīt dotāciju piešķiršanas lēmumus tiek 
rūpīgi izvērtēti un arī noraidīti, ja izvirzītie argu -
menti nav pietiekami.
Secinājumi un ieteikumi
113
Ir svarīgi ņemt vērā šādus apsvērumus:
- ir paredzēts, ka enerģētikas infrastruktūru finan -
sē no līdzekļiem, ko atbilstoši tarifiem iemaksā -
juši lietotāji; tādēļ tam, ka finansiālais atbalsts 
tiek piešķirts no ES budžeta līdzekļiem, drīzāk 
būtu jābūt izņēmuma gadījumam, nevis paras -
tajai kārtībai;
- gadījumos, kad tika piešķirts finansiāls atbalsts, 
energoapgādes drošība noteiktos reģionos ir 
būtiski uzlabota (sk. piemērus, kas minēti Palā -
tas apsvērumu 103. punktā saistībā ar EEPEA, vai 
informāciju par vairākiem revidētajiem projek -
tiem, kas tika līdzfinansēti no EISI vai ESI fondu 
līdzekļiem un ir minēti Palātas apsvērumu 109., 
110. un 111. punktā).
Komisijas atbilde 77
5. ieteikums b) 
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Gāzes TADGP , kas izstrādāts 2015. gadā, jau ir sniegts 
plašs infrastruktūras vajadzību novērtējums atbilstoši 
dažādiem scenārijiem saistībā ar turpmāko piepra -
sījumu, cenām, infrastruktūras attīstību un citiem 
aspektiem. Analīze uzskatāmi apliecina, ka ne visi no 
plānotajiem projektiem būs nepieciešami. Pašreizējā 
KIP virzībā tiek ņemts vērā šis novērtējums. Turklāt 
ir sākts sagatavošanās darbs saistībā ar ES SDG un 
gāzes uzglabāšanas stratēģiju, lai padziļināti izvērtētu 
ES gāzes tirgus vajadzības, un Komisija SDG un uzgla -
bāšanas stratēģiju publicēs 2016. gada janvārī.
6. ieteikums a) 
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Tā jau ir sākusi risināt šo jautājumu. Īpaši jāpiemin, 
ka ar to nodarbojas Augsta līmeņa grupa Centrālās 
un Dienvidaustrumu Eiropas gāzes savienojumu 
jautājumos. Grupas darba mērķis ir koordinēt pasā -
kumus, kas tiek veikti, lai sekmētu tādas pārrobežu 
Eiropas mēroga infrastruktūras izveidi, kura nodro -
šina gāzes piegāžu dažādošanu šajā reģionā, kā arī 
lai ieviestu saskaņotus noteikumus.
6. ieteikums b) 
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Tā jau veic attiecīgus pasākumus reģionālo iniciatīvu 
ietvaros – viens no reģionālo iniciatīvu galvenajiem 
mērķiem ir novērst pārrobežu infrastruktūras nepilnī -
bas (fiziska rakstura vai ar regulējumu saistītas).
6. ieteikums c) 
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Daudzos īstenošanas noteikumos (tīkla kodeksos) 
attiecībā uz tīklu darbību un enerģijas tirdznie -
cību jau ir noteikts, ka PSO sadarbība ir obligāts 
nosacījums.
Saistībā ar elektroenerģijas tirgus modeļa inicia -
tīvu Komisija pēta iespējas uzlabot PSO sadarbību 
un veidot to kopīgo atbildību, pamatojoties uz 
reģionālo drošības koordinācijas iniciatīvu (RDKI) 
koncepciju, jo īpaši reģionos, kas ir savstarpēji labi 
savienoti. Tas būtu pirmais solis ceļā uz padziļinātu 
PSO integrāciju reģionālā līmenī.4. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Klimata politikas un enerģētikas komisārs ir pazi -
ņojis, ka tīkla kodeksu pieņemšana ir prioritāte. 
Komisija sadarbībā ar regulatoriem, PSO un citām 
ieinteresētajām personām aktīvi strādā pie piedā -
vāto tīkla kodeksu pārveides, lai garantētu to neitra -
litāti un nodrošinātu rezultatīvu īstenošanu. Pare -
dzēts, ka par 8 no 10 piedāvātājiem elektroenerģijas 
tīkla kodeksiem komitejas balsojums notiks līdz 
2015. gada beigām.
Komisija aktīvi atbalsta tīkla kodeksu savlaicīgu 
ieviešanu reģionālās sadarbības iniciatīvu ietvaros.
120
Cenu konverģence nenorit tā, kā tika iecerēts, lielā -
koties tādēļ, ka valstis veic ļoti atšķirīgas interven -
ces, atbalstot ļoti dažādus elektroenerģijas apgādes 
veidus. Tomēr iekšējā tirgus iniciatīvas, piemēram, 
tirgu sasaiste, noteikti ir sekmējušas cenu izlīdzi -
nāšanu (sk. informāciju par neseno pieredzi ar 
plūsmbalstītu tirgu sasaisti) un tām ir potenciāls 
arī turpmāk to sekmēt, jo īpaši tad, ja dalībvalstis 
izlems vairāk saskaņot savas valsts intervences.
5. ieteikums a) 
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Lai gan pašreizējā, 2020. gadam noteiktā 10 % 
mērķrādītāja pamatā ir ražošanas jauda, plānojot 
2030. gada starpsavienojumu mērķi reģionu vai 
valstu līmenī, kā būtiski aspekti tiks ņemti vērā 
izmaksas un tirdzniecības biržu potenciāls. Tādējādi 
tiks panākts lielāks elastīgums, kas nepieciešams, lai 
2030. gadam noteikto elektroenerģijas tīklu starp -
savienojumu mērķrādītāju (vismaz 15 %) pielāgotu 
tirgus vajadzībām.
Komisijas atbilde 78
Tas tiek ņemts vērā tādās procedūrās kā, piemēram, 
KIP saraksta sagatavošana. Taču svarīgi atcerēties, 
ka prioritāru vai stratēģiski svarīgu projektu īsteno -
šanai ne vienmēr ir nepieciešams ES līmeņa finan -
sējums. Daudzos gadījumos būtiskāki ir cita veida 
šķēršļi, kas nav saistīti ar finansējumu (piem., atļauju 
piešķiršana). Ar KIP saistītā darba mērķis ir sekmēt 
šo šķēršļu novēršanu. Ja ir konkrēti šķēršļi, kas 
saistīti ar finansējumu, tiek izvērtēta iespēja piešķirt 
atbalstu no ES budžeta (piem., Eiropas infrastruktū -
ras savienošanas instrumenta ietvaros). Šā iemesla 
dēļ ES budžeta ieguldījumu prioritāšu noteikšana 
parasti nav sarakstu veidošanas vienīgais mērķis.
8. ieteikums
Komisija daļēji piekrīt šim ieteikumam.
Attiecībā uz prioritāšu noteikšanu Komisija atgā -
dina, ka plānošanas procedūru uzlabošana ir daļa 
no parastā sadarbības mehānisma, kas tiek īstenots 
ar visām iesaistītajām ieinteresētajām personām.
Piemēram, KIP atlases mērķis ir izraudzīties tos pro -
jektus, kas sniedz lielāko ieguldījumu ES enerģētikas 
politikas mērķu (cenu pieejamība, energoapgādes 
drošība, ilgtspēja) sasniegšanā.
Līdz 2016. gada beigām būs veikta pamatīgāka vaja -
dzību analīze, ņemot vērā gan elektroenerģijas, gan 
gāzes tirgu vajadzības. Sk. Komisijas atbildi attiecībā 
uz 7. ieteikuma a) apakšpunktu.
Finansēšanas jomā – izraugoties pasākumus, kam 
tiks piešķirts finansiāls atbalsts, to projektu izvēr -
tēšanā, kuriem nepieciešams atbalsts no publiskā 
sektora līdzekļiem, tiek ņemta vērā arī projekta 
gatavība un citi izvērtēšanas kritēriji. Komisija cieši 
sadarbojas ar EIB un citām ieinteresētajām perso -
nām, lai uzlabotu tehnisko palīdzību stratēģiski 
nozīmīgu projektu plūsmas pilnveidošanai. Tādējādi 
nekādi papildu pasākumi netiek plānoti.7. ieteikums a) 
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Tā jau risina šo jautājumu. Tiek veikts pastāvīgs 
darbs, lai izstrādātu TADGP un (kopš 2013. gada) 
saistīto izmaksu un ieguvumu analīzes. Turklāt 
TEN-E  regulas 11. panta 8. punktā ir paredzēts, ka 
līdz 2016. gada 31. decembrim pārvades sistēmu 
operatoru Eiropas tīkli (PSOET) izstrādā un iesniedz 
Komisijai un ACER  savstarpēji saistīta elektroener -
ģijas un gāzes tīkla modeli. Komisija rūpēsies, lai šis 
termiņš tiktu ievērots.
7. ieteikums b) 
Komisija daļēji piekrīt šim ieteikumam.
Lai iestādē ieviestu analīzes un modelēšanas 
funkciju, vai nu Komisijai, vai ACER  būtu jāiegulda 
ievērojami resursi. Par piemērotu alternatīvu varētu 
uzskatīt šīs funkcijas deleģēšanu PSOET, ja to pār -
rauga un uzrauga ACER  un Komisija.
7. ieteikums c) 
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Energosistēmas mēroga izmaksu un ieguvumu ana -
līzi, kas būs plānošanas, vajadzību novērtēšanas un 
TADGP izstrādes pamatā, veic PSOET, cieši sadarbo -
joties gan ar Komisiju, gan ACER .
125
Gan gāzes, gan elektroenerģijas jomā PSOET 
izstrādā tīkla attīstības desmit gadu plānus, un šis 
process sniedz labu pārskatu attiecībā uz nepiecie -
šamajiem ieguldījumiem tīklā Eiropas līmenī.
Komisijas atbilde 79
126
Runājot par ESI fondiem – ERAF tematiskais mērķis 
veicināt ilgtspējīgu transportu un novērst galveno 
tīkla infrastruktūru trūkumus ir noteikts, lai uzla -
botu energoapgādes drošību gan ES iekšienē, gan 
kaimiņvalstīs. Energoapgādes drošība ir viens no 
iekšējā tirgus mērķiem. ESI fondu ex ante  nosacī -
jumi, kas ieviesti 2014.–2020. gada tiesiskajā regulē -
jumā, lai nodrošinātu ESI fondu ieguldījumu lietde -
rību un efektivitāti, atbalsta iekšējā tirgus reformu 
īstenošanu un palīdz sekmīgāk īstenot no ESI fondu 
līdzekļiem finansētos projektus.
EISI ir skaidri ar iekšējo enerģijas tirgu saistīti mērķi, 
kā noteikts Regulas 4. pantā. Regulas 17. panta 
6. punktā tas uzsvērts kā viens no prioritārajiem 
mērķiem, kam jāpievēršas pirmajās divās darba 
programmās.
Tomēr, kā paskaidrots Komisijas atbildē uz 9. ietei -
kumu, nav iespējams EISI finansējumu saistīt ar 
nosacījumu attiecībā uz to, vai ir veiktas iekšējā 
enerģijas tirgus reformas.
9. ieteikums
Komisija nepiekrīt šim ieteikumam.
Komisija ir pārliecināta, ka, lai izveidotu īstenu 
iekšējo enerģijas tirgu, progress ir nepieciešams 
vienlīdz gan infrastruktūras, gan tirgus regulējuma 
jomā. Tomēr stingra, juridiski saistoša nosacījuma 
ieviešana būtu pārāk sarežģīta un varētu kavēt 
nepieciešamās infrastruktūras attīstību.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Revīzijas mērķis bija noteikt, vai iekšējā enerģijas tirgus 
politikas pasākumu īstenošana un ES izdevumi enerģētikas 
infrastruktūrai ir snieguši efektīvus energoapgādes 
drošības ieguvumus. ES mērķis – pabeigt iekšējā enerģijas 
tirgus izveidi līdz 2014. gadam netika sasniegts. 
Enerģētikas infrastruktūra Eiropā kopumā vēl nav 
piemērota pilnīgi integrētiem tirgiem, tāpēc efektīvu 
energoapgādes drošību tā pašlaik nesniedz. Finansiālais 
atbalsts no ES budžeta enerģētikas infrastruktūras jomā ir 
devis tikai nelielu ieguldījumu iekšējā enerģijas tirgū un 
energoapgādes drošībā.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA