PASKAIDROJUMA RAKSTS

1. IETEIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Komisija ierosina sarunās vienoties par jaunu ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu (SFPA) ar Grenlandi un par jaunu attiecīgu protokolu, kas atbilst Savienības flotes vajadzībām un ir saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku (KZP) un Padomes 2012. gada 19. marta secinājumiem par Komisijas paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju.

•Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā rīcībpolitikas jomā

Pašreizējais partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē (FPA) starp ES un Grenlandi tika parakstīts 2007. gada 28. jūnijā. Ierosināts noslēgt jaunu SFPA, lai tajā iekļautu dažus Regulas (ES) Nr. 1380/2013 noteikumus, ko FPA neaptver. Pašreizējo piecu gadu protokolu, kas pievienots FPA, sāka piemērot 2016. gada 1. janvārī, un tā termiņš beigsies 2020. gada 31. decembrī. Protokolā noteiktas Savienības flotes zvejas iespējas un atbilstošais finansiālais ieguldījums, ko maksā Savienība un ES kuģu īpašnieki.

Pašreizējais protokols ļauj ES flotei Grenlandes ūdeņos zvejot mencu, pelaģiskos un demersālos sarkanasarus, Grenlandes paltusu, garneles, makrūrzivis un moivu, kuru indikatīvās ikgadējās zvejas iespējas ir 42 726 tonnas. Zvejniecībās ir iesaistīti kuģi no astoņām dalībvalstīm (Apvienotās Karalistes, Dānijas, Francijas, Igaunijas, Latvijas, Lietuvas, Vācijas un Zviedrijas). Daļu no kvotas, par kuru panākta vienošanās, ES nodod arī Norvēģijai un Fēru Salām apmaiņā pret ES kuģu piekļuvi to ūdeņiem. Papildus maksām, ko Savienības flote maksā Grenlandei, ES maksā ikgadēju kompensāciju 13 168 978 EUR apmērā (aprēķināta, pamatojoties uz katras sugas atsauces cenām), t. sk. finanšu rezervi 1 700 000 EUR apmērā par iespējamiem papildu daudzumiem. ES budžetā ir paredzēta arī summa 2 931 999 EUR apmērā Grenlandes zvejniecības sektorpolitikas atbalstam.

Šis nolīgums attiecas uz jauktām sugām. Uz kvotu iedalīšanu dalībvalstīm attiecas kopējās pieļaujamās nozvejas un kvotu regulu noteikumi. SFPA palīdz popularizēt KZP mērķus starptautiskā mērogā, nodrošinot to, ka Savienības zvejas darbības ārpus Savienības ūdeņiem ir balstītas uz tiem pašiem principiem un standartiem kā tie, kas piemērojami saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Turklāt, atbalstot nacionālo un ārvalstu flotu darbību uzraudzību, kontroli un pārraudzību un nodrošinot finansējumu cīņai pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, SFPA veicina zinātnisko sadarbību starp ES un tās partnervalstīm, labākas zvejas resursu pārvaldības nolūkā sekmē pārredzamību un ilgtspējību un sekmē arī pašu pārvaldību. Tāpat SFPA veicina ilgtspējīgu vietējās zvejniecības attīstību un palīdz veicināt ar jūrniecību saistītu izaugsmi un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību. SFPA stiprina Eiropas Savienības pozīciju starptautiskās un reģionālās zvejniecības organizācijās (konkrēti attiecībā uz Grenlandi – Starptautiskajā Jūras pētniecības padomē un Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijā).

•Saskanība ar citām Savienības rīcībpolitikas jomām

Sarunas par jaunu nolīgumu un protokolu ar Grenlandi ir saskaņā ar ES ārējo darbību attiecībā uz aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) un jo īpaši ar tās mērķiem attiecībā uz demokrātijas principiem un cilvēktiesībām.

2. IETEIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

•Juridiskais pamats

Juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. pants, kurā noteikta procedūra, kā sarunās tiek apspriesti un noslēgti starptautiski nolīgumi.

•Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

Neattiecas, jautājums ir ekskluzīvā kompetencē.

•Proporcionalitāte

Lēmums ir samērīgs ar mērķi.

•Juridiskā instrumenta izvēle