ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7.

šajā saistībā norāda, ka dažas dalībvalstis nesen ir reaģējušas uz notikumiem savos vietējos tirgos korporatīvās kontroles nodrošināšanai, ieviešot papildu noteikumus attiecībā uz pārņemšanas piedāvājumu īstenošanu, piemēram, “iesniedz piedāvājumu vai klusē” (put up or shut up) noteikumu, kuru ieviesa Apvienotās Karalistes Pārņemšanas padome un kura mērķis gadījumos, kad nav skaidrs, vai piedāvātājs faktiski plāno iesniegt piedāvājumu attiecībā uz mērķa sabiedrību, ir precizēt, vai tiks iesniegts pārņemšanas piedāvājums (“piedāvājuma iesniegšana”), vai tas netiks iesniegts (“klusēšana”);
23.

mudina reģiona valstu iestādes atbalstīt dzimumu līdztiesību, izmantojot skolu un augstskolu izglītības sistēmu; atzīmē, ka daudzas meitenes no agrīna vecuma skolā un augstskolā tiek atrunātas no to priekšmetu apgūšanas, kuri tiek uzskatīti par “vīrišķīgiem”, piemēram, dabas zinātnēm, matemātikas un tehnoloģijām; iesaka skolās ieviest ievadkursus, paplašināt iespējamo meitenēm pieejamo priekšmetu un karjeras loku, lai viņas varētu attīstīt zināšanu bāzi un visu to prasmju spektru, kuras ir nepieciešamas sekmīgai virzībai pa jebkuru viņu izvēlēto dzīves ceļu;
14.

uzsver, ka, ņemot vērā zināmu ĀKK valstu lielo neaizsargātību pret katastrofu riskiem, to attīstības programmu ietvaros, kas tiek finansētas no EAF, ir nepieciešams ievērojams ieguldījums katastrofu risku mazināšanā; uzsver, ka šis ieguldījums ir būtisks to vajadzību apjoma mazināšanai, kas rodas pēc ārkārtas situācijas, un ĀKK valstu izturētspējas palielināšanai;
9.

uzsver, ka tiesu iestāžu reformai ir centrālā loma centienos panākt Turcijā demokrātisku konsolidāciju un obligāts priekšnoteikums Turcijas modernizācijai un ka šādas reformas rezultātā ir jāizveido moderna, efektīva, pilnīgi neatkarīga un objektīva tiesu sistēma, visiem pilsoņiem garantējot likumā paredzēto procedūru pienācīgu ievērošanu; atzinīgi vērtē trešo tiesu varas reformu paketi kā soli virzienā uz visaptverošu reformu procesu tiesu varas un pamattiesību jomā; tomēr uzsver, ka ir izšķiroši svarīgi turpināt reformu procesu, pievēršoties a) jautājumiem attiecībā uz noziedzīgu nodarījumu pārāk plašu definīciju, jo īpaši par to, ko uzskata par terora aktu kriminālkodeksā vai pretterorisma likumā, pastāvot steidzamai nepieciešamībai ieviest skaidru nodalījumu starp terorisma veicināšanu un kūdīšanu uz vardarbību, no vienas puses, un nevardarbīgu ideju paušanu, no otras puses, pilnībā ievērojot judikatūru, lai nodrošinātu vārda brīvību, pulcēšanās brīvību, tostarp studentu protestus, un biedrošanās brīvību, (b) b) jautājumam par to, ka ir pārāk ilgi pirmstiesas apcietinājuma periodi, (c) c) nepieciešamībai atļaut aizstāvības advokātiem pilnu piekļuvi kriminālvajāšanas lietai, (d) d) kritēriju noteikšanai, lai veicinātu pierādījumu kvalitāti un konsekvenci, un e) īpašo tiesu lomas un darbības jomas pārskatīšanai; šajā saistībā atzinīgi vērtē to, ka TGNA pieņēma ceturto reformu paketi, un sagaida, ka tā tiks ātri īstenota;
X.

tā kā ES par līdzvērtīgu darbu 2010. gadā sievietes joprojām pelnīja vidēji aptuveni par 16,4 % mazāk nekā vīrieši un 2011. gadā samaksas atšķirības vidējais rādītājs atsevišķās dalībvalstīs pārsniedza 22 %; tā kā, lai gan minētajai darba samaksas atšķirībai ir daudz sarežģītu iemeslu, daudzi no šiem iemesliem bieži izriet no dzimumu stereotipiem un no tā, ka sievietes tiek uztvertas tikai no tradicionālā lomu viedokļa;
32.

prasa, lai katrai no 27 dalībvalstīm paātrinātu valsts rīcības plāna KSA jomā pārskatīšanu un valsts plānu, ar kuriem īsteno attiecīgās ESAO pamatnostādnes un ANO pamatprincipus, izstrādi, kas jāpabeidz ne vēlāk kā 2013. gada decembrī; uzskata, ka dalībvalstīm ir jānodrošina, lai šo plānu sagatavošanā piedalītos visas attiecīgas ieinteresētās personas, tostarp NVO, pilsoniskā sabiedrība, arodbiedrības, darba devēju organizācijas un valsts cilvēktiesību iestādes (NHRI); aicina ES sekmēt mācīšanos no to ES dalībvalstu pieredzes, kuras pašreiz veic šo procesu; mudina dalībvalstis gūt ierosmi no ISO 26000 standartā ietvertajām pamatnostādnēm, Globālās ziņošanas iniciatīvas pamatnostādņu jaunākās versijas un Valsts cilvēktiesību iestāžu Eiropas grupas izstrādātajām norādēm;
D.

tā kā 1993. gada Oslo vienošanās paredzēja Rietumkrasta teritoriju sadalīt trīs apgabalos, proti, A, B un C apgabalā; tā kā C apgabals, kas ir Izraēlas civilajā un drošības kontrolē, aizņem 62 % no teritorijas un ir vienīgā vienlaidus teritorija ar visauglīgāko un resursiem bagātāko zemi Rietumkrastā; tā kā 1995. gada Pagaidu vienošanās par Rietumkrastu un Gazas joslu noteica, ka C apgabalu varētu pakāpeniski nodot palestīniešu jurisdikcijā;
2.

norāda, ka Somijas iestādes pieteikumu EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanai iesniedza 2012. gada 4. jūlijā un ka pieteikuma novērtējumu Komisija darīja pieejamu tikai 2012. gada 19. oktobrī; atzinīgi vērtē to, ka pieteikums tika iesniegts tūlīt pēc pārskata perioda beigām, līdz ar to bija iespējams nekavējoties reaģēt uz darbinieku atlaišanu; atzinīgi vērtē arī to, ka Komisija novērtēšanu veica īsā periodā;
5.

uzskata, ka Eiropas ekonomikas atlabšana ir atkarīga arī no spēcīgas rūpniecības nozares; norāda, ka tērauda rūpniecība ir izšķiroši svarīga, lai nodrošinātu to stratēģiski nozīmīgo saistīto nozaru konkurētspēju, kuras cietīs no Eiropas tērauda rūpniecības sarukšanas un kļūs atkarīgas no trešo valstu importa, kas padarīs tās neaizsargātas;
1.

norāda, ka, stājoties spēkā Lisabonas līgumam un par juridiski saistošu kļuvušajai Eiropas Savienības Pamattiesību hartai, kuras 24. pantā bērnu aizsardzība ir noteikta kā pamattiesības, paredzot, ka visās ar bērniem saistītajās darbībās neatkarīgi no tā, vai tās veic valsts vai privātas iestādes, vispirms jāņem vērā bērna intereses, ES tiesību sistēmā ir sācies jauns posms bērnu tiesību aizsardzības jomā; atkārtoti uzsver, ka ES pilnībā jāievēro to starptautisko instrumentu standarti, kuriem ES nav pievienojusies, kā to paredz Eiropas Savienības Tiesa lietā C-540/03, Eiropas Parlaments pret Padomi;
14.

uzsver, kas visi valstiskie un nevalstiskie dalībnieki ir atbildīgi par to, lai viņu stratēģijas būtu vērstas uz nabadzības izskaušanu; uzsver, ka, no vienas puses, ES ir atbildīga par tās mērķa — 0,7 % līdz 2015. gadam — izpildi un, no otras puses, ir nepieciešams cīnīties pret nabadzību jaunietekmes valstīs, izmantojot to iekšējās solidaritātes līdzekļus; šajā saistībā atzinīgi vērtē Padomes secinājumus, kuros Savienība ir aicināta „turpināt politisko dialogu ar attīstītākajām valstīm par nabadzības samazināšanu un nevienlīdzības apkarošanu”;
8.

tomēr pauž bažas par to, ka arvien vairāk pasliktinās pilsoniskās sabiedrības attīstība, jo īpaši saistībā ar nesen pieņemtajiem tiesību aktiem par demonstrācijām, NVO, goda aizskārumu un internetu, kuros ir neviennozīmīgi noteikumi, kas varētu novest pie patvaļīgas to piemērošanas; atgādina Krievijas varasiestādēm, ka modernai un pārtikušai sabiedrībai ir jāatzīst un jāaizsargā visu tās pilsoņu individuālās un kolektīvās tiesības; šajā sakarībā aicina Krievijas kompetentās iestādes grozīt jaunos tiesību aktus par NVO, tā, lai aizsargātu pilsoņu apvienības, kas saņem finansiālu atbalstu no cienījamiem ārvalstu fondiem, no politiskas vajāšanas;
—

ņemot vērā to, ka jau otro reizi tika pārskatīts Partnerattiecību nolīgums starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, (Kotonū nolīgums) un tajā iekļautās cilvēktiesību klauzulas, īpaši 8. panta 4. punkts un 9. pants,
J.

tā kā 70 % no nabadzīgiem cilvēkiem, kuru iztikas līdzekļi ir mazāki par USD 1 dienā, ir sievietes un viņām pieder mazāk nekā 1 % no īpašumiem pasaulē; tā kā salīdzinājumā ar vīriešiem jaunattīstības valstīs sievietes daudz vairāk no saviem līdzekļiem no jauna iegulda savās ģimenēs;
44.

uzsver to, cik svarīgi ir valstu un Eiropas līmenī cīnīties pret nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļiem, un aicina Komisiju un dalībvalstis pienācīgi koordinēt nodokļu politiku, lai izvairītos no vienotā tirgus darbības traucējumiem, nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem un iedzīvotājiem un nodrošinātu stabilu valsts finanšu sistēmu;
7.

atbalsta “Resursu ziņā efektīvas Eiropas pamatiniciatīvu” un “Ceļvedi par resursu efektīvu izmantošanu Eiropā”, un tajos ietverto redzējumu 2050. gadam, tostarp arī to galvenos mērķus; aicina Komisiju steidzami ierosināt visus tiesību aktus un citas iniciatīvas, kas vajadzīgas, lai sasniegtu šos mērķus un nodrošinātu, ka visas ES politikas jomas ir saskaņotas ar tiem un ES vispārējo redzējumu attiecībā uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni, kas jāizveido līdz 2050. gadam, cita starpā samazinot siltumnīcefekta gāzu emisijas par 80-95 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni; uzsver, ka ir būtiski nošķirt ekonomisko izaugsmi no resursu patēriņa, lai uzlabotu Eiropas konkurētspēju un mazinātu tās atkarību no resursiem; iesaka Komisijai nodrošināt tiesiskā regulējuma stabilitāti, lai neapdraudētu ilgtermiņa ieguldījumus,
88.

atzinīgi vērtē to, ka EIB pievērš pastiprinātu uzmanību klimata pārmaiņām, it īpaši atjaunojamai enerģijai; aicina EIB par savu enerģētikas jomas saistību galveno mērķi noteikt vispārēju piekļuvi enerģijai, atbalstot decentralizētus maza mēroga un ārpustīkla projektus, it īpaši lauku rajonos; aicina EIB pakāpeniski atteikties no projektiem, kas varētu būtiski ietekmēt vidi, piemēram, lieliem dambjiem, oglekļa dioksīda uztveršanas un glabāšanas un fosilā kurināmā tehnoloģijām, lai novērstu to, ka jaunattīstības valstis izmanto tikai šos enerģijas avotus;
F.

tā kā dalībvalstu interesēs ir samazināt to atkarību no ārvalstu enerģijas piegādātājiem, jo īpaši no politiski problemātiskām valstīm;
—

Eiropas pieejas kolektīvai tiesiskajai aizsardzībai pamatā ir jābūt brīvprātīgas līdzdalības principam, saskaņā ar kuru precīzi identificē cietušos un šīs personas piedalās procesā tikai tad, ja nepārprotami norāda savu vēlmi to darīt, lai izvairītos no iespējamas ļaunprātīgas izmantošanas gadījumiem; uzsver nepieciešamību saskaņā ar subsidiaritātes principu ievērot tagadējās valstu sistēmas; aicina Komisiju apsvērt iespēju izveidot sistēmu, kurā visiem potenciālajiem iesaistītajiem upuriem sniegtu attiecīgu informāciju, palielinātu pārstāvību kolektīvajās prasībās, radītu iespēju lielākam skaitam upuru prasīt atlīdzību un ES iedzīvotājiem garantētu vienkāršas, finansiāli pieejamas un efektīvas iespējas vērsties tiesā, tādējādi izvairoties no pārāk liela skaita prasības pieteikumu iesniegšanas un tai sekojošas nevajadzīgas individuālas vai kolektīvas tiesvedības attiecībā uz to pašu pārkāpumu; aicina dalībvalstis ieviest efektīvus mehānismus, kas nodrošinātu to, ka tiek informēti pēc iespējas vairāk cietušo un ka viņi zina savas tiesības un pienākumus, it īpaši, ja šie cietušie dzīvo dažādās dalībvalstīs, vienlaikus novēršot pārmērīga kaitējuma nodarīšanu attiecīgās puses reputācijai, lai ievērotu nevainīguma prezumpcijas principu;
16.

uzsver to, ka investoru uzticības atjaunošanai būs vajadzīga banku kapitāla pozīciju nostiprināšana un pasākumi, lai atvieglotu banku piekļuvi līdzekļiem, cik vien iespējams ierobežojot īstermiņa atlīdzības sistēmu un neatbilstošu uzņēmējdarbības modeļu izmantošanu; uzskata, ka būs vajadzīga turpmāka finanšu nozares noteikumu un uzraudzības reforma, lai atspoguļotu paaugstināto risku valsts un privāto parādu tirgos, ietverot šajā reformā sistēmisko banku kapitāla pozīciju nostiprināšanu, lai gan tas nedrīkst apgrūtināt nesistēmisko finanšu iestāžu konkurences pozīciju; uzsver, ka bankām pēc tam, kad ir veikta pareizi kapitalizācijas pasākumi, nebūtu nevajadzīgi jāierobežo aizdevumi reālajai ekonomikai, un tādēļ ar regulatīvu darbību palīdzību būtu jāveido pamats banku kreditēšanas spēju palielināšanai; aicina Komisiju nodrošināt to, ka Eiropas finanšu uzraudzības sistēma saglabā banku aizdevumus, jo īpaši tos, kurus izsniedz iestādes, kas guva labumu no krīzes novēršanai paredzētās valsts palīdzības un ECB likviditātes kredītlīnijām; sagaida, ka Komisija līdz 2012. gada vasarai nāks klajā ar priekšlikumiem par banku pārvaldību krīzes periodā; pauž nožēlu par to, ka sabiedrībai jāuzņemas atbildība par privātā sektora zaudējumiem, kas tiek segti, piešķirot līdzekļus banku nozarei, un par kredītreitingu aģentūru un starptautisko finanšu centru spekulatīvajām darbībām;
Q.

pauž bažas par ziņojumiem, kas saņemti no daudziem avotiem, ka Sīrijas varas iestādes ir pavēlējušas izraidīt no valsts Marmusas klostera abatu, Tēvu Paolo dall'Oglio, kuram 2006. gadā tika piešķirta pirmā Annas Lindas fonda balva Eiropas un Vidusjūras valstu kategorijā par starpkultūru dialogu un kurš ir plaši pazīstams ar savu darbību 30 gadu garumā, veicinot reliģiju mierīgu līdzāspastāvēšanu valstī un sabiedrības samierināšanos sarunu ceļā un ar vārda brīvības palīdzību; aicina Sīrijas varas iestādes atturēties no šādas rīcības, kas var vājināt notiekošo kristiešu un musulmaņu dialogu,
32.

atgādina, ka drošības un aizsardzības nozarē liela nozīme ir pētniecībai un inovācijai, kas uzlabo Eiropas aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un spēju pārvarēt grūtības, un ka šis aspekts ir svarīgs, lai sasniegtu stratēģijā „Eiropa 2020” noteikto ilgtspējīgas izaugsmes mērķi; norāda, ka pašreizējiem centieniem pētniecības un tehnoloģiju jomā būs izšķiroša nozīme tehnoloģiju jauninājumu apguvē nākotnē; pauž nožēlu par to, ka tikai aptuveni 1 % no ES dalībvalstu kopējiem izdevumiem aizsardzības jomā novirza pētniecībai un tehnoloģijām, taču vairāk nekā 50 % joprojām izmanto personāla izmaksu segšanai, un īpaši nosoda to, ka lielākajā daļā dalībvalstu šis rādītājs ir daudz zemāks par 1 %; mudina dalībvalstis prioritārā kārtā izslēgt pētniecību un tehnoloģijas no jomām, kurās veicami izdevumu samazinājumi;
26.

uzsver, ka šo notikumu galvenais iemesls ir spekulācijas, un tikai daļēji tos izraisa tirgus pamatprincipi, piemēram, piedāvājums un pieprasījums; atzīmē, ka spekulatīvas darbības izraisījušas līdz 50 % no nesenā cenu pieauguma; atbalsta secinājumus, ko ANO īpašais ziņotājs par tiesībām uz pārtiku izteicis attiecībā uz to, kā ar darījumiem atvasināto instrumentu tirgos preču cenu indeksus ietekmē lielie institucionālie ieguldītāji, piemēram, riska ieguldījumu fondi, pensiju fondi un investīciju bankas, no kuriem neviens nav tieši saistīts ar stāvokli lauksaimniecības preču tirgos;
B.

tā kā joprojām daudzās jomās ir atšķirības starp to, ko iedzīvotāji sagaida no vienotā tirgus, un to, ar ko viņi ikdienas dzīvē saskaras;
—

ņemot vērā Nordregio ziņojumu “2009:2 Strong, Specific and Promising – Towards a Vision for the Northern Sparsely Populated Areas in 2020”,
100.

aicina Komisiju piešķirt līdzekļus no jaunās MEDIA programmas laikposmam pēc 2013. gada un no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), lai atbalstītu to kinoteātru digitalizāciju, kuros demonstrē Eiropas filmas;
A.

tā kā saskaņā ar PLO datiem to cilvēku skaits, kas cieš badu, 2010. gadā sasniedza 925 miljonus; tā kā pasaulē 26 procentiem bērnu vecumā līdz 5 gadiem ir pārāk zems svars, un vairāk nekā vienas trešdaļas bērnu vecumā līdz 5 gadiem nāves cēlonis ir nepietiekams uzturs; tā kā tikai puse no visām jaunattīstības valstīm (62 no 118) ir ceļā uz TAM mērķa sasniegšanu, tā kā pasaules ekonomikas krīze un pārtikas un degvielas cenu paaugstināšanās ir pasliktinājusi pārtikas situāciju daudzās jaunattīstības valstīs, īpaši vismazāk attīstītajās valstīs, tādējādi daļēji zaudējot pagājušā desmitgadē nabadzības samazināšanā sasniegto;
—

ņemot vērā 2011. gada 8. februārī publicēto Palais-Royal Initiative grupas ziņojumu „Starptautiskās monetārās sistēmas reforma: sadarbības pieeja divdesmit pirmā gadsimta uzdevumu risināšanai” (Reform of the Monetary System: a cooperative approach for the twenty-first century),
L.

tā kā dalībvalstu starpā ir atšķirības attiecībā uz sieviešu uzņēmēju skaitu; tā kā ir mazāk sieviešu nekā vīriešu, kas uzskata uzņēmējdarbību par dzīvotspējīgu karjeras iespēju, un, neņemot vērā iepriekšējo desmit gadu laikā pieaugušo to sieviešu īpatsvaru, kuras vada MVU, Eiropas Savienībā tikai 1 no 10 sievietēm ir uzņēmēja, salīdzinot ar vīriešu īpatsvaru 1 no 4; tā kā aptuveni 60 % visu universitāšu absolventu ir sievietes, bet darba tirgū viņas ir nepietiekami pārstāvētas pilnas slodzes darbā, jo īpaši uzņēmējdarbības jomā; tā kā ir būtiski veicināt un dot sievietēm iespēju uzņemties uzņēmējdarbības risku, lai samazinātu pašreizējo dzimumu nelīdztiesību;
28.

aicina Komisiju izvirzīt priekšlikumus par šķērsfinansējuma noteikumu pārskatīšanu un par šķēršļu novēršanu to piemērošanā, ņemot vērā ticamus un visaptverošus datus par to lietojumu un ietekmi, lai salīdzinājumā ar pašreizējo situācijunodrošinātu lielāku vienkāršības pakāpi un tiesisko noteiktību to piemērošanā;
17.

uzsver, ka pilsoņiem jāspēj realizēt tiesības saistībā ar datiem bez maksas; aicina uzņēmumus atturēties no jebkādiem mēģinājumiem papildus ieviest nevajadzīgus šķēršļus tiesībām piekļūt saviem personas datiem vai tos labot, vai dzēst; uzsver, ka datu subjektam jārada tāds stāvoklis, lai viņš jebkurā laikā varētu uzzināt, kurš un kurus datus ir saglabājis, kad, kādā nolūkā, kādam laika periodam tas ir darīts un kā tie tiek apstrādāti; uzsver, ka datu subjektiem ir jābūt iespējām dzēst, labot vai bloķēt datus, nesaskaroties ar birokrātiskiem šķēršļiem, un viņiem jāsaņem informācija par visiem gadījumiem, kad dati ir nepareizi izmantoti vai vai notikuši to aizsardzības pārkāpumi; turklāt pieprasa panākt, ka dati tiek izpausti pēc attiecīgās personas pieprasījuma un dzēsti vēlākais tad, kad šī persona to pieprasa; uzsver, ka nepieciešams gūt skaidru informāciju par datu subjektu datu aizsardzības līmeni trešās valstīs; uzsver, ka piekļuves tiesības ietver ne tikai pilnīgu piekļuvi apstrādātajiem datiem par sevi, tostarp to avotiem un saņēmējiem, bet arī saprotamu informāciju par datu automatizētā apstrādē ietverto loģiku; uzsver, ka šī informācija kļūs arvien svarīgāka saistībā ar datu profilu veidošanu un datizraci;
74.

aicina Komisiju nākamajam plānošanas periodam ieviest starpposma kategoriju reģioniem, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju ir no 75 % līdz 90 % no ES IKP, lai tiem nodrošinātu skaidrāku statusu un lielāku drošību saistībā ar to attīstību; aicina Komisiju sniegt papildu informāciju par šāda priekšlikuma ietekmi uz budžetu; aicina Komisiju izstrādāt arī konkrētus priekšlikumus, lai stiprinātu vienlīdzību starp šiem reģioniem un citiem reģioniem ar tādu pašu attīstības līmeni; uzsver, ka nākamajā plānošanas periodā šādi pagaidu pasākumi reģioniem, kuri vairs nevarēs saņemt atbalstu saistībā ar konverģences mērķi, kā arī reģioniem, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju ir no 75 % līdz 90 % no ES vidējā rādītāja, būtu jāveido tā, lai neciestu tagadējie konverģences (1. mērķis) un konkurētspējas (2. mērķis) reģioni vai Eiropas teritoriālās sadarbības mērķis (3. mērķis);
H.

tā kā tiek prognozēts, ka enerģija, kas iegūta no cietās biomasas un bioatkritumiem 2020. gadā veidos 58 % no ES iegūtās atjaunojamās enerģijas, un kaut gan sagaidāms, ka meža biomasas relatīvā daļa samazināsies, pastāvīgi pieaug pieprasījums pēc koksnes enerģijas iegūšanai; tā kā ir nepieciešama modrība, lai novērstu nelegālu izciršanu un mežsaimniecības intensifikāciju, kas varētu palielināt mežizstrādes apjoma un krājas pieauguma attiecību, dažās dalībvalstīs pat pārsniedzot 100 %, tādējādi kaitējot mērķu sasniegšanai klimata pārmaiņu un bioloģiskās daudzveidības jomā; tā kā no biomasas iegūtā enerģija nedrīkstētu būt atkarīga no meža biomasas;
F.

tā kā zvejniecības un akvakultūras produktu cenas tiek noteiktas, līdzsvarojot pieprasījumu un piedāvājumu, un tā kā Eiropas Savienība, lai nodrošinātu iekšējam tirgum nepieciešamos barības krājumus, ir ļoti atkarīga no ievedumiem no trešām valstīm (60 %), ražotāju spējas ietekmēt zvejniecības produktu cenu līmeni ir niecīgas vai to vispār nav;
X.

tā kā galvenais Eiropas politisko partiju pašu resursu avots ir biedru nauda, ko iekasē no partijām, kas iekļaujas Eiropas partijā, un tā kā privātpersonu biedru naudas un ziedojumi veido mazāk nekā 5 % no to kopējiem ienākumiem;
—

ņemot vērā to, ka Irāna ir parakstījusi Līgumu par kodolieroču neizplatīšanu (LKN) un līdz ar to ir apņēmusies atteikties no kodolieroču iegādes, un tai ir juridiskas saistības deklarēt visas kodolenerģētikas darbības, tostarp ar kodolmateriāliem, un atļaut Starptautiskajai Atomenerģijas aģentūrai (SAEA) veikt drošības kontroli saistībā ar minētajām darbībām,
6.

aicina dalībvalstis ņemt vērā īpašās imigranšu veselības aizsardzības vajadzības un īpaši parūpēties par to, lai veselības sistēmas nodrošinātu pienācīgus valodu starpniecības pakalpojumus; šīm sistēmām ir jārada izglītības iniciatīvas ar mērķi nodrošināt, lai ārsti un citi speciālisti apgūtu starpkultūru pieeju, kuras pamatā ir daudzveidības atzīšana un cieņa pret to, kā arī izpratne par cilvēkiem no dažādiem ģeogrāfiskiem reģioniem; par prioritāti jānosaka arī pasākumi un informācijas kampaņas, kuru mērķis ir apkarot sieviešu ģenitāliju kropļošanu, paredzot stingrus sodus personām, kas to praktizē;
44.

pauž bažas par to, ka pašreizējā tirdzniecības sistēma rada globālu darbaspēka un ražošanas sadalījumu, balstoties uz ļoti lielu transporta ieguldījumu, kurš nespēj tikt galā ar savām vides izmaksām; vēlas, lai starptautiskā transporta klimata izmaksas tiktu internalizētas tā cenā un tas notiktu, ieviešot nodokļus vai maksas kvotu tirdzniecības sistēmas; atzinīgi vērtē to, ka aviācija drīz tiks iekļauta ES kvotu tirdzniecības sistēmā, un līdz 2011. gadam sagaida no Komisijas līdzīgu iniciatīvu attiecībā uz jūras transportu, kura stāsies spēkā līdz 2013. gadam, ja līdz tam laikam izrādīsies neiespējami izveidot pasaules līmeņa mehānismu; pauž nožēlu par to, ka degvielu, kas tiek patērēta preču aizjūras transportam, neapliek ar nodokļiem; atbalsta šīs degvielas un produktu, jo īpaši to, kuri tiek pārvadāti ar gaisa transportu, aplikšanu ar nodokļiem; turklāt sagaida, ka Komisija uzņemsies iniciatīvu apšaubīt palīdzību, kas piešķirta vispiesārņojošākiem transporta veidiem, piemēram, atbrīvojumu no nodokļa par petroleju;
11.

norāda, ka, neraugoties uz to, ka standarti ir veicinājuši vērā ņemamo preču kvalitātes un drošuma uzlabošanos, to pieejamība pakalpojumu jomā nebūt neatbilst šīs nozares ekonomiskajam nozīmīgumam un potenciālam; jo īpaši norāda uz to, ka pēdējos gados šajā nozarē dalībvalstīs pieņemto standartu skaits ievērojami pārsniedz Eiropas standartus;
—

ņemot vērā Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra (CEDEFOP) publikācijas “Innovative learning measures for older workers” (11),“Working and ageing. Emerging theories and empirical perspectives” (12), “Modernising vocational education and training. Fourth report on vocational education and training research in Europe: Synthesis report” (13) un “Skills supply and demand in Europe. Medium-term forecast up to 2020” (12),
22.

aicina Komisiju pieņemt aizsargājamo jūras teritoriju (MPA) tīkla modeli, ar ko būtu iespējams saskaņot vides saglabāšanas pasākumus un ilgtspējīgas zvejas praksi; aicina Komisiju arī regulāri sniegt ziņojumus par to, kā dalībvalstis īsteno Putnu direktīvu un Dzīvotņu direktīvu, jo īpaši par to, kā tiek veidots Natura 2000 tīkls jūras vidē, jo pagaidām mazāk nekā 10 % no visām aizsargājamajām teritorijām ir jūras teritorijas, kā arī sniegt ziņojumus par to, kā dalībvalstis ievēro ziņošanas un uzraudzības saistības;