EIROPAS KOMISIJA Briselē, 31.5.2017 COM(2017) 285 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI 2016. gada ziņojums par konkurences politiku {SWD(2017) 175 final}



KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI 2016. gada ziņojums par konkurences politiku 1. Ievads Konkurences politikas pamatā ir tiesiskie un ekonomikas principi, un to bieži saista ar šiem diviem ļoti būtiskajiem aspektiem. Tomēr tā ir tikai konkurences politikas daļa. Konkurences politika tieši ietekmē cilvēku dzīvi, un viena no tās pamatiezīmēm ir atvērtu tirgu darbības veicināšana, lai ikviens — uzņēmumi un pilsoņi — varētu taisnīgi izmantot izaugsmes sniegtās iespējas. Runā par stāvokli Savienībā 2016. gadā Eiropas Komisijas priekšsēdētājs Žans Klods Junkers minēja, ka “taisnīgi konkurences apstākļi nozīmē arī to, ka Eiropā patērētāji ir aizsargāti pret karteļiem un ietekmīgu uzņēmumu veiktu ļaunprātīgu izmantošanu. (..) Komisija sargā šo taisnīgumu. Šis ir konkurences tiesību sociālais aspekts. Un tas ir jautājums, par ko Eiropa iestājas.” Konkurences tiesību normu izpilde dod signālu, ka ikvienam, lai cik arī bagāts vai spēcīgs viņš būtu, ir jāspēlē pēc vieniem un tiem pašiem noteikumiem. Konkurences politika viena pati nevar nodrošināt taisnīgāku ekonomiku, bet tā var radīt būtiskas izmaiņas: konkurences tiesību izpilde nodrošina, ka patērētāji var paust savu viedokli. Konkurences politika veicina tādu sabiedrību, kas sniedz cilvēkiem izvēles iespējas, stimulē inovācijas, novērš dominējošo dalībnieku ļaunprātīgu rīcību un motivē uzņēmumus pilnvērtīgi izmantot ierobežotos resursus, tādējādi palīdzot risināt tādas globālas problēmas kā klimata pārmaiņas. Turklāt visi lēmumi, ko pieņem Eiropas konkurences tiesību izpildiestādes — Komisija un valstu konkurences iestādes — apliecina, ka ES ir tiesiskumā balstīta kopiena. Tāpat lēmumi demonstrē pilsoniskajai sabiedrībai, ka šī sistēma spēj darboties kopēja labuma vārdā un pilsoņiem sniegt konkrētus labumus. Komisijas konkurences politikas pasākumi 2016. gadā koncentrējās uz plašu politikas jomu spektru, palīdzot tirgiem strādāt taisnīgāk ikviena labā. Tajā pašā laikā konkurences politika turpināja atbalstīt Komisijas centienus panākt rezultātus galveno politikas prioritāšu jomā, īpaši saistībā ar digitālo vienoto tirgu, padziļinātāku un taisnīgāku iekšējo tirgu un integrētu un klimatam draudzīgu Enerģētikas savienību. Globālajai ekonomikai ir nepieciešama arī globāla konkurences kultūra. Tāpēc Komisija cieši sadarbojas ar citām ES iestādēm, starptautiskām organizācijām un konkurences tiesību izpildiestādēm visā pasaulē. Sadarbība palīdz vairot un izplatīt godīgas konkurences pozitīvo devumu Eiropā un visā pasaulē. 2. Vienlīdzīgu apstākļu nodrošināšana visiem: kā valsts atbalsta kontrole palīdz risināt problēmas Viens no Komisijas un īpaši konkurences komisāra galvenajiem pienākumiem ir gādāt, lai ES noteikumi tiktu taisnīgi piemēroti ikvienam uzņēmumam, kas neatkarīgi no lieluma, nozares vai pārstāvētās valsts darbojas ES vienotajā tirgū. Šis ir vienīgais veids, kā nodrošināt patiešām vienlīdzīgus apstākļus, un tieši tāpēc Komisija pēdējo gadu desmitu laikā uzrauga valsts atbalsta noteikumu izpildi. Cīņa pret selektīviem nodokļu atvieglojumiem Šī pieeja ir attiecināma arī uz fiskālo atbalstu: ja daži izvēlēti uzņēmumi var izvairīties no nodokļu samaksas, tad tiem uzņēmumiem, kuri godīgi maksā nodokļus, ir grūti konkurēt ar līdzvērtīgiem nosacījumiem. Īpaša nodokļu režīma piemērošana kādam uzņēmumam ļauj tam iegūt priekšrocību, ko var pielīdzināt naudas saņemšanai. Šī iemesla dēļ valsts atbalsta noteikumi atbrīvojumiem no nodokļiem ir piemērojami gluži tāpat kā jebkura cita veida atbalstam. Komisija ļoti aktīvi ir strādājusi, cīnoties ar nelikumīgu valsts atbalstu, kas ir piešķirts, izmantojot nodokļu nolēmumus. 2016. gada augustā Komisija secināja, ka Īrija uzņēmumam “Apple” piešķīrusi nepamatotus nodokļu atvieglojumus, kas saskaņā ar ES valsts atbalsta noteikumiem ir nelikumīgi. Kā nodokļu nolēmumi var ietvert valsts atbalstu — lēmums par uzņēmumu “Apple” Komisija secināja, ka Īrija ir izdevusi divus nodokļu nolēmumus uzņēmumam “Apple”, ar ko būtiski un mākslīgi tika samazināts nodokļu apmērs, ko “Apple” Īrijā maksā kopš 1991. gada. Ar šiem nolēmumiem tika apstiprināta metode, saskaņā ar kuru Īrijā tika noteikta ar nodokli apliekamā peļņu diviem Īrijā dibinātiem “Apple” grupas uzņēmumiem (“Apple Sales International” un “Apple Operations Europe”), kas neatbilda faktiskajai ekonomiskajai situācijai — gandrīz visa peļņa, ko no pārdošanas guva abi uzņēmumi, tika iekšēji attiecināta uz “galveno biroju” ārpus Īrijas, kurš pastāvēja tikai formāli, jo fiziski nebija nedz šāda biroja, nedz tā darbinieku, un tādējādi tas nevarēja gūt peļņu. Izmantojot nodokļu nolēmumos apstiprināto peļņas attiecināšanas metodi, “Apple” par peļņu, kas gūta no tirdzniecības, samaksāja ievērojami mazāk nodokļu nekā citi uzņēmumi Īrijā. Šis selektīvais režīms ļāva uzņēmumam “Apple” par Eiropā gūtu peļņu 2003. gadā maksāt faktisko uzņēmuma nodokli 1 % apmērā, bet 2014. gadā vairs tikai 0,005 %. Uz “Apple” attiecinātais selektīvais nodokļu režīms Īrijā ir nelikumīgs saskaņā ar ES valsts atbalsta noteikumiem, jo tas sniedz uzņēmumam “Apple” būtiskas priekšrocības salīdzinājumā ar uzņēmumiem, uz kuriem attiecas parastie nodokļu noteikumi. Komisija var izdot rīkojumu par nelikumīgā valsts atbalsta atgūšanu par desmit gadiem pirms Komisijas pirmā informācijas pieprasījuma 2013. gadā. Īrijai tagad ir jāatgūst nodokļi, ko “Apple” tai nav samaksājis par 2003.–2014. gadu un kuru apmērs sasniedz 13 miljardus eiro, plus procenti. Principā ES valsts atbalsta noteikumi paredz, ka nesaderīgs valsts atbalsts ir jāatgūst, lai likvidētu šāda atbalsta radīto konkurences kropļojumu. ES valsts atbalsta noteikumi neparedz naudas sodus, un nodokļu atgūšana netiecas sodīt attiecīgo uzņēmumu. Ar to vienkārši tiek atjaunota vienlīdzīga attieksme pret visiem uzņēmumiem. Turklāt uz visiem Komisijas lēmumiem attiecas ES tiesu kontrole. Ja kāda dalībvalsts nolemj pārsūdzēt Komisijas lēmumu, tai tik un tā ir jāatgūst nelikumīgais valsts atbalsts, ja vien tā nevēršas ES tiesā ar lūgumu par pagaidu noregulējuma pasākumiem, kurš tiek apstiprināts un ar ko nodokļu atgūšana tiek apturēta. Lai izpildītu nodokļu atgūšanas saistības, par kurām ES tiesa vēl lemj, dalībvalsts var, piemēram, ieskaitīt atgūstamo summu uzticējumglabāšanas kontā. Septembrī Komisija uzsāka padziļinātu izmeklēšanu par Luksemburgas apstiprināto nodokļu režīmu, ko piemēroja “GDF Suez” grupai (tagad “Engie”). Komisija ir nobažījusies, ka vairāki Luksemburgas izdotie nodokļu nolēmumi uzņēmumam “GDF Suez”, iespējams, sniedza netaisnīgas priekšrocības attiecībā pret citiem uzņēmumiem, tā pārkāpjot ES valsts atbalsta noteikumus. Tāpat Komisija izmeklēja nodokļu nolēmumus, ko Luksemburga izdeva uzņēmumam “McDonald’s”, un izmeklēja transfertcenu noteikšanas kārtību, ko Luksemburga attiecināja uz uzņēmumu “Amazon”. Komisija efektīvai izpildes darbību papildināšanai ir ierosinājusi arī saskaņotu ES mēroga atbildi par to, kā novērst uzņēmuma nodokļa apiešanu; tās pamatā ir 2015. gada rudenī ESAO izstrādātie globālie standarti. Šajā sakarā Komisija janvārī pieņēma ambiciozu Pasākumu kopumu nodokļu apiešanas novēršanai, lai dalībvalstis varētu strikti un saskaņoti novērst nodokļu apiešanu un nodrošināt, ka uzņēmumi maksā nodokļus neatkarīgi no tā, kur tieši ES tiek gūta peļņa.

Turklāt aprīlī Komisija pieņēma priekšlikumu direktīvai, kas nosaka, ka ES un ārpussavienības starptautiskajām grupām ir jāpublicē par katru valsti atsevišķs pārskats, norādot gūto peļņu un samaksātos nodokļus, kā arī citu informāciju. Šāda veida pārskati ļaus pilsoņiem novērtēt starptautisko uzņēmumu nodokļu stratēģijas un ieguldījumu labklājībā, un tādējādi tiks veicināta lielāka uzņēmuma nodokļu pārredzamība. Lielāka pārredzamība un juridiskā noteiktība, ko nodrošina Valsts atbalsta modernizācijas iniciatīvas īstenošana Pārredzamība ir svarīga, jo tā sekmē nodokļu maksātāju naudas pareizu izlietojumu, un tā ir bijusi pamata pīlārs arī Valsts atbalsta modernizācijas iniciatīvā, ko aizsāka 2012. gadā, lai nodrošinātu juridisko noteiktību un mazinātu birokrātisko slogu, ar ko saskaras iestādes un uzņēmumi. Pārredzamību var veicināt, tirgus dalībniekiem sniedzot atbilstošu informāciju par dalībvalstu piešķirto valsts atbalstu. Saskaņā ar jaunajiem noteikumiem piešķīrējām iestādēm visos līmeņos ir jāsniedz informācija par ikvienu atsevišķa atbalsta piešķīrumu, kas pārsniedz EUR 500 000. Kopš 2016. gada jūlija iestāžu rīcībā ir seši mēneši no atbalsta piešķiršanas datuma, lai datubāzē, kurā ir meklēšanas funkcija, publicētu informāciju par individuālo atbalsta saņēmēju identitāti un to saņemtajiem piešķīrumiem. Pārredzamība nav iedomājama bez vienkāršotas valsts atbalsta noteikumu piemērošanas, kas dalībvalstīm dod iespēju piešķirt atbalstu, par to iepriekš nepaziņojot Komisijai. Lai palīdzētu valsts iestādēm un uzņēmumiem noteikt, kad valsts izdevumi tiek vai netiek pakļauti ES valsts atbalsta kontrolei, Komisija maijā publicēja Paziņojumu par atbalsta jēdzienu; šis paziņojums bija viens no pēdējiem Komisijas Valsts atbalsta modernizācijas iniciatīvas elementiem. Paziņojumā ir sniegti skaidri norādījumi par visiem termina “valsts atbalsts” definīcijas aspektiem. Šis termins ir īpaši svarīgs publisko investīciju veicināšanas kontekstā, jo tās palīdz dalībvalstīm un uzņēmumiem plānot valsts finansējumu tādā veidā, kas nerada risku kropļot konkurenci vienotajā tirgū vai izstumt privātās investīcijas. Tas palīdzēs maksimāli palielināt investīciju ietekmi uz ekonomikas izaugsmi un darbvietām atbilstoši Komisijas Investīciju plānam Eiropai. 3. Konkurences un inovāciju veicināšana digitālajā vienotajā tirgū Digitālo pakalpojumu tirgus ātri ir kļuvis par vienu no jomām, kas Eiropas patērētāju skatījumā ir vissvarīgākās. Digitālā tehnoloģija var nodrošināt zemas cenas, plašu izvēli, straujas inovācijas, bet tas, vai patērētāji patiešām iegūst šos labumus, ir atkarīgs no tā, kā tirgus darbojas. Konkurences politikas mērķis ir nodrošināt, lai izturēšanās pret patērētājiem būtu taisnīga un lai spēcīgi uzņēmumi nevarētu noslēgt darījumus, kas paaugstina cenas vai kas apspiež inovācijas, vai liedz patērētājiem brīvi izvēlēties produktus. Tādējādi digitālais vienotais tirgus ir kas krietni vairāk nekā tikai veids, kā ekonomiku padarīt efektīvāku. Tas ir veids, kā ikvienam dot taisnīgu iespēju izmantot tehnoloģiskās attīstības sniegtos labumus. Un tas ir veids, kādā patērētājiem ļaut būt noteicējiem. Šajā ziņā labs piemērs ir e-komercija. 2015. gadā lielākā daļa pieaugušo ES kaut reizi pasūtīja patēriņa preces vai pakalpojumus tiešsaistē, turklāt dažās dalībvalstīs šis rādītājs bija vairāk nekā 80 %. E-komercija ir kļuvusi par būtisku cenu pārredzamības un cenu konkurences dzinējspēku, kas paplašina patērētāju izvēli un iespējas atrast labākos piedāvājumus un līdz ar to arī veicina konkurenci un inovācijas. Tā arī rada jaunas iespējas uzņēmumiem, lai gan ne vienmēr ir vienkārši darboties strauji mainīgajā e-komercijas tirgū. Visi tiešsaistē darbojošies uzņēmumi — kā mazumtirgotāji un izplatītāji, tā arī ražotāji un satura veidotāji — šobrīd saskaras ar jauniem un nozīmīgiem izaicinājumiem. E-komercijas nozares apsekojums, ko Komisija aizsāka 2015. gadā digitālā vienotā tirgus stratēģijas ietvaros, palīdz labāk izprast šos izaicinājumus un iespējas. E-komercijas nozares apsekojums — pirmie rezultāti un turpmākais darbs 2016. gada septembrī Komisija publicēja nozares apsekojuma sākotnējos secinājumus. Apsekojuma laikā Komisija apkopoja informāciju no gandrīz 1800 uzņēmumiem, kas darbojas patēriņa preču un digitālā satura e-komercijas nozarē, un izanalizēja aptuveni 8000 izplatīšanas līgumu. Sākotnējais ziņojums apliecina arvien pieaugošo e-komercijas nozīmīgumu, taču arī identificē zināmas uzņēmējdarbības prakses, kas var ierobežot šo tiešsaistes konkurenci, it īpaši attiecībā uz patēriņa preču pārdošanu tiešsaistē un autortiesību licencēšanas līgumiem. Komisija var uzsākt konkrētu gadījumu izmeklēšanu attiecībā uz uzņēmējdarbības praksēm, par ko varētu rasties bažas saistībā ar konkurenci. Sākotnējā ziņojuma sabiedriskā apspriešana noslēdzās 2016. gada 18. novembrī. Martā Komisija publicēja sākotnējos secinājumus par ģeogrāfisko bloķēšanu, kuri liecina, ka šāda prakse ir plaši izplatīta e-komercijā visā ES un īpaši attiecībā uz digitālo saturu. Gandrīz 60 % atbildējušo digitālā satura sniedzēju ir līgumiski ar tiesību turētājiem vienojušies par ģeogrāfisko bloķēšanu. Ja ģeogrāfiskā bloķēšana ir piegādātāju un izplatītāju starpā noslēgtu nolīgumu rezultāts, tā var ierobežot konkurenci vienotajā tirgū, pārkāpjot ES pretmonopola noteikumus. Kā ikviens konkurences tiesību normu izpildes pasākums, arī izmeklēšana par ģeogrāfisko bloķēšanu ir jāvērtē no juridiskā un ekonomikas skatu punkta, kas arī ietver identificēto ierobežojumu iespējamā pamatojuma analīzi. Mazumtirgotāju īstenotā ģeogrāfiskā bloķēšana pārsvarā ir balstīta uz vienpusējiem uzņēmējdarbības lēmumiem nepārdot pārrobežu klientiem, t. i., šie lēmumi ir neatkarīgi no piegādātāju nolīgumiem vai komerciāla spiediena, un tie neietilpst ES konkurences noteikumu darbības jomā. Digitālā vienotā tirgus stratēģijas ietvaros Komisija 2016. gada maijā pieņēma arī priekšlikumu par regulu, ar ko tiktu novērsta ģeogrāfiskā bloķēšana un cita veida diskriminācija klientu valstspiederības, dzīvesvietas vai uzņēmējdarbības veikšanas vietas dēļ, šajā priekšlikumā norādot situācijas, kad atšķirīga attieksme pret klientiem to atrašanās vietas dēļ nekādā gadījumā nav attaisnojama. Inovāciju aizsargāšana dominējošu tiešsaistes dalībnieku kontekstā Atsevišķas uzņēmējdarbības prakses var ierobežot patērētāju izvēles iespējas, bet vēl lielāka problēma ir, kad jauniem produktiem tiek liegts nonākt tirgū. Lai nodrošinātu, ka dominējoši uzņēmumi neliedz iespēju citiem uzņēmumiem piedāvāt jaunu inovatīvu ideju paaudzi, ir būtiski panākt pretmonopola noteikumu izpildi. Ļoti svarīga ir meklētājprogrammu loma, jo tās virza patērētājus digitālajā vidē, un Komisija uzskata, ka šis tirgus ir viena no izpildes prioritātēm šajā jomā. Jūlijā divi iebildumu paziņojumi tika nosūtīti uzņēmumam “Google” un tā mātesuzņēmumam “Alphabet”. Ar papildu iebildumu paziņojumu, kas tika nosūtīts pēc 2015. gada aprīlī par šo pašu lietu nosūtītā paziņojuma, Komisija ar lielāku pārliecību pauda savu provizorisko secinājumu, ka uzņēmums “Google” ļaunprātīgi izmantojis dominējošo stāvokli, meklēšanas rezultātu lapās sistemātiski izvirzot priekšplānā savu cenu salīdzināšanas pakalpojumu. Komisija pauž bažas, ka lietotāji ne vienmēr redz piemērotākos savu vaicājumu rezultātus, kas savukārt varētu kaitēt patērētājiem un inovācijai tirgū. Nosūtot papildu iebildumu paziņojumu, Komisija pastiprināja savu provizorisko secinājumu, vienlaikus aizsargājot “Google” tiesības uz aizstāvību un sniedzot uzņēmumam iespēju oficiāli atbildēt uz papildu pierādījumiem. Kā parasti, Komisijas izmeklēšana neskar galīgo lēmumu, ko tā pieņems konkrētajā lietā. Atsevišķi Komisija nosūtīja uzņēmumam “Google” iebildumu paziņojumu par ierobežojumiem, ko tas noteicis zināmu trešo personu tīmekļa vietnēm saistībā ar iespēju izvietot “Google” konkurentu piedāvātās reklāmas. Uzņēmums “Google” meklēšanas reklāmas izvieto gan tieši savā meklētājvietnē, gan kā starpnieks trešo personu tīmekļa vietnēs, piemēram, tiešsaistes mazumtirgotāju, telekomunikāciju operatoru un laikrakstu vietnēs, izmantojot platformu “AdSense for Search”. Komisija provizoriski uzskata, ka šāda prakse ir ļāvusi uzņēmumam “Google” atturēt esošos un potenciālos konkurentus, tostarp citu meklēšanas pakalpojumu sniedzējus un tiešsaistes reklāmas platformas, no ienākšanas tirgū, un tiem tika liegta iespēja gūt panākumus šajā komerciāli nozīmīgajā jomā. Viedtālruņi un planšetdatori veido vairāk nekā pusi globālās interneta datplūsmas, un ir paredzams, ka šis īpatsvars vēl palielināsies. Konkurētspējīga mobilā interneta nozare ir arvien būtiskāka patērētājiem un uzņēmumiem Eiropā, un Komisija ļoti cenšas veicināt taisnīgu un asu konkurenci šajā jomā. Aprīlī Komisija nosūtīja iebildumu paziņojumu uzņēmumam “Google”, kurā pauda savu sākotnējo viedokli, ka uzņēmums, pārkāpjot ES pretmonopola noteikumus, ir ļaunprātīgi izmantojis savu dominējošo stāvokli, nosakot ierobežojošus noteikumus “Android” ierīču ražotājiem un mobilo tīklu operatoriem. Saskaņā ar Komisijas provizoriskajiem secinājumiem “Google” rīcības rezultātā konkurējošas meklētājprogrammas, mobilo tīklu operētājsistēmas un tīmekļa pārlūkprogrammas, iespējams, nevarēja pilntiesīgi konkurēt, un tām mākslīgi tika liegtas zināmas uzņēmējdarbības iespējas. Tajā pašā laikā patērētājiem, iespējams, bija liegtas plašākas mobilo lietotņu, tiešsaistes pakalpojumu un inovatīvu platformu izvēles iespējas, un tādējādi pārkāpti ES pretmonopola noteikumi.

Tāpat Komisija turpināja pretmonopola lietas izmeklēšanu, ko 2015. gadā aizsāka pret uzņēmumu “Amazon”, kas ir lielākais e-grāmatu izplatītājs Eiropā. Komisijai ir bažas, ka uzņēmuma “Amazon” līgumi ar izdevējiem, iespējams, apgrūtina citu e-grāmatu izplatītāju iespējas konkurēt ar “Amazon”, izstrādājot jaunus un novatoriskus produktus un pakalpojumus. Virzība uz bezrobežu digitālā satura tirgu — maksas televīzijas lietas Patiess digitālais vienotais tirgus nozīmē, ka ES patērētājiem vajadzētu varēt skatīties izvēlētos maksas televīzijas kanālus neatkarīgi no tā, kur ES teritorijā viņi dzīvo vai ceļo. Komisija pārbauda, vai licencēšanas līgumi starp sešām nozīmīgām ES filmu studijām un kanālu “Sky UK”, kas liedz patērētājiem citās ES valstīs piekļūt kanālam “Sky” AK un Īrijas maksas televīzijas pakalpojumiem, nepārkāpj ES konkurences noteikumus. Aprīlī “Paramount” piedāvāja saistības, lai kliedētu Komisijas bažas par zināmiem punktiem starp “Paramount” un “Sky UK” noslēgtajos filmu licencēšanas līgumos par maksas televīziju. Komisija apspriedās ar tirgus dalībniekiem, lai pārbaudītu ierosināto saistību piemērotību, un, ņemot vērā šīs tirgus pārbaudes rezultātus, nolēma, ka “Paramount” saistības ir atbilstošs risinājums. Jūlijā Komisija pieņēma lēmumu “Paramount” saistības atzīt par juridiski saistošām atbilstoši ES pretmonopola noteikumiem. Komisija vēl turpina izmeklēt uzņēmumu “Disney”, “NBCUniversal”, “Sony”, “Twentieth Century Fox”, “Warner Bros” un “Sky” rīcību. Konkurencei atvērts telekomunikāciju regulējums Eiropas patērētāju labā Patērētāji nevarētu izmantot jaunus digitālos pakalpojumus bez interneta pieslēguma, kas ir kvalitatīvs un nav dārgs. Tas nozīmē, ka ir svarīgi mobilie tīkli par pieņemamām cenām un ir svarīga konkurence, jo tā nepieļauj cenu palielināšanos un mudina mobilos operatorus investēt labākos tīklos. Lai veicinātu īstenu digitālo vienoto tirgu, Komisija nevar pieļaut, ka pastāv konkurenci ierobežojoši nolīgumi vai apvienojušies uzņēmumi, kas kaitē konkurencei un liek patērētājiem maksāt vairāk. Divi būtiski apvienošanās kontroles lēmumi telekomunikāciju jomā Mūsdienās apstākļi dažādu dalībvalstu telekomunikāciju tirgos ievērojami atšķiras. Nav viena risinājuma, kas derētu visām situācijām, un Komisija vienmēr analizējot ņem vērā katra gadījuma specifiku. Pēc padziļinātas izmeklēšanas Komisija maijā saskaņā ar ES Apvienošanās regulu bloķēja “Hutchison 3G UK” uzņēmuma “Three” plānoto līdzdalības iegūšanu “Telefónica UK” uzņēmumā “O2”, ar ko Apvienotajā Karalistē tiktu radīts jauns mobilā tirgus līderis. Komisijai bija nopietnas bažas, ka būtiski samazinātā konkurence tirgū varētu radīt cenu pieaugumu un mazākas izvēles iespējas Apvienotās Karalistes patērētājiem. Visticamāk, pārņemšana kavētu inovācijas un tīkla infrastruktūras attīstību Apvienotajā Karalistē, kas ir nopietna problēma īpaši dinamiskos tirgos. “Hutchison” piedāvātie korektīvie pasākumi nespēja pienācīgi kliedēt bažas, kas radās saistībā ar pārņemšanu. Septembrī Komisija saskaņā ar ES Apvienošanās regulu ar zināmiem nosacījumiem apstiprināja “Hutchison” un “VimpelCom” plānotā telekomunikāciju kopuzņēmuma izveidi Itālijā. Pēc padziļinātas izpētes Komisija secināja, ka “Hutchison” un “VimpelCom” strukturālie pasākumi kliedē Komisijas bažas par konkurenci. Puses nodrošinās, ka Itālijas tirgū kā jauns mobilo tīklu operators ienāk franču telekomunikāciju operators “Iliad”. Tas nozīmē, ka minētie divi operatori varēs attīstīties un gūt labumu no savu līdzekļu apvienošanas, savukārt Itālijas mobilo operatoru varēs turpināt lietot inovatīvus mobilos pakalpojumus, maksājot taisnīgu cenu un izmantojot augstas kvalitātes tīklus. Šis gadījums demonstrē, ka telekomunikāciju uzņēmumi Eiropā var attīstīties gan vienā valstī, gan vairāku valstu mērogā, ja tiek saglabāta efektīva konkurence. Oktobrī Komisija sāka izmeklēšanu par tīkla koplietošanas līgumu starp diviem Čehijas mobilo telefonu operatoriem — “O2 CZ/CETIN” un “T-Mobile CZ”. Gan “O2 CZ”, gan “T-Mobile CZ” ir nozīmīgi telekomunikāciju operatori Čehijā, un kopā tie apkalpo aptuveni trīs ceturtdaļas no čehu mobilo telekomunikāciju mazumtirdzniecības tirgus. Komisija īpaši izmeklē to, vai uzņēmumu “O2 CZ/CETIN” un “T-Mobile CZ” sadarbība nerada risku palēnināt esošās infrastruktūras kvalitātes uzlabojumu veikšanu un kavēt vai apgrūtināt jaunu tehnoloģiju un pakalpojumu izvēršanu, it īpaši blīvi apdzīvotās teritorijās. Tāpat Komisija izmeklē, kāda ir tīklu koplietošanas potenciālo efektivitātes ieguvumu ietekme. Pamatojoties uz šo novērtējumu, Komisija noteiks, vai ar sadarbību tiek pārkāpti LESD 101. panta noteikumi, kas aizliedz pret konkurenci vērstu uzņēmējdarbības praksi, kas traucē, kavē vai kropļo konkurenci. Lai nodrošinātu konkurenci veicinošu telekomunikāciju regulējumu, 2016. gada septembrī Komisija nāca klajā ar priekšlikumu par direktīvu par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi un par regulu, ar ko izveido Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādi (BEREC). Veicināt ikviena piekļuvi ātrdarbīgiem platjoslas tīkliem Lai izmantotu visas digitālā darba iespējas, Eiropai ir nepieciešama arī pirmšķirīga telekomunikāciju infrastruktūra. Svarīga digitālā vienotā tirgus stratēģijas prioritāte ir nodrošināt, ka ES pilsoņi un uzņēmumi, it īpaši mazie un vidējie uzņēmumi, var piekļūt ātrdarbīgiem platjoslas tīkliem. Bieži šī mērķa sasniegšanai ir vajadzīgs publiskais finansējums, un tajā pašā laikā ir jānodrošina integrācija — it īpaši lauku apvidu integrācija, kas privātajiem investoriem šķiet mazāk pievilcīga. Komisija atbilstoši ES valsts atbalsta noteikumiem apstiprināja AK Valsts platjoslas shēmu 2016.–2020. gadam, Itālijas īpaši ātrās platjoslas plānu 2016.–2022. gadam un Francijas platjoslas shēmu “Plan Très Haut Débit”. Tāpat katrai shēmai tika pievienots detalizēts tās ietekmes novērtēšanas plāns; tā rezultāti tiks iesniegti Komisijai. Komisijas valsts atbalsta novērtējuma pamatā ir 2013. gadā pieņemtās pamatnostādnes par platjoslas tīkliem. Mērķis ir novērst to, ka valsts finansējums izstumj privātās investīcijas, un veicināt efektīvu konkurenci, nodrošinot, ka citi pakalpojumu sniedzēji var izmantot valsts finansēto infrastruktūru, netiekot diskriminēti. 4. Nodrošināt tādu vienoto tirgu, kas sniedz iespējas ES pilsoņiem un uzņēmumiem Radot dziļāku un taisnīgāku vienoto tirgu, konkurences politika ļoti konkrēti ietekmē cilvēku dzīvi: ES pilsoņi un uzņēmumi ik dienas mijiedarbojas ar tirgu. Veidot sabiedrību, kurā cits pret citu izturas vienlīdzīgi, nozīmē, ka tirgum ir jāsniedz iespējas patērētājiem un jānodrošina, ka viņi ir sadzirdēti. Konkurences tiesību normu izpilde ir jāīsteno tad, kad, piemēram, karteļa dēļ patērētāji maksā vairāk nekā vajadzētu vai kad patērētāji nevar atrast meklēto produktu. Apvienošanās kontrole arī ir svarīga, lai nodrošinātu, ka apvienojušies uzņēmumi nekaitē tirgus konkurences struktūrai un līdz ar to arī patērētājiem un ekonomikai kopumā. Lai vienotais tirgus sasniegtu pilnīgu potenciālu, Komisija nesen aktivizēja darbu pie Eiropas noteikumu efektīvas izpildes visās politikas jomās. 2016. gada decembrī Komisija pieņēma paziņojumu “ES tiesību akti — labāka to piemērošana labāku rezultātu sasniegšanai”, lai ES tiesību aktu piemērošana, īstenošana un izpilde būtu stratēģiskāka un mērķtiecīgāka pilsoņu, patērētāju un uzņēmumu labā.

Efektīva un ilgtspējīga transporta nozare visā ES Transporta nozare ir būtiska nozare Eiropas mājsaimniecībām — ar transportu saistītas preces un pakalpojumi ir otrais lielākais mājsaimniecības budžeta postenis, kuru pārspēj vien ar mājokli saistīti izdevumi. Konkurētspējīgas transporta pakalpojumu cenas tiešā veidā ir būtiskas miljoniem eiropiešu. Oktobrī Komisija nosūtīja iebildumu paziņojumu uzņēmumiem “Brussels Airlines” un “TAP Portugal” par kodu koplietošanas sadarbību pasažieru pārvadāšanai starp Briseli un Lisabonu. Kodu koplietošanas līgums ir komerciāla vienošanās, ar ko lidsabiedrība, kas nodrošina konkrēto lidojumu, ļauj otrai lidsabiedrībai pārdot šā lidojuma biļetes tā, it kā tā pati veiktu attiecīgo lidojumu. Kodu koplietošanas lidojumu partneri vienojas arī par to, kā tie viens otram atlīdzinās sēdvietas, kas pārdotas partnera lidojumos. Kodu koplietošana var sniegt priekšrocības pasažieriem plašāka tīkla aptvēruma un labāku savienojumu ziņā. Tomēr Komisija ir nobažījusies, ka šajā gadījumā “Brussels Airlines” un “TAP Portugal”, iespējams, ir izmantojuši kopīgus lidojumus, lai ierobežotu konkurenci un kaitētu pasažieru interesēm maršrutā Brisele–Lisabona. Vēl novembrī Komisija sāka izmeklēšanu, lai novērtētu, vai Čehijas dzelzceļa vēsturiskais uzņēmums “České dráhy a. s.” (“ČD”) noteica cenas, kas nesedz izmaksas, lai novērstu konkurenci pasažieru dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumos, tā pārkāpjot ES pretmonopola noteikumus. Konkurence ir būtiska cenu pazemināšanā un pakalpojumu kvalitātes paaugstināšanā, īpaši kādreizējos monopola tirgos. Komisija rūpīgi izpētīs “České dráhy” uzņēmējdarbības prakses, lai pārliecinātos, ka uzņēmums neizspiež no tirgus konkurentus, tā kaitējot pasažieriem. Procedūras uzsākšana neskar izmeklēšanas iznākumu. Par dzelzceļa vēsturiskajiem operatoriem bieži ir veikta izskatīšana no konkurences noteikumu viedokļa. Aprīlī Komisija pirms laika atbrīvoja “Deutsche Bahn” no saistībām, kas tikai noteiktas 2013. gada decembrī, jo Vācijas pašreizējā dzelzceļa vilces strāvas tirgū tagad ir iegājuši vairāki konkurenti, tādējādi kliedējot Komisijas bažas par konkurenci. Pieaugošā Vācijas dzelzceļa energoapgādes tirgus konkurence apliecina, ka uzņemtās saistības sekmīgi kliedēja Komisijas bažas par konkurenci. Šis ir labs piemērs tam, kā lēmumi par saistībām var ātri un efektīvi atvērt tirgus, nodrošināt vienlīdzīgus apstākļus un radīt lielāku konkurenci un zemākas cenas patērētājiem un uzņēmumiem. Transports ir arī svarīga izaugsmes joma tā specifiskās funkcijas citu tautsaimniecības nozaru apkalpošanā dēļ. Kravu autopārvadājumi ir īpaši nozīmīgs Eiropas vienotā tirgus elements: uz Eiropas ceļiem ir vairāk nekā 30 miljoni kravas automobiļu, kas nodrošina aptuveni trīs ceturtdaļas no iekšzemes preču pārvadājumiem Eiropā. Nozares konkurētspēja ir atkarīga no pārvadātāju izmantoto transportlīdzekļu cenām. Jūlijā Komisija secināja, ka “MAN”, “Volvo”/“Renault”, “Daimler”, “Iveco” un “DAF” pārkāpa ES pretmonopola noteikumus, un uzlika rekordlielu naudas sodu — EUR 2,9 miljardu apmērā. Nozīmīgs lēmums autotransporta nozarē — kravas automobiļu uzņēmumu karteļa lieta Komisijas lēmums attiecas konkrēti uz vidēji smago (6–16 tonnas) un smago (svars pārsniedz 16 tonnas) kravas automobiļu ražošanas tirgu. “MAN”, “Volvo”/“Renault”, “Daimler”, “Iveco” un “DAF” kopā nodrošina apmēram 90 % no Eiropā ražotajiem kravas automobiļiem. Tā vietā, lai konkurētu savā starpā, uzņēmumi slepeni vairāk nekā 14 gadus — no 1997. gada līdz 2011. gadam — vienojās par cenām, līdz Komisija uzņēmumos veica iepriekš nepieteiktas pārbaudes. Gadu gaitā uzņēmumi bija pārrunājuši vienas un tās pašas tēmas, proti, par attiecīgiem “bruto cenrāža cenu” palielinājumiem, par laiku, kad ieviest jaunas emisiju tehnoloģijas, un emisiju tehnoloģiju izmaksu attiecināšanu uz klientiem. Visi uzņēmumi atzina iesaistīšanos un piekrita izlīgumam. Arī par uzņēmumu “Scania” tika uzsākta procedūra, uz kuru neattiecās izlīguma lēmums. Tāpēc izmeklēšana par šo uzņēmumu tiek turpināta atbilstoši standarta procedūrai karteļu lietās (bez izlīguma). Šis lēmums ir svarīgs arī tādā ziņā, ka akcentē funkcionējoša, konkurētspējīga tirgus nozīmīgumu, veicinot izmaksu ziņā efektīvu tehnoloģiju ar zemu emisiju līmeni izstrādi un izplatīšanu, kas ir viens no Eiropas Zema emisiju līmeņa mobilitātes stratēģijas elementiem. Konkurences aizsargāšana koncentrētos tirgos Komisijas apvienošanās kontroles loma ir ļoti svarīga taisnīgas konkurences aizsardzībā visās jomās un nozarēs, bet tā var būt vēl nozīmīgāka jau samērā koncentrētās nozarēs. Komisijai ir jāpārbauda, vai ietekmīgi uzņēmumi ļaunprātīgi neizmanto varu savā labā un nekaitē saviem klientiem un tautsaimniecībai kopumā. Komisija, piemēram, īpaši pievērsās augu aizsardzības līdzekļu tirgum, lai nodrošinātu, ka tirgus struktūras, kas rodas apvienošanās rezultātā, galu galā negatīvi neietekmē Eiropas lauksaimniekus, kuru iztika ir atkarīga no piekļuves sēklām un augu aizsardzības līdzekļiem par konkurētspējīgām cenām. 2016. gadā Komisija šajā jomā sāka divas padziļinātas izmeklēšanas par plānoto apvienošanos. Pirmais plānotais darījums ir starp divām ASV firmām “Dow” un “DuPont”, un ar to tiktu radīts pasaulē lielākais integrētais augu aizsardzības līdzekļu un sēklu uzņēmums. Tas apvienotu divus konkurentus ar vadošajiem herbicīdu un insekticīdu risinājumiem un pamatīgu pieredzi, ieviešot tirgū inovatīvus augu aizsardzības un sēklu produktus. Otra apvienošanās ir plānota starp Šveices uzņēmumu “Syngenta”, kas ir viens no galvenajiem starptautiskajiem sēklu un augu aizsardzības uzņēmumiem, un Ķīnas uzņēmumu “ChemChina”, kas kontrolē uzņēmumu “Adama” — lielāko ģenerisko augu aizsardzības līdzekļu piegādātāju Eiropā. To produktus izmanto, lai kultivētu vairākus galvenos Eiropas kultūraugus, tostarp graudaugus, kokvilnu, kukurūzu, augļus un dārzeņus, eļļas rapsi, sojas pupiņas, cukurbietes un saulespuķes. Padziļinātajās izmeklēšanās tiks pētīts, vai plānotās apvienošanās varētu radīt cenu kāpumu vai mazināt šo produktu inovāciju. Taisnīgāka finanšu nozare reālās ekonomikas atbalstam Finanšu tirgiem ir būtiska loma Eiropas tautsaimniecībā, un, lai atbalstītu turpmāku ekonomikas atveseļošanos, šiem tirgiem ir jābūt stabiliem, atvērtiem un konkurētspējīgiem. Kopš krīzes sākuma konkurences politikai ir bijusi nozīmīga loma taisnīgākas un pārredzamākas finanšu nozares panākšanā ES. 2016. gada jūnijā pilnībā saistoši kļuva visi elementi, kas paredzēti Regulā par starpbanku komisijas maksām. Līdz ar jaunajiem noteikumiem ar debetkartēm un kredītkartēm veikto maksājumu izmaksas kļuva pārredzamākas gan mazumtirgotājiem, gan patērētājiem, kas līdz ar to var izdarīt labākas izvēles. Iepriekš banku iekasētās komisijas maksas par maksājumiem, kas veikti ar karti, lielākoties bija nepārskatāmas, un maksu galu galā sedza patērētāji. Regula par starpbanku komisijas maksām ierobežoja šīs komisijas maksas, tādējādi pazeminot izmaksas par labu miljoniem Eiropas patērētāju un mazumtirgotāju. Tajā pašā laikā Komisija turpināja pretmonopola izmeklēšanu par karšu MasterCard un Visa starpbanku komisijas maksām saistībā ar maksājumiem, ko veic karšu turētāji no valstīm, kas nav EEZ (Eiropas Ekonomikas zonas) valstis, uz kurām Regula par starpbanku komisijas maksām neattiecas un kuras vēl aizvien rada slogu Eiropas tirgotājiem. Tāpat Komisija turpina izmeklēšanu par MasterCard noteikumiem, kas attiecas uz pārrobežu iegādi un ar ko ierobežo tirgotāju iespējas izmantot labākus nosacījumus, ko piedāvā citur iekšējā tirgū darbojošās bankas.

Saistībā ar ieguldījumu un patēriņa lēmumiem uzņēmumiem un mājsaimniecībām ir nepieciešami stabili finanšu starpnieki — parasti tās ir bankas. Krīze parādīja to, ka tad, kad bankām Eiropā ir problēmas, sekas var krietni pārsniegt tiešos riskus noguldītājiem un akcionāriem. Problēmas var smagi skart valstu finansiālo stabilitāti un gandrīz neizbēgami ietekmēt citas dalībvalstis, kā arī pat valstis ārpus ES. Šajā kontekstā valsts atbalsta kontrole ir būtisks rīks, kas Eiropas Savienībā nodrošina drošāku un stabilāku banku sektoru. Valsts atbalsta noteikumi ir Banku savienības neatņemama daļa — tie garantē vienlīdzīgu attieksmi starp dalībvalstīm, kas attiecīgi ietilpst un neietilpst Banku savienībā. Valsts atbalsta kontroles loma ir nodrošināt, lai valstu valdību izvēles neradītu nesamērīgus publiskos izdevumus un nekropļotu konkurences apstākļus ES. 2016. gadā Komisija pieņēma vairākus lēmumus, lai palīdzētu stabilizēt banku sektoru vairākās dalībvalstīs. Komisija arī sāka izmeklēšanu, lai atbilstoši ES Apvienošanās regulai novērtētu, vai plānotā uzņēmumu “Deutsche Börse AG” (DB) un “London Stock Exchange Group” (LSE) apvienošanās varētu samazināt konkurenci vairākās finanšu tirgus infrastruktūras jomās. Apvienošanās rezultātā DB un LSE darbības tiktu apvienotas. Ja tiktu apvienotas Vācijas, Apvienotās Karalistes un Itālijas biržas, kā arī dažas Eiropas lielākās starpniekiestādes, noteikti tiktu radīts lielākais Eiropas biržas pakalpojumu sniedzējs. Arī pārredzamības uzlabošana atvasināto instrumentu jomā ir Komisijas prioritāte. Jūlijā Komisija pieņēma saistības, ko piedāvāja Starptautiskā mijmaiņas darījumu un atvasināto instrumentu asociācija (“The International Swaps and Derivatives Association, Inc.”) (ISDA) un informācijas pakalpojumu sniedzējs “Markit”, par tāda intelektuālā īpašuma licencēšanu, kas ir nepieciešams, lai tirgū piedāvātu tirgošanās pakalpojumus kredītriska mijmaiņas darījumiem (CDS). CDS ir līgums, ar ko nodod kredītrisku vai saistību neizpildes risku, kas saistīts ar parādsaistībām, piemēram, valsts vai uzņēmumu obligācijām. Investori izmanto CDS gan riska ierobežošanai, gan kā ieguldījumus. Aprīlī Komisija veica tirgus apsekojumu par saistību projektu, un iznākums bija pozitīvs. Ņemot vērā tirgus apsekojuma rezultātus, uzņēmums “Markit” ierosināja nenozīmīgas izmaiņas un precizējumus sākotnējās saistībās. Galīgās saistības kliedē Komisijas bažas, jo līdz ar to īstenošanu būs vieglāk tirgot CDS biržās, tajā pašā laikā uzlabojot pārredzamību. Komisijas lēmums nodrošina, ka visas tirdzniecības vietas var gūt labumu no taisnīgas, samērīgas un nediskriminējošas piekļuves datiem un intelektuālajam īpašumam, kas pieder ISDA un uzņēmumam “Markit”, lai piedāvātu kredītu atvasināto instrumentu all-to-all tirdzniecību. Tā tiek palielināta tirgus stabilitāte un investoriem tiek radītas lielākas izvēles iespējas un mazākas darījumu izmaksas. Līdz ar to šīs saistības palīdz sasniegt FITD 2 un Banku savienības mērķi. Turklāt decembrī Komisija uzņēmumiem “Crédit Agricole”, “HSBC” un “JPMorgan Chase” uzlika naudas sodu kopumā EUR 485 miljonu apmērā par dalību kartelī saistībā ar euro procentu likmes atvasinātajiem instrumentiem. “Barclays”, “Deutsche Bank”, “RBS” un “Société Générale” panāca izlīgumu šajā karteļa lietā, vienojoties ar Komisiju 2013. gada decembrī. Tā kā uzņēmumi “Crédit Agricole”, “HSBC” un “JPMorgan Chase” nepiekrita izlīgumam, izmeklēšana tika turpināta atbilstoši Komisijas standarta procedūrai karteļu lietās. Lēmums iezīmē viena karteļa likvidēšanu no vairākiem konstatētajiem un sodītajiem karteļiem finanšu pakalpojumu nozarē. Konkurences noteikumu izpilde sportā Protams, konkurences tiesību aktu darbības jomai ir zināmi ierobežojumi, bet brīžos, kad konkurences tiesību normu izpilde ir pareizais rīks, ir svarīgi, lai Komisija laikus rīkotos, atjaunojot taisnīgumu konkrētā tautsaimniecības jomā. Dažās nozarēs ir sena konkurences politikas lēmumu tradīcija, bet ne vienmēr to var teikt par citām nozarēm. Nesen aktuāls bija piemērs ar sportu. 2016. gada septembrī Komisija informēja Starptautisko Slidošanas savienību (ISU) par sākotnējo viedokli, ka ISU noteikumi, kas nosaka sportistiem smagas sankcijas par dalību nesankcionētos ātrslidošanas pasākumos, iespējams, pārkāpj ES pretmonopola noteikumus. Konkurences tiesību akti un sporta federācijas — izmeklēšana par Starptautisko Slidošanas savienību ISU ir vienīgā iestāde, ko kā daiļslidošanas un ātrslidošanas pārvaldītāju ir atzinusi Starptautiskā Olimpiskā komiteja. ISU biedri ir nacionālās slidošanas asociācijas. Sporta noteikumi ir pakļauti ES pretmonopola noteikumiem, ja iestāde, kas definē sporta noteikumus, vai uzņēmumi un personas, ko šie noteikumi ietekmē, iesaistās saimnieciskajā darbībā. Starptautiskajām sportu regulējošajām iestādēm ir nozīmīga loma spēļu noteikumu definēšanā un vienotu rīcības standartu nodrošināšanā. Saskaņā ar ISU noteikumiem sportists, piedaloties nesankcionētā pasākumā, ir pakļauts virknei sankciju, kā rezultātā var tikt noteikts uz mūžu spēkā esošs aizliegums piedalīties nozīmīgākajās starptautiskajās ātrslidošanas sacensībās. Komisijai ir bažas, ka ISU noteikumos iestrādātās sankcijas ierobežo sportistu komerciālo brīvību un liedz tirgū ienākt jauniem starptautisku ātrslidošanas pasākumu organizētājiem, jo tie nespēj piesaistīt labākos sportistus. Komisija izlēma sākt izmeklēšanu, jo ir aizdomas par konkurences tiesību pārkāpumiem starptautiskā līmenī, ne tikai bažas par plašākām problēmām saistībā ar sporta nozares pārvaldību. Arī valsts atbalsta kontrolei ir būtiska nozīme vienlīdzīgu sportošanas apstākļu nodrošināšanā. Pēc trīs atsevišķām padziļinātām izmeklēšanām Komisija 2016. gada jūlijā secināja, ka Spānijas valsts atbalsta pasākumi par labu septiņiem profesionālajiem futbola klubiem tiem ir snieguši netaisnīgas priekšrocības salīdzinājumā citiem klubiem, tā pārkāpjot ES valsts atbalsta noteikumus. ES valsts atbalsta noteikumus piemēro valsts iejaukšanās gadījumiem tirgū, lai nodrošinātu, ka netiek kropļota konkurence, izlases veidā sniedzot priekšrocības kādam tirgus dalībniekam. Profesionālais futbols ir komerciāla darbība, un valsts naudas izlietojumam šajā nozarē ir jāatbilst taisnīgas konkurences noteikumiem. Tas ir īpaši svarīgi lielākajai daļai profesionālo klubu, kam jādarbojas bez subsīdijām. 5. Eiropas Enerģētikas savienības un aprites ekonomikas potenciāla realizēšana Patērētāji būs aktīvi un būtiski nākotnes enerģētikas tirgus dalībnieki. Tiekšanās pēc patiešām konkurētspējīga Eiropas enerģētikas tirgus potenciāli var ietekmēt Eiropas uzņēmumu un mājsaimniecību enerģētikas rēķinus. Izveidojot vienotu un klimatam draudzīgu Eiropas Enerģētikas savienību, kas nav pakļauta tehniskām vai regulējošām barjerām, patērētājiem visā ES tiks dota labāka iespēja izvēlēties piegādātājus un labākos piedāvājumus. Novembrī Komisija nāca klajā ar pasākumu kopumu, lai nodrošinātu ES enerģētikas nozares konkurētspēju un veicinātu pāreju uz tīru enerģiju. Paketei “Tīra enerģija visiem Eiropas iedzīvotājiem” ir trīs galvenie mērķi: uzsvaru vispirms likt uz energoefektivitāti, pasaules mērogā būt līderei atjaunojamo energoresursu jomā un nodrošināt taisnīgus piedāvājumus patērētājiem. Tiesību aktu priekšlikumi skar tādas jomas kā energoefektivitāte, atjaunojamā enerģija, elektroenerģijas tirgus struktūra, elektroenerģijas piegādes drošība un Enerģētikas savienības pārvaldības noteikumi. Tāpat pakete satur vairākus pasākumus, kuru mērķis ir pasargāt mazāk aizsargātos patērētājus. Kopā ar paketi Komisija publicēja galīgo ziņojumu par valsts atbalsta nozares apsekojumu par dalībvalstu pasākumiem nolūkā pastāvīgi nodrošināt atbilstošu jaudu elektroenerģijas ražošanai (tā sauktie “jaudas mehānismi”). Labāku atbalsta pasākumu izstrāde elektroenerģijas piegādes nodrošināšanai Valsts atbalsta nozares apsekojums par jaudas mehānismiem, kas aptvēra vairāk nekā 120 tirgus dalībnieku vienpadsmit dalībvalstīs, bija paredzēts, lai apkopotu informāciju par pārbaudāmajiem jaudas mehānismiem, it īpaši nosakot, vai tie nodrošina pietiekamu elektroenerģijas piegādi, nekropļojot konkurenci un tirdzniecību ES vienotajā tirgū.

Jaudas mehānismi ir ļoti nozīmīgi, jo tie var palīdzēt Eiropas patērētājiem un uzņēmumiem samazināt padeves pārrāvuma risku. Tajā pašā laikā lieki un slikti strukturēti jaudas mehānismi var kropļot konkurenci, kavēt nepieciešamās tirgus reformas, traucēt elektroenerģijas pārrobežu piegādi, kā arī radīt risku, ka patērētāji pārmaksā par elektroenerģiju un ka rodas pretrunas ar dekarbonizācijas mērķiem. Galīgajā ziņojumā ir secināts, ka dalībvalstīm ir rūpīgāk jāizvērtē šādu mehānismu nepieciešamība, un sniegtas norādes par to, kā nodrošināt piegādes drošību, vienlaicīgi mazinot konkurences kropļojumus. Darbs pie konkurenci veicinošas naftas un gāzes nozares ES Naftas un gāzes izpēte un ražošana ir svarīgas nozares, kas patērētājiem un uzņēmumiem visā ES nodrošina konkurētspējīgas enerģijas cenas. Tās ir īpaši nozīmīgas efektīvai ES pieejamo gāzes resursu izmantošanai, kas ir svarīgs Enerģētikas savienības stratēģijas elements attiecībā uz piegādes drošības nodrošināšanu. Šajā jomā Komisija janvārī uzsāka padziļinātu izmeklēšanu par uzņēmuma “Halliburton” plānoto naftas ieguves lauka pakalpojumu sniedzēja “Baker Hughes” iegādi. Maijā puses atteicās no apvienošanos, jo vairākas konkurences aģentūras visā pasaulē, tostarp Komisija, pauda bažas par šī darījuma ietekmi uz konkurenci. Pamatojoties uz Komisijas analīzi, plānotais darījums raisīja bažas par ļoti daudziem tirgiem, kas ir saistīti ar naftas ieguves lauku pakalpojumiem, kas tiek sniegti naftas un gāzes izpētes un ražošanas uzņēmumiem Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ). Komisijas izmeklēšana tika veikta ciešā sadarbībā ar vairākām konkurences aģentūrām visā pasaulē, piemēram, ar ASV Tieslietu departamentu, Brazīlijas konkurences iestādi (CADE) un Austrālijas Konkurences un patērētāju komisiju. Tāpat Komisija turpināja izmeklēšanu par uzņēmuma “Gazprom” iespējamo dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu dabasgāzes piegādē Centrāleiropā un Austrumeiropā un iespējamo Bulgārijas vēsturiskā uzņēmuma “BEH” veikto pieejas bloķēšanu gāzes tirgiem Bulgārijā. Šajā nozarē pretmonopola tiesību normu izpildes mērķis ir sasniegt konkurētspējīgākus gāzes tirgus Eiropā un veicināt tirgus vienotību, kā arī enerģijas apmaiņu dalībvalstu starpā. Pārstrādes un atjaunojamo energoresursu atbalstīšana Pāreja uz aprites ekonomiku ir svarīgs elements stratēģijā par ilgtspējīgāku Eiropu. Produkta aprites ciklu noslēgšana, ko veicina plašāka pārstrāde un atkārtota izmantošana, dod labumu gan videi, gan ekonomikai. Efektīva konkurence atkritumu apsaimniekošana palīdz tikt galā ar grūtībām un nodrošina, ka patērētāji var atļauties pārstrādi. Septembrī Komisija uzņēmumam “Altstoff Recycling Austria” (ARA) noteica pienākumu maksāt naudas sodu EUR 6 miljonu apmērā par to, ka no 2008. gada līdz 2012. gadam tika bloķēta konkurentu ieiešana Austrijas mājsaimniecības iepakojumu atkritumu apsaimniekošanas tirgū, tā pārkāpjot LESD 102. pantu, kas aizliedz ļaunprātīgi izmantot dominējošu stāvokli tirgū. Pretmonopola tiesību normu izpilde atkritumu apsaimniekošanā Austrijā preču ražotājiem ir pienākums pieņemt atpakaļ iepakojumu atkritumus, kas rodas no viņu produktu izmantošanas. Viņi šo uzdevumu var uzticēt uzņēmumam, kas savāc un pārstrādā iepakojumus viņu vietā, par ko preču ražotāji tiem samaksā licences maksu. Komisija secināja, ka konkurenti, kas vēlējās ieiet atkritumu apsaimniekošanas tirgū vai paplašināt darbību, bija atkarīgi no tā, vai saņems piekļuvi valsts mēroga atkritumu savākšanas infrastruktūrai, ko daļēji kontrolēja uzņēmums ARA un kas daļēji šim uzņēmumam arī piederēja. Izmeklēšanā noskaidrojās, ka no 2008. gada marta līdz 2012. gada aprīlim ARA nepiešķīra piekļuvi šai infrastruktūrai un tāpēc konkurentiem tika liegta piekļuve tirgum un kavēta konkurence. Pēc tam, kad Komisija sāka izmeklēšanu, Austrija 2013. gada septembrī pieņēma jaunu atkritumu apsaimniekošanas tiesību aktu un ARA sāka piešķirt piekļuves tiesības savai mājsaimniecības atkritumu savākšanas infrastruktūrai. Kopš tā laika tirgū ir iegājuši vairāki konkurenti. ARA atzina pārkāpumu, nodrošināja, ka lēmums var nodrošināt administratīvus efektivitātes ieguvumus, un ierosināja strukturālu līdzekļu īstenošanu Līdz ar to soda nauda tika samazināta par 30 %, jo ARA sadarbojās ar Komisiju. Puses regulāri sadarbojas ar Komisiju saistību lēmumos un karteļu izlīgumu lietās, taču pirmo reizi, kopš Regula (EK) Nr. 1/2003 stājās spēkā, saistībā ar lēmumu par dalībnieka, kas nepiedalās kartelī, monopola aizliegumu tika izmantota sadarbības procedūra. Sadarbība pretmonopola procedūrās, kurās iesaistīti dalībnieki, kas nepiedalās kartelī, var palīdzēt stiprināt Komisijas tiesību normu izpildes pasākumu efektivitāti, un nākotnē to varētu piemērot arī citām lietām. Pārstrādes veicināšana ir tikai daļa no ceļa, kas mērojams virzienā uz ilgtspējīgāku Eiropu; arī ieguldījumi mazoglekļa tehnoloģijās un tīrās enerģijas tehnoloģijās ir prioritāte. Atjaunojamie energoresursi ir nākotnes energoresursi, un pēdējo dažu gadu laikā gandrīz visas dalībvalstis ir pieņēmušas atjaunojamās enerģijas atbalsta shēmu. 2016. gadā Komisija atbilstoši valsts atbalsta noteikumiem pieņēma 15 lēmumus par jaunām atbalsta shēmām atjaunojamās enerģijas ražotājiem, tā palielinot ES enerģētikas nozares ilgtspējību, kā arī veicinot vides aizsardzību. 7. Eiropas un pasaules konkurences kultūras veidošana Lai panāktu, ka visi patiešām var baudīt taisnīgākus ekonomikas apstākļus, konkurences noteikumi ir jāpiemēro vienādi visiem eiropiešiem neatkarīgi no tā, kurā dalībvalstī viņi dzīvo, strādā vai iepērkas. Tāpēc Komisija pētīja, vai valstu konkurences iestādēm ir visas nepieciešamās pilnvaras, resursi un neatkarība, lai efektīvi īstenotu ES konkurences tiesības. Valstu konkurences iestāžu stiprināšana ar mērķi efektīvāk piemērot ES konkurences noteikumus ES konkurences noteikumu īstenošana šobrīd notiek tādā apmērā, kādu Komisija viena pati nekad nesasniegtu. Kopš 2004. gada Komisija un valstu konkurences iestādes ir pieņēmušas vairāk nekā 1000 izpildes lēmumu, no kuriem valstu konkurences iestādes pieņēma aptuveni 85 %. Ja izpildi nodrošina tik daudz izpildiestāžu, tas darbojas kā spēcīgāks, efektīvāks un labāks atturošais faktors uzņēmumiem, kam varētu rasties kārdinājums pārkāpt ES konkurences noteikumus. Pamatojoties uz Paziņojumu par Regulas Nr. 1/2003 pirmās desmitgades rezultātiem, Komisija izvērtēja, vai valstu konkurences iestādēm pieejamos rīkus vēl var uzlabot. 2016. gadā Komisija saņēma un apkopoja viedokļus par šiem jautājumiem no plaša ieinteresēto personu loka, tostarp no uzņēmumiem un patērētāju grupām, valstu konkurences iestādēm, valstu valdībām un Eiropas Parlamenta deputātiem. No 2015. gada novembra līdz 2016. gada februārim notika sabiedriskā apspriešana, kas parādīja, ka aptuveni 75 % respondentu uzskata — valstu konkurences iestāžu efektivitāti vēl var uzlabot. Tāpat 80 % atbilžu bija pausts atbalsts rīcībai ES līmenī, kas nodrošinātu, ka valstu konkurences iestāžu rīcībā ir nepieciešamie līdzekļi un instrumenti. Turklāt 2016. gada 19. aprīlī kopā ar Eiropas Parlamentu tika organizēta atklāta uzklausīšana, lai apkopotu papildu viedokļus. Ņemot vērā vispārējo atbalstu tam, ka valstu konkurences iestādēm būtu jādod iespēja efektīvāk izpildīt noteikumus, Komisija ir sākusi virzīties uz priekšu, pieņemot priekšlikumu par ES likumdošanas iniciatīvu.