[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 18.2.2010 COM(2010)52 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI Rīcības plāna ietekme Komisijai uzticētās pārraudzītājas lomas nostiprināšanā, īstenojot strukturālo darbību dalītu pārvaldību KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI Rīcības plāna ietekme Komisijai uzticētās pārraudzītājas lomas nostiprināšanā, īstenojot strukturālo darbību dalītu pārvaldību Kopsavilkums Pēc Eiropas Revīzijas palātas (“Palāta”) 2006. gada pārskata[1] publicēšanas Komisija 2008. gadā pieņēma rīcības plānu, lai nostiprinātu tai uzticēto dalībvalstu pārraudzītājas lomu, īstenojot strukturālo darbību dalītu pārvaldību (“rīcības plāns”)[2]. Rīcības plāna mērķis bija pastiprināt Komisijas veiktos pasākumus, lai novērstu augsto kļūdu līmeni strukturālo darbību atmaksājumos un trūkumus dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmās (“sistēmas”). Rīcības plānā noteica 37 darbības 10 galvenajās jomās (skatīt 4. pielikumu). 2008. un 2009. gadā pievienoja citus pasākumus un programmas. Tādēļ Komisijas pārraudzīšanas darbību piemērošanas joma ir plašāka, nekā sākotnēji paredzēts rīcības plānā. Komisāri Pavels Sameckis un Vladimirs Špidla 2009. gada 2. decembrī iesniedza galvenos rezultātus Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitejai. Detalizētāka informācija sniegta 2008. gada 5. novembra[3], 2009. gada 3. februāra[4] un 2009. gada 28. oktobra[5] ziņojumos. Šajā paziņojumā novērtēti rezultāti un pirmā ietekme, Komisijai īstenojot rīcības plānu un papildu darbības saskaņā ar kopējo revīzijas stratēģiju, kas izstrādāta strukturālajām darbībām (“revīzijas stratēģija”). Novērtējums neaprobežojas ar vienkāršiem kvantitatīvajiem rādītājiem, piemēram, kļūdu skaitu vai atgūtajām summām, jo ir grūti saistīt šādus pasākumus ar atsevišķām darbībām. Konsultācijas un mācības, piemēram, palīdz labāk saprast tiesību aktu prasības, bet to ietekme nav tieši aprēķināma īstermiņā. Tādēļ ir izmantots piemērots kvalitatīvo un kvantitatīvo rādītāju kopums. Lielākā daļa darbību 1994.–1999. gada un 2000.–2006. gada plānošanas periodā bija vērstas uz mērķtiecīgām Komisijas veiktajām revīzijām un finanšu korekciju stingrāku piemērošanu. Rezultātā finanšu korekciju summa par 1994.–1999. gada un 2000.–2006. gada plānošanas periodu pieauga, sasniedzot 3,801 miljardu euro 2008. un 2009. gadā salīdzinājumā ar aptuveni 3,567 miljardiem euro 2000.–2007. gadā. Ja dalībvalstis pieņem Komisijas ierosinātās korekcijas (70 % gadījumu 2000.–2009. gadā), tās var izmantot Komisijas ieguldījumu citiem atbilstošiem projektiem. Ja Komisija pieņem lēmumu par korekcijām, tās atgūst par labu Eiropas Savienības budžetam. Rīcības plāns aptvēra trīs plānošanas periodus. Galvenie rezultāti un ietekme 1994.–1999. gada plānošanas periodā. - Šajā periodā rīcības plāns īpaši bija vērsts uz nepabeigto finanšu korekcijas procedūru pabeigšanu. Papildus 1,4 miljardiem euro pirms rīcības plāna ieviešanas kopumā 2008. un 2009. gadā tika piemērotas finanšu korekcijas par 864 miljoniem euro attiecībā uz ERAF, ESF un KF līdzekļiem. 2008. un 2009. gada rezultāti ir saistīti ar 1994.–1999. gada perioda noslēguma revīzijas pārbaudi par ERAF, ko pabeidza 2010. gada janvārī. Attiecībā uz ESF 1994.–1999. gada perioda finanšu korekcijas aptver 13 programmas, par kurām ir pieņemts Komisijas lēmums, un 17 procedūras, kas uzsāktas 2008. un 2009. gadā. Galvenie rezultāti un ietekme 2000.–2006. gada plānošanas periodā. - Komisija revīzijas darbā pievērsās riska jomām un veica un pabeidza revīzijas 50 pārvaldības struktūrās, kuru darbība saistīta ar lielu risku. Tā turpināja uzraudzīt un pabeidza dalībvalstu rīcības plānus un īstenoja pasākumus attiecībā uz visām kļūdām, kuras Palāta konstatēja 2006. gada pārskatā (pasākumi, lai novērstu kļūdas, ko Palāta konstatēja attiecībā uz 2007. un 2008. gadu, pašlaik tiek īstenoti). Šo pasākumu mērķis ir nostiprināt sistēmas un trūkumu atklāšanas gadījumā piemērot maksājumu apturēšanas un finanšu korekcijas procedūras, lai mazinātu zaudējumu risku ES budžetā. Komisijas revīzijas darba rezultātā attiecībā uz 2000.–2006. gada periodu kopējās finanšu korekcijas ir 2,9 miljardi euro 2008. un 2009. gadā (salīdzinājumā ar 2,1 miljardu euro astoņos gados pirms rīcības plāna ieviešanas). Sagaidāms, ka ietekme programmas slēgšanas brīdī būs pozitīva, jo atklātās kļūdas ir novērstas. Pazīmes liecina, ka pašlaik risks pastāv tikai nedaudzās dalībvalstīs[6], savukārt par uzlabojumiem dalībvalstu sistēmās liecina labāks šo sistēmu novērtējums ģenerāldirektorātu 2008. gada darbības pārskatos. - Komisijas pasākumi saistībā ar dalībvalstu datiem par atsaukto un atgūto finansējumu devuši pozitīvus rezultātus. Analīze liecina, ka saņemtie dati ir pilnīgāki un precīzāki. Uzlabojumi ļauj labāk novērtēt valsts kontroles un koriģējošo procedūru efektivitāti. Tomēr ir iespējami turpmāki uzlabojumi. - Slēdzot 2000.–2006. gada programmas, Komisija veica iepriekšēju sagatavošanās darbu, nosakot pati savu slēgšanas stratēģiju, sniedzot dalībvalstīm konsultācijas un nodrošinot apmācību un pārbaudot par projekta slēgšanu atbildīgo struktūru[7] sagatavošanās darbus. Šo preventīvo darbību ietekme būs redzama programmas slēgšanas brīdī un to varēs novērtēt, izmantojot pēc slēgšanas atlikušo kļūdu risku[8]. - Komisija ir atjauninājusi norādījumus par gada kopsavilkumiem un atkārtoti norādījusi dalībvalstīm, ka šiem kopsavilkumiem ir nozīmīga pievienotā vērtība. Palāta 2008. gada pārskatā atzīmēja Komisijas īstenotās pēcpārbaudes gadījumos, kad dalībvalstis nav panākušas atbilstību, un uzlabojumus, atsevišķām dalībvalstīm pievienojot papildu analīzi vai citus elementus kopsavilkumiem. Galvenie rezultāti un ietekme 2007.–2013. gada plānošanas periodā. - Komisija īstenoja stingras preventīvās darbības 2007.–2013. gada plānošanas periodam, lai nodrošinātu, ka dalībvalstīs jau no plānošanas perioda sākuma pirms starpposma maksājumu atmaksas ir izveidotas uzticamas sistēmas. Pirmais instruments ir dalībvalstu izveidoto sistēmu atbilstības novērtējums. Reģionu politikas ĢD (REGIO ĢD) un Nodarbinātības, sociālo lietu un iespēju vienlīdzības ĢD (EMPL ĢD) 2009. gada beigās bija apstiprinājuši atbilstības novērtēšanas ziņojumus attiecīgi par 91,6 % un 90,8 % no kopējā piešķirtā finansējuma. Otrs preventīvais pasākums ir valsts revīzijas stratēģijas. REGIO ĢD un EMPL ĢD 2009. gada beigās apstiprināja stratēģijas attiecīgi par 97,1 % un 100 % programmu. - Komisija veica revīziju projektos, kurus izvēlējās pēc nejaušības principa, saskaņā ar līdzīgu Palātas metodi. Sākotnējais kļūdu līmenis aptuveni 5 %, kas konstatēts šajā pārbaudē, liecina par to, ka Komisijas īstenotie pasākumi, proti, rīcības plāns, revīzijas stratēģija un uzlabotie reglamentējošās kontroles noteikumi 2007.–2013. gada periodam, norisinās pareizajā virzienā. Tomēr pārbaudes rezultāti jāinterpretē piesardzīgi, jo ir pārbaudīti tikai maksājumi, kas veikti plānošanas perioda sākumposmā līdz 2009. gada 31. maijam 15 dalībvalstīs, kuras tajā laikā bija deklarējušas izdevumus. - Regulas 2007.–2013. gada periodam ir grozītas, lai vienkāršotu noteikumus un lai jo īpaši ļautu izmantot vienotas summas, vienības izmaksu standarta shēmas un vienotu likmi netiešajām izmaksām. Mērķis noteikumiem par vienkāršotām izmaksām ir samazināt administratīvo slogu dalībvalstīm un sekmēt efektīvāku un pareizāku fondu līdzekļu izmantošanu, kā arī panākt kļūdu skaita samazināšanos. - Visbeidzot, 2000.–2006. gada plānošanas perioda darbības pozitīvi ietekmēja arī 2007.–2013. gada programmu izstrādi un īstenošanu, jo visas ieinteresētās personas labāk apzinās sistēmu iespējamos trūkumus un to potenciālās sekas, pateicoties ievērojamajām pūlēm, kas ieguldītas konsultāciju sniegšanā un mācību organizēšanā. Kopumā Komisija ir uzlabojusi spējas labāk uzraudzīt strukturālās darbības, ko īsteno saskaņā ar dalītu pārvaldību. Rezultāti un ietekme Kā norādīts paziņojumā par rīcības plānu[9], rīcības plāns ir sagatavots, lai papildinātu pašreizējo apjomīgo revīzijas darbu, ko veic saskaņā ar revīzijas stratēģiju, un lai turpinātu attiecīgās darbības saskaņā ar Komisijas Rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai[10]. Tādēļ šis nav izolēts pasākums, jo ir pieņemti arī citi pasākumi, lai uzlabotu kontroli attiecībā uz Eiropas Savienības līdzfinansējumu kohēzijas politikas jomā. Tādējādi, lai gan rīcības plānā paredzēto pasākumu mērķis ir palīdzēt uzlabot kontroli un tādējādi mazināt kļūdu skaitu, nav iespējams izolēti novērtēt šā rīcības plāna vai atsevišķu darbību ietekmi uz kļūdu līmeni. Rezultāti ir uzskaitīti 1. sadaļā, savukārt ietekme un secinājumi sniegti 2. sadaļā. 1. Rīcības plāna rezultāti 2009. gada 31. decembrī 1.1. 1. joma: Strukturālo darbību 2000.–2006. gada kopējās revīzijas stratēģijas regulētās darbības 1.1. darbība : Komisija uzskata, ka šī darbība ir uzlabojusi to izvēlēto pārvaldības struktūru efektivitāti, kuru darbība saistīta ar lielu risku, un tādējādi ievērojami mazinājusi kļūdu risku pirms slēgšanas. Būtiska papildinformācija. Rezultāti 50 pabeigtās revīzijās: 11 pozitīvi slēdzieni par sistēmas darbību, 2 nelabvēlīgi slēdzieni, kuros Komisija jau ir uzsākusi procedūras, lai piemērotu finanšu korekcijas, 37 slēdzieni ar piezīmēm, kur dienesti veic vai ir pabeiguši secinājumu pēcpārbaudi. REGIO ĢD un EMPL ĢD īstenoja attiecīgi 11 un 6 papildu revīzijas 2009. gadā. 1.2. darbība : REGIO ĢD un EMPL ĢD ir pabeiguši pēcpārbaudes 24 no 27 valstu rīcības plāniem, kuru mērķis ir labot sistēmas trūkumus[11]. Šī darbība ļāva atrisināt problēmas, kuras jau bija konstatētas dalībvalstu sistēmās, un ļāva novērst turpmākas kļūdas. Būtiska papildinformācija. 22 pozitīvi slēdzieni par darbību pabeigšanu, kas dalībvalstīm bija jāveic, un 2 gadījumi, kuros piemērotas finanšu korekcijas ar Komisijas lēmumu. Attiecībā uz atlikušajiem 3 rīcības plāniem Komisija ir uzsākusi maksājumu apturēšanas procedūras. 1.3. darbība : Saistībā ar 2000.–2006. gada plānošanas periodu Komisija ir pabeigusi finanšu korekcijas procedūras attiecībā uz 32 ERAF programmām, 11 ESF programmām un 60[12] Kohēzijas fonda projektiem. Šī darbība paredz arī pabeigt finanšu korekcijas procedūras attiecībā uz 34 ERAF programmām 1994.–1999. gada periodā[13] saskaņā ar noslēguma pārbaudi, kuras ietvaros pārbaudīja 54 programmas, kas aptver 31,55 % no kopējā ERAF piešķirtā finansējuma attiecīgajā periodā, un 1500 projektu izlasi minēto programmu ietvaros. Šīs pārbaudes rezultātā finanšu korekciju (tās galvenokārt piemēroja 2008. un 2009. gadā) summa bija 777 miljoni euro[14], kas atbilst 2,9 % no kopējiem attaisnotajiem izdevumiem, kuri ir pārbaudīti. Lai gan ESF 1994.–1999. gada perioda finanšu korekcijas procedūras nebija ietvertas rīcības plānā, 2008. un 2009. gadā tās progresēja: ar Komisijas lēmumu tika slēgtas 13 procedūras, kopā atgūstot 44,8 miljonus euro, un ir uzsāktas 17 jaunas korekcijas procedūras. Tādējādi, pateicoties darbībai, koriģētās summas ir novirzītas likumīgiem un pareiziem projektiem vai atgūtas par labu ES budžetam. Būtiska papildinformācija. Komisija ik ceturksni ziņoja Eiropas Parlamentam par piemērotajām finanšu korekcijām. 1., 2. un 3. pielikums. 1.4. darbība: Komisija pastiprināja ticamības deklarāciju ( DAS ) pēcpārbaudes. REGIO ĢD un EMPL ĢD ir pieņēmuši galīgo nostāju visos 74 sistēmisko un atsevišķo kļūdu gadījumos, kurus Palāta ir atklājusi pārbaudītajos projektos saistībā ar 2006. gada ticamības deklarācijām. Pateicoties pēcpārbaudei, bija iespējams labot kļūdas, uzlabot dalībvalstu sistēmas un palīdzēt novērst turpmākas kļūdas. Būtiska papildinformācija. 28 gadījumos korekcijas veica dalībvalstis, 30 gadījumos Komisija uzsāka finanšu korekcijas procedūras un 16 gadījumi tika slēgti bez korekcijām, jo dalībvalstis iesniedza pierādījumus par maksājumu pareizību un likumību. Komisijas veiktās pēcpārbaudes par 2006. gada ticamības deklarācijām Palāta novērtēja kā efektīvas[15]. Par 2007. gada ticamības deklarācijām REGIO ĢD un EMPL ĢD ir pieņēmuši galīgo nostāju 84 % gadījumu un attiecīgos gadījumos ir uzsākuši atgūšanas procesu. Par 2008. gada ticamības deklarācijām Komisija jau ir sākusi pēcpārbaudes 2009. gadā. 1.2. 2. joma: Galvenās iesāktās darbības, uz kurām attiecas Komisijas rīcības plāns integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai Ir pastiprinājusies koordinācija starp struktūrfondu revīzijas dienestiem un valsts revīzijas iestādēm nolūkā standartizēt revīzijas metodes, ir apkopoti dati par kontroles izmaksām Paziņojumam par pieļaujamo kļūdas risku[16], pārvaldības iestādēm un apstiprināšanas iestādēm ir sniegtas konsultācijas un organizētas mācības, un ir parakstīti 9 “uzticēšanās līgumi”. Būtiska papildinformācija . Kā ziņots Ietekmes ziņojumā par Komisijas rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai[17], ko pieņēma 2009. gada februārī, šīs darbības ir pabeigtas. 1.3. 3. joma: Preventīvas darbības 2000.–2006. gada programmu un projektu slēgšanai Komisija ir pabeigusi revīzijas pārbaudes darbu attiecībā uz struktūrām, kuras atbild par projektu slēgšanu un kuras tagad var labāk īstenot slēgšanas procesu. Komisija un attiecīgās struktūras rūpīgi uzrauga konstatētās nepilnības, un tās tiks ņemtas vērā Komisijas noslēguma revīzijas stratēģijā. Papildus dalībvalstīs organizētajiem semināriem par slēgšanu Komisija 2008. gadā visām dalībvalstīm organizēja slēgšanas semināru Briselē un 2009. gadā organizēja tehnisku sanāksmi (ar dalībvalstu prezentācijām) par projektu slēgšanu atbildīgajām struktūrām, sekmējot savstarpēju mācīšanos no labākās prakses. Būtiska papildinformācija . Pārbaudi veica par projektu slēgšanu atbildīgajās struktūrās, uz ko attiecas 76 % no visiem izdevumiem. “Jautājumu un atbilžu reģistrs” un citi materiāli no slēgšanas konferences apskatāmi šeit: http://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/closure/qa_en.htm. Tehniskās sanāksmes materiāli atrodas CIRCA tīmekļa vietnē: http://circa.europa.eu . 1.4. 4. joma: Preventīvas darbības 2007.–2013. gada programmu periodam Līdz 2009. gada beigām REGIO ĢD un EMPL ĢD saņēma atbilstības novērtēšanas ziņojumus par 428 programmām, proti, 98,6 % no kopējā programmu skaita. 379 ziņojumi tika apstiprināti, 20 tika noraidīti, un dalībvalstīm tie jāiesniedz atkāroti, savukārt pārējo ziņojumu pārbaude ir pārtraukta vai vēl turpinās. Galvenais secinājums ir, ka Komisijas norādījumi ir lielā mērā ievēroti un Komisija lielākajā daļā gadījumu var paļauties uz pozitīvo atzinumu, ko neatkarīgi revidenti snieguši par izveidoto sistēmu atbilstību. Atbilstības novērtējums ir būtisks elements, lai mazinātu kļūdu risku strukturālajās darbībās, jo Komisija nevar veikt starpposma maksājumu par programmu, pirms ir apstiprinātas šīs programmas sistēmas. Komisija un dalībvalstis ir daudz ieguldījušas šajā jaunajā preventīvajā mehānismā, lai panāktu uzticamas un pilnībā atbilstīgas sistēmas jau no plānošanas perioda sākuma. Komisija saņēma 425 valsts revīzijas stratēģijas, proti, 98,6 % no kopējā programmu skaita. Tā apstiprināja 420, noraidīja 2 un pašlaik pārbauda 3 stratēģijas. Tas liecina, ka dalībvalstis ir izstrādājušas efektīvas revīzijas stratēģijas, lai ātri atklātu sistēmu trūkumus un kļūdas risku. Komisija 2008. un 2009. gadā ierosināja un Padome un Parlaments pieņēma vairākus nozīmīgus vienkāršošanas pasākumus 2007.–2013. gada reglamentējošajos noteikumos. Nozīmīgākie pasākumi ir finansēšanas vadības instrumenti, projekti, no kuriem gūst ieņēmumus, un iespējas izmantot vienotas summas un vienības izmaksu standarta shēmas attiecībā uz ERAF un ESF, kā arī plašākas iespējas deklarēt netiešās izmaksas saskaņā ar vienotu likmi attiecībā uz ERAF izdevumiem, tādējādi ievērojami vienkāršojot to projektu pārvaldību, kurus īsteno mazas organizācijas. Komisija izdeva detalizētus norādījumus ar labas prakses piemēriem, rīkoja mācības par 2007.–2013. gada perioda regulu noteikumiem, turpināja izplatīt didaktisko materiālu dalībvalstīm un mudināja valstu iestādes izmantot jaunās vienkāršoto izmaksu iespējas. Būtiska papildinformācija . Vienkāršošanas pasākumi ietverti 2009. gada 6. maija Regulās (EK) Nr. 396/2009 un Nr. 397/2009, 2008. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1341/2008 un 2009. gada 1. septembra Regulā (EK) Nr. 846/2009. Atbilstības brošūra apskatāma http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/presenta/pres_en.htm. Norādījumus par vienkāršotām izmaksām intensīvi apsprieda ar dalībvalstu ekspertiem un pabeidza 2010. gada janvārī. Visi norādījumi atrodas http://circa.europa.eu. 1.5. 5. joma: Darbības, kas paredzētas sākotnējo pārbaužu uzlabošanai valsts līmenī Komisija ir veikusi visus plānotos pasākumus, lai uzlabotu pārvaldības pirmā līmeņa verifikācijas efektivitāti, kas ir pirmais elements cīņā pret kļūdām. Komisija pārvaldības iestādēm un apstiprināšanas iestādēm organizēja seminārus, tostarp seminārus par publisko iepirkumu, un izdeva visus norādījumus, kas minēti rīcības plānā. Būtiska papildinformācija . Informāciju par semināriem pārvaldības iestādēm un apstiprināšanas iestādēm var apskatīt http://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/manauth/programme_en.htm un http://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/trainers/programme_en.htm. Pasniedzēju apmācības semināra anketas rezultāti liecina par to, ka visi respondenti ir izmantojuši seminārā gūto informāciju savas valsts kolēģu turpmākā apmācībā un didaktiskā materiāla gatavošanā. 1.6. 6. joma: Darbības, kas paredzētas, lai uzlabotu ziņošanu par finanšu korekciju, ko izdarījušas dalībvalstis Komisija ir pielikusi ievērojamas pūles, lai uzlabotu dalībvalstu finanšu korekciju sistēmas. Par 2008. gadu paziņotās summas ir daudz lielākas nekā iepriekšējos gados, jo dalībvalstis sniedz pilnīgāku informāciju[18]. Komisija uz vietas veica pārbaudes par kvalitāti dalībvalstu sistēmās līdzekļu atgūšanai (apmeklējumi 10[19] dalībvalstīs 2008. gadā un vēl 9[20] dalībvalstīs 2009. gadā). Pārējās dalībvalstis apmeklēs 2010. gadā. Līdz šim gūtie rezultāti liecina, ka dalībvalstu iestādes kopumā ievēro prasības, taču, kā apstiprinājusi Palāta, pastāv daži trūkumi attiecībā uz datu pilnīgumu un pārkāpumu reģistrēšanas un ziņošanas sistēmām. Ņemot vērā secinājumus, Komisija ir pārskatījusi norādījumus par finansējuma atsaukšanu un atgūšanu, ko tā iesniedza dalībvalstīm 2010. gada janvārī pirms pēdējā ikgadējā ziņojuma par 2000.–2006. gada programmām un pirms pirmā ziņojuma par 2007.–2013. gada programmām. Būtiska papildinformācija . Norādījumus par finansējuma atsaukšanu un atgūšanu dalībvalstīm iesniedza Fondu koordinācijas komitejas ( COCOF ) sanāksmē 2010. gada janvārī. Palāta 2008. gada pārskatā dalībvalstu sistēmas līdzekļu atgūšanai novērtēja kā “daļēji efektīvas”. 1.7. 7. un 8. joma: Darbības, kas paredzētas, lai uzlabotu ziņošanu un palielinātu Komisijas veikto revīziju ietekmi Pateicoties stingrākai pieejai, ir pieaudzis finanšu korekciju un maksājumu apturēšanas gadījumu skaits. Papildus 10 lēmumiem, kas pieņemti 2008. gadā[21], Komisija 2009. gadā pieņēma 7 lēmumus par maksājumu apturēšanu. Pēc Komisijas veiktās revīzijas 2008. un 2009. gadā ir veiktas finanšu korekcijas 3,80 miljardu euro apmērā salīdzinājumā ar 3,57 miljardiem euro laikā no 2000. līdz 2007. gadam. 2009. gada beigās bija iesāktas turpmākas finanšu korekcijas par aptuveni 942 miljoniem euro. Būtiska papildinformācija . Skatīt 1., 2. un 3. pielikumu. Turklāt Palāta 2008. gada pārskatā informēja, ka Komisija sniedz ticamus datus par finanšu korekcijām, kas saistītas ar Komisijas veiktajām revīzijām (1.16. punkts). 1.8. 9. un 10. joma: Darbības, kas paredzētas, lai uzlabotu GDP un lai panāktu maksimālu to gada kopsavilkumu noderīgumu, uz kuriem attiecas Finanšu regulas 53.b pants REGIO ĢD un EMPL ĢD 2007. gada darbības pārskatos pilnībā īstenoja visas rīcības plānā minētās darbības, ņemot vērā Palātas ieteikumus. Attiecībā uz gada kopsavilkumiem, kuros dalībvalstis bija sniegušas secinājumus vai ticamības deklarāciju, ģenerāldirektorāti to izmantoja, lai apstiprinātu ar faktiem valsts sistēmu novērtējumu. Turklāt Komisija pārskatīja norādījumus, ņemot vērā Eiropas Parlamenta pasūtītā pētījuma ieteikumus, piemēram, uzsvērt elementus ar pievienoto vērtību un mazināt liekās informācijas apjomu. Būtiska papildinformācija . Palāta 2007. un 2008. gada pārskatos atzina, ka REGIO ĢD un EMPL ĢD gada darbības pārskati ir kvalitatīvāki un noderīgāki un ka Komisija ir adekvāti pārraudzījusi gada kopsavilkumus, izstrādājot skaidrus norādījumus un risinot neatbilstības gadījumus. Pārskatītos norādījumus par gada kopsavilkumiem apsprieda ar dalībvalstīm COCOF sanāksmēs 2009. gada oktobrī un decembrī. 2. Rīcības plāna pirmā ietekme un secinājumi Ņemot vērā darbību būtību un to, ka kļūdu līmeņa samazināšana ir nepārtraukts un ilgs process, šis pirmās ietekmes novērtējums ir tikai sākums. Papildu rādītājus, ko galvenokārt novērtēs attiecībā uz rīcības plānu kopumā, ņemot vērā kļūdu līmeņa izmaiņas, iegūs pēc turpmākajām revīzijām, ko veiks valsts un ES iestādes. Komisija vismaz trijās jomās sagaida jūtamu ietekmi, ko nodrošinās saskaņā ar rīcības plānu īstenotās darbības. 2.1. Pirmās revīzijas par 2007.–2013. gada programmām liecina par pozitīviem rezultātiem Lai noskaidrotu, vai iepriekš aprakstītajām darbībām ir bijusi pirmā pozitīvā ietekme uz darbību likumību nesen īstenotajās 2007.–2013. gada programmās , Komisija nolēma veikt revīzijas pārbaudi saskaņā ar metodi, kas līdzīga Palātas izmantotajai metodei ticamības deklarāciju revīzijā. Pārbaudes īpašais mērķis bija, pamatojoties uz nejaušu statistisku izlasi, kurā ietilpst 180 darbības, novērtēt kļūdu līmeni izdevumos, ko laikā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. maijam dalībvalstis Komisijai deklarējušas saistībā ar finansējumu no struktūrfondiem un Kohēzijas fonda 2007.–2013. gada periodam[22]. Pamatojoties uz sākotnējiem rezultātiem, kļūdu līmenis ir aptuveni 5 %. Šie rezultāti norāda uz to, ka uzlabotā kontrole attiecībā uz 2007.–2013. gada reglamentējošajiem noteikumiem un Komisijas īstenotie preventīvie pasākumi, kā aprakstīts šajā paziņojumā, norisinās pareizajā virzienā. Tomēr šīs pārbaudes rezultātā iegūtais kļūdu līmenis jāinterpretē piesardzīgi, jo pārbaudi veica plānošanas perioda sākumā un maksājumu paraugus izvēlējās no kopuma, kurā ietilpa tikai 15 dalībvalstis[23], kuras bija iesniegušas starpposma maksājumu pieprasījumus līdz 2009. gada maija beigām. Pārbaudes rezultātus apkopos 2010. gada pirmajā pusē, kad būs pabeigta pretrunu procedūra ar dalībvalstīm. Papildu rādītājus par ietekmi uz kļūdu līmeni iegūs no rezultātiem turpmākajās revīzijās, ko veiks valsts iestādes, kurām jāziņo par ikgadējiem revīzijas rezultātiem, pamatojoties uz darbību statistisku izlasi, vai ES iestādes (Komisijas revīzija, ticamības deklarāciju revīzija). 2.2. Komisija ir uzlabojusi tai uzticēto pārraudzītājas lomu fondu dalītas pārvaldības īstenošanā Komisijas pārraudzītājas lomas nostiprināšana ir novērtēta, pamatojoties uz spēkā esošo daudzgadu kontroles sistēmu palielināto efektivitāti. Attiecībā uz 2000.–2006. gada periodu divu ģenerāldirektorātu 2008. gada darbības pārskati norāda uz ievērojamiem uzlabojumiem sistēmu darbībā dalībvalstīs no 2007. līdz 2008. gadam[24]. Komisija arī uzskata, ka atlikušais kļūdu risks pēc programmu slēgšanas varētu nodrošināt informāciju par sistēmas efektivitāti. Pašlaik nav iespējams izdarīt secinājumus par atlikušā riska līmeni, slēdzot 2000.–2006. gada periodu, jo lielāko daļu programmu slēgs 2010. gadā un to rezultātus varēs pārbaudīt tikai, sākot no 2011. gada. Taču REGIO ĢD 2010. gada janvārī pabeigtā ar statistiku nesaistītā noslēguma revīzijas pārbaude par 1994.–1999. gada perioda ERAF programmu izlasi[25], norāda uz to, ka slēdzot programmas un veicot visas finanšu korekcijas, kopējais kļūdu risks ir ievērojami samazināts. Turklāt daudzie preventīvie pasākumi, kas īstenoti saistībā ar 2000.–2006. gada programmu slēgšanu (skatīt 1.3. punktu), ļauj domāt, ka 2000.–2006. gada perioda slēgšanas procesam būs tikpat pozitīvi rezultāti. 2.3. Komisija ir efektīvi piemērojusi finanšu korekcijas, lai mazinātu zaudējumu risku ES budžetā Lielākā daļa darbību 1994.–1999. gada un 2000.–2006. gada plānošanas periodā bija vērstas uz mērķtiecīgām Komisijas veiktajām revīzijām un finanšu korekcijas procedūru stingrāku piemērošanu. Rezultātā finanšu korekciju summa par abiem plānošanas periodiem pieauga, sasniedzot 3,801 miljardu euro 2008. un 2009. gadā salīdzinājumā ar aptuveni 3,567 miljardiem euro 2000.–2007. gadā. Komisijas mērķis bija nodrošināt, lai koriģētās summas tiktu novirzītas likumīgiem un pareiziem projektiem vai atgūtas par labu ES budžetam. Kopā Komisija ierosināja un dalībvalstis pieņēma (šajā gadījumā dalībvalstis var izmantot minētos izdevumus citiem projektiem) korekcijas par 5,2 miljardiem euro, un Komisija pieņēma lēmumus par korekcijām (šajā gadījumā summas atgūst par labu ES budžetam) 2,1 miljarda euro apmērā. Finanšu korekciju apmērs liecina par Komisijas apņēmīgo rīcību, atklājot nozīmīgas nepilnības dalībvalstu sistēmās. Tas attur dalībvalstis no turpmākas ES fondu līdzekļu nepareizas pārvaldības (jo arī tad, ja līdzekļi paliek dalībvalstī, dalībvalstij ir jāatrod nauda, lai līdzfinansētu tos projektus, ar kuriem aizstāj projektus, kam piemērotas finanšu korekcijas) un palīdz novērst kļūdas, kas atklātas īstenošanas periodā, tādējādi mazinot atlikušo kļūdas risku slēgšanas posmā. 2.4. Secinājumi Kopumā Komisija ir nostiprinājusi savu pārraudzītājas lomu, īstenojot strukturālo darbību dalītu pārvaldību, un ir īstenojusi stingrus pasākumus, lai pildītu vēl neizpildītos Palātas ieteikumus. - Komisija ir guvusi rezultātus visās darbībās un ir izveidojusi pamatus turpmākiem uzlabojumiem. Tādēļ tā uzskata, ka rīcības plāns ir pabeigts un mērķi ir sasniegti. - Komisija centīsies izmantot visas priekšrocības, ko sniedz jaunā 2007.–2013. gada plānošanas perioda tiesību akti, tostarp vienkāršotie noteikumi par izmaksām, lai samazinātu kļūdu līmeni, un turpinās ar rīcības plānu aizsākto virzību un stingras pārraudzības darbības saskaņā ar revīzijas stratēģiju, kā arī ziņos par situāciju gada darbības pārskatos. - Kontroles sistēmas mērķis ir pēc iespējas mazināt kļūdu skaitu: strukturālās darbībās kontroles sistēmas mērķis ir līdz minimumam samazināt atlikušo kļūdas risku vairāku gadu garumā. Taču kontroles sistēmas nedrīkst radīt pārāk augstas izmaksas, un to pamatā jābūt skaidrai un kopīgai izpratnei par izmaksu un riska līdzsvaru, ņemot vērā ES pievienoto vērtību ieguldījumiem atsevišķās jomās. Progresu šajā jomā nodrošinās, izmantojot Komisijas iniciatīvu par pieļaujamo kļūdas risku. Komisija iesniegs priekšlikumu par pieļaujamo kļūdas riska līmeni Kohēzijas politikā ne vēlāk kā 2012. gadā, pamatojoties uz 2010. gada izdevumiem, uz kuriem lielākoties attieksies 2007.–2013. gada perioda tiesību akti. Komisija aicina Padomi un Eiropas Parlamentu kopīgi politiski izvērtēt kontroles izmaksas, kas saistītas ar ES intervenci, un attiecīgi apsvērt kļūdas riska līmeni, kas ir pieļaujams katrā konkrētajā jomā. - Visām ieinteresētajām personām ir jāņem vērā, ka grozījumi tiesību aktos kļūdu līmeni ietekmē tikai pēc kāda laika. Tiesisko regulējumu 2007.–2013. gada periodam pieņēma 2006. gadā, bet tas attieksies uz lielāko daļu strukturālo darbību izdevumu tikai no 2010. gada. Lai nodrošinātu saskaņotību ar turpmākajām tiesību aktu iniciatīvām, ir būtiski apsvērt Kohēzijas politikas politiskos mērķus kopā ar tās īstenošanas instrumentiem un pārvaldības un kontroles noteikumiem. - Dalībvalstīm jāpierāda, ka tās uzņemas lielāku atbildību, ievērojot Komisijas norādījumus par gada kopsavilkumiem un nodrošinot, ka šie kopsavilkumi ir derīgs papildu ticamības apliecinājums. Lai gan tiesību akti par gada kopsavilkumiem pašlaik neparedz vispārējas ticamības deklarācijas sniegšanu, Komisija aicina dalībvalstis sekot to septiņu dalībvalstu piemēram, kuras 2009. gadā sniedza ticamības deklarācijas, un veikt citus piemērotus pasākumus (tostarp brīvprātīgas valsts deklarācijas), lai apliecinātu apņemšanos nodrošināt līdzekļu pareizu pārvaldību. - Kā norādījusi Palāta , ir iespējami turpmāki uzlabojumi “uz vietas”. Šos uzlabojumus var īstenot tikai tad, ja dalībvalstis pilnībā iesaistās, jo dalībvalstīm ir lielākā atbildība, lai nodrošinātu sistēmu efektīvu darbību. Lisabonas Līgums kopā ar uzlabotajiem kontroles noteikumiem 2007.–2013. gada periodam pastiprina šo atbildību. 1. pielikums – Kopsavilkums par finanšu korekcijām[26], ko ierosinājusi vai nolēmusi Komisija attiecībā uz struktūrfondiem[27] un Kohēzijas fondu (2009. gada 31. decembrī), ievērojot uzkrājuma principu, miljonos euro Fonds/periods | Kopējās finanšu korekcijas 2000.–2007. gadā[28] | Kopējās finanšu korekcijas 2008. gadā[29] | Dalībvalstu pieņemtās finanšu korekcijas 2009. gadā | Ar Komisijas lēmumu veiktās finanšu korekcijas 2009. gadā (3. pielikums) | Kopējās finanšu korekcijas 2009. gadā | Kopējās finanšu korekcijas 2008./2009. gadā | Kopsumma 2000.–2009. gadā | ERAF 2000.-2006. gads | 1561 | 619 | 1465 | 79 | 1544 | 2163 | 3724 | KF 2000.-2006. gads | 103 | 54 | 68 | 2 | 70 | 124 | 227 | ESF 2000.-2006. gads | 475 | 496 | 154 | 0 | 154 | 650 | 1125 | Starpsumma 2000.–2006. gads | 2139 | 1169 | 1687 | 81 | 1768 | 2937 | 5076 | ERAF 1994.-1999. gads | 858 | 330 | 55 | 386 | 441 | 771 | 1629 | KF 1994.-1999. gads | 225 | 38 | 10 | 0 | 10 | 48 | 273 | ESF 1994.-1999. gads | 345 | 26 | 0 | 19 | 19 | 45 | 390 | Starpsumma 1994.–1999. gads | 1428 | 394 | 65 | 405 | 470 | 864 | 2292 | Kopā | 3567 | 1563 | 1752 | 486 | 2238 | 3801 | 7368 | 2. pielikums – Kopsavilkums par maksājumu apturēšanas lēmumiem 2009. gadā un iesāktajām finanšu korekcijām (2009. gada 31. decembrī) Fonds/periods | Komisijas pieņemto maksājumu apturēšanas lēmumu skaits | Iesāktās finanšu korekcijas[30] | Programmu/projektu skaits | Summas aplēse miljonos euro | ERAF 2000.-2006. gads | 6 | 67 | 325 | KF 2000.-2006. gads | 99 | 153 | ESF 2000.-2006. gads | 1 | 13 | 141 | ERAF 1994.-1999. gads | 1[31] | 116 | KF 1994.-1999. gads | 3 | 3 | ESF 1994.-1999. gads | 17 | 204 | Kopā | 7 | 200 | 942 | 3. pielikums – Sīkāka informācija par Komisijas 2009. gadā pieņemtajiem finanšu korekcijas lēmumiem un maksājumu apturēšanas lēmumiem (2009. gada 31. decembrī) Dalībvalsts | Plānošanas periods | Fonds | Programma | Apjoms (EUR miljoni) | Finanšu korekcijas | Itālija | 2000.–2006. g. | ERAF | Puglia | 79,33 | Vācija | 2000.–2006. g. | ERAF | Mecklenburg-Vorpommern | 0,05 | Starpsumma | 79,38 | Spānija | 2000.–2006. g. | KF | Asturias | 0,07 | Spānija | 2000.–2006. g. | KF | Cantabria | 0,69 | Spānija | 2000.–2006. g. | KF | Norte-Galicia | 0,87 | Spānija | 2000.–2006. g. | KF | Galicia | 0,17 | Starpsumma | 1,80 | Vācija | 1994.–1999. g. | ERAF | MVU Sachsen-Anhalt | 1,95 | Vācija | 1994.–1999. g. | ERAF | Sachsen-Anhalt | 5,14 | Vācija | 1994.–1999. g. | ERAF | Schleswig-Holstein | 0,48 | Vācija | 1994.–1999. g. | ERAF | Saarland 2. mērķis | 8,33 | Vācija | 1994.–1999. g. | ERAF | Saarland | 4,99 | Vācija | 1994.–1999. g. | ERAF | Nordrhein-Westfalen-Leader | 0,22 | Vācija | 1994.–1999. g. | ERAF | Nordhein-Westfalen | 23,55 | Itālija | 1994.–1999. g. | ERAF | Sardenia | 40,50 | Itālija | 1994.–1999. g. | ERAF | Energia | 0,50 | Portugāle | 1994.–1999. g. | ERAF | MTE | 18,52 | Spānija | 1994.–1999. g. | ERAF | Andalucia | 219,33 | Spānija | 1994.–1999. g. | ERAF | Pais Vasco | 27,88 | Apvienotā Karaliste | 1994.–1999. g. | ERAF | North East of England 2. mērķis | 8,44 | Apvienotā Karaliste | 1994.–1999. g. | ERAF | Manchester, Lancashire and Cheshire | 18,04 | INTERREG | 1994.–1999. g. | ERAF | CADSES IT, EL, DE | 1,55 | INTERREG | 1994.–1999. g. | ERAF | Rhin-Meuse | 7,07 | Starpsumma | 386,49 | Luksemburga | 1994.–1999. g. | ESF | 3. mērķis (sabiedriski atbalstītāji) | 0,84 | Luksemburga | 1994.–1999. g. | ESF | 3. mērķis (privāti atbalstītāji) | 0,64 | Luksemburga | 1994.–1999. g. | ESF | 5.b mērķis | 0,13 | Luksemburga | 1994.–1999. g. | ESF | 4. mērķis | 0,26 | Spānija | 1994.–1999. g. | ESF | Andalucía | 16,84 | Beļģija | 1994.–1999. g. | ESF | Meetjesland 5. mērķis | 0,04 | Somija | 1994.–1999. g. | ESF | 3. mērķis | 0,01 | Starpsumma | 18,76 | Pavisam kopā | 486,43 | Lēmuma pieņemšanas datums | Maksājumu apturēšana | Itālija | 2000.–2006. g. | ERAF | Abruzzo | 2009. gada 28. janvāris[32] | INTERREG | 2000.–2006. g. | ERAF | Greece/Italy | 2009. gada 28. janvāris[33] | INTERREG | 2000.–2006. g. | ERAF | Archimed | 2009. gada 12. jūnijs | INTERREG | 2000.–2006. g. | ERAF | Denmark/Sweden | 2009. gada 2. septembris | Vācija | 2000.–2006. g. | ERAF | Saarland | 2009. gada 5. oktobris | Vācija | 2000.–2006. g. | ERAF | Baden-Württemberg | 2009. gada 18. novembris | Spānija | 2000.–2006. g. | ESF | Iniciativa Empresarial | 2009. gada 21. augusts | 4. pielikums – Rīcības plāns . Darbība | Īstenojamais ERP ieteikums | Mērķis | 1. Strukturālo darbību 2000.–2006. gada kopējās revīzijas stratēģijas regulētās darbības | 1.1. | Veikt mērķtiecīgas revīzijas augsta līmeņa riska pārvaldības iestādēs (2000.–2006. g.) | Lielu uzmanību veltīt dalībvalstīs veikto sākotnējo pārbaužu uzlabošanai pārvaldības līmenī Uzlabot Komisijas veikto pārraudzības pārbaužu efektivitāti, lai mazinātu neatbilstības iespējamību dalībvalstu sistēmās | Veltīt revīzijas resursus struktūrām, kuru darbība saistīta ar lielu risku, lai mazinātu potenciālu nenovērstu risku | 1.2. | Pabeigt pēcpārbaudes pēc 27 pašreiz dalībvalstīs īstenoto rīcības plānu īstenošanas, lai labotu nopietnos trūkumus šo dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmās | Lielu uzmanību veltīt dalībvalstīs veikto sākotnējo pārbaužu uzlabošanai pārvaldības līmenī Uzlabot Komisijas veikto pārraudzības pārbaužu efektivitāti, lai mazinātu neatbilstības iespējamību dalībvalstu sistēmās | Gūt pamatotu pārliecību, ka pārvaldības un kontroles sistēmas dalībvalstīs darbojas efektīvi, un aizsargāt ES budžetu | 1.3. | Pabeigt iesāktās 20 maksājumu apturēšanas un finanšu korekcijas procedūras par 2000.–2006. gada periodu un 34 finanšu korekcijas procedūras no noslēguma revīzijām par 1994.–1999. gada periodu | Palielināt Komisijas revīziju ietekmi, efektīvāk izmantojot maksājumu apturēšanas un finanšu korekcijas procedūras | Gūt pamatotu pārliecību, ka pārvaldības un kontroles sistēmas dalībvalstīs darbojas efektīvi, un aizsargāt ES budžetu | 1.4. | Veikt pēcpārbaudes par atsevišķām nopietnām kļūdām 2006. gada DAS un saistībā ar iespējamu ietekmi uz sistēmām | Uzlabot Komisijas veikto pārraudzības pārbaužu efektivitāti, lai mazinātu neatbilstības iespējamību dalībvalstu sistēmās | Pārliecināties, ka izdarīta vajadzīgā korekcija, lai aizsargātu ES budžetu | 2. Galvenās iesāktās darbības, uz kurām attiecas Komisijas rīcības plāns integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai | 2.1. | 9. darbība. Izstrādāt efektīvus instrumentus revīzijas un pārbaužu rezultātu apmaiņai un veicināt vienotas revīzijas pieeju | Stiprināt atgriezeniskās saites mehānismus struktūrfondu kontroles sistēmās | Koordinēt revīzijas un kontroles darbu, lai tas būtu maksimāli efektīvs | 2.2. | 10. darbība. Sagatavot kontroles izmaksu sākotnēju aprēķinu un analīzi attiecībā uz ERAF | Saskaņā ar Palātas Atzinumu Nr. 2/2004 īstenot Komisijas rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai | Nodrošināt pamatu kontroles izmaksu un ieguvumu sabalansētībai | 2.3. | 11.N darbība. Pārbaudīt valsts pārraudzības un ziņošanas sistēmu uzticamību attiecībā uz līdzekļu atgūšanu un finanšu korekciju | Nodrošināt pilnīgas, pārredzamas un uzticamas informācijas sniegšanu par finanšu korekciju un līdzekļu atgūšanu | Uzlabot ziņošanu par finanšu korekciju (sk. 6. darbību turpmāk) | 2.4. | 14.b darbība. Sniegt vadošus norādījumus saņēmējiem un/vai starpniekiem par pārbaudēm un atbildību kontroles posmos | Veicināt un atvieglot vienkāršojumu izmantojumu 2007.–2013. gada periodam | Nepieļaut kļūdas un mazināt risku ES budžetam (sk. 4. un 5.2. darbību turpmāk tekstā) | 2.5. | 15. darbība. Veicināt „uzticēšanās līgumu iniciatīvu” attiecībā uz struktūrfondiem (nodrošinātu Komisijai iespēju paļauties uz valsts revīzijas darbu par 2000.–2006. gada periodu un izveidotu pamatu līdzīgai sadarbībai 2007.–2013. gadā) | Uzlabot Komisijas veikto pārraudzības pārbaužu efektivitāti, lai mazinātu neatbilstības iespējamību dalībvalstu sistēmās | Uzlabot revīzijas darba koordināciju tā, lai varētu paļauties uz valsts revīzijas iestāžu paveikto | 2.6. | 16. darbība. Koordinēt revīzijas standartus, ziņošanu par kļūdu līmeni u. c. attiecībā uz struktūrfondiem | Uzlabot Komisijas veikto pārraudzības pārbaužu efektivitāti, lai mazinātu neatbilstības iespējamību dalībvalstu sistēmās | Standartizējot revīzijas metodes, uzlabot integrētas iekšējās kontroles struktūras | 3. Preventīvas darbības 2000.–2006. gada programmu un projektu slēgšanai | 3.1. | Pabeigt revīzijas pārbaudes darbu par likvidēšanas struktūru darba pārskatīšanu (2000.–2006. gads) | Nodrošināt pienācīgas slēgšanas procedūras | Veikt preventīvu kontroli, lai nodrošinātu neatbilstīgu izdevumu efektīvu atklāšanu slēgšanas procesā | 3.2. | Pabeigt iekšējās procedūras, kas nodrošinātu slēgšanas dokumentācijas pārbaužu stingrību | Nodrošināt pienācīgas slēgšanas procedūras | Nodrošināt pienācīgu sagatavošanos programmu slēgšanai Komisijas dienestos | 3.3. | Palielināt dalībvalstu izpratni par 2006. gadā Komisijas izdotajiem norādījumiem par slēgšanu | Nodrošināt pienācīgas slēgšanas procedūras | Nodrošināt pienācīgu sagatavošanos programmu slēgšanai dalībvalstīs | 4. Preventīvas darbības 2007.-2013. gada programmu periodam | 4.1. | Pārskatīt atbilstības novērtēšanas ziņojumus un atzinumus | Nodrošināt tiesiskā regulējuma pilnīgu īstenošanu 2007.–2013. gada programmu periodam | Nodrošināt, lai jau perioda sākumā izmantotu efektīvas pārvaldības un kontroles sistēmas | 4.2. | Pārskatīt valsts revīzijas stratēģijas | Nodrošināt tiesiskā regulējuma pilnīgu īstenošanu 2007.–2013. gada programmu periodam | Nodrošināt noteikumiem atbilstīgas valsts revīzijas stratēģijas | 4.3. | Ar vienkāršojumiem saistītās darbības | Veicināt un atvieglot vienkāršojumu izmantojumu 2007.–2013. gada periodam | Nepieļaut kļūdas un mazināt risku ES budžetam | a) Paziņojums par daļēju slēgšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1083/2006 88. pantu ar pēcpārbaudi gada sanāksmēs ar pārvaldības iestādēm | b) Paziņojums par vienotas likmes izmantošanu netiešajām izmaksām (tikai ESF) ar pēcpārbaudi gada sanāksmēs ar pārvaldības iestādēm | 4.4. | Pārskatīt un darīt skaidrākus jautājumus, kas saistīti ar atbilstību finansējuma saņemšanai 2007.–2013. gada periodam | Nodrošināt tiesiskā regulējuma pilnīgu īstenošanu 2007.–2013. gada programmu periodam | Nodrošināt, lai noteikumi būtu skaidri valsts iestādēm, kas tos piemēro, un saņēmējiem | a) Vienā brošūrā apkopot ES noteikumus par atbilstību finansējuma saņemšanai 2007.–2013. gada periodam | b) Paziņojums par Regulas (EK) Nr. 1083/2006 55. panta piemērošanu (projekti, no kuriem gūst ieņēmumus) | c) Paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu | 4.5. | Palielināt izpratni par valsts iepirkuma noteikumiem | Lielu uzmanību veltīt dalībvalstīs veikto sākotnējo pārbaužu uzlabošanai pārvaldības līmenī | Mazināt šādu kļūdu skaitu attiecībā uz struktūrfondiem un kohēzijas fondiem | 5. Darbības, kas paredzētas sākotnējo pārbaužu uzlabošanai valsts līmenī | 5.1. | Organizēt semināru pārvaldības iestādēm un apstiprināšanas iestādēm un pēcpārbaudes gada sanāksmes ar pārvaldības iestādēm | Lielu uzmanību veltīt dalībvalstīs veikto sākotnējo pārbaužu uzlabošanai pārvaldības līmenī | Risināt jautājumus, kas saistīti ar iespējamām nepienācīgām sākotnējām pārbaudēm | 5.2. | Atjaunināt vadošos norādījumus par labu praksi sākotnējās pārbaudēs un apstiprināšanas funkciju 2007.–2013. gada periodam | Lielu uzmanību veltīt dalībvalstīs veikto sākotnējo pārbaužu uzlabošanai pārvaldības līmenī Stiprināt atgriezeniskās saites mehānismus kontroles sistēmā | Risināt jautājumus, kas saistīti ar iespējamām nepienācīgām sākotnējām pārbaudēm un apstiprināšanas funkciju | 5.3. | Nodrošināt pārvaldības iestādēm pašvērtējuma instrumentus attiecībā uz atbilstību | Lielu uzmanību veltīt dalībvalstīs veikto sākotnējo pārbaužu uzlabošanai pārvaldības līmenī | Risināt jautājumus, kas saistīti ar iespējamām nepienācīgām sākotnējām pārbaudēm | 6. Darbības, kas paredzētas, lai uzlabotu ziņošanu par finanšu korekciju, ko izdarījušas dalībvalstis | 6.1. | Veikt paziņoto datu pēcpārbaudi, lai „aizpildītu robus” un labotu neprecizitātes | Uzlabot pilnīgas, pārredzamas un uzticamas informācijas sniegšanu par finanšu korekciju un līdzekļu atgūšanu | Uzlabot ziņošanu par finanšu korekciju un līdzekļu atgūšanu | 6.2. | Veikt atlasīto dalībvalstu datu verifikāciju uz vietas | Uzlabot pilnīgas, pārredzamas un uzticamas informācijas sniegšanu par finanšu korekciju un līdzekļu atgūšanu | Verificēt paziņoto datu precizitāti | 7. Darbības, kas paredzētas, lai uzlabotu Komisijas ziņojumus par revīzijas ietekmi | 7.1. | Uzlabot reģistrēšanas un ziņošanas sistēmas par revīzijas ieteikumu pēcpārbaudi | Uzlabot Komisijas veikto pārraudzības pārbaužu efektivitāti, lai mazinātu neatbilstības iespējamību dalībvalstu sistēmās Stiprināt atgriezeniskās saites mehānismus kontroles sistēmā | Uzlabot pārraudzības procesus un atvieglot dalīšanos ar revīzijas rezultātiem | 7.2. | Uzlabot reģistrēšanas un ziņošanas sistēmas par korekciju, kas izdarāma pēc Komisijas veiktas pārbaudes un revīzijas | Uzlabot pilnīgas, pārredzamas un uzticamas informācijas sniegšanu par finanšu korekciju un līdzekļu atgūšanu | Uzlabot informāciju par līdzekļu atgūšanu un finanšu korekciju kā daļēju Komisijas veiktās revīzijas ietekmes rādītāju | 8. Darbības, kas paredzētas, lai palielinātu Komisijas veikto revīziju ietekmi | 8.1. | Ja valstu sistēmās atklāts nopietns trūkums, tiklīdz iespējams ar Komisijas lēmumu noteikt un īstenot maksājumu apturēšanas politiku | Palielināt Komisijas revīziju ietekmi, efektīvāk izmantojot maksājumu apturēšanas un finanšu korekcijas procedūras | Gūt pamatotu pārliecību, ka pārvaldības un kontroles sistēmas dalībvalstīs darbojas efektīvi, un aizsargāt ES budžetu | 8.2. | Lai paātrinātu piemērošanu, grozīt iekšējās maksājumu apturēšanas un finanšu korekcijas procedūras | Palielināt Komisijas revīziju ietekmi, efektīvāk izmantojot maksājumu apturēšanas un finanšu korekcijas procedūras | Gūt pamatotu pārliecību, ka pārvaldības un kontroles sistēmas dalībvalstīs darbojas efektīvi, un aizsargāt ES budžetu | 9. Darbības, kas paredzētas, lai uzlabotu GDP | 9.1. | Saistībā ar gada darbības plānu sagatavošanu veikt šādas darbības: | Uzlabot ģenerāldirektorātu GDP kvalitāti | Lai labāk varētu pārredzēt sasniegto, uzlabot to ziņojumu pārredzamību un nepārtrauktību, kuri attiecas uz dalībvalstu sistēmu novērtējumu | a) Sniegt informāciju par visu to sistēmu pēcpārbaudēm, kurām 2006. gadā konstatēti nopietni trūkumi | b) Ziņot par to darbības plānu izpildi, kurus īsteno dalībvalstis, lai labotu trūkumus | c) Ziņot par lēmumiem apturēt starpposma maksājumus, par citiem piesardzības pasākumiem, ko veicis atbildīgais kredītrīkotājs, kam deleģētas pilnvaras, attiecībā uz starpposma maksājumiem, par finanšu korekciju, ko pēc Komisijas pieprasījuma izdarījušas dalībvalstis, un par Komisijas pieņemtajiem finanšu korekcijas lēmumiem | d) Ja konstatēti nopietni sistēmas trūkumi, sniegt detalizētu pamatojumu par to, kāpēc nav formulētas atrunas | e) Ziņojums par iepriekšējo Palātas ieteikumu pēcpārbaudi | 10. | Darbības, kas paredzētas, lai panāktu maksimālu to gada kopsavilkumu noderīgumu, uz kuriem attiecas Finanšu regulas 53.b pants | Analizēt saņemtos kopsavilkumus, iekļaut rezultātus GDP un attiecīgi vērsties pret dalībvalstīm, kas nepilda saistības | Apņemties adekvāti pārraudzīt gada kopsavilkumus, lai nodrošinātu to konsekvenci, salīdzināmību un lietderīgumu | Uzlabot pārliecību par iespēju paļauties uz dalībvalstu darbu | [1] Revīzijas palāta, Gada pārskats par 2006. gadu (OV C 273, 15.11.2007.). [2] COM(2008) 97. [3] SEC(2008) 2756. [4] COM(2009) 42. [5] SEC(2009) 1463. [6] Revīzijas palāta, Gada pārskats par 2008. gadu, Komisijas atbilde uz 6.35. punktu. [7] Revīzijas iestādes, kuras atbildīgas par darbības programmu noslēguma deklarācijām. [8] Atlikušais risks pēc tam, kad visi izdevumi ir pārbaudīti visās pārbaudēs un kad tiem ir piemērota finanšu korekcija. [9] COM(2008) 97. [10] COM(2006) 9. [11] REGIO ĢD pabeidza pēcpārbaudi par 10. rīcības plānu 2010. gada janvārī. [12] Par vienu projektu Komisijas oficiālais lēmums ir pieņemts 2010. gada janvārī. [13] Rīcības plānā nebija paredzēta finanšu korekcijas procedūru slēgšana attiecībā uz ESF 1994.–1999. gada programmām. [14] Tostarp pēdējais lēmums par 116 miljoniem euro, kas pieņemts 2010. gada janvārī. [15] Gada pārskats par 2008. gadu, 6. nodaļa, 6.2. pielikums. [16] COM(2008) 866. [17] COM(2009) 43. [18] Pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajiem datiem, izdevumi, ko valstu iestādes atsaukušas un atguvušas līdz 2008. gada beigām, ir 3,556 miljardi euro. SEC(2009) 1495. [19] Beļģija, Apvienotā Karaliste, Slovēnija, Spānija, Francija, Itālija, Portugāle, Grieķija, Īrija un Slovākija. [20] Vācija, Kipra, Latvija, Ungārija, Nīderlande, Austrija, Polija, Zviedrija un Somija. [21] Visi apturēšanas lēmumi ir atcelti 2009. gadā vai tos pašlaik atceļ. [22] Projektu atlase notika divos posmos: pirmajā posmā tika nejauši izvēlēti 18 maksājumu pieprasījumi, kas saņemti līdz 2009. gada maija beigām, savukārt otrajā posmā tika izvēlētas 10 darbības no katra pieprasījuma. Izmantotie parametri: 95 % ticamības līmenis un 2 % būtiskums. [23] EE, LT, HU, RO, DE, FR, LV, PL, IE, PT, SI, AT, SE, DK un IT, no kurām pirmās 10 dalībvalstis iekļāva izlasē. [24] Revīzijas palāta, Gada pārskats par 2008. gadu, Komisijas atbilde uz 6.23. punktu. [25] Ņemot vērā to, ka programmu atlase šai pārbaudei bija pamatota uz risku, revīziju veica lielāka riska programmās. [26] Pagaidu summas, ko pārbaudīs Palāta, veicot revīziju 2009. gada pārskatā. [27] ELVGF un ZVFI rādītāji nav iekļauti. [28] Avots: 6. piezīme Komisijas 2007. gada pārskatā; skaitļi var būt noapaļoti salīdzinājumā ar iepriekšējiem ziņojumiem. [29] Avots: 6. piezīme Komisijas 2008. gada pārskatā; skaitļi var būt noapaļoti salīdzinājumā ar iepriekšējiem ziņojumiem. [30] Šie ir pagaidu skaitļi, ko precizēs vai atcels pēc pretrunu procedūras pabeigšanas. Iespējamo korekciju “summas aplēse miljonos euro” ir iespējami precīza aplēse, ņemot vērā revīziju pēcpārbaudes situāciju, valsts rīcības plānu īstenošanu, dalībvalstīm adresētās vēstules par galīgo nostāju un uzklausīšanu rezultātus. [31] Saistīts ar procedūru 1.3. darbības ietvaros. [32] Komisija 2009. gadā pieņēma lēmumu par apturēšanas lēmuma atcelšanu. [33] Komisija 2009. gadā pieņēma lēmumu par apturēšanas lēmuma atcelšanu.