[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 1.2.2006

SEC(2006) 107 galīgā redakcija

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta trešo punktu par atjaunināto Austrijas stabilitātes programmu 2005. –2008. gadam

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

Papildu informācija

Stabilitātes un izaugsmes pakta, kas stājās spēkā 1998. gada 1. jūlijā, mērķis ir sakārtotas valsts finanses kā līdzeklis, lai nostiprinātu nosacījumus stabilām cenām un stiprai, stabilai izaugsmei, kas veicina nodarbinātības kāpumu. Pirmo reizi pakts tika grozīts 2005. gadā. Kaut arī reforma atzina pakta lietderīgumu fiskālās disciplīnas nostiprināšanā, tomēr tai vajadzēja nostiprināt pakta efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgtermiņā nodrošināt valsts finanšu ilgtspējību.

Padomes Regula (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1], kas ir pakta sastāvdaļa, paredz, ka dalībvalstis Padomei un Komisijai iesniedz stabilitātes vai konverģences programmas, kā arī ikgadējās atjauninātās programmas (dalībvalstis, kuras jau ir pieņēmušas vienoto valūtu, Padomei un Komisijai iesniedz (atjauninātas) stabilitātes programmas, un dalībvalstis, kuras vēl nav pieņēmušas vienoto valūtu, iesniedz (atjauninātas) konverģences programmas). Austrijas pirmā stabilitātes programma tika iesniegta 1998. gada novembrī. Saskaņā ar regulu, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu un apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, Padome 1999. gada 18. janvārī sniedza atzinumu. Saskaņā ar šo pašu procedūru atjauninātās stabilitātes un konverģences programmas novērtē Komisija un pārbauda augstāk minētā komiteja, pie kam arī Padome var tās pārbaudīt.

Šajās programmās dalībvalstīm jānorāda vidējā termiņa mērķis attiecībā uz budžeta stāvokli un jānosaka politikas pasākumi tā sasniegšanai un saglabāšanai, tai skaitā pavadošie saimnieciskie pieņēmumi. Saskaņā ar pakta reformu vidējā termiņa mērķi konkrētām dalībvalstīm ir dažādi, ņemot vērā Eiropas Savienības ekonomisko un budžetāro neviendabīgumu, tai skaitā attiecībā uz ilgtspējības fiskālo apdraudējumu. Citas reformas sastāvdaļas ir šādas: cikla laikā simetriskāka pieeja fiskālajai politikai jāpanāk ar uzlabotu budžeta disciplīnu ekonomikas uzplaukuma laikā, kamēr „galvenās strukturālās reformas”, kam ir redzama ietekme uz ilgtspējību ilgā laika posmā, būtu jāveic, ja vērojama pagaidu novirze no vidējā termiņa mērķa vai tā korekcijām.

Komisija ir pārbaudījusi šo nesen iesniegto atjaunināto Austrijas stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognožu rezultātus, rīcības kodeksu[2], vispārīgi pieņemtu potenciālā ražošanas apjoma aplēšu metodoloģiju, cikliski koriģētās bilances un vispārējas ekonomikas politikas vadlīniju ieteikumus, kas iekļauti integrētajās pamatnostādnēs laika posmam no 2005. līdz 2008. gadam, un, pamatojoties uz tās tālāk minēto novērtējumu, ir pieņēmusi ieteikumu Padomes atzinumam par to.

Novērtējums

1. Jaunāko atjaunināto stabilitātes programmu laika periodam no 2005. līdz 2008. gadam Austrija iesniedza 2005. gada 30. novembrī. Programma kopumā atbilst stabilitātes un konverģences programmu struktūras paraugam un prasībām par sniedzamo informāciju, kas noteiktas jaunajā rīcības kodeksā[3].

2. Savā 2005. gada 18. janvāra atzinumā par iepriekšējo atjaunināto stabilitātes programmu laika posmam no 2004. līdz 2008. gadam Padome aicināja Austriju budžeta konsolidācijas gaitā enerģiskāk rīkoties programmas pirmajos gados un sīkāk aprakstīt īpašos pasākumus, kas ļautu sasniegt ievērojamu budžeta konsolidāciju abos pēdējos programmas gados.

3. Pēdējās dekādes laikā Austrijas ekonomiskais pieaugums reālā izteiksmē bija vidēji 2,2 % gadā, kas atbilst euro zonas pieauguma likmei kopumā. Kaut arī darba vietu radīšana nebija tik dinamiska kā euro zonā, Austrijā joprojām ir viens no zemākajiem bezdarba līmeņa rādītājiem visā ES. Budžeta izteiksmē 2001. un 2002. gadā valsts ir panākusi tādu valsts finanšu stāvokli, kas ir „ar pārpalikumu vai tuvu līdzsvaram”. Tomēr jaunākajām attīstības tendencēm raksturīga atgriešanās pie deficīta (attiecīgi 1,2 % un 1 % no IKP 2003. un 2004. gadā).

4. Saskaņā ar atjaunināto programmu sagaidāms, ka faktiskais IKP pieaugums palielināsies no 1 ¾ % 2005. un 2006. gadā līdz 2 ½ % 2008. gadā. Pieaugums 2005. un 2006. gadā, kas bija lēnāks par sākotnēji prognozēto un kā rezultātā palielinājās potenciālā un faktiskā ražošanas apjoma negatīvā starpība, ir saistīts ar mazāk aktīvu starptautisko tirdzniecību un augstākām naftas cenām. Ekonomiskās aktivitātes palielināšanās programmas pēdējos gados tiek prognozēta, pamatojoties uz ieguldījumu un privātā patēriņa pieaugumu. Gan īstermiņa, gan vidēja termiņa scenārijs atspoguļo ticamus pieauguma pieņēmumus. Tomēr prognozes attiecībā uz algotā darbā gūtiem ienākumiem varētu šķist nedaudz optimistiskas. Paredzams, ka inflācija samazināsies no 2,3 % 2005. gadā līdz 1,5 % 2008. gadā, kas šķiet ticami.

5. Atbilstoši sākotnējiem rezultātiem 2005. gadā valsts budžeta deficīts bija 1,7 % no IKP, kas ir par 0,2 procentu punktiem mazāk, nekā plānots atjauninātajā programmā un par 0,1 procentu punktu mazāk, nekā bija prognozējuši Komisijas dienesti. Par spīti ievērojamiem nodokļu samazinājumiem rezultāts, kas ir labāks par plānoto, sasniegts, pateicoties labvēlīgākām attīstības tendencēm ieņēmumu daļā, nekā bija sākotnēji plānots. Arī izdevumi bija lielāki, nekā plānots, bet tikai nedaudz.

6. Programma raksturo budžeta stratēģiju kā „trīslīmeņu”. Pirmkārt, tā cenšas sasniegt sabalansētu budžetu visa ekonomiskā cikla laikā. Otrkārt, līdz 2010. gadam stratēģija paredz nodokļu sloga samazināšanu līdz 40 % no IKP. Treškārt, tā paredz pieauguma palielināšanos, veicinot ieguldījumus pētniecībā, izglītībā un infrastruktūrā. Atjauninātā programma paredz valsts budžeta deficīta samazināšanos no 1,9 % no IKP 2005. gadā līdz 0 % 2008. gadā. Fiskālais pielāgojums, lai nodrošinātu līdzsvarotu budžetu, ir atlikts uz programmas beigu posmu, paredzot tikai nelielu uzlabojumu 2006. gadā, kam sekos divi gadi ar salīdzinoši labākiem rezultātiem. Laika plānojums primārajam pārpalikumam ir līdzīgs. Paredzams, ka tas palielināsies no 1,1 % no IKP 2005. gadā līdz 2,7 % perioda beigās. Tā kā paredzams, ka laika posmā no 2005. līdz 2008. gadam ieņēmumi samazināsies par 0,9 procentu punktiem no IKP, paredzēto konsolidāciju ir plānots panākt, samazinot izdevumus, izdevumu un IKP attiecībai samazinoties par 2,8 procentu punktiem. Izdevumu samazinājuma lielāko daļu paredzēts attiecināt uz kategorijām „citi primārie izdevumi” un „sociālie pabalsti”. Salīdzinot ar iepriekšējo programmu, atjauninātā programma kopumā apstiprina plānotās korekcijas virzībā uz mazāk labvēlīgu makroekonomisko scenāriju.

7. Paredzams, ka uz potenciālā un faktiskā ražošanas apjoma negatīvās starpības fona visa perioda laikā strukturālā bilance (cikliski koriģētā izteiksmē, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) uzlabosies vidēji par aptuveni 0,5 procentu punktu no IKP gadā. Programma nosaka vidējā termiņa mērķi budžeta stāvoklim strukturālā izteiksmē 0 % no IKP apmērā, kā to paredz Stabilitātes un izaugsmes pakts, un plāno to sasniegt līdz 2008. gadam. Tā kā programmas vidējā termiņa mērķis ir stingrāks nekā minimālais kritērijs (deficīts tiek prognozēts aptuveni 1 ½ % no IKP apmērā), tā sasniegšanai vajadzētu paredzēt drošības rezervi, lai netiktu pieļauts pārmērīgs deficīts. Kas attiecas uz atbilstību, programmas vidējā termiņa mērķis atrodas diapazonā, kas norādīts euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un ir augstāks, nekā to izsaka parāda attiecība un vidējais potenciālā ražošanas apjoma pieaugums ilgtermiņā.

8. Atjauninātajā programmā paredzētā budžeta pielāgošana šķiet ticama 2005. un 2006. gadam, kad tā pamatojas uz likumdošanas pasākumiem, jo īpaši nodokļu samazinājumu. Izskatās, ka atjauninātajā programmā apskatītie politikas pasākumi pilnībā nekalpo par pamatu konsolidācijai 2007. un 2008. gadā. Turklāt paredzētā uzlabojuma ticamība lielā mērā ir atkarīga no Austrijas Valsts stabilitātes pakta efektivitātes. Līdzšinējā pieredze rāda, ka pakts ir izmantojams ierobežoti, lai noteiktu, vai tā mērķi tiks sasniegti. Budžeta stratēģijas galvenais apdraudējums joprojām ir plānotās izdevumu sadaļas izpilde, kā uz to jau tika norādīts iepriekšējo atjaunināto programmu novērtējumos.

9. Ņemot vērā riska novērtējumu, programmā budžeta stāvoklis šķiet nepietiekams, lai līdz 2008. gadam sasniegtu programmas vidējā termiņa mērķi. Tomēr, kā jau minēts iepriekš, programmas vidējā termiņa mērķis ir stingrāks nekā Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktais. Ja budžeta stratēģija tiks īstenota tā, kā to paredz programma, tad šķiet iespējams līdz programmas perioda beigām sasniegt strukturālā izteiksmē tādu budžeta stāvokli, ko varētu uzskatīt par atbilstošu paktā noteiktajam. Turklāt izskatās, ka budžeta stāvoklis programmā nodrošina pietiekamu drošības rezervi, neļaujot pārsniegt 3 % no IKP deficīta robežu ar normālām cikliskām svārstībām visā programmas laikā. Koriģēšanas temps attiecībā uz programmā norādīto programmas vidējā termiņa mērķi pilnībā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīm strukturālās bilances gada uzlabojumam jābūt 0,5 % apmērā no IKP kā kritērijam un ka korekcijai jābūt lielākai ekonomiski labvēlīgos laikos un tā varētu būt mazāka ekonomiski nelabvēlīgos laikos. Lai gan Komisijas dienesti paredz, ka šīs korekcijas temps būs lēnāks, nekā paredzēts programmā, tā tomēr atbilst pakta prasībām, ņemot vērā potenciālā un faktiskā ražošanas apjoma negatīvu starpību visā programmas laikā.

10. Pēc aprēķiniem parāda attiecība 2005. gadā ir sasniegusi 63,4 % no IKP, kas ir nedaudz virs no Līgumā noteiktās atsauces vērtības – 60 % no IKP. Programmā tiek lēsts, ka parāda attiecība programmas perioda laikā samazināsies par 3,9 procentu punktiem, tādējādi atgriežoties zem atsauces vērtības. Primārās bilances ieguldījumam programmas perioda laikā vajadzētu ievērojami palielināties, lai gan paredzēts, ka procentu maksājumi un nominālā IKP pieaugums pamatā saglabāsies nemainīgi. Riski attiecībā uz paredzamo parāda attiecības attīstību kopumā šķiet sabalansēti. No vienas puses, deficīts, kas pārsniedz plānoto, varētu apdraudēt programmā paredzēto korekciju virzības ievērošanu. No otras puses, atjauninātajā programmā nav iekļauts privatizācijas potenciāls Austrijā. Ņemot vērā riska novērtējumu, šķiet, ka parāda attiecība samazinās pietiekami un tuvinās atsauces vērtībai.

11. Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību Austrija šķiet pakļauta nelielam riskam to budžetā plānoto izdevumu dēļ, kas saistīti ar iedzīvotāju novecošanu. Paredzams, ka parāda līmenis, kas šobrīd pārsniedz 60 % no IKP, samazināsies un līdz 2050. gadam saglabāsies mazāks par atsauces vērtību, pieņemot, ka tiks īstenota plānotā budžeta konsolidācija. Nesenajai pensiju reformai Austrijā vajadzētu dot ievērojamu ieguldījumu un apturēt valsts izdevumu turpmāku pieaugumu. Tomēr, ja strukturālais deficīts valsts finansēs netiks koriģēts, tas varētu apdraudēt valsts finanšu ilgtspējību. Tādēļ plānotās valsts finanšu konsolidācijas īstenošana vidēja termiņa laika posmā ir būtiska, lai samazinātu valsts finanšu ilgtspējības apdraudējumu.

12. Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas vadlīnijām, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laika posmam no 2005. līdz 2008. gadam. Jo īpaši šie pasākumi atbilst vadlīnijām, kas iesaka aizsargāt ekonomisko un finanšu ilgtspējību un veicināt efektīvu resursu izvietošanu, kas vērsti uz pieauguma un nodarbinātības veicināšanu. Tomēr negatīvie riski turpmākai budžeta attīstībai varētu apgrūtināt valsts vidēja termiņa mērķa sasniegšanu.

13. Austrijas Valsts reformu programma, kas iesniegta 2005. gada 19. oktobrī saistībā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai, nosaka valsts finanšu ilgtspējības sasniegšanu kā vienu no galvenajiem Austrijas uzdevumiem. Tomēr tā neizskaidro nekādus turpmākos pasākumus, kas būtu paredzēti šā uzdevuma risināšanai. Šajā ziņā stabilitātes programma ir daudz sīkāk izstrādāta, sniedzot informāciju par dažiem pasākumiem, kuriem jāveicina valsts finanšu konsolidācija. To pasākumu mikroekonomikas un nodarbinātības jomā, kas noteikti Valsts reformu programmā, ietekme uz budžetu ir plaši atspoguļota stabilitātes programmas budžeta prognozēs. Pēdējā ir uzsvērti pasākumi, ar kuru palīdzību paredzēts uzlabot valsts pārvaldes un veselības aprūpes sistēmas efektivitāti. Tā papildina tos ar priekšlikumiem par izmaiņām valsts finanšu institucionālajos aspektos, proti, divas visaptverošas to tiesību aktu reformas, kas Austrijā regulē budžeta veidošanas procesu un kas paredz no 2007. gada ieviest vidēja termiņa budžeta shēmu un no 2011. gada pāriet no uz ieņēmumiem balstīta budžeta uz budžetu, kas orientēts uz mērķiem. Šie pasākumi atbilst prioritātēm, kas noteiktas Valsts reformu programmā.

Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu, ambiciozie strukturālie pielāgojumi, kas tiek plānoti programmas perioda laikā, ir apsveicami. Tomēr Austrijai vajadzētu nodrošināt, lai programmas vidēja perioda mērķis tiktu sasniegts atjauninātās programmas perioda beigās, turpinot norādīt un ieviest pasākumus, kas veicinās budžeta konsolidāciju, kas plānota pēdējos divos programmas gados.

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta trešo punktu par atjaunināto Austrijas stabilitātes programmu 2005. –2008. gadam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[4], jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

14. Pēdējās dekādes laikā Austrijas ekonomiskais pieaugums reālā izteiksmē bija vidēji 2,2 % gadā, kas atbilst euro zonas pieauguma likmei kopumā. Kaut arī darba vietu radīšana nebija tik dinamiska kā euro zonā, Austrijā joprojām ir viens no zemākajiem bezdarba līmeņa rādītājiem visā ES. Budžeta izteiksmē 2001. un 2002. gadā valsts ir panākusi tādu valsts finanšu stāvokli, kas ir „ar pārpalikumu vai tuvu līdzsvaram”. Tomēr jaunākām attīstības tendencēm raksturīga atgriešanās pie deficīta (attiecīgi 1,2 % un 1 % no IKP 2003. un 2004. gadā).

15. Savā 2005. gada 18. janvāra atzinumā par iepriekšējo atjaunināto stabilitātes programmu laika posmam no 2004. līdz 2008. gadam Padome aicināja Austriju budžeta konsolidācijas gaitā enerģiskāk rīkoties programmas pirmajos gados un sīkāk aprakstīt pasākumus, kas ļautu sasniegt ievērojamu budžeta konsolidāciju divos pēdējos programmas gados.

16. Atbilstoši sākotnējiem rezultātiem 2005. gadā valsts budžeta deficīts bija 1,7 % no IKP, kas ir par 0,2 procentu punktiem mazāk, nekā plānots atjauninātajā programmā, un par 0,1 procentu punktu mazāk, nekā bija prognozējuši Komisijas dienesti. Par spīti ievērojamiem nodokļu samazinājumiem rezultāts, kas ir labāks par plānoto, sasniegts, pateicoties labvēlīgākām attīstības tendencēm ieņēmumu daļā, nekā bija sākotnēji plānots. Arī izdevumi bija lielāki, nekā plānots, bet tikai nedaudz.

17. Padome [2006. gada 14. februārī] pārbaudīja atjaunināto Austrijas stabilitātes programmu laika posmam no 2005. līdz 2008. gadam. Programma kopumā atbilst stabilitātes un konverģences programmu struktūras paraugam un prasībām par sniedzamo informāciju, kas noteiktas jaunajā rīcības kodeksā[5].

18. Saskaņā ar atjaunināto programmu sagaidāms, ka faktiskā IKP pieaugums palielināsies no 1 ¾ % 2005. un 2006. gadā līdz 2 ½ % 2008. gadā. Pieaugums 2005. un 2006. gadā, kas bija lēnāks par sākotnēji prognozēto un kā rezultātā palielinājās potenciālā un faktiskā ražošanas apjoma negatīvā starpība, ir saistīts ar mazāk aktīvu starptautisko tirdzniecību un augstākām naftas cenām. Ekonomiskās aktivitātes palielināšanās programmas pēdējos gados tiek prognozēta, pamatojoties uz ieguldījumu un privātā patēriņa pieaugumu. Gan īstermiņa, gan vidēja termiņa scenārijs atspoguļo ticamus pieauguma pieņēmumus. Tomēr prognozes attiecībā uz algotā darbā gūtiem ienākumiem varētu šķist nedaudz optimistiskas. Paredzams, ka inflācija samazināsies no 2,3 % 2005. gadā līdz 1,5 % 2008. gadā, kas šķiet ticami.

19. Programma raksturo budžeta stratēģiju kā „trīslīmeņu”. Pirmkārt, tā cenšas sasniegt sabalansētu budžetu visa ekonomiskā cikla laikā. Otrkārt, līdz 2010. gadam stratēģija paredz nodokļu sloga samazināšanu līdz 40 % no IKP. Treškārt, tā paredz pieauguma palielināšanos, veicinot ieguldījumus pētniecībā, izglītībā un infrastruktūrā. Atjauninātās programmas mērķis ir valsts budžeta deficīta samazināšanās no 1,9 % no IKP 2005. gadā līdz 0 % 2008. gadā un primārā pārpalikuma palielināšanos no 1,1 % no IKP līdz 2,7 %. Tā kā paredzams, ka laika posmā no 2005. līdz 2008. gadam ieņēmumi samazināsies par 0,9 procentu punktiem no IKP, paredzētā konsolidācija būs atkarīga no izdevumu ierobežošanas, izdevumu un IKP attiecībai samazinoties par 2,8 procentu punktiem. Izdevumu samazinājuma lielākā daļa tiks attiecināta uz kategorijām „citi primārie izdevumi” un „sociālie pabalsti”. Salīdzinot ar iepriekšējo programmu, atjauninātā programma kopumā apstiprina plānotās korekcijas virzībā uz mazāk labvēlīgu makroekonomisko scenāriju.

20. Paredzams, ka programmas perioda laikā strukturālā bilance (t.i. cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina saskaņā ar vispārīgi pieņemtu metodoloģiju un pamatojoties uz programmas datiem, uzlabosies vidēji par aptuveni 0,5 % no IKP gadā. Programma nosaka vidējā termiņa mērķi budžeta stāvoklim 0 % no IKP apmērā strukturālā izteiksmē un paredz to sasniegt līdz 2008. gadam. Kas attiecas uz atbilstību, programmas vidējā termiņa mērķis atrodas diapazonā, kas norādīts euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un ir būtiski augstāks, nekā to izsaka parāda attiecība un vidējais potenciālā ražošanas apjoma pieaugums ilgtermiņā.

21. Budžeta pielāgošana, kas paredzēta 2005. un 2006. gadam, kopumā šķiet ticama, jo tā pamatojas uz likumdošanas pasākumiem, jo īpaši nodokļu samazinājumu. Tomēr izskatās, ka atjauninātajā programmā apskatītie politikas pasākumi pilnībā nekalpo par pamatu konsolidācijai 2007. un 2008. gadā. Gandrīz puse no plānotajiem izdevumu ierobežojumiem attiecas uz kategoriju „citi primārie izdevumi” un programmā nav sniegta informācija par to, kā tieši tas tiks panākts. Turklāt paredzētā uzlabojuma ticamība lielā mērā ir atkarīga no Austrijas Valsts stabilitātes pakta efektivitātes. Tomēr līdzšinējā pieredze rāda, ka pakts ir izmantojams ierobežoti, lai noteiktu, vai tā mērķi tiks sasniegti.

22. Ņemot vērā riska novērtējumu, programmā budžeta stāvoklis šķiet nepietiekams, lai līdz 2008. gadam sasniegtu programmas vidējā termiņa mērķi. Tomēr, kā jau minēts iepriekš, programmas vidējā termiņa mērķis ir stingrāks nekā Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktais. Ja budžeta stratēģija tiks īstenota tā, kā to paredz programmas nosacījumi, tad šķiet iespējams līdz programmas perioda beigām sasniegt tādu budžeta stāvokli strukturālā izteiksmē, ko varētu uzskatīt par atbilstošu paktā noteiktajam. Turklāt izskatās, ka budžeta stāvoklis programmā nodrošina pietiekamu drošības rezervi, neļaujot pārsniegt 3 % no IKP deficīta robežu ar normālām makroekonomiskām svārstībām visā programmas laikā. Koriģēšanas temps attiecībā uz programmā norādīto programmas vidējā termiņa mērķi pilnībā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīm strukturālās bilances gada uzlabojumam jābūt 0,5 % apmērā no IKP kā kritērijam un ka korekcijai jābūt lielākai ekonomiski labvēlīgos laikos un tā varētu būt mazāka ekonomiski nelabvēlīgos laikos. Lai gan Komisijas dienesti apgalvo, ka šīs korekcijas gada vidējais temps būs lēnāks, nekā paredzēts programmā, tā tomēr atbilst pakta prasībām, jo īpaši ņemot vērā potenciālā un faktiskā ražošanas apjoma negatīvu starpību visā programmas laikā.

23. Pēc aprēķiniem parāda attiecība 2005. gadā ir sasniegusi 63,4 % no IKP, kas ir nedaudz virs no Līgumā noteiktās atsauces vērtības – 60 % no IKP. Programmā tiek lēsts, ka parāda attiecība programmas perioda laikā kritīsies par 3,9 procentu punktiem, tādējādi atgriežoties zem atsauces vērtības. Riski attiecībā uz paredzamo parāda attiecības attīstību kopumā šķiet sabalansēti. No vienas puses, deficīts, kas pārsniedz plānoto, varētu apdraudēt programmā paredzēto korekcijas virzības ievērošanu. No otras puses, atjauninātajā programmā nav iekļauti iespējamie ieņēmumi no privatizācijas. Ņemot vērā riska novērtējumu, šķiet, ka parāda attiecība samazinās pietiekami un tuvinās atsauces vērtībai.

24. Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību Austrija šķiet pakļauta nelielam riskam to budžetā plānoto izdevumu dēļ, kas saistīti ar iedzīvotāju novecošanu[6]. Paredzams, ka parāda līmenis, kas šobrīd pārsniedz 60 % no IKP, samazināsies un līdz 2050. gadam saglabāsies mazāks par atsauces vērtību, pieņemot, ka tiks īstenota plānotā budžeta konsolidācija. Nesenajai pensiju reformai Austrijā vajadzētu dot ievērojamu ieguldījumu un apturēt valsts izdevumu turpmāku pieaugumu. Tomēr, ja strukturālais deficīts valsts finansēs netiks koriģēts, tas varētu apdraudēt valsts finanšu ilgtspējību. Tādēļ plānotās valsts finanšu konsolidācijas īstenošana vidēja termiņa laika posmā ir būtiska, lai samazinātu valsts finanšu ilgtspējības apdraudējumu.

25. Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas vadlīnijām laika posmam no 2005. līdz 2008. gadam. Jo īpaši šie pasākumi atbilst vadlīnijām, kas iesaka aizsargāt ekonomisko un finanšu ilgtspējību un veicināt efektīvu resursu izvietošanu, kas vērsti uz pieauguma un nodarbinātības veicināšanu. Tomēr negatīvie riski turpmākai budžeta attīstībai varētu apgrūtināt valsts vidēja termiņa mērķa sasniegšanu.

26. Austrijas Valsts reformu programma, kas iesniegta 2005. gada 19. oktobrī, nosaka valsts finanšu ilgtspējības sasniegšanu kā vienu no galvenajiem Austrijas uzdevumiem. Tomēr tā neizskaidro nekādus turpmākos pasākumus, kas būtu paredzēti šā uzdevuma risināšanai. Šajā ziņā stabilitātes programma ir daudz sīkāk izstrādāta, sniedzot informāciju par dažiem pasākumiem, kuriem jāveicina valsts finanšu konsolidācija. To pasākumu mikroekonomikas un nodarbinātības jomā, kas noteikti Valsts reformu programmā, ietekme uz budžetu ir plaši atspoguļota stabilitātes programmas budžeta prognozēs. Pēdējā ir uzsvērti pasākumi, ar kuru palīdzību paredzēts uzlabot valsts pārvaldes un veselības aprūpes sistēmas efektivitāti. Tā papildina tos ar priekšlikumiem par izmaiņām valsts finanšu institucionālajos aspektos, proti, divas visaptverošas to tiesību aktu reformas, kas Austrijā regulē budžeta veidošanas procesu un kas paredz no 2007. gada ieviest vidēja termiņa budžeta shēmu un no 2011. gada pāriet no uz ieņēmumiem balstīta budžeta uz budžetu, kas orientēts uz mērķiem. Šie pasākumi atbilst prioritātēm, kas noteiktas Valsts reformu programmā.

Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu, Padome atzinīgi vērtē ambiciozos strukturālos pielāgojumus, kas tiek plānoti programmas perioda laikā. Tomēr Padome uzskata, ka Austrijai vajadzētu nodrošināt, lai programmas vidēja termiņa mērķis tiktu sasniegts atjauninātās programmas perioda beigās, turpinot norādīt un ieviest nepieciešamos pasākumus, kas veicinās budžeta konsolidāciju, kas plānota pēdējos divos programmas gados.

Nozīmīgāko makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. |

Faktiskais IKP (% izmaiņas) | SP 2005. g. nov. | 2,4 | 1,7 | 1,8 | 2,4 | 2,5 |

KOM 2005. g. nov. | 2,4 | 1,7 | 1,9 | 2,2 | n.p. |

SP 2004. g. nov. | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2,2 | 2,4 |

SPCI inflācija (%) | SP 2005. g. nov. | 2,0 | 2,3 | 2,1 | 1,7 | 1,5 |

KOM 2005. g. nov. | 2,0 | 2,2 | 2,1 | 1,7 | n.p. |

SP 2004 g. nov. | 2,1 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | 1,6 |

Ražošanas apjoma starpība (% no iespējamā IKP) | SP 2005 g. nov.¹ | -0,2 | -0,7 | -1,1 | -0,9 | -0,5 |

KOM 2005. g. nov.³ | -0,2 | -0,7 | -1,0 | -0,9 | n.p. |

SP 2004. g. nov.¹ | -1,3 | -0,8 | -0,4 | -0,1 | 0,2 |

Valsts bilance (% no IKP) | SP 2005. g. nov. | -1,0 | -1,9 | -1,7 | -0,8 | 0,0 |

KOM 2005. g. nov.² | -1,0 | -1,8 | -1,8 | -1,4 | n.p. |

SP 2004. g. nov. | -1,3 | -1,9 | -1,7 | -0,8 | 0,0 |

Primārā bilance (% no IKP) | SP 2005. g. nov. | 2,1 | 1,1 | 1,2 | 2,0 | 2,7 |

KOM 2005. g. nov. | 1,9 | 1,0 | 1,0 | 1,4 | n.p. |

SP 2004. g. nov. | 1,9 | 1,2 | 1,3 | 2,2 | 2,9 |

Cikliski koriģētā bilance = strukturālā bilance (% no IKP) | SP 2005. g. nov.¹ | -0,9 | -1,6 | -1,2 | -0,4 | 0,2 |

KOM 2005. g. nov. | -0,9 | -1,5 | -1,3 | -1,0 | n.p. |

SP 2004. g. nov.¹ | -0,9 | -1,7 | -1,6 | -0,8 | -0,1 |

Valsts bruto parāds (% no IKP) | SP 2005. g. nov. | 63,6 | 63,4 | 63,1 | 61,6 | 59,5 |

KOM 2005. g. nov.² | 63,7 | 63,6 | 63,5 | 62,8 | n.p. |

SP 2004. g. nov. | 64,2 | 63,6 | 63,1 | 61,6 | 59,1 |

Piezīmes: ¹ Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir programmā atrodamā informācija. ² Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozes deficīta un parāda attiecībām tika koriģētas, lai tās varētu salīdzināt ar stabilitātes programmas prognozēm, pārrēķinot attiecības, pamatojoties uz jaunajām IKP rindām. ³ Pamatojoties uz paredzēto izaugsmes potenciālu 1,9 %, 2,2 %, 2,2 % un 2,1 % apmērā attiecīgi laika posmam no 2004. līdz 2007. gadam. Avots: Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomiskās prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini. |

[1] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Visi dokumenti, kas ir minēti šajā tekstā, ir atrodami šādā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] „Specifikācijas par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences programmu formu un saturu”, kuru atbalstījusi Ekonomikas un finanšu padome 2005. gada 11. oktobrī.

[3] Tā sniedz visu rīcības kodeksā paredzēto obligāto informāciju un lielāko daļu izvēles datu. Par nelielu trūkumu atzīstams tas, ka 2. tabulā nav dots nodokļu sloga aprēķins.

[4] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir atrodami tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[5] Tā sniedz visu rīcības kodeksā paredzēto obligāto informāciju un lielāko daļu izvēles datu. Par nelielu trūkumu atzīstams tas, ka 2. tabulā nav dots nodokļu sloga aprēķins.

[6] Sīkākas ziņas par ilgtermiņa ilgtspējību ir sniegtas Komisijas dienestu veiktajā programmas tehniskajā novērtējumā (http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm)