Politiskā reklāma sniedz vēlētājiem politiskus vēstījumus, izmantojot dažādus informācijas līdzekļus, sākot no drukāta teksta līdz televīzijai un beidzot ar sociālajiem medijiem. To izmanto politiskajās kampaņās un plašāk, lai veidotu sabiedrisko domu un sniegtu ieguldījumu debatēs par sabiedrībai svarīgiem jautājumiem. Tā tiek īpaši reglamentēta, lai nodrošinātu brīvas un godīgas vēlēšanas. Svarīgs spēkā esošo noteikumu elements ir tas, ka ar tiem cenšas nodrošināt, lai politiskā reklāma tiktu izmantota pārredzami, lai iedzīvotāji varētu atpazīt reklāmu un sagaidīt atbildību no tiem, kas šo reklāmu sniedz. Šādas pieejas aizsargāšana ir saskaņā ar leģitīmām sabiedrības interesēm, piemēram, tiesībām uz taisnīgumu, vienlīdzīgām iespējām un pārredzamību vēlēšanu procesā un pamattiesībām saņemt informāciju objektīvā, pārredzamā un plurālistiskā veidā. Tādējādi valstu noteikumi uzliek pienākumus politiskajiem aktoriem un uzņēmumiem, kas sniedz politiskās reklāmas pakalpojumus. Šie noteikumi tradicionāli ir bijuši vērsti uz “bezsaistes” plašsaziņas līdzekļiem (avīzēm, raidorganizācijām u. c.), tomēr tiešsaistes reklāma ir arvien biežāk sastopama, jo to var izplatīt daudz elastīgākā veidā un mērķorientēt uz ļoti konkrētām auditorijām. Tiešsaistes reklāma ir radījusi jaunas problēmas, jo īpaši saistībā ar pārredzamības, pārskatatbildības un manipulatīvas mērķorientēšanas jautājumiem. Visās dalībvalstīs ir spēkā tiesību akti, kas attiecas uz politisko reklāmu, un rezultātā pastāv satura, darbības jomas, īstenošanas un izpildes ziņā sadrumstaloti dažādi valstu noteikumi, kas rada pienākumus pakalpojumu sniedzējiem un ko piemēro atšķirīgi dažādās dalībvalstīs un atkarībā no plašsaziņas līdzekļa, ar kura starpniecību reklāma tiek izplatīta. Tas jo īpaši attiecas uz attiecīgajām definīcijām un pārredzamības prasībām, kas ietekmē reklāmas saturu. Tā kā dažas dalībvalstis plāno ieviest jaunus tiesību aktus, lai tie aptvertu jaunos tiešsaistes plašsaziņas līdzekļus, paredzams, ka šī sadrumstalotība palielināsies. Šis sarežģītais tiesiskais konteksts rada izmaksas un problēmas, kā arī šķēršļus politiskās reklāmas nodrošināšanai kā pārrobežu pakalpojumam iekšējā tirgū, un tas tiešā veidā ietekmē iekšējā tirgus darbību. Persondati tiek izmantoti, lai mērķorientētu politiskos vēstījumus uz iedzīvotājiem, virzot reklāmas pie konkrētām grupām un attiecīgi pielāgojot saturu. Šādos nolūkos veiktai persondatu apstrādei, jo īpaši attiecībā uz datiem, kas saskaņā ar Vispārīgo datu aizsardzības regulu uzskatāmi par sensitīviem, un reklāmas mērķorientēšanai uz grupām, kuras ir pietiekami mazas, lai būtu iespējams nepārredzamā veidā sniegt pielāgotus politiskos vēstījumus, ir konkrēta un izteikta negatīva ietekme uz iedzīvotāju aizsargātajām tiesībām. Dažas dalībvalstis ir arī mēģinājušas vai apsver iespēju īstenot intervenci attiecībā uz mērķorientēšanu, taču šādi pasākumi ir izrādījušies problemātiski. Šie jautājumi ietekmē arī demokrātiskos procesus un ES līmeņa — tostarp Eiropas politisko partiju (EPP) — kampaņas. ES tiesiskais regulējums attiecībā uz EPP nereglamentē politiskās reklāmas izmantošanu, un sadrumstalotība un nenoteiktība var kavēt EPP spēju īstenot ES mēroga kampaņas. Šajā ietekmes novērtējumā analizētas galvenās ar politiskajām reklāmām saistītās problēmas un to cēloņi no trim aspektiem. 1.Ekonomikas dalībnieki, kas vēlas rīkot kampaņas vairākos medijos un vairākās dalībvalstīs, saskaras ar būtiskiem šķēršļiem un papildu izmaksām, jo pastāv pārredzamības regulējuma atšķirības gan starp dalībvalstīm, gan starp tiešsaistes un bezsaistes kontekstu. Daži politiskie aktori un ekonomikas dalībnieki izmanto šo situāciju, lai apietu noteikumus. Šī situācija ir arī iemesls tam, ka liela daļa politisko reklāmu tiek izplatītas tiešsaistē. 2.Šī situācija mazina politisko reklāmu reglamentējošo valsts noteikumu spēju aizsargāt demokrātiskos procesus un pamattiesības. Mērķorientētas politiskās reklāmas tiešsaistē un citas manipulatīvās metodes rada papildu problēmas. 3.Nav pietiekami pārredzamas tās politiskās reklāmas, ko sponsorē Eiropas politiskās partijas, kuras visā ES rīko kampaņas par ES jautājumiem.