EIROPAS KOMISIJA Briselē, 20.7.2018 COM(2018) 548 final Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar

Nīderlandes pieteikumu EGF/2018/001 NL/Finanšu pakalpojumu darbības



PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS 1.Noteikumi, kas piemērojami finansiālajiem ieguldījumiem no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF), ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (“EGF regula”). 2.Nīderlande 2018. gada 23. februārī iesniedza pieteikumu EGF/2018/001 NL/Finanšu pakalpojumu darbības, lai saņemtu EGF finansiālo ieguldījumu pēc darbinieku atlaišanas no darba ekonomikas nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 64. nodaļā Finanšu pakalpojumu darbības, izņemot apdrošināšanu un pensiju uzkrāšanu, NUTS 2. līmeņa reģionos NL12 — Frīzlande, NL13 — Drente un NL21 — Overeisela Nīderlandē. 3.Pēc šā pieteikuma izvērtēšanas Komisija saskaņā ar visiem piemērojamajiem EGF regulas noteikumiem secināja, ka nosacījumi EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanai ir izpildīti. PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS EGF pieteikums EGF/2018/001 NL/Finanšu pakalpojumu darbības Dalībvalsts Nīderlande Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (NUTS 2. līmenis) NL12 — Frīzlande NL13 — Drente NL21 — Overeisela Pieteikuma iesniegšanas datums 2018. gada 23. februāris Pieteikuma saņemšanas apliecinājuma datums 2018. gada 23. februāris Papildu informācijas pieprasījuma datums 2018. gada 9. marts Papildu informācijas iesniegšanas termiņš 2018. gada 4. maijs Izvērtējuma pabeigšanas termiņš 2018. gada 27. jūlijs Intervences kritērijs EGF regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts

Attiecīgo uzņēmumu skaits 20 Saimnieciskās darbības nozare(-s) (NACE 2. redakcijas nodaļa) 64. nodaļa – Finanšu pakalpojumu darbības, izņemot apdrošināšanu un pensiju uzkrāšanu Pārskata periods (deviņi mēneši): 2017. gada 24. marts – 2017. gada 24. decembris Atbalsttiesīgo saņēmēju kopskaits 1324 Paredzēto atbalsta saņēmēju kopskaits 450 Jauniešu skaits, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET), kuriem paredzēts sniegt atbalstu 0 Individualizēto pakalpojumu budžets (EUR) 1 908 000 EGF īstenošanas budžets (EUR) 79 500 Kopējais budžets (EUR) 1 987 500 EGF ieguldījums (60 %) (EUR) 1 192 500 PIETEIKUMA IZVĒRTĒŠANA Procedūra 4.Pieteikumu Error! Reference source not found. NL/Finanšu pakalpojumu darbības Nīderlande iesniedza 12 nedēļu laikā no dienas, kad bija izpildīti EGF regulas 4. pantā minētie intervences kritēriji, proti, 2018. gada 23. februārī. Komisija tajā pašā dienā apstiprināja minētā pieteikuma saņemšanu un 2018. gada 9. martā pieprasīja no Nīderlandes papildu informāciju. Minētā papildu informācija tika sniegta pēc tam, kad pēc pienācīgi pamatota Nīderlandes lūguma sešu nedēļu termiņš tika pagarināts par divām nedēļām. Termiņš, kurā Komisijai būtu jāizvērtē pieteikuma atbilstība finansiālā ieguldījuma piešķiršanas nosacījumiem, proti, 12 nedēļas no pilnīga pieteikuma saņemšanas dienas, beidzas 2018. gada 27. jūlijā. Pieteikuma atbilstība Attiecīgie uzņēmumi un atbalsta saņēmēji 5.Pieteikums attiecas uz 1324 darba ņēmējiem, kas atlaisti saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 64. nodaļā (Finanšu pakalpojumu darbības, izņemot apdrošināšanu un pensiju uzkrāšanu). Atlaišana notiek NUTS 2. līmeņa reģionos NL12 — Frīzlande, NL13 — Drente un NL21 — Overeisela. Uzņēmumi un atlaisto darba ņēmēju skaits pārskata periodā Rabobank 981 BNP Paribas 3 ING Bank 149 SBOT BV 3 ABN-AMRO 112 KAS Bank NV 2 Volksbank/SNS 29 Pale BV 2 Kredietbank Nederland 11 Royal Bank of Scotland 2 Triodos 6 CEM Finance BV 1 F. Van Lanschot Bankers 5 DNB 1 Lacent BV 5 KBC Bank 1 Santander 5 Krediet Unie BV 1 Kempen & Co NV 4 UBS Europe SE 1



Kopējais uzņēmumu skaits: 20 Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits: 1324 To pašnodarbināto personu kopskaits, kuras beigušas darbību: 0 Atbalsttiesīgo darba ņēmēju un pašnodarbināto personu kopskaits: 1324 Intervences kritēriji Nīderlande iesniedza pieteikumu saskaņā ar EGF regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto intervences kritēriju, kas nosaka vismaz 500 darba ņēmēju atlaišanu deviņu mēnešu pārskata perioda laikā uzņēmumos, kas darbojas vienā ekonomikas nozarē, kas definēta NACE 2. red. nodaļas līmenī, un kuri atrodas vienā vai divos dalībvalsts kaimiņu reģionos, kas definēti NUTS 2. līmenī. NUTS 2. līmeņa Overeiselas reģionā (NL21) notikuši 610 atlaišanas gadījumi. Pieteikuma deviņu mēnešu pārskata periods ir no 2017. gada 24. marta līdz 2017. gada 24. decembrim. Atlaisto darba ņēmēju skaita un darbības beigšanas aprēķināšana 6.Pārskata periodā visi 1324 atlaišanas gadījumi tika aprēķināti no datuma, kad darba devējs individuāli paziņo darba ņēmējiem par atlaišanu vai darba līguma izbeigšanu. 7.Kopējais atbalsttiesīgo saņēmēju skaits ir 1324.

Saikne starp darba ņēmēju atlaišanu un globālo finanšu un ekonomikas krīzi, kas aplūkota Regulā (EK) Nr. 546/2009 8.Lai noteiktu saikni starp atlaišanas gadījumiem un globālo finanšu un ekonomikas krīzi, kas aplūkota Regulā (EK) Nr. 546/2009, Nīderlande apgalvo, ka finanšu un ekonomikas krīzei bija būtiska ietekme uz Nīderlandes banku pakalpojumiem un darbību. . 9.Zemo procentu likmju vide, kas tika ieviesta kā reakcija uz finanšu krīzi, stingrāki regulatīvie nosacījumi, hipotekāro kredītu tirgus ievērojama samazināšanās un kredītu sniegšanas samazināšanās maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) izraisīja rentabilitātes lejupslīdi un radīja steidzamu vajadzību samazināt izmaksas. Komisijas 2018. gada valsts pārskats apstiprina zemās procentu likmes, MVU kreditēšanas samazināšanos un privāto mājsaimniecību parādsaistības Nīderlandē. 10.Hipotēku tirgū no 2006. gada līdz 2015. gadam ir vērojams būtisks samazinājums. No 2016. gada vērojama neliela atveseļošanās, lai gan līmenis joprojām ir daudz zemāks nekā pirms finanšu ekonomikas krīzes. Ikgadējo jauno hipotēku pieauguma temps tagad ir gandrīz nulle; lai gan pirms 2008. gada krīzes tas palielinājās par 4 —5 % gadā. Jaunu dalībnieku, piemēram, pensiju fondu un apdrošinātāju, ienākšana tirgū vēl vairāk sekmēja bankas hipotekāro darījumu apjoma kritumu. 11.Kredītu izsniegšanā maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) ievērojams samazinājums ir vērojams pēdējos 10 gados bez atveseļošanās 2008. gada līmenī. 12.Rezultātā bankas samazināja personālu, galvenokārt slēdzot reģionālās filiāles un pārveidojot banku pakalpojumus par tiešsaistē pieejamiem. Puse no filiālēm 2004.-2014. gadā vairs nepastāvēja, un šī tendence vēl aizvien nav rimusies. Lielākā daļa no atlaistajiem darba ņēmējiem bija iesaistīti tiešā klientu apkalpošanā vai attiecīgajā administrēšanā. 13.Līdz šim par nozari “finanšu pakalpojumu darbības, izņemot apdrošināšanu un pensiju uzkrāšanu,” nav iesniegts neviens EGF pieteikums. Notikumi, kas izraisījuši darba ņēmēju atlaišanu un darbības beigšanu 14.Zemas procentu likmes (mazas procentu starpības) tieši un negatīvi ietekmēja banku rentabilitāti. Rentabilitātes atjaunošana galvenokārt tiek panākta, samazinot izmaksas, slēdzot reģionālās filiāles un automatizējot pakalpojumus, lai nezaudētu savu vietu uzņēmējdarbībā. Tā rezultātā darbinieku skaits visās bankās pastāvīgi samazinās. 15.Atlaišanas gadījumu skaits Nīderlandes banku nozarē laikposmā no 2016. gada aprīļa līdz 2017. gada aprīlim palielinājās par 8,6 %, savukārt vidējais atlaisto darba ņēmēju skaits nozarēs samazinājās par 12,8 %. Bankai Rabobank 2004. gadā bija 1434 filiāles; 2014. gadā bija atlikušas tikai 566 (-60 %). ABN-AMRO tajā pašā laikposmā slēdza 427 no saviem birojiem (-57 %). 2004. — 2014. gadā Volksbank (SNS) slēdza 14 % no tās reģionālajiem birojiem. Reģionālo biroju skaita samazināšanās visspēcīgāk izpaudās Frīzlandē, Drentē un Overeiselā. Tā kā ING nekad nav bijis tik daudz reģionālo filiāļu kā citām bankām (276), tā neslēdza nevienu, bet samazināja personāla skaitu esošajos birojos. 16.2010. — 2016. gadā kopējais nodarbināto skaits četrās jau minētajās bankās saruka no 158 588 līdz 122 556; tas ir 23 % samazinājums. 17.Turklāt ABN-AMRO, ING un Rabobank finanšu iestādēs ir paredzēta liela mēroga atlaišana. Volksbank, kurā pēdējo gadu laikā nav notikusi plaša reorganizācija vai pārstrukturēšana, ir paziņojusi par plāniem veikt reorganizāciju un atlaist darbiniekus. 18.Laikposmā no 2008. gada līdz 2015. gadam cilvēku skaits, kas dzīvo no bezdarbnieku pabalstiem, nozarē ir vairāk nekā trīskāršojies, un 2016. gadā banku nozares bijušo darbinieku skaits, kuri pieteicās uz bezdarbnieka pabalstu, reorganizācijas rezultātā palielinājās par 27,7 % salīdzinājumā ar 2015. gadu. Turklāt banku nozare bija vienīgā nozare, kurā nodarbinātība 2016. gadā samazinājās; visās pārējās nozarēs tika reģistrēts mazāk jaunu bezdarbnieku pabalstu. 19.Samazinājums galvenokārt skāra personālu ar zemu vai vidēju izglītības līmeni, piemēram, administratīvo personālu un reģistratorus. Šāda veida funkcijām ir vājas perspektīvas darba tirgū. Banku nozarē sievietes galvenokārt ir pildījušas zemākas un vidēja līmeņa funkcijas; tāpēc bez darba ir vairāk sieviešu (55 %) nekā vīriešu (45 %). 45 % bezdarbnieku banku nozarē ir 55 gadus veci vai vecāki. Paredzamā atlaišanas ietekme uz ekonomiku un nodarbinātību vietējā, reģionālā un valsts līmenī 20.Banku darbinieku skaita samazināšana ir īpaši sarežģīta visās trīs attiecīgajās provincēs. Bezdarba līmenis visos trīs reģionos ir augstāks nekā vidējais rādītājs (5,4 %) valstī. Frīzlandē tas ir 10,8 %, Drentē 7 % un Overeiselas provincē — 6,3 %. Kopumā 66 % cilvēku viena gada laikā pēc atlaišanas varētu atrast jaunu darbu. Banku nozarē gada laikā tikai 39 % cilvēku atrada jaunu darbu. 21.Saskaņā ar Nīderlandes Nodarbinātības apdrošināšanas aģentūras (UWV) datiem šo cilvēku izredzes atrast citu darbu tajā pašā nozarē ir drūmas, jo nav paredzams, ka nodarbinātība šajā nozarē uzlabosies. Saskaņā ar prognozēm 2018. gadā nozarē būs vēl viens kritums nodarbinātības jomā. 22.Frīzlandē 16 % cilvēku, kas piesakās bezdarbnieka pabalsta saņemšanai, pildījuši banku nozarē tādas funkcijas, kuras reģionā vairs nav vajadzīgas, cita starpā, banku reģionālo filiāļu slēgšanas dēļ. 23.Overeiselā banku nozare ieņem otro vietu to cilvēku profesionālās karjeras sarakstā, kuri piesakās bezdarbnieka pabalstiem. 24.Sagaidāmā atlaišanas ietekme skartajās teritorijās ir saistīta ar grūtībām, kas saistītas ar darba nodrošināšanu tajā pašā nozarē. UWV iesaka šo trīs provinču banku nozares darbiniekiem mēģināt mainīt profesiju, nozari vai reģionu. Šie trīs reģioni nav rūpnieciski tik attīstīti un diversificēti kā citi reģioni Nīderlandē, un lielākā daļa uzņēmumu ir MVU. Tomēr pastāv jaunas darba iespējas veselības, IKT, loģistikas, finanšu kontroles un citās nozarēs.

25.1324 atlaisto darbinieku vidū ir neaizsargātas grupas; administratīvie/tirdzniecības darbinieki (52 % pieteikumā), sievietes (59 %) un gados vecāki darba ņēmēji, kas vecāki par 55 gadiem (27 %). Puse no atlaistajiem darbiniekiem veikusi profesionālus/tehniskas dabas pienākumus. Tāpēc ir svarīgi atbalstīt atlaisto darbinieku ātru reintegrāciju darba tirgū, jo viņiem būs grūti pašiem atrast jaunu darbu. 26.Vidējais bezdarbnieka pabalsta periods bezdarbniekiem no banku nozares ir daudz garāks nekā citu nozaru bezdarbniekiem. Turklāt dati no UWV liecina, ka vismaz 12 % personu, kas pieteikušās bezdarbnieka pabalsta saņemšanai, iepriekš strādājušas finanšu sektorā. Paredzētie atbalsta saņēmēji un ierosinātās darbības Paredzētie atbalsta saņēmēji 27.Aplēsts, ka pasākumos piedalīsies 450 atlaisto darba ņēmēju. Pārējie atbalsttiesīgie darba ņēmēji vai nu pārceļas uz citām nozarēm vai reģioniem, dodas pensijā, vai piedalās valsts un vietējās shēmās atkārtotai pieņemšanu darbā. Šos darba ņēmējus pēc to dzimuma, valstspiederības un vecuma grupas var iedalīt šādi: Kategorija Paredzēto atbalsta

saņēmēju skaits* Dzimums: vīrieši: 183 (40,7 %) sievietes: 267 (59,3 %) Valstspiederība: ES valstspiederīgie: 450 (100,0 %) nav ES valstspiederīgie: 0 (0 %) Vecuma grupa: 15–24 gadi: 38 (8,4 %) 25-29 gadi: 50 (11,1 %) 30-54 gadi: 241 (53,6 %) 55-64 gadi: 104 (23,1 %) vecāki par 64 gadiem: 17 (3,8 %) *:% noapaļoti. Ierosināto darbību atbalsttiesīgums 28.Atlaistajiem darba ņēmējiem sniedzamie individualizētie pakalpojumi ietver šādas darbības. –Sākotnējais pasākums: šis pasākums iezīmēs dalībniekus atbilstoši to spējām, potenciālam un darba izredzēm. Katra sākotnējā pasākuma noslēgumā būs konsultācija. –Palīdzība darba meklēšanā: šis pasākums sāksies ar individualizētas programmas piedāvājumu. Cita starpā tā ietvers pārvietošanas dokumentu sagatavošanu, intensīvu darba pieteikumu sagatavošanas apmācību, darba tirgu organizēšanu un intensīvu saziņu ar darba devējiem. –Mobilitātes grupa: šis pasākums paredz izveidot elastīgu grupu, ko varētu izmantot gan darba meklētāji, gan darba dēvēji, kuri var piedāvāt (pagaidu) darbvietas. Tiks izveidotas reģionālās mobilitātes grupas, kas specializējušās uz bijušajiem banku nozares darbiniekiem. Šis pasākums sniegs darba pieredzi (pārkvalificētiem) darba ņēmējiem un palīdzēs viņiem sevi prezentēt jauniem darba devējiem. –Apmācība un konsultēšana uzņēmējdarbības veicināšanai: daži dalībnieki var izmantot savas prasmes un pieredzi, lai sāktu uzņēmējdarbību. Šis pasākums viņiem nodrošinās apmācību un konsultēšanu, pilnveidojot prasmes, izstrādājot ilgtspējīgu uzņēmējdarbības plānu un ievirzot likumdošanas procedūrās. –Apmācība un pārkvalifikācija: šis pasākums nodrošinās apmācību, pārkvalifikāciju un citas izglītības iespējas mazumtirdzniecības nozarē un jaunos darba profilos, piemēram, transporta, IT pakalpojumu, tehnisko profesiju un citās jomās. –Pārcelšanas atbalsts: šis pasākums piedāvās profesionālo orientāciju, profesionālo apmācību un kvalifikācijas apmācību. –Dotācija uzņēmējdarbības veicināšanai: šis pasākums nodrošinās dotāciju ieguldījumu izmaksu segšanai, ja dalībnieks iegūs nepieciešamās prasmes un tam būs ilgtspējīgs uzņēmējdarbības plāns. 29.Aprakstītās ierosinātās darbības ir aktīvi darba tirgus pasākumi atbilstīgi EGF regulas 7. pantā noteiktajām atbalsttiesīgajām darbībām. Šīs darbības neaizstāj pasīvus sociālās aizsardzības pasākumus. 30.Nīderlande ir sniegusi nepieciešamo informāciju par darbībām, kas attiecīgajiem uzņēmumiem ir obligāti jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem. Tie ir apliecinājuši, ka EGF finansiālais ieguldījums neaizstās minētās darbības. Aplēstais budžets 31.Paredzamās kopējās izmaksas ir EUR 1 987 500, kas ietver izdevumus par individualizētajiem pakalpojumiem EUR 1 908 000 apmērā un izdevumus par sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kā arī kontroles un ziņošanas pasākumiem EUR 79 500 apmērā.

32.Kopējais finansiālais ieguldījums, kas pieprasīts no EGF, ir EUR 1 192 500 (60 % no kopējām izmaksām). Darbības Aplēstais dalībnieku skaits Aplēstās izmaksas par vienu dalībnieku*

(EUR) Aplēstās kopējās izmaksas (EUR) Individualizēti pakalpojumi (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu) Sākotnējais pasākums (Intake) 250 1152 288 000 Palīdzība darba meklēšanā (Trajectbegeleiding reintegratie) 450 900 405 000 Mobilitātes grupa (Mobiliteitspool) 175 3200 560 000 Apmācība un konsultēšana uzņēmējdarbības veicināšanai (Promotie, cursussen en begeleiding ondernemerschap) 20 2000 40 000 Apmācība un pārkvalifikācija (Scholing en cursussen) 75 3500 262 500 Pārcelšanas atbalsts (Outplacement begeleiding) 35 1500 52 500 Dotācija uzņēmējdarbības veicināšanai (Toelage ondernemerschap) 20 15 000 300 000 Starpsumma (a): Procentuāli no individualizēto pakalpojumu paketes — 1 908 000 (100 %) Pabalsti un stimuli (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu) 0 0 0 Starpsumma (b): Procentuāli no individualizēto pakalpojumu paketes — 0 (100 %) Darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 4. punktu 1. Sagatavošanās pasākumi — 0 2. Pārvaldība — 19 875 3. Informācija un reklāma — 39 750 4. Kontrole un ziņošana — 19 875 Starpsumma (c): Procentuāli no kopējām izmaksām: — 79 500 (4 %) Kopējās izmaksas (a + b + c): — 1 987 500 EGF ieguldījums (60 % no kopējām izmaksām) — 1 192 500 *: skaitļi ir noapaļoti. 33.Nīderlande apstiprināja, ka ieguldījumu izmaksas pašnodarbinātībai, uzņēmējdarbības sākšanai un darba ņēmēju pārņemšanai nepārsniegs EUR 15 000 vienam atbalsta saņēmējam. Izdevumu atbilstības periods 34.Nīderlandes iestādes sāka sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem 2018. gada 1. janvārī. Tāpēc no 2018. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 23. februārim ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu par izdevumiem, kas saistīti ar šīm darbībām. 35.Nīderlandes iestādēm administratīvie izdevumi, lai īstenotu EGF, sāka rasties 2017. gada 1. oktobrī. Tāpēc par izdevumiem saistībā ar sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas pasākumiem ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu no 2017. gada 1. oktobra līdz 2020. gada 23. augustam. Papildināmība ar darbībām, ko finansē no valsts vai Savienības fondiem 36.Valsts priekšfinansējuma vai līdzfinansējuma avoti ir Nodarbinātības apdrošināšanas aģentūras (UWV), provinču, izglītības fondu un sociālo partneru līdzekļi. 37.Nīderlande ir apstiprinājusi, ka iepriekš aprakstītie pasākumi, kas saņem EGF finansiālu ieguldījumu, nesaņems finansiālus ieguldījumus no citiem Savienības finanšu instrumentiem. Procedūras, ko ievēro, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, vai sociālajiem partneriem, kā arī vietējām un reģionālām iestādēm 38.Nīderlande ir norādījusi, ka saskaņotā individualizēto pakalpojumu pakete ir izstrādāta, cieši apspriežoties ar ieinteresētajām personām un sociālajiem partneriem, piemēram, ar Nīderlandes Banku asociāciju (NVB), Nīderlandes Arodbiedrību federāciju (FNV) un Valsts kristīgo arodbiedrību federāciju (CNV), jo īpaši attiecībā uz koordinētas piedāvāto pakalpojumu paketes izstrādi. Sociālie partneri piedalīsies arī vadības komitejā, kura tiks izveidota visu darba tirgus pasākumu koordinēšanai. 39.Sagatavošanās darbības ietvēra tikšanās ar nozares pārstāvjiem, Leuvardenas pašvaldības un trīs provinču pārstāvjiem. Attiecībā uz partneriem (sociālie partneri, banku nozares pārstāvji) kopā ar UWV veica pētījumu par problēmas būtību un apmēru. Tika sagatavots plāns atlaistajiem darbiniekiem, lai palielinātu viņu iespējas tikt pārceltiem citā darbā. Pārvaldības un kontroles sistēmas 40.Pieteikums ietver pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, kurā norādīti iesaistīto struktūru pienākumi. Tā ir identiska ESF struktūrai. Ar šīm darbībām saistītās izmaksas ir iekļautas kopējās projekta izmaksās. Nīderlande ir paziņojusi Komisijai, ka vadību veiks, īstenojot Dienesta, sadarbības un īstenošanas nodaļas politikas daļu (SZV; Sociālo lietu un nodarbinātības ministrija). 41.Finanšu kontroli kā sertificēšanas iestāde veiks Ekonomikas un klimata politikas ministrijas Nīderlandes Uzņēmumu aģentūras (RVO) ģenerāldirektors. Neatkarīgā revīzijas iestāde būs Centrālais valdības revīzijas dienests (Finanšu ministrija). 42.Attiecībā uz iekšējās kontroles un grāmatvedības sistēmām Drentes provinces valdībai ir pienākums glabāt kontrolējamus administratīvos ierakstus revīziju veikšanai. Saistības, ko uzņemas attiecīgā dalībvalsts 43.Nīderlande ir sniegusi visus nepieciešamos apliecinājumus tam, ka: –piekļuvē ierosinātajām darbībām un to īstenošanai tiks piemēroti vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi,

–ir ievērotas valsts un ES tiesību aktos paredzētās prasības par kolektīvo atlaišanu, –ierosinātās darbības nesaņems finansiālu atbalstu no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem, kā arī tiks novērsta jebkāda dubulta finansēšana, –ierosinātās darbības papildinās no struktūrfondiem finansētās darbības, –EGF finansiālais ieguldījums atbildīs procesuālajiem un materiālajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu. IETEKME UZ BUDŽETU Budžeta priekšlikums 44.EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu EUR 150 miljonu apmērā (2011. gada cenās), kā paredzēts 12. pantā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam. 45.Pēc pieteikuma izskatīšanas attiecībā uz EGF regulas 13. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem un ņemot vērā paredzēto atbalsta saņēmēju skaitu, ierosinātās darbības un aplēstās izmaksas, Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus EUR 1 192 500 apmērā, kas veido 60 % no kopējām ierosināto darbību izmaksām, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar pieteikumu. 46.Ierosināto lēmumu izmantot EGF pieņems kopā Eiropas Parlaments un Padome, kā paredzēts 13. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību. Saistītie tiesību akti 47.Vienlaikus ar priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegs priekšlikumu par līdzekļu EUR 1 192 500 apmērā pārvietošanu uz attiecīgo budžeta pozīciju. 48.Tajā pašā laikā, kad Komisija pieņems šo priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu, tā ar īstenošanas aktu pieņems lēmumu par finansiālo ieguldījumu, kas stājas spēkā dienā, kad Eiropas Parlaments un Padome pieņem ierosināto lēmumu izmantot EGF. Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar

Nīderlandes pieteikumu EGF/2018/001 NL/Finanšu pakalpojumu darbības EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006, un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību un jo īpaši tā 13. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,