LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 15.1.2009 
SEC(2009) 39 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS ZI ŅOJUMS 
EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
 
par ELGF izdevumiem 
  
Agrās brīdināšanas sist ēma 
 
Nr. 9-11/2008  
 
LV 2   LV SATURS 
1. IEVADS .......................................................................................................................... 3 
2. KOMENT ĀRI PAR ELGF 2008. GADA BUDŽETA IZPILDI .................................................... 3 
3. ELGF PIEŠ ĶIRTO IEŅĒMUMU IZPILDE .............................................................................. 5 
4. IEŅĒMUMI NO PAGAIDU RESTRUKTURIZ ĀCIJAS SUMM ĀM (CUKURA NOZARE )................ 5 
5. CUKURA NOZARES RESTRUKTURIZ ĀCIJAS FONDA IZVEIDE ............................................. 6 
6. SECINĀJUMI ................................................................................................................... 6 
PIELIK
UMS PROVIZORISKS ELGF APROPRI ĀCIJU IZLIETOJUMS L ĪDZ 2008. GADA 30. SEPTEMBRIM  
 
LV 3   LV 1. IEVADS  
Par laikposmu no 2007. gada 16. oktobra l īdz 2008. gada 30. septembrim pielikum ā 
iekļautajā tabulā ir izklāstīta budžeta faktisk ā izpilde sal īdzinājumā ar izdevumu izkl āstu 
atbilstīgi indikatoram, kas noteikts, pamatojo ties uz Padomes Regulas (EK) Nr. 1290/20051 
20. panta noteikumiem. 
2. KOMENT ĀRI PAR ELGF 2008. GADA BUDŽETA IZPILDI  
Turpmāk ir sniegtas īsas piezīmes par b ūtiskākajām neatbilst ībām starp faktisko un 
paredzēto 2008. gada budžeta izpildes l īmeni atseviš ķās nozarēs. 
2.1. Monet ārie faktori 
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 21. pantu budžeta iest ādes pieņemtais budžets tika 
veidots, pamatojoties uz vid ējo paritātes kursu 2007. gada j ūlijā — septembr ī, 
t.i., EUR 1 = USD 1,37. J āpiebilst, ka laika posm ā no 2007. gada 1. augusta l īdz 2008. gada 
31. jūlijam vidējais paritātes kurss bija aptuveni EUR 1 = USD 1,49, t.i., aptuveni par 8,8 % 
augstāks nekā kurss, ko izmantoja 2008. gada budžeta veidošan ā. 
Attiecībā uz izdevumiem, kas radušies min ētajā laika posm ā, ņemtas vērā EUR/USD 
paritātes kursa izmai ņas. Jāatzīmē, ka parit ātes kursa tendence ietekm ē eksporta 
kompensāciju noteikšanu par lauksaimniec ības produktiem, jo īpaši par cukuru. 
2.2. Tirgus faktori 
2.2.1. Lab ība (– 43,8 miljoni euro) 
Šo apropri āciju pašreiz ējais izmantojuma l īmenis sal īdzinājumā ar indikatora l īmeni ir 
skaidrojams ar augstaj ām iekšzemes tirgus cen ām, par kur ām pārdota intervences lab ība, 
pretstatā 2008. gada budžeta veidošanas laik ā paredzētajam zem ākam cenu l īmenim. 
2.2.2. Kompens ācijas par I pielikum ā neiekļautajiem produktiem (–31,8 miljoni euro) 
Apropriāciju izmantojuma l īmenis sal īdzinājumā ar pašreiz ējo indikatora l īmeni ir 
skaidrojams galvenok ārt ar attiec īgo dalībvalstu veikto eksporta kompens āciju maks ājumu 
ritma pal ēnināšanos, k ā arī ar pieš ķirto eksporta kompens āciju līmeņa vispārējo 
samazināšanos pretstat ā 2008. gada budžeta veidošanas laik ā paredzētajam kompens āciju 
līmenim. Budžeta gada beig ās šajā nozarē paredzami ietaup ījumi. 
2.2.3. Cukurs (– 90,3 miljoni euro) 
Apropriāciju pašreiz ējais izmantojuma l īmenis sal īdzinājumā ar indikatora l īmeni ir 
skaidrojams ar attiec īgo dalībvalstu veikto eksporta kompens āciju maks ājumu ritma 
palēnināšanos, kā arī to, ka samazin ājies eksport ētā cukura daudzums un kopum ā 
samazinājies pieš ķirto eksporta kompens āciju līmenis pretstat ā 2008. gada budžeta 
veidošanas laik ā paredzētajiem daudzumiem un kompens āciju līmeņiem. Budžeta gada 
beigās šajā nozarē paredzami ietaup ījumi.  
                                                 
1 OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp. 
 
LV 4   LV 2.2.4. Aug ļi un dārzeņi (+ 329,3 miljoni euro) 
Apropriāciju izmantojuma l īmenis sal īdzinājumā ar pašreiz ējo indikatora l īmeni ir 
skaidrojams galvenok ārt ar maks ājumiem, ko dal ībvalstis līdz 2008. gada 30. septembrim 
veikušas darb ības fondos ražot āju organiz ācijām. 
Jāatzīmē, ka ieņēmumi, kas apl ēsti 467,0 miljonu euro apm ērā, ir piešķirti izdevumu 
finansēšanai darb ības fondiem ražot āju organiz ācijām augļu un dārzeņu nozarē. Šie 
ieņēmumi tika ņemti vērā apropriācijās, ko 2008. gadam piepras īja budžeta iest ādei un ko t ā 
piešķīra šai nozarei. Rezult ātā indikators ir zem āks, nekā tam būtu jābūt, jo tas ir apr ēķināts, 
pamatojoties uz apropri āciju līmeni, kur ā nav ņemti vērā šai nozarei pieš ķirtie ieņēmumi. 
Tāpēc faktiski radušies izdevumi sal īdzinājumā ar attiec īgā indikatora l īmeni pārsniedz 
šobrīd pieejam ās apropriācijas.  
Tomēr jāatzīmē, ka aug ļiem un d ārzeņiem pieš ķirtajam ie ņēmumu apjomam j ābūt 
pietiekami lielam, lai segtu izdevumu l īmeni, kas dal ībvalstīm prognoz ēts šajā nozarē. 
2.2.5. V īns (–251,6 miljoni euro) 
Iemesli zem ākam apropri āciju izlietojuma l īmenim sal īdzinājumā ar indikatora noteikto 
līmeni ir: 
– ar vīna destilāciju saist īto izdevumu samazin āšanās dalībvalstīm, jo samazin ājies 
destilējamo vīndarības blakusproduktu daudzums, k ā arī samazinājies spirta ražošanai 
izmantotā vīna daudzums;  
– dalībvalstu izdevumu samazin āšanās restrukturiz ācijas un p ārveidošanas atbalstam. 
Budžeta gada beig ās šajā nozarē paredzami ietaup ījumi. 
2.2.6. C ūkgaļa, olas un m ājputni (+97,9 miljoni euro) 
Pašreizējais apropri āciju izlietojuma l īmenis ir skaidrojams galvenok ārt ar maks ājumiem, ko 
dalībvalstis veikušas par svaigas un sald ētas cūkgaļas eksporta kompens ācijām. Šo shēmu 
Komisija ieviesa 2007. gada novembra beig ās, lai risin ātu sarežģīto tirgus situ āciju šajā 
nozarē, kuru jo īpaši izrais ījušas augst ās barības izmaksas un ASV dol āra straujais kritums. 
2008. gada budžet ā šai shēmai nebija paredz ētas nekādas apropri ācijas. Tāpēc dalībvalstu 
veikto maks ājumu pašreiz ējais līmenis pārsniedz indikatora  noteikto apropri āciju līmeni. 
Paredzams, ka š āda situācija turpin āsies līdz budžeta gada beig ām. 
2.3. Tiešais atbalsts (+ 754,2 miljoni euro) 
Apropriāciju izmantojuma l īmenis sal īdzinājumā ar pašreiz ējo indikatora l īmeni ir 
skaidrojams galvenok ārt ar maks ājumiem, ko dal ībvalstis līdz 2008. gada 30. septembrim 
veikušas vienot ā maksājuma shēmai. 
Jāatzīmē, ka š īs shēmas izdevumu finans ēšanai pieš ķirti ieņēmumi, kas 
aplēsti 1470,0 miljonu euro apm ērā. Šie ieņēmumi tika ņemti vērā apropriācijās, ko 
2008. gadam piepras īja budžeta iest ādei un ko t ā piešķīra šai nozarei. Rezult ātā indikators ir 
zemāks, nekā tam būtu jābūt, jo tas ir apr ēķināts, pamatojoties uz apropri āciju līmeni, kur ā 
nav ņemti vērā šai nozarei pieš ķirtie ieņēmumi. T āpēc faktiski radušies izdevumi 
salīdzinājumā ar attiecīgā indikatora l īmeni pārsniedz šobr īd pieejam ās apropriācijas.  
 
LV 5   LV Tomēr jāatzīmē, ka tiešajiem atbalstiem pieš ķirtajam ie ņēmumu apjomam j ābūt pietiekami 
lielam, lai segtu izdevumu l īmeni, kas dal ībvalstīm prognoz ēts šajā nozarē. 
2.4. Lauksaimniec ības izdevumu rev īzija 
2.4.1. Gr āmatojumu noskaidrošana par iepriekš ējo gadu (+ 320,8 miljoni euro) 
Šāds pārsniegums radies, sal īdzinot jau veikto atg ūstamo summu korekciju apm ēru ar 
indikatora l īmeni uz 2008. gada 30. septembri. 
Tomēr jāatzīmē, ka Komisija jau ir pie ņēmusi visus l ēmumus attiec ībā uz grāmatojumu 
noskaidrošanas darb ībām, kuras paredz ēts izpildīt šā budžeta gada laik ā. Neto summas, ko 
paredzēts atgūt ar šiem l ēmumiem, tai skait ā korekciju apr ēķinu maks ājumu kav ējumiem, 
ko v ēl paredz ēts veikt, patlaban ir aptuveni  
– 40,0 miljoni euro. Š ī summa sal īdzinājumā ar summu – 370,0 miljoni euro, ko budžeta 
iestāde saglab āja 2008. gada budžet ā, rada budžeta apropri āciju trūkumu 
aptuveni 330,0 miljonu euro apm ērā. Šis atgūto summu samazin ājums ir j ākompensē ar 
apropriāciju pārvietojumu, un tas rad īs ELGF izdevumu attiec īgu pieaugumu.  
3. ELGF PIEŠ ĶIRTO IE ŅĒMUMU IZPILDE  
Pievienotaj ā tabulā redzams, ka 2008. budžeta gada laik ā līdz 2008.gada 30. septembrim 
iekasēti piešķirtie ieņēmumi 1544,9 miljonu euro apm ērā. Konkrēti: 
– atbilstības pārbaudēs noteiktās atgūstamās summas ir apm ēram 984,6 miljoni euro,  
– ieņēmumi saist ībā ar pārkāpumiem sasniedza aptuveni 339,4 miljonus euro, turkl āt 
līdz budžeta gada beig ām paredzēts saņemt papildu summas, un  
– no piena nodevas tika iekas ēti aptuveni 220,8 miljoni euro sal īdzinājumā ar sākotnējo 
aplēsi 219,0 miljoniem euro. 
Pretstatā sākotnēji aplēstajiem 1138,0 miljoniem euro pieš ķirto ieņēmumu apjoms, kas 
pārnesti no 2007. gada uz 2008. gadu, bija 1159,5 miljoni euro. 
4. IEŅĒMUMI NO PAGAIDU RESTRUKTURIZ ĀCIJAS SUMM ĀM (CUKURA NOZARE )  
2007. gada novembr ī dalībvalstis veica pagaidu restrukturiz ācijas maks ājumu otro iemaksu 
2006./2007. gada cukura kvotu atcelšanai aptuveni 858,1 miljona euro apm ērā. Turklāt 
dalībvalstis veica pagaidu restrukturiz ācijas maks ājumu pirmo iemaksu 2007./2008. gada 
cukura kvotu atcelšanai aptuveni 1734,7 miljonu euro apm ērā. Tāpēc Komisijai l īdz 
2008. gada 30. septembrim k ā pagaidu restrukturiz ācijas summas tika p ārskaitīti piešķirtie 
ieņēmumi kop ā 2592,9 miljonu euro apm ērā. 
Visbeidzot, pretstat ā sākotnēji aplēstajiem 530,0 miljoniem euro, pieš ķirtie ieņēmumi, kas 
pārnesti no 2007. gada uz 2008. gadu, bija 735,8 miljoni euro. Šobr īd pēc atbalsta 
maksājumiem, kas veikti cukura nozares restrukturiz ācijas fonda ietvaros (skat īt 5. punktu), 
pagaidu restrukturiz ācijas summas veido bilanci 1308,9 miljonu euro apm ērā; tie tiks 
pārnesti uz 2009. gadu. 
 
LV 6   LV 5. CUKURA NOZARES RESTRUKTURIZ ĀCIJAS FONDA IZVEIDE  
Septembra beig ās dalībvalstis atbalstos restrukturiz ētajai cukura r ūpniecībai, 
diversifik ācijai, kā arī cukura rafin ēšanai kop ā bija samaks ājušas aptuveni 1284,0 miljonus 
euro. Šie atbalsti tika maks āti no iepriekšmin ētajiem ieņēmumiem, kas ieg ūti no pagaidu 
restrukturiz ācijas summ ām (skatīt 4. punktu). 
6. SECINĀJUMI  
Jāatzīmē, ka ELGF budžeta apropri ācijas ar budžeta groz ījumiem Nr. 3/2008 tika 
palielinātas par 130,0 miljoniem euro, lai finans ētu veterin āros pasākumus infekcioz ā 
katarālā drudža apkarošanai. Dal ībvalstu izdevumu atmaks āšanai paredz ēto ELGF budžeta 
apropriāciju izlietojums laik ā no 2007. gada 16. oktobra l īdz 2008. gada 30. septembrim 
galvenokārt tirgus pas ākumiem un tiešajiem atbalstiem bija 41 671,4 miljoni euro, t.i., 
apropriāciju izpilde kopum ā tika p ārsniegta par aptuveni 988,9 miljoniem euro 
salīdzinājumā ar pašreiz ējo indikatora l īmeni.  
Šāda situācija saist ībā ar izlietojumu ir skaidrojama galvenok ārt ar maks ājumiem, ko 
dalībvalstis veikušas darb ības fondos ražot āju organiz ācijām, cukga ļas nozarei un vienot ā 
maksājuma shēmai, kā arī ar atgūto summu korekciju samazin ājumu attiec ībā uz ELGF 
grāmatojumu nosakaidrošanu. Šos maks ājumus, kuri p ārsniedz nobalsot ās budžeta 
apropriācijas (skat īt 2.2.4., 2.2.6., 2.3. un 2.4. punktu) pietiekam ā mērā nosedz 2008. gada 
budžetam pieš ķirtie ieņēmumi (skat īt 3. punktu). 
Patlaban pieejamo 2008. gada budžetam pieš ķirto ieņēmumu summa ir 2704,4 miljoni euro; 
šos ieņēmumus veido 1159,5 miljoni euro, kas p ārnesti no 2007. uz 2008. budžeta gadu, un 
1544,9 miljoni euro, kas ieg ūti līdz 2008. gada 30. septembrim. Paredzams, ka visus 
piešķirtos ieņēmumus, kas p ārnesti no 2007. uz 2008. budžeta gadu, izmantos šaj ā budžeta 
gadā, bet lielāko daļu piešķirto ieņēmumu, kas ieg ūti 2008. gad ā, pārnesīs uz 2009. gadu. 
 
LV 7   LV P I E L I K U M S 
 
LV 8   LV Sākotnējais
apropriāciju
budžets (*)Izlietojums
no novembra
līdz 
septembrimIzmantošana
miljonos EUR miljonos EUR % miljonos EU R % miljonos EUR
AB C = B / A E = D * A F = C - D
05 01 9,0 3,3 36,9 % 5,2 -20,9 %
9,0 3,3 36,9 % 5,2 -20,9 %
05 02
05 02 01 -9,0 -51,4 570,7 % -7,6 486,3 %
05 02 02 p.m. 0,0 0,0 %
05 02 03 150,0 112,8 75,2 % 144,5 -21,2 %
05 02 04 307,0 343,8 112,0 % 302,1 13,6 %
05 02 05 576,0 453,5 78,7 % 543,7 -15,7 %
05 02 06 48,0 45,1 93,9 % 47,2 -4,4 %
05 02 07 21,0 16,5 78,7 % 13,9 12,5 %
05 02 08 728,0 1.037,6 142,5 % 708,3 45,2 %
05 02 09 1.412,0 1.096,1 77,6 % 1.347,6 -17,8 %
05 02 10 50,4 49,0 97,3 % 45,5 7,0 %
05 02 11 372,0 343,8 92,4 % 355,3 -3,1 %
05 02 12 167,0 142,4 85,3 % 160,2 -10,7 %
05 02 13 61,0 45,1 73,9 % 59,0 -22,8 %
05 02 14 p.m. 0,0
05 02 15 149,0 227,9 153,0 % 130,0 65,7 %
4.032,4 3.862,2 95,8 % 3.849,8 0,3 %
05 03
05 03 01 30.494,0 31.374,4 102,9 % 30.439,0 3,1 %
05 03 02 5.775,0 5.602,2 97,0 % 5.758,1 -2,7 %
05 03 03 563,0 532,9 94,6 % 558,0 -4,5 %
36.832,0 37.509,4 101,8 % 36.755,2 2,0 %
05 04 p.m. -12,5
05 07 -370,0 -33,6 9,1 % -354,5 -86,7 %
p.m. 3,3
27,5 6,4 23,2 % 26,4 -72,9 %
05 08 31,5 19,5 62,0 % 29,6 -32,1 %
11 02 32,5 29,9 92,1 % 16,3 42,1 %
17 01 2,4 0,7 30,0 % 1,1 -17,9 %
17 03 14,3 0,0 0,0 % 0,0 0,0 %
17 04 395,0 282,8 71,6 % 353,4 -17,9 %
41.006,5 41.671,4 101,6 % 40.682,5 2,4 %
6 7 0 1 p.m. 984,6
6 7 0 2 p.m. 339,4
6 7 0 3 p.m. 220,8
p.m. 1.544,9
05 02 16 p.m. 1.284,0
6 8 0 1 p.m. 2.592,9
6 8 0 2 p.m. 0,0
6 8 0 3 p.m. 0,0
p.m. 1.308,9
(*)   Budžeta gads = 16.10.2007. l īdz 15.10.2008., bet tiešie izdevumi iesp ējami līdz 31.12.2008.; tostarp AB n°3 (17040301: +130 milj. EUR)
(**)  Tiešajos maks ājumos tas attiecas uz saist ībām
(***) Ieskaitot no iepriekš ējā gada pārnesto ie ņēmumu izmantojumu
(1)    Noda ļa, kas ietver ne tikai ELGF
(2)    Noda ļa ārpus 05. sada ļas, bet izdevumi attiecas uz ELGF
(3)    Izmanto tikai gad ījumiem, kad sa ņēmējas ir dalībvalstis2008. BUDŽETA GADS (*)
PROVIZORISKS ELGF APROPRI ĀCIJU IZLIETOJUMS
Situācija 30.09.2008.
miljonos EUR
Izlietojuma profils 
(**)
septembr īStarpība starp
izlietojumu un
indikatoru
%
DG = B - E
Izdevumi
(1) ADMINISTRAT ĪVIE IZDEVUMI ELGF 57,8 % -1,9
05010401 un 05010407
Kopā 05 01 Administrat īvie izdevumi ELGF 57,8 % -1,9
INTERVENCE LAUKSAIMNIEC ĪBAS TIRGOS
Labība 84,4 % -43,8
Rīsi
Kompens ācijas par produktiem, kas nav iek ļauti 1. pielikum ā 96,3 % -31,8
Pārtikas programmas 98,4 % 41,7
Cukurs 94,4 % -90,3
Olīveļļa 98,2 % -2,1
Tekstilaugi 66,1 % 2,6
Augļi un dārzeņi (aptuveni 467 milj. EUR kred ītu gūti no ieņēmumiem)*** 97,3 % 329,3
Vīnkopības nozares produkti 95,4 % -251,6
Veicināšana 90,2 % 3,5
Citi augu produkti/pas ākumi 95,5 % -11,5
Piens un piena produkti 95,9 % -17,8
Liellopu un te ļa gaļa 96,7 % -13,9
Aitas un kazas ga ļa
Cūkgaļa, olas un m ājputni, biškop ības un citi dz īvnieku izcelsmes produkti 87,3 % 97,9
Kopā 05 02 Intervences pas ākumi lauksaimniec ības tirgos (iz ņemot        05 02 
16)95,5 % 12,4
TIEŠAIS ATBALSTS
Atsaistīts tiešais atbalsts (aptuveni 1470 milj. EUR kred ītu gūti no ieņēmumiem)*** 99,8 % 935,3
Citi tiešie atbalsti 99,7 % -155,9
Papildu atbalsta summas 99,1 % -25,2
Kopā 05 03 Tiešais atbalsts 99,8 % 754,2
CITI IZDEVUMI
050401 Lauku att īstība, ko finans ē no ELVGF (garantiju noda ļa)-plānošanas
periods 2000.-2006.g.
05070106 Iepriekš ējo gadu gr āmatojumu uzskaites noskaidrošana 95,8 % 320,8
(3) 05070107 Iepriekš ējo gadu gr āmatojumu atbilst ības noskaidrošana 
Citas poz īcijas (05070102 un 050702) 96,1 % -20,0
POLITIKAS JOMAS "LAUKSAIMNIEC ĪBA UN LAUKU ATT ĪSTĪBA" POLITIKA 94,2 % -10,1
 STRATĒĢIJA UN KOORDIN ĀCIJA
(2) ZIVSAIMNIEC ĪBAS NOZARES  TIRGI50,0 % 13,7
(1) (2) POLITIKAS JOMAS «VESEL ĪBA UN PAT ĒRĒTĀJU AIZSARDZ ĪBA» 47,9 % -0,4
ADMINISTRAT ĪVIE IZDEVUMI
17010401, 17010404 l īdz 17010406
(1) (2) SABIEDR ĪBAS VESEL ĪBA 0,0 % 0,0
17 03 02 Kopienas tabakas fonds - Eiropas Savien ības tiešie maks ājumi
(1) (2) PĀRTIKAS NEKAIT ĪGUMS, DZ ĪVNIEKU VESEL ĪBA, DZĪVNIEKU LABTUR ĪBA 
UN AUGU VESEL ĪBA89,5 % -70,6
170401 l īdz 170405 un 170407
Izdevumi kop ā (izņemot 05 02 16) 99,2 % 988,9
Ieņēmumi
ELGF gr āmatojumu noskaidrošana (aptuveni 500 milj. EUR)
ELGF pārkāpumi (aptuveni 80 milj. EUR)
Papildu nodeva no piena ražot ājiem (aptuveni 219 milj. EUR)
Ieņēmumi kop ā (izņemot 6 8)
Cukura restrukturiz ācijas fonds
Cukura restrukturiz ācijas fonds (aptuveni 1344 milj. EUR kred ītu gūti no 
ieņēmumiem)***
Pagaidu restrukturiz ācijas summas – Pieš ķirtie ieņēmumi (aptuveni 2374 milj. EUR)
Pārkāpumi attiec ībā uz pagaidu restrukturiz ācijas fondu — Pieš ķirtie ieņēmumi
Grāmatojumu noskaidrošana attiec ībā uz pagaidu restrukturiz ācijas fondu — Pieš ķirtie 
ieņēmumi
Cukura restrukturiz ācijas fonds kop ā