LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 2.7.2008 
SEC(2008) 2164  
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments direkt īvas priekšlikumam par pacientu ties ību piemērošanu 
pārrobežu vesel ības aprūpē 
 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA kopsavilkums 
 
{COM(2008) 414 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 2163} 
 
LV 2   LV 1. I EVADS  
Ietekmes nov ērtējuma mērķis ir apsv ērt vairākas Kopienas r īcības alternat īvas, t.i., 
vai tās ir vajadz īgas un kāda būtu to iesp ējamā ietekme p ārrobežu vesel ības aprūpes 
jomā. Pēc veselības pakalpojumu izsl ēgšanas no pakalpojumu direkt īvas Komisija ar 
šo iniciat īvu rīkojas saska ņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes v ēlmi izpētīt, vai 
vajadzīgs konkrēts priekšlikums p ārrobežu vesel ības aprūpes jomā.  
Pārrobežu apr ūpe var izpausties daž ādos veidos. Šis zi ņojums galvenok ārt orientēts 
uz iniciat īvām, kas saist ītas ar pacientu p ārrobežu mobilit āti. Lai gan pacienti dod 
priekšroku vesel ības aprūpei, kas pieejama to dz īvesvietas un darbavietas tuvum ā, ir 
situācijas, kad p ārrobežu vesel ības aprūpe ir piem ērotāks risinājums. Patlaban 
ierobežots skaits pacientu dodas p āri robežām, lai saņemtu aprūpi. Tomēr pārrobežu 
veselības aprūpe kļūst arvien izplat ītāka, un, dom ājams, ka tendence turpin āsies. 
Atsevišķiem pacientiem iesp ēja saņemt vesel ības aprūpi ārzemēs var būt ļoti 
nozīmīga, bet pārrobežu vesel ības aprūpe var būtiski ietekm ēt arī veselības sistēmas 
kopumā. Tā var papildus veicin āt inovācijas, uzlabot pl ānošanas efektivit āti un 
resursu izmantošanu, k ā arī celt aprūpes vispārējo kvalitāti. Tomēr ir konstat ēti daži 
problemātiski jaut ājumi. Valda neskaidr ība par ties ībām saņemt izdevumu 
atlīdzinājumu par cit ā dalībvalstī saņemtu vesel ības aprūpi. Apspriedes ar 
ieinteresētajām personām apstiprin āja, ka past āv arī neskaidrība par to, k ā nodrošin āt 
vajadzīgo satvaru drošai un efekt īvai veselības aprūpei pārrobežu vesel ības aprūpes 
jomā.  
2. A PSPRIEDES AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM 
Publicējot paziņojumu1, Komisija aicin āja visas attiec īgās ieinteres ētās personas 
piedalīties apspriešan ās procesā par Kopienas r īcību veselības pakalpojumu jom ā. 
Apspriedes m ērķis bija noteikt konkr ētās problēmas pārrobežu vesel ības aprūpes 
jomā un saņemt inform āciju par m ērķiem un politikas iesp ējām. Šajās apspried ēs 
saņemtas 280 atbildes, un t ās apkopotas p ārskata ziņojumā2. Atsevišķas atbildes ir 
publicētas Komisijas t īmekļa vietnē3. 
Kopumā aptaujātie atbalst īja Komisijas iniciat īvu par Kopienas r īcību veselības 
pakalpojumu jom ā. Vairums valstu vald ību un daudzas citas ieinteres ētās personas 
izteica vēlmi jebkuru Komisijas priekšlikumu par vesel ības aprūpes pakalpojumiem 
balstīt uz „Padomes secin ājumiem par ES vesel ības aizsardz ības sistēmu kopējām 
vērtībām un principiem”4. Daudzi p ārstāvji (jo īpaši valstu vald ību, savien ību un 
pircēju pārstāvji) uzsvēra, ka ikvien ā Kopienas r īcībā, kas ietekm ē veselības aprūpes 
sistēmas, jāņem vērā subsidiarit ātes princips, īpaši atsaucoties uz Eiropas Kopienas 
                                                 
1 Komisijas pazi ņojums „Apspriešan ās par Kopienas r īcību veselības aprūpes pakalpojumu jom ā” 
SEC(2006) 1195/4, 2006. gada 26. septembris. 
2 Komisijas dokuments „P ārskata ziņojums par atbild ēm uz apspriešanos par Kopienas r īcību veselības 
aprūpes pakalpojumu jom ā” (2007). 
3 http://ec.europa.eu/health/ph_overview/co_oper ation/mobility/results_open_consultation_en.htm . 
4 Nodarbin ātības, soci ālās politikas, vesel ības un pat ērētāju jautājumu padomes 2733. san āksme 
Luksemburg ā 2006. gada 1.–2. j ūnijā. 
 
LV 3   LV dibināšanas līguma 152. pantu, lai gan citi iebilda, ka subsidiarit ātes princips nedr īkst 
kavēt ES pamatbr īvību piemērošanu.  
3. P APILDU P ĒTĪJUMI  
Komisija uzdeva Eiropas vesel ības sistēmu un politikas nov ērošanas centram veikt 
analīzi, lai gūtu pārskatu par tendenc ēm pašreiz ējā situācijā saistībā ar pārrobežu 
veselības aprūpi5. Pētījums rada liel āku izpratni par piek ļuvi veselības aprūpei, par 
pieredzi p ārrobežu sadarb ībā, veselības aprūpes kvalit āti un droš ību Eiropas 
Savienībā, kā arī par attīstību pacientu ties ībās. Norādītas arī atšķirības starp pabalstu 
groziem un tarifiem dal ībvalstīs. Pētījums palīdz izprast p ārrobežu apr ūpes ietekmi 
uz veselības sistēmu pamatm ērķiem un funkcij ām un sniedz p ārskatu par esošajiem 
pārrobežu vesel ības aprūpes datiem. 
Komisija veica ar ī Eurobarometer  apsekojumu par p ārrobežu vesel ības aprūpi ES, lai 
gūtu sīkāku inform āciju par pacientu p ārrobežu mobilit ātes patieso apjomu, pacientu 
vēlmi saņemt medic īnisko ārstniecību ārzemēs un par priekšroc ībām un probl ēmām, 
ko tie sagaida, dodoties uz ārzemēm, lai saņemtu vesel ības aprūpi6.  
4. S UBSIDIARIT ĀTE 
Tas ir pirm ām kārtām atseviš ķo dalībvalstu uzdevums organiz ēt veselības aprūpes 
sistēmas tā, lai tās būtu vislabāk piemērotas attiec īgās valsts iedz īvotājiem. Taču 
reizēm vislab āko aprūpi, kāda iedzīvotājiem nepieciešama, var sa ņemt citā 
dalībvalstī, ja tā ir tuvu, ja attiec īgā aprūpe ir specializ ētā jomā vai pieder ības valsts 
nevar nodrošin āt šo aprūpi. Saskaņā ar subsidiarit ātes principu Kopienai šaj ā jomā 
jārīkojas tikai tad, ja dal ībvalstis nevar pietiekam ā mērā sasniegt ierosin ātās rīcības 
mērķus un tāpēc ierosinātās rīcības mēroga vai ietekmes d ēļ tos labāk var sasniegt 
Kopiena.  
Kopienas ties ību akti jau paredz principi ālas vispārīgas tiesības preču un 
pakalpojumu p ārrobežu apritei un cilv ēku kustībai un konkr ētas vesel ības 
produktiem, pakalpojumiem un pacientiem. Tom ēr ir jautājumi un neskaidr ības par 
to, ko tas praks ē nozīmē iedzīvotājam un vis ām citām iesaistītajām ieinteres ētajām 
personām. Eiropas Kopienu Tiesa K opienas noteikumus interpret ējusi citādāk nekā 
valstu vald ības. Tom ēr, kā vairākas dalībvalstis uzsv ēra apspried ēs, arī pēc Eiropas 
Kopienu Tiesas sniegt ās interpret ācijas dalībvalstīs trūkst noteikt ības par to, k ā 
vispārīgi būtu interpret ējami atseviš ķie gadījumi. Min ēto neskaidr ību dēļ 
dalībvalstīm ir grūti pienācīgi pārvaldīt veselības aprūpes sistēmas. Sadarb ība 
Kopienas m ērogā, piemēram, sekund āro tiesību aktu izstr āde, radītu vajadz īgo 
skaidrību, kas neb ūtu sasniedzama ar valsts m ēroga pasākumiem vien.  
                                                 
5 M. Wismar, W. Palm, J. Figueras, K. Ernst  un E. Van Ginneken , Cross-Border Health Care: Mapping 
and Analysing Health Systems Diversity , Eiropas vesel ības sistēmu un politikas nov ērošanas centrs, 
2007. 
6 Eurobarometer  zibensaptauju s ērija #210, Cross-border health services in the EU , Analītisks ziņojums, 
ko veikusi The Gallup Organization  (Ungārija) pēc Komisijas piepras ījuma. Vesel ības un pat ērētāju 
aizsardzības ģenerāldirektorāts (DG-SANCO), 2007. 
 
LV 4   LV Otrajā vietā ir bažas par to, k ā nodrošin āt, lai pārrobežu vesel ības aprūpe būtu pēc 
iespējas droša un efekt īva. Kā jau var noprast no nosaukuma, p ārrobežu vesel ības 
aprūpei piemīt vairāki starptautiski, Kopienas m ēroga aspekti. Gan pacientiem, gan 
nozares darbiniekiem ir ļoti svarīgi, vai var piln ībā paļauties uz noteikumiem, kas 
piemērojami pārrobežu apr ūpei, vai tikai da ļēji. Iespējamās nopietn ās juridisko 
neskaidrību sekas, kas var rasties saist ībā ar atbildību pārrobežu vesel ības aprūpē, ir 
būtisks iemesls tam, lai šo jaut ājumu risin ātu. Kad iedz īvotāji dodas p āri robežām, lai 
saņemtu vesel ības aprūpi, ir svar īgi, lai būtu skaidra katras valsts atbild ība. Patlaban 
šādas skaidr ības nav. Atseviš ķas dalībvalstis nevar noteikt savu atbild ību, par to 
nevienojoties ar cit ām iesaist ītajām valstīm. Tādēļ, lai atrisin ātu šo jaut ājumu, 
vajadzīga Kopienas m ēroga vienošan ās par atbild ību. 
5. P OLITIKAS RISIN ĀJUMI  
Ietekmes nov ērtējuma ziņojumā aprakstītas piecas Kopienas r īcības alternat īvas 
pārrobežu vesel ības aprūpes uzlabošanai, no varianta bez turpm ākas rīcības 
(pamatscen ārijs) līdz detaliz ētam tiesiskam regul ējumam, kas uzlabotu juridisko 
noteiktību, skaidr ību un p ārrobežu sadarb ību. Minētās alternat īvas novērtētas, 
pamatojoties uz esošajiem datiem un izmantojot model ēšanas pamatmetodes. K ā 
vērtīgu inform āciju izmantoja Eiropas vesel ības sistēmu un politikas nov ērošanas 
centra darbu un Eurobarometer  apsekojuma rezult ātus.  
Pirmā alternatīva būtu nesākt pasākumus Kopienas m ērogā. Šajā pamatscen ārijā visa 
atbildība par skaidr ības radīšanu gultos uz katru dal ībvalsti. Izv ēloties otro 
alternatīvu, Komisija sniegtu padomus par p ārrobežu vesel ības aprūpes jautājumiem, 
bet neierosin ātu papildu saistošus juridiskus pas ākumus. Komisija sniegtu zi ņojumu 
ar detaliz ētu Eiropas Kopienu Tiesas nol ēmumu interpret āciju. Tajā būtu ieteikumi 
par inform āciju, kas pal īdz veikt apzin ātu izvēli, kā arī principi vai ieteikumi par to, 
kā nodrošin āt pārrobežu apr ūpes kvalit āti un droš ību. Saska ņā ar šo alternat īvu 
Komisija izveidotu meh ānismu, kas apvienotu dal ībvalstis, lai t ās varētu dalīties 
idejās un paraugpraks ē pārrobežu apr ūpes jomā, un tā atbalstītu pasākumus kop īgu 
datu un r ādītāju izstrādei, kas b ūtu tā faktu b āze, uz kuras veidot vesel ības 
pakalpojumu politiku.  
Trešā alternat īva nozīmētu vispārīga tiesisk ā regulējuma izveidi vesel ības 
pakalpojumiem, pie ņemot direkt īvu par vesel ības pakalpojumiem, iesp ējams, kop ā ar 
2. alternat īvā aprakstītajiem pas ākumiem. Tas rad ītu skaidr ību par izdevumu 
atlīdzināšanas ties ībām par ārzemēs saņemtu vesel ības aprūpi. Tādējādi ieviestu 
vispārīgu prasību, ka dal ībvalstīm saviem iedz īvotājiem jāsniedz inform ācija par 
viņu tiesībām saņemt vesel ības aprūpi ārzemēs.  
Trešajā alternatīvā aprakstītas divas apakšalternat īvas (3.A un 3.B) juridisk ās 
neskaidrības jautājumu risin āšanai attiec ībā uz finans ējuma tiesībām un iepriekš ējām 
atļaujām pārrobežu vesel ības aprūpes saņemšanai. Apakšalternat īvā 3.A pašreiz ējos 
sociālā nodrošin ājuma sistēmu koordin ēšanas pamatprincipus saglab ātu nemain īgus. 
Papildus pašreiz ējai struktūrai jaunā direktīva izveidotu meh ānismu, kura pamat ā 
būtu brīvas aprites principi un kur ā izmantotu ar Eiropas Kopienu Tiesas 
nolēmumiem nodibin ātos principus. T ādējādi pacienti var ētu saņemt tādu pašu 
veselības aprūpi ārzemēs (gan stacion āru, gan nestacion āru), kādu tie būtu saņēmuši 
mājās, un saņemt izdevumu atl īdzinājumu līdz summai, kas b ūtu maksājama, ja 
 
LV 5   LV ārstniecība būtu saņemta mājās. Pacientiem b ūtu jāuzņemas finansi āls risks par 
iespējamām papildizmaks ām. Arī turpmāk būtu iespējams saņemt iepriekš ēju atļauju 
stacionārai aprūpei. Apakšalternat īvā 3.A paredz ētajā mehānismā dalībvalstij b ūtu 
jāsniedz pier ādījumi, ka pacientu pl ūsma uz ārzemēm bez iepriekš ējas atļaujas 
apdraudētu sociālā nodrošin ājuma sist ēmas finansi ālo līdzsvaru, ārstniecības 
piedāvājumu vai medic īnisko kompetenci attiec īgajā valstī. 
Apakšalternat īvā 3.B pieeja ir t āda pati kā apakšalternat īvā 3.A visās jomās, izņemot 
finansējuma tiesības un iepriekš ējas atļaujas pārrobežu stacion ārai aprūpei. Tāpat kā 
apakšalternat īvā 3.A, ar jauno direkt īvu par vesel ības pakalpojumiem izveidotu citu 
mehānismu, kura pamat ā būtu brīvas aprites principi un kur ā izmantotu ar Eiropas 
Kopienu Tiesas nol ēmumiem nodibin ātos principus, bet atš ķirībā no 
apakšalternat īvas 3.A, kur ā šī direktīva būtu attiecin āma uz visiem p ārrobežu 
veselības aprūpes finansi ālajiem aspektiem, apakšalternat īvā 3.B direkt īva būtu 
attiecināma tikai uz nestacion āras pārrobežu apr ūpes finansi ālajiem aspektiem. 
Izmantojot ceturto r īcības alternat īvu, izveidotu detaliz ētus tiesiskos noteikumus 
Eiropas m ērogā. Komisija ierosin ātu detaliz ētu regulējumu juridisko pas ākumu 
saskaņošanai tādos jautājumos kā datu vākšana, inform ācijas sniegšana pacientiem, 
atļauju sniegšanas krit ēriji un proced ūra, kvalitātes un droš ības standarti, pacientu 
tiesības un atl īdzība par kait ējumu. Šo alternat īvu būtu grūti pamatot subsidiarit ātes 
principa noz īmē. 
6. K OPIENAS R ĪCĪBAS IETEKME  
Ietekmes nov ērtējumā analizēti pieci daž ādi ietekmes veidi. Pirmk ārt, novērtēta 
pacientu mobilit ātes radītā ietekme uz ārstniecības izmaks ām un ārstniecības 
pabalstiem. No 1. tabulas saprotams, ka liel ākas iespējas saņemt vesel ības aprūpi 
ārzemēs radīs lielākas ārstniecības izmaksas. Tom ēr šīs izmaksas ir niec īgas, 
salīdzinot ar ārstniecības priekšroc ībām, kas ar ī palielināsies, paplašinoties iesp ējām 
saņemt vesel ības aprūpi ārzemēs. Analizēja arī izmaksas, kas saist ītas ar atbilst ības 
nodrošināšanu. Ietekmes nov ērtējums skaidri liecina, ka, radot liel āku juridisko 
noteiktību, atbilst ības nodrošin āšanas izmaksas samazin āsies.  
Tomēr detalizēta tiesisk ā regulējuma izveide (4. alternat īva) sākotnēji būtiski 
palielina izmaksas, jo katra vesel ības aprūpes sistēma jāpielāgo jaunajiem 
detalizētajiem noteikumiem. Ietekmes nov ērtējumā saistībā ar visām alternat īvām 
analizētas arī izmaiņas administrat īvajās izmaks ās. Radot liel āku juridisko 
noteiktību, var vair āk samazin āt administrat īvās izmaksas. Ieviešot liel āku skaidr ību 
par pārrobežu apr ūpes iespējām, vairāk cilvēku varēs saņemt vajadz īgo ārstniecību 
ātrāk. Sabiedr ība gūst lielāku labumu, kad iesaist ās lielāks skaits pacientu. 
 
LV 6   LV 7. A LTERNAT ĪVU SALĪDZINĀJUMS  
1. tabula.  Katras aprakst ītās alternatīvas finansi ālā ietekme 
Pirmajā alternatīvā pašreizējās problēmas saglab ājas. Teorētiski ir noteiktas ties ības 
saņemt izdevumu atl īdzinājumu par p ārrobežu vesel ības aprūpi, tieši piem ērojot 
brīvas aprites principus. Tom ēr bez Kopienas r īcības šīs tiesības būs grūti īstenot 
praksē. Bez skaidra regul ējuma, kas nodrošin ātu minimālo prasību izpildi drošai un 
efektīvai pārrobežu vesel ības aprūpei, arī šajā jomā paliek neskaidr ības. Turkl āt 
atturēšanās no turpm ākas rīcības nenoz īmē, ka nebūs ar pārrobežu apr ūpi saistītu 
izmaksu. Dr īzāk tas noz īmē, ka pašreiz ējās tendences turpin āsies, bet papildus t ām 
būs izmaksas par neskaidr ību risināšanu. Soci ālā nevienlīdzība paliks nemain īga. 
Trūcīgākie pacienti nev ēlēsies iepriekš segt vesel ības aprūpes izdevumus, ja tiem nav 
drošu juridisku garantiju, ka tie sa ņems atlīdzinājumu. 
Otrā alternatīva piedāvā zināmus uzlabojumus. Taj ā galvenais jaut ājums ir droš ība, 
jo, ņemot vērā iespējamās katastrof ālās sekas, ko pacientiem var rad īt pārrobežu 
aprūpe, ne pacientiem, ne nozares darbinie kiem nepietiek tikai ar padomiem par 
pārrobežu apr ūpi bez juridi skas noteikt ības. Trešā alternatīva piedāvā līdzsvaru starp 
rīcību Kopienas un valsts m ērogā. Tā sasniedz b ūtiskāko mērķi, proti, sniedz 
pietiekamu droš ību galvenajos p ārrobežu vesel ības aprūpes jautājumos. Tā kopumā 
uzlabo pārrobežu apr ūpes priekšroc ības un ir visv ēlamākā sociālās vienlīdzības 
nodrošināšanai. Šī alternatīva nozīmē drošību saistībā ar izdevumu atl īdzināšanu. 
Turpretim ceturt ā alternatīva, kas sniegtu v ēl lielāku drošību, nozīmē pilnīgi 
nesamērīgas izmaksas un rada p ārmaiņu un saska ņošanas vajadz ības, kas ir 
nepiemērotas un neatbilst subsidiarit ātes principam. 
Trešajā alternatīvā izvēle galvenok ārt ir saist īta ar pārrobežu stacion ārās aprūpes 
jautājumu. Uzlabojot iesp ējamo piek ļuvi pārrobežu apr ūpei, apakšalternat īva 3.A ir 
vienīgā alternatīva, kurā pacientiem gaid āmā labuma v ērtība pārsniedz sist ēmas 
kopīgās izmaksas. Ilgtermi ņā nav iemesla dom āt, ka, īstenojot 3.A alternat īvu, tiks 
traucēta plānošana un visp ārējā ilgtspēja. Tieši otr ādi, gan s ūtītājvalstis, gan 
saņēmējvalstis gūs labumu no paaugstin ātas efektivit ātes un kvalit ātes pārrobežu un  1. alternat īva 2. alternat īva 3.A alternat īva 3.B alternat īva 4. alternat īva 
Ārstniecības izmaksas  1,6 miljoni EUR  2,2 miljoni EUR  30,4 miljoni EUR 3,1 miljoni EUR  30,4 miljoni EUR
Ar ārstniecību saistītās 
priekšroc ības 98 miljoni EUR  135 miljoni EUR 585 miljoni EUR  195 miljoni EUR  585 miljoni EUR  
Atbilstības 
nodrošin āšanas izmaksas  500 miljoni EUR  400 miljoni EUR 315 miljoni EUR  300 miljoni EUR  20 miljardi EUR  
Administrat īvās 
izmaksas  100 miljoni EUR  80 miljoni EUR  60 miljoni EUR  60 miljoni EUR  60 miljoni EUR  
Sabiedrības guvums  Par 
195 000 vair āk 
pacientu sa ņem 
ārstniecību  Par 
270 000 vair āk 
pacientu sa ņem 
ārstniecību Par 
780 000 vair āk 
pacientu sa ņem 
ārstniecību Par 
390 000 vair āk 
pacientu sa ņem 
ārstniecību Par 
780 000 vair āk 
pacientu sa ņem 
ārstniecību 
 
LV 7   LV vietējā veselības aprūpē. 3.B apakšalternat īva nozīmē zemākas ārstniecības izmaksas, 
bet tā arī rada maz āku ieguvumu, t āpēc neto ieguvums, sal īdzinot ar alternat īvas 
izmaksām, nav p ārliecinošs. T ādējādi priekšroka dodama 3. alternat īvas 
3.A apakšalternat īvai. 
Ceturtās alternat īvas iznākums, dom ājams, būs labvēlīgs. Tom ēr papildu 
administrat īvais slogs īstenošanas posm ā, ko rada saska ņošanas nepieciešam ība, ir 
vērā ņemams. Š ī alternatīva apdraud ētu subsidiarit ātes principu. Dal ībvalstīs ir 
dažāda vēsture un daž ādas veselības aprūpes sistēmas. Šī dažādība nozīmē, ka šajā 
alternatīvā ierosinātās lejupējās metodes izmantošana Kopienas r īcībā, iespējams, 
nav iespējama un vair ākos aspektos ir neefekt īva.