LV   LV 
 
 
 EIROPAS  
KOMISIJA   
Briselē, 26.10.2022.  
COM(2022) 234 final/2  
PART 1/2  
 
CORRIGENDUM  
This document corrects document COM(2022) 234 final of 19.5.2022.  
Concerns the LV language version.  
Errors in Figures 26 and 32 have been corrected.  
The text shall read as follows:  
KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS 
CENTRĀLAJAI BANKAI , EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU 
KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI  
Eiropas Savienības rezultātu  apkopojums tiesiskuma jomā 2022. gads   
 
1 
  1. IEVADS  
Iedarbīgām tiesu sistēmām ir svarīga nozīme ES tiesību aktu piemērošanā un izpildē, kā arī 
tiesiskuma un pārējo dalībvalstīm kopīgo ES pamatvērtību ievērošanā. Valstu tiesas ES tiesību 
aktu piemērošanā darbojas kā ES tiesas. Tieši valstu tiesas ir tās, kas nodrošina, ka tiek rezultatīvi 
īstenotas ES tiesību aktos noteiktās tiesības un pienākumi (Līguma par Eiropas Savienību (LES) 
19. pants).  
Turklāt iedarbīgas tiesu sistēmas ir svarīgas arī, lai nodrošinātu savstarpējo uzticēšanos un 
uzlabotu ieguldījumu vidi un ilgtermiņa izaugsmes ilgtspēju. Tādēļ valstu tiesu sistēmu 
efektivitātes, kvalitātes un neatkarības uzlabošana joprojām ir starp Eiropas pusgada  — ES 
ikgadējā ekonomikas politikas koordinēšanas cikla  — prioritātēm. 2022.  gada ilgtspējīgas 
izaugsmes pētījumā (1), ar kuru noteiktas ES ekonomikas un nodarbinātības politikas prioritātes, 
ir apliecināta saikne starp iedarbīgām tiesu sistēmām un dalībvalstu uzņēmējdarbības vidi. Labi 
funkcionējošas un pilnīgi neatkarīgas tiesu sistēmas var pozitīvi ietekmēt ieguldījumus un ir 
būtisks nosacījums ieguldījumu aizsardzības nodrošināšanai, tādējādi veicinot produktivitāti un 
konkurēts pēju. Tām ir nozīme arī rezultatīvas līgumu, administratīvo lēmumu un strīdu izšķiršanas 
procedūru pārrobežu izpildes nodrošināšanā, kas ir nepieciešama vienotā tirgus darbībai (2). 
Šajā sakarā ES rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā sniedz ikgadēju pārska tu par rādītājiem, 
galveno uzmanību vēršot uz iedarbīgu tiesu sistēmu būtiskajiem parametriem:  
 efektivitāti,  
 kvalitāti,  
 neatkarību.  
2022.  gada rezultātu apkopojumā visu trīs elementu rādītāji ir izstrādāti sīkāk, tostarp attiecībā uz 
tiesu iestāžu piee jamību personām ar invaliditāti, un  — arī šoreiz  — tiesu sistēmu digitalizāciju, 
kam ir bijusi būtiska nozīme tiesu darbības nodrošināšanā Covid -19 pandēmijas laikā, kā arī 
vispārīgākā nozīmē, veicinot efektīvas un pieejamas tiesu sistēmas (3). Šajā izdevu mā ir stiprināta 
visu trīs elementu uzņēmējdarbības dimensija, iekļaujot jaunus datus par administratīvo 
efektivitāti, tiesiskajām garantijām saistībā ar administratīvajiem lēmumiem un uzticēšanos 
ieguldījumu aizsardzībai. Visbeidzot, pirmo reizi 2022.  gada rezultātu pārskatā ir izklāstīta Covid -
19 pandēmijas ietekme uz tiesu sistēmu efektivitāti.  
 Eiropas tiesiskuma mehānisms – 
Kā jau tika paziņots Komisijas priekšsēdētājas Urzulas  fon der Leienas politikas pamatnostādnēs, 
Komisija ir izveidojusi visaptverošu Eiropas tiesiskuma mehānismu, lai padziļinātu uzraudzību 
pār situāciju dalībvalstīs. Tiesiskuma mehānisms darbojas kā prev entīvs instruments, kas padziļina 
dialogu un uzlabo kopīgu izpratni par tiesiskuma jautājumiem. Jaunā mehānisma centrālais 
                                                           
1  COM(2021)  740 final.  
2  Sk. Komisijas Paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un 
Reģionu komitejai “Vienotā tirgus šķēršļu apzināšana un mazināšana” (COM(2020)  93) un tam pievienoto 
dokumentu SWD(2020)  54.  
3  Sk. Komisijas paziņojum u Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un 
Reģionu komitejai “Tieslietu sistēmu digitalizācija Eiropas Savienībā:  Iespēju rīkkopa” (COM(2020)  710) un tam 
pievienoto dokumentu SWD(2020)  540. 
 
2 
 elements ir gada ziņojums par tiesiskumu, kurā ir apkopotas svarīgākās pozitīvās un negatīvās 
norises visās dalībvalstīs  un Savienībā  kopumā. 2021.  gada ziņojums par tiesiskumu tika publicēts 
2021.  gada 20.  jūlijā, un tas balstās uz dažādiem avotiem, tostarp ES rezultātu apkopojumu 
tiesiskuma jomā (4). Turklāt, kā savā 2021.  gada runā par stāvokli Savienībā paziņoja Komisijas 
priekšsēdē tāja Urzula fon  der Leiena, 2022.  gada ziņojumā par tiesiskumu būs ietverti ieteikumi 
dalībvalstīm. 2022.  gada ES rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā ir pilnveidots arī, lai 
atspoguļotu salīdzinošu papildinformāciju, kas konstatēta 2021.  gada ziņojuma par  tiesiskumu 
sagatavošanas laikā, nolūkā atbalstīt turpmāko gada ziņojumu par tiesiskumu izstrādi.  
 
Kas ir ES rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā?  
ES rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā ir ikgadējs salīdzinošs informācijas rīks. Tā mērķis ir palīdzēt 
ES un dalībvalstīm uzlabot valstu tiesu sistēmu darbības rezultativitāti, sniedzot objektīvus, ticamus un 
salīdzināmus datus par vairākiem rādītājiem, kas ir būtiski visu dalībvalstu tiesu sistēmu i)  efektivitātes, 
ii) kvalitātes un iii)  neatkarības novērtēj umam. Tajā ir sniegts nevis atsevišķs vispārējs novērtējums, bet 
gan pārskats par visu dalībvalstu tiesu sistēmu darbību, un tā pamatā ir rādītāji, kas saistīti ar visu 
dalībvalstu kopīgajām interesēm un ir nozīmīgi visām dalībvalstīm.  
Rezultātu apkopojums  nepopularizē kādu konkrētu tiesu sistēmas veidu, un tajā pret visām dalībvalstīm ir 
pausta vienlīdzīga attieksme.  
Efektivitāte, kvalitāte un neatkarība ir būtiski iedarbīgas tiesu sistēmas parametri neatkarīgi no tā, uz kādu 
valsts tiesu sistēmas modeli vai tiesiskajām tradīcijām tā ir balstīta. Skaitļi, kas attiecas uz minētajiem trim 
parametriem, būtu jāinterpretē v isi kopumā, jo tie bieži vien ir savstarpēji saistīti (iniciatīvas ar mērķi 
uzlabot vienu parametru var ietekmēt citu).  
Rezultātu apkopojumā galvenokārt ir sniegti rādītāji par civillietām, komerclietām un administratīvām 
lietām, kā arī  — atkarībā no datu  pieejamības  — dažām krimināllietām (t.  i., pirmās instances tiesās 
izskatītām lietām par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju), lai palīdzētu dalībvalstīm to centienos radīt 
efektīvāku ieguldījumiem, uzņēmējdarbībai un iedzīvotājiem labvēlīgāku vidi. R ezultātu apkopojums ir 
salīdzinošs rīks, kas attīstās dialogā ar dalībvalstīm un Eiropas Parlamentu (5). Tā mērķis ir noteikt 
iedarbīgas tiesu sistēmas būtiskos parametrus un sniegt attiecīgus gada datus.  
Kāda metodika ir izmantota, izstrādājot ES rezultātu apkopojumu tiesiskuma jomā?  
Rezultātu apkopojumā izmantoti dati no dažādiem informācijas avotiem. Eiropas Padomes Tiesu sistēmas 
efektivitātes komisija ( CEPEJ ), ar ko Komisija ir noslēgusi līgumu par īpaša gada pētījuma veikšanu, 
sniedz lielu daļ u kvantitatīvo datu. Šie dati attiecas uz laikposmu no 2012.  gada līdz 2020.  gadam, un 
dalībvalstis tos ir sniegušas atbilstoši CEPEJ  metodikai. Pētījumā iekļautas arī detalizētas piezīmes un faktu 
lapas par īpašām iezīmēm konkrētā valstī, kas sniedz plašā ku kontekstu. Tās būtu jāinterpretē kopā ar 
sniegtajiem datiem (6). 
CEPEJ  ievāktie dati par tiesvedības ilgumu norāda nolēmuma pieņemšanas laiku, kas ir aprēķinātais 
tiesvedības ilgums (pamatojoties uz nepabeigto lietu un pabeigto lietu skaita attiecību). Dati par tiesu un 
administratīvo iestāžu efektivitāti, piemērojot ES tiesības konkrētās jomās, norāda vidējo tiesvedības 
ilgumu, kas iegūts no tiesās esošo lietu reālā izskatīšanas ilguma. Jāatzīmē, ka tiesvedības ilgums vienā 
                                                           
4  https://ec.europa.eu/info/policies/justice -and-fundamental -rights/uphold ing-rule-law/rule -law/rule -law-
mechanism/2021 -rule-law-report/2021 -rule-law-report -communication -and-country -chapters_lv  
5  Piemēram, Eiropas Parlamenta 2018.  gada 29.  maija rezolūcija par ES 2017.  gada rezultātu apkopojumu 
tiesiskuma jomā (P8_TA(2018)0216).  
6  https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights/effective -justice/eu -justice -scoreboard_en  
 
3 
 dalībvalstī var būtiski atšķi rties arī dažādās dalībvalsts teritorijās, jo īpaši pilsētās, kur komercdarbības dēļ 
var būt lielāks izskatāmo lietu apjoms.  
Citi datu avoti, kas aptver laikposmu no 2012.  gada līdz 2021.  gadam, ir: valstu tiesu sistēmu 
kontaktpersonu grupa (7), Eiropas Ti esu iestāžu padomju tīkls ( ENCJ ) (8), ES Augstāko tiesu priekšsēdētāju 
tīkls ( NPSJC ) (9), ES Valstu padomju un augstāko administratīvo tiesu asociācija ( ACA -Europe ) (10), 
Eiropas Advokatūru un juristu biedrību padome ( CCBE ) (11), Eiropas Konkurences tīkls (E KT) (12), Sakaru 
komiteja ( COCOM ) (13), Eiropas Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centrs (14), 
Sadarbības tīkls patērētāju tiesību aizsardzības jomā ( CPC ) (15), Ekspertu grupa nelikumīgi iegūtu līdzekļu 
legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanas jomā ( EGMLTF ) (16), Eurostat  (17), Eiropas Tiesiskās 
apmācības tīkls ( EJTN ) (18). 
Gadu gaitā ciešā sadarbībā ar dalībvalstu tiesu sistēmu kontaktpersonu grupu ir pilnveidota un precizēta 
rezultātu apkopojumā izmantotā metodika, it īpaši izmantojot aptaujas anketu (tā tiek atjaunināta katru 
gadu) un vācot datus par konkrētiem tiesu sistēmu darbības aspektiem.  
Datu pieejamība, it īpaši attiecībā uz tiesu sistēmu efektivitātes rādītājiem, turpina uzlaboties. Tas 
skaidrojams ar apstākli, ka daudzas dalī bvalstis ir ieguldījušas līdzekļus, lai sagatavotu labāku tiesu 
statistiku. Ja vēl pastāv kādas grūtības savākt vai nodrošināt datus, to iemesls ir vai nu nepietiekama 
statistikas kapacitāte, vai arī fakts, ka valsts kategorijas, par kurām dati tiek vākti,  precīzi neatbilst rezultātu 
apkopojumā izmantotajām kategorijām. Tikai dažos gadījumos datu nepilnību iemesls ir valstu iestāžu 
nesniegtās ziņas. Komisija turpina mudināt dalībvalstis samazināt šīs datu nepilnības vēl vairāk.  
                                                           
7  Lai palīdzētu sagatavot ES rezultātu apkopojumu tiesiskuma jomā un sekmētu labākās prakses apmaiņu par tiesu 
sistēmu darbības rezultativitāti, Komisija aicināja dalībvalstis norīkot divas kontaktpersonas, proti, vienu personu 
no tiesu iestādēm un vienu no Tieslietu ministrijas. Šī neformālā grupa regulāri tiekas sanāksmēs.  
8 ENCJ  apvieno dalībvalstu valsts iestādes, kas darbojas neatkarīgi no izpildvaras un likumdevēja varas un kas ir 
atbildīgas par atbalstu tiesu iestādēm neatkarīgas tiesu sistēmas nodr ošināšanā: https://www.encj.eu/ . 
9  NPSJC  piedāvā forumu, kurā Eiropas iestādēm ir iespēja pieprasīt augstāko tiesu atzinumus un kurā nodrošināt 
ciešāku to sadarbību, veicinot diskusiju un ideju apmaiņu: http://network -presidents.eu/ . 
10  ACA -Europe  sastāvā ir ES Tiesa un katras ES dalībvalsts augstākā administratīvā tiesa vai valsts padome: 
http://www.juradmin.eu/index.php/ en/. 
11  CCBE  pārstāv Eiropas advokatūras un juristu biedrības to kopīgajās interesēs Eiropas un citās starptautiskās 
iestādēs. Tā regulāri darbojas kā kontaktpunkts starp tās locekļiem un Eiropas iestādēm, starptautiskām 
organizācijām un citām juridiskām o rganizācijām visā pasaulē: https://www.ccbe.eu/ .  
12  EKT ir izveidots kā forums Eiropas konkurences iestāžu diskusijai un sadarbībai lietās, kurām piemēro Līguma 
par ES darbību (LESD) 101.  un 102.  pantu. EKT ir Padomes Regulā  (EK) Nr.  1/2003 minēto ciešas sadarbības 
mehānismu pamats. Ar EKT palīdzību cita ar citu sadarbojas Komisija un visu ES dalībvalstu konkurences 
iestādes: http://ec.europa.eu/competiti on/ecn/index_en.html . 
13  COCOM  sastāvā ir ES dalībvalstu pārstāvji. Tās galvenais uzdevums ir sniegt atzinumus par pasākumu projektiem, 
kurus Komisija plāno pieņemt digitālā tirgus jautājumos: https://ec.europa.eu/digital -single -
market/en/communications -committee . 
14  Eiropas Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centrs ir ekspertu un ieinteresēto speciālistu tīkls. Tā 
sastāvā ir publiskā un privātā sektora pā rstāvji, kuri sadarbojas aktīvās darba grupās: 
https://euipo.europa.eu/ohimportal/en/web/observatory/home .  
15  CPC  apvieno valstu iestādes, kas ir atbildīgas par ES patērētāju tiesī bu aizsardzības likumu ieviešanu ES un EEZ 
valstīs: 
http://ec.europa.eu/internal_market/scoreboard/performanc e_by_governance_tool/consumer_protection_cooperat
ion_network/index_en.htm .  
16  EGMLTF  regulāri tiekas, lai apmainītos ar viedokļiem un palīdzētu Komisijai formulēt politiku un sagatavot 
jaunus tiesību aktus par cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu: 
http://ec.europa.eu/justice/civil/financial -crime/index_en.htm . 
17  Eurostat  ir ES statistikas birojs: http://ec.europa.eu/eurostat/about/overview . 
18  EJTN  ir galvenā apmāc ības un zināšanu apmaiņas platforma un sadarbības veicinātājs Eiropas tiesu sistēmas jomā: 
https://www.ejtn.eu/en/ .   
 
4 
 Kā ES rezultātu apkopojums ti esiskuma jomā ietekmē Eiropas pusgadu un kā tas ir saistīts ar 
Atveseļošanas un noturības mehānismu (ANM)?  
Rezultātu apkopojumā ir sniegti elementi valstu tiesu sistēmu efektivitātes, kvalitātes un neatkarības 
novērtēšanai. Tādējādi tā mērķis ir palīdzēt d alībvalstīm uzlabot to valstu tiesu sistēmu darbības 
rezultativitāti. Rezultātu apkopojumā tiek salīdzināta informācija par dalībvalstu tiesu sistēmām, tādējādi 
tas atvieglo labākās prakses un trūkumu identificēšanu, kā arī problēmu un progresa izsekošanu.  Eiropas 
pusgada kontekstā konkrētu valstu novērtējumi tiek veikti, organizējot divpusēju dialogu ar attiecīgajām 
valstu iestādēm un ieinteresētajām personām. Ja identificētie trūkumi ir nozīmīgi no makroekonomikas 
viedokļa, Komisija, pamatojoties uz Eirop as pusgada ietvaros veikto analīzi, var ierosināt Padomei pieņemt 
konkrētām valstīm adresētus ieteikumus par dalībvalstu tiesu sistēmu uzlabošanu (19). ANM nodrošinās 
vairāk nekā 670  miljardus EUR aizdevumu un neatmaksājama finansiāla atbalsta veidā, un kat rai 
dalībvalstij vismaz 20  % no minētajiem aizdevumiem un atbalsta būs jāpiešķir digitālās pārkārtošanās 
procesam. ANM sniedz iespēju pievērsties konkrētām valstīm adresētiem ieteikumiem, kas saistīti ar valstu 
tiesu sistēmām, un paātrināt valstu centienus  pabeigt tiesu sistēmu digitalizāciju. Maksājumi dalībvalstīm 
atbilstīgi uz darbības rezultātiem balstītajam ANM ir atkarīgi no starpposma un galīgo mērķrādītāju 
izpildes. Šajā saistībā Komisijai ir pastāvīgi jānovērtē, vai dalībvalstu atveseļošanas un not urības plāni 
(ANP) tiek īstenoti apmierinoši, lai tādējādi palīdzētu rezultatīvi risināt visas problēmas vai ievērojamu 
daļu problēmu, kas konstatētas attiecīgajos konkrētai valstij adresētajos ieteikumos, vai problēmas, kas 
konstatētas citos atbilstīgajos  Komisijas dokumentos, kuri pieņemti Eiropas pusgada kontekstā (20). 
Kāpēc iedarbīgas tiesu sistēmas ir svarīgas ieguldījumiem labvēlīgai uzņēmējdarbības videi?  
Iedarbīgas tiesu sistēmas, kurās tiek ievērots tiesiskums, labvēlīgi ietekmē ekonomiku, kas ir ī paši svarīgi 
Eiropas pusgada un ANM kontekstā. Ja tiesu sistēmas nodrošina tiesību īstenošanu, kreditori labprātāk 
sniedz aizdevumus, uzņēmumiem ir lielāka paļāvība un tie nerīkojas oportūnistiski, samazinās darījumu 
izmaksas un inovatīvi uzņēmumi labprātā k veic ieguldījumus. Iedarbīga tiesu sistēma ir ļoti svarīga 
noturīgas ekonomikas izaugsmes nodrošināšanai. Tā var uzlabot uzņēmējdarbības vidi, veicināt inovāciju, 
piesaistīt ārvalstu tiešos ieguldījumus, nodrošināt nodokļu ieņēmumus un atbalstīt ekonomik as izaugsmi. 
Par labi funkcionējošu valsts tiesu sistēmu labvēlīgo ietekmi uz ekonomiku liecina arī virkne pētījumu un 
akadēmiskās literatūras avotu, tostarp tie, kuru autori ir Starptautiskais Valūtas fonds (SVF) (21), Eiropas 
                                                           
19  Eiropas pusgada kontekstā Padome pēc Komisijas priekšlikuma konkrētai valstij adresētus ieteiku mus, kas saistīti 
ar to tiesu sistēmām, 2019.  gadā nosūtīja septiņām dalībvalstīm (Horvātija, Itālija, Kipra, Ungārija, Malta, 
Portugāle un Slovākija) un 2020.  gadā astoņām dalībvalstīm (Horvātija, Itālija, Kipra, Ungārija, Malta, Polija, 
Portugāle un Slov ākija). Turklāt Komisija uzrauga tiesu iestāžu reformas Bulgārijā un Rumānijā saskaņā ar 
sadarbības un pārbaudes mehānismu. Pašlaik notiekošo ANM procesu dēļ 2021.  gadā konkrētām valstīm adresētu 
ieteikumu nebija.  
20  19. panta 3.  punkta b)  apakšpunkts un 2 4. panta 3. un 5.  punkts Eiropas Parlamenta un Padomes 
Regulā  (ES) 2021/241 (2021.  gada 12.  februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu, OV  L 57, 
18.2.2021., 17.  lpp. 
21  SVF, “Regional Economic Outlook ”, 2017.  gada novembris, “Europe:  Europe Hitting its Stride” , xviii  lpp., 40., 
70. lpp.: https://www.imf.org/~/media/Files/Publications/REO/EUR/2017/November/eur -booked -
print.ashx ?la=en .  
 
5 
 Centrālā banka (ECB) (22), Eir opas Tiesu iestāžu padomju tīkls (23), Ekonomiskās sadarbības un attīstības 
organizācija (ESAO) (24), Pasaules Ekonomikas forums (25) un Pasaules Banka (26). 
Kādā pētījumā ir secināts, ka, saīsinot tiesvedības ilgumu par 1  % (mērot pēc nolēmuma pieņemšanas laika 
(27)), var palielināt vairāku uzņēmumu izaugsmes ātrumu (28), un to uzņēmumu īpatsvara palielināšana par 
1 %, kuri uzskata, ka tiesu sistēma ir neatkarīga, mēdz būt saistīta ar lielāku uzņēmumu apgrozījumu un 
produktivitātes pieaugumu (29). Citā pētījum ā ir norādīts, ka pastāv pozitīva saistība starp priekšstatu par 
tiesu sistēmas neatkarību un ārvalstu tiešo ieguldījumu plūsmām (30).  
Vairākās aptaujās ir uzsvērts arī valstu tiesu sistēmu darbības rezultativitātes nozīmīgums uzņēmumiem. 
Piemēram, kādā ap taujā 93  % lielo uzņēmumu atbildēja, ka tie sistemātiski un pastāvīgi izvērtē tiesiskuma 
apstākļus (ieskaitot tiesu neatkarību) valstīs, kurās tie veic ieguldījumus (31). Citā aptaujā vairāk nekā puse 
mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) atbildēja, ka tiesvedības par intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) 
pārkāpumiem tie galvenokārt neuzsāk attiecīgi tiesvedības izmaksu un ilguma dēļ (32). Attiecībā uz 
iedarbīgu tiesu sistēmu nozīmi vienotā tirgus darbībā, jo īpaši no uzņēmumu viedokļa, ieskatu sniedz arī 
Komisijas pazi ņojums “Vienotā tirgus šķēršļu apzināšana un mazināšana” (33) un Vienotā tirgus noteikumu 
izpildes rīcības plāns (34).  
                                                           
22 ECB, “Structural policies in the euro area” , 2018.  gada jūnijs, ECB vienreizējo izdevumu sērija Nr.  210: 
https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf /scpops/ecb.op210.en.pdf?3db9355b1d1599799aa0e475e5624651 .  
23  Eiropas Tiesu iestāžu padomju tīkls un Utrehtas Universitātes Monteņa Tiesiskuma un tiesvedības centrs, 
“Economic value of the judiciary – A pilot study for five countries on volume, value and duration of large 
commercial cases” , 2021.  gada jūnijs: https://pgwrk -websitemedia.s3 .eu-west-
1.amazonaws.com/production/pwk -web-encj2017 -p/Reports/Economic%20value%20of%20te%20judiciary%20 -
%20pilot%20study.pdf .  
24  Sk., piemēram, “What makes civil justice effective?”  ESAO Ekonomikas departamenta politikas piezīmes Nr.  18, 
2013.  gada jūnijs, un “The Economics of Civil Justice:  New Cross -Country Data and Empirics” , ESAO 
Ekonomikas departamenta darba dokumenti, Nr.  1060.  
25  Pasaules Ekonomikas forums, “The Global Competitiveness Report  2019” , 2019.  gada oktobris: 
https://www.weforum.org/reports/global -competitiveness -report -2019 .  
26  Pasaules Banka, “World Development Report  2017:  Governance and the Law”, 3. nodaļa: The role of law , 83., 
140. lpp.: http://www.worldbank.org/en/publication/wdr2017 .  
27  “Nolēmuma pieņemšanas laika” rādītājs ir nepabeigto lietu skaits, kas d alīts ar pabeigto lietu skaitu gada beigās 
un reizināts ar 365 (dienām). Tas ir standarta rādītājs, ko izstrādājusi Eiropas Padomes Tiesu sistēmas efektivitātes 
komisija ( CEPEJ ): http://www.coe.int/t/dghl/cooperation/cepej/evaluation/default_en.asp . 
28  Vincenzo Bove  un Leandro Elia , “The judicial system and economic development across EU Member States” , 
JRC tehniskais ziņojums, EUR  28440 EN, ES Publikāciju birojs, Luksembu rga, 2017.  gads: 
http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC10459 4/jrc104594__2017_the_judicial_system_and
_economic_development_across_eu_member_states.pdf . 
29  Turpat.  
30  “Effect of judicial independence on foreign direct investment in Eastern Europe and South Asia” , Bülent Dogru , 
2012.  gads, MPRA Munich Personal RePEc Archive : https://mpra.ub.uni -
muenchen.de/40471/1/MPRA_paper_40322.pdf . Pētījumā bija iekļautas šādas ES dalībvalstis: Bulgārija, 
Horvātija, Čehija, Igaunija, Ungārija, Latvija, Li etuva, Rumānija, Slovākija un Slovēnija.  
31  The Economist Intelligence Unit , “Risk and Return – Foreign Direct Investment and the Rule of Law” , 2015.  gads 
http://www.biicl.org/docume nts/625_d4_fdi_main_report.pdf , 22. lpp. 
32  ES Intelektuālā īpašuma birojs ( EUIPO ), “Intellectual Property (IP) SME Scoreboard  2016” : 
https://euipo.europa.eu/tunnel -
web/secure/webdav/guest/document_library/observatory/documents/sme _scoreboard_study_2016/Executive -
summary_en.pdf . 
33  COM(2020)  93 un SWD(2020)  54.  
34  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu 
komitejai “Ilgtermiņa rīcības plāns vienotā tirgus noteikumu l abākai īstenošanai  un izpildei” (COM(2020)  94), jo 
īpaši 4., 6.  un 18.  darbība.  
 
6 
 Kā Komisija atbalsta labu tiesu sistēmas reformu īstenošanu, sniedzot tehnisko atbalstu?  
Dalībvalstis var izmantot Komisijas tehnisko atba lstu, kas pieejams no Strukturālo reformu atbalsta 
ģenerāldirektorāta ( REFORM  ĢD) atbilstīgi tehniskā atbalsta instrumentam (TAI) (35), kura kopējais 
budžets laikposmam no 2021.  gada līdz 2027.  gadam ir 864,4  miljoni  EUR.  Kopš 2021.  gada TAI atbalsta 
projek tus, kas ir tieši saistīti ar tiesu sistēmas darbības rezultativitāti, piemēram, tiesu sistēmu digitalizāciju, 
tiesu karšu reformas vai labāku piekļuvi tiesu iestādēm. TAI arī papildina Komisijas ierosinātos pasākumus 
Covid -19 pandēmijas ekonomisko seku no vēršanai, proti, ANM, jo TAI var atbalstīt dalībvalstis to 
atveseļošanas un noturības plānu sagatavošanā un īstenošanā. ANP cita starpā ir ietvertas darbības, kas 
saistītas ar tiesu sistēmas darbības rezultativitātes palielināšanu: tiesu sistēmu digitalizā cija, uzkrāto 
neizskatīto lietu skaita samazināšana un tiesu un lietu pārvaldības uzlabošana.  
Kā programma “Tiesiskums” atbalsta tiesu sistēmu darbības rezultativitāti?  
Programma “Tiesiskums”, kuras kopējais budžets laikposmam no 2021.  gada līdz 2027.  gadam ir 
305 miljoni  EUR, atbalsta turpmāku Eiropas tiesiskuma telpas attīstību, kuras pamatā ir tiesiskums, tostarp 
tiesu sistēmas neatkarība, kvalitāte un efektivitāte, pamatojoties uz savstarpēju atzīšanu un savstarpēju 
uzticēšanos, un tiesu iestā žu sadarbība. 2021.  gadā tika piešķirti aptuveni 45,3  miljoni  EUR, lai finansētu 
projektus un citas darbības saskaņā ar trim programmas konkrētajiem mērķiem:  
 12,2 miljoni  EUR tika piešķirti, lai veicinātu tiesu iestāžu sadarbību civillietās un krimināllietās un 
veicinātu ES instrumentu iedarbīgu un saskaņotu piemērošanu un izpildi, kā arī lai atbalstītu dalībvalstis 
to savienošanā ar ECRIS -TCN sistēmu,  
 17,7 miljoni EUR tika piešķirti, lai atbalstītu tieslietu speciālistu apmācību par ES civiltiesībām, 
krimināltiesībām un pamattiesībām, dalībvalstu tiesību sistēmām un tiesiskumu,  
 15,4 miljoni  EUR tika piešķirti, lai atbalstītu digitālo rīku izstrādi un izmantošan u, papildinot 
programmu “Digitālā Eiropa”, kā arī e -tiesiskuma portāla uzturēšanu un paplašināšanu.  
Kāpēc Komisija uzrauga valstu tiesu sistēmu digitalizāciju?  
Tiesu sistēmu digitalizācija ir būtiska, lai palielinātu tiesu sistēmu darbības rezultativitāti,  un tā ir ļoti 
efektīvs instruments, lai uzlabotu un veicinātu piekļuvi tiesu iestādēm. Covid -19 pandēmija ir izvirzījusi 
priekšplānā nepieciešamību dalībvalstīm paātrināt modernizēšanas reformas šajā jomā.  
Kopš 2013.  gada ES rezultātu apkopojums tiesiskum a jomā ietver noteiktu salīdzinošu informāciju par tiesu 
sistēmu digitalizāciju visās dalībvalstīs, piemēram, tiešsaistes piekļuvi spriedumiem vai tiešsaistes prasību 
iesniegšanu un turpmākiem pasākumiem.  
Komisijas paziņojums “Tieslietu sistēmu digitalizāc ija Eiropas Savienībā: Iespēju rīkkopa” (36), kas 
pieņemts 2020.  gada decembrī, atspoguļo stratēģiju, kuras mērķis ir uzlabot piekļuvi tiesu iestādēm un tiesu 
sistēmu darbības rezultativitāti, izmantojot tehnoloģijas. Kā norādīts paziņojumā, sākot ar 2021.  gadu, ES 
rezultātu apkopojumā tiesiskuma jomā tiks iekļauti vairāki papildu rādītāji. Tā mērķis ir nodrošināt 
visaptverošu un savlaicīgu padziļinātu uzraudzību attiecībā uz progresa jomām un problēmām, ar kurām 
dalībvalstis saskaras to centienos digitalizē t tiesu sistēmas.  
                                                           
35  https://ec.europa.eu/info/funding -tenders/funding -opportunities/funding -programmes/overview -funding -
programmes/structural -reform -support -programme -srsp_lv   
TAI regula tika pieņemta 2021.  gada martā. Saskaņā ar 5.  pantu tās mērķis ir atbalstīt šādas jomas: “[..] 
institucionālā reforma, efektīva un uz pakalpojumiem vērsta publiskās pārvaldes un e -pārvaldes darbība, 
noteikumu un procedūru vienkāršošana, revīzija, spējas palielināšana Savienības fondu apgūšanai, 
administratīvās sadarbības veicināšana, faktisks t iesiskums, tieslietu sistēmu reforma , konkurences un 
pretmonopola iestāžu spēju veidošana, pastiprināšana un finanšu uzraudzības uzlabošana un cīņa pret krāpšanu, 
korupciju un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju”  (izcēlums pievienots).  
36  COM(2020)  710 final.  
 
7 
 2. KONTEKSTS : NORISES TIESU SISTĒ MAS REFORMU JOMĀ 2021.  GADĀ  
Liela daļa dalībvalstu 2021.  gadā turpināja uzlabot savas tiesu sistēmas darbības rezultativitāti. 
1. attēlā ir sniegts atjaunināts pārskats par pieņemtajiem un plānotajiem pasākumiem vairākās tiesu 
sistēmu jomās dalībvalstīs, kurās tiek veiktas tiesu sistēmu reformas.  
1. attēls. Tiesību aktu un reglamentējošu noteikumu pieņemšana attiecībā uz tiesu 
sistēmām 2021.  gadā  (pieņemtie pasākumi  / paziņotās iniciatīvas dalībvalstīs)  (avots: Eiropas 
Komisija) (37))  
 
2021.  gadā daudzās dalībvalstīs joprojām tika pievērsta īpaša uzmanība procesuālajiem tiesību 
aktiem, saistībā ar kuriem tika veiktas vai plānotas daudzas likumdošanas darbības. Liela aktivitāte 
bija vērojama arī attiecībā uz tiesnešu statusa un praktizējošu juristu regulējuma reformām. 
Vairākas dalībvalstis ieviesa tiesību aktus attiecībā uz informācijas un komunikācijas tehnoloģiju 
(IKT) izmantošanu tiesu sistēmās. 2021.  gadā tika turpinātas dar bības, pamatojoties uz 
iepriekšējos gados veiktajiem pasākumiem saistībā ar tiesu pārvaldību. Dažas dalībvalstis savās 
tiesu sistēmās jau aktīvi izmanto vai plāno izmantot mākslīgo intelektu. Pārskatā apstiprināts 
novērojums, ka tiesu sistēmas reformas pra sa laiku no to izziņošanas līdz likumdošanas un 
regulatīvo pasākumu pieņemšanai un to ieviešanai dzīvē; tie dažkārt var būt vairāki gadi.  
Covid -19 pandēmija arī radīja jaunas problēmas, kuras uzsvēra nepieciešamību paātrināt tiesu 
sistēmas digitalizācijas reformas. Šajā sakarībā vairākas dalībvalstis pieņēma jaunus pasākumus, 
lai nodrošinātu tiesu regulāru darbību, vienlaikus garantējot nepārtrauktu un vienkāršu piekļuvi 
                                                           
37  Informācija apkopota sadarbībā ar 26  dalībvalstu valstu tiesu sistēmu kontaktpersonu grupu. Vācija paskaidroja, 
ka tiek īstenotas vairākas tiesu iestāžu reformas un ka reformēšanas procesa tvērums un mērogs 16  federālajās 
zemēs var būt atšķirīgs . 

 
8 
 tiesu iestādēm ikvienam, jo īpaši pieņemot procesuālos noteikumus. ES Valstu padomju un  
augstāko administratīvo tiesu asociācija ( ACA -Europe ) izstrādāja anketu, kuras mērķis ir izpētīt 
Covid -19 pandēmijas ietekmi uz augstāko tiesu profesionālo darbību. Respondenti cita starpā bija 
augstākās administratīvās tiesas un augstākās tiesas (ES Augs tāko tiesu priekšsēdētāju tīkla 
(NPSJC ) dalībnieki). Neizvērtējot konkrētus pasākumus, kas īstenoti, lai cīnītos ar Covid -19 
pandēmiju, 2.  attēlā ir sniegts atjaunināts pārskats par procesuālo tiesību aktu izmaiņām, ko 
pieņēmušas dalībvalstis, lai veicināt u tiesu funkciju veikšanu, vai nu ar jaunu tiesību aktu, 
augstākās tiesas nolēmumu, tiesas reglamentu vai prakses starpniecību.  
2. attēls. Procesuālo noteikumu izmaiņas augstākajās tiesās Covid -19 pandēmijas dēļ  (avots: 
ACA -Europe  un NPSJC  (38))  
 
 (*) Dati attiecas uz laikposmu no 2020.  gada decembra līdz 2021.  gada decembrim. Katrai dalībvalstij kreisajā 
stabiņā ir norādīta prakse, ko izmanto augstākajās tiesās, bet labajā stabiņā ir norādīta prakse, ko izmanto 
augstākajās admini stratīvajās tiesās (stabiņš, kas apzīmēts ar burtu “A”). Dalībvalstis ir norādītas alfabētiskā secībā 
atbilstoši to ģeogrāfiskajiem nosaukumiem oriģinālvalodā. Beļģija: Raad van State  / Conseil d’Etat  (Valsts padome) 
un Hof van Cassatie  / Cour de Cassation  (Augstākā tiesa). Bulgārija: Върховен административен съд  (Augstākā 
                                                           
38  Šis grafiks ir balstīts uz divām anketām  — vienu ES Valstu padomju un augstāko administratīvo tiesu asociācijas 
(ACA -Europe ) anketu un vienu ES Augstāko tiesu priekšsēdētāju tīkla ( NPSJC ) anketu. Dažām dalībvalstīm 
grafikā ir norādīts tikai viens stab iņš. Šajos gadījumos attiecīgajā dalībvalstī nav augstākās administratīvās tiesas 
vai uz NPSJC  nosūtīto anketu nav sniegtas atbildes.  
A A AA
AA
A A A
DKEEIEESHRLVLTHUMTRO SIFISEBEBGCZDEELFRITCYLUNLATPLPTSK
Pārsūdzības iesniegšanas termiņš
Procesuālie termiņi
Īpašas procedūras daļas (piem., steidzami pasākumi)
Citas jomas
Tiesas lēmumu izpildes termiņi
Lietas izspriešanā iesaistīto tiesnešu skaits
Obligāti lietu izspriešanas termiņi
Spriedumu formāts (piem., īss spriedums, mutisks spriedums)
Īpaši jautājumi (piem., publiskais iepirkums, pabalsti, reģionāls vai pašvaldības rīkojums, drošība, veselība)NAV 
DAT
UPATURĒTI SPĒKĀ ESOŠIE PROCESUĀLIE 
TIESĪBU AKTI 
 
9 
 administratīvā tiesa). Čehija: Nejvyšší správní soud  (Augstākā administratīvā tiesa) un Nejvyšší soud  (Augstākā 
tiesa). Vācija: Bundesverwaltungsgericht  (Federālā administratīvā tiesa). I gaunija: Riikohus  (Augstākā tiesa). Īrija: 
Chúirt Uachtarach  (Augstākā tiesa). Grieķija: Συμβούλιο της Επικρατείας  (Valsts padome). Spānija: Tribunal 
Supremo  (Augstākā tiesa). Francija: Conseil d’Etat  (Valsts padome), Cour de Cassation  (Augstākā tiesa). Ho rvātija: 
Visoki upravni  (Augstākā administratīvā tiesa). Itālija: Consiglio de Stato  (Valsts padome). Kipra: Augstākā tiesa. 
Latvija: Augstākā tiesa. Lietuva: Vyriausiasis Administracinis Teismas  (Augstākā administratīvā tiesa). 
Luksemburga: Cour administr ative  (Administratīvā tiesa), Cour de Cassation  (Augstākā tiesa). Ungārija: Kúria  
(Augstākā tiesa). Malta: Apelācijas tiesa. Nīderlande: Hoge Raad  (Augstākā tiesa), Centrale Raad van Beroep  
(augstākā administratīvā tiesa sociālajās lietās), Raad van State  (Valsts padome). Austrija: Verwaltungsgerichtshof  
(Augstākā administratīvā tiesa), augstākās tiesas Personalsenat  (īpašais izvērtēšanas sastāvs), Oberster Gerichtshof  
(Augstākā tiesa). Polija: Naczelny Sąd Administracyjny  (Augstākā administratīvā tiesa). Portugāle: Supremo 
Tribunal Administrativo  (Augstākā administratīvā tiesa). Rumānija: Înalta Curte de Casație și Justiție  (Augstākā 
tiesa). Slovēnija: Vrhovno sodišče  (Augstākā tiesa). Slovākija: Najvyšší súd  (Augstākā tiesa). Somija: Korkein 
hallinto -oikeus (Augstākā administratīvā tiesa). Zviedrija: Högsta förvaltningsdomstolen  (Augstākā administratīvā 
tiesa). Nav datu no: Bulgārijas: Върховен касационен съд  (Augstākā tiesa); Horvātijas: Vrhovni sud  (Augstākā 
tiesa); Itālija: Corte Suprema di Cassazione  (Augstākā tiesa); Zviedrijas: Högsta domstolen  (Augstākā tiesa).  
  
 
10 
 3. ES 2022.  GADA REZULTĀTU APKOP OJUMA TIESISKUMA JOM Ā GALVENIE 
KONSTATĒJUMI  
Iedarbīgas tiesu sistēmas galvenie parametri ir efektivitāte, kvalitāte un neatkarība, un rezultātu 
apkopojumā ir sniegti visu šo parametru rādītāji.  
3.1. Tiesu sistēmu efektivitāte  
Rezultātu apkopojumā ir sniegti rādītāji, kas raksturo tiesvedības efektivitāti plašās civillietu, 
komerclietu un administratīvo lietu jomās un konkrētās jomās, kurās administratīvās iestādes un 
tiesas piemēro ES tiesības (39).  
Ar efektivitāti saistītos rādītājus 2020.  gadā, jo īpaši ienākošo lietu skaitu, lietu pabeigšanas 
koeficientu un nolēmuma pieņemšanas laiku, ietekmēja īpašie apstākļi, kas saistīti ar Covid -19 
pandēmiju visā ES un kas ietekmēja dalībvalstis dažādos veidos (piemēram, laika vai smaguma 
ziņā) (40). 
3.1.1. Izskatāmo lietu apjoma dinamika  
Valstu tiesu sistēmu izskatāmo lietu apjoms vairākās valstīs samazinājās salīdzinājumā ar 
iepriekšējo gadu, savukārt citās dalībvals tīs palielinājās vai palika nemainīgs. Kopumā dalībvalstu 
vidū joprojām vērojamas būtiskas atšķirības (3.  attēls). Tas liecina, ka ir svarīgi arī turpmāk 
pievērst uzmanību izskatāmo lietu apjoma dinamikai, lai nodrošinātu tiesu sistēmu darbības 
rezultativi tāti. 
                                                           
39  Tiesu sistēmas efektivitātei svarīga ir arī tiesas nolēmumu izpilde. Tomēr lielākajā daļā dalībvalstu nav pieejami 
salīdzināmi dati.  
40  Itālijā nolēmuma pieņemšanas laiku ietekmēja tiesvedības darbības pagaidu palēnināšanās stingru ierobežojošu 
pasākumu dēļ, kas tika pieņemti, lai vērstos pret Covid -19 pandēmiju.  Sīkāka informācija par konkrētu dalībvalstu 
situāciju ir iz klāstīta valstu profilos 2020.  gada pētījumā par tiesu sistēmu darbību ES dalībvalstīs, ko Komisijas 
uzdevumā veicis CEPEJ  sekretariāts: https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights/effective -
justice/eu -justice -scoreboard_en .  
 
11 
 3. attēls. Ienākošo civillietu, komerclietu, administratīvo lietu un citu lietu skaits 2012.  un 
2018. – 2020.  gadā  (*) (pirmās instances tiesās  / uz 100  iedzīvotājiem) (avots: CEPEJ  pētījums  
(41)) 
 
(*) Atbilstoši CEPEJ  metodikai šī kategorija ietver visas strīdus un bezstrīdus civillietas un komerclietas, ar zemes un 
uzņēmumu reģistrāciju saistītas bezstrīdus lietas, citas ar reģistrāciju saistītas lietas, citas bezstrīdus lietas, 
administratīvās lietas, kā arī citas li etas, kas nav krimināllietas.  
4. attēls. Ienākošo strīdus civillietu un komerclietu skaits 2012.  un 2018. –2020.  gadā  (*) 
(pirmās instances tiesās  / uz 100  iedzīvotājiem) (avots: CEPEJ  pētījums)  
 
(*) Atbilstoši CEPEJ  metodikai strīdus civillietas/komerclietas attiecas uz strīdiem starp pusēm, piemēram, strīdiem 
saistībā ar līgumiem. Bezstrīdus civillietas/komerclietas attiecas uz bezstrīdus tiesvedību, piemēram, neapstrīdētiem 
maksājuma uzdevumiem. Grieķijā  un Slovāki jā metodika mainīta. Dati par Nīderlandi  ietver bezstrīdus lietas.  
                                                           
41  2020.  gada pētījums par tiesu sistēmu darbību ES dalībvalstīs, ko Komisijas uzdevumā veicis CEPEJ  sekretariāts: 
https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights/effective -justice/eu -justice -scoreboard_en . 
0102030405060
DKATPLSIEEHRLVSKCZFIBELTPTRONLELHUESBGITIESECYMTLUFRDE
2012 2018 2019 2020N
A
V 
D
A
T
U
012345678
ROBELTIECZHRESPLPTSKELITFRLVSIDEMTEEHULUATNLDKSEFIBGCY
2012 2018 2019 2020NAV 
DAT
U
 
12 
 5. attēls. Ienākošo administratīvo lietu skaits 2012.  un 2018. –2020.  gadā  (*) (pirmās instances 
tiesās  / uz 100  iedzīvotājiem) (avots: CEPEJ  pētījums)  
 
(*) Atbilstoši CEPEJ  metodikai administratīvās lietas attiecas uz strīdiem starp fiziskām personām un vietējām, 
reģionālajām vai valsts iestādēm. Dānija  un Īrija administratīvās lietas nereģistrē atsevišķi.  Rumānijā dažas 
administratīvās procedūras 2018.  gadā ir izņemtas no tiesu piekritības. Grieķijā , Slovākijā  un Zviedrijā  metodika 
mainīta. Zviedrijā  migrācijas lietas ir iekļautas administratīvo lietu kategorijā (ar atpakaļejošu spēku piemērojot 
2017.  gada m). 
   
0,00,20,40,60,81,01,21,41,61,82,0
SEDENLLTATFIBGELROESCYFRHRHUEEPTPLLUBESICZSKLVITMTDKIE
2012 2018 2019 2020NA
V 
DAT
U
 
13 
 3.1.2. Vispārīgie dati par efektivitāti  
Rādītāji, kas attiecas uz tiesvedības efektivitāti plašās civillietu, komerclietu un administratīvo 
lietu jomās, ir šādi: i)  paredzamais tiesvedības ilgums (nolēmuma pieņemšanas laiks), ii)  lietu 
pabeigšanas koeficients un iii)  nepabeigto lietu skaits.  
Paredzamais tiesvedības ilgums – 
Tiesvedības ilgums ir paredzamais laiks (dienās), kas nepieciešams, lai lietu izskatītu tiesā, t.  i., 
laiks, kas nepieciešams nolēmuma pieņemšanai pirmās instances tiesā. “Nolēmuma pieņemšanas 
laika” rādītājs ir nepabeigto lietu skaits, kas dalīts ar pabeigto lietu skaitu gada beigās un reizināts 
ar 365 (dienām) (42). Tas ir aprēķināts lielums, kas norāda paredzamo minimālo laikposmu, kāds 
tiesai pašreizējos darba apstākļos būtu nepieciešams, lai izskatītu lietu. Jo lielāka šī vērtība, jo 
lielāka ir iespējamība, ka tiesai nolēmuma pieņemšanai ir nepieciešams ilgāks laiks. Dati pārsvarā 
attiecas uz tiesvedību pirmās instances tiesās, un, kad iespējams, ir salīdzināti 2012., 20 18., 2019. 
un 2020.  gada dati (43). 8. un 10.  attēlā ir norādīts nolēmuma pieņemšanas laiks 2020.  gadā 
tiesvedībās strīdus civillietās un komerclietās, kā arī administratīvajās lietās visās tiesu instancēs, 
bet 24.  attēlā norādīts vidējais tiesvedības ilgum s nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas lietās 
pirmās instances tiesās.  
6. attēls. Paredzamais laiks, kas nepieciešams, lai izskatītu civillietas, komerclietas, 
administratīvās un citas lietas 2012.  un 2018. –2020.  gadā  (*)(pirmās instances tiesās  / dienās) 
(avots: CEPEJ  pētījums)  
 
(*) Atbilstoši CEPEJ  metodikai šī kategorija ietver visas strīdus un bezstrīdus civillietas un komerclietas, ar zemes un 
uzņēmumu reģistrāciju saistītas bezstrīdus lietas, citas ar reģistrāciju s aistītas lietas, citas bezstrīdus lietas, 
administratīvās lietas, kā arī citas lietas, kas nav krimināllietas. Slovākijā  metodika mainīta. Čehijā  un — līdz 
2016.  gadam  — Slovākijā  nepabeigtās lietas ietver visas instances. Latvija : straujo samazinājumu ir izraisījusi tiesu 
sistēmas reforma, kā arī Tiesu informatīvās sistēmas kļūdu pārbaudes un datu labojumi.  
                                                           
42  Tiesvedības ilgums, lietu pabeigšanas koef icients un nepabeigto lietu skaits ir standarta rādītāji, ko definējusi 
CEPEJ : http://www.coe.int/t/dghl/cooperation/cepej/evaluation/default_en.asp . 
43  Šie gadi tika izvēlēti, lai ievērotu astoņu gadu perspektīvu ar 2012.  gadu kā atsauces gadu, vienlaikus nepārpildot 
attēlus. Dati par 2010., 2013., 2014., 2015., 2016. un 2017.  gadu ir pieejami CEPEJ  ziņojumā.  
02004006008001.0001.200
DKEELVATLTSIHUSKNLFIBGPLHRSELUCZROESMTITFRELPTCYBEDEIE
2012 2018 2019 2020NAV 
DATU
 
14 
 7. attēls. Paredzamais laiks, kas nepieciešams, lai izskatītu strīdus civillietas un komerclietas 
pirmās instances tiesās 2012.  un 2018. –2020.  gadā  (*)(pirmās instances tiesās  / dienās) (avots: 
CEPEJ  pētījums)  
 
(*) Atbilstoši CEPEJ  metodikai strīdus civillietas/komerclietas attiecas uz strīdiem starp pusēm, piemēram, strīdiem 
saistībā ar līgumiem. Bezstrīdus civillietas/kome rclietas attiecas uz bezstrīdus tiesvedību, piemēram, neapstrīdētiem 
maksājuma uzdevumiem. Grieķijā  un Slovākijā  metodika mainīta. Čehijā  un — līdz 2016.  gadam  — Slovākijā  
nepabeigtās lietas ietver visas instances. Itālija : nolēmuma pieņemšanas laiku ietekmēja tiesvedības darbības pagaidu 
palēnināšanās stingru ierobežojošu pasākumu dēļ, kas pieņemti, lai vērstos pret Covid -19 pandēmiju. Dati par 
Nīderlandi  ietver bezstrīdus lietas.  
8. attēls. Paredza mais laiks, kas nepieciešams, lai izskatītu strīdus civillietas un komerclietas 
visās tiesu instancēs 2020.  gadā  (*) (pirmās, otrās un trešās instances tiesās  / dienās) (avots:  CEPEJ  
pētījums)  
 
(*) Secību nosaka tiesas instance ar visilgāko tiesvedību katrā dalībvalstī. Nav pieejami dati par pirmās un otrās 
instances tiesām Beļģijā  un Bulgārijā , otrās instances tiesām Nīderlandē , otrās un trešās instances tiesām Austrijā  
0100200300400500600700800
LTNLEEATSELUCZHURODKSKDELVPTFIPLSIESMTELFRHRITBEBGCYIE
2012 2018 2019 2020NAV 
DATU
02004006008001.0001.2001.4001.6001.800
ATSECZHUEEBGLVROSKDKDEPTFIPLSILTNLLUBEHRFRMTESITIEELCY
Pirmās instances tiesas (2020. gads) Otrās instances tiesas (2020. gads)
Trešās instances tiesas (2020. gads)NAV
DATU
 
15 
 vai trešās instances ties ām Vācijā  un Horvātijā . Vācijā  un Maltā  nav trešās instances tiesas. Itālija:  nolēmuma 
pieņemšanas laiku ietekmēja tiesvedības darbības pagaidu palēnināšanās stingru ierobežojošu pasākumu dēļ, kas 
pieņemti, lai vērstos pret Covid -19 pandēmiju. Dažās dalībv alstīs piekļuve trešās instances tiesai var būt ierobežota.  
9. attēls. Paredzamais laiks, kas nepieciešams, lai izskatītu administratīvās lietas pirmās 
instances tiesās 2012.  un 2018. –2020.  gadā  (*) (pirmās instances tiesās  / dienās) (avots:  CEPEJ  
pētījums)  
 
(*) Atbilstoši CEPEJ  metodikai administratīvās lietas attiecas uz strīdiem starp fiziskām personām un vietējām, 
reģionālajām vai valsts iestādēm. Grieķijā  un Slovākijā  metodika mainīta. Čehijā  un — līdz 2016.  gadam  — 
Slovākijā  nepabeigtās lietas ietver visu instanču tiesas. Dānija  un Īrija administratīvās lietas nereģistrē atsevišķi. 
Kipra : 2018.  gadā pabeigto lietu skaits palielinājās, jo lietas tika izskatītas kopā, 2724  apvienotās lietas tik a atsauktas 
un 2015.  gadā tika izveidota administratīvā tiesa.  
  
02004006008001.0001.2001.4001.600
SEHULTBGEEPLHRLVFINLCZFRATBEESDESILUELSKROPTITCYMTDKIE
2012 2018 2019 2020NAV 
DAT
U
 
16 
  
10. attēls.  Paredzamais laiks, kas nepieciešams, lai izskatītu administratīvās lietas visās tiesu 
instancēs 2020.  gadā  (*) (pirmās un, ja piemērojams, otrās un trešās instances tiesās  / dienās) (avots:  
CEPEJ  pētījums)  
 
(*) Secību nosaka tiesas instance ar visilgāko tiesvedību katrā dalībvalstī. Dati nav pieejami par otrās instances 
tiesām Beļģijā , Čehijā , Ungārijā , Maltā , Austrijā , Rumānijā , Slovēnijā , Slovākijā  un Somijā , kā arī par trešās 
instances tiesām Kiprā , Lietuvā , Luksemburgā , Maltā  un Polijā . Augstākā tiesa vai cita augstākās tiesas instance ir 
vienīgā apelācijas instance Čehijā , Itālijā , Kiprā , Austrijā , Slovēnijā  un Somijā . Šiem lietu veidiem trešās i nstances 
tiesu nav Horvātijā , Lietuvā , Luksemburgā  un Maltā . Beļģijas  Augstākā administratīvā tiesa konkrētās lietās ir 
pirmā un vienīgā instance.  Piekļuve trešās instances tiesai dažās dalībvalstīs var būt ierobežota. Dānija  un Īrija 
administratīvās lieta s nereģistrē atsevišķi.  
05001.0001.5002.0002.5003.000
SEHUBGEEFILTLVCZFRATBEDESIESNLLUSKPLROITPTMTHRELCYIEDK
Pirmā instance (2020. gads) Otrā instance (2020. gads) Trešā instance (2020. gads)NAV 
DAT
U
 
17 
  Lietu pabeigšanas koeficients – 
Lietu pabeigšanas koeficients ir pabeigto lietu skaita un ienākošo lietu skaita attiecība. Ar šo 
koeficientu novērtē, vai tiesa spēj laikus izskatīt ienākošās lietas. Ja lietu pabeigšanas koeficients 
ir aptuveni 100  % vai vairāk, tas nozīmē, ka tiesu sistēma spēj izskatīt vismaz tik daudz lietu, cik 
ienāk tiesās. Ja lietu pabeigšanas koeficients ir mazāks par 100  %, tas nozīmē, ka tiesās izskatīto 
lietu skaits ir mazāks par ienākošo lietu s kaitu.  
11. attēls. Civillietu, komerclietu, administratīvo lietu un citu lietu pabeigšanas koeficients 
2012.  un 2018. –2020.  gadā  (*) (pirmās instances tiesās  / procentos  — par 100  % lielākas vērtības 
norāda, ka pabeigto lietu skait s pārsniedz jauno lietu skaitu, savukārt par 100  % mazākas vērtības norāda, 
ka pabeigto lietu skaits ir mazāks nekā jauno lietu skaits) (avots:  CEPEJ  pētījums)  
 
(*) Atbilstoši CEPEJ  metodikai šī kategorija ietver visas strīdus un bezstrīdus civillietas un komerclietas, ar zemes un 
uzņēmumu reģistrāciju saistītas bezstrīdus lietas, citas ar reģistrāciju saistītas lietas, citas bezstrīdus lietas, 
administratīvās lietas, kā arī citas li etas, kas nav krimināllietas.  Slovākijā  mainīta metodika. Īrija: paredzams, ka 
metodikas dēļ paziņoto pabeigto lietu skaits būs mazāks nekā reālais skaits. Itālija:  2013.  gadā ieviesta atšķirīga 
civillietu klasifikācija.  
0%20%40%60%80%100%120%140%
SKFIPLHRITSEEEBGDKATLVSINLHUCZBELTROPTLUFRMTESCYELIEDE
2012 2018 2019 2020N
A
V
D
A
T
U
 
18 
 12. attēls . Strīdus civillietu un komerclietu pabeigšanas koeficients 2012.  un 2018. –
2020.  gadā  (*) pirmās instances tiesās  / procentos) (avots:  CEPEJ  pētījums)  
 
(*) Grieķijā  un Slovākijā  mainīta metodika. Īrija:  paredzams, ka metodikas dēļ paziņoto pabeigto lietu skaits būs 
mazāks nekā reālais skaits. Itālija:  2013.  gadā ieviesta atšķirīga civillietu klasifikācija. Dati par Nīderlandi  ietver 
bezstrīdus lietas.  
13. attēls. Administratīvo lietu pabeigšanas koeficients 2012.  un 2018. –2020.  gadā  (*) (pirmās 
instances tiesās  / procentos) (avots:  CEPEJ  pētījums)  
 
(*) Atspoguļošanas nolūkos iepriekšējās vērtības par dažām dalībvalstīm ir samazinātas ( Kiprā  2018.  gadā  =219  %; 
Itālijā  2012.  gadā  = 279,8  %); Grieķijā  un Slovākijā  metodika mainīta. Dānija  un Īrija administratīvās lietas 
nereģistrē atsevišķi. Kiprā  pabeigto lietu skaits ir palielinājies, jo lietas tika izskatītas kopā, 2724  apvienotās lietas 
tika atsauktas un 2015.  gadā t ika izveidota administratīvā tiesa.  
 
0%20%40%60%80%100%120%140%
DKPLITSESIHUROEEATSKNLBEDECZPTLVLTFIFRLUMTESELHRIEBGCY
2012 2018 2019 2020NAV 
DAT
U
0%20%40%60%80%100%120%140%160%180%200%
ELITPTATCZDEBELVHRSIMTSEBGESFILTFRPLEEHULUSKNLCYRODKIE
2012 2018 2019 2020NAV 
DAT
U
 
19 
  Nepabeigtās lietas – 
Nepabeigto lietu skaits ir to lietu skaits attiecīgā gada beigās, kuras vēl ir jāizskata. Tas ietekmē 
arī nolēmuma pieņemšanas laiku.  
14. attēls. Nepabeigtu civillietu, komerclietu, administratīvo lietu un citu lietu skaits 2012.  un 
2018. – 2020.  gadā  (*) (pirmās instances tiesās  / uz 100  iedzīvotājiem) (avots: CEPEJ  pētījums)  
 
(*) Atbilstoši CEPEJ  metodikai šī kategorija ietver visas strīdus un bezstrīdus civillietas un komerclietas, ar zemes un 
uzņēmumu reģistrāciju saistītas bezstrīdus lietas, citas ar reģistrāciju saistītas lietas, citas bezstrīdus lietas, 
administratīvās lietas, kā arī citas li etas, kas nav krimināllietas.  Slovākijā  metodika mainīta. Čehijā  un — līdz 
2016.  gadam  — Slovākijā  nepabeigtās lietas ietver visu instanču tiesu lietas.  Itālija:  2013.  gadā ieviesta atšķirīga 
civillietu klasifikācija.  
15. attēls. Nepabeigtu strīdus civillietu un komerclietu skaits 2012.  un 2018. –2020.  gadā  (*) 
(pirmās instances tiesās  / uz 100  iedzīvotājiem) (avots:  CEPEJ  pētījums)  
(*) Grieķijā  un Slovākijā  metodika mainīta. Čehijā  un — līdz 2016.  gadam  — Slovākijā  nepabeigtās lietas ietver visu 
instanču tiesu lietas. Itālija : 2013.  gadā ieviesta atšķirīga civillietu klasifikācija. Dati par Nīderlandi  ietver bezstrīdus 
lietas.  
024681012141618
LUSELTBGHULVNLEEMTDKFIFRROSKCZESSIITATCYHRELPLPTBEDEIE
2012 2018 2019 2020NAV 
DATU
0123456
FINLSEATDKLUEEHUDELVLTSKCZSIPTMTPLFRESROELITHRBEBGIECY
2012 2018 2019 2020NAV DATU
 
20 
 16. attēls. Nepabeigto administratīvo lietu skaits 2012.  un 2018. –2020.  gadā  (*) (pirmās 
instances tiesās  / uz 100 iedzīvotājiem) ( avots:  CEPEJ  pētījums)  
 
(*) Atspoguļošanas nolūkos iepriekšējās vērtības par dažām dalībvalstīm ir samazinātas ( Grieķijā  
2012.  gadā = 3,5).  Grieķijā  un Slovākijā  metodika mainīta. Čehijā  un — līdz 2016.  gadam  — Slovākijā  nepabeigtās 
lietas ietver visu instanču tiesu lietas. Dānija  un Īrija administratīvās lietas nereģistrē atsevišķi.  
3.1.3. Efektivitāte konkrētās ES tiesību jomās  
Šī iedaļa papildina vispārīgos datus par tiesu sistēmu efektivitāti, un tajā ir sniegta informācija par 
vidējo tiesvedības ilgumu (44) konkrētās ES tiesību jomās. 2022.  gada rezultātu apkopojums ir 
balstīts uz iepriekšējiem datiem tādās jomās kā konkurence, elektroniskie sakari, ES preču zīme, 
patērētāj u tiesības un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršana. Šīs četras jomas ir 
izvēlētas, ņemot vērā to būtiskumu vienotajam tirgum un uzņēmējdarbības videi. Turklāt šajā 
izdevumā sniegts plašāks pārskats par administratīvo iestāžu efektivitāti: šād us datus par patērētāju 
tiesību aizsardzību papildina divi jauni rādītāji par konkurences un elektronisko sakaru jomu. 
Kopumā ilgstoši tiesvedības un administratīvo procesu kavējumi var negatīvi ietekmēt no ES 
tiesību aktiem izrietošo tiesību izmantošanu, piemēram, gadījumos, kad piemēroti tiesiskās 
aizsardzības līdzekļi vairs nav pieejami vai arī smagi finansiāli zaudējumi kļūst neatgūstami. Jo 
īpaši uzņēmumiem administratīvā kavēšanās un nenoteiktība dažos gadījumos var radīt 
ievērojamas izmaksas un apdra udēt plānotos vai esošos ieguldījumus (45).  
– Konkurence – 
                                                           
44  Tiesvedības ilgums konkrētās jomās tiek apr ēķināts kalendārajās dienās, skaitot no dienas, kurā lieta vai pārsūdzība 
iesniegta tiesā (vai kurā apsūdzība kļuvusi galīga), līdz dienai, kurā tiesa pieņem nolēmumu (16. –21. attēls). 
Vērtības ir sakārtotas, pamatojoties uz vidējiem svērtajiem datiem par 2013. un 2018. –2020.  gadu 16. –18. attēlā, 
par 2013., 2018., 2019. un 2020.  gadu 19.  attēlā un par 2014. un 2018. –2020.  gadu 20. un 21.  attēlā. Ja dati nav 
bijuši pieejami par visiem gadiem, vidējais rādītājs atspoguļo pieejamos datus, kas aprēķināti, pamat ojoties uz 
visām lietām, lietu izlasi vai aplēsēm.  
45  18. attēls. Ārvalstu tiešo ieguldījumu, politisko risku un politikas reaģēšanas pasākumu saglabāšana un 
paplašināšana, 2019.  gads, Pasaules Bankas grupa.  
0,00,51,01,52,02,53,0
LVMTPLEEHUCZSKBGLTHRSIBELUITFRFIESRONLSEPTCYATDEELDKIE
2012 2018 2019 2020NA
V 
DAT
U
 
21 
 Konkurences tiesību rezultatīva īstenošana ir būtiska pievilcīgai uzņēmējdarbības videi, jo tā 
nodrošina vienlīdzīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem. Tā veicina uzņēmējdarbību un 
efektivitāti, ra da patērētājiem plašāku izvēli un palīdz samazināt cenas un uzlabot kvalitāti. 
17. attēlā ir redzams vidējais ilgums lietām pret valstu konkurences iestāžu lēmumiem, piemērojot 
Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 101.  un 102.  pantu (46). 18.  attēlā  ir parādīts 
vidējais tiesvedības ilgums valstu konkurences iestādēs, piemērojot LESD 101. un 102.  pantu.  
17. attēls. Konkurence : vidējais lietu izskatīšanas ilgums tiesās 2013.  un 2018. –2020.  gadā  (*) 
(pirmās instances tiesās  / dienās) (avots: Eiropas Komisija kopā ar Eiropas Konkurences tīklu)  
(*) Īrija un Austrija : scenārijs nav piemērojams, jo iestādes nav pilnvarotas pieņemt attiecīgus lēmumus. Austrija : 
dati ietver Karteļu tiesas iztiesātas lietas, kuras ir saistītas ar LESD 101. un 102.  panta pārkāpumiem, bet nav balstītas 
uz pārsūdzībām pret valsts konkurences iestādi. Attiecībā uz Itāliju  izmantota ilguma aplēse.  Tukšs stabiņš var norādīt 
uz to, ka da lībvalsts nav ziņojusi par lietām attiecīgajā gadā. Daudzās dalībvalstīs gadījumu skaits ir neliels (mazāk 
par pieciem gadījumiem gadā). Tas var padarīt gada datus atkarīgus no vienas ārkārtīgi ilgas vai īsas lietas 
(piemēram, tas attiecas uz Maltu, kurā b ija tikai viens gadījums).  
                                                           
46  Sk. https://eur -lex.europa.eu/legal -content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=LV  un Padomes 
Regulu  (EK) Nr.  1/2003 (2002.  gada 16.  decembris) par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti 
Līgum a 81. un 82.  pantā (Dokuments attiecas uz EEZ), (OV  L 1, 4.1.2003., 1. –25. lpp.), jo īpaši 3. un 5.  pantu.  
0500100015002000250030003500
BGEEHRLUPTFILTBESKITLVNLFRELCZATRODKSEHUSIDEESCYPLMT
2013 2018 2019 2020 Vidēji 2013., 2018. –2020. gadāNAV LIETU
 
22 
 18. attēls. Konkurence : vidējais tiesvedības ilgums valstu konkurences iestādēs 2020.  gadā  
(*) (dienās) (avots:  Eiropas Komisija kopā ar Eiropas Konkurences tīklu)  
 
(*) Dažās dalībvalstīs gadījumu skaits ir ierobežots. Beļģija:  dati ietver vienu karteļa lēmumu  — 1045  dienas un 
piecus pagaidu pasākumus.  Visu sešu tiesvedību kopējais vidējais ilgums  — 2015  dienas. Itālija:  tiesvedība I833  — 
Gare Consip per acquisizione beni e servizi per informatica e telecomunicazioni , ko uzsāka Itālijas Konkurences 
iestāde saskaņā ar LESD 101.  pantu, netiek ņemta vērā, jo tiesvedības beigās tā nekonstatēja nekādus LESD 
101. panta pārkāpumus. Jāņem vērā, ka dažas dalībvalstis tiesvedība s ilguma dienas nosaka, skaitot tās no dažādiem 
sākuma punktiem. Lielākā daļa dalībvalstu uzskata, ka lieta ir sākta izmeklēšanas sākšanas brīdī. Nīderlandē  lietu 
uzskata par atklātu, kad ir nosūtīts iebildumu paziņojums, savukārt Čehijā  un Slovākijā  lieta tiek uzskatīta par atklātu, 
kad ir sākts administratīvais process. Pēdējā gadījumā tas ir starpposms starp izmeklēšanas sākšanu un iebildumu 
paziņojuma nosūtīšanu. Ir arī vairāki faktori, kas jāņem vērā attiecībā uz tiesvedības ilgumu valsts konkure nces 
iestādēs. Tie ietver lietas būtību un sarežģītību, laiku, kas vajadzīgs, lai vāktu ekonomiskos datus, un ekonomiskās 
analīzes secinājumus, termiņa pagarinājumus pēc pušu pieprasījuma un atkārtotas uzklausīšanas.  
– Elektroniskie sakari – 
ES tiesību ak tu elektronisko sakaru jomā mērķis ir palielināt konkurenci, veicināt vienotā tirgus 
attīstību un radīt ieguldījumus, inovāciju un izaugsmi. Labvēlīgo ietekmi patērētājiem var sasniegt, 
nodrošinot šo tiesību aktu rezultatīvu izpildi, kas rezultātā var paze mināt cenas galalietotājiem un 
uzlabot pakalpojumu kvalitāti. 19.  attēlā ir norādīts to lietu vidējais izskatīšanas ilgums tiesās, kas 
ierosinātas pret valstu regulatīvo iestāžu lēmumiem, piemērojot ES tiesību aktus elektronisko 
sakaru jomā (47). Attēls apt ver plašu lietu klāstu no sarežģītākām “tirgus analīzes” lietām līdz 
vienkāršākiem jautājumiem, kas saistīti ar patērētājiem. 20.  attēlā ir parādīts vidējais tiesvedības 
ilgums valsts regulatīvajās iestādēs, piemērojot ES tiesību aktus.  
 
 
 
                                                           
47  Aprēķins ir veikts, pamatojoties uz to pārsūdzības lietu izskatīšanas ilgumu, kas ierosinātas pret valstu regulatīvo 
iestāžu lēmumiem, kuros piemēroti valsts tiesību akti, ar ko tiek īstenoti ES reglamentējošie noteikumi attiecībā 
uz elektroniskajiem sakariem (Direktīva  2002/19/EK (Piekļuves direktīva), Direktīva  2002/20/EK (Atļauju 
izsniegšanas direktīva), Direktīva  2002/21/EK (Pamatdirektīva) , Direktīva  2002/22/EK (Universālā pakalpojuma 
direktīva), kā arī citi atbilstoši ES tiesību akti, piemēram, radiofrekvenču spektra politikas programma, Komisijas 
lēmumi attiecībā uz spektru, izņemot Direktīvu  2002/58/EK par privāto dzīvi un elektronisko k omunikāciju).  
0200400600800100012001400160018002000
EE IEHR LTMT FINLDK ITPLLVES ATSE SKDE FR CZ PT LURO SIBE ELBG CYHU
2020NAV 
DATU NAV LIETU
 
23 
 19. attēls. Elektroniskie sakari:  vidējais lietu izskatīšanas ilgums tiesās 2013.  un 2018. –
2020.  gadā  (*) (pirmās instances tiesās  / dienās) (avots:  Eiropas Komisija kopā ar Sakaru komiteju)  
 
(*) Lietu skaits dalībvalstīs ir atšķirīgs.  Tukšs stabiņš norāda uz to, ka dalībvalsts nav ziņojusi par lietām attiecīgajā gadā 
(izņemot Portugāli  par 2019. –2020.  gadu un Rumāniju , par kuru nav datu). Dažos gadījumos attiecīgo lietu ierobežotais skaits 
(Bulgārijā , Kiprā , Maltā , Nīderlandē , Slovākijā , Somijā , Zviedrijā ) nozīmē to, ka gada dati ir atkarīgi no vienas lietas ar ļoti ilgu 
vai īsu izskatīšanas laiku, kas var radīt lielas atšķirības starp dažādiem gadiem.  Dānija:  pirmās instances apelācijas lietas izskata 
tiesām pielīdzināma iest āde. Igaunija: vidējais lietu izskatīšanas ilgums tiesās 2013.  gadā bija 18  dienas.  Spānija , Austrija  un 
Polija : izskata dažādas tiesas atkarībā no lietas būtības.  
20. attēls. Elektroniskie sakari:  vidējais tiesvedības ilgums valsts regulatīvajā iestādē 
2015.  gadā un 2018. –2020.  gadā  (dienās) (avots: Eiropas Komisija kopā ar Sakaru komiteju)  
 
  
05001000150020002500
LUROEELVBGDKIEHULTHRFRSISENLPLBEELESDEATSKCZITFIMTPTCY
2013 2018 2019 2020 Vidēji 2013., 2018. –2020. gadāNAV 
LIETU
0200400600800100012001400
BEROFRHULVLUATEEHRSIFINLIEESCYDKITELMTBGCZDELTPLPTSKSE
2015 2018 2019 2020 Vidēji 2015., 2018. –2020. gadāNAV DATU NAV 
LIETU
 
24 
 – ES preču zīme – 
Intelektuālā īpašuma tiesību rezultatīvai īstenošanai ir būtiska nozīme inovācijās veikto 
ieguldījumu veicināšanā. ES preču zīmes reglamentējošie ES tiesību akti (48) paredz nozīmīgu 
lomu valstu tiesām, kuras darbojas kā ES tiesas, pieņemot lēmumus, kuri skar vienoto tirgu. 
21. attēlā ir redzams vidējais ES preču zīmju pārkāpumu lietu izskatīšanas ilgums tiesvedībā star p 
privātpersonām.  
21. attēls. ES preču zīme : vidējais ES preču zīmju pārkāpumu lietu izskatīšanas ilgums 
2013.  un 2018. –2020.  gadā  (*) (pirmās instances tiesās  / dienās ) (avots:  Eiropas Komisija kopā ar 
Eiropas Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centru)  
 
(*) Francija , Itālija , Lietuva , Luksemburga : datiem par konkrētiem gadiem izmantota lietu izlase. Dānija : dati par 
visām preču zīmju lietām  — ne tikai ES  — augst ākajās komerctiesās un jūras tiesās; datu vākšanas sistēmas izmaiņu 
dēļ datu par vidējo ilgumu 2018. un 2019.  gadā nav.  Grieķija : datu pamatā ir vidējais svērtais ilgums par divām 
tiesām. Spānija : vidējā ilguma aprēķinā iekļautas lietas, kas attiecas uz ci tām ES IĪ tiesībām.  
– Patērētāju tiesību aizsardzība – 
Rezultatīva tiesību aktu izpilde patērētāju tiesību aizsardzības jomā ļauj patērētājiem izmantot viņu 
tiesību sniegtās priekšrocības, kā arī neļauj uzņēmumiem, kuri pārkāpj tiesību aktus patērētāju 
tiesību aizsardzības jomā, gūt netaisnīgas priekšrocības. Patērētāju tiesību aizsardzības iestādēm 
un tiesām ir svarīga loma patērētāju tiesību aizsardzības jomā pastāvošo ES tiesību aktu (49) 
izpildes nodrošināšanā dažādajās valstu tiesībaizsardzības sistē mās. 22.  attēlā ir redzams vidējais 
to lietu izskatīšanas ilgums tiesās, kas ierosinātas pret patērētāju tiesību aizsardzības iestāžu 
lēmumiem, ar ko piemēro ES tiesību aktus.  
                                                           
48  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula  (ES) 2017/1001 (2017.  gada 14.  jūnijs) par Eiropas Savienības preču zīmi 
(OV L 154, 16.6.2017., 1. –99. lpp.).  
49  22. un 23.  attēls attiecas uz Negodīgu līguma noteikumu direktīvas (93/13/EEK), Patēriņa preču pārdošanas un 
garantiju direktīvas (1999/44/EK), Negodīgas komercprakses direktīvas (2005/29/EK), Patērētāju tiesību 
direktīvas (2011/83/ES) un to īstenojošo valstu tiesību normu izpildi.  
02004006008001000120014001600
ATMTPLHULTBGROESDELUPTLVSEFIDKELIECZFRSIITEEHRSKBECYNL
2013 2018 2019 2020 Vidēji 2013., 2018.-2020. gadāNAV 
DATU
 
25 
 Patērētājiem vai uzņēmumiem rezultatīva izpilde var ietvert vairāku dalībnieku ķēdi — ne tikai 
tiesas, bet arī administratīvās iestādes. Lai sniegtu vairāk informācijas par šo izpildes ķēdi, ir 
norādīts tiesvedības ilgums atbilstīgi patērētāju tiesību aizsardzības iestādei. 23.  attēlā ir redzams 
valstu patērētāju tiesību aizsardzības  iestāžu administratīvo lēmumu pieņemšanas vidējais ilgums 
no lietas uzsākšanas brīža 2014. un 2018. –2020.  gadā. Attiecīgie lēmumi ietver paziņojumus par 
pamatnoteikumu pārkāpumiem, pagaidu pasākumiem, rīkojumu atcelšanu un anulēšanu, 
tiesvedības sākšanu v ai lietas slēgšanu.  
22. attēls. Patērētāju tiesību aizsardzība : vidējais lietu izskatīšanas  ilgums tiesās  2013.  un 2018. –
2020.  gadā  (*) (pirmās instances tiesās  / dienās) (avots:  Eiropas Komisija kopā ar Sadarbības tīklu 
patērētāju tiesību aizsardzības jomā)  
 
(*) Vācija , Luksemburga , Austrija : scenārijs netiek piemērots, jo patērētāju tiesību aizsardzības iestādes nav 
pilnvarotas pieņemt lēmumus par attiecīgo patērētāju tiesību a izsardzības noteikumu pārkāpumiem. Attiecīgo lietu 
skaits 2020.  gadā ir mazs (mazāk nekā piecas) Īrijā un Somijā . Grieķija  un Rumānija  par konkrētiem gadiem 
iesniedza vidējā ilguma aplēses.   
 
  
0200400600800100012001400160018002000
SEHU LTEEHRPTBG ESRODKNLSK SILV FIITFRCZPLCY ELIEBEMT
2013 2018 2019 2020 Vidēji 2013., 2018., 2019., 2020. gadāNAV
DATU
 
26 
 23. attēls. Patērētāju tiesību aizsardzība : vidējais patērētāju tiesību aizsardzības iestāžu 
administratīvo lēmumu  pieņemšanas ilgums 2014. un 2018. –2020.  gadā  (*) (pirmā instance/  dienās) 
(avots:  Eiropas Komisija kopā ar Sadarbības tīklu patērētāju tiesību aizsardzības jomā)  
 
(*) Vācija , Luksemburga , Austrija : scenārijs netiek piemērots, jo patērētāju tiesību aizsardzības iestādes nav 
pilnvarotas pieņemt lēmumus par attiecīgo patērētāju tiesību aizsardzības noteikumu pārkāpumiem. Dānija , Grieķija , 
Francija , Rumānija  un Somija  par k onkrētiem gadiem iesniedza vidējā ilguma aplēses.  
– Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija – 
Cīņa pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju ne tikai sekmē cīņu pret noziedzību, bet arī ir 
svarīga finanšu nozares drošībai, integritātei un stabilitātei,  finanšu sistēmas uzticamībai un 
godīgai konkurencei vienotajā tirgū (50). Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija var atturēt ārvalstu 
ieguldījumus, kropļot starptautiskās kapitāla plūsmas un negatīvi ietekmēt valsts 
makroekonomiku, kā rezultātā samazinās labklājība un no produktīvākiem saimnieciskās darbības 
veidiem aizplūst resursi (51). Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīva paredz, 
ka dalībvalstīm ir jāuztur statistika par savu sistēmu darbības rezultativitāti (efektivitāti) cīņā p ret 
nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu (52). Sadarbībā ar dalībvalstīm, 
izmantojot atjauninātu aptaujas anketu, tika apkopoti dati par tiesvedības posmiem valstu režīmos, 
ar ko novērš nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju. 24 . attēlā ir norādīts ar nelikumīgi iegūtu 
līdzekļu legalizācijas noziedzīgiem nodarījumiem saistītu lietu vidējais izskatīšanas ilgums pirmās 
instances tiesās.  
                                                           
50  2. apsvērums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā  (ES) 2015/849 (2015.  gada 20.  maijs) par to, lai 
nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai.  
51  SVF faktu lapa, 2018.  gada 8.  marts: https://www.imf.org/en/About/Factsheets/Sheets/2016/08/01/16/31/Fight -
Against -Money -Laundering -the-Financing -of-Terrorism .  
52  Direktīvas  (ES) 2015/849 44.  panta 1.  punkts. Sk. arī p ārskatīto 44.  pantu Direktīvā  (ES) 2018/843, kas stājās 
spēkā 2018.  gada jūnijā un kas dalībvalstīm bija jāīsteno līdz 2020.  gada janvārim.  
0100200300400500600700
HRROFRLTBGEESISKCZ IEPTSEITCYDKELLVHUNL FIESPLBEMT
2014 2018 2019 2020 Vidēji 2014., 2018., 2019., 2020. gadāNAV
DATU
 
27 
 24. attēls. Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija : vidējais lietu izskatīšanas ilgums tiesās 
2014.  un 2018. –2020.  gadā  (*) (pirmās instances tiesās  / dienās) (avots: Eiropas Komisija kopā ar 
Ekspertu grupu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanas 
jomā)  
 
(*) 2020.  gada datu nav par šā dām valstīm: Beļģija , Vācija , Igaunija , Īrija, Horvātija , Polija  un Portugāle . Bulgārija : vidējo 
lietu izskatīšanas ilgumu aprēķina no lietas uzsākšanas datuma līdz tiesas nolēmuma datumam mēnešos.  Spānija, Nīderlande : 
aplēstais ilgums. Čehija : ilgums mēnešos. Ungārija : vidējais dienu skaits tika aprēķināts, pamatojoties vienīgi uz to lietu skaitu, 
kurās pieņemts notiesājošs spriedums. Portugāle : vidējais dienu skaits tika aprēķināts, pamatojoties uz izlasi. Itālija:  dati attiecas 
gan uz lietas  iztiesāšanām, gan pirmstiesas sēdēm. Kipra : nopietnas lietas zvērināto tiesā vidēji tiek izskatītas gada laikā. Mazāk 
smagu pārkāpumu gadījumā apgabaltiesās izskatīšana ir ilgāka. Slovākija* : dati atbilst visas tiesvedības vidējam ilgumam, 
ieskaitot apelā cijas tiesu.  
030060090012001500180021002400
DKEESELUHRBGCYPLFIATNLELFRIECZHULVPTESLTITSK*ROSIMTBEDE
2014 2018 2019 2020 Vidēji 2014., 2018. –2020. gadāNAV 
DATU
3.1.4.  Kopsavilkums par tiesu sistēmu efektivitāti  
Efektīva tiesu sistēma tiek galā ar izskatāmo lietu apjomu un neizskatīto lietu uzkrāšanos un 
pieņem lēmumus bez nepamatotas kavēšanās. Tāpēc ES rezultātu apkopojumā tiesiskuma jomā 
izmantotie  galvenie tiesu sistēmu efektivitātes uzraudzības rādītāji ir tiesvedības ilgums  (lietas 
izskatīšanai nepieciešamais paredzamais vai vidējais laiks dienās), lietu pabeigšanas 
koeficients  (pabeigto lietu skaita un ienākošo lietu skaita attiecība) un nepabei gto lietu  skaits 
(to lietu skaits gada beigās, kuras vēl ir jāizskata).  
Vispārīgie dati par efektivitāti  
2022.  gada ES rezultātu apkopojumā tiesiskuma jomā ir ietverti efektivitātes dati par astoņu 
gadu laikposmu (2012. –2020.  gadu). Šis laikposms ļauj noteikt konkrētas tendences un ņemt 
vērā to, ka tiesu sistēmas reformu ietekme bieži vien ir jūtama ar laiku.  
Aplūkojot kopš 2012.  gada un līdz 2020.  gadam pieejamos datus civillietās, komerclietās un 
administratīvajās lietās, tendences vairumā gadījumu bi ja pozitīvas. Tomēr 2020.  gadā dažās 
 
28 
                                                            
53  Horvātija, Itālija, Kipra, Ungārija, Malta, Polija, Portugāle un Slovākija, kas saņēma tām adresētus ieteikumus 
2020.  gada Eiropas pusgadā, un Beļģija, Bulgārija, Īrija, Grieķija, Spānija, Rumānija un Slovēnija, attiecībā uz 
kurām attiecīgās grūtības atspoguļotas tām adresēto 2020.  gada ieteikumu apsvērumos un ziņojumos par valstīm.  
Rezultātu atšķirības astoņu anal izēto gadu laikā var pamatot ar kontekstuāliem faktoriem (atšķirības par vairāk 
nekā 10  % attiecībā uz ienākošajām lietām nav nekas neierasts) vai sistēmiskām nepilnībām (elastības un 
atsaucības trūkums vai neatbilstības reformas procesā).  dalībvalstīs vispārīgie dati par efektivitāti liecina par negatīvu ietekmi uz efektivitāti. Iespējams, 
to izraisīja Covid -19 pandēmija, tāpēc šai ietekmei ir pagaidu raksturs.  
Atsevišķas pozitīvas norises var novērot da žās dalībvalstīs, kas Eiropas pusgadā tika uzskatītas 
par tādām, kuras saskaras ar īpašām grūtībām (53): 
 Kopš 2012.  gada un saskaņā ar esošajiem datiem par šīm dalībvalstīm, kā arī neraugoties uz 
Covid -19 pandēmiju, dažās dalībvalstīs tiesvedības ilgums pir mās instances tiesās  plašajā 
“visu lietu” kategorijā (6.  attēls) un “strīdus civillietu un komerclietu” kategorijā (7.  attēls) 
turpināja samazināties vai ir saglabājies stabils. Aptuveni pusē attiecīgo dalībvalstu minētais 
6. un 7.  attēls liecina par tiesv edības ilguma pieaugumu, un tas dažkārt pārsniedz 2012.  gada 
līmeni. Administratīvajās lietās (9.  attēls) gandrīz visās šajās dalībvalstīs tiesvedības ilgums 
kopš 2012.  gada ir samazinājies vai saglabājies stabils. Kopumā 2020.  gadā aptuveni pusē 
no dalībv alstīm tiesvedības ilgums administratīvajās lietās palielinājās.  
 Rezultātu apkopojumā ir sniegti dati par tiesvedības ilgumu visās tiesas instancēs  strīdus 
civillietās un komerclietās (8.  attēls), kā arī administratīvajās lietās (10.  attēls). Dati liecina,  
ka vairākās dalībvalstīs, kas apzinātas kā tādas, kuras saskaras ar grūtībām saistībā ar 
tiesvedības ilgumu pirmās instances tiesās, augstākas instances tiesas darbojas efektīvāk. 
Tomēr dažās citās dalībvalstīs, kas saskaras ar grūtībām, vidējais tiesvedī bas ilgums 
augstākas instances tiesās ir pat lielāks nekā pirmās instances tiesās.  
 Plašajā “visu lietu” kategorijā un strīdus civillietu un komerclietu kategorijā (11. un 
12. attēls) kopējais to dalībvalstu skaits, kurās lietu pabeigšanas koeficients  ir lielāks par 
100 %, kopš pagājušā gada ir samazinājies, pietuvojoties 2012.  gada līmenim. Neraugoties 
uz samazinājumu, 2020.  gadā lielākā daļa dalībvalstu, tostarp lielākā daļa no tām, kas 
saskaras ar grūtībām, ziņoja par augstu lietu pabeigšanas koeficientu (vairāk nekā 97  %). 
Tas nozīmē, ka tiesas parasti spēj izskatīt ienākošās lietas šajās kategorijās. 
Administratīvajās lietās (13.  attēls) ir novērojama lielāka lietu pabeigšanas koeficienta 
atšķirība starp dažādiem gadiem. Lai gan kopumā šis koeficients jo projām ir zemāks nekā 
citās lietu kategorijās, dažas dalībvalstis turpina īstenot pienācīgu virzību. Konkrēti  — 
vairāk nekā puse dalībvalstu, kuras saskaras ar grūtībām, ziņo, ka kopš 2012.  gada 
administratīvo lietu pabeigšanas koeficients ir uzlabojies.  
 Kopš 2012.  gada situācija saglabājas stabila vai turpina uzlaboties gandrīz visās dalībvalstīs, 
kas saskārās ar vislielākajām grūtībām uzkrāto neizskatīto lietu  pārvaldībā, neatkarīgi no 
lietu kategorijas. Neraugoties uz nepabeigto lietu skaita pieaugumu d ažās dalībvalstīs, 
2020.  gadā citās dalībvalstīs ir panākts būtisks progress nepabeigto lietu skaita 
samazināšanā gan strīdus civillietās un komerclietās (15.  attēls), gan administratīvajās lietās 
(16. attēls). Tomēr joprojām pastāv būtiskas atšķirības sta rp dalībvalstīm, kurās ir 
salīdzinoši maz nepabeigtu lietu, un dalībvalstīm, kurās ir liels nepabeigto lietu skaits.  
 
 
29 
 Efektivitāte konkrētās ES tiesību jomās  
Dati par vidējo tiesvedības ilgumu konkrētās ES tiesību jomās (17. –24. attēls) sniedz priekšstatu 
par tiesu sistēmu darbību attiecībā uz konkrētiem ar uzņēmējdarbību saistītu strīdu veidiem.  
Dati par efektivitāti konkrētajās ES tiesību jomās ir apkopoti, pamatojoties uz šauri definētiem 
scenārijiem, tāpēc atbilstošo lietu skaits var šķist mazs. Tomēr, salīdzinot ar aprēķināto 
tiesvedības ilgumu, kas atspoguļots vispārīgajos datos par efektivitāti, šie skaitļi norāda faktisko 
vidējo izskatīšanas ilgumu visā m atbilstošajām lietām attiecīgajās jomās konkrētajā gadā. Tāpēc 
ir vērts atzīmēt, ka vairākas dalībvalstis, kas nav saskārušās ar grūtībām, spriežot pēc 
vispārīgajiem datiem par efektivitāti, ziņo par ievērojami ilgāku lietu vidējo izskatīšanas ilgumu 
konkrētajās ES tiesību jomās. Tajā pašā laikā tiesvedības ilgums dažādās konkrētās jomās var 
ievērojami atšķirties arī vienā un tajā pašā dalībvalstī.  
Visbeidzot, jaunie rādītāji, kuros galvenā uzmanība pievērsta administratīvo procesu ilgumam 
valsts konkuren ces iestādēs un valsts regulatīvajās iestādēs, kas nodarbojas ar elektroniskajiem 
sakariem, sniedz ieskatu par administratīvo efektivitāti vairākās ES tiesību jomās. Vispārējās 
izpildes ķēdes, tostarp administratīvo un tiesvedības procedūru, efektivitāte v eicina pozitīvu 
uzņēmējdarbības un ieguldījumu vidi, nodrošinot lietu savlaicīgu izspriešanu un tiesību 
ievērošanu.  
Skaitļi par konkrētām ES tiesību jomām liecina par turpmāk aprakstītajām tendencēm.  
 Attiecībā uz konkurences lietu izskatīšanu tiesās  (17. attēls) jānorāda, ka, tā kā kopējais 
lietu apjoms, kas jāizskata tiesām dalībvalstīs, palielinājās, lietu izskatīšanas ilgums tiesās 
samazinājās vai saglabājās stabils sešās dalībvalstīs, bet palielinājās piecās citās dalībvalstīs. 
Neraugoties uz nedaudz po zitīvo tendenci, trīs dalībvalstis ziņoja, ka vidējais ilgums 
2020.  gadā pārsniedza 1000  dienas. Attiecībā uz procedūrām valsts konkurences iestādēs  
10 dalībvalstis ziņoja, ka tiesvedība aizņem mazāk nekā 1000  dienas. Dažas dalībvalstis, 
kuras saskaras ar problēmām, kas saistītas ar efektivitāti konkurences lietu izskatīšanā tiesā, 
ir vienas no efektīvākajām attiecībā uz procedūrām valsts konkurences iestādēs.  
 Elektronisko sakaru jomā  (19. attēls) izskatāmo lietu apjoms tiesās samazinājās 
salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem, turpinot 2019.  gadā novēroto pozitīvo tendenci 
attiecībā uz tiesvedības ilguma palielināšanos. 2020.  gadā lielākajā daļā dalībvalstu tika 
reģistrēta vidējā tiesvedības ilguma samazināšanās vai tas saglabājās stabils salīdzinājumā 
ar 2019. gadu, un tikai dažās dalībvalstīs tika konstatēts palielinājums. Jaunais rādītājs par 
to valsts regulatīvo iestāžu efektivitāti, kuras nodarbojas ar elektroniskajiem sakariem  
(20. attēls), liecina, ka dažās dalībvalstīs vidējais tiesvedības ilgums ir diezgan stabils, bet 
kopumā gados, par kuriem ir pieejami dati, nav skaidras tendences.  
 ES preču zīmju pārkāpumu lietās  (21. attēls) 2020.  gadā kopējais izskatāmo lietu apjoms 
samazinājās. Lai gan dažām dalībvalstīm izdevās sekmīgāk tikt galā ar izskatāmo lietu 
apjomu un tajās tika reģistrēts mazāks vai nemainīgs tiesvedības ilguma līmenis, sešās citās 
dalībvalstīs bija skaidri vērojams vidējā tiesvedības ilguma palielinājums.  
 Iespējama apvienotā ietekme, ko rada izpildes ķēde, kura sastāv gan no administr atīvās 
procedūras, gan no lietu izskatīšanas tiesā, ir atspoguļota ES patērētāju tiesību jomā  (22. 
un 23.  attēls). 2020.  gadā sešas dalībvalstis ziņoja, ka to patērētāju tiesību aizsardzības 
iestādēm vidēji bija nepieciešami mazāk nekā trīs mēneši, lai pie ņemtu lēmumu lietā, uz 
 
30 
  
 
3.2. Tiesu sistēmu kvalitāte  
Nav vienota veida, kā novērtēt tiesu sistēmu kvalitāti. 2022.  gada ES rezultātu apkopojumā 
tiesiskuma jomā turpina izvērtēt rādītājus, kas ir vispārēji pieņemti kā būtiski tiesiskuma kvalitātes 
uzlabošanai. Tie iedalīti četrās kategorijās:  
1) tiesu iestāžu pieejamība iedzīvo tājiem un uzņēmumiem;  
2) atbilstoši finanšu resursi un cilvēkresursi;  
3) novērtēšanas rīku ieviešana;  
4) digitalizācija.  
3.2.1. Pieejamība  
Visā tiesu sistēmas ķēdē ir nepieciešama pieejamība, lai nodrošinātu iedzīvotājiem attiecīgās 
informācijas iegūšanu  — par tiesu sistēmu, to, kā celt prasību un kādi ir ar to saistītie finanšu 
aspekti, par tiesvedības statusu līdz pat tās beigām  — un lai no drošinātu piekļuvi spriedumam 
tiešsaistē.  
 
 
                                                           
54  Ar Eiropas P arlamenta un Padomes Direktīvu  (ES) 2018/1673 (2018.  gada 23.  oktobris) par nelikumīgi iegūtu 
līdzekļu legalizācijas apkarošanu ar krimināltiesībām tiks likvidēti juridiskie šķēršļi, kas var kavēt 
kriminālvajāšanu, piemēram, tas, ka kriminālvajāšanu par ne likumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju var sākt tikai tad, 
kad ir noslēgusies tiesvedība par pamatā esošo predikatīvo nodarījumu. Dalībvalstīm minētā direktīva bija 
jātransponē līdz 2020.  gada 8.  decembrim.  kuru attiecas ES patērētāju tiesības, savukārt sešās citās dalībvalstīs tām bija nepieciešami 
vairāk nekā seši mēneši. Gadījumos, kad patērētāju tiesību aizsardzības iestāžu lēmumi tika 
apstrīdēti tiesā, 2020.  gadā tendences attiecīb ā uz administratīvo lēmumu izskatīšanas 
ilgumu tiesā atšķīrās  — salīdzinājumā ar 2019.  gadu ilgums palielinājās astoņās dalībvalstīs 
un samazinājās četrās citās dalībvalstīs. Divās dalībvalstīs vidējais lietu izskatīšanas ilgums 
tiesās joprojām pārsniedz 1 000 dienas.  
 Iedarbīga cīņa pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju  ir būtiska finanšu sistēmas 
aizsardzībā, godīgas konkurences nodrošināšanā un negatīvu ekonomisko seku novēršanā. 
Problēmas saistībā ar tiesvedības ilgumu lietās, kas saistītas ar nel ikumīgi iegūtu līdzekļu 
legalizācijas nodarījumiem, var ietekmēt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas 
apkarošanas rezultativitāti. 24.  attēlā ir sniegti atjaunināti dati par tās tiesvedības ilgumu, 
kurā izskata nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas nodarījumus. Tas apliecina, ka, lai gan 
vairāk nekā pusē dalībvalstu tiesvedība pirmās instances tiesās ilgst vidēji līdz gadam, dažās 
dalībvalstīs šāda tiesvedība ilgst vidēji aptuveni divus gadus (54). 
 
 
31 
 – Juridiskā palīdzība, tiesas nodevas un maksa par juridiskiem pakalpojumiem  – 
Svarīgs tiesu iestāžu pieejamību noteicošs faktors ir tiesvedības izmaksas. Lielas tiesvedības 
izmaksas, ieskaitot tiesas nodevas (55) un maksu par juridiskiem pakalpojumiem (56), var traucēt 
tiesu iestāžu pieejamību. Tiesvedības izmaksas civillietās un komerclietās ES līmenī nav 
saskaņotas.  Tās nosaka valstu tiesību akti, tādēļ tās dažādās dalībvalstīs atšķiras.  
Piekļuve juridiskajai p alīdzībai ir pamattiesības, kas nostiprinātas ES Pamattiesību hartā (57). Tā 
ļauj personām, kas citādi nespētu apmaksāt tiesvedības izmaksas vai veikt to priekšapmaksu, 
piekļūt tiesu iestādēm. Lielākā daļa dalībvalstu piešķir juridisko palīdzību, pamatojoti es uz 
pieteikuma iesniedzēja ienākumiem (58). 
25. attēlā ir atspoguļota pilnīgas vai daļējas juridiskās palīdzības pieejamība konkrētā patērētāju 
tiesību aizsardzības lietā, kurā ir iesniegta prasība par 6000  EUR. Tajā ir salīdzināts ienākumu 
slieksnis juri diskās palīdzības sniegšanai, izteikts procentos no Eurostat  noteiktā nabadzības riska 
sliekšņa katrā dalībvalstī (59). Piemēram, ja slieksnis juridiskās palīdzības saņemšanai ir 20  %, tas 
nozīmē, ka pieteikuma iesniedzējs, kura ienākumi ir par 20  % lielāki  nekā Eurostat  noteiktais 
nabadzības riska slieksnis attiecīgajā dalībvalstī, joprojām būs tiesīgs saņemt juridisko palīdzību. 
Tomēr, ja slieksnis juridiskās palīdzības saņemšanai ir zemāks par 0, tas nozīmē, ka persona, kuras 
ienākumi ir mazāki par nabadzības riska sli eksni, nevar saņemt juridisko palīdzību.  
Dažās dalībvalstīs pastāv gan juridiskās palīdzības sistēma, kuras ietvaros ar tiesvedību saistītās 
izmaksas tiek segtas 100  % apmērā (juridiskā palīdzība pilnā apmērā), gan arī sistēma daļējai 
izmaksu segšanai (daļ ēja juridiskā palīdzība), kurā piemērojamie atbilstības kritēriji atšķiras no 
pirmajā minētajā sistēmā piemērojamajiem. Citās dalībvalstīs pastāv vai nu tikai pilna apmēra, vai 
daļējas juridiskās palīdzības sistēma.  
  
                                                           
55  Ar tiesas nodevām saprot naudas summas, kas ir jāmaksā, lai ierosinātu ar krimināltiesībām nesaistītu tiesvedību 
tiesā. 
56  Maksa par juridiskiem pakalpojumiem ir atlīdzība par pakalpojumiem, ko advokāti sniedz klientiem.  
57  ES Pamattiesību hartas 47.  panta 3.  punkts.  
58  Atbilstības sliekšņa noteikšanai  dalībvalstis izmanto dažādas metodes, piemēram, atšķirīgus atsauces periodus 
(mēneša/gada ienākumi). Aptuveni pusē dalībvalstu ir arī slieksnis, kas saistīts ar pieteikuma iesniedzēja personīgo 
kapitālu. Šajā attēlā tas nav ņemts vērā. Beļģijā, Bulgārijā,  Īrijā, Spānijā, Francijā, Horvātijā, Ungārijā, Lietuvā, 
Luksemburgā, Nīderlandē un Portugālē noteiktām personu grupām (piemēram, fiziskām personām, kuras saņem 
noteiktus pabalstus) ir automātiski piešķirtas tiesības saņemt juridisko palīdzību civillietu/k omerclietu strīdu 
gadījumā. Citi kritēriji, ko dalībvalstis var piemērot, piemēram, lietas būtība, šajā attēlā nav atspoguļoti. Lai gan 
tas nav tieši saistīts ar attēlu, vairākās dalībvalstīs (Austrijā, Čehijā, Vācijā, Dānijā, Itālijā, Nīderlandē, Polijā, 
Slovēnijā) juridiskā palīdzība ir pieejama ne tikai fiziskām personām.  
59  Lai apkopotu salīdzināmus datus, katras dalībvalsts Eurostat  noteiktais nabadzības riska slieksnis ir pārrēķināts 
mēneša ienākumos. Nabadzības riska slieksnis ir 60  % no valsts vidēj ā ekvivalentā izmantojamā mājsaimniecības 
ienākuma. Eiropas aptauja par ienākumiem un dzīves apstākļiem, Eurostat  tabula ilc_li01, pieejama vietnē 
https://ec.euro pa.eu/eurostat/databrowser/view/ilc_li01/default/table?lang=en . 
 
32 
 25. attēls. I enākumu slieksnis juridiskās palīdzības saņemšanai konkrētā patērētāju tiesību 
aizsardzības lietā, 2021.  gads  (*) (atšķirība (procentos) no Eurostat noteiktā nabadzības riska 
sliekšņa) (avots: Eiropas Komisija kopā ar Eiropas Advokatūru un juristu biedrību  padomi 
(CCBE ) (60))  
(*) Igaunija:  lēmums piešķirt juridisko palīdzību nav balstīts uz pieteikuma iesniedzēja finanšu resursu apmēru . Īrija:  
saistībā ar juridisko palīdzību jāņem vērā arī pieteikuma iesniedzēja rīcībā esošie aktīvi. Kipra : 2020.  gada dati. 
Malta : 2020.  gada dati. Latvija : sliekšņa vērtības katrai pašvaldībai ir atšķirīgas; diagrammā parādīta augšējā 
robeža. Portugāle : lēmumus par juridisko palīdzību pieņem publiskās pārvaldes iestādes (attēlā P.P.), un Sociālā 
nodrošinājum a ministrija novērtē pieteikuma iesniedzēja finanšu apstākļus saskaņā ar tiesību aktiem. Rumānija : 
2020.  gada dati.  
Lielākajā daļā dalībvalstu pusēm, uzsākot tiesvedību, ir jāmaksā tiesas nodeva. Juridiskās 
palīdzības saņēmēji bieži ir atbrīvoti no tiesas nodevas maksāšanas. Juridiskās palīdzības 
saņēmējus automātiski no tiesas nodevas maksāšanas neatbrīvo tikai Bulgārijā, Igaunijā, Īrijā, 
Nīderlandē, Polijā un Slovēnijā. Čehijā tiesa katrā konkrētā lietā lemj par juridiskās palīdzības 
saņēmēja atbrīvošanu vai neatbrīvošanu no tiesas nodevas maksāšanas. Luksemburgā tiesvedības 
pusēm, kuras saņem juridisko palīdzību, nav jāmaksā nodeva tiesas izpildītājiem. 26.  attēlā ir 
salīdzināta tiesas nodevas summa divos scenārijos, kas izteikta kā daļa no prasības vērtī bas. 
Piemēram, ja attēlā norādītā tiesas nodeva ir 10  % no prasības vērtības 6000  EUR, patērētājam par 
tiesvedības sākšanu būs jāmaksā tiesas nodeva 600  EUR apmērā. Prasība ar mazu vērtību ir balstīta 
uz Eurostat  nabadzības riska slieksni katrai dalībvalst ij. 
                                                           
60  2021.  gada dati savākti, izmantojot Eiropas Advokatūru un juristu biedrību padomes ( CCBE ) locekļu atbildes uz 
anketas jautājumiem, kuras pamatā ir šāds konkrēts scenārijs: patērētāja strīds  ar uzņēmumu (norādītas divas 
dažādas prasības vērtības  — 6000  EUR un Eurostat  noteiktais nabadzības riska slieksnis katrā dalībvalstī). Ņemot 
vērā, ka juridiskās palīdzības nosacījumi ir atkarīgi no pieteikuma iesniedzēja situācijas, tika izmantots šāds 
scenārijs: neprecējies 35  gadus vecs pieteikuma iesniedzējs, kurš strādā algotu darbu, kura apgādībā nav nevienas 
personas un kuram nav juridisko izdevumu apdrošināšanas, ir pastāvīgi ienākumi un īrēts dzīvoklis. 
-7 0%-5 0%-30%-1 0%1 0%30%5 0%7 0%90%1 1 0%1 30%1 5 0%
DKESELITDEBELVLTNLSE IESIMTBGLU FISKFRHRROHUCZATPLEECYPT
Pilna apmēra juridiskā palīdzība Daļēja juridiskā palīdzība0%T IE S A S  P IL N V A R A S
JU R ID IS KĀP A LĪDZĪB A  S C E NĀR IJĀN A V  
P A R E D ZĒTA
P .P . P IL N V A R A S
 
33 
 26. attēls. Tiesas nodeva tiesvedības sākšanai konkrētā patērētāju tiesību aizsardzības lietā, 
2021.  gads  (*) (tiesas nodevas summa, izteikta kā daļa no prasības vērtības) (avots: Eiropas 
Komisija kopā ar Eiropas Advokatūru un juristu biedrību padomi ( CCBE ) (61)) 
 
(*) “Prasība ar mazu vērtību” ir prasība, kas atbilst Eurostat  noteiktajam nabadzības riska slieksnim uz vienu personu 
katrā dalībvalstī, pārrēķinot mēneša ienākumos (piemēram, 2019.  gadā šī vērtība bija no 193  EUR Rumānijā  līdz 
1824  EUR Luksemburgā ). Spānija , Portugāle : netika sniegti dati. Bulgārija , Rumānija : 2020.  gada dati par tiesas 
nodevu 6000  EUR apmērā. Informācija par tiesas nodevām prasības ar mazu vērtību gadījumā netika iesniegta. 
Kipra : 2020.  gada dati.  Luksemburga : tiesvedības pusēm, ierosinot prasību kā prasītājiem, ir jāsamaksā nodeva 
tiesas izpildītājam, ja vien tās nesaņem juridisko palīdzību. Malta : 2020.  gada dati. Nīderlande : tiesas nodevas, ja 
ienākumi ir <  2383  EUR  mēnesī.  Austrija : maksimālā t iesas nodevas summa ir atkarīga no tiesas instances. 
Zviedrija:  civillietās ir atšķirīgas tiesas nodevas atkarībā no lietas veida. Strīdiem, kuru gadījumā prasības vērtība ir 
< 2339  EUR, tiesas nodeva ir 88  EUR. Lietās, kuru gadījumā prasības vērtība ir >  2339  EUR, tiesas nodeva ir 
275 EUR. Citiem prasību veidiem piemēro citas tiesas nodevas.  
Ekonomikai ir ļoti svarīga efektīva līgumu izpilde. Faktisko tiesvedības izmaksu atgūšanas 
iespējamība stiprina pozīcijas kreditoram, kurš vēlas panākt līguma izpildi.  Parasti kreditoram kā 
prasītājam ir pienākums maksāt tiesas nodevu par prasības iesniegšanu tiesā. Tiesas parasti uzdod 
atbildētājam kā zaudējušajai pusei pilnībā atlīdzināt  tiesas nodevas, ko kā avansu ir iemaksājis 
prasītājs, kurš ir uzvarējis strīdā. 2 7. attēlā ir redzams tiesvedības uzsākšanai nepieciešamais tiesas 
nodevas apmērs konkrētā komerclietā par strīdu starp diviem uzņēmumiem, t.  i., pārrobežu 
tiesvedībā komerclietā par līguma izpildi, ja prasības vērtība ir 20  000 EUR.  
                                                           
61  Dati, kas attiecas uz 2020.  gadā spēkā es ošajiem ienākumu sliekšņiem, ir savākti, izmantojot Eiropas Advokatūru 
un juristu biedrību padomes ( CCBE ) locekļu atbildes uz anketas jautājumiem, kuras pamatā ir šāds scenārijs: 
patērētāja strīds starp fizisku personu un uzņēmumu (norādītas divas dažādas prasības vērtības: 6000  EUR un 
Eurostat  nabadzības riska slieksnis katrā dalībvalstī). 
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
FRBE ITMTSKLT IEDKLUNLSECZATPL SIHU ELLVDEEEHR FICYBGRO ESPT
Tiesas nodeva par prasību 6000 EUR apmērā (%) Tiesas nodeva par zemas vērtības prasību (*)(%)N
A
VNAV 
DATU
 
34 
 27. attēls. Tiesas nodeva par tiesvedības sākšanu konkrētā komerclietā, 2021.  gads  (*) (EUR) 
(avots: Eiropas Komisija kopā ar CCBE  (62)). 
 
(*) Kipra, Luksemburga, Malta, Polija, Rumānija : 2020.  gada dati. Grieķija, Spānija : par tiesas nodevu atgūšanu 
tiek lemts katrā lietā atsevišķi. Ungārija:  uzvarējusī puse nevar pilnībā atgūt tiesas nodevas.  
Tā ir izplatīta prakse, ka kreditoram jāveic priekšapmaksa par sava advokāta pakalpojumiem ne 
tikai par tiesvedības stadiju, bet arī pirmstiesas stadijā. Attiecībā uz atlīdzināšanu lielākā daļa 
dalībvalstu piemēro noteikumu, saskaņā ar kuru zaudējušajai pusei ir jāsedz ne tikai savas, bet arī 
uzvarējušās puses juridiskās izmaksas. Šis noteikums attur no tādu lietu izskatīšanas, kurās ir  
mazas izredzes uzvarēt, bet mudina iesniegt prasības gadījumos, kad ir liela iespēja procesā 
uzvarēt. 28.  attēlā ir redzama summa, kas tiesai konkrētas komerclietas scenārijā būtu jāpiespriež 
par labu uzvarējušajam prasītājam (sk. 62.  zemsvītras piezīmi).   
Var izšķirt trīs galvenās nodevu sistēmas:  
1) dalībvalstīs ar likumā noteiktas nodevas sistēmu maksas par juridiskiem pakalpojumiem 
atlīdzināšana ir atkarīga no likumā noteiktās nodevas par advokāta konkrēti veikto darbu, kas 
dažādās dalībvalstīs būtisk i atšķiras;  
2) dalībvalstīs, kurās nav likumā noteiktas nodevas sistēmas, maksu par juridiskiem 
pakalpojumiem atlīdzina pilnībā (Portugāle, Somija) vai daļēji (Latvija, Luksemburga);  
3) vairākās dalībvalstīs par atlīdzināšanu katrā konkrētajā lietā lemj t iesa.  
                                                           
62  Dati ir savākti, izmantojot Eiropas Advokatūru un juristu biedrību padomes ( CCBE ) locekļu atbildes uz anketas 
jautājumiem, kuras pamatā ir iepriekš aprakstītais scenā rijs. CCBE locekļi tika lūgti sniegt informāciju par tiesas 
nodevu, kas šajā scenārijā ir jāmaksā par prasības iesniegšanu.  
0100200300400500600700800900100011001200
FRLUBEIEESCYRODKITHRSEELSIFIMTLTATEEBGLVCZPLNLDEHUSKPTN
A
VN
A
V
D
A
T
U
 
35 
 28. attēls. Maksas par juridiskiem pakalpojumiem atgūstamība tiesvedībā komerclietā, 
2021.  gads  (*) (EUR) (avots: Eiropas Komisija kopā ar Eiropas Advokatūru un juristu biedrību 
padomi ( CCBE ) (63))  
 
(*) Šajā attēlā maksā par juridiskajiem pakalpojumiem nav iekļautas kancelejas izmaksas un PVN, ja tas jāmaksā. 
Scenārijā paredzētā hipotētiskā maksa par juridiskajiem pakalpojumiem tiesvedības stadijā ir 1650  EUR. Pilnīga 
atgūšana sistēmās, kurās nav liku mā noteiktas nodevas, nozīmē, ka ir iespējams atgūt šo summu (1650  EUR). 
Dalībvalstis, kurās ir iespējama daļēja atgūšana (Latvija, Luksemburga), ir sarindotas pēc atgūstamās maksas par 
juridiskiem pakalpojumiem (no augstākā apjoma uz zemāko; summas ir 220 0–660 EUR). Šajā attēlā nav iekļauta 
informācija attiecībā uz maksas par juridiskiem pakalpojumiem atgūstamību pirmstiesas stadijā, jo tā nav paredzēta 
visās dalībvalstīs. Itālija:  pastāv likumā noteikta nodeva (šajā scenārijā  — 3235  EUR), taču tiesa var noteikt 
atlīdzinājumu noteikta diapazona ietvaros. Lietuva : tiesa pieņem lēmumu, ņemot vērā Tieslietu ministrijas 
norādījumus. Maksimālā summa scenārijā būtu 3350  EUR. Ungārija : ir divi scenāriji: tiesa varētu likt uzvarējušajai 
pusei pilnībā atgūt maksu par juridiskajiem pakalpojumiem, pamatojoties uz advokāta un klienta vienošanos saistībā 
ar maksu par juridiskajiem pakalpojumiem; tiesa varētu ņemt vērā likumā noteiktās nodevas sis tēmu un likt 
uzvarējušajai pusei tikai daļēji atgūt maksu par juridiskajiem pakalpojumiem, neraugoties uz vienošanos starp 
advokātu un klientu. Malta : Maltā jēdziens “maksa par juridiskajiem pakalpojumiem stundā” nepastāv, un 
atlīdzinājumu nosaka, balstoti es uz prasības vērtību.  Austrija : scenārijs Austrijas atlīdzināšanas sistēmai nav 
piemērojams pilnībā. Polija : minimālā nodevas summa ir noteikta likumā, un tā ir atkarīga no strīda priekšmeta 
vērtības. Tiesa varētu nolemt atcelt nodevu vai likt samaksāt m inimālo maksu (ja maksa tiek palielināta īpašu apstākļu 
dēļ, kā noteikts attiecīgajos tiesību aktos).  
 
                                                           
63  Dati ir savākti, izmantojot CCBE  locekļu sniegtās atbildes aptaujas anketā par tādu pašu scenāriju kā 27.  attēlā (sk. 
62. zemsvī tras piezīmi). Maksas par juridiskiem pakalpojumiem aprēķināšanas vajadzībām tika izmantots šāds 
scenārijs: uzņēmums, kas vēlas panākt līguma izpildi, ir noslēdzis līgumu ar specializētu un pieredzējušu advokātu. 
Advokāts veica šādu darbu: pirmstiesas stad ijā: trīs darba stundas, izstrādāts viens dokuments, maksa par 
juridiskajiem pakalpojumiem stundā ir 200  EUR (kopā 600  EUR); tiesvedības stadijā: 11  darba stundas, izstrādāti 
trīs dokumenti, divas tiesas sēdes, neto maksa par juridiskajiem pakalpojumiem st undā ir 200  EUR (kopā 
2200  EUR). CCBE  locekļi tika lūgti sniegt informāciju attiecībā uz a)  likumā noteikto nodevu, kas paredzēta par 
pirmstiesas/tiesvedības stadijā veikto darbu, ja šāda nodeva ir, un b)  maksas par juridiskajiem pakalpojumiem 
summu, kuras  atlīdzināšanu tiesa pamatoti varētu uzdot zaudējušajai pusei. (Hipotētiskā maksa par juridiskajiem 
pakalpojumiem stundā ir mainīta salīdzinājumā ar 2020.  gada ES rezultātu apkopojumu tiesiskuma jomā, tādēļ 
atbildes nav salīdzināmas).  
025050075010001250150017502000225025002750300032503500
ATNLCZCYSKHRELSIDEMTPTFILVLUBEDKEEIEESFRITLTHUPLROSEBG
Tiesas nodevas daļa, ko par juridiskajiem pakalpojumiem tiesvedības posmā ir atguvusi lietā uzvarējusī puseTIESAS PILNVARASN
A
V
D
A
T
UUZVAR
ĒJUŠĀS 
PUSES 
TIESAS 
NODE
VAS 
DAĻĒJ
A 
ATGŪŠ
ANA UZVAR
ĒJUŠĀ
S 
PUSES 
TIESAS 
NODE
VAS 
PILNĪG
A 
ATGŪŠ
ANA Likumā noteikta nodevu Likumā noteiktas nodevu 
 
36 
 – Strīdu alternatīvas izšķiršanas metožu pieejamība  – 
29. attēlā ir atspoguļots dalībvalstu veiktais darbs nolūkā veicināt un sekmēt strīdu alternatīvas 
izšķiršanas (SAI) metožu brīvprātīgu izmantošanu. Tās var atšķirties atkarībā no tiesību jomas (64).  
29. attēls. SAI metožu izmantošanas veicināšana un sekmēšana, 2021.  gads  (*)(avots: Eiropas 
Komisija (65)) 
 
(*) Maksimālais iespējamais rezultāts: 68  punkti. Kopējo rādītāju pamatā ir šādi rādītāji: 1)  tīmekļa vietne, kas sniedz 
informāciju par SAI; 2)  mediju reklāmas kampaņas; 3)  brošūras plašai sabiedrībai; 4)  tiesas nodrošinātas īpašas 
informatīvas sesijas pa r SAI pēc pieprasījuma; 5)  tiesas SAI/starpniecības koordinators; 6)  SAI izmantošanas 
izvērtējumu publicēšana; 7)  SAI izmantošanas statistikas datu publicēšana; 8)  ar juridisko palīdzību daļēji vai pilnībā 
segtas SAI radušās izmaksas; 9)  tiesas nodevu, tos tarp zīmognodevas, pilnīga vai daļēja atmaksāšana, ja SAI ir 
sekmīga; 10)  nav prasības attiecībā uz advokātu SAI procedūrās; 11)  tiesnesis var darboties kā starpnieks; 12)  pušu 
panāktā vienošanās kļūst izpildāma tiesā; 13)  iespēja ierosināt tiesvedību  / iesniegt prasību un iesniegt dokumentārus 
pierādījumus tiešsaistē; 14)  puses var elektroniski informēt par procedūras sākšanu un dažādiem procedūru posmiem; 
15) iespēja tiešsaistē samaksāt piemērojamās maksas; 16)  tehnoloģijas (mākslīgā intelekta lietojumpro grammas, 
tērzēšanas boti) izmantošana, lai atvieglotu strīdu iesniegšanu un izšķiršanu, un 17)  citi līdzekļi. Par katru no šiem 
17 rādītājiem tiek piešķirts 1  punkts katrā tiesību jomā. Īrija: administratīvās lietas pieder pie civillietu un 
komerclietu kat egorijas. Grieķija : SAI pastāv publiskā iepirkuma procedūrā, kas norisinās administratīvajās 
apelācijas tiesās.  Spānija : SAI ir obligāta lietās, kas saistītas ar darba tiesībām. Portugāle : civillietu/komerclietu 
strīdos tiesas nodevas tiek atmaksātas tikai  miertiesnešu gadījumā. Slovākija : Slovākijas tiesiskā kārtība neatbalsta 
SAI izmantošanu administratīviem mērķiem. Somija : patērētāju tiesību un darba strīdi arī tiek uzskatīti par 
civillietām. Zviedrija:  tiesnešiem ir procesuāla rīcības brīvība attiecībā  uz SAI. Tiesnesim ir obligāts uzdevums 
censties panākt izlīgumu, ja vien tas lietas specifikas dēļ nav nepiemēroti.  
– Īpaši pasākumi tiesu iestāžu pieejamībai personām ar invaliditāti  – 
ES un visām tās dalībvalstīm kā ANO Konvencijas par personu ar inval iditāti tiesībām (66) pusēm 
ir pienākums nodrošināt personām ar invaliditāti faktisku vienlīdzīgu piekļuvi tiesu iestādēm, 
                                                           
64  SAI izmantošanas v eicināšanas un sekmēšanas metodes neietver obligātas prasības izmantot SAI pirms došanās 
uz tiesu, jo šādas prasības raisa bažas par to atbilstību tiesībām uz efektīvu tiesību aizsardzību tiesas priekšā, kas 
nostiprinātas ES Pamattiesību hartā.  
65  Dati par  2021.  gadu vākti sadarbībā ar valstu tiesu sistēmu kontaktpersonu grupu.  
66  https://www.un.org/development/desa/disabilities/conven tion-on-the-rights -of-persons -with-disabilities.html   
048121620242832364044485256606468
LTDEHUDKESPLLVPTNLEEFRATCZBGSELUMTSISKBEFIITROELIEHRCY
Civillietu/komerclietu strīdi Darba tiesību strīdi Patērētāju strīdi Administratīvie strīdi
 
37 
 nodrošinot pienācīgus pielāgojumus  līdztiesības un nediskriminācijas nolūkā. Valstīm būtu arī 
jānodrošina  pieejamība, tostarp saziņa un informācija, kā arī atkārtoti jāapstiprina to tiesības uz 
vienlīdzīgu atzīšanu likuma priekšā. 30.  attēlā ir parādīti īpaši pasākumi šajā sakarā, piemēram, 
informācijas pieejamība pieejamos formātos, konkrētu formātu pieejamī ba pēc pieprasījuma vai 
digitālo risinājumu pieejamība personām ar invaliditāti civillietās un komerclietās, 
administratīvajās lietās un krimināllietās pirmās instances tiesās.  
30. attēls. Īpaši pasākumi tiesu iest āžu pieejamībai personām ar invaliditāti, 2021.  gads  
(avots: Eiropas Komisija (67)) 
 
– Tiesu iestāžu kontrole pār valsts pārvaldi ar uzņēmējdarbību saistītos scenārijos – 
Pirmo reizi 2022.  gada ES rezultātu apkopojumā tiesiskuma jomā ir sniegts pārskats par 
atsevišķām tiesiskajām garantijām attiecībā uz administratīvo iestāžu darbību vai bezdarbību ar 
uzņēmējdarbību saistītos scenārijos68. Attiecīgās garantijas ietver administratīvo lēmumu un 
                                                           
67  Dati par 2021.  gadu vākti sadarbībā ar valstu tiesu sistēmu kontaktpersonu grupu.  
68  Pirmajā scenārijā ar ekspropriāciju saistītās tiesvedības laikā iestādes izdod rīkojumu kalnrūpniecības uzņēmumam 
nekavējoties pārtraukt ieguvi; tās atsaucas uz agrākām sūdzībām, ko iesnieguši kaimiņos esošā ciemata māju 
īpašnieki un ko kalnrūpniecības uzņēmums jau ir atrisinājis. Ja uzņēmums ievērotu administratīvo lēmumu, tam 
katru dienu rastos peļņas zaudējumi 8000  EUR apmērā. Uzņēmums apstrīd administratīvo lēmumu tiesā, kas galu 
galā atceļ lēmumu kā nepamatotu. Otrajā scenārijā dalībvalstī “B” reģistrēts uzņēmums iesniedz dalībvalsts “A” 
kompetentajai iestādei lūgumu atļaut būvēt 800  kvadrātmetru mazumtirdzniecība s veikalu dalībvalsts “A” 
galvaspilsētā. Uzņēmums nesaņem atbildi no attiecīgās iestādes tiesību aktos noteiktajā termiņā vai termiņā, kas 
BGDELVATBEIELTPLSKESNL SISECZDKEEHRHU FICYLUMTPTELFR ITRO
Ir pieejamas SAI procedūras un to pamatoti pielāgojumi
2020. gada tiesu anketās tika aplūkotas personu ar invaliditāti vajadzības un viņu apmierinātība
Pasākumi, lai nodrošinātu iespēju klātienē uzklausīt personas ar invaliditāti, kā arī iespēju tām paust to gribu
Ir pieejami procesuāli pielāgojumi
Ir pieejami ar pirmās instances tiesām saistīti digitāli risinājumi
Pēc pieprasījuma pieejami īpaši formāti, piemēram, Braila rakstā, zīmjuvalodā vai viegli lasāmā formātā
Informācija tiek sniegta pieejamos formātos, tostarp digitālā un papīra formātā
 
38 
 pagaidu pasākumu pārskatīšanu tiesā vai iespēju saņemt finansiāl u kompensāciju iestādes 
klusēšanas vai nepamatota lēmuma gadījumā. Visas šīs garantijas veicina tiesu sistēmas kvalitāti, 
kas ir īpaši svarīga uzņēmējdarbības un ieguldījumu videi un vienotā tirgus darbībai.   
31. attēls. Tiesiskās garantijas attiecībā uz administratīvo iestāžu lēmumiem vai bezdarbību, 
2021.  gads  (*) (avots:  Eiropas Komisija (69)) 
 
  
                                                           
šķiet saprātīgs atbildes sniegšanas termiņš (iestādes klusēšanas periods). Visbeidzot, attēlā ir analizēts, vai 
uzņēm ums var pieprasīt no kompetentās iestādes finansiālu kompensāciju par zaudējumiem, kas tam radušies 
sakarā ar kavēšanos (iestādes klusēšanas periods) pirms būvatļaujas izsniegšanas (pieņemot, ka būvatļauja galu 
galā ir piešķirta).  
69  Dati par 2021.  gadu vā kti sadarbībā ar valstu tiesu sistēmu kontaktpersonu grupu.  

 
39 
 – Bērniem draudzīga tiesu sistēma –  
2022.  gada ES rezultātu apkopojumā tiesiskuma jomā salīdzinājumā ar iepriekšējiem izdevumiem 
ir veikta padziļināta bērniem draudzīgas tiesu sistēmas analīze. 32.  attēlā ir parādīti dažādie 
pasākumi dalībvalstīs, kas tiesu sistēmu padara piemērotāku bērnu v ajadzībām. 33.  attēlā ir 
aplūkoti īpaši pasākumi, kas pieejami, ja bērns ir iesaistīts kā cietušais vai aizdomās turētā  / 
apsūdzētā persona.  
32. attēls. Īpaši pasākumi bērniem draudzīgai tiesvedībai, 2021.  gads  (*) (Civiltiesības un 
krimināllietas  / juridiskā tiesvedība un administratīvais process), (avots:  Eiropas Komisija (70)) 
 
(*) Bērni ir personas, kas jaunākas par 18  gadiem. Maltas dati par tiesnešu apmācību attiecas uz 2020.  gadu.  
  
                                                           
70  Dati par 2021.  gadu vākti sadarbībā ar valstu tiesu sistēmu kontaktpersonu grupu un Eiropas Tiesiskās apmācības 
tīklu.  
BGDEELLVHUEELTPLDKESFRHR ITATFIBEIENLSISECZLUPTROSKCYMT
Ir spēkā pasākumi īpašas pieejas nodrošināšanai bērniem, kuriem ir atņemta brīvība
Bērniem, kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie krimināllietās, ir tiesības uz juridisko palīdzību
Tiesnešu apmācība par bērniem draudzīgu un uz bērnu tiesībām balstītu saziņu ar bērniem
Šādas izturēšanās novērtēšana ir iekļauta tiesas lietotājiem paredzētās tiesas anketās
Nodrošina bērniem atbilstošu izturēšanos, ņemot vērā viņu īpašās vajadzības un tiesības
Īpašā bērniem draudzīgā veidā izstrādāta tīmekļa vietne, lai tiešsaistē sniegtu informāciju par
tieslietu sistēmu
 
40 
 33. attēls. Īpaši pasākumi bērniem draudzīgai tiesvedībai gadījumos, kad bērni ir iesaistīti 
kā cietušie, aizdomās turētie vai apsūdzētie, 2021.  gads  (*) (avots:  Eiropas Komisija (71)) 
 
(*) Bērni ir personas, kas jaunākas par 18  gadiem.  
3.2.2. Resursi  
Tiesu sistēmas pienācīgai darbībai ir nepieciešami pietiekami resursi, tostarp ieguldījumi fiziskajā 
un tehniskajā infrastruktūrā, un labi kvalificēts, apmācīts un pienācīgi apmaksāts visu kategoriju 
personāls. Tiesve dības un nolēmumu kvalitātei var kaitēt atbilstošu telpu un aprīkojuma trūkums 
vai tāda personāla trūkums, kam ir vajadzīgā kvalifikācija, prasmes un piekļuve pastāvīgai 
apmācībai.  
– Finanšu resursi  – 
Turpmākajos attēlos ir norādīti faktiskie valdības izdevumi par tiesu sistēmas darbības 
nodrošināšanu (izņemot cietumus), izteikti gan uz vienu iedzīvotāju (34.  attēls), gan kā daļa no 
iekšzemes kopprodukta (IKP) (35.  attēls)  . 
  
                                                           
71  Dati par 2021.  gadu vākti sadarbībā ar valstu tiesu sistēmu kontaktper sonu grupu.  
BEBGCZDEEEESHRLTLUHUATROSKSEIEFRITPLPTDKLVNLSIELCYMTFI
Bērnu nopratināšanas audiovizuāla ierakstīšana
Bērni tiek uzklausīti bērniem draudzīgā īpaši pielāgotā vidē un var faktiski piedalīties tiesas sēdē
Bērniem tiek nodrošināta bērniem draudzīga informācija par viņu tiesībām un tiesvedību
Bērniem sniedz atbalstu advokāts (vienmēr vai nepieciešamības gadījumā)Attiecībā uz katru dalībvalsti divas kolonnas atspoguļo 
bērnu līdzdalību šādā statusā (no kreisās uz labo):
1. cietušie
2. aizdomās turētās vai apsūdzētās personas
 
41 
 34. attēls. Vispārējās valdības kopē jie izdevumi tiesām uz vienu iedzīvotāju (EUR), 2012.  un 
2018. –2020.  gads  (*) (avots: Eurostat ) 
 
(*) Dalībvalstis sarindotas atbilstīgi izdevumu apjomam 2020.  gadā (no vislielākajiem līdz vismazākajiem). Šādi dati 
ir provizoriski: Vācija (2018. –2020.  gads), Spānija (2020.  gads), Francija (2019. –2020.  gads), Itālija (2020.  gads) 
un Portugāle (2020.  gads).  
35. attēls. Vispārējās valdības kopējie izdevumi tiesām, izsakot tos procentos no IKP, 
2012.  un 2018. –2020.  gads  (*) (avots: Eurostat ) 
 
 (*) Dalībvalstis sarindotas atbilstīgi izdevumu apjomam 2020.  gadā (no vislielākajiem līdz vismazākajiem). Šādi dati 
ir provizoriski: Vācija (2018. –2020.  gads), Spānija (2020.  gads), Francija (2019. –2020.  gads), Itālija (2020.  gads) 
un Portugāle (2020.  gads).  
– Cilvēkresursi – 
Atbilstoši cilvēkresursi ir būtiski tiesu sistēmas kvalitātei. Daudzveidība tiesnešu aprindās, tai 
skaitā dzimumu līdzsvars, nodrošina papildu zināšanas, prasmes un pieredzi, kā arī atspoguļo reālo 
situāciju sabiedrībā.  

 
42 
 36. attēls. Tiesnešu skaits, 2012. un 2018. –2020.  gads  (*) (uz 100  000 iedzīvotāju) (avots: 
Eiropas Padomes Tiesu sistēmas efektivitātes komisijas ( CEPEJ ) pētījums)  
 
(*) Atbilstoši CEPEJ  metodikai šajā kategorijā ietilpst tiesneši, kuri strādā pilnu slodzi. Tā neaptver tiesas sekretārus 
(Rechtspfleger ), kuri ir dažās dalībvalstīs. Austrija : dati par administratīvajām tiesām ir iekļauti datu kopumā kopš 
2016.  gada. Grieķija : kopš 2016.  gada dati par profesionālo tiesnešu skaitu ietver visu rangu krimināltiesnešus un 
civillietu tiesnešus, kā arī administratīvos tiesnešus. Itālija: nav ņemtas vērā reģionālās revīzijas komisijas, vietējās 
nodokļu komisijas un kara tiesas. Admin istratīvās tiesas tiek ņemtas vērā kopš 2018.  gada.  
37. attēls. Profesionālo Augstākās tiesas tiesnešu sieviešu īpatsvars 2019. –2021.  gadā (*) 
(avots: Eiropas Komisija (72)) 
 
(*) Dati ir sakārtoti pēc 2020.  gada vērtībām no vislielākajām līdz vismazākajām. Malta : 2019. un 2020.  gadā 
augstākajā tiesā nebija sieviešu.  
 
 
                                                           
72  Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts, dzimumu statistikas datubāze: https://eige.europa.eu/gender -
statistics/dgs/indicat or/wmidm_jud_natcrt__wmid_natcrt_supcrt/datatable .  

 
43 
 38. attēls.  Advokātu skaits, 2012. un 2018. –2020.  gads (*) (uz 100  000 iedzīvotāju) (avots: 
Eiropas Padomes Tiesu sistēmas efektivitātes komisijas ( CEPEJ ) pētījums)  
 
(*) Saskaņā ar CEPEJ  metodiku advokāts ir persona, kas atbilstīgi valsts tiesību aktiem ir kvalificēta un pilnvarota 
uzstāties un rīkoties savu klientu vārdā; praktizēt advokāta profesiju; ierasties tiesā vai konsultēt un pārstāvēt savus 
klientus juridiskos jautājumos (Eiropa s Padomes Ministru komitejas Ieteikums Rec (2000)21 par brīvību strādāt 
advokāta profesijā). Vācija : netiek nošķirtas dažādas juristu grupas, piemēram, juriskonsulti un advokāti. Somija : 
kopš 2015.  gada norādītais advokātu skaits ietver gan privātajā, gan publiskajā sektorā strādājošo advokātu skaitu.   
  

 
44 
 – Apmācība – 
Tiesiskā apmācība sniedz būtisku ieguldījumu tiesas nolēmumu, kā arī iedzīvotājiem sniegto tiesu 
pakalpojumu kvalitātes nodrošināšanā. Turpmāk sniegtie dati aptver tiesisko apmācību plašā jomu 
klāstā, tostarp saziņā ar pusēm un presi un tiesnešu prasmju jomā.  
39. attēls. Saziņas apmācības pieejamība tiesnešiem, 2021.  gads (*) (avots: Eiropas Komisija 
(73)) 
 
(*) Maksimālais iespējamais rezultāts: 16  punkti. Dalībvalstīm piešķirts 1  punkts, ja tās nodrošina sākotnēju 
apmācību, un 1  punkts, ja tās nodrošina pastāvīgu apmācību (maksimālais iespējamais rezultāts ir 2  punkti par katru 
apmācības veidu). Malta : 2020.  gada dati.  
  
                                                           
73  Dati par 2021.  gadu vākti sadarbībā ar Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu.  
0246810121416
CZ DE FR AT PT BG IT ES BE PL NL EL HR FI DK EE IE MT LV RO LT LU SK CY SI SE HU
Par sociālo plašsaziņas līdzekļu izmantošanu un/vai saziņu ar plašsaziņas līdzekļiem
Par informētības veicināšanu un dezinformācijas kampaņu apkarošanu jaunais plašsaziņas līdzekļos (sociālajos plašsaziņas līdzekļos)
 Par saziņu ar personām, kuras cietušas no vardarbības ģimenē
Par saziņu ar personām, kuras cietušas no vardarbības, kas saistīta ar dzimumu
Par saziņu ar patvēruma meklētājiem
Par saziņu ar personām ar redzes vai dzirdes traucējumiem
Par saziņu ar LGBTIK personām
Saziņa ar personām ar atšķirīgu kultūras, reliģisko, etnisko vai valodas izcelsmiN
A
V
 
45 
 3.2.3. Novērtēšanas rīki  
Regulāra izvērtēšana varētu uzlabot tiesu sistēmas reaģētspēju uz esošajām un nākotnes 
problēmām, tādējādi uzlabojot tās kvalitāti. Aptaujas (40.  attēls) ir būtiskas tiesu sistēmas darbības 
izvērtējumam no praktizējo šo juristu un tiesu pakalpojumu lietotāju viedokļa.  
40. attēls. Tiesu pakalpojumu lietotāju vai praktizējošu juristu aptauju temati, 2019.  gads 
(*) (avots: Eiropas Komisija (74)) 
 
(*) Dalībvalstīm tika piešķirts 1  punkts par katru  norādīto aptaujas tematu neatkarīgi no tā, vai aptauja veikta valsts, 
reģionālā vai tiesas līmenī.  “Citi jautājumi” ietver tiesvedības pušu aptauju attiecībā uz viņu viedokli par jauniem 
veidiem, kā uzlabot klientu apkalpošanas kvalitāti tiesās un tiesu p akalpojumu pieejamību ( Francija ), tiesnešu 
aptauju par tādiem tematiem kā tiesu sistēmas vispārējā situācija, viņu funkcijas un tiesu sistēmas neatkarība 
(Spānija ), palīdzību noziegumos cietušajiem ( Polija ), tiesu vispārējiem aspektiem un to darbību, piekļuvi informācijai 
par tiesām, tiesu iestādēm, tiesnesim, kas atbildīgs par procesu, resursiem, lojalitāti ( Portugāle ). 
                                                           
74  Dati par 2019.  gadu vākti sadarbībā ar valstu tiesu sistēmu kontaktpersonu grupu.  
BGLTLVPTDKHUSISEFRROESPLBECZDEEEIEELHR ITCYLUMTNLATSKFI
Citas jomas
Informētība par tiesībām
Vispārējais uzticības līmenis tieslietu sistēmai
Personu ar redzes vai dzirdes traucējumiem vajadzības un apmierinātība
Personu, kurām attiecīgās valsts valoda nav dzimtā valoda, vajadzības un apmierinātība
Tiesas spriedums/lēmums
Tiesas sēdes norise
Tiesas klientu apkalpošana
Tiesu pakalpojumu pieejamība2020. GADĀ APTAUJAS NAV VEIKTAS
 
46 
 3.2.4. Digitalizācija  
Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) izmantošana var stiprināt dalībvalstu tiesu 
sistēmas un padarīt  tās pieejamākas, efektīvākas, noturīgākas un gatavākas esošo un nākotnes 
problēmu risināšanai. Covid -19 pandēmija arī nelabvēlīgi skāra valstu tiesu sistēmas un uzsvēra 
vairākas problēmas, kas ietekmē tiesu darbību. Tajā pašā laikā tā parādīja, ka valstu tiesu sistēmām 
ir jāturpina pilnveidot to digitalizācija.  
ES rezultātu apkopojuma tiesiskuma jomā iepriekšējos izdevumos bija sniegti salīdzinoši dati par 
dažiem IKT aspektiem tiesu sistēmās. Kā norādīts Komisijas 2020.  gada 2.  decembra paziņojumā 
par tie slietu sistēmu digitalizāciju Eiropas Savienībā (75), rezultātu apkopojums ir būtiski 
paplašināts ar papildu datiem par digitalizāciju dalībvalstīs. Tam būtu jāļauj padziļināti uzraudzīt 
progresa jomas un neatrisinātās problēmas.  
Lai tiesu sistēma būtu iedz īvotājiem ērta, ir jānodrošina, ka informācija par valstu tiesu sistēmām 
ir ne tikai viegli pieejama, bet arī ir pielāgota konkrētām sabiedrības grupām, kurām citādi būtu 
grūtības piekļūt informācijai. 41.  attēlā ir parādīta tiešsaistes informācijas un īpa šu publisko 
pakalpojumu pieejamība, kas var palīdzēt cilvēkiem piekļūt tiesu iestādēm.  
 
  
                                                           
75  Sk. Komisijas paziņojumu Eiropas Parla mentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un 
Reģionu komitejai “Tieslietu sistēmu digitalizācija Eiropas Savienībā: Iespēju rīkkopa” COM(2020)  710 un 
pievienoto dokumentu SWD(2020)  540.  
 
47 
 41. attēls . Ar tiesu sistēmu saistītas informācijas pieejamība plašai sabiedrībai, 2021.  gads 
(*) (avots: Eiropas Komisija (76)) 
 
(*) Vācija : katra federālā zeme atsevišķi, kā arī federālajā līmenī lemj, kādu informāciju sniegt tiešsaistē.   
                                                           
76  Dati par 2021.  gadu vākti sadarbībā ar valstu  tiesu sistēmu kontaktpersonu grupu.  
BGDE ESLVNL IEFRLTPL FISEDK EE ITSIMTATSKBEHU PTCZLUROHR ELCY
Personas, kurām attiecīgās valsts valoda nav dzimtā valoda: tīmekļa vietnes, kurās sniegta informācija par tieslietu sistēmu
Kompensācija cietušajiem: tīmekļa vietnes ar skaidri redzamu un saprotamu informāciju par to, kā piekļūst esošajām
shēmām
Juridiskā palīdzība: interaktīva tiešsaistes simulācija atbilstības novērtēšanai
Juridiskā palīdzība: informācija par piekļuvi tīmekļa vietnēs ar skaidri redzamu un saprotamu informāciju
Tiesas nodevas: tīmekļa vietnes ar skaidri redzamu un saprotamu informāciju par tiesas nodevām un atbilstību to
samazināšanai
Juridiskās vajadzības: tīmekļa vietnes ar kontaktinformāciju par citām organizācijām ārpus esošās juridiskās palīdzības
sistēmas
Iedzīvotāju procesuālās tiesības: tīmekļa vietnes ar skaidri redzamu un saprotamu informāciju
Tīmekļa vietnes ar saziņas veidlapām vai e-pastiem jautājumu uzdošanai par tiesvedības sākšanu vai dalību tiesvedībā
Tīmekļa vietne ar saitēm uz visām tiešsaistes veidlapām, kas nepieciešamas tiesvedības uzsākšanai vai dalībai tiesvedībā
Ar tiesu pieejamību saistītas tīmekļa vietnes, kurām var piekļūt, izmantojot viedtālruni
Vispārējās sabiedrības izglītošana par juridiskajām tiesībām, izmantojot tiešsaistes rīkusNAV
 
48 
 – Digitālo tehnoloģiju izmantošanai piemēroti noteikumi – 
Lai izmantotu digitālos risinājumus civillietās/komerclietās, administratīvajās lietās un 
kriminā llietās, bieži vien ir nepieciešams attiecīgs regulējums valsts procesuālajos noteikumos. 
42. attēlā ir norādīta iespēja dažādiem dalībniekiem izmantot distances saziņas tehnoloģiju 
(piemēram, videokonferences) procedūrās, kas saistītas ar tiesvedību, un a tainots pašreizējais 
stāvoklis saistībā ar digitālo pierādījumu pieņemamību.  
42. attēls. Procesuālie noteikumi, kuri ļauj izmantot digitālās tehnoloģijas tiesās 
civillietās/komerclietās, administratīvajās un krimināllietās, 2021.  gads (*) (avots: Eiropas 
Komisija (77)) 
 
(*) Katrai dalībvalstij pirmais stabiņš norāda procesuālos noteikumus civillietām/komerclietām, otrais stabiņš  — 
administratīvajām lietām un trešais stabiņš  — krimināllietām. Maksimālais iespējamais rezultāts: 12  punkti. Par 
katru kritēriju tika piešķirti divi punkti, ja konkrētā iespēja pastāv attiecīgi visās civillietās/komerclietās, 
administratīvajās lietās un krimināllietās (krimināllietu gadījumā pušu uzklausīšanas iespēja tika sadalīta gan 
attiecībā uz atbildētāju, gan cietušo). Punktu skaits tiek dal īts ar divi, ja attiecīgā iespēja nepastāv visās lietās. 
Dalībvalstīm, kas nenošķir civillietas/komerclietas un administratīvās lietas, par abām jomām ir piešķirts vienāds 
punktu skaits. Grieķija : nav attiecībā uz administratīvajām lietām un krimināllietām . Luksemburga : 
administratīvajām lietām netiek nodrošināta neviena iespēja.  
  
                                                           
77  Dati par 2021.  gadu vākti sadarbībā ar valstu tiesu sistēmu kontaktpersonu grupu.  
024681012
CZEEESSKSEDE LTATNLLV SIPTHUMT PL FIHR ITDKBE IEROBG FRLUCY EL
Tikai digitalā formātā iesniegtu pierādījumu pieņemamība
Tiesvedības mutisko daļu iespējams pilnībā veikt, izmantojot distances saziņas tehnoloģiju
Mutiskā tulkošana ir iespējama, izmantojot distances saziņas tehnoloģiju
Ekspertus var uzklausīt, izmantojot distances saziņas tehnoloģiju
Lieciniekus var uzklausīt, izmantojot distances saziņas tehnoloģiju
Puses/atbildētājus/cietušos var uzklausīt, izmantojot distances saziņas tehnoloģijuAttiecībā uz katru dalībvalsti trīs kolonnas atspoguļo procesuālos noteikumus, 
procesa ierosināšanai un sekošanai procesam šāda veida lietās (no kreisās uz labo):
1. civillietas/komerclietas
2. administratīvās lietas
3. krimināllietas.
 
49 
 – Digitālo rīku izmantošana – 
Papildus tam, ka procesuālie noteikumi ir piemēroti digitālo tehnoloģiju izmantošanai, tiesām un 
prokuratūrām jābūt atbilstošajiem rīkiem un infrastruktūrai, kas ļauj īstenot distances saziņu un 
drošu attālināto piekļuvi darbavietai (43.  attēls). Piemērota infrastruktūra un iekārtas ir 
nepieciešamas arī drošai elektroniskai saziņai starp tiesām/prokuratūrām un praktizējošiem 
juristiem un iestād ēm (44. un 45.  attēls).  
IKT, tostarp novatoriskām tehnoloģijām, ir svarīga loma, lai atbalstītu tiesu iestāžu darbu. Tādējādi 
tās ievērojami uzlabo tiesu sistēmu kvalitāti. Dažādu digitālo rīku pieejamība tiesnešiem, 
prokuroriem un tiesu iestāžu darbinieki em var uzlabot darba procesu, nodrošināt taisnīgu darba 
slodzes sadali un ļaut ievērojami samazināt izskatīšanai nepieciešamo laiku.  
43. attēls. Tiesu un prokuratūru izmantotās digitālās tehnoloģijas, 2021.  gads (*) (avots: 
Eiropas  Komisija (78)) 
 
(*) Maksimālais iespējamais rezultāts: 7  punkti. Par katru kritēriju tika piešķirts 1  punkts, ja attiecīgi tiesas un 
prokuratūras izmanto konkrēto tehnoloģiju, un tika piešķirti 0,5  punkti, ja tie ne vienmēr izmanto attiecīgo 
tehnoloģiju.   
                                                           
78  Dati par 2021.  gadu vākti sadarbībā ar valstu tiesu sistēmu kontaktpersonu grupu.  
01234567
EEATDEESPTSELUHUSILVDKITLTNLFIPLROSKHRFRIEELMTBECYBGCZ
Sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju izmantošana (blokķēde)
Lietotņu, kurās izmantots mākslīgais intelekts, izmantošana pamatdarbībās
Elektroniskā lietu piešķiršana ar automātisku sadali, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem
Distances saziņas tehnoloģiju izmantošana, jo īpaši videokonferencēm
Darbinieki var droši strādāt attālināti
Tiesneši/prokurori var droši strādāt attālināti
Elektroniskās lietu pārvaldības sistēmas izmantošana
NavAttiecībā uz katru dalībvalsti divas kolonnas atspoguļo 
digitālo tehnoloģiju izmantošanu šādās iestādēs (no kreisās uz labi):
1. tiesas
2. prokuratūra
 
50 
 Droša elektroniskā saziņa var veicināt tiesu sistēmu kvalitātes uzlabošanu. Iespēja tiesām 
elektroniski sazināties savā starpā, kā arī ar praktizējošiem juristiem un citām iestādēm, var uzlabot 
procesus un mazināt saziņas papīra formā un fiziskas klātbūtn es nepieciešamību, kas samazinātu 
pirmstiesas darbību un tiesvedības ilgumu.  
44. attēls. Tiesas: elektroniskās saziņas rīki, 2021.  gads (*) (avots: Eiropas Komisija (79)) 
 
(*) Maksimālais iespējamais rezultāts: 5  punkti. Par katru kritēriju tika piešķirts viens punkts, ja tiesām ir pieejama 
droša elektroniskā saziņa. Ja šāda iespēja nepastāv visās lietās, tika piešķirti 0,5  punkti. Somija : notāru uzdevumi 
neattiecas uz tiesām. Tāpēc nav iemesla nodrošināt viņiem drošu savienojumu.  
Prokuratūras ir ļoti svarīgas krimināltiesību sistēmas darbībai. Tās arī var gūt labumu no piekļuves 
drošam elektroniskajam saziņas kanālam, kas varētu atvieglot to darbu un tādējādi uzlabot 
tiesvedības kvalitāti. Drošas elektroniskās saziņas iespēja starp prokuratūru un izmeklēšanas 
iestādēm, advokātiem un tiesām palīdzētu lietderīgāk un efektīvāk sagatavoties tiesvedībai tiesā.  
  
                                                           
79  Dati par 2021.  gadu vākti sadarbībā ar valstu tiesu sistēmu kontaktpersonu grupu.  
012345
DKDEEEESLVLTLUHUNLATROSISKSEITPLPTFIBEFRHRCZIECYELMTBG
Drošas elektroniskās saziņas pieejamība starp tiesām un tiesu izpildītājiem / tiesu amatpersonām
Drošas elektroniskās saziņas pieejamība starp tiesām un notāriem
Drošas elektroniskās saziņas pieejamība starp tiesām un brīvības atņemšanas vietām
Drošas elektroniskās saziņas pieejamība starp tiesām un advokātiem tiesvedības vajadzībām
Drošas elektroniskās saziņas pieejamība starp tiesām tiesvedības vajadzībām
 
51 
 45. attēls. Prokuratūra: elektroniskās saziņas rīki, 2021.  gads (*) (avots: Eiropas Komisija (80)) 
 
(*) Maksimālais iespējamais rezultāts: 5  punkti. Par katru kritēriju tika piešķirts viens punkts, ja prokuratūrām ir 
pieejama droša elektroniskā saziņa. Ja šāda iespēja nepastāv visās lietās, tika  piešķirti 0,5  punkti. Elektroniskās 
saziņas rīki prokuratūras gadījumā ietver saziņu ar advokātiem, ko nodarbina prokuratūra.  
  
                                                           
80  Dati par 2021.  gadu vākti sadarbībā ar valstu tiesu sistēmu kontaktpersonu grupu.  
012345
DKDEEEESLUHUNLATPTFIITIELTSEROSKBECZFRMTSIHRCYPLLVBGEL
Drošas elektroniskās saziņas pieejamība starp prokuratūru un advokātiem
Drošas elektroniskās saziņas pieejamība starp prokuratūru un brīvības atņemšanas vietām
Drošas elektroniskās saziņas pieejamība starp prokuratūru un izmeklēšanas iestādēm
Drošas elektroniskās saziņas pieejamība starp prokuratūru un tiesām
Drošas elektroniskās saziņas pieejamība prokuratūrāNAV
 
52 
 – Piekļuve tiesām tiešsaistē – 
Iespēja konkrētus tiesvedības posmus izpildīt elektroniski ir tiesu sistēmu kvalitātes būtisks 
aspekts. Prasību iesniegšana elektroniski, iespēja uzraudzīt un virzīt procesu tiešsaistē vai nodot 
dokumentus elektroniski var ievērojami veicināt tiesu iestāžu pieejamību iedzīvotājiem un 
uzņēmumiem (vai to likumīgajiem pārstāvjiem) un samazināt kavējumus  un izmaksas. Šādu 
digitālo publisko pakalpojumu pieejamība palīdzētu tiesas padarīt pieejamākas iedzīvotājiem un 
uzņēmumiem un līdz ar to palielināt sabiedrības uzticēšanos tiesu sistēmai.  
46. attēls. Digitālie risinājumi tiesvedības sākšanai un sekošanai tai civillietās/komerclietās 
un administratīvajās lietās, 2021.  gads (*) (avots: Eiropas Komisija (81)) 
 
(*) Maksimālais iespējamais rezultāts: 9  punkti. Par katru kritēriju tika piešķirts viens punkts, ja konkrētā iespēja 
pastāv attiecīgi visās civillietās/komerclietās, administratīvajās lietās un krimināllietās. Ja šāda iespēja nepastāv 
visās lietās, tika p iešķirti 0,5  punkti. Dalībvalstīm, kas nenošķir civillietas/komerclietas un administratīvās lietas, par 
abām jomām ir piešķirts vienāds punktu skaits.  
  
                                                           
81  Dati par 2021.  gadu vākti sadarbībā ar valstu tiesu sistēmu kontaktpersonu grupu.  
0123456789
EE LV LT IT DE SK HU ES HR AT PT SE CY MT PL SI FI CZ IE NL RO FR BE EL DK BG LU
Iespēja tiešsaistē samaksāt tiesas nodevas
Informācijas par tiesas nodevām pieejamība tiešsaistē
Ir iespējams elektroniski nosūtīt uzņēmumiem oficiālus tiesas dokumentus (ja procedūras ierosinātājs nav attiecīgais uzņēmums)
Ir iespējams elektroniski nosūtīt iedzīvotājiem oficiālus tiesas dokumentus (ja procedūras ierosinātājs nav attiecīgais iedzīvotājs)
Klientu iespēja piekļūt viņu slēgto lietu elektroniskajai dokumentācijai
Klientu iespēja piekļūt viņu izskatīšanā esošo lietu elektroniskajai dokumentācijai
Iespēja saņemt elektronisku atzinumu par saņemšanu, kas apliecina, ka tiesā ir iesniegti dokumenti
Iespēja iesniegt tiešsaistē pieteikumu par juridiskās palīdzības saņemšanu
Iespēja ierosināt tiesvedību / iesniegt prasību tiešsaistēAttiecībā uz katru dalībvalsti divas kolonnas atspoguļo digitālos risinājumus 
procesa ierosināšanai un sekošanai procesam šāda veida lietās (no kreisās uz labo):
1. civillietas/komerclietas
2. administratīvās lietas
 
53 
 Digitālo rīku izmantošana tiesvedības īstenošanai un sekošanai tai krimināllietās arī var palīdzēt 
garantēt cietušo un atbildētāju tiesību aizsardzību. Piemēram, digitālie risinājumi var nodrošināt 
konfidenciālu attālinātu saziņu starp atbildētājiem un to advokātiem, ļaut aizturētajiem 
atbildētājiem sagatavoties sēdei vai palīdzēt noziegumā cietušajiem izv airīties no sekundārās 
viktimizācijas.  
47. attēls. Digitālie risinājumi tiesvedības īstenošanai un sekošanai tai krimināllietās, 
2021.  gads (*) (avots: Eiropas Komisija (82)) 
 
(*) Maksimālais iespējamais rezultāts: 6  punkti. Par katru kritēriju tika piešķirts viens punkts, ja konkrētā iespēja 
pastāv krimināllietās. Ja šāda iespēja nepastāv visās lietās, tika piešķirti 0,5  punkti.  
– Spriedumu pieejamība – 
Nodrošināta piekļuve spriedumiem tiešsaistē palielina tiesu sistēmu pārredzamību, palīdz 
iedzīvotājiem un uzņēmumiem saprast to tiesības un var veicināt judikatūras konsekvenci. 
Pasākumi tiesu nolēmumu publicēšanai tiešsaistē ir būtiski, lai varētu radīt lietotājiem draudzīgas 
meklēšanas iespējas (83), kas padara judikatūru  pieejamāku praktizējošiem juristiem un plašai 
sabiedrībai. Ērta piekļuve judikatūrai un viegla tās atkalizmantošana padara tiesu sistēmu 
sadarbspējīgu ar algoritmiem, ļaujot izmantot praktiķiem noderīgas inovatīvas “juridisko 
tehnoloģiju” lietojumprogramm as.  
                                                           
82  Dati par 2021.  gadu vākti sadarbībā ar valstu t iesu sistēmu kontaktpersonu grupu.  
83  Sk. Rokasgrāmatu augstāko tiesu administrēšanā, kas sagatavota projekta “Augstākās tiesas kā tiesību sistēmu 
efektivitātes garants” ietvaros, 29.  lpp. 
0123456
EEHUATSKDELVFIESLTCZPTROFRPLHRCYBELUSEBG IEITDK SIELMTNL
Atbildētāji var piekļūt savai izskatīšanas procesā esošajai lietai elektroniski
Cietušie var piekļūt savai izskatīšanas procesā esošajai lietai elektroniski
Cietušie var iesniegt rakstiskus paziņojumus tiešsaistē (tostarp sākotnējos pieteikumus)
Atbildētāji var konfidenciāli sazināties ar saviem advokātiem attālināto tiesas sēžu laikā
Atbildētāji var iesniegt rakstiskus paziņojumus tiešsaistē, tostarp pieteikumus juridiskās palīdzības saņemšanai
Aizturētie atbildētāji var izmantot IKT rīkus, lai sagatavotos uzklausīšanaiNAV
 
54 
 Lai tiesu nolēmumus varētu publicēt tiešsaistē, ir nepieciešams rast līdzsvaru starp dažādām 
interesēm, ievērojot tiesiskā un politiskā regulējuma noteiktos ierobežojumus. Tiesu veiktajai 
personas datu apstrādei pilnā mērā piemērojama Vispārīgā datu a izsardzības regula (84). 
Novērtējot, kādus datus publiskot, ir jāpanāk taisnīgs līdzsvars starp tiesībām uz datu aizsardzību 
un tiesībām publiskot tiesas lēmumus, lai nodrošinātu tiesu sistēmas pārredzamību. Tas tā jo īpaši 
ir gadījumos, kad pastāv svarīgāk as sabiedrības intereses, kas attaisno šo datu izpaušanu. Daudzās 
valstīs tiesību akti vai prakse paredz, ka tiesu nolēmumi pirms to publicēšanas ir sistemātiski vai 
pēc pieprasījuma jāanonimizē vai jāpseidonimizē (85). Tiesu iestāžu radītajiem datiem piemē ro arī 
ES tiesību aktus par atvērtajiem datiem un publiskā sektora informācijas atkalizmantošanu (86). 
Tiesu nolēmumu pieejamība mašīnlasāmā formātā (87) veicina ar algoritmiem sadarbspējīgas tiesu 
sistēmas rašanos (88). 
 
  
                                                           
84  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula  (ES) 2016/679 (2016.  gada 2 7. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību 
attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu  95/46/EK (Vispārīgā datu 
aizsardzības regula) (OV  L 119, 4.5.2016., 1.  lpp.).  
85  Anonimizāciju vai pseidonimizāciju efektīvāk  var veikt ar algoritma palīdzību. Tomēr ir nepieciešama cilvēka 
veikta pārraudzība, jo algoritmi nesaprot kontekstu.  
86  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva  2003/98/EK (2003.  gada 17.  novembris) par valsts sektora informācijas 
atkalizmantošanu (OV  L 345, 31.12.2003., 90.  lpp.) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva  (ES) 2019/1024 
(2019.  gada 20.  jūnijs) par atvērtajiem datiem un publiskā sektora informācijas atkalizmantošanu (OV  L 172, 
26.6.2019., 56.  lpp.).  
87  Atbilstīgi standartiem (piemēram, Akoma Ntoso ) veidotus spriedumus un ar tiem saistītos metadatus var bez 
maksas lejupielādēt kā datubāzi vai ar citiem automatizētiem līdzekļiem (piemēram, lietojumprogrammas 
saskarni).  
88  Sk. arī Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas E konomikas un sociālo lietu komitejai un 
Reģionu komitejai “Eiropas Datu stratēģija” (COM(2020)  66 final), Komisijas Balto grāmatu par mākslīgo 
intelektu. Eiropiska pieeja  — izcilība un uzticēšanās (COM(2020)  65 final) un Padomes un Padomē sanākušo 
dalībval stu valdību pārstāvju secinājumus par labāko praksi saistībā ar Tiesas lēmumu publicēšanu tiešsaistē 
(OV C 362, 8.10.2018., 2.  lpp.).  
 
55 
 48. attēls. Publicēto spriedumu pieejamība plašai sabiedrībai tiešsaistē, 2021.  gads (*) 
(civillietas/komerclietas, administratīvās lietas un krimināllietas, visas instances) (avots: Eiropas 
Komisija (89)) 
 
(*) Maksimālais iespējamais rezultāts: 9  punkti. Civillietām/komerclietām un administratīvajām lietām un krimināllietām attiecīgi 
piešķirts 1  punkts par katru instanci, ja ir pieejami visi spriedumi, 0,75  punkti, ja ir pieejama lielākā daļa spriedumu (vair āk par 
50 %), un 0,5  punkti, ja pieejami daži spriedumi (mazāk par 50  %). Ja dalībvalstī ir tikai divas tiesu instances, punkti piešķirti par 
trim tiesas instancēm, atspoguļojot neesošajai instancei atbilstīgo augstāko instanci. Dalībvalstīm, kas nenošķir šīs divas tiesību 
jomas (civiltiesības/komerctiesības un administratīvās tiesības), par abām jomām ir piešķirts vienāds punktu skaits. Beļģija : 
civillietās un krimināllietās katra tiesa pati lemj par tās spriedumu publicēšanu. Vācija : katra federālā zeme lemj par pirmās 
instances spriedumu pieejamību tiešsaistē. Austrija : pirmās un otrās instances tiesneši izlemj, kurus spriedumus publicēt.  
Augstākās tiesas nolēmumi, ar kuriem apelācijas sūdzība tiek noraidīta, to izvērsti nepamatojot , netiek publicēti. Augstākās 
administratīvās tiesas nolēmumus, ko pieņēmis tiesnesis vienpersoniski, publicē, ja attiecīgais tiesnesis nolemj tos publicēt . Turklāt 
nolēmumi, kas ietver tikai juridiskus jautājumus, attiecībā uz kuriem jau pastāv pastāvīga Augstākās administratīvās tiesas 
judikatūra un nesarežģīti lēmumi par tiesvedības pārtraukšanu, netiek publicēti. Nīderlande : par publicēšanu tiesas lemj saskaņā 
ar publicētiem kritērijiem. Portugāle : par publicēšanu lemj tiesā izveidota komisija. Slovēnij a: netiek publicēti procesuālie 
nolēmumi, kam ir maza nozīme vai nav nekādas nozīmes attiecībā uz judikatūru; no nolēmumiem lietās, kas pēc būtības ir identi skas 
(piemēram, liela apjoma lietās), publicē tikai vadošo nolēmumu (kopā ar lietas materiālu sarak stu ar tādu pašu saturu). Atsevišķas 
augstākās instances tiesas lemj par to, kurus spriedumus var publicēt. Slovākija : nolēmumus par vairāku veidu civillietām, 
piemēram, mantošanas lietās vai par paternitātes noteikšanu, nepublicē. Somija : tiesas pieņem lē mumu, kuri spriedumi tiek 
publicēti.  
 
                                                           
89  Dati par 2020.  gadu vākti sadarbībā ar valstu tiesu sistēmu kontaktpersonu grupu.  
0123456789
BGEELTHUSKESCYLVMTDEITLUSICZROIEFIATDKHRNLPTBEPLFRSEEL
Augstākās instances krimināltiesas
Augstākās instances tiesas
Otrās instances krimināltiesas
Otrā instance (civillietas, komerclietas un administratīvās lietas)
Pirmās instances krimināltiesas
Pirmās instances tiesas (civillietas, komerclietas un administratīvās lietas)
 
56 
 49. attēls.  Mašīnlasāmu tiesu nolēmumu nodrošināšanas pasākumi, 2021.  gads ( *) 
(civillietas/komerclietas, administratīvās lietas un krimināllietas, visas instances) (avots: Eiropas 
Komisija (90)) 
 
(*) Maksimālais iespējamais rezultāts: 24  punkti par katru no lietu veidiem. Par katru no trijām instancēm (pirmo, 
otro, pēdējo) vienu punktu piešķir, ja ir aptverti visi tiesu nolēmumi. Ja konkrētā instancē ir aptverta tikai daļa tiesu 
nolēmumu, pieš ķir tikai puspunktu. Ja dalībvalstī ir tikai divas instances, punkti piešķirti par trīs instancēm, kā 
neesošo instanci atspoguļojot atbilstīgo augstāko instanci.  Dalībvalstīm, kas nenošķir administratīvās lietas un 
civillietas/komerclietas, par abām tiesīb u jomām piešķirts vienāds punktu skaits. Spānija:  Tiesu ģenerālpadomes 
(CGPJ ) datubāzi nav atļauts izmantot komerciāliem nolūkiem vai informācijas masveida lejupielādei. Šīs informācijas 
atkalizmantošana datubāzu papildināšanai vai komerciāliem nolūkiem no tiek saskaņā ar procedūru un nosacījumiem, 
ko ar Tiesu dokumentu centra starpniecību ir noteikusi CGPJ . Īrija: spriedumu anonimizācija notiek ģimenes tiesību, 
bērnu aprūpes un citās jomās, kurās likums prasa vai kurās tiesnesis nosaka, ka pušu vai personu identitāti nedrīkst 
izpaust.  
                                                           
90  Dati par 2020.  gadu vākti sadarbīb ā ar valstu tiesu sistēmu kontaktpersonu grupu.  
03691215182124
DELVBGEEESNLSKATLTPLCYHU FICZ ITLUIEMTRO SIFRHRPTBESEDKEL
Spriedumus un ar tiem saistītos metadatus var bez maksas lejupielādēt kā datubāzi vai ar citiem automatizētiem līdzekļiem
Anonimizāciju vai pseidonimizāciju palīdz veikt algoritms
Ir spēkā noteikumi, uz kuru pamata nosaka, vai tiešsaistē publicētajos spriedumos atklāj vai neatklāj personas datus
Spriedumiem ir saistīta informācija (“metadati”) par citātiem un atsaucēm uz valsts un/vai ES tiesību aktiem vai judikatūru
Spriedumiem ir saistīta informācija (“metadati”) par atslēgas vārdiem, lēmuma datumu utt.
Spriedumiem piešķir Eiropas judikatūras identifikatoru (ECLI)
Spriedumi ir sagatavoti saskaņā ar standartu, kas ļauj veikt to mašīnlasīšanu
Tīmekļa vietne bez maksas ir pieejama vispārējai sabiedrībaiAttiecībā uz katru dalībvalsti trīs kolonnas atspoguļo kārtību 
attiecībā uz šāda veida lietām (no kreisās uz labo):
1. civillietas/komerclietas
2. administratīvās lietas
3. krimināllietas.
 
57 
 3.2.5. Kopsavilkums par tiesu sistēmu kvalitāti  
Viegla piekļuve, pietiekami resursi, iedarbīgi novērtēšanas rīki un digitalizācija ir faktori, kas 
veicina tiesu sistēmas augstu kvalitāti. Iedzīvotāji un uzņēmumi gaida, ka iedarbīgā tiesu sistēmā 
tiks pieņemti kvalitatīvi nolēmumi. 2022.  gada ES rezultātu apkopojumā tiesiskuma jomā ir 
ietverta salīdzinoša šo faktoru analīze.  
Pieejamība  
2022.  gada izdevumā vēlreiz ir aplūkoti vairāki aspekti, kas veicina iedzīvotājiem ērtu ti esu 
sistēmu.  
 Tiesu iestāžu pieejamību, jo īpaši nabadzīgiem iedzīvotājiem, būtiski ietekmē  juridiskās 
palīdzības pieejamība un tiesas nodevu apmērs.  25. attēlā ir redzams, ka dažās dalībvalstīs 
patērētāji, kuru ienākumi ir mazāki par Eurostat  noteikto naba dzības riska slieksni, nesaņem 
juridisko palīdzību. Salīdzinājumā ar 2020.  gadu juridiskā palīdzība ir kļuvusi pieejamāka 
aptuveni trešdaļā dalībvalstu (jo īpaši daļēja juridiskā palīdzība) un vairāk ierobežota divās 
dalībvalstīs. Šīs izmaiņas ir pretstatā  agrākajai tendencei, kuras ietvaros juridiskās palīdzības 
pieejamība dažās dalībvalstīs ir samazinājusies. Tiesas nodevu apmērs (26.  attēls) kopš 
2016.  gada kopumā ir saglabājies nemainīgs, lai gan dažās dalībvalstīs ir palielināts tiesas 
nodevas apmērs p rasībām ar mazu vērtību. Tiesas nodevu slogs joprojām ir proporcionāli 
lielāks prasībām ar mazu vērtību. Grūtības izmantot juridisko palīdzību apvienojumā ar 
augstajām tiesas nodevu likmēm dažās dalībvalstīs varētu atturēt nabadzīgos iedzīvotājus no 
vēršan ās tiesu iestādēs.  
 
 Tiesas nodevu apmērs tiesvedībā komerclietās (27. attēls) dalībvalstu starpā ievērojami 
atšķiras (no 0,1  % līdz 6  % no prasības vērtības), un tikai divās valstīs tiesas nodevu nav 
vispār. Salīdzinājumā ar 2020.  gadu tiesas nodevu apmērs kopumā ir saglabājies stabils  — 
tikai divas dalībvalstis ir pazeminājušas nodevas un viena dalībvalsts tās palielinājusi. 
28. attēlā ir redzams, cik lielā mērā komerclietā uzvarējusī puse var atgūt juridiskās izmaksas. 
Gan starp dalībvalstīm ar liku mā noteiktas nodevas sistēmu un valstīm bez tās, gan šo grupu 
iekšienē (jo īpaši starp labvēlīgākām un mazāk labvēlīgām likumā noteiktas nodevas 
sistēmām) pastāv lielas atšķirības attiecībā uz tiesvedības stadijā radušās maksas par 
juridiskiem pakalpojumie m atgūstamību. Turklāt daudzās valstīs par juridisko izmaksu 
atgūstamību lemj tiesa. Sistēmas dāsnuma līmenis maksas par juridiskajiem pakalpojumiem 
atgūšanai var vai nu stimulēt, vai atturēt personas no lietas iesniegšanas, ietekmējot tiesu 
vispārējo piee jamību.  
 2022.  gada ES rezultātu apkopojumā tiesiskuma jomā ir veikta turpmāka analīze par to, kā 
dalībvalstis veicina strīdu alternatīvas izšķiršanas (SAI) metožu  (29. attēls) brīvprātīgu 
izmantošanu, jo īpaši digitālo tehnoloģiju izmantošanas iespēju. Sal īdzinot ar 2020.  gadu, 
trešdaļa dalībvalstu pastiprināja savus veicināšanas centienus, bet aptuveni tikpat daudz 
dalībvalstu ir samazinājušas savus centienus. Kopumā SAI metožu veicināšanas veidu skaits 
mēdz būt mazāks administratīvo strīdu gadījumā nekā c ivillietās un komerclietās, darba vai 
patērētāju strīdos, taču salīdzinājumā ar 2020.  gadu šajā jomā ir vērojami nedaudz lielāki 
centieni.  
 Pirmo reizi 2022.  gada ES rezultātu apkopojumā tiesiskuma jomā ir izvērtēti īpašie 
pasākumi, kas ieviesti, lai palīdzētu personām ar invaliditāti  vienlīdzīgi ar citiem piekļūt 
 
58 
 tiesu iestādēm.  30. attēlā redzams, ka visās dalībvalstīs ir ieviesti vismaz daži pasākumi  — 
galvenokārt procedūras pielāgojumi vai informācijas sniegšana pieejamos formātos. Vairāk 
nekā pusē  dalībvalstu pēc pieprasījuma ir pieejami konkrēti formāti, piemēram, Braila rakstā, 
zīmju valodā vai viegli lasāmā formātā. Nedaudz vairāk nekā pusē dalībvalstu personām ar 
invaliditāti civillietās un komerclietās, administratīvajās lietās, kā arī kriminā llietās pirmās 
instances tiesā ir pieejami arī digitālie risinājumi.  
 Turklāt pirmo reizi 2022.  gada ES rezultātu apkopojumā tiesiskuma jomā, pamatojoties uz 
konkrētiem uzņēmējdarbības scenārijiem, ir kartēti  daži aspekti, kas saistīti ar tiesu iestāžu 
kontroli pār valsts pārvaldes darbību un bezdarbību . 31. attēlā redzams, ka gandrīz visās 
dalībvalstīs uzņēmumi var saņemt finansiālu kompensāciju par zaudējumiem, ko izraisījuši 
administratīvi lēmumi vai iestādes klusēšana, un ka tiesas var apturēt administr atīvo lēmumu 
izpildi. Šie elementi var ietekmēt ieguldītāju uzticēšanos, uzņēmējdarbības vidi un vienotā 
tirgus darbību, tāpēc ir vajadzīga ciešāka uzraudzība un analīze.  
 2022.  gada ES rezultātu apkopojumā tiesiskuma jomā ir sniegta dziļāka analīze par 
pasākumiem, ko dalībvalstis ir ieviesušas, lai nodrošinātu bērniem draudzīgu tiesu sistēmu . 
Jo īpaši tā precizē pasākumu izvēli dažāda veida tiesvedībās, kā parādīts 32.  attēlā, un nošķir 
(33. attēlā) bērnu, kas iesaistīts procesā kā cietušais, un bērnu, kas  ir aizdomās turētais vai 
apsūdzētais. 32.  attēlā redzams, ka visas dalībvalstis nodrošina vismaz dažas bērnu 
izmitināšanas vietas, visbiežāk nodrošinot, ka pret viņiem izturas atbilstoši viņu īpašajām 
vajadzībām un tiesībām. Gandrīz visas dalībvalstis arī  nodrošina tiesnešiem apmācības kursus 
par bērniem draudzīgu tiesu sistēmu. 33.  attēlā ir parādītas atšķirības starp dalībvalstīm šajā 
jomā, norādot, ka aptuveni trešdaļā dalībvalstu bērniem, kuri ir iesaistīti tiesvedībā kā 
aizdomās turētie vai apsūdzētie , ir pieejams salīdzinoši mazāks skaits īpašu pasākumu.  
Resursi  
Augstas kvalitātes tiesu sistēmas dalībvalstīs ir atkarīgas no pietiekamiem finanšu resursiem un 
cilvēkresursiem. Tam ir vajadzīgi pienācīgi ieguldījumi fiziskajā un tehniskajā infrastruktūrā, 
sākotnējā un pastāvīgā apmācībā un tiesnešu daudzveidībā, tostarp dzimumu līdzsvarā. 
2022.  gada ES rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā liecina par turpmāk izklāstīto.  
 Finanšu resursu  ziņā dati liecina, ka kopumā 2020.  gadā vispārējās valdības kopējie 
izdevumi par tiesām dalībvalstīs lielākoties joprojām saglabājās stabili, bet joprojām bija 
vērojamas būtiskas faktisko summu atšķirības, izsakot gan EUR uz vienu iedzīvotāju, gan 
procent os no IKP (34.  un 35.  attēls). Gandrīz visas dalībvalstis 2020.  gadā palielināja 
izdevumus procentos no IKP (tas ir pieaugums, salīdzinot ar 2019.  gadu), un lielākā daļa arī 
palielināja izdevumus uz vienu iedzīvotāju.  
 Lielākajā daļā dalībvalstu sievietes  joprojām ieņem mazāk nekā 50  % tiesnešu amatu 
augstākās tiesas līmenī (37.  attēls). Dati par trīs gadu periodu no 2019. līdz 2021.  gadam 
liecina par atšķirīgiem līmeņiem un tendencēm dalībvalstīs, bet kopš 2010.  gada tiesnešu 
sieviešu īpatsvars augstākās t iesas līmenī ir palielinājies lielākajā daļā dalībvalstu.   
 Lai uzlabotu saziņu ar neaizsargātām grupām  (39. attēls), lielākā daļa dalībvalstu 
nodrošina apmācību par to, kā vislabāk sazināties ar personām, kas cietušas no vardarbības 
dzimuma dēļ un/vai ģime nē, un vairāk nekā divas trešdaļas nodrošina apmācību par saziņu ar 
patvēruma meklētājiem un cilvēkiem ar dažādu kultūru, reliģiju, etnisko izcelsmi vai valodu.  
 
59 
 Aptuveni puse dalībvalstu nodrošina apmācību par to, kā sazināties ar personām ar redzes vai 
dzirdes traucējumiem. Turklāt vairāk nekā divas trešdaļas dalībvalstu nodrošina apmācību 
par sociālo mediju izmantošanu un/vai saziņu ar medijiem, un aptuveni puse dalībvalstu 
palielina informētību un nodrošina apmācību par rīcību dezinformācijas jomā.  
Novē rtēšanas rīki  
 Tiesu pakalpojumu lietotāju un praktizējošu juristu aptaujas  (40. attēls) 2020.  gadā tika 
izmantotas nedaudz mazāk nekā iepriekšējos gados, to dalībvalstu skaitam, kuras izvēlas 
neveikt nekādas aptaujas, saglabājoties nemainīgam. Tomēr dalībv alstis, kas neveica 
aptaujas, ne vienmēr ir tās pašas kā pagājušajā gadā, un tas liecina, ka dažas no tām veic 
aptaujas ik pēc dažiem gadiem. Pieejamība, klientu apkalpošana, tiesas sēdes un spriedumi, 
kā arī vispārējā uzticēšanās tiesu sistēmai joprojām a tkārtojas aptauju tematos, bet tikai dažas 
dalībvalstis interesējās par to grupu apmierinātību, kurām ir īpašas vajadzības, un fizisko 
personu informētību par savām tiesībām.  
Digitalizācija  
Sākot ar 2021.  gada izdevumu, ES rezultātu apkopojumā tiesiskuma jomā ir ietverta paplašināta 
daļa, kurā ir sīki izpētīti ar tiesu sistēmu digitalizāciju saistīti aspekti. Lai gan vairums dalībvalstu 
jau izmanto digitālus risinājumus dažādos kontekstos un dažādā apmērā, joprojām pastāv iespējas 
veikt uzlabojumus.  
 Gandrīz visas dalībvalstis  tiešsaistē nodrošina zināmu informāciju par savu tiesu sistēmu, 
tostarp tīmekļa vietnes ar redzamu un saprotamu informāciju par to, kā piekļūt juridiskajai 
palīdzībai, un par tiesas nodevām un atbilstības kritērijiem to samazināš anai (41.  attēls). 
Tomēr starp dalībvalstīm pastāv atšķirības attiecībā uz informācijas līmeni un to, cik lielā 
mērā tā atbilst cilvēku vajadzībām. Piemēram, neliels skaits dalībvalstu (tikai 13) nodrošina 
interaktīvu tiešsaistes rīku, kas ļauj iedzīvotāji em noskaidrot, vai viņi ir tiesīgi saņemt 
juridisko palīdzību. No otras puses, lielākā daļa dalībvalstu nodrošina tīmekļa vietni ar 
tiešsaistes veidlapām, kas paredzētas uzņēmumiem un fiziskām personām, un informāciju 
personām, kurām attiecīgās valsts valo da nav dzimtā valoda.  
 Mazāk nekā pusē no dalībvalstu ir digitālo tehnoloģiju izmantošanai piemēroti 
procesuālie noteikumi  (42. attēls), kuri sniedz iespēju izmantot distances saziņu un pieņemt 
pierādījumus tikai digitālā formātā. Pārējās dalībvalstīs tas ir iespējams tikai noteiktos 
gadījumos. Tomēr kopš 2020.  gada gandrīz pusē dalībvalstu ir panākts progress.  
 Runājot par digitālo tehnoloģiju izmantošanu tiesās un prokuratūrās  (43. attēls), jāatzīst, 
ka lielākajā daļā dalībvalstu tiesu, prokuroru un darbin ieku rīcībā jau ir dažādi digitālie rīki. 
Lai gan lielākajā daļā dalībvalstu ir ieviestas lietu pārvaldības sistēmas, videokonferenču 
sistēmas un tāldarba kārtība, ir vajadzīgs turpmāks progress lietu sadales sistēmu 
automatizācijā un mākslīgā intelekta un  blokķēžu rīku plašākas pieejamības nodrošināšanā.  
 Lielākajā daļā dalībvalstu tiesu rīcībā ir droši elektroniskie saziņas rīki . Tomēr dažās 
dalībvalstīs tiesas, izmantojot drošus elektroniskos risinājumus, var sazināties tikai ar 
noteiktiem praktizējošiem juristiem un/vai valsts iestādēm (44.  attēls). Prokuratūru gadījumā 
(45. attēls) vairāk nekā trešdaļa dalībvalstu visaptveroši nodrošina drošu elektronisko saziņu 
ar praktizējošiem juristiem un valsts iestādēm, tātad salīdzinājumā ar 2020.  gadu ir panākts 
 
60 
 progress.  
 Civillietās/komerclietās un administratīvajās lietās vairums dalībvalstu nodrošina fiziskām 
personām un uzņēmumiem (vai to likumīgajiem pārstāvjiem)  pieeju izskatīšanā esošajām 
vai slēgtajām lietām tiešsaistē  (46. attēls), lai gan tas tiek īsteno ts dažādā apmērā. Vairāk 
nekā trešdaļā dalībvalstu fiziskās personas un uzņēmumi guva labumu no uzlabotas tiešsaistes 
piekļuves salīdzinājumā ar 2020.  gadu. Tomēr krimināllietu gadījumā (47.  attēls) vairumā 
dalībvalstu atbildētājiem un cietušajiem ir ļoti ierobežotas iespējas sekot tiesvedībai vai daļēji 
veikt darbības lietas izskatīšanas ietvaros, izmantojot digitālos risinājumus, lai gan aptuveni 
pusē dalībvalstu ir vērojami uzlabojumi.  
 2022.  gada rezultātu pārskatā dati par  tiešsaistes piekļuvi tiesas sp riedumiem (48. attēls) 
novērtēti sīkāk, lai sniegtu precīzāku priekšstatu par situāciju dalībvalstīs. Tāpēc rezultāti 
atšķiras no pagājušā gada. Jo īpaši attiecībā uz spriedumu publicēšanu augstākajā instancē: 
22 dalībvalstis publicē visus spriedumus civil lietās un komerclietās, kā arī administratīvajās 
lietās, un 22  dalībvalstis publicē arī tiesu spriedumus krimināllietās. Tomēr otrās instances 
spriedumu publicēšana tiešsaistē notiek retāk  — tikai desmit dalībvalstis publicē visus otrās 
instances tiesas sp riedumus.  
 2022.  gada ES rezultātu apkopojumā tiesiskuma jomā ir turpināta  tādu dalībvalstīs veikto 
pasākumu analīze, kuri varētu palīdzēt mašīnlasāmu tiesu nolēmumu izstrādē 
(49. attēls). Visās dalībvalstīs ir ieviesti vismaz daži pasākumi civillietām/kom erclietām, 
administratīvajām lietām un krimināllietām, tomēr ir vērojamas būtiskas atšķirības 
dalībvalstu starpā. Šķiet, ka administratīvās tiesas ir salīdzinoši progresīvākas, piešķirot 
“juridisko tehnoloģiju” uzņēmumiem netraucētu piekļuvi judikatūrai un  atvieglojot tās vieglu 
atkalizmantošanu. Kopumā ir novērojama tendence ieviest vairāk pasākumu, jo īpaši attiecībā 
uz metadatu pieejamību spriedumos par atslēgvārdiem, nolēmumu datumu un regulējumu 
attiecībā uz personas datiem publicētajos spriedumos. Des mit dalībvalstis ziņoja par 
uzlabojumu 2021.  gadā salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Tiesu sistēmas, kurās ir ieviesti 
pasākumi, kas ļauj modelēt spriedumus saskaņā ar standartiem, kuri nodrošina to 
mašīnlasāmību, domājams, nākotnē varētu sasniegt labākus rezultātus.