Īpašais ziņojums Uz rezultātiem vērsta 
pieeja ES attīstības un 
sadarbības pasākumos un 
to risku izvērtējums, kas 
saistīti ar šo pieejuLV 2015  Nr. 21
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352 4398-1
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2015. gads
Print ISBN 978-92-872-3395-0 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/3910 QJ-AB-15-019-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-3380-6 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/434970 QJ-AB-15-019-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-3406-3 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/45401 QJ-AB-15-019-LV-E
© Eiropas Savienība, 2015. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Attiecībā uz jebkādu pielikuma (41. lpp.) izmantošanu vai reproducēšanu atļauja ir jāprasa tieši autortiesību īpašniekam.
Printed in Luxembourg
Uz rezultātiem vērsta 
pieeja ES attīstības un 
sadarbības pasākumos un 
to risku izvērtējums, kas 
saistīti ar šo pieeju
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2015  Nr. 21
02
 Revīzijas darba grupa
ERP īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības un 
atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, konkrē -
ti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu vai izdevumu apjoms, paredzamie 
notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP III apakšpalāta, kuras pārziņā ir ārējās darbības izdevumu jomas un kuru vada ERP loceklis 
Karel Pinxten , kas ir arī par šo ziņojumu atbildīgais loceklis. Revīziju vadīja III apakšpalātas direktors Philippe Froidure , un 
tajā piedalījās direktora palīgs Hubert Devillé .
No kreisās uz labo:  P . Froidure, K. Pinxten, H. Devillé.

03
 Saturs
Punkts
I–V Kopsavilkums
1–12  1. Ievads
1–5 1.1. Kāpēc rezultāti ir svarīgi
6 1.2. Kas ir rezultāts
7–12  1.3. ES attīstības un sadarbības rezultātu vispārējais ietvars
13–19  2. Rezultātu politika un regulatīvais pamats
13–18  2.1. Politikas konteksts
14–15  2.1.1. Augsta līmeņa attīstības mērķi
16 –17  2.1.2. Augsta līmeņa forumi par palīdzības efektivitāti
18 2.1.3. ES paziņojumi
19 2.2. Tiesiskais un regulatīvais pamats
20–22  3. Palātas veiktā izvērtēšana
23–79  4. Galvenās riska jomas
24–38  4.1. Mērķu un rādītāju formulēšana
24–26  4.1.1. Terminoloģija
27–31  4.1.2. Dokumentu saskaņošana un konsekvence
32–35  4.1.3. Konkrētu, izmērāmu, sasniedzamu un atbilstīgu mērķu ar noteiktiem termiņiem ( SMART  mērķu) un 
skaidru rādītāju noteikšana
36–38  4.1.4. Izvirzīt mērķi – panākt partnervalsts apņemšanos īstenot reformas
39–46  4.2. Rezultātu ķēdes izveide
39–42  4.2.1. Darbību un rezultātu sasaiste, izmantojot skaidru loģisko ķēdi
43–46  4.2.2. Ieguldījums vai attiecināšana
47–50  4.3. Transversālo jautājumu iekļaušana palielina sarežģītību
04 Saturs
51–57  4.4. Attīstības partneru instrumentu un sistēmu saskaņošana
51–53  4.4.1. Pielāgošana partnervalstu rezultātu sistēmām
54–55  4.4.2. Attīstības jomā ieinteresēto personu izmantoto instrumentu saskaņošana
56–57  4.4.3. Dažādu pārskatatbildības struktūru kombināciju līdzāspastāvēšana
58–61  4.5. Nepilnības vērtēšanā un rezultātu paziņošanā
62–65  4.6. Datu konsolidēšana un paziņošana
66–68 4.7. Datu kvalitāte
69–73  4.8. Budžeta izpildes rezultāts
74–79  4.9. Pārmaiņas ES darbību kontekstā
74–77  4.9.1. Riska pārvaldība un īstenošanas kārtības izvēle
78–79  4.9.2. Ārējie faktori
80–83  5. Secinājumi un ieteikumi
80–82  5.1. Secinājumi
83 5.2. Ieteikumi
 Pielikums.  — Visaptveroša vērtēšanas sistēma budžeta atbalsta novērtējumiem
 Komisijas atbilde
05
 Kopsavilkums
I
ES katru gadu atvēl ievērojamus resursus, lai veici -
nātu pasaules nabadzīgāko valstu attīstību. Lai radītu 
uzticēšanos attīstības palīdzībai, ir ļoti svarīgi uzska -
tāmi parādīt ar konkrētajiem resursiem sasniegtos 
rezultātus.
II
Eiropas Parlaments un Padome pēdējā laikā ir atkārtoti 
izrādījusi interesi mainīt ES attīstības un sadarbības 
politikas virzienu orientāciju no pasākumiem uz rezul -
tātiem. Arī Komisija 2013. gada decembrī publicēja die -
nestu darba dokumentu “Sagatavot apstākļus ES attīs -
tības un sadarbības rezultātu ietvaram” un 2015. gada 
martā prezentēja šo ietvaru, publicējot citu dienestu 
darba dokumentu “ES starptautiskās sadarbības un 
attīstības rezultātu ietvara darbības uzsākšana”.
III
Veicot izvērtēšanu, Palāta apzināja deviņas galvenās 
riska jomas, kas saistītas ar tādu pieeju ES attīstības un 
sadarbības pasākumiem, kura vērsta uz rezultātiem.IV
Šajā caurskatīšanā tika konstatēts, ka Komisija attiecī -
gās riska jomas bija pareizi noteikusi plašā dokumentu 
klāstā. Šajā izvērtēšanā arī tika aplūkotas darbības, 
kuras Komisija veic, lai ieviestu ES starptautiskās sadar -
bības un attīstības rezultātu ietvaru.
V
Tomēr vēl ir jāstrādā, lai pilnībā izmantotu Komisijas 
iniciatīvu potenciālu uzlabot ES attīstības un sadar -
bības rezultātus. Šajā kontekstā Palāta ir formulējusi 
vairākus ieteikumus Komisijai.
06
 1. Ievads
1.1. Kāpēc rezultāti ir 
svarīgi
01 
Pasaules nabadzīgāko valstu attīstī -
bas atbalstam tiek veltīti ievērojami 
resursi. Uzsverot, ka nav vienota datu 
avota par attīstības finansēm, Komisija 
2014. gada jūlijā aplēsa, ka jaunattīstī -
bas valstīm pieejamie kopējie resursi 
desmit gadu periodā no 2002. gada 
bija aptuveni 2 171 miljards USD, 
šajā summā ietilpst iekšzemes un 
starptautiskais publiskais un privātais 
finansējums.
02 
Ņemot vērā apņemšanos sasniegt 
starptautiski apstiprināto oficiālās 
attīstības palīdzības (OAP) mērķi 
2013. gadā panākt OAP/NKI attiecību 
0,7 %, kopējie ES (tostarp dalībvalstu) 
neto OAP tēriņi bija 56,5 miljardi EUR, 
kas atbilst OAP/NKI attiecībai 0,43 % no 
ES kopējā NKI1.
03 
Summas, kuras paredzēts darīt 
pieejamas attīstībai un sadarbībai 
2014.–2020. gada periodā, ir 19 661 mil-
jons EUR no ES vispārējā budžeta2 un 
30 506 miljoni EUR Āfrikas, Karību jūras 
reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm 
no Eiropas Attīstības fonda3.04 
Lai radītu uzticēšanos attīstības palī -
dzībai, īpaši saistībā ar izmantotajiem 
instrumentiem, atbalsta sniegšanas 
metodēm un iesaistītajiem līdzekļiem, 
ir ļoti svarīgi uzskatāmi parādīt ar kon -
krēto atbalstu sasniegtos rezultātus.
05 
Arī publiskā pārskatatbildība ir svarīgs 
jautājums. 2014. gada janvārī publi -
cētajā ziņojumā Eiropas Parlaments 
norādīja, ka “budžeta līdzekļu sadale 
pēc darbības jomām joprojām [bija] 
Savienības budžeta sagatavošanas pa -
matprincips”, un pauda nožēlu par to, 
ka daži priekšlikumi 2014.–2020. gada 
plānošanas periodam joprojām “pa -
matā ir balstīti uz ieguldījumu (izdevu -
miem) un līdz ar to uzmanība joprojām 
tiek koncentrēta uz atbilstību notei -
kumiem, nevis rezultātu sasniegšanu”. 
Parlaments arī norādīja, ka darbības re -
zultātu sistēmai, kuru Komisija izmanto 
2014.–2010. gada daudzgadu finanšu 
shēmai, jāietver šādi trīs galvenie 
elementi4:
a) attiecīgās programmas mērķu 
sasniegšana (rezultāti);
b) pareizi veikta programmas pārval -
dība no Komisijas un dalībvalstu 
puses;
c) tas, kā programmas rezultāti un 
pareiza pārvaldība veicina Savienī -
bas galveno mērķu sasniegšanu.1 “ES pārskatatbildības 
2014. gada ziņojums par 
attīstības finansējumu. 
Pārskats par ES un tās 
dalībvalstu progresu”, 
SWD(2014) 235 final.
2 http://ec.europa.eu/budget/
mff/figures/index_
en.cfm#documents , 
2015. gada janvāris.
3 Komisijas publikācija 
“Daudzgadu finanšu shēma 
2014.–2020. gadam un 
ES 2014. gada budžets, dati”.
4 Ziņojums par Savienības 
finansiālā stāvokļa 
novērtējumu, pamatojoties uz 
sasniegtajiem rezultātiem – 
jauns instruments Eiropas 
Komisijas budžeta izpildes 
apstiprināšanas procedūras 
pilnveidošanai, A7-0068/2014, 
2014. gada 30. janvāris.
07 1. Ievads
1.2. Kas ir rezultāts
06 
Rezultāts ir izmērāma ietekme, kas 
tieši vai netieši izriet no cēloņa un 
seku sakarības. Uz rezultātiem vērsta 
pieeja attīstībai un sadarbībai balstās 
uz principu, ka attīstības un sadarbības 
intervences pasākumi jāorientē uz re -
zultātu sasniegšanu, nevis uz darbību 
vai procesu pārvaldību. Parasti izšķir 
trīs rezultātu kategorijas5:
a) tiešais rezultāts: tas, kas ir izveidots 
vai paveikts, izmantojot interven -
ces pasākumam piešķirtos resursus 
(piemēram, bezdarbniekiem snieg -
tie apmācību kursi, izbūvētie ceļi);b) iznākums: izmaiņa, kas rodas pēc 
intervences un parasti sasaistās ar 
intervences mērķiem. Iznākums 
var būt plānots vai neplānots, 
pozitīvs vai negatīvs (piemēram, 
praktikanti, kuri atraduši darbu, 
uzlabota piekļuve teritorijai pēc 
ceļa izbūves);
c) ietekme: ilgāka termiņa sociāl -
ekonomiskās sekas, kas var būt 
vērojamas noteiktu laiku pēc in -
tervences pasākuma pabeigšanas 
un var ietekmēt tiešos intervences 
labuma guvējus vai citus netiešos 
labuma guvējus.1. attēlsRezultātu jēdziens
Rezultāti
IetekmeTiešie
rezultātiIznākums IeguldījumsDarbības/
procesi
1.3. ES attīstības un 
sadarbības rezultātu 
vispārējais ietvars
07 
Līdzās esošajiem mehānismiem, kuru 
mērķis ir rezultātu mērīšana un to 
paziņošana, nozīmīga iniciatīva bija 
2013. gada decembrī izstrādātais 
Komisijas dienestu darba dokuments 
“Sagatavot apstākļus ES attīstības un 
sadarbības rezultātu ietvaram”. Šīs 
iniciatīvas mērķis ir“izklāstīt procesus (..), kurus turpinājusi 
Komisija, lai varētu īstenot “Pārmaiņu 
programmas” apņemšanos stiprināt 
tās spēju uzraudzīt un ziņot darbības 
rezultātus, kuri sasniegti, īstenojot 
ES finansētus attīstības un sadarbības 
projektus un programmas”6.5 Šā ziņojuma vajadzībām 
Palāta izmanto šo trīs rezultātu 
kategoriju terminoloģiju, kas 
noteikta ārējās darbības 
finansēšanas instrumentiem. 
Citos ES dokumentos līdzīgi 
termini var tikt izmantoti 
citādi.
6 SWD(2013) 530 final, 
10.12.2013.
08 1. Ievads
08 
Šajā dienestu darba dokumentā ir 
ņemti vērā Komisijas 2013. gadā veiktā 
pētījuma rezultāti; pētījuma mērķis bija 
sniegt analīzi par atziņām, kas gūtas 
no piecām attīstības aģentūrām, kuras 
jau īstenoja savu rezultātu ietvaru. 
Dokumentā sniegta sākotnējā pieeja 
vispārēja ES attīstības un sadarbības 
rezultātu ietvara sagatavošanai. Tajā ir 
aprakstīts šāds ietvars:
“Rezultātu ietvars ir rīks, kuru dažādi 
attīstības partneri izmanto, lai mērītu 
sasniegtos rezultātus attiecībā pret 
stratēģiskajiem attīstības mērķiem. Re -
zultātu ietvaru var uzskatīt par dažādu 
līmeņu sasaisti vai rezultātu ķēdēm, ko 
sagaida no konkrētas stratēģijas, pro -
grammas vai projekta īstenošanas.”
09 
ES attīstības un sadarbības rezultātu 
ietvaram būs divi galvenie mērķi: tas 
būs pārskatatbildības rīks, kas ļaus 
ieinteresētās personas informēt par 
sasniegtajiem rezultātiem, un pārval -
dības rīks, ar kura starpniecību tiks 
sniegti dati par rezultātiem pārvaldī -
bas lēmumu pamatošanai.
10 
Vēl viens Komisijas dienestu darba 
dokuments tika publicēts 2014. gada 
jūnijā, un tā mērķis bija aprakstīt 
“uzraudzības, novērtējuma un ziņoša -
nas ietvaru līdz nākamās daudzgadu 
finanšu shēmas termiņa beigām, kas 
izriet no juridiskajiem instrumentiem, 
kuri atbalsta nākamās paaudzes pro -
grammas un Komisijas papildu darbu ietvara pabeigšanai” – “ MORE  ietvars”. 
Šajā dienestu darba dokumentā par 
katru politikas jomu ir sniegts apraksts 
par instrumentu vispārīgajiem un 
īpašajiem mērķiem, katram mērķim 
piesaistītajiem galvenajiem rādītājiem, 
uzraudzības kārtību un vērtēšanas un 
ziņošanas grafiku un saturu7.
11 
Eiropas Parlaments 2014. gada aprīlī 
pauda atbalstu “Komisijas nepārtrauk -
tajiem centieniem pāriet no pieejas, 
kas balstīta uz ieguldījumu, uz pieeju, 
kura orientēta uz izpildes rezultātiem 
un ietekmi ”8. Padome 2014. gada maijā 
atzinīgi novērtēja Komisijas 2013. gada 
decembra dienestu darba dokumen -
tu “Sagatavot apstākļus ES attīstības 
un sadarbības rezultātu ietvaram” un 
izrādīja interesi “izmēģinājuma pos -
ma rezultātos, lai savlaicīgi pabeigtu 
ES attīstības un sadarbības rezultātu 
ietvaru un lai tādējādi ziņojumu par 
2014. gadā gūtajiem rezultātiem varētu 
sniegt 2015. gada pirmajā pusē”9.
12 
Komisija 2015. gada martā izdeva jaunu 
dienestu darba dokumentu “ES starp -
tautiskās sadarbības un attīstības 
rezultātu ietvara darbības uzsākšana”. 
Šā dokumenta mērķis bija pārvērst 
2013. gada dienestu darba dokumen -
tā izklāstītās pieejas (sk. 7. punktu) 
Starptautiskās sadarbības un attīstī -
bas ĢD darbības plānos, lai, sākot ar 
2015. gadu, sagatavotu gada ziņojumu, 
kurā uzskatāmi parādītu, kā iztērē -
tie līdzekļi palīdz sasniegt politikas 
mērķus10.7 “Pārskats par uzraudzības, 
ziņošanas un novērtējuma 
pamatsistēmām 2014.–
2020. gada daudzgadu finanšu 
shēmas programmām” 
(SWD(2014) 200 final, 
26.6.2014.), kas pievienots 
dokumentam “Komisijas 
ziņojums Eiropas 
Parlamentam un Padomei par 
Savienības finanšu 
novērtējumu, pamatojoties uz 
sasniegtajiem rezultātiem”.
8 Eiropas Parlamenta 2014. gada 
3. aprīļa Lēmums par Eiropas 
Savienības 2012. finanšu gada 
vispārējā budžeta izpildes 
apstiprināšanu, III iedaļa – 
Komisija un izpildaģentūras – 
ref. P7_TA-PROV(2014)0287, 
iedaļa “Arējās attiecības”, 
264. punkts.
9 “Padomes secinājumi par 
ES attīstības un sadarbības 
rezultātu ietvaru”’ – Eiropas 
Savienības Padomes 
sanāksme (Ārlietas/attīstība), 
19.5.2014.
10 SWD(2015) 80 final, 26.3.2015.
09
 2. Rezultātu politika un 
regulatīvais pamats
2.1. Politikas konteksts
13 
Komisijas uzdevumi starptautiskā 
līmenī ir izklāstīti Līguma par Eiropas 
Savienību 17. pantā. Komisija sadarbo -
jas ar Apvienoto Nāciju Organizāciju 
un Ekonomiskās sadarbības un attīs -
tības organizāciju (ESAO) ar attīstības 
sadarbību saistītajos jautājumos. Šajā 
kontekstā tiek panākta vienošanās par 
augsta līmeņa attīstības mērķiem, kā 
arī principiem efektīvākai palīdzības 
sniegšanai11.
2.1.1. Augsta līmeņa 
attīstības mērķi
14 
Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģene -
rālā asambleja 2000. gada septembrī 
pieņēma ANO Tūkstošgades dekla -
rāciju, kura tās biedriem uzlika par 
pienākumu iesaistīties jaunā pasaules 
mēroga partnerībā nolūkā samazināt 
galēju nabadzību un izvirzīja vairākus 
mērķus ar termiņu 2015. gadā, tos dēvē 
par Tūkstošgades attīstības mērķiem 
(TAM).
15 
“Rio+20” konferencē 2012. gada jūnijā 
tika panākta vienošanās sākt procesu 
ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) 
izstrādei, balstoties uz Tūkstošgades 
attīstības mērķiem12. Pasaules līde -
ri 2013. gada septembrī atjaunoja 
apņemšanos sasniegt TAM mērķus 
un vienojās par augsta līmeņa samita 
rīkošanu 2015. gada septembrī, lai pie -
ņemtu jaunus mērķus, kuri balstītos uz 
Tūkstošgades attīstības mērķu sasnie -
gumiem13. Pasaules mēroga diskusijas par plašāku darba kārtību laikposmam 
pēc 2015. gada pašlaik norit dažā -
dos procesos. ANO ģenerālsekretārs 
2014. gada decembrī publicēja kop -
savilkuma ziņojumu par ilgtspējīgas 
attīstības darba kārtību laikposmam 
pēc 2015. gada14,15.
2.1.2. Augsta līmeņa forumi 
par palīdzības efektivitāti
16 
Eiropas Komisija un ES dalībvalstis ir 
piedalījušās vairākos augsta līmeņa fo -
rumos, kuru nolūks ir uzlabot attīstības 
palīdzības programmu efektivitāti. Tie 
ir:
a) Romas deklarācija par saskaņošanu 
(2003. g.);
b) Parīzes Deklarācija par palīdzības 
efektivitāti (2005. g.);
c) Akras rīcības programma (2008. g.);
d) Pusanas Partnerība efektīvai attīstī -
bas sadarbībai (2011. g.);
e) Pirmā augsta līmeņa pasaules 
mēroga partnerības sanāksme par 
attīstības sadarbības efektivitāti, 
kas notika Mehiko: Iekļaujošas 
attīstības darba kārtības veido -
šana laikposmam pēc 2015. gada 
(2014. g.).11 http://ec.europa.eu/
europeaid/policies/
international-development-
dialogue_en
12 “Rio+20” noslēguma 
dokuments “Nākotne, kādu 
mēs to vēlamies”.
13 Apvienoto Nāciju 
Organizācijas Ģenerālā 
asambleja – Galveno 
ANO konferenču un samitu 
ekonomikas un sociālo 
jautājumu jomā iznākumu 
integrēta un koordinēta 
īstenošana un kontrole – 
Tūkstošgades samita 
iznākuma kontrole – ref. 
A/68/L.4.
14 Apvienoto Nāciju 
Organizācijas Ģenerālā 
asambleja – “Virzība uz 
cieņpilnu dzīvi, kas jāīsteno 
līdz 2030. gadam: nabadzības 
izskaušana, dzīves 
pārveidošana un planētas 
aizsardzība” – 
ANO ģenerālsekretāra 
kopsavilkuma ziņojums par 
ilgtspējīgas attīstības darba 
kārtību laikposmam pēc 
2015. gada – ref. A/69/700.
15 Sk. arī “Globāla partnerība 
nabadzības izskaušanai un 
ilgtspējīgai attīstībai pēc 
2015. gada”, 
COM(2015) 44 final, 5.2.2015.
10 2. Rezultātu politika un regulatīvais pamats
17 
Šajos forumos tika panākta vienprātība 
līdzekļu devēju un partnervalstu starpā 
un tika panākta vienošanās par vairā -
kiem principiem saistībā ar attīstības 
rezultātiem, tostarp:
a) stiprināt partnervalstu valdību 
spēju uzņemties lielāku vadošo 
lomu un ieinteresētību attīstības 
rezultātos;
b) strādāt ar partnervalstīm, lai pēc 
iespējas vairāk varētu paļauties 
uz partnervalstu ziņošanas un 
uzraudzības sistēmām, kas vērstas 
uz rezultātiem;
c) saskaņot līdzekļu devēju uzraudzī -
bas un ziņošanas prasības;
d) uzlabot līdzekļu devēju un part -
nervalstu īstenoto rezultātu 
pārvaldību;
e) palielināt orientāciju uz attīstības 
rezultātiem.
2.1.3. ES paziņojumi
18 
Eiropas Savienības apņemšanās sa -
sniegt attīstības mērķus, par kuriem 
panākta starptautiska vienošanās, un 
palielināt palīdzības efektivitāti ir do -
kumentēta vairākos publiskos paziņo -
jumos, un visos tā vai citādi ir aplieci -
nāts attīstības un sadarbības rezultātu 
nozīmīgums:a) Padomes un dalībvalstu valdību 
pārstāvju kopīgais paziņojums par 
Eiropas Konsensu attīstības jomā 
(ref. 14820/05, 24.2.2006.);
b) “Atbalsts jaunattīstības val -
stīm krīzes pārvarēšanas jomā” 
(COM(2009) 160 galīgā redakcija, 
8.4.2009.);
c) “Divpadsmit punktus saturošs 
ES rīcības plāns Tūkstošgades 
attīstības mērķu atbalstam” 
(COM(2010) 159 galīgā redakcija, 
21.4.2010.);
d) Darbības sistēma palīdzības 
efektivitātes jomā – Padomes 
Ģenerālsekretariāts (ref. 18239/10, 
11.1.2011.);
e) “ES attīstības politikas ietekmes 
palielināšana: Pārmaiņu program -
ma” (COM(2011) 637 galīgā redakci -
ja, 13.10. 2011.);
f) “Cilvēka cienīgu dzīvi visiem – na -
badzības izskaušana un ilgtspē -
jīgas nākotnes nodrošināšana 
pasaulē” (COM(2013) 92 final, 
27 .2.2013.);
g) “Panākt visaptverošu un integrētu 
pieeju nabadzības izskaušanas un 
ilgtspējīgas attīstības finansēša -
nā laikposmam pēc 2015. gada” 
(COM(2013) 531 final, 16.7.2013.).
11 2. Rezultātu politika un regulatīvais pamats
2.2. Tiesiskais un 
regulatīvais pamats
19 
Galvenie noteikumus par pārskatatbil -
dību saistībā ar rezultātiem un publis -
kā sektora revīziju16 atrodami Līgumā 
par Eiropas Savienības darbību (LESD), 
finanšu regulās, ko piemēro ES vispā -
rējam budžetam un Eiropas attīstības 
fondiem, un regulā, ar ko paredz 
kopīgus noteikumus un procedūras, 
lai īstenotu Savienības instrumentus 
ārējās darbības finansēšanai.
a) Līgumā par Eiropas Savienības 
darbību noteikts, ka:
i) Komisijai ir jāiesniedz Eiropas 
Parlamentam un Padomei 
novērtējuma ziņojums par Sa -
vienības finansēm, kas balstīts 
uz sasniegtajiem rezultātiem 
(318. panta 2. punkts); un ka
ii) Revīzijas palāta var jebkurā 
laikā iesniegt apsvērumus 
par konkrētiem jautājumiem, 
tostarp īpašu ziņojumu formā 
(287. panta 4. punkts)17.
b) Finanšu regulā, ko piemēro Sa -
vienības vispārējam budžetam 
(Finanšu regulā), noteikts turpmāk 
minētais18,19.
i) Visām darbības nozarēm, uz 
kurām attiecas budžets, nosaka 
konkrētus, izmērāmus, sasnie -
dzamus, atbilstīgus mērķus ar 
noteiktiem termiņiem. Minēto 
mērķu sasniegšanu pārrauga, 
izmantojot izpildes rādītājus 
katrai darbībai (30. panta 
3. punkts).ii) Lai uzlabotu lēmumu pieņem -
šanu, iestādes veic ex ante  un 
ex post  novērtējumu visām 
programmām un darbībām, 
kas saistītas ar lieliem izdevu -
miem (30. panta 4. punkts).
iii) Budžeta projektam Komisija 
pievieno vairākus dokumentus, 
tostarp darbības pārskatus, 
kuri ietver informāciju par to, 
kā ar dažādajām darbībām ir 
sasniegti visi iepriekš noteiktie 
mērķi, kuri ir konkrēti, izmērā -
mi, sasniedzami, atbilstīgi un 
ar konkrētiem termiņiem, kā 
arī par jauniem mērķiem, kas 
izmērāmi atbilstīgi rādītājiem 
(38. panta 3. punkta e) apakš -
punkta i) punkts), pilnīgu 
pamatojumu, tostarp izmaksu 
un ieguvumu analīzi, attiecībā 
uz ierosinātajām apropriāciju 
apjoma izmaiņām (38. pan -
ta 3. punkta e) apakšpunkta 
ii) punkts) un novērtējuma 
rezultātu kopsavilkumu, ja tas 
ir būtisks saistībā ar izmaiņām 
budžetā (38. panta 3. punkta 
e) apakšpunkta v) punkts).
iv) Deleģētais kredītrīkotājs ziņo 
iestādei, kurā viņš strādā, par 
savu pienākumu izpildi, snie -
dzot gada darbības pārskatu, 
kas satur finanšu un pārval -
dības informāciju un kurā 
izklāsta operāciju rezultātus, 
atsaucoties uz noteiktajiem 
mērķiem, ar šīm operācijām 
saistītos riskus, piešķirto re -
sursu izlietojumu un iekšējās 
kontroles sistēmas lietderī -
bu un efektivitāti (66. panta 
9. punkts).
v) Revīzijas palātas īpašos ziņoju -
mus nekavējoties nosūta Eiro -
pas Parlamentam un Padomei 
(163. pants).16 Pārskatatbildība ir galvenokārt 
demokrātiska publisko 
struktūru politikas un darbības 
uzraudzība, bet publiskā 
sektora revīzija ir politikas un 
saistīto publisko līdzekļu un to 
pārskatatbildības finansiālā un 
lietderības revīzija. Sk. Eiropas 
Revīzijas palātas ziņojumu 
“Nepilnības, pārklāšanās un 
problēmas: 
ES pārskatatbildības un 
publiskā sektora revīzijas 
pasākumu vispārējā stāvokļa 
apskats”, 2014. g. ( http://eca.
europa.eu ).
17 Sk. arī Finanšu regulas 
163. pantu.
18 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2012. gada 
25. oktobra Regula (ES, 
Euratom) Nr. 966/2012 par 
finanšu noteikumiem, ko 
piemēro Savienības 
vispārējam budžetam, un par 
Padomes Regulas (EK, 
Euratom) 
Nr. 1605/2002 atcelšanu 
(OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).
19 Līdzīgi noteikumi ir ietverti 
Eiropas attīstības fondu 
finanšu regulās.
12 2. Rezultātu politika un regulatīvais pamats
c) Regulā, ar ko paredz kopīgus notei -
kumus un procedūras, lai īstenotu 
Savienības instrumentus ārējās 
darbības finansēšanai, paredzēts 
turpmāk uzskaitītais20.
i) Finansēšanas lēmumu pieli -
kumos būtu jāiekļauj katras 
darbības apraksts, norādot tās 
mērķus, galvenos pasākumus, 
iecerētos rezultātus, īstenoša -
nas metodes, budžetu un pro -
vizorisku grafiku un darbības 
rezultātu pārraudzības pasāku -
mus (5. apsvērums).
ii) Ar Savienības ārējām darbī -
bām, ko veic saskaņā ar instru -
mentiem, būtu jāpanāk skaidri 
rezultāti (gan iznākumu un 
rezultātu, gan ietekmes ziņā); 
Savienības ārējās darbības re -
zultāti un konkrēta instrumen -
ta efektivitāte būtu jāpārrauga 
un jāizvērtē, pamatojoties uz 
iepriekš noteiktiem, skaidriem, 
pārredzamiem un attiecīgos 
gadījumos konkrētai valstij 
paredzētiem un izmērāmiem 
rādītājiem (12. apsvērums).
iii) Rīcības programmās katrai 
darbībai nosaka mērķus, ko 
tiecas sasniegt, iecerētos rezul -
tātus un galvenos pasākumus 
(2. pants).iv) Komisija, sākot ar 2015. gadu, 
reizi gadā iesniedz Eiropas Par -
lamentam un Padomei ziņo -
jumu par katrā regulā izvirzīto 
mērķu sasniegšanu, izmanto -
jot rādītājus, ar kuriem mēra 
gūtos rezultātus un attiecīgā 
instrumenta efektivitāti; šajā 
ziņojumā novērtē Savienības 
finanšu palīdzības rezultātus, 
pēc iespējas plašāk izmantojot 
konkrētus un izmērāmus rā -
dītājus attiecībā uz tās nozīmi 
instrumentu mērķu sasniegša -
nā (13. pants).20 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2014. gada 11. marta 
Regula (ES) Nr. 236/2014, ar ko 
paredz kopīgus noteikumus 
un procedūras, lai īstenotu 
Savienības instrumentus 
ārējās darbības finansēšanai 
(OV L 77, 15.3.2014., 95. lpp.).
13
 3. Palātas veiktā 
izvērtēšana
20 
Šis izvērtējums ir sagatavots, lai vienā 
dokumentā aplūkotu tās riska jomas, 
ko Palāta uzskata par galvenajām 
saistībā ar tādu pieeju ES attīstības un 
sadarbības pasākumiem, kas vērsta uz 
rezultātiem. Dokumentā atspoguļoti 
arī attiecīgie riski, pamatojoties uz 
Palātas ārējo darbību revīzijās gūto 
pieredzi. Tas ir īpaši svarīgi pašrei -
zējo diskusiju kontekstā saistībā ar 
Komisijas darbības rezultātu sistēmu 
(sk. 5. punktu) un ES starptautiskās sa -
darbības un attīstības rezultātu ietvara 
ieviešanu (sk. 11. punktu).
21 
Palātas veikto izvērtēšanu caurvija 
šāds jautājums: vai Komisija pievērsa 
pienācīgu uzmanību galvenajiem ris -
kiem, kuri izriet no tādas pieejas ES at -
tīstības un sadarbības pasākumiem, 
kas vērsta uz rezultātiem?22 
Palāta pārbaudes darbu veica laik -
posmā no 2014. gada oktobra līdz 
2015. gada janvārim. Tajā ietilpa ES ie -
stāžu un citu galveno daudzpusējo un 
divpusējo palīdzības līdzekļu devēju 
dokumentu pārbaude, kā arī ES Komi -
sijas darbinieku, tostarp ES delegācijas 
darbinieku Kambodžā, iztaujāšana 
un divu starptautisko organizāciju un 
vairāku īstenošanas struktūru ierēdņu 
iztaujāšana. Tika caurskatīti arī pēdējos 
gados publicētie ERP īpašie ziņojumi, 
lai ar konkrētiem piemēriem ilustrētu 
galvenās apzinātās riska jomas. Laika 
grafiks pasākumiem attīstības jomā 
ir tāds, ka dažreiz šie piemēri attiecas 
uz pasākumiem, kuri īstenoti pirms 
dažiem gadiem.
14
 4. Galvenās riska jomas
23 
Pamatojies uz veikto pārbaudi, Palāta 
apzināja deviņas galvenās riska jomas, 
kuras ir sīki aprakstītas un ilustrētas 
turpmāk. Tās ir saistītas ar:
a) konsekventu terminoloģijas 
lietojumu attiecībā uz rezultātiem 
(4.1. iedaļa);
b) skaidras rezultātu ķēdes izveidi 
(4.2. iedaļa);
c) lielāku sarežģītību, ko izraisa 
transversālo jautājumu integrēšana 
(4.3. iedaļa);
d) instrumentu un sistēmu saskaņo -
šanu attīstības partneru starpā 
(4.4. iedaļa);
e) rezultātu paziņošanu un novērtē -
šanu (4.5. iedaļa);
f) datu konsolidāciju un rezultātu 
pārskatu (4.6. iedaļa);
g) datu kvalitāti (4.7. iedaļa);
h) galveno uzmanību budžeta izpil -
des rezultātam (4.8. iedaļa);
i) pārmaiņām ES darbību kontekstā 
(4.9. iedaļa).4.1. Mērķu un rādītāju 
formulēšana
4.1.1. Terminoloģija
24 
Ņemot vērā to, cik daudz un dažādu 
personu ir iesaistīts ES attīstības un 
sadarbības jaunā ietvara ieviešanā vai 
ir ar to saistīts, ir ļoti svarīgi, lai visas šīs 
personas izmantotu kopīgu un saskanī -
gu terminoloģiju.
25 
Tomēr Palāta konstatēja, ka ar re -
zultātiem saistītā terminoloģija ne 
vienmēr tiek piemērota vienādi 
(sk.  1. izcēlumu ).
26 
Skaidrības un saskanīguma trūkums 
izmantotajā terminoloģijā var izraisīt 
pārpratumus un neskaidrības ES attīstī -
bas un sadarbības pasākumos iesais -
tīto personu starpā, īpaši saistībā ar 
novērtēšanas darbībām.
15 4. Galvenās riska jomas
4.1.2. Dokumentu 
saskaņošana un konsekvence
27 
Mērķus kopā ar to rādītājiem ir vieg -
lāk saprast, un ir lielāka iespēja, ka šie 
mērķi tiks sasniegti, ja tie ir skaidri un 
konsekventi formulēti visos savstarpēji 
saistītajos dokumentos.Terminoloģijas jautājumu piemēri
Kaut arī regulā, ar ko paredz kopīgus noteikumus un procedūras, lai īstenotu Savienības instrumentus ārē -
jās darbības finansēšanai21, ir noteikts, ka jāpanāk rezultāti gan iznākumu un rezultātu, gan ietekmes ziņā 
(sk. 19. punktu), EuropeAid  pārvaldības plānā 2014. gadam izmantotas citas kategorijas, kur rezultāti un ietek -
me ietilpst iznākumā22.
Kaut arī regulās ir minēti konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstīgi mērķi ar noteiktiem termiņiem ( SMART  mēr -
ķi), EuropeAid  “Uz rezultātiem vērstas uzraudzības rokasgrāmatā”, kas ir atsauces dokuments visiem EuropeAid  
uz rezultātiem vērstas uzraudzības pasākumiem, ir atsauce uz “ SMART  OPR”, kur ar “OPR” atzīmē objektīvi 
pārbaudāmus rādītājus; tādējādi tajā ir jaukti mērķi un rādītāji; līdzīgi Komisijas budžeta apkārtrakstā par 
2014. gadu ar SMART  apzīmēti “minimālie obligātie nosacījumi, kuriem jāatbilst mērķiem un rādītājiem”23.
Kaut arī regulās ir minēti iepriekš noteikti, skaidri, pārredzami un attiecīgos gadījumos konkrētai valstij 
paredzēti un izmērāmi rādītāji, dažkārt tiek izmantoti citi kvalitātes kritēriju kopumi, kā EuropeAid  norādīja 
2012. gada pamatnostādnēs par budžeta atbalstu24: “Rādītāju kvalitātes novērtēšanai izmanto dažādus kritēri -
ju kopumus: SMART  rādītāji ir konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, reālistiski un ar noteiktu termiņu. CREAM  kritēri -
ji attiecas uz skaidriem, atbilstīgiem, ekonomiskiem, pietiekamiem un uzraugāmiem rādītājiem ( Clear, Rele -
vant, Economic, Adequate, Monitorable ). Eurostat rādītāju norādēs uzsvars likts uz loģiku, atbilstīgumu, iespēju 
noteikt mērķi, datu vākšanas biežumu, aplēšu precizitātes piemērotību un iespēju. RACER  rādītāji norāda uz 
rādītājiem, kas ir atbilstīgi, apstiprināti, ticami, vienkārši un stabili ( Relevant, Accepted, Credible, Easy, Robust ).”
21 Regula (ES) Nr. 236/2014.
22 Skatīt, piemēram, attīstības sadarbības instrumenta (ASI) intervences loģiku EuropeAid  pārvaldības plāna 2014. gadam 4.1.4. iedaļā.
23 Eiropas Komisija – Budžeta apkārtraksts par 2014. gadu – Regulāri rīkojumi, 14.12.2012.
24 Budžeta atbalsta pamatnostādnes – Plānošana, izstrāde un pārvaldība – Moderna pieeja budžeta atbalstam, 2012. gada septembris.1. izcēlums
16 4. Galvenās riska jomas
28 
ES attīstības un sadarbības mērķi un 
rādītāji ir norādīti daudzos un dažādos 
dokumentos. Starp šiem dokumentiem 
ir:
a) Līgums par Eiropas Savienības 
darbību;
b) augsta līmeņa attīstības mērķi 
(sk. 2.1.1. iedaļu);
c) regulas par instrumentiem ārējās 
darbības finansēšanai25;
d) Komisijas reģionālās un valstu stra -
tēģijas un daudzgadu indikatīvās 
plānošanas dokumenti;
e) ikgadējās rīcības programmas, kas 
pievienotas Komisijas finansēšanas 
lēmumiem;
f) finansēšanas nolīgumi ar partner -
valstīm, pārvaldības/iemaksu nolī -
gumi ar starptautiskām organizā -
cijām, dotāciju nolīgumi un līgumi 
ar nevalstiskām organizācijām un 
pakalpojumu sniedzējiem;g) darbības pārskati (vai program -
mu pārskati) budžeta procedūras 
ietvaros;
h) attiecīgo Komisijas ģenerāldirek -
torātu gada pārvaldības plāni un 
gada darbības pārskati.
29 
Pārvaldot šos dokumentus, kurus ir 
sagatavojušas dažādas iestādes un 
kuriem ir dažādi pieņemšanas cikli 
un procedūras, noteikti ir jāizdara 
pielāgojumi mērķos un rādītājos un 
dažos gadījumos rodas nekonsekven -
ce. Saistībā ar šo jautājumu rezultātu 
paziņošanas izmēģinājuma projektā, 
kuru Komisijas īstenoja 2014. gadā, 
sagatavojot rezultātu sistēmu, tika 
konstatēts, ka gadījumā, ja loģiskais 
pamatojums bija izveidots gan lēmu -
mu, gan līgumu līmeņos, “saskaņotības 
pakāpe to starpā bija labākajā gadīju -
mā neviendabīga”26.
30 
Iepriekšējās revīzijās Palāta konsta -
tēja arī neatbilstības starp mērķu un 
rādītāju noteikšanas dokumentiem 
(sk.  2. izcēlumu ).
Piemērs nekonsekvencei starp dokumentiem
“Gada darbības pārskatos ir ietverti septiņi rādītāji attiecībā uz Vidusāziju. Lai gan kopumā šie rādītāji labi no -
der Vidusāzijai sniegtās ES attīstības palīdzības vērtēšanai, tie atšķiras no tiem rādītājiem, kas noteikti reģionā -
lās stratēģijas dokumentā un daudzgadu indikatīvajās programmās; tie arī nav tieši saistīti ar Padomes jaunās 
partnerības stratēģijas Vidusāzijai plānotajiem rezultātiem.”27
27 Īpašais ziņojums Nr. 13/2013 “ES attīstības palīdzība Vidusāzijai”, 79. punkts ( http://eca.europa.eu ).2. izcēlums25 OV L 77 2014., 15.3.2014.
26 Loģiskais pamatojums ir 
dokuments, kurā sniegts 
pārskats par projekta 
mērķiem, pasākumiem un 
resursiem. Tajā parasti ir 
izklāstīti arī galvenie 
pieņēmumi, uz kuriem 
projekts ir balstīts, un sniegta 
informācija par to, kā projekts 
tiks uzraudzīts, tostarp 
izmantojot rādītājus.
17 4. Galvenās riska jomas
31 
Nekonsekvence mērķu un rādītāju 
noteikšanā var radīt neskaidrību par 
to, ko izmantot par pamatu sasniegtā 
novērtēšanai.
4.1.3. Konkrētu, izmērāmu, 
sasniedzamu un atbilstīgu 
mērķu ar noteiktiem 
termiņiem ( SMART  mērķu) un 
skaidru rādītāju noteikšana
32 
Konkrētu, izmērāmu, sasniedzamu un 
atbilstīgu mērķu ar noteiktiem ter -
miņiem ( SMART  mērķu) noteikšana ir 
juridiska prasība visiem ES attīstības 
un sadarbības pasākumiem. Turklāt 
ES ārējās darbības, tostarp ES attīstības 
un sadarbības, rezultāti un konkrēta 
instrumenta lietderība jāuzrauga un 
jānovērtē, pamatojoties uz iepriekš no -
teiktiem, skaidriem, pārredzamiem un 
attiecīgos gadījumos konkrētai valstij 
paredzētiem un izmērāmiem rādītā -
jiem (sk. 19. punktu)28.2. attēlsVajadzīgi SMART  mērķi un skaidri rādītāji
Skaidri rādītāji SMART mērķiRezultā ti
IetekmeIznākumsTiešie rezultātiDarbībasIeguldījums28 Eiropas Parlaments 2014. gada 
aprīlī mudināja attiecībā uz 
visām 2014.–2020. gada 
daudzgadu finanšu shēmas 
4. izdevumu kategorijas 
“Globālā Eiropa” programmām 
pieņemt konkrētus, 
izmērāmus, sasniedzamus, 
atbilstošus un laikā 
ierobežotus mērķus. 
Sk. Eiropas Parlamenta 
2014. gada 3. aprīļa Lēmumu 
par Eiropas Savienības 
2012. finanšu gada vispārējā 
budžeta izpildes 
apstiprināšanu, III iedaļa – 
Komisija un 
izpildaģentūras – ref. P7_TA-
PROV(2014)0287.
18 4. Galvenās riska jomas
33 
Iepriekšējās revīzijās Palāta bieži 
konstatēja, ka izvirzītie mērķi bija 
pārāk neskaidri vai nereāli (sk.  3. izcē -
lumu ). Tāpat Palāta bieži konstatēja, ka 
rādītāju nebija vai arī tie nebija skaidri 
(sk.  4. izcēlumu ). Pat tad, ja rādītāji ir 
skaidri noteikti, to interpretācija var 
būt relatīva un to vērtība var ievēroja -
mi atšķirties atkarībā no tā, kādā kon -
tekstā tos izmanto (sk.  5. izcēlumu ).
34 
Arī rezultātu paziņošanas izmēģināju -
ma projektā, kuru Komisijas īstenoja 
2014. gadā, sagatavojot rezultātu 
sistēmu, tika konstatēts, ka daudzos 
gadījumos, kuros loģiskais pamato -
jums bija izveidots gan lēmumu, gan 
līgumu līmeņos, tas nebija kvalitatīvs, 
t. i., mērķi nebija SMART  un rādītāji 
nebija labi formulēti vai tie balstījās uz 
neskaidriem datu avotiem.35 
Tas, ka nav izvirzīti SMART  mērķi un 
noteikti skaidri rādītāji, ir ne vien pret -
runā regulām, bet arī neļauj uzraudzīt 
izpildi un novērtēt rezultātus, un tas 
negatīvi ietekmē pārskatatbildību un 
publiskā sektora revīziju. Ja interven -
ces mērķi jau pašā sākumā nav labi 
noteikti, pastāv arī risks, ka tās rezultāti 
būs ierobežoti.
Pārāk neskaidru vai nereālu mērķu piemērs
“Pietiekami skaidru projekta mērķu neizvirzīšana galvenokārt minama saistībā ar plānotajām iekārtām, to dar -
bības tvērumu (kvantitāte un kvalitāte) un mērķiedzīvotājiem, uz kuriem vērsti projekta rezultāti. Skaidru un 
kvantitatīvi aprēķinātu pasākumu trūkums ievērojami traucēja Komisijai uzraudzīt virzību uz priekšu īstenoša -
nas gaitā un vēlāk novērtēt un pārbaudīt, vai sasniegtie rezultāti turpinās vai ne (..).”29
“Arī paši mērķi reizēm ir pārāk drosmīgi, īpaši NVO projektiem, kuriem ir mazāki budžeti un relatīvi īss īstenoša -
nas periods. Īpaši tas attiecās uz tiem NVO projektiem, kurus finansēja no Pārtikas mehānisma; to īstenošanai 
atvēlēti aptuveni 20 mēnešu, kas praktiski saruka līdz 15 mēnešiem, jo pirmie mēneši aizgāja iepirkumam un 
citiem sagatavošanās pasākumiem. Dažos gadījumos intervences pasākumi balstījās uz nepamatotiem pieņē -
mumiem par nosacījumiem, kas vajadzīgi sekmīgai īstenošanai, piemēram, valsts iestāžu vai vietējo pašval -
dību institucionālo un pārvaldības spēju, lauku infrastruktūras kvalitāti vai piemērotu darbinieku (piemēram, 
uztura speciālistu un palīgstrādnieku) pieejamību.”30
29 Īpašais ziņojums Nr. 13/2012 “Eiropas Savienības attīstības palīdzība dzeramā ūdens apgādei un pamatsanitārijai Subsahāras Āfrikā”, 50. punkts 
(http://eca.europa.eu ).
30 Īpašais ziņojums Nr. 1/2012 “Vai Eiropas Savienības attīstības palīdzība pārtikas nodrošinājumam Subsahāras Āfrikā ir efektīva”, 52. punkts ( http://
eca.europa.eu ).3. izcēlums
19 4. Galvenās riska jomas
4.1.4. Izvirzīt mērķi – panākt 
partnervalsts apņemšanos 
īstenot reformas
36 
Lai darbības mērķi būtu nozīmīgi attīs -
tības aspektā, tiem jāatbilst rezultāta 
sasniegšanai, t. i., izmērāmai pārmai -
ņai, kuru izraisījusi attiecīgā darbība.Piemērs par rādītāju atbilstīguma maiņu
EU sniedz budžeta atbalstu Kambodžai izglītības nozares attīstībai. Pirms dažiem gadiem 12. klases skolu eksāme -
nu norisi Kambodžā apgrūtināja krāpšana un korupcija. Tajā laikā šos eksāmenus sekmīgi nokārtoja 80 % skolēnu. 
Kambodžas iestādes 2014. uzsāka pārkāpumu novēršanu un galu galā izskaušanu šajos eksāmenos, eksaminācijas 
centros ieviešot tādus pasākumus, kas nepieļautu krāpšanu. Pirmo eksāmenu, kuru rīkoja 2014. gada augustā, 
sekmīgi nokārtoja 25 % skolēnu; ja ņem vērā oktobrī rīkotā atkārtotā eksāmena rezultātus (tā bija otrā iespēja 
nokārtot eksāmenu), kopējais sekmības īpatsvars 2014. gadā pieauga līdz 41 % no visiem kandidātiem, tas atbilst 
aptuveni pusei no 2013. gada sekmības rādītāja. Pirmajā brīdī izmaiņas šajā rādītājā var interpretēt kā pasliktināju -
mu; tomēr alternatīvi var uzskatīt, ka šis rādītājs liecina, ka ir uzlabojusies eksāmenu uzticamība.5. izcēlumsPiemēri par gadījumiem, kad rādītāju nebija vai arī tie nebija skaidri
“Saskaņā ar PEGASE  tiešo finansiālo atbalstu piešķirtā finansējuma nolīgumos nebija ietverti nekādi rezultatī -
vie rādītāji, tāpēc EĀDD, Komisijai un dalībvalstīm ir grūtāk novērtēt konkrētos atbalsta rezultātus (..). Tā kā nav 
rezultatīvo rādītāju, nav iespējams parādīt sasniegtos rezultātus, lai piesaistītu jaunu finansējumu. Turklāt tas 
neatbilst Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta regulas nepārprotamajai prasībai, ka ir jānosaka 
rezultatīvie rādītāji, lai uzraudzītu visus EKPI palīdzības veidus.”31
“(..) Kirgizstānā programmai, kuras mērķis bija uzlabot informācijas sistēmu par pārtikas nodrošinājumu, bija 
neskaidri rādītāji, piemēram, “vispārīgi tiek pieņemts, ka informācija par pārtikas nodrošinājumu ir pareiza un 
tiek sniegta savlaicīgi, “ir rīkotas mācības pienācīgam darbinieku skaitam” un “ražas prognozes lietderība”.”32
31 Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 “Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei”, 31. punkts ( http://eca.europa.eu ).
32 Īpašais ziņojums Nr. 13/2013, 52. punkts.4. izcēlums
20 4. Galvenās riska jomas
37 
Iepriekšējās revīzijās Palāta konstatēja, 
ka ES darbību mērķi dažkārt ir formu -
lēti kā saistības, kuras noteiktā brīdī 
jāuzņemas partnervalstij. Tomēr dažos 
no šiem gadījumiem – pat ja formulē -
tais mērķis bija sasniegts, t. i., part -
nervalsts bija uzņēmusies paredzētās 
saistības, – darbībai laika gaitā nebija 
nozīmīgu seku vai arī tās bija niecī -
gas; citiem vārdiem sakot, tā nedeva 
nozīmīgus rezultātus attīstības aspektā 
(sk.  6. izcēlumu ).38 
ES attīstības palīdzības un koordināci -
jas darbību efektivitāte var būt ap -
draudēta, ja partnervalsts uzskata, ka 
nodemonstrēta apņemšanās sasniegt 
rezultātus ir pietiekams nosacījums 
maksājuma veikšanai, vēlāk nepārlie -
cinoties par to, ka nozīmīgas reformas 
tiek reāli īstenotas.
Piemērs intervencei, kurā partnervalsts apņemšanās īstenot reformas nepārtapa 
attīstības rezultātos
“Komisija izmaksāja budžeta atbalstu Kirgizstānai trīs daļās, pirms katras no izmaksām novērtēja publisko 
finanšu pārvaldības (PFP) mērķu sasniegšanas progresu. Komisija atzina, ka progress ir lēns, bet katras no trim 
daļām izmaksāšanu attaisnoja galvenokārt tāpēc, ka uzskatīja – Kirgizstānas valdība joprojām ir apņēmu -
sies veikt turpmākas reformas. Šī viedokļa pamatošanai nebija skaidru pierādījumu. Komisijas lēmumus par 
maksājumiem galvenokārt noteica tas, kā tā novērtēja partnervalstu apņemšanos veikt reformas, nevis faktiski 
panāktais progress.”33
“Komisijai neizdevās panākt, ka apakškomitejas dialogā izvirzītajiem jautājumiem sekotu Ēģiptes iestāžu kon -
krēta rīcība. Pat ja izvirzītie jautājumi sanāksmes beigās tika iekļauti rīcības plānā, parasti tie netika īstenoti. 
Piemēram, 2009. gadā apakškomiteja rīcības plānā iekļāva uzdevumu “izpētīt iespēju izmantot ES tehnisko 
palīdzību, lai sniegtu ieteikumus Ēģiptei par NVO tiesību aktiem dalībvalstīs”. Tas netika izdarīts. (..) Progresa 
ziņojumos pausto kritiku par cilvēktiesību pārkāpumiem Komisija nesaistīja ar iespēju samazināt vai atlikt 
ES palīdzību.”34
33 Īpašais ziņojums Nr. 13/2013, 57. punkts.
34 Īpašais ziņojums Nr. 4/2013 “ES sadarbība ar Ēģipti pārvaldības jomā”, 39. un 41. punkts ( http://eca.europa.eu ).6. izcēlums
21 4. Galvenās riska jomas
4.2. Rezultātu ķēdes 
izveide
4.2.1. Darbību un rezultātu 
sasaiste, izmantojot skaidru 
loģisko ķēdi
39 
Lai sasniegtu iecerētos rezultātus, ir 
jānosaka piemērotas darbības un tādē -
jādi jāizveido skaidra un loģiska saikne 
starp pasākumiem, tiešajiem rezultā -
tiem, iznākumu un ietekmi35,36. Šādas 
loģiskās ķēdes izveide ir būtiska arī, lai 
parādītu, kā ES attīstības un sadarbības 
intervences pasākumi veicina rezultātu 
sasniegšanu37.
40 
Dažos iepriekšējos Palātas īpašajos 
ziņojumos un Komisijas novērtējuma 
ziņojumos tika konstatēts, ka saikne 
starp rīcību un rezultātiem ne vienmēr 
bija skaidri noteikta (sk.  7. izcēlumu ).
41 
Dažām darbībām maksājumu nosa -
cījumus, kas balstīti uz rezultātiem, 
var formulēt finansēšanas nolīgumos, 
maksājumu tieši saistot ar rezultātu 
sasniegšanu, lai ar pilna vai daļēja mak -
sājuma palīdzību par pilnībā vai daļēji 
sasniegtiem rezultātiem radītu stimu -
lus panākt labāku izpildi38,39. Iepriekšē -
jās revīzijās Palāta dažkārt konstatēja, 
ka šāda saikne nebija izveidota vai 
ievērota (sk.  8. izcēlumu ).42 
Ja nav skaidras saiknes starp darbībām 
vai maksājuma nosacījumiem un to 
paredzētajiem rezultātiem, intervences 
pasākumu mērķi var pazust no redzes -
lauka, un tas negatīvi atsaucas uz 
pa līdzības efektivitāti; ir apdraudēta arī 
ES spēja demonstrēt savu darbību re -
zultātus un par tiem atskaitīties. Līdzī -
gā veidā šķietami atsevišķas politikas 
jomas patiesībā var būt cieši saistītas40. 
Izstrādājot darbību konkrētas politikas 
jomas kontekstā, var izrādīties, ka ne -
tiek pievērsta pietiekama uzmanība tās 
iespējamajiem rezultātiem citās politi -
kas jomās; piemēram, projekts varētu 
palīdzēt sasniegt ar veselību saistītus 
mērķus, teiksim, malārijas apkarošanu, 
lai gan formulētie mērķi attiecas tikai 
uz piekļuves uzlabošanu nekaitīgam 
dzeramajam ūdenim.35 “Pētījums par tiesību aktiem 
un pieredzi, kas gūta 
Apvienotās novērtēšanas 
nodaļas vadītajos 
novērtējumos”, Galīgais 
ziņojums, 1. sējums – Galīgais 
kopsavilkuma ziņojums, 
2011. gada jūlijs, vi) punkts: “Ir 
būtiski svarīgi regulās formulēt 
skaidru loģisko ķēdi. To var 
veicināt, izvairoties no 
nestrukturētiem pasākumu 
sarakstiem un neskaidras 
saites starp pasākumiem, 
tiešajiem rezultātiem un to 
paredzēto ietekmi. Attiecībai 
starp katru ķēdes posmu jābūt 
skaidrai un loģiskai, lai 
izvairītos no pārrāvumiem 
loģikā un nejaušiem tiešajiem 
rezultātiem vai ietekmes.” – 
ref. novērtējums DEVCO  1292.
36 Izvērsts paskaidrojums par 
rezultātu ķēdi ir sniegts 
Apvienoto Nāciju 
Organizācijas attīstības grupas 
rezultātos balstītas 
pārvaldības rokasgrāmatā, 
2011. gada oktobris, 14. lpp.
37 Pētījums par zināšanu 
pārņemšanu no EuropeAid  
stratēģiskajiem 
novērtējumiem attīstības 
politikā un praksē ( Study on 
the uptake of learning from 
EuropeAid’s strategic 
evaluations into development 
policy and practice ), Galīgais 
ziņojums, 2014. gada jūnijs, 
vii) punkts.
38 Komisijas Budžeta atbalsta 
pamatnostādnes – Izpildu 
norādes – Moderna pieeja 
budžeta atbalstam, 2012. gada 
septembris.
39 Sk. Padomes secinājumus par 
ES kopējo nostāju 4. Augsta 
līmeņa forumā par palīdzības 
efektivitāti (Pusana, 2011. gada 
29. novembris – 1. decembris), 
3124. Ārlietu (attīstība) 
padomes sanāksme, Brisele, 
2011. gada 14. novembris: 
“ES aicina partnervalstis un 
attīstības partnerus palielināt 
uzsvaru uz saskaņotu un 
rezultātos balstītu nosacījumu 
izvirzīšanu”.
40 Tematisks novērtējums par 
Eiropas Komisijas atbalstu 
veselības nozarei – Galīgais 
ziņojums – 1. sējums, 
2012. gada augusts, 
xiv) punkts.
22 4. Galvenās riska jomas
Piemēri neskaidrai saiknei starp darbībām un rezultātiem
“Pārbaudītajās 24 intervencēs Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) stratēģija ir skaidri norādīta kā jumta 
stratēģija, ar kuru saskaņā notiek sadarbība. Programmdokumentos ir skaidri dota atsauce uz vienu vai vairā -
kiem EKP mērķiem, un intervences ir saskaņotas ar stratēģijas dokumentiem. Tomēr izskatītajos dokumentos 
nav nepārprotami redzams vai paskaidrots, kā mērķi tiks sasniegti ar konkrētu intervenču starpniecību un kā 
plānotās intervences palīdzēs sasniegt rezultātus.”41
“Budžeta atbalsta programmās Malāvijā un Ruandā ir atsauces uz mērķiem, kas formulēti valsts nabadzības 
samazināšanas stratēģijās un nozares politikā un programmās. Programmās nav noteikts, kā tās gatavojas 
veicināt valdības mērķu sasniegšanu.”42
41 Novērtējums par Eiropas Savienības atbalstu diviem Eiropas kaimiņattiecību politikas reģioniem (Austrumu un Dienvidu) – Galīgais ziņojums – 
1. sējums, 2013. gada jūnijs, 24. lpp.
42 Īpašais ziņojums Nr. 1/2012, 53. punkts.7. izcēlums
Piemēri finanšu intervences pasākumiem, kuru maksājumu nosacījumi nebija efektīvi
“Viens no abu mērķorientēto programmu budžeta atbalstam mērķiem bija veicināt labāku publisko finanšu 
pārvaldību (PFP). Tomēr šīs programmas neveidoja nekādas saiknes ne ar publisko finanšu pārvaldības re -
formu plānu, ne arī tajās bija norādītas prioritātes, ko šīs programmas paredz atbalstīt. Nav skaidrs, kā šādas 
programmas var sasniegt kādu mērķi, ņemot vērā faktu, ka līdzekļi tika piešķirti viena fiksēta maksājuma 
veidā, neparedzot ar rezultātiem saistītus nosacījumus vai politiskā dialoga prasības.”43
“Projektos, kas paredz ieguldījumus autoceļu infrastruktūrā, Komisija izmanto nosacījumus tā, ka partnervalstij 
nav lielas motivācijas tos ievērot. Izvirzītie nosacījumi nav juridiski saistoši, bet iekļauti finansēšanas nolīgu -
mos kā “papildu pasākumi”, kas jāveic partnervalstij. Praksē Komisija parasti apstiprina būvdarbu līgumus, 
kas noslēgti starp partnervalstīm un darbuzņēmējiem, neatkarīgi no tā, vai ir veikti šie papildu pasākumi. Tad 
Komisijai ir pienākums izmaksāt EAF naudu saskaņā ar šiem līgumiem, un tai ir mazas iespējas piespiest part -
nervalsti izpildīt nosacījumus.”44
43 Īpašais ziņojums Nr. 9/2013 “ES atbalsts pārvaldībai Kongo Demokrātiskajā Republikā”, 65. punkts ( http://eca.europa.eu ).
44 Īpašais ziņojums Nr. 17/2012 “Eiropas Attīstības fonda (EAF) ieguldījums ilgtspējīga autoceļu tīkla izveidē Subsahāras Āfrikā”, 27. punkts ( http://
eca.europa.eu ).8. izcēlums
23 4. Galvenās riska jomas
4.2.2. Ieguldījums vai 
attiecināšana
43 
ES attīstības un sadarbības intervences 
pasākumi notiek sarežģītā kontekstā, 
jo paralēli ES intervencei šajā procesā 
piedalās daudzi citi līdzekļu devēji un 
pastāv daudzi ārēji faktori, kas pozitīvi 
vai negatīvi ietekmē rezultātu sasnieg -
šanu. Šā iemesla dēļ, kā arī izveidojot 
cēloņsakarību starp ES attīstības un 
sadarbības rīcību un tās rezultātiem 
(sk. 4.2.1. iedaļu), būtu vēlams novērtēt, 
cik stipra ir šī saite, t. i., kuru rezultātu 
daļu var attiecināt uz ES rīcību.
44 
Tomēr, kā Komisija savā dienestu darba 
dokumentā “Sagatavot apstākļus 
ES attīstības un sadarbības rezultātu 
ietvaram” norādīja (sk. 7. punktu), “ir 
grūti mērīt viena līmeņa hierarhijas 
rezultātu ieguldījumu cita līmeņa 
hierarhijas rezultātos”, t. i., no tiešajiem 
rezultātiem uz iznākumu un no iznā -
kuma uz ietekmi. Kaut arī intervences 
tiešos rezultātus parasti lielā mērā var 
attiecināt uz intervenci, to ne vienmēr 
var teikt par iznākumu un vēl mazākā 
mērā par ietekmi, kā Palāta to konsta -
tēja dažās revīzijās (sk.  9. izcēlumu ).45 
Konkrētajā gadījumā saistībā ar budže -
ta atbalsta intervences pasākumiem 
parasti nav iespējams noteikt tiešos 
rezultātus, jo ES finansiālais atbalsts 
saplūst ar partnervalsts budžetu. Part -
nervalsts budžets atbalsta visas valsts 
attīstības stratēģiju, un tādējādi ES bu -
džeta atbalsta intervences pasākumu 
tiešie rezultāti ir saistīti ar izmaiņām 
valdības politikā un pakalpojumos, kas 
nav tikai budžeta atbalsta programmu 
sekas, bet arī dažādu citu valdības 
rīcību un lēmumu, kā arī citu ārējās pa -
līdzības programmu sekas (..) un ārēju 
nevalstisku faktoru sekas45. Minētais 
ir labi attēlots ESAO visaptverošajā 
vērtēšanas sistēmā budžeta atbalsta 
novērtējumiem (sk.  pielikumu ).
46 
Līdz ar to, pat ja ir iespējams no -
teikt skaidru un loģisku saikni starp 
darbībām un rezultātiem, var būt 
grūti – ja ne neiespējami – novērtēt, 
kura rezultātu daļa ir attiecināma uz 
ES intervences pasākumiem un kura – 
uz citu līdzekļu devēju intervenci vai 
citiem faktoriem. Šā iemesla dēļ ir 
svarīgāk runāt par ieguldījumu, nevis 
par attiecināšanu. Līdztekus tehnis -
kajam aspektam šis vairāk ir arī poli -
tiska rakstura jautājums par to, kurš ir 
atbildīgs par rezultātiem. Situācijā, kad 
ir iesaistītas vairākas ieinteresētās per -
sonas, tostarp ES, partnervalstis un citi 
līdzekļu devēji, vairāki no šiem dalīb -
niekiem var pretendēt uz vieniem un 
tiem pašiem pozitīvajiem rezultātiem 
vai arī neviens nevēlas atzīt atbildību 
par negatīviem rezultātiem.45 OECD – DAC Network on 
Development Evaluation – 
Evaluating Budget Support 
Methodological Approach , 
(ESAO – Attīstības palīdzības 
komitejas ( DAC ) attīstības 
novērtēšanas tīkls – Budžeta 
atbalsta metodoloģijas pieejas 
novērtējums), 11. lpp. Sk. arī 
12. lpp. par budžeta atbalsta 
iznākumu: “Iznākums ir visu 
valdības politiku kopuma, 
stratēģiju un izdevumu 
darbību rezultāts (..), attiecīgo 
ieinteresēto personu reakcijas/
atbildes uz izmaiņām 
sabiedriskās politikas 
veidošanā rezultāts un resursu 
piešķiršanas lēmumu rezultāts, 
kā arī citu ārēju faktoru 
ietekmes rezultāts. Tādējādi šo 
iznākumu tikai daļēji ietekmē 
sniegtais budžeta atbalsts. 
Tāpēc cēloņsakarību starp 
sniegto budžeta atbalstu un 
iznākumu (spēcīgi) ietekmēs 
citi iespaidojoši faktori.”
24 4. Galvenās riska jomas
Piemērs grūtībām attiecināt ES intervences rezultātus
“Palāta nevar novērtēt apmēru, kādā ES budžeta atbalsta programmas Malāvijā un Ruandā ir palīdzējušas sa -
sniegt valsts programmu rezultātus, jo intervences faktoru ir daudz un tie ir sarežģīti (..).”46
46 Īpašais ziņojums Nr. 1/2012, 57. punkts.9. izcēlums
4.3. Transversālo 
jautājumu iekļaušana 
palielina sarežģītību
47 
Paziņojumā “ES attīstības politikas 
ietekmes palielināšana: Pārmaiņu 
programma” (sk. 18. punktu) Komisija 
ieteica koncentrēt ES darbības maksi -
māli uz trim nozarēm katrā partnerval -
stī. ES intervences pasākumu īsteno -
šana nedaudzās nozarēs var palielināt 
to ietekmi un sviras efektu un palīdzēt 
uzturēt ES palīdzību pārvaldāmu ne 
tikai partnervalstīm, bet arī Komisijai 
un ES delegācijām47.
48 
Tajā pašā laikā saskaņā ar ES instruk -
cijām daudzgadu plānošanas do -
kumentu izveidei 2014.–2020. gada 
plānošanas periodam nozaru politikas 
saistībās jāņem vērā arī deviņi trans -
versāli jautājumi, tostarp cilvēktiesību 
nostiprināšana, dzimumu līdztiesība, 
demokrātija, laba pārvaldība, bēr -
nu tiesības, personas ar invaliditāti, 
pirmiedzīvotāji, vides ilgtspēja un HIV/
AIDS apkarošana48 (sk.  10. izcēlumu ).47 Eiropas Ārējās darbības 
dienesta (EĀDD) un Komisijas 
kopīgās “Vienpadsmitā 
Eiropas Attīstības fonda (EAF) 
un attīstības sadarbības 
instrumenta (ASI) plānošanas 
instrukcijas (2014.–2020. g.)”.
48 Skatīt arī, piemēram, Attīstības 
sadarbības instrumenta (ASI) 
Regulu (ES) Nr. 233/2014, kurā 
noteikts: “Eiropas Konsensā 
noteiktos transversālos 
jautājumus iekļauj visās 
programmās. Attiecīgā 
gadījumā iekļauj arī ar 
konfliktu novēršanu, 
pienācīgas kvalitātes 
nodarbinātību un klimata 
pārmaiņām saistītus 
jautājumus” (3. pants).
25 4. Galvenās riska jomas
49 
Iepriekšējos Komisijas novērtēju -
ma ziņojumos ir norādīts uz grūtī -
bām, kas saistītas ar cilvēktiesību 
iekļaušanu ES attīstības pasākumos 
(sk.  1 1. izcēlumu ).50 
Transversālo jautājumu iekļaušana 
ES intervences pasākumos var sarež -
ģīt šo intervences pasākumu mērķu 
hierarhijas izveidi. Ar transversālo 
jautājumu iekļaušanu saistītā paaugsti -
nātā sarežģītība ES programmās rada 
papildu risku rezultātu sasniegšanas 
un to paziņošanas aspektā.3. attēlsGalvenās jomas un transversālie jautājumi
3. galvenā joma 2. galvenā joma
9. transversālais jautājums8. transversālais jautājums7. transversālais jautājums6. transversālais jautājums5. transversālais jautājums4. transversālais jautājums3. transversālais jautājums2. transversālais jautājums1. galvenā joma
1. transversālais jautājums
Transversālo jautājumu iekļaušana programmā. Kambodžas piemērs
Komisijas Provizoriskajā daudzgadu programmā Kambodžai 2014.–2020. gada periodam ir minētas trīs gal -
venās jomas: lauksaimniecība / dabas resursu apsaimniekošana, izglītība/prasmes un laba pārvaldība. Tajā ir 
paredzēta arī vairāku transversālo jautājumu iekļaušana: dzimumu līdztiesība un pilnvērtīgu iespēju nodroši -
nāšana sievietēm, uzturs, vide, kā arī informācijas un komunikācijas tehnoloģijas.10. izcēlums
26 4. Galvenās riska jomas
Piemēri grūtībām, kas saistītas ar transversālo jautājumu risināšanu – cilvēktiesības
“ES ir centusies vēl vairāk īstenot savas saistības un iekļaut cilvēktiesību jautājumus plānošanas līmenī, tostarp 
reģionālajos stratēģijas dokumentos, divpusējos rīcības plānos un tematiskajās programmās. Cilvēktiesības 
un demokrātija iestrādātas politikas dokumentos kā vadošie principi. Tomēr var novērot tendenci, ka demo -
krātijas un cilvēktiesību komponents vājinās cikla lejupējā virzienā, t. i., no plašas politiskās atņemšanās uz 
politikas sistēmām un plānošanu, instrumentu izvēli, finansējuma piešķiršanu un projektu atlasi. Šī vājināšanās 
notiek dažādos veidos, tostarp: i) trūkst saskaņotas stratēģijas problēmu risināšanai ar konkrētu intervences 
pasākumu starpniecību; ii) ierobežots finansējums attiecīgiem demokrātijas un cilvēktiesību aspektiem citās 
tematiski svarīgās nozarēs; iii) tendence ierobežot cilvēktiesību darbu ar tematiskajiem instrumentiem.”49
“Dokumentārajās pārbaudēs par sešām konkrētām jomām, kurās Eiropas Komisija (EK) centās iekļaut cilvēktie -
sību jautājumus, bija vērojama tendence cilvēktiesību komponentam vājināties cikla lejupējā virzienā (..). To 
visu vēl vairāk pastiprina fakts, ka trūkst pat elementāru sistēmu iekļaušanas virzības uzraudzībai un novērtē -
šanai. Šī vājināšanās ir saistīta ar partnervalstu politisko pretestību, kā arī ar nozīmīgām iekšējām nepilnībām 
ES līmenī, piemēram, ierobežotu politisko sviras efektu un nekonsekvenci lēmumu pieņemšanā attiecībā uz 
cilvēktiesību vietu un nozīmi ES ārējās darbībās. Plašsaziņas līdzekļi un pilsoniskā sabiedrība ir plaši dokumen -
tējusi un kritizējusi ES grūtības savienot vērtības ar interesēm. Arābu pavasaris atklāja robežas pieejai “stabili -
tāte pretstatā cilvēktiesībām” un var atvērt perspektīvas nopietnākai pieejai cilvēktiesību iekļaušanai.”50
49 “Novērtējums par Eiropas Savienības atbalstu diviem Eiropas kaimiņattiecību politikas reģioniem (Austrumu un Dienvidu) – Galīgais ziņojums – 
1. sējums, 2013. gada jūnijs”, 62. lpp.
50 “Tematiskais novērtējums par Eiropas Komisijas atbalstu cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanā (ietverot solidaritāti ar represijas upuriem)” – 
Galīgais ziņojums – 1. sējums, 2011. gada decembris, 15. lpp.11. izcēlums
27 4. Galvenās riska jomas
Piemērs saskaņotības trūkumam ar partnervalsts rezultātu sistēmu
“(..) nebūdama valdības iniciēta, patiešām harmonizēta sistēma, izpildes novērtēšanas sistēma ( PAF ) bija 
kļuvusi par “visu attīstības partneru individuālo preferenču un prasību kopējo summu”. (..) Valdības efektīva 
kontrole tika zaudēta, un PAF novērtēšanas process kļuva nekas cits kā obligāts process, kurš bija jāievēro, lai 
budžeta atbalsta maksājumi turpinātos (..). Vienlaikus ar kontroles un iesaistes zaudēšanu būtiski palielinājās 
arī darījumu izmaksas, kas saistītas ar ikgadējo novērtēšanas procesu un attiecīgo politikas dialogu. Šo uzskatu 
vienbalsīgi pauda visas attiecīgās intervētās ieinteresētās personas. To skaidri apliecina PAF iekļauto rādītāju 
skaita vienmērīgais pieaugums.”52
52 Tanzānijai sniegtā budžeta atbalsta kopējais novērtējums: gūtās atziņas un ieteikumi nākotnē ( Joint Evaluation of Budget Support to Tanzania: 
lessons learned and recommendations for the future ) – Galīgais ziņojums: 1. sējums, 2013, 74. un 75. punkts.12. izcēlums4.4. Attīstības partneru 
instrumentu un sistēmu 
saskaņošana
4.4.1. Pielāgošana 
partnervalstu rezultātu 
sistēmām
51 
Saskaņā ar principiem, par kuriem 
panākta vienošanās augsta līmeņa 
starptautiskos forumos, līdzekļu de -
vējiem, tostarp ES, būtu pēc iespējas 
jāpaļaujas uz partnervalstu ziņošanas 
un uzraudzības sistēmām, kas vērstas 
uz rezultātiem (sk. 2.1.2. iedaļu). Proti, 
līdzekļu devējiem līdz minimumam jā -
samazina papildu sistēmu izmantošana 
un jāatturas pieprasīt tādu rezultatīvo 
rādītāju ieviešanu, kuri neatbilst valstu 
attīstības stratēģijām51.52 
Tomēr iepriekšējos Komisijas novēr -
tējuma ziņojumos tika konstatēti 
jautājumi, kas saistīti ar nesaskaņotību 
starp līdzekļu devēju un partnervalstu 
sistēmām (sk.  12. izcēlumu ).
53 
Kad partnervalstis saskaras ar dau -
dziem un dažādiem ziņošanas pie -
nākumu un maksājumu nosacījumu 
veidiem un līmeņiem no dažādiem 
līdzekļu devējiem, tas var būt nepa -
nesams apgrūtinājums, kas negatīvi 
atsaucas uz palīdzības lietderību un 
efektivitāti.51 Pusanas Partnerība efektīvai 
attīstības sadarbībai.
28 4. Galvenās riska jomas
Tādu problēmu piemēri, kuru iemesls ir attīstības partneru izmantoto instrumentu 
nesaskaņotība
“Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmas ( UNDP ) aplēse liecina, ka pastāv vairāk nekā 50 starp -
tautiski publiski fondi, 45 oglekļa dioksīda emisiju tirgi un 6 000 privāti kapitālfondi, no kuriem nāk finansē -
jums klimata jomā, un katram no tiem ir sava pārvaldības struktūra. Pasaules Banka atzīmē, ka šāda sadrums -
talotība varētu mazināt klimata jomas finansējuma vispārējo efektivitāti (..). Komisija un dalībvalstis izmanto 
gan divpusējus, gan daudzpusējus kanālus, caur kuriem izmaksā finansējumu klimata jomā. 2010. gadā bija 
izmantoti ne mazāk kā 22 daudzpusējie kanāli.
(..) Nekas nav darīts, lai samazinātu klimata jomas finansējuma sīku sazarošanos, un tas apdraud finansējuma 
produktivitāti un pārskatatbildību, kā arī rada atbalsta sadrumstalotības risku (..).”53
53 Īpašais ziņojums Nr. 17/2013 “ES finansējums klimata jomā kā daļa no ārējā atbalsta”, 57., 58. un 68. punkts ( http://eca.europa.eu ).13. izcēlums4.4.2. Attīstības jomā 
ieinteresēto personu 
izmantoto instrumentu 
saskaņošana
54 
Iepriekšējos Palātas īpašajos ziņojumos 
bija iekļauti jautājumi saistībā ar attīstī -
bas partneru izmantoto instrumentu 
nesaskaņotību (sk.  13. izcēlumu ).55 
Attīstības partneru izmantoto instru -
mentu nesaskaņotība var negatīvi 
ietekmēt rezultātu uzraudzību un ziņo -
šanas efektivitāti un lietderību.
4.4.3. Dažādu 
pārskatatbildības 
struktūru kombināciju 
līdzāspastāvēšana
56 
ES attīstības un sadarbības jomā 
Eiropas Komisija uztic dažus netiešā 
pārvaldībā īstenotus budžeta izpildes 
uzdevumus starptautiskām organizā -
cijām54. Saistībā ar šiem uzdevumiem 
pārskatatbildībai izmanto attiecīgo 
starptautisko organizāciju pārskatat -
bildības struktūras, tostarp pārvaldību, 
rezultātu sistēmas55 un ārējo revīziju, 
kā arī pašas ES revīzijas un pārskatat -
bildības noteikumus.57 
Iepriekšējās revīzijās Palāta konstatēja, 
ka dažādu pārskatatbildības struktūru 
kombināciju pastāvēšana uzdevumiem 
netiešā pārvaldībā, ko īstenoja kopā ar 
starptautiskām organizācijām, dažkārt 
radīja pārskatatbildības nepilnības 
(sk.  14. izcēlumu ).54 Finanšu regula, 58. pants – 
budžeta izpildes metodes.
55 Skatīt, piemēram, United 
Nations Development Group’s 
results based management 
handbook, United Nations 
Population Fund’s integrated 
results framework, United 
Nations Development 
Programme’s handbook on 
planning, monitoring and 
evaluating for development 
results .
29 4. Galvenās riska jomas
Atsevišķas pārskatatbildības arhitektūras piemērs – Apvienoto Nāciju Organizācija
“Lai gan Komisija apstiprina savas ANO partneru finanšu pārvaldības sistēmas (četru pīlāru analīze), Komisija 
izskata ANO ziņojumus, lai apstiprinātu kontroles sistēmu praktisko darbību un rezultātu sasniegšanu. Revīzi -
jas laikā Komisija vēl nebija no ANO saņēmusi vajadzīgo informāciju šajā saistībā.”56
“Komisija nesaņem pietiekami savlaicīgu informāciju no ANO ziņojumiem. Liela daļa ziņojumu joprojām ir 
novēloti, nav pietiekami izvērsti un vairāk akcentē pasākumus, nevis rezultātus.”57
56 2014. gada vispārējā stāvokļa apskats “Nepilnības, pārklāšanās un problēmas: ES pārskatatbildības un publiskā sektora revīzijas pasākumu 
vispārējā stāvokļa apskats”, 1. izcēlums ( http://eca.europa.eu ).
57 Īpašais ziņojuma Nr. 3/2011 “Ar Apvienoto Nāciju Organizācijas starpniecību ieguldīto ES līdzekļu izlietojuma produktivitāte un efektivitāte 
konfliktu skartajās valstīs”. IV punkts ( http://eca.europa.eu ).14. izcēlums
4.5. Nepilnības vērtēšanā 
un rezultātu paziņošanā
58 
Tiesību aktos rezultātu uzraudzībai, 
vērtēšanai un revīzijai paredzēti divu 
dažādu veidu termiņi:
a) periodiskie termiņi : piemēram, 
LESD 318. pantā paredzēts, ka 
Komisija katru gadu (..) iesniedz 
Savienības finanšu novērtējumu, 
kura pamatā ir sasniegtie rezul -
tāti, jo īpaši saistībā ar norādēm, 
ko Eiropas Parlaments un Pado -
me snieguši saskaņā ar ikgadējo 
budžeta izpildes apstiprināšanas 
procedūru;b) rīcībā balstīti termiņi : piemēram, 
Finanšu regulas piemērošanas no -
teikumu 18. panta 3. punktā teikts, 
ka daudzgadu programmu izpildes 
laikā iegūtos rezultātus – ja resursu 
vērtība pārsniedz 5 000 000 EUR – 
regulāri izvērtē saskaņā ar grafiku, 
kas ļauj izvērtēšanas secināju -
mus ņemt vērā, pieņemot jeb -
kādu lēmumu par programmas 
atjaunošanu.
59 
Iepriekšējos revīzijas ziņojumos Palāta 
secināja, ka dažos gadījumos projektu 
vai programmu mērķu sasniegšanu 
nebija iespējams novērtēt pirms to 
beigām, un tas apgrūtināja rezultātu 
sasniegšanas periodisku novērtēšanu 
(sk.  15. izcēlumu ).
30 4. Galvenās riska jomas
60 
Palāta konstatēja nepilnības arī novēr -
tējumu savlaicīgā sagatavošanā, t. i., 
stratēģiskajiem novērtējumiem bieži 
vien bija vajadzīgs daudz ilgāks laiks 
par plānoto, un programmu novērtē -
jumi dažkārt tika atlikti vai atcelti58. 
Nesenā Komisijas pasūtītā pētījumā arī 
atklājās “nopietni pārrāvumi” starp no -
vērtējumiem un politikas formulēšanu, 
plānošanu, uzraudzību un uz rezultā -
tiem vērstu pārvaldību. Konkrēti, tajā 
bija konstatētas neizmantotas iespējas 
pārņemšanas ziņā, kad iepriekš gūtas 
atziņas bija ignorētas, jo novērtēju -
ma konstatējumi nebija saskaņoti ar 
vadības lēmumu pieņemšanas procesu 
(..) vai arī līdz brīdim, kad konstatēju -
mi tika darīti pieejami, konteksts bija 
mainījies59.61 
Nepilnības saistībā ar rezultātu pazi -
ņošanas un novērtējuma laika grafiku 
var traucēt svarīgu zināšanu un gūto 
atziņu atgriezenisko saikni ziņošanas 
un lēmumu pieņemšanas procesos.4. attēlsVienas darbības laika cikls
Likumdošanas 
process
Apzināšana
FormulēšanaIzpildes kontrole   
(tostarp  novērtējums)Plānošana
Īstenošana
(tostarp  uzraudzība un 
starpposma novērtējums)58 Īpašais ziņojums Nr. 18/2014 
“EuropeAid  novērtēšanas un uz 
rezultātiem vērstas 
uzraudzības sistēmas”, 
27.–29. punkts ( http://eca.
europa.eu ).
59 Pētījums par zināšanu 
pārņemšanu no EuropeAid  
stratēģiskajiem 
novērtējumiem attīstības 
politikā un praksē ( Study on 
the uptake of learning from 
EuropeAid’s strategic 
evaluations into development 
policy and practice ), Galīgais 
ziņojums, 2014. gada jūnijs, 
vii) punkts.
31 4. Galvenās riska jomas
4.6. Datu konsolidēšana 
un paziņošana
62 
Lai demonstrētu ES attīstības politikas 
sasniegtos rezultātus, dati par ES attīs -
tības un sadarbības pasākumu rezultā -
tiem jāvāc un jākonsolidē, izmantojot 
informācijas sistēmas, un jāprezentē 
un jāizplata, izmantojot atbilstīgus 
ziņošanas kanālus.
63 
Tomēr iepriekšējos revīzijas ziņojumos 
Palāta konstatēja, ka pastāv problē -
mas saistībā ar EuropeAid  informācijas 
sistēmu spēju savākt ar rezultātiem 
saistītus datus (sk.  16. izcēlumu ). Ko -
misija 2014. gadā norādīja arī to, ka, lai 
ES spētu paziņot rezultātus, datu vāk -
šanas sistēmām un rīkiem jābūt vēl vai -
rāk racionalizētiem un pilnveidotiem61.64 
Dati par ES attīstības palīdzības un 
sadarbības pasākumiem kalpo par 
pamatu plašam ziņojumu klāstam, no 
tiem svarīgākie ir:
a) Komisijas gada pārskati un zi -
ņojums par budžeta un finanšu 
pārvaldību62;
b) EuropeAid  gada darbības pār -
skats un Komisijas kopsavilkuma 
ziņojums63;
c) ikgadējs ziņojums ESAO Attīstības 
palīdzības komitejai ( DAC ) saskaņā 
ar DAC  direktīvām64;
d) ikmēneša datu sniegšana Starp -
tautiskās palīdzības pārredzamības 
iniciatīvas ( IATI) datu reģistram 
saskaņā ar IATI standartiem65;
e) gada ziņojums par Eiropas Savienī -
bas finanšu novērtējumu, balsto -
ties uz sasniegtajiem rezultātiem66;Piemērs rezultātiem, kurus varēja novērtēt tikai attiecīgās darbības beigās
“Palāta novērtēja izlasē iekļauto 19 projektu efektivitāti, salīdzinot ieguldījuma nolīgumā paredzētos mērķus 
ar faktiskajām sekmēm. (..) Nepietiekamas informācijas dēļ rezultātus nebija iespējams novērtēt šādos gadīju -
mos: (..) viens liels projekts bija trasta fonds, un tam ieguldījuma nolīgumā izvirzītie mērķi attiecās uz fondu 
kopumā, tādējādi tie bija vispārīga rakstura mērķi. Kaut arī pakārtotajiem projektiem bija definēti konkrētāki 
mērķi, nevar izveidot skaidru saikni starp projekta mērķu sasniegšanu un ieguldījuma nolīgumā formulētajiem 
vispārējiem mērķiem. Rezultātā efektivitāti varēs novērtēt tikai tad, kad tiks slēgts pats fonds, taču revīzijas 
laikā tas vēl nebija izdarīts.”60
60 Īpašais ziņojums Nr. 3/2011, 25. punkts un 27. punkta b) apakšpunkts.15. izcēlums
61 SWD(2013) 530 final, 12. lpp.
62 Finanšu regula, 141. un 
142. punkts.
63 Finanšu regula, 66. panta 
9. punkts.
64 “Konverģētas statistiskās 
ziņošanas direktīvas kreditoru 
informēšanas sistēmai ( CRS) 
un ikgadējai DAC  aptaujai” 
(‘Converged statistical reporting 
directives for the creditor 
reporting system (CRS) and the 
annual DAC questionnaire ’) un 
papildinājumi – atsauce DCD/
DAC(2013)15/FINAL, 11.6.2013.
65 Starptautiskās palīdzības 
pārredzamības iniciatīvas 
tīmekļa vietne ( www.
iatiregistry.org ).
66 Līgums par Eiropas Savienības 
darbību, 318. pants.
32 4. Galvenās riska jomas
Piemērs nepilnībām EuropeAid  informācijas sistēmā
“Galvenais ziņošanas instruments, kuru izmanto Komisija, lai nodrošinātu saikni starp delegācijām un Europe -
Aid biroju, ir ārējās palīdzības uzraudzības ziņojums ( EAMR ) (..). Taču šajos ziņojumos galvenokārt aprakstīti 
veiktie pasākumi un radušās īstenošanas grūtības. Turklāt sniegtā informācija zināmā mērā pārklājas ar infor -
māciju, kas pieejama CRIS  sistēmā. Šajos ziņojumos ir maz ziņu par atbalsta faktiskajiem rezultātiem; to ir maz 
gan delegāciju pašu veiktajos novērtējumos, gan ziņojumos par rezultātiem, kas gūti vērtēšanā pēc atbalsta 
intervences pasākumu pabeigšanas. (..)”69
“(..) CRIS  nevar izmantot, lai viegli aprēķinātu kopējo summu, kas iztērēta kādā politikas nozarē vai finansēta 
no kāda finanšu instrumenta. Domēnu sarakstā, ko lieto, lai dažādu CRIS  moduļu ierakstus atlasītu noteiktā do -
mēnā, ir jaukti ģeogrāfiskie apgabali (piemēram, Āzija), finanšu instrumenti (..) un nozaru politika (piemēram, 
pārtikas nodrošinājums).
Minētie apstākļi ievērojami apgrūtina CRIS  datu, īpaši finanšu datu, konsolidēšanu pārskatu sagatavošanai un 
padara CRIS  par mazāk produktīvu un efektīvu pārskatu sagatavošanas un pārvaldības līdzekli.”70
69 Īpašais ziņojums Nr. 1/2011 “Vai atbalsta sniegšana uzlabojās pēc tam, kad Komisijas centrālie dienesti nodeva ārējās palīdzības pārvaldību 
Komisijas delegācijām?”, 59. punkts ( http://eca.europa.eu ).
70 Īpašais ziņojums Nr. 5/2012 “Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma ( CRIS )”, 40. un 41. punkts ( http://eca.europa.eu ).16. izcēlumsf) gada ziņojums par Eiropas Savienī -
bas attīstības un ārējās palīdzības 
politiku un to īstenošanu;
g) regulāri atjauninājumi Komisijas 
tīmekļa vietnei saistībā ar ES palī -
dzību “ EU Aid Explorer ”67.65 
Pašlaik lielākā daļa šo ziņojumu ir 
orientēti uz pasākumiem, bet nevie -
nā no tiem nav konsolidētu datu par 
rezultātiem, kas sasniegti ar šiem 
pasākumiem kopumā68. Tas, ka trūkst 
konsolidētu ziņojumu un pārskatu par 
rezultātiem, kas sasniegti ar ES atbal -
stu, var vājināt lēmumu pieņemšanu 
un pārskatatbildību.67 http://tr-aid.jrc.ec.europa.eu
68 Konkrēti, gada ziņojumā par 
Savienības finansiālā stāvokļa 
novērtējumu, pamatojoties uz 
sasniegtajiem rezultātiem, nav 
skaidri izklāstīts, kādā mērā 
tika sasniegti Savienības 
galvenie mērķi. Ziņojums par 
Savienības finansiālā stāvokļa 
novērtējumu, pamatojoties uz 
sasniegtajiem rezultātiem – 
jauns instruments Eiropas 
Komisijas budžeta izpildes 
apstiprināšanas procedūras 
pilnveidošanai, A7-0068/2014, 
2014. gada 30. janvāris.
33 4. Galvenās riska jomas
Datu kvalitātes nepilnību piemēri
“Kaut arī nepietiekama uzmanība ir pievērsta rādītājiem, kas saistīti ar izglītības kvalitāti, Komisijas izmantotie 
rādītāji kopumā ir pienācīgi orientēti uz [tūkstošgades attīstības mērķiem]. Tomēr valstu izglītības pārvaldības 
informācijas sistēmas, uz kurām Komisija paļaujas, konsekventi nenodrošina pietiekamu, ticamu un savlaicīgu 
informāciju.”71
71 Īpašais ziņojums Nr. 12/2010 “ES attīstības palīdzība pamatizglītībai Subsahāras Āfrikā un Dienvidāzijā”, V punkts ( http://eca.europa.eu ).17. izcēlums4.7. Datu kvalitāte
66 
Lai uzraudzītu un novērtētu rezultātus, 
ir jāsavāc pietiekami daudz atbilstošu, 
ticamu un atjauninātu datu. Saskaņā ar 
saistībām, kuras uzņemtas augsta līme -
ņa forumos par palīdzības efektivitāti 
(sk. 2.1.2. iedaļu), datu vākšanā būtu 
pēc iespējas jāpaļaujas uz partnerval -
stu ziņošanas un uzraudzības sistē -
mām, kas vērstas uz rezultātiem.67 
Tomēr iepriekšējās Palātas revīzijās un 
Komisijas novērtējumos dažkārt tika 
konstatēts, ka datu avoti nenodroši -
nāja pietiekamu, atbilstošu, ticamu 
un savlaicīgu informāciju par rezultā -
tiem (sk.  17. izcēlumu ). Datu vākšanas 
izmaksas dažkārt ir augstas, īpaši 
saistībā ar tautas skaitīšanu, un tāpēc 
partnervalstis to nedara bieži.
68 
Pietiekamu, atbilstošu, ticamu un at -
jauninātu datu trūkums var ievērojami 
vājināt paziņoto rezultātu kvalitāti un 
ticamību.
4.8. Budžeta izpildes 
rezultāts
69 
Iepriekšējos gados ir bijusi vajadzība 
palielināt ES attīstībai un sadarbībai 
piešķirtās summas, īpaši starptautiski 
apstiprinātā oficiālās attīstības palī -
dzības (OAP) mērķa kontekstā, proti, 
lai līdz 2015. gadam panāktu OAP/NKI 
attiecību 0,7 %72.72 “Dalībvalstis apņemas panākt 
OAP/NKI attiecību 0,7 % 
apjomā līdz 2015. gadam, 
savukārt tās, kas jau 
sasniegušas šo mērķi, 
apņemas turpināt uzturēt 
minēto attiecību virs šā 
rādītāja; dalībvalstis, kas 
pievienojās Eiropas Savienībai 
pēc 2002. gada, apņemas līdz 
2015. gadam panākt OAP/NKI 
attiecību 0,33 % apjomā”, 
skatīt Eiropadomes 2005. gada 
16. un 17. jūnija Briseles 
sanāksmes prezidentvalsts 
secinājumus – atsauce 
10255/1/05 REV 1, 27. punkts.
34 4. Galvenās riska jomas
70 
LESD 317. pantā ir teikts, ka Komisija 
uzņemas atbildību par budžeta izpildi, 
ievērojot nosacījumus, kas paredzēti 
regulās, un pareizas finanšu vadības 
principus. Finanšu regulas 38. panta 
3. punktā teikts, ka Komisija gada bu -
džeta projektam pievieno cita starpā 
informāciju par iepriekšējā gada dar -
bības īstenošanas līmeni un kārtējam 
gadam noteikto īstenošanas līmeni.
71 
Budžeta izpildes rezultātu var uztvert 
kā mērķi pašu par sevi, un dažkārt tas 
tā arī ir norādīts Komisijas pārvaldības 
plānos (sk.  18. izcēlumu ).
72 
Šā iemesla dēļ var rasties pretruna 
starp vajadzību izpildīt budžetu un 
vajadzību to darīt saskaņā ar pareizas 
finanšu pārvaldības principu (efek -
tivitāte, lietderīgums un saimniecis -
kums)73. Proti, sasniegumi un neizpilde 
budžeta izpildes nozīmē ir tiešāk 
redzami nekā sasniegumi rezultātu 
nozīmē. Šā iemesla dēļ var būt dabiska 
tendence pievērst lielāku uzmanību 
budžeta izpildei uz rezultātu rēķina, 
kā Palāta konstatēja gada pārskatā par 
budžeta izpildi 2013. gadā: “Izlietojot 
ES līdzekļus 2007.–2013. gada plāno -
šanas periodā, uzmanības centrā bija 
līdzekļu apgūšana (vajadzība izlietot 
naudu) un atbilstība noteikumiem, 
nevis labi darbības rezultāti.”7473 
Koncentrēšanās uz budžeta izlieto -
jumu kā mērķi var negatīvi ietekmēt 
pareizu finanšu pārvaldību un rezultā -
tu sasniegšanu.73 “Jautājums saistībā ar 
daudzgadību (..) ir tas, kā 
savienot attīstības sadarbības 
daudzgadu raksturu, un tā 
prasa daudzgadu plānošanas 
perspektīvu, ar atbalsta 
apropriāciju parasto praksi, to 
termiņam katru gadu 
beidzoties. Daudzās Attīstības 
palīdzības komitejas ( DAC ) 
dalībvalstīs vispārējās valdības 
procedūrās ir prasīts 
konkrētajā fiskālajā gadā 
apropriētos līdzekļus izmaksāt 
tajā gadā vai vismaz par tiem 
uzņemt saistības tajā gadā un 
iztērēt drīz pēc tam. Tādējādi 
palīdzības pārvaldītajiem 
dažās valstīs ir ievērojams 
spiediens uzņemt saistības un 
iztērēt līdzekļus ātri, 
nepamatoti uzsverot attīstības 
pasākumu finanšu resursu 
ieguldījumu, nevis vēlamo 
iznākumu un faktiskos 
rezultātus.” – Skatīt ESAO – 
Attīstības palīdzības 
komiteja – “Palīdzības 
pārvaldība: DAC  dalībvalstu 
prakse” ( Managing aid: 
practices of DAC Member 
countries ) – atsauce DCD/
DAC(2004)40.
74 Eiropas Revīzijas palātas 
pārskats par 2013. finanšu 
gadu, 10.56. punkts (OV C 398, 
12.11. 2014.).
35 4. Galvenās riska jomas
Budžeta izpildes mērķa piemērs
EuropeAid  pārvaldības plānā 2014. gadam ir noteikts šāds mērķis attiecībā uz Eiropas Attīstības fondu 
(EAF) Āfrikā75: “Budžeta izpildes līmenis – Uzturēt augstu budžeta izpildes līmeni, tostarp budžeta atbalsta 
maksājumus”.
Ārējās finansēšanas instrumentiem, izņemot EAF, EuropeAid  pārvaldības plānā ietilpst arī pielikums “Parei -
za finanšu pārvaldība un EK resursu efektīva izmantošana”, kurā ir noteikti vairāki rādītāji un mērķi budžeta 
izpildei.
Rādītājs Mērķis (2014. g.)
1 Sākotnējās gada finanšu prognozes izpilde: maksājumi No 90 % līdz 110 %
2 Sākotnējās gada finanšu prognozes izpilde līgumiem No 90 % līdz 110 %
3 Sākotnējās gada finanšu prognozes izpilde lēmumiem No 90 % līdz 110 %
75 Pārvaldības plāns 2014. gadam – Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorāts – EuropeAid18. izcēlums
4.9. Pārmaiņas ES darbību 
kontekstā
4.9.1. Riska pārvaldība un 
īstenošanas kārtības izvēle
74 
ES attīstības un sadarbības pasākumus 
īsteno daudzās valstīs, kuru attīstības 
līmenis atšķiras, un daudzās no šīm 
valstīm ir kritiski sociālie, politiskie 
vai humānie apstākļi vai pat svārstīga 
situācija drošības ziņā. Palīdzības īste -
nošanas veida izvēle darbības mērķu 
sasniegšanai jābalsta uz tās gaidāmo 
spēju efektīvi un lietderīgi sasniegt 
rezultātus, ņemot vērā darbības 
kontekstu. Dažos gadījumos šķietami 
riskantāks īstenošanas veids nekā citi 
var tikt izvēlēts tāpēc, ka tiek sagaidīts, 
ka ar to panāktie rezultāti būs labāki 
vai ātrāki.
36 4. Galvenās riska jomas
75 
Šādai situācijai labs piemērs ir budžeta 
atbalsts. Kaut arī budžeta atbalstu var 
uzskatīt par veidu, kādā lielas atbalsta 
summas izmaksā paredzamāk nekā 
izmantojot tradicionālo projektu 
pieeju, to bieži sniedz valstīm ar vājām 
publisko finanšu pārvaldības (PFP) sis -
tēmām. Ņemot vērā to, ka līdzekļus, ko 
pārskaita saskaņā ar budžeta atbalsta 
pasākumiem, apvieno ar citiem budže -
ta resursiem valsts budžeta iekšienē 
(to sauc par “aizstājamību”), uz šiem 
līdzekļiem arī attiecas tie paši publisko 
finanšu pārvaldības trūkumi, tostarp 
krāpšanas un korupcijas risks76. Turklāt 
ar budžeta atbalstu sasniegtie rezul -
tāti un to ilgtspēja var tikt apdraudēta 
gadījumā, ja partnervalstī veidojas po -
litiska nestabilitāte, piemēram, netiek 
pievērsta uzmanība labai pārvaldībai, 
svarīgiem ekonomiskiem un sociāliem 
jautājumiem vai cilvēktiesībām. Tādē -
jādi lēmums par ES budžeta atbalsta 
sniegšanu būtu jāpieņem, pamatojo -
ties uz katru atsevišķu gadījumu, kā 
arī jāveic paredzamo ieguvumu un 
iespējamo risku novērtējums77.76 
Iepriekšējās revīzijās Palāta dažkārt 
konstatēja, ka pirms palīdzības īsteno -
šanas veida izvēles bija veikta atbilsto -
ša risku analīze saistībā ar paredzama -
jām priekšrocībām (sk.  19. izcēlumu ).
77 
Ja nesalīdzina atlasīto īstenošanas 
veidu gaidāmos ieguvumus ar iespēja -
majiem trūkumiem, var tikt izraudzīts 
nepareizs īstenošanas veids vai ES bu -
džets var tikt pakļauts nepamatoti 
augstam riskam.
Piemērs tam, ka izvēlētajam īstenošanas veidam nav veikta riska analīze
“(..) Komisija nevar pārliecinoši pierādīt, ka pirms lēmuma pieņemšanas par labu sadarbībai ar ANO struktūru 
tā ir izvērtējusi, vai priekšrocības atsver visus trūkumus. Lēmums par sadarbību ar ANO struktūru nebalstās uz 
pietiekamiem pierādījumiem par to, ka šāda pieeja ir efektīvāka un produktīvāka nekā citi palīdzības sniegša -
nas veidi.”78
78 Īpašais ziņojums Nr. 15/2009, III punkts.19. izcēlums76 Eiropas Revīzijas palātas 
pārskats par 2011. finanšu 
gadu, 7.10. punkts (OV C 344, 
12.11.2012.).
77 “Turpmākā pieeja saistībā ar 
ES budžeta atbalstu trešām 
valstīm”, COM(2011) 638 galīgā 
redakcija, 13.10.2011.
37 4. Galvenās riska jomas
4.9.2. Ārējie faktori
78 
Lielāko daļu ES attīstības un sadarbības 
pasākumu plāno tā, lai rezultāti tiktu 
īstenoti vairāku gadu garumā. Šajā 
laikā rīcības var ievērojami manīties vai 
tās var ietekmēt nestabilitāte:
a) politiskajā vai ekonomiskajā kon -
tekstā partnervalsts līmenī – tā tas 
notika, piemēram, Ēģiptē79, Kongo 
Demokrātiskajā Republikā80 un 
Palestīnā81 – vai projektu līmenī 
(sk.  20. izcēlumu );b) attīstības kontekstā saistībā ar 
dabas katastrofām, piemēram, Haiti 
2010. gada janvārī, kad galvaspilsē -
tu un tās apkārtējo teritoriju satrici -
nāja zemestrīce, kuras stiprums bija 
7,0 balles pēc Rihtera skalas82; vai
c) ES palīdzības pārvaldības un kon -
troles sistēmās (sk.  21. izcēlumu ).
79 
Šādas pārmaiņas ES attīstības un 
sadarbības pasākumu kontekstā var 
apgrūtināt rezultātu konsekventu un 
jēgpilnu izsekojamību un ziņošanu.79 Īpašais ziņojums Nr. 4/2013.
80 Īpašais ziņojums Nr. 9/2013.
81 Īpašais ziņojums Nr. 14/2013.
82 Īpašais ziņojums Nr. 13/2014 
“ES atbalsts rehabilitācijai pēc 
zemestrīces Haiti” ( http://eca.
europa.eu ).
Piemērs nestabilitātei projekta ekonomiskajā kontekstā
Komisija Kambodžā finansēja projektu, kas bija paredzēts tādas tehnoloģijas veicināšanai rīsu slīpēšanas 
nozarē, kas atkritumus pārvērš enerģijā. Tomēr pēdējos gados Kambodžā ir veikti apjomīgi ieguldījumi lielākās 
un lietderīgākās rīsu slīpētavās, un tas no 2009. gada līdz 2013. gadam izraisīja četrkāršu jaudas pieaugumu83. 
Tagad ir paredzams, ka lielākajai daļai rīsu slīpētavu būs vajadzīgas jaudīgākas sistēmas nekā tās, kuras sākot -
nēji projektā bija plānotas veicināšanai, un to izmaksas būs daudz lielākas. Šā iemesla dēļ projekta sākotnējie 
mērķi ir daļēji zaudējuši nozīmīgumu, un ir paredzams, ka tie netiks sasniegti tā, kā sākumā plānots.
83 Pasaules Bankas politikas piezīme par tirdzniecības attīstību – Kambodžas veidošana par vadošu rīsu eksporta valsti ( Turning Cambodia into 
a leading rice exporter ), 2013. gada septembris.20. izcēlums
Piemērs izmaiņām pārvaldības un kontroles sistēmās
2015. gada 1. janvārī Komisijas “Ukrainas atbalsta grupu” un “Kaimiņattiecību” direktorātu pārcēla no Europe -
Aid uz Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu ģenerāldirektorātu jeb NEAR  ĢD (agrāk Paplašinā -
šanās ģenerāldirektorāts, ELARG  ĢD)84. Tas ietekmēs gan EuropeAid  rezultātu sistēmas ģeogrāfiskās darbības 
jomu, gan veidu, kādā kaimiņattiecību politikas rezultātus uzrauga un par tiem ziņo.
84 Komisijas 2104. sanāksmes protokols, trešdiena, 2014. gada 5. novembris – PV(2014) 2104.21. izcēlums
38
 5. Secinājumi  
un ieteikumi
5.1. Secinājumi
80 
Veicot izvērtēšanu, Palāta apzināja 
deviņas galvenās riska jomas, kas 
saistītas ar tādu pieeju ES attīstības un 
sadarbības pasākumiem, kura vērsta uz 
rezultātiem.
a) Nesaskanīgas terminoloģijas 
lietojums saistībā ar rezultātiem 
vai skaidras un loģiskas saiknes 
neizveidošana starp pasākumiem, 
tiešajiem rezultātiem, iznākumu 
un ietekmi var radīt neskaidrību un 
apgrūtināt sasniegtā novērtēšanu 
(4.1. un 4.2. iedaļa).
b) Ar transversālo jautājumu iekļauša -
nu saistītā paaugstinātā sarežģītība 
ES programmās rada papildu risku 
rezultātu sasniegšanai un ziņoša -
nai par tiem (4.3. iedaļa).
c) Attīstības partneru izmantoto 
palīdzības sniegšanas instrumentu, 
rezultātu sistēmu un pārskatatbil -
dības struktūru nesaskaņotība var 
novest pie līdzekļu nelietderīga 
izlietojuma un pārskatatbildības 
trūkuma (4.4. iedaļa).
d) Nepilnības novērtēšanā un rezultā -
tu paziņošanā var traucēt svarīgu 
zināšanu un gūto atziņu atgrieze -
nisko saikni ziņošanas un lēmumu 
pieņemšanas procesos (4.5. iedaļa).
e) Tas, ka trūkst konsolidētu ziņojumu 
vai pārskatu par rezultātiem, kas 
sasniegti ar ES atbalstu, var vājināt 
lēmumu pieņemšanu un pārskatat -
bildību (4.6. iedaļa).f) Pietiekamu, atbilstošu, ticamu un 
atjauninātu datu trūkums var ievē -
rojami vājināt paziņoto rezultātu 
kvalitāti un ticamību (4.7. iedaļa).
g) Koncentrēšanās uz budžeta izpil -
des rezultātu kā mērķi var negatīvi 
ietekmēt pareizu finanšu pārval -
dību un rezultātu sasniegšanu 
(4.8. iedaļa).
h) Pārmaiņas ES darbību kontekstā 
var apgrūtināt rezultātu sasnieg -
šanu vai ilgtspēju un traucēt 
sasniegto rezultātu novērtēšanu 
(4.9. iedaļa).
81 
Palātas veiktajā pārbaudē tika konsta -
tēts, ka Komisija šīs riska jomas bija 
pareizi noteikusi plašā dokumentu 
klāstā. Tajā arī tika konstatēts, ka Komi -
sijas ierosinātās iniciatīvas ir vērstas uz 
to, lai darbību uzsāktu ES attīstības un 
sadarbības rezultātu ietvars.
82 
Tomēr vēl ir jāstrādā, lai pilnībā izman -
totu Komisijas iniciatīvu potenciālu 
uzlabot ES attīstības un sadarbības 
rezultātus.
39 5. Secinājumi un ieteikumi 
5.2. Ieteikumi
83 
Lai mazinātu apzinātos riskus, Palā -
ta ir sagatavojusi turpmāk minētos 
ieteikumus.
1. ieteikums  
Uzlabot terminoloģijas 
lietojuma un mērķu un 
rādītāju formulēšanas 
pamatnostādnes
Komisijai jāuzlabo pamatnostādnes 
nolūkā nodrošināt konsekventu termi -
noloģijas lietojumu saistībā ar rezultā -
tiem (tiešajiem rezultātiem, iznākumu 
un ietekmi) un, attiecīgos gadījumos, 
formulēt SMART  mērķus un skaidrus 
rādītājus intervences pasākumiem 
visos līmeņos.
2. ieteikums  
Izveidot skaidru saikni 
starp pasākumiem un 
gaidāmajiem rezultātiem
Ar iekšējo pamatnostādņu, praktisko 
rīku, projektu formulēšanas un uzrau -
dzības procesu starpniecību Komisijai 
jānodrošina, ka tiek izveidota skaidra 
saikne starp pasākumiem un sagaidā -
majiem rezultātiem, tostarp transver -
sālajos jautājumos.3. ieteikums  
Uzlabot informācijas 
sistēmu rezultātu un gūtās 
pieredzes paziņošanai
Komisijai jāpilnveido informācijas 
sistēma tā, lai būtu iespējams efektīvi 
konsolidēt datus un ziņot par interven -
ces pasākumu rezultātiem. Tas jāpapil -
dina ar pasākumiem, kas Komisijai ļauj 
ar novērtēšanas darbībām konstatēt 
turpmākajiem tiesību aktiem, plānoša -
nai vai pasākumu izstrādei attiecīgajās 
jomās noderīgu pieredzi.
4. ieteikums  
Nodrošināt datu 
pieejamību un kvalitāti
Visos intervences pasākumos Komisijai 
jānovērtē datu pieejamība un kvali -
tāte un jācenšas iegūt pietiekamus, 
atbilstošus, ticamus un atjauninātus 
datus par sasniegtajiem rezultātiem. 
Tas jāatspoguļo Komisijas sistēmās un 
pamatnostādnēs.
5. ieteikums  
Pirms finanšu resursu 
saistību uzņemšanas 
novērtēt riskus, kas saistīti 
ar īstenošanas veidu
Pirms Komisija uzņemas saistības par 
finanšu resursiem un kad tā apsver 
sagaidāmos rezultātus, tai jānovērtē arī 
riski, kas saistīti ar konkrēta īstenoša -
nas veida izvēli.
40 5. Secinājumi un ieteikumi 
Šo ziņojumu 2015. gada 17. novembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas 
palātas III apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Karel PINXTEN .
 Revīzijas palātas vārdā –
 priekšsēdētājs
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

41
ĀRĒJIE FAKTORI, KONTEKSTA ELEMENTI UN ATGRIEZENISKĀS SAITES PROCESIVALDĪBAS POLITIKA UN IZDEVUMU DARBĪBAS (STRATĒĢIJA)
Ieguldījums valdības politikā un izdevumu darbībās 
3. Ierosinātie rezultāti. 
Uzlabojumi sabiedriskajā 
kārtībā, publiskā sektora 
iestādēs, publiskā sektora 
izdevumos un sabiedriskajos 
pakalpojumos4. Iznākums. Labuma 
guvēju, proti, 
pakalpojumu lietotāju 
un ekonomikas 
dalībnieku, pozitīva 
reakcija uz valdības 
politikas pārvaldību 
un pakalpojumu 
sniegšanu.5. Ietekme. Ilgtspē -
jīga un iekļaujoša 
izaugsme un nabadzī -
bas mazināšana1.a Vispārējā budžeta 
atbalsta / nozares budžeta 
atbalsta ieguldījums 
2.a Tiešie rezultāti.
Labāka saikne starp ārējo 
palīdzību un valsts budžeta 
un politikas procesiem
-  Līdzekļu pārskaitīšana 
valsts kasei, balstoties 
uz nosacījumiem, par 
kuriem iepriekš panākta 
vienošanās
-  Politikas dialogs un 
rezultatīvie rādītāji
-  Spēju veidošanas pasā -
kumi, tostarp tehniskā 
palīdzība-  Palielināts to ārējās palīdzī -
bas fondu apmērs un īpat -
svars, kas darīti pieejami ar 
valsts budžeta starpniecību.
-  Palielināts budžeta līdzekļu 
apmērs un īpatsvars diskre -
cionārajiem izdevumiem.
-  Palielināta ārējo fondu 
izmaksas paredzamība.
-  Labāk koordinēts politikas 
dialogs, nosacījumi un 
tehniskās palīdzības / spēju 
veidošanas pasākumi, un 
tie vairāk veicina valdības 
stratēģiju īstenošanu.
-  Ārējā palīdzība kopumā 
(tostarp budžeta atbalsts) 
labāk saskaņota ar valdības 
politiku un sistēmām un tām 
pielāgota.
-  Samazinātas palīdzības 
sniegšanas darījumu 
izmaksas.-  Uzlabota makroekonomis -
kā un budžeta pārvaldība 
(piemēram, fiskālā, 
monetārā, tirdzniecības un 
ekonomiskās izaugsmes 
politika).
-  Palielināts publiskā 
sektora piedāvāto preču un 
pakalpojumu daudzums 
un kvalitāte.
-  Stiprināta publisko finanšu 
pārvaldība un iepirkuma 
sistēmas (pārredzamība, 
fiskālā disciplīna, pārrau -
dzība, sadales un darbības 
lietderība).
-  Uzlaboti sabiedriskās 
politikas formulēšanas un 
izpildes procesi.
-  Stiprinātas publiskā 
sektora iestādes.
-  Stiprinātas saiknes starp 
valdības un pārraudzības 
struktūrām politikas for -
mulēšanā un apstiprināša -
nā, finanšu un nefinanšu 
pārskatatbildībā un budže -
ta uzraudzībā.
-  Citi uzlabojumi pārvaldības 
jautājumos (piemēram, 
veicināta decentralizācija, 
tiesiskuma ievērošana, 
cilvēktiesības).-  Palielināta publiskā 
sektora piedāvāto 
preču un pakalpo -
jumu izmantošana 
un rezultātā lielāki 
ieguvumi.
-  Pieaugusi uzņēmēju 
uzticēšanās un privā -
tā sektora investīcijas 
un ražošana.
-  Labāka konkurētspē -
ja ekonomikā.
-  Lielāka iedzīvotāju 
uzticēšanās valdības 
darbam, īpaši attie -
cībā uz pārvaldību, 
publisko finanšu 
pārvaldību un pakal -
pojumu sniegšanu.-  Palielināta ilgtspē -
jīga un iekļaujoša  
ekonomikas 
izaugsme.
-  Samazināta 
ienākumu naba -
dzība un citu veidu 
nabadzība.
-  Dotas iespējas 
nabadzīgajiem 
iedzīvotājiem un 
neaizsargātām 
grupām (tostarp 
sievietēm) un 
panākta to sociālā 
iekļaušana.
-  Citi jautājumi, kas 
definēti īpašajās 
partnerības sistē -
mās un prioritātēs 
(piemēram, uzlabo -
jumi demokrātijā, 
cilvēktiesībās, vides 
aizsardzībā ).
 
 
1.b Dažādi valdības 
ieguldījumi2.b Dažādu valdības ieguldī -
jumu citas sekas 
 
- xxxx -  Iekšējo ieņēmumu 
finansēšana un ieguldījumi 
iekšzemes politikā
1.c Citu ārējās palīdzības 
programmu ieguldījumi2.c Citas ārējas palīdzības 
citas sekas
- xxxx - xxxx
- “Ienākšanas nosacījumu” dažādi aspekti
-  Vispārējā palīdzības sistēma
- Esošie mācību procesi un rīki- Valdības spēja īstenot reformas
-  Politiskās apņēmības pakāpe īstenot reformu 
procesus- Publiskā sektora spēja
-  Valdības pakalpojumu pieprasīju -
ma raksturs
-  Iekšējās pārskatatbildības 
stiprums- Pasaules ekonomikas attīstība
- Ārvalstu kapitāla ieplūde
-  Atbildes uz mainīgajiem stimulu 
instrumentiemPielikums PielikumsVisaptveroša vērtēšanas sistēma budžeta atbalsta novērtējumiem
Avots:  OECD – DAC Network on Development Evaluation – Evaluating Budget Support Methodological Approach  (ESAO – Attīstības palīdzības komite -
jas ( DAC ) attīstības novērtēšanas tīkls – Budžeta atbalsta metodoloģijas pieejas novērtējums).
42
3. Palātas veiktā caurskatīšana
22
Palātas veiktās caurskatīšanas specifika ir tāda, ka 
tajā tiek iekļauti piemēri, kas dažkārt attiecas uz dar -
bībām, kuras veiktas pirms vairākiem gadiem. Tas 
jo īpaši sakāms par piemēriem, kas skar daudzgadu 
plānošanas dokumentus (stratēģijas dokumentus 
vai indikatīvās programmas), attiecībā uz kuriem 
Komisija vēlētos norādīt, ka tā plānošanas doku -
mentos 2014.–2020. gadam ir sistemātiski iekļāvusi 
rādītājus, kā arī par piemēriem, kas attiecas uz 
budžeta atbalstu, attiecībā uz kuru ir atrisinātas vai -
rākas problēmas, 2012. gadā pieņemot pārskatītās 
budžeta atbalsta pamatnostādnes.
Komisija atsaucas arī uz savām atbildēm, kas snieg -
tas attiecīgo Palātas īpašo ziņojumu sakarā, un uz 
atbildēm, kas papildus sniegtas uz Palātas izklās -
tītajiem apsvērumiem šajā ziņojumā attiecībā uz 
dažiem piemēriem, lai uzsvērtu vienu vai vairākus 
aspektus, kas pēc tās ieskatiem ir konkrētāk attieci -
nāmi saistībā ar tās atbildēm uz šiem apsvērumiem.
4. Galvenās riska jomas
26
Komisija ir pārliecināta un piekrīt Palātai, ka ir jāno -
drošina izmantotās terminoloģijas konsekvence. 
Dienestu darba dokumentā (izdots 2015. gada 
26. martā) “ES starptautiskās sadarbības un attīstī -
bas rezultātu ietvara darbības uzsākšana” ir lietoti 
termini “ieguldījums – tiešais rezultāts – iznākums – 
ietekme”, kas atbilst starptautiski pieņemtajai 
ESAO Attīstības palīdzības komitejas (APK) praksei 
attiecībā uz rezultātu terminoloģiju un saskan arī 
ar terminoloģiju, kura izmantota 2014.–2020. gada 
finanšu instrumentos. Tāda pati terminoloģija ir 
izmantota jaunajā darbības dokumenta veidnē (kas 
piemērojama no 2015. gada 1. janvāra) un jaunajā 
rokasgrāmatā par uz rezultātiem vērstu uzraudzību 
(ROM ) (“Rokasgrāmata par uz rezultātiem vērstas 
uzraudzības ( ROM ) pārskatiem un atbalstu ziņošanai 
par projekta īstenošanas beigās sasniegtajiem rezul -
tātiem”) (2015. gada marts).Kopsavilkums
III
Palātas veiktās caurskatīšanas specifika ir tāda, ka 
tajā tiek iekļauti piemēri, kas dažkārt attiecas uz 
darbībām, kuras veiktas pirms vairākiem gadiem. 
Tas jo īpaši sakāms par piemēriem, kas attiecas uz 
budžeta atbalstu, attiecībā uz kuru ir atrisinātas 
vairākas problēmas, 2012. gadā pieņemot pārskatī -
tās budžeta atbalsta pamatnostādnes (sk. atbildes, 
kas sniegtas vairākos turpmākajos izcēlumos), kā 
arī par piemēriem, kas skar daudzgadu plānošanas 
dokumentus (stratēģijas dokumentus vai indikatīvās 
programmas), attiecībā uz kuriem Komisija vēlē -
tos norādīt, ka tā plānošanas dokumentos 2014.–
2020. gadam ir sistemātiski iekļāvusi rādītājus.
1. Ievads
07
Rezultātu ietvars ir viens no rīkiem, ko izmanto, lai 
ziņotu par tiešajiem rezultātiem un tiešā iznākuma 
līmeņiem. Novērtējumi sniedz pamatojumus par 
cēlonisko, loģisko ķēdi, kas sasaista dažādu līmeņu 
rezultātus ar “stratēģisko attīstības mērķu” ietekmi 
un sasniegumiem, vai tie būtu valsts vai pasaules 
līmenī. Turklāt tika īstenotas vairākas iniciatīvas 
visas uzraudzības un novērtēšanas sistēmas uzlabo -
šanai, lai tādējādi uzlabotu Komisijas uz rezultātiem 
vērsto pieeju.
10
Dienestu darba dokumentā par “ MORE  ietvaru” ir 
raksturotas dažādas esošas shēmas, kas paredzētas 
daudzgadu finanšu shēmas (DFS) īstenošanas uzrau -
dzībai un novērtēšanai, kā arī ziņošanai par īsteno -
šanas rezultātiem. Saistībā ar mērķiem un rādītā -
jiem tajā ir aprakstīts, kas iestrādāts tiesību aktos, 
ar kuriem izveido 2014.–2020. gada finansēšanas 
instrumentus, un papildināts 2014. un 2015. gada 
budžeta programmas pārskatos, kā arī raksturoti 
uzraudzības, novērtēšanas un ziņošanas rīki, kas 
iekļauti gada pārvaldības plānos un gada darbības 
pārskatos. Attiecībā uz ārējās palīdzības instrumen -
tiem tajā dota atsauce uz jauno rezultātu ietvaru 
kā vienu no rīkiem, kas paredzēts DFS īstenošanas 
uzraudzībai un ziņošanai par rezultātiem.Komisijas  
atbilde
Komisijas atbilde 43
29
Komisija piekrīt, ka plašais dokumentu klāsts, uz 
ko atsaucas Palāta, palielina nekonsekvences risku. 
Ņemot vērā, ka dokumenti ir pieņemti dažādos 
politikas formulēšanas un projektu un programmu 
pārvaldības cikla posmos (tostarp plānošanas 
posmā), īstenošanas posmā noteikti rodas vajadzība 
veikt korekcijas un vairāk pievērst uzmanību kādām 
konkrētām lietām.
Komisija ir veikusi pasākumus, lai mazinātu Palātas 
norādītos riskus. Tādējādi 2014.–2020. gada plā -
nošanas periodā valsts, reģionālie un tematiskie 
plānošanas dokumenti tiek sistemātiski pārskatīti, 
lai nodrošinātu, ka gaidāmo rezultātu un rādītāju 
kvalitāte ir atbilstīga (t. i., tie ir izmērāmi) un ka to 
skaits ir tāds, kuru ir iespējams kontrolēt (sk. plāno -
šanas dokumentus vietnē http://eeas.europa.eu/
around/index_en.htm ).
Darbības dokumenta veidne tika pārskatīta (spēkā 
no 2015. gada 1. janvāra) un pašlaik notiek saistīto 
iekšējo kvalitātes atbalsta grupas dokumentu pār -
skatīšana, lai nodrošinātu, ka dati par gaidāmajiem 
rezultātiem un rādītājiem darbības dokumentos tiek 
iekļauti pareizi.
Turklāt Komisijas dienesti strādā, lai uzlabotu uzrau -
dzības un novērtēšanas sistēmu, tostarp paredzot 
vietu korekcijām, kas varētu būt nepieciešamas 
darbību īstenošanas posmā, un elastīgumu, kas 
nepieciešams, lai īstenotu šādas korekcijas, pielāgo -
joties atšķirīgajam kontekstam un politikai dažādās 
valstīs.
32
Komisija ir veikusi un veic pasākumus, lai mazinātu 
Palātas norādītos riskus. Sk. Komisijas atbildi uz 
29. punktu.
4. izcēlums
Atbilstīgi 2. ieteikumam par darbības (rezultatīvo) 
rādītāju izstrādi, ko Palāta sagatavojusi Īpašajā 
ziņojumā Nr. 14/2013, Komisija izstrādāja uz rezultā -
tiem vērstu ietvaru, kurā iekļauti rādītāji Palestīnas 
pašpārvaldes reformu gaitas uzraudzībai.1. izcēlums
EuropeAid  gada pārvaldības plānā izmantotā 
terminoloģija atbilst terminoloģijai, kas noteikta 
Komisijas Ģenerālsekretariāta un Budžeta ģenerāl -
direktorāta vispārējos norādījumos attiecībā uz to 
pārvaldības plānu izstrādi, kurus gatavo Komisijas 
ģenerāldirektorāti un dienesti.
Risks, kas norādīts 1. izcēlumā sniegtajā piemērā, 
attiecas uz terminoloģiju, kura tika izmantota 
iepriekšējā rokasgrāmatā par uz rezultātiem vērstu 
uzraudzību ( ROM ), ko piemēroja attiecībā uz to ROM  
sistēmu, kura bija spēkā līdz 2014. gada pavasarim. 
Tā tika aizstāta ar jauno ROM  sistēmu un jauno ROM  
rokasgrāmatu, kas tika ieviesta 2015. gada pavasarī 
un kurā vairs nav šīs atsauces, un tā pilnībā saskan 
ar starptautiski pieņemto izteiksmes veidu, pie -
mērojot SMART  atsauci mērķiem un nevis rādītā -
jiem. Attiecīgi Komisija grozīs nākamo budžeta 
apkārtrakstu.
Turklāt Komisija ir paredzējusi precizēt izteiksmes 
veidu un norādījumus saistībā ar mērķiem un 
rādītājiem, kas izmantojami budžeta apkārtraksta 
kontekstā.
Komisija piekrīt, ka mērķiem un gaidāmajiem rezul -
tātiem būtu pēc iespējas jāatbilst SMART  koncepci -
jai, taču uzskata, ka daudzos gadījumos to nav viegli 
īstenot. Tas jo īpaši sakāms par gadījumiem, kad 
gaidāmos rezultātus var pamatoti izmērīt tikai kvali -
tatīvā izteiksmē, bet ne kvantitatīvā, kas cita starpā 
attiecas uz plašas politikas vai finanšu instrumentu 
rezultātiem.
Vienotajos rezultātu ietvaros pēc būtības uzmanība 
tiek koncentrēta uz kvantitatīviem rezultātiem, kā 
norādīts dienestu darba dokumentā “ES starptau -
tiskās sadarbības un attīstības rezultātu ietvara dar -
bības uzsākšana” (ES rezultātu ietvars). ES rezultātu 
ietvara rādītāji ir izstrādāti, pēc iespējas ievērojot 
RACER  kritērijus (“atbilstīgi, apstiprināti, ticami, vien -
kārši un stabili ( Relevant, Accepted, Credible, Easy, 
Robust )”), kā noteikts Eurostat rādītāju pamatno -
stādnēs, uz ko atsaucas Palāta.
Komisijas atbilde 44
Atbildot uz Palātas konstatējumiem, Komisija arī 
atzīmēja: “Ir jānošķir, no vienas puses, atbilstības 
kritēriji budžeta atbalstam, kur ir jāizmanto vienota 
pieeja, pamatojoties uz uzticamību un pozitīvu 
īstenošanu, un kas pēc savas būtības ir vispārēja, 
un, no otras puses, konkrēti apstākļi, kas attiecināmi 
uz mainīgajām izmaksu daļām, kuriem patiešām ir 
jābūt skaidriem un konkrētiem. [..] Līdzekļu devē -
jiem ir jāizprot reformu sarežģītība un jānosaka 
mērķi, kas ir saprātīgāki un salikti labākā secībā. Pie -
mēram, PFP reformas gaita abās valstīs, kas saņem 
budžeta atbalstu, proti, Kirgizstānā un Ēģiptē, bija 
lēnāka, nekā gaidīts. Patiešām, PFP reformu plāni, 
kurus sākotnēji pārsvarā bija gatavojuši ārējie 
līdzekļu devēji, bija pārāk ambiciozi, un nepie -
tiekami tika izvērtētas vietējās spējas tos īstenot. 
Lai to labotu, PFP reformas un darbības plāni tika 
pārskatīti, padarot tos reālistiskākus, un tika sniegta 
papildu tehniskā palīdzība.”
Tādējādi šis gadījums drīzāk ir pārmērīgi ambiciozu 
mērķu piemērs. Turklāt jāuzsver, ka publisko finanšu 
pārvaldības sistēmas reforma ir ilgstošs process. 
Vienā triju gadu darbības periodā var konstatēt tikai 
ļoti ierobežotus rezultātus.
Ēģiptes gadījums drīzāk ir piemērs, ka jautājums 
nav par to, ka partnervalsts apņemšanās īstenot 
reformas tiek noteikta par mērķi (sk. 4.1.4. iedaļas 
virsrakstu), bet gan, ievērojot 2012. gada budžeta 
atbalsta pamatnostādnes, par priekšnosacījumu, lai 
veiktu maksājumus, kas attiecas uz pamatelemen -
tiem, piemēram, cilvēktiesībām.
Ņemot vērā Padomes 2013. gada augusta / 
2014. gada februāra secinājumus un Palātas ieteiku -
mus, Komisija ir noteikusi, ka tās palīdzības prioritā -
tes būs sociāli ekonomiskās intervences pasākumi 
un atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai.
Kopš 2011. gada Ēģiptē nav īstenotas jaunas bu -
džeta atbalsta darbības, un kopš 2012. gada neviens 
budžeta atbalsta maksājums nav veikts nevienā no 
piecām pašreizējām budžeta atbalsta darbībām.Uz rezultātiem vērsts ietvars, kas tika izstrādāts 
sadarbībā par Pasaules Banku un ES dalībvalstīm ES 
vietējās attīstības stratēģijas ietvaros, tika saska -
ņots ar Palestīnas pašpārvaldi, noslēdzot sapra -
šanās memorandu, kas tika parakstīts 2015. gada 
25. martā. Izmēģinājuma posmā cita starpā tika 
aptvertas tādas jomas kā makroekonomiskie/fiskālie 
rādītāji, publisko finanšu pārvaldība (PFP), valsts 
pārvaldes reforma (tostarp pasākumi, kas vērsti uz 
Gazas joslas nestrādājošo ierēdņu reintegrēšanu), 
izglītība, veselība un sociālā aizsardzība. Izmēģi -
nājuma posma novērtējums tiks veikts 2015. gada 
beigās / 2016. gada sākumā, un nākamajā posmā 
varētu pievienot papildu sektorus. Iepriekš teiktais 
pierāda, ka rādītāji ir ieviesti, un tas ir saskaņā ar 
Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta 
(EKPI) regulu.
5. izcēlums
Komisija šo gadījumu uzskata par piemēru, kad 
tai galu galā izpratne par rādītāju bija jāpielāgo 
konkrētā vietējā konteksta apstākļiem un attiecīgi 
jāpieņem rādītāja mērķa vērtības pielāgošana. Pie -
mērs rāda, cik svarīgi ir pastāvīgi pievērst uzmanību 
šādām situācijām, taču tas neattiecas uz risku, ko 
Komisija var pārvaldīt citādi, ne šādā veidā.
38
Institucionālās reformas ir ilgs un sarežģīts process, 
kurā, sniedzot partnervalsts valdībai palīdzību 
pakāpeniskā virzībā uz priekšu, rezultāti var būt ilgt -
spējīgāki nekā īsā laikā gūti panākumi, pateicoties 
projekta realizācijai. Sk. atbildi uz 6. izcēlumu.
6. izcēlums
Komisija atzīmē, ka minētie maksājumi (atsauce uz 
2008. gada jūnija, 2010. gada decembra, 2011. gada 
jūlija maksājumiem) lielākoties ievada jauno 
budžeta atbalsta politiku, ar kuru tika ieviests daudz 
stingrāks atbilstības kritēriju novērtējums, jo īpaši 
PFP kritērija novērtējums. Risks, kas ilustrēts šajā 
piemērā, tika mazināts, sākot piemērot 2012. gada 
budžeta atbalsta pamatnostādnes.
Komisijas atbilde 45
46
Rezultāti saistībā ar ES ieguldījumu valsts attīstībā 
tiks paziņoti kā valsts rezultāti, ņemot vērā saņemto 
atbalstu, tādējādi izvēloties ieguldījuma pieeju 
(sk. Komisijas dienestu darba dokumentu (izdots 
2015. gada martā) “ES starptautiskās sadarbības un 
attīstības rezultātu ietvara darbības uzsākšana”). Lai 
šādu ieguldījumu novērtētu kvantitatīvi, var izman -
tot divas metodes, ko patlaban izmanto līdzekļu 
devēji:
- “vispārējā metode”, proti, tiek ziņots par kopē -
jiem (jeb vispārējiem) rezultātiem, ko ES ir sa -
sniegusi kopīgi ar citiem (piem., ar partnervalsts 
valdību un citiem līdzekļu devējiem), nevis par 
rezultātiem, kas ir saistīti ar ES sniegtā finansē -
juma daļu,
- “proporcionālā metode”, proti, tiek ziņots par 
rezultātiem, pamatojoties uz ES līdzekļu īpat -
svaru kopējā finansējumā. Saskaņā ar šo pieeju 
projektu un programmu rezultātus aprēķina 
proporcionāli ES sniegtā finansiālā ieguldījuma 
līmenim. Izmantojot šo pieeju, ziņojumā ne -
šaubīgi izceļ tiešo cēloņsakarību starp sniegto 
finansējumu un sasniegtajiem rezultātiem.
Apkopojuma līmenī, piemēram, gadījumā, kad 
ziņojumu gatavo, pamatojoties uz jauno rezultātu 
ietvaru, ir jāizvēlas viena no šīm metodēm. Tā kā 
detalizēta budžeta informācija par ieguldījumiem, 
ko devuši citi līdzekļu devēji, tostarp partnervalstu 
valdība, ne vienmēr ir viegli pieejama, lai varētu 
aprēķināt procentuālos rezultātus, Komisija ir 
izvēlējusies ziņojumus sniegt, ievērojot vispārējo 
pieeju, jo tā pašlaik ir vienīgā reālistiskā iespēja, kā 
apkopotā veidā ziņot par sasniegtajiem rezultātiem. 
Kā norādīts arī 2015. gada marta dienestu darba 
dokumentā, vispārējā metode būtu arī atbilstošāka 
no palīdzības efektivitātes aspekta, jo tā stingri 
pievērš uzmanību valstu īpašumtiesībām.7 . izcēlums — Otrā daļa
Budžeta atbalsta darbības Malāvijā un Ruandā tika 
veiktas līdz 2010. gadam, un pārsvarā tās ievada 
jauno budžeta atbalsta politiku, ar kuru tika īstenota 
daudz stingrāka pieeja, lai skaidrotu saikni starp ES 
finansētajām darbībām un valstu politiku.
Risks, kas ilustrēts šajā piemērā, tika mazināts, sākot 
piemērot 2012. gada pamatnostādnes.
8. izcēlums
Darbības bija mērķtiecīgi ārkārtas budžeta atbalsta 
pasākumi valsts makroekonomikas stabilizēšanai, 
kuru vispārējais mērķis bija atbalstīt Kongo Demo -
krātisko Republiku, lai tā pārvarētu ekonomisko un 
pārtikas krīzi, un attiecīgi rezultātu analīze ir jāskata 
šādā kontekstā.
PFP reformu plāns, uz ko atsaucas Palāta, patiešām 
bija norādīts finansēšanas līgumā, un tā ieviešana 
bija viens no starpposma mērķiem, kas ļauj novērtēt 
progresu.
Fiksētas izmaksu daļas arī ir attiecināmības jautā -
jums, t. i., tās ir saistītas ar darbības rezultātiem. 
Tāpēc maksājuma nosacījumi tika saistīti ar mēr -
ķiem, tostarp PFP uzlabojumiem.
Komisijas atbilde 46
60
Komisija jau ir veikusi pasākumus, lai uzlabotu 
novērtējumus:
- ir izstrādāts un izdots dokuments “Eiropas 
Savienības attīstības sadarbības novērtēšanas 
politika” (2014),
- tiek uzlabota projektu un programmu novērtē -
jumu plānošanas, īstenošanas un uzraudzības 
kvalitāte (turpinās),
- tiek palielināta vadības iesaistīšanās stratēģiska -
jos novērtējumos jau sākumposmā (turpinās),
- tiek piemērots “novērtējuma pirmais princips” 
saskaņā ar paziņojumu COM(2013) 686 final .
15. izcēlums
Komisija neuzskata, ka šis piemērs ir gadījums, kas 
liecina, ka rezultātu ziņošana vai novērtējums bija 
veikts vāji attiecībā uz visu darbību kopumā, kuras 
efektivitāti pēc definīcijas var novērtēt tikai tad, kad 
visu tās komponentu vai apakšprojektu īstenošana 
tuvojas noslēgumam vai kad tie jau ir īstenoti.
65
Komisija 2015. gadā izdos savu pirmo konsolidēto 
ziņojumu par rezultātiem saistībā ar palīdzību, kas 
sniegta ES starptautiskās sadarbības un attīstības 
politikas kontekstā. Tas būs ziņojums, kas papildinās 
gada pārskatu.
16. izcēlums — Trešā daļa
Uzlabojot uzraudzības un ziņošanas sistēmas un 
ieviešot operatīvās informācijas vadības sistēmu 
(aizstājot arī CRIS ), tiks būtiski paplašināta infor -
mācijas sistēmu EuropeAid  izmantošana ziņošanas 
nolūkā, jo īpaši rezultātu paziņošanai.9. izcēlums
Lai arī kopumā ir iespējams novērtēt, vai valsts 
politika, kurai budžeta atbalsta programma nodro -
šināja atbalstu, ir veicinājusi noteiktu, labi definētu 
rezultātu sasniegšanu valsts līmenī, nav iespējams 
konkrētu rezultāta proporcionālo daļu attiecināt uz 
ES finansējumu.
11. izcēlums
Piemērs, kas sniegts 11. izcēlumā, drīzāk vērš uzma -
nību uz nepietiekamu cilvēktiesību aspekta iekļau -
šanu programmās, nevis uz pieaugošo sarežģītību, 
ko rada transversālo jautājumu iekļaušana, vai uz 
papildu riskiem, kas rodas saistībā ar atbilstīgu 
mērķu un rādītāju definēšanu un saistīto rezultātu 
noteikšanu.
14. izcēlums — Otrā daļa
Īpašus noteikumus par rezultātu ziņošanu, kas jāie -
vēro ES īstenošanas partneriem, Komisija 2015. gadā 
ir iestrādājusi pārvaldības nolīguma (arī ar Pasaules 
Banku kā īstenošanas partneri) vispārējo nosacī -
jumu sadaļā un “ PAGODA ” nolīgumā, kas aptver 
visas novērtētās pīlāru organizācijas, tostarp ANO 
aģentūras. Tam vajadzētu nodrošināt rezultātu datu 
lielāku pieejamību progresa ziņojumos un gala ziņo -
jumos, ko nosūta ES īstenošanas partneri.
59
Ja noteiktos gadījumos, ņemot vērā projekta vai 
programmas būtību, rezultātus var identificēt un 
par tiem sagatavot ziņojumu tikai projekta vai pro -
grammas beigās, kas tādējādi neļauj sasniegumus 
novērtēt periodiski, tas nebūt vienmēr nenozīmē, ka 
ziņošana par rezultātiem notiek vāji. Šādos gadīju -
mos var identificēt starpposma mērķus vai kritērijus, 
kas palīdz izsekot, vai projekts vai programma noris 
sekmīgi, nodrošinot rezultātu efektīvu sasniegšanu.
Komisijas atbilde 47
75
Attiecībā uz budžeta atbalsta programmām Komi -
sija ir izstrādājusi riska pārvaldības sistēmu galveno 
risku identificēšanai un mazināšanai. Riska pārvaldī -
bas sistēma tiek ņemta vērā lēmumu pieņemšanas 
procesā, jo īpaši uzlabotā pārvaldībā ar iekšējās 
Budžeta atbalsta koordinācijas komitejas starpnie -
cību. Riska pārvaldības sistēma sistemātiski sniedz 
informāciju saistībā ar politikas dialogu ar partner -
valstīm stratēģiskā līmenī, kā arī pievēršot uzmanību 
galvenajiem jautājumiem. Riska pārvaldības sistēma 
tiek izmantota, lai līdzsvarotu gaidāmos ieguvu -
mus, kā noteikts rīcības dokumentā, ar identificē -
tajiem riskiem un lai ierosinātu risku mazināšanas 
pasākumus.
Iekšējā analīze (2013. un 2014. gada budžeta atbal -
sta ziņojums) rāda, ka valstis, kas saņem atbalstu no 
ES budžeta, skaidri uzrāda labākus publisko finanšu 
pārvaldības (PFP) darbības rezultātus, kas aizvien 
uzlabojas, salīdzinot tās ar valstīm, kas saņem atbal -
stu no citiem avotiem, ne no budžeta.
Risks, kas ilustrēts šajā piemērā, tika mazināts, 
sākot piemērot 2012. gada budžeta atbalsta 
pamatnostādnes.
19. izcēlums
2015. gadā Komisija nolēma, ka katrā atsevišķā 
gadījumā ir jāpaplašina pamatnovērtējums, strādāt 
vai nestrādāt ar kādu starptautisku organizāciju kā 
īstenošanas partneri.
20. izcēlums
Komisija atzīst, ka izmaiņas politiskajā un ekonomis -
kajā kontekstā rada riskus sasniedzamo rezultātu 
ziņā. Šāda veida riski ir iemesls, kāpēc konteksta 
analīze ir svarīgs elements standarta identifikācijas 
un formulēšanas procesā, ko piemēro Komisijas 
dienesti un ES delegācijas, gatavojot projektus un 
programmas.17. izcēlums
Nacionālo datu vākšanas un informācijas vadības 
sistēmu vājums valstīs, kurām ES sniedz palīdzību, ir 
faktors, kas ir raksturīgs attiecīgajām valstīm, kurām 
ir jaunattīstības valsts statuss, un visiem līdzekļu 
devējiem tas pastāvīgi rada bažas. To var ilgtspējīgi 
atrisināt, tikai izveidojot atbilstīgas valsts statistikas 
sistēmas. Šis riska faktors no ES puses tiek mazināts, 
jo ES sniedz daļu no šim sektoram nepieciešamā 
atbalsta, kā arī citu atbalstu. Tomēr to pietiekami var 
atrisināt tikai tad, ja valsts un līdzekļu devēju kopie -
nas kopējie centieni būs ilgstoši.
72
2014.–2020. gada DFS ir ieviestas vairākas jaunas 
iezīmes, jo īpaši lai stimulētu tēriņa programmu 
darbības sniegumu. Pamatojoties uz to, Komisijas 
iniciatīvas (ko virza priekšsēdētāja vietniece Kris -
talina Georgieva ) budžeta un cilvēkresursu jautā -
jumos mērķis ir pārslēgties no tērēšanas uz tādu 
ES budžetu, kas ir virzīts uz rezultātu. Uzdevums ir 
radīt apstākļus turpmākai budžeta darbības rezul -
tātu pastiprināšanai gan attiecībā uz programmas 
rezultātiem, gan līdzekļu pareizu finanšu vadību, 
izmantojot līdzsvarotu, vispusīgu pieeju. Nolūks ir 
mazināt risku, ka galvenā vērība tiek veltīta budžeta 
izpildei, kaitējot programmas rezultātiem, iekļaut 
tēriņu jomas un metodes, ar kurām ES budžets var 
gūt maksimālus rezultātus, un stingri piemērot ren -
tablu kontroli, lai stiprinātu atbilstību.
73
Komisija risina šo risku, izmantojot daudzgadu 
plānošanu, 24 mēnešu plānus atsevišķu darbību 
īstenošanai un iekšējās kvalitātes atbalsta grupas 
procesus. Šīs darbības tiek papildinātas ar turpmā -
kiem pasākumiem, piemēram, ar drīzumā ieviešamo 
ES rezultātu ietvaru. Sk. arī atbildi uz 29. punktu.
Komisijas atbilde 48
5. Secinājumi un ieteikumi
80 a)
Komisijas dienesti ir strādājuši dažādos līmeņos, lai 
nodrošinātu konsekventu terminoloģiju: 2013. gada 
sektora rādītāju pamatnostādnes, darbības doku -
menta veidne un saistītās pamatnostādnes, kas pie -
mērojamas no 2015. gada 1. janvāra, kā arī jaunais 
starptautiskās sadarbības un attīstības rezultātu 
ietvars un saistītie norādījumi un vadlīnijas ziņo -
jumu sniegšanai, pamatojoties uz rezultātu ietvaru.
Komisijas dienesti turpina stiprināt iekšējās kva -
litātes nodrošināšanas atbalstu attiecībā uz šiem 
atsevišķu darbības dokumentu aspektiem, kurus 
Komisija uzskata par svarīgiem gan attiecībā uz 
īstenošanas, darbības un rezultātu uzraudzību un 
ziņošanu, gan attiecībā uz darbību novērtēšanu.
Tie arī saskan ar terminoloģiju, ko izmanto pamat -
regulās, kuras noteikumi, ar ko reglamentē ES ārējo 
palīdzību.
Komisija piekrīt, ka projekta līmenī ir ārkārtīgi 
svarīgi izveidot “skaidru loģisko ķēdi” no iegul -
dījumiem līdz ietekmei. Tas tika pastiprināts, no 
2015. gada 1. janvāra ieviešot darbības dokumenta 
veidni. Tomēr skaidras loģiskās ķēdes izveidošana 
stratēģiskajā vai politiskajā līmenī nekad neatspo -
guļos sarežģītību attīstības kontekstā. Starptautisko 
novērtējumu vidē lineāru loģisko ietvaru izmanto -
šana šādā stratēģiskajā vai politiskajā līmenī tāpēc 
kļūst aizvien problemātiskāka.
80 b) 
Transversālu jautājumu iekļaušana patiešām rada 
atsevišķas problēmas, lai varētu atbilstīgi formulēt 
konkrētus darbību mērķus un rezultātus un savākt 
atbilstošos datus, kas ļautu uzraudzīt darbību 
īstenošanu.Lai pielāgotos neparedzētām izmaiņām palīdzības 
kontekstā, īstenošanas posmā ir nepieciešama 
zināma elastība. Tā tika nodrošināta, no 2014. gada 
jūlija vienkāršojot saistītos noteikumus un procedū -
ras. Šie vienkāršošanas pasākumi ietvēra izmaiņas, 
kas attiecas uz rādītāju izmantošanu, tādējādi var 
ņemt vērā konkrētu prioritāšu izmaiņas vai izmaiņas 
saistībā ar datu vākšanu un to pieejamību.
Tomēr nevar izslēgt, ka projekta sākotnējos mēr -
ķus nav iespējams sasniegt, un tādā gadījumā tie ir 
jāpielāgo mainīgajiem apstākļiem un kontekstam.
21. izcēlums
2015. gada janvārī veiktā reorganizācija kā tāda 
neietekmēs ne mērķu definēšanu, ne attiecīgo 
rezultātu sasniegšanu konkrēto rīcību kontekstā.
Komisija neatkarīgi no savas administratīvās organi -
zācijas un saskaņā ar noteikumiem Kopējās īsteno -
šanas regulā, kas aptver Eiropas kaimiņattiecību 
instrumenta (EKI) valstis, (jo īpaši saskaņā ar tās 12. 
un 13. pantu), ievēros savas saistības uzraudzīt pro -
jektu īstenošanu un sniegt ziņojumus dalībvalstīm, 
EP un citām ES iestādēm.
Komisija, pamatojoties uz rezultātu ietvaru, sniegs 
ziņojumu arī kaimiņvalstīm atbilstīgi Padomes 
2015. gada 26. maija secinājumiem Nr. 9145/15. 
Izmantojot jauno uz rezultātiem vērstas uzraudzības 
(ROM ) sistēmu, tika izstrādāts īpašs rīks “projekta 
beigu rezultātu ziņojumu” atbalstam, lai palīdzētu 
konsolidēt datus par projekta beigu rezultātiem, jo 
īpaši saistībā ar rādītājiem, kas izstrādāti, pamatojo -
ties uz saskaņotu rezultātu ietvaru.
Attiecībā uz novērtējumu Kaimiņattiecību politikas 
un paplašināšanās sarunu ģenerāldirektorātam 
(NEAR ĢD) ir pašam sava novērtēšanas funkcija, kas 
kopš 2015. gada ir attiecināma uz kaimiņvalstu un 
paplašināšanās valstu reģioniem.
Komisijas atbilde 49
Šie termini saskan ar pamatregulās lietoto 
terminoloģiju.
Komisijas dienesti turpina pastiprināt iekšējās 
kvalitātes nodrošināšanas atbalstu attiecībā uz šiem 
atsevišķu darbības dokumentu aspektiem un arī 
turpinās uzlabot vispārējās pamatnostādnes par 
projektu un programmu vadību un personāla apmā -
cības moduļiem šajā jomā.
2. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Pēdējo divu gadu laikā tiek gatavoti dažādi pasā -
kumi, lai pastiprinātu savas sistēmas, pamatno -
stādnes un procesus šajā saistībā. Sk. arī atbildi uz 
1. ieteikumu.
Komisija piekrīt (sk. atbildi uz 80. punkta a) apakš -
punktu), ka projekta līmenī ir ārkārtīgi svarīgi 
izveidot “skaidru loģisko ķēdi” no ieguldījumiem 
līdz ietekmei.
3. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Tiek veiktas darbības, lai uzlabotu visu uzraudzības 
un novērtēšanas sistēmu, pastiprinot arī Komisijas 
spēju identificēt gūtās mācības (sk. arī Komisijas 
atbildes uz Palātas Īpašo ziņojumu Nr. 18/2014).
Attiecībā konkrēti uz informācijas sistēmu Komi -
sija līdz šim ir veikusi šādas darbības – izveidojusi 
sākotnējo sistēmu, lai nodrošinātu konsolidētu 
rezultātu ziņošanu par tās pirmo rezultātu ziņojumu 
2015. gadā, pirms tiek izstrādāti jaunās operatīvās 
informācijas sistēmas pirmie moduļi, kuros arī plā -
nots iekļaut ziņošanu par rezultātiem.
Gaidot jauno sistēmu un saskaņā arī ar Palātas 
Īpašajā ziņojumā Nr. 18/2014 sniegto ieteikumu 
par novērtējumiem un ROM , Komisija drīz pabeigs 
izstrādāt specifisku, ar novērtējumiem saistītu 
informācijas moduli, un to paredzēts sākt izmantot 
2016. gada pirmajā pusē, kas tādējādi ļaus pakāpe -
niski uzlabot Komisijas spējas identificēt gūtās mācī -
bas, īstenojot dažādus būtiskus uzdevumus.80 c) 
Neefektivitātes un nepilnību risks, uz ko norāda 
Palāta, visvairāk varētu būt vērojams valsts līmenī. 
Tas parāda, cik svarīgi ir līdzekļu devējiem pielāgot 
valsts sistēmu / politiku / rezultātu ietvaru, kas ir 
vēlamā pieeja salīdzinājumā ar to, ka notiek tikai 
saskaņošana starp līdzekļu devējiem, kā Palāta jau 
norādīja 17. punkta a) un b) apakšpunktā.
Piemērojot šo pieeju, Komisija jau ir veikusi nozī -
mīgus centienus daudzgadu plānošanas perioda 
2014.–2020. gadam kontekstā, lai pēc iespējas pielā -
gotos valstu politikām un ietvariem saskaņā ar Pusa -
nas saistībām par palīdzības efektivitāti. Šādu pieeju 
Komisija izvēlējās, izstrādājot arī jauno vienoto 
rezultātu ietvaru. Valstu līmenī Komisija ir kopā ar 
pārējiem līdzekļu devējiem, priekšroku dodot valstij 
piederošu rezultātu ietvaru noteikšanai, un uzskata, 
ka viens no līdzekļiem šādu ietvaru veicināšanai ir 
plānošana, kas tiek veikta kopīgi ar ES dalībvalstīm.
80 h) 
Izmainoties darbību kontekstam, var mainīties 
izmantotie rādītāji vai rādītāju sākotnējās mērķa 
vērtības.
1. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam un jau ir veikusi 
darbu, lai nodrošinātu konsekventu terminolo -
ģiju: 2013. gada sektora rādītāju pamatnostādnes, 
darbības dokumenta veidne un saistītās pamatno -
stādnes, kas piemērojamas no 2015. gada 1. janvāra, 
kā arī jaunais starptautiskās sadarbības un attīstības 
rezultātu ietvars un saistītie norādījumi un vadlīni -
jas ziņojumu sniegšanai, pamatojoties uz rezultātu 
ietvaru.
Komisijas atbilde 50
4. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam. Tā jau ir paplaši -
nājusi savus centienus tādā nozīmē, kā norādīts tās 
atbildē uz 1. ieteikumu.
5. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Ieteikuma īstenošana būs daļa no darbībai rakstu -
rīgo risku vispārējā novērtējuma (piem., konkrētas 
īstenošanas modalitātes izvēle, sk. arī no 2015. gada 
1. janvāra piemērojamā darbības dokumenta veid -
nes 2. iedaļu “Riski un pieņēmumi”).
Attiecībā uz budžeta atbalsta programmām Komi -
sija ir izstrādājusi riska pārvaldības sistēmu galveno 
risku identificēšanai un mazināšanai. Riska pārvaldī -
bas sistēma tiek ņemta vērā lēmumu pieņemšanas 
procesā, jo īpaši uzlabotā pārvaldībā ar iekšējās 
Budžeta atbalsta koordinācijas komitejas starp -
niecību. Riska pārvaldības sistēma sistemātiski 
sniedz informāciju saistībā ar politikas dialogu ar 
partnervalstīm stratēģiskā līmenī. Riska pārvaldības 
sistēma tiek izmantota, lai novērtētu līdzsvaru, kas 
jānodrošina starp paredzētās darbības gaidāmajiem 
ieguvumiem, lai identificētu riskus un lai ierosinātu 
risku mazināšanas pasākumus.
Iekšējā analīze (2013. un 2014. gada budžeta atbal -
sta ziņojums) rāda, ka valstis, kas saņem atbalstu no 
ES budžeta, skaidri uzrāda labākus publisko finanšu 
pārvaldības (PFP) darbības rezultātus, kas aizvien 
uzlabojas, salīdzinot tās ar valstīm, kas saņem atbal -
stu no citiem avotiem, ne no budžeta.
Komisija 2015. gadā nolēma paplašināt pamatnovēr -
tējumu par to, strādāt vai nestrādāt ar starptautisku 
organizāciju kā īstenošanas partneri katrā atsevišķā 
gadījumā.
KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Veicot izvērtēšanu, Palāta apzināja deviņas galvenās riska 
jomas, kas saistītas ar tādu pieeju ES  attīstības un 
sadarbības pasākumiem, kura vērsta uz rezultātiem.
Palātas veiktajā pārbaudē tika konstatēts, ka Komisija šīs 
riska jomas bija pareizi noteikusi. Šajā pārbaudē arī 
konstatēja, ka Komisijas ierosinātās iniciatīvas tiecas 
uzlabot ES  attīstības un sadarbības rezultātus.
Tomēr vēl ir jāstrādā, lai šīs iniciatīvas darbotos pilnībā 
efektīvi. Šajā nolūkā Palāta ir sagatavojusi virkni 
ieteikumu.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA