EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 1.12.2011 
SEC(2011) 1440 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai  
par apkalpošanas uz zemes pakalpojumiem Savien ības lidost ās, un ar ko atce ļ Padomes 
Direktīvu 96/67/EK 
{COM(2011) 824 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1439 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV 1. PROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
1.1. Konteksts un identific ētās problēmas 
Apkalpošanas uz zemes pakalpojum i ietver visas uz zemes veicam ās ar aviāciju saistītās 
darbības, ko veic aviokomp āniju vajadz ībām lidostās, un tiem ir svar īga funkcija avi ācijas 
ķēdē. Lai gan apkalpošanas uz zemes pakalpojumi ne vienm ēr ir paman āmi, pasažieri sav ā 
pieredzē lidostās un gaisā paļaujas uz apkalpošanas uz  zemes pakalpojumu kvalit āti neatkarīgi 
no tā, vai nolūks ir nodrošin āt pasažieru pien ācīgu uzņemšanu lidost ās, materiālo komfortu 
lidmašīnā vai priekšnosac ījumus drošiem lidojumiem. T āpēc apkalpošanas uz zemes 
pakalpojumu efekt īva nodrošin āšana ir svar īga lidostu vad ības dienestiem, aviokomp ānijām 
un pasažieriem, un tai ir izš ķiroša nozīme lidostas infrastrukt ūras efektīvā izmantošan ā. Tā arī 
ievērojami veicina avi ācijas sistēmas veiktsp ēju kopum ā. 
Nolūkā reglament ēt piekļuvi apkalpošanas uz zemes pakalpojumu tirgum 1996. gad ā tika 
pieņemta Padomes Direkt īva 96/67/EK (“Direkt īva”) ar m ērķi atvērt tirgu tā, lai samazin ātu 
aviokomp āniju maks āto cenu un paaugstin ātu šo pakalpojumu kvalit āti. Tā 1990. gadu vid ū 
bija viena no galvenaj ām iniciatīvām, kas papildin āja vienoto avi ācijas tirgu. 
Direktīvā ir noteiktas 11 apka lpošanas uz zemes pakalpojumu kategorijas: 
– 1. administrat īvie pakalpojumi uz zemes un p ārraudzība; 
– 2. pasažieru apkalpošana; 
– 3. bagāžas apstrāde; 
– 4. kravas un pasta apstr āde; 
– 5. apkalpošana uz perona; 
– 6. gaisa ku ģu apkalpošana; 
– 7. nodrošin āšana ar degvielu un e ļļu; 
– 8. gaisa ku ģu tehniskā apkope; 
– 9. lidojuma vad ības un gaisa ku ģa apkalpes p ārvaldība; 
– 10. virszemes transports; 
– 11. pārtikas pieg ādātāju pakalpojumi. 
No tām šādām kategorij ām var piem ērot ierobežojumus (t ā dēvētie “ierobežotas pieejam ības 
pakalpojumi”); 
– bagāžas apstrāde; 
– kravas un pasta apstr āde attiecībā uz ienākošas, izejošas vai tranz ītā esošas 
kravas un pasta fizisko p ārkraušanu starp lidostas termin ālu un gaisa ku ģi; 
– apkalpošana uz perona; 
– nodrošināšana ar degvielu un e ļļu. 
Līdz 2001. gada 1. janv ārim saska ņā ar Direkt īvu bija sp ēkā šāds tiesiskais regul ējums:  
 Lidostas, kas atv ērtas 
komerciālai satiksmei ar Lidostas, kas atv ērtas komerci ālai satiksmei ar intensit āti lielāku par 2 miljoniem pasažieru 
vai 50 000 tonnu kravas gad ā 
 
LV 3   LV  intensitāti mazāku par 
2 miljoniem pasažieru 
vai 50 000 tonnu kravas 
gadā Visi pakalpojumi, 
izņemot “ierobežotas 
pieejamības 
pakalpojumus”  “Ierobežotas pieejam ības pakalpojumi”  
Pašpakalpoj
umi 
(apkalpošan
as uz zemes 
pakalpojum
i uz 
aviokomp ān
iju pašu 
rēķina) Brīva piekļuve tirgum 
attiecībā uz visām 
kategorij ām* Brīva piekļuve 
tirgum* 
 Brīva piekļuve* 
VAI 
Ierobežojums l īdz vismaz div ām pašpakalpojumus veicoš ām 
aviokomp ānijām katrā pakalpojumu kategorij ā (atlasītas, 
pamatojoties uz atbilst īgiem, objekt īviem, pārredzamiem un 
nediskrimin ējošiem krit ērijiem)*  
Apkalpošan
as uz zemes 
pakalpojum
i trešām 
personām Direktīva neattiecas  Brīva piekļuve 
tirgum*  Brīva piekļuve* 
VAI 
Ierobežojums l īdz diviem pakalpojumu nodrošin ātājiem, kas 
sniedz apkalpošanas uz zemes pakalpojumus treš ām person ām, 
katrā pakalpojumu kategorij ā (atlasīti, pamatojoties uz 
iepirkuma  procedūru, ko public ē ESOV). Vismaz vienam 
pakalpojumu nodrošin ātājam, kas sniedz apkalpošanas uz zemes 
pakalpojumus treš ām person ām, jābūt neatkar īgam no lidostas 
un domin ējošā aviopārvadātāja. 
** Iespēja ierobežot l īdz vienam  to pakalpojumu nodrošin ātāju 
skaitu, kas sniedz apkalpošanas uz zemes pakalpojumus treš ām 
personām, pamatojoties uz plat ības/kapacit ātes ierobežojumiem, ja 
EK ir apmierin ājusi prasību piešķirt izņēmumu.  
* Iespēja ierobežot pakalpojumu nodrošin ātāju skaitu, pamatojoties uz plat ības/kapacit ātes ierobežojumiem (ja EK ir apmierin ājusi prasību 
piešķirt izņēmumu). 
Kopš 1996. gada Komisija ir cieši uzraudz ījusi Direkt īvas piemērošanu, kas rad ījusi vairākus 
īstenošanas un izpildes jaut ājumus. Turkl āt krasi ir main ījies konteksts, k ādā tiek sniegti 
apkalpošanas uz zemes pakalpojumi (gaisa satiksmes intensit ātes palielin ājums par 36 %1 
pēdējā desmitgad ē, secīgas krīzes, piem ēram, ekonomisk ā lejupslīde, vulkāna izvirdums, 
spēcīgi sniegpute ņi u. c.). Šaj ā mainīgajā vidē apspried ēs un novērtējumos par direkt īvu ir 
konstatēta divu probl ēmu esamība. 
1.1.1.  Pirmā problēma. Apkalpošanas uz zemes paka lpojumu sniegšana pašlaik nav 
pietiekami efekt īva 
Aviokomp ānijām mūsdienās nav iesp ējas izmantot rentablus apkalpošanas uz zemes 
pakalpojumus vis ās ES lidost ās trīs galveno iemeslu d ēļ. 
Pirmkārt, iespēja ierobežot konkurenci attiec ībā uz konkr ētiem pakalpojumiem noz īmē, ka 
dažās lidostās aviokomp ānijām ir pieejama ierobežota izv ēle starp diviem pakalpojumu 
sniedzējiem attiec ībā uz katru no “ierobežotas pieejam ības pakalpojumiem”, un t ām ne 
vienmēr ir atļauts veikt pašpakalpojumus. 
Otrkārt, Eiropai ir rakstur īgs administrat īvu nosacījumu kopums attiec ībā uz piekļuvi valstu 
tirgiem. Katra dal ībvalsts var pras īt savu “apstiprin ājumu”, kā rezultātā rodas viet ējo prasību 
atšķirības, apkalpošanas uz zemes  pakalpojumu sniegšanas uz ņēmumiem ir oblig āti 
jāpielāgojas katras valsts attiec īgajam tirgum, un tiek veicin āta izmaksu palielin āšanās. 
Treškārt, jaunpien ācējiem ir gr ūtības iekļūt tirgū un izvērst darbību lidostu l īmenī. Dažās 
lidostās atsevišķi vietējie nosacījumi liedz jaunpien ācējiem ilgtsp ējīgi konkur ēt ar esošajiem 
pakalpojumu sniedz ējiem. Daži no š ādiem neatbilstošiem nosac ījumiem ir i) neatbilstošs 
                                                 
1 Avots: Eirokontroles Darb ības izvērtēšanas komisija. 
 
LV 4   LV tiesiskais regul ējums attiec ībā uz centraliz ētu infrastrukt ūru2 (CI) pārvaldību, ii) neatbilstošs 
tiesiskais regul ējums attiec ībā uz to lidostu vad ības dienestu gr āmatvedības nodal īšanu, kuri 
sniedz apkalpošanas uz zemes pakalpojumus, un iii) nesaska ņotu iepirkuma proced ūru 
piemērošana neatkar īgiem apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedz ējiem. 
1.1.2.  Otrā problēma. Apkalpošanas uz zemes pakalpojumu visp ārējā kvalitāte lidostu l īmenī 
neatbilst augošaj ām vajadz ībām uzticam ības, notur ības, droš ības un drošuma, un 
vides ziņā 
Var novērot neoptim ālu kvalitāti lidostu l īmenī attiecībā uz pakalpojuma uzticam ību 
(sagatavošan ās lidojumam kav ējumi un k ļūdas bagāžas apstr ādē), noturību (krīžu 
pārvarēšana), droš ību un drošumu (incidenti un terorisma draudi) un vidi (CO2 emisijas un 
glikols). 
Apkalpošanas uz zemes paka lpojumu nepietiekamo visp ārējo kvalitāti var saist īt ar diviem 
galvenajiem iemesliem: i) nepietiekama apkalpošanas uz zemes pakalpojumu koordin ācija 
lidostu līmenī (saistīta ar apakšuz ņēmuma līgumu slēgšanas praksi, kas ietekm ē lidostu 
platību un darb ību, darb ības ikdienas uzraudz ības neesam ību un efektivit ātes 
uzraudzības/ziņošanas tr ūkumu) un ii) neapmieri nošs tiesiskais regul ējums attiec ībā uz 
personāla apmācību un pārcelšanu. 
1.2. Subsidiarit āte 
Apkalpošanas uz zemes pakalpojumi ir b ūtiski gaisa transporta pien ācīgai darbībai saskaņā ar 
Līguma par Eiropas Savien ības darbību 58. un 90. pant ā noteikto m ērķi. Tā kā ir piemērojams 
subsidiarit ātes princips, ES r īcībai apkalpošanas uz zemes pakalpojumu jom ā jābūt pamatotai. 
Pirmkārt, dalībvalstis nevar ēja pietiekami sasniegt ierosin ātās rīcības mērķus, jo, kā jau tika 
atzīts 1996. gad ā, piekļuve apkalpošanas uz zemes pakalpojumu tirgum k ā daļa no kopējās 
gaisa transporta politikas b ūtu jānodrošina ES regul ējuma ietvaros. 
Otrkārt, vajadz ību pēc ES pievienot ās vērtības nosaka nepieciešam ība aviokomp ānijām 
darboties vienot ā aviācijas tirgū. Apkalpošanas uz zemes pakalpojumu uz ņēmumiem k ā to 
tiešajiem apakšuz ņēmējiem ir vajadz īgi vienlīdzīgi konkurences apst ākļi ES līmenī. 
2. ES INICIAT ĪVAS MĒRĶI 
Iniciatīvas vispārējais mērķis ir uzlabot apkalpošanas uz zemes pakalpojumu efektivit āti un 
kvalitāti lietotājiem (aviokomp ānijām) un tiešajiem lietot ājiem (pasažieriem/kravu 
ekspeditoriem). 
Konkrētie mērķi (KM) ir š ādi: 
KM1  — nodrošin āt, lai aviokomp ānijām būtu lielāka apkalpošanas uz zemes 
pakalpojumu risin ājumu izvēle ES lidost ās; 
KM2  — saska ņot un preciz ēt valstu administrat īvos nosac ījumus iek ļūšanai tirg ū 
(apstiprin ājumi);  
KM3  — nodrošin āt vienlīdzīgus konkurences apst ākļus lidostu l īmenī starp 
apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sabiedr ībām, kas darbojas saska ņā ar atšķirīgu 
reglament ējošo kārtību; 
                                                 
2 T. i., infrastrukt ūras, “ko izmanto, lai sniegtu t ādus apkalpošanas uz zemes pakalpojumus, kuru 
sarežģītība, izmaksas vai ietekme uz apk ārtējo vidi ne ļauj tos dal īt vai sadal īt vairākiem”, piem ēram, 
bagāžas šķirošanas, atledošanas, ūdens attīrīšanas un degvielas uzpildes sist ēmas. 
 
LV 5   LV KM4  — palielin āt koordin āciju starp apkalpošanas uz zemes pakalpojumu 
sniedzējiem lidost ā; 
KM5  — preciz ēt tiesisko regul ējumu attiec ībā uz person āla apmācību un pārcelšanu.  
3. POLITIKAS IESP ĒJAS 
Pirmā iespējamā darbība varētu būt pašlaik sp ēkā esošās Direktīvas atcelšana. L īdzšinējās 
kārtas apspried ēs ar ieinteres ētajām personām neliecina par v ēlmi to dar īt. Ņemot vērā iekšējā 
tirgus sadrumstalot ības risku un sarež ģītību, ko rad ītu atšķirīgas valsts/viet ējās/lidostu 
prasības, šī iespēja netiek apsv ērta sīkāk. 
Cita alternat īva varētu būt spēkā esošās Direktīvas stingra īstenošana, to nemainot, 
apvienojum ā ar norādījumiem. Š ī iespēja netiek apsv ērta sīkāk, jo vismaz vienu no 
galvenajiem iemesliem (iesp ēja ierobežot konkurenci attiec ībā uz konkr ētiem pakalpojumiem) 
nevar nov ērst ar stingru īstenošanu un nor ādījumiem. 
Apspriedēs ar ieinteres ētajām person ām un nov ērtējumos ir identific ēts plašs tādu pasākumu 
klāsts, ar kuriem var ētu atrisin āt identific ētās problēmu jomas. Neviens no nor ādītajiem 
atsevišķajiem politikas pas ākumiem nevar ētu sasniegt visus konkr ētos mērķus. 
Lai atrisin ātu identific ētās problēmas, papildus atsauces scen ārijam tiek ierosin ātas četras 
atšķirīgas politikas paketes. Ar katru paketi ir paredz ēts atrisināt visus piecus probl ēmas 
cēloņus. Trīs paketes ietver pas ākumus ar l īdzīgu intensit āti (attiecīgi zema, vid ēja un augsta) 
visās piecās identific ētajās jomās (lai mazin ātu “efektivit ātes/kvalitātes” un 
“efektivit ātes/darba apst ākļu” pretrunas). Ir pievienota ceturt ā pakete, kas ietver vid ējas 
intensitātes pasākumus apvienojum ā ar augstas intensit ātes pasākumiem nestr īdīgās jomās. 
Pirmā politikas pakete (PP1) paredz uzlabot pašreiz ējo sistēmu, grozot Direkt īvu tikai tikt āl, 
ciktāl nepieciešams, un sniegt nor ādījumus, kad vien iesp ējams. Tā ietver identific ētos 
pasākumus ar maz āku intensit āti. 
Otrās politikas paketes (PP2) m ērķis ir uzlabot pašreiz ējo sistēmu ar vid ējas intensit ātes 
pasākumu kopumu, un t āpēc tā ir vērienīgāka nekā PP1. Paketes veids ir regula. 
Trešā pakete (PP3) ietver augstas intensit ātes pasākumus, kas paredz apkalpošanas uz zemes 
pakalpojumu tirgus regul ējuma piln īgu saskaņošanu; arī tās veids ir regula. 
PP2´, kas ir PP2 variants, kurš ietver divus PP3 pas ākumus (attiec ībā uz apstiprin ājumiem un 
obligātajām kvalitātes prasībām), ir ceturt ā apsvērtā pakete. 
Juridiskais instruments, kas izv ēlēts attiecībā uz PP2/PP2´ un PP3, ir regula. T ā kā lielākā daļa 
sarežģījumu pašreiz ējā tiesiskaj ā regulējumā ir saistīta ar īstenošanas atš ķirībām starp 
dalībvalstīm, tas ļaus noteikt ES m ēroga noteikumus, vienlaikus atv ēlot dalībvalstīm noteiktu 
elastīguma pak āpi, bet tikai tad, kad tas ir nepieciešams. 
 
LV 6   LV  
 PP1 PP2 PP2´ PP3 
Juridiskais 
instruments Î 
Galvenie iemesli Ð Direktīva 
(+norādījumi)  Regula  Regula  Regula  
1: Iespēja ierobežot 
konkurenci 
attiecībā uz 
konkrētiem 
apkalpošanas uz 
zemes 
pakalpojumiem  Pašpakalpojumu 
tirgus piln īga 
atvēršana 
 - Pašpakalpojumu 
tirgus piln īga 
atvēršana 
- Lielās lidostās līdz 
trim palielin āts to 
pakalpojumu 
nodrošinātāju 
minimālais skaits, 
kuri sniedz 
apkalpošanas uz 
zemes pakalpojumus 
trešām personām, 
attiecībā uz četrām 
pakalpojumu 
kategorijām, ko var 
ierobežot.  - Pašpakalpojumu 
tirgus piln īga 
atvēršana 
- Lielās lidostās 
līdz trim palielin āts 
to pakalpojumu 
nodrošinātāju 
minimālais skaits, 
kuri sniedz 
apkalpošanas uz 
zemes 
pakalpojumus 
trešām personām, 
attiecībā uz četrām 
pakalpojumu 
kategorijām, ko var 
ierobežot.  Pašpakalpojumu un 
trešām personām 
sniegtu 
apkalpošanas uz 
zemes 
pakalpojumu tirgu 
pilnīga atvēršana 
(bez iepirkumiem)  
2: Administrat īvu 
nosacījumu 
dažādība attiecībā 
uz piekļuvi valstu 
tirgiem 
(apstiprin ājumi) Norādījumi 
dalībvalstīm par 
apstiprināšanas 
prasībām Tādu apstiprin ājumu 
savstarpēja atzīšana, 
kuri paredz 
saskaņotas prasības ES apstiprin ājuma 
ieviešana  ES apstiprin ājuma 
ieviešana  
a) Direktīvā 
precizētas 
definīcijas attiec ībā 
uz centraliz ētām 
infrastrukt ūrām 
(CI) a) Centraliz ētu 
infrastrukt ūru labāka 
pārvaldība a) Centraliz ētu 
infrastrukt ūru 
labāka pārvaldība a) Centraliz ētu 
infrastrukt ūru 
labāka pārvaldība 
3: Grūtības 
jaunpienācējiem 
iekļūt tirgū un 
izvērst darbību 
lidostu līmenī 
b) Direktīvā 
precizētas 
definīcijas attiec ībā 
uz grāmatvedības 
nodalīšanu b) Lidostu vad ības 
dienestu un to 
apkalpošanas uz 
zemes pakalpojumu 
sniegšanas 
meitasuzņēmumu 
juridiska noš ķiršana  b) Lidostu vad ības 
dienestu un to 
apkalpošanas uz 
zemes 
pakalpojumu 
sniegšanas 
meitasuzņēmumu 
juridiska 
nošķiršana  b) Atcelta lidostu 
vadības dienestu 
iespēja kontrol ēt 
apkalpošanas uz 
zemes 
pakalpojumu 
darbību to lidost ās  

 
LV 7   LV c) Direktīvā 
precizēta Lidostas 
izmantotāju 
komitejas loma un 
definīcijas c) Uzlabota 
iepirkuma proced ūra 
(Lidostas izmantot āju 
komiteja + darb ību 
iepirkums uz noteiktu 
termiņu) c) Uzlabota 
iepirkuma 
procedūra 
(Lidostas 
izmantotāju 
komiteja + darb ību 
iepirkums uz 
noteiktu termi ņu) (bez c): pakete PP3 
iepirkumus 
neparedz)  
a) Norādījumi par 
apakšuzņēmuma 
līgumu slēgšanu  a) Precizētu 
noteikumu ieviešana 
attiecībā uz 
apakšuzņēmuma 
līgumu slēgšanu  a) Precizētu 
noteikumu 
ieviešana attiec ībā 
uz apakšuz ņēmuma 
līgumu slēgšanu  a) Precizētu 
noteikumu 
ieviešana attiec ībā 
uz apakšuz ņēmuma 
līgumu slēgšanu  
b) Saskaņoti 
iepirkuma krit ēriji b) Saskaņoti 
iepirkuma krit ēriji b) Saskaņoti 
iepirkuma krit ēriji (bez b): pakete PP3 
iepirkumus 
neparedz)  
c) Norādījumi par 
“profesion ālās 
ētikas norm ām” c) Lidostas vad ības 
dienesta loma 
virszemes darb ībās 
Deleģētā aktā 
jāprecizē lidostas 
vadības dienests, kas 
lielās lidostās ir 
atbildīgs par 
obligātajām kvalitātes 
prasībām attiecībā uz 
apkalpošanas uz 
zemes pakalpojumu 
sniedzēju darbībām  c) Lidostas vad ības 
dienesta loma 
virszemes darb ībās 
ES līmenī noteiktas 
obligātās kvalitātes 
prasības lielās 
lidostās c) Lidostas vad ības 
dienesta loma 
virszemes darb ībās 
ES līmenī noteiktas 
obligātās kvalitātes 
prasības lielās 
lidostās 
4: Apkalpošanas uz 
zemes pakalpojumu 
nepietiekama 
koordinācija 
lidostās 
 d) Deleģētā aktā 
jāprecizē pienākums 
ziņot par darb ību 
efektivitāti (lielās 
lidostās) d) Deleģētā aktā 
jāprecizē 
pienākums ziņot 
par darbību 
efektivitāti (lielās 
lidostās) d) Deleģētā aktā 
jāprecizē 
pienākums ziņot 
par darbību 
efektivitāti (lielās 
lidostās) 
5: Neapmierinošs 
tiesiskais 
regulējums attiec ībā 
uz person āla 
apmācību un 
pārcelšanu  a) Norādījumi par 
apmācību a) Obligātais 
personāla apmācības 
minimums  a) Obligātais 
personāla 
apmācības 
minimums  a) Individu ālas 
personāla 
kvalifikācijas 
(licencēšanas) 
ieviešana 
galvenajām 
personāla 
kategorijām 

 
LV 8   LV b) Apspriešan ās ar 
darbinieku 
pārstāvjiem 
iepirkuma 
procedūrās b) Dalībvalstīm 
atļauts piem ērot 
prasību pārņemt 
personālu ar 
līdzīgiem 
nosacījumiem 
attiecībā uz 
ierobežotas 
pieejamības 
pakalpojumiem  b) Dalībvalstīm 
atļauts piem ērot 
prasību pārņemt 
personālu ar 
līdzīgiem 
nosacījumiem 
attiecībā uz 
ierobežotas 
pieejamības 
pakalpojumiem  b) Person āla 
pilnīga pārņemšana 
ar līdzīgiem 
nosacījumiem, ja 
darbība tiek (da ļēji) 
nodota citam 
pakalpojumu 
sniedzējam, 
attiecībā uz visiem 
apkalpošanas uz 
zemes 
pakalpojumiem  
4. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Politikas pakešu ietekmes kopsavilkums ir sniegts turpm āk. 
 Ietekme sal īdzinājumā ar atsauces scen āriju 
  PP1 PP2 PP2´ PP3 
Ekonomisk ā ietekme      
 Ietekme uz iekš ējā 
tirgus darb ību, 
konkurenci un 
apkalpošanas uz 
zemes pakalpojumu 
konkurētspēju ĻOTI 
MINIMĀLI 
POZITĪVA MAKSIM ĀLI 
POZITĪVA MAKSIM ĀLI 
POZITĪVA VIDĒJI POZIT ĪVA 
 Ietekme uz 
pamatdarb ības 
izmaksām un 
uzņēmumu darb ību 
 NAV NEITRĀLA NEITRĀLA VIDĒJI NEGAT ĪVA 
 Ietekme uz maziem 
un vid ējiem 
uzņēmumiem  NAV MINIMĀLI 
NEGATĪVA MINIMĀLI 
NEGATĪVA VIDĒJI NEGAT ĪVA 
 Ietekme uz 
patērētājiem NAV VIDĒJI 
POZITĪVA VIDĒJI POZIT ĪVA MINIMĀLI 
POZĪTĪVA 
 Uzņēmumi — 
administrat īvais slogs 
(AS) pēc pieciem 
gadiem  NAV - 0,61 M EUR 
MINIMĀLI 
POZĪTĪVA - 0,61 M EUR 
MINIMĀLI 
POZĪTĪVA - 0,61 M EUR 
MINIMĀLI 
POZĪTĪVA 
 Valsts iest ādes — AS 
pēc pieciem gadiem  NAV - 0,185 M EUR 
MINIMĀLI 
POZĪTĪVA - 0,185 M EUR 
MINIMĀLI 
POZĪTĪVA - 0,185 M EUR 
MINIMĀLI 
POZĪTĪVA 
 Dal ībvalstis  NAV - 0,2 M EUR  - 1,06 M EUR  - 1,06 M EUR  
 Eiropas Komisija  NAV Niecīga 
(+ 0,015 M + 0,86 M EUR  + 0,86 M EUR  

 
LV 9   LV  Ietekme sal īdzinājumā ar atsauces scen āriju 
  PP1 PP2 PP2´ PP3 
EUR)  
 Trešās valstis  ĻOTI 
MINIMĀLI 
POZITĪVA MAKSIM ĀLI 
POZITĪVA MAKSIM ĀLI 
POZITĪVA VIDĒJI POZIT ĪVA 
 ES budžets  NAV NAV 0,86 M EUR piecos 
gados  0,86 M EUR piecos 
gados  
Sociālā ietekme      
 Nodarbin ātība 
(darbavietu skaits)  NAV - 
450 darbavietu 
gadā 
apkalpošanas 
uz zemes 
pakalpojumu 
jomā - 450 darbavietu gad ā 
apkalpošanas uz 
zemes pakalpojumu 
jomā - 900 darbavietu gad ā 
apkalpošanas uz 
zemes pakalpojumu 
jomā, bet jaunas 
darbavietas 
organizācijās, kas 
licencē apkalpošanas 
uz zemes 
pakalpojumu 
personālu 
 Darba kvalit āte, 
darbinieku vesel ība 
aizsardzība, droš ība 
un cieņa ĻOTI 
MINIMĀLI 
POZITĪVA VIDĒJI 
POZITĪVA VIDĒJI POZIT ĪVA ĻOTI MAKSIM ĀLI 
POZITĪVA 
Ietekme uz vidi  ĻOTI 
MINIMĀLI 
POZITĪVA VIDĒJI 
POZITĪVA VIDĒJI POZIT ĪVA VIDĒJI POZIT ĪVA 
Ietekme uz 
apkalpošanas uz zemes 
pakalpojumu kvalit āti MINIMĀLI 
POZĪTĪVA MAKSIM ĀLI 
POZITĪVA MAKSIM ĀLI 
POZITĪVA MAKSIM ĀLI 
POZITĪVA 
Ietekme uz sp ēkā esošo 
tiesību aktu 
vienkāršošanu  ĻOTI 
MINIMĀLI 
POZITĪVA NEITRĀLA NEITRĀLA NEITRĀLA 
Transpon ēšanas un 
atbilstības aspekti  MINIMĀLI 
NEGATĪVA VIDĒJI 
NEGATĪVA VIDĒJI 
NEGATĪVA ĻOTI NEGAT ĪVA 
5. IESPĒJU SALĪDZINĀJUMS  
Politikas paketes tiek nov ērtētas pēc efektivit ātes, lietder īguma un saska ņotības kritērijiem. 
No efektivit ātes viedok ļa pakete PP3 pied āvā vislielāko iespēju sasniegt visus konkr ētos 
mērķus, savuk ārt pakete PP2 pied āvā labu efektivit āti kopumā. Pakete PP1 konkr ētos mērķus 
var sasniegt tikai ierobežoti.  
Lietderīguma ziņā pakete PP3, kas ir visrentabl ākā, ir mazāk efektīva nekā PP2, savuk ārt 
pakete PP1 izmaks ā vislētāk un ir visviegl āk īstenojamā. 
Saskaņotības ziņā paketes ir l īdzīgas. 
 
LV 10   LV  Politikas pakešu efektivit āte, lietder īgums un saska ņotība 
  PP1 PP2 PP2 PP3 
Efektivitāte Ierobežota  Laba Laba Ļoti laba  
 KM1 Ierobežota  Laba  Laba  Ļoti laba  
 KM2 Ļoti ierobežota  Ļoti laba  Ļoti laba  Ļoti laba  
 KM3 Ierobežota  Ļoti laba  Ļoti laba  Izcila 
 KM4 Ierobežota  Ļoti laba  Ļoti laba  Ļoti laba  
 KM5 Ierobežota  Laba Laba Ļoti laba  
Lietderīgums  Ļoti labs  Labs Labs Ierobežots  
Saskaņotība Ierobežots 
kompromiss  Ierobežots 
kompromiss  Ierobežots 
kompromiss  Ierobežots 
kompromiss  
Pakete PP1 ir vismaz āk pievilcīga, jo tā neatrisina identific ētās problēmas. 
Paketes PP2/PP2´ ir lab ākas par PP3:  
• atšķirības efektivit ātes ziņā (tas, cikt āl tiek atrisin ātas probl ēmas) starp 
PP2/PP2´ un PP3 ir ierobežotas; 
• atšķirības ietekmes zi ņā ir būtiskas — attiec ībā uz gandr īz visiem krit ērijiem 
PP2/PP2´ uzlabo situ āciju vai ierobežo kait ējošu ietekmi daudz efekt īvāk nekā PP3; 
• tādējādi paketes PP2/PP2´ sal īdzinājumā ar PP3 pied āvā labāku kompromisu 
starp efektivit āti un pie ņemamo ietekmi — t ās sasniedz m ērķus bez vajadz ības 
ieviest izmai ņas ar pārmērīgām izmaks ām. 
Paketes PP2 un PP2´ ir ļoti līdzīgas. Atšķirība starp t ām ir tikai to abu daž ādo pasākumu 
ietekme — attiec ībā uz abiem pas ākumiem pakete PP2 ir lab āka no transpon ēšanas/atbilst ības 
aspektu viedok ļa (izmantojot PP2´, paredzams, ka b ūs jāiegulda vair āk pūļu), savukārt PP2´ ir 
labāka vienk āršošanas m ērķiem. Tāpēc, ņemot vērā atbilstības/izpildes pamataspektu, 
ieteicamā pakete ir PP2. 
PP2 mēreni atver apkalpošanas uz zemes pakalpoj umu tirgu, vienlaikus nepasliktinot darba 
apstākļus (būtu iespējama person āla pārcelšana ar l īdzīgiem nosac ījumiem gad ījumā, ja tiek 
piemērota vēl plašāka atvēršana). PP2 par sapr ātīgām izmaks ām nodrošin ātu atvērtāku, 
godīgāku apkalpošanas uz zemes pa kalpojumu tirgu, vienlaikus ar ī paaugstinot kvalit āti un 
precizējot atbild ības jomas lidostu kontekst ā un preciz ējot person āla apmācības un 
pārcelšanas regul ējumu. 
6. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Komisija nov ērtētu jaunās regulas īstenošanu piecus gadus p ēc tās pieņemšanas.