38. pieprasa Komisijai p ēctūrisma nozari p ārstāvošo organiz āciju revīzijasīstenot konkr ētas darbības
cīņāpret nekustam āīpašuma dempingu saist ībāar tūrismu;
39. pieprasa Eiropas valstu vald ībām raudzīties, lai, p ārvietojot uz ņēmumus uz jaunatt īstības valstīm vai
īstenojot taj āslīgumus, tiktu piln ībāievēroti Eiropas uz ņēmumiem piem ērojamie noteikumi, it īpašiņemot
vērāattiecīgo darba ņēmēju tiesības;
40. pieprasa, lai attiec īgo valstu vald ības un ES t ūrisma uz ņēmumi liktu iev ērot noteikumus, kas aizsarg ā
cilvēktiesības, darba ņēmēju tiesības saska ņāar Starptautisk ās Darba organiz ācijas noteiktaj ām pamatpras ī-
bām, Eiropas pat ērētāju un tūristu aizsardz ību, kāarīieteikumus attiec ībāuz tūrisma uz ņēmumiem;
41. pieprasa jaunatt īstības valstu vald ībām ieviest p ārredzamas attiec īgās valsts tirgus pieejam ības proce-
dūras, kuras b ūtu reglament ētas saska ņāar Pasaules T ūrisma organiz ācijas ieteikumiem, kas ir nepiecie šams
nosacījums attiec ībāuz visiem ārvalstu ieguld ījumiem;
*
**
42. uzdod t āpriekšsēdētājam nosūtītšo rezolūciju Padomei un Komisijai.
P6_TA(2005)0338
Nigēra
Eiropas Parlamenta rezol ūcija par badu Nig ērā
Eiropas Parlaments ,
—ņemot vērāANO aicin ājumus sniegt pal īdzību ar pārtiku bada nov ēršanai Nigērā, kam kop ējānepie-
ciešamāsumma ir USD 80,9 miljoni,
—ņemot vērāReglamenta 115. panta 5. punktu,
A. tākāNigēra bija otr ānabadzīgākāvalsts pasaul ē, pat vēl pirms lietus nepietiekam ības, un sise ņu uzli-
dojumi nopost īja pagājušāgada ražu, kārezultātāsaskaņāar aprēķiniem tre šdaļa no gandr īz 12 miljo-
niem valsts iedz īvotāju ciešnoārkārtīgi liela pārtikas trūkuma, taj āskaitāarī800 000 b ērni, kuri dz īvo
pusbadā;
B. tākākopš1900. gada Nig ērāir bijuši deviņi sausuma un stipra bada periodi un asto ņi siseņu uzlido-
jumi;
C. tākāsausuma skartajos re ģionos, kārāda iepriek šējāpieredze, var veidoties labv ēlīgi apstākļitādu lipīgu
slimību kāmalārijas, hepat īta, holēras, vēdertīfa un caurejas uzliesmojumiem;
D. tākāNigēras pārtikas krīze ir daudzu probl ēmu apvienojums, un klimatiskie apst ākļi, pārtikas ražošana,
tirgus, tehnolo ģijas, sanit ārie apstākļi, veselības aprūpe, izglītība, bērnu audzin āšanas trad īcijas, Nig ēras
lielais par ādsārvalstīm un pla ši izplatītānabadzība ietekm ēja situāciju;
E. tākāNigēras valdība līdz 2005. gada j ūnijam atteic ās izdalīt bezmaksas p ārtikas devas;
F. tākāš īatteikuma iemesls bija p ārliecība paršādas palīdzības destabiliz ējošo ietekmi uz tirgu un kr īzes
nozīmīguma nolieg šana;C 193 E/344 LV 17.8.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis33
Ceturtdiena, 2005. gada 8. septembris
G. tākālētu, valdības subsid ētu pārtikas produktu daudzums nebija pietiekams, un tie nebija pieejami
nabadzīgākajiem;
H. tākālaikā, kad mirst ības līmenis ir dramatisks, nevajadz ētušaubīties par ārkārtas pārtikas atbalsta
izplatīšanas pak ārtošanu nākotnes pārtikas dro šībai;
I. tākā2004. gada novembra s ākumāANO izteiktie atk ārtotie aicin ājumi palika gandr īz bez iev ērības,
līdz situācija sasniedza kr īzes apmērus;
J. tākānepieciešamās humānās palīdzības apjomi ir ārkārtīgi lieli, sākot no p ārtikas, dzeram āūdens un
medikamentiem l īdz vakcīnāmbērniem, lai nepie ļautu epid ēmiju uzliesmojumu;
K. tākāir skaidri redzams, ka pa šreizējāsituācija ir jānovēršnekavējoties, nebeidzamo zaud ējumu nov ēr-
šana Nigērāun visāSahelāir ilgtermi ņa uzdevums, kura risin āšanai ir nepiecie šamiārkārtīgi lieli iegul-
dījumi un patiesa ap ņemšanās izskaust badu;
L. tākāneauglīgo platību palielin āšanos un bar ības vielu samazin āšanos augsn ēir radījusi dabas resursu
neapdom īga izmanto šana, tostarp me žuu nk rūmāju masveida izcir šana, kāarīklimata mai ņas izraisītās
sekas;
M. tākāsaskaņāar ANO ārkārtas palīdzības koordinatoru 80 reizes d ārgāk ir probl ēmu risināta rārkārtas
palīdzību, nekārīkojoties prevent īvi; tākātas attiecas ar īuz kaimi ņvalstīm (Mali, Maurit āniju, Burkina-
faso unČadu), kur āsa rīdraud bads,
1. mudina starptautisko sabiedr ību neatst āt bez iev ērības Nigēras iedzīvotāju ilgstošās ciešanas, jo posta
vissmagāk skartajiem valsts re ģioniem tiek pieg ādāta pārtika, bet ir v ērojamas satrauco šas pazīmes, ka finan-
siālais atbalsts ārkārtas pasākumiem sar ūk;
2. aicina nepietiekamo uzturu Nig ērāatzīt par hiperend ēmisku, lai ieviestu visp ārēju atbildības sistēmu,
tostarp iesp ēju bērniem līdz piecu gadu vecumam piek ļūt aprūpei un nodro šināta rpārbaudītas vērtības
terapeitiskiem p ārtikas produktiem;
3. aicina par priorit āti noteikt profilaksi, nodro šinot lielāku neatkar ību no neregul ārām lietusg āzēmu n
attīstīt lauksaimniec ību, kas balst āsu zi r i gāciju (mazie dambji), liel āku pārtikas ražīgumu, izmantojot m ēslo-
jumu, mākslīgos mēslus un instrumentus, un palielinot viet ējo graudaugu rezerves;
4. atzin īgi vērtēKomisijas pie šķirtos EUR 4,6 miljonus hum ānai palīdzībai Nigērai, kāarī2005. gada
1. jūlijāizteikto sol ījumu “nodrošināt papildu l īdzekļus humānajai palīdzībai, ja stāvoklis turpin ās pasliktin ā-
ties”;
5. izsaka no žēlu par Nig ēras valdības nepietiekamo un l ēno reakciju uz kr īzes pirmaj ām pazīmēm; izsaka
nožēlu par to, ka iest ādes krīzes sākuma stadij āneizdalīja iedzīvotājiem bezmaksas p ārtiku;
6. izsaka no žēlu par nepietiekamu vald ības iejauk šanos, lai nov ērstu spekul āciju un kr īzi, un aicina Nig ē-
ras valdību izstrādātm e hānismus, lai nodro šinātu, kašāda prakse neatk ārtojas;
7.šaubās par to, cik pamatota ir lauksaimniec ības tirgu piln īga atbrīvošana, kas ir uzs ākta“strukturālo
pielāgojumu ”politikas sakar āun ko atbalsta Starptautiskais val ūtas fonds;
8. tajāpašālaikābrīdina par iesp ējamu nepamatotu p ārtikas atbalstu un aicina starptautisko sabiedr ību
pārtraukt p ārtikas atbalstu, tikl īdz tāuzskata, ka situ ācija ir uzlabojusies;
9. izsaka no žēlu par starptautisko l īdzekļu devēju novēloto atsauk šanos uz ANO aicin ājumiem, kuri pir-
moreiz izskan ēja pirms devi ņiem mēnešiem;šajāsakarānorāda uz to, cik gr ūti bija mobiliz ēt starptautisko
palīdzību tieši tajālaikā, kad bag ātās G8 valstis apgalvoja, ka padar īšotĀfriku par savu galveno priorit āti;17.8.2006. LV C 193 E/345 Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis33
Ceturtdiena, 2005. gada 8. septembris
10. aicina iev ērojami palielin āt no ANO pal īdzības fonda ieg ūstamās rezerves, lai nodro šinātu, ka iepriek š
ir pieejami pietiekami l īdzekļi, lai ANO pal īdzības organiz ācijas varētu nekavējoties uzs ākt palīdzības operā-
cijas;
11. izsaka dzi ļun ožēlu par to, ka, lai mobiliz ētu palīdzībuĀfrikānotiekošu katastrofu gad ījumā,i rjāpie-
liek tik lielas p ūles, turpret īcunami un t āupuri, starp kuriem bija ar ītūristi no rietumvalst īm, piesaist īja
plašsaziņas līdzekļuārkārtīgu uzman ību;
12. izsaka gandar ījumu par Eiropas Kopienas Hum ānās palīdzības biroja (ECHO) ārkārtas palīdzības
saskaņošanu ar Komisijas veiktajiem ilgtermi ņa pasākumiem nodro šinātībai ar pārtiku, kāarīpar Nigēras
valsts strat ēģijās dokument ādoto skaidro nor ādi uz to, ka lauku teritoriju att īstība un nodro šinātība ar
pārtiku ir noteiktas par priorit āti;
13. aicina starptautiskos l īdzekļu devējus pievērsties arīar veselības aizsardz ību saistītajai palīdzībai, pie-
mēram, uzlabot piek ļuvi tīramūdenim, izdal īt rehidrācijas tabletes, k āarīatbalstīt un papla šināt jau eso šos
veselības aizsardz ības dienestus, lai nov ērstu lipīgu slimību uzliesmojumus;
14. aicina starptautiskos l īdzekļu devējus koordin ētN i gērai paredz ētās palīdzības stratēģijas gan savstar-
pēji, gan ar Āfrikas Savien ību, Rietum āfrikas valstu ekonomisko kopienu un citiem re ģionālajiem un viet ē-
jiem subjektiem; uzsver, cik noz īmīgi ir piešķirtšai palīdzībai ilgtermi ņa raksturu un padar īt to par re ģionā-
lās stratēģijas sastāvdaļu, lai izvair ītos no nebeidzam ās nabadz ības un bada;
15. izsaka ba žas par p ārtikas pieejam ību kaimi ņvalstīs Mali un Burkinafaso un aicina r ūpīgi novērot
stāvokli plašākāreģionā;
16. aicina Komisiju un Padomi uzlabot agr āsb rīdināšanas sistēmu, lai nov ērotu paaugstin āta riska re ģio-
nus, kuros var izcelties bads, lai dotu iesp ēju veikt savlaic īgus pasākumus un nov ērst katastrofas;
17. uzsver, ka b ūtiskākāproblēma Nigērāir hronisk āun plaši izplatītānabadzība un ka valstij nav
līdzekļu izveidot kr ājumus neparedz ētiem gadījumiem, ko izmantot šādu krīžug a dījumos;
18. aicina Komisiju un Padomi atz īt globālās sasilšanas ietekmi uz Subsah ārasĀfriku un veikt Eirop ā
pasākumus, lai mazin ātušādu ietekmi, Eiropas Savien ības līmenīpieņemot stingras CO2samazināšanas
stratēģijas;
19. uzskata, ka tirdzniec ības sarun āsa rĀfrikas valst īmjāņem vērādabas resursu izmanto šana;
20. aicina r īkoties, lai nodro šinātu Nigērasārējo parādu atcelšanu, par ko tika pazi ņots G8 augst ākā
līmeņa sanāksmē;
21. aicina Komisiju, tikl īdzārkārtas situācija ir nov ērsta,īstenot visaptvero šu politiku kr īzes galveno
cēloņun o vēršanai, lai piev ērstos galvenajiem struktur ālajiem cēloņiem unšajāreģionāuzlabotu lauksaimnie-
cības produktivit āti;
22. aicina šīreģiona valstu vald ībasīstenot ilgtsp ējīgu lauksaimniec ības attīstības politiku;
23. aicina ANO Ģenerālo asambleju 2005. gada septembra sesij ānoteikt starptautisk ās palīdzības veidu
un līdzekļus, lai saska ņāar tūkstošgades mērķiem pasaul ēizskaustu nabadz ību un badu;
24. uzdod t āpriekšsēdētājam nosūtītšo rezolūciju Padomei, Komisijai, Āfrikas Savien ībai, ANO ģenerāl-
sekretāram,ĀKK un ES Apvienot ās parlament ārās asamblejas l īdzpriekšsēdētājiem, kāarīNigēras, Mali, Bur-
kinafaso un Maurit ānijas vald ībām.C 193 E/346 LV 17.8.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis33
Ceturtdiena, 2005. gada 8. septembris