Priekšlikums Padomes regula ar ko izbeidz antidempinga pasākumu daļējo starpposma pārskatīšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas, Saūda Arābijas, Baltkrievijas un Korejas Republikas izcelsmes sintētisko poliesteru štāpeļšķiedru importu /* COM/2007/0088 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 9.3.2007 COM(2007) 88 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko izbeidz antidempinga pasākumu daļējo starpposma pārskatīšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas, Saūda Arābijas, Baltkrievijas un Korejas Republikas izcelsmes sintētisko poliesteru štāpeļšķiedru importu (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | 110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 („pamatregula”) procedūrā, kas attiecas uz Ķīnas Tautas Republikas, Saūda Arābijas, Baltkrievijas un Korejas Republikas izcelsmes sintētiskajām poliesteru štāpeļšķiedrām. | 120 | Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. | 139 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Priekšlikuma jomā nav spēkā esošu noteikumu. | 141 | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | 219 | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | 229 | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. | 230 | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet tajā ietverts pilnīgs novērtējamo nosacījumu saraksts. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | 305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2005. gada 22. decembrī sāka ex officio daļēju starpposma pārskatīšanu, kas aprobežojās ar to antidempinga pasākumu ražojuma definīcijas pārbaudi, kas attiecas uz Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR), Saūda Arābijas, Baltkrievijas, Austrālijas, Indonēzijas, Taizemes, Korejas Republikas un Indijas izcelsmes sintētisko poliesteru štāpeļšķiedru (PŠŠ) importu. Pārskatīšanas iemesls bija viena Korejas ražotāja eksportētāja sniegtā informācija, kurā bija norādīts, ka viegli kūstošas poliestera štāpeļšķiedras (VKP) ir jāizslēdz no ražojuma definīcijas, jo, šķiet, ka tām ir atšķirīgas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības un gala izmantojuma veidi salīdzinājumā ar citu veidu PŠŠ. Tomēr izmeklēšanā noskaidroja, ka VKP un citiem PŠŠ veidiem ir vienas un tās pašas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības un gala izmantojuma veidi. Konkrēti VKP un citos PŠŠ veidos tiek izmantotas vienas un tās pašas izejvielas, to ražošanas process būtībā ir vienāds, tiem ir vieni un tie paši gala izmantojuma veidi, tos izplata, izmantojot vienus un tos pašus kanālus, un visbeidzot tie zināmā mērā ir savstarpēji aizstājami. Tāpēc tiek secināts, ka VKP un citi PŠŠ veidi jāuzskata par vienu ražojumu saistībā ar spēkā esošo antidempinga pasākumu piemērošanu. Tādējādi tiek ierosināts izbeigt šo daļējo starpposma pārskatīšanu, negrozot to antidempinga pasākumu ražojuma definīciju, kas piemērojami PŠŠ importam no ĶTR, Saūda Arābijas, Baltkrievijas un Korejas Republikas. Jāatzīmē, ka antidempinga pasākumi attiecībā uz Austrālijas, Indijas, Indonēzijas un Taizemes izcelsmes PŠŠ importu tika atcelti ar Komisijas 2006. gada 13. oktobra Regulu (EK) Nr. 1515/2006 un tādējādi šī daļējā starpposma pārskatīšana vairs neattiecas uz šādu importu. Pēc apspriešanās dalībvalstis šo priekšlikumu vienbalsīgi atbalstīja. Padomei ierosināts pieņemt pielikumā iekļauto regulas priekšlikumu, kas pēc iespējas drīzāk jāpublicē Oficiālajā Vēstnesī. | 310 | Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. | 329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. | 331 | Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. | 332 | Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo valsts iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. | Juridisko instrumentu izvēle | 341 | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. | 342 | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. Iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas. | IETEKME UZ BUDžETU | 409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | E-3416 | 1. Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko izbeidz antidempinga pasākumu daļējo starpposma pārskatīšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas, Saūda Arābijas, Baltkrievijas un Korejas Republikas izcelsmes sintētisko poliesteru štāpeļšķiedru importu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] („pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, tā kā: 1. PROCEDŪRA 1.1. Spēkā esošie pasākumi (1) Padome ar Regulu (EK) Nr. 1522/2000[2] noteica galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Austrālijas, Indonēzijas un Taizemes izcelsmes sintētisko poliesteru štāpeļšķiedru („PŠŠ”) importu. (2) Padome ar Regulu (EK) Nr. 2852/2000[3] noteica galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Korejas Republikas un Indijas izcelsmes PŠŠ importu. (3) Padome ar Regulu (EK) Nr. 1799/2002[4] noteica galīgo antidempinga maksājumu Baltkrievijas izcelsmes PŠŠ importam. (4) Padome ar Regulu (EK) Nr. 428/2005[5] noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas („ĶTR”) un Saūda Arābijas izcelsmes PŠŠ importam, grozīja un atjaunoja uz pieciem gadiem pasākumus attiecībā uz Korejas Republiku. (5) Visas šīs regulas turpmāk tiks sauktas par „sākotnējām regulām”. Izmeklēšanas, kuru rezultātā ar sākotnējām regulām tika noteikts pasākums, turpmāk tiks sauktas par „sākotnējām izmeklēšanām”. Pēc to pasākumu pārskatīšanas saistībā ar termiņa izbeigšanos, kuri attiecās uz Austrālijas, Indijas, Indonēzijas un Taizemes izcelsmes PŠŠ importu[6], Padome ar Regulu (EK) Nr. 1515/2006[7] atcēla antidempinga maksājumus šādam importam. (6) Jāatzīmē, ka 2006. gada 12. aprīlī tika sākta jauna antidempinga procedūra attiecībā uz Malaizijas un Taivānas izcelsmes PŠŠ importu[8] un ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2005/2006[9] tika noteikti pagaidu pasākumi. 1.2. Pārskatīšanas pamatojums (7) Pārskatīšanas iemesls bija Korejas ražotāja eksportētāja Saehan Industries Inc . sniegtā informācija, kurā bija norādīts, ka viegli kūstošas poliestera štāpeļšķiedras („VKP”), kas definētas turpmāk minētajā 20. apsvērumā, ir jāizslēdz no ražojuma definīcijas, jo, šķiet, ka tām ir atšķirīgas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības un gala izmantojuma veidi salīdzinājumā ar citu veidu PŠŠ . Pretēji citiem PŠŠ veidiem, šķiet, ka jo īpaši VKP piemīt saistvielas īpašības. 1.3. Procedūras uzsākšana (8) Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju Komisija konstatēja, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai pamatotu daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšanu, un ar paziņojumu („procedūras uzsākšanas paziņojums”), kas tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī [10], informēja par tādas daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, kas aprobežojas ar to antidempinga pasākumu ražojuma definīcijas pārbaudi, kuri noteikti ĶTR, Saūda Arābijas, Baltkrievijas, Austrālijas, Indonēzijas, Taizemes, Korejas Republikas un Indijas izcelsmes PŠŠ importam. Jāatzīmē, ka šī pārskatīšana tika sākta pēc Komisijas iniciatīvas. 1.4. Pārskatīšanas izmeklēšana (9) Komisija oficiāli informēja ĶTR, Saūda Arābijas, Baltkrievijas, Austrālijas, Indonēzijas, Taizemes, Korejas Republikas un Indijas („attiecīgās valstis”) iestādes un visas citas zināmās attiecīgās personas, piemēram, ražotājus eksportētājus un to asociācijas attiecīgajās valstīs, lietotājus un importētājus un to asociācijas Kopienā un ražotājus un to asociāciju Kopienā par pārskatīšanas izmeklēšanas uzsākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā paust savu viedokli un procedūras uzsākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā pieprasīt uzklausīšanu. Visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja īpašus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa, tika uzklausītas. (10) Komisija nosūtīja aptaujas anketas visām tai zināmajām attiecīgajām personām un visām pārējām personām, kas pieteicās termiņā, kurš noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu. (11) Ņemot vērā pārskatīšanas jomu, šīs pārskatīšanas vajadzībām tika noteikts izmeklēšanas periods. Anketās iekļautā informācija attiecās uz 1998.–2005. gadu („attiecīgais periods”). Par attiecīgo periodu tika pieprasīta informācija attiecībā uz visu PŠŠ un VKP veidu pārdošanas/pirkšanas apjomu un vērtību, ražošanas apjomu un jaudu. Turklāt attiecīgās personas tika aicinātas sniegt komentārus par visām VKP un citu PŠŠ veidu atšķirībām vai līdzību saistībā ar to ražošanas procesu, tehniskajām īpašībām, gala izmantojuma veidiem, savstarpējo aizstājamību u.c. (12) Pietiekami pilnīgas atbildes uz anketām tika saņemtas no viena Taizemes, diviem Korejas un viena Saūda Arābijas PŠŠ ražotāja eksportētāja, četriem Kopienas PŠŠ ražotājiem, pieciem lietotājiem un diviem importētājiem Kopienā. Vairākas citas personas, tostarp lietotāju asociācija un Kopienas PŠŠ ražotāju asociācija, iesniedza savus komentārus. (13) Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai novērtētu, vai ir jāgroza spēkā esošo pasākumu ražojuma definīcija. (14) Jāatzīmē, ka 2006. gada oktobrī pēc vienlaikus veiktām pārskatīšanām saistībā ar termiņa izbeigšanos tika atcelti Austrālijas, Indijas, Indonēzijas un Taizemes izcelsmes PŠŠ importam noteiktie pasākumi (skatīt 5. apsvērumu), tāpēc attiecībā uz šīm valstīm pārskatīšana nav vajadzīga un tās konstatējumi attiecas tikai uz ĶTR, Saūda Arābijas, Baltkrievijas un Korejas Republikas izcelsmes PŠŠ noteiktajiem pasākumiem. 2. ATTIECīGAIS RAžOJUMS (15) Kā vienādi definēts visās sākotnējās regulās, attiecīgais ražojums ir ĶTR, Saūda Arābijas, Baltkrievijas, Austrālijas, Indonēzijas, Taizemes, Korejas Republikas un Indijas izcelsmes nekārstas, neķemmētas un citādi vērpšanai nesagatavotas sintētiskās poliesteru štāpeļšķiedras („attiecīgais ražojums”), ko patlaban klasificē ar KN kodu 5503 20 00. Tās parasti dēvē par poliestera štāpeļšķiedrām vai PŠŠ. 3. IZMEKLēŠANAS REZULTāTI 3.1. Metodika (16) Lai novērtētu, vai VKP un citi PŠŠ veidi ir jāuzskata par vienu ražojumu vai diviem atšķirīgiem ražojumiem, tika pārbaudīts, vai VKP un citiem PŠŠ veidiem ir vienas un tās pašas fiziskās un tehniskās pamatīpašības un gala izmantojuma veidi. Šajā sakarā tika novērtēts arī VPK un citu PŠŠ veidu ražošanas process, savstarpējā aizstājamība un atšķirības. 3.2. Konstatējumi 3.2.1. Vispārīgas piezīmes (17) PŠŠ ir pamatmateriāls dažādos tekstilizstrādājumu ražošanas procesa posmos. PŠŠ izmanto vērpšanai, t.i., pavedienu izgatavošanai, kurus izmanto tekstilmateriālu ražošanā un kuri pēc tam var būt arī sajaukti ar citām šķiedrām, piemēram, kokvilnas un vilnas, vai pielietošanai bez aušanas, piemēram, pildīšanai, t.i., tādu noteiktu tekstilpreču kā spilvenu, automašīnu sēdekļu un jaku pildīšanai vai polsterēšanai. (18) PŠŠ tiek pārdotas dažādos ražojuma veidos, lai izmantotu vērpšanai vai pielietošanai bez aušanas; ir vienkomponenta vai divkomponentu šķiedras, kurām ir dažādas specifikācijas, piemēram, deniers/decitekss, izturība, spīdums, kvalitāte u.c. Šie ražojumu veidi ne vienmēr ir savstarpēji aizstājami (piemēram, šķiedras vērpšanai un pielietošanai bez aušanas, vienkomponenta vai divkomponentu šķiedras, šķiedras ar īpašām termiskajām īpašībām, piemēram, nedegošas šķiedras u.c.). Tomēr, kā tika noteikts sākotnējās izmeklēšanās, šo veidu fiziskās un ķīmiskās īpašības un gala izmantojuma veidi būtībā ir vieni un tie paši. Turklāt, lai gan ne visi ražojumu veidi ir savstarpēji aizstājami, tomēr dažādi ražojumu veidi ir vismaz daļēji savstarpēji aizstājami un vienādi izmantojami, turklāt neviens no ražojumu veidiem nav skaidri atdalāms no vismaz dažiem citiem. (19) Jāatzīmē, ka VKP nav jauns ražojums. Tomēr VKP kā viens no PŠŠ veidiem netika atsevišķi pārbaudīts sākotnējās izmeklēšanās, jo neviena attiecīgā persona nenorādīja uz tā iespējami atšķirīgajām fiziskajām un tehniskajam īpašībām. Šajā pārskatīšanā tika apstiprināts, ka VKP, ko pirmo reizi izgatavoja 80. gados un no tā laika tirgoja tādās valstīs kā Japāna, Taivāna un Kopiena, sākotnējo izmeklēšanu laikā jau ievērojamā daudzumā ražoja un tirgoja vismaz trīs Kopienas ražotāji un vismaz vienā attiecīgajā valstī, proti, Korejas Republikā. Tika konstatēts, ka faktiski PŠŠ imports, tostarp VKP imports, no Korejas Republikas bija par dempinga cenām un ir radījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. 3.2.2. VKP fiziskās un tehniskās īpašības (20) VKP ir viens no divkomponentu PŠŠ veidiem. Tā ir viegli kūstoša poliestera šķiedra ar serdes un apvalka struktūru; to veido poliestera serde un kopolimēra poliestera apvalks. Kad to sakarsē, ārējais kopolimēra apvalks kūst mazākā temperatūrā nekā poliestera serde, un izkusušais apvalks darbojas ka līme. Ir vairāki VKP apakšveidi, kuriem ir atšķirīgs sastāvs un tādējādi, piemēram, atšķirīga kušanas temperatūra. (21) VKP tiek izgatavotas no vienām un tām pašām izejvielām, un tas izskatās tāpat kā citi PŠŠ veidi. Tomēr pēc definīcijas tas satur divus atšķirīgus poliestera polimērus. Šajā sakarā jāatzīmē, ka VKP nav vienīgās divkomponentu PŠŠ; ir daudz citu divkomponentu PŠŠ, kuras antidempinga procedūru vajadzībām vienmēr tika uzskatītas par vienu ražojumu. (22) Daži Kopienas lietotāji un viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka VKP un citi PŠŠ veidi (neatkarīgi no tā, vai tās bija vienkomponenta vai divkomponentu PŠŠ) tiek izgatavoti no atšķirīgām izejvielām. Kopienas ražotāju asociācija un atsevišķi Kopienas ražotāji apgalvoja, ka visu PŠŠ veidu, tostarp VKP, pamatizejvielas ir vienādas. Šajā sakarā jāatzīmē, ka visi PŠŠ veidi, tostarp VKP, tiek izgatavoti pamatā no tereftalskābes ( TPA ) un etilēnglikola ( MEG ). Šīs izejvielas veido pamatsastāvdaļu, kurai var pievienot piedevas vai papildu sastāvdaļas, lai nodrošinātu noteiktas šķiedras īpašības, piemēram, zema kušanas temperatūra VKP gadījumā. Tāpēc tiek noraidīts apgalvojums, ka VKP izgatavo no atšķirīgām izejvielām. (23) Viens ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka izskats nav svarīgs, analizējot atšķirīgu ražojumu vai ražojumu veidu fiziskās un tehniskās īpašības. Šajā sakarā jāatzīmē, ka izskats parasti nav pietiekams pamats, lai definētu attiecīgo ražojumu, īpaši attiecībā uz ķīmiskiem ražojumiem. Tomēr tas nenozīmē, ka šis faktors jāatstāj pilnīgi bez ievērības. Šajā konkrētajā gadījumā vienāds izskats ir papildu elements, lai konstatētu, ka VKP un citus PŠŠ veidus nevar viegli atšķirt vienu no otra. Tādēļ šī prasība tiek noraidīta. (24) Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka VKP nevar uzskatīt par ražojumu, kura fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības atšķiras no citu PŠŠ veidu, īpaši no to, kuriem ir divkomponentu sastāvs, pamatīpašībām. 3.2.3. Ražošanas process (25) Jāatgādina, ka sākotnējās izmeklēšanās konstatēja, ka vispār no ražošanas viedokļa var izšķirt jaunas PŠŠ, ko ražo no jaunām izejvielām, un reģenerētas PŠŠ, ko ražo no pārstrādāta poliestera. (26) Attiecībā uz VKP šajā pārskatīšanas izmeklēšanā konstatēja, ka nav ievērojamu atšķirību VKP un citu divkomponentu PŠŠ veidu ražošanā. Tika konstatēts, ka ikviens citu divkomponentu PŠŠ veidu ražotājs viegli varētu pariet uz VKP ražošanu. Jau vairāk nekā 20 gadus Kopienā un citur tiek izmantotas divkomponentu vērpšanas sistēmas. Divkomponentu šķiedras ražošana ir sarežģītāka nekā vienkomponenta šķiedras ražošana; tomēr abu sistēmu atšķirība nav uzskatāma par būtisku. (27) Daži Kopienas lietotāji pagalvoja, ka nebūtu ekonomiski izdevīgi pāriet uz VKP ražošanu. Tika apgalvots, ka, lai gan VKP un citu divkomponentu PŠŠ ražošanas konveijeri pamatā ir vienādi, pāriet uz VKP ražošanu nozīmētu to, ka jāveic atsevišķas pārmaiņas, konkrēti filjēru nomaiņa, un tas izraisītu ievērojamu dīkstāvi. Tāpēc, lai gan tehniski ir iespējama pāreja uz VKP ražošanu vai otrādi, tas var būt neefektīvi un var ietekmēt pieejamo VKP ražošanas jaudu. Kopienas ražotāju asociācija un viens Kopienas ražotājs apgalvoja, ka visu divkomponentu PŠŠ ražošanas process būtībā ir vienāds un pārejai uz VKP ražošanu nav tehniska rakstura problēmu, bet tas pilnībā ir atkarīgs no tirgus faktoriem, piemēram, no pieprasījuma un cenām. Turklāt tie apgalvoja, ka kopējā jauda ir pietiekama, lai apmierinātu VKP pieprasījumu Kopienā, ja tirgus situācija to pieļautu. Šajā sakarā jāatzīmē šādi aspekti. Pirmkārt, netika apstrīdēts secinājums, ka nav būtisku atšķirību starp VKP un citu PŠŠ veidu ražošanu. Otrkārt, ekonomiskais izdevīgums, pārejot uz VKP ražošanu vai otrādi, var ievērojami atšķirties atkarībā no ražotāja, bet daži Kopienas ražotāji to tiešām ir izdarījuši. Visbeidzot tas, vai ražotājs pāries uz VKP ražošanu, lielā mērā ir atkarīgs no pārdošanas cenām, ko tas var saņemt par atšķirīgiem PŠŠ veidiem tirgū. Šajā sakarā jāatzīmē, ka ne Kopienā, ne attiecīgajās eksportējošajās valstīs nav tādu VKP ražotāju, kas ražotu tikai VKP. Tāpēc šis arguments nevar mainīt secinājumus par ražošanas procesu. (28) Tādējādi ražošanas procesu, kas kā tāds nav izšķirošs, lai definētu ražojumu, nevar uzskatīt par faktoru, lai noteiktu atšķirību starp VKP un citiem PŠŠ veidiem. 3.2.4. Raksturīgi VKP gala izmantojuma veidi (29) Zemās kušanas temperatūras dēļ VKP parasti izmanto kā sastāvdaļu termiski savienotos neaustos izstrādājumos tehniskam pielietojumam un termiski savienotos pildījumos. Galvenie gala izmantojuma veidi ir šādās ražojumu grupās: mājsaimniecība (mēbeles, matrači, spilveni), automobiļi (paklāji, filtri), personīgās higiēnas piederumi (autiņi, uzsūcoši materiāli), apģērbs (izolēšana). Visos pielietojumos VKP ir sajauktas un sakausētas ar citām PŠŠ šķiedrām un parasti veido aptuveni 15 % no šādiem maisījumiem. (30) Daži Kopienas lietotāji apgalvoja, ka tikai normāli termiski savienotos pildījumos, kas izmantoti mēbelēm un gultas piederumiem (gala izmantojums), VKP ir aptuveni 15 % no maisījuma. Atsevišķos citos pielietojumos, piemēram, uzņemošajās un sadalošajās uzsūcošo materiālu kārtās VKP īpatsvars maisījumā ir no 35 % līdz 50 % un gaisa filtros VKP īpatsvars ir līdz 70 % no maisījuma. Šajā sakarā jāpiebilst, ka dažos citos pielietojumos, piemēram, apģērbu izolēšanai paredzētajos pildījumos, VKP īpatsvars ir mazāk par 15 % no maisījuma. Pārskatīšanas izmeklēšanās tika noskaidrots, ka VKP salīdzinošais īpatsvars galīgajos pielietojumos patiešām atšķiras, bet lielākajā daļā pielietojumu tas ir neliels (kopumā vidēji 15 %) salīdzinājumā ar citiem PŠŠ veidiem, kas ir šajos ražojumos. Tāpēc 29. apsvērumā minētais novērtējums tiek apstiprināts. (31) Galvenie VKP lietotāji Kopienā ir uzņēmumi, kuros tās izmanto bez aušanas. Šie uzņēmumi parasti izmanto visu to citu PŠŠ veidu spektru, kuri pieder pie neausto šķiedru grupas. Kopienā nav īpašu VKP lietotāju. Turklāt tika konstatēts, ka nav būtiskas atšķirības starp VKP un citu PŠŠ veidu izplatīšanas kanāliem. Jāatgādina, ka VKP vienmēr izmanto kopā ar citiem PŠŠ veidiem. (32) Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tas, ka vieni un tie paši lietotāji izmanto VKP un citus PŠŠ veidus un ka VKP un citu veidu PŠŠ izplatīšanas kanāli būtībā ir vieni un tie paši, nenozīmē, ka VKP un citi PŠŠ veidi ir „līdzīgi ražojumi”. Tiešām, šis fakts kā tāds nenozīmē, ka VKP un citi PŠŠ veidi jāuzskata par vienu ražojumu; tomēr tas liecina, VKP un citi PŠŠ veidi neatšķiras, ciktāl tas attiecas uz izplatīšanu. Citiem vārdiem sakot, no izplatīšanas viedokļa nav pamata, lai izslēgtu VKP no pasākumu ražojuma definīcijas. Turklāt, kā tas iepriekš tika minēts 29. apsvērumā, VKP ir tie paši gala izmantojuma veidi kā citiem PŠŠ veidiem, jo tās var izmantot tikai kopā ar šīm šķiedrām. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts. (33) Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka VKP un citiem PŠŠ veidiem ir vienādi gala izmantojuma veidi un tos izplata, izmantojot vienus un tos pašus kanālus. 3.2.5. Savstarpēja aizstājamība (34) Kā atspoguļots iepriekš, lai gan VKP fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības neatšķiras no citu PŠŠ veidu īpašībām, tām ir dažas atšķirības. Tomēr daudzos pielietojumos VKP var aizstāt ar citiem PŠŠ veidiem, izmantojot atšķirīgas savienošanas tehnoloģijas, piemēram, PŠŠ savienošana ar sveķiem vai PŠŠ termiska savienošana, izmantojot citas kūstošas savienojošas šķiedras. Tāpēc tās būtībā ir aizstājamas ar citiem PŠŠ veidiem. (35) Dažas personas apstrīdēja iepriekš minēto secinājumu par VKP aizstājamību ar citiem PŠŠ veidiem. Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka VKP nevar aizstāt ar citiem PŠŠ veidiem, jo, lai savienotu ar sveķiem un izmantotu citas kūstošas savienojošas šķiedras, VKP jāaizstāj ar tādām sveķu un savienojošām šķiedrām, kas attiecīgi nav izgatavotas no poliesteriem. Daži kopienas lietotāji apgalvoja, ka, izmantojot iepriekš minētās savienošanas tehnoloģijas, atsevišķi gala ražojumi iegūtu atšķirīgas īpašības, un šā iemesla dēļ atsevišķos pielietojumos šāda aizstāšana nebūtu iespējama. Šie argumenti tika pārbaudīti sīkāk. Izmeklēšanā noskaidroja, ka, lai gan dažādas savienošanas tehnoloģijas ne vienmēr ir savstarpēji aizstājamas visos gala pielietojumos, tomēr zināma aizstājamība ir iespējama, tāpēc atsevišķos pielietojumos VKP konkurē ar PŠŠ, kas savienotas ar sveķiem, un PŠŠ, kas savienotas ar citām šķiedrām, nevis serdes/apvalka šķiedrām. Tāpēc vispārīgi nevar izdarīt secinājumu, ka VKP nav aizstājēju un tās nav savstarpēji aizstājamas ar atsevišķiem citiem PŠŠ veidiem. (36) Turklāt viens ražotājs eksportētājs atzīmēja, ka tā arguments par to, ka atsevišķi ķīmiskie sveķi apdraud vidi un darbinieku veselību, netika pienācīgi pārbaudīts. Šajā sakarā jāatzīmē, ka konkrētajā gadījumā šāds arguments nav svarīgs, jo atsevišķos pielietojumos savienošanu ar sveķiem nevar aizstāt ar citām savienošanas tehnoloģijām un jebkurā gadījumā savienošanai ar sveķiem ir jāatbilst visām vides prasībām Kopienā un dalībvalstīs. Tādēļ šis arguments tiek noraidīts. 3.2.6. VKP un citu PŠŠ veidu atšķiršana (37) VKP un citi PŠŠ veidi neatšķiras ne vizuāli, ne taustāmi. VKP šķērsgriezums atšķiras no vienkomponenta šķiedru šķērsgriezuma; tomēr tas ne vienmēr atšķiras no citu divkomponentu PŠŠ veidu šķērsgriezuma. Jāatgādina, ka VKP ir daudzi varianti, kuriem atšķiras, piemēram, kušanas temperatūra. Tāpēc tos nevar skaidri nošķirt, pamatojoties uz kušanas temperatūru. Tādējādi, šķiet, ka VKP nevar viegli atšķirt no citiem PŠŠ veidiem un lai droši noteiktu šā ražojuma veidu, jāizmanto sarežģītas iekārtas. (38) Daži Kopienas lietotāji nepiekrita secinājumam, ka VKP nevar viegli atšķirt no citiem PŠŠ veidiem, īpaši ciktāl tas attiecas uz kušanas temperatūru. Tika apgalvots, ka, lai gan VKP apvalka kušanas temperatūra vārstās no 110°C līdz 190°C, tā vienmēr ir ievērojami zemāka par citu veidu PŠŠ kušanas temperatūru, kas it kā ir aptuveni 255°C. Jāatzīmē, ka iepriekš minētās kušanas temperatūras atšķirības liecina par to, ka ir daudzi VKP un citu PŠŠ veidu varianti un ka ne vienmēr tos var vienkārši noteikt. Tāpēc 37. apsvērumā izdarītie secinājumi nav grozāmi. (39) Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka vienīgi tas, ka VKP ir vizuāli līdzīgas citiem PŠŠ veidiem, nevar būt pietiekams pamats, lai neizslēgtu VKP no pasākumu ražojuma definīcijas. Kā iepriekš paskaidrots 23. apsvērumā, lai gan izskats kā tāds parasti nav izšķirošs, lai atbildētu uz jautājumu, vai dažādi ražojumu veidi uzskatāmi par „vienu ražojumu”, tas tomēr ir papildu elements analīzē (skatīt arī 16. apsvērumu). Var neņemt vērā to, ka dažādus ražojumu veidus nevar viegli atšķirt vienu no otra. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts. 4. SECINĀJUMI PAR RAŽOJUMA DEFINĪCIJU (40) Iepriekš minētie konstatējumi liecina, ka VKP un citiem PŠŠ veidiem ir vienas un tās pašas fiziskās un tehniskās pamatīpašības un galīgā izmantojuma veidi. Daudzos pielietojumos VKP tieši vai netieši konkurē ar citiem PŠŠ veidiem Kopienas tirgū. Pamatojoties uz to, tiek secināts, ka VKP un citi PŠŠ veidi ir jāuzskata par vienu ražojumu un jāizbeidz daļējā starpposma pārskatīšana attiecībā uz ražojuma definīciju saistībā ar spēkā esošo antidempinga pasākumu piemērošanu. (41) Visas ieinteresētās personas tika informētas par svarīgākajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika izdarīti iepriekš minētie secinājumi. Ieinteresētajam personām deva laiku, kurā tās pēc minētās informācijas saņemšanas varēja iesniegt apsvērumus. (42) Ieinteresēto personu mutiskie un rakstiskie komentāri tika ņemti vērā, bet tie nemainīja secinājumus negrozīt ražojuma definīciju saistībā ar spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, kas noteikti PŠŠ importam, IR PIEņēMUSI ŠO REGULU. Vienīgais pants Ar šo, nemainot spēkā esošos antidempinga pasākumus, tiek pārtraukta daļējā starpposma pārskatīšana saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktu attiecībā uz to antidempinga pasākumu ražojuma definīciju, kuri tiek piemēroti to Ķīnas Tautas Republikas, Saūda Arābijas, Baltkrievijas un Korejas Republikas izcelsmes sintētisko poliesteru štāpeļšķiedru importam, uz ko attiecas KN kods 5503 20 00. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē […] Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.). [2] OV L 175, 14.7.2000., 10. lpp. [3] OV L 332, 28.12.2000., 17. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 428/2005 (OV L 71, 17.3.2005., 1. lpp.) [4] OV L 274, 11.10.2002., 1. lpp. [5] OV L 71, 17.3.2005., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1333/2005 (OV L 211, 13.8.2005., 1. lpp.) [6] OV C 174, 14.7.2005., 15. lpp.; OV C 323, 20.12.2005., 21. lpp. [7] OV L 282, 13.10.2006., 1. lpp. [8] OV C 89, 12.4.2006., 2. lpp. [9] OV L 379, 28.12.2006., 65. lpp. [10] OV C 325, 22.12.2005., 20. lpp.