bezvīzu režīma izveidei un pie ņemt atbalsta pas ākumus, kuru m ērķis ir palielin ātc eļošanas iespējas lielākai
iedzīvotāju daļai, joīpaši jaunajiem cilv ēkiem; uzsver mobilit ātes nozīmību Serbijas politiskajai un
ekonomiskajai att īstībai, jo mobilit āte sniedz cilv ēkiem iespēju iegūt tiešu pieredzi par ES un veicina Serbijas
integrāciju Eiropā; aicina vair āk iesaistīties mūžizglītības un kult ūras apmaiņas projektos; aicina Padomi
izskatīt iespēju izveidot v īzu pieteikumu apstr ādes kopīgu sistēmu, lai tādējādi atvieglotu visaiz ņemtāko
konsulātu slogu un nodro šinātu pieteikumu apstr ādi saprātīgālaikā;
42. uzskata, ka izgl ītības sistēmas reforma ir ne tikai neatliekama, bet t āir arīvienīgais veids, k āSerbija
pašreizējādemokratiz ācijas proces āvar palīdzēt jaunākām paaudzēm izveidot jaunu v ērtību sistēmu;
43. aicina Padomi, Komisiju un visas dal ībvalstis veikt saska ņotus pasākumus, lai palielin ātu ES redza-
mību Serbijā, un aicina Komisiju turpm āk nepieļaut aizkavēšanos, pieņemot darbātās delegācijas biroja
darbiniekus, tostarp ekspertus Pirmpievieno šanās atbalsta instrumenta l īdzekļupārvaldībai;
44. aicina Ārlietu komiteju un t ās Cilvēktiesību apakškomiteju ar īturpmākrūpīgi sekot līdzi situācijai
Vojvodinā, vadoties p ēc secinājumiem, kas izkl āstīti ziņojumā, kuru sagatavojusi Parlamenta ad hoc deleg ā-
cijas faktu v ākšanas misija Vojvodin ā;
45. aicina Serbijas iest ādes steidzīgi pieņemt ar zaud ējumu atlīdzināšanu saistītus tiesību aktus, kas b ūtu
līdzīgi citu valstu attiec īgajiem tiesību aktiem, kuri nepiecie šamības gadījumāparedz reālu kompens āciju,
nevis valdības obligācijas;
46. aicina jaun ās dalībvalstis akt īvi piedalīties Serbijas pievieno šanās ES proces ā,ļaujot Serbijai m ācīties
no to pieredzes reformu veik šanā;
47. aicina Serbijas iest ādes arīturpmāk tuvināt ES vides ties ību aktus un standartus, k āarīīstenot un
piemērot pieņemtos tiesību aktus;
48. atzin īgi vērtēSerbijas dal ību Septītajāpamatprogramm āpētniecības un tehnolo ģiju attīstības jomā;
aicina Padomi vairot m ērķsadarbības un tehnisk ās palīdzības programmas, jo īpašitās, kuras ir dom ātas
gados jauniem cilv ēkiem;
49. uzdod priek šsēdētājam nosūtītšo ieteikumu Padomei un inform ēšanas nolūkāKomisijai, k āarīdalīb-
valstu un Serbijas vald ībām un parlamentiem.
P6_TA(2007)0483
ES un Āfrikas pa šreizējās attiec ības
Eiropas Parlamenta 2007. gada 25. oktobra rezol ūcija par pa šreizējo stāvokli ES un Āfrikas attiec ī-
bās (2007/2002(INI))
Eiropas Parlaments ,
—ņemot vērārīcības plānu, ko izstr ādājaĀfrikas Vienot ības organiz ācijas un Eiropas Savien ības (ES) aiz-
gādībā2000. gada 3. un 4. apr īlīKairānotikušajāĀfrikas—Eiropas augst ākālīmeņa sanāksmē;
—ņemot vērāĀfrikas Savien ības (ĀS) Komisijas strat ēģisko plānu 2004. —2007. gadam, ko pie ņēma
2004. gada 7. j ūlijātrešajāĀfrikas valstu un vald ību vadītāju augstākālīmeņa sanāksmēAdisabebā,
Etiopijā,16.10.2008. LV C 263 E/633 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 25. oktobris
—ņemot vērā“ES—Āfrikas Kopīgās stratēģijas priekšlikumu ”, kuru vizēja 8. ES —Āfrikas ministru trijotnes
sanāksme 2007. gada 15. maij āBriselē,
—ņemot vērāKomisijas 2007. gada 27. j ūnija paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “No Kairas
līdz Lisabonai —ES unĀfrikas stratēģiskāpartnerība”(COM(2007)0357),
—ņemot vērāKomisijas un Padomes sekretari āta 2007. gada 27. j ūnija kopīgo dokumentu ar virsrakstu
“Pēc Lisabonas —nodrošinātE S—Āfrikas Stratēģiskāpartnerības darbību”(SEC(2007)0856),
—ņemot vērāPanāfrikas parlamenta 2005. gada novembr īpieņemto Strat ēģisko plānu
2006.—2010. gadam “VienotaĀfrika, vienot ābalsī”,
—ņemot vērāĀS Komisijas darba dokumentu par kop īgoĀS—ES stratēģijas vīziju,
—ņemot vērāPartnerattiec ību nolīgumu starp Āfrikas, Karību reģiona un Klus āokeāna valstu ( ĀKK)
grupas locek ļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un t ās dalībvalstīm, no otras puses, kas tika
parakstīts 2000. gada 23. j ūnijāKotonū(1) un kurāizdarīti grozījumi ar nol īgumu, kur šgroza
2005. gada 25. j ūnijāLuksemburg ā(2) parakstīto Partnerattiec ību nolīgumu ( “Kotonūnolīgums”),
—ņemot vērāEiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1905/2006 par
finanšu instrumenta izveidi sadarb ībai attīstības jomā(3) (Instruments sadarb ībai attīstības jomā(ISAJ)),
—ņemot vērāKomisijas 2005. gada 12. oktobra pazi ņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Ekono-
mikas un soci ālo lietu komitejai “ESĀfrikas strat ēģija. Mērķis—Eiropas un Āfrikas pakts Āfrikas
attīstības paātrināšanai”(COM(2005)0489),
—ņemot vērā2005. gada 17. novembra rezol ūciju parĀfrikas attīstības stratēģiju (4),
—ņemot vērāVispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2005. gada 21. un 22. novembra secin ājumus
par ESĀfrikas stratēģiju,
—ņemot vērāĀfrikas un ES ministru trijotnes ministru 2005. gada 2. decembra piekt ās sanāksmes
Bamako, Mali secin ājumus,
—ņemot vērādokumentu “ES unĀfrika—Ceļāuz stratēģisku partner ību”, ko Eiropadome pie ņēma
Briseles san āksmē2005. gada 15. un 16. decembr ī,
—ņemot vērāKomisijas un Padomes Ģenerālsekretariāta 2006. gada 12. oktobra Kop īgo progresa zi ņo-
jumu Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomei par ES Āfrikas stratēģijasīstenošanu,
—ņemot vērāĀfrikas pilsonisk ās sabiedrības organiz āciju apspriedes par ĀS/ES Kopīgo stratēģijuĀfrikas
attīstībai rezultātus un secin ājumus, kuru organiz ējaĀS Komisija 2007. gada 26. —28. martāAkrā,
Ganā,
(1) OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.
(2) OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.
(3) OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.
(4) OV C 280 E 18.11.2006., 475. lpp.C 263 E/634 LV 16.10.2008. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 25. oktobris
—ņemot vērāPadomes un dal ībvalstu vald ību pārstāvju Padomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas
sanāksmēpar ES attīstības politiku izstr ādāto kopīgo paziņojumu: “Eiropas konsenss ”, kuru parakst īja
2005. gada 20. decembr ī(1),
—ņemot vērāturpmākos ANO Att īstības programmas sagatavotos p ārskatus par tautas att īstību,
—ņemot vērā2005. gada 12. apr īļa rezolūciju par ES lomu T ūkstošgades attīstības mērķu (TAM)īsteno-
šanā(2), kāarī2007. gada 20. j ūnija rezolūciju“Tūkstošgades attīstības mērķi—pusceļš”(3),
—ņemot vērāKomisijas 2005. gada 12. apr īļa paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas
Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai “Paātrinot virzību Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai—
Eiropas Savien ības ieguldījums”(COM(2005)0132),
—ņemot vērāANO 2000. gada 8. septembra T ūkstošgades deklar āciju, kas TAM nosaka k āstarptautisk ās
sabiedrības kopīgi pieņemtus kritērijus nabadz ības izskaušanai,
—ņemot vērāStarptautisk ās intervences un valstu suverenit ātes komisijas 2001. gada decembra zi ņojumu
“Pienākums aizsarg āt”,
—ņemot vērāMaputo rīcības plānu 2007. —2010. gadam attiec ībāuz seksuālās un reprodukt īvās veselī-
bas un ties ību kontinent ālās politikas ievie šanu, ko pie ņēma 2006. gada 18. —22. septembr īMaputo,
MozambikāĀS veselības aizsardz ības ministru konferences īpašajāsesijā,
—ņemot vērāaicinājumu nekav ējoties rīkoties attiec ībāuz visaptvero šu pieeju HIV un AIDS, tuberkulozes
un malārijasārstēšanas pakalpojumiem Āfrikā, kas tika pie ņemts 2006. gada 2. —4. maijāAbujā,N i gē-
rijāĀSĪpašajāaugstākālīmeņa sanāksmēpar HIV un AIDS, tuberkulozi un mal āriju,
—ņemot vērāKlimata pārmaiņu starpvald ību padomes (IPCC) II darba grupas ceturto nov ērtējuma ziņo-
jumu “Ietekme, adapt ācija un mazaizsarg ātība”,
—ņemot vērā2005. gada T ūkstošgades ekosist ēmu novērtējuma ziņojumu, kur āpētīta dažādu planētas
dabas resursu izmanto šana un izpost īšana,
—ņemot vērāsabiedriskās apspriešanas par ES —Āfrikas Kopīgo stratēģiju rezultātus, kuru p ēc Eiropas
Komisijas un ĀS Komisijas piepras ījuma organiz ēja Attīstības politikas p ārvaldes Eiropas centrs,
—ņemot vērāEiropas Kopienas dibin āšanas līguma 177. —181. pantu,
—ņemot vērāReglamenta 45. pantu,
—ņemot vērāAttīstības komitejas zi ņojumu unĀrlietu komitejas atzinumu (A6-0375/2007),
A. tākāstarptautisk āsituācija kopš2000. gada ir iev ērojami attīstījusies, pieaugot t ādiem pasaules m ēroga
uzdevumiem k ācilvēku drošība un migr ācija, klimata p ārmaiņas un pārtuksnešošanās, sabiedrisku
labumu notur īga pārvaldība, cīņa pret nabadz ību un pand ēmijām,ĀS izveide un ES papla šināšanās;
(1) OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.
(2) OV C 33 E, 9.2.2006., 311. lpp.
(3) Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0274.16.10.2008. LV C 263 E/635 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 25. oktobris
B. tākā5.Āfrikas un ES Trijotnes ministru 2005. gada 2. decembra san āksmēBamakoĀfrikas puse
atzinīgi vērtēja 2005. gada ES Āfrikas stratēģiju un abas puses vienoj āspārveidot to par kop īguĀfri-
kas—ES stratēģiju, kas atspogu ļotu abu pu šu tautu vajadz ības un cerības, kāarīizstrādātrīcības plānu
stratēģijasīstenošanai;
C. tākāiepriekšminētajādarba dokument āparĀS un ES strat ēģijas kopējo vīzijuĀS Izpildu padome
atzīmē,k a“tas ir nepārprotami, ka kop īgās stratēģijas mērķis nevar būtp ašreizējāsE SĀfrikas stratēģijas
apstiprināšana, bet gan jauna kop īga stratēģija, kas varētu atspoguļot apvienotus abu pu šu centienus ”;
D. tākātādējādi kopīgās stratēģijas mērķim ir jābūt vienota politiska redz ējuma un praktiskas pieejas
attīstībai nākotnes partner ībai starp ES un Āfriku, kuras pamat ābūtu abpusēja cieņa, kopējas intereses
un vērtības, kāarīlīdzdalības princips;
E. tākāabu pušuvēlme pārveidot kop īgās partnerattiec ības,šķiet, rodas no pieaugo šās izpratnes, ka
Āfrika un ES vairs neb ūt nav viens otra svar īgākais partneris;
F. tākāiepriekšminētais kopīgais progresa zi ņojums par ES Āfrikas stratēģijasīstenošanu netika izstr ā-
dāts, pamatojoties uz neatkar īguārēju novērtējumu;
G. tākāĀfrika ir pasaules nabadz īgākais kontinents un vien īgais, kurāpēdējos 25 gados nabadz ība ir
palielinājusies;
H. tākāĀfrikas—Eiropas augst ākālīmeņa sanāksmēKairāpieņemtāiepriekšminētārīcības plāna parakstī-
tāji“paužnožēlu par nepie ļaujamo stāvokli, ka vair āk nekāpuse no visiem Āfrikas iedzīvotājiem dzīvo
pilnīgānabadzībā, un vienojas pastiprin ātcīņu pret nabadz ību. Galvenāatbildība par nabadz ības mazi-
nāšanu ir katras valsts pa šas ziņā,t aču tas nemazina starptautisk āaspekta noz īmi cīņāpret nabadz ību”;
I. tākāEiropas Parlaments 2006. gad āizveidojaīpašu delegāciju attiecībāma rP a nāfrikas parlamentu un
tas, savukārt, 2007. gad āizveidojaīpašu komiteju attiec ībām ar Eiropas Parlamentu;
J. tākāgan ES, gan ĀS parlaments ir galvenie sp ēki attīstības procesā, tiem aktīvi jāiesaistās stratēģijāsu n
rīcības plānos, kas attiecas uz to p ārstāvētajam tautām;
K. tākālielākādaļaĀfrikas valstu ir ĀKK valstu grupas dal ībnieces un parakst ījušas Kotonūnolīgumu;
L. tākāĀfrika paudusi v ēlmi, lai pret to izturas k āvienotu veselumu un lai atbalsta Āfrikas integr ācijas
procesu, ietverot gan Zieme ļāfriku, gan Subsah ārasĀfriku, gan Dienvidu Āfriku, un tākāĀS ir izstrā-
dājusi savu strat ēģisko programmu Āfrikas attīstībai;
M. tākāJohannesburg ā2002. gadānotikušajāpasaules augst āka līmeņa sanāksmēpar noturīgu attīstību
valdības vienojās, ka labas p ārvaldības pamatājābūt pareizai vides, soci ālajai un ekonomiskajai politikai;
demokrātiskām iestādēm, kas atsaucas uz visu cilv ēku vajadzībām; cilvēktiesībām un taisnīgumam; pret-
korupcijas pas ākumiem; dzimumu l īdztiesībai un ieguld ījumus sekm ējošai videi;
N. tākākopīgajāstratēģijāir svarīgiīstenot vienotu pieeju cilv ēktiesībām, tostarp ekonomiskaj ām, sociāla-
jām un kultūras tiesībām;
O. tākāĀS iestādes ir nesen izveidoju šās un pagaid āmtāsvēl nav sasniegu šas ES iestāžu integrācijas,
organizācijas un efektivit ātes līmeni;C 263 E/636 LV 16.10.2008. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 25. oktobris
P. tākāefektivitāte un savstarp ējāatbildība nozīmēparedzamus un ilgtermi ņa finanšu resursus, prec īzus
termiņus un abu pu šu saistību pildīšanu;
Q. tākāpārāk bieži atbildības saites veidojas tie ši starp valstu amatperson ām un attīstības partneriem,
tādējādi iztiekot bez starptautisku nol īgumu parlament āra apstiprin ājuma (un apsprie šanās ar pilsonisko
sabiedrību un vietējām iestādēm);
R. tākāvēsturiskiĀfrika ir nenoz īmīgi veicinājusi klimata p ārmaiņas, bet kākontinents t āvisvairāk cieš
nošīs parādības sekām(IPCC prognozes paredz, ka 75 l īdz 250 miljoni cilv ēkuĀfrikālīdz
2020. gadam saskarsies ar palielin ātuūdens resursu noslodzi; un da žās valstīslīdz tam pašam gadam
par 50 % samazin āsies tādu lauksaimniec ības kultūru raža, kurām vajadzīgs lietusūdens);
S. tākāĀfrikas dabas resursu noplicin āšanās rada nopietnus draudus nabadz ības samazin āšanai un TAM
sasniegšanai;
T. tākāĀfrika pasaulei nodro šina plašu ekopakalpojumu kl āstu, tostarp CO 2uzkrāšanu tropiskajos me žos,
un nesaņem par to pien ācīgu atlīdzību,
Kopīgās strat ēģijas process, strukt ūra un principi
Process un strukt ūra
1. atzinīgi vērtēTrijotnes 2007. gada 15. maija priek šlikumu kāpirmo kopīgo centienu izstr ādātk o pīgu
stratēģiju;
2. izsaka no žēlu par to, ka iepriek šminētā2005. gada ES Āfrikas stratēģija tika pie ņemta rūpīgi neap-
spriežoties arĀS iestādēmu nĀfrikas valstu vald ībām un parlamentiem, nek ādi neiesaistot ne Eiropas, ne
Āfrikas pilsonisko sabiedr ību;šajāsakarāatzīmē,k ašīstratēģija lielākoties cenšas noteikt galvenos tematus,
kurus risina ierosin ātajājaunajākopīgajāstratēģijā,tādējādi riskējot neiekļaut citusĀfrikas notur īgai attīstībai
svarīgus jautājumus; cer, ka jaun āierosinātāstratēģija tiks izstr ādāta, rūpīgi apspriežoties arĀS iestādēm;
3. paužnožēlu par to, ka Eiropas Komisijas un ES Padomes, k āarīĀS Komisijas un ĀS Izpildu padomes
noteiktie laika ierobe žojumi kopīgās stratēģijas izstrādāšanai un pie ņemšanai sekmējušibūtiskus procesa
ierobežojumus, uzver uzdevumu piln āapjomāiesaistīt parlamentus un uzsver, ka nevalstiskie dal ībnieki un
vietējās iestādes steidzami piln ībājāiesaista un j āuzklausa vis āsk o pīgās stratēģijas pieņemšanas,īstenošanas,
uzraudzības un nov ērtēšanas stadijās, jo Lisabonas augst ākālīmeņa sanāksme ir jāuzskata par ilg āka un
atvērta procesa st ūrakmeni;
4. atzinīgi vērtēKomisijas apgalvojumu, ka “Parlamentam šajāprocesānepārprotami ir noz īmīga loma ”,
kāarīsolījumu, ka “Parlaments tiks regul āri informēts par Kopīgās stratēģijas gatavošanāpaveikto ”,kāarītās
pamudinājumu Parlamentam “piedalīties diskusij ās un patiesi uz ņemties iniciat īvu”,t o mēr atzīmē, ka sarunu
laikus nosaka Eiropas Komisija un ĀS Komisija, un t āpēc sagaida abu iest āžu aktīvu rīcību, lai iesaist ītu
Eiropas Parlamentu un Pan āfrikas parlamentu Kop īgās stratēģijas sagatavo šanas proces āun tās pieņemšanas
unīstenošanas posmos;
Dalīti principi un v īzija
5. ir vienispr ātis arĀS Izpildu padomes v īzijas deklar āciju:“Āfrikai un Eiropai ir kop īgs attīstības, miera,
drošības un pārticības redzējums, kurāgalvenāsrūpes ir par cilv ēkiem.Šīredzējuma virzītājspēks ir
partnerattiec ības, kuru pamat āir abpusēja cieņa, kopējas intereses un vienoti m ērķi, kas virza abus re ģionus
uz padziļinātu reģionālo integrāciju kālīdzekli, lai sasniegtu ekonomisko un soci ālo attīstību. Tāmi ra rī
vienots redz ējums par demokr ātijas veicināšanu, labu p ārvaldi un cilv ēktiesībāmkāuniversālāmvērtībām,
lai vicinātu attīstību un stiprin ātu sadarbību, vienlaikus iev ērojot solidarit āti un abu kontinentu nedal āmību”;16.10.2008. LV C 263 E/637 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 25. oktobris
6. norāda, ka humanit ārāpalīdzība ir viens no starptautisk ās sabiedrības līdzekļiem, ar ko pal īdzēt aiz-
sargāt apdraudētos iedzīvotājus, un uzsver, ka ES nev ēlas nereaģēt uz starptautisko humanit āro tiesību pār-
kāpumiem; prasa, lai dal ībvalstis un ES iest ādes rīkotu padziļinātas politisk ās debates par ties ībām—ja ne
pienākumu —iejaukties starptautisko humanit āro tiesību un/vai cilv ēktiesību nopietnu p ārkāpumu gadī-
jumā,ņemot vērāarīsecinājumus un ieteikumus, kas iek ļauti minētajāStarptautisk ās intervences un valstu
suverenitātes komisijas 2001. gada decembra zi ņojumā“Pienākums aizsarg āt”;
7. uzsver, ka šajāvīzijāun pamatprincipos j āiekļauj arītiesiskuma iev ērošana, kāarīlīdzdalības demokr ā-
tija, plurālisms un pamatbr īvības, kas visas atz ītas iepriekšminētajāKairas deklar ācijā;
8. atzinīgi vērtēiepriekšminētāTrijotnes 2007. gada 15. maija priek šlikumāizvirzītos mērķus—(i) ES
unĀfrikas politisko partner ību, (ii) miera, dro šības, noturīgas attīstības, cilvēktiesību unĀfrikas reģionālās
un kontinent ālās integrācijas pastāvīgu veicināšanu, lai sasniegtu TAM, (iii) kop īgus risinājumus glob ālām
problēmām un (iv) partner ību, kuras centr ābūtu cilvēki; uzstāj, ka minētajiem mērķiem ir piln ībājāatspo-
guļo prioritātes, ko paudu šasĀfrikas valstis, un nor āda, ka strat ēģijas galvenais priorit ārais mērķis tomēri r
attīstība;
9. prasa Komisijai preciz ēt, kājaunāstratēģija ietekmēs valsts strat ēģijas dokumentus (VSD) un valsts un
reģionālo iniciatīvu programmas saska ņāar Kotonūnolīgumu, un k āiespējamie jaunie elementi, kas rodas
no 2007. gada decembr īieviešamās jaunāsk o pīgās stratēģijas, ietekm ēsšos stratēģijas dokumentus un indi-
katīvās programmas;
10. paužnožēlu, ka Komisijas un Padomes ierosin ājumos strat ēģijai nav apstiprin āta viena no galvenaj ām
Āfrikas puses pras ībām—skatītĀfriku kopum ā;šajāsakarānorāda, ka politisk ādialoga un sarunu l īmenīir
jāizmanto attieksme, kas apliecina kontinentu vienl īdzību, tomēr nekavējot dažādo pieeju politikas īstenoša-
nas līmenī; prasa ES instit ūcijas pielāgot to attīstības sadarbības instrumentus ĀS jaunajām politiskaj ām
prasībām un pilnībāatbalstītĀfrikas politisk ās un ekonomisk ās integrācijas procesu kontinent ālālīmenī;
11. prasa ES instit ūcijām izveidot jaunu pl ānojamu un paredzamu Pan āfrikas finan šu paketi no Eiropas
Attīstības fonda, ISAJ tematiskajiem instrumentiem un Eiropas Kaimi ņattiecību politikas instrumenta fon-
diem, lai finans ētu un atbalst ītušīs jaunāsk o pīgās stratēģijasīstenošanu;
12. paužnožēlu par to, ka kop īgajāstratēģijānav atsauces uz iepriek šminētāsĀS Komisijas strat ēģisko
plānu 2004. —2007. gadam, un mudina Eiropas Komisiju t ās ierosinātos pasākumus virz īttā, laiĀS iestā-
dēm un to izstr ādātajām iniciatīvām un priorit ātēm sniegtu politisku, finansi ālu, loģistikas, tehnisku un
cilvēkresursu atbalstu, nevis ierosin ātu jaunas uz l īdzekļu devēju ieguldījumu balstītas iniciatīvas un paral ēlas
struktūras;
13. apstiprina, ka atbild ība jāprasa no ab ām pusēm—gan attiecībāuz ieguldījumu, gan dialogu un
savstarpēju atbildību;šajāsakarāuzstāj, lai kopīgajāstratēģijāņemtu vērāto, ka partneru ties ības un atbil-
dība ir vienlīdzīgas, bet atšķirīgs ir to iesaist īšanāslīmenis, kāarīfinansiālo, tehnisko un cilv ēkresursu pie-
ejamības līmenis, kāarīuzstāj, ka stratēģija jāīsteno reālistiski, tāpēc saistībāaršor eālo situāciju skaidri
jādefinē“partnerība”un“dalība”;
Strukt ūra—darbībasčetras priorit ārās jomas
14. uzst āj, ka taisnīgai un notur īgai attīstībai un nabadz ības izskaušanai jābūtk o pējam pienākumam un
ES unĀfrikas sadarb ības virsuzdevumam un katra politikas virziena izstr ādāšanas pamatam, k āarīuzsver
TAM centrālo nozīmi, jo tie sniedz visp ārēji pieņemtu pamatojumu šim uzdevumam;C 263 E/638 LV 16.10.2008. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 25. oktobris
15. uzskata, ka kop īgajāstratēģijāir jāuzsver arīsieviešu, jaunatnes un pilsonisk ās sabiedrības organiz ā-
ciju nozīmiĀfrikas attīstības procesā;
16. lūdz Komisiju nodro šināt atbilstību starpšo jauno strat ēģiju un citiem Eiropas politikas virzieniem,
kam var b ūt negatīva ietekme uz jaunu ES un Āfrikas strat ēģisku partnerattiec ību veicināšanu, joīpaši
tirdzniecības, vides, migr ācijas un lauksaimniec ības politikā;šīmtēmāmjāatspoguļojas arīES unĀfrikas
politiskajādialogā;
Miers un dro šība
17. paužatbalstu visaptvero šai pieejai konfliktiem un konfliktu situ ācijām, kuras pamat ābūtu nostāja par
pienākumu aizsarg āt un kurātiktu iekļauta konfliktu nov ēršana un atrisin āšana, kāarīpārvalde un atjauno-
šana;
18. ir pārliecināts, ka miers ir ļoti svarīgs pirmais solis pretim politiskai, ekonomiskai un soci ālai attīstī-
bai, un ka notur īga un taisn īga ekonomisk āattīstība ir būtisks ilgstoša miera priek šnoteikums;
19. uzskata, ka konfliktu nov ēršana ir svarīgs ilgstoša miera priek šnoteikums, un aicina ĀSu nE Sk o p ī-
gajāstratēģijāpievērst uzmanību konfliktu struktur ālajiem cēloņiem, ieviešot ilgstošas attīstības politiku, lai
apmierinātuĀfrikas iedzīvotāju pamatvajadz ības un cīnītos pret bezdarbu, soci ālo un ekonomisko netais-
nību;
20. atgādina, ka konfliktu zi ņānestabilo valstu situ ācija jārisina ar konfliktj ūtīgu pieeju, kur āņemta vērā
cilvēku drošības veicināšana, konflikta politekonomiskie aspekti, k āarīnevienlīdzības un diskrimin ācijas
iemesli, lai pan āktu noturīgu mieru un dro šību; aicina vair āk saskaņot ES politikas jomas, piem ēram, pildot
savas pašreizējās saistības kontrol ēt ieroču tirdzniec ību, kāarīpārvēršot ES Rīcības kodeksu attiec ībāuz
ieroču eksportu par juridiski saisto šuKĀDP Kopējo nostāju, un paātrinātiīstenojot ES Strat ēģiju par kāj-
nieku ieroču un vieglo iero ču nelikumīgas uzkrāšanas apkaro šanu;šajāsakarāuzsver, ka svar īgāki rn o vērst,
nevis risināt konfliktus; prasa sniegt starptautisko pal īdzību, lai, pamatojoties uz ģeogrāfiskiem apsv ēru-
miem, izveidotu re ģionālus novērošanas centrus, un šādi varētu konstatēt starpetnisk ās, starpreliģiskāsu n
starpvalodu spriedzes palielin āšanos un br īdināt starptautisko sabiedr ību par tādām situācijāmĀfrikā, kas
var kļūt vardarbīgas;
21. aicina Komisiju un t ās delegācijas būtīpaši modrām un laikus br īdināt starptautisko sabiedr ību par
etniska un reli ģiska saspīlējuma gadījumiemĀfrikas kontinent ā;
22. uzskata, ka pa šreizējais ES Rīcības kodekss attiec ībāuz ieroču eksportu ir j āpastiprina, lai c īnītos pret
kājnieku un vieglo iero ču izplatību, kas paildzina n āvējošus konfliktus daudz ās attīstības valstīs; uzskata, ka
kopīgāstratēģija veicināscīņu pret ieroču tirdzniecību;
23. atzīst, ka jau tālabilās valstis vēl vairāk cietīs no klimata p ārmaiņām; atbilstošiE Su nĀfrikas klimata
pārmaiņu un enerģētikas partnerattiec ībām uzsver vajadz ību izstrādāt visaptvero šu pieeju par to, k āpielāgo-
ties klimata p ārmaiņām saistībāar drošības aspektiem, tostarp uzlabotu katastrofu nov ēršanu, kāarīpilnvei-
dotu pārvaldību un konfliktu nov ēršanu;
24. piekr īt, ka ir jāstiprinaĀfrikas Miera fonds, un aicina, lai citi civilie meh ānismi dotu ieguld ījumu ar
lielāku, elastīgāku un notur īgāku finansējumu; uzsver, ka att īstības politika ir viens no galvenajiem veidiem,
kānovērst nestabilit ātes pamatc ēloņus, tačutānav pakļaujama dro šības politikai; šajāsakarānorāda, ka
Ekonomisk ās sadarbības un attīstības organiz ācijas Attīstības atbalsta komitejas (ESAO/AAK) noteiktie att īs-
tības sadarbības atbilstības kritēriji pašlaik ir pārāk plaši, lai nepieļautu, ka zin āmu izdevumu da ļu paredz
vajadzībām, kas nav strikti saist ītas ar nabadz ības apkaro šanu un patiesas pal īdzības sniegšanu, uzsver, ka
Eiropas Att īstības fonds nav atbilsto šs avots, lai turpm āk papildinātuĀfrikas Miera fondu;16.10.2008. LV C 263 E/639 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 25. oktobris
25. uzsver notur īgas demokr ātijas, tostarp labas p ārvaldes un demokr ātisku vēlēšanu nozīmi, paredzot
atbalstu parlament ārās veiktspējas palielināšanai, pamudin ājumu joīpaši veicināt sadarbību starp Eiropas
Parlamentu, Pan āfrikas parlamentu un Āfrikas valstu parlamentiem, atbalstu pilsonisk ās sabiedrības organi-
zācijām un vietējo amatpersonu iesaistei politiskaj ādialogā, sevišķi veicinot sadarb ību un apmai ņu starp
Āfrikas un Eiropas pilsonisk ās sabiedrības organiz ācijām;
26.šajāsakarāaicina veicin ātvēlēšanu novērošanas pasākumus, ko veic gan ES, gan ĀS, kāarīcitas
Āfrikas reģionālās struktūras, un uzsver vajadz ību paplašinātšovēlēšanu novērošanas misiju sadarb ību;
27. uzsver, cik svar īga ir bruņoto spēku demokr ātiska kontrole; šajāsakarāaicina ES pa ātrināt savus
centienus dro šības sektora reformas (DSR) jom ā, proti, piln ībāīstenojot Komisijas un Padomes koncepciju
dokumentus par DSR;
28. prasa kop īgajāstratēģijāiekļaut noteikumus, lai risin ātu nesodāmības problēmu;šajāsakarāprasa
stiprinātĀfrikas tiesību un tiesas sist ēmas unšo sistēmu demokr ātiskāspārraudzības mehānismus saska ņā
ar cilvēktiesībām, lai tās varētu tiesāt nopietnu noziegumu pret cilv ēci izdarītājus pašā Āfrikā;vēršuzmanību
uz ievērojamo progresu, kas pan ākts pēc starptautisk ās piekritības ieviešanas;
29. aicina visas Āfrikas miera un dro šības stiprināšanāiesaistītās pusesņemt vērādzimumu aspektu un
palielināt sieviešupārstāvniecību visos konfliktu atrisin āšanas situāciju lēmumu pieņemšanas līmeņos, tos-
tarp visās civilajās un militārajās miera uztur ēšanas misijās; mudina ANO dal ībvalstis piln ībāīstenot ANO
Drošības padomes 2000. gada 31. oktobra rezol ūciju par sieviet ēm, mieru un dro šību (S/RES/1325);
30. mudina str ādāt pie ANO defin īcijas par konfliktu resursiem, lai veiksm īgākcīnītos pret kara ekono-
misko aspektu;
31. aicina konfliktu jut īguma jēdzienu ieviest visos kop īgās stratēģijas mērķos—ne tikai attiec ībāuz
mieru un dro šību, bet arīsaistībāar tirdzniec ību, dabas resursu p ārvaldību, klimata p ārmaiņām un citiem
galvenajiem att īstības jautājumiem;
32. aicina iek ļaut kopējāstratēģijāapņemšanos vienoties par starptautisku r īcību attiecībāuz nelikum īgu
tirdzniecību ar dabas resursiem k ākonfliktu veicino šu faktoru, tostarp nosakot, kas ir “konflikta resursi ”,kā
arīaicina izveidot ekspertu grupu, lai izstr ādātu daudzpus ēju pieejušim jautājumam;
Pārvald ība, tostarp cilv ēkties ības un tiesiskums, un savstarp ēja atbild ība
33. atgādina, ka pārvaldes koncepciju, k āarīrādītājus, ko izmanto t āsn o vērtēšanai, nedrīkst uzspiest no
ārpuses, bet t ājāizstrādāpartnerībāar vietējiem dalībniekiem, pamatojoties uz kop īgāmvērtībām un starp-
tautiski atz ītiem standartiem;
34. uzsver labas p ārvaldības un demokr ātisku vēlēšanu nozīmi; aicina pastiprin āti atbalstīt veiktspējas
palielināšanas pasākumus attiec ībāuz parlament āriešiem un pilsonisk ās sabiedrības organiz ācijām, proti, lai
nodrošinātu budžeta kontroli un c īņu ar korupciju;
35. atkārtoti paužatbalstuĀKK un ES Apvienot ās parlament ārās asamblejas pras ībai, kas izteikta t ās
9. sesijā2005. gada apr īlī, proti, ka Eiropas Att īstības fonda apropri āciju atbilstīga daļai rjāizmanto parla-
mentāriešu, kāarīpolitisko, ekonomisko un sabiedrisko vad ītāju politiskai izgl ītošanai un m ācībām, lai
noturīgi stiprinātu labu pārvaldību, tiesiskumu, demokr ātiskās struktūras un sadarb ību starp vald ību un
opozīciju plurāli demokrātiskāiekārtā, kas veidota br īvu vēlēšanu rezultātā; uzskata, ka šie līdzekļijāizmanto
valsts administr ācijas koledžu veidošanai un parlamenta deput ātu, pašvaldību vadītāju, kāarīpolitisko partiju
un apvienību atbildīgu amatpersonu politiskai izgl ītībai;C 263 E/640 LV 16.10.2008. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 25. oktobris
36. piekr īt, ka pārvaldības stiprināšanaĀfrikas valstīs ir svarīgākais uzdevums; tom ēr atzīmē,k apārval-
dība ir jāuzlabo abām pusēm—Eiropas pusei īpašijāuzlabo palīdzības saistību pārvaldība un atbild ība par
tām, kāarīlabāka palīdzības sniedzēju sadarbība, vairākņemot vērānovārtāatstātās valstis; uzsver, ka valstu
un kontinent ālajiem parlamentiem, nevalstiskiem dal ībniekiem un viet ējām iestādēm ir svarīga lomašajā
jomā;
37. atzin īgi vērtēES unĀS cilvēktiesību dialoga uzs ākšanu 2007. gada septembr īun cer, ka ar laiku tas
izveidosies par efekt īvu forumu, kur āizskatīt valstu neatliekamus jaut ājumus, un kas vienlaic īgi sniegs
iespēju ES unĀfrikas partneriem noteikt kop ējas interešu jomas un saska ņot savu darb ību ANO Cilv ēktie-
sību padomēun citās ANO strukt ūrās;
38. atkāroti aicina Komisiju un Padomi regul āri informēt par ES cilv ēktiesību dialoga un konsult āciju ar
trešām valstīm saturu un rezult ātiem,īpašu uzmanību pievēršot ES unĀS cilvēktiesību dialogam;
39. uzsver, k āda nozīme sadarbībāstarp EP un Āfrikas parlamentiem ir starpparlamentaj ām iestādēm,
piemēram,ĀKK un ES Apvienotajai parlament ārajai asamblejai, lai veicin ātu mieru un dro šību, labu pārval-
dību un demokr ātiju, kāarīto, ka tie ir efekt īvi forumi sadarb ībai un tādu jautājumu izskat īšanai, par kuriem
ir abpusēja interese;
40. aicina īstenot pastāvīgu ES unĀfrikas dialogu par p ārvaldi un veidot šo dialogu vair ākos līmeņos, lai
to nepārtrauktu nesaska ņu vai politisk āsk rīzes gadījumā;
41. uzsver, ka NVO pa šas ir attīstības dalībnieces, sniedzot iev ērojamu ieguld ījumu tādās jomāskāpār-
valdība, miers un konfliktu noregul ēšana, sociālo pakalpojumu snieg šana, cilvēktiesības, dzimumu l īdztie-
sība, nabadz ības mazināšana un zin āšanu nodošana; uzsver, ka ES un Āfrikas partnerattiec ībās ir stingri
jāievēro NVO dal ības princips attiec ībāuz politikas veido šanas unīstenošanas procesu, k āarīattīstības
darba kārtības izveidi;
42. prasa akt īvāk atbalstītĀfrikas pašreizējās iniciatīvas, piemēram,Āfrikas salīdzinošāizvērtējuma mehā-
nismu (APRM) , kas ir līdzšim visnopietn ākaisĀfrikas līderu mēģinājums uzlabot p ārvaldību kontinent ā,u n
dažādus citus meh ānismus, kurus īstenoĀS, tādējādi palielinot Āfrikas atbild ību par procesu;
43. paužnopietnas ba žas par to, ka bez jebk ādiem līdzdalības elementiem ir sagatavoti Komisijas “pār-
valdības raksturojumi ”attiecībāuz katruĀKK valsti, saist ībāar kuriem tiks pl ānota EUR 2 700 000 000 liel ā
attīstības palīdzība no desmit āEiropas Att īstības fonda papildu l īdzekļiem; atzīmē, ka atbalsta sa ņēmēju
valstu tiesības saņemt papildu finans ējumu ir vērtētas ar vairākiem kritērijiem saistībāar tādiem jautājumiem
kāmigrācija, tirdzniec ības liberaliz ācija un cīņa pret terorismu, ta ču tikai viens krit ērijs ir bijis tie ši saistīts ar
TAM; paužneizpratni, ka Eiropas Komisijas (EK) “profili ”draud izsmelt APRM procesu un ka tikai p ēc tam,
kad papildu finans ējuma plānošana ir pabeigta, Komisija ierosina ārpus APRM rīkot“pārvaldības forumu ”,
un ka “lai veicinātu efektīvāku Panāfrikas pārvaldības veidošanas atbalstu (..), ES izp ētīs jaunas iesp ējas iegūt
Kopienas un dal ībvalstu finans ējumu”; prasa Komisiju konsult ēties ar Eiropas Parlamentu, inform ētt ou n
Padomi par šīfinansējuma kontroli un pie šķiršanu, lai nodro šinātu, ka tas tiek pie šķirts pārvaldības iero-
smēm, ar kurām sniedz atbalstu ĀSpārvaldības darba k ārtībai un APRM procesam;
44. uzst āj, ka savstarp ēja atbildība nozīmēarīto, ka ES ir j ārisina pašai savas neatbilst ības dažādos
sadarbības nolīgumos un finan šu instrumentos, k āarīsaskaņotības trūkums starp da žādiem ES dal ībniekiem
(dalībvalstīm, Komisiju un t ās dienestiem) ,un ka ES iest ādēm savos nov ērtējumos ir skaidri j āinformēpar
iekšējāsu nārējās politikas saska ņošanāpanākto progresu;16.10.2008. LV C 263 E/641 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 25. oktobris
45. uzst āj, ka iepriek šminēto attiecību daļa ir gan ES, gan Āfrikas partneru ap ņemšanās ievērot, aizsarg āt
unīstenot cilvēktiesību prasības savāstarptautisk ās attīstību un ieguld ījumu politik āun darbībās;
46. mudina Komisiju un Padomi turpin āt darbu pie att īstības politikas saska ņotības attiecībāuz citāmE S
politikas jom ām, piemēram, tirdzniec ība, lauksaimniec ība, zvejniec ība, migrācija (intelektu ālādarbaspēka
emigrācija), ieroču tirdzniecība utt.;
47. uzsver, cik noz īmīga irģeogrāfisko stratēģijas dokumentu parlament ārāpārbaude; tāpēc atzinīgi vērtē
Padomes lēmumu nos ūtītĀKK valstu strat ēģijas dokumentu projektus ĀKK—ES Apvienotajai parlament ārai
asamblejai “informācijai”, bet norāda, ka tas ir tikai pirmais solis, un ka parlamentiem j ābūt tiesīgiem veikt
rūpīgušop lānošanas dokumentu p ārbaudi;
48. atzīmē, ka pilnveidotajai ES —Āfrikas partner ībai jāatbalstaĀfrikas attīstības nozīme starptautisk ā
līmenī,u njāveido Eiropas —Āfrikas alianses t ādos jautājumos kāklimata pārmaiņas un pārtuksnešošanās,
tirdzniecība, starptautisk ās attīstības tenden čupārvaldība, tostarp ar īsaistībāar starptautiskaj ām finanšu
institūcijām;
49. norada, ka j ābūt saskaņai starp visiem ES un Āfrikas partnerattiec ību aspektiem un ka ener ģētikas
jomas partnerattiec ību uzdevumi j āizstrādāsaistībāar demokrātiskas pārvaldes partnerattiec ību un miera un
drošības partnerattiec ību uzdevumiem;
50. mudina Eiropas Komisiju un ĀS Komisiju izmantot ĀS atbalsta programmu, lai pal īdzētu nodrošināt
piekļuviĀfrikas parlamentiem, viet ējo iestāžu un nevalstisko dal ībnieku plašāku līdzdalībuĀS politiskaj ā
dialogā, un paredz ētd aļu no EUR 55 000 000 Pan āfrikas parlamenta nostiprin āšanai;
51. ir vienispr ātis ar Panāfrikas parlamentu, ka steidzami nepiecie šams nostiprin ātĀfrikas Tiesas un
Āfrikas Cilvēktiesību un tautu ties ību komisijas noz īmi un veiktsp ēju, tostarp šo iestāžu finansiālo patstā-
vību, un palielin ātt oĀS dalībvalstu skaitu, kas ratific ējušas protokolu par Tiesas izveidi, k āarīcensties
nodrošināt indivīdiem un NVO tie šu pieeju tai, un aicina Eiropas Komisiju un ĀS Komisiju iesniegt priek šli-
kumus, lai pal īdzētu nodrošinātšī ļoti svarīgāmērķa sasniegšanu;
52. uzsver, ka cilv ēktiesības noteikti j āizvirza priek šplānāvisāsĀS iestādēs, lai nodro šinātu, ka tiek pil-
nībāizmantotas visas iesp ējas, risinot cilv ēktiesību pārkāpumu jautājumu;
53. pieprasa kop īgajāstratēģijāiekļaut rīcības punktus miera un starptautisk ātaisnīguma nostiprin āšanas
veicināšanai un starptautisk ās noziedzības apkaro šanai atbilsto ši starptautiskajiem ties ību aktiem, šajos
punktos nosakot, ka ES un dal ībvalstu mērķis būs dalīties pieredz ēarĀfrikas valst īm par to, k āveikt
tiesiskos piel āgojumus, kuri vajadz īgi, lai pievienotos Starptautisk āsk r i m i nāltiesas Romas stat ūtiem, un
tādēļsniegs tehnisku pal īdzību un veidos cie šu sadarbību, lai izdar ītu juridiskus un konstitucion ālus grozīju-
mus, kuri vajadz īgi, lai pievienotos Romas stat ūtiem unīstenotu tos;
54. uzsver, ka partnerattiec ībās, kas veidotas, lai stiprin ātu pārvaldību vietējos un valsts l īmeņos, ir jāie-
kļauj darbības spēju stiprināšana, lai valsts l ēmumu pieņemšanas procesos ņemtu vērāapsvērumus saist ībā
ar klimata p ārmaiņām, stiprinātu dalību starptautisk ās sarunās par klimata p ārmaiņām un daudzpus ējās
iestādēs un uzlabotu riska p ārvaldības un katastrofu nov ēršanas stratēģijas;
Ekonomisk āizaugsme, tirdzniec ība un re ģionālāintegr ācija
55. uzsver, ka att īstības palīdzība ir nepiecie šams, taču nepietiekams nosac ījums nabadz ības apkarošanai,
un tikai taisn īga un notur īga ekonomisk āizaugsme var dot iesp ēju valstij uzs ākt augšupeju un tās iedzīvo-
tājiem pakāpeniski atbr īvoties no nabadz ības, ja izaugsme iet roku rok āar saprātīgu sociālo un vides
iekšpolitiku un ārpolitiku;C 263 E/642 LV 16.10.2008. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 25. oktobris
56. uzskata, ka ES un Āfrikas kopīgās stratēģijas pamatājābūt noturīgai attīstības politikai, kur āņemtas
vērāĀfrikas iedzīvotāju reālās vajadzības, galveno uzman ību pievēršot pienācīgu ieņēmumu nodro šināšanai
mazajiem zemniekiem, viet ējāsr ažošanas palielin āšanai, lai sekm ētu nodrošinātību ar pārtiku un lauku iedz ī-
votāju iztiku, viet ējo un reģionālo tirgu veido šanu, lai cīnītos pret nabadz ībuĀfrikā;
57. uzskata, ka kop īgajāstratēģijājāņem vērāklimata pārmaiņu postošāietekme uz Āfrikas valstīmu n
tādēļaicinaĀS un ES noteikt klimata p ārmaiņas par kopīgās attīstības stratēģijas centrālo aspektu;
58. atzīst iespējas, kādas ir valsts un priv ātiem ieguld ījumiem no ārzemēm, lai veicin ātu attīstību; aicina
kopīgajāstratēģijāiekļaut palīdzības un resursu palielin āšanas pasākumus, lai Āfrikas valst īmļautu veidot
pievilcīgu ieguldījumu vidi;
59. paužnožēlu par to, ka lai gan nabadz ības mazināšana un TAM sasnieg šana līdz 2015. gadam pama-
toti ir galvenais m ērķis, iepriekšminētajāTrijotnes 2007. gada 15. maija priek šlikumānav konkrētu ierosi-
nājumu par izaugsmes veicin āšanu, sniedzot atbalstu mazajiem un vid ējiem uzņēmumiem un sekm ējot
ārvalstu tiešos ieguldījumus, stiprinot īpašumtiesības un mazinot administrat īvo slogu;
60. mudina ES nodro šināt to, lai kredit ēšanas iestādes, piemēram, Eiropas Invest īciju banka un Uz ņē-
muma attīstības centrs atbalst ītuĀfrikas mazos un vid ējos uzņēmumus un iev ērotu principus, kas noteikti
Pasaules Bankas 2004. gada p ārskatāpar ieguves r ūpniecību attiecībāuz dabas resursu izmanto šanas labu
pārvaldību; lēš, ka lielāka uzmanība jāpievēršneformālajai nozarei, un ka ir j āpaplašina un jāveicina mikro-
finansēšana, lai padar ītu to arīpar sieviešu tiesību ievērošanas un soci ālās integrācijas instrumentu;
61. uzsver, ka tirdzniec ības liberaliz ācija ir viens no efekt īvākajiem saimniecisk ās izaugsmes, k āarīpoli-
tiskās un sociālās attīstības stimuliem; uzskata, ka t āir nepieciešama, lai samazin ātu nabadzību, un ka t ā
veicina notur īgu attīstību visāpasaulē;
62. norāda, ka ekonomikas partnerattiec ību nolīgumi ir jāizstrādāun jānoslēdz kāattīstības nolīgumi,
nevis tirdzniec ības nolīgumi, bet tas noz īmē, ka to pamat ājābūt asimetrijas principiem par labu ĀKK reģio-
niem, atbalstam ĀKK reģionālajai integrācijai, efektīvas un uzticamas sist ēmas izveidei tirdzniec ības un iegul-
dījumu veicin āšanaiĀKK reģionos, kāarīreģionālo tirgu izveidei un nostiprin āšanai pirms tirgus atv ēršanas
Eiropas Savien ībai; tāpēc prasa Komisijai, kur vien ir nepiecie šams, atturēties no tirgu atv ēršanas līdz ir
sasniegtiīpaši attīstības līmeņi un rast risin ājumus turpinot sarunas;
63. atzīst, ka ekonomikas partnerattiec ību nolīgumi var k ļūt par nozīmīgu līdzekliĀfrikas tirdzniec ības
un reģionālajāintegrācijā,j at obūtība pilnībāatbilst attīstības politikas m ērķiem, un vien īgi ar nosac ījumu,
ka tie ir “attīstībai draudzīgi”, kur nepiecie šams pieļaujot izņēmumus un ilgus p ārejas periodus, lai viet ējie
ražotāji un nozares var ētu pielāgoties jaunajiem tirgus apst ākļiem;
64. uzskata, ka min ētajai stratēģijai ir jāveicina dialogs, lai izp ētītu saskaņotību starp ekonomikas partne-
rattiecību nolīgumiem un tirdzniec ības nolīgumiem ar Zieme ļāfriku, lai tie abi var ētu kļūt par pamatu Āfri-
kas kontinent ālajai integrācijai;
65. aicina izmantot uz diversifik āciju balstītu dažādotu pieeju, atbalst īt esošo paraugpraksi, kas garant ē
pienācīgus darba apst ākļus attīstības valstīs, piemēram, tādus, kādi ir starptautiskaj āgodīgas tirdzniec ības
kustībā; un atbalst īt esošāsr eģionālās ekonomisk ās kopienas Āfrikāun dot iesp ēju Panāfrikas integr ācijai
notikt pēc sava ritma un darba k ārtības; uzsver, ka b ūtiska nozīme ir arītirdzniecības paplašināšanai starp
dienvidu valst īm, reģionālās integrācijas veicināšanai, kāarīieguldījumu pieaugumam, ko nodro šina ieguldī-
tāji noĀfrikas un citiem kontinentiem; uzsver, ka ir j āsniedz lielāka tehniska pal īdzība, lai attīstītuĀfrikas
spēju dažādot preču un pakalpojumu kl āstu;16.10.2008. LV C 263 E/643 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 25. oktobris
66. uzst āj, ka reģionālās ekonomikas kopien āmjābūtĀfrikas integr ācijas procesa un Pan āfrikas tirgus
izveides galvenajiem balstiem, un t ām nav tie šijāsadarbojas tikai ar Eiropu; uzsver, ka ekonomikas
partnerattiec ību nolīgumi nedrīkst apdraud ētĀfrikas reģionālās integrācijas darba k ārtību, bet, ka tiem
jābūta rīdienvidvalstu savstarp ējās integrācijas un tirdzniec ības instrumentiem; t ādēļaicina ES iev ērotĀfri-
kas integrācijas procesu atbilsto ši 1991. gada j ūnija līgumam par Āfrikas Ekonomisk ās kopienas izveidi
(Abudžas līgums), kas nosaka, ka Āfrikas Ekonomisk ākopiena jāveido pakāpeniskāprocesā, ko panāka r
sadarbību, saskaņošanu un pak āpenisku integr āciju starp eso šāmu nnākotnēparedzamāmr eģionālāse k o -
nomikas kopien āmĀfrikā;
67. atzīmē, ka nabadz ībaĀfrikāpārsvarāsastopama laukos —vairāk nekā70 %Āfrikas nabadz īgāko
iedzīvotāju iztika un p ārtika ir atkar īga no lauksaimniec ības nozares —taču attīstības palīdzība lauksaim-
niecībai samazin ās; tāpēc atzinīgi vērtēvisas turpm ākās iniciatīvas, lai veicin ātu veiktspējas palielināšanu
Āfrikas lauksaimniec ības nozarē, piemēram, atbalstot s ēklu bankas un kult ūru dažādošanas izpēti; un aicina,
lai vietējais eksports ar pievienoto v ērtību atbilstu iniciat īvai“Viss, izņemot ieročus”;
68. atgādina labas p ārvaldības un pārredzamības nozīmīgumu, izmantojot dabas resursus att īstības
nodrošināšanai; atgādina, ka resursu nozare var k ļūt par notur īgas attīstības avotu tikai tad, ja t ās negatīvā
sociālāun vides ietekme tiek samazin āta līdz minimumam un t ās ieguvumi un izmaksas tiek taisn īgi sadalīti
starp iedzīvotājiem; aicina visus ES, Āfrikas un citus partnerus, piem ēram,Ķīnu atjaunot savus centienus
minēto mērķu sasniegšanai; aicina Āfrikas valstis nodro šināt, ka ieņēmumi tiek izmantoti ar ītam, lai dažā-
dotu to ekonomiku un izstr ādātu ekonomisk ās darbības tādāražošanasķēdes līmenī, kas ir augst āks par
vienkāršu dabas resursu ieg ūšanu;
69. atzin īgi vērtēKomisijas ierosin ājumu sākt ES unĀfrikas partnerattiec ības enerģētikas jomā, atzīstot,
ka pareizi izmantotus ien ākumus no notur īgiem enerģijas avotiem var izmantot par ekonomisk ās izaugsmes
un attīstības stimulu; uzsver, ka partnerattiec ībās galvenāuzmanība jāpievēršpieejamas ener ģijas nodrošinā-
šanai, lai samazin ātu nabadzību, pamatojoties uz efektivit āti un atjaun īgiem enerģijas avotiem, nevis Eiropas
energoapgādes nodrošināšanai;
70. uzsver, ka ilgtermi ņa ekonomisk ās izaugsmes un att īstības sasnieg šanai ir vajadz īga visaptvero ša stra-
tēģija, lai aptur ētu pašreizējoĀfrikas dabas resursu iztuk šošanu;īpaši uzsver, ka steidzami j āaptur mežu
izciršana un jānovēršiemesli, kas veicina me žu iznīcināšanu;šajāsakarāaicina ES ieviest tropisko me žuu n
zemes izmanto šanas oglekļa dioksīda kredītu ES emisiju tirdzniec ības sistēmā(ETS) un veicināt noplicināto
ekosistēmu atjauno šanu;
Ieguld ījumi cilv ēkos
71. atzīmē, ka jebkur āpartnerībāĀfrikas svarīgākais uzdevums ir t ās iedzīvotāju sociāli ekonomisk ā
attīstība;
72. atgādina, ka att īstības mērķi netiks sasniegti, ja netiks iev ērota dzimumu l īdztiesība un sievie šu tiesī-
bas; atzīmē, ka ES galvenajos politikas dokumentos ir atk ārtoti paudusi ap ņemšanos attiecībāuz dzimumu
līdztiesību un arīĀS ir paziņojusi tālejošua pņemšanosšajājomā, kam jāveido partnerattiec ību pamats; t ādēļ
uzsver, ka kop īgajai stratēģijai ir jāveicina dzimumu l īdztiesība un tāduīpašu un konkr ētu darbībuīsteno-
šana, kas veicina sievie šu tiesībuīstenošanu;
73. atgādina, ka vesel ība ir viens no svar īgākajiem ekonomikas izaugsmes veicin ātājiem, un ka b ērnu
mirstības līmenis ir jo īpašibūtisks nabadz ības rādītājs; tāpēc uzsver, cik svar īgi ir aizsarg ātbērnus no
slimībām, joīpašitādām, ko var nov ērst ar jaunām un nepietiekami izmantot ām vakcīnām;
74. uzsver, ka ir svar īgi aizsargāt mazgadīgas meitenes un vairot vi ņās izpratni par agr īnam laulībām,
izvarošanu, seksuālu uzmākšanos skolās un meiteņu mazaizsarg ātību pret HIV/AIDS izplat ību;C 263 E/644 LV 16.10.2008. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 25. oktobris
75. uzsver, ka eso šajām starptautisk ām saistībām par izglītības un vesel ības nodrošināšanu visiem ir j ābūt
skaidri integr ētāmk o pīgajāstratēģijā; atzīmē, ka veselībai un izgl ītībai jābūt jebkuras uz nabadz īgo cilvēku
dzīves līmeņa uzlabošanu vērstas stratēģijas pamatā,u nk aīpaša uzmanība jāpievēršpakalpojumu pieejam ī-
bai, joīpaši attiecībāuz sievietēm, bērniem, maz āk aizsargātām iedzīvotāju grupām un inval īdiem;
76. uzskata, ka v ājas veselības aprūpes sistēmas, tostarp cilv ēku resursu kr īze, ir lielākaisšķērslis TAM
sasniegšanai veselības jomāun uzsver, ka vesel ības aprūpes sistēmu stiprināšanai jābūtk o pīgās stratēģijas
būtiskai sastāvdaļai, tostarp, atz īstot svarīgo lomu, k ādu pilda nevalstiski vesel ības aprūpes sniedzēji, piemē-
ram, kopienu organiz ācijas, kas atbalsta vesel ības aprūpes pakalpojumu snieg šanu, joīpašig rūti pieejamos
reģionos un visatstumt ākajiem un mazaizsarg ātākajiem iedz īvotājiem;
77. atzīmē, ka 63 % no visiem pasaules cilv ēkiem, kas ir infic ēti ar HIV, dz īvoĀfrikāun ka vairākās
Āfrikas valstīs AIDS pand ēmijas rezult ātādramatiski kr ītas paredzamais dz īves ilgums; t ādēļuzsver, ka kop ī-
gajāstratēģijāir jāiekļauj visaptvero ša HIV/AIDS, tuberkulozes un mal ārijasārstēšanas pakalpojumu pieeja-
mība, joīpaši visaptvero šan o vēršanas,ārstēšanas, aprūpes un atbalsta pieejam ībaĀfrikā,j ošīs slimības
smagi ietekm ēĀfrikas ekonomisko un soci ālo attīstību;
78. uzsver, ka sievietes un meitenes ir īpaši mazaizsarg ātas pret seksu āli transmisīvo slimību infekcijām,
tostarp HIV/AIDS, un ar gr ūtniecību saistītiem sarežģījumiem, tādēļir liela māšu un jaundzimu šo mirstība;
tādēļaicina kopīgajāstratēģijāiekļaut seksuālo un reprodukt īvo veselību un ties ības saskaņāar iepriekš
minēto Maputo r īcības plānu 2007. —2010. gadam attiec ībāuz seksuālās un reprodukt īvās veselības un
tiesību kontinent ālās politikas ievie šanu, kas tika pie ņemts Maputo, Mozambik āĀS veselības ministru kon-
ferencesīpašajāsesijā;
79. atzīmē, ka pieaugo šs postsĀfrikāir medicīnisko produktu vilto šana (galvenok ārt tas attiecas uz
tādāmnāvējošām slimībāmkāmalārija, tuberkuloze un HIV/AIDS), un tas apdraud miljoniem cilv ēku dzī-
vību; mudina Eiropas Savien ību un attiec īgās valstis rīkoties (piem ēram, veicot juridiskus un krimin āltiesi-
skus pasākumus), lai šo postu apkarotu;
80. uzsver, ka īpaša uzmanība jāpievēršmazaizsarg ātiem iedzīvotājiem, piemēram, iekšzemēpārvietotām
personāmu nbēgļiem, tādēļuzsver, ka vesel ības aprūpes pakalpojumi —arīattiecībāuz reprodukt īvo vese-
lību—un resursi ir j ānodrošina arīhumāno krīžu laikā;
81. uzsver, ka ir svar īgi stiprināt atbalstu JP ĀA (Jaunās partnerattiec ībasĀfrikas attīstībai) kāgalvenajai
Āfrikas notur īgas attīstības iniciatīvai;
82. atzīmē, ka lauksaimniec ība un pārtikas nodro šinājums irārkārtīgi svarīgi kopīgās stratēģijas aspekti,
un uzsver, ka ES politikas virzieniem, tostarp subs īdiju politikai, nevajadz ētu traucētĀfrikas lauksaimniec ībai
un nodrošinājumam ar p ārtiku; tādēļarīsaistībāar Dohas sarunu k ārtu attīstības jautājumos aicina ieviest
stratēģiju, lai atbalst ītuĀfrikas lauksaimniec ības konkur ētspējas un produktivit ātes uzlabošanos; turkl āt
mudina ES pied āvāt finansiālu atbalstu “VisaptverošaiĀfrikas lauksaimniec ības programmai ”, ko pieņēma
ĀSu nJ PĀA;
83. arīattiecībāuz satrauco šo un arvien slikt āko pārtuksnešošanās parādību uzsver vajadz ību atbalstīt
noturīgas lauksaimniec ības metodes; šajāsakarāatgādina, ka, lai izaugsme samazin ātu nabadzību, tāir jāpa-
nāk plašāmērogā, tai jābūtvērstai uz mazajiem zemes īpašniekiem un t ās rezultātājāuzlabojas darba iesp ē-
jām;
84. uzst āj, ka jautājumam par p ārtuksnešošanos unūdens pieejam ību visiem cilv ēkiem ir jābūtārkārtīgi
svarīgam kopīgajāstratēģijā; paužīpašas bažas par pārtuksnešošanās daudzējādo negatīvo ietekmi, cita
starpā,u zpārtikas nodro šinājumu, migr āciju, bēgļiem un iekšzemēpārvietotām personām;
85. norāda, ka saska ņāar prognoz ēmĀfrika kākontinents visvair āk cietīs no klimata p ārmaiņu ietekmes,
tādēļmudina ES un ĀS, kāarīto dalībvalstis un ieguld ītājus, kāarīuzņēmējdarbības jomas p ārstāvjus atzīt
savu atbildību par klimata p ārmaiņām, un aicina vi ņus izveidot videi draudz īgu attīstības stratēģiju, lai stā-
vokli labotu, tostarp finan šus hēmu, lai piel āgotos videi; t āpat aicina ES pied āvāt finansiālu atbalstu ĀS16.10.2008. LV C 263 E/645 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 25. oktobris
rīcības plānam NEPAD Vides iniciat īvai un tārīcības lēmumiem, ko Āfrikas Vides Ministru konference
pieņēma 2006. gad āBrazavillā, Kongo un ko 2007. gada janv ārīAdisabebā, Etiopijāapstiprināja Astotais
ĀS samits;
86. atzin īgi vērtēKomisijas iniciat īvu uzsākt ES unĀfrikas partnerattiec ības klimata p ārmaiņu jautājumā
un izveidot Glob ālo klimata p ārmaiņu aliansi;šajāsakarāuzsver, ka ES ir j ānodrošina ievērojams finans ē-
jums pielāgošanās pasākumiemĀfrikas valstīs; tāpat uzsver, ka piel āgošanos nedrīkst izskatīt tikai kāhuma-
nitāru jautājumu; uzsver, ka riska samazin āšana un “nodrošināšanās pret klimata p ārmaiņām”pasākumi ir
jāiekļauj visaptvero šajāattīstības darba k ārtībā, tostarp Nabadz ības mazināšanas stratēģiju dokumentos un
valsts stratēģijas dokumentos;
87. prasa, lai kop īgajāstratēģijārisinātu migrācijas pamatiemeslus un īpašu uzmanību veltītu migrantu
tiesībām un integr ācijai un intelektu ālādarbaspēka emigrācijas problēmai, joīpaši veselības aprūpes nozarē,
piedāvājot praktiskus risin ājumus veiksm īgai cirkulārai migrācijai; uzsver, ka migr ācijas ierobe žošanu uz ES
nedrīkst uzskatīt nedz par pal īdzības saņemšanas, nedz att īstības stratēģijas nosacījumu;
88. uzskata, ka kult ūra ir galvenais faktors starpkult ūru dialogāun starpreli ģiju sapratnē, valsts un re ģio-
nālās identitātes sajūtās, spēcīgam sociālam pamatam un dro šam solidarit ātes balstam starp cilv ēkiem, un ka
tādēļkultūra ir jāiekļauj noturīgas attīstības darba k ārtībā;
89. uzskata —tākādaudzāsĀfrikas valstīs parāds joprojām ir smags apgr ūtinājums, kas trauc ēattīstības
centieniem, par āda atvieglošana jāizskata katr āgadījumāatsevišķi un tas jāsaista ar pārvaldības un ekonomi-
kas politikas uzlabo šanu, parādu pārvaldību un joīpaši ar garantiju, ka par ādi netiktu sistem ātiski atjaunoti,
aizņemoties no jauniem aizdev ējiem;
90. atzīst budžeta atbalsta lietder ību un svarīgumu, kas jo īpašiļauj uzlabot soci ālos pamatpakalpojumus,
vienlaikus pal īdzot nostiprin ātĀfrikas valstu strukt ūru; tomēr prasa iev ērot piesardz ību, izmaks ājot palī-
dzību budžeta atbalsta veid ā; uzstāj, ka budžeta atbalsts j āizskata atsevi šķi katras valsts gad ījumā, atkarībā
no tāsīpašās situācijas, un tas nav piem ērots nestabil ām valstīm vai valst īm, kurās norisinās konflikts; prasa
izstrādāt sociālās un cilvēkresursu att īstības indikatorus, lai iedal ītu līdzekļus saistībāar dzimumu situ āciju,
kāarīizglītības un vesel ības jomām;šajāsakarāmudina Komisiju t ālāk izstrādāttās ierosināto“TAM līgumu”
ar iespējamiem bud žeta atbalsta sa ņēmējiem; uzsver, ka bud žeta atbalstam j ābūt saistītam ar parlamentu,
valsts revīzijas palātu, vietējo iestāžu un pilsonisk ās sabiedrības spēju pārbaudītšo procesu, lai izvair ītos no
tā, ka sociālajiem pamatpakalpojumiem tr ūkst līdzekļu; ierosina ar bud žeta atbalstu neaizst āt atbalstu noteik-
tām galvenaj ām attīstības jomām, piemēram, izglītībai un vesel ībai vai arīnozarēm, attiecībāuz kurām
pastāv draudi, ka sa ņēmējas valdības tās atstāsn o vārtā;
91. uzsver, ka notur īga attīstība ir iespējama tikai tad, ja t āir attīstība visiem, tostarp sieviet ēm un mino-
ritātēm un/vai neaizsarg ātāmg r u pām;
92. uzsver, cik svar īgs ES atbalsts ir strat ēģijām, kas paredz ētas sieviešu tiesību ievērošanai, tostarp mikro-
kredīta atbalstam, k āarīseksuālās un reprodukt īvās veselības programm ām, kas irārkārtīgi svarīgas cīņāpret
HIV/AIDS;
Īsteno šana un uzraudz ība
93. pieprasa Komisijai un Padomes ģenerālsekretariātam visus n ākamos progresa zi ņojumus par ES Āfri-
kas stratēģijasīstenošanu nosūtīta rīEiropas Parlamentam; t āpat pieprasa inform āciju par tā2,7 miljardu
euro papildu finans ējuma izmaks āšanu un izlietojumu saska ņāar 10. Eiropas Att īstības fondu (EAF), kas
piešķirts“pārvaldības iniciatīvām”, kuras Komisija izstr ādāja katraiĀKK valstij;C 263 E/646 LV 16.10.2008. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 25. oktobris
94. pieprasa Komisijai nor ādīt, kāir izmantots un p ārplānots 9. EAF, lai ļautuīstenot ESĀfrikas stratē-
ģiju; aicinašīs stratēģijasīstenošanu novērtēt neatkarīgi; lūdz ES ierosin ātk o pīgu mehānismu, laiīstenotu un
novērtētu jauno kop īgo stratēģiju gan tehniski, gan politiski, tostarp nov ērtējot visus EK att īstības finanšu
instrumentus visos posmos;
95. atzin īgi vērtēES unĀS nodomu izstr ādātrīcības plāna projektu kop īgās stratēģijas pirmajam perio-
dam; norāda uz to, ka šajāplānājābūt paredzētam konkrētam finansējumam un skaidriem indikatoriem
visosīstenošanas līmeņos (vietējā, valsts, reģionālāun kontinent ālā) un visos attiec īgajos finan šu sadarbības
instrumentos, kas padar ītu uzraudzību vieglāku un pārredzamāku; uzsver, ka parlament ārajai, vietējo iestāžu
un pilsonisk ās sabiedrības uzraudz ībai jābūtd aļai no oficiālāuzraudzības procesa;
96. aicina Komisiju nodro šināt, ka jebkur āuzraudzības sistēmāir iekļauta tādu pašreizējoĀSu nE S
saistību uzraudz ība, piemēram, TAM, Koton ūnolīgums, Abud žas deklarācija, Vispārējācilvēktiesību deklarā-
cija;
97. aicina min ētajākopīgajāstratēģijāiekļaut skaidru atsauci uz sazi ņas stratēģiju, lai veicin ātu sabiedrības
informētību par vald ību darbu un sniegtu atgriezenisko saiti, lai nodro šinātu, ka valdības apzinās savu vēlē-
tāju vajadzībasšajās politikas jom ās;
98. mudina ar min ēto kopīgo stratēģiju izveidot politisko telpu patiesam un efekt īvam dialogam cilv ēku
starpā, nodrošinot pienācīgu finansējumu un politisk ās neatkarības garantijas, k āarīizveidot meh ānismus, ar
kuru palīdzību pilsonisk ās sabiedrības un nevalstiskie dal ībnieki varētu piedalīties valdības lēmumu pieņem-
šanas procesos un pras īt no iestādēm atbildību pret cilv ēkiem;
99. aicina Komisiju nor ādīt, kādāveidātāfinansēs jauno strat ēģiju ar tāsrīcības programmu; atz īmē,k a
10. EAF,ģeogrāfiskāprogramma Dienvid āfrikai un ISAJ un EKPI tematisk ās programmas ir vien īgie lielie
fondi, kas pieejami kop īgās stratēģijasīstenošanai; mudina Komisiju nodro šināt saskaņotību,īstenojotšo
sadarbības instrumentus un kop īgo stratēģiju; lūdz Komisiju inform ēt Eiropas Parlamentu un Pan āfrikas
parlamentu visos procesa posmos (pl ānošana, identific ēšana, izvērtēšana, finansēšana,īstenošana un nov ēr-
tēšana);
100. prasa pirmaj ārīcības plānāietvertīpašu finansējumu Panāfrikas iestādēm, pasākumiem, kas tiks
īstenoti Pan āfrikas līmenī, un jaunaj ām partnerattiec ībām (Lisabonas iniciat īvas); tāpat uzstāj, lai valstu,
reģionālie un kontinenta l īmeņa parlamenti tiktu skaidri uzskat īti par palīdzības saņēmējiem;
101. atzin īgi vērtēto, ka Padome ir izveidojusi īpašu darba grupu, ko veido eksperti no ieinteres ētajām
dalībvalstīm, lai koordin ētu dalībvalstu nost āju jautājumos, kuri iek ļauti kopīgajāstratēģijā, un pieprasa
Komisijai un Padomei regul āri ziņot Eiropas Parlamentam par šīs darba grupas paveikto;
102. apstiprina, ka abiem Pan āfrikas un Eiropas parlamentiem k āsvarīgāmpārvaldības iestādēmi rjābūt
nozīmīgiem kopīgās stratēģijas kontroles dal ībniekiem, un ka j āiesaista arīvietējās iestādes un nevalstiskie
dalībnieki, piem ēram,ĀS Ekonomikas, soci ālo un kultūras jautājumu padome un t āsE Slīdziniece Ekono-
mikas, soci ālo un kultūras jautājumu padome;
103. ir ap ņēmies kopāar Panāfrikas parlamentu cie ši uzraudzītk o pīgās stratēģijas un rīcības programmu
īstenošanu; tāpēc prasa izveidot Eiropas Parlamenta un Pan āfrikas parlamenta apvienoto deleg āciju, kas būtu
forums demokr ātiskām debatēm par tiem jaut ājumiem, kas skar Āfrikas un ES tautu attiec ības;16.10.2008. LV C 263 E/647 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 25. oktobris
104. ir ap ņēmies kopāar Panāfrikas organiz ācijām nodrošināt atbilstību starp att īstības sadarbības poli-
tiku un citām ES politikas jom ām, kam var ētu būt ietekme uz jaunatt īstības valstīmĀfrikā;
105. uzskata, ka att īstības palīdzības pakešu parlament ārajai pārbaudei un apstiprin ājumam jābūt attie-
cīgāfinansējuma piešķiršanas nosacījumam;
106. nolemj kop īgi ar Panāfrikas parlamentu r īkot apvienotu parlament āru pasākumu pirms otr ās
ES—Āfrikas augst ākālīmeņa sanāksmes, kas paredz ēta 2007. gada decembr īLisabonā;
*
**
107. uzdod priek šsēdētājam nosūtītšo rezolūciju Padomei, Komisijai, dal ībvalstu vald ībām un parlamen-
tiem,ĀS Komisijai, ĀS Izpildu padomei, Pan āfrikas parlamentam, ĀKK valstu ministru padomei un
ĀKK—ES Apvienotajai parlament ārajai asamblejai.
P6_TA(2007)0484
Starptautisks l īgums par visu veidu šķembu mun īcijas aizlieg šanu
Eiropas Parlamenta 2007. gada 25. oktobra rezol ūcija“Ceļāuz visp ārēju līgumu par visu veidu
šķembu mun īcijas aizlieg šanu”
Eiropas Parlaments ,
—ņemot vērāiepriekšējās rezolūcijas par da žāda veida parast āsm u nīcijas (sauszemes m īnu unšķembu
munīcijas, vājinātāurāna munīcijas, baltāfosforašāviņu, nesprāgušu kara atlieku), kuru izmanto gan
valstis, gan nevalstiskie dal ībnieki, kait īgo iedarbību,
— joīpašiņemot vērā2006. gada 16. novembra rezol ūciju par Konvenciju saist ībāar bioloģisko un
toksīnu ieroču (BTWC), ķekarbumbu un konvencion ālo ieroču aizliegšanu (1), kurālūdz ES atbalstu
visaptverošas un efekt īvas konvencijas izstr ādāšanai, lai aizliegtu šķembu mun īcijas izmanto šanu visā
pasaulē,
—ņemot vērā2003. gada 28. novembra ANO Konvencijas par noteiktiem parastiem iero čiem (CCW)
(“V protokolu par spr ādzienbīstamām kara atliek ām”) un atzin īgi vērtējot tāstāšanos spēkā
2006. gada 12. novembr ī,
—ņemot vērāOslo deklar āciju, ko 2007. gada 22. —23. februārīpieņēma valstu grupa, Apvienoto N āciju
Organizācija, Sarkan āKrusta starptautisk ākomiteja, “šķembu mun īcijas koalīcija”un citas hum ānās
palīdzības organiz ācijas, vienojoties l īdz 2008. gadam nosl ēgt juridiski saisto šu starptautisku instru-
mentu, ar kuru aizliegs šķembu mun īcijas, kas izraisa nepie ļaujamu kait ējumu civiliedz īvotājiem, izman-
tošanu, krājumu veido šanu, ražošanu un nodo šanu citām personām(“Oslo Process ”),
—ņemot vērāCCW sarunu pilnvaru projektu par šķembu mun īciju, ko iesniedza V ācija Eiropas Savien ības
vārdāValdības ekspertu grupai CCW jautājumos,
(1) OV C 314 E, 21.12.2006., 327. lpp.C 263 E/648 LV 16.10.2008. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 25. oktobris