LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 283/12

Pietiekuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

(2006/C 283/08)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantam. Iebildumiem jānonāk Eiropas Komisijā sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

KOPSAVILKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

Pieteikums reģistrācijai saskaņā ar 5. pantu un 17. panta 2. punktu

“BAYERISCHER MEERRETTICH” JEB “BAYERISCHER KREN”

EK-Nr. DE/PGI/005/0299/19.3.2003

ACVN ( ) AĢIN (X)

Šis kopsavilkums ir sagatavots tikai informācijai. Lai iegūtu pilnīgas ziņas, interesenti ir aicināti iepazīties ar pilnīgu produkta specifikāciju, ko var saņemt vai nu 1. iedaļā norādītajās valsts iestādēs, vai Eiropas Komisijas dienestos (1).

1. Atbildīgais dienests dalībvalstī

Nosaukums: Deutsches Patent- und Markenamt — Markenabteilung 3.2 Adrese: D-80297 München Tālr.: (49-89) 21 95 46 22 Fakss: (49-89) 21 95 41 43 E-pasts: —

2. Grupa

Nosaukums: Schutzgemeinschaft „BAYERISCHER MEERRETTICH“ Adrese: Industriestraße 24, D-91083 Baiersdorf Tālr.: (49-9133) 776 00 Fakss: (49-9133) 77 60 77 E-pasts: hts@schamel.de Sastāvs: ražotāji/pārstrādātāji (X) citi: ( )

3. Produkta veids

1.6. grupa, nepārstrādāti un pārstrādāti dārzeņi

4. Specifikācija (4. panta 2. punkta nosacījumu kopsavilkums)

4.1. Nosaukums: “Bayerischer Meerrettich” jeb “Bayerischer Kren”

4.2. Apraksts: “Bayerischer Meerrettich” jeb “Bayerischer Kren” audzē atbilstīgi spēkā esošajām 1979. gada 16. maija Bavārijas mārrutku kvalitātes normām (“Bayerische Qualitätsnormen für Meerrettich”). “Bayerischer Meerrettich” jeb “Bayerischer Kren” piedāvā kā saknes (izejviela) vai pārstrādātā veidā (pārstrādāts produkts). Pārstrādāto produktu “Bayerischer Meerrettich” jeb “Bayerischer Kren” gatavo, izmantojot tradicionālas receptes, jo īpaši lauku rajonos Erlangen-Höchstadt, Neustadt an der Aisch/Bad Windsheim un Forchhei.

Pārstrādāti, lietošanai gatavi “Bayrischer Meerretich” jeb “Bayrischer Kren” sastāv no rīvētiem mārrutkiem (izejviela), kas sajaukti ar etiķi, eļļu un garšvielām.

Rīvēto mārrutku minimālo saturu galaproduktā nosaka “Kvalitātes prasības ilgi glabājamiem mārrutku izstrādājumiem” (“Qualitätsanforderungen für Meerrettichdauerwaren”).

Nepārstrādātajiem mārrutkiem (izejviela), ko izmanto “Bayerischer Meerrettich” jeb “Bayerischer Kren” pagatavošanai, ir jābūt ar 100 % Bavārijas izcelsmi, jo Bavārijā audzētā izejviela veido gala produkta “Bayerischer Meerrettich” jeb “Bayerischer Kren” īpašo asumu un sīvumu. Pievienotajām piedevām — etiķim, eļļai un garšvielām — nav jābūt ražotām, resp., audzētām Bavārijā.

Izejvielas īpašās pazīmes

“Bayerischer Meerrettich” jeb “Bayerischer Kren” satur daudz C vitamīna, ēterisko eļļu un antibiotisku vielu. “Bayerischer Meerrettich” jeb “Bayerischer Kren” ir raksturīgs īpašs asums un sevišķs aromāts.

Pārstrādātā produkta īpašās pazīmes

Rīvētos “Bayerischer Meerrettich” jeb “Bayerischer Kren” pilnveido atbilstīgi paaudžu rūpīgi glabātām senām receptēm. Galvenās sastāvdaļas ir mārrutki, etiķis, eļļa un garšvielas. Sagatavotie “Bayerischer Meerrettich” jeb “Bayerischer Kren” ir sevišķi asi un pikanti, t.i., tiem ir vienkārša, nemainīgi asa un pikanta garša. Tā kā pārstrāde tiek veikta ļoti saudzīgi, gatavajam produktam ir nevainojama gaiša krāsa un augsta viskozitāte, un tajā nav tumšu punktu.

Gatavā produkta sastāvā jābūt noteiktam mārrutku minimālajam daudzumam, kas paredzēts direktīvās par pārstrādāto mārrutku produktiem. Tikai tad, ja ir izpildīta šī prasība par minimālo saturu, šos produktus var saukt par “Bayerischer Meerrettich” jeb “Bayerischer Kren”.

4.3. Ģeogrāfiskais apgabals: “Bayerischer Meerrettich” jeb “Bayerischer Kren” ir jābūt augušiem Bavārijā piemērotā augsnē, kāda jo īpaši sastopama Mittel- un Oberfranken, un arī pārstrādātiem Bavārijas Brīvvalstī. Izejvielu tradicionāli pārstrādā galvenokārt franku zemes lauku rajonos Erlangen-Höchstadt, Neustadt an der Aisch/Bad Windsheim un Forchheim.

4.4. Izcelsmes apliecinājums: Bavārijas mārrutku gatavā produkta precīza izsekojamība ir paredzēta noteikumos par izsekojamību: Izmantojot partijas marķējumu, kas atrodams uz katra iepakojuma, un likumā paredzētos ražotāja pierakstus par iepirkšanu, pārdošanu un ražošanu, jebkurā laikā iespējams apliecināt “Bayerischer Meerrettich” jeb “Bayerischer Kren” izcelsmi. Pieteikuma iesniedzēja pilnvarota neatkarīga kontroles iestāde pārbauda pierakstus par iepirkšanu, pārdošanu un ražošanu.

“Bayerischer Meerrettich” jeb “Bayerischer Kren” audzētāji ir ierakstīti reģistrā, kuru kārto un ik gadu atjauno Bavārijas mārrutku ražotāju organizācija. Tikai tie audzētāji, kas ierakstīti minētajā reģistrā, drīkst piegādāt pārstrādātājiem izejvielas “Bayerischer Meerrettich” jeb “Bayerischer Kren” pagatavošanai. Bavārijas mārrutku ražotāju organizācija (“Erzeugergemeinschaft Bayerischer Meerrettich”) ir arī Bavārijas mārrutku aizsardzības organizācijas (“Schutzgemeinschaft Bayerischer Meerrettich”) biedre. Pieteikuma iesniedzēja pilnvarota neatkarīga kontroles iestāde pārbauda pierakstus par audzēšanu un pārdošanu.

4.5. Ražošanas metode: Mārrutkus Bavārijā audzē, ievērojot gadsimtiem senas tradīcijas un labu lauksaimniecības praksi. Kopš 15. gadsimta vidus Bavārijas mārrutku audzēšanas reģionā ir pasaulē bagātākās audzēšanas tradīcijas.

Audzēšana ir smaga un prasa daudz roku darba. Tādēļ kāda sena zemnieku gudrība saka: “Mārrutku lauks saimnieku grib redzēt ik dienas.” Februāra beigās, kad sala periods tuvojas beigām, attaisa kaudzi, kurā pa ziemu ir glabājušies mārrutku sakņu spraudeņi. Sakņu spraudeņus ievieto gaišā telpā, līdz tie gaismas iedarbībā izdzen asnus. Aprīlī tos izstāda sagatavotā dobē, “galotni pavēršot pret uzlecošo rīta sauli” un mazliet slīpi uz augšu. Maija sākumā parādās pirmie galotnes dzinumi. Tagad sākas lieko dzinumu nolaušana. Katru spraudeni līdz pusei atsedz, asnus nolauž un atstāj tikai spēcīgāko dzinumu. Tas ir vajadzīgs, lai vēlāk varētu novākt taisnas, nesazarotas saknes.

Līdz ražas novākšanai rudenī katru atsevišķo sakni vismaz vienu reizi izrok un tad atkal ierok, lai likvidētu sānu dzinumus. To vēl šodien dara gandrīz tikai ar rokām, tikai sakneņa galā var augt šādas sānaknes (tās tad veido nākošā gada spraudeņus). Kad mainās lapu krāsa, tad klāt gatavības laiks. Oktobrī var sākt ražas novākšanu. Ar ražas novācēju uzirdina zemi un ar rokām izvelk mārrutku saknes.

Tā kā mārrutki izmanto visas augsnes barības vielas, mārrutki vienā un tai pašā laukā audzējami tikai ik pēc trim gadiem.

Pārstrādē nonāk tikai izlasīts, pārbaudīts un ar rokām novākts izejmateriāls. Mārrutkus notīra, nomazgā, svaigus sarīvē un uzlabo ar piedevām (sal. 4.2.). Izmantojot saudzējošus paņēmienus, pilnībā saglabājas “Bayerischer Meerrettich” jeb “Bayerischer Kren” aromāts. Izejvielas, kuras uzreiz netiek pārstrādātas, novieto vēsās telpās.

Jāuzsver, ka mārrutku saknes pirms tālākas pārstrādes ar rokām pārlasa. Lai, pārstrādājot mārrutkus, saudzētu to aromātu un līdz ar to nezaudētu to īpašo asumu un sevišķi vērtīgās vielas, Bavārijas pārstrādes firmas gadusimtos ir izstrādājušas īpašus paņēmienus, kurus izmantojot uz mārrutkiem iedarbojas tikai neliels mehāniskais spēks. Bez tam ir jāpiebilst, ka konservēšanai “Bayerischer Meerrettich” jeb “Bayerischer Kren” apstrādā tikai ar sēru, un tie nesatur nekādus citus konservantus. Arī ar to tie atšķiras no citiem pārstrādātiem mārrutkiem.

4.6. Saikne: Apzīmējumu “Bayerischer Meerrettich” jeb “Bayerischer Kren” jau gadsimtiem ilgi lieto attiecībā uz Bavārijā audzētiem un pārstrādātiem mārrutkiem. Mārrutkus 15. gadsimtā pie Regnicas (Regnitz) upes esot ievedis markgrāfs Johanness Alhemista (Markgraf Johannes Alchemista). Precīzākas norādes pirmo reizi rodamas 1650. gadā grāmatā “Die Nymphe Noris”, kur stāstīts par Bohēmijas mārrutkiem ķiploku zemē (franku zemē). Johanns Fissels (Johann Füssel) 1787. gadā savā ceļojuma dienasgrāmatā piemin mārrutku audzēšanu starp Forchheim un Erlangen. Pēc Ludviga Donavas kanāla atklāšanas 1846. gadā “Bayerischer Meerrettich” jeb “Bayerischer Kren” no Baiersdorfas (Baiersdorf) ar kuģi izveda uz Austriju un Ungāriju, arī uz Izraēlu, ASV, Krieviju un citām valstīm. Kopš 1912. gada audzētāji no Baiersdorfas un tās apkārtnes piedāvāja arī rīvētus un lietošanai gatavus mārrutkus. Pazīstamās mārrutku pilsētas Baiersdorfas apkārtnē atrodas pasaulē tradīcijām bagātākais audzēšanas apgabals. Tas arī vēl šobrīd ir Vācijas nozīmīgākais audzēšanas apgabals.

Bavārijas mārrutku audzēšanas reģiona augsne un klimatiskās īpatnības veido optimālus mārrutku augšanas apstākļus. Siltais klimats (gada vidējā temperatūra 8,5 °C) un nelielais nokrišņu daudzums (aptuveni 600 mm) kopā ar īpašo augsni (irdenas smilšaugsnes un mālaugsnes) salīdzinājumā ar citiem mārrutku audzēšanas reģioniem rada mārrutkos augstāku glikozinolāta saturu.

Tradicionālās ražotāju receptes un zināšanas par saudzīgu pārstrādi veido “Bayerischer Meerrettich” jeb “Bayerischer Kren” unikalitāti. Pārstrādātie “Bayerischer Meerrettich” jeb “Bayerischer Kren” nav jāpapildina ar citu audzēšanas reģionu mārrutkiem.

Gan Bavārijā, gan ārpus tās patērētāji jau gadsimtiem ilgi ļoti atzinīgi vērtē “Bayerischer Meerrettich” jeb “Bayerischer Kren”.

4.7. Kontroles iestāde:

Nosaukums: Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft — Institut für Ernährungswirtschaft und Markt Adrese: Menzinger Strasse 54 D-80638 München Tālr.: (49-89) 17 80 00 Fakss: (49-89) 17 80 03 13 E-pasts: —

4.8. Marķējums: “Bayerischer Meerrettich g.g.A.” (aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde) vai “Bayerischer Kren g.g.A.” (aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde)

4.9. Valsts prasības: —

(1) Eiropas Komisija, Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts, Lauksaimniecības produktu kvalitātes nodaļa, B-1049 Brisele.