Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Izmantot digitalizācijas sniegtās ekonomiskās un sociālās iespējas un uzlabot ekonomikas, it īpaši MVU, digitalizāciju, galveno uzmanību pievēršot uz cilvēku orientētam mākslīgajam intelektam un datiem”

(izpētes atzinums)

(2021/C 374/02)

Ziņotāja: Antje GERSTEIN

Atzinuma pieprasījums Prezidentvalsts Slovēnija, 19.3.2021. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants Atbildīgā specializēta nodaļa Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 15.6.2021. Pieņemts plenārsesijā 7.7.2021. Plenārsesija Nr. 562 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 217/0/1

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. Pašreizējās pandēmijas apstākļos ir kļuvis skaidrs, ka attālināts darbs, mājas birojs un elastīgas darba shēmas – vismaz zināmā mērā – arī turpmāk būs “jaunā normalitāte”, taču jāapzinās arī, ka mūsu darba pasauli arvien vairāk ietekmēs digitālie uzņēmējdarbības modeļi. Šiem modeļiem vajadzētu būt orientētiem uz cilvēkiem un vērtībām. Plašākā sociālā nozīmē uzdevums ir nodrošināt īpaši neaizsargātu grupu digitālo iekļaušanu.

1.2. Tiek prognozēts, ka ieguvumi, ko Eiropas Savienībai sniegs pabeigts digitālais vienotais tirgus, ES ekonomikas rezultātu ik gadu papildinās par 415 miljardiem EUR. Lai gan digitālā pārkārtošanās uzņēmumiem visā Eiropas Savienībā paver ievērojamas iespējas, daudzi uzņēmumi pārrobežu darbībā saskaras ne tikai ar milzīgu juridisko nenoteiktību, bet arī ar ievērojamu atpalicības risku piekļuves vai ieguldījumu resursu trūkuma, kā arī prasmju trūkuma dēļ, kas parasti skar daudzus MVU un it īpaši – mikrouzņēmumus.

1.3. Viens no Eiropas digitālā vienotā tirgus panākumu faktoriem būs atvērtība pret tehnoloģijām regulējumā, kas attiecas uz jauniem digitālās uzņēmējdarbības modeļiem un lietojumprogrammām, piemēram, par mākslīgo intelektu (MI), un piekļuve inovācijas finansējumam, lai MVU varētu izmantot šādu jaunu digitālo lietotņu priekšrocības. EESK ir veikusi pētījumu par MI mazajos un vidējos uzņēmumos, kas var sniegt noderīgu vielu pārdomām ( 1 )

1.4. Debatēs par mākslīgo intelektu EESK ir aktīvi piedalījusies kopš pirmā atzinuma par mākslīgo intelektu pieņemšanas 2017. gadā un dažos pēdējos gados ir publicējusi vēl citus atzinumus par šo tematu. EESK pašlaik izstrādā formālu atzinumu par Eiropas Komisijas priekšlikumu Mākslīgā intelekta aktam (“ AIA priekšlikums”). Minētais atzinums tiks prezentēts EESK septembra plenārsesijā, un tajā cita starpā īpaša uzmanība tiks pievērsta mākslīgā intelekta definīcijai, kas ir svarīgs AIA priekšlikuma elements.

2. Pamatinformācija

2.1. Ņemot vērā savas prezidentūras laikam izvirzītās prioritātes, nākamā ES Padomes prezidentvalsts Slovēnija ir izstrādājusi priekšlikumus, par kuriem Komitejai 2021. gada 18. marta vēstulē tika lūgts sniegt izpētes atzinumus. Šīs ES politikas jomas prezidentvalstij ir īpaši svarīgas.

2.2. Tādējādi šis atzinums ir atbilde uz ES Padomes prezidentvalsts Slovēnijas pieprasījumu izstrādāt izpētes atzinumu par digitalizācijas sniegtajām ekonomiskajām un sociālajām iespējām.

2.3. Šajā izpētes atzinumā apkopoti vairāki ar digitalizāciju saistīti temati, kas aplūkoti nesen pieņemtajos vai šobrīd izstrādes procesā esošajos EESK atzinumos. Tajā sniegtas atbildes uz četriem prezidentvalsts uzdotajiem jautājumiem, kas saistīti ar Datu pārvaldības aktu, digitālo pakalpojumu tiesību aktu un Mākslīgā intelekta aktu. Visa pārējā informācija par minētajiem tematiem ir atrodama attiecīgajos EESK atzinumos ( 2 )

3. Vispārīgas piezīmes

3.1. Covid-19 krīze ir izgaismojusi gan ES atpalicību, gan tās milzīgo potenciālu digitalizācijas jomā. Tagad vairāk nekā jebkad agrāk jāapzinās, ka Eiropas Savienībai ir vajadzīgs spēcīgs digitālais vienotais tirgus. Tas nozīmē, ka jāstiprina tās spējas tādās jomās kā mākoņdatošana, 5G un droša datu izmantošana. Lai neatpaliktu no tādiem pasaules līmeņa dalībniekiem kā ASV un Ķīna, līdzekļi ir jāiegulda spēcīgas digitālās Eiropas veidošanā.

3.2. Tiek prognozēts, ka ieguvumi, ko Eiropas Savienībai sniegs pabeigts digitālais vienotais tirgus, ES ekonomikas rezultātu ik gadu papildinās par 415 miljardiem EUR. Paredzoša uzturēšana, digitālās platformas un kvantiskā datošana ir tikai trīs piemēri, kā digitālās tehnoloģijas būtiski ietekmēs Eiropas ekonomikas digitalizāciju. Lai gan digitālā pārkārtošanās uzņēmumiem visā Eiropas Savienībā paver ievērojamas iespējas, daudzi uzņēmumi pārrobežu darbībā saskaras ne tikai ar milzīgu juridisko nenoteiktību, bet arī ar ievērojamu atpalicības risku piekļuves vai ieguldījumu resursu trūkuma, kā arī prasmju trūkuma dēļ, kas parasti skar daudzus MVU un it īpaši – mikrouzņēmumus.

3.3. Pašreizējās pandēmijas apstākļos ir kļuvis skaidrs, ka attālināts darbs, mājas birojs un elastīgas darba shēmas – vismaz zināmā mērā – arī turpmāk būs “jaunā normalitāte”, taču jāapzinās arī, ka mūsu darba pasauli arvien vairāk ietekmēs digitālie uzņēmējdarbības modeļi. Šie modeļiem vajadzētu būt orientētiem uz cilvēkiem un vērtībām.

3.4. Pēcpandēmijas ekonomikā ir jānodrošina, lai mazie un vidējie uzņēmumi dažās īpaši smagi skartajās nozarēs (pakalpojumu nozarēs, piemēram, mazumtirdzniecībā un tūrismā) nezaudētu eksistences pamatu, jo ieguldījumu vajadzības ir pārāk lielas (un pēc vairāk nekā gada pandēmijas apstākļos uzkrājumi ir izlietoti). Šiem uzņēmumiem ir vajadzīgs īpašs atbalsts digitalizācijai un uzņēmējdarbības modeļu turpmākai attīstībai, un tas jāņem vērā valstu atveseļošanas programmās, kas saistītas ar ES Atveseļošanas fondu. Eiropas Komisijai ir jāuzņemas koordinatora loma, lai izvairītos no sadrumstalotības starp dažādiem Eiropas fondiem un nodrošinātu, ka darbības un projekti šajā konkrētajā jomā (MVU digitālā pārkārtošanās) tiek racionalizēti.

3.5. Politiskajam satvaram ir jābūt atbilstošam, lai nodrošinātu, ka MVU var izmantot digitalizācijas sniegtās iespējas. Regulējums būtu jāapsver tikai tad, ja var skaidri paredzēt nevēlamu attīstību. Inovācijai un jauniem uzņēmējdarbības modeļiem ir vajadzīga zināma attīstības telpa. Pārlieku sasteigts vai stingrs Eiropas regulējums rada Eiropas uzņēmumiem, it īpaši MVU, nelabvēlīgākus apstākļus nekā starptautiski aktīvām korporācijām pārējā pasaulē.

3.6. viltus atsauksmēm , kas uzņēmumiem var būt ārkārtīgi kaitējošas. Šīm problēmām, kas ir īpaši izplatītas digitālajās platformās, EESK ir pievērsusies nesen pieņemtajā atzinumā par digitālo pakalpojumu tiesību aktu ( DSA ) ( 3 ). Tomēr dažās nozarēs, it īpaši pakalpojumu sektorā (t. i., mazumtirdzniecībā, tūrismā, ēdināšanā), ir steidzami vajadzīgs tiesiskais regulējums, kas palīdzētu apkarot dezinformāciju digitālajā telpā un ļautu vērsties, piemēram, pret, kas uzņēmumiem var būt ārkārtīgi kaitējošas. Šīm problēmām, kas ir īpaši izplatītas digitālajās platformās, EESK ir pievērsusies nesen pieņemtajā atzinumā par digitālo pakalpojumu tiesību aktu (

3.7. Progresējoša tehnoloģiju attīstība un ekonomikas digitalizācija ir saistīta arī ar zināmu risku, kas ir jāpatur prātā, lai pilnībā izmantotu to potenciālu. Tāpēc ir jānodrošina, ka līdz ar tehnoloģisko progresu un digitalizāciju tiek ieviesti mehānismi, ar kuriem novērst īpaši neaizsargātu grupu digitālo atstumtību.

3.8. Debatēs par mākslīgo intelektu EESK ir aktīvi piedalījusies kopš pirmā atzinuma par MI intelektu pieņemšanas 2017. gadā ( 4 ) un dažos pēdējos gados ir publicējusi vēl citus atzinumus par šo tematu ( 5 ) . Attiecībā uz mākslīgo intelektu EESK ir atbalstījusi pieeju “cilvēka īstenota kontrole”, saskaņā ar kuru cilvēki gan tehniski turpina vadīt mākslīgo intelektu, gan patur spēju izlemt, vai, kad un kā to izmantot mūsu sabiedrībā kopumā. EESK ir atzinīgi novērtējusi 2018. gadā publicēto Eiropas MI stratēģiju, Komisijas paziņojumu “Ētikas vadlīnijas uzticamam mākslīgajam intelektam” un to, ka tajā ir apstiprinātas 7 prasības, kas izvirzītas uzticamam mākslīgajam intelektam. EESK cita starpā ir vērsusi uzmanību arī uz MI ietekmi uz darbvietām, uz to, cik svarīgi ir rast pareizo līdzsvaru starp regulējumu, pašregulāciju un ētikas vadlīnijām, kā arī uz MI ietekmi uz patērētājiem.

3.9. AIA priekšlikums”) AIA , bet tā var piedāvāt dažas pārdomas par prezidentvalsts Slovēnijas uzdoto konkrēto jautājumu par AIA priekšlikumā izklāstīto MI definīciju. EESK pašlaik izstrādā formālu atzinumu par Eiropas Komisijas priekšlikumu Mākslīgā intelekta aktam (“priekšlikums”) ( 6 ) ; atzinums tiks prezentēts EESK septembra plenārsesijā. EESK vēl nevar sniegt oficiālu nostāju par, bet tā var piedāvāt dažas pārdomas par prezidentvalsts Slovēnijas uzdoto konkrēto jautājumu parpriekšlikumā izklāstīto MI definīciju.

3.10. Runājot par darba vietu, jānorāda, ka digitalizācijas laikmetā kā pamatprincips ir jānodrošina pienācīgas kvalitātes nodarbinātība visiem darba ņēmējiem. Uzņēmumos darbinieki un viņu pārstāvji jau agrīnā posmā ir jāiesaista tāda MI ieviešanā, kas tieši ietekmē darbiniekus, un viņiem jāpiedalās attiecīgā MI izmantojuma noteikšanā. Tālredzīgi un laikus jāapmāca darbinieki, gatavojoties jaunajām darbvietām digitālajā darba vidē.

4. Īpašas piezīmes

4.1. Prezidentvalsts uzskata, ka mākslīgais intelekts ir vissvarīgākais digitalizācijas aspekts. Citi īpaši svarīgi jautājumi ir progresīvu tehnoloģiju integrācija sabiedrībā un pāreja uz gigabitu sabiedrību. Ar tādām jaunām tehnoloģijām kā mākslīgais intelekts un datu ekonomika ES var ātri atgūties no krīzes un kļūt par pasaules vadošo digitālo sabiedrību.

4.2. Prezidentvalsts lūdza EESK atbildēt uz šādiem četriem jautājumiem. — Ar Datu pārvaldības aktu tiek ieviesti jauni uzņēmējdarbības modeļi, piemēram, datu kopīgošanas pakalpojumu sniedzēji, un tas veicinās datu izmantošanu. Kāds ir EESK viedoklis par šādu pakalpojumu ekonomisko ietekmi? — Ar Datu pārvaldības aktu tiek ieviestas datu altruisma organizācijas, kas atvieglos fizisku un juridisku personu sniegto datu atkalizmantošanu. Tas arī ļaus sniegt jaunus pakalpojumus, tostarp vākt datus, ko fiziskas personas sagatavojušas vispārējas nozīmes mērķiem. Kāds ir EESK viedoklis šajā saistībā? — Kāda ir EESK nostāja attiecībā uz piemērotas mākslīgā intelekta definīcijas priekšlikumu (iekļauts 2021. gada aprīlī pieņemtajā Mākslīgā intelekta aktā)? — Kāds ir EESK viedoklis par digitālo pakalpojumu tiesību aktu?

4.3. Ar Datu pārvaldības aktu tiek ieviesti jauni uzņēmējdarbības modeļi, piemēram, datu kopīgošanas pakalpojumu sniedzēji, un tas veicinās datu izmantošanu. Kāds ir EESK viedoklis par šādu pakalpojumu ekonomisko ietekmi? ( 7 )

4.3.1. EESK uzskata, ka Datu pārvaldības akts ir atbilstīgs un nepieciešams, jo digitālo datu apstrāde, uzglabāšana un kopīgošana kļūst aizvien svarīgāka gan ekonomisku, gan sociālu un pilsonisku apsvērumu dēļ: privātpersonas, pārvaldes iestādes un uzņēmumi ir kompleksa, savstarpēji savienota tiesiskā regulējuma subjekti.

4.3.2. EESK uzskata, ka sadarbīgais modelis datu pārvaldības un apmaiņas izveidē ir lietderīgs un ka tas ir ļoti noderīgs instruments neitrālai kopīgai datu pārvaldībai. Šajā saistībā tā mudina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt MVU, lai sāktu iniciatīvas nolūkā veidot savstarpējas organizācijas datu pārvaldības un apmaiņas jomā.

4.3.3. Starpniecības, datu apmaiņas un kopīgošanas pārvaldībai iedzīvotāju (darba ņēmēju, patērētāju, uzņēmēju) un uzņēmumu starpā īpaši piemēroti šķiet kooperatīvi un citas uz sadarbību balstītas struktūras. It īpaši kooperatīva forma datu pārvaldībā dotu iespēju savstarpēji saskaņot datu subjektu un kooperatīvā datu turētāja – kas šajā gadījumā pats būtu minēto datu subjektu īpašums – intereses; tādējādi šādas struktūras varētu nodrošināt līdzdalīgu pārvaldību, ko kopīgi īsteno iedzīvotāji, uzņēmumi un uzņēmēji, kuri datus gan nodrošina, gan tos izmanto. Šis mehānisms varētu veicināt uzticēšanos un atvērtību, un tas varētu būt būtisks nosacījums labai datu pārvaldībai ES digitālajā vienotajā tirgū.

4.4. Ar Datu pārvaldības aktu tiek ieviestas datu altruisma organizācijas, kas atvieglos fizisku un juridisku personu sniegto datu atkalizmantošanu. Tas arī ļaus sniegt jaunus pakalpojumus, tostarp vākt datus, ko fiziskas personas sagatavojušas vispārējas nozīmes mērķiem. Kāds ir EESK viedoklis šajā saistībā? ( 8 )

4.4.1. EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu izstrādāt regulu organizācijām, kas nodarbojas ar “datu altruistisko pārvaldību”. Komiteja piekrīt priekšlikumā iekļautajai prasībai, ka šādām organizācijām jābūt juridiskām personām, kas darbojas pēc bezpeļņas principa un sabiedriskās interesēs, un, pirmām kārtām, tām jābūt autonomām un neatkarīgām it īpaši no citām organizācijām, kas īsteno komerciālus vai peļņu nesošus datu pārvaldības mērķus.

4.4.2. Šīs pazīmes kopā ar īpaša datu altruisma organizāciju publiska reģistra izveidi apmierinātu nepieciešamību nodrošināt pārredzamību un aizsargāt iedzīvotāju un uzņēmumu tiesības un intereses, kas ir raksturīgi altruistiskai datu apmaiņai Tas vairotu visu iesaistīto pušu uzticēšanos.

4.5. Kāda ir EESK nostāja attiecībā uz piemērotas mākslīgā intelekta definīcijas priekšlikumu (iekļauts 2021. gada aprīlī pieņemtajā Mākslīgā intelekta aktā)?

4.5.1. EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas nesenajā leģislatīvajā priekšlikumā par mākslīgo intelektu ietverto skaidro vēstījumu, ka Eiropas pieeja mākslīgajam intelektam ir balstīta pamattiesībās un Eiropas vērtībās. Minētajā priekšlikumā ir iekļauti daudzi pēdējo dažu gadu laikā paustie EESK ieteikumi.

4.5.2. Atbildot uz minēto priekšlikumu, EESK pašlaik izstrādā atsevišķu atzinumu, kurā tā īpaši pievērsīsies priekšlikumā izklāstītajai MI definīcijai, kas ir svarīgs AIA priekšlikuma elements.

4.5.3. Vispirms EESK uzsver, ka MI būtībā joprojām ir strīdīgs jēdziens, jo tam nav vispārēji akceptētas definīcijas. Viens sarežģījošs faktors ir tas, ka juridiskās definīcijas atšķiras no tīri zinātniskām definīcijām, jo tām jāatbilst vairākām prasībām, tostarp iekļautības, precizitātes, vispusības, praktiskuma un pastāvīguma prasībām, no kurām dažas ir juridiski saistošas un dažas tiek uzskatītas par labu regulatīvo praksi.

4.5.4. No vienas puses, AIA priekšlikums attiecas ne tikai uz pašu tehnoloģiju, bet arī uz to, kādam nolūkam un kā tā tiek izmantota. No otras puses, tajā ir iekļauta specifiska MI definīcija, tostarp saraksts ar MI metodēm, kas ietilpst regulas darbības jomā. Tādējādi šķiet, ka AIA priekšlikuma pamatā ir divas domas. Tas, vai šī nedaudz ambivalentā pieeja būs piemērota, lai pienācīgi risinātu ar MI saistītās konkrētās problēmas un veicinātu tā iespējas, tiks sīkāk apspriests gaidāmajā EESK atzinumā par AIA priekšlikumu.

4.6. Kāds ir EESK viedoklis par digitālo pakalpojumu tiesību aktu? ( 9 )

4.6.1. EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu laikā, kad ir radušies jauni un inovatīvi informācijas sabiedrības digitālie pakalpojumi, kas ir mainījuši ES iedzīvotāju ikdienas dzīvi un ietekmējuši un pārveidojuši to, kā viņi sazinās, iesaistās, patērē un veic darījumdarbību.

4.6.2. EESK atbalsta Komisijas centienus novērst iekšējā tirgus sadrumstalotību, ko rada valstu noteikumu un regulējumu skaita palielināšanās, un aicina skaidri norādīt uz digitālo pakalpojumu tiesību akta izsmeļošo raksturu. Tā ir iespēja noteikt globālus standartus digitālajiem tirgiem, kas var virzīt Eiropu uz šo jauno laikmetu, nodrošinot patērētājiem augstu drošības un aizsardzības līmeni tiešsaistē.

4.6.3. EESK aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt saprātīgu grafiku diskusijas uzsākšanai un iekļaujošai sabiedriskajai apspriešanai, kā arī regulas un stratēģijas īstenošanai. Ir ļoti būtiski šajā procesā iesaistīt sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, lai radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem dalībniekiem.

4.6.4. EESK atzinīgi vērtē ieteikumu sistēmu un reklāmas labāku pārredzamību, kas nodrošina, ka patērētāji saņem tikai to reklāmu, ko vēlas.

4.6.5. EESK norāda, ka pastāv daudzas ar izcelsmes valsts principu saistītas nepilnības, un aicina, it sevišķi nodokļu, darbaspēka un patērētāju jautājumos, rūpīgi apsvērt iespēju izmantot alternatīvas metodes, piemēram, galamērķa valsts principu – ja vien nav stingrāka regulējuma ES līmenī –, lai nodrošinātu godīgu konkurenci un visaugstāko iespējamo patērētāju aizsardzības līmeni.

4.6.6. EESK aicina izveidot atbilstošu satvaru, kas dotu iespēju uzņēmumiem apliecināt savu MI sistēmu godīgumu, uzticamību un drošību, vienlaikus ņemot vērā patērētāju un darba ņēmēju visaugstāko iespējamo aizsardzības līmeni.

4.6.7. Saistību izņēmumu attiecībā uz mitināšanas pakalpojumiem būtu jābeidz piemērot tikai tad, ja attiecīgais saturs nepārprotami ir nelikumīgs vai ar tiesas lēmumu ir atzīts par nelikumīgu. EESK iesaka noteiktos apstākļos piemērot pozitīvu atbildības režīmu tiešsaistes tirdzniecības vietām.

4.6.8. EESK vērš uzmanību uz to, cik ārkārtīgi svarīgi ir nodrošināt pienācīgu koordināciju starp visiem attiecīgajiem instrumentiem un iniciatīvām saistībā ar plašāku regulatīvo pieeju platformu ekonomikai. Ir vajadzīgs pienācīgs pārskats par to, kā šīs dažādās perspektīvas, kas ietekmē digitālo pakalpojumu tiesību aktu, var integrēt.

4.6.9. EESK uzskata, ka nozīmīgi faktori, kas ietekmē dažkārt negodīgo konkurenci digitālajā ekonomikā ir nodokļi ( 10 ) , datu pārvaldība, nodarbinātības statuss, darba apstākļi un patērētāju aizsardzība un tiem jāpievērš īpaša uzmanība.

Briselē, 2021. gada 7. jūlijā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja Christa SCHWENG

(1) Pētījums Boosting the use of Artificial Intelligence in Europe’s micro, small and medium-sized enterprises (Mākslīgā intelekta izmantošanas veicināšana Eiropas mikrouzņēmumos, mazajos un vidējos uzņēmumos).

(2) Datu pārvaldības akts (OV C 286, 16.7.2021., 38. lpp.); Digitālo pakalpojumu tiesību akts (OV C 286, 16.7.2021., 70. lpp.); Mākslīgā intelekta akts.

(3) Digitālo pakalpojumu tiesību akts.

(4) OV C 288, 31.8.2017., 1. lpp.

(5) OV C 440, 6.12.2018., 1. lpp.; OV C 440, 6.12.2018., 51. lpp.; OV C 240, 16.7.2019., 51. lpp.; OV C 47, 11.2.2020., 64. lpp.; OV C 364, 28.10.2020., 87. lpp.

(6) Mākslīgā intelekta akts.

(7) Datu pārvaldības akts.

(8) Datu pārvaldības akts.

(9) Digitālo pakalpojumu tiesību akts.

(10) OV C 367, 10.10.2018., 73. lpp.