Priekšlikums Padomes Regula, ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu un daļējas starpposma pārskatīšanas saskaņā ar 11. panta 3. punktu nosaka galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes silīcija importam un piemēro to no Korejas Republikas sūtītam silīcija importam neatkarīgi no tā, vai silīcija izcelsme ir vai nav deklarēta Korejas Republikā /* COM/2010/0202 galīgā redakcija - NLE 2010/0109 */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 30.4.2010 COM(2010)202 galīgā redakcija 2010/0109 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu un daļējas starpposma pārskatīšanas saskaņā ar 11. panta 3. punktu nosaka galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes silīcija importam un piemēro to no Korejas Republikas sūtītam silīcija importam neatkarīgi no tā, vai silīcija izcelsme ir vai nav deklarēta Korejas Republikā PASKAIDROJUMA RAKSTS Priekšlikuma konteksts | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā procedūrā par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes silīcija importam piemērojamo pasākumu pārskatīšanu piemēro Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“pamatregula”). | Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padome 1990. gada jūlijā ar Regulu (EK) Nr. 2200/90[2] noteica galīgu ad-valorem antidempinga maksājumu par Ķīnas izcelsmes silīcija importu. Pasākumus divas reizes atjaunoja — ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2496/97[3] un Padomes Regulu (EK) Nr. 398/2004[4]. 2007. gada janvārī ar Padomes Regulu (EK) Nr. 42/2007[5] pasākumus paplašināja, tos attiecinot uz silīcija importu, kas nosūtīts no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai silīcija izcelsme ir vai nav deklarēta Korejas Republikā. | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau bija iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas nosacījumiem. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. | Priekšlikuma juridiskie aspekti | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Pievienotā Padomes Regulas priekšlikuma pamatā ir dempinga zemākā līmeņa ilglaicīgumu un dempinga turpināšanās iespējamības, kā arī kaitējuma Eiropas Savienības ražošanas nozarei atkārtošanās iespējamības izmeklēšanā konstatētie fakti. Tāpēc Padomei ir ierosināts pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, lai pagarinātu patlaban spēkā esošo zemākā līmeņa pasākumu termiņu par pieciem gadiem. | Juridiskais pamats Padomes Regula (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis. | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu, jo rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. | Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Eiropas Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. | Juridisko instrumentu izvēle | Ierosinātais juridiskais instruments: Padomes regula | Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. | Ietekme uz budžetu | Priekšlikums neietekmē Eiropas Savienības budžetu. | 1. 2010/0109 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA (EK) Nr. ..., ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu un daļējas starpposma pārskatīšanas saskaņā ar 11. panta 3. punktu nosaka galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes silīcija importam un piemēro to no Korejas Republikas sūtītam silīcija importam neatkarīgi no tā, vai silīcija izcelsme ir vai nav deklarēta Korejas Republikā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[6] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 2. un 3. punktu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: A. PROCEDŪRA 2. Spēkā esošie pasākumi 3. Pēc termiņa beigu pārskatīšanas Padome 2004. gada martā ar Regulu (EK) Nr. 398/2004[7] noteica galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes silīcija importam. Eiropas Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas piemērojamā galīgā maksājuma likme bija 49 %. Sākotnējos pasākumus noteica ar Regulu (EK) Nr. 2200/90[8]. 4. Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 42/2007[9] 2007. gada janvārī galīgo antidempinga maksājumu paplašināja, piemērojot to no Korejas Republikas sūtītam silīcija importam neatkarīgi no tā, vai silīcija izcelsme ir vai nav deklarēta Korejas Republikā. 5. Pieprasījums veikt termiņa beigu un daļēju starpposma pārskatīšanu 6. Pēc 2008. gada oktobrī publicētā paziņojuma par ĶTR[10] izcelsmes silīcija importam piemērojamo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām Komisija 2008. gada 1. decembrī saņēma saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu pieprasījumu veikt pārskatīšanu. Turklāt Komisija 2008. gada 18. decembrī saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam. 7. Euroalliages (Eiropas Ferosakausējumu ražošanas asociācija) prasību veikt termiņa beigu pārskatīšanu iesniedza to Eiropas Savienības ražotāju vārdā, kas saražo lielāko daļu — šajā gadījumā 100 % — no Eiropas Savienības kopējās silīcija produkcijas. Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisīs dempinga turpināšanos un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos. 8. EUSMET (silīcija metāla Eiropas lietotāju apvienība) iesniedza pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu, kurš attiecas tikai uz dempinga pārbaudi. Pieprasījumu pamatoja prima facie pierādījumi, ka ir mainījušies apstākļi, uz kuru pamata noteica pasākumus, un ka jaunie apstākļi ir ilgstoši. 9. Komisija, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi, lai sāktu termiņa beigu un starpposma pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. un 3. punktam, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī [11] publicēja paziņojumu par šo pārskatīšanu sākšanu (“paziņojums par pārskatīšanas sākšanu”). 10. Izmeklēšana 11. Par pārskatīšanu sākšanu Komisija oficiāli paziņoja pieteikumu iesniegušajiem Savienības ražotājiem, ĶTR ražotājiem eksportētājiem, importētājiem/tirgotājiem, zināmajiem iesaistītajiem lietotājiem no Savienības un to apvienībām, kā arī ĶTR iestādēm. 12. Ņemot vērā pieprasījumos minēto Ķīnas ražotāju eksportētāju lielo skaitu, paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tika paredzēta pārbaude izlases veidā, lai noteiktu, vai ir bijis dempings un kāda ir tā atkārtošanās vai turpināšanās iespējamība. 13. Lai Komisija varētu lemt, vai nepieciešama pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, visus ražotājus eksportētājus aicināja paziņot par sevi Komisijai un, kā norādīts paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu, no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim sniegt pamatinformāciju par darbību, kas saistīta ar ražojumu. 14. Komisija saņēma atbildes no 11 ĶTR uzņēmumiem vai uzņēmumu grupām. Tomēr pēc šo uzņēmumu iesniegtās informācijas izskatīšanas kļuva skaidrs, ka maz atbilžu saņemts no tiem uzņēmumiem, kuri uz Eiropas Savienību eksportē pašu ražotu silīciju. Tādēļ tika nolemts, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nav vajadzīga pārbaude izlases veidā. 15. Visi iepriekš minētie ĶTR uzņēmumi vai uzņēmumu grupas informēja arī par savu nodomu pieprasīt atsevišķu pamatregulas 17. panta 3. punkta piemērošanas pārbaudi. 16. Zināmajiem iesaistītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem Komisija nosūtīja tirgus ekonomikas režīma (“TER”) vai atsevišķā režīma (“AR”) pieteikuma veidlapas. Pieteikumus TER vai AR — gadījumā, ja izmeklēšanā konstatētu, ka ražotāji eksportētāji neatbilst TER nosacījumiem,— kritēriju piemērošanai saņēma no trim Ķīnas eksportētājiem. Taču viens no eksportētājiem savu pieteikumu vēlāk atsauca, bet par pārējiem diviem konstatēja ka, tie izmeklēšanas periodā neeksportēja pašu ražotu silīciju uz Eiropas Savienību. Tādēļ minēto divu uzņēmumu prasības netika izvērtētas. 17. AR pieteikuma veidlapas iesniedza vēl seši citi Ķīnas uzņēmumi vai uzņēmumu grupas. Taču izmeklēšanas laikā trīs uzņēmumi pārtrauca sadarbību. Viena no trim atlikušajām uzņēmumu grupām pārdeva attiecīgo ražojumu nesaistītam tirgotājam. Izmeklēšanā neizdevās precīzi noskaidrot, vai Eiropas Savienības tirgus ir pārdošanas galamērķis. Tā kā šo uzņēmumu grupu tādēļ nevar uzskatīt par ražotāju eksportētāju, pieteikums atsevišķa režīma piemērošanai bija jānoraida. Kā norādīts 30. apsvērumā, ar vienu uzņēmumu neizveidojās pietiekama sadarbība pamatregulas 18. panta nozīmē, tādēļ secinājumi pamatojas uz pieejamajiem faktiem. Atlikušā uzņēmuma AR pieteikumu atzina par pieņemamu. 18. Visbeidzot tikai viens no diviem atlikušajiem uzņēmumiem, kuri pieteicās pārbaudei izlases veidā un atsevišķai pārbaudei, iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā. Tomēr šis uzņēmums neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienības tirgu. 19. Komisija paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā nosūtīja anketas visām zināmajām personām un personām, kuras to pieprasīja. 20. Ieinteresētajām personām Komisija deva iespēju arī rakstiski paziņot savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā. 21. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no pieteikumus iesniegušajiem Savienības ražotājiem, divpadsmit lietotājiem, divām lietotāju apvienībām, sešiem eksportētājiem/ražotājiem Ķīnā un trijiem ražotājiem no analogās valsts. 22. Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai novērtētu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un noteiktu Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos. 23. Savienības ražotāji, kas iesniedza pieteikumu: - Ferroatlantica SL, Madride, Spānija; - Ferropem SAS, Šamberī, Francija; - RW Silicium GmbH, Pokinga, Vācija. - ĶTR ražotāji eksportētāji: - Jinneng Group ; - Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datonga; - Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Šanhaja; - Chongqing Trust-Glory New Metal Group ; - Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd , Dečanga; - Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd , Čonginga; - Bluestar Group ; - Bluestar Silicon Materials Co., Ltd , Lanžou; - China Bluestar International Chemical Co., Ltd , Pekina; - Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd , Jingju; - Mudanjiang Group ; - Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd , Mudanjianga; - Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd , Dongninga; - DC/JYKN group ; - Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd , Leshana. - Ražotāji analogajā valstī (Brazīlija): - Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco ; - Companhia Brasileira Carbureto de Calcio , Santos Dumont ; - Rima Industrial S/A, Belo Horizonte . - Lietotāji: - Alumīnija ražošana - Trimet Aluminium AG , Esene, Vācija; - Raffmetal S.p.A ., Brescia, Itālija; - Vedani Carlo Metalli S.p.A., Milāna, Itālija. - Ķīmiskā rūpniecība - Momentive Performance Materials GmbH , Leverkūzena, Vācija; - Wacker Chemie AG , Minhene, Vācija; - Dow Corning Ltd , Kārdifa, Apvienotā Karaliste. 24. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods 25. Izmeklēšana saistībā ar dempinga un kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos bija par periodu no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim (“PIP” jeb “pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). 26. Lai varētu novērtēt kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, notika tendenču pārbaude par periodu no 2005. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS 27. Attiecīgais ražojums 28. Attiecīgais ražojums ir tāds pats, kā iepriekšējās izmeklēšanās, t. i., ĶTR izcelsmes silīcija metāls, kura pašreizējais KN kods ir 2804 69 00 (satur silīciju mazāk nekā 99,99 % no kopējās masas). Kombinētajā nomenklatūrā noteiktās pašreizējās klasifikācijas dēļ jālasa: “silīcijs”. Silīciju ar augstāku tīrības pakāpi, kas satur ne mazāk kā 99,99 % silīcija no kopējās masas un ko galvenokārt izmanto elektronisko pusvadītāju ražošanā, klasificē ar atšķirīgu KN kodu, un uz to šī procedūra neattiecas. 29. Silīciju ražo iegremdētās elektriskā loka krāsnīs ar karbotermisku kvarca (silīcija oksīda) samazināšanu dažādu veidu oglekļa samazinātāju klātbūtnē. To realizē klučos, graudu, granulu vai pulvera veidā saskaņā ar starptautiski atzītām tehniskām specifikācijām par silīcija tīrību. 30. Silīciju galvenokārt izmanto divās nozarēs: ķīmiskajā rūpniecībā (metilhlorsilānu vai trihlorsilānu un tetrahlorsilānu ražošanai) un alumīnija ražošanā alumīnija sakausējumu ražošanai primārajās un sekundārajās kausēšanas krāsnīs, kas paredzētas lietuvju sakausējumu ražošanai dažādām nozarēm, īpaši autobūves un celtniecības nozarē. 31. Līdzīgais ražojums 32. Tāpat kā iepriekšējās termiņa beigu pārskatīšanās, šajā izmeklēšanā atklāja, ka ĶTR ražotajam un uz Savienību eksportētajam silīcijam, kā arī silīcijam, kuru ražo un pārdod analogas valsts (Brazīlijas) iekšējā tirgū, un tam, kuru pieteikumu iesniegušie Savienības ražotāji ražo un pārdod Savienībā, ir vienādas fizikālās un ķīmiskās īpašības un vienāds galvenais izmantojums. 33. Tāpēc secināja, ka minētie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. C. DEMPINGS 34. Tirgus ekonomikas režīms 35. Kā minēts iepriekš 12. apsvērumā, izmeklēšanas laikā trīs uzņēmumi, kuri pieprasīja TER kritēriju piemērošanai, vai nu neeksportēja pašu ražotu silīciju uz Eiropas Savienību vai atsauca savu TER pieteikumu. Tādēļ TER nevienam uzņēmumam nepiešķīra. 36. Atsevišķs režīms (“AR”) 37. Parasti atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam nosaka valsts mēroga maksājumu, ja nepieciešams, valstīm, uz kurām attiecas minētais pants, izņemot gadījumus, kad uzņēmums var pierādīt, ka tas atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem, un tādēļ tam var piemērot AR nosacījumus. 38. Īsumā un vienīgi ērtākai atsaucei minēto kritēriju kopsavilkums: a) ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu; b) eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas noteikumi un nosacījumi ir brīvi noteikti; c) lielākā daļa akciju pieder privātpersonām, un ir jāpierāda, ka uzņēmums ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās; d) valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei; e) valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes. 39. Pirmkārt, atzīmēts, ka 12. apsvērumā minētais uzņēmums TER pieprasīja pirmais, tomēr vēlāk atsauca gan savu TER, gan AR pieteikumu. Tādēļ šo pieteikumu vairs neizskatīja. 40. No tiem sešiem uzņēmumiem vai uzņēmumu grupām, kuras pieprasīja tikai AR, trīs uzņēmumi pārtrauca sadarbību, bet viens uzņēmums neiesniedza vajadzīgo informāciju noteiktajā laikā un tādējādi ievērojami kavēja izmeklēšanu pamatregulas 18. panta nozīmē. Tādēļ uzskatīja, ka tie nesadarbojas, un saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu uz tiem attiecināmos secinājumus pamatoja ar pieejamajiem faktiem. 41. Četrus attiecīgos uzņēmumus vai uzņēmumu grupas informēja par pieejamo faktu iespējamu izmantošanu un šādas rīcības iemesliem, dodot tiem iespēju sniegt papildu paskaidrojumus saskaņā ar pamatregulas 18. panta 4. punktu. Tomēr neviens no šiem četriem uzņēmumiem nesniedza jaunus pierādījumus vai informāciju, kas varētu novērst iesniegto atbilžu nepilnības vai mainīt secinājumu, ka uz minētajiem uzņēmumiem jāattiecina pamatregulas 18. pants. 42. No divām atlikušajām uzņēmumu grupām, kā norādīts 13. apsvērumā, vienu uzņēmumu grupu nevar uzskatīt par attiecīgā ražojuma ražotāju eksportētāju, tādēļ tā pieteikumu atsevišķam režīmam neizvērtēja. 43. Otrs eksportētājs tika atzīts par atbilstošu visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. 44. Ņemot vērā iepriekš minēto, secina, ka AR piešķir uzņēmumu grupai Jinneng Group . 45. Normālā vērtība 46. Analoga valsts 47. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kam TER kritērijus piemēro, jānosaka, pamatojoties uz cenām vai aprēķināto vērtību analogā valstī. Lai gan sākotnējā izmeklēšanā un turpmākajās termiņa beigu pārskatīšanās kā analogu valsti izmantoja Norvēģiju, pašreizējā izmeklēšanā tika atklāts, ka apstākļi Norvēģijas tirgū kopš tā laika ir ievērojami mainījušies. Pašmāju ražošanas apjoms Norvēģijā no 2005. līdz 2008. gadam samazinājās par aptuveni 20 %, bet silīcija importa apjoms Norvēģijā bija 97 % no pašmāju patēriņa. Izmeklēšanas periodā iekšējo tirgu apgādāja tikai viens vietējais ražotājs. 48. Tādēļ pēc abu pieteikuma iesniedzēju ierosinājuma paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu kā piemērota tirgus ekonomikas trešā valsts tika iekļauta Brazīlija. Patiesi, izmeklēšanā konstatēja, ka Brazīlija ir otra lielākā silīcija ražotāja pasaulē pēc ĶTR un Brazīlijas tirgus, kurā darbojas 7 silīcija ražotāji, kuri ražo dažādus silīcija veidus, ir ļoti konkurētspējīgs. Turklāt Brazīliju uzskatīja par atvērtu tirgu, kurā ir ievērojams importa apjoms, galvenokārt no ĶTR. Lai gan ieinteresētajām personām pieprasīja izteikt apsvērumus par Brazīlijas izvēli, neviena komentārus neiesniedza. 49. Ņemot vērā iepriekš minēto un pamatojoties uz izvēles laikā pieejamo informāciju, secināja, ka Brazīlija ir piemērotākā analogā valsts. 50. Normālās vērtības noteikšana analogā valstī 51. Trīs ražotāji no Brazīlijas sadarbojās, iesniedzot informāciju par silīcija izmaksām un pārdošanu Brazīlijas iekšējā tirgū. Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kam piemēro TER kritērijus, nosaka, ņemot vērā no šiem ražotājiem saņemtu pārbaudītu informāciju, kā norādīts turpmāk. 52. Pārbaudīja, vai katru reprezentatīvos apjomos Brazīlijas iekšzemes tirgū pārdoto attiecīgā ražojuma veidu varēja uzskatīt par parastajā tirdzniecības apritē pārdotu pamatregulas 2. panta 4. punkta nozīmē. To veica, izmeklēšanas periodā nosakot par katru ražojuma veidu rentablo pārdošanas apjoma īpatsvaru iekšējā tirgū neatkarīgiem pircējiem. 53. Ja kāda ražojuma, ko realizēja par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārdošanas apjoms pārsniedza 80 % no konkrētā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma un ja konkrētā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai tās pārsniedz, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā visu notikušo izmeklēšanas perioda laikā konkrētā ražojuma veida pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū vidējo svērto cenu neatkarīgi no tā, vai šie pārdevumi bija vai nebija rentabli. 54. Ja kāda ražojuma veida rentablais pārdošanas apjoms bija 80 % no konkrētā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma vai mazāk, ja konkrētā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā tikai konkrētā ražojuma veida rentablo pārdevumu vidējo svērto cenu. 55. Atkarā no ražojuma veida normālo vērtību noteica, pamatojoties uz visu pārdevumu vidējām svērtajām pārdošanas cenām vai tikai rentablo pārdevumu vidējām svērtajām pārdošanas cenām analogās valsts iekšējā tirgū, ņemot vērā pārbaudītus datus, ko iesniedza trīs ražotāji minētajā valstī. 56. Eksporta cena Uzņēmums, kam piešķirts AR 57. Ražotājs eksportētājs, kam piemēroja atsevišķa režīma kritērijus, visam eksporta pārdošanas apjomam uz Savienību izmantoja saistītu tirgotāju ĶTR un pēc tam ražojumus pārdeva tālāk nesaistītiem klientiem Savienībā. Šajā gadījumā eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 8. punktu. 58. Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka eksporta cenas nenoteica brīvi pamatregulas 9. panta 5. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Konkrēti tā apgalvoja, ka “vienošanās” par cenu notika starp Ķīnas muitas iestādēm un eksportētājiem, lai noteiktu “samērīgu” cenu līmeni. Tomēr par šo aspektu iesniegtie pierādījumi uz silīciju neattiecās, turklāt uzskatīja, ka minētā “vienošanās” neesot ietekmējusi cenu, ko pieprasīja no galapatērētāja un ko veidoja, ieinteresētajām personām brīvi vienojoties. Tādēļ šo apgalvojumu noraidīja. 59. Savienības ražošanas nozare turklāt apgalvoja, ka uzņēmums, kam piešķīra AR, piederēja valstij un saņēma resursu subsīdijas un veica ievērojamas tirdzniecības darbības, kuras ļautu apiet pasākumus. Tomēr izmeklēšanā atklāja, ka attiecīgais eksportētājs vairs nepiederēja valstij PIP un tādēļ valsts iejaukšanās uzņēmuma tirdzniecības darbībās nenotika (piemēram, darbības, kas ļautu apiet pasākumus). Saistībā ar resursu subsīdijām uzskatīja, ka apgalvojums bija nepamatots. Tādēļ minētos apgalvojumus noraidīja. 60. Salīdzinājums 61. Normālo vērtību un eksporta cenas salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu atbilstoši koriģēja tās atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Atbilstīgos un pamatotos gadījumos izdarīja pieprasītos pielāgojumus attiecībā uz pārvadāšanu, fizikālajām īpašībām, inspekcijas izmaksām, apstrādi un iepakošanu. Konstatējot, ka saistītais tirgotājs par komisijas maksu pildīja starpnieka uzdevumus, saskaņā ar 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu izdarīja korekciju. 62. Izmeklēšanā atklāja, ka izmeklēšanas periodā par pārdoto silīcija eksporta apjomu tika iekasēti izvedmuitas nodokļi. Tie ietekmēja cenu salīdzināmību, tāpēc par piemērotu uzskatīja eksporta cenu koriģēšanu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu, piemērojot to citiem cenu salīdzināmību ietekmējošiem faktoriem. 63. Norādīts, ka normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja tādā pašā līmenī kā netiešo nodokļu piemērošanu, proti, ieskaitot PVN. 64. Apgalvoja, ka par silīcija izejmateriālu iegādi maksātais PVN bija atgūstams, un tas jāatspoguļo normālās vērtības aprēķinā. Tomēr konstatēja, ka par šādiem iepirkumiem maksātais PVN bija atgūstams neatkarīgi no eksportēto preču eksporta PVN atgūšanas nosacījumiem un to galamērķa. Tādēļ tas, ka par silīcija izejmateriālu samaksāto PVN bija iespējams atgūt, neietekmē eksporta cenas un normālās vērtības salīdzināmību. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida. 65. Apgalvoja arī to, ka metodika, ko pielietoja, lai ievērotu netiešo nodokļu aplikšanu, atšķīrās no citos gadījumos piemērotās, un PVN eksporta pārdevumiem būtu bijis jāatņem no eksporta cenas. Norādīja, ka pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka ar netiešo nodokļu aplikšanu koriģē tikai normālo vērtību un iepriekšējā pantā aprakstītos apstākļos, kuru šajā gadījumā nebija. Tādēļ apgalvojumu noraidīja. 66. Dempinga starpība 67. Uzņēmumam, kam piešķirts AR 68. Vienīgajam ražotājam eksportētājam, kam piešķīra AR, dempinga starpību noteica, pēc produktu kontroles numura salīdzinot vidējās svērtās ražotāja noteiktās eksporta cenas ar atbilstīgo normālo vērtību analogajā valstī, kā norādīts iepriekš. 69. Vienīgā ražotāja eksportētāja, kam piešķirts AR, dempinga starpība, ko izsaka procentos no CIF importa cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir 16,3 %. 70. Visiem pārējiem eksportētājiem/ražotājiem 71. Lai aprēķinātu valsts mēroga dempinga starpību, kas piemērojama visiem pārējiem ĶTR eksportētājiem/ražotājiem, kuri nesadarbojās, vispirms noteica sadarbības līmeni. Tas bija zems, t. i., mazāks nekā 1 % no kopējā ĶTR importa apjoma. Tādēļ uzņēmumiem, kuri nesadarbojās, dempinga starpību noteica, salīdzinot vidējo Eurostat reģistrēto Ķīnas silīcija importa vērtību, ko pēc uzņēmuma, kam piešķirts AR, pārdošanas apjomu izslēgšanas attiecīgi koriģēja ar atbilstīgo analogās valsts normālo vērtību, kā norādīts iepriekš. 72. Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka sadarbības līmenis novērtēts nepareizi, jo viens eksportētājs, kas sadarbojās, uz Savienību eksportēja silīciju ievērojamā daudzumā. Minētajos apstākļos apgalvots, ka šā eksportētāja sniegtās ziņas būtu bijis jāizmanto, lai aprēķinātu dempinga starpību visā valstī, kā tas notika pārskatīšanā, kas minēta iepriekš 1. apsvērumā. Minētie apgalvojumi bija jānoraida, jo cenas, ko šis uzņēmums pieprasīja no sava saistītā uzņēmuma ES, nebija tirgum raksturīgas cenas. 73. Citi apgalvojumi bija par to, ka datus, ko iesniedza importētāji, kas sadarbojās, būtu bijis jāizmanto, lai noteiktu dempinga starpību visā valstī. Kā minēts iepriekš 54. apsvērumā lielai daļai no apjoma, ko importēja minētās ieinteresētās personas, kuras sadarbojās, cenas neaprēķināja pēc tirgum raksturīga principa un tāpēc neuzskatīja, ka cenas ir ticamas. Atlikušā importa daļu apjoma ziņā uzskatīja par nepietiekami reprezentatīvu, lai uz tā pamata noteiktu valsts mēroga maksājumu. Tādēļ šo apgalvojumu noraidīja. 74. Pēc informācijas atklāšanas saņemtos komentārus par ražojumu klāsta normālo vērtību ņēma vērā, lai noskaidrotu dempinga starpību visā valstī. Tādēļ salīdzinājumu veica, izmantojot importētāju, kuri sadarbojās, sniegtās ziņas par ražojuma veidiem. 75. Pamatojoties uz to, valsts mēroga dempinga starpība ir 19,0 % no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas. D. MAINĪTO APSTĀKĻU ILGLAICĪGUMS UN DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA 76. Mainīto apstākļu ilglaicīgums 77. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika pārbaudīts, vai mainīgos ar dempingu saistītos apstākļus pamatoti var uzskatīt par ilglaicīgiem. 78. Lai pārbaudītu, vai PIP konstatētais dempinga starpības līmenis ir ilglaicīgs, ņēma vērā eksporta cenu un normālās vērtības attīstība. 79. Vispirms jāatzīmē, ka pēdējās pārskatīšanas[12] laikā konstatētā dempinga starpība, t. i., 12,5 %, ir tuvāka pašreizējā procedūrā konstatētajam līmenim, nevis pastāvošajam pasākumu līmenim. 80. Par eksporta cenām pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda konstatēts, ka saskaņā ar Eurostat datiem 2009. gada pirmo deviņu mēnešu laikā tās samazinājās par aptuveni 15 %. 81. Attiecībā uz normālo vērtību izmeklēšanā atklāts, ka tajā pašā periodā normālā vērtība samazinājās līdzīgā daudzumā. Tādēļ silīcija eksporta dempinga starpība 2009. gada pirmajos deviņos mēnešos, iespējams, ir līdzīgā līmenī PIP konstatētajai starpībai. 82. Iepriekš minētais pierāda, ka Ķīnas eksporta cenas vairāk atbilst cenām pasaulē nekā cenām pasākumu ieviešanas brīdī[13]. 83. Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka PIP konstatētais dempinga līmenis ir ilglaicīgs. 2. Starpposma pārskatīšanas laikā konstatētā dempinga līmeņa turpināšanās iespējamība 84. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai ir iespējams, ka, pasākumus atceļot, starpposma pārskatīšanā konstatētais dempinga līmenis saglabāsies. 85. Saistībā ar dempinga turpināšanās iespējamību tika pārbaudīta ražošanas un ražošanas jaudas attīstība, kā arī eksporta pārdošanas apjomu uz Eiropas Savienību un citu trešo valstu tirgiem iespējamā attīstība. 3. Ražošanas jauda, ražošanas apjoms un patēriņš ĶTR 86. Bija jāaplēš silīcija ražošanas kopējā jauda ĶTR. Lai gan saskaņā ar iesaistīto personu sniegto statistiku[14] kopējā jauda 2008. gadā bija 2,2 miljoni tonnu, izmeklēšanā tika atklāts, ka šis skaitlis bija krietni pārvērtēts, jo nebija ņemts vērā ievērojams slēgto krāšņu skaits (piemēram, silīcija nozares pārstrukturēšanas, ekonomikas krīzes un Sičuaņas provincē 2008. gadā notikušās zemestrīces dēļ), kā arī nebija ņemta vērā atsevišķu reģionu nestabilā energoapgāde, kas faktiski radīja mazāku jaudu, nekā reģistrēts pieejamajā statistikā. Tāpēc atbilstošām korekcijām faktiskā aprēķinātā ražošanas jauda tika lēsta aptuveni 1,5 miljoni tonnu, kas bija vismaz par 25 % lielāka salīdzinājumā ar jaudu 2002. gadā (iepriekš 1. apsvērumā minētais iepriekšējās termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas periods), kad tās apjomu lēsa no 600 000 līdz 1,2 miljoniem tonnu[15]. 87. EUSMET apgalvoja, ka iesniegusi sīku Ķīnas ražošanas jaudas aprēķinu, pamatojoties uz 40 % jaudas izmantošanas rādītāju. Pēc EUSMET aplēsēm tās jauda sasniedza 1,16 miljonus tonnu. Tomēr šo apgalvojumu uzskatīja par nepamatotu, jo sevišķi tāpēc, ka par lietoto jaudas izmantošanas rādītāju nebija iesniegti apstiprinoši dokumenti. Komisijas izmantotie dati par jaudas izmantošanas rādītāju iegūti no dažādiem datiem, kas pārbaudīti un kurus sniedza ĶTR lielākie ražotāji, kas sadarbojās, un tādēļ uzskatīja, ka tā ir visuzticamākā šajā saistībā pieejamā informācija. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida. 88. Šī pati ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka ar valdības lēmumu slēgtu tās krāsnis, kuru jauda būtu konkrētā robežlīmenī vai zemāka par to, un tas vēl vairāk samazinātu Ķīnas kopējo jaudu. Tomēr izmeklēšanā atklāja, ka attiecīgā vadības politika nebija spēkā visā Ķīnā. EUSMET nesniedza nekādus pierādījumus par attiecīgo krāšņu skaitu un ietekmi uz kopējo jaudu. Izmeklēšanā tāpat neatklāja būtisku jaudas samazinājumu šā iemesla dēļ. Tāpēc šis apgalvojums bija jānoraida. 89. EUSMET turklāt apgalvoja, ka ražošanas jauda būtu pietuvojusies ĶTR pārdošanas apjomam 2008. gadā, t. i., 960 000 t, tomēr nepamatojot šo apgalvojumu ar pierādījumiem. Papildus pārdošanas apjomus ietekmēja dažādi faktori (piemēram, ražošana krājumiem, izejmateriālu piegāde un loģistikas problēmas Olimpisko spēļu dēļ), un tādēļ secināja, ka nevar uzskatīt, ka pārdošanas apjoms bija vienāds ar ražošanas jaudu. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida. 90. Attiecībā uz silīcija ražošanas apjomu, pamatojoties uz pieejamo informāciju, izmeklēšanā konstatēja ievērojamu silīcija ražošanas apjoma pieaugumu, proti, par 79 % (no 535 000 tonnām 2002. gadā līdz 960 000 tonnām PIP). Tādējādi piesardzīgi tika lēsts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas perioda neizmantotā jauda bija aptuveni 540 000 tonnu, kas tuvinās ES kopējam patēriņam PIP un gandrīz divas reizes pārsniedz Ķīnas iekšējo patēriņu tajā pašā periodā (sk. 72. apsvērumu turpmāk). 91. Izmeklēšanā arī atklāja, ka Ķīnā nākamajos gados patēriņš, kas PIP bija aptuveni 280 000 tonnu, iespējams, palielināsies, kā norādīts 73. apsvērumā. Patēriņa pieaugums ir jāaplūko silīcija ražošanas nozares un ar to saistītās nozares faktoru un politikas pasākumu kopsakarībā. ĶTR attīstās pakārtotās nozares, un jau ir veikti un drīzumā paredzēti vēl vairāki ieguldījumi, lai apmierinātu augošo pieprasījumu pēc pakārtotajiem ražojumiem. Turklāt Ķīnas iestādes vairākām valstīm (piemēram, Vācijai, Apvienotajai Karalistei, Japānai un ASV) ir noteikušas importa ierobežojumus attiecībā uz svarīgu saistīto ražojumu (siloksānu), kas ievērojamos daudzumos iegūts no minētajām valstīm. 92. Lai gan ir grūti precīzi novērtēt politikas pasākumu, tostarp silīcija nozares pārstrukturēšanas, ietekmi, vairākas ieinteresētās personas norādīja, ka līdz 2011. gada beigām pieprasījums ĶTR sasniegs aptuveni 580 000 tonnu. Šīs aplēses atzina par pamatotām. 93. Tomēr, pat ja ņemtu vērā iepriekš minēto prognozi par iekšzemes pieprasījumu un ja Ķīnas eksports uz citiem tirgiem sasniegtu 2008. gada līmeni (sk. turpmāk 79. apsvērumu), jaudas pārpalikums joprojām būtu ievērojams (2011. gadā aptuveni 240 000 tonnu). Jāatzīmē arī, ka īstenotās pārstrukturēšanas dēļ ĶTR, iespējams, palielināsies ne tikai pieprasījums, bet arī ražošanas jauda un apjoms. 94. Saistībā ar iespējamo ražošanas jaudas pieaugumu ĶTR, EUSMET sniedza ziņas par vairākām plānotām silīcija ražotnēm un apgalvoja, ka to lielākā daļa netikšot uzceltas. Viņu apgalvojums balstījās tikai uz EUSMET locekļu viedokļa un nebija pamatots. Apgalvoja arī, ka tad, ja Ķīnas ražošanas jauda varētu palielināties, tas notiktu galvenokārt Savienības ražotāja plānotā projekta dēļ, kas ĶTR ražošanas jaudu palielinātu par 100 000 tonnām gadā. EUSMET sniegtās ziņas nebija pamatotas, un tādēļ tā apgalvojumu noraidīja. 95. Šajā saistībā EUSMET apgalvoja, ka Ķīnas iekšējais patēriņš ievērojami pārsniedza ražošanas kāpumu, un ka tas turpinās palielināties. Tādēļ ĶTR ražošanas apjoms nevar adekvāti apmierināt Ķīnas iekšējā tirgus pieprasījumu. Kā iepriekš apgalvots, netiek apstrīdēts, ka Ķīnas iekšējais pieprasījums nākotnē varētu palielināties. Tomēr kā izklāstīts iepriekš, izmeklēšanas secinājumi neapstiprināja EUSMET apgalvojumus. EUSMET neizteica skaitļos ne pieprasījuma kāpumu, ne ražošanas apjomu Ķīnā nākotnē, nedz arī sniedza citas ziņas vai pierādīja savu apgalvojumu, kurš tādēļ bija jānoraida. 4. Importa no ĶTR uz ES un citiem trešo valstu tirgiem apjoms un cena 96. Kaut gan spēkā bija pasākumi, attiecīgajā periodā eksports no Ķīnas uz ES pieauga par 113 %. Cenas attiecīgajā periodā, lai gan tās palielinājās PIP, bija zemākas par Eiropas Savienības ražošanas pārdošanas cenām ES. Kā norādīts 54. un 562. apsvērumā, gan PIP, gan vēlāk silīcija eksporta cenas uz ES bija ievērojamā dempinga līmenī. 97. Cenu līmenis ES joprojām bija augstāks nekā citu trešo valstu tirgos. Tas daļēji izskaidro Ķīnas eksportētāju lielo interesi par Eiropas Savienības tirgu, lai gan bija spēkā antidempinga pasākumi. Šādā saistībā arī norāda, ka Ķīnas eksportētāji apgāja spēkā esošos antidempinga pasākumus, pārkraujot ražojumus Korejas Republikā[16], kas vēl vairāk pamato secinājumu, ka Ķīnas eksportētājus ļoti interesē Savienības tirgus. 5. Uz trešām valstīm veiktā Ķīnas eksporta apjoms un cenas 98. Ķīnas eksporta apjoms uz citu trešo valstu tirgiem bija ievērojams un pārsniedza uz Eiropas Savienību eksportēto apjomu. Tomēr jāatzīmē arī, ka FOB cenas uz trešām valstīm 2008. gadā un 2009. gada pirmajos deviņos mēnešos vidēji bija par 4-14 % zemākas nekā eksporta cena uz ES[17]. 99. EUSMET apgalvoja, ka Komisijas secinājums par augstākām vidējām Ķīnas eksporta cenām uz Savienību neņēma vērā ražojumu klāstu citos tirgos. Norādīts, ka EUSMET neiesniedza pierādījumus šā apgalvojuma pamatošanai. Tas nesniedza ziņas vai paskaidrojumu, kādā mērā eksporta ražojumu klāsts uz citām trešām valstīm tik tiešām atšķirtos. Sniegtie pierādījumi par cenu atšķirībām starp ražojuma veidiem, kas turklāt bija saistīti tikai ar ES tirgu un galvenokārt uz laiku pirms PIP, t. i., 2001.–2002. gadu. Tādēļ to nevarēja uzskatīt par pietiekami precīzu cenu atšķirību noteikšanas pamatu starp ražojumu veidiem PIP un pēc tam. Katrā ziņā pieejamās ziņas saistībā ar PIP nemainīja iepriekš 79. apsvērumā minētos secinājumus. Tādēļ apgalvojumu noraidīja. 100. Ķīnai bija brīva piekļuve eksportam uz citiem lielākajiem trešo valstu tirgiem, izņemot ASV, kur ĶTR izcelsmes silīcijam ir noteikti lieli antidempinga maksājumi (139,49 %). 101. EUSMET iesniedza informāciju, ka Āzijas tirgus neesot galvenais Ķīnas silīcija galamērķis un ka Japānas un Korejas tirgu pieaugums esot ievērojams. Netiek apstrīdēts, ka Āzija ir galvenais Ķīnas silīcija galamērķis. Tomēr, kaut gan Japānas un Korejas tirgos patēriņš nākamajos gados varētu palielināties, nav gaidāms, ka šis patēriņa pieaugums būs tik liels, lai absorbētu ievērojamo Ķīnas jaudas pārpalikumu. Turklāt izmeklēšanā atklāja, ka Japānas tirgus, kas ir galvenais Ķīnas eksporta tirgus, ir pārsātināts ar silīciju no Ķīnas. 102. EUSMET apgalvoja, ka, ja pasākumiem ļaus zaudēt spēku, ķīmisko ražojumu lietotāju apgādes modelis paliktu nemainīgs. Tomēr izmeklēšana šo apgalvojumu neapstiprināja, jo dažādi lietotāji (ķīmiskās un alumīnija rūpnīcas) apgalvoja, ka tie patiešām iegūtu lielāku daudzumu no Ķīnas, ja pasākumiem ļautu zaudēt spēku. Tādēļ šo apgalvojumu noraidīja. 103. Ņemot vērā iepriekš minēto, prognozē, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Ķīnas neizmantotā jauda tiks pārvietota uz Savienības tirgu. 104. Ņemot vērā, ka PIP uz ES tika virzīts imports par dempinga cenām, ir ļoti iespējams, ka, pasākumiem zaudējot spēku, dempings turpināsies. To apstiprina tendence pēc PIP: cenu līmenis silīcija importam no ĶTR saglabājās zemāks par cenu līmeni PIP (sk. 131. apsvērumu turpmāk). 6. Secinājums 105. Izmeklēšanā atklāja, ka attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās attiecīgā ražojuma eksporta apjoms uz ES un PIP minētā importa dempinga līmenis bija ievērojams. 106. Ņemot vērā PIP ĶTR neizmantoto jaudu un lai gan pastāvēja iekšējais pieprasījums, ir ļoti ticams, ka, pasākumiem zaudējot spēkā, uz ES eksportēs lielu silīcija daudzumu par dempinga cenām. Patiesi, iekšējais pieprasījums ĶTR nespēs absorbēt neizmantoto jaudu, un ES tirgus ir vienīgais nozīmīgais tirgus, uz kuru var eksportēt šo preci. ES tirgus Ķīnas eksportētājiem tiešām ir pievilcīgs, jo noteiktās cenas vidēji ir augstākas ES klientiem nekā klientiem trešās valstīs. Ķīnas eksportētāju interesi par ES tirgu apstiprina arī agrāk īstenotās pasākumu apiešanas darbības. 107. Tāpēc secina, ka pastāv dempinga turpināšanās iespējamība. E. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA 108. Trīs sūdzības iesniedzēji Savienības ražotāji, kas iesniedza sūdzību, atbildēja uz anketas jautājumiem un izmeklēšanās laikā pilnībā sadarbojās. Sūdzības iesniedzēju produkcija veido kopējo Savienības produkciju pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. F. SITUĀCIJA SAVIENĪBAS TIRGŪ 109. Ievada piezīme 110. Konkrēti dati par Savienības ražošanas nozari un patēriņu saskaņā ar pamatregulas 19. pantu bija jāindeksē, jo Savienības ražošanas nozarē ir tikai trīs ražotāji, no tiem divi ir vienā grupā. Eurostat dati bija jākoriģē, lai ņemtu vērā tos datus par silīcija importu, kuriem dalībvalstis pieprasīja ievērot konfidencialitāti, tādēļ bija jāveic arī indeksēšana. 111. Patēriņš Savienībā 1. tabula. Patēriņš Savienībā (pēc pārdošanas apjoma) 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Indekss | 100 | 115 | 118 | 121 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 15 % | 3 % | 3 % | Avots: pārbaudītas Eiropas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem un koriģēta Eurostat statistika 112. Savienības patēriņa apjoma pamatā ir kombinēts Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienībā un trešo valstu importa apjoms, pamatojoties uz koriģētiem Eurostat datiem. 113. Pamatojoties uz minēto un saskaņā ar iepriekš 1. tabulā norādīto, patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās, proti, par 21 %. 114. ĶTR importa apjoms, tirgus daļa un cenas 2. tabula. ĶTR importa apjoms, tirgus daļa un cena Indeksi | 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Importa apjoms | 100 | 183 | 168 | 213 | Tirgus daļa | 100 | 159 | 143 | 176 | CIF importa cena (EUR/t) | 100 | 106 | 120 | 188 | Avots: koriģēta Eurostat statistika 115. Attiecīgajā periodā ĶTR importa apjoms palielinājās par 113 %, savukārt patēriņš Savienībā pieauga par 21 %. Rādītājos iekļauts silīcija imports no Korejas Republikas, jo 2007. gadā pēc procedūras pret pasākumu apiešanu pasākumus attiecināja arī uz šo valsti. Lai gan ir spēkā antidempinga pasākumi, Ķīnas tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par septiņdesmit sešiem procentu punktiem, un tā ir krietni lielāka par 3,9 % lielo tirgus daļu 2002. gadā, iepriekšējās izmeklēšanas PIP. Tomēr lielākajai daļai, t. i., aptuveni 90 % no ĶTR importētā apjoma, piemēroja ievešanas pārstrādei režīmu un apturēja maksājumus. 116. Vidējās ĶTR importa cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 88 %. Taču lielāks cenu pieaugums notika laikposmā no 2007. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam. 117. Savienības ražošanas nozares vidējā ražotāja cena tika salīdzināta ar Ķīnas CIF vidējām importa cenām līdz Savienības robežai. Minētās cenas tika atvasinātas no koriģētajiem Eurostat datiem, tajās iekļāva pēcimportēšanas izmaksas, muitas nodokļus un antidempinga maksājumus. Salīdzinājums liecināja, ka Ķīnas importa cenas PIP nesamazināja Eiropas Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu. Ķīnas vidējās importa cenās iekļāva arī ievešanai apstrādei paredzētā Ķīnas silīcija pārdošanas apjomus. Norādīts, ka PIP ievešanai apstrādei paredzētā silīcija, kurš veidoja lielāko importa no Ķīnas daļu, konstatētās cenas bija vidēji par 15 % lielākas nekā brīvai apritei paredzētā silīcija cenas. 118. Pamatojoties uz iepriekš minēto, konstatēja, ka, neieviešot pasākumus, Ķīnas importa brīvai apritei paredzētā apjoma cenas būtu par 12 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares noteiktās cenas. 119. Citu trešo valstu importa apjoms, tirgus daļa un cenas 3. tabula. Imports no citām trešām valstīm (apjoms) Indeksi | 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Norvēģija | 100 | 114 | 100 | 113 | Brazīlija | 100 | 113 | 123 | 93 | Krievija | 100 | 39 | 114 | 116 | Bosnija un Hercegovina | 100 | 202 | 165 | 174 | Citas trešās valstis | 100 | 110 | 101 | 118 | Kopā | 100 | 112 | 112 | 110 | Tirgus daļa | 100 | 97 | 95 | 91 | Avots: Eurostat 4. tabula. Imports no citām trešām valstīm (vidējās cenas) Indeksi | 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Norvēģija | 100 | 93 | 101 | 128 | Brazīlija | 100 | 98 | 108 | 149 | Krievija | 100 | 130 | 116 | 170 | Bosnija un Hercegovina | 100 | 102 | 116 | 163 | Citas trešās valstis | 100 | 112 | 116 | 119 | Kopā | 100 | 100 | 108 | 145 | Avots: Eurostat 120. Lai gan silīcija importa no trešām valstīm, kas nav ĶTR un Korejas Republika, kopējais apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 10 %, PIP šā importa tirgus daļa samazinājās par deviņiem procentu punktiem. Galvenie eksportētāji uz Savienību bija Brazīlija, Norvēģija un Krievija, bet jauns apgādes avots bija Bosnija un Hercegovina. 121. Attiecīgajā periodā importa cenas no šīm valstīm palielinājās par 45 %. Vidēji tās bija par 15 % augstākas nekā Ķīnas cenas, izņemot PIP, kad tās bija par 5 % zemākas. 122. ES ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis 123. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums 5. tabula. Savienības ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums Indekss | 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Ražošanas apjoms | 100 | 94 | 108 | 107 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | -6 % | 14 % | 0 % | Ražošanas jauda | 100 | 102 | 112 | 114 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 2 % | 11 % | 2 % | Jaudas izlietojums | 100 | 92 | 96 | 94 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | -8 % | 3 % | -2 % | Avots: pārbaudītas Eiropas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem 124. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms palielinājās par 7 %. Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā bija vērojams ieguldījumu radīts kopējais pieaugums 14 % apmērā. Tomēr jaudas izlietojums attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %. Šī tendence jāaplūko, ņemot vērā to, ka patēriņš Savienībā minētajā laikposmā ievērojami palielinājās par 21 %. 125. Krājumi 6. tabula. Krājumi 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Indekss | 100 | 91 | 82 | 82 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | -9 % | -9 % | 0 % | Avots: pārbaudītas Eiropas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem 126. Attiecīgajā periodā krājumi samazinājās par 18 %. To izraisīja lielais pieprasījums īpaši 2007. gadā un PIP, kas bija ļoti labvēlīgi ekonomikas cikla periodi. Krājumi 2005. gadā veidoja aptuveni 27 % no Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma ES, bet PIP tie samazinājās līdz 19 % no Savienības pārdošanas apjoma. 127. Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un cenas 7. tabula. Pārdošanas apjoms un vērtības 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Pārdošanas apjoms (indekss) | 100 | 103 | 116 | 118 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 3 % | 13 % | 2 % | Pārdošanas apjoma vērtība (indekss) | 100 | 105 | 132 | 178 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 5 % | 27 % | 45 % | Avots: pārbaudītas Eiropas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem 8. tabula. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Indekss | 100 | 89 | 98 | 98 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | -11 % | 9 % | -1 % | Avots: pārbaudītas Eiropas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem un koriģēta Eurostat statistika 9. tabula. Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cena 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Indekss | 100 | 102 | 114 | 150 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 2 % | 12 % | 37 % | Avots: pārbaudītas Eiropas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem 128. ES ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā pieauga par 18 %. Tajā pašā laikā pārdošanas vērtība pieauga par 78 %, lielāko pieaugumu sasniedzot 2007. gadā un PIP, jo silīcija tirgū palielinājās pieprasījums. Tomēr ES ražošanas nozares tirgus daļa PIP samazinājās par diviem procentu punktiem. Savienības ražošanas nozares tirgus daļas un arī jaudas izlietojuma samazinājums attiecīgajā periodā, kā minēts iepriekš 99. apsvērumā, liecina, ka Savienības ražošanas nozarei neizdevās pilnīgi izmantot to pieprasījumu un patēriņu, kas palielinājās silīcija tirgū, īpaši attiecībā uz tirgus daļu. 129. Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cenas ievērojami samazinājās 2007. gadā un PIP, jo šajos divos gados silīcija tirgū bija liels pieprasījums, kas veicināja īpaši augstu cenu veidošanos. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares vidējās cenas pieauga par 50 %. Liela nozīme bija pārdošanas cenu pieaugumam un mazākam ražošanas cenu pieaugumam, jo tas būtiski sekmēja Savienības ražošanas nozares finansiālās situācijas uzlabošanos. 130. Faktori, kas ietekmēja cenas Savienībā 131. Lielais pieprasījums attiecīgajā periodā izraisīja ievērojamu cenu pieaugumu. Arī importam no trešām valstīm, tostarp ĶTR, bija vērojama tāda pati Eiropas Savienības ražošanas nozares cenām raksturīgā cenu līmeņa pieauguma tendence. 132. Attiecīgajā periodā vienības vidējās ražošanas izmaksas pieauga par 21 %, turpretim vidējā vienības pārdošanas cena palielinājās par 50 %. 133. Nodarbinātība, produktivitāte un algas 10. tabula. Nodarbinātība 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Indekss | 100 | 93 | 91 | 100 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | -7 % | -2 % | 9 % | Avots: pārbaudītas Eiropas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem 11. tabula. Produktivitāte 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Indekss | 100 | 101 | 119 | 108 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 1 % | 18 % | -11 % | Avots: pārbaudītas Eiropas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem 12. tabula. Algas (EUR/nodarbinātais) 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Indekss | 100 | 94 | 107 | 117 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | - | -6 % | 13 % | 10 % | Avots: pārbaudītas Eiropas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem 134. Attiecīgajā periodā nodarbinātības līmenis bija stabils, bet algas palielinājās par 17 %. Tajā pašā periodā produktivitāte pieauga par 8 %, jo palielinājās ražošanas apjoms. 135. Rentabilitāte 13. tabula. Rentabilitāte 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Indekss | 100 | 161 | 389 | 671 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | - | 61 % | 228 % | 282 % | Avots: pārbaudītas Eiropas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem 136. No 2005. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozares rentabilitāte pieauga gandrīz sešas reizes, sasniedzot augstu līmeni PIP. Minēto peļņas pieaugumu 2007. gadā un PIP nodrošināja paaugstinātas pārdošanas cenas, kuras veicināja lielais pieprasījums silīcija tirgū dominējošo īpaši labvēlīgo ekonomisko apstākļu dēļ. To nekavēja ražošanas izmaksu pieaugums par 21 % attiecīgajā periodā. 137. Ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un kapitāla piesaistes spēja 14. tabula. Ieguldījumi un ienākumi no ieguldījumiem 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Indekss | 100 | 135 | 310 | 717 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 35% | 174% | 408% | Ienākumi no ieguldījumiem | 7 % | 14 % | 47 % | 96 % | Avots: pārbaudītas Eiropas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem 138. Attiecīgajā periodā ievērojami, t. i., sešas reizes, palielinājās ieguldījumu apjoms, sasniedzot aptuveni 30 % no gūtajiem ienākumiem. Savienības ražošanas nozare pierādīja savu ieinteresētību Savienības silīcija tirgū, jo ieguldījumi bija saistīti ar ražošanas jaudas palielināšanu, uzstādot jaunas vai uzlabojot esošās iekārtas. Ieguldīja arī metalurģijas procedūrā augstas tīrības pakāpes silīcija iegūšanai saules enerģijas ražošanas nozares vajadzībām. Šim jaunajam ražojumam ir ļoti lielas nākotnes izredzes. 139. Izmeklēšanā arī atklājās, ka attiecīgajā periodā ievērojami bija auguši ienākumi no ieguldījumiem, proti, no ražojuma pārdošanā iegūtās neto peļņas pirms nodokļu nomaksas, izteiktas kā procentuālā daļa no pamatlīdzekļu neto bilances vērtības, kas attiecināma uz ražojumu. Izmeklēšanā netika gūti pierādījumi, ka Savienības ražošanas nozarei būtu vērā ņemamas grūtības piesaistīt kapitālu. 140. Naudas plūsma 15. tabula. Naudas plūsma 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Indekss | 100 | 114 | 348 | 672 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 14 % | 233 % | 325 % | Avots: pārbaudītas Eiropas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem 141. Attiecīgajā periodā tāpat kā rentabilitāte ievērojami pieauga naudas plūsma. 142. Izaugsme 143. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei, ražojot 80 % no iespējamās jaudas, neizdevās pilnīgi izmantot ievērojamo patēriņa pieaugumu, un tā zaudēja divus savas tirgus daļas procentu punktus. Lai gan pasākumi bija spēkā, patēriņa pieaugumu galvenokārt apmierināja Ķīnas imports, ko laida tirgū atbilstīgi ievešanas apstrādei režīmam. 144. Dempinga starpības lielums 145. Gan dati, ko sniedza vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās un kuram piešķirts AR, gan uz pieejamajiem faktiem balstītās aplēses liecināja, ka, lai gan spēkā bija pasākumi, dempings PIP aizvien bija ievērojams, lai gan zemākā līmenī, nekā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā. 146. Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām 147. Labvēlīgā ekonomiskā situācijā Savienības ražošanas nozarei izdevās atgūties no iepriekšējā dempinga, īpaši attiecībā uz pārdošanas apjomu, pārdošanas cenām un rentabilitāti. Tomēr nedrīkst aizmirst, ka saglabājās liela dempinga starpība. 148. Savienības ražošanas nozares eksporta darbība 16. tabula. Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Indekss | 100 | 72 | 168 | 27 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | - | -28 % | 96 % | -141 % | Avots: pārbaudītas Eiropas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem 149. Savienības ražošanas nozares silīcija eksports attiecīgajā periodā un galvenokārt PIP samazinājās vairāk nekā uz pusi. Lai gan salīdzinoši šis kritums var šķist milzīgs, absolūtā izteiksmē tas nav tik ievērojams, jo Savienības ražošanas nozare neorientējas uz eksportu. Savienības ražotāji ir ļoti uzticīgi Savienības tirgum. Tomēr jāatzīmē, ka dažiem Savienības ražotājiem ir saistīti uzņēmumi ārpus Savienības, un tie ražo un pārdod attiecīgajiem tirgiem, tādējādi samazinot vajadzību eksportēt no Savienības. 150. Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē 151. Antidempinga pasākumi pozitīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli. Attiecīgajā periodā visiem svarīgākajiem kaitējuma rādītājiem, piemēram, ražošanas apjomam, produktivitātei, krājumiem, pārdošanas apjomam, pārdošanas cenām, ieguldījumiem, rentabilitātei un naudas plūsmai, bija vērojama pozitīva attīstība. Peļņa PIP liecina, ka minētie procesi notika īpaši labvēlīgā ekonomikas cikla periodā. 152. Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares tirgus daļu var uzskatīt, ka nelielā lejupslīdes tendence liecina par kaitējumu tādā ziņā, ka, lai gan ražošanas jauda bija pieejama, Savienības ražošanas nozarei neizdevās izmantot pieaugušo patēriņu. 153. Secina, ka, ņemot vērā Savienības ražošanas nozari raksturojošo rādītāju pozitīvo attīstību, uzskatāms, ka attiecīgajā periodā tai netika nodarīts būtisks kaitējums. Tāpēc pārbaudīja, vai, pasākumus atceļot, kaitējums varētu atkārtoties. G. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA 154. Kopsavilkums, kurā izvērtēta dempinga turpināšanās un kaitējumu izraisošā dempinga atkārtošanās iespējamība 155. Jāatgādina, ka, lai gan spēkā bija pasākumi, ievērojami palielinājās imports no Ķīnas, un tas aizņēma lielāko daļu no tās tirgus daļas, ko zaudēja imports no trešām valstīm. Ražotāji eksportētāji no Ķīnas turpināja ievērojamu dempingu. Tādēļ nav pamata uzskatīt, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji dempingu neturpinās. Turklāt, ja PIP nebūtu ieviesti pasākumi, Ķīnas importa brīvai apritei paredzētā apjoma dēļ rastos Savienības ražošanas nozares cenu samazinājums par 12 %. 156. Jāatzīmē arī, ka 2007. gadā pēc procedūras pret pasākumu apiešanu pasākumus attiecināja uz silīcija importu, kas nosūtīts no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai importa izcelsme bija vai nebija deklarēta Korejas Republikā. Pasākumu paplašināšanai bija labvēlīga ietekme, jo krasi samazinājās silīcija imports no Korejas Republikas. 157. Izmeklēšanā atklājās, ka Ķīnas ražotājiem PIP bija ievērojama neizmantotā jauda: aptuveni 540 000 tonnu. Lai gan prognozē pieprasījuma pieaugumu ĶTR, gaidāms, ka nākamajos gados saglabāsies neizmantotā jauda, kā paskaidrots 74. apsvērumā. 158. Kā minēts iepriekš, Savienības tirgus ir galvenais ĶTR noieta tirgus, jo otrajā lielākajā eksporta tirgū, ASV, ir ieviesti stingri antidempinga pasākumi pret ĶTR, tādēļ Ķīnas eksportētājiem šis tirgus ir praktiski nepieejams. 159. Atzina, ka Ķīnas importa cenas vidēji ir par 15 % zemākas nekā trešo valstu importa cenas, un tikai PIP tās bija par 5 % augstākas. Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju interesi par Savienības tirgu, prognozē, ka, atceļot pasākumus, uz Savienības tirgu virzīs milzīgu eksporta apjomu par cenām, kas būs zemākas par trešo valstu noteiktajām cenām, tādējādi radot kopēju cenas samazinošu ietekmi. 160. EUSMET apgalvoja, ka 56 % tirgus daļas, ko veidoja trešo valstu imports, salīdzinot ar relatīvi mazo Ķīnas importa tirgus daļu, būtu zīmīgāk ietekmējuši Savienības ražotāju tirgus daļu PIP īpaši tādēļ, ka trešo valstu importa cenas bija par 5 % zemākas nekā Ķīnas importa cenas. Šajā saistībā secināja, ka, lai gan trešo valstu importa cenas bija par 5 % zemākas PIP nekā Ķīnas importa cenas, no 2007.gada līdz PIP iepriekšējā importa tirgus daļa samazinājās par 4 % salīdzinājumā ar ĶTR importa tirgus daļas pieaugumu (par 34 %) (sk. iepriekš 2. un 3. tabulu). Tajā pašā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa bija stabila. Minētajos apstākļos nevar secināt, ka trešo valstu imports izšķirīgi ietekmēja Savienības ražošanas nozares tirgus daļu PIP. 161. Apgalvoja, ka Komisija neņēma vērā iespējamo ražošanas izmaksu pieaugumu, proti, pamatojoties uz augstākām elektroenerģijas izmaksām, elektroapgādes trūkumu, ieguldījuma izmaksu pieaugumu, augstāku inflāciju, izejmateriālu cenu un starptautiskās transportēšanas izmaksu kāpumu, kad vērtēja iespējamo Ķīnas eksporta cenu attīstību. Pat ja Ķīnā paaugstinātos elektroenerģijas izmaksas, tas nebūtu vienīgais svarīgais izmaksu punkts. Turklāt par šāda pieauguma mērogu un tā konkrēto ietekmi uz kopējām izmaksām un izrietošajām pārdošanas cenām netika sniegti nekādi rādītāji. Attiecībā uz pārējiem punktiem, tie ir vai nu pilnībā spekulatīvi un/vai nepietiekami pamatoti vai nebija izteikti skaitļos, lai izdarītu jēgpilnus secinājumus. Jānorāda arī, ka ir kļūdaini pieņemt, ka eksporta cenas noteikti balstās uz ražošanas izmaksu līmeņa, jo dažādi citi punkti (valdības politika vai piedāvājuma un pieprasījuma jautājumi) arī varētu ietekmēt cenu līmeni. 162. Konstatēts arī, ka trešo valstu tirgos, kuros nav antidempinga maksājumu, Ķīnas eksporta cenas PIP bija par vairākiem līmeņiem zemākas nekā Savienības eksporta cenas. 163. Tāpēc secināja, ka, pasākumus atceļot, dempings turpinātos un būtu iespējamība, ka imports par dempinga cenām ievērojami palielinātos, kas Savienībā cenas samazinātu vismaz īstermiņā. Ņemot vērā iepriekš minēto, nav pamata uzskatīt, ka ĶTR cenas palielināsies. Tādējādi pastāv kaitējuma atkārtošanās iespēja, jo minētais nelabvēlīgi ietekmētu Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, kā arī PIP novēroto finansiālo atgūšanos. 164. Importa par dempinga cenām ietekme uz Savienības ražošanas nozari; rādītāji un iespējamā attīstība pēc PIP 165. Periodā, kad bija lielāks patēriņš, samazinājās Savienības ražošanas nozares un importa no trešām valstīm tirgus daļa, turpretim Ķīnas importa tirgus daļa ievērojami palielinājās. Ņemot vērā šos dažādos rādītājus (t. i., notika Savienības ražošanas nozares kopējā atveseļošanās, taču tika zaudēta tirgus daļa) un to, ka PIP bija īpaši labvēlīgs ekonomikas cikla posms, izvērtēja attīstības tendences pēc PIP, lai gūtu skaidru priekšstatu par iespējamām tendencēm nākotnē. Jāatgādina, ka cenu lejupslīdes izraisītā kaitējuma atkārtošanās iespējamību var pastiprināt arī pasaules ekonomikas attīstība un tās ietekme uz pieprasījumu un patēriņu. 166. Koriģētie Eurostat dati un Savienības ražošanas nozares sniegtā informācija par pārdošanas apjoma un cenu attīstību Savienībā no 2009. gada janvāra līdz septembrim liecina, ka Savienības tirgū bija vērojama skaidra un pastāvīga ES ražošanas nozares pārdošanas apjoma lejupslīde. Pārdošanas apjoms bija 52 % no attiecīgajos 2008. gada deviņos mēnešos pārdotā daudzuma, lai gan ilgtermiņa līgumu un ražošanas apjoma samazināšanas dēļ vidējās pārdošanas cenas saglabājās 2008. gada līmenī. 167. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte ir ievērojami samazinājās. Peļņas līmenis pastāvīgi kritās un samazinājās līdz ļoti zemam līmenim — pat 6,5 % zem sākotnējā izmeklēšanā noteiktās peļņas normas. 168. Jāatzīmē, ka pasaules ekonomikas krīzes dēļ Savienībā ievērojami samazinājās pieprasījums. Tas nelabvēlīgi ietekmēja pārdošanas apjomu un rentabilitāti ES tirgū. Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis pasliktinājās, padarot Savienības ražošanas nozari nestabilāku. Šādos apstākļos Savienības ražošanas nozare nevarētu pārvarēt nelabvēlīgo ietekmi, ko radītu lielāks imports no ĶTR par dempinga cenām. Šāda importa radītā spiediena dēļ situācija var vēl vairāk pasliktināties. 169. Samazinājās gan Ķīnas izcelsmes importa apjoms, gan cenas, tomēr apjoms samazinājās vairāk nekā cenas. Ķīnas importa cenas samazinājās vairāk nekā Savienības ražošanas nozares cenas (attiecīgi 8 % un 2 %). Pēc PIP cenu un mērķa cenu lejupslīde netika konstatēta. Tomēr, ja pasākumi nebūtu ieviesti, Ķīnas importa cenas būtu par 3 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un to starpība būtu 11 %. Turklāt tika konstatēts, ka, atceļot pasākumus, brīvajam tirgum paredzēto apjomu importa cenas būtu par 22 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares noteiktās cenas un starpība pieaugtu līdz 38 %. 170. Konstatēja arī, ka Ķīnas eksporta cenas trešo valstu tirgos, kurus neaizsargāja antidempinga maksājumi, bija daudz zemākas nekā Savienībā salīdzinājumā ar PIP konstatētajām, kā minēts iepriekš 123. apsvērumā. Tas liecina, ka ekonomikas lejupslīdes laikā palielinās cenu pazemināšanu veicinoši apstākļi. 171. Ievērojot iepriekš minēto un ņemot vērā Savienības ražošanas nozares finansiālā stāvokļa izteikto negatīvo tendenci, secināja, ka pasākumu atcelšanas gadījumā kaitējums, iespējams, atkārtotos. 172. Secinājumi par kaitējuma atkārtošanās iespējamību 173. Uzskatīja, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Savienībā, iespējams, ievērojami palielināsies imports no ĶTR par dempinga cenām, veicinot cenu lejupslīdi. Šāda situācija ne tikai apdraudētu ievērojamos Savienības ražošanas nozares ieguldījumus ražošanas attīstībā un uzlabošanā, bet arī jaunas solārā silīcija ražošanas attīstību, kas ir nākotnes tirgus niša. Turklāt kaitējuma atkārtošanās iespējamību palielina nesenā ekonomikas lejupslīde. H. EIROPAS SAVIENĪBAS INTERESES 174. Ievada piezīme 175. Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai pašreizējo antidempinga pasākumu turpināšana kopumā būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, ņēma vērā dažādas iesaistīto personu intereses, t. i., attiecīgā ražojuma Savienības ražošanas nozare, importētāji/tirgotāji un lietotāji. 176. Jāatgādina, ka iepriekšējās pārskatīšanās tika atzīts, ka pasākumu piemērošana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt, tā kā pašreizējā izmeklēšana ir termiņa beigu pārskatīšana, tajā jāanalizē situācija, kurā antidempinga pasākumi jau ir spēkā, un jāizvērtē esošo antidempinga pasākumu iespējamā nelabvēlīgā ietekme uz iesaistītajām personām. 177. Pamatojoties uz to, pārbaudīja, vai bija pārliecinoši iemesli secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu saglabāšana būtu pretēja Savienības interesēm, lai gan iepriekš minēti secinājumi par dempinga turpināšanās un kaitējuma atkārtošanās iespējamību. 178. Savienības ražošanas nozares intereses 179. Jāatgādina, ka 2007. gadā un PIP gūto lielo peļņas normu radīja pārdošanas cenu pieaugums. Nav sagaidāms, ka nākamajos gados tas turpināsies. 180. Savienības ražošanas nozare ir pierādījusi, ka ir dzīvotspējīga un konkurētspējīga ražošanas nozare, kas var pielāgoties tirgus mainīgajiem apstākļiem. To īpaši apstiprināja visu galveno kaitējuma rādītāju pozitīvā attīstība attiecīgajā periodā. Pasākumu turpināšana pēc pēdējās termiņa beigu pārskatīšanas ir veicinājusi Savienības ražošanas nozares finansiālās situācijas uzlabošanos un īpaši cenu līmeņa atjaunošanu Savienības tirgū. 181. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare apliecināja savu interesi par ES silīcija tirgu un ievērojami palielināja savu efektivitāti. Savienības ražošanas nozare veica lielus ieguldījumus, lai palielinātu ne tikai ražošanas jaudu, bet veiktu arī pētniecisku un tehnoloģisku metalurģijas procedūras izstrādi augstas tīrības pakāpes silīcija iegūšanai saules enerģijas nozares vajadzībām. 182. Solārā silīcija tirgus ir jauns tirgus, kuram ir liels nākotnes potenciāls, jo turpmākajos gados ir gaidāms saules enerģijas izmantošanas pieaugums. Tādēļ Savienības ražošanas nozarei ir svarīgi kļūt par šā jaunā tirgus dalībnieci. Šādā saistībā divi Savienības ražotāji plāno Savienībā būvēt divas jaunas solārā silīcija ražotnes, lai apmierinātu daļu no Savienības tirgus vajadzībām. Jāatzīmē, ka šajā jaunajā tirgus nišā veiktie ieguldījumi ir ļoti atkarīgi no tradicionālās silīcija ražošanas ES, jo tas ir galvenais solārā silīcija ražošanā izmantotais izejmateriāls. 183. Turklāt viens no Savienības ražotājiem paziņoja par plāniem veikt ieguldījumu jaunās ražotnēs ĶTR, lai apmierinātu prognozēto Ķīnas tirgus pieprasījumu gan pēc tradicionālā, gan solārā silīcija. 184. Kā minēts iepriekš, pastāv liela iespējamība, ka pasākumu atcelšanas gadījumā atkārtosies kaitējums un būs apdraudēti Savienības ražošanas nozares nesenie ieguldījumi. Tāpēc Savienības ražošanas nozares interesēs ir saglabāt pasākumus, kas vērsti pret importu par dempinga cenām no Ķīnas. 185. Nesaistīto importētāju/tirgotāju intereses 186. Komisija nosūtīja anketas visiem zināmajiem nesaistītajiem importētājiem/tirgotājiem. Atbildes tika saņemtas no diviem nesaistītiem importētājiem, kuri ir arī attiecīgā ražojuma lietotāji. Minēto uzņēmumu komentāri ir aplūkoti turpmāk sadaļā par lietotāju interesēm. Viens importētājs/tirgotājs paziņoja par sevi, tomēr uz anketas jautājumiem neatbildēja. 187. Ņemot vērā, ka silīciju, papildus importam no ĶTR, importētājiem var piegādāt gan Savienības ražotāji, gan piegādātāji no trešām valstīm, kurās nepiemēro antidempinga maksājumus, piemēram, Norvēģijas un Brazīlijas, kuru tirgus daļa Savienībā pārsniedz 56 %, uzskata, ka konkurence Savienības tirgū tiek nodrošināta. 188. Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā, ka nebija sadarbības ar tirgotājiem vai pierādījumu, kas liecina par pretējo, secināja, ka patlaban spēkā esošajiem pasākumiem nav vērā ņemamas nelabvēlīgas ietekmes uz viņu finansiālo stāvokli un ka importētājus pasākumu turpināšana neietekmēs. 189. Lietotāju intereses 190. Jāatgādina, ka ķīmijas nozares lietotāju apvienība EUSMET iesniedza prasību veikt pašreizējo starpposma pārskatīšanu tikai attiecībā uz dempingu. Komisija nosūtīja anketas visiem zināmajiem nesaistītajiem lietotājiem un to apvienībām. Divpadsmit lietotāji izmeklēšanas procesā sadarbojās, daži no tiem bija galvenie Ķīnas silīcija importētāji, kuriem piemērots ievešanas apstrādei režīms. Vēl sadarbojās arī viena lietotāju apvienība, iesniedzot komentārus. 191. Galvenie silīcija rūpnieciskie lietotāji Savienībā ir ķīmiskās rūpniecības un alumīnija ražošanas nozares, kuras veido 60 % un 40 % no Savienības patēriņa. 192. Ķīmiskajā rūpniecībā silīcijs ir galvenais izejmateriāls, ražojot gan dažādiem nolūkiem (īpaši autobūvē un celtniecībā) izmantojamu silīciju, gan polisilīciju, ko izmanto elektronikas un saules enerģijas nozarē. Silīcija proporcija dažādu silīcija un polisilīcija veidu ražošanas izmaksās svārstījās no 2-35 % atkarā no katra pakārtotā ražojuma veida ražošanas procesa. Tomēr vidēji silīcija proporcija kopējās silīcija veidu ražošanas izmaksās bija no 11-21 %, turpretim polisilīcijam – 2-10 %. Piemērojot 19 % lielu antidempinga maksājumu, lēš, ka ietekme uz ķīmisko vielu lietotāju ražošanas izmaksām būs no 2-4 %, bet tikai tad, ja viņi tiek apgādāti no ĶTR. 193. Daži no ķīmiskās rūpniecības uzņēmumiem, kuri sadarbojās izmeklēšanā, bija galvenie Ķīnas izcelsmes silīcija importētāji, kuriem tika piemērots ievešanas apstrādei režīms un kuriem tādēļ nebija jāveic antidempinga maksājumi. Tomēr uzņēmumi apgalvoja, ka maksājumu nevar absorbēt vai nodot tālāk klientiem un ka ievešanas apstrādei režīms nelikvidē spēkā esošo pasākumu radīto slogu, jo tiem ievērojami resursi jāvelta slogam, ko rada muitas un citas administratīvās procedūras. Turklāt tie vēlējās ieguldīt līdzekļus jaunās ražotnēs ĶTR, lai atrastos lētu izejmateriālu tuvumā un kļūtu konkurētspējīgāki Āzijas tirgū. 194. Arī alumīnija ražošanas nozarē silīcijs ir svarīgs izejmateriāls alumīnija rūpnīcu lietuvju sakausējuma ražošanā. Minētos sakausējumus izmanto galvenokārt autobūves un celtniecības nozarēs. Atkarībā no silīciju saturošo metāllūžņu kvalitātes silīcija proporcija to ražošanas izmaksās bija no 8 % līdz 10 %. Lielākā daļa alumīnija rūpnīcu, kuri sadarbojās izmeklēšanas procesā, iegādājās silīciju no citām trešām valstīm, kurās nav noteikti antidempinga maksājumi, jo viņu ražojumi bija lielākoties paredzēti Savienības tirgum, un tādēļ viņi nevar izmantot ievešanas pārstrādei režīmu. Piemērojot 19 % lielu antidempinga maksājumu, ietekmi uz alumīnija lietotāju, kas visu silīciju iegūst no ĶTR, lēš ap 2 %. Pārējie alumīnija lietotāji būs ietekmēti mazāka mērā. Izmeklēšanā atklāja, ka alumīnija rūpnīcu rentabilitāte nebija īpaši augsta, un tādēļ silīcija cenu kāpums nelabvēlīgi ietekmēja viņu peļņu ierobežoto iespēju dēļ. 195. Ķīmiskās rūpniecības nozarē bija aptuveni 14 000 nodarbināto, bet alumīnija nozarē — 6 000. Attiecīgajā periodā nodarbinātība ķīmiskās rūpniecības nozarē pieauga par 8 %, bet alumīnija ražošanas nozarē tā nemainījās. 196. Visi lietotāji asi iebilda pret pasākumu turpināšanu, pamatojot ar to, ka pasākumi ir spēkā pārāk ilgi, tie mākslīgi palielinājuši silīcija cenas līmeni Savienības tirgū neatkarīgi no tā izcelsmes un ka PIP Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts kaitējums. Tomēr, ņemot vērā ārkārtīgi lielo tirgus daļu, kas pieder Ķīnas eksportētājiem, kuri eksportē ievešanai apstrādei paredzēto silīciju, un konkurenci brīvai apritei paredzētā silīcija jomā, šis apgalvojums nav pamatots. Lai gan patiešām konstatēja, ka lielākajai Savienības ražošanas nozares daļai netika nodarīts kaitējums, termiņa beigu pārskatīšanā jāizskata arī kaitējuma atkārtošanās iespējamība. Kā norādīts iepriekš (īpaši sk. 133. apsvērumu), šajā gadījumā tāda iespējamība tika konstatēta. 197. EUSMET apgalvoja, ka PIP Savienības tirgū bija silīcija trūkums, kā to EUSMET pierāda savā apgalvojumā: daži no tā locekļiem netikās ar trešās valsts ražotājiem. Tomēr šis apgalvojums nebija pamatots. Vērtējot tirgū pieejamo jaudu, EUSMET ņēma vērā tikai Savienības ražotāju jaudu, bet ne trešo valstu, ieskaitot Ķīnas, importu, kam piemēroja ievešanas pārstrādei režīmu. Tādēļ secināja, ka silīcija trūkuma nebija un ka tirgus pieprasījumu varēja apmierināt ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu un importa apmēru. 198. EUSMET arī apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare apzināti ierobežo ražošanu, ārpus sezonas apturot darbību, un tādēļ samazina pārdevumus Savienības tirgū, lai kontrolētu pārdošanas cenas. Viens Savienības ražotājs izvēlējās slēgt ražošanu, bet minētajos periodos tiem bija pietiekami krājumi, lai apgādātu savus klientus saskaņā ar noslēgtajiem ilgtermiņa līgumiem. Cits Savienības ražotājs bija pārtraucis ražošanu, tomēr tikai pēc PIP, un šādi pārtraukumi nebija regulāri. Tādēļ EUSMET apgalvojumu, ka slēgšana bija ar nolūku kontrolēt cenas, uzskatīja par nepamatotu. 199. Saprotams, ka lietotāji, lai labāk konkurētu, grib brīvi piekļūt lētiem izejmateriāliem. Viņi uzskata, ka izejmateriālu iegūšanas brīvība ir izšķirīga, jo neierobežoti pieejamais silīcijs, viņuprāt, nākotnē kļūs svarīgāks, jo līdz 2013. gadam gaidāms pieprasījuma pieaugums pēc silīcija, ko lielākoties izskaidro ar saules enerģiju saistīti projekti. EUSMET apgalvoja, ka līdz ar gaidāmo pieprasījuma kāpumu Savienības silīcija tirgū līdz 2013. gadam, radīsies trūkums, par ko izteikts apgalvojums. Tomēr sniegtie skaitļi, uz kuriem balstīti pieņēmumi, liecina, ka Savienības patēriņš pat 2013. gadā būs mazāks par attiecīgajā periodā esošo. Tādēļ nav iemesla, kādēļ nākotnē nevarētu apmierināt pieprasījumu pēc silīcija. Turklāt brīva izejmateriālu iegūšana nevar attaisnot dempinga darbības. Savienības tirgū konkurence prasa godīgus nosacījumus visiem uzņēmumiem. 200. Ķīmiskās rūpniecības nozares lietotāji arī norādīja, ka Savienības ražošanas nozare joprojām būs svarīgs piegādes avots, garantējot attiecīgā ražojuma pieejamību īstermiņā un piegādes uzticamību, un piedāvās ražojumus, kuriem būs labāka kvalitāte nekā Ķīnas ražojumiem. 201. Tomēr izmeklēšanā atklāja, ka spēkā esošajiem pasākumiem nebija vērā ņemamas nelabvēlīgas ietekmes uz to uzņēmējdarbību. Sevišķi daži ķīmiskās rūpniecības nozares lietotāji attiecīgajā periodā ievērojami palielināja silīcija importu no ĶTR, un to lielākajai daļai bija apmierinošs finansiālais stāvoklis. Kopumā atzina, ka tāpat kā iepriekšējās termiņa beigu pārskatīšanās pasākumu turpināšanai nebūtu vērā ņemama nelabvēlīga ietekme uz rūpnieciskajiem lietotājiem, ņemot vērā arī to, ka ierosināto pasākumu līmeni ievērojami samazinās. 202. Secinājums par Savienības interesēm 203. Ņemot vērā iepriekš minēto, secina, ka nepastāv pārliecinoši iemesli, kas neļautu pagarināt antidempinga pasākumus. H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI 204. Visas iesaistītās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuru dēļ plānots ieteikt saglabāt pasākumus, taču zemākā līmenī. Pēc šā paziņojuma minētajām personām tika dots laiks izteikt apsvērumus un iesniegt prasības. Tika izvērtēti iesniegtie saistītie viedokļi, taču tie nemainīja būtiskos faktus un apsvērumus, kas pamatoja lēmumu saglabāt antidempinga pasākumus. 205. Starpposma pārskatīšanas rezultātā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu un pamatregulas 9. panta 4. punktu antidempinga maksājums jāpiemēro attiecīgā ražojuma ĶTR izcelsmes importam tādā līmenī, kurš atbilst mazākajam konstatētajam kaitējuma apmēram, kas ir spēkā ieviesto pasākumu pamatā, un pašreizējā pārskatīšanā konstatētajām dempinga starpībām. 206. Tādēļ pasākumi tiks noteikti konstatēto dempinga starpību līmenī, proti, 16,3 % —vienīgajai uzņēmumu grupai, kurai piešķirts AR, un visiem pārējiem uzņēmumiem — 21,0 %. 207. Ņemot vērā minēto, pasākumi, kurus ar Padomes Regulu (EK) Nr. 42/2007[18] paplašināja uz silīcija importu, kas nosūtīts no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai silīcija izcelsme ir vai nav deklarēta Korejas Republikā, pēc izmeklēšanas saskaņā ar pamatregulas 13. pantu ir jāsaglabā, bet iepriekš 161. apsvērumā noteiktajā līmenī. 208. Eksportētājiem no Korejas Republikas, kuri plāno iesniegt pieprasījumu par atbrīvojumu no paplašinātā antidempinga maksājuma atbilstīgi pamatregulas 13. panta 4. punktam, būs jāaizpilda anketa, lai Komisija var lemt par šāda atbrīvojuma no piemērošanu. Šādu atbrīvojumu var piešķirt, novērtējot attiecīgā ražojuma tirgus situāciju, ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu, publisko iepirkumu, pārdevumus un iespējamību, ka turpināsies darbības, kurām nav pietiekami pamatota iemesla vai ekonomiskā pamatojuma un kurās atklājušies pierādījumi par dempingu. Komisija parasti veic arī pārbaudes apmeklējumu uz vietas. Prasība ir jāadresē Komisijai, iekļaujot visu nepieciešamo informāciju, īpaši par visām uzņēmuma ar ražošanu saistītām darbības izmaiņām un attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas apjomu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 209. Ar šo nosaka galīgu antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes silīcija importu, kura pašreizējais KN kods ir 2804 69 00. 210. Šāda ir galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas ražojumam, kurš minēts 1. punktā un kuru ražo turpmāk norādītie uzņēmumi. Uzņēmums | Maksājuma likme | TARIC papildu kods | Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi | 16,3 % | A971 | Visi pārējie uzņēmumi | 19,0 % | A999 | 211. Galīgo antidempinga maksājumu, kas noteikts “visu pārējo” Ķīnas Tautas Republikas uzņēmumu importam (t. i., 19,0 %), ar šo attiecina arī uz 1. punktā minēto ražojumu, kas ievests no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai ražojuma izcelsme ir vai nav deklarēta Korejas Republikā ( TARIC kods 2804 69 00 10). 212. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi. 2. pants 213. Pieprasījumu atbrīvot no šīs regulas 1. panta 3. punktā minētā maksājuma ar paplašināto darbības jomu iesniedz rakstiski kādā no Savienības oficiālajām valodām, un tas jāparaksta iesniedzēja pilnvarotajam pārstāvim. 214. Pieprasījums jānosūta uz šādu adresi: Eiropas Komisija Directorate-General for Trade Directorate B Office: N-105 04/17 1049 Brussels Belgium Fakss: (32-2) 295 65 05 215. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 4. punktu Komisija pēc konsultēšanās ar Padomdevēju komiteju var piešķirt atbrīvojumu no 1. panta 3. punktā minētā maksājuma ar paplašinātu darbības jomu uzņēmumiem, kas ievēro ar šo regulu noteiktos antidempinga pasākumus. 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un ir spēkā piecus gadus. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, […] Padomes vārdā — priekšsēdētājs […] [1] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp. [2] OV L 198, 28.7.1990., 57. lpp. [3] OV L 345, 16.12.2009., 1. lpp. [4] OV L 66, 4.3.2004., 15. lpp. [5] OV L 13, 19.1.2007, 1. lpp. [6] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp. [7] OV L 66, 4.3.2004., 15. lpp. [8] OV L 198, 28.7.1990., 57. lpp. [9] OV L 13, 19.1.2007., 1. lpp. [10] OV C 254, 7.10.2008., 9. lpp. [11] OV C 51, 4.3.2009., 17. lpp. [12] OV L 66, 4.3.2004., 15. lpp. [13] OV L 345, 16.12.1997., 1. lpp. [14] CRU , 2009. gada marts. [15] OV L 66, 4.3.2004., 15. lpp. [16] OV L 13, 19.1.2007., 1. lpp. [17] Avots: Ķīnas eksporta statistika. [18] OV L 13, 19.1.2007., 1. lpp.