Tirdzniecība pozitīvi ietekmē nodarbinātību, jo katra septītā darbvieta (vai 31 miljons) ES ir atkarīga no eksporta. Ar eksportu saistītas darbvietas ES vidēji ir arī labāk apmaksātas – algu līmenis ir līdz pat 16 % augstāks. Tomēr globalizācijai var būt negatīva ietekme uz dažām nozarēm un reģioniem. ES strādā, lai palīdzētu pielāgoties tiem, kurus globalizācija ietekmē negatīvi, un palielinātu Eiropas ekonomikas noturību pret pārmaiņām. Modernizēta Kopējā lauksaimniecības politika būs nozīmīga lauksaimniecības un pārtikas nozarē, lai to veiksmīgi integrētu starptautiskajos tirgos un turpinātu veicināt augstus standartus. Komisija strādā pie tā, lai Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds būtu elastīgāks, sniedzot palīdzību ātrāk uzņēmumu slēgšanas gadījumā. Reaģējot uz pēkšņiem satricinājumiem ražošanas ķēdēs, fonds arī varētu rast risinājumu inovācijā balstītu pārmaiņu sekām. Tajā pašā laikā Eiropas strukturālie un investīciju fondi var palīdzēt vēl vairāk stiprināt vietējo ekonomikas sistēmu un darbaspēka izturību un sagaidīt dinamiskas pārmaiņas, ko rada globalizācijas un tehnoloģiju pārmaiņas.

Maijā Komisija atklāja debates par to, ko ES var darīt, lai veidotu globalizāciju saskaņā ar mūsu kopīgajām interesēm un vērtībām. Globalizācija ir daudz kas vairāk par tirdzniecību vien, un tās ietekme ir apvienota ar tehnoloģiju pārmaiņu ietekmi, taču nav šaubu, ka tirdzniecības politikai ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu, ka šī ietekme ir labvēlīga cilvēkiem un uzņēmumiem Eiropā un ārpus tās. Globālā tirdzniecība ir iespēja, ja mēs izvēlamies to veidot: atvērtība preču, pakalpojumu, cilvēku un kapitāla plūsmai ir veicinājusi ES izaugsmi, konkurētspēju un patērētāju labklājību, un ir iespējams paveikt vēl vairāk.

CETA atvieglo uzņēmējdarbību visiem tirgotājiem, it sevišķi MVU. Ar to tiek atcelti 99 % tirdzniecības tarifu starp ES un Kanādu un novērsti šķēršļi pakalpojumu tirdzniecībai tādās nozarēs kā finanses, telesakari un vides pakalpojumi. Nolīgums padara tehniskās prasības savietojamākas, novēršot nepieciešamību veikt dārgu atbilstības standartu dubulto pārbaudi, piemēram, elektroprecēm vai rotaļlietām.

Divpusējās tirdzniecības jomā ES noslēdza brīvās tirdzniecības nolīguma (BTN) sarunas ar Vjetnamu, partnerības un sadarbības nolīgumus ar Kazahstānu un Armēniju, kā arī vienošanos pēc būtības par BTN ar Japānu. Tie ir moderni un progresīvi nolīgumi ar plašu darbības jomu, un Komisija pašlaik strādā pie to ratificēšanas un ieviešanas, lai pēc iespējas ātrāk varētu just reālu ietekmi. Pēc provizoriskas nolīguma piemērošanas starp ES un Kanādu (CETA) 21. septembrī turpināsies sagatavošanas darbi ar Singapūru, Vjetnamu un Armēniju apspriesto nolīgumu ratificēšanai. Pēdējos divos gados ir piemēroti arī nolīgumi ar Ukrainu, Gruziju, Moldovu, Ekvadoru, Ganu, Kotdivuāru un Dienvidāfrikas attīstības kopienu.

Nolīgums atcels lielāko daļu ES uzņēmumu maksāto nodevu, kuru kopējā summa ik gadu sasniedz EUR 1 miljardu. Tas varētu palielināt ES eksportu gandrīz par EUR 20 miljardiem, radot jaunas iespējas Eiropas lielajiem un mazajiem uzņēmumiem, to darbiniekiem un patērētājiem. Nolīgums aptver dažādas jomas, sākot no medicīnas iekārtām līdz telesakariem un publiskajam iepirkumam, un tajā ir arī iekļauta vērienīga nodaļa par konkurenci un subsīdijām. Nolīgums atvērs Japānas tirgu galvenajam ES lauksaimniecības eksportam, piemēram, sieram un liellopu gaļai, un nodrošinās aizsardzību vairāk nekā 200 īpašiem Eiropas lauksaimniecības produktiem ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm.

Tirdzniecības un ieguldījumu politika, kas nodrošina priekšrocības visiem, reaģē uz iedzīvotāju bažām un atspoguļo universālās vērtības, ko ievēro Savienība. Pirmkārt, tas nozīmē, ka nevienā tirdzniecības nolīgumā nebūs paredzēts zemāks patērētāju, vides vai sociālās un darba aizsardzības līmenis par to, kuru ES piedāvā šodien, kā arī netiks mazinātas pamattiesības. Turklāt ES nolīgumi ļauj valdībām brīvi sasniegt likumīgus publiskus mērķus, un visi ES sarunu dokumenti to apstiprina.

Jautājuma par dzimumu līdztiesību apspriešana nodrošinātu, ka ieguvumi no tirdzniecības ir pieejami ikvienam, un tajā pašā laikā maksimāli palielinātu kopējos ieguvumus no tirdzniecības iespējām. Komisija pēta, kā izmantot spēkā esošos diskriminācijas novēršanas noteikumus un atbalstu nozarēm un tādiem dalībniekiem kā MVU, kuriem ir būtiska nozīme sieviešu ekonomisko iespēju uzlabošanā. Labāka sapratne par tirdzniecības instrumentu ietekmi uz dzimumu līdztiesību ir būtisks solis. Šajā ziņā īpašs Komisijas pētījums par sieviešu dalību eksportā, kas publicēts jūnijā, papildināja tirdzniecības darbības ietekmes novērtējumu uz dzimumu, kas tika veikts saistībā ar jaunākajiem ietekmes novērtējumiem, ilgtspējības ietekmes novērtējumiem un ex post novērtējumiem.

Jauns ES tiesību akts, kas pieņemts 2017. gada maijā, apturēs konfliktu izrakteņu un metālu eksportu uz ES. Tajā ES uzņēmumiem piegādes ķēdē noteikts pienākums nodrošināt, ka tie importē zelta, alvas, volframa un tantala metālus un izrakteņus tikai no atbildīgiem avotiem — nevis no avotiem, kas varētu finansēt vardarbību vai pārkāpt cilvēktiesības. Regulā norādīts, kā partnerība par piegādes ķēdes pārvaldību var veicināt vietējās kopienas attīstību ar tirdzniecības palīdzību, vienlaikus ievērojot pamattiesības un atbilstošus darba apstākļus.

Uz vērtībām balstīta tirdzniecības politika ir efektīvāka, ja tā papildina citas ES politikas jomas un instrumentus, t. sk. finansēšanu. Noteikumu vienkāršošana precēm, kuru izcelsmes valsts ir Jordānija, ir tieši palīdzējusi Sīrijas bēgļu ekonomiskai integrācijai Jordānijā atbilstoši ES 2016. gada partnerības satvaram migrācijas jomā. Lai atspoguļotu Eiropas Konsensu par attīstību, šogad veiktajā stratēģijas “Palīdzība tirdzniecībai” pārskatīšanā tiek atbalstīta ilgtspējība un sniegta palīdzība BTN, ekonomisko partnerattiecību nolīgumu un VPS īstenošanā. Komisija arī sadarbojas ar tādām organizācijām kā SDO un pārvalda ES Partnerības instrumenta līdzekļus mērķtiecīgiem spēju stiprināšanas projektiem, ar kuriem veicina labu pārvaldību un cilvēktiesību ievērošanu.





V. Pārredzama un iekļaujoša politikas veidošana

Lai pārliecinātos, ka tirdzniecība nodrošina ieguvumus visiem, efektīvai tirdzniecības politikai ir jābūt arī atbildīgai, atvērtai un iekļaujošai. Pārredzamība ir visu ES iestāžu, visu dalībvalstu un valstu parlamentu atbildība. Tiem katram ir savas funkcijas sarunu par tirdzniecības nolīgumiem risināšanā un to pieņemšanā, tādēļ tiem ir kopīgs pienākums informēt un konsultēt.

Komisija apņemas risināt sarunas par tirdzniecību pārredzamā veidā ES tagad regulāri publicē savus priekšlikumus sarunām un ziņojumus par sarunu kārtām. Komisija sistemātiski aicina dalībvalstis apspriesties ar parlamentiem par ieteiktajām sarunu norādēm un publicēt tās, tiklīdz tās ir pieņemtas. Drīz sabiedrība varēs apspriest, piemēram, Japānas nolīguma pilnvaras, pamatojoties uz iepriekšējām publikācijām par TTIP, CETA un TiSA. Tā kā efektīvai tirdzniecības politikai ir jābūt pārredzamai, tad Komisija ir nolēmusi iet vēl tālāk un turpmāk publicēt savus ieteikumus sarunu norādēm, ievērojot 50. panta sarunām noteikto praksi. Sarunu norāžu publicēšana, sākot ar šodien publicētajām norādēm par Austrāliju un Jaunzēlandi, nozīmēs arī to, ka tās automātiski tiks nodotas valstu parlamentiem vienlaikus ar to iesniegšanu Padomei apspriešanai tāpat kā visi pārējie Komisijas priekšlikumi, no paša sākuma nodrošinot iespēju iekļaujošai diskusijai par ES sarunu priekšlikumiem. Šādi tiks arī veicināts dialogs par tirdzniecības nolīgumiem, kuros nepieciešams iesaistīties valdībām katrā dalībvalstī. Dalībvalstu valdībām jau no sākuma iesaistot dažādas šo valstu saistītās personas, tiks sniegs neatsverams ieguldījums pārredzamas un iekļaujošas tirdzniecības politikas veidošanā. No 2015. gada oktobra šie dokumenti būs pieejami īpašajās “Pārredzamība darbībā” vietnēs līdz ar citiem dokumentiem, kas attiecas uz sarunām. Vienlaikus konkrētiem priekšlikumiem, piemēram, tirgus piekļuves piedāvājumiem, sākotnēji jābūt konfidenciāliem, lai saglabātu ES ietekmi sarunās. Kad sarunas būs pabeigtas, tiks publicēts viss teksts – pat pirms juridiskās pārbaudes un Eiropas Parlamenta un Padomes procedūru sākšanas. Svaigs piemērs ir CETA, Vjetnamas un Japānas nolīgumu teksts.

Komisija ir arī palielinājusi pārredzamību tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanā. “TRON” tiešsaistes platforma jebkuras jaunas izmeklēšanas pusēm dod tiešu piekļuvi pilnai atvērtajai datnei. Detalizēti visu sūdzību, t. sk. to izskatīšanas, kopsavilkumi ir pieejami plašai sabiedrībai.

Pašlaik Komisija aktīvi strādā, lai pārredzamību attiecinātu plašāk, nevis tikai uz informācijas izplatīšanu. Patiesi iekļaujošai politikas veidošanai nepieciešama aktīva plaša ieinteresēto personu loka iesaiste. Lai informācija būtu ne tikai pieejama, bet vēl pieejamāka, Komisija nodrošina papildu skaidrojošo materiālu, ja nepieciešams papildināt publicētos sarunu dokumentus. Komisija tiešsaistē vai sociālajos plašsaziņas līdzekļos publicē arī faktu lapas, statistiku un dažādu citu informāciju, lai veicinātu labi informētas, uz faktiem balstītas diskusijas par politiku – t. sk. īpašajos portālos “Runāsim par tirdzniecību” vai interaktīvajās to ES uzņēmumu kartēs, kuri veic eksportu uz mūsu tirdzniecības partnervalstīm (“CETA jūsu pilsētā”).

Komisija turpina sistemātiski publiski konsultēties, lai visi paustie viedokļi tiktu ņemti vērā ES lēmumu pieņemšanā un palīdzētu ES reaģēt uz cilvēku paustajām bažām. Piemēram, ES pieeja ieguldījumu aizsardzībai un ieguldījumu strīdu izšķiršanai tika pārveidota pēc sabiedriskās apspriešanas. Saistībā ar uzsvara uz pārredzamu un iekļaujošu tirdzniecības politikas veidošanu Komisija izveidos ES tirdzniecības nolīgumu konsultatīvo grupu, kas sniegs konsultācijas par ES tirdzniecības sarunām un to īstenošanu. Ar šīs grupas palīdzību Komisija varēs izmantot dažādu Eiropas organizāciju, piemēram, darba devēju organizāciju, arodbiedrību, pārstāvju asociāciju, patērētāju asociāciju un citu pilsoniskās sabiedrības organizāciju perspektīvu un viedokli par tirdzniecību.

Novērtējumi (ietekmes novērtējumi, ilgtspējības ietekmes novērtējumi un ex post analīze) pēc iespējas ir paplašināti, iegūstot sīkāku informāciju no ieinteresētajām personām, t. sk. sociālajiem partneriem: šāds padziļināts novērtējums ir veikts patērētāju aizsardzības, cilvēktiesību un it īpaši MVU jomā.