LV ECB -PUBLIC  
 
 EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS  
(2020.  gada 11. maijs ) 
par grozījumiem Latvijas likumos par nacionālo drošību, ārkārtējo situāciju un mobilizāciju  
(CON/2020/ 15) 
 
Ievads un tiesiskais pamats 
Eiropas Centrālā banka (ECB) 2020.  gada 9.  aprīlī saņēma Latvijas Republikas Finanšu ministrijas 
lūgumu sniegt atzinumu par trim likumprojektiem: a) likumprojektu, ar ko groza Nacionālās drošības 
likumu1; b) likumprojektu, ar ko groza likumu “Par ārkārtējo situāciju un izņēmuma stāvokli”2; un 
c) likumprojektu, ar ko groza Mobilizācijas likumu3. 
ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 127.  panta 
4. punktu un 282.  panta 5.  punktu, un Padomes Lēmuma 98/415/EK4 2. panta 1.  punkta trešo un piekto 
ievilkumu, jo likumprojekti attiecas uz Latvijas Banku un maksājumu un norēķinu sistēmām, kā arī 
saskaņā ar Līguma 127.  panta 6.  punktu ECB uzticētajiem īpašajiem uzdevumiem saistībā ar 
kredītiestāžu prudenciālu uzraudzī bu. ECB Padome šo atzinumu pieņēmusi saskaņā ar Eiropas 
Centrālās bankas reglamenta 17.5.  panta pirmo teikumu.  
 
1. Likumprojektu mērķis  
1.1 Likumprojekta, ar ko groza Nacionālās drošības likumu mērķis  
1.1.1  Likumprojekta, ar ko groza Nacionālās drošības likumu vispārīgais mērķis ir noteikt būtiski svarīgos 
vai kritiskos pakalpojumus, kas ir svarīgi valsts un sabiedrības darbībai, un nodrošināt to 
nepārtrauktību valsts apdraudējuma gadījumā.  
1.1.2  Ar likumprojektu tiek grozīta “kritiskās infrastruktūras” definīcija, nosakot, ka kritiskā infrastruktūra 
ietver ne tikai Latvijā izvietotos objektus un sistēmas, kā tas jau paredzēts Nacionālās drošības 
likuma pašreizējā redakcijā5, bet arī Latvijā sniegtos pakalpojumus, kuri ir būtiski svarīgu 
sabiedrības funkciju īstenošanas, kā arī cilvēku veselības aizsardzības, drošības, ekonomiskās vai 
sociālās labklājības nodrošināšanai un kuru iznīcināšana vai darbības traucējumi būtiski ietekmētu 
valsts un sabiedrības pamatfunkciju īstenošanu.  
1.1.3  Likumprojektā iekļauts noteikums, ka krit iskās infrastruktūras, tajā skaitā Eiropas kritiskās 
infrastruktūras, īpašniekam vai juridiskajam valdītājam jāveic pasākumi, kas vajadzīgi, lai 
                                                 
1  Likumprojekts “Grozījumi Nacionālās drošības likumā”.  
2  Likumprojekts “Grozījumi likumā “Par ārkārtējo situāciju un izņēmuma stāvokli””.  
3  Likumprojekts “Grozījumi Mobilizācijas likumā”.  
4 Padomes Lēmums 98/415/EK (1998.  gada 29.  jūnijs) par valstu iestāžu apspriešanos ar Eiropas Centrālo banku par 
tiesību aktu projektiem (OV L 189, 3.7.1998., 42.  lpp.).  
5  Sk. Nacionālās drošības likuma 22.1 panta pirmo daļu.  
ECB -PUBLIC  
2 nodrošinātu drošību un darbības nepārtrauktību minimālajā apjomā. Nacionālās drošības likuma 
pašreizējā redakci jā noteikts tikai, ka kritiskās infrastruktūras, tajā skaitā Eiropas kritiskās 
infrastruktūras, īpašniekam vai tiesiskais valdītājam jānodrošina drošības pasākumu un darbības 
nepārtrauktības plānošana  un īstenošan a6. 
1.1.4  Likumprojektā iekļauts īpašs jauns pant s, ar kuru ieviests jēdziens “kritiskie finanšu nozares 
pakalpojumi”, kas definēti tā, lai ietvertu skaidras un bezskaidras naudas norēķinu pakalpojumus, 
kurus Latvijas Republikā sniedz Eiropas Savienības dalībvalstī licencēta vai reģistrēta 
kredītiestāde.  Tādējādi, pamatojoties uz grozīto “kritiskās infrastruktūras” definīciju, kas saskaņā ar 
likumprojektu ietver ne tikai Latvijā izvietotos objektus un sistēmas, bet arī Latvijā sniegtos 
pakalpojumus, kritiskie finanšu nozares pakalpojumi tiktu uzskatīti par kritiskās infrastruktūras daļu. 
Lai nodrošinātu kritisko finanšu nozares pakalpojumu pieejamību valsts apdraudējuma gadījumā, 
kredītiestādei jāizstrādā darbības nepārtrauktības plāns, norādot tajā to ārpakalpojumu sniedzēju 
pienākumus, kurus kredītiestāde izmanto skaidras vai bezskaidras naudas norēķinu 
nodrošināšanai, un šāds plāns jāiesniedz Finanšu un kapitāla tirgus komisijai (FKTK).  
1.1.5  Saskaņā ar likumprojektu FKTK nosaka a) kritērijus to kredītiestāžu noteikšanai, kas nodrošina 
kritisko finanšu nozares  pakalpojumu pieejamību valsts apdraudējuma gadījumā; b) kritisko finanšu 
nozares pakalpojumu minimālo apjomu valsts apdraudējuma gadījumā; un c) kredītiestāžu 
darbības nepārtrauktības plānu izstrādes prasības.  
1.1.6  FKTK sadarbībā ar Latvijas Banku a) uzraudzīs un kontrolēs kredītiestāžu darbības 
nepārtrauktības plānu izstrādi un īstenošanu valsts apdraudējuma gadījumā; un b) izvērtēs 
kredītiestāžu darbības nepārtrauktības plānu testēšanas rezultātus.  
1.2 Likumprojekta, ar ko groza likumu “Par ārkārtējo situāciju un izņēmuma stāvokli” mērķis  
1.2.1  Likumprojekta, ar ko groza likumu “Par ārkārtējo situāciju un izņēmuma stāvokli” vispārīgais mērķis 
ir nodrošināt valsts darbības nepārtrauktību ārkārtējās situācijas un izņēmuma stāv okļa laikā, 
paredzot papildu ierobežojumus tiesībām, kurus nosaka izņēmuma stāvokļa laikā, paplašinot 
Ministru kabineta tiesības un izstrādājot kārtību, kādā tiek mainīta valsts budžeta līdzekļu 
apropriācija kārtējam gadam.  
1.2.2  Likumprojektā iekļauti noteikumi  par skaidras naudas saņemšanu valsts apdraudējuma 
pārvarēšanai. Tajā jo īpaši paredzēts, ka par valsts apdraudējuma pārvarēšanu atbildīgās valsts 
iestādes var saņemt skaidro naudu no Latvijas Valsts kases konta Latvijas Bankā un ka Latvijas 
Banka izsniedz  šādām iestādēm skaidro naudu Latvijas Bankas Valsts kases kontā esošo naudas 
līdzekļu ietvaros. Minētās iestādes atmaksā neizmantoto skaidro naudu Latvijas Bankai, un Latvijas 
Banka to pieņem un ieskaita Latvijas Valsts kases kontā Latvijas Bankā.  
1.3 Likumpr ojekta, ar ko groza Mobilizācijas likumu  mērķis  
1.3.1  Likumprojekta, ar ko groza Mobilizācijas likumu, vispārīgais mērķis ir noteikt izņēmumus dažu 
amatpersonu un kritisku vai būtiski svarīgu pakalpojumu sniedzēju iesaukšanai aktīvajā militārajā 
dienestā.  
                                                 
6  Sk. Nacionālās drošības likuma 22.1 panta ceturto daļu.  
ECB -PUBLIC  
3 1.3.2  Likump rojektā īpaši paredzēts, ka Latvijas Bankas prezidents, prezidenta vietnieks un padomes 
locekļi, kā arī FKTK priekšsēdētājs un padomes locekļi ir atbrīvoti no iesaukšanas aktīvajā 
militārajā dienestā.  
1.3.3  Likumprojektā tāpat paredzēts, ka Ministru kabinets atkarībā no valsts apdraudējuma veida, tā 
intensitātes un rakstura var mobilizācijas izņēmumu attiecināt uz citām valsts un pašvaldības 
institūcijas amatpersonām, darbiniekiem vai personām, kuras atrodas darba tiesiskajās attiecībās 
ar personām, kas nodroš ina kritiskās infrastruktūras vai kritisko finanšu nozares pakalpojumu 
darbības nepārtrauktību.  
 
2. Apsvērumi  
2.1 ECB norāda, ka saskaņā ar Līguma 127.  panta 6. punktu un Padomes Regulu (ES) Nr.  1024/20137 
ECB uzticēti īpaši uzdevumi attiecībā uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību. Tostarp ECB veic 
visu kredītiestāžu atļauju izsniegšanas un atsaukšanas uzdevumu. Attiecībā uz nozīmīgām 
kredītiestādēm ECB uzdevums cita starpā ir arī nodrošināt atbilstību at tiecīgajiem Eiropas 
Savienības tiesību aktiem, ar kuriem kredītiestādēm noteiktas prudenciālās prasības, tajā skaitā 
prasība ieviest stabili pārvaldības kārtību, piemēram, drošus riska pārvaldības procesus un 
iekšējās kontroles mehānismus8. Šajā nolūkā ECB  piešķirtas visas tās funkciju izpildei 
nepieciešamās uzraudzības pilnvaras iejaukties kredītiestāžu darbībā. Kā iepriekš norādījusi ECB, 
saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 4.  panta 3.  punktā paredzēto lojālas sadarbības principu 
dalībvalstīm ir pienākums palīdzēt ECB veikt uzdevumus, kas izriet no Līgumiem. Tas nozīmē, ka 
dalībvalstīm būtu jāatturas no jebkādiem pasākumiem, kas varētu apdraudēt ECB mērķu 
sasniegšanu. Tā kā ar kritiskiem finanšu sektora pakalpojumiem saistītie uzdevumi, kuri ar 
likumpr ojektu, ar ko groza  Nacionālās drošības likumu, tiek nodoti FKTK, ir daļēji uzticēti ECB, 
nacionālās likumdevējas iestādes varētu apsvērt iespēju precizēt, ka attiecīgie likumprojekta 
noteikumi neierobežo uzdevumus un pilnvaras, kas ECB uzticētas prudenci ālās uzraudzības 
nolūkos saskaņā ar Līgumu un Regulu (ES) Nr.  1024/20139.  
2.2 ECB saprot, ka likumprojektā, ar ko groza Nacionālās drošības likumu, termins “kritiskā 
infrastruktūra” neietver finanšu tirgus infrastruktūru, tajā skaitā maksājumu, norēķinu un kl īringa 
sistēmas un centrālos vērtspapīru depozitārijus, kurus pārvalda un/vai pārrauga Latvijas Banka 
neatkarīgi no tā, vai tas notiek Eurosistēmas un Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) ietvaros, 
vai citā veidā. ECB saprot, ka termins “kritiskā infrast ruktūra” minētajā likumprojektā ietver tikai 
Latvijas Republikā izvietotus objektus, sistēmas vai to daļas un pakalpojumus, kuri ir būtiski svarīgu 
sabiedrības funkciju īstenošanas, kā arī cilvēku veselības aizsardzības, drošības, ekonomiskās vai 
sociālās labklājības nodrošināšanai un kuru iznīcināšana vai darbības traucējumi būtiski ietekmētu 
valsts un sabiedrības pamatfunkciju īstenošanu.  Informācijas tehnoloģiju sistēmas regulē 
                                                 
7 Padomes Regula (ES) Nr.  1024/2013 (2013.  gada 15.  oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus 
uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (OV L 287, 
29.10.2013., 63.  lpp.).  
8  Sk. Regulas (E S) Nr.  1024/2013 4.  panta 1.  punkta e)  apakšpunktu un 6.  panta 4.  punktu.  
9  Sk. Atzinuma CON/2020/2 2.1.  un 2.6.  punktu. Visi ECB atzinumi tiek publicēti ECB interneta vietnē 
www.ecb.europa.eu.  
ECB -PUBLIC  
4 Informācijas tehnoloģiju drošības likums10, ar kuru Latvijas tiesību aktos transponē Eiropas 
Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/114811. Tādēļ ECB saprot, ka vienīgā finanšu tirgus 
darbība, uz kuru attiecas "kritiskās infrastruktūras" definīcija likumprojektā, ar ko groza Nacionālās 
drošības likumu, ietver "kritiskos finanšu sektora pakalpojumus", ko veido skaidrās naudas un 
bezskaidrās naudas norēķinu pakalpojumi, kurus Latvijā sniedz kredītiestādes, kas licencētas 
(reģistrētas) Eiropas Savienības dalībvalstī. Tomēr neskaidrību novēršanai nacionālās 
likumdevējas iestādes var ētu apsvērt iespēju likumprojektā skaidri precizēt, ka termins “kritiskā 
infrastruktūra” neietver visas finanšu tirgus infrastruktūras, kuras pārvalda un/vai pārrauga Latvijas 
Banka, neatkarīgi no tā, vai tas notiek Eurosistēmas un ECBS ietvaros, vai citā veidā.  
2.3 ECB saprot, ka likumprojekts, ar ko groza Mobilizācijas likumu, ļauj Ministru kabinetam noteikt 
izņēmumus no mobilizācijas citām amatpersonām, darbiniekiem un personām, kurām ir darba 
attiecības ar struktūrām, kas nodrošina valsts un pašvaldību iest āžu kritiskās infrastruktūras vai 
kritisko finanšu sektora pakalpojumu nepārtrauktību, atkarībā no valsts apdraudējuma veida, 
intensitātes un rakstura. Nacionālās likumdevējas iestādes varētu apsvērt iespēju likumprojektā 
skaidri precizēt, ka Ministru kabi nets var noteikt izņēmumus no mobilizācijas arī amatpersonām, 
darbiniekiem un personām, kurām ir darba attiecības ar Latvijas Banku un kuras veic uzdevumus, 
kas nepieciešami kredītiestāžu sniegto kritiski svarīgo finanšu sektora pakalpojumu 
nepārtrauktībai . 
 
Šo atzinumu publicēs ECB interneta vietnē.  
 
 
Frankfurtē pie Mainas, 2020.  gada 11. maijā  
 
[parakstīts] 
 
ECB prezidente  
Christine LAGARDE  
                                                 
10  Informācijas tehnoloģiju drošības likums . 
11  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/1148 (2016.  gada 6.  jūlijs) par pasākumiem nolūkā panākt 
vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (OV L 194, 19.7.2016., 1.  lpp.).