Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par Eiropas Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu sadarbības programmas novērtējumu augstākās izglītības un arodizglītības un mācību jomā, kā arī Eiropas Kopienas un Kanādas sadarbības programmas novērtējumu augstākās izglītības un mācību jomā /* COM/2005/0274 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 27.6.2005 COM(2005) 274 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM par Eiropas Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu sadarbības programmas novērtējumu augstākās izglītības un arodizglītības un mācību jomā, kā arī Eiropas Kopienas un Kanādas sadarbības programmas novērtējumu augstākās izglītības un mācību jomā KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM par Eiropas Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu sadarbības programmas novērtējumu augstākās izglītības un arodizglītības un mācību jomā, kā arī Eiropas Kopienas un Kanādas sadarbības programmas novērtējumu augstākās izglītības un mācību jomā 1. IEVADS Šis paziņojums tika sagatavots atbilstoši 2000. gada 18. decembrī parakstītā Eiropas Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu nolīguma 7. pantam[1] un 2000. gada 19. decembrī parakstītā Eiropas Kopienas un Kanādas valdības nolīguma 7. pantam[2]. Nobeiguma novērtējuma ziņojums un pamatinformācija par programmu sabiedrībai būs pieejama šādā interneta adresē (http://europa.eu.int/comm/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm). 2. SADARBīBAS PROGRAMMAS 2.1 Mērķi Galvenie abu programmu mērķi ir sniegt ieguldījumu Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu un Kanādas iedzīvotāju labākas savstarpējās izpratnes veicināšanā, kā arī sekmēt zināšanas par valodu, kultūru un institūcijām[3] un uzlabot cilvēkresursu attīstības kvalitāti gan Eiropas Savienībā, gan Amerikas Savienotajās Valstīs un Kanādā. 2.2. Intervences līdzekļi Trīs gadīgais konsorcija īstenošanas projekts ( consortia implementation project ) ir galvenais līdzeklis, lai atbalstītu studentus, papildinot mācības ar starptautisku izglītības un kultūras programmu, kombinējot jauninājumus izglītības jomā un studijas vai mācības ārvalstīs. EK/ASV programmā ir arī paredzēts atbalstīt viengadīgus konsorcija sagatavošanas projektus ( consortia preparatory projects ) un viena vai divu gadu papilddarbības ( complementary activities ). Sagatavošanas projekti ir izveidoti, lai institūcijas ar nelielu starptautisko pieredzi vai bez tās plānotu un attīstītu iespējamu īstenošanas projektu. Papildinošas darbības var būt saistītas vai nesaistītas ar trīs gadu konsorcija īstenošanas projektu un izstrādātas, lai sniegtu iespējas starptautiskai sadarbībai daudzdisciplinārās jomās vai risinātu kvalitātes standartu, kredītpunktu atzīšanas un akreditācijas jautājumus. Katram konsorcijam jāiesaista kopumā vismaz seši partneri - ne mazāk kā trīs Eiropas augstākās izglītības vai mācību iestādes no trim dažādām dalībvalstīm un vismaz trīs no Kanādas (EK/Kanādas programmā) vai Amerikas Savienotajām Valstīm (EK/ASV programmā). Turklāt ar EK/ASV programmu atbalsta Fulbraita/Eiropas savienības stipendiju programmu ( Fulbright/European Union grant scheme ), kas atbalsta pilnā akadēmiskajā gadā vai vienā semestrī zinātnisko izpēti, lekciju lasīšanu vai studijas Eiropas Savienības lietās, vai EK/ASV attiecībās akreditētā iestādē Amerikas Savienotajās Valstīs vai Eiropas Savienībā. Sīkāku informāciju par iepriekšminētajiem līdzekļiem var atrast nolīgumu pielikumos[4] un nesenajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus pievienotajās pamatnostādnēs[5]. 2.3. Finansējums un rezultāti Eiropas Kopiena sniedz finansējumu, lai Eiropas Savienības partneri to tieši izmantotu. Amerikas Savienotās Valstis un Kanādas valdība paredz finansējumu visiem attiecīgo valstu partneriem tiešai izmantošanai. Sīkāka informācija par finansiālo atbalstu pašreizējā finansējumā katram intervencijas līdzeklim pieejama programmas tīmekļa vietnē[6]..Programmai finansējumu piešķir, pamatojoties uz fondu vispārēju atbilstību starp katra nolīguma līgumslēdzējām pusēm. Eiropas Savienības gada budžets EK/Kanādas programmai ir aptuveni 0,7 miljoni euro un EK/ASV programmai - apmēram 1,7 miljoni euro. EK/ASV programma (izņemot Fulbraita/ES programmu) | Gads | ES finansējums (miljonos €) Budžeta pozīcija 15 02 03 (ex B7-830) | ASV finansējums (miljonos ASV dolāru) | Projektu skaits | Projektos iesaistīto ES institūciju skaits* | Projektos iesaistīto ASV institūciju skaits* | 2001 | 1,5 | 2,0 | 13 | 33 | 38 | 2002 | 1,6 | 2,2 | 13 | 40 | 40 | 2003 | 1,6 | 2,1 | 12 | 40 | 37 | 2004 | 1,9 | 2,3 | 13 | 41 | 39 | Kopējie daudzumi | 6,6 | 8,6 | 51 | 154 | 154 | EK/Kanādas programma | Gads | ES finansējums (miljonos €) Budžeta pozīcija 15 02 03 (ex B7-830) | Kanādas finansējums (miljonos Kanādas dolāru) | Projektu skaits | Projektos iesaistīto ES institūciju skaits* | Projektos iesaistīto Kanādas institūciju skaits* | 2001 | 0,7 | 1,2 | 6 | 23 | 25 | 2002 | 0,7 | 1,2 | 6 | 21 | 26 | 2003 | 0,8 | 1,2 | 6 | 19 | 19 | 2004 | 0,8 | 1,2 | 6 | 21 | 19 | Kopējie daudzumi | 3,0 | 4,8 | 24 | 84 | 89 | * Dažas institūcijas var būt iesaistījušās vairāk nekā vienā projektā. Fulbraita/Eiropas Savienības stipendiju plāns | Gads | Stipendijas apjoms | Stipendijas saņēmēju skaits | 2001 | 60.000 | 9 | 2002/2003 | 129.000 | 11 | 2004 | 100.000 | 8 | Kopējie daudzumi | 289.000 | 28 | 3. NOVēRTēJUMS Pēc uzaicinājuma uz izsoli, kas publicēts 2004. gada aprīlī[7] līgumu par EK/ASV un EK/Kanādas sadarbības programmu augstākās izglītības un mācību jomā starpposma novērtējumu 2004. gada septembrī piešķīra (Nīderlandes) uzņēmumam Ecorys NEI . Vērtēšanu sāka 2004. gada oktobrī un turpināja piecus mēnešus līdz 2005. gada februāra beigām. Komisija 2005. gada 4. martā saņēma nobeiguma novērtējuma ziņojumu. Attiecībā uz metodoloģiju vērtētāji datus novērtējumam savāca no dokumentāriem pierādījumiem un kabineta pētījuma (programmas dokumentācija, pieteikumi, ziņojumi un datu bāzes), aptaujām, intervijām Eiropas Savienībā, Amerikas Savienotajās Valstīs un Kanādā, kā arī no mērķu grupām un gadījumu izpētēm. 4. NOVēRTēJUMA REZULTāTI Neatkarīgajā novērtējumā secināja, ka programmas ir iedarbīgs līdzeklis, lai izveidotu ilgtermiņa transatlantiskas partnerības augstākās izglītības un arodizglītības jomā. Vērtētāji novēroja, ka gandrīz visos projektos bija izdevies nodibināt studentu apmaiņu uz atsevišķu vai savstarpēji izstrādātu mācību programmu pamata. Programmas ir nozīmīgs stimuls iesaistītajām institūcijām, fakultātēm un studentiem ilgtermiņa attiecību izveidei ar ASV un Kanādas partneriem un visos līmeņos ievērojami uzlaboja dalībnieku zināšanas par kultūru un prasmes. Vērtētāji secināja, ka programmām ir liels neizmantots potenciāls, kuru var izmantot, vienīgi būtiski palielinot pieejamos budžeta līdzekļus. Komisija piekrīt, ka ir iespēja tālākai šo programmu potenciāla izmantošanai. 4.1. Intervences loģika Vērtētāji secināja, ka programmas pašreizējā formātā ir saskaņotas un darbojas labi, un kopumā visi pieņēmumi, uz kuriem balstās programmu intervences loģika, ir pamatoti. Vērtētāji uzskatīja, ka programmas papildina attiecīgie pārējie pasākumi. Nav citu svarīgu ārēju faktoru, kas pēdējos gados būtu ietekmējuši programmas rezultātus, izņemot 11. septembra negatīvo ietekmi uz ASV studentu vēlmi mācīties ārvalstīs. Šai jautājumā Komisija piekrīt vērtētāju analīzei. 4.2. Atbilstība Vērtētāji konstatēja, ka programmas joprojām atbilst mērķiem stiprināt transatlantisko sadarbību un uzlabot izglītības un mācību sistēmu kvalitāti Eiropas Savienībā. Oficiālos mērķus galvenokārt atbalsta projekta partneri, iesaistītie studenti un citas ieinteresētās personas īpaši saistībā ar mērķi „veicināt labāku savstarpējo izpratni” un „pilnveidot cilvēkresursu attīstību”. Vērtētāji secināja, ka programmas piedāvā plašas mūžizglītības iespējas, lai gan mazais budžets ierobežo iespēju pilnīgi izmantot to potenciālu. Tomēr vērtētāji konstatēja, ka iesaistītās institūcijas visus programmas mērķus neuzskata par vienlīdz svarīgiem. 4.3. Lietderīgums Vērtētāji secināja, ka programmu rezultāti un ietekme pilnīgi atbilda to mērķiem. Tomēr vērtētāji konstatēja, ka programmas ir pārāk nelielas, lai tām būtu sistemātiska ietekme. Turklāt viņi norādīja, ka Eiropas Komisijas vadītā programma tiek uzskatīta par „birokrātisku”. Programmas veicināja tādas izglītības kvalitātes uzlabošanos, kādu pirmsdiploma studenti un diplomandi, kā arī praktikanti, un visos līmeņos dalībniekiem radīja labāku kultūras izpratni. Vairākums apmaiņas studentu un personāla dalās personīgajos iespaidos ar draugiem un ģimeni dzimtenē, tā lielākā mērogā veicinot transatlantisko kultūras izpratni. Iesaistītajiem studentiem programmas ir radījušas darba iespējas starptautiskā vidē. Vērtētāji secināja, ka studentu dalība transatlantiskajās apmaiņas programmās uzlabos starptautiskās karjeras iespējas. Programmās iesaistītajām augstākās izglītības un arodizglītības institūcijām piešķirtais finansiālais atbalsts ir sniedzis lielisku impulsu, lai nodibinātu un stiprinātu transatlantiskos sakarus. 4.4. Rentabilitāte Programmas uzskata par rentablām, ņemot vērā ļoti augstās sagatavošanās un organizatoriskās izmaksas, lai izveidotu transatlantisku partnerību ar vairāku dalībvalstu institūcijām. Vērtētāji konstatēja, ka katra projekta budžets šķiet pietiekams, lai īstenotu projekta darbības. Lielāku rentabilitāti varētu gūt, labāk nodalot sagatavošanās stipendijas un pilnīgu projektu īstenošanu, un piešķirot finansējumu studentiem un personāla mobilitātei tikai tādiem projektiem, kuri ir sadarbības ietvara izstrādes beigu posmā, piemēram, nepārprotams institūciju atbalsts, labi darba sakari vai nolīgums par izglītības atestātu atzīšanu, studentu atlasi un sagatavošanu. Vērtētāji arī uzsvēra, ka Komisijas dienestiem strukturētāk jāsalīdzina projektu sniegums un jāierosina uzraudzības sistēmas uz programmatūras/interneta bāzes ieviešana. Komisija daļēji piekrīt vērtētāju viedoklim. Lielāku iedarbīgumu var sasniegt, paaugstinot standartus īstenošanas līmenī un sniedzot finansējumu projektiem, par kuriem atlasē var apliecināt, ka tie ir tālākā sadarbības izstrādes posmā. Nav apliecinājuma tam, ka sagatavošanās stipendijas uzlabo projektu kvalitāti. Komisija saistībā ar uzraudzības sistēmu uz interneta bāzes uzskata, ka programmu dimensija neattaisno šāda pasākuma ieviešanu. Tas var notikt tikai kā daļa no pasākumiem, kas tiek īstenoti citās Kopienas programmās izglītības un mācību jomā. 4.5. Lietderīgums un ilgtspējība Vērtētāji secināja, ka programma atsevišķām personām un institūcijām ir sniegusi būtiskas un, iespējams, ilgtermiņa priekšrocības. Pašreizējie projekta partneru plāni un iepriekšējo projektu rezultāti liecina, ka projekti lielā mērā ir ilgtspējīgi, lai gan visas darbības netiek turpinātas vienādi. Alternatīvu finansējuma avotu trūkums pēc projekta beigām ir šķērslis, lai uzturētu studentu mobilitāti. Uzskata, ka programmās tiek pienācīgi ņemta vērā subsidiaritāte. Abpus Atlantijai ir noslēgti daudzi universitāšu divpusējie nolīgumi. Tomēr ar programmām Eiropas Savienībā tiek ieviesta daudzpusēja dimensija, kas izpaliek divpusējos nolīgumos. Turklāt programmas vadība Eiropas Savienības līmenī ļauj veikt apjomradītus ietaupījumus. 4.6. Fulbraita/Eiropas Savienības stipendiju plāns Fulbraita/Eiropas Savienības stipendiju plāns ir neliela, taču svarīga vispārējās EK/ASV programmas sastāvdaļa. Vērtētāji secināja, ka stipendiju plānam ir nozīme Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu politisko un kultūras saikņu stiprināšanā. Vairākums Eiropas Savienības dalībnieku ir no institūcijām ar Eiropas integrācijas studiju novirzienu. Tomēr vērtētāji uzsvēra, ka Fulbraita/Eiropas Savienības stipendiju plāns ir salīdzinoši mazpazīstams valsts akadēmiskajās iestādēs. Fulbraita/Eiropas Savienības stipendiju saņēmēju šķiet apmierināti ar sniegtajām iespējām un saņemto atbalstu. 5. IETEIKUMI Vērtētāju ieteikumi (kursīvā) un Komisijas piezīmes ir izklāstītas turpmāk tekstā. 5.1. Intervences loģika 1. Tas, cik vienlīdz svarīgi ir visi mērķi, vēl nav apzināts, tāpēc mēs iesakām dot priekšroku sešiem oficiālajiem programmas mērķiem (programmas īpašo mērķu kontekstā). Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai mērķi saistībā ar e-mācībām un tālmācību būtu pārformulēti vai atcelti. Komisija piekrīt šim ieteikumam. 5.2. Atbilstība 2. Tagad Kanādas pirmsdiploma studenti un diplomandi tikai līdz 30 gadu vecumam var piedalīties programmā. Ņemot vērā mūžizglītību, šis vecuma ierobežojums ir jāsamazina. Tādējādi vērtētāju grupa iesaka pārskatīt vecuma kritēriju Kanādas programmā. Vecuma kritērijs ir paredzēts Kanādas noteikumos. 3. Bez tam mēs iesakām paplašināt programmas darbības jomu, iekļaujot aspirantus. Šāda paplašināšana mazinātu programmu efektivitāti, samazinot jau tā ierobežotos resursus pirmsdiploma studentu un diplomandu apmaiņā. 5.3. Efektivitāte 4. a) Lai labāk saskaņotu projekta plānošanu ar faktisko projekta periodu, mēs iesakām paplašināt viena gada sagatavošanās projektu iespējas, ieteicams kā konsorcija projekta neatņemamu sastāvdaļu; b) Turklāt mēs iesakām, ka programmu vadībā skaidri formulē nostāju pēc iespējas ātrāk pagarināt “no-cost” projektu; c) Bez tam liela nozīme būtu jāpiešķir tam, lai veicinātu sekmīgu projektu pieteikšanu turpmākās mobilitātes finansējumam. Ņemot vērā iepriekšējo pieredzi, Komisija piekrīt, ka daudzgadu finansējumu jāpiešķir projektiem, kuros ir cieša sadarbības sistēma, tostarp nepārprotams institūciju atbalsts, labi darba sakari, vienošanās par kredītpunktu atzīšanu un studentu atlases un sagatavošanas procedūras. To var panākt, nosakot stingrākus atlases un piešķiršanas kritērijus. 5. Lai palielinātu programmas ietekmes sfēru (atbilstoši tās vispārējiem mērķiem), mēs iesakām būtiski palielināt sadarbības programmu budžetu. Komisija pieņem zināšanai šo ieteikumu, kuram arī jāatbilst līdzīgām saistībām no Amerikas Savienoto Valstu un Kanādas puses. 6. Tā kā daudzos projektos ir līdzīgas problēmas to darbības organizēšanā, mēs iesakām, ka projekta pieteicējiem un partneriem ir jābūt pieejai labai praksei, piemēram, internetā. Šajā praksē jābūt informācijai par tādiem jautājumiem kā valodu un kultūras sagatavošanas kursu organizēšana, izglītības koncepciju, struktūru un iesaistīto institūciju grafika koordinēšana. Īpaša uzmanība jāvelta veiksmīgai izplatīšanai un turpmākām darbībām. Komisija piekrīt šim ieteikumam. 7. a) Mēs iesakām pārskatīt administratīvās procedūras, lai projekta partneriem pēc iespējas vairāk mazinātu administratīvo slogu; b) Turklāt, mēs uzskatam, ka programmas vadītāju grupa var veicināt efektīvāku saziņu ar projekta partneriem. Iespējamais risinājums ir iecelt atbildīgos par noteiktiem projektiem. Programmas vadība tiek veikta saskaņā ar Finanšu regulas noteikumiem. Komisija ir norīkojusi papildu personālu programmām 2004. gadā. 5.4. Rentabilitāte 8. a) Mēs iesakām piešķirt papildu resursus, lai vadītu programmas, piemēram, izveidojot programmu izpildaģentūru; b) Turklāt mēs iesakām pieņemt programmu darbību kalendāru katram akadēmiskajam/mācību gadam; c) Institūcijām jābūt informētām par lēmumu attiecībā uz priekšlikumiem vismaz sešus mēnešus pirms akadēmiskā un mācību gada sākuma, lai uzlabotu projektu rentabilitāti. Līdz ar to projekta atlases procedūra jāuzsāk sešus mēnešus ātrāk. Izpildaģentūras izveide nav piemērota, ņemot vērā partneru administrāciju sadarbības politisko nozīmi. Attiecībā uz grafiku ņems vērā ierosinājumu uzsākt atlases procedūru 6 mēnešus ātrāk. 9. Mēs iesakām ieguldīt centienus, lai pilnībā integrētu sagatavošanās projektus un trīs gadu projektus. Saņemot stipendiju sagatavošanās projektam, jābūt arī lielākai iespējai saņemt atbalstu trīs gadu projektam. Tas motivētu institūcijas iesaistīties atbilstošās sagatavošanās darbībās. Nav apliecinājuma tam, ka piešķirtās stipendijas sagatavošanās projektiem ir uzlabojušas to kvalitāti. 10. Ar pašreizējo uzraudzības metodi nevar efektīvi salīdzināt projektu. Mēs iesakām uzlabot un nostiprināt esošo uz programmatūras balstīto uzraudzības sistēmu, ieteicams izmantojot internetu. Uzraudzības sistēmas ASV un Kanādā ir labs piemērs tam, kā sistēmas veicina regulāru projektu salīdzināšanu un informācijas apmaiņu par labu praksi. Varētu arī apsvērt anketu izmantošanu uzraudzībā. Komisija piekrīt un pašlaik analizē kā vislabāk īstenot šo ieteikumu. 5.5. Lietderīgums un ilgtspējība 11. Mēs iesakām ņemt vērā jau izveidotos kontaktus projektu atlases procesā. Tomēr šis ieteikums jāizmanto piesardzīgi, jo jau izveidoto kontaktu iesaistīšana projektu atlasē var ierobežot programmas pieejamību un mazināt institūciju motivāciju iesniegt projektu pieteikumus. Lai gan priekšroka tiek dota jauniem projektiem un institūcijām, kurām vēl nekad nav bijis piešķirts finansējums, institūcijas, kas jau ir piedalījušās agrāk finansētos projektos, patiešām ir tiesīgas piedalīties katrā jaunā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus. 12. Mēs iesakām iekļaut ilgtspējību projekta plānā. Atbilstošs veids kā to panākt ir iekļaut ilgtspējības plānu nobeiguma ziņojumā. Ilgtspējības plānā skaidri jānorāda darbību secība, kā tās tiks ietekmētas un norāde par iesaistītajiem resursiem. Komisija piekrīt šim ieteikumam. 13. Vērtējumā norādīts, ka studentu mobilitātes stipendiju pieejamība ir visnozīmīgākais faktors projektu ilgtspējības sekmēšanā. Tādējādi mēs iesakām papildu stipendiju studentu mobilitātei, kas sekmēs veiksmīgus projektus, lai turpinātu studentu apmaiņu. Vairākumā projektu ir pierādījies, ka to sadarbības saites, kas nodibinātas ar programmu palīdzību, ir noturīgas un tiek uzturētas arī pēc attiecīgā projekta beigām. Tas nenozīmē, ka darbības turpinās tieši tādā pat veidā. Mobilitāte, piemēram, var tikt samazināta vai neturpināta finansējuma trūkuma dēļ. 14. Mēs iesakām izplatīt labu praksi par papildu finansējumu. To var izdarīt dažādi: iekļaut prezentācijas ikgadējās konferences laikā, apkopot rokasgrāmatu vai datubāzi ar piemēriem, kas ir pieejama ar EK starpniecību. Komisija piekrīt šim ieteikumam. Komisija ir oficiāli atteikusies izbeigt tehniski ekonomisko pamatojumu par starptautisko sadarbības projektu ilgtspējību augstākās izglītības un arodizglītības jomā. Šā pētījuma rezultāti būs pieejami 2005. gada beigās. 5.6. Fulbraita/Eiropas Savienības stipendiju plāns 15. Ja EK tiecas radīt lielāku profesionālo un institucionālo kvalifikāciju dažādību, tematu izvēlei jābūt pielaidīgākai un jāņem vērā plašāks Eiropas akadēmisko iestāžu loks. Mēs iesakām labāku Fulbraita-ES programmas redzamību, piemēram, akadēmiskajos izdevumos publicējot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. Šī darbības īstenošanas joma ir definēta EK/ASV nolīguma pielikumā. Vērtētāju ierosinājumu ņems vērā attiecībā uz iespējamo nolīguma atjaunošanu, lai risinātu vairāk jautājumu, kas ir ES/ASV attiecību interesēs. Komisija atzīst, ka labāk jāpopularizē Fulbraita/ES stipendiju plāns. 16. Fulbraita komisijai uzraudzības un novērtējuma nolūkā jāpieprasa stipendijas saņēmējiem sniegt labāku ieskatu darba rezultātos uzturēšanās laikā ārvalstīs un pēc tam. Datu bāzē jānorāda rezultāti (piemēram, publikācijas, grāmatas utt.), kuru pamatā ir dalība programmā. Komisija piekrīt šim ieteikumam. 17. Mēs iesakām ieviest sešu mēnešu minimālo uzturēšanās laiku ārvalstīs (viens semestris). Ienākums no ieguldījumiem izrādās ierobežots, ja stipendiāti tiek nosūtīti tikai uz trīs vai četriem mēnešiem. Prasība par uzturēšanās laiku ārvalstīs vismaz viena semestra garumā jāpiemēro kā prioritāte, tomēr tas nav atbilstības kritērijs. 18. Tā kā stipendiāti būtībā neapzinās šādas stipendijas esību, mēs iesakām uzlabot Fulbraita-ES programmas redzamību ar absolventu organizācijas starpniecību. Komisija saprot šā ieteikuma nozīmi. 19. Fulbraita-ES programmas stipendiātiem jāuztur kontakts ar uzņēmēju iestādi arī pēc uzturēšanās. Viena no iespējām ir papildu finansējums ES un ASV institūcijām, lai sarīkotu (aspirantūras) akadēmiķu apmaiņu. Būtu jāapsver sasaiste ar pašreizējo mobilitātes stipendiju plānu ES-ASV sadarbības programmā. Lai gan ieteikuma pirmajai daļai ir zināma nozīme, Komisija uzskata, ka jāsaglabā šāda sadarbības plāna īpatnības un jāparedz tas, lai piešķirtu stipendijas personām nevis institūcijām. 20. Kaut gan ir atsevišķas norādes uz to, ka finansējuma resursi stipendiātiem var būt nepietiekami, lai segtu profesionālās darbības ārvalstīs, mēs ierosinām pētījumu, kurā novērtētu, vai Fulbraita-ES programmas stipendiātiem tiek piešķirts pietiekošs finansējums. Komisija kopā ar ASV institūcijām novērtēs Fulbraita-ES programmu stipendiju atbilstību. 21. Ņemot vērā Fulbraita/ES programmas panākumus, mēs iesakām palielināt programmas budžetu, lai būtu lielāks ikgadējais akadēmisko apmaiņu skaits. Šādam pieaugumam jānotiek vienlaikus ar ES-ASV sadarbības programmas vispārējo uzlabošanu. Šos ieteikumus varētu ņemt vērā turpmākajos nolīgumos par EK/ASV programmu, un tas paredz būtisku vispārēju EK-ASV sadarbības programmas pilnveidošanu. 6. SECINāJUMI Starpposma novērtējumā tiek apstiprināta EK/ASV un EK/Kanādas programmu nozīme, ar kurām veiksmīgi radīja spēcīgu impulsu transatlantiskajai sadarbībai augstākās izglītības un arodizglītības jomā. Vērtētāji secināja, ka vairākums projektos veiksmīgi tika īstenotas plānotās izglītības attīstības un studentu mobilitātes darbības un īpaši svarīgi ir tas, ka programmas izrādījās efektīvas, lai izveidotu ilgstošus institucionālos, profesionālos un personiskus transatlantiskos kontaktus. Tādējādi tie sekmēja abpusēju izpratni un mūsu augstākās izglītības un arodizglītības sistēmas kvalitātes uzlabošanu. Vērtētāji izstrādāja vairākus ierosinājumus, kā pilnveidot konkrētus programmu aspektus, tomēr nekonstatēja būtiskus trūkumus. Daudzi no šiem ierosinājumiem drīzāk skar turpmākās programmas, nevis pašreizējās programmas. Attiecībā uz dažiem priekšlikumiem Komisija jau ir sākusi rīkoties un iepriekšminētā veidā ņems vērā vairākus no tiem. [1] Padomes Lēmums Nr. 2001/196/EK par nolīguma noslēgšanu un parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, publicēts OV L71, 13/3/2001. [2] Padomes Lēmums Nr. 2001/197/EK par nolīguma noslēgšanu un parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Kanādu, publicēts OV L71, 13/3/2001. [3] Visu mērķu kopumu skatīt katru spēkā esošo nolīgumu 3. pantā. [4] Skatīt 1. un 2. zemsvītras piezīmi. [5] Kanādas pamatnostādnes:http://europa.eu.int/comm/education/programmes/eu-canada/call/guidecan_en.pdf ASV pamatnostādnes: http://europa.eu.int/comm/education/programmes/eu-usa/call/guideus_en.pdf [6] Skatīt sadaļu „How much financial support is available?”: Kanādas programma ES tīmekļa vietnē:http://europa.eu.int/comm/education/programmes/eu-usa/usa_en.html ASV programma ES tīmekļa vietnē:http://europa.eu.int/comm/education/programmes/eu-usa/usa_en.html [7] Uzaicinājums uz izsoli Nr. EAC/24/04, kas publicēts OV 2004-S 77-065229, 20.04.2004.