[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 10.11.2010 COM(2010) 634 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par ES un Āfrikas attiecību nostiprināšanu1,5 miljardi cilvēku, 80 valstis, divi kontinenti, viena nākotne 1. Eiropa un Āfrika: pielāgojot partnerību jaunajai situācijai 1. Trešais ES un Āfrikas samits, kas pulcēs 80 valstu un valdību vadītājus, notiks 2010. gada novembra beigās. Tas nodrošinās iespēju nostiprināt ES un Āfrikas attiecības, piedāvājot izredzes uz labāku un pārtikušāku nākotni 1,5 miljardiem cilvēku 80 valstīs. Tas nodrošinās arī iespēju pielāgot ES un Āfrikas partnerību nozīmīgajām pārmaiņām, kas notikušas Eiropā, Āfrikā un starptautiskajā vidē kopš pēdējā Āfrikas un ES samita un ES un Āfrikas kopējās stratēģijas pieņemšanas 2007. gadā[1]. 2. Eiropā Lisabonas līgums un Eiropas Ārējās darbības dienesta izveidošana, cieši sadarbojoties ar Eiropas Komisijas dienestiem, nodrošinās iespēju ES izveidot labāku saikni starp tās ārpolitikas un ārējās ekonomiskās darbības programmām. Tas nodrošinās lielāku saskaņotību starp ES politiku attiecībā uz Āfriku un tās vispārējo politiku. Turklāt tas sekmēs abu pušu nostājas saskaņošanu un kopēju ziņojumu izplatīšanu pasaules mērogā. 3. Āfrikā veiksmes stāsti norāda uz nepārtrauktu ceļu pretī mieram, stabilitātei un demokrātijai. Taču daudzviet vēl joprojām pastāv nabadzība, slikta pārvaldība konflikti un cilvēktiesību pārkāpumi, kas palēnina attīstību un padara to nevienmērīgu. Bet Āfrika ir pierādījusi vēlmi uzņemties atbildību par tās likteni, mazāk paļauties uz ārējo atbalstu un risināt pasaules mēroga problēmas. Politiskā un ekonomiskā integrācija ir attīstījusies reģionālā un kontinentālā līmenī, Āfrika arvien biežāk pasaules mērogā runā vienā balsī un Āfrikas Savienība ir kļuvusi par nozīmīgu dalībnieku. 4. Āfrikas ekonomiskā izaugsme ir iespaidīga — laika posmā no 2006. līdz 2008. gadam vidējais gada pieauguma rādītājs sasniedza 6 %. Šis rādītājs 2009. gadā samazinājās vairāk nekā uz pusi, ko cita starpā izraisīja globālā ekonomiskā un finanšu krīze, svārstīgās preču cenas un eksports, naudas pārvedumu un ārvalstu tiešo ieguldījumu būtiska samazināšanās. Taču prognozes liecina, ka Āfrikas kontinents varētu ātri gūt labumu no ekonomikas augšupejas un atgriezties pie strauja izaugsmes līmeņa. 5. ES un Āfrikas iedzīvotāji kopā veido ceturtdaļu no pasaules iedzīvotāju skaita un vairāk nekā vienu trešdaļu no Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) biedru skaita. Gan Eiropa, gan Āfrika uzņēmušās vadošo lomu starptautiska tiesiska regulējuma un integrētāku iestāžu izveides veicināšanā. Eiropa ir veicinājusi G–8 un G–20 tuvināšanos Āfrikai, kas sniegtu iespēju šā kontinenta balsij tikt sadzirdētai. ES ir atbalstījusi arī starptautisko finanšu iestāžu reformu un palīdzējusi Āfrikai nodrošināt papildu vietu Pasaules Bankas valdē. 6. ES ir nozīmīgākais Āfrikas politiskais sabiedrotais un uzticams tirdzniecības un attīstības partneris. Pēdējā ES un Āfrikas samita laikā, kas notika 2007. gadā Lisabonā, abas puses nolēma savas attiecības balstīt uz jauna, vienlīdzīga un stratēģiska pamata. Abām pusēm šobrīd jāvirzās tālāk, lai šīs ambīcijas īstenotu dzīvē, cita starpā efektīvi īstenojot ES un Āfrikas kopējo stratēģiju. Tajā pašā laikā jaunie pasaules mēroga spēki nostiprina savu klātbūtni Āfrikā, un dienvidu–dienvidu sadarbība palielinās. Šīs jaunās tendences rada veselīgu izaicinājumu Āfrikas un ES attiecībās, kas mudina no jauna koncentrēties uz jomām, kurās atzīts pārākums un pievienotā vērtība, un labāku abpusēji izdevīgu situāciju saskaņošanu un identificēšanu. 7. Lai gan Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM) joprojām būs Kopējās ES un Āfrikas kopējās stratēģijas pamatā, Āfrikai ir jāsaņem atbalsts politiskās un ekonomiskās pārvaldības stiprināšanai, kā arī normatīvās, nodokļu un uzņēmējdarbības vides stiprināšanai, kas ļaus labāk izmantot kontinenta resursus ilgtspējīgā veidā. Sadarbībai ar privāto sektoru un attīstības palīdzības finanšu sviras efekta nodrošināšanai šajā ziņā būs izšķiroša nozīme. ES 2020. gada stratēģija iedvesmo mūsu attiecības ar Āfriku, radot struktūru mūsu politisko mērķu īstenošanai konkrētās darbībās, lai virzītu Āfrikas un ES attiecības pretī nākamajai desmitgadei. 8. Eiropai un Āfrikai jābalstās uz kopējās stratēģijas sasniegumiem, lai palielinātu tās ietekmi pasaules, kontinentālā un reģionālā mērogā. Pēdējo trīs gadu laikā gūtā pieredze norāda, ka kopējai stratēģijai būtu pilnīgāk jāīsteno tās potenciāls un aktīvāk jāreaģē uz pašreizējiem un nākotnes izaicinājumiem. Lai kopīgi risinātu pasaules mēroga jautājumus, savstarpējām attiecībām efektīvi jāfunkcionē ārpus iestādēm, kā arī jāatmet pagātnes sadrumstalotā, uz attīstību centrētā pieeja. Abām pusēm jāpārvar pretrunas un jāattīsta aprites sistēma efektīvai sadarbībai. Āfrikā subsidiaritātes stiprināšana, racionalizējot pilnvarojumus, kas pārklājas, un iespējami pretrunīgu darba kārtību, joprojām ir grūts uzdevums. Eiropā konkurējošas valsts intereses, nesaskaņotas divpusējas iniciatīvas un saskaņotības trūkums starp instrumentiem samazina pārredzamību un politisko vilci. 2. ES un Āfrika: kopējo problēmu risināšana sadarbojoties (9) ES un Āfrikas partnerība ir vienīgā starpkontinentu stratēģiskā partnerība, kas pastāv ES. Tā nav devēja un saņēmēja partnerība, tā ir reāla, visaptveroša partnerība, kas balstīta uz kopējām interesēm un abpusēji izdevīgu situāciju panākšanu. (10) Īpaša Āfrikas un ES partnerības pievienotā vērība ir tās politiskais raksturs, plašā darbības joma un spēja kopīgi risināt pasaules mēroga jautājumus un pievērsties visas sabiedrības labumam laikā, kad globalizācijas straujā attīstība pieprasa saskaņotus politiskos risinājumus daudzpusējas diplomātijas ietvaros. Eiropai un Āfrikai ir kopējas vērtības un intereses galvenajās jomās un nepieciešamība īstenot vīzijas konkrētos rezultātos. (11) Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšana. Apvienoto Nāciju Organizācijas Augsta līmeņa plenārsēde, kas notika pagājušā gada septembrī Ņujorkā, no jauna apstiprināja, ka TAM ir sasniedzami, paužot pietiekamu politisko gribu, veicot izmaiņas politikā un ieguldot līdzekļus no visu partneru puses. Īpaša uzmanība tiks pievērsta mērķiem un valstīm, kas ir visvairāk atpalikušas no mērķu sasniegšanas (lielākā daļa no tām atrodas Āfrikā), un neaizsargātākajiem un sociāli atstumtākajiem cilvēkiem. Partnerībai TAM sasniegšanas jomā, kas atbalstīta ar neseno TAM iniciatīvu, kuras īstenošanai piešķirts 1 miljards euro un kuras mērķis ir nostiprināt attīstību tajās valstīs, kuras uzrādījušas vislabākos rādītājus, un palīdzēt tām valstīm, kurām ir visvairāk nepieciešama palīdzība, arī turpmāk, pamatojoties uz Āfrikas iniciatīvām, būs veicinoša nozīme attiecībā uz politikas reformām un nepieciešamo resursu mobilizēšanu kopīgi noteiktajām prioritārajām jomām. (12) Draudu novēršana, lai panāktu mieru un drošību . Līdz šim šī partnerība ir bijusi veiksmīgākā ES un Āfrikas kopējās stratēģijas partnerība gan attiecībā uz sadarbību un ģeogrāfisko jautājumu saskaņošanu, gan demokrātiju un nekonstitucionālu valdības maiņu Āfrikā, gan Āfrikas Miera un drošības arhitektūras attīstību. Āfrika un ES turpinās darbu pie pašreizējām prioritātēm, taču jāveic arī turpmāki pasākumi, piemēram, jānosaka kopēja nostāja Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmas ietvaros. Svarīgi ir turpināt kopīgu darbu, cīnoties pret tādiem globāliem draudiem drošībai kā terorisms un starptautiskā organizētā noziedzība, kas to skaitā ietver dažādu nelegālo tirdzniecību (īpaši cilvēku un narkotiku tirdzniecību) un pirātismu. Tādās īpašās nozarēs kā krīzes pārvarēšana un novēršana abiem kontinentiem būtu kopīgi jāizveido sistēma, kas veicina pastāvīgu apspriešanos krīzes ciklu gaitā, sākot no pirmajiem brīdinājumiem līdz pat atveseļošanas darbībām. Sadarbībā ar Apvienoto Nāciju Organizāciju būtu jāstrādā kopā arī, lai uzlabotu Āfrikas Savienības, reģionālo ekonomisko kopienu un reģionālo mehānismu finansiālās un operatīvās spējas novērst konfliktus un plānot, izvērst un pārvaldīt miera uzturēšanas operācijas. (13) Pārvaldes, demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību politisko un ekonomisko aspektu veicināšana visos līmeņos. ES saistības attiecībā uz cilvēktiesībām un to veicināšanu arī turpmāk būs nozīmīgs ES un Āfrikas attiecību pamatprincips un tiks atspoguļots mūsu nolīgumos. Pilsoniskajai sabiedrībai un privātajam sektoram būtu vairāk jāiesaistās pārvaldes darba kārtību stiprināšanā visās nozarēs, kas palīdzēs radīt labākus nosacījumus integrējošai un ilgtspējīgai izaugsmei. Šajā sakarā jaunā Āfrikas un ES platforma dialogam par pārvaldību ir noderīgs līdzeklis. Būtu jāparedz ciešāka sadarbība ekonomikas un globālās pārvaldības jomā, cita starpā pievēršoties pārredzamai un ilgtspējīgai dabas resursu un ieņēmumu pārvaldībai, kā arī cīņai pret krāpšanu, korupciju un nelegālu naudas plūsmu. Abām pusēm arī jāpievēršas daudzpusējas demokrātiskās pārvaldības un cilvēktiesību sistēmas un starptautisko organizāciju reformai. (14) Daudzpusēju iestāžu leģitimitātes un efektivitātes stiprināšana . Abiem kontinentiem būtu jāizveido saskaņots redzējums, kā atbalstīt vienam otru, veicinot kopējas intereses, efektīvāk nostādīt sevi pasaules mērogā un sadarboties, piedaloties pašreizējās un turpmākajās starptautiskajās sarunās, lai panāktu rezultātus, kas atspoguļotu attiecīgās politiskās un stratēģiskās prioritātes. ES turpinās atbalstīt politiskās iniciatīvas, kas veicina atbilstošu Āfrikas lomu galvenajās starptautiskajās organizācijās, iestādēs un forumos, sakarā ar gaidāmajām reformām (Apvienoto Nāciju Organizācija, starptautiskās finanšu institūcijas, G-8/G-20, Pasaules Tirdzniecības organizācija, Pasaules Veselības organizācija). Vienlaikus ES turpinās iesaistīt Āfrikas partnerus, lai nodrošinātu ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijas pieņemšanu, kas saskaņā ar Lisabonas līgumu ļautu jaunajiem ES pārstāvjiem efektīvi piedalīties ANO Ģenerālās asamblejas darbā. (15) Cīņa ar klimata pārmaiņām un vides degradāciju , apzinoties bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmas pakalpojumu svarīgo nozīmi šajā kontekstā. Pēc Kopenhāgenas konferences ES un Āfrikas dialogs būs noderīgs, veidojot kopēju redzējumu par UNFCC sarunām, mazinot plaisu starp nostājām Kankūnā un citur, lai panāktu juridiski saistošu vienošanos. Aktīvāka pasākumu saskaņošana starp Āfrikas Savienību, tās dalībvalstīm, reģionālajām ekonomiskajām kopienām un Jauno partnerību Āfrikas attīstībai ( NEPAD ) šajā sakarā būs izšķiroša Partnerība saistībā ar klimata pārmaiņām, līdz ar citām partnerībām, arī turpmāk būs pamats kopēju galveno iniciatīvu, tādu kā Pasaules klimata pārmaiņu alianse, CLIMDEV Africa , Lielā zaļā siena Sahārai un Sahelas iniciatīva īstenošanas centieniem. Tiks pievērsta uzmanība arī dialogam par ilgtspējīgu dabas resursu apsaimniekošanu, nolīgumiem par mežsaimniecības tiesību aktiem un projektiem, kā arī vienotu katastrofu riska samazināšanu politiku. 3. ES UN ĀFRIKA: UZ NāKOTNI VēRSTS SKATīJUMS (16) ES un Āfrikas kopējā stratēģija ir izveidojusi veiksmīgu acquis , kas jāsaglabā. Taču, ņemot vērā nopietnos izaicinājumus, kuriem pakļauti abi kontinenti, mūsu partnerībai ir jāturpina attīstīties. (17) Lai nodrošinātu ilgtermiņa attīstību, lielāka uzmanība tiks pievērsta tam, kā sadarbībai attīstības jomā vajadzētu palīdzēt radīt nepieciešamos apstākļus integrējošai un ilgtspējīgai izaugsmei. Abu kontinentu sadarbībā toni un ilgtermiņa ievirzi attiecīgajās jomās noteiks trešā ES un Āfrikas samita pamattēma „Izaugsme, ieguldījumi un darbavietu izveide”. Šī tēma ir labi saskaņota ar „ES 2020” stratēģijā noteiktajām prioritātēm un Zaļo grāmatu par ES attīstības politikas ietekmes palielināšanu, kas iesniegta vienlaikus ar šo paziņojumu. (18) Lai panāktu integrējošu un ilgtspējīgu izaugsmi , sadarbībai nākamajā desmitgadē cita starpā būtu jākoncentrējas uz efektīvām darbībām, kas varētu veicināt ieguldījumus, lai īstenotu mūsu partnerības milzīgo apvienoto potenciālu. Zaļajā grāmatā Komisija paziņo, ka ES būtu jāapsver jaunas vienotas stratēģijas par integrējošu un ilgtspējīgu izaugsmi sadarbībā ar valstu individuāliem vai reģionāliem grupējumiem, iesaistot arī privātā sektora pārstāvjus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Šis jautājums ir īpaši nozīmīgs attiecībā uz ES un Āfrikas partnerību. (19) Integrējošas izaugsmes mērķim būtu jābūt pamatam ES un Āfrikas iniciatīvās plašākai un līdzsvarotākai izaugsmei un ieguldījumu palielināšanai, kas palīdz samazināt nabadzību un nevienlīdzību. - Lai virzītos uz ekonomiku ar augstu nodarbinātības līmeni, kas sekmē sociālo kohēziju , Āfrikā veicinās sociālās aizsardzības iniciatīvas vismazāk aizsargātajiem, daudzpakāpju dialoga veidošanu, īpaši par ēnu ekonomikas jautājumiem, darba tirgus pārvaldības uzlabošanu un darba un sociālās aizsardzības pamatnostādņu saskaņošanas procesa atbalstu reģionālā līmenī. - Labāka pakalpojumu un infrastruktūras nodrošināšana ir vēl viens svarīgs priekšnoteikums spēcīgākai privātā sektora darbībai, kā arī tas ir izaugsmes un nodarbinātības avots. Pamatpakalpojumu pieejamība, finansiālā pieejamība un uzticamība īpaši tādās nozarēs kā transports, veselība, komunikācija un finanses ir svarīgi izaugsmes un attīstības priekšnoteikumi visām pārējām ekonomikas nozarēm. Āfrikas un ES partnerība infrastruktūras jomā nodrošina stratēģiskas pamatnostādnes, lai risinātu Āfrikas trūkumus ar Infrastruktūras ieguldījumu fonda atbalstu, kas darbojas kā novatorisks instruments subsīdiju un aizdevumu sapludināšanai. ES turpinās pievērsties trūkumiem infrastruktūras jomā, pastiprināti koncentrējoties uz enerģiju, IKT, ūdeni un transportu, vienlaikus veicinot privātā sektora kā galvenā izaugsmes un infrastruktūras finansēšanas dzinējspēka nozīmi. Papildus tam vēl arvien tiks atbalstītas uzlabotu normatīvo un tiesisko regulējumu iniciatīvas valsts un reģionu līmenī, lai radītu priekšnoteikumus investīcijām un pareizai tirgus darbībai. - Būtu jāstiprina sadarbība attiecībā uz prasmēm, jauninājumiem un uzņēmējdarbību ņemot vērā šo jomu iespēju veicināt Āfrikas attīstību un jūtami ietekmēt visas sociālekonomiskās nozares. Zinātnes un tehnoloģijas jomā IKT attīstība un pieejami e-pakalpojumi Āfrikā būs galvenie mērķi. Kosmosa jomā tādas iniciatīvas kā GMES and Africa vai satelītnavigācijas projekti ( EGNOS un Gallileo ) tiks atbalstīti arī turpmāk. Augstākās izglītības un mācību jomā sagaidāms, ka tādas programmas kā Erasmus Mundus, Media Mundus, Edulink Nyerere, Youth in Action, Marie Curie vai Tuning Educational Structures iniciatīvas dos ieguldījumu gudras un iekļaujošas izaugsmes programmā, tāpat kā kultūras nozares profesionāļu sadarbība. Āfrikas Universitātes izveides gaitā ES veicinās paraugprakses apmaiņu ar Eiropas Tehnoloģiju institūtu (ETI) par to kā pilnībā integrēt zināšanu trīsstūri (izglītība, uzņēmējdarbība un pētniecība). - Sadarbība migrācijas un mobilitātes jomā īpaši pievērsīsies likumīgas migrācijas, tajā skaitā cirkulārās migrācijas, nodrošināšanai tiešā saistībā ar darba tirgus prasībām un nodarbinātības iespējām abos kontinentos. Par mērķi tiks izvirzīta arī nelikumīgas migrācijas plūsmas samazināšana un vismazāk aizsargāto iedzīvotāju grupu, tādu kā bēgļi, patvēruma meklētāji un nepieskatīti nepilngadīgie, jautājumu risināšana. Tiks meklēti risinājumi, kā Āfrikas diasporas efektīvāk iesaistīt attīstības procesā. Šajā sakarā tiks veicinātas tādas iniciatīvas kā Āfrikas Pārskaitījumu institūts, Migrācijas novērošanas centrs, Diasporas iesaistes iniciatīva un Cilvēku tirdzniecības iniciatīva. (20) Ilgtspējīgas izaugsmes mērķiem būtu jābūt pamatam ES un Āfrikas efektīvas, ekoloģiskas un konkurētspējīgas ekonomikas attīstības iniciatīvā. - Reģionālā integrācija visos tās aspektos ir iespaidīgs stabilitātes, izaugsmes un attīstības dzinējspēks. Daudzām Āfrikas valstīm ir kopīgi resursi, piemēram, dabas resursi, un tām jāstājas pretī vienādām kopējām problēmām, piemēram, infrastruktūras trūkumam vai zemam lauksaimniecības ražīgumam. Integrācija var būt savstarpēji izdevīga un veicināt pozitīvu reformu programmu, pastiprinātu sadarbību un uzlabotu drošību. Reģionālā integrācija var palīdzēt Āfrikas valstīm izmantot apjomradītus ietaupījumus un spēcīgākas konkurences un pieaugošu vietējo un ārvalstu ieguldījumu priekšrocības. Arī tirdzniecība , veicinot labvēlīgu vidi ieguldījumiem un nodrošinot pieeju tirgiem un būtiskiem resursiem, stimulē privātā sektora darbību un ieguldījumu veikšanu Pienācīgi pārvaldītu tirgu atvēršana, kas ņem vērā jaunattīstības valstu ekonomikas vajadzības un spējas, apvienojot ar atbilstošu valsts politiku un atbalstu, ir devusi uzskatāmus rezultātus vispasaules mērogā. Šajā sakarā tirdzniecības nolīgumi var palīdzēt uzlabot ekonomisko pārvaldību, sekmējot stabilu reglamentējošu noteikumu izveidi ekonomikai. Tādēļ ES arī turpmāk padziļinās ilgstošās tirdzniecības attiecības ar Āfriku, lai sekmētu ilgstošu Āfrikas labklājību un pārticību, īpaši ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumu noslēgšanu. - Izejvielu joma var būt savstarpēji izdevīgas sadarbības nozare ilgtspējīgas attīstības veicināšanai un izejvielu piegādei. Kopējā sadarbība varētu tikt veicināta un ieviesta arī privātajā sektorā, lai radītu savstarpēji izdevīgas iespējas abiem kontinentiem, piemēram, balstoties uz Komisijas paziņojumu par izejvielām un ĀS Komisijas kalnrūpniecības vīziju 2050. Īpaši pasākumi tiks koncentrēti uz pārvaldi (ieskaitot EITI ), infrastruktūru un ieguldījumiem un praktiskām un teorētiskām zināšanām ģeoloģijā. Ilgtspējīgs patēriņš un ražošana balstās arī uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, lai palielinātu resursu efektīvu izmatošanu zaļākai ražošanai un attīstītu konkurētspējīgākus uzņēmumus. Pamatojoties uz tādām Āfrikas iniciatīvām kā Āfrikas Savienības 10 gadu pamatprogramma ilgtspējīgai patērēšanai un ražošanai, SWITCH Africa programmas radīšana varētu atbalstīt ilgstošu ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmi un konkurētspēju. - Attiecībā uz lauksaimniecību ES un Āfrikas sadarbība turpināsies Visaptverošas Āfrikas lauksaimniecības programmas ietvaros. Priekšroka tiks dota intensifikācijas pieejām attiecībā uz sīkzemniekiem, kas ir ilgtspējīgas, ekoloģiski efektīvas un ievēro dažādas lauksaimniecības funkcijas. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un bioloģiskā lauksaimniecība ir jomas, par kurām turpmāk jārisina sarunas ar Āfrikas Savienības Komisiju. Varētu tikt ražotas augstvērtīgas lauksaimniecības kultūras, kas uzlabotu sīksaimniecību ilgtspējīgu ražošanu un lauku iedzīvotājiem potenciāli radītu darbavietas un palielinātu ienākumus, vienlaikus nodrošinot vides pakalpojumus un vecinot pielāgošanos klimata pārmaiņām un to seku mazināšanu. Tāda pati pieeja tiks piemērota zivsaimniecības nozarē. Turklāt ES būtu jāatbalsta starptautiski atzītu principu izstrāde par atbildīgiem ieguldījumiem lauksaimniecības zemē. Turklāt partnervalstu valdības, zemnieku organizācijas un citas ieinteresētās personas būtu jāmudina izdarīt apzinātu izvēli, kas nodrošinās ārvalstu ieguldījumu ilgtspēju, lai valstij maksimāli palielinātu sociālos, ekonomikas un vides ieguvumus. ES un Āfrikas sadarbība turpināsies arī sadrumstaloto sanitāro un fitosanitāro pasākumu saskaņošanas jomā. Tāpat rūpīgi jāapsver arī atbildīgas zvejas prakses un zivsaimniecības pārvaldības veicināšana, pasākumu ieviešana cīņā pret nelegālu, nedeklarētu un nereglamentētu zveju un zivsaimniecības produktu pilnīgas izsekojamības nodrošināšana. - Attiecībā uz ilgtspējīgu enerģiju un tās efektīvu izmantošanu zaļajā grāmatā, kas iesniegta vienlaikus ar šo paziņojumu, izvirzīts jautājums par ES un jaunattīstības valstu un/vai reģionālo grupējumu sadarbību esošās partnerības ietvaros, lai ieviestu konkrētas kopīgas programmas pakāpeniskai ilgtspējīgas enerģijas nodrošināšanai visiem pilsoņiem. Šādās programmās, kurās ietverti ES attīstības un klimata pārmaiņu finanšu stimuli, ES un jaunattīstības valstis, enerģētikas nozare un ES finanšu iestādes, mērķis varētu būt grafika noteikšana kopīgām darbībām, un tās varētu ietvert reformas ieguldījumu aizsardzības, nodokļu sistēmas un reģionālo spēku sadarbības jomā. Vajadzētu balstīties uz jau esošajām iniciatīvām, tādām kā ES un Āfrikas partnerattiecības enerģētikas jomā vai Āfrikas un ES sadarbības programma atjaunojamās enerģijas jomā. 4. Secinājumi: ES un Āfrikas partnerības nostiprināšana (21) Pārmaiņas Āfrikā vēl nekad nav bijušas tik straujas. Virzība uz patiesu ES un Āfrikas partnerību, kas balstās ne tikai uz sadarbību attīstības jomā, bet uz atbalstu kā veicinošu faktoru integrējošai un ilgtspējīgai izaugsmei, būs mūsu kopējais nākamās desmitgades izaicinājums. (22) Lisabonā ES un Āfrika vienojās par sadarbību, balstoties uz kopīgām vērtībām, kopīgām programmām un kopīgiem mērķiem. Abām pusēm tagad jāstrādā pie tā, lai šīs ambīcijas īstenotu saskaņotās pieejās, konkrētā sadarbībā un, kur tas iespējams, saskaņotās nostājās ANO struktūrās, starptautiskajās finanšu iestādēs ( IFI ) un nozīmīgākajās starptautiskajās sarunās. Šajā sakarā ES aktīvāk vērsīsies pie Āfrikas un cer, ka Āfrika pieņems šo piedāvājumu konstruktīvā un atbilstošā veidā. (23) Šajā sakarā abām pusēm jāstrādā pie tā, lai novērstu pašreizējo politikas pamatnostādņu un finanšu instrumentu sadrumstalotību un veicinātu lielāku sadarbības efektivitāti un pārredzamību. Jārod labāka sinerģija starp ES politikām, lai nodrošinātu patiesu attīstības politikas saskaņotību. Jānodrošina palielināta papildināmība ES politikas jomā attiecībā uz Subsahāras Āfriku un Vidusjūras reģionu. Jāizpēta pastiprinātas sadarbības iespēja starp esošajiem ES un valstu instrumentiem, pielāgojot attiecīgās politikas un tiesiskās un finansiālās struktūras (pašreiz Eiropas Attīstības fonds, Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instruments un Attīstības sadarbības instruments). Mūsu partnerības pārvalde un efektivitāte jāstiprina, cita starpā veidojot uzlabotu politisko un politikas dialogu, efektīvu īstenošanas struktūru, ieinteresēto pušu aktīvu iesaistīšanos, kā arī atbilstošu resursu nodrošināšanu, tostarp pakāpeniski izveidojot Āfrikas finanšu atbalsta programmu. Būtiska ir labāka iekšēja koordinācija ar dalībvalstīm un efektīvāka sadarbība ar Āfrikas partneriem un jaunajiem atbalsta sniedzējiem. Nepieciešama arī labāka komunikācija, lai uzlabotu iedzīvotāju informētību un palielinātu ieinteresēto pušu atbildību par partnerību, līdz ar to uzlabojot zināšanas un izpratni par abu kontinentu kopējiem centieniem. (24) Lai sasniegtu labākus rezultātus nākamā rīcības plāna prioritārās darbības būs tādas, kuras ietver: - skaidru reģionālo, kontinentālo vai vispasaules dimensiju, uz kuras balstās kopējās stratēģijas pievienotā vērtība; - skaidru pievienoto vērtību, koncentrētu un racionalizētu pieeju, stiprina komplementaritāti un konsekvenci ar esošajām iniciatīvām un forumiem un pieskaņojas Āfrikas stratēģiskajām prioritātēm, organizācijām un struktūrām un mehānismiem kontinentālā un reģionālā līmenī; - abu pušu kompetento dalībnieku kritiskās masas efektīvu iesaistīšanos, ieskaitot nepieciešamos politiskos, cilvēku un finanšu resursus. (25) Nākamā samita laikā gan Eiropai, gan Āfrikai jāizstrādā reālistisks redzējums par sadarbību turpmākajos gados, nākamajā rīcības plānā īstenojot modeli „no palīdzības pie partnerības”. Sadarbojoties ar Eiropas Investīciju banku un Āfrikas Attīstības banku, jānosaka jomas, kurās īstenojami nozīmīgi projekti. Jāizmanto savstarpēji izdevīgas situācijas, kas saskaņo Āfrikas un Eiropas politiskās intereses un ekonomiskās prioritātes. Tādējādi pavērtos milzīgas iespējas visiem 1,5 miljardiem pilsoņu. [1] ES un Āfrikas kopējā stratēģija ir formulēta, ņemot vērā 8 tematiskās partnerības: miers un drošība; demokrātiska pārvaldība un cilvēktiesības; tirdzniecība, reģionālā attīstība un infrastruktūra; tūkstošgades attīstības mērķi; enerģētika; klimata pārmaiņas; migrācija, mobilitāte un nodarbinātība; zinātne, informācijas sabiedrība un kosmoss.