Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam par metodiku un darba uzdevumu, kas izmantojami, neatkarīgiem ekspertiem pārskatot Eiropas Pētniecības padomes struktūras un mehānismus /* COM/2008/0526 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 26.8.2008 COM(2008) 526 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM par metodiku un darba uzdevumu, kas izmantojami, neatkarīgiem ekspertiem pārskatot Eiropas Pētniecības padomes struktūras un mehānismus KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM par metodiku un darba uzdevumu, kas izmantojami, neatkarīgiem ekspertiem pārskatot Eiropas Pētniecības padomes struktūras un mehānismus IEVADS Līdz ar Eiropas Pētniecības padomes (EPP) nodibināšanu saskaņā ar īpašo programmu „Idejas” Septītajā pētniecības pamatprogrammā ir izveidots jauns zinātniskais elements un ienākušas tālejošas pārmaiņas salīdzinājumā ar agrākajiem Kopienas pētniecības pasākumiem. Atbalstot progresīvu pētniecību, ko veic atsevišķas pētnieku grupas, pamatojoties uz brīvu konkurenci visā Eiropā un izcilību kā vienīgo kritēriju, tās mērķis ir sniegt būtisku ieguldījumu Eiropas pētniecības iespēju attīstībai augstākajā līmenī. Bez tam EPP atspoguļo jaunu institucionālā plānojuma modeli, kas ieviests saskaņā ar Septīto pamatprogrammu un, kas ietver arī, piemēram, atbilstīgi Līguma 171. pantam izveidotās Kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas (KTI). Ar neatkarīgas Zinātniskās padomes palīdzību un autonomu programmu izpildi, ko veic īpaši izveidota īstenošanas struktūra Komisijas izpildaģentūras veidolā, tā ievieš būtiskus jauninājumus īstenošanas metodēs. EPP ieviesto jauno mērķu un īstenošanas metožu pamatā, no vienas puses, ir Eiropas Pētniecības telpas un Lisabonas procesa politiskās un ekonomiskās nepieciešamības, Eiropas iespējas veikt progresīvu pētniecību uzskatot par svarīgāko tās nākotnes izredzes globalizētajā pasaulē; un, no otras puses, ES centieni uzlabot politikas izpildes institucionālo pamatu, vienlaikus nodrošinot ES finansējuma efektīvu un godīgu izlietošanu. Komisijas atbildība par īpašās programmas „Idejas” īstenošanu ir apvienota ar pienākumu nodrošināt pilnīgu EPP autonomiju un integritāti. Ciktāl EPP būs veiksmīgs jaunais ES pētniecības finansējuma modelis, tā spēs iedvesmot turpmākai virzībai uz efektīvu, ārēju pārvaldību visā pamatprogrammā. Šis ir šā paziņojuma konteksts, kurā ir izklāstīts Komisijas priekšlikums par metodiku un darba uzdevumu, kas izmantojami, pārskatot Eiropas Pētniecības padomes struktūras un mehānismus (turpmāk „pārskats”), kā izklāstīts tiesību aktos par Septīto pamatprogrammu. Tas atbilst Komisijas saistībām iesniegt šādu paziņojumu līdz 2008. gada vidum[1]. KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS Galvenie principi, kas ir EPP darbības pamatā – zinātniskā izcilība, autonomija, efektivitāte un pārredzamība – tika noteikti un apstiprināti politiskajās debatēs, kurās aizsākās darbs pie Komisijas priekšlikuma par īpašo programmu „Idejas”. Turpmākajās sarunās, kuru laikā Eiropas Parlaments un dalībvalstis izrādīja plašu atbalstu idejai par EPP, tika intensīvi spriests par tās īstenošanas struktūras dabu. Komisijas priekšlikums par to, ka šai struktūrai jābūt izpildaģentūrai, tika sīki apspriests un pieņemts, paredzot iespēju veikt vēlāku darbības pārskatīšanu, lai nodrošinātu, ka EPP spēj darboties ilgtermiņā optimālos apstākļos. Darbības īstenošanu un vadību pastāvīgi pārskatīs un izvērtēs, lai novērtētu paveikto un koriģētu un uzlabotu procedūras, ņemot vērā pieredzi. Saistībā ar 7. pamatprogrammas 7. panta 2. punktā minēto starpposma izvērtējumu, veiks arī neatkarīgu EPP struktūru un mehānismu pārskatu, ņemot vērā zinātniskās izcilības, autonomijas, efektivitātes un pārskatāmības un pilnībā iesaistot Zinātnisko padomi. Tostarp pārskatīs arī Zinātniskās padomes locekļu atlases procesu un kritērijus. Pārskatā sīki aplūkos tādas struktūras priekšrocības un trūkumus, kas balstīta uz izpildaģentūru un tādas, kas balstīta uz Līguma 171. pantu. Pamatojoties uz šo pārskatu, vajadzības gadījumā šīs struktūras un mehānismi būtu jāpielāgo. Komisija veiks visus sagatavošabas darbus, tostarp izstrādās visus tiesību aktu priekšlikumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem, un iesniegs tos Eiropas Parlamentam un Padomei, kā paredzēts Līgumā, lai iespējami drīz varētu veikt pāreju uz jebkādu mainītu struktūru, kas atzīta par vajadzīgu. Šajā sakarā pamatprogrammu pielāgos vai papildinās koplēmuma procedūrā saskaņā ar Līguma 166. panta 2. punktu. Pamatprogrammas 7. panta 2. punktā minētajā progresa ziņojumā, ko veic pirms starpposma izvērtējuma, būs sniegti sākotnējie secinājumi par EPP darbību[2]. Komisija ir apņēmusies veikt pārskatīšanu, balstoties uz pārbaudītiem datiem un pilnībā neatkarīgā un pārskatāmā veidā, lai nodrošinātu ieinteresēto personu uzticēšanos un paļāvību[3], kā arī veikt pārskatīšanā gūto secinājumu īstenošanai nepieciešamos pasākumus, ievērojot attiecīgo procesu un pareizas pārvaldības principus. Tāpēc ir svarīgi, lai pārskata noslēgumā tiktu norādīti uzlabojumi, ko iespējams īstenot ES tiesību aktu un administratīvās prakses ietvaros. PAŠREIZĒJAIS STĀVOKLIS EPP IZVEIDĒ Attiecībā uz EPP izveidi un tās finansēšanas darbību ieviešanu ir panākta strauja virzība, un ir gūtas daudzas atziņas par struktūru un mehānismu efektivitāti, kā arī par iekšējās un ārējās vides saskarnēm. Sadarbojoties ar Komisiju, Zinātniskā padome kopš 2005. gada oktobra ir apņēmīgi un enerģiski strādājusi , lai izveidotu EPP zinātnisko stratēģiju, tai skaitā dotāciju shēmas un salīdzinošā vērtējuma metodes, un noteiktu speciālistus, kam ir atbilstoša kvalifikācija un pieredze šo vērtējumu veikšanai. Tagad ir svarīgi pēc iespējas ātrāk pāriet uz stabilu un paredzamu ilgtermiņa struktūru. Šā iemesla dēļ Komisija ierosina iespējami drīz veikt vidusposma pārskatu saskaņā ar grafiku, kas ļaus to padziļināti veikt pašreizējā Eiropas Parlamenta termiņa laikā un pabeigt pašreizējās Komisijas pilnvaru termiņa laikā. Kā minēts Komisijas gada ziņojumā[4], EPP tika nodibināta 2007. gada 2. februārī ar Komisijas lēmumu[5] atbilstīgi Padomes un Parlamenta lēmumam par Septīto pamatprogrammu[6] un līdzdalības noteikumiem[7], un Padomes lēmumam par īpašo programmu „Idejas”[8]. Īpašā programma „Idejas” nosaka kopējo EPP pārvaldes struktūru, norādot Zinātniskās padomes, īpašās īstenošanas struktūras un Komisijas funkcijas, apliecinot, ka Komisija ir atbildīga par programmas „Idejas” īstenošanu un EPP pilnīgas autonomijas un integritātes garantēšanu. Detalizētajai plānošanai un īstenošanai ir raksturīga Zinātniskās padomes un Komisijas dienestu sadarbībai, jo sevišķi ņemot vērā nepieciešamību pielāgot procedūras, kuru izstrādes laikā doma par EPP vēl nebija radusies. Pirmais darbības gads (2007) tika saistīts ar „starta dotāciju” shēmas īstenošanu, kas paredzēta pētniekiem neatkarīgas pētniecības uzsākšanas procesā. Ārējās ieinteresēto personu aprindās uzaicinājums tika uzskatīts par ārkārtīgi izdevušos, ņemot vērā daudzos izvērtētos pieteikumus (vairāk kā 9000), kuru rezultātā tika piešķirtas 300 dotācijas. Turklāt vairākas dalībvalstis ir paziņojušas, ka tās izmantos EPP novērtējuma rezultātus, lai finansētu jaunos pētniekus, kuri budžeta ierobežojumu dēļ EPP atbalstu nesaņēma. Otrajā gadā bija vērojama zinātniskās programmas nostiprināšanās, pievienojot otru „progresa dotāciju” shēmu, kas paredzēta sevi pierādījušiem, neatkarīgiem pētniekiem, kā arī būtiskas izmaiņas izpildaģentūras izveidē. EPP izpildaģentūra ir sagatvošanas stadijā. Komisijas lēmums, ar ko izveido EPP izpildaģentūru, tika pieņemts 2007. gada 14. decembrī[9] pēc dalībvalstu Regulatīvās izpildaģentūru komitejas pozitīva atzinuma par priekšlikuma projektu, kam 2007. gada novembrī sekoja Eiropas Parlamenta Budžeta komitejas pozitīvs balsojums. Paredzams, ka deleģēšanas aktu, tāpat arī lēmumu, ar ko ieceļ vadības komitejas locekļus, Komisija pieņems 2008. gada septembrī. Līdz direktora iecelšanai amatā patlaban Pētniecības ĢD vadībā tiek veikts pieņemts darbā aģentūras personāls, kā arī turpinās izpildaģentūras darbību un struktūru izveide. Personāla pieņemšana darbā EPP tiek veikta, ievērojot īpašās prasības par zinātnisko izcilību; direktors un augstākā vadība tiks iecelta, ņemot vērā Zinātniskās padomes viedokli kā norādīts īpašajā programmā „Idejas”. Neatkarīgi no struktūru un mehānismu pārskatiem, EPP ir paredzēta kā „mācību organizācija”[10], kas attīstās un pielāgojas, lai nodrošinātu, ka tās mērķi tiek sasniegti efektīvā un iedarbīgā veidā. Šādā gaisotnē Komisija jau ir veikusi pasākumus, lai pielāgotu dažus īstenošanas aspektus, pamatojoties uz sākotnējo pieredzi un konsultējoties ar Zinātnisko padomi. Turklāt, neskarot termiņa vidusposma pārskata gaitu un rezultātus, Komisija pārbauda iespēju veikt virkni papildu pasākumu, lai būtiski uzlabotu EPP darbības ar tehniskām korekcijām atbilstoši Padomes un Parlamenta pašreizējo tiesību aktu noteikumiem. Jomas, kurām šādi uzlabojami var būt paredzēti, ir minētas pielikumā. PĀRSKATA ORGANIZĒŠANA UN VEIKŠANA 4.1. Neatkarīgu ekspertu izraudzīšanās Pārskata uzticamība un tā rezultāti galvenokārt ir atkarīgi no pārskata veikšanai izraudzīto ekspertu integritātes, izpratnes plašuma un reputācijas. Komisija ierosina izveidot ekspertu grupu, kurā ietilpst priekšsēdētājs un četri locekļi, kā arī ziņotājs, un tā informēs galvenās ieinteresētās personas. Ekspertu grupas locekļiem kopumā jāatbilst šādiem galvenajiem kritērijiem: - dziļas zināšanas par pētniecības politiku un pārvaldību valsts, Eiropas un/vai starptautiskā līmenī; - daudzveidīgas kompetences, kas ļauj novērtēt Eiropas Pētniecības padomi no zinātniskās, administratīvās[11], juridiskās vai citas attiecīgās perspektīvas. Citi kritēriji, kas tiks ņemti vērā, izvēloties locekļus, ir šādi: - samērīgs līdzsvars starp akadēmisko aprindu pārstāvjiem un citām ieinteresētām personām (ieskaitot Eiropas pētniecības fondus), lai nodrošinātu izpratni par institūcijām un tehnisko kompetenci; - samērīgs dzimumu līdzsvars; - plaša un daudzveidīga pieredze, kas iegūta visā Eiropas Pētniecības telpā. Ekspertu grupai var pievienoties citi eksperti, kas pēc grupas lūguma sniedz specializētu, neatkarīgi sagatavotu informāciju un analīzi. 4.2. Joma Pārskatam būs izšķiroša ietekme uz EPP nākotni; tam jābūt pietiekami plašam, lai varētu sniegt galīgos secinājumus. Pārskatā jāņem vērā arī dažādie likumdošanas prakses administratīvie līmeņi, kas papildus izpildaģentūras kā īpašas īstenošanas struktūras tiesiskajam pamatam nosaka vai ietekmē EPP darbības režīmus. Tam būs īpaša nozīme, nosakot, kur un kā jāveic uzlabojumi, tai skaitā izmaiņas tiesību aktos, un pārbaudot iespējamo struktūru priekšrocības un trūkumus (piemēram, izpildaģentūra, kura izveidota, pamatojoties uz Līguma 171. pantu, vai jebkura cita iespēja), jo jebkuras struktūras darbību ietekmēs plašāks konteksts. Šajā sakarā uzmanība tiks pievērsta, piemēram: - īpašajai programmai „Idejas”, kas nosaka EPP pamatstruktūru[12], tostarp Zinātniskās padomes un īpašās īstenošanas struktūras tiesības un pienākumus, kā arī citas īstenošanas struktūras, un tiesību aktiem par Septīto pamatprogrammu, ietverot līdzdalības noteikumus; - dažādām struktūrām, kas darbojas, proti, lēmumu pieņemšanas, koordinācijas un programmu īstenošanas jomā (Zinātniskā padome, tās ģenerālsekretārs un Komisija), ietverot struktūras, kas noteiktas no primārajiem tiesību aktiem atvasinātajos tiesību aktos, jo īpaši Komisijas lēmumā, ar ko izveido EPP; - plašākam kontekstam par pārvaldi Kopienas iestādē vai struktūrās, jo īpaši Finanšu regulu un piemērojamiem civildienesta noteikumiem, kā arī dažādiem noteikumiem, vadlīnijām un iedibinātām administratīvām praksēm šo aktu īstenošanai[13]. Tā kā EPP ir jaunizveidota iestāde, kurai tiek piemēroti dažādi principi un metodes no iepriekšējām pamatprogrammām, sākumposmā tas rada daudzas ar īstenošanu saistītas problēmas. Tāpēc pārskatā ir jānošķir problēmas, kuras ir īslaicīgas un kurām risinājums ir atrasts vai tiek meklēts, un jautājumi, kas ir saistāmi ar ilglaicīgiem EPP struktūras aspektiem un kuriem būs ietekme uz tās darbību ilgākā laika posmā. Pārskatā jāņem vērā EPP pašreizējā attīstība (piemēram, pasākumi izpildaģentūras administratīvās autonomijas nodrošināšanai un Zinātniskās padomes nākamo locekļu iecelšanas process), pamatojoties uz kvantitatīvajiem un kvalitatīvajiem datiem un pieredzi, kas uzkrāta, kopš Zinātniskā padome uzsāka darbu 2005. gada oktobrī. Atbilstīgi tiesību aktiem pārskatā jāņem vērā arī Zinātniskās padomes locekļu atlases process un kritēriji. Ņemot vērā visu, kas tiek sagaidīts no Eiropas pētniecības politikas un tās institucionālās attīstības, obligāti ir jānovērtē EPP darbība pēc kritērijiem, kas atspoguļo augstākos standartus pasaulē, it īpaši attiecībā uz līdzvērtīgām aģentūrām dalībvalstīs un citās attīstītās pasaules valstīs, kā arī Komisijas vadītajām ES pētniecības programmām. Šajā sakarā būs noderīga arī pieredze, ko guvušas ārējās struktūras, kas izveidotas saskaņā ar Septīto pamatprogrammu, piemēram, KTI vai struktūras, kas izveidotas blakusjomās, piemēram, Eiropas inovāciju un tehnoloģijas institūts (EIT). Veicot pārskatu, jāņem vērā arī plašāks Komisijas vērtējums par ārējām struktūrām, piemēram, novērtējuma ziņojumus, ko sagatavo par katras izpildaģentūras pirmajiem trim darbības gadiem, kā arī revīzija par visu izpildaģentūru, tai skaitā EPP, darbību, ko Revīzijas palāta veiks 2008. gadā, iesniedzot ziņojumu par konstatējumiem līdz 2008. gada decembrim. 4.3. Darba metodes Lai nodrošinātu nepieciešamo datu kvantitāti un kvalitāti, Komisija ierosina ieviest „izmeklēšanas komisiju”, lai konfidenciāli pārbaudītu rakstisko un mutisko informāciju, ko sniedz plašs ieinteresēto personu loks, ieskaitot, piemēram, EPP Zinātnisko padomi; pētniecības aprindas (akadēmiskās aprindas, pētniecības institūti, pētniecības fondi, nozares pārstāvji); dalībvalstis; ES iestādes; Pētniecības ĢD un citi Komisijas dienesti. Darba metožu detalizēta izstrāde ir ekspertu grupas ziņā, tomēr paredzams, ka grupa varētu: - pieprasīt mutisku un rakstisku informāciju no ieinteresētajām personām; - analizēt pieejamo informāciju, tostarp uzraudzības un novērtēšanas pētījumus par īpašo programmu „Idejas”; - veikt ad hoc analīzes, piemēram, statistiskās informācijas, attiecīgo politikas dokumentu un pārskatu analīzi. Komisija nodrošinās ekspertu grupu ar visu nepieciešamo informāciju, un Komisijas dienesti pēc ekspertu grupas lūguma var sasaukt ad hoc ekspertu sanāksmes par konkrētiem jautājumiem. Atbilstoši iepriekšminētajam noteikumam par pilnīgu tās iesaistīšanos, Zinātniskā padome ir norādījusi, ka tā paredz iesniegt apkopojumu par gūto pieredzi un ierosinājumus uzlabojumiem, ņemot vērā arī pētniecības padomju starptautisko paraugpraksi. 4.4. Kritēriji Termiņa vidusposma pārskata kritēriji – zinātniskā izcilība, autonomija, efektivitāte un pārredzamība – atspoguļo galvenos principus, uz kā pamata tika dibināta EPP. Nākamajās iedaļās secīgi tiek analizēts katrs kritērijs un sniegti komentāri. Tomēr nepieciešams uzsvērt, ka šos kritērijus jāuztver plašākā kontekstā, jo tie ietver prasības, kas savstarpēji mijiedarbojas; piemēram, zinātniskās pārvaldības kvalitāti nedrīkst šķirt no efektivitātes apsvērumiem. Kritēriji jāpiemēro, ņemot vērā atbilstošus standartus, piemēram, ES vai citu valstu pētniecības aģentūru organizāciju. Turklāt prasībai par EPP darbību nevainojamu integritāti jābūt ikvienas analīzes pamatā, neatkarīgi no piemērotajiem kritērijiem. 4.4.1. Zinātniskā izcilība Zinātniskā un akadēmiskā izcilība ir gan mērķis, kas EPP jāsasniedz, gan motivācija, kas ir visu tās darbības aspektu pamatā. Svarīgākie jautājumi, kam jāpievērš uzmanība pārskatā, ir šādi. - Cik lielā mērā EPP gūst panākumus zinātniskās izcilības veicināšanā Eiropas pētniecības telpā? - Cik lielā mērā EPP stratēģija, administratīvā īstenošana un programmu izpilde darbojas zinātniskās izcilības labā? - Vai zinātniskās izcilības princips ir ieviests EPP kultūrā un procesos? 4.4.2. Autonomija Autonomija ietver šādus aspektus, kas jāņem vērā, veicot pārskatu. - Vai EPP darbības nosacījumi ļauj efektīvi un neatkarīgi noteikt zinātnisko stratēģiju atbilstīgi zinātniskajām prasībām? - Vai īpaši izveidotā īstenošanas struktūra uztver Zinātniskās padomes neatkarīgi izstrādāto zinātnisko stratēģiju kā īstenošanas pamatu? - Vai īpaši izveidotās īstenošanas struktūras darbības nosacījumi ļauj tai stingri, efektīvi un ar nepieciešamo elastību ievērot Zinātniskās padomes izveidoto zinātnisko stratēģiju un īpašās programmas „Idejas” prasības? - Cik lielā mērā struktūras un procedūras, ko Komisija ir noteikusi EPP, ir piemērotas, lai garantētu pilnīgu tās autonomiju ilgtermiņā? 4.4.3. Efektivitāte EPP darbojas nevis kā atsevišķa iestāde, bet kā Eiropas pētniecības sistēmas daļa. Tāpēc saistībā ar efektivitāti jāapsver ne tikai par kopējā resursu izlietojuma daļu, bet arī par tās spēju izmantot šos resursus efektīvi, piemēram, piesaistot labākos pretendentus un speciālistus novērtējumu veikšanai. Izvērtējot tās efektivitāti, rodas šādi jautājumi. - Vai EPP kopējie administratīvie izdevumi iekļaujas noteiktajos parametros un atbilst pētniecības aģentūru paraugpraksei citās pasaules valstīs? - Cik lielā mērā uzdevumu sadalīšana starp Komisiju un EPP ļauj efektīvi izvairīties no darbību dublēšanās un cik lielā mērā tas nodrošina efektīvu EPP darbību? - Vai EPP pārvaldības struktūrā iesaistītos personu un iestāžu (Zinātniskā padome, ģenerālsekretārs, īpaši izveidotā īstenošanas struktūra, Komisija) funkcijas un sadarbība ir pietiekami labi noteiktas, skaidras un atbilstoši apvienotas, lai panāktu efektīvu organizāciju un pārvaldību? - Vai EPP pieņemtās sistēmas un procedūras ļauj mērķus sasniegt ekonomiski attiecībā uz resursu izmantošanu (personāla un finanšu)? - Vai EPP darbības (uzaicinājumi, priekšlikumi, vērtējumi, dotāciju piešķiršana) ir pietiekami vienkāršas, elastīgas un ērtas, lai piesaistītu labākos pretendentus un speciālistus novērtējumu veikšanai? 4.4.4. Pārredzamība Paredzēts, ka EPP darbībai būs raksturīga liela autonomijas pakāpe un augstākie integritātes standarti. Šajā sakarā pārredzamības jēdziens ir diezgan pašsaprotams. Galvenie jautājumi, ko jāuzdod, ir šādi. - Vai informācija, ko EPP sniedz iedzīvotājiem un citām ieinteresētajām personām, ir pietiekami izsmeļoša un kvalitatīva, lai tie izprastu tās darbību un varētu uzticēties par budžeta izlietojumu un efektīvu tā kontroli? - Vai informācija, ko EPP sniedz ES iestādēm, ir pietiekami izsmeļoša un kvalitatīva, lai tās varētu veikt savus pienākumus pārraudzības nolūkā? 4.5. Grafiks un rezultāti Saskaņā ar mērķi veikt pārskatu pēc iespējas ātrāk, paredzamais grafiks ir šāds. - Ekspertu iecelšana amatā – 2009. gada februāris - Ekspertu grupas pirmā sanāksme – 2009. gada februāris - Mutiskās un rakstiskās informācijas iesniegšana – 2009. gada februāris – maijs - Nobeiguma ziņojums – 2009. gada jūlijs - Sākotnējā Komisijas atbilde – 2009. gada septembris Ekspertu grupa sagatavos nobeiguma ziņojumu, kurā tiks sniegti ieteikumi un secinājumi. Tajā jāiekļauj pašreizējo struktūru un mehānismu atbilstības un trūkumu analīze un novērtējums, kā arī secinājumus par to, vai izmaiņas, ko nepieciešams veikt, var uzskatīt par “tehniskiem uzlabojumiem” (piemēram, Izpildaģentūras modeļa pielāgošana) vai arī tās uzskata par būtiskiem organizatoriskiem un/vai juridiskiem jautājumiem. Pārskata rezultātam jāsniedz pamatojums Komisijai, iepriekš konsultējoties ar Zinātnisko padomi, ierosināt priekšlikumus tiesību aktiem, kas uzskatāmi par nepieciešamiem. SECINĀJUMI Pārskatam par EPP struktūrām un mehānismiem būs izšķiroša ietekme uz tās struktūru nākotnē, un tas būs atskaites punkts turpmākai ES pētniecības finansējuma attīstībai. Tādēļ ir svarīgi, lai pārskats tiktu veikts pareizi un efektīvi, un ar ieinteresēto pušu, tai skaitā ES iestāžu un Zinātniskās padomes, pilnīgu atbalstu. Šajā paziņojumā ir noteikts ierosinātais pamats un grafiks pārskatam, kam jābūt informatīvi pamatotam, daudzpusīgam un objektīvam, tādējādi nodrošinot stingrus pamatus EPP nākotnes veidošanai ilgtermiņā. Tajā arī noteiktas vairākas jomas, kurās var būt iespējami pielāgojumi ar mērķi uzlabot EPP darbību, neskarot pārskata veikšanu un rezultātus. Eiropas Parlaments un Padome ir aicināti izteikt piezīmes par šajā paziņojumā izklāstīto metodiku līdz 2008. gada decembrim, lai Komisija varētu ņemt tās vērā, pilnvarojot veikt neatkarīgu pārskatu. Pēc tam, kad būs zināmi pārskata rezultāti, Komisija veiks atbilstošus pasākumus secinājumu īstenošanai dzīvē, ņemot vērā nepieciešamību ar jebkādu pielāgojumu palīdzību nodrošināt EPP darbības nepārtrauktību. PIELIKUMS IESPĒJAMIE VEIDI, KĀ UZLABOT EPP DARBĪBU, NESKAROT STRUKTŪRU UN MEHĀNISMU PĀRSKATU Kā norādīts 3. iedaļā, neskarot termiņa vidusposma pārskata gaitu un rezultātus, kas balstās uz sākotnējo pieredzi, Komisija jau apsver vairākas jomas, kurās būtu iespējams būtiski uzlabot EPP darbību ar tehniskiem pielāgojumiem tās īstenošanas nosacījumos un darbības vidē Padomes un Parlamenta esošo tiesību aktu noteikumu satvarā. Šīs jomas ir šādas. - Zinātniskās padomes un īpaši izveidotās īstenošanas struktūras saskarnes funkcionalitāte un skaidrība . Uzlabojumi var būt iespējami attiecībā uz pasākumu precizēšanu, lai nodrošinātu Zinātniskās padomes, Komisijas un īpaši izveidotās īstenošanas struktūras sadarbību. Tas varētu ietvert turpmāku EPP ģenerālsekretāra funkciju pilnveidošanu salīdzinājumā ar Zinātniskās padomes priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieku funkcijām, kā arī Zinātniskās padomes izveidotās valdes funkciju pilnveidošanu, kuras sastāvā tiekas priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieki un ģenerālsekretārs, pieaicinot arī īpaši izveidotās īstenošanas struktūras direktoru. Šajā sakarā noteikumi, kas izklāstīti Komisijas lēmumā, ar ko izveido EPP, var tikt pārskatīti, lai apzinātu laiku, ko Zinātniskās padomes priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieki velta pasākumiem, kas saistīti ar EPP darbību. To veicot, jāapsver interešu konflikta risks, ko var izraisīt, piemēram, priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja vietnieku uzņēmējorganizācijas faktiska subsīdija EPP, kā arī noteikumi par Zinātniskās padomes atbildību, tai skaitā rīcības kodekss un pārskatu sniegšanas pienākumi. - Salīdzinošās vērtēšanas speciālistu atlase un iecelšana. Ņemot vērā EPP pasākumu plašo zinātnisko jomu un nepieciešamību pēc liela novērtētāju skaita, lietderīgai resursu izmantošanai ir svarīgi, lai šīs procedūras būtu iespējami vienkāršas un elastīgas atbilstoši labai administratīvai praksei un finanšu pārvaldībai. Vienkāršošana ir iespējama gan saistībā ar ekspertu izraudzīšanos, ja pastāv nenoteiktība par Zinātniskās padomes un Komisijas funkcijām attiecībā uz ekspertu izraudzīšanos pētniecības priekšlikumu salīdzinošai novērtēšanai, gan saistībā ar nepieciešamību izpildaģentūrai sagatavot Komisijas lēmumu par katru iecelto ekspertu, kā arī ar iecelšanu un maksājumiem saistītajos procesos. - Dotāciju apstrāde. Attiecībā uz priekšlikumiem par progresīvo pētniecību, kur darba rezultāts parasti ir neskaidrs, EPP darbības princips ir izvairīties no „kaulēšanās” par dotācijām, ko salīdzinošās vērtēšanas ekspertu komisija (pēc atlases lēmuma) piešķir, pamatojoties uz priekšlikuma apstiprināšanu, un attiecīga budžeta noteikšanas. Var būt lietderīgi pārskatīt vadošā pētnieka izpildes pienākumus, lai nodrošinātu, ka gadījumos, kad salīdzinošās vērtēšanas ekspertu komisija samazina budžetu, nav jāpielāgo darba apraksts. - Septītās pamatprogrammas IT rīku pielāgošana īpašajām EPP vajadzībām. Septītās pamatprogrammas īstenošanas sākumposmā, kas sakrita ar EPP izveides posmu, EPP neizbēgami nācās izmantot visā Septītajā pamatprogrammā paredzētos standartrīkus un šo rīku konfigurācijas. Komisija pakāpeniski apsvērs kā šos rīkus, piemēram, Elektronisko priekšlikumu iesniegšanas sistēmu (EPIS), iespējams pielāgot EPP darbībām, lai tās efektivitāti un autonomiju uzlabotu tādā veidā, kas atbilst ekonomiskuma un efektivitātes principam visā Septītajā pamatprogrammā. [1] „ Saistībā ar 7. panta 2. punktā minēto progresa ziņojumu un pirms starpposma novērtējuma Komisija līdz 2008. gada vidum iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei paziņojumu par metodiku un kompetenci, neatkarīgiem ekspertiem izvērtējot EPP struktūras un mehānismus. Vajadzības gadījumā Komisija iesniegs priekšlikumu par pamatprogrammas pielāgošanu. ” (OV L 412; 30.12.2006.) [2] Padomes lēmums par īpašo programmu „Idejas”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007. – 2013.) (2006/972/EK) OV L 54, 22.2.2007., 88. lpp. [3] Pārskatīšanu veiks saskaņā ar Komisijas izveidotajiem novērtēšanas standartiem „Reaģējot uz stratēģiskām vajadzībām: novērtēšanas pastiprināta izmantošana” SEC(2007)213. [4] Gada ziņojums par Eiropas Pētniecības padomes darbībām un īpašajā programmā „Idejas” noteikto mērķu izpildi 2007. gadā, COM(2008)473. [5] 2007/134/EK; OV L 57, 24.2.2007., 14. lpp. [6] 2006. gada 18. decembra 1982/2006/EK, OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp. [7] 2006. gada 18. decembra 1906/2006/EK, OV L 391, 30.12.2006., 1. lpp. [8] 2006. gada 19. decembra 2006/972/EK, OV L 400, 30.12.2006., 243. lpp. un labojums OV L 54, 22.2.2007., 81. lpp. [9] Komisijas 2007. gada 14. decembra Lēmums, ar ko izveido Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūru, lai pārvaldītu Kopienas īpašo programmu „Idejas” progresīvas pētniecības jomā, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003. OV L 9, 24.2.2007., 14. lpp. [10] Saskaņā ar īpašās programmas noteikumiem: „ (..) darbības īstenošanu un pārvaldību pastāvīgi pārskatīs un izvērtēs, lai novērtētu paveikto un koriģētu un uzlabotu procedūras, ņemot vērā pieredzi. ” [11] Ieskaitot, piemēram, organizāciju finanšu kontroli vai iekšējo auditu utt. [12] „ (…) neatkarīga Zinātniskā padome; šajā Zinātniskajā padomē darbojas augstākās raudzes zinātnieki, inženieri un pētnieki, plaši pārstāvot Eiropas pētniecības aprindas, un tās atbalstam izveido īpašu pārskatāmu un rentablu īstenošanas struktūru, ko izveidotu kā Izpildaģentūru (…)” [13] EPP personāla politika un pieņemšana darbā atbilst noteikumiem, kas piemērojami pārējiem ES ierēdņiem (OV L 56, 4.3.1968., 1.–7. lpp.). Šie noteikumi, ko likumdevējs ir vairākkārtīgi apstiprinājis, ir pamats jebkuram ES pētniecības atbalsta instrumentam, ieskaitot KTI, neatkarīgi no tā, vai tas tiek veikts, iesaistot izpildaģentūras vai struktūru, kas izveidota saskaņā ar 171. pantu.