2014. gadā no programmas līdzekļiem finansēja 10 projektus. No šiem projektiem 6 ierosināja eurozonas dalībvalstu kompetentās iestādes, savukārt 4 projekti bija Komisijas iniciatīvas. 2014. gadā tika īstenoti 3 pasākumi, bet 7 pasākumi tiek/tiks īstenoti 2015. gadā. 2014. gadā programmas pieteikumu iesniedzēji bija no trīs dalībvalstīm – Itālijas, Francijas un Spānijas. Tas liecina, ka valstis, kuras euro viltošana skar visvairāk, biežāk izmanto "Perikls" līdzekļus. Regula, ar ko programmas "Perikls 2020" piemērošanu vajadzētu attiecināt arī uz dalībvalstīm, kuras nav eurozonā, pašlaik ir pieņemšanas procesā ES likumdevējās iestādēs. Tādēļ 2014. gadā programma tika piemērota tikai eurozonas dalībvalstīm.

Gada budžets programmas "Perikls 2020" īstenošanai 2014. gadā tika noteikts EUR 924 200 apmērā, un to finansēja no Eiropas Savienības 2014. gada vispārējā budžeta 24 03 01 budžeta pozīcijas. Kopumā 2014. gadā tika piešķirti EUR 878 517.

Programmai "Perikls 2020" ir vairākas papildu iezīmes salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu. Pirmkārt, regulas 8. panta 2) punkta c) apakšpunkts kā papildu attiecināmu pasākumu ietver tāda aprīkojuma iegādi, ko izmantos specializētas viltojumu novēršanas aģentūras, lai aizsargātu euro pret viltošanu. Otrkārt, ir vienkāršota attiecināmo izmaksu sistēma. Turklāt regulas 10. pants nosaka, ka piešķirto dotāciju līdzfinansējuma daļa noteikta 75 %, bet pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos, kas noteikti gada darba programmā, arī ļauj palielināt dotāciju līdzfinansējuma daļu, maksimāli līdz 90 % no attiecināmajām izmaksām. Visbeidzot, ir pastiprinātas programmas "Perikls 2020" uzraudzības un novērtēšanas komponentes.

Aplēsts, ka 662 eksperti piedalās programmas "Perikls" pasākumos, par kuriem saistību uzņemšanās notika 2014. gadā.

Izcelsmes ziņā dalībnieki ir no 57 valstīm. Mācību dalībnieku vairākums (56 %) ir no Eiropas: 33 % ir no Eiropas Savienības dalībvalstīm, bet otra lielākā grupa (23 %) ir no Eiropas valstīm ārpus ES; 18 % dalībnieku ir no Latīņamerikas (galvenokārt Kolumbijas un Čīles), un 12 % no Ziemeļāfrikas un Tuvo Austrumu valstīm.

Attiecībā uz dalībnieku profesionālo pieredzi, dalībnieki no policijas veido 44 % no kopējā skaita. Tas ir skaidrojams ar to, ka tieši policijas iestādes ir pirmās, kas saskaras ar euro viltošanu un cīņu pret to. Policijas darbinieku skaitā ir gan izmeklētāji, gan tehniskais personāls. Tomēr būtu jāuzsver diferenciācijas palielinājums starp dažādiem citu kategoriju dalībniekiem (56 %) salīdzinājumā ar iepriekšējās programmas "Perikls" īstenošanu. Tas ietver lielu skaitu dalībnieku no centrālajām bankām (18 %), komercbankām (7 %), tiesu iestāžu darbiniekus (6 %) un naudas kaltuvju darbiniekus (6 %).

Līdz ar to programmas "Perikls" īstenošana atbilst programmas pārnacionālajai un starpdisciplinārajai dimensijai, kā paredzēts "Perikla" regulā.

3. Pārskats par pasākumiem, kas uzsākti 2014. gadā: būtiskākie aspekti

Programma ir lielā mērā konsekventa un papildināma ar citām attiecīgām Savienības līmeņa programmām un pasākumiem, jo tā ir veltīta vienīgi un koncentrējas uz īpaša organizētās noziedzības veida, proti, euro viltošanas, novēršanu un apkarošanu. Tādēļ tā papildina un ir saderīga ar OLAF programmu "Hercule III", kura aizsargā Savienības finanšu intereses, un tā lielā mērā ir papildināma ar, inter alia, Migrācijas un iekšlietu ĢD programmu "Iekšējās drošības fonds – Policija", kura attiecas uz noziedzības novēršanu un apkarošanu kopumā.

Programmas "Perikls 2020" īstenošana 2014. gadā norāda uz pozitīvu tendenci, ka arvien palielinās dalībnieku profesionālās pieredzes diferenciācija. Jo īpaši vērā ņemama ir tiesu sistēmas darbinieku pieaugošā līdzdalība vairākos pasākumos, piemēram, 3. Starptautiskajā konferencē par eiro aizsardzību pret viltošanu.

Programmai 2014. gadā ir izdevies uzturēt spēcīgu reģionālo sadarbību, īstenojot vairākus pasākumus Latīņamerikas, Vidusjūras reģionā un Balkānu reģionā.

Turklāt 2014. gada programmas "Perikls" saistības atspoguļo pasākumu veidu lielu dažādošanos, jo īpaši pievienojot divus pētījumus – vienu par cīņu pret eiro viltošanu un viltotājiem, un otru par pastiprinātas drošības elementiem, ko izmanto euro monētām.

2014. gadā programmā "Perikls 2020" īpaši jāizceļ 3. Starptautiskā konference par euro aizsardzību pret viltošanu, kas notika Frankfurtē no 2015. gada 24. līdz 27. martam, un kas tika organizēta kopā ar Eiropolu un Eiropas Centrālo banku. Tajā pulcējās vairāk nekā 170 eksperti no vairāk nekā 40 valstīm, kuri piedalījās semināros un prezentācijās. Konference bija ļoti sekmīga paraugprakses apmaiņa un radīja pamatu pastiprinātai daudznozaru sadarbībai starp Eiropas iestādēm, dalībvalstīm un trešām valstīm. To uzskata par būtisku, veidojot strukturētāku un efektīvāku reakciju uz jaunām problēmām saistībā ar euro aizsardzību pret viltošanu. Tika apzinātas un analizētas jaunākās tendences un risks, tostarp jaunākās viltojumu tehnoloģijas, arvien pārliecinošāki viltojumi un to izejvielu pieejamība internetā. Tehnisko atbalstu izmeklēšanai, pārrobežu izmeklēšanu koordināciju, mērķtiecīgus komunikācijas pasākumus ar sabiedrību, kasieriem un mazumtirgotājiem un mācību programmas, piemēram, programmu "Perikls 2020", dalībnieki atzina par būtiskiem elementiem veiksmīgai cīņai pret pret viltošanu.



4. Programmas "Perikls" pasākumi 2014. gadā, kas uzsākti saskaņā ar iepriekšējo programmu "Perikls" uzņemtajām saistībām

2014. gadā tika īstenoti 9 programmas "Perikls" pasākumi, kuri tika uzsākti saskaņā ar iepriekšējo programmu "Perikls". Piecus no šiem projektiem bija ierosinājušas valsts kompetentās iestādes ES dalībvalstīs – attiecīgi Rumānijā, Itālijā, Spānijā, Horvātijā un Latvijā – savukārt 4 projektus bija ierosinājusi Komisija. Šajos projektos ietilpa 3 semināri, 2 tehniskās mācības, 3 darbinieku apmaiņas un Euro viltošanas novēršanas rokasgrāmatas atjaunināšana. Īpaša uzmanība tika pievērsta Dienvidaustrumeiropas un Latīņamerikas reģioniem.

5. Secinājums un turpmākā virzība

Programma "Perikls 2020" turpina būt svarīgs un efektīvs instruments cīņā pret viltošanu. Programma ir pamats tam, lai atbalstītu pētījumus, uzturētu un attīstītu sadarbību un paraugprakses apmaiņu starp visām personām, kas iesaistītas cīņā pret euro viltošanu. Pamatojoties uz programmas īstenošanas rezultātiem un nepārtraukti analizējot jaunos apdraudējumus, ko apsprieda Ekspertu grupa euro viltošanas jautājumos, 2015. gada prioritātes ir šādas:

1.lielāks uzsvars uz dalībvalstīm, kuras īpaši smagi skārusi naudas viltošana un izplatīšana;

2.efektīvas euro aizsardzības sistēmas uzturēšana Dienvidaustrumeiropā un ES kandidātvalstī Turcijā;

3.ciešākas sadarbības veidošana ar iestādēm tajās trešās valstīs, kuras tur aizdomās vai pret kurām ir pierādījumi par euro viltošanu; un

4.euro monētu aizsardzības stiprināšana, izstrādājot jaunus drošības elementus vai autentiskuma noteikšanas metodes.