LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 11.6.2008 
SEC(2008) 2014 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS ZI ŅOJUMS 
Apvienot ā Karaliste 
 
Ziņojums sagatavots saska ņā ar Līguma 104. panta 3. punktu  
 
(iesniegusi Komisija) 
 
{SEC(2008) 2016} 
LV 2   LV KOMISIJAS ZI ŅOJUMS 
Apvienot ā Karaliste 
 
Ziņojums sagatavots saska ņā ar Līguma 104. panta 3. punktu  
 
1. IEVADS  
Šajā ziņojumā ir novērtēta budžeta nesen ā un pašreiz ējā attīstība Apvienotaj ā Karalistē, kā arī 
pārskatītas īstermiņa un vidēja termiņa perspekt īvas, ņemot vērā vispārējos ekonomiskos 
apstākļus un vald ības politiku. Tas ir sa gatavots atbilstoši L īguma 104. panta 3. punktam p ēc 
Apvienotās Karalistes pazi ņojuma par plānotu budžeta defic ītu, kas p ārsniedz atsauces 
vērtību. 
Līguma 104. pant ā ir noteikta p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūra (EDP ). Šī 
procedūra ir tālāk precizēta Padomes Regul ā (EK) Nr. 1467/97 “par to, k ā paātrināt un 
precizēt pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras īstenošanu”1, kas ir Stabilit ātes un 
izaugsmes pakta sast āvdaļa. Lai gan iepriekš min ētie noteikumi attiecas uz Apvienoto 
Karalisti t āpat kā uz pārējām valstīm, kuras nepiedal ās eiro zon ā, jāatceras, ka saska ņā ar 
5. pantu Protokol ā par dažiem noteikumiem, kuri attiecas uz Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas 
Apvienoto Karalisti, L īguma 104. panta 1. punkt ā minētais pien ākums izvair īties no 
pārmērīga valsts budžeta defic īta neattiecas uz Apvienoto Karalisti, ja vien t ā nepāriet EMS 
trešajā posmā. Tā vietā, kamēr Apvienot ā Karaliste atrodas EMS otraj ā posmā, tai saska ņā ar 
Līguma 116. panta 4. punktu ir pien ākums “censties izvair īties no pārmērīga valsts budžeta 
deficīta”. 
Atbilstoši L īguma 104. panta 2. punktam Komisija p ārbauda budžeta discipl īnas ievērošanu, 
pamatojoties uz diviem krit ērijiem, proti: a) vai pl ānotā vai reālā valsts budžeta defic īta 
attiecība pret iekšzemes kopproduktu (IKP) p ārsniedz atsauces v ērtību 3% (iz ņemot 
gadījumus, kad vai nu š ī attiecība ir būtiski un past āvīgi pasliktin ājusies un sasniegusi 
atsauces v ērtībai tuvu l īmeni; vai ar ī atsauces v ērtība ir pārsniegta tikai iz ņēmuma kārtā un uz 
laiku, un š ī attiecība joprojām ir tuva atsauces v ērtībai); un b) vai valsts par āda attiecība pret 
IKP pārsniedz atsauces v ērtību 60 % (ja vien š ī attiecība pietiekami strauji nesamazin ās un 
netuvinās atsauces v ērtībai). 
Līguma 104. panta 3. punkt ā ir noteikts, ka tad, ja k āda dalībvalsts neatbilst viena vai abu šo 
kritēriju izvirz ītajām prasībām, Komisija sagatavo zi ņojumu. Zi ņojumā “ņem vērā arī to, vai 
valsts budžeta defic īts pārsniedz vald ības invest īciju izdevumus, k ā arī ņem vērā visus citus 
būtiskus faktorus, tostarp dal ībvalsts ekonomikas un budžeta st āvokli vidēji ilgā laikā”. 
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regul ā grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 
7.7.2005., 5. lpp.). Zi ņojumā ir ņemtas vērā arī “Specifik ācijas par Stabilit ātes un izaugsmes pakta 
īstenošanu un pamatnost ādnes par stabilit ātes un konver ģences programmu form ātu un saturu”, ko 
apstiprinājusi Ekonomikas un finanšu padome 2005. gada 11. oktobr ī un kas pieejamas 
http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm . 
LV 3   LV Iepriekšējā EDP  attiecībā pret Apvienoto Karalisti (t ās trešā tāda proced ūra2) tika atcelta 
2007. gada oktobr ī. To sāka 2005. gada septembr ī, Komisijai pie ņemot ziņojumu atbilstoši 
104. panta 3. punktam, p ēc 2005. gada augusta EDP  paziņojuma, kur ā bija pazi ņots valsts 
budžeta defic īta attiecība 3,2 % 2004./05. finanšu gad ā 3. Padome, ņemot vērā Komisijas 
ieteikumu, 2006. gada janv ārī nolēma, ka Apvienotajai  Karalistei ir p ārmērīgs budžeta 
deficīts atbilstoši 104. panta 6. punktam4. Vienlaikus, ar ī uz Komisijas ieteikuma pamata, 
Padome adres ēja Apvienotajai Karalistei ieteikumus saska ņā ar 104. panta 7. punktu, lai t ā 
vēlākais līdz 2006./07. gada beig ām likvidētu pārmērīgo valsts budžeta defic ītu. Komisija 
2007. gada 12. septembr ī pieņēma ieteikumu Padomes l ēmumam atcelt proced ūru. Padome 
2007. gada 9. oktobr ī nolēma atcelt EDP  atbilstoši L īguma 104. panta 12. punktam. 
Atbilstoši EDP  datiem, ko Apvienot ās Karalistes iest ādes paziņoja 2008. gada mart ā5, bija 
plānots, ka valsts budžeta defic īts 2008./09. gad ā sasniegs 3,2 % no IKP, t ādējādi pārsniedzot 
atsauces v ērtību 3 % no IKP, kam ēr valsts kop ējais parāds būs 43,0 % no IKP6, zem 60 % no 
IKP atsauces v ērtības, tomēr ar augšupejošu tendenci; min ētās attiecības ir identiskas t ām, 
kuras public ētas Apvienot ās Karalistes 2008. gada marta budžet ā. Tomēr vēlākā politiskā 
paziņojumā 13. maijā, ar kuru 2008./09. gad ā samazina iedz īvotāju ienākuma nodokli, ko 
finansē papildu aiz ņēmumi (skat īt 2. sadaļu), plānotā budžeta defic īta attiecība un par āda 
attiecība ir lielāka nekā minēts paziņojumā.  
1. tabula . Valsts defic īts un par ādsa 
 2004/05 2005/06 2006/07 2007/08 2008/09 2009/10 
 
     COM 2008. 
gada 
budžetsb CO
M 2008. 
gada 
budžetsb 
Valsts bilance 
Valsts kop ējais parāds 3,5 
39,7 3,1 
41,7 2,6 
42,5 2,9 
43,2 3,3 
46,2 3,2 
45,2 3,3 
47,5 2,8 
46,1 
Piezīme. 
a Procentos no IKP. 
b Prognozes, kas pazi ņotas 2008. gada mart ā, ir identiskas 2008. gada budžet ā publicētajām prognoz ēm. 
Avots : Eiropas Kopienu Statistikas biro js, Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognozes un 2008. gada budžets 
Paziņojumā minētais 2008./09. gada budžeta defic īta apjoms ir prima facie  pierādījums tam, 
ka Apvienotaj ā Karalistē tiek plānots pārmērīgs budžeta defic īts Līguma un Stabilit ātes un 
izaugsmes pakta noz īmē, un nesenais politiskais pazi ņojums ir papildu pier ādījums. Tāpēc 
Komisija ir nol ēmusi sākt pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru attiecībā uz 
Apvienoto Karalisti, pie ņemot šo zi ņojumu. Zi ņojuma 2. sada ļā ir izskatīts deficīta kritērijs, 
un 3. sada ļā – parāda kritērijs. Ziņojuma 4. sada ļā ir runa par valsts ieguld ījumiem un citiem 
būtiskiem faktoriem. Tehnisk ā analīze, kas ir zi ņojuma secin ājumu pamat ā, ir sniegta 
                                                 
2 Pirmo EDP  attiecībā uz Apvienoto Karalisti atc ēla 1998. gad ā. Pēc budžeta defic īta rezultātiem 3,2% 
no IKP 2002./03. gad ā Komisija 2004. gada apr īlī sāka otro EDP , pieņemot 104. panta 3. punkta 
ziņojumu. Ņemot vērā cerības, ka nākamajā gadā pārmērīgais budžeta defic īts atgriezīsies zem sliekš ņa 
vērtības, Komisija un Ekonomikas un finanšu komiteja secin āja, ka nevar uzskat īt, ka Apvienotaj ā 
Karalistē ir pārmērīga budžeta defic īta situācija, kā noteikts L īgumā. 
3 Apvienot ās Karalistes finanšu gads ir no apr īļa līdz martam. EDP  piemēro Apvienotajai Karalistei uz 
finanšu gada pamata (Regulas Nr. 1467/97 pielikums). 
4 Visi ar EDP  saistītie dokumenti attiec ībā uz Apvienoto Karalisti ir pieejami š ādā tīmekļa vietnē: 
 http://ec.europa.eu/economy_finance/netsta rtsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2   
5 Atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 3605/93 dal ībvalstīm divreiz gad ā jāziņo Komisijai savi pl ānotie 
un faktiskie valsts budžeta defic īta un par āda līmeņi. Apvienot ās Karalistes jaun ākais paziņojums ir 
pieejams:  
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_p ageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal . 
6 Izmantojot FISIM  koriģētu IKP versiju. 
LV 4   LV detalizētākā Komisijas dienestu darba dokument ā, kas izdots paral ēli šim ziņojumam7. Abos 
dokumentos ir ņemtas vērā Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognozes, kas izdotas 
28. aprīlī. 
2. DEFICĪTA KRIT ĒRIJS  
2008. gada marta pazi ņojumā bija plānots, ka 2008./09. gad ā valsts budžeta defic īts sasniegs 
3,2 % no IKP. 
• Lai gan pl ānotais budžeta defic īts pārsniedz 3 % no IKP, tas ir tuvu  Līguma atsauces 
vērtībai. 
• Plānotajam p ārsniegumam virs 3 % no IKP atsauces v ērtības nav iz ņēmuma raksturs . Jo 
īpaši: 
i) tas nav radies p ēc neparasta notikuma L īguma un Stabilit ātes un izaugsmes pakta noz īmē; 
ii) tas nav radies p ēc ekonomikas nopietnas lejupsl īdes Līguma un Stabilit ātes un izaugsmes 
pakta noz īmē. IKP pieaugums 2006. un 2007. gad ā pārsniedza potenci ālo pieaugumu, ar gada 
rezultātiem attiec īgi 2,9 % un 3,0 %. 2008. un 2009. gadam Ko misijas dienestu 2008. gada 
pavasara prognozes var uzskat īt par Apvienot ās Karalistes ekonomikas prognožu jaun āko 
novērtējumu. Saska ņā ar šīm prognoz ēm Apvienot ās Karalistes izaugsme 2008. un 
2009. gad ā palēnināsies līdz gada attiec ībām, kas būs zemākas par potenci ālajām, jo pavājinās 
iekšzemes piepras ījums, ko ietekm ē nelabvēlīgi kreditēšanas nosac ījumi sakar ā ar finanšu 
tirgu satricin ājumu, vājāku mājokļu tirgu un augst āku inflāciju, kas v ājina reālos pieejamos 
ienākumus. 2008. gada pavasara  prognozes ir piesardz īgākas nekā Apvienot ās Karalistes 
budžeta prognozes attiec ībā uz atgriešan ās ātrumu pie norm āliem kredit ēšanas tirgus 
apstākļiem, tostarp nodrošin ātiem un nenodrošin ātiem mājsaimniec ību aizņēmumiem, kas 
saskaņā ar pavasara prognoz ēm turpin āsies arī 2009. gad ā. Sagaidāmais tīrā eksporta 
uzlabojums nesp ēj pilnībā kompens ēt iekšzemes piepras ījuma samazin āšanos. Tom ēr plāno, 
ka ceturkš ņa IKP pieaugums paliks pozit īvs un gada IKP pieaugums sasniegs 1,7 % 
2008. gad ā un 1,6 % 2009. gad ā. Minētie pieauguma tempi ir l īdzvērtīgi 2008. gada maija 
neatkarīgo prognožu vid ējam lielumam, ko sast ādījusi Apvienot ās Karalistes Valsts kase8. 
Ņemot vērā finanšu gada r ādītājus, pavasara prognozes paredz IKP pieaugumu par 1,4 % 
2008./09. gad ā un 1,8 % 2009./10. gad ā. 
• Plānotais pārsniegums virs 3 % no IKP atsauces v ērtības nav īslaicīgs Līguma un 
Stabilitātes un izaugsmes pakta noz īmē. 2009./10. gad ā, pieņemot, ka vald ība ievēros 
neciklisko prim āro izdevumu pl ānus, kas pazi ņoti 2008. gada budžet ā, Komisijas dienestu 
2008. gada pavasara prognoz ē bija plānots, ka budžeta defic īts paliks 3,3 % no IKP, 
uzskatot, ka l ēnā ieņēmumu pieauguma iemesls ir ar ī vājais ekonomiskais konteksts. 
Izteikti kontrast ējot ar min ētajiem datiem, 2008. gada marta budžeta prognozes ir t ādas, ka 
2009./10. gada budžeta defic īts būs 2,8 % no IKP, savuk ārt valdības lielāka optimisma 
pamatā ir prognoze, ka ekonomika atg ūsies drīzāk un spēcīgāk nekā paredzēts Komisijas 
dienestu pavasara prognoz ēs: izaugsme 1¾ % 2008./09. gad ā, un tālāka atgūšanās līdz 
2½% 2009./10. gad ā. 
                                                 
7 Komisijas dienestu tehniskais dokuments, kas pievienots zi ņojumam par Apvienoto Karalisti, kas 
sagatavots saska ņā ar Līguma 104. panta 3. punktu [ECFIN/G1/2008/REP 52966]. 
8 Vi ņas Majest ātes Valsts kase (2008. g.): Apvienot ās Karalistes ekonomikas prognozes – Neatkar īgo 
prognožu sal īdzinājums, 2008. gada maijs. 
 http://www.hm-treasury.gov.uk/m edia/0/C/200805forcomp.pdf  
LV 5   LV 2. tabula . Makroekonomisk ā un budžeta att īstība a 
  2004/05 2005/06. 2006/07. 2007/08 2008/09 2009/10 
 
    COM 2008. 
gada 
budžets COM 2008. 
gada 
budžets 
Faktiskais IKP (% p ārmaiņas)b 3,3 1,8 2,9 3,0 1,7 2,0 1,6 2½ 
Potenciālais IKP (% 
pārmaiņas)b,c 2,7 2,7 2,8 2,7 2,4 2 ½ 2,3 2 ½ 
Starpība starp potenci ālo un 
faktisko ražošanas apjomu (% no potenci ālā IKP)
b,c 0,7 -0,1 0,0 0,4 -0,3 -0,6 -1,0 -0,6 
Valsts bilance 3,5 3,1 2,6 2,9 3,3 3,2 3,3 2,8 
Primārā bilance -1,4 -1,0 -0,4 -0,7 -1,1 -1,2 -1,2 -0,8 
Vienreizēji un citi pagaidu 
pasākumi - 0,3 - - - - - - 
Valsts bruto ieguld ījumi 
pamatkapit ālā 1,8 0,6 1,8 1,9 2,0 2,0 1,9 2,0 
Cikliski kori ģēta bilancec,d -3,7 -3,0 -2,7 -3,0 -3,1 -2,9 -2,9 -2,6 
Cikliski kori ģēta prim ārā 
bilance -1,7 -0,9 -0,6 -0,8 -0,9 -0,9 -0,8 -0,6 
Strukturālā bilanced,e -3,7 -3,3 -2,7 -3,0 -3,1 -2,9 -2,9 -2,6 
Strukturālā primārā bilance -1,7 -1,2 -0,6 -0,8 -0,9 -0,9 -0,8 -0,6 
Piezīmes. 
a Procentos no IKP, ja nav noteikts cit ādi. 
b Dati uz kalend ārā gada pamata. Skait ļi, kas ziņoti 2004./05. gada slej ā, attiecas uz 2004. kalend āro gadu. 
c Potenciālais IKP pieaugums, starp ība starp potenci ālo un faktisko ražošanas apjomu, k ā arī cikliski kori ģētās bilances, ko 
piedēvē 2008. gada budžetam, ir pazi ņoti, kā atkārtoti aprēķinājuši Komisijas dienesti uz budžet ā sniegtās informācijas 
pamata. 
d 2008. gada cikliski kori ģēto un struktur ālo bilanču budžeta t āme 2007./08. gad ā (kā atkārtoti aprēķinājuši Komisijas 
dienesti) ir 2,8% no IKP. 
e Cikliski kori ģēta bilance, iz ņemot vienreiz ējos un citus pagaidu pas ākumus. 
Avots : Eiropas Kopienu Statistikas birojs un Ko misijas dienestu 2008. gada pavasara prognozes. 
Tomēr Komisijas 2008. gada pavasara fisk ālās prognozes (un 2008. gada budžeta zi ņojums) 
tika izdotas pirms vald ības pazi ņojuma 2008. gada 23. apr īlī, kas tagad paredz ēja 
kompensācijas elementus dažiem no tiem, kurus nelabv ēlīgi ietekm ēja tas apst āklis, ka 
2008. gada apr īlī tika likvid ēta ienākuma nodok ļa 10% sākuma likme (viens no pas ākumiem, 
ko paziņoja 2007. gada marta budžet ā). Sākotnējais pasākums, ko pazi ņoja 2008. gada 
13. maijā, ir iedzīvotāju ienākuma nodok ļa samazin ājums 2008./09. gad ā, ko finans ē papildu 
aizņēmumi, kā rezultātā deficīts 2008./09. gad ā palielināsies par 0,2 procentu punktiem no 
IKP, palielinot Komisijas dienestu prognoz ēto budžeta defic ītu līdz 3,5 % no IKP. Vald ība 
savā paziņojumā paziņoja, ka turpm ākajiem gadiem t ās mērķis ir “… turpināt to pašu atbalsta 
līmeni person ām ar maz ākiem ien ākumiem”9. Paziņojums neuzliek vald ībai saistības 
attiecināt arī uz 2009./10. gadu pilnu kompens āciju, kas finans ēta no parāda un ko pied āvāja 
2008./09. gad ā (tādējādi dodot iesp ēju ieskait īt nodokļu un izdevumu pas ākumus10). Tajā 
tomēr slēpjas nozīmīgs risks, ka 2009./10. gad ā var rasties budžeta defic īta pārsniegums, 
salīdzinot ar 2008. gada marta budžeta pl āniem, ar l īdzīgu ietekmi ceteris paribus  uz pavasara 
prognožu pl āniem. 
Vārdu sakot, pl ānotais budžeta defic īts ir tuvu 3 % no IKP atsauces v ērtības, bet pl ānotajam 
pārsniegumam virs atsauces v ērtības Līguma un Stabilit ātes un izaugsmes pakta noz īmē nav 
                                                 
9 Skat īt finanšu ministra p ārskata 35. punktu: http://www.hm-
treasury.gov.uk/newsroom_and _speeches/speeches/statemen t/Speech_statement_130508.cfm  
10 Turpm āki politiski pazi ņojumi ir paredzami 2008. gada rudens pirmsbudžeta p ārskatā. 
LV 6   LV ne izņēmuma, ne pagaidu raksturs. Š ī analīze liecina, ka L īgumā minētais budžeta defic īta 
kritērijs nav izpild īts. 
3. PARĀDA KRIT ĒRIJS 
Ir plānots, ka Apvienot ās Karalistes valsts kop ējais parāda attiecība vidējā termiņā paliks zem 
atsauces v ērtības 60% no IKP, pat ja prognoz ē, ka tam b ūs tendence palielin āties 
2009./2010. gad ā. 2008. gada pavasara prognozes l ēš, ka bruto par āds 2007. gada 
beigās/2008. gad ā pieauga l īdz 43,2 % no IKP, un prognoz ē turpmāku parāda attiecības 
palielinājumu līdz 46,2 % no IKP l īdz 2008./09. gadam un 47½ % l īdz 2009./10. gadam 
(skatīt 1. tabulu); p ēc 13. maija pazi ņojuma prognoz ē, ka min ētās attiecības būs mazliet 
lielākas. Valsts par āda uzkrāšanās paātrinājums daļēji ir saistīts ar to, ka pasliktin ās primārā 
bilance. Tom ēr 2008./09. gad ā prognozētais parāda attiecības palielin ājums par 3 procentu 
punktiem sal īdzinājumā ar iepriekš ējo gadu ar ī atspoguļo kopsauc ēja efektu no t ā, ka lēnāk 
pieaug faktiskais IKP un IKP deflators, k ā arī akciju pl ūsmas korekcijas par gandr īz 1 % no 
IKP, ņemot vērā to, ka Anglijas Bankas aizdevumu Northern Rock  bankai, ko pak āpeniski 
pagarināja no 2007. gada septembra, pl āno aizstāt ar tiešu valsts finans ējumu (skat īt tālāk 
4.4. sadaļu). 
Minētā analīze liecina, ka L īgumā minētais parāda kritērijs ir izpild īts. 
4. BŪTISKI FAKTORI  
Līguma 104. panta 3. punkt ā ir noteikts, ka Komisijas zi ņojumā “ņem vērā arī to, vai valsts 
budžeta defic īts pārsniedz vald ības invest īciju izdevumus, k ā arī ņem vērā visus citus b ūtiskus 
faktorus, tostarp dal ībvalsts ekonomikas un budžeta st āvokli vidēji ilgā laikā”. Minētie faktori 
ir turpmāk skaidroti Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 3. punkt ā, kur ir ar ī 
precizēts, ka “pien ācīgi jāņem vērā jebkuri citi attiec īgās dalībvalsts faktori, ko t ā uzskata par 
būtiskiem, lai visp ārīgi un kvalitat īvi novērtētu pārsniegumu p ār atsauces v ērtību, un ko 
dalībvalsts ir izvirz ījusi Komisijai un Padomei”.  
Ņemot vērā iepriekš min ētos noteikumus, n ākamās četras apakšsada ļas izskata sec īgi: 1) 
vidēja termiņa ekonomisko st āvokli; 2) vid ēja termiņa budžeta st āvokli (tostarp valsts 
ieguldījumus); 3) citus faktorus, ko izvirz ījusi dalībvalsts; un 4) citus fa ktorus, ko Komisija 
uzskata par b ūtiskiem.  
4.1. Vidēja termiņa ekonomiskais st āvoklis 
Cikliskie apst ākļi un potenci ālā izaugsme  
Pēc pieauguma tempiem 2006. un 2007. gad ā, kas bija mazlie t virs potenci ālajiem, 2008. gada 
pavasara prognozes liecina, ka 2008. un 2009. gad ā Apvienot ās Karalistes ekonomikas 
izaugsme b ūs vājāka par potenci ālo. Šī palēnināšanās ir galvenok ārt rezultāts tam, ka ir 
vispārēji pavājinājies iekšzemes piepras ījums, lai gan sterli ņu mārciņas vērtības ievērojama 
samazinājuma rezult ātā ir uzlabojies ārējais piepras ījums. Tas pal īdzēs koriģēt Apvienot ās 
Karalistes tekoš ā konta defic ītu, kas 2007. gad ā sasniedza 4,2 % no IKP. L ēšot potenci ālos 
izaugsmes tempus mazliet zem 2½ %, sagaid āmais IKP pieaugums 1,7 % un 1,6 % attiec īgi 
2008. un 2009. gad ā novedīs pie negat īvas starpības starp potenci ālo un faktisko ražošanas 
apjomu – apm ēram 1 % no IKP l īdz prognoz ētā perioda beig ām. Tādas starp ības starp 
potenciālo un faktisko ražošanas apjomu  profils saskan ar lejupsl īdi sliktos ekonomikas 
apstākļos 2008. un 2009. gad ā, tomēr tā nav nopietna ekonomikas lejupsl īde.  
LV 7   LV Nesenās struktur ālās reformas 
Neatkarīgi no salīdzinoši sp ēcīgas izaugsmes p ēdējos gados un ļoti elastīga darba, kapit āla un 
produktu tirgus, š ķiet, ka Apvienot ā Karaliste joproj ām saskaras ar raž īguma probl ēmu. 
2006. gad ā Apvienot ās Karalistes IKP par nostr ādāto stundu bija 4 % zem euro zonas vid ējā 
līmeņa. Tomēr Apvienot ā Karaliste pan āk iekavēto, ar darba raž īguma gada pieaugumu vid ēji 
2,1 % no 2001. gada l īdz 2006. gadam, sal īdzinot ar 1,0 % euro zon ā. Struktur ālās politikas 
pasākumi ir koncentr ēti uz prasmju uzlabošanu, p ētniecību un att īstību, un jaunin ājumiem, 
zinātnisko bāzi, reglament āciju, konkurences rež īmu un sabiedrisko pakalpojumu raž īgumu 
saskaņā ar priorit ātēm, kas izvirz ītas Apvienot ās Karalistes valsts reformu programm ā, tostarp 
jaunākajā 2007. gada izpildes zi ņojumā, Lisabonas izaugsmes un nodarbin ātības stratēģijas 
kontekstā. Atbilstoši 2007. gada Visp ārējam izdevumu p ārskatam paredzams, ka Apvienot ās 
Karalistes izdevumi zin ātnei paliks stabili n ākamajos tr īs gados b ūs apmēram 0,4 % no IKP. 
Ja reformas tiks piln ībā īstenotas, to ietekme uz izaugsmi (un l īdz ar to uz budžeta st āvokli) 
ilgtermiņā, šķiet, būs labvēlīga. 
4.2. Vidēja termiņa budžeta st āvoklis 
Struktur ālais defic īts un fisk ālā konsolid ācija labā situācijā 
Pēc ievērojamiem pan ākumiem fisk ālajā konsolid ācijā 20. gadsimta 90. gadu beig ās 
21. gadsimta s ākumā fiskālais stāvoklis uzlaboj ās, galvenok ārt pamatojoties uz izteiktu 
politikas m ērķi – ievērojami paaugstin āt izdevumus par sabiedriskajiem pakalpojumiem. 
Rezultātā Apvienot ās Karalistes valsts bilance main ījās no pārpalikuma poz īcijas 20. gadsimta 
90. gadu beig ās līdz pamata defic ītam 3,5 % no IKP 2004./05. gad ā; līdzvērtīgi struktur ālās 
bilances pasliktin ājumam par 4½ procentu punktiem no IKP11 no 1999./00. gada l īdz 
2004./05. gadam. 2005./06. un 2006./07. gad ā spēcīgs uzņēmumu pe ļņas nodokļu pieaugums, 
ko veicin āja lielāki nodokļu ieņēmumi no finanšu sektora, kas notika sp ēcīgas akciju tirgus 
darbības un apvienošanos un ieg ādes darbību rezult ātā, veicināja uzlabojumu pamata un 
strukturālā budžeta defic īta tāmēs. Tomēr budžeta pamatst āvoklis 2007./08. gad ā pasliktinājās 
neatkarīgi no labas ekonomisk ās situācijas. Procikliskas fisk ālās politikas rezult ātā 
2007./08. gad ā lēš, ka struktur ālais defic īts tajā gadā būs palielin ājies par ¼ procentu 
punktiem l īdz 3 % no IKP. Skatoties t ālāk nākotnē, Komisijas dienestu 2008. gada pavasara 
prognozes paredz turpm āku budžeta st āvokļa pavājināšanos 2008./09. gad ā, par ieņēmumu 
lēnāka pieauguma iemeslu uzskatot ekonomikas pal ēnināšanos. Tom ēr nodokļu atvieglojums, 
par ko vald ība paziņoja 2008. gada maij ā, nozīmē, ka tagad paredz, ka pamata defic īts 
sasniegs 3,5 % no IKP, kam ēr struktur ālā deficīta attiecībai plāno paaugstin ājumu par 
¼ procentu punktiem. 2008. gada pavasara prognozes l ēsa, ka struktur ālais defic īts 
2009./10. gad ā būs apmēram 3 % no IKP, par ⅓ procentu punktu maz āk nekā jaunākās 
aplēses par struktur ālo deficītu 2008./09. gad ā. Pēdējās daļēji atspogu ļo diskrecion āro 
pasākumu apvienoto ietekmi, tostarp augst ākus nodok ļus par alkoholu un meh āniskajiem 
transportl īdzekļiem, kas pazi ņoti 2008. gada budžet ā, un valsts izdevumu l ēnāku pieaugumu 
arī turpmāk. Tomēr valdības apņemšanās arī pēc 2008./09. gada turpin āt maksāt nepreciz ēta 
līmeņa kompens ācijas mājsaimniec ībām ar nelieliem ien ākumiem ir saist īta ar ievērojamu 
risku, ka 2009./10. gada struktur ālā deficīta attiecība var faktiski nesamazin āties. 
Valsts ieguld ījumi  
Valsts bruto ieguld ījumi pamatkapit ālā ir palielin ājušies no 1,2 % no IKP 2000./01. gad ā līdz 
1,9 % 2007./08. gad ā, atspogu ļojot vald ības politiku palielin āt valsts ieguld ījumus no 
                                                 
11 Apl ēsuši Komisijas dienesti, piem ērojot parasto metodolo ģiju, kādu izmanto, lai apl ēstu starpību starp 
potenciālo un faktisko IKP. 
LV 8   LV salīdzinoši zemajiem l īmeņiem iepriekš ējos gados. Tom ēr kopš 2002./03. gada valsts budžeta 
deficīta attiecība ir past āvīgi pārsniegusi bruto ieguld ījumu pamatkapit ālā attiecību pret IKP. 
Atbilstoši Komisijas dienestu prognoz ēm valsts budžeta defic īta attiecība visā prognozētajā 
periodā joprojām būs lielāka nekā bruto ieguld ījumu pamatkapit ālā attiecība. Ir prognoz ēts, ka 
no 2007./08. gada l īdz 2008./09. gadam valsts ieguld ījumu attiec ība palielin āsies par 
0,1 procentu punktu l īdz 2,0 % no IKP, kam ēr budžeta pamata defic ītam (pirms 13. maija 
paziņojuma) saska ņā ar prognoz ēm bija jāpalielinās par 0,4 procentu punktiem. 
Valsts finanšu kvalit āte 
Pēdējos gados valsts izdevumu attiec ība pret IKP ir palielin ājusies par vair āk nekā 5 procentu 
punktiem – no 39 % 1999./00. gad ā līdz 44 % 2006./07. gad ā. Salīdzinājumam, ES vid ējais 
līmenis bija apm ēram 47 % gan 1999., gan 2006. gad ā. Pieauguma pamat ā Apvienotaj ā 
Karalistē ir valdības politika palielin āt izdevumus par sabiedriskajiem pakalpojumiem, īpaši 
koncentrējoties uz valsts ieguld ījumu palielin āšanu, kam iepriekš ējos gados bija sal īdzinoši 
zems līmenis. 2007. gada Visp ārējais izdevumu p ārskats ( CSR), ko pazi ņoja 2007. gada 
oktobrī kopā ar 2007. gada pirmsbudžeta zi ņojumu, noteica ministriju naudas izlietojuma 
plānus un priorit ātes 2008./09., 2009./10. un 2010./11. gada m. Naudas izlietojuma pl āni 
2007. gada CSR periodā paredz krietni maz āku pieaugumu, sal īdzinot ar iepriekš ējiem 
izdevumu p ārskatiem. Paredzams, ka kop ējais valsts naudas izlietojums palielin āsies vidēji 
par 2,1 % gad ā reālā izteiksmē 2007. gada CSR periodā pretēji vidējam lielumam 4,0 % tajos 
izdevumu p ārskatos, kuri attiecas uz la ika posmu no 1999. gada apr īļa līdz 2008. gada 
martam. Lai atbalst ītu ministriju naudas izlietojuma pl ānus un var ētu atbrīvot līdzekļus 
prioritārajām jomām, valdība arī 2007. gada CSR kontekstā ir ieviesusi vair ākus pasākumus, 
lai turpm āk pastiprin ātu valsts naudas izlietojuma efektivit āti un lietder īgumu, tostarp 
izdevīguma programmu un izpildes vad ības sistēmu. Joproj ām ir par agru spriest, vai ieviesto 
pasākumu rezult ātā valsts naudas izlietojuma efektivit āte patiešām uzlabosies. Past āv risks, ka 
daļa no pazi ņotās lielākās efektivit ātes ir tikai t īri izmaksu ietaup ījumi, kā rezultātā 
samazināsies sabiedrisko pakalpojumu daudzums vai kvalit āte. Turklāt minētos mērķus pēc 
būtības ir grūti novērtēt. 
Valsts finanšu ilgtermi ņa ilgtspēja 
Šķiet, ka attiec ībā uz valsts finanšu ilgtsp ēju Apvienotajai Karalistei draud vid ējs risks. Bruto 
parāda attiecība, pat ja t ā palielinās, pašlaik ir krietni zem L īguma atsauces v ērtības 60 % no 
IKP. Iedz īvotāju novecošanas ilgtermi ņa ietekme uz budžetu ir tuvu ES vid ējam līmenim, un 
valsts pensiju izdevumi palielin ās lēnāk nekā vidēji Eiropas Savien ībā, daļēji tāpēc, ka 
Apvienotā Karaliste sal īdzinoši vair āk paļaujas uz priv ātajām pensiju sist ēmām nekā pārējās 
ES valstis. Visp ārējās pensiju sist ēmas reformas, kas pie ņemtas 2007. gad ā, lai novērstu bažas 
par potenci āli nepiem ērotu nākotnes nodrošin ājumu, iesp ējams, paaugstin ās izdevumus, kuri 
saistīti ar iedz īvotāju novecošanu. Komisijas anal īze, kuras pamat ā ir budžeta st āvoklis 
2007. kalend ārajā gadā, norāda, ka valsts ilgtsp ējīgās finanses ir apdraud ētas, un šis 
secinājums pasliktin ās, ja ņem vērā arī iedzīvotāju novecošanas ietekmi uz budžetu 
ilgtermiņā. Sasniedzot augstus prim āros pārpalikumus, samazin ātos valsts finanšu ilgtsp ējas 
risks. 
4.3. Citi faktori, ko izvirz ījusi dalībvalsts 
Apvienotās Karalistes iest ādes 2008. gada 20. maija v ēstulē uzskaitīja dažus b ūtiskus faktorus 
saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 3. punktu. AK iest ādes vērsa 
uzmanību uz to, ka 2008. gada budžet ā ietvertās valsts finanšu prognozes balst ās uz 
piesardzīgiem, neatkar īgi pārbaudītiem pieņēmumiem, jo ar š ādu pieeju b ūtiskākajos 
fiskālajos rādītājos iekļauj papildu rezerves neparedz ētiem gadījumiem un nodrošin ās pret 
ārkārtas gadījumiem. Prognoz ēs minēts, ka vair ākās jomās, tostarp nodok ļu ieņēmumos 
LV 9   LV finanšu sektor ā un nekustam ā īpašuma tirg ū, pastāv negatīvas tendences un lejupsl īdes 
rakstura korekcijas. Iest ādes norāda, ka 2008. gada budžet ā paredzētais deficīta palielin ājums 
atspoguļo automātisko stabiliz ētāju darbību un nediskrecion āros faktorus, ko īstermiņā nosaka 
globālajos finanšu tirgos esošie ārkārtējie traucējumi. Vēstulē norādīts, ka AK prognoz ēs 
pausts, ka 2009./10. gad ā AK fiskālais deficīts būs zem atsauces v ērtības (3 %), uzsverot, ka 
budžeta defic īta palielin ājumam virs 3 % atsauces v ērtības izņēmuma kārtā ir pagaidu 
raksturs. Iest ādes minēja arī šādus faktorus: par āda līmenis ir zem atsauces v ērtības, kas, 
viņuprāt, pieļauj stabilu ieguld ījumu elast ību sabiedriskajos  pakalpojumos; ap ņemšanās 
uzlabot valsts naudas izlietojuma efektivit āti un lietder ību; naudas izlietojuma pl āni, kas ļauj 
uzlabot sabiedriskos pakalpojumus; svar īgas saistības īstenot Lisabonas strat ēģiju izaugsmei 
un darbviet ām, tai skait ā paredzot l īdzekļus zinātnei; tehnolo ģiju programma un augst ākā 
izglītība; un plānotie izdevumi ofici ālai palīdzībai attīstības jomā (ODA ). Iepriekš izkl āstītā 
analīze attiecas uz poste ņiem, ko izvirz ījušas iest ādes, izņemot iest āžu novērojumu par 
Apvienotās Karalistes saist ībām sniegt starptautisku atbalstu. Saska ņā ar pēdējo posteni 
iestādes atzīmē Apvienot ās Karalistes programmu palielin āt tās ieguldījumus starptautiskaj ā 
attīstībā, jo īpaši, ņemot vērā ES kolekt īvās saistības sniegt vid ēji 0,56 % no nacion ālā 
kopienākuma kā oficiālo palīdzību attīstības jomā līdz 2010. gadam. Saska ņā ar grafiku 
Apvienotā Karaliste sasniegs min ēto līmeni 2010./11. gad ā. 
2005. un 2006. gad ā Apvienot ās Karalistes t īrās oficiālās palīdzības attīstības jomā attiecība 
pret nacion ālo kopien ākumu (NKI) bija attiec īgi 0,47 % un 0,51 %12. ODA  skaitļi par 
minētajiem diviem gadiem ietv ēra Nigērijai pieš ķirto parāda atvieglojumu, par ko bija 
vienojusies Par īzes Kluba kreditoru grupa. 2007. gad ā ODA  samazinājās līdz 0,36 % no NKI, 
atspoguļojot parāda atvieglojuma zem ākos līmeņus.  
4.4. Citi faktori, ko Komisija uzskata par b ūtiskiem 
Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognoz ē ir pieņemts, ka tiks iev ēroti neciklisko 
primāro izdevumu pl āni, par ko pazi ņoja 2007. gada Visp ārējā izdevumu p ārskata ietvaros. 
Tomēr sešos gados no 2002./03. gada l īdz 2007./08. gadam gada kopējo izdevumu rezult āti 
pārsniedz sākotnējās kopējā naudas izlietojuma dot ācijas, kas bija noteiktas iepriekš ējos 
izdevumu p ārskatos. Pag ātnes tendences tom ēr norāda, ka parasti izdevumu limitu maz āk 
pārsniedz izdevumu p ārskata perioda pirmaj ā gadā, liecinot, ka risks no liel ākiem nek ā 
plānots izdevumiem ir relat īvi mazāks budžeta defic īta prognozei par 2008./09. gadu, bet 
palielināsies 2009./10. gad ā. 
Tam, ka 2008. gada 22. febru ārī nacionaliz ēja Northern Rock  banku, kurai jau no 2007. gada 
septembra bija raduš ās nopietnas likvidit ātes probl ēmas kred ītu ierobežošanas rezult ātā, 
pagaidām nebija tiešas ietekmes uz valsts kontiem. Tom ēr vēl nav piln ībā skaidrs, vai par 
Anglijas Bankas aizdevumu bankai, kurai 2008. gada marta beig ās bija 24,1 miljards m ārciņu 
jeb 1,7 % no IKP, jau bija j āziņo kā par valsts par ādu, jo to pieš ķīra valsts v ārdā un ar valsts 
galvojumu. To pašlaik apspriež Apvienot ās Karalistes Valsts statistikas birojs ( ONS ) un 
Eiropas Kopienu Statistikas birojs. Tikm ēr Anglijas Bankas pieš ķirtais likvidit ātes atbalsts un 
Valsts kases galvojumi p ārējiem bankas kreditoriem (apm ēram 30 miljardi m ārciņu jeb 2,0 % 
no IKP) paliek k ā neparedz ēto izdevumu saist ības.  
                                                 
12 1. pielikums, 2008. gada p ārskats, Starptautisk ās attīstības departaments.  
http://www.dfid.gov.uk/pubs/files/depa rtmental-report/2008/Annexes-bcov.pdf   
LV 10   LV Par dažu valsts un priv āto partner ību (PPP) līgumu grāmatvedības metodi past āvīgi diskutē 
Eiropas Kopienu Statistikas birojs un ONS13. Komisija zina, ka Apvienot ās Karalistes iest ādes 
plāno pieņemt starptautiskos finanšu p ārskatu standartus, lai no 2009./10. gada sagatavotu 
ministriju un citu valsts iest āžu gada finanšu p ārskatus. Tas var noz īmēt, ka dažus no 
pašreizējiem ārpusbilances priv āto finanšu pas ākumu ( PFI) projektiem var ētu pārklasificēt un 
iekļaut valsts sektora gr āmatvedības uzskait ē. Nav gan teikts, ka p ārklasificēšana noteikti 
nelabvēlīgi ietekm ētu valsts kontus. Tom ēr ir iespējams, ka p ārmaiņas grāmatvedības metod ē, 
tostarp pārmaiņas, lai pan āktu atbilst ību Eiropas Kopienu Statistikas biroja pamatnost ādnēm 
par PPP grāmatvedību valsts kontos, var ētu novest pie neliela palielin ājuma valsts budžeta 
deficīta tāmē 2009./10. gad ā, kas inter alia  ir atkarīgs no ārpusbilances PPP daļas, kuras 
nonāks valsts kontos. 
Savā atzinumā par konver ģences programmas jaun āko atjaunin ājumu14 Padome secin āja, ka 
programma ir apstiprin ājusi iev ērojamu Apvienot ās Karalistes budžeta st āvokļa 
pasliktināšanos, kas apvienota ar, iesp ējams, vājāku makroekonomisko kontekstu nek ā 
paredzēts rada ac īmredzamu risku, ka valsts budžeta defic īts īstermiņā pārsniegs defic īta 
atsauces v ērtību 3 % no IKP. T āpēc Padome aicin āja Apvienoto Karalisti īstenot vajadz īgos 
pasākumus, lai budžeta defic īts nepārsniegtu atsauces v ērtību 3 % no IKP.  
5. SECINĀJUMI  
Valsts budžeta defic īts Apvienotaj ā Karalist ē 2008./09. gadam ir pl ānots, kā paziņots 
2008. gada mart ā, 3,2 % no IKP, kas p ārsniedz, tom ēr ir ļoti tuvu atsauces v ērtībai – 3 % no 
IKP. Paredzams, ka nodok ļu atvieglojums, ko vald ība paziņoja 2008. gada maij ā, palielinās 
budžeta defic īta attiecību par papildu 0,2 procentu punktiem 2008./09. gad ā. Plānoto 
pārsniegumu p ār atsauces v ērtību nevar kvalific ēt kā “izņēmuma” L īguma un Stabilit ātes un 
izaugsmes pakta noz īmē. Turklāt to nevar uzskat īt par pagaidu rakstura. Tas liecina, ka 
Līgumā minētais budžeta defic īta kritērijs nav izpild īts. 
Valsts bruto par āds paliek zem 60 % no IKP atsauces v ērtības. Līgumā minētais parāda 
kritērijs ir izpild īts. 
Saskaņā ar Līgumu šajā ziņojumā ir izskatīti arī “būtiskie faktori”. Ņemot vērā to, ka defic īts 
neatbilst dubultajam nosac ījumam, proti, tas paliek tuvu atsauces v ērtībai un tā pārsniegumam 
pār atsauces v ērtību ir pagaidu raksturs, min ētos faktorus atbilstoši Stabilit ātes un izaugsmes 
paktam nevar ņemt vērā tikai pas ākumos, kuri noved pie l ēmuma par p ārmērīga budžeta 
deficīta pastāvēšanu. 
                                                 
13 Skat īt 6.6. sada ļu ziņojumā par Eiropas Kopienu Statistikas biroja jaun āko EDP  apmeklējumu 
Apvienotaj ā Karalistē:  
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/doc s/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_ DS_GFS_9/FINDINGS%2
0FROM%20THE%20MISSION%20TO%20THE%20UK%20ON%2025-
26%20JANUARY%202007_WEBSITE.PDF   
14 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUri Serv.do?uri=OJ:C:2008:049:0025:0028:EN:PDF