Nolīguma attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā (“nolīgums”) mērķis ir, piemērojot piesardzīgus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas ir daļa no ilgtermiņa stratēģijas, kuras nolūks ir aizsargāt veselīgas jūras ekosistēmas un nodrošināt zivju krājumu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, novērst neregulētu zveju atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā. Paredzams, ka nolīgums stāsies spēkā vēlāk šogad.

Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Nolīguma attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā Pušu sanāksmēs

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

(1)Nolīgumu attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā (“nolīgums”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2019/407. Paredzams, ka nolīgums stāsies spēkā vēlāk šogad.

(2)Pušu sanāksme atbild par tādu pasākumu pieņemšanu, kas paredzēti, lai nodrošinātu nolīguma īstenošanu nolūkā sasniegt tā mērķi, proti, piemērojot piesardzīgus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas ir daļa no ilgtermiņa stratēģijas, kuras nolūks ir aizsargāt veselīgas jūras ekosistēmas un nodrošināt zivju krājumu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, novērst neregulētu zveju atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā. Šādi pasākumi Savienībai var kļūt saistoši.

(3)Kā paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013, Savienībai ir jānodrošina, ka zvejas un akvakultūras darbības ilgtermiņā ir ekoloģiski ilgtspējīgas un tiek pārvaldītas atbilstīgi mērķim nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā un veicināt pārtikas pieejamību. Tā paredz arī to, ka Savienībai zvejniecības pārvaldībā jāievēro piesardzīga pieeja un tās mērķim jābūt nodrošināt, lai jūras bioloģisko resursu izmantošanas rezultātā iegūto sugu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Turklāt tā paredz, ka Savienībai ir jāpieņem pārvaldības un saglabāšanas pasākumi, kuru pamatā ir labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi, jāatbalsta zinātnisko atziņu gūšana un zinātnisko ieteikumu izstrāde, pakāpeniski jāizskauž izmetumi un jāveicina zvejas metodes, kas palīdz nodrošināt selektīvāku zveju un, ciktāl iespējams, nevēlamu nozveju nepieļaušanu un samazināšanu, kā arī zveju, kurai ir maza ietekme uz jūras ekosistēmu un zvejas resursiem. Turklāt Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir konkrēti paredzēts, ka minētie mērķi un principi Savienībai jāpiemēro ārējās attiecībās zivsaimniecības jomā.

(4)Kā norādīts Padomes secinājumos par okeāniem un jūrām, tostarp Arktiku, Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgajā paziņojumā “Integrēta Eiropas Savienības politika attiecībā uz Arktiku” un Padomes secinājumos par Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgo paziņojumu “Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība”, atbalsts nolīgumam un reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas vai īpaša režīma iespējamai izveidošanai attiecībā uz atklātās jūras teritorijām Arktikā ir svarīgs Savienības mērķis, kas jāsasniedz, lai, pamatojoties uz starptautisku sadarbību, aizsargātu Arktikas vidi un nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību Arktikas reģionā un ap to.

(5)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem nolīguma Pušu sanāksmēs 2020.–2024. gadā, jo uz nolīguma pamata pieņemtie saglabāšanas un pārvaldības pasākumi būs Savienībai saistoši un var būtiski ietekmēt tādu Savienības tiesību aktu saturu kā Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2008 un (EK) Nr. 1224/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2403.

(6)Ņemot vērā nolīguma apgabala zvejas resursu raksturu un ierobežotās zināšanas par tiem un no tā izrietošo nepieciešamību Savienības nostājā ņemt vērā jaunākās izmaiņas, to vidū jaunu zinātnisko un citu relevanto informāciju, kas iesniegta pirms Pušu sanāksmēm vai to laikā, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 13. panta 2. punktā iestrādāto Savienības iestāžu pilnīgas sadarbības principu būtu jāizveido procedūras, kas jāievēro, kad ik gadu tiek precizēta Savienības nostāja 2020.–2024. gada laikposmā.

(7)Vēlākā posmā papildus šim lēmumam par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem nolīguma Pušu sanāksmēs, var tikt pieņemts vēl viens atsevišķs Padomes lēmums par sarunu sākšanu nolūkā izveidot vēl vienu vai vairākas reģionālas vai apakšreģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas vai režīmus attiecībā uz atklātās jūras teritorijām Arktikā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Nolīguma attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā (“nolīgums”) Pušu sanāksmēs, ir izklāstīta I pielikumā.

2. pants

Savienības nostāju, kas jāieņem nolīguma Pušu sanāksmēs, katru gadu precizē saskaņā ar II pielikumu.

3. pants

I pielikumā izklāstīto Savienības nostāju Padome pēc Komisijas priekšlikuma novērtē un vajadzības gadījumā pārskata vēlākais līdz nolīguma Pušu sanāksmei 2025. gadā.

4. pants