Eiropas Parlamenta rezolūcija par pētījumiem drošības jomā - turpmākie pasākumi (2004/2171(INI))



Oficiālais Vēstnesis 133 E , 08/06/2006 Lpp. 0135 - 0140



P6_TA(2005)0259 Pētījumi drošības jomā Eiropas Parlamenta rezolūcija par pētījumiem drošības jomā — turpmākie pasākumi (2004/2171(INI)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Eiropas Konstitucionālo līgumu, kas parakstīts Romā, 2004. gada 29. oktobrī, - ņemot vērā Eiropadomes 2003. gada 12. decembrī pieņemto Eiropas Drošības stratēģiju "Droša Eiropa labākā pasaulē", - ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Drošības pētījums — turpmākā rīcība" (KOM(2004)0590) un iepriekšējos Komisijas paziņojumus (KOM(2003)0113 un KOM(2004)0072), - ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam "Mūsu kopīgās nākotnes veidošana — paplašinātās Eiropas Savienības politiski risināmie jautājumi un budžeta līdzekļi 2007. - 2013. gadā" (KOM(2004)0101), kā arī Komisijas paziņojumu "Zinātne un tehnoloģijas — Eiropas nākotnes pamats — Nostādnes pētniecības atbalsta politikā Eiropas Savienībā" (KOM(2004)0353), - ņemot vērā Komisijas paziņojumus Padomei un Eiropas Parlamentam "Par teroristu finansēšanas novēršanu un cīņu pret to, veicot pasākumus informācijas apmaiņas, pārredzamības un finanšu darījumu izsekojamības uzlabošanai" (KOM(2004)0700), "Sagatavotība un seku pārvaldība cīņā pret terorismu" (KOM(2004)0701) un "Terora aktu novēršana, sagatavotība un reaģēšana uz tiem" (KOM(2004)0698), - ņemot vērā tā 1997. gada 15.maija [1], 1999. gada 28. janvāra [2] un 2002. gada 10. aprīļa [3] rezolūcijas par ar Eiropas drošību saistītām nozarēm, - ņemot vērā tā 2000. gada 30. novembra rezolūciju par vienotas Eiropas drošības un aizsardzības politikas izveidošanu pēc Ķelnes un Helsinkiem [4], - ņemot vērā tā 2003. gada 10. aprīļa rezolūciju par jauno Eiropas drošības un aizsardzības sistēmu — prioritātēm un trūkumiem [5], - ņemot vērā tā 2003. gada 20. novembra rezolūciju par ES Aizsardzības aprīkojuma politiku [6], - ņemot vērā priekšlikumu Baltajai grāmatai par Eiropas aizsardzību, ko 2004. gada maijā iesniedzis ES Drošības pētījumu institūts, - ņemot vērā ziņojumu par Cilvēka drošības doktrīnu Eiropai, kas ES Augstajam pārstāvim kopējās ārpolitikas un drošības politikas jautājumos iesniegts 2004. gada 15. septembrī, - ņemot vērā 2004. gada 15.marta Drošības pētniecības ekspertu grupas ziņojumu "Pētniecība drošai Eiropai", - ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, - ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A6-0103/2005), A. tā kā pēc pēdējām ģeopolitiskajām, sociālajām un tehnoloģiskajām pārmaiņām un tādiem neseniem pasaules notikumiem kā teroristu uzbrukumi 2001. gada 11. septembrī ASV un 2004. gada 11.martā Madridē, drošība ir kļuvusi par vēl neatliekamāku jautājumu, un ES dalībvalstīm ir jābūt labāk sagatavotām cīņai ar jauniem draudiem drošībai, efektīvāk izmantojot savu zinātību, B. tā kā paplašināšanās līdz divdesmit piecām dalībvalstīm rada jaunus drošības izaicinājumus jaunai Eiropai, kas tagad robežojas ar vairākiem neaizsargātiem reģioniem, C. tā kā minēto jauno draudu radīšanā ir izmantotas jaunās tehnoloģijas, ko neierobežo valstu robežas, un, tos radot, ļaunprātīgi izmanto modernajām tehnoloģijām un demokrātiskajai Eiropas sabiedrībai piemītošo atklātumu un pārredzamību, kā arī rada draudus dalībvalstu drošībai gan no ārpuses, gan arī ES teritorijas iekšienē, līdz ar to kļūst vēl grūtāk nošķirt iekšējo drošību no ārējās drošības, D. tā kā Eiropas Savienībai jāspēj nodrošināt savu pilsoņu aizsardzību, veicināt Eiropas kontinenta un kaimiņu teritoriju stabilitāti un veicināt miera un starptautiskās drošības saglabāšanu saskaņā ar ANO Statūtu principiem un kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķiem, E. tā kā uzticamu drošības un aizsardzības politiku un drošāku Eiropu ir grūti nodrošināt bez tehnoloģiski attīstītiem instrumentiem, kuros izmanto jaunākās tehnoloģijas, lai drošības draudus samazinātu līdz minimumam, F. tā kā, neskatoties uz ES potenciālu pētniecības un drošības tehnoloģiju attīstības jomā, konkrētas drošības pētniecības sistēmas trūkums ES līmenī un liela sadrumstalotība un dublēšanās drošības pētniecības sistēmās un programmās rada nozīmīgus šķēršļus rentablu risinājumu izstrādei, G. tā kā kopējais ASV ieguldījumu apjoms savā drošībā ir vidēji četras reizes lielāks nekā Eiropas ieguldījumu apjoms, un šos līdzekļus, ko nepiešķir ASV Aizsardzības departamenta aizsāktajai divkāršās izmantošanas tehnoloģiju pētniecībai, sadala daudziem ASV departamentiem, tādā veidā nodrošinot vispusīgu pieeju drošības pētniecībai, H. tā kā ieguldījumi dalībvalstu aizsardzības nozares pētniecībā un attīstībā ir aptuveni piecas reizes mazāki nekā attiecīgie ASV ieguldījumi, līdz ar to palielinās ES risks kļūt par viegli ievainojamu un atkarīgu šajā jomā, I. tā kā atšķirība starp civilo un militāro pētniecību kļūst aizvien nemanāmāka, J. tā kā drošības pētniecībai ir stratēģiska nozīme Eiropas rūpnieciskās konkurētspējas paaugstināšanā un zinātniskās un tehnoloģiskās bāzes stiprināšanā, kā noteikts Lisabonas un Barselonas mērķos, 1. atbalsta Komisijas priekšlikumu Eiropas Drošības pētniecības programmai (turpmāk — EDPP); uzsver vajadzību izveidot strukturētu un efektīvu drošības pētniecības programmu ES līmenī, lai risinātu pašreizējās un nākotnes drošības problēmas un pievērstos skaidri definētām Eiropas prasībām, paaugstinātu Eiropas pilsoņu drošību un nodrošinātu Eiropas uzticamību un EDPP darbību efektivitāti, vienlaikus veicinot Eiropas ekonomikas izaugsmi un konkurētspēju; 2. uzskata, ka efektīvas drošības pētniecības programmas pamatā ir jābūt saskaņotai uzziņas sistēmai, kurā iesaistītas attiecīgās drošības pētniecībā ieinteresētās personas un kurai piešķirts atbilstošs un pamatots finansējums, un tā ir jāveido, ņemot vērā esošo Kopienas pieredzi kopīgu pētniecības programmu pārvaldībā; 3. uzsver sabiedrības ieinteresētību visos ar drošības pētniecību saistītajos jautājumos un tāpēc aicina šīs jomas programmām un projektiem piešķirt pietiekamu stabilitāti, kā arī budžeta dotācijas piesaistīt iekšzemes kopprodukta pieauguma tendencei, lai nodrošinātu pēc iespējas lielāku ilgtspējību un vislabākos rezultātus. Par Eiropas Drošības pētniecības programmu un tās finansēšanu 4. ņem vērā Komisijas priekšlikumu attīstīt EDPP kā ES 7. Pētniecības pamatprogrammas daļu; uzsver, ka EDPP jāatbilst drošības pētniecības īpašajam raksturam, ņemot vērā tādus specifiskus elementus kā noteikumi, kas reglamentē intelektuālā īpašuma tiesības, klasificētas informācijas apstrādi, drošas informācijas aizsardzību un tehnoloģiju nodošanu; uzsver, ka par EDPP darbībām jālemj saskaņā ar koplēmuma procedūru; 5. aicina Komisiju ņemt vērā, ka ir izveidota 29. pantā paredzētā Datu aizsardzības darba grupa, lai dotu Komisijai padomu par visiem tiem Kopienas pasākumiem, kas skar fizisko personu tiesības un brīvības attiecībā uz personas datu apstrādi un privāto dzīvi; 6. aicina Padomi un Komisiju, sadarbojoties ar Eiropas Parlamentu, pirms finansējuma piešķiršanas attiecīgajai pētniecībai savās atbilstīgajās struktūrvienībās un savā starpā skaidri noteikt drošības pētniecības jomā sasniedzamos mērķus un prioritātes, kā arī dalībvalstu un attiecīgo Eiropas aģentūru lomu dažādos pētniecības posmos; 7. aicina Padomi un Komisiju noteikt prioritātes, ņemot vērā darbības programmu, lai īstenotu Hāgas programmu cīņai pret terorismu attiecībā uz iekšējo drošību un Eiropas drošības stratēģiju attiecībā uz ārējo drošību; 8. iesaka turpmākajās EDPP prioritātēs iekļaut cīņu pret terorismu, teritoriālo uzraudzību, civilo aizsardzību, ES ārējo robežu kontroli, kā arī citas jomas, kurās Kopienas rīcība var radīt pievienoto vērtību, nenonākot pretrunā ar dalībvalstu kompetenci; 9. uzskata, ka vienam no galvenajiem programmas mērķiem jābūt ES ārējo robežu aizsardzībai un tādu īpašas nozīmes infrastruktūru aizsardzībai kā, piemēram, Eiropas komunikāciju tīkli un kodolspēkstacijas; 10. aicina Komisiju izmantot pieredzi, kas ir iegūta saistībā ar pirmo uzaicinājumu izteikt priekšlikumus sagatavošanas pasākumu kontekstā, nosakot prioritārās jomas; uzskata, ka lielāka uzmanība jāpievērš izpētei, kā sabiedrība uztver pētījumus drošības jomā, ka arī klasificētas informācijas apstrādei, lai varētu izvērst plašāku šādu datu apmaiņu dalībvalstu starpā; 11. atbalsta uzskatu, ka EDPP uzmanība ir jāpievērš galvenokārt pētniecības pasākumiem un tehnoloģiju jautājumiem, kuros paredzama kopēja pievienotā vērtība, lai sekmīgi prognozētu, kontrolētu un mazinātu tādas jaunas drošības problēmas, kas ir saistītas ar bioloģisko terorismu, kibernoziegumiem un citiem modernās organizētās noziedzības veidiem, lai reāli paveiktu ES drošības uzdevumus un mazinātu cietušo skaitu; 12. uzstāj, ka drošības pētniecības programma ir jāizveido, ņemot vērā regulāru ar drošības jautājumiem saistītu vajadzību analīzi, lai noteiktu galvenos tehnoloģijas un ar tehnoloģiju nesaistītus instrumentus, kas vajadzīgi, lai risinātu pēc aukstā kara esošās mainīgās drošības problēmas; 13. aicina papildus tehnoloģiskai pētniecībai pievērsties kopēju modelēšanas un draudu izlūkošanas iespēju attīstīšanai, izmantojot salīdzinošās priekšrocības, kuras dalībvalstīm ir katrā konkrētā gadījumā; 14. norāda, ka dažos gadījumos ierosinātie projekti saturēs dubultus drošības elementus, kuriem tādēļ jābūt cieši saistītiem; uzsver, ka pieprasīt, lai pētījumi saskaņā ar EDPP attiektos tikai uz drošības aspektiem, būtu neproduktīvi; tādēļ ierosina kompleksu pieeju un ciešu sadarbību starp EDPP un citiem ES 7. Pētniecības programmas pētniecības pasākumiem; iesaka, ka EDPP ir pēc iespējas precīzi jānošķir militārā un nemilitārā pētniecība; 15. uzskata, ka Komisijas ziņojumā uzsvars ir uz tehnoloģisko pētniecību; aicina izveidot saskaņotāku mijiedarbību starp pētniecību dabaszinātnēs un pētniecību tehnoloģiju jomā un citās zinātnēs, jo īpaši politiskās, sociālās un humanitārās zinātnēs; 16. uzskata, ka, lai mazinātu atšķirību starp pētniecību un pielietojumu reālā dzīvē un lai tehnoloģiskos sasniegumus pielietotu ikdienā, īpaša un lielāka uzmanība jāpievērš darbību pētniecībai (DP), sistēmu analīzei (SA) un modelēšanai; 17. norāda, ka, lai risinātu būtiskus dalībvalstu trūkumus un neveiksmes C4ISR sistēmu jomā (vadība, kontrole, sakari, skaitļošana, informācija, novērošana un izlūkošana), ir jācenšas panākt lielāku progresu sensoru sistēmās, biotehnoloģijā, kosmosa un IT tehnoloģijā; 18. atzīmē, ka izšķiroša nozīme ir ar gaisa telpu saistītiem pielietojumiem un pakalpojumiem tādās jomās kā globālā pozicionēšana, vispasaules novērošana un datu vākšana un tām EDPP jāpievērš īpaša uzmanība; 19. aicina Komisiju turpināt darbu, pamatojoties uz Drošības pētniecības ekspertu grupas publicēto ziņojumu "Pētniecība drošai Eiropai" un Kosmosa un drošības ekspertu grupas gala ziņojumu, lai uz nacionālajām satelītu iniciatīvām attiecinātu tos sadarbības un kopdarbības veidus drošības pētniecībā, kas vajadzīgi, lai maksimāli palielinātu civilo, militāro un divējādas izmantošanas sistēmu iespējas un atbilstu ES darbības vajadzībām un prasībām; 20. atzīst, ka saskaņotai un efektīvai drošības pētniecības programmas īstenošanai ir vajadzīgs atbilstošāks papildu finansējums; tādēļ uzskata, ka ekspertu grupas ziņojumā ierosināto finansējumu 1 miljards euro gadā varētu sasniegt, izmantojot ES Pētniecības pamatprogrammas līdzekļus un citus avotus; 21. uzskata, ka, esot šādam finansējuma līmenim, ES ir racionālāk un efektīvāk jāizmanto esošie resursi un jānovērš pašreizējā tēriņu sadrumstalotība; 22. uzsver, ka ieguldījumu palielināšana drošības pētniecībā nedrīkst samazināt izdevumu līmeni civilajā pētniecībā; 23. aicina Padomi un Komisiju izpētīt to papildu līdzekļu līdzsvarotas sadalīšanas sistēmu, kuri jāpiesaista papildus Kopienas pētniecības plānā paredzētajiem līdzekļiem, lai nodrošinātu to, ka pētniecības izmaksu daļas noteikšanā ņemtu vērā dalībvalstu ekonomikas nozīmīgumu atbilstīgi procentuālai daļai no IKP, kā arī lai uzņemtos saistības daudzgadu periodam nolūkā nodrošināt iespēju veikt stabilu plānošanu. Konsultēšanās un sadarbība ar ieinteresētajām pusēm 24. atbalsta ieteiktās Eiropas Drošības pētniecības padomdevējas iestādes (EDPPI) izveidi; uzskata, ka, tā kā pašreiz nav par politikas izstrādi atbildīgās iestādes, ir nepieciešama precīzāka informācija par to, vai padomdevēja padome darbosies pietiekami efektīvi un būs gatava efektīvi konsultēt par drošības pētniecības saturu un risināt programmas darbības problēmas; uzsver, ka Eiropas Parlamentu EDPPI jāpārstāv pieciem tā locekļiem, tostarp atbildīgo komiteju (Ārlietu komitejas, Drošības un aizsardzības apakškomitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas) priekšsēdētājiem vai to pārstāvjiem; 25. uzsver visu attiecīgo EDPPI sistēmā esošo un drošības pētniecībā ieinteresēto personu grupu ekspertu konsultēšanās un sadarbības nozīmi; tomēr pieprasa šajās konsultācijās un sadarbībā pietiekamā mērā iesaistīt rūpniecības pārstāvjus, pētniecības sponsorus, valsts līmeņa un privātos patērētājus, zinātniskās izpētes iestādes, valsts iestādes un pilsoņu brīvību organizāciju pārstāvjus; 26. pieprasa, lai EDPPI veiktos pasākumus un darba metodes paskaidro Eiropas Parlamentam un saskaņo ar to; 27. uzsver, ka, izveidojot Eiropas Drošības pētniecības padomdevēju iestādi, ir jānovērš jebkāda dublēšanās drošības pētniecības sistēmā; 28. atbalsta viedokli, ka, lai mazinātu pašreizējo drošības struktūru un programmu dublēšanās un sadrumstalotības lielās izmaksas, ir jāveicina plašāka un ciešāka sadarbība un koordinācija, īstenojot dalībvalstu Eiropas drošības pētniecības pasākumus un centienus, citus ES pētniecības pasākumus un citu tādu starptautisku organizāciju iniciatīvas, kuru darbība ir saistīta ar pasaules vai reģionālas drošības jautājumiem; 29. iesaka, ka transatlantisko attiecību ietvaros Eiropas drošības pētniecībā jāīsteno vajadzīgie centieni, lai novērstu dublēšanos un sekmētu savietojamību, vienlaikus ņemot vērā Eiropas Savienības pētniecības specifiku šajā jomā; neatkarīgi no tā uzsver, ka ES drošības pētniecības budžeta līdzekļi ir jāizmanto darbam ES korporatīvo interešu labā. Institucionāla izveide 30. pastāv uz to, ka Eiropas Parlamentam jābūt iesaistītam Eiropas drošības pētniecības pasākumu izstrādē, ne tikai regulāri saņemot informāciju par sasniegto, bet galvenokārt iepriekš apspriežoties par plānotās programmas īstenošanu; 31. aicina Komisiju iesniegt Parlamentam stratēģiskās rīcības vadlīnijas, kā arī saņemtos ieteikumus par īstenošanas principiem un mehānismiem, īpašos ierosinājumus attiecībā uz dalību, līgumu veidiem un finansēšanas instrumentiem EDPP pētniecības pasākumiem, kā arī vajadzīgajiem normatīvajiem aktiem par intelektuālo īpašumu un to tehnoloģiju nodošanu, kas izstrādātas kopā ar EDPPI; 32. aicina atbildīgo komisāru pirms EDPP īstenošanas ziņot Ārlietu komitejai un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejai; 33. pastāv uz to, ka, lai sekmētu sadarbību un efektīvu koordināciju starp EDPP, jauno Eiropas Aizsardzības aģentūru (EAA) un Eiropas Savienības būtiskām politikām, kas saistītas ar drošības un aizsardzības jautājumiem, ir vajadzīga saskaņotāka politiskā un institucionālā sistēma; 34. uzskata, ka ir precīzāk jānosaka jaunās EAA darbība, jo īpaši attiecībā uz drošības pētniecības pasākumiem un aģentūras darba attiecībām ar EDPP; 35. aicina Padomi un Komisiju nodrošināt efektīvu EDPP un EAA sadarbību, lai novērstu funkciju iespējamu dublēšanos pētniecības un tehnoloģiju jomā; 36. aicina Komisiju ņemt vērā "sabiedrības intereses" jēdzienu drošības pētniecībā gan attiecībā uz Eiropas Savienību, gan dalībvalstīm, lai izvairītos no riska finansēt tos projektus, kuri neatbilst politiskajām prioritātēm vai noteiktām saistībām attiecībā uz sabiedrības interesēm vai privātās dzīves aizsardzību; uzsver pārredzamības lielo nozīmi līgumu piešķiršanas jomā; 37. aicina efektīvi plānot aizsardzības un civilās pētniecības savstarpējo izmantojamību, saskaņojot pielietojumus un nododot tehnoloģiju no vienas nozares otrai; vienlaikus aicina skaidrāk noteikt specifiskos instrumentus, kas varētu palīdzēt risināt konkrētas problēmas ar drošību saistītajā pētniecībā. Eiropas Drošības pētniecības programmas vadība 38. uzskata, ka, lai nodrošinātu efektīvu EDPP vadību, galvenokārt jāizmanto pieredze, kas gūta finansēšanas mehānismu, metožu un institucionālās izveides sagatavošanas darbības laikā; 39. pieprasa, lai EDPP vadībā lielu uzmanību pievērš savstarpējas izmantojamības un savienojamības nozīmei, lai uzlabotu pārrobežu sadarbību, novērstu nevajadzīgu dublēšanos un uzlabotu ES centienu saskaņotību; 40. stingri aizstāv spēcīgas kopējas pētniecības un attīstības infrastruktūras izveidi, laboratoriju sadarbības veicināšanu ES mērogā un cilvēkresursu attīstību pētniecības un tehnoloģiju jomā, veidojot Eiropu par pievilcīgu vidi kvalificētiem pētniekiem šajā jomā; 41. pieprasa sekmēt rūpniecības un pētniecības kopienu sistemātisku sadarbību un izmantot to kopējos sasniegumus, lai Eiropas jauninājumu rādītājs būtu visaugstākais pasaulē; 42. uzskata, ka EDPP jābūt saderīgai ar atvērta, integrēta un konkurētspējīga Eiropas aizsardzības tirgus izveidi un tādu novatorisku mehānismu ieviešanu, kas rada iespējas Eiropas ražošanai sasniegt salīdzinošas priekšrocības pasaules tirgū; norāda, ka pārredzamība līgumu piešķiršanā ir ļoti svarīga; 43. uzsver priekšrocības, kādas nodrošinātu konkurētspējīgāka Eiropas drošības rūpniecība, kas balstīta uz esošo aizsardzības rūpniecības un citu specializētu un ar jaunām tehnoloģijām saistītu nozaru jaudu, veicinot ekonomisko izaugsmi un vispārējo Eiropas ekonomikas konkurētspēju, kā arī uzsver to pozitīvo ietekmi uz Eiropas Savienības sabiedrību; 44. uzsver, ka ES iniciatīvas drošības pētniecībā nedrīkst novest pie ES principu un cilvēktiesību vērtību, demokrātisko tiesību, politisko brīvību, pilsoņu brīvību un ētikas principu nozīmes samazināšanās; * * * 45. uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Eiropas Padomes ģenerālsekretāram. [1] OV C 167, 2.6.1997., 137. lpp. [2] OV C 128, 7.5.1999., 86. lpp. [3] OV C 127 E, 29.5.2003., 582. lpp. [4] OV C 228, 13.8.2001., 173. lpp. [5] OV C 64 E, 12.3.2004., 599. lpp. [6] OV C 87 E, 7.4.2004., 518. lpp. --------------------------------------------------