EIROPAS KOMISIJA Briselē, 16.3.2016 COM(2016) 166 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS TURPMĀKIE OPERATĪVIE PASĀKUMI ES UN TURCIJAS SADARBĪBĀ MIGRĀCIJAS JOMĀ



1. IEVADS 2016. gada 7. martā ES valstu vai to valdību vadītāji un Turcijas premjerministrs apsprieda ES un Turcijas attiecības un progresu, kas panākts, īstenojot Kopīgo rīcības plānu. Tika panākta vienošanās, ka ir nepieciešami drosmīgi pasākumi, lai likvidētu kontrabandas maršrutus, sagrautu kontrabandistu peļņas gūšanas modeli, aizsargātu mūsu ārējās robežas un izbeigtu migrācijas krīzi Eiropā. Tika uzsvērta nepieciešamība izbeigt saikni starp nokļūšanu uz kuģa un palikšanu Eiropā. Būtisks šo centienu elements ir NATO operācija Egejas jūrā — viens no tās uzdevumiem būs identificēt iespējamās kontrabandas darbības un reāllaikā informēt Turcijas iestādes. Sadarbībai starp NATO operāciju un Frontex būs izšķiroša nozīme neatbilstīgo migrantu plūsmu apturēšanā. Lai samazinātu neatbilstīgās migrantu plūsmas no Turcijas uz ES, valstu un valdību vadītāji atzinīgi novērtēja Turcijas iesniegtos papildu priekšlikumus un vienojās par sadarbību ar Turciju, kas balstīta uz sešiem principiem. Eiropadomes priekšsēdētāju lūdza rīkoties saistībā ar šiem priekšlikumiem un pirms Eiropadomes marta sanāksmes sadarbībā ar Turciju izstrādāt tos sīkāk. Šajā paziņojumā izklāstīts, kā būtu jārīkojas atbilstīgi šiem sešiem principiem, pilnībā īstenojot ES un Turcijas sadarbības potenciālu un vienlaikus ņemot vērā Eiropas un starptautiskos tiesību aktus. ES un Turcijas sadarbībai — līdz ar kopīgiem risinājumiem Eiropā un visaptverošo Eiropas programmu migrācijas jomā — ir izšķiroša nozīme bēgļu un migrantu problēmas efektīvā risināšanā. Šie kopīgie centieni, lai risinātu bēgļu problēmu, ir daļa no mūsu vispārējās sadarbības ar Turciju kā kandidātvalsti un kā stratēģisko partneri. 2. SEŠI PRINCIPI ES UN TURCIJAS SADARBĪBAS TURPMĀKAI ATTĪSTĪBAI, LAI RISINĀTU MIGRĀCIJAS KRĪZI 2.1. Atgriezt visus jaunos neatbilstīgos migrantus, kas ceļo no Turcijas uz Grieķijas salām Atgriezt visus jaunos neatbilstīgos migrantus un patvēruma meklētājus no Grieķijas uz Turciju ir ļoti būtiski, lai likvidētu modeli, saskaņā ar kuru bēgļi un migranti maksā kontrabandistiem un riskē ar dzīvību. Ir pašsaprotami, ka šādu atgriešanu — gan tādu, kuras gadījumā vajadzīga starptautiskā aizsardzība, gan tādu, kurā tā nav nepieciešama, var īstenot tikai saskaņā ar starptautiskajos un ES tiesību aktos noteiktiem bēgļu aizsardzības pasākumiem. Turklāt, ņemot vērā plūsmu starp Turciju un Grieķiju pašreizējos apmērus, šāds pasākums būtu jāuzskata par pagaidu un ārkārtas pasākumu, kas ir nepieciešams, lai izbeigtu cilvēku ciešanas un atjaunotu sabiedrisko kārtību, un kas ir jāatbalsta ar attiecīgu darbības sistēmu. Nesen ir panākta virzība saistībā ar tādu neatbilstīgo migrantu un patvēruma meklētāju, kuriem nav vajadzīga starptautiskā aizsardzība, atpakaļuzņemšanu Turcijā saskaņā ar divpusējo atpakaļuzņemšanas nolīgumu starp Grieķiju un Turciju. Jaunajiem atgriešanas pasākumiem būtu jābalstās uz šiem gūtajiem panākumiem, visām pusēm sadarbojoties ātras un efektīvas atgriešanas īstenošanai. Tiesiskās garantijas attiecībā uz personu, kurām vajadzīga starptautiskā aizsardzība, atgriešanu Turcijā Visu neatbilstīgo migrantu un patvēruma meklētāju, kuri tikko ieradušies Grieķijā, atgriešana Turcijā ir jāveic, ievērojot Eiropas un starptautiskos tiesību aktus. Pamatprasība, kas izriet no Eiropas Cilvēktiesību konvencijas un ES Pamattiesību hartas, ir tāda, ka katrs gadījums jāizskata atsevišķi. Patvēruma procedūru direktīvā ir paredzēti noteikti juridiskie un procesuālie parametri, kuri ir jāievēro šajā sakarā. Tāpēc nepastāv jautājums, vai piemērot "vispārējo" atgriešanas politiku, jo tas būtu pretrunā ar šīm juridiskajām prasībām. Direktīvā ir atzīts, ka zināmos apstākļos var piemērot paātrinātu procedūru, saskaņā ar kuru nav nepieciešams izskatīt pieteikumu pēc būtības. Šādos gadījumos patvēruma pieteikumus var uzskatīt par nepieņemamiem, jo īpaši, ja ir sagaidāms, ka cita valsts veiks pārbaudi vai sniegs pietiekamu aizsardzību. Tas var notikt, piemēram, ja persona jau ir atzīta par bēgli vai ja tai citādi tiktu nodrošināta pietiekama aizsardzība "pirmajā patvēruma valstī", vai, ja persona ir ieradusies ES no "drošas trešās valsts" un — pat tad, ja persona nav saņēmusi aizsardzību, — trešā valsts tomēr var garantēt efektīvu aizsardzības pieejamību. Saskaņā ar Patvēruma procedūru direktīvu ir jābūt izpildītiem vairākiem drošības pasākumiem. Ar personu, kura iesniegusi patvēruma pieprasījumu Grieķijā, pēc pienācīgas piereģistrēšanas un identificēšanas saskaņā ar ES noteikumiem būtu jāveic individuālas pārrunas, ja atbildīgā iestāde uzskata, ka attiecīgā persona atbilst kādam no iepriekš minētajiem nepieņemamības kritērijiem. Šādās pārrunās var pārbaudīt, vai pastāv kādi īpaši apstākļi. Lēmumu par nepieņemamību ir iespējams arī pārsūdzēt. "Pirmās patvēruma valsts" gadījumā tas attiecas ne vien uz personu, kas ir atzīta par bēgli, bet arī uz gadījumiem, kad persona bauda "pietiekamu aizsardzību". "Drošas trešās valsts" gadījumā direktīvā ir paredzēti nosacījumi gan attiecībā uz apstākļiem attiecīgajā trešā valstī, gan attiecībā uz konkrēto personu. Pirms atgriezt personu, kam vajadzīga starptautiskā aizsardzība, dalībvalstīm ir jāpārliecinās, ka trešā valsts ievēros standartus attiecībā uz pamattiesībām un nediskrimināciju, kā arī starptautisko tiesību normas. Šķiet, ka šo noteikumu piemērošanai būtu nepieciešams grozīt gan Grieķijas, gan Turcijas valsts tiesību aktus. Grieķijas gadījumā tas attiecas uz Turcijas kā "drošas trešās valsts" statusu; būs nepieciešams pieņemt vairākus sīki izstrādātus procesuālos noteikumus tādās jomās kā pārsūdzības procedūras. Turcijas gadījumā tas attiecas uz tādām jomām kā pagaidu aizsardzības statusa atjaunošana sīriešiem, kuri pametuši Turcijā, efektīvu patvēruma procedūru pieejamība visām personām, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība, kā Turcija to apņēmusies saskaņā ar kopīgo ES un Turcijas rīcības plānu, un Ženēvas Konvencijā paredzētajam aizsardzības līmenim līdzvērtīga aizsardzības līmeņa nodrošināšana personām, kas nav Sīrijas pilsoņi, jo īpaši atgrieztajām personām. Pēc tam, kad ir noteikta patvēruma pieteikuma nepieņemamība, vai ir noteikts, ka prasījums ir nepamatots, personu var atgriezt saskaņā ar piemērojamo atpakaļuzņemšanas nolīgumu. Turcijai neizraidīšanas princips būtu jāievēro jebkurā gadījumā, atbilstīgi spēkā esošajām starptautiskajām saistībām. Ja Grieķija un Turcija izpilda šos aizsardzības pasākumus, šī shēma ir atbilstīga Eiropas un starptautiskajiem tiesību aktiem.

Praktiskie aspekti Starp Grieķiju un Turciju var sākt īstenot paātrinātas darbības kārtību, kas atbilst starptautiskajām un Eiropas tiesību aktos noteiktajām prasībām (jo īpaši attiecībā uz starptautiskās aizsardzības pieteikumu individuālu izvērtēšanu) un ir vairāk piemērota migrantu atgriešanai plašos apjomos. Šā mērķa sasniegšanai jau ir veikti pasākumi; 8. martā tika izdota Grieķijas un Turcijas kopīgā deklarācija par atpakaļuzņemšanu. Piemēram, tika panākta vienošanās par norīkotu atpakaļuzņemšanas amatpersonu izmantošanu, lai paātrinātu neatbilstīgo migrantu atpakaļuzņemšanas procedūras. Šādu sadarbības koordinatoru skaits būs jāpalielina; Grieķija un Turcija vēl nav panākušas vienošanos par šo palielināto skaitu. Lai īstenotu šo atgriešanu, ES atbalstīs Grieķiju vajadzīgās infrastruktūras izveidē. Jo īpaši būs jāveic pielāgojumi attiecībā uz karstajiem punktiem Grieķijas salās, pašreizējo koncentrēšanos uz reģistrāciju un pārbaudi pirms ātras pārvietošanas uz valsts kontinentālo daļu aizstājot ar mērķi īstenot atgriešanu Turcijā. Piemēram, būtu nepieciešams pārveidot karsto punktu infrastruktūru, lai izvietotu atpakaļuzņemšanas un patvēruma birojus un pienācīgi rīkotos attiecībā uz neaizsargātajām grupām. Vēl viens svarīgs elements būtu ievērojami palielināt uzņemšanas kapacitāti šajās salās. Šim nolūkam varētu, piemēram, paredzēt atsevišķas telpas neatbilstīgajiem imigrantiem un personām, kurām piemēro ilgāku patvēruma procedūru, un būtu jāizveido pietiekama aizturēšanas kapacitāte personām, attiecībā uz kurām pastāv bēgšanas iespējamība. Līdz šim samērā maz personu, kuras ierodas Grieķijā, ir iesniegušas patvēruma pieteikumu. Saskaroties ar izredzēm tikt ātri atgrieztiem kā personām, kam nav vajadzīga starptautiskā aizsardzība, patvēruma pieprasījumu skaits varētu pieaugt. Tāpēc pirmais nosacījums būtu ieviest paātrinātas patvēruma procedūras visos procedūras posmos — no sākotnējām pārrunām līdz pat iespējamai pārsūdzībai. Būtu jāpalielina Grieķijas patvēruma dienesta kapacitāte, lai darītu iespējamu paātrinātu atpakaļuzņemšanu Turcijā, kā arī patvēruma pieteikumu ātru pieņemšanu. Pārsūdzības komitejām būtu jāspēj arī īsā laikā pieņemt lēmumus par lielu skaitu sūdzību. Šajā sakarā būtu jāaicina Eiropas Patvēruma atbalsta birojs (EASO) atbalstīt Grieķijas iestādes patvēruma pieteikumu ātrā izskatīšanā un atgriešanā, vajadzības gadījumā izmantojot mērķtiecīgu papildu aicinājumu pēc palīdzības no dalībvalstīm. Visbeidzot, būtu jāveic pasākumi personu plaša apmēra transportēšanai no salām uz Turciju. Visi šie pasākumi ir saistīti ar izmaksām, un saskaņā ar pirmo aplēsi, kas aprēķināta, pamatojoties uz 2000 neatbilstīgas ieceļošanas gadījumiem dienā, no ES budžeta vajadzīgais atbalsts būs aptuveni 20 miljoni euro mēnesī. 2.2. Uz katru Turcijā no Grieķijas salām atpakaļuzņemtu sīrieti pārmitināt no Turcijas uz ES vienu Sīrijas iedzīvotāju saskaņā ar esošajām saistībām Shēmas, kas sasaista Turcijā no Grieķijas salām atpakaļuzņemto sīriešu skaitu ar to sīriešu skaitu, kuri pārmitināti no Turcijas uz dalībvalstīm, mērķis ir ātri aizstāt Egejas jūru bīstamos apstākļos šķērsojošās neatbilstīgās migrantu plūsmas ar sakārtotu un juridiskām prasībām atbilstošu pārmitināšanas procesu. Lai 1:1 pārmitināšanas shēma, kuras mērķis ir nodrošināt šīs pārmaiņas, varētu darboties, būs vajadzīga reālistiska loģistikas sistēma un pietiekami solījumi par pārmitināšanu. 1:1 shēma darbosies, ja no dalībvalstīm tiks saņemts pietiekams skaits pārmitināšanas solījumu. Šajā sakarā 2016. gada 7. marta Valstu vai to valdību vadītāju paziņojumā precizēts, ka 1:1 shēmai būtu jādarbojas "saskaņā ar esošajām saistībām". Eiropas pārmitināšanas shēma jau ir ieviesta, un tā ir galvenais pamats, kas nodrošina saikni starp esošajām pārmitināšanas saistībām ar visu jauno neatbilstīgo migrantu atgriešanu no Grieķijas salām uz Turciju. Ir palikušas pieejamas aptuveni 18 000 vietas, lai gan daļu no tām izmantos pārmitināšanai no Jordānijas un Libānas.

Ja saskaņā ar 1:1 shēmu rastos papildu nepieciešamība veikt pārmitināšanu, varētu veikt vajadzīgos pasākumus, lai pārvietotu uz 1:1 shēmu dažas no saistībām saskaņā ar esošajiem pārcelšanas lēmumiem, jo īpaši visas vai daļu no patlaban nepiešķirtajām 54 000 vietām . Tas būtu saskaņā ar Komisijas pašreizējo politiku, ņemot vērā, ka pārmitināšana un humanitāra uzņemšana ir līdzvērtīgas pārcelšanai, jo tie visi ir solidaritātes apliecinājumi citām dalībvalstīm vai trešām valstīm, kas saskaras ar migrantu masveida pieplūdumu . Sagaidāms, ka 1:1 shēma ātri samazinās Egejas jūras neatbilstīgās šķērsošanas gadījumu skaitu. Tās efektivitāte būs atkarīga no paziņojumā izklāstīto pasākumu pilnīgas īstenošanas. ES un Turcijai būtu jāvienojas par ik nedēļu īstenojamu kopēju uzraudzības mehānismu, lai varētu pārskatīt shēmas ietvaros panākto virzību. Šajā procesā būtu jāapzina visi nepieciešamie shēmas pielāgojumi. Uzņemšana saskaņā ar brīvprātīgu humanitāras uzņemšanas shēmu ar Turciju tiks aktivizēta, tiklīdz būs beigušās vai vismaz būtiski samazinājušās neatbilstīgās robežšķērsošanas starp Turciju un ES. Tas nodrošinās ātru un efektīvu uzņemšanu no Turcijas personām, kuras pārvietotas sakarā ar konfliktu Sīrijā un kurām nepieciešama aizsardzība. Komisija cer, ka pēc tam, kad neatbilstīgās plūsmu no Turcijas uz ES būs beigušās, palielināsies to dalībvalstu skaits, kuras vēlas piedalīties shēmā. Lai šie centieni būtu veiksmīgi, brīvprātīgo humanitāras uzņemšanas shēmu varētu paplašināt, attiecinot to arī uz Jordāniju un Libānu. Loģistikas sistēmu, kas ir pamatā brīvprātīgajai humanitāras uzņemšanas shēmai ar Turciju, kuru Komisija ierosināja 2015. gada decembrī, varētu vispārīgāk izmantot 1:1 pārmitināšanas shēmas mērķiem. Brīvprātīgā humanitāras uzņemšanas shēma balstās uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos biroja (UNHCR) starptautiski atzītu pieredzi, atvieglojot dažādu veidu uzņemšanu personām, kam vajadzīga starptautiskā aizsardzība, no trešām valstīm, uz kurām tās ir pārvietotas, dalībvalstīs, kuras vēlas tās uzņemt. Būtu jāizmanto arī Eiropas Patvēruma atbalsta biroja (EASO) un Starptautiskā Migrācijas organizācijas (IOM) pieredze un kompetence. Tādu pašu iemeslu dēļ kā saistībā ar brīvprātīgo humanitāras uzņemšanas shēmu arī 1:1 shēma būtu jāpiemēro sīriešiem, kurus Turcijas iestādes reģistrējušas pirms 2015. gada 29. novembra. Standarta darbības procedūras, par kurām panākta vienošanās saistībā ar brīvprātīgo humanitāras uzņemšanas shēmu, var izmantot vispārīgāk 1:1 shēmas mērķiem. Tās jo īpaši attiecas uz kandidātu atlasi un tajās ir ievēroti visi piemērojamie starptautisko humanitāro tiesību noteikumi. 1:1 shēmas nolūkos šīs procedūras būtu jāpapildina ar mehānismu, kas mazinātu stimulu šķērsot Egejas jūru. Pārmitināšanas prioritāte būtu jāpiešķir tiem sīriešiem, kuri palikuši Turcijā, jo ir tiesīgi saņemt pagaidu aizsardzību. Ir vajadzīga procedūra, kā sasaistīt no Grieķijas salām Turcijā atpakaļuzņemto personu skaitu ar to personu skaitu, kuras pamet Turciju, lai tiktu pārmitinātas ES. Varētu tikt paredzēta pieeja, saskaņā ar kuru ES ik nedēļu noskaidro Turcijā efektīvi atpakaļuzņemto sīriešu kopējo skaitu pēdējo 7 dienu laikā un nekavējoties uzsāk procedūru par tāda paša skaita personu pārmitināšanu ES. Ja 1:1 shēma izrādīsies veiksmīga, varētu rasties jauni maršruti iekļūšanai ES. Turcijai būtu jāapņemas veikt vajadzīgos pasākumus, lai novērstu jaunu jūras vai sauszemes maršrutu rašanos neatbilstīgai migrācijai no Turcijas uz ES. Tomēr, ja šādi jauni maršruti rastos, starp attiecīgo dalībvalsti un Turciju būtu jāpiemēro saistības un principi attiecībā uz atgriešanu un pārmitināšanu. 2.3. Paātrināt vīzu režīma liberalizācijas ceļveža īstenošanu, lai atceltu vīzas prasību attiecībā uz Turcijas pilsoņiem līdz 2016. gada jūnija beigām Nosacījumi vīzas prasību atcelšanai ir izklāstīti 2013. gada ceļvedī, kurā sīki izklāstītas 72 prasības, kas Turcijai jāizpilda dokumentu drošības, migrācijas pārvaldības, sabiedriskās kārtības un drošības, pamattiesību un neatbilstīgu migrantu atpakaļuzņemšanas jomās. Komisija ir apzinājusi Turcijas panākto progresu šajos jautājumos, un nesenākajā ziņojumā tika atzīmēti pastiprināti centieni un jauna līmeņa apņemšanās un iesaistīšanās . No 72 prasībām 35 tagad ir izpildītas. Lai paātrinātu ceļveža īstenošanu ar mērķi atcelt vīzas prasības līdz jūnija beigām, Turcijas iestādēm būs jāveic vēl papildu centieni, pieņemot un īstenojot juridiskos un administratīvos pasākumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu visas vīzu režīma liberalizācijas ceļvedī noteiktās prasības. Apspriežamā 9 tiesību aktu priekšlikumu pakete Turcijai būs jāpieņem savlaicīgi, pamatojoties uz vienošanos, kas panākta ar ES. Piemērojamie kritēriji netiks grozīti. Ar nosacījumu, ka Turcija veic nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu atlikušās prasības, Komisija 2016. gada aprīļa beigās iesniegs tiesību akta priekšlikumu, lai atceltu vīzas prasības Turcijas pilsoņiem. 2.4. Paātrināt Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā maksājumus Bēgļu atbalsta mehānisms Turcijā sniedz atbalstu gan tūlītējām humanitārajām vajadzībām, gan pastāvīgajām attīstības vajadzībām. Saistībā ar humanitārajām vajadzībām ar Pasaules pārtikas programmu 4. martā tika parakstīts līgums 40 miljonu euro apmērā, lai, izmantojot e-kartes shēmu, sniegtu pārtikas palīdzību 735 000 Sīrijas bēgļiem. Par piecpadsmit citiem projektiem notiek sarunas ar partneriem; to kopējā summa ir 50 miljoni euro. Saistībā ar šiem projektiem līdz 2016. gada aprīļa vidum tiks noslēgti līgumi kopā 90 miljonu apmērā. Šis piešķīrums palīdzēs ātri paplašināt humānās palīdzības sniegšanu Turcijā, tostarp saistībā ar pārtikas un nepārtikas precēm, veselības aprūpi, ūdeni un sanitāriju un aizsardzību.

Tika pieņemts arī lēmums piešķirt 55 miljonus euro no Eiropas Savienības Reģionālā trasta fonda reaģēšanai uz krīzi Sīrijā, lai atbilstīgi 17. februārī notikušās pirmās mehānisma koordinācijas komitejas sanāksmes secinājumiem steidzamā kārtā atbalstītu uz attīstību orientētu projektu, konkrēti, izglītības jomā. Tā rezultātā 4. martā tika parakstīts reģionu līgums ar UNICEF, saskaņā ar kuru 38 miljoni euro ļaus vēl 110 000 sīriešu bērniem apmeklēt skolu Turcijā tekošā akadēmiskā gada laikā. Tajā pašā laikā ar ES Reģionālā trasta fonda reaģēšanai uz krīzi Sīrijā starpniecību šobrīd tiek īstenoti projekti aptuveni 140 miljonu euro apmērā. Attiecīgās darbības 76 miljonu euro apmērā jau ir atlasītas un identificētas, un līgumi varētu tikt parakstīti līdz 2016. gada aprīļa beigām, ja būs saņemts apstiprinājums trasta fonda nākamajā valdes sēdē 22. martā. Patlaban tiek izstrādāti turpmāki pasākumi 64 miljonu euro apmērā iespējamai līgumu parakstīšanai līdz 2016. gada jūlijam. Turpmāki pārvietojumi no mehānisma uz trasta fondu tiks veikti, ņemot vērā no projektu plānojuma izrietošās vajadzības. Turklāt Komisija trasta fonda ietvaros izstrādā projektus bēgļiem arī tādās jomās kā izglītība, cilvēkresursi un vides infrastruktūra, izmantojot 164,5 miljonus euro, kas tika pārvietoti no Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) programmas 2015. gada beigās. Turpmāko projektu attīstība būs balstīta uz rezultātiem, kas tiks gūti vispusīgā vajadzību analīzē, kuru pašlaik veic Komisija ciešā sadarbībā ar Turciju. Turcijas valdība savu ieguldījumu iesniedza 4. martā. Pamatojoties uz to, vajadzību novērtējumam vajadzētu būt pabeigtam līdz aprīļa vidum. Vienlaikus šobrīd Ankarā notiek tehniskās konsultācijas ar Turcijas iestādēm, lai Komisijai būtu iespējams laikus apzināt un plānot steidzamus un pārdomātus projektus visās jomās, uz kurām attiecas mehānisms. Bez Turcijas iestāžu proaktīvas iesaistīšanās panākumi nebūs iespējami. Notiek arī saziņa ar starptautiskajām finanšu iestādēm un citām organizācijām kā potenciālajiem īstenošanas partneriem. Pasākumiem, kuriem nepieciešama specifiskas zināšanas, Komisija balstīsies uz savu ilggadējo partneru, tostarp ANO, starptautisko finanšu iestāžu, starptautisko organizāciju, dalībvalstu un nevalstisko organizāciju, pieredzi. Tādēļ aprīlī vajadzētu notikt mehānisma koordinācijas komitejas otrajai sanāksmei. Attiecībā uz līdzekļiem — Komisija ir saņēmusi attiecīgos iemaksas sertifikātus no Vācijas un Somijas. Visas dalībvalstis tiek aicinātas ātri darīt pieejamas savas iemaksas, lai būtu iespējama ātra, pakāpeniska mehānisma īstenošana bēgļu vajadzību apmierināšanai Turcijā, atbalstot pašas Turcijas centienu šajā sakarā. 2.5. Sagatavot lēmumus par to, lai pēc iespējas drīzāk atvērtu jaunas pievienošanās sarunu nodaļas, balstoties uz Eiropadomes 2015. gada oktobra secinājumiem Pašreizējais stāvoklis Eiropas Savienības pievienošanās sarunās tika izklāstīts 2015. gada novembra paplašināšanās paketē. Kopš tā laika starpvaldību konferencē 2015. gada 14. decembrī ir tikusi atvērta 17. sarunu nodaļa (ekonomiskā un monetārā savienība). Šajā sakarā tiks apspriestas svarīgas reformas. Šī nodaļa attiecas, piemēram, uz noteikumiem, kas pieprasa centrālo banku neatkarību un aizliedz to, ka centrālās bankas veic valsts sektora tiešo finansēšanu, un to, ka valsts sektoram ir privileģēta piekļuve finanšu iestādēm. Turklāt šobrīd notiek sagatavošanās darbi virzībā uz šādu piecu sarunu nodaļu atvēršanu: 15. nodaļa (enerģētika), 23. nodaļa (tiesu iestādes un pamattiesības), 24. nodaļa (tiesiskums, brīvība un drošība), 26. nodaļa (izglītība un kultūra) un 31. nodaļa (ārpolitika, drošības un aizsardzības politika). Tas ir saskaņā ar Eiropadomes 2015. gada oktobra secinājumiem, kuros pausts aicinājums, ka sarunas ir no jauna jāaktivizē, "lai panāktu progresu sarunās saskaņā ar sarunu programmu un attiecīgajiem Padomes secinājumiem". Komisijas mērķis ir pavasarī pabeigt visus saistītos sagatavošanas dokumentus, lai tos iesniegtu Padomei, neskarot dalībvalstu nostājas un sarunu programmu. Darbs ir labi pavirzījies uz priekšu enerģētikas jomā (15. nodaļa); auglīgas tehniskās apspriedes Ankarā notika 1.-3. martā. Atjauninātu pārbaudes ziņojumu Komisija sniegs aprīlī. Saskaņā ar pieeju, kas piemērota attiecībā uz citām kandidātvalstīm, paredzams, ka tiks ierosināts noteikt kritēriju(-us) sarunu sākšanai. Tādās svarīgās jomās kā tiesu iestādes un pamattiesības un tiesiskums, brīvība un drošība (23. un 24. nodaļa) pēc rakstiskas nostājas saņemšanas no Turcijas tagad tiek organizētas tehniskās konsultācijas. Šīs nodaļas aptver vairākas nopietnas jomas, ieskaitot tādas pamattiesības kā vārda brīvība, tiesu iestādes, korupcijas apkarošanas politika, migrācija un patvērums, vīzu noteikumi, robežu pārvaldība, policijas iestāžu sadarbība un cīņa pret organizēto noziedzību un terorismu. ES sagaida, ka Turcija ievēros visaugstākos standartus attiecībā uz demokrātiju, tiesiskumu un pamatbrīvību, tostarp vārda brīvības, ievērošanu. Sarunu sākšanai šajās būtiskajās jomās kandidātvalstis parasti tiek lūgtas sagatavot visaptverošu rīcības plānu ar konkrētiem termiņiem tiesību aktu saskaņošanai un vajadzīgā budžeta nodrošināšanai. Atjauninātos pārbaudes ziņojumus par šīm nodaļām Komisija varētu izdot maijā. Attiecībā uz izglītību un kultūru (26. nodaļa) Turcija patlaban pabeidz izstrādāt savu precizēto nostāju sarunās. Komisija varēs atjaunināt kopējās nostājas projektu un iesniegt to Padomei aprīlī. Nodaļa par ārpolitiku, drošības un aizsardzības politiku (31. nodaļa) jau ir tikusi rūpīgi izskatīta, un Eiropas Ārējās darbības dienests sagatavo atjauninātu pārbaudes ziņojumu, kurš būs pabeigts aprīlī. 2.6. Sadarbība, lai uzlabotu humanitāro situāciju Sīrijā