Ierosinātie noteikumi var samazināt mēslošanas līdzekļu ražošanas nozares atkarību no būtiski svarīgu primāro izejvielu, piemēram, fosfātu importa, jo šīs izejvielas var arī reģenerēt no organiskajiem sadzīves atkritumiem. Regulas priekšlikumā paredzēti noteikumi par CE-marķētu mēslošanas līdzekļu, tostarp organisko mēslošanas līdzekļu, brīvu apriti ES.

Komisija 2016. gada 17. martā ierosināja Regulu, ar ko izveidos īsteni vienotu tirgu mēslošanas līdzekļiem, kas izgatavoti no otrreizējām izejvielām (jo īpaši no reģenerētiem barības elementiem), tādējādi atkritumu apsaimniekošanas problēmas pārvēršot par ekonomikas iespējām.

Ievērojot apņemšanos, kas pausta Aprites ekonomikas rīcības plānā, Komisija 2016. gadā izvirzīja vairākas galvenās iniciatīvas, lai atbalstītu aprites ekonomikas izveidi. Šīs iniciatīvas aptver visu vērtību ķēdi — no ražošanas līdz patēriņam, atkritumu apsaimniekošanai un otrreizējo izejvielu izmantošanai. Šīs iniciatīvas ir uzskaitītas turpmāk hronoloģiskā secībā atbilstīgi to sagatavošanas datumam.

Darbības, ko Komisija veikusi no Aprites ekonomikas rīcības plāna pieņemšanas brīža, ietver vairākus tiesību aktu priekšlikumus, pirmkārt, atkritumu apsaimniekošanas jomā, nosakot skaidrus mērķus attiecībā uz atkritumu pārstrādi un nosakot vērienīgu ilgtermiņa virzību uz atkritumu rašanās novēršanu un pārstrādi. Turklāt ir sagatavoti arī priekšlikumi par preču pārdošanu tiešsaistē, lai nostiprinātu patērētāju garantijas, par mēslošanas līdzekļiem no reģenerētiem barības elementiem, kā arī priekšlikums par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (pieņemts kopā ar šo ziņojumu). Ir svarīgi, lai likumdevēji censtos panākt šo tiesību aktu priekšlikumu pieņemšanu nekavējoties, tādējādi nodrošinot ātru pāreju uz funkcionējošu aprites ekonomiku.

Aprites ekonomikas pakete, ko Komisija pieņēma 2015. gada 2. decembrī, ir nozīmīgs virzītājspēks, kas ES palīdzēs īstenot pāreju uz pilnīgāku aprites ekonomiku. Šajā paketē iekļauti tiesību aktu priekšlikumi atkritumu apsaimniekošanas jomā, kur izvirzīti ilgtermiņa mērķi attiecībā uz poligonos apglabājamā atkritumu daudzuma samazināšanu un pārstrādes un atkārtotas izmantošanas apjoma palielināšanu. Lai noslēgtu ražojumu aprites ciklu loku, šajā paketē bija iekļauts arī rīcības plāns, kurā ierosinātās darbības atbalsta aprites ekonomiku katrā vērtību ķēdes posmā — no ražošanas līdz patēriņam, remontam un pārstrādei, atkritumu apsaimniekošanai un otrreizējām izejvielām, kas tiek no jauna integrētas ekonomikā. Komisija visas uzskaitītās darbības apņēmās veikt savu pašreizējo pilnvaru ietvaros.

2016. gadā Komisija, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām, sagatavoja ES vadlīnijas nolūkā atvieglot pārtikas ziedošanu. Šīs vadlīnijas dalībvalstu regulatīvajām iestādēm nodrošinās pārtikas sadalei piemērojamo ES noteikumu saskaņotāku interpretāciju. To mērķis ir novērst juridiskus un darbības šķēršļus gan ziedotājiem, gan saņēmējiem, lai nodrošinātu nekaitīgu pārtikas pārpalikumu sadali. Platforma par galvenajiem vadlīniju elementiem diskutēja 2016. gada 29. novembrī; vadlīnijas tiks publicētas 2017. gadā.

Komisija patlaban izstrādā arī vadlīnijas attiecībā uz bijušās pārtikas izmantošanu dzīvnieku barībā, lai palielinātu bijušajā pārtikā esošo barības elementu vērtību, nekaitīgā veidā izmantojot tos dzīvnieku barībā. Tādējādi tiks samazināts atkritumu daudzums, novērsta bijušās pārtikas sadedzināšana vai apglabāšana atkritumu poligonos, to izmantojot par graudaugu un eļļas augu aizstājēju dzīvnieku uzturā, vienlaikus atbrīvojot zemi pārtikas audzēšanai un samazinot ES atkarību no importētas dzīvnieku barības. Minēto vadlīniju projekts arī tika paspriests platformas sanāksmē; tās tiks pabeigtas un publicētas 2017. gadā.

Enerģija no atkritumiem (2017. gada janvāris)

Kopā ar šo ziņojumu Komisija pieņem paziņojumu par procesiem, ko veic, lai ražotu enerģiju no atkritumiem, un to nozīmi aprites ekonomikā. Šā paziņojuma primārais mērķis ir nodrošināt, lai ar enerģijas reģenerāciju no atkritumiem ES varētu sasniegt aprites ekonomikas rīcības plānā izvirzītos mērķus un stingri ņemtu vērā ES atkritumu hierarhiju. Minētajā paziņojumā ir arī izvērtēts, kā varētu optimizēt procesus enerģijas ražošanai no atkritumiem, lai tie palīdzētu sasniegt Enerģētikas savienības stratēģijā un Parīzes nolīgumā izvirzītos mērķus.

Priekšlikums grozīt Direktīvu par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (2017. gada janvāris)

Kopā ar šo ziņojumu Komisija pieņem arī priekšlikumu mērķtiecīgi grozīt Direktīvu par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (“RoHS direktīva”). Direktīvas projekts, mudinot aizstāt dažas bīstamas vielas elektriskās un elektroniskās iekārtās, paplašina šādu iekārtu atkritumu pārstrādes iespējas un ekonomisko rentabilitāti. Direktīvas projektā atkritumu rašanās novēršana ir izvirzīta par atkritumu hierarhijas galveno prioritāti.

Nodrošinot operatoriem iespēju pagarināt elektrisko un elektronisko iekārtu lietošanas ilgumu, attālinās to dzīves cikla beigas un likvidēšana, tādējādi novēršot papildu atkritumu, tostarp bīstamu atkritumu, rašanos. Ir aprēķināts, ka šis pasākums bīstamo atkritumu rašanos ES samazinās par vairāk nekā 3000 tonnu gadā. Elektrisko un elektronisko iekārtu ekspluatācijas laika pagarināšana palīdzēs radīt enerģijas un izejvielu papildu ietaupījumus.

Priekšlikums grozīt RoHS direktīvu:

nodrošinās iespēju sekundārajā tirgū veikt darbības (piemēram, tālākpārdošana, lietotu preču tirgus) ar konkrētām elektriskajām un elektroniskajām iekārtām;

nodrošinās iespēju veikt remontu, izmantojot rezerves daļas no konkrētām elektriskajām un elektroniskajām iekārtām, kas laistas tirgū līdz 2019. gada 22. jūlijam.

Kādas priekšrocības šis priekšlikums radīs Eiropas iedzīvotājiem un uzņēmumiem? Pilnā mērā nodrošināta iespēja veikt darbības sekundārajā tirgū un paplašināta konkrētu elektrisko un elektronisko iekārtu rezerves daļu pieejamība radīs labvēlīgu ekonomisko ietekmi, jo radīs papildu iespējas remonta nozares un sekundārās pārdošanas darba tirgum. Samazināsies izmaksas un administratīvais slogs uzņēmumiem, tostarp MVU, un publiskajām iestādēm. Piemēram, Eiropas slimnīcas pēc 2019. gada ietaupīs aptuveni EUR 170 miljonus, jo būs saglabāta iespēja pārdot un pirkt lietotas medicīnas ierīces (kas, ja nebūtu šā priekšlikuma, pēc pārejas perioda vairs nebūtu iespējams).

Lai atvieglotu elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu sagatavošanu otrreizējai izmantošanai un videi nekaitīgai apstrādei, Komisija sāka arī elektronisko ražojumu ražotāju un pārstrādātāju dialogu ar mērķi uzlabot informācijas apmaiņu par tirgū laistu jaunu iekārtu sagatavošanu otrreizējai izmantošanai un apstrādei.

Platforma aprites ekonomikas finansēšanas atbalstam (2017. gada janvāris)

Kopā ar šo ziņojumu ir izveidota platforma, kas apvieno Komisiju, Eiropas Investīciju banku (EIB), finanšu tirgus dalībniekus un uzņēmumus, lai palielinātu izpratni par aprites ekonomikas uzņēmējdarbības motivāciju un palielinātu ieguldītāju interesi par aprites ekonomikas projektiem. Lai gan aprites ekonomikas ekonomiskais pamats ir skaidrs, šim vēstījumam vēl ir jāsasniedz liela daļa ES uzņēmumu, kā arī finanšu un banku nozari.

Šo platformu veidos trīs pīlāri.

Koordinēšanas un izpratnes veidošanas pīlārs izplatīs labāko praksi potenciālo projektu veicinātāju un citu ieinteresēto personu starpā. Tas analizēs aprites ekonomikas projektu īpašības un to īpašās finansējuma vajadzības, sniegs konsultācijas par banku finansējuma piesaistes uzlabošanas iespējām, kā arī koordinēs darbības saistībā ar aprites ekonomikas finansēšanu. Šim mērķim tiks izveidota speciāla ekspertu grupa.

Padomdevēju pīlārs tiks izmantots, lai izstrādātu aprites ekonomikas projektus un uzlabotu to izredzes piesaistīt banku finansējumu.

Finansēšanas pīlārs veiks izpēti, lai noskaidrotu, vai aprites ekonomikas projektiem ir nepieciešams īpašs finansēšanas instruments.

3.Citas 2016. gada iniciatīvas