EIROPAS KOMISIJA Briselē, 7.4.2017 COM(2017) 157 final Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar

Somijas pieteikumu EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems



PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS 1.Noteikumi, kas piemērojami finansiālajiem ieguldījumiem no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF), ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (“EGF regula”). 2.2016. gada 22. novembrī Somija iesniedza pieteikumu EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF sakarā ar darba ņēmēju atlaišanu no darba uzņēmumā Nokia Oy (turpmāk “Nokia Network Systems”) un 3 piegādes uzņēmumos un pakārtotās ražošanas uzņēmumos Somijā. 3.Pēc šā pieteikuma izvērtēšanas Komisija saskaņā ar visiem EGF regulas piemērojamiem noteikumiem secināja, ka nosacījumi finansiālā ieguldījuma saņemšanai no EGF ir izpildīti. PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS EGF pieteikums EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems Dalībvalsts Somija Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (NUTS 2. līmenis) Helsinki-Ūsimā (Ūsimā) (FI1B), Rietumsomija (Pirkanmā) (FI19), Ziemeļsomija un Austrumsomija (Ziemeļpohjanmā) (FI1D) Pieteikuma iesniegšanas datums 2016. gada 22. novembris Pieteikuma saņemšanas apliecinājuma datums 2016. gada 22. novembris Papildu informācijas pieprasījuma datums 2016. gada 2. decembris Papildu informācijas iesniegšanas termiņš 2017. gada 13. janvāris Izvērtējuma pabeigšanas termiņš 2017. gada 7. aprīlis Intervences kritērijs EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts

Galvenais uzņēmums Nokia Oy (turpmāk “Nokia Network Systems”)

Attiecīgo uzņēmumu skaits 4 Saimnieciskās darbības nozare(-s) (NACE 2. redakcijas nodaļa) 26. nodaļa – Datoru, elektronisko un optisko iekārtu ražošana

Meitasuzņēmumu, piegādes un pakārtotās ražošanas uzņēmumu skaits 3 Pārskata periods 2016. gada 2. jūnijs līdz 2016. gada 2. oktobris Atlaisto darba ņēmēju skaits pārskata periodā (a) 945 Atlaisto darba ņēmēju skaits pirms vai pēc pārskata perioda (b) 0 Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits 945 Atbalsttiesīgo saņēmēju kopskaits 945 Paredzēto atbalsta saņēmēju kopskaits 821 Jauniešu skaits, kuri nestrādā un nemācās vai neapgūst arodu (NEET), kuriem paredzēts sniegt atbalstu 0 Individualizēto pakalpojumu budžets (EUR) 4 154 000 EGF pasākumu īstenošanas budžets (EUR) 249 000 Kopējais budžets (EUR) 4 403 000 EGF ieguldījums (60 %) (EUR) 2 641 800 PIETEIKUMA IZVĒRTĒJUMS Procedūra 4.Pieteikumu EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems Somija iesniedza 12 nedēļu laikā no dienas, kad bija izpildīti EGF regulas 4. pantā minētie intervences kritēriji, t. i., 2016. gada 22. novembrī. Komisija tajā pašā dienā apstiprināja minētā pieteikuma saņemšanu un 2016. gada 2. decembrī pieprasīja no Somijas papildu informāciju. Šī papildu informācija tika sniegta sešu nedēļu laikā no pieprasījuma dienas. Termiņš, līdz kura beigām Komisijai būtu jāizvērtē pieteikuma atbilstība finansiālā ieguldījuma piešķiršanas nosacījumiem, proti, 12 nedēļas no pilnīga pieteikuma saņemšanas dienas, beidzas 2017. gada 7. aprīlī. Pieteikuma atbilstība Attiecīgie uzņēmumi un atbalsta saņēmēji 5.Pieteikums attiecas uz 945 atlaistiem darba ņēmējiem uzņēmumā Nokia Oy un 3 piegādes uzņēmumos. Galvenais uzņēmums darbojas ekonomikas nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 26. nodaļā (Datoru, elektronisko un optisko iekārtu ražošana). 6.Nokia Network Systems ir Nokia Oy pilnībā piederošs meitasuzņēmums Somijā. Nokia Network Systems ir datu tīklošana un komunikāciju aprīkojuma uzņēmums. Uzņēmumi un atlaisto darba ņēmēju skaits pārskata periodā Nokia Oy 940 Lionbridge Oy 1 Eilakaisla Oy 1 ManpowerGroup Solutions Oy 3



Kopējais uzņēmumu skaits: 4 Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits: 945 To pašnodarbināto personu kopējais skaits, kuras beigušas darbību: 0 Atbalsttiesīgo darba ņēmēju un pašnodarbināto personu kopējais skaits: 945 Intervences kritēriji

7.Somija iesniedza pieteikumu saskaņā ar EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem intervences kritērijiem, kuri par nosacījumu izvirza to, ka četru mēnešu pārskata periodā kopā vismaz 500 darba ņēmēju ir atlaisti kādā dalībvalstī, ieskaitot darba ņēmēju atlaišanu piegādes uzņēmumos un pakārtotās ražošanas uzņēmumos. 8.Pieteikuma četru mēnešu pārskata periods ilgst no 2016. gada 2. jūnija līdz 2016. gada 2. oktobrim. 9.Pārskata periodā atlaisto darba ņēmēju skaits ir šāds: –940 darba ņēmēji, kas atlaisti no darba uzņēmumā Nokia Oy, –5 darba ņēmēji, kas atlaisti Nokia Oy 3 piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražošanas uzņēmumos. Atlaisto darba ņēmēju skaita un darbības beigšanas aprēķināšana 10.Pārskata periodā atlaisto darba ņēmēju skaits ir aprēķināts šādi: –945 no datuma, kad darba devējs individuāli paziņo darba ņēmējam par atlaišanu vai darba līguma izbeigšanu. Atbalsttiesīgie saņēmēji 11.Kopējais atbalsttiesīgo saņēmēju skaits ir 945. Saikne starp darba ņēmēju atlaišanu un globalizācijas izraisītām lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, ko risina Regula (EK) Nr. 546/2009 12.Lai noteiktu saikni starp atlaišanas gadījumiem un globalizācijas izraisītām lielām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, ko risina Regula (EK) Nr. 546/2009, Somija apgalvo, ka, ņemot vērā sīvo konkurenci, straujo tehnoloģisko progresu un inovācijas, apvienošanās un pārņemšanas gadījumus un ārpakalpojumu izmantošanu, IKT nozare ir viena no tām rūpniecības nozarēm, kas visvairāk izjūt pārmaiņas pasaules ekonomikā. 13.Sakarā ar aizvien lielāku vajadzību strauji mainīgos konkurences apstākļos gūt konkurences priekšrocības, galvenokārt attiecībā pret konkurentiem no Austrumāzijas, IKT nozarē Eiropas ražotāji uzticēja ārpakalpojumu sniedzējiem komponentu ražošanu un ražošanas procesus kopumā. 14.Konkurenti no Austrumāzijas līdz šim konkurējuši uz zemākas peļņas rēķina. Šobrīd tie savu peļņu no jauna investē pētniecībā un izstrādē. Konkurenti no Austrumāzijas ienāk tirgū agresīvi, nostādot Eiropas uzņēmumus vēl sarežģītākā situācijā. 15.Nozarē bijis vērojams cenu kritums un ir samazinājies pieprasījums no telekomunikāciju operatoriem. Taču par spīti tam Ķīnas uzņēmumi joprojām turpina ienākt Eiropas tirgos. 16.Ražojumu un saistīto programmatūras risinājumu dzīves cikls ir ļoti īss. Ar ražojumiem un/vai programmatūru saistītā zinātība un izglītība, kas vajadzīga šajā jomā, ātri zaudē aktualitāti. 17.Starp darba ņēmējiem no ES un no valstīm ārpus ES pastāv sīva konkurence. Darba ņēmēji Eiropas IKT nozarē noveco un ir mazāk izglītoti nekā viņu kolēģi Amerikā un Āzijā. Salīdzinājumā ar darba ņēmējiem citās nozarēs Somijas IKT speciālisti saskaras ar aizvien lielāku pasaules mēroga konkurenci. 18.Līdz šim saistībā ar datoru, elektronisko un optisko iekārtu ražošanas nozari ir iesniegti 15 EGF pieteikumi, no kuriem 12 pieteikumu pamatā ir ar tirdzniecību saistīta globalizācija un 3 – globālā finanšu un ekonomiskā krīze. No šiem 15 pieteikumiem Somija ir iesniegusi trīs pieteikumus. Notikumi, kas izraisījuši darba ņēmēju atlaišanu un darbības beigšanu 19.Somijas IKT nozarē pēdējos divos gados darbā pieņemti daudzi jauni darbinieki, taču vienlaikus ļoti daudzi ir atlaisti. Ir vērojams liels spiediens saglabāt ražojumu konkurētspēju.

20.IT tīklu nozarē pēdējo gadu laikā ir iezīmējušās dažas būtiskas tendences. Aizvien pieaug vajadzība kāpināt efektivitāti un paplašināt pakalpojumu klāstu. 21.Tehnoloģiju nozarē 2008. gadā vidēji bija nodarbināti 326 000 personu. 2015. gadā nozarē strādāja 289 000 personu. Šajā sektorā IKT nozarē nodarbināto skaits pieauga no 52 000 (2008. g.) līdz 60 000 (2015. g.). Šajā laikposmā daudzas darbvietas izzuda, taču IKT nozarē tika izveidotas daudzas citas darbvietas. 22.Lai spētu konkurēt ar lielākiem konkurentiem tīkla komunikāciju nozarē, uzņēmums Nokia Oy pēdējos gados ir izveidojis kopuzņēmumu ar Siemens tīkla tehnoloģiju nozarē, ir vienojies par dažu savu uzņēmumu pārdošanu Microsoft un ir apvienojies ar Alcatel. 2016. gadā Nokia Oy paziņoja par darbinieku skaita samazinājumiem. Nokia Oy līdz 2018. gada beigām vēlas samazināt darbības izmaksas par 900 miljoniem euro gadā. Vienlaikus Nokia veica darbības nolūkā savus resursus pārorientēt uz nākotnes tehnoloģijām. 23.Nokia Oy pasaules mērogā īstenotā pārveides programma, tostarp darbinieku skaita samazinājumi, ir vajadzīga, lai uzņēmums spētu konkurēt ar konkurentiem no Austrumāzijas. Tiek lēsts, ka saistītie darbinieku skaita samazinājumi tiks pabeigti līdz 2018. gada beigām. 24.Personām, kas zaudēja darbu uzņēmumā Nokia Oy 2016. gadā, ir augsta (40 %) un vidēja (60 %) līmeņa kvalifikācija. Šīs personas bija nodarbinātas programmēšanā un dizaina izstrādē. Paredzamā atlaišanas ietekme uz ekonomiku un nodarbinātību vietējā, reģionālā un valsts līmenī Ūsimā 25.Ūsimā vispārējā ekonomiskā situācija galvenajās nozarēs pasliktinās, un pēdējo trīs mēnešu laikā apakšnozarēs ir samazināts darbinieku skaits. Uzņēmumu kopējais pārdošanas apgrozījums IKT nozarē 2016. gada pirmajā ceturksnī saruka par 2,5 %. 26.Laikā no 2012. līdz 2016. gadam apjomīga darba ņēmēju atlaišana Espo, Helsinkos un Vantā galvenokārt skāra elektronikas un programmatūras apakšnozares (minētajā periodā darbu zaudēja 6 000 darba ņēmēju). Darbinieku skaitu samazinājuši arī mazāki uzņēmumi un apakšuzņēmēji. 27.Nokia Oy ir lielākais IKT uzņēmums Somijā. 2014. gadā Ūsimā tika izveidoti 730 jauni IKT uzņēmumi, bet darbību izbeidza 759 uzņēmumi. Tajā pašā gadā IKT uzņēmumu skaits Ūsimā bija 7 114 (t. i., 51 % no kopskaita visā valstī). 28.Darba ņēmējiem, kas atlaisti no darba uzņēmuma Nokia Oy Ūsimā, galvenokārt ir augsta un vidēja līmeņa kvalifikācija; puse no tiem ir vecāki par 50 gadiem. Šīs personas bija nodarbinātas programmēšanā un dizaina izstrādē. Viņu profesionālās prasmes bieži vien vairs nav aktuālas. 29.Grūtā situācijā Ūsimā nonākuši augsti izglītoti inženieri un darba ņēmēji, kas vecāki par 50 gadiem. 30.Bezdarba līmenis augsti izglītotu personu vidū kopumā ir augsts; te neietilpst tikai darba ņēmēji ar kvalifikāciju tehnoloģiju jomā. Ūsimā bezdarba līmeņa statistikas datos iekļauti arī biroja darbinieki, grāmatveži un algu aprēķināšanas darbinieki. Pirkanmā 31.Mērot pēc apgrozījuma, ražojošā rūpniecība ir lielākā tautsaimniecības nozare Pirkanmā; galvenās apakšnozares ir tehnoloģijas (48 %), mežrūpniecība (25 %) un ķīmiskā, gumijas un plastmasas rūpniecība (18 %). 32.Pirkanmā Nodarbinātības un ekonomiskās attīstības birojā 2016. gada septembrī bija reģistrēti 36 186 nenodarbināti darba meklētāji, kas ir par 1 % vairāk nekā iepriekšējā gadā. Bezdarba līmenis Pirkanmā jau ilgstoši pārsniedz vidējo rādītāju valstī. 33.Galvenais iemesls, kādēļ pēdējos gados pastāvīgi saglabājies augsts bezdarba līmenis, ir krīze eksportorientētās un ražojošās rūpniecības darbībās reģionā, kā arī krasās strukturālās pārmaiņas, jo īpaši IKT nozarē. 2015. gadā lielākie IKT uzņēmumi Pirkanmā no darba atlaida vairāk nekā 1 000 darba ņēmēju. 34.Strukturālās problēmas, kas pašlaik aktuālas Pirkanmā, atspoguļo bezdarba līmeņa pieaugums augsti izglītoto personu vidū, kas laikā no 2012. līdz 2016. gadam pieaudzis vairāk nekā divas reizes. 2016. gada vidū aptuveni 33 % no bezdarbniekiem ar akadēmisku grādu ir bijuši bez darba ilgāk nekā gadu (bez pārtraukuma). Ziemeļpohjanmā 35.Bezdarba līmenis joprojām ir augsts Ziemeļu Ostrobotnijas reģionā. Nenodarbinātu darba meklētāju īpatsvars ir saglabājies virs vidējā rādītāja valstī. 2016. gada aprīļa beigās bezdarba līmenis valstī kopumā bija 13,0 %, savukārt Ziemeļu Ostrobotnijā šis rādītājs bija 14,3 % un Oulu — 16,1 %.

36.Ziemeļu Ostrobotnijā lielākā daļa IKT nozares izvietojusies Oulu reģionā. Problemātiskā uzņēmējdarbības vide un uzņēmumu centieni racionalizēt savas darbības pēdējo gadu laikā ir noveduši pie drastiskiem darbinieku skaita samazinājumiem. 37.Salīdzinājumā ar rādītājiem aizgājušās desmitgades beigās darba ņēmēju skaits šajā reģionā ir būtiski sarucis. Samazinājumu un ekonomijas dēļ valsts sektors vairs nenodarbina tik daudz personu kā agrāk. Ieilgusī ekonomiskā lejupslīde un strukturālās pārmaiņas jomā ir novedusi pie ilgstošiem bezdarba periodiem. 38.Darba ņēmēju atlaišana uzņēmumā Nokia Oy ir vēl vairāk pasliktinājusi bezdarba problēmu IKT nozarē Oulu, kur stāvoklis jau iepriekš bija slikts. Oulu ir nomaļš reģions; tuvumā nav citu pilsētu ar alternatīvām darbvietām. 39.Situācija reģionā ir īpaši problemātiska IKT projektu vadītājiem un montāžas darbiniekiem. Šīs personas ir bijušas bez darba ilgu laiku, tāpēc viņu speciālās zināšanas ir kļuvušas neaktuālas. 40.Oulu reģionā ir nodarbinātības izdevības jaunās izaugsmes nozarēs. Daudzi no atlaistajiem darba ņēmējiem ir ļoti kompetenti dizaina un ražojumu izstrādes jomā, ko varētu izmantot IKT nozarē vai nozarēs, kas izstrādā IKT lietotnes. Paredzētie atbalsta saņēmēji un ierosinātās darbības Paredzētie atbalsta saņēmēji 41.Aplēsts, ka pasākumos varētu piedalīties 821 atlaistais darba ņēmējs. Potenciālos dalībniekus pēc to dzimuma, valstspiederības un vecuma grupas var iedalīt šādi: Kategorija Paredzēto atbalsta

saņēmēju skaits Dzimums: vīrieši: 608 (74,0 %) sievietes: 213 (26,0 %) Valstspiederība: ES valstspiederīgie: 800 (97,4 %) trešo valstu valstspiederīgie: 21 (2,6 %) Vecuma grupa: 15–24 gadi: 6 (0,7 %) 25–29 gadi: 12 (1,5 %) 30–54 gadi: 632 (77,0 %) 55–64 gadi: 167 (20,3 %) vecāki par 64 gadiem: 4 (0,5 %) (*) Lai izvairītos no decimālskaitļiem, skaitļi ir noapaļoti. Ierosināto darbību attiecināmība 42.Individualizētie pakalpojumi, kas sniedzami atlaistajiem darba ņēmējiem, sastāv no šādām darbībām. –Izaugsmes vadības pasākumi un citi sagatavošanās pasākumi darba meklēšanas apmācību mērķis ir sniegt dalībniekiem informāciju par darba tirgu, palīdzēt viņiem, plānojot savas iespējas, un uzlabot un atjaunināt darba meklēšanas prasmes. Darbvadība: šis pasākums paredzēts, lai atbalstītu un vadītu darba meklētāju darba meklēšanas gaitā un apmācībā darbavietā. Šā pasākuma ietvaros darba meklētājam tiks sniegti padomi darba meklēšanā. –Karjeras veidošana: šis pasākums paredzēts darba meklētājiem, kam vajadzīgs funkcionāls, intensīvs un ilgtermiņa atbalsts karjeras plānošanā. Tā pamatā galvenokārt būs grupās organizētas darbības. –Ekspertu novērtējumi: šā pasākuma mērķis ir novērtēt darba meklētāju situāciju un vajadzību pēc pakalpojumiem. Tiks arī organizēta tā saucamā profilu spēle, kas palīdzēs darba meklētājiem apzināt savas kompetences jomas. –Nodarbinātības un uzņēmējdarbības pakalpojumi Darba meklētājiem tiks sniegta informācija, padomi un ekspertu pakalpojumi tam, lai tie atkal kļūtu par darba ņēmējiem. Tiks izmantoti arī EURES tīkla pakalpojumi, lai darba meklētājus iepazīstinātu ar darba piedāvājumiem ārvalstīs. Apmācība tiks sniegta arodmācības un uzņēmējdarbības atbalsta apmācību ceļā. Piedāvātie kursi pārsvarā kvalificējami kā specializēta apmācība, tostarp apmācība, par kuru izsniedz diplomu. –Uzņēmējdarbības uzsākšanas dotācijas paredzētas tam, lai veicinātu uzņēmējdarbību un individuālu personu pašnodarbinātību. Uzņēmējdarbības uzsākšanas dotācijas mērķis ir nodrošināt ienākumus topošajam uzņēmējam laikā, kas saskaņā ar aplēsēm nepieciešams pilna laika uzņēmējdarbības uzsākšanai un izveidei. –Atlaistajiem darba ņēmējiem būs pieejamas algas subsīdijas, lai atbalstītu nodarbinātību jaunā darbvietā vai prakses vietā, uz ierobežotu laikposmu samazinot jaunā darba devēja algu izmaksas. Algas subsīdija ir 30–50 % no darba ņēmēja algas izmaksām uz ierobežotu laiku (6–24 mēneši).

–Pabalsts par ceļa, uzturēšanās un pārcelšanās izmaksām Darba meklētājam var piešķirt pabalstu ceļa un uzturēšanās izmaksām, kas rodas darba meklēšanas sakarā, vai ceļa un uzturēšanās izmaksām, kas rodas sakarā ar dalību apmācības pasākumos, kā arī var piešķirt kompensāciju par pārcelšanās izdevumiem. 43.Aprakstītās ierosinātās darbības ir aktīvi darba tirgus pasākumi atbilstīgi EGF regulas 7. pantā noteiktajām darbībām, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu. Šīs darbības neaizstāj pasīvus sociālās aizsardzības pasākumus. 44.Somija ir sniegusi nepieciešamo informāciju par darbībām, kas attiecīgajiem uzņēmumiem ir obligāti jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem. Iestādes ir apliecinājušas, ka EGF finansiālais ieguldījums neaizstās minētās darbības. Aplēstais budžets 45.Paredzamās kopējās izmaksas ir EUR 4 403 000, kas ietver izdevumus par individualizētajiem pakalpojumiem EUR 4 154 000 apmērā un izdevumus par sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kā arī kontroles un ziņošanas pasākumiem EUR 249 000 apmērā. 46.Kopējais finansiālais ieguldījums, kas pieprasīts no EGF, ir EUR 2 641 800 (60 % no kopējām izmaksām). Darbības Aplēstais dalībnieku skaits Aplēstās izmaksas par vienu dalībnieku

(EUR)* Aplēstās kopējās izmaksas (EUR) Individualizēti pakalpojumi (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu) Izaugsmes vadības pasākumi un citi sagatavošanās pasākumi (Valmennukset ja muut valmentavat toimenpiteet) 200 1 200 240 000 Nodarbinātības un uzņēmējdarbības pakalpojumi (Työllisyys- ja yrityspalvelut) 733 621 455 000 Apmācība (Koulutus) 420 6 500 2 730 000 Uzņēmējdarbības uzsākšanas dotācija (Starttiraha) 15 9 000 135 000 Ekspertu novērtējumi (Asiantuntija-arvioinnit) 30 1 333 40 000 Starpsumma (a): Procentuāli no individualizēto pakalpojumu kopuma — 3 600 000 (86,66 %) Pabalsti un stimuli (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu) Algas subsīdija (Palkkatuki) 60 9 000 540 000 Pabalsts par ceļa, uzturēšanās un pārcelšanās izmaksām (Liikkuvuusavustus) 100 140 14 000 Starpsumma (b): Procentuāli no individualizēto pakalpojumu kopuma — 554 000 (13,34 %) Darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 4. punktu 1. Sagatavošanās darbības — 9 000 2. Pārvaldība — 161 000 3. Informācija un publicitāte — 59 000 4. Kontrole un ziņošana — 20 000 Starpsumma (c): Procentuāli no kopējām izmaksām: — 249 000 (5,66 %) Kopējās izmaksas (a + b + c): — 4 403 000 EGF ieguldījums (60 % no kopējām izmaksām) — 2 641 800 (*) Lai izvairītos no tā, ka jānorāda zīmes aiz komata, aplēstās izmaksas uz vienu darba ņēmēju tika noapaļotas. Tomēr noapaļošana neietekmē katra pasākuma kopējās izmaksas. 47.To darbību izmaksas, kuras iepriekš minētajā tabulā noteiktas kā darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu, nepārsniedz 35 % no saskaņotā individualizēto pakalpojumu kopuma kopējām izmaksām. Somija apstiprināja, ka šīs darbības ir atkarīgas no tā, vai paredzētie atbalsta saņēmēji piedalās darba meklēšanas vai apmācības pasākumos. 48.Somija apstiprināja, ka ieguldījumu izmaksas pašnodarbinātībai, uzņēmējdarbības sākšanai un darba ņēmēju pārņemšanai nepārsniegs EUR 15 000 vienam atbalsta saņēmējam. Izdevumu atbilstības periods 49.Somija sāka sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem 2016. gada 2. jūnijā. Tāpēc par izdevumiem saistībā ar šīm darbībām ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu no 2016. gada 2. jūnija līdz 2018. gada 22. novembrim. 50.Somijai 2016. gada 2. jūnijā sāka rasties administratīvie izdevumi saistībā ar EGF īstenošanu. Tāpēc par izdevumiem saistībā ar sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un publicitātes, kontroles un ziņošanas darbībām ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu no 2016. gada 2. jūnija līdz 2019. gada 22. maijam. Papildināmība ar darbībām, ko finansē no valsts vai Savienības fondiem 51.Valsts priekšfinansējuma vai līdzfinansējuma avots ir Nodarbinātības un ekonomikas ministrijas (MEE) Administratīvās nodaļas valsts nodarbinātības dienestu budžeta pozīcija. Dažus pakalpojumus finansēs arī no ekonomiskās attīstības, transporta un vides centru (ELY centru) un nodarbinātības un ekonomiskās attīstības biroju (TE biroji) darbības izdevumiem. Tehniskā atbalsta uzdevumus finansēs no MEE un ELY centru darbības izdevumiem. 52.Somija ir apstiprinājusi, ka iepriekš aprakstītie pasākumi, kas saņem EGF finansiālu ieguldījumu, nesaņems finansiālus ieguldījumus no citiem Savienības finanšu instrumentiem. Procedūras, ko ievēro, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, vai sociālajiem partneriem, kā arī vietējām un reģionālām iestādēm 53.Somija ir norādījusi, ka saskaņotais individualizēto pakalpojumu kopums ir sagatavots, apspriežoties ar ieinteresētajām personām. MEE ir izveidojusi grupu, kura risina darba ņēmēju atlaišanas gadījumus uzņēmumā Nokia un piedalās EGF pieteikuma sagatavošanā. 54.Šajā darba grupā ietilpst pārstāvji no Pirkanmā, Ūsimā un Ziemeļpohjanmā ELY centriem un TE birojiem. Citi pārstāvji ir no uzņēmuma Nokia Oy, Somijas Tehnoloģiju nozaru apvienības, arodbiedrības Pro un Profesionālo inženieru apvienības Somijā.

Pārvaldības un kontroles sistēmas 55.Pieteikums ietver pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, kurā norādīti iesaistīto struktūru pienākumi. Somija ir informējusi Komisiju, ka finansiālo ieguldījumu pārvaldīs MEE, kura rīkojas kā EFG pārvaldības un sertifikācijas iestāde un kā starpniekstruktūra EGF līdzekļu sadalē. EGF pārvaldības funkcijas ir uzticētas Nodarbinātības un uzņēmējdarbības departamentam. 56.Apstiprināšanas funkcijas uzticētas Cilvēkresursu un administratīvajai nodaļai. Maksājumus atbalsta saņēmējiem veic ar reģionālo ELY centru un TE biroju starpniecību. 57.Attiecībā uz revīziju, atbildīgā organizācija ir neatkarīga iekšējās revīzijas vienība, kas darbojas MEE pastāvīgā sekretāra vadībā. Saistības, ko uzņēmusies attiecīgā dalībvalsts 58.Somija ir sniegusi visus nepieciešamos apliecinājumus tam, ka: –piekļuvē ierosinātajām darbībām un to īstenošanai tiks piemēroti vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi, –ir ievērotas valstu un ES tiesību aktos paredzētās prasības par kolektīvo atlaišanu, –uzņēmumi, kuros atlaisti darba ņēmēji un kuri pēc atlaišanas ir turpinājuši darbību, ir ievērojuši juridiskos pienākumus, kas attiecas uz darba ņēmēju atlaišanu, un ir snieguši darba ņēmējiem atbilstošu palīdzību, –ierosinātās darbības nesaņems finansiālu atbalstu no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem, kā arī tiks novērsta jebkāda dubulta finansēšana, –ar ierosinātām darbībām papildinās no struktūrfondiem finansētās darbības, –EGF finansiālais ieguldījums atbildīs procesuālajiem un materiālajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu. IETEKME UZ BUDŽETU Budžeta priekšlikums 59.EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu EUR 150 miljonu apmērā (2011. gada cenās), kā paredzēts 12. pantā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam. 60.Pēc pieteikuma izskatīšanas attiecībā uz EGF regulas 13. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem un ņemot vērā paredzēto atbalsta saņēmēju skaitu, ierosinātās darbības un aplēstās izmaksas, Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus EUR 2 641 800 apmērā, kas veido 60 % no kopējām ierosināto darbību izmaksām, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar pieteikumu. 61.Ierosināto lēmumu izmantot EGF pieņems kopā Eiropas Parlaments un Padome, kā paredzēts 13. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību. Saistītie tiesību akti 62.Vienlaikus ar priekšlikumu lēmumam par EGF līdzekļu izmantošanu Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegs priekšlikumu par līdzekļu pārvietošanu uz attiecīgo budžeta pozīciju EUR 2 641 800 apmērā. 63.Tajā pašā laikā, kad Komisija pieņem priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu, tā ar īstenošanas aktu pieņems lēmumu par finansiālo ieguldījumu, kas stājas spēkā dienā, kad Eiropas Parlaments un Padome pieņem ierosināto lēmumu izmantot EGF.

Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar

Somijas pieteikumu EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006, un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību un jo īpaši tā 13. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1)Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) mērķis ir sniegt atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba, un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies, jo globalizācijas rezultātā ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finanšu un ekonomikas krīze vai sākas jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un palīdzēt viņiem no jauna iekļauties darba tirgū. (2)EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 150 miljonus gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 12. pantā. (3)2016. gada 22. novembrī Somija iesniedza pieteikumu EGF izmantošanai sakarā ar darba ņēmēju atlaišanu saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta saimniecisko darbību statistiskajā klasifikācijā Eiropas Kopienā (NACE) 2. red. 26. nodaļā (Datoru, elektronisko un optisko iekārtu ražošana), Somijā. Pieteikums tika papildināts ar papildu informāciju, kas iesniegta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktu. Šis pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. pantā noteiktajām prasībām par EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanu. (4)Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu EUR 2 641 800 apmērā saistībā ar Somijas iesniegto pieteikumu. (5)Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs EGF izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas, IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU. 1. pants Savienības 2017. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 2 641 800 saistību un maksājumu apropriācijās. 2. pants Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no [tā pieņemšanas datuma]. Briselē,