1.

iesniedz Padomei šādus ieteikumus: a) ņemot vērā to, ka ES krimināltiesiskuma telpai ir jāpamatojas uz pamattiesību ievērošanu, atsākt darbu pie jautājuma par pamattiesībām un nekavējoties pieņemt: — tādu efektīvu juridisku instrumentu par procesuālajām garantijām kriminālprocesos, kurš pamatojas uz nevainīguma prezumpcijas principu, piemēram, tiesības uz “Tiesību vēstuli”, tiesības saņemt juridiskās konsultācijas, tiesības nepieciešamības gadījumā saņemt bezmaksas juridiskās konsultācijas gan pirms lietas iztiesāšanas, gan tiesas laikā, tiesības sniegt pierādījumus, tiesības saņemt informāciju par apsūdzības būtību un/vai iemesliem un/vai aizdomu pamatu aizdomās turētajai personai / tiesājamai personai saprotamā valodā, tiesības iepazīties ar visiem attiecīgajiem dokumentiem aizdomās turētajai personai / tiesājamai personai saprotamā valodā, tiesības uz mutisko tulkojumu, tiesības uz lietas izskatīšanu, tiesības uz aizstāvību, tādu aizdomās turamo personu / tiesājamo personu aizsardzība, kuras neizprot tiesvedību vai nevar sekot tai līdzi, minimālie standarti attiecībā uz nepilngadīgu aizdomās turamo personu / nepilngadīgu tiesājamu personu apcietināšanu, apcietināšanas nosacījumiem un aizsardzību, kā arī efektīvi un personām pieejami pārsūdzības mehānismi, — vispusīgu tiesisko regulējumu, kas nodrošina noziegumu upuriem visplašāko aizsardzību, tostarp atbilstīgu kompensāciju izmaksu un liecinieku aizsardzību, jo īpaši organizēto noziegumu izskatīšanas lietās, — juridisku instrumentu par liecību pieņemamību kriminālprocesos, — pasākumus, kas paredzēti, lai noteiktu minimuma standartus attiecībā uz apstākļiem cietumos un aizturēšanas nosacījumiem, kā arī ieslodzīto personu tiesību kopumu ES, tostarp arī tiesības uz saziņu un konsulāro palīdzību, — pasākumus, kuri būtu galvenais pilsoniskās sabiedrības un iestāžu virzītājspēks cīņā pret mafijām, kā arī rīkoties, lai pieņemtu tiesisku instrumentu par starptautisku noziedzīgu organizāciju finanšu līdzekļu un īpašumu konfiskāciju un izmantošanu sociāliem mērķiem; b) ņemot vērā to, ka savstarpējās atzīšanas princips ir stūrakmens, uz kuru pamatojas tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās, pēc iespējas ātrāk pieņemt tos ES juridiskos instrumentus, kuri vēl ir nepieciešami, lai pabeigtu šā principa īstenošanu, kā arī nodrošināt līdzvērtīgu standartu izstrādi procesuālo tiesību jomā un tuvināt to noteikumu minimumu, kas saistīti ar kriminālprocesa aspektiem; c) kopīgi ar dalībvalstīm efektīvi īstenot savstarpējās atzīšanas principu krimināltiesiskuma jomā, pievēršot pienācīgu uzmanību sarežģījumiem un sasniegumiem, īstenojot un ikdienā piemērojot Eiropas apcietinājuma orderi un nodrošinot, lai dalībvalstis, piemērojot šo principu, ievērotu pamattiesības un vispārējos tiesību principus saskaņā ar ES līguma 6. pantu; d) aicināt dalībvalstis piemērot proporcionalitātes principu, īstenojot pamatlēmumu par Eiropas apcietinājuma orderi, un vērš uzmanību uz citiem juridiskiem instrumentiem, piemēram, uzklausīšana, izmantojot videokonferenci, kuri varētu izrādīties lietderīgi īpašos gadījumos, ja tiek nodrošināti piemēroti aizsardzības pasākumi; e) sadarbībā ar Parlamentu izvērtēt savstarpējās sadarbības krimināllietās pašreizējo stāvokli Eiropas Savienībā, ņemot vērā gan nepilnības, gan panākumus; f) kopīgi ar Komisiju un Parlamentu izveidot kompetentu komiteju, kuras sastāvā būtu juristi, lai sagatavotu pētījumu par līdzībām un atšķirībām visu dalībvalstu krimināltiesību sistēmās un iesniegtu priekšlikumus par tādas ES krimināltiesiskuma telpas izveidi, kura līdzsvaros kriminālprocesu efektivitāti un individuālo tiesību aizsardzību; g) kopīgi ar Komisiju un Parlamentu un sadarbībā ar Eiropas Padomes attiecīgajām komitejām, piemēram, CEPEJ, un pašreizējiem Eiropas sadarbības tīkliem, kas darbojas krimināllietu jomā, un ņemot vērā arī Eiropas Kopienu Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas prakses īstenošanas līmeni dalībvalstīs, izveidot šajā jomā objektīvu, taisnīgu, pārredzamu, vispārēju, horizontālu un nepārtrauktu ES politikas un juridisko instrumentu īstenošanas, kā arī tiesu kvalitātes un efektivitātes, integritātes un taisnīguma pārraudzības un novērtēšanas sistēmu, kura veidota pēc līdzīgas Šengenas novērtēšanas sistēmas parauga un ar kuras palīdzību vismaz reizi gadā var sagatavot ticamus ziņojumus. Jo īpaši, izmantojot novērtēšanas sistēmu, būtu: — jāizveido novērtēšanas tīkls, kas ietver gan politisko, gan tehnisko līmeni, — pamatojoties uz pašreizējo novērtēšanas sistēmu pārskatu, jānosaka prioritātes, darbības joma, kritēriji un metodes, paturot prātā, ka novērtējumam nevajadzētu būt teorētiskam, bet tam drīzāk jānovērtē ES politiku ietekme, pamatojoties uz tieslietu ikdienas pārvaldību, kā arī tiesu kvalitāti, efektivitāti, integritāti un taisnīgumu un ņemot vērā arī Eiropas Kopienu Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas prakses īstenošanas līmeni dalībvalstīs, — jāizvairās no sinerģiju dublēšanās un jāveicina sinerģiju veidošanās ar pašreizējām novērtēšanas sistēmām, — jāizmanto jaukta pieeja, kurā ietilpst gan statistiskā un tiesiskā informācija, gan ES instrumentu praktiskās piemērošanas novērtējums, — jāapkopo dati, kurus var salīdzināt, un jāizvērtē, ciktāl iespējams, jau pieejamie dati, — pastiprināti jāiesaista Parlaments abos novērtēšanas sistēmas līmeņos, gan politiskā, gan tehniskā līmenī; h) kopīgi ar Komisiju un Parlamentu noteikt tiesiskās apmācības pašreizējo stāvokli Eiropas Savienībā, kā arī tās trūkumus un vajadzības, un, izvairoties no nevajadzīgas centienu dublēšanās, nekavējoties rīkoties, lai sekmētu īstas ES tiesvedības kultūras izveidi, dibinot Eiropas Juridisko skolu, kurā mācītos tiesneši, prokurori, aizstāvji un citas tiesvedībā iesaistītās personas un kura: — tiktu veidota ar Komisijas palīdzību, pamatojoties uz pašreizējo Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu un nākotnē to attīstot par ES institūtu, kas būtu saistīts ar pašreizējām aģentūrām, un tai būtu stabila un piemērota struktūra, kurā būtiska nozīme tiktu piešķirta valstu juridiskajām skolām, tiesiskās sadarbības tīkliem un citām organizācijām, piemēram, Eiropas Tiesību akadēmijai, kā arī aizstāvības tiesību organizācijām, — vadītu un tālāk attīstītu tiesu iestāžu apmaiņas programmas, — izstrādātu tiesisko apmācību vienotu mācību programmu, nodrošinot, lai tajā atbilstīgi dažādām tiesību jomām tiktu iekļauta Eiropas komponente, — piedāvātu gan pamatapmācību, gan tālākapmācību Eiropas tiesnešiem, prokuroriem un aizstāvjiem, pamatojoties uz brīvprātības principu, — stiprinātu tiesu iestāžu, juristu un citu iesaistīto dalībnieku lingvistiskās iemaņas, — piedāvātu šādu apmācību arī kandidātvalstīs un citās valstīs, ar kurām ES ir noslēgusi sadarbības un partnerības nolīgumus; i) mudināt dalībvalstis pēc iespējas ātrāk pilnībā īstenot Padomes lēmumu par Eurojust stiprināšanu un grozījumu Padomes lēmumā 2002/187/TI (5613/2008) (18), aicināt dalībvalstu iestādes iesaistīt Eurojust sadarbības procedūru sākumposmos un pārvarēt valstu līmenī izrādīto nevēlēšanos dalīties informācijā un pilnā apjomā sadarboties, kā tas notiek valsts līmenī, kā arī pilnībā iesaistīt Parlamentu sadarbībā ar Komisiju un Eurojust nākamajās darbībās, lai panāktu pareizu lēmuma par Eurojust ieviešanu īstenošanu; j) sagatavot iepriekšminētā lēmuma īstenošanas plānu, jo īpaši attiecībā uz Eurojust kompetenci par: — jurisdikcijas nesaskaņu risināšanu, — pilnvarām veikt izmeklēšanu vai kriminālvajāšanu; k) rīkoties, lai ik gadu līdz ar ES konsolidējošiem ziņojumiem varētu publicēt visaptverošu ziņojumu par noziegumiem, kuri attiecas uz īpašām jomām, tādām kā OCTA (Organizētās noziedzības draudu izvērtējums), Eurojust gada ziņojums u. c.; l) aicināt dalībvalstis turpināt darbu pie Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvas par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par jurisdikcijas pretrunu novēršanu un risināšanu krimināltiesvedībā (5208/2009), ievērojot aizdomās turamo vai tiesājamo personu tiesības saņemt informāciju un tiesības piedalīties visos kriminālās jurisdikcijas izvēles procesa posmos, un apspriesties vēlreiz ar Parlamentu, ņemot vērā sarunu laikā ar Padomi panākto progresu; m) pievērst pienācīgu uzmanību jauno tehnoloģiju piedāvātajām priekšrocībām, lai nodrošinātu augstu sabiedrības drošības līmeni, un pilnībā izmantot interneta piedāvātās iespējas, lai izplatītu informāciju, stiprinātu nesen izveidotā “Tiesiskuma foruma” lomu, izstrādātu jaunas apmācības metodes (e–mācības), apkopotu datus un apmainītos ar tiem, tādējādi atjauninot un stiprinot tādas pašreizējās datu bāzes kā muitas datu bāzes, kuras ir būtiskas cīņā pret kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, vienlaikus nodrošinot personu privātās dzīves aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi, kas jāveic sakarā ar policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās;