Paskaidrojuma raksts

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

Eiropas Savienība (ES) un 26 dalībvalstis ir parakstījušas Minamatas konvenciju par dzīvsudrabu (“Konvencija”), par ko sarunas risināja Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmas (UNEP) ietvaros un ko 2013. gada oktobrī pieņēma Pilnvaroto pārstāvju konferencē Kumamoto, Japānā.

Šī Konvencija ir galvenais starptautiskais tiesiskais regulējums, kura mērķis ir aizsargāt cilvēka veselību un vidi no antropogēnām emisijām un dzīvsudraba un tā savienojumu emisijām (“dzīvsudraba emisijas”) gaisā, ūdenī un augsnē. Tā attiecas uz visu dzīvsudraba aprites ciklu, sākot no dzīvsudraba ieguves līdz dzīvsudraba atkritumu apglabāšanai.

Konvencijas 8. pants paredz, ka Pusēm jākontrolē un, ja iespējams, jāsamazina dzīvsudraba emisijas gaisā no stacionāriem piesārņojuma avotiem, kas ietilpst tās D pielikumā uzskaitītajās avotu kategorijās. Saskaņā ar Konvencijas 8. panta 2. punkta b) apakšpunktu Puse var izvēlēties reglamentēt tikai daļu no avotu kategorijā ietilpstošajiem avotiem ar nosacījumu, ka šī daļa aptver vismaz 75 % emisiju attiecīgajā avotu kategorijā.

Saskaņā ar Konvencijas 8. panta 4. punktu Puses pieprasa, lai attiecībā uz visiem “jauniem avotiem” tiktu izmantoti labākie pieejamie tehniskie paņēmieni (LPTP) un vides aizsardzības paraugprakse (VAP). Puses kontrolē dzīvsudraba emisijas atmosfērā no “esošajiem avotiem”, izmantojot vienu vai vairākus Konvencijas 8. panta 5. punktā minētos pasākumus, kas ietver LPTP un VAP, kvantitatīva mērķa vai emisijas robežvērtību noteikšanu. Turklāt Pusēm saskaņā ar Konvencijas 8. panta 7. punktu jāizveido un jāuztur reģistrs par dzīvsudraba emisijām gaisā no avotiem, ko reglamentē saskaņā ar 8. pantu.

Lai palīdzētu Pusēm pildīt šos pienākumus, Konvencijas 8. panta 8. un 9. punktā ir noteikts, ka Konvencijas Pušu konferencē jāpieņem pamatnostādnes par LPTP un VAP, par atbalstu Pusēm 8. panta 5. punktā izklāstīto pasākumu īstenošanā (jo īpaši kvantitatīvo mērķu un emisijas robežvērtību noteikšanā), par kritērijiem, ko Puses var piemērot saskaņā ar 8. panta 2. punkta b) apakšpunktu, un metodiku emisiju reģistra sagatavošanai.

Konvencijas 8. panta 10. punkta otrajā teikumā ir noteikts, ka Puses, īstenojot 8. pantu, ņem vērā minētās pamatnostādnes.

Tāpēc Konvencijas Pilnvaroto pārstāvju konferencē tika izveidota un pilnvarota tehnisko ekspertu grupa kā Starpvaldību sarunu komitejas palīgstruktūra, kas izstrādās iepriekšminētajā 8. panta 8. un 9. punktā prasītās pamatnostādnes. Konferencē noteiktie mērķi palīdzēs Konvencijas Pusēm pirmajā sanāksmē pieņemt lēmumu par šiem jautājumiem un veicinās ātru starptautisku rīcību, lai cilvēka veselību un vidi no dzīvsudraba antropogēnām emisijām aizsargātu, kamēr Konvencija vēl nav stājusies spēkā. Minētā ekspertu grupa ir pabeigusi četrus pamatnostādņu dokumentus, ko UNEP sekretariāts ir publicējis [XX/XX/XXXX], un attiecīgi tos iesniegs provizoriskai pieņemšanai Starpvaldību sarunu komitejas septītajā sesijā (INC.7), kas notiks 2016. gada 10.–15. martā Jordānijā, ņemot vērā to, ka šos dokumentus nav paredzēts būtiski mainīt laikposmā starp provizorisko pieņemšanu un oficiālo un galīgo pieņemšanu Konvencijas Pušu konferencē.

2.APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

Tehnisko ekspertu grupa laikā no 2014. gada februārim līdz 2015. gada septembrim tikās četras reizes. Pēc UNEP sabiedriskās apspriešanas par pamatnostādņu dokumentu projektiem, kas notika 2015. gada vasarā, tehnisko ekspertu grupa neilgi pēc tās ceturtās sanāksmes 2015. gada 10.–15. septembrī Stokholmā pabeidza dokumentu projektus.

ES vēl strādā pie tā, lai transponētu Konvenciju Savienības tiesību aktos un to ratificētu, bet pienākumi, kas izriet no iepriekšminētā 8. panta 4., 5. un 7. punkta, ko papildina 8. panta pamatnostādnes, jau patlaban ir noteikti vairākos ES instrumentos. Jo īpaši Direktīvā 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām ir noteikts, ka to iekārtu operatoriem, uz kurām attiecas Konvencijas 8. pants, ir jāveic atbilstīgi pasākumi, lai novērstu, piemēram, dzīvsudraba emisiju radītu piesārņojumu, un šim nolūkam jāizmanto LPTP. Attiecībā uz pienākumu izveidot un uzturēt dzīvsudraba emisiju reģistru un izstrādāt attiecīgo metodiku, kas prasīts ierosinātajās pamatnostādnēs, šādu reģistru izveido ar Regulu (EK) Nr. 166/2006 par Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistra ieviešanu (E-PRTR).

Tāpēc pamatnostādņu dokumentu provizoriskā pieņemšana un Konvencijas Pušu konferences veiktā oficiālā pamatnostādņu dokumentu pieņemšana neradītu papildu vidisku vai sociālekonomisku ietekmi Eiropas Savienībā. Tomēr tādējādi trešās valstis tiktu mudinātas samazināt dzīvsudraba emisijas gaisā, kas rada pārrobežu piesārņojumu Eiropas Savienībā un vairo piesārņojumu pasaules pārtikas ķēdē.

3.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

Ņemot vērā to, ka ES tiesību akti ir saskaņā ar četriem ierosinātajiem pamatnostādņu dokumentiem, INC.7 sesijā Eiropas Savienībai būtu jāieņem nostāja, kas tos atbalstītu, lai garantētu šo dokumentu provizorisku pieņemšanu, sekmējot pēc iespējas drīzu to īstenošanu un nodrošinot to oficiālo un galīgo pieņemšanu Konvencijas Pušu konferences pirmajā sanāksmē.

4.IETEKME UZ BUDŽETU

Ierosinātajam lēmumam nav ietekmes uz Savienības budžetu.