PP programmu laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveidoja ar Padomes 2007. gada 19. aprīļa Lēmumu 2007/252/TI (turpmāk tekstā — Lēmums par izveidi) kā daļu no programmas „Pamattiesības un tiesiskums”.

plašs pieejamās dokumentācijas apskats par 135 darbības dotācijām un 34 operatīvajām dotācijām, kurām piešķirti līdzekļi no PP programmas laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam;

Lēmumā, ar ko izveido programmu „Pamattiesības un pilsonība” (PP), Komisijai ir paredzēts pienākums iesniegt ex post novērtējuma ziņojumu par laikposmu no 2007. gada līdz 2013. gadam. Šo ex post novērtējumu veica neatkarīgs ārējais novērtētājs, kam palīdzēja Komisijas dienesti.

Piemēram, kopš 2010. gada viens no ES politikas darba kārtības mērķiem pilsonības jomā bija dzimumu līdzsvara sekmēšana Eiropas Parlamenta vēlēšanās. Nākamajā gadā šis jautājums tika noteikts par vienu no PP programmas gada darba programmas prioritātēm.

PP programmas gada darba programmas prioritāšu izstrādes process ir viens no mehānismiem, kas palīdz nodrošināt saskaņotību starp PP programmu un citām ES programmām un politikas jomām. Šīs programmas un jo īpaši to gada prioritātes tiek izstrādātas ar dažādu dalībnieku atbalstu gan Komisijā, gan ārpus tās. Tādējādi programmas gada prioritāšu izstrādes procesā tiek atspoguļota virkne politikas prioritāšu.

PP programmas mērķis aizsargāt pamattiesības vispārīgā veidā ietver arī bērnu tiesību aizsardzību. Programmā Daphne bērni ir iekļauti kā viena no neaizsargātajām grupām, kuras ar šīs programmas palīdzību tiek aizsargātas pret vardarbību. Bērnu aizsardzība ir arī viens no programmas „Noziedzības profilakse un apkarošana” (ISEC) vispārējiem mērķiem, īpaši uzsverot mērķi pasargāt bērnus no riska kļūt par noziegumu upuriem. Bērnu aizsardzība ir iekļauta arī Eiropas Bēgļu fonda un Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fonda, kas risina bēgļu un pārvietoto personu jautājumus, mērķos, taču tikai attiecībā uz tiem bērniem, kuri ietilpst šo fondu mērķgrupās.

Lielākā daļa tiešsaistes aptaujas respondentu bija saņēmuši vairāk nekā vienu PP programmas dotāciju un norādīja, ka prioritātes, kuras Komisija iekļāvusi uzaicinājumos iesniegt piedāvājumus, atbilst gan mērķgrupas specifiskajām vajadzībām (80 %), gan viņu valsts vajadzībām (86 %). Lielākā daļa intervēto respondentu (10 no 17 intervijām) bija apmierināti arī ar uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus iekļautajām prioritātēm, un tikai divi no 17 intervētajiem respondentiem pauda neapmierinātību ar uzaicinājumiem.

Projektā “Right to Justice: Quality Legal Assistance for Unaccompanied Children” („Tiesības uz taisnīgu tiesu: kvalitatīva juridiskā palīdzība nepavadītiem bērniem”) tika sagatavots detalizēts ziņojums par šo tēmu, kura iepriekš nebija pētīta. Tika izstrādāts arī pamatprincipu kopums.

Lielākā daļa ieguvumu sadaļā „Bērnu tiesības” (102 no 143) bija saistīti ar izpratnes veicināšanu un analītiskām darbībām un atbilda prioritātes mērķim (piemēram, pasākumi, grāmatas vai cita veida publicēti materiāli un pētījumi, vai pamatnostādnes par bērnu tiesību ievērošanas veicināšanu). Piemēram, projektā ar nosaukumu “Children’s voices: exploring interethnic violence and children’s rights in the school environment” („Bērnu balsis: vardarbības starp etniskajām grupām un bērnu tiesību ievērošanas izpēte skolas vidē”) tika izstrādāti detalizēti ziņojumi, kas sniedza ieskatu vispārīgos jautājumos par etnisko izcelsmi un vardarbību starp etniskajām grupām piecās dalībvalstīs. Informāciju un ieskatu jautājumos par vardarbību starp etniskajām grupām skolas vidē, par šīs vardarbības veidiem un šīs parādības apmēru sniedza arī kvantitatīvas izpētes aptaujas un kvalitatīvas izpētes aptaujas uz vietas.

Projekta “ICUD (Internet: Creatively Unveiling Discrimination)” ( (Internets: diskriminācijas radoša atklāšana) vadītājs norādīja, ka projekta īstenošanas posmā notika cieša sadarbība ar citiem projektiem, kuriem ir līdzīgi mērķi un kuri tika finansēti no PP programmas un programmas DAPHNE III līdzekļiem. Projektu vadītāji apmainījās ar pieredzi un informāciju par projektu rezultātiem, tādējādi dodot projektu darba grupām iespēju mācīties vienai no otras un nodrošināt šī diskriminācijas veida efektīvāku apkarošanu. Vadītājs norādīja, ka projekta vadības grupas dalībnieki sniedza informāciju par projektu un tā rezultātiem citu projektu ietvaros organizētās konferencēs / semināros / sanāksmēs, iepazīstinot plašāku auditoriju ar projekta metodoloģiju un secinājumiem.

Projekta “Assisting and reintegrating children victims of trafficking: promotion and evaluation of best practices in source and destination countries (ARECHIVIC)” („Palīdzība bērniem, kuri kļuvuši par cilvēku tirdzniecības upuriem, un viņu reintegrācija: paraugprakses popularizēšana un novērtēšana izcelsmes un galamērķa valstīs” (ARECHIVIC)) vadītājs norādīja, ka projekta īstenošanas laikā izdevās izveidot ciešu saikni ar citiem projektiem, kas finansēti no citām ES programmām, kā arī ar starptautisko līdzekļu devēju finansētiem projektiem (piemēram, ar Eiropas Padomes projektu GRETA). Projekta laikā tika izveidotas sinerģijas arī ar citās dalībvalstīs īstenotiem projektiem, jo īpaši ar Slovākijas Nacionālās komisijas veiktajiem pasākumiem. Tiek uzskatīts, ka tas palīdzēja izveidot papildu mehānismus pārrobežu sadarbībai šajā jomā. Iepriekš minētā projekta vadītājs atsaucās arī uz sinerģijām ar projektiem, kas finansēti no ISEC programmas un Norvēģijas fonda līdzekļiem.

14 no 29 respondentiem norādīja, ka ir izveidojuši sinerģijas ar citiem PP programmas projektiem. Turklāt 21 respondents norādīja, ka ir izveidotas sinerģijas ar projektiem, kurus finansē no citām ES programmām, savukārt 23 respondenti minēja, ka sinerģijas ir izveidotas ar citām valsts/reģionālajām programmām, kurām ir līdzīgi mērķi. Septiņi respondenti aptaujā norādīja, ka ir izveidotas sinerģijas ar projektiem, kurus finansē no citām starptautisko līdzekļu devēju programmām.

Īpaši jānorāda arī uz to, ka 51 % no 70 respondentiem ziņoja, ka ir baudījuši politikas veidotāju pozitīvu uzmanību, uz ko nebūt nav cerējuši. Šādas papildu uzmanības izrādīšana liecina, ka atsevišķu projektu ietekme ir bijusi lielāka nekā sākotnēji paredzēts, un tāpēc tos var uzskatīt par lietderīgiem.

Politikas veidotāju pozitīvā reakcija izpaudās dažādos veidos. Visi aptaujas respondenti vienprātīgi norādīja, ka politikas veidotāji piedalījās ar projektiem saistītajos pasākumos. Citi politikas veidotāju līdzdalības veidi ietvēra informatīvo materiālu izplatīšanu (to minēja 59 % respondentu) un papildu finansējuma sniegšanu, lai atbalstītu (dažu) projektu darbību turpināšanu (to minēja 30 % respondentu). Mazāka, taču joprojām ievērojama respondentu daļa (18 %) norādīja, ka viņu īstenoto projektu rezultāti ir palīdzējuši panākt, ka politikas veidotāji izstrādā jaunu politiku vai arī veic pielāgojumus pašreizējā politikā. Šajos gadījumos pavisam noteikti var uzskatīt, ka projekti ir efektīvi palīdzējuši politikas un tiesību aktu izstrādē.

Virkne PP programmas finansēto darbību ir palīdzējušas politikas un tiesību aktu izstrādē. Daži projekti bija īpaši paredzēti tam, lai, izmantojot dažādas metodes, uzrunātu politikas veidotājus valstu un ES līmenī. Tas tiek darīts, piemēram, organizējot tikšanās ar politikas veidotājiem, aicinot viņus uz darbsemināriem un/vai citiem informācijas izplatīšanas pasākumiem vai arī uz īssaietiem/konferencēm. Saskaņā ar projektos iesaistīto partneru sniegto informāciju politikas veidotāju uzmanība tiešām tika panākta. Lielākais vairums aptaujas respondentu (60 no 65) patiesi norādīja, ka politikas veidotāji reaģēja uz projekta/pasākumu īstenošanas laikā sniegto informāciju. 60 % no šiem respondentiem ziņoja, ka politikas veidotāji izrādīja zināmu interesi par projektu, savukārt 32 % gadījumu viņi izrādīja lielu interesi.

Šajā prioritārajā jomā veiktie pasākumi galvenokārt bija saistīti ar izpratnes veicināšanu, informēšanu un informācijas izplatīšanu. Piemēram, projektā ar nosaukumu “Citizens IT Consular Assistance Regulation in Europe” („Ar IT starpniecību iedzīvotājiem sniegtās konsulārās palīdzības regulējums Eiropā”) tika radīti tādi kvalitatīvi ieguvumi kā salīdzinošs pētījums par konsulārās aizsardzības tiesību aktiem un praksi dalībvalstīs un datubāze, kurā apkopoti attiecīgie valstu, Eiropas un starptautiskie juridiskie materiāli.

Prioritārā joma „Pilsonība” ietver prioritātes, kurās galvenā uzmanība pievērsta visu iedzīvotāju līdzdalībai Savienības demokrātiskajā dzīvē, tostarp to ES iedzīvotāju līdzdalībai, kuri nav savas dzīvesvietas dalībvalsts pilsoņi. Gadu gaitā šī joma ir papildināta ar specifiskākām prioritātēm, piemēram, viena no tām attiecas uz dzimumu līdzsvara trūkumu Eiropas Parlamenta vēlēšanās. Šai prioritārajai jomai ir raksturīga koncentrēšanās uz ļoti konkrētiem un nereti arī tehniskiem jautājumiem (piemēram, izpratni par Direktīvas 2004/38/EK par pilsoņu brīvu pārvietošanos noteikumiem), kuru izpratnei nepieciešamas specifiskas un tehniska rakstura zināšanas. Tieši ar šo aspektu varētu izskaidrot samērā nelielo īstenoto projektu skaitu (21) un nelielo ieguvumu apjomu.

Vairākos projektos, kam piešķirtas darbības dotācijas, tika izstrādāti ziņojumi, mācību un izglītojošie materiāli par rasisma, homofobijas un antisemītisma apkarošanu. Kā šāda projekta piemēru var minēt German Autonomia Foundation īstenoto, darbības dotācijas saņēmušo 2009.–2010. gada projektu ar nosaukumu “One Europe! Transnational Network of Citizens Actions promoting Intercultural Understanding and Mutual Respect” („Viena Eiropa! Starpvalstu pilsoņu iniciatīvu tīkls, kas veicina dažādu kultūru izpratni un savstarpēju cieņu”). Projekta īstenošanas laikā tajā iesaistītajās valstīs (Dānijā, Bulgārijā, Ungārijā un Vācijā) tika veikti pasākumi vairāk nekā 20 vietējās teritorijās, lai informētu vietējos jauniešus un viņu sporta komandas par iecietības jautājumiem. Savukārt projektu “Football for Equality – Challenging racist and homophobic stereotypes in and through football” („Futbols par vienlīdzību — rasistisku un homofobisku stereotipu apkarošana futbolā un ar futbola palīdzību) un “Football for Equality – Tackling Homophobia and Racism with a Focus on Central and Eastern Europe” („Futbols par vienlīdzību — homofobijas un rasisma problēmas risināšana, īpaši pievēršoties Centrālajai un Austrumeiropai”) sniegtie ieguvumi bija materiāli un pasākumi izpratnes veicināšanai par homofobiju futbolā. Ieguvumi bija šādi: uzlīmes „Par futbolu. Pret dzimumdiskrimināciju”; krekli ar logotipu „Futbols par vienlīdzību”; pret rasismu vērsts pasākums Prāgā; trīs informatīvi pasākumi Hamburgā; grupas No Mantinels uzvesta komēdija par homofobiju futbolā; ikgadējais futbola turnīrs pret rasismu un neiecietību; pret homofobiju vērsta konference Eurogames laikā Budapeštā; izpratnes veicināšanas dienas futbola fanu vēstniecībās Eiropas futbola čempionāta laikā.

To, ka trūkst pienācīga mehānisma / plāna no PP programmas līdzekļiem finansēto projektu rezultātu paziņošanai un izplatīšanai, apliecināja arī Komisijas ierēdņi.. Viņi norādīja uz divām dažādām grupām, kuras varētu gūt labumu no šāda informācijas izplatīšanas mehānisma:

Komisijas centieni izplatīt projektu rezultātus kopumā ir bijuši visai ierobežoti. Fakts, ka Komisijas rīcībā nav efektīvu instrumentu informācijas izplatīšanai par PP programmu, tika minēts jau starpposma novērtējumā, un šajā novērtējumā netika konstatēts, ka būtu ieviesti kādi papildu saziņas resursi vai pasākumi. PP programmai jo īpaši trūkst mērķtiecīga veida, kā par atsevišķu projektu rezultātiem informēt citus līdzekļu saņēmējus, tādējādi izplatot paraugpraksi. Komisija lielākoties paļāvās uz to, ka līdzekļu saņēmēji tiešā veidā izplatīs ieguvumus to mērķgrupām. Turklāt Komisijas rīcībā esošos cilvēkresursus galvenokārt bija paredzēts izmantot projektu finanšu pārvaldībai.

Tika veikta atsevišķu pieteikumu pārskatīšana, lai izvērtētu šo izplatīšanas stratēģiju kvalitāti. Izplatīšanas stratēģijas tika salīdzinātas ar to informāciju, ko dotāciju saņēmēji par projekta rezultātu izplatīšanu ir snieguši savos galīgajos ziņojumos. Darbības dotāciju saņemšanai iesniegtajos pieteikumos iekļautie apraksti bija dažādi — gan tāds apraksts, kurā nav sniegta būtiska informācija par to, ko attiecīgā organizācija līdz šim ir sasniegusi plašsaziņas līdzekļu uzmanības pievēršanas ziņā, gan arī tāds apraksts, kurā uzsvērts, ka viena no projekta galvenajām darbības jomām ir atbalstīšana un izplatīšana, kā arī detalizēti aprakstīts, kā izplatīšana tiks nodrošināta visā projekta īstenošanas laikā. Nevienā no pārskatītajiem pieteikumiem nebija sniegta informācija par to, kā izplatīšanu paredzēts pielāgot mērķgrupai, un lielākajā daļā galīgo ziņojumu nebija skaidri norādīts, vai mērķgrupa faktiski tika sasniegta.

Attiecībā uz projektu ieguvumu un rezultātu izplatīšanu, ko veica līdzekļu saņēmēji, ir jānorāda, ka lielākā daļa (89 %) no tiešsaistes aptaujas respondentiem ziņoja, ka ir ieviesuši skaidru projekta/darbību sniegto ieguvumu un rezultātu izplatīšanas plānu. Šajos izplatīšanas plānos bija paredzēts ieguvumus un rezultātus izplatīt vairāk nekā vienā valodā (uz to norādīja 93 % respondentu) un vairāk nekā vienā valstī (100 % respondentu).

Vēl viens no projekta rezultātiem bija tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku apmācība. 2010. gada darbības dotāciju projekta “Fundamental Rights Education in Europe – F.R.E.E.” („Pamattiesību izglītība Eiropā — F.R.E.E.”) vadītāja papildu intervijā norādīja, ka viņas īstenotais projekts ir būtiski ietekmējis policistu, cietuma apsargu un tiesu iestāžu darbinieku zināšanas cilvēktiesību jautājumos. Viņa uzskata, ka šāda apmācība īpaši bija nepieciešama policijas darbiniekiem Grieķijā, Itālijā un Rumānijā, kur saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru cilvēktiesību pārkāpumi, ko veic tiesībaizsardzības iestāžu darbinieki, atkārtojas atkal un atkal. Jāpiebilst, ka šajās valstīs policijas darbinieki nekad iepriekš nebija apmācīti šajos jautājumos.

Piemēram, lai gan 2007. gadā īstenotajā darbības dotāciju projektā “ARIES – Against Racism in Europe through Sport” („ARIES — vēršanās pret rasismu Eiropā ar sporta palīdzību”) vienu no tā sākotnējiem partneriem nācās aizstāt ar citu organizāciju un lai gan bija jāveic izmaiņas arī projekta darbinieku sastāvā, visi projekta mērķi tomēr tika sasniegti.

Saskaņā ar kvantitatīvajiem pierādījumiem, kas apkopoti gala ziņojumu kartēšanas laikā, lielākajā daļā visu pabeigto darbības dotāciju un operatīvo dotāciju projektu visi pasākumi tika īstenoti, kā plānots (tas attiecas uz 70 no 115 dotācijām, par kurām bija pieejami gala ziņojumi, jo dažos projektos, kuriem finansējums tika piešķirts 2012. un 2013. gadā, līdz šī novērtējuma veikšanas laikam vēl nebija sagatavoti galīgie ziņojumi). Atsevišķos gadījumos šādu rezultātu sasniegšanai bija nepieciešamas izmaiņas darbinieku sastāvā, kāda partnerības dalībnieka aizstāšana ar citu vai arī papildu finansējuma piesaistīšana. Taču šīm izmaiņām bija tikai neliela ietekme uz finansēto darbību norisi (63 % no tiešsaistes aptaujas respondentiem (to bija 71) norādīja, ka šīs izmaiņas nekādi neietekmēja viņu īstenoto darbību rezultātus, savukārt uz būtisku ietekmi tika norādīts tikai piecos gadījumos).

2.4.2Vidēja termiņa ilgtspēja: rezultātu turpināšanās

Projektu kartēšanas procesā tika konstatēts, ka gandrīz pusē (81 no 169 dotācijām) projektu tika izstrādāti ilgtspējīgi ieguvumi, kas tika izmantoti pēc programmas finansējuma izbeigšanās, un septiņos ziņojumos bija norādīts, ka izveidotās partnerības turpinājās arī pēc projekta noslēguma. Vairākos projektos tika izstrādāti arī tādi ieguvumi, kurus var izmantot citiem pasākumiem pašlaik un nākotnē. Piemēram, projektā “Exchanging good citizen participation practices for the promotion of an active citizenship in the European Union (ESPACE)” („Pilsoņu līdzdalības paraugprakses apmaiņa aktīva pilsoniskuma veicināšanai Eiropas Savienībā (ESPACE)”) tika izstrādāti vairāki ieguvumi, tostarp izpratnes veicināšanas materiāli un pasākumi četrās valodās, savstarpējās mācīšanās iniciatīvas un valstu tīkli, kuru izmantošana turpinājās arī pēc projekta noslēguma. Arī projektā “When the innocent are punished - Children of imprisoned parents, a vulnerable group” („Kad nevainīgie tiek sodīti. Ieslodzījumā esošo vecāku bērni — neaizsargāta grupa”) tika izstrādāti vairāki ilgtspējīgi ieguvumi, tostarp, tika publicēts ziņojums un kopsavilkums ar nosaukumu “Eurochips”, kas tika izplatīts četrās valodās vismaz desmit dalībvalstīs un kuru turpina izmantot ieslodzījumā esošo vecāku bērnu tiesību ievērošanas sekmēšanai.

Aptaujā sniegtās atbildes apliecina, ka ilgtspējīgi rezultāti tika sasniegti lielā daļā projektu. 44 no 72 respondentiem (61 %) norādīja, ka viņu projekti sniedza būtisku ieguldījumu tematiskajā jomā, kurā tika īstenoti. Respondenti ziņoja arī par politikas veidotāju aktīvu reakciju uz finansētajiem projektiem. Viņi norādīja, ka politikas veidotāju līdzdalība ar projektiem saistītajos pasākumos bija 100 %, proti, tie piedalījās visos semināros, konferencēs, darbsemināros utt. To apsekoto projektu īpatsvars, kuros politikas veidotāji iesaistījās, izplatot informatīvos materiālus (piemēram, brošūras, informācijas lapas, skrejlapas utt.), bija 59 % jeb 33 projekti. 30 % (17) projektu iesaistītie politikas veidotāji sniedza papildu finansējumu, lai atbalstītu (dažu) projektu darbību turpināšanu. Savukārt 23 % (13) projektu iesaistītie politikas veidotāji bija izstrādājuši/atbalstījuši citus projektus, kuros tika izmantoti attiecīgā projekta elementi (pieeja/metode, viens vai vairāki pasākumi utt.). Visbeidzot, 18 % (10) projektu iesaistītie politikas veidotāji izstrādāja jaunu politiku/rīcības plānus/tiesību aktus vai arī pielāgoja jau esošos, izmantojot projekta sniegtos ieguvumus un rezultātus.

2.4.3Partnerību turpināšanās pēc projektu pabeigšanas

Lai gan kartēšanas procesā tieši pierādījumi par izveidoto partnerību turpināšanos tika iegūti tikai attiecībā uz 7 no 168 projektiem, aptaujas rezultāti bija daudz pozitīvāki. Tie liecina, ka daudzi projekti sniedz iespēju izveidot partnerības vai tīklus, kas savu darbību turpina arī pēc projektu noslēguma. 48 (68 %) no aptaujas respondentiem (kuru bija 71) norādīja, ka viņu izveidotās partnerības turpinājās vai arī turpināsies pēc projekta noslēguma.

Intervētās ieinteresētās personas norādīja, ka projekta laikā starp partneriem izveidotā sadarbība ir palīdzējusi izveidot tīklu, kas joprojām kopīgi strādā pie jauniem projektiem. Piemēram, projekts “Children’s Voices: Exploring interethnic violence and children's rights in the school environment” („Bērnu balsis: vardarbības starp etniskajām grupām un bērnu tiesību ievērošanas izpēte skolas vidē”) palīdzēja izveidot jaunu starptautisku tīklu, kurā sadarbojas pētnieki, kas risina ar etnisko izcelsmi un vardarbību starp etniskajām grupām saistītus jautājumus. Tā mērķis ir veicināt šo jautājumu izpratni pedagogu un bērnu vidē, kā arī plašākā sabiedrībā. Arī projektā “Données personnelles des droits? Sensibiliser et informer les jeunes citoyens européens” iesaistītie partneri norādīja, ka plāno turpināt izmantot projekta laikā izveidoto tīklu.

2.4.4Ilgtermiņa ilgtspēja: projektu rezultātu pārnesamība

Lai konstatētu, vai projektu sniegtie ieguvumi un rezultāti ir pārnesami, un izvērtētu, vai tie patiesi tika pārnesti uz kādu citu ES dalībvalsti, šajā novērtējumā tika izmantoti tikai tiešsaistes aptaujā un papildu intervijās iegūtie dati. Tie ir pašnovērtējuma dati, kas nav uzskatāmi par pilnībā objektīviem pierādījumiem. Tie liecina, ka daudzus projektu sniegtos ieguvumus var pārnest uz citām ES dalībvalstīm, jo īpaši dažādus materiālus, kurus pēc to iztulkošanas varētu izplatīt un izmantot citās valstīs, īstenojot citus projektus ar līdzīgiem mērķiem. Pieejas metodes arī var pārnest, lai tās varētu izmantot citas mērķgrupas un līdzekļu saņēmēji — jo īpaši tas attiecas uz konkrētu ieguvumu paraugprakses aspektiem, kurus varētu izmantot citos apstākļos un projektos. Vairākos gadījumos tika ziņots par nelieliem šķēršļiem, kas ietekmē projektu sniegto ieguvumu pārnesamību. Tie galvenokārt ir saistīti ar nepieciešamību tulkot ieguvumus citās valodās vai arī pielāgot projekta metodes vai ieguvumus citas valsts vai vietējiem apstākļiem, apspriežoties ar vietējām ieinteresētajām personām.

Lielākā daļa aptaujas respondentu apstiprināja, ka viņu projektu sniegtie ieguvumi ir pārnesami uz citām ES valstīm. Piemēram, apmācību kursu, kas izstrādāts projekta “Fundamental Rights Education in Europe – F.R.E.E.” („Pamattiesību izglītība Eiropā — F.R.E.E.”) īstenošanas laikā, var izmantot visās dalībvalstīs, jo tas ir pieejams tiešsaistē un nav aizsargāts ar autortiesībām. Tas ir pieejams tās valsts valodā, kura iesaistījusies projekta īstenošanas nolūkā izveidotajā starpvalstu partnerībā. Taču kursa plašākai izmantošanai būtu nepieciešams tulkojums citās valodās.

Citā projektā ar nosaukumu “Football for Equality – Challenging racist and homophobic stereotypes in and through football” („Futbols par vienlīdzību — rasistisku un homofobisku stereotipu apkarošana futbolā un ar futbola palīdzību”) tika organizētas izstādes un darbsemināri par diskriminācijas problēmu futbolā. Projekta partneri no dažādām dalībvalstīm sadarbojās ar ieinteresētajām personām valstu un vietējā līmeņa tīklos/futbola klubos, kas aktīvi darbojas šajā jomā, lai izveidotu dažādus pasākumus. Papildu intervijā šī projekta vadītājs norādīja, ka projekta sniegtos ieguvumus itin viegli var pārnest uz citām dalībvalstīm, sadarbojoties ar valsts un vietējā līmeņa ieinteresētajām personām, lai pasākumus labāk pielāgotu attiecīgās valsts apstākļiem.

2.5LIETDERĪBA UN VIENKĀRŠOŠANAS IESPĒJAS

2.5.1Līdzekļu izmantojuma apmērs salīdzinājumā ar panākto ietekmi

PP programmas sākotnējais budžets laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam bija EUR 94,8 miljoni, kas sadalīts ikgadējās apropriācijās robežās no EUR 10,6 miljoniem līdz EUR 15,50 miljoniem. Laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam sākotnēji paredzētā budžeta detalizēts sadalījums pa īstenošanas gadiem un finansēšanas instrumentiem ir sniegts Tabul ā 1 1 (Plānotais PP programmas budžeta sadalījums (2007.–2013. gadam) ).

Programmas īstenošanas gaitā piešķirtā ikgadējā finansējuma kopējās summas pakāpeniski palielinājās. Tas atspoguļo Komisijas vispārējo praksi. Ikgadējos līdzekļu piešķīrumus nosaka septiņu gadu programmas darbības perioda sākumā ES budžeta kontekstā. Vēlāk, kad programmas īstenošana jau rit pilnā sparā, ik gadu tiek veiktas nelielas korekcijas un, tuvojoties programmas darbības perioda beigām, piešķīrumus pakāpeniski palielina.

Lielākā budžeta līdzekļu daļa tika sadalīta darbības dotācijām, vidēji ik gadu šādi piešķirot 66,3 % no līdzekļiem jeb EUR 62,6 miljonus. Atlikušie budžeta līdzekļi tika piešķirti operatīvajām dotācijām (10 % jeb EUR 9,5 miljoni) un Komisijas iniciatīvām (21 % jeb EUR 20 miljoni).

Īstenošanas perioda laikā īstenoto 169 dotācijas saņēmušo projektu (tajos neietilpst projekti, kuriem darbības dotācijas piešķirtas 2013. gadā) kvantitatīvajā analīzē tika konstatēts, ka kopējais darbības dotācijām piešķirtais budžets bija EUR 46 460 022 jeb aptuveni 90 % no kopējā finansējuma apjoma, kas darbības dotācijām bija atvēlēts laikposmam no 2007. līdz 2012. gadam, proti, EUR 51 675 000.