3.Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

2021. gada 17. februārī Komisija publicēja konsultatīvo dokumentu par ierosināto pieeju 8. VRP MS un tā arhitektūru; tajā bija aprakstīti esošie rādītāji un principi, pēc kuriem tiek atlasīti pamatrādītāji. Šis dokuments kopā ar 2021. gada 14. jūlija papildinošo paziņojumu, kas ietvēra pirmo pamatrādītāju priekšlikumu, veidoja bāzi apspriešanai, kas notika no 2021. gada jūlija līdz 2022. gada janvārim. 2021. gada rudenī Komisija organizēja dalībvalstīm paredzētu darbsemināru un ārējām ieinteresētajām personām paredzētu darbsemināru, kuros apsprieda ierosināto rādītāju kopumu. Pēc tam, kad tika panākta politiskā vienošanās par 8. VRP, Komisija pamatrādītāju sarakstu pārskatīja saskaņā ar saņemtajām atsauksmēm un šo pārskatīto sarakstu atkal apsprieda ar dalībvalstīm.

Apspriešanās veicināja padziļinātu rādītāju izpēti konkrētās tematiskās jomās un nozarei specifiskajos monitoringa rīkos. Tā palīdzēja atlasīt pamatrādītājus, uz kuriem balstīsies ikgadējie progresa ziņojumi, un palīdzēja apzināt rādītāju nepilnības, kā rezultātā tika panākta vienošanās par vietturiem jomās, kur rādītājs vēl nav gatavs izmantošanai vai nav pieejami ikgadēji dati. Tika konstatēts, ka ir vajadzīgi papildu rādītāji, lai veiktu 2024. un 2029. gadā paredzētos padziļinātos novērtējumus (sk. 5. iedaļu), un šim nolūkam tiks izmantoti rādītāji, kas netika iekļauti galīgajā sarakstā.

Daži rādītāji, piemēram, tie, ar kuriem tiek mērītas siltumnīcefekta gāzu emisijas un bioloģiskā lauksaimniecība, par pamatrādītājiem tika atzīti ātri, jo apspriešanā tika konstatēta plaša vienprātība. Savukārt tādās jomās kā nulles piesārņojums bija vairāki varianti. Tika izvēlēti tie rādītāji, kuri vislabāk atspoguļo vides un klimata problēmjautājumu un rīcībpolitiku sistēmisko raksturu, savukārt atsevišķās jomās arī turpmāk novērtēšanai tiks izmantoti mērķorientēti monitoringa rīki. Tika iekļauta atsevišķa nodaļa par visaptverošo redzējumu 2050. gadam un rādītājiem, kas attiecas uz vairākiem prioritārajiem mērķiem vai galvenajām iniciatīvām. Piemēram, izejvielu izmantojuma pēdas rādītājs atspoguļo kopējo vides noslogojumu saistībā ar ES patēriņu.

Bija arī spēcīgs aicinājums stiprināt ekosistēmu veselības aspektu. Līdz ar to biodaudzveidības nodaļā tika iekļauti trīs pamatrādītāji, kas mēra progresu virzībā uz mērķi apturēt un pavērst pretējā virzienā biodaudzveidības zudumu gan atsevišķu sugu, gan ekosistēmu ziņā. Turklāt klimatadaptācijai veltītajā nodaļā priekšroka tika dota rādītājam par sausuma ietekmi uz ekosistēmām, nevis sausuma risku rādītājam. Nodaļā par 2050. gada transversālo redzējumu tika iekļauts zemes platību aizņemšanas rādītājs.

Dažās jomās tika panākta vienošanās izmantot aizstājējrādītājus. Piemēram, nulles piesārņojuma jomā kā tīra ūdens rādītājs tika izvēlēts nitrātu daudzums pazemes ūdeņos, kaut arī šis rādītājs netiek atjaunināts katru gadu. Lai gan tas neuzrāda barības vielu zudumu skaitlisku samazinājumu, tas parāda šo zudumu ietekmi uz ūdens kvalitāti un sniedz labu ieskatu par to, kā veicas ar zaļā kursa barības vielu samazināšanas mērķu sasniegšanu. Biodaudzveidības jomā lauku putnu populāciju samazināšanos (lielākoties lauksaimniecības intensifikācijas dēļ) vislabāk parāda plaši izplatīto putnu sugu populāciju indekss. Ekosistēmu atjaunošanas un aizsardzības jomā tika konstatēts, ka vispiemērotākie rādītāji ir tie, kas attiecas uz aizsargājamajām teritorijām un meža savienotību. Līdzīgi aizstājējrādītāji tiek izmantoti arī attiecībā uz vides noslogojumu kompleksās sistēmās. Piemēram, attiecībā uz ilgtspējīgu energosistēmu apspriešanā tika secināts, ka ir jākombinē šādi divi rādītāji: enerģijas patēriņš un atjaunīgā enerģija.

Visbeidzot, dažās jomās, kurās rādītāji vēl nav pieejami, bet tie ir relevanti rīcībpolitikas ziņā, izvēlētais variants ir atsaukties uz norisēm nākotnē (fosilā kurināmā subsīdijas) vai iekļaut vietturi (nevienlīdzība vides jomā) (sk. 5. iedaļu).

4.Izvēlētie pamatrādītāji

Pamatrādītāju kopums atbilst 8. VRP struktūrai un ietver 26 rādītājus. Katrs konkrētais prioritārais mērķis tiek uzraudzīts ar diviem rādītājiem, izņemot biodaudzveidībai veltīto mērķi, kuram izvēlēti trīs rādītāji. Vides noslogojumam, veicinošajiem nosacījumiem un 2050. gada ilgtermiņa prioritārajam mērķim katram ir izvēlēti pieci rādītāji.

RĀDĪTĀJS MĒRĶRĀDĪTĀJS AVOTS Klimata pārmaiņu mitigācija(2. panta 2. punkta a) apakšpunkts) 1.Siltumnīcefekta gāzu emisijas (SEG, indekss: 1990 = 100, tonnas CO2 ekv.) Klimatneitralitāte: līdz 2030. gadam neto SEG emisijas samazināt par vismaz 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni EVA 2.SEG emisijas no zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības (ZIZIMM, tonnas CO2 ekv.) Klimatneitralitāte: līdz 2030. gadam palielināt neto SEG piesaistījumus oglekļa piesaistītājos no ZIZIMM nozares līdz ‑310 miljoniem tonnu CO2 ekvivalenta EVA Pielāgošanās klimata pārmaiņām (2. panta 2. punkta b) apakšpunkts) 3.Ar klimatu saistītie ekonomiskie zaudējumi (miljardi EUR) Klimata pārmaiņu ekonomiskā ietekme: samazināt kopējos monetāros zaudējumus, kas radušies ar laikapstākļiem un klimatu saistītu notikumu dēļ EVA 4.Sausuma ietekme uz ekosistēmām (skarto teritoriju platība km2) Ekosistēmu izturētspēja: samazināt to teritoriju platību, kuras ietekmē sausums un veģetācijas ražīguma zudums EVA Reģeneratīva aprites ekonomika (2. panta 2. punkta c) apakšpunkts) 5.Izejvielu patēriņš (tonnas uz vienu iedzīvotāju) Izejvielu izmantojuma pēda: būtiski samazināt ES izejvielu izmantojuma pēdu, samazinot izejvielu daudzumu, kas nepieciešams ES patērēto produktu ražošanai Eurostat 6.Kopējais radīto atkritumu kopējais daudzums (kg uz vienu iedzīvotāju) Atkritumu rašanās novēršana: līdz 2030. gadam būtiski samazināt kopējo radīto atkritumu daudzumu Eurostat Nulles piesārņojums un no toksikantiem brīva vide (2. panta 2. punkta d) apakšpunkts) 7.Priekšlaicīgas nāves gadījumi, ko izraisījusi eksponētība smalkajām daļiņām (PM2,5) (priekšlaicīgas nāves gadījumu skaits) Vides ietekme uz veselību: līdz 2030. gadam par 55 % samazināt gaisa piesārņojuma izraisītas priekšlaicīgas nāves gadījumu skaitu (salīdzinot ar 2005. gada līmeni) EVA 8.Nitrāti pazemes ūdeņos (mg NO3/l un % monitoringa staciju ar vērtību virs 50 mg NO3/l) Tīrs ūdens: par vismaz 50 % samazināt barības vielu zudumus drošos pazemes ūdeņu resursos EVA Biodaudzveidība un ekosistēmas (2. panta 2. punkta e) apakšpunkts) 9.Noteiktās aizsargājamās sauszemes un jūras teritorijas (% no kopējās teritoriju platības) Dabas aizsardzība: līdz 2030. gadam juridiski aizsargāt vismaz 30 % no ES sauszemes teritorijas un 30 % no ES jūras teritorijas EVA 10.Plaši izplatīto putnu sugu populāciju indekss (indekss: 1990 = 100) Biodaudzveidības saglabāšana: pavērst pretējā virzienā plaši izplatīto putnu sugu populāciju samazināšanos EBCC/ BirdLife/RSPB/CSO 11.Meža savienotība (0–100 %) Veselīgas ekosistēmas: palielināt meža ekosistēmu savienotības pakāpi, lai izveidotu un integrētu ekoloģiskos koridorus un palielinātu klimatnoturību Kopīgais pētniecības centrs Ar ES ražošanu un patēriņu saistītais vides un klimata noslogojums (2. panta 2. punkta f) apakšpunkts) 12.Enerģijas patēriņš (miljoni tonnu naftas ekvivalenta) Energoefektivitāte: līdz 2030. gadam primārās enerģijas patēriņu un enerģijas galapatēriņu samazināt par vismaz 13 % salīdzinājumā ar 2020. gadu Eurostat 13.Atjaunīgās enerģijas īpatsvars enerģijas bruto galapatēriņā (%) Ilgtspējīga enerģija: līdz 2030. gadam panākt, ka no atjaunīgajiem energoresursiem iegūtās enerģijas daļa enerģijas bruto galapatēriņā ir vismaz [45 %] Eurostat 14.Materiālu apritīgas izmantošanas rādītājs (% no kopējā materiālu izmantojuma) Ilgtspējīga rūpniecība: līdz 2030. gadam divkāršot materiālu apritīgas izmantošanas attiecību salīdzinājumā ar 2020. gadu Eurostat 15.Autobusu un vilcienu īpatsvars iekšzemes pasažieru pārvadājumos (% no kopējiem iekšzemes pasažieru pārvadājumiem, kas izteikti pasažierkilometros) Ilgtspējīga mobilitāte: palielināt kolektīvo transporta veidu (autobusu un vilcienu) īpatsvaru Eurostat 16.Bioloģiskās lauksaimniecības platības (% no izmantotās lauksaimniecības platības (km2)) Ilgtspējīga lauksaimniecība: līdz 2030. gadam 25 % no ES lauksaimniecības zemes apstrādāt bioloģiski Eurostat Veicinoši nosacījumi (3. pants) 17.Vides nodokļu daļa kopējos nodokļu ieņēmumos (%) Likt maksāt piesārņotājiem: palielināt vides nodokļu daļu kopējos nodokļu un sociālo iemaksu ieņēmumos Eurostat 18.Fosilā kurināmā subsīdijas (miljoni EUR) Likt maksāt piesārņotājiem: samazināt videi kaitīgās subsīdijas, jo īpaši fosilā kurināmā subsīdijas, lai tās bez kavēšanās pakāpeniski atceltu Eiropas Komisija 19.Vides aizsardzības izdevumi (miljardi EUR un % no IKP) Pārkārtošanās finansēšana: panākt, ka mājsaimniecības, uzņēmumi un valdības atvēl vairāk līdzekļu piesārņojuma un citu veidu vides degradācijas prevencijai, samazināšanai un likvidēšanai Eurostat 20.Zaļās obligācijas (% no kopējām emitētajām obligācijām) Ilgtspējīgas investīcijas: vairāk emitēt zaļās obligācijas, lai vairotu publisko un privāto finansējumu zaļajām investīcijām EVA 21.Ekoinovācijas indekss Dalībvalstu sniegums salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju (ES = 100) un tendenci Uz ilgtspēju orientēta inovācija: veicināt ekoinovāciju kā zaļās pārkārtošanās virzītājspēku Eko-inovācijas observatorija Labklājīga dzīve planētas iespēju robežās 2. panta 1. punkts 22.Zemes platību aizņemšana (km2 gadā) Planētas iespēju robežas / zemes ilgtspējīgs izmantojums: līdz 2050. gadam apstādināt aizņemtu zemes platību tīro pieaugumu EVA 23.Ūdens patēriņa indekss+ (%) Planētas iespēju robežas / ilgtspējīgs ūdens izmantojums: samazināt ūdens trūkumu EVA 24.Patēriņa pēda (pamatojoties uz aprites cikla novērtējumu) Ilgtspējīgs patēriņš: ievērojami samazināt ES patēriņa pēdu, t. i., patēriņa ietekmi uz vidi Kopīgais pētniecības centrs 25.Nodarbinātība vides preču un pakalpojumu nozarē un nozares bruto pievienotā vērtība (% no kopējās ekonomikas) Ilgtspējīga konkurētspēja: zaļās ekonomikas un zaļās nodarbinātības īpatsvara palielināšana visā ekonomikā Eurostat 26.VIETTURIS: Nevienlīdzība vides jomā Vidiskā labbūtība: samazināt nevienlīdzību vides jomā un nodrošināt taisnīgu pārkārtošanos

5.Rādītāju nepilnību novēršana

Apspriešanās laikā attiecībā uz rādītājiem , kas varētu būt noderīgi vides un klimata rīcībpolitikas veidošanā tuvāko gadu laikā, tika konstatētas dažas monitoringa nepilnības. Piemēram, pagaidām vēl nav piemērotu rādītāju veselīgu ekosistēmu un augšņu vai ķimikāliju ilgtspējīga izmantojuma monitoringam. Lai gan monitoringa dati tiek vākti daudzās jomās, dažas pastāvošās ziņošanas prasības neietver ikgadēju datu kopīgošanu ES līmenī, piemēram, dati par jūras piedrazojumu vai ķimikālijām ūdenī ES tiek ziņoti ES tikai reizi sešos gados. Šo vājo vietu novērsīs labāka esošo tiesību aktu īstenošana un tiekšanās uz atvērtu datu telpām ES rīcībpolitikās.

8. VRP ietver sistēmiskus rādītājus, kas aplūko vides un sociālās jomas un vides un ekonomikas saiknes. Attiecībā uz nevienlīdzību vides jomā ir iekļauts vietturis, kamēr EVA izstrādā rādītāju, kas eksponētību gaisa piesārņojumam sasaista ar ienākumu līmeni. Tā ir daļa no plašākiem centieniem izmērīt vidisko taisnīgumu un sasaistīt sociāli ekonomiskās marginalizācijas riskam pakļauto grupu eksponētību vides un veselības riskiem. Saistībā ar videi kaitīgām subsīdijām Komisija pašlaik gatavo īstenošanas aktu saskaņā ar Regulu par enerģētikas savienības un klimatrīcības pārvaldību, kas ietvers ziņošanu par pakāpenisku atteikšanos no enerģijas subsīdijām, jo īpaši fosilā kurināmā subsīdijām. Eurostat 2022. gadā no valstu statistikas iestādēm sāka vākt datus attiecībā uz “iespējami kaitīgām vides subsīdijām”. Kas attiecas uz vides un ekonomikas saikni, joprojām nav pilnvērtīgu rādītāju, ar kuriem varētu novērtēt ekosistēmu daudzveidības makroekonomiskos ieguvumus, riskus, ko rada ekosistēmu iznīcināšana, to piesārņotāju izmaksas, kas nav siltumnīcefekta gāzes, kā arī pārkārtošanās uz vidisko ilgtspēju vispārējos sociālekonomiskos ieguvumus un distributīvos aspektus.

Daži rādītāji, kas netika izvēlēti kā pamatrādītāji, tiks izmantoti abiem 2024. un 2029. gadā plānotajiem padziļinātajiem novērtējumiem. Piemēram, ar klimatu saistīto cilvēkupuru dati varētu palīdzēt paplašināt perspektīvu, novērtējot progresu virzībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām. Tas pats attiecas uz augsnes organiskā oglekļa potenciālu dabas atjaunošanā, augu valsts izcelsmes kaloriju īpatsvaru kopējā piegādātajā kaloriju daudzumā un pesticīdu izmantojumu, novērtējot progresu virzībā uz ilgtspējīgu pārtikas sistēmu novērtēšanai, vai transporta elektrifikācijas rādītāju plašākam redzējumam par ilgtspējīgu mobilitāti. Vides pārvaldības rādītāji, kas aptver atbilstības nodrošināšanu, pārredzamību, sabiedrības līdzdalību un tiesu iestāžu pieejamību, nav piemēroti kā pamatrādītāji, bet tiks izmantoti padziļinātajiem novērtējumiem.

6.Progresa ziņojumi

Saskaņā ar 8. VRP lēmumu Komisija ar EVA un ECHA atbalstu, balstoties uz monitoringa satvaru, ko veido šajā paziņojumā izklāstītie 26 pamatrādītāji, ik gadu iesniegs ziņojumus par progresu virzībā uz mērķu sasniegšanu.

EVA ciešā sadarbībā ar Komisiju izstrādās novērtējuma metodiku un līdz 2023. gada beigām iesniegs savu pirmo gada progresa izvērtējumu. Komisija ziņos par tās galvenajiem konstatējumiem, lai veicinātu ikgadējo viedokļu apmaiņu ar Eiropas Parlamentu un Padomi. Papildus ikgadējai ziņošanai un viedokļu apmaiņai 8. VRP lēmums arī paredz vidusposma pārskatīšanu 2024. gadā un izvērtējumu 2029. gadā.

Minētie ziņojumi veicinās komunikāciju par progresu virzībā uz zaļā kursa mērķu sasniegšanu. Tāpat uz tiem tiks balstīta komunikācija ar iedzīvotājiem un rīcībpolitikas veidotājiem par to, vai mūsu rīcība ir pietiekami vērienīga, lai mēs nepārkāptu planētas iespēju robežas, vai arī ir vajadzīgi vērienīgāki pasākumi. Apspriešanās ietvaros priekšroka dota rādītājiem, kurus var sadalīt pa dažādiem pārvaldības līmeņiem, tādējādi veicinot dialogu valsts, reģionālā, pilsētu un vietējā līmenī.

7.Perspektīva

8. VRP ir vajadzīgs monitoringa satvars, kas ir stabils, tajā pašā laikā ir vajadzīga zināma elastība. Tāpēc Komisija pēc 2024. gada vidusposma pārskatīšanas un 2029. gada izvērtējuma apsvērs iespēju ierosināt pamatrādītāju koriģēšanu; turklāt jāņem vērā, ka pašreiz notiekošā un turpmākā darba rezultātā būs pieejami jauni rādītāji (sk. 5. iedaļu).