Priekšlikums Padomes lēmums par Eiropas Kopienas pievienošanos Hāgas Starptautisko privāttiesību konferencei ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu /* COM/2005/0639 galīgā redakcija - AVC 2005/0251 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 9.12.2005 COM(2005) 639 galīgā redakcija 2005/0251 (AVC) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Eiropas Kopienas pievienošanos Hāgas Starptautisko privāttiesību konferencei ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. POLITISKā UN JURIDISKā PAMATINFORMāCIJA Hāgas Starptautisko privāttiesību konference (HCCH) ir sen dibināta starptautiska organizācija, kuras mērķis ir darboties, lai pakāpeniski vienādotu starptautisko privāttiesību normas, galvenokārt sarunu ceļā un izstrādājot starptautiskas konvencijas. HCCH darbības rezultātā ir pieņemts ievērojams skaits svarīgu konvenciju dažādās starptautisko privāttiesību jomās. Līdz šim organizācija ir pieņēmusi 35 konvencijas un tajā ir 65 dalībnieces, ieskaitot visas Eiropas Savienības dalībvalstis. Kopš Amsterdamas līguma stāšanās spēkā Eiropas Kopiena ir kompetenta pieņemt pasākumus tiesu iestāžu sadarbības jomā civillietās, kam piemīt pārrobežu aspekti, tiktāl, ciktāl tas ir nepieciešams iekšējā tirgus pienācīgai darbībai. Kopiena ir īstenojusi jauniegūto kompetenci, pieņemot virkni instrumentu, un par vairākiem instrumentiem notiek sarunas vai tie tiek izstrādāti. Daudzi no šiem instrumentiem daļēji vai pilnīgi pārklājas ar HCCH darba jomām. Piemēram var minēt 1965. gada Konvenciju par tiesas un ārpustiesas dokumentu civillietās un komerclietās nodošanu ārzemēs, kas aptver to pašu jautājumu kā Regula 1348/2000 par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs; 1970. gada Konvenciju par pierādījumu pieprasīšanu, kas aptver to pašu jautājumu kā Regula 1206/2001 par sadarbību starp dalībvalstu tiesām pierādījumu iegūšanā civillietās un komerclietās; 1980. un 1996. gada Konvencijas bērnu aizsardzības veicināšanai, kas daļēji pārklājas ar Regulu 2201/2003 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību; un visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi – 2005. gada Konvenciju par tiesas piekritības ekskluzīvu izvēli un Konvencijas projektu par uzturēšanas saistībām, kas aptver jomas, uz ko attiecas Regula 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās. Šo iekšējo instrumentu pieņemšana bija saistīta ar ārējās kompetences to aptvertajās jomās nodošanu no dalībvalstīm Kopienai. Ņemot vērā šīs jauniegūtās ārējās pilnvaras un arvien lielāku iesaistīšanos organizācijas darbā, Kopienai radās nepieciešamība kļūt par HCCH pilntiesīgu dalībnieci. Šobrīd Kopienai šajā organizācijā ir tikai novērotājas statuss. Pilntiesīga Kopienas dalība HCCH ir būtiska divu iemeslu dēļ. No politiskā viedokļa raugoties, dalība dotu Kopienai statusu, kas atbilstu tās jaunajai nozīmīga starptautiska spēlētāja lomai civiltiesiskās sadarbības jomā. No juridiskā viedokļa dalība ļautu Kopienai pilntiesīgi piedalīties sarunās par konvencijām tās kompetences jomās, paužot savus viedokļus un pozīcijas un nodrošinot konsekvenci un saskanību starp pašas noteikumiem un paredzamajiem starptautiskajiem instrumentiem. Turklāt pati Kopiena kā tāda, nevis tās dalībvalstis, būtu no Hāgas konvencijām izrietošo tiesību un saistību subjekts tās kompetences jomās. Ņemot vērā šos iemeslus, Padome ar 2002. gada 28. novembra lēmumu pilnvaroja Eiropas Komisiju vest sarunas par Kopienas pievienošanās HCCH nosacījumiem un kārtību. Ar Eiropas Komisijas un prezidentūras kopīgu vēstuli HCCH 2002. gada 19. decembrī Kopiena iesniedza pieteikumu kļūt par HCCH dalībnieci un lūdza sākt sarunas. 2004. gada aprīlī organizācijas Vispārīgo lietu un politikas īpašā komisija pieņēma principiālu lēmumu uzņemt Eiropas Kopienu kā dalībnieci. Tā kā HCCH statūti paredz vienīgi valstu, nevis starptautisko organizāciju dalību, Kopienas pievienošanās rada nepieciešamību izdarīt grozījumus statūtos. Šo grozījumu tekstu vienojoties pieņēma diplomātiskajā konferencē, kas notika Hāgā 2005. gada 14. – 30. jūnijā, un līdz ar to HCCH dalībnieces ir aicinātas rakstveidā balsot par grozījumiem, ja iespējams, deviņu mēnešu laikā. Saskaņā ar statūtu 12. pantu statūtu izmaiņu apstiprināšanai nepieciešams divu trešdaļu balsu vairākums. Kad tiks panākts šāds vairākums, bet ne agrāk kā 2006. gada 31. martā, ģenerālsekretārs sagatavos protokolu, ar kuru informēs dalībvalstis par balsojuma iznākumu un pēc trim mēnešiem grozījumi stāsies spēkā. Drīz pēc to stāšanās spēkā tiks sasaukta Vispārīgo lietu un politikas īpašās komisijas ārkārtas sanāksme, lai lemtu par Kopienas uzņemšanu HCCH . Ņemot vērā, ka 2005. gada 30. jūnijā statūtu grozījumi tika vienojoties pieņemti un visas HCCH dalībvalstis vienprātīgi lūdza uzņemt Eiropas Kopienu, visticamāk, ka nepieciešamais divu trešdaļu vairākums tiks panākts līdz 2006. gada 31. martam, t. i., apritot deviņiem mēnešiem. Līdz ar to statūtu grozījumi stātos spēkā 2006. gada 1. jūlijā un formāls lēmums uzņemt Kopienu HCCH tiktu pieņemts 2006. gada jūlija pirmajā nedēļā. Jau tagad jāuzsāk procedūra Padomes lēmumam par Kopienas pievienošanos HCCH , lai nodrošinātu, ka Kopiena ir gatava pievienoties 2006. gada jūlija sākumā. Tādējādi Kopiena varēs deponēt savu pievienošanās instrumentu, tiklīdz HCCH būs pieņēmusi oficiālu lēmumu to uzņemt. 2. SARUNU REZULTāTI Saskaņā ar Padomes sarunu vešanas norādījumiem Komisija veica sarunas par nosacījumiem un kārtību, kādā Kopiena pievienojas HCCH . Visi uz Kopienas pievienošanos attiecīgie noteikumi tika iekļauti statūtos. Atbilstošas izmaiņas tika izdarītas reglamentā. Tā kā dalībnieces vēlējās, lai grozījumi būtu vispārēja rakstura, attiecīgie noteikumi neattiecas uz „Eiropas Kopienu”, bet vispārīgi uz „reģionālām ekonomiskās integrācijas organizācijām”. Kopumā pārskatītajos statūtos iekļauti šādi uz Eiropas Kopienu attiecīgi noteikumi: - Par HCCH dalībniecēm var kļūt reģionālas ekonomiskās integrācijas organizācijas (REIO), kas uz vienlīdzīgiem pamatiem ar dalībvalstīm piedalās organizācijas sanāksmēs. Lai varētu pretendēt uz dalību, REIO sastāvā jābūt vienīgi suverēnām valstīm, kas tai nodevušas kompetenci virknē jautājumu, kas ir HCCH pārziņā, tai skaitā pilnvaras pieņemt dalībvalstīm saistošus lēmumus attiecībā uz šiem jautājumiem. Eiropas Kopiena neapstrīdami atbilst šīm prasībām. - Iesniedzot pieteikumu, REIO jāiesniedz kompetences deklarācija, kurā norādīti jautājumi, kuros dalībvalstis tai nodevušas kompetenci. Turklāt REIO un tās dalībvalstīm jānodrošina, ka par jebkādām izmaiņām attiecībā uz REIO kompetenci vai tās sastāvu tiek paziņots HCCH . Visbeidzot, HCCH dalībniecēm ir tiesības pieprasīt informāciju, vai REIO vai tās dalībvalstīm ir kompetence attiecībā uz jebkuru konkrētu jautājumu, bet REIO un tās dalībvalstīm jānodrošina, ka, atbildot uz šādu pieprasījumu, tiek sniegta attiecīgā informācija. - HCCH lēmumus, cik vien iespējams, pieņems vienojoties. Balsojums tiks pieprasīts tikai atsevišķos gadījumos, kad nebūs iespējams vienoties. - Attiecībā uz balsstiesībām, REIO ir tiesības uz tādu balsu skaitu, kas ir līdzvērtīgs dalībvalstu skaitam, kas tai ir deleģējušas kompetenci attiecīgajā jautājumā un kurām ir tiesības balsot un kuras ir reģistrētas šādām sanāksmēm. Tas nozīmē, ka balsošanas brīdī nav nepieciešama faktiska dalībvalstu klātbūtne. - REIO neveic iemaksas HCCH gada budžetā papildus tās dalībvalstu iemaksām, bet tai jāsedz papildu administratīvie izdevumi, kas radušies tās dalības rezultātā. Šo summu nosaka HCCH , apspriežoties ar REIO. - Eiropas Kopiena ar rakstisku deklarāciju apliecinās HCCH , ka tā apņemas izvērtēt, vai tās interesēs ir pievienoties esošajām Hāgas konvencijām, un, ja tas būs tās interesēs, tā sadarbībā ar HCCH darīs visu, lai novērstu sarežģījumus, ko rada tādas klauzulas neesamība, ar kuru paredzētu REIO pievienošanos šīm konvencijām. Turklāt Kopiena apņemas darīt iespējamu Hāgas konferences Pastāvīgā biroja pārstāvju piedalīšanos Eiropas Komisijas rīkotajās ekspertu sanāksmēs, ja tiek apspriesti uz Hāgas konferenci attiecīgi jautājumi. 3. SECINāJUMS Ņemot vērā sarunu pozitīvo iznākumu, Komisija iesaka Padomei pieņemt lēmumu par Eiropas Kopienas pievienošanos HCCH . 2005/0251 (AVC) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Eiropas Kopienas pievienošanos Hāgas Starptautisko privāttiesību konferencei EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 61. panta c) punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo daļu un 300. panta 3. punkta otro daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu[2], tā kā: (1) Hāgas Starptautisko privāttiesību konferences (HCCH) mērķis ir darboties, lai pakāpeniski vienādotu starptautisko privāttiesību noteikumus. Organizācija līdz šim ir pieņēmusi ievērojamu skaitu svarīgu konvenciju dažādās starptautisko privāttiesību jomās. (2) Kopš Amsterdamas līguma stāšanās spēkā Kopiena ir kompetenta pieņemt pasākumus tiesu iestāžu sadarbības jomā civillietās, kam piemīt pārrobežu aspekti, tiktāl, ciktāl tas ir nepieciešams iekšējā tirgus pienācīgai darbībai. Kopiena ir īstenojusi šo kompetenci, pieņemot virkni instrumentu, no kuriem daudzi daļēji vai pilnīgi pārklājas ar HCCH darba jomām. (3) Ir būtiski svarīgi, lai Kopienai tiktu piešķirts statuss, kas atbilstu tās jaunajai nozīmīga starptautiska spēlētāja lomai civiltiesiskās sadarbības jomā, un tā varētu īstenot savu ārējo kompetenci, kā pilntiesīga dalībniece piedaloties HCCH sarunās par konvencijām tās kompetences jomās. (4) Padome ar 2002. gada 28. novembra lēmumu pilnvaroja Komisiju vest sarunas par Kopienas pievienošanās HCCH nosacījumiem un kārtību. (5) Ar Komisijas un prezidentūras kopīgu vēstuli HCCH 2002. gada 19. decembrī Kopiena iesniedza pieteikumu kļūt par HCCH dalībnieci un lūdza sākt sarunas. (6) 2004. gada aprīlī HCCH Vispārīgo lietu un politikas īpašā komisija pauda vienprātīgu viedokli, ka principā Eiropas Kopienai jākļūst par HCCH dalībnieci, un noteica konkrētus kritērijus un procedūras tās dalības kārtībai. (7) HCCH diplomātiskajā konferencē 2005. gada jūnijā vienojoties tika pieņemti grozījumi statūtos, kas nepieciešami, lai varētu uzņemt reģionālu ekonomiskās integrācijas organizāciju, un HCCH dalībnieces tika aicinātas rakstveidā balsot par grozījumiem, ja iespējams, deviņu mēnešu laikā. (8) Statūtu grozījumi stāsies spēkā trīs mēnešus pēc tam, kad ģenerālsekretārs būs informējis dalībnieces, ka ir panākts divu trešdaļu balsu vairākums, lai grozītu statūtus. Drīz pēc to stāšanās spēkā tiks sasaukta Vispārīgo lietu un politikas īpašās komisijas ārkārtas sanāksme, lai oficiāli lemtu par Kopienas uzņemšanu HCCH . (9) Iznākums sarunām par HCCH statūtu pārskatīšanu ir apmierinošs, ņemot vērā Kopienas intereses. (10) Pārskatīto HCCH statūtu 2A pants Kopienai kā reģionālai ekonomiskās integrācijas organizācijai dod tiesības kļūt par HCCH dalībnieci. (11) Kopienai jāpievienojas HCCH . (12) Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Apvienotā Karaliste un Īrija piedalās šā lēmuma pieņemšanā, (13) Saskaņā ar 1. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija šā lēmuma pieņemšanā nepiedalās. IR NOLĒMUSI ŠĀDI. Vienīgais pants Kopiena pievienojas Hāgas Starptautisko privāttiesību konferencei ar deklarāciju par šīs organizācijas statūtu pieņemšanu, kā izklāstīts I pielikumā, tiklīdz pēdējā būs pieņēmusi oficiālu lēmumu to uzņemt kā dalībnieci. Kopiena arī deponē kompetences deklarāciju, kurā uzskaitīti jautājumi, attiecībā uz kuriem dalībvalstis tai nodevušas kompetenci, kā noteikts II pielikumā, un deklarāciju par konkrētiem jautājumiem attiecībā uz Hāgas Starptautisko privāttiesību konferenci, kā noteikts III pielikumā. Padomes priekšsēdētājs ar šo ir pilnvarots veikt tādas procedūras, kādas nepieciešamas, lai īstenotu iepriekš minēto. Hāgas Starptautisko privāttiesību konferences statūtu teksts ir pievienots šim lēmumam kā IV pielikums. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs I PIELIKUMS Pievienošanās Hāgas Starptautisko privāttiesību konferencei instruments J.H.A. VAN LOON kungam Hāgas Starptautisko privāttiesību konferences ģenerālsekretāram Scheveningseweg 6 NL – 2517 THE HAGUE Godātais kungs! Man ir gods Jums paziņot, ka Eiropas Kopiena ir nolēmusi pievienoties Hāgas Starptautisko privāttiesību konferencei. Tādēļ es lūdzu Jūs pieņemt šo instrumentu, ar kuru Eiropas Kopiena pieņem Hāgas konferences statūtus saskaņā ar to 2A pantu. Pielikumā pievienoju Eiropas Kopienas deklarāciju, kurā uzskaitīti jautājumi, attiecībā uz kuriem tās dalībvalstis ir tai nodevušas kompetenci, un deklarāciju par konkrētiem jautājumiem attiecībā uz Hāgas Starptautisko privāttiesību konferenci. Eiropas Kopiena oficiāli un bez atrunām uzņemas saistības, kādas rada tās dalība Hāgas Starptautisko privāttiesību konferencē, kā noteikts statūtos, un oficiāli apņemas pildīt savas saistības kopš pievienošanās brīža. Ar cieņu, Eiropas Savienības Padomes priekšsēdētājs II PIELIKUMS Eiropas Kopienas kompetences deklarācija, kurā uzskaitīti jautājumi, kuros tās dalībvalstis ir nodevušas tai kompetenci 1. Šī deklarācija ir sniegta saskaņā ar Hāgas Starptautiskās privāttiesību konferences statūtu 2A panta 3. punktu un tajā uzskaitīti jautājumi, kuros Eiropas Kopienas dalībvalstis ir tai nodevušas kompetenci. 2. Eiropas Kopiena ir kompetenta pieņemt vispārīgus un konkrētus pasākumus, lai veicinātu noteikumu vienādošanu attiecībā uz dažādās jomās piemērojamiem tiesību aktiem tās dalībvalstīs. Attiecībā uz jautājumiem, kas ir HCCH pārziņā, Eiropas Kopiena jo īpaši ir kompetenta saskaņā ar EK Līguma IV sadaļu pieņemt pasākumus ar pārrobežu ietekmi tiesu iestāžu sadarbības jomā civillietās tiktāl, ciktāl tas vajadzīgs iekšējā tirgus pareizas darbības nodrošināšanai (EK Līguma 61. panta c) punkts un 65. pants). Šie pasākumi ietver: 1. tiesas un ārpustiesas dokumentu pārrobežu nodošanas sistēmas uzlabošanu un vienkāršošanu; sadarbību pierādījumu vākšanā; nolēmumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās, ieskaitot lēmumus ārpustiesas lietās; 2. dalībvalstu piemērojamo noteikumu saderības veicināšanu kolīziju normu un jurisdikcijas jautājumos un 3. šķēršļu likvidēšanu civillietu pienācīgai izskatīšanai, vajadzības gadījumā sekmējot dalībvalstīs piemērojamo civilprocesuālo normu saderību. 3. Turklāt Kopienai ir kompetence citās jomās, uz kurām var attiekties Hāgas konferences konvencijas, piemēram, iekšējā tirgus jomā (EK Līguma 95. pants) vai patērētāju aizsardzības jomā (EK Līguma 153. pants). 4. Eiropas Kopiena ir izmantojusi savu kompetenci, pieņemot virkni instrumentu saskaņā ar EK Līguma 61. panta c) punktu, piemēram: - Regulu (EK) Nr. 1346/2000 par maksātnespējas procedūrām, - Regulu (EK) Nr. 1348/2000 par dokumentu izsniegšanu, - Regulu (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās, - Regulu (EK) Nr. 1206/2001 par sadarbību starp dalībvalstu tiesām pierādījumu iegūšanā civillietās un komerclietās, - Direktīvu (EK) Nr. 8/2003 par juridisko palīdzību, - Regulu (EK) Nr. 2201/2003 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību un - Regulu (EK) Nr. 805/2004, ar kuru izveido Eiropas izpildes rīkojumu neapstrīdētiem prasījumiem. Starptautisko privāttiesību noteikumi atrodami arī citos Kopienas tiesību aktos, jo īpaši patērētāju aizsardzības, apdrošināšanas, finanšu pakalpojumu un intelektuālā īpašuma jomās. Tādējādi Kopienas direktīvas, ko skar Hāgas Konvencija par piemērojamo likumu dažām tiesībām, kas attiecas uz starpnieku turētiem vērtspapīriem, tika pieņemtas, pamatojoties uz EK Līguma 95. pantu. 5. Kaut arī EK Līgumā nav skaidras norādes uz ārējo kompetenci, no Eiropas Kopienu Tiesas judikatūras izriet, ka iepriekš minētie EK Līguma noteikumi ir juridiskie pamati ne tikai Kopienas iekšējiem aktiem, bet arī Kopienai slēdzot starptautiskus līgumus. Kopiena var slēgt starptautiskus līgumus visos gadījumos, kad jau izmantota iekšējā kompetence, lai pieņemtu pasākumus kopīgo politiku īstenošanai, kā uzskaitīts iepriekš, vai ja starptautiskais nolīgums ir vajadzīgs, lai sasniegtu kādu no Kopienas mērķiem[3]. Eiropas Kopienas ārējā kompetence ir ekskluzīva tiktāl, ciktāl starptautiskie nolīgumi skar Kopienas iekšējos noteikumus vai maina to darbības jomu[4]. Šādos gadījumos ārējas vienošanās ar trešām valstīm vai starptautiskajām organizācijām slēdz nevis dalībvalstis, bet gan Kopiena. Starptautiskais nolīgums var pilnīgi vai tikai daļēji būt Kopienas ekskluzīvajā kompetencē. 6. Kopienas instrumenti parasti ir saistoši visām ES dalībvalstīm. Attiecībā uz EK Līguma IV sadaļu, kas veido juridisko pamatu tiesu iestāžu sadarbībai civillietās, uz Dāniju, Īriju un Apvienoto Karalisti attiecas īpašs režīms. Pasākumi, kas veikti saskaņā ar EK Līguma IV sadaļu, Dānijai nav saistoši vai piemērojami. Īrija un Apvienotā Karaliste piedalās saskaņā ar IV sadaļu pieņemtajos juridiskajos instrumentos, ja tās par to paziņo Padomei. Abas dalībvalstis ir nolēmušas piedalīties visos 4. punktā uzskaitītajos pasākumos. 7. Kompetences apjoms, kādu dalībvalstis saskaņā ar EK Līgumu nodevušas Kopienai, pēc būtības ir pakļauts nepārtrauktai attīstībai. Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis nodrošinās, ka par jebkādām izmaiņām Kopienas kompetencēs tiks nekavējoties ziņots HCCH sekretariātam, kā paredzēts 2A panta 6. punktā. III PIELIKUMS Eiropas Kopienas deklarācija par konkrētiem jautājumiem attiecībā uz Hāgas Starptautisko privāttiesību konferenci Eiropas Kopiena apņemas izvērtēt, vai tās interesēs ir pievienoties esošajām Hāgas konvencijām, attiecībā uz kurām Kopienai ir kompetence. Ja tas ir Kopienas interesēs, Eiropas Kopiena sadarbībā ar Hāgas konferenci darīs visu iespējamo, lai pārvarētu sarežģījumus, ko rada tādas klauzulas neesamība, ar kuru paredzētu Reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijas pievienošanos šīm konvencijām. Turklāt Eiropas Kopiena apņemas darīt iespējamu Hāgas konferences Pastāvīgā biroja pārstāvju piedalīšanos Eiropas Komisijas rīkotajās ekspertu sanāksmēs, ja tiek apspriesti uz Hāgas konferenci attiecīgi jautājumi. IV PIELIKUMS HĀGAS STARPTAUTISKO PRIVĀTTIESĪBU KONFERENCES STATŪTI Tālāk tekstā minēto valstu valdības: Vācijas Federatīvā Republika, Austrija, Beļģija, Dānija, Spānija, Somija, Francija, Itālija, Japāna, Luksemburga, Norvēģija, Nīderlande, Portugāle, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste, Zviedrija un Šveice, ievērojot Hāgas konferences par starptautiskajām tiesībām pastāvīgo raksturu, vēloties uzsvērt šo raksturu, šajā nolūkā uzskatot par nepieciešamu nodrošināt Konferenci ar statūtiem, ir vienojušās par šādiem noteikumiem: 1. pants Hāgas Starptautisko privāttiesību konferences (HCCH) mērķis ir darboties, lai pakāpeniski vienādotu starptautisko privāttiesību normas. 2. pants Hāgas starptautisko privāttiesību konferences dalībnieces ir tās valstis, kuras jau ir piedalījušās vienā vai vairākās Konferences sesijās un kuras pieņem šos statūtus. Jebkura cita valsts, kuras piedalīšanās no juridiskā viedokļa ir svarīga Konferences darbam, var kļūt par dalībnieci. Par jaunu dalībvalstu uzņemšanu lemj piedalošos valstu valdības ar nodoto balsu vairākumu, balstoties uz priekšlikumu, ko iesniegusi viena vai vairākas no tām, sešu mēnešu laikā no dienas, kad priekšlikums iesniegts valdībām. Uzņemšana stājas spēkā, attiecīgajai valstij pieņemot šos statūtus. 2A pants 1. Dalībvalstis sanāksmē par vispārīgām lietām un politiku, kurā piedalās dalībvalstu vairākums, ar nodoto balsu vairākumu var nolemt uzņemt kā dalībnieci arī jebkuru reģionālu ekonomiskās integrācijas organizāciju, kas ģenerālsekretāram ir iesniegusi pieteikumu dalībai. Norādes uz dalībniecēm šajos statūtos ietver arī dalīborganizācijas, ja vien nav skaidri noteikts citādi. Uzņemšana stājas spēkā brīdī, kad attiecīgā reģionālā ekonomiskās integrācijas organizācija pieņem šos statūtus. 2. Pieteikumu dalībai Konferencē var iesniegt tikai tāda reģionāla ekonomiskās integrācijas organizācija, kuras sastāvā ir vienīgi suverēnas valstis un kurai tās dalībvalstis ir nodevušas kompetenci virknē jautājumu, kas ir Konferences pārziņā, ieskaitot pilnvaras pieņemt tās dalībvalstīm saistošus lēmumus attiecībā uz šiem jautājumiem. 3. Ikviena reģionālā ekonomiskās integrācijas organizācija, kas iesniedz pieteikumu dalībai, iesniedzot šādu pieteikumu, iesniedz kompetences deklarāciju, norādot jautājumus, kuros tās dalībvalstis ir tai nodevušas kompetenci. 4. Ikviena dalīborganizācija un tās dalībvalstis nodrošina, ka par jebkādām izmaiņām attiecībā uz dalīborganizācijas kompetenci vai tās sastāvu paziņo ģenerālsekretāram, kas šo informāciju izplata pārējām Konferences dalībniecēm. 5. Uzskata, ka dalīborganizācijas dalībvalstis saglabā kompetenci visos jautājumos, attiecībā uz kuriem kompetences nodošana nav īpaši deklarēta vai paziņota. 6. Jebkura Konferences dalībniece var lūgt dalīborganizācijai un tās dalībvalstīm sniegt informāciju par to, vai dalīborganizācijai ir kompetence attiecībā uz jebkuru konkrētu jautājumu, kas tiek izskatīts Konferencē. Dalīborganizācija un tās dalībvalstis nodrošina, ka pēc šāda lūguma tiek sniegta attiecīgā informācija. 7. Dalīborganizācija dalības tiesības īsteno alternatīvi ar savām dalībvalstīm, kas ir Konferences dalībnieces, to attiecīgās kompetences jomās. 8. Dalīborganizācija tās kompetences jautājumos jebkurā Konferences sanāksmē, kurā tai ir tiesības piedalīties, var izmantot tādu balsu skaitu, kas līdzvērtīgs tās dalībvalstu skaitam, kuras dalīborganizācijai nodevušas kompetenci attiecīgajā jautājumā un kuras ir tiesīgas balsot un ir reģistrējušās šādām sanāksmēm. Ja balsstiesības izmanto dalīborganizācija, tās dalībvalstis savas balsstiesības neizmanto un otrādi. 9. „Reģionāla ekonomiskās sadarbības organizācija” ir starptautiska organizācija, kuras sastāvā ir tikai suverēnas valstis un kurai tās dalībvalstis ir nodevušas kompetenci virknē jautājumu, ieskaitot pilnvaras pieņemt tās dalībvalstīm saistošus lēmumus attiecībā uz šiem jautājumiem. 3. pants 1. Vispārīgo lietu un politikas padome (tālāk tekstā – „Padome”), kas sastāv no visām dalībniecēm, ir atbildīga par Konferences darbību. Padomes sanāksmes principā notiek ik gadus. 2. Padome šādu darbību nodrošina ar Pastāvīgā biroja palīdzību, kura darbību tā vada. 3. Padome izskata visus priekšlikumus, kurus paredzēts iekļaut Konferences darba kārtībā. Tai ir tiesības izlemt par turpmāko rīcību šāda priekšlikuma sakarā. 4. Nīderlandes Pastāvīgā valdības komiteja, kas izveidota ar 1897. gada 20. februāra Karalisko dekrētu nolūkā veicināt starptautisko privāttiesību kodifikāciju, pēc apspriešanās ar Konferences dalībniecēm nosaka diplomātisko sesiju datumu. 5. Lai sasauktu dalībnieces, Pastāvīgā valdības komiteja vēršas pie Nīderlandes valdības. Konferences sesijas vada Pastāvīgās valdības komitejas priekšsēdētājs. 6. Konferences kārtējās sesijas principā notiek reizi četros gados. 7. Ja nepieciešams, Padome pēc apspriešanās ar Pastāvīgo valdības komiteju var lūgt Nīderlandes valdībai sasaukt Konferenci uz ārkārtas sesiju. 8. Padome var apspriesties ar Pastāvīgo valdības komiteju par jebkuru citu uz Konferenci attiecīgu jautājumu. 4. pants 1. Pastāvīgais birojs atrodas Hāgā. Tas sastāv no ģenerālsekretāra un četriem sekretāriem, kurus ieceļ Nīderlandes valdība, saņemot Pastāvīgās valdības komitejas iesniegumu. 2. Ģenerālsekretāram un sekretāriem ir jābūt ar atbilstošām juridiskām zināšanām un praktisku pieredzi. Tos ieceļot, ņem vērā arī ģeogrāfiskās pārstāvētības un speciālo juridisko zināšanu dažādību. 3. Sekretāru skaitu var palielināt pēc apspriešanās ar Padomi un saskaņā ar 9. pantu. 5. pants Pēc Padomes rīkojuma Pastāvīgais birojs atbild par: 4. Hāgas konferences sesiju un Padomes un visu īpašo komisiju sanāksmju sagatavošanu un organizēšanu; 5. sesiju un iepriekš paredzēto sanāksmju sekretariāta darbu; 6. visiem uzdevumiem, kas ir iekļauti sekretariāta darbības jomā. 6. pants 1. Lai veicinātu sazināšanos starp Konferences dalībniecēm un Pastāvīgo biroju, katras dalībvalsts valdība norīko valsts institūciju, bet katra dalīborganizācija kontaktinstitūciju. 2. Pastāvīgais birojs var sazināties ar visām šādi norīkotām institūcijām un ar kompetentām starptautiskajām organizācijām. 7. pants 1. Sesijas, bet sesiju starplaikos Padome, var izveidot īpašas komisijas, lai sagatavotu konvenciju projektus vai lai pētītu visus starptautisko privāttiesību jautājumus, kuri ietilpst Konferences darbības jomā. 2. Sesijas, Padome un īpašās komisijas, cik vien iespējams, darbojas uz vienošanās pamata. 8. pants 1. Konferences paredzētās izmaksas sadala starp Konferences dalībvalstīm. 2. Dalīborganizācijai netiek prasīts veikt iemaksas Konferences gada budžetā papildus tās dalībvalstu iemaksām, bet tā maksā summu, kuru nosaka Konference, apspriežoties ar dalīborganizāciju, lai segtu papildu administratīvās izmaksas, kas rodas saistībā ar tās dalību. 3. Jebkurā gadījumā Padomes un īpašo komisiju delegātu ceļa un uzturēšanās izdevumus sedz pārstāvētās dalībnieces. 9. pants 1. Konferences budžets katru gadu tiek iesniegts apstiprināšanai Diplomātisko pārstāvju padomei Hāgā. 2. Šie pārstāvji arī sadala starp dalībvalstīm izmaksas, kas tām sedzamas saskaņā ar šo budžetu. 3. Šajā nolūkā diplomātiskie pārstāvji tiekas Nīderlandes Karalistes ārlietu ministra vadībā. 10. pants 1. Izdevumus, kas rodas Konferences kārtējo un ārkārtas sesiju rezultātā, sedz Nīderlandes valdība. 2. Jebkurā gadījumā delegātu ceļa un uzturēšanās izdevumus sedz attiecīgās dalībnieces. 11. pants (teksts tikai franču valodā) Les usages de la Conférence continuent à être en vigueur pour tout ce qui n’est pas contraire au présent Statut ou aux Règlements. 12. pants 1. Grozījumi šajos statūtos jāpieņem, vienojoties dalībvalstīm, kas piedalās sanāksmē par vispārīgām lietām un politiku. 2. Šādi grozījumi stājas spēkā attiecībā uz visām dalībniecēm trīs mēnešus pēc tam, kad tos apstiprinājušas divas trešdaļas dalībvalstu saskaņā ar to attiecīgajām iekšējām procedūrām, bet ne agrāk kā deviņus mēnešus kopš to pieņemšanas dienas. 3. 1. punktā minētajā sanāksmē vienojoties var mainīt 2. punktā minētos laika periodus. 13. pants Lai nodrošinātu to izpildi, šo Statūtu noteikumi tiks papildināti ar Nolikumu. Nolikumu izstrādā Pastāvīgais birojs un iesniedz apstiprināšanai diplomātiskajai sesijai, Diplomātisko pārstāvju padomei vai Vispārīgo lietu un politikas padomei. 14. pants 1. Šos statūtus iesniedz pieņemšanai to valstu valdībām, kas piedalījušās vienā vai vairākās Konferences sesijās. Tie stājas spēkā, tiklīdz tos pieņēmis Septītajā sesijā pārstāvēto valstu vairākums. 2. Pieņemšanas paziņojums tiek iesniegts Nīderlandes valdībai, kura to paziņo šā panta pirmajā punktā minētajām valdībām. 3. Ja tiek uzņemta jauna dalībniece, Nīderlandes valdība paziņo visām dalībniecēm šīs jaunās dalībnieces pieņemšanas paziņojumu. 15. pants 1. Katra dalībniece var denonsēt šos statūtus pēc piecu gadu termiņa kopš to spēkā stāšanās dienas saskaņā ar 14. panta 1. punktā noteikto. 2. Denonsēšanas paziņojumu iesniedz Nīderlandes karalistes Ārlietu ministrijai vismaz sešus mēnešus pirms Konferences budžeta gada beigām un tas stājas spēkā minētā gada beigās, bet tikai attiecībā uz dalībnieci, kas par to ir paziņojusi. Šo statūtu teksti angļu un franču valodās, kuros grozījumi izdarīti…….. 200.., ir vienlīdz autentiski. TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS: Padomes lēmums par Eiropas Kopienas pievienošanos Hāgas starptautisko privāttiesību konferencei 2. UZ DARBĪBAS JOMĀM BALSTĪTAS VADĪBAS/BUDŽETA LĪDZEKĻU SADALES PA DARBĪBAS JOMĀM (ABM / ABB) SATVARS Konkrētā politika vai politikas jomas un ar tām saistītais/tie pasākums/i: 18.06. Īstas kriminālā un civilā tiesiskuma telpas izveide 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un saistītās tehniskās un administratīvās palīdzības pozīcijas(ex- B..A pozīcijas)), tostarp šādas: Pamatprogrammas “Pamattiesības un tiesiskums” izveidošana laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam; īpašā programma „Civiltiesības”, budžeta pozīcija tiks noteikta provizoriskajā budžeta projektā (PBP) 2007. gadam. 3.2. Rīcības un finansiālās ietekmes ilgums: sākot no 2007. gada 3.3. Budžeta informācija : nav piemērojams 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu līdzekļi 4.1.1. Saistību apropriējumu (SA) un maksājumu apropriējumu (MA) kopsavilkums EUR miljoni (līdz 3. zīmei aiz komata) Izmaksu veids |Iedaļa Nr. | | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 |n + 5 un vēlāk | Kopā: | | Darbības izdevumi[5] | | | | | | | | | |Saistību apropriējumi (SA) |8.1 |a |0,001 |0,001 |0,001 |0,001 |0,001 |0,001 | | |Maksājumu apropriējumi (MA) | |b | | | | | | | | | Ziņas par līdzfinansējumu Ja priekšlikumā paredzēts dalībvalstu līdzfinansējums vai līdzfinansējums no kādām citām institūcijām (lūdzu norādīt, kurām), nākamajā tabulā jānorāda šāda līdzfinansējuma līmenis (ja paredzams līdzfinansējums no vairākām institūcijām, var pievienot papildu rindas): EUR miljoni (līdz 3. zīmei aiz komata) Līdzfinansētāja organizācija | | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 |n + 5 un vēlāk | Kopā: | |…………………… |f | | | | | | | | |Saistību apropriējumi (SA) KOPĀ, ieskaitot līdzfinansējumu |a+c+d+e+f | | | | | | | | | 4.1.2. Saderība ar finanšu plānošanu Šā priekšlikuma izmaksas (+/- 1000€ gadā) ir iekļautas kopējā summā, kas pamatprogrammā "Pamattiesības un tiesiskums" ierosināta attiecībā uz īpašo programmu "Civiltiesības" laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam. Apropriējumi ir tikai orientējoši un atkarīgi no to atbilstības lēmumam, kāds tiks pieņemts par 2007. – 2013. gada finanšu perspektīvas vidējā termiņa finanšu shēmu. ( Priekšlikums ir atbilstošs pašreizējai finanšu plānošanai. ( Priekšlikums prasīs finanšu perspektīvas attiecīgās pozīcijas pārplānošanu. ( Iespējams, ka priekšlikums var prasīt Iestāžu nolīguma noteikumu piemērošanu[6] (t. i., elastības instrumenta izmantošanu vai finanšu perspektīvas pārskatīšanu). 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem x Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz ieņēmumiem ( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme – ieņēmumi tiek ietekmēti šādi: 4.2. Cilvēkresursi, pilnslodzes ekvivalentā (ietverot ierēdņus, pagaidu darbiniekus un ārštata darbiniekus) – sīkāk skat. 8.2.1. punktā. Gada vajadzības | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un vēlāk | |Cilvēkresursu kopskaits | | | | | | | | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI Līdz ar Eiropas Kopienas pievienošanos starptautiskajai organizācijai „Hāgas starptautisko privāttiesību konference”, lai segtu papildu administratīvās izmaksas, kādas radīsies dalības rezultātā, būs jāveic ikgadējas iemaksas, kuru apjomu noteiks minētā organizācija, apspriežoties ar Eiropas Kopienu. Iemaksa pirmo reizi būs jāveic 2007. gadā, un tādējādi vēl nav noteikta precīza summa. Ņemot vērā, ka iemaksas mērķis ir vienīgi segt „papildu administratīvās izmaksas”, summa nepārsniegs EUR 1000 gadā. 6. ZIŅAS PAR RESURSIEM Nav piemērojams [1] OV C […], […], […] lpp. [2] OV C […], […], […] lpp. [3] Tiesas atzinums 1/76, ECR 1977., 741. lpp.; Atzinums 2/91, ECR 1993., I-1061. lpp.; Lieta 22/70 ("AETR"); Komisija pret Padomi, ECR 1971., 263. lpp.; Lieta-C-467/98 („atvērtās debesis”), Komisija pret Dāniju, ECR 2002., I-9519. lpp. [4] Lieta 22/70 (“AETR”), Komisija pret Padomi, Lieta-C-467/98 (”atvērtās debesis”), Komisija pret Dāniju. [5] Izdevumi, ko neietver attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļa. [6] Skat. Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.