Briselē, 11.1.2005

SEC(2005) 11 galīgā redakcija

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

saskaņā ar 5. panta trešo daļu Komisijas 97. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/1997 par Nīderlandes atjaunināto stabilitātes programmu 2004.–2007. gadam

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

Padomes Regula (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1] paredz, ka neiesaistītajām, tas ir, tām dalībvalstīm, kuras nav pieņēmušas vienoto valūtu, ir jāiesniedz Padomei un Komisijai stabilitātes programmas līdz 1999. gada 1. martam. Saskaņā ar šīs regulas 5. pantu Padomei katra stabilitātes programma ir jāizvērtē, balstoties uz metodēm, ko sagatavojusi Komisija un komiteja (Ekonomikas un finanšu komiteja), kas izveidota saskaņā ar Līguma 114. pantu. Balstoties uz Komisijas sniegtajiem ieteikumiem un pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju, Padome pēc programmas izskatīšanas sniedza atzinumu. Saskaņā ar šo regulu dalībvalstīm ir jāiesniedz savu stabilitātes programmu ikgadējie precizējumi, kurus, ievērojot tās pašas procedūras, Padome var pārbaudīt.

Ņemot vērā vispārējo valsts kopbudžeta deficītu - 3,2% no IKP 2003. gadā, Padome nolēma, ka Nīderlandei 2004. gada 2. jūnijā ir pārmērīgs budžeta deficīts, un ieteica šo pārmērīgo deficītu labot vēlākais līdz 2005. gadam. Cita starpā, tika ieteikts, ka korekcijas pasākumiem, kas jāveic līdz 2005. gadam, ir jābūt galvenokārt strukturāla rakstura un jāsasniedz vismaz viena puse no IKP procenta. Ekonomikas un finanšu padome savā sēdē 2004. gada 21. oktobrī izskatīja Nīderlandes veiktos pasākumus un nolēma, ievērojot Komisijas vērtējumu, ka šajā laikposmā pasākumi ir atbilstoši pārmērīgā budžeta deficīta labošanai līdz noteiktā laika beigām. Komisija un Padome turpinās uzraudzīt pasākumu īstenošanu. Stabilitātes programmas precizējumu izvērtēšana ir daļa no pastāvīgās uzraudzības.

Pirmo stabilitātes programmu par laika posmu no 1999. gada līdz 2002. gadam Nīderlande iesniedza 1998. gada 4. novembrī, un Padome to izvērtēja 1998. gada 1. decembrī. Ikgadējie precizējumi ir iesniegti katru gadu, un nesenākais no tiem tika iesniegts 2004. gada 23. novembrī. Komisijas dienesti veica šo precizējumu tehnisko izvērtējumu, ņemot vērā Komisijas dienestu 2004. gada rudens ekonomikas prognozes un ievērojot rīcības kodeksu,[2] kopīgi pieņemto metodoloģiju ražošanas potenciālai novērtēšanai un cikliski koriģētās bilances, rekomendācijas, vispārīgās pamatnostādnes ekonomikas politikā laikposmam no 2003.-2005. gadam un principus, kas izklāstīti 2002. gada 27. novembra Komisijas paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par koordinēšanas stiprināšanu budžeta politikas jomā, ko apstiprinājusi Padome.[3] Šis novērtējums ir šāds:

- Nīderlande 2004. gada stabilitātes programmas precizējumus par laika posmu no 2004. līdz 2007. gadam iesniedza 2004. gada 23. novembrī, pēc valdības apstiprinājuma.Precizējumu daudzgadu prognozes galvenokārt aizgūtas no 2005. gada budžeta, ko parlamentam iesniedza 2004. gada 21. septembrī.[4]. Atjauninātā programma galvenos vilcienos atbilst „rīcības kodeksa par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formu” datu prasībām. Tā aptver visa nepieciešamās jomas un sniedz visus pieprasītos obligātos mainīgos lielumus, kā arī vairākumu no izvēles lielumiem, izņemot dažus datus par potenciālajiem rezultātiem.

- Precizējumu makroekonomiskais scenārijs ir aizgūts Nīderlandes ekonomiskās politikas izvērtēšanas biroja CPB Netherlands Bureau of Economic Policy Analysis (CPB). Precizējumi paredz pakāpenisku atlabšanu, faktiskajam IKP pieaugot līdz 1½% 2005. gadā un līdz pat 2½% 2006. gadā un vēlāk. rognozētie galvenie mainīgie lielumi laikposmam no 2004. gada līdz 2007. gadam ir tuvi Komisijas 2004. gada rudens prognozē izteiktajiem. Tomēr pēc pēdējiem pieejamiem datiem par izejvielu cenām, valūtas maiņas kursiem un tirdzniecības apjomiem jāsecina, ka precizējumu makroekonomiskais scenārijs 2005. un 2006. gadam ir optimistisks. It īpaši pieņēmumi par ekonomisko izaugsmi 2005. gadā šķiet labvēlīgi. Ņemot vērā izaugsmes potenciāla prognozēto normu un cerības, ka negatīvā reālā un faktiskā produkcijas apjoma starpība pakāpeniski samazināsies, pieņēmumi par izaugsmi 2007. gadā šķiet visnotaļ pamatoti. Balstoties uz kopīgi saskaņoto metodoloģiju un makroekonomisko scenāriju, izaugsmes potenciāla pieaugums un reālā un faktiskā produkcijas apjoma starpības samazināšanās ir ticama. Programmas inflācijas prognozes šķiet ir reālas.

- Aktualizētās programmas budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir panākt līdz 2005. gadam valsts kopbudžeta deficīta samazināšanos zem Līgumā paredzētās atsauces vērtības - 3% no IKP. Šim mērķim aktualizētā programma ietver iepriekšējos konsolidētos centienus, kas īpaši vērsti uz 2004. un 2005. gadu. Korekcijas pasākumi 2005. gadam summējas līdz IKP procenta puspunktam. Gan fiskālās konsolidācijas, gan paredzamās pakāpeniskās ekonomikas augšupejas dēļ programmas precizējumi paredz vispārējo valsts kopbudžeta deficīta samazināšanos no 3,0% no IKP 2004. gadā līdz 2,6% no IKP 2005. gadā un 2,1% no IKP 2006. gadā un 1,9% IKP 2007. gadā. Paredzams, ka programmas laikā cikliski koriģētais deficīts būs zemāks un kritīsies no 1,6% no IKP 2004. gadā līdz 1,2% no IKP 2005. gadā. Lai gan nav paredzams, ka cikliski koriģētā bilance varētu 2006. gadā turpmāk uzlaboties, 2007. gadā tā pat nedaudz samazināsies - līdz deficītam 1,3% apmērā no IKP. Budžeta stratēģija, atbilstoši iepriekšējo precizējumu stratēģijai, ietver reālo izdevumu griestus, lai kontrolētu izdevumu pieaugumu un valsts finanšu ilgtermiņa mērķi. Paredzams, ka valsts ieguldījumu attiecība atbilstošajā laika posmā saglabāsies nemainīga, nedaudz virs 3% no IKP, salīdzinot ar ES 2004. gada vidējo rādītāju - 2,4% no IKP.

- Precizējumu budžeta prognozes šķiet reālas un projekciju neskaidrības ir pamatā līdzsvarotas. Dažu deficīta prognožu risku pamatā ir makroekonomiskā perspektīva. Turklāt budžeta izmaksas par sociālo nolīgumu starp valdību un sociālajiem partneriem, ko noslēdza 2004. gada 5. novembrī, nav iekļautas precizējumos, jo neskaidrības par veselības aprūpes un pensiju reformu īstenošanu varētu izraisīt vēl lielāku deficītu. Tomēr šos riskus mazina labvēlīgā augstāku naftas cenu ietekme uz ieņēmumiem par dabas gāzes pārdošanu un atjauninātā pamata scenārija piesardzīgais nodokļu intensitātes novērtējums par saimniecisko darbību. Ņemot vērā budžeta mērķu risku sabalansēšanu, Nīderlande gūst sekmes pārmērīgā budžeta deficīta labošanā, kura izpildes termiņu līdz 2005. gadam ir noteikusi Padome. Lai gan paredzētajam fiskālās konsolidācijas ceļam pēc pārmērīgā budžeta deficīta labošanas pietrūkst ambīciju, it kā tas programmas laikā nenodrošinātu vidējā termiņa mērķa sasniegšanu par budžeta stāvokli tuvu līdzsvaram. Turklāt šī perioda laikā no 2006. līdz 2007. gadam programmas precizējumu budžeta nostāja, šķiet nenodrošina pietiekamu drošības rezervi pret parastām makroekonomiskām svārstībām, lai nepārkāptu 3%-no IKP slieksni.

- Atjauninātajā programmā paredzēts, ka parāda attiecība turpmāk nesasniegs atsauces vērtību- 60% no IKP, pieaugot no 56% no IKP 2004. gadā līdz 58% no IKP 2005., 2006., un 2007. gadā. Ātrāks IKP pieaugums lielā mērā kompensēs parāda attiecību pastāvīgo deficītu. Programmā tostarp ir paredzēts, ka pielāgojumi fondu plūsmā nedaudz veicinās parāda pieaugumu laikā no 2005. gada līdz 2007. gadam pēc vairākiem pretējas tendences gadiem, kad tie sakarā ar ieņēmumiem no privatizācijas no 2003. gada līdz 2007. gadam parādu samazināja; . tomēr korekciju apmērs būs relatīvi stabils, nedaudz zem puspunkta no IKP. Šīs prognozes ir diezgan tuvas Komisijas dienestu noteiktajām 2004. gada rudens prognozēm. Parāda koeficienta risks ir atbilstošs prognozētajam deficītam un šķiet pamatā līdzsvarots.

- Atjauninātajā programmā īsi aplūkota valdības strukturālo reformu programma, kas ietver tālejošas, vērienīgas reformas sociālajā nodrošināšanā, pensiju un veselības aprūpes sistēmās, un ir paredzētas valsts finanšu ilgtspējīguma un nodarbinātības palielināšanas uzlabošanai. Tā arī norāda uz administratīvā sloga samazināšanas pozitīvo lomu nodarbinātības un ekonomiskās aktivitātes jomās. Kopumā reformas veicinās Nīderlandes valsts finanšu ilgtspējību. Tomēr par dažām jomām rodas šaubas, piemēram, par veselības aprūpes un pensiju reformām, par to, cik efektīvi ierosinātie pasākumi iespaidos tautsaimniecības dalībnieku faktisko rīcību, tādējādi nodrošinot paredzētos budžeta ietaupījumus. Turklāt šķiet, ka strukturālo reformu pozitīvā ietekme uz budžetu, kas stiprina potenciālo izaugsmi, pamatā būs jūtama pēc programmā aptvertā perioda, tajā pašā laikā daži no pasākumiem īstermiņa tīro ieņēmumu kāpināšanai, iespējams, nav optimāli ekonomikas struktūras uzlabošanai, piemēram, labāki marginālie nodokļu rādītāji attiecībā uz zemiem un vidējiem ieņēmumiem.

- Neraugoties uz būtiskajiem prognozētajām budžeta izmaksām, kas saistītas ar sabiedrības novecošanos, attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību Nīderlande ir relatīvi labvēlīgā situācijā. Tomēr, neraugoties uz reformām, kas notiek sociālās nodrošināšanas, pensiju un veselības aprūpes jomās, to esošai politikai piemīt daži ilgtspējības riski. Programma izklāstīta stratēģija pamatos balstās uz pasākumiem, kuru mērķis ir darba spēka iesaistīšana un vēršanās pret izdevumiem, kas saistīti ar vecumu. Ja demogrāfiskās slodzes koeficientu paaugstinās, turpmākās reformas, kas mainīs ar vecumu saistītās izdevumu tendences un turpinās paaugstināt līdzdalības rādītājus, būs nozīmīgs faktors ilgtspējības nodrošināšanā ilgākā laika posmā.

- Kopumā atjauninātajā programmā izklāstītā ekonomikas politika daļēji atbilst valstij raksturīgajām vispārējām pamatnostādnēm ekonomikas politikā attiecībā uz valsts finansēm. Budžetā ir noteikti izdevumu griesti un pašlaik veiktie budžeta labojumi pārmērīga budžeta deficīta likvidēšanai norit sekmīgi. Tomēr paredzētā nomināldeficīta samazināšana 2006. un jo īpaši 2007. gadam norit gausi, un cikliski koriģētā bilance gadā nesamazināsies vismaz par 0,5% no IKP. Bez tam nav sagaidāms, ka programmas laikā tiks panākts, ka fiskālā pozīcija būs tuva līdzsvaram vai ar pārpalikumu.

- Ņemot vērā iepriekšminēto izvērtējumu, Nīderlandei iesaka veikt nepieciešamos pasākumus, lai pēc pārmērīgā budžeta deficīta likvidēšanas sasniegtu un saglabātu budžeta stāvokli tuvu līdzsvaram.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Reālais IKP (izmaiņas %) | SP Nov 2004 | 1¼ | 1½ | 2½ | 2½ |

KOM | 1,4 | 1,7 | 2,4 | nav |

SP Nov 2003 | 1 | 2½ | 2½ | 2½ |

SPCI inflācija (%) | SP Nov 2004 | 1¼ | 1¼ | 1½ | 1½ |

KOM | 1,2 | 1,3 | 1,4 | nav |

SP Nov 2003 | 1,5 | 1½ | 1½ | 1½ |

Valsts bilance (% no IKP) | SP Nov 2004 | -3,0 | -2,6 | -2,1 | -1,9 |

KOM | -2,9 | -2,4 | -2,1 | nav |

SP Nov 2003 | -2,3 | -1,6 | -0,9 | -0.6 |

Primārā bilance (% no IKP) | SP Nov 2004 | -0,1 | 0,3 | 0,7 | 0,8 |

KOM | 0,0 | ½ | 0,9 | nav |

SP Nov 2003 | 0,6 | 1,2 | 1,8 | 2,1 |

Cikliski koriģētā bilance (% no IKP) | SP Nov 20041 | -1,6 | -1,2 | -1,2 | -1,3 |

KOM | -1,4 | -1,0 | -1,0 | nav |

SP Nov 20031 | -0,7 | -0,3 | -0,2 | -0,2 |

Valdības bruto parāds (% no IKP) | SP Nov 2004 | 56,3 | 58,1 | 58,6 | 58,3 |

KOM | 55,7 | 58 | 58,4 | nav |

SP Nov 2003 | 54,5 | 53,7 | 53,0 | 52,2 |

1 Komisijas dienestu aprēķini pēc šīs programmas informācijas. Avoti: Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu ekonomikas prognozes, 2004 gada rudens (KOM); Komisijas dienestu aprēķini. Atjauninātās programmas prognožu pieauguma rezultāti ir noapaļoti līdz tuvākai ceturtdaļai no procentu punkta. |

Balstoties uz šo novērtējumu, Komisija ir pieņēmusi šo klāt pievienoto ieteikumu Padomes atzinumam par Nīderlandes aktualizēto stabilitātes programmu un nosūta to tālāk Padomei.

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

saskaņā ar 5. panta trešo daļu Komisijas 97. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/1997 par Nīderlandes atjaunināto stabilitātes programmu 2004.–2007. gadam

EIROPAS SAVIENIBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[5] un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU

1. Padome 2005. gada [18. janvārī] pārbaudīja Nīderlandes atjaunināto stabilitātes programmu laikposmam no 2004. gada līdz 2007. gadam. Programma visumā atbilst „rīcības kodeksa par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formu” datu prasībām.

2. Makroekonomiskais scenārijs, kas ir šīs programmas pamatā, paredz, ka reālais IKP pieaugs no 1% 2004. gadā līdz 1½% 2005. gadā un vidēji līdz 2½% atlikušajā programmas perioda laikā. Šis scenārijs atspoguļo diezgan labvēlīgo izaugsmes perspektīvu, ja ņem vērā jaunākās izejvielu cenu, maiņas kursu un attiecīgo tirdzniecības apjomu tendences. Programmā paredzētā inflācija šķiet reāla.

3. Padome 2004. gada 2. jūnijā nolēma, ka Nīderlandei ir pārmērīgs budžeta deficīts un ieteica to izlabot līdz 2005. gadam. Saskaņā ar šo ieteikumu budžeta stratēģijas primārais mērķis saskaņā ar šo programmu ir panākt valsts kopbudžeta deficīta samazināšanu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības - 3% no IKP līdz 2005. gadam. Šajā gadījumā programmā ietilpst 2004. un 2005. gada iepriekšējie konsolidētie centieni. Lai kontrolētu izdevumu pieaugumu un valsts finanšu ilgtspējības ilgtermiņa mērķi, budžeta stratēģijā ietilpst arī reālo izdevumu griesti. Vienlaikus turpināsies valsts ieguldījumi, kuru vidējā attiecība programmas perioda laikā ir nedaudz virs 3% no IKP, salīdzinot ar ES vidējo rādītāju 2004. gadā - 2,4% no IKP.

4. Šķiet, ka šīs programmas budžeta prognožu riski ir pamatā līdzsvaroti. Konkrēti, negatīvos riskus, kas izriet makroekonomiskā scenārija, un budžeta izmaksas par sociālo nolīgumu starp valdību un sociālajiem partneriem, kas noslēgta 2004. gada 5. novembrī, pilnā mērā atsver pozitīvie riski, tas ir, augstāku naftas cenu ietekme uz ieņēmumiem par dabas gāzes pārdošanu un piesardzīgais nodokļu intensitātes novērtējums par saimniecisko darbību pārmaiņu laikā. Ņemot vērā šo risku novērtējumu, programmas nostāja budžeta jomā šķiet pietiekama, lai līdz 2005. gadam samazinātu deficītu zem 3% no IKP, bet šķiet, ka tā nenodrošina pietiekamu drošības rezervi pret šī sliekšņa pārkāpšanu parastu makroekonomisko svārstību rezultātā turpmākajos gados. Šķiet, ka tā nav pietiekama, lai nodrošinātu stabilitātes un izaugsmes pakta nosprausto vidējā termiņa mērķi par budžeta stāvokli tuvu līdzsvaram, kas jāsasniedz programmas laikā.

5. Pēc aprēķiniem parāda attiecība 2004. gadā ir sasniegusi 56,3% no IKP, kas ir zemāk par nolīgumā noteikto atsauces lielumu - 60% no IKP. Programma paredz, ka tās laikā parāda attiecība paaugstināsies par diviem procentu punktiem.

6. Programmas budžeta stratēģija norāda, ka neraugoties uz būtiskajām prognozētajām budžeta izmaksām, kas saistītas ar sabiedrības novecošanos, attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību Nīderlande ir relatīvi labvēlīgā situācijā. Ņemot vērā demogrāfiskās slodzes koeficienta iespējamo paaugstināšanu, un iztrūkstot turpmākai fiskālai konsolidācijai, kas vidējā laika posmā veicinātu budžeta stāvokli tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu, turpmākās reformas, kas mainītu ar vecumu saistītās izdevumu tendences un, tālāk paaugstinot līdzdalības kritērijus, samazinās ilglaicīgus riskus ilgākā laika posmā.

7. Kopumā atjauninātajā programmā izklāstītā ekonomikas politika daļēji atbilst valstij raksturīgajām vispārējām pamatnostādnēm ekonomikas politikā attiecībā uz valsts finansēm. Budžeta izdevumu griesti ir noteikti un veiktas budžeta izmaiņas, lai labotu pārmērīgo budžeta deficītu. Tomēr paredzētā nomināldeficīta samazināšana 2006. un jo īpaši 2007. gadam ir gausa, un cikliski koriģētā bilance neattīstās vidējā laika posma mērķa virzienā uz budžeta stāvokli tuvu līdzsvaram, kas jāsasniedz pēc 2005. gada.

* * *

Ņemot vērā iepriekšējos novērtējumus, Nīderlandei iesaka nodrošināt deficīta samazināšanu līdz 2005. gadam zem 3% no IKP un veikt nepieciešamos pasākumus, lai vēlāk sasniegtu budžeta stāvokli tuvu līdzsvaram.

Galvenās Nīderlandes aktualizētā stabilitātes ziņojuma prognozes

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Reālais IKP SPCI inflācija Valsts budžeta bilance (% no IKP) Sākotnējā bilance (% no IKP) Cikliski koriģētā bilance (% of IKP)1 Valdības kopējais parāds (% no IKP) | -0,9 2,2 -3,2 -0,3 -1,9 54,1 | 1¼ 1¼ -3,0 -0,1 -1,6 56,3 | 1½ 1¼ -2,6 0,3 -1,2 58,1 | 2½ 1½ -2,1 0,7 -1,2 58,6 | 2½ 1½ -1,9 0,8 -1,3 58,3 |

1 Komisijas dienestu aprēķiniem izmantota kopīgi saskaņotā metodika par programmas informāciju.

[1] OV L 209, 2.8.1997. Visi šajā tekstā minētie dokumenti atrodami tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Ekonomikas un finanšu komitejas pārskatītais atzinums par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formu.

[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] Parlaments budžetu pieņēma 2005. gadā izdarot tajā dažus grozījumus, kuri būtiski neietekmē galvenos budžeta lielumus.

[5] OV L 209, 2.8.1997., lpp. 1. Šajā tekstā minētie dokumenti ir ir atrodami tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.