par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Vienošanos ar Norvēģijas Karalisti, Islandes Republiku, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par šo valstu līdzdalību Eiropas Aģentūrā lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā

PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

Ar Regulu (ES) Nr. 1077/2011 tika izveidota Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, ko parasti dēvē par eu-LISA, lai nodrošinātu otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II), VISA informācijas sistēmas (VIS) un Eurodac darbības pārvaldību, un, iespējams, citu lielapjoma IT sistēmu sagatavošanu, izstrādi un to darbības pārvaldību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, ja tā ir paredzēts attiecīgajos tiesību aktos, pamatojoties uz LESD 67. līdz 89. pantu. Komisija 2014. gada 31. jūlijā ar pakalpojumu līmeņa vienošanos nodeva Aģentūrai eu-LISA tehnisko atbalstu atsevišķam drošam elektroniskās datu pārraides kanālam, kurš pazīstams kā DubliNet un izveidots saskaņā ar 18. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1560/2003, ko dalībvalstu kompetentās iestādes patvēruma jomā izmanto informācijas apmaiņai par starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem. Pēc Regulas (ES) 2017/2226 stāšanās spēkā 2017. gada 29. decembrī Aģentūra kļuva atbildīga par ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) izstrādi un darbības pārvaldību. Regulas (ES) Nr. 1077/2011 37. pantā ir noteikts šādi: “Saskaņā ar attiecīgajiem asociācijas nolīgumu noteikumiem izstrādā mehānismus, lai, inter alia, noteiktu, kā un cik plaši valstis, kas ir asociētas Šengenas acquis un ar Eurodac saistīto pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, var piedalīties aģentūras darbā, kā arī sīki izstrādātus noteikumus par to dalību, tostarp noteikumus par finanšu iemaksām, personālu un balsstiesībām.” 37. pantā minētās valstis ir Islande, Norvēģija, Šveice un Lihtenšteina, kuras turpmāk tekstā tiek sauktas par “asociētajām valstīm”.

Asociēto valstu līdzdalība Aģentūras darbā ir nepieciešams solis, ņemot vērā to iesaistīšanos Šengenas acquis, kā arī ar Dublinas procesu un ar Eurodac saistītos pasākumus, kā arī to līdzdalību lielapjoma IT sistēmās, ko pārvalda Aģentūra. Pamatojoties uz to, Komisija 2012. gada 29. februārī iesniedza ieteikumu Padomei, lai pilnvarotu Komisiju sākt sarunas par vienošanos starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Norvēģiju, Islandi, Šveici un Lihtenšteinu, no otras puses, par kārtību, kādā šīs valstis piedalās Eiropas Aģentūrā lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā.

Komisija 2012. gada 24. jūlijā saņēma Padomes atļauju sākt sarunas ar Norvēģiju, Islandi, Šveici un Lihtenšteinu par vienošanos par kārtību, kādā minētās valstis piedalās Aģentūrā.

Sarunas notika ar visām asociētajām valstīm kopā. Notika vairākas sarunu kārtas. Asociētajām valstīm ar Migrācijas un iekšlietu ģenerāldirektorāta ģenerāldirektora 2016. gada 21. aprīļa vēstuli atgādināja, ka, pirms vienošanās varētu tikt parafēta, Norvēģijai un Šveicei būtu oficiāli jāpieņem Regula (ES) Nr. 1077/2011 attiecīgo asociācijas nolīgumu nozīmē. Šveice paziņoja Padomei, ka 2017. gada 11. aprīlī ir pabeigusi konstitucionālo prasību izpildi attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 1077/2011 pieņemšanu. Norvēģija paziņoja Padomei, ka 2017. gada 16. augustā ir pabeigusi konstitucionālo prasību izpildi attiecībā uz šīs regulas pieņemšanu. Pēc tam vienošanās projektā tika prasīts veikt pielāgojumus, lai cita starpā pielāgotu tekstu pēc IIS regulas stāšanās spēkā un lai ietvertu turpmākās sistēmas, kas saistītas ar Dublinas procesu.

Dalībvalstis informēja un ar tām apspriedās attiecīgajās Padomes darba grupās.

Vienošanās projekta galīgais teksts tika parafēts 2018. gada 15. jūnijā.

2.SARUNU REZULTĀTI

Komisija uzskata, ka mērķi, ko likumdevējs bija izvirzījis Regulas (ES) Nr. 1077/2011 37. pantā un Padome – sarunu norādēs, ir sasniegti un ka vienošanās projekts ir Savienībai pieņemams.

Vienošanās projekta galīgo saturu var apkopot šādi.

Vienošanās projektā ir paredzēta Islandes, Norvēģijas, Šveices un Lihtenšteinas pilnīga dalība Aģentūras darbībās [1. pants], pārstāvība Aģentūras valdē ar ierobežotām balsstiesībām attiecībā uz atsevišķiem lēmumiem [2. pants], pārstāvība Aģentūras padomdevēju grupā ar ierobežotām balsstiesībām attiecībā uz lēmumiem, kas minēti 2. pantā [3. pants], Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas ikgadējas finansiālās iemaksas Aģentūras budžetā attiecībā uz SIS, VIS, DubliNet un IIS par gada summu, kas aprēķināta saskaņā ar to IKP kā procentuālā daļa no visu Aģentūras darbā iesaistīto valstu IKP, un attiecībā uz Eurodac — par gada summu, ko veido noteikta procentuālā daļa (konkrēti noteikta katrai asociētajai valstij) no attiecīgajam budžeta gadam paredzētajām budžeta apropriācijām. [4. pants un I pielikums] Vienošanās projektā ir arī noteikts Aģentūras juridiskais statuss Islandē, Norvēģijā, Šveicē un Lihtenšteinā [5. pants], Aģentūras atbildība attiecībā uz Islandi, Norvēģiju, Šveici un Lihtenšteinu [6. pants], Eiropas Savienības Tiesas jurisdikcijas attiecībā uz Aģentūru atzīšana Islandē, Norvēģijā, Šveicē un Lihtenšteinā [7. pants], Aģentūras privilēģijas un imunitāte Islandē, Norvēģijā, Šveicē un Lihtenšteinā, kā arī Civildienesta noteikumu atkāpe, kas ļauj Islandes, Norvēģijas, Šveices un Lihtenšteinas valstspiederīgos pieņemt darbā, pamatojoties uz līgumu, kas noslēgts ar Aģentūru [9. pants]. Visbeidzot, vienošanās projektā ir iekļauti noteikumi par krāpšanas apkarošanu [10. pants], strīdu izšķiršanu [12. pants], stāšanos spēkā [14. pants] un spēkā esību un izbeigšanu [15. pants].

3.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

Šis Padomes lēmuma priekšlikums ir iesniegts, ievērojot LESD 74. pantu, 77. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu, 78. panta 2. punkta e) apakšpunktu, 79. panta 2. punkta c) apakšpunktu, 82. panta 1. punkta d) apakšpunktu, 85. panta 1. punktu, 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 88. panta 2. punktu saistībā ar LESD 218. panta 5. punktu.

Tas ir juridiskais instruments vienošanās parakstīšanai. Padome pieņems lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu. ES kompetence noslēgt šo vienošanos ir skaidri noteikta Regulas (ES) Nr. 1077/2011 37. pantā, kurā noteikts, ka “saskaņā ar attiecīgajiem asociācijas nolīgumu noteikumiem izstrādā mehānismus, lai, inter alia, noteiktu, kā un cik plaši valstis, kas ir asociētas Šengenas acquis un ar Eurodac saistīto pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, var piedalīties aģentūras darbā, kā arī sīki izstrādātus noteikumus par to dalību, tostarp noteikumus par finanšu iemaksām, personālu un balsstiesībām.” Šis priekšlikums ir saskaņā ar LESD 218. panta 5. punktu, kurā paredzēts, ka Padome pieņem lēmumus par starptautiskiem nolīgumiem. Nav cita juridiska instrumenta, ko varētu izmantot šā priekšlikuma mērķa sasniegšanai.

Vienošanās ļaus Norvēģijai, Islandei, Šveicei un Lihtenšteinai piedalīties Aģentūras darbā ar ierobežotām balsstiesībām un nodrošinās atbilstošas finansiālās iemaksas Aģentūrai.

4.IETEKME UZ BUDŽETU

Vienošanās projekta 4. pantā un I pielikumā ir aprakstīti noteikumi, kas attiecas uz Islandes, Norvēģijas, Šveices un Lihtenšteinas ikgadējām finansiālajām iemaksām Aģentūras budžetā.

5.SECINĀJUMS