[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 29.10.2009 COM(2009)595 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Pievienošanās sarunu ar Horvātiju finanšu pakete KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Pievienošanās sarunu ar Horvātiju finanšu pakete I. Ievads Savā 2008. gada 5. novembra paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam „Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2008.-2009. gadā” (COM(2008) 674 galīgā redakcija) Komisija norādīja, ka, ja Horvātijas vispārējais progress sagatavošanas darbā turpināsies, Komisija 2009. gadā sniegs paziņojumu par Horvātijas pievienošanās finanšu paketi. Ņemot vērā līdzšinējo Horvātijas vispārējo progresu pievienošanās sarunu risināšanā, šajā paziņojumā ir ietverti Horvātijas finanšu paketes galvenie elementi, lai Padome 2009. gada beigās tos varētu apspriest. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija pēc tam Padomei iesniegs kopējo nostāju projektus sarunām tādās jomās kā lauksaimniecība un lauku attīstība, reģionālā politika un strukturālo instrumentu koordinēšana un finanšu un budžeta noteikumi. Šajā paziņojumā ir sniegts arī novērtējums par to, kādas finanšu sekas šajās politikas jomās rada Horvātijas pievienošanās. Šā paziņojuma darba hipotēze ir, ka Horvātijas pievienosies 2012. gada janvārī, pieņemot, ka būs izpildīti visi dalības nosacījumi un būs vajadzīgās spējas, lai pārvaldītu un kontrolētu Kopienas finanšu instrumentus[1]. Tā kā pašreizējā finanšu shēma aptver laikposmu no 2007. līdz 2013. gadam, finanšu pakete Horvātijai aptvers laikposmu no 2012. līdz 2013. gadam. Paziņojuma II iedaļā izklāstītie Komisijas priekšlikumi Horvātijai balstās uz spēkā esošajiem Kopienas tiesību aktiem, kā arī uz principiem un metodēm, kas bija sarunām ar divpadsmit jaunākajām dalībvalstīm izstrādāto finanšu pakešu pamatā. Tie ietver lauksaimniecības tiešo maksājumu pakāpenisku ieviešanu desmit gadu laikā un izdevumu pakāpenisku ieviešanu divu gadu laikā saistībā ar kohēzijas politiku, lauku attīstību un Eiropas Zivsaimniecības fondu. Tā kā šobrīd nav izstrādāta finanšu shēma 2014. gadam, kas atbilstoši darba hipotēzei ir trešais gads pēc pievienošanās, Horvātijai attiecībā uz izdevumu posteņiem, kas vēl jānosaka no 2014. gada spēkā esošajā finanšu shēmā, jāpiemēro tādi paši noteikumi kā citām dalībvalstīm. Šajā paziņojumā norādītie skaitļi ir izteikti pašreizējās cenās. II. Finanšu paketes projekts Turpmāk tekstā projekts ir izklāstīts atbilstoši pašreizējās finanšu shēmas 2007.-2013. gadam pozīcijām. 1. pozīcija — ilgtspējīga izaugsme 1a. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai Galvenie izdevumu posteņi 1a. pozīcijā: konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai ir Septītā pētniecības pamatprogramma (57 %), mūžizglītība un Erasmus Mundus (9 %), kā arī Eiropas tīkli — enerģētika un transports (8,2 %). No Horvātijas pievienošanās brīža jāparedz tās pilnīga līdzdalība Kopienas pasākumos un programmās. Tā kā 1a. pozīcijas pašreizējos pasākumos un programmās nav paredzēts finansējums konkrētām valstīm[2], kopumā būs jāpalielina 1a. pozīcijai paredzēto apropriāciju apjoms, lai tādējādi nodrošinātu, ka ES 27 valstīm paredzētie līdzekļi netiek negatīvi ietekmēti. Balstoties uz to pašu metodi[3], ko izmantoja, lai noteiktu iekšpolitikas jomām paredzēto līdzekļu palielināšanas apmēru saistībā ar divpadsmit valstu pievienošanos piektajā paplašināšanās kārtā, pirmajos divos gados pēc Horvātijas pievienošanās būtu vajadzīgs 187,2 miljonu euro papildu finansējums. (miljonos euro, pašreizējās cenās) 1a. pozīcija | 2012. gads | 2013. gads | ES 27 valstis | 14 203 | 15 433 | Horvātija | 89,7 | 97,5 | % no ES 27 valstīm | 0,63 % | 0,63 % | 1b. Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai 1b. pozīcija — kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai aptver struktūrfondus (81 %) un Kohēzijas fondu (19 %). Piešķīrumus dalībvalstu strukturālām darbībām galvenokārt nosaka atbilstoši metodei un kritērijiem, kas noteikti regulās par struktūrfondiem un Kohēzijas fondu, tostarp ievērojot principu, ka kopējie līdzekļi no struktūrfondiem un Kohēzijas fonda nedrīkst pārsniegt noteiktu procentuālo daļu no valsts kopējā IKP attiecīgajā gadā. Komisija uzskata, ka kopējais finansējums Horvātijai pirmajos divos gados pēc pievienošanās jāaprēķina, balstoties uz līdzīgu pieeju tai, kas tika izmantota attiecībā uz divpadsmit jaunākajām dalībvalstīm, tostarp jo īpaši pakāpeniski ieviešot strukturālo darbību izdevumus, lai ņemtu vērā Horvātijas absorbcijas spējas pakāpenisko uzlabošanos. Tādēļ ir paredzēta pakāpeniska ieviešana divu gadu laikā, piemērojot 60 % likmi 2012. gadā un 80 % likmi 2013. gadā, ieviešanu pabeidzot 2014. gadā. Viena trešdaļa no kopējā divu gadu finansējuma jānovirza Kohēzijas fondam, lai ņemtu vērā ievērojamās vajadzības transporta un vides infrastruktūras jomā. Pašreizējo sadales kritēriju attiecināšana uz Horvātiju nozīmētu, ka kopējais struktūrfondu un Kohēzijas fonda finansējums nedrīkst pārsniegt 3,524 % no IKP. Ja Horvātijai piemēros tādu pašu izdevumu pakāpeniskas ieviešanas likmi kā piektajā paplašināšanās kārtā, tas nozīmētu, ka finansējums nedrīkst pārsniegt 2,1 % no IKP 2012. gadā un 2,8 % no IKP 2013. gadā. Ņemot vērā Regulas Nr. 1083/2006 II pielikuma 8. pantu, maksimālajiem apjomiem jāietver ieguldījumi no tās ELFLA daļas, kas saistīta ar Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Virzības nodaļu, un ieguldījums no Eiropas Zivsaimniecības fonda. Šai pieejai jānodrošina raita ieviešana, kurā pienācīgi tiek ņemta vērā absorbcijas spēja. Ņemot vērā arī attieksmi pret piektās paplašināšanās kārtas dalībvalstīm, kā arī to, ka plānošanas periods ir īss, t.i., divi gadi, 22. iedaļā — reģionālā politika un strukturālo instrumentu koordinēšana — varētu paredzēt īstenošanas nosacījumu zināmu elastību, jo īpaši saistībā ar lieliem projektiem. Balstoties uz jaunākajiem pieejamajiem IKP rādītājiem un pieauguma prognozēm, paredzams, ka kopējais struktūrfondu un Kohēzijas fonda finansējums būtu 2205,1 miljons euro pirmajos divos gados pēc pievienošanās. (miljonos euro, pašreizējās cenās) 1b. pozīcija | 2012. gads | 2013. gads | ES 27 valstis | 52 425 | 54 188 | Horvātija | 915,9 | 1289,2 | % no ES 27 valstīm | 1,75 % | 2,38 % | Ja pieņem, ka piešķīrumi Horvātijai no struktūrfondiem un Kohēzijas fonda pilnībā tiktu ieviesti līdz 2013. gadam, tas nozīmētu Kopienas kopējo izdevumu šajā jomā palielināšanos 1b. pozīcijā par 3 %, t.i., 1612 miljoniem euro. 2. pozīcija — dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana Galvenie izdevumu posteņi 2. pozīcijā: dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana ir ar tirgu saistīti izdevumi un tiešie maksājumi (73 %), lauku attīstība (24 %), Eiropas Zivsaimniecības fonds (1 %) un vides programma Life + (0,6 %). Ar tirgu saistīti izdevumi Attiecībā uz tirgus pasākumiem kopējā lauksaimniecības politikā paredzēts, ka Kopienas tiesību aktus Horvātijā pilnībā piemēros no dienas, kad tā būs iestājusies Eiropas Savienībā. Ja bijis iespējams, tirgus izdevumi ir aprēķināti, balstoties uz pašreizējiem ražošanas modeļiem un pieejamajiem Horvātijas statistikas datiem, izmantojot spēkā esošo tiesisko regulējumu par atbalstu dažādām tirgus nozarēm. Ņemot vērā jaunākās lauksaimniecības tirgus prognozes, Komisija pieņem, ka Horvātijā pirmajos divos gados pēc iestāšanās Eiropas Savienībā būs vajadzīgs 45 miljonu euro finansējums lauksaimniecības tirgus pasākumiem. Turklāt, lai ņemtu vērā zivsaimniecības tirgus pasākumu un dzīvnieku un augu veselības pasākumu piemērošanu, Horvātijai vajadzīgais finansējums 2. pozīcijā tiek lēsts 3 miljoni euro gadā. Kopā papildu izdevumi tirgus pasākumiem saistībā ar Horvātijas pievienošanos ir 18 miljoni euro 2012. gadā un 33. miljonu euro apmērā 2013. gadā. Tiešie maksājumi Valsts finansējums tiešajiem maksājumiem, ražošanas kvotām un citiem piedāvājuma pārvaldības instrumentiem ir aprēķināts, balstoties uz jaunākajiem pārskata periodiem laikposmā no 2000. līdz 2007. gadam, par kuriem ir pieejami ticami dati. Tā kā Horvātija no 2005. gada ir mainījusi savu statistikas metodi un pielāgojusi to Eurostat metodei un tā kā 2004. gadā netika veikta uzskaite, pārskatītie statistikas dati par 2005.-2007. gadu tika izmantoti kā visticamākie pieejamie dati. Vērā nav ņemtas mīnētās platības un lauksaimniecības platības, par kurām ir aizdomas, ka tās ir mīnētas, un par kurām Horvātija līdz šim brīdim vēl nav sniegusi pietiekamu informāciju. Aprēķini ir veikti, izmantojot to pašu metodi, kāda tika izmantota piektajā paplašināšanās kārtā, tomēr vērā ir ņemtas arī kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) jaunākās reformas. Atbilstoši Eiropas Savienības pieejai attiecībā uz piektās paplašināšanās kārtas dalībvalstīm ES savā nostājā CONF-HR 11/09 norādīja, ka desmit gadu laikā Horvātijā jāievieš tiešie maksājumi saskaņā ar šādu pieaugumu shēmu, kas izteikta procentos no tobrīd piemērojamajiem šādiem maksājumiem ES 15 valstīs: pirmajā gadā pēc pievienošanās: 25 % otrajā gadā pēc pievienošanās: 30 % trešajā gadā pēc pievienošanās: 35 % ceturtajā gadā pēc pievienošanās: 40 %. Pēc tam ir paredzēts pieaugums par 10 %, lai sasniegtu tobrīd spēkā esošo atbalsta apjomu ES 15 valstīm. Tiešo maksājumu ieviešana, balstoties uz procentuālām likmēm, nevis absolūtiem skaitļiem, Horvātijai sniegtu skaidru perspektīvu, ka Kopienas tiesību akti šajā jomā tiks pilnībā piemēroti. Finansiālās izmaksas saistībā ar tiešo maksājumu ieviešanu šādā veidā Horvātijai pirmajos divos gados pēc pievienošanās kopā tiek lēstas 93,3 miljoni euro. 2012. gadā nebūtu nekādu izdevumu, jo atmaksājumi no ES budžeta saistībā ar dalībvalstu izdevumiem par tiešajiem maksājumiem jebkurā attiecīgajā gadā tiek veikti no nākamā gada budžeta. (miljonos euro, pašreizējās cenās) 2. pozīcija Ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 2012. gads | 2013. gads | ES 27 valstu pakārtotā maksimālā robeža 2. pozīcijā pirms pārskaitījumiem un modulācijām | 48 093 | 48 574 | Horvātija | 18,0 | 126,3 | % no ES 27 valstīm | 0,04 % | 0,26 % | Ja pieņem, ka 2013. gadā būtu pieejami 100 % tiešo maksājumu, tas nozīmētu 373 miljonus euro. Kopā ar tirgus izdevumiem tas nozīmētu palielinājumu par 0,83 % Kopienas kopējiem izdevumiem saistībā ar pakārtoto maksimālo robežu 2. pozīcijā šajā jomā. Horvātijai paredzētie līdzekļi ar tirgu saistītajiem izdevumiem un tiešajiem maksājumiem būtu jāpieskaita finanšu shēmas 2. pozīcijā noteiktajai pakārtotajai maksimālajai robežai, kā arī 2. pozīcijai kopumā. Lauku attīstības politika Attiecībā uz lauku attīstības politiku piešķīrumus aprēķina saskaņā ar piektajā paplašināšanās kārtā izmantoto metodi. Tāpat kā piektajā paplašināšanās kārtā, kopējais finansējums lauku attīstībai ietver divas daļas, no kurām pirmā daļa ir tā dēvētā Garantiju nodaļa , savukārt otrā daļa – Virzības nodaļa . Garantiju nodaļa ir aprēķināta, balstoties uz Horvātijā izmantotās lauksaimniecības platības un nodarbinātības lauksaimniecībā atbilstošajām daļām salīdzinājumā ar ES 12 valstīm. Tāpat kā piektajā paplašināšanās kārtā, vērā ņemta ir arī topošās dalībvalsts platība. Virzības nodaļa ir balstīta uz to, ka lauku attīstības pasākumiem no kopējiem nepārsniedzamajiem kohēzijas finanšu līdzekļiem tiks paredzēta tāda pati procentuālā daļa (14,11 %) , kāda tika piemērota Bulgārijai un Rumānijai (skatīt 1b. pozīciju iepriekš). Lai ņemtu vērā absorbcijas spējas ierobežojumus un nodrošinātu lauku attīstības politikas konsekventu piemērošanu Horvātijā, ir paredzēta pakāpeniska ieviešana trīs gadu laikā, piemērojot 60 % likmi 2012. gadā un 80 % likmi 2013. gadā, ieviešanu pilnībā pabeidzot 2014. gadā. Šīs pieejas piemērošana nozīmē divu gadu finansējumu kopumā par 483,1 miljonu euro. (miljonos euro, pašreizējās cenās) 2. pozīcija Lauku attīstība | 2012. gads | 2013. gads | ES 27 valstis pirms pārskaitījumiem un modulācijām | 12 717 | 12 715 | Horvātija | 201,6 | 281,5 | % no ES 27 valstīm | 1,58 % | 2,2 % | Ja pieņem, ka lauku attīstības pasākumi pilnībā tiktu ieviesti līdz 2013. gadam, tas nozīmētu izdevumus 352 miljonu euro apmērā, un piešķīrumi Horvātijai nozīmētu Kopienas kopējo izdevumu šajā jomā palielināšanos par 2,8 %. Eiropas Zivsaimniecības fonds Paredzēts, ka Horvātija no iestāšanās dienas pilnībā piedalīsies Eiropas Zivsaimniecības fondā. Turpmāk norādītās summas ir aprēķinātas, ņemot vērā Regulas Nr. 1083/2006 II pielikuma 8. punktu. Piemērota ir tāda pati procentuālā daļa (1,64 %) no kopējiem nepārsniedzamajiem kohēzijas finanšu līdzekļiem, kāda tika piemērota Bulgārijai un Rumānijai. Lai ņemtu vērā absorbcijas spējas ierobežojumus, ir paredzēta pakāpeniska ieviešana/pāreja divu gadu laikā, piemērojot 60 % likmi 2012. gadā un 80 % likmi 2013. gadā, pāreju pilnība pabeidzot 2014. gadā. Šis pieejas piemērošana nozīmē divu gadu finansējumu kopumā par 42,9 miljoniem euro. (miljonos euro, pašreizējās cenās) 2. pozīcija Eiropas Zivsaimniecības fonds | 2012. gads | 2013. gads | ES 27 valstis | 672 | 688 | Horvātija | 17,8 | 25,1 | % no ES 27 valstīm | 2,6 % | 3,6 % | Ja pieņem, ka Eiropas Zivsaimniecības fonda piešķīrumi tiktu pilnībā ieviesti līdz 2013. gadam, tas nozīmētu izdevumus 31 miljona euro apmērā, un piešķīrumi Horvātijai nozīmētu Kopienas kopējo izdevumu šajā jomā palielināšanos par 4,5 %. Cits atbalsts saistība ar kopējo zivsaimniecības politiku Papildus Eiropas Zivsaimniecības fonda līdzekļiem tiek lēsts, ka saistībā ar Horvātijas pievienošanos būs vajadzīgi papildu 3 miljoni euro gadā, lai saistībā ar tā dēvēto otro kopējās zivsaimniecības politikas atbalsta instrumentu (Regula (EK) Nr. 861/2006) kontrolētu un īstenotu kopējo zivsaimniecības politiku un ievāktu datus. Life + No Horvātijas pievienošanās brīža jāparedz tās pilna dalība Kopienas programmā Life + . Tā kā nav noteikts finansējums konkrētām valstīm, kopumā būs jāpalielina pašreizējais finansējums, lai tādējādi nodrošinātu, ka ES 27 valstīm paredzētie līdzekļi netiek negatīvi ietekmēti. Balstoties uz to pašu metodi, ko izmantoja, lai noteiktu iekšpolitikas jomām paredzēto līdzekļu palielināšanas apmēru saistībā ar divpadsmit valstu pievienošanos piektajā paplašināšanās kārtā, pirmajos divos gados pēc Horvātijas pievienošanās būtu vajadzīgs 5 miljonu euro papildu finansējums. 3. pozīcija — pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums Galvenie izdevumu posteņi 3. pozīcijā: pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums ir pasākumi solidaritātei un migrācijas plūsmu pārvaldībai (31 %), decentralizētu aģentūru finansējums (17 %) un programma “Jaunatne darbībā” (8 %). 3a. Brīvība, drošība un tiesiskums Vairumam darbību un programmu šajā pozīcijā nav noteikts konkrētām valstīm paredzēts finansējums. Tomēr būtu vajadzīgs pašreizējo līdzekļu vispārējs palielinājums, lai tādējādi nodrošinātu, ka ES 27 valstīm paredzētie līdzekļi netiek negatīvi ietekmēti. Balstoties uz to pašu metodi, ko izmantoja, lai noteiktu iekšpolitikas jomām paredzēto līdzekļu palielināšanas apmēru saistībā ar divpadsmit valstu pievienošanos piektajā paplašināšanās kārtā, pirmajos divos gados pēc Horvātijas pievienošanās būtu vajadzīgs 8,4 miljonu euro papildu finansējums (2012. gadā — 4 miljoni euro, 2013. gadā — 4,4 miljoni euro) tām izdevumu jomām 3a. pozīcijā, kurās nav paredzēts finansējums konkrētām valstīm. Turklāt piešķīrumi konkrētām valstīm jāparedz šādiem instrumentiem 3a. pozīcijā — brīvība, drošība un tiesiskums: - Eiropas Trešo valstu piederīgo integrācijas fonds Laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam paredzēti 825 miljoni euro, no kuriem 768 miljoni euro ir sadalīti starp dalībvalstīm, balstoties uz objektīviem kritērijiem, kas atspoguļo to trešo valstu valstspiederīgo skaitu, kuri uzturas legāli. Šo kritēriju[4] piemērošana Horvātijai nozīmētu valstij piešķirtu finansējumu 1,3 miljonu euro apmērā 2013. gadā. - Eiropas Bēgļu fonds Laikposmam no 2008. līdz 2013. gadam paredzēti 628 miljoni euro, no kuriem 566 miljoni euro ir sadalīti starp dalībvalstīm, balstoties uz objektīviem kritērijiem, kas atspoguļo to patvēruma meklētāju un integrēto personu skaitu, kuras saņem starptautisku aizsardzību (bēgļi, personas, kuras saņem papildu aizsardzību). Šo kritēriju piemērošana Horvātijai nozīmētu valstij piešķirtu finansējumu 1 miljona euro apmērā 2013. gadā. - Eiropas Atgriešanās fonds Laikposmā no 2008. līdz 2013. gadam paredzēti 676 miljoni euro, no kuriem 629 miljoni euro ir sadalīti starp dalībvalstīm, balstoties uz objektīviem kritērijiem, kas atspoguļo to trešo valstu valstspiederīgo skaitu, kuriem piemēro vai ir piemēroti atpakaļnosūtīšanas pasākumi. Šo kritēriju piemērošana Horvātijai nozīmētu valstij piešķirtu finansējumu 1 miljona euro apmērā 2013. gadā. Šengenas Konvencijas finanšu programma Līdzīgi kā piektajā paplašināšanās kārtā, kā pagaidu pasākums būtu jāparedz Šengenas Konvencijas finanšu programma, lai apmierinātu īpašas ieguldījumu vajadzības, lai aizsargātu un stiprinātu Eiropas Savienības ārējās robežas, kas ietver Horvātiju, kā arī, lai tiktu galā ar sekām, kādas varētu radīt Horvātijas iespējamā pievienošanās Šengenas sistēmai. Balstoties uz to pašu metodi, ko izmantoja, lai noteiktu pieejamos līdzekļus piektās paplašināšanās kārtas saņēmējām valstīm, pirmajos divos gados pēc Horvātijas pievienošanās būtu jāparedz 120 miljoni euro (2012. gadā — 60 miljoni euro, 2013. gadā — 60 miljoni euro). Sīki izstrādāti noteikumi tiks aplūkoti nodaļā “citi jautājumi”. Horvātijai 2012. un 2013. gadā nav paredzēti līdzekļi no Ārējo robežu fonda, jo tai tiks ierosināta Šengenas Konvencijas finanšu programma. 3b. — pilsonība Tāpat kā 3a. pozīcijā, kopumā būs jāpalielina finansējums aktuālo izdevumu jomām, kurās nav konkrētām valstīm paredzēta finansējuma, lai nodrošinātu, ka ES 27 valstīm 3b. pozīcijā paredzētie līdzekļi netiek negatīvi ietekmēti. Tādēļ šim nolūkam pirmajos divos gados pēc Horvātijas pievienošanās ir vajadzīgs 8,9 miljonu euro papildu finansējums (2012. gadā — 4,4 miljoni euro un 2013. gadā — 4,5 miljoni euro). - Pārejas programma iestāžu veidošanai Pievienošanās sarunās, regulāros ziņojumos un pievienošanās partnerībās tika norādīts, ka pievienošanās procesā ļoti svarīgi ir izveidot atbilstošas administratīvās un tiesu struktūras un stiprināt administratīvo iestāžu un tiesu spējas pienācīgi īstenot Kopienas tiesību aktus. Tādēļ Horvātijai jāpiešķir papildu līdzekļi, lai pēc tās pievienošanās atbalstītu — jo īpaši ar „pārejas programmas” starpniecību — tādus iestāžu izveides pasākumus, kas būtu līdzīgi tiem, par kuriem tika panākta vienošanās piektajā paplašināšanās kārtā. Šajā nolūkā kopumā jāparedz 29 miljoni euro. Sīki izstrādāti noteikumi par pārejas programmu iestāžu izveidei tiks aplūkoti nodaļā “citi jautājumi”. Šajā kontekstā īpaša uzmanība tiks pievērsta atbilstošas savstarpējās papildināmības nodrošināšanai ar paredzēto atbalstu no Eiropas Sociālā fonda administratīvajai reformai un iestāžu darbības uzlabošanai. (miljonos euro pašreizējās cenās) 3. pozīcija: pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums | 2012. gads | 2013. gads | ES-27 valstis | 2105 | 2376 | Horvātija | 97,4 | 72,2 | % no ES 27 valstīm | 4,6 % | 3 % | 4. pozīcija — ES — globālo procesu dalībniece Šajā pozīcijā nav paredzēti valstij specifiski izdevumi saistību veidā. Nav vajadzīgs vispārējo ES izdevumu palielinājums šajā jomā saistībā ar Horvātijas pievienošanos. No pievienošanās brīža Horvātijai šajā pozīcijā vairs nebūs pieejams finansējums no Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta. 5. pozīcija — administrācija Tāpat kā piektās paplašināšanās kārtas dalībvalstu gadījumā var pieņemt, ka nebūs īpaši Horvātijai paredzēti administratīvie izdevumi. Tomēr saistībā ar Horvātijas pievienošanos radīsies papildu administratīvie izdevumi, jo īpaši saistībā ar pieaugošo vajadzību pēc mutiskās un rakstiskās tulkošanas. Tiek lēsts, ka pirmajos divos gados pēc Horvātijas pievienošanās ES radīsies papildu administratīvās izmaksas 122 miljonu euro apmērā. (miljonos euro, pašreizējās cenās) 5. pozīcija Administrācija | 2012. gads | 2013. gads | ES-27 valstis | 8670 | 9095 | Horvātija | 45 | 77 | % no ES 27 valstīm | 0,52 % | 0,85 % | 6. pozīcija — kompensācijas Piektajā paplašināšanās kārtā tika panākta vienošanās par divu ārkārtas posteņu izveidi jaunajām dalībvalstīm vispārīgajā pozīcijā „kompensācijas”: pirmais postenis tika nodēvēts „pagaidu budžeta kompensācija”, savukārt otrais postenis — „naudas plūsmas mehānisms”. Ņemot vērā tā brīža desmit kandidātvalstu ekonomikas attīstības vispārējo līmeni, piektajā paplašināšanās kārtā tika panākta vienošanās, ka nevienai dalībvalstij pirmajos pievienošanās gados nevajadzētu nonākt tādā neto budžeta situācijā, kas būtu sliktāka par situāciju, kādā tā atradās gadā pirms pievienošanās ES, kad tā saņēma pirmspievienošanās finansējumu. Četros gadījumos tika pieņemts, ka radīsies šāda budžeta situācija. Tādēļ šīm četrām valstīm bija pieejamas pagaidu budžeta kompensācijas. Lai jaunajās dalībvalstīs mazinātu ietekmi, kādu rada noteikumu par pašu resursiem pilnīga piemērošana pēc pievienošanās, un laika starpību starp saistību apropriācijām un faktiskajiem maksājumiem, jo īpaši pirmajā gadā pēc pievienošanās, visām jaunajām piektās paplašināšanās kārtas dalībvalstīm bija pieejams īpašs pagaidu naudas plūsmas mehānisms , lai uzlabotu to neto budžeta pozīcijas. Saskaņā ar vienošanos, kas tika panākta ar piektās paplašināšanās kārtas valstīm, paredzams, ka no pirmā pievienošanās gada Horvātijai pilnībā jāpiemēro noteikumi par pašu resursiem. Balstoties uz šajā paziņojumā paredzēto izdevumu apjomu Horvātijai, paredzams, ka Horvātija pirmajos gados pēc pievienošanās nenonāks tādā neto budžeta situācijā, kas būtu sliktāka par situāciju, kādā tā bija gadā pirms pievienošanās ES, kad tā saņēma pirmspievienošanās finansējumu. Tādēļ Horvātijai netiek ierosinātas pagaidu budžeta kompensācijas. Attiecībā uz naudas plūsmas mehānismu Komisija ierosina šādas summas, kas aprēķinātas, izmantojot to pašu metodi, kāda tika izmantota piektajā paplašināšanās kārtā: 2012. gadā — 170,4 miljoni euro un 2013. gadā — 32,4 miljoni euro. (miljonos euro, pašreizējās cenās) 6. pozīcija Kompensācijas | 2012. gads | 2013. gads | ES-27 valstis | Nav pieejamas | Nav pieejamas | Horvātija | 170,4 | 32,4 | ** Iepriekšminēto priekšlikumu finansiālās sekas divu gadu periodā ir izklāstītas pievienotajā pielikumā. Saistībā ar Horvātijas pievienošanos 2012. gadā kopumā ir paredzētas saistību apropriācijas 1561 miljona euro apmērā. Tas nozīmē 1,06 % no kopējām ES 27 valstu saistībām finanšu shēmā šim gadam. 2013. gadā kopumā ir paredzētas saistību apropriācijas 2007 miljonu euro apmērā. Tas nozīmē 1,32 % no ES 27 valstu saistībām 2013. gadā. Turklāt ir sniegtas aplēses par maksājumiem saistībā ar šiem jaunajiem izdevumiem. Šīs aplēses ir aprēķinātas, izmantojot to pašu metodi, kāda tika izmantota piektajā paplašināšanās kārtā, un pielāgojot to šobrīd spēkā esošajiem noteikumiem. Finansiālās sekas saistībā ar Horvātijas pievienošanos ES 27 valstīm tiks mazinātas ar paredzamajām Horvātijas iemaksām ES budžetā no pašu resursiem. Šīs iemaksas tiek lēstas 609 miljonu euro apmērā 2012. gadā un 647 miljonu euro apmērā 2013. gadā. Lai to ilustrētu, ja hipotētiski visi izdevumi saistībā ar Horvātiju tiktu pilnībā ieviesti līdz 2013. gadam, ES budžeta gada izmaksas saistībā ar Horvātijas pievienošanos būtu aptuveni 2600 miljoni euro. Tas nozīmē 1,7 % no 2013. gadā paredzētajiem kopējiem ES izdevumiem. III. Finanšu shēmas 2007.-2013. gadam pielāgošana, lai ņemtu vērā Horvātijas pievienošanos Pašreizējā finanšu shēma 2007.-2013. būs jāpielāgo, lai ņemtu vērā pievienošanās sarunu rezultātus un Horvātijas pievienošanos. Pašreizējā Iestāžu nolīguma[5] starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 29. pantā noteikts, ka, ja laika posmā, uz kuru attiecas finanšu shēma, Eiropas Savienībai pievienojas jaunas dalībvalstis, tad Eiropas Parlaments un Padome pēc Komisijas priekšlikuma un saskaņā ar 3. punktu[6] kopīgi koriģēs finanšu shēmu, lai ņemtu vērā izdevumu vajadzības, ko rada pievienošanās sarunu iznākums. Turpmāk sniegtajā tabulā ir parādīts izdevumu pieaugums pa pozīcijām, kas jāņem vērā pirmajos divos gados pēc Horvātijas pievienošanās. I PIELIKUMS Horvātijas finanšu pakete (miljonos euro, pašreizējās cenās) 2012. gads | 2013. gads | Kopā | SAISTīBU APROPRIāCIJAS | 1. Ilgtspējīga izaugsme | 1005,6 | 1386,7 | 2392,3 | 1a. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | 89,7 | 97,5 | 187,2 | 1b. Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai | 915,9 | 1 289,2 | 2 205,1 | 2. Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana | 242,8 | 438,5 | 681,3 | No kuriem ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 18,0 | 126,3 | 144,3 | 3. Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums | 97,4 | 72,2 | 169,6 | 3a. Brīvība, drošība un tiesiskums | 64,0 | 67,7 | 131,7 | 3b. Pilsonība | 33,4 | 4,5 | 37,9 | 4. ES — globālo procesu dalībniece | - | - | - | 5. Administrācija | 45,0 | 77,0 | 122,0 | 6. Kompensācijas | 170,4 | 32,4 | 202,8 | Kopējās saistību apropriācijas (Horvātija) | 1561,2 | 2006,8 | 3568,0 | Kopējās saistību apropriācijas ES 27 valstīs | 147 210 | 151 976 | Ar Horvātiju saistītie papildu kā daļa no ES 27 valstu izdevumiem | 1,06 % | 1,32 % | Maksājumu saistības * | 985,1 | 1001,4 | 1986,5 | * Balstītas uz iepriekšminēto izdevumu kategorijām un aprēķinātas, piemērojot to pašu metodi, kāda tika izmantota piektajā paplašināšanās kārtā, un pielāgojot to šobrīd spēkā esošajiem noteikumiem. [1] Turklāt, lai veiktu visus nepieciešamos pasākumus saistībā ar Kopienas finanšu interešu aizsardzību, Komisija plāno ierosināt priekšlikumus drošības noteikumiem, kurus paredzēts iekļaut Pievienošanās līgumā. [2] Izņemot kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanas līdzekļus Lietuvai, Slovākijai un Bulgārijai. [3] Tās pamatā ir kombinācija — 50 % iedzīvotāju un 50 % IKP līmenis attiecībā uz ES 27 valstīm. [4] Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fonda, Eiropas Bēgļu fonda un Eiropas Atgriešanās fonda juridiskajos pamatos pievienošanās pirmajā gadā nav paredzēti nekādi izdevumi tām valstīm, kuras ES pievienojas laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam. [5] (2006/C 139/01) 2006. gada 14. jūnijs. [6] Pielikuma 3. punkts ir šāds: “ Šis nolīgums negroza dažādu iestāžu attiecīgās pilnvaras budžeta jomā, kas noteiktas Līgumos. Ja ir atsauce uz šo punktu, Padome pieņems lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu un Eiropas Parlaments pieņems lēmumu ar tā locekļu vairākumu un trim piektdaļām nodoto balsu saskaņā ar balsošanas noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 272. panta 9. punkta piektajā daļā”.