Komisijas dienestu darba dokuments - Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums Padomes regula ar ko izveido „kopuzņēmumu ENIAC” - Ietekmes novērtējuma kopsavilkums COM(2007) 356, galīgā redakcija SEC(2007) 851 /* SEC/2007/0852 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 22.6.2007 SEC(2007) 852 KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko izveido „kopuzņēmumu ENIAC” IETEKMES NOVĒRTĒJUMA kopsavilkums COM(2007) 356, galīgā redakcija SEC(2007) 851 1. IEVADS Nanoelektronikas nozarē ir plānota kopīga tehnoloģiju iniciatīva (KTI) — publiskā un privātā sektora partnerība starp nozares pārstāvjiem, dalībvalstīm un Komisiju —, kurai izvirzīti šādi galvenie mērķi: – palielināt resursus, kas Eiropā vajadzīgi nozares vadītai kooperatīvai pētniecībai un attīstībai, un koordinēt tos vienā programmā, gūtos rezultātus izmantot lielākajos lietojumu sektoros; – spēcināt Eiropas partneru stratēģisko partnerību un iniciatīvas, nodrošināt resursu un lietpratības kritisko masu, kas Eiropas nozarēm vajadzīga, lai tās spētu konkurēt pasaules tirgū; – pirmo reizi apvienojot valsts, ES un privāto finansējumu, eksperimentēt ar jauniem nozares pētniecības un attīstības veidiem, lai savlaicīgi prognozētu izmaiņas uzņēmējdarbības un pētniecības modeļos, kas vairāk pielāgoti nozares, jo īpaši MVU vajadzībām. Šajā dokumentā galvenokārt iztirzāts KTI ietekmes novērtējums, kura pamatā ir intensīvas Komisijas apspriedes ar nanoelektronikas jomā ieinteresētajām aprindām. 2. JAUTāJUMI UN PROBLēMAS Nanoelektronikai raksturīga nemitīga pilnveide un paplašināšanās , un tā ir inovāciju dzinulis daudzās jomās, tostarp mobilo sakaru, transporta, datortehnoloģiju, patēriņa preču un ražošanas automatizācijas jomā. Tādējādi tai ir liela ekonomiskā ietekme jeb augsta sociāli ekonomiskā nozīme drošības, veselības aprūpes, novecošanas, energotaupības un vides monitoringa jomā. Eiropai jāsaglabā spēja ražojumus projektēt un ražot atbilstīgi Eiropas kvalitātes, ilgtspējas un ekoloģiskā nekaitīguma standartiem. Nanoelektronika ir pasaules mēroga tirgus (265 miljardi USD 2005. gadā), un tā tieši sekmē elektronikas nozares izaugsmi (1340 miljardi USD), taču Eiropa minēto tirgu tā arī neiekaro. Eiropa nanoelektroniku galvenokārt importē: tajā ražo vien 12 % no pasaulē ražotajiem pusvadītājiem, bet patērē — 20 %. Pasaules tirgū valda sīva konkurence, jo īpaši spēcīgi konkurenti ir Taivāna, Koreja, Ķīna un ASV. Uzņēmējdarbības modeļi mainās. Nanoelektronika kļūst par pasaules mēroga uzņēmējdarbības nozari. Sadarbojoties uz zināšanām par pētniecību un attīstību balstītās ekosistēmās un stratēģiskās apvienībās, kas nodrošina piekļuvi vismodernākajām tehnoloģijām, integrētas projektēšanas un ražošanas ( Integrated Design and Manufacturing , IDM ) uzņēmumi arvien vairāk izmanto neatkarīgas mikroshēmu ražotnes (trešo pušu mikroshēmu ražotnes) un īsteno pieeju, kas paredz operācijām ar pievienoto vērtību izmantot mazāk ražotnei piederošu ražošanas līniju vai pat tās vispār neizmantot. Tās ir pētniecības un jaunas paaudzes detaļu ražošanas izaugsmes nodrošināšanai vajadzīgo milzīgo kapitāla ieguldījumu sekas (piemēram, parasta mikroshēmu lielražotne ir 5,5 miljardus euro vērta ražotne). Tas pārsniedz privātuzņēmumu iespējas (izņemot Intel) no ieguldījumiem gūto ienākumu un pētniecībā ieguldīto līdzekļu (18 %) ziņā. Kamēr atsevišķas lielākās apvienības pētī nanoeletronikas pamattehnoloģiju, dažās mikroshēmu lielražotnēs notiek modernu plaša patēriņa preču ražošana. Eiropai ir jārada tādi apstākļi, lai tās uzņēmumi varētu gūt stratēģisku nozīmi minētajās pasaules mēroga apvienībās un lai tie spētu nodrošināt, lai operācijas ar pievienoto vērtību, tostarp moderni Eiropā notiekošas ražošanas paņēmieni, būtu pieejami Eiropas partneriem (tostarp MVU resursi aprīkojuma, atbalsta, sistēmu integrācijas un projektēšanas jomā). Viens no lielākajiem konkurences riskiem ir „tehnoloģiskais lokauts”. Eiropas piegādātāji var tik daudz atpalikt no konkurentiem, ka tie vairs nebūs panākami. Pētniecības modeļi mainās. Eiropai jāturpina nodrošināt, lai pētījumus varētu veikt Eiropas teritorijā, tādējādi Eiropā saglabājot darbavietas ar augstu pievienoto vērtību. Lai to īstenotu, no lineārā modeļa (pētījumu rezultāti no universitātēm tiek nodoti institūtiem un ražošanas uzņēmumiem) jāpāriet uz tādu modeli, kurā pētniecība notiek ciešā sadarbībā ar nozares tīklu, kas atbalsta uz zināšanām balstītas ekosistēmas. Turklāt pētījumiem ir jāveido pietiekama kritiskā masa un jānodrošina iespēja koplietot dārgas jaunākās infrastruktūras, tādējādi sekmējot Eiropas nozaru un tās pētnieku darbību pasaules mērogā. Līdz ar nanoelektronikas ražošanas delokalizāciju rodas reāls risks, ka arī operācijas ar pievienoto vērtību migrēs uz citām pasaules daļām. Atsevišķās valstīs ir izstrādātas īpašas iniciatīvas, lai pusvadītāju ražošanai piesaistītu un tajā saglabātu ārvalstu investīcijas, jo ES trūkst specializētas sektorālas pieejas šīs būtiskās nozares atbalstam. Eiropai uz situāciju jāreaģē, īstenojot līdzīgus pasākumus. Pieaug ražojuma veiktspēja un funkcionālās iespējas. Izmantojot miniaturizācijas sasniegumus, IST var iebūvēt jebkurā priekšmetā, tādējādi nodrošinot vairāk funkcionālo iespēju, augstāku intelektu un vairāk individualizētus izstrādājumus un pakalpojumus. Minētās operācijas ar pievienoto vērtību ir ražojuma dažādošanas galvenie elementi, Eiropas uzņēmēji šajā ziņā ir īpaši lietpratīgi. Tās veido pamatu Eiropas Stratēģiskās pētniecības programmai, kas paredz miniaturizāciju kombinēt ar citiem sistēmu integrācijas elementiem un kuras darbības mērķis ir galvenie Eiropas vadošie tirgi. Zināšanu sabiedrībā tam piemīt milzīgs ekonomiskais potenciāls. Eiropa nevar atļauties neizmantot šo nākotnes iespēju un tādējādi sabiedrības izaugsmi un labklājību padarīt atkarīgu no citu pasaules reģionu progresa. Pusvadītāju nozarei būs jārisina arī problēma, ko rada ražojuma darbmūža saīsināšanās un fakts, ka minētie ražojumi kļūst aizvien sarežģītāki. Faktiski šajā sektorā inovāciju attīstību iespējams uzturēt, vienīgi veicot nozīmīgus ieguldījumus jaunākajos pētījumos un attīstībā. Tehnoloģiskās problēmas ir daudzšķautņainas. Nanotehnoloģiju jomā tehnoloģijām kļūstot arvien sīkākām, pētniecība kļūst arvien vairāk multidisciplināra. Nākotnes progresa vārdā ir būtiski apvienot jomas, kurās Eiropas ir lietpratīga. Lai pārvarētu tehnoloģiskas barjeras, kas kļūst arvien sarežģītāk, ir vajadzīgi vairāk cilvēka pūliņi un dārga infrastruktūra. Lai īstenotu starpposmiem noteiktos mērķus, ir jāmobilizē visi resursi un jānodrošina sadarbība pasaules mērogā. Sagaidāms, ka ierastās miniaturizācijas galējā robeža tiks sasniegta 10–15 gadu laikā. Ir jāuzsāk pasākumi, lai sagatavotos periodam, kas sekos pēc minētās galējās robežas sasniegšanas. Daļa pētniecības un attīstības resursu būs jāvelta ražošanas efektivitātes paaugstināšanai. Iespējas projektēt jaunus ražojumus atpaliek no tehnoloģiskā progresa. Eiropas pētniecības nozarei būs jāpārorientējas, lai vairāk rēķinātos ar tehnoloģiskajām iespējām, un būs vairāk jāiegulda lietišķajos pētījumos. Lai to paveiktu, radikāli jāmaina pieeja, proti, nedrīkst pievērsties tikai vienai zinātnes/tehnoloģijas jomai, bet pilnīgi jāpārorientējas uz multidisciplināru sistēmu. Eiropas sabiedriskās pētniecības devums nanoelektronikai ir sadrumstalots: Eureka , Pamatprogramma, valstu/reģionālās iniciatīvas (tostarp dažādas „ pôles de compétitivité ”). No tā izriet fakts, ka Eiropas pētniecības videi ir vajadzīga pārliecinoša, efektīvi koordinēta pieeja nanoelektronikas jomā. Tirgus neveiksmes attaisno valsts intervenci nanoelektronikas jomā. Pamatzināšanas, jauna aprīkojuma, izejvielu un projektēšanas rīku pilnveide vienlaikus pārņem vairākus lietojumus; minētos elementus ir sarežģīti aizsargāt, tie rada zināšanu pārpilnību dažādās nozarēs, un tie jāuzskata par „sabiedrības labumu”. Pētniecībai trūkst faktoloģiskā pamatojuma, un sīvas konkurences apstākļos, kas rada situāciju, kurā informācija ir kropļota un asimetriska, uz pētījumu rezultātiem nevar paļauties. Inovatīvos augsto tehnoloģiju projektos iesaistītiem MVU varētu būt grūti sasniegt kritisko masu, kas vajadzīga, lai konkurētu pasaules tirgū. Nanoelektronikas ieviešanās plašā nozaru, publiskā sektora uzdevumu un jaunu sabiedrības lietojumu klāstā liedz pētniecībai un attīstībai plūkt visus tās ieguldīto pūliņu augļus. Tā ietekmē rodas pētniecības un attīstības pasākumu pārpilnība un labvēlīgi ārējie faktori. Valsts intervenci pirmskonkurences pētniecībā un attīstībā attaisno arī tirgus dalībnieku, publiskā sektora un starpnozaru lietojumu jomu koordinācijas un vienota sadarbības tīkla izveides problēmas. 3. POLITIKA Ieinteresētās aprindas ir atzinušas, ka problēmas ir kritiska rakstura problēmas, un vienojušās ENIAC Eiropas Tehnoloģiju platformā (ETP), kurā visi dalībnieki sadarbojas, lai nostiprinātu ES vadošo pozīciju nanoelektronikas projektēšanas, integrācijas un piegādes jomā. Platforma publicējusi Eiropas Stratēģiskās pētniecības programmu (SPP), kurā ieskicēta nozares attīstība vidējā un ilgtermiņā un norādītas vairākas tehnoloģiskas un normatīvas Eiropā risināmas problēmas. Ierosinātā ENIAC KTI būs viens no ENIAC ETP tehnoloģisko un ekonomisko mērķu īstenošanas pamatelementiem. KTI mērķi ir šādi: veicināt kopīgu pētniecības un attīstības pasākumu un infrastruktūras pieaugošo izmaksu segšanu, iegūt vai saglabāt vadošo pozīciju pusvadītāju tehnoloģiju lietojumu dažādošanas jomā; mērķtiecīgi risināt ar tehnoloģiju un projektēšanu saistītās problēmas, lai mazinātu arvien pieaugošo atšķirību starp tehnoloģiski sasniedzamo un ekonomiski iespējamo; MVU nodrošināt ar efektīviem instrumentiem, lai atbalstītu to inovatīvos procesus un rīcību pasaules mērogā. Ir novērtēti un noraidīti vairāki KTI īstenošanas veidi. Tie variēja no nekā nedarīšanas (rīkoties kā parasti) līdz dalībai kopīgos dalībvalstu pasākumos (tajās darbojas dažādas tiesiskās sistēmas). Tikai īstenojot jaunu Kopienas mēroga pasākumu var izstrādāt pieeju, kurā apvienotas priekšrocības, ko sniedz Eiropas integrācijas un mērķu un nozares stratēģiju veicīga saskaņošana ar daudzveidīgām iespējām jautājumā par dalībvalstu līdzdalību un saistībām. Analizējot iespējamos ENIAC KTI īstenošanas veidus, secināja, ka saskaņā ar Līguma 171. pantu „kopuzņēmuma” modelis ir vienīgais risinājums, kas izpilda mērķa sasniegšanai noteiktos ierobežojumus un prasības. Tā ir noturīga struktūra, kam ir juridiskas personas statuss un kura (a) rada skaidru juridisku pamatu visu publiskā un privātā sektora ieinteresēto personu sadarbībai, (b) spēj saņemt finansējumu no dažādiem avotiem un (c) spēj uzsākt ilgstošas iniciatīvas. Sagaidāms, ka paredzēto 450 miljonu euro lielo EK investīciju radītā sviras efekta ietekmē ar valsts atbalstu un lielāku nozares finansējumu tiks izveidota programma 3 miljardu euro apmērā (1 euro liels EK ieguldījums sviras efekta ietekmē piesaistīs 6 līdz 7 euro pētniecības un attīstības ieņēmumus), KTI turpmāk radīs papildināmības efektu pētniecības un attīstības papildu izdevumu ziņā. Daudz nozīmīgāks ir fakts, ka KTI radīs „no uzvedības modeļa atkarīgu papildināmību”, proti, Eiropas sadarbības projektus, iespēju ātrāk gūt rezultātus no pētniecības un attīstības, plašāka mēroga, darbības jomas un sarežģītības pakāpes projektus. 4. STRUKTūRA UN PāRVALDīBA Kopuzņēmumu ENIAC dibinās dalībvalstis, EK un pētniecības un attīstības veicējus (asociācijā AENEAS apvienojušās nozares un pētniecības organizācijas). Citi dalībnieki kopuzņēmumam var pievienoties vēlāk. AENEAS statūtiem ir jāatbilst vispārējiem godīguma, atvērtības un pievienošanās pārskatāmības principi. Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus būs atklāti uzaicinājumi, un uz tiem atsaukties varēs ne tikai asociācijas locekļi, bet arī citas organizācijas. Kopuzņēmuma pārvaldības struktūru veido valde, Rūpniecības un pētniecības komiteja, Sabiedrisko iestāžu padome, izpilddirektors un tā sekretariāts. Kopuzņēmums izstrādās daudzgadu darba programmu, kuras pamatā ir stratēģiskā pētniecības programma un saskaņā ar kuru pētniecības un attīstības pasākumus īstenos, izsludinot atklātus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus. Kopuzņēmumā iesaistījušās valstis ik gadu atvēlēs zināmu summu, ko galvenokārt izlietos attiecīgo valstu dalībnieku finansēšanai. Arī EK atvēlēs zināmus līdzekļus, tam izmantojot pamatprogrammas finansējumu. Nozare vairāk nekā 50 % tās radīto izmaksu segs natūrā. Turklāt nozare ieguldīs finanšu līdzekļus, lai segtu aptuveni divas trešdaļas no kopuzņēmuma darbības izmaksu un ar pētniecību un attīstību nesaistīto izmaksu summas. 5. EKONOMISKā IETEKME Eiropas publiskais finansējums kā magnēts piesaista nākotnes privātās un valsts investīcijas. Daudzu valstu stratēģijas ir saskaņotas ar Eiropas mēroga stratēģijām. Lai atbalstītu minētās tehnoloģijas, dalībvalstis uzsākušas vairākas jaunas stratēģiskas iniciatīvas. Minētās iniciatīvas pārziņā ir visi nanoelektronikas vērtību ķēdes posmi. Tāpēc ir ārkārtīgi svarīgi radīt tādus apstākļus, kas Eiropas vadošos uzņēmumus piesaistītu Eiropai. Minētos apstākļus izveidos, apvienojot lietpratības jomas un veicinot vienota uzņēmumu un pētniecības institūtu sadarbības tīkla izveidi. Turklāt nanoelektronikas detaļu piegādātāju un sistēmu projektētāju stratēģiskās apvienības palīdzēs radīt apstākļus, kuros iespējams sekmīgāk kavēt zināšanu noplūdi no Eiropas un ražot dažādotus Eiropai raksturīgus izstrādājumus. Sasniedzot KTI tehniskos mērķus, Eiropa kļūs līdzvērtīga citiem pasaules tirgus dalībniekiem, savukārt pasaules mēroga apvienības to uzskatīs par stratēģiski ietekmīgu partneri kompleksu sistēmu dažādošanas un integrācijas jomā. KTI kliedēs pastāvošo nedrošību, izveidojot stabilu pamatu investīcijām ilgtermiņa iniciatīvā. Jaunā kārtība MVU nodrošinās īpaši labvēlīgs apstākļus. Salīdzinājumā ar patlaban valdošo dažādu shēmu līdzāspastāvēšanu KTI, saskaņojot finansēšanas procedūras, ES mērogā nodrošinās augstāku rentabilitāti, lielākus ietaupījumus (atsakoties no uzaicinājumu sagatavošanas vairākās valodās), vienkāršotas projekta ziņojumu iesniegšanas procedūras un vairāk sekmīgi īstenotu projektu. 6. SOCIāLā IETEKME UN IETEKME UZ VIDI Saskaņā ar pārstrādāto Lisabonas stratēģiju KTI nodrošinās zināmu ieguldījumu darbavietu skaita un kvalitātes paaugstināšanas un saglabāšanas jomā. Augot nanoelektronisku produktu un pakalpojumu patēriņa, Eiropā radīsies vairāki tūkstoši darbavietu. KTI darbība vērsta uz vīziju par „intelektisku vidi”: vide, kas apzinās cilvēka klātbūtni un reaģē uz tā vajadzībām. KTI mērķis ir šādu vidi izveidot sešās lietojumjomās: veselības aprūpe, enerģija, mobilitāte un transports, drošība un drošums, sakari, kā arī izglītība un vide. Visām minētajām jomām ir liela sociālā nozīme un zināma ietekme uz dzīves kvalitātes un labklājības palielināšanos mūsu sabiedrībā. Ja publiskais sektors nesniegs pienācīgu atbalstu, ir skaidrs, ka privātuzņēmumi negūs pietiekamus ienākumus, kas atbilstu sociāli optimālam pētniecības un attīstības ieguldījumu apjomam. Piemērs: nanoelektronikas nozare būs nozīmīgs intelektisku portatīvu sistēmu elements; šīs sistēmas vajadzīgas mājsaimniecību, rūpnīcu un transporta sistēmu energopatēriņa samazināšanai, savukārt mazāks energopatēriņš būs izšķirošs vides aizsardzības faktors. Visām elektroniskajām sistēmām ir vajadzīga elektroenerģija, un tās veido daļu no kopējās virzības uz sabiedrības „elektrifikāciju”. Izmantojot elektroniskas sistēmas, būs iespējams labāk pārvaldīt un ietekmēt energoefektivitāti. Tas ir daudzu lietojumu galvenais mērķis. Turklāt ir nozīmīgs un aktuāls tehniskais mērķis ir samazināt elektroierīču enerģijas patēriņu. Jāatzīmē arī fakts, ka vides monitorings un pārvaldība ir galvenā KTI lietojumnozare. Nanoelektronikas nozares attīstībai jānotiek droši un uzņemoties atbildību, tai jāatbilst drošai, integrētai un atbildīgai Eiropas Komisijas stratēģijai Eiropas nanozinātņu un nanotehnoloģiju jomā, kas izklāstīta Komisijas paziņojumā COM (2004) 338 „Ceļā uz Eiropas nanotehnoloģiju stratēģiju” un COM (2005) 243 „Nanozinātnes un nanotehnoloģijas: Rīcības plāns Eiropai 2005.–2009. gadam”. Stratēģija apstiprina, ka nanotehnoloģijas un nanodaļiņu attīstībai jāizvērtē visi iespējamie riski, kas skar sabiedrības veselību, drošību, vidi un patērētāju tiesības, apkopojot riska novērtēšanai nepieciešamos datus, visos nanotehnoloģijas izstrādājumu darbmūža posmos iekļaujot riska novērtējumu, pielāgojot esošās metodes un vajadzības gadījumā izstrādājot jaunas. Nanoelektrinikas kopuzņēmuma izveide pulcēs visas ieinteresētās personas, lai tās apspriestu šos svarīgos jautājumus, vienotos par kopējiem visu iespējamo risku novēršanas paņēmieniem un jo īpaši aicinātu īstenot kopējos pasākumus, kuru mērķis ir atbalstīt nevainojamu vides pārvaldību nanoelektronikas darbmūža aspektā. 7. GUVUMI UN RISKI Septītās pamatprogrammas īstenošanas laikā pieaugs kopējais finansiālais atbalsts, ko nanoelektronikas nozares saņems no EK. Kopuzņēmuma dibināšana pamatprogrammai nerada gandrīz nekādus riskus. EK ieguldījuma summa ir atkarīga no dalībvalstu ieguldījuma, un summas tiks iemaksātas/izmaksātas reizi gadā — atkarībā no KTI panākumiem. Ir sagaidāms, ka daļu nanoelektronikas jomā notiekošo pasākumu, ko patlaban atbalsta Eureka kopas, arvien vairāk iekļaus ENIAC KTI. Kas notiks, ja neviens neko nedarīs? Eiropa riskēs ar to, ka lietpratība paplašināt viedsistēmu funkcionalitāti sekos plaša patēriņa preču ražošanas tendencei migrēt uz citām pasaules daļām, kas ilgtermiņā vājinās spēju Eiropā ražot elektroniskas sistēmas ar pievienoto vērtību. Kopumā tas ļoti vājinātu konkurenci, jo īpaši tāpēc, ka nanoelektroniku var uzlūkot kā pirmo posmu milzīgā barības ķēdē, kas veido zināšanu sabiedrības pamatu un kopumā ir nākotnes ekonomikas virzītājspēks. Tas būtiski ietekmēs kvalitatīvu darbavietu skaitu, ne tikai tehniskā nodrošinājuma sektorā, bet arī citās jomās, kas atkarīgas no tehniskā nodrošinājuma jauninājumiem. Lai nepiedzīvotu tik drūmu notikumu virzību, ir vērojama politiska apņēmība pēc iespējas vairāk Eiropas lietpratības noturēt Eiropas teritorijā, vienlaikus rosinot stratēģiskās apvienības izveidot uz zinātnes atziņām balstītas ekosistēmas, kā arī nostiprināt Eiropas pozīcijas pasaules mēroga apvienībās. 8. UZRAUDZīBA KTI pastāvēs vienlaikus ar Septīto pamatprogrammu un tai piemēros līdzīgas uzraudzības un novērtēšanas procedūras. ENIAC Stratēģiskās pētniecības programmas pamats ir novērtējumi, kuru kritēriji varētu būt šādi: ieguldījumu pieaugums, procedūru īstenošanas efektivitāte, tehnoloģiskais progress, netehnoloģiskie pasākumi un MVU un jaunu dalībnieku iesaiste. Plānots izstrādāt divus uzraudzības novērtējumus: vienu termiņa vidusposma novērtējumu, bet otru — kopuzņēmuma pastāvēšanas beigās. 9. SECINāJUMS KTI nanoelektronikas jomā ir ierosināta, lai palīdzētu saglabāt Eiropas konkurētspēju nanoelektronikas nozarē. Ilglaicīga integrēta Eiropas mēroga iniciatīva, kas izstrādāta, lai citu ar citu saistītu vajadzīgo lietpratību dažādās jomās, kas stiprinās Eiropas partneru stratēģiskās apvienības, nodrošinot pietiekami daudz līdzekļu, piekļuvi infrastruktūrai un prasmēm, lai konkurētu vai sadarbotos pasaules mērogā.