Priekšlikums Padomes lēmums par Protokola noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumam attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu /* COM/2006/0754 galīgā redakcija - CNS 2006/0252 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 04.12.2006 COM(2006)754 galīgā redakcija 2006/0252 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Protokola parakstīšanu starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumam attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Protokola noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumam attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS I. Ievads Eiropas Kopiena 2004. gada 26. oktobrī parakstīja Nolīgumu ar Šveices Konfederāciju attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu („Dublinas/ Eurodac Nolīgums ar Šveici”)[1]. Minētajā Nolīgumā bija paredzēta Lihtenšteinas iespējamā asociēšana Dublinas/ Eurodac acquis , un tā 15. pantā bija noteikums par Lihtenšteinas pievienošanos Nolīgumam ar protokola starpniecību, kurā noteiktas līgumslēdzēju pušu tiesības un pienākumi. Ar 2001. gada 12. oktobra vēstuli Lihtenšteina jau bija paudusi savu interesi piebiedroties Šveicei kā līgumslēdzēja puse iespējamam Šengenas un Dublinas Nolīgumam, jo starp Šveici un Lihtenšteinu vairākas desmitgades ir pastāvējusi atvērtu robežu politika attiecībā uz personu pārvietošanos. Tomēr Lihtenšteina nebija asociēta sarunās ar Šveici, jo nebija noslēgts nolīgums par uzkrājumu aplikšanu ar nodokļiem starp Eiropas Kopienu un Lihtenšteinu. Eiropas Kopiena un Lihtenšteina pēc tam noslēdza šādu nolīgumu par uzkrājumu aplikšanu ar nodokļiem, kurš ir spēkā kopš 2005. gada 1. jūlija. Ar 2005. gada 10. jūnija vēstuli Lihtenšteina apstiprināja, ka tā vēlas būt asociēta Šengenas un Dublinas/ Eurodac acquis . Saskaņā ar pilnvarām, ko Padome 2006. gada 27. februārī piešķīra Komisijai, notika sarunas ar Lihtenšteinu un Šveici. Sarunas tika pabeigtas 2006. gada 21. jūnijā, un tika parafēts protokola projekts par Lihtenšteinas pievienošanos Dublinas/ Eurodac Nolīgumam ar Šveici[2]. Pievienotie priekšlikumi ir juridiskais pamats lēmumiem par Protokola parakstīšanu un noslēgšanu. Šī Protokola juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 63. panta 1. punkta a) apakšpunkts saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu. Padome pieņems lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu. Notiks apspriešanās ar Eiropas Parlamentu par Protokola noslēgšanu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 300. panta 3. punktu. II. SARUNU REZULTāTI Komisija uzskata, ka mērķi, ko Padome bija izvirzījusi sarunu direktīvās, tika sasniegti un Protokola projekts ir Kopienai pieņemams. Protokola galīgo saturu var rezumēt šādi: - Lihtenšteina pievienojas Dublinas/ Eurodac Nolīgumam ar Šveici, un tai būs jāpieņem viss Dublinas/ Eurodac acquis un tā pilnveidojums. Ja Lihtenšteina nepieņem Dublinas/ Eurodac acquis turpmākos pilnveidojumus, Protokols zaudēs savu spēku. - Lihtenšteina kļūs par Jauktās komitejas locekli, un tai būs tiesības paust savu viedokli Jauktajā komitejā un vadīt to. - Dublinas/ Eurodac Protokola stāšanās spēkā ir saistīta ar Šengenas Protokola stāšanos spēkā, kā arī ar Protokola stāšanos spēkā starp Eiropas Kopienu, Šveici un Lihtenšteinu par Dānijas dalību un Dublinas/ Eurodac Nolīguma stāšanos spēkā starp Lihtenšteinu, Norvēģiju un Islandi. - Lihtenšteinai ir paredzēti konkrēti noteikumi par laika periodu, kas ir nepieciešams Dublinas/ Eurodac acquis pilnveidojuma īstenošanai, ja Lihtenšteinai ir jāpilda konstitucionālas prasības (18 mēneši), un par finanšu iemaksu, kas Lihtenšteinai tāpat kā Šveicei ir jāveic attiecībā uz administratīvajām un darbības izmaksām saistībā ar Eurodac centrālās vienības izveidi un darbību. Lihtenšteinai tā ir 0,071% apmērā no sākotnējām izmaksām EUR 11 675 000 apmērā un, sākot ar 2004. budžeta gadu, – ikgadēja iemaksa 0,071% apmērā no attiecīgajām budžeta apropriācijām attiecīgajam finanšu gadam. Rezultātā Lihtenšteinas asociācijai Dublinas/ Eurodac acquis nav finansiālas ietekmes uz ES. III. SECINāJUMI Ņemot vērā iepriekš uzskaitītos rezultātus, Komisija Padomei ierosina: - pieņemt lēmumu par Protokola parakstīšanu Kopienas vārdā un atļaut Padomes priekšsēdētājam iecelt personu, kas ir pienācīgi pilnvarota parakstīties Kopienas vārdā; - apstiprināt pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu pievienoto Protokolu starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumam attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu. Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Protokola parakstīšanu starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumam attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 63. panta 1. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[3], tā kā: (1) Saskaņā ar pilnvarām, kas 2006. gada 27. februārī piešķirtas Komisijai, ir pabeigtas sarunas ar Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Protokolu par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumam attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu. (2) Protokolā paredzēta dažu tā noteikumu provizoriska piemērošana. Šie noteikumi ir jāpiemēro provizoriski līdz Protokola spēkā stāšanās brīdim. (3) Ar nosacījumu, ka vēlāk tas tiks noslēgts, Protokols, kas parafēts Briselē 2006. gada 21. jūnijā, ir jāparaksta. (4) Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Apvienotā Karaliste un Īrija piedalīsies šī lēmuma pieņemšanā un piemērošanā. (5) Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam un Līgumam par Eiropas Savienību, Dānija nepiedalās šī lēmuma pieņemšanā, šis lēmums tai nav saistošs un nav tai piemērojams, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 1. pants Ar nosacījumu, ka vēlāk tas tiks noslēgts, Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu, kas ir pilnvarota parakstīt Kopienas vārdā Protokolu starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumam attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu. Protokola un saistīto dokumentu teksti ir pievienoti šim lēmumam. 2. pants Atbilstīgi Protokola 8. panta 3. punktam Protokola 1., 4. pantu un 5. panta 2. punkta pirmo teikumu, kā arī tiesības un pienākumus, kas izklāstīti 2. pantā, 3. panta 1. līdz 4. punktā Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumā attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu, piemēro provizoriski no šī Protokola parakstīšanas datuma. Briselē Padomes vārdā — priekšsēdētājs 2006/0252 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Protokola noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumam attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 63. panta 1. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un tā 300. panta 3. punkta pirmo daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[4], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[5], tā kā: (1) Saskaņā ar pilnvarām, kas 2006. gada 27. februārī piešķirtas Komisijai, ir pabeigtas sarunas ar Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Protokolu par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumam attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu. (2) Saskaņā ar Padomes [..........] Lēmumu .../……/EK, un ar nosacījumu, ka vēlāk tas tiks noslēgts, šis Protokols ir parakstīts Eiropas Kopienas vārdā 2006. gada ……… …….. (3) Šis Protokols ir jāapstiprina. (4) Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Apvienotā Karaliste un Īrija piedalās šī lēmuma pieņemšanā un piemērošanā. (5) Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šī lēmuma pieņemšanā, Dānijai tas nav saistošs un nav jāpiemēro, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 1. pants Protokols starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumam attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu, un saistītie dokumenti tiek apstiprināti Kopienas vārdā. Protokola un saistīto dokumentu teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants Padomes priekšsēdētājs ar šo tiek pilnvarots norīkot personu, kura Eiropas Kopienas vārdā ir pilnvarota deponēt Protokola 8. panta 1. punktā paredzēto apstiprinājuma dokumentu, lai paustu Kopienas piekrišanu atzīt to sev par saistošu. 3. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Briselē Padomes vārdā — priekšsēdētājs Pielikums Protokols starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumam attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu Eiropas Kopiena un Šveices Konfederācija, un Lihtenšteinas Firstiste, turpmāk tekstā „Līgumslēdzējas puses”, ŅEMOT VĒRĀ 2004. gada 26. oktobrī parakstīto Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu[6] (turpmāk tekstā „Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Šveici”), un tā 15. pantu, kurā paredzēta Lihtenšteinas Firstistes iespēja pievienoties minētajam Nolīgumam ar protokola starpniecību; ŅEMOT VĒRĀ Lihtenšteinas Firstistes ģeogrāfisko stāvokli; ŅEMOT VĒRĀ Lihtenšteinas Firstistes vēlmi būt asociētai Kopienas tiesību aktos, kas ietver Dublinas un Eurodac Regulas (turpmāk tekstā „Dublinas/ Eurodac acquis ”); TĀ KĀ Eiropas Kopiena 2001. gada 19. janvārī ir noslēgusi nolīgumu ar Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem tās valsts noteikšanai, kas ir atbildīga par to patvēruma lūgumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Islandē, vai Norvēģijā, pamatojoties uz Dublinas Konvenciju[7]; TĀ KĀ ir vēlams, lai Lihtenšteinas Firstiste tiktu asociēta uz vienlīdzīgiem pamatiem ar Islandi, Norvēģiju un Šveici Dublinas/ Eurodac acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā; TĀ KĀ starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti ir jānoslēdz protokols, kurā Lihtenšteinai paredzētas līdzīgas tiesības un pienākumi kā starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Islandi, Norvēģiju un Šveici, no otras puses; TĀ KĀ Eiropas Kopienas dibināšanas līguma IV sadaļas un uz šīs sadaļas pamata pieņemto tiesību aktu noteikumi neattiecas uz Dānijas Karalisti saskaņā ar Protokolu par Dānijas nostāju, kurš ar Amsterdamas Līgumu pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, bet ir jādod iespēja Šveices Konfederācijai un Lihtenšteinas Firstistei, no vienas puses, un Dānijai, no otras puses, piemērot Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma patstāvīgus noteikumus to savstarpējās attiecībās, kā paredzēts Eiropas Kopienas un Šveices nolīguma 11. panta 1. punktā; TĀ KĀ ir jānodrošina, ka valstis, ar kurām Eiropas Kopiena ir izveidojusi asociāciju Dublinas/ Eurodac acquis īstenošanai, piemērošanai un pilnveidošanai, piemēro šo acquis arī savās savstarpējās attiecībās; TĀ KĀ Dublinas/ Eurodac acquis labai funkcionēšanai ir nepieciešama šī Protokola vienlaicīga piemērošana ar nolīgumiem starp dažādām pusēm, kuras asociētas vai piedalās Dublinas/ Eurodac acquis īstenošanā un pilnveidošanā, kas nosaka to savstarpējās attiecības; TĀ KĀ Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti[8] Lihtenšteinas Firstistei jāpiemēro, tāpat kā to piemēro Eiropas Savienības dalībvalstis, kad tās apstrādā datus saistībā ar šo Protokolu; ŅEMOT VĒRĀ Protokolu par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā; ŅEMOT VĒRĀ saikni starp Kopienas acquis attiecībā uz kritēriju un mehānismu izveidi tās valsts noteikšanai, kas ir atbildīga par patvēruma lūgumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī, un attiecībā uz Eurodac izveidi un Šengenas acquis ; TĀ KĀ šai saiknei ir nepieciešams vienlaicīgi piemērot Šengenas acquis un Kopienas acquis attiecībā uz kritēriju un mehānismu izveidi tās valsts noteikšanai, kas ir atbildīga par patvēruma lūgumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī, un attiecībā uz Eurodac izveidi, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. 1. pants 1. Saskaņā ar 15. pantu Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumā attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu (turpmāk tekstā „Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Šveici”), Lihtenšteinas Firstiste (turpmāk tekstā „Lihtenšteina”) pievienojas minētajam Nolīgumam saskaņā ar šajā Protokolā izklāstītajiem noteikumiem. 2. Šis Protokols rada savstarpējas tiesības un pienākumus starp Līgumslēdzējām pusēm saskaņā ar turpmāk izklāstītajiem noteikumiem un procedūrām. 2. pants 1. Lihtenšteina īsteno - Dublinas Regulas[9], - Eurodac Regulas[10], - Eurodac īstenošanas regulas[11] un - Dublinas īstenošanas regulas[12] noteikumus un piemēro tos savās attiecībās ar Eiropas Savienības dalībvalstīm un ar Šveici. 2. Lihtenšteina pieņem, īsteno un piemēro arī Eiropas Kopienas tiesību aktus un pasākumus, kas groza 1. punktā minētos noteikumus vai pamatojas uz tiem, un lēmumus, kuri pieņemti saskaņā ar minētajos noteikumos izklāstītajām procedūrām, neierobežojot 5. pantu. 3. Šī panta 1. un 2. punktā tiek uzskatīts, ka atsauces uz „dalībvalstīm” 1. punktā minētajos noteikumos ietver Lihtenšteinu. 3. pants Lihtenšteinai piemēro Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Šveici 2. pantā, 3. panta 1. līdz 4. punktā, 5., 6., 7. pantā, 8. panta 1. punkta otrajā daļā un 2. punktā, 9., 10. un 11. pantā izklāstītās tiesības un pienākumus, tāpat kā tos piemēro Šveicei. 4. pants Lihtenšteinas valdības pārstāvis kļūst par Jauktās komitejas locekli, kura izveidota ar 3. pantu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Šveici. Jauktās komitejas priekšsēdētāja amatu sešus mēnešus ieņem pārmaiņus Eiropas Komisijas pārstāvis un Lihtenšteinas vai Šveices valdības pārstāvis. 5. pants 1. Ievērojot 2. punktu, ja Padome pieņem tiesību aktus vai pasākumus, kas groza 2. panta noteikumus vai pamatojas uz tiem, un ja tiesību akti vai pasākumi tiek pieņemti saskaņā ar minētajos noteikumos izklāstītajām procedūrām, šos tiesību aktus vai pasākumus piemēro vienlaicīgi dalībvalstis un Lihtenšteina, ja vien nav skaidru noteikumu par pretējo. 2. Komisija nekavējoties paziņo Lihtenšteinai par 1. punktā minēto tiesību aktu vai pasākumu pieņemšanu. Lihtenšteina pieņem lēmumu par to, vai piekrist to saturam un īstenot tos savā iekšējā tiesību sistēmā. Šo lēmumu paziņo Komisijai trīsdesmit dienu laikā pēc attiecīgo tiesību aktu vai pasākumu pieņemšanas. 3. Ja iepriekšminēto tiesību aktu vai pasākumu saturs var kļūt saistošs Lihtenšteinai vienīgi pēc konstitucionālo prasību izpildes, Lihtenšteina savā paziņojumā par to informē Komisiju. Lihtenšteina nekavējoties rakstiski informē Padomi un Komisiju par visu konstitucionālo prasību izpildi. Ja nav nepieciešams referendums, paziņojumu sniedz vēlākais 30 dienas pēc referenduma termiņa beigām. Ja referendums ir nepieciešams, Lihtenšteinas rīcībā, lai sniegtu paziņojumu, ir ne vairāk kā 18 mēneši no Padomes paziņojuma datuma.. Sākot ar datumu, kurā noteikta tāda tiesību akta vai pasākuma stāšanās spēkā, kas attiecas uz Lihtenšteinu, un līdz tam, kad tā ir sniegusi paziņojumu par konstitucionālo prasību izpildi, Lihtenšteina iespēju robežās provizoriski īsteno attiecīgo tiesību aktu vai pasākumu. 4. Ja Lihtenšteina nevar provizoriski īstenot attiecīgo tiesību aktu vai pasākumu un ja šis fakts rada grūtības, kas traucē Dublinas/ Eurodac sadarbības funkcionēšanai, situāciju izskata Jauktā komiteja. Eiropas Kopiena attiecībā pret Lihtenšteinu var veikt samērīgus un atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu Dublinas/ Eurodac sadarbības labu funkcionēšanu. 5. Tiesību aktu un pasākumu pieņemšana, kuri minēti 1. punktā, no Lihtenšteinas puses rada tiesības un pienākumus starp Lihtenšteinu, Šveici un Eiropas Savienības dalībvalstīm. 6. Ja: a) Lihtenšteina paziņo par savu lēmumu nepieņemt kāda 1. punktā minētā tiesību akta vai pasākuma saturu, kuram ir piemērotas šajā Protokolā paredzētās procedūras, vai b) Lihtenšteina nesniedz paziņojumu 2. punktā minēto trīsdesmit dienu laikā, c) Lihtenšteina nesniedz paziņojumu vēlākais 30 dienas pēc referenduma termiņa beigām vai referenduma gadījumā – 3. punktā noteiktā 18 mēnešu termiņa laikā vai neparedz tajā pašā apakšpunktā minēto provizorisko īstenošanu, sākot ar datumu, kurā noteikta attiecīgā tiesību akta vai pasākuma stāšanās spēkā, šī Protokola darbība tiek atlikta. 7. Jauktā komiteja izskata jautājumu, kas izraisījis atlikšanu, un cenšas novērst nepieņemšanas vai neratifikācijas iemeslus deviņdesmit dienu laikā. Pēc tam, kad ir izskatītas visas citas iespējas, kā nodrošināt Protokola labu turpmāko funkcionēšanu, tai skaitā iespēja pieņemt Līgumslēdzēju pušu tiesību aktu līdzvērtību, tā var vienbalsīgi nolemt atjaunot šo Protokolu. Ja šī Protokola darbība joprojām ir atlikta pēc deviņdesmit dienām, to uzskata par izbeigtu. 6. pants Attiecībā uz administratīvajām un darbības izmaksām, kas saistītas ar Eurodac centrālās vienības izveidi un darbību, Lihtenšteina Eiropas Kopienu vispārējā budžetā veic iemaksu 0,071% apmērā no sākotnējās pamatsummas EUR 11 675 000 apmērā un, sākot ar 2004. finanšu gadu, – ikgadēju iemaksu 0,071% apmērā no atbilstošajām budžeta apropriācijām attiecīgajam finanšu gadam. 7. pants Šis Protokols neietekmē nolīgumus starp Lihtenšteinu un Šveici, ja tie ir saderīgi ar šo Protokolu. Ja šie nolīgumi nav saderīgi ar šo Protokolu, noteicošais ir šis Protokols. 8. pants 1. Līgumslēdzējas puses ratificē vai apstiprina šo Protokolu. Ratifikācijas vai apstiprinājuma dokumentus deponē Padomes ģenerālsekretāram, kas ir to depozitārs. 2. Šis Protokols stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc depozitāra paziņojuma Līgumslēdzējām pusēm, ka ir deponēts pēdējais ratifikācijas vai apstiprinājuma dokuments. 3. Šī Protokola 1., 4. pantu un 5. panta 2. punkta pirmo teikumu un Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Šveici 2. pantā, 3. panta 1. līdz 4. punktā izklāstītās tiesības un pienākumus provizoriski piemēro Lihtenšteinai no šī Protokola parakstīšanas dienas. 9. pants Attiecībā uz tiesību aktiem vai pasākumiem, kas pieņemti pēc šī Protokola parakstīšanas, bet pirms tā stāšanās spēkā, 5. panta 2. punkta pēdējā teikumā minētais trīsdesmit dienu periods sākas šī Protokola spēkā stāšanās dienā. 10. pants 1. Šo Protokolu piemēro tikai tad, ja tiek īstenoti arī Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Šveici 11. pantā minētie nolīgumi, kuri ir jānoslēdz Lihtenšteinai. 2. Turklāt šo Protokolu īsteno tikai tad, ja tiek īstenots arī Protokols, kas noslēgts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā. 11. pants 1. Šo Protokolu var denonsēt jebkura Līgumslēdzēja puse. Depozitāram paziņo par denonsēšanu, kas stājas spēkā sešus mēnešus pēc paziņojuma. 2. Ja Šveice denonsē šo Protokolu vai Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveici vai tiek izbeigts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Šveici attiecībā uz Šveici, Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Šveici un šis Protokols paliek spēkā saistībā ar attiecībām starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Lihtenšteinu, no otras puses. 3. Šo Protokolu uzskata par izbeigtu, ja Lihtenšteina izbeidz kādu no Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Šveici 11. pantā minētajiem nolīgumiem, kurus ir noslēgusi Lihtenšteina, vai 10. panta 2. punktā minēto Protokolu. 12. pants Šo Protokolu noformē trīs eksemplāros angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāliešu, īru, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski. TO APLIECINOT, apakšā parakstījušies pilnvarotie ir parakstījuši šo Protokolu. (vieta) Līgumslēdzēju pušu kopējā deklarācija par ciešu dialogu Līgumslēdzējas puses uzsver, cik nozīmīgs ir ciešs, produktīvs dialogs visu to pušu starpā, kas piedalās šī Protokola 2. panta 1. punktā uzskaitīto noteikumu īstenošanā. Saskaņā ar Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Šveici 3. panta 1. punktu Komisija aicina dalībvalstu ekspertus apmeklēt Jauktās komitejas sanāksmes, lai organizētu viedokļu apmaiņu ar Lihtenšteinu par visiem Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Šveici minētajiem jautājumiem. Līgumslēdzējas puses atzīmē dalībvalstu gatavību pieņemt iepriekšminēto aicinājumu un piedalīties šajās viedokļu apmaiņās ar Lihtenšteinu par visiem Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Šveici minētajiem jautājumiem. Lihtenšteinas deklarācija par 5. panta 3. punktu (Termiņš Dublinas/ Eurodac acquis jaunu pilnveidojumu pieņemšanai) Maksimālais 5. panta 3. punktā noteiktais 18 mēnešu termiņš attiecas gan uz tiesību akta vai pasākuma apstiprināšanu, gan īstenošanu. Tajā ietverti šādi posmi: - sagatavošanas posms, - parlamentārā procedūra, - referenduma 30 dienu termiņš, - attiecīgā gadījumā referendums (organizēšana un balsošana), - apstiprināšana, ko veic valdošais princis. Lihtenšteinas valdība nekavējoties informē Padomi un Komisiju par katra posma pabeigšanu. Lihtenšteinas valdība apņemas izmantot visus tās rīcībā esošos līdzekļus, lai nodrošinātu, ka iepriekšminētie posmi tiek pabeigti pēc iespējas ātrāk. Kopīgā deklarācija par Jaukto komiteju apvienotām sanāksmēm Eiropas Komisijas delegācija, delegācijas, kas pārstāv Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes valdības, delegācija, kas pārstāv Šveices Konfederācijas valdību, delegācija, kas pārstāv Lihtenšteinas Firstistes valdību, ievēro, ka Lihtenšteina pievienojas Jauktajai komitejai, kas izveidota ar Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu, ar Protokola starpniecību pie šī Nolīguma; ir nolēmušas kopīgi organizēt to Jaukto komiteju sanāksmes, kuras izveidotas ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Islandi, un Norvēģiju par kritērijiem un mehānismiem tās valsts noteikšanai, kas ir atbildīga par to patvēruma lūgumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Islandē, vai Norvēģijā, no vienas puses, un Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu, kurš papildināts ar Protokolu par Lihtenšteinas pievienošanos, no otras puses; ievēro, ka šo sanāksmju kopīgai norisei nepieciešama pragmatiska kārtība attiecībā uz šādu sanāksmju vadītāja amatu, kad sanāksme ir jāvada asociētajām valstīm saskaņā ar Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu, kurš papildināts ar Protokolu par Lihtenšteinas pievienošanos, vai saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Islandes Republiku, un Norvēģijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem tās valsts noteikšanai, kas ir atbildīga par to patvēruma lūgumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Islandē, vai Norvēģijā; ievēro asociēto valstu vēlmi nepieciešamības gadījumā nodot savu prezidentūru un rotēt to savā starpā nosaukumu alfabētiskā secībā, sākot ar brīdi, kad stājas spēkā Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgums attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu, kurš papildināts ar Protokolu par Lihtenšteinas pievienošanos. Briselē Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] Tajā pašā dienā Eiropas Savienība, Eiropas Kopiena un Šveices Konfederācija parakstīja Nolīgumu par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā („Šengenas acquis asociācijas nolīgums”). [2] Tika parafēts arī protokola projekts par tās pievienošanos Šengenas Nolīgumam ar Šveici un protokola projekts par Dānijas dalību Dublinas/ Eurodac Nolīgumā ar Šveici un Lihtenšteinu. [3] OV C … [4] OV C … [5] OV C … [6] ASILE 54, 13049/04. [7] OV L 93, 3.4.2001., 38. lpp. [8] OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. [9] Padomes 2003. gada 18. februāra Regula (EK) Nr. 343/2003, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa patvēruma pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm. [10] Komisijas 2003. gada 2. septembra Regula (EK) Nr. 1560/2003, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai piemērotu Padomes Regulu (EK) Nr. 343/2003, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa patvēruma pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm. [11] Padomes 2000. gada 11. decembra Regula (EK) Nr. 2725/2000 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, lai palīdzētu noteikt Līgumslēdzēju pusi, kas ir atbildīga par patvēruma lūguma izskatīšanu saskaņā ar Dublinas Konvenciju. [12] Padomes 2002. gada 28. februāra Regula (EK) Nr. 407/2002, ar ko paredz dažus īstenošanas noteikumus Regulai (EK) Nr. 2725/2000 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju.