PALĀTAS APSVĒRUMI

IEVADS

7.1. Šajā nodaļā ir izklāstīti mūsu konstatējumi saistībā ar DFS kategoriju “Dabas resursi”. Tā aptver izdevumus no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF) (šīs nodaļas tā dēvētais “pirmais īpašais izvērtējums”) un lauku attīstības, vides, klimata politikas un zivsaimniecības jomā (šajā nodaļā “otrais īpašais izvērtējums”). Apskats par šīs kategorijas galvenajām darbībām un izdevumiem 2016. gadā ir sniegts 7.1. izcēlumā .

7.1. izcēlums. DFS 2. kategorija “Dabas resursi”. Sadalījums 2016. gadā (miljardi EUR) Maksājumi gadā kopā 57,4 – avansi (47) 1,5 + dzēstie avansi (47) 2,0 Visa revidētā datu kopa 57,9

PALĀTAS APSVĒRUMI

7.2. Papildus mūsu konstatējumiem par pareizību šajā nodaļā ir sadaļa, kurā aplūkoti lauku attīstības projektu izlases un jaunās zaļināšanas shēmas darbības rezultāti (sk. 7.4. punktu).

Īss kategorijas “Dabas resursi” apraksts

7.3. Kopējā lauksaimniecības politika (KLP) ir pamats ES izdevumiem lauksaimniecības jomā. Komisija, īpaši Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts (ĢD AGRI), KLP pārvaldību dala ar maksājumu aģentūrām dalībvalstīs. Tās veic maksājumus saņēmējiem galvenokārt no diviem fondiem (1): no ELGF pilnībā finansē ES tiešo atbalstu un tirgus pasākumus (2) un no Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA) kopā ar dalībvalstīm līdzfinansē lauku attīstības programmas.

7.4. No ELGF (77 % no kategorijas “Dabas resursi” izdevumiem) finansē vairākas tiešā atbalsta shēmas (2016. gadā – 40,8 miljardi EUR) un intervences pasākumus lauksaimniecības tirgos (3) (2016. gadā – 3,2 miljardi EUR). Ar 2013. gada KLP reformu (4) ieviesa būtiskas izmaiņas tiešā atbalsta shēmās (sk. 7.15. un 7.16. punktu), un 2016. gads, uz kuru attiecas šis ziņojums, bija pirmais gads, kad maksājumi galīgajiem saņēmējiem tika veikti (5), pamatojoties uz jaunajiem, spēkā esošajiem noteikumiem. Četras galvenās shēmas, kas veido 91 % no visiem tiešajiem maksājumiem, ir šādas:

— divas platībatkarīgas shēmas, kas sniedz atsaistītu (6) ienākumu atbalstu, proti, “pamata maksājuma shēma” (PMS) (2016. gadā – 17,8 miljardi EUR) (7) un “vienotā platībmaksājuma shēma”(VPMS) (2016. gadā – 4 miljardi EUR),

PALĀTAS APSVĒRUMI KOMISIJAS ATBILDES

— maksājums par lauksaimniecības praksi, kam ir labvēlīga ietekme uz klimatu un vidi (pazīstams kā “zaļināšanas maksājums”; 2016. gadā – 11,7 miljardi EUR),

— saistītais atbalsts, kas saistīts ar konkrētu tādu lauksaimniecības produktu veidu (piem., liellopu un teļa gaļa, piens vai proteīnaugi), kuri ir īpaši svarīgi ekonomisku, sociālu vai ar vidi saistītu iemeslu dēļ un saskaras ar noteiktām grūtībām (2016. gadā – 3,8 miljardi EUR).

7.5. No ELFLA (21 % no kategorijas “Dabas resursi” izdevumiem) līdzfinansē lauku attīstības izdevumus, kurus izmaksā ar dalībvalstu lauku attīstības programmu starpniecību. Izdevumi aptver gan ar platību saistītus (8), gan nesaistītus pasākumus (9). 2016. gadā ELFLA izdevumi bija 12,4 miljardi EUR, no kuriem 63 % attiecās uz lauku attīstības programmām 2014.–2020. gada plānošanas periodam, bet 37 % uz agrākām programmām. 7.5. 37 % maksājumu, kas izmaksāti par iepriekšējo programmu saistībām, ietverti maksājumi, kuri veikti pašā pēdējā ceturksnī par 2007.–2013. gada programmām, kā arī atlikuma maksājumi. No 92 lauku attīstības programmām 2007.–2013. laikposmam 64 slēdza jau 2016. gadā ar vidējo līdzekļu izlietojuma līmeni 99,1 % un kopējo atlikuma maksājumu 2,7 miljardu EUR apmērā.

7.6. Šī daudzgadu finanšu shēmas kategorija aptver arī kopējo zivsaimniecības politiku un daļu no ES izdevumiem vides un klimata politikai (10) (2 % no kategorijas “Dabas resursi” izdevumiem).

PALĀTAS APSVĒRUMI

Revīzijas tvērums un pieeja

7.7. Piemērojot revīzijas pieeju un metodes, kas izklāstītas 1.1. pielikumā , 2016. gadā mēs pārbaudījām:

a) 217 ELGF darījumu izlasi un 163 darījumu izlasi lauku attīstības, vides, klimata politikas un zivsaimniecības jomā saskaņā ar 1.1. pielikuma 7. punktu. Abas izlases bija veidotas tā, lai pārstāvētu visu izdevumu diapazonu šajā DFS kategorijā katram no abiem īpašajiem izvērtējumiem (11). ELGF izlasi veidoja darījumi no 21 dalībvalsts (12). Otrā īpašā izvērtējuma izlasi veidoja 153 darījumi, kuri attiecās uz lauku attīstību, un 10 citi darījumi (jomās, kas saistītas ar vidi, klimata politiku un zivsaimniecību) no 20 dalībvalstīm (13);

b) vai Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD, Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD un Vides/Klimata politikas ĢD (14) gada darbības pārskati saistībā ar izdevumu pareizību atspoguļoja tādu informāciju, kas kopumā atbilda mūsu iegūtajiem rezultātiem.

PALĀTAS APSVĒRUMI KOMISIJAS ATBILDES

7.8. Saistībā ar šīs nodaļas otro daļu, kurā galvenā uzmanība jāvērš uz darbības rezultātiem, mēs skatījām:

a) vai 193 ieguldījumu projektiem, kurus pārbaudījām 2014.–2016. gadā, saņēmēji bija veikuši ieguldījumus, kā plānots, un par saprātīgām izmaksām;

b) vai sešiem projektiem, kas pārbaudīti 2016. gadā un apstiprināti saskaņā ar 2014.–2020. gada noteikumiem, būtu bijis iespējams izmantot vienkāršotas izmaksu iespējas;

c) konkrētus darbības rezultātu jautājumus, kas saistīti ar jauno zaļināšanas maksājumu 197 lauku saimniecībām.

1. DAĻA. DARĪJUMU PAREIZĪBA

7.9. Attiecībā uz 2016. gadu mēs lēšam, ka ELGF izdevumos, uz kuriem attiecas viens no šajā nodaļā iekļautajiem diviem īpašajiem izvērtējumiem (sk. 7.11. punktu), kļūdu līmenis ir zem mūsu noteiktā 2 % būtiskuma sliekšņa, un tas skar vairāk nekā trīs ceturtdaļas izdevumu DFS 2. kategorijā. Apskats par darījumu pārbaužu rezultātiem kopumā un katram no abiem īpašajiem izvērtējumiem kategorijā “Dabas resursi” ir sniegts 7.1. pielikumā . No 380 pārbaudītajiem darījumiem 112 darījumos (29 %) bija kļūdas, no kurām 90 kļūdas bija izsakāmas skaitļos. Aplēstais kļūdu līmenis kategorijai “Dabas resursi” kopumā ir 2,5 % (15). 7.9. Komisija ir ļoti apmierināta ar Revīzijas palātas konstatējumu, ka Eiropas Lauksaimniecības garantijas fonda (ELGF) izdevumi, kas ir 44 miljardi EUR gadā, ir veikti bez būtiskām kļūdām. Komisija arī ir apmierināta ar to, ka kopējais kļūdu līmenis, par kādu ziņojusi Revīzijas palāta) un kas attiecībā uz KLP (kopējo lauksaimniecības politiku) minēts ĢD AGRI 2016. gada darbības pārskatā, ir ļoti līdzīgs. Komisija uzskata, ka kopējās finanšu korekcijas, kas izriet no daudzgadu atbilstības procedūras, kā arī ES budžetā atmaksātās no atbalsta saņēmējiem atgūtās summas ir korektīvā kapacitāte, kuru Komisija ņem vērā, izvērtējot galīgo risku ES budžetam. Komisija jo īpaši atzīmē, ka atbilstīgi Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 2016. gada darbības pārskatā norādītajam tā korektīvā kapacitāte 2016. gadā sasniedza 2,04 % no attiecīgajiem KLP izdevumiem.

7.10. Kopējais aplēstais kļūdu līmenis par 2016. gadu, kā arī to kļūdu raksturs un apmērs, kuras ietekmē ELGF un lauku attīstības, vides, klimata politikas un zivsaimniecības jomas, ir sniegts 7.2. izcēlumā .

7.2. izcēlums. Aplēstā kļūdu līmeņa sadalījums pēc kļūdu veida kategorijā “Dabas resursi” Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

ELGF – tirgus un tiešais atbalsts

7.11. Kopumā darījumu pārbaužu rezultāti liecina, ka šim īpašajam izvērtējumam kļūdu līmenis nebija būtisks. Taču no 217 pārbaudītajiem ELGF darījumiem 49 darījumos (23 %) bija kļūdas, un visas no tām bija izsakāmas skaitļos. Mūsu aplēstais kļūdu līmenis ir 1,7 % (16). 7.11. Komisija ir ļoti apmierināta, ka visiespējamākā Revīzijas palātas aplēstā kļūda nesasniedz būtisku līmeni un ir ļoti tuvu tam kļūdu līmenim, kāds norādīts ĢD AGRI 2016. gada darbības pārskatā. Tas liecina par to, ka korektīvie pasākumu plāni, kurus iepriekšējos gados ir īstenojušas attiecīgās dalībvalstis, ir bijuši efektīvi, jo īpaši tas attiecas uz šo dalībvalstu veikto zemes gabalu identifikācijas sistēmu (ZGIS) uzlabošanu un uz Komisijas īstenoto stingro uzraudzību.

PALĀTAS APSVĒRUMI KOMISIJAS ATBILDES

7.12. Mūsu aplēstā kļūdu līmeņa sadalījums 2016. gadam atbilstoši kļūdu veidiem ir parādīts 7.3. izcēlumā .

7.3. izcēlums. Aplēstā kļūdu līmeņa sadalījums pēc kļūdu veida – ELGF Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

7.13. No 217 pārbaudītajiem ELGF darījumiem 201 darījums attiecās uz tiešā atbalsta shēmām, bet 16 bija intervences pasākumi lauksaimniecības tirgos un citi. Galvenā pārvaldības un kontroles sistēma tiešā atbalsta maksājumiem ir integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS). Kā ziņots iepriekš, IAKS (17) un it īpaši zemes gabalu identifikācijas sistēma (ZGIS) (18) sniedz ievērojamu ieguldījumu kļūdu novēršanā un kļūdu līmeņa pazemināšanā. 7.13. Komisija atzinīgi vērtē viedokli, ka IAKS (integrētā administrācijas un kontroles sistēma), jo īpaši ZGIS, sniedz būtisku ieguldījumu kļūdu pieļaušanas novēršanā un to līmeņu samazināšanā. Tas apstiprina Komisijas viedokli, ka IAKS, tostarp ZGIS, ir nozīmīgs rīks KLP nodrošināšanas modelī. Komisija turpina palīdzēt dalībvalstīm nodrošināt atbilstīgu kvalitāti un efektivitāti, tostarp īstenojot ar ELFLA (Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai) saistītos pasākumus.

PALĀTAS APSVĒRUMI KOMISIJAS ATBILDES

7.14. Dalībvalstu iestādes bija piemērojušas koriģējošus pasākumus, kuri tieši ietekmēja sešus no mūsu izlases darījumiem. Mēs to ņēmām vērā, veicot aprēķinus, jo šie pasākumi samazināja šajā īpašajā izvērtējumā aplēsto kļūdu par 0,7 procentpunktiem. 16 skaitļos izsakāmu kļūdu gadījumos dalībvalstu iestādēm bija pietiekami informācijas (19), lai novērstu vai atklātu un izlabotu kļūdas pirms izdevumu deklarēšanas Komisijai. Ja valsts iestādes būtu labāk izmantojušas visu to rīcībā esošo informāciju, šim īpašajam izvērtējumam aplēstais kļūdu līmenis būtu bijis par 0,5 procentpunktiem zemāks. 7.14. Komisija pauž atzinību Revīzijas palātas vērtējumam attiecībā uz dalībvalstu lomu un korektīvajiem pasākumiem un turpinās mudināt un atbalstīt dalībvalstis veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai novērstu, atklātu un labotu kļūdas. Proti, Komisija turpinās strādāt ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu to kontroles un administrācijas sistēmu uzticamību, ņemot vērā, ka maksājumu aģentūru iespējas atklāt neattaisnotus izdevumus ir ierobežotas un proporcionālas riskam.

Pārāk lielas vai neattiecināmas platības deklarēšana, tostarp jaunajam zaļināšanas maksājumam

7.15. Mēs konstatējām, ka attiecināmās platības ir noteiktas precīzāk nekā iepriekšējos gados. Šā uzlabojuma galvenie iemesli ir minēti turpmāk. 7.15.

— Pēc 2013. gada KLP reformas pārskatītā ilggadīgo zālāju definīcija nozīmē to, ka daži zemes gabali, kas iepriekš nebija attiecināmi, tagad ir attiecināmi saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro, sākot no 2015. pieprasījumu gada (sk. 7.4. izcēlumu ).

— Kā jau norādīts iepriekšējos ziņojumos (20), ZGIS iekļauto zemes attiecināmības datu ticamība turpināja uzlaboties, jo dalībvalstis turpina īstenot rīcības plānus vai nu pēc savas iniciatīvas, vai pēc Komisijas pieprasījuma. — Komisija pauž atzinību Revīzijas palātas vērtējumam par rīcības plānu attiecībā uz ZGIS efektivitāti. Komisija turpinās strādāt ar dalībvalstīm, lai saglabātu ZGIS un visas IAKS kvalitāti kopumā.

— Jaunā ģeotelpiskā atbalsta pieteikuma (GSAA) procedūras (21) piemērošana ir samazinājusi kļūdu skaitu platībatkarīgā atbalsta pieteikumos. Attiecībā uz 2015. pieprasījumu gadā reģistrētajiem atbalsta pieteikumiem vairāk nekā trešdaļa maksājumu aģentūru jau piemēroja šo noderīgo instrumentu. GSAA ir pilnībā jāievieš līdz 2018. pieprasījumu gadam.

PALĀTAS APSVĒRUMI

7.4 izcēlums. Jaunā ilggadīgo zālāju definīcija palīdzēja samazināt kļūdu īpatsvaru Iepriekšējos gados neatbilstīgi ilggadīgie zālāji bija galvenais kļūdu avots (22). Šādu kļūdu skaits un apmērs tagad ir ievērojami samazinājies, it īpaši saistībā ar jauno ilggadīgo zālāju definīciju saskaņā ar reformēto KLP. Iepriekšējā definīcija noteica, ka attiecināma ir tikai tā zemes gabala daļa, kuru klāj zāle vai cita veida zālaugi, bet tagad tās tvērums ir paplašināts un tā attiecas uz jebkādu veģetāciju, kas piemērota noganīšanai, ietverot krūmus un kokus, ja tie nav dominējoši. Dalībvalstis arī var paplašināt attiecināmības tvērumu, iekļaujot zemi, uz kuras dominē cita veģetācija, kas nav zālaugi, ja tā ir daļa no iedibinātas vietējās prakses. Turpmāk publicētās fotogrāfijas ilustrē izmaiņas politikā.

1. attēls. Veģetācija, kas nav zālaugi, tagad ir attiecināma, ja to var izmantot noganīšanai un ja tā nav dominējoša Līdz 2013. gada KLP reformai šis zemes gabals bija attiecināms 40 % apmērā, kas atbilst tā zāles segumam. Saskaņā ar jauno definīciju attiecināmības līmenis ir palielinājies līdz 60 %, lai atspoguļotu citu noganīšanai piemērotu veģetāciju (piemēram, krūmus un nelielus kokus). Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

2. attēls. Veģetācija, kas nav zālaugi, var būt arī dominējoša, ja tā ir daļa no iedibinātas vietējās prakses Vairākas dalībvalstis (23) ir izvēlējušās pieņemt, ka attiecināmas ganības ir zeme, uz kuras dominē noganīšanai piemērota veģetācija, kas nav zālaugi (piemēram, noganāms virsājs). Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

PALĀTAS APSVĒRUMI

7.16. Jaunais zaļināšanas maksājums nosaka papildu prasības lauksaimniekiem. Zaļināšanas atbalsta shēmas mērķis ir veidot ES lauku saimniecības videi labvēlīgākas, izmantojot trīs prakses veidus: kultūraugu dažādošanu, esošo ilggadīgo zālāju saglabāšanu un ekoloģiski nozīmīgu platību (ENP) izveidi aramzemes teritorijā (24). Šie trīs prakses veidi ir aprakstīti 7.44.–7.46. punktā.

PALĀTAS APSVĒRUMI KOMISIJAS ATBILDES

7.17. Mēs pārbaudījām zaļināšanas maksājumu 63 lauku saimniecībām (25). Mēs konstatējām, ka visas tās, uz kurām attiecas kultūraugu dažādošanas prasība, bija atbilstīgas. Saistībā ar esošo ilggadīgo zālāju saglabāšanu netika konstatēti pārkāpumi attiecībā uz zemes gabaliem, kas pareizi reģistrēti ZGIS. Tomēr ne visi ilggadīgie zālāji kā tādi bija pienācīgi reģistrēti (26), un vienā gadījumā bija pārkāptas uzturēšanas prasības attiecībā uz ekoloģiski jutīgu ilggadīgo zālāju (ESPG; sk. 7.45. punktu). Lielākā daļa zaļināšanas kļūdu, ko mēs konstatējām, attiecās uz ENP prasību ievērošanu.

7.18. Lauksaimniecības zemes gabalus iedala trīs kategorijās: aramzeme, ilggadīgie zālāji un ilggadīgie stādījumi (piemēram, augļu dārzi un olīvkoku audzes). ENP jāatrodas uz aramzemes vai tai blakus. Mēs konstatējām, ka vairākām maksājumu aģentūrām vai nu nebija ticamas informācijas par zemes kategorijām ZGIS, vai tās šo informāciju neizmantoja, lai pārbaudītu pieprasījumus (sk. 7.5. izcēlumu ). 7.18. Komisija ir informēta par trūkumiem dažās dalībvalstīs. Tie ir radušies jauno zaļināšanas maksājumu ieviešanas pirmajā gadā, tie attiecas uz ierobežotām platībām, un tiek veikti korektīvi pasākumi. Vajadzības gadījumā ĢD AGRI ir uzsācis atbilstības noskaidrošanas procedūras, kas aizsargās ES finanšu intereses.

7.5. izcēlums. Pareiza zemes klasifikācija ir svarīga, lai nodrošinātu zaļināšanas prasību izpildi 7.5. izcēlums. Pareiza zemes klasifikācija ir svarīga, lai nodrošinātu zaļināšanas prasību izpildi

ES tiesību aktos ir noteikts, ka aramzeme, kuru izmanto zālaugu audzēšanai, kļūst par ilggadīgiem zālājiem, tiklīdz tā ir izslēgta no augsekas sistēmas piecus gadus pēc kārtas.

Čehijas Republikā un Polijā ZGIS datubāzē nav informācijas par zemes vēsturisko izmantojumu. Šādos gadījumos iestādes nevar veikt automatizētas sasaistu pārbaudes, lai pārliecinātos, vai aramzeme, kuru izmanto zālaugu audzēšanai, ir kļuvusi par ilggadīgiem zālājiem. Tādēļ rodas risks, ka iestādes var neatklāt deklarētās EFA, kuras faktiski atrodas uz ilggadīgajiem zālājiem (t. i., nav uz aramzemes). ĢD AGRI uzsāk atbilstības noskaidrošanas procedūras, kas aizsargās ES finanšu intereses pret šo risku.

Mēs atklājām arī trūkumus, kas saistīti ar ilggadīgo zālāju klasifikāciju vai ar attiecīgajām sasaistu pārbaudēm, Vācijā (Bavārijā, Meklenburgā-Priekšpomerānijā, Ziemeļreinā-Vestfālenē, Saksijā-Anhaltē, Šlēsvigā-Holšteinā), Francijā, Itālijā (Lombardijā), Portugālē un Apvienotajā Karalistē (Anglijā).

Neattiecināms saņēmējs/neattiecināmi izdevumi

7.19. Attiecībā uz trim tirgus pasākumiem mūsu izlasē maksājumu aģentūras bija atlīdzinājušas daļēji attiecināmas izmaksas. Lai gan šādi pasākumi veido nelielu daļu no kopējiem ELGF izdevumiem, šīs kļūdas ir nozīmīgs līdzekļu pārmaksāšanas avots mūsu izlasē.

Lauku attīstība, vide, klimata politika un zivsaimniecība

7.20. Apskats par darījumu pārbaužu rezultātiem ir sniegts 7.1. pielikumā . Kategorijā “Lauku attīstība, vide, klimata politika un zivsaimniecība” no 163 pārbaudītajiem darījumiem, 63 darījumos (39 %) bija kļūdas, no kurām 41 kļūda bija izsakāma skaitļos. Mūsu aplēstais kļūdu līmenis ir 4,9 % (27). Apskats par dalītās pārvaldības darījumu pārbaužu rezultātiem katrai dalībvalstij ir sniegts 7.2. pielikumā , bet apskats par kļūdām, kas ietekmē vismaz 20 % no pārbaudīto darījumu vērtības, atrodams 7.3. pielikumā . 7.20. Komisija pieņem zināšanai Revīzijas palātas aplēsto kļūdu līmeni, kas ir līdzīgs tam kļūdu līmenim, kāds norādīts ĢD AGRI 2016. gada darbības pārskatā. Lauku attīstība joprojām ir joma, kas rūpīgi jāpārbauda, jo īpaši attiecībā uz pasākumiem, kuri saistīti ar ieguldījumiem. Komisija sistemātiski pieprasa dalībvalstīm sagatavot korektīvu pasākumu plānus, ja ir konstatēti trūkumi kontroles jomā, kā arī atbalsta to īstenošanu. Komisija arī aktīvi veicina vienkāršotu izmaksu iespējas, lai samazinātu gan administratīvo slogu, gan kļūdas. Taču, ņemot vērā nepieciešamību līdzsvarot likumīgumu un pareizību ar politikas mērķu sasniegšanu, paturot prātā piegādes (administrācijas un kontroles) izmaksas, nav pamata domāt, ka ar saprātīgiem paņēmieniem būtu iespējams panākt, ka ar maksājumu saņēmējiem veiktajiem maksājumiem lauku attīstībai saistītais kļūdu līmenis ir zem 2 %. Neraugoties uz to, dalībvalstu atgūto summu korektīvā kapacitāte un Komisijas finanšu korekcijas gados, kas seko pēc gada, kurā bijuši izdevumi, ļauj Komisijai gūt pārliecību par KLP izmaksām.

PALĀTAS APSVĒRUMI

7.21. Mūsu aplēstā kļūdu līmeņa sadalījums 2016. gadam atbilstoši kļūdu veidiem ir parādīts 7.6. izcēlumā .

7.6. izcēlums. Aplēstā kļūdu līmeņa sadalījums – lauku attīstība, vide, klimata politika un zivsaimniecība Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

PALĀTAS APSVĒRUMI KOMISIJAS ATBILDES

7.22. Lauku attīstības jomā no 153 pārbaudītajiem darījumiem 64 darījumi bija saistīti ar platību, bet 89 darījumi ar platību nebija saistīti (parasti – ieguldījumu projekti). No šiem 153 darījumiem 58 (38 %) darījumos bija kļūdas, no kurām 38 bija skaitļos izsakāmas. Vides, klimata politikas un zivsaimniecības jomā no desmit atlasītajiem darījumiem kļūdas tika konstatētas piecos darījumos (50 %), un trīs no tām bija skaitļos izsakāmas kļūdas. 7.22. Komisija norāda, ka 30 no 38 uzskaitāmajām kļūdām nepārsniedza 20 %.

7.23. Dalībvalstu iestādes bija piemērojušas koriģējošus pasākumus, kuri tieši ietekmēja astoņus no mūsu izlases darījumiem. Mēs to ņēmām vērā, veicot aprēķinus, jo šie pasākumi samazināja šajā īpašajā izvērtējumā aplēsto kļūdu par 0,4 procentpunktiem. 16 skaitļos izsakāmu kļūdu gadījumos dalībvalstu iestādēm bija pietiekami informācijas (28), lai novērstu vai atklātu un izlabotu kļūdas pirms izdevumu deklarēšanas Komisijai. Ja valsts iestādes būtu labāk izmantojušas visu to rīcībā esošo informāciju, šim īpašajam izvērtējumam aplēstais kļūdu līmenis būtu bijis par 1,5 procentpunktiem zemāks. 7.23. Komisija ir informēta, ka valsts iestādes, iespējams, varētu būt atklājušas lielāko daļu Revīzijas palātas konstatēto kļūdu attiecībā uz lauku attīstību. Ar KLP noteikumiem dalībvalstīm ir nodrošināti visi vajadzīgie instrumenti, lai mazinātu risku pieļaut lielāko daļu kļūdu. Komisija arī uzskata, ka dalībvalstu centieniem rūpīgi pārbaudīt darījumus ir jābūt samērīgiem. Komisija ir modra un veic atbilstības noskaidrošanas pārbaudes, kuru ietvaros pārbauda administrācijas un kontroles sistēmas atsevišķās dalībvalstu maksājumu aģentūrās un sniedz vērtīgu informāciju par to, cik efektīvi šīs sistēmas aizsargā ES līdzekļus, par kuru izmaksu tās ir atbildīgas. Komisija (ĢD AGRI) 2016. gadā veica 56 atbilstības noskaidrošanas pārbaudes, kas ietvēra ELFLA. Kļūdu novēršanu veicina arī dalībvalstu sertifikācijas struktūras.

7.24. Kļūdu veidi ir līdzīgi tiem, kas konstatēti iepriekšējos gados, un tiem, kas identificēti mūsu īpašajā ziņojumā, kurā bija analizēti kļūdu cēloņi lauku attīstības izdevumos (29). Tāpat kā iepriekšējos gados lielākā daļa (62 %) no aplēstā kļūdu līmeņa, kas minēts 7.20. punktā, attiecas uz pasākumiem, kuri nav saistīti ar platību. 7.24. Komisija pievērš īpašu uzmanību iepriekšējos gados jau veiktajiem konstatējumiem, kā arī piemērotiem korekcijas pasākumiem un līdzīgu kļūdu novēršanai citās dalībvalstīs. Turklāt Komisijas dienesti arī rūpīgi uzrauga rīcības plānu īstenošanu. Komisija uzskata, ka šo rīcības plānu veiksmīga īstenošana veicina kļūdu samazināšanu.

7.25. Attiecībā uz pārbaudītajiem darījumiem, kas nav saistīti ar platību, galvenais kļūdu cēlonis bija attiecināmības prasību neievērošana. Vides, klimata politikas un zivsaimniecības jomā trīs skaitļos izsakāmas kļūdas arī bija radušās neattiecināmu izdevumu dēļ.

7.26. Šogad trīs lielākās attiecināmības kļūdas bija saistītas ar saņēmējiem, kuri, pārkāpjot ES vai valsts noteikumus, nebija atklājuši, ka tos kontrolē (kopīga pieteikuma gadījumā) saistīti uzņēmumi vai ka tie veic iepirkumu no saistītiem uzņēmumiem (sk. 1., 2. un 6. piemēru 7.3. pielikumā ).

7.27. Starp 64 ar platību saistītiem darījumiem mēs atradām 22 gadījumus (34 %), kad zeme nebija attiecināma vai arī bija deklarēta pārāk liela platība (sk. 7. un 8. piemēru 7.3. pielikumā ). 7.27. KLP reforma un lauku attīstības programmas 2014.–2020. gadam ļāva izmainīt zemes atbilstības noteikumus un līdz ar to arī ZGIS. Skatīt arī Komisijas atbildi uz 7.13. punktu.

Gada darbības pārskati un citi pārvaldības pasākumi

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta gada darbības pārskats

7.28. Savā 2016. gada darbības pārskatā Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts norāda, ka kopējais koriģētais kļūdu īpatsvars (AER) KLP izdevumiem ir 2,5 %. Šis skaitlis saskan ar mūsu revīzijas secinājumu, ka kļūdu līmenis šajā izdevumu jomā ir būtisks.

7.29. Pamatojoties uz maksājumu aģentūru kontroles statistiku, dalībvalstis ziņoja, ka kopējais kļūdu līmenis ir 1,2 % (30). Pēc tam Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts veica pielāgojumus, galvenokārt izmantojot savu un mūsu revīziju rezultātus par pēdējiem trim gadiem un – mazākā mērā – sertifikācijas struktūru atzinumus par pakārtoto darījumu likumību un pareizību 2016. finanšu gadā (31).

7.30. Šogad mēs publicējām īpašo ziņojumu, kurā vērtējām, vai Eiropas Komisijas 2015. gadā ieviestais jaunais satvars ļauj sertifikācijas struktūrām sniegt atzinumus saskaņā ar ES noteikumiem un starptautiskajiem revīzijas standartiem. Lai gan jaunā satvara ieviešana ir pozitīvs solis vienotas revīzijas modeļa virzienā, mēs konstatējām, ka tam piemīt nozīmīgas nepilnības (32). Lai panāktu uzlabojumus, mēs sagatavojām vairākus ieteikumus, kas jāiekļauj Komisijas jaunajās vadlīnijās, kurām jāstājas spēkā, sākot no 2018. gada. 7.30. Komisija pilnībā piekrita 5 no 7 ieteikumiem un apstiprināja, ka pamatnostādnēs sertifikācijas struktūrām 2018. gada finanšu gadam un turpmākajam laikposmam ir pieņemts, ka tie jau ir īstenoti. Komisija nepiekrita ieteikumam, ka sertifikācijas struktūru viedokļa izmantošana varētu būt iespējama tikai pēc darba pabeigšanas, kā pausts ieteikumos, bet, tieši pretēji, uzskata, ka, lai gan pamatnostādnes 2015. finanšu gadam iespējams uzlabot, arī savā pašreizējā formā tās, pareizi piemērotas, ļauj sertifikācijas struktūrām sniegt atzinumu par likumīgumu un pareizību saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem un standartiem.

Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta, Vides ģenerāldirektorāta un Klimata politikas ģenerāldirektorāta gada darbības pārskati

7.31. Gada darbības pārskati bija sagatavoti atbilstoši Budžeta ģenerāldirektorāta instrukcijām, un izmantotajās kļūdu īpatsvara aprēķina metodēs mēs nekonstatējām metodoloģiskas problēmas. To darījumu skaits, kurus zivsaimniecības, vides un klimata politikas jomā mēs revidējām 2016. gadā, ir statistiski pārāk mazs, lai mēs spētu salīdzināt minēto ģenerāldirektorātu paziņoto informāciju par izdevumu pareizību ar saviem revīzijas rezultātiem.

Secinājums un ieteikumi

Secinājums

7.32. Kopumā pierādījumi liecina, ka kategorijas “Dabas resursi” un īpašajā izvērtējumā ietvertās jomas (lauku attīstība, vide, klimata politika un zivsaimniecība) (sk. 7.9. un 7.20. punktu) izdevumos kļūdu līmenis bija būtisks. Taču attiecībā uz ELGF (atbilst vairāk nekā trim ceturtdaļām izdevumu DFS 2. kategorijā) 2016. gadam mūsu aplēstais kļūdu līmenis ir zem būtiskuma sliekšņa (sk. 7.9. un 7.11. punktu). 7.32. Komisija izsaka pateicību par to, ka Revīzijas palāta ir novērtējusi kļūdu līmeni saistībā ar ELGF kā zemāku par būtisku līmeni, kas, pēc Komisijas domām, atspoguļo administrācijas un kontroles sistēmas, proti IAKS, darbību uz vietas. Komisija vēlētos vērst uzmanību uz ĢD AGRI veikto revīziju un dalībvalstu veikto kontroļu korektīvo kapacitāti (skatīt Komisijas atbildi uz 7.9. punktu), kas ļauj pārliecināties par KLP izdevumiem kopumā.

7.33. Attiecībā uz šo DFS kategoriju pēc mūsu veiktajām darījumu pārbaudēm kopējais aplēstais kļūdu līmenis ir 2,5 % (sk. 7.1. pielikumu ). 7.33. Komisija atzinīgi vērtē Revīzijas palātas aplēsto kļūdu līmeni, kas ir ļoti tuvs tam kļūdu līmenim, kāds norādīts ĢD AGRI 2016. gada darbības pārskatā.

Ieteikumi

7.34. Konstatējumi par to, kā ir izpildīti mūsu 2013. gada pārskatā sniegtie desmit ieteikumi, ir aprakstīti 7.4. pielikumā (33). Viens no tiem vairs nebija aktuāls. Komisija un dalībvalstis bija pilnībā ieviesušas piecus ieteikumus, bet divi ieteikumi ir ieviesti lielākajā daļā aspektu un vēl divi – dažos aspektos.

7.35. Pamatojoties uz šo pārbaudi, kā arī uz konstatējumiem un secinājumiem par 2016. gadu, mēs Komisijai esam sagatavojuši turpmāk minētos ieteikumus.

— 1. ieteikums. Pārskatīt pieeju, ko maksājumu aģentūras izmanto, lai klasificētu un atjauninātu zemes kategorijas savās ZGIS, un veikt vajadzīgās sasaistu pārbaudes, lai samazinātu kļūdu risku zaļināšanas maksājumā (sk. 7.17. un 7.18. punktu, kā arī 7.5. izcēlumu). Komisija pieņem šo ieteikumu. Korektīvi pasākumi attiecīgajās dalībvalstīs jau tiek īstenoti, vajadzības gadījumā atbilstības noskaidrošanas procedūras pasargās ES budžetu.

— 2. ieteikums. Sniegt norādījumus un izplatīt labāko praksi (piemēram, par jaunas IT tehnoloģijas izmantošanu) valsts iestādēm, lai nodrošinātu, ka to veiktās pārbaudes identificē saikni starp pieteikumu iesniedzējiem un citām ieinteresētajām personām, kas iesaistītas atbalstītajos projektos (sk. 7.26. punktu). Komisija pieņem šo ieteikumu. Dažādās dalībvalstīs veikto revīziju ietvaros notiek pieredzes apmaiņa, kas izpaužas arī kā ieteikumi administrācijas un kontroles sistēmas darbības uzlabošanai. Komisija regulāri organizē seminārus un konferences, kur notiek pieredzes apmaiņa. Tiek pētīti arī IT risinājumi.

2. DAĻA. DARBĪBAS REZULTĀTI

7.36. Šajā daļā ziņots par atlasītu lauku attīstības darījumu (34) un jaunā zaļināšanas maksājuma darbības rezultātiem.

Lauku attīstības projektu darbības rezultātu novērtējums

7.37. Pēdējo trīs gadu laikā (2014.–2016. gadā) mēs esam pārbaudījuši atlasītus darbības rezultātu jautājumus 193 projektiem, kas saistīti ar ieguldījumiem materiālos aktīvos. Mēs konstatējām, ka:

— 95 % ieguldījumu, kas bija pabeigti mūsu revīzijas apmeklējuma laikā, bija veikti, kā plānots,

— 34 % gadījumu pierādījumi izmaksu pamatotībai nebija pietiekami.

Ieguldījumu projektu īstenošana

7.38. No 193 ieguldījumu projektiem, kurus pārbaudījām, 139 projekti revīzijas apmeklējuma laikā bija pabeigti noteiktajā termiņā. Mēs pārbaudījām, vai šie pabeigtie ieguldījumu projekti bija veikti, kā plānots; 95 % ieguldījumu atbilda šim kritērijam.

Izmaksu pamatotība un potenciāls vienkāršotu izmaksu iespēju plašākai izmantošanai

7.39. 2014.–2016. gadā mēs analizējām 193 ieguldījumu projektus, lai redzētu, vai pastāvēja pietiekami pierādījumi tam, ka izmaksas bijušas pamatotas. Mēs atradām pietiekamus pierādījumus 127 projektiem (66 %). Taču 66 gadījumos (34 %) pierādījumi izmaksu pamatotībai nebija pietiekami. 7.39. Izmaksu pamatotības novērtēšana ir dalībvalstu atbildība (skatīt Regulas (ES) Nr. 809/2014 48. pantu). Komisija aizsargā ES budžetu, ja atbilstības procedūrās atklājas trūkumi, un sagatavo pamatnostādnes par to, kā uzlabot sistēmas uz vietas (skatīt Pamatnostādnes par lauku attīstības kontroli un sankcijām, kurās ietverta pārbaudes punktu veidlapa izdevumu pamatotības novērtēšanai).

7.40. Gandrīz visi 193 projekti izmantoja sistēmu radušos izmaksu atlīdzināšanai (35). 2014.–2020. gadā dalībvalstis var izvēlēties alternatīvu un izmantot vienkāršotu izmaksu iespēju sistēmu, kas paredz vienības izmaksu standarta skalas, vienreizējus maksājumus un vienotas likmes finansējumu (36). Kur vien iespējams, vienkāršotas izmaksu iespējas efektīvi ierobežo pārāk augstu cenu risku, ja vien tās ir noteiktas pareizā līmenī (37) (38).

7.41. 2016. gadā lielākā daļa mūsu revidēto projektu bija apstiprināti saskaņā ar 2007.–2013. gada noteikumiem, kad vienkāršotās izmaksu iespējas vēl nevarēja izmantot ieguldījumiem lauku attīstībā. Mēs pārbaudījām sešus projektus, kuri bija apstiprināti saskaņā ar 2014.–2020. gada noteikumiem un no kuriem piecus projektus uzskatījām par piemērotiem, taču tikai vienam bija izmantotas vienkāršotās izmaksu iespējas (sk. 7.7. izcēlumu ). 7.41. Dalītas pārvaldības ietvaros dalībvalstis ir pilnībā atbildīgas par savu programmu un pasākumu izstrādi. Komisija neturpināja un neturpinās veicināt un atbalstīt vienkāršotus izdevumus kā efektīvu līdzekli administratīvo izdevumu un kļūdu samazināšanai.

7.7. izcēlums. Vienkāršotās izmaksu iespējas var palīdzēt nodrošināt izmaksu pamatotību Apvienotajā Karalistē (Anglijā) mēs revidējām projektu, kas paredzēja uzbūvēt jaunu jumtu lopkopības dzīvnieku turēšanas platībai. Maksājumu pamatā bija jumtu vienības standarta cena – 62 GBP par kvadrātmetru, un tika izmantota maksimālā pieejamā dotācija uz vienu saimniecību – 10 000 GBP. Jumta vienības standarta cena bija iegūta no publikācijas, kas ir viens no visplašāk lietotajiem lauksaimniecības uzņēmējdarbības informācijas neatkarīgiem avotiem Apvienotajā Karalistē. Šajā publikācijā cenas atjaunina katru gadu.

7.42. Mēs pašlaik strādājam pie revīzijas, lai plašāk analizētu vienkāršotu izmaksu iespēju izmantošanu nolūkā 2018. gadā publicēt īpašo ziņojumu par šo tēmu.

Zaļināšanas darbības rezultātu novērtējums

7.43. 2016. gadā mēs pirmo gadu revidējām zaļināšanas maksājumu. Jaunās zaļināšanas shēmas mērķis ir veidot ES lauku saimniecības videi labvēlīgākas, izmantojot trīs prakses veidus, kas risina šādus gan klimata, gan vides politikas mērķus:

— kultūraugu dažādošana,

— esošo ilggadīgo zālāju saglabāšana,

— ekoloģiski nozīmīgu platību (ENP) izveide.

PALĀTAS APSVĒRUMI

7.44. Kultūraugu dažādošanas mērķis ir uzlabot augsnes kvalitāti (39). Šāda prakse ir obligāta saimniecībās, kurām ir vairāk par 10 ha aramzemes, ar papildu prasībām, ko piemēro lielākām saimniecībām, kā ilustrēts 7.8. izcēlumā .

7.8. izcēlums. Kultūraugu dažādošanas prasības Lauksaimniecībai piederošās aramzemes platība (ha) Obligātais kultūraugu veidu skaita minimums Ierobežojums, kas attiecas uz galveno kultūraugu Ierobežojums, kas attiecas uz diviem galvenajiem kultūraugiem no 10 līdz 30 2 75 % Neattiecas vairāk par 30 3 75 % 95 %

7.45. Galvenais mērķis esošo ilggadīgo zālāju saglabāšanai ir ierobežot turpmāku oglekļa emisiju no augsnes (40). Dalībvalstīm jānodrošina, lai ilggadīgo zālāju platības attiecība pret kopējo lauksaimniecības zemes platību nesamazinātos vairāk par 5 % zem atsauces līmeņa. Ja tā samazinās, tad dalībvalstīm jānosaka, ka lauksaimnieku pienākums ir saglabāt visus savus ilggadīgos zālājus un atkal pārveidot par ilggadīgiem zālājiem visu iepriekš pārveidoto zemi. Dalībvalstīm jānosaka arī ekoloģiski jutīgu ilggadīgo zālāju platības (EJIZ), kuras lauksaimnieki nedrīkst uzart vai pārveidot citiem zemes izmantošanas veidiem.

7.46. ENP galvenais mērķis ir aizsargāt un uzlabot bioloģisko daudzveidību (41). Ekoloģiski nozīmīgas platības prasība paredz, ka atbalsta pieteikuma iesniedzējiem ir jāizraugās platība, kas kā ENP atbilst 5 % no to aramzemes (42). Dalībvalstis izvēlas attiecināmās platības no saraksta, kas iekļauts ES noteikumos. Iespējas ietver virkni pastāvīgu elementus (piem., dzīvžogi, grāvji, koku grupas utt.) un dažus pagaidu, videi labvēlīgus aramzemes izmantošanas veidus (piemēram, augu sega, slāpekli piesaistoši kultūraugi, starpkultūras un papuvē atstāta zeme).

PALĀTAS APSVĒRUMI KOMISIJAS ATBILDES

7.47. Papildus pareizības revīzijai (sk. 7.16.–7.18. punktu) mēs vērtējām, kādā apmērā ir mainījusies kultūraugu dažādošana un ENP prakse kopš zaļināšanas ieviešanas. Šo aspektu mēs vērtējām tām 197 lauku saimniecībām, kuras saņēma zaļināšanas maksājumu. Turpmāk izklāstīti rezultāti par katru no abiem prakses veidiem.

7.48. Par esošo ilggadīgo zālāju saglabāšanu sk. 7.17. punktu. Mēs nekonstatējām problēmas attiecībā uz zemes gabalu pareizu reģistrāciju ZGIS. Tomēr ne visi ilggadīgie zālāji kā tādi bija pienācīgi reģistrēti, un vienā gadījumā bija pārkāpta ESPG uzturēšanas prasība.

Kultūraugu dažādošana

7.49. Salīdzinot 2014. un 2015. gadu, kultūraugu dažādošanas prasība nav izraisījusi pārmaiņas 89 % no apmeklētajām saimniecībām. Šim augstajam procentuālajam īpatsvaram ir divi iemesli. Pirmkārt, aptuveni puse no saimniecībām īstenoja kultūraugu dažādošanas praksi jau iepriekšējā gadā pirms zaļināšanas piemērošanas. Otrkārt, aptuveni trešdaļa no saimniecībām bija atbrīvotas no kultūraugu dažādošanas prasības, jo saimniecības bija pārāk nelielas. Mūsu konstatējumi ir apkopoti 7.9. izcēlumā . 7.49. Komisija atzīmē, ka pirms 2015. pieprasījumu gada lielākajā daļā dalībvalstu lauksaimniekiem nebija pienākuma reģistrēt kultūras.

7.50. Mēs konstatējām, ka 11 % apmeklēto saimniecību 2015. gadā bija jāpalielina platība, kurā veica kultūraugu dažādošanu, salīdzinājumā ar 2014. gadu. Attiecībā uz izlasē iekļautajām lauku saimniecībām mēs lēšam, ka kultūraugu dažādošanas prasību ieviešana saskaņā ar zaļināšanu ir izraisījusi pārmaiņas zemes izmantošanā aptuveni 2 % no šo saimniecību aramzemes (43) (44). 7.50. un 7.51. Komisija norāda, ka pirms 2015. pieprasījumu gada lielākajā daļā dalībvalstu lauksaimniekiem nebija pienākuma reģistrēt kultūras, līdz ar to ir grūti veikt salīdzināšanu atsevišķu saimniecību līmenī. Komisija uzskata, ka zaļināšanas prasību ietekmes novērtēšanai būs vajadzīga piemērotāka pieeja (kas balstīta uz piemērotu hipotētisko scenāriju) un ka tā ir jāvērtē ilgākā laikposmā, nevis pēc vienu gadu ilgas prasību piemērošanas. Šajā posmā nevar tieši novērtēt, cik liela ir bijusi vides un klimata apstākļu ietekme uz teritoriju, kurā ir nomainītas audzētās kultūras. Komisija stingri uzrauga šīs jaunās politikas radīto ietekmi.

7.9. izcēlums. Izmaiņas kultūraugu dažādošanā, ieviešot zaļināšanu Pārmaiņas kultūraugu dažādošanā Lauku saimniecības % Pārmaiņu nav (saņēmējs jau ir ievērojis kultūraugu dažādošanas prasības) 107 54 % Pārmaiņu nav (kultūraugu dažādošanas prasības uz saņēmēju neattiecas) 69 35 % Pārmaiņas (lielāka kultūraugu dažādošana) 21 11 % KOPĀ 197 100 %

PALĀTAS APSVĒRUMI KOMISIJAS ATBILDES

7.51. Palāta analizēja aramzemes vidējo lielumu katrā no trim kategorijām, kas iepriekš norādītas tabulā. Dati liecina, ka mūsu paraugā to ELGF lauku saimniecību vidējais lielums, kuras jau ievēroja kultūraugu dažādošanas prasības, 2014. gadā (438 hektāri) ievērojami pārsniedza to saimniecību vidējo lielumu, uz kurām kultūraugu dažādošanas prasības attiecās 2015. gadā (87 hektāri). Tas liek domāt, ka vidēji lielas lauku saimniecības jauno prasību ieviešana skāra vairāk, bet lielākas saimniecības lielākoties jau šīs prasības ievēroja, savukārt mazās no tām bija atbrīvotas.

Ekoloģiski nozīmīgas platības

7.52. Salīdzinot 2014. un 2015. gadu, ENP prasības nav izraisījušas pārmaiņas 67 % no revidētajām saimniecībām. Tam ir tie paši divi iemesli, kas attiecībā uz kultūraugu dažādošanu, – apmēram ceturtajai daļai apmeklēto saimniecību pietiekami liela platība jau bija kvalificēta kā ENP gadu pirms zaļināšanas piemērošanas, bet 42 % apmeklēto saimniecību no ENP prakses bija atbrīvoti nelielā izmēra dēļ. Mūsu konstatējumi ir apkopoti 7.10. izcēlumā . 7.52. Komisija norāda, ka pirms 2015. pieprasījumu gada ekoloģiski nozīmīgas platības (ENP) netika reģistrētas, līdz ar to ir grūti un nevar precīzi veikt salīdzināšanu atsevišķu saimniecību līmenī.

7.53. Mēs konstatējām, ka 32 % apmeklēto saimniecību 2015. gadā bija ievērojami jāpalielina sava ENP salīdzinājumā ar 2014. gadu. Attiecībā uz izlasē iekļautajām lauku saimniecībām mēs lēšam, ka ENP prasību ieviešana saskaņā ar zaļināšanu ir izraisījusi pārmaiņas zemes izmantošanā aptuveni 1,5 % no šo saimniecību aramzemes (45). 7.53. Skatīt arī Komisijas atbildi uz 7.51. un 7.52. punktu. Komisija uzskata, ka šajā posmā nevar tieši novērtēt, kā tieši noteikumu par ENP ievērošanas rezultātā ir mainījušies zemes izmantošanas paņēmieni. Sagaidāms, ka ekoloģiski nozīmīgām platībām būs plašāka ietekme.

7.10. izcēlums. Pārmaiņas ENP, ieviešot zaļināšanu Pārmaiņas ekoloģiski nozīmīgās platībās (ENP) Lauku saimniecības % Pārmaiņu nav (saņēmējs jau ir ievērojis ENP prasības) 49 25 % Pārmaiņu nav (ENP prasības uz saņēmēju neattiecas) 82 42 % Pārmaiņas (lielāka ENP) 64 32 % Nepietiekami pierādījumi 2 1 % KOPĀ 197 100 %

PALĀTAS APSVĒRUMI KOMISIJAS ATBILDES

7.54. Mēs sīki analizējam zaļināšanas koncepciju un īstenošanu pirmajā gadā, lai pēc tam publicētu īpašo ziņojumu. 7.54. Nesenajā Komisijas ziņojumā (2017. gada martā) ( 46 ) ENP īstenošanai bija pievērsta papildu uzmanība. 8 miljoni hektāru zemes 2015. gadā tika deklarēti kā ENP – tie veidoja 13 % aramzemes, uz kuru attiecas pienākums, bet 10 % – pēc svēruma koeficientu piemērošanas. Ziņojumā secināts, ka ENP praksei ir liels potenciāls. Provizoriskie rezultāti, kas balstīti uz dažām JRC (Kopīgā pētniecības centra) simulācijām un atlasītās literatūras pārskatu liecina, ka ir vērojama zināma pozitīva ietekme uz bioloģisko daudzveidību. Piemēram, sagaidāms, ka ziedu joslām ārpus teritorijām, kuras klāj ziedi, varētu būt labvēlīga ietekme uz vidi, jo tās sekmē apputeksnēšanu. Turklāt ENP var pozitīvi ietekmēt dažus ekosistēmu pakalpojumus (piemēram, ūdens kvalitāti un apputeksnētājus). ENP ieviešana varētu veicināt arī saimniecību klimatnoturību (piemēram, palielinot ainavas iezīmju nodrošinājumu) un veicināt klimata pārmaiņu mazināšanu (piemēram, vairāk izmantojot pākšaugu kultūras). Analīze liecina, ka ieguvumi videi ir atkarīgi ne tikai no to daudzuma, bet arī no to kvalitātes, ko var papildus uzlabot, koriģējot pārvaldības nosacījumus. Ar pēdējiem grozījumiem deleģētajā aktā (Deleģētā regula (ES) Nr. 639/2014), ko nesen pieņēma abi likumdevēji, ir nosprausts ceļš šajā virzienā – ir noteikts aizliegums apstrādātajās zemēs, kuras kvalificētas kā ENP, izmantot augu aizsardzības līdzekļus.

Secinājumi

7.55. Mēs pārbaudījām lauku attīstības ieguldījumu projektu darbības rezultātus un secinājām, ka 95 % ieguldījumu tika īstenoti, kā plānots, taču pietiekamu pierādījumu par pamatotām izmaksām nebija 34 % gadījumu. Kur vien iespējams, vienkāršotas izmaksu iespējas efektīvi ierobežo pārāk augstu cenu risku, ja vien tās ir noteiktas pareizā līmenī. Mēs pašlaik strādājam pie revīzijas, lai plašāk analizētu vienkāršotu izmaksu iespēju izmantošanu nolūkā 2018. gadā publicēt īpašo ziņojumu par šo tēmu. 7.55. Izmaksu pamatotības novērtēšana ir dalībvalstu atbildība (skatīt Regulas (ES) Nr. 809/2014 48. pantu). Komisija aizsargā ES budžetu, ja atbilstības procedūrās atklājas trūkumi, un sagatavo pamatnostādnes par to, kā uzlabot ieviestās sistēmas (skatīt Pamatnostādnes par lauku attīstības kontroli un sankcijām, kurās ietverta pārbaudes punktu veidlapa izdevumu pamatotības novērtēšanai). Turklāt Eiropas Lauku attīstības tīkls organizē apmācības un pieredzes apmaiņas. Visbeidzot, Komisija aktīvi veicina vienkāršotu izmaksu iespēju izmantošanu dalībvalstīs.