Priekšlikums PADOMES REGULA par biorūpniecības kopuzņēmumu /* COM/2013/0496 final - 2013/0241 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Vispārīgais konteksts Viens no galvenajiem mērķiem pētniecības un inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” 2014.–2020. gadam ir spēcināt Eiropas rūpniecību, īstenojot pasākumus, ar ko atbalsta pētniecību un inovāciju vairākās rūpniecības nozarēs. Proti, pamatprogramma paredz veidot publiskā un privātā sektora partnerības, kas palīdzēs risināt dažas galvenās Eiropas problēmas. Biorūpniecība Eiropas Savienībā varētu būtiski palīdzēt sasniegt mērķus, kas izvirzīti stratēģijā “Eiropa 2020” un tās pamatiniciatīvās “Inovācijas savienība”, “Resursu ziņā efektīva Eiropa” un “Rūpniecības politika globalizācijas laikmetā”. Tas norādīts vairākās nesen pieņemtās ES politikas iniciatīvās, piemēram, Eiropas inovācijas partnerībā “Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja”[1], Gudras specializācijas stratēģijā dalībvalstīm un reģioniem[2], kā arī septītās Kopienas vides rīcības programmas priekšlikumā. Paziņojumā, kuru pieņēma 2012. gada 13. februārī[3] un kurā ieskicēja Bioekonomikas stratēģiju Eiropai, ierosināja Rīcības plāna ietvaros izveidot publiskā un privātā sektora partnerību (PPP) biorūpniecībai (“biorūpniecības PPP”). Komisijas paziņojumā, ar ko veicina spēcīgāku Eiropas rūpniecību izaugsmei un ekonomikas atveseļošanai[4], atkārtoti uzsver nepieciešamību veidot biorūpniecības PPP, proti, izveidot kopēju tehnoloģiju ierosmi (KTI), ņemot vērā ES rūpniecības politiku; turklāt tas atbilst Komisijas paziņojumam “Publiskā un privātā sektora partnerības programmā “Apvārsnis 2020” — spēcīgs instruments inovācijas un izaugsmes nodrošināšanai Eiropā”[5]. Arī Reģionu komiteja atzinumā par Bioekonomikas stratēģiju Eiropai[6], ko pieņēma 2012. gada novembra nogalē, ir uzsvērusi bioproduktu un bioresursu sabiedrības būtiskumu Eiropā. Ņemot vērā plašākas ekonomikas un sociālās ilgtspējas problēmas un sekas patērētājiem, Komisija pašreiz no patērētāju skatupunkta veic pētījumu biodegvielu jomā, iekļaujot šo pētījumu plašākā pētījumā par degvielu tirgus funkcionēšanu[7]. Iemesli un mērķi biorūpniecības kopējās tehnoloģiju ierosmes (KTI) izveidei Biorūpniecībā bioproduktu un biodegvielu ražošanā izmanto atjaunojamus bioloģiskos resursus. Parasti ražošana notiek biorafinēšanas iekārtās, un bieži vien ražošanas pamatā ir bioprocesi. Tie palīdz radīt jaunas vērtības ķēdes, sasaistot iepriekš nesaistītus primāros ražotājus (un, piemēram, organisko atkritumu apsaimniekotājus) un rūpniecības nozari, tādējādi paverot jaunas iespējas plašam noteiktu tirgus dalībnieku lokam. Aizvien lielāks skaits pārstrādes nozaru, piemēram, ķīmijas, biodegvielas, celulozes un papīra, cukura un cietes nozares, kā arī tehnoloģiju nodrošinātāji (jo īpaši rūpniecības biotehnoloģiju un inženierijas jomā) pauž interesi par daļēju vai pilnīgu pāreju uz ilgtspējīgu atjaunojamu bioloģisko resursu un/vai produktu izmantošanu. Šajā kopējā tehnoloģiju ierosmē galvenā uzmanība pievērsta augu pārtikā nelietojamo daļu (piemēram, koksnes, lauksaimniecības un mežsaimniecības atlieku) un bioloģiski noārdāmu atkritumu pārvēršanai bioproduktos un biodegvielā. Pārtikā nelietojamā augu daļa, ko mēdz dēvēt arī par lignocelulozes materiālu, parasti nav viendabīga, kā arī satur dažādu sarežģītu biomolekulu kopumu (proti, celulozi, hemicelulozi un lignīnu). Lignocelulozes pārveidošanai nepieciešamo tehnoloģiju uzskata par “modernāku” nekā pašreizējās tehnoloģijas, ko izmanto augu pārtikā lietojamo daļu pārvēršanai, un šo tehnoloģiju joprojām pilnveido. Tāpēc ar tehnoloģiju saistītos gala produktus un procesus dēvē par “moderniem”. Biorūpniecība ir ES bioekonomikas stūrakmens izaugsmes un darbavietu radīšanas ziņā. Lai gan šobrīd bioprodukti un biodegviela nodrošina tikai aptuveni 3 % no EUR 2 triljoniem gada apgrozījuma un mūsdienās Eiropas bioekonomikas nozare rada tikai 1 % no 22 miljoniem darbavietu[8], uzskata, ka biorūpniecība attīstīsies straujāk un būtiskāk nekā tradicionālākas bioekonomikas nozares[9],[10]. Aprēķini no dažādiem avotiem liecina: · līdz 2020. gadam biorafinēšanas iekārtām biomasas vērtības ķēdes globālais ieņēmumu potenciāls varētu pārsniegt EUR 200 miljardus[11]; · bioprocesu īpatsvars ķīmiskajā rūpniecībā, kas sākts pēc pašu iniciatīvas, visticamāk, palielināsies no mazāk nekā 2 % 2005. gadā līdz 25 % 2025. gadā[12]; · līdz 2020. gadam ES ķīmisko bioproduktu (tostarp bioplastmasas, biosmērvielu, biošķīdinātāju, virsmaktīvo aģentu un ķīmisko izejvielu) ražošanas apjoms pieaugs par 5,3 % gadā, nodrošinot tirgus vērtību EUR 40 miljardu apmērā un radot 90 000 darbavietu bioķīmijas rūpniecības nozarē vien[13]; · līdz 2020. gadam gandrīz 75 miljardus litru bioetanola varētu ilgtspējīgi ražot par salīdzinoši zemākām izmaksām, kas nodrošinātu aptuveni EUR 15 miljardus papildu ieņēmumu lauksaimniecības nozarē[14]. Lai izmantotu šo potenciālu, kā arī nodrošinātu Eiropas biorūpniecības nozaru un to vērtību ķēžu konkurētspēju pasaules tirgū, ir jāpārvar virkne turpmāk minēto šķēršļu. · Biomasai nepieciešamās izejvielas ir jāiegūst Eiropā, turklāt ilgtspējīgi un neizraisot nejaušas negatīvas sekas, piemēram, bioloģiskās daudzveidības zudumu, netiešas pārmaiņas zemes izmantojumā (ILUC) vai negatīvu ietekmi uz pārtikas nodrošinājumu. · Dažādiem tirgus dalībniekiem, tostarp lauksaimniecības un mežsaimniecības pārstāvjiem, kā arī rūpniecības pārstāvjiem un atkritumu apsaimniekotājiem ir jāveido sadarbība visās vērtību ķēdēs, lai uzlabotu resursu izmantojuma efektivitāti, novēršot pašreizējo sadrumstalotību un šo nozaru izolētību. · Ir jāizstrādā jauni procesi šo izejvielu nošķiršanai, priekšapstrādei un pārvēršanai biomasas produktos un biodegvielā. Lai uzlabotu procesa efektivitāti un optimizētu produkciju, īstenojot spēcīgus un daudzpusīgus pētniecības pasākumus, vienlaikus ir jātiecas ieviest virkni radikālu atšķirīgu tehnoloģisko risinājumu (piemēram, fermentācijas procesus pretstatā termoķīmiskiem procesiem). · Ir jāveic būtiski ieguldījumi, lai proporcionāli palielinātu tehnoloģiju un infrastruktūru nolūkā novērtēt radikāli atšķirīgu tehnoloģisko risinājumu salīdzinošās vērtības un jāapzina vislabākie risinājumi. Tas nozīmēs, ka tiks modernizētas pašreizējās biorūpniecības nozares (piemēram, celulozes un papīra ražošanas iekārtu, biodegvielas, cietes, ķīmisko vielu nozares utt.) un tiks izveidoti jauni un mērogojami integrēti biorafinēšanas modeļi. · Lai veiksmīgi ieviestu jaunus bioproduktus un bioenerģiju/degvielu, ir nepieciešami standarti, marķēšanas un sertifikācijas sistēmas, kā arī jāpanāk, ka patērētāji tos pieņem. Produktu cenām ir atbilstoši jāatspoguļo ārējie faktori un patērētājiem ir jābūt spējīgiem pieņemt pamatotu lēmumu, piemēram, pamatojoties uz informāciju par šo produktu nodrošinātajiem ieguvumiem visā to aprites ciklā "no šūpuļa līdz kapam". Biorūpniecības vērtības ķēdes (no primārās ražošanas, biorafinēšanas iekārtām un rūpnieciskajiem lietotājiem līdz patērētāju zīmoliem) ir sarežģītas, gluži tāpat kā tehnoloģiju un inovācijas problēmas, kas ir jānovērš, lai atraisītu to potenciālu sociāli ekonomiskajā un vides jomā. Vienīgi spēcīga stratēģiskā vīzija, rūpīgi veidota un definēta pētniecības un inovācijas programma, kā arī ilgtermiņa stabilas finansējuma saistības var vienā programmā apvienot dažādās Eiropā pastāvošās zināšanas un pieredzi ar mērķi panākt nepieciešamo progresu un nodrošināt pietiekamu noteiktību un kritisko masu, lai nodrošinātu būtiskus privātus ieguldījumus. Mērķi ierosinātajai biorūpniecības KTI ir šādi: · sekmēt resursu ziņā efektīvāku un ilgtspējīgāku ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni un uzlabot ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību, jo īpaši lauku rajonos, izveidojot ilgtspējīgu un konkurētspējīgu biorūpniecību Eiropā, kuras pamatā ir modernās biorafinēšanas iekārtas, kas ilgtspējīgi iegūst biomasu, jo īpaši: · demonstrēt tehnoloģijas, kas no Eiropā iegūtas biomasas dod iespēju ražot jaunus ķīmisko vielu veidošanas elementus, jaunus materiālus un jaunus patēriņa produktus, ar ko aizstāj nepieciešamību pēc fosilā devuma; · izstrādāt uzņēmējdarbības modeļus, kas ekonomikas tirgus dalībniekus integrē vērtību ķēdē no biomasas piegādes līdz biorafinēšanas iekārtām un līdz patērētājiem, kuri izmanto biomateriālus, ķīmiskās vielas un degvielu, tostarp veidojot jaunus pārnozaru starpsavienojumus un atbalstot pārnozaru kopas; kā arī · izveidot pamata biorafinēšanas rūpnīcas, kurās izmanto tehnoloģijas un uzņēmējdarbības modeļus, kas paredzēti biomateriāliem, ķīmiskām vielām un degvielai un kas apliecina tādus uzlabojumus izmaksu un veikuma ziņā, kas spēj konkurēt ar fosilām alternatīvām. Pamatojoties uz iepriekšēju pieredzi Pēdējās desmitgadēs ES ir finansējusi virkni projektu, kas veicina biorūpniecības modernizāciju. ES pamatprogrammas pētniecībai un tehnoloģiju izstrādei (FP) nodrošina gandrīz 6 % no kopējā ES pētniecībai un izstrādei atvēlētā ieguldījuma un 15 % no Eiropas publiski finansētajiem pētniecības un izstrādes pasākumiem, kas finansēti pārrobežu sadarbības ietvaros. Saskaņā ar FP7 īpašo programmu “Sadarbība” 2. tēmas “Pārtika, lauksaimniecība un zivsaimniecība, un biotehnoloģija” ietvaros pašreiz finansē 100 projektus biotehnoloģijas jomā ar ES ieguldījumu aptuveni EUR 400 miljonu apmērā. Ņemot vērā biorafinēšanas iekārtu daudzveidīgumu, Pētniecības ģenerāldirektorāts 2008. gadā izsludināja kopīgu aicinājumu par biorafinēšanas iekārtām, ietverot programmas “Sadarbība” četras tēmas (2. tēmu, 5. tēmu, 4. tēmu “Nanozinātne, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas” un 6. tēmu “Vide”). Finansējuma saņemšanai 2009. gadā tika izvēlēti trīs sadarbības paraugprojekti (BIOCORE, EUROBIOREF un SUPRABIO), kuru kopējais ES ieguldījums bija aptuveni EUR 50 miljoni. Pēdējo gadu pieredze apstiprina, ka Eiropā ir spēcīga pētniecības bāze biorūpniecības jomā un daži veiksmīgi biorafinēšanas iekārtu projekti gan ES, gan reģionālā, gan valstu līmenī. Finansēšanas mehānismi, ko piemēro ES un reģionālā līmenī, jo īpaši lieliem un integrētiem biorafinēšanas projektiem un reģionālām bioekonomikas kopām, mudina rīkoties pareizi, īstenojot vērtību ķēdes pieeju, kas aptver pētniecību, demonstrējumu un ieviešanas darbības un veicina pārrobežu sadarbību. Tomēr joprojām nav gūta kritiskā masa, kas būtu pietiekama, lai Eiropā novērstu sadrumstalotību un radītu integrētas biorūpniecības vērtības ķēdes. Jebkura finansēšanas mehānisma ietekme būtu vēl labāka, ja tie būtu iekļauti integrētā ilgtermiņa stratēģijā biorūpniecībai un ja demonstrējumiem un ieviešanas darbībām būtu nodrošināts lielāks atbalsts. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Gatavojot šo KTI, informācija tika iegūta no vairākiem avotiem. · Laikposmā no 2012. gada 21. septembra līdz 14. decembrim notika sabiedriskā apspriešana par ierosināto biorūpniecības PPP un tās ietvaros tika saņemtas 638 derīgas atbildes. 64,6 % respondentu pārstāvēja privāto sektoru, 24,6 % — akadēmiskās aprindas, 8,8 % — valsts sektoru, savukārt 2 % — nevalstiskās organizācijas. Atbildes sniedza 19 no 27 dalībvalstīm, un lielākā daļa atbilžu tika saņemtas no Polijas, pēc kuras atbilžu skaita ziņā nākamā bija Nīderlande, Vācija, Spānija, Francija, Beļģija, Zviedrija, Somija, Itālija, Austrija, Apvienotā Karaliste, Rumānija, Čehijas Republika, Portugāle, Dānija, Īrija, Ungārija, Grieķija un Slovākija. Gandrīz visi respondenti (94,3 %) aicināja īstenot ES intervenci, un 86,9 % uzskatīja, ka PPP ir visatbilstošākais mehānisms pētniecības un inovācijas programmas īstenošanai biorūpniecības jomā saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020”, un uzskatīja, ka tādējādi tiktu nodrošināta pozitīva sociāli ekonomiskā ietekme. Citi galvenie vēstījumi bija par nepieciešamību stiprināt ES inovācijas, uzlabot konkurētspēju un formulēt skaidrus intervences mērķus biorūpniecībai. Sabiedriskās apspriešanas rezultāti tika izklāstīti un pārrunāti arī ieinteresēto pušu sanāksmē 2013. gada 9. janvārī Briselē, un šo sanāksmi apmeklēja 162 personas. Tiešsaistes sabiedriskās apspriešanas vispusīgs ziņojums ir iekļauts Ietekmes novērtējumā; paredzēts, ka drukātā variantā to publicēs 2013. gada jūnijā. · Saistībā ar bioekonomikas stratēģijas ieviešanu tika rīkoti vairāki pasākumi, kas Ietekmes novērtējuma sagatavošanas posmā palīdzēja uzturēt regulāru un plaša mēroga saziņu ar ieinteresētajām pusēm. Viens no šiem pasākumiem bija konference “Partnerība Bioekonomikai Eiropas reģionos”, kuru 2012. gada 12. oktobrī kopīgi rīkoja Pētniecības ģenerāldirektorāts un Reģionu komiteja. Konferencē tika sniegta informācija par PPP “Biorūpniecība” potenciālu, un, norādot reģionālo pasākumu piemērus, tika uzsvērti iespējamie bioekonomikas partnerību ieguvumi. Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts konferences dalībniekus īpaši informēja par gudras specializācijas stratēģiju, kas ietilpst ES lauku attīstības politikā. Tajā pausts ierosinājums attiecīgā gadījumā veikt ieguldījumus bioekonomikā. · Vērā tika ņemti vairāki pētījumi, kurus veica saistībā ar jautājumu par bioekonomiku, bioproduktiem un biodegvielu. · Iepriekš minēto datu apkopošanā un analizēšanā, kā arī Ietekmes novērtējuma sagatavošanā Pētniecības ģenerāldirektorāts pieaicināja personu grupu ar desmit ārējiem vērtētājiem, kuriem bija zināšanas par attiecīgajiem biorūpniecības vērtības ķēdes posmiem. Ietekmes novērtējums Atbalsts ierosinātajai regulai ir pausts Komisijas ietekmes novērtējumā, kas ir pievienots priekšlikumam. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Ierosināto pasākumu kopsavilkums Priekšlikums attiecas uz jautājumu par biorūpniecības kopuzņēmuma izveidi (BBI kopuzņēmums) atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 187. pantam kopējās tehnoloģiju ierosmes ieviešanai biorūpniecības jomā (BBI KTI). BBI kopuzņēmums ir izveidojams uz laikposmu, kas beidzas 2024. gada 31. decembrī. Kopuzņēmuma galvenais birojs atradīsies Briselē, Beļģijā. Kopuzņēmumu dibinās Eiropas Savienība, ko pārstāvēs Eiropas Komisija, un biorūpniecības konsorcijs (BIC). BBI kopuzņēmuma pasākumus kopīgi finansēs tā dibinātāji. Eiropas Komisija un BIC vienlīdzīgās daļās segs BBI kopuzņēmuma darbības izmaksas. Pētniecības un demonstrējumu pasākumus finansēs no BIC dalībnieku iemaksām naudas un beznaudas resursu izteiksmē (darbinieki, aprīkojums, ātri patērējamie līdzekļi utt.), kā arī no ES monetārajiem resursiem. Atbilstoši programmas “Apvārsnis 2020” noteikumiem ES resursu apmērs būs dažāds atkarībā no plānotā pasākuma veida. BBI kopuzņēmumam varēs pievienoties jauni biedri ar nosacījumu, ka tie iegulda resursus izvirzīto mērķu sasniegšanai. Komisijai būs tiesības Valdē, un tā balsos kā industriālie BIC biedri. Juridiskais pamats Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir LESD 187. pants. Tiks piemēroti noteikumi, kas attiecas uz dalību programmā "Apvārsnis 2020" un tās pētījumu rezultātu izplatīšanu. Tomēr, ņemot vērā ar šīs iniciatīvas darbību saistītās īpašās vajadzības, ir vajadzīga atkāpe no šiem noteikumiem. Tomēr šī konkrētā atkāpes šajā posmā vēl nav iekļauta šajā priekšlikumā, lai neskartu starpiestāžu apspriedes par piemērotu to pieņemšanas juridisko pamatu/procedūras kārtību, kuras vēl joprojām turpinās juridiskā darba kontekstā attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, kurā izklāstīti dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (COM(2011) 0810 - 2011/0399 (COD). Konkrētā atkāpe tiks ieviesta vēlākā posmā, ņemot vērā minēto apspriežu rezultātus. Atkāpe ļaus ierobežot tiesības uz finansējuma pieejamību darbībām, kas nav inovācija darbības, to piešķirot tikai tādām struktūrām kā MVU vai vidējās un augstākās izglītības iestādes, vienlaikus panākot optimālo sviras efekta līmeni attiecībā uz privātajiem ieguldījumiem. Subsidiaritāte un proporcionalitāte Priekšlikums attiecas uz jomu, kas nav ES ekskluzīvā kompetencē, tāpēc piemēro subsidiaritātes principu. Turpmāk minēto iemeslu dēļ priekšlikuma pamatā esošos politikas mērķus var sasniegt, tikai īstenojot ES mēroga rīcību. (1) Šī lielā pētniecības un inovācijas problēma ir sarežģīta un pastāv starpvalstu mērogā, tāpēc visās nozarēs un pārrobežu mērogā ir jāapkopo papildu zināšanas un finanšu resursi. Neviena dalībvalsts, uzņēmums vai ieinteresētā persona nevar šo problēmu atrisināt viena. (2) Vajadzīgais koordinēšanas pasākuma un resursu apjoms ir tik liels, ka to reāli var nodrošināt tikai Eiropas mērogā. (3) Ņemot vērā līdzīgas un konkurējošas iniciatīvas, ko īsteno vai sāk citās vadošajās valstīs (ASV, Brazīlijā, Ķīnā, Kanādā), tikai plaša mēroga rīcība, ko īsteno Eiropas mērogā, spēj pietiekami ieinteresēt rūpniecības nozares veikt ieguldījumus Eiropā. Saskaņā ar proporcionalitātes principu šīs regulas noteikumi nepārsniedz izvirzīto mērķu sasniegšanai nepieciešamās prasības. Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātā regula būtiski veicinās valsts un privātā sektora ieguldījumus pētniecības un inovācijas pasākumos, kurus īsteno, lai uzlabotu biorūpniecības konkurētspēju Eiropā un radītu jaunas darbavietas, jo īpaši lauku teritorijās. BBI KTI var nodrošināt privātus resursus un Savienības līdzekļus tādā apmērā, kāds nav pieejams ar tradicionāliem instrumentiem, kam nav stratēģiskas ilgtermiņa pieejas attiecībā uz plānošanu un finansēšanu. Kopuzņēmuma darbības laikā ikkatrs eiro no ES finansējuma garantēs privātos līdzekļus EUR 2,8 apmērā. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Kopējais BBI kopuzņēmuma budžets būs EUR 2000 miljoni (ieskaitot iemaksas naudā un natūrā). Papildus tam nozare ir apņēmusies veikt EUR 1800 miljonu ieguldījumu lielu demonstrējumu un pamata ražotņu izveidē, kas palīdzēs sasniegt šīs KTI mērķus. Maksimālais Eiropas Savienības ieguldījums (tostarp EBTA) būs EUR 1000 miljoni[15], ko izmaksās no programmas “Apvārsnis 2020” budžeta. No sākuma BBI kopuzņēmuma darbības izmaksas vienlīdzīgās daļās segs ES un BIC. Kopuzņēmuma darbības laikā administratīvās izmaksas nedrīkst pārsniegt EUR 60 miljonus. BBI kopuzņēmuma īstenotos pētniecības un demonstrējumu pasākumus, kuriem var saņemt līdzfinansējumu saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020”, kopīgi finansēs ES un BIC. 5. IZVĒLES ELEMENTI Pārskatīšana ES nāks klajā ar gada ziņojumu par BBI kopuzņēmuma progresu, kā arī līdz 2017. gada 31. decembrim sagatavos starpposma pārskatu. Apstiprinājums par ES iemaksām ietilpst apstiprinājumā par budžeta izpildi, ko Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma piešķir Komisijai saskaņā ar LESD 319. pantā minēto procedūru. 2013/0241 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA par biorūpniecības kopuzņēmumu (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 187. pantu un 188. panta pirmo daļu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[16], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[17], tā kā: (1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumā (EK) Nr. 1982/2006 par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007.–2013. gads)[18] paredzēja kopējās tehnoloģiju ierosmes, kas bija publiskās un privātās partnerības sākotnējā forma. (2) Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums Nr. 2006/971/EK par Īpašo programmu “Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007.–2013.)[19], noteica īpašas publiskā un privātā sektora atbalstāmās partnerības. (3) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada [datums] Regulas (ES) Nr. .../2013, ar ko izveido Pētniecības un inovācijas programmu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gadam)[20], mērķis ir radīt lielāku ietekmi uz pētniecību un inovāciju, apvienojot pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” un privātā sektora līdzekļus publiskā un privātā sektora partnerībās, kas izveidotas tajās galvenajās jomās, kurās pētniecības un inovācijas pasākumi var palīdzēt īstenot Savienības plašākos mērķus konkurētspējas jomā un novērst sociālās problēmas. Savienība šajās partnerībās var iesaistīties, sniedzot finansiālu ieguldījumu kopuzņēmumos, kas izveidoti, pamatojoties uz Līguma 187. pantu atbilstoši Lēmumam Nr. 1982/2006/EK. (4) Saskaņā ar Padomes 2013. gada [datums] Lēmumu (ES) Nr. .../2013, ar ko izveido Īpašo programmu programmas “Apvārsnis 2020” ieviešanai (2014.–2020. gadam)[21], atbalstu var sniegt kopuzņēmumiem, ko dibina pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” saskaņā ar minētajā lēmumā izklāstītajiem noteikumiem. (5) Stratēģijā “Eiropa 2020”[22] ir uzvērta vajadzība izveidot labvēlīgākus apstākļus ieguldījumiem zināšanās un inovācijā, lai nodrošinātu gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi Savienībā. Šo stratēģiju ir apstiprinājis gan Eiropas Parlaments, gan Padome. (6) Biorūpniecības konsorcijs (turpmāk tekstā — BIC) sagatavoja perspektīvas dokumentu un stratēģisko inovācijas un pētniecības programmu, pamatojoties uz plašākām apspriedēm ar valsts un privātām ieinteresētajām personām. Stratēģiskajā inovācijas un pētniecības programmā aprakstītas galvenās ar tehnoloģijām un inovāciju saistītās problēmas, kas ir jānovērš, lai izveidotu ilgtspējīgu un konkurētspējīgu biorūpniecību Eiropā, un ir noteiktas pētniecības, demonstrējumu un ieviešanas darbības, kas jāīsteno KTI ietvaros biorūpniecības jomā. (7) BIC ir bezpeļņas organizācija, kas tika izveidota, lai pārstāvētu nozaru grupu, kura atbalsta biorūpniecības kopējo tehnoloģiju ierosmi. Kopuzņēmuma biedri pārstāv visu biovērtību ķēdi, un to veido lielās rūpniecības nozares, mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), reģionālās kopas, Eiropas tirdzniecības asociācijas un Eiropas tehnoloģiju platformas. BIC mērķis ir nodrošināt un veicināt biorūpniecības tehnoloģisko un saimniecisko attīstību Eiropā. Dalībai kopuzņēmumā var pieteikties jebkura ieinteresētā persona biovērtību ķēdē. Biedriem piemēro atklātuma un pārredzamības vispārējos principus, veicinot plašu nozares pārstāvju iesaistīšanos. (8) Komisijas 2012. gada 13. februāra paziņojums “Inovācijas ilgtspējīgai izaugsmei: Eiropas bioekonomika”[23], jo īpaši tā rīcības plāns, aicina veidot publiskā un privātā sektora partnerības, lai atbalstītu ilgtspējīgas un konkurētspējīgas biorūpniecības un vērtības ķēžu izveidi Eiropā. Ņemot vērā virzību uz sabiedrību, kurā naftu vairs neizmanto, Paziņojuma mērķis ir integrēt tās nozares, kuras veiksmīgāk ražo un pārstrādā biomasu, lai samērotu pārtikas nodrošinājumu ar dabas resursu nepietiekamību, kā arī mērķus vides jomā ar biomasas izmantojumu rūpnieciskām un enerģētikas vajadzībām. (9) Komisijas 2012. gada 10. oktobra Paziņojums “Spēcīgāka Eiropas rūpniecība izaugsmei un ekonomikas atveseļošana”[24] apstiprina biorūpniecības stratēģisko nozīmi Eiropas turpmākajai konkurētspējai, kā norādīts Komisijas 2007. gada 21. decembra Paziņojumā “Vadošā tirgus iniciatīva Eiropai”[25], un uzsver vajadzību īstenot biorūpniecības kopējo tehnoloģiju ierosmi. (10) Biorūpniecība un tās vērtību ķēde saskaras ar sarežģītām un būtiskām tehnoloģijas un inovācijas problēmām. Tā kā biorūpniecības nozare vēl tikai top, tai ir jāapkopo tehniskās zināšanas un jānovērš problēma saistībā ar ierobežotajiem publiski pieejamiem datiem par reālo resursu pieejamību, lai veidotu ilgtspējīgas un konkurētspējīgas vērtību ķēdes. Lai atrisinātu šīs problēmas, koncentrēti un Eiropas līmenī saskaņoti ir jārod kritiskā masa attiecībā uz aktivitāti, izcilību un inovāciju potenciālu. (11) Biorūpniecības kopējā tehnoloģiju ierosme mazinās dažādās tirgus kļūmes, kas kaitē privātam ieguldījumam pirmskonkurences posma pētniecības, demonstrējumu un ieviešanas darbībās biorūpniecības jomā Eiropā. Proti, šai ierosmei ir jānodrošina uzticamas biomasas piegādes pieejamība, ņemot vērā citus konkurējošus sociālos un vides pieprasījumus, un tai ir jāatbalsta moderno pārstrādes tehnoloģiju, lielapjoma demonstrējumu pasākumu un politikas instrumentu attīstība, tādējādi mazinot privāto pētniecības un inovāciju ieguldījumu risku ilgtspējīgu un konkurētspējīgu bioproduktu un biodegvielu izstrādē. (12) Kopējai tehnoloģiju ierosmei biorūpniecības jomā ir jāizpaužas kā publiskā un privātā sektora partnerībai, kuras mērķis ir palielināt ieguldījumu ilgtspējīgas biorūpniecības nozares attīstībai Eiropā. Tai ir jānodrošina vides un sociāli ekonomiskie ieguvumi Eiropas pilsoņiem, jāuzlabo Eiropas konkurētspēja un jāpalīdz izveidot tādu Eiropu, kas ir galvenā tirgus dalībniece moderno bioproduktu un biodegvielu pētniecības, demonstrējumu un ieviešanas jomā. (13) Mērķis saistībā ar kopējo tehnoloģiju ierosmi biorūpniecības jomā ir ieviest tādu pētniecības un inovācijas pasākumu programmu Eiropā, kas novērtēs to atjaunojamu bioloģisko resursu pieejamību, kurus var izmantot biomateriālu ražošanai, un, pamatojoties uz to, atbalstīs ilgtspējīgu biovērtības ķēžu izveidi. Šie pasākumi jāveic, sadarbojoties visās biovērtību ķēdēs iesaistītajām ieinteresētajām personām, tostarp primārās ražošanas un pārstrādes nozarēm, patērētāju zīmoliem, MVU, pētniecības un tehnoloģiju centriem, kā arī augstskolām. (14) Ņemot vērā biorūpniecības KTI izvirzīto mērķu apjomu un mērogu, mobilizējamo finanšu un tehnisko resursu apjomu, kā arī vajadzību nodrošināt resursu un finansējuma efektīvu koordināciju un sinerģiju, ir vajadzīga Savienības iesaistīšanās. Tāpēc kopuzņēmumam, kas paredzēts, lai īstenotu biorūpniecības kopējo tehnoloģiju ierosmi (turpmāk tekstā BBI kopuzņēmums), jāpiešķir juridiskas personas statuss. (15) BBI kopuzņēmuma mērķis ir jāsasniedz, atbalstot pētniecības un inovācijas pasākumus, apvienojot publiskā un privātā sektora līdzekļus. Tāpēc BBI kopuzņēmuma uzdevums ir izsludināt aicinājumus iesniegt priekšlikumus pētniecības, demonstrējumu un ieviešanas darbību atbalstam. (16) Lai gūtu maksimālu ietekmi, BBI kopuzņēmumam ir jānodrošina cieša sinerģija ar citām Savienības programmām, piemēram, izglītības, vides, konkurētspējas un MVU jomā, kā arī jānodrošina sinerģija ar Kohēzijas politikas līdzekļiem un Lauku attīstības politiku, kas jo īpaši var palīdzēt stiprināt valstu un reģionu pētniecības un inovācijas spējas, ņemot vērā gudras specializācijas stratēģijas. (17) BBI kopuzņēmuma dibinātāji ir Savienība un BIC. (18) Noteikumi par BBI kopuzņēmuma organizāciju un darbību ir jāparedz BBI kopuzņēmuma statūtos, kas ir daļa no šīs regulas. (19) Rakstiski BIC ir apstiprinājis apņemšanos īstenot pētniecības pasākumus BBI kopuzņēmuma jomās tādas struktūras ietvaros, kas ir rūpīgi pielāgota publiskā un privātā sektora partnerības būtībai. BIC var pievienoties šīs regulas pielikumā iekļautajiem Statūtiem, parakstot apstiprinājuma vēstuli. (20) Lai īstenotu izvirzītos mērķus, BBI kopuzņēmuma finanšu atbalsts galvenokārt izpaužas kā dotācijas biedriem pēc tam, kad ir izsludināts atklāts un konkurētspējīgs aicinājums iesniegt priekšlikumus. (21) Privāto biedru iemaksas nedrīkst attiecināt tikai uz BBI kopuzņēmuma administratīvajām izmaksām un uz līdzfinansējumu, kas nepieciešams, lai īstenotu BBI kopuzņēmuma atbalstītos pētniecības un inovācijas pasākumus. (22) Privāto biedru iemaksas jāattiecina arī uz papildu pasākumiem, kas veicami privātajiem biedriem, kā norādīts papildu rīcības plānā; lai gūtu atbilstošu pārskatu par radīto ietekmi, šiem papildu pasākumiem ir jānorāda uz iemaksām biorūpniecības plašākā kopējā tehnoloģiju ierosmē. (23) Dalībai BBI kopuzņēmuma finansētos netiešos pasākumos ir jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada [datums] Regulai (ES) Nr. .../2013, ar ko paredz noteikumus par dalību un informācijas izplatīšanu pētniecības un inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gadam)[26]. (24) Savienības finansiālais ieguldījums BBI kopuzņēmumā ir jāpārvalda saskaņā ar pamatotiem finanšu pārvaldības principiem un atbilstoši attiecīgajiem noteikumiem par netiešu pārvaldību, kas izklāstīti Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 par Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 piemērošanas noteikumiem[27]. (25) Saskaņā ar šo regulu Savienības līdzekļu saņēmēju revīzijas ir jāveic, pēc iespējas samazinot administratīvo slogu atbilstoši Regulai (ES) Nr. .../2013 [Pamatprogramma “Apvārsnis 2020”]. (26) Savienības un pārējo BBI kopuzņēmuma biedru finanšu intereses ir jāaizsargā, īstenojot proporcionālus pasākumus visā izdevumu ciklā, tostarp nodrošinot pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepareizi izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu, kā arī attiecīgā gadījumā administratīvos un finanšu sodus saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012. (27) Komisijas iekšējam revidentam būtu jābūt tādām pašām pilnvarām attiecībā uz BBI kopuzņēmumu kā attiecībā uz Komisiju. (28) Saskaņā ar Līguma 287. panta 1. punktu Savienības izveidoto struktūrvienību, biroju vai aģentūru izveides akts var liegt Revīzijas palātai pārbaudīt šo struktūrvienību, biroju vai aģentūru ieņēmumu un izdevumu pārskatus. Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punktu Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 209. pantā minēto struktūrvienību pārskatus pārbauda neatkarīga revīzijas struktūra, kas cita starpā sniedz atzinumu par pārskatā sniegtās informācijas ticamību, kā arī pamatā esošo darījumu likumīgumu un pareizību. BBI kopuzņēmuma pārskatus Revīziju palāta nepārbauda, lai novērstu divkāršu pārskatu pārbaudi. (29) Lai veicinātu BBI kopuzņēmuma izveidi, Komisijai ir jāuzņemas atbildība par tā izveidošanu un sākotnējo darbību, līdz tas ir spējīgs darboties, lai pats izpildītu savu budžetu. (30) Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā izvirzīto subsidiaritātes un proporcionalitātes principu dalībvalstis nevar pietiekami plaši sasniegt BBI kopuzņēmuma mērķus rūpnieciskās pētniecības un inovācijas stiprināšanai visā Savienībā, tāpēc, lai neveiktu divkāršu darbu, saglabātu kritisko masu un nodrošinātu optimālu valsts finansējuma izmantojumu, šos mērķus var labāk sasniegt Savienības mērogā; šī regula ietver obligātās prasības izvirzītā mērķa sasniegšanai un ir samērīga ar mērķa īstenošanai nepieciešamiem nosacījumiem. IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU: 1. pants Izveide 1. Lai īstenotu biorūpniecības jomā sākto kopējo tehnoloģiju ierosmi, uz laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2024. gada 31. decembrim tiek dibināts kopuzņēmums Līguma 187. panta izpratnē (turpmāk tekstā — “BBI kopuzņēmums”). 2. BBI kopuzņēmums ir struktūrvienība, kurai uzticēts īstenot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012[28] 209. pantā minēto publiskā un privātā sektora partnerību. 3. BBI kopuzņēmumam ir juridiskas personas statuss. Visās dalībvalstīs tam ir visplašākā tiesībspēja, ko šo valstu tiesību akti paredz juridiskām personām. Proti, tā var iegūt vai atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas procesos. 4. BBI kopuzņēmuma galvenais birojs atrodas Briselē, Beļģijā. 5. BBI kopuzņēmuma statūti atrodami pielikumā. 2. pants Mērķi BBI kopuzņēmuma mērķi ir šādi: (a) sekmēt tās Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada [datums] Regulas (ES) Nr. .../2013 īstenošanu, ar ko izveido pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, jo īpaši Padomes 2013. gada [datums] Lēmuma Nr. .../2013/ES tās daļas īstenošanu, ar ko izveido programmas “Apvārsnis 2020” Īpašo programmu; (b) sekmēt biorūpniecības kopējās tehnoloģiju ierosmes mērķu sasniegšanu attiecībā uz resursu ziņā efektīvāku un ilgtspējīgāku ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni un lielāku ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību, jo īpaši lauku rajonos, izveidojot ilgtspējīgu un konkurētspējīgu biorūpniecību Eiropā, kā pamatā ir modernas biorafinēšanas iekārtas, kuras ilgtspējīgi iegūst biomasu, jo īpaši: (c) demonstrēt tehnoloģijas, kas no Eiropā iegūtas biomasas dod iespēju ražot jaunus ķīmisko vielu veidošanas elementus, jaunus materiālus un jaunus patēriņa produktus, ar ko aizstāj nepieciešamību pēc fosilā devuma; (d) izstrādāt uzņēmējdarbības modeļus, kas ekonomikas tirgus dalībniekus integrē visā vērtību ķēdē no biomasas piegādes līdz biorafinēšanas iekārtām un līdz patērētājiem, kuri izmanto biomateriālus, ķīmiskās vielas un degvielu, tostarp veidojot jaunus pārnozaru starpsavienojumus un atbalstot pārnozaru kopas; kā arī (e) izveidot pamata biorafinēšanas rūpnīcas, kurās izmanto tehnoloģijas un uzņēmējdarbības modeļus, kas paredzēti biomateriāliem, ķīmiskām vielām un degvielai un kas apliecina tādus uzlabojumus izmaksu un veikuma ziņā, kuri spēj konkurēt ar fosilām alternatīvām. 3. pants Savienības finansiālais ieguldījums 1. Maksimālais Savienības ieguldījums, tostarp EBTA apropriācijas, BBI kopuzņēmumam administratīvo un darbības izmaksu segšanai ir EUR 1000 miljoni. Ieguldījumu izmaksā no Savienības vispārējā budžeta apropriācijas, kas piešķirta programmas “Apvārsnis 2020” Īpašajai programmai, ar kuru ievieš pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 attiecīgajiem 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta iv) punktā, 60. pantā un 61. pantā minētajiem noteikumiem par struktūrvienībām, kuras norādītas iepriekš minētās regulas 209. pantā. 2. Savienības finansiālā ieguldījuma kārtību nosaka deleģēšanas nolīgums un ikgadējais finanšu pārskaitījuma nolīgums, ko noslēdz BBI kopuzņēmums un Savienības vārdā Komisija. 3. Deleģēšanas nolīgumā, kas minēts šā panta 2. punktā, nosaka Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 3. punktā, kā arī 60. un 61. pantā un Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 40. pantā minētos elementus, kā arī cita starpā turpmāk minēto: a) prasības BBI kopuzņēmuma ieguldījumiem saistībā ar attiecīgiem darbības rezultātu rādītājiem, kas minēti Lēmuma Nr. .../ES II pielikumā [Īpašā programma, ar ko ievieš pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”]; b) prasības BBI kopuzņēmuma ieguldījumiem, ņemot vērā Lēmuma Nr. .../ES [Īpašā programma, ar ko ievieš pamatprogrammu Apvārsnis 2020”] II pielikumā minēto uzraudzību; c) īpašus darbības rezultātu rādītājus, kas saistīti ar BBI kopuzņēmuma darbību; d) pasākumus saistībā ar tās informācijas sniegšanu, kas nepieciešama, lai nodrošinātu, ka Komisija spēj izpildīt savus izplatīšanas un ziņošanas pienākumus; e) cilvēkresursu izmantojumu un pārmaiņas tajā, jo īpaši funkciju grupas pieņemšanu darbā, pakāpi un kategoriju, pārklasifikācijas uzdevumu un visas darbinieku skaita pārmaiņas. 4. pants To biedru iemaksas, kas nav Savienība 1. Tie BBI kopuzņēmuma biedri, kas nav Savienība, veic vai to papildu vienībām paredz kopējo ieguldījumu, kas ir vismaz EUR 2800 miljoni 1. pantā norādītajam laikposmam. 2. Panta 1. punktā minētais ieguldījums ir: (a) iemaksas BBI kopuzņēmumā, kā minēts pielikumā iekļauto Statūtu 12. panta 2. punktā, 12. panta 3. punkta b) apakšpunktā un 12. panta 3. punkta c) apakšpunktā; (b) iemaksas natūrā vismaz EUR 1800 miljonu apmērā 1. pantā minētajā laikposmā; šīs iemaksas veic visi biedri, izņemot Savienību, vai to sastāvā esošie tiesību subjekti, un tās ir izmaksas, kas šiem biedriem ir jāsedz, īstenojot papildu pasākumus ārpus BBI kopuzņēmuma darba plānā paredzētā, palīdzot īstenot BBI kopējās tehnoloģiju ierosmes mērķus. Atbalstu minēto izmaksu segšanai var sniegt no citām Savienības finansēšanas programmām saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem un procedūrām. Šādos gadījumos Savienības finansējums neaizstāj ieguldījumus natūrā, ko sniedz biedri, kuri nav Savienība, vai to sastāvā esošie tiesību subjekti. Lai segtu izmaksas, kas minētas b) apakšpunktā, BBI kopuzņēmums nedrīkst saņemt finanšu atbalstu. Attiecīgos pasākumus paredz gada papildu pasākumu plānā, kurā norāda šo iemaksu aplēstās vērtības. 3. BBI kopuzņēmuma biedri, izņemot Savienība, katru gadu līdz 31. janvārim informē BBI kopuzņēmuma valdi par 2. punktā minēto iepriekšējā finanšu gadā veikto iemaksu apmēru. 4. Lai izvērtētu 2. punkta b) apakšpunktā, kā arī pielikumā iekļauto Statūtu 12. panta 3. punkta c) apakšpunktā minēto iemaksu apmēru, izmaksas nosaka atbilstoši attiecīgo struktūrvienību parastajai izmaksu aprēķināšanas praksei un piemērojamiem tās valsts grāmatvedības standartiem, kurā struktūrvienība ir dibināta, kā arī piemērojamiem starptautiskajiem grāmatvedības standartiem / starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem. Izmaksas apstiprina neatkarīga ārēja revīzija, ko norīkojusi attiecīgā struktūrvienība. BBI kopuzņēmums pārbauda iemaksu izvērtējumu. Neskaidrību gadījumā BBI kopuzņēmums veic izvērtējuma revīziju. 5. Komisija ir tiesīga pārtraukt, proporcionāli samazināt vai atlikt Savienības finansiālo ieguldījumu BBI kopuzņēmumā vai sākt pielikumā iekļauto Statūtu 20. panta 2. punktā minēto likvidācijas procedūru, ja uzņēmuma biedri vai to papildu struktūrvienības neveic 2. punktā minētās iemaksas vai veic daļēji vai novēloti. 5. pants Finanšu noteikumi BBI kopuzņēmums pieņem īpašus finanšu noteikumus saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 209. pantu un Regulas (ES) Nr. ... [Deleģētā regula par PPP finanšu regulas modeli]. 6. pants Darbinieki 1. BBI kopuzņēmuma darbiniekiem piemēro Eiropas Savienības Civildienesta noteikumus un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kā minēts Padomes Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68[29], kā arī noteikumos, kas pieņemti pēc Savienības iestāžu vienošanās, ar kuru piemēro Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību. 2. Attiecībā uz BBI kopuzņēmuma darbiniekiem valde īsteno pilnvaras, ko Civildienesta noteikumi piešķir iestādei, kura ieceļ amatā, un ko Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība piešķir iestādei, kura ir pilnvarota slēgt darba līgumus (turpmāk tekstā — “iecēlējiestādes pilnvaras”). Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. pantu valde pieņem lēmumu, kura pamatā ir Civildienesta noteikumu 2. panta 1. punkts un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 6. pants, attiecīgās iecēlējiestādes pilnvaras deleģējot izpilddirektoram un definējot nosacījumus šāda pilnvaru deleģējuma apturēšanai. Izpilddirektors ir pilnvarots šīs pilnvaras deleģēt tālāk. Īpašos izņēmuma gadījumos valde, pieņemot attiecīgu lēmumu, var uz laiku apturēt iecēlējiestādes pilnvaru deleģējumu izpilddirektoram un izpilddirektora pastarpināti deleģētās pilnvaras un izpildīt tās pati vai deleģēt kādam no saviem locekļiem vai kopuzņēmuma darbiniekam, kas nav izpilddirektors. 3. Valde pieņem piemērotus Civildienesta noteikumu un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības īstenošanas noteikumus saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. pantu. 4. Darbinieku resursus nosaka BBI kopuzņēmuma darbinieku štatu sarakstā, norādot pagaidu darbinieku skaitu, atsevišķi pēc funkcijas grupas un pēc pakāpes, kā arī līgumdarbinieku skaitu, kas izteikti pilnas slodzes ekvivalentos, saskaņā ar uzņēmuma gada budžetu. 5. BBI kopuzņēmuma personālu veido pagaidu darbinieki un līgumdarbinieki. 6. Visas personāla izmaksas sedz BBI kopuzņēmums. 7. pants Norīkoti valstu eksperti un stažieri 1. BBI kopuzņēmumā var izmantot tādu norīkotu valstu ekspertu un stažieru pakalpojumus, kas nav pastāvīgi kopuzņēmuma darbinieki. Norīkotu valstu ekspertu skaitu, kas izteikts pilnas slodzes ekvivalentos, iekļauj šīs regulas 6. panta 4. punktā minētajā informācijā par darbiniekiem saskaņā ar gada budžetu. 2. Valde pieņem lēmumu, ar ko paredz noteikumus valstu ekspertu norīkošanai darbā BBI kopuzņēmumā, kā arī noteikumus par stažieru nodarbināšanu. 8. pants Privilēģijas un imunitāte Uz BBI kopuzņēmumu un tā darbiniekiem attiecas Protokols par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā. 9. pants BBI kopuzņēmuma atbildība 1. BBI kopuzņēmuma līgumisko atbildību reglamentē attiecīgie līguma noteikumi un tiesību akti, ko piemēro konkrētajam nolīgumam, lēmumam vai līgumam. 2. Attiecībā uz ārpuslīgumisku atbildību saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktu vispārējiem principiem BBI kopuzņēmums atlīdzina visus zaudējumus, ko radījis tā personāls, pildot savus pienākumus. 3. Visus BBI kopuzņēmuma veiktus maksājumus attiecībā uz 1. un 2. punktā minēto atbildību un ar to saistītās izmaksas un izdevumus uzskata par BBI kopuzņēmuma izdevumiem, un tos sedz no BBI kopuzņēmuma līdzekļiem. 4. Pats BBI kopuzņēmums ir atbildīgs par tā saistību izpildi. 10. pants Tiesas jurisdikcija un piemērojamie tiesību akti 1. Tiesai ir jurisdikcija atbilstoši Līguma noteikumiem, kā arī šādos gadījumos: (a) biedru strīdos saistībā ar šīs regulas priekšmetu; (b) lietās saskaņā ar šķīrējklauzulām, kas iekļautas BBI kopuzņēmuma noslēgtos nolīgumos, lēmumos vai līgumos; (c) strīdos, kas saistīti ar kompensāciju par zaudējumiem, kurus radījis BBI kopuzņēmuma personāls, pildot savus pienākumus; (d) strīdos starp BBI kopuzņēmumu un tā ierēdņiem, ciktāl tas attiecas un atbilst noteikumiem, kuri izklāstīti Eiropas Savienības Civildienesta noteikumos un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā. 2. Visos citos gadījumos, uz kuriem neattiecas šī regula vai citi Savienības tiesību akti, piemēro tās valsts tiesību aktus, kurā atrodas BBI kopuzņēmuma galvenais birojs. 11. pants Novērtēšana 1. Komisija veic BBI kopuzņēmuma starpposma novērtējumu līdz 2017. gada 31. decembrim. Līdz 2018. gada 30. jūnijam Komisija novērtējuma secinājumus un savus atzinumus dara zināmus Eiropas Parlamentam un Padomei. 2. Pamatojoties uz 1. punktā minēta starpposma novērtējuma secinājumiem, Komisija var rīkoties saskaņā ar 4. panta 5. punktu vai īstenot citu atbilstošu pasākumu. 3. Sešu mēnešu laikā pēc BBI kopuzņēmuma likvidēšanas, tomēr ne vēlāk kā divus gadus pēc pielikumā iekļauto Statūtu 20. punktā minētā likvidācijas procesa sākšanas Komisija veic BBI kopuzņēmuma nobeiguma novērtējumu. Nobeiguma novērtējuma rezultātus iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei. 12. pants Atbrīvojums no atbildības par budžeta izpildi 1. Atbrīvojums no atbildības par budžeta izpildi saistībā ar Savienības ieguldījumu BBI kopuzņēmumā ir daļa no atbrīvojuma, ko Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma ir piešķīris Komisijai saskaņā ar Līguma 319. pantu. 2. BBI kopuzņēmums pilnīgi sadarbojas ar iestādēm, kas piedalās budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā, un attiecīgā gadījumā nodrošina nepieciešamo papildinformāciju. Šajā saistībā kopuzņēmumu var lūgt piedalīties sanāksmēs ar attiecīgajām iestādēm vai struktūrām, kā arī lūgt palīdzēt Komisijas deleģētajam pilnvarotajam darbiniekam. 13. pants Ex-post revīzijas 1. Ar netiešiem pasākumiem saistīto izdevumu ex-post revīziju veic BBI kopuzņēmums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. ... [Pamatprogramma “Apvārsnis 2020”] 23. pantu pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” netiešo pasākumu ietvaros. 2. Lai nodrošinātu konsekvenci, Komisija var lemt par 1. punktā minētās revīzijas veikšanu. 14. pants Biedru finanšu interešu aizsardzība 1. Neskarot pielikumā iekļauto Statūtu 16. punkta 4. apakšpunkta prasības, BBI kopuzņēmums piešķir Komisijas darbiniekiem un citām Komisijas pilnvarotām personām, kā arī Revīzijas palātai piekļuvi uzņēmuma teritorijai, telpām un visai revīzijas veikšanai nepieciešamajai informācijai, tostarp elektroniskā formātā. 2. Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulā (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)[30], un Padomes 1996. gada 11. novembra Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[31], lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai kāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses saistībā ar nolīgumu vai lēmumu, vai līgumu, kuru finansē saskaņā ar šo regulu. 3. Neskarot 1. un 2. punkta prasības, līgumos, nolīgumos un lēmumos, kas pieņemti saistībā ar šīs regulas īstenošanu, iekļauj noteikumus, ar kuriem nepārprotami pilnvaro Komisiju, BBI kopuzņēmumu, Revīzijas palātu un OLAF veikt šādas revīzijas un izmeklēšanas atbilstoši to kompetencei. 4. BBI kopuzņēmums nodrošina savu biedru finanšu interešu adekvātu aizsardzību, veicot vai uzdodot veikt atbilstīgu iekšējo un ārējo kontroli. 5. BBI kopuzņēmums pievienojas Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam par OLAF veiktām iekšējām izmeklēšanām[32]. BBI kopuzņēmums pieņem vajadzīgos pasākumus, lai atvieglotu OLAF veiktas iekšējas izmeklēšanas. 15. pants Konfidencialitāte Neskarot 16. panta prasības, BBI kopuzņēmums nodrošina tādas konfidenciālas informācijas aizsardzību, kuras izpaušana varētu kaitēt kopuzņēmuma biedru vai BBI kopuzņēmuma pasākumu dalībnieku interesēm. 16. pants Pārredzamība 1. BBI kopuzņēmuma rīcībā esošiem dokumentiem piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem[33]. 2. BBI kopuzņēmuma valde var pieņemt praktiskus pasākumus Regulas (EK) Nr. 1049/2001 īstenošanai. 3. Neskarot 10. panta prasības, lēmumi, ko BBI kopuzņēmums ir pieņēmis atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1049/2001 8. pantam, var būt tiesībsargam iesniegtas sūdzības priekšmets atbilstoši Līguma 228. panta noteikumiem. 17. pants Noteikumi par dalību un informācijas izplatīšanu Pasākumiem, ko finansē BBI kopuzņēmums, piemēro Regulu (ES) Nr. ... [Noteikumi par dalību un informācijas izplatīšanu programmā Apvārsnis 2020]. Saskaņā ar iepriekš minēto regulu BBI kopuzņēmumu uzskata par finansēšanas iestādi, un tas nodrošina finanšu palīdzību netiešiem pasākumiem, kā minēts pielikumā iekļauto Statūtu 1. punktā. 18. pants Uzņēmējvalsts atbalsts BBI kopuzņēmums un valsts, kurā atrodas tā galvenais birojs, var noslēgt administratīvu nolīgumu, vienojoties par privilēģijām un imunitāti, kā arī citu atbalstu, ko attiecīgā valsts nodrošina BBI kopuzņēmumam. 19. pants Sākotnējā rīcība 1. Komisija uzņemas atbildību par BBI kopuzņēmuma izveidošanu un sākotnējo darbību, līdz tas ir spējīgs darboties, lai pats izpildītu savu budžetu. Saskaņā ar Savienības tiesību aktiem Komisija visus nepieciešamos pasākumus īsteno sadarbībā ar pārējiem biedriem un iesaistot BBI kopuzņēmuma kompetentās struktūrvienības. 2. Šajā nolūkā: (a) Komisija, līdz brīdim, kad izpilddirektors sāk pildīt tā pienākumus pēc tam, kad valde ir iecēlusi to amatā saskaņā ar pielikuma 8. punktu, var iecelt Komisijas ierēdni, kurš rīkojas izpilddirektora vietā un pilda tā pienākumus un kuram var palīdzēt ierobežots Komisijas ierēdņu skaits; (b) atkāpjoties no šīs regulas 6. panta 2. punkta prasībām, pagaidu direktoram ir iecēlējiestādes pilnvaras; (c) Komisija var nozīmēt ierobežotu pagaidu ierēdņu skaitu. 3. Pagaidu izpilddirektors var atļaut veikt visus maksājumus, ko sedz ar apropriācijām, kuras iekļautas BBI kopuzņēmuma gada budžetā, ja to ir apstiprinājusi valde, un var parakstīt nolīgumus, pieņemt lēmumus un slēgt līgumus, tostarp pēc BBI kopuzņēmuma štatu saraksta pieņemšanas — arī darba līgumus. 4. Saskaņā ar BBI kopuzņēmuma izpilddirektoru un saņemot valdes apstiprinājumu pagaidu izpilddirektors nosaka datumu, kurā BBI kopuzņēmums spēj izpildīt savu budžetu. Sākot ar to datumu, Komisija atturas uzņemties saistības un veikt maksājumus BBI kopuzņēmuma pasākumu īstenošanai. 20. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS BBI KOPUZŅĒMUMA STATŪTI 1. Uzdevumi BBI kopuzņēmums veic šādus uzdevumus: (a) nodrošina kopējās tehnoloģiju ierosmes sākšanu biorūpniecības jomā, kā arī šādas ierosmes ilgtspējīgu pārvaldību; (b) mobilizē vajadzīgos publiskā un privātā sektora resursus; (c) sāk un izveido ciešu un ilgtermiņa sadarbību ar Savienību, nozari un citām ieinteresētajām personām; (d) nodrošina biorūpniecības kopējās tehnoloģiju ierosmes efektivitāti; (e) sasniedz pētniecības pasākumu kritisko masu ilgtermiņa programmu sākšanai; (f) uzrauga virzību uz BBI kopuzņēmuma mērķu sasniegšanu; (g) nodrošina finansiālu atbalstu pētniecības un inovācijas netiešajiem pasākumiem, galvenokārt piešķirot dotācijas; (h) īsteno informēšanas, saziņas, izmantošanas un izplatīšanas pasākumus, piemērojot mutatis mutandis noteikumus, kas minēti Regulas (ES) Nr. .../2013 [Pamatprogramma “Apvārsnis 2020”] 22. pantā; (i) veic citus uzdevumus, kas nepieciešami, lai īstenotu šīs regulas 2. pantā izklāstītos mērķus. 2. Biedri 1. BBI kopuzņēmuma biedri ir: (a) Savienība, kuru pārstāv Komisija, (b) pēc šo statūtu pieņemšanas un nodrošinot apstiprinājuma vēstuli — biorūpniecības konsorcijs Aisbl (turpmāk tekstā — “BIC”) —, kas ir saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem izveidota bezpeļņas organizācija (reģistrācijas numurs: 0521-857-822), kuras pastāvīgais birojs atrodas Briselē, Beļģijā. 3. Pārmaiņas dalībā 1. Jebkura juridiska persona, kas tieši vai netieši atbalsta pētniecību un inovāciju kādā dalībvalstī vai pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” asociētajā valstī, var iesniegt pieteikumu, lai kļūtu par BBI kopuzņēmuma biedru, ja attiecīgā juridiskā persona veic 12. punktā minētās iemaksas BBI kopuzņēmuma mērķu īstenošanai, kas izklāstīti šīs regulas 2. pantā, un pieņem BBI kopuzņēmuma statūtus. 2. Katru jaunas BBI kopuzņēmuma dalības pieteikumu adresē valdei, un pieteikumam pievieno priekšlikumu pieņemt 5. punktā minētās valdes sastāvu. 3. Valde izvērtē pieteikumu, ņemot vērā pieteikuma iesniedzēja atbilstību un potenciālo pievienoto vērtību, ko tas varētu dot BBI kopuzņēmuma mērķu sasniegšanai. Tad valde lemj par pieteikumu. 4. Ikviens biedrs var pārtraukt dalību BBI kopuzņēmumā. Dalības pārtraukšana neatgriezeniski stājas spējā sešus mēnešu pēc attiecīga paziņojuma citiem biedriem. Pēc tam bijušais biedrs ir atbrīvots no visām saistībām, izņemot tām, kuras BBI kopuzņēmums ir apstiprinājis vai uzņēmies pirms dalības pārtraukšanas. 5. Dalību BBI kopuzņēmumā nevar nodot trešai personai bez valdes iepriekšējas piekrišanas. 6. BBI kopuzņēmums, mainoties biedru sastāvam, saskaņā ar šo punktu savā tīmekļa vietnē nekavējoties publicē atjauninātu BBI kopuzņēmuma biedru sarakstu, norādot arī datumu, kurā pārmaiņas stājas spēkā. 4. BBI kopuzņēmuma organizācija 1. BBI kopuzņēmumam ir šādas struktūrvienības: (a) valde; (b) izpilddirektors; (c) Zinātniskā komiteja; (d) valstu pārstāvju grupa. 2. Zinātniskā komiteja un valstu pārstāvju grupa ir BBI kopuzņēmuma konsultatīvās struktūrvienības. 5. Valdes sastāvs 1. Valdes sastāvs ir šāds: – pieci Komisijas pārstāvji; – pieci privāto biedru pārstāvji, no kuriem vismaz viens ir vidējā vai mazā uzņēmuma pārstāvis. 6. Valdes funkcija 1. Komisijai ir 50 % balsstiesību. Komisijas balss nav dalāma. Privātajiem biedriem ir vienāds balsu skaits. Biedri dara visu iespējamo, lai panāktu vienprātību. Ja vienprātību nav iespējams panākt, valde pieņem lēmumus vismaz ar 75 % balsu vairākumu, ieskaitot arī to biedru balsis, kuri balsošanā nepiedalās. 2. Valde ievēl priekšsēdētāju uz diviem gadiem. 3. Valde divas reizes gadā rīko kārtējās sēdes. Tā var rīkot ārkārtas sēdes pēc Komisijas vai privāto biedru pārstāvju vairākuma pieprasījuma vai pēc priekšsēdētāja pieprasījuma. Valdes sēdes sasauc valdes priekšsēdētājs, un tās parasti notiek BBI kopuzņēmuma galvenajā birojā. Izpilddirektoram ir tiesības piedalīties apspriedēs, bet viņam nav balsstiesību. Valstu pārstāvju grupas priekšsēdētājam ir tiesības piedalīties valdes sēdēs novērotāja statusā. Atsevišķos gadījumos valde var aicināt novērotāju statusā sēdē piedalīties citas personas, jo īpaši Savienības reģionālo iestāžu pārstāvjus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus. Biedru pārstāvji nav personiski atbildīgi par darbībām, ko viņi valdē veikuši kā pārstāvji. Valde pieņem savu reglamentu. 7. Valdes uzdevumi 1. Valdei ir vispārēja atbildība par stratēģisko virzību un BBI kopuzņēmuma darbībām, un tā uzrauga pasākumu īstenošanu; 2. Valde veic šādus uzdevumus: (a) novērtē, pieņem vai noraida jaunas dalības pieteikumu saskaņā ar Statūtu 3. punktu; (b) pieņem lēmumus par to BBI kopuzņēmuma biedru dalības pārtraukšanu, kuri nepilda savus pienākumus; (c) pieņem BBI kopuzņēmuma finanšu noteikumus saskaņā ar šīs regulas 5. pantu; (d) apstiprina BBI kopuzņēmuma gada budžetu, tostarp štatu plānu, norādot pagaidu darbinieku skaitu pēc funkciju grupas un pēc pakāpes, kā arī līgumdarbinieku un norīkoto valstu ekspertu skaitu, izsakot pilnas slodzes ekvivalentā; (e) īsteno darbinieku iecēlējiestādes pilnvaras atbilstoši šīs regulas 6. panta 2. punktam; (f) ieceļ amatā izpilddirektoru, kā arī atlaiž to no darba, pagarina tā pilnvaru laiku, nodrošina tam vadību un uzauga tā veikumu; (g) pēc izpilddirektora ieteikuma apstiprina organizatorisko struktūru programmas birojam, kas norādīts Statūtu 9. punkta 5. apakšpunktā; (h) pieņem gada darba plānu un atbilstīgo izdevumu aplēses, kā pēc apspriedēm ar Zinātnisko komiteju un valstu pārstāvju grupu ierosinājis izpilddirektors; (i) apstiprina šīs regulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto papildu pasākumu gada plānu, pamatojoties uz privāto biedru ierosinājumu un attiecīgā gadījumā pēc apspriedēm ar ad hoc konsultatīvo grupu; (j) apstiprina gada pārskatus; (k) apstiprina gada darbības ziņojumus, tostarp atbilstīgos izdevumus; (l) attiecīgi organizē BBI kopuzņēmuma iekšējās revīzijas struktūras izveidošanu; (m) apstiprina aicinājumus, kā arī attiecīgā gadījumā saistītos noteikumus iesniegšanas, izvērtēšanas, atlases, piešķiršanas un pārbaudes procedūrām; (n) apstiprina to pasākumu sarakstu, kuriem piešķirts finansējums; (o) pēc izpilddirektora ieteikuma izstrādā BBI kopuzņēmuma saziņas politiku; (p) attiecīgā gadījumā izstrādā īstenošanas noteikumus saskaņā ar šīs regulas 6. panta 3. punktu; (q) attiecīgā gadījumā izstrādā noteikumus par valstu ekspertu norīkošanu BBI kopuzņēmumā un par stažieru pakalpojumu izmantošanu saskaņā ar šīs regulas 7. pantu; (r) attiecīgā gadījumā izveido konsultatīvās grupas, kas darbojas papildus BBI kopuzņēmuma struktūrvienībām; (s) attiecīgā gadījumā iesniedz Komisijai jebkura BBI kopuzņēmuma biedra ierosinātu lūgumu grozīt šo regulu; (t) uzņemas atbildību par uzdevumiem, kas nav piešķirti kādai konkrētai BBI kopuzņēmuma struktūrvienībai, bet ko valde kādai no tām var piešķirt. 8. Izpilddirektora iecelšana amatā, atlaišana vai pilnvaru termiņa pagarināšana 1. No Komisijas ierosināto kandidātu saraksta pēc atklātas un pārredzamas atlases procedūras izpilddirektoru ieceļ valde. Komisija vajadzības gadījumā iesaista atlases procedūrā citu BBI kopuzņēmuma biedru pārstāvjus. Atlases procedūras iepriekšējas atlases posmā īpaši jānodrošina atbilstoša citu BBI kopuzņēmuma biedru pārstāvība. Tāpēc valdes uzdevumā BBI kopuzņēmuma biedri no privātā sektora, savā starpā vienojoties, ieceļ pārstāvi un novērotāju. 2. Izpilddirektors ir personāla darbinieks, un viņu iesaista kā BBI kopuzņēmuma pagaidu darbinieku atbilstoši Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 2. panta a) apakšpunktam. Lai ar izpilddirektoru noslēgtu līgumu, BBI kopuzņēmumu pārstāv valdes priekšsēdētājs. 3. Izpilddirektora amata pilnvaru termiņš ir trīs gadi. Šā perioda beigās valde, vajadzības gadījumā piesaistot citus BBI kopuzņēmuma biedrus, novērtē izpilddirektora veikumu, kā arī BBI kopuzņēmuma turpmākos uzdevumus un problēmas. 4. Valde, rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma, kurā ņemts vērā 3. punktā minētais novērtējums, var vienu reizi pagarināt izpilddirektora pilnvaru termiņu par ne vairāk kā četriem gadiem. 5. Izpilddirektors, kura pilnvaru laiks ir pagarināts, kopējā termiņa beigās nedrīkst piedalīties citā atlases procedūrā uz to pašu amatu. 6. Izpilddirektoru var atlaist tikai ar valdes lēmumu, kura rīkojas pēc priekšlikuma, ko izteikusi Komisija, vajadzības gadījumā piesaistot citus BBI kopuzņēmuma privātā sektora biedrus. 9. Izpilddirektora uzdevumi 1. Izpilddirektors ir galvenā izpildpersona, kas ir atbildīga par BBI kopuzņēmuma ikdienas pārvaldību saskaņā ar valdes lēmumiem. 2. Izpilddirektors ir BBI kopuzņēmuma juridiskais pārstāvis. Viņš ir atbildīgs valdes priekšā. 3. Izpilddirektors ir atbildīgs par BBI kopuzņēmuma budžeta izpildi. 4. Izpilddirektors neatkarīgi veic šādus uzdevumus: (a) sagatavo un pieņemšanai valdē iesniedz gada budžeta projektu, tostarp atbilstošo štatu plānu, norādot pagaidu darbinieku skaitu katrā pakāpē un funkciju grupā, kā arī līgumdarbinieku un norīkoto valstu ekspertu skaitu, izsakot to pilnas slodzes ekvivalentā; (b) sagatavo un pieņemšanai valdē iesniedz gada darba plānu un attiecīgās izdevumu aplēses; (c) apstiprināšanai valdē iesniedz gada pārskatus; (d) sagatavo un pieņemšanai valdē iesniedz gada darbības ziņojumu, tostarp attiecīgos izdevumus; (e) apstiprināšanai valdē iesniedz finansējuma saņemšanai atlasīto pasākumus sarakstu; (f) paraksta atsevišķus nolīgumus vai lēmumus; (g) paraksta iepirkuma līgumus; (h) īsteno BBI kopuzņēmuma saziņas politiku; (i) organizē, virza un uzrauga darbības un BBI kopuzņēmuma darbiniekus, ņemot vērā Valdes deleģētos ierobežojumus, kas minēti šīs regulas 6. panta 2. punktā; (j) izveido lietderīgu un efektīvu iekšējās kontroles sistēmu un nodrošina tās darbību, kā arī informē valdi par būtiskām pārmaiņām sistēmā; (k) nodrošina, ka tiek veikts riska novērtējums un riska pārvaldība; (l) veic citus pasākumus, kas nepieciešami BBI kopuzņēmuma progresa veicināšanai virzībā uz tā mērķu īstenošanu; (m) veic citus uzdevumus, ko valde ir uzticējusi vai deleģējusi izpilddirektoram. 5. Izpilddirektors izveido programmas biroju, lai uz savu atbildību izpildītu visus pasākumus saskaņā ar šo regulu. Programmas biroju veido BBI kopuzņēmuma darbinieki, un tas pilda šādus uzdevumus: (a) nodrošina atbalstu atbilstošas grāmatvedības sistēmas izveidei un pārvaldībai saskaņā ar BBI kopuzņēmuma finanšu noteikumiem; (b) pārvalda aicinājumus, kā paredzēts gada rīcības plānā, kā arī administrē nolīgumus vai lēmumus, tostarp to koordināciju; (c) nodrošina biedriem un citām BBI kopuzņēmuma struktūrvienībām visu nepieciešamo informāciju un atbalstu to pienākumu izpildei, kā arī reaģēšanai uz īpašiem lūgumiem; (d) pilda BBI kopuzņēmuma struktūrvienību sekretariāta uzdevumu un sniedz atbalstu ikvienai padomdevējai grupai, ko izveidojusi valde. 10. Zinātniskā komiteja 1. Zinātniskajā komitejā ir ne vairāk kā desmit locekļu. Tā no locekļu vidus ievēl priekšsēdētāju. 2. Locekļu vidū ir nodrošināta pasaules mēroga atzītu ekspertu līdzsvarota pārstāvība no akadēmiskajām aprindām, nozares, maziem un vidējiem uzņēmumiem, nevalstiskām organizācijām, kā arī regulatīvām iestādēm. Visiem kopā zinātniskās komitejas locekļiem ir nepieciešamā zinātniskā kompetence un zināšanas, kas aptver tehnikas jomas, kuras ir vajadzīgas, lai BBI kopuzņēmumam sniegtu zinātniski pamatotus ieteikumus. 3. Valde nosaka īpašus kritērijus un procedūru zinātniskās komitejas locekļu atlasei un ieceļ tās locekļus. Valde izvērtē BBI valstu pārstāvju grupas ieteiktos potenciālos kandidātus. 4. Zinātniskā komiteja veic šādus uzdevumus: (a) sniedz ieteikumus par zinātniskajām prioritātēm, kas jāņem vērā gada darba plānos; (b) sniedz ieteikumus par zinātniskajiem sasniegumiem, kas izklāstīti gada darbības ziņojumā. 5. Zinātniskās komitejas locekļi tiekas vismaz reizi gadā. Sanāksmes sasauc komitejas priekšsēdētājs. 6. Ar priekšsēdētāja piekrišanu zinātniskā komiteja var uzaicināt citas personas piedalīties komitejas sanāksmē. 7. Zinātniskā komiteja pieņem savu reglamentu. 11. Valstu pārstāvju grupa 1. BBI valstu pārstāvju grupā ir pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts un katras Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” asociētās valsts. Tā no locekļu vidus ievēl priekšsēdētāju. 2. Valstu pārstāvju grupas locekļi tiekas vismaz reizi gadā. Sanāksmes sasauc grupas priekšsēdētājs. Sanāksmēs piedalās izpilddirektors un valdes priekšsēdētājs vai viņu pārstāvji. Valstu pārstāvju grupas priekšsēdētājs var uzaicināt citas personas piedalīties sanāksmē novērotāju statusā, jo īpaši tas attiecas uz Savienības reģionālo iestāžu pārstāvjiem, pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem vai MVU asociāciju pārstāvjiem. 3. Valstu pārstāvju grupa īpaši pārskata informāciju un sniedz atzinumu šādos jautājumos: (a) programmas progresu attiecībā uz BBI kopuzņēmumu un tā mērķu sasniegšanu; (b) stratēģisku mērķu atjaunināšanu; (c) saikni ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”; (d) gada darba plāniem; (e) MVU iesaistīšanu. 4. Valstu pārstāvju grupa sniedz arī informāciju BBI kopuzņēmumam un darbojas kā tā saskarne šādos jautājumos: (a) attiecīgo valstu vai reģionālo pētniecības un inovācijas programmu statuss un potenciālo sadarbības jomu apzināšana, tostarp atbilstīgu tehnoloģiju ieviešana; (b) konkrēti pasākumi, ko valstu vai reģionālā mērogā veic saistībā ar informācijas izplatīšanas pasākumiem, mērķtiecīgiem tehniskiem semināriem un saziņas pasākumiem; (c) īpaši pasākumi, ko valstu vai reģionālā mērogā veic saistībā ar ieviešanas darbībām attiecībā uz kopējo tehnoloģiju ierosmi biorūpniecībai. 5. Valstu pārstāvju grupa pēc savas iniciatīvas var sniegt ieteikumus BBI kopuzņēmumam par tehniskiem, finansiāliem un ar pārvaldību saistītiem jautājumiem, jo īpaši tad, ja šie jautājumi skar valstu vai reģionu intereses. BBI kopuzņēmums informē valstu pārstāvju grupu par turpmākiem pasākumiem pēc tādu ieteikumu saņemšanas. 6. Valstu pārstāvju grupa pieņem savu reglamentu. 12. Finansējuma avoti 1. BBI kopuzņēmumu kopīgi finansē Savienība un pārējie biedri, kas nav Savienība, vai to papildu struktūrvienības; to dara, sniedzot finansiālu ieguldījumu, kas atbilst izmaksām, kuras šīm struktūrvienībām ir jāsedz, īstenojot netiešus pasākumus, kas nav atlīdzināmi no BBI kopuzņēmuma budžeta. 2. BBI kopuzņēmuma administratīvās izmaksas nepārsniedz EUR 60 miljonus, un tās sedz, sniedzot finansiālu ieguldījumu, kas vienlīdzīgi sadalīts gada ietvaros starp Savienību un tiem biedriem, kas nav Savienība. Ja administratīvo izmaksu segšanai paredzētā ieguldījuma daļa netiek izmantota, to var atvēlēt BBI kopuzņēmuma darbības izmaksu segšanai. 3. BBI kopuzņēmuma darbības izmaksas sedz: (a) Savienības finansiālais ieguldījums; (b) to biedru finansiālais ieguldījums, kas nav Savienība; (c) iemaksas natūrā, ko veic biedri, kuri nav Savienība, vai to papildu struktūrvienības un ko veido izmaksas, kuras biedriem ir jāsedz, īstenojot netiešus pasākumus, atskaitot BBI kopuzņēmuma ieguldījumu un jebkuru citu Savienības ieguldījumu šo izmaksu segšanai. 4. Biedriem, kas nav Savienība, 3. punkta b) apakšpunktā minētais finansiālais ieguldījums darbības izmaksu segšanai ir vismaz EUR 182,50 miljoni šīs regulas 1. pantā minētajam laikposmam. 5. BBI kopuzņēmuma budžetu papildina šādu iemaksu nodrošinātie līdzekļi: (a) biedru finansiālais ieguldījums administratīvo izmaksu segšanai; (b) biedru finansiālais ieguldījums darbības izmaksu segšanai; (c) visi BBI kopuzņēmuma gūtie ieņēmumi; (d) cits finansiālais ieguldījums, līdzekļi un ieņēmumi. Visus procentus no biedru veiktajiem ieguldījumiem, ko saņēmis BBI kopuzņēmums, uzskata par tā ieņēmumiem. 6. Visus BBI kopuzņēmuma līdzekļus un tā pasākumus izmanto, lai sasniegtu šīs regulas 2. pantā noteiktos mērķus. 7. BBI kopuzņēmumam pieder visi līdzekļi, ko tas radījis vai kas tam nodoti šīs regulas 2. pantā paredzēto mērķu sasniegšanai. 8. Ja vien BBI kopuzņēmumu nelikvidē saskaņā ar Statūtu 20. punktu, BBI kopuzņēmuma biedriem līdzekļu atlikumu neizmaksā. 13. Finanšu saistības BBI kopuzņēmuma finanšu saistības nepārsniedz tā budžetā pieejamo vai tā biedru atvēlēto finanšu līdzekļu apjomu. 14. Finanšu gads Finanšu gads ilgst no 1. janvāra līdz 31. decembrim. 15. Darbības un finanšu plānošana 1. Izpilddirektors pieņemšanai valdē iesniedz gada darba plāna projektu, iekļaujot tajā sīki izstrādātu pētniecības un inovācijas pasākumu plānu, administratīvos pasākumus, kā arī attiecīgās izdevumu aplēses nākamajam gadam. Darba plāna projektā iekļauj arī to ieguldījumu aplēsto vērtību, kas veicami saskaņā ar šo Statūtu 12. punkta 3. apakšpunkta c) punktu. 2. Gada darba plānu konkrētajam gadam pieņem līdz iepriekšējā gada beigām. Gada darba plānu dara pieejamu atklātībai. 3. Izpilddirektors sagatavo gada budžeta projektu nākamajam gadam un iesniedz to valdē pieņemšanai. 4. Gada budžetu konkrētajam gadam valde pieņem līdz iepriekšējā gada beigām. 5. Gada budžetu pielāgo, ņemot vērā Savienības budžetā noteiktā Savienības ieguldījuma apjomu. 16. Informēšana par darbībām un finansēm 1. Izpilddirektors katru gadu ziņo valdei par savu pienākumu izpildi saskaņā ar BBI kopuzņēmuma finanšu noteikumiem. Līdz katra gada 15. februārim izpilddirektors apstiprināšanai valdē iesniedz gada darbības ziņojumu par BBI kopuzņēmuma gūto progresu iepriekšējā kalendārajā gadā, jo īpaši saistībā ar konkrētā gada darba plānu. Šajā ziņojumā cita starpā iekļauj informāciju par: (a) veiktajiem pētniecības, inovācijas un citiem pasākumiem un atbilstīgajiem izdevumiem; (b) iesniegtajiem pasākumiem, tostarp nodrošinot sadalījumu atbilstoši biedru veidam, ieskaitot MVU, un atbilstoši valstij; (c) pasākumiem, kuriem ir piešķirts finansējums, tostarp nodrošinot sadalījumu atbilstoši biedru veidam, ieskaitot MVU, un atbilstoši valstij, kā arī norādot BBI kopuzņēmuma ieguldījumus individuālajiem biedriem un pasākumiem. 2. Pēc valdes apstiprinājuma gada darbības ziņojumu dara pieejamu atklātībai. 3. Katru gadu BBI kopuzņēmums informē Komisiju atbilstoši Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punktam. 4. BBI kopuzņēmuma pārskatus pārbauda neatkarīga revīzijas struktūra, kā noteikts Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punktā. Revīzijas palāta BBI kopuzņēmuma pārskatus nepārbauda. 17. Iekšējā revīzija Komisijas iekšējam revidentam ir tādas pašas pilnvaras attiecībā uz BBI kopuzņēmumu kā attiecībā uz Komisiju. 18. Biedru atbildība un apdrošināšana 1. Biedru finansiālā atbildība par BBI kopuzņēmuma parādiem nepārsniedz iemaksas, ko viņi veikuši administratīvo izmaksu segšanai. 2. BBI kopuzņēmums noslēdz un uztur spēkā pienācīgu apdrošināšanas līgumu. 19. Interešu konflikts 1. Īstenojot pasākumus, BBI kopuzņēmums, tā struktūras un darbinieki izvairās no jebkāda interešu konflikta. 2. BBI kopuzņēmuma valde var pieņemt noteikumus interešu konflikta novēršanai un pārvaldībai attiecībā uz kopuzņēmuma biedriem, struktūrvienībām un darbiniekiem. Šajos noteikumos iestrādā atbilstošus nosacījumus, lai novērstu to biedru pārstāvju interešu konfliktu, kuri darbojas arī valdē. 20. Likvidācija 1. Beidzoties šīs regulas 1. pantā noteiktajam termiņam, BBI kopuzņēmumu likvidē. 2. Likvidācijas procedūru sāk automātiski, ja Komisija vai visi privātie biedri pārtrauc dalību BBI kopuzņēmumā. 3. Lai īstenotu BBI kopuzņēmuma likvidācijas procesu, Valde ieceļ vienu vai vairākus likvidatorus, kas izpilda Valdes lēmumus. 4. Ja BBI kopuzņēmumu likvidē, tā aktīvus izmanto, lai segtu kopuzņēmuma atbildību un ar likvidāciju saistītās izmaksas. Pārpalikumu likvidācijas brīdī sadala starp biedriem proporcionāli to faktiskajam finansiālajam ieguldījumam BBI kopuzņēmumā. Šādu Savienībai atdotu pārpalikumu atgriež Savienības budžetā. 5. Izveido ad hoc procedūru, lai nodrošinātu jebkura BBI kopuzņēmuma slēgtā nolīguma vai pieņemtā lēmuma atbilstošu pārvaldību, kā arī jebkura tāda iepirkuma līguma pārvaldību, kura ilgums pārsniedz kopuzņēmuma ilgumu. TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Priekšlikums Padomes regulai par biorūpniecības kopuzņēmumu 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[34] Politikas joma: Pētniecības un inovācijas pamatprogramma “Apvārsnis 2020” Darbība: Sabiedrības problēmjautājumi “Nodrošinājums ar pārtiku, ilgtspējīga lauksaimniecība, jūras zinātniskā un tehniskā pētniecība, un bioekonomika” un Industriālā līderība “Galvenās pamattehnoloģijas (BIOKET)” 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/ sagatavošanas darbību[35] ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4. Mērķi 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Izveidot BBI kopuzņēmumu kā jaunu publiskā un privātā sektora partnerības shēmu starp Komisiju un nozari pētniecības un inovācijas finansēšanai. Izsludināt aicinājumus iesniegt priekšlikumus konkursa kārtībā, veikt projektu novērtēšanu un atlasi, nozarei līdzfinansējot izraudzītos kopīgos pētniecības projektus, kas tiek īstenoti kādā dalībvalstī vai kādā no programmas “Apvārsnis 2020” asociētajām valstīm sadarbībā ar akadēmisku izglītības iestāžu pārstāvjiem, MVU un citiem partneriem, kas saņem BBI kopuzņēmuma finansējumu. 1.4.2. Konkrētie mērķi(s) un attiecīgā(s) ABM/ABB darbība(s) (a) Demonstrēt tehnoloģijas, kas no Eiropā iegūtas biomasas dod iespēju ražot jaunus ķīmisko vielu veidošanas elementus, jaunus materiālus un jaunus patēriņa produktus, ar ko aizstāj nepieciešamību pēc fosilā devuma; (b) Izstrādāt uzņēmējdarbības modeļus, kas ekonomikas tirgus dalībniekus integrē visā vērtību ķēdē no biomasas piegādes līdz biorafinēšanas iekārtām un līdz patērētājiem, kuri izmanto biomateriālus, ķīmiskās vielas un degvielu, tostarp veidojot jaunus pārnozaru starpsavienojumus un atbalstot pārnozaru kopas; un (c) Izveidot pamata biorafinēšanas rūpnīcas, kurās izmanto tehnoloģijas un uzņēmējdarbības modeļus, kas paredzēti biomateriāliem, ķīmiskām vielām un degvielai un kas apliecina tādus uzlabojumus izmaksu un veikuma ziņā, kuri spēj konkurēt ar fosilām alternatīvām. Attiecīgā(s) ABM/ABB darbības (a) Uzraudzīt un turpmāk pārbaudīt to projektu finansiālos un zinātniskos aspektus, par kuriem ir noslēgts dotāciju nolīgums ar BBI kopuzņēmumu; (b) Izsludināt aicinājumus iesniegt priekšlikumus attiecībā uz BBI kopuzņēmuma darbībām; (c) Izveidot un īstenot visas BBI kopuzņēmuma procedūras; (d) Organizēt BBI kopuzņēmuma rezultātu izplatīšanas pasākumus; (e) Organizēt jebkuras darbības, kas saistītas ar BBI kopuzņēmumu. 1.4.3. Paredzamie rezultāti un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām. Būtisks palielinājums privātajos pētniecības ieguldījumos, nodrošinot: – piecus jaunus veidošanas elementus ķīmijas rūpniecībai līdz 2020. gadam; – piecdesmit jaunus biomateriālus līdz 2020. gadam; – piecas pamata biorafinēšanas rūpnīcas līdz 2020. gadam. Īsāks laiks tirdzniecībai, nodrošinot: – trīsdesmit jaunus patēriņa produktus līdz 2020. gadam; – desmit jaunas biovērtību ķēdes līdz 2020. gadam. – plaša MVU dalība. 1.4.4. Rezultātu un ietekmes rādītāji Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus. Lai pārbaudītu BBI kopuzņēmuma īstenošanu, tiks izveidots kvantitatīvu un kvalitatīvu darbības rezultātu rādītāju kopums (KPI, galvenie darbības rādītāji). Ar šiem galvenajiem darbības rezultātu rādītājiem mērīs kopuzņēmuma ietekmi uz ES konkurētspēju un pētniecības vidi biorūpniecības un atjaunojamu resursu rūpniecības jomā. Kvantitatīvos rādītājus salīdzinoši un sistemātiski noteiks plašā mērogā, savukārt kvalitatīvā pieeja tiks īstenota, veicot gadījumu izpēti un tehnisko revīziju. Lai palīdzētu novērtēt papildu ietekmi kopuzņēmuma dzīves ciklā, galvenie darbības rezultātu rādītāji ir jānovērtē, ņemot vērā pašreizējo stāvokli gados pirms kopuzņēmuma izveides. Kopuzņēmuma rezultāti tiks nepārtraukti novērtēti, tos salīdzinot ar objektīvi pārbaudāmu rādītāju kopumu, ieskaitot šādus rādītājus: – publiskā (EK un cita) un privātā finansējuma uzraudzību; – papildināmības turpmāku uzraudzību; – projektu atlasi un finansējuma piešķiršanu; – tehnisko uzraudzību attiecībā pret rūpīgi noteiktiem īpašās programmas mērķiem; – grafika ievērošanu; – kvantificētu uzraudzību attiecībā uz izplatīšanos tirgū mērķa sektoros; – MVU dalības un jaunāko dalībvalstu dalības pakāpi; – ilgtspējības rādītājus. Starpposmā Komisijas uzdevumā kopuzņēmumu novērtēs neatkarīgi eksperti. Šajā novērtējumā tiks ņemta vērā kopuzņēmuma darbības kvalitāte un efektivitāte un tā rezultāti mērķu sasniegšanā, kā arī tiks ieteikts veikt jebkādus vajadzīgos programmas pielāgojumus un vajadzības gadījumā apsvērt izejas stratēģiju. 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Izveidot kopuzņēmumu kā jaunu Komisijas un nozares partnerības struktūru pētniecības un inovācijas finansēšanai. Izsludināt aicinājumus konkursa kārtībā iesniegt priekšlikumus, novērtēt un atlasīt projektus, ja nozare līdzfinansē atlasītos sadarbības pētniecības projektus. Uzraudzīt un turpmāk pārbaudīt to projektu finansiālos un zinātniskos aspektus, par kuriem ir noslēgts dotāciju nolīgums ar BBI kopuzņēmumu. Izveidot un īstenot visas BBI kopuzņēmuma procedūras, tostarp finanšu revīziju. Organizēt BBI kopuzņēmuma rezultātu izplatīšanas un saziņas pasākumus. Organizēt jebkuras darbības, kas saistītas ar BBI kopuzņēmumu. 1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Lai attīstītu biorūpniecību, ir jāīsteno ES līmenī koordinēta pieeja, jo šādas rūpniecības vērtības ķēžu izveidei ir jāsasaista tās ieinteresētās personas, kas pārstāv jomas ar spēcīgu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozari, ar tām ieinteresētajām personām, kurām ir spēcīgu tehnoloģiju un rūpniecības bāze. Iespējams, šādas vērtību ķēdes neatradīsies vienā reģionā vai dalībvalstī, un tas var radīt papildu sarežģījumus pašreizējiem sarežģītiem scenārijiem. 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Vairākas maza apjoma dalībvalstu vai reģionu iniciatīvas ir pierādījušas, ka veiksmīga bioekonomikas attīstība lielā mērā ir atkarīga no efektīvas starpvalstu sadarbības. Par to liecina aizvien lielāks sadarbības projektu skaits starp valstu un reģionālām bioekonomikas kopām, piemēram, starp IAR un Wagralim vai CLIB2021 un BE-BASIC. Lai gan šie sadarbības projekti reģionu starpā, kā arī šīs kopas sākotnēji šķiet daudzsološas, tās bieži vien ietekmē finansējuma līmeņa un finansēšanas noteikumu atšķirības. 1.5.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem Iespējams, gan programmas “Apvārsnis 2020”, gan struktūrfondu virzībā pastāv saderība pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumu atbalstam, jo īpaši saistībā ar inovācijām. Ir jāizvērtē dažādie jaunie tiesiskie regulējumi, plānošanas mehānismi un pieejas attiecībā uz dalību. Iespējams, starp finansēšanas pasākumiem atbilstoši programmai “Apvārsnis 2020” un dalībvalstu un reģionu līdzekļiem pastāv sinerģija. Tā kā PPP ir galvenais instruments pētniecības un inovācijas pasākumu sasaistei ar reģionālām kopām, kas organizētas atbilstoši gudras specializācijas stratēģijai, tas var būt nozīmīgs aspekts, lai veicinātu šo finansēšanas avotu apvienošanu un pasākumu efektivitātes palielināšanu. Izvēršanas vajadzībām sinerģiju var arī apsvērt, lai piekļūtu jauniem finanšu instrumentiem, piemēram, Eiropas Investīciju bankas Riska dalīšanas finansējuma mehānismam. 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme X Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva X Priekšlikums/iniciatīva spēkā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2024. gada 31. decembrim. X Saistību apropriācijās izteikta finansiālā ietekme no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. X Maksājumu apropriācijās izteikta finansiālā ietekme no 2014. gada 1. janvāra līdz 2024. gada 31. decembrim. ¨ Neierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva Īstenošana ar sākšanas periodu no GGGG gada līdz GGGG gadam; pēc kuras turpinās normāla darbība. 1.7. Paredzētais pārvaldības veids (-i)[36] ¨ Tieša pārvaldība, ko Komisija īsteno ar ¨ izpildaģentūrām ¨ dalītu pārvaldību ar dalībvalstīm X netieša pārvaldība, budžeta izpildes pienākumus uzticot: ¨ starptautiskām organizācijām vai to aģentūrām (jāprecizē); ¨ Eiropas Investīciju Banku; X iestādēm, kuras norādītas FR 209. pantā; ¨ publisko tiesību subjektiem; ¨ struktūrām, uz kurām attiecas privāttiesības un kuras veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja misiju, ja vien tās sniedz pietiekamas finanšu garantijas; ¨ struktūrām, uz kurām attiecas dalībvalsts privāttiesības, kurām uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pietiekamas finanšu garantijas; ¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP jomā saskaņā ar LES V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā. 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. BBI kopuzņēmumu uzraudzīs, izmantojot starpniecību un atbilstoši Statūtu 6. un 16. punkta prasībām. 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Iekšējās kontroles sistēma Komisija ar deleģētās atbildīgās personas starpniecību nodrošinās, ka noteikumi, kas piemērojami BBI kopuzņēmumam, pilnīgi atbilst Finanšu Regulas 60. un 61. pantā izklāstītajām prasībām. BBI KTI kopuzņēmuma uzraudzības pasākumi, tostarp Valdes dalība, un ziņošanas pasākumi nodrošinās, ka Komisijas dienesti var izpildīt pārskatatbildības prasības pret Kolēģiju un budžeta iestādi. Iekšējā kontroles sistēmai attiecībā uz BBI KTI kopuzņēmumu pamatā būs šādi elementi: - iekšējās kontroles standartu ieviešana, nodrošinot vismaz Komisijas garantijām līdzvērtīgas garantijas; - procedūras vislabāko projektu atlase, veicot neatkarīgu novērtēšanu, un to pārvēršana juridiskos instrumentos; - projektu un līgumu pārvaldība visā ikviena projekta darbības termiņā; - ex-ante pārbaudes attiecībā uz pilnīgi visām prasībām, tostarp revīzijas sertifikātu saņemšanu un izmaksu metodoloģiju ex-ante sertificēšanu; - tādas ex-post revīzijas attiecībā uz prasību izlasi, kas ietilpst programmas “Apvārsnis 2020” ex-post revīzijās; - un projektu rezultātu zinātniska izvērtēšana. Tiks paredzēti vairāki pasākumi, lai novērstu interešu konflikta objektīvu risku BBI KTI kopuzņēmumā, īpaši nodrošinot Komisijai un partneriem no rūpniecības nozares vienlīdzīgas balsstiesības Valdē, pamatojot valdes direktora atlasi ar Komisijas priekšlikumu, nodrošinot personāla neatkarību, dodot iespēju neatkarīgiem ekspertiem veikt novērtējumu, pamatojoties uz publicētiem atlases kritērijiem, vienlaikus nodrošinot apelācijas procedūras mehānismus un pilnīgi paziņojot par visām interesēm. Ētisko un organizatorisko vērtību noteikšana būs viens no KTI kopuzņēmuma galvenajiem uzdevumiem, un to uzraudzīs Komisija. 2.2.2. Kontroles izmaksas un ieguvumi Komisijas iekšējam revidentam ir tādas pašas pilnvaras attiecībā uz kopuzņēmumu kā attiecībā uz Komisiju. Turklāt Valde var attiecīgi organizēt kopuzņēmuma iekšējās revīzijas struktūras izveidi. BBI KTI kopuzņēmuma izpilddirektora kā pilnvarotā darbinieka uzdevums ir ieviest rentablu iekšējās kontroles un pārvaldības sistēmu. Par pieņemto iekšējās kontroles sistēmu izpilddirektors informē Komisiju. Komisija uzraudzīs neatbilstības risku, īstenojot pašas izstrādāto ziņošanas sistēmu, kā arī ņemot vērā BBI KTI Eiropas Savienības finansējuma saņēmēju ex-post revīziju rezultātus, kas ir daļa no ex-post revīzijām, kuras attiecas uz visu programmu “Apvārsnis 2020”. Izveidotajā kontroles sistēmā ir jāņem vērā tas, ka ES līdzekļu saņēmēji un likumdevēja iestāde īpaši smagi izjūt to, ka kontroles slogs, pieļaujot 2 % kļūdas robežu, ir kļuvis pārāk liels. Tas savukārt var mazināt Savienības pētniecības programmas pievilcīgumu un tādējādi nelabvēlīgi ietekmēt Savienības pētniecību un inovāciju. Kā secināts Eiropadomes 2011. gada 4. februāra sanāksmē: “Ir ļoti svarīgi vienkāršot ES instrumentus, kas paredzēti pētniecības, attīstības un inovācijas stiprināšanai, lai tos varētu pilnīgāk izmantot vislabākie zinātnieki un visnovatoriskākie uzņēmumi, tostarp attiecīgām iestādēm vienojoties par jaunu līdzsvaru starp uzticēšanos un kontroli, kā arī starp riska uzņemšanos un izvairīšanos no riska.” (Sk. EUCO 2/1/11 REV1, Brisele, 2011. gada 8. marts). Eiropas Parlaments savā 2010. gada 11. novembra rezolūcijā (P7_TA(2010)0401) par pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošanu īpaši atbalsta paaugstinātu kļūdu risku pētījumu finansējumam un “pauž bažas par to, ka pašreizējā FP7 pārvaldības sistēma un prakse pārāk vērsta uz kontroli, tādējādi nelietderīgi izmantojot resursus, samazinot dalībnieku skaitu un pētniecības iespēju pievilcību; ar bažām atzīmē, ka pašreizējā pārvaldības sistēma, kas paredz “nulles riska pielaidi”, šķiet, izvairās no riska faktoriem, nevis pārvalda tos”. Tāpēc ieinteresētās personas un iestādes piekrīt, ka papildus kļūdu likmei ir jāizvērtē viss mērķu un interešu klāsts, jo īpaši veiksmīga Pētniecības politika, starptautiskā konkurētspēja un zinātniskā izcilība. Tomēr ir acīmredzami nepieciešams efektīvi un lietderīgi pārvaldīt budžetu un novērst krāpšanu un resursu izšķērdēšanu. Kā norādīts iepriekš, Komisija uzraudzīs neatbilstības risku, īstenojot pašas izstrādāto ziņošanas sistēmu, kā arī ņemot vērā BBI KTI Eiropas Savienības finansējuma saņēmēju ex-post revīziju rezultātus, kas ir daļa no ex-post revīzijām, kuras attiecas uz visu programmu “Apvārsnis 2020”. 2.2.3. Paredzamais neatbilstības riska līmenis Kā Komisija izsludinājusi programmas “Apvārsnis 2020” tiesību akta finanšu pārskatā, tās galīgais mērķis joprojām ir sasniegt tādu atlikušās kļūdas koeficientu, kas ir mazāks nekā 2 % no kopējiem izdevumiem visā programmas darbības termiņā, un tāpēc tā ir ieviesusi vairākus vienkāršošanas pasākumus. Tomēr ir jāizvērtē citi iepriekš minētie mērķi, kā arī kontroļu izmaksas. Tā kā noteikumi dalībai BBI KTI kopuzņēmumā būtībā ir tādi paši kā tie, kurus izmantos Komisija, un līdzekļu saņēmējiem ir līdzīgs riska profils kā Komisijas līdzekļu saņēmējiem, var paredzēt, ka kļūdu robeža būs līdzīga tai, ko Komisija noteikusi programmai “Apvārsnis 2020”, proti, nodrošināt pamatotu pārliecību par to, ka kļūda visā daudzgadu izdevumu periodā ir 2–5 % robežās, izvirzot galīgo mērķi nodrošināt kļūdas atlikušo līmeni daudzgadu programmas noslēgumā pēc iespējas tuvāku 2 %, tiklīdz vērā ir ņemta revīziju, koriģējumu un atveseļošanās pasākumu finansiālā ietekme. Sīkākai informācijai par paredzamo kļūdu robežu attiecībā uz dalībniekiem skatīt programmas “Apvārsnis 2020” tiesību akta finanšu pārskatā. 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi Komisija nodrošinās, ka BBI KTI kopuzņēmumam piemēro procedūras, ko īsteno, lai novērstu krāpšanu visos pārvaldības procesa posmos. Attiecībā uz priekšlikumiem programmai “Apvārsnis 2020” ir veikta pārbaude, lai noskaidrotu, ciktāl ir iespējama krāpšana, un tās ietekmes novērtējums. Kopumā ierosinātajiem pasākumiem vajadzētu labvēlīgi ietekmēt krāpšanas apkarošanu, jo īpaši liekot lielāku uzsvaru uz revīziju, kas tiek veikta, pamatojoties uz risku, un nostiprinot zinātnisko izvērtēšanu un kontroli. Komisija veic pienācīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, tiek aizsargātas Savienības finansiālās intereses, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklātas nelikumības, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un vajadzības gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus sodus. Komisija nodrošinās spēcīgu sadarbību ar tās dienestiem no BBI KTI kopuzņēmuma jautājumos par krāpšanu un pārkāpumiem. Revīzijas palātai ir revīzijas pilnvaras, pamatojoties uz dokumentiem un uz vietas veiktajām pārbaudēm, attiecībā uz visiem dotāciju saņēmējiem, līgumslēdzējiem un apakšuzņēmējiem, kuri programmas ietvaros ir saņēmuši Savienības finansējumu. Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt inspekcijas un pārbaudes uz vietas attiecībā uz uzņēmējiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, saskaņā ar Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 noteiktajām procedūrām, lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju nolīgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu, kas attiecas uz Savienības finansējumu, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses. 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas · No jauna veidojamās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Izdevumu kategorija 1A — Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidāt-valstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta izpratnē 1A || 08 02 07 32 – Sabiedrības problēmjautājumi – KTI BBI || Dif. || JĀ || JĀ || JĀ || JĀ Biorūpniecības kopuzņēmuma saistību un maksājumu apropriāciju gada budžetu finansē: - 08.020201 Līderība nanotehnoloģijās, modernajos materiālos, biotehnoloģijās un modernajā ražošanā un apstrādē: 15% - 08.020302 Pārtikas nodrošinājuma uzlabošana, ilgtspējīgas lauksaimniecības attīstība, jūras zinātniskā un tehniskā pētniecība un bioekonomika: 85% Tabulā parādīts gada finansiālais ieguldījums katrā budžeta pozīcijā. EUR miljonos (līdz trim zīmēm aiz komata) Budžeta pozīcija || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || kopā 08.020201 Līderība nanotehnoloģijās, modernajos materiālos, biotehnoloģijās un modernajā ražošanā un apstrādē || 7,793 || 30,314 || 24,411 || 20,768 || 21,318 || 21,529 || 23,867 || 150,000 08.020302 Pārtikas nodrošinājuma uzlabošana, ilgtspējīgas lauksaimniecības attīstība, jūras zinātniskā un tehniskā pētniecība un bioekonomika || 44,162 || 171,782 || 138,332 || 117,685 || 120,803 || 121,998 || 135,238 || 850,000 Kopā || 51,955 || 202,096 || 162,743 || 138,453 || 142,121 || 143,527 || 159,105 || 1,000,000 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 1A || Izdevumu kategorija 1A — Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai Budžeta pozīcija 08 02 07 32 Sabiedrības problēmjautājumi – KTI BBI EUR miljonos (līdz trim zīmēm aiz komata) BBI kopuzņēmums || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021.–2024. gads || KOPĀ 1. sadaļa — personāla izdevumi || Saistības || (1) || 0,498 || 0,651 || 0,664 || 0,.678 || 0,691 || 0,705 || 3,745 || 0 || 7,632 Maksājumi || (2) || 0,498 || 0,651 || 0,664 || 0,678 || 0,691 || 0,705 || 0,719 || 3,026 || 7,632 2. sadaļa – infrastruktūras un darbības izdevumi || Saistības || (1a) || 1,457 || 1,445 || 1,579 || 1,775 || 1,930 || 1,822 || 2,36 || 0 || 12,368 Maksājumi || (2a) || 1,457 || 1,445 || 1,579 || 1,775 || 1,930 || 1,822 || 1,.292 || 1,068 || 12,368 3. sadaļa — darbības izdevumi || Saistības || (3a) || 50,000 || 200,000 || 160,500 || 136,000 || 139,500 || 141,.000 || 153,000 || 0 || 980,000 Maksājumi || (3b) || 0 || 130,000 || 94,660 || 95,680 || 106,996 || 119,776 || 216,444 || 216,444 || 980,000 KOPĀ apropriācijas BBI kopuzņēmumam || Saistības || =1+1a +3a || 51,955 || 202,096 || 162,.743 || 138,453 || 142,121 || 143,527 || 159,105 || 0 || 1000,000 Maksājumi || =2+2a +3b || 1,955 || 132,096 || 96,903 || 98,133 || 109,617 || 122,303 || 218,455 || 220,538 || 1000,000 Biorūpniecības kopuzņēmuma pamatā ir izmaksu dalīšana ar nozari. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 1A || ‘“Administratīvie izdevumi” || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021.–2024. gads || KOPĀ ĢD: PTA || ||  Cilvēkresursi || 0,393 || 0,400 || 0,408 || 0,417 || 0,425 || 0,433 || 0,441 || p.m. || 2,917  Pārējie administratīvie izdevumi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 KOPĀ ĢD PTA || Apropriācijas || 0,393 || 0,400 || 0,408 || 0,417 || 0,425 || 0,433 || 0,441 || p.m. || 2,917 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1A IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 0,393 || 0,400 || 0,408 || 0,417 || 0,425 || 0,433 || 0,441 || p.m. || 2,917 || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021.–2024. gadā || KOPĀ KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1-5 IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 52,348 || 202,496 || 163,151 || 138,870 || 142,546 || 143,960 || 159,546 || || 1002,917 Maksājumi || 2,348 || 132,496 || 97,311 || 98,550 || 110,042 || 122,736 || 218,896 || 220,538 || 1002,917 3.2.2. Aprēķinātā ietekme uz BBI kopuzņēmuma apropriācijām ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas X Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot darbības apropriācijas šādā veidā: Norādīt mērķus un rezultātus ò || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020.–2024. gads || KOPĀ || || || || Rezultātu veids[37] || Vidējās izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1[38] Proporcionāli palielināt un apstiprināt pilnībā jaunus ķīmisko vielu veidošanas elementus || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultāts: pieci jauni ķīmisko vielu veidošanas elementi || Veidošanas elementi || 30,000 || || 22,000 || || 75,000 || || 57,500 || || 52,000 || || 50,000 || || 50,000 || || 83,000 || 389,500 Starpsumma – 1. konkrētais mērķis || || 22,000 || || 75,000 || || 57,500 || || 52,000 || || 50,000 || || 50,000 || || 83,000 || 389,500 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 Izstrādāt jaunus biomateriālus || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultāts piecdesmit jauni biomateriāli || Materiāli || 2,500 || || 9,000 || || 35,000 || || 36,500 || || 24,000 || || 27,000 || || 29,500 || || 36,000 || 197,000 Starpsumma – 2. konkrētais mērķis || || 9,000 || || 35,000 || || 36,500 || || 24,000 || || 27,000 || || 29,500 || || 36,000 || 197,000 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 3 Piedāvāt jaunus patēriņa produktus, kas ir tuvi tirgum || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultāts trīsdesmit jauni patēriņa produkti || Produkti || 2,500 || || 10,000 || || 21,500 || || 21,500 || || 15,500 || || 17,500 || || 19,000 || || 31,500 || 136,500 Starpsumma – 3. konkrētais mērķis || || 10,000 || || 21,500 || || 21,500 || || 15,500 || || 17,500 || || 19,000 || || 31,500 || 136,500 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 4 Izveidot pamata biorafinēšanas rūpnīcas || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultāts: piecas pamata biorafinēšanas rūpnīcas || rafinēšanas rūpnīcas || 25,000 || || 19,000 || || 70,000 || || 47,000 || || 51,000 || || 53,000 || || 51,000 || || 65,000 || 356,000 || Starpsumma – 4. konkrētais mērķis || || 19,000 || || 70,000 || || 47,000 || || 51,000 || || 53,000 || || 51,000 || || 65,000 || 356,000 || KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 5 Izveidot jaunas bioresursu vērtību ķēdes || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultāts desmit jaunas biovērtību ķēdes || Biovērtību ķēdes || 4,000 || || 7,500 || || 16,000 || || 15,500 || || 11,000 || || 9,500 || || 9,000 || || 15,000 || 83,500 || Starpsumma – 5. konkrētais mērķis || || 7,500 || || 16,000 || || 15,500 || || 11,000 || || 9,500 || || 9,000 || || 15,000 || 83,500 || || || || || || || || || || || || || || || || KOPĒJĀS IZMAKSAS || 67,500 || 217,500 || 178,000 || 153,500 || 157,000 || 158,500 || 230,500 || 1162,500 || ES iemaksas darbības izmaksu segšanai ir EUR 980 miljoni. 3.2.3. Aprēķinātā ietekme uz cilvēkresursiem 3.2.3.1. Kopsavilkums par BBI kopuzņēmumu ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvas apropriācijas X Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas, kā norādīts turpmāk: Personāla skaits (pilnas slodzes ekvivalents)[39] || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021. gads || 2022. gads || 2023. gads || 2024. gads* Ierēdņi (AD kategorijas) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 Ierēdņi (AST kategorijas) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 Līgumdarbinieki || 12 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 Pagaidu darbinieki || || || || || || || || || || || Valstu norīkotie eksperti || || || || || || || || || || || KOPĀ || 16 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 * Ja KTI netiek atjaunota, darbinieku skaitu attiecīgi samazina pakāpeniskas darbības pārtraukšanas periodā (pēc 2020. gada), ņemot vērā finansiālās saistības. Šajā tabulā redzams maksimālais scenārijs. EUR miljonos (līdz trim zīmēm aiz komata) || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021. gads || 2022. gads || 2023. gads || 2024.gads Ierēdņi (AD kategorijas) || 0.216 || 0.220 || 0.224 || 0.229 || 0.233 || 0.238 || 0.243 || 0.247 || 0.252 || 0.257 || 0.263 Ierēdņi (AST kategorijas) || 0.216 || 0.220 || 0.224 || 0.229 || 0.233 || 0.238 || 0.243 || 0.247 || 0.252 || 0.257 || 0.263 Līgumdarbinieki || 0.564 || 0.863 || 0.880 || 0.898 || 0.916 || 0.934 || 0.953 || 0.972 || 0.991 || 1.011 || 1.031 Pagaidu darbinieki || || || || || || || || || || || Valstu norīkotie eksperti || || || || || || || || || || || KOPĀ || 0.996 || 1.303 || 1.328 || 1.356 || 1.382 || 1.410 || 1.439 || 1.466 || 1.495 || 1.525 || 1.557 3.2.3.2. Paredzamās cilvēkresursu vajadzības atbildīgajam ĢD (DG PTA) - Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu. X Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu, kā norādīts turpmāk: Paredzamais apjoms izsakāms skaitļos || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || || || || || || || XX 01 01 02 (Delegācijas) || || || || || || || 08 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) || || || || || || ||  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnas slodzes ekvivalentu)[40]: XX 01 02 01 (CA, SNE, INT no “kopējā finansējuma” apropriācijām) || || || || || || || XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās) || || || || || || || XX 01 04 yy [41] || - galvenajā mītnē[42] || || || || || || || - delegācijās || || || || || || || XX 01 05 02 (CA, SNE, INT — netiešā pētniecība) || || || || || || || 10 01 05 02 (CA, SNE, INT— tiešā pētniecība) || || || || || || || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) || || || || || || || KOPĀ || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 * Personāla skaitu laikposmam pēc 2020. gada noteiks vēlāk. Cilvēkresursu vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts: Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Atbilstoši BBI kopuzņēmuma Statūtu 4. un 6. punktam Ārštata darbinieki || Nav attiecināms Izmaksu aprēķinu apraksts pilnas slodzes ekvivalentam jāiekļauj pielikuma 3. iedaļā. Paredzamās cilvēkresursu vajadzības BBI kopuzņēmumam[43] ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu . X Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu, kā norādīts turpmāk. a. Paredzamās cilvēkresursu vajadzības, kas jāfinansē no apropriācijām saskaņā ar Daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam Paredzamais apjoms izsakāms skaitļos || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (pagaidu darbinieki) || || || || || || || 08 02 07 32 – Sabiedrības problēmjautājumi – KTI BBI || || || || || || || Ierēdņi (AD kategorijas) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 Ierēdņi (AST kategorijas) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnas slodzes ekvivalentu)[44] 08 02 07 32 – Sabiedrības problēmjautājumi – KTI BBI || || || || || || || TA || || || || || || || CA || 12 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 SNE || || || || || || || INT || || || || || || || KOPĀ || 16 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 * attiecībā uz 2021.-2024. gadu, sk. 3.2.3.1. tabulu. Veicamo uzdevumu apraksts: Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Atbilstoši BBI kopuzņēmuma Statūtu 4. un 6. punktam. Ārštata darbinieki || Atbilstoši BBI kopuzņēmuma Statūtu 4. un 6. punktam. Izmaksu aprēķinu apraksts pilnas slodzes ekvivalentam jāiekļauj pielikuma 3. iedaļā. 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu X Priekšlikums/iniciatīva atbilst pašreizējai daudzgadu finanšu shēmai (DFS 2014.–2020. gadam). ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā. Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas. ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[45]. Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas. 3.2.5. Trešo personu iemaksas ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu . X Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu: Apropriācijas EUR miljonos (līdz trim zīmēm aiz komata) || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020.–2024. gads || Kopā Norāda līdzfinansējuma iestādi – iemaksas skaidrā naudā administratīvo izmaksu segšanai || 1,955 || 2,096 || 2,243 || 2,453 || 2,621 || 2,527 || 6,105 || 20,000 Norāda līdzfinansējuma iestādi – iemaksas skaidrā naudā darbības izmaksu segšanai* || 17,500 || 17,500 || 17,500 || 17,500 || 17,500 || 17,500 || 77,500 || 182,500 KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas || 19,455 || 19,596 || 19,743 || 19,953 || 20,121 || 20,027 || 83,605 || 202,500 Iemaksas skaidrā naudā ietver vismaz EUR 182.5 miljonus no nozares darbības izmaksu segšanai. Kopējais iemaksu apjoms no biedriem, kas nav Savienība, noteikts Padomes Regulas par BBI kopuzņēmumu 4. pantā. 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem X Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus. [1] COM(2012) 79. [2] Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts (2012. gads) Connecting Smart and Sustainable Growth through Smart Specialisation: A practical guide for ERDF managing authorities (Gudras un ilgtspējīgas izaugsmes sasaiste, īstenojot gudru specializāciju. Praktisks ceļvedis ERAF vadības iestādēm). [3] COM(2012) 60. [4] COM(2012) 582. [5] COM(2013) [...] [6] CDR 1112/2012. [7] Šis pētījums (ko publicēs 2013. gada nogalē) pēta patērētāju spēju pieņemt pamatotu lēmumu, ņemot vērā patērētāju izpratni un informācijas pārredzamību. Gaidāms, ka tiks sniegti ieteikumi, lai uzlabotu degvielas marķēšanu sūkņos un saskaņotu to visās ES dalībvalstīs. Pētījumā skatīts arī jautājums par dažādu degvielu un to mazumtirgotāju pieejamību, kā arī par mazumtirdzniecības cenām. [8] COM(2012) 60 un SWD(2012) 11. [9] ESAO (2009. gads) The bioeconomy to 2030: Designing a Policy Agenda (Bioekonomika 2030. gadam. Politikas programmas izstrāde). [10] Festel G. (2011. gads) Prezentācija 4. Ikgadējā Eiropas forumā rūpniecības biotehnoloģijai un bioekonomikai, Amsterdamā, 2011. gada 20. oktobrī. [11] WEF (2010. gads), The future of Industrial Biorefineries (Rūpniecisko biorafinēšanas iekārtu nākotne). [12] ESAO (2009. gads) The bioeconomy to 2030: Designing a Policy Agenda (Bioekonomika 2030. gadam. Politikas programmas izstrāde). [13] COM(2012) 582. [14] Bloomberg New Energy Finance (2010. gads) Next generation ethanol and biochemicals: What’s in it for Europe. (Nākamās paaudzes etanols un bioķīmiskās vielas. Kāds Eiropai no tā labums?). [15] Pašreizējo cenu līmenī. [16] OV... [EP atzinums]. [17] OV... [EESK atzinums]. [18] OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp. [19] OV L 400, 30.12.2006., 86. lpp. [20] OV... [H2020, FP]. [21] OV... [H2020, SP]. [22] COM(2010) 2020 galīgā redakcija. [23] COM(2012) 60. [24] COM(2012) 582 galīgā redakcija. [25] COM(2007) 860 galīgā redakcija. [26] OV... [H2020, RfP]. [27] OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp. [28] OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp. [29] OV 56, 4.3.1968, 1. lpp. [30] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. [31] OV L 292, 15.11.1996., 2.–5. lpp. [32] OV L 136, 31.5.1999., 15. lpp. [33] OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp. [34] ABM — budžeta vadība pa darbības jomām, ABB — budžeta līdzekļu sadale pa darbīb