[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 29.9.2008

COM(2008) 583 galīgā redakcija

2008/0185 (COD)

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas valstu pārvaldes iestāžu sadarbspējas risinājumiem (ISA)

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |

Priekšlikuma pamatojums un mērķi Mūsdienu Eiropā tās iedzīvotāji var brīvi strādāt un pārvietoties Eiropas Savienības robežās, uzņēmumi var brīvi tirgoties un veikt uzņēmējdarbību visā Eiropas Savienībā. To darot, bieži nākas saskarties ar dalībvalstu pārvaldes iestādēm, un šī saziņa arvien vairāk notiek elektroniski. Lai atvieglinātu elektronisko saziņu ar iedzīvotājiem un uzņēmumiem, dalībvalstis ir pakāpeniski pielāgojušas savas pārvaldes iestādes, uzlabojot to darba procesus un veidu, kādā tās sazinās ar iedzīvotājiem un uzņēmumiem, tādējādi lielākoties samazinot administratīvo slogu un izmaksas, vienlaikus paaugstinot publisko dienestu efektivitāti un lietderību. Tomēr ir liels risks, ka šādu pārmaiņu dēļ radīsies elektroniskas barjeras („e-barjeras”) to valsts mēroga dēļ un sadarbspējas trūkuma dēļ Eiropas Savienības līmenī, jo iedzīvotāji un uzņēmumi nespēj elektroniski sazināties ar citu valstu pārvaldes iestādēm tikpat viegli kā vietējie iedzīvotāji un uzņēmumi. Tas varētu apgrūtināt iekšējā tirgus vienmērīgu darbību un ar to saistītās pārvietošanās brīvības, negatīvi ietekmējot tirgu atvērtību un konkurētspēju un pārrobežu mobilitāti, kā arī ietekmējot vispārējas intereses pakalpojumu – gan ekonomisku, gan cita veida – sniegšanu iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Tajā pašā laikā izaicinājumi, ar ko šobrīd saskaras Eiropas Savienība, prasa kopīgu politisku reakciju un līdz ar to liek dalībvalstīm apvienot spēkus, ciktāl ir runa par tādas kopīgas politiskas reakcijas īstenošanu. Plaša tiesību aktu kopuma īstenošana faktiski ir kopīgs dalībvalstu un Eiropas Komisijas pienākums, un tas prasa sadarbību pāri dalībvalstu robežām un starp nozarēm, izmantojot informācijas un sakaru tehnoloģijas (IST), kas tagad ir vairuma tiesību aktu sastāvdaļa un galvenais instruments sadarbībai starp pārvaldes iestādēm. Dalībvalstīm un Komisijai ir jāpastiprina centieni panākt sadarbspēju starp valstu un Kopienas IST risinājumiem, jāveicina kopīgi saskaņoti risinājumi un jāizvairās no iepriekšējās prakses nolūkā nodrošināt efektīvu un rezultatīvu sadarbību starp Eiropas valstu pārvaldes iestādēm, atbalstot elektronisko sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu un Kopienas politikas un darbību īstenošanu. |

Vispārīgais konteksts Programma par viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamības nodrošināšanu valsts pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem un iedzīvotājiem[1] (programma IDABC), tāpat kā tās priekšgājēja programma par datu apmaiņu starp valsts pārvaldes iestādēm[2] (programma IDA), ir bijusi būtiski svarīga stabila progresa sasniegšanā sadarbībā starp Komisiju un dalībvalstu pārvaldes iestādēm. Programmas IDA un IDABC ir bijušas forums domu un pieredzes apmaiņai un ir sniegušas atbalstu Kopienas politikas izpildei ar nozaru projektiem, kas ļauj izveidot plašu operatīvu Eiropas tīklu un pakalpojumu kompleksu tradicionālajās politikas jomās, tādās kā lauksaimniecība, zvejniecība, nodarbinātība, kā arī jaunākās politikas jomās, tādās kā iekšlietas un tieslietas, lipīgās slimības, veselības un patērētāju aizsardzība. Visbeidzot, programmas IDA un IDABC ir nodrošinājušas pārvaldes nozares un dalībvalstis ar infrastruktūras pakalpojumiem, t.i., sistēmu, kopīgiem pakalpojumiem un vispārīgiem rīkiem, tādiem kā saziņas platforma, kas pazīstama kā sTESTA un kuru raksturo augsts drošības un pieejamības līmenis, un vairāki papildu rīki, kuru mērķis ir panākt sadarbspēju starp administratīvo atbalsta iestāžu (back-office) administratīvajām sistēmām un procesiem, kā arī starp administratīvo vadības iestāžu (front-office) un to atbalsta iestāžu dienestiem. Tādējādi programmu IDA un IDABC lietojums ir pierādījis, ka tās ir spējušas pievienot vērtību informācijas apmaiņai starp pārvaldes nozarēm salīdzinājumā ar to, ko būtu bijis iespējams sasniegt ar atsevišķiem un nekoordinētiem projektiem. Gūstot labumu no pašreizējo iniciatīvu rezultātiem, tostarp arī dalībvalstīs, programmu lietojums ir pierādījis, ka koordinēta pieeja var sekmēt ātrāku rezultātu ieguvi ar augstāku kvalitāti un atbilstību uzņēmējdarbības prasībām, pirmām kārtām izmantojot sistēmas, vispārīgus pakalpojumus un kopīgus rīkus, kas izstrādāti kā infrastruktūras pakalpojumi sadarbībā ar dalībvalstīm. Programma IDABC noslēdzas 2009. gada 31. decembrī. Komisija tagad ierosina turpinājuma programmu sadarbspējas risinājumiem Eiropas valstu pārvaldes iestādēm (programmu ISA), kas koncentrējas uz atbalsta biroju risinājumiem, kas atbalsta Eiropas valstu pārvaldes iestāžu sadarbību un Kopienas politikas un darbību īstenošanu. Programma ISA sekmēs problēmu risināšanu un nepārtrauktības nodrošināšanu, reizē kalpojot par forumu domu un pieredzes apmaiņai. |

Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Tādā pašā veidā kā programma IDABC un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas[3] IST politikas atbalsta programma (IST PAP programma) šobrīd papildina viena otru attiecībā uz daudzām darbībām (kur cita starpā IST PAP programma aizsāk izmēģinājuma darbības, un programma IDABC sniedz ieguldījumu izmēģinājuma darbību atbalstā), programma ISA ar tās šaurāku specializāciju dažās jomās papildinās IST PAP programmu, sniedzot ieguldījumu un satvaru industrializācijai un to rezultātu izmantošanai, kas sasniegti ar IST PAP izmēģinājuma projektiem. Šī papildināmība dos iespēju abu programmu sinerģijai. Ar IST PAP programmu galvenokārt atbalsta izmēģinājuma darbības, ar kuru palīdzību demonstrē un validē IST risinājumu nozīmīgumu reālos apstākļos, — gan izmēģinājuma darbības, kas vērstas uz novatorisku risinājumu meklēšanu vai paraugprakses atdarināšanu, gan izmēģinājuma darbības, kas balstās uz dalībvalstu nepārtrauktajām iniciatīvām. IST PAP programma neatbalsta tādu risinājumu īstenošanu, kuros varētu būt vajadzīgs Eiropas Savienības līmenis. Šo līmeni var atbalstīt programma ISA, kas cenšas izveidot kopīgus operatīvus un vairākkārt lietojamus IST risinājumus reaģēšanai uz vispārīgajām vajadzībām, ko pauž pārvaldes nozares un dalībvalstis. Turklāt ISA un IST PAP programmas veicina dažādu mērķu sasniegšanu ar atšķirīgiem termiņiem un izmanto dažādus finansēšanas mehānismus. IST PAP izmanto līdzfinansēšanas mehānismu, balstoties uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus izmēģinājumiem un kopīgu specifikāciju izstrādei, bet programmā ISA izmanto pilnīgi finansētu mehānismu ar konkursa uzaicinājumu palīdzību, balstoties uz pilnīgām un pabeigtām specifikācijām to galīgajai īstenošanai. Līdz ar to ISA programmā pamatā iegūst galaproduktus, kuru tehniskie parametri ir zināmi jau pašā sākumā, turpretim IST PAP programmā iespējamos rezultātus iegūst ar tādu projektu palīdzību, kuru gaitā tiek noteikti parametri. Faktiski programma ISA tiecas atbalstīt risinājumu īstenošanu, toties IST PAP programma tiecas apzināt iespējamos risinājumus. Programma ISA saglabās programmas IDABC koncentrēšanos uz organizatorisko pārvaldību un risinājumu interaktīvu izveidi ar ekspertu grupu atbalstu, lai nodrošinātu ciešu koordināciju, sadarbību un dialogu ar dalībvalstīm un nozarēm darba programmas pasākumos. Attiecīgos gadījumos tiks dibinātas starpprogrammu ekspertu grupas kā platforma viedokļu apmaiņai un abu programmu papildināmības nodrošināšanai. |

Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Atvieglinot Eiropas valstu pārvaldes iestāžu mijiedarbību, gan ar kopīgu un koplietojamu pakalpojumu un rīku sagādi, gan veicinot sadarbspēju, programma ISA veicina iekšējā tirgus nostiprināšanu, pretojoties e-barjeru izveidei, kas var kavēt iekšējā tirgus vienmērīgu darbību. Ar tiem pašiem līdzekļiem programma ISA vispārīgi veicina Kopienas politikas un iniciatīvu vienmērīgu īstenošanu, kurām vairumā gadījumu ir vajadzīgs IST atbalsts un bieži arī informācijas apmaiņa pāri robežām un/vai nozaru starpā. Tādā pašā veidā, kā programma IDABC veicina iniciatīvas i2010 un ar to saistītā darbības plāna i2010 īstenošanu, programma ISA veicinās jebkuras turpmākas iniciatīvas īstenošanu. Līdz ar to programma ISA ir ne tikai saskaņā ar spēkā esošo politiku, bet arī ir ļoti būtiska tās īstenošanai, nodrošinot ievērojamu sinerģiju ar koordināciju starp nozarēm un pāri robežām. |

2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |

Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |

Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Pamatojoties uz Komisijas sagatavoto diskusiju dokumentu otrajai viedokļu apmaiņai par turpinājuma programmu ar dalībvalstīm, kas pārstāvētas IDABC pārvaldības komitejā, Komisija sagatavoja dokumentu, kas tika iesniegts IDABC termiņa vidusposma konferencē Slovēnijā 2008. gada 12. un 13. februārī un apspriests ar IDABC pārvaldības komiteju 2008. gada martā. Pietiekami ņemot vērā turpmāko ieguldījumu, kas tika saņemts šajos pasākumos, Komisija uzsāka provizorisku novērtējumu, kurā ietilpa dokumentu izpēte, izmēģinājuma intervijas, dalībvalstu apsekojums un darba semināri/darba sesijas, vienlaikus uzsākot oficiālu apspriešanos ar ieinteresētajām personām nolūkā nodrošināt, ka programmas mērķos un darbībās pienācīgi tiek ņemtas vērā paustās vajadzības. Tā kā programma ISA koncentrējas uz mijiedarbību starp Eiropas valstu pārvaldes iestādēm, oficiālā apspriešana attiecās tikai uz dalībvalstīm un katrai no tām tika lūgts iesniegt tikai vienu atbildi uz anketu. Apspriešana notika internetā no 2008. gada 30. aprīļa līdz 20. jūnijam. Apspriešanā iesaistījās 26 dalībvalstis. Apspriešanas rezultāti un provizoriskā novērtējuma ziņojums ir pieejami http://ec.europa.eu/idabc/en/document/7706. |

Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā 25 dalībvalstis uzskata, ka ir nozīmīga vai nepārprotama vajadzība izveidot un uzlabot kopīgas sistēmas. Viena dalībvalsts tādu vajadzību nesaskata. 25 dalībvalstis uzskata, ka ir nozīmīga vai nepārprotama vajadzība atbalstīt un veicināt novērtējumu par to, kā IST ietekmē ierosinātie vai pieņemtie Kopienas tiesību akti, kā arī IST sistēmu īstenošanas plānošana. Viena dalībvalsts uzskata, ka vajadzība ir neliela. 22 dalībvalstis uzskata, ka ir nozīmīga vai nepārprotama vajadzība atbalstīt un veicināt to esošo kopīgo pakalpojumu darbību un pilnveidi, kas ir izveidoti saskaņā ar programmām IDA un IDABC, un tamlīdzīgas iniciatīvas, kā arī jaunu kopīgu pakalpojumu izveidi, industrializāciju, darbību un pilnveidi, reaģējot uz jaunām vajadzībām un prasībām. Trīs dalībvalstis uzskata, ka vajadzība ir neliela, viena – ka nav vajadzības. 22 dalībvalstis uzskata, ka ir nozīmīga vai nepārprotama vajadzība atbalstīt un veicināt to pastāvošo vispārīgo rīku pilnveidi, kas ir izveidoti saskaņā ar programmām IDA un IDABC, un tamlīdzīgas iniciatīvas, kā arī jaunu vispārīgo rīku izveidi, nodrošināšanu un pilnveidi, reaģējot uz jaunām vajadzībām un prasībām. Divas dalībvalstis uzskata, ka vajadzība ir neliela, divas – ka vajadzības nav vispār. 25 dalībvalstis uzskata, ka ir nozīmīga vai nepārprotama vajadzība pēc papildu pasākumiem, ar kuriem vajadzības gadījumā atbalstītu citas darbības. Viena dalībvalsts nesaskata tādu vajadzību. 23 dalībvalstis piekrīt vai drīzāk piekrīt, ka iepriekš (un ierosinātā lēmuma 3. pantā un 5. panta 4. punktā) aprakstītās darbības aptver dalībvalstu paustās vajadzības. Trijām dalībvalstīm nav viedokļa. 25 dalībvalstis piekrīt vai drīzāk piekrīt, ka ierosinātā lēmuma 1. panta 2. punktā noteiktais mērķis aptver visas iepriekš (un ierosinātā lēmuma 3. pantā un 5. panta 4. punktā) aprakstītās darbības. Viena dalībvalsts nepiekrīt. 25 dalībvalstis piekrīt vai drīzāk piekrīt, ka ir vajadzība pēc IDABC turpinājuma programmas ar mērķi, kas noteikts 1. panta 2. punktā un aptver 3. pantā un 5. panta 4. punktā norādītās darbības. Viena dalībvalsts nepiekrīt. Līdz ar to dalībvalstu paustās vajadzības ir sekmīgi iemiesotas darbībās, ko aptver vajadzīgās turpinājuma programmas vispārējais mērķis. |

Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |

Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |

Ietekmes novērtējums Ja Kopiena neuzsāktu programmu ISA, pastāvošie risinājumi, ko piedāvā, lai atbalstītu efektīvu un rezultatīvu mijiedarbību starp Eiropas valstu pārvaldes iestādēm, vairs netiktu uzturēti, tostarp tādi risinājumi kā Eiropas sadarbspējas sistēma un sTESTA, bez kuriem būtu apdraudēta, piemēram, Šengenas nolīguma, vīzu informācijas sistēmas un citu darbību vienmērīga funkcionēšana tiesiskuma, brīvības un drošības jomā. Turklāt nenovēršami varētu palielināties nesaderīgu risinājumu izplatīšanās, kā rezultātā rastos e-barjeras, kas varētu traucēt iekšējā tirgus vienmērīgai darbībai un ar to saistītajām pārvietošanās brīvībām. Tāpat jaunu risinājumu izveide un darbība, vai tās būtu kopīgas sistēmas, vispārīgi rīki vai kopīgi pakalpojumi, vairs neveicinātu efektīvas un rezultatīvas datu apmaiņas nodrošināšanu starp Eiropas valstu pārvaldes iestādēm. Bez jaunas programmas tiktu uzsākts daudz mazāk Kopienas iniciatīvu, kas atbalstītu sadarbspēju Eiropas līmenī. Balstoties uz šiem apsvērumiem, kā arī uz apzinātajām problēmām un vajadzībām, iespēja, ka netiek veikta nekāda darbība, tika izslēgta, un tika izraudzīta iespēja ierosināt programmu ISA. Uzsākot programmu ISA, Kopiena veiks būtisku ieguldījumu, lai nodrošinātu vienmērīgu mijiedarbību starp Eiropas valstu pārvaldes iestādēm, dodot tiešu labumu dalībvalstīm un Kopienai, kā arī netiešu labumu uzņēmumiem un iedzīvotājiem kā galīgajiem labuma guvējiem. Aģentūras izveides iespēja tika atmesta, jo programmas apjoms nesasniegtu kritisko masu, kas attaisnotu pieskaitāmās izmaksas, un darbību nepārtrauktību nevarētu nodrošināt laika dēļ, kas vajadzīgs, lai vienotos par aģentūru un to izveidotu. Iespēja programmu iestrādāt KIP IST PAP tika atmesta, jo atšķīrās darbību mērķi, joma un vieta izstrādes/ražošanas ķēdē, laika grafiki un finansēšanas mehānismi. Programma palielinās Kopienas iesaistes finansiālo vērtību, izveidojot kopīgus un vairākkārt izmantojamus risinājumus, kas ļaus dalībvalstīm un nozarēm izvairīties no centienu dublēšanās. Turklāt vairākkārt izmantojami risinājumi dos apjomradītus ietaupījumus. Programma pievienos ekonomisko vērtību, atbalstot iekšējā tirgus pienācīgu darbību, kurai varētu traucēt e-barjeru rašanās, ko izraisa nesavietojami risinājumi, kurus atsevišķas dalībvalstis un nozares izvēlētos, ja nebūtu kopīgu un koplietojamu risinājumu, un sadarbspējas neesamība. Sociālā vērtība tiks pievienota, ciktāl programmas darbības netieši atbalstīs iedzīvotājus un uzņēmumus kā pārrobežu elektronisko publisko pakalpojumu lietotājus, izmantojot šādus kopīgus un koplietojamus risinājumus. |

3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |

Ierosināto pasākumu kopsavilkums Programmai ISA ir jāatvieglina efektīva un rezultatīva pārrobežu un starpnozaru elektroniska mijiedarbība starp Eiropas valstu pārvaldes iestādēm, dodot iespēju sniegt elektroniskus publiskos pakalpojumus, kas atbalsta Kopienas politikas un darbību īstenošanu, nodrošinot kopīgu sistēmu, kopīgu pakalpojumu un vispārīgu rīku pieejamību un palielinot informētību par Kopienas tiesību aktu IST aspektiem. |

Juridiskais pamats EKL 156. pants, tāpat kā programmām IDA un IDABC. |

Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro, ciktāl priekšlikums neietilpst Kopienas ekskluzīvā kompetencē. |

Ierosinātās darbības mērķus dalībvalstis nevar sasniegt pietiekami, jo dalībvalstis, rīkojoties neatkarīgi, nevarētu sasniegt to sadarbspēju, kas nepieciešama pārrobežu un starpnozaru elektroniskajiem publiskajiem pakalpojumiem, un izveidot kopīgus un koplietojamus risinājumus Eiropas valstu pārvaldes iestāžu mijiedarbības atbalstam. |

Kopienas rīcība labāk sasniegs ierosinājuma mērķus, jo ar programmas palīdzību izveidos kopīgus pakalpojumus, vispārīgus rīkus un kopīgas sistēmas un nodrošinās to darbību, atbalstot sadarbspēju nolūkā atvieglināt valstu pārvaldes iestāžu vienmērīgu mijiedarbību pāri robežām un starp nozarēm, dodot iespēju sniegt elektroniskos publiskos pakalpojumus, kas atbalsta Kopienas politikas un darbību īstenošanu. Tādējādi programmai pēc tās būtības ir acīmredzama Eiropas Savienības dimensija. |

Tādējādi priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam. |

Proporcionalitātes princips |

Programma atbalstīs kopīgu un koplietojamu risinājumu nodrošināšanu, t. i., kopīgas sistēmas, vispārīgus rīkus un kopīgus pakalpojumus, kas Eiropas valstu pārvaldes iestādēm attiecīgos gadījumos jāpiemēro informācijas apmaiņai pāri robežām un starp nozarēm. Ja nav paredzēts citādi, tādu risinājumu piemērošana ir būtībā atkarīga no dalībvalsts lēmuma. |

Kopīgu sistēmu un vispārīgu rīku izveide un pilnveide tiks finansēta, izmantojot programmu, bet šādu sistēmu un rīku lietošana ir jāfinansē lietotājiem jebkurā pārvaldes līmenī. Izveidi, industrializāciju, t. i., risinājumu tuvināšanu darbības gatavībai, un kopīgu pakalpojumu uzlabošanu finansēs, izmantojot programmu, bet šādu pakalpojumu darbība tiks finansēta, izmantojot programmu, tikai tādā mērā, cik to lietošana var kalpot Kopienas interesēm. Citos gadījumos pakalpojumu lietošanu, tostarp to darbību uz decentralizēta pamata, finansēs lietotāji. Programmas izveidotie risinājumi būtiski samazinās finansiālo un administratīvo slogu, kas gulstas uz Eiropas valstu pārvaldes iestādēm, kuras mijiedarbojas cita ar citu. |

Tādējādi priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam. |

Juridisko instrumentu izvēle |

Tāpat kā IDABC programmas gadījumā ierosinātais tiesību akts ir Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums, jo regulas vai direktīvas izvēle nav piemērota Kopienas programmas īstenošanai. |

4. IETEKME UZ BUDžETU |

Finanšu asignējums programmas ISA īstenošanai laika posmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim ir noteikts 164,1 miljona euro apmērā, no kā 103,5 miljoni euro ir laika posmam līdz 2013. gada 31. decembrim, kā paredzēts finanšu plānā 2007.-2013. gadam. Plašāka informācija sniegta priekšlikumam pievienotajā tiesību akta finanšu pārskatā. |

5. PAPILDU INFORMāCIJA |

Eiropas Ekonomikas zona Ierosinātais tiesību akts attiecas uz jautājumiem, kas skar EEZ, tāpēc tas ir jāpaplašina, iekļaujot Eiropas Ekonomikas zonu. |

Kandidātvalstis Ierosinātais tiesību akts paredz kandidātvalstu dalības iespēju. |

2008/0185 (COD)

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas valstu pārvaldes iestāžu sadarbspējas risinājumiem (ISA)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 156. panta pirmo daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[4],

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[5],

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[6],

rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru,

tā kā:

(1) Saskaņā ar Līguma 154. pantu, lai palīdzētu sasniegt tā 14. un 158. pantā minētos mērķus un ļautu Eiropas Savienības iedzīvotājiem, uzņēmējiem un reģionālām un vietējām kopienām pilnībā gūt labumu no priekšrocībām, ko sniedz telpa bez iekšējām robežām, Kopiena dod ieguldījumu Eiropas mēroga tīklu izveidē un attīstībā, uzņemoties pasākumus, kas veicina savienojamību, sadarbspēju un pieejamību.

(2) Padome 2005. gada 1. decembra secinājumos par Komisijas paziņojumu „i2010 – Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai” ir uzsvērusi, ka mērķtiecīgāka, efektīvāka un labāk integrēta informācijas un sakaru tehnoloģiju (turpmāk „IST”) politika gan Eiropas, gan valstu līmenī ir būtiski svarīga saimnieciskās izaugsmes un ražīguma mērķu sasniegšanai. Komisija tika aicināta mudināt efektīvi izmantot IST publiskos pakalpojumos, apmainoties ar pieredzi, un izstrādāt kopīgas pieejas galvenajos jautājumos, tādos kā sadarbspēja un atvērto standartu efektīva izmantošana.

(3) Mančestras Ministru deklarācijā 2005. gada 24. novembrī ministri, kas atbild par IST politiku, cita starpā vienojās sadarboties savstarpēji un ar Komisiju, lai efektīvāk dalītos esošajos rīkos, kopīgās specifikācijās, standartos un risinājumos un mudinātu sadarboties, izstrādājot vajadzīgos risinājumus.

(4) Lisabonas Ministru deklarācijā 2007. gada 19. septembrī ministri cita starpā aicināja Komisiju atvieglināt sadarbību starp dalībvalstīm un Komisiju, lai definētu, izstrādātu, īstenotu un uzraudzītu pārrobežu un starpnozaru sadarbspēju, un noteica, ka turpmākajos Kopienas tiesību aktos jo īpaši jāparedz un jāizvērtē tās ietekme uz IST infrastruktūru un pakalpojumu pārveidi.

(5) Strauji attīstoties IST, pastāv risks, ka dalībvalstis var izraudzīties atšķirīgus vai nesaderīgus risinājumus un ka var parādīties jaunas e-barjeras, kas traucētu iekšējā tirgus pienācīgai darbībai un ar to saistītajām pārvietošanās brīvībām. Tas varētu negatīvi ietekmēt tirgu atvērtību un konkurētspēju, kā arī ietekmēt dažu vispārējas intereses pakalpojumu – gan ekonomisku, gan cita veida – sniegšanu iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Dalībvalstīm un Komisijai ir jāpastiprina centieni izvairīties no tirgus sadrumstalotības, jāpanāk sadarbspēja un jāveicina kopīgi saskaņoti IST risinājumi, nodrošinot piemērotu pārvaldību.

(6) Kopīgu, vairākkārt lietojamu un sadarbspējīgu risinājumu, kā arī sadarbspējīgu administratīvo atbalsta biroju procesu pieejamība ir nepieciešama efektīvai un sekmīgai publisko pakalpojumu sniegšanai uzņēmumiem un iedzīvotājiem pāri robežām un starp nozarēm.

(7) Ir vajadzīgi nemitīgi centieni, lai nodrošinātu pārrobežu, starpnozaru sadarbspēju, pieredzes apmaiņu, izveidotu un uzturētu kopīgas un koplietojamas pieejas, specifikācijas, standartus un risinājumus, kā arī novērtētu, kā Kopienas tiesību akti ietekmē IST, ar nolūku atbalstīt efektīvu un sekmīgu pārrobežu mijiedarbību, cita starpā Kopienas tiesību aktu īstenošanā, vienlaikus samazinot administratīvo slogu un izmaksas.

(8) Lai atrisinātu šīs problēmas, tādi centieni ir jāveic ciešā sadarbībā, koordinācijā un dialogā starp Komisiju un dalībvalstīm, ciešā mijiedarbībā ar nozarēm, kas atbild par Kopienas politikas īstenošanu, un attiecīgos gadījumos ar citām ieinteresētajām personām, pietiekami ņemot vērā Kopienas prioritātes un valodu daudzveidību.

(9) Saskaņā ar 2004. gada 21. aprīļa Lēmumu 2004/387/EK par viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamības nodrošināšanu valsts pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem un iedzīvotājiem (IDABC) [7], kas liek Komisijai definēt mehānismus, kuri nodrošinātu infrastruktūras pakalpojumu finansiālo un darbības ilgtspējību, infrastruktūras pakalpojumi ir jāuztur un jāsniedz pastāvīgi. Par tādiem infrastruktūras pakalpojumiem dalībvalstis ir vienojušās, īstenojot 1999. gada 12. jūlija Lēmumu Nr. 1719/1999/EK, ar ko definē pamatnostādņu kopumu, kā arī vispārējas intereses projektus attiecībā uz Eiropas komunikāciju tīkliem elektroniskai datu apmaiņai starp pārvaldes iestādēm (IDA) [8], un 1999. gada 12. jūlija Lēmumu Nr. 1720/1999/EK, ar ko pieņem vairākas darbības un pasākumus, lai nodrošinātu to, ka Eiropas komunikāciju tīkli elektroniskai datu apmaiņai starp pārvaldes iestādēm (IDA) būtu savietojami un pieejami[9], kā arī īstenojot IDABC un citas attiecīgas programmas.

(10) Programma IDABC beidzas 2009. gada 31. decembrī, un tā ir jānomaina ar Kopienas programmu sadarbspējas risinājumiem Eiropas valstu pārvaldes iestādēm (programma ISA ), kas risinās problēmas.

(11) Programma ISA jābalsta uz programmu IDA un IDABC pieredzi, kuras ir pierādījušas, ka koordinēta pieeja var sekmēt ātrāku rezultātu ieguvi ar augstāku kvalitāti un atbilstību uzņēmējdarbības prasībām, ar kopīgiem un koplietojamiem risinājumiem, kas izstrādāti un kuru darbība tiek nodrošināta sadarbībā ar dalībvalstīm. Šīs darbības jau ir devušas lielu ieguldījumu sadarbspējas nodrošināšanā, atbalstot elektronisko informācijas apmaiņu starp Eiropas valstu pārvaldes iestādēm, un turpina to dot.

(12) Lai izvairītos no fragmentācijas un nodrošinātu vienotu pieeju, nosakot programmas ISA prioritātes, ir pietiekami jāievēro Eiropas sadarbspējas stratēģija un Eiropas sadarbspējas sistēma.

(13) Risinājumiem, ko izveido vai izmanto programmā ISA , ir jābūt pieprasījuma noteiktiem un, cik vien iespējams, jāveido daļa no konsekventas pakalpojumu ekosistēmas, kas atvieglina mijiedarbību starp Eiropas valstu pārvaldes iestādēm un nodrošina, atvieglina un dod iespējas īstenot pārrobežu, starpnozaru sadarbspēju.

(14) Programmai ISA ir jānodrošina kopīgu sistēmu, kopīgu pakalpojumu un vispārīgu rīku pieejamība, atbalstot pārrobežu un starpnozaru mijiedarbību starp Eiropas valstu pārvaldes iestādēm, kā arī jāatbalsta nozares, izvērtējot Kopienas tiesību aktu ietekmi uz IST un plānojot attiecīgu risinājumu īstenošanu.

(15) Kopīgajām sistēmām cita starpā ir jāaptver kopīgas specifikācijas, pamatnostādnes un metodika, kā arī kopīga stratēģija.

(16) Nodrošinot to pastāvošo kopīgo pakalpojumu darbību un pilnveidi, kas ir izveidoti saskaņā ar programmām IDA un IDABC un tamlīdzīgām iniciatīvām, programmai ISA ir jāatbalsta jaunu kopīgu pakalpojumu izveide, industrializācija, darbība un pilnveide, reaģējot uz jaunām vajadzībām un prasībām.

(17) Nodrošinot to pastāvošo vairākkārt lietojamo vispārīgo rīku uzlabošanu, kas ir izveidoti saskaņā ar programmām IDA un IDABC un tamlīdzīgām iniciatīvām, programmai ISA ir jāatbalsta jaunu vairākkārt lietojamu vispārīgu rīku izveide, piegāde un pilnveide, reaģējot uz jaunām vajadzībām vai prasībām, cita starpā tām, ko nosaka, novērtējot Kopienas tiesību aktu ietekmi uz IST.

(18) Kopīgu risinājumu izveidē, pilnveidē vai izmantošanā programma ISA pēc iespējas ir jābalsta uz vai jāapvieno ar pieredzes un risinājumu apmaiņu, kā arī paraugprakses apmaiņu un veicināšanu.

(19) Risinājumi, kas tiek izveidoti vai izmantoti atbilstīgi programmai ISA, ir jābalsta uz tehniskās neitralitātes un pielāgojamības principa nolūkā nodrošināt arī to, ka iedzīvotāji, uzņēmumi un pārvaldes iestādes var brīvi izvēlēties izmantojamo tehnoloģiju.

(20) Visās darbībās, ko aptver programma ISA , ir jāņem vērā personas datu drošības, privātuma un aizsardzības principi.

(21) Sekmējot visu dalībvalstu iesaistīšanos programmas ISA darbībās, var sākt arī darbības, kas aptver vairākas dalībvalstis. Dalībvalstis, kuras nav iesaistījušās šādās darbībās, mudināmas iesaistīties vēlākos posmos.

(22) Programmai ISA ir jāsekmē jebkādu i2010 turpinājuma iniciatīvu īstenošana, ņemot vērā citas Kopienas programmas IST jomā, it sevišķi Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas IST politikas atbalsta programmu, kas paredzēta 2006. gada 24. oktobra Lēmumā Nr. 1639/2006/EK, ar ko izveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads)[10], nolūkā izvairīties no centienu dublēšanās.

(23) Ir jāmeklē sinerģijas ar privāto sektoru un citām vienībām nolūkā, kad vien tas ir lietderīgi, dot prioritāti risinājumiem, kas ir pieejami un tiek uzturēti tirgū.

(24) Programma ISA ir īstenojama saskaņā ar noteikumiem par publisko iepirkumu.

(25) Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi ir vadības pasākumi Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmuma 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[11], 2. panta nozīmē, tāpēc tie ir jāpieņem, izmantojot minētā lēmuma 4. pantā paredzēto vadības procedūru.

(26) Programma ISA ir regulāri jāuzrauga un jānovērtē, lai būtu iespējams izdarīt korekcijas.

(27) Ir jāveicina starptautiskā sadarbība, un šajā sakarā programmā ISA var iesaistīties arī Eiropas Ekonomikas zonas valstis un kandidātvalstis. Jāveicina arī sadarbība ar trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām vai struktūrām, it īpaši Eiropas un Vidusjūras partnerības robežās, un ar kaimiņu valstīm, it sevišķi Rietumbalkānu valstīm.

(28) Lai nodrošinātu Kopienas finanšu resursu pareizu pārvaldību un izvairītos no nevajadzīgas iekārtu uzstādīšanas, pētījumu atkārtošanās un pieeju dažādības, ir jābūt iespējai risinājumus, kurus izveido vai izmanto ar programmu ISA , lietot iniciatīvām, kas nav Kopienas iniciatīvas, ciktāl tas nerada izmaksas Kopienas budžetam un netiek apdraudēts risinājuma galvenais Kopienas mērķis.

(29) Visam programmas darbības laikam jāizveido finanšu asignācija, kas Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu apsaimniekošanu 37. punkta nozīmē ir galvenais atsauces punkts. Šai asignācijai ir jāaptver arī izdevumi, kas saistīti ar sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un novērtēšanas pasākumiem, kas tieši vajadzīgi programmas pārvaldībai un tās mērķu sasniegšanai, un it sevišķi pētījumiem, ekspertu sanāksmēm, informēšanas un publicēšanas pasākumiem, izdevumiem, kas saistīti ar IT sistēmām un tīkliem informācijas apmaiņai un apstrādei, līdz ar visiem citiem tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumiem, kas Komisijai var rasties programmas pārvaldības vajadzībām.

(30) Veicamās darbības mērķus, kam jāatvieglina efektīva un rezultatīva pārrobežu un starpnozaru mijiedarbība starp Eiropas valstu pārvaldes iestādēm, dodot iespēju sniegt elektroniskos publiskos pakalpojumus, kas atbalsta Kopienas politikas un darbību īstenošanu, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstis, un tādējādi to apjoma un ietekmes dēļ tie labāk sasniedzami Kopienas līmenī, tāpēc Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šis lēmums nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants Priekšmets un mērķis

1. Ar šo lēmumu laika posmam no 2010. līdz 2015. gadam izveido sadarbspējas risinājumu programmu Eiropas valstu pārvaldes iestādēm, tostarp Kopienas iestādēm un struktūrām, lai nodrošinātu kopīgus un koplietojamus risinājumus, kuri atvieglina sadarbspēju (turpmāk „programma ISA ”).

2. Programmas ISA mērķis ir atbalstīt sadarbību starp Eiropas valstu pārvaldes iestādēm, atvieglinot efektīvu un rezultatīvu pārrobežu un starpnozaru elektronisku mijiedarbību starp šādām pārvaldes iestādēm, kas ļauj sniegt elektroniskus publiskos pakalpojumus, ar kuriem atbalsta Kopienas politikas un darbību īstenošanu.

2. pants Definīcijas

Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

a) „sadarbspēja” nozīmē dažādu un atšķirīgu organizāciju spēju nodrošināt mijiedarbību savstarpēji izdevīgu un saskaņotu kopīgu mērķu sasniegšanā, tostarp dalīšanos informācijā un zināšanās starp organizācijām, izmantojot uzņēmējdarbības procesus, ko tās atbalsta, apmainoties ar datiem starp to attiecīgām IST sistēmām;

b) „risinājumi” nozīmē kopīgas sistēmas, kopīgus pakalpojumus un vispārīgus rīkus;

c) „kopīgas sistēmas” nozīmē stratēģiju, specifikācijas, metodiku, pamatnostādnes un līdzīgas pieejas un dokumentus;

d) „kopīgi pakalpojumi” nozīmē vispārīga veida operatīvus lietojumus un infrastruktūras, kas atbilst kopīgām lietotāju prasībām dažādās politikas jomās;

e) „vispārīgi rīki” nozīmē etalona platformas, koplietošanas un sadarbības platformas, kopīgas komponentes un līdzīgus strukturālus blokus, kas atbilst kopīgām lietotāju prasībām dažādās politikas jomās;

f) „pasākumi” nozīmē pētījumus, projektus un papildu pasākumus;

g) „papildu pasākumi” nozīmē stratēģiskus un izpratnes veicinātājus pasākumus, pasākumus, ar ko atbalsta programmas ISA pārvaldību, un pasākumus saistībā ar pieredzes apmaiņu, kā arī paraugprakses apmaiņu un veicināšanu.

3. pants Darbības

Ar programmas ISA palīdzību atbalsta un veicina:

a) kopīgu sistēmu izveidi un pilnveidi, atbalstot sadarbspēju pāri robežām un nozaru starpā;

b) novērtēšanu par to, kā IST ietekmē ierosinātie vai pieņemtie Kopienas tiesību akti, kā arī IST sistēmu īstenošanas plānošanu, atbalstot šādu tiesību aktu īstenošanu;

c) esošo kopīgo pakalpojumu darbību un pilnveidi, kā arī jaunu kopīgu pakalpojumu izveidi, industrializāciju, darbību un pilnveidi;

d) pastāvošo vairākkārt lietojamo vispārīgo rīku uzlabošanu, kā arī jaunu vairākkārt lietojamu vispārīgu rīku izveidi, piegādi un pilnveidi.

4. pants Vispārīgi principi

Pasākumi, ko aizsāk vai turpina saskaņā ar programmu ISA attiecīgā gadījumā jābalsta uz šādiem principiem:

a) tehniskās neitralitātes un pielāgojamības princips;

b) privātuma un personas datu aizsardzības princips;

c) drošības princips.

5. pants Pasākumi

1. Kopiena sadarbībā ar dalībvalstīm veic pasākumus, kas konkretizēti pastāvīgajā darba programmā, kura minēta 9. pantā, saskaņā ar īstenošanas noteikumiem, kas izklāstīti 8. pantā. Tādas darbības īsteno Komisija.

2. Pētījumam ir viens posms, un to noslēdz nobeiguma ziņojums.

3. Projektam attiecīgā gadījumā ir trīs posmi:

a) uzsākšanas posms, kas beidzas ar projekta grafika izveidi,

b) izpildes posms, kas beidzas ar izpildes ziņojumu, un

c) ekspluatācijas posms, kas sākas, kad risinājumu dara pieejamu lietošanai.

Attiecīgos projekta posmus nosaka tad, kad pasākums tiek iekļauts pastāvīgajā darba programmā.

4. Programmas ISA īstenošanu atbalsta papildu pasākumi.

6. pants Projekta grafiks un izpildes ziņojums

1. Projekta grafikā ietilpst šādu aspektu apraksti:

a) apjoms, mērķi un problēma vai iespēja, tostarp risinājuma paredzamie labuma guvēji un ieguvumi, kā arī šādu ieguvumu mērīšanas kvantitatīvie un kvalitatīvie rādītāji;

b) pieeja, tostarp organizatoriskie aspekti, tādi kā posmi, devums un starpmērķi, un attiecīgā gadījumā pasākumi, kas atvieglina daudzvalodu saziņu;

c) ieinteresētās personas un lietotāji, kā arī saistītās pārvaldības struktūras;

d) risinājuma detaļas, tostarp tā saskanība ar un atkarība no citiem risinājumiem, paredzamo izmaksu sadalījums, laika grafiks un prasības, kā arī kopējo īpašuma tiesību izmaksu tāme, ieskaitot ikgadējās darbības izmaksas, ja tādas ir;

e) iezīmes;

f) ierobežojumi, tostarp drošības un datu aizsardzības prasības.

2. Izpildes ziņojumā ietilpst šādu aspektu apraksti:

a) apjoms, mērķi un problēma vai iespēja, samērojot ar projekta grafiku;

b) projekta efektivitāte, tostarp sasniegumu, radušos izmaksu, faktiskā laika grafika un prasību samērojums ar projekta grafiku, analīze par paredzamo ienākumu no ieguldījumiem, kā arī kopējās īpašuma tiesību izmaksas, ieskaitot ikgadējās darbības izmaksas;

c) organizatoriskie aspekti, tostarp piemērotās pārvaldības struktūras piemērotība un attiecīgā gadījumā ieteikumi pārvaldības struktūrai pēc izpildes;

d) attiecīgā gadījumā — ieteiktais plāns risinājuma izvēršanai ekspluatācijas posmā, kā arī pakalpojuma līmeņa rādītāji;

e) pieejamie materiāli galīgajiem lietotājiem un tehniskajam atbalstam.

7. pants Risinājumi

1. Kopīgās sistēmas izveido un uztur ar pētījumu palīdzību.

Pētījumi kalpo arī par atbalsta līdzekļiem, lai novērtētu ierosināto vai pieņemto Kopienas tiesību aktu ietekmi uz IST, kā arī par līdzekli risinājumu īstenošanas plānošanai, atbalstot šādu tiesību aktu īstenošanu.

2. Vispārīgos rīkus izveido un uztur ar projektu palīdzību. Projekti ir arī kopīgo pakalpojumu izveides, industrializācijas, darbības un uzturēšanas līdzeklis.

8. pants Īstenošanas noteikumi

1. Programmas ISA īstenošanā pietiekami jāņem vērā Eiropas sadarbspējas stratēģija un Eiropas sadarbspējas sistēma.

2. Jāveicina iespējami vairāku dalībvalstu iesaiste pētījumā vai projektā.

3. Risinājumu izveide vai pilnveide pēc iespējas ir jābalsta uz vai jāapvieno ar pieredzes apmaiņu, kā arī paraugprakses apmaiņu un veicināšanu.

4. Lai izvairītos no dublēšanās un paātrinātu risinājumu izveidi, attiecīgā gadījumā jāņem vērā rezultāti, kas sasniegti citās saistītās Kopienas un dalībvalstu iniciatīvās.

Lai panāktu pēc iespējas lielāku sinerģiju un nodrošinātu savstarpēji papildinošus un apvienotus centienus, pasākumi attiecīgā gadījumā ir koordinējami ar citām saistītām Kopienas iniciatīvām.

5. Pasākumu ierosināšanu, to posmu noteikšanu un projektu grafiku un izpildes ziņojumu izveidi veic un uzrauga Komisija saskaņā ar 9. pantu izveidotās pastāvīgās darba programmas īstenošanas gaitā.

9. pants Pastāvīgā darba programma

1. Pasākumu īstenošanai Komisija izveido pastāvīgu darba programmu visam šā lēmuma termiņam.

2. Komisija apstiprina pastāvīgo darba programmu un vismaz vienu reizi gadā – tās grozījumus.

3. Neskarot 10. panta 4. punktu, procedūru, kas minēta 12. panta 2. punktā, piemēro attiecībā uz Komisijas veikto pastāvīgās darba programmas un jebkādu tās grozījumu apstiprinājumu.

4. Par katru pasākumu pastāvīgajā darba programmā attiecīgā gadījumā ir jāiekļauj:

a) apraksts par apjomu, mērķiem un problēmu vai iespēju, paredzamajiem labuma guvējiem un ieguvumiem, kā arī organizatorisko un tehnisko pieeju;

b) paredzamo izmaksu sadalījums un attiecīgā gadījumā sasniedzamie starpmērķi.

5. Projektu var iekļaut pastāvīgajā darba programmā jebkurā no tā posmiem.

10. pants Budžeta noteikumi

1. Līdzekļus dara pieejamus, balstoties uz šādu konkrētu starpmērķu sasniegšanu:

a) pētījuma, papildu pasākuma vai projekta uzsākšanas posma sākšanai starpmērķis ir projekta iekļaušana pastāvīgajā darba programmā;

b) projekta izpildes posma sākšanai starpmērķis ir projekta grafiks;

c) projekta sekojošā ekspluatācijas posma sākšanai starpmērķis ir izpildes ziņojums.

2. Starpmērķus, kas jāsasniedz izpildes posmā, kā arī ekspluatācijas posmā, ja tāds ir, nosaka pastāvīgajā darba programmā.

3. Ja projekts ir iekļauts pastāvīgajā darba programmā tā izpildes vai ekspluatācijas posmā, līdzekļus dara pieejamus, iekļaujot pastāvīgajā darba programmā.

4. Grozījumus pastāvīgajā darba programmā attiecībā uz budžeta piešķīrumiem, kas pārsniedz EUR 400 000 vienam pasākumam, pieņem saskaņā ar 12. panta 2. punktā minēto procedūru.

5. Programmu ISA īsteno, pamatojoties uz publiskā iepirkuma noteikumiem.

11. pants Kopienas finansiālais ieguldījums

1. Kopīgu sistēmu un vispārīgu rīku izveidi un pilnveidi finansē pilnībā no programmas ISA. Tādu sistēmu un rīku lietošanu finansē lietotāji.

2. Kopīgu pakalpojumu izveidi, industrializāciju un pilnveidi finansē pilnībā no programmas ISA . Tādu pakalpojumu darbību finansē pilnībā no programmas ISA tādā mērā, cik to lietošana var kalpot Kopienas interesēm. Citos gadījumos pakalpojumu lietošanu, tostarp to darbību uz decentralizēta pamata, finansē lietotāji.

3. Papildu pasākumus finansē pilnībā no programmas ISA.

12. pants Komiteja

1. Komisijai palīdz komiteja, kas saucas Pārrobežu sadarbspējas komiteja (turpmāk „PS komiteja”), kas sastāv no dalībvalstu pārstāvjiem un kuras priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro vadības procedūru, kas noteikta 4. pantā Padomes Lēmumā 1999/468/EK, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 17. jūlija lēmumu 2006/512/EK, saskaņā ar tā 7. panta 3. punktu un 8. pantu.

3. Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais laika posms ir trīs mēneši.

4. PS komiteja pieņem savu reglamentu.

13. pants Uzraudzība un novērtēšana

1. Komisija regulāri uzrauga programmas ISA īstenošanu. Tā pēta sinerģijas ar savstarpēji papildinošām Kopienas programmām.

Komisija katru gadu ziņo PS komitejai par programmas ISA īstenošanu.

2. Risinājumus pārskata reizi divos gados.

3. Programmai ISA veic starpposma un nobeiguma novērtēšanu, kā rezultātus dara zināmus Eiropas Parlamentam un Padomei attiecīgi līdz 2012. gada 31. decembrim un 2015. gada 31. decembrim.

Novērtēšanā skata tādus jautājumus kā atbilstība, efektivitāte, rezultativitāte, lietderība, ilgtspējība, ISA pasākumu saskanība un novērtē sniegumu salīdzinājumā ar programmas ISA un pastāvīgās darba programmas mērķiem. Nobeiguma novērtēšanā bez tam izskata to, kādā mērā programma ISA ir sasniegusi savu mērķi.

Novērtēšanā izskata arī ieguvumus, ko pasākumi devuši Kopienai kopīgās politikas attīstībai, apzina jomas iespējamiem uzlabojumiem un verificē sinerģijas ar citām Kopienas iniciatīvām pārrobežu, starpnozaru sadarbspējas jomā.

14. pants. Starptautiskā sadarbība

1. Eiropas Ekonomikas zonas valstis un kandidātvalstis var iesaistīties ISA programmā, pamatojoties uz to attiecīgajiem nolīgumiem ar Kopienu.

2. Jāveicina sadarbība ar trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām vai struktūrām, it īpaši Eiropas un Vidusjūras partnerības robežās, un ar kaimiņu valstīm, it sevišķi Rietumbalkānu valstīm. Programma ISA nesedz saistītās izmaksas.

15. pants Ārpuskopienas iniciatīvas

Neskarot citas Kopienas politikas jomas, risinājumus, kas izveidoti vai darbojas saskaņā ar programmu ISA , var izmantot ārpuskopienas iniciatīvās, ciktāl nerodas papildu izmaksas Kopienas budžetam un netiek apdraudēts risinājuma galvenais Kopienas mērķis.

16. pants Finanšu noteikumi

1. Finansējums Kopienas darbību īstenošanai saskaņā ar šo lēmumu laika posmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim tiek noteikts 164,1 miljona euro apmērā, no kuriem 103,5 miljoni euro paredzēti laika posmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.

Laika posmam pēc 2013. gada 31. decembra attiecīgo summu uzskata par apstiprinātu, ja minētajā posmā tā atbilst finanšu shēmai, kas ir spēkā laika posmam, kurš sākas 2014. gadā.

2. Gada apropriācijas finanšu shēmas robežās apstiprina budžeta lēmējinstitūcija.

17. pants Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .

To piemēro no 2010. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim.

Strasbūrā, …

Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —

Priekšsēdētājs priekšsēdētājs

TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS

1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas valstu pārvaldes iestāžu sadarbspējas risinājumiem (ISA)

2. ABM/ABB (Budžeta līdzekļu vadība vai sadale pa darbības jomām)

Attiecīgā politikas joma un saistītās darbības:

Informācijas un sakaru tehnoloģijas – darbības programma atbilstīgi 26. sadaļai „Komisijas administrācija”

Darbība: 26 03 Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamības nodrošināšana valsts pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem un pilsoņiem

3. BUDŽETA POZĪCIJAS

3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgās tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas ( ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumu

26 03 01 01 Eiropas valstu pārvaldes iestāžu sadarbspējas risinājumi (ISA) [12]

26 01 04 01 Eiropas valstu pārvaldes iestāžu sadarbspējas risinājumi ( ISA ) — administratīvās vadības izdevumi

3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums

Piemērošanas periods: 2010. gada 1. janvāris – 2015. gada 31. decembris.

Maksājumus no Kopienas budžeta var izdarīt pēc 2015. gada 31. decembra par summām, par kurām saistības apstiprinātas piemērošanas perioda laikā.

3.3. Budžeta informācija

Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija |

26030101 | Fakult. | Dif.[13] | JĀ | JĀ | JĀ | 1A |

26010401 | Fakult. | Nedif.[14] | NĒ | JĀ | JĀ | 1A |

4. RESURSU KOPSAVILKUMS

4.1. Finanšu resursi

4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums

miljonos EUR (līdz 3 zīmes aiz komata)

Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015. un turpmākie gadi | Kopā |

Darbības izdevumi[15] |

Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | 23,00 | 25,20 | 26,00 | 26,10 | 28,50 | 30,50 | 159,3 |

Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 5,75 | 23,55 | 25,40 | 26,00 | 26,73 | 51,87 | 159,3 |

Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[16] |

Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4. | c | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 |

PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |

Saistību apropriācijas | a+c | 23,80 | 26,00 | 26,80 | 26,90 | 29,30 | 31,30 | 164,1 |

Maksājumu apropriācijas | b+c | 6,55 | 24,35 | 26,20 | 26,80 | 27,53 | 52,67 | 164,1 |

Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[17] |

Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | 2,141 | 2,191 | 2,191 | 2,191 | 2,191 | 2,191 | 13,097 |

Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6. | e | 0,046 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,291 |

Kopējās orientējošās izmaksas |

KOPĀ - SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 25,986 | 28,240 | 29,040 | 29,140 | 31,540 | 33,540 | 177,488 |

KOPĀ - MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 8,736 | 26,590 | 28,440 | 29,040 | 29,765 | 54,915 | 177,488 |

Budžeta pieaugums gadu gaitā atspoguļo darbības izmaksas aizvien plašākam kopīgu pakalpojumu un vispārīgu rīku portfelim, kas tiek nodots Komisijas dienestu un dalībvalstu rīcībā sadarbspējīgu pārrobežu informācijas sistēmu īstenošanai.

Ziņas par līdzfinansējumu

Nepiemēro.

4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu

( Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu. Laika posmam pēc 2013. gada 31. decembra attiecīgo summu uzskata par apstiprinātu, ja minētajā posmā tā atbilst finanšu shēmai, kas ir spēkā laika posmam, kurš sākas 2014. gadā.

( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā.

( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[18] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu).

4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem

( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus

4.2. Cilvēkresursi, izteikti ar pilna laika ekvivalentu FTE (arī ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki) – sīkāk skatīt 8.2.1. punktā

Gada vajadzības | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |

Kopā — cilvēkresursi | 20 | 21 | 21 | 21 | 21 | 21 |

5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI

5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības

Programmai ISA būs jāapmierina tādas vajadzības kā kopīgas sistēmas, Kopienas tiesību aktu ietekmes uz IST apzināšanās, kopīgie pakalpojumi un vairākkārt lietojamie vispārīgie rīki.

Šīs vajadzības ir apzinātas viedokļu apmaiņā ar nozarēm un dalībvalstu pārstāvjiem, provizoriskajā novērtējumā, kā arī oficiālajā apspriešanā, kā izklāstīts paskaidrojuma rakstā.

Galvenie labuma guvēji no saskaņā ar programmu veiktajām darbībām ir Eiropas valstu pārvaldes iestādes. Uzņēmumi un iedzīvotāji galvenokārt saņems netiešu labumu.

5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija

Visas darbības jomas, kuras aptver programma ISA , ir dalībvalstu un Kopienas kopīgā atbildībā. Tādēļ programma ISA iejauksies tikai tad, ja būs pierādāma Eiropas pievienotā vērtība, kā izklāstīts paskaidrojuma rakstā. Programmas ISA pārvaldības komiteja nodrošinās saskanību un papildināmību ar darbībām dalībvalstu līmenī. Kopienas līmenī starpdienestu koordinācija nodrošinās darbību saskaņošanu nozarēs, kā arī ar Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas (KIP) IST politikas atbalsta programmu nolūkā pēc iespējas palielināt saskanību un sinerģiju. Cieša sadarbība un koordinācija ar dalībvalstīm un nozarēm palīdzēs programmā pastāvīgi novērtēt faktiskās vajadzības, darbību proporcionalitāti un subsidiaritātes ievērošanu.

Kā izklāstīts paskaidrojuma rakstā, programma ISA pirmām kārtām palielinās Kopienas iesaistīšanās finansiālo un ekonomisko vērtību un veicinās Kopienas politikas un tiesību aktu izpildi un īstenošanu, sasniedzot ievērojamu sinerģiju ar koordinācijas palīdzību starp nozarēm un pāri robežām.

Kā jau izklāstīts paskaidrojuma rakstā, tiek nodrošināta saskanība un papildināmība ar Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas (KIP) IST politikas atbalsta programmu, un tiek paredzēta sinerģija.

5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji

Programmas ISA vispārējais mērķis ir atvieglināt efektīvu un rezultatīvu pārrobežu un starpnozaru elektronisku mijiedarbību starp Eiropas valstu pārvaldes iestādēm, kas ļauj sniegt elektroniskus publiskos pakalpojumus, ar kuriem atbalsta Kopienas politikas un darbību īstenošanu. Tādējādi tās mērķis ir saistīts pamatā ar visām Kopienas politikas jomām un veicina to īstenošanu. Konkrētāk tā atbalsta vienoto tirgu, veicinot e-barjeru rašanās novēršanu, vienlaikus atbalstot Lisabonas stratēģijas pamatā esošos principus un vajadzības.

Sīkāku informāciju par gaidāmajiem rezultātiem un rādītājiem lūdzam skatīt provizoriskā novērtējuma kopsavilkumā.

5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)

( Pārvalda centralizēti

( Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija

( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot

( izpildaģentūrām

( Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē

( dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu

( Pārvalda dalīti vai decentralizēti

( kopā ar dalībvalstīm

( kopā ar trešām valstīm

( Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām ( precizēt )

Piezīmes:

6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA

6.1. Uzraudzības sistēma

Ir paredzēta regulāra programmas īstenošanas uzraudzība saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un Komisijas administratīvajām procedūrām. Uzraudzībā ietilpst ikgadējs ziņojums pārvaldības komitejai par atbalstīto darbību īstenošanā sasniegto.

Atsevišķu projektu uzraudzībai ir vajadzīgi detalizēti projektu grafiki un izpildes ziņojumi, salīdzinājumā ar kuriem mēra sasniegumus. Līdzekļus dara pieejamus, pamatojoties uz šo starpmērķu sasniegšanu.

Turklāt risinājumus pārskatīs katru otro gadu.

Ar provizoriskā novērtējuma kopsavilkumā noteikto programmas rādītāju palīdzību programmas sasniegumi pēc regulāriem starplaikiem tiks salīdzināti ar mērķiem un rezultātiem.

6.2 Novērtēšana

6.2.1. Provizoriskais novērtējums

Provizoriskais novērtējums tika izmantots, lai oficiāli pārbaudītu, vai iesaistīšanās ir balstīta uz saskanīgu stratēģiju, kas atbilst vajadzībām, problēmām un jautājumiem, ko paredzēts risināt. Tas arī palīdzēja pārliecināties, ka tā ir savstarpēji papildinoša un saskanīga ar citiem iesaistīšanās pasākumiem un ka nepieciešamās uzraudzības un novērtēšanas sistēmas tiek ieplānotas programmas īstenošanā ar nolūku atvieglināt starpposma un nobeiguma novērtēšanu. Tas izskaidro, kāpēc Komisija izvēlējās tāda veida programmu, kāda definēta priekšlikumā, un sniedz ieskatu par gaidāmo pievienoto vērtību un ietekmi. Visbeidzot, provizoriskajā novērtējumā aplēsti vajadzīgie finanšu un cilvēkresursi un sniegts pamatsatvars, kurā cita starpā ietilpst rezultāti un rādītāji.

Provizoriskā novērtējuma rezultāti ir pilnīgi iestrādāti priekšlikumā saskaņā arī ar apspriešanas rezultātiem.

Pilns ziņojums ir pieejams http://ec.europa.eu/idabc/en/document/7706, un kopsavilkums ir finanšu pārskata pielikumā.

6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi)

Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par programmas IDABC īstenošanas izvērtējumu[19] ir secināts, ka starpposma novērtējumā izdarīti visnotaļ pozitīvi secinājumi, tomēr norādot uz dažām nepilnībām, kuras ieteikts apsvērt turpmākajā IDABC programmas īstenošanā. Visi ieteikumi, kas varētu attiekties uz programmu ISA , ir ņemti vērā.

Pilns IDABC starpposma novērtējuma ziņojums ir pieejams http://ec.europa.eu/idabc/en/document/5707/3.

6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskums

Programma i ISA tiks veikta starpposma un nobeiguma novērtēšana, kuras rezultātus darīs zināmus Eiropas Parlamentam un Padomei attiecīgi līdz 2012. gada 31. decembrim un 2015. gada 31. decembrim.

Starpposma un nobeiguma novērtējums, kā arī nepieciešamie budžeta piešķīrumi tiks iekļauti ISA darba programmā.

7. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMI

IR PAREDZēTI DAUDZI FINANšU UN ADMINISTRATīVāS KONTROLES MEHāNISMI. PROGRAMMA TIKS īSTENOTA ar publiskā iepirkuma palīdzību saskaņā ar Finanšu regulā paredzētajiem noteikumiem un procedūrām. Tie tiek piemēroti visā procesā, un to vidū ir:

- darba programmas izveide, ievērojot pārvaldības komitejas atzinumu, ar starpmērķiem finansējuma piešķiršanai, kas nodrošina sasniegumu un izdevumu kontroli;

- pienācīga konkursa specifikāciju izstrādāšana, kas nodrošina vajadzīgo rezultātu sasniegšanas un radušos izmaksu kontroli;

- konkursa piedāvājumu kvalitatīvā un finansiālā analīze;

- citu Komisijas struktūrvienību iesaiste visā procesa gaitā;

- rezultātu verifikācija un rēķinu izskatīšana pirms maksājuma vairākos līmeņos;

- iekšējā revīzija.

8. ZIŅAS PAR RESURSIEM

8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksas [20]

Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīme s aiz komata)

Darbība Nr. 1 | Kopīgu sistēmu izveide un pilnveide |

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |

Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[23] (XX 01 01) | A*/AD | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 |

B*, C*/AST | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 |

Personāls, ko finansē[24] atbilstoši XX 01 02. pantam | 3 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 |

Pārējais personāls[25], ko finansē atbilstoši XX 01 04/05. pantam |

KOPĀ | 20 | 21 | 21 | 21 | 21 | 21 |

Nepieciešamība pēc cilvēkresursiem un administratīvajiem resursiem tiks apmierināta no piešķīruma, kas atvēlēts vadošajam ĢD ikgadējā piešķīruma procedūrā.

Amata vietu iedalījumā laika posmam no 2014. līdz 2015. gadam jāņem vērā iespējamā amatu pārdalīšana dienestu starpā uz nākamās finanšu shēmas pamata.

8.2.2. No darbības izrietoš ie uzdevumi

- AD amati aptver programmas faktisko pārvaldību: darba programmas izstrāde, budžeta pārvaldība, publisko konkursa uzaicinājumu pārvaldība saistībā ar programmas izpildi, līguma pārvaldība saistībā ar programmas izpildi, projektu un pētījumu turpinājumi, saziņa ar Komisijas dienestiem un dalībvalstu ekspertiem, ekspertu sanāksmju, darba semināru un konferenču organizēšana. Iekļauts ir arī daļas vadītājs, programmas juridiskais konsultants un pārvaldības komitejas sekretariāts.

- AST amati sniedz atbalstu šādās jomās:

- sekretariāta uzdevumi, komandējumu organizēšana (2 personas),

- budžeta pārvaldība, konkursa uzaicinājumi, līgumi un rēķinu apmaksa (2 personas),

- informācijas izplatīšana un saziņa (2 personas),

- loģistika: sanāksmju un darba semināru organizēšana, ekspertu uzaicināšana, atlīdzība ekspertiem, dokumentvedība (1 persona).

- END amati atbalsta programmas faktisko pārvaldību, papildinot AD amatus galvenokārt jomās, kas saistītas ar koordināciju ar dalībvalstīm, projektu un pētījumu turpinājumiem un ekspertu sanāksmju, darba semināru un konferenču organizēšanu.

8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā)

( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas (20, ieskaitot trīs END , kam pašreizējie līgumi beidzas 2009. gada beigās)

( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n

( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā

( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)

( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam

Piezīme . IDABC/ISA nodaļas un Informātikas ĢD pakalpojumu/izstrādes nodaļu sinerģijas dēļ tiek lēsts, ka 4-6 amati, kas provizoriskajā novērtējumā paredzēti pakalpojumu izveidei/darbībai un rīku izveidei nebūs nepieciešami.

8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi)

miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)

Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | KOPĀ |

Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts |

- iekšējais (intra muros) (pakalpojumu līgumi)[27] | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 2,4 |

- ārējais (extra muros) |

2. Ekspertu grupu sanāksmes, informācija un komunikācija | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 2,4 |

Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 |

8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā

miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)

Cilvēkresursu veids | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |

Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 1,989 | 1,989 | 1,989 | 1,989 | 1,989 | 1,989 |

Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) | 0,152 | 0,202 | 0,202 | 0,202 | 0,202 | 0,202 |

Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 2,141 | 2,191 | 2,191 | 2,191 | 2,191 | 2,191 |

Aprēķins – ierēdņi un pagaidu darbinieki |

Amata vietu skaits kā 8.2.1. punktā reizināts ar EUR 117 000 vienai amata vietai |

Aprēķins – personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam |

Amata vietu skaits kā 8.2.1. punktā reizināts ar EUR 50 578 vienam valsts norīkotam ekspertam |

8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā

miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | KOPĀ |

XX 01 02 11 01 – Komandējumi | 0,046 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,291 |

XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences |

XX 01 02 11 03 – Komitejas[28] |

XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās |

XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas |

2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) | 0,046 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,291 |

3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) |

Kopā - administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0,046 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,291 |

Aprēķins – citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā |

700 euro vienam komandējumam, 5 komandējumi gadā AD/END personālam (dalībvalstu apmeklējumi, rezultātu izplatīšana darba semināros un konferencēs) |

Provizoriskā novērtējuma kopsavilkums

(Pilns ziņojums pieejams http://ec.europa.eu/idabc/en/document/7706 )

1. METODIKA

Provizoriskais novērtējums ir process, kas atbalsta priekšlikumu sagatavošanu jauniem vai atjaunotiem Kopienas intervences pasākumiem. Tā mērķis ir apkopot informāciju un veikt analīzi, lai palīdzētu noteikt mērķus, nodrošināt šo mērķu sasniedzamību, izmantoto instrumentu izmaksu lietderību un ticamas vēlākas novērtēšanas iespējamību.

Provizoriskajā novērtējumā atspoguļo Finanšu regulas[29] 27. panta prasības, kas precizētas Komisijas Regulas par Finanšu regulas īstenošanu[30] 21. pantā.

Provizoriskais novērtējums, ko veica ārējie konsultanti, tika balstīts uz dokumentu izpēti, intervijām un diviem dalībvalstu un IDABC personāla miniapsekojumiem, kā arī darba semināriem/darba sesijām.

2. PROBLēMU ANALīZE UN VAJADZīBU NOVēRTēJUMS

E-pārvaldības Eiropas dimensija un sadarbspējas koncepcija

Dalībvalstis arvien vairāk izmanto IST publisko pakalpojumu sniegšanā, tiecoties paaugstināt efektivitāti un rezultativitāti. Lai gan tādu e-pārvaldības pakalpojumu patēriņš dalībvalstu līmenī pieaug, patēriņš visas Eiropas līmenī aizvien ir zems. Tomēr, kad dalībvalstīm ir vajadzīga mijiedarbība pāri robežām, lai atbalstītu šādus pakalpojumus vai atbalstītu ES tiesību aktu īstenošanu, sadarbspēja ir priekšnoteikums.

Vispārīgie politikas principi, uz kuriem pamatojas jauna publiskā intervence

Eiropas stratēģijas un politika jau ir identificējušas un iedibinājušas vajadzību pēc lielākas sadarbspējas un efektīvākas un rezultatīvākas publisko pakalpojumu sniegšanas. Jauna Kopienas rīcība ir balstāma uz principiem, uz kuriem veidota pašreizējā politika un stratēģija (piem., vienotā tirgus uzlabošana un Lisabonas stratēģija).

Faktori, kas kavē pārrobežu un starpnozaru sadarbspēju e-pārvaldībā

E-pārvaldības Eiropas dimensiju kavē dažādi faktori, daži attiecas uz institucionālām, kultūras, tiesiskām un politiskām atšķirībām starp dalībvalstīm, citi – uz visas Eiropas pieejas neesamību kopīgos jautājumos.

Mērķa grupu un galveno dalībnieku identifikācija

Turpmākajai darbībai ir jākoncentrējas uz pirmējiem saņēmējiem, t. i., Eiropas valstu pārvaldes iestādēm, kas ar sadarbspējas palīdzību palielinās savu efektivitāti un rezultativitāti, uzlabojoties mijiedarbībai ar citām pārvaldes iestādēm, t. i., citām dalībvalstīm un EK nozarēm, visas Eiropas mēroga jautājumos. Uzņēmumi un iedzīvotāji saņems netiešu labumu.

Kopienas rīcības vajadzību novērtējums

Dažas no vajadzībām jau ir risinātas ar agrākām un pašreizējām EK programmām, tostarp ar programmām IDA un IDABC , kas ir devušas kopīgas pamatnostādnes un sistēmas, kā arī rīkus, pakalpojumus un infrastruktūras. Turpmākā rīcība jābalsta uz šiem centieniem. Atjaunotu Kopienas pasākumu vajadzība ir divpusēja:

- izstrādāto risinājumu nepārtrauktība un ilgtspējība,

- reaģēšana uz saasinātām vai jaunām vajadzībām, ko pauž dalībvalstis un/vai nozares.

Faktiskās vajadzības ir:

- nodrošināt koordinācijas funkciju,

- vairot izpratni,

- paplašināt dialogu ar nozares ieinteresētajām personām,

- esošo rīku, pakalpojumu un infrastruktūru konsolidēšana un vairākkārtēja izmantošana,

- EK tiesību aktu ietekmes uz IST identifikācija,

- datu un informācijas apmaiņas nodrošināšanas un sistēmu nodrošināšana,

- kopīgu sistēmu, pamatnostādņu un specifikāciju izveide.

3. PIEVIENOTā VēRTīBA, KO RADA KOPIENAS IESAISTīšANāS

Lai gan juridiskā kompetence publisko pakalpojumu sniegšanā valsts iedzīvotājiem un uzņēmumiem ir dalībvalstīm, atbildes uz aptaujas anketām, kas tika izsūtītas IDABC pārvaldības komitejas locekļiem, ir parādījušas vienprātību attiecībā uz Kopienas iesaistīšanās pievienoto vērtību.

Kopienas rīcības vajadzības novērtēšanā piemērojot pretējus argumentus, cita starpā tika secināts sekojošais.

- Visas Eiropas organizatorisko sadarbspēju būtu grūti sasniegt bez Eiropas Kopienas iejaukšanās.

- Tehniskās infrastruktūras pakalpojumi, kas izveidoti ar agrākām un pašreizējām programmām, bez Kopienas iejaukšanās beigtu pastāvēt, un tādā gadījumā dalībvalstīm un nozarēm būtu jāmeklē individuāli risinājumi.

- Bez Kopienas iejaukšanās nebūtu izstrādāti kopīgi risinājumi, kurus var kopīgi lietot pārvaldes iestādes dažādās dalībvalstīs.

- Koordinācijas funkcija Eiropas līmenī dalībvalstīm pašu dalībvalstu līmenī būtu grūti un dārgi izveidojama.

4. KOPIENAS MēRķIS UN SAGAIDāMIE REZULTāTI

Izmantojot sākotnējās apspriedēs Komisijas un dalībvalstu (DV) jau identificētos mērķus, ir izstrādāti seši Kopienas rīcības mērķi, no kuriem viens ir stratēģisks, bet pieci – operatīvi:

- izstrādāt Eiropas sadarbspējas politiku,

- paplašināt IST aspektu iztirzājumu Eiropas Savienības tiesību aktos,

- veicināt kopīgu sistēmu izmantošanu,

- paplašināt kopīgu pakalpojumu izmantošanu,

- paplašināt vairākkārt izmantojamu vispārīgu rīku izmantošanu,

- veikt papildu pasākumus vispārējās darbības atbalstam.

Katram no šiem vispārīgajiem mērķiem provizoriskajā novērtējumā ir izstrādāti konkrēti mērķi, gaidāmie rezultāti un saistītie rādītāji. Šā pasākuma iznākumu vienkāršoti var parādīt šādā veidā:

Mērķi (darbības) | Gaidāmie rezultāti | Rādītāji[31] |

Kopīgu sistēmu izveide un pilnveide | Saskanīgs sistēmu komplekss, kas rada kontekstu, kurā dalībvalstis (DV) un nozares var apspriest pārrobežu un starpnozaru sadarbspēju PEGS vienmērīgāka īstenošana | Kopīgu specifikāciju, pamatnostādņu, metodiku, stratēģiju utt. skaits. Apsekojumi (DV un nozares): pilnīgums, atbilstība, lietojums. Valstu un starptautiskās atsauces |

EK tiesību aktu ietekmes uz IST novērtējums | EK tiesību aktu vienmērīgāka īstenošana, ievērojot IST aspektus plānošanas posmā Vajadzības identificēšana pēc tiem pakalpojumiem un rīkiem, ar kuriem atbalsta tiesību aktu savlaicīgu īstenošanu ES politikas IST dimensiju izpratne PEGS vienmērīgāka īstenošana | Attiecīgo identificēto tiesību aktu skaits Sekmīgo kontaktu starp nozarēm un programmu skaits Identificēto jauno vajadzīgo risinājumu skaits Īstenoto risinājumu skaits Apsekojumi (DV un nozares): izpratne, pilnīgums, atbilstība, lietojums, savlaicīgums |

Kopīgu pakalpojumu izveide, pilnveide un darbība | Nozaru un DV vajadzībām atbilstošu kopīgu pakalpojumu kompleksa pieejamība Saskanīga pakalpojumu kopuma profesionāla nodrošināšana PEGS vienmērīgāka īstenošana | Kopīgo pakalpojumu kvalitātes etalons Kopīgo pakalpojumu zināmo izmantotāju skaits Apsekojumi (DV un nozares): pilnīgums, atbilstība, lietojums, piemērotība. Projektam specifiski rādītāji (jānosaka) |

Vairākkārt izmantojamu vispārīgu rīku izveide un pilnveide | Nozaru un DV vajadzībām atbilstošu rīku kompleksa pieejamība Saskanīga rīku kopuma profesionāla nodrošināšana PEGS vienmērīgāka īstenošana | Vispārīgo rīku kvalitātes etalons Vispārīgo rīku zināmo izmantotāju skaits Apsekojumi (DV un nozares): pilnīgums atbilstība lietojums piemērotība Projektam specifiski rādītāji (jānosaka) |

Papildu pasākumu īstenošana |

Informācijas apmaiņas organizācija un dalīšanās paraugpraksē | Plašāka izpratne par paraugpraksi Paraugprakses vairākkārtēja izmantošana | Platformu lietotāju skaits Kopienu skaits un lielums Faktiska vairākkārtēja izmantošana, dalīšanās un kopdarbs (veiksmīgie piemēri) Apsekojumi (DV un nozares): Platformas lietderība informācijas meklēšanā pieredzes apmaiņā kopdarba uzsākšanā |

Koordinācijas funkcijas uzlabošana | Vairāk sinerģijas un mazāk darbību dublēšanās Saderīgākas un saskanīgākas pieejas Vienota izpratne ieinteresēto personu vidū Vairāk starpnozaru pārrobežu sadarbības sistēmu projektēšanā | Veiksmīgi piemēri Apsekojumi (DV un nozares): Vai programma sniedz efektīvu koordināciju un sadarbību DV un nozaru starpā? |

Paaugstināt kopīgo pakalpojumu un vairākkārt izmantojamo vispārīgo rīku redzamību | Potenciālo lietotāju (DV un nozaru) izpratnes pieaugums par kopīgiem pakalpojumiem PEGS projektēšanas laikā Kopīgo pakalpojumu un rīku ņemšana vērā | Kontaktu ar programmu skaits pēc ģenerāldirektorātu iniciatīvas Kopīgo pakalpojumu un rīku izmantotāju PEGS skaits |

Stratēģiskās un atbalsta darbības | Programmas pilnveide | Novērtējuma ziņojumi |

5. NODROšINāšANAS MEHāNISMI, INSTRUMENTI DARBīBAS īSTENOšANAI

Lai sasniegtu iepriekš minētos mērķus, ir jāizmanto dažādi nodrošināšanas mehānismi, instrumenti un darbības. Instrumenti nedrīkst atšķirties no IDABC instrumentiem.

6. PIEEJAMIE POLITIKAS VARIANTI UN DARBīBAS SASKANīBA

Provizoriskajā novērtējumā tika novērtēti trīs varianti. Vienā no tiem bija paredzēts darbības pārnest uz regulatīvu aģentūru. Tā kā tas būtu saistīts ar pārāk augstām pieskaitāmajām izmaksām un nebija īstenojams pietiekami savlaicīgi, lai to varētu ieviest darbībā 2009. gada beigās, šo variantu nevarēja ieteikt.

Cits variants būtu programmu pārnest uz KIP IST PAP, kas ļautu darbībās iegūt zināmu saskanību un, iespējams, sinerģiju. Tomēr, neskatoties uz kopīgām iezīmēm, ir arī svarīgas atšķirības tādos aspektos kā mērķi, objekts, vieta izstrādes/ražošanas ķēdē, laika grafiki un finansēšanas mehānismi. Šajā variantā iegūtās priekšrocības noteiktu pārmāktu nelabvēlīgie aspekti.

Šo iemeslu dēļ provizoriskajā novērtējumā secināts, ka abas programmas nav sapludināmas, un ir ieteikts paturēt pamata variantu – patstāvīgu programmu.

Tomēr būtu vajadzīga cieša sadarbība operatīvajā līmenī, lai nodrošinātu izpratni un koordināciju, kā arī stratēģiskajā līmenī, kad tiks projektētas darba programmas, pirmām un galvenām kārtām starp turpinājuma programmu un KIP IST PAP programmu, kurām arī ir jāsadarbojas, kad būs izveidotas darba grupas.

7. APROPRIāCIJU APJOMS

Tiek izteikti divi turpinājuma programmas budžeta priekšlikumi. „Zemajā” variantā būtu vajadzīgs 159 miljonu euro budžets, bet „augstajā” variantā – 220 miljonu euro budžets; sadalījumā pa mērķiem:

Mērķi | (miljoni EUR) zemais variants | (miljoni EUR) augstais variants |

1. Izstrādāt Eiropas sadarbspējas politiku | 3 | 6 |

2. Paplašināt IST aspektu iztirzājumu ES tiesību aktos | 6 | 12 |

3. Veicināt kopīgu sistēmu izmantošanu | 9 | 12 |

4. Paplašināt kopīgu pakalpojumu izmantojumu | 99 | 124 |

5. Paplašināt vairākkārt izmantojamu vispārīgu rīku izmantojumu | 18 | 30 |

6. Papildu pasākumi | 24 | 36 |

Kopā | 159 | 220 |

Minimālais personāls, kas vajadzīgs turpinājuma programmai, tiek lēsts 25 pilnslodzes ekvivalenti, bet augstākais variants būtu 32.

8. SECINāJUMI

Lai gan iepriekšējās programmas lielā mērā jau ir veicinājušas vienotā tirgus paplašināšanu, padziļināšanu un labāku funkcionēšanu, darot pieejamus IT risinājumus, kā arī efektīvu un rezultatīvu sadarbību starp Eiropas valstu pārvaldes iestādēm, Kopienas iejaukšanās vēl aizvien būtu vajadzīga, lai nodrošinātu jau iedibināto darbību nepārtrauktību un ilgtspējību un reaģētu uz saasinātām vai jaunām vajadzībām, ko izsaka dalībvalstis un nozares.

Mērķi ir šādi:

- izstrādāt Eiropas sadarbspējas politiku,

- paplašināt IST aspektu iztirzājumu Eiropas Savienības tiesību aktos,

- veicināt kopīgu sistēmu izmantošanu,

- paplašināt kopīgu pakalpojumu izmantošanu,

- paplašināt vairākkārt izmantojamu vispārīgu rīku izmantošanu.

Apsverot mērķu sasniegšanai vajadzīgās darbības un nodrošināšanas mehānismus, vispiemērotākais politikas variants atbilstu pamata variantam, t. i., turpinājuma programmai.

Budžeti būtu 159 miljoni euro „zemajā” variantā un 220 miljoni euro „augstajā” variantā. Variantu īstenošanai vajadzīgais personāls būtu attiecīgi 25 un 32 personas.

[1] OV L 144, 30.4.2004., labots ar OV L 181, 18.5.2004., 25. lpp.

[2] OV L 203, 3.8.1999., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 885/2004 (OV L 168, 1.5.2004., 1. lpp.).

[3] OV L 310, 9.11.2006., 15. lpp.

[4]

[5]

[6]

[7] OV L 144, 30.4.2004., labots ar OV L 181, 18.5.2004., 25. lpp.

[8] OV L 203, 3.8.1999., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 885/2004 (OV L 168, 1.5.2004., 1. lpp.).

[9] OV L 203, 3.8.1999., 9. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 885/2004.

[10] OV L 310, 9.11.2006., 15. lpp.

[11] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 1. lpp.).

[12] Šis jaunais budžeta postenis aizstās pašreizējo budžeta pozīciju 26 03 01 01 „Eiropas e-pārvaldes pakalpojumi sabiedriskām iestādēm, uzņēmumiem un iedzīvotājiem ( IDABC )”. Uz IDABC pasākumu pabeigšanu attieksies postenis 26 03 01 02 „… pabeigšana”.

[13] Diferencētās apropriācijas.

[14] Nediferencētās apropriācijas, turpmāk apzīmētas kā NDA.

[15] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā.

[16] Izdevumi, kas ietverti xx. sadaļas xx 01 04. pantā.

[17] Izdevumi, kas ietverti xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu.

[18] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.

[19] COM(2006) 610 galīgā redakcija, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2006:0611:FIN:LV:HTML

[20] Salīdzinājumā ar provizoriskā novērtējuma „augstajiem” un „zemajiem” variantiem, šajā sadalījumā ņemts „augstais” variants tām darbībām, kuras dalībvalstis uzskata par vislietderīgākajām, un „zemie” varianti pārējām darbībām (kuras dalībvalstis tomēr uzskata par lietderīgām).

[21] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā.

[22] Budžeta pieaugums no 2014. gada un turpmāk ir tāpēc, ka sākas jaunu, pirmajos programmas gados izstrādātu pakalpojumu darbība.

[23] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.

[24] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.

[25] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.

[26] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu.)

[27] Iekšējais tehniskais atbalsts (ar ļoti īpašām tehniskām prasmēm), palīdzot Komisijas personālam apakšuzņēmēju sniegto pakalpojumu kvalitātes verifikācijā un/vai palīdzot Komisijas personālam tehniski sarežģītu dokumentu izstrādē.

[28] Divas Komitejas sanāksmes gadā (2×15 000 euro) ir iekļautas 8.2.4.1. punktā.

[29] OV L 248, 16.9.2002.,1. lpp. ar grozījumiem.

[30] OV L 357, 21.12.2002., 1. lpp. ar grozījumiem.

[31] Dažām darbībām, piem., koordinācijas un sadarbības darbībām, vajadzība liek noteikt diezgan „maigus” rādītājus. Tas ir tādēļ, ka to tiešo ietekmi vai iznākumu ir grūti izmērīt, jo a) tās pēc būtības bieži ir ietekmējošas, nevis tiešas darbības, b) tās tādēļ ir grūti atdalīt no kontekstuālajiem faktoriem, un tāpēc ir grūti noteikt tiešas cēloņsakarības, c) ietekme uz galīgajiem saņēmējiem parasti ir atkarīga no tā, kā vēlāk risinājumus īsteno dalībvalstis un nozares.