KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI

Novērtējums par pasākumiem, ko veikusi Ungārija, reaģējot uz Padomes 2012. gada 13. marta ieteikumu par pārmērīga valsts budžeta deficīta situācijas novēršanu

1. Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra un jaunākie ieteikumi

Padome 2004. gada 5. jūlijā ar Lēmumu Nr. 2004/918/EK[1] saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EK līgums) 104. panta 6. punktu noteica, ka Ungārijā ir pārmērīgs budžeta deficīts, un pieņēma ieteikumu saskaņā ar EK līguma 104. panta 7. punktu nolūkā novērst pārmērīgu budžeta deficītu līdz 2008. gada beigām.

2005. gada 18. janvārī ar Lēmumu Nr. 2005/348/EK[2] saskaņā ar EK līguma 104. panta 8. punktu Padome nolēma, ka Ungārija nav veikusi efektīvas darbības atbilstīgi tās ieteikumam, un 2005. gada 8. martā izdeva otro ieteikumu saskaņā ar EK līguma 104. panta 7. punktu, apstiprinot 2008. gadu kā termiņu pārmērīga budžeta deficīta novēršanai. 2005. gada 8. novembrī ar Lēmumu Nr. 2005/843/EK[3] saskaņā ar EK līguma 104. panta 8. punktu Padome konstatēja, ka Ungārija otro reizi nav ievērojusi ieteikumus saskaņā ar EK līguma 104. panta 7. punktu. Attiecīgi 2006. gada 10. oktobrī Padome pieņēma trešo ieteikumu Ungārijai saskaņā ar EK līguma 104. panta 7. punktu, pagarinot pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas termiņu līdz 2009. gadam. 2009. gada 7. jūlijā Padome pieņēma ieteikumu saskaņā ar EK līguma 104. panta 7. punktu (turpmāk — Padomes 2009. gada 7. jūlija ieteikums), kurā secināja, ka Ungārijas iestādes ir veikušas efektīvus pasākumus, reaģējot uz 2006. gada 10. oktobra ieteikumu un, ņemot vērā dziļo ekonomikas lejupslīdi, izdeva pārskatītu (ceturto) ieteikumu saskaņā ar EK līguma 104. panta 7. punktu, nosakot (arvien) jaunu termiņu līdz 2011. gadam, lai Ungārija novērstu budžeta deficīta situāciju. Komisija 2010. gada 27. janvārī pieņēma paziņojumu Padomei[4], kurā secināja, ka Ungārija ir efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2009. gada 7. jūlija ieteikumu, tomēr vērsa uzmanību uz ievērojamiem riskiem.

Padome 2012. gada 24. janvārī ar Lēmumu Nr. 2012/139/ES[5] saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. panta 8. punktu noteica, ka Ungārija nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2009. gada 7. jūlija ieteikumu tajā noteiktajā termiņā. Kaut gan 2011. gadā nominālā 3 % no IKP atsauces vērtība netika pārkāpta, tam pamatā nebija strukturāla un ilgtspējīga korekcija un tā pamatojās uz būtiskiem vienreizējiem ieņēmumiem. Tajā pašā laikā 2010. un 2011. gadā notika strukturālā pasliktināšanās par vairāk nekā 2 % no IKP salīdzinājumā ar ieteicamo kumulatīvo fiskālo uzlabojumu 0,5 % no IKP. Turklāt, lai gan iestādes 2012. gadā īstenoja strukturālos pasākumus, ar kuriem bija paredzēts lielā mērā kompensēt iepriekšējo pasliktināšanos, 3 % no IKP budžeta deficīta noteiktā atsauces vērtība 2012. gadā atkal tiks ievērota tikai pateicoties ieņēmumiem no vienreizējiem pasākumiem, kas ir tuvu 1 % no IKP, un līguma atsauces vērtība atkal tiks pārsniegta 2013. gadā, kad visi vienreizējie pasākumi pakāpeniski izbeigsies. Pēc minētā Padomes lēmuma 2012. gada 13. martā ar Īstenošanas lēmumu Nr. 2012/156/ES[6] Padome nolēma ar 2013. gada 1. janvāri Ungārijai apturēt daļu Kohēzijas fonda saistību saskaņā ar Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulas (EK) Nr. 1084/2006 par Kohēzijas fonda izveidi[7] 4. pantu.

Tajā pašā dienā Padome pieņēma arī jaunu (piekto) ieteikumu Ungārijai saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu un Regulas (EK) Nr. 1467/97[8] 3. pantu (turpmāk — Padomes 2012. gada 13. marta ieteikums), nosakot pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai jaunu termiņu 2012. gadā. Turklāt Padome pieņēma šādus īpašus ieteikumus:

· Ungārijas iestādēm reālistiskā un ilgtspējīgā veidā būtu jāsamazina kopējais valsts budžeta deficīts tā, lai tas būtu mazāks par atsauces vērtību 3 % no IKP, saskaņā ar daudzgadu plānu, kas aprakstīts atjauninātajā konverģences programmā, kuru Padome apstiprināja 2011. gada 12. jūlija atzinumā. Lai to panāktu, Ungārijas iestādēm vajadzētu rīkoties šādi:

(a) 2012. gadā nodrošināt deficīta mērķa sasniegšanu — 2,5 % no IKP, kas pamatojas uz makroekonomisko sistēmu saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada starpposma prognozēm; minētā mērķa sasniegšana varētu prasīt papildu fiskālus pasākumus vismaz 0,5 % apmērā no IKP papildus jau paredzētajiem pasākumiem 1,9 % apmērā no IKP. Šajā nolūkā it īpaši vajadzētu vairāk precizēt un stingrāk īstenot tos budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kas iekļauti Széll Kálmán plānā un atjauninātajā konverģences programmā, kā arī vajadzības gadījumā pieņemt jaunus strukturāla rakstura konsolidācijas pasākumus;

(b) faktiskās bilances uzlabošanai izmantot iespējamus neplānotus ieguvumus, tostarp iespējamus vienreizējus ienākumus, kas izriet no dalībnieku pāriešanas atpakaļ no privāti pārvaldītās pensiju sistēmas uz publisko pensiju sistēmu;

(c) veikt nepieciešamos strukturālā rakstura papildu pasākumus, lai vajadzības gadījumā nodrošinātu, ka budžeta deficīts 2013. gadā, — kas saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada starpposma prognozēm visticamāk par 0,6 % no IKP pārsniegs atsauces vērtību 3 % no IKP, — paliek krietni mazāks par atsauces vērtību arī pēc vienreizējo ieņēmumu (gandrīz 1 % apmērā no IKP) pilnīgas izbeigšanās, kas ir plānota un ieteikta. Šajos pasākumos varētu iekļaut vairāk precizējumu attiecībā uz Széll Kálmán plānā minētajām strukturālajām reformām un to īstenošanu;

(d) paredzēt pietiekamas rezerves turpmākajos budžeta tiesību aktos (papildus vispārējai rezervei, kas noteikta likumā par valsts finansēm), lai pat neparedzētos apstākļos nodrošinātu budžeta mērķu sasniegšanu.

· Budžeta korekcijai būtu jāpalīdz samazināt valsts kopējā parāda attiecība. Jo īpaši trīs gadus pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas būtu jānodrošina pietiekami panākumi atbilstības parāda samazināšanas kritērijam ziņā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 1.a punktu.

· Saskaņā ar 2011. gada 12. jūlija Padomes ieteikumu Ungārijas iestādēm vajadzētu izmantot galvenos konstitucionālos fiskālos noteikumus, pielāgojot galvenos tiesību aktus par ekonomikas stabilitāti. Skaitliskiem noteikumiem būtu jānodrošina, ka budžeta process iekļaujas patiesi saistošās vidēja termiņa pamatnostādnēs un ka tiek paplašināta fiskālās padomes analītiskā kompetence.

Padome Ungārijas valdībai noteica termiņu līdz 2012. gada 13. septembrim, lai tā efektīvi rīkotos un noteiktu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu progresu un nodrošinātu konsekventu pārmērīga budžeta deficīta novēršanu. Tajā pašā laikā tā jau 2012. gada 22. jūnija sanāksmē apņēmās izvērtēt, vai Ungārija ir veikusi vajadzīgos uzlabojumus, lai 2013. gadā varētu atcelt Kohēzijas fonda saistību daļējo apturēšanu, ja nosacījumi ir izpildīti[9]. Lai atvieglotu Padomes lēmuma pieņemšanu, Komisija apņēmās nekavējoties iesniegt Padomei savu vērtējumu, vai Ungārijas valdība ir efektīvi rīkojusies pēc tam, kad tā pieņēma korektīvos pasākumus, izpildot Padomes 2012. gada 13. marta ieteikumu saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu. Minētās saistības un Ungārijas iestāžu rīcība ir šā paziņojuma konteksts.

Ir vērts atzīmēt, ka Padome arī aicināja Ungārijas iestādes veikt vajadzīgās strukturālās izmaiņas, lai sasniegtu tās budžeta mērķi — 2013. gadā deficītu 2,2 % apmērā no IKP — tādā veidā, kas nodrošina, ka vidēja termiņa mērķi sasniedz līdztekus ilgtspējīgai pārmērīga budžeta deficīta novēršanai.

2. Veikto pasākumu efektivitātes novērtējums

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1467/97 un pārskatīto rīcības kodeksu[10] ir uzskatāms, ka dalībvalsts ir veikusi efektīvus pasākumus, ja tā rīkojusies atbilstīgi EK līguma 126. panta 7. punktā paredzētajam ieteikumam. Rīcības kodekss nosaka, ka pasākumu efektivitātes novērtējumā īpaši jāņem vērā tas, vai attiecīgā dalībvalsts ir sasniegusi gada budžeta mērķus, ko Padome sākotnēji ieteikusi, kā arī vai ir uzlabota cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

2.1. Attiecībā uz 2012. un 2013. gada budžeta rezultātiem veikto pasākumu novērtējums

Makroekonomiskā vide ir nedaudz vājāka salīdzinājumā ar Komisijas dienestu 2012. gada februāra prognozi, kas ir pamatā Padomes 2012. gada 13. marta ieteikumam, kurā 2012. gadā prognozēts reālā IKP samazinājums par 0,1 % un 2013. gadā neliels pieaugums par 1,6 %. Šī vājināšanās galvenokārt ir saistīta ar būvniecības nozares pirmā ceturkšņa rezultātiem, kas ir sliktāki, nekā paredzēts. Turklāt nesenie jaunie pasākumi (sīkāku informāciju skatīt turpmāk) pasliktināja īstermiņa un vidēja termiņa izaugsmes perspektīvas, un saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozi un, balstoties uz informāciju, kas bija pieejama līdz tās termiņam[11], reālais IKP 2012. gadā samazināsies par 0,3 % un 2013. gadā palielināsies tikai par 1,0 %. 2012. gada konverģences programmā (KP) ir mazliet optimistiskākas izaugsmes perspektīvas (0,1 % 2012. gadā un 1,6 % 2013. gadā) galvenokārt pamatojoties uz i) lielāku privāto patēriņu, kas saistīts ar veselīgākiem pieņēmumiem par nodarbinātības izaugsmi privātajā sektorā un ii) dinamiskāku bruto pamatkapitāla veidošanos.

2011. gada vispārējās valdības budžeta pārpalikums sasniedza 4,3 % no IKP, pateicoties vienreizējiem ieņēmumiem 9,7 % no IKP apmērā , ko radīja agrāko obligāto privāto pensiju fondu de facto likvidēšana[12]. Ja neņem vērā vienreizējos faktorus, tad budžeta deficīts bija 5,25 % no IKP. Lai gan šāds iznākums kopumā atbilst aplēsēm, kas iekļautas Komisijas dienestu darba dokumentā, kas pievienots Komisijas 2012. gada marta ieteikumam Padomei saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu, tas ir labāks, nekā valdība bija paredzējusi savā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras (EDP) 2011. gada decembra progresa ziņojumā un Komisijas dienesti — 2012. gada janvāra sākumā[13] un galvenokārt atspoguļo labāku budžeta līdzsvaru pašvaldību sektorā, nekā prognozēts.

2.1.1. Deficīta novēršana 2012. gadā, pamatojoties uz Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozi un izmantojot papildu ieņēmumus

Saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozi paredzams, ka 2012. gadā budžeta deficīts sasniegs 2,5 % no IKP, kas ir saskaņā ar oficiālo deficīta mērķi, un par 0,5 % no IKP mazāks salīdzinājumā ar 2012. gada marta novērtējumā iekļauto deficīta aplēsi. Šī uzlabotā prognoze galvenokārt atspoguļo trīs elementus.

1. Tā ietver 2011. gada budžeta rezultāta, kas bija labāks nekā plānots (0,1 % no IKP), pamatefektu.

2. Valdība 2012. gada KP paziņoja jaunus taupības pasākumus 0,3 % no IKP apmērā , kas ietekmē 2012. gada budžeta attīstību. Tie ietver ieņēmumu palielināšanas pasākumus vairāk kā 0,1 % no IKP apmērā , tostarp jauna nodokļa ieviešanu par telekomunikāciju pakalpojumiem un PVN apgriezto iekasēšanu lauksaimniecībā. Attiecībā uz izdevumiem, ietaupījumi 0,2 % apmērā no IKP rodas no apropriāciju samazinājuma nozaru ministrijām un medikamentu subsīdiju papildu samazinājuma. Ņemot vērā īstenošanas risku, kas saistīts ar izdevumiem, Komisijas dienestu pavasara prognozē 2012. gadam iekļautie aprēķini paredz ietaupījumus 0,2 % no IKP apmērā (no kopējā 0,3 % no IKP).

3. Vēl bez jaunajiem taupības pasākumiem deficīta perspektīvu ietekmē nesenie vienreizējie pasākumi. Šie jaunie ieņēmumi no vienreizējiem pasākumiem 0,4 % no IKP apmērā ietver i) privāto pensiju fondu vēl atlikušo galīgo saņēmēju jauna atgriešanās viļņa ietekmi, atsaucoties uz valdības stimuliem, kuru termiņš ir līdz 2012. gada marta beigām (0,2 % no IKP)[14] un ii) vienreizēju ieņēmumu 0,2 % no IKP apmērā , kas saistīts ar faktu, ka daži ES struktūrfondi tika saņemti tikai 2012. gada janvārī, lai gan valdība veica saistītos maksājumus galīgajiem atbalsta saņēmējiem jau 2011. gada decembrī, par ko tika paziņots Komisijas dienestiem saistībā ar 2012. gada aprīļa prognozi[15]. Paredzams, ka to daļēji līdzsvaros jauni vienreizēji izdevumi 0,15 % no IKP apmērā , kas saistīti ar transporta nozari (arī šis lēmums Komisijas dienestiem tika paziņots aprīlī). Tādējādi neto vienreizējie ieņēmumi palielināsies aptuveni par 0,25 % no IKP līdz aptuveni 0,9 % no IKP. Bez šiem pagaidu faktoriem budžeta deficīts būtu virs 3 % no IKP atsauces vērtības (faktiski ap 3,4 % no IKP).

Lai gan ir paredzēts, ka 2012. gada deficīta mērķis tiks sasniegts, saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozi būtu nepieciešams pilnā apmērā likvidēt ārkārtas rezerves (eventuālo izdevumu samazinājums)[16] par gandrīz 1,5 % no IKP, kas tika izveidotas, lai kompensētu neparedzētas vajadzības, kamēr var sasniegt budžeta deficīta mērķi[17]. Turpretim 2012. gada KP aprēķinos izmanto 2012. gadā aizvien pieejamu ārkārtas rezervi 0,4 % no IKP. Šī starpība rada izdevumu pārtēriņus par gandrīz 0,5 % no IKP, ko Komisijas dienesti paredzēja saistībā ar medikamentu subsīdijām, transporta nozari un to, ka nav pietiekami dati par budžeta apropriāciju samazinājumu, kā arī nedaudz mazākiem nodokļu ieņēmumiem, ņemot vērā zemākas ekonomiskās izaugsmes prognozes.

Saskaņā ar Padomes 2012. gada 13. marta ieteikumu visi neprognozētie ieņēmumi, tostarp iespējamie ieņēmumi no vienreizējiem pasākumiem, kas izriet no dalībnieku atgriešanās no privātās uz publisko pensiju sistēmu, ir jāpiešķir faktiskās bilances uzlabošanai. Tā kā 2012. gada KP nav iekļauti šie ieņēmumi, tie tika iekļauti 2012. gada pavasara prognozē, jo tiek prognozēts sasniegt (bet ne pārsniegt) mērķa deficītu.

2.1.2. Deficīta novēršana 2013. gadā, pamatojoties uz Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozi un rezervju noteikumiem

Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozē lēsts, ka 2013. gadā budžeta deficīts palielināsies līdz 2,9 % no IKP, kas nozīmē, ka budžeta deficīts ir paredzams zem 3 % no IKP atsauces vērtības gan 2012., gan 2013. gadā, lai gan pirmajā gadā tas ir atkarīgs no vienreizējiem pasākumiem. 2013. gadā deficīts tiek prognozēts mazāks par 0,7 % no IKP salīdzinājumā ar deficīta aplēsi, kas iekļauta 2012. gada marta novērtējumā — 3,6 % no IKP, bet par 0,7 % no IKP lielāks, nekā oficiālais mērķis — 2,2 % no IKP. Fiskālās perspektīvas uzlabojumu saistās ar vairākiem papildu taupības pasākumiem, par kuriem tika paziņots 2012. gada KP. Saskaņā ar valdības aplēsēm šie pasākumi var samazināt 2013. gada budžeta deficītu par aptuveni 1,7 % no IKP. 2012. gada KP, galvenokārt pamatojoties uz labvēlīgākiem datiem, nekā tika paredzēts 2011. gadā, arī pašvaldībām 2012. gadā paredz par 0,2 % no IKP mazāku deficītu un 2013. gadā — par 0,3 % no IKP. Taupības pasākumu ietekme uz bruto deficīta uzlabošanos (apmēram 1,7 % no IKP), rēķinot vismaz pēc 2012. gada KP norādītajiem ieņēmumiem (0,4 % no IKP) no finanšu darījumu nodevas. Šo pieeju atbalsta valdības 9. maija lēmums, kura mērķis ir iekasēt šos minimālos ieņēmumus. Tajā pašā laikā tas ietver ietaupījumu aptuveni 0,2 % no IKP, ko rada preču un pakalpojumu iegādes publiskajā sektorā izdevumu stingra kontrole, kas tika ietverta 2012. gada KP un 2012. gada 16. maijā tika publiskota.

Ieņēmumu jomā tie ietver i) finanšu darījumu nodokļa ieviešanu (vismaz 0,4 % no IKP), ii) augstākas nodokļu likmes par apdrošināšanas pakalpojumiem un enerģētikas un komunālo pakalpojumu nozarē (0,2 % no IKP), iii) telekomunikāciju nozares nodokļa kopēju ikgadēju ietekmi un PVN apgriezto maksājumu lauksaimniecībā (0,2 % no IKP), kā arī iv) elektronisku ceļu nodevu iekasēšanu no 2013. gada jūlija (0,25 % no IKP). Izdevumu jomā pasākumi ietver i) budžeta pozīciju un valsts uzņēmumu apropriāciju samazināšanu, ii) centrālās valdības apakšnozares izdevumu par preču iegādi un pakalpojumiem nominālu iesaldēšanu, kā arī iii) subsīdiju samazināšanu sabiedriskā transporta nozarei un medikamentiem, kopā ar bruto budžeta uzlabošanas ietekmi vairāk kā 0,6 % no IKP.

Ņemot vērā, ka Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozes termiņa dienā (2012. gada 26. aprīlis) trūka konkrētas informācijas un īstenošanas risks saistīts galvenokārt ar izdevumu samazināšanu, no šīs deficīta uzlabojošās ietekmes 1,7 % no IKP apmērā tikai divas trešdaļas varēja iekļaut prognozē (t. i., 1,1 % no IKP). Tā kā 2012. gada KP paredz, ka deficīta mērķis — 2,2% no IKP — tiks sasniegts, vienlaikus saglabājot ārkārtas rezerves 0,2 – 0,5 % no IKP (atkarībā no ieņēmumiem no finanšu darījuma nodokļa), Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozē tiek lēsts budžeta deficīts nedaudz zem atsauces vērtības 3 % no IKP, neatstājot ārkārtas rezerves (un pieņemot, ka tajā gadā nebūs vienreizēju un pagaidu pasākumu). Augstāka deficīta prognoze galvenokārt atspoguļo īstenošanas risku, kas saistīts ar iepriekšējiem un nesen paziņotajiem taupības pasākumiem (attiecīgi 0,25 % un 0,5 % no IKP), kā arī sliktāku makroekonomisko perspektīvu (kas rada augstāku deficītu līdz 0,25 % no IKP)[18].

Ieteikums arī aicina valdību paredzēt pietiekamas rezerves turpmākajos budžeta tiesību aktos. Lai gan Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozē nav paredzēts, ka rezerves paliktu 2013. gadā, tad lai kompensētu iespējamās novirzes, ir ņemts vērā īstenošanas risks. Turklāt iestādēm vēl ir iespēja iekļaut šādas rezerves turpmākajos budžeta tiesību aktos. Minētās rezerves, kā arī vienreizējie ieņēmumi strukturālā budžeta uzlabošanai tiks uzraudzīti, pamatojoties uz pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras pusgada progresa ziņojumu, kuru valdībai paredzēts regulāri sniegt līdz budžeta deficīta novēršanas procedūras atcelšanai.

2.1.3. Jauna informācija pēc pavasara prognozes sagatavošanas beigu termiņa

Pēc Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozes termiņa valdība sniedza papildu ziņas par apropriāciju samazinājumu budžeta pozīcijām 0,15 % no IKP apmērā, no kurām tikai viena trešdaļa tika ņemta vērā Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozē, jo trūka pietiekami detalizētas informācijas. Jaunā informācija precizēja, cik lielā mērā tas ietekmē dažādu ministriju budžetu un apropriācijas un, ka paredzētie ietaupījumi pamatojas uz izvēlētu uzdevumu anulēšanu un efektivitātes uzlabošanu, kas var nodrošināt to ilgtspējību. Pamatojoties uz šo informāciju, Komisijas dienesti tagad var pilnībā ietvert šā pasākuma ietekmi 0,15 % no IKP apmērā savā atjauninātajā prognozē. Turklāt ar valdības 2012. gada 16. maija Lēmumu Nr. 1152/2012, ar ko grozīja valdības Lēmumu Nr. 1122/2012 (IV.25.), valdība publiskoja savu lēmumu nomināli iesaldēt centrālās budžeta apakšsistēmas izdevumus, kā arī ierobežot tos pašvaldību apakšsistēmā par preču un pakalpojumu iegādi 2013. gadā līdz pusei no inflācijas līmeņa (2012. gada KP tas bija tikai netiešs pieņēmums). Valdība arī paskaidroja, ka šis ietaupījums gandrīz 0,2 % no IKP apmērā būtu īstenojams, balstoties uz tādiem pašiem principiem, ko piemēroja, budžeta pozīciju apropriāciju samazināšanai. Šis lēmums uzlabo Komisijas dienestu atjaunināto budžeta novērtējumu tikai par 0,1 % no IKP, jo ir daži īstenošanas riski, kā arī jāņem vērā fakts, ka centrālajai valdībai ir ierobežota ietekme uz pašvaldību budžeta plānošanu.

Iestādes 2012. gada 9. maijā pieņēma vairākus svarīgus nodokļu tiesību aktu paketes parametrus (tiesību aktu projekti tika iesniegti Parlamentam 11. maijā), kur ietverti vairāki elementi, kas atšķīrās no 2012. gada KP apraksta. Kopumā jauno nodokļu subjekti konsekventi būs uzņēmumi, nevis kā iepriekš bija paredzēts — patērētāji, kas var vēl vairāk pasliktināt ieguldījumu klimatu, kā piemēru var minēt attiecīgo uzņēmumu organizāciju paziņojumus. Attiecībā uz īpašām skaitliskām pārmaiņām valdība pieņēma lēmumu par telekomunikāciju ikmēneša maksājuma nodokļa griestiem un par zemāku, nekā bija plānots nodokļa palielinājumu attiecībā uz papildmaksu par enerģiju un komunālajiem pakalpojumiem uzņēmumiem, no kuriem ieņēmumu zaudējumi ir tuvu 0,1 % no IKP. To plānots kompensēt, attiecīgi, ar lielākiem ienākumiem no finanšu darījumu nodokļa, jo sākotnēji paredzētais nepārsniedzamais apjoms nelīdzsvarotos ar šaurāku ar nodokli apliekamo darījumu sarakstu. Pamatojoties uz informāciju, kas bija pieejama laikā, kad tika pabeigts šis novērtējums, šī jaunā informācija neietekmēja kopējo paredzamo ieņēmumu no nodokļu paketes.

Ņemot vērā visu šo jauno informāciju, kas saņemta pēc Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozes termiņa un jo īpaši sīkāko informāciju par izdevumiem, kam ir deficītu samazinoša ietekme 0,2 % no IKP apmērā , paredzams, ka 2013. gadā deficīts samazināsies līdz 2,7 % no IKP, ko var uzskatīt par ievērojami mazāku par robežvertību 3 % no IKP apmērā (skatīt 1. tabulu, par Komisijas novērtējuma dinamiku dažādos posmos).

2.1.4. Fiskālie pasākumi deficīta novēršanai 2012. un 2013. gadā

Padome savā 2012. gada 13. marta ieteikumā aicināja valdību nodrošināt 2012. gada mērķa — 2,5 % no IKP sasniegšanu un 2013. gadā deficītu ievērojami mazāku nekā atsauces vērtība 3 % no IKP. Pamatojoties uz makroekonomikas sistēmu, kas izriet no Komisijas dienestu 2012. gada februāra prognozes, paredzams, ka 2012. gadā vajadzēs papildu fiskālos pasākumus vismaz 0,5 % no IKP (papildus jau paredzētajiem 1,9 % no IKP) un papildu pasākumus 2013. gadā (vēl ņemot vērā minētajā gadā prognozēto deficītu 3,6 % no IKP).

Saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozi pēc pasliktināšanās par 1,4 % no IKP 2010. gadā un vēl 0,7 % no IKP 2011. gadā, paredzams, ka 2012. gadā strukturālā bilance uzlabosies par 2,25 % no IKP, kas pārsniedz 2012. gada marta novērtējumā paredzēto uzlabojumu par 0,25 % no IKP. Lai gan tas ir nedaudz mazāk, nekā papildu fiskālie pasākumi, ko ieteikusi Padome, to daļēji var izskaidrot ar potenciālās izaugsmes (mazo) pārskatīšanu samazinājuma virzienā posmā starp Komisijas dienestu 2012. gada februāra prognozi un 2012. gada pavasara prognozi (kas negatīvi ietekmēja 2012. gada cikliski koriģēto budžeta bilanci par 0,1 % no IKP).

Turklāt nodokļu ieņēmumi (atskaitot diskrecionāro pasākumu ietekmi) 2012. gadā bija zemāki, nekā norāda IKP attīstība un standarta nodokļu elastīgums, kas daļēji var būt veicinājusi strukturālās bilances izmaiņas, kas nedaudz atpaliek no fiskālā mērķa. Ņemot vērā šos faktorus, fiskālos pasākumus 2012. gadam kopumā var uzskatīt par atbilstošiem Padomes 2012. gada 13. marta ieteikumam.

2012. gada pavasara prognozē bija paredzēta strukturālā budžeta bilances neliela papildu uzlabošanās 2013. gadā (0,1 % no IKP). Ņemot vērā jauno informāciju, ko pēc prognozes sagatavošanas termiņa sniedza valdība, tas radīs papildu uzlabojumus par vairāk nekā 0,25 % no IKP.

1. tabula. Budžeta prognožu dinamika

|| 2012 || 2013

Komisijas 2012. gada marta novērtējums || -3,0 || -3,6

Makroekonomiskās attīstības fons || -0,05 || -0,05

Vienreizējie pasākumi || 0,25 || 0,0

Ieņēmumi (papildu dalībnieku pāreja no privātās uz publisko pensiju sistēmu, ES fondu īpaša uzskaite) || 0,40 || 0,0

Izdevumi (ar parādu saistītie izdevumi transporta nozarē) || -0,15 || 0,0

Cita fiskālā attīstība (piemēram, izmaiņas algu kompensāciju sistēmā, pielāgošanās nodokļu izmaiņām) || 0,15 || -0,10

Komisijas novērtējums, pirms tika veikti jauni pasākumi || -2,65 || -3,75

Taupības pasākumi, kas izklāstīti 2012. gada konverģences programmā || 0,20 || 1,10

Ieņēmumi (piemēram, finanšu darījumu nodoklis, ceļu nodevas elektroniskā iekasēšana, papildu nodokļi enerģētikas un telekomunikāciju nozarē) || 0,15 || 0,90

Izdevumi (piemēram, samazinājums budžeta pozīcijās, medikamentu subsīdiju samazinājums) || 0,05 || 0,20

Taupības pasākumu sekundārā makroekonomiskā ietekme || -0,05 || -0,25

2012. gada pavasara prognoze (publicēta 2012. gada 11. maijā ) || -2,5 || -2,9

Papildu informācija par taupības pasākumiem izdevumu daļā (pēc 2012. gada pavasara prognozes termiņa beigām) || 0,10 || 0,20

Komisijas atjauninātais novērtējums || -2,5¹ || -2,7

¹Papildu informācija par taupības pasākumiem radīja ārkārtas rezerves 0,1 % no IKP.

2.1.5. Vispārējais novērtējums attiecībā uz budžeta deficītu un parāda korekciju

Kopumā, ietverot arī informāciju, kas ir pieejama pēc Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozes termiņa, paredzams, ka 2012. gadā budžeta deficīts sasniegs 2,5 % no IKP un 2013. gadā būs krietni zem atsauces vērtības 3 % no IKP, kā ieteikusi Padome šā gada martā. Fiskālās prognozes uzlabošanās galvenokārt atspoguļo 2012. gada jauno pasākumu 0,3 % no IKP apmērā ietekmi uz budžetu un 1,3 % no IKP apmērā — 2013. gadā, ko paziņoja saistībā ar 2012. gada KP un ko sīkāk paskaidros vēlāk, kuri arī palīdz uzlabot strukturālo bilanci par 0,25 % no IKP 2012. gadā un papildu 0,5 % no IKP 2013. gadā salīdzinājumā ar 2012. gada marta novērtējumu. Citi faktori, piemēram, nedaudz labāks, nekā prognozēts, 2011. budžeta līdzsvara un vienreizējo ieņēmumu bāzes efekts veicina arī perspektīvā un plānotā deficīta mērķa 2,5 % no IKP sasniegšanu 2012. gadā.

Var būt lietderīgi atzīmēt, ka konsolidācijas pasākumi rada dažus jautājumus attiecībā uz kvalitāti, jo tie ir galvenokārt koncentrēti uz ieņēmumiem un var kavēt ekonomikas izaugsmi, ņemot vērā arī uzņēmējdarbības vides pasliktināšanos sakarā ar nozaru pagaidu maksājumu de facto aizvietošanu, ko bija paredzēts pakāpeniski pārtraukt un aizvietot ar nozaru nodokļiem, lielākoties tajās pašās nozarēs. Kā minēts Padomes ieteikuma kontekstā, lai panāktu ilgstošu pārmērīga budžeta deficīta novēršanu, Ungārija varētu gūt labumu no pasākumiem vispārējo bērnu pabalstu jomā (iespējams, saistībā ar nesen ieviestajām ģimenes nodokļu atlaidēm), centralizēta īpašuma nodokļa, kas balstīts uz īpašuma vērtību, kā arī veicinot vienotā ienākumu nodokļa shēmas progresivitāti[19].

Vispārējais valsts parāds 2011. gadā nedaudz samazinājās līdz 80,6 % no IKP, ņemot vērā lielu primāro pārpalikumu 8,25 % no IKP apmērā , ko lielā mērā kompensēja forinta vērtības pazemināšanās par vairāk nekā 10 %. Pamatojoties uz deficīta perspektīvu, kas ietverta 2012. gada pavasara prognozē, un pieņemot, ka valsts aktīvi netiks pārdoti[20], paredzams, ka 2012. gadā parāds samazināsies līdz 78,5 % no IKP un vēl nedaudz 2013. gadā. Saskaņā ar atjaunināto KP visā programmas periodā valsts parāds nepārtraukti samazinās līdz 77 % no IKP 2013. gadā un zem 73 % no IKP 2015. gadā. Atbilstīgi parāda samazināšanas kritērijam Ungārijā būs pārejas periods trīs gadus pēc tās pārmērīgā deficīta korekcijas (t. i., 2013.-2015.). Plānotā fiskālā korekcija nodrošinātu pietiekamu virzību uz atbilstību parāda samazināšanas kritērijam. Pamatojoties uz plānoto fiskālo korekciju, parāda samazināšanas kritērijs tiks izpildīts 2015. gadā. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 1.a punktu dalībvalstij, uz kuru attiecas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra 2011. gada 8. novembrī un uz trīs gadu ilgu laiku, sākot no pārmērīga budžeta deficīta novēršanas, parāda kritērija prasību uzskata par izpildītu, ja attiecīgā dalībvalsts gūst pietiekamas sekmes, lai panāktu atbilstību.

2.2. Veikto pasākumu novērtējums attiecībā uz fiskālo pārvaldību

Attiecībā uz fiskālo pārvaldību Padome lūdza Ungārijas iestādes pielāgot likumu par ekonomikas stabilitāti, jo īpaši, izveidojot patiesi saistošu vidēja termiņa sistēmu un paplašinot fiskālās padomes analīzes uzdevumus. 2012. gada KP norādīts, ka, izvērtējot jauno tiesisko regulējumu, valdība pavasara sesijas laikā iesniegs Parlamentam vajadzīgo grozījumu. Laikā, kad tika pabeigts šis novērtējums, nebija informācijas par plānotajiem grozījumiem. Lai nodrošinātu Padomes direktīvas, kurā noteiktas minimālās prasības valstu budžeta sistēmām, pilnīgu transponēšanu, valdības datubāzē (kuru pārvalda Valsts pārvaldes un tieslietu ministrija) tika izveidots grafiks Ungārijas tiesību aktu saskaņošanai ar ES tiesību aktiem. Tas sākas ar 2012. gada jūnija lēmumu par konceptuāliem jautājumiem un paredz likumdošanas procesa pabeigšanu līdz 2013. gada rudenim. Attiecībā uz fiskālās padomes darbību 2012. gada marta beigās tika noteikts, ka šīs iestādes priekšsēdētājs varētu saņemt algu un varētu izveidot nelielu sekretariātu Parlamenta birojā (iepriekš šo aspektu trūka). Lai gan tas ir neliels solis pareizajā virzienā, jo fiskālās padomes neliela institucionalizācija šķiet vairāk samērojama ar tās stingrajām veto pilnvarām attiecībā uz gada budžetu, kopumā progresu šajā jomā var uzskatīt par pārāk lēnu, un fiskālās pārvaldības attīstība būs rūpīgi jāuzrauga.

3. Secinājumi

Ņemot vērā pašreiz pieejamo informāciju, var uzskatīt, ka Ungārija ir veikusi pasākumus, kas norāda uz pienācīgu virzību, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu.

Jo īpaši paredzams, ka tiks sasniegts 2012. gada deficīta mērķis 2,5 % no IKP apmērā , un 2013. gada budžeta deficīts ir paredzēts ievērojami mazāks par 3 % no IKP atsauces vērtības uz nedaudz sliktāka makroekonomiskās vides fona. Paredzams, ka 2012. gada budžeta deficīta samazinājumu sasniegs, pamatojoties uz strukturāliem pasākumiem 0,3 % no IKP apmērā un tā pamatā ir nelielais pozitīvais bāzes efekts no 2011. gada, kā arī daži vienreizēji pasākumi. Ņemot vērā pārskatīto potenciālo IKP pieaugumu un to, ka nodokļu ieņēmumi (atskaitot diskrecionāro pasākumu ietekmi) 2012. gadā nesasniedz gaidītos, pamatojoties uz IKP attīstību un standarta nodokļu elastīgumu, 2012. gada fiskālos pasākumus kopumā var uzskatīt par atbilstīgiem Padomes 2012. gada 13. marta ieteikuma prasībām.

Pamatojoties uz visu publiski pieejamo informāciju arī pēc 2012. gada pavasara prognozes termiņa beigām, Komisijas dienesti paredz, ka 2013. gadā deficīts sasniegs 2,7 % no IKP, pateicoties virknei konsolidācijas pasākumu, un tādējādi joprojām paliks ievērojami zemāks par 3 % no IKP līguma atsauces vērtību, pat pēc neto vienreizējo pasākumu ieņēmumu 0,9 % no IKP apmērā pilnīgas pakāpeniskas izbeigšanās. Pamatojoties uz šo deficīta prognozi un papildu informāciju, kas saņemta kopš tā laika, paredzams, ka valsts kopējais parāds samazināsies no 80,6 % no IKP 2011. gadā līdz mazāk nekā 78,5 % no IKP 2012. gadā un vēl nedaudz 2013. gadā.

2012. gada pavasara prognozē iekļauto pamata scenāriju aptver simetrisks risks. No vienas puses, mazāku deficītu var sasniegt, izmantojot labvēlīgāku, nekā plānots, pašvaldību bilanci vai zemākus procentu izdevumus publiskajā sektorā. No otras puses, pastāv deficīta palielināšanās risks, piemēram, lielāki izdevumi, nekā paredzēts, apvienojumā ar centrālās bankas zaudējumiem. Turklāt nesen paziņotie jaunie nodokļi varētu veicināt ieguldījumu klimata turpmāku pasliktināšanos nelineārā veidā, tas var ciest arī no nesenās spēcīgās IKP samazināšanās pirmajā ceturksnī, ko nevarēja ietvert prognozē, un kas negatīvi ietekmē budžeta deficītu.

Attiecībā uz fiskālo pārvaldību, nodoms iesniegt tiesību aktu grozījumus Parlamentā tika paziņots 2012. gada KP. Tomēr laikā, kad tika pabeigts šis novērtējums, nebija pieejama nekāda publiska informācija par plānotās pārskatīšanas saturu un mērķi. No 2012. gada marta fiskālās padomes priekšsēdētājs ir tiesīgs saņemt konkurētspējīgu atalgojumu un izveidot nelielu sekretariātu. Uz šā lēnā progresa fona būs rūpīgi jāuzrauga fiskālās pārvaldības attīstība, kā arī 2012. gada katrai valstij specifiskā ieteikuma par fiskālās pārvaldības reformu izpilde.

Ņemot vērā iepriekšējo novērtējumu, Komisija uzskata, ka pašreiz Ungārijai nav jāveic papildu pasākumi saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Būs vajadzīga stingra īstenošana un ātrs progress attiecībā uz visu paziņoto pasākumu specifikācijām, lai droši noturētu budžeta deficītu zem atsauces vērtības — 3 % no IKP. Konsolidācijas pasākumu plānojumu var vēl vairāk uzlabot, izmantojot rūpīgas un ex ante apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un starptautiskajām organizācijām. Fiskālās pārvaldības sistēma vēl arvien ir jāpielāgo, lai tā atbilstu Padomes ieteikumam, lai valsts varētu gūt labumu no labi funkcionējošu iestāžu sistēmas izveidošanas. Ņemot vērā minēto, kā arī ņemot vērā nesenos pirmā ceturkšņa sliktākos izaugsmes datus, nekā bija paredzēts, Komisija turpinās cieši uzraudzīt budžeta situāciju Ungārijā saskaņā ar Līgumu un Stabilitātes un izaugsmes paktu, īpaši ņemot vērā šīs pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ilgo gaitu. Valdības pusgada EDP ziņojumi būs viens no informācijas avotiem šim nolūkam.

2. tabula. Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

|| || 2011 || 2012 || 2013 || 2014 || 2015

Reālais IKP (izmaiņas %) || KOM || 1,7 || -0,3 || 1,0 || nav || nav

KP || 1,7 || 0,1 || 1,6 || 2,5 || 2,5

Ražošanas apjoma starpība1+ (% no potenciālā IKP) || KOM || -2,3 || -2,7 || -2,0 || nav || nav

KP || -2,4 || -3,0 || -2,6 || -1,7 || -1,2

Valsts budžeta bilance² (% no IKP) || KOM || 4,3 || -2,5 || -2,9 || nav || nav

KP || 4,3 || -2,5 || -2,2 || -1,9 || -1,5

Primārā bilance (% no IKP) || KOM || 8,3 || 1,5 || 1,2 || nav || nav

KP || 8,3 || 1,6 || 2,0 || 2,2 || 2,2

Cikliski koriģētā bilance1,3 (% no IKP) || KOM || 5,3 || -1,3 || -2,0 || nav || nav

KP || 5,4 || -1,1 || -1,0 || -1,1 || -0,9

Strukturālā bilance4 (% no IKP) || KOM || -4,3 || -2,1 || -2,0 || nav || nav

KP || nav -4,0 || -1,9 || -1,2 || -1,1 || -0,9

Valsts kopējais parāds (% no IKP) || KOM || 80,6 || 78,5 || 78,0 || nav || nav

KP || 80,6 || 78,4 || 77,0 || 73,7 || 72,7

Piezīmes: 1 Attiecībā uz KP — starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu un cikliski koriģētas bilances saskaņā ar programmām pēc Komisijas dienestu pārrēķiniem, pamatojoties uz programmās esošo informāciju. 2 Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta pēc Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozes termiņa beigām, 2013. gada deficīta prognozi varētu samazināt līdz 2,7 % no IKP. 3 Cikliski koriģēta bilance, neņemot vērā vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. 4 Saskaņā ar 2013. gada pamata deficīta prognozes pārskatīšanu, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta pēc Komisijas dienestu pavasara prognozes termiņa beigām, 2013. gadā attiecīgā strukturālā bilance arī uzlabojās par 0,25 % no IKP. Avots: Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognoze (COM), kas publicēta 2012. gada 11. maijā, un 2012. gada konverģences programma (KP).

[1] OV L 389, 30.12.2004., 27. lpp.

[2] OV L 110, 30.4.2005., 42. lpp.

[3] OV L 314, 30.11.2005., 18. lpp.

[4] COM(2010) 10 galīgā redakcija.

[5] OV L 66, 6.3.2012., 6. lpp.

[6] OV L 78, 17.3.2012., 19. lpp.

[7] OV L 210, 31.7.2006., 79. lpp.

[8] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

[9] Padomes Īstenošanas lēmuma Nr. 2012/156/ES, ar ko no 2013. gada 1. janvāra aptur Kohēzijas fonda saistības Ungārijā, 12. apsvērums ir šāds: "Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1084/2006 4. panta 2. punktu, ja līdz 2012. gada 22. jūnijam vai vēlākā datumā Padome konstatēs, ka Ungārija ir veikusi vajadzīgo koriģējošo pasākumu, tā bez vilcināšanās nolems atcelt attiecīgo saistību apturēšanu".

[10] "Specifikācijas par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnes par stabilitātes un konverģences programmu formātu un saturu", 2012. gada 24. janvāris. Skatīt http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.

[11] Ungārijas Statistikas birojs 15. maijā, publicēja ātro aplēsi par 2012. gada pirmo ceturksni. Sezonas un kalendāri koriģētā izteiksmē reālais IKP samazinājās par 1,3 %, kas pārsteidza arī analītiķus, salīdzinājumā ar 0,5 % 2012. gada pavasara prognozē, kas publicēta 11. maijā, proti, dažas dienas pirms kļuva pieejama šī ātrā aplēse.

[12] Valdība 2011. gadā deva iespēju agrāko obligāto privāto pensiju fondu dalībniekiem atgriezties publiskajos pensiju fondos un stimulēja to darīt. 97 % dalībnieku nolēma atgriezties, un rezultātā i) radās vienreizēji budžeta ieņēmumi, jo uzkrātie aktīvi tika pārskaitīti valsts budžetā un ii) publiskajos pensiju fondos radās pastāvīgi augstāki ieņēmumi no dalībnieku iemaksām.

[13] Komisijas dienestu darba dokuments, kas pievienots Komisijas ieteikumam Padomes lēmumam saskaņā ar Līguma 126. panta 8. punktu. Skat.: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/30_edps/other_documents/2012-03-06_hu_126-7_commission_swd_en.pdf.

[14] Lai gan atgriešanās no privātās uz publisko pensiju sistēmu termiņš bija 2012. gada 31. martā un bija zināms, ka apmēram viena ceturtdaļa no atlikušajiem dalībniekiem bija izvēlējušies pāriet uz valsts sistēmu, kas atbilst vienreizējam ieņēmumam 0,2 % no IKP apjomā, 2012. gada KP nav iekļauti ieņēmumi no šīs operācijas.

[15] Tā pati uzskaite naudas plūsmas un EKS izteiksmē, ko piemēro valdība, ir pakļauta Eurostat pārbaudei.

[16] Tā pati uzskaite naudas plūsmas un EKS izteiksmē, ko piemēro valdība, ir pakļauta Eurostat pārbaudei.

[17] Iesniegtajā budžetā ārkārtas rezerves bija 0,7 % no IKP, kas pieņemtajā budžetā palielinājās par 0,4 % līdz 1,1 % no IKP. Saskaņā ar valdības aprēķinu taupības pasākumi tuvu 0,4 % no IKP 2012. gadā bija iekļauti 2012. gada KP un to mērķis ir atjaunot ārkārtas rezerves, jo budžeta ārkārtas rezerves 1,1 % no IKP ir kompensācija ieņēmumu deficītam un izdevumu pārsniegšanai.

[18] Ir vērts uzsvērt, ka dažas pasākumu detaļas vēl nav noteiktas arī ieņēmumu jomā, kas neļauj skaidri novērtēt to ietekmi uz budžetu.

[19] Padomes 13. marta ieteikuma 13. apsvērums.

[20] Ievērojama daļa šo publisko aktīvu izriet no aktīvu pārņemšanas pēc agrākās obligātās privāto pensiju sistēmas de facto likvidēšanas.