Komisijas ziņojums - 2007. gada ziņojums par Eiropas Komisijas attiecībām ar valstu parlamentiem /* COM/2008/0237 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 6.5.2008 COM(2008) 237 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS 2007. GADA ZIŅOJUMS PAR EIROPAS KOMISIJAS ATTIECĪBĀM AR VALSTU PARLAMENTIEM KOMISIJAS ZIŅOJUMS 2007. GADA ZIŅOJUMS PAR EIROPAS KOMISIJAS ATTIECĪBĀM AR VALSTU PARLAMENTIEM 1. IEVADS Komisijas noteiktā jaunā pieeja attiecību stiprināšanai ar valstu parlamentiem ievērojami attīstījās 2007. gadā: īstenojot šo pieeju, Komisijas priekšsēdētājs un citi Kolēģijas locekļi veica regulāras vizītes (2007. gadā vairāk nekā 120) valstu parlamentos, ka arī kopš 2006. gada septembra apspriedās ar valstu parlamentiem par visiem Komisijas paziņojumiem un priekšlikumiem gan saistībā ar likumdošanas iniciatīvām, gan citiem dokumentiem. Komisija līdz 2007. gada 31. decembrim no valstu parlamentiem bija saņēmusi 168 atzinumus. Šajās divās jomās gads bija ļoti ražīgs un attiecības ar valstu parlamentiem ir padziļinājušās ļoti pozitīvi. Turklāt Lisabonas līguma parakstīšana iezīmēja ļoti nozīmīgu virzību valstu parlamentu līdzdalībā Kopienas tiesību aktu sagatavošanas procesā. Jautājums par valstu parlamentu lomu bija institucionālā risinājuma pamatā. Tiklīdz stāsies spēkā jaunais līgums, valstu parlamentiem būs tiesības izteikt savu viedokli par subsidiaritātes principa piemērošanu visās Komisijas tiesību aktu iniciatīvās, un tie varēs lūgt Komisiju sniegt papildu paskaidrojumus („dzeltenā karte”), vai pat uzsākt procedūru, kas paredz īpašu un kvalificētu balsošanu Eiropas Parlamentā un Eiropas Savienības Padomē („oranžā karte”). Tomēr vispirms valstu parlamentiem ir jābalso par Lisabonas līguma ratificēšanu, kurš būtiski stiprinās viņu lomu Eiropas lietās. Tātad 26 no 27 dalībvalstīm ratificēšana notiks tikai ar parlamenta balsojumu. 2. KOPSAVILKUMS PAR ATZINUMIEM, KO SNIEGUšI VALSTU PARLAMENTI Četrdesmit palātas tika uzaicinātas piedalīties politiskajā dialogā (četrpadsmit dalībvalstīs ir vienpalātas sistēma, trīspadsmit dalībvalstīs – divpalātu sistēma), un ļoti liels skaits palātu atbildēja, nosūtot atzinumu. 2.1. Valstu parlamentu reakcija 168 atzinumi Valstu parlamenti turpināja aktīvi iesaistīties 2006. gadā uzsāktā politiskā dialoga mehānisma īstenošanā. Komisija līdz 2007. gada 31.decembrim bija saņēmusi 168 atzinumus no 19 dalībvalstu 27 palātām attiecībā uz Komisijas 82 dokumentiem (skatīt sarakstu pielikumā). Eiropas Kopienu lietu komiteju konferences ( COSAC ) veikto un 2006. gada beigās uzsākto divu subsidiaritātes pasākumu ietvaros tika izstrādāti trīsdesmit pieci atzinumi. Dažas palātas (kopā deviņpadsmit) informēja Komisiju par savu nostāju attiecībā uz priekšlikumu par tiesu jurisdikciju un laulības lietās piemērojamajiem noteikumiem, savukārt sešpadsmit atzinumi tika iesniegti attiecībā uz priekšlikumu par pasta pakalpojumu iekšējā tirgus pilnīgu izveidi. Jānorāda, ka 2007. gadā Eiropas Kopienas lietu komiteju konference ( COSAC ) uzsāka tikai vienu šāda veida pasākumu. Tas attiecās uz Padomes 2007.gada 6. novembra pamatlēmumu par terorisma apkarošanu[1]. Atzinumi par daudziem Komisijas dokumentiem Atlikušie 133 atzinumi attiecās uz dažādiem Komisijas dokumentiem. Par vairākiem priekšlikumiem tika izteikti vismaz trīs atzinumi: priekšlikums par Eiropas Tehnoloģiju institūtu, par vīna KTO, par augsnes aizsardzību, par sankciju piemērošanu darba devējiem, kas nodarbina trešās valsts valstspiederīgos, kuri nelikumīgi uzturas kādas dalībvalsts teritorijā, par zaļajām grāmatām attiecībā uz tabaku, par darba tirgus modernizēšanu, par diplomātisko un konsulāro aizsardzību, par iedzīvotāju piekļuvi Eiropas Kopienas iestāžu dokumentiem, par pētniecības politiku un jauno Eiropas kopējo patvēruma sistēmu, paziņojums „Eiropas redzējums okeāniem un jūrām”, kā arī 2008. gada politikas stratēģija. Jānorāda, ka arī valstu parlamenti izrādīja īpašu interesi par 2008. gada politikas stratēģiju. Piecas palātas izteica savu viedokli, sniedzot atzinumu Komisijas uzsāktā politiskā dialoga ietvaros. Tomēr šis dialogs notika citādā veidā, proti, pamatojoties uz parlamentu iniciatīvu organizētu uzklausīšanas pasākumu veidā, kuros gan piedalījās, gan nepiedalījās Komisijas locekļi, vai debašu veidā COSAC . Ļoti aktīvi parlamenti Dažas otrā līmeņa palātas bija ļoti aktīvas, piemēram, Francijas Senāts, Vācijas Bundesrāts, Lordu palāta un Čehijas Senāts, kuras vienas pašas sniedza 92 atzinumus. Riksdāgs (SE) un Folketings (DK) arī izteica savu nostāju par vairākiem dokumentiem, par kuriem notika apspriešanās, savukārt Portugāles Republikas parlaments sniedza virkni pozitīvu atzinumu par subsidiaritāti. Šīs septiņas palātas izstrādāja 138 atzinumus. Komisijas atbildes Komisija atbildēja uz 109 atzinumiem. Vairāki valstu parlamentu atzinumi (kopā 41) bija pozitīvi, uz kuriem nebija nepieciešams sniegt atbildi, izņemot apstiprinājumu par saņemšanu. Komisijas atbilde tika sniegta attiecīgās palātas valodā. Par atbildi informēja Eiropas Parlamentu un Padomi. Valstu parlamentu piezīmes Francijas senāts trīs reizes atbildēja uz Komisijas sniegtajām atbildēm – par priekšlikumiem attiecībā uz aizliegumu izmantot kaķu un suņu kažokādu, par autoceļu infrastruktūru drošību un par sankciju piemērošanu darba devējiem, kas nodarbina trešās valsts valstspiederīgos, kuri nelikumīgi uzturas kādas dalībvalsts teritorijā. Lordu palāta divas reizes izteica savu viedokli par priekšlikumu par Eiropas Tehnoloģiju institūtu. Francijas Senāts un Vācijas Bundesrāts 2007. gadā atkārtoti pēc 2006. gadā izdarītajiem pirmajiem apsvērumiem izteica savu viedokli par priekšlikumu attiecībā uz augsnes aizsardzību. 2.2. Procesa attīstība Paplašināta līdzdalība Izņemot COSAC koordinētos pasākumus, valstu parlamentu atzinumi sākotnēji galvenokārt nāca no loti aktīvajām otrā līmeņa palātām. Tomēr būtu jāuzsver, ka Zviedrijas un Dānijas parlamenti savu viedokli izteica, kad dokuments vēl bija apspriešanas stadijā. Apsvērumi par vispārējo politiku COSAC organizētie pasākumi attiecās tikai uz subsidiaritātes īpašo aspektu, taču jānorāda, ka vispārējā veidā valstu parlamentu sniedza atzinumus par politikas jautājumiem, kas saistīti ar Komisijas priekšlikumu saturu. Dažas palātas, piemēram, Francijas Senāts, Nīderlandes Parlaments un Portugāles Republikas Parlaments, galveno uzmanību pievērsa subsidiaritātes un proporcionalitātes jautājumiem. Tomēr Portugāles Parlaments pieņēma vispārēju atzinumu par Komisijas paziņojumu par tās sasniegumiem 2006. gadā, kurā cita starpā tika izskatīti jautājumi saistībā ar Lisabonas stratēģiju, vienoto tirgu, sociālo solidaritāti, enerģētiku utt. Efektīvāks IPEX Datu bāze IPEX darbojas arvien labāk un sniedz Komisijai labāku informāciju par parlamentu savstarpējo sadarbību un jo īpaši par valstu parlamentu to atzinumu esamību, kuri tai nav iesniegti. 2008. gadā ir paredzēts stiprināt sadarbību ar IPEX . 2.3. Ietekme uz politikas formulēšanu Valstu parlamentu atzinumi, pirmkārt, liek Komisijai sniegt atbildes un paskaidrojumus. Tas ir jauns pārredzamības veids, kuru Komisija velētos veicināt, lai bagātinātu politikas izstrādes un attīstības procesu Komisijā. Saskaņā ar Līgumu un parlamentu konstitucionālajiem noteikumiem un praksi valstu parlamenti nepiedalās lēmumu pieņemšanā Eiropas līmenī. Ņemot vērā 2006. gada septembrī Komisijas uzsākto politisko dialogu, valstu parlamentu ieguldījums var tomēr būt lietderīgs, lai uzlabotu Eiropas politikas formulēšanu. Tādējādi vairākas reizes valstu parlamenti izteica savu viedokli par Komisijas dokumentiem, kuri tiek apspriesti. Komisija to ņems vērā, izstrādājot no tiem izrietošos priekšlikumus. Turklāt vairākos gadījumos Eiropas iestādes, izskatot Komisijas tiesību aktu priekšlikumus, izteica tās pašas raizes, ko bija pauduši valstu parlamenti. Piemēram, saistībā ar pasta pakalpojumu iekšējā tirgus pilnīgu izveidi, priekšlikumiem par augsnes aizsardzību, autoceļu infrastruktūru drošību vai Eiropas Tehnoloģiju institūtu. Visbeidzot, ir jānorāda, ka Komisija pieņēma Francijas Senāta izteikto ierosinājumu grozīt nosaukumu priekšlikumam par gājēju un citu neaizsargāto satiksmes dalībnieku aizsardzību. Komisija sniegs informāciju par šo jautājumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Tāpat ir gadījumi, kad ir vēlams papildināt dokumenta tekstu, lai labāk precizētu Komisijas nolūkus. Tādējādi debašu laikā Padomē tika grozīti un papildināti apsvērumi priekšlikuma tekstā par augļiem un dārzeņiem, COM (2007)171, lai pamatojums subsidiaritātes un proporcionalitātes jomā būtu precīzāks. 3. KOMISIJAS LOCEKļU DARBA VIZīTES UN CITI KONTAKTI AR VALSTU PARLAMENTIEM 2007. GADā Vizītes valstu parlamentos Jaunajā pieejā attiecībām starp Komisiju un valstu parlamentiem[2] ir noteikti trīs galvenie mērķi Komisijas rīcības virzīšanai: savstarpēja sadarbība un atvērta un pastāvīga dialoga izveidošana, konkrēta tīkla izveidošana un, īstenojot labākas attiecības ar ievēlētajiem pārstāvjiem, lielāka tuvināšanās iedzīvotājiem. Šajā saistībā Komisijas locekļu regulāru darba vizīšu valstu parlamentos organizēšana tika noteikta kā galvenā rīcība. Komisijas priekšsēdētājs un par starpiestāžu attiecībām atbildīgā priekšsēdētāja vietniece apņēmās apmeklēt visu valstu parlamentus šā pilnvaru termiņa laikā. Šo apmeklējumu intensitāte ir jauninājums un skaidri parāda to, cik lielu uzmanību Komisija pievērš lielākai valstu parlamentu viedokļa uzklausīšanai un vēlmei vairāk izskaidrot tās īstenoto politiku. Tādējādi priekšsēdētājs Barroso 2007. gadā apmeklēja Lietuvas, Portugāles, Maltas, Rumānijas un Igaunijas parlamentu. Turklāt viņš piedalījās COSAC sanāksmē, kas notika Estoril 2007. gada 15. oktobrī, kā arī Eiropas Savienības dalībvalstu parlamentu ārlietu komisiju priekšsēdētāju sanāksmē. Priekšsēdētāja vietniece Wallström 2007. gadā apmeklēja Itālijas un Nīderlandes parlamentu, kā arī Apakšpalātu un Lordu palātu. Viņa divas reizes tikās ar Zviedrijas parlamenta delegāciju Briselē un 2007. gada 12. februārī Berlīnē piedalījās COSAC delegāciju priekšsēdētāju sanāksmē, kā arī 2007.gada 15. maija COSAC . Jāmin arī tas, ka komisāri šajā gadā valstu parlamentus apmeklēja vairāk nekā 120 reizes vai arī sazinājās ar tiem. Dalība starpparlamentārās sanāksmēs Komisija ir apstiprinoši atbildējusi uz daudzajiem pieprasījumiem piedalīties sanāksmēs ar valstu parlamentiem, kuras organizēja Eiropas Parlaments, vai kuru organizēšanā tas piedalījās kopā ar prezidentūras valsts parlamentu, gan parlamentāro komisiju, gan ad hoc līmenī. Cita starpā ir jāmin arī priekšsēdētāja Barroso dalība starpparlamentu forumos par Eiropas Savienības nākotni, kas notika 2007. gada 12. jūnijā un 2007. gada 4. decembrī, kā arī 2007. gada 6. februārī forumā par Lisabonas stratēģiju. Priekšsēdētaja vietnieks Verheugen ievadīja šā paša foruma darbu 2007. gada 5. februārī. Turklāt Almunia kungs 2007. gada 28. februārī piedalījās starpparlamentu forumā par eurozonu. Kovacs 2007. gada 26. maijā Bratislavā piedalījās Eiropas Savienības parlamentu priekšsēdētāju konferencē. Informatīvā biļetena sagatavošana Komisijas ģenerālsekretariāts sagatavoja trīs informatīvos biļetenus un tos izplatīja iestādē, kā arī nosūtīja Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem. Jauns veids informācijas sniegšanai pae Eiropas Savienību Komisijas un valstu parlamentu politiskā dialoga organizēšana radīja informācijas apmaiņas būtisku palielināšanos. Turklāt, pamatojoties uz 2007. gada budžeta ietvaros izteikto Eiropas Parlamenta lūgumu, Komisija uzsāka Informācijas izmēģinājuma tīklu izveidi ( RIPs/Pilot Information Networks - PINs ). Tā ir platforma apmaiņai un mijiedarbībai starp Eiropas Parlamenta deputātiem un valstu parlamentu deputātiem, lai veicinātu strukturētas debates par dažādiem tematiem, tādējādi izplatot zināšanas par Eiropas Savienību un veicinot jaunas idejas un politikas. Platforma pārvalda saites uz tīmekļa vietni EUROPA , kā arī uz vietni IPEX . Pastāvīgie pārstāvji Komisija ir piedalījusies 12 sanāksmēs ar valstu parlamentu pastāvīgajiem pārstāvjiem Briselē. 4. SECINāJUMI Kopš 2005. gada sākuma Komisijas attiecības ar valstu parlamentiem ir vadītas saskaņā ar skaidru un precīzu plānu. Ab initio noteiktie galvenie mērķi ļāva Komisijai izveidot pamatīgas darba attiecības ar valstu parlamentiem un pēc tam uzsākt dialogu, lai veicinātu politikas izstrādi. 2008. gadā Komisijas attiecības ar valstu parlamentiem tiks padziļinātas, pilnībā ievērojot Eiropas Savienības iestāžu prerogatīvas. Jo īpaši liela nozīme ir gan politiskā dialoga padziļināšanai ar valstu parlamentiem, gan Lisabonas līguma stāšanās spēkā sagatavošanai. Komisija plāno saglabāt pašreizējo sistēmu dialogam ar valstu parlamentiem un to stiprināt, publiskojot savas atbildes uz valstu parlamentu atzinumiem, kā arī pielāgojot dokumentu nodošanas un atzinumu saņemšanas sistēmu. Paralēli tam Komisija piemēros pasākumus, kas nepieciešami, lai īstenotu Lisabonas līguma noteikumus. PIELIKUMS VALSTU PARLAMENTU ATZINUMI 2008. gada 7. janvāris 2 | DE Bundesrat | 21 | 21 | - | - | 15 | 3 | UK House of Lords | 18 | 17 | 1 | - | 14 | 4 | SE Riksdagen | 17 | 16 | 1 | - | 9 | 5 | PT Assembleia da República | 19 | - | - | 13 | - | 6 | DK Folketing | 12 | 7 | 2 | 3 | 8 | 7 | CZ Sénát | 11 | 10 | - | 1 | 6 | 8 | NL Eerste Kamer / Tweede Kamer | 3 | 3 | - | - | 3 | Abas palātas* | 9 | DE Bundestag | 3 | 2 | 1 | 3 | 10 | LT Seimas | 3 | 1 | 1 | 1 | 2 | 11 | FR Assemblée nationale | 2 | 1 | - | 1 | 1 | 12 | BE Sénat/Senaat | 2 | 2 | - | - | 2 | 13 | UK House of Commons | 2 | 1 | - | 1 | 2 | 14 | HU Országgyűlés | 2 | - | - | 2 | - | 15 | LUX Chambre des députés | 2 | 1 | 1 | - | 2 | 16 | EE Riigikogu | 2 | - | - | 2 | - | 17 | CZ Poslanecká sněmova | 1 | 1 | - | - | 1 | 18 | IT Camera dei Deputati | 1 | - | - | 1 | - | 19 | BE Chambre des Représentants / Kamer van Volksvertegenwoordigers | 1 | 1 | - | - | 1 | 20 | PL Sejm | 1 | - | - | 1 | - | 21 | PL Senat | 1 | - | - | 1 | - | 22 | FI Eduskunta | 1 | - | - | 1 | - | 23 | IE Oireachtas | 1 | 1 | - | - | 1 | Abas palātas* | 24 | SI Državni zbor | 1 | - | - | 1 | - | 25 | SK Národná rada | 1 | - | - | 1 | - | Kopā: | 168 | 112 | 15 | 41 | 94 | * Nīderlandes un Īrijas parlamentu atzinumi ir nosūtīti abu palātu vārdā. **Pilnvarojumi: Komisija ir pilnvarojusi priekšsēdētāja vietnieci, kura ir atbildīga par attiecībām starp iestādēm, atbildēt tās vārdā valstu parlamentiem, vienojoties ar attiecīgajiem dienestiem un kabinetiem. *** Pozitīva atzinuma gadījumā Komisija nosūta tikai apstiprinajumu par saņemšanu. Pārējos gadījumos tā atbild attiecīgajam palātām, pilnvarojot priekšsēdētāja vietnieci, kura ir atbildīga par attiecībām starp iestādēm, vai izmantojot vienkāršotu procedūru. [1] Komisija līdz 2007. gada beigām vēl nebija saņēmusi valstu parlamentu atzinumus šajā saistībā. [2] Komisāres Wallström 2005. gada 9. februārī Kolēģijai paziņotās „desmit mērķa darbības”.