Vairumam dalībvalstu ekosistēmu kontu modulis būs jauns. Komisija to izvēlējās, jo tas ir politiski ļoti būtisks attiecībā uz dabu, bioloģisko daudzveidību un nulles piesārņojumu, kā arī tam ir potenciāls attiecībā uz citām politikas jomām, tajā skaitā Eiropas pusgadu. Tas ir ANO SEEA ekosistēmu kontu, ko ANO Statistikas komisija pieņēma 2021. gada martā, pirmā īstenošana ES. Eurostat kopš 2015. gada ir ieguvis pieredzi un izstrādā metodes ES mēroga projektā “Integrētā dabas kapitāla uzskaite” (INCA). Šos trīs jaunos moduļus atbalsta dalībvalstu izmēģinājuma projekti un testi, ko līdzfinansē ar Komisijas (Eurostat) dotācijām (24 dotācijas, kas piešķirtas laikposmā no 2015. līdz 2021. gadam, un atbalsta darbības, kuras plānotas turpmākajiem gadiem).

·vides subsīdiju un tamlīdzīgu pārvedumu konti par tādiem neatlīdzināmiem maksājumiem no vispārējās valdības citiem institucionālajiem sektoriem un no nerezidentiem (pārējā pasaule), kas paredzēti, lai aizsargātu vidi vai samazinātu dabas resursu izmantošanu un ieguvi.

Komisija ir pieņēmusi Komisijas 2021. gada 19. novembra Deleģēto regulu (ES) 2022/125, ar ko groza I līdz V pielikumu Regulai (ES) Nr. 691/2011. Ar minēto deleģēto regulu atjaunina tehniskās specifikācijas pieciem no sešiem esošajiem iepriekšējā iedaļā uzskaitītajiem moduļiem, lai ātrāk sagatavotu informāciju (īsāki nosūtīšanas termiņi) un atjauninātu raksturlielumu sarakstus. Attiecībā uz sarakstiem tā ietver: a) CO2 nodokļu papildu dalījumu pieprasīšanu, b) papildu datu dalījumu pieprasīšanu par vides nozari un izdevumiem vides jomā, c) informācijas pieprasīšanu par kopējo vides nozari (pretēji informācijas pieprasīšanai tikai par vides nozares tirgus daļu), d) materiālu plūsmu un gāzu emisijas gaisā tehnisko sarakstu atjaunināšanu un e) informācijas prasību vienkāršošanu attiecībā uz vides nozares ekonomikas nozarēm, kā arī materiālu importu un eksportu.

·energoresursu fiziskās plūsmas konti: energoresursu plūsma no vides ekonomikā (dabā iegūtu resursu ielaide), ekonomikas ietvaros (enerģijas produktu ražošana un izmantošana) un no ekonomikas atpakaļ vidē (energoresursu atlikumu izvade).

Datu vākšanas metodes un administratīvais slogs

Parasti nav nepieciešams vākt jaunus mikrodatus vides kontiem, jo tiem galvenokārt izmanto datus, kas jau ir valsts iestāžu rīcībā, vajadzības gadījumā tos papildinot ar papildu aplēsēm. Papildus nacionālo kontu datiem vides kontos tiek apkopoti dati no dažādiem avotiem, piemēram, pamatstatistikas dati par energoresursiem, transportu, lauksaimniecību, valdības izdevumiem un nodokļiem, kā arī dati no citiem ar statistiku nesaistītiem avotiem. Tomēr dažkārt mājsaimniecību vai uzņēmumu apsekojumi ir jāpielāgo vai jāpaplašina, lai nodrošinātu datubāzi atsevišķiem vides kontu posteņiem.

Lai izpildītu regulā noteiktās datu prasības, dalībvalstis var pielāgot esošos datus, lai tie atbilstu integrēto vides ekonomisko kontu sistēmas centrālajā regulējumā (SEEA CF) noteiktajām koncepcijām un SEEA ekosistēmu kontiem (SEEA EA). Lai to izdarītu, dalībvalstīm var būt jāveic īpašs darbs. Tas, ka vides kontos izmanto esošos datus, nozīmē, ka, kamēr vien pastāv un tiek uzturēti datu avoti, jebkāds papildu slogs uzņēmumiem un mājsaimniecībām ir ļoti neliels. Valstis var arī izvēlēties vides kontu nolūkā ieviest īpašus datu vākšanas procesus, kas palīdz uzlabot datu kvalitāti. Vienā šādā praksē, kas saistīta ar vides preču un pakalpojumu nozares kontiem (regulas V pielikums), dažas valstis izveidoja apsekojumus, lai papildinātu savus citus datu avotus. Šo apsekojumu, ko veic katru gadu vai ik pēc dažiem gadiem, papildu slogs uzņēmumiem bieži vien ir ļoti neliels.

Valsts iestādes (parasti valsts statistikas iestādes) veic lielāko daļu darba, kas vajadzīgs, lai sagatavotu kontus, un tas ietver esošo datu apstrādi un to analītiskā potenciāla uzlabošanu. Vidējais darbinieku skaits, kas nepieciešams, lai sagatavotu kontus katrā valsts iestādē, ir no četriem līdz sešiem pilnslodzes ekvivalentiem attiecībā uz visiem sešiem regulas pielikumiem. Trijiem jaunajiem ierosinātajiem pielikumiem būs nepieciešami aptuveni divi vai trīs papildu pilnslodzes ekvivalenti katrā valsts iestādē un precīzs skaits būs atkarīgs no konkrētās dalībvalsts apstākļiem, datu avotu pastāvēšanas/apjoma u. c. Konti ievērojami palielina pamatdatu vērtību un palielina potenciālu analizēt savstarpējo mijiedarbību starp pielikumos ietvertajiem tematiem, piemēram, gaisa emisijām un enerģijas izmantojumu. Vairāku valstu iestādes izmantoja eksperimentālos pētījumus (ko līdzfinansēja Komisija), lai izstrādātu datu apstrādes un analīzes metodes.

Pamatojums un lietderīgums

Lai nodrošinātu moduļu pamatotību, regulā noteiktos moduļus vispirms pārbaudīja eksperimentālā kārtā, un tikai pēc tam Komisija ierosināja tiesisko regulējumu (sk. turpmāk). Pārbaudi veic sadarbībā ar dalībvalstīm, lai varētu pārņemt to pieredzi un nodrošinātu vienotu izpratni par moduļu pamatotību. Patlaban tiek veikti eksperimentālie pētījumi par citiem potenciāli jauniem moduļiem.

Vides kontu lietderīgums ir atkarīgs no šādiem diviem faktoriem: pirmkārt, kā esošo informāciju var pārkārtot kopējā sistēmā, un otrkārt, kā un cik lielā mērā konti tiek izmantoti.

Attiecībā uz pirmo punktu gaisa emisiju konti (regulas I pielikums) ir viens no piemēriem, kā esošā informācija tika pārkārtota. Šiem kontiem izmanto informāciju, kas jau savākta gaisa emisiju pārskatiem, kuri nepieciešami saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Konvenciju par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos (CLRTAP). Pēc tam datus papildina ar plašāku informāciju, lai tie atbilstu nacionālajos kontos izmantotajām klasifikācijām un koncepcijām. Tiklīdz tas ir izdarīts, var izstrādāt gaisa emisiju kontus. Piemēram, vidiskās pēdas nosaka, apvienojot tās ar ielaides un izlaides tabulām. Ar šīm pēdām mēra ES patēriņa un ieguldījumu radīto globālo spiedienu uz vidi visā pasaulē. Vēl viens lietderīguma piemērs ir zemo izmaksu modelis, kas balstīts uz (gada) gaisa emisiju kontiem un ko izmanto, lai daudz savlaicīgāk sagatavotu ceturkšņa aplēses. Eurostat ir sagatavojis šīs aplēses kopš 2021. gada novembra. Datus publicē 4,5 mēnešus pēc pārskata ceturkšņa, un tas ievērojami uzlabo regulā paredzēto datu sniegšanas savlaicīgumu, kas ir 21 mēnesis.

Gaisa emisiju kontus var arī izmantot kopā ar vides kontiem citām jomām, piemēram, enerģētikai vai vides nodokļiem. Šo informāciju var izmantot cēloņsakarības sistēmās, lai aprakstītu un analizētu sabiedrības un vides mijiedarbību, piemēram, virzītājspēku, spiediena, valsts ietekmes, reaģēšanas (Driving forces, Pressures, State, Impact and Responses — DPSIR) sistēmā, ko pieņēmusi Eiropas Vides aģentūra .

Attiecībā uz otro punktu vides konti ir pamatā astotajai Vispārējai Savienības vides rīcības programmai līdz 2030. gadam. Vides konti ir ekonomiskās analīzes un ietekmes novērtējuma pamatā, un tos izmanto, lai uzraudzītu progresu politikas mērķu sasniegšanā. Konkrētāk, uz vides kontiem balstītie rādītāji tiek izmantoti 8. vides rīcības programmas un aprites ekonomikas pašreizējās uzraudzības sistēmās, un nākotnē tie var palīdzēt uzraudzīt bioloģisko daudzveidību un nulles piesārņojumu. Vides kontus izmanto arī, lai uzraudzītu ES progresu attiecīgo ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā, un noturības infopanelī.

Kopš pēdējā ziņojuma nosūtīto datu kvalitāte

Regula nosaka, ka dalībvalstīm, kā arī EEZ valstīm, ir jāpaziņo dati Eurostat. Vairākas ES kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis brīvprātīgi paziņo dažus datus. Šis īstenošanas ziņojums ir vērsts uz pirmo valstu grupu (ES/EEZ valstīm). Eurostat validē saņemtos datus un tos publicē savā tīmekļa vietnē, pievienojot tehniskus skaidrojumus (metadatus) un pamatinformāciju.

Lielākā daļa dalībvalstu iesniedz pilnīgas datu kopas atbilstoši regulā noteiktajiem termiņiem. Dažas dalībvalstis nokavēja termiņus, parasti tikai par dažām dienām, izņemot vienu dalībvalsti, kurai bija ilgāks kavējums. Tomēr šāda aizkavēšanās būtiski neietekmēja datu apstrādi vai izplatīšanu.

Jānorāda, ka regulā noteiktie ziņošanas termiņi nosaka dalībvalstu datu sagatavošanas termiņus vides kontiem. Tas ir datu kvalitātes rādītājs, jo jaunāki statistikas dati vienmēr ir labāki. Tomēr pastāv kompromiss ar citiem datu kvalitātes aspektiem, piemēram, vides kontu tematu precizitāti vai saskaņotību, piemēram, datiem par siltumnīcefekta gāzu emisijām, enerģijas patēriņu un enerģijas nodokļiem.

Kopumā attiecībā uz I–VI pielikumu datu kvalitāte no 2019. līdz 2022. gadam uzlabojās. Statistikas dati attiecībā uz I–III pielikumu, ko dalībvalstis iesniegušas atbilstoši regulai, ir augstas kvalitātes. Dati attiecībā uz IV–VI pielikumu ir mazāk izstrādāti, jo obligāta ziņošana sākās tikai 2017. gadā. Regulas IV un V pielikums ir arī sarežģītāki nekā pārējie pielikumi, un tiem ir vajadzīgas citas avota datu kategorijas. Komisija (Eurostat) paredz, ka datu kvalitāte attiecībā uz IV–VI pielikumu nākamajos dažos gados uzlabosies. Vairākās jomās joprojām ir vajadzīgi uzlabojumi, piemēram, datu pieejamība attiecībā uz V pielikuma (vides preču un pakalpojumu nozares konti) sagatavošanu. Komisija (Eurostat) turpina sadarboties ar dalībvalstīm, lai atrisinātu tehniskus jautājumus. Ir plānoti vai jau tiek īstenoti vairāki kvalitātes uzlabošanas pasākumi, sk. nākamo iedaļu.

(4)Uzlabošanas pasākumi

Komisija (Eurostat) un dalībvalstis ir vienojušās par Eiropas vides kontu stratēģiju 2019.–2023. gadam. Tā ir turpmākās rīcības programma, par ko vienojušās Komisija (Eurostat) un dalībvalstis un ko pieņēmusi Eiropas Statistikas sistēmas komiteja. Šī stratēģija koordinē Eiropas centienus un paver ceļu iespējamiem jauniem moduļiem. Mērķi 2019.–2023. gadam ir šādi:

·turpināt uzlabot pašreizējo Eiropas vides kontu kvalitāti, tajā skaitā ilgas laikrindas un savlaicīgus datus;

·labāk paziņot Eiropas vides kontu būtiskumu un saturu, tostarp izteikt vides moduļus kā veselu sistēmu;

·apmierināt lietotāju vajadzības, piedāvājot papildu paplašinājumus, lietojumprogrammas un rādītājus, tostarp pēdas nospiedumus, pamatojoties uz pašreizējiem Eiropas vides kontiem;