Viens no faktoriem, kas veicina šādas izmaiņas, ir iedzīvotāju novecošana. Laikposmā no 2006. līdz 2018. gadam to Gozo iedzīvotāju īpatsvars, kas vecāki par 65 gadiem, ir palielinājies par 8 procentpunktiem salīdzinājumā ar 2 procentpunktu pieaugumu Maltas salā. Lai gan abos reģionos ir vērojamas būtiskas novecošanas tendences, darbspējas vecuma iedzīvotāju (no 15 līdz 64 gadiem) īpatsvars Maltas salā ir par 2 procentpunktiem lielāks nekā Gozo salā.

Absolūtā izteiksmē laikposmā no 2006. līdz 2018. gadam Gozo iedzīvotāju skaits ir palielinājies par aptuveni 1700 iedzīvotājiem. Relatīvā izteiksmē laikposmā no 2006. līdz 2018. gadam Gozo iedzīvotāju skaits ir pieaudzis vidēji par 0,4 % gadā, salīdzinot ar 1,4 % pieaugumu Maltas salā tajā pašā periodā (kā rezultātā iedzīvotāju skaits palielinājās līdz 69 000), ko veicināja arī būtiskais migrācijas pieaugums kopš 2012. gada. Šīs pieauguma atšķirības dēļ Gozo dzīvojošo Maltas iedzīvotāju skaits samazinājās no 7,7 % 2006. gadā līdz 6,9 % 2018. gadā.

Gozo 2018. gada janvārī bija 32 723 iedzīvotāji, kas ir aptuveni 6,9 % no kopējā Maltas iedzīvotāju skaita. Iedzīvotāju blīvums Gozo 2018. gadā bija 474,5 iedzīvotāji uz km2, kas ir aptuveni viena ceturtdaļa no blīvuma Maltas salā (1793,8 iedzīvotāji uz km2 tajā pašā gadā). Aptuveni 21 % iedzīvotāju dzīvo Viktorijā (zināma arī kā Rabata), kas ir lielākā pilsēta Gozo salā.

Platības un iedzīvotāju skaita ziņā Gozo ir otra svarīgākā sala Maltas arhipelāgā. Tā atrodas 5 km uz ziemeļrietumiem no Maltas salas. Komino sala atrodas starp Maltu un Gozo, mazāk nekā viena kilometra attālumā no Gozo, un tā ir gandrīz neapdzīvota. Zemes izmantojuma un zemes pārklājuma ziņā pilsētas aizņem 21 % no Gozo un Komino teritorijas, savukārt lauksaimniecības, dabas un mežu teritorijas aizņem līdz 77,5 % no platības. Savukārt galvenajā Maltas salā pilsētas (23 %) un rūpnieciskie, komerciālie un transporta objekti (5,7 %) aizņem nedaudz lielāku daļu, bet lauksaimniecības, dabas un meža teritorijas (66,7 %) nedaudz mazāku daļu. Zemes izmantojums atspoguļo lielāku iedzīvotāju blīvumu un industrializācijas pakāpi Maltā, salīdzinot ar Gozo, un lauksaimniecības lielo nozīmi Gozo ekonomikā.

IKP uz vienu iedzīvotāju atbilstoši pirktspējas līmenim (PSL) Gozo 2017. gadā bija 60 % no ES-28 vidējā rādītāja un daudz mazāks nekā Maltā, kur tas bija aptuveni vienāds ar ES-28 vidējo rādītāju. Laikposmā no 2000. līdz 2011. gadam IKP uz vienu iedzīvotāju Maltas salā bija mazāks par ES vidējo rādītāju. No 2012. gada atšķirība sāka samazināties. Salīdzinājumam — Gozo IKP uz vienu iedzīvotāju attiecībā pret ES vidējo rādītāju laikposmā no 2000. līdz 2007. gadam samazinājās. No 2008. gada šī lejupvērstā tendence apstājās. Reģions sāka tuvoties ES vidējam rādītājam no 2013. gada, lai gan lēnākā tempā nekā galvenā sala.

Relatīvās ekonomiskās attīstības atšķirība starp abām salām laikposmā no 2000. līdz 2017. gadam palielinājās no 26 līdz 41 procentpunktam. Tomēr jāņem vērā, ka abu salu relatīvais tuvums ļauj darba ņēmējiem regulāri doties strādāt uz Maltas salu, bet dzīvot Gozo. Faktiski vairāk nekā 20 % Gozo dzīvojošo darba ņēmēju strādā Maltas salā. IKP uz vienu iedzīvotāju mēra saimniecisko darbību ražošanas aspektā un neņem vērā mājsaimniecību ienākumus. Tāpēc Gozo iedzīvotāju reālā ekonomiskā labklājība, to mērot ar IKP uz vienu iedzīvotāju, ir novērtēta pārāk zemu.

Attiecībā uz abu reģionu bruto pievienotās vērtības sadalījumu pa nozarēm Gozo ekonomika, salīdzinot ar Maltas salas ekonomiku, kopumā vairāk balstās uz lauksaimniecību un zveju (+3 procentpunkti) un būvniecības nozari (+5 procentpunkti) un mazāk uz finanšu, apdrošināšanas, nekustamā īpašuma un citiem pakalpojumiem (-4 procentpunkti).





2. diagramma. IKP izmaiņas uz vienu iedzīvotāju atbilstoši pirktspējas līmenim Maltas un Gozo un Komino reģionā 2000.–2017. gadā (ES-28 = 100)

Avots: Eurostat

3. diagramma. Bruto pievienotās vērtības sadalījums 2016. gadā Maltas un Gozo un Komino reģionā

Avots: Eurostat

1.4.Darba tirgus

Laikposmā no 2015. līdz 2017. gadam nodarbinātības attīstība Maltā un Gozo bija līdzīga un gada pieauguma rādītāji bija robežās no 5 % līdz 6 %, savukārt laikposmā no 2016. līdz 2017. gadam nodarbinātība Gozo pieauga nedaudz vairāk nekā Maltā. Abās salās nodarbinātības līmenis tajā pašā periodā pieauga, turklāt laikposmā no 2015. līdz 2017. gadam pieaugums Gozo (aptuveni +4 procentpunkti gadā) bija lielāks nekā Maltā. 2017. gadā nodarbinātības līmenis Gozo (74 %) pārsniedza nodarbinātības līmeni Maltā (72 %).

Abu salu tuvums un biežā prāmju satiksme ļauj regulāri doties strādāt no Gozo uz Maltu: salīdzinot nodarbinātību pēc dzīvesvietas ar nodarbinātību pēc darba vietas, vairāk nekā 3500 Gozo iedzīvotāju jeb aptuveni 22 % Gozo dzīvojošo darba ņēmēju faktiski strādā Maltas salā.

1. tabula. Nodarbinātība pēc dzīvesvietas un darba vietas Maltā un Gozo un Komino un nodarbinātības līmenis

Nodarbinātība pēc dzīvesvietas 2015 2016 2017 Pieaugums 2015.–2016. gadā Pieaugums 2016.–2017. gadā Malta 194 329 205 002 216 492 5,5 % 5,6 % Gozo un Komino 13 901 14 678 15 677 5,6 % 6,8 % Nodarbinātība pēc darba vietas 2015 2016 2017 Pieaugums 2015.–2016. gadā Pieaugums 2016.–2017. gadā Malta 197 403 208 423 219 998 5,6 % 5,6 % Gozo un Komino 10 827 11 257 12 171 4,0 % 8,1 % Starpība (darba ņēmēji, kuri regulāri dodas strādāt uz Maltas salu) 3074 3421 3506 Nodarbinātības līmenis 2015 2016 2017 Malta 69 % 71 % 72 % Gozo un Komino 66 % 70 % 74 %

Nodarbinātības līmenis aprēķināts, par saucēju izmantojot iedzīvotājus vecumā no 15 līdz 64 gadiem.

Avots: Maltas Valsts statistikas pārvalde un Eurostat

Darbaspēka sadalījums abās salās ir ļoti līdzīgs bruto pievienotās vērtības sadalījumam: Gozo, salīdzinot ar Maltu, ir nodarbināti par 4 procentpunktiem vairāk cilvēku lauksaimniecībā un zvejā un par 3 procentpunktiem vairāk cilvēku būvniecībā, savukārt finanšu, apdrošināšanas, nekustamā īpašuma un citu pakalpojumu jomā nodarbināto skaits Gozo ir par 7 procentpunktiem mazāks nekā Maltā.