[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 30.5.2005 COM(2005) 209 galīgā redakcija 2005/0102 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS, ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam „Eiropas Kultūras galvaspilsēta” no 2007. līdz 2019. gadam (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Ievads Ministru Padome ieviesa jēdzienu „Eiropas Kultūras galvaspilsēta” 1985. gada 13. jūnijā. Līdz 2004. gadam Eiropas kultūras pilsētas tika izvēlētas valdību līmenī, dalībvalstīm vienprātīgi izvēloties pilsētas, kurās būtu vērts rīkot šo pasākumu. Ar Lēmumu 1419/1999/EK[1], ko pieņēma, pamatojoties uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 151. pantu, no 2005. gada grozīja pilsētu atlases procedūru, kas pazīstama ar nosaukumu „Eiropas Kultūras galvaspilsētas” (EKG). Patlaban par EKG lemj Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, kurā ņem vērā tādas žūrijas viedokli, kurā ir septiņi neatkarīgi locekļi. Atlasē izmanto iepriekš minētajā lēmumā paredzētos kritērijus. Šajā lēmumā iekļauj ES-15 dalībvalstu sarakstu (1. pielikums), norādot hronoloģisko secību no 2005. līdz 2019. gadam.[2] Šajā sarakstā nebija iekļautas desmit jaunās dalībvalstis, kuras Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā. Tādēļ Komisija 2003. gada novembrī iesniedza priekšlikumu grozīt Lēmumu 1419/1999/EK, no 2009. gada dodot iespēju jaunajām dalībvalstīm ierosināt EKG. 2005. gada 13. aprīlī Eiropas Parlaments un Padome šo priekšlikumu pieņēma. Tādējādi no 2009. gada katru gadu būs divas Eiropas Kultūras galvaspilsētas (viena – no ES-15 un viena – no jaunajām dalībvalstīm). 2. VAJADZīBA PāRSKATīT PAšREIZēJO LēMUMU 2.1. Uzlabojumi, kas izriet no pieredzes un apspriešanās ar iesaistītajām pusēm Komisija sāka pētījumu[3] (turpmāk - pētījums par EKG), kurā apstiprināts tas, ka plaša sabiedrība rīcību saistībā ar EKG parasti vērtē ļoti pozitīvi. Tomēr, īstenojot Lēmumā 1419/1999/EK paredzēto izvirzīšanu, atklājās vairāki trūkumi, jo īpaši attiecībā uz: - konkurenci starp pilsētām, - atlases komitejas lomu, - jautājumu par uzraudzību, - Eiropas dimensiju, - jautājumu par grafiku, - trešo valstu līdzdalību. Atlases žūriju novērtējuma ziņojumos, Eiropas Parlamenta Kultūras, jaunatnes, izglītības, plašsaziņas līdzekļu un sporta komiteja savā ziņojumā par grozītā lēmuma pirmo lasījumu, kā arī pētījumā par EKG apstiprināja šos trūkumus. Attiecīgi šis priekšlikums, pamatojoties uz dažādo ieguldījumu, vērsts uz to, lai aizstātu Lēmumu 1419/1999/EK, kurā grozījumi izdarīti 2005. gada 13. aprīlī. Turklāt tā mērķis ir uzlabot arī atlases procesa pārredzamību un Eiropas pievienotās vērtības noteikšanu. 2.2. Priekšlikuma teksts A) Konkursa elementa stiprināšana Rūpīgi aplūkojusi dažādus konkursa modeļus, Komisija ir: - noraidījusi ideju par pilnīgi atklātu Eiropas mēroga konkursu, kas būtu sarīkojams ar jebkuru Eiropas pilsētu, kuru varētu izvirzīt. Šāda pieeja katru gadu prasītu ievērojamu un nesamērīgu daudzumu Komisijas, atlases žūriju un dalībvalstu resursu. Turklāt tā arī nenodrošinātu rotāciju starp dalībvalstīm, - izslēgusi ierobežota konkursa sistēmu, kas uzliktu par pienākumu katrai dalībvalstij sagatavot vismaz divus priekšlikumus . Šī sistēma nav sniegusi nekādas garantijas, ka EKG pasākumi stiprinātu Eiropas dimensiju. Turklāt, iespējams, ne visas dalībvalstis varētu iesniegt vismaz divus priekšlikumus. Ievērojot iepriekš minēto, Komisija ir izvēlējusies sistēmu, ar kuru dalībvalstis tiek mudinātas sarīkot valsts līmeņa konkursu starp ieinteresētajām pilsētām. B) Atlases žūrijas uzdevums Komisija ierosina veidot „jauktu” atlases žūriju, kurā būtu septiņi Eiropas iestāžu izraudzīti eksperti, no kuriem viens būtu priekšsēdētājs, un seši attiecīgās dalībvalsts izraudzīti eksperti, vienojoties ar Komisiju. Šos septiņus ekspertus pārmaiņus uz trīs gadiem nozīmē Padome, Eiropas Parlaments, Komisija un Reģionu komiteja saskaņā ar šā priekšlikuma 5. panta 3. punktā paredzētajiem kritērijiem. Kopējam žūrijas sastāvam jānodrošina atbilstošs līdzsvars starp vietējām un valsts interesēm, kā arī „Eiropas” dimensija pirms valsts atlases lēmuma pieņemšanas. Sešus gadus pirms pasākuma sākuma attiecīgajai dalībvalstij jāizplata uzaicinājums pieteikumu iesniegšanai un jāsarīko informācijas diena iespējamajiem pretendentiem. Atlases žūrijai jātiekas piecus gadus pirms minētā pasākuma, lai vienotos par izraudzītajiem pretendentiem. Tai jāsagatavo ziņojums par pretendentu programmām un jāsniedz ieteikumi izraudzītajiem pretendentiem. Ziņojums jāiesniedz attiecīgajai dalībvalstij un Komisijai. Žūrijai jāsanāk kopā deviņus mēnešus pēc pirmās atlases sanāksmes, lai sagatavotu ziņojumu par izraudzīto pretendentu programmām un uz šī pamata jāiesaka pilsēta, kuru varētu izvirzīt par Eiropas Kultūras galvaspilsētu. Turklāt ziņojumā jāietver ieteikumi izraudzītajai pilsētai. Tas jāiesniedz attiecīgajai dalībvalstij un Komisijai. Attiecīgajai dalībvalstij četrus gadus pirms pasākuma sākuma ir jāpaziņo viena izvirzītā pilsēta. Eiropas Parlaments nākamo divu mēnešu laikā var nosūtīt Komisijai atzinumu. Tad Komisija uz šī pamata sagatavos ieteikumu Padomei. Savukārt Padome nosauks pilsētu. C) Uzraudzība, ko veiks „Eiropas uzraudzības komiteja” Komisija ierosina izveidot „Eiropas uzraudzības komiteju” (EUK) uz laiku pēc EKG izvirzīšanas līdz pasākuma sākumam. Tai būtu jākoncentrē uzmanība uz programmas Eiropas dimensiju un vajadzības gadījumā jāsekmē, lai Eiropas mērogā tiktu nodrošināta programmas pievienotā vērtība. Šajā Eiropas uzraudzības komitejā būs tikai septiņi atlases žūrijas locekļi, kurus Eiropas iestādes secīgi nozīmējušas atbilstoši 2.2.B. punktā sniegtajam paskaidrojumam. Eiropas uzraudzības komitejai jāsniedz pilsētām atbalsts un norādes programmas turpmākajā izstrādē: - divus gadus pirms pasākuma sākuma Eiropas uzraudzības komitejai jāveic projekta vidusposma un abu pilsētu programmas uzraudzība saistībā ar sagatavošanu, kā arī ar Eiropas dimensiju, - vēlākais sešus mēnešus pirms pasākuma Eiropas uzraudzības komitejai atkal jātiekas ar izraudzīto EKG iestādēm, lai novērtētu resursus, līdz attiecīgajam brīdim veikto sagatavošanas darbu un pārējos veicamos pasākumus. Pēc tam EUK ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc pēdējās sanāksmes jāsniedz nobeiguma pārraudzības ziņojums. Uz šī pamata Komisija var piešķirt balvu izraudzītajām pilsētām, ja to iestādes ir izpildījušas atlases posmā uzliktās saistības un ir pienācīgi rīkojušās, ņemot vērā ieteikumus, ko žūrijas sniegušas atlases un uzraudzības posmā. D) Eiropas dimensija – atlases kritēriji EKG darbību programmā jāiekļauj pasākumi/rīcība, kas uzsver Eiropas dimensiju un Eiropas mērogā piedāvā pievienoto vērtību. Īpaši jāakcentē šādi aspekti: - Eiropas dimensija, kurai visos līmeņos jāveicina daudzpusēja sadarbība starp kultūras uzņēmumiem, jāiezīmē kultūras daudzveidības krāšņums un priekšplānā jāizvirza Eiropas kultūru kopīgie aspekti, - pilsonības dimensija, kurai jāpalielina pilsētā un citās valstīs dzīvojošo pilsoņu interese un kurai jābūt pilsētas ilgtermiņa kultūras attīstības neatņemamai sastāvdaļai. E) Grafiks Iepriekšējā pieredze un pētījums par EKG apliecina vajadzību paplašināt kopējo plānošanas laiku. Atlases procesam jāsākas sešus gadus pirms pasākuma sākuma (priekšatlase/atlase/izvirzīšana). Padomei jāizvirza Eiropas kultūras galvaspilsētas četrus gadus pirms pasākuma sākuma. F) Trešo valstu līdzdalība Pamatojoties uz pētījumu par EKG, Komisija ierosina izvirzīt vismaz divas Eiropas Kultūras galvaspilsētas gadā. Šī sistēma atbilst 2005. gada martā pieņemtajam lēmumam, ar kuru notiek jauno dalībvalstu integrēšana. Vairāk nekā divas Eiropas kultūras galvaspilsētas gadā grautu pasākuma pārredzamību. Tāpēc atsauce uz to, ka Eiropas Kultūras galvaspilsētu izvirza trešās valstis, ir atcelta. Tā vietā varētu atjaunot sekmīgo iniciatīvu par „kultūras mēnesi”, kas trešām valstīm bija spēkā līdz 2003. gadam. Šī iespēja jāapspriež ārpus EKG konteksta. G) Secinājums Tādējādi, pamatojoties uz novērtējumu, kuru sniedz žūrija, kurā būs iestāžu iecelti un attiecīgo dalībvalstu izraudzīti eksperti, Eiropas Kultūras galvaspilsētas izvirzīs divos posmos. Uzraudzības komiteja izraudzītajām pilsētām sniegs atbalstu sagatavošanās posmos līdz pasākuma sākumam. Kad programma būs izstrādāta, piešķirs balvu par tās kvalitāti (jo īpaši saistībā ar Eiropas dimensiju). Šajā shēmā saglabājas pienācīgs līdzsvars starp valstu un pašvaldību prioritātēm, kā arī Eiropas mērogā prasītā pievienotā rīcības vērtība. 3. PAPILDU PASāKUMI Atlases žūrijas, Eiropas Parlaments, Reģionu komiteja un pētījums par EKG aicina veikt vairākus papildu pasākumus, lai - uzlabotu atlases procesa pārredzamību, - precizētu EKG pasākuma mērķus un uzdevumus, - precizētu atlases kritērijus, - noteiktu Eiropas dimensijas jēdzienu, - sniegtu norādes potenciālajiem pretendentiem. Pamatojoties uz to, Komisija izstrādās attiecīgo dokumentāciju, tostarp specifikācijas nomināciju iesniegšanai un saistītos oficiālos ziņojumus. Šis materiāls būs pieejams tiešsaistē pēc iespējas drīz, no 2006. gada. Komisija arī veicinās informācijas un pieredzes apmaiņu starp Eiropas Kultūras galvaspilsētām. 4. RESURSI – LēMUMA SPēKā ESīBAS ILGUMS 4. 1. Resursi Šim priekšlikumam nav tiešu finansiālu seku. Finansiālais aspekts saistībā ar Eiropas Kultūras galvaspilsētām ir apskatīts programmā Kultūra 2000 un papildu programmā Kultūra 2007 . Šajā posmā Komisijas priekšlikums par programmu Kultūra 2007 salīdzinājumā ar pašreizējo programmu ļautu trīskārt palielināt Kopienas ieguldījumu katrai atsevišķai Eiropas Kultūras galvaspilsētai. 4.2. Piemērošanas diena (pārejas posms) Šis priekšlikums, ar kuru atceļ un aizstāj Lēmumu 1419/1999/EK, būs spēkā no 2007. gada. Tajā iekļauj pārejas periodu laikposmā starp abām shēmām, lai aptvertu pilsētu izraudzīšanos 2011. un 2012. gadā. 2005/0102 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam „Eiropas Kultūras galvaspilsēta” no 2007. līdz 2019. gadam EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 151. pantu[4], ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[5], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[6], saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[7], tā kā: (1) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 1419/1999/EK[8] noteica Kopienas rīcību pasākumam „Eiropas Kultūras galvaspilsēta” no 2005. līdz 2019. gadam. (2) Veiktais pētījums par pasākuma „Eiropas Kultūras galvaspilsēta” sasniegtajiem rezultātiem liecina, ka pasākumam ir pozitīva ietekme – tam ir plaša rezonanse medijos, tas labvēlīgi ietekmē kultūras un tūrisma attīstību, un iedzīvotāji apzinās, cik svarīgi ir tas, ka ir izraudzīta viņu pilsēta. Tomēr šī rīcība ir jāuzlabo. (3) Pasākumā iesaistītās puses uzsvēra Lēmumā 1419/1999/EK noteiktā atlases procesa problēmas un ieteica uzraudzīt priekšlikumus, jo īpaši lai veicinātu to Eiropas dimensiju. (4) Ņemot vērā Eiropas kultūras galvaspilsētas nozīmību un rezonansi, nepieciešams radīt jauktu atlases procesu gan valsts, gan Eiropas līmenī un ieviest stingru uzraudzību. (5) Pasākuma sagatavošanas posms saskaņā ar rīcības mērķiem ir ārkārtīgi nozīmīgs tā sekmīgai norisei. (6) Pēc izvirzīšanas ir vajadzīgs uzraudzības posms, lai Eiropas mērogā garantētu rīcības pievienoto vērtību. (7) Ir svarīgi piešķirt balvu par programmas kvalitāti rīcības mērķu un kritēriju ziņā un jo īpaši Eiropas mēroga pievienotās vērtības ziņā. (8) Šajā lēmumā paredzētā izraudzīšanās procesa īstenošanai ir vajadzīgi seši gadi. Attiecīgo termiņu nevar ievērot 2011. un 2012. gadā, jo šis lēmums stājas spēkā 2007. gadā. Minētajiem gadiem izraudzīšanās procesu paredz atbilstoši tam, kā noteikts Lēmumā 1419/1999/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 649/2005/EK. (9) Skaidrības labad Lēmums 1419/1999/EK jāaizstāj ar šo lēmumu, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 1. pants Priekšmets Ar šo nosaka Kopienas rīcību ar nosaukumu „Eiropas Kultūras galvaspilsēta”, lai uzsvērtu Eiropas kultūru bagātību un daudzveidību un to kopīgās iezīmes, kā arī lai veicinātu labāku savstarpēju pazīšanos pilsoņu vidū. 2. pants Iespēja izmantot rīcību 1. Dalībvalstu pilsētas uz vienu gadu var tikt izvirzītas par Eiropas Kultūras galvaspilsētām, ievērojot secību, kāda noteikta pielikumā sniegtajā sarakstā. 2. Izvirzīšana attiecas uz vienu pilsētu no katras dalībvalsts, kas minēta 1. punktā norādītajā sarakstā. Minētajā sarakstā norādīto hronoloģisko secību var grozīt, attiecīgajām dalībvalstīm savstarpēji vienojoties. 3. pants Pieteikumi 1. Katrā pieteikumā iekļauj Eiropas dimensijas kultūras programmu, kas galvenokārt balstās uz sadarbību kultūras jomā, atbilstoši Līguma 151. pantā noteiktajiem mērķiem un rīcībai. 2. Pasākuma kultūras programmu īpaši izveido Eiropas Kultūras galvaspilsētas gadam, uzsverot Eiropas pievienoto vērtību saskaņā ar 3. punktā noteiktajiem kritērijiem. 3. Kultūras programma atbilst šādiem kritērijiem, kas iedalīti divās kategorijās, kuras dēvē par „Eiropas dimensiju” un „Pilsētu un pilsoņiem”. Attiecībā uz kategoriju „Eiropas dimensija” programma: (a) sekmē sadarbību starp citu dalībvalstu kultūras organizācijām, māksliniekiem un pilsētām jebkurā kultūras jomā, (b) uzsver Eiropas kultūras daudzveidības krāšņumu, (c) priekšplānā izvirza Eiropas kultūru kopīgos aspektus. Attiecībā uz kategoriju „Pilsēta un pilsoņi” programma: (a) palielina pilsētā un tās apkārtnē, kā arī ārzemēs dzīvojošo pilsoņu interesi, (b) ir ilgtspējīga un ir pilsētas kultūras ilgtermiņa attīstības neatņemama sastāvdaļa. 4. Programmas ilgums ir viens gads. Attiecīgi pamatotos gadījumos izraudzītās pilsētas var izvēlēties īsāku laika posmu. Ir jāveido saikne starp vienā gadā izvirzīto pilsētu programmām. Pilsētas var izvēlēties programmā iesaistīt apkārtējo reģionu. 4. pants Pieteikumu iesniegšana 1. Katra attiecīgā dalībvalsts publicē uzaicinājumu iesniegt pieteikumus ne vēlāk kā sešus gadus pirms minētā pasākuma sākuma. Šajos uzaicinājumos iesniegt pieteikumus, kas adresēti attiecīgajām kandidātpilsētām, min šā lēmuma 3. pantā un Komisijas tīmekļa vietnē noteiktos kritērijus. Termiņš priekšlikuma iesniegšanai atbilstoši katram uzaicinājumam iesniegt pieteikumus ir vēlākais desmit mēneši pēc publicēšanas. Priekšlikumos, kurus saņem atbilstoši šiem uzaicinājumiem, ir izklāstītas programmas, kuras kandidātpilsētas plāno īstenot konkrētajā gadā. 2. Attiecīgā dalībvalsts priekšlikumus paziņo Komisijai. 5. pants Atlases žūrija 1. Izveido atlases žūriju, lai novērtētu kandidātpilsētu priekšlikumus un ieteiktu izvirzīt vienu attiecīgās dalībvalsts pilsētu. 2. Atlases žūrijā ir 13 locekļi. Katru gadu minētos locekļus nozīmē Eiropas Parlaments, Padome, Komisija, Reģionu komiteja un attiecīgā dalībvalsts. Tā no Eiropas Parlamenta, Padomes, Komisijas un Reģionu komitejas izvirzītajām personām izraugās priekšsēdētāju. 3. Divus žūrijas locekļus nozīmē Eiropas Parlaments, divus — Padome, divus — Komisija un vienu — Reģionu komiteja. Šie atlases žūrijas locekļi ir neatkarīgi eksperti, kuriem nav interešu konflikta, bet ir nozīmīga pieredze un kompetence kultūras jomā, pilsētu kultūras attīstībā vai Eiropas kultūras galvaspilsētas organizēšanā. Viņus nozīmē uz trim gadiem. Komisija, atkāpjoties no pirmās daļas, pirmajā gadā, kad šis lēmums ir spēkā, nozīmē divus ekspertus uz vienu gadu, Eiropas Parlaments nozīmē divus ekspertus uz diviem gadiem, Padome nozīmē divus ekspertus uz trīs gadiem un Reģionu komiteja nozīmē vienu ekspertu uz trīs gadiem. 4. Katra attiecīgā dalībvalsts, vienojoties ar Komisiju, par locekļiem izvirza sešas personas, kuras nav atkarīgas no pilsētām, uz kurām attiecās uzaicinājums iesniegt pieteikums. Šie atlases žūrijas locekļi ir neatkarīgi eksperti, kuriem nav interešu konflikta un ir nozīmīga pieredze un kompetence kultūras jomā vai pilsētas attīstībā. 6. pants Priekšatlase 1. Katra attiecīgā dalībvalsts sasauc 5. pantā minēto atlases žūriju ne vēlāk kā piecus gadus pirms pasākuma sākuma. 2. Katra atlases žūrija novērtē to pilsētu priekšlikumus, kuras ir pieteikušās katrā uzaicinājumā iesniegt pieteikumus, izvērtējot priekšlikumus saskaņā ar 3. pantā noteiktajiem kritērijiem. Tā vienojas par izraudzītajiem kandidātiem, kuri izvērtējami turpmāk, un sniedz ziņojumu par kandidātpilsētu priekšlikumiem un ieteikumus izraudzītajiem kandidātiem. Tā iesniedz ziņojumu kompetentajai dalībvalstij un Komisijai. 7. pants Galīgā atlase 1. Izraudzītās pilsētas pilnībā izstrādā priekšlikumu un pabeigto piedāvājumu nosūta attiecīgajām dalībvalstīm, kuras pēc tam to nosūta Komisijai. 2. Katra attiecīgā dalībvalsts sasauc attiecīgo atlases žūriju galīgās atlases veikšanai deviņus mēnešus pēc pirmās atlases sanāksmes. Tā novērtē izvēlēto pilsētu programmas, kas grozītas saskaņā ar šīs rīcības kritērijiem un ieteikumiem, kurus priekšatlases sanāksmē sniedz žūrija. Tā sniedz ziņojumu par atlasīto kandidātpilsētu programmām kopā ar ieteikumu vienu pilsētu izvirzīt par Eiropas kultūras galvaspilsētu. Ziņojumā arī ietver ieteikumus izraudzītajai pilsētai attiecībā uz veikumu un attīstību, kas tai jāpaveic un jāsasniedz konkrētajā gadā, ja Padome to izvirza par Eiropas Kultūras galvaspilsētu. Ziņojumu iesniedz attiecīgajai dalībvalstij un Komisijai. To publicē Komisijas tīmekļa vietnē. 8. pants Izvirzīšana 1. Katra attiecīgā dalībvalsts izvirza vienu pilsētu par Eiropas Kultūras galvaspilsētu un dara to zināmu Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Reģionu komitejai ne vēlāk kā četrus gadus pirms pasākuma sākuma. Līdz ar izvirzīšanu pamato uz atlases žūrijas ziņojumiem balstīto lēmumu. Veicot izvirzīšanu, ņem vērā atlases žūrijas sniegtos ieteikumus. 2. Eiropas Parlaments var nosūtīt Komisijai atzinumu ne vēlāk kā divus mēnešus pēc tam, kad ir saņemtas attiecīgo dalībvalstu nominācijas. Padome, rīkojoties saskaņā ar Komisijas ieteikumu, kas sagatavots, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu un pamatojumus, kas balstās uz atlases žūrijas ziņojumiem, oficiāli izvirza attiecīgās pilsētas par tā gada Eiropas Kultūras galvaspilsētām, kuram tās ir izvirzītas. 9. pants Vidusposma uzraudzība 1. Izvirzītās kultūras galvaspilsētas vēlākais divdesmit septiņus mēnešus pirms pasākuma sākuma sniedz Komisijai vidusposma progresa ziņojumu par pasākuma programmas sagatavošanas darbiem. Komisija nodrošina minētā ziņojuma neatkarīgu novērtēšanu. 2. Komisija ne vēlāk kā divdesmit četrus mēnešus pirms pasākuma sākuma sasauc kopā septiņus ekspertus, kurus izvirzījis Eiropas Parlaments, Padome, Komisija un iestādes, kuras atbild par to pilsētu programmu īstenošanu, kas izvirzītas par Eiropas kultūras galvaspilsētām. No šī posma minētie eksperti veido „uzraudzības komiteju”. Viņi tiekas, lai novērtētu pasākuma sagatavošanu, jo īpaši saistībā ar programmu pievienoto vērtību Eiropas mērogā. Uzraudzības komiteja sniedz vidusposma uzraudzības ziņojumu par pasākuma sagatavošanas darbiem un par darbībām, kuras vēl jāveic saskaņā ar rīcības mērķiem, kritērijiem un ieteikumiem, kas izklāstīti 7. panta 2. punktā minēto atlases žūriju ziņojumos. Vidusposma uzraudzības ziņojumu nosūta Komisijai, pilsētām un attiecīgajām dalībvalstīm ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc vidusposma uzraudzības sanāksmes sasaukšanas. To publicē Komisijas tīmekļa vietnē. 10. pants Nobeiguma uzraudzība 1. Izvirzītās kultūras galvaspilsētas vēlākais deviņus mēnešus pirms pasākuma sākuma sniedz Komisijai nobeiguma progresa ziņojumu par pasākuma programmu sagatavošanas darbiem. Komisija nodrošina minētā ziņojuma neatkarīgu novērtēšanu. 2. Komisija sasauc uzraudzības komitejas sanāksmi ar iestādēm, kuras atbild par to pilsētu programmu īstenošanu, kuras ir izvirzītas par Eiropas kultūras galvaspilsētām, ne vēlāk kā sešus mēnešus pirms pasākuma sākuma, lai novērtētu pasākuma sagatavošanu, jo īpaši attiecībā uz programmas pievienoto vērtību Eiropas mērogā. Uzraudzības komiteja sniedz nobeiguma pārraudzības ziņojumu par pasākuma sagatavošanas darbiem un par darbībām, kuras vēl jāveic saskaņā ar rīcības mērķiem, kritērijiem un ieteikumiem, kas izklāstīti 7. panta 2. punkta trešajā daļā un 9. panta 2. punkta ceturtajā daļā minētajos ziņojumos. Šo nobeiguma pārraudzības ziņojumu nosūta Komisijai, pilsētām un attiecīgajām dalībvalstīm ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc nobeiguma uzraudzības sanāksmes sasaukšanas. To publicē Komisijas tīmekļa vietnē. 11. pants Balva Pamatojoties uz 10. panta 2. punkta otrajā daļā minēto ziņojumu, Komisija var piešķirt balvu katrai izvirzītajai pilsētai, ja to programmas atbilst rīcības kritērijiem un ieteikumiem, ko, veicot 9. un 10. punktā minēto atlasi un uzraudzību, ir sniegušas žūrijas. Ar šo balvu apbalvo par programmas kvalitāti saskaņā ar 3. pantā noteiktajiem programmas mērķiem. 12. pants Vērtēšana Komisija katru gadu nodrošina iepriekšējā gada pasākuma „Eiropas Kultūras galvaspilsēta” rezultātu ārēju un neatkarīgu novērtēšanu saskaņā ar šajā lēmumā noteiktajiem rīcības mērķiem un kritērijiem. Komisija sniedz ziņojumu par šo novērtējumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Reģionu komitejai. 13. pants Atcelšana Lēmumu 1419/1999/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 649/2005/EK, atceļ. 14. pants Pārejas noteikumi 1. Pilsētas, kuras 2010. gadā izvirzītas par Eiropas kultūras galvaspilsētām, pamatojoties uz Lēmumu 1419/1999/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 649/2005/EK, ir pakļautas šā lēmuma 9. un 10. pantā minētajam uzraudzības procesam. Komisija, pamatojoties uz šā lēmuma 11. pantu, izraudzītajām pilsētām var piešķirt balvu. 2. Atkāpjoties no 4. līdz 8. panta, 2011. un 2012. gadam par Eiropas kultūras galvaspilsētām izvirzītās pilsētas regulē šāda lēmuma procedūra: 1) dalībvalstu pilsētas izvirza par Eiropas kultūras galvaspilsētām, ievērojot secību, kāda noteikta pielikumā ietvertajā sarakstā. 2) Katra dalībvalstis secīgi iesniedz informāciju par vienu vai vairākām izvirzītajām pilsētām Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Reģionu komitejai. 3) Šīs izvirzītās pilsētas paziņo ne vēlāk kā četrus gadus pirms minētā pasākuma sākuma, un var pievienot attiecīgās dalībvalsts ieteikumu. 4) Komisija ik gadu izveido atlases žūriju, kas ziņo par kandidātpilsētu vai kandidātpilsētām, kuras izvērtētas saskaņā ar šīs rīcības mērķiem un pazīmēm. 5) Atlases žūrijā ir septiņas vadošas neatkarīgas personas, kuras ir eksperti kultūras jomā; divas no tām nozīmē Eiropas Parlaments, divas – Padome, divas – Komisija un vienu – Reģionu komiteja. 6) Atlases žūrija sniedz ziņojumu Komisijai, Eiropas Parlamentam un Padomei. 7) Eiropas Parlaments var sniegt Komisijai atzinumu par kandidātpilsētu vai kandidātpilsētām ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc ziņojuma saņemšanas. 8) Padome, rīkojoties saskaņā ar Komisijas ieteikumu, kas sagatavots, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu un atlases žūrijas ziņojumu, oficiāli izvirza attiecīgo pilsētu par tā gada Eiropas Kultūras galvaspilsētu, kuram tā izvirzīta. 9) Izvirzīšanā ietver kultūras programmu, kas balstās uz 3. pantā noteiktajiem kritērijiem. 15. pants Stāšanās spēkā Šis lēmums stājas spēkā no 2007. gada 1. janvāra. Vieta un datums Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs PIELIKUMS Secība, kādā izvirza Eiropas kultūras galvaspilsētu 2007 | Luksemburga | 2008 | Apvienotā Karaliste | 2009 | Austrija | Lietuva | 2010 | Vācija | Ungārija | 2011 | Somija | Igaunija | 2012 | Portugāle | Slovēnija | 2013 | Francija | Slovākija | 2014 | Zviedrija | Latvijā | 2015 | Beļģija | Čehija | 2016 | Spānija | Polija | 2017 | Dānija | Kipra | 2018 | Nīderlande | Malta | 2019 | Itālija | [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Lēmums 1419/1999/EK (OV L 166, 1.7.1999.). http://www.europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/1999/l_166/l_16619990701en00010005.pdf [2] 2005. gadā sāk ar Īriju, kurai 2006. gadā seko Grieķija. [3] Study on European Cities and Capitals of Culture and the European Cultural Months (1995-2004) (Palmer-Rae Associates August 2004) http://www.europa.eu.int/comm/culture/eac/sources_info/studies/capitals_en.html [4] OV C 325, 24.12.2002., 99. lpp. [5] OV . [6] OV . [7] OV C 325, 24.12.2002., 133. lpp. [8] OV L 166, 1.7.1999., 1. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 649/2005/EK (OV L 117, 4.5.2005., 20. lpp.).