Komisijas ziņojums - Komisijas ikgadējais ziņojums Eiropas Parlamentam PAR trešo valstu veiktiem antidempinga, pretsubsīdiju un drošības pasākumiem pret kopienu (2005) [SEC(2006) 1804] /* COM/2006/0873 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 9.1.2007 COM(2006) 873 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS KOMISIJAS IKGADĒJAIS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAMPAR TREŠO VALSTU VEIKTIEM ANTIDEMPINGA, PRETSUBSĪDIJU UN DROŠĪBAS PASĀKUMIEM PRET KOPIENU (2005)[SEC(2006) 1804] I DAĻA IEVADS Trešo valstu tirgus atvēršana un jaunu tirdzniecības iespēju radīšana ir viens no galvenajiem Eiropas tirdzniecības politikas elementiem. Tomēr lai nodrošinātu, ka Eiropas uzņēmumi var gūt labumu no šādām iespējām, šiem uzņēmumiem jāspēj godīgi konkurēt trešo valstu tirgos. Diemžēl pret palielināto eksporta apjomu bieži vien ir vērsti arvien vairāki trešo valstu tirdzniecības aizsardzības mehānismi, un Eiropas Savienība kā viens no nozīmīgākajiem pasaules eksportētājiem bieži vien ir šādu pasākumu mērķis. Lai gan ir atzīts, ka trešajām valstīm saskaņā ar PTO regulējumu ir tiesības vajadzības gadījumā uzsākt tirdzniecības aizsardzības pasākumus, arvien biežāk šādi pasākumi neatbilst noteiktajiem standartiem. Turklāt šie pasākumi kļūst par nopietniem un nepamatotiem šķēršļiem mūsu tiesībām piekļūt tirgum. Tā rezultātā Tirdzniecības ģenerāldirektorāts uzskata, ka panākt to, lai mūsu tirdzniecības partneri godīgi un atbilstīgi piemēro PTO tirdzniecības aizsardzības instrumentus, ir prioritārs uzdevums, un tiek pieliktas visas pūles, lai nodrošinātu, ka mūsu eksports netiek nepamatoti sodīts. Tādēļ Eiropas Komisija novēro trešo valstu veiktos tirdzniecības aizsardzības pasākumus un palīdz uzņēmumiem, kā arī EK dalībvalstīm pilnībā izmantot savas tiesības kā ieinteresētajām pusēm saskaņā ar PTO regulējumu. Praktiski tas nozīmē informācijas izplatīšanu, sūdzību un iegūto datu izskatīšanu, uzņēmumu konsultēšanu par atbilstošo regulējumu un vajadzības gadījumā prezentāciju veikšanu iestādēm, kas veic izmeklēšanu. Visbūtiskākā loma Komisijai ir gadījumos, kad lietas ir problemātiskas vai nu atsevišķu, vai sistemātisku PTO tiesību normu pārkāpumu dēļ. Lai risinātu šādas problēmas, mēs izmantojam diplomātisku pieeju, kas parasti ir visātrākais un visefektīvākais veids, kā atrisināt šos jautājumus, bet neveiksmes gadījumā mēs uzsākam tiesvedības procesu PTO ietvaros. Abu veidu pieejas ir bijušas veiksmīgas, ieskaitot, piemēram, 12 pasākumu atcelšanu pēc konsultācijām Indijā. Mūsu centieni veicināt trešo valstu standartu uzlabošanu nav koncentrēti tikai uz atsevišķiem gadījumiem. Dohas raunds šī ziņojuma sagatavošanas laikā diemžēl ir apturējis EK iesniegtos priekšlikumus par to noteikumu un disciplīnu stiprināšanu, kas regulē antidempinga un kompensācijas pasākumu izmantošanu, kurus piemērojot tiek apgrūtinātas iespējas valstīm ļaunprātīgi izmantot sistēmu. Šos centienus uzlabot vispārējos standartus, kas jāievēro instrumentu lietotājiem, turpmāk veicina pārrunas par īpašu pienākumu paredzēšanu, izmantojot tirdzniecības aizsardzības instrumentus jebkurās divpusējās tirdzniecības nolīgumos ar trešajām valstīm. Turklāt Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tirdzniecības aizsardzības dienesti velta laiku un resursus, sniedzot tehnisko palīdzību trešajām valstīm instrumentu pielietošanā, lai tās pārliecinātu piemērot noteikumus godīgā un līdzsvarotā veidā. Kopienai ir pietiekams pamats sniegt padomus šajā jomā, ņemot vērā tās augstos standartus instrumenta piemērošanā. Šajā ziņojumā sīkāk apskatīti īpaši gadījumi, kam ir sekots līdzi, dažādas uzsāktās iniciatīvas un sīka informācija par veiksmes gadījumiem, kas Komisijas darbā bijuši 2005. gadā. Ziņojums ir iedalīts divās nodaļās, pirmajā apskatot galvenās gada tendences, kamēr otrajā tiek aplūkotas valstis vai valstu grupas, koncentrējoties uz dažām visnozīmīgākajām lietām. 1. TENDENCES 1.1. Vispārīgs pārskats 2005. gada beigās notika ilgi gaidītās pārmaiņas no iepriekšējo gadu tendencēm saistībā ar spēkā esošo tirdzniecības aizsardzības pasākumu pret Kopienas eksportētājiem skaita samazināšanos. 2005. gada beigās spēkā esošo tirdzniecības aizsardzības pasākumu pret Kopienu skaits bija 151 salīdzinājumā ar 185 pasākumiem 2004. gada beigās. 2005. gada laikā 30 pasākumi tika izbeigti un 23 pasākumiem beidzās termiņš. 12 no izbeigtajiem pasākumiem bija Indijā, kas bija pārbaužu tiešais rezultāts, kuras Indija veica par pasākumiem pret EK pēc tam, kad 2003. gadā PTO uzsāka strīda izšķiršanas procedūru pret šādiem pasākumiem Izsakot statistikas datos, 2005. gada beigās spēkā esošie pasākumi pret EK bija sadalīti šādi: ASV (27 %), Indija (15 %), Brazīlija (6 %), Ķīna (6 %) un Dienvidāfrika (5 %), Argentīna, Austrālija, Kanāda un Ukraina (4 % katra), un citas (25 %). Pret Kopienu ierosināto jauno lietu skaits 2005. gadā salīdzinājumā ar 2004. gadu samazinājās no 33 līdz 20. Pasākumu skaita samazināšanās pret Kopienu ataino pasaules tendenci un PTO ziņo, ka 2005. gads bija ceturtais pēc kārtas, kad tika noraidīti jauni ierosinājumi, un otrais gads, kad tika noraidīti jauni pasākumi. Tomēr ir svarīgi atzīmēt, ka no jauna uzsākto antidempinga un kompensācijas nodevu lietu izmeklēšanu skaits, kas uzsākti pret Kopienu vai tās dalībvalstīm, ir tikai nedaudz samazinājies. Patiešām, kopējo izmeklēšanu skaita pret Kopienu samazināšanās 2005. gadā salīdzinot ar iepriekšējo gadu (–13) galvenokārt ir izskaidrojama ar jaunu drošības izmeklēšanu skaita samazināšanos. Tas jo īpaši attiecas uz Baltkrieviju un Turciju, kas uzsāka ievērojamu skaitu aizsardzības izmeklēšanu 2004. gadā (attiecīgi četrus un piecus), bet nevienu 2005. gadā. Saistībā ar šo jāatgādina, ka pat tad, ja vairumā gadījumu Kopienas eksports nav tiešais izmeklēšanas mērķis, EK eksportētāji tomēr ir ieinteresēti, jo šie aizsardzības pasākumi ir erga-omnes , t.i., tie attiecas uz visu importu, neatkarīgi no to izcelsmes. Par spīti tam, ka samazinās drošības izmeklēšanu skaits, tie vēl joprojām ir puse no visām uzsāktajām izmeklēšanām. Patiešām, no 20 jaunām tirdzniecības aizsardzības lietām, kas 2005. gadā uzsāktas, skarot ES, 11 bija drošības lietas. Tas ir satraucošas tendences turpinājums, kas tika izcelts iepriekšēja ikgadējā ziņojumā, jo īpaši, kā iepriekš minēts, tāpēc, ka arī Kopienas eksportētāji ir pakļauti drošības pasākumiem pat tad, ja tie pilnīgi droši nav problēmas iemesls. Šķiet, ka daudzas valstis aizsargpasākumus uzskata par vieglāku izeju nekā tehniskākas antidempinga un kompensācijas nodevu lietu izmeklēšanas. Tomēr EK drošības pasākumu izmantošanu uzskatīta par pēdējo pielietojamo paņēmienu tā erga omnes dabas dēļ un tādēļ, ka tie attiecas uz importa gadījumiem, kas ir godīgi pretstatā dempingam vai subsidētiem produktiem, kas uzskatāmi par negodīgu praksi. Tādēļ jebkuri lūgumi par drošības pasākumu uzsākšanu EK tiek uzmanīgi izvērtēti, lai pārliecinātos, ka ir novērojami īpaši augsti standarti, jo īpaši tie, kas saistīti ar kaitējumu. Diemžēl daudzas trešās valstis drošības pasākumu instrumentus izmanto lietās, kas EK negarantētu pat izmeklēšanas uzsākšanu. Kopiena turpina apskatīt jautājumu gan PTO, gan divpusējo līgumattiecību kontekstā ar trešajām valstīm, cenšoties veicināt šī instrumenta izmantošanas vērtības paaugstināšanos. Lai arī šādas relatīvās tirdzniecības aizsardzības aktivitātes pret Kopienu samazināšanās ir vēlama, nav iespējams prognozēt, vai šai tendencei ir ilgstošs raksturs. Tāpat ir ļoti grūti identificēt, kuri faktori var izskaidrot šo samazināšanos, lai gan euro stiprināšana varētu būt būtisks iemesls. Vēl viens papildu faktors ir tas, ka Tirdzniecības ģenerāldirektorāts novēroja trešo valstu rīcību sešu gadu garumā un ir atkārtoti kopā ar citiem lietotājiem iejaucies, gan lai pārliecinātu trešās valstis uzlabot to piekopto praksi, gan arī īpašos gadījumos. Tas ir darīts, ne tikai tieši sazinoties ar pašām izmeklēšanas iestādēm, bet arī izmantojot iestādes, kas izveidotas, pamatojoties uz dažādiem divpusējiem nolūgumiem starp EK un trešajām valstīm. Izmantojot šos forumus, EK var pievērst uzmanību lietām un izdarīt lielāku spiedienu uz trešajām valstīm, lai tās atbilstīgi ieviestu instrumentu. Šie centieni ir visnotaļ iespaidojuši to, kā trešās valstis izmanto tirdzniecības aizsardzības instrumentus pret EK gan kvantitatīvi, gan kvalitātes ziņā. Ziņojumā par iepriekšējo gadu minēts, ka arvien vairāk trešās valstis uzsāk antidempinga lietas gandrīz tikai pret EK kopumā un nevis pret atsevišķām dalībvalstīm. Tā tomēr nebija 2005. gadā. No deviņām uzsāktajām antidempinga lietām piecas uzsāktas pret atsevišķām dalībvalstīm. Jāatzīmē, ka no atlikušajām četrām lietām Ķīna uzsāka trīs lietas pret EK kopumā, bet Pakistāna uzsāka vienu šādu izmeklēšanu. Nepārprotami, ka no ekonomiskā un komerciālā viedokļa antidempinga lietu uzsākšana pret EK kopumā vai atsevišķām dalībvalstīm var radīt būtiskas sekas EK eksportētājiem, kas eksportē preces, par kurām tiek veikta izmeklēšana. Tomēr paliek neskaidrs, vai viena pieeja sniedz vairāk labuma nekā otra, piemēram, zemākas dempinga starpības, kas rodas no normālas vērtības, kuru veido pārdošanas cena EK pret pārdošanas cenu tikai vienā dalībvalstī, vai tieši otrādi. No tiesiskā viedokļa raugoties, lietas uzsākšana pret EK kopumā, ņemot vērā tās Muitas savienības un PTO dalībvalsts statusu, attiecīgo tiesību ietvaros pati par sevi nav pretrunā VVTT un PTO noteikumiem. Dienesti īpaši stingri uzrauga galveno elementu – vai trešās valstīs noteikumus attiecina korekti un izmeklēšanu veic konsekventi, piemēram, neuzsākot lietu pret EK kopumā, ja prima facie pierādījumi par kaitniecisku dempingu norāda tikai uz noteiktām dalībvalstīm, vai neņemot par pamatu pārdošanas izmaksas tikai vienā dalībvalstī, lai noteiktu normālo vērtību izmeklēšanā, kas uzsākta pret EK kopumā. 1.2. Sektori Ķīmiskās vielas ir preces, par kurām visbiežāk tiek uzsākti tirdzniecības aizsardzības pasākumi pret Kopienu. 2005. gadā 11 no 20 lietām, kas ierosinātas no jauna, un gandrīz puse no pasākumiem, kas vērsti pret Kopienu, ir saistīti ar šo nozari. Tomēr, ņemot vērā to, ka šī EK eksporta nozare nozīmīguma ziņā ir ierindota otrajā vietā pasaulē, nav pārsteidzoši, ka tā ir tik augstā vietā arī kā nozare, pret kuru tiek vērsti aizsardzības pasākumi. Vispārīgā skatījumā interesanti piezīmēt, ka šī nozare ir augstā vietā pēc antidempinga lietām, kas uzsāktas pēdējo desmit gadu laikā, veidojot gandrīz 20 % no visām uzsāktajām lietām, pirmajā vietā atstājot tikai tērauda nozari. Neviena cita nozare nav tik augstā vietā starp nozarēm, pret kurām 2005. gadā ir uzsākti aizsardzības pasākumi. 2. VISPāRīGIE PROBLēMJAUTāJUMI AR TREšAJāM VALSTīM Ziņojumā par iepriekšējo gadu tika identificēti vairāki trūkumi trešo valstu tirdzniecības aizsardzības pasākumos, ieskaitot zema līmeņa standartus izmeklēšanas uzsākšanai, neatbilstīgu informācijas atklāšanu, pārskatāmības trūkumu, kā arī vispārēju instrumentu pārmērīgu vai nepareizu lietošanu, jo īpaši attiecībā uz drošības pasākumiem. Lai arī 2005. gadā dažu valstu prakse ir uzlabojusies, jo īpaši attiecībā uz informācijas atklāšanu, vēl daudz ir paveicams līdz visas valstis varēs piemērot standartus, kas pilnībā atbildīs dažādo PTO nolīgumu tirdzniecības aizsardzības jomā noteikumiem un būtībai. Galvenās problēmas sistēmā ir šādas. 2.1. Zema līmeņa standarti lietu uzsākšanai Zema līmeņa standarti lietu uzsākšanai joprojām ir problēma daudziem tirdzniecības aizsardzības instrumentu lietotājiem, kuru rezultātā tiek uzsāktas nevajadzīgas izmeklēšanas ar turpmāku negatīvu ietekmi uz tirdzniecības plūsmu pat tad, ja beigās pasākumi netiek piemēroti. Lai arī skaidrs, ka izmeklēšanas uzsākšanas standarti nav tie paši, kas nepieciešami pasākumu piemērošanai, prima facie nevar tulkot kā iespējamo minimumu. Tomēr daudzas valstis turpina uzsākt izmeklēšanas, pamatojoties uz sūdzībām vai lūgumiem, kas šeit, ES, tiktu noraidīti kā nepietiekami pierādījumu trūkumu dēļ. Komisijas dienesti turpina sazināties ar trešo valstu iestādēm tieši saistībā ar atsevišķiem gadījumiem, izceļot īpašus trūkumus, kas redzami pēc izmeklēšanas uzsākšanas. Turklāt Tirdzniecības aizsardzības dienesti ir organizējuši vairākus seminārus, kuros skaidroti EK prakse un viedokļi attiecībā uz standartiem lietu uzsākšanai. 2.2. Ieinteresēto pušu tiesības uz aizstāvību, informācijas atklāšana un pārskatāmība Pilnīgas un sīkas informācijas atklāšana vienlaikus ar piekļuvi vērtīgiem datiem, kas nav konfidenciāli, ir galvenais elements, lai nodrošinātu ieinteresēto pušu tiesības tirdzniecības aizsardzības procesā. Tomēr, Eiropas eksportētāji arvien biežāk saskaras ar informācijas trūkumu, kas īpaši apgrūtina efektīvu aizstāvības veidošanu šajos procesos. Problēmai ir divas puses, pirmkārt, būtiskas informācijas trūkums, kuras nesniegšana parasti tiek pamatota ar konfidencialitāti un, otrkārt, informācijas sniegšanas veids, kas jēgpilnu analīzi padara neiespējamu. Šie trūkumi kļūst acīmredzami dažādos galvenajos procesa posmos – uzsākšanā, pagaidu un galīgo pasākumu piemērošanā. Vairāki Eiropas eksportētāji, kas savā starpā sadarbojas saistībā ar antidempinga izmeklēšanām, kuras ir uzsākušas trešās valstis, ir izcēluši faktus, ka izmeklēšanas iestādes ir ignorējušas vairākus to sniegtos pretargumentus. Šāda attieksme ir līdzvērtīga ieinteresēto pušu noteiktu tiesību noliegšanai un vājina turpmāku pasākumu piemērošanas pamatojumu. Šādas problēmas jo īpaši rodas saistībā ar ‘citiem faktoriem’, kuriem iestādēm ir jāpievērš uzmanība, izmeklēšanā konstatējot cēloņsakarības. Daudzas trešās valstis iesniegtos materiālus vai nu pilnībā ignorē, vai vienkārši uzskaita ieinteresēto pušu uzdotos jautājumus, tos pienācīgi neapskatot. Tādas valstis kā Ķīna, Indija un Pakistāna turpina neatbilstīgi ievērot noteikumus par šiem jautājumiem, lai gan Komisijas dienesti pastāvīgi aicina tās uzlabot savu praksi, vai nu iesaistoties noteiktas lietas ietvaros, vai organizējot seminārus, kuros ir izskaidrota EK prakse un viedoklis par šiem jautājumiem. 2.3. Zema līmeņa kaitējuma/ cēloņsakarību analīze Viens no visbiežākajiem un acīmredzamākajiem trūkumiem trešo valstu tirdzniecības aizsardzības lietās ir zema līmeņa kaitējuma un cēloņsakarību analīze. Ilgstoši lietu pētījumi ir parādījuši, ka šajā jomā piemēro zema līmeņa standartus. Pārāk bieži kaitējuma indikatori uzrāda pozitīvu rezultātu, kamēr kaitējuma eksistence ir pamatota tikai ar sliktiem viena gada ekonomiskiem rādītājiem, vienlaikus nepievēršot vajadzīgo uzmanību vispārīgiem rādītājiem. Šī visizdevīgāko elementu izvēles pieeja ir kopīga noteiktu trešo valstu vidū un tā pārkāpj PTO normatīvos aktus. Problēmu saasina zema līmeņa izpēte, lai noskaidrotu cēloņsakarības, minimāli ņemot vērā „citus faktorus”. Daudzās lietās mūsu analīzes rezultātos norādīts, ka ir citi acīmredzami kaitējuma iemesli, bet tos bieži ignorē, tādā veidā pasākumus piemērojot nepamatoti. 3. REZULTāTI Izmeklēšanas uzsākšanas un spēkā esošo pasākumu pret EK vai dalībvalstīm skaita samazināšanās 2005. gada beigās ir ilgi gaidītas pārmaiņas iepriekšējo gadu tendencē. Lai arī šo attīstību nevar attiecināt tikai uz EK kā tās aktivitāšu rezultātu, pārraugot trešo valstu lietas, tomēr EK tajā ir devusi savu ieguldījumu. Visievērojamākie panākumi 2005. gadā bija Indijas 12 pasākumu pret Kopienu izbeigšana pēc tam, kad PTO tika izskatīti veikto pārbaužu rezultāti attiecībā uz EK iesniegto strīdi ar Indiju 2003. gadā. Turklāt, Indija ir pielikusi pūles uzlabot noteiktus procesuālos aspektus. Diemžēl vēl daudz ir darāms līdz Indija piemēros instrumentu PTO prasībām atbilstīgā līmenī. Vairākas citas lietas, kuras būtu jāpiemin, ir šādas: - Krievija – trīs drošības lietu izbeigšana attiecībā uz ķīmiskajām vielām, kur patiesais kaitējuma iemesls bija citi faktori. Ir norādes uz pozitīva iznākuma iespējamību šobrīd procesā esošā antidempinga lietā par nerūsējošo tēraudu. - Argentīna – kompensācijas nodevu pasākumu izbeigšana olīveļļai. - Pakistāna – izmeklēšanas izbeigšana par balto skārdu no Vācijas, Francijas, Itālijas un AK. - Maroka – pārrunas par kvotu keramikas flīžu eksportētājiem no EK ierastos eksportēšanas līmeņos. - Ukraina – antidempinga nodevas samazināšana no 75 % līdz 29 % skrūves kompresoriem, atsaucoties uz neatbilstīga Ukrainas tiesību akta piemērošanu (šis nodevas līmenis tomēr uzskatāms par pārāk lielu). - Austrālija – kompensācijas nodevu pasākumu izbeigšana attiecībā uz brendija liela apjoma piegādi no Francijas. 4. TREšO VALSTU GALVENāS AKTIVITāTES 4.1. Savienotās Valstis 2005. gadā ASV neuzsāka nevienu jaunu izmeklēšanu pret EK. Tika veikti vairāki nobeiguma apskati par spēkā esošiem kompensācijas nodevu pasākumiem, kas tika uzsāktas 2005. gada beigās un attiecībā uz tiem Komisija turpina aktīvu darbību. Šo pārbaužu vai ASV tiesā esošo lietu rezultātā, ASV jāatceļ vai iespējams, ka būs jāatceļ daudzi kompensācijas nodevu pasākumi 2006. gadā, ieskaitot vairākus strīdīgus pasākumus attiecībā uz mazbagātinātu urānu un vairāki kompensācijas nodevu pasākumi attiecībā uz tērauda precēm, kas uzsāktas jau 1990. gadu sākumā. 2005. gada beigās piemērojamo pasākumu skaits ASV paliek tāds pats kā iepriekšējā gadā, proti, 39. Vērojot ASV lietas 2005. gadā, galvenā uzmanība tika pievērsta PTO strīdu izšķiršanas procesam, jo īpaši lietām par „reducēšanu līdz nullei” un „privatizāciju”. „Reducēšanai līdz nullei lietā” īpašā komisija un Apelācijas instance attiecīgi 2005. gada septembrī un 2006. gada aprīlī iesniedza ziņojumus, ko pieņēma Strīdu izšķiršanas tikšanās laikā 2006. gada 9. maijā. EK par labu tika pieņemts nosodījums par metodi, kuru izmantoja ASV izmeklēšanas iestādes, savos aprēķinos neņemot vērā eksporta sūtījumus, kas nebija dempings (metode, kas pazīstama kā „reducēšana līdz nullei”), tādā veidā būtiski palielinot dempinga starpību. ASV līdz 2007. gada aprīlim ir jāievieš šis lēmums. Bez šādas prakses ASV iestādes visdrīzāk nespētu atklāt dempingu un piemērot nodevas tik ievērojami daudzās lietās. „Reducēšanas līdz nullei” prakse EK eksportētājiem skar vairākus simtus miljonu ASV dolāru lielu tirdzniecības apjomu. Privatizācijas lietā pēc EK lūguma 2004. gada septembrī tika izveidots ieviešanas īpašā komisija, jo ASV nebija ieviesusi dažus PTO īpašās komisijas 2002. gada lēmumus. Īpašā komisija savu ziņojumu sniedza 2005. gada augustā un, lai arī ne visas EK prasības tika apmierinātas, EK par labu tika izlemta lielākā daļa jautājumu attiecībā uz uzņēmumu privatizāciju lietās, kas saistītas ar tēraudu no Apvienotās Karalistes un Spānijas. ASV uzsāka lēmuma ieviešanu 2005. gada novembrī un pabeidza 2006. gada maijā. ASV nolēma paturēt pasākumus spēkā, tādā veidā sagādājot vilšanos, bet Komisija vēl gaida turpmāku nobeiguma pārbaudes rezultātus pirms nolemt, vai kādu citu soļu veikšana būtu atbilstīga. Trešajā PTO lietā saistībā ar ASV, EK bija lūgusi PTO konsultācijas attiecībā uz antidempinga nodevu, kas bija piemērota Apvienotās Karalistes uzņēmumam, Firth Rixson no Steel Bar no Apvienotās Karalistes. Tirdzniecības departaments sodīja šo uzņēmumu, piemērojot antidempinga nodevu, balstoties uz „nelabvēlīgu faktu esamību”, jo uzņēmums nebija spējīgs sniegt sīkus datus par izmaksām mazai fabrikai, kuru tas bija ieguvis apvienojoties un nojaucis to pirms izmeklēšanas sākuma. Divas PTO apspriedes, kā arī vairākas divpusējas tikšanās ar ASV notika 2005. gadā, bet bez rezultātiem. Jebkura turpmāka PTO rīcība ir atlikta, līdz tiks paziņoti administratīvās pārbaudes rezultāti, kurus uzņēmums ir lūdzis 2006. gada martā. 4.2. Krievija, Ukraina un citas valstis, kas nav PTO dalībvalstis 2005. gada laikā bija nenozīmīgs Krievijas uzsākto lietu skaita pieaugums kopš 2004. gada - no trīs lietām uz četrām, kamēr Ukraina bija uzsākusi tikai vienu lietu, salīdzinājumā ar trīs lietām 2004. gadā. Spēkā esošo pasākumu skaits, kurus piemērojušas šīs abas valstis, 2005. gada beigās bija astoņi, salīdzinot ar pieciem 2004. gadā. 2005. gads šīm valstīm bija ļoti rosīgs ne tikai šo jauno lietu dēļ, bet vairāku jau iepriekšējā gadā atvērtu lietu dēļ, kas 2005. gadā tika izskatītas ļoti aktīvi, jo īpaši antidempinga lieta par nerūsējošo tēraudu no Krievijas, kuras rezultātā, kā sagaidāms, netiks piemēroti nekādi pasākumi. Arī attiecībā uz Krieviju tika norādīts, ka noteiktās jomās pieeja ir pietiekoši pamatoti pierādīta, tai apturot trīs drošības lietas, kas tika uzsāktas attiecībā uz ķīmiskām precēm. Protams, ja Krievija būtu piemērojusi augstākus standartus, izvērtējot sūdzības, iespējams patreizējās lietas diez vai būtu nonākušas uzsākšanas stadijā. Diemžēl 2005. gadā Krievija pierādīja, ka tā var rīkoties arī nesaprātīgi un patvaļīgi, piemērojot drošības pasākumus attiecībā uz elektriskajām lampām, kas ir uzskatāmi par pārlieku lieliem. Šī pārlieku lielā un neproporcionālā pieeja bija iekļauta pierādījumos, kad Ukraina piemēroja antidempinga pasākumus attiecībā uz skrūvju kompresoru. Valstis, kas nav PTO dalībvalstis, kā Krievija un Ukraina, sarežģī to tirdzniecības aizsardzības pasākumu pret Kopienu pārraudzīšanu, t. i., to tiesību sistēmas un standarti ne vienmēr atbilst PTO noteikumiem un iesniegt strīdu izskatīšanai PTO nav iespējams. Neskatoties uz to, pārraugot šo valstu lietas, par spīti faktam, ka šīs valstis ir ārpus PTO sistēmas, attiecīgie PTO standarti joprojām jāizmanto kā kritēriji. Fakts, ka šīs valstis ir uzsākušas sarunas ar PTO par dalību tajā, ir līdzeklis kā tās mudināt uzlabot to vispārīgos standartus. Tāpat mēs redzējām jauna izmantotāja, Horvātijas, ierašanos, tai uzsākot vienu drošības lietu. 4.3. Ķīna 2005. gadā Ķīnas pasaules tirdzniecības aizsardzības pasākumu apjoms, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, būtiski palielinājās. Faktiski 2005. gada otrajā pusē Ķīna kļuva par galveno antidempinga lietu uzsācēju PTO valstu starpā. Par laimi šī tendence nav vērojama Ķīnas tirdzniecības aizsardzības aktivitātēs pret Kopienu, jaunatvērto lietu skaitam 2005. gadā nemainīgi paliekot trijām. Tomēr, palielinātā tirdzniecības aizsardzības instrumentu aktivitāte ir atspoguļota pašreiz spēkā esošo pasākumu skaitā pret EK, kas no septiņām lietām 2004. gada beigās ir palielinājies līdz deviņām lietām 2005. gada beigās. Turklāt Ķīnas pasaules aktivitātes ir negatīvi ietekmējušas EK uzņēmumus, kuru ražošanas vietas ir izvietotas citās Āzijas valstīs un kas eksportē uz Ķīnu. Tā kā Ķīnu joprojām uzskata par jaunu tirdzniecības aizsardzības instrumentu izmantotāju un ņemot vērā to, ka tā arvien vairāk izmanto instrumentus, visas no jauna uzsāktās Ķīnas izmeklēšanas tiek rūpīgi novērotas, lai laicīgi spētu paredzēt un izvairīties no liela mēroga problēmām. 2005. gadā Ķīna sagatavoja secinājumus savā pirmajā starpposma pārbaudē, kuru veica pēc iekšzemes ražotāju lūguma. Diemžēl katehola eksportētājiem no ES šī secinājuma dēļ tika palielināta starpība. Iepriekšējā gada ziņojumā uzmanību piesaistīja fakts, ka Ķīnas tirdzniecības aizsardzības pasākumi ir koncentrēti uz ķīmisko vielu nozari un tas turpinās arī 2005. gadā. Visi spēkā esošie piemērotie pasākumi 2005. gada beigās, kā arī divas no trijām Ķīnas uzsāktajām lietām pret EK ir saistīti ar šo nozari. To var izskaidrot ar faktu, ka, lai arī ķīmisko vielu nozare ir viena no Ķīnas visātrāk augošajām rūpniecības nozarēm, tajā ienāk ievērojami importa ražotāju sūtījumi. 4.4. Indija un Pakistāna 2005. gada otrajā pusē pasaules mērogā Indiju pārspēja Ķīna un kļuva par galveno antidempinga lietu uzsācēju. Neskatoties uz to, Indija joprojām ir viena no lielākajām tirdzniecības aizsardzības instrumenta izmantotājām visā pasaulē. Šī gada laikā ir nedaudz samazinājies lietu skaits, kuras Indija uzsāka pret Kopienu, no trijām lietām iepriekšējā gadā līdz divām lietām 2005. gadā ( un septiņām lietām 2003. gadā). Spēkā esošo pasākumu pret EK skaits ir būtiski samazinājies no 36 lietām 2004. gadā līdz 22 lietām 2005. gada beigās. Tas ir veiksmīgas PTO strīda, kuru uzsāka EK pret Indiju 2003. gada beigās, izskatīšanas iznākums, kura rezultātā tika izbeigta lielākā daļa galvenās problēmu lietas 2005. gadā. Tomēr paliek cerība, ka šī strīda izskatīšanas procesa vēlamais iznākums joprojām iespaido Indijas vispārīgo antidempinga praksi. Šajā kontekstā vispārējās prakses uzlabojumi ir acīmredzami, lai gan vēl ir ļoti daudz kas jāpaveic. 2005. gadā Pakistāna ir uzsākusi trīs antidempinga lietas pret, inter alia , Eiropas Kopienu, tās ir pārmaiņas šīs valsts līdz šim parasti diezgan pieticīgajā tirdzniecības aizsardzības instrumentu izmantojumā. Šīs lietas bija saistītas ar skudrskābi, balto skārdu un apaviem. EK intereses ar Pakistānas pieņemtajiem pasākumiem tika skartas tikai vienu reizi. Šī aktivitātes palielināšanas varētu būt saistīta ar arvien augošo iekšzemes ražotāju apzināšanos par tirdzniecības aizsardzības pasākumu mērķi, jo Pakistānas iestādes ir organizējušas vairākus seminārus ražotāju pārstāvjiem, lai izskaidrotu instrumentu būtību. Mums ir nopietnas bažas par ļoti zemajiem standartiem, kurus piemēro Pakistāna, administrējot instrumentus: attiecībā uz skudrskābi iestādes radīja ievērojamus šķēršļus eksportētājiem, pieprasot tiem atklāt informāciju. Tādēļ mēs aktīvi kopā ar viņiem vērtējam lietas un cieši vērojam veiktās izmeklēšanas. Tomēr mēs esam apmierināti, ka 2005. gadā tika atceltas divas atvērtas izmeklēšanas, nepiemērojot pasākumus (baltais skārds, apavi). 4.5. Latīņamerika Iepriekšējo gadu zemā Latīņamerikas valstu aktivitātes tendence apstiprinās arī 2005. gadā. Vienīgo izmeklēšanu uzsāka Brazīlija (antidempinga lietu, kas vēlāk 2006. gadā tika izbeigta, nepiemērojot pasākumus), kamēr Argentīna 2005. gadā nav ne uzsākusi kādu jaunu lietu, ne arī piemērojusi kādus noteiktus pasākumus pret EK. Par spīti faktam, ka Argentīna 2005. gadā turpināja aktīvi izmantot antidempingu pasaules mērogā, šis ir otrais gads pēc kārtas, kad tā aktīvi nevērsās pret importu no EK. Lai arī eksports no EK Argentīnā pēdējos gados ir turpinājis atgūties, tas nav sasniedzis līmeņus, kas bija parasti pirms 2002. gada, kad vietējā valūta devalvējās. Neskatoties uz to, 2005. gadā mēs turpinājām izdarīt spiedienu uz Argentīnu ar PTO strīdu izšķiršanas mehānismu attiecībā uz kompensācijas nodevas pasākumiem attiecībā uz kviešu lipekli un olīveļļu. Attiecībā uz Meksiku un Argentīnu mūsu darbu raksturo konsultācijas PTO strīdu izšķiršanas mehānisma ietvaros. Šīs konsultācijas attiecās uz kompensācijas nodevas pasākumiem par lauksaimniecības precēm, proti, olīveļļu (Meksika un Argentīna) un kviešu lipekli (Argentīna). Diemžēl neviena no šīm konsultācijām netuvināja puses atrisinājumam, un kopš tā laika ir notikušas sagatavošanās darbi divām PTO īpašajām komisijām (Argentīna atcēla pasākumus pret olīveļļu). Citas tirdzniecības aizsardzības aktivitātes, kuras veica Brazīlija un Meksika, jo īpaši bija saistītas ar pasākumiem attiecībā uz lietām, kas bija uzsāktas, vai pasākumiem, kas bija spēkā pirms 2005. gada (piemēram, galīgie lēmumi, beigu pārskati un izbeigšanas). 4.6. Turcija Lai arī Turcija 2005. gadā nav uzsākusi nevienu izmeklēšanu, jāatgādina, ka šī valsts uzsāka bezprecedenta skaitu drošības izmeklēšanas 2004. gadā (kopumā piecas). Šīs izmeklēšanas tika pabeigtas 2005. gadā ar aktīvu Komisijas iesaistīšanos procesā. Kopumā EK šie rezultāti bija pozitīvi, trīs no piecām lietām izbeidzot bez pasākumu piemērošanas un pārējās divas lietas, kurās tika piemēroti pasākumi, minimāli iespaidoja EK eksportētājus attiecīgo pasākumu rakstura un mēroga dēļ. Tomēr mums ir būtiskas bažas par Turcijas pārāk dedzīgo drošības instrumentu izmantošanu. 5. SECINāJUMI Ņemot vērā gan lietu uzsākšanas, gan spēkā esošo pasākumu pret EK skaita samazināšanos, 2005. gads tirdzniecības aizsardzības pasākumu izteiksmē uzskatāms par uzlabojumu Eiropas eksportētāju situācijā. Jāatceras, ka spēkā esošo pasākumu skaita samazināšanās ļoti lielā mērā ir saistīta ar pasākumu piemērošanas beigšanos, kas panākta, veicot pārbaudes, kas tika veiktas pēc PTO strīda izšķiršanas procesa uzsākšanas pret Indiju. Attiecībā uz izmeklēšanas skaitu, tā samazināšanās galvenokārt ir saistīta ar retākiem gadījumiem, kad tika ierosināti erga omnes drošības pasākumi, kas ietekmē EK eksportētājus pat tad, ja tie nav tieši vērsti pret tiem. Cerams, ka šī tendence turpināsies. Pagaidām EK turpinās novērot trešo valstu aktivitātes, lai nodrošinātos, ka trešās valstis respektē PTO un divpusējos noteikumus, palīdz un aizsargā ES ražotājus/ dalībvalstis, pret kurām pasākumi tiek vērsti, un cenšas samazināt trešo valstu pasākumu ekonomisko ietekmi uz eksportētājiem. Problēma ir tikusi risināta vairākos veidos, vai nu ar tiešas iesaistes palīdzību īpašos gadījumos, vai pievēršot uzmanību vispārīgām sistemātiskām problēmām gan formālu, gan divpusēju kontaktu ceļā ar attiecīgajām valstīm, diskusijās ar attiecīgajām PTO Komitejām, kā arī turpinot trešo valstu informēšanu attiecībā uz mūsu viedokļiem un praksi tirdzniecības aizsardzības pasākumu instrumenta jautājumos. 2005. gadā amatpersonas no Tirdzniecības aizsardzības dienestiem tika iesaistītas desmit šādos semināros, kas tika organizēti tādām valstīm kā Ķīna, Krievija un Meksika. Diskusijas par antidempingu un kompensācijas nodevu pasākumiem turpinājās 2005. gadā PTO Dohas raundā ar mērķi uzlabot noteikumus, jo īpaši attiecībā uz pārskatāmību, paredzamību un skaidrību. Honkongas deklarācija aicināja dalībvalstis izvairīties no negarantētas antidempinga pasākumu izmantošanas, un iespējams šīs notiekošās diskusijas radīs skaidrību izmantotāju vidū, rezultātā panākot šo instrumentu rūpīgu izmantošanu. Visbeidzot, drošība, ka trešās valstis piemēro tikpat augstus standartus, piemērojot savus tirdzniecības aizsardzības mehānismus kā EK, ir svarīgs faktors, lai nodrošinātos, ka jebkura uzlabota pieeja tirgum, kas ir iegūta šajās valstīs, netiek izjaukta. Aktīva iesaistīšanās tirdzniecības šķēršļu apspriešanā, ieskaitot tirdzniecības aizsardzības mehānisma korektas un pārskatāmas piemērošanas apspriešanu, sniegs ieguldījumu Eiropas ražotāju konkurētspējā visā pasaulē.