LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 27.5.2010 
COM(2010)243 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS ZI ŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
Par to, kā darbojas Direkt īva 2004/109/EK par atkl ātības prasību saskaņošanu attiec ībā 
uz inform āciju par emitentiem, kuru v ērtspapīrus atļauts tirgot regul ētā tirgū 
SEC(2010)611 
 
LV 2   LV KOMISIJAS ZI ŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
Par to, kā darbojas Direkt īva 2004/109/EK par atkl ātības prasību saskaņošanu attiec ībā 
uz inform āciju par emitentiem, kuru v ērtspapīrus atļauts tirgot regul ētā tirgū 
1. IEVADS  
1. Ziņojumā sniegts p ārskats par to, k ā darbojas Direkt īva 2004/109/EK1 par atklātības 
prasību saskaņošanu attiec ībā uz inform āciju par emitentiem, kuru v ērtspapīrus 
atļauts tirgot regul ētā tirgū (turpmāk “Atklātības prasību direkt īva”), saska ņā ar 
minētās direktīvas 33. pantu. 
2. Atklātības prasību direkt īvā ir noteikts, ka v ērtspapīru emitentiem ES regul ētajos 
tirgos jānodrošina atbilst īga pārredzamība ieguld ītājiem, darot zin āmu atklātībai 
regulētu inform āciju un izplatot to sabiedr ībai visā ES. Šādu inform āciju veido 
finanšu pārskati, inform ācija par noz īmīgu balssties ību īpatsvaru un inform ācija, kas 
nodota atkl ātībai saskaņā ar 6. pantu Direkt īvā 2003/6/EK par iekš ējās informācijas 
ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipul ācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu)2. 
3. Atklātības prasību direktīvā izvirzītie mērķi ir svarīgi finanšu tirgiem, un tos atz īst 
tādas starptautiskas standartiz ācijas iestādes kā Starptautisk ā Vērtspapīru komisiju 
organizācija ( IOSCO ) vai Ekonomisk ās sadarb ības un att īstības organiz ācija 
(ESAO). Pašreiz ējā finanšu kr īze apliecina to, ka ir b ūtiski darīt zināmu atklātībai 
pareizu, vispus īgu un savlaic īgu inform āciju par v ērtspapīru emitentiem, lai b ūtu 
iespējams veikt uz ņēmumu darb ības radītāju un to akt īvu inform ētu novērtēšanu un 
tādējādi veicinātu ieguldītāju noturīgu uzticību kapitāla tirgiem. 
4. Šajā ziņojumā ir aprakst īta Atklātības prasību direktīvas ietekme un t ās ievērošana 
(2. iedaļa), noteiktas galven ās problēmas, kas izriet no Atkl ātības prasību direktīvas 
piemērošanas (3. ieda ļa), un izdar īti vairāki secinājumi (4. ieda ļa). Ziņojumu 
papildina Komisijas dienestu darba dokuments, kur ā sniegts vair āk informācijas par 
aprakstītajiem jaut ājumiem, k ā arī par inform ācijas vākšanas procesu. 
2. ATKLĀTĪBAS PRAS ĪBU DIREKT ĪVAS IETEKME UN IEV ĒROŠANA  
5. Komisijas uzdevum ā veiktais ārējais pētījums par Atkl ātības prasību direkt īvas 
piemērošanu3 (turpmāk “ārējais pētījums”) liecina, ka liel ākā daļa ieinteres ēto 
                                                 
1 Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direkt īva 2004/109/EK par atkl ātības prasību 
saskaņošanu attiec ībā uz inform āciju par emitentiem, kuru v ērtspapīrus atļauts tirgot regul ētā tirgū, un 
par groz ījumiem Direkt īvā 2001/34/EK, OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp. Sk.: 
www.ec.europa.eu/internal_market/s ecurities/transparency/index_en.htm . 
2 OV L 96, 12.4.2003., 16. lpp. 
3 Mazars (2009. gada decembris), Study on the application of selected obligations of directive 
2004/109/EC on the harmonisation of transparency requirements in relation to information about 
issuers whose securities are admitted to trading on a regulated market . Pieejams t īmekļa vietnē: 
http://ec.europa.eu/internal_market/company/ecgforum/index_en.htm . 
 
LV 3   LV personu, kuras piedal ījās aptaujā, uzskata, ka Atkl ātības prasību direktīva ir lietder īga 
tirgus pareizai un efekt īvai funkcion ēšanai. Kopum ā ieinteres ētās personas uzskata, 
ka regul ētā informācija, ko emitenti dar ījuši zināmu atklātībai, non āk pie 
ieguldītājiem; iesp ējams izņēmums var ētu būt gadījumi, kad inform āciju atklātībai 
dara zināmu biržas sarakst ā iekļautas maz ākas sabiedr ības. 
6. Attiecībā uz Atklātības prasību direkt īvas ekonomisko ietekmi uz finanšu tirgiem 
līdz šim veiktais p ētījums nav p ārliecinošs. Atkl ātības prasību direkt īvas ietekme 
drīzāk šķiet neitrāla: kaut ar ī to uzskata par faktoru, kas vienk āršo vērtspapīru 
emitēšanu prim ārajos tirgos, tr ūkst empīrisku pier ādījumu šā uzskata pamatošanai. 
7. Pārskats par emitentu praksi liecina, ka kopum ā emitenti izpilda pien ākumu sniegt 
finanšu p ārskatus un ka tas atbilst ar ī ieinteres ēto personu uzskatam. Atkl ātībai 
nodoto finanšu inform āciju uzskata par lietder īgu un pietiekamu ieguld ījumu 
vajadzībām. Turkl āt īpašu atzin ību ir guvusi ar finanšu inform ācijas sniegšanu 
saistīto valodas pras ību vienkāršošana, kas ieviesta 2004. gad ā. 
8. Atklātības prasību direkt īvā paredzēto prasību4 ievērošanas izmaksas pirmaj ā 
acumirklī nešķiet īpaši augstas5. Tā uzskata ar ī emitenti, lai gan biržas sarakst ā 
iekļautās mazās un vidējās sabiedrības ir vair āk nobažījušās par pras ību ievērošanas 
izmaksām. 2004. gad ā ieviestajam “izcelsmes dal ībvalsts noteikumam”6 un ar 
finanšu inform ācijas sniegšanu saist ītā valodas rež īma vienk āršošanai princip ā būtu 
vajadzējis sekm ēt emitentu izmaksu samazin āšanu. Tom ēr Atklātības prasību 
direktīvas nepietiekami saska ņoto prasību rezult ātā pārrobežu ieguld ītājiem rodas 
paaugstin ātas izmaksas. 
3. DIREKTĪVAS DARB ĪBAS PĀRSKATS : AKTUĀLIE JAUT ĀJUMI  
9. Pārskatot Atkl ātības prasību direkt īvas darbību, rodas vair āki jautājumi (vair āk 
informācijas skat īt šim zi ņojumam pievienotaj ā Komisijas dienestu darba 
dokument ā). 
10. Pirmkārt, rodas diskusija par to, vai noteikumi par nodošanu atkl ātībai īpaši jāpielāgo 
mazākām biržas sarakst ā iekļautām sabiedr ībām, lai saglab ātu un arī palielinātu 
regulēto tirgu pievilc ību šai emitentu kategorijai7. Lai gan iesp ējas vienk āršot 
                                                 
4 Jāņem vērā, ka Atklātības prasību direktīvā nav iekļauta lielākā daļa prasību (piemēram, grāmatvedības 
standarti) par gada un pusgada finanšu p ārskatu saturu. 
5 Sk. Europe Economics  (2008), Study on the cost of complian ce with selected FSAP measures . Pieejams 
tīmekļa vietnē: www.ec.europa.eu/internal_market/finances/actionplan/index_en.htm . 
6 Saska ņā ar “izcelsmes dal ībvalsts noteikumu” (sk. 3. panta 1.  punktu) uz emitentiem attiecas vien īgi 
viņu izcelsmes dal ībvalstī (parasti t ā ir reģistrācijas valsts), nevis uz ņēmējā dalībvalstī noteiktie 
pienākumi. Šim “izcelsmes dal ībvalsts noteikumam” vajadz ētu novērst noteikumu divk āršu (vai 
vairākkārtēju) piemērošanu emitentiem. 
7 Jāuzsver, ka bez regul ētajiem tirgiem (Atkl ātības prasību direktīvas nozīmē) pastāv arī alternatīvie tirgi, 
kuros emitenti var tirgot savus v ērtspapīrus. Šos alternat īvos tirgus klasific ē kā daudzpus ējas 
tirdzniecības sistēmas Direkt īvas 2004/39/EK noz īmē. Atklātības prasību direkt īvas noteikumi uz 
šādiem alternat īviem tirgiem neattiecas, un saska ņā ar ārējo pētījumu ieinteres ētās personas neatbalsta 
šīs direktīvas piemērošanas jomas paplašin āšanu, attiecinot to uz neregul ētajiem tirgiem. Šaj ā posmā 
Komisija nepl āno paplašin āt Atklātības prasību direkt īvas piem ērošanas jomu, attiecinot to uz 
daudzpus ējām tirdzniec ības sistēmām. Sīkāks skaidrojums ir sniegts šim zi ņojumam pievienotaj ā 
Komisijas dienestu darba dokument ā. 
 
LV 4   LV Atklātības prasību direkt īvas noteikumus attiec ībā uz biržas sarakst ā iekļautām 
mazākām sabiedr ībām un tādējādi arī iespējas panākt ietaupījumus ir ierobežotas, var 
paredzēt īpašus vienk āršošanas pas ākumus, kas nemazin ātu ieguldītāju aizsardz ību, 
piemēram: i) noteikt elast īgākus termi ņus finanšu p ārskatu sniegšanai, ii) atvieglot 
pienākumu public ēt ceturkšņa finanšu inform āciju, iii) maksim āli saskaņot pārskatu 
saturu vai iv) veicin āt biržas sarakst ā iekļautu maz āku sabiedr ību pārrobežu 
pamanāmību iespējamiem ieguld ītājiem un/vai inform ācijas starpniekiem, piem ēram, 
finanšu anal ītiķiem8, tādējādi palielinot šo sabiedr ību pievilc ību. 
11. Otrkārt, lai gan Atkl ātības prasību direkt īvas 2004. gad ā ieviestā prasība par 
ceturkšņa finanšu inform ācijas sagatavošanu var ētu veicināt to, ka ieguld ītāju vidū 
veidojas zin āms īstermiņa redzējums par emitentu darba rezult ātiem9, kopumā tirgus 
dalībnieki to v ērtē pozitīvi. Tāpat arī ceturkšņa finanšu inform ācijas sniegšanas 
pienākuma atvieglošana, visticam āk, nāktu par labu tikai biržas sarakst ā iekļautām 
mazākām sabiedr ībām, jo ir ļoti iespējams, ka liel ās sabiedrības turpin ātu publicēt 
ceturkšņa inform āciju. Turpret ī tirgū ir piepras ījums pēc sīkāk izstrādātiem 
noteikumiem par starpposma vad ības ziņojumu saturu, lai emitentiem atvieglotu 
prasību ievērošanu un nodrošin ātu izpaužam ās informācijas paredzam ību. 
12. Treškārt, Atklātības prasību direkt īvā ir paredz ēta tikai minim āla saskaņošana, un 
dalībvalstis dr īkst pieņemt stingr ākas prasības10. Tādējādi dažādu nacion ālo režīmu 
rezultātā Atklātības prasību direkt īvas transpon ēšana ir sal īdzinoši nevienm ērīga. 
Stingrākas valstu pras ības, jo īpaši attiec ībā uz paziņošanu par noz īmīgu balssties ību 
īpatsvaru, ieinteres ētās personas uzskata par problem ātiskām. Tas ir c ēlonis 
nopietnām un izmaksu ietilp īgām īstenošanas probl ēmām. Attiec īgi tiek aktualiz ēts 
jautājums par to, vai pašreiz ējais režīms (t. i., minim ālā saskaņošana) ir piem ērots, lai 
panāktu atklātības prasību faktisku saska ņotību ES. 
13. Ceturtkārt, šķiet, ka Atkl ātības prasību direkt īvā paredzētie pienākumi jāpielāgo 
inovācijai finanšu tirgos un j āievieš augst ākas atklātības prasības attiec ībā uz 
konkrētiem instrumentu veidiem. Jo īpaši nepietiekama atkl ātība par fondu 
aizdevumiem, visticam āk, ir paaugstin ājusi tā dēvēto “tukšo balssties ību” risku, un 
atklātības trūkums attiec ībā uz skaidras naudas nor ēķinu atvasin ātajiem 
instrumentiem ir saasin ājis “slēptās līdzdalības” probl ēmu. Attiec ībā uz inform ācijas 
nodošanu atkl ātībai korporat īvās pārvaldības nolūkā ES emitentus p ārstāvošās 
asociācijas ir labv ēlīgi noskaņotas pret t ādu sistēmu ieviešanu, kuri emitentiem ļauj 
                                                 
8 Sk., piem ēram, F. Demarigny , An EU-Listing Small Business Act , 2010. gada marts, teksts pieejams 
tīmekļa vietnē: www.eurocapitalmarkets.org . Saskaņā ar šo ziņojumu, “ vidēji 93 % no tirdzniec ības 
apjoma regul ētajos tirgos ir koncentr ēti 7 % no ES biržas sarakst ā iekļauto sabiedr ību kopējā skaita ”. 
9 Š āda īstermiņa ietekme ir pretrun ā ar jaunākajām Komisijas iniciat īvām, kuras mudina finanšu iest ādes 
un emitentus rad īt stimulus ilg āka termiņa redzējumam. Eiropas Komisija, piem ēram, ir ieteikusi ņemt 
vērā sabiedrību darbību ilgtermi ņā attiecībā uz atlīdzību emitentu un finanšu iest āžu direktoriem: sk. 
Eiropas Komisijas 2009. gada 30. apr īļa Ieteikumu 2009/384/EK par atlīdzības politiku finanšu 
pakalpojumu nozar ē (OV L 120, 15.5.2009., 22. lpp.) un Komisijas 2009. gada 30. apr īļa Ieteikumu 
2009/385/EK, ar ko papildina Ieteikumus 2004/913/EK un 2005/162/EK attiec ībā uz biržas sarakst ā 
iekļautu sabiedr ību direktoru atl īdzību (OV L 120, 15.5.2009., 28. lpp.). 
10 Komisijas darbinieki 2008. gad ā izskatīja jautājumu par stingr ākām valstu pras ībām un sagatavoja īpašu 
dokumentu, kas sniedz detaliz ētu inform āciju par šo jaut ājumu un ir uzskat āms par š ā ziņojuma 
papildinājumu. Sk. Komisijas dienestu darba dokumentu Ziņojums par stingr ākiem valstu pas ākumiem 
saistībā ar Direkt īvu 2004/109/EK par atkl ātības prasību saskaņošanu attiec ībā uz inform āciju par 
emitentiem, kuru v ērtspapīrus atļauts tirgot regul ētā tirgū, SEC(2008) 3033, 10.12.2008. 
 
LV 5   LV noskaidrot galaieguld ītāju, lai tie var ētu iesaist īties īstā akcionāru un emitentu 
dialogā. Turklāt pat tad, ja akcion āri ar nozīmīgu balssties ību īpatsvaru ir labi zin āmi, 
tiek izteikti aicin ājumi paaugstin āt atklātības prasības attiec ībā uz noz īmīgu 
līdzdalību. Dažās dalībvalstīs lieliem ieguld ītājiem jau tagad pieprasa dar īt zināmus 
atklātībai viņu plānus attiec ībā uz tiem piederošaj ām daļām un to, k ā tie finans ējuši 
šo daļu iegādi. Ar šo aspektu ir saist īts arī jautājums par to, vai lieliem (jo īpaši 
institucion āliem) ieguld ītājiem jādara zināma atklātībai sava balsošanas politika 
biržas sarakst ā iekļautās sabiedrībās. 
14. Piektkārt, papildus Atkl ātības prasību direkt īvas prasībai par finanšu p ārskatu 
nodošanu atkl ātībai ES ties ību aktos ir noteikts (vai attiec īgos gadījumos ieteikts), ka 
biržas sarakst ā iekļautām sabiedr ībām periodiski j ādara zināma atklātībai ar finans ēm 
nesaistīta (bet ar korporat īvo pārvaldību saistīta) inform ācija, pārsvarā sakarā ar gada 
finanšu p ārskatu, piem ēram, tā dēvētais korporat īvās vadības ziņojums11. Ir 
aktualizēts jautājums par to, vai ar finans ēm nesaist ītas inform ācijas sniegšana 
jāintegrē Atklātības prasību direktīvas režīmā, lai vienk āršotu spēkā esošās prasības. 
15. Līdzīgs jautājums attiecas uz biržas sarakst ā iekļautu sabiedr ību vides, soci ālo un 
pārvaldības12 datu nodošanu atkl ātībai. Dažas ieinteres ētās personas (nevalstiskas 
organizācijas, dažas ieguld ītāju organiz ācijas) regul āri lūdz uzlabot un nostiprin āt 
Eiropas ties ību aktus saist ībā ar vides, soci ālo un pārvaldības datu nodošanu 
atklātībai. Šīs personas uzskata, ka Atkl ātības prasību direktīva varētu būt piemērots 
līdzeklis, lai pien ākumu nodot inform āciju atklātībai integr ētu līdzās biržas sarakst ā 
iekļautu sabiedr ību finanšu p ārskatu sniegšanas pien ākumam un nov ērstu dažas no 
konstatētajām nepiln ībām vides, soci ālo un pārvaldības datu nodošanas atkl ātībai 
noteikumos un praks ē. 
16. Sestkārt, virzība uz regul ētās informācijas glab āšanas Eiropas m ēroga sistēmas 
izveidi nol ūkā atvieglot ieguld ītāju piekļuvi inform ācijai ir lēna13, un direkt īvas 
ietekme šaj ā jomā ir bijusi nepietiekama: ieinteres ētajām pusēm jāizskata 27 daž ādu 
valstu datub āzes, bet elektroniskais t īkls to savstarp ējai savienošanai ir tikai 
sākotnējā stadijā un pagaid ām nodrošina sam ērā pieticīgus rezult ātus. Tas aktualiz ē 
jautājumu par to, vai direkt īvā paredzētā glabāšanas sist ēma pašreiz ējā formā var 
sekmīgi darboties k ā “vārti”, pa kuriem piek ļūst vēsturiskai finanšu inform ācijai par 
biržas sarakst ā iekļautām sabiedr ībām visas Eiropas m ērogā. 
                                                 
11 Padomes 1978. gada 25. j ūlija Ceturt ā Direktīva 78/660/EEK par noteiktu veidu sabiedr ību gada 
pārskatiem, kur ā grozījumi izdar īti ar Direkt īvu 2006/46/EK, konkr ēti tās 46.a pants (OV L 224, 
16.8.2006., 1. lpp.). 
12 Nav noteikta prec īza vides, soci ālo un pārvaldības datu defin īcija regulat īviem nolūkiem, kā arī nav 
precizēta piemērošanas joma. Tom ēr šķiet, ka vides, soci ālo un pārvaldības datu nodošana atkl ātībai 
varētu izraisīt lielākas debates par uz ņēmumu soci ālo atbildību. Saska ņā ar Komisijas defin īciju 
uzņēmumu soci ālā atbildība ir “ koncepcija, kas nosaka, ka uz ņēmumi brīvprātīgi iekļauj sociālus un 
vides apsv ērumus sav ā uzņēmējdarbībās un attiec ībās ar ieinteres ētajām person ām”. Sk. Komisijas 
paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai — 
Partnerības izaugsmei un nodarbin ātībai īstenošana: veidot Eiropu par izcil ības paraugu uz ņēmumu 
sociālās atbildības jomā, COM(2006) 136 gal īgā redakcija, 22.3.2006. 
13 Sk. Komisijas 2007. gada 11. oktobra Ieteikumu 2007/657/EK par ofici āli noteikto sist ēmu elektronisko 
tīklu regul ētās informācijas centraliz ētai glabāšanai, kas paredz ēts Eiropas Parlamenta un Padomes 
Direktīvā 2004/109/EK, OV L 267, 12.10.2007., 16. lpp. 
 
LV 6   LV 17. Visbeidzot, neskatoties uz to, ka nepast āv būtiskas probl ēmas saist ībā ar prasību 
ievērošanu, Atkl ātības prasību direkt īvas darbības pārskats liecina, ka liel ākas 
skaidrības labad direkt īvas tekstā būtu lietderīgi veikt dažas tehniskas izmai ņas. 
4. SECINĀJUMI  
18. Šis pārskats par Atkl ātības prasību direktīvas darbību liecina, ka past āv jomas, kur ās 
varētu uzlabot ar šo direkt īvu izveidoto rež īmu, īpaši attiec ībā uz to noteikumu 
vienkāršošanu, kas attiecas uz biržas sarakst ā iekļautām mazākām sabiedr ībām, lai 
padarītu kapitāla tirgus pievilc īgākus šīm sabiedr ībām. Jāuzlabo ar ī biržas sarakst ā 
iekļautu mazāku sabiedr ību pārrobežu paman āmība potenci ālajiem ieguld ītājiem un 
analītiķiem, lai galu gal ā sasniegtu augst ākus šo maz āko emitentu v ērtspapīru 
tirdzniecības apjomus. Atkl ātības prasību direktīvas ietvaros ir iesp ējami pasākumi, 
kas varētu veicināt iepriekšmin ētā mērķa sasniegšanu, piem ēram, elast īgāku termiņu 
noteikšana mazu emitentu finanšu p ārskatu sniegšanai uzlabotu vi ņu pamanāmību, jo 
šie emitenti vairs neinform ētu par saviem darb ības rezult ātiem vienlaikus ar lielajiem 
emitentiem, k ā arī pārskatu satura un iesniegšanas maksim āla saskaņošana atvieglotu 
to lasīšanu un sal īdzināšanu ieguld ītājiem un anal ītiķiem. Šajā kontekstā pārskats par 
Atklātības prasību direkt īvas darbību apliecina ar ī to, ka biržas sarakst ā iekļautu 
mazāku sabiedr ību paman āmības un pievilc ības palielin āšanas nol ūkā būtu vēlams 
turpmāk sekmēt iespējamo ieguld ītāju un inform ācijas starpnieku piek ļuvi Eiropas 
mēroga finanšu inform ācijai, ko snieguši mazie emitenti un kas tiek glab āta regulētas 
informācijas glab āšanai ofici āli paredzētajās sistēmās. 
19. Turklāt pārskats par Atkl ātības prasību direkt īvas darbību liecina, ka ir vajadz īga 
lielāka konver ģence attiec ībā uz noteikumiem par to, k ā dara zin āmu atklātībai 
nozīmīgu balssties ību īpatsvaru un t ādus finanšu instrumentus, kuri nodrošina 
balsstiesības (ieskaitot skaidras naudas nor ēķinu atvasin ātos instrumentus), k ā arī 
iespēja vienkāršot emitentiem noteikt ās pārskatu sniegšanas pras ības plašākā 
korporatīvās pārvaldības kontekst ā. Šajā sakarībā ziņojumā ir minētas arī dažu 
ieinteresēto personu bažas saist ībā ar vides un soci ālas inform ācijas nodošanu 
atklātībai. 
20.