(b)kosmosa komponente, kas a) apakšpunktā minētajās pakalpojumu jomās nodrošina ilgtspējīgus novērojumus no kosmosa;

–klimata pārmaiņu novērošana, lai veicinātu pielāgošanos tām un stratēģijas to mazināšanai,

Iepriekš minētajā GIO regulā (2. pants) ir skaidrots, ka programma pamatojas uz darbībām, ko finansē saskaņā ar Septīto pētniecības pamatprogrammu un Eiropas Kosmosa aģentūras (EKA) GMES Kosmosa komponentes programmu. Šie trīs elementi ir papildinoši un cits no cita savstarpēji atkarīgi. Regulā arī noteikta vispārējās GMES GIO programmas darbības joma, proti, “programmā ir:

Laikposmā no 1998. līdz 2013. gadam ES un Eiropas Kosmosa aģentūra (EKA) piešķīra finansējumu GMES galvenokārt izstrādes darbībām saistībā ar pētniecības projektiem. GIO regula bija svarīgs solis šajā programmā, jo tika piešķirts pirmais darbības finansējums pārejai uz sākotnējām darbībām 2011.–2013. gadā.

GMES GIO palīdzēja gūt labāku izpratni par to, vai un kādā veidā mainās mūsu planēta, un kā tas varētu ietekmēt mūsu ikdienu. Tā lēmumu pieņēmējiem ES un tās dalībvalstīs nodrošināja nepārtrauktu plūsmu ar precīziem un uzticamiem datiem un informāciju par vides jautājumiem, klimata pārmaiņām un drošības jautājumiem. Šī informācija ir vajadzīga dalībvalstu un reģionu iestādēm, kas atbild par politikas koncepciju un īstenošanu. Arī Komisijai ir nepieciešama šī informācija, lai izstrādātu uz pierādījumiem balstītu politiku un īstenotu uzraudzību. GMES GIO sniedza arī ieguldījumu ekonomikas stabilitātē un izaugsmē, jo veicināja komerciālus lietojumus daudzās dažādās nozarēs, nodrošinot pilnīgu un atklātu piekļuvi Zemes novērošanas datiem un informācijas pakalpojumiem.

Eiropas Zemes novērošanas programma GMES GIO (ko 2014. gadā pārdēvēja par Copernicus) ir Eiropas Savienības kosmosā veikto darbību pamatprogramma, kas atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 189. pantam un dod ES iespēju veikt ar kosmosu saistītas darbības. GMES GIO bija arī viena no programmām, kas jāīsteno saskaņā ar stratēģiju gudrai, ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei “Eiropa 2020”, un tika iekļauta rūpniecības politikas iniciatīvā, ņemot vērā ieguvumus, ko tā sniedz daudziem Savienības politikas virzieniem.

Šim ziņojumam ir pievienots dienestu darba dokuments, kurā sniegta sīkāka informācija. Darbuzņēmēja galīgais ziņojums, uz ko pamatojas izvērtējums, ir pieejams OV (Nr. ET 0116321ENN).

(c)in situ komponente, kas a) apakšpunktā minētajās pakalpojumu jomās nodrošina novērojumus no gaisā, jūrā un uz zemes izvietotām iekārtām”.

Sākotnēji darbībām saskaņā ar šo regulu piešķīra kopējo budžetu EUR 107 miljonu apmērā (sk. 8. pantu). Salīdzinot ar budžetiem, ko piešķīra GMES kosmosa komponentei saskaņā ar Septīto pētniecības pamatprogrammu (EUR 715 miljoni) un EKA GMES kosmosa komponentes programmai (EUR 1,6 miljardi), ir skaidrs, ka ar GIO starpniecību finansētās darbības varēja pievērsties tikai nelielam apakškopumam no GMES programmas vispārējās darbības jomas, kas noteikta 2. pantā. Tomēr pat nelielas GIO darbības izdevumu budžeta pozīcijas izveide bija svarīgs signāls, sagatavojot to, kas vēlāk kļuva par Copernicus programmu.

Šis fakts ir atzīts regulas 3. pantā, kur noteikts, ka darbības “var būt saistītas ar darbībām šādās jomās:

1.pakalpojumu jomas, kas minētas 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā;

2.atbalsta pasākumi, lai lietotāji izmantotu pakalpojumus;

3.piekļuve datiem;

4.atbalsts in situ datu apkopošanai;

5.GMES kosmosa komponente”.

Pēc tam saskaņā ar GIO programmu veikto darbību konkrēta aptvēruma joma tika noteikta trīs gada darba programmās, ko GMES komitejā apstiprināja dalībvalstis.

3.Izvērtējumu galvenie konstatējumi

Šā dokumenta pamatā ir Vides un drošības globālās novērošanas (GMES) sākotnējo darbību (GIO) programma (2011.–2013. gads), kas ietilpst plašākā izvērtējumā, kurš aptver trīs saistītus elementus, proti, GMES sagatavošanās darbības, kā arī Septītās pētniecības pamatprogrammas finansētās GMES kosmosa komponentes daļas, kā sīki izklāstīts pievienotajā dienestu darba dokumentā. Izvērtējumam bija divi vispārēji mērķi, proti: i) izvērtēt GMES GIO atbilstību, efektivitāti, saskaņotību, lietderību, ilgtspējību un Eiropas pievienoto vērtību un ii) aplēst vispārējo sociālo vērtību, ņemot vērā līdzsvaru starp ieguldījumiem kosmosa infrastruktūrā un pakalpojumos un konkrētiem pakalpojumiem apkopoto datu vērtību.

Izvērtējumu veica ārējs darbuzņēmējs, kas izmantoja dažādas metodes, tostarp dokumentu apsekojumus, intervijas ar ieinteresētajām personām un mērķtiecīgas apspriešanās. Datu apkopošana ietvēra esošo dokumentu (piemēram, ES regulu, starpposma izvērtējumu, GIO darba programmu, administratīvo datu, lietošanas statistikas datu) dokumentāru pārbaudi, tiešsaistes anketu, kas bija paredzēta visām ieinteresēto personu kategorijām, mazu nozares apsekojumu, kurš bija paredzēts tieši darbuzņēmējiem, kas izstrādāja GMES kosmosa komponenti, un programmu ar mērķtiecīgām, daļēji strukturētām intervijām ar attiecīgajām personām no galvenajām ieinteresēto personu grupām. Intervēšanas vai anketēšanas nolūkā tika uzrunātas vairāk nekā 400 identificētas personas, un pētījuma gaitā sarunas notika ar 170 personām. Apspriešanos tiešsaistē plaši reklamēja Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorāts, EKA, Eiropas Vides aģentūra (EVA) un Kopīgais pētniecības centrs (JRC), un tā bija publiski pieejama. Ieinteresēto personu analīzē uzsvēra četras pamatgrupas: politikas vadītāji un citas svarīgas puses, kas iesaistītas iniciatīvas pārvaldībā; GMES pakalpojumu operatori; GMES pakalpojumu lietotāji valsts un privātajā sektorā; rūpnieki, kuri palīdzēja izstrādāt infrastruktūru. Interviju un apspriešanās rezultātā tika saņemts samērā mazs skaits atbilžu, un tas atspoguļoja GMES specifisko būtību un nelielo skaitu cilvēku un organizāciju ar zināšanām par šīm darbībām. Analizētie dati attiecās uz konkrētiem pakalpojumiem, ņemot vērā to, ka visu Copernicus pakalpojumu gadījumā dati bija jāiegādājas no esošajām valstu kosmosa misijām, līdz 2014. gada aprīlī, kad GIO aizstāja Copernicus programma, tika palaists pirmais specializētais satelīts (Sentinel 1).

Ir pagājuši pieci gadi kopš GMES GIO regulas publicēšanas (2010. gads), un GMES programmai, kā arī katram no tās sešiem pakalpojumiem joprojām ir būtiska nozīme Eiropas politikas veidotāju un sabiedrisko pakalpojumu informācijas vajadzību nodrošināšanā. Turklāt rodas jaunas politikas prioritātes, piemēram, klimata pārmaiņas vai migrācija, kam var būt nepieciešamas jaunas Zemes novērošanas spējas vai uz Zemes novēršanu balstīti pakalpojumi.

GIO programma daudzējādā ziņā efektīvi palīdzēja sasniegt noteiktos mērķus, kas sīki izklāstīti Regulas (ES) Nr. 911/2010 pielikumā. Tai bija pozitīva ietekme uz pašreizējās Copernicus programmas attīstību, izveidojot divus no sešiem pakalpojumiem, koordinējot piekļuvi citiem kosmosa un in situ datiem un atbalstot “Sentinels” satelītu izstrādi, izbūvi, palaišanu un darbību. Tomēr ierobežotie pieejamie līdzekļi neļāva īstenot pārējos četrus pakalpojumus, un programma nesasniedza mērķus attiecībā uz lietotāju piesaistīšanu un lejupējā sektora attīstību. Lielākā daļa ieinteresēto personu, kas piedalījās apspriešanā, visu šo jomu uzskata par vēl nepabeigtu darbu, tāpēc, lai gan vairākums cilvēku ir samērā apmierināti ar GMES GIO iniciatīvas sasniegumiem, ir vairākas jomas, kurās nepieciešams papildu darbs.

Ir gūti daudzi konkrēti un sekmīgi darbības rezultāti saistībā ar GIO programmas ieguldījumu ES politikā, politikas veidotājiem un valsts aģentūrām lauksaimniecības, vides un klimata pārmaiņu jomā sākot aizvien plašāk izmantot zemes novērošanas (LMS) un ārkārtas situāciju pārvaldības (EMS) pakalpojumus. Ārkārtas situāciju pārvaldības pakalpojumus izmanto, lai atbalstītu dažādu valdības aģentūru informācijas vajadzības, piemēram, saistībā ar plūdiem, zemestrīcēm, ugunsgrēkiem un citiem vides apdraudējumiem. GIO programma ir būtiski paplašinājusi lietotāju bāzi un panākusi savu zemes novērošanas un ārkārtas situāciju pārvaldības pakalpojumu lietošanas apguves pieaugumu. Kosmosa komponente sniedza datus pakalpojumu sākotnējai darbībai no GMES atbalsta misijām, iegādājoties tos no komerciālām misijām vai saņemot bez maksas no publiskām misijām. Attiecībā uz Sentinel satelītiem programma sasniedza savus mērķus un atbalstīja turpmākās Copernicus programmas uzsākšanu, tātad arī šajā ziņā GIO programmu uzskata par sekmīgu.

Vajadzīgos rezultātus programma nodrošināja ar saprātīgām un samērīgām izmaksām. GMES kosmosa komponente nodrošināja ievērojamus tiešus ieguvumus Eiropas kosmosa nozarei, jo vairāk nekā 230 piegādātāji, tostarp 48 mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), guva labumu no EKA līgumiem EUR 530 miljonu vērtībā. Izmantojot vispārējus rūpniecības statistikas datus, lai aplēstu ieguldījumu plašāku ietekmi, vienlaikus neļaujot aplēsēm pārsniegt zemāko robežu, GMES infrastruktūras radītie kopējie sociālie ieguvumi sasniedz EUR 3 miljardus. Šajā posmā ir grūti aprēķināt plašākus sociālekonomiskos ieguvumus, piemēram, kādā apjomā GMES sākotnējās darbības ir nodrošinājušas ietaupījumus, pateicoties labākiem agrīniem brīdinājumiem vai labākai reaģēšanai uz ārkārtas situācijām. Tomēr, ņemot vērā ekonomikas traucējumu apmēru, pat 1 % ieguldījums attiecībā uz visu veidu ārkārtas situācijām nodrošinātu desmitiem miljonu ietaupījumu gadā, kas ir ievērojami vairāk nekā visa ārkārtas situāciju pārvaldības pakalpojuma gada darbības izmaksas (4–5 miljoni/gadā).

Pretstatā GIO programmas izveides efektivitātei un nodrošinātajai pakalpojumu nepārtrauktībai atbalsts pakalpojumu apguvei, piekļuvei datiem no ieguldījumu sniedzošām misijām, atbalsts lejupējiem lietojumiem un datu koordinācijai tiek vērtēts mazāk pozitīvi. Tas zināmā mērā atspoguļo izvēli konkrētajām finanšu saistībām pret kosmosa komponenti piešķirt prioritāti attiecībā pret pakalpojumu attīstību. Programma tika pienācīgi pārvaldīta, taču tai bija pārāk maz resursu, lai ieguldītu lielākus centienus un resursus ar datiem saistītu šķēršļu risināšanā, plašāku pakalpojumu uzsākšanā konkrētām lietotāju grupām vai inovatīvu iepirkuma stratēģiju uzsākšanā.

GMES arī sniedz būtisku pievienoto vērtību, jo nodrošina saskaņotus datus un tehnoloģiju, ko ES dalībvalstīs izmanto pārrobežu jautājumiem un dalībvalstu paziņoto saskaņoto datu saskaņotai apkopošanai ES mērogā. Ir nodrošināta reāla pievienotā vērtība plašam kopumam Eiropas politikas virzienu, piekļūstot viendabīgai datubāzei un atvasinātiem produktiem ES un plašākā mērogā.

Programmai bija pozitīva ietekme uz ES iekšējo un starptautisko sadarbību, un tā ļāva izveidot pastāvīgu Eiropas Zemes uzraudzības sistēmu saskaņā ar Komisijas paziņojumu par stratēģiju “Eiropa 2020”, kurā GMES tika norādīta kā Eiropas kosmosa politikas galvenā sastāvdaļa un veids, kā palīdzēt risināt svarīgākās globālās problēmas. Iniciatīva nodrošina augstu Eiropas pievienotās vērtības līmeni. Neviena atsevišķa ES valsts nebūtu spējusi viena pati izveidot līdzīgu sistēmu, un valstu programmas, protams, pilda tikai ierobežotu skaitu funkciju zemākos funkcionalitātes līmeņos. Salīdzinājumā ar jebkādām citām pasaulē pieejamajām programmām GMES nodrošināja augstāku pakalpojuma garantētās nepārtrauktības līmeni — pilna mēroga, pastāvīga seguma Zemes novērošanas sensorus.

GIO apliecināja savu lietderību, atbalstot dalībvalstis vairāku ārkārtēju plūdu (piemēram, Polijā) vai meža ugunsgrēku gadījumā, saistībā ar datiem par ražas prognozēšanu, bioloģiskās daudzveidības uzraudzīšanu, pilsētattīstību, ūdens baseiniem, upēm, ezeriem, ledus segām utt.