Piektdiena, 2012. gada 26. oktobris

Finanšu instrumentu tirgi un Direktīvas 2004/39/EK atcelšana ***I

P7_TA(2012)0406

Eiropas Parlamenta 2012. gada 26. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par finanšu instrumentu tirgiem, ar kuru atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK (pārstrādātā redakcija) (COM(2011)0656 – C7-0382/2011 – 2011/0298(COD)) (1)

2014/C 72 E/22

(Parastā likumdošanas procedūra – pārstrādāšana)

[Gr. 1, ja vien nav norādīts citādi]

EIROPAS PARLAMENTA GROZĪJUMI (2)

attiecībā uz Komisijas priekšlikumu

(1) Jautājums tika nodots atpakaļ atkārtotai izskatīšanai atbildīgajā komitejā saskaņā ar Reglamenta 57. panta 2. punkta otro daļu (A7-0306/2012).

(2) Grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▐.

Piektdiena, 2012. gada 26. oktobris

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA

par finanšu instrumentu tirgiem, ar kuru atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK

(pārstrādāta versija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 53. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

(1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem, (4) ir vairākkārt būtiski grozīta. Tā kā ir jāizdara arī citi turpmāki grozījumi, skaidrības ieviešanas nolūkā tā būtu jāpārstrādā.

(2) Ar Padomes Direktīvu 93/22/EEK (1993. gada 10. maijs) par ieguldījumu pakalpojumiem vērtspapīru jomā (5) bija paredzēts izveidot nosacījumus, saskaņā ar kuriem pilnvarotas ieguldījumu sabiedrības un bankas ar piederības valsts atļauju tās uzraudzībā varētu sniegt konkrētus pakalpojumus vai veidot filiāles citās dalībvalstīs. Tālab minētās direktīvas mērķis bija saskaņot atļaujas piešķiršanas un darbības sākotnējās prasības attiecībā uz ieguldījumu sabiedrībām, tostarp profesionālās ētikas normas. Tā arī paredzēja saskaņot dažus nosacījumus, kas reglamentē regulētu tirgu darbību.

(3) Pēdējo gadu laikā vairāk ieguldītāju ir kļuvuši aktīvi finanšu tirgos, un tiem tiek piedāvāts arvien kompleksāks un plašāks pakalpojumu un instrumentu klāsts. Ņemot vērā šo attīstību, Eiropas Savienības tiesiskajam regulējumam būtu jāaptver visa uz ieguldītājiem vērsto darbību joma. Tālab jāparedz saskaņošanas pakāpe, kas vajadzīga, lai ieguldītājiem nodrošinātu augstu aizsardzības līmeni un ļautu ieguldījumu sabiedrībām sniegt pakalpojumus visā Eiropas Savienībā, kura ir iekšējais tirgus, piederības valsts uzraudzībā. Paturot prātā iepriekš minēto, Direktīva 93/22/EEK tika aizstāta ar Direktīvu 2004/39/EK.

(4) Finanšu krīze norādījusi vājās vietas finanšu tirgu darbībā un pārredzamībā. Finanšu tirgu izaugsme ir radījusi vajadzību nostiprināt finanšu instrumentu tirgu , tostarp ārpusbiržas tirdzniecības šādos tirgos, regulēšanas sistēmu, lai palielinātu pārredzamību, labāk aizsargātu ieguldītājus, stiprinātu uzticēšanos, pievērstos neregulētajām jomām un nodrošinātu, ka uzraudzītāji ir atbilstoši pilnvaroti, lai veiktu savus pienākumus.

(5) Regulatīvās iestādes starptautiskā līmenī ir atzinušas, ka trūkumi vairāku finanšu iestāžu korporatīvajā pārvaldībā, tostarp efektīvu pārbaužu un saskaņotības trūkums, ir palīdzējis radīt finanšu krīzi. Pārmērīga un neapdomīga riska uzņemšanās var izraisīt konkrētās finanšu iestādes bankrotu un radīt sistēmiskas problēmas dalībvalstīs un globālā mērogā. Nepareiza uzņēmumu rīcība, sniedzot pakalpojumus klientiem, var radīt zaudējumus ieguldītājiem un mazināt ieguldītāju uzticēšanos. Lai cīnītos ar negatīvo ietekmi, kas var rasties šo korporatīvās pārvaldības pasākumu trūkumu dēļ, šīs direktīvas noteikumi būtu jāpapildina ar sīkāk izstrādātiem principiem un obligātajiem standartiem. Šie principi un standarti būtu jāpiemēro, ņemot vērā ieguldījumu sabiedrību raksturu, apjomu un sarežģītību. Neatkarīgi no akcionāru pienākumiem nodrošināt, ka valdes pienācīgi veic savus pienākumus, attiecīgajos pasākumos būtu jāietver ierobežojumi attiecībā uz direktoru skaitu finanšu iestādēs. Šie pasākumi būtu jāpiemēro, ņemot vērā šādu iestāžu efektīvas pārvaldības prasības, vajadzības gadījumā vienlaikus ļaujot šādu sabiedrību direktoriem jo īpaši turpināt ieņemt direktora amatu bezpeļņas organizācijās saskaņā ar uzņēmumu sociālo atbildību.

(6) Augsta līmeņa grupa ES finanšu uzraudzības jautājumos aicināja Eiropas Savienību izstrādāt saskaņotāku finanšu regulējuma kopumu. Turpmākās Eiropas uzraudzības arhitektūras kontekstā Eiropadome 2009. gada 18. un 19. jūnijā arī uzsvēra nepieciešamību izveidot Eiropas vienoto noteikumu kopumu, kas ir piemērojams visām vienotā tirgus finanšu iestādēm.

(7) Ņemot vērā iepriekš minēto, Direktīva 2004/39/EK tagad ir daļēji pārstrādāta, izveidojot šo jauno direktīvu, un daļēji aizstāta ar Regulu (ES) Nr. …/… [FITR]. Šiem abiem juridiskajiem instrumentiem kopā būtu jāveido tiesiskais regulējums, kurā noteiktas prasības, kas piemērojamas ieguldījumu sabiedrībām, regulētiem tirgiem, datu pārskatu sniegšanas pakalpojumu uzņēmumiem un trešo valstu uzņēmumiem, kas veic ieguldījumu pakalpojumus vai darbības Eiropas Savienībā. Tādējādi šī direktīva būtu jālasa kopā ar regulu. Direktīvā būtu jāietver noteikumi par uzņēmējdarbības atļaujām, būtiskas līdzdalības iegūšanu, brīvības veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvības īstenošanu, ieguldījumu sabiedrību darbības nosacījumiem, lai nodrošinātu ieguldītāju aizsardzību, piederības dalībvalsts un uzņēmējas dalībvalsts uzraudzības iestāžu pilnvarām un sankciju režīmu. Šā priekšlikuma galvenais mērķis un priekšmets ir saskaņot valstu noteikumus minētajās jomās, tāpēc priekšlikums būtu jābalsta uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 53. panta 1. punktu. Direktīvas forma ir piemērota, lai īstenošanas noteikumus šīs direktīvas darbības jomās vajadzības gadījumā varētu mainīt, piemērojot tos jebkādām konkrētā tirgus vajadzībām un katras dalībvalsts tiesību sistēmai.

(8) Finanšu instrumentu sarakstā ir lietderīgi ietvert ▐ atvasinātus preču instrumentus un citus instrumentus, ko izveido un tirgo tā, lai tie atbilstoši reglamentācijas aspektiem būtu salīdzināmi ar tradicionāliem finanšu instrumentiem. Apdrošināšanas līgumi attiecībā uz darbību veidiem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvas 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (6) I pielikumā, ja tos slēdz ar apdrošināšanas uzņēmumu, pārapdrošināšanas uzņēmumu, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmumu vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmumu, nav atvasinātie finanšu instrumenti vai atvasinātie līgumi saskaņā ar šo direktīvu.

(9) Sekundārajos aktuāltirgos ir novēroti daudzi krāpnieciski darījumi ar ES emisiju kvotām, kas var mazināt uzticēšanos emisiju tirdzniecības sistēmām, kuras izveidotas ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā (7), un ir veikti pasākumi, lai stiprinātu ES emisiju kvotu reģistru sistēmu un nosacījumus konta atvēršanai, lai tirgotu ES emisiju kvotas. Lai stiprinātu tirgu integritāti un uzraudzītu to efektīvu darbību, veicot arī vispusīgu tirdzniecības darbības uzraudzību, Direktīvā 2003/87/EK izveidotie pasākumi jāpapildina, pilnībā ietverot emisiju kvotas šīs direktīvas un Regulas (ES) Nr. …/… [TIR] darbības jomā ▐. Turpretim ir lietderīgi precizēt, ka — lai arī direktīvas darbības joma attiecas uz valūtu atvasinātiem finanšu instrumentiem, tā neattiecas uz tūlītējiem ārvalstu valūtas maiņas darījumiem.

(10) Šīs direktīvas mērķis ir aptvert uzņēmumus, kuru pastāvīgā darbība vai darbs ir profesionālu ieguldījumu pakalpojumu sniegšana un/vai profesionālu ieguldījumu darbību veikšana. Tālab tās darbības jomai nebūtu jāattiecas uz personām, kas veic citādu profesionālu darbību.

(11) Jāizveido visaptverošs regulatīvs režīms, kas reglamentē darījumu izpildi attiecībā uz finanšu instrumentiem neatkarīgi no šo darījumu noslēgšanā izmantotajām tirdzniecības metodēm, lai nodrošinātu ieguldītāju darījumu augstu izpildes kvalitāti un atbalstītu finanšu sistēmas integritāti un vispārējo efektivitāti. Būtu jāparedz saskaņota un pret risku jutīga sistēma to pasūtījumu izpildes procedūru galveno veidu reglamentēšanai, kuras pašreiz izmanto Eiropas finanšu tirgū. Jāatzīst tas, ka radusies jaunas paaudzes organizēta tirdzniecības sistēma līdztekus regulētiem tirgiem, uz kuriem būtu jāattiecina saistības, kas paredzētas, lai saglabātu finanšu tirgu efektīvu un sakārtotu darbību un nodrošinātu, ka šādās organizētās tirdzniecības sistēmās netiek gūts labums no regulējuma nepilnībām .

(12) Visām tirdzniecības vietām, tas ir, regulētiem tirgiem, daudzpusējām tirdzniecības sistēmām un regulētām tirdzniecības sistēmām, būtu jāizveido pārredzami noteikumi, ar kuriem nosaka piekļuvi sistēmai. Tomēr regulētiem tirgiem un daudzpusējām tirdzniecības sistēmām būtu jāsaglabā ▐ līdzīgas prasības attiecībā uz locekļu vai dalībnieku piekļuvi, bet regulētām tirdzniecības sistēmām būtu jāvar noteikt un ierobežot piekļuvi, cita starpā balstoties uz to organizētāju lomu un saistībām pret saviem klientiem. Tirdzniecības vietām būtu jāļauj lietotājiem noteikt rīkojumu plūsmas veidu, ar ko mijiedarbojas viņu rīkojumi pirms tie tiek ievadīti sistēmā, ar nosacījumu, ka tas tiek darīts atklāti un pārredzami un nav saistīts ar diskrimināciju no platformas operatora puses.

(13) ▐ Sistemātiski internalizētāji būtu jādefinē kā ieguldījumu sabiedrības, kas regulēti, regulāri un sistemātiski veic darījumus savā vārdā, izpildot klientu rīkojumus ārpus regulēta tirgus, daudzpusējas tirdzniecības sistēmas vai regulētas tirdzniecības sistēmas divpusējā sistēmā . Lai nodrošinātu šīs definīcijas objektīvu un efektīvu piemērošanu ieguldījumu sabiedrībām, jebkādai divpusējai tirdzniecībai ar klientiem vajadzētu būt atbilstošiem un kvantitatīviem kritērijiem, kas papildina kvalitatīvos kritērijus to ieguldījumu sabiedrību identificēšanai, kuras jāreģistrē kā sistemātiski internalizētāji, kā noteikts 21. pantā Komisijas 2006. gada 10. augusta Regulā (EK) Nr. 1287/2006, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību pienākumu vest uzskaiti, darījumu pārskatu sniegšanu, tirgus pārskatāmību, finanšu instrumentu pielaidi tirdzniecībai un šajā direktīvā definētajiem terminiem (8). Lai arī tirdzniecības vietas ir telpas un vietas, kurās daudzu trešo personu pirkšanas un pārdošanas intereses mijiedarbojas sistēmā, sistemātisks internalizētājs nedrīkstētu sasaistīt trešo personu pirkšanas un pārdošanas intereses funkcionāli tādā pašā veidā, kā to dara tirdzniecības vieta .

(14) Šīs direktīvas darbības jomai nevajadzētu attiekties uz personām, kas pārvalda savus aktīvus, un uzņēmumiem, kas nesniedz ieguldījumu pakalpojumus un/vai neveic ieguldījumu darbības, kuras nav darījumu veikšana savā vārdā, ja vien tās nav tirgus līderes, regulēta tirgus vai daudzpusējas tirdzniecības sistēmas dalībnieces vai ja tās izpilda klientu rīkojumus, darboties savā vārdā. Izņēmuma kārtā personas, kas veic tirdzniecību ar finanšu instrumentiem savā vārdā kā regulēta tirgus vai daudzpusējas tirdzniecības sistēmas locekļi vai dalībnieki, tostarp kā tirgus veidotāji saistībā ar atvasinātiem preču instrumentiem, emisiju kvotām vai no tiem atvasinātiem finanšu instrumentiem, kā papildu darbību savai pamata uzņēmējdarbībai, kuri grupu līmenī nav ne ieguldījumu pakalpojumu sniegšana šīs direktīvas nozīmē, ne banku pakalpojumi Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvas 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu nozīmē (9), nebūtu jāiekļauj šīs direktīvas darbības jomā. Ņemot vērā šajā direktīvā paredzētos kritērijus, kuros būtu jāiekļauj darbības apjoms un tas, cik lielā mērā tā samazina pamata uzņēmējdarbības radītos riskus, regulatīvos tehniskajos standartos būtu jānosaka tehniskie kritēriji, lai noteiktu, vai darbība ir papildu darbība pamata uzņēmējdarbībai. Klientu rīkojumu izpildē savā vārdā būtu jāietver uzņēmumi, kuri izpilda dažādu klientu rīkojumus, pamatojoties uz saskaņotu pamatsummu (dienas kārtības tirdzniecība), kas būtu jāuzskata par uzņēmumiem, kas rīkojas kā principāli, un tiem būtu jāpiemēro šīs direktīvas noteikumi gan attiecībā uz klientu rīkojumu izpildi, gan darbības veikšanu savā vārdā. Finanšu instrumentu rīkojumu izpilde, ko veic kā papildu darbību starp divām personām, kuru pamata uzņēmējdarbība grupu līmenī nav ne ieguldījumu pakalpojumu sniegšana šīs direktīvas nozīmē, ne banku pakalpojumi Direktīvas 2006/48/EK nozīmē, nebūtu jāuzskata par tirdzniecības veikšanu savā vārdā, izpildot klientu rīkojumus.

(15) Atsauces tekstā uz personām jāsaprot kā atsauces gan uz fiziskām, gan juridiskām personām.

(16) Nebūtu jāietver apdrošināšanas vai dzīvības apdrošināšanas uzņēmumi, uz kuru darbībām attiecas attiecīga kompetento uzraudzības iestāžu uzraudzība un uz kuriem attiecas Direktīva 2009/138/EK, izņemot dažus noteikumus saistībā apdrošināšanas produktiem, ko izmanto kā ieguldījumu instrumentus . Ieguldījumus klientiem nereti pārdod kā apdrošināšanas līgumus, kas ir alternatīvs vai aizstājošs variants finanšu instrumentiem, kurus reglamentē šī direktīva. Lai nodrošinātu privāto klientu konsekventu aizsardzību, ir svarīgi, lai ieguldījumiem saskaņā ar apdrošināšanas līgumiem tiktu piemēroti vienādi uzņēmējdarbības veikšanas standarti, it sevišķi tie, kas attiecas uz interešu konfliktu pārvaldību, pamudinājumu ierobežojumiem un noteikumiem par konsultāciju piemērotības un vai tirdzniecības bez konsultācijas sniegšanas atbilstības nodrošināšanu. Tāpēc šīs direktīvas prasības attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību un interešu konfliktiem būtu vienlīdz jāpiemēro arī ieguldījumiem, ko standartizē kā apdrošināšanas līgumus, un būtu jānodrošina saskaņotība starp šo direktīvu un citiem attiecīgajiem tiesību aktiem, tostarp Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 9. decembra Direktīvu 2002/92/EK par apdrošināšanas starpniecību (10).

(17) Šī direktīva nav attiecināma uz personām, kas nesniedz pakalpojumus trešām personām, bet kuru darbība ir saistīta ar ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu tikai saviem mātesuzņēmumiem, saviem meitasuzņēmumiem vai citiem savu mātesuzņēmumu meitasuzņēmumiem.

(18) Šīs direktīvas darbības jomai nav jāattiecas arī uz personām, kas profesionālās darbības gaitā sniedz ieguldījumu pakalpojumus tikai kā papildpakalpojumus, ja šī darbība ir regulēta un attiecīgie noteikumi neliedz sniegt ieguldījumu pakalpojumus kā papildpakalpojumus.

(19) Šī direktīva nav attiecināma uz personām, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus vienīgi saistībā ar darbinieku līdzdalības sistēmām un tādējādi nesniedz ieguldījumu pakalpojumus trešām personām.

(20) Šī direktīva nav jāattiecina uz centrālajām bankām un citām iestādēm, kas veic līdzīgas funkcijas, kā arī valstu struktūrām, kuru pienākums ir pārvaldīt valsts parādu vai iesaistīties tā pārvaldībā atkarībā no tā, kurš no jēdzieniem attiecas uz ieguldījumu, izņemot daļēji vai pilnīgi valsts īpašumā esošas struktūras, kuru darbība ir saistīta ar tirdzniecību vai kapitāldaļu iegūšanu.

(21) Lai skaidrāk definētu izņēmumu režīmu Eiropas Centrālo banku sistēmai, citām valstu iestādēm, kas veic līdzīgas darbības, un iestādēm, kas daļēji veic valsts parāda pārvaldību, ir lietderīgi noteikt ierobežojumus tikai tām iestādēm un institūcijām, kas darbojas saskaņā ar kādas dalībvalsts tiesību aktiem vai Eiropas Savienības tiesību aktiem, kā arī starptautiskām iestādēm, kuru locekļi ir viena vai vairākas dalībvalstis.

(22) Šī direktīva nav jāattiecina uz kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem un pensiju fondiem neatkarīgi no tā, vai tie ir koordinēti Eiropas Savienības līmenī, un šādu uzņēmumu depozitārijiem vai pārvaldītājiem, jo uz tiem attiecas īpaši noteikumi, kas ir tieši pielāgoti to darbībai.

(22a) Lai nodrošinātu elektroenerģijas un dabasgāzes iekšējā tirgus atbilstīgu darbību un lai īstenotu pārvades sistēmu operatoru uzdevumus saskaņā ar Direktīvu 2009/72/EK (11), Direktīvu 2009/73/EK (12), Regulu (EK) Nr. 714/2009 (13), Regulu (EK) Nr. 715/2009 (14) vai tīkla kodeksiem un pamatnostādnēm, kuras pieņemtas atbilstīgi minētajām regulām, pārvades sistēmu operatoriem ir jāpiemēro atbrīvojums, piešķirot pārvades tiesības vai nu kā fiziskas pārvades tiesības, vai kā finansiālas pārvades tiesības un paredzot platformu sekundārajai tirdzniecībai.

(23) Lai varētu izmantot priekšrocības, ko sniedz atbrīvojums no šīs direktīvas noteikumu ievērošanas, attiecīgajai personai pastāvīgi jāatbilst nosacījumiem, kas paredzēti attiecībā uz šādiem atbrīvojumiem. Jo īpaši, ja persona sniedz ieguldījumu pakalpojumus vai veic ieguldījumu darbības un ja uz viņu neattiecas šī direktīva, jo šie pakalpojumi vai darbības ir papilddarbības šīs personas pamatdarbībai uzņēmumu grupu līmenī, uz šādu personu vairs nav jāattiecina atbrīvojums saistībā ar papildpakalpojumiem, ja šo pakalpojumu sniegšana vai darbību veikšana vairs nav papilddarbības šīs personas pamatdarbībai.

(24) Uz personām, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus un/vai veic ieguldījumu darbības, uz kurām attiecas šī direktīva, jāattiecina piederības dalībvalsts pilnvarojums, lai nodrošinātu ieguldītāju aizsardzību un finanšu sistēmas stabilitāti.

(25) Kredītiestādēm, kam atļauja izsniegta saskaņā ar Direktīvu 2006/48/EK, nav vajadzīga cita atļauja saskaņā ar šo direktīvu, lai sniegtu ieguldījumu pakalpojumus vai veiktu ieguldījumu darbības. Ja kredītiestāde nolemj sniegt ieguldījumu pakalpojumus vai veikt ieguldījumu darbības, kompetentajām iestādēm pirms atļaujas piešķiršanas jāpārbauda, vai konkrētā iestāde atbilst attiecīgajiem šīs direktīvas noteikumiem.

(26) Strukturētie noguldījumi ir radušies kā ieguldījumu produkta veids, bet tie nav iekļauti nevienā leģislatīvā aktā, kas attiecas uz ieguldītāju aizsardzību Eiropas Savienības līmenī, taču citi strukturētie ieguldījumi šādos leģislatīvos aktos ir iekļauti. Tāpēc ir lietderīgi stiprināt ieguldītāju uzticēšanos un veidot vienotāku regulējumu attiecībā uz dažādu standartizētu privāto ieguldījumu produktu izplatīšanu, lai ieguldītājiem nodrošinātu atbilstošu aizsardzības līmenī visā Eiropas Savienībā. Tāpēc ir lietderīgi strukturētos noguldījumus iekļaut šīs direktīvas darbības jomā. Šajā saistībā ir jāprecizē, ka, tā kā strukturētie noguldījumi ir ieguldījumu produktu veids, tie neietver tādus vienkāršus noguldījumus, kas ir saistīti tikai ar procentu likmēm, piemēram Euribor vai Libor, neatkarīgi no tā, vai procentu likmes ir iepriekš noteiktas, vai fiksētas vai mainīgas. Tāpēc šādi vienkārši noguldījumi neietilpst šīs direktīvas darbības jomā.

(27) Lai stiprinātu ieguldītāju aizsardzību Eiropas Savienībā, ir lietderīgi ierobežot apstākļus, kādos dalībvalstis var nepiemērot šo direktīvu personām, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus klientiem, kuri rezultātā nav aizsargāti ar šīs direktīvas noteikumiem. Jo īpaši ir lietderīgi noteikt prasību dalībvalstīm piemērot šīm personām vismaz līdzvērtīgas prasības tām, kas noteiktas šajā direktīvā, jo īpaši atļaujas pieprasījuma izskatīšanas laikā, novērtējot to reputāciju un pieredzi, un jebkuru akcionāru atbilstību, pārskatot nosacījumus sākotnējās atļaujas piešķiršanai un pastāvīgās uzraudzības veikšanai, kā arī attiecībā uz uzņēmējdarbības veikšanas saistībām.

(28) Ja ieguldījumu sabiedrība neregulāri sniedz vienu vai vairākus ieguldījumu pakalpojumus, uz kuriem neattiecas atļauja, vai neregulāri veic vienu vai vairākas ieguldījumu darbības, uz kurām neattiecas atļauja, tai nav vajadzīga papildu atļauja saskaņā ar šo direktīvu.

(29) Šajā direktīvā rīkojumu pieņemšanas un nodošanas darbībai būtu jāietver arī divu vai vairāku ieguldītāju apvienošana, kas tādējādi ļautu veikt darījumu starp šiem ieguldītājiem.

(30) Uz ieguldījumu sabiedrībām un kredītiestādēm, kas izplata finanšu instrumentus, kurus tās pašas emitē, attiecas šīs direktīvas noteikumi, ja tās saviem klientiem sniedz ieguldījumu konsultācijas. Lai novērstu nenoteiktību un stiprinātu ieguldītāju aizsardzību, ir lietderīgi paredzēt šīs direktīvas piemērošanu, ja ieguldījumu sabiedrības un kredītiestādes izplata pašu emitētos finanšu instrumentus pamattirgū, nesniedzot nekādas konsultācijas. Tāpēc būtu jāpaplašina rīkojumu izpildes klientu vārdā pakalpojuma definējums.

(31) Savstarpējās atzīšanas princips un piederības dalībvalsts uzraudzības princips paredz, ka dalībvalstu kompetentās iestādes nevar izsniegt atļauju vai tā jāatsauc, ja tādi faktori kā darbības programmu saturs, ģeogrāfiskā izplatība vai faktiski veiktās darbības skaidri liecina, ka ieguldījumu sabiedrība ir izvēlējusies vienas dalībvalsts tiesību sistēmu, lai izvairītos no stingrākiem standartiem, kas ir spēkā citā dalībvalstī, kuras teritorijā tā plāno veikt vai veic lielāko daļu savu darbību. Ieguldījumu sabiedrībai, kas ir juridiska persona, atļaujai vajadzētu būt izsniegtai dalībvalstī, kurā ir tās juridiskā adrese. Ieguldījumu sabiedrībai, kas nav juridiska persona, atļaujai vajadzētu būt izsniegtai dalībvalstī, kurā ir tās galvenais birojs. Turklāt dalībvalstīm būtu jāpieprasa, lai ieguldījumu sabiedrības galvenais birojs vienmēr atrastos un darbību faktiski veiktu savā piederības dalībvalstī.

(32) Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīvā 2007/44/EK attiecībā uz procedūras noteikumiem un vērtēšanas kritērijiem, kas piemērojami, veicot piesardzīgu novērtējumu par līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē (15), noteikti sīki izstrādāti kritēriji, lai piesardzīgi novērtētu plānotās līdzdalības iegūšanu ieguldījumu sabiedrībā, un procedūra to piemērošanai. Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību, skaidrību un paredzamību attiecībā uz novērtēšanas procesu, kā arī uz tā rezultātu, ir lietderīgi apstiprināt Direktīvā 2007/44/EK noteiktos kritērijus un piesardzīgas novērtēšanas procesu. Jo īpaši, kompetentajām iestādēm būtu jānovērtē potenciālā līdzdalības ieguvēja atbilstība un plānotās līdzdalības iegūšanas finanšu stabilitāte, izmantojot šādus kritērijus: potenciālā līdzdalības ieguvēja reputācija; jebkuras personas, kas vadīs ieguldījumu sabiedrības uzņēmējdarbību, reputācija un pieredze; potenciālā līdzdalības ieguvēja finanšu stabilitāte; ieguldījumu sabiedrības spēja ievērot uzraudzības prasības, kas pamatojas uz šo un citām direktīvām, jo īpaši Direktīvu 2002/87/EK (16) un Direktīvu 2006/49/EK (17); varbūtība, ka līdzdalības iegūšana varētu palielināt interešu konfliktus; pamatotas aizdomas, ka notiek vai ir notikusi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana vai teroristu finansēšana Direktīvas 2005/60/EK (18) 1. panta izpratnē vai tiek izdarīti šādu darbību mēģinājumi, vai arī plānotā līdzdalības iegūšana varētu palielināt šādu risku.

(33) Ieguldījumu sabiedrībai, kas pilnvarota savā piederības dalībvalstī, jābūt tiesīgai sniegt ieguldījumu pakalpojumus vai veikt ieguldījumu darbības visā Eiropas Savienībā, lai nevajadzētu lūgt atsevišķu atļauju no tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā tā vēlas sniegt šādus pakalpojumus vai veikt šādas darbības.

(34) Ņemot vērā to, ka uz dažām ieguldījumu sabiedrībām neattiecas daži pienākumi, kas noteikti ar Direktīvu 2006/49/EK, šīm ieguldījumu sabiedrībām obligāti jābūt noteiktam kapitāla minimālajam apjomam vai profesionālās darbības civiltiesiskās atbildības apdrošināšanai, vai abiem. Koriģējot minētās apdrošināšanas summas, jāņem vērā korekcijas, kas veiktas saistībā ar Direktīvu 2002/92/EK. Šī īpašā pieeja kapitāla pietiekamības vajadzībām nevar ierobežot lēmumus attiecībā uz atbilstošo pieeju šādām sabiedrībām saskaņā ar turpmākajām izmaiņām Eiropas Savienības tiesību aktos par kapitāla pietiekamību.

(35) Ņemot vērā to, ka uzraudzības noteikumu darbības joma jāierobežo tā, lai tie attiektos tikai uz tām vienībām, kas atbilstīgi profesionālās darbības gaitā veiktiem ierakstiem tirdzniecības grāmatā ir iemesls darījuma partneru riskam attiecībā uz citiem tirgus dalībniekiem, šīs direktīvas darbības joma nav jāattiecina uz vienībām, kas savā vārdā veic darījumus ar finanšu instrumentiem, tostarp atvasinātiem preču instrumentiem, uz kuriem attiecas šī direktīva, kā arī vienībām, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus saistībā ar atvasinātiem preču instrumentiem kā papildpakalpojumus to pamatdarbības klientiem uzņēmumu grupu līmenī, ja šī pamatdarbība nav ieguldījumu pakalpojumu sniegšana šīs direktīvas nozīmē.

(36) Lai aizsargātu ieguldītāja īpašumtiesības un citas līdzīgas tiesības attiecībā uz vērtspapīriem un tā tiesības attiecībā uz līdzekļiem, kas uzticēti uzņēmumam, minētajām tiesībām jābūt nošķirtām no uzņēmuma tiesībām. Tomēr šim principam nevajadzētu atturēt uzņēmumus no darbību veikšanas savā vārdā, izņemot, ja tie šo darbību veic ieguldītāju interesēs, ja tas vajadzīgs darījuma specifikas dēļ un ja ieguldītājs tam piekrīt, piemēram, naudas līdzekļu aizdošana.

(37) Prasības attiecībā uz klientu aktīvu aizsardzību ir būtisks instruments klientu aizsardzībai, sniedzot pakalpojumus un veicot darbības. Šīs prasības var neievērot, ja pilnīgi visas līdzekļu un finanšu instrumenta īpašumtiesības tiek nodotas ieguldījumu sabiedrībai, lai segtu jebkādas pašreizējās un turpmākās, esošās, nosacītās vai iespējamās saistības. Šī plašā iespēja var radīt nenoteiktību un apdraudēt prasību efektivitāti attiecībā uz klientu aktīvu uzraudzību. Tāpēc vismaz attiecībā uz privāto klientu aktīviem jāierobežo ieguldījumu sabiedrību spēja noslēgt finanšu nodrošinājumu līgumus, kas paredz īpašumtiesību nodošanu, kuri definēti Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 6. jūnija Direktīvā 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem (19), lai garantētu vai citādi aizsargātu viņu saistības.

(38) Jānostiprina ieguldījumu sabiedrību vadības struktūru loma, lai nodrošinātu pienācīgu un apdomīgu sabiedrību pārvaldību un veicinātu tirgus integritāti un ieguldītāju interešu ievērošanu. Lai nodrošinātu saskaņotu pieeju attiecībā uz korporatīvo pārvaldību, ir vēlams pēc iespējas saskaņot prasības attiecībā uz ieguldījumu sabiedrībām ar prasībām, kas iekļautas Direktīvā …/…/ES [KPD IV], un nodrošināt, ka šādas prasības ir samērīgas, ņemot vērā to uzņēmējdarbības veidu, apjomu un sarežģītību. Lai novērstu interešu konfliktus, ieguldījumu sabiedrību vadības struktūras izpildvaras loceklim nevajadzētu būt arī tirdzniecības vietas vadības struktūras izpildvaras loceklim, taču viņš varētu būt šādas vadības struktūras loceklis bez izpildpilnvarām, lai, piemēram, nodrošinātu lietotāju līdzdalību lēmumu pieņemšanā. Ieguldījumu sabiedrības vadības struktūrai kopumā vienmēr jāvelta pietiekami daudz laika un jābūt atbilstošai kompetencei, prasmēm un pieredzei, lai spētu izprast ieguldījumu sabiedrības uzņēmējdarbību un tās galvenos riskus. Lai izvairītos no domāšanas grupā un veicinātu lēmumu kritisku apstrīdēšanu, pārstāvjiem ieguldījumu sabiedrību valdēs vajadzētu būt pietiekami dažāda vecuma, dzimuma, ģeogrāfiskās izcelsmes, ar pietiekami dažādu izglītību un profesionālo kvalifikāciju, lai būtu pārstāvēti dažādi uzskati un pieredze. Lai nodrošinātu demogrāfiskās realitātes atbilstošu atspoguļojumu, īpaši liela nozīme ir arī dzimumu līdzsvaram. Attiecīgā gadījumā darbinieku pārstāvība vadības struktūrā arī būtu uzskatāma par veidu, kā palielināt daudzveidību, to papildinot ar pamatredzējumu un patiesām zināšanām par iestādes iekšējās darbības principiem. Turklāt ir vajadzīgi mehānismi, lai nodrošinātu, ka vadības struktūru locekļus nopietnu vadības pārkāpumu gadījumā var saukt pie atbildības.

(39) Lai nodrošinātu ieguldījumu sabiedrības darbību efektīvu pārraudzību un kontroli, vadības struktūrai būtu jāpārzina ieguldījumu sabiedrības kopējā stratēģija un vajadzētu būt atbildīgai par to, ņemot vērā ieguldījumu sabiedrības uzņēmējdarbību un riska profilu. Vadības struktūrai būtu jāuzņemas skaidri definēta atbildība par ieguldījumu sabiedrības uzņēmējdarbības ciklu šādās jomās: uzņēmuma stratēģisko mērķu identificēšana un definēšana, savas iekšējās organizācijas apstiprināšana, tostarp darbinieku atlases un apmācību kritēriji, vispārējo pakalpojumu sniegšanas un darbību veikšanas politiku izveidošana, kā arī tirdzniecības personāla atalgojums un jaunu produktu apstiprināšana izplatīšanai klientiem. Ieguldījumu sabiedrību, to iekšējās organizācijas un pakalpojumu sniegšanas un darbību veikšanas politiku stratēģisko mērķu periodiskai uzraudzīšanai un novērtēšanai jānodrošina pastāvīga spēja veikt pienācīgu un apdomīgu pārvaldību, veicinot tirgu integritāti un ieguldītāju aizsardzību.

(40) To darbību apjoma palielināšanās, kuras vienlaikus veic daudzas ieguldījumu sabiedrības, ir palielinājusi interešu konfliktu iespējamību starp šīm dažādajām darbībām un sabiedrību klientu interesēm. Tādēļ jāparedz noteikumi, lai nodrošinātu, ka šādi konflikti negatīvi neietekmē sabiedrību klientu intereses. ▐

(42) Komisijas 2006. gada 10. augusta Direktīva 2006/73/EK, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību organizatoriskām prasībām un darbības nosacījumiem un terminu definīcijām minētās direktīvas mērķiem (20), dalībvalstīm ļauj ieguldījumu sabiedrību organizatorisko prasību kontekstā pieprasīt ierakstīt telefonsarunas vai saglabāt elektronisko saziņu, kas ir saistīta ar klientu rīkojumiem. To telefonsarunu vai elektroniskās saziņas ierakstīšana, kas ir saistīta ar klientu rīkojumiem, ir atbilstīga Eiropas Savienības Pamattiesību hartai un pamatota, lai stiprinātu ieguldītāju aizsardzību, uzlabotu tirgus uzraudzību un palielinātu tiesisko noteiktību ieguldījumu sabiedrību un to klientu interesēs. Šādas ierakstīšanas nozīme ir minēta arī Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas 2010. gada 29. jūlijā izdotajos tehniskajos ieteikumos Komisijai. Šo iemeslu dēļ ir lietderīgi šajā direktīvā paredzēt principus vispārējam režīmam attiecībā uz to telefonsarunu vai elektroniskās saziņas ierakstīšanu, kas ir saistīti ar klientu rīkojumiem. Saistībā ar saziņu starp privātajiem klientiem un finanšu iestādēm ir atbilstīgi ļaut dalībvalstīm tā vietā atzīt šādas saziņas rakstiskus ierakstus attiecībā uz finanšu iestādēm, kas reģistrētas to teritorijā, un filiālēm, kuras atrodas to teritorijā.

(43) Dalībvalstīm būtu jānodrošina tiesību uz personas datu aizsardzību ievērošana saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (21) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (22), ar kurām regulē personas datu apstrādi, ko veic, piemērojot šo direktīvu . Šī aizsardzība būtu jo īpaši jāievēro attiecībā uz telefonsarunu un elektroniskās saziņas ierakstīšanu. Personas datu apstrādi, ko veic Eiropas uzraudzības iestāde (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde) (EVTI), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (23), piemērojot šo direktīvu, nosaka ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (ES) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (24).

(44) Pēdējos desmit gados ievērojami attīstījušās tirdzniecības tehnoloģijas, un tagad tirgus dalībnieki tās plaši izmanto. Daudzi tirgus dalībnieki tagad izmanto algoritmisko tirdzniecību, kurā datora algoritms automātiski nosaka rīkojuma aspektus ar minimālu cilvēka līdzdalību vai bez tās. Īpašs algoritmiskās tirdzniecības paveids ir automatizēta ātrā datorizētā tirdzniecība, kad tirdzniecības sistēma ļoti ātri , parasti milisekundēs vai mikrosekundēs, analizē tirgus datus vai signālus un pēc tam, balstoties uz šo analīzi, ļoti īsā laikā nosūta vai atjaunina lielu rīkojumu skaitu. Automatizēto ātro datorizēto tirdzniecību parasti izmanto tirgotāji, kas veic tirdzniecību ar savu kapitālu, un būtībā tā nav atsevišķa stratēģija, bet bieži var būt saistīta ar sarežģītas tehnoloģijas izmantošanu , īstenojot tradicionālākas tirdzniecības stratēģijas, piemēram, tirgus veidošanu vai arbitrāžu.

(45) Saskaņā ar Padomes 2009. gada jūnija secinājumiem par Eiropas Savienības finanšu pārvaldības stiprināšanu un lai palīdzētu izveidot vienoto noteikumu kopumu par ES finanšu tirgiem, tālāk attīstītu vienlīdzīgus darbības nosacījumus dalībvalstīm un tirgus dalībniekiem, palielinātu ieguldītāju aizsardzību un uzlabotu pārvaldību un noteikumu piemērošanu, Eiropas Savienība ir apņēmusies vajadzības gadījumā līdz minimumam samazināt dalībvalstu rīcības brīvību Eiropas Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktu īstenošanā. Papildus kopēja režīma ieviešanai šajā direktīvā to telefonsarunu vai elektroniskās saziņas ierakstīšanai, kas ir saistīti ar klientu rīkojumiem, ir lietderīgi samazināt kompetento iestāžu spēju konkrētos gadījumos deleģēt uzraudzības uzdevumus, lai ierobežotu rīcības brīvību prasībās, kuras piemēro saistītiem aģentiem un filiāļu pārskatu sniegšanai. Taču — lai arī kompetentajām iestādēm ir pienākums saskaņā ar šo direktīvu aizsargāt ieguldītāju intereses, neviens noteiktums šajā direktīvā neliedz dalībvalstīm papildus kompetentajām iestādēm izraudzīties citas iestādes, lai nodrošinātu tirgus papildu uzraudzību nolūkā palielināt privāto ieguldītāju aizsardzību.

(46) Tehnikas sasniegumi ir ļāvuši īstenot automatizētu ātro datorizēto tirdzniecību un sekmējuši un uzņēmējdarbības modeļu attīstību. Automatizēto ātro datorizēto tirdzniecību sekmē tirgus dalībnieku telpu un iekārtu fiziska līdzāsatrašanās tirdzniecības vietas saskanības noteikšanas programmai. Lai nodrošinātu prognozējamus un taisnīgus tirdzniecības apstākļus, ir jāpieprasa, lai tirdzniecības vietās nodrošinātu šādus līdzāsatrašanās pakalpojumus, pamatojoties uz nediskriminējošu, taisnīgu un pārredzamu pieeju. Automatizētas ātrās datorizētās tirdzniecības tehnoloģijas izmantošana ir palielinājusi ieguldītāju tirdzniecības ātrumu, spējas un sarežģītību. Tāpat tā ļauj tirgus dalībniekiem atvieglot saviem klientiem tiešu piekļuvi tirgiem, izmantojot to tirdzniecības sistēmas, tiešu piekļuvi tirgum vai sponsorētu piekļuvi. Tirdzniecības tehnoloģija ir devusi ieguvumus tirgum un tirgus dalībniekiem kopumā, piemēram, plašāku dalību tirgos, iespējams, lielāku likviditāti (taču saglabājas šaubas par nodrošinātās likviditātes faktisko līmeni) , cenu mazāku starpību, samazinātu īstermiņa svārstīgumu un līdzekļus, lai uzlabotu cenu veidošanu un labāk izpildītu klientu rīkojumus. Tomēr automatizētas ātrās datorizētās tirdzniecības tehnoloģija rada arī vairākus potenciālus riskus, piemēram, lielāku tirdzniecības vietu sistēmu pārslodzes risku lielāka rīkojumu apjoma dēļ, algoritmiskās tirdzniecības riskus izveidot dubultus vai kļūdainus rīkojumus vai citus tās darbības traucējumus, kas var apdraudēt pienācīgu tirgus darbību. Turklāt pastāv risks, ka algoritmiskās tirdzniecības sistēmas pārmērīgi reaģē uz citiem notikumiem tirgū, kas var palielināt svārstīgumu, ja tirgū jau pastāv kāda problēma. Algoritmiskā tirdzniecība vai automatizētā ātrā datorizētā tirdzniecība , līdzīgi kā jebkurš cits tirdzniecības veids, nepareizas tās izmantošanas gadījumā var pati radīt zināmas ļaunprātīgas darbības formas , kas būtu jāaizliedz saskaņā ar Regulu (EU) Nr. …/… [jaunā TIR] ]. Automatizētas ātrās datorizētās tirdzniecības darījumi, nodrošinot informētības priekšrocību automatizētas ātrās datorizētās tirdzniecības darījumu organizētājiem, var arī mudināt ieguldītājus izvēlēties izpildīt tirdzniecības darījumus tirdzniecības vietās, kur tie var izvairīties no mijiedarības ar automatizētās ātrās datorizētās tirdzniecības darījumu organizētājiem. Ir lietderīgi automatizētās ātrās datorizētās tirdzniecības darījumu stratēģijām, kas balstītas uz konkrētiem noteiktiem raksturlielumiem, piemērot īpašu regulatīvo kontroli. Lai arī tās galvenokārt ir stratēģijas, kuru pamatā ir tirdzniecība savā vārdā, šāda kontrole būtu arī jāpiemēro gadījumos, kad tirdzniecības stratēģijas izpilde ir strukturēta tā, lai izvairītos no izpildes savā vārdā.

(47) Šos potenciālos riskus, ko rada biežāka tehnoloģijas izmantošana, vislabāk var mazināt, apvienojot konkrētas risku kontroles, lai kontrolētu sabiedrības, kuras veic algoritmisko tirdzniecību vai automatizētas ātrās datorizētās tirdzniecības darījumus, ar citiem pasākumiem, kas vērsti uz visu tirdzniecības vietu operatoriem, kurām piekļūs šādas sabiedrības. Tiem būtu jāatbilst un jābūt balstītiem uz EVTI 2012. gada februārī izdotajām tehniskajām pamatnostādnēm „Pamatnostādnes tirdzniecības platformām, ieguldījumu sabiedrībām un kompetentajām iestādēm attiecībā uz sistēmām un kontroli automatizētā tirdzniecības vidē” (EVTI/2012/122), lai nostiprinātu tirgu elastību, ņemot vērā tehniskas sasniegumus. Būtu vēlams nodrošināt, lai uzņēmumiem, kas veic automatizētas ātrās datorizētās tirdzniecības darījumus, būtu atbilstoša atļauja, ja tie ir tirdzniecības vietas tieši locekļi. Tas nodrošinātu, ka uz tiem attiecas šīs direktīvas organizatoriskās prasības un tie tiek pienācīgi uzraudzīti. Šajā saistībā EVTI būtu jāīsteno svarīgs koordinēšanas uzdevums, nosakot atbilstīgu darbību apjomu nolūkā Eiropas līmenī nodrošināt tirgu sakārtotu darbību. Turklāt visiem rīkojumiem būtu jāpiemēro pienācīga riska kontrole rīkojuma izcelsmes līmenī. Tāpēc ir lietderīgi arī izbeigt tiešas sponsorētas un nesegtas piekļuves prakses īstenošanu, lai novērstu risku, ka sabiedrības ar nepietiekamiem kontroles pasākumiem rada nesakārtotus tirgus apstākļus, un nodrošinātu to, ka tirgus dalībniekus var identificēt un saukt pie atbildības par jebkādu nesakārtotu apstākļu radīšanu. Tāpat būtu jāspēj skaidri noteikt rīkojumu plūsmas, kas nāk no automatizētas ātrās datorizētās tirdzniecības darījumiem. EVTI būtu arī jāturpina pārraudzīt tehnikas sasniegumi un to metožu attīstība, ko izmanto, lai piekļūtu tirdzniecības vietām, un jāturpina pamatnostādņu izstrāde, lai nodrošinātu, ka šīs direktīvas prasības var arī turpmāk efektīvi piemērot, ņemot vērā jauno praksi.

(48) Uzņēmumiem un tirdzniecības vietām būtu jānodrošina spēcīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka automatizētas ātrās datorizētās tirdzniecības darījumi un automātiskā tirdzniecība neapdraud pienācīgu tirgus darbību un to nevar izmantot ļaunprātīgos nolūkos. Tirdzniecības vietām būtu jānodrošina arī, lai to tirdzniecības sistēmas būtu elastīgas un atbilstoši pārbaudītas darbam ar lielāku rīkojumu plūsmu vai spriedzi tirgū un visas tirdzniecības vietas ir aprīkotas ar bloķēšanas sistēmām, lai uz laiku pārtrauktu tirdzniecību pēkšņu un negaidītu cenu svārstību gadījumā.

(48a) Ir jānodrošina arī tas, ka tirdzniecības vietu maksas struktūras ir pārredzamas, nediskriminējošas un taisnīgas un ka tās nav veidotas tā, lai radītu nesakārtotus tirgus apstākļus. Tāpēc ir lietderīgi nodrošināt, ka tirdzniecības vietu maksas struktūras stimulē sistēmas paziņojumu zemākus rādītājus attiecībā pret veiktajiem tirdzniecības darījumiem, piemērot augstāku maksu tādai praksei kā liela pasūtījuma vai tā daļas atsaukšana, kas var radīt šādus neprognozējamus apstākļus un kas liek tirdzniecības vietām palielināt infrastruktūras jaudu, no kā pārējie tirgus dalībnieki varētu negūt nekādu labumu.

(49) Papildus pasākumiem attiecībā uz algoritmisko tirdzniecību un ļoti biežiem tirdzniecības darījumiem ir lietderīgi aizliegt sponsorētu un nesegtu piekļuvi un izveidot kontroli tām ieguldījumu sabiedrībām, kas klientiem nodrošina tiešu piekļuvi tirgiem ▐. Tāpat ir lietderīgi, ka uzņēmumi, kas sniedz tiešu piekļuvi tirgiem , nodrošina, lai personas, kas izmanto šo pakalpojumu, būtu atbilstoši kvalificētas un pakalpojuma izmantošanai tiktu veikta riska kontrole. Deleģētajos aktos būtu sīkāk jāizstrādā organizatoriskās prasības attiecībā uz šīm jaunajām tirdzniecības formām. Papildus EVTI pilnvarām sagatavot atjauninātas vadlīnijas attiecībā uz dažādiem pieejas tirgum veidiem un ar to saistītajiem kontroles pasākumiem, tam būtu jānodrošina, lai šīs prasības vajadzības gadījumā var grozīt atbilstoši turpmākām inovācijām un attīstībai šajā jomā

(50) Pašlaik Savienībā darbojas liels skaits tirdzniecības vietu, no kurām daudzas tirgo identiskus instrumentus. Lai novērstu potenciālus riskus ieguldītājiem, jāformalizē un tālāk jākoordinē procesi attiecībā uz ietekmi uz citu tirdzniecības vietu tirdzniecību, ja viena tirdzniecības vieta nolemj pārtraukt vai atcelt kāda finanšu instrumenta tirdzniecību. Tiesiskās noteiktības nolūkā un lai atbilstoši novērstu interešu konfliktus, ja tiek izdarīts lēmums pārtraukt vai atcelt instrumentu tirdzniecību, būtu jānodrošina, ka gadījumā, ja viens regulēts tirgus vai daudzpusējā tirdzniecības sistēma pārtrauc tirdzniecību, lai neatklātu informāciju par emitentu vai finanšu instrumentu, citi seko šim lēmumam. Turklāt vēl vairāk jāformalizē un jāuzlabo informācijas apmaiņa un sadarbība starp tirdzniecības vietām attiecībā uz konkrētu instrumentu, ko tirgo vairākās tirdzniecības vietās, ārkārtēju apstākļu gadījumos. Te būtu jāiekļauj pasākumi, lai neļautu tirdzniecības vietām komerciāliem mērķiem izmantot informāciju, kas pārraidīta saistībā ar instrumentu tirgošanas pārtraukšanu vai atcelšanu.

(51) Finanšu tirgos aktīvi darbojas vairāk ieguldītāju, un tiem tiek piedāvāts sarežģītāks plaša spektra pakalpojumu un instrumentu kopums, tāpēc, ņemot vērā šo attīstību, jāpaaugstina saskaņošanas līmenis, lai nodrošinātu ieguldītājiem augsta līmeņa aizsardzību visā Eiropas Savienībā. Kad tika pieņemta Direktīva 2004/39/EK, pieaugošas ieguldītāju atkarības no personiskiem ieteikumiem dēļ tajā bija jāiekļauj noteikums par ieguldījumu konsultācijām kā ieguldījumu pakalpojumu, kam nepieciešama atļauja un konkrētas uzņēmējdarbības veikšanas saistības. Personisko klientiem paredzēto ieteikumu paliekošās nozīmes un pieaugošās pakalpojumu un instrumentu sarežģītības dēļ jāstiprina uzņēmējdarbības veikšanas saistības, lai uzlabotu ieguldītāju aizsardzību.

(51a) Lai gan konsultatīvajiem dienestiem ir nepieciešamas palielinātas uzņēmējdarbības veikšanas saistības, ar tām nepietiek, lai nodrošinātu ieguldītāju atbilstīgu aizsardzību. Dalībvalstīm jo īpaši ir jānodrošina, lai ieguldījumu sabiedrību radītie ieguldījumu produkti vai strukturētie noguldījumi pārdošanai profesionāliem vai privātiem klientiem atbilstu noteiktā mērķa tirgus vajadzībām un īpašībām attiecīgajā klientu kategorijā. Turklāt dalībvalstīm ir jānodrošina, ka ieguldījumu sabiedrības veic saprātīgus pasākumus, lai ieguldījumu produkts tiktu pārdots un izplatīts mērķa grupas klientu vidū. Tomēr tam nevajadzētu mazināt trešo pušu atbildību, ja tās laiž pārdošanā vai izplata šo produktu ārpus mērķa grupām bez tā uzņēmuma zināšanas vai piekrišanas, kas šo produktu izstrādāja. Produktu izstrādātājiem vajadzētu arī regulāri pārskatīt savu produktu veiktspēju, lai novērtētu, vai produkta rezultāti atbilst tā izstrādātajam dizainam, un lai noteiktu, vai produkta mērķa tirgus joprojām ir atbilstīgs. Ieguldītājiem arī ir nepieciešama atbilstīga informācija par produktiem un jo īpaši regulāra informācija par to, kāda ir maksas par ieguldījumu ienākumiem dažādu slāņu kumulatīvā ietekme. Šajā sakarībā būtu jāņem vērā Direktīvas 2006/48/EK 80. panta 8. punkta noteikumi.

(52) Lai sniegtu ieguldītājiem visu nepieciešamo informāciju, ir lietderīgi noteikt prasību ieguldījumu sabiedrībām, kas sniedz ieguldījumu konsultācijas, precizēt to sniegto konsultāciju pamatojumu, jo īpaši produktu klāstu, kuru tās ņem vērā, sniedzot klientiem personiskus ieteikumus, maksu par šo konsultāciju, ja maksu un pamudinājumu izmaksas nevar noteikt pirms konsultāciju pakalpojuma sniegšanas, izmaksu aprēķināšanas metodi, neatkarīgi no tā, vai ieguldījumu konsultācija ir sniegta saistībā ar trešās personas pamudinājuma pieņemšanu vai saņemšanu vai ieguldījumu sabiedrības sniedz klientiem periodisku finanšu instrumentu atbilstības regulāru novērtējumu. Ir lietderīgi arī pieprasīt ieguldījumu sabiedrībām paskaidrot klientiem tiem sniegto konsultāciju iemeslus. EVTI vadlīnijas varētu būt noderīgas, lai nodrošinātu šo noteikumu efektīvu un saskaņotu piemērošanu. Lai sīkāk izstrādātu tiesisko regulējumu ieguldījumu konsultāciju sniegšanai, vienlaicīgi ļaujot ieguldījumu sabiedrībām un klientiem izdarīt izvēli, ir lietderīgi noteikt nosacījumus šā pakalpojuma sniegšanai gadījumā, ja uzņēmumi informē klientus, ka konsultācija tiek sniegta saistībā ar pamudinājuma pieņemšanu vai saņemšanu no trešās personas . Veicot portfeļu patstāvīgu pārvaldību, ieguldījumu sabiedrībai pirms vienošanās būtu jāinformē klients par stimulu paredzēto apjomu un periodiskajos ziņojumos ir jāatklāj informācija par visiem maksātajiem vai saņemtajiem stimuliem. Ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt, ka šādi trešo personu pamudinājumi neattur ieguldījumu sabiedrību no darbošanās ar mērķi maksimāli apmierināt klienta intereses, būtu jāparedz, ka zināmos apstākļos aizliegums saņemt šādus pamudinājumus vai pieprasīt tos ir jāattiecina uz klientu.

(52a) Lai vēl vairāk aizsargātu patērētājus, ir arī lietderīgi nodrošināt, ka ieguldījumu sabiedrības neatalgo savus darbiniekus vai nenovērtē to rezultātus veidā, kas ir pretrunā sabiedrības pienākumam rīkoties savu klientu interesēs. Tādējādi darbinieku, kas pārdod vai dod ar ieguldījumus saistītus padomus, atalgojumam nevajadzētu būt atkarīgam no tirdzniecības mērķiem vai peļņas. ko sabiedrība guvusi no konkrēta finanšu instrumenta, jo tas radītu stimulus sniegt informāciju, kas nav godīga, skaidra un nemaldīga, kā arī dot ieteikumus, kas pilnībā neatbilst klienta interesēm.

(52b) Ņemot vērā ieguldījumu produktu sarežģītību un nepārtrauktās inovācijas, ir svarīgi nodrošināt, ka darbiniekiem, kas sniedz konsultācijas par ieguldījumu produktiem vai pārdod tos privātajiem klientiem, ir atbilstīgas zināšanas un kompetence piedāvāto produktu jomā. Ieguldījumu sabiedrībām jādod saviem darbiniekiem pietiekami daudz laika un resursu, lai viņi varētu gūt šīs zināšanas un kompetenci un prastu tās izmantot, sniedzot pakalpojumus klientiem

(53) Ieguldījumu sabiedrības var sniegt ieguldījumu pakalpojumus, kas sastāv tikai no klientu rīkojumu izpildes un/vai saņemšanas un pārsūtīšanas, nesaņemot informāciju par klienta kompetenci un pieredzi, lai novērtētu pakalpojuma vai instrumenta atbilstību klientam. Tā kā šie pakalpojumi ir saistīti ar zināmu klientu aizsardzības samazināšanos, ir lietderīgi uzlabot šo pakalpojumu sniegšanas nosacījumus. Jo īpaši ir lietderīgi izslēgt iespēju sniegt šos pakalpojumus kopā ar papildpakalpojumiem, kas ietver kredītu vai aizdevumu piešķiršanu ieguldītājiem, lai ļautu tiem veikt darījumu, kurā ir iesaistīta ieguldījumu sabiedrība, jo tas papildus sarežģī darījumu un saistītā riska novērtēšanu. Ir lietderīgi arī skaidrāk definēt kritērijus to finanšu instrumentu izvēlei, ar kuriem šie pakalpojumi ir saistīti, lai izslēgtu tos finanšu instrumentus, kas ietver atvasinātu finanšu instrumentu , izņemot gadījumus, kad šāds atvasināts instruments nepalielina klientam risku, vai ir struktūras sastāvā, apgrūtinot klientam izprast saistīto risku.

(54) Eiropas Savienības teritorijā daudzu mazumtirdzniecības finanšu pakalpojumu plaši pielietotā stratēģija ir šķērspārdošanas paņēmieni. Tā var dot ieguvumu privātiem klientiem, bet var būt arī gadījumi, kad nav atbilstoši ņemtas vērā klienta intereses. Piemēram, dažas kombinētās pārdošanas prakses formas, konkrēti saistītās prakses, kad divi vai vairāki finanšu pakalpojumi tiek pārdoti kopā paketē un vismaz viens no šiem pakalpojumiem nav pieejams atsevišķi, var kropļot konkurenci un negatīvi ietekmēt klientu mobilitāti un spēju izdarīt uz informāciju balstītu izvēli. Saistītās prakses piemērs var būt prasība atvērt norēķinu kontus, sniedzot ieguldījumu pakalpojumu privātam klientam. Lai gan arī tāda pakalpojumu apkopošanas prakse, kurā divus vai vairāk finanšu pakalpojumus pārdod kopā paketē, bet katru pakalpojumu var iegādāties arī atsevišķi, var kropļot konkurenci un negatīvi ietekmēt klientu mobilitāti un spēju izdarīt uz informāciju balstītu izvēli, tā vismaz dod klientam izvēli un tādējādi rada mazāku risku, ka ieguldījumu sabiedrības varētu neatbilst šajā direktīvā noteiktajām saistībām. Šādas prakses izmantošana būtu rūpīgi jāizvērtē, lai veicinātu konkurenci un patērētāja izvēles iespējas.

(55) Attiecībā uz pakalpojumu jāuzskata, ka to sniedz pēc klienta iniciatīvas, ja vien klients to nepieprasa kā atbildes pasākumu uz tādu personalizētu paziņojumu no uzņēmuma vai uzņēmuma vārdā šim konkrētajam klientam, kurā ietverts aicinājums attiecībā uz konkrētu finanšu instrumentu vai konkrētu darījumu vai kurš ir paredzēts, lai ietekmētu klientu attiecībā uz konkrētu finanšu instrumentu vai konkrētu darījumu. Attiecībā uz pakalpojumu var uzskatīt, ka tas ir sniegts pēc klienta iniciatīvas neatkarīgi no tā, vai klients to pieprasa, pamatojoties uz jebkādu paziņojumu, kurā ietverta finanšu instrumentu reklāma vai piedāvājums un kurš sniegts, izmantojot jebkādus līdzekļus, kas būtībā ir vispārīgi, un kurš ir adresēts sabiedrībai vai plašākai klientu vai potenciālo klientu grupai vai kategorijai.

(56) Viens no šīs direktīvas mērķiem ir aizsargāt ieguldītājus. Pasākumi, ko veic, lai aizsargātu ieguldītājus, jāpielāgo katras ieguldītāju kategorijas specifikai (mazajiem ieguldītajiem, profesionāļiem un darījumu partneriem). Tomēr, lai uzlabotu tiesisko regulējumu, ko piemēro pakalpojumu sniegšanai neatkarīgi no attiecīgo klientu kategorijas, ir lietderīgi skaidri noteikt, ka principiem jādarbojas godīgi, taisnīgi un profesionāli un, ka pienākums rīkoties patiesi, skaidri un nemaldinoši attiecas uz attiecībām ar jebkuru klientu.

(57) Atkāpjoties no piederības valsts atļaujas piešķiršanas principa, saistību uzraudzības un izpildes principa attiecībā uz filiāļu darbību, uzņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei ir lietderīgi uzņemties atbildību par dažu to pienākumu izpildi, kuri noteikti šajā direktīvā attiecībā uz uzņēmējdarbību, ko veic ar filiāles starpniecību teritorijā, kurā atrodas filiāle, jo minētā iestāde atrodas vistuvāk filiālei un tās atrašanās vieta ir vairāk piemērota, lai atklātu filiāles darbību reglamentējošo noteikumu pārkāpumus un iesaistītos to novēršanā.

(58) Jāievieš efektīvs “labākās izpildes” pienākums, lai nodrošinātu, ka ieguldījumu sabiedrības klientu pasūtījumus izpilda saskaņā ar nosacījumiem, kas ir visizdevīgākie klientam. Šim pienākumam jāattiecas uz sabiedrību, kam ir līgumsaistības vai starpniecības saistības attiecībā pret klientu.

(58a) Lai visā Savienībā veicinātu plašākas akcionāru bāzes izveidi, vajadzētu uzlabot „labākās izpildes” satvaru saistībā ar privātajiem ieguldītājiem, lai viņi varētu piekļūt plašākam izpildes vietu piedāvājumam, kas pašlaik pieejams Savienībā. Piemērojot „labākās izpildes” satvaru, būtu jāņem vērā „labākās izpildes” uzraudzības tehnoloģiju attīstība.

(59) Lai uzlabotu nosacījumus, kas ieguldījumu sabiedrībām jāievēro, veicot saistības izpildīt rīkojumus ar vislabākajiem nosacījumiem klientam saskaņā ar šo direktīvu, ir lietderīgi noteikt prasību tirdzniecības vietām darīt publiski pieejamus datus par katras tirdzniecības vietas darījumu izpildes kvalitāti.

(60) Ieguldījumu sabiedrību sniegtā informācija klientiem saistībā ar to rīkojumu izpildes politiku bieži ir vispārīga un standartizēta un neļauj klientiem saprast, kā rīkojums tiks izpildīts, un pārbaudīt uzņēmumu atbilstību saistībām izpildīt rīkojumus ar vislabākajiem nosacījumiem klientiem. Lai uzlabotu ieguldītāju aizsardzību, ir lietderīgi precizēt principus attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību sniegto informāciju saviem klientiem par rīkojumu izpildes politiku un noteikt prasību sabiedrībām reizi trijos mēnešos darīt publiski pieejamu piecu labāko tirdzniecības vietu sarakstu katrā finanšu instrumentu kategorijā, kurās tās izpildījušas klientu rīkojumus iepriekšējā gadā , kā arī ņemt vērā šo informāciju un to, kuru attiecībā uz izpildes kvalitāti publisko tirdzniecības vietas savās izpildes paraugprakses politiskajās nostādnēs . ▐

(62) Personas, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus vairāk nekā vienas ieguldījumu sabiedrības vārdā, nav jāuzskata par saistītiem aģentiem, bet gan par ieguldījumu sabiedrībām, ja tās atbilst šajā direktīvā minētajai definīcijai, izņemot dažas personas, uz kurām šis nosacījums neattiecas.

(63) Šai direktīvai nav jāierobežo saistīto aģentu tiesības veikt darbības, uz kurām attiecas citas direktīvas, un saistītās darbības attiecībā uz finanšu pakalpojumiem vai produktiem, uz kuriem neattiecas šī direktīva, tostarp darbības, ko veic tās pašas finanšu grupas daļu vārdā.

(64) Šī direktīva nav jāattiecina uz nosacījumiem darbību veikšanai ārpus ieguldījumu sabiedrības telpām (iznēsājumtirdzniecība).

(65) Dalībvalstu kompetentajām iestādēm nav jāveic reģistrācija vai tā ir jāatceļ, ja faktiski veiktās darbības skaidri liecina par to, ka saistītais aģents ir izvēlējies vienas dalībvalsts tiesību sistēmu, lai izvairītos no stingrākiem standartiem, kas ir spēkā citā dalībvalstī, kuras teritorijā tas plāno veikt vai veic lielāko daļu savu darbību.

(66) Šajā direktīvā attiecībā uz tiesīgiem darījumu partneriem jāuzskata, ka tie rīkojas kā klienti.

(67) Finanšu krīze ir pierādījusi, ka klientiem, kas nav privātie klienti, ir ierobežotas iespējas novērtēt savu ieguldījumu risku. Lai gan būtu jāapstiprina, ka vajadzētu stiprināt uzņēmējdarbības veikšanas noteikumus tiem ieguldītājiem, kam visvairāk nepieciešama aizsardzība, ir lietderīgi pielāgot dažādu kategoriju klientiem piemērojamās prasības. Tāpēc dažās informācijas un pārskatu sniegšanas prasībās ir lietderīgi iekļaut attiecības ar tiesīgiem darījumu partneriem. Jo īpaši vajadzētu būt atbilstošām prasībām par klientu finanšu instrumentu un naudas uzraudzību, kā arī informācijas un pārskatu sniegšanas prasībām attiecībā uz sarežģītākiem finanšu instrumentiem un darījumiem. Lai labāk atspoguļotu pašvaldību un vietējo publiskā sektora iestāžu, kurām nevajadzētu veikt darbības ar spekulatīviem instrumentiem, funkcijas, tās skaidri jāizslēdz no to tiesīgo darījumu partneru un klientu saraksta, kas uzskatāmi par profesionāļiem, tomēr ļaujot šiem klientiem pieprasīt pieeju, ko piemēro profesionāliem klientiem , ja ir ievēroti dalībvalstu noteiktie stingrie nosacījumi .

(68) Attiecībā uz darījumiem, kas veikti starp tiesīgiem darījumu partneriem, pienākums izziņot klienta ierobežotos pasūtījumus jāpiemēro tikai tad, ja darījuma partneris skaidri nosūta ierobežotu pasūtījumu ieguldījumu sabiedrībai tā izpildei. ▐

(70) Ieguldījumu sabiedrībām jābūt vienādām iespējām pievienoties vai piekļūt regulētiem tirgiem visā Eiropas Savienībā. Neatkarīgi no tā, kā darījumi pašreiz ir organizēti dalībvalstīs, ir būtiski atcelt tehniskos un tiesiskos ierobežojumus attiecībā uz piekļuvi regulētiem tirgiem.

(71) Lai veicinātu pārrobežu darījumu pabeigšanu, ir lietderīgi paredzēt ieguldījumu sabiedrību piekļuvi mijieskaita un maksājumu sistēmām visā Eiropas Savienībā neatkarīgi no tā, vai darījumi ir noslēgti regulētos tirgos attiecīgajā dalībvalstī. Ieguldījumu sabiedrībām, kas vēlas tieši piedalīties citu dalībvalstu norēķinu sistēmās, jāizpilda attiecīgās darbības un komercdarbības prasības attiecībā uz līdzdalību, kā arī uzraudzības pasākumi, lai atbalstītu finanšu tirgu nevainojamu un sakārtotu darbību.

(72) Trešo valstu uzņēmumu pakalpojumu sniegšanu Eiropas Savienībā nosaka valstu režīmos un prasībās. Šie režīmi ir ļoti atšķirīgi, un uzņēmumiem, kuriem saskaņā ar tiem ir piešķirtas atļaujas, nav tiesību sniegt pakalpojumus un veikt darbību citās dalībvalstīs, kā tikai tajā, kurā tie ir izveidoti. Šajā jomā ir lietderīgi izveidot kopēju tiesisko regulējumu Eiropas Savienības līmenī attiecībā uz trešo valstu uzņēmumiem , tostarp ieguldījumu sabiedrībām un tirgus operatoriem . Lai trešo valstu uzņēmumi varētu gūt labumu no pases, kas ļauj tiem sniegt ieguldījumu pakalpojumus un veikt ieguldījumu darbības visā ES , režīmam būtu jāsaskaņo esošā sadrumstalotā sistēma, jānodrošina noteiktība un vienots regulējums attiecībā uz trešo valstu uzņēmumiem, kas gatavojas darboties Eiropas Savienībā, jānodrošina, ka Komisija ir veikusi trešo valstu regulatīvās un uzraudzības sistēmas līdzvērtības patiesu novērtējumu, par galveno uzskatot ES lielāko tirdzniecības partneru un G20 programmas aptverto jomu novērtējumu, un jānodrošina tiem ieguldītājiem ES, kas saņem pakalpojumus, ko sniedz trešo valstu uzņēmumi, salīdzināms aizsardzības līmenis.

(73) Sniedzot pakalpojumus privātiem klientiem vai klientiem, kuri ir atteikušies no konkrētiem aizsardzības pasākumiem, lai saņemtu profesionāliem klientiem piemērotu attieksmi, vienmēr būtu jāizveido uzņēmuma filiāle Eiropas Savienībā. Eiropas Savienībai jāizsniedz attiecīga atļauja un jāuzrauga filiāles izveidošana. Starp attiecīgo kompetento iestādi un trešās valsts kompetento iestādi vajadzētu būt atbilstošiem sadarbības nolīgumiem. Filiālei vajadzētu būt brīvi pieejamam pietiekamam sākuma kapitālam. Pēc atļaujas saņemšanas filiāli vajadzētu uzraudzīt dalībvalstī, kurā tā ir izveidota. Trešās valsts uzņēmumam būtu jāspēj sniegt pakalpojumus citās dalībvalstīs, izmantojot filiāli, kas saņēmusi atļauju un tiek uzraudzīta, ar noteikumu ievērot ziņošanas procedūru. Neizveidojot filiāli, pakalpojumi Savienībā būtu sniedzami tikai tiesīgiem darījumu partneriem un profesionāliem klientiem, kas nav klienti, kuri ir atteikušies no konkrētiem aizsardzības pasākumiem, lai saņemtu profesionāliem klientiem piemērotu attieksmi . Izņemot gadījumus, kad pakalpojumus sniedz pēc klienta paša iniciatīvas , uzņēmumam būtu jāreģistrējas EVTI, un tas būtu jāuzrauga trešajā valstī. Starp EVTI un trešās valsts kompetentajām iestādēm vajadzētu būt noslēgtiem atbilstošiem sadarbības nolīgumiem.

(74) Šīs direktīvas noteikumiem, ar kuriem regulē trešo valstu uzņēmumu ieguldījumu pakalpojumu vai darbību sniegšanu Eiropas Savienībā, nevajadzētu ietekmēt iespēju Savienības personām saņemt trešās valsts uzņēmuma ieguldījumu pakalpojumus tikai pēc savas iniciatīvas. Ja trešās valsts uzņēmums sniedz pakalpojumus Savienības personai, kas tos pieprasa tikai pēc savas iniciatīvas, nebūtu uzskatāms, ka pakalpojumi tiek sniegti Savienības teritorijā. Ja trešās valsts uzņēmums pats piesaista klientus vai potenciālus klientus Savienībā vai reklamē ieguldījumu pakalpojumus vai darbības kopā ar papildpakalpojumiem Savienībā, tas nebūtu uzskatāms par pakalpojumu, kas sniegts pēc klienta paša iniciatīvas.

(75) Atļaujai darboties regulētā tirgū jāattiecas uz visām darbībām, kas ir tieši saistītas ar pasūtījumu piedāvāšanu, apstrādi, izpildi, apstiprināšanu un ziņošanu no brīža, kad šādus pasūtījumus saņēmis regulētais tirgus, līdz brīdim, kad tie ir nosūtīti turpmākai pabeigšanai, un uz darbībām, kas saistītas ar finanšu instrumentu tirdzniecības atļaušanu. Uz šādām darbībām jāattiecina arī darījumi, kas noslēgti ar to izraudzīto tirgus līderu starpniecību, kurus izraudzījis regulētais tirgus, un ko uzņemas veikt saskaņā ar regulētā tirgus sistēmām un atbilstoši noteikumiem, kas reglamentē šīs sistēmas. Ņemot vērā to, cik nozīmīgi paredzamai un efektīvai tirgus darbībai ir tirgus līderi, tirdzniecības vietām vajadzētu būt noslēgtiem rakstiskiem nolīgumiem ar tirgus līderiem, kuros būtu izskaidrotas viņu saistības un garantēts, ka visos apstākļos, izņemot ārkārtas gadījumus, viņi pilda savas saistības nodrošināt tirgum likviditāti. Ne visi darījumi, ko noslēguši regulētā tirgus daudzpusējās tirdzniecības sistēmas vai regulētas tirdzniecības sistēmas locekļi vai dalībnieki, ir uzskatāmi par darījumiem, kas noslēgti regulēta tirgus daudzpusējās tirdzniecības sistēmās vai regulētas tirdzniecības sistēmās. Darījumi, kurus divpusēji noslēdz locekļi vai dalībnieki un attiecībā uz kuriem nav izpildīti visi pienākumi, kas saskaņā ar šo direktīvu noteikti attiecībā uz regulētu tirgu daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, sistemātiska internalizētāja definīcijā jāuzskata par darījumiem, kas noslēgti ārpus regulēta tirgus daudzpusējas tirdzniecības sistēmas vai regulētas tirdzniecības sistēmas. Šādā gadījumā jāpiemēro ieguldījumu sabiedrību pienākums darīt zināmas atklātībai uzņēmuma noteiktās cenas, ja ir izpildīti ar šo direktīvu noteiktie nosacījumi.

(76) Lai sniegtu pakalpojumus saistībā ar tiem galvenajiem tirgus datiem, kas ir svarīgi lietotājiem, lai iegūtu vēlamo pārskatu par tirdzniecības darbību Eiropas Savienības tirgos, un kompetentajām iestādēm, lai saņemtu precīzu un vispusīgu informāciju par attiecīgajiem darījumiem, būtu nepieciešamas atļaujas un regulējums, lai nodrošinātu atbilstošu kvalitātes līmeni.

(77) Apstiprinātu publicēšanas struktūru ieviešana uzlabotu tādas pārredzamas tirdzniecības informācijas kvalitāti, kas publiskota ārpusbiržas tirdzniecības darījumiem un būtiski palīdzētu nodrošināt, ka šādi dati ir publiskoti tādā veidā, lai veicinātu to konsolidēšanu ar tirdzniecības vietu publicētajiem datiem.

(78) Tā kā ir ieviesta tāda tirgus uzbūve, kas paredz konkurenci starp vairākām tirdzniecības vietām, ir būtiski, lai pēc iespējas drīzāk sāktu darboties efektīva un vispusīga konsolidētu datu sistēma. Konsolidētu datu sistēmas komercrisinājuma ieviešana kapitāla vērtspapīriem , gan instrumentiem, kas līdzīgi kapitāla vērtspapīriem, palīdzētu izveidot integrētāku Eiropas tirgu un atvieglotu tirgus dalībniekiem iegūt piekļuvi konsolidētam pārskatam par pieejamo tirdzniecības pārredzamības informāciju. Paredzētā risinājuma pamatā ir to piegādātāju apstiprināta atļauja, kas darbojas saskaņā ar iepriekš noteiktiem un pārraudzītiem parametriem, lai nodrošinātu, ka tiek darīti zināmi konsekventi un precīzi tirgus dati , un kuri konkurē cits ar citu, lai sniegtu tehniski sarežģītus un inovatīvus risinājumus, kas iespējami lielā mērā sniegtu ieguldījumu tirgū. Lai sekmētu stabilas konsolidētu datu sistēmas agrīnu attīstību, Komisijai pēc iespējas drīzāk vajadzētu pieņemt deleģētus aktus, precizējot konkrētus aspektus attiecībā uz konsolidētu datu sistēmu nodrošinātāju pienākumu sniegt informāciju. Nosakot prasību visiem konsolidētu datu vispusīgas sistēmas nodrošinātājiem konsolidēt visus apstiprinātā publicēšanas pasākumu datus, tiks nodrošināta konkurence, pamatojoties uz pakalpojuma kvalitāti, nevis uz ietverto datu apmēru. Tomēr ir lietderīgi paredzēt, ka ir jāizstrādā sabiedrisks risinājums, ja komerciālais risinājums nenodrošina datu savlaicīgu, efektīvu un visaptverošu konsolidēšanu.

(79) Pārskatot Direktīvu 2006/49/EK, jānosaka obligātās kapitāla prasības, kas jāievēro regulētajiem tirgiem, lai tiem piešķirtu atļauju, un jāņem vērā to risku specifika, kas saistīti ar šādiem tirgiem.

(80) Regulētā tirgus operatoriem jāspēj arī darboties daudzpusējā tirdzniecības sistēmā atbilstoši šīs direktīvas attiecīgajiem noteikumiem.

(81) Šīs direktīvas noteikumiem attiecībā uz instrumentu tirdzniecības atļaušanu saskaņā ar noteikumiem, kuru izpildi nodrošina regulētais tirgus, nav jāierobežo veids, kādā piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/34/EK (2001. gada 28. maijs) par vērtspapīru iekļaušanu fondu biržas oficiālajā sarakstā un par informāciju, kas jāpublicē par tādiem vērtspapīriem (25). Nav jāliedz regulētam tirgum piemērot tādas prasības attiecībā uz to vērtspapīru vai instrumentu emitentiem, kuru tirdzniecības atļaušanu šis tirgus izskata, kas ir stingrākas nekā prasības, kas ieviestas atbilstoši šai direktīvai.

(82) Dalībvalstīm jāspēj izraudzīties dažādas kompetentās iestādes, kurām jānodrošina šajā direktīvā noteikto daudzveidīgo saistību izpilde. Šādām iestādēm jābūt valsts iestādēm, kas garantē savu neatkarību no tirgus operatoriem un novērš interešu konfliktus. Dalībvalstīm saskaņā ar tiesību aktiem jānodrošina kompetentās iestādes atbilstīgs finansējums. Izraugoties valsts iestādes, jānosaka arī funkciju deleģēšana, par kuru ir atbildīga kompetentā iestāde.

(83) G–20 samitā Pitsburgā 2009. gada 25. septembrī tika nolemts uzlabot finanšu un preču tirgu regulējumu, darbību un pārredzamību, lai cīnītos ar pārmērīgām preču cenu svārstībām. Komisijas 2009. gada 28. oktobra Paziņojumā par pārtikas piegādes ķēdes darbības uzlabošanu Eiropā un 2011. gada 2. februāra Paziņojumā par aktuālo jautājumu risināšanu preču tirgu un izejvielu jomā norādīti pasākumi, kas jāpieņem Direktīvas 2004/39/EK pārskatīšanas kontekstā. Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija 2011. gada septembrī publicēja atvasināto preču instrumentu tirgu regulēšanas un uzraudzības principus. Šos principus apstiprināja G20 samitā Kannās 2011. gada 4. novembrī, un tajos bija pausts aicinājums piešķirt tirgus līderiem oficiālas pozīciju pārvaldības pilnvaras, tostarp pilnvaras vajadzības gadījumā noteikt ex ante pozīciju ierobežojumus.

(84) Kompetentajām iestādēm piešķirtās pilnvaras būtu jāpapildina ar skaidri noteiktām pilnvarām iegūt informāciju no jebkuras personas par pozīcijas apjomu un mērķi atvasināto preču instrumentu līgumos un izveidot prasību personai veikt pasākumus, lai samazinātu pozīcijas apjomu atvasināto finanšu instrumentu līgumos.

(85) Tirdzniecības vietām un kompetentajām iestādēm būtu jāpiešķir skaidri noteiktas pilnvaras, lai ierobežotu jebkuras personas vai personu kategorijas spēju slēgt vai ievērot atvasināto preču instrumentu līgumu , kas pamatojas uz EVTI noteiktiem tehniskiem standartiem, un pārvaldīt pozīcijas veidā, kas veicina atvasināto finanšu instrumentu un attiecīgo preču tirgu, pārlieku neapgrūtinot likviditāti. Šo ierobežojumu būtu jāspēj piemērot individuāliem darījumiem, kā arī laika gaitā izveidotām pozīcijām. Jo īpaši otrajā gadījumā kompetentajai iestādei būtu jānodrošina, ka šie pozīciju ierobežojumi būtu nediskriminējoši, skaidri definēti, lai tajos būtu pietiekami ņemta vērā attiecīgā tirgus specifika un tie būtu nepieciešami, lai nodrošinātu tirgus integritāti un pienācīgu darbību. Šādi ierobežojumi nebūtu jāattiecina uz pozīcijām, kuras objektīvi samazina apdraudējumu, kas ir tieši saistīts ar komercdarbību ar precēm. Lai novērstu netīšu ietekmi, ko uz tirgu ar attiecīgajām precēm varētu atstāt atvasinājumu regulējums, ir lietderīgi precizēt atšķirību starp līgumiem par tūlītēju darījumu un biržā tirgotiem nākotnes līgumiem.

(86) Papildus pilnvarām, ko piešķir kompetentajām iestādēm , visām tirdzniecības vietām, kas piedāvā tirdzniecību ar atvasinātiem preču instrumentiem, vajadzētu būt izveidotiem atbilstošiem ierobežojumiem un citiem atbilstīgiem pozīviju vadības pasākumiem, kas ir nepieciešami , lai atbalstītu likviditāti, novērstu tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un nodrošinātu pienācīgus cenu un lēmumu pieņemšanas nosacījumus. Šādi pasākumi var ietvert, piemēram, lielu pozīciju koncentrāciju izveides identificēšanu, tuvojoties lēmuma pieņemšanai, pozīciju ierobežojumus, cenu svārstību ierobežojumus, likvidācijas rīkojumus vai atvērtu pozīciju pārvietošanu, tirdzniecības apturēšanu, piegādes noteikumu vai nosacījumu izmainīšanu, tirdzniecības atcelšanu un piegādes nodomu pieprasīšanu. EVTI būtu jāglabā un jāpublicē visu šādu spēkā esošo pasākumu apkopojumu saraksts. Ierobežojumi būtu jāpiemēro saskaņotā veidā, ņemot vērā attiecīgā tirgus raksturīgās īpašības. Būtu skaidri jādefinē, uz ko tie attiecas, un jebkādi izņēmumi tajos, kā arī attiecīgās kvantitatīvās robežvērtības, kas veido ierobežojumus vai var likt ievērot citas saistības. Ņemot vērā to, ka viena atsevišķa tirdzniecības vieta nespēj aplūkot visas pozīcijas, ko tās locekļi vai dalībnieki ir uzņēmušies vispārējā tirgū, ir atbilstīgi paredzēt kontroles specifikācijas, pieņemot regulatīvus tehniskos standartus , tostarp ar mērķi novērst jebkādu atšķirīgu ierobežojumu un pasākumu ietekmi, ja tos piemēro salīdzināmiem līgumiem dažādās tirdzniecības vietās.

(87) Tirdzniecības vietām, kurās tirgo vislikvīdākos atvasinātos preču instrumentus, katru nedēļu būtu jāpublicē dažādu kategoriju tirgus dalībnieku pozīciju sadalījuma apkopojums, tostarp arī par klientiem, kas paši neveic tirdzniecību. Pēc pieprasījuma kompetentai iestādei būtu jādara zināms vispusīgs un detalizēts apkopojums par tirgus dalībniekiem sadalījumā pa to veidiem un identitātes, attiecīgā gadījumā ņemot vērā informācijas sniegšanas prasības, kas jau ir ieviestas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regulas (ES) Nr. 1227/2011 par enerģijas vairumtirgus integritāti un pārredzamību (26) (REMIT) 8. pantu. ▐

(89) Būtu vēlams veicināt mazu un vidēju uzņēmumu piekļuvi kapitālam un turpmāku specializēto tirgu attīstību ar mērķi rūpēties par mazu un vidēju emitentu vajadzībām. Šie tirgi, kas saskaņā ar šo direktīvu parasti darbojas kā daudzpusējās tirdzniecības sistēmas, ir plašāk pazīstami kā MVU tirgi, izaugsmes tirgi vai jaunie tirgi. Jaunas apakškategorijas — MVU izaugsmes tirgi — izveidošana daudzpusējo tirdzniecības sistēmu kategorijā un šo tirgu reģistrēšana palielinātu to redzamību un profilu un palīdzētu ieviest kopējos Eiropas regulatīvos standartus šajos tirgos. Uzmanība būtu jākoncentrē uz to, kā izstrādāt turpmākos tiesību aktus, lai turpinātu sekmēt un veicināt šā tirgus izmantošanu kā jaunu aktīvu kategoriju, kas būtu ieguldītājiem pievilcīga. Pārējais ES tirgus regulējums būtu jāatjaunina, lai samazinātu administratīvos slogus un nodrošinātu turpmākus stimulus MVU ietveršanai MVU izaugsmes tirgu sarakstos.

(90) Prasībām, kas attiecas uz šo jauno tirgu kategoriju, vajadzētu būt pietiekami elastīgām, lai ņemtu vērā pašreizējo veiksmīgo tirgus modeļu paraugus visā Eiropā. Tām jābūt arī pareizi līdzsvarotām, lai saglabātu ieguldītājiem augsta līmeņa aizsardzību, kas ir būtiska, lai veicinātu ieguldītāju uzticēšanos emitentiem šajos tirgos, vienlaicīgi samazinot nevajadzīgu administratīvo slogu emitentiem šajos tirgos. Priekšlikumā noteikts, ka deleģētos aktos vai tehniskajos standartos sīkāk jādefinē tādas prasības attiecībā uz MVU tirgiem kā pielaides kritēriji tirdzniecībai šādā tirgū.

(91) Lai nelabvēlīgi neietekmētu esošos veiksmīgos tirgus, tirgus operatoriem, kas darbojas ar MVU emitentiem, būtu jāsaglabā iespēja izvēlēties turpināt darboties šajā tirgū saskaņā ar šīs direktīvas prasībām, nereģistrējot MVU izaugsmes tirgu.

(92) Jebkāda konfidenciāla informācija, ko saņem kādas dalībvalsts kontaktpunkts ar citas dalībvalsts kontaktpunkta starpniecību, nav jāuzskata par izteikti vietēju informāciju.

(93) Jāuzlabo to pilnvaru konverģence, kas ir kompetentām iestādēm, lai radītu pamatu līdzvērtīgai piemērošanas intensitātei integrētajā finanšu tirgū. Kopīgam obligāto pilnvaru kopumam kopā ar atbilstošiem resursiem jāgarantē uzraudzības efektivitāte.

(94) Ņemot vērā daudzu daudzpusējo tirdzniecības sistēmu būtisko ietekmi un tirgus daļu, ir lietderīgi nodrošināt atbilstošu sadarbības noteikumu izveidi starp daudzpusējās tirdzniecības sistēmas kompetento iestādi un tās jurisdikcijas kompetento iestādi, kurā daudzpusējā tirdzniecības sistēma sniedz pakalpojumus. Paredzot līdzīgu attīstību, šis noteikums būtu jāpiemēro arī regulētām tirdzniecības sistēmām.

(95) Lai nodrošinātu ieguldījumu sabiedrību un regulēto tirgu, to uzņēmējdarbības efektīvo kontrolētāju un ieguldījumu sabiedrību un regulēto tirgu vadības struktūras locekļu atbilstību šīs direktīvas un Regulas (ES) Nr. …/… [FITR] saistībām un nodrošinātu tiem vienlīdzīgu attieksmi visā Eiropas Savienībā, dalībvalstīm būtu jānosaka prasība piemērot efektīvas un proporcionālas administratīvās sankcijas, kas novērš atkārtotu pārkāpuma izdarīšanu. Tāpēc dalībvalstu noteiktajām administratīvajām sankcijām un pasākumiem būtu jāatbilst konkrētām būtiskām prasībām attiecībā uz adresātiem, sankcijas vai pasākuma piemērošanas kritērijiem, publiskošanu, galvenajām sankciju uzlikšanas pilnvarām un administratīvo finansiālo sankciju līmenim.

(96) Kompetentajām iestādēm jo īpaši vajadzētu būt pilnvarotām piemērot pietiekami augstas finansiālās sankcijas, lai tās pārsniegtu ekonomiskos ieguvumus, kas izriet no pārkāpuma, un lai tās atturētu arī lielas iestādes un to vadītājus izdarīt pārkāpumus.

(97) Lai nodrošinātu sankciju saskaņotu piemērošanu dalībvalstīs, nosakot administratīvo sankciju vai pasākumu veidu un administratīvo finansiālo sankciju līmeni, dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt, lai kompetentās iestādes ņemtu vērā visus attiecīgos apstākļus, nosakot administratīvo sankciju vai pasākumu veidu un administratīvo finansiālo sankciju līmeni.

(98) Lai nodrošinātu, ka sankcijas attur izdarīt pārkāpumus sabiedrībā kopumā, informācija par uzliktajām sankcijām parasti būtu jāpublicē, izņemot konkrētus skaidri noteiktus gadījumus.

(99) Lai atklātu potenciālus pārkāpumus, kompetentām iestādēm vajadzētu būt nepieciešamajām izmeklēšanas pilnvarām un tām būtu jāizveido efektīvi un uzticami mehānismi, lai veicinātu ziņošanu par potenciāliem vai faktiskiem pārkāpumiem , tostarp lai aizsargātu darbiniekus, kas ziņo par pārkāpumiem savās iestādēs . Šie mehānismiem nevajadzētu skart atbilstošu apsūdzēto personu uzraudzību. Būtu jāizveido atbilstošas procedūras, lai personai, par kuru tiek ziņots, nodrošinātu aizsardzības tiesības un izteikšanās tiesības pirms galīgā lēmuma pieņemšanas, kā arī tiesības iesniegt tiesā attaisnojumus pret viņu pieņemtajam lēmumam.

(100) Šai direktīvai būtu jāattiecas gan uz administratīvajām sankcijām, gan uz pasākumiem, kas paredzēti, lai aptvertu visas darbības, ko veic pēc tam, kad noticis pārkāpums, un lai novērstu turpmākus pārkāpumus, neatkarīgi no tā, vai valsts tiesību aktos tie kvalificēti kā sankcija vai kā pasākums.

(101) Šai direktīvai nevajadzētu skart nekādus dalībvalstu tiesību noteikumus saistībā ar kriminālsankcijām. Neskarot dalībvalstu tiesiskās sistēmas, tām jānodrošina, ka gadījumos, ja tiek apgalvots, ka kāds ieguldījumu uzņēmuma vai tirgus operatora valdes loceklis nav ievērojis noteikumus vai izdarījis pārkāpumu saistībā ar jautājumiem, uz ko atteicas šī direktīva vai Regula (ES) Nr. …/… [FITR], pret viņu var ierosināt kriminālo vai civilo tiesvedību.

(102) Lai aizsargātu klientus, neierobežojot to tiesības iesniegt prasības tiesās, dalībvalstīm ir lietderīgi nodrošināt valsts un privāto iestāžu izveidošanu strīdu izšķiršanai ārpustiesas kārtībā, lai tās sadarbotos pārrobežu strīdu atrisināšanā, ņemot vērā Komisijas 1998. gada 30. marta Ieteikumu 98/257/EK par principiem, kas piemērojami iestādēm, kuras ir atbildīgas par patērētāju strīdu izšķiršanu ārpustiesas kārtībā (27), un Komisijas 2001. gada 4. aprīļa Ieteikumu 2001/310/EK par principiem attiecībā uz ārpustiesas struktūrām, kas iesaistītas patērētāju strīdu vienprātīgā atrisināšanā (28). Ieviešot noteikumus par sūdzību un prasību procedūrām, kas paredzētas izšķiršanai ārpustiesas kārtībā, dalībvalstis jāiedrošina izmantot pašreizējos pārrobežu sadarbības mehānismus, jo īpaši Sūdzību tīklu par finanšu pakalpojumiem (FIN–Net).

(103) jebkāda informācijas apmaiņa vai nosūtīšana starp kompetentām iestādēm, citām iestādēm, struktūrām vai personām jāveic saskaņā ar Direktīvā 95/46/EK noteiktajiem noteikumiem attiecībā uz personas datu nosūtīšanu trešām valstīm. Jebkāda personas datu apmaiņa ar trešām valstīm vai to nosūtīšana trešām valstīm EVTI jāveic saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 45/2001 izklāstītajiem personas datu nosūtīšanas noteikumiem.

(104) Jāpastiprina noteikumi par informācijas apmaiņu starp valstu kompetentajām iestādēm un jāstiprina palīdzības un sadarbības pienākumi, kas tām ir citai pret citu. Pārrobežu darbību pieaugošās aktivitātes dēļ kompetentām iestādēm savstarpēji jāsniedz attiecīgā informācija, kas vajadzīga to funkciju izpildei, lai nodrošinātu šīs direktīvas efektīvo piemērošanu, tostarp piemērošanu situācijās, kad pārkāpums vai aizdomas par pārkāpumu var attiekties uz iestādēm divās vai vairākās dalībvalstīs. Apmainoties ar informāciju, ir stingri jāievēro dienesta noslēpums, lai nodrošinātu nevainojamu minētās informācijas nosūtīšanu un īpašu tiesību aizsardzību. ▐

(106) Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz izņēmumiem, konkrētu definīciju precizēšanu , plānotās līdzdalības iegūšanas ieguldījumu sabiedrībā novērtēšanas kritērijiem, ieguldījumu sabiedrību organizatoriskajām prasībām, interešu konfliktu pārvaldību, ieguldījumu pakalpojumu sniegšanas uzņēmējdarbības veikšanas saistībām, rīkojumu izpildi ar vislabākajiem nosacījumiem klientam, klientu rīkojumu apstrādi, darījumiem ar tiesīgiem darījumu partneriem, MVU izaugsmes tirgiem, trešo valstu finanšu iestāžu sākuma kapitāla novērtēšanas nosacījumiem, ar sistēmu elastīgumu, bloķēšanas sistēmām un ar elektronisko tirdzniecību saistītiem pasākumiem, finanšu instrumentu pielaidi tirdzniecībai, finanšu instrumentu tirgošanas pārtraukšanu un atcelšanu, līmeņiem, kad jāsniedz pārskati par tirgotāju kategoriju turētajām pozīcijām , skaidrojumiem par to, kas rada pamatotus komerciālus nosacījumus, lai apstiprināta publicēšanas struktūra (APA) publiskotu informāciju, konsolidētu datu sistēmu nodrošinātāji — nodrošinātu piekļuvi datu plūsmām, un apstiprināta ziņošanas sistēma (ARM) — sniegtu informāciju, kā arī attiecībā uz konsolidētu datu sistēmu nodrošinātājiem noteiktās informācijas sniegšanas prasības sīkāku precizēšanu un sadarbību starp kompetentajām iestādēm. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija sagatavošanas darbu laikā attiecīgi konsultētos, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstoša attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

(107) Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs direktīvas īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīm pilnvarām būtu jāattiecas uz efektīvu atbilstības lēmumu pieņemšanu par trešo valstu tiesisko un uzraudzības regulējumu trešo valstu sabiedrību pakalpojumu sniegšanai un tās būtu jāīsteno atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulai (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (29).

(108) Tehniskajiem standartiem finanšu pakalpojumu jomā būtu jānodrošina konsekventa saskaņošana un noguldītāju, ieguldītāju un patērētāju atbilstīga aizsardzība Eiropas Savienībā. Būtu efektīvi un atbilstoši uzticēt EVTI kā specializētas kompetences iestādei izveidot iesniegšanai Komisijai to regulatīvo un īstenošanas tehnisko standartu projektus, kas neietver politikas variantus izvēles. Lai nodrošinātu konsekventu ieguldītāju un patērētāju aizsardzību visās finanšu pakalpojumu nozarēs, EVTI savi uzdevumi būtu pēc iespējas jāveic ciešā sadarbībā ar pārējām divām Eiropas uzraudzības iestādēm Eiropas uzraudzības iestāžu apvienotās komitejas ietvaros.

(109) Komisijai būtu jāpieņem EVTI sagatavotie regulatīvo tehnisko standartu projekti , precizējot kritērijus, ar kuriem nosaka, vai darbība ir saistīta ar pamatdarbību, attiecībā uz atļauju izsniegšanas un noraidīšanas procedūrām ieguldījumu sabiedrībām, attiecībā uz vadības struktūru prasībām, attiecībā uz būtiskas līdzdalības iegūšanu, attiecībā uz pienākumu izpildīt rīkojumus ar vislabākajiem nosacījumiem klientiem, attiecībā uz sadarbību un informācijas apmaiņu, attiecībā uz brīvību sniegt ieguldījumu pakalpojumus un veikt ieguldījumu darbības, attiecībā uz filiāles izveidošanu, attiecībā uz trešo valstu uzņēmumu pakalpojumu sniegšanu, attiecībā uz ierobežojumiem saistībā ar atvasinātu preču instrumentu turēšanu un turpmāku to pozīciju pārbaužu precizēšanu, kas attiecas uz citiem atvasinātiem preču instrumentiem , attiecībā uz atļauju izsniegšanas un noraidīšanas procedūrām datu pārskatu sniegšanas pakalpojumu uzņēmumiem, attiecībā uz organizatoriskajām prasībām apstiprinātām publicēšanas struktūrām un konsolidētu datu sistēmas nodrošinātājiem un attiecībā uz sadarbību starp kompetentajām iestādēm. Komisijai būtu jāpieņem šie regulatīvie tehniskie standarti, izmantojot deleģētos aktus atbilstīgi LESD 290. pantam un atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantam.

(110) Tāpat Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt īstenošanas tehnisko standartu projektus, ko izstrādājusi EVTI attiecībā uz atļauju izsniegšanas un noraidīšanas procedūrām ieguldījumu sabiedrībām, attiecībā uz būtiskas līdzdalības iegūšanu, attiecībā uz darījumu pabeigšanas tirdzniecības procesu daudzpusējās tirdzniecības sistēmās un regulētās tirdzniecības sistēmās, attiecībā uz instrumentu tirgošanas pārtraukšanu un atcelšanu, attiecībā uz brīvību veikt finanšu pakalpojumus un darbības, attiecībā uz filiāles izveidošanu, attiecībā uz trešo valstu uzņēmumu pakalpojumu sniegšanu, attiecībā uz pārskatu sniegšanu par pozīcijām tirgotāju kategorijām, attiecībā uz informācijas nosūtīšanu EVTI, attiecībā uz saistībām sadarboties, attiecībā uz sadarbību starp kompetentajām iestādēm, attiecībā uz informācijas apmaiņu un attiecībā uz konsultācijām pirms atļaujas saņemšanas. Komisijai būtu jāpieņem šie īstenošanas tehniskie standarti, izmantojot īstenošanas aktus atbilstīgi LESD 291. pantam un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu.

(111) Komisijai būtu jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par regulēto tirdzniecības sistēmu darbības novērtējumu, MVU izaugsmes tirgu režīma darbību, prasību ietekmi attiecībā uz automātiskiem un ļoti biežiem tirdzniecības darījumiem, pieredzi ar konkrētu produktu vai prakšu aizliegšanas mehānismu un pasākumu ietekmi attiecībā uz atvasināto preču instrumentu tirgiem.

(112) Tā kā šīs direktīvas mērķis ir izveidot integrētu finanšu tirgu, kurā ieguldītāji ir efektīvi aizsargāti un vispārējā tirgus efektivitāte un integritāte ir nodrošināta, tad ir jāizveido kopīgas normatīvās prasības, kas attiecas uz ieguldījumu sabiedrībām neatkarīgi no tā, kur Eiropas Savienībā tām ir izsniegta atļauja, un ar ko reglamentē regulētu tirgu un citu tirdzniecības sistēmu darbību, lai novērstu to, ka nepārskatāmība vai traucējumi grauj Eiropas finanšu sistēmas efektīvo darbību kopumā, un tādēļ, ņemot vērā šīs direktīvas apjomu un ietekmi, šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, tā var noteikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā norādīts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī direktīva paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai

(113) Tiek uzskatīts, ka izveidot konsolidētu datu sistēmu instrumentiem, kuri nav kapitāla vērtspapīri, ir grūtāk, nekā izveidot konsolidētu datu sistēmu kapitāla vērtspapīru instrumentiem, tāpēc tās potenciālajiem nodrošinātājiem būtu jāspēj iegūt ar to saistītu pieredzi pirms tās izveidošanas. Tāpēc, lai atvieglotu konsolidētu datu sistēmas izveidošanu instrumentiem, kuri nav kapitāla vērtspapīri, ir lietderīgi paredzēt garāku attiecīgo noteikumu piemērošanas termiņu. Tomēr ir atbilstoši tagad paredzēt, ka ir jāizstrādā publisks risinājums, ja komerciālais risinājums nespēj savlaicīgi izveidot efektīvu un vispusīgu konsolidētu datu sistēmu.

(113a) Lai turpinātu attīstīt Savienības sistēmu darbību ar vērstpapīriem reglamentēšanai, Komisijai būtu jāiesniedz projekts regulai par tiesību aktiem vērtspapīru jomā, precizējot finanšu instrumenta uzraudzības un pārvaldības definīciju, un tai sadarbībā ar EVTI, Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi) un Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju būtu jāveicina darbs pie identifikatoru un ziņojumapmaiņas standartizēšanas, lai varētu veikt gandrīz reāllaika darījumu analīzi un sarežģītu produktu struktūru, piemēram, tādu struktūru, kas satur atvasinātos instrumentus vai atpirkuma līgumus, noteikšanu.

(114) Šajā direktīvā ievērotas pamattiesības un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas principi, jo īpaši tiesības uz personas datu aizsardzību, brīvība veikt uzņēmējdarbību, patērētāju aizsardzības tiesības, tiesības uz efektīviem līdzekļiem un taisnīgu tiesas procesu, tiesības netikt apsūdzētam vai sodītam divas reizes par vienu pārkāpumu, un tā jāpiemēro saskaņā ar šīm tiesībām un principiem.

(114a) Būtu jāapspriežas ar Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju.

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I SADAĻA

DEFINĪCIJAS UN DARBĪBAS JOMA

1. pants

Darbības joma

1. Šī direktīva attiecas uz ieguldījumu sabiedrībām, regulētiem tirgiem, datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējiem un trešo valstu uzņēmumiem, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus vai veic ieguldījumu pasākumus Eiropas Savienībā.

2. Šajā direktīvā noteiktas prasības attiecībā uz:

(a) atļauju izsniegšanu ieguldījumu sabiedrībām un to darbības nosacījumiem;

(b) trešo valstu uzņēmumu ieguldījumu pakalpojumu vai darbību veikšanu, izveidojot filiāli;

(c) atļauju izsniegšanu regulētiem tirgiem un to darbību;

(d) atļauju izsniegšanu datu pārskatu sniegšanas pakalpojumu uzņēmumiem un to darbību; un

(e) kompetento iestāžu veiktu pārvaldību, sadarbību un noteikumu piemērošanu.

3. Šī direktīva attiecas arī uz kredītiestādēm, kam atļauja izsniegta saskaņā ar Direktīvu 2006/48/EK, ja tās sniedz vienu vai vairākus ieguldījumu pakalpojumus un/vai veic ieguldījumu darbības, un kredītiestādēm un ieguldījumu sabiedrībām, ja tās klientiem pārdod vai sniedz konsultācijas saistībā ar noguldījumiem, izņemot tādiem, kuru peļņas likme ir noteikta saistībā ar procentu likmi (strukturētiem noguldījumiem).

▐

3.a Turpmāk uzskaitītie noteikumi attiecas arī uz apdrošināšanas sabiedrībām un apdrošināšanas starpniekiem, tostarp nolīgtiem apdrošināšanas starpniekiem, kam atļauja izsniegta vai kuri reģistrēti attiecīgi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 5. novembra Direktīvu 2002/83/EK par dzīvības apdrošināšanu (30), Direktīvu 2002/92/EK vai Direktīvu 2009/138/EK, ja tie klientiem pārdod vai sniedz konsultācijas saistībā ar apdrošināšanas iemaksu ieguldījumiem:

— 16. panta 3. punkts;

— 23. līdz 26. pants; un

— 69. līdz 80. pants un 83. līdz 91. pants vajadzības gadījumā attiecībā uz kompetentajām iestādēm, lai stātos spēkā iepriekš minētie panti saistībā ar apdrošināšanas iemaksu ieguldījumiem.

2. pants

Izņēmumi

1. Šī direktīva neattiecas uz:

(a) apdrošināšanas sabiedrībām vai uzņēmumiem, kas veic Direktīvā 2009/138/EK minētās pārapdrošināšanas un retrocesijas darbības, neskarot 1. panta 3.a punktu ;

(b) personām, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus tikai saviem mātesuzņēmumiem, saviem meitasuzņēmumiem vai citiem savu mātesuzņēmumu meitasuzņēmumiem;

(c) personām, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus, ja attiecīgo pakalpojumu sniedz dažreiz, veicot profesionālu darbību, un ja šo darbību reglamentē tiesību akti ▐;

(d) personām, kas nesniedz citus ieguldījumu pakalpojumus vai neveic citas darbības, izņemot darījumu veikšanu savā vārdā, ja vien tās nav: (i) tirgus līderi; (ii) regulēta tirgus vai daudzpusējas tirdzniecības sistēmas (DTS) locekļi vai dalībnieki vai tām ir tieša tirgus ieeja tirdzniecības vietai ; (iia) iesaistītas algoritmiskajā tirdzniecībā; (iib) ņemot vērā to tirdzniecības darbību apjomu, kompetentā iestāde uzskatīta, ka tām ir būtiska līdzdalība tirgū; vai (iii) izpildot klientu rīkojumus, tās veic darījumus savā vārdā. Personām , kurām piemēro atbrīvojumu saskaņā ar i) apakšpunktu, nav arī jāievēro šajā punktā minētie nosacījumi, lai uz tām attiektos šis atbrīvojums. Šis atbrīvojums attiecas uz personām, kuras, darbojoties ar emisiju kvotām, nesniedz ieguldījumu pakalpojumus vai citas darbības, kas nav darījumu veikšana savā vārdā un pasūtījumu izpilde klientu vārdā, un kurām pieder vai kuras tieši vada iekārtas Direktīvas 2003/87/EK nozīmē.

(e) personām, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus, kuri ir tikai darbinieku dalības sistēmu administrēšana;

(f) personām, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus, kuri ir tikai darbinieku dalības sistēmas administrēšana un ieguldījumu pakalpojumu sniegšana vienīgi saviem mātesuzņēmumiem, saviem meitasuzņēmumiem vai citiem savu mātesuzņēmumu meitasuzņēmumiem;

(g) ECBS dalībniekiem un citām valsts iestādēm, kuru funkcijas Eiropas Savienībā ir līdzīgas, citām valsts iestādēm, kuru pienākums ir pārvaldīt valsts parādu vai iesaistīties šādā pārvaldīšanā Eiropas Savienībā un starptautiskām iestādēm, kuru dalībnieki ir trīs vai vairākas dalībvalstis un kuru pienākums ir valsts parāda pārvaldība vai kuras ir tajā iesaistītas ;

(h) kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem un pensiju fondiem neatkarīgi no tā, vai tie ir koordinēti Eiropas Savienības līmenī, un šādu uzņēmumu depozitārijiem un vadītājiem;

(i) personām, kas: (i) veic darījumus ar finanšu instrumentiem savā vārdā, izņemot personas, kas veic darījumus savā vārdā, izpildot klientu pasūtījumus ▐, (ii) sniedz ieguldījumu pakalpojumus, kas nav darījumi savā vārdā, tikai saviem mātesuzņēmumiem, saviem meitasuzņēmumiem vai citiem savu mātesuzņēmumu meitasuzņēmumiem, vai (iii) sniedz ieguldījumu pakalpojumus, kas nav darījumi savā vārdā, attiecībā uz atvasinātiem preču instrumentiem vai atvasinātiem līgumiem, kuri minēti I pielikuma C iedaļas 10. punktā, vai attiecībā uz emisiju kvotām vai to atvasinātiem instrumentiem savas pamatdarbības klientiem, ja visos gadījumos : — tā ir papilddarbība to pamatdarbībai konsolidētu vai nekonsolidētu grupu līmenī un ja pamatdarbība nav ieguldījumu pakalpojumu sniegšana šīs direktīvas nozīmē vai banku pakalpojumu sniegšana Direktīvas 2006/48/EK nozīmē vai darbošanās kā tirgus līderim saistībā ar atvasinātiem preču instrumentiem ; — ja tās reizi gadā attiecīgajai kompetentajai iestādei dara zināmu pamatojumu, kā dēļ to darbība saskaņā ar (i), (ii) un (iii) punktu ir uzskatāma par papilddarbību to pamatdarbībai;

(j) personām, kas sniedz ieguldījumu konsultācijas, veicot citas profesionālas darbības, uz kurām neattiecas šī direktīva, ja šādu konsultāciju sniegšana nav atsevišķi apmaksāta;

(l) Dānijas un Somijas pensiju fondu izveidotām apvienībām, kuru vienīgais mērķis ir pārvaldīt tos pensiju fondu līdzekļus, kas ir šo apvienību locekļi;

(m) “agenti di cambio”, kuru darbības un funkcijas reglamentē Itālijas 1998. gada 24. februāra Likumdošanas dekrēts Nr. 58.

(n) pārvades sistēmas operatoriem, kā definēts Direktīvas 2009/72/EK 2. panta 4. punktā vai Direktīvas 2009/73/EK 2. panta 4. punktā, kad tie veic savus uzdevumus saskaņā ar minētajām direktīvām vai Regulu (EK) 714/2009 vai Regulu (EK) 715/2009 vai tīkla kodeksiem vai vadlīnijām, kas pieņemtas atbilstoši minētajām regulām.

2. Ar šo direktīvu piešķirtās tiesības neattiecas uz pakalpojumu sniegšanu partneriem darījumos, ko veic valsts iestādes, kuras veic darījumus ar valsts parādu, vai ECBS dalībnieki, kuri pilda savus uzdevumus, kas paredzēti LESD un ECBS un Eiropas Centrālās bankas (ECB) statūtos, vai kuri veic līdzvērtīgas funkcijas, kas paredzētas valstu tiesību aktos.

3. Komisija saskaņā ar 94. pantu pieņem deleģētos aktus saistībā ar pasākumiem attiecībā uz 1. punkta c) apakšpunktā minēto izņēmumu, lai precizētu, kad darbība ir veikta kā gadījuma darbība.

▐

3.a EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, precizējot kritērijus, lai noteiktu, vai darbība ir uzskatāma par papilddarbību pamatdarbībai, ņemot vērā vismaz šādus aspektus:

(a) to, cik lielā mērā darbību var objektīvi novērtēt kā tādu, kas samazina riskus, kuri ir tieši saistīti ar komercdarbību vai finansēšanas darbību;

(b) nepieciešamību nodrošināt, lai palīgdarbības veidotu mazāko darbības daļu grupas līmenī un iestādes līmenī, ja pakalpojumi tiek sniegti tikai citiem tās pašas grupas locekļiem;

(c) ar pamatdarbībām saistītās darbības apjomu un šīs darbības nozīmību konkrētajos tirgos;

(d) vajadzību ierobežot neto kredītriska darījumus līmeņos, kas nav sistēmiski nozīmīgi;

(e) tāda tirgus riska mērogu, kas saistīts ar darbību attiecībā pret šo tirgus risku, kas izriet no pamatdarbības.

(f) nefinansiālā darījumu partnera tīro pozīciju summas un riska pozīciju sistēmisko attiecību, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulas (ES) Nr. 648/2021 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (31) 10. pantā.

Minētos regulatīvo tehnisko standartu projektus EVTI iesniedz Komisijai līdz […] (32).

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus.

3. pants

Izvēles izņēmumi

1. Dalībvalstis var izvēlēties nepiemērot šo direktīvu attiecībā uz visām personām, kurām tās ir piederības dalībvalstis, ja šo personu darbības pilnvaro un regulē valsts līmenī, ja šīm personām:

(a) nav atļauts turēt klientu naudas līdzekļus vai vērtspapīrus un tādēļ nekad nav atļauts būt savu klientu debitoriem, un

(b) nav atļauts sniegt ieguldījumu pakalpojumus, izņemot ieguldījumu konsultāciju sniegšanu, ar vai bez rīkojumu pieņemšanas un nosūtīšanas attiecībā uz pārvedamiem vērtspapīriem un kolektīvo ieguldījumu sabiedrību daļām, un rīkojumu saņemšanu un nodošanu attiecībā uz pārvedamiem vērtspapīriem un sertifikātiem kolektīvo ieguldījumu uzņēmumos pēc klienta iniciatīvas; un

(c) kurām, sniedzot minēto pakalpojumu, ir atļauts nosūtīt pasūtījumus tikai: (i) ieguldījumu sabiedrībām, kam atļauja izsniegta saskaņā ar šo direktīvu; (ii) kredītiestādēm, kam atļauja izsniegta saskaņā ar Direktīvu 2006/48/EK; (iii) ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu filiālēm, kam atļauja izsniegta trešā valstī un uz ko attiecas uzraudzības noteikumi, kurus kompetentās iestādes uzskata par vismaz tikpat stingriem kā noteikumus, kas noteikti šajā direktīvā, Direktīvā 2006/48/EK vai 2006/49/EK, un kas šos noteikumus ievēro; (iv) kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, kam saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem ir atļauts daļas tirgot iedzīvotājiem un šādu uzņēmumu vadītājiem; (v) tām ieguldījumu sabiedrībām ar pamatkapitālu, kas definētas 15. panta 4. punktā Padomes Otrajā direktīvā 77/91/EEK (1976. gada 13. decembris) par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu dalībvalstis prasa no uzņēmējsabiedrībām Līguma 58. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu uzņēmējsabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (33), un kuru vērtspapīri ir iekļauti regulēta tirgus sarakstos dalībvalstī vai ar kuru vērtspapīriem veic darījumus regulētā tirgū,

1.a Valstu sistēmām vajadzētu pakļaut šīs personas 1. punktā minētajām prasībām, kuras ir vismaz analoģiskas šādām prasībām saskaņā ar šo direktīvu , ņemot vērā to apmēru, riska profilu un juridisko formu :

(a) atļaujas piešķiršanas un pastāvīgas uzraudzības nosacījumiem un procedūrām, kā noteikts 5. panta 1. un 3. punktā un 7., 8., 9., 10., 21., 22. un 23. pantā, un attiecīgiem īstenošanas pasākumiem, ko Komisija pieņēmusi ar deleģētiem aktiem saskaņā ar 94. pantu ;

(b) uzņēmējdarbības veikšanas pienākumiem, kā noteikts 24. panta 1., 2., 3. un 5. punktā un 25. panta 1., 4. un 5. punktā, un attiecīgajiem īstenošanas pasākumiem Direktīvā 2006/73/EK.

(c) organizatoriskajām prasībām, kas paredzētas 16. panta 3. punktā, un deleģētiem aktiem, ko Komisija pieņēmusi ar saskaņā ar 94. pantu.

1.b Dalībvalstis pieprasa, lai uz personām, kas izslēgtas no šīs direktīvas darbības jomas saskaņā ar 1. punktu, attiektos ieguldītāju kompensācijas sistēma, kas atzīta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 3. marta Direktīvu 97/9/EK par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (34), vai sistēma, kas nodrošina to klientiem līdzvērtīgu aizsardzību. Dalībvalstis kā alternatīvu segumu var atļaut profesionālās darbības civiltiesisko apdrošināšanu, ja tas ir atbilstīgi un samērīgi, ņemot vērā apjomu, riska profilu un juridisko statusu attiecībā uz personām, kurām saskaņā ar 1. punktu nepiemēro šo direktīvu. Dalībvalstis nodrošina, ka personām, kas izslēgtas no šīs direktīvas darbības jomas saskaņā ar 1. punktu un kas sniedz pārdod finanšu instrumentu privātiem klientiem vai sniedz ieguldījumu konsultācijas vai veic portfeļu pārvaldību privātiem klientiem, ir jāievēro noteikumi par ieguldītāju aizsardzību, kas līdzvērtīgi 16. panta 6. un 7. punkta, kā arī 24. un 25. panta noteikumiem.

2. Personas, kas nav ietvertas šīs direktīvas darbības jomā saskaņā ar 1. punktu, negūst labumu no brīvības sniegt pakalpojumus un/vai veikt darbības vai izveidot filiāles, kā paredzēts attiecīgi 36. un 37. pantā.

3. Dalībvalstis paziņo Komisijai un EVTI, kad tiek izmantota šajā pantā paredzētā iespēja, un nodrošina, lai katrā atļaujā, kas piešķirta saskaņā ar 1. punktu, būtu minēts, ka tā piešķirta saskaņā ar šo pantu.

4. Dalībvalstis paziņo EVTI valsts tiesību aktu noteikumus, kas ir analoģiski 1. punktā norādītajām šīs direktīvas prasībām.

4. pants

Definīcijas

1. Šajā direktīvā piemēro definīcijas, kas sniegtas Regulas (ES) Nr. …/… [FITR] 2. pantā.

2. Piemēro arī turpmāk sniegtās definīcijas:

(1) “Ieguldījumu pakalpojumi un darbības” ir jebkurš pakalpojums un darbība, kas minēta I pielikuma A iedaļā un kas attiecas uz kādu I pielikuma C iedaļā minēto instrumentu. Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 94. pantu, precizējot pasākumus: — atvasinātos līgumus, kas minēti I pielikuma C iedaļas 7. punktā un kam ir citu atvasinātu finanšu instrumentu pazīmes, ņemot vērā, inter alia, vai par tiem ir veikts mijieskaits un norēķins ar atzītas mijieskaita iestādes starpniecību vai uz tiem attiecas pastāvīgi papildu seguma pieprasījumi, — atvasinātos līgumus, kas minēti I pielikuma C iedaļas 10. punktā un kam ir citu atvasinātu finanšu instrumentu pazīmes, ņemot vērā, inter alia, vai tos tirgo regulētā tirgū vai daudzpusējā tirdzniecības sistēmā, vai par tiem ir veikts mijieskaits un norēķins ar atzītas mijieskaita iestādes starpniecību un vai uz tiem attiecas pastāvīgi papildu seguma pieprasījumi.

(2) “Papildpakalpojums” ir jebkurš I pielikuma B iedaļā minētais pakalpojums.

(3) “Ieguldījumu konsultācijas” ir personisku ieteikumu sniegšana klientam pēc viņa lūguma vai pēc ieguldījumu sabiedrības iniciatīvas attiecībā uz vienu vai vairākiem darījumiem, kas saistīti ar finanšu instrumentiem;

(4) “Pasūtījumu izpilde klientu vārdā” ir darbība, ko veic, lai noslēgtu līgumu par viena vai vairāku finanšu instrumentu pirkšanu vai pārdošanu klientu vārdā. Pasūtījumu izpildē ietilpst līgumu slēgšana, lai to emitēšanas brīdī pārdotu finanšu instrumentus, ko emitējusi kredītiestāde vai ieguldījumu sabiedrība;

(5) “Darījumu veikšana savā vārdā” ir tirdzniecība, izmantojot pašu kapitālu, kuras rezultātā ir veikti darījumi ar vienu vai vairākiem finanšu instrumentiem.

(6) “Tirgus līderis” ir persona, kas finanšu tirgos pastāvīgi izrāda vēlmi veikt darījumus savā vārdā, pērkot un pārdodot finanšu instrumentus, izmantojot pašu kapitālu ▐;

(7) “Ieguldījumu portfeļa pārvaldīšana” ir klientu ieguldījumu portfeļu pārvaldīšana atbilstoši diskrecionārām katra klienta piešķirtām pilnvarām, ja šādos ieguldījumu portfeļos ietverti viens vai vairāki finanšu instrumenti.

(8) “Klients” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kam ieguldījumu sabiedrība sniedz ieguldījumu pakalpojumus un/vai papildpakalpojumus.

(9) “Profesionāls klients” ir klients, kas atbilst II pielikumā noteiktajiem kritērijiem.

(10) “Privātais klients” ir klients, kas nav profesionāls klients.

(11) “MVU izaugsmes tirgus” ir daudzpusēja tirdzniecības sistēma, kas reģistrēta kā MVU izaugsmes tirgus saskaņā ar 35. pantu.

(12) “Mazs un vidējs uzņēmums” ir uzņēmums, kura vidējais tirgus kapitāls ir mazāks nekā EUR 200 000 000 .

(13) “Ierobežots pasūtījums” ir pasūtījums pirkt vai pārdot finanšu instrumentu par norādīto cenas ierobežojumu vai par labāku cenu noteiktā daudzumā.

(14) “Finanšu instrumenti” ir instrumenti, kas noteikti I pielikuma C iedaļā.

(15) “Naudas tirgus instrumenti” ir tie finanšu instrument