EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 7.12.2011 
SEC(2011) 1479 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, 
ar ko izveido finanšu instrumentu demokr ātijas un cilv ēktiesību veicin āšanai visā 
pasaulē 
{COM(2011) 844 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1478 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV 1. PROBLĒMAS DEFIN ĪCIJA  
Cilvēktiesības ir univers ālas un nedal āmas. Tāpēc Eiropas Savien ība aktīvi veicina un 
aizsargā tās gan sav ā teritorijā, gan sav ās attiecībās ar trešām valstīm, tādējādi pildot 
savas saist ības, ko t ā uzņēmusies saska ņā ar ES Pamatties ību hartu un Visp ārējo 
cilvēktiesību deklar āciju un atbilstoši L īguma mand ātiem, kas noteikti LES 2. un 
21. pantā. Tās ir arī neatņemama da ļa efektīvā nabadzības mazin āšanas un konfliktu 
novēršanas un atrisin āšanas darb ā. 
Eiropas Demokr ātijas un cilv ēktiesību instruments ( EIDHR ) ir konkr ēts veids, k ā 
izpaužas ES ap ņemšanās veicināt un atbalst īt demokrātiju un cilv ēktiesības visā pasaulē, 
un galvenais elements šim nol ūkam paredz ētajā plašajā ES politikas instrumentu kl āstā. 
Tāpēc joprojām ir svar īgi laikposm ā no 2014. l īdz 2020. gadam saglab āt atsevišķu, 
specializētu demokr ātijas un cilv ēktiesību instrumentu, jo pret ējā gadījumā tiktu būtiski 
apdraudēta ES spēja veicināt un atbalst īt šīs vērtības konkr ētā un rezultat īvā veidā visā 
pasaulē un negatīvi ietekmēta ES starptautisk ā reputācija. 
Turklāt, ņemot vērā to valstu lielo skaitu, kur ās situācija ir sarež ģīta un kur ās 
pamatties ības un br īvības joproj ām tiek pārkāptas un apspiestas, k ā arī vajadzību un 
ieinteresētību atbalst īt jaunās demokr ātijas un tendences virz ībā uz cilvēktiesību plašāku 
ievērošanu, it īpaši pēc tā saucamā “arābu pavasara”, ES ir v ēl jo svarīgāk saglabāt īpašu 
rīcībspēju ar uzlabotiem īstenošanas meh ānismiem, lai atbalst ītu demokr ātiju un 
cilvēktiesības visā pasaulē. 
EIDHR , kas uzs ākts 2007. gad ā un kam atv ēlētais gada budžets  ir aptuveni 
EUR 157 miljoni, pašlaik finans ē vairāk nekā 1200 projektus vair āk nekā 100 valst īs. 
Neraugoties uz sarež ģīto darbības kontekstu un ierobežojumiem, kas saist īti ar 
instrumenta b ūtību, un arvien sarež ģītāko vidi, kur ā tas darbojas, ta s ir sasniedzis 
neskaitāmus konkr ētus rezultātus un pan ākumus ar vair āku novērtēšanas un p ārskatīšanas 
pasākumu atbalstu. 
Kaut gan EIDHR  kā tāda salīdzinošās priekšroc ības šķiet neapstr īdamas ES l īmenī, ir 
svarīgi nākotnes instrumentu veidot, ņemot vērā gūtās atziņas. No vienas puses, tas 
nozīmē saglabāt pierādīto EIDHR  pievienoto v ērtību un atz ītos darbības principus un 
specifiku. No otras puses, tas noz īmē arī izdarīt grozījumus un izmai ņas instrumenta 
īstenošanas meh ānismos, lai v ēl vairāk uzlabotu t ā reaģētspēju, elastīgumu un praktisko 
ietekmi. 
2. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE  
Ņemot vērā tās sasniegumus konfliktsitu āciju risināšanā, miera veicin āšanā un labklājības 
radīšanā, ES, šķiet, būtu ļoti atbilstoš ā situācijā, lai gūtu panākumus ārējā darbībā tās 
dalībvalstu v ārdā un kopā ar tām, kopum ā iemantojot liel āku uzticību valstīs, kurās tā 
darbojas. Vis ām 27 dal ībvalstīm izmantojot kop ēju politiku un strat ēģijas, Eiropas 
Savienībai ir kritisk ā masa, lai risin ātu globālas problēmas. ES atrodas izdev īgā situācijā, 
 
LV 3   LV lai uzņemtos pasaules l īdera lomu savu pilso ņu vārdā, jo īpaši demokr ātijas un 
cilvēktiesību atbalst īšanā un veicin āšanā. 
3. ES INICIAT ĪVAS MĒRĶI 
Mērķi, uz ko tiecas EIDHR , ir atbalst īt demokr ātijas un tiesiskuma att īstību un 
konsolidāciju un veicin āt pamatbr īvību un visu cilv ēktiesību ievērošanu atbilst īgi ES 
vispārējai politikai ekonomiskaj ā, finansiālajā un tehniskaj ā sadarbībā ar trešām valstīm 
un saskaņā ar ES ārpolitiku un ārējo darbību kopum ā. Šis mērķis ir jāsaglabā. Tiek 
uzskatīts par svar īgu saglab āt EIDHR  pievienoto v ērtību, ko rada t ā papildināmība. Tā 
rīcības neatkar ība ļauj iejaukties valst īs, kurās situācija ir vissarež ģītākā (visā pasaulē), 
bez uzņēmējvalsts vald ības piekrišanas, radot siner ģiju un papildin āmību tur, kur 
ģeogrāfiski instrumenti nevar darboties. 
• Tas ļauj īstenot vienreiz ējus pasākumus, uz kuriem neattiecas citi instrumenti, 
piemēram, būtisku cilv ēktiesību pārkāpumu vai steidzami vajadz īgas 
aizsardzības gadījumos, tematisku aizst āvību, piemēram, cīņu pret spīdzināšanu, 
nāvessodu vai diskrimin āciju, vēlēšanu nov ērošanu, atbalstu Starptautiskajai 
Krimināltiesai u. c. 
• Lai gan š ā instrumenta darb ības joma ir ierobežota, t ā elastīgie komponenti ir 
darbojušies ļoti labi un ir ļoti svarīgi (piemēram, tiešs atbalsts cilv ēktiesību 
aizstāvjiem, tiešas maza apjoma dot ācijas, sadarb ība ar neofici āliem partneriem, 
atkārtota dotēšana). 
• Mērķtiecīgu projektu un uzaicin ājumu iesniegt priekšlikumus pragmatiska 
kombinēšana, pārvaldība, ko veic gan galven ā mītne, gan deleg ācijas, un 
globālas, reģionālas un viet ējas darb ības ir ļāvušas saglab āt kopum ā 
visaptverošu un saska ņotu piemērošanu, iesaistot visus dal ībniekus — pilsonisko 
sabiedrību (galven ā mērķauditorija), k ā arī starptautiskas un re ģionālas 
organizācijas. 
Pārskatītajam instrumentam b ūtu arī jāpievēršas šādām problēmām, kas identific ētas, 
ņemot vērā gūtās atziņas, un būtu jāpalielina t ā elastīgums: 
• plaši defin ēti mērķi un strat ēģijas ir zin āmā mērā izraisījušas pieeju 
sadrumstalot ību un instrumenta saprotam ības trūkumu, radot dubl ēšanās riskus, 
sarežģījumus tā ietekmes nov ērtēšanā un pav ājinot papildin āmību; tāpēc 
instrumentam ir j ābūt vairāk orientētam uz procesu; 
• ierobežots budžets, ņemot vērā plašo ģeogrāfisko un tematisko darb ības jomu, 
kā rezultātā kvalitatīvi pieņemamu, bet neizpild ītu prasību īpatsvars 2–3 reizes 
pārsniedz apjomu, ko ļauj izpild īt pieejamais finans ējums, tādējādi apliecinot 
augstu attiec īgu absorbcijas sp ēju; 
 
LV 4   LV • vajadzība vēl vairāk palielin āt instrumenta elast īgumu, lai uzlabotu t ā spēju 
reaģēt nozīmīgās un steidzam ās cilvēktiesību pārkāpumu vai apdraud ējumu 
situācijās, ierobežotai budžeta da ļai piemērojot līdzīgu metodolo ģiju kā tā, kuru 
izmanto Stabilit ātes instrumentam un regul ām humānās palīdzības un civil ās 
aizsardzības jomā. 
4. POLITIKAS IESP ĒJAS  
Pirmās apsvērtās iespējas bija izbeigt EIDHR  (0. iespēja), vai ar ī saglabāt EIDHR  bez 
jebkādiem groz ījumiem (1. iesp ēja) 
Savukārt 2. iespēja paredzētu izveidot efekt īvāku pilnvarojošo regulu, kas ietvertu š ādus 
piecus komponentus: 
• uz procesu orient ēta instrumenta izveide, koncentr ējoties uz četriem daž ādiem 
pasākumu kopumiem: i) tematisk ās kampaņas un būtisku ties ību pārkāpumu 
novēršana, kā arī pamatatbalsta sniegšana galvenajiem dal ībniekiem un saist ītā 
pilsoniskā izglītošana, ii) m ērķtiecīgs atbalsts plaukstošas pilsonisk ās 
sabiedrības attīstībai, iii) nostiprin āta ES sp ēja ātri reaģēt uz steidzami 
risināmiem cilv ēktiesību jautājumiem un visaptveroša ES Cilv ēktiesību 
aizsardzības mehānisma izveide, iv) nostiprin āta un lab āk integrēta pieeja 
demokrātijas cikliem, izmantojot nov ērošanu vēlēšanās un cita veida atbalstu 
demokrātijas un vēlēšanu procesiem;  
• ES vēlēšanu novērošanas misiju (ES VNM) izmantošanas saglab āšana; 
• politisko partiju izsl ēgšanas saglab āšana; 
• atbalsta turpm āka atsaistīšana; 
• elastīguma palielin āšana attiec ībā uz vissarež ģītākajām valstīm/situācijām. 
5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Daudzas ieinteres ētās personas uzskat ītu 0. iesp ēju (bez regulas) par ES atteikšanos 
veicināt tās pamatv ērtības un attiec īgos starptautiskos standartus. Šai iesp ējai noteikti 
būtu ļoti negatīva ietekme uz ES t ēlu gan viet ējā, gan starptautisk ā mērogā. Lai gan 
1. iespēja (bez izmai ņām) ļaus saglab āt esošos apjomrad ītos ietaup ījumus, ko rada 
atsevišķs instruments, t ā atstās bez iev ērības tos, kuri izriet no ierosin ātās procesa 
racionaliz ācijas un t ā tempa palielin āšanas, kas pan ākta ar papildu elast īguma 
starpniecību; tas b ūtu iespējams 2. iesp ējā (pilnvarojoš ā regula). Ātrākam un 
reaģētspējīgākam instrumentam patieš ām var būt izšķirīga nozīme gadījumos, kad cietuš ā 
dzīvības glābšana ir dažu dienu vai pat stundu jaut ājums. Turkl āt 2. iespēja ļautu arī 
sasniegt efekt īvāku ietekmi uz p ārējiem politikas virzieniem un mazin ātu darījumu 
 
LV 5   LV izmaksas, jo p ārskatītais EIDHR  izmantotu elast īguma palielin āšanas rad ītās 
priekšrocības. 
6. IESPĒJU SALĪDZINĀJUMS  
Pirmkārt, 0. iesp ēja (bez regulas) integr ēs ar cilv ēktiesībām saistītās darbības citos 
instrumentos — t ā būs pozitīva racionaliz ācijas pazīme. Tom ēr atsevišķa instrumenta 
neizveidošana graus konkr ētus darbības principus, t ādus kā rīkošanās bez uzņēmējvalsts 
piekrišanas , t ādējādi kavējot lielāko daļu darbību un ierobežojot īstenošanu l īdz 
visvienkāršākajām vai form ālām darbībām. Tā samazin ās darbības īstenošanas 
efektivitāti un radīs būtisku paman āmības problēmu. 
Otrkārt, 1. iesp ēja (bez izmai ņām) saglab ā EIDHR  pievienot ās vērtības pamatelementus, 
t. i., tā darbības principus. T ā ļaus izmantot priekšroc ības, ko sniedz pak āpeniski uzkr āta 
pieredze, un pal īdzēs izvērst darbību, veicot kumulat īvu identifik āciju gada gait ā. Tā ļaus 
izvairīties no reformas izmaks ām un koncentr ēsies uz ikdienas uzlabojumiem. Tom ēr šī 
iespēja neļaus struktur ēti vērsties pret apzin ātajiem probl ēmas cēloņiem. 
Treškārt, 2. iesp ēja (pilnvarojoš ā regula) saglab ās esošās pievienot ās vērtības un turkl āt 
ļaus ātrāk reaģēt, jo īpaši būtisku cilv ēktiesību pārkāpumu un steidzamos gad ījumos. 
Tomēr ir svar īgi, lai instruments joproj ām būtu iesaist īts ilgtermi ņa atbalst ā un 
padziļinātās darbībās, kam ir fundament āla un ilgstoša ietekme un kas nav v ērstas vien īgi 
uz ikdienas kr īžu pārvarēšanu. Būs jāpalielina koordin ācija ar hum ānās palīdzības un 
civilās aizsardz ības jomu, k ā arī ar Stabilit ātes instrumentu. T ātad šāda iespēja tiks 
izvēlēta, zinot, ka EIDHR  tiktu pieš ķirts palielin āts budžets. 
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
EIDHR  tiks struktur ēts, koncentr ējoties uz četriem darba virzieniem, kas min ēti 
4. punktā. Tiks izmantoti š ādi rādītāji: 
i) uzs ākto kampa ņu skaits, tostarp aizst āvības gadījumu, starptautisku konvenciju 
ratifikācijas gadījumu, īpašu uz vietas veiktu darb ību skaits; 
ii) apm ācību apguvušo pilso ņu, profesion āļu un studentu skaits; 
iii) galveno atbalst īto dalībnieku skaits; 
iv) glob ālā un vietējā līmenī īstenotu pilsonisk ās sabiedrības projektu skaits; 
v) to cilv ēktiesību aizstāvju lietu skaits, kur ām sekots l īdzi; 
vi) projektu skaits vissarež ģītākajās valstīs un situācijās; 
vii) to v ēlēšanu procesu un demokr ātijas ciklu skaits, kuri atbalst īti, novēroti un 
kuriem sekots l īdzi.