/* COM/2010/0419 final - NLE 2010/0227 */ Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Eiropas Savienības un Brazīlijas Federatīvās Republikas nolīguma par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem parakstīšanu





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 6.8.2010 COM(2010)419 galīgā redakcija 2010/0227 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Eiropas Savienības un Brazīlijas Federatīvās Republikas nolīguma par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem parakstīšanu PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. POLITISKĀ UN JURIDISKĀ PAMATINFORMĀCIJA Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001[1] Brazīlijas pilsoņiem ceļošanai uz visām Eiropas Savienības dalībvalstīm nav vajadzīga īstermiņa uzturēšanās vīza. Brazīlijai jārīkojas saskaņā ar savstarpīguma principu, tomēr tā joprojām pieprasa vīzas no četru dalībvalstu pilsoņiem: Igaunijas, Kipras, Maltas un Latvijas. Konstitucionālu iemeslu dēļ Brazīlija nevar vienpusēji atcelt vīzu režīmu šīm dalībvalstīm; ir jānoslēdz vīzu režīma atcelšanas nolīgums, kas jāratificē Brazīlijas parlamentam. Brazīlija ir noslēgusi divpusējus nolīgumus par vīzu režīma atcelšanu ar dalībvalstīm, izņemot četras minētās. Šie divpusējie nolīgumi ievērojami atšķiras viens no otra attiecībā uz to personisko piemērošanas jomu (t. i., saistībā ar to personu grupām, uz kurām attiecas vīzu režīma atcelšana). No kopējās vīzu politikas rakstura un Eiropas Savienības ekskluzīvās ārējās kompetences šajā jomā izriet, ka tikai Savienība var risināt sarunas par vīzu režīma atcelšanas nolīgumu un to noslēgt, nevis atsevišķas dalībvalstis. Tādēļ Padome 2008. gada 18. aprīlī pieņēma lēmumu, ar ko pilnvaro Komisiju uzsākt sarunas ar Brazīliju par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīliju. Sarunas sākās 2008. gada 2. jūlijā, un tās pabeidza 2009. gada 1. oktobrī. Sarunu gaitā līgumslēdzējas puses vienojās noslēgt divus atsevišķus nolīgumus – vienu par parasto pasu turētājiem un otru par diplomātisko un dienesta pasu turētājiem, jo nolīgums par diplomātisko un dienesta pasu turētājiem nav jāratificē Brazīlijas Kongresā, tādējādi to var ratificēt ātrāk un atsevišķi no nolīguma par parasto pasu turētājiem. Pēc tam, kad 2009. gada jūlijā sarunas apstājās pušu domstarpību dēļ saistībā ar vīzu režīma atcelšanas personisko piemērošanas jomu attiecībā uz parasto pasu turētājiem, Pastāvīgo pārstāvju komiteja ( COREPER ) 2009. gada 23. septembrī piešķīra pilnvaras, lai risinātu sarunas par vīzu režīma atcelšanas nolīgumu ar Brazīliju. Saskaņā ar COREPER secinājumiem Komisijai ar Brazīliju bija jārisina sarunas par vīzu režīma atcelšanas nolīgumu, kurā: - ir paredzēts īstermiņa bezvīzu ceļošanas režīms, ko piemēro ne vairāk kā trīs mēnešu ilgiem apmeklējumiem sešu mēnešu laikposmā uz Šengenas zonu un Rumāniju, Bulgāriju un Kipru attiecībā uz Brazīlijas pilsoņiem un, uz savstarpīguma pamatiem, attiecībā uz ES pilsoņiem ceļošanai uz Brazīliju, piemērojot ierobežotāku darbības jomu nekā pašreizējā vīzu režīma ietvaros atbilstoši Regulai 539/2001, t. i., nolīgumu pamatā piemērotu tikai tūristiem un uzņēmējiem; - iekļauj klauzulu, ar ko saglabā pašreizējos divpusējos nolīgumus par vīzu režīma atcelšanu, jo ar tiem ir ieviests bezvīzu ceļošanas režīms uz Brazīliju tām personu grupām, uz kurām neattiecas ES nolīgums; - un ir noteikts (attiecībā uz Brazīlijas pilsoņiem), ka nolīgums attiecas tikai uz braucieniem uz Šengenas zonu un Rumāniju, Bulgāriju un Kipru un ir jāpiemēro neatkarīgi no viņu izbraukšanas vietas un dzīvesvietas. Attiecībā uz ES pilsoņiem, viņiem ceļojot uz Brazīliju, nolīgums jāpiemēro neatkarīgi no viņu izbraukšanas vietas un dzīvesvietas. Ceturtajā sarunu kārtā, kas notika Braziljā no 2009. gada 29. septembra līdz 1. oktobrim, varēja pabeigt ES un Brazīlijas nolīguma par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem tekstu, un tādējādi sarunas tika noslēgtas. Attiecībā uz nolīgumu par vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem ir minams, ka divpusējo nolīgumu saglabāšana, ar kuriem ievieš bezvīzu ceļošanas režīmu personu grupām, uz kurām neattiecas ES un Brazīlijas nolīgums, ir daļa no tās vispārējās vienošanās ar Brazīliju, ko panāca Braziljā atbilstoši sarunu pilnvarām. Ņemot vērā īpašos apstākļus, kā arī lai sniegtu Brazīlijai skaidru signālu un garantētu pašreizējos divpusējos nolīgumus, ES pieņēma vienpusēju deklarāciju un vēstules veidā nosūtīja to Brazīlijai 2010. gada 5. februārī, paziņojot, ka Eiropas Savienība var apturēt nolīgumu, ja Brazīlija sāktu denonsēt pašreizējos divpusējos nolīgumus . Dalībvalstis un Vīzu darba grupa šo pieeju apstiprināja 2010. gada 20. janvārī. Savā 2010. gada 14. aprīļa atbildē uz ES vēstuli Brazīlija apstiprināja savu nodomu uzsākt atkārtotas sarunas par dažiem vecajiem divpusējiem nolīgumiem ar dalībvalstīm. Šīs divas vēstules ir pievienotas šim priekšlikumam II un III pielikumā. Padomes Vīzu darba grupā un Pastāvīgo pārstāvju komitejā dalībvalstis tika vairākkārt informētas un ar tām notika apspriedes. Nolīgumu parafēja 2010. gada 28. aprīlī. No Savienības puses nolīguma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD)[2] 77. panta 2. punkta a) apakšpunkts saistībā ar 218. pantu. Pievienotie priekšlikumi veido juridiskos instrumentus nolīguma parakstīšanai un noslēgšanai. Padome pieņems lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu. Saskaņā ar LESD 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu Eiropas Parlamentam būs jāsniedz sava piekrišana nolīguma noslēgšanai. 2. SARUNU REZULTĀTI Komisija uzskata, ka mērķi, ko Padome izvirzīja sarunu direktīvās (tostarp pilnvaras, ko Pastāvīgo pārstāvju komiteja pieņēma 2009. gada 23. septembrī), ir sasniegti un nolīguma par vīzu režīma atcelšanu projekts Savienībai ir pieņemams. Nolīguma par vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem galīgo saturu var apkopot šādi. Mērķis un joma Ar ES un Brazīlijas nolīgumu savstarpēji atceļ vīzu režīmu ceļošanai tūrisma un uzņēmējdarbības nolūkos visiem Brazīlijas un ES pilsoņiem, tostarp to četru dalībvalstu pilsoņiem, uz kuriem šobrīd neattiecas bezvīzu režīms ceļošanai uz Brazīliju. Šie divi nolūki ,,tūrisms” un ,,uzņēmējdarbība” nolīgumā ir plaši definēti, aptverot, piemēram, sportistus un māksliniekus ar nosacījumu, ka viņi par savu darbību nesaņem atlīdzību, kā arī dažus strīdīgus apmeklējumu veidus, piemēram, ģimenes apmeklējumus vai oficiālas sanāksmes, kas arī būs iekļauti attiecīgajās kategorijās ,,tūristi” un ,,uzņēmēji”. Šīs divas grupas, uz kurām attiecas ES un Brazīlijas nolīgums, aptvertu 90–95 % visu ceļotāju. Uz vairākām grupām (piemēram, studentiem, pētniekiem, māksliniekiem, garīdzniekiem u. tml., kas ir noteiktas Brazīlijas tiesību aktos) nolīguma darbības joma neattiecas. Nolīgumā ir noteikts, ka starp Brazīliju un dalībvalstīm noslēgtos nolīgumus, kas aptver šādas citas grupas, uz kurām neattiecas ES un Brazīlijas nolīgums, turpina piemērot, jo ar tiem atceļ vīzu režīmu šīm personu grupām. Tādējādi ES pilsoņi, kas iekļauti citās (nevis tūrisma un uzņēmējdarbības) kategorijās, uz kurām attiecas divpusējie nolīgumi, var arī turpmāk ceļot, izmantojot bezvīzu režīmu atbilstoši šiem divpusējiem nolīgumiem. Nolīguma darbības joma neattiecas arī uz to personu kategoriju, kuras ceļo ar mērķi veikt apmaksātu darbu. Attiecībā uz šo kategoriju katra dalībvalsts, kā arī Brazīlija, var brīvi piemērot vīzas prasību otras līgumslēdzējas puses pilsoņiem saskaņā ar piemērojamiem Savienības vai valsts tiesību aktiem vai saskaņā ar divpusējiem nolīgumiem, kas aptver šo kategoriju. Rezultātā ar ES un Brazīlijas nolīgumu nesamazina piekļuvi bezvīzu ceļošanai uz Brazīliju to dalībvalstu pilsoņiem, kas noslēgušas divpusēju nolīgumu ar Brazīliju, bet būtībā saglabā status quo attiecībā uz šiem pilsoņiem. Minētās vienošanās par darbības jomu ir labākais kompromiss, ko līgumslēdzējas puses varēja panākt, ņemot vērā īpašos apstākļus, un šīs vienošanās atbilst grozītajām pilnvarām, kuras COREPER pieņēma 2009. gada 23. septembrī. Uzturēšanās ilgums Saskaņā ar nolīgumu uzturēšanās ilgums Šengenas zonā nepārsniedz trīs mēnešus sešu mēnešu laikposmā. Tādējādi ar šo nolīgumu izbeidz iespēju, ko divpusējie nolīgumi sniedza Brazīlijas pilsoņiem, porti, trīs mēnešu ilgu uzturēšanos vienā Šengenas zonas dalībvalstī summēt ar trīs mēnešu uzturēšanos citā dalībvalstī. Nolīgumā ņemta vērā to dalībvalstu situācija, kas Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā. Kamēr tās vēl neietilpst Šengenas zonā bez iekšējām robežām, vīzu režīma atcelšana sniedz Brazīlijas pilsoņiem katras šādas dalībvalsts (Kipra, Bulgārija, Rumānija) teritorijā tiesības uzturēties trīs mēnešus neatkarīgi no laikposma, kas aprēķināts attiecībā uz visu Šengenas zonu. Teritoriālā piemērošana Tā kā Francijas un Nīderlandes aizjūras teritorijas nav Šengenas zonas daļas un vīzu noteikumus (piemēram, Regulu 539/2001) tur nepiemēro, ES un Brazīlijas nolīgums neattiecas uz šīm teritorijām. No otras puses, vīzu režīma atcelšanai jāattiecas uz tiem ES pilsoņiem atbilstoši viņu pilsonībai, kuri dzīvo jebkurā trešā valstī vai kādas dalībvalsts aizjūras teritorijā (piemēram, Nīderlandes pilsonis, kurš dzīvo ASV vai Arubā, vai Francijas pilsonis, kurš dzīvo Franču Polinēzijā). Nolīgumā ir paredzēta bezvīzu ceļošana Brazīlijas pilsoņiem, viņiem ceļojot uz dalībvalstu Eiropas teritorijām, un tā jāpiemēro neatkarīgi no viņu izbraukšanas vietas un dzīvesvietas. Attiecībā uz ES pilsoņiem nolīgumā ir paredzēta bezvīzu ceļošana, viņiem ceļojot uz Brazīliju, neatkarīgi no viņu izbraukšanas vietas un dzīvesvietas. Tomēr šādi noteikumi par teritoriālo piemērošanu nav skaidri minēti nolīgumā, jo tiek turpināts piemērot pašreizējos, Savienības un Brazīlijas tiesību aktiem atbilstošos noteikumus, tostarp divpusējos nolīgumus starp Brazīliju un Franciju un Nīderlandi par teritorijām ārpus Eiropas. Dalībvalstis šo pieeju pieņēma TI padomnieku sanāksmē 2009. gada 5. oktobrī. Citi noteikumi Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem ES pilsoņiem, nolīgumā ir iekļauts noteikums, kas paredz, ka Brazīlija var apturēt vai izbeigt nolīguma darbību tikai attiecībā uz visām Eiropas Savienības dalībvalstīm un pēc savstarpīguma principa Savienība arī var apturēt vai izbeigt nolīguma darbību tikai attiecībā uz visām tās dalībvalstīm. Ar nolīgumu izveido ekspertu komiteju nolīguma pārvaldei. Apvienotās Karalistes un Īrijas īpašā situācija ir atspoguļota preambulā. Nolīgumā ir iekļauta klauzula par apmaiņu ar pasu paraugiem. Ir pieņemta kopīga deklarācija par pilnīgu informācijas izplatīšanu, lai nodrošinātu nolīguma netraucētu īstenošanu. 3. SECINĀJUMI Ņemot vērā iepriekšminētos rezultātus, Komisija ierosina Padomei - lemt par nolīguma parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā un pilnvarot Padomes priekšsēdētāju iecelt attiecīgi pilnvarotu(-as) personu(-as) tā parakstīšanai Savienības vārdā. 2010/0227 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Eiropas Savienības un Brazīlijas Federatīvās Republikas nolīguma par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem parakstīšanu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 5. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[3], tā kā: 1. Lai saskaņotu savu vīzu politiku ar Regulas (EK) Nr. 539/2001 noteikumiem, dalībvalstis pirms savas pievienošanās Eiropas Savienībai atcēla vīzu režīmu Brazīlijas Federatīvās (turpmāk – Brazīlijas) pilsoņiem, jo Brazīlija atrodas to trešo valstu sarakstā, kuru pilsoņi ir atbrīvoti no vīzas prasības. 2. Konstitucionālu iemeslu dēļ Brazīlija nevar vienpusēji atcelt vīzu režīmu dalībvalstīm; ir jānoslēdz vīzu režīma atcelšanas nolīgums, kas jāratificē Brazīlijas parlamentam. 3. Brazīlija ir noslēgusi divpusējus vīzu režīma atcelšanas nolīgumus ar vairumu dalībvalstu pirms to pievienošanās Eiropas Savienībai vai pirms kopējās vīzu politikas ieviešanas. Tomēr joprojām ir četras dalībvalstis, ar kurām divpusēji vīzu režīma atcelšanas nolīgumi līdz šim nav noslēgti, kā rezultātā Brazīlija joprojām pieprasa vīzas no šo dalībvalstu pilsoņiem īstermiņa uzturēšanās nolūkos. 4. No kopējās vīzu politikas rakstura un Eiropas Savienības ekskluzīvās ārējās kompetences šajā jomā izriet, ka tikai Savienība var risināt sarunas par vīzu režīma atcelšanas nolīgumu un to noslēgt, nevis atsevišķas dalībvalstis. 5. Ņemot vērā, ka Brazīlija attiecībā pret dažām dalībvalstīm nepiemēro savstarpīguma principu, Padome ar savu 2008. gada 18. aprīļa lēmumu pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par īstermiņa vīzu režīma atcelšanas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīliju, lai nodrošinātu pilna apmēra savstarpēju bezvīzu režīmu. 6. Sarunas par nolīgumu sākās 2008. gada 2. jūlijā un noslēdzās 2009. gada 1. oktobrī. 7. Ņemot vērā to iespējamo noslēgšanu nākotnē, ir jāparaksta 2010. gada 28. aprīlī Briselē parafētie nolīgumi. 8. Šis lēmums papildina Šengenas acquis noteikumus, kas Apvienotajai Karalistei nav saistoši saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumu 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[4]. Tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un tas nav tai saistošs un nav jāpiemēro. 9. Šis lēmums papildina Šengenas acquis noteikumus, kas Īrijai nav saistoši saskaņā ar Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[5]. Tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un tas nav tai saistošs un nav jāpiemēro, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 1. pants Ar šo Savienības vārdā apstiprina, ka noslēgšanas nolūkā tiek parakstīts Eiropas Savienības un Brazīlijas Federatīvās Republikas nolīgums par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem (turpmāk – nolīgums). Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu(-as), kas tiesīga(-as) Eiropas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu. Briselē, Padomes vārdā priekšsēdētājs I PIELIKUMS NOLīGUMS starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem Eiropas Savienība (turpmāk – ,,Savienība”) un Brazīlijas Federatīvā Republika (turpmāk – ,,Brazīlija”), turpmāk – ,,Līgumslēdzējas puses”, (1) Vēloties nodrošināt savstarpīguma principu un atvieglināt ceļošanu, nodrošinot bezvīzu ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos visu Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoņiem un Brazīlijas pilsoņiem. (2) Atkārtoti apliecinot savu apņēmību netraucēti nodrošināt abpusēju bezvīzu ceļošanas režīmu, pilnībā ievērojot attiecīgo parlamentāro un citu iekšējo procedūru pabeigšanu. (3) Nolūkā vēl vairāk pilnveidot draudzīgās attiecības un turpināt stiprināt ciešās saites starp Līgumslēdzējām pusēm. (4) Ņemot vērā protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju un protokolu par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kas pievienoti Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un, apstiprinot, ka šā nolīguma noteikumi neattiecas uz Apvienoto Karalisti un Īriju, ir vienojušās šādi. 1. pants Mērķis Eiropas Savienības pilsoņi un Brazīlijas pilsoņi, kuriem ir derīga parastā pase, tūrisma un uzņēmējdarbības nolūkos drīkst ieceļot, doties tranzītā un uzturēties otras Līgumslēdzējas puses teritorijā bez vīzas ne ilgāk kā trīs mēnešus sešu mēnešu laikposmā saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem. 2. pants Definīcijas Šajā nolīgumā: a) ,,dalībvalsts” ir jebkura Eiropas Savienības dalībvalsts, izņemot Apvienoto Karalisti un Īriju; b) ,,Eiropas Savienības pilsonis” ir dalībvalsts pilsonis saskaņā ar a) punktā paredzēto definīciju; c) ,,Brazīlijas pilsonis” ir jebkura persona, kurai ir Brazīlijas pilsonība; d) ,,Šengenas zona” ir zona bez iekšējām robežām, kas aptver dalībvalstu teritorijas atbilstoši a) punkta definīcijai, kurās Šengenas acquis tiek piemērots pilnā mērā; e) ,,Šengenas acquis ” ir visi pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt personu brīvu pārvietošanos zonā bez iekšējām robežām, kopā ar papildpasākumiem, kas tieši saistīti ar ārējo robežu kontroli, patvēruma meklētājiem un imigrāciju, kā arī noziedzības novēršanas un apkarošanas pasākumiem. 3. pants Piemērošanas joma 1. Šajā nolīgumā tūrisma un uzņēmējdarbības nolūki ir: - tūrisms, - radinieku apciemojumi, - komerciālu iespēju apzināšana, sanāksmju apmeklēšana, līgumu parakstīšana un finanšu, pārvaldības un administratīvas darbības, - līdzdalība sanāksmēs, konferencēs un semināros ar noteikumu, ka par šīm darbībām no attiecīgajiem Brazīlijas/ES avotiem netiek saņemta atlīdzība (tas neattiecas uz atlīdzību, kas tieši saņemta kā uzturēšanās izmaksas vai dienasnaudas veidā), - piedalīšanās sporta sacensībās un mākslas konkursos ar noteikumu, ka dalībnieki nesaņem nekādu atlīdzību no attiecīgajiem Brazīlijas/ES avotiem – arī tad, ja viņi sacenšas par balvām, tostarp naudas balvām. 2. Šis nolīgums neattiecas uz Eiropas Savienības pilsoņiem un Brazīlijas pilsoņiem, kuri vēlas veikt algotu darbu vai tikt nodarbināti, strādāt pētniecībā, stažēties, studēt un iesaistīties sociālā darbā, kā arī sniegt tehnisku palīdzību vai veikt misionāras, reliģiskas vai mākslinieciskas darbības. 4. pants Vīzu režīma atcelšanas un uzturēšanās nosacījumi 1. Šajā nolīgumā paredzēto vīzu režīma atcelšanu piemēro, neskarot Līgumslēdzēju pušu tiesību aktus, kas saistīti ar ieceļošanas un īstermiņa uzturēšanās nosacījumiem. Dalībvalstis un Brazīlija patur tiesības atteikt ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos savā teritorijā, ja viens vai vairāki no šiem nosacījumiem nav izpildīti. 2. Eiropas Savienības pilsoņi, uz kuriem attiecas šis nolīgums, savas uzturēšanās laikā ievēro Brazīlijas teritorijā spēkā esošos tiesību aktus un noteikumus. 3. Brazīlijas pilsoņi, uz kuriem attiecas šis nolīgums, savas uzturēšanās laikā ievēro attiecīgās dalībvalsts teritorijā spēkā esošos tiesību aktus un noteikumus. 4. Vīzu režīma atcelšanu piemēro neatkarīgi no transporta veida, kas izmantots starptautiskai pasažieru satiksmei atvērto robežu šķērsošanai Līgumslēdzēju pusēs. 5. Neskarot 7. pantu, šajā nolīgumā neaptvertos vīzu jautājumus reglamentē Savienības tiesību akti, dalībvalstu tiesību akti un Brazīlijas tiesību akti. 5. pants Uzturēšanās ilgums 1. Šā nolīguma nolūkos Eiropas Savienības pilsoņi Brazīlijas teritorijā var uzturēties ne ilgāk kā trīs mēnešus sešu mēnešu laikposmā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots valsts teritorijā. 2. Šā nolīguma nolūkos Brazīlijas pilsoņi Šengenas zonā var uzturēties ne ilgāk kā trīs mēnešus sešu mēnešu laikposmā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots jebkuras tās dalībvalsts teritorijā, kas pilnā mērā piemēro Šengenas acquis . Trīs mēnešu laikposmu sešu mēnešu laikā aprēķina neatkarīgi no jebkuras uzturēšanās reizes dalībvalstī, kura Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā. 3. Brazīlijas pilsoņi var uzturēties ne ilgāk kā trīs mēnešus sešu mēnešu laikposmā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots katras tās dalībvalsts teritorijā, kura Šengenas acquis vēl pilnā mērā nepiemēro, neatkarīgi no uzturēšanās laika, kas aprēķināts attiecībā uz Šengenas zonu. 4. Šis nolīgums neietekmē Brazīlijas un dalībvalstu iespēju pagarināt uzturēšanās laiku vairāk par trīs mēnešiem saskaņā ar valstu tiesību aktiem un Savienības tiesību aktiem. 6. pants Nolīguma pārvaldība 1. Līgumslēdzējas puses izveido ekspertu komiteju (turpmāk – ,,komiteja”). Komitejā piedalās Eiropas Savienības un Brazīlijas pārstāvji. Savienību pārstāv Eiropas Komisija. 2. Komiteju sasauc pēc vajadzības, ja to lūdz viena no Līgumslēdzējām pusēm, lai uzraudzītu šā nolīguma īstenošanu un izšķirtu domstarpības, ko izraisa šā nolīguma noteikumu interpretācija vai piemērošana. 7. pants Saistība starp šo nolīgumu un pašreizējiem divpusējiem vīzu nolīgumiem starp dalībvalstīm un Brazīliju Šis nolīgums neskar pašreizējos divpusējos nolīgumus vai vienošanās, kas noslēgti starp atsevišķām dalībvalstīm un Brazīliju, ciktāl to noteikumi aptver jautājumus, kas neietilpst šā nolīguma darbības jomā. 8. pants Apmaiņa ar pasu paraugiem 1. Ja vien tās to jau nav izdarījušas, Brazīlija un dalībvalstis, izmantojot diplomātiskos kanālus, apmainās ar savu derīgo parasto pasu paraugiem ne vēlāk kā trīsdesmit (30) dienas pēc šā nolīguma parakstīšanas dienas. 2. Jaunu parasto pasu ieviešanas vai pašreizējo pasu pārveidošanas gadījumā Puses, izmantojot diplomātiskos kanālus, nosūta viena otrai šo jauno vai pārveidoto pasu paraugus ne vēlāk kā trīsdesmit (30) dienas pirms to piemērošanas, pievienojot sīku informāciju par šo pasu īpašībām un piemērojamību. 9. pants Nobeiguma noteikumi 1. Līgumslēdzējas puses ratificē vai apstiprina šo nolīgumu saskaņā ar to attiecīgajām iekšējām procedūrām, un tas stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad Līgumslēdzējas puses viena otrai būs paziņojušas par iepriekš minēto procedūru pabeigšanu. 2. Nolīgums ir noslēgts uz neierobežotu laiku, ja vien tas netiek izbeigts saskaņā ar šā panta 5. punktu. 3. Šo nolīgumu var grozīt, Līgumslēdzējām pusēm rakstiski vienojoties. Grozījumi stājas spēkā pēc tam, kad Līgumslēdzējas puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu. 4. Katra Līgumslēdzēja puse var pilnībā vai daļēji apturēt šā nolīguma darbību, lēmumu par darbības apturēšanu otrai Līgumslēdzējai pusei paziņo ne vēlāk kā divus mēnešus pirms šā lēmuma stāšanās spēkā. Līgumslēdzēja puse, kas apturējusi šā nolīguma piemērošanu, nekavējoties informē otru Līgumslēdzēju pusi, tiklīdz apturēšanas iemesli vairs nepastāv. 5. Katra Līgumslēdzēja puse var izbeigt šā nolīguma darbību, par to rakstveidā paziņojot otrai pusei. Šis nolīgums zaudē spēku 90 dienas pēc minētā paziņojuma dienas. 6. Brazīlija var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību tikai attiecībā uz visām Eiropas Savienības dalībvalstīm. 7. Savienība var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību tikai attiecībā uz visām tās dalībvalstīm. Sastādīts Briselē 2008. gada ……… divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, visi teksti ir vienlīdz autentiski. Eiropas Savienības un Brazīlijas Federatīvās Republikas vārdā Kopīgā deklarācija par pilsoņu informēšanu par vīzu režīma atcelšanas nolīgumu Ņemot vērā pārredzamības nozīmību Eiropas Savienības un Brazīlijas pilsoņiem, Līgumslēdzējas puses vienojas nodrošināt informācijas izplatīšanu pilnā apjomā par vīzu režīma atcelšanas nolīguma saturu un sekām, kā arī par saistītajiem jautājumiem, piemēram, ceļošanas dokumentiem, kas derīgi bezvīzu ceļošanai, teritoriālo piemērošanu, tostarp to dalībvalstu sarakstu, kas pilnībā īsteno Šengenas acquis , atļauto uzturēšanās ilgumu ieceļošanas nosacījumiem, tostarp pārsūdzības tiesībām atteikuma gadījumā. [1] OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp. [2] Līgums par Eiropas Savienības darbību, OV C 115, 9.5.2008., 47. lpp. [3] ……………………. [4] OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp. [5] OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.