[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 11.1.2006

SEC(2006) 24 galīgā redakcija

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

saskaņā ar 9. panta 3. punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/1997 par Ungārijas atjaunināto konverģences programmu 2005. - 2008. gadam

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

Pamatinformācija

Stabilitātes un izaugsmes pakta, kurš stājās spēkā 1998. gada 1. jūlijā, pamatā ir mērķis panākt sakārtotas valsts finanses kā līdzekli, lai nostiprinātu nosacījumus stabilām cenām un stiprai, stabilai izaugsmei, kas veicina nodarbinātības kāpumu. Paktu pirmo reizi grozīja 2005. gadā. Reforma atzina pakta lietderību, nostiprinot fiskālo disciplīnu, bet centās stiprināt tā efektivitāti un ekonomiskos pamatus, kā arī ilgākā laika posmā nodrošināt valsts finanšu ilgtspējību.

Padomes Regula (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu [1] , kas ir pakta sastāvdaļa, paredz, ka dalībvalstīm ir jāiesniedz Padomei un Komisijai stabilitātes vai konverģences programmas un to gada atjauninājumi (dalībvalstis, kuras jau ir pieņēmušas vienoto valūtu, iesniedz (atjauninātas) stabilitātes programmas, un dalībvalstis, kuras vēl nav to pieņēmušas, iesniedz (atjauninātas) konverģences programmas). Ungārijas pirmā konverģences programma tika iesniegta 2004. gada maijā. Saskaņā ar minēto regulu Padome par to 2004. gada 5. jūlijā sniedza atzinumu, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu un apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju. Saskaņā ar tādu pašu procedūru atjauninātās stabilitātes un konverģences programmas izvērtē Komisija un pārbauda iepriekš minētā komiteja, lai gan tās var pārbaudīt Padome.

Šajās programmās dalībvalstīm ir jāprecizē vidēja termiņa mērķis budžeta stāvoklim un jāizklāsta politikas pasākumi tā sasniegšanai un saglabāšanai, tostarp saistītie ekonomiskie pieņēmumi. Pēc pakta reformas vidējā termiņa mērķis ir jādiferencē atsevišķām dalībvalstīm, ņemot vērā ekonomikas un budžeta neviendabību Eiropas Savienībā, tostarp attiecībā uz ilgtspējības fiskālo risku. Citi reformas elementi ir tādi, ka ir jāsasniedz simetriskāka pieeja fiskālajai politikai cikla laikā, pastiprinot budžeta disciplīnu ekonomiskā uzplaukuma laikā, lai gan attiecībā uz īslaicīgu novirzi no vidējā termiņa mērķa vai korekciju virzības uz to jāņem vērā „nozīmīgākās strukturālās reformas” ar pierādāmu ietekmi uz ilgtermiņa ilgtspējību.

Ņemot vērā Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozi, rīcības kodeksu [2] , kopīgi saskaņoto metodiku potenciālā produkcijas apjoma un cikliski koriģēto bilanču aplēsei, kā arī integrētajās pamatnostādnēs ietvertās vispārējās ekonomikas politikas pamatnostādnes 2005. – 2008. gadam, Komisija ir pārbaudījusi nesen iesniegto Ungārijas konverģences programmas atjauninājumu un, pamatojoties uz turpmāko novērtējumu, ir pieņēmusi ieteikumu Padomes atzinumam par to.

Novērtējums

(1) Ungārijas konverģences programmas 2005. gada atjauninājums tika iesniegts Padomei un Komisijai 1. decembrī. Programma attiecas uz laika posmu no 2005. gada līdz 2008. gadam. Atjauninājumā lielākoties ievērots stabilitātes un konverģences programmu struktūras paraugs, kas noteikts jaunajā rīcības kodeksā. Atjauninājumā ir sniegti visi obligātie un fakultatīvie dati, kas noteikti jaunajā rīcības kodeksā, tomēr tajā ir dažas neatbilstības ar EKS95 attiecībā uz FISIM apstrādi un militāro izdevumu reģistrēšanu. Programmā nav sniegti sīki izstrādāti dati par iepriekšējiem un paredzētiem vienreizējiem pasākumiem. Tajā nav arī skaidri norādīts vidējā termiņa mērķis budžeta stāvoklim, kā prasīts rīcības kodeksā.

(2) Padome 2004. gada 5. jūlijā nolēma, ka Ungārijai ir pārmērīgs budžeta deficīts, un izdeva ieteikumu tā novēršanai saskaņā ar 104. panta 7. punktu. Pēc lēmuma par neatbilstību pieņemšanas 2005. gada janvārī Padome 2005. gada martā izdeva jaunus ieteikumus saskaņā ar 104. panta 7. punktu, atkārtojot, ka pārmērīgais budžeta deficīts ir jānovērš līdz 2008. gadam, kas ir Ungārijas iestāžu 2004. gada maija konverģences programmā noteiktais un 2004. gada decembra atjauninājumā apstiprinātais mērķa gads, ievērojot šajā atjauninājumā izklāstīto virzību. Padome jo īpaši ieteica Ungārijas iestādēm veikt efektīvus pasākumus, lai sasniegtu 2005. gadam noteikto deficīta mērķi, kā arī saplānot un ieviest jebkādus nodokļu samazinājumus, kas atkarīgi no deficīta mērķu 2005. – 2008. gadam sasniegšanas. Tas pats bija atspoguļots arī Padomes atzinumā par konverģences programmas 2004. gada atjauninājumu, ko arī pieņēma 2005. gada 8. martā. Pamatojoties uz 104. panta 8. punktu, Padome 2005. gada 8. novembrī nolēma, ka Ungārija nav izpildījusi Padomes marta ieteikumus. Būs jāizdod jauns Padomes ieteikums saskaņā ar 104. panta 7. punktu pārmērīga budžeta deficīta novēršanai.

(3) Pēc visaptverošu ekonomikas reformu kopuma pieņemšanas 20. gadsimta 90. gadu vidū pareiza makroekonomikas politika un atbilstošas strukturālās reformas palīdzēja sasniegt stabilus un augstus izaugsmes rādītājus un samazināt inflāciju. Tomēr no 2001. gada ievērojami pieauga valsts izdevumi, un algu ievērojamas palielināšanas rezultātā radās būtiska makroekonomikas nelīdzsvarotība. Lai gan izaugsme ir kļuvusi līdzsvarotāka un inflācija un algu pieaugums no 2003. gada ir palēninājušies, Ungārija joprojām cīnās ar augstu budžeta un ārējo deficītu. Atjauninājumā tiek prognozēts, ka IKP pieaugums stabilizēsies 4% robežās, ko nodrošinās ieguldījumi un eksports programmas periodā. Šis izaugsmes scenārijs kopumā atbilst Komisijas dienestu rudens prognozē paredzētajam [3] . Tomēr programmas apvāršņa pēdējais gads, kurš liecina par pozitīvu starpību starp potenciālo un faktisko produkcijas apjomu, pamatojoties uz Komisijas veiktajiem aprēķiniem, izmantojot kopīgi saskaņotas metodes, šķiet optimistisks. Ņemot to vērā, atjauninājumā iekļautie pieņēmumi par pieaugumu šķiet ticami, tomēr drīzāk labvēlīgi programmas perioda beigās. Atjauninājuma vidēja termiņa prognoze ārējam deficītam šķiet ticama, lai gan prognozētais samazinājums ir atkarīgs no tā, vai tiks izpildīti atjauninājumā izklāstītie stingrie fiskālie ierobežojumi, vienlaicīgi īstenojot strukturālās reformas potenciālā produkcijas apjoma palielināšanai. Atjauninājuma inflācijas prognozes pilnībā atbilst Komisijas prognozēm.

(4) Ungārijas monetārā politika joprojām ir vērsta uz inflācijas samazināšanu, vienlaicīgi piesaistot to maiņas kursam. Konverģences programmā ir apstiprināts, ka Ungārijas mērķis joprojām ir pievienoties euro zonai 2010. gadā. Pēc tam, kad inflācija 2004. gada vidū bija sasniegusi augstāko punktu – virs 7%, tā strauji nokritās zem 4% atzīmes 2005. gada pirmajā pusē. Reālo algu pieauguma palēnināšanās, vājāks vietējais pieprasījums, kā arī pastiprinātā importa konkurence pēc pievienošanās ES palīdzēja stabilizēt inflāciju zemākā līmenī. Forinta un euro maiņas kursa novērtējuma tendence mainījās uz pretējo 2005. gada oktobrī, kad pakāpenisku vērtības samazinājumu izraisīja pieaugošās ieguldītāju bažas par fiskālajām novirzēm un neskaidrības par euro ieviešanas datumu. Salīdzinot ar gada sākumu, forinta vērtība 2005. gada decembra vidū bija par 3% zemāka. Ungārijas ilgtermiņa procentu likmes saglabājas ievērojami augstākas nekā citās jaunajās dalībvalstīs. Pēc pakāpeniskas samazināšanās no 7,2% janvārī līdz 5,6% 2005. gada septembrī, uzlabojoties riska uztverei tirgos, parādzīmju ienesīgums (un starpība) attiecībā uz euro zonu oktobrī strauji pieauga un kopš tā laika saglabājās 7% apmērā, daļēji kā atbildes reakcija uz daļas ieguldītāju bažām par fiskālajām novirzēm.

(5) Atjauninājums joprojām ir vērsts uz pārmērīga budžeta deficīta novēršanu līdz 2008. gadam. Paredzētā deficīta virzība ir no 6,1% 2005. gadā uz 4,7% 2006. gadā, 3,3% 2007. gadā un 1,9% no IKP 2008. gadā, katru gadu samazinot to par 1,4 IKP procentu punktiem. Laika profils primārajam pārpalikumam ir līdzīgs. Šajās budžeta prognozēs nav iekļauti vienreizēji pasākumi (jo īpaši militārie iepirkumi 0,3 IKP procentu punktu apmērā 2006. un 2007. gadā) un Statistikas biroja 2004. gada 2. marta lēmuma par fondēto pensiju shēmu klasifikāciju ietekme robežās no 1% līdz 1,5% no IKP, ko ņems vērā līdz 2007. gada pavasara paziņojuma[4] laikam. Tiek prognozēts, ka ievērojamo ieņēmumu attiecības samazinājumu apmēram 3½ IKP procentu punktu apmērā, kas radies jaunieviestās piecu gadu nodokļu samazinājuma stratēģijas rezultātā, kompensēs izdevumu un IKP attiecības samazinājums par apmēram 7½ IKP procentu punktiem laika posmā no 2005. gada līdz 2008. gadam.

(6) Ungārijas iestādes 2005. gada septembrī palielināja mērķi 2005. gadam no 2004. gada decembra atjauninājumā minētajiem 3,6% no IKP līdz 6,1% no IKP. Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozē tika norādīts, ka šāds pārskatīts mērķis 2005. gadam ir sasniedzams. Pēdējie pieejamie naudas dati šo viedokli apstiprina.

(7) Atjauninājumā ir paredzēts strukturālās bilances uzlabojums no -5,7% no IKP 2005. gadā līdz -2,1% no IKP 2008. gadā (neiekļaujot pensiju reformas un vienreizējo pasākumu ietekmi). No programmā ietvertajām budžeta prognozēm nevar spriest par vidēja termiņa mērķiem.

(8) Tomēr programmā izklāstītajiem strukturālajiem pasākumiem, jo īpaši attiecībā uz publisko sektoru, veselības un izglītības nozarēm, trūkst vajadzīgā kvantitatīvā novērtējuma, lai varētu spriest par to īstermiņa un vidēja termiņa ietekmi uz budžetu. Turklāt budžeta rezultāts varētu būt daudz sliktāks, nekā prognozēts programmā, arī ņemot vērā atkārtoti nesasniegtus mērķus iepriekš. Komisijas dienestu rudens prognozē bija paredzēts deficīts 6,7% apmērā no IKP 2005. gadā (ieskaitot militāro lidmašīnu uzskaiti), kas, iespējams, nozīmē, ka deficīta tendence 2006. gadam var būt augstāka nekā plānots programmā. Izdevumu ierobežošana par 4 IKP procentu punktiem 2006. gadā salīdzinājumā ar 2005. gada budžetu nav pamatota ar skaidri noteiktiem un kvantitatīviem pasākumiem. Programmas pēdējos gados valsts automaģistrāļu ieguldījumu novirzīšana uz pirktspējas paritātes shēmām var radīt grāmatvedības problēmas un saistītās izmaksas; prognozētā procentu likmju samazināšana var neīstenoties; pastāv neskaidrības par nodokļu reformas ietekmi, kas var izraisīt zemākus ieņēmumus.

(9) Ņemot vērā iepriekš izklāstīto riska novērtējumu, ir vajadzīgs pamatojums programmā iekļautajai budžeta stratēģijai, lai nodrošinātu tās atbilstību Padomes ieteiktajai pārmērīga deficīta novēršanai līdz 2008. gadam.

(10) Tiek prognozēts, ka parāda attiecība 2006. gadā pieaugs līdz 58,4% no IKP un pēc tam līdz pat programmas perioda beigām samazināsies līdz 56,2% no IKP sakarā ar valsts budžeta deficīta nepārtrauktu samazināšanos. Iekļaujot kumulatīvo pensijas reformas slogu robežās no 3% 2004. gadā līdz 6% 2008. gadā, parāda līmenis pārsniegs 60% atsauces līmeni. Salīdzinājums starp Komisijas dienestu 2004. gada rudens prognozi un pašreizējo atjauninājumu apstiprina, ka galvenās atšķirības parāda un IKP attiecības virzības novērtēšanā rada pārāk lielais optimisms atjauninājuma budžeta prognozēs.

(11) Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību šķiet, ka Ungārijai ir risks, kura pamatā ir prognozētās budžeta izmaksas, ko rada iedzīvotāju novecošana. Pašreiz parāda un IKP attiecība ir tuva atsauces vērtībai, un tiek prognozēts tās pieaugums laikā līdz 2050. gadam. Ungārija veica reformas pensiju sistēmā 20. gs. 90. gadu beigās, lai novērstu turpmākus pensiju izdevumu pieaugumus, palīdzot novērst novecošanas ietekmi uz budžetu. Tomēr valsts izdevumi pensijām, iespējams, būs augstāki nekā prognozēts atjauninājumā, norādot, cik svarīgi ir cieši uzraudzīt faktorus, kuri varētu kompensēt šādus augstākus izdevumus, kā arī pensiju un citu ar vecumu saistītu izdevumu attīstību. Turklāt pašreizējais augstais strukturālais deficīts veicina ilgtspējības risku palielināšanos. Tādēļ ir jāīsteno plaša valsts finanšu konsolidēšana vidējā laika posmā un jāturpina nostiprināt budžeta pozīcija, lai mazinātu apdraudējumu valsts finanšu ilgtspējībai [5] .

(12) Valsts finanšu jomā paredzētie pasākumi nav atbilstīgi vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ir iekļautas integrētajās pamatnostādnēs 2005. – 2008. gadam. Saskaņā ar Padomes 2005. gada 8. novembra lēmumu, pamatojoties uz Līguma 104. panta 8. punktu, Ungārija nav izpildījusi Padomes 2005. gada 8. marta otros 104. panta 7. punkta ieteikumus saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Atjauninājumā ir saglabāta daudzgadu shēma pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai līdz 2008. gadam, lai gan ir iespējams sliktāks budžeta iznākums nekā prognozēts, kā arī trūkst sīki izstrādātas specifikācijas un skaitļi, kas ļautu spriest par strukturālo pasākumu ietekmi uz budžetu īsākā un vidējā laika posmā.

(13) Ungārijas valsts reformu programmā, kas tika iesniegta 2005. gada 14. oktobrī atjaunotās Lisabonas stratēģijas izaugsmei un nodarbinātībai sakarā, kā galvenais uzdevums ir norādīta pakāpeniskā un nepārtrauktā valsts sektora apmēra un deficīta samazināšana. Valsts reformu programmā ietverto reformu pasākumu ietekme uz budžetu ir atspoguļota konverģences programmas budžeta prognozēs, ciktāl tas attiecas uz nodokļu samazināšanu. Atjauninājumā ir izskaidrota nesen pieņemtā nodokļu samazināšanas piecu gadu programma un izklāstīti vairāki valsts sektora reformas plāni, tomēr nesniedzot vajadzīgās specifikācijas un skaitļus. Šie plāni kopumā atbilst 2005. gada 14. oktobrī iesniegtajai valsts reformu programmai.

(14) Ņemot vērā iepriekš izklāstīto novērtējumu, Ungārijai būtu lietderīgi vēlākais līdz 2006. gada 1. septembrim iesniegt pārskatītu konverģences programmas atjauninājumu, kurā būtu norādīti konkrēti un strukturāli pasākumi, kas pilnībā atbilstu tās vidēja termiņa korekcijas virzībai. Starplaikā Ungārijai ir jādara viss nepieciešamais, lai sasniegtu savus budžeta mērķus 2006. gadam un ilgāk.

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

saskaņā ar 9. panta 3. punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/1997 par Ungārijas atjaunināto konverģences programmu 2005. - 2008. gadam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu [6] un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

1. Padome [2006. gada 24. janvārī] pārbaudīja Ungārijas atjaunināto konverģences programmu laika posmam no 2005. gada līdz 2008. gadam. Atjauninājumā lielākoties ievērots stabilitātes un konverģences programmu struktūras paraugs, kas noteikts jaunajā rīcības kodeksā. Tajā ir sniegti visi obligātie un fakultatīvie dati, kas noteikti jaunajā rīcības kodeksā, tomēr tajā ir dažas neatbilstības ar EKS95 attiecībā uz FISIM apstrādi un militāro izdevumu reģistrēšanu. Programmā nav sniegti dati par iepriekšējiem un paredzētiem vienreizējiem pasākumiem. Tajā nav arī skaidri norādīts vidējā termiņa mērķis budžeta stāvoklim, kā prasīts rīcības kodeksā.

2. Pēc visaptverošu ekonomikas reformu kopuma pieņemšanas 20. gadsimta 90. gadu vidū pareiza makroekonomikas politika un atbilstošas strukturālās reformas palīdzēja sasniegt stabilus un augstus izaugsmes rādītājus un samazināt inflāciju. Tomēr no 2001. gada ievērojami pieauga valsts izdevumi, un tika īstenota algu ievērojamas palielināšanas politika, kā rezultātā radās būtiska makroekonomikas nelīdzsvarotība. Lai gan izaugsme ir kļuvusi līdzsvarotāka un inflācija un algu pieaugums pēdējos gados ir palēninājušies, Ungārija joprojām cīnās ar augstu budžeta un ārējo deficītu. Makroekonomiskais scenārijs, kurš izklāstīts 2005. gada decembra atjauninājumā, paredz, ka reālā IKP pieaugums atlikušajā programmas periodā stabili saglabāsies apmēram 4% apmērā, pamatojoties uz ieguldījumiem un eksportu. Izvērtējot šo scenāriju atbilstoši pašreiz pieejamai informācijai, šķiet, ka tā pamatā ir ticami pieņēmumi par izaugsmi, lai gan tas šķiet labvēlīgs programmas perioda pēdējā gadā. Plānotais ārējā deficīta samazinājums ir atkarīgs no fiskālo ierobežojumu īstenošanas līdz ar strukturālo reformu ieviešanu potenciālā produkcijas apjoma palielināšanai. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet ticamas.

3. Padome 2004. gada 5. jūlijā nolēma, ka Ungārijai pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, un saskaņā ar 104. panta 7. punktu izdeva ieteikumu novērst šo situāciju vēlākais līdz 2008. gadam atbilstoši Ungārijas maija konverģences programmā ietvertajai korekcijas virzībai. Pēc 2005. gada janvāra lēmuma par neatbilstību saskaņā ar 104. panta 8. punktu Padome 2005. gada 8. martā otro reizi izdeva ieteikumus saskaņā ar 104. 7. punktu, saglabājot 2008. gadu kā mērķa gadu, līdz kuram ir jānovērš pārmērīgais budžeta deficīts. Padome ieteica Ungārijas iestādēm veikt efektīvus pasākumus, lai sasniegtu atjauninātajā konverģences programmā 2005. gadam noteikto deficīta mērķi, kā arī saplānot un ieviest jebkādus nodokļu samazinājumus, kas ir atkarīgi no tā paša konverģences programmas atjauninājuma deficīta mērķu sasniegšanas. Tas pats bija atspoguļots arī Padomes atzinumā par konverģences programmas 2004. gada atjauninājumu, ko arī pieņēma 2005. gada 8. martā. Atjauninājums joprojām ir vērsts uz pārmērīga budžeta deficīta novēršanu līdz 2008. gadam. Paredzētā deficīta virzība ir no 6,1% no IKP 2005. gadā uz 4,7% no IKP 2006. gadā, 3,3% no IKP 2007. gadā un 1,9% no IKP 2008. gadā, katru gadu samazinot to par 1,4 IKP procentu punktiem. Laika plānojums primārajam pārpalikumam ir līdzīgs. Šajās budžeta prognozēs nav iekļauti vienreizēji pasākumi un Statistikas biroja 2004. gada 2. marta lēmuma par fondēto pensiju shēmu klasifikāciju ietekme robežās no 1% līdz 1,5% no IKP, ko ņem vērā līdz 2007. gada pavasara paziņojuma[7] laikam. Ungārijas iestādes 2005. gada septembrī palielināja mērķi 2005. gadam no 2004. gada decembra atjauninājumā minētajiem 3,6% no IKP līdz 6,1% no IKP. Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozē tika norādīts, ka šāds pārskatīts mērķis 2005. gadam ir sasniedzams. Pēdējie pieejamie naudas dati šo viedokli apstiprina.

4. Atjauninājumā ir paredzēts strukturālās bilances uzlabojums no -5,7% no IKP 2005. gadā līdz -2,1% no IKP 2008. gadā (neiekļaujot pensiju reformas ietekmi). No programmā ietvertajām budžeta prognozēm nevar spriest par vidēja termiņa mērķiem.

5. Budžeta rezultāts varētu būt daudz sliktāks nekā prognozēts programmā, tā kā izdevumu ierobežošana 2006. gadā, kā arī strukturālais samazinājums programmas pēdējiem gadiem nav balstīti uz skaidri noteiktiem un izskaitļotiem pasākumiem. Turklāt var īstenoties stratēģiju apdraudošie riski.

6. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, ir vajadzīgs pamatojums programmā iekļautajai budžeta nostājai, lai nodrošinātu tās atbilstību Padomes ieteiktajai pārmērīga deficīta novēršanai līdz 2008. gadam, kurš ir programmas pēdējais gads.

7. Tiek lēsts, ka parāda attiecība 2005. gadā ir sasniegusi 57,7% no IKP. Programmā ir prognozēts, ka programmas periodā parāda koeficients samazināsies par apmēram 1,5 procentu punktiem. Paredzams, ka parāda attiecība būs mazāk labvēlīga, nekā prognozēts programmā, ņemot vērā iepriekš minētos riskus, kas apdraud budžeta mērķus.

8. Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību šķiet, ka Ungārijai ir risks, kura pamatā ir prognozētās budžeta izmaksas, ko rada iedzīvotāju novecošana. Pašreiz parāda un IKP attiecība ir tuva atsauces vērtībai, un tiek prognozēts tās pieaugums laikā līdz 2050. gadam. Ungārija veica reformas pensiju sistēmā 20. gs. 90. gadu beigās, lai novērstu turpmākus pensiju izdevumu pieaugumus, palīdzot novērst novecošanas ietekmi uz budžetu. Tomēr valsts izdevumi pensijām, iespējams, būs augstāki nekā prognozēts atjauninājumā, norādot, cik svarīgi ir cieši uzraudzīt faktorus, kuri varētu kompensēt šādus augstākus izdevumus, kā arī pensiju un citu ar vecumu saistītu izdevumu attīstību. Turklāt pašreizējais augstais strukturālais deficīts veicina ilgtspējības risku palielināšanos. Tādēļ ir jāīsteno plaša valsts finanšu konsolidēšana vidējā laika posmā un jāturpina nostiprināt budžeta pozīcija, lai mazinātu apdraudējumu valsts finanšu ilgtspējībai [8] .

9. Valsts finanšu jomā paredzētie pasākumi nav atbilstīgi vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ir iekļautas integrētajās pamatnostādnēs 2005. – 2008. gadam. Saskaņā ar Padomes 2005. gada 8. novembra lēmumu, pamatojoties uz Līguma 104. panta 8. punktu, Ungārija nav izpildījusi Padomes 2005. gada 8. marta otros 104. panta 7. punkta ieteikumus saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Atjauninājumā ir saglabāta daudzgadu shēma pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai līdz 2008. gadam, lai gan ir iespējams sliktāks budžeta iznākums nekā prognozēts.

10. Ungārijas valsts reformu stratēģijā, kas tika iesniegta 2005. gada 14. oktobrī atjaunotās Lisabonas stratēģijas izaugsmei un nodarbinātībai sakarā, kā galvenais uzdevums ir norādīta pakāpeniskā un nepārtrauktā valsts sektora apmēra un deficīta samazināšana. Valsts reformu programmā ietverto reformu pasākumu ietekme uz budžetu ir atspoguļota konverģences programmas budžeta prognozēs, ciktāl tas attiecas uz nodokļu samazināšanu. Atjauninājumā ir izskaidrota nesen pieņemtā nodokļu samazināšanas piecu gadu programma un izklāstīti vairāki valsts sektora reformas plāni, tomēr nesniedzot vajadzīgās specifikācijas un skaitļus. Šie plāni kopumā atbilst valsts reformu programmai.

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto novērtējumu, Padome uzskata, ka Ungārijai vēlākais līdz 2006. gada 1. septembrim ir jāiesniedz pārskatīts konverģences programmas atjauninājums, kurā ir norādīti konkrēti un strukturāli pasākumi, kas pilnībā atbilst tās vidēja termiņa korekciju virzībai. Starplaikā Ungārijai ir jādara viss nepieciešamais, lai sasniegtu savus budžeta mērķus 2006. gadam un ilgāk.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums 1

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Reālais IKP (% izmaiņas) | KP 2005. g. dec6 | 4,2 | 4,0 | 4,1 | 4,0 | 4,0 |

KOM 2005. g. nov. | 4,2 | 3,7 | 3,9 | 3,9 | n.p. |

KP 2004. g. dec. | 3,9 | 4,0 | 4,2 | 4,3 | 4,6 |

SPCI inflācija (%) | KP 2005. g. dec. | 6,8 | 3,5 | 2,1 | 3,0 | 2,4 |

KOM 2005. g. nov. | 6,8 | 3,7 | 2,0 | 3,0 | n.p. |

KP 2004. g. dec. | 6,8 | 4,5 | 4,0 | 3,5 | 3,0 |

Starpība starp potenciālo un faktisko produkcijas apjomu (% no potenciālā IKP) | KP 2005. g. dec.2 | -1,3 | -1,0 | -0,5 | -0,1 | 0,4 |

KOM 2005. g. nov.7 | -0,9 | -0,7 | -0,3 | 0,2 | n.p. |

KP 2004. g. dec.2 | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |

Valsts bilance (% no IKP) | KP 2005. g. dec. | -5,4 | -6,1 | -4,78 | -3,38 | -1,9 |

KOM 2005. g. nov. | -5,4 | -6,1 | -6,7 | -6,9 | n.p. |

KP 2004. g. dec. | -4,5 | -3,6 | -2,9 | -2,2 | -1,6 |

Primārā bilance (% no IKP) | KP 2005. g. dec. | -1,1 | -2,5 | -1,5 | -0,3 | +0,8 |

KOM 2005. g. nov. | -1,5 | -2,2 | -3,0 | -3,4 | n.p. |

KP 2004. g. dec. | -0,5 | 0,0 | 0,2 | 0,6 | 1,0 |

Cikliski koriģētā bilance (% no IKP) | KP 2005. g. dec2 | -4,8 | -5,7 | -4,5 | -3,3 | -2,2 |

KOM 2005. g. nov. | -5,3 | -5,8 | -6,6 | -7,0 | n.p. |

KP 2004. g. dec.2 | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |

Strukturālā bilance3 (% no IKP) | KP 2005. g. dec.4 | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |

KOM 2005. g. nov.5 | -5,3 | -6,3 | -7,6 | -8,5 | n.p. |

KP 2004. g. dec. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |

Valsts bruto parāds (% no IKP) | KP 2005. g. dec. | 57,2 | 57,7 | 58,48 | 57,98 | 56,28 |

KOM 2005. g. nov. | 57,4 | 57,2 | 58,0 | 59,2 | n.p. |

KP 2004. g. dec. | 57,3 | 55,5 | 53,0 | 50,6 | 48,3 |

Piezīmes: 1 Budžeta prognozēs nav iekļauta ietekme no Statistikas biroja 2004. gada 2. marta lēmuma par fondēto pensiju shēmu klasifikāciju, kas jāievieš līdz 2007. gada pavasara paziņojuma laikam. Ņemot vērā šo ietekmi, vispārējā valsts bilance saskaņā ar atjaunināto programmu būtu 6,5% no IKP 2004. gadā, 7,4% 2005. gadā, 6,1% 2006. gadā, 4,7% 2007. gadā un 3,4% 2008. gadā, savukārt valsts kopējais parāds būtu 60,3% no IKP 2004. gadā, 61,5% 2005. gadā, 63,0% 2006. gadā, 63,2% 2007. gadā un 62,3% 2008. gadā (skat. arī 8. zemsvītras piezīmi). 2 Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir programmā sniegtā informācija. 3 Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. 4 Programmā nav sniegta informācija par vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem. 5 Vienreizējie un citi pagaidu pasākumi no Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozes. 6 Pirms FISIM sadales (pēc FISIM sadales 4,6% 2004. gadā, 4,2% 2005. gadā, 4,3% 2006. gadā, 4,1% 2007. gadā un 4,1% 2008. gadā). 7 Pamatojoties uz aplēsto potenciālo pieaugumu attiecīgi 3,7%, 3,5%, 3,5% un 3,4% apmērā laika posmam no 2004. gada līdz 2007. gadam. 8 Neietverot militāro iepirkumu 0,3% no IKP apmērā gan 2007., gan 2008. gadā. Avots: Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM). Komisijas dienestu aprēķini. |

[1] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Visi šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Ekonomikas un finanšu komitejas atzinums par „Specifikācijām par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnēm un stabilitātes un konverģences programmu formu un saturu”, kuru atbalstījusi Ekonomikas un finanšu padome 2005. gada 11. oktobrī.

[3] Jāatzīmē, ka Komisijas prognoze vēl tika veidota, pamatojoties uz laikrindām, kuras neietvēra netieši mērāmo finanšu starpniecības pakalpojumu ( FISIM ) sadali, savukārt atjauninājumā ir atspoguļots pieauguma sadalījums, kas ietver FISIM sadali (vienlaicīgi salīdzinājumam parādot arī galvenos pieauguma rādītājus bez FISIM ). Deficīta un parāda attiecības aprēķina, pamatojoties uz IKP rindām pirms FISIM sadales.

[4] Ņemot vērā šo ietekmi, vispārējā valsts bilance saskaņā ar atjaunināto programmu būtu 7,4% no IKP 2005. gadā, 6,1% 2006. gadā, 4,7% 2007. gadā un 3,4% 2008. gadā, savukārt valsts kopējais parāds būtu 60,3% no IKP 2004. gadā, 61,5% 2005. gadā, 63,0% 2006. gadā, 63,2% 2007. gadā un 62,3% 2008. gadā. Tomēr tas neietver militāro lidmašīnu iepirkumu 0,3 IKP procentu punktiem vērtībā 2006. un 2007. gadā.

[5] Sīkākas ziņas par ilgtermiņa ilgtspējību ir sniegtas Komisijas dienestu veiktajā programmas tehniskajā novērtējumā, kas tiks publicēts šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir atrodami šajā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[7] Ņemot vērā šo ietekmi, vispārējā valsts bilance saskaņā ar atjaunināto programmu būtu 7,4% no IKP 2005. gadā, 6,1% 2006. gadā, 4,7% 2007. gadā un 3,4% 2008. gadā, savukārt valsts kopējais parāds būtu 60,3% no IKP 2004. gadā, 61,5% 2005. gadā, 63,0% 2006. gadā, 63,2% 2007. gadā un 62,3% 2008. gadā. Tomēr tas neietver militāro lidmašīnu iepirkumu 0,3 IKP procentu punktiem vērtībā 2006. un 2007. gadā.

[8] Sīkākas ziņas par ilgtermiņa ilgtspējību ir sniegtas Komisijas dienestu veiktajā programmas tehniskajā novērtējumā, kas tiks publicēts šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm