EIROPAS KOMISIJA Briselē, 1.12.2021 COM(2021) 756 final 2021/0391(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido sadarbības platformu kopēju izmeklēšanas grupu darbības atbalstam un groza Regulu (ES) 2018/1726

{SWD(2021) 390 final}



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS ·Priekšlikuma pamatojums un mērķi Ievads Kopējas izmeklēšanas grupas (KIG) ir grupas, ko izveido uz noteiktu laiku konkrētu kriminālizmeklēšanu veikšanai. Tās izveido kompetentās iestādes no divām vai vairāk dalībvalstīm un, iespējams, arī no valstīm ārpus ES (trešām valstīm), lai kopīgi veiktu pārrobežu kriminālizmeklēšanu. KIG var izveidot it īpaši tādos gadījumos, kad dalībvalsts veiktā noziedzīgu nodarījumu izmeklēšana prasa smagu un rūpīgu darbu, iesaistot citas dalībvalstis vai trešās valstis. To var izveidot arī tad, ja vairākas dalībvalstis veic noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanu, kurā lietas apstākļi prasa iesaistīto dalībvalstu saskaņotu rīcību. KIG izveidošanas juridiskais pamats ir 13. pants Eiropas Savienības (ES) Konvencijā par savstarpējo palīdzību krimināllietās un Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmums 2002/465/TI par kopējām izmeklēšanas grupām. Trešās valstis var pievienoties KIG, ja to ļauj juridiskais pamats. Piemēram, 20. pants Eiropas Padomes 1959. gada konvencijas Otrajā papildu protokolā un 5. pants Nolīgumā par savstarpējo juridisko palīdzību starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm. KIG ir viens no veiksmīgākajiem instrumentiem pārrobežu izmeklēšanā un kriminālvajāšanā Eiropas Savienībā. Tās nodrošina tiešu sadarbību un komunikāciju starp vairāku valstu tiesu un tiesībaizsardzības iestādēm, ļaujot tām organizēt savu darbu un izmeklēšanas darbības efektīvai pārrobežu lietu izmeklēšanai. Problēmas, ko risina priekšlikums Tomēr praksē KIG sastopas ar vairākām tehniskām grūtībām, kas liedz tām efektīvi darboties ikdienā un apgrūtina to darbību. Galvenās grūtības ir saistītas ar informācijas un pierādījumu (tajā skaitā lielapjoma datņu) drošu elektronisku apmaiņu, ar drošu elektronisku komunikāciju ar citiem KIG locekļiem un kompetentām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, piemēram, Eurojust, Eiropolu un Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF), kā arī ar KIG ikdienas kopīgu pārvaldību. Valstu ekspertu tīkls saistībā ar kopējām izmeklēšanas grupām (KIG tīkls) — struktūra, kas izveidota dalībvalstu atbalstam un apmaiņai ar paraugpraksi un pieredzi KIG jomā, — otrajā izvērtēšanas ziņojumā par KIG, ko tas sagatavoja 2018. gadā, jau norādīja, ka īpaša IT platforma varētu uzlabot un paātrināt KIG darbu. Šāda IT platforma ļautu tās dalībniekiem droši sazināties savā starpā un dalīties ar informāciju un pierādījumiem. Pētījumā “Digitālā krimināljustīcija” tika apstiprināti minētajā ziņojumā ietvertie konstatējumi un ieteikts izveidot KIG paredzētu IT platformu, lai nodrošinātu efektīvāku un drošāku KIG darbību. Pamatojoties uz šiem konstatējumiem, Komisija paziņoja par plānu ierosināt tiesību aktu, ar ko izveidotu īpašu sadarbības platformu kopēju izmeklēšanas grupu darbības atbalstam (platforma). Priekšlikuma mērķi Priekšlikuma vispārīgais mērķis ir nodrošināt tehnoloģisko atbalstu KIG darbā iesaistītajiem, lai uzlabotu pārrobežu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu efektivitāti un lietderīgumu. Priekšlikuma konkrētie mērķi ir šādi: (1)nodrošināt, ka KIG locekļi un dalībnieki var vieglāk apmainīties ar KIG darbību gaitā iegūto informāciju un pierādījumiem; (2)nodrošināt, ka KIG locekļi un dalībnieki var vieglāk un drošāk komunicēt savā starpā saistībā ar KIG darbību; (3)atvieglot KIG ikdienas kopīgu pārvaldību, tostarp paralēlu darbību plānošanu un koordinēšanu, pierādījumu apmaiņas uzlabotu izsekojamību un koordināciju ar trešām valstīm, it īpaši situācijās, kad klātienes sanāksmes prasītu pārāk lielus izdevumus vai laika patēriņu. Ierosinātais risinājums Lai sasniegtu minētos mērķus un risinātu pamatproblēmas, tiek ierosināts izveidot KIG sadarbības platformu — īpašu IT platformu, ko veidotu gan centralizēti, gan decentralizēti komponenti. Platformai varētu piekļūt visi KIG procesos iesaistītie, t. i., dalībvalstu pārstāvji, kas ir konkrētās KIG locekļi, trešo valstu pārstāvji, kas ir uzaicināti sadarboties konkrētās KIG sakarā, un kompetentās Savienības struktūras, biroji un aģentūras, piemēram, Eurojust, Eiropols, Eiropas Prokuratūra un OLAF.

Pamatfunkcijas, kas sīkāk aprakstītas tālāk, atvieglos elektronisko komunikāciju, ļaus apmainīties ar informāciju un pierādījumiem, arī lieliem datu apjomiem, nodrošinās pierādījumu izsekojamību, kā arī KIG darbību plānošanu un koordinēšanu. Platformas projektēšana, izstrāde, tehniskā pārvaldība un uzturēšana tiktu uzticēta Eiropas Savienības Aģentūrai lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA) — Savienības aģentūrai, kas atbild par lielapjoma IT sistēmām brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Platformas lietošana būtu brīvprātīga, lai KIG darbā iesaistītās iestādes varētu pilnībā pēc saviem ieskatiem izlemt, vai tās vēlas konkrētas KIG vajadzībām izmantot platformu. Turklāt platformas lietošanas laikā KIG locekļi un dalībnieki varētu brīvi izmantot arī citus rīkus. Piemēram, ja viņi nolems nodot pierādījumus personiski darba sanāksmē vai izmantojot Eiropola pārvaldīto drošas informācijas apmaiņas tīkla lietojumprogrammu (SIENA). Platformas arhitektūra ļautu izveidot izolētas (bez sadarbspējas) sesijas jeb “KIG sadarbības telpas”, kas katrai KIG būtu atsevišķa un darbotos vienīgi tik ilgi, cik ilgi darbojas konkrētā KIG. Platformā nebūtu transversālu funkciju, un nav paredzēta mijiedarbība starp dažādām KIG, kas izmanto platformu. Platforma atbalstītu KIG darbību gan darbības, gan pēcdarbības posmā. Praksē atsevišķu KIG sadarbības telpu platformā varētu izveidot, tiklīdz grupas dibinātāji būs parakstījuši KIG nolīgumu. Telpa tiktu slēgta, kad būtu pabeigts izvērtēšanas process. Platformai varētu piekļūt no parastajiem datoriem (galddatoriem, klēpjdatoriem u. c.), kā arī no mobilajām ierīcēm. Tās saskarne būtu pieejama visās ES valodās. No tehniskā viedokļa platforma sastāvētu no diviem atšķirīgiem elementiem, proti, i) centralizētas informācijas sistēmas, kurā datus varētu īslaicīgi glabāt centralizēti, un ii) komunikācijas programmatūras — mobilās lietotnes, kas nodrošinātu komunikāciju un komunikācijas datu lokālu glabāšanu. Platforma gan darbosies internetā, lai tai varētu piekļūt dažādos veidos, taču drošības ziņā paredzēts garantēt integrētu konfidencialitāti. Tas tiks panākts, izmantojot nosūtāmo vai neaktīvo (t. i., fiziskā datu nesējā noglabāto) datu šifrēšanai drošus galšifrēšanas algoritmus. Šī funkcija ir būtiska, lai platformai uzticētos KIG praktiķi, kuri strādā ar sensitīviem datiem un kuri jāpārliecina, ka nekontrolētas izpaušanas risks ir novērsts. Turklāt tiks ieviesti atbilstoši vairākpakāpju identifikācijas un autentifikācijas mehānismi, lai nodrošinātu, ka platformai var piekļūt vienīgi pilnvaroti KIG locekļi un dalībnieki. Projektējot KIG sadarbības platformu, eu-LISA būtu jānodrošina tās tehniska sadarbspēja ar SIENA. Pamatfunkcijas Platforma piedāvās šādas pamatfunkcijas: ·droša, neizsekojama komunikācija, kas tiks lokāli glabāta lietotāju ierīcēs un ietvers komunikācijas rīku, kurš piedāvā tūlītējās ziņojumapmaiņas sistēmu, tērzēšanas funkciju, audiokonferenču/videokonferenču iespēju un funkciju, kas aizstās standarta e-pasta ziņojumus, ·informācijas un pierādījumu, arī lielapjoma datņu, apmaiņa augšupielādes/lejupielādes sistēmā, kurā dati tiks glabāti centralizēti vienīgi tik ilgi, cik tas ir tehniski nepieciešams datu pārvietošanai. Tiklīdz visi adresāti būs lejupielādējuši datus, tie tiks automātiski izdzēsti no platformas, ·pierādījumu izsekojamība — moderns reģistrācijas mehānisms, kas reģistrē, kurš, kad un kādas darbības ir veicis ar ikvienu platformā ievietoto pierādījumu, un atbalsta nepieciešamību nodrošināt pierādījumu pieņemamību tiesā. Citas funkcijas Papildus minētajām pamatfunkcijām platforma piedāvās arī šādas funkcijas: ·ar KIG ikdienas pārvaldību saistītās funkcijas gan darbības, gan pēcdarbības (izvērtēšanas) posmā, ·administratīvo un finanšu procesu atbalsts, ·dažādas tehniskās iespējas, kas atbalsta operatīvos un administratīvos procesus, ieskaitot integrāciju ar elektroniskajiem pakalpojumiem, kas ir saistīti ar KIG un ko jau mitina Eurojust un pārvalda KIG sekretariāts, t. i., “KIG finansējums”, “KIG izvērtējums” un “KIG ierobežotā zona”, lai attiecīgo informāciju un dokumentus varētu iegūt bez nepieciešamības atsevišķi pieslēgties platformai un KIG sekretariāta piedāvātajiem pakalpojumiem. Piekļuves tiesības

Tiesībām piekļūt platformai tiks pievērsta īpaša uzmanība. Platformas izveides princips paredz uzticēt piekļuves tiesību pārvaldību KIG telpas administratoram vai administratoriem no dalībvalstīm, kuras piedalās KIG. Viņu pārziņā būs piekļuves piešķiršana tālāk minētajām personām darbības un pēcdarbības posmā: ·pārstāvji no pārējām dalībvalstīm, kuras piedalās KIG, ·pārstāvji no trešām valstīm, kuri arī ir konkrētās KIG locekļi, ·pārstāvji no Eurojust, Eiropola, Eiropas Prokuratūras, OLAF un citām kompetentām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, un ·KIG sekretariāta pārstāvji. Turklāt KIG telpas administrators vai administratori varēs ierobežot piekļuvi daļai informācijas un pierādījumu, lai tiem varētu piekļūt vienīgi atbilstošās personas, piemēram, tie varēs piešķirt piekļuves atļaujas ar dažādiem ierobežojumiem atkarībā no konkrētās situācijas. Šie ierobežojumi attieksies uz visiem KIG sadarbības platformas lietotājiem — dalībvalstīm, trešām valstīm, kompetentajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām un KIG sekretariātu. Jāuzsver, ka eu-LISA kā mitināšanas pakalpojuma sniedzējam nebūs piekļuves datiem, kurus glabā vai ar kuriem apmainās platformā. Tā arī nepiedalīsies piekļuves tiesību pārvaldībā, izņemot sākotnējo procesu, kad tā piešķirs piekļuves tiesības KIG telpas administratoram vai administratoriem saskaņā ar parakstīto KIG nolīgumu. Platformas arhitektūrai jāsniedz pietiekamas garantijas par šo nosacījumu izpildi. Kompetento Savienības struktūru, biroju un aģentūru piekļuves tiesības būtu jānosaka, ņemot vērā darbības atbalstu, ko tie sniedz KIG visos procesa posmos no KIG nolīguma parakstīšanas brīža līdz izvērtēšanas posma beigām. Izvērtēšanas posmā KIG sekretariātam jābūt tiesībām piekļūt platformai, jo tam ir nozīmīga loma šajā procesā. KIG sekretariāts varētu būt atbildīgs arī par administratīvā atbalsta nodrošināšanu platformai, tajā skaitā par piekļuves tiesību pārvaldību, ja šādu uzdevumu ir paredzējis par katru atsevišķo KIG atbildīgais KIG telpas administrators vai administratori. Ņemot vērā trešo valstu aizvien lielāko nozīmi smagu organizētās noziedzības un terorisma nodarījumu sekmīgā kriminālvajāšanā, platforma būs pieejama arī tām, ja šīs valstis būs pievienojušās KIG nolīgumam. Tomēr konkrētās piekļuves tiesības būs atkarīgas no to uzdevuma konkrētajā KIG, un tās būtu jānosaka par katru atsevišķo KIG atbildīgajam KIG telpas administratoram vai administratoriem. Lai garantētu pamattiesību ievērošanu, kas ietver arī datu aizsardzību, un ievērotu aktuālās piemērojamās procedūras, KIG telpas administratoram vai administratoriem pirms piekļuves piešķiršanas konkrētai trešai valstij būs rūpīgi jānovērtē datu aizsardzības aspektu atbilstība piemērojamajiem noteikumiem, it īpaši Direktīvai (ES) 2016/680. ·Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā KIG veikto pārrobežu kriminālizmeklēšanu un kriminālvajāšanu stiprināšana ir būtiska brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidošanai. Paziņojumā par tieslietu sistēmu digitalizāciju ES Komisija informēja par šo priekšlikumu, kas ietilpst plašākā iniciatīvā ar mērķi garantēt drošu elektronisko komunikāciju un informācijas un dokumentu apmaiņu starp tiesām, valstu iestādēm un tieslietu un iekšlietu aģentūrām. Tas ietilpst arī tieslietu sistēmu digitalizācijas paketē, kas iekļauta Komisijas darba programmas 2021. gadam nodaļā “Jauns impulss Eiropas demokrātijai”. ·Saskanība ar citām Savienības politikas jomām Šis priekšlikums saskan ar ES Drošības savienības stratēģiju, ES terorisma apkarošanas programmu un ES Organizētās noziedzības novēršanas stratēģiju. Ņemot vērā informācijas, ar ko apmainās, apmaiņas ārkārtīgi sensitīvo raksturu, ir būtiski, lai rīkkopas pieeja tiesu sistēmas digitalizācijai, t. sk. ar šā priekšlikuma starpniecību, tiktu īstenota tādā veidā, kas garantē stingrus kiberdrošības standartus. Tas atbilst pieejai, kas aprakstīta ES kiberdrošības stratēģijā un Komisijas priekšlikumā direktīvai, ar ko paredz pasākumus nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa kiberdrošību visā Savienībā (TID2), kuras mērķis ir vēl vairāk uzlabot publisko un privāto struktūru, kompetento iestāžu un visas Savienības kiberdrošības spējas kiberdrošības un kritiskās infrastruktūras aizsardzības jomā. Kaut gan dalībvalstu tiesu iestādes nav ietvertas TID2 priekšlikuma darbības jomā, tomēr ir ļoti svarīgi, lai dalībvalstis ieviestu valsts mēroga pasākumus, kas nodrošinātu salīdzināmu kiberdrošības līmeni. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE ·Juridiskais pamats Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 82. panta 1. punkta d) apakšpunkts. Saskaņā ar minēto pantu ES ir tiesības pieņemt pasākumus, lai dalībvalstu tiesu iestāžu un līdzvērtīgu iestāžu starpā atvieglotu sadarbību saistībā ar kriminālprocesu. Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību (LES) un LESD, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Saskaņā ar 1.–3. pantu Protokolā Nr. 21 par Īrijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Īrija var rakstiski informēt Padomes priekšsēdētāju, ka vēlas piedalīties ierosinātā pasākuma pieņemšanā un piemērošanā, un tādā gadījumā tai ir tiesības šādi rīkoties. Paziņojums jāiesniedz trīs mēnešu laikā pēc priekšlikuma vai iniciatīvas iesniegšanas Padomei saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību Trešās daļas V sadaļu.

·Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts LES 5. panta 3. punktā, ES līmeņa rīcība būtu jāpiemēro tikai tad, ja dalībvalstis vienas pašas nevar pietiekami sasniegt plānotos mērķus un tādēļ, ņemot vērā ieteiktās rīcības apmēru vai ietekmi, tos var labāk sasniegt ES. Turklāt konkrētā pasākuma būtībai un intensitātei ir jāatbilst konstatētajai problēmai. Tādu vienotu ES līmeņa IT platformu KIG atbalstam, kas ļautu dalībvalstīm izmantot tehnoloģisku risinājumu, kurš nav atkarīgs no valsts IT infrastruktūras, neviena dalībvalsts nespēj izveidot vienpusēji, un to nav iespējams paveikt arī divpusēji, piedaloties divām dalībvalstīm. Pēc būtības tas ir uzdevums, kas jāveic ES līmenī. Tāpēc Savienībai jāizstrādā arī juridiski saistošs instruments par šādas sistēmas izveidi un jānosaka šīs sistēmas darbības nosacījumi. ·Proporcionalitāte Saskaņā ar LES 5. panta 4. punktā noteikto proporcionalitātes principu konkrētā pasākuma būtībai un intensitātei ir jāatbilst konstatētajai problēmai. Visu šajā dokumentā aprakstīto problēmu rezultatīvai risināšanai nepieciešams atbalsts ES līmenī. Ja šīs problēmas tiktu risinātas atsevišķi, piemēram, izveidojot atsevišķus rīkus, kas risinātu komunikācijas problēmas, datu apmaiņas mehānisma trūkumu u. c., izmaksas būtu daudz lielākas un radītu KIG administratīvo slogu. ES līmeņa IT platforma ir vienīgais veids, kā nodrošināt kopējām izmeklēšanas grupām vienotu, mūsdienīgu tehnisko risinājumu, kas tām ļaus efektīvāk veikt pārrobežu izmeklēšanas. Tāpēc var secināt, ka rīcība ES līmenī, lai izveidotu platformu KIG darbības atbalstam, ir samērīga ar konstatētajām problēmām, ar kurām KIG saskaras ikdienas darbā. ·Juridiskā instrumenta izvēle Komisija iesniedz priekšlikumu regulai, jo ierosinātais juridiskais instruments izveido centralizētu sistēmu ES līmenī, ko pārvaldīs Eiropas aģentūra eu-LISA. Priekšlikums arī paredz grozīt Regulu (ES) 2018/1726. Regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Tādējādi tiek garantēta noteikumu vienāda piemērošana visā Savienībā un to vienlaicīga stāšanās spēkā. Tiek nodrošināta juridiskā noteiktība, izvairoties no atšķirīgas interpretācijas dalībvalstīs un līdz ar to novēršot juridisko sadrumstalotību. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI ·Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Lai gan priekšlikuma specifiskās būtības dēļ sabiedriska apspriešana nenotika, Komisija veica plašu mērķētu apspriešanas kampaņu, lai nodrošinātu visām ieinteresētajām personām iespēju izteikt savu viedokli. Kampaņā piedalījās: ·dalībvalstu prokurori, tiesneši un tiesībaizsardzības iestāžu pārstāvji, ·dalībvalstu iestādes, ·KIG tīkla eksperti, ·ES krimināltiesību akadēmiķi un praktiķi, ·datu aizsardzības eksperti, ·Eurojust, Eiropola un OLAF pārstāvji. Ieinteresētajām personām bija iespēja izteikt savu viedokli divpusējos kontaktos, ekspertu sanāksmēs, tiešsaistes aptaujās un rakstiski sniegtu komentāru veidā. Mērķorientēto apspriešanu laikā no 2021. gada marta līdz jūlijam tika apkopoti viedokļi par pētījuma “Digitālā krimināljustīcija” aspektiem, kas saistīti ar platformu, funkcijām, kuras būtu jāparedz jaunveidojamajā platformā, kā arī par piemērojamo datu aizsardzības režīmu vai režīmiem.

Visas ieinteresētās personas pirmām kārtām atzinīgi vērtēja iniciatīvu un sniedza pozitīvu atzinumu par platformas izveidi kā ļoti nepieciešamu soli virzībā uz KIG sadarbības digitalizāciju. Attiecībā uz transversāliem jautājumiem vairums ieinteresēto personu uzsvēra, ka: ·platformai jābūt vienkāršai, lai to varētu izmantot visi attiecīgie praktiķi, jo pārāk grūti lietojams rīks ar sarežģītām darbplūsmām varētu radīt lietotājiem problēmas un būt galvenais iemesls, kāpēc tie to neizmantos, ·jānodrošina, lai tiktu ievērotas būtiskas vai juridiskas prasības, kas attiecas uz izmeklētāju darbu, tādējādi novēršot iespēju, ka platforma apdraudēs KIG pienācīgu darbību, ·platformas drošība, t. i., tās aizsardzības līmenis, ir būtisks, lai praktiķi varētu būt pārliecināti, ka viņu valstī veikto izmeklēšanu rezultāti, ko tie ievietos platformā, netiks izpausti nekontrolēti. Notika arī diskusijas par struktūru, kurai uzticēt platformas izstrādi un pārvaldību. Tika apsvērti šādi scenāriji: ·platformu izstrādā Komisija un dara to pieejamu dalībvalstīm, lai tās nepieciešamības gadījumā ieviestu to savā infrastruktūrā, ·platformu izstrādā un ievieš Komisija, ·platformu izstrādā un ievieš kāda no TI aģentūrām, kas ir tieši iesaistīta atbalsta sniegšanā dalībvalstu iestādēm noziedzības apkarošanā (piemēram, Eurojust), ·platformu izstrādā un ievieš eu-LISA. Visas ieinteresētās personas, kas piedalījās apspriešanā, to skaitā Eurojust un Eiropols, atbalstīja variantu, kas paredz uzticēt platformas izstrādi un uzturēšanu eu-LISA. Visi atzinīgi vērtēja eu-LISA zinātību attiecīgajā jomā, kā arī pieredzi darbā ar lielapjoma IT sistēmām, kuras atbilst vismodernākajiem drošības standartiem. Turklāt šis variants ļauj KIG darboties bez Eurojust vai Eiropola finansiālā atbalsta vai iesaistes to darbā. Divas platformas pamatfunkcijas, par kurām mērķorientētajās apspriešanās tika diskutēts visvairāk, neapšaubāmi bija KIG izveides procesa iespējamā iekļaušana platformā un centralizētā glabāšana. KIG izveides administratīvais process Par šīs diskusijas sākumpunktu kļuva pētījuma “Digitālā krimināljustīcija” galīgais ziņojums, kurā ieteikts iekļaut KIG sadarbības platformā arī KIG pirmsdarbības posmu, t. i., KIG izveides administratīvo procesu. Šādam risinājumam būtu vairākas priekšrocības, piemēram: ·iespēja droši un efektīvi veikt dokumentu pārrobežu apmaiņu, kuras iznākumā tiks parakstīts KIG nolīgums, ·mašīntulkošanas funkcija, ·KIG izveides procesā ievērojamo procedūru uzskaitījums, ·dažādu elektroniskā paraksta veidu atbalstīšana. Tomēr, apspriežoties ar ieinteresētajām personām, tika konstatēts, ka vairumā dalībvalstu personas, kas piedalās KIG izveides procesā, ir pavisam citas personas nekā tās, kuras kļūst par KIG locekļiem pēc tās izveidošanas. Turklāt lēmumu par pievienošanos KIG ļoti bieži pieņem kāds, kas ne vienmēr pats darbosies šajā KIG, piemēram, ģenerālprokurors vai pat tieslietu ministrs. Tādējādi KIG izveides administratīvā procesa iekļaušana platformā nozīmētu pilnīgu atkāpšanos no iepriekš aprakstītā modeļa, kas paredz izolētas KIG telpas, kā arī atsevišķu darbplūsmu piekļuves tiesību pārvaldības. Šāds scenārijs nopietni sarežģītu koncepciju par viegli lietojamu platformu, un tā īstenošanai būtu jāievieš diezgan grūti saprotamas un laikietilpīgas darbplūsmas. Tāpēc scenārijs, kas tika ieteikts pēc mērķorientētajām apspriešanām, paredz veikt KIG izveides procesu e-pierādījumu digitālās apmaiņas sistēmā (eEDES), ko šobrīd ievieš Komisija. Šāds risinājums ļautu, no vienas puses, nodrošināt ieinteresēto personu administratīvās vajadzības un, no otras puses, nesarežģīt jaunās platformas darbību ikdienā.

Centralizētā glabāšana Informācijas un pierādījumu apmaiņa starp KIG locekļiem un citiem tās dalībniekiem būs viena no svarīgākajām platformas funkcijām. Šo funkciju var īstenot trīs dažādos veidos. (1)Vienkārša augšupielādes/lejupielādes funkcija — viens KIG loceklis/dalībnieks augšupielādē datus un tos glabā centralizēti vienīgi tik ilgi, kamēr tos nav lejupielādējis cits KIG loceklis/dalībnieks. (2)Elastīga īslaicīga glabāšana — papildus vienkāršajai augšupielādei/lejupielādei datus var pēc izvēles saglabāt platformā noteiktu laiku, piemēram, nedēļu, mēnesi utt. Glabāšanas ilgumu un piekļuves tiesības nosaka tas loceklis/dalībnieks, kurš augšupielādē datus. (3)Pastāvīga glabāšana — visi dati, ar kuriem tika veikta apmaiņa, tiek glabāti visu KIG darbības laiku, un konkrētas tiesības piekļūt datiem nosaka tas loceklis/dalībnieks, kurš augšupielādē datus. Šajā variantā tiktu izveidota “KIG lietas materiālu kopdatne”. Lai gan KIG nodrošina tiešu komunikāciju, sadarbību un saskaņotu rīcību, attiecīgās izmeklēšanas, ko veic valsts līmenī, ir atsevišķas un neatkarīgas. Pašreizējais tiesiskais regulējums neparedz iespēju papildus valstu izmeklēšanām izveidot lietas materiālu kopdatni. Tāpēc gandrīz visas ieinteresētās personas noraidīja pastāvīgas glabāšanas variantu (3. variantu). Šādas lietas materiālu kopdatnes izveidošana tiešām radītu nopietnus jautājumus saistībā ar kriminālprocesiem noteiktās dalībvalstīs, jo ne vienmēr visu KIG informāciju izplata visiem KIG locekļiem. Vienas valsts izmeklētājiem bieži vien nav vajadzīga piekļuve visai attiecīgajai informācijai, ko savā izmeklēšanā ieguvusi cita valsts, kas piedalās tajā pašā KIG. Tā kā praktiķu atbalsts abiem pārējiem variantiem bija vairāk vai mazāk līdzīgs, priekšroka tika dota variantam, kas paredz aprīkot platformu ar vienkāršu augšupielādes/lejupielādes funkciju (1. variantam). Šī funkcija neļautu platformas lietotājiem skatīt datus pirms to lejupielādēšanas. Tā arī novērstu datu centralizētu glabāšanu pēc to apmaiņas, proti, dati tiktu glabāti centralizēti tikai līdz brīdim, kad adresāts tos lejupielādējis, bet ne ilgāk par četrām nedēļām. Šīs izvēles galvenais iemesls bija bažas, ka, glabājot operatīvos datus kā citādi, izņemot to nosūtīšanai tehniski nepieciešamo glabāšanu, rastos vismaz pagaidu kopdatne un iespējami turpmāki jautājumi, piemēram, lūgumi piešķirt piekļuvi šai datnei. Taču šim instrumentam nebūtu jāmaina atsevišķās izmeklēšanas un atsevišķās valstu datnes, uz kurām joprojām attiecas atbilstošie valstu noteikumi. Lai gan bez centralizētas glabāšanas platformā nevarēs iekļaut dažādas papildu tehniskās funkcijas, piemēram, saskarni ar kriminālizlūkošanas datu analīzes rīku, meklēšanas rīku, tekstrunas pārveidotāju, runas-teksta pārveidotāju, rakstzīmju optisko atpazīšanu u. c., ieinteresētās personas uzskatīja, ka minētās funkcijas dublētu rīkus, ko jau nodrošina citas aģentūras (galvenokārt Eiropols). Jāuzsver, ka arī bez informācijas un pierādījumu centralizētas glabāšanas noteikta pamatinformācija tiks glabāta centralizēti, lai KIG locekļi varētu izsekot datu apmaiņu. ·Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Šā priekšlikuma pamatā ir pētījuma “Digitālā krimināljustīcija” konstatējumi. Pētījumā aplūkota nepieciešamība un iespējas izstrādāt “pārrobežu digitālās krimināljustīcijas projektu” — ātru, uzticamu un drošu IT ekosistēmu dalībvalstu kriminālvajāšanas iestāžu saziņai ar citu valstu kriminālvajāšanas iestādēm, tieslietu un iekšlietu (TI) aģentūrām un ES struktūrām TI jomā. ·Ietekmes novērtējums Ietekmes novērtējums netika veikts, jo priekšlikuma mērķis ir vienīgi izveidot tehnisko risinājumu KIG darbības atbalstam, nemainot galvenos principus, kas ir KIG izveides tiesisko satvaru pamatā. Priekšlikumam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments, kurā sīkāk aprakstīta problēma un izklāstīti priekšlikuma mērķi. Tajā arī analizēta piedāvātā risinājuma efektivitāte, norādīti ieguvumi no šīs iniciatīvas un iespējamā ietekme uz pamattiesībām. Dienestu darba dokumentā paskaidrots, ka tiek sagaidīts, ka platformas izveide padarīs sadarbību KIG ietvaros efektīvāku un rezultatīvāku. Visas funkcijas, ko plānots iekļaut platformā, tajā skaitā komunikācijas rīki, datu apmaiņas mehānisms un KIG kopīga pārvaldība, ir paredzētas, lai ietaupītu KIG darbā iesaistīto personu laiku un izmaksas. Lai gan platformas lietošana būs brīvprātīga, paredzams, ka praktiķi drīz novērtēs platformas pievienoto vērtību un sistemātiski izmantos to darbā ar pārrobežu lietām. Platforma ļaus paātrināt informācijas apriti starp lietotājiem, uzlabot datu apmaiņas drošību, kā arī stiprināt pārredzamību. Turklāt sagaidāms, ka tā ietekmēs arī procesu vienkāršošanu un administratīvo slogu. Tādējādi efektīvāka KIG darbība uzlabos sadarbību starp dalībvalstīm pārrobežu noziedzīgo nodarījumu izmeklēšanā un kriminālvajāšanā kopumā. ·Pamattiesības Tā kā juridiskais pamats informācijas un pierādījumu apmaiņai KIG ietvaros nemainīsies, būtiska ietekme uz pamattiesībām nav sagaidāma. Tomēr, kā sīkāk paskaidrots tālāk, piedāvātais risinājums ievēro pamattiesības un brīvības, kas nostiprinātas konkrēti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, arī tiesības uz personas datu aizsardzību. Šajā sakarā tas atbilst arī Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai, Starptautiskajam paktam par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un citiem pienākumiem cilvēktiesību jomā saskaņā ar starptautiskajām tiesībām. Tā kā platformas izveide ES līmenī prasītu personas datu apstrādi, ir jāievieš atbilstoši datu aizsardzības pasākumi. Platforma pilnībā ievērotu Savienības datu aizsardzības noteikumus par informācijas un pierādījumu apmaiņas likumību. Personas datu apstrādei, ko kompetentās valsts iestādes veic, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem, vai izpildītu kriminālsodus, tostarp lai pasargātu no draudiem sabiedriskajai drošībai un tos novērstu, tiktu piemērota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/680. Tiktu piemērota arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 23. oktobra Regula (ES) 2018/1725 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās. Šīs tiesiskās garantijas būtu jāņem vērā, saskaņojot KIG pieeju datu aizsardzībai ar spēkā esošajiem datu aizsardzības noteikumiem atbilstoši Komisijas 2021. gada 20. janvāra priekšlikumam. Tiek uzskatīts, ka platformas centralizētais komponents, proti, augšupielādes/lejupielādes mehānisms, kas ļauj īslaicīgi uzglabāt operatīvos datus, kamēr tie vēl nav lejupielādēti, ietekmēs datu aizsardzību ierobežotā apmērā, jo: ·personas datu apmaiņa notiktu starp cilvēkiem, kas darbojas izolētā KIG sadarbības telpā un skaitliski veido pavisam nelielu grupu, ·personas dati tiktu glabāti centralizēti vienīgi tehnisku iemeslu dēļ un izdzēsti, tiklīdz tos būtu lejupielādējuši visi adresāti,

·maksimālais uzglabāšanas periods būtu četras nedēļas, un tā ievērošana tiktu nodrošināta automātiski, ·personas datu apmaiņa notiktu vienīgi tādā apmērā, kāds nepieciešams nolūkam, kuram dati tika iegūti, ·eu-LISA nebūtu piekļuves datiem, un tā rīkotos kā datu apstrādātājs, ·katrai struktūrai, kas augšupielādēs personas datus, izņemot struktūras no trešām valstīm, būtu jāieceļ atsevišķs datu pārzinis, ·lai apmaiņas ietvaros nosūtītu personas datus uz trešām valstīm, kuras piedalās attiecīgajā KIG, veidā, kas uzskatāms par starptautisku nosūtīšanu, vienmēr būtu nepieciešams juridisks pamats atbilstoši Savienības vai dalībvalsts tiesību aktiem, kas piemērojami šādai nosūtīšanai, ·par personas datiem, ko KIG sadarbības telpā augšupielādējušas trešās valstis, būtu atbildīgs KIG telpas administrators, kuram būtu jāpārbauda šādi dati, pirms atļaut tos lejupielādēt citiem lietotājiem. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Plānots, ka saistībā ar šo regulas priekšlikumu par platformas izveidi radīsies šādas izmaksas: ·platformas izstrāde — vienreizējas izmaksas, kas radīsies eu-LISA, ·platformas tehniskā uzturēšana un darbība — regulāras izmaksas, kas radīsies eu-LISA, ·nepieciešamo tehnisko pielāgojumu izstrāde attiecīgajām Eurojust mitinātajām IT sistēmām, t. i., “KIG finansējums”, “KIG izvērtējums” un “KIG ierobežotā zona”, lai daļēji integrētu tās platformā, — vienreizējas izmaksas, kas radīsies Eurojust, ·Eurojust mitināto IT sistēmu pielāgojumu tehniskā uzturēšana un darbība — regulāras izmaksas, kas radīsies Eurojust, ·KIG telpas administratora vai administratoru nodrošināts administratīvais atbalsts platformas lietotājiem — regulāras izmaksas, kas radīsies Eurojust (KIG sekretariātam). Attiecībā uz dalībvalstu piekļuvi platformai nekādas tehniskās izmaksas nav plānotas, jo platformas centralizētais komponents atradīsies tīmeklī. Nekādi valstu tehniskās infrastruktūras pielāgojumi tam nebūtu nepieciešami. Tas pats attiecas uz komunikācijas programmatūru, ko KIG platformas lietotāji varētu vienkārši lejupielādēt katrā savā ierīcē. Kompetento Savienības struktūru, biroju un aģentūru piekļuve platformai notiktu pēc tādiem pašiem principiem, un tiem nerastos nekādas izmaksas. Izmaksas, kas rastos eu-LISA un Eurojust, ir sīkāk paskaidrotas pievienotajā tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatā. Kopumā eu-LISA būtu nepieciešami šādi finanšu resursi un cilvēkresursi, lai izstrādātu, uzturētu un ekspluatētu KIG sadarbības platformu: ·vienreizējas izstrādes izmaksas — 8,4 miljoni EUR, ·ikgadējās uzturēšanas un darbības izmaksas — 1,7 miljoni EUR, ·personāls — 4 pagaidu darbinieki (PD), izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu (FTE), no 2024. gada, 4 PD FTE no 2025. gada un 2 līgumdarbinieki (LD) FTE no 2026. gada (kopā 10). eu-LISA izmaksās ietilpst platformas uzturēšana tās tehniskajā birojā Strasbūrā (Francija) un dublējuma birojā Sanktjohannā (Austrija). Kopumā Eurojust (ieskaitot KIG sekretariātu) būs nepieciešami šādi finanšu resursi un cilvēkresursi:

·nepieciešamo tehnisko pielāgojumu izstrādei attiecīgajām Eurojust uzturētajām IT sistēmām, t. i., “KIG finansējums”, “KIG izvērtējums” un “KIG ierobežotā zona”, lai daļēji integrētu tās platformā, un šo pielāgojumu uzturēšanai un darbībai: 0,250 miljoni EUR 2025. gadā (vienreizējas izmaksas) un 1 FTE — tehnisks profils — sākot no 2025. gada, ·KIG sekretariāta administratīvā atbalsta nodrošināšanai platformas lietotājiem KIG telpas administratora vai administratoru vārdā: 2 FTE, sākot no 2026. gada. Šīs izmaksas tiktu segtas no Savienības vispārējā budžeta un būtu jāatspoguļo abu aģentūru budžetos. 5.CITI ELEMENTI ·Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība KIG sadarbības platformas izstrādes un tehniskās darbības uzraudzība un izvērtēšana ir būtiska un tiks veikta, ievērojot tālāk norādītos principus, ko paredz Vienotā pieeja par decentralizētām aģentūrām. Tiklīdz KIG sadarbības platformas izstrāde būs pabeigta, eu-LISA iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā izskaidrots, kā tika sasniegti mērķi, it īpaši saistībā ar plānošanu un izmaksām. Divus gadus pēc KIG sadarbības platformas darbības sākuma un pēc tam reizi gadā eu-LISA iesniegs Komisijai ziņojumu par KIG sadarbības platformas tehnisko darbību, arī tās drošību. Četrus gadus pēc KIG sadarbības platformas darbības sākuma un pēc tam ik pēc četriem gadiem Komisija veiks KIG sadarbības platformas vispārēju izvērtēšanu. Izvērtēšanas ziņojumu Komisija nosūtīs Eiropas Parlamentam un Padomei. ·Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums I nodaļa. Vispārīgi noteikumi 1. pantā ir noteikts regulas priekšmets. “KIG sadarbības platforma” ir ES līmeņa centralizēta IT platforma, kas paredzēta iesaistītajiem KIG, lai tie varētu sadarboties, droši komunicēt savā starpā un apmainīties ar informāciju un pierādījumiem. Regula arī nosaka noteikumus par pienākumu sadali starp KIG sadarbības platformas lietotājiem un eu-LISA — organizāciju, kas atbild par KIG sadarbības platformas izstrādi un uzturēšanu. Tā nosaka nosacījumus, ar kādiem KIG sadarbības platformas lietotājiem var tikt piešķirta piekļuve KIG sadarbības telpai. Tā arī nosaka konkrētus datu aizsardzības noteikumus, kas nepieciešami, lai papildinātu esošos datu aizsardzības pasākumus un kopumā nodrošinātu datu aizsardzību, datu drošību un attiecīgo personu pamattiesību aizsardzību atbilstošā līmenī. 2. pants nosaka regulas piemērošanas jomu. Regula attiecas uz informācijas, arī personas datu, apstrādi saistībā ar KIG. Tas ietver operatīvās informācijas un pierādījumu, kā arī neoperatīvās informācijas apmaiņu un glabāšanu. Šī regula attiecas uz KIG darbības un pēcdarbības posmu, sākot no brīža, kad KIG locekļi ir parakstījuši attiecīgo KIG nolīgumu. 3. pantā ir sniegtas regulā lietoto terminu definīcijas. 4. pants apraksta KIG sadarbības platformas tehnisko arhitektūru. KIG sadarbības platformai jāsastāv no centralizētas informācijas sistēmas, kurā datus var īslaicīgi glabāt centralizēti, komunikācijas programmatūras, kas ļauj komunikācijas datus glabāt lokāli, un savienojuma starp centralizēto informācijas sistēmu un attiecīgajiem IT rīkiem, kuri atbalsta KIG darbību un kurus mitina Eurojust un pārvalda KIG sekretariāts. 5. pants nosaka KIG sadarbības platformas mērķus, kas ir šādi – KIG ikdienas darbību koordinēšanas un pārvaldības atvieglošana, operatīvās informācijas un pierādījumu apmaiņa, droša komunikācija, pierādījumu izsekojamība un KIG izvērtēšana. Centralizēto informācijas sistēmu mitinās eu-LISA savos tehniskajos birojos. II nodaļa. Izstrāde un darbības pārvaldība 6. pants piešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras, lai tā noteiktu KIG sadarbības platformas tehniskās izstrādes un ieviešanas nosacījumus. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno atbilstoši Regulai (ES) Nr. 182/2011. Izvēlētā komiteju procedūra ir pārbaudes procedūra. Regulas 25. pants papildina 6. pantu attiecībā uz šīs procedūras noteikšanu. 7. pants uztic KIG sadarbības platformas projektēšanu, izstrādi un darbības nodrošināšanu eu-LISA, ņemot vērā tās pieredzi lielapjoma sistēmu darbības pārvaldībai tieslietu un iekšlietu jomā. Tās pilnvarojums būtu jāgroza, lai tas atspoguļotu šos jaunos uzdevumus. eu-LISA būtu jāpiešķir atbilstošs finansējums un personāls, lai tā varētu pildīt šajā regulā paredzētos pienākumus. 8. pants nosaka, ka dalībvalstīm jāīsteno tehniski pasākumi, lai to kompetentās iestādes varētu piekļūt KIG sadarbības platformai atbilstīgi šai regulai.

9. pants nosaka, ka kompetentajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām jāīsteno tehniski pasākumi, lai tie varētu piekļūt KIG sadarbības platformai atbilstīgi šai regulai. Turklāt Eurojust atbild par savu sistēmu tehnisko pielāgošanu, lai izveidotu 4. panta c) punktā minēto savienojumu starp centralizēto informācijas sistēmu un attiecīgajiem IT rīkiem, kuri atbalsta KIG darbību un kurus pārvalda KIG sekretariāts. 10. pants nosaka programmas valdes, ko iecels eu-LISA valde, pilnvarojumu, sastāvu un organizatoriskos aspektus. Programmas valdei jānodrošina KIG sadarbības platformas projektēšanas un izstrādes posma atbilstoša pārvaldība. 11. pants nosaka padomdevēju grupas, ko izveidos eu-LISA valde, pilnvarojumu, sastāvu un organizatoriskos aspektus. Padomdevēju grupa nodrošinās ar KIG sadarbības platformu saistītu zinātību, it īpaši sakarā ar tās gada darba programmas un gada darbības pārskata sagatavošanu. III nodaļa. Piekļuve KIG sadarbības platformai 12. pants reglamentē dalībvalstu kompetento iestāžu piekļuvi KIG sadarbības telpām. Pēc KIG nolīguma parakstīšanas KIG sadarbības platformā katras KIG vajadzībām jāizveido KIG sadarbības telpa. KIG sadarbības telpa jāizveido KIG telpas administratoram vai administratoriem ar eu-LISA tehnisko atbalstu. Tiesības piekļūt KIG sadarbības telpai jānosaka KIG telpas administratoram vai administratoriem, balstoties uz KIG nolīgumu. 13. pants nosaka, ka KIG telpas administrators vai administratori var piešķirt kompetentām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām piekļuvi KIG sadarbības telpām, lai tie varētu pildīt savus tiesību aktos noteiktos uzdevumus. 14. pants nosaka, ka, lai sasniegtu 5. pantā minētos mērķus, KIG telpas administrators vai administratori var nolemt piešķirt piekļuvi KIG sadarbības telpai tām trešām valstīm, kuras ir parakstījušas konkrēto KIG nolīgumu. KIG telpas administratoram vai administratoriem jānodrošina, ka operatīvās informācijas apmaiņa ar trešām valstīm, kurām ir piešķirta piekļuve KIG sadarbības telpai, notiek vienīgi apmērā, kāds nepieciešams KIG nolīguma mērķu sasniegšanai, un ievērojot tajā paredzētos nosacījumus. Dalībvalstīm jānodrošina, ka personas dati tiek nosūtīti uz trešām valstīm, kurām ir piešķirta piekļuve KIG sadarbības telpai, vienīgi tad, ja ir ievēroti Direktīvas (ES) 2016/680 V nodaļā minētie nosacījumi. IV nodaļa. Drošība un atbildība 15. pants nosaka, ka eu-LISA jāveic nepieciešamie tehniskie un organizatoriskie pasākumi, lai nodrošinātu KIG sadarbības platformas un tajā esošo datu drošību. 16. pants nosaka dalībvalstu vai kompetento Savienības struktūru, biroju vai aģentūru atbildību un kompensācijas prasību vēršanu pret tiem. V nodaļa. Datu aizsardzība 17. pants nosaka 3. pantā definēto operatīvo datu uzglabāšanas periodu. Šādi operatīvie dati jāglabā centralizētajā informācijas sistēmā tik ilgi, cik nepieciešams, līdz visi lietotāji ir pabeiguši šo datu lejupielādes procesu. Uzglabāšanas periods nedrīkst pārsniegt četras nedēļas. Beidzoties minētajam uzglabāšanas periodam, dati automātiski jāizdzēš no centralizētās sistēmas. 18. pants nosaka 3. pantā definēto neoperatīvo datu uzglabāšanas periodu. Neoperatīvie dati jāglabā centralizētajā informācijas sistēmā līdz izvērtēšanas pabeigšanai. Uzglabāšanas periods nedrīkst pārsniegt piecus gadus. Beidzoties minētajam uzglabāšanas periodam, dati automātiski jāizdzēš no centralizētās sistēmas. 19. pants nosaka datu pārziņus un datu apstrādātāju. Tajā paskaidrots, ka ikvienu dalībvalsts kompetento iestādi vai attiecīgā gadījumā Eurojust, Eiropolu, Eiropas Prokuratūru, OLAF vai kādu citu kompetentu Savienības struktūru, biroju vai aģentūru uzskata par datu pārziņiem saskaņā ar piemērojamajiem Savienības datu aizsardzības noteikumiem attiecībā uz šajā regulā paredzēto personas datu apstrādi. Attiecībā uz personas datiem, ar kuriem veikta apmaiņa un kurus glabā KIG sadarbības platformā, par datu apstrādātāju saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725 jāuzskata eu-LISA. Ja operatīvo informāciju vai pierādījumus KIG sadarbības platformā augšupielādējusi kāda trešā valsts, KIG telpas administratoram šī informācija vai pierādījumi jāpārbauda, pirms atļaut tos lejupielādēt citiem platformas lietotājiem. 20. pants nosaka ierobežojumus attiecībā uz KIG sadarbības platformā ievadīto personas datu apstrādes nolūkiem. Šādi dati jāapstrādā vienīgi nolūkā nodrošināt operatīvās informācijas un pierādījumu apmaiņu starp platformas lietotājiem un neoperatīvās informācijas apmaiņu starp sadarbības platformas lietotājiem saistībā ar KIG pārvaldību. Piekļuve KIG sadarbības platformai ir jāierobežo, piešķirot to vienīgi dalībvalstu un trešo valstu iestāžu pilnvarotajam personālam, Eurojust, Eiropolam, Eiropas Prokuratūrai, OLAF un citām kompetentām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām. Piekļuve arī jāierobežo, atļaujot to tādā apmērā, kāds ir nepieciešams uzdevumu izpildei atbilstoši 20. panta 1. punktā minētajiem nolūkiem un kāds ir nepieciešams un samērīgs, ņemot vērā izvirzītos mērķus. 21. pants reglamentē reģistru glabāšanu. Tas nosaka, ka eu-LISA jānodrošina, ka piekļuve centralizētajai informācijas sistēmai un visas tajā veiktās datu apstrādes darbības tiek reģistrētas, lai varētu pārbaudīt pieprasījumu pieņemamību, uzraudzīt datu integritāti un drošību un datu apstrādes likumību, kā arī veikt pašuzraudzību. VI nodaļa. Nobeiguma noteikumi 22. pants nosaka eu-LISA un Komisijas ziņošanas un pārskatīšanas pienākumus. Četrus gadus pēc KIG sadarbības platformas darbības sākuma un pēc tam ik pēc četriem gadiem Komisija veiks KIG sadarbības platformas vispārēju izvērtēšanu. 23. pants nosaka, ka KIG sadarbības platformas izveides un darbības izmaksas jāsedz no Savienības vispārējā budžeta. 24. pants nosaka nosacījumus, kam jābūt izpildītiem, lai Komisija varētu noteikt KIG sadarbības platformas darbības sākuma datumu.

25. pants reglamentē izmantojamo komiteju procedūru, balstoties uz standarta noteikumu. 26. pants nosaka Regulā (ES) 2018/1726 veicamos grozījumus, kas saistīti ar eu-LISA jaunajiem pienākumiem un uzdevumiem. 27. pantā noteikts, ka šī regula stāsies spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 2021/0391 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido sadarbības platformu kopēju izmeklēšanas grupu darbības atbalstam un groza Regulu (ES) 2018/1726

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 82. panta 1. punkta d) apakšpunktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Savienība ir noteikusi sev mērķi — piedāvāt saviem pilsoņiem brīvības, drošības un tiesiskuma telpu bez iekšējām robežām, kurā ir nodrošināta personu brīva pārvietošanās. Vienlaikus Savienībai jānodrošina, ka šī vienotā telpa ir droša. Šo mērķi var sasniegt, vienīgi izmantojot piemērotus pasākumus, lai novērstu un apkarotu noziedzību, tajā skaitā organizēto noziedzību un terorismu. (2)Tas ir īpaši sarežģīti, ja noziedzīgajam nodarījumam ir pārrobežu raksturs un tas noticis vairāku dalībvalstu un/vai trešo valstu teritorijā. Šādos gadījumos dalībvalstīm jāspēj apvienot spēkus un kopīgi rīkoties, lai pārrobežu izmeklēšana un kriminālvajāšana būtu rezultatīva un efektīva, un šajā ziņā apmaiņa ar informāciju un pierādījumiem ir būtiska. Viens no veiksmīgākajiem šādas pārrobežu sadarbības instrumentiem ir kopējās izmeklēšanas grupas (“KIG”), kas ļauj vairāku dalībvalstu un, iespējams, trešo valstu tiesu un tiesībaizsardzības iestādēm tieši sadarboties un komunicēt savā starpā, lai maksimāli efektīvi organizētu savu darbību un izmeklēšanu. Divu vai vairāku dalībvalstu un, iespējams, trešo valstu kompetentās iestādes izveido KIG ar konkrētu mērķi un uz noteiktu laiku, lai kopīgi veiktu kriminālizmeklēšanu ar pārrobežu ietekmi. (3)Lai izveidotu KIG ar vismaz divu dalībvalstu piedalīšanos, Savienības aquis paredz divus tiesiskos satvarus, proti, Padomes Pamatlēmumu 2002/465/TI un 13. pantu Konvencijā par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpējo palīdzību krimināllietās, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar 34. pantu Līgumā par Eiropas Savienību. Trešās valstis var piedalīties KIG, ja to iesaistei ir juridisks pamats, piemēram, 20. pants Eiropas Padomes 1959. gada konvencijas Otrajā papildu protokolā un 5. pants Nolīgumā par savstarpējo juridisko palīdzību starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm. (4)Esošie Savienības līmeņa tiesiskie satvari nenosaka, kā struktūrām, kuras piedalās KIG, jāveic informācijas apmaiņa un komunikācija. Šīs struktūras vienojas par šādu apmaiņu un komunikāciju, pamatojoties uz vajadzībām un pieejamajiem līdzekļiem. Tomēr trūkst īpaši tam paredzēta droša un efektīva kanāla, ko varētu lietot visi dalībnieki un kas nodrošinātu ātru apmaiņu ar liela apjoma informāciju vai pierādījumiem vai drošu un efektīvu komunikāciju. Turklāt nav arī sistēmas, kas atbalstītu KIG ikdienas pārvaldību, kā arī nodrošinātu dalībnieku veiktās pierādījumu apmaiņas izsekojamību.

(5)Tā kā iespējas izmantot informācijas tehnoloģiju (IT) sistēmas noziedzīgiem nolūkiem arvien palielinās, esošā situācija varētu mazināt pārrobežu izmeklēšanu lietderīgumu un efektivitāti, kā arī apdraudēt un palēnināt šādas izmeklēšanas un kriminālvajāšanas, izraisot izmaksu pieaugumu. Tiesu un tiesībaizsardzības iestādēm jo īpaši jānodrošina, ka to sistēmas ir tik drošas, cik vien iespējams, un ka visi KIG locekļi var viegli kontaktēties un sadarboties neatkarīgi no to valstīs izmantojamajām sistēmām. (6)Ātrumu un efektivitāti, ar kādu notiek informācijas apmaiņa starp struktūrām, kas piedalās KIG darbā, varētu ievērojami uzlabot, izveidojot īpašu IT platformu KIG darbības atbalstam. Tāpēc Savienības līmenī ir nepieciešams paredzēt noteikumus par centralizētas IT platformas (“KIG sadarbības platforma”) izveidi, lai atvieglotu KIG sadarbību, drošu komunikāciju un informācijas un pierādījumu apmaiņu. (7)KIG sadarbības platforma būtu jāizmanto vienīgi tad, ja starp KIG izveides juridiskajiem pamatiem ir Savienības juridiskais pamats. Ja KIG izveidei ir vienīgi starptautisks juridisks pamats, platforma, kas finansēta no Savienības budžeta un izstrādāta, balstoties uz Savienības tiesību aktiem, nebūtu jāizmanto. Tomēr, ja trešā valsts ir pievienojusies KIG nolīgumam, kurā līdzās starptautiskam juridiskam pamatam norādīts arī kāds Savienības juridiskais pamats, šādas valsts kompetentās iestādes būtu jāuzskata par KIG locekļiem. (8)KIG sadarbības platformas lietošanai vajadzētu būt brīvprātīgai. Tomēr, ņemot vērā pievienoto vērtību, ko tā sniedz pārrobežu izmeklēšanām, lietot platformu ir ļoti ieteicams. KIG sadarbības platformas lietošanai vai nelietošanai nebūtu jāskar vai jāietekmē citu komunikācijas vai informācijas apmaiņas veidu likumība, nedz arī jāmaina KIG izveides, organizēšanas vai darbības kārtība. KIG sadarbības platformas izveidei nebūtu jāietekmē KIG juridiskais pamats vai piemērojamie valsts procesuālie tiesību akti par pierādījumu iegūšanu un iegūto pierādījumu izmantošanu. Platformai būtu jānodrošina vienīgi drošs IT rīks sadarbības un KIG efektivitātes uzlabošanai. (9)KIG sadarbības platformai būtu jāaptver KIG darbības un pēcdarbības posms, sākot ar brīdi, kad KIG locekļi parakstījuši attiecīgo KIG nolīgumu, un beidzot ar KIG izvērtējuma pabeigšanu. Tā kā personas, kas piedalās KIG izveides procesā, ir pavisam citas nekā tās personas, kas kļūst par KIG locekļiem pēc tās izveidošanas, KIG izveides procesam, it īpaši sarunām par KIG nolīguma saturu un nolīgumu parakstīšanai, nebūtu jānotiek KIG sadarbības platformā. Tomēr, ņemot vērā to, ka KIG izveides procesa atbalstīšanai ir nepieciešams elektronisks rīks, Komisijai būtu jāapsver iespēja izmantot šim procesam e-pierādījumu digitālās apmaiņas sistēmu (eEDES). (10)Visos gadījumos, kad kāda KIG izmanto KIG sadarbības platformu, šīs KIG locekļi būtu jāmudina izvērtēt KIG darbu vai nu darbības posmā, vai pēc tā noslēguma, izmantojot KIG sadarbības platformā nodrošinātos rīkus. (11)KIG nolīguma noslēgšanai vajadzētu būt KIG sadarbības platformas lietošanas priekšnosacījumam. Turpmāk, slēdzot KIG nolīgumus, to saturs būtu jāpielāgo, lai tajos būtu ņemti vērā šīs regulas atbilstošie noteikumi. (12)No darbības viedokļa KIG sadarbības platformai būtu jāsastāv no izolētām KIG sadarbības telpām, kas izveidotas katrai atsevišķajai KIG, kura izmanto platformu. (13)No tehniskā viedokļa būtu jānodrošina, lai KIG sadarbības platformai varētu ar drošu savienojumu piekļūt internetā un lai tā sastāvētu no centralizētas informācijas sistēmas, kurai var piekļūt no tīmekļa portāla, komunikācijas programmatūras, kas paredzēta mobilajām un stacionārajām ierīcēm, un savienojuma starp centralizēto informācijas sistēmu un attiecīgajiem IT rīkiem, kuri atbalsta KIG darbību un kurus pārvalda KIG sekretariāts. (14)KIG sadarbības platformas mērķiem vajadzētu būt šādiem: atvieglot KIG ikdienas darbību koordinēšanu un pārvaldību; nodrošināt operatīvās informācijas un pierādījumu apmaiņu un īslaicīgu glabāšanu; nodrošināt drošu komunikāciju; nodrošināt pierādījumu izsekojamību; atbalstīt KIG izvērtēšanas procesu. Visas struktūras, kas piedalās KIG, būtu jāmudina izmantot visas KIG sadarbības platformas funkcijas un pēc iespējas plašāk aizstāt ar tām pašlaik izmantotos komunikācijas un datu apmaiņas kanālus. (15)KIG sadarbības platforma papildina esošos rīkus, kas nodrošina drošu datu apmaiņu starp tiesu iestādēm un tiesībaizsardzības iestādēm, piemēram, drošas informācijas apmaiņas tīkla lietojumprogrammu (SIENA). (16)Tās KIG sadarbības platformas funkcijas, kas ir saistītas ar komunikāciju, būtu jānodrošina programmatūrai, kas ļauj lokāli saglabāt neizsekojamu komunikāciju lietotāju ierīcēs. (17)Būtu jānodrošina funkcija, kas ļauj veikt operatīvās informācijas un pierādījumu, arī lielapjoma datņu, apmaiņu, izmantojot augšupielādes/lejupielādes mehānismu, kurā dati tiks glabāti centralizēti vienīgi tik ilgi, cik nepieciešams datu tehniskai nosūtīšanai. Tiklīdz visi adresāti ir lejupielādējuši datus, dati būtu automātiski jāizdzēš no KIG sadarbības platformas. (18)KIG sadarbības platformas projektēšana, izstrāde un darbības pārvaldība, izmantojot SIENA esošās funkcijas un citas Eiropola lietotās funkcijas, lai nodrošinātu papildināmību un sadarbspēju, būtu jāuztic Eiropas Savienības Aģentūrai lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1726, ņemot vērā šīs aģentūras pieredzi lielapjoma sistēmu pārvaldībā tieslietu un iekšlietu jomā. Tāpēc tās pilnvarojums būtu jāgroza, lai tas atspoguļotu šos jaunos uzdevumus, un tai būtu jāpiešķir atbilstošs finansējums un personāls, lai tā varētu pildīt šajā regulā noteiktos pienākumus. Šajā sakarā būtu jānosaka noteikumi par pienākumiem, kas eu-LISA būs jāpilda kā aģentūrai, kurai uzticēta KIG sadarbības platformas izstrāde, tehniskā darbības nodrošināšana un uzturēšana. (19)Projektējot KIG sadarbības platformu, eu-LISA būtu jānodrošina tās tehniska sadarbspēja ar SIENA. (20)Kopš saskaņā ar Padomes dokumentu 11037/05 tika izveidots valstu ekspertu tīkls saistībā ar kopējām izmeklēšanas grupām (“KIG tīkls”), KIG sekretariāts atbalsta KIG tīkla darbu, organizējot ikgadējas sanāksmes, apmācību, saņemot un analizējot KIG izvērtēšanas ziņojumus un pārvaldot Eurojust pārziņā esošo KIG finansēšanas programmu. Kopš 2011. gada Eurojust mitina KIG sekretariātu kā atsevišķu struktūrvienību. Lai KIG sekretariāts varētu sniegt lietotājiem atbalstu KIG sadarbības platformas praktiskā lietošanā, kā arī nodrošināt tehnisko un administratīvo atbalstu KIG telpas administratoriem, būtu jānodrošina, ka Eurojust ir atbilstošs, KIG sekretariātā nodarbināms personāls. (21)Tā kā patlaban KIG darbību jau atbalsta IT rīki, ko mitina Eurojust un pārvalda KIG sekretariāts, KIG sadarbības platformu ir nepieciešams savienot ar šiem IT rīkiem, lai atvieglotu KIG pārvaldību. Šajā nolūkā Eurojust būtu jānodrošina savu sistēmu tehniskā pielāgošana, kas nepieciešama šāda savienojuma izveidei. Eurojust būtu jāpiešķir atbilstošs finansējums un personāls, lai tā varētu pildīt savus uzdevumus šajā ziņā. (22)Lai nodrošinātu tiesību un uzdevumu skaidru sadalījumu, būtu jānosaka noteikumi par dalībvalstu, Eurojust, Eiropola, Eiropas Prokuratūras, Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) un citu kompetento Savienības struktūru, biroju un aģentūru pienākumiem, tajā skaitā par nosacījumiem, ar kādiem tie drīkst izmantot KIG sadarbības platformu darbības nolūkiem. (23)eu-LISA valdei būtu jāizveido programmas valde, kuras pilnvarojums, sastāvs un organizatoriskie aspekti ir sīkāk noteikti šajā regulā. Programmas valdei būtu jānodrošina KIG sadarbības platformas projektēšanas un izstrādes posma atbilstoša pārvaldība. Lai iegūtu zinātību saistībā ar KIG sadarbības platformu, it īpaši sakarā ar tās gada darba programmas un gada darbības pārskata sagatavošanu, eu-LISA izveidos padomdevēju grupu, kuras pilnvarojums, sastāvs un organizatoriskie aspekti arī ir jānosaka sīkāk. (24)Šī regula nosaka noteikumus par piekļuvi KIG sadarbības platformai un nepieciešamajiem aizsardzības pasākumiem. Piekļuves tiesību pārvaldība attiecībā uz atsevišķām KIG sadarbības telpām būtu jāuztic KIG telpas administratoram vai administratoriem. Viņu pārziņā vajadzētu būt piekļuves piešķiršanai KIG sadarbības platformas lietotājiem KIG darbības un pēcdarbības posmā. Būtu jāparedz iespēja KIG telpas administratoriem nodot savus uzdevumus KIG sekretariātam.

(25)Tā kā operatīvie dati, ar kuriem apmainīsies KIG sadarbības platformas lietotāji, ir sensitīvi, KIG sadarbības platformā būtu jāgarantē augsta līmeņa drošība. eu-LISA būtu jāveic visi nepieciešamie tehniskie un organizatoriskie pasākumi, lai nodrošinātu datu apmaiņas drošību, izmantojot nosūtāmo vai neaktīvo datu šifrēšanai drošus galšifrēšanas algoritmus. (26)Šī regula nosaka noteikumus par dalībvalstu, eu-LISA, Eurojust, Eiropola, Eiropas Prokuratūras, OLAF un citu kompetentu Savienības struktūru, biroju un aģentūru atbildību par materiālu vai nemateriālu kaitējumu, ko izraisījusi jebkāda ar šo regulu nesavienojama rīcība. Attiecībā uz trešām valstīm attiecīgajos KIG nolīgumos būtu jāiekļauj punkti par atbildību par materiālu vai nemateriālu kaitējumu. (27)Turklāt šī regula nosaka konkrētus datu aizsardzības noteikumus, kas attiecas gan uz operatīvajiem, gan neoperatīvajiem datiem un kas ir nepieciešami, lai papildinātu esošos datu aizsardzības pasākumus un kopumā nodrošinātu datu aizsardzību, datu drošību un attiecīgo personu pamattiesību aizsardzību atbilstošā līmenī. (28)Personas datu apstrādei, ko kompetentās valsts iestādes veic, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem, vai izpildītu kriminālsodus, tostarp lai pasargātu no draudiem sabiedriskajai drošībai un tos novērstu, būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/680. Attiecībā uz apstrādi, ko veic Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras, šīs regulas kontekstā būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725. (29)Attiecīgos gadījumos KIG telpas administratoriem vajadzētu būt iespējai piešķirt piekļuvi KIG sadarbības telpai trešām valstīm, kuras ir pievienojušās KIG nolīgumam. Nosūtot personas datus trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām sakarā ar KIG nolīgumu, būtu jāievēro Direktīvas (ES) 2016/680 V nodaļā norādītie noteikumi. Operatīvo datu apmaiņa ar trešām valstīm būtu jāveic vienīgi tad, ja šāda apmaiņa ir nepieciešama, lai sasniegtu KIG nolīguma mērķus. (30)Ikreiz, kad trešā valsts augšupielādē KIG sadarbības telpā operatīvo informāciju vai pierādījumus, KIG telpas administratoram būtu jāpārliecinās, ka šāda informācija vai pierādījumi tiek sniegti, lai sasniegtu KIG nolīguma mērķus, un tikai pēc tam jāatļauj citiem platformas lietotājiem tos lejupielādēt. (31)Ja vienai KIG ir vairāki KIG telpas administratori, šiem KIG telpas administratoriem, tiklīdz ir izveidota KIG sadarbības telpa ar trešo valstu piedalīšanos, būtu jāvienojas savā starpā par to, kurš no viņiem būs šādu trešo valstu augšupielādētu datu pārzinis. (32)eu-LISA būtu jānodrošina, ka piekļuve centralizētajai informācijas sistēmai un visas tajā veiktās datu apstrādes darbības tiek reģistrētas, lai varētu uzraudzīt datu integritāti un drošību un datu apstrādes likumību, kā arī veikt pašuzraudzību. (33)Šī regula nosaka eu-LISA pienākumu ziņot par KIG sadarbības platformas izstrādi un darbību, ņemot vērā mērķus, kas saistīti ar pakalpojuma plānošanu, tehniskajiem rezultātiem, izmaksu lietderību, drošību un kvalitāti. Turklāt Komisijai būtu jāveic KIG sadarbības platformas vispārēja izvērtēšana četrus gadus pēc KIG sadarbības platformas darbības sākuma un pēc tam ik pēc četriem gadiem. (34)Katrai dalībvalstij, kā arī Eurojust, Eiropolam, Eiropas Prokuratūrai, OLAF un citām kompetentām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām būtu pašiem jāsedz savas izmaksas, kas izriet no KIG sadarbības platformas lietošanas. (35)Lai noteiktu KIG sadarbības platformas tehniskās izstrādes un ieviešanas nosacījumus, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011. (36)Tiklīdz ir pieņemti atbilstošie, KIG sadarbības platformas tehniskajai izstrādei nepieciešamie īstenošanas akti un eu-LISA sadarbībā ar dalībvalstīm ir veikusi visaptverošu KIG sadarbības platformas testēšanu, Komisijai būtu jānosaka datums, kurā KIG sadarbības platforma sāks darboties. (37)Tā kā šīs regulas mērķi, proti, nodrošināt rezultatīvu un efektīvu sadarbību, komunikāciju un informācijas un pierādījumu apmaiņu starp KIG locekļiem, Eurojust, Eiropolu, OLAF un citām kompetentām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet, ieviešot kopīgus noteikumus, šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā nosaka vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. (38)Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. (39)Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 42. panta 1. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas XXXX sniedza atzinumu, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I NODAĻA Vispārīgi noteikumi

1. pants Priekšmets Šī regula: (a)izveido brīvprātīgi lietojamu IT platformu (“KIG sadarbības platforma”), lai atvieglotu sadarbību starp kompetentajām iestādēm, kuras piedalās kopējās izmeklēšanas grupās (“KIG”), kas izveidotas, pamatojoties uz 13. pantu Konvencijā par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpējo palīdzību krimināllietās, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar 34. pantu Līgumā par Eiropas Savienību, vai Padomes Pamatlēmumu 2002/465/TI; (b)nosaka noteikumus par pienākumu sadali starp KIG sadarbības platformas lietotājiem un aģentūru, kas atbild par KIG sadarbības platformas izstrādi un uzturēšanu; (c)nosaka nosacījumus, ar kādiem KIG sadarbības platformas lietotājiem var tikt piešķirta piekļuve KIG sadarbības platformai; (d)nosaka konkrētus datu aizsardzības noteikumus, kas nepieciešami, lai papildinātu esošos datu aizsardzības pasākumus un kopumā nodrošinātu datu aizsardzību, datu drošību un attiecīgo personu pamattiesību aizsardzību atbilstošā līmenī. 2. pants Piemērošanas joma 1.Šī regula attiecas uz informācijas, arī personas datu, apstrādi saistībā ar KIG. Šāda apstrāde ietver operatīvās informācijas un pierādījumu, kā arī neoperatīvās informācijas apmaiņu un glabāšanu. Šī regula attiecas uz KIG darbības un pēcdarbības posmu, sākot ar brīdi, kad KIG locekļi parakstījuši attiecīgo KIG nolīgumu. 2.Šī regula negroza un nekā citādi neietekmē esošās tiesību normas par KIG izveidi, darbību vai izvērtēšanu. 3. pants Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: (1)“centralizētā informācijas sistēma” ir centralizēta IT sistēma, kurā notiek ar KIG saistīto datu glabāšana un apstrāde; (2)“komunikāciju programmatūra” ir programmatūra, kas atbalsta attālinātu piekļuvi sistēmām un datņu un ziņojumu apmaiņu teksta, audio vai video formātā starp KIG sadarbības platformas lietotājiem; (3)“kompetentās iestādes” ir iestādes, kas ir kompetentas izveidot KIG, kā minēts 1. pantā Padomes Pamatlēmumā 2002/465/TI un 13. pantā Konvencijā par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpējo palīdzību krimināllietās, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar 34. pantu Līgumā par Eiropas Savienību, Eiropas Prokuratūra, ja tā rīkojas atbilstoši savai kompetencei, kas noteikta Padomes Regulas (ES) 2017/1939 22., 23. un 25. pantā, kā arī trešo valstu kompetentās iestādes, ja tās ir KIG nolīguma puses, balstoties uz papildu juridisko pamatu; (4)“KIG locekļi” ir šā panta 3. punktā minēto kompetento iestāžu pārstāvji; (5)“KIG sadarbības platformas lietotāji” ir KIG locekļi, Eurojust, Eiropols, OLAF un citas Savienības kompetentās struktūras, biroji un aģentūras; (6)“KIG sadarbības telpa” ir atsevišķa izolēta telpa, kas paredzētai katrai KIG un tiek mitināta KIG sadarbības platformā;

(7)“KIG telpas administrators” ir tās dalībvalsts kompetento iestāžu pārstāvis, kuras pārziņā ir KIG sadarbības telpa; (8)“operatīvie dati” ir informācija un pierādījumi, ko apstrādā KIG sadarbības platformā KIG darbības posmā, lai atbalstītu pārrobežu izmeklēšanas un kriminālvajāšanas; (9)“neoperatīvie dati” ir administratīvie dati, ko apstrādā KIG sadarbības platformā, it īpaši nolūkā atvieglot KIG pārvaldību un sadarbību starp KIG sadarbības platformas lietotājiem ikdienā. 4. pants KIG sadarbības platformas tehniskā arhitektūra KIG sadarbības platforma sastāv no: (a)centralizētas informācijas sistēmas, kurā datus var īslaicīgi glabāt centralizēti; (b)komunikācijas programmatūras, kas ļauj komunikācijas datus glabāt lokāli, (c)savienojuma starp centralizēto informācijas sistēmu un attiecīgajiem IT rīkiem, kuri atbalsta KIG darbību un kurus pārvalda KIG sekretariāts. 5. pants KIG sadarbības platformas mērķis 1.KIG sadarbības platformas mērķis ir sekmēt: (a)KIG ikdienas darbību koordinēšanu un pārvaldību ar funkciju kopumu, kas atbalsta KIG administratīvos un finanšu procesus; (b)operatīvās informācijas un pierādījumu, arī lielapjoma datņu, apmaiņu un īslaicīgu glabāšanu ar augšupielādes un lejupielādes funkciju; (c)drošu komunikāciju, izmantojot funkciju, kas ietver tūlītēju ziņapmaiņu, tērzēšanu un audiokonferenču un videokonferenču iespējas; (d)pierādījumu izsekojamību ar darbību reģistrācijas mehānismu, kas ļauj izsekot visus pierādījumus, kuru apmaiņa notikusi KIG sadarbības platformā; (e)KIG izvērtēšanu īpašā kopīgā izvērtēšanas procesā. 2.Centralizēto informācijas sistēmu mitina eu-LISA savos tehniskajos birojos.

II NODAĻA Izstrāde un darbības pārvaldība 6. pants Īstenošanas akti, ko pieņem Komisija Komisija iespējami drīz pieņem īstenošanas aktus, kas ir nepieciešami KIG sadarbības platformas tehniskajai izstrādei, it īpaši aktus par: (a)KIG ikdienas darbību koordinēšanai un pārvaldībai nepieciešamo funkciju uzskaitījumu; (b)drošai komunikācijai nepieciešamo funkciju uzskaitījumu; (c)4. panta c) punktā minētā savienojuma darbības specifikācijām; (d)drošību saskaņā ar 15. pantu; (e)tehniskajiem reģistriem saskaņā ar 21. pantu; (f)tehnisko statistiku saskaņā ar 22. pantu; (g)KIG sadarbības platformas snieguma un pieejamības prasībām. Šā panta pirmajā daļā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 25. pantā minēto pārbaudes procedūru. 7. pants eu-LISA pienākumi 1.Eiropas Savienības Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (“eu-LISA”) izstrādā KIG sadarbības platformas fiziskās arhitektūras projektu, ietverot tehniskās specifikācijas un turpmākus uzlabojumus. Šo projektu apstiprina aģentūras valde, pamatojoties uz Komisijas labvēlīgu atzinumu. 2.eu-LISA atbild par KIG sadarbības platformas izstrādi, ievērojot principu par datu aizsardzību integrēti un pēc noklusējuma. Izstrāde sastāv no tehnisko specifikāciju izstrādes un ieviešanas, testēšanas un projekta vispārējas koordinācijas. 3.eu-LISA dara komunikācijas programmatūru pieejamu KIG sadarbības platformas lietotājiem. 4.eu-LISA izstrādā un ievieš KIG sadarbības platformu iespējami drīz pēc šīs regulas stāšanās spēkā un īstenošanas aktu pieņemšanas Komisijā atbilstīgi 6. pantam. 5.eu-LISA nodrošina, ka KIG sadarbības platforma darbojas saskaņā ar šo regulu, 6. pantā minēto īstenošanas aktu, kā arī saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725.

6.eu-LISA atbild par KIG sadarbības platformas darbības pārvaldību. KIG sadarbības platformas darbības pārvaldība ietver visus uzdevumus, kas nepieciešami, lai KIG sadarbības platforma darbotos saskaņā ar šo regulu, it īpaši uzturēšanas darbus un tehniskos uzlabojumus, kuri nepieciešami, lai nodrošinātu KIG sadarbības platformas apmierinošu darbību saskaņā ar tehniskajām specifikācijām. 7.eu-LISA nodrošina apmācību par KIG sadarbības platformas lietošanu praksē. 8.eu-LISA nav piekļuves KIG sadarbības telpām. 9.Neskarot 17. pantu Eiropas Savienības Civildienesta noteikumos, kas noteikti Padomes Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, eu-LISA piemēro attiecīgus noteikumus par dienesta noslēpumu vai citas līdzvērtīgas konfidencialitātes prasības visiem saviem darbiniekiem, kam jāstrādā ar centralizētajā informācijas sistēmā reģistrētiem datiem. Šis pienākums ir spēkā arī tad, kad šie darbinieki vairs nav attiecīgajā amatā vai darbā, vai pēc tam, kad viņi ir beiguši savu darbību. 8. pants Dalībvalstu pienākumi Katra dalībvalsts veic nepieciešamos tehniskos pasākumus, lai tās kompetentās iestādes varētu piekļūt KIG sadarbības platformai saskaņā ar šo regulu. 9. pants Kompetento Savienības struktūru, biroju un aģentūru pienākumi 1.Eurojust, Eiropols, Eiropas Prokuratūra, OLAF un citas kompetentas Savienības struktūras, biroji un aģentūras veic nepieciešamos tehniskos pasākumus, lai tie varētu piekļūt KIG sadarbības platformai. 2.Eurojust atbild par savu sistēmu tehnisko pielāgošanu, kas nepieciešama 4. panta c) punktā minētā savienojuma izveidei. 10. pants Programmas valde 1.Pirms KIG sadarbības platformas projektēšanas un izstrādes posma eu-LISA valde izveido programmas valdi. 2.Programmas valdē ir šādi desmit locekļi: (a)astoņi eu-LISA valdes iecelti locekļi; (b)11. pantā minētās padomdevēju grupas priekšsēdētājs; (c)viens Komisijas iecelts loceklis. 3.eu-LISA valde nodrošina, ka tās ieceltajiem programmas valdes locekļiem ir nepieciešamā pieredze un zinātība tiesu iestāžu izmantotu IT sistēmu izstrādē un pārvaldībā. 4.eu-LISA piedalās programmas valdes darbā. Minētajā nolūkā eu-LISA pārstāvji piedalās programmas valdes sanāksmēs, lai ziņotu par KIG sadarbības platformas projektēšanas un izstrādes norisi un par jebkādu citu ar to saistītu darbu un darbībām.

5.Programmas valde tiekas vismaz reizi trīs mēnešos vai biežāk, ja tas ir nepieciešams. Tā nodrošina KIG sadarbības platformas projektēšanas un izstrādes posma pienācīgu pārvaldību. Programmas valde regulāri (ja iespējams, reizi mēnesī) iesniedz eu-LISA valdei rakstiskus ziņojumus par projekta īstenošanas gaitu. Programmas valdei nav lēmumu pieņemšanas pilnvaru, nedz arī pilnvaru pārstāvēt eu-LISA valdes locekļus. 6.Programmas valde nosaka savu reglamentu, kurā it īpaši iekļauj noteikumus par tās priekšsēdētāju, sanāksmju vietām, sanāksmju sagatavošanu, ekspertu pielaišanu sanāksmēm un komunikācijas plāniem, kas nodrošina, ka eu-LISA valdes locekļi, kuri nepiedalījās, saņem pilnīgu informāciju. 7.Programmas valdes priekšsēdētāja amatu ieņem dalībvalsts. 8.Programmas valdes sekretariātu nodrošina eu-LISA. 11. pants Padomdevēju grupa 1.eu-LISA izveido padomdevēju grupu, lai iegūtu ar KIG sadarbības platformu saistītu zinātību, it īpaši sakarā ar tās gada darba programmas un gada darbības pārskata sagatavošanu. 2.KIG sadarbības platformas projektēšanas un izstrādes posmā padomdevēju grupas sastāvā ir dalībvalstu, Komisijas un KIG sekretariāta pārstāvji. Grupas priekšsēdētājs ir eu-LISA. Grupa: (a)līdz KIG sadarbības platformas darbības sākumam sanāk regulāri — ja iespējams, vismaz reizi mēnesī; (b)pēc katras sanāksmes ziņo programmas valdei; (c)nodrošina tehnisko zinātību programmas valdes uzdevumu atbalstam. III NODAĻA Piekļuve KIG sadarbības platformai 12. pants Dalībvalstu kompetento iestāžu piekļuve KIG sadarbības telpām 1.Pēc KIG nolīguma parakstīšanas KIG sadarbības platformā katrai KIG izveido KIG sadarbības telpu. 2.KIG sadarbības telpu izveido KIG telpas administrators vai administratori ar eu-LISA tehnisko atbalstu. 3.KIG telpas administrators vai administratori nosaka KIG sadarbības platformas lietotāju tiesības piekļūt KIG sadarbības telpai, balstoties uz KIG nolīgumu. 13. pants

Savienības kompetento struktūru, biroju un aģentūru piekļuve KIG sadarbības telpām 1.KIG telpas administrators vai administratori var nolemt piešķirt Eurojust, arī KIG sekretariātam, piekļuvi KIG sadarbības telpai, lai tā varētu pildīt savus uzdevumus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/1727. Konkrētāk, KIG telpas administrators vai administratori var nolemt piešķirt KIG sekretariātam piekļuvi KIG sadarbības telpai, lai tas varētu sniegt tehnisko un administratīvo atbalstu, tajā skaitā pārvaldīt piekļuves tiesības. 2.KIG telpas administrators vai administratori var nolemt piešķirt Eiropolam piekļuvi KIG sadarbības telpai, lai tas varētu pildīt savus uzdevumus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/794. 3.KIG telpas administrators vai administratori var nolemt piešķirt OLAF piekļuvi KIG sadarbības telpai, lai tas varētu pildīt savus uzdevumus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013. 4.KIG telpas administrators vai administratori var nolemt piešķirt Eiropas Prokuratūrai piekļuvi KIG sadarbības telpai, lai tā varētu pildīt savus uzdevumus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/1939. 5.KIG telpas administrators vai administratori var nolemt piešķirt citām kompetentām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām piekļuvi KIG sadarbības telpai, lai tie varētu pildīt savus uzdevumus, kas noteikti to pamataktos. 14. pants Trešo valstu kompetento iestāžu piekļuve KIG sadarbības telpām 1.Lai sasniegtu 5. pantā minētos mērķus, KIG telpas administrators vai administratori var nolemt piešķirt piekļuvi KIG sadarbības telpai kompetentām iestādēm no trešām valstīm, kuras ir parakstījušas konkrēto KIG nolīgumu. 2.KIG telpas administrators vai administratori nodrošina, ka operatīvo datu apmaiņa ar trešo valstu kompetentajām iestādēm, kurām ir piešķirta piekļuve KIG sadarbības telpai, notiek vienīgi apmērā, kāds nepieciešams KIG nolīguma mērķu sasniegšanai, un ievērojot tajā paredzētos nosacījumus. 3.Dalībvalstis nodrošina, ka personas dati tiek nosūtīti uz trešām valstīm, kurām piešķirta piekļuve KIG sadarbības telpai, vienīgi tad, ja ir ievēroti Direktīvas (ES) 2016/680 V nodaļā minētie nosacījumi. IV NODAĻA Drošība un atbildība 15. pants Drošība 1.eu-LISA veic nepieciešamos tehniskos un organizatoriskos pasākumus, lai nodrošinātu KIG sadarbības platformas augsta līmeņa kiberdrošību un tajā ievietoto datu informācijas drošību, it īpaši centralizētajā informācijas sistēmā glabāto operatīvo un neoperatīvo datu konfidencialitāti un integritāti. 2.eu-LISA nodrošina, ka KIG sadarbības platformai nevar piekļūt neatļauti un ka personām, kas ir pilnvarotas piekļūt KIG sadarbības platformai, ir piekļuve tikai tiem datiem, uz kuriem attiecas viņu piekļuves tiesības. 3.Šā panta 1. un 2. punktā minētajos nolūkos eu-LISA pieņem drošības plānu, kā arī darbības nepārtrauktības un negadījuma seku novēršanas plānu, lai nodrošinātu, ka traucējumu gadījumā centralizēto informācijas sistēmu var atjaunot. 4.eu-LISA uzrauga šajā pantā minēto drošības pasākumu efektivitāti un veic nepieciešamos organizatoriskos pasākumus saistībā ar pašuzraudzību un pārraudzību, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai.

16. pants Atbildība 1.Ja kāda dalībvalsts, Eurojust, Eiropols, Eiropas Prokuratūra, OLAF vai kāda cita kompetenta Savienības struktūra, birojs vai aģentūra nav izpildījusi šajā regulā noteiktos pienākumus un tādējādi ir nodarījusi kaitējumu KIG sadarbības platformai, attiecīgi šī dalībvalsts, Eurojust, Eiropols, Eiropas Prokuratūra, OLAF vai cita kompetentā Savienības struktūra, birojs vai aģentūra atbild par šādu kaitējumu, izņemot tādā apmērā, kādā eu-LISA nav veikusi saprātīgus pasākumus, lai kaitējumu novērstu vai minimizētu tā sekas. 2.Pret dalībvalsti vērstas kompensācijas prasības par 1. punktā minēto kaitējumu reglamentē atbildētājas dalībvalsts tiesību akti. Kompensācijas prasības par 1. punktā minēto kaitējumu, kuras vērstas pret Eurojust, Eiropolu, Eiropas Prokuratūru, OLAF vai jebkuru citu kompetento Savienības struktūru, biroju vai aģentūru, reglamentē to attiecīgie dibināšanas akti. V NODAĻA Datu aizsardzība 17. pants Operatīvo datu uzglabāšanas periods 1.Operatīvos datus, kas attiecas uz katru KIG sadarbības telpu, glabā centralizētajā informācijas sistēmā tik ilgi, cik nepieciešams, līdz visi attiecīgie KIG sadarbības platformas lietotāji ir pabeiguši šo datu lejupielādes procesu. Uzglabāšanas periods nepārsniedz četras nedēļas. 2.Beidzoties 1. punktā minētajam uzglabāšanas periodam, datus automātiski dzēš no centralizētās sistēmas. 18. pants Neoperatīvo datu uzglabāšanas periods 1.Ja ir plānots veikt KIG izvērtēšanu, neoperatīvos datus, kas attiecas uz katru KIG sadarbības telpu, glabā centralizētajā informācijas sistēmā līdz KIG izvērtēšanas pabeigšanai. Uzglabāšanas periods nepārsniedz piecus gadus. 2.Beidzoties 1. punktā minētajam uzglabāšanas periodam, datus automātiski dzēš no centralizētās sistēmas. 19. pants Datu pārzinis un datu apstrādātājs 1.Ikvienu dalībvalsts kompetento iestādi vai attiecīgā gadījumā Eurojust, Eiropolu, Eiropas Prokuratūru, OLAF vai kādu citu kompetentu Savienības struktūru, biroju vai aģentūru uzskata par datu pārziņiem saskaņā ar piemērojamajiem Savienības datu aizsardzības noteikumiem attiecībā uz šajā regulā paredzēto personas datu apstrādi. 2.Attiecībā uz datiem, ko KIG sadarbības platformā augšupielādējušas trešo valstu kompetentās iestādes, par datu pārzini attiecībā uz personas datiem, ar kuriem veikta apmaiņa un kurus glabā KIG sadarbības platformā, uzskata vienu no KIG telpas administratoriem. 3.Attiecībā uz personas datiem, ar kuriem veikta apmaiņa un kurus glabā KIG sadarbības platformā, par datu apstrādātāju saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725 uzskata eu-LISA.

4.KIG sadarbības platformas lietotāji ir kopīgi atbildīgi par neoperatīvo datu pārvaldību KIG sadarbības platformā. 20. pants Personas datu apstrādes nolūks 1.KIG sadarbības platformā ievadītos datus apstrādā vienīgi šādos nolūkos: (a)operatīvās informācijas un pierādījumu apmaiņa starp KIG sadarbības platformas lietotājiem; (b)neoperatīvo datu apmaiņa starp KIG sadarbības platformas lietotājiem KIG pārvaldības vajadzībām. 2.Piekļuve KIG sadarbības platformai ir ierobežota tā, ka tai var piekļūt tikai dalībvalstu un trešo valstu kompetento iestāžu, Eurojust, Eiropola, Eiropas Prokuratūras, OLAF un citu kompetentu Savienības struktūru, biroju un aģentūru pienācīgi pilnvaroti darbinieki tādā apmērā, kāds ir nepieciešams, lai tie varētu izpildīt savus uzdevumus atbilstoši 1. punktā minētajiem nolūkiem, un kāds ir nepieciešams un samērīgs, ņemot vērā izvirzītos mērķus. 21. pants Tehniskie reģistri 1.eu-LISA nodrošina, ka saskaņā ar 2. punktu tiek reģistrēti visi gadījumi, kad piekļūts centralizētajai informācijas sistēmai, un visas datu apstrādes darbības, kas veiktas centralizētajā informācijas sistēmā. 2.Reģistri sniedz šādu informāciju: (a)datums, laika josla un precīzs laiks, kad piekļūts centralizētajai informācijas sistēmai; (b)identifikācijas zīme, kas identificē to KIG sadarbības platformas lietotāju, kurš piekļuva centralizētajai informācijas sistēmai; (c)KIG sadarbības platformas lietotāja veiktās darbības datums, laika josla un piekļuves laiks; (d)KIG sadarbības platformas lietotāja veiktā darbība. 3.Šos reģistrus ar piemērotiem tehniskiem pasākumiem aizsargā pret neatļautu piekļuvi un glabā trīs gadus vai ilgāk, ja tas nepieciešams, lai pabeigtu jau sāktas uzraudzības procedūras. 4.eu-LISA pēc pieprasījuma un bez liekas kavēšanās dara reģistrus pieejamus dalībvalstu kompetentajām iestādēm. 5.Valstu uzraudzības iestādēm, kas ir atbildīgas par datu apstrādes likumības uzraudzību, nodrošina piekļuvi reģistriem pēc pieprasījuma, ko tās iesniegušas savas kompetences ietvaros un savu uzdevumu izpildes nolūkā. 6.Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam nodrošina piekļuvi reģistriem pēc pieprasījuma, ko tas iesniedzis savas kompetences ietvaros un nolūkā pildīt savus uzraudzības uzdevumus saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725.

VI NODAĻA Nobeiguma noteikumi 22. pants Uzraudzība un izvērtēšana 1.eu-LISA ievieš procedūras, lai uzraudzītu KIG sadarbības platformas izstrādi, ņemot vērā ar plānošanu un izmaksām saistītos mērķus, un lai uzraudzītu KIG sadarbības platformas darbību, ņemot vērā mērķus, kas saistīti ar pakalpojuma tehniskajiem rezultātiem, izmaksu lietderību, drošību un kvalitāti. 2.Procedūrās, kas minētas 1. punktā, jāparedz iespēja regulāri sagatavot tehniskus statistikas datus uzraudzības vajadzībām. 3.Ja izstrādes process ievērojami kavējas, eu-LISA pēc iespējas drīz informē Eiropas Parlamentu un Padomi par šādu kavējumu iemesliem un to ietekmi uz termiņiem un finansēm. 4.Tiklīdz KIG sadarbības platformas izstrāde ir pabeigta, eu-LISA iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā izskaidrots, kā tika sasniegti mērķi, it īpaši saistībā ar plānošanu un izmaksām, un pamatotas jebkādas novirzes. 5.Ja KIG sadarbības platformas tehniska jaunināšana var radīt būtiskas izmaksas, eu-LISA par to informē Eiropas Parlamentu un Padomi pirms šādas jaunināšanas veikšanas. 6.Divus gadus pēc KIG sadarbības platformas darbības sākuma un pēc tam reizi gadā eu-LISA iesniedz Komisijai ziņojumu par KIG sadarbības platformas tehnisko darbību, arī tās drošību. 7.Četrus gadus pēc KIG sadarbības platformas darbības sākuma un pēc tam ik pēc četriem gadiem Komisija veic KIG sadarbības platformas vispārēju izvērtēšanu. Vispārējās izvērtēšanas ziņojumu Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. 8.Dalībvalstu kompetentās iestādes, Eurojust, Eiropols, Eiropas Prokuratūra, OLAF un citas kompetentās Savienības struktūras, biroji un aģentūras sniedz eu-LISA un Komisijai 4. un 7. punktā minēto ziņojumu sagatavošanai nepieciešamo informāciju. Šī informācija neapdraud darba metodes, un tajā neietver informāciju, kas atklāj avotus, darbinieku vārdus vai izmeklēšanas. 9.eu-LISA sniedz Komisijai informāciju, kas nepieciešama, lai veiktu 7. punktā minēto vispārējo izvērtēšanu. 23. pants Izmaksas Izmaksas, kas saistītas ar KIG sadarbības platformas izveidi un darbību, sedz no Savienības vispārējā budžeta. 24. pants Darbības sākums 1.Datumu, kurā KIG sadarbības platforma sāks darboties, Komisija nosaka, kad ir pārliecinājusies, ka ir izpildīti šādi nosacījumi: (a)ir pieņemti 6. pantā minētie attiecīgie īstenošanas akti;

(b)eu-LISA sadarbībā ar dalībvalstīm, izmantojot anonīmus testa datus, ir veikusi visaptverošu KIG sadarbības platformas testēšanu. 2.Kad Komisija saskaņā ar 1. punktu ir noteikusi platformas darbības sākuma datumu, tā šo datumu paziņo dalībvalstīm, Eurojust, Eiropolam, Eiropas Prokuratūrai un OLAF. 3.Komisijas lēmumu, ar ko nosaka KIG sadarbības platformas darbības sākuma datumu, kā minēts 1. punktā, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 4.KIG sadarbības platformas lietotāji sāk izmantot KIG sadarbības platformu datumā, ko Komisija noteikusi saskaņā ar 1. punktu. 25. pants Komiteju procedūra 1.Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. 2.Ja ir atsauce uz šo pantu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. 3.Ja komiteja atzinumu nesniedz, Komisija īstenošanas akta projektu nepieņem un tiek piemērota Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešā daļa. 26. pants Grozījumi Regulā (ES) 2018/1726 Regulu (ES) 2018/1726 groza šādi: 1) regulas 1. pantā iekļauj šādu 4.a punktu: “4.a Aģentūra ir atbildīga par kopējo izmeklēšanas grupu (“KIG”) sadarbības platformas izstrādi un darbības pārvaldību, kā arī turpmāko tehnisko attīstību.”; 2) regulā iekļauj šādu 8.b pantu: “8.b pants Ar KIG sadarbības platformu saistītie uzdevumi Saistībā ar KIG sadarbības platformu aģentūra veic: a) uzdevumus, kas tai uzticēti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. XXX/20XX*; b) uzdevumus, kas saistīti ar apmācību par KIG sadarbības platformas tehnisko lietošanu, un cita starpā nodrošina tiešsaistes mācību materiālus.

__________ * Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. XXX/20XX, ar ko izveido sadarbības platformu kopēju izmeklēšanas grupu darbības atbalstam un groza Regulu (ES) 2018/1726 (OV L …).”; 3) regulas 14. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: “1. Izpētes jomā aģentūra uzrauga norises, kuras skar SIS II, VIS, Eurodac, IIS, ETIAS, DubliNet, ECRIS-TCN sistēmas, e-CODEX, KIG sadarbības platformas un citu 1. panta 5. punktā minēto lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldību.”; 4) regulas 19. panta 1. punkta ff) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “ff) pieņem ziņojumus par tehnisko darbību attiecībā uz: i) SIS saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1861* 60. panta 7. punktu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1862** 74. panta 8. punktu; ii) VIS saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 50. panta 3. punktu un Lēmuma 2008/633/TI 17. panta 3. punktu; iii) IIS saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2226 72. panta 4. punktu; iv) ETIAS saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1240 92. panta 4. punktu; v) ECRIS-TCN un ECRIS ieteicamo īstenošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/816*** 36. panta 8. punktu; vi) sadarbspējas komponentiem saskaņā ar Regulas (ES) 2019/817 78. panta 3. punktu un Regulas (ES) 2019/818 74. panta 3. punktu; vii) e-CODEX sistēmu saskaņā ar Regulas (ES) XXX**** 14. panta 1. punktu; viii) KIG sadarbības platformu saskaņā ar Regulas (ES) XXX***** [šī regula] xx. pantu; __________ * Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1861 (2018. gada 28. novembris) par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu robežpārbaužu jomā un ar kuru groza Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, un groza un atceļ Regulu (EK) Nr. 1987/2006 (OV L 312, 7.12.2018., 14. lpp.). ** Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1862 (2018. gada 28. novembris) par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās un ar ko groza un atceļ Padomes Lēmumu 2007/533/TI un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1986/2006 un Komisijas Lēmumu 2010/261/ES (OV L 312, 7.12.2018., 56. lpp.). *** Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/816 (2019. gada 17. aprīlis), ar ko Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmas papildināšanai izveido centralizētu sistēmu (ECRIS-TCN) tādu dalībvalstu identificēšanai, kurām ir informācija par notiesājošiem spriedumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem un bezvalstniekiem, un ar ko groza Regulu (ES) 2018/1726 (OV L 135, 22.5.2019., 1. lpp.). **** Regula (ES) XXX (...) (OV L ...). ***** Regula (ES) XXX (...) (OV L ...).”;

5) regulas 27. panta 1. punktā iekļauj šādu dc) apakšpunktu: “dc) KIG sadarbības platformas padomdevēju grupa;”. 27. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS Saturs 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2.Attiecīgā politikas joma 1.3.Priekšlikums attiecas uz: 1.4.Mērķi 1.4.1.Vispārīgie mērķi

1.4.2.Konkrētie mērķi 1.4.3.Paredzamie rezultāti un ietekme 1.4.4.Snieguma rādītāji 1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1.Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, tostarp sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks 1.5.2.Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai komplementaritāte). Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi. 1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas 1.5.4.Saderība ar daudzgadu finanšu shēmu un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem 1.5.5.Dažādo pieejamo finansēšanas iespēju, tostarp pārdales iespējas, novērtējums 1.6.Priekšlikuma/iniciatīvas ilgums un finansiālā ietekme 1.7.Paredzētie pārvaldības veidi 2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1.Pārraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1.Ierosināto pārvaldības veidu, finansējuma apgūšanas mehānismu, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums 2.2.2.Informācija par apzinātajiem riskiem un risku mazināšanai izveidoto iekšējās kontroles sistēmu 2.2.3.Kontroles izmaksefektivitātes (kontroles izmaksu attiecība pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību) aplēse un pamatojums un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas brīdī un slēgšanas brīdī) 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

3.2.Aplēstā ietekme uz izdevumiem 3.2.1.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz izdevumiem 3.2.2.Aplēstā ietekme uz Eurojust apropriācijām 3.2.3.Aplēstā ietekme uz eu-LISA apropriācijām 3.2.4.Aplēstā ietekme uz Eurojust cilvēkresursiem 3.2.5.Aplēstā ietekme uz eu-LISA cilvēkresursiem 3.2.6.Saderība ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.7.Trešo personu iemaksas 3.3.Aplēstā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par sadarbības platformas izveidi kopēju izmeklēšanas grupu darbības atbalstam 1.2.Attiecīgā politikas joma Politikas joma: tiesiskums un patērētāji Darbība: tiesiskums 1.3.Priekšlikums attiecas uz: ☑ jaunu darbību ◻ jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu / sagatavošanas darbību

◻ esošas darbības pagarināšanu ◻ vienas vai vairāku darbību apvienošanu vai pārorientēšanu uz citu/jaunu darbību 1.4.Mērķi 1.4.1.Vispārīgie mērķi Nodrošināt tehnoloģisko atbalstu KIG darbā iesaistītajiem, lai uzlabotu pārrobežu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu efektivitāti un lietderīgumu. 1.4.2.Konkrētie mērķi 1. Nodrošināt, ka KIG locekļi un dalībnieki var vieglāk apmainīties ar KIG darbību gaitā iegūto informāciju un pierādījumiem. 2. Nodrošināt, ka KIG locekļi un dalībnieki var vieglāk un drošāk komunicēt savā starpā saistībā ar KIG darbību. 3. Atvieglot KIG ikdienas kopīgu pārvaldību, t. sk. paralēlu darbību plānošanu un koordinēšanu, pierādījumu apmaiņas uzlabotu izsekojamību un koordināciju ar trešām valstīm, it īpaši situācijās, kad klātienes sanāksmes prasītu pārāk lielus izdevumus vai laika patēriņu. 1.4.3.Paredzamie rezultāti un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz labuma guvējiem / mērķgrupām. Sagaidāms, ka šī iniciatīva uzlabos KIG veikto pārrobežu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu efektivitāti un lietderīgumu. 1.4.4.Snieguma rādītāji Norādīt, pēc kādiem rādītājiem seko līdzi progresam un sasniegumiem. –Platformā reģistrēto KIG skaits gadā –Platformā mitinātās KIG vidējais darbības ilgums –KIG sadarbības platformas lietotāju skaits –Trešās valstis pārstāvošu KIG sadarbības platformas lietotāju skaits –Savienības struktūras, birojus un aģentūras pārstāvošu KIG sadarbības platformas lietotāju skaits –Platformā veikto KIG izvērtējumu skaits

–Centralizētās informācijas sistēmas apmeklējumu skaits –Komunikācijas programmatūras lejupielāžu skaits 1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1.Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, tostarp sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks Galvenās prasības pēc regulas stāšanās spēkā ir šādas: –vajadzību apzināšana un iepirkuma sākšana, ko veic eu-LISA, — 2024. gadā, –KIG sadarbības platformas ieviešanas sākšana, ko veic eu-LISA, — 2025. gadā, –KIG sadarbības platformas reālas darbības sākšana — 2026. gada janvārī, –KIG sadarbības platformas uzturēšana un darbība — no 2026. gada janvāra. 1.5.2.Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai komplementaritāte). Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi. Tādu standartizētu un vienotu IT platformu KIG atbalstam, kas ļautu dalībvalstīm izmantot tehnoloģisku risinājumu, kurš nav atkarīgs no valsts IT infrastruktūras, neviena dalībvalsts nespēj izveidot vienpusēji, un to nav iespējams paveikt arī divpusēji, piedaloties divām dalībvalstīm. ES līmeņa platforma ir vienīgais veids, kā nodrošināt kopējām izmeklēšanas grupām vienotu, mūsdienīgu tehnisko risinājumu, kas tām ļautu efektīvāk veikt pārrobežu izmeklēšanas. 1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Līdzīgi projekti par tehnoloģiskā atbalsta nodrošināšanu KIG līdz šim nav īstenoti. 1.5.4.Saderība ar daudzgadu finanšu shēmu un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem KIG veikto pārrobežu kriminālizmeklēšanu un kriminālvajāšanu stiprināšana ir būtiska brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidošanai. Tas arī saskan ar ES Drošības savienības stratēģiju, ES terorisma apkarošanas programmu, paziņojumu par tieslietu sistēmu digitalizāciju un ES Organizētās noziedzības novēršanas stratēģiju. Komisijas paziņojumā par tieslietu sistēmu digitalizāciju šis priekšlikums minēts kā viens no elementiem vispārējā iespēju rīkkopā turpmākai tieslietu sistēmu digitalizācijai. Šis priekšlikums ir iekļauts Komisijas darba programmā 2021. gadam. 1.5.5.Dažādo pieejamo finansēšanas iespēju, tostarp pārdales iespējas, novērtējums KIG sadarbības platformas izveides un uzturēšanas izmaksas būtu jāsedz no Savienības budžeta un jāatspoguļo attiecīgo aģentūru — eu-LISA un Eurojust — budžetos.

1.6.Priekšlikuma/iniciatīvas ilgums un finansiālā ietekme ◻ Ierobežots ilgums –◻ Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG. –◻ Finansiālā ietekme uz saistību apropriācijām — no GGGG. līdz GGGG. gadam, uz maksājumu apropriācijām — no GGGG. līdz GGGG. gadam. ☑ Beztermiņa –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG. gadam, –pēc kura turpinās normāla darbība. 1.7.Paredzētie pārvaldības veidi ◻ Komisijas īstenota tieša pārvaldība: –◻ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās; –◻ ko veic izpildaģentūras. ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ☑ Netieša pārvaldība, kurā budžeta izpildes uzdevumi uzticēti: –◻ trešām valstīm vai to izraudzītām struktūrām; –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt); –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam; –☑ Finanšu regulas 70. un 71. pantā minētajām struktūrām; –◻ publisko tiesību subjektiem; –◻ privāttiesību subjektiem, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus, tādā mērā, kādā tiem ir pienācīgas finanšu garantijas;

–◻ dalībvalstu privāttiesību subjektiem, kuriem ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuri sniedz pienācīgas finanšu garantijas; –◻ personām, kurām, ievērojot LES V sadaļu, uzticēts īstenot konkrētas KĀDP darbības un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā. 2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1.Pārraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt biežumu un nosacījumus. KIG sadarbības platformas izstrādes un tehniskās darbības uzraudzība un izvērtēšana ir būtiska un tiks veikta, ievērojot tālāk norādītos principus, ko paredz Vienotā pieeja par decentralizētām aģentūrām. Proti, eu-LISA un Eurojust katru gadu jānosūta Komisijai, Eiropas Parlamentam un Padomei vienotais programmdokuments (VPD), kurā ietvertas daudzgadu un gada darba programmas un resursu plānojums. VPD ir izklāstīti mērķi, gaidāmie rezultāti un darbības rādītāji, saskaņā ar kuriem uzrauga mērķu un rezultātu sasniegšanu. Tiklīdz KIG sadarbības platformas izstrāde būs pabeigta, eu-LISA iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā izskaidrots, kā tika sasniegti mērķi, it īpaši saistībā ar plānošanu un izmaksām. Divus gadus pēc KIG sadarbības platformas darbības sākuma un pēc tam reizi gadā eu-LISA iesniegs Komisijai ziņojumu par KIG sadarbības platformas tehnisko darbību, arī tās drošību. Četrus gadus pēc KIG sadarbības platformas darbības sākuma un pēc tam ik pēc četriem gadiem Komisija veiks KIG sadarbības platformas vispārēju izvērtēšanu. Vispārējās izvērtēšanas ziņojumu Komisija nosūtīs Eiropas Parlamentam un Padomei. 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1.Ierosināto pārvaldības veidu, finansējuma apgūšanas mehānismu, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums Ņemot vērā to, ka priekšlikums ietekmē ikgadējās ES iemaksas eu-LISA un Eurojust, Savienības budžets tiks īstenots, izmantojot netiešu pārvaldību. Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu abu aģentūru budžetu īsteno, ievērojot efektīvu un lietderīgu iekšējo kontroli. Ex post kontroles ziņā uz abām aģentūrām attiecas: –iekšējā revīzija, ko veic Komisijas Iekšējās revīzijas dienests, –Eiropas Revīzijas palātas gada ziņojumi, kuros sniegta deklarācija par gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību, –Eiropas Parlamenta sniegtais gada budžeta izpildes apstiprinājums, –iespējamas OLAF veiktas izmeklēšanas ar mērķi jo īpaši nodrošināt, ka aģentūrām piešķirtie resursi tiek izmantoti pareizi, –papildu kontrole un pārskatatbildība, ko nodrošina Eiropas Ombuds.

2.2.2.Informācija par apzinātajiem riskiem un risku mazināšanai izveidoto iekšējās kontroles sistēmu Pašreizējā posmā nav konstatēti nekādi konkrēti riski. 2.2.3.Kontroles izmaksefektivitātes (kontroles izmaksu attiecība pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību) aplēse un pamatojums un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas brīdī un slēgšanas brīdī) Par “kontroles izmaksu attiecību pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu maksājumu” ziņo Komisija. JUST ĢD 2020. gada darbības pārskatā ir ziņots, ka saistībā ar netiešās pārvaldības struktūrām un decentralizētajām aģentūrām šī attiecība ir 0,74 %. 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus, piemēram, krāpšanas apkarošanas stratēģijā iekļautos pasākumus. Pasākumi, kas saistīti ar krāpšanas, korupcijas un citu nelikumīgu darbību apkarošanu, cita starpā ir izklāstīti eu-LISA regulas 50. pantā un Eurojust regulas 75. pantā. Abas aģentūras piedalās Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai krāpšanas novēršanas darbībās un nekavējoties informē Komisiju par gadījumiem, kad ir aizdomas par krāpšanu un citiem finanšu pārkāpumiem. 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas ·Esošās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija Budžeta pozīcija Izdevumu veids Iemaksas Nr.

Dif./nedif. no EBTA valstīm no kandidātvalstīm no trešām valstīm Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē 1 Vienotais tirgus, inovācija un digitālā joma Dif./nedif. NĒ NĒ NĒ NĒ 2 Kohēzija, noturība un vērtības Dif./nedif. NĒ NĒ NĒ NĒ 4 Migrācija un robežkontrole Dif./nedif. NĒ NĒ NĒ NĒ 7 Eiropas publiskā pārvalde Nedif. NĒ NĒ NĒ NĒ ·Jaunveidojamās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija Budžeta pozīcija Izdevumu

veids Iemaksas Nr.

Dif./nedif. no EBTA valstīm no kandidātvalstīm no trešām valstīm Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē [XX.YY.YY.YY] JĀ/NĒ JĀ/NĒ JĀ/NĒ JĀ/NĒ 3.2.Aplēstā ietekme uz izdevumiem 3.2.1.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz izdevumiem miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu

kategorija 1 Vienotais tirgus, inovācija un digitālā joma (budžeta pozīcija 02.04). Apropriācijas būs pieejamas no programmas “Digitālā Eiropa” saistībā ar darba programmu 2023.–2027. gadam sagatavošanu un atbilstoši iemaksu nolīgumam, pamatojoties uz Finanšu regulas 7. pantu. To galīgā piešķiršana būs atkarīga no finansējuma prioritātes pakāpes, ko noteiks atbilstošā pieņemšanas procedūra un attiecīgā programmas komiteja.

eu-LISA 2024.

gads 2025.

gads 2026.

gads 2027.

gads KOPĀ 2024.–2027. gadā 1. sadaļa. Personāla izdevumi Saistības (1) 0,608 1,216 1,380 1,380 4,584 Maksājumi (2) 0,608 1,216 1,380 1,380 4,584 2. sadaļa. Infrastruktūras un darbības izdevumi Saistības (1a) Maksājumi (2a) Saistības (3a) 3,000 2,900 1,700 1,700 9,300 Maksājumi (3b) 3,000 4,600 1,700 9,300 KOPĀ eu-LISA

apropriācijas Saistības =1+1a+3a 3,608 4,116 3,080 3,080 13,884 Maksājumi =2+2a +3b 0,608 4,216 5,980 3,080 13,884 miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu

kategorija 2 Kohēzija, noturība un vērtības Eurojust 2024.

gads 2025.

gads 2026.

gads 2027.

gads KOPĀ 2024.–2027. gadā 1. sadaļa. Personāla izdevumi Saistības (1) 0,086 0,346 0,519 0,951 Maksājumi (2) 0,086 0,346 0,519 0,951 2. sadaļa. Infrastruktūras un darbības izdevumi Saistības (1a) Maksājumi (2a) 3. sadaļa. Darbības izdevumi Saistības (3a) 0,250 0,250 Maksājumi (3b) 0,250 0,250 KOPĀ Eurojust

apropriācijas Saistības =1+1a+3a 0,336 0,346 0,519 1,201 Maksājumi =2+2a +3b 0,336 0,346 0,519 1,201



miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu

kategorija 4 Migrācija un robežkontrole eu-LISA 2024.

gads 2025.

gads 2026.

gads 2027.

gads KOPĀ 2024.–2027. gadā 1. sadaļa. Personāla izdevumi Saistības (1) Maksājumi (2) 2. sadaļa. Infrastruktūras un darbības izdevumi Saistības (1a) Maksājumi (2a) Saistības (3a) 2,500 2,500 Maksājumi (3b) 2,500 2,500 KOPĀ eu-LISA

apropriācijas Saistības =1+1a+3a 2,500 2,500 Maksājumi =2+2a +3b 2,500 2,500



miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)



Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu

kategorija 7 Eiropas publiskā pārvalde 2024.

gads 2025.

gads 2026.

gads 2027.

gads KOPĀ 2024.–2027. gadā JUST ĢD • Cilvēkresursi 0,152 0,152 0,152 0,152 0,608 • Citi administratīvie izdevumi KOPĀ JUST ĢD Apropriācijas 0,152 0,152 0,152 0,152 0,608

KOPĀ

daudzgadu finanšu shēmas

7. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Saistību summa = maksājumu summa) 0,152 0,152 0,152 0,152 0,608 2024.

gads 2025.

gads 2026.

gads 2027.

gads KOPĀ 2024.–2027. gadā KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas

1.–7. IZDEVUMU KATEGORIJAS

apropriācijas Saistības 3,760 7,104 3,578 3,751 18,193 Maksājumi 0,760 4,704 8,978 3,751 18,193 3.2.2.Aplēstā ietekme uz Eurojust apropriācijām –◻ Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas darbības apropriācijas –☑ Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas darbības apropriācijas: Saistību apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un iznākumus Eurojust ⇩ 2024.

gads 2025.

gads 2026.

gads 2027.

gads KOPĀ 2024.–2027. gadā Veids Vidējās izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Kopējais daudzums Kopējās izmaksas KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1 Izstrādāt nepieciešamos tehniskos pielāgojumus attiecīgajām Eurojust IT sistēmām Nepieciešamo tehnisko pielāgojumu izstrāde attiecīgajām Eurojust IT sistēmām 0,250 0,250 Tehnisko pielāgojumu izstrādei nepieciešamie štata darbinieki 0,086 0,173 0,173 0,432 Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1 0,336 0,173 0,173 0,682 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 Sniegt administratīvo atbalstu KIG sadarbības platformas lietotājiem Štata darbinieki, kas nepieciešami, lai sniegtu administratīvo atb