Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2020/C 195/05)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANAS PAZIŅOJUMS

“Eger”/“Egri”

Atsauces numurs: PDO-HU-A1328-AM04

Paziņojuma datums: 16.2.2020.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Maksimālā kopējā skābuma izmaiņas no 6,0 g/l uz 7,0 g/l vīniem “Classicus Bikavér”, “Classicus Siller”, “Classicus Red”, “Superior Bikavér”, “Superior Red”, “Grand Superior Bikavér” un “Grand Superior Red”

a) Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums: — II. Vīnu apraksts

b) Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums: — Vīna(-u) apraksts

c) Pamatojums: noteiktajā apgabalā vēsā klimata ietekmē (kalnu un ielejas vēji), kā arī pateicoties bagātīgajam minerālu saturam augsnē un augšņu daudzveidībai, vīniem, kas izgatavoti no zilajām vīnogām, ir neviendabīgāka skābju struktūra, un tie pēc nogatavināšanas var būt ne tikai samtaini, bet arī ar ļoti augstu skābenuma līmeni. Šis grozījums dod iespēju saglabāt vīnu augļainumu ilgākā laikposmā.

2. Minimālās faktiskās spirta koncentrācijas izmaiņas no 12,5 tilp. % uz 12,0 tilp. % visiem Superior (augstas kvalitātes) un Grand superior (augstākās kvalitātes) vīniem, izņemot Superior vēlās ražas vīnus

a) Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums: — II. Vīnu apraksts

b) Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums: — Vīna(-u) apraksts

c) Pamatojums: grozījums palīdz nodrošināt īpaši sauso vīnu neviendabīgumu – pateicoties minimālajam atlieku cukura saturam tiem ir izteiktas augļu notis. Lielais spirta zudums, kas tiek panākts, veicot nogatavināšanu nelielās koka mucās, arī ir pamatojums tam, lai populārus vīnus ar zemu spirta koncentrāciju klasificētu kā Superior vai Grand superior vīnus ar nosacījumu, ka tie atbilst attiecīgajiem organoleptiskajiem kritērijiem. Tādējādi tiktu pastiprināts “Egri” (vēss klimats) raksturs, izvairoties no tā, ka vīni kļūst pliekani.

3. No ‘Blauburger’, ‘Kadarka’, ‘Kékoportó’ un ‘Turán’ šķirnes vīnogām izgatavoto “Classicus Bikavér” vīnu atbrīvojums no prasības sešus mēnešus obligāti veikt nogatavināšanu koka mucās

a) Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums: — III. Īpašās vīndarības metodes

b) Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums: — Vīndarības metodes – Īpašās vīndarības metodes

c) Pamatojums: tā kā vīnos, kas izgatavoti no minēto četru šķirņu vīnogām, kuras agri nogatavojas, ir maz tanīnu, “Classicus Bikavér” organoleptiskajā aprakstā noteiktās ierobežojošās prasības – attīstīt to raksturu, lai ilgāku laiku saglabātu to svaigo augļainību, – piemērošana nav pamatota.

4. Obligāto vīndarības metožu izmaiņas attiecībā uz “Superior Bikavér” nogatavināšanu 12 mēnešus koka mucās un attiecībā uz ‘Turán’ šķirnes vīnogu īpatsvaru “Grand Superior Bikavér” vīnā

a) Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums: — III. Īpašās vīndarības metodes

b) Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums: — Vīndarības metodes – Īpašās vīndarības metodes

c) Pamatojums: ar šo grozījumu tiks standartizēti noteikumi par “Bikavér” ražošanu klasifikācijas divos līmeņos. Šis grozījums nodrošinās iespēju izvēlēties vīnu nogatavināšanas periodu atbilstīgi dažādos gados novākto vīnogu kvalitātei. Tādējādi Superior un Grand superior vīnu būtiskākās atšķirības nenoteiks galvenokārt vīnu nogatavināšana, bet drīzāk to koncentrācija un īpašais aromāts (saskaņā ar jaunajiem noteikumiem Grand superior vīni jāidentificē pēc izcelsmes nogāzes, un pēc izcelsmes nogāzes identificētajiem vīniem jābūt Grand superior vīniem). Turklāt vīnu raksturs kļūs viendabīgāks standartizētās ražošanas dēļ, un patērētāji varēs labāk atšķirt trīs “Bikavér” vīnu kategorijas.

5. Prasības izmantot koka mucas “Grand superior white” un “Csillag” sešu mēnešu nogatavināšanas periodā svītrošana

a) Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums: — III. Īpašās vīndarības metodes

b) Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums: — Vīndarības metodes – Īpašās vīndarības metodes

c) Pamatojums: vīniem, kas izgatavoti no baltajām vīnogām, nogatavināšana koka mucās katrā ražas gadā nav nepieciešama. Dinamiskās un svaigās augļainās notis ir “Grand Superior White” un “Csillag” vīnu rakstura nozīmīga organoleptiskā īpašība. Prasības izmantot koka mucas nogatavināšanas procesā svītrošana pastiprina “Egri” raksturu un atbilst arvien izplatītākām starptautiskām tendencēm.

6. Vīnogu šķirnes ‘Kékfrankos’ maksimālā īpatsvara palielināšana “Bikavér” vīnos līdz 65 % visos trīs klasifikācijas līmeņos

a) Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums: — III. Īpašās vīndarības metodes

b) Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums: — Vīndarības metodes – Īpašās vīndarības metodes

c) Pamatojums: “Kékfrankos” ir nozīmīgākais kupāžas vīns “Bikavér” vīnu klāstā. Tā īpašībām ir izšķiroša nozīme kupāžā. Šis grozījums nodrošina iespēju noteiktajā apgabalā ražot “Bikavér” vīnus ar vienveidīgākām īpašībām visos trīs klasifikācijas līmeņos. Šis grozījums noteikti pastiprina “Egri” (vēss klimats) raksturu.

7. Prasību svītrošana attiecībā uz nogatavināšanas pudelēs un pudeļu noturēšanas periodiem Superior un Grand superior klasifikācijas līmeņos

a) Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums: — III. Īpašās vīndarības metodes

b) Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums: — Vīndarības metodes – Īpašās vīndarības metodes

c) Pamatojums: vīna kvalitāti nosaka ne tikai pudeļu noturēšanas periods, bet arī vīnogu šķirne, vīnogu kvalitāte (vidējā raža, misas stiprums) un vīna darītavā izmantotās vīna izgatavošanas metodes. Vīndariem ir jāizvēlas atbilstīga vīna darīšanas tehnoloģija, lai nodrošinātu organoleptiskajā aprakstā noteiktās īpašības. Vīnu var laist tirgū tikai tad, ja vietējā vīna novērtēšanas komiteja uzskata, ka tas organoleptisko īpašību ziņā ir piemērots tirdzniecībai. Dažādu gadu ražas atšķirību dēļ nav nepieciešams ietekmēt laiku, kad vīns tiek laists tirgū, nosakot pudeļu noturēšanas periodu un laiku, kad vīnu pilda pudelēs. Katrā ziņā vīna patērētājiem ir svarīgs vīna vecums, un ražotājiem tas ir zināms, un tādēļ attiecīgi var noteikt datumu, kad vīns tiek laists tirgū.

8. Izmaiņas attiecībā uz konkrētu vīnogu šķirņu kvalitāti no 12,08 tilp. % (19° ungāru misas stiprumā) uz klasisko līmeni 10,60 tilp. % (17° ungāru misas stiprumā) “Classicus Csillag” vīniem

a) Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums: — III. Īpašās vīndarības metodes

b) Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums: — Vīndarības metodes – Īpašās vīndarības metodes

c) Pamatojums: grozījuma mērķis ir nodrošināt “Classicus Csillag” vīnu svaigo raksturu. To nevar nodrošināt visos ražas gados ar pašreizējo minimālo dabisko spirta koncentrāciju 12,08 tilp. % (19° MM). Lai to panāktu, vīnogās ir jāsaglabā skābes, taču tas iespējams tikai siltākos gados, agri novācot ražu. Ar grozījumu tiks saīsināts bāzes vīnu, kas izmantoti šā vīna veida izgatavošanā, selektīvais uzglabāšanas laiks, kā arī tiks samazināts saistītais administratīvais slogs vīna darītavām.

9. Izmaiņas, kas ieviestas, paredzot iespēju izmantot ‘Cabernet Dorsa’ vīnogu šķirni “Classicus Rosé”, “Siller Red” un “Superior”, kā arī “Grand Superior Red” izgatavošanā

a) Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums: — III. Īpašās vīndarības metodes — VI. Atļautās vīnogu šķirnes

b) Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums: — Vīndarības metodes – Īpašās vīndarības metodes — Galvenā(-ās) vīnogu šķirne(-es)

c) Pamatojums: izmantojot šķirni ‘Cabernet Dorsa’, noteiktajā apgabalā tiek izgatavots ļoti augstas kvalitātes vīns. Šīs šķirnes vīnogas ir izcila izejviela gan atsevišķi, gan arī kupāžā, lai izgatavotu vienas šķirnes vīnogu vīnus un kupāžas “Egri” vīnus. Vīna reģions vienmēr ir bijis izslavēts tā kupāžas vīnu dēļ. Iespēja izmantot šo raksturīgo šķirni palīdzēs labāk demonstrēt ražošanas apgabala neviendabību.

10. Nosaukuma maiņa no “Tornyos dűlő” uz “Sík-hegy dűlő”

a) Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums: — VIII. Papildu nosacījumi

b) Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums: — Papildu nosacījumi

c) Pamatojums: apgabala nosaukums šajā nogāzē jau viduslaikos bija SÍK-HEGY (ISTVÁN SUGÁR 1981). Komunisma laikā Egeras Lauksaimniecības kooperatīvs nogāzes centrālajā daļā uzbūvēja ēku ar diviem torņiem, kura tika izmantota patvērumam un kā noliktava. Turpmāk nozīmīgākos apgabalus šajā nogāzē sāka dēvēt par “Alsótornyos” (lejastornis) un “Felsőtornyos” (augštornis). Šie nosaukumi vēlāk tika saīsināti uz nosaukumu “Tornyos”, kas bija norādīts kartē, un tas tika iekļauts “Eger” produkta specifikācijā kā noteiktā apgabala nosaukums. Augsnes sastāvs nogāzē, kuras nosaukums patlaban ir Tornyos, ir identisks augsnes sastāvam Sík-hegy nogāzē. Šeit izgatavotajiem vīniem ir līdzīgs raksturs. Tornyos apgabalu lielākoties ieskauj nogāze, kuras nosaukums patlaban ir Sík-hegy. Demarkācija tika veikta, pamatojoties uz taku iezīmētajām robežām nogāzē, nevis uz dabiskajām robežām.

11. Nogāžu nosaukumu apvienošana atkarībā no pašvaldības un obligātās prasības tos norādīt Grand superior vīniem ierobežošana

a) Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums: — VIII. Papildu nosacījumi

b) Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums: — Papildu nosacījumi

c) Pamatojums: grozījums palīdzēs patērētājiem skaidrāk nošķirt trīs klasifikācijas līmeņus. Tā kā Grand superior vīni ir augstākās kvalitātes vīni, ir svarīgi precīzāk norādīt ražošanas vietu, minot nogāzi, kā arī ir svarīgi nodrošināt, lai šie vīni tiktu ražoti atbilstīgi vienādiem kvalitātes standartiem. Tādējādi tiks nodrošināta arī skaidrāka informācija par trīs klasifikācijas līmeņiem.

12. Noteikumi par šķirņu nosaukumu norādēm visu klasifikācijas līmeņu baltvīnu un sarkanvīnu, kā arī vēlās ražas vīnu marķējumā

a) Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums: — VIII. Papildu nosacījumi

b) Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums: — Papildu nosacījumi

c) Pamatojums: grozījuma mērķis ir nodrošināt, lai cilmes vietas nosaukums un šķirnes nosaukums vienādi tiktu norādīti visu “Egri” vienas šķirnes vīnogu vīnu marķējumā.

13. Pārejas noteikumu piemērošanas jomas noteikšana – “pārejas noteikumus pārtrauc piemērot no 2021.–2022. Vīna gada”

a) Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums: — VIII. Papildu nosacījumi

b) Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums: — Papildu nosacījumi

c) Pamatojums: pēdējos gados vietējiem ražotājiem ir bijusi iespēja strukturēt savus vīna dārzus atbilstīgi produkta specifikācijas prasībām. Pārejas noteikumu piemērošana ir jāierobežo.

14. Tehnisks grozījums – topogrāfisko zemesgabalu numuru labošana, pamatojoties uz nogāžu nosaukumiem

a) Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums: — VIII. Papildu nosacījumi

b) Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums: — Papildu nosacījumi

c) Pamatojums: apgabali, kuriem robežas iepriekš tika noteiktas, izmantojot topogrāfiskos zemesgabalu numurus, atbilda nogāžu teritorijai (dűlő). Tā kā topogrāfiskie zemesgabalu numuri gadu gaitā ir mainījušies, jāveic precizējums.

15. Maksimālās faktiskās spirta koncentrācijas atcelšana visiem vīnu veidiem

a) Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums: — II. Vīnu apraksts

b) Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums: — Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

c) Pamatojums: nav nepieciešams noteikt vīnu veidu maksimālo spirta koncentrāciju, nosakot rādītājus, kuri nav izpildāmi, tādēļ šie noteikumi jāatceļ.

VIENOTS DOKUMENTS

1. Produkta nosaukums

“Eger”

“Egri”

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

4. Vīna(-u) apraksts

“Classicus Bikavér” (klasisks vīns – buļļa asinis)

Uz vīnogu šķirni ‘Kékfrankos’ balstīti sausi, kupažēti sarkanvīni, kuru krāsa ir no granātsarkanas līdz tumšai rubīna krāsai; tiem ir bagātīgs garšvielu un augļu aromāts un garša bez izteiktām tanīnu notīm. Šiem vīniem piemīt brieduma un svaigu augļu notis. Vīnu neviendabīgumu uzskatāmi parāda tas, ka dominējošs nav vienas konkrētas vīnogu šķirnes raksturs.

* Maksimālā kopējā spirta koncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 11,5 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē –4,6 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) 20 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

“Classicus muskotály” (klasisks muskatvīns)

Dzīvīgi un svaigi baltvīni, kuru krāsa ir no zaļgani bālas līdz zaļgani dzeltenai vai dzeltenai; tiem piemīt izteikts muskata aromāts un garša. Sauss, pussauss, pussalds vai salds vīns.

* Maksimālā kopējā spirta koncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 10 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē –4,6 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) 18 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

“Classicus Siller” (klasisks siller vīns)

No zilajām vīnogām izgatavoti vīni, kuri satur vairāk krāsvielu un kuru krāsa ir piesātinātāka nekā sārtvīniem, un tie ir dažādās gaiši sarkanās nokrāsās atkarībā no izmantotās šķirnes un šķirņu kupāžas. Sausi vīni ar oranžu nokrāsu, intensīvāki un skābenāki ar augļu un garšvielu notīm gan aromātā, gan arī garšā.

* Maksimālā kopējā spirta koncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 11 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē –4,6 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) 18 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

“Classicus rozé” (klasisks sārtvīns)

Viegli un svaigi vīni ar dzīvīgu skābenumu, kas izgatavoti no sarkanajām vīnogām, un to krāsa ir no sīpolu mizas krāsas līdz sārtai; šiem vīniem piemīt dzīvīgs un svaigs augļu aromāts un garša (avenes, persiki, skābie ķirši, jāņogas, upenes, zemenes u. c.) un reizēm arī ziedu aromāts.

* Maksimālā kopējā spirta koncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 10,5 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē –4,6 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) 18 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

“Classicus fehér” (klasisks baltvīns)

Dzīvīgi un svaigi baltvīni ar ilgu pēcgaršu, un to krāsa ir no zaļgani bālas līdz zaļgani dzeltenai vai dzeltenai. Vienas šķirnes vīnogu vīniem piemīt augļu un citi aromāti un garšas, kas raksturīgi izmantotajai vīnogu šķirnei. Baltvīnu var izgatavot tādā veidā, ka to var klasificēt kā sauso, pussauso, pussaldo vai saldo vīnu.

* Maksimālā kopējā spirta koncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 10,5 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē –4,6 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) 18 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

“Classicus Csillag” (klasisks vīns – zvaigzne)

Dzīvīgi un svaigi sausie baltvīni zaļgani bālā līdz zaļgani dzeltenā vai dzeltenā krāsā. Tiem piemīt augļu un/vai ziedu aromāts un intensīva augļu garša. Tā neviendabīgumu uzskatāmi parāda tas, ka dominējošs nav vienas konkrētas vīnogu šķirnes raksturs vai raksturs, ko nosaka nogatavināšana koka mucās.

* Maksimālā kopējā spirta koncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 11 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē –4,6 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) 18 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

“Classicus vörös” (klasisks sarkanvīns)

Vīnu krāsa ir no granātsarkanas līdz tumša rubīna krāsai. Vienas šķirnes vīnogu vīniem piemīt krāsas intensitāte un nokrāsa, kas raksturīga izmantotajai vīnogu šķirnei. Kupāžas vīnu aromāts, garša, noapaļotais skābenums un tanīnu saturs atbilst izmantoto vīnogu šķirņu attiecīgajām proporcijām. Vīni ir no sausiem līdz saldiem ar samtainu garšu, un tie ir pilnmiesīgi; vīniem piemīt augļu (ķirši, avenes, valrieksti, jāņogas, upenes u. c.) un garšvielu (kanēlis, vaniļa, šokolāde, tabaka u. c.) aromāts.

* Maksimālā kopējā spirta koncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 11 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē –4,6 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) 20 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

“Superior Bikavér” (Superior vīns – buļļa asinis)

Augstas kvalitātes, uz vīnogu šķirni ‘Kékfrankos’ balstīti sausi, kupažēti sarkanvīni, kuru krāsa ir intensīvāka nekā Classicus“Eger” sarkanvīniem – no granātsarkanas līdz tumšai rubīna krāsai; tiem ir bagātīgs garšvielu un augļu aromāts un garša, un tiem nekad nav izteiktu tanīna nošu. Šiem vīniem ir nobriedusi svaigu augļu garša, taču ilgstošā nogatavināšana mucās un pudelēs nodrošina nobriedušu un pilnmiesīgu raksturu. Vīnu neviendabīgumu uzskatāmi parāda tas, ka dominējošs nav vienas konkrētas vīnogu šķirnes raksturs.

* Maksimālā kopējā spirta koncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 12,5 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē –4,6 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) 20 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

“Superior fehér” (Superior baltvīns)

Augstas kvalitātes, izturēti un nobrieduši vīni ar ilgu pēcgaršu un salīdzinoši augstu spirta koncentrāciju, un to krāsa ir no zaļgani bālas līdz zaļgani dzeltenai vai dzeltenai. Vienas šķirnes vīnogu vīniem piemīt augļu un citi aromāti un garšas, kas raksturīgi izmantotajai vīnogu šķirnei. Kupažētie vīni ir pilnmiesīgi, ar ilgu pēcgaršu, un tiem piemīt dažādas īpašības atkarībā no izmantoto vīnogu šķirņu proporcijām, un šie vīni var būt sausi, pussausi, pussaldi vai saldi.

* Maksimālā kopējā spirta koncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 12 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē –4,6 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) 18 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

“Superior Csillag” (Superior vīns – zvaigzne)

Labi izturēts, nobriedis, intensīvs un neviendabīgs sauss baltvīns ar bagātīgu un intensīvu garšu, un tā krāsa ir no zaļgani bālas līdz zaļgani dzeltenai vai dzeltenai; vīnam piemīt augļu un/vai ziedu notis. Nevienas konkrētas vīnogu šķirnes īpašības nav dominējošas. Reizēm vīnam var piemist minerālu aromāts (atkarībā no nogāzes) vai citi specifiski aromāti.

* Maksimālā kopējā spirta koncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 12 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē –4,6 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) 18 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

“Superior vörös” (Superior sarkanvīns)

Vīnu krāsa ir intensīvāka nekā Classicus“Eger” sarkanvīniem – no granātsarkanas līdz tumša rubīna krāsai. Vienas šķirnes vīnogu vīniem piemīt krāsas intensitāte un nokrāsa, kas raksturīga izmantotajai vīnogu šķirnei. Kupāžas vīnu aromāts, garša, noapaļotais skābenums un tanīnu saturs atbilst izmantoto vīnogu šķirņu attiecīgajām proporcijām. Vīni ar izteiktiem nobriedušiem aromātiem, un tie var būt no sausiem līdz saldiem ar samtainu garšu, un tie ir pilnmiesīgi; vīniem piemīt augļu (ķirši, avenes, valrieksti, jāņogas, upenes u. c.) un garšvielu (kanēlis, vaniļa, šokolāde, tabaka u. c.) aromāts.

* Maksimālā kopējā spirta koncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 12 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē –4,6 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) 20 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

“Superior késői szüretelésű” (Superior vēlās ražas vīns)

Baltvīni zaļgani bālā līdz zaļgani dzeltenā vai dzeltenā krāsā; sarkanvīnu krāsa ir no granātsarkanas līdz tumša rubīna krāsai. Ja izmantota viena vīnogu šķirne, vīnam piemīt krāsas intensitāte, nokrāsa, smarža un aromāti, kas raksturīgi attiecīgajai vīnogu šķirnei; ja izmantotas vairākas vīnogu šķirnes, īpašības ir neviendabīgākas. Dominē žuvušu vīnogu aromāts un garša, un iespējams arī Botrytis aromāts, ko rada cēlā puve.

* Maksimālā kopējā spirta koncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 11 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē –4,6 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) 33,33 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

“Grand Superior Bikavér” (Grand superior vīns – buļļa asinis)

Pilnmiesīgs sarkanvīns dažādas intensitātes nokrāsās no granātsarkanas līdz tumša rubīna krāsai. Tā kā obligāti jāizmanto šķirne ‘Kékfrankos’, tas ir unikāls sausais kupāžas sarkanvīns, kas atšķiras no citiem kupāžas sarkanvīniem. Vīnam ir bagātīga garšvielu un augļu smarža un aromāts. Vīnam ir ilga pēcgarša bez pārāk izteiktiem tanīniem. Daudzos gadījumos vīniem, kurus paredzēts pārdot ar nogāzes norādi, ir unikāls raksturs (piemēram, minerālu notis). Tā kā vīni tiek ilgstoši nogatavināti mucās un pudelēs, tiem var būt arī izteiktas nogatavināšanas laikā radušās notis. Vīnu neviendabīgumu uzskatāmi parāda tas, ka dominējošs nav vienas konkrētas vīnogu šķirnes raksturs.

* Maksimālā kopējā spirta koncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 12 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē –4,6 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) 20 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

“Grand superior fehér” (Grand superior baltvīns)

Intensīvs, pilnmiesīgs, bagātīgs un nogatavināts baltvīns, kura krāsa ir no zaļgani bālas līdz zaļgani dzeltenai vai dzeltenai. Tā nobriedušais raksturs, ilgā pēcgarša un salīdzinoši augstā spirta koncentrācija nodrošina tā augsto kvalitāti. Vienas šķirnes vīnogu vīniem piemīt augļu un citi aromāti un garšas, kas raksturīgi izmantotajai vīnogu šķirnei. Kupažētie vīni ir pilnmiesīgi, ar ilgu pēcgaršu, un tiem piemīt dažādas īpašības atkarībā no izmantoto vīnogu šķirņu proporcijām, un šie vīni var būt sausi, pussausi, pussaldi vai saldi.

* Maksimālā kopējā spirta koncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 12 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē –4,6 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) 18 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

“Grand Superior Csillag” (Grand superior vīns – zvaigzne)

Pilnmiesīgs, bagātīgs un intensīvs sausais baltvīns. Vīnu krāsa var būt no zaļgani bālas līdz zaļgani dzeltenai vai dzeltenai. Pateicoties pārbaudītām vīnkopības tradīcijām un nogatavināšanai, šim vīnam piemīt īpaši nobrieduša vīna aromāts un garša. Vīnu neviendabīgumu uzskatāmi parāda tas, ka dominējošs nav vienas konkrētas vīnogu šķirnes raksturs. Vīniem piemīt arī bagātīga un augļaina garša, un vīnu garšā reizēm jūtamas minerālu notis (atkarībā no nogāzes). Vīniem ir intensīvs aromāts, ilga pēcgarša, un tos nogatavina koka mucās.

* Maksimālā kopējā spirta koncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 12 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē –4,6 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) 18 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

“Grand superior vörös” (Grand superior sarkanvīns)

Pilnmiesīgs, intensīvs, bagātīgs un izturēts sarkanvīns; šo vīnu krāsa ir no granātsarkanas līdz tumša rubīna sarkanai. Vienas šķirnes vīnogu vīniem piemīt krāsas intensitāte un nokrāsa, kas raksturīga izmantotajai vīnogu šķirnei. Pateicoties īpaši ilgajai nogatavināšanai, vīniem raksturīgi galvenokārt nobrieduši aromāti, smarža un garša, kā arī nobriedušu tanīnu notis un noapaļots skābenums. Kupažētie vīni ir pilnmiesīgi ar īpaši samtainu un nobriedušu garšu un tanīnu saturu, kas atkarīgs no vīnogu šķirņu proporcijas kupāžā. Vīnu aromātā un garšā var būt jūtamas augļu notis (skābie ķirši, avenes, valrieksti, jāņogas, upenes u. c.) un garšvielas (kanēlis, dedzināts koks, vaniļa, šokolāde, tabaka u. c.). Vīni ir no sausiem līdz saldiem.

* Maksimālā kopējā spirta koncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 12 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē –4,6 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) 20 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

5. Vīndarības metodes

a) Galvenās vīndarības metodes

Obligātās vīndarības metodes (1)

Īpašā vīndarības metode

“Classicus Bikavér” (klasisks vīns – buļļa asinis):

— vīnogu mīkstums jāfermentē kopā ar mizām vismaz 8 dienas,

— presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām,

— vīnu nogatavina koka mucās vismaz 6 mēnešus, izņemot vīnus, kas izgatavoti no ‘Blauburger’, ‘Kadarka’, ‘Kékoportó’ un ‘Turán’ šķirnes vīnogām.

— Noteikumi par kupāžu: — obligāta ir vismaz četru vīnogu šķirņu kupāža, un katras šķirnes īpatsvars pārsniedz 5 %, — ‘Kékfrankos’ šķirnes īpatsvars ir 30–65 %, un šīs šķirnes īpatsvaram kupāžā jābūt lielākajam, — tāda vīna īpatsvars, kas izgatavots no ‘Turán’ un ‘Bíborkadarka’, kopā un atsevišķi nedrīkst pārsniegt 10 %.

“Classicus muskotály” (klasisks muskatvīns):

— vīnogas jāpārstrādā tajā pašā dienā, kad tās novāc,

— presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām,

— misas attīrīšana.

“Classicus Siller” (klasisks siller vīns):

— vīnogu mīkstums jāfermentē kopā ar mizām,

— presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām.

“Classicus rozé” un “Classicus fehér” (klasisks sārtvīns un klasisks baltvīns):

— vīnogas jāpārstrādā tajā pašā dienā, kad tās novāc,

— presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām,

— misas attīrīšana.

Obligātās vīndarības metodes (2)

Īpašā vīndarības metode

“Classicus Csillag” (klasisks vīns – zvaigzne):

— vīnogas jāpārstrādā tajā pašā dienā, kad tās novāc,

— presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām,

— misas attīrīšana.

— Noteikumi par kupāžu: — tādu vīnu daļa, kas izgatavoti no vismaz četru šķirņu vīnogām, atsevišķi pārsniedz 5 %; — no vienas šķirnes vīnogām izgatavota vīna daļa nedrīkst pārsniegt 50 %, — obligāti jāizmanto jebkura no šādām šķirnēm, turklāt to īpatsvaram kupāžā jābūt ne mazākam par 50 %: ‘Cserszegi fűszeres’, ‘Ezerfürtű’, ‘Furmint’, ‘Gyöngyrizling’, ‘Hárslevelű’, ‘Irsai Olivér’, ‘Juhfark’, ‘Kabar’, ‘Királyleányka’, ‘Leányka’, ‘Mátrai muskotály’, ‘Mézes’, ‘Olaszrizling’, ‘Zefír’, ‘Zenit’ un ‘Zengő’, — šādu šķirņu īpatsvars kupāžā atsevišķi un kopā nedrīkst pārsniegt 30 %: ‘Cserszegi fűszeres’, ‘Gyöngyrizling’, ‘Irsai Olivér’, ‘Mátrai muskotály’, ‘Ottonel muskotály’, ‘Sárga muskotály’ un ‘Zefír’.

“Classicus vörös” (klasisks sarkanvīns):

— vīnogu mīkstums jāfermentē kopā ar mizām,

— presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām.

Obligātās vīndarības metodes (3)

Īpašā vīndarības metode

“Superior Bikavér” (Superior vīns – buļļa asinis):

— vīnogu mīkstums jāfermentē kopā ar mizām vismaz 14 dienas,

— presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām,

— vīnu vismaz 12 mēnešus nogatavina koka mucās.

— Noteikumi par kupāžu: — tādu vīnu daļa, kas izgatavoti no vismaz četru šķirņu vīnogām, atsevišķi pārsniedz 5 %; — ‘Kékfrankos’ šķirnes īpatsvars ir 30–65 %, un šīs šķirnes īpatsvaram kupāžā jābūt lielākajam, — no ‘Turán’ šķirnes vīnogām izgatavota vīna daļa nedrīkst pārsniegt 10 %.

“Superior fehér” (Superior baltvīns):

— vīnogas jāpārstrādā tajā pašā dienā, kad tās novāc,

— presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām,

— misas attīrīšana.

“Superior Csillag” (Superior vīns – zvaigzne):

— vīnogas jāpārstrādā tajā pašā dienā, kad tās novāc,

— presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām,

— misas attīrīšana.

— Noteikumi par kupāžu: — tādu vīnu daļa, kas izgatavoti no vismaz četru šķirņu vīnogām, atsevišķi pārsniedz 5 %, — no vienas šķirnes vīnogām izgatavota vīna daļa nedrīkst pārsniegt 50 %, — obligāti jāizmanto jebkura no šādām šķirnēm, turklāt to īpatsvaram kupāžā jābūt ne mazākam par 50 %: ‘Cserszegi fűszeres’, ‘Ezerfürtű’, ‘Furmint’, ‘Gyöngyrizling’, ‘Hárslevelű’, ‘Irsai Olivér’, ‘Juhfark’, ‘Kabar’, ‘Királyleányka’, ‘Leányka’, ‘Mátrai muskotály’, ‘Mézes’, ‘Olaszrizling’, ‘Zefír’, ‘Zenit’ un ‘Zengő’, — šādu šķirņu īpatsvars kupāžā atsevišķi un kopā nedrīkst pārsniegt 30 %: ‘Cserszegi fűszeres’, ‘Gyöngyrizling’, ‘Irsai Olivér’, ‘Mátrai muskotály’, ‘Ottonel muskotály’, ‘Sárga muskotály’ un ‘Zefír’.

Obligātās vīndarības metodes (4)

Īpašā vīndarības metode

“Superior vörös” (Superior sarkanvīns):

— vīnogu mīkstums jāfermentē kopā ar mizām,

— presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām.

“Superior késői szüretelésű” (Superior vēlās ražas vīns):

— vīnogas jāpārstrādā tajā pašā dienā, kad tās novāc,

— presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām,

— misas attīrīšana.

“Grand Superior Bikavér” (Grand superior vīns – buļļa asinis):

— vīnogu mīkstums jāfermentē kopā ar mizām vismaz 14 dienas,

— presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām,

— vīnu vismaz 12 mēnešus nogatavina koka mucās.

— Noteikumi par kupāžu: — tādu vīnu daļa, kas izgatavoti no vismaz četru šķirņu vīnogām, atsevišķi pārsniedz 5 %, — ‘Kékfrankos’ šķirnes īpatsvars ir 30–65 %, un šīs šķirnes īpatsvaram kupāžā jābūt lielākajam, — no ‘Turán’ šķirnes vīnogām izgatavota vīna daļa nedrīkst pārsniegt 10 %.

“Grand superior fehér” (Grand superior baltvīns):

— vīnogas jāpārstrādā tajā pašā dienā, kad tās novāc,

— presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām,

— misas attīrīšana,

— nogatavināšana vismaz 6 mēnešus.

“Grand superior vörös” (Grand superior sarkanvīns):

— vīnogu mīkstums jāfermentē kopā ar mizām,

— presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām.

Obligātās vīndarības metodes (5)

Īpašā vīndarības metode

“Grand Superior Csillag” (Grand superior vīns – zvaigzne):

— vīnogas jāpārstrādā tajā pašā dienā, kad tās novāc,

— presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām,

— misas attīrīšana,

— nogatavināšana vismaz 6 mēnešus.

— Noteikumi par kupāžu: — tādu vīnu daļa, kas izgatavoti no vismaz četru šķirņu vīnogām, atsevišķi pārsniedz 5 %, — no vienas šķirnes vīnogām izgatavota vīna daļa nedrīkst pārsniegt 50 %, — obligāti jāizmanto jebkura no šādām šķirnēm, turklāt to īpatsvaram kupāžā jābūt ne mazākam par 50 %: ‘Cserszegi fűszeres’, ‘Ezerfürtű’, ‘Furmint’, ‘Gyöngyrizling’, ‘Hárslevelű’, ‘Irsai Olivér’, ‘Juhfark’, ‘Kabar’, ‘Királyleányka’, ‘Leányka’, ‘Mátrai muskotály’, ‘Mézes’, ‘Olaszrizling’, ‘Zefír’, ‘Zenit’ un ‘Zengő’, — šādu šķirņu īpatsvars kupāžā atsevišķi un kopā nedrīkst pārsniegt 30 %: ‘Cserszegi fűszeres’, ‘Gyöngyrizling’, ‘Irsai Olivér’, ‘Mátrai muskotály’, ‘Ottonel muskotály’, ‘Sárga muskotály’ un ‘Zefír’.

Neatļautas vīndarības metodes (spēkā esošajos tiesību aktos nav paredzētas)

Attiecīgs vīnu ražošanas ierobežojums

Vīna saldināšana:

— “Classicus Bikavér”,

— “Classicus Csillag”,

— visi Superior un Grand superior vīni.

“Superior késői szüretelésű” un “Grand Superior Csillag”:

— ozola koksnes gabalu izmantošana,

— reversā osmoze,

— spirta koncentrācijas vīnā daļēja samazināšana.

Noteikumi par vīnogu ražošanu (1)

Audzēšanas prakse

Noteikumi par vīnkoku vainagu veidošanu:

a) vīna dārzi, kas stādīti līdz 2010. gada 1. augustam (klasiskie, Superior un Grand superior vīni), – vīnogas, kas piemērotas ar ACVN apzīmēta klasiskā, Superior un Grand superior vīna izgatavošanai, var ievākt jebkurā vīna dārzā neatkarīgi no tajā izmantotās vīnkoku audzēšanas prakses, ja vien vīna dārzs joprojām darbojas;

b) vīna dārzi, kas stādīti pēc 2010. gada 1. augusta (klasiskie, Superior un Grand superior vīni): i) Gijo metode; ii) vidēji augsta kordona formas vainags; iii) zema kordona formas vainags; iv) lietussarga formas vainags; v) vēdekļa formas vainags; vi) tradicionālais vainags; vii) kausa formas vainags.

2. Noteikumi par vīnogulāju stādījumu biezību vīna dārzā: a) vīna dārzi, kas stādīti līdz 2010. gada 1. augustam: vīnogas, kas piemērotas ar ACVN apzīmēta klasiskā, Superior un Grand superior vīna izgatavošanai, var ievākt jebkurā vīna dārzā neatkarīgi no vīnogulāju stādījumu biezības, ja vien vīna dārzs joprojām darbojas; b) vīna dārzi, kas stādīti pēc 2010. gada 1. augusta: i) vīnogulāju stādījumu biezība – vismaz 3 700 vīnogulāju uz hektāru; ii) attālums starp vīna kokiem – vismaz 0,8 m; c) vīna dārzi, kas stādīti pēc 2010. gada 1. augusta (Superior un Grand superior vīni): i) vīnogulāju stādījumu biezība – vismaz 4 000 vīnogulāju uz hektāru; ii) attālums starp vīna kokiem – vismaz 0,8 m.

3. Ražas novākšanas veids: ar rokām vai mehanizēta novākšana.

4. Ražas novākšanas datuma noteikšana: audzēto vīnogu šķirņu gatavību nosaka kompetentais vīndaru kopienas maģistrāts – tas nosaka konkrētu šķirņu ražas novākšanas sākuma datumu.

Vīnogu kvalitāte (minimālais cukura saturs, kas izteikts kā potenciālā spirta koncentrācija) (1)

Audzēšanas prakse

“Classicus Bikavér” (klasisks vīns – buļļa asinis):

— 10,60 tilp. % (17° ungāru misas stiprums): ‘Bíbor kadarka’, ‘Blauburger’, ‘Kadarka’, ‘Kékfrankos’, ‘Kékoportó’, ‘Turán’, ‘Zweigelt’,

— 12,08 tilp. % (19° ungāru misas stiprums): ‘Cabernet franc’, ‘Cabernet sauvignon’, ‘Menoire’, ‘Merlot’, ‘Pinot noir’, ‘Syrah’.

“Classicus muskotály” (klasisks muskatvīns):

— 9,83 tilp. % (16° ungāru misas stiprums): ‘Chasselas’, ‘Csaba gyöngye’, ‘Cserszegi Fűszeres’, ‘Ezerfürtű’, ‘Hamburgi muskotály’, ‘Irsai Olivér’, ‘Mátrai muskotály’, ‘Ottonel muskotály’, ‘Sárga muskotály’,

— 10,57 tilp. % (17° ungāru misas stiprums): ‘Bouvier’, ‘Chardonnay’, ‘Furmint’, ‘Gyöngyrizling’, ‘Hárslevelű’, ‘Juhfark’, ‘Kabar’, ‘Kerner’, ‘Királyleányka’, ‘Leányka’, ‘Mézes’, ‘Olaszrizling’, ‘Pinot blanc’, ‘Rajnai rizling’, ‘Rizlingszilváni’, ‘Sauvignon’, ‘Szürkebarát’, ‘Tramini’, ‘Viognier’, ‘Zefír’, ‘Zenit’, ‘Zengő’, ‘Zöldszilváni’, ‘Zöld veltelíni’.

“Classicus Siller” (klasisks siller vīns):

— 10,60 tilp. % (17° ungāru misas stiprums): ‘Alibernet’, ‘Bíborkadarka’, ‘Blauburger’, ‘Cabernet dorsa’, ‘Cabernet franc’, ‘Cabernet sauvignon’, ‘Csókaszőlő’, ‘Kadarka’, ‘Kármin’, ‘Kékfrankos’, ‘Kékoportó’, ‘Merlot’, ‘Pinot noir’, ‘Syrah’, ‘Turán’, ‘Zweigelt’.

“Classicus rozé” (klasisks sārtvīns):

— 10,60 tilp. % (17° ungāru misas stiprums): ‘Alibernet’, ‘Bíborkadarka’, ‘Blauburger’, ‘Cabernet dorsa’, ‘Cabernet franc’, ‘Cabernet sauvignon’, ‘Csókaszőlő’, ‘Kadarka’, ‘Kármin’, ‘Kékfrankos’, ‘Kékoportó’, ‘Menoire’, ‘Merlot’, ‘Pinot noir’, ‘Syrah’, ‘Turán’, ‘Zweigelt’.

Vīnogu kvalitāte (minimālais cukura saturs, kas izteikts kā potenciālā spirta koncentrācija) (2)

Audzēšanas prakse

“Classicus fehér” (klasisks baltvīns):

— 9,83 tilp. % (16° ungāru misas stiprums): ‘Chasselas’, ‘Cserszegi Fűszeres’, ‘Ezerfürtű’, ‘Irsai Olivér’, ‘Mátrai muskotály’, ‘Ottonel muskotály’, ‘Sárga muskotály’, ‘Kadarka’,

— 10,60 tilp. % (17° ungāru misas stiprums): ‘Bouvier’, ‘Chardonnay’, ‘Furmint’, ‘Gyöngyrizling’, ‘Hárslevelű’, ‘Juhfark’, ‘Kabar’, ‘Kerner’, ‘Királyleányka’, ‘Leányka’, ‘Mézes’, ‘Olaszrizling’, ‘Pinot blanc’, ‘Rajnai rizling’, ‘Rizlingszilváni’, ‘Sauvignon’, ‘Szürkebarát’, ‘Tramini’, ‘Viognier’, ‘Zefír’, ‘Zenit’, ‘Zengő’, ‘Zöldszilváni’, ‘Zöld veltelíni’.

“Classicus Csillag” (klasisks vīns – zvaigzne):

— 9,83 tilp. % (16° ungāru misas stiprums): ‘Chasselas’, ‘Cserszegi Fűszeres’, ‘Ezerfürtű’, ‘Chasselas’, ‘Irsai Olivér’, ‘Mátrai muskotály’, ‘Ottonel muskotály’, ‘Sárga muskotály’,

— 10,57 tilp. % (17° ungāru misas stiprums): ‘Bouvier’, ‘Chardonnay’, ‘Furmint’, ‘Gyöngyrizling’, ‘Hárslevelű’, ‘Juhfark’, ‘Kabar’, ‘Kerner’, ‘Királyleányka’, ‘Leányka’, ‘Mézes’, ‘Olaszrizling’, ‘Pinot blanc’, ‘Rajnai rizling’, ‘Rizlingszilváni’, ‘Sauvignon’, ‘Szürkebarát’, ‘Tramini’, ‘Viognier’, ‘Zefír’, ‘Zenit’, ‘Zengő’, ‘Zöldszilváni’, ‘Zöldveltelíni’.

“Classicus vörös” (klasisks sarkanvīns):

— 10,60 tilp. % (17° ungāru misas stiprums): ‘Alibernet’, ‘Bíborkadarka’, ‘Blauburger’, ‘Csókaszőlő’, ‘Kadarka’, ‘Kármin’, ‘Kékfrankos’, ‘Kékoportó’, ‘Turán’, ‘Zweigelt’,

— 12,08 tilp. % (19° ungāru misas stiprums): ‘Cabernet franc’, ‘Cabernet sauvignon’, ‘Menoire’, ‘Merlot’, ‘Pinot noir’, ‘Syrah’.

Visi Superior un Grand superior vīni:

— 12,83 tilp. % (20° ungāru misas stiprums) visām šķirnēm.

b) Maksimālās ražas

Klasiskie vīni:

100 hl no hektāra;

klasiskie vīni – novākšana ar rokām:

13 600 kg vīnogu no hektāra;

klasiskie vīni – mehanizēta novākšana:

13 100 kg vīnogu no hektāra;

Superior vīni:

60 hl no hektāra;

Superior vīni – novākšana ar rokām:

8 100 kg vīnogu no hektāra;

Superior vīni – mehanizēta novākšana:

7 800 kg vīnogu no hektāra;

Superior vīni:

35 hl no hektāra;

Grand superior vīni – novākšana ar rokām:

6 000 kg vīnogu no hektāra;

Grand superior vīni – mehanizēta novākšana:

5 600 kg vīnogu no hektāra.

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

1. KLASISKIE (CLASSIC) VĪNI:

apgabali, kas atbilstīgi vīna dārzu kadastram klasificēti kā I un II kategorijas apgabali šādu pašvaldību administratīvajā teritorijā: Aldebrő, Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Feldebrő, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros, Szomolya, Tarnaszentmária, Tófalu un Verpelét.

2. SUPERIOR UN GRAND SUPERIOR VĪNI:

apgabali, kas atbilstīgi vīna dārzu kadastram klasificēti kā I un II kategorijas apgabali šādu pašvaldību administratīvajā teritorijā: Aldebrő, Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Feldebrő, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros, Szomolya, Tarnaszentmária, Tófalu un Verpelét.

7. Galvenās vīna vīnogu šķirnes

‘Chasselas’ – ‘Weisser gutedel’

‘Syrah’ – ‘Blauer syrah’

‘Tramini’ – ‘Traminer’

‘Juhfark’ – ‘Fehérboros’

‘Syrah’ – ‘Serine noir’

‘Királyleányka’ – ‘Feteasca regale’

‘Syrah’ – ‘Marsanne noir’

‘Kadarka’ – ‘Jenei fekete’

‘Hamburgi muskotály’ – ‘Muscat de hamburg’

‘Kékoportó’ – ‘Portugizer’

‘Sauvignon’ – ‘Sovinjon’

‘Kabar’

‘Pinot noir’ – ‘Kék rulandi’

‘Pinot noir’ – ‘Savagnin noir’

‘Furmint’ – ‘Zapfner’

‘Pinot noir’ – ‘Pinot cernii’

‘Leányka’ – ‘Leányszőlő’

‘Furmint’ – ‘Posipel’

‘Furmint’ – ‘Som’

‘Olasz rizling’ – ‘Nemes rizling’

‘Cabernet dorsa’

‘Tramini’ – ‘Roter traminer’

‘Cabernet franc’ – ‘Carbonet’

‘Tramini’ – ‘Savagnin rose’

‘Pinot blanc’ – ‘Weissburgunder’

‘Furmint’ – ‘Furmint bianco’

‘Olasz rizling’ – ‘Taljanska grasevina’

‘Chardonnay’ – ‘Kereklevelű’

‘Pinot noir’ – ‘Pignula’

‘Sauvignon’ – ‘Sauvignon bianco’

‘Olasz rizling’ – ‘Grasevina’

‘Leányka’ – ‘Dievcenske hrozno’

‘Szürkebarát’ – ‘Auvergans gris’

‘Irsai olivér’ – ‘Zolotis’

‘Bouvier’

‘Kékfrankos’ – ‘Blaufränkisch’

‘Menoire’

‘Királyleányka’ – ‘Galbena de ardeal’

‘Rizlingszilváni’ – ‘Müller thurgau blanc’

‘Szürkebarát’ – ‘Pinot gris’

‘Rizlingszilváni’ – ‘Müller thurgau bijeli’

‘Zenit’

‘Alibernet’

‘Sauvignon’ – ‘Sauvignon blanc’

‘Sárga muskotály’ – ‘Weiler’

‘Rizlingszilváni’ – ‘Rizvanac’

‘Kadarka’ – ‘Negru moale’

‘Chasselas’ – ‘Chrupka belia’

‘Ezerfürtű’

‘Pinot noir’ – ‘Pinot tinto’

‘Turán’

‘Irsai olivér’ – ‘Muskat olivér’

‘Kékoportó’ – ‘Portugais bleu’

‘Viognier’

‘Kadarka’ – ‘Kadarka negra’

‘Hárslevelű’ – ‘Lipovina’

‘Chasselas’ – ‘Fendant blanc’

‘Kadarka’ – ‘Gamza’

‘Tramini’ – ‘Gewürtztraminer’

‘Pinot noir’ – ‘Kisburgundi kék’

‘Pinot noir’ – ‘Spätburgunder’

‘Chasselas’ – ‘Saszla belaja’

‘Zöld veltelíni’ – ‘Zöldveltelíni’

‘Kerner’

‘Szürkebarát’ – ‘Pinot grigio’

‘Chasselas’ – ‘Fehér gyöngyszőlő’

‘Furmint’ – ‘Szigeti’

‘Sárga muskotály’ – ‘Muscat lunel’

‘Zöld veltelíni’ – ‘Grüner muskateller’

‘Tramini’ – ‘Traminer rosso’

‘Gyöngyrizling’

‘Zöld veltelíni’ – ‘Grüner veltliner’

‘Pinot noir’ – ‘Pino csernüj’

‘Rizlingszilváni’ – ‘Rivaner’

‘Tramini’ – ‘Tramin cervené’

‘Kékfrankos’ – ‘Moravka’

‘Kármin’

‘Kékfrankos’ – ‘Blauer lemberger’

‘Irsai olivér’ – ‘Irsai’

‘Csókaszőlő’

‘Rajnai rizling’ – ‘Rhine riesling’

‘Cabernet franc’ – ‘Cabernet’

‘Chardonnay’ – ‘Chardonnay blanc’

‘Sárga muskotály’ – ‘Muscat zlty’

‘Hamburgi muskotály’ – ‘Muszkat gamburgszkij’

‘Hárslevelű’ – ‘Garszleveljü’

‘Királyleányka’ – ‘Eerdei sárga’

‘Kékoportó’ – ‘Portugalske modré’

‘Kadarka’ – ‘Kadar’

‘Zöld szilváni’ – ‘Grüner sylvaner’

‘Chasselas’ – ‘Chasselas doré’

‘Rajnai rizling’ – ‘Rheinriesling’

‘Királyleányka’ – ‘Little princess’

‘Cabernet franc’ – ‘Kaberne fran’

‘Rajnai rizling’ – ‘Riesling’

‘Zweigelt’ – ‘Zweigeltrebe’

‘Bíbor kadarka’

‘Hárslevelű’ – ‘Feuilles de tilleul’

‘Cabernet franc’ – ‘Gros vidur’

‘Merlot’

‘Királyleányka’ – ‘Königstochter’

‘Hamburgi muskotály’ – ‘Muscat de hambourg’

‘Olasz rizling’ – ‘Welschrieslig’

‘Ottonel muskotály’ – ‘Muskat ottonel’

‘Kadarka’ – ‘Törökszőlő’

‘Leányka’ – ‘Feteasca alba’

‘Kadarka’ – ‘Szkadarka’

‘Rajnai rizling’ – ‘Weisser riesling’

‘Sárga muskotály’ – ‘Muscat bélüj’

‘Királyleányka’ – ‘Königliche mädchentraube’

‘Rajnai rizling’ – ‘Johannisberger’

‘Pinot noir’ – ‘Rulandski modre’

‘Pinot blanc’ – ‘Pinot beluj’

‘Syrah’ – ‘Shiraz’

‘Zengő’

‘Sárga muskotály’ – ‘Muscat de lunel’

‘Olasz rizling’ – ‘Risling vlassky’

‘Hamburgi muskotály’ – ‘Miszket hamburgszki’

‘Cabernet Sauvignon’

‘Chardonnay’ – ‘Ronci bilé’

‘Szürkebarát’ – ‘Grauburgunder’

‘Chasselas’ – ‘Fehér fábiánszőlő’

‘Szürkebarát’ – ‘Ruländer’

‘Cabernet franc’ – ‘Carmenet’

‘Sárga muskotály’ – ‘Muskat weisser’

‘Cserszegi fűszeres’

‘Chasselas’ – ‘Chasselas dorato’

‘Ottonel muskotály’ – ‘Muscat ottonel’

‘Kékoportó’ – ‘Blauer portugieser’

‘Rizlingszilváni’ – ‘Müller thurgau’

‘Hárslevelű’ – ‘Lindeblättrige’

‘Kékfrankos’ – ‘Limberger’

‘Juhfark’ – ‘Mohácsi’

‘Sauvignon’ – ‘Sauvignon bijeli’

‘Sárga muskotály’ – ‘Moscato bianco’

‘Zweigelt’ – ‘Rotburger’

‘Kadarka’ – ‘Csetereska’

‘Pinot blanc’ – ‘Fehér burgundi’

‘Juhfark’ – ‘Lämmerschwantz’

‘Juhfark’ – ‘Tarpai’

‘Leányka’ – ‘Mädchentraube’

‘Sárga muskotály’ – ‘Muscat blanc’

‘Sárga muskotály’ – ‘Weisser’

‘Hamburgi muskotály’ – ‘Moscato d’Amburgo’

‘Sárga muskotály’ – ‘Muscat de frontignan’

‘Zöld szilváni’ – ‘Sylvánske zelené’

‘Pinot noir’ – ‘Pinot nero’

‘Ottonel muskotály’ – ‘Miszket otonel’

‘Királyleányka’ – ‘Dánosi leányka’

‘Kadarka’ – ‘Fekete budai’

‘Kékfrankos’ – ‘Blauer limberger’

‘Mátrai muskotály’

‘Olasz rizling’ – ‘Riesling italien’

‘Pinot noir’ – ‘Kék burgundi’

‘Zöld szilváni’ – ‘Silvanec zeleni’

‘Pinot blanc’ – ‘Pinot bianco’

‘Chasselas’ – ‘Chasselas blanc’

‘Furmint’ – ‘Moslavac bijeli’

‘Furmint’ – ‘Mosler’

‘Blauburger’

‘Rajnai rizling’ – ‘Riesling blanc’

‘Syrah’ – ‘Sirac’

‘Chardonnay’ – ‘Morillon blanc’

‘Zöld veltelíni’ – ‘Veltlinské zelené’

‘Zweigelt’ – ‘Blauer zweigeltrebe’

‘Pinot noir’ – ‘Blauer burgunder’

‘Olasz rizling’ – ‘Olaszrizling’

‘Szürkebarát’ – ‘Graumönch’

‘Cabernet franc’ – ‘Gros cabernet’

‘Irsai olivér’ – ‘Zolotisztüj rannüj’

‘Sárga muskotály’ – ‘Muscat sylvaner’

‘Zefír’

‘Kékoportó’ – ‘Modry portugal’

8. Saiknes vai saikņu apraksts

Vīns (1)

1. Noteiktā apgabala apraksts

Dabas faktori

Egera atrodas starp Mātras un Bika kalniem – vietā, kur sastopas Ziemeļungārijas kalniene un Lielais līdzenums, 160–180 metrus virs jūras līmeņa. Uz austrumiem un rietumiem Egeras ieleja robežojas ar 200–300 metrus augstiem kalniem.

Pilsētas ziemeļaustrumos atrodas vairāk nekā 500 metrus augstais Lielā Egeda (Nagy-Eged) kalna masīvs. Egeda kalns stiepjas no austrumiem uz rietumiem, un šī nogāze vērsta uz dienvidiem.

Augšņu veidi Egeras vīna reģionā

Ražošanas apgabalā ar ģeogrāfisko nosaukumu “Egera” augsni veido vairāku veidu brūnā meža augsne, kas izveidojusies uz vulkāniskas izcelsmes riolīta tufa (tas ir kārtains, sablietējies un sadrupis un mijas ar melnzemi), izņemot aluviālas smilts augsnes Verpelét, Feldebrő, Aldebrő un Tófalu pašvaldību pierobežā. Ar dažiem izņēmumiem vīna dārzi atrodas plakankalnēs un kalnu lēzenajās dienvidu, rietumu un austrumu nogāzēs. Šajā apvidū izceļas Lielais Egeda kalns, kura nogāzēs ir brūnā meža augsne, kas izveidojusies uz jūras kaļķakmens pamatnes, un Mēsa (Mész) kalns, kura augsnes pamatni veido andezīts.

Augsnes piemērotību vīna dārzu stādīšanai vēl vairāk pastiprina labvēlīgie topogrāfiskie nosacījumi pilsētas pierobežā. Vīnogulājus stāda kalnu un pakalnu dienvidu un dienvidrietumu nogāzēs, kuras dēvē par “verő” – saules apspīdētām nogāzēm. Vīna reģionam raksturīgie vidējie meteoroloģiskie apstākļi 47 gadu periodā ir šādi: gada vidējā temperatūra –10,65 °C, gada vidējais nokrišņu daudzums – 592,6 mm, gada vidējais saules gaismas stundu skaits – 1 964 stundas. Patlaban spēkā esošie tiesību akti paredz, ka vīnogulāju stādīšanai ir piemēroti apgabali, kuri atbilstīgi vīna dārzu kadastram klasificēti kā I un II kategorijas apgabali. Attiecīgi Egeras vīna reģionā vīnogulāju stādīšanai ir piemēroti I kategorijas apgabali 18 431 ha platībā un II kategorijas apgabali 3914 ha platībā. Kopējā platība ir 22 345 ha.

Cilvēkfaktori

Vīnkoki Egeras tuvumā tika audzēti jau viduslaikos.

Mazā Egeda kalna nogāzē tika atrasta 30 miljonus gadu veca pārakmeņojusies vīnkoka lapa “Vitis Hungarica”. Tomēr tā nav saistāma ar mūsdienu vīndarību. Pamatojoties uz arheoloģiskiem datiem, Egera un tās apkaime bija apdzīvota no 10. gadsimta. Tiek uzskatīts, ka līdz 11. gadsimta sākumam tā kļuva par nozīmīgu Ungārijas pilsētu. Saskaņā ar karaļa Bēlas IV 1261. gada hartu Ungārijas pirmais karalis Svētais Stefans Egeras ielejas vīna desmito tiesu piešķīra Egeras bīskapijai. Tatāru iebrukuma laikā 1241. gadā tika masveidā iznīcināti vietējie iedzīvotāji, un darbaspēka trūkuma dēļ karalis Bēla IV bija spiests aicināt šeit apmesties svešzemniekus. Tiek uzskatīts, ka aptuveni tajā laikā Egerā ieradās pirmie valoņi, kuri apmetās ielā ar nosaukumu Olasz utca; valoņi apmetās arī apdzīvotā vietā ar nosaukumu Tállya un ieviesa Francijas vīndarības kultūru un vīna glabāšanu mucās.

Tiek uzskatīts, ka pirmos vīna pagrabus būvēja baznīca, un pirmie vīna pagrabi bija zināmi ar nosaukumu dézsmapince (vīna desmitās tiesas pagrabi).

Vīnkopībai Egerā ir gadsimtiem sena reputācija. Flāmu gravīru meistars Gaspar Bouttats izgatavoja vairākas ar Ungāriju saistītas vara gravīras, tostarp Egeras jeb Erlau ainavu, kura redzama izdevumā “Description exacte des Royaumes de Hongrie”, kas 1688. gadā tika publicēts Antverpenē. Ir zināma vēl senāka Egeras gravīra (Agria vulgo Erla), ko 1617. gadā publicēja G. Hoefnagel ar nosaukumu “Turku sakautā vīna pilsēta”. Abās gravīrās attēlota pilsētas slavenā pils un vīna dārzi.

Vēstures avoti vēsta, ka 17. gadsimtā vīnkopībā notika būtiskas izmaiņas. Sarkano vīnogu šķirnes sāka kļūt populārākas par iepriekš dominējušajām balto vīnogu šķirnēm.

Jāatzīmē, ka Egeras vīnkopji izgudroja īpašu darba rīku, kas zināms ar nosaukumu “Egeras kaplis”, lai varētu apstrādāt cieto augsni šajā apgabalā. Lai izmērītu vīna daudzumu, tika izmantota mērvienība “Egeras ako” (akó, aptuveni 200 litri), kas bija aptuveni četras reizes lielāks tilpums par parasto akó. Ņemot vērā vīnu skābenumu un īpašības, kas nodrošināja ilgu uzglabāšanu, vīni tika ilgāk nogatavināti koka mucās. Ražotāji nogatavināja savus vīnus mucās pagrabos un pagrabu sistēmās, kuras bija izkaltas riolīta tufā zem pilsētas un kurās apstākļi dabiski bija līdzīgi pagraba apstākļiem (nogatavināšanas apstākļi).

Vēsturiskā vīna apgabalu klasifikācija

Egeras vīnu darīšanas pirmais “zelta laikmets” bija 15.–16. gadsimts, bet tā veiksmīgākais periods bija 18. gadsimts. Dokumentos, kas datēti ar 1760. un 1789. gadu, sniegti kvalitātes dati par vīnu apgabaliem. 1760. gadā vīna dārzi tika iedalīti trīs kategorijās, pamatojoties uz augsnes kvalitāti, nogāzes slīpumu, saules gaismas ilgumu u. c. Gandrīz 50 % vīna dārzu bija pirmās kategorijas dārzi.

1789. gadā Egeras vīna dārzi tika iedalīti sešās kategorijās – valsts līmenī bija noteiktas astoņas kategorijas, taču Egeras apgabalā nebija pēdējām divām kategorijām atbilstīgu vīna dārzu. Klasifikācija bija līdzīga 1760. gada klasifikācijai, taču atšķirība bija tāda, ka daudzi izcili vīna dārzi, kuros tika iegūtas vīnogas aszú vīnam, tika atzīti par pirmās kategorijas vīna dārziem.

Egerā vīndaru kopienas noteikumi tika pieņemti jau 18. gadsimtā, un tos apstiprināja vīndaru kopienas ierēdņi, kurus uzraudzīja maģistrāts.

Vīns (2)

1. Noteiktā apgabala apraksts (turpinājums)

Audzētās vīnogu šķirnes un no tām izgatavotie vīni

Līdz vīnogu šķirnes ‘Kadarka’ ienākšanai 15. gadsimtā, ko Egerā ieviesa serbi, kuri pameta savas mājas turku okupācijas laikā, apgabalā galvenokārt audzēja baltās vīnogas. Serbi ieviesa ne tikai šķirni ‘Kadarka’, bet arī sarkanvīna darīšanas metodes. Budas Valsts vīnkopības skolas Hevešas (Heves) apgabala reģistros minētas vismaz 56 vīnogu šķirnes. Vēl vairāk šķirņu bija vēl tikai Peštas (Pest) un Baraņas (Baranya) apgabalā. Lielākajā daļā vīna dārzu pirms filoksēras epidēmijas tika audzētas šķirnes ‘Lúdtalpú’ un ‘Kereklevelű’. 1859. gadā vīnkopju apkārtrakstā “Szőlészeti Lapok” tika minēts, ka nepieciešams pavairot ne tikai šķirni ‘Kadarka’, bet pietiekamā apmērā arī citas šķirnes, kā arī bija cildinātas šķirņu ‘Oporto’ un ‘Fekete muskotály’ lieliskās teinturier (sarkanas vīna vīnogas ar tumšu miziņu un mīkstumu) īpašības.

Tumši sarkanais Egeras vīns, kas zināms ar nosaukumu “Bikavér” (buļļa asinis), pirmo reizi minēts nosaukumgrāmatā 1851. gadā: “Buļļa asinis ir stipra sarkanvīna, tāda kā Egeras vīns, nosaukums”. Pēc filoksēras epidēmijas vienlaikus ar Vīndarības skolu tika izveidota Vīnkopības un vīndarības institūta Egeras sekcija, lai uzsvērtu vīnkopības un vīndarības nozīmi Egerā. Tā vēlāk kļuva par vienu no nozīmīgākajiem Ungārijas institūtiem, kurā tika pētīta šķirņu noturība un nozīme, izvērtēti ražošanas apgabali (nogāzes), kā arī pētītas vīndarības, it īpaši sarkanvīna darīšanas, metodes.

Cilmes vietas nosaukuma “Eger” aizsardzība

“Eger” vīnu nozīmi apliecina tas, ka 1970. gada 15. septembrī cilmes vietas nosaukums “EGER” (ERLAU) un “EGRI” (ERLAUER) tika reģistrēts saskaņā ar Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumu aizsardzību un to starptautisko reģistrāciju 33. pantu, būtiski veicinot attiecīgo tirgu aizsardzību.

2. Vīnu apraksts

Reģions ir piemērots tādu baltvīnu izgatavošanai, kuri ir viegli, taču ar ilgu pēcgaršu, vai intensīvi, spēcīgi un pilnmiesīgi. Šiem vīniem ir bagātīgs aromāts un minerālu saturs, kā arī tie ir dabiski skābenāki nekā vīni, kas ražoti vīna reģionos uz dienvidiem no Egeras.

Vīna reģionā tiek ražoti arī sārtvīni ar bagātīgu garšas buķeti un ilgāku glabāšanas laiku nekā vidēji Ungārijas vīniem, kā arī siller vīni, kuriem piemīt svaigu un gatavu augļu aromāti.

Sarkanvīniem ir salīdzinoši zems tanīnu saturs, un, tā kā tie atrodas vīna ražošanai piemērotas teritorijas ziemeļu robežas tuvumā, kā arī pateicoties kalnu un ieleju vējiem, sarkanvīniem piemīt mērens skābenums, ilga pēcgarša un dažādi izteikti augļu un garšvielu aromāti, kas šos vīnus padara piemērotus ilgstošai nogatavināšanai.

Vīna reģionam vienmēr bijusi raksturīga liela skaita šķirņu izmantošana. Tādējādi šis reģions ieguvis kupāžas vīnu reģiona reputāciju, it īpaši saistībā ar “Egri Bikavér”.

3. Saiknes apraksts

Vīna reģiona vispārējos klimatiskos apstākļus galvenokārt ietekmē Bika kalnu tuvums. Tie nodrošina aizsardzību pret ziemas salnām, un vēsās naktis, ko rada kalnu vējš pēc siltajām vasaras un rudens dienām, nodrošina to, ka vīnogās saglabājas izsmalcināts un elegants skābums un tām raksturīgais augļainais aromāts. Tieši tādēļ “Eger” vīniem piemīt dzīvīgs skābenums un ilga pēcgarša. Egeras vīna reģiona augsnēm piemīt labs mitruma līdzsvars, un, tā kā vidējais gada nokrišņu daudzums ir 600 mm, vīnogas attīstās nekavēti un vienmērīgi. Tādējādi šeit audzētajās vīnogās neveidojas nenobriedis skābenums, kas rodas ūdens trūkuma dēļ.

Laikapstākļu daudzveidība un augsnes sastāvs Egeras vīna reģionā nosaka to, ka vīns, kas izgatavots no konkrētās nogāzēs audzētām vīnogām un it īpaši vīnogām, kas ievāktas sliktākos ražas gados, būtiski atšķiras spirta koncentrācijas, skābenuma un aromāta ziņā. Egeras Vīna un vīna pētniecības institūtā (Egri Szőlészeti és Borászati Kutató Intézetben) veikto pētījumu laikā ir pierādīts, ka ražošanas apgabalu atrašanās vietai un to vērsumam pret debespusēm ir būtiskāka ietekme uz vīnu spirta koncentrāciju un to radīto reibumu, savukārt augsnes sastāvs būtiskāk ietekmē izsmalcinātu aromātu buķeti. Tādējādi nogāzēs ar dažādām augsnes īpašībām var iegūt vīnogas, no kurām ražo specifiskus vīnus ar dažādām īpašībām. Piemēram, vīnos, kas ražoti no tādās augsnēs audzētām vīnogām, kurām ir plānāks vulkāniskās izcelsmes augsnes virskārtas slānis, ir augstāks minerālu saturs, savukārt vīni, kas ražoti no vīnogām, kuras audzētas dziļās augsnēs ar augstu māla saturu, ir pilnmiesīgāki, un vīni, kas izgatavoti no Debrő reģiona smilts augsnēs audzētām vīnogām, ir reibinošāki augsnes straujākas sasilšanas dēļ.

Tradīcijas un minētā laikapstākļu daudzveidība prasa un pamato daudzu un dažādu vīnogu šķirņu audzēšanu un ļoti dažādu vīnu ražošanu vīna reģionā. Egeras noteiktā ražošanas apgabala klimatiskie un augsnes apstākļi unikālā kārtā nodrošina iespēju vīndariem atšķirībā no citiem vīna reģioniem izgatavot visu veidu vīnu ar izcilu kvalitāti.

9. Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Vispārīgi noteikumi attiecībā uz marķējumu (1)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu.

Nosacījuma apraksts:

a) lai aizstātu vārdus “aizsargāts cilmes vietas nosaukums”, var izmantot tradicionālo norādi “vīns ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu”: “klasisks vīns ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu”, “Superior vīns ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu” vai “Grand superior vīns ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu”;

b) šķirņu nosaukumus, tradicionālos nosaukumus, citas ierobežotas norādes vai norādes attiecībā uz vīna krāsu var sniegt tikai tad, ja tās burtu veida, lieluma vai krāsas ziņā nav pamanāmākas par cilmes vietas nosaukumu;

c) Superior vīnu gadījumā vīna nosaukumam* pievieno norādi “Superior” un Grand superior vīna gadījumā pievieno norādi “Grand superior”, un tā marķējumā jānorāda aiz cilmes vietas nosaukuma, izmantojot tādu pašu burtu veidu, lielumu un krāsu. Ja norāda arī nogāzes nosaukumu, ikvienā vizuālajā laukā, kurā norādīts nogāzes nosaukums, jānorāda arī kategorija un pašvaldības nosaukums;

d) tradicionālo norādi “Bikavér” var sniegt tikai tādu vīnu marķējumā, kuri izgatavoti no vīnogām, kas iegūtas šādos apgabalos: Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros, un Szomolya, kas atbilstīgi vīna dārzu kadastram klasificēti kā I un II kategorijas apgabali; kā arī Cinege, Közép-bérc, Ördöngös, Öreg-hegy, Padok un Szirák nogāzēs Verpelét pašvaldības administratīvajā teritorijā un Dobi tető nogāzē Tarnaszentmária pašvaldības administratīvajā teritorijā.

Vispārīgi noteikumi attiecībā uz marķējumu (2)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu.

Nosacījuma apraksts:

e) tradicionālo norādi “Bikavér” var sniegt marķējumā tikai aiz cilmes vietas nosaukuma “Eger” formas “Egri” tajā pašā rindā un izmantojot tādu pašu burtu veidu, lielumu un krāsu;

f) buļļa vai buļļa galvas formu vai jebkādu attēlu, kas atgādina bulli vai buļļa galvu, kā arī vārdu “bikavér” citā valodā vai jebkādu vārdu, ar ko apzīmē buļļa asinis ungāru vai citā valodā, var norādīt tikai šādu vīnu marķējumā vai uz pudeles: “Egri Bikavér”, “Egri Bikavér Superior” un “Egri Bikavér Grand Superior”. Izņēmums ir buļļa galvas figūra Egeras vīna reģiona preču zīmē;

g) jebkāda lieluma vai formas zvaigznes attēlu vai attēlu, kas atgādina zvaigzni, vai vārdu “csillag” (zvaigzne) citā valodā, vai jebkuru vārdu, ar ko apzīmē zvaigzni ungāru vai citā valodā, var norādīt tikai šādu vīnu marķējumā: “Egri Csillag”, “Egri Csillag Superior” un “Egri Csillag Grand Superior”;

h) šķirnes nosaukumus kupāžas vīna marķējumā var norādīt tikai tad, ja katras šķirnes vīnogu īpatsvars kupāžā ir lielāks par vai vienāds ar 5 %. Šādā gadījumā šķirnes nosaukumu var norādīt tikai ar tāda lieluma burtiem, kas nepārsniedz vienu piekto daļu no burtu lieluma, kas izmantots, norādot cilmes vietas nosaukumu;

i) jānorāda ražas gads;

j) Grand superior vīna marķējumā obligāti jānorāda nogāzes nosaukums.

Noteikumi par mazāku ģeogrāfisko vienību demarkāciju un norādi (1)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu.

Nosacījuma apraksts:

a) pašvaldības: i) klasiskie, Superior un Grand superior vīni, visi vīnu veidi; ii) izcelsme – vismaz 85 %; iii) jānorāda šādu pašvaldību nosaukumi: Aldebrő, Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Feldebrő, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros, Szomolya, Tarnaszentmária, Tófalu, Verpelét;

b) saikne starp mazākām ģeogrāfiskām vienībām un preču zīmēm: ja vīna produkti noteikti, izmantojot reģistrētas preču zīmes, kuras daļēji vai pilnībā sastāv no mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukuma vai no atsauces uz ģeogrāfisku apgabalu valstī, vai izmantojot preču zīmes, kas izmantotas līdz 2002. gada 11. maijam, noteikumus par vīnu izgatavošanā izmantoto vīnogu izcelsmi nepiemēro;

c) nogāzes: i) tikai Grand superior vīnu marķējumā; ii) izcelsme – vismaz 95 %; iii) marķējumā jānorāda arī pašvaldība, kuras administratīvajā teritorijā atrodas vīna reģions; iv) nogāžu nosaukumi: — Aldebrő: Káli-völgy, Poharas-dűlő, Sík-hegy, Szent Donát-dűlő, Uraké, — Andornaktálya: Bánya-tető, Cserje, Cserjés-lápa, Dezerta, Felső-rétre járó, Felső-tábla, Gesztenyési-dűlő, Kerek-szilvás, Kétágú-dűlő, Kis-hegy, Málnás, Marinka, Mocsáry, Nagy-parlag, Nagy-völgy, Parti-dűlő, Pesti, Pünkösd-tető, Rózsa-hegy, Schwarcz, Szállás-völgy, Szél-hegy, Zúgó-part, — Demjén: Bodzás-tető, Farkas-hegy, Hangács, Nyitra, Pünkösd-tető, Szőlőhegy, Varjasi-dűlő.

Noteikumi par mazāku ģeogrāfisko vienību demarkāciju un norādi (2)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu.

Nosacījuma apraksts:

iv) nogāžu nosaukumi (turpinājums): — Egera: Almagyar, Áfrika, Agárdi,, Almár-völgy, Bajusz, Bajusz-völgy, Bánya-tető, Békési, Benke-lápa, Birka, Braun-völgy, Cigléd, Cinege, Déllés, Dobrányi, Donát, Érseki, Erzsébet-völgy, Fehér-hegy, Felső-galagonyás, Fertő, Gőzmalmos, Grőber, Grőber-völgy, Gyilkos, Hajdú-hegy, Hergyimó, Kerékkötő, Kis-Eged, Kis-galagonyás, Kis-Kocs, Kolompos, Kolompos-völgy, Kőlyuk-tető, Kőporos, Kutya-hegy, Losonci-völgy, Makjány, Marinka, Merengő, Mész-hegy, Mezey alsó, Mezey öreg, Nagy-galagonyás, Nagy-Eged-dűlő, Nagy-Eged-hegy, Nagy-Kocs, Nyerges, Nyúzó, Öreg-hegy, Pap-hegy, Pirittyó, Posta út, Rác-hegy, Rádé, Répás-tető, Rózsás, Sík-hegy, Steiner, Szarkás, Szépasszony-völgy, Szőlőcske, Szőlőske, Tiba, Tibrik, Tihamér, Tót-hegy, Új-fogás, Vécsey-völgy, Vidra, Vizes-hegy, — Egerbakta: Dobos-lápa, Ivánka, Ivánkafő, Magyalos, Muki-lápa, Ortás, Pap-tag, Szőlő-tető, Töviskes, Zsebe-lápa, — Egerszalók: Ádám-völgy, Buk-tető, Ferenc-hegy, Juhkosár, Káptalan-völgy, Kis-határ, Kovászó, Kővágó, Magyalos, Nagy Ádám-tető, Pap-tag, Vágás, — Egerszólát: Alsó-hegy, Birka-tető, Boldogságos, Csutaj-tető, Felső-hegy, Kamra-völgy, Kántor-tag, Szarvas, Tó-bérc, — Feldebrő: Alberki, Bogár-hát, Csepegő, Csonkás, Egri út, Szőlők háta, — Felsőtárkány: Homok-hegy, Homok-lápa, Nyavalyás, Öreg-hegy, Tiba alja.

Noteikumi par mazāku ģeogrāfisko vienību demarkāciju un norādi (3)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu.

Nosacījuma apraksts:

iv) nogāžu nosaukumi (turpinājums): — Kerecsend: Nagy-aszó, Öreg-hegy, Tardi-dűlő, — Maklár: Nagy-aszó, Öreg-hegy, — Nagytálya: Kendervát, Nagy-aszó, Öreg-hegy, Pipis, Vitis-dűlő, — Noszvaj: Csókás, Dóc, Herceg, Hosszú-szél, Kőkötő, Nagyfai-dűlő, Nyilas-már, Perzselő, Pipis, Szeles-oldal, Szeles-tető, Tekenő-hát, Zsidó-szél, — Novaj: Halom, Hegyi-tábla, Hermány, Hodály-tető, Juhszalagos, Kis-gyepföld, Mezőkövesdi út tető, Nagy-gyepföld, Nagyút, Öreg-hegy, Pap-föld, Szeszfőzde-tető, Vitéz, — Ostoros: Bikus, Csárda-kert, Gólint, Hermány, Janó, Kutya-hegy, Pajados, Sóderbánya-tető, Szél-hegy, Szilvás-tető, Tag, Verem-part, — Szomolya: Csáj-lapos, Demecs, Galagonyás, Gyűr, Ispán-berki, Jató-tető, Kangyalló, Mácsalma, Nagy-völgy-tető, Pazsag, Proletár, Szilos-oldal, Vas-lápa, Vén-hegy, — Tarnaszentmária: Dobi-oldal, Dobi-tető, Szőlőhegy, — Tófalu: Bogár-hát, Petes alja, — Verpelét: Ácsok, Alberki, Cinege, Fekete-oldal, Hagyóka, Hosszúi-dűlő, Kecske-hát, Kerékkötő, Keresztfa, Királyi-dűlő, Kis-hegy, Kő-hegy, Közép-bérc, Majka, Ördöngős, Öreg-hegy, Padok, Pallagfő, Szent János-völgy, Szirák, Tilalmas, Tölgyes-szél, Túró-mező, Varjas, Veres.

Noteikumi par vīnu veidu norādēm (1)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu.

Nosacījuma apraksts:

“Classicus Bikavér” (klasisks vīns – buļļa asinis):

— tradicionālo norādi “Bikavér” var sniegt marķējumā tikai aiz cilmes vietas nosaukuma “Eger” formas “Egri” tajā pašā rindā un izmantojot tādu pašu burtu veidu, lielumu un krāsu,

— tradicionālās norādes un citas ierobežotas norādes, ko var minēt: “barrique”, “fahordós érlelésű bor” (koka mucās nogatavināts vīns), “termőhelyen palackozva” (pildīts pudelēs ražošanas apgabalā), “óbor” (ražas gada vīns), “muzeális bor” (vēsturisks vīns).

“Classicus muskotály” (klasisks muskatvīns):

— tradicionālās norādes un citas ierobežotas norādes, ko var minēt: “cuvée”, “első szüret”’ (pirmā raža), “virgin vintage”, “újbor” (jauns vīns), “primőr” (jauns vīns), “termőhelyen palackozva” (pildīts pudelēs ražošanas apgabalā),

— norādi “Muskotály” var sniegt tikai tādā veidā, lai tā burtu veida, burtu lieluma vai krāsas ziņā nebūtu pamanāmāka par cilmes vietas nosaukumu.

“Classicus Siller” un “Classicus rozé” (klasiskais siller un klasiskais sārtvīns):

— tradicionālās norādes un citas ierobežotas norādes, ko var minēt: “cuvée”, “első szüret”’ (pirmā raža), “virgin vintage”, “újbor” (jauns vīns), “primőr” (jauns vīns), “termőhelyen palackozva” (pildīts pudelēs ražošanas apgabalā).

“Classicus fehér” (klasisks baltvīns):

— vīnogu šķirņu norādes var sniegt tikai tādā veidā, lai tās burtu veida, burtu lieluma vai krāsas ziņā nebūtu pamanāmākas par cilmes vietas nosaukumu,

— citus šķirņu nosaukumus var norādīt tikai ar tāda lieluma burtiem, kas nepārsniedz pusi no burtu lieluma, kas izmantots, norādot cilmes vietas nosaukumu,

— tradicionālās norādes un citas ierobežotas norādes, ko var minēt: “barrique”, “cuvée”, “fahordós érlelésű bor” (koka mucās nogatavināts vīns), “első szüret” (pirmā raža), “virgin vintage”, “újbor” (jauns vīns), “primőr” (jauns vīns), “termőhelyen palackozva” (pildīts pudelēs ražošanas apgabalā), “óbor” (ražas gada vīns), “muzeális bor” (vēsturisks vīns).

Noteikumi par vīnu veidu norādēm (2)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu.

Nosacījuma apraksts:

“Classicus Csillag” (klasisks vīns – zvaigzne):

— norādi “csillag” var sniegt marķējumā tikai aiz cilmes vietas nosaukuma “Eger” formas “Egri” tajā pašā rindā un izmantojot tādu pašu burtu veidu, lielumu un krāsu,

— tradicionālās norādes un citas ierobežotas norādes, ko var minēt: “barrique”, “fahordós érlelésű bor” (vīns izturēts koka mucās), “első szüret” (pirmā raža) “virgin vintage”, “újbor” (jauns vīns), “primőr” (jauns vīns), “termőhelyen palackozva” (pildīts pudelēs ražošanas apgabalā).

“Classicus vörös” (klasisks sarkanvīns):

— vīnogu šķirņu norādes var sniegt tikai tādā veidā, lai tās burtu veida, burtu lieluma vai krāsas ziņā nebūtu pamanāmākas par cilmes vietas nosaukumu,

— citus šķirņu nosaukumus var norādīt tikai ar tāda lieluma burtiem, kas nepārsniedz pusi no burtu lieluma, kas izmantots, norādot cilmes vietas nosaukumu,

— tradicionālās norādes un citas ierobežotas norādes, ko var minēt: “barrique”, “cuvée”, “fahordós érlelésű bor” (koka mucās nogatavināts vīns), “első szüret” (pirmā raža), “virgin vintage”, “újbor” (jauns vīns), “primőr” (jauns vīns), “termőhelyen palackozva” (pildīts pudelēs ražošanas apgabalā), “óbor” (ražas gada vīns), “muzeális bor” (vēsturisks vīns);

“Superior Bikavér” (Superior vīns – buļļa asinis)

— tradicionālo norādi “Bikavér” var sniegt marķējumā tikai aiz cilmes vietas nosaukuma “Eger” formas “Egri” tajā pašā rindā un izmantojot tādu pašu burtu veidu, lielumu un krāsu,

— tradicionālās norādes un citas ierobežotas norādes, ko var minēt: “barrique”, “fahordós érlelésű bor” (koka mucās nogatavināts vīns), “termőhelyen palackozva” (pildīts pudelēs ražošanas apgabalā).

“Superior fehér” (Superior baltvīns):

— vīnogu šķirņu norādes var sniegt tikai tādā veidā, lai tās burtu veida, burtu lieluma vai krāsas ziņā nebūtu pamanāmākas par cilmes vietas nosaukumu,

— citus šķirņu nosaukumus var norādīt tikai ar tāda lieluma burtiem, kas nepārsniedz pusi no burtu lieluma, kas izmantots, norādot cilmes vietas nosaukumu,

— tradicionālās norādes un citas ierobežotas norādes, ko var minēt: “barrique”, “cuvée”, “fahordós érlelésű bor” (koka mucās nogatavināts vīns), “termőhelyen palackozva” (pildīts pudelēs ražošanas apgabalā), “főbor” (jauns vīns).

Noteikumi par vīnu veidu norādēm (3)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu.

Nosacījuma apraksts:

“Superior Csillag” (Superior vīns – zvaigzne):

— norādi “csillag” var sniegt marķējumā tikai aiz cilmes vietas nosaukuma “Eger” formas “Egri” tajā pašā rindā un izmantojot tādu pašu burtu veidu, lielumu un krāsu,

— tradicionālās norādes un citas ierobežotas norādes, ko var minēt: “barrique”, “fahordós érlelésű bor” (koka mucās nogatavināts vīns), “termőhelyen palackozva” (pildīts pudelēs ražošanas apgabalā).

“Superior vörös” (Superior sarkanvīns):

— vīnogu šķirņu norādes var sniegt tikai tādā veidā, lai tās burtu veida, burtu lieluma vai krāsas ziņā nebūtu pamanāmākas par cilmes vietas nosaukumu,

— citus šķirņu nosaukumus var norādīt tikai ar tāda lieluma burtiem, kas nepārsniedz pusi no burtu lieluma, kas izmantots, norādot cilmes vietas nosaukumu,

— tradicionālās norādes un citas ierobežotas norādes, ko var minēt: “barrique”, “cuvée”, “fahordós érlelésű bor” (koka mucās nogatavināts vīns), “termőhelyen palackozva” (pildīts pudelēs ražošanas apgabalā), “főbor” (jauns vīns).

“Superior késői szüretelésű” (Superior vēlās ražas vīns):

— vīnogu šķirņu norādes var sniegt tikai tādā veidā, lai tās burtu veida, burtu lieluma vai krāsas ziņā nebūtu pamanāmākas par cilmes vietas nosaukumu,

— citus šķirņu nosaukumus var norādīt tikai ar tāda lieluma burtiem, kas nepārsniedz pusi no burtu lieluma, kas izmantots, norādot cilmes vietas nosaukumu,

— tradicionālās norādes un citas ierobežotas norādes, ko var minēt: “barrique”, “cuvée”, “fahordós érlelésű bor” (koka mucās nogatavināts vīns), “termőhelyen palackozva” (pildīts pudelēs ražošanas apgabalā).

“Grand Superior Bikavér” (Grand superior vīns – buļļa asinis):

— tradicionālo norādi “Bikavér” var sniegt marķējumā tikai aiz cilmes vietas nosaukuma “Eger” formas “Egri” tajā pašā rindā un izmantojot tādu pašu burtu veidu, lielumu un krāsu,

— tradicionālās norādes un citas ierobežotas norādes, ko var minēt: “barrique”, “fahordós érlelésű bor” (koka mucās nogatavināts vīns), “termőhelyen palackozva” (pildīts pudelēs ražošanas apgabalā).

Noteikumi par vīnu veidu norādēm (4)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu.

Nosacījuma apraksts:

“Grand superior fehér” (Grand superior baltvīns):

— vīnogu šķirņu norādes var sniegt tikai tādā veidā, lai tās burtu veida, burtu lieluma vai krāsas ziņā nebūtu pamanāmākas par cilmes vietas nosaukumu,

— citus šķirņu nosaukumus var norādīt tikai ar tāda lieluma burtiem, kas nepārsniedz pusi no burtu lieluma, kas izmantots, norādot cilmes vietas nosaukumu,

— tradicionālās norādes un citas ierobežotas norādes, ko var minēt: “barrique”, “cuvée”, “fahordós érlelésű bor” (koka mucās nogatavināts vīns), “termőhelyen palackozva” (pildīts pudelēs ražošanas apgabalā).

“Grand Superior Csillag” (Grand superior vīns – zvaigzne):

— norādi “csillag” var sniegt marķējumā tikai aiz cilmes vietas nosaukuma “Eger” formas “Egri” tajā pašā rindā un izmantojot tādu pašu burtu veidu, lielumu un krāsu,

— tradicionālās norādes un citas ierobežotas norādes, ko var minēt: “barrique”, “fahordós érlelésű bor” (koka mucās nogatavināts vīns), “termőhelyen palackozva” (pildīts pudelēs ražošanas apgabalā).

“Grand superior vörös” (Grand superior sarkanvīns):

— vīnogu šķirņu norādes var sniegt tikai tādā veidā, lai tās burtu veida, burtu lieluma vai krāsas ziņā nebūtu pamanāmākas par cilmes vietas nosaukumu,

— citus šķirņu nosaukumus var norādīt tikai ar tāda lieluma burtiem, kas nepārsniedz pusi no burtu lieluma, kas izmantots, norādot cilmes vietas nosaukumu,

— tradicionālās norādes un citas ierobežotas norādes, ko var minēt: “barrique”, “cuvée”, “fahordós érlelésű bor” (koka mucās nogatavināts vīns), “termőhelyen palackozva” (pildīts pudelēs ražošanas apgabalā).

Noteikumi par tirdzniecību

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā veikta iepakošana.

Nosacījuma apraksts:

a) Superior un Grand superior vīnus (visu veidu vīni), kā arī “Classicus Bikavér” un “Csillag” var laist tirgū tikai stikla pudelēs. Visus pārējos vīnu veidus var laist tirgū tikai stikla pudelēs vai maisos, kas ievietoti kastēs (bag-in-box);

b) vīnu prezentāciju var veikt tikai ražotāji, kas pilda vīnu pudelēs un ko reģistrējusi Egeras vīna reģiona Vīndaru kopienas padome. Prasība par pildīšanu pudelēs ražošanas apgabalā neattiecas uz vīniem, ko vīndari izgatavojuši savos vīna pagrabos un kas tiek piedāvāts patēriņam uz vietas;

c) prezentācijas ārpus noteiktā apgabala var rīkot tikai tādā gadījumā, ja paziņojums tiek sniegts 48 stundas pirms prezentācijas sākuma. Prezentācija jārīko 90 dienu laikā pēc vīna nosūtīšanas no ražošanas vietas, lai saglabātu organoleptiskās īpašības.

Pārdošanas sākuma datums

Tiesiskais regulējums:

nosaka organizācija, kas pārvalda ACVN/AĢIN, ja dalībvalsts tā paredzējusi.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe par ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

a) Klasiskie (classic) vīni: i) “Bikavér”: tā gada 1. novembris, kas seko ražas novākšanas gadam; ii) “Csillag”: tā gada 15. marts, kas seko ražas novākšanas gadam; iii) visi pārējie vīnu veidi: nav noteikts.

b) Superior vīni: i) “Bikavér”: otrā gada pēc ražas novākšanas gada 1. maijs; ii) “Csillag”: tā gada 1. maijs, kas seko ražas novākšanas gadam; iii) visi pārējie vīnu veidi: nav noteikts.

c) Grand superior vīni: i) “Bikavér”: otrā gada pēc ražas novākšanas gada 1. septembris; ii) “Csillag”: tā gada 1. jūlijs, kas seko ražas novākšanas gadam; iii) visi pārējie vīnu veidi: nav noteikts.

Ražošana ārpus noteiktā ražošanas apgabala

Tiesiskais regulējums:

nosaka organizācija, kas pārvalda ACVN/AĢIN, ja dalībvalsts tā paredzējusi.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe par ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

Kompolt pašvaldībā; Bogács, Bükkzsérc un Cserépfalu pašvaldībās, ja vīnogas audzētas Dóc dűlő nogāzē; Noszvaj pašvaldībā.

Pārejas noteikumi

Tiesiskais regulējums:

nosaka organizācija, kas pārvalda ACVN/AĢIN, ja dalībvalsts tā paredzējusi.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu.

Nosacījuma apraksts:

a) ražotājiem, kuri laiduši tirgū “Egri Bikavér” vīnu, kas izgatavots no vīnogām, kuras izaudzētas līdz 2009. gada 31. decembrim, ar nogāzes norādi, un kuri izpildījuši prasības, kas noteiktas lauksaimniecības un lauku attīstības ministra 2009. gada 5. augusta Dekrēta Nr. 102/2009 20. pantā par Egeras vīna reģiona vīniem ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu, ir pienākums turpmākos gados, kupējot “Egri Bikavér”, kas izgatavots no vīnogām, kuras iegūtas tajā pašā vīna dārzā un nogāzē, piemērot iepriekšējos noteikumus par “Egri Bikavér” kupāžu, kas noteikti lauksaimniecības un lauku attīstības ministra 2003. gada 31. decembra Dekrētā Nr. 103/2003, kamēr vīna dārzs turpina darbību vai līdz laikam, kad ražotājs maina šķirņu struktūru vīna dārzā;

b) vīndari, kuri izgatavo “Classicus Egri Bikavér” saskaņā ar bioloģiskās ražošanas noteikumiem no bioloģiskajos vīna dārzos iegūtām vīnogām un kuri var pierādīt, ka konkrētā gadā viņi nav varējuši kupažēt četru šķirņu vīnus, kā paredzēts III sadaļā, var attiecīgajā gadā ražot bioloģiskos “Classicus Egri Bikavér” vīnus, kupējot trīs vīnogu šķirņu vīnus un ievērojot noteikumus par kupāžu;

c) pārejas noteikumi tiek atcelti, sākot no 2021.–2022. vīna gada.

Saite uz produkta specifikāciju

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/d/5d/82000/Eger_OEM_v4_standard.pdf

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.