[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 28.8.2009 COM(2009) 448 galīgā redakcija BUDŽETA GROZĪJUMA NR. 9 PROVIZORISKAIS PROJEKTS 2009. GADA VISPĀRĒJAIS BUDŽETS IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀM III iedaļa – Komisija BUDŽETA GROZĪJUMA NR. 9 PROVIZORISKAIS PROJEKTS2009. GADA VISPĀRĒJAIS BUDŽETS IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀMIII iedaļa – Komisija Ņemot vērā - Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 272. pantu, - Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 177. pantu, - Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1525/2007[2], un jo īpaši tās 37. pantu, Eiropas Komisija ar šo iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai 2009. gada budžeta grozījuma Nr. 9 provizorisko projektu. SATURS 1. Ievads 4 2. ES Solidaritātes fonda mobilizēšana 4 2.1. Itālija: Zemestrīce 4 2.2. Finansējums 5 KOPSAVILKUMA TABULA PA FINANŠU SHĒMAS POZĪCIJĀM 9 IZMAIŅAS IZDEVUMU KOPSAVILKUMĀ PA IEDAĻĀM Izmaiņas izdevumu kopsavilkumā pa iedaļām ir nosūtītas atsevišķi, izmantojot SEI-BUD sistēmu. Izmaiņas izdevumu kopsavilkumā pa iedaļām angļu valodā informācijas nolūkos ir pievienotas šim dokumentam kā budžeta pielikums. 1. Ievads 2009. gada budžeta grozījuma Nr. 9 provizoriskais projekts (BGPP) attiecas uz ES Solidaritātes fonda mobilizēšanu EUR 493 771 159 apmērā saistību un maksājumu apropriācijās sakarā ar Itāliju skārušās zemestrīces ietekmi. Ir ierosināts pārdalīt attiecīgās maksājumu apropriācijas šādās politikas jomās: „05 Lauksaimniecības un lauku attīstība”, „07 Vide”, „08 Zinātniskā pētniecība” un „11 Jūrlietas un zivsaimniecība”. 2. ES Solidaritātes fonda mobilizēšana 2.1. Itālija: Zemestrīce 2009. gada aprīlī spēcīga zemestrīce skāra Itālijas Abruco reģionu, kā rezultātā gāja bojā 300 cilvēki un tika nodarīti milzīgi postījumi. Desmit nedēļu termiņā, kas noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 2012/2002 4. pantā[3], Itālijas iestādes iesniedza pieteikumu finansiālās palīdzības saņemšanai no ES Solidaritātes fonda saistībā ar zemestrīci. Komisijas dienesti ir rūpīgi izskatījuši pieteikumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2012/2002 un jo īpaši saskaņā ar tās 2., 3. un 4. pantu. Novērtējumu svarīgāko elementu kopsavilkums ir šāds. 1. Iesniegums Komisijai tika iesniegts 2009. gada 8. jūnijā 10 nedēļu termiņā pēc pirmo postījumu reģistrācijas 2009. gada 6. aprīlī. 2. Tā ir dabas izraisīta katastrofa. Itālijas iestādes lēš, ka kopējie tiešie zaudējumi ir EUR 10 212 036 560. Šī summa veido 0,67 % no Itālijas NKI un ir vairāk nekā trīs reizes lielāka par parasto robežu Solidaritātes fonda izmantošanai. Komisijas dienestu analīze parādīja, ka metodes, ko Itālija izmantoja zaudējumu dažādo kategoriju aplēsēm, ir ļoti detalizētas un pareizas un ka rezultāti ir ticami. Īstenībā kopējo tiešo zaudējumu aplēses šķiet diezgan piesardzīgas. 3. Tā kā aplēstie kopējie tiešie zaudējumi — EUR 10 212 036 560 — pārsniedz Itālijai 2009. gadā piemērojamo robežu Solidaritātes fonda izmantošanai, proti, 3,398 miljardus euro (t.i., 3 miljardus euro 2002. gada cenās), katastrofa kvalificējama kā „liela dabas katastrofa” un ietilpst Regulas (EK) Nr. 2012/2002 piemērošanas jomā. Kopējie tiešie zaudējumi ir pamats finansiālās palīdzības summas aprēķināšanai. Finansiālo palīdzību var izmantot tikai būtiskiem avārijas darbiem, kā noteikts Regulas 3. pantā. 4. Zemestrīce ir izraisījusi nopietnus bojājumus pamata infrastruktūrām, privātajām mājsaimniecībām, sabiedriskajām ēkām, uzņēmumiem un svarīgiem kultūras mantojuma objektiem, kā arī nodarījusi smagu kaitējumu iedzīvotājiem. Šā notikuma skartās teritorijas ietver visu L’Akvilas provinci, lielāko daļu Abruco reģiona un atsevišķas pierobežas zonas. Īpaši smagi cieta reģiona galvaspilsēta L’Akvila, bet visvairāk — tās vēsturiskais centrs, kas joprojām nav pieejams. Ziņo, ka no aptuveni 300 000 iedzīvotāju lielā kopskaita, ko skārusi katastrofa, dzīvību zaudējuši 300 cilvēki, bet ievainoti — 1500. Tūkstošiem cilvēku ir zaudējuši savas mājas un/vai privātuzņēmumus, un vairāk nekā 30 000 joprojām ir izvietoti telšu nometnēs. Savukārt 32 000 ir izmitināti viesnīcās un privātmājās Adrijas jūras krastā, un aptuveni 20 000 ir izvietoti privātās izmitināšanas vietās ārpus reģiona. Konstatēts, ka 25 % līdz šim brīdim apsekoto ēku ir pilnīgi nedrošas. Katastrofa ir nopietni ietekmējusi visa reģiona sociāli ekonomisko situāciju, saimnieciskajai darbībai krasi samazinoties, bet vietām — pat apstājoties. Tas pats attiecas uz vietējās universitātes pasākumiem un tās 27 000 studentiem, kas arī ir svarīgs reģiona ekonomiskais faktors. Pieteikumā iekļauta sīka zemestrīces ietekmes analīze un kopējo aplēsto zaudējumu sadalījums pa nozarēm. 5. Itālijas iestādes ir aprēķinājušas, ka būtisku avārijas darbu izmaksas, ko var segt saskaņā ar Regulas (EK) 2012/2002 3. panta 2. punktu, ir EUR 2 004 142 174, un ir sadalījušas izmaksas pa darbu veidiem. Avārijas darbu izmaksu lielākā daļa (vairāk nekā 1,6 miljardi euro) attiecas uz glābšanas dienestu pasākumiem un jo īpaši pagaidu mājokļiem un pilnu palīdzības programmu vairāk nekā 65 000 cilvēku. Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no Itālijas iestādēm, ir acīmredzams, ka faktiskās attiecināmās darbu izmaksas ievērojami pārsniedz Solidaritātes fonda iespējamās dotācijas summu. Īstenošanas nolīgumā precizēs tos darbu veidus, ko patiešām finansēs no Fonda līdzekļiem. 6. Itālijas iestādes paziņoja, ka tās pēta iespēju finansēt daļu no rekonstrukcijas darbiem, kas neietilpst avārijas darbu darbības jomā, izmantojot attiecīgās struktūrfondu līdzfinansētās darba programmas. 7. Itālijas iestādes apstiprināja, ka apdrošināšana nesedz attiecināmos darbus, kas minēti 5. punktā. Iepriekšminēto iemeslu dēļ noslēgumā tiek ierosināts pieņemt Itālijas iesniegto pieteikumu saistībā ar zemestrīci 2009. gada aprīlī, kas kvalificējama kā „liela katastrofa”, un ierosināt Solidaritātes fonda mobilizēšanu. 2.2. Finansējums Kopējais pieejamais Solidaritātes fonda gada budžets ir 1 miljards euro. 2009. gadā 121,2 miljoni euro jau ir rezervēti agrāk iesniegtiem pieteikumiem un līdz ar to pieejami ir 878,8 miljoni euro. Tā kā solidaritāte bija galvenais pamatojums Fonda izveidei, Komisija uzskata, ka Fonda atbalstam vajadzētu būt progresīvam. Tas nozīmē, ka atbilstoši iepriekšējai praksei zaudējumu daļa, kas pārsniedz robežu (0,6 % no NKI vai 3 miljardi euro 2002. gada cenās, ņemot vērā to summu, kura ir mazākā), ir pamatā lielākai atbalsta intensitātei nekā zaudējumiem līdz šai robežai. Agrāk piemērotā likme, lai noteiktu piešķīrumus lielām katastrofām, ir 2,5 % no kopējiem tiešajiem zaudējumiem, kas ir zem Fonda mobilizēšanas robežas, un 6 % —, kuri ir virs robežas. Solidaritātes fonda atbalsta aprēķināšanas metodika ir izklāstīta 2002.–2003. gada pārskatā par Solidaritātes fondu, un to apstiprināja Padome un Eiropas Parlaments. Šajā gadījumā ir ierosināts izmantot tās pašas procentu likmes un piešķirt šādas atbalsta summas. (EUR) | Tiešie zaudējumi | Robeža | Summa, pamatojoties uz 2,5 % | Summa, pamatojoties uz 6 % | Ierosinātā atbalsta kopējā summa | Itālija, Abruco zemestrīce | 10 212 036 560 | 3 398 601 000 | 84 965 025 | 408 806 134 | 493 771 159 | Kopā | 493 771 159 | Pēc šīs kompensācijas summas izmaksas paliks vismaz 25 % Eiropas Savienības Solidaritātes fonda līdzekļu, kas būs pieejami piešķīrumiem gada pēdējā ceturksnī, kā tas noteikts Regulas (EK) 2012/2002 4. panta 2. punktā. Budžeta prognozes brīdinājuma paziņojums 2009. gada 18. jūnijā informēja par līdzekļiem, kas pieejami 2009. gada 31. maijā. Tālab tiek ierosināts pārdalīt EUR 493 771 159 maksājumu apropriācijās, pamatojoties uz politikas jomām „05 Lauksaimniecības un lauku attīstība”, „07 Vide”, „08 Zinātniskā pētniecība” un „11 Jūrlietas un zivsaimniecība”, šādā veidā. 05 04 02 01. Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Virzības nodaļas pabeigšana – 1. mērķa reģioni (2000.–2006. gads) – EUR 70 110 359. Pārdalīšana ir iespējama, jo 2009. gadā pretēji sākotnējiem plāniem netiks slēgta neviena programma un pieejamās maksājumu apropriācijas tiks izmantotas tikai atmaksājumiem robežās līdz 95 % no piešķirtajām summām. 06 02 06. Programma Marco Polo II – EUR 23 000 000. Budžeta lēmējinstitūcija 2009. gada budžeta procedūras laikā balsoja par šīs budžeta pozīcijas palielināšanu par 37 miljoniem euro papildu maksājumu apropriācijās. Tomēr pieprasījumi 2009. gadā tiks attiecināti tikai uz iepriekšēja finansējuma maksājumiem, un, tā kā starpposma maksājumi gada laikā nebūs maksājami, varēs izlietot tikai daļu no papildu summas, pamatojoties uz 2009. gada iepriekšējo finansējumu. 06 04 06. Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma – Programma Saprātīga enerģija Eiropai – EUR 38 000 000. Budžeta lēmējinstitūcija 2009. gada budžeta procedūras laikā balsoja par šīs budžeta pozīcijas palielināšanu par 50 miljoniem euro papildu maksājumu apropriācijās, kas ir pat vairāk nekā divas reizes lielāka par provizoriskā budžeta projektā pieprasīto summu (23 miljoni euro). Kaut arī var izmantot 12 miljonus euro, kas veido 52 % no sākotnējā piešķīruma, Komisijai un saņēmējiem 2009. gadā nebūs iespējams izmantot pārējos 38 miljonus euro. Līdz ar to 2009. gadā būs iespējams izmantot tikai daļu šā palielinājuma. 06 06 01 02. Zinātniskā pētniecība saistībā ar enerģētiku – Kopuzņēmums kurināmā elementu un ūdeņraža jomā ( FCH ) – EUR 19 660 800. Uzaicinājumu 2009. gadam publicēja jūlija sākumā, un tā termiņš beidzas 2009. gada 15. oktobrī. Ņemot vērā laiku, kāds nepieciešams projektu novērtēšanai, atlasei un apspriešanai, sagaidāms, ka projektus parakstīs 2010. gadā. Tādēļ šai budžeta pozīcijai 2009. gadā nebūs nekādu maksājumu. 06 06 02 01. Zinātniskā pētniecība saistībā ar transportu (tostarp aeronautiku) – EUR 15 000 000. Uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus publicēja 2007. gadā, bet līgumus parakstīja tikai 2008. gada beigās, kas nozīmē, ka 2009. gadā nevarēs veikt lielāko daļu starpposma maksājumu. Turklāt līgumus, kas saistīti ar 2008. gada uzaicinājumu, līdz 2009. gada beigām neparakstīs, un tas savukārt nozīmē, ka paredzētie iepriekšēja finansējuma maksājumi netiks veikti. Līgumu sagatavošana aizkavējās tādēļ, ka 2008. un 2009. gada sarunas ar saņēmējiem notika ilgāk, nekā sākotnēji tika prognozēts, un arī līguma noslēgšanai nepieciešamais laiks praksē izrādījās ilgāks par plānoto. 06 06 02 03. Kopuzņēmums SESAR – EUR 10 000 000. Kopuzņēmumu SESAR finansē arī no Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācijas ( EUROCONTROL) apropriācijām. Tomēr laikā, kad tika sagatavots 2009. gada budžets, nebija skaidri noteikta grafika finansiāla atbalsta saņemšanai no EUROCONTROL . Šobrīd EUROCONTROL ir pārskaitījis savu iemaksu 2009. gadam, un tā rezultātā Kopienas budžetā nepieciešama mazāka iemaksa — tikai 13 miljoni euro, salīdzinot ar budžetā paredzētajiem 23 miljoniem euro. 06 06 05 02. EK Sestās pamatprogrammas pabeigšana (2003.–2006. gads) – EUR 35 000 000. Aizkavēšanās ar saņēmēju starpposma ziņojumu iesniegšanu ir aizkavējusi arī šīs budžeta pozīcijas pilnīgu izpildi. 07 03 07. LIFE+ (Vides finanšu instruments, 2007.–2013. gads) – EUR 110 000 000. Budžeta lēmējinstitūcija 2009. gada budžeta procedūras laikā palielināja apropriācijas LIFE+ instrumentam gan saistību apropriācijās (+ 29,3 miljoni euro), gan maksājumu apropriācijās (+ 131 miljons euro). Komisija ievēro maksājumu režīmu attiecībā uz LIFE+ dotācijām, pamatojoties uz juridiskā pamata prasībām ikgadējā uzaicinājuma iesniegt projektu priekšlikumus organizēšanai. Ņemot vērā projektu daudzgadu raksturu, šis maksājumu režīms paredz maksājumu 40 % apmērā no saistībām (kas saistītas ar šo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus) līguma parakstīšanas gadā, 30 %, — kad ir sasniegts pietiekams izdevumu līmenis (parasti laikā starp pirmo un trešo gadu pēc līguma parakstīšanas), un 30 % — pēc nobeiguma ziņojuma novērtēšanas (no trim līdz sešiem vai vairāk gadiem pēc līguma parakstīšanas). Šā iemesla dēļ 2009. gadā nav iespējams veikt nobalsoto maksājumu apropriāciju palielinājumu. Šis fakts tika darīts zināms budžeta lēmējinstitūcijai īstenojamības vēstulē (2008. gada novembris) un pēc tam darbības pārskatā par 07 03. pasākumu, kas bija pievienots 2010. gada provizoriskajam budžeta projektam. 08 02 01. Sadarbība – Veselība – EUR 25 000 000. Saistību procedūru aizkavēšanās dēļ iepriekšēja finansējuma maksājumus, kas paredzēti 2009. gadam, nācās pārcelt uz 2010. gadu. Salīdzinot ar 2009. gada provizorisko budžeta projektu (PBP), grafiks uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus Septītajai pamatprogrammai (Veselība, 2009. gads) ir nedaudz mainījies, jo sadarbībai paredzētās 2009. gada darba programmas apstiprināšana veselības jomā tika atlikta līdz 2008. gada augusta beigām. 2008. gada sākumā, sagatavojot 2009. gada PBP, tika plānots, ka darba programma 2009. gadam tiks apstiprināta līdz 2008. gada jūnija beigām. Darba programmas publicēšana divus mēnešus vēlāk, nekā tika plānots, aizkavēja arī uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus publicēšanu un termiņa noteikšanu priekšlikumu iesniegšanai (2008. gada decembris plānotā oktobra vietā). Tādēļ tika aizkavēts sākotnējais grafiks (novērtēšanai, kopējām saistībām, sarunām, saistībām, līguma parakstīšanai un iepriekšējā finansējuma pabeigšanai). Tādējādi individuālo saistību noteikšanas gadījumu skaits 2009. gadā būs mazāks, un līdz ar to 2009. gadā būs mazāks arī iepriekšēja finansējuma piešķiršanas gadījumu skaits (visi pārējie tiks atlikti uz 2010. gadu). Ņemot vērā šīs izmaiņas, apropriācijas var darīt pieejamas. 08 07 02. Sadarbība – Transports – Kopuzņēmums Clean Sky – EUR 22 000 000. Darbības budžets 2009. gadam tiks izpildīts, izmantojot divus dažādus līgumu veidus, proti, 1) dotāciju nolīgumi biedriem, kas ir viena gada līgumi un paredz 80 % lielu iepriekšēju finansējumu nolīguma parakstīšanas gadā un 20 % — nākamajā gadā; un 2) dotāciju nolīgumi partneriem, kurus noslēdz pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, izmantojot daudzgadu grafiku. Uzaicinājumu publicēs 2009. gada trešajā vai ceturtajā ceturksnī, un tas nozīmē, ka 2009. gadā ar šo uzaicinājumu nebūs saistīti nekādi maksājumi. Tas savukārt nozīmē, ka no nesamaksātajām 2008. gada saistībām un biedriem paredzēto dotāciju nolīgumu iepriekšējā finansējuma izrietēs tikai darbības pozīcijai paredzētās maksājumu apropriācijas 2009. gadam. 2009. gada budžetu sagatavoja pirms ikgadējā Clean Sky īstenošanas plāna 2009. gada 26. maijā. Tā kā pieņemtajam plānam nepieciešama mazāka iemaksa no Kopienas budžeta, nekā sākotnēji bija paredzēts, var pārdalīt apmēram 22 miljonus euro. 08 10 01. Idejas – EUR 45 000 000. 2009. gads ir programmas Idejas pirmais gads, par kuru maksājami starpposma maksājumi. Pamatojoties uz pirmajiem saņemtajiem izmaksu pieprasījumiem, sākotnējās aplēses ir pārskatītas un samazinātas. Turklāt, tā kā novērtējumu rezultāti ir aizkavējušies, dotāciju nolīgumi tiks parakstīti vēlāk. Šā iemesla dēļ iepriekšēja finansējuma maksājumiem nepieciešamo apropriāciju summa arī ir pārskatīta un samazināta. Samazināto aplēšu rezultātā iegūst 45 miljonu euro summu. 11 06 01. Zivsaimniecības vadības finansiālā instrumenta (ZVFI) izveidošana – 1. mērķis (2000.–2006. gads) – EUR 16 000 000 un 11 06 04. Zivsaimniecības vadības finansiālā instrumenta (ZVFI) izveidošana – Jomas, uz ko neattiecas 1. mērķis (2000.–2006. gads) – EUR 65 000 000. 2000.-2006. gada plānošanas periodam ir pieejams 81 miljons euro maksājumu apropriācijās, jo maksājumi par vairākām darbības programmām ir sasnieguši maksimālo robežu, kas noteikta maksājumiem, kurus var izdarīt pirms programmas galīgās slēgšanas. Šī robeža tika sasniegta ātrāk nekā paredzēts, jo dalībvalstis 2008. gadā iesniedza maksājumu pieprasījumus par lielākām summām, nekā bija paredzēts, un tos sedza, izmantojot pārvietojumu, un līdz ar to 2008. gadā varēja veikt vairākus 2009. gadam paredzētos maksājumus. KOPSAVILKUMA TABULA PA FINANŠU SHĒMAS POZĪCIJĀM Finanšu shēma Pozīcija/apakšpozīcija | 2009. gada finanšu shēma | 2009. gada budžets (tostarp BG Nr. 1-5 un BGPP Nr. 6-8) | BGPP Nr. 9/2009 | 2009. gada budžets (tostarp BG Nr. 1-5 un BGPP Nr. 6-9) | |SA |MA |SA |MA |SA |MA |SA |MA | | 1. ILGTSPĒJĪGA IZAUGSME | | | | | | | | | | 1a. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai |13 272 000 000 | |13 768 997 000 |11 100 585 513 | |-232 660 800 |13 768 997 000 |10 867 924 713 | |1b. Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai |48 428 000 000 | |48 426 884 669 |34 963 348 789 | | |48 426 884 669 |34 963 348 789 | | Kopā | 61 700 000 000 | |62 195 881 669 | 46 063 934 302 | |-232 660 800 | 62 195 881 669 | 45 831 273 502 | | Rezerve[4] | | |4 118 331 | | | |4 118 331 | | | 2. DABAS RESURSU SAGLABĀŠANA UN PĀRVALDĪBA | | | | | | | | | | Tostarp ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi |46 679 000 000 | |41 180 696 325 |41 083 823 325 | | |41 180 696 325 |41 083 823 325 | | Kopā | 57 639 000 000 | |56 770 777 011 | 52 566 129 680 | |-261 110 359 | 56 770 777 011 | 52 305 019 321 | | Rezerve | | |868 222 989 | | | |868 222 989 | | | 3. PILSONISKUMS, BRĪVĪBA, DROŠĪBA UN TIESISKUMS | | | | | | | | | | 3a. Brīvība, drošība un tiesiskums |872 000 000 | |866 225 000 |617 440 000 | | |866 225 000 |617 440 000 | |3b. Pilsoniskums |651 000 000 | |772 125 542 |800 122 542 |493 771 159 |493 771 159 |1 265 896 701 |1 293 893 701 | | Kopā | 1 523 000 000 | |1 638 350 542 | 1 417 562 542 | 493 771 159 | 493 771 159 | 2 132 121 701 | 1 911 333 701 | | Rezerve[5] | | |5 812 000 | | | |5 812 000 | | | 4. ES – GLOBĀLO PROCESU DALĪBNIECE[6] | 7 440 000 000 | | 8 103 930 360 | 8 324 169 158 | | | 8 103 930 360 | 8 324 169 158 | | Rezerve | | | -419 930 360 | | | | -419 930 360 | | | 5. ADMINISTRĀCIJA[7] | 7 699 000 000 | |7 700 730 900 | 7 700 730 900 | | |7 700 730 900 | 7 700 730 900 | | Rezerve | | | 76 269 100 | | | | 76 269 100 | | | 6. KOMPENSĀCIJA | 210 000 000 | |209 112 912 | 209 112 912 | | |209 112 912 | 209 112 912 | | Rezerve | | | 887 088 | | | | 887 088 | | | KOPĀ | 136 211 000 000 | 121 934 000 000 | 136 618 783 394 | 116 281 639 494 | 493 771 159 | 0 |137 112 554 553 | 116 281 639 494 | | Rezerve | | |535 379 148 | 6 095 523 048 | | |535 379 148 | 6 589 294 207 | | [1] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [2] OV L 343, 27.12.2007., 9. lpp. [3] Padomes 2002. gada 11. novembra Regula (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp. [4] Aprēķinot rezervi 1a. pozīcijai, nav iekļauts Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (EGF). [5] Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) summa ir iekļauta papildus attiecīgajām pozīcijām saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu (OV C 139, 14.6.2006.). [6] 2009. gada 4. pozīcijas rezervē nav ņemtas vērā apropriācijas, kas saistītas ar rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos, vai elastības fonda mobilizēšana. [7] Lai aprēķinātu rezervi zem maksimālās robežas 5. pozīcijai, ir ņemta vērā 1. zemsvītras piezīme 2007.-2013. gada finanšu shēmā par summu 78 miljoni euro personāla iemaksām pensiju shēmā.