LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 29.6.2005 
COM(2005) 290 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
ES un kandid ātvalstu pilsonisko sabiedr ību dialogs 
{SEC(2005) 891} 
 
LV 2   LV 1. K ĀPĒC VAJADZ ĪGS „DIALOGS STARP PILSONISKAJ ĀM SABIEDR ĪBĀM” ES UN 
KANDID ĀTVALST ĪS? 
1.1. Ievads 
Eiropas Savien ības paplašin āšanās par desmit jaun ām dalībvalstīm 2004. gada 1. maij ā vēl 
vairāk nostiprin āja Eiropas kontinenta vienot ību, mieru, stabilit āti un droš ību. Tomēr viena no 
mācībām, kas jāņem vērā no iepriekš ējās paplašin āšanās, ir šāda: ES dal ībvalstu pilso ņi nebija 
ne pietiekami inform ēti par to, ne tai sagatavot i. Jebkura ES paplašin āšanās nākotnē 
jāpapildina ar ener ģisku, dziļu un past āvīgu dialogu starp sabiedr ībām kandid ātvalstīs un ES 
dalībvalstīs, ka arī ar ES iest ādēm. Tas pal īdzēs izvairīties no inform ācijas plaisas, ieg ūt 
pilnīgākas zināšanas vienam par otru un tuvin āt pilsoņus un daž ādas kultūras, politisk ās un 
ekonomisk ās sistēmas, tādējādi nodrošinot lab āku priekšstatu par n ākotnes pievienošan ās 
iespējām, kā arī uzdevumiem. 
1.2. Dialogs attiec ībā uz nākamo paplašin āšanos 
Šajā kontekst ā Komisijas 2004. gada oktobra ieteikum ā par Turcijas virz ību uz 
pievienošanos1 bija izteikts priekšlikums att īstīt dialogu starp dal ībvalstīm un Turciju, „ kur 
tiešā un atkl ātā veidā varētu apspriest bažas un viedok ļus.” Tajā bija atz īmēts, ka 
„Visnozīmīgākā šajā dialogā ir pilsonisk ā sabiedrība, kurai j āsaņem atbalsts no ES.”  
Komisija atzina, ka Turcijas gad ījumā jo īpaši svar īgs ir dialogs, kas uzlabotu abu pušu 
zināšanas vienai par otru un veicin ātu debates par sabiedr ības un politisko jaut ājumu uztveri. 
Lai gan sabiedrisk ā doma Turcij ā ir ļoti labvēlīga dalībai ES, Turcija joproj ām ir vāji 
informēta par Eiropas Savien ības vēsturi, darb ību, likumiem un politik ām. ES iekšien ē 
sabiedrisk ā doma par šo jaut ājumu dalās, dalībvalstīs un starp daž ādām dalībvalstīm pastāvot 
atšķirīgiem uzskatiem. Dz īvās debates, kas turpin ās šajā jautājumā, aptver daudzus un 
dažādus tematus, s ākot ar kult ūras un reli ģiska rakstura un beidzot ar praktiska rakstura 
jautājumiem. No vienas puses, tiek apgalvots, ka Turcijas valsts un t ās sabiedrības vērtības un 
prakse nav savienojamas ar Eiropas standartiem. No otras puses, Turcija tiek raksturota k ā 
valsts ar cit ām kultūras tradīcijām, kas pievienojas demokr ātijas principiem l īdzīgi kā ES 
dalībvalstis. Plaši tiek apspriests ar ī šīs pievienošan ās ietekmes jaut ājums, ņemot vērā valsts 
izmērus, ienākumus un ģeogrāfisko novietojumu2.  
Eiropadome 2004. gada 17. decembr ī apstiprin āja Eiropas Komisijas ieteikumu un paplašin āja 
tā darbības jomu, nor ādot, ka „paralēli pievienošan ās sarunām Eiropas Savien ība ar katru 
kandidātvalsti sāks intens īvu politisku un kult ūras dialogu3. Tā mērķis ir pastiprin āt 
                                                 
1 Komisijas pazi ņojums Padomei un Eiropas Parlamentam - Eiropas Komisijas ieteikums par Turcijas 
virzību uz pievienošanos, KOM(2004) 656. Saska ņā ar 2004. gada 17. decembra Eiropadomes 
secinājumiem pievienošan ās sarunas ar Turciju s āksies 2005. gada 3. oktobr ī, pēc tam kad t ā būs 
parakstījusi Pielāgošanas protokolu par Ankaras nol īgumu, un ar nosac ījumu, ka Turcija nodrošina sešu 
Komisijas nor ādītu tiesību aktu st āšanos spēkā. (2004. gada 16. un 17. decembra Eiropadome (Brisel ē); 
Nr.: 16238/1/04 Rev1). 
2 Šaj ā aspektā skat. ar ī Komisijas dienestu darba dokumentu, Jaut ājumi, kas izriet no Turcijas 
pievienošan ās perspekt īvas, SEK(2004) 1202. 
3 Politiskais dialogs ar Turciju notiek politisko krit ēriju regul āras pārraudzības ietvaros, kas izpaužas k ā 
pastāvīga uzraudz ība Turcijas att īstībai virzien ā uz Kopenh āgenas politisko krit ēriju ievērošanu, kas 
saistīti ar demokr ātiju un tiesiskumu, cilv ēktiesību un maz ākumtautību tiesību ievērošanu. Par šo 
jautājumu Komisija notur regul āras sanāksmes ar Turcijas iest ādēm. 
 
LV 3   LV savstarpējo saprašanos, tuvinot tautas, un šaj ā visaptverošaj ā dialogā piedalīsies arī 
pilsoniskā sabiedrība.” 
Tādējādi pilsonisk ās sabiedrības dialogs4 ietvers ar ī Horvātiju5, lai gan dialogs par Horv ātiju 
varētu nedaudz atš ķirties no dialoga par Turciju. Dialogs ar Horv ātiju būs paredzēts tam, lai 
paplašinātu šīs valsts sabiedr ības diskusiju par dal ību ES, jo īpaši veicinot dzi ļāku ES vērtību 
un standartu izpratni un to atz īšanu. Neskaitot visp ārīgākus politiskus jaut ājumus, dialogam ir 
liela nozīme dažās tādās ES acquis  jomās kā, piemēram, vide, p ārtikas droš ība un pat ērētāju 
tiesību aizsardz ība, ka arī pienākumi ārējās palīdzības jomā.  
Tesaloniku 2003. gada j ūnija Eiropadom ē ES uzsvēra, ka Rietumbalk ānu nākotne ir saist īta ar 
Eiropas Savien ību. Ņemot vērā katras valsts paveikto Kopenh āgenas krit ēriju izpild ē un 
stabilizācijas un pievienošan ās procesu nosac ītību, pamatojoties uz Eiropas Komisijas 
atzinumu, Eiropadome var nolemt uzs ākt pievienošan ās sarunas. No š āda viedok ļa raugoties, 
vairākas pašreiz ējām kandid ātvalstīm paredz ētas, pašlaik notiekošas un n ākotnē plānotas 
darbības vajadz ības gadījumā var izmantot cit ām Rietumbalk ānu valstīm. 
Galvenais m ērķis pilsonisk ās sabiedrības dialogam, kas j āattīsta ar Turciju un Horv ātiju, ir 
paaugstin āt ES un kandid ātvalstu sabiedrisk ās informētības līmeni, risinot jaut ājumus par 
nākamās paplašin āšanās sniegtaj ām iespējām, kā arī tās uzdevumiem. Run ājot par Turciju, 
dialogs veicin ās abu pušu sabiedr ību un valstu izteiktos uzskatus diskusij ā par ikdienas 
kultūras un v ērtību jēdzieniem. Lai sasniegtu šos m ērķus, dialogs sekm ēs divpusējas 
apmaiņas, tā veicinot pilsonisk ās sabiedr ības dalību lielākā mērā attiecīgo kandid ātvalstu 
politiskajā, kultūras un ekonomiskaj ā attīstībā. Tādējādi tas atbalst īs tālāku atklātas un 
dinamiskas pilsoniskas sabiedr ības attīstību kandid ātvalstīs, kas ir izš ķiroši svar īga 
cilvēktiesību un demokr ātijas nostiprin āšanai, saska ņā ar pievienošan ās politiskajiem 
kritērijiem. 
Īsumā pilsonisk ās sabiedrības dialoga m ērķus var raksturot š ādi: 
– Nostiprin āt dalībvalstīs un kandid ātvalstīs visu pilsonisk ās sabiedrības sektoru savstarp ējus 
kontaktus un pieredzes apmai ņu. 
– Gādāt par to, lai Eiropas Savien ībā vairāk zinātu un lab āk izprastu attiec īgās 
kandidātvalstis, tostarp to v ēsturi un kult ūru, tādējādi dodot iesp ēju labāk izprast n ākamās 
paplašināšanās kārtas sniegt ās iespējas un veicamos uzdevumus. 
– Nodrošināt labākas zināšanas un izpratni par Eiropas Savien ību kandid ātvalstīs, tostarp par 
vērtībām, uz kur ām balstoties t ā tika izveidota, t ās darbību un tās politikām.  
                                                 
4 Tas, kas Komisijas ieteikum ā būs nosaukts par „pilsonisk ās sabiedr ības dialogu”, šaj ā dokument ā 
būtībā bija trešais p īlārs trīs pīlāru politik ā attiecībā u z  T u r c i j u .  P i r m ā pīlāra darbības joma bija 
nostiprināt politisko reformu procesu Turcij ā, otrā pīlāra darbības joma bija vad īt sarunas saska ņā ar 
pārstrādātu metodolo ģisko pieeju un trešais p īlārs bija par ES-Turcijas dialogu. 
5 P ēc 2004. gada 17. un 18. j ūnija Eiropadomes l ēmuma pieš ķirt Horvātijai kandid ātvalsts statusu 
2004. gada 16. un 17. decembra Eiropadome nol ēma, ka pievienošan ās sarunas s āksies 2005. gada 
17. martā ar nosac ījumu, ka Horv ātijai cieši j āsadarbojas ar ANO H āgas Starptautisko krimin āltiesu 
bijušajai Dienvidsl āvijai (SKTD). Tom ēr ņemot vērā to, ka cieša sadarb ība neizveidoj ās, 2005. gada 
16. marta Visp ārējo lietu un ārējo sakaru padome sarunu s ākumu atlika l īdz laikam, kad Padome var ēs 
apstiprināt Horvātijas pilnīgu sadarb ību ar Starptautisko krimin āltiesu. 
 
LV 4   LV 1.3. Pilsonisk ās sabiedr ības defin īcija 
Lai gan pilsonisk ās sabiedr ības koncepciju var defin ēt daudzējādi, visplaš ākā un 
visaptveroš ākā iespējamā definīcija ir tā, kas atbilst pilsonisko sabiedr ību dialoga j ēdzienam6. 
Šis jēdziens tādējādi aptver darba tirgus dal ībniekus, t.i., soci ālos partnerus (arodbiedr ības un 
darba dev ēju apvien ības);  organizācijas, kas p ārstāv uzņēmējus un sabiedr ības dalībniekus 
visplašākajā nozīmē (piemēram, patērētāju organiz ācijas); nevalstisk ās organiz ācijas (NVO) 
un vietējās asociācijas, pateicoties kur ām pilsoņi piedalās vietējā un pašvald ību dzīvē (piem., 
jaunatnes vai ģimeņu apvienības); reliģiskās kopienas un plašsazi ņas līdzekļus.  
Visas sabiedr ības strukt ūras ārpus valdības un valsts p ārvaldes iest ādēm, neatkar īgi no tā, vai 
tās pamatojas uz br īvprātīgu vai oblig ātu dalību (piemēram, dažās valstīs tādas ir tirdzniec ības 
palātas), tiek aicin ātas piedal īties dialog ā. Vietējās kopienas un pašvald ību iestādes arī tiks 
aicinātas piedal īties dialog ā, un sagaid āms, ka īpaši nozīmīgi šajā dialogā būs izglītības, 
plašsaziņas līdzekļu un kultūras jomas dal ībnieki. Visbeidzot, k ā turpmāk tekstā paskaidrots, 
dialogs aptver ar ī domu apmai ņu starp valstu un Eiropas iest āžu viedok ļu noteicējiem. 
Šis paziņojums nosaka politikas principus attiec ībā uz pilsonisk ās sabiedrības dialoga att īstību 
starp ES un kandid ātvalstīm. Pirmaj ā daļā uzmanība vērsta uz to, lai nostiprin ātu pašreiz 
valstu un ES l īmenī īstenotas darb ības. Tajā tiks pied āvātas jaunas darb ības dialoga t ālākai 
paplašināšanai.  
2. P AŠREIZ ĪSTENOJAMO DARB ĪBU NOSTIPRIN ĀŠANA  
2.1. Horv ātija 
Horvātijas pilsonisk ā sabiedrība ir dabiski att īstījusies sav ā īpašā kontekstā. ES sadarbojas ar 
Horvātijas pilsonisko sabiedr ību īpašās Rietumbalk ānu politikas - t ā sauktā Stabilizācijas un 
asociācijas procesa kontekst ā. Šajā pilsonisk ās sabiedrības dialog ā piedalās vairākas puses, 
tostarp parlaments, plašsazi ņas līdzekļi, mācību iestādes, maz ākumtautības, profesion ālās 
organizācijas un vair ākas citas NVO. Šis dialogs tika pastiprin āts pēc ES-Horv ātijas 
Stabilizācijas un asoci ācijas nol īguma (SAN) st āšanās spēkā 2005. gada 1. febru ārī. 
Piemēram, pirm ā ES-Horv ātijas Apvienot ās parlament ārās komitejas san āksme notika 
2005. gada 3.- 4. mart ā Zagrebā.  
Turklāt pilsonisk ās sabiedrības dialogu labv ēlīgi ietekm ē pieaugoš ā Horvātijas piedal īšanās 
Kopienas programm ās, tādās kā, 6. pētniecības un tehnolo ģijas pamatprogramma, Jaunatne, 
Dzimumu l īdztiesība, Tempus , Nodarbin ātība, Life – trešo valstu prog ramma, kuras atvieglo 
SAN un ar ī pirmspievienošan ās palīdzība. Bez tam, s ākot ar 2006. gada janv āri, pēc 
Horvātijas piln īgas iesaist īšanās 6. pamatprogramm ā (kopā ar sākotnējo rīcības plānu), 
pētniecības un tehnolo ģijas attīstības jomā tai būs tāds pats statuss k ā dalībvalstīm. Tā ir 
vienreizēja iespēja attīstīt Horvātijas zinātniskās pilsonisk ās sabiedr ības integr āciju ES 
pētniecības telpā. Saskaņā ar Tempus  programmu Komisija nodr ošina gada budžetu 4 miljonu 
EUR apm ērā projektu atbalst īšanai starp ES un Horv ātijas augst ākajām mācību iestādēm, kas 
ietver arī pilsonisk ās sabiedrības dalībniekus. Turkl āt vairākas dalībvalstis pašas uzs āk un 
                                                 
6 Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komiteja (EESK) š ādi definē pilsonisk ās sabiedrības organiz ācijas: 
„visas organizatorisk ās struktūras, kuru dal ībnieku mērķiem un atbild ībai ir visp ārēja nozīme un kas 
darbojas k ā vidutāji starp valsts iest ādēm un pilso ņiem”.  
 
LV 5   LV atbalsta divpus ējus kultūras un mācību sakarus un darb ības, kā arī citus sadarb ības veidus ar 
Horvātiju. 
2.2. Turcija 
Turcijai jau sen ir cieši politiski un ekonomiski sakari ar Eiropas iest ādēm, kuru aizs ākums 
bija Asoci ācijas līguma parakst īšana 1963. gad ā; vēlāk 1995. gad ā tika nodibin āta Muitas 
ūnija. Kopš sešdesmito gadu s ākuma tiek īstenota cieša divpus ēja sadarbība iestāžu un arī 
pilsoņu līmenī, un tā pastiprin ājās līdz ar Turcijas ofici ālu atzīšanu par kandid ātvalsti 
1999. gad ā. Kā izklāstīts še turpm āk valstu un Eiropas iest ādes attīstījušas virkni divpus ēju 
darbību ar Turciju, ko var ētu raksturot k ā pilsonisk ās sabiedr ības dialogu. Š īs darbības 
jāturpina, jānostiprina un dažos gad ījumos jāpilnveido un j āveicina liel ākā mērā. 
2.2.1. Valstu sabiedrisk ās iestādes 
2.2.1.1. Divpus ējās attiecības 
Dalībvalstis akt īvi darbojas, lai veicin ātu savstarp ēju apmaiņu; tostarp t ās ir mobilit ātes 
programmas, stipendijas, plašsazi ņas līdzekļu attīstīšana, finansi āls atbalsts NVO att īstībai, 
apmaiņas profesion ālu organiz āciju starp ā, skolu sadarb ība un citas taml īdzīgas darbības. 
Turklāt kultūras sakari starp dal ībvalstīm un Turciju ir īpaši intens īvi, un dažos gad ījumos tos 
stiprina Turcij ā izveidotie, ar dal ībvalstīm saistītie kultūras institūti. Turcijas vald ība arī aktīvi 
ir piedalījusies kult ūras pasākumu, sabiedrisko attiec ību pasākumu un parlamentu kontaktu 
veicināšanā. Sagaidāms, ka n ākotnē visas šīs darbības turpin āsies, kļūs intensīvākas un 
daudzveid īgākas, tādējādi veicinot pilsonisk ās sabiedrības dialoga att īstību. 
2.2.1.2. Turku kopienas dal ībvalstīs 
Dalībvalstis un Turcijas instit ūcijas sadarb ībā ar NVO un pilsonisk ās sabiedr ības 
organizācijām arī aktīvi darbojuš ās, lai atvieglotu turku kopienu integr āciju viņu uzņēmējās 
valstīs. Turki veido visliel āko trešo valstu valstspieder īgo grupu ES, un š ādu kopienu 
klātbūtne palīdz veidot Turcijas t ēlu ES7. Šajā jomā jānostiprina pas ākumi, lai mudin ātu turku 
kopienas, kas dz īvo dalībvalstīs, aktīvāk piedalīties ES - Turcijas dialog ā. Dalībvalstīm arī 
turpmāk būtu jāvada projektu ieviešana, sadarb ībā ar visplaš āko partneru loku, s ākot no 
vietējām apvien ībām un beidzot ar iev ērojamām turku izcelsmes person ām uzņēmējās valstīs 
un akadēmisko aprindu ekspertiem. 
2.2.2. Parlamenti, Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komiteja (EESK), Re ģionu 
komiteja (RK) 
Starpparlament ārās attiecības, kontakti ar politisk ām partijām un stabili person īgie kontakti 
starp parlament āriešiem pal īdz sekmēt savstarp ēju saprašanos un b ūs pilsonisk ās sabiedrības 
dialoga svar īga dimensija. Eiropas Parlaments un Turcijas parlaments daudz dar ījuši dialoga 
veidošanā. Jo īpaši ES - Turcijas Apvienot ā parlament ārā komiteja ir daudzus gadus 
piedāvājusi tribīni domu apmai ņai starp abu pušu v ēlētajiem pārstāvjiem. Augl īga apmai ņa 
                                                 
7 Komisijas dienestu darba dokuments, Jaut ājumi, kas izriet no Turcijas pievienošan ās perspekt īvas, 
citāts: „2002. gad ā kopumā vairāk nekā apmēram 3 miljoni Turcijas valstspieder īgo ir ofici āli reģistrēti 
ES-15 valst īs. Galven ās uzņēmējas valstis ir V ācija (77,8% no tiem ir migr ējošie darba ņēmēji, vai 
2,3 miljoni personu), Francija (7,9%, vai 230000 personu), Austrija (4,7%, 135000 personu) un 
Nīderlande (4,4% vai 128000 personu).” 
 
LV 6   LV notikusi ar ī starp valstu parlamentiem. Sagaid āms, ka šāda veida darb ības būs biežākas. 
Turklāt jāparedz paplašin āta prakses programma Turcijas parlamenta asistentiem dal ībvalstu 
parlamentos un Eiropas Parlament ā. Visbeidzot j āveicina apmai ņa starp Turcijas un ES 
politisko partiju novirzieniem, kas piev ērsušies jaunatnes un sieviešu jaut ājumu sekm ēšanai. 
ES iestādes, tādas kā Ekonomikas un soci ālo lietu komiteja (EESK) ir akt īvi darbojuš ās, lai 
nodibinātu sakarus ar Turciju. Jau pirms de smit gadiem EESK izveidoja Apvienoto 
konsultatīvo komiteju (AKK) ar Turciju, lai veicin ātu dialogu un sadarb ību starp abu pušu 
ekonomisko un soci ālo interešu grup ām. AKK t ādējādi sekmē dialogu starp pilsoniskaj ām 
sabiedrībām un paredz organiz ēt īpašas iniciat īvas tā attīstīšanai. Re ģionu komitejai j āveic 
līdzīgi pasākumi, jo īpaši attiec ībā uz dialoga veicin āšanu starp viet ējām kopien ām Turcijā un 
dalībvalstīs. 
2.2.3. Pašreiz īstenojam ās darbības, ko finans ē ES 
2.2.3.1. Pilsonisk ās sabiedrības pilnveidošana 
Pēdējos gados Turcija ir pieredz ējusi ievērojamu pilsonisk ās sabiedr ības attīstību. NVO 
daudzās un daž ādās jomās arvien akt īvāk pauž savus uzskatus un c īnās par soci ālu un 
politisku ietekmi. Kopš 2001. gada ES īsteno pilsonisk ās sabiedrības attīstības programmu, 
kurā Turcijas NVO nostiprin āšana ir priorit āte8. Turklāt Eiropas iniciat īva par demokr ātiju un 
cilvēktiesībām pievērš lielu uzman ību Turcijai un atbalsta NVO,  izmantojot mikro- un 
makroprojektus. ES pie ņemtajā pirmspievienošan ās finanšu pal īdzības programm ā par labu 
Turcijai paredz ēts, ka pulc ēšanās brīvības stiprin āšana un pilsonisk ās sabiedrības attīstīšana 
būs nākotnes programmu priorit āte. Šai jomai 2005. gad ā atvēlēti 8 miljoni EUR. 
2.2.3.2. Soci ālais dialogs, nodarbin ātība un soci ālie jautājumi 
Sociālie partneri un soci ālās NVO ir noz īmīgas, izstrādājot un īstenojot ES ties ību aktus darba 
tiesību, arodvesel ības un darba droš ības, dzimumu l īdztiesības un vienl īdzības jomā9. Tās 
aktīvi darbojas, defin ējot, ieviešot un p ārraugot politikas attiec ībā uz sociālo integrāciju, 
sociālo aizsardz ību un nodarbin ātību. Tāpēc Komisija vienm ēr pievērsusi lielu uzman ību 
kontaktu att īstīšanai ar soci ālajiem partneriem un pilsonisk ās sabiedrības organiz ācijām, kas 
Turcijā darbojas soci ālajā jomā, jo īpaši, lai pan āktu tuvin āšanos ES standartiem un 
nodrošinātu pilnīgu arodbiedr ību tiesību ievērošanu, k ā to noteikusi Starptautisk ā darba 
organizācija ( ILO).  
Komisija turpin ās veidot ciešas saites un sakaru t īklus ar šāda veida organiz ācijām Turcijā. 
Turklāt tā pastiprin ās Turcijas piedal īšanos Kopienas programm ās šajā jomā. Turcija jau 
piedalās Kopienas programm ās, kas saist ītas ar dzimumu l īdztiesību, cīņu pret diskrimin āciju, 
cīņu pret soci ālo atstumt ību un Nodarbin ātības veicin āšanas pas ākumiem. Šaj ā kontekst ā 
Turcijai piln ībā jāiesaistās visās starpvalstu sadarb ības jomās, tādējādi dodot iesp ēju Turcijas 
juridiskaj ām personām (uzņēmējiem, organiz ācijām) tieši piedal īties atklātajos uzaicin ājumos 
                                                 
8 Šaj ā sakarā, piemēram, tika izveidots Pilsonisk ās sabiedr ības attīstības centrs (PSAC), lai sniegtu 
palīdzību un atbalstu NVO, un tika finans ētas vairākas mikroprojektu programmas, t ādas kā Vietējā 
pilsoņu iniciatīva un Grie ķu-turku pilso ņu dialogs. 
9 Soci ālais dialogs ir ES soci ālās jomas acquis  neatņemama sast āvdaļa un likumdošanas proces ā ES 
līmenī sociālajiem partneriem ir galven ā loma, izmantojot oblig āto konsult āciju procesu, kas paredz ēts 
Līguma 138. pant ā un iespēju slēgt nolīgumus, ko v ēlāk var ieviest ar Padomes direkt īvu palīdzību. 
Turklāt sociālajiem partneriem un pilsonisk ās sabiedrības organiz ācijām ir galven ā loma arī politiku 
koordinēšanā nodarbin ātības, sociālās iekļautības un soci ālās aizsardz ības jomās. 
 
LV 7   LV iesniegt priekšlikumus un veicinot programmu pilsonisk ās sabiedr ības dialoga potenci ālu. 
Pirmspievienošan ās atbalsta l īdzekļi būtu jāattiecina uz Turcijas finansi ālā ieguldījuma 
pieaugumu, kas b ūtu saistīts ar šo dal ību. 
2.2.3.3. Kopienas programmas Socrates, Jaunatne, Leonardo da Vinci. 
Pasākumi izgl ītības un m ācību jomā ir droši vien vispiem ērotākā augsne, ar kuras pal īdzību 
tuvināt pilsoņus un paplašin āt zināšanas vienam par otru un savstarp ējo saprašanos. Kopš 
2004. gada Turcija k ā pilntiesīgs loceklis piedal ās Kopienas programm ās Socrates , Jaunatne 
un Leonardo da Vinci . Programma Socrates  stiprina Eiropas dimensiju izgl ītībā ar starpvalstu 
projektiem, kas veicina studentu un m ācību spēku mobilit āti visās iesaistītajās valstīs un visos 
izglītības līmeņos (vidusskolas, augst ākā un pieaugušo izgl ītība). Programma Jaunatne  sniedz 
iespēju jauniem cilv ēkiem, jaunatnes darbiniekiem un jaunatnes organiz ācijām attīstīt 
starpvalstu pieredzes apmai ņu un neform ālus izglītības pasākumus. Visbeidzot Leonardo da 
Vinci  arodapm ācības programma veicina starpvalstu sadarb ību starp arodapm ācības iestāžu 
darbiniekiem, lai paaugstin ātu mobilit āti, veicin ātu jaunievedumus un uzlabotu m ācību 
kvalitāti.  
Lielais kandid ātu un pirmaj ā gadā reģistrēto dalībnieku skaits, un iev ērojamais kandid ātu 
skaita pieaugums 2005. gada atkl ātajā priekšlikumu konkurs ā liecina par lielaj ām mērķa 
auditorijas cer ībām attiecībā uz šīm programm ām. Kopum ā tiek lēsts, ka pirmaj ā dalības gadā 
visu triju programmu sa ņēmēju skaits Turcij ā bija 9000 personas. Turcijas valsts a ģentūra 
plāno divkāršot šo gada skaitli l īdz 2006. gadam. Šo triju programmu likmes un potenci āls 
šajā valstī ar 17 miljoniem skol ēnu un studentu ir liels. Turkl āt daudz v ēl darāms, lai 
nodrošinātu savstarp ējību, jo to studentu skaits no cit ām valstīm, kas dev ās uz Turciju 
2004. gad ā bija niec īgs. Kopējais budžets Turcijas dal ībai šajās trijās programm ās sasniedz 
apmēram 30 miljonus EUR 2005. gad ā (gandrīz 2/3 daļas no tā tika segtas no Kopienas 
pirmspievienošan ās atbalsta un 1/3 no Turcijas va lsts budžeta). Komisija veicin ās un 
nostiprinās Turcijas dal ību programm ās, piemēram, izskatot iesp ēju sniegt papildu 
finansējumu no pirmspievienošan ās fondiem, lai papildin ātu programmu pieš ķīrumus. 
2.2.3.4. Citas darb ības, kas īstenojamas augstskolu jom ā 
Jean Monnet  stipendiju programma, ko p ārvalda EK p ārstāvniecība Ankar ā, finansē 
pēcdiploma stipendijas, kas paredz ētas Turcijas jauniešu zin āšanu uzlabošanai Eiropas 
integrācijas jom ā un saišu stiprin āšanai starp Turcijas un ES pilso ņiem. Min ētā programma 
turpinās jau 15 gadus un ir devusi iesp ēju vairākiem simtiem Turcijas zin ātnieku iepaz īties ar 
jautājumiem saist ībā ar Eiropas integr āciju un civiliz āciju. Tā arī palīdzējusi nostiprin āt 
sakarus starp ES un Turcijas akad ēmiskajām iestādēm. Nākotnē Komisija nostiprin ās 
programmu, palielinot t ās budžetu. Tiks izskat ītas citas t ādas saistītas iniciat īvas kā Jean 
Monnet Alumni  asociācijas dibin āšana un programmas attiecin āšana uz ES pilso ņiem, kuri 
vēlas studēt Turcijā. 
Jean Monnet  darbība „Eiropas integr ācija augstskolu programm ās”, ko pārvalda Eiropas 
Komisija (Izgl ītības un kult ūras ģenerāldirektorāts), ir pieejama gan dal ībvalstīm, gan treš ām 
valstīm. Tās mērķis ir stimul ēt zinātnisku izcil ību Eiropas integr ācijas studiju jom ā un 
atbalstīt zinātnieku pārdomas par pašreiz ējām Eiropas integr ācijas politikas priorit ātēm. Šī 
ierosme atbalsta augsta l īmeņa konferences un tematisk ās grupas, pulc ējot kopā Jean Monnet  
programmas profesorus, politi ķus un pilsonisko sabiedr ību. Pašreiz Turcijas universit ātēs 
darbojas 7 Jean Monnet  katedras un 26 Jean Monnet  moduļi vai kursi. Lai pastiprin ātu 
dialogu par Eiropas integr ācijas jaut ājumiem starp Turcijas un Eiropas Savien ības 
 
LV 8   LV universitāšu mācību spēkiem, Eiropas Komisija aicina uz turpm āku Turcijas universit āšu 
dalību. 
2.2.3.5. Cilv ēkresursi un mobilit āte pētniecībā (Marie Curie darb ības) 
Marie Curie  darbības ir daļa no Eiropas Kopienas (PTA) p ētniecības, tehnolo ģiju attīstības un 
demonstrācijas norišu sest ās pamatprogrammas Īpašās pētniecības, tehnolo ģiju attīstības un 
demonstrācijas programmas. Marie Curie  darbības ir struktur ētas mobilit ātes shēmas 
saskaņots komplekts p ētniekiem, kuras m ērķis ir attīstīt un nodot p ētniecības iema ņas, 
nostiprināt un paplašin āt pētnieku karjeras iesp ējas visos posmos un veicin āt izcilību Eiropas 
pētniecībā.  
3. J AUNAS DARB ĪBAS 
Še turpmāk aprakstītās jaunās darbības ir paredz ētas tam, lai papildin ātu šobrīd īstenojamās 
darbības. Tom ēr pilsonisk ās sabiedrības dialoga att īstība ir ilgtermi ņa process, kas n ākotnē 
papildinās pievienošan ās sarunas. T ātad dialoga prec īzo apjomu nevar iepriekš noteikt, jo tas 
noteikti att īstīsies saska ņā ar pilsonisk ās sabiedrības izteiktaj ām vajadzībām un ieteikumiem. 
Visās darbībās Eiropas Komisija sekos tam, lai atvieglotu un atbalst ītu projektus, kas notiek 
pilsoniskās sabiedrības dialoga ietvaros. T ā palīdzēs arī sekmēt projektu rezult ātus. Tomēr 
pašiem pilsonisk ās sabiedrības dalībniekiem b ūs jāizrāda iniciat īva, jāizvēlas īpašie temati, 
kas jāattīsta un jāņem aktīva dalība dialoga noris ē. 
3.1. Horv ātija 
Pilsoniskās sabiedr ības dialogs ar Horv ātiju izvērsīsies, ņemot vērā vairākus faktorus, 
piemēram, ES-Horv ātijas attiec ībām padziļinoties, pieaugot re ģionu sadarb ībai un turpinoties 
samierināšanās procesam ar šo re ģionu. Vair ākas pašlaik īstenojamas un n ākotnes darb ības, 
kas iepriekš s īkāk tika izskat ītas attiecībā uz Turciju, vajadz ības gadījumā arī var uzsākt un 
tālāk attīstīt ar Horv ātiju. Piem ēram, pilsonisk ās sabiedr ības dialogs ar Horv ātiju būtu 
noderīgs, ja tas izveidotos jom ās, kas tieš āk saistītas ar ES pievienošan ās procesa praktisko 
iespaidu. Tas sniegtu lab āku izpratni par ES integr ācijas ieguvumiem un uzdevumiem, k ā arī 
veicinātu diskusijas par ES pamatv ērtībām. Šim nol ūkam jāatbalsta kontakti starp ES un 
Horvātijas ekonomiskajiem un soci ālajiem partneriem, NVO, profesion ālajām un uzņēmēju 
organizācijām un plašsazi ņas līdzekļiem, iesaistot ar ī citus ietekm īgus pilsonisk ās sabiedrības 
dalībniekus, t ādus kā reliģiskās kopienas. 
3.2. Turcija 
3.2.1. NVO, soci ālie partneri un profesion ālās organiz ācijas 
3.2.1.1. Ilgtermi ņa partnerattiec ības 
Balstoties uz pieredzi, kas g ūta, palīdzot attīstīt pilsonisko sabiedr ību Turcijā, Komisija pl āno 
izveidot finanšu atbals ta programmu, kas paredz ēta tam, lai sniegtu NVO un cit ām pilsonisk ās 
sabiedrības organiz ācijām atbalstu, kas nepieciešams l īdzfinansējumam attiec ībā uz 
divpusējiem apmai ņas projektiem ar t āda paša veida organiz ācijām ES, savstarp ējo zināšanu 
padziļināšanai un sadarb ības sekmēšanai, jo īpaši, daloties sekm īgākajā pieredzē.  
 
LV 9   LV Tāda lielākā mērā starptautisk ā darbība palīdzēs Turcijas NVO nostiprin āties un akt īvāk 
piedalīties ES debat ēs. Organiz ācijas, kas akt īvi darbojas t ādās svarīgās jomās kā jaunatne, 
dzimumu l īdztiesība, vide, pat ērētāju tiesības, tiesības uz kult ūru, pilsoņu tiesības un 
cilvēktiesības, cīņa pret soci ālo atstumt ību un jebk āda veida diskrimin āciju, īpaši jāiedrošina 
veidot dialogu ar attiec īgajiem ES partneriem. Priorit āte vajadz ības gadījumā tiks dota 
projektiem, kas paredz ilgtermi ņa, noturīgas attiec ības starp ES un Turcijas NVO 
grupējumiem. Bez tam tiks īpaši uzsv ērta nepieciešam ība iekļaut projektu att īstītāju un 
partneru lok ā arī tās NVO, kas atrodas att ālos rajonos vai kas l īdz šim gandr īz nav 
piedalījušās ES finans ētajos projektos. 
Pilsonisko sabiedr ību dialog ā plaši tiks p ārstāvētas arī darījumu aprindas, profesion ālās 
organizācijas un soci ālie partneri no ab ām pusēm. Šajā sakarībā Komisija atbalst īs ilgtermi ņa 
partnerattiec ības starp Turcijas organiz ācijām un to ES dar ījumu partneriem. Tiks veicin ātas 
arī partnerattiec ības starp abu pušu nozaru organiz ācijām un starp Turcijas valsts 
organizācijām un to partneriem ES dal ībvalstīs. Apmaiņa starp ES un Turcijas partneriem jo 
īpaši jāattīsta tādās nozarēs kā lauksaimniec ība, tiesu iest ādes, advok āti un to atbilstoš ās 
apvienības, ka ar ī organizācijas, kas c īnās par līdztiesību. 
3.2.1.2. Dzimumu l īdztiesība 
Izmantojot ciešos sakarus starp sieviešu ties ību un vienl īdzīgu iespēju organiz ācijām ES un 
Turcijā, pilsonisk ās sabiedrības dialogs veicin ās mērķi nostiprin āt sieviešu st āvokli un vi ņu 
dalību visās turku sabiedr ības jomās, kā arī risinās citas tādas probl ēmas kā vardarbība 
ģimenē, kā tas uzsv ērts ieteikumos nesenajam Eiropas Parlamenta zi ņojumam par sieviešu 
lomu Turcij ā sociālajās, ekonomiskaj ās un politiskaj ās darbībās10. Īpaša uzman ība būs jāveltī 
tam, lai sievietes b ūtu pārstāvētas darba tirg ū, politisko l ēmumu pie ņemšanā gan valsts vai 
reģionu, gan viet ējā līmenī. Komisija pieliks p ūles, lai dzimumu l īdztiesības un vienl īdzīgu 
iespēju dimensija b ūtu paredzēta visās darbībās, kas izkl āstītas šajā paziņojumā. 
3.2.2. ES - Turcijas uz ņēmumu padome 
Uzņēmējiem bija izš ķiroši svar īga nozīme iepriekš ējās sarunu k ārtās, attīstot divpus ējas 
tirdzniecības un invest īciju plūsmas, sekm ējot apmai ņu un vairojot savstarp ējas zināšanas. 
Tiks izskat īta piespēja izveidot ES-Turcijas uz ņēmēju padomi, balsoties uz pieredzi, kas g ūta 
līdzīgos veiksm īgos projektos Centr āleiropas kandid ātvalstīs pievienošan ās sarunu laik ā. Šī 
padome var ētu darboties k ā forums galvenajiem Eiropas uz ņēmumiem, kas akt īvi darbojas 
Turcijā un arī to Turku partneriem, lai rad ītu saikni starp ES iest ādēm un viet ējām uzņēmēju 
apvienībām tālākai tirdzniec ības un invest īciju attīstībai. 
3.2.3. Viet ējās kopienas un pils ētu sadraudz ība 
Starpvalstu sadarb ība starp viet ējām kopien ām ir noz īmīgs faktors miera, stabilit ātes un 
demokrātijas stiprin āšanā. Kopš Otr ā pasaules kara beig ām vietējo pašpārvalžu sadraudz ības 
koncepcija sp ēcīgi attīstās Eiropā kā veids, kas ļauj aizmirst pag ātnes aizvainojumus starp 
kaimiņvalstīm, tuvināt tautas un nostiprin āt savstarp ējās saites. L īdz šim gandr īz 13000 
pašvaldības ES, tostarp jaunaj ās dalībvalstīs, ir nodibin ājušas sadraudz ības projektus.  
                                                 
10 Eiropas Parlamenta zi ņojuma projekts (A6-0175/2005) gal īgais. 
 
LV 10   LV Attiecībā uz Turciju j ākonstatē, ka neskatoties uz vair ākiem pēdējos gados aizs āktiem pils ētu 
sadraudzības projektiem ar ES pils ētām, trūkst vispārēja pamata, kas ļautu atbalst īt iespējas 
turpmāk attīstīt tādu rezultat īvu sadarb ības rīku. Pilsonisk ās sabiedr ības dialoga ietvaros 
Komisija izskat īs to, kā atbalstīt sadraudz ību starp ES un Turcijas pils ētām, lai uzlabotu 
savstarpējās zināšanas, attīstītu kopīgus projektus, organiz ētu seminārus par kop ējas intereses 
tematiem un veicin ātu dalību pamatl īmenī. Runājot par cit ām darbībām, kas izskat ītas šajā 
paziņojumā, īpašas pūles tiks velt ītas, lai iesaist ītu vietējās kopienas, kas atrodas att ālos un 
nelabvēlīgos reģionos.  
Jo īpaši, periodam no 2007. gada l īdz 2013. gadam Komisija ir ierosin ājusi Kopienas 
programmu „Pilso ņi Eiropai”, kas paredz ēta aktīva Eiropas pilsoniskuma veicin āšanai. Tā 
veicinās sadarbību starp pilso ņiem un pilsonisk ās sabiedr ības organiz ācijām no daž ādām 
valstīm. Tā uzsvērs starpvalstu apmai ņu, jo īpaši starp pilso ņiem un organiz ācijām no 
pašreizējām un un n ākotnes dal ībvalstīm. Apmēram 40% no š īs programmas b ūs veltīti pilsētu 
sadraudzībai un pilso ņu projektiem. Turcija var ētu piedalīties šajā programm ā saskaņā ar 
vispārējiem noteikumiem, kas izkl āstīti pamatnol īgumā par tās dalību Kopienas programm ās, 
tās dalību finansējot no pirmspievienošan ās līdzekļiem. 
3.2.4. Apmai ņas programmas jauniešiem, studentiem un gados jauniem str ādājošiem 
Komisija jo īpaši uzsv ērs apmai ņas attīstību šajā jomā starp ES un kandid ātvalstīm, 
nostiprinot to dal ību attiecīgajās pastāvīgajās ES apmai ņas programm ās, kā izklāstīts iepriekš. 
Turklāt, lai sāktu jaunas iniciat īvas šajā jomā, Komisija s āks plašas apspriedes ar 
universitātēm un izgl ītības iestādēm kā ES, tā Turcijā. 
Izglītības jomā Komisija noteiks, vai jau esošie meh ānismi ir pietiekoši, lai sasniegtu visas 
mērķgrupas. Piem ēram, vair āk varētu atbalst īt vidusskol ēnu apmai ņu vai projektus, kas 
paredzēti kopīgās vēstures zin āšanu veicin āšanai. Citi apspriežamie projekti var ētu aptvert 
tiešsaistes darb ības skolēniem, kas jaun āki par 18 gadiem, k ā piemēram, piedal īšanās 
tiešsaistē ES pievienošan ās sarunu debat ēs.  
Komisija pl āno veicināt ciešāku starpiest āžu sadarb ību starp universit ātēm, kas atrodas ES un 
Turcijā, ne tikai t āpēc, lai dalītos pieredz ē un strādātu pie mācību programmu izveides, bet ar ī 
nolūkā izveidot kop īgas, neatkar īgas akadēmiskas iest ādes, kas b ūtu pieejamas studentiem no 
abām pusēm. Šādās iestādēs būtu jāveic pētniecības un m ācību darbības par ES un Turcijas 
identitāti, vēsturi, kult ūru un civiliz āciju, kā arī jāattīsta apmācību programmas par ES 
integrāciju. Šajā jautājumā Komisija var atbalst īt plaši paz īstamu ES un Turcijas augstskolu 
diploma un p ēcdiploma studiju viet ējo nodaļu izveidi. T āpat Komisija var mudin āt Eiropas 
pētījumu specializ ācijas augstskolas Turcij ā un līdzīgas augstskolas un p ēcdiploma studiju 
iestādes ES nostiprin āt savas attiec ības, lai veidotu kop īgas strukt ūras vai instit ūtus.  
Turklāt Komisija veicin ās tiešu sadarb ību starp augstskol ām ES un Turcij ā, jo īpaši attiec ībā 
uz tādām jomām kā tiesību zinātnes, ekonomika, soci ālās zinātnes un v ēsture, kas ir 
nozīmīgas ES-Turcijas dialogam. Akad ēmiskā pētniecība un publik ācijas, ko kop īgi veikuši 
Turcijas un ES zin ātnieki tiks vis ās šajās jomās atbalstīti. Tiks atbalst ītas arī intelektu āļu 
diskusijas, piem ēram, semin āri, konferences un darbsemin āri. Tiks veicin ātas izpratnes 
veidošanas darb ības, kuru m ērķis ir plaša p ētniecības rezult ātu izplatīšana. Visbeidzot, 
Komisija izv ērtēs iespēju attīstīt īslaicīgu prakšu programmu, lai apmain ītos ar daž ādu nozaru 
jauniem profesion āļiem.  
 
LV 11   LV 3.2.5. Kult ūras sakari 
Starpkultūru apmaiņas attīstība ir noz īmīga pilsonisk ās sabiedrības dialog ā, un tai tiks dota 
priekšroka. Atbilst īgi jaunajai Eiropas Kopien as programmu paaudzei Horizons  un Mosaic , 
kas tagad apvienotas vien ā programm ā un ko p ārvalda EK deleg ācija Ankar ā, Komisija 
veicinās Turcijas NVO un to ES partneru p ārrobežu sadarb ību, kas darbojas kult ūras un 
mākslas jom ās. Tajā ietilps, piem ēram, kopīgu darbsemin āru finansēšana un kult ūras forumi 
tiešsaistē. Varētu paredz ēt divu veidu iniciat īvas: bērniem paredz ētas darbības (piem., 
Turcijas-Eiropas b ērnu orķestris, kas jau sa ņem atbalstu) un citas plaš ākas darbības, kas 
domātas pieaugušajiem un aptver daž ādas jomas, s ākot ar vizu ālo mākslu un beidzot ar 
apmācībām kultūras jomā, sākot ar kult ūras mantojumu un beidzot ar tautas kult ūru. 
Turklāt Komisija atbalst īs regulārus kultūras pasākumus, piem., izst ādes, festiv ālus, 
konferences, m ākslinieku apmai ņas, lai populariz ētu zināšanas par Turcijas m ākslu ES un 
otrādi. Turklāt tiks ieviesta Eiropas-Turcijas balva m ākslā un Turcijas kult ūras nozares dal ība 
jau esošaj ās Eiropas Kopienas balv ās tiks veicin āta. Visbeidzot Komisija akt īvi aicinās 
Turcijas kult ūras nozares NVO piedal īties ES tīklos un sadarboties ar partneriem un sniegs 
tām informāciju par pašreiz ējām iespējām starpvalstu sadarb ībā. 
3.2.6. Piedal īšanās Kopienas kult ūras un plašsazi ņas programm ās 
Pašlaik Turcija nepiedal ās divās Kopienas programm ās, kas var ētu dot lielu ieguld ījumu ES-
Turcijas savstarp ējo attiecību veicin āšanā, proti, Kult ūra 2000 un MEDIA Plus  programm ās. 
Kultūra 2000 pieš ķir dotācijas sadarb ības projektiem vis ās mākslas un kult ūras nozar ēs 
(izpildītājmāksla, tēlotāja un vizu ālā māksla, literat ūra, kultūras mantojums, kult ūras vēsture, 
u.c.). MEDIA Plus  mērķis ir stiprin āt Eiropas audiovizu ālo darbu nozari ar virkni atbalsta 
pasākumiem, tostarp m ācību iniciat īvām audiovizu ālās nozares profesion āļiem, ražošanas 
projektu att īstību (mākslas filmas, telev īzijas drāmas, dokument ālais kino, multiplik ācijas 
filmas un jaunie plašsazi ņas līdzekļi), kā arī izplatīt un populariz ēt Eiropas audiovizu ālos 
darbus.  
Komisija ar prieku atbalst ītu Turcijas dal ību programm ā Kultūra 2000 un sec īgajās 
programm ās, jo īpaši, lai sekm ētu ES-Turcijas starpkult ūru dialogu un savstarp ējās zināšanas. 
Komisija ar ī atbalsta Turcijas dal ību programm ā MEDIA Plus , jo īpaši atbalstot telev īzijas un 
kino darbus par Eiropas t ēmu. Tomēr attiecībā uz kandid ātvalstu dal ību programm ā MEDIA  
saskaņā ar tiesisko pamatu j āievēro nosacījums par to, ka iepriekš ir j āpārbauda, vai 
kandidātvalsts ties ību akti sader ar Kopienas acquis  audiovizu ālajā jomā. Komisija ir 
mudinājusi Turcijas instit ūcijas saska ņot tās tiesību aktus p ēc iespējas īsākā laika posm ā, lai tā 
tādējādi varētu izmantot programmas MEDIA  piedāvātās iespējas.  
3.2.7. Valodu apm ācība 
Viens no galvenajiem š ķēršļiem pieaugošai sadarb ībai starp Turcijas pilsonisk ās sabiedrības 
organizācijām un to ES partneriem, jo īpaši tas sak āms par organiz ācijām, kas atrodas 
visattālākajās Turcijas provinc ēs, ir svešvalodu nezin āšana. Šī problēma rakstur īga lielākajai 
daļai no NVO, tostarp ar ī kultūras jomā, un tā attiecas uz vis ām šī paziņojuma jom ām. Tāpēc 
Komisija atbalst īs darbības, kas v ērstas uz valodu m ācīšanu un mutisk ās un rakstisk ās 
tulkošanas veicin āšanu no Turku valodas un uz to. Komisija sadarbosies ar dal ībvalstu 
kultūras iestādēm, lai dotu iesp ēju valodu apm ācībai un noteiks priorit ārās jomas. 
 
LV 12   LV 3.2.8. Publisk ās diskusijas veicin āšana, tostarp tiešsaist ē 
Lai uzlabotu savstarp ēju saprašanos, Komisija dar īs visu iesp ējamo, lai veicin ātu atklātu 
sabiedrisku diskusiju, pi edaloties abu pušu dal ībniekiem, par paplašin āšanās jautājumiem, 
Turcijas pievienošan ās izredz ēm un visiem citiem kult ūras, politiskajiem un 
institucion ālajiem tematiem, kas saist īti ar pilsonisk ās sabiedrības dialogu. Galvenie viedok ļu 
noteicēji no kandid ātvalstīm un ES tiks uzaicin āti piedalīties diskusij ās, kas tiks atspogu ļotas 
dažādos plašsazi ņas līdzekļos un notiks ES dal ībvalstīs. Diskusij ās vajadzētu piedalīties arī 
NVO un pilso ņiem, un tām jāveicina plaš āka sabiedr ības ieinteres ētība un dialogs. 
Tiks veicin āta arī interneta platformu rad īšana, lai att īstītu virtuālas diskusijas par tematiem, 
kas saist īti ar pilsonisk ās sabiedr ības dialogu. Tiks rad īta tīmekļa vietne, kas sniedz 
informāciju par Turciju un paplašin āšanās procesu, k ā arī par pilsonisk ās sabiedrības dialoga 
darbībām, ar sait ēm uz NVO, skol ām, universit ātēm, pētniecības centriem. Tiks organiz ētas 
regulāras „sarunas” par paplašin āšanās tematiem, piedaloties galvenajiem dal ībniekiem un 
citām ieinteres ētajām pusēm. 
3.2.9. Plašsazi ņas līdzekļi 
Pastāvīgais darbs, ko inform ēšanas un sazi ņas jomā ES veic attiec ībā uz Turciju tiks 
nostiprināts, jo īpaši, lai veicin ātu izpratni par pilsonisk ās sabiedrības dialoga darb ībām, kas 
notiek cit ās jomās, priekšroku dodot audio-vizu ālajai jomai. Komisija atbalst īs un daļēji 
finansēs plašai Turcijas un ES sabiedr ībai, tostarp turku kopien ām Eiropas Savien ībā, domātas 
televīzijas programmas, kas atspogu ļo dažādas dzīves un sabiedr ības izpausmes Turcij ā un ES 
valstīs un inform ē Turcijas skat ītājus par ES, t ās likumiem un politik ām. Īpaša uzman ība tiks 
pievērsta programm ām, kuras veidojuši re ģionāli un viet ēji mediji. L īdzīgi tiks atbalst īti 
partnerību projekti starp abu pušu telev īzijas studij ām kopīgu programmu rad īšanā. 
3.2.10. Apmai ņa ar žurn ālistiem un to izpratnes veidošana 
Tiks ieviesta semin āru programma ES un Turcijas žurn ālistiem, lai dotu tiem iesp ēju vairāk 
uzzināt par tematiem, kas saist īti ar Turcijas pi evienošanos, lai att īstītu un uzlabotu 
savstarpējo saprašanos un lai dotu izdev ību apmaiņai ar labāko pieredzi.  
Šo programmu var att īstīt, piedaloties žurn ālistu organiz ācijām un citām ES līmeņa bezpeļņas 
organizācijām. Tomēr Komisija dos priekš roku tiešu kontaktu att īstīšanai starp Turcijas un ES 
profesion ālajām žurnālistu organiz ācijām, jo īpaši savstarp ējiem apciemojumiem un kop ējiem 
semināriem, lai šai m ācību programmai b ūtu jūtama ietekme. Var paredz ēt šīs programmas 
divas sast āvdaļas, t.i., viena no t ām, kas paredz ēta jauniem žurn ālistiem un otra vair āk vērsta 
uz augsta l īmeņa regulārām sanāksmēm starp vadošajiem abu pušu redaktoriem un redzamiem 
ES un dal ībvalstu politikas veidot ājiem. 
3.2.11. Reli ģiskās kopienas un apvien ības 
Kā minēts 2004. gada oktobra Komisijas ieteikum ā, pilsonisk ās sabiedrības dialogam j āskar 
arī reliģiskie jaut ājumi. Tādējādi tiks sekm ēts atklāts, pārredzams un regul ārs dialogs ar 
baznīcām un citām reliģiskām apvienībām vai kopien ām un organiz ācijām, pilnībā respektējot 
to īpašo raksturu un ieguld ījumu.  
Kopš 1980. gadiem Eiropas Komisija turpina dialogu par Eiropas integr āciju starp bazn īcām 
un reliģijām kandid ātvalstīs un ES dal ībvalstīs, no vienas puses, un Eiropas iest ādēm, no otras 
 
LV 13   LV puses. Aizvien liel āks reliģisko organiz āciju skaits š ā darba veikšanai jau ir iec ēluši savus 
pārstāvjus Brisel ē, kas varētu būt noderīgi minētās dialoga jomas izveidošanai. 
4. ĪSTENOŠANAS K ĀRTĪBA 
4.1. Vadošo personu padomi 
Komisija organiz ēs regulāras konsult ācijas ar ES un Turcijas vadošaj ām person ām, kas tiks 
izraudzīti balstoties uz vi ņu kompetenci ES-Turcijas attiec ībās un uz vi ņu darbošanos 
pilsoniskaj ā sabiedrībā, lai uzklaus ītu minēto personu padomus par to, k ādi priekšlikumi par 
nākotnes darb ībām būtu ierosin āmi. Turkl āt šīs personas var iel ūgt tieši piedal īties 
konferenc ēs, semināros un citos pas ākumos saist ībā ar pilsonisk ās sabiedrības dialogu. 
4.2. Finansi ālais atbalsts 
Šajā paziņojumā piedāvātās darbības galvenok ārt tiks finans ētas no attiec īgo kandid ātvalstu 
pirmspievienošan ās palīdzības budžeta, iev ērojot pašlaik piem ērojamos noteikumus un 
procedūras. Turkl āt pasākumus un darb ības var finans ēt mediju grupas, uz ņēmēju apvien ības 
un sociālie partneri, kult ūras iestādes un, plaš ākā nozīmē, sabiedrisk ās vai priv ātās iestādes. 
Komisija var atbalst īt tādus pasākumus, kas atbilst pilsonisk ās sabiedrības dialoga m ērķiem. 
Divpusējas un daudzpus ējas darbības, ko finansi āli atbalst ījušas ES un kandid ātvalstu 
valdības, nākotnē turpināsies un tiks nostiprin ātas.  
No ES līdzekļiem finans ētu, Turcijai paredz ētu darbību vajadz ībām, ES izmantos l īdzekļu 
asignējumu no Turcijas pirmspievienošan ās palīdzības programmas, kas tiks palielin āta no 
300 miljoniem EUR 2005. gad ā uz 500 miljoniem EUR 2006. gad ā. Komisija m ēģinās 
piešķirt vajadz īgos līdzekļus pilsonisk ās sabiedr ības ieplānotajām darbībām, tādējādi 
paplašinot to darb ību daļu, kas pirmspievienošan ās finansiālās palīdzības plānā pašlaik tiek 
finansētas pozīcijā „politiskais un kult ūras dialogs”. P ēc iepriekš ējiem aprēķiniem var 
sagaidīt, ka lai finans ētu pilsonisk ās sabiedr ības dialoga darb ības, tostarp piedal īšanos 
Kopienas programm ās, būtu vajadz īgi no 8 l īdz 10 % no kop ējā gadā pieejamā apjoma. 
Runājot par 2006. gada program mu izpildi, paredz ēts 40 miljonu EUR kop ējais apjoms.  
Kandidātvalstis piedal ās Kopienas programmu budžet ā. Šis ieguld ījums daļēji tiek segts no 
kandidātvalstu budžetiem un da ļēji no pirmspievienošan ās finansiālā atbalsta. Lai v ēl vairāk 
nostiprinātu piedal īšanos jau notiekošaj ās programm ās, kandid ātvalstu dal ībai Komisija 
nākotnē piešķirs atbilstošu da ļu no pirmspievienošan ās palīdzības. Īsākā laika posm ā var 
paredzēt citas papildu finans ēšanas formas. Komisija mudin ās kandidātvalstis piedal īties tajās 
programm ās, kurās tās pašlaik nepiedal ās, un nepieciešam ības gadījumā sniegs atbalstu, lai 
nodrošinātu minēto programmu netrauc ētu un izdev īgu darbību. Citām īpašām darbībām 
Komisija nepieciešam ības gadījumā varētu arī piešķirt tiešas subs īdijas dažiem sa ņēmējiem, 
vadoties no pilsonisk ās sabiedrības dialoga īpašajiem m ērķiem un saska ņā ar Finanšu regulu 
un tās īstenošanas noteikumiem.  
Paplašināšanās komunik āciju stratēģijai ir kop ējais mērķis ar pilsonisk ās sabiedrības dialogu, 
proti, pastiprin āt sabiedrības diskusiju ES un kandid ātvalstīs par nākamajām paplašin āšanās 
kārtām, tāpēc tā vairākos aspektos atbalst īs pilsonisk ās sabiedr ības dialogu. Min ētajam 
nolūkam var izmantot Komunik āciju un inform āciju budžetu, kas pieš ķirts pārstāvniecībām 
kandidātvalstīs, un paplašin āšanās vajadzībām paredz ēto PRINCE  programmas budžetu, 
piešķirot līdzekļus darbībām Eiropas Savien ībā. 
 
LV 14   LV Lai pārvaldītu un ieviestu projektus, kas saist īti ar pilsonisk ās sabiedrības dialogu, Komisija 
balstīsies uz t ās pašreiz ējām struktūrām un resursiem k ā Briselē, tā arī EK deleg ācijās 
kandidātvalstīs, un ar ī atbilstošaj ām iestādēm kandid ātvalstīs. Tikai nepieciešam ības 
gadījumā, domājot par n ākotnes att īstību, tiks izskat īta iespēja izveidot īpašas papildu 
struktūras. Pašreiz ējie pamati, kuru m ērķis ir veicin āt zināšanas vienam par otru un kult ūras 
apmaiņu starp ES un citiem pasaules re ģioniem, uzskat āmi par piem ēru. 
4.3. V īzu jautājums 
Turcijas pilso ņiem pašlaik vajadz īgas vīzas, kas var izr ādīties par apgr ūtinājumu un ierobežot 
dalībnieku skaitu daž ās šajā paziņojumā raksturotaj ās darbībās, jo īpaši, ja sal īdzinoši īsā laika 
periodā ievērojami pieaug piepras ījumi pēc vīzām. Tāpēc būtu apsveicama turpm āka vīzu 
procedūras vienk āršošana pilsonisk ās sabiedr ības dialoga dal ībniekiem. Lai nodrošin ātu 
pilsoniskās sabiedrības dialoga netrauc ētu norisi, b ūs vajadzīga dalībvalstu (kuras ir atbild īgas 
par vīzu izsniegšanu) piln īga sadarb ība, lai dal ībnieki savlaic īgi varētu saņemt vīzas un tiem 
nevajadzētu iesniegt p ārmērīgu daudzumu papildu dokumentu. 
5. U ZRAUDZ ĪBA UN ZI ŅOJUMI  
Šis paziņojums ir tikai pirmais solis, lai nostiprin ātu pilsonisko sabiedr ību dialogu Turcij ā un 
Horvātijā, un ES. Dialogam turpinoties vienlaic īgi ar pievienošan ās sarunām, laika gait ā 
vajadzības un mērķi mainīsies un varb ūt būs vajadzīga pārorientēšanās. 
Komisija nodrošin ās regulāru uzsākto darbību un to rezult ātu pārbaudi. Regul āros ziņojumos 
par Turciju, kas tiks public ēti katru gadu, b ūs iekļauta īpaša noda ļa par pilsonisk ās sabiedrības 
dialogu, kas aptvers galven ās darbības un to rezult ātus. Turkl āt tiks izveidota īpaša noda ļa ES 
tīmekļa portālā Europa , kas būs veltīta inform ācijas izplat īšanai par pašreiz ējiem projektiem 
un par ierosm ēm saistībā ar pilsonisk ās sabiedrības dialogu.  
Neskaitot plaš ās aptaujas, kas p ēta sabiedr ības atbalstu ES paplašin āšanai, trūkst faktu 
informācijas, jo īpaši par ES-Turcijas kult ūras sakariem un savstarp ējo uztveri. Lai izlabotu šo 
nepilnību, Komisija uzs āks efektīvāku, regul āru ES un Turcijas pilsonisko sabiedr ību un 
savstarpējo attieksmju p ārraudzību, kas b ūs vadlīnijas dialoga n ākotnes politiku att īstībai. 
Varētu izskatīt iespēju pasūtīt īpašu pētījumu par to, k ā ES un Turcija uztver viena otru.