Šajā priekšlikumā paredzēts, ka tas būs piemērojams no 2021. gada 1. janvāra, un tas tiek iesniegts 27 Savienības dalībvalstīm atbilstoši Eiropadomes 2017. gada 29. martā saņemtajam Apvienotās Karalistes paziņojumam par nodomu izstāties no Eiropas Savienības un Euratom, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu.

Tā kā nav pasākumu, kuri solidaritātes veicināšanas nolūkā savestu kopā organizācijas un jauniešus, pastāv risks, ka netiek izmantots liels solidaritātes darbību potenciāls. Tādā veidā nevajadzīgi var tikt zaudēta labklājība, tas attiecas gan uz organizācijām, gan jauniešiem, gan sabiedrību kopumā. Turklāt, kā pierāda ex-ante izvērtējums un “Erasmus+” un iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” agrāki izvērtējumi, uzlabojumus varētu radīt procesu vienkāršošana un varētu gūt labumu no lielākas efektivitātes, kas izriet no apjomradītiem un diversifikācijas radītiem ietaupījumiem.

Šis priekšlikums veidos pamatu Eiropas Solidaritātes korpusa trešajam posmam, kurā speciāli korpusam paredzēts budžets ļaus visas darbības izstrādāt saskaņā ar vienotiem solidaritātes pasākumu noteikumiem un nosacījumiem, neatkarīgi no tā, uz kādām politikas jomām darbība attiecas. Tā kā jaunajā paplašinātajā darbības jomā iekļautas darbības humānās palīdzības operāciju atbalstam, Eiropas Solidaritātes korpuss gūs labumu no papildu ieguldījumiem jaunās darbību jomas atbalstam. Šīs darbības tiks veiktas ciešā sadarbībā ar attiecīgajiem Komisijas dienestiem.

•Retrospektīvie izvērtējumi/ spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

Tika veikts vidusposma izvērtējums par iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” īstenošanu laikposmā no 2014. gada vidus līdz 2017. gada vidum. Izvērtējumā sniegta noderīga analīze un ieskats iniciatīvas īstenošanā, kā arī minētas konstatētās nepilnības un jomas, kurās vajadzīgi turpmāki uzlabojumi. Konkrētāk, būtu jāuzsver nelielais piesaistīto brīvprātīgo skaits, kas liecina, ka sākotnējais iniciatīvas mērķis varētu netikt sasniegts. No ārējā izvērtējuma ziņojuma izceļami vairāki ieteikumi. Piemēram, ziņojumā ieteikts īstenot vienotus zīmola veidošanas un komunikācijas pasākumus, kas padarītu pamanāmākas darbības humānās palīdzības operāciju atbalstam. Citā ieteikumā bija minēta iespēja pāriet no pieteikšanās, pamatojoties uz vakanci (kā tas ir iniciatīvā “ES palīdzības brīvprātīgie”), uz vakanču piešķiršanu dalībniekiem, pamatojoties uz sarakstu (kā tas ir Eiropas Solidaritātes korpusā). Visbeidzot, novērtējumā tika arī uzsvērts, cik svarīgi ir turpināt vienkāršot procedūras; to varētu panākt, pielāgojot procedūru esošajām Eiropas Solidaritātes korpusa procedūrām.

Turklāt, tā kā Eiropas Solidaritātes korpusa pamatā lielā mērā ir iepriekšējais Eiropas Brīvprātīgo dienests, kas tika izveidots saskaņā ar “Erasmus+”, būtu noderīgi izskatīt “Erasmus+” vidusposma izvērtējumu. Galvenie rezultāti attiecībā uz programmu “Erasmus+” liecina: tā ir lietderīga prasmju un kompetenču attīstīšanai; Eiropas pievienotā vērtība ir neapstrīdama; pateicoties programmu apkopošanai un vienotam zīmola nosaukumam, ir augsts saskaņotības līmenis; tā ir efektīva un vienkārša (īpaši jāuzsver mobilitātes darbību izmaksu lietderīgums un samazinātas pārvaldības izmaksas, kas ir uz pusi mazākas nekā līdzīgās valstu shēmās).

Izvērtēšanas rezultāti apstiprina prognozi, ka korpusa darbības jomas paplašināšana, aptverot arī darbības, kuras pašlaik īsteno iniciatīva “ES palīdzības brīvprātīgie”, uzlabos efektivitāti, padarīs skaidrāku zīmolu un tā pozīciju, kā arī palielinās jauniešiem sniegto iespēju daudzumu.

•Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

Nesenā publiskā apspriešana par “ES līdzekļiem vērtību un mobilitātes jomā” sniedz informāciju un analīzi, kas ir svarīga gan iniciatīvai “ES palīdzības brīvprātīgie”, gan pašreizējam Eiropas Solidaritātes korpusam. Atsaucība apspriešanā bija diezgan liela, tajā kopumā piedalījās 1839 respondenti, no kuriem 1199 pārstāvēja kādu organizāciju. Lai gan rezultātu sīka analīze vēl nav veikta, var izdarīt dažus sākotnējus novērojumus. Piemēram, vairāk nekā 75 % respondentu uzskata, ka ir svarīgi ar mobilitātes pasākumiem veicināt solidaritāti, sociālo iekļaušanu un prasmju attīstību. Tomēr mazāk nekā 40 % respondentu uzskata, ka minētās vajadzības tiek pilnībā apmierinātas vai pienācīgi risinātas. Tomēr respondenti skaidri redz ES pievienoto vērtību šajā nozarē: vairāk nekā 75 % uzskata, ka pašreizējās programmas nodrošina pievienoto vērtību salīdzinājumā ar to, ko dalībvalstis varētu sasniegt valsts, reģiona un/vai vietējā mērogā.

135 no visiem respondentiem sniedza atbildes par iniciatīvu “ES atbalsta brīvprātīgie” un/vai Eiropas Solidaritātes korpusu. No tiem 82 % uzskata, ka pieprasījuma apmierināšanai nepietiekams budžets ir viens no galvenajiem šķēršļiem, kas traucē pašreizējām programmām sasniegt savus mērķus vismaz kaut kādā mērā. Turklāt attiecībā uz vienkāršošanu, ko mēģina panākt ar integrēšanu, jāuzsver, ka vairāk nekā 68 % respondentu uzskata, ka veidlapu un dotāciju piešķiršanas procesu vienkāršošana varētu palīdzēt uzlabot programmu rezultātus.

•Ietekmes novērtējums

Ietekmes novērtējums netika veikts, jo šā priekšlikuma saturs ir saskanīgs ar esošo Eiropas Solidaritātes korpusu. Tomēr ņemot vērā to, ka priekšlikums radīs būtiskus izdevumus, ir pievienots ex-ante izvērtējums, lai izpildītu Finanšu regulā paredzētās prasības.

Izvērtējumā tika aplūkotas problēmas, kas varētu rasties darbību jomas un ģeogrāfiskā tvēruma paplašināšanas dēļ, kā arī problēmas, kas tika identificētas, īstenojot esošo Eiropas Solidaritātes korpusu un iniciatīvu “ES atbalsta brīvprātīgie”. Izvērtējums liecināja, ka saistībā ar paplašināto Eiropas Solidaritātes korpusu ES būtu jārisina šādas svarīgas problēmas.

·Paziņojumi: Eiropas Solidaritātes korpusa pirmā posma īstenošanā potenciālo dalībnieku vidū bija zināmas neskaidrības par tā uzdevumiem. Īpaši tas attiecas pirmā posma pamatā esošajām programmām, kā arī atšķirībām no iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie”.

·Saskaņotība: divas pamanāmākās ES brīvprātīgo shēmas ir nodalītas.

·Nepietiekams skaits darba iespēju: piedāvāto stažēšanās un darba iespēju ir mazāk nekā tika sagaidīts.

·Sadarbība ar valstu shēmām: būtu jāpalielina sadarbība ar valstu ietvarstruktūrām, iniciatīvām un shēmām, piemēram, pilsoniskā dienesta programmām vai privātām iniciatīvām, lai nepieļautu programmu iespējamu pārklāšanos.

·Starppaaudžu dimensija: nav saiknes starp iepriekšējiem, pašreizējiem un nākamajiem dalībniekiem, tāpēc zūd zinātība, kas netiek nodota no vienas dalībnieku paaudzes nākamajai.

·Kopienas veidošana: Eiropas Solidaritātes korpusa darbībās gūtās prasmes būtu jāizmanto ne tikai attiecīgajos projektos, tās būtu arī jāizplata tālāk — citiem jauniešiem un plašākai sabiedrībai. Eiropas Solidaritātes korpuss nenodrošina šādu zināšanu un pieredzes tālāknodošanu.

·Zināšanu pārvaldības sistēmas izveide: lai uzlabotu rezultātu paziņošanu, programmai būtu sekmīgāk jārisina šis jautājums, sākot no datu vākšanas līdz projektu pārvaldības paraugprakses noteikšanai un izplatīšanai.

·Programmas vadības procesa un procedūru vienkāršošana: lai palielinātu organizāciju piedāvājumu, būtu jāuzlabo piekļuve e-veidlapām un tās jāvienkāršo. Sarežģīts regulējums vai neelastīgs tiesību aktu kopums, kas nespēj pielāgoties mainīgajām programmas vajadzībām, var radīt problēmas.

·Brīvprātīgo norīkošana humānās palīdzības darbībās: viena no galvenajām problēmām ir ilgā kavēšanās no brīža, kad kandidāti piesakās, līdz brīdim, kad viņi tiek norīkoti.

Visas minētās problēmas sīkāk izklāstītas izvērtējumā, kas pievienots šim priekšlikumam. Šī regula ietver minēto problēmu iespējamos risinājumus.