VII. Galvenie revīzijas jautājumi saskaņā ar mūsu profesionālo spriedumu ir tie, kuri mūsu veiktajā kārtējā perioda konsolidēto pārskatu revīzijā bija vissvarīgākie. Šos jautājumus mēs skatījām konsolidēto pārskatu revīzijas kopējā kontekstā un formulējot savu atzinumu par pārskatiem, bet par šiem jautājumiem mēs nesniedzam atsevišķu atzinumu. Mēs novērtējām pārskatos norādīto pensiju kapitālu un citus darbinieku pabalstus VIII. ES bilancē ir iegrāmatotas pensijas un citi darbinieku pabalsti 67,2 miljardu EUR apmērā 2016. gada beigās. Šī ir viena no lielākajām bilances saistībām, kas veido gandrīz trešo daļu no kopējām 2016. gada saistībām, kuru summa ir 234,8 miljardi EUR. IX. Lielākā daļa šā pensiju kapitāla un darbinieku pabalstu (58,7 miljardi EUR) attiecas uz Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku pensiju shēmu. Šīs pensiju saistības atbilst “definētajiem pabalstiem”, kurus garantē Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 83. pants un Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punkts. Pārskatos norādītās saistības atbilst summai, kāda būtu iekļauta pensiju fondā, ja tāds būtu izveidots, lai maksātu pašreizējās vecuma pensiju saistības (5). Papildus vecuma pensijām šīs saistības ietver arī invaliditātes pensijas un ES ierēdņu pārdzīvojušajiem laulātajiem un bāreņiem maksātās pensijas. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 83. pantu no pensiju shēmas maksātos pabalstus sedz no ES budžeta, dalībvalstis kopīgi garantē pabalstu izmaksāšanu un ierēdņi apmaksā vienu trešdaļu no shēmas finansēšanas izdevumiem. X. Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku pensiju shēma ir obligāta ES ierēdņu arodpensiju shēma, kurā veiktās darbinieku un to nodarbinātāju iestāžu un citu struktūru iemaksas izmanto, lai finansētu nākotnes pensijas. Šī shēma ir izstrādāta tā, lai, pielāgojot iemaksu likmes un pensionēšanās vecumu, tā automātiski būtu aktuārā līdzsvarā. Pensiju izmaksu ilgtermiņa projekcijā izmantoto parametru skaits un dažādība skaidri norāda uz šā ES Statistikas biroja katru gadu izdarītā aprēķina aktuāro iedabu. XI. Revīzijā mēs izvērtējām aktuāros pieņēmumus un no tiem izrietošo pensiju kapitāla novērtējumu. Mēs pārbaudījām skaitliskos datus, aktuāros parametrus, kapitāla aprēķinu, kā arī izklāstu konsolidētajā bilancē un konsolidēto finanšu pārskatu skaidrojumus. Kapitāla patiesās vērtības revīzijā mēs konstatējām dažas nepilnības un neprecizitātes pamata datubāzē, bet tās būtiski neietekmē ES konsolidētos pārskatus. Kā norādīts konsolidēto finanšu pārskatu 2.9. skaidrojumā, Komisija veiks turpmākus pasākumus ar mērķi nostiprināt darbinieku pabalstu saistību aprēķinā izmantotos procesus, un mēs tam sekosim. Mēs novērtējām pārskatos atspoguļotās uzkrātās maksas XII. Komisija 2016. gada beigās lēsa, ka atbalsta saņēmējiem jau pienākošies attiecināmie izdevumi, par kuriem vēl nav sniegts pārskats, ir 102 miljardi EUR (2015. gada beigās – 106 miljardi EUR). Komisija tos reģistrēja kā uzkrātos izdevumus. XIII. Mēs pārbaudījām galvenajos ģenerāldirektorātos gada noslēguma aplēsēm izmantotās metodes un kontroles sistēmas. Mēs izveidojām rēķinu un priekšfinansējuma maksājumu izlasi un strādājām ar šiem elementiem, lai novērtētu risku, ka uzkrājumi ir nepareizi uzskaitīti. Mēs lūdzām Komisijas grāmatvedības dienestiem papildu skaidrojumu par piemērotajām vispārējām metodēm, īpaši par jauno metodi, ko piemēro 2014.–2020. gada plānošanas periodā kohēzijas jomā. XIV. Mūsu paveiktais darbs ļauj secināt, ka konsolidētajā bilancē norādītā vispārējā uzkrāto maksu summas aplēse galvenajiem ģenerāldirektorātiem ir patiesa. Tomēr dažos mazākos ģenerāldirektorātos mēs konstatējām sistēmiskas nepilnības gada beigu ierakstos. Komisija ir izstrādājusi rīcības plānu šo nepilnību novēršanai. Palāta lūdza Komisijai papildu informāciju, lai pamatotu dalīti pārvaldītu finanšu instrumentu vērtējumu XV. Dalībvalstu iestādes daļu no Komisijas avansā izmaksātā finansējuma ieskaita finanšu instrumentos aizdevumu, kapitāla instrumentu vai garantiju veidā. XVI. Attiecībā uz 2007.–2013. gada daudzgadu finanšu shēmu (DFS) ES tiesību akti neprasa, lai pārskatu sagatavošanas vajadzībām šīs iestādes izstrādātu periodiskus ziņojumus par minētajos instrumentos glabātajām summām. Tāpēc Komisija aplēsa avansu izlietojumu, pamatojoties uz jaunāko pieejamo ziņojumu (šajā gadījumā – 2015. gada beigu ziņojumu) un pieņemot, ka līdzekļi tiek izlietoti pilnībā un vienmērīgi visā darbības periodā (sākumā līdz 2015. gada 31. decembrim, bet vēlāk termiņu pagarināja līdz 2017. gada 31. martam). Lai gan mēs uzskatām, ka 2016. gadā finanšu instrumenti ir izmantoti ārpus attiecināmības perioda (sk. 6. nodaļas 6.20. un 6.21. punktu), mēs atzīmējam, ka Komisija nemēģina šīs summas atgūt. Tāpēc izklāsts bilancē un konsolidēto finanšu pārskatu 2.5. skaidrojums atspoguļo šo Komisijas nostāju. XVII. Īstenojot 2014.–2020. gada DFS, iestādēm katrā izmaksu deklarācijā ir jāsniedz informācija par avansiem, kuri iemaksāti finanšu instrumentos, un par summām, kuras no finanšu instrumentiem izmaksātas galasaņēmējiem. Pamatojoties uz šo informāciju, tiek aplēsta summa, ko iegrāmato pārskatos attiecībā uz periodu no jaunākās izmaksu deklarācijas līdz gada beigām. XVIII. Mēs pārbaudījām procedūru, kas ieviesta, lai pārskatos atspoguļotu attiecīgo priekšfinansējumu, un uzskatām, ka bilancē norādītā summa ir patiesa.