LV    LV LV 
 
LV 1   LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 29.10.2009 
SEC(2009) 1478 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS, 
 
kas pievienots  
 
priekšlikumam  
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA  
  
par negad ījumu un incidentu izmekl ēšanu un nov ēršanu civilaj ā aviācijā 
 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
  
{COM(2009) 611, gal īgā redakcija} 
{SEC(2009) 1477}  
 
LV 2   LV 1. VISPĀRĪGA INFORM ĀCIJA 
Šajā ietekmes nov ērtējumā (IN) ir analiz ēti dažādi politiskie risin ājumi, lai pal īdzētu 
Komisijai p ārskatīt Padomes 1994. gada 21. novembra Direkt īvu 94/56/EK1 un 
Direktīvu 2003/42/EK2. 
Šis novērtējums sagatavots saska ņā ar rekomend ācijām, ar kurām nāca klajā ekspertu 
grupa, kurai tika uzdots konsult ēt Komisiju par strat ēģiju attiecībā uz negad ījumiem 
transporta jom ā („ekspertu grupa”)3, pētījumiem un zi ņojumiem, apspried ēm ar 
dalībvalstīm un iesaist ītajām ieinteres ētajām person ām, kā arī rekomend ācijām 
atbilstīgi rīcības programmai administrat īvā sloga samazin āšanai4.  
2. PROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
2.1. Pašreizējā normatīvā vide 
Kas attiecas uz negad ījumu izmekl ēšanu un zi ņošanu par notikumiem, civilaj ā 
aviācijā šajā jomā pastāv stabilas iedibin ātas tradīcijas. Pien ākums izmekl ēt 
negadījumus ir paredz ēts 1944. gada Čikāgas Konvencij ā. 
Atzīstot, cik liela noz īme ir negad ījumu izmekl ēšanai, ES pie ņēma Direkt īvu 
94/56/EK, bet 2003. gad ā — Direkt īvu 2003/42/EK attiec ībā uz ziņošanu par 
notikumiem. 
Šie tiesību akti snied za lielu ieguld ījumu negad ījumu nov ēršanas pas ākumu 
saskaņošanā. 
2.2. Laiks pārmaiņām 
Kopienas pašreiz ējās sistēmas darb ība nav optim āla. Pirms 15 gadiem pie ņemtā 
Direktīva 94/56/EK vairs neatbilst ES un dal ībvalstu pras ībām. 
(1) Salīdzinājumā ar situāciju 1994. gad ā starp dal ībvalstīm pastāv lielākas 
atšķirības izmekl ēšanas jaudas zi ņā, visticam āk, sakarā ar ES paplašin āšanos 
2004. un 2007. gad ā. 
(2) Gaisa kuģi kļūst arvien sarež ģītāki, negadījumu izmekl ēšanā ir nepieciešamas 
plašākas un daudzveid īgākas zināšanas un resursi. 
(3) ES kopējais aviācijas tirgus p ēdējo desmit gadu laik ā ir krasi pieaudzis gan 
izmēra, gan tā kompleks ā rakstura zi ņā. 
(4) Pieaugot vienot ā aviācijas tirgus apm ēriem un tam k ļūstot arvien 
kompleks ākam, aviācijas droš ības jomā bija nepieciešama liel āka atbildība no 
Kopienas puses, un bija j āizveido EASA .  
(5) ES un tās dalībvalstis kopš 1994. gada ir guvušas noz īmīgu praktisku 
pieredzi, kura b ūtu jāizmanto pašreiz ējās sistēmas nostiprin āšanai. 
                                                 
1 OV L 319, 12.12.1994., 14. lpp. 
2 OV L 167, 4.7.2003., 23. lpp. 
3 Ekspertu grupa, kuras uzdevums ir konsult ēt Komisiju par strat ēģiju attiec ībā uz negad ījumiem 
transporta nozar ē, nobeiguma zi ņojumu (Brisele, 3.7.2006.) sagatavoja, pamatojoties uz Komisijas 
Lēmumu 425/2003/EK, OV L 144, 12.6.2003., 10.–11. lpp. 
4 Šo programmu uzs āka 2007. gada janv ārī saistībā ar Komisijas pie ņemto labāka regulējuma strat ēģiju. 
 
LV 3   LV 2.3. Konkrētas probl ēmas 
Izmeklēšanas jauda nav viendab īga  
Lai gan ES kopum ā ir pietiekama izmekl ēšanas jauda, pieejamie resursi netiek 
pietiekami efekt īvi izmantoti. Maz ākajās dalībvalstīs nav pietiekamu resursu un 
atbilstošas pieredzes, un ar ī valsts droš ības izmekl ēšanas iest āžu izmekl ētāji nav 
līdzvērtīgi kvalific ēti. 
Attiecības starp droš ības izmekl ēšanu un cit ām procedūrām ir konflikt ējošas 
Lai gan pats princips, ka droš ības izmekl ēšanas ir neatkar īgas, ir faktiski pie ņemts un 
atzīts, starp valsts droš ības izmekl ēšanas iest ādēm un tiesu iest ādēm pastāv 
saspringtas attiec ības, un ne vienm ēr ir iespējams garant ēt izmeklēšanu neatkar īgo 
statusu un apkopot ās sensitīvās informācijas aizsardz ību. 
Kopienas loma droš ības izmekl ēšanu jomā nav skaidra 
Fundament āli svarīgs jautājums ir Kopienas loma negad ījumu izmekl ēšanā. 
2002. gad ā tika izveidota EASA  — aģentūra, kas dal ībvalstu v ārdā pilda 
projektēšanas, ražošanas un re ģistrācijas valsts funkcij as, ja tas saist īts ar 
konstrukcijas apstiprin ājumu. Tā rezultātā būtiski palielin ājās Kopienas loma un 
pienākumi aviācijas droš ības jomā. 
Šīs izmaiņas ietekm ē arī pienākumu sadali starp dal ībvalstīm un Kopienu, bet taj ā 
pašā laikā vēl neatspogu ļojas izmekl ēšanu organiz ācijā. Tas rada nepie ļaujamu risku 
attiecībā uz droš ību, jo īpaši tāpēc, ka Aģentūra ir atbild īga par gaisa ku ģu 
sertifikāciju; to apstiprin āja arī Starptautisk ās Civilās aviācijas organiz ācijas nesen 
veiktais EASA audits. 
Rekomend ācijas attiec ībā uz drošumu netiek piln īgi piemērotas 
Joprojām ES nav konsekventas pieejas izmekl ēšanas rezult ātā izstrādāto drošuma 
rekomend āciju apstr ādē un īstenošanā. Nav kop ēju prasību attiecībā uz to pas ākumu 
reģistrāciju, kas veikti, atbildot uz rekomend ācijām, un šo pas ākumu īstenošanas 
kontroli. 
Palīdzība gaisa satiksmes negad ījumos cietušajiem un vi ņu ģimenēm 
Lai gan gaisa satiksmes negad ījumi notiek sal īdzinoši reti, tad, kad tie notiek, cietušo 
skaits var b ūt liels. Gaisa satiksmes negad ījumos cietušajiem un vi ņu ģimenēm ir 
jāsaņem piem ērota palīdzība. Tādēļ ir nepieciešama pl ānošana, lai vajadz īgā 
palīdzība pilnībā neizsmeltu pieejamos resursus. 
Turklāt, ja netiek ieviestas adekv ātas proced ūras un ja t ās regulāri netiek p ārbaudītas, 
varētu būt grūti nodrošin āt, lai īsā laikā būtu pieejams visu uz gaisa ku ģa esošo 
personu saraksts, kas ir neatsver ams elements, kas var atvieglin āt meklēšanu un 
glābšanu, identifik āciju un ģimenes locek ļu informēšanu. 
3. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
Kopienas kompetenci — reglament ēt negadījumu izmekl ēšanu un zi ņošanu par 
notikumiem — iedibin āja ar Direkt īvām 94/56/EK un 2003/42/EK. V ēl lielāka 
Kopienas iesaist īšanās būtu pamatota tad, ja ierosin āto pasākumu dal ībvalstu līmenī 
pietiekam ā mērā īstenot neb ūtu iespējams.  
Kopienas r īcība ir nepieciešama un pamatota, lai 
 
LV 4   LV – nodrošinātu aviācijas droš ības jomā nepieciešamo pas ākumu viendab īgumu un 
– lai novērstu instit ūciju efektivit ātes trūkumu, proti, ieviestu skaidr ību tajā, kāda ir 
EASA un Komisijas loma negad ījumu izmekl ēšanā. 
3.1. Kopienas m ēroga rīcības pievienot ā vērtība 
Kopienas m ēroga rīcībai būtu pievienot ā vērtība, 
– palielinot izmekl ēšanas jaudu Eiropas Savien ībā; 
– samazinot konflikt ējošo spriedzi starp izmekl ēšanā iesaistītajām iestādēm; 
– atjauninot sp ēkā esošo tiesisko regul ējumu izmekl ēšanu jomā; 
– nostiprinot drošuma rekomend āciju vienādu īstenošanu; 
– nostiprinot cietušo personu un vi ņu ģimenes locek ļu tiesību aizsardz ību. 
3.2. Kopienas m ēroga rīcības proporcionalit āte 
Jebkādai Kopienas r īcībai ir jābūt proporcion ālai un paredz ētai, lai risin ātu tikai tās 
problēmas, kuras dal ībvalstu līmenī pienācīgā mērā atrisināt nav iesp ējams.  
Tā kā valstu droš ības izmekl ēšanas iest āžu jauda ir ierobežota, gan Kopienas, gan 
nacionālie resursi b ūtu jākoncentrē uz tādu notikumu izmekl ēšanu, kā rezultātā 
iespējams gūt visprogres īvākos rezult ātus drošības uzlabojumu zi ņā. 
4. INICIATĪVAS MĒRĶI 
Šā iesniegt ā politikas risin ājuma mērķis ir sekm ēt aviācijas droš ību atbilst īgi 
stratēģiskajiem m ērķiem, kas izkl āstīti 2001. gada EK Transporta balt ās grāmatas 
vidusposma p ārskatā. 
Tiesiskā noteiktība ir nepieciešama ar ī negadījumu izmekl ēšanā. Notiekot 
negadījumam, jau iepriekš ir j āzina, kāda ir visu iesaist īto personu loma, ties ības un 
pienākumi. Tādējādi vienam no svar īgākajiem Kopienas m ērķiem vajadz ētu būt 
šādam: nostiprin āt nepieciešamo tiesisko noteikt ību. 
Lai noskaidrotu visus negad ījuma apst ākļus, valsts droš ības izmekl ēšanas iest ādēm ir 
jābūt objektīvām, taisnīgām, un tām ir jāspēj nostāties pret jebk ādu politisku vai cita 
veida iejaukšanos vai spiedienu. Šo iest āžu vienīgajam mērķim ir jābūt drošības 
uzlabošanai, un izmekl ēšanai ir jānotiek neatkar īgi no jebk ādām citām proced ūrām, 
kas varētu nonākt konflikt ā ar šo m ērķi. Tādēļ ir tik svar īgi, lai visos politikas 
risinājumos, kas analiz ēti šajā ietekmes nov ērtējumā, pilnībā tiktu iev ērtos 
izmeklēšanas neatkar ības princips. 
5. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
Ietekmes nov ērtējumā ir analizēti četri iespējami risin ājumi. 
1. risinājums: „ Status quo scenārijs — nedar īt neko” 
Šis risinājums ir atsauces scen ārijs, kad netiek dar īts nekas, tikai jau aizs āktās 
iniciatīvas. Pamatojoties uz r īcībā esošajiem pier ādījumiem, ar š ādu scenāriju nebūtu 
iespējams sasniegt politikas m ērķus, un tas neb ūtu pieļaujams no sabiedr ības 
drošības aspekta. 
2. risinājums: „Veicin āt labprātīgu sadarb ību” 
 
LV 5   LV Pieņemot šādu risinājumu, Komisija sekm ētu labprātīgu valsts droš ības izmekl ēšanas 
iestāžu sadarb ību. Šajā gadījumā nebūtu vajadzīgi jauni likumdošanas pas ākumi. 
Šā risinājuma pamat ā ir dalībvalstu resursi un pieredze, kas g ūta valsts droš ības 
izmeklēšanas iest āžu neform ālās sadarbības grup ā („Eiropas Avi ācijas droš ības 
izmeklēšanas iest āžu padom ē”). Komisija ar šo grupu risin ātu dialogu. Īpašu 
Komisijas atbalstu var ētu sniegt ikgad ējas dotācijas veid ā, lai pārvaldītu virkni 
galveno funkciju (piem ēram, resursu sadales vai apm ācības koordin ēšanas 
mehānismu). 
3. risinājums „Eiropas Civil ās aviācijas droš ības izmekl ēšanas iest āžu tīkls” 
Tāpat kā iepriekš izkl āstītais risinājums arī šis būtu balstīts uz labpr ātīgu sadarb ību 
un dalībvalstīs pieejamajiem resursiem. Tom ēr šajā gadījumā juridiski saistošs 
tiesiskais regul ējums reglament ētu valsts droš ības izmekl ēšanas iest āžu grupas 
pilnvaras, kas k ļūtu par Eiropas Civil ās aviācijas droš ības izmekl ēšanas iest āžu tīklu 
(turpmāk — „Tīklu”).  
Tīkls gādātu par to, lai Kopienas ties ību akti negad ījumu izmekl ēšanas jom ā tiktu 
viendabīgāk un sekm īgāk īstenoti. T īkls saglab ātu savu neatkar īgo statusu, un t ā 
pilnvarās, kas skaidri aprakst ītas regul ā, ietilptu tikai padomdev ējas un 
koordinēšanas pien ākumi.  
„Tīkls” būtu struktūra Eiropas visp ārējās interesēs, kas arī ļaus Kopienai atbalst īt tās 
darbību, uz iepriekš ar Komisiju saska ņotas darba programmas pamata pieš ķirot tai 
ikgadēju dotāciju. 
Šis risinājums ļautu novērst nepiln ības, kas piem īt risinājumam, kura pamat ā ir 
labprātīga sadarb ība, un jo īpaši tiesisk ās noteikt ības trūkumu. T ādējādi būtu 
iespējams sekm īgāk aizsargāt sensitīvu ar droš ību saistītu inform āciju, defin ēt valsts 
drošības izmekl ēšanas iest āžu un EASA savstarpējās tiesības un pien ākumus, k ā arī 
izveidot viendab īgas prasības drošuma rekomend āciju apstrādei. 
4. iespēja: „Eiropas Civil ās aviācijas droš ības padome” 
Pēdējais risin ājums, kuru var ētu apsvērt iepriekš 2. punkt ā izklāstīto jautājumu 
risināšanai, būtu izveidot Eiropas Civil ās aviācijas droš ības padomi („EDP”). 
EDP būtu Kopienas negad ījumu izmekl ēšanas aģentūra, līdzīgi kā tas ir ASV, kur 
darbojas Valsts transporta droš ības palāta (National Transportation Safety Board ). Šī 
padome faktiski vad ītu izmeklēšanas ES un piedal ītos izmekl ēšanās trešās valstīs. 
Pieņemot šo risin ājumu, valsts droš ības izmekl ēšanas iest ādes vai nu aizst ātu ar EDP, 
vai arī tām atvēlētu atbildību vienīgi par maz ākas nozīmes negad ījumu izmekl ēšanu, 
kuros iesaist īti privāti gaisa ku ģi. Valsts droš ības izmekl ēšanas iest ādes darbotos k ā 
EDP reģionālie biroji attiec īgajās valstīs, tādējādi nodrošinot saskarni ar viet ējām 
iestādēm. 
6. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
2. risinājums: „Veicin āt labprātīgu sadarb ību” 
Šā risinājumu pamat ā ir starp valsts droš ības izmekl ēšanas iest ādēm jau past āvošā 
sadarbība. Īstenojot šo risin ājumu, nav j āizveido jauna Kopienas strukt ūra, un tiek 
izmantoti pieejamie resursi. Attiec īgi ir paredzams, ka risks, kas saist īts ar šo 
risinājumu, un no t ā izrietošais administrat īvais slogs b ūs maznoz īmīgs. Resursu 
sadales un apm ācību koordin ēšanas meh ānismam konkr ētās jomās vajadzētu radīt 
 
LV 6   LV apjomrad ītus ietaup ījumus un samazin āt vispārējās valsts droš ības izmekl ēšanas 
iestāžu izmaksas, neizraisot papildu iz maksas un nepalielinot administrat īvo slogu 
attiecīgajā nozarē. 
3. risinājums „Eiropas Civil ās aviācijas droš ības izmekl ēšanas iest āžu tīkls” 
Līdzīgi kā iepriekšējā risinājumā arī saistībā ar „Tīkla” izveidi — lai gan to nosaka 
tiesību akti — neb ūtu jārada jaunas strukt ūras, un būtiski nepalielin ātos arī Kopienas, 
valsts droš ības izmekl ēšanas iest āžu vai nozares administrat īvais slogs. Š ā risinājuma 
pamatā būtu starp dal ībvalstīm jau past āvošā neformālā sadarbība un resursi. 
Galvenās ar to saist ītās izmaksas Kopienas budžet ā būtu ikgadējā dotācija „Tīkla” 
atbalstam. 
Lai gan sal īdzinājumā ar iepriekš ējo risinājumu ir paredzamas papildu izmaksas un 
arī administrat īvā sloga palielin āšanās, tomēr, īstenojot šo risin ājumu, dal ībvalstīm 
rastos visp ārēji tīrie ietaup ījumi, jo tiktu izveidots centraliz ēts mehānisms resursu 
sadalei, apm ācības koordin ēšanai, pastiprin ātai sadarb ībai un datu apmai ņai. Šis 
risinājums arī nodrošin ātu lielāku tiesisko noteikt ību tādos jautājumos kā atbalsts 
dalībvalstīm negad ījumu izmekl ēšanā, piekļuve inform ācijai un izmekl ēšanā 
iesaistīto personu pien ākumi.  
Salīdzinājumā ar iepriekš ējo risinājumu no „T īkla” izveides b ūtu arī papildu labums: 
tiesiski saistoš ā regulējumā tiktu iestr ādāta virkne svar īgu principu, un „T īklam” 
tiktu piešķirtas skaidras pilnvaras. 
4. iespēja: „Eiropas Civil ās aviācijas droš ības padome” 
Īstenojot šo scen āriju, past āvošo sist ēmu nāktos pārskatīt visvērienīgāk. Visus 
smagos negad ījumus izmekl ētu viena, neatkar īga, specializ ēta struktūra. Tomēr ar šā 
īstenojuma risin āšanu saist ās vislielākais risks, un rodas visliel ākās izmaksas 
Kopienas budžetam. Turkl āt būtu kapitāli jāpārskata sp ēkā esošais tiesiskais 
regulējums un jāizveido jauna Kopienas a ģentūra. 
Arī ar šo risin ājumu saist ītais administrat īvais slogs b ūtu daudz liel āks nekā citos 
iepriekš min ētajos risin ājumos (b ūtu jāizpilda visas ES ties ību aktos noteikt ās 
prasības attiec ībā uz finans ējumu, person āla politiku, iekš ējo revīziju, iepirkumu 
politiku u.c.). Taj ā pašā laikā šis risin ājums rad ītu dalībvalstīm visliel ākos 
ietaupījumus. 
Ir grūti noteikt, vai š ā risinājuma īstenošanu neapgr ūtinātu tas, ka EDP n āktos 
iejaukties 27 daž ādās jurisdikcij ās, jo starp tiesas proced ūrām un negad ījumu 
izmeklēšanu past āv cieša saikne, un izmekl ētājiem ir akt īvi jāsadarbojas ar viet ējām 
tiesībsargājošām iestādēm. 
Lai šo risku mazin ātu, EDP var ētu palīdzēt valsts droš ības izmekl ēšanas iest ādes, kas 
darbotos k ā EDP reģionālie biroji. Bet š āds pasākums palielin ātu šā risinājuma 
izmaksas. 
7. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
7.1. Pārskats 
Kas attiecas uz 2. risin ājumu, tam potenci ālie ieguvumi droš ības izteiksm ē ir 
minimāli, bet izmaksas, kas j āsedz no Kopienas budžeta, ir sam ērīgas, vienlaikus 
nodrošinot ietaup ījumus dal ībvalstīm. Arī ar šā risinājuma īstenošanu saist ītais 
administrat īvais slogs ir nenoz īmīgs. Tas ar ī nerada papildu izmaksas nozarei. 
 
LV 7   LV Kas attiecas uz 3. risin ājumu, tas pied āvā papildu ieguvumus droš ības izteiksm ē 
salīdzinājumā ar 2. risin ājumu, kas sekm ē labprātīgu sadarb ību. Tom ēr ar šā 
risinājuma īstenošanu saist ās arī papildu risks. T ā īstenošanas izmaksas, kas 
sedzamas no Kopienas budžeta, ir l īdzvērtīgas 2. risin ājuma („labpr ātīgas sadarb ības 
sekmēšana”) īstenošanas izmaksu apl ēsēm. Tomēr administrat īvais slogs un 
izmaksas, kas j āsedz dalībvalstīm, varētu būt augstākas nekā iepriekšējā scenārijā. 
Salīdzinājumā ar diviem iepriekš ējiem risin ājumiem 4. risin ājums pied āvā vislielākos 
ieguvumus droš ības izteiksm ē. Tomēr ar šo īstenojumu saist ās vislielākais risks un 
vislielākās izmaksas Kopienas budžetam. Lai ga n ir paredzams, ka ar šo risin ājumu 
saistītais administrat īvais slogs b ūs vislielākais, tas dal ībvalstīm radīs vislielākos 
ietaupījumus. 
 
 "Labprātīga sadarb ība" "Tīkls" "EDB" 
Ieguvumi droš ības izteiksm ē √ (4) √√ (8) √√√ (12) 
Ar īstenošanu saist ītais risks  0 - √√ (-4) - √√√√  (-8) 
Ekonomisk ā, soci ālā 
ietekme un ietekme uz vidi  √ (1) √√ (2) √√√ (3) 
Ietekme uz pamatties ībām √ (1) √√ (2) √√√ (3) 
Ikgadējās izmaksas 
Kopienai  600 000€ (nelielas) 600 000€ 
(nelielas) aptuveni 40 miljoni 
EUR (augstas)  
Ikgadējās izmaksas 
dalībvalstīm Izdevumi l īdz 600 000€ 
visām dalībvalstīm 
(dotācijas 
līdzfinansējums) 
√ (tīrie ietaupījumi) Izdevumi l īdz 
600 000€ vis ām 
dalībvalstīm 
(dotācijas 
līdzfinansējums) 
√ (tīrie 
ietaupījumi) √√ līdz √√√ (tīrie 
ietaupījumi) 
Izmaksas nozarei  0 0 0 
Administrat īvais slogs  0 (nenozīmīgs) √ (neliels) √√ (mērens) 
7.2. Risinājums ar visliel āko pievienoto v ērtību 
Vislielākā pievienot ā vērtība no Kopienas viedok ļa ir 3. risin ājumam — „izveidot 
Eiropas Civil ās aviācijas droš ības izmekl ēšanas iest āžu tīklu”. Šis risin ājums ir 
visproporcion ālākais, kur ā ir pilnībā ievērots droš ības izmekl ēšanu neatkar ības Kritērijs Svērums Kritērijs Svērums 
Ietekme uz 
drošību √ = 4 punkti  Ekonomisk ā, sociālā ietekme un ietekme uz 
vidi √ = 1 punkts 
Ar īstenošanu 
saistītais risks  -√ = - 2 punkti Ietekme uz pamatties ībām √ = 1 punkts 
 
LV 8   LV princips un kas ļauj sekmēt negadījumu izmekl ēšanas efektivit āti ES, izvairoties no 
jaunu Kopienas m ēroga strukt ūru izveides. 
Šis risinājums piev ēršas identific ētajām problem ātiskajām jomām, nedarot vair āk par 
to, kas patieš ām vajadzīgs. Tā īstenošanas izmaksas Kopienai ir sam ērā zemas, un ir 
paredzams, ka, to īstenojot, samazin āsies dalībvalstu izmaksas, īpaši nepalielinot 
administrat īvo slogu. 
Tā kā šis risinājums sekm ē jau pastāvošo labpr ātīgo sadarb ību starp valsts droš ības 
izmeklēšanas iest ādēm, ir paredzams, ka tas izpeln īsies arī iesaistīto ieinteres ēto 
personu un dal ībvalstu atbalstu. Šaj ā risinājumā paredzētos regulat īvos elementus, 
kas iestrādāti regulā, atbalstīja arī sabiedrisko apspriežu dal ībnieki un ekspertu grupa. 
Ar šā risinājuma īstenošanu saist ītais risks ir minim āls, jo īpaši ja to sal īdzina ar 
4. risinājumu, un ir maz ticams, ka tas var ētu apgrūtināt paredzēto politisko m ērķu 
sasniegšanu. 
Pamatodamies uz kopregul ējumu un labpr ātīgu sadarb ību, šis risin ājums atbilst ES 
labāka regulējuma strat ēģijas mērķiem.  
8. PĀRRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Ir jāizveido t ādi rādītāji un metodes, kas ļauj izvērtēt rezultātus, kas sasniegti, 
īstenojot izv ēlētajā risinājumā izvirzītos mērķus. Jo īpaši ir jāparedz rādītāji atbalsta 
līmenim, ko nodrošin ājis resursu sadales centr ālais mehānisms, vai ar ī tam, cik 
drošības rekomend ācijas reģistrētas/izpildītas centrālajā datubāzē. 
Atbilstoši apl ēsēm ar šiem zi ņošanas pien ākumiem saist ītais administrat īvais slogs 
nebūs liels. Jau tagad dal ībvalstis Komisijai sniedz b ūtiskāko inform āciju, tostarp 
ziņojumus par notikumiem un izmekl ēšanu nobeiguma zi ņojumus.