EIROPAS KOMISIJA Strasbūrā, 13.6.2017 COM(2017) 331 final 2017/0136(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru Regulu (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), un Regulu (ES) Nr. 648/2012 groza attiecībā uz CCP atļauju piešķiršanā iesaistītajām procedūrām un iestādēm un trešo valstu CCP atzīšanas prasībām (Dokuments attiecas uz EEZ) {SWD(2017) 246 final}

{SWD(2017) 247 final}



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS 1.1.Priekšlikuma pamatojums un mērķi Atvasināto instrumentu līgumi ir svarīgs instruments Eiropas bankām un uzņēmumiem, lai tie varētu pārvaldīt savus riskus neatkarīgi no tā, vai riski ir saistīti ar procentu likmju izmaiņām, valūtas kursa svārstībām vai darījumdarbības partnera saistību neizpildi. Tomēr nepārredzami atvasināto instrumentu tirgi ir bijuši arī nevēlamas kaitīgas ietekmes kanāli. Tāpēc atvasināto instrumentu tirgi ir efektīvi jāregulē un jāpārvalda, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti. Tā kā atvasināto instrumentu tirgi ir globāla mēroga un ņemot vērā G20 valstu 2009. gada Pitsburgas nolīgumu par sistēmiskā riska, kas saistīts ar atvasināto instrumentu plašu izmantošanu, samazināšanu, ES 2012. gadā pieņēma Eiropas tirgus infrastruktūras regulu (ETIR). Standartizētiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kas ir ETIR galvenais pīlārs, tīrvērte ir jāveic, izmantojot centrālo darījuma partneri (CCP). CCP ir tirgus infrastruktūra, kas samazina sistēmisko risku un uzlabo finanšu stabilitāti, atrodoties starp divām atvasinātā instrumenta līguma darījuma pusēm (t. i., rīkojoties kā riska pircējs attiecībā pret pārdevēju un kā pārdevējs attiecībā pret pircēju) un tādējādi samazinot risku abām pusēm. Ar ETIR attiecībā uz CCP tika ieviestas arī stingras prudenciālās, organizatoriskās un darījumdarbības prakses prasības un izveidoti to prudenciālās uzraudzības pasākumi, lai samazinātu risku CCP pakalpojumu izmantotājiem un stiprinātu sistēmisko stabilitāti. Kopš 2012. gada, kad ETIR tika pieņemta, centralizētas tīrvērtes pakalpojumi ir ievērojami paplašinājušies un CCP visā ES un trešās valstīs ir kļuvuši arvien koncentrētāki un integrētāki. Ar šo priekšlikumu tiek nodrošināts, lai uzraudzības pasākumi neatpaliktu no minētajām norisēm. Tajā tiek ierosināts ES nodrošināt kapitāla tirgu savienībai efektīvāku un saskaņotāku CCP uzraudzības sistēmu, lai arvien vairāk veicinātu tirgus integrāciju, finanšu stabilitāti un vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Kopš ETIR pieņemšanas CCP nozīme ir pieaugusi un paplašināsies turpmāko gadu laikā Piecu gadu laikā kopš ETIR pieņemšanas CCP darbības apjoms ES un pasaulē ir ātri pieaudzis gan mēroga, gan tvēruma ziņā. Tas liecina par to, ka tiesību akti ir iedarbīgi un īsteno savu mērķi. Kopš 2016. gada jūnija beigām CCP ir veikuši centrālo tīrvērti aptuveni 62 % no visu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu un aktīvu kategoriju (procentu likmes, kredītrisks, ārvalstu valūtas utt.) globālās vērtības , kas ir līdzvērtīga USD 337 triljoniem. Aptuveni 97 % (USD 328 triljoni) no visiem atvasināto instrumentu līgumiem, kam veikta centrālā tīrvērte, ir procentu likmju atvasinātie instrumenti. 2009. gada beigās centrālā tīrvērte tika veikta 36 % no visiem ārpusbiržas procentu likmju atvasinātajiem instrumentiem, savukārt 2015. gada beigās šis rādītājs bija aptuveni 60 % . Tāpat centralizēta tīrvērte ir kļuvusi svarīgāka kredīta atvasināto instrumentu (tā saukto “kredītriska mijmaiņas darījumu”) tirgū, kur to spēkā esošo kredītriska mijmaiņas darījumu proporcija, kuriem veic centralizētu tīrvērti, ir pastāvīgi pieaugusi kopš pirmās reizes, kad tika ziņots par šiem datiem, proti, 37 % 2016. gada jūnija beigās salīdzinājumā ar 10 % 2010. gada jūnija beigās . CCP strauji pieaugošā loma globālajā finanšu sistēmā ne tikai atspoguļo centralizētas tīrvērtes pienākumu ieviešanu dažādās aktīvu kategorijās , bet arī lielāku brīvprātīgu centralizētas tīrvērtes izmantošanu, tirgus dalībniekiem arvien vairāk apzinoties centralizētas tīrvērtes sniegtās priekšrocības (tīrvērtes pienākumi tiek piemēroti tikai kopš 2016. gada jūnija) . ETIR attiecībā uz konkrētiem procentu likmju atvasinātajiem instrumentiem un kredītriska mijmaiņas darījumiem noteikta prasība, ka tiem centrālo tīrvērti veic saskaņā ar līdzīgām prasībām citās G20 valstīs . Banku kapitāla noteikumi ir mainīti, lai stimulētu centralizētu tīrvērti un divpusēju tīrvērti padarītu par relatīvi dārgāku risinājumu , un kopš 2017. gada marta divpusējiem darījumiem piemēro papildu nodrošinājuma prasības . Sagaidāms, ka CCP darbība turpmākajos gados turpinās paplašināties. Iespējams, ka papildu aktīvu kategorijām tiks noteikti obligāti tīrvērtes pienākumi un ka riska un izmaksu samazināšanas stimuli radīs vairāk brīvprātīgas tīrvērtes gadījumu. Ar 2017. gada maija priekšlikumu mērķtiecīgā veidā grozīt ETIR, lai uzlabotu tās efektivitāti un proporcionalitāti, tiks pastiprināta šī tendence, radot CCP papildu stimulus piedāvāt darījumu partneriem centralizētas tīrvērtes pakalpojumus . Visbeidzot, kapitāla tirgu savienības (KTS) ietekmē dziļāki un integrētāki kapitāla tirgi vēl vairāk palielinās vajadzību pēc pārrobežu tīrvērtes ES, tādējādi palielinot CCP nozīmi un savstarpējo saistību finanšu sistēmā. CCP lomas paplašināšana rada bažas par nepieciešamību atjaunināt EVTI uzraudzības pasākumus, ņemot vērā arī kapitāla tirgu savienības izveidi CCP pieaugošā loma finanšu sistēmā un ar to saistītā kredītriska koncentrācija šajās infrastruktūrās ir piesaistījusi valdību, regulatīvo iestāžu, uzraudzības iestāžu, centrālo banku un tirgus dalībnieku uzmanību. Lai gan to darījumu mērogs un tvērums, kam veikta centrālā tīrvērte, ir palielinājies, CCP skaits ir palicis salīdzinoši nemainīgs. Pašlaik ES ir iedibināti 17 CCP, kuri visi saskaņā ar ETIR ir saņēmuši atļauju piedāvāt savus pakalpojumus Savienībā, kaut gan ne visi CCP ir saņēmuši atļauju veikt tīrvērti visām aktīvu kategorijām (piemēram, tikai divi CCP veic kredīta atvasināto instrumentu tīrvērti un tikai divi CCP veic inflācijas atvasināto instrumentu tīrvērti ). Papildus tam 28 trešo valstu CCP ir atzīti saskaņā ar EVTI līdzvērtības noteikumiem, ļaujot minētajiem CCP piedāvāt savus pakalpojumus ES . Līdz ar to tīrvērtes tirgi ir integrēti visā ES un ir ļoti koncentrēti konkrētās aktīvu kategorijās. Tie ir arī ļoti cieši savstarpēji saistīti . Lai gan lielāka tīrvērtes veikšana, izmantojot regulētus un uzraudzītus CCP, kopumā nostiprina sistēmisko stabilitāti, riska koncentrācija CCP nonākšanu grūtībās padara par notikumu, kas ir maziespējams, taču ar ārkārtīgi lielu ietekmi. Tā kā CCP finanšu sistēmā ieņem centrālu lomu, CCP arvien pieaugošais sistēmiskais nozīmīgums rada pamatu bažām. Paši CCP ir kļuvuši par makroprudenciālā riska avotu, jo to nonākšana grūtībās varētu radīt būtiskus finanšu sistēmas traucējumus un radīt sistēmisku ietekmi. Piemēram, līgumu, kam CCP veic tīrvērti, liela mēroga un nekontrolēta pārtraukšana un izbeigšana varētu tirgū radīt sarežģījumus saistībā ar likviditāti un nodrošinājumu, tādējādi izraisot nestabilitāti pamatā esošo aktīvu tirgū un finanšu sistēmā plašākā mērogā. CCP, tāpat kā citi finanšu starpnieki, ir arī potenciāli uzņēmīgi pret aizplūšanu, tīrvērtes dalībniekiem zaudējot uzticēšanos CCP maksātspējai. Tas varētu CCP radīt likviditātes satricinājumu, ja CCP censtos izpildīt savu pienākumu atgriezt pamata nodrošinājumu (t. i., sākotnējo maržu). Palielinātas riska koncentrācijas dēļ ietekmi, ko radītu CCP nonākšana grūtībās, pastiprinātu arvien pieaugoša savstarpējā saikne starp CCP gan tieši, gan netieši ar to dalībnieku (parasti lielu pasaules mēroga banku) un klientu starpniecību. Reaģējot uz to un saskaņā ar G20 valstu sanāksmē pausto vienprātīgo nostāju , Komisija 2016. gada novembrī pieņēma priekšlikumu regulai par CCP atveseļošanu un noregulējumu . Priekšlikuma mērķis ir nodrošināt, ka iestādes ir pienācīgi sagatavotas, lai risinātu grūtībās nonākuša CCP jautājumu, nodrošinātu finanšu stabilitāti un ierobežotu izmaksas nodokļu maksātājiem. Priekšlikumā par CCP atveseļošanu un noregulējumu uzmanība ir vērsta uz ETIR iekļauto ES un trešo valstu CCP uzraudzības pasākumiem un to, kādā mērā minētos pasākumus var padarīt efektīvākus piecu gadu laikā no ETIR pieņemšanas. Priekšlikumu pašlaik apspriež Eiropas Parlamentā un Padomē. Pašreizējais darbs ir jākoordinē un tam ir jābūt saskaņā ar šo priekšlikumu. Uzraudzības pasākumi ES CCP

Saskaņā ar ETIR valstu uzraudzības iestāžu kolēģijas, Eiropas vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI), attiecīgie Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) dalībnieki un citas attiecīgās iestādes (piemēram, lielāko tīrvērtes dalībnieku uzraudzības iestādes, konkrētu tirdzniecības vietu uzraudzības iestādes un centrālie vērtspapīru depozitāriji) uzrauga ES CCP. Minētajās kolēģijās var būt līdz pat 20 dalībiestādēm, un tās paļaujas uz piederības valsts iestādes veikto koordināciju. Šie pasākumi rada noteiktas bažas, ņemot vērā pašreizējo integrācijas stāvokli tirgū, kas ir jāatspoguļo uzraudzības pasākumos. Tas ir svarīgi arī nolūkā veicināt kapitāla tirgu savienību. Pirmkārt, tīrvērtes pakalpojumu pieaugošā koncentrācija ierobežota skaita centrālajos darījumu partneros un no tā izrietošais pārrobežu darbības pieaugums norāda uz to, ka CCP dažās atsevišķās dalībvalstīs kļūst arvien nozīmīgāki ES finanšu sistēmai kopumā. Ņemot vērā šo tendenci, ir jāpārskata pašreizējie uzraudzības pasākumi, kuri galvenokārt ir atkarīgi no piederības valsts iestādes (piemēram, piederības valsts iestādei ir galīgā atbildība par tādiem svarīgiem lēmumiem kā atļaujas pagarināšana vai ārpakalpojumu un sadarbspējas pakalpojumu apstiprināšana). Otrkārt, tas, ka ES ir atšķirīga CCP uzraudzības prakse (piemēram, dažādi atļaujas piešķiršanas nosacījumi vai modeļa apstiprināšanas procesi), var CCP un netiešā veidā to tīrvērtes dalībniekiem vai klientiem radīt regulējuma un uzraudzības arbitrāžas riskus. Komisija 2016. gada septembra paziņojumā par KTS un sabiedriskajā apspriešanā par Eiropas uzraudzības iestāžu (EUI) darbībām (abi šie pasākumi izgaismoja neviendabīgās uzraudzības prakses radītās problēmas) vērsa uzmanību uz šiem jaunajiem riskiem un lielākas uzraudzības konverģences nepieciešamību. Treškārt, centrālo banku kā valūtas emitentu loma nav atbilstoši atspoguļota CCP kolēģijās. Lai gan centrālo banku un uzraudzības iestāžu pilnvaras var pārklāties (jo īpaši tādās jomās kā sadarbspēja, likviditātes riska kontrole u. c.), pastāv neatbilstības iespējamība, ja uzraudzības darbības ietekmē centrālo banku galvenos pienākumus tādās jomās kā cenu stabilitāte, monetārā politika un maksājumu sistēmas. Krīzes situācijās to neatbilstība var palielināt finanšu stabilitātes risku, ja pienākumu sadale starp iestādēm joprojām ir neskaidra. Uzraudzības pasākumi trešo valstu CCP Pašlaik ievērojamam skaitam finanšu instrumentu, kas denominēti dalībvalstu valūtās, tīrvērti veic atzīti trešo valstu CCP. Piemēram, ASV Čikāgas preču biržā (CME) nosacītā neatlīdzinātā summa ir EUR 1,8 triljoni par euro denominētiem procentu likmju atvasinātajiem instrumentiem un SEK 348 miljardi par Zviedrijas kronās denominētiem procentu likmju atvasinātajiem instrumentiem. Arī tas rada lielas bažas. Pirmkārt, ETIR līdzvērtības un atzīšanas sistēmas īstenošana ir uzrādījusi zināmas nepilnības, jo īpaši pastāvīgas uzraudzības jomā. Proti, pēc trešās valsts CCP atzīšanas EVTI ir saskārusies ar grūtībām piekļūt CCP informācijai, veikt CCP pārbaudes uz vietas un sniegt informāciju attiecīgajām ES regulatīvajām un uzraudzības iestādēm un centrālajām bankām. Tā rezultātā pastāv risks, ka trešās valsts CCP prakse un/vai riska pārvaldības modeļu korekcijas netiek pamanītas un/vai netiek risinātas, un tam var būt būtiska ar finanšu stabilitāti saistīta ietekme uz vienībām ES. Otrkārt, iespēja, ka starp uzraudzības iestāžu un centrālo banku mērķiem kolēģijās radīsies neatbilstība, iegūst papildu dimensiju saistībā ar trešo valstu CCP gadījumos, kad ir iesaistītas iestādes, kuras atrodas ārpus ES. Treškārt, pastāv risks, ka izmaiņas CCP noteikumos un/vai regulatīvajā režīmā trešā valstī varētu negatīvi ietekmēt regulatīvos vai uzraudzības rezultātus, radot nevienlīdzīgus konkurences apstākļus starp ES un trešo valstu CCP un regulatīvās vai uzraudzības arbitrāžas iespējamību. Šobrīd nav tāda mehānisma, ar ko nodrošināt, ka ES tiek automātiski informēta par šādām izmaiņām un var veikt attiecīgus pasākumus. Iespējams, ka šādas bažas nākamajos gados kļūs arvien nozīmīgākas, jo kapitāla tirgu globālais raksturs nozīmē to, ka trešo valstu CCP loma pieaugs. Papildus tiem 28 trešo valstu CCP, ko EVTI jau ir atzinusi, vēl 12 citi CCP no 10 jurisdikcijām ir pieteikušies atzīšanai un gaida Komisijas lēmumu par to regulatīvo un uzraudzības režīmu līdzvērtību. Turklāt pašlaik ievērojamam apjomam euro valūtā denominētu atvasināto instrumentu darījumu (un citu darījumu, uz kuriem attiecas ES tīrvērtes pienākums) tīrvērte tiek veikta CCP, kas atrodas Apvienotajā Karalistē. Tāpēc brīdī, kad Apvienotā Karaliste izstāsies no ES, skaidri mainīsies šādu darījumu, kam tīrvērti veic CCP ārpus ES jurisdikcijas, proporcija, pastiprinot iepriekš izklāstītās bažas. Tas nozīmē, ka būs jārisina būtiski izaicinājumi saistībā ar finanšu stabilitātes nodrošināšanu ES. Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija 2017. gada 4. maijā pieņēma paziņojumu “Ar finanšu tirgus būtisko infrastruktūru saistīto problēmu risināšana un kapitāla tirgu savienības tālāka attīstīšana” . Paziņojumā bija norādīts, ka “būs nepieciešami papildu grozījumi [ETIR], ar kuriem tiktu uzlabots pašreizējais regulējums, kas nodrošina finanšu stabilitāti un atbalsta kapitāla tirgu savienības (KTS) tālāku attīstību un padziļināšanu”. Nepieciešamība uzlabot pašreizējos uzraudzības pasākumus Tā kā tīrvērtes situācija ES turpina attīstīties, krīžu novēršanas un CCP pārvaldības pasākumiem ir jābūt pēc iespējas efektīviem. ETIR un Komisijas priekšlikums regulai par CCP atveseļošanu un noregulējumu ir nozīmīgs solis šajā virzienā. Tomēr piecus gadus pēc ETIR pieņemšanas tīrvērtes arvien pieaugošais apjoms, sarežģītība un pārrobežu dimensija ES un pasaulē ir norādījusi uz trūkumiem ES un trešo valstu CCP uzraudzības pasākumos. Līdz ar to šajā priekšlikumā ir izklāstīti konkrēti grozījumi ETIR un EVTI regulā , jo īpaši nolūkā noteikt skaidrus un saskaņotus uzraudzības pasākumus attiecībā gan uz ES, gan uz trešo valstu CCP. Minēto grozījumu izmaksas un ieguvumi ir izvērtēti šim priekšlikumam pievienotajā ietekmes novērtējuma ziņojumā. Tajā ir izklāstīti vairāki risinājumi, lai veicinātu CCP uzraudzību ES līmenī, turpinātu emisijas centrālās bankas iesaistīt CCP uzraudzībā un stiprinātu ES spēju uzraudzīt, identificēt un mazināt trešo valstu CCP riskus. Ietekmes novērtējumā sniegts visaptverošs pamatojums tam, ka ierosinātie grozījumi, saglabājot tirgus dalībnieku izmaksas minimālā līmenī, efektīvi palīdz stiprināt ES finanšu sistēmas stabilitāti kopumā un vēl vairāk samazināt jau tā nelielās varbūtības (kuras ietekme gan ir ļoti liela) risku, ka CCP varētu nonākt grūtībās. Ierosinātie grozījumi arī veicina KTS turpmāku attīstību un padziļināšanu saskaņā ar Komisijas politiskajām prioritātēm. 1.2.Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Šis priekšlikums ir saistīts un saskan ar vairākām citām ES politikas jomām un pašreizējām iniciatīvām, kuru mērķis ir: i) risināt CCP sistēmiskā nozīmīguma jautājumu; ii) veicināt centralizētas tīrvērtes izmantošanu un iii) palielināt ES līmeņa uzraudzības efektivitāti un iedarbīgumu gan ES, gan ārpus tās. Pirmkārt, šis priekšlikums ir saskaņā ar Komisijas priekšlikumu regulai par CCP atveseļošanu un noregulējumu, kas tika pieņemts 2016. gada novembrī. Minētā priekšlikuma mērķis ir nodrošināt, ka ES un valstu iestādes ir pienācīgi sagatavotas, lai risinātu grūtībās nonākuša CCP jautājumu, saglabātu finanšu stabilitāti un izvairītos no tā, ka nodokļu maksātājiem ir jāsedz ar grūtībās nonākuša CCP pārstrukturēšanu un noregulējumu saistītās izmaksas. Komisijas priekšlikuma mērķis ir nodrošināt, ka maz ticamajā gadījumā, kad CCP draud lieli sarežģījumi vai grūtības, CCP kritiski svarīgās funkcijas tiek saglabātas, vienlaikus uzturot finanšu stabilitāti un palīdzot izvairīties, ka ar grūtībās nonākuša CCP pārstrukturēšanu un noregulējumu saistītās izmaksas būtu jāsedz nodokļu maksātājiem. Minētajā priekšlikumā ietvertie krīžu pārvaldības pasākumi CCP atveseļošanai un noregulēšanai ir balstīti uz augstākās kvalitātes krīžu novēršanas pasākumiem (t. i., CCP regulēšanai un uzraudzībai), kas ietverti ETIR. Vēl vairāk pastiprinot CCP uzraudzību ETIR ietvaros, iespējamība – vienalga, cik neliela tā arī būtu –, ka būs nepieciešams izmantot atveseļošanas un noregulējuma pasākumus, tiktu vēl vairāk samazināta. Šajā priekšlikumā ierosinātās korekcijas un uzlabojumi uzraudzības jomā būs pienācīgi jāatspoguļo vēl nepieņemtajā tiesību akta priekšlikumā par CCP atveseļošanu un noregulējumu. Lai ņemtu vērā CCP izpildsesijas jauno lomu kolēģijās ETIR ietvaros un vēlāk arī noregulējuma kolēģijās, var būt nepieciešami mērķtiecīgi grozījumi. Otrkārt, šis priekšlikums ir saistīts ar 2016. gada novembrī pieņemto Komisijas priekšlikumu grozīt Kapitāla prasību regulu (KPR) . Priekšlikuma mērķis ir no sviras rādītāja robežvērtību aprēķina izslēgt centrāli tīrvērtētu atvasināto instrumentu darījumu sākotnējās maržas, kuras tīrvērtes dalībnieki ir saņēmuši naudā no saviem klientiem un nodevuši CCP. Līdz ar to priekšlikums atvieglos piekļuvi tīrvērtei — jo tiks samazinātas kapitāla prasības klientu vai netiešu tīrvērtes pakalpojumu sniegšanai — vēlreiz uzsverot CCP nozīmi finanšu sistēmā.

Treškārt, ar šo priekšlikumu tiek papildināts 2017. gada maijā pieņemtais Komisijas priekšlikums veikt mērķtiecīgus grozījumus ETIR . Priekšlikuma mērķis ir vienkāršot noteiktas ETIR prasības un padarīt tās samērīgākas, lai tirgus dalībniekiem samazinātu pārmērīgas izmaksas, neapdraudot finanšu stabilitāti. Tādējādi šim priekšlikumam būtu jānodrošina turpmāki stimuli tirgus dalībniekiem izmantot centralizētu tīrvērti, vēlreiz uzsverot CCP nozīmi finanšu sistēmā. Ceturtkārt, šis priekšlikums ir saskaņā ar 2017. gada martā sākto Komisijas apspriešanu par Eiropas uzraudzības iestāžu (EUI) darbībām, lai stiprinātu un uzlabotu EUI efektivitāti un lietderību. Piektkārt, tas ir saderīgs ar pieredzi, kas gūta no trešo valstu noteikumu īstenošanas un izpildes ES tiesību aktos finanšu jomā, kā izklāstīts dienestu darba dokumentā par līdzvērtību. Dienestu darba dokumentā sniegts faktu pārskats par trešo valstu līdzvērtības procesu ES tiesību aktos finanšu pakalpojumu jomā. Tajā ir aprakstīta pieredze saistībā ar trešo valstu noteikumu īstenošanu un izpildi ES tiesību aktos finanšu jomā. Tajā izklāstīti arī galvenie līdzvērtības aspekti (piemēram, pilnvarojumi, novērtējumi un ex post uzraudzības veikšana) un nodrošināta lielāka skaidrība par to, kā šie uzdevumi tiek risināti praksē. Sestkārt, šis priekšlikums ir saderīgs ar starptautiskā līmenī notiekošo darbu Finanšu stabilitātes padomes (FSP) programmas ietveros, kuras mērķis cita starpā ir: i) veicināt centralizētas tīrvērtes un pārrobežu mehānismu izmantošanu starp jurisdikcijām, lai uzlabotu ārpusbiržas atvasināto instrumentu tirgus stabilitāti; ii) panākt Maksājumu un tirgus infrastruktūru komitejas (CPMI) un Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas (IOSCO) izstrādāto finanšu tirgus infrastruktūru principu vienotu piemērošanu; iii) uzraudzīt atvasināto instrumentu tirgu reformu īstenošanu G20 valstīs (FSP ārpusbiržas atvasināto instrumentu darba grupas ietvaros); un iv) izstrādāt papildu pamatnostādnes par CCP noregulējumu (FSP Noregulējuma grupa). 1.3.Saskanība ar citām ES politikas jomām Šis priekšlikums ir arī saistīts un saskanīgs ar Komisijas pastāvīgajiem centieniem turpināt izstrādāt KTS. Vajadzība izstrādāt un integrēt ES kapitāla tirgus tika uzsvērta 2016. gada septembra paziņojumā par KTS. Turpmāka CCP uzraudzības konverģence ES līmenī var palīdzēt izveidot dziļākus un labāk integrētus kapitāla tirgus, jo efektīvāki un noturīgāki CCP ir būtiski labi funkcionējošas KTS elementi. Lai to paveiktu, paziņojumā par KTS vidusposma pārskatu, ko Komisija pieņēma 2017. gada 8. jūnijā, aicināts stiprināt EVTI pilnvaras, lai sekmētu konsekventas uzraudzības efektivitāti visā ES un ārpus tās. Taču KTS ietekmē radīsies lielāki un likvīdāki finanšu tirgi, kā rezultātā arvien vairāk darījumiem tīrvērte tiks veikta ar CCP starpniecību un pieaugs CCP sistēmiskais nozīmīgums. Ņemot vērā iespējamo apjoma pieaugumu, kā arī pašreizējo regulatīvās un uzraudzības arbitrāžas iespējamību, ir nepieciešams turpmāk uzlabot uzraudzības sistēmu, lai nodrošinātu spēcīgu un stabilu KTS. Turklāt priekšlikums ir saskaņā ar Komisijas pārdomu dokumentu par ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšanu, kas pieņemts 2017. gada 31. maijā. Proti, pārdomu dokumentā ir norādīts, ka patiesas finanšu Savienības pabeigšana ir būtiska, lai nodrošinātu ekonomiskās un monetārās savienības efektivitāti un stabilitāti. Saskaņā ar dokumentu tas ietver progresu saistībā ar elementiem, kas jau tiek izskatīti, tostarp KTS īstenošanu. Priekšlikums palīdzēs atbalstīt dziļāku un integrētāku kapitāla tirgu izveidi, nodrošinot turpmāku CCP uzraudzības konverģenci ES līmenī. Cīnoties ar jauniem apdraudējumiem raitai finanšu sistēmas darbībai, priekšlikums nodrošinās arī to, ka finanšu tirgi arī turpmāk var veicināt ilgtspējīgu ilgtermiņa izaugsmi, lai saistībā ar Komisijas centieniem atbalstīt ieguldījumus, izaugsmi un nodarbinātību patērētāju un uzņēmumu interesēs vēl vairāk padziļinātu iekšējo tirgu. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE 2.1.Juridiskais pamats Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir LESD 114. pants, kas ir ETIR un EVTI regulas juridiskais pamats. Ietekmes novērtējuma ziņojuma ietvaros veiktajā analīzē identificēti tie ETIR elementi, kas ir jāgroza, lai, saglabājot tirgus dalībnieku izmaksas minimālā līmenī, stiprinātu ES finanšu sistēmas stabilitāti kopumā un vēl vairāk samazinātu jau tā nelielās varbūtības (kuras ietekme gan ir ļoti liela) risku, ka CCP varētu nonākt grūtībās. Vienīgi likumdevējiem ir kompetence veikt nepieciešamos grozījumus. Izmaiņas EVTI regulā ir nepieciešamas, lai izveidotu CCP izpildsesiju, kurai saskaņā ar ETIR tiek uzticēti nozīmīgi uzdevumi. 2.2.Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) ETIR ir regula, kas uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. ETIR ir noteikta uzraudzības sistēma, kuru piemēro gan CCP, kas veic uzņēmējdarbību [ir dibināti] ES, gan trešo valstu CCP, kas sniedz tīrvērtes pakalpojumus tīrvērtes dalībniekiem vai tirdzniecības vietām, kuras ir iedibinātas ES. Saskaņā ar ETIR dalībvalstij, kurā CCP ir dibināts, ir liela loma uzraudzības pasākumu jomā. Tomēr dalībvalstis un valstu uzraudzības iestādes nevar vienpusēji novērst sistēmiskos riskus, ko rada cieši integrēti un savstarpēji saistīti CCP, kuri darbojas pārrobežu līmenī ārpus valstu jurisdikcijām. Turklāt dalībvalstis nevar pašas samazināt riskus, kuri izriet no atšķirīgas dalībvalstu uzraudzības prakses. Dalībvalstis un valstu iestādes nevar vienas pašas novērst sistēmiskos riskus, ko trešo valstu CCP var radīt ES finanšu stabilitātei kopumā. ETIR mērķus palielināt CCP drošumu un efektivitāti, nosakot vienotas prasības attiecībā uz to darbību veikšanu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un minētās rīcības mēroga dēļ šos mērķus var labāk sasniegt ES līmenī saskaņā ar LESD 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. 2.3.Proporcionalitāte Priekšlikuma mērķis ir nodrošināt, ka ETIR uzraudzības pasākumi atbilst mērķim samērīgāk un efektīvāk samazināt sistēmisko risku atvasināto instrumentu tirgos, līdz minimumam samazinot izmaksas tirgus dalībniekiem. Priekšlikumā ir noteikta racionalizēta sistēma ES līmeņa atļauju saņēmušo CCP uzraudzībai, kurā precizētas visu iesaistīto dažādo valstu un ES iestāžu lomas un pienākumi. Priekšlikums, pārskatot uzraudzības pasākumus, palīdz risināt problēmu, kas saistīta ar CCP arvien pieaugošo pārrobežu sistēmisko raksturu, vienlaikus saglabājot tās dalībvalsts iestāžu fiskālos pienākumus, kurā CCP ir dibināts. Turklāt ar šo priekšlikumu tiek ieviesta pieeja, ar kuru trešo valstu CCP var izpildīt ETIR prasības, ievērojot savas valsts salīdzināmos noteikumus, kas ļauj izmantot samērīgu pieeju, kura vērsta uz trešo valstu CCP sistēmisko nozīmi ES tirgos. Tajā pašā laikā ar priekšlikumu netiek pārsniegts tas, kas ir nepieciešams, lai sasniegtu ETIR mērķi samazināt sistēmisko risku, nosakot pārredzamus un objektīvus kritērijus nolūkā identificēt, uzraudzīt un mazināt riskus, ko trešās valsts CCP rada ES finanšu stabilitātei. Tāpēc priekšlikums tieši veicina to, ka ETIR uzraudzības pasākumi kopumā tiek padarīti samērīgāki. Tāpat priekšlikumā ir paredzēti tikai mērķtiecīgi EVTI regulas grozījumi, kuri nepārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai ļautu EVTI pildīt ETIR noteiktos uzdevumus. 2.4.Juridiskā instrumenta izvēle Gan ETIR, gan EVTI izveides tiesību akts ir regula, un tāpēc tajās jāveic grozījumi ar tāda paša veida juridisku instrumentu. 3.EX POST NOVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI 3.1.Ex post novērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

Šim priekšlikumam pievienotajā ietekmes novērtējuma ziņojumā ir sniegta analīze par to, kādā mērā spēkā esošie ETIR uzraudzības pasākumi, ko piemēro CCP, kuri veic uzņēmējdarbību [ir dibināti] ES un ārpus tās, ir sasnieguši mērķi nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecībā uz CCP pakalpojumu sniegšanu efektīvā un lietderīgā veidā, vienlaikus esot saskaņotiem, būtiskiem un sniedzot ES līmeņa pievienoto vērtību. Analīzē arī ņemti vērā rezultāti, kas gūti divos salīdzinošos izvērtējumos, kurus EVTI 2015. un 2016. gadā veica par uzraudzības kolēģiju darbību saskaņā ar ETIR. Turklāt analīzē ir izmantota EVTI informācija, kas gūta pašreizējās ETIR trešo valstu līdzvērtības un atzīšanas sistēmas novērtējumā, kurš ir daļa no ziņojuma, kas Komisijai sagatavots ETIR regulas pārskata ietvaros. Kas attiecas uz to ETIR uzraudzības pasākumu efektivitāti, kurus piemēro CCP, kas ir dibināti ES, praktiskā pieredze liecina, ka sadarbība starp kolēģijas locekļiem to pašreizējā struktūrā ir ļāvusi dažādo centralizētā tīrvērtē iesaistīto dalībnieku uzraudzības iestādēm pārstāvēt savus viedokļus, tādējādi veicinot uzraudzības konverģenci un vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp CCP, kas ir iedibināti ES. Tomēr pastāv bažas par CCP uzraudzības konsekvenci visās dalībvalstīs, un tas liecina par to, ka ir iespējama efektīvāka pieeja CCP uzraudzībai pārrobežu mērogā. Proti, sadarbības līmenis starp kolēģiju locekļiem būtiski atšķiras atkarībā no kolēģijas lomas lēmumu pieņemšanas procesā. Lai gan atļaujas piešķiršanas procesā “EVTI konstatēja, ka CCP kolēģijas kopumā veicina divpusēju sadarbību: no vienas puses, priekšsēdētājas valsts kompetentās iestādes (VKI) no kolēģijas locekļiem saņēma labu un konstruktīvu ieguldījumu, kas tika ņemts vērā to riska novērtējumos; taču, no otras puses, kolēģijas locekļi saņēma informāciju, ko tie bija pieprasījuši, lai nobalsotu par kopīga atzinuma pieņemšanu,”sadarbība notiek mazākā mērā gadījumos, kad šāds lēmums nav vajadzīgs. Līdz ar to EVTI uzskata, ka pastāv “risks, ka pēc atļaujas piešķiršanas CCP kolēģijas var kļūt par vienkāršu mehānismu apmaiņai ar informāciju, nevis par efektīvu uzraudzības instrumentu.” Turklāt sākotnējie apsvērumi liecina par to, ka: i) dažādi kolēģijas locekļi kolēģijas diskusijās piedalās atšķirīgā mērā; un ii) VKI pieeja uzraudzībai lielā mērā atšķiras pat tajos gadījumos, kad ir iesaistīti salīdzināmi CCP. Kopīgās veidnes, ko EVTI sniedza, lai veicinātu uzraudzības konverģenci starp VKI, nav atrisinājušas šo problēmu, jo VKI savu rīcības brīvību izmanto atšķirīgi. Tādēļ ir iespējami uzlabojumi, lai palīdzētu stiprināt CCP uzraudzības konsekvenci ES līmenī, uzlabotu vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES un panāktu efektīvāku uzraudzības konverģenci. Attiecībā uz trešo valstu CCP uzraudzības efektivitāti pašreizējie pasākumi ir ļāvuši EVTI atzīt 28 trešo valstu CCP, lai tie varētu sniegt tīrvērtes pakalpojumus ES darījumu partneriem. Tas atbilst G20 valstu mērķiem veicināt pārrobežu pasākumus. Tajā pašā laikā lielākā daļa respondentu, kas sniedza atbildes ETIR apspriešanās ietvaros (galvenokārt finanšu nozares uzņēmumi un nozares asociācijas), uzskatīja, ka ETIR līdzvērtības režīms trešo valstu CCP ir de facto radījis situāciju, kur prasības attiecībā uz CCP, kuri ir iedibināti ES, iespējams, ir stingrākas nekā trešo valstu CCP piemērotās prasības, tādējādi radot nevienlīdzīgus konkurences apstākļus, kas kaitē ES CCP. EVTI arī uzsvēra, ka ETIR pieeja attiecībā uz trešo valstu CCP ir ārkārtīgi elastīga, pilnībā paļaujoties uz trešo valstu noteikumiem un uzraudzības pasākumiem, lai gan lielākajā daļā trešo valstu jurisdikciju trešo valstu CCP uzskata par sistēmiski nozīmīgām infrastruktūrām un piemēro tām rūpīgākas pārbaudes. EVTI apgalvoja, ka pašreizējā ETIR pieeja varētu būt savstarpējās paļāvības modelis, taču gadījumā, ja ES kļūtu par vienīgo jurisdikciju, kas lielā mērā paļaujas uz trešo valstu noteikumiem un iestādēm, tā varētu ES pakļaut riskam un apdraudēt CCP, kuri ir dibināti ES. Kas attiecas uz lietderīgumu, lielākā daļa respondentu, kuri sniedza atbildes ETIR apspriešanās ietvaros, atbalstīja mērķi, veicinot viendabīgu ETIR piemērošanu, nodrošināt līdzvērtīgus konkurences apstākļus starp CCP, kas ir dibināti ES. Tajā pašā laikā respondenti norādīja uz apstiprināšanas procedūras ilgumu, uzsverot, ka konkrētos gadījumos VKI var uz nenoteiktu laiku atlikt apstiprināšanas termiņu un ka tas rada juridisko nenoteiktību. Daži respondenti norādīja arī uz nepieciešamību nodrošināt lielāku pārredzamību kolēģiju darbībā, ne tikai attiecībā uz CCP atļauju piešķiršanas procesiem un pakalpojumu paplašināšanas procesiem, bet arī attiecībā uz CCP izmantotājiem, lai tie varētu iegūt lielāku pārskatāmību par atļauju piešķiršanas procesu un tā sekām. Turklāt vairākas iestādes un nozares pārstāvji, kā arī tirgus infrastruktūras dalībnieki vēlas lielāku skaidrību attiecībā uz CCP atļauju piešķiršanas un sniegto pakalpojumu paplašināšanas procesu un laika grafiku. Respondenti norādīja, ka ETIR vajadzētu precizēt kolēģijas procesu kārtību, jo īpaši dažādu kolēģijas locekļu uzdevumus un pienākumus. Tādēļ ir iespējami uzlabojumi, jo īpaši lai racionalizētu to CCP uzraudzību, kas ir iedibināti ES. Tas varētu veicināt efektīvāku sadarbību starp valstu un ES uzraudzības iestādēm, tādējādi izvairoties no uzraudzības pienākumu dublēšanās un samazinot tiem atvēlēto attiecīgo laiku un resursus. Kas attiecas uz trešo valstu CCP pašreizējo uzraudzības režīmu, nozares apvienības, kuras sniedza atbildes ETIR apspriešanās ietvaros, norādīja, ka Komisijai ir nepieciešams pārāk ilgs laiks, lai pabeigtu līdzvērtības novērtējumus. EVTI arī vairākkārt pauda bažas par trešo valstu CCP atzīšanas procesa efektivitāti. Pirmkārt, tā apgalvoja, ka process ir neelastīgs un apgrūtinošs, ko pierāda 2015. gadā pieņemto atzīšanas lēmumu ierobežotais skaits. Otrkārt, tā norādīja, ka trešo valstu CCP atzīšana EVTI uzliek ievērojamu administratīvo slogu. Kas attiecas uz būtiskumu, ETIR uzraudzības pasākumi joprojām ir neatņemama starptautisko centienu sastāvdaļa, lai palielinātu globālā ārpusbiržas atvasināto instrumentu tirgus stabilitāti un vienlaikus pārrobežu līmenī atvieglotu tiesu pietātes mehānismus starp jurisdikcijām. Ar ETIR uzraudzības pasākumiem tiek nodrošināts arī tas, ka finanšu tirgi arī turpmāk veicina ilgtspējīgu ilgtermiņa izaugsmi, lai saistībā ar Komisijas centieniem atbalstīt ieguldījumus, izaugsmi un nodarbinātību patērētāju un uzņēmumu interesēs vēl vairāk padziļinātu iekšējo tirgu. Kā aprakstīts šim priekšlikumam pievienotā ietekmes novērtējuma ziņojuma 2.4. iedaļā, ETIR uzraudzības pasākumi ir saskaņoti ar citiem ES tiesību aktiem, kuru mērķis ir: i) risināt CCP sistēmiskā nozīmīguma jautājumu; ii) turpmāk veicināt centralizētas tīrvērtes izmantošanu un iii) palielināt ES līmeņa uzraudzības efektivitāti gan ES, gan ārpus tās. Visbeidzot, kas attiecas uz ES pievienoto vērtību, ar ETIR uzraudzības pasākumiem tika novērsta plaisa, ieviešot jaunu mehānismu, kas atvieglo uzraudzības konverģenci ES līmenī, lai novērstu to CCP sistēmiskos riskus, kas tīrvērtes pakalpojumus piedāvā ES darījumu partneriem. 3.2.Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Šā priekšlikuma pamatā ir vairākas sabiedriskās apspriešanās. Pirmkārt, tajā ņemti vērā ieinteresēto personu un valsts iestāžu viedokļi pēc tam, kad tika publicēts Komisijas 2017. gada 4. maija paziņojums “Ar finanšu tirgus būtisko infrastruktūru saistīto problēmu risināšana un kapitāla tirgu savienības tālāka attīstīšana”. Paziņojumā tika norādīts, ka, ņemot vērā problēmas atvasināto instrumentu tīrvērtes jomā, būtu nepieciešamas turpmākas izmaiņas, lai nodrošinātu, ka CCP, kas ir sistēmiski nozīmīgi finanšu tirgiem visā ES, ir finansiāli stabili, droši un noturīgi, un lai atbalstītu KTS turpmāku izstrādi. Otrkārt, priekšlikuma pamatā ir piezīmes, kas īpaši attiecībā uz ETIR un CCP uzraudzību tika saņemtas par EUI darbībām rīkotās apspriešanās ietvaros, kura norisinājās no 2017. gada 21. marta līdz 17. maijam. Apspriešanās mērķis bija izveidot skaidrāku pārskatu par jomām, kurās var stiprināt un uzlabot EUI efektivitāti un lietderību. Treškārt, priekšlikumā izvērtētas piezīmes, kurās uzmanība vērsta uz uzraudzības konverģenci un kuras saņemtas saistībā ar KTS vidusposma pārskata apspriešanos, kas norisinājās no 2017. gada 20. janvāra līdz 17. martam. Apspriešanās mērķis bija uzzināt iesaistīto personu viedokli par to, kā pašreizējo KTS programmu var atjaunināt un pilnveidot, lai tā nodrošinātu stingru politikas satvaru kapitāla tirgu attīstībai. Apspriešanā tika saņemtas 178 atbildes. Ceturtkārt, priekšlikumā ir ņemti vērā īpaši uz ETIR uzraudzības pasākumiem attiecinātie komentāri, kas tika saņemti saistībā ar ETIR pārskata apspriešanos, kura norisinājās no 2015. gada maija līdz augustam. Apspriešanā tika saņemti vairāk nekā 170 komentāri no visdažādākajām ieinteresētajām personām un valsts iestādēm. Kopumā respondenti norādīja, ka ETIR pašreizējie uzraudzības pasākumi, vispārēji atbalstot uzraudzības iestāžu kolēģiju darbu, palīdz uzlabot to CCP drošību un stabilitāti, kuri ir iedibināti ES. Respondenti arī uzsvēra, ka lielāko daļu ETIR prasību sākts piemērot tikai nesen un ka tādēļ būtu pāragri apsvērt pilnīgu pašreizējās uzraudzības sistēmas pārskatīšanu. Respondenti un jo īpaši valsts iestādes uzsvēra, ka valsts kompetentajām iestādēm joprojām būtu aktīvi jāiesaistās uzraudzībā, jo pašlaik tirgū darbojas dažāda veida CCP (vietējie un pārrobežu). Tomēr daudzi respondenti arī uzsvēra, ka CCP darbībām ir sistēmiska nozīme pārrobežu mērogā, pasvītrojot nepieciešamību izvairīties no tā, ka uzraudzība notiek tikai valsts līmenī. Lielākā daļa respondentu atbalstīja lielāku uzraudzības konverģenci ES līmenī, nevis CCP uzraudzību, norādot uz to, ka pašreizējais režīms ir sadrumstalots un neefektīvs. Lielāka pārrobežu darbība, CCP sistēmiskais nozīmīgums un likviditātes pieejamība eurozonā bija daži no faktoriem, ko respondenti minējā kā iemeslus tam, kāpēc būtu jāpaplašina uzraudzības pilnvaras ES līmenī. Tomēr, apsverot ES līmeņa tiešu uzraudzības pilnvaru paplašināšanu pār ES un trešo valstu CCP, respondenti brīdināja, ka šādai pilnvaru paplašināšanai būtu jāatbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem, jo īpaši tāpēc, ka nevienai no ES struktūrām nebūtu pietiekamu resursu, lai parūpētos par grūtībās nonākušu CCP, neatkarīgi no tā, cik ierobežots ir risks šādā gadījumā. Visbeidzot, vairāki respondenti, tostarp EVTI, uzsvēra nepieciešamību uzlabot pašreizējo sistēmu attiecībā uz trešo valstu CCP. 3.3.Ietekmes novērtējums Komisija veica attiecīgo politikas alternatīvu ietekmes novērtējumu. Politikas risinājumi tika novērtēti, ņemot vērā tādus svarīgus mērķus kā ES tirgiem sistēmiski nozīmīgu CCP drošības un efektivitātes aizsardzība un finanšu stabilitātes uzlabošana ES, neradot globālās sistēmas lieku sadrumstalotību. Regulējuma kontroles padome (RKP) ietekmes novērtējuma (IN) ziņojumu apstiprināja 2017. gada 2. jūnijā. Tas 22. maijā tika iesniegts Regulējuma kontroles padomē, kura, izmantojot rakstisko procedūru, sniedza vairākus ieteikumus uzlabojumu veikšanai. Tāpēc 30. maijā IN tika vēlreiz iesniegts RKP. IN ieviestās izmaiņas, lai ņemtu vērā RKP ieteikumus, ir šādas. 1. Konkrēti sistēmiski riski, kas saistīti ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES: turpmāks izmaiņu apraksts saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES atrodams sadaļā par pamatscenāriju, kura ietilpst nodaļā par politikas risinājumiem. 2. Vēlamais politikas risinājums trešo valstu CCP risku mazināšanai: sīkāks apraksts par to, kā saistībā ar trešo valstu CCP uzraudzību, kuras pamatā ir kritēriji vai robežvērtības, praksē darbosies 3. risinājums atkarībā no riskiem, ko tie radītu ES.

3. Vēlamo politikas risinājumu ietekme uz sistēmisko risku: sīkāks apraksts par emisijas centrālo banku lomu attiecībā uz ES un ārpus tās esošiem CCP. Precizējums par to, ka kompromiss starp uzraudzības slogu un finanšu stabilitāti būtu samērīgs ar ES pakļautību trešo valstu CCP riskam. Paskaidrojums, ka mērķtiecīga atrašanās vietas politika līdz minimumam samazinātu izmaksas. 4. Citi jautājumi: i) precizējums par to, kā lēmumu pieņemšanas process izpildsesijā darbotos salīdzinājumā ar pašreizējām kolēģijām; ii) darbības mērķu noteikšana nodaļā par uzraudzību un izvērtēšanu; un iii) papildu skaidrojums par to, kāpēc ietekmes novērtējuma ziņojuma pielikumā nav oficiāla ES CCP novērtējuma. IN apsvērtie risinājumi attiecas uz ETIR uzraudzības pasākumu mērķtiecīgiem grozījumiem, ko piemēro gan CCP, kuri veic ir dibināti ES, gan trešo valstu CCP, kas sniedz vai vēlas sniegt savus pakalpojumus ES darījumu partneriem. Izvirzītos mērķus ir paredzēts sasniegt ar kādu no vairākiem vēlamiem politikas risinājuma variantiem. ·Lai uzlabotu to CCP uzraudzību, kuri ir dibināti ES, būtu jāracionalizē un vēl vairāk jācentralizē pašreizējie uzraudzības pasākumi, izveidojot Eiropas uzraudzības mehānismu, nodrošinot pienācīgu līdzdalību no valstu iestādēm, emisijas centrālajām bankām un EVTI to pienākumu robežās. Tas palīdzēs uzlabot tiem CCP piemēroto uzraudzības pasākumu saskaņotību, kuri veic ir dibināti ES, veicinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropas CCP vidū un viendabīgu ETIR piemērošanu visā ES un vienlaikus nodrošinot, ka konkrētas uzraudzības atbildības jomas un ar tām saistītā valstu fiskālā atbildība joprojām ir pienācīgi saskaņotas. Tas veicinās zemākas izmaksas gan iestāžu līmenī (izvairoties no uzraudzības uzdevumu pārklāšanās iestāžu vidū), gan CCP (vienkāršojot to uzraudzības sistēmu un ierobežojot uzraudzības dublēšanās risku). ·Lai uzlabotu ES uzraudzības pasākumus, kas paredzēti ar trešo valstu CCP saistītu risku mazināšanai, ietekmes novērtējuma ziņojumā apsvērta iespēja, ka EVTI un attiecīgās emisijas centrālās bankas, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem vai robežvērtībām, varētu CCP piemērot pakāpeniski pieaugošas papildu uzraudzības prasības. ES uzraudzības pakāpe un intensitāte būtu proporcionāla un atkarīga no riska, ko trešo valstu CCP radītu ES. Varētu noteikt dažādus kritērijus vai robežvērtības: CCP ar mazu ietekmi (1. līmeņa CCP) būtībā tiktu turpmāk piemērots ETIR līdzvērtības un atzīšanas režīms, bet CCP ar vidēju vai lielu ietekmi (2. līmeņa CCP) tiktu piemērotas pakāpeniski pieaugošas papildu uzraudzības prasības, tostarp spektra galā — prasība par ES atļauju un par uzņēmuma dibināšanu visiem trešās valsts CCP, kas ES un tās finanšu sistēmas stabilitāti varētu pakļaut būtiskam riskam. ·Šī pakāpeniski pieaugošā uzraudzības prasību piemērošana ļaus samērīgi un līdzsvaroti uzraudzīt trešo valstu CCP, kā arī pienācīgi mazināt jebkādu ar tiem saistīto sistēmisko risku, neradot globālās sistēmas lieku sadrumstalotību un pārmērīgas izmaksas tirgus dalībniekiem. Tas palīdzēs uzlabot ES uzraudzības iestāžu un emisijas centrālo banku mehānismus, ar ko novērst trešo valstu CCP radīto risku, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp CCP, kuri ir dibināti ES, un trešo valstu CCP, kā arī nodrošinot noteikumu labāku pastāvīgu izpildi un ievērošanu no trešo valstu CCP puses. Lai gan šis risinājums iestādēm, trešo valstu CCP un, visbeidzot, arī tirgus dalībniekiem var radīt zināmas papildu izmaksas, šādas izmaksas ir jāizvērtē, pretstatot tās sistēmiskā riska samazināšanas ieguvumam, neraugoties uz to, ka iepriekš ir grūti aprēķināt precīzu monetāro labumu, ko rada sistēmiskā riska samazināšana. Ierosināto risinājumu kopuma mērķis ir izveidot skaidrus un saskaņotus uzraudzības pasākumus attiecībā uz CCP, kuri ir dibināti ES un trešās valstīs. Ietekmes novērtējuma ziņojumā ir ņemtas vērā arī vēlamo risinājumu vispārējās izmaksas un ieguvumi, lai novērtētu atbilstības nodrošināšanas izmaksas un slogu tirgus dalībniekiem. Nākamajā nodaļā ir izklāstīta ierosināto pasākumu paredzamā ietekme. 3.4.Normatīvā atbilstība un vienkāršošana ETIR cenšas sasniegt vispārējo mērķi, proti, samazināt sistēmisko risku, palielinot CCP drošību un efektivitāti, savukārt šīs iniciatīvas mērķis ir padarīt CCP uzraudzību efektīvāku un lietderīgāku un, izmantojot samērīgu pieeju, kas balstīta uz rūpīgu riska novērtējumu, samazināt regulatīvo un atbilstības slogu tirgus dalībniekiem. Tas atbilst Komisijas labāka regulējuma programmai. Ar šo iniciatīvu tiks stiprināti to CCP uzraudzības pasākumi, kuri ir dibināti ES (reaģējot uz to arvien pieaugušo apmēru, integrāciju, koncentrāciju un savstarpējo saistību), un ES iestādes varēs labāk uzraudzīt un mazināt risku, kas saistīts ar ES pakļautību trešo valstu CCP radītajam riskam. Tādējādi tiks vēl vairāk samazināts jau tā nelielās varbūtības (kuras ietekme gan ir ļoti liela) risks, ka CCP varētu nonākt grūtībās, un stiprināta visas ES finanšu sistēmas stabilitāte kopumā. Pastiprināta uzraudzības sistēma kopumā uzlabos juridisko un ekonomikas noteiktību. Lai gan saistībā ar sistēmu var būt sākotnējās ekonomiskās izmaksas, 2007. un 2008. gada finanšu krīze sniedz plašus empīriskus pierādījumus par ieguvumu, ko rada krīžu novēršana, izmantojot visefektīvākos uzraudzības pasākumus. Ir grūti novērtēt ar vēlamajiem risinājumiem saistītās izmaksas, jo abas problēmas ir saistītas ar CCP uzraudzību. Lai gan ir iespējams kvantificēt papildu izmaksas vai izmaksu pārstrukturēšanu, kas radīsies ES un valstu iestādēm (piemēram, papildu resursi un uzdevumi), ietekme uz tirgus dalībniekiem nav tik viennozīmīga un būtu balstīta uz pieņēmumiem, kuri to padarītu apšaubāmu. Turklāt, tā kā vēlamais risinājums trešo valstu CCP ir balstīts uz pakāpeniski pieaugošām uzraudzības prasībām, attiecīgās izmaksas būtu specifiskas katram CCP un atkarīgas no uzraudzīto vai atzīto CCP darbību ietekmes uz ES. Tomēr ir iespējams noteikt tirgus dalībnieku potenciālo izmaksu vai ieguvumu avotu. Regulējuma vienkāršošanas un izmaksu samazināšanas potenciāls Šīs iniciatīvas mērķis ir racionalizēt to CCP uzraudzības sistēmu, kuri ir dibināti ES, un nostiprināt trešo valstu CCP uzraudzību. Šī iniciatīva, uzraudzības darbu ES līmenī centralizējot Eiropas uzraudzības mehānismā, novērš uzdevumu dublēšanos starp valstu iestādēm. Tam vajadzētu sniegt apjomradītus ietaupījumus ES līmenī un mazināt vajadzību pēc īpašiem resursiem valstu līmenī. Ciktāl tas attiecas uz tirgus dalībniekiem, CCP galvenokārt vajadzētu gūt labumu no administratīvā sloga samazināšanas, jo tiktu izveidots vienots piekļuves punkts pārrobežu uzraudzībai ES līmenī. Ietekme uz tirgus dalībniekiem (tostarp MVU) Kas attiecas uz to CCP uzraudzību, kuri ir dibināti ES, saskaņā ar vēlamo risinājumu ierosinātajām izmaiņām nebūs būtiskas ietekmes uz tīrvērtes izmaksām — ne tīrvērtes dalībniekiem vai to klientiem, ne netiešajiem klientiem. Lai finansētu Eiropas mehānismu, CCP var tikt piemērota prasība maksāt uzraudzības maksas. Taču tās būtu samērīgas ar CCP darbību un veidotu tikai nenozīmīgu daļu no to apgrozījuma. Lai arī šīs izmaksas var novirzīt uz tirgu, tās radītu minimālas korekciju izmaksas. Kas attiecas uz trešo valstu CCP uzraudzību, saskaņā ar vēlamo risinājumu izmaksas rastos galvenokārt tādā gadījumā, ja pakāpeniski pieaugošo uzraudzības prasību ietvaros tiktu piemērota prasība par ES atļauju un par uzņēmuma dibināšanu. Izņemot atrašanās vietas prasību, 1. līmeņa CCP un 2. līmeņa CCP situācija būtu līdzīga to CCP situācijai, kuri ir dibināti ES, un tiem tiktu piemērotas ierobežota līmeņa uzraudzības maksas, lai finansētu Eiropas mehānismu. Tas tirgus dalībniekiem radītu tikai ierobežotas papildu izmaksas. Lai ikdienā uzraudzītu 17 CCP, kuri pašlaik ir iedibināti ES, būs nepieciešams zināms skaits pamatdarbinieku, lai ieviestu Eiropas uzraudzības mehānismu un uzsāktu tā darbību. Ja visi trešo valstu CCP, kas iesniedz atzīšanas pieprasījumu, tiktu galu galā atzīti, izpildsesijas kompetencē — vai nu netiešā veidā, veicot uzraudzību un apmaiņu ar informāciju (proti, 1. līmeņa CCP), vai arī papildus tam, tiešāk uzraugot 2. līmeņa CCP, kas potenciāli rada būtiskākus riskus, — būtu aptuveni 40 trešo valstu CCP. Tādējādi, ņemot vērā tieši vai netieši uzraugāmo trešo valstu CCP skaitu un saistībā ar attiecīgi 1. līmeņa un 2. līmeņa CCP veicamo uzdevumu veidu un sarežģītību, tiek lēsts, ka nepieciešamais pilnslodzes ekvivalenta skaits ir aptuveni 49 darbinieki. Kopumā ar CCP uzraudzības vēlamajiem risinājumiem saistītajām papildu izmaksām vajadzētu būt aptuveni 7 miljoniem euro gadā.

Papildus izmaksām, kas saistītas ar uzraudzību, lielākā daļa izmaksu, kas rastos tīrvērtes darījumu partneriem (tīrvērtes dalībniekiem un to klientiem), būtu saistītas ar prasības par ES atļauju un par uzņēmuma dibināšanu ieviešanu būtiski sistēmiskiem 2. līmeņa CCP. Šīs izmaksas radītu tiesiski un ar darbību saistīti apsvērumi, kā arī — ja tirgus nebūs pienācīgi kalibrēts — tirgus sadrumstalotība un tās ietekme uz tirgus likviditāti un izpildes cenām. Maržas efektivitātes pozitīvas vai negatīvas korekcijas lielā mērā būtu atkarīgas no tirgus dalībnieku spējas aizstāt trešo valstu CCP ar CCP, kuri ir dibināti ES. Šo izmaksu cēloņi ir sīki izklāstīti šim priekšlikumam pievienotā ietekmes novērtējuma ziņojuma 5.3. iedaļā. Turklāt atrašanās vietas politika, kas nebūtu pielāgota trešās valsts CCP sistēmiskajam riskam un noteikta saskaņā ar objektīviem kritērijiem, varētu ietekmēt tīrvērtes izmaksas, tīrvērtes dalībnieku klientu (tostarp nefinanšu darījumu partneru un mazu finanšu darījumu partneru) piekļuvi netiešai tīrvērtei un līdz ar to arī vispārējo spēju ierobežot ES darījumu partneru riskus. Tomēr tas ir jāizvērtē pret ieguvumiem, kas saistīti ar labāku krīzes novēršanu. Kopumā uzņēmumi, MVU un mikrouzņēmumi gūs labumu no lielākas CCP stabilitātes un to galveno būtisko funkciju nepārtrauktības gadījumā, ja nākotnē iestātos krīze, kas tiem varētu radīt sarežģījumus vai grūtības. Šādas krīzes iespējamība būtu vēl vairāk jāsamazina, izmantojot attiecīgo ES iestāžu uzlaboto spēju novērst sistēmiskā riska rašanos ES CCP un mazināt trešo valstu CCP kaitīgo finansiālo sarežģījumu pārnešanu uz ES CCP. Tā rezultātā tiktu samazināta arī iespējamība, ka krīzes negatīvais domino efekts — piemēram, banku sektora mazāka gatavība un/vai spēja nodrošināt finansējumu reālajai ekonomikai, lejupslīde, utt. —, kas var stipri ietekmēt MVU un to spēju nodrošināt finansējumu, varētu ietekmēt finanšu nozari. Turklāt šim priekšlikumam, precizējot uzraudzības pasākumus gan ES, gan trešo valstu CCP, un kopā ar Komisijas neseno ETIR REFIT iniciatīvu par pārmērīgu izmaksu samazināšanu mazākiem darījumu partneriem, būtu jāpalīdz vēl vairāk sekmēt centralizētas tīrvērtes izmantošanu un atvieglot MVU spēju piekļūt finanšu instrumentiem, lai ierobežotu to darījumu risku vai veiktu ieguldījumus. Līdz ar to šis priekšlikums vēl vairāk veicinās pārrobežu darījumus ES un sekmēs efektīvu un konkurētspējīgu ES CCP tirgu, tādējādi sekmējot kapitāla tirgu savienības mērķu sasniegšanu. Ietekme uz ES budžetu Kopumā paredzētās izmaiņas saistībā ar ES CCP uzraudzību neietekmētu ES budžetu, jo visas papildu izmaksas, piemēram, papildu līdzekļi Eiropas mehānismam, tiktu gūti, iekasējot uzraudzības maksas no CCP. Tomēr šādām izmaiņām galu galā būtu jāsniedz labums visiem tirgus dalībniekiem un dalībvalstīm, jo tās radītu drošāku tīrvērtes tirgu ES. Turpmākajās iedaļās ir pieejams sīkāks izvērtējums par finansiālo ietekmi, ko radītu to CCP uzraudzības nostiprināšana, kuri ir dibināti ES. Tāpat arī izmaiņas, kas paredzētas, lai mazinātu trešo valstu CCP radītos riskus, neietekmētu ES budžetu, jo visi papildu līdzekļi Eiropas mehānismam arī tiktu gūti, iekasējot uzraudzības maksas no trešo valstu CCP. Tomēr tas būtu izdevīgi ES, jo samazinātu iespējamību, ka ES tiktu ieviesti finanšu stabilitātes riski, un nodrošinātu, ka ES darījumu partneri, kuri veic darījumus ar trešo valstu CCP, darbojas drošā vidē, tādējādi veicinot spēcīgus un stabilus pasaules tirgus. 3.5.Pamattiesības ES ir apņēmusies ievērot augstus pamattiesību aizsardzības standartus un ir parakstījusi plašu konvenciju kopumu cilvēktiesību jomā. Šajā kontekstā šim priekšlikumam, visticamāk, nebūs tiešas ietekmes uz minētajām tiesībām, kā minēts galvenajās ANO konvencijās par cilvēktiesībām, Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, kas ir ES līgumu būtiska daļa, un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā (ECTK). 4.IETEKME UZ BUDŽETU Sagaidāms, ka izmaiņas, kas paredzētas, lai uzlabotu ES CCP uzraudzību un mazinātu trešo valstu CCP radītos riskus, neietekmēs ES budžetu. Iespējamie papildu uzdevumi EVTI, piemēram, saistībā ar trešo valstu CCP reģistrācijas procesu un to pastāvīgu uzraudzību, varētu radīt nepieciešamību palielināt EVTI plānotos resursus. Neraugoties uz to, visas papildu izmaksas ES budžetā tiktu mazinātas, izmantojot mehānismus, ar kuriem tiktu palielināts finansējums Eiropas mehānismam, piemēram, maksu iekasēšana no ES un trešo valstu CCP, ko tas tieši uzraudzītu. Priekšlikuma finansiālā ietekme un ietekme uz budžetu ir norādīta šim priekšlikumam pievienotajā tiesību akta finanšu pārskatā. 5.CITI ELEMENTI 5.1.Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Priekšlikumā ietverta prasība, kurā noteikts, ka būtu jāveic visas ETIR izvērtēšana, īpašu uzmanību pievēršot ierosināto uzraudzības pasākumu iedarbīgumam un efektivitātei attiecībā uz ETIR sākotnējā mērķa, proti, finanšu stabilitātes palielināšanas, sasniegšanu. Līdz ar to novērtējumā būtu jāizvērtē visi ETIR aspekti, bet jo īpaši šādi aspekti: ·to CCP skaits, kuriem tiek veikta atveseļošana vai noregulējums; ·tas, cik reizes valsts kompetentās iestādes ir izmantojušas strīdu izšķiršanas mehānismu; ·tas, cik reizes trešo valstu CCP ir veiktas pārbaudes uz vietas; ·atzītu trešo valstu CCP skaits;

·trešo valstu CCP veikto līdzvērtības un/vai atzīšanas noteikumu pārkāpumu skaits; ·aplēstās izmaksas ES darījumu partneriem. Principā šai novērtēšanai būtu jānotiek vismaz piecus gadus pēc šo grozījumu piemērošanas. Novērtējumā būtu jācenšas apkopot informāciju no visām ieinteresētajām personām, bet jo īpaši no CCP, tīrvērtes dalībniekiem, nefinanšu darījumu partneriem, maziem finanšu darījumu partneriem un kopumā tīrvērtes dalībnieku klientiem un netiešiem klientiem. Būtu vajadzīga arī informācija no EVTI, kā arī valstu iestādēm un centrālajām bankām. No EVTI būtu jāiegūst statistikas dati, kas nepieciešami analīzei. 5.2.Konkrēto priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums 5.2.1.CCP izpildsesijas izveide EVTI Uzraudzības padomes ietvaros Grozījumi, lai precizētu saistību starp CCP izpildsesiju un EVTI Uzraudzības padomi (EVTI regula, 4., 6., 40., 42. un 43. pants) Ar 1. panta 1. punktu EVTI regulas 4. pantā ievieš jaunu 4. punktu nolūkā sniegt CCP definīciju, kas ir saskaņota ar ETIR. Ar 1. panta 2. punktu EVTI regulas 6. pantā iekļauj jaunu 1.a punktu nolūkā EVTI ietvaros izveidot Uzraudzības padomes izpildsesiju (CCP izpildsesija) Savienības un trešo valstu CCP uzraudzības jomā. Ar 1. panta 4. punktu EVTI regulas 40. panta 1. punktā pievieno jaunu f) punktu nolūkā noteikt, ka CCP izpildsesijas vadītājs un divi direktori ir EVTI Uzraudzības padomes locekļi bez balsstiesībām. Ar 1. panta 5. punktu groza EVTI regulas 42. panta pirmo daļu nolūkā nodrošināt, ka priekšsēdētājs, Uzraudzības padomes balsstiesīgie locekļi, CCP izpildsesijas vadītājs un abi direktori rīkojas neatkarīgi un objektīvi Savienības interesēs. Ar 1. panta 6. punktu groza EVTI regulas 43. panta 1. punktu nolūkā nošķirt Uzraudzības padomes uzdevumus un CCP izpildsesijas uzdevumus. Ar 1. panta 6. punktu aizstāj EVTI regulas 43. panta 8. punktu nolūkā noteikt, ka izpilddirektors ir Uzraudzības padomes pakļautībā ar CCP izpildsesijas piekrišanu. Grozījumi, lai noteiktu CCP izpildsesijas organizatorisko struktūru (EVTI regula, jauns 44.a–44.c pants) Ar 1. panta 7. punktu EVTI regulas III nodaļā jaunas 1.A iedaļas ietvaros iekļauj jaunu 44.a, 44.b un 44.c pantu nolūkā noteikt to, kā Uzraudzības padomes izpildsesija (CCP izpildsesija) tiks organizēta EVTI ietvaros. Ar jauno 1.A iedaļu nosaka CCP izpildsesijas sastāvu, tās uzdevumus un lēmumpieņemšanas pilnvaras nolūkā visā ES nodrošināt saskaņotu uzraudzības pieeju, piemērota līmeņa zinātību, kā arī ātru un efektīvu lēmumpieņemšanas procesu saistībā ar CCP uzraudzību. Ar jauno 44.a pantu nosaka, ka Uzraudzības padome CCP izpildsesijā sastāv no: i) pastāvīgiem locekļiem, tostarp neatkarīga vadītāja un diviem direktoriem, kuriem ir balsstiesības, un viena ECB un Komisijas pārstāvja, kam nav balsstiesību; un (ii) katram CCP specifiskiem locekļiem, iekļaujot dalībvalsts, kurā CCP ir dibināts, kompetentās iestādes locekli, kam ir balsstiesības, un attiecīgās emisijas centrālās(-o) bankas(-u) pārstāvi, kam nav balsstiesību. Pastāvīgajiem locekļiem būtu jāpiedalās visās CCP izpildsesijas sanāksmēs. Locekļiem, kas ir specifiski CCP, minētajās sanāksmēs būtu jāpiedalās nepieciešamības gadījumā un ja tas ir lietderīgi to uzraudzībā esošajiem CCP. Vadītājs saskaņā ar ETIR 18. pantu var uzaicināt arī citus pašreizējās uzraudzības kolēģijas locekļus un EVTI atzītu trešo valstu CCP iestāžu pārstāvjus piedalīties novērotāju statusā, lai nodrošinātu, ka CCP izpildsesija pietiekami ņem vērā citu attiecīgo iestāžu viedokļus. Ar neatkarīgu pastāvīgo locekļu un locekļu, kas ir specifiski CCP, klātbūtni tiks nodrošināts, ka CCP izpildsesijā pieņemtie lēmumi ir konsekventi, atbilstīgi un samērīgi visā ES un ka attiecīgās valsts kompetentās iestādes, emisijas centrālās bankas un novērotāji ir iesaistīti lēmumu pieņemšanā par jautājumiem, kas saistīti ar CCP, kuri ir dibināti kādā dalībvalstī. Pieņemot lēmumu par trešās valsts CCP, lēmumpieņemšanas procesā būtu jāpiedalās tikai CCP izpildsesijas pastāvīgajiem locekļiem un attiecīgajām Savienības valūtu emisijas centrālajām bankām. Ar jauno 44.b pantu nosaka, ka CCP izpildsesija veic virkni konkrētu uzdevumu, kas tai uzticēti saskaņā ar ETIR, nolūkā nodrošināt iekšējā tirgus pienācīgu darbību, kā arī Savienības un dalībvalstu finanšu stabilitāti. Tāpēc šajā priekšlikumā ETIR grozījumos atsauces uz EVTI ir atsauces uz CCP izpildsesiju, ja vien nav noteikts citādi. Tajā arī paredzēts, ka CCP izpildsesijai ir specializēts personāls un atbilstoši resursi, lai nodrošinātu tās autonomiju, neatkarību un adekvātu darbību. Ar jauno 44.c pantu nosaka, ka nolūkā nodrošināt ātru un efektīvu lēmumpieņemšanas procesu CCP izpildsesija lēmumus pieņem ar vienkāršu balsu vairākumu saskaņā ar balsošanas tiesībām, kuras noteiktas jaunā 44.a panta 1. punktā, un ka vadītājam vienāda balsu skaita gadījumā ir izšķirošā balss. Grozījumi, lai noteiktu CCP izpildsesijas locekļu atbildību un neatkarību (EVTI regula, jauns 48.a, 49. un 50. pants) Ar 1. panta 8. punktu aizstāj EVTI regulas III nodaļas 3. iedaļas virsrakstu nolūkā noteikt prasības, kas piemērojamas CCP izpildsesijas vadītājam un diviem direktoriem. Ar 1. panta 9. punktu pievieno jaunu 48.a pantu nolūkā paredzēt CCP izpildsesijas vadītāja un divu direktoru iecelšanu amatā un uzdevumus. Ar 48.a panta 2. punktu nosaka, ka vadītāju un divus direktorus ieceļ, pamatojoties uz nopelniem, prasmēm, zināšanām tīrvērtes, pēctirdzniecības un finanšu jautājumos un CCP uzraudzībai un noregulējumam būtisku pieredzi, lai nodrošinātu atbilstošu zinātības līmeni, pamatojoties uz atklātu atlases procedūru. Ar 48.a panta 4. punktu precizē, ka Komisija iesniegs apstiprināšanai Eiropas Parlamentā priekšlikumu par amatu kandidātiem. Pēc apstiprināšanas Eiropas Parlamentā Padome pieņems īstenošanas lēmumu, ar ko ieceļ vadītāju un divus direktorus. Tas, ka likumdevēji tiek iesaistīti amatā iecelšanas procedūrā, nodrošinās pārredzamību un demokrātisku kontroli. Turklāt ar 48.a panta 5. punktu nosaka, ka Padome var pēc Komisijas priekšlikuma, ko apstiprinājis Eiropas Parlaments, pieņemt īstenošanas aktu, lai, ievērojot konkrētus nosacījumus, atceltu vadītāju vai direktoru nolūkā likt viņiem vai viņām atskaitīties Eiropas Parlamentam un Padomei un aizsargāt Savienības iestāžu tiesības.

Ar 1. panta 10. punktu groza EVTI regulas 49. pantu nolūkā noteikt, ka CCP izpildsesijas vadītājs un direktori rīkojas neatkarīgi un objektīvi Savienības interesēs. Ar 1. panta 11. punktu groza EVTI regulas 50. pantu nolūkā noteikt, ka demokrātiskas pārskatatbildības nodrošināšanai Eiropas Parlaments un Padome var aicināt CCP izpildsesijas vadītāju pēc pieprasījuma sniegt paziņojumu. Turklāt CCP izpildsesijas vadītājam ir pienākums pēc pieprasījuma Eiropas Parlamentam rakstiski ziņot par galvenajām CCP izpildsesijas darbībām un sniegt visu attiecīgo informāciju, ko Eiropas Parlaments pieprasa sniegt pēc ad hoc principa. Grozījumi, lai precizētu mijiedarbību starp CCP izpildsesiju un EVTI izpilddirektora uzdevumiem, budžeta izveidi un dienesta noslēpumu (EVTI regula, 53., 63. un 70. pants) Ar 1. panta 12. punktu groza EVTI regulas 53. pantu nolūkā noteikt mijiedarbību starp CCP izpildsesiju un EVTI izpilddirektora uzdevumiem. Ar 1. panta 12. punkta a) apakšpunktu groza EVTI regulas 53. panta 2. punktu nolūkā precizēt, ka izpilddirektors ņem vērā CCP izpildsesijas norādījumus, lai Valdes kontrolē īstenotu EVTI gada darba programmu. Ar 1. panta 12. punkta b) apakšpunktu groza 53. panta 4. punktu nolūkā noteikt, ka izpilddirektors, sagatavojot daudzgadu darba programmu, pirms tās nosūtīšanas Valdei saņem CCP izpildsesijas apstiprinājumu attiecībā uz izpildsesijas atbildībā esošajiem uzdevumiem. Ar 1. panta 12. punkta c) apakšpunktu groza 53. panta 7. punktu nolūkā pieprasīt, lai izpilddirektors, sagatavojot EVTI darbību ziņojuma projektu, pirms tā nosūtīšanas Valdei saņem CCP izpildsesijas apstiprinājumu attiecībā uz izpildsesijas atbildībā esošajiem uzdevumiem. Ar 1. panta 13. punktu EVTI regulas 63. pantā iekļauj jaunu 1.a punktu nolūkā noteikt, ka izdevumus un maksas, kas saistītas ar CCP izpildsesiju, var atsevišķi identificēt EVTI budžeta tāmē. Pirms tāmes pieņemšanas CCP izpildsesija apstiprina izpilddirektora projektu, kas sagatavots saistībā ar šādiem izdevumiem un maksām. Ar 1. panta 14. punktu groza EVTI regulas 70. panta 1. punktu nolūkā nodrošināt, ka CCP izpildsesijas dalībniekiem saskaņā ar LESD 339. pantu un attiecīgajiem noteikumiem Savienības tiesību aktos piemēro prasību par dienesta noslēpumu – arī pēc tam, kad viņi beiguši pildīt savus pienākumus. Grozījumi, lai uzlabotu EVTI spēju apkopot informāciju (EVTI regula, 35. pants) Ar 1. panta 3. punktu aizstāj EVTI regulas 35. panta sesto daļu nolūkā noteikt, ka tad, ja no dalībvalsts kompetentajām iestādēm vai citām struktūrām nav pieejama pilnīga informācija, EVTI var informāciju tieši pieprasīt no atļauju saņēmuša vai atzīta CCP, atļauju saņēmuša centrālā vērtspapīru depozitārija un atļauju saņēmušas tirdzniecības vietas. EVTI informē kompetentās iestādes par šādiem pieprasījumiem. 5.2.2.To CCP uzraudzība, kuri veic uzņēmējdarbību [ir iedibināti] Savienībā Grozījumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām atļaujas piešķiršanai CCP, kuri ir dibināti ES (ETIR 17., 18., 19., 20. un 21. pants) Atļaujas piešķiršanas un atteikšanas procedūra Ar 2. panta 2. punktu groza ETIR 17. panta 3. punktu nolūkā noteikt, ka kompetentā iestāde novērtējumu par to, vai CCP pieteikums ir pilnīgs, veic apspriežoties ar EVTI, un ka EVTI un kolēģija ir lietas kursā par visu papildu informāciju, ko kompetentā iestāde ir saņēmusi par pieteikumu. Kolēģijas priekšsēdētājs un sastāvs Ar 2. panta 3. punktu groza ETIR 18. pantu nolūkā padarīt skaidrāku atbildības sadalījumu starp kolēģijas iestādēm. Ar jauno 18. panta 1. punktu nosaka, ka minētās kolēģijas priekšsēdētājs un pārvaldnieks ir CCP izpildsesijas vadītājs. Ar jauno ETIR 18. panta 2. punkta a) apakšpunktu nosaka, ka CCP izpildsesijas pastāvīgo locekļu kolēģija piedalās kolēģijā EVTI vietā. Ar jauno ETIR 18. panta 2. punkta c) apakšpunktu vajadzības gadījumā saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 ECB pievieno kompetentajām iestādēm, kuru pienākums ir uzraudzīt CCP tīrvērtes dalībniekus, kuri ir dibināti trīs dalībvalstīs ar lielāko kopējo ieguldījumu viena gada laikā 42. pantā minētajā CCP saistību neizpildes fondā. Kolēģijas atzinums Ar 2. panta 4. punktu groza ETIR 19. panta 3. punktu attiecībā uz kolēģijas locekļu balsstiesībām noteikt, ka CCP izpildsesijas locekļiem katram ir viena balss, izņemot Komisijas pārstāvi, kam nav balsstiesību. Atļaujas anulēšana Ar 2. panta 5. pantu groza ETIR 20. panta 6. punktu nolūkā noteikt, ka CCP kompetentā iestāde EVTI un kolēģijas locekļiem nosūta pilnībā pamatotu lēmuma par atļaujas atsaukšanu projektu. Pārskatīšana un izvērtēšana Ar 2. panta 6. punkta a) un b) apakšpunktu aizstāj ETIR 21. panta 1. un 3. punktu saistībā ar atļauju saņēmušo CCP pārskatīšanu un izvērtēšanu. Ar jauno 21. panta 1. punktu nosaka, ka pārskatīšana un izvērtēšana, ko kompetentā iestāde veic attiecībā uz CCP atbilstību ETIR, notiek sadarbībā ar EVTI. Ar jauno 21. panta 3. punktu paredz, ka EVTI nosaka šādas pārskatīšanas un izvērtēšanas biežumu, un nosaka, ka EVTI personāls būtu jāaicina piedalīties visās pārbaudes uz vietas. Ar to arī pieprasa, lai kompetentā iestāde pārsūtītu EVTI visu informāciju, ko tā saņem no CCP, un lai kompetentā iestāde pieprasītu no CCP visu EVTI prasīto informāciju, kuru tā nevar sniegt.

Grozījumi saistībā ar atļaujas piešķiršanu CCP, kuri ir dibināti ES, un to uzraudzību (ETIR, 21.a, 21.b un 21.c pants) Ar 2. panta 7.punktu ETIR pievieno jaunu 21.a, 21.b un 21.c pantu nolūkā noteikt CCP izpildsesijas lomu saistībā ar atļaujas piešķiršanu CCP un to uzraudzību un precizēt pienākumu sadali starp iestādēm. Lai gan valsts kompetentās iestādes turpina īstenot savus pašreizējos uzraudzības pienākumus saskaņā ar ETIR, attiecībā uz noteiktiem lēmumiem ir nepieciešama EVTI un vajadzības gadījumā attiecīgās emisijas centrālās bankas iepriekšēja piekrišana, lai veicinātu CCP uzraudzības konverģenci visā Savienībā. Ar jauno 21.a pantu nosaka, ka kompetentās iestādes sagatavo lēmumu projektu galīgās redakcijas un iesniedz tās EVTI, lai saņemtu iepriekšēju piekrišanu attiecībā uz lēmumiem, kas saistīti ar piekļuvi CCP, piekļuvi tirdzniecības vietai, atļaujas piešķiršanu CCP, CCP pakalpojumu un darbību paplašināšanu, kapitāla prasībām, atļaujas anulēšanu, pārskatīšanu un izvērtēšanu, akcionāriem un dalībniekiem ar būtisku līdzdalību, informāciju kompetentajām iestādēm, modeļu pārskatīšanu, spriedzes testiem un atpakaļejošām pārbaudēm, kā arī sadarbspējas mehānismu apstiprināšanu. Arī visiem pārējiem lēmumiem, kas attiecas uz 22. panta piemērošanu saistībā ar CCP noteiktajām prasībām un sadarbspējas mehānismiem ETIR IV un V sadaļā, ir nepieciešama EVTI iepriekšēja piekrišana. Ja EVTI ierosina grozīt kompetentās iestādes konkrētas lēmumu projektu galīgās redakcijas, šādus lēmumu pieņem tikai pēc tam, kad tajos ieviesti EVTI pieprasītie grozījumi. Ja EVTI iebilst pret konkrētu kompetentās iestādes lēmuma projekta galīgo redakciju, minēto lēmumu nepieņem. Ar jauno 21.a pantu ievieš arī strīdu izšķiršanas mehānismu gadījumā, ja starp EVTI un valsts kompetentajām iestādēm pastāv domstarpības. Ja kompetentā iestāde nepiekrīt EVTI grozījumiem vai iebildumiem, kas attiecināti uz konkrētām kompetentās iestādes lēmumu projektu galīgajām redakcijām, jautājumu galīgā lēmuma pieņemšanai nodod EVTI Uzraudzības padomei. Visbeidzot, ar jauno 21.a pantu nosaka, ka EVTI var pieņemt individuālu lēmumu par finanšu tirgus dalībnieku, ja valsts kompetentās iestādes nepieņem EVTI atzinumu vai pieprasījumus. Tāpat attiecībā uz konkrētiem valsts kompetento iestāžu paredzētajiem lēmumiem ir nepieciešama attiecīgo emisijas centrālo banku iepriekšēja piekrišana, jo CCP darbības traucējumi varētu radīt riskus Savienības monetārās politikas noteikšanai un īstenošanai un maksājumu sistēmas netraucētas darbības veicināšanai. Lai gan centrālo banku un uzraudzības iestāžu pilnvaras var pārklāties, pastāv neatbilstības iespējamība, ja uzraudzības darbības ietekmē centrālo banku galvenos pienākumus tādās jomās kā cenu stabilitāte, monetārā politika un maksājumu sistēmas. Ar jauno 21.b pantu paredz attiecīgo emisijas centrālo banku uzdevumus, lai noteiktu pienākumu sadali starp iestādēm, jo īpaši attiecībā uz CCP maksājumu un norēķinu sistēmām un ar tām saistīto likviditātes risku. Pārvaldības procedūras attiecībā uz darījumiem, kuri denominēti minētās emisijas centrālās bankas valūtā. Ar jauno 21.b pantu noteikts, ka kompetentās iestādes iegūst attiecīgo emisijas centrālo banku piekrišanu attiecībā uz lēmumiem par atļaujas piešķiršanu CCP, CCP darbību un pakalpojumu paplašināšanu, atļaujas anulēšanu, maržas prasībām, likviditātes riska kontrolēm, nodrošinājuma prasībām, norēķinu un sadarbspējas mehānismu apstiprināšanu. Ja attiecīgā emisijas centrālā banka iebilst pret kompetentās iestādes lēmuma projektu šajās jomās, minēto lēmumu nepieņem. Ja attiecīgā emisijas centrālā banka ierosina grozījumus kompetentās iestādes lēmumu projektos šajās jomās, minētos lēmumus pieņem tikai ar grozījumiem. Ar jauno 21.c pantu paredz, ka gan CCP, kuri ir dibināti dalībvalstīs, gan trešo valstu CCP maksā maksas par EVTI uzraudzības un administratīvajiem uzdevumiem saistībā ar i) 17. pantā minētajiem pieteikumiem atļaujas saņemšanai, ii) 25. pantā minētajiem atzīšanas pieteikumiem un iii) gada maksām saistībā ar EVTI atbildībā esošajiem uzdevumiem. Komisija ar deleģēto aktu turpmāk precizēs maksu veidus, jautājumus, par kuriem ir piemērojamas maksas, maksu summu un veidu, kādā tās jāmaksā kompetentajām iestādēm un pieteikumu iesniedzējiem Savienības CCP, atzītiem trešo valstu CCP, kas nav sistēmiski nozīmīgi (1. līmeņa CCP) un atzītiem CCP, kuri ir sistēmiski nozīmīgi (vai, iespējams, tādi kļūs) Savienības vai arī vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitātei (2. līmeņa CCP). Šīs uzraudzības maksas ļaus finansēt CCP izpildsesijas uzdevumus un EVTI izpildīt tās pienākumus. Grozījumi saistībā ar sadarbību starp iestādēm (ETIR, 24. pants) Ar 2. panta 8.punktu groza ETIR 24. pantu nolūkā iespējamu kaitīgu ietekmi uz monetārās politikas transmisiju un norēķinu sistēmu vienmērīgu darbību pievienot ārkārtas situācijām, par kurām CCP kompetentā iestāde vai jebkura cita iestāde nekavējoties informē EVTI, kolēģiju, attiecīgos ECBS dalībniekus un citas attiecīgās iestādes. 5.3.2.Trešo valstu CCP Piecu gadu laikā kopš ETIR pieņemšanas CCP darbības apjoms ES un pasaulē ir ātri pieaudzis mēroga un tvēruma ziņā. Centralizēta tīrvērte ir kļuvusi nozīmīgāka attiecībā uz procentu likmju un kredīta atvasinātajiem instrumentiem. CCP ātri pieaugošā loma pasaules finanšu sistēmā ne tikai atspoguļo centralizētas tīrvērtes pienākumu ieviešanu dažādās aktīvu kategorijās, bet arī lielāku brīvprātīgu centralizētas tīrvērtes izmantošanu, tirgus dalībniekiem arvien vairāk apzinoties centralizētas tīrvērtes sniegtās priekšrocības. ETIR attiecībā uz konkrētiem procentu likmju atvasinātajiem instrumentiem un kredītriska mijmaiņas darījumiem jau ir noteikta prasība, ka tiem centrālo tīrvērti veic saskaņā ar līdzīgām prasībām citās G20 valstīs. Arī banku kapitāla noteikumi ir mainīti, lai stimulētu centralizētu tīrvērti un divpusēju tīrvērti padarītu par relatīvi dārgāku risinājumu, savukārt kopš 2017. gada marta divpusējiem darījumiem piemēro papildu nodrošinājuma prasības. Tā rezultātā tīrvērte ir palielinājusies, taču tā tagad ir koncentrēta salīdzinoši ierobežota skaita globālos CCP. Pašlaik 28 trešo valstu CCP ir atzīti saskaņā ar ETIR līdzvērtības noteikumiem. Vēl 12 citi CCP no 10 jurisdikcijām ir pieteikušies atzīšanai un gaida Komisijas lēmumu par to regulatīvo un uzraudzības režīmu līdzvērtību. Grozījumi, lai uzlabotu trešo valstu CCP līdzvērtības režīmu īstenošanu (ETIR, 25. panta 6. punkts) Komisija turpinās ar lēmumiem par līdzvērtību izdarīt konstatējumus par to, vai trešo valstu tiesiskais un uzraudzības regulējums atbilst ETIR prasībām, lai nodrošinātu minēto trešo valstu CCP atzīšanu. Ar šo priekšlikumu tiek apstiprināts, ka Komisija līdzvērtības konstatēšanai var piemērot turpmākus nosacījumus. Ar 2. panta 9. punkta e) apakšpunktu iekļauj jaunu 6.a un 6.b punktu, lai Komisija nepieciešamības gadījumā varētu ar deleģēto aktu precizēt kritērijus, kas ir jāizmanto tās novērtējumā par trešās valsts CCP režīma līdzvērtības atzīšanu. Ar jauno EITR 25. panta 6.b punktu EVTI nosaka uzdevumu pārraudzīt regulatīvās un uzraudzības norises trešo valstu CCP režīmos, kurus Komisija atzinusi par līdzvērtīgiem. Grozījumi attiecībā uz trešo valstu CCP atzīšanu (ETIR, 6. panta 2. punkts, jauns 2.a, 2.b un 2.c punkts 25. pantā un jauns 25.a pants) Palielināta pārredzamība Lai uzlabotu pārredzamību ieinteresētajām personām un sabiedrībai kopumā, ETIR groza nolūkā precizēt CCP reģistrāciju, sniedzot sīkāku informāciju EVTI publiskajā reģistrā (ar 2. panta 1. punktu groza 6. panta 2. punkta b) apakšpunktu). Attiecībā uz atzītiem trešo valstu CCP priekšlikumā nav noteiktas papildu prasības. Sistēmiski nenozīmīgu trešo valstu CCP (1. līmenis) un sistēmiski nozīmīgu trešo valstu CCP (2. līmenis) klasifikācija Ņemot vērā to, ka pasaulē palielinās tīrvērtes un riska koncentrācija ierobežota skaita globālos CCP, ir jāievieš diferenciācija atkarībā no saskaņā ar ETIR atzīta trešās valsts CCP veida. Tāpēc šajā priekšlikumā ir noteikta prasība EVTI, izskatot atzīšanas pieteikumu, ņemt vērā trešās valsts CCP radītā sistēmiskā riska pakāpi. Lai to panāktu un ieviestu samērīgu prasību piemērošanu, ir jāizšķir starp zemāka riska CCP un tiem CCP, kas ir vai būs sistēmiski nozīmīgi Savienībai vai arī vienai vai vairākām tās dalībvalstīm. Ar šo tiek atspoguļots fakts, ka ne visi trešo valstu CCP ir vienlīdz sistēmiski nozīmīgi. Sistēmiskais nozīmīgums ir atkarīgs no to apmēra un tīrvērtēto darījumu veida, kā arī no tīrvērtes darbības apjoma. Piemēram, salīdzinoši mazs trešās valsts CCP, kas tīrvērti veic tikai ierobežotam skaitam līgumu, kuri, piemēram, ir denominēti vietējā valūtā, objektīvi rada mazāk bažu un mazāk riska Savienības finanšu sistēmai nekā trešās valsts CCP, kas tīrvērti veic ievērojamam Savienības valūtā denominētu līgumu apjomam. Tāpēc tiek ierosināts EVTI piešķirt pilnvaras izšķirt starp CCP, kas ir vai, iespējams, kļūs sistēmiski nozīmīgi, un tiem CCP, kas tādi nav. Trešo valstu CCP, par kuriem EVTI ir konstatējusi, ka tie ir sistēmiski nenozīmīgi vai tādi, kas, iespējams, nekļūs sistēmiski nozīmīgi Savienībai un dalībvalstīm, sauc par “1. līmeņa” (ar 2. panta 9. punkta a) apakšpunktu ETIR 25. panta 2. punktā iekļauj e) apakšpunktu). Minētajiem 1. līmeņa CCP joprojām piemēros pašreizējos pasākumus un nosacījumus saistībā ar Komisijas pieņemtiem trešo valstu līdzvērtības lēmumiem, kas ļauj EVTI atzīt individuālus trešo valstu CCP. Arī EVTI tiks piešķirti jauni uzdevumi saistībā ar minēto atzīto1. līmeņa CCP uzraudzību.

Atšķirībā no 1. līmeņa CCP EVTI būs arī iespēja noteikt atšķirīgu kategoriju trešo valstu CCP, kuri ir uzskatāmi par sistēmiski nozīmīgiem vai par tādiem, kas tuvākajā laikā, iespējams, kļūs sistēmiski nozīmīgi Savienības un dalībvalstu finanšu un ekonomiskajai stabilitātei (tā sauktie “2. līmeņa CCP”). Tas ir paredzēts 2. panta 9. punkta c) apakšpunktā, ar ko ETIR 25. pantā iekļauj jaunu 2.a punktu. Lai EVTI varētu konstatēt, vai trešās valsts CCP ir “2. līmeņa” CCP, ir paredzēti četri objektīvi kritēriji (jaunais 25. panta 2.a punkts): i) trešās valsts CCP darījumdarbības raksturs, apjoms un sarežģītība; ii) ietekme, ko trešās valsts CCP nonākšana grūtībās vai traucējumi tā darbībai varētu radīt uz būtiskiem tirgiem, finanšu iestādēm vai finanšu sistēmu plašākā mērogā un uz ES finanšu stabilitāti; iii) trešās valsts CCP tīrvērtes dalībnieku struktūra un iv) trešās valsts CCP attiecības, savstarpējā atkarība vai cita veida mijiedarbība ar citām finanšu tirgus infrastruktūrām. Komisijai sešu mēnešu laikā pēc regulas pieņemšanas šie kritēriji būs turpmāk jāprecizē deleģētajā aktā (25. panta 2.a punkta otrā daļa). Ja EVTI attiecībā uz trešās valsts CCP konstatē, ka tas ir 2. līmeņa CCP, minēto CCP var atzīt un atļaut tam sniegt tīrvērtes pakalpojumus vai veikt darbības Savienībā tikai tad, ja tas atbilst vēl citiem nosacījumiem. Minētie nosacījumi ir nepieciešami, lai atspoguļotu papildu bažas, kas rodas Savienības un vienas vai vairāku dalībvalstu finanšu stabilitātei. Tie CCP, kas jau ir atzīti saskaņā ar pašreizējo ETIR režīmu, arī turpmāk tiks atzīti kā “1. līmeņa” CCP līdz brīdim, kad EVTI būs konstatējusi, vai šādi trešo valstu CCP ir “2. līmeņa” CCP. Samērīgas prasības sistēmiski nozīmīgiem 2. līmeņa trešo valstu CCP Sistēmiski nozīmīgiem trešo valstu CCP ir jāievēro četras papildu prasības (sk. 2. panta 9. punkta b) apakšpunktu): i) pastāvīga atbilstība attiecīgajām un nepieciešamajām prudenciālajām prasībām, ko piemēro ES CCP. Šīs prasības ir kapitāla prasības, prasības attiecībā uz iekšējās organizācijas pārvaldību, darījumdarbības veikšanu, maržām, saistību neizpildes fondu, finanšu resursiem, likviditāti, ieguldījumiem, spriedzes testiem, norēķinu un sadarbspēju. Tās pašlaik ir noteiktas ETIR 16. pantā, kā arī IV un V sadaļā; ii) rakstisks apstiprinājums (180 dienu laikā) no attiecīgajām ES emisijas centrālajām bankām par to, ka trešās valsts CCP atbilst visām minēto banku prasībām. Centrālās bankas piemērotu šīs papildu prasības, izpildot savus monetārās politikas uzdevumus. Piemēram, tās varētu ietvert papildu prasības, lai novērstu likviditātes, maksājumu vai norēķinu kārtības riskus Savienībā vai dalībvalstīs. Proti, tās varētu attiekties uz CCP turētā nodrošinājuma pieejamību un konkrēto veidu, nodrošinājumam piemēroto “diskontu” līmeni, ieguldījumu politiku vai nodrošinājuma segregāciju, likviditātes mehānismu pieejamību iesaistīto centrālo banku vidū, CCP darbību iespējamo ietekmi un to iespējamo darbības traucējumu vai grūtībās nonākšanas ietekmi uz finanšu sistēmu un stabilitāti Savienībā; iii) lai EVTI varētu īstenot savus jaunos uzraudzības pienākumus, ir jābūt arī rakstiskai trešās valsts CCP piekrišanai, ka EVTI pēc pieprasījuma var piekļūt visai CCP rīcībā esošajai informācijai un uzņēmuma telpām. Tas, ka šo nosacījumu var izpildīt trešajā valstī, būtu jāapstiprina ar juridisku atzinumu; iv) trešās valsts CCP vajadzētu būt visām nepieciešamajām procedūrām un pasākumiem, lai tas spētu izpildīt iepriekš minēto pirmo un trešo nosacījumu. Tā kā iepriekš minētās prasības jāpiemēro samērīgā veidā, ar priekšlikumu ievieš sistēmu, saskaņā ar kuru trešās valsts CCP var turpināt paļauties uz noteikumiem un prasībām savā valstī. Šī jaunā salīdzināmas atbilstības sistēma, kas atbilst FSP standartiem un atspoguļo līdzīgu sistēmu, kuru piemēro ASV iestādes, ir balstīta uz vienkāršu procedūru, saskaņā ar ko trešo valstu CCP var pieprasīt EVTI salīdzināt ETIR prasības un ES uzraudzības standartus, ko piemēro CCP, ar trešās valsts prasībām un standartiem. Ja tie ir salīdzināmi, EVTI var noteikt, ka dažu vai visu spēkā esošo prasību piemērošana, kā arī attiecīgā uzraudzības īstenošana šajā trešajā valstī nodrošina rezultātu, kas ir līdzvērtīgs ETIR piemērošanai, un atcelt attiecīgā ETIR noteikuma piemērošanu. Šāda pieeja būtiski samazinās slogu, kas rodas no dubultas noteikumu un prasību piemērošanas. Komisijai būs jāpieņem deleģētais akts, kurā būtu precizēti EVTI veiktā novērtējuma aspekti (jauns 25.a pants). Tomēr, ņemot vērā tīrvērtes pakalpojumu pieaugošo koncentrāciju ierobežota skaita globālos CCP un no minētās koncentrācijas izrietošo palielināto risku, daži CCP var būt īpaši sistēmiski nozīmīgi ES finanšu sistēmai. Tādēļ, konstatējot to, vai trešās valsts CCP ir sistēmiski nozīmīgs vai tāds, iespējams, kļūs, EVTI var arī, vienojoties ar attiecīgo(-ajām) ES centrālo(-ajām) banku(-ām), konstatēt, ka riski, ko attiecīgā struktūra rada Savienības finanšu stabilitātei vai arī vienai vai vairākām dalībvalstīm, ir tik lieli, ka pat pilnīga ETIR sistēmas piemērošana šim trešās valsts CCP nebūtu pietiekama, lai pietiekami mazinātu šādus riskus, un ka tāpēc minēto CCP nevajadzētu atzīt. Ja tiek izdarīts konstatējums, ka finanšu stabilitāti ES nevar nodrošināt, izmantojot trešo valstu CCP atzīšanas procesu, ierosina, ka EVTI, vienojoties ar attiecīgajām ES centrālajām bankām, ir tiesības ieteikt Komisijai, ka minēto CCP nevajadzētu atzīt. Pamatojoties uz to, Komisija ir pilnvarota pieņemt lēmumu, ka CCP nevajadzētu atzīt, un ja tas vēlas sniegt tīrvērtes pakalpojumus Savienībā, tam būtu jāsaņem atļauja un jābūt iedibinātam vienā no dalībvalstīm (jauns 25. panta 2.c punkts). Grozījumi, lai uzlabotu trešo valstu CCP pastāvīgo uzraudzību pēc atzīšanas (ETIR 25. panta 5. punkts, 25. panta 6. punkts, 25. panta 7. punkts, jauns 25.b–25.m punkts) EVTI uzraudzība pār trešo valstu CCP Lai reaģētu uz trūkumiem ETIR līdzvērtības un atzīšanas sistēmas īstenošanā attiecībā uz trešo valstu CCP, tiek ierosināts palielināt ETIR pilnvaras. Šādā veidā tiks nodrošināts, ka EVTI grūtības piekļūt CCP informācijai, veikt CCP pārbaudes uz vietas un sniegt informāciju attiecīgajām ES regulatīvajām un uzraudzības iestādēm un centrālajām bankām tiks novērstas. Tādējādi tiks līdz minimumam samazināts risks, ka CCP prakse un/vai riska pārvaldības modeļu korekcijas netiek pamanītas, radot būtisku ar finanšu stabilitāti saistītu ietekmi uz vienībām ES. Otrkārt, šādi tiks novērsta iespēja, ka starp uzraudzības iestāžu un centrālo banku mērķiem kolēģijās rodas neatbilstība saistībā ar trešo valstu CCP gadījumos, kad ir iesaistītas iestādes, kuras atrodas ārpus ES. Visbeidzot, tiks novērsts risks, ka izmaiņas CCP noteikumos un/vai regulatīvajā režīmā trešā valstī varētu negatīvi ietekmēt regulatīvos vai uzraudzības rezultātus. Tas nozīmē, ka tiks nodrošināti vienlīdzīgi konkurences apstākļi starp ES un trešo valstu CCP un novērsta regulējuma vai uzraudzības arbitrāžas iespējamība. EVTI jaunie pienākumi uzraudzīt atzītos 1. līmeņa un 2. līmeņa CCP ir paredzēti jaunajā 25.b pantā (skatīt turpmāk). Pašreizējā atzīšanas režīma pastiprināta īstenošana

Ar 2. panta 9. punkta c) apakšpunktā aizstāj ETIR 25. panta 5. punktu nolūkā precizēt, ka EVTI vismaz reizi divos gados ir jāpārskata tāda trešās valsts CCP atzīšana, kurš savas darbības un pakalpojumus ir izvērsis Savienībā. Noteikumi saistībā ar trešās valsts CCP atzīšanas atcelšanu ir pārnesti uz jauno 25.m un 25.n pantu (skatīt turpmāk). Ar 2. panta 9. punkta f) apakšpunktu aizstāj ETIR 25. panta 7. punkta pirmo teikumu nolūkā noteikt, ka sadarbības mehānismiem starp EVTI un attiecīgajām līdzvērtīgu CCP trešo valstu režīmu kompetentajām iestādēm ir jābūt efektīviem praksē. Ar 2. panta 9. punkta g) apakšpunktu groza 25. panta 7. punkta d) apakšpunktu nolūkā precizēt, ka uzraudzības pasākumu koordinācijas procedūrām būtu jāietver trešo valstu iestāžu piekrišana ļaut īstenot izmeklēšanu un pārbaudes uz vietas saskaņā ar šā priekšlikuma 25.d un 25.e pantu. Ar g) apakšpunktu 25. panta 7. punktā iekļauj jaunu e) apakšpunktu nolūkā noteikt, ka sadarbības mehānismiem starp EVTI un attiecīgajām līdzvērtīgu CCP trešo valstu režīmu kompetentajām iestādēm ir jāprecizē procedūras, kas nepieciešamas regulatīvo un uzraudzības norišu efektīvai uzraudzībai trešā valstī. Jauna EVTI un attiecīgās(-o) emisijas centrālajās(-o) bankas(-u) loma trešo valstu CCP uzraudzībā Ar 2. panta 10. punktu ETIR iekļauj jaunu 25.b–25.n pantu nolūkā piešķirt EVTI jaunas pilnvaras uzraudzīt atzītus 1. līmeņa un 2. līmeņa trešo valstu CCP, lai stiprinātu uzraudzību un izpildi saistībā ar trešo valstu CCP pastāvīgu atbilstību ETIR prasībām. Tajā arī paredzēta attiecīgo emisijas centrālo banku iesaiste trešo valstu CCP atzīšanā un uzraudzībā saistībā ar Savienības valūtās denominētiem finanšu instrumentiem, kuru tīrvērte lielā mērā tiek veikta ārpus Savienības esošos CCP, lai samazinātu riskus Savienības iekšējam tirgum un Savienības vai arī vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitātei. Ar jauno 25.b pantu EVTI piešķir jaunas pilnvaras nodrošināt 1. līmeņa un 2. līmeņa trešo valstu CCP pastāvīgu atbilstību. Ar jaunā 25.b panta 1. punktu nosaka, ka EVTI ir atbildīga pastāvīgi uzraudzīt, ka 2. līmeņa CCP nepārtraukti atbilst prudenciālajām prasībām, kas noteiktas ETIR 16. pantā un IV un V sadaļā. Turklāt saskaņā ar 25.b pana 1. punktu EVTI no katra 2. līmeņa CCP vismaz reizi gadā pieprasīs apstiprinājumu par to, ka tas atbilst visām pārējām papildu uzraudzības prasībām, kuras noteiktas 25. panta 2.b punktā. Arī attiecīgā(-ās) emisijas centrālā(-ās) banka(-as) nekavējoties informēs EVTI, ja tā (tās) uzskata, ka 2. līmeņa CCP vairs neatbilst 25. panta 2.b punkta b) apakšpunktā noteiktajiem nosacījumiem. Ar jaunā 25.b panta 2. punktu nosaka, ka EVTI saņem attiecīgās(-o) emisijas centrālās(-o) bankas(-u) piekrišanu pirms tādu lēmumu pieņemšanas, kas ir saistīti ar maržas prasībām, likviditātes riska kontroli, nodrošinājuma prasībām, noregulējumu un sadarbspējas mehānismu apstiprināšanu. Ja attiecīgā(-ās) emisijas centrālā(-ās) banka(-as) iebilst pret lēmuma projektu, EVTI nepieņem attiecīgo lēmumu. Ja attiecīgā(-ās) emisijas centrālā(-ās) banka(-as) ierosina grozīt lēmuma projektu, EVTI attiecīgo lēmumu var pieņemt tikai ar grozījumiem. Ar jaunā 25.b panta 3. punktu nosaka, ka EVTI saskaņā ar EVTI regulas 32. panta 2. punktā noteikto kopējo metodoloģiju veic novērtējumu par atzītu CCP noturību pret nelabvēlīgiem tirgus apstākļiem. Ar jauno 25.c pantu nosaka, ka ar EVTI pieprasījumu vai lēmumu trešo valstu CCP un saistītajām personām var noteikt pienākumu sniegt visu nepieciešamo informāciju, lai ļautu EVTI pildīt tās pienākumus saskaņā ar ETIR. Ar jauno 25.d pantu nosaka, ka ar EVTI lēmumu 2. līmeņa trešo valstu CCP var noteikt pienākumu sadarboties izmeklēšanā. Ar jauno 25.e pantu nosaka, ka ar EVTI lēmumu 2. līmeņa trešo valstu CCP var noteikt pienākumu sadarboties pārbaudēs uz vietas. EVTI būtu trešās valsts kompetentajām iestādēm jāsniedz paziņojums par nodomu veikt pārbaudi uz vietas. Minētās iestādes var arī piedalīties pārbaudē. Emisijas centrālo(-ās) banku(-as) aicina piedalīties šādās pārbaudēs uz vietas. Ar jauno 25.f un 25.i pantu nosaka procesuālos noteikumus, tostarp tiesības uz aizstāvību, gadījumos, ja ir nopietnas aizdomas par iespējamu trešās valsts CCP pārkāpumu saistībā ar nepieciešamās informācijas sniegšanu vai sadarbību vispārējās izmeklēšanās un pārbaudes uz vietas. Ar 2. panta 13. punktu ETIR ievieš jaunu III pielikumu, kurā sniegts saraksts ar trešo valstu CCP iespējamajiem pārkāpumiem, tostarp: i) pārkāpumiem, kas saistīti ar kapitāla prasībām; ii) pārkāpumiem, kas saistīti ar organizatoriskām prasībām vai interešu konfliktu; iii) pārkāpumiem, kas saistīti ar darbības prasībām; iv) pārkāpumiem, kas saistīti ar pārredzamību un datu pieejamību; un iv) pārkāpumiem, kas saistīti ar šķēršļiem uzraudzības darbībām. Ar jauno 25.g pantu paredz sodanaudu gadījumā, ja tiek konstatēts trešās valsts CCP pārkāpums. Ar 2. panta 13. punktu ETIR ievieš jaunu IV pielikumu, kurā sniegts saraksts ar atbildību pastiprinošiem vai mīkstinošiem faktoriem trešo valstu CCP konkrētu iespējamo pārkāpumu gadījumā. Ar jauno 25.h pantu nosaka efektīvus un samērīgus periodiskus soda maksājumus, kuri ar EVTI lēmumu konkrētos gadījumos ir piemērojami trešo valstu CCP. Sodus var piemērot nolūkā novērst pārkāpumus, panākt informācijas sniegšanu vai sadarbību izmeklēšanās vai pārbaudēs. Ar jauno 25.j pantu nosaka, ka EVTI noteiktos apstākļos atklāj sabiedrībai informāciju par katru gadījumu, kad trešās valsts CCP ir piemērota sodanauda vai periodisks soda maksājums. Ar jauno 25.k pantu paredz, ka Eiropas Savienības tiesa pārskata visus EVTI lēmumus par sodanaudu vai periodisku soda maksājumu piemērošanu trešo valstu CCP. Ar jauno 25.l pantu Komisijai piešķir pilnvaras attiecībā uz pasākumiem, ar ko groza ETIR IV pielikumu pieņemt deleģētos aktus, lai ņemtu vērā norises finanšu tirgos. Ar jauno 25.m pantu ETIR nosaka, ka EVTI noteiktos apstākļos daļēji vai pilnībā atsauc lēmumu par trešās valsts CCP atzīšanu. Ar jauno 25.n pantu nosaka, ka EVTI pieņem vienu vai vairākus lēmumus, ja tā konstatē, ka 2. līmeņa trešās valsts CCP ir izdarījis pārkāpumu; šādā lēmumā var iekļaut prasību par to, ka CCP ir jānovērš pārkāpums, kā arī paredzēt sodanaudas, publiskus paziņojumus un CCP atzīšanas atsaukšanu.

5.4.2.CCP piemērojamās prudenciālās prasības Grozījumi saistībā ar modeļu un parametru apstiprināšanu (ETIR, 49. pants) Līdz šim 49. pantā bija noteikts, ka CCP papildus neatkarīgam apstiprinājumam ir jāiegūst divi atsevišķi VKI un EVTI apstiprinājumi par būtiskām izmaiņām modeļos un parametros, kuri pieņemti nolūkā aprēķināt CCP maržas prasības, ieguldījumus fondā saistību neizpildes gadījumiem, nodrošinājuma prasības un citus riska kontroles mehānismus. Ar 2. panta 11. punkta b) apakšpunktu ETIR 49. pantā iekļauj jaunu 1.a, 1.b, 1.c, 1.d, 1.e un 1.f punktu nolūkā precizēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem CCP var iegūt apstiprinājumu būtiskām izmaiņām tā pieņemtajos modeļos un parametros. Saskaņā ar 1.a punktu VKI apstiprinājums ir pietiekams, jo ar 2. panta 7. punktu EVTI ievieš jaunu 21.a pantu, kurā noteikta prasība par EVTI iepriekšēju piekrišanu VKI apstiprinājuma lēmumam saskaņā ar ETIR 49. pantu. Līdz ar to atsevišķs EVTI apstiprinājums vairs nav nepieciešams. Ja CCP plāno pieņemt jebkādas būtiskas izmaiņas modeļos vai parametros, tas kompetentajai iestādei iesniedz pieteikumu par minētās izmaiņas apstiprināšanu. Minētā kompetentā iestāde, apspriežoties ar EVTI, veic CCP riska novērtējumu un iesniedz ziņojumu kolēģijai, kura tad pieņem vairākuma atzinumu. Pēc šāda atzinuma pieņemšanas kompetentā iestāde informē CCP par to, vai apstiprinājums ir piešķirts vai atteikts. Papildus tam jaunajā punktā noteikts juridiskais pamats, lai vajadzības gadījumā sākotnēji pieņemtu būtisku izmaiņu modeļos vai parametros. Ar 2. panta 11. punkta a) apakšpunktu attiecīgi groza ETIR 49. panta 1. punktu un atceļ prasību par diviem apstiprinājumiem. Pieņemtajiem modeļiem un parametriem turpina piemērot prasību par kolēģijas atzinumu saskaņā ar minētajā pantā noteikto procedūru. Grozītā 49. panta 1. punkta pēdējā daļā ir noteikts, ka EVTI informāciju par stresa testu rezultātiem nodod ne tikai EUI, bet arī ECBS un Vienotā noregulējuma valdei, lai ļautu tām novērtēt risku, ko finanšu uzņēmumiem rada CCP saistību neizpilde. 5.5.2.Pārejas noteikumi Grozījumi, lai noteiktu pārejas pasākumus nolūkā ļaut pārskatīt atzīšanas lēmumus, kas pieņemti pirms stāšanās spēkā (ETIR, 89. pants) Ar 2. panta 12. punktu 89. pantā iekļauj jaunu punktu, ar ko nosaka konkrētus pārejas pasākumus nolūkā paredzēt, ka jauno 25. panta 2. punkta e) apakšpunktu un 25. panta 2.a punktu piemēro pēc tam, kad stājas spēkā deleģētais akts, ar kuru nosaka 25. panta 2.a punktā minētos kritērijus 2. līmeņa CCP konstatēšanai. Ar 2. panta 12. punktu nosaka, ka EVTI ir jāpārskata trešo valstu CCP atzīšanas lēmumi, kas pieņemti pirms šā priekšlikuma stāšanās spēkā. Jaunajā noteikumā paredzēts, ka šādu pārskatīšanu veic 12 mēnešu laikā pēc tam, kad stājies spējā deleģētais akts, kurā noteikti kritēriji, lai konstatētu, vai trešās valsts CCP ir vai, iespējams, kļūs sistēmiski nozīmīgs Savienības vai arī vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitātei. 2017/0136 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru Regulu (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), un Regulu (ES) Nr. 648/2012 groza attiecībā uz CCP atļauju piešķiršanā iesaistītajām procedūrām un iestādēm un trešo valstu CCP atzīšanas prasībām (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā:

(1)Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 648/2012 ir noteikta prasība, ka standartizētu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu tīrvērte ir jāveic, izmantojot centrālo darījumu partneri (CCP), saskaņā ar līdzīgām prasībām citās G20 valstīs. Minētajā regulā attiecībā uz CCP tika ieviestas arī stingras prudenciālās, organizatoriskās un darījumdarbības prakses prasības un izveidoti to prudenciālās uzraudzības pasākumi, lai samazinātu risku CCP pakalpojumu izmantotājiem un stiprinātu finanšu stabilitāti. (2)Kopš Regulas (ES) Nr. 648/2012 pieņemšanas CCP darbības apjoms Savienībā un pasaulē ir ātri pieaudzis gan mēroga, gan tvēruma ziņā. Paredzams, ka CCP darbība turpmākajos gados turpinās paplašināties līdz ar papildu tīrvērtes pienākumu ieviešanu un brīvprātīgas tīrvērtes apjoma pieaugumu tādu darījumu partneru vidū, uz kuriem neattiecas tīrvērtes pienākums. Komisijas 2017. gada 4. maija priekšlikums mērķorientētā veidā grozīt Regulu (ES) Nr. 648/2012, lai uzlabotu tās efektivitāti un proporcionalitāti, radīs papildu stimulus CCP piedāvāt darījumu partneriem atvasināto instrumentu centralizētu tīrvērti un atvieglot maziem finanšu un nefinanšu darījumu partneriem piekļuvi tīrvērtes pakalpojumiem. Kapitāla tirgu savienības (KTS) ietekmē dziļāki un integrētāki kapitāla tirgi vēl vairāk palielinās vajadzību pēc pārrobežu tīrvērtes Savienībā, tādējādi arvien palielinot CCP nozīmi un savstarpējo saistību finanšu sistēmā. (3)To CCP skaits, kuri pašlaik veic veic uzņēmējdarbību [ir dibināti] Savienībā un ir saņēmuši atļauju saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012, joprojām ir diezgan ierobežots, proti, 2017. gada jūnijā tie bija 17 CCP. Saskaņā ar minētās regulas noteikumiem par līdzvērtību ir atzīti 28 trešo valstu CCP, ļaujot tiem piedāvāt savus pakalpojumus arī tīrvērtes dalībniekiem un tirdzniecības vietām, kas ir iedibinātas Savienībā . Tīrvērtes tirgi ir labi integrēti visā Savienībā, taču tie ir arī ļoti koncentrēti noteiktās aktīvu kategorijās un ļoti savstarpēji saistīti. Riska koncentrācijas dēļ iespējamība, ka CCP nonāktu grūtībās, ir zema, taču šādam notikumam būtu ārkārtīgi liela ietekme. Komisija 2016. gada novembrī saskaņā ar G20 valstu sanāksmē pausto vienprātīgo nostāju pieņēma priekšlikumu regulai par CCP atveseļošanu un noregulējumu , lai nodrošinātu, ka iestādes ir pienācīgi sagatavojušās, lai risinātu grūtībās nonākuša CCP jautājumu, aizsargājot finanšu stabilitāti un ierobežojot izmaksas nodokļu maksātājiem. (4)Neatkarīgi no minētā tiesību akta priekšlikuma un ņemot vērā tīrvērtes pieaugošo apmēru, sarežģītību un pārrobežu dimensiju Savienībā un pasaulē, būtu jāpārskata uzraudzības pasākumi, ko piemēro Savienības un trešo valstu CCP. Risinot konstatētās problēmas agrīnā posmā un ieviešot skaidrus un saskanīgus uzraudzības pasākumus attiecībā gan uz Savienības, gan uz trešo valstu CCP, tiktu stiprināta Savienības finanšu sistēmas vispārējā stabilitāte, un vēl vairāk pazemināts iespējamais risks, ka CCP nonāktu grūtībās. (5)Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija 2017. gada 4. maijā pieņēma paziņojumu “Ar finanšu tirgus būtisko infrastruktūru saistīto problēmu risināšana un kapitāla tirgu savienības tālāka attīstīšana” , norādot, ka ir vajadzīgas papildu izmaiņas Regulā (ES) Nr. 648/2012, lai uzlabotu pašreizējo sistēmu, ar kuru tiek nodrošināta finanšu stabilitāte un atbalstīta turpmāka KTS attīstība un padziļināšana. (6)Regulā (ES) Nr. 648/2012 noteiktie uzraudzības pasākumi pārsvarā paļaujas uz piederības valsts iestādi. Tiem CCP, kas ir dibināti Savienībā, atļaujas piešķir un uzraudzību veic uzraudzības iestāžu kolēģijas, Eiropas vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI), attiecīgie Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) dalībnieki un citas attiecīgās iestādes. Uzraudzības kolēģijas paļaujas uz valsts kompetentās iestādes veikto koordināciju un informācijas apmaiņu, un šī iestāde ir atbildīga par Regulā (ES) Nr. 648/2012 paredzēto noteikumu izpildi. Atšķirīga CCP uzraudzības prakse visā Savienībā var radīt regulējuma un uzraudzības arbitrāžas riskus, apdraudot finanšu stabilitāti un pieļaujot neveselīgu konkurenci. Komisija 2016. gada septembra paziņojumā par KTS un sabiedriskajā apspriešanā par Eiropas uzraudzības iestāžu (EUI) darbībām vērsa uzmanību uz šiem jaunajiem riskiem un lielākas uzraudzības konverģences nepieciešamību. (7)Viens no ECBS pamatuzdevumiem ir noteikt un īstenot Savienības monetāro politiku, un veicināt maksājumu sistēmu vienmērīgu darbību. Drošas un efektīvas finanšu tirgus infrastruktūras, jo īpaši tīrvērtes sistēmas, ir būtiskas, lai veiktu šos pamatuzdevumus un lai sasniegtu ECBS galveno mērķi, proti, uzturēt cenu stabilitāti. Attiecīgie ECBS dalībnieki, piemēram, emisijas centrālās bankas, kas emitē valūtas tiem finanšu instrumentiem, kuriem CCP veic tīrvērti, būtu jāiesaista CCP uzraudzībā dēļ iespējamā riska, ko CCP darbības traucējumi varētu radīt šo pamatuzdevumu un galvenā mērķa sasniegšanai, ietekmējot instrumentus un darījumu partnerus, kas tiek izmantoti monetārās politikas īstenošanā. Līdz ar to emisijas centrālās bankas būtu jāiesaista CCP riska pārvaldības novērtējumā. Turklāt, lai gan centrālo banku un uzraudzības iestāžu pilnvaras var pārklāties, pastāv neatbilstības iespējamība, ja uzraudzības darbības ietekmē centrālo banku galvenos pienākumus tādās jomās kā cenu stabilitāte, monetārā politika un maksājumu sistēmas. Krīzes situācijās šāda neatbilstība var palielināt finanšu stabilitātes risku, ja pienākumu sadale starp iestādēm joprojām ir neskaidra. (8)Ar Līgumiem ir izveidota ekonomiskā un monetārā savienība, kuras valūta ir euro, un Eiropas Centrālā banka (ECB), kas ir Eiropas Savienības iestāde ekonomiskās un monetārās savienības nolūkiem. Līgumos ir arī paredzēts, ka Eiropas Centrālās bankas lēmējinstances pārvalda ECBS un ka vienīgi ECB ir tiesīga atļaut euro emisiju. Tāpēc būtu jāatzīst ECB kā Savienības vienotās valūtas emisijas centrālās bankas īpašā loma ECBS. (9)Ņemot vērā finanšu tirgu globālo mērogu un nepieciešamību novērst pretrunas Savienības un trešo valstu CCP uzraudzībā, būtu jāpalielina EVTI spēja veicināt CCP uzraudzības konverģenci. Lai piešķirtu EVTI jaunus uzdevumus un pienākumus, būtu jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (EVTI). (10)EVTI Uzraudzības padomē būtu jāizveido īpaša izpildsesija (“CCP izpildsesija”), lai risinātu uzdevumus, kas saistīti ar CCP kopumā, un uzraudzītu Savienības un jo īpaši trešo valstu CCP. Lai nodrošinātu veiksmīgu CCP izpildsesijas izveidi, ir jāprecizē tās mijiedarbība ar EVTI Uzraudzības padomi, tās organizatoriskā struktūra un veicamie uzdevumi. (11)Lai nodrošinātu saskaņotu uzraudzības pieeju un atspoguļotu attiecīgo CCP uzraudzībā iesaistīto iestāžu pilnvaras, CCP izpildsesijas sastāvā būtu jāiekļauj pastāvīgie locekļi un locekļi, kas ir specifiski CCP. Pastāvīgajiem locekļiem būtu jāietver CCP izpildsesijas vadītājs un divi neatkarīgi direktori, kuriem būtu jārīkojas neatkarīgi un objektīvi visas Savienības interesēs. Komisijai un ECB arī būtu jāieceļ pastāvīgie locekļi. Locekļiem, kas ir specifiski katram CCP, būtu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 izraudzīts pārstāvis no to dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kurās CCP ir dibināts, un attiecīgās(-o) emisijas centrālās(-o) bankas(-u) pārstāvis. CCP izpildsesijas vadītājam vajadzētu būt iespējai uzaicināt uzraudzības kolēģijas locekļus un EVTI atzītu trešo valstu CCP iestāžu pārstāvjus piedalīties novērotāju statusā, lai nodrošinātu, ka CCP izpildsesija ņem vērā citu attiecīgo iestāžu viedokļus. Pastāvīgajiem locekļiem būtu jāpiedalās visās CCP izpildsesijas sanāksmēs, savukārt locekļiem, kas ir specifiski CCP, un novērotājiem būtu jāpiedalās tikai tad, ja tas ir vajadzīgi un piemēroti tam CCP, kas tiek uzraudzīts. Ar neatkarīgu pastāvīgo locekļu un locekļu, kas ir specifiski CCP, klātbūtni būtu jānodrošina, ka CCP izpildsesijā pieņemtie lēmumi ir konsekventi, atbilstīgi un samērīgi visā Savienībā un ka attiecīgās valsts kompetentās iestādes, emisijas centrālās bankas un novērotāji ir iesaistīti lēmumu pieņemšanā par jautājumiem, kas saistīti ar CCP, kuri ir dibināti kādā dalībvalstī. (12)Pieņemot lēmumus par jautājumiem, kas saistīti ar CCP, kuri ir dibināti kādā dalībvalstī, CCP izpildsesijai būtu jāsasauc sanāksme un jānodrošina, ka tās pastāvīgie locekļi un attiecīgais(-ie) loceklis(-ļi), kas pārstāv valsts kompetentās iestādes un ko dalībvalsts izraudzījusies saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012, kā arī attiecīgās emisijas centrālās bankas ieceltie novērotāji, tiek iesaistīti lēmumu pieņemšanas procesā. Pieņemot lēmumus par trešās valsts CCP, lēmumu pieņemšanas procesā būtu jāpiedalās tikai pastāvīgajiem locekļiem, attiecīgajai(-ām) emisijas centrālajai(-ām) bankai(-ām) un visiem attiecīgajiem CCP izpildsesijas novērotājiem. (13)Lai nodrošinātu piemērotu, efektīvu un ātru lēmumu pieņemšanas procesu, CCP izpildsesijas vadītājam, abiem direktoriem un tās dalībvalsts kompetentās iestādes pārstāvim, kurā CCP ir dibināts, vajadzētu būt balsstiesībām. ECB, Komisijas un attiecīgās(-o) centrālās(-o) bankas(-u) pārstāvjiem, kā arī novērotājiem, vajadzētu būt balsstiesībām. CCP izpildsesijai lēmumi būtu jāpieņem ar locekļu vienkāršu balsu vairākumu, un vadītājam vajadzētu būt izšķirošai balsij vienāda balsu skaita gadījumā. (14)Lai nodrošinātu iekšējā tirgus pienācīgu darbību, kā arī Savienības un tās dalībvalstu finanšu stabilitāti, CCP izpildsesijai vajadzētu būt atbildīgai par konkrētiem uzdevumiem, kas tai uzticēti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012. (15)Lai nodrošinātu efektīvu uzraudzību, CCP izpildsesijai vajadzētu būt specializētam personālam un atbilstošiem resursiem, lai saistībā ar tās uzdevumiem nodrošinātu tās autonomiju, neatkarību un adekvātu darbību. EVTI paziņojumā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1095/2010 būtu jāņem vērā ietekme uz budžetu. (16)Lai nodrošināt atbilstošu zinātības un pārskatatbildības līmeni, CCP izpildsesijas vadītājs un divi direktori būtu jāieceļ, pamatojoties uz nopelniem, prasmēm, zināšanām tīrvērtes, pēctirdzniecības un finanšu jautājumos un CCP uzraudzībai un noregulējumam būtisku pieredzi. Viņi būtu jāizvēlas, pamatojoties uz atklātu atlases procedūru. Komisijai būtu jāiesniedz apstiprināšanai Eiropas Parlamentā priekšlikums par amatu kandidātiem. Pēc minētā priekšlikuma apstiprināšanas Eiropas Parlamentam būtu jāpieņem īstenošanas lēmums. (17)Lai nodrošinātu pārredzamību un demokrātisku kontroli, kā arī aizsargātu Savienības iestāžu tiesības, CCP izpildsesijas vadītājam un abiem direktoriem vajadzētu būt atbildīgiem Eiropas Parlamentam un Padomei par visiem lēmumiem, kuri pieņemti, pamatojoties uz šo regulu. (18)CCP izpildsesijas vadītājam un abiem direktoriem būtu jārīkojas neatkarīgi un objektīvi Savienības in