Šodien mēs ierosinām nodrošināt ES juridiskos instrumentus kopīgai gāzes iegādei. Platformai vispirms un galvenokārt būtu jākoordinē gāzes krātuvju uzpilde saskaņā ar uzpildes mērķrādītājiem. Tiek lēsts, ka Krievijas piegāžu pilnīgas pārtraukšanas gadījumā nākamajās ziemās līdz 2025. gadam, tostarp 2023.–2024. gada ziemā, pieprasījums, par kuru nav noslēgti līgumi, sasniegs līdz 100 mljrd. m³ gadā. Ja šīs ziemas beigās krājumi no krātuvēm tiek izsmelti, to uzpildīšana līdz 90 % līdz 2023. gada novembrim, kā noteikts ES Gāzes uzkrājumu regulā, var būt sarežģītāka nekā šai ziemai.

Pamatojoties uz šodienas pasākumiem, Komisija abiem likumdevējiem iesniegs parastu tiesību aktu priekšlikumus, un tiem būs ļoti svarīga loma, lai nodrošinātu, ka Eiropa pēc pašreizējās krīzes gūst labumu no drošākas, cenas ziņā pieejamākas un tīrākas enerģijas. Vienā no tiem uzmanība tiks pievērsta elektroenerģijas tirgus modeļa reformai.

Eiropas Savienība ir rīkojusies vienoti. Gāzes pieprasījuma samazināšanas plānam un regulējumam, kā arī ārkārtas pasākumiem intervencei enerģijas tirgos, kā to ierosinājusi Komisija, ir ietekme saistībā ar šo ziemu. Kopš Krievijas agresijas sākuma Savienība tagad samazina savu gāzes patēriņu.. Krievijas kurināmā izmantošanas pakāpeniska pārtraukšana ir paātrinājusies, proti, 2022. gada septembrī samazinoties līdz 9 % cauruļvadu gāzes (līdz 14 %, ietverot LNG), salīdzinājumā ar 41 % Krievijas cauruļvadu gāzes (45 %, ietverot LNG) 2021. gadā. Pastiprinātā sadarbība ar uzticamiem piegādes partneriem ir kompensējusi Krievijas gāzes importa straujo samazināšanos. Līdz oktobra vidum mūsu gāzes krātuvju uzpildījums pārsniedza 91 %. Patlaban mēs esam drošākā pozīcijā nekā pirms dažiem mēnešiem.

Lai nodrošinātu kopīgu iepirkumu, jo īpaši gāzes krātuvju uzpildei, Komisija ierosina:

·pieprasījuma agregēšanu ES un Enerģētikas kopienas partneru līmenī, sagrupējot gāzes importa vajadzības un uz šā pamata meklējot piedāvājumus tirgū;

·dalībvalstu obligātu līdzdalību ES pieprasījuma agregācijā vismaz 15 % apmērā no to krātuvju uzpildes pienākuma;

·brīvprātīgu iepirkumu sistēmu, kas ļauj uzņēmumiem izveidot Eiropas gāzes iepirkumu konsorciju. Komisija ir gatava palīdzēt uzņēmumiem konsorcija izveidē un ātri pieņemt lēmumu par LESD 101. un 102. panta nepiemērojamību, ja tiek ievēroti attiecīgi materiālie nosacījumi.

Kopīgi iepirkumi veicinās vienlīdzīgāku piekļuvi jauniem piegādātājiem un starptautiskajiem tirgiem un Eiropas importētājiem nodrošinās lielāku ietekmi sarunās. Krievijas piegādes avoti tiks izslēgti no līdzdalības platformā.

Kopīgais iepirkums sniegs visas priekšrocības tikai tad, ja Komisija un dalībvalstis nodrošinās pārredzamību ES Enerģētikas platformā attiecībā uz plānotajiem un noslēgtajiem gāzes piegādes iepirkumiem visā Savienībā, lai varētu novērtēt, vai ir sasniegti piegādes drošības un enerģētikas solidaritātes mērķi. Cieša koordinācija ar trešām valstīm un starp tām, izmantojot Enerģētikas platformu, nodrošinās, ka Savienības kolektīvā ietekme ir iedarbīgāka. Tas neļaus dalībvalstīm un gāzes importētājiem savstarpēji izkonkurēt vienam otru un izraisīt cenu paaugstināšanos.

Jaudu pieejamība LNG termināļos un cauruļvados būs galvenais panākumu faktors kopīgajos iepirkumos. Tas ir vēl jo svarīgāk ārkārtas situācijā, kad cauruļvadu un termināļu pārslogotība rada šaurās vietas gāzes piegādē, tostarp krātuvju piepildīšanā. Tāpēc priekšlikumā ir iekļauti noteikumi par termināļu un cauruļvadu neizmantotās ilgtermiņa jaudas pārredzamību īstermiņa pārslodzes gadījumā.

Solidaritāte un gāzes plūsmu nodrošināšana tur, kur tā ir vajadzīga

ES ir stiprinājusi savus instrumentus gāzes un elektroenerģijas taupīšanai. Tomēr šodien mums ir pilnībā jāizmanto saskaņotie noteikumi, lai sasniegtu pieprasījuma samazināšanas mērķrādītājus. Tas mums palīdzēs pārvarēt turpmākus gāzes piegādes traucējumus un mazināt spiedienu uz starptautiskajiem gāzes tirgiem un līdz ar to arī uz cenām. Komisija cieši uzraudzīs pieprasījuma samazināšanas pasākumus, to distributīvo ietekmi, nodrošinot visu ekonomikas un sabiedrības daļu taisnīgu devumu un ieguldījumu, un ir gatava izsludināt ES trauksmi vai pat pārskatīt gāzes pieprasījuma samazināšanas mērķrādītājus, ja brīvprātīgi pieprasījuma samazināšanas pasākumi izrādīsies nepietiekami, lai nodrošinātu pietiekamas gāzes piegādes ziemā.

Lai uzlabotu gatavību iespējamām ārkārtas situācijām ziemas periodā, Komisija ierosina pasākumus, kas ļauj dalībvalstīm izņēmuma kārtā samazināt nebūtisku patēriņu, piemēram, apkuri ārpus telpām, lai nodrošinātu, ka gāze tiek piegādāta citiem būtiskiem sektoriem, pakalpojumiem un nozarēm. Tam nekādā gadījumā nevajadzētu ietekmēt to mājsaimniecību patēriņu, kuras ir mazaizsargāti lietotāji.

Solidaritāte ir Savienības stūrakmens, un pamats tās darbības efektivitātei. Piecus gadus pēc vienošanās par Piegādes drošības regulu no 40 iespējamiem nolīgumiem starp dalībvalstīm ir parakstīti tikai 6 divpusēji solidaritātes nolīgumi. Tas ir pārāk lēni. Komisija ierosina kāpināt Savienības spēju ātri reaģēt ārkārtas situācijā, nosakot standarta noteikumus par solidaritāti, kas nodrošinās, ka dalībvalsts, kura saskaras ar ārkārtas situāciju, saņems gāzi no citām dalībvalstīm apmaiņā pret taisnīgu kompensāciju. Priekšlikums arī tiktu paplašināts, lai aptvertu ne tikai dalībvalstis, kas ir savienotas tieši vai caur trešo valsti, bet arī tās dalībvalstis ar LNG iekārtām, kuras nav tieši savienotas. Eiropas vienotais gāzes tirgus un nepārtraukta gāzes tirdzniecība Savienībā ir priekšnoteikums drošai ziemai visiem Eiropas iedzīvotājiem šogad un nākamajā gadā.

2.Augsto enerģijas cenu problēmas risināšana

Lai gan vairumtirdzniecības cenas kopš 2022. gada vasaras maksimuma ir samazinājušās, tās joprojām ir neilgtspējīgi augstas arvien lielākam skaitam Eiropas iedzīvotāju. Arvien vairāk iedzīvotāju ir pakļauti enerģētiskajai nabadzībai vai tiem draud enerģētiskā nabadzība. Visvairāk skarti ir mazaizsargātie patērētāji, bet gan uzņēmumus, gan mājsaimniecības, tostarp mājsaimniecības ar vidējiem ienākumiem, arvien vairāk noslogo dārgie gāzes un elektroenerģijas rēķini.

Tam nepieciešama rīcība, jo īpaši attiecībā uz gāzi, ņemot vērā tās ietekmi uz mājsaimniecībām un rūpniecību, kā arī uz elektroenerģijas cenām.

Gāzes cenas galvenajā Eiropas gāzes biržā (TTF) ir sasniegušas vēl nepieredzētu līmeni un ir ļoti svārstīgas. Lai gan tas atspoguļo Ziemeļrietumu Eiropas īpašo situāciju vietējas nepietiekamības un infrastruktūras šauro vietu dēļ, TTF bieži ietekmē cenu līmeņus ilgtermiņa līgumos ārpus Ziemeļrietumu Eiropas un daudzus LNG darījumus. Mums ir vajadzīgi cenu indeksi, kas atspoguļo faktiskos tirgus apstākļus.

Tāpēc Komisija ierosina izstrādāt jaunu papildu cenu kritēriju LNG. Uz LNG balstīts kritērijs būtu precīzāks pamats LNG darījumiem, nodrošinot taisnīgāku un pārredzamāku cenu indeksu. Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūrai (ACER) līdz 2022. gada beigām būtu jāvāc informācija, kas vajadzīga, lai izveidotu šo jauno kritēriju, un indeksam vajadzētu būt pieejamam pirms nākamās uzpildes sezonas 2023. gada sākumā.

Turklāt, lai reaģētu uz pašreizējo enerģētikas krīzi, Komisija ierosina ieviest mehānismu cenu ierobežošanai, izmantojot galveno Eiropas gāzes biržu, t. i., TTF, to iedarbinot pēc vajadzības. Ar cenu korekcijas mehānismu uz laiku tiktu noteikts dinamisks cenu ierobežojums darījumiem TTF. Tas palīdzēs izvairīties no ārkārtēja svārstīguma un pārmērīgām cenām. Komisija kā variantu to ierosināja jau 2022. gada martā. Šodien, ņemot vērā enerģētikas krīzes bezprecedenta raksturu un pamatojoties uz tagad izveidoto pieprasījuma samazināšanas pasākumu satvaru, ir pienācis laiks šādu mehānismu ieviest.

Lai ierobežotu svārstīgumu tekošās dienas tirgū, Komisija ierosina ieviest jaunu pagaidu tekošās dienas cenu lēcienu ierobežošanas mehānismu, lai izvairītos no pārmērīgām cenu svārstībām un novērstu pārmērīgus cenu lēcienus enerģijas atvasināto instrumentu tirgū. Šāds mehānisms nodrošinās stabilāku cenu veidošanas mehānismu šajos tirgos, aizsargājot ES enerģijas operatorus pret lieliem cenu kāpumiem tekošajā dienā un palīdzot tiem nodrošināt energoapgādi vidējā termiņā.

Komisija kopā ar dalībvalstīm izstrādās veidus, kā ierobežot augsto gāzes cenu ietekmi uz elektroenerģijas cenām. Cenu griestu ieviešana gāzei, ko izmanto elektroenerģijas ražošanai, ir samazinājusi cenas Spānijā un Portugālē. Ir lietderīgi apsvērt iespēju to ieviest ES līmenī, ja var apmierinoši atrisināt dažus neatrisinātus jautājumus. ES dalībvalstīs ir atšķirīga energoresursu struktūra, savienojumi un energosistēmas. Ir jāizstrādā risinājums, kas darbotos visu dalībvalstu labā un kas novērstu gāzes patēriņa pieaugumu, novērstu nevienlīdzīgo finansiālo ietekmi starp dalībvalstīm un pārvaldītu plūsmas ārpus ES robežām.