ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
53.

Otrkārt, saistībā ar ieceri pirms apvienošanās paplašināt LCH SA iespējas veikt tīrvērti noteiktu veidu obligācijām tirgus pārbaudē secināts, ka nav skaidrs, vai tas apvienošanās kontekstā nozīmētu apjomu pārvešanu no LCH Ltd uz LCH SA. Konkrēti – pārbaudes rezultāti liecina, ka klienti ir ieinteresēti veikt fiksēta ienākuma aktīvu tīrvērti vienā valūtā un uzticēt to visu vienam CDP, jo īpaši bilances posteņu savstarpējo prasījumu ieskaita iespēju dēļ, kas radušās līdz ar vērtspapīriem paredzētās sistēmas T2S ieviešanu. Taču tirgus pārbaudē nebija iespējams konstatēt, ka šāda pārvirze patiešām notiktu, pastāvot tādai tirgus struktūrai, kāda tā būtu pēc apvienošanās, kad apvienotajam uzņēmumam būtu stimuls koncentrēt tīrvērti LCH Ltd, nevis LCH SA.
(20)

Par pušu konkurences tuvumu jānorāda, ka to ražotņu ģeogrāfiskais tuvums Vācijā, to augšupēja integrācija kakao pupiņu iepirkšanas jomā, to darbības kakao pusfabrikātu sastāvdaļu pārstrādes jomā, to spēja apkalpot uz apmēru vērstu tirgus segmentu, kā arī to lielums un globālais mērogs nodrošina Cargill un ADM līdzīgas pozīcijas izejvielu šokolādes tirdzniecības jomā.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 218/15

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8504 – EDF Energy Services / ESSCI)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 218/03)

Komisija 2017. gada 29. jūnijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

— Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

— elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8504. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

(1) OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 222/2

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8507 – GENUI / Summit / Sycamore / Market Logic Software)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 222/03)

Komisija 2017. gada 3. jūlijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

— Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

— elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8507. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

(1) OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 214/1

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8525 – Apax Partners / Safety-Kleen)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 214/01)

Komisija 2017. gada 28. jūnijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

— Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

— elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8525. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

(1) OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.
EEAG (turpmāk tās sauksies “Pamatnostādnes par valsts atbalstu klimata, vides aizsardzības un enerģētikas pasākumiem” jeb “CEEAG”) pārskatīšanā tika konstatētas šādas problēmas: i) EEAG nav pielāgotas jaunām tehnoloģijām vai jauniem atbalsta pasākumu veidiem; ii) EEAG nepietiekami atspoguļo jaunākās norises ES klimata, vides un enerģētikas politikā; iii) tajās nav pietiekami ņemtas vērā bažas par konkurences izkropļojumiem un izmaksefektivitāti, ņemot vērā, cik lieli ir valstu izdevumi šajā jomā; iv) saderības novērtēšanas noteikumi dažkārt ir pārāk sarežģīti, grūti piemērojami vai arī nekonsekventi; un v) nav skaidrs, cik efektīvi ir noteikumi par atbrīvojumiem no nodevām energoietilpīgiem lietotājiem (EIU). EEAG pārskatīšana visvairāk skar atbalsta piešķīrējas iestādes dalībvalstīs un uzņēmumus visā ES (kā atbalsttiesīgos vai faktiskos saņēmējus). EEAG attiecas uz visām uzņēmējdarbības nozarēm visā ES. EEAG tika pārskatītas 2014. gada valsts atbalsta modernizācijas paketes atbilstības pārbaudes un ex post novērtējuma ietvaros.

Tika izskatīti vairāki varianti, kā risināt šādus piecus rīcībpolitiskus jautājumus. A) Vai noteikumi par atbalsta piešķiršanu SEG emisiju samazināšanai ir jāsaskaņo starp dažādām tehnoloģijām vai sektoriem? B) Kā atvieglot atbalsta piešķiršanu pasākumiem, kas veicina zaļo kursu, vienlaikus līdz minimumam samazinot tirgus kropļojumus? C) Vai konkursa procedūras izmantošana būtu jāpaplašina, lai tā kļūtu par standarta variantu attiecībā uz atbalstu SEG emisiju samazināšanai, un, ja jā, cik plašiem un aptverošiem vajadzētu būt konkursiem? D) Vai projekti būtu jādiferencē atkarībā no to sniegtā vidiskā labuma, lai tos saskaņotu ar zaļo kursu? Ja ir, kā tieši? E) Kā, piešķirot EIU atbrīvojumus no elektroenerģijas nodevām, kas arī ir atbalsta veids, panākt pareizo līdzsvaru starp dažādiem sarežģītiem faktoriem (piemēram, pārvietošanas risks salīdzinājumā ar konkurences izkropļojumiem; elektrifikācija salīdzinājumā ar elektroefektivitāti). Vēlamie risinājumi ir šādi. A) Daļēji saskaņot atbalsta piešķiršanas noteikumus atkarībā no sektora īpatnībām. B) Atvieglot atbalsta piešķiršanu, pieļaujot vairāk atbalsta veidu, atzīstot par atbalsttiesīgām vēl citas, iepriekš neatzītas izmaksas un nosakot grupu atbrīvojumu lielākam atbalstam, lai gan ar aizsardzības pasākumiem, lai novērstu tirgus izkropļojumus. C) Noteikt, ka norma ir vairākās tehnoloģijās balstīti piedāvājumu konkursi, izņemot pienācīgi pamatotos gadījumos. D) Principā diferencēt projektus pēc izmantotā kurināmā veida. E) :Pieļaut nodevu samazinājumu, pamatojoties uz vienotu atbalsttiesīguma sarakstu nozares līmenī.
Tiesiskā regulējuma mērķis ir risināt minētās problēmas, lai nodrošinātu pareizu vienotā tirgus darbību, radot piemērotus apstākļus uzticama AI izstrādei un izmantošanai Savienībā. Specifiskie mērķi ir šādi: 1) nodrošināt, ka tirgū laistās un izmantotās AI sistēmas ir drošas un atbilst pašreizējiem tiesību aktiem par pamattiesībām un Savienības vērtībām; 2) nodrošināt juridisko noteiktību, lai veicinātu ieguldījumus AI un ar to saistītu inovāciju; 3) uzlabot pārvaldi un to pastāvošo AI sistēmām piemērojamo tiesību aktu efektīvu izpildi, kuros noteiktas pamattiesības un drošuma prasības; 4) veicināt vienota tirgus attīstību likumīgām, drošām un uzticamām AI sistēmām un novērst tirgus sadrumstalotību.

Ieguvumi no vēlamā varianta (ja tāda nav, tad no galvenajiem variantiem)

No pilsoņu viedokļa vēlamais variants mazinās riskus, kas apdraud to drošību un pamattiesības. AI sagādātājiem šis variants nesīs juridisko noteiktību un novērsīs šķēršļus ar AI saistīto pakalpojumu un produktu pārrobežu apritei. Uzņēmumiem, kuri izmanto AI, tas vairos klientu uzticēšanos. No valstu publiskās pārvaldes iestāžu viedokļa — tas vairos sabiedrības uzticēšanos AI izmantošanai un stiprinās izpildes panākšanas mehānismus (ieviešot Eiropas koordinācijas mehānismu, paredzot pienācīgas spējas un vienkāršojot AI sistēmu revīzijas ar jaunām prasībām par dokumentāciju, izsekojamību un pārredzamību).
Kopsavilkuma ziņojums par 2030. gada klimata mērķrādītāja plāna apspriešanas rezultātiem

1.Ievads

Saskaņā ar Eiropas zaļo kursu, kura mērķis ir padarīt Eiropu par pasaulē pirmo klimatneitrālo pasaules daļu, Komisija organizēja apspriešanos par plānu palielināt ES 2030. gadam nosprausto siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisiju samazinājuma mērķrādītāju. Par 2030. gada klimata mērķrādītāja plāna sākotnējo ietekmes novērtējumu viedokļus varēja iesniegt no 2020. gada 18. marta līdz 15. aprīlim. Atklātā sabiedriskā apspriešana tika veikta tiešsaistes aptaujas veidā. Aptauja bija pieejama 12 nedēļas (no 2020. gada 31. marta līdz 23. jūnijam). Komisija piesaistīja ārēju darbuzņēmēju, lai tas sagatavotu ziņojumu, kurā analizēti minētās tiešsaistes aptaujas rezultāti, arī iesniegtie nostājas dokumenti. Rezultāti ir aprakstīti šajā ziņojumā. Sākotnēji paredzētie darbsemināri un ad hoc sanāksmes ar ieinteresētajām personām nenotika Covid-19 drošības pasākumu dēļ.

2.Sākotnējais ietekmes novērtējums

Komisija saņēma 1095 atbildes, kas bija dažādas gan ģeogrāfiskā sadalījuma ziņā, gan pēc respondentu veida, organizāciju lieluma un aptvertajiem tematiem. Lielākais skaits atbilžu tika saņemts no iedzīvotājiem, galvenokārt no ES (712 no 772 iedzīvotāju atbildēm). Pārējās atbildes iesniedza dažādas organizācijas, galvenokārt no uzņēmējdarbības nozares (174 atbildes), kā arī NVO un vides organizācijas (101 atbilde), akadēmiskās iestādes (19 atbildes) un publiskas iestādes (13 atbildes).

Lielākajā daļā atbilžu tika pausts spēcīgs atbalsts pārskatītajam emisiju samazinājumam, kas ierosināts paziņojumā par zaļo kursu (Eiropas SEG emisiju samazināšana par 50–55 % līdz 2030. gadam), vai tika ierosināts emisijas samazināt vēl vairāk.

Dažas no prioritārajām jomām, kas tika īpaši pieminētas, bija taisnīga pārkārtošanās, energoefektivitāte, pienācīgi finansēšanas mehānismi un investīcijas, klimatiskais taisnīgums un solidaritāte, atteikšanās no fosilā kurināmā aktīviem, atjaunīgā enerģija, oglekļa uztveršana, izmantošana un uzglabāšana (CCUS), oglekļa emisiju pārvirze, zinātnes nozīme un oglekļa budžets, ekonomiskās izaugsmes atsaistīšana no resursu izmantošanas u. c. Vairāki atbilžu sniedzēji pieminēja arī Covid-19.

3.Atklātā sabiedriskā apspriešana

3.1.Pārskats par dalībniekiem

Sabiedriskajā apspriešanā no 26 dalībvalstīm tika saņemtas kopumā 3915 atbildes. Vēl 116 atbildes tika saņemtas no valstīm, kas atrodas ārpus ES. 3302 atbildes iesniedza privātpersonas un 729 — organizācijas.

Kā redzams 1. attēlā, lielākais skaits atbilžu tika saņemts no Vācijas (53 %; 2136 respondenti) un Francijas (13 %; 521 respondents). Kā redzams 2. attēlā, nākamo lielāko respondentu daļu pēc privātpersonām (13 %; 521 respondents) veidoja uzņēmumi / uzņēmējdarbības organizācijas, uzņēmumu apvienības un NVO. Galvenās nozares, kuras pārstāvēja respondenti, bija izglītība (23 %; 823 respondenti), kā arī transports, uzglabāšana un sakari (10 %; 379 ieinteresētās personas).
Elektroniskie displeji ir vieni no lielākajiem (pēc aukstumiekārtām) elektroenerģijas patērētājiem mājsaimniecībās, un lielākajā pasaules daļā uz tiem attiecas minimālās energoefektivitātes prasības. Pašreizējās ES ekodizaina prasības televizoriem un televīzijas monitoriem vairs nenodrošina rentablus enerģijas ietaupījumus. Patlaban izmantotais energomarķējums vairs neļauj patērētājiem efektīvi atšķirt tirgū pieejamās ierīces, un tā sniegtā informācija vairs neatspoguļo faktiskos lietošanas paradumus. Turklāt spēkā esošo ekodizaina un energomarķējuma regulu jomas ir neskaidras, un ir zināma nenoteiktība attiecībā uz to, vai daži ražojumi ir ietverti. Aizvien lielāka tirgū pieejamo ierīču daļa nav ietverta. Nozarei ir vajadzīgi labāki godīgas konkurences nosacījumi, un dažkārt tirgus uzraudzības iestādēm ir grūti novērtēt regulu jomas pienācīgai tirgus uzraudzībai. Visbeidzot, elektroniskajiem displejiem ir ievērojama ietekme uz vidi ne tikai enerģijas patēriņa dēļ, bet arī tajos izmantoto materiālu dēļ, kuriem ekspluatācijas laika beigās jāpievērš īpaša uzmanība. Sadzīves elektronikas kategorijā displeji veido 75 % no elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem. Šī pārskatīšana ļaus ES: ·rentablā veidā panākt papildu enerģijas ietaupījumus, ·turpināt izmantot efektīvus ekodizaina un energomarķējuma pasākumus, ·turpināt virzību uz aprites ekonomikas mērķu sasniegšanu.
Tāpat kā jebkuru citu ķīmisko vielu nanomateriālus izmanto dažādos ražojumos un uz tiem attiecas dažādi tiesību akti, jo īpaši REACH regula. Minētajiem aktiem kopumā būtu jāsniedz pietiekama informācija par to drošu lietošanu. Tomēr trūkst skaidrības par to, kā nanomateriāli būtu jāreģistrē REACH reģistrācijas dokumentācijā un kā būtu jāpierāda to drošums. Informācijas prasības ir atkarīgas no kopējās tonnāžas, kādā viela (visās formās) tiek laista tirgū. Informācija drošuma pierādīšanai var būt atkarīga no vielas formas un, lai gan dokumentācijas struktūra to pieļauj un ECHA to atbalsta, REACH regulā nav konkrētas prasības norādīt šādas atšķirīgas formas, veikt īpašus testus atšķirīgām formām vai pamatot, kāpēc sniegtā informācija ir derīga visām formām. Pamatojoties uz tās reģistrācijas dokumentācijas izvērtējumu, kas līdz 2010. gadam iesniegta par vielām, kuras pastāv arī nanoformā, Komisija ir konstatējusi nepieciešamību pēc konkrētākām prasībām par to, kā nanoformas būtu jānorāda reģistrācijas dokumentācijā. Ja netiks veiktas nekādas darbības, konstatētā nanoformu drošas izmantošanas nepietiekamā pierādīšana varētu turpināties, tādējādi vairojot risku veselībai un videi potenciāli nepietiekamas riska pārvaldības un drošības pasākumu trūkuma dēļ. Turklāt uzņēmumi, kas vēlas reģistrēt nanoformas, sastapsies ar nenoteiktību, kas radīs neefektīvu īstenošanu un izmaksu pieaugumu, tādējādi ietekmējot inovāciju, investīciju lēmumus un konkurētspēju.
·Nepietiekamas pārbaudes attiecībā uz migrācijas un drošības riskiem vīzu pieteikumu apstrādē — nevienlīdzīgas pārbaudes dažādās dalībvalstīs, pašreizējo IT sistēmu (tostarp nākotnē sadarbspējīgo) neizmantošana šim mērķim.

·Tādu biometrisku datu trūkums, kuri ļautu identificēt nepilngadīgus bērnus, — saskaņā ar spēkā esošiem ES tiesību aktiem no bērniem, kas ir jaunāki par 12 gadiem, neņem pirkstu nospiedumus, tādējādi ir grūtāk identificēt bērnus, jo īpaši tos, kas pakļauti cilvēku tirdzniecības riskam.

Pamatojoties uz 2016. gada VIS novērtējumu un lai reaģētu uz jaunām problēmām vīzu, robežu un drošības jomā, kā arī izveidotu starpsavienojumus ar pašreizējām un nākotnes IT sistēmām, ietekmes novērtējumā aplūkotas četras problemātiskās jomas.

ES mēroga IT datubāzes robežu un drošības jomā ir izveidotas, lai palīdzētu valstu iestādēm sadarboties un koplietot nozares informāciju.

• Samazināt līdz nullei vecumu, no kura ņem pirkstu nospiedumus (t. i., ņemt pirkstu nospiedumus jebkurā vecumā no dzimšanas)

• Samazināt līdz sešiem gadiem vecumu, no kura bērniem ņem pirkstu nospiedumus

Samazināt vecumu, no kura bērniem ņem pirkstu nospiedumus

Plašs ieinteresēto personu loks ir paudis atbalstu pārskatītās VIS mērķiem (eu-LISA (ES aģentūra, kas pārvalda ar drošību saistītās IT sistēmas), ES robežu aģentūra Frontex un ES valstu valdības, kas arī sniedza informāciju atbalsta pētījumiem).

C. Vēlamā risinājuma ietekme
Apsvērtie pilnīgi neleģislatīvie politikas risinājumi ir vērsti uz aicinājumiem nozarei izstrādāt brīvprātīgus pasākumus, lai risinātu lielākās tirdzniecības problēmas un noteiktu nozares saistības uzlabot komerciālo lietotāju piekļuvi tiesiskajai aizsardzībai, veicot pašregulāciju. Tāpat neatkarīgas pārraudzības stratēģijas pamatā būtu nozares saistības ziņot par problēmu lielumu un to attīstību. Šis risinājums tika atmests, jo ir maz ticams, ka ar tā palīdzību tiks sasniegti politikas mērķi.

Attiecībā uz ranžēšanas un datu izmantošanas pārredzamību, platformas piekrīt plašai informācijas publiskošanai, bet tās brīdina par krāpšanos un manipulācijām ar algoritmiem pārāk lielas pārredzamības gadījumā. Galvenās meklētājprogrammas jau sniedz vispusīgus norādījumus par to, kā uzlabot ranžēšanu, bet brīdina par to, ka algoritmu publiskošana nebūs efektīva, īpaši, ņemot vērā daudzās un biežās izmaiņas meklēšanas algoritmos, kā arī brīdina par manipulāciju veikšanas risku ar meklēšanas rezultātiem.

Tiešsaistes platformas kopumā atbalsta pašregulējošus pasākumus, bet iebilst pret saistošiem noteikumiem kā viņu uzņēmējdarbības modeļiem pārāk apgrūtinošiem un nesamērīgiem ar risināmajām problēmām. Eksperti, kas atbild par digitālo vienoto tirgu, kā arī par e-komerciju atbildīgie no dalībvalstu pārvaldēm, principā ir pauduši atbalstu kopregulējošai, uz problēmas cēloņu risināšanu balstītai pieejai.

Tiešsaistes platformu komerciālie lietotāji kopumā atbalsta tālejošākus, saistošus platformu ekonomikas noteikumus, lai palielinātu savu ietekmi attiecībās, kuru starpnieki ir tiešsaistes platformas. Tie ir noteikumi par uzņēmumu izslēgšanu no saraksta un diskriminējošas prakses vai lietotņu ranžēšanas pārredzamību, kā arī noteikumi par piekļuvi datiem e-komercijas tirdzniecības vietās.

C. Vēlamā risinājuma ietekme

Ieguvums no vēlamā risinājuma (ja nav, no galvenajiem risinājumiem)
Tika apsvērti vairāki politikas risinājumi nolūkā uzlabot digitālo rīku un procesu izmantošanu, pārrobežu apvienošanos, sadalīšanu un reorganizāciju, kā arī novērst juridiskus konfliktus. Katrā no šīm politikas jomām tika izvēlēti vēlamie risinājumi. Vēlamie risinājumi digitālo rīku un procesu izmantošanas veicināšanai ieviestu saskaņotus noteikumus par sabiedrību un filiāļu reģistrāciju tiešsaistē un sabiedrības dokumentu iesniegšanu, kā arī uzlabotu ar sabiedrību saistītās informācijas pārredzamību uzņēmumu reģistros. Pārrobežu darījumu jomā vēlamie risinājumi attiecībā uz darbinieku informēšanu, uzklausīšanu un līdzdalību i) ietvertu mērķtiecīgus grozījumus esošajos pārrobežu apvienošanās noteikumos, ii) piemērotu tos arī pārrobežu sadalīšanai un reorganizācijai un iii) paredzētu īpašus pasākumus attiecībā uz pārrobežu sadalīšanu un reorganizāciju, ņemot vērā ar šādām darbībām saistīto augstāko risku darbiniekiem. Ar vēlamajiem risinājumiem tiktu ieviesti saskaņoti noteikumi, lai aizsargātu kreditorus un mazākuma akcionārus visās pārrobežu darbībās. Vēlamais risinājums attiecībā uz pārrobežu reorganizāciju paredz tādu noteikumu un procedūru ieviešanu, saskaņā ar kurām dalībvalstīm būtu jānovērtē katrā gadījumā atsevišķi, vai attiecīgās pārrobežu reorganizācijas rezultātā tiek radīta mākslīga struktūra, kuras mērķis ir gūt nepamatotas nodokļu priekšrocības vai nepamatoti pārkāpt darbinieku vai mazākuma akcionāru tiesības. Attiecībā uz kolīziju normām vēlamais risinājums saskaņotu attiecīgos noteikumus, jo īpaši attiecībā uz piesaistes faktoru, kura pamatā ir sabiedrības inkorporēšanas vieta. Kopumā vēlamie risinājumi cits citu papildina, veicinot iniciatīvas politikas mērķu sasniegšanu. Tas nozīmē, ka maksimālā ietekme tiktu sasniegta, ja paketē tiktu ietvertas visas piecas politikas jomas. Tomēr politikas jomas ir atsevišķas, un paketē varētu ietvert arī tikai dažas no tām.

Ieguvums no vēlamā risinājuma (ja nav, no galvenajiem risinājumiem)
Viens no iniciatīvas mērķiem ir pilnā mērā izmantot finanšu tirgus dalībnieku spēju ieguldīt tautsaimniecībā kopumā, atvieglojot segto obligāciju izmantošanu kredītiestādēs. Ar to ir paredzēts veicināt segto obligāciju tirgu attīstību dalībvalstīs, kurās tie pašlaik vēl nepastāv vai nav pietiekoši attīstīti kā viens no līdzekļiem reālās ekonomikas finansēšanai atbilstoši KTS mērķiem. Ar to ir paredzēts arī dažādot ieguldītāju loku (mūsdienās lielāko daļu segto obligāciju pērk bankas); vēl vairāk stimulēt ieguldīšanu Eiropas Savienībā un piesaistīt vairāk ieguldītāju no trešām valstīm. Otrkārt, ar to tiks mazinātas prudenciālās uzraudzības jomā pastāvošās bažas, kas izriet no tā, ka pašlaik ES tiesību aktos trūkst pietiekoši pilnīgas definīcijas par segtās obligācijas galvenajām iezīmēm. Ar to, ka šīs iezīmes būs vairāk saskaņotas, tiks nodrošināts, ka preferenciālais regulējums, kas ietverts vairākos ES tiesību aktos, attieksies uz segtajām obligācijām, kurām piemīt vismaz vairāki kopīgi galvenie parametri, tādējādi nodrošinot stabilitāti prudenciālās uzraudzības ziņā un ieguldītāju tiesību aizsardzību augstā līmenī. Šī iniciatīva ietvers arī mērķtiecīgus grozījumus Kapitāla prasību regulā, kurā noteikts, ka uz kredītiestādēm, kuras iegulda segtajās obligācijās, attiecas preferenciāls kapitāla prasību režīms.
3) ES dalībvalstu iespēja aizliegt tādu transportlīdzekļu izmantošanu, kas nomāti citā ES dalībvalstī, rada dažādus ierobežojumus. Rezultātā juridiskā nenoteiktība attur pārvadātājus no transportlīdzekļu nomas citā ES dalībvalstī.

1) Dažās ES dalībvalstīs pašpārvadājumu veicēji (t. i., uzņēmumi, kas paši pārvadā savas preces) nevar izmantot nomātus kravas transportlīdzekļus virs sešām tonnām un tāpēc nevar gūt labumu no attiecīgajām priekšrocībām (elastības, produktivitātes un kapitāla sadales ziņā).

0. risinājums. Izdot ieteikumus un pamatnostādnes par to, kā piemērot direktīvu ES dalībvalstīs un veicināt vienotu pieeju ierobežojumiem nomātu kravu transportlīdzekļu izmantošanā.

C. Vēlamā risinājuma ietekme
Kopš 2013. gada nacionālie mērķrādītāji ETS neaptvertajiem sektoriem ir noteikti t.s. Lēmumā par kopīgiem centieniem (LKC). Eiropadome ir apstiprinājusi, ka SEG emisijas samazinājumi ES arī 2021.–2030. gadā jāregulē ar šo instrumentu. Saskaņā ar vadlīnijām šajā ietekmes novērtējumā aplūkots, i) kā taisnīgi nospraust mērķrādītājus dalībvalstu līmenī, vadoties no to IKP uz vienu iedzīvotāju un ņemot vērā izmaksefektivitāti, un ii) kā pilnveidot esošos un jaunos elastības mehānismus, lai nodrošinātu, ka mērķrādītājus iespējams sasniegt izmaksefektīvā veidā, tajā pašā laikā samazinot administratīvo slogu. Jaunie elastības mehānismi paredz ierobežotu saikni ar zemes izmantošanas sektoru, kā arī ierobežotu un vienreizēju pārnešanu no ETS aptvertajiem sektoriem uz ETS neaptvertajiem sektoriem.
Ietekmes novērtējums (IN) par tādu kritēriju definēšanu, pēc kuriem Augu aizsardzības regulas un Biocīdu regulas kontekstā identificē endokrīnos disruptorus (ED)

AALR un BR jau ir noteiktas regulatīvās sekas attiecībā uz vielām, kas identificētas kā endokrīnie disruptori. Šīs sekas ir atšķirīgas, jo, atšķirībā no AALR, BR tiek piemēroti ierobežoti izņēmumi, kas balstās uz riska analīzi un sociālekonomiskiem apsvērumiem.

Tiks iesniegti zinātniski kritēriji, pēc kuriem ED identificēt. Ietekmes novērtējums vadījās no Līguma vispārīgajiem mērķiem, ar kuriem ir pamatota gan AALR, gan BP: 1) nodrošināt augstu aizsardzības līmeni gan cilvēku veselībai un dzīvnieku veselībai, gan videi un 2) nostiprināt iekšējā tirgus darbību. Uzlabojot lauksaimniecisko ražošanu, būtu jāņem vērā šie mērķi (AALR papildmērķis). Svarīgs apsvērums ir arī starptautisko saistību ievērošana. Turklāt tika apsvērti šādi specifiski mērķi: 1) juridiskā skaidrība, paredzamība un saskanība ED identificēšanā; 2) zinātniski kritēriji, kas izmantojami regulatīvajā lēmumu pieņemšanā un 3) iespēja šos kritērijus izmantot AALR un BR.

IN ziņojums neidentificē, kāds risinājums attiecībā uz zinātniskajiem kritērijiem būtu vēlamais risinājums, politisko izvēli atstājot lēmēju ziņā.

C risinājums ietekmes novērtējuma sagatavošanas posmā tika noraidīts, uzskatot, ka tas pārsniedz Komisijas pilnvarojumu, taču novērtējumā tika saglabāts analīzes vajadzībām.