Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Stratēģija antisemītisma apkarošanai un ebreju dzīvesvides atbalstam (2021.–2030. gads)”

(2022/C 375/04)

Atsauces dokuments: Komisijas paziņojums “ES stratēģija antisemītisma apkarošanai un ebreju dzīvesvides atbalstam (2021.–2030. gads) Ziņotājs: János Ádám KARÁCSONY (HU/ECR), Peštas meģes padomes priekšsēdētāja vietnieks COM(2021) 615 final

POLITIKAS IETEIKUMI

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

1. atzinīgi vērtē paziņojumu par ES stratēģiju antisemītisma apkarošanai un ebreju dzīvesvides atbalstam (2021.–2030. gads) un piekrīt Eiropas Komisijas viedoklim, ka cīņa pret antisemītismu ir sarežģīts uzdevums, jo antisemītisms apdraud Eiropas pamatvērtības. Eiropas Reģionu komiteja, aktīvi iesaistoties, varētu dot ieguldījumu Eiropas Komisijas ES stratēģijā antisemītisma apkarošanai un ebreju dzīvesvides atbalstam (2021.–2030. gads), nodrošinot, ka tās īstenošanā ir iesaistītas vietējās un reģionālās iestādes. Komiteja uzskata, ka Eiropas Savienībai, kurā nav antisemītisma, jābūt visu ES vietējo un reģionālo pašvaldību kopīgam mērķim;

2. pauž bažas par konstatējumiem Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras ( FRA ) 2018. gada otrajā apsekojumā par diskrimināciju un naida noziegumiem pret ebrejiem ES “ Pieredze un priekšstati par antisemītismu ”, kas apstiprināja, ka deviņi no desmit ebrejiem uzskata, ka viņu valstī ir palielinājies antisemītisms, un ka 85 % ebreju uzskata antisemītismu par nopietnu problēmu;

3. atzinīgi vērtē to, ka Komisijas stratēģijas pamatā ir plaša apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp valstu un reģionālajām iestādēm, ebreju kopienām un organizācijām, neatkarīgiem ekspertiem un pētniekiem, FRA , starptautiskām organizācijām un citām ieinteresētajām personām;

4. uzsver, ka ebreju kultūra ir Eiropas kultūras neatņemama sastāvdaļa un ka ebreju kultūras mantojums ir gan jāaizsargā, gan jāveicina ES pilsētās un reģionos tā, lai eiropieši spētu novērtēt un uzskatīt ebreju kultūras mantojumu par būtisku Eiropas kultūras un dzīvesveida daļu. Tai jāvērš uzmanība uz ebreju dzīvesvides tradīciju tūkstošgadēm un uz neizmērojamo un svarīgo ieguldījumu, ko ebreju ticības vai izcelsmes cilvēki sniedz mūsu kopīgajā sabiedrībā un kultūrā; Šajā sakarā Komiteja uzskata, ka ir svarīgi pastiprināt sadarbību starp reģioniem un pilsonisko sabiedrību;

5. atzinīgi vērtē to, ka Komisija atkārtoti apstiprina stingru un nepārprotamu apņēmību globālā mērogā cīnīties pret antisemītismu; piekrīt, ka jebkāda veida antisemītisms, naida kurināšana un vardarbība ir nepieņemami un neatbilst Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vērtībām un mērķiem. Šie principi nav apspriežami. Ņemot to vērā, ir būtiski, lai visas starptautiskās, valstu un vietējās iestādes visās politikas jomās integrētu jebkura veida antisemītisma novēršanu un apkarošanu;

6. atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos iesaistīties regulārā dialogā ar Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentiem, lai veicinātu stingru rīcību antisemītisma apkarošanā un ebreju dzīvesvides atbalstīšanā, un piebilst, ka uzaicinājuma paplašināšana, iesaistot reģionālos dalībniekus, vēl vairāk palielinātu stratēģijas efektivitāti;

7. uzskata par lietderīgu stratēģijas secinājumu, ka visi naida veidi grauj cilvēcisko vērtību un nav savienojami ar vērtībām, par kurām iestājas ES; atzinīgi vērtē to, ka šī stratēģija ir daļa no Komisijas centieniem apkarot visu veidu naidu, diskrimināciju un rasismu, tomēr uzskata, ka ir nepieciešams spert soli tālāk un paziņot par antisemītisma nulles tolerances principu;

8. atgādina, ka, pamatojoties uz LESD 17. pantu, Eiropas Savienībai ir jāveido atklāts, pārredzams un regulārs dialogs ar baznīcām, reliģiskām apvienībām un nekonfesionālām organizācijām un ka šāds dialogs būtu jāattīsta arī Komitejai;

Visu antisemītisma izpausmju novēršana un apkarošana

9. uzskata par lietderīgu stratēģijas secinājumu, ka mūsdienās visbiežāk sastopamās antisemītisma izpausmes ir ar Izraēlu saistīts antisemītisms, ar ko visbiežāk tiešsaistē sastopas ebreji Eiropā ( 1 )

10. pilnībā atbalsta domu, ka dalībvalstīm un to iestādēm būtu kā standarta prakse jāizmanto Starptautiskās holokausta piemiņas alianses ( IHRA ) sniegtā antisemītisma definīcija, lai palīdzētu tām identificēt antisemītiskus modeļus un dažādas antisemītisma izpausmes; atzīstot un nosaucot kādu darbību par antisemītisku, tiek radīta uzticība iestādēm un tiesām, un cilvēki labprātāk ziņo par antisemītisma motivētiem noziegumiem;

11. saskaņā ar šo definīciju: a) antisemītiskas darbības ir uzskatāmas par noziedzīgiem nodarījumiem, ja tie ir šādi definēti tiesību aktos (piemēram, holokausta noliegšana vai antisemītisku materiālu izplatīšana). Īpaši nesaudzīgas un kaitējošas terminoloģijas (holokausts, genocīds, aparteīds) izmantošanu nevar uzskatīt par ebreju grupu vai Izraēlas valsts vispārējo mērķu un rīcības kritikas leģitīmu izpausmi; b) noziedzīgas darbības uzskatāmas par antisemītiskām, ja uzbrukums tiek vērsts pret personām vai īpašumiem (piemēram, ēkām, skolām, kulta vietām un kapiem) tādēļ, ka šīs personas ir ebreji vai tiek uzskatītas par tādiem, vai šīs vietas ir ar ebrejiem saistītas; c) par antisemītisku diskrimināciju un citiem pieejamu iespēju vai pakalpojumu atteikumu ebrejiem ir jāsauc pie atbildības un jāsoda;

12. atzinīgi vērtē to, ka dalībvalstis ir atbalstījušas stratēģiju un jau ir apņēmušās ar savām valsts stratēģijām preventīvi novērst un apkarot antisemītismu, kā arī vērsties pret citiem diskriminācijas veidiem, piemēram, rasismu, ksenofobiju un ekstrēmismu; viens no šādiem piemēriem ir “Savienība, kurā valda līdztiesība: ES rasisma apkarošanas rīcības plāns 2020.-2025. gadam”, par kuru arī Reģionu komiteja ir sniegusi atzinumu ( 2 )

13. apstiprina stratēģijas paziņojumu, ka panākumu atslēga ir pilsoniskās sabiedrības organizāciju un ebreju kopienu pastiprināta iesaistīšana, veicinot aktīvu sadarbību ar šīm organizācijām un sniedzot finansiālu atbalstu to iniciatīvām, esošajās ES finansēšanas programmās piešķirot īpašus līdzekļus šo mērķu īstenošanai;

14. CERV ) atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos atbalstīt organizācijas un projektus, kuru mērķis ir apkarot un reģistrēt visu veidu antisemītismu, izmantojot finansējumu 1,55 miljardu EUR apmērā programmai “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības” ( ( 3 ) , kā arī daudzām citām ES programmām ( 4 ) ; tas dod iespēju pievērsties antisemītisma transversālajam raksturam, izmantojot antijūdaisma apkarošanu un cīņu pret Izraēlas valsts leģitimitātes apšaubīšanu, kā arī pievēršot pietiekamu uzmanību holokausta atcerei;

15. atbalsta kontaktpersonu iecelšanu valsts un reģionālajās drošības iestādēs, kā arī saziņas kanālu un koordinētu pasākumu izstrādi, it īpaši krīzes gadījumiem, jo šādas iniciatīvas veicina uzticēšanos valsts rīcībai;

16. atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu formalizēt ad hoc darba grupu antisemītisma apkarošanai kā pastāvīgu struktūru, lai atbalstītu stratēģijas īstenošanu un palīdzētu to saskaņot ar dalībvalstu, ebreju kopienu pārstāvju un citu ieinteresēto personu centieniem; aicina Komisiju, izvēloties darba grupu pārstāvjus, īpašu uzmanību pievērst Eiropas ebreju kopienu sarežģītībai, lai nodrošinātu, ka vienlīdzīgi ir pārstāvētas visas konfesijas un reliģiskās kustības;

17. pauž bažas par to, ka 44 % gados jaunu ebreju tautības eiropiešu ir saskārušies ar antisemītisku vajāšanu ( 5 ) , un uzskata, ka ir ļoti steidzami jāapkaro antisemītiski naida runas un naida noziegumi, kā arī vardarbīgs ekstrēmisms un terorisms pret ebrejiem. Komiteja pauž dziļas bažas par Pamattiesību aģentūras veiktās aptaujas par ebreju pieredzi saistībā ar naida noziegumiem 12 Savienības dalībvalstīs secinājumu, ka 35 % respondentu jau ir saskārušies ar apgalvojumu, ka “ebreji holokausta upurus izmanto savām vajadzībām” ( 6 ) , savukārt 53 % eiropiešu uzskata, ka holokausta noliegšana ir problēma viņu valstī ( 7 ) . Tāpēc Komiteja mudina ātri pieņemt Eiropas Komisijas priekšlikumu paplašināt ES noziegumu sarakstu, iekļaujot tajā naida runu un naida noziegumus, kas ļautu izveidot ES mēroga minimālos noteikumus noziedzīgu nodarījumu un sankciju definēšanai;

18. piekrīt Komisijai, ka, īstenojot stratēģiju, gan dalībvalstīm, gan vietējām un reģionālajām struktūrām ir īpaši svarīga loma cīņā pret antisemītismu un ebreju dzīvesvides atbalstīšanā. Komiteja apņemas turpmāk vairāk pievērsties antisemītisma jautājumam, lai veicinātu ES stratēģijas antisemītisma apkarošanai īstenošanu un sekmētu labas prakses apmaiņu;

19. atzinīgi vērtē Komisijas Eiropas tiesiskās apmācības stratēģiju 2021.–2024. gadam, kuras mērķis ir atbalstīt tiesu un tiesībaizsardzības speciālistu apmācības programmas un spēju veidošanas pasākumus antisemītisma novēršanas jomā, tostarp izmantojot Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu ( EJTN ) un ES Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru ( CEPOL ). Izpratnes veicināšanas par antisemītismu un pienācīgas apmācības iespējām vajadzētu būt pieejamām arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

20. uzsver, ka ir īpaši svarīgi, lai dalībvalstīs tiktu apkopoti salīdzināmi dati par antisemītisma izpausmēm un lai datu vākšanas procedūru metodika un izstrāde tiktu atbalstīta ar konkrētiem līdzekļiem un programmām;

21. piekrīt Komisijai, ka lielāka uzmanība jāpievērš cīņai pret antisemītismu tiešsaistē. Norāda, ka antisemītiskas sazvērestības teorijas, ar nacismu saistītie simboli, piemiņas lietas un literatūra, kā arī to izplatība tiešsaistē var novest pie radikalizācijas un, visbeidzot, fiziskas vardarbības. Tādēļ sevišķi svarīgi ir operatoru īpašie pienākumi, kas noteikti to rīcības kodeksā, Digitālo pakalpojumu aktā un Digitālo tirgu aktā;

22. uzsver, ka ir svarīgi pievērst lielāku uzmanību tam, kā cīnīties ar nelegālu saturu sociālo mediju platformās. Lai to panāktu, izšķiroša nozīme ir tiesībaizsardzības procedūrām, tiesas procedūrām un tiesas civilprocesiem. Konsekventi ir jāvajā tādi paziņojumi tiešsaistē vai sociālajos plašsaziņas līdzekļos, kas ir noziedzīgi nodarījumi, tāpēc Komiteja uzskata, ka šajā jomā ir jāpastiprina ES un valstu tiesību akti. Tādēļ Komiteja mudina dalībvalstis ātri un pilnībā transponēt un īstenot Pamatlēmumu par cīņu pret rasismu un ksenofobiju ( 8 )

Ebreju dzīvesvides aizsardzība un atbalsts tai Eiropas Savienībā

23. atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos atbalstīt dalībvalstis un ebreju kopienas, lai stiprinātu sinagogu un dievnamu aizsardzību, piešķirot finansējumu 24 miljonu EUR apmērā, un vērš uzmanību uz to, ka vienotie dati, kas savākti par incidentiem, varētu palīdzēt Komisijai kopā ar Eiropas Savienības Izlūkošanas un situāciju centru izpētīt konkrētos draudus ebreju tautai, kopienām un dievnamiem, lai labāk izprastu, novērstu, aizsargātu un reaģētu uz konkrētiem drošības riskiem;

24. uzsver, ka, neraugoties uz ebreju ilgstošo klātbūtni Eiropā, 68 % eiropiešu apgalvo, ka viņi nav “informēti” par ebreju vēsturi ( 9 ) ; uzskata, ka ir jāpalielina gados jaunu studentu informētība un zināšanas par ebreju vēsturi, reliģiju un kultūru; šajā saistībā īpaši nozīmīga ir skolotāju izmantoto mācību materiālu un rokasgrāmatu kvalitāte. Ir jāmazina sabiedrības aizspriedumi un jāveicina pilnīga izpratne par to, ka ebreju dzīvesvide ir Eiropas sabiedrības daļa;

25. atzinīgi vērtē to, ka Komisija atzīst sporta un plašsaziņas līdzekļu nozīmīgo lomu iekļaušanas veicināšanā, un norāda, ka – papildus NVO iniciatīvām – ebreju organizāciju aktīva iesaistīšana un atbalsts, izmantojot mērķtiecīgas programmas, var būt efektīvāks līdzeklis cīņā pret antisemītiskiem stereotipiem un nepareiziem priekšstatiem;

26. atzinīgi vērtē Eiropas rīcības programmu kultūras mantojuma jomā ( 10 ) (kas ietver īpašu pasākumu attiecībā uz ebreju kapsētām Eiropā), bet arī vērš uzmanību uz to, ka Eiropā ir daudz pamestu sinagogu un citu pamestu ebreju kopienas vietu; papildus reģionālajam atbalstam būtu vajadzīgas turpmākas programmas, lai stiprinātu Eiropas kultūras saknes, atjaunojot šīs nozīmīgās vietas un pasargājot tās no vandālisma;

27. ODIHR UNESCO atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos īstenot izglītojošas un pētnieciskas darbības par ebreju dzīvesvidi, antisemītismu un holokaustu, kā arī to, ka ir atzīts, ka tie ir būtiski, lai saprastu mūsdienu antisemītismu un novērstu šādu nežēlību atkārtošanos; Tomēr dažās dalībvalstīs ir jāstiprina EDSO ( 11 ) ( 12 ) un ( 13 ) programmu ierobežotā darbības joma;

Izglītība, pētniecība un holokausta piemiņa

28. atzinīgi vērtē Komisijas plānu finansēt ES mēroga apsekojumu par antisemītiskiem aizspriedumiem visā Eiropas Savienībā, ņemot vērā arī daudzu dalībvalstu ( 14 ) , kā arī ES vietējo un reģionālo pašvaldību pieredzi;

29. UNESCO miera, iecietības, līdzāspastāvēšanas un vardarbības novēršanas standartiem. Turklāt ES līdzekļi būtu jāpiešķir, lai finansētu mācību grāmatas, kas atbilst visiem iepriekš minētajiem UNESCO standartiem. Būtiski ir pienācīgi apmācīt visu izglītības līmeņu pedagogus, lai vērstos pret antisemītismu un apkarotu aizspriedumus izglītībā un ar tās starpniecību uzsver, ka, lai gan izglītība ir dalībvalstu kompetencē, ir jāpārskata izglītības materiāli par jūdaismu, antisemītismu, holokaustu un mūsdienu Izraēlu, kas tiek izmantoti Eiropas izglītības iestādēs. Jāpatur prātā, ka šādiem materiāliem būtu pilnībā jāatbilstmiera, iecietības, līdzāspastāvēšanas un vardarbības novēršanas standartiem. Turklāt ES līdzekļi būtu jāpiešķir, lai finansētu mācību grāmatas, kas atbilst visiem iepriekš minētajiemstandartiem. Būtiski ir pienācīgi apmācīt visu izglītības līmeņu pedagogus, lai vērstos pret antisemītismu un apkarotu aizspriedumus izglītībā un ar tās starpniecību ( 15 ) . Paraugprakses apmaiņa starp izglītības un apmācības speciālistiem, kā arī dažādiem pārvaldības līmeņiem, kas atbild par izglītības un apmācības politikas izstrādi un īstenošanu, varētu vēl vairāk sekmēt cīņu pret nepareiziem priekšstatiem un stereotipiem;

30. ir noraizējusies par atkārtotajiem antisemītiskajiem izlēcieniem skolās un par pieaugošajām grūtībām, kas jāpārvar dažiem skolotājiem, mācot par šoā, un piekrīt, ka ir jāveicina skolotāju iespējas aplūkot antisemītismu, šoā, ebreju dzīvesvidi un vēsturi, tostarp multikulturālās klasēs; tāpēc uzsver, ka dalībvalstīm būtu jānodrošina skolotājiem – sevišķi vēstures skolotājiem – un skolu direktoriem stingrāks pedagoģiskais atbalsts Otrā pasaules kara perioda un – plašākā nozīmē – antisemītisma problēmas aplūkošanai. Norāda: lai pārskatītu un uzlabotu dalībvalstīs un reģionos izmantotos mācību materiālus, sevišķi nepieciešama ir strukturēta informācijas apmaiņa ar skolotājiem;

31. atzinīgi vērtē to, ka Komisija turpina finansēt pasākumus dalībvalstīs, lai sistemātiski apkarotu antisemītismu, kā arī atbalstītu ebreju dzīvesvidi vietējā un reģionālajā līmenī, un veicināt zināšanas par pašreizējo un bijušo reģionālo un vietējo ebreju dzīvesvidi, kā arī apmaiņu ar vietējām kopienām; šādas darbības būtu jāatbalsta arī ar tādām ES programmām kā “Apvārsnis Eiropa” un CERV ;

32. ļoti atzinīgi vērtē starptautiskos pētniecības projektus par antisemītisma prevenciju, piemēram, salīdzinošus projektus par to, kā skolās notiek izglītošana par antisemītismu, un aicina tos mērķtiecīgi veicināt ar Eiropas finansējumu;

33. uzsver, ka ir svarīgi pieminēt to Eiropas iedzīvotāju varonīgo nostāju, kuri nav ebreji un kuri upurēja savu dzīvību, lai palīdzētu ebrejiem Šoaha laikā;

34. atbalsta to, ka koordinētā veidā un pāri robežām tiek izstrādāti daudzvalodu izglītojoši materiāli par antisemītisma novēršanu un rokasgrāmatas skolotājiem, kas būtu digitāli un brīvi pieejami;

35. uzskata, ka ir svarīgi stiprināt to grupu finansēšanas uzraudzības mehānismus, kuras nevalstisko organizāciju aizsegā aizstāv antisemītismu, popularizē Boikota, tiesību atsavināšanas un sankciju kustību (BDS) vai attaisno un veicina terorismu;

36. EHRI ) pauž atzinību par Eiropas Holokausta pētniecības infrastruktūras ( ( 16 ) darbu un uzskata, ka ir svarīgi, lai starptautiskā holokausta pētniecības, piemiņas un izglītības nākotne tiktu nodrošināta arī pēc projekta noslēguma 2024. gadā. Tā ir holokausta pētniecības iniciatīva, kas pasaulē saņem vislielāko ES finansējumu;

Vadošā loma globālajā cīņā pret antisemītismu

37. atzinīgi vērtē Komisijas atzinumu, ka Izraēla ir nozīmīgs Eiropas Savienības partneris globālajā cīņā pret antisemītismu. Turklāt Komiteja pilnībā atbalsta sadarbību ar Eiropas Komisijas izveidoto ad hoc darba grupu un Eiropas Parlamenta Antisemītisma apkarošanas darba grupu ( WGAS );

38. uzsver, ka ir jāiesaista gan valsts, gan reģionālās un vietējās iestādes, gan arī ebreju kopienas un pilsoniskā sabiedrība, lai stiprinātu rīcības plāna leģitimitāti un Eiropā efektīvāk apkarotu antisemītismu. Tāpat ir svarīgi apmainīties ar labas prakses piemēriem starp dažādām valstīm un vietējām un reģionālajām iestādēm, ietverot mērķus un pasākumus, kas noteikti izglītībā, tiesību aktos vai pētījumos, kurus izstrādājuši dažādi pārvaldības līmeņi un pilsoniskā sabiedrība;

39. uzskata: tā kā vietējās un reģionālās iestādes ir pirmajās rindās cīņā pret antisemītismu un ebreju dzīvesvides atbalstīšanā, tām vajadzētu būt iespējai piedalīties informācijas apmaiņā, regulārās apspriedēs un dialogā ar ES iestādēm;

40. pauž Komitejas gatavību vajadzības gadījumā sniegt ieguldījumu saistībā ar Komisijas izveidoto ad hoc darba grupu cīņai pret antisemītismu, kā arī vēlmi uzaicināt grupas pārstāvjus uz attiecīgajām Komitejas sanāksmēm;

41. sekos Komisijas aicinājumam rādīt labu piemēru, ar darbā pieņemšanas un atlases pasākumu palīdzību uzlabojot RK darbinieku reprezentativitāti.

Brisele, 2022. gada 29. jūnijā Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs Vasco ALVES CORDEIRO

(1) 79 % Eiropas ebreju saskaras ar vainošanu par Izraēlas valsts rīcību. 69 % apgalvo, ka arābu un Izraēlas konflikts ietekmē drošības sajūtu (otrais FRA 2018. gada apsekojums: https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2018-experiences-and-perceptions-of-antisemitism-survey_en.pdf).

(2) COR-2020-04617.

(3) C(2021) 2699 final: https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/c_2021_2699_f1_commission_implementing_decision_en_v3_p1_1177590.pdf); CERV programma: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/programmes/cerv.

(4) Programmas “Tiesiskums”, “Apvārsnis Eiropa”, “Radošā Eiropa”, Erasmus+, Iekšējās drošības fonds, kohēzijas politikas fondi, Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments (NDICI) un Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA).

(5) Joung Jewish Europeans: perceptions and experiences of antisemitism (Gados jauni ebreju tautības eiropieši: antisemītisma uztvere un pieredze), FRA, 2019. gads: https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2019-young-jewish-europeans_en.pdf.

(6) Experiences and perceptions of antisemitism Second survey on discrimination and hate crime against Jews in the EU (Antisemītisma pieredze un uztvere – Otrais pētījums par diskrimināciju un naida noziegumiem pret ebrejiem Eiropas Savienībā), FRA, 2018. gads: https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2018-experiences-and-perceptions-of-antisemitism-survey_en.pdf.

(7) Īpašais Eirobarometra pētījums Nr. 484 “Antisemītisma uztvere”, 2019. gads: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2220.

(8) Padomes Pamatlēmums 2008/913/TI (2008. gada 28. novembris), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=celex%3A32008F0913.

(9) Eirobarometra aptaujas (europa.eu).

(10) Eiropas satvars rīcībai kultūras mantojuma jomā.

(11) EDSO: Eiropas Drošības un sadarbības organizācija.

(12) ODIHR: Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību birojs.

(13) UNESCO: ANO Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija.

(14) Kovács, A., Fischer, G., Antisemitic Prejudices in Europe: Survey in 16 European Countries (Antisemītiski aizspriedumi Eiropā: apsekojums 16 Eiropas valstīs), Action and Protection League, 2021. gads: European antisemitism survey – APL – Action & Protection League (apleu.org).

(15) Apmācību programma “Antisemītisma novēršana skolās” – publikācija, ko kopīgi izstrādājuši EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību birojs (ODIHR) un UNESCO.

(16) https://www.ehri-project.eu/