[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 23.1.2008

COM(2008) 17 galīgā redakcija

2008/0014 (COD)

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par dalībvalstu pasākumiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz 2020. gadam

(iesniegusi Komisija) {COM(2008) 30 galīgā redakcija}{SEC(2008) 85}

PASKAIDROJUMA RAKSTS

IEVADS

Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām galamērķis, kas Eiropas Kopienas vārdā apstiprināts ar Padomes 1993. gada 15. decembra Lēmumu 94/69/EK[1] attiecībā uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (ANOVKKP) noslēgšanu, ir stabilizēt siltumnīcefekta gāzu koncentrāciju atmosfērā līmenī, kas nepieļautu bīstamu antropogēnu ietekmi uz klimata sistēmu.

Kopiena ir vairākkārt uzsvērusi, ka šī mērķa sasniegšanai vispārējās globālās gada vidējās virsmas temperatūras pieaugumam nevajadzētu pārsniegt 2°C virs pirmsrūpniecības laikmeta līmeņiem, kas nozīmē, ka līdz 2050. gadam globālās siltumnīcefekta gāzu emisijas ir jāsamazina līdz vismaz 50% zem 1990. gada līmeņiem. Visiem tautsaimniecības sektoriem ir jānodrošina savs ieguldījums šo emisiju samazināšanās sasniegšanai. Attīstītajām valstīm ir jāturpina uzņemties vadību, apņemoties kolektīvi līdz 2020. gadam samazināt savas siltumnīcefekta gāzu emisijas par 30%, salīdzinot 1990. gadu.

Šajā kontekstā Eiropadome 2007. gada marta sanāksmē ir apstiprinājusi ES mērķi līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 30%, salīdzinot ar 1990. gadu, kā savu ieguldījumu globālā un visaptverošā nolīgumā par laika posmu pēc 2012. gada ar nosacījumu, ka pārējās attīstītās valstis apņemas panākt salīdzināmus emisiju samazinājumus, bet ekonomiski spēcīgākās jaunattīstības valstis apņemas dot atbilstīgu ieguldījumu, ievērojot to pienākumus un iespējas.

Eiropadome ir arī uzsvērusi, ka ES ir apņēmusies pārvērst Eiropu par tautsaimniecību ar augstu energoefektivitātes un zemu siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeni, un ir nolēmusi, ka līdz brīdim, kad tiek noslēgts globāls un visaptverošs nolīgums par laika posmu pēc 2012. gada, nemainot savu nostāju starptautiskās sarunās, ES stingri un patstāvīgi apņemas līdz 2020. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu vismaz par 20%, salīdzinot ar 1990. gadu.

Lai izmaksu ziņā taupīgi līdz 2020. gadam sasniegtu šo siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanos par 20% salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, jāievieš papildu politikas nostādnes un pasākumi, lai tālāk ierobežotu siltumnīcefekta gāzu emisijas no avotiem, kas nav ietverti ES siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ES ETS),[2] līdz šī lēmuma pielikumā noteiktajiem līmeņiem.

Ikvienas dalībvalsts centieni dot savu ieguldījumu Kopienas saistību izpildei siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā līdz 2020. gadam, ierobežojot siltumnīcefekta gāzu emisijas no avotiem, kas nav ietverti ES ETS, nosakāmi attiecībā pret valsts siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeni 2005. gadā kā jaunāko pieejamo un apstiprināto informāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijām.

Mērogs: ES ETS neietverto sektoru ieguldījums siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā vispārējā ES mērķa sasniegšanai.

Šis lēmums nosaka dalībvalstu ieguldījumu Kopienas pieņemto saistību izpildē laika posmā no 2013. gada līdz 2020. gadam siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā no avotiem, uz kuriem neattiecas Direktīva 2003/87/EK (no avotiem, kas nav ietverti ES ETS). Tas paredz šī lēmuma ieviešanas rezultātā sasniegtā emisiju samazinājuma novērtējumu. Tas arī veicina elastīgumu minētā mērķa sasniegšanā, atļaujot izmantot sertificētu emisiju samazinājumu, kas šī mērķa sasniegšanai panākts tīro attīstības mehānismu projektu rezultātā saskaņā ar Kioto protokola 12. pantu un emisiju samazināšanas pasākumu rezultātā trešajās valstīs.

Dalībvalstu veiktie ES mēroga pasākumi ārpus ES ETS ietvariem dod ieguldījumu ikvienas dalībvalsts mērķa sasniegšanā.

KOPDARBĪBA: TAISNĪGUMS DALĪBVALSTU STARPĀ

Dalībvalstu pasākumiem samazināšanas sasniegšanai jābalstās uz solidaritātes principu dalībvalstu starpā, kā arī uz nepieciešamību panākt ilgspējīgu ekonomisko izaugsmi visā Kopienā, ievērojot dalībvalstu nosacīto IK uz vienu iedzīvotāju . Dalībvalstis, kam patlaban ir nosacīti zems IK uz vienu iedzīvotāju un tādējādi augsta IK pieauguma iespējas, var palielināt savas siltumnīcefekta gāzu emisijas salīdzinājumā ar 2005. gadu. Neskatoties uz to, šie mērķi uzskatāmi par emisiju ierobežojumu, un tie liks šīm dalībvalstīm veikt pasākumus sava emisiju pieauguma ierobežošanai. Dalībvalstīm, kam patlaban ir nosacīti augsts IK uz vienu iedzīvotāju , vajadzēs samazināt savas siltumnīcefekta gāzu emisijas salīdzinājumā ar 2005. gadu.

Lai nodrošinātu taisnīgu katras dalībvalsts ieguldījumu Kopienas neatkarīgo saistību izpildē līdz 2020. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanos vismaz par 20%, salīdzinot ar 1990. gadu, nevienai valstij nedrīkst izvirzīt prasību samazināt savas siltumnīcefekta gāzu emisijas 2020. gadā par vairāk nekā 20% zem 2005. gada līmeņa, kā arī nevienai valstij nedrīkst atļaut palielināt tās siltumnīcefekta gāzu emisijas 2020. gadā par vairāk nekā 20% virs 2005. gada līmeņa.

Siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai būtu jānotiek laikā no 2013. līdz 2020. gadam. Ar šo priekšlikumu dalībvalstīm atļauj iepriekš iztērēt 2 % no siltumnīcefekta gāzu emisijas limita, kas katrai attiecīgai valstij noteikts nākamajā gadā. Ar to arī ļauj dalībvalstīm, kuru emisiju apjomi ir mazāki par paredzēto limitu, radušos emisiju samazinājumu atlikumu pārnest uz nākamo gadu.

KREDĪTU IZMANTOŠANA NO PROJEKTIEM TREŠĀS VALSTĪS

Lai nodrošinātu dalībvalstīm elastīgumu savu saistību izpildē, kā arī lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību trešajās valstīs, jo īpaši jaunattīstības valstīs, un lai nodrošinātu investoru pārliecību, Kopienai ir jāturpina atzīt kredītus no siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas projektiem trešajās valstīs, arī pirms tiks panākta starptautiska vienošanās par klimata pārmaiņām. Šo kredītu izmantošanai ir jāatbilst ES mērķim būt vadībā klimata jomā, panākot ievērojamu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanos tās iekšienē, kā arī tās mērķim līdz 2020. gadam iegūt 20% savas enerģijas no atjaunojamiem avotiem, veicinot ES enerģētisko drošību un inovācijas, kā arī ES konkurētspēju.

Tādējādi dalībvalstīm ir jābūt iespējai izmantot siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas kredītus, kas radušies tīrās attīstības mehānismu (TAM) projektu rezultātā un piešķirti par samazinājumiem, kuri panākti laika posmā no 2008. gada līdz 2012. gadam, un kas izriet no projektu veidiem, kurus visas dalībvalstis šajā laika posmā bija atzinušas. Dalībvalstīm ir jābūt arī iespējai izmantot siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas kredītus par samazinājumiem no TAM projektiem, kas tika veikti pēc šī laika posma un kas radušies to projektu rezultātā, kuri tika reģistrēti un īstenoti laika posmā no 2008. gada līdz 2012. gadam, un kuri izriet no projektu veidiem, ko visas dalībvalstis šajā laika posmā bija atzinušas.

Vismazāk attīstītajās valstīs (VAV) ir īstenoti ļoti nedaudzi TAM projekti. Kopiena atbalsta TAM projektu vienlīdzīgu sadalījumu, cita starpā izmantojot Komisijas Pasaules klimata pārmaiņu alianses starpniecību[3]. Tādēļ ir lietderīgi apliecināt kredītu atzīšanu arī no projektiem, kas tika uzsākti vismazāk attīstītajās valstīs pēc 2008. – 2012. gada, no projektu veidiem, kurus visas dalībvalstis bija atzinušas laika posmā no 2008. gada līdz 2012. gadam. Šai atzīšanai ir jāturpinās līdz pat 2020. gadam vai nolīguma noslēgšanai ar Kopienu, izvēloties agrāko no termiņiem .

Lai nodrošinātu turpmāku elastīgumu un veicinātu ilgtspējīgu attīstību jaunattīstības valstīs, ir jāparedz, ka dalībvalstis izmantos papildu kredītus no augstas kvalitātes projektiem, balstoties uz līgumiem, kas noslēgti starp Kopienu un trešajām valstīm. Šādi līgumi var tikt attiecināti uz vairāk nekā vienu valsti. Kopīgas īstenošanas (KĪ) projektus nevar turpināt pēc 2012. gada bez turpmāka starptautiska nolīguma par klimata pārmaiņām, kas nosaka attīstītajām valstīm piešķirto apjomu. Taču siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas kredīti, kas radušies šādu projektu rezultātā, varētu arī turpmāk tikt atzīti, balstoties uz līgumiem ar trešajām valstīm.

Lai nodrošinātu šo TAM kredītu tirgus pastāvēšanu pēc 2012. gada, ir svarīgi, lai dalībvalstis varētu joprojām turpināt šos kredītus izmantot. Lai šāds tirgus būtu, kā arī lai nodrošinātu tālāku siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu ES un tādējādi veicinātu Kopienas atjaunojamās enerģijas, enerģētiskās drošības, inovāciju un konkurētspējas mērķu sasniegšanu, ir ierosināts atļaut dalībvalstīm — līdz nākotnē tiks panākta starptautiska vienošanās par klimata pārmaiņām — ik gadus izmantot kredītus no trešajās valstīs īstenotiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas projektiem 3% apmērā no katras dalībvalsts emisiju apjoma 2005. gadā no avotiem ārpus ES ETS. Šis daudzums ir ekvivalents trešdaļai no 2020. gadā sasniedzamā samazinājuma. Dalībvalstīm jāļauj nodot šī ierobežojuma neizmantoto daļu citai dalībvalstij.

Kas mainās starptautiska nolīguma gadījumā?

Šajā kontekstā Eiropadome ir apstiprinājusi ES mērķi līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 30%, salīdzinot ar 1990. gadu, kā savu ieguldījumu globālā un visaptverošā nolīgumā laika posmam pēc 2012. gada, ar nosacījumu, ka pārējās attīstītās valstis uzņemas panākt salīdzināmu emisiju samazinājumu, un ekonomiski attīstītākās valstis uzņemas dot saviem pienākumiem un iespējām atbilstīgu ieguldījumu.

Pēc tam, kad Kopiena būs noslēgusi starptautisku nolīgumu par klimata pārmaiņām, dalībvalstu emisiju limiti ir jāpārskata, balstoties uz jaunajām Kopienas saistībām siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā, kas noteiktas šajā līgumā. Kopējais papildu siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājuma apjoms, kas ir nepieciešams šo ambiciozo siltumnīcefekta gāzu emisiju saistību izpildei, ir sadalāms starp avotiem, kas iekļauti ES ETS, un avotiem ārpus ES ETS, nosakot, ka avotiem, kas nav ietverti ES ETS, jādod tāds pats ieguldījums šo emisiju samazināšanas saistību izpildē, kādu tie deva Kopienas saistību izpildē samazināt emisijas vismaz par 20% 2020. gadā.

Lai nodrošinātu šo papildu samazināšanas pasākumu taisnīgu sadali dalībvalstu starpā attiecībā uz avotiem, kas nav ietverti ES ETS, ikviena dalībvalsts dos savu ieguldījumu Kopienas kopīgajos emisiju samazināšanas pasākumos proporcionāli minētās dalībvalsts daļai Kopienas kopējā emisiju apjomā no avotiem, kas nav ietverti ES ETS, 2020. gadā saskaņā ar Kopienas neatkarīgajām saistībām samazināt savas siltumnīcefekta gāzu emisijas vismaz par 20%.

Tāpat jāpaaugstina ierobežojumi to kredītu izmantošanai, kas izsniegti ar projektu starpniecību trešajās valstīs. Šim pieaugumam ir jābūt vienādam ar pusi no papildu samazināšanas pasākumiem saskaņā ar starptautisko nolīgumu. Kad tiks panākta starptautiska vienošanās par klimata pārmaiņām, dalībvalstīm būs jāpieņem emisiju samazināšanas kredīti vienīgi no tām valstīm, kuras ratificējušas šo nolīgumu, un ievērojot vienotu pieeju.

Sekas, ko rada izmaiņas ES ETS mērogā

Jebkurām korekcijām ES ETS aptvērumā ir jābūt saskaņotām ar atbilstīgu korekciju maksimālajā emisiju daudzumā no avotiem, kas minēti šajā lēmumā.

Monitorings, ziņojumu sniegšana, pārbaude

Dalībvalstis savos ikgadējos ziņojumos, kas tiek iesniegti saskaņā ar Lēmuma 280/2004/EK 3. pantu, ziņo par ikgadējām emisijām, kas radušās 3. panta ieviešanas rezultātā, kā arī par kredītu izmantošanu saskaņā ar 4. pantu. Dalībvalstis iesniedz arī atjauninātu ziņojumu par savu plānoto progresu līdz 2016. gada jūlijam.

Komisija savā ziņojumā, kas tiek iesniegts saskaņā ar Lēmuma 280/2004/EK 5. panta 1. punktu, dod novērtējumu, vai panāktais progress ir pietiekams šajā lēmumā noteikto saistību izpildei.

Šajā novērtējumā ņem vērā progresu, kas panākts Kopienas politikas un pasākumu jomā, kā arī informāciju no dalībvalstīm saskaņā ar Lēmuma 280/2004/EK 3. pantu un 5. pantu.

Sākot 2013. gadu, reizi divos gados šajā novērtējumā tiek iekļauts arī plānotais Kopienas un tās dalībvalstu progress virzībā uz šajā lēmumā noteikto saistību izpildi.

Komisija sagatavo ziņojumu, kurā novērtē šī lēmuma īstenošanu. Komisija iesniedz šo ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2016. gada 31. oktobrim kopā ar priekšlikumiem, ja tas ir nepieciešams.

2008/0014 (COD)

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par dalībvalstu pasākumiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz 2020. gadam

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[4],

ņemot vērā Eiropas Ekonomisko un sociālo lietu komitejas atzinumu[5],

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[6],

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[7],

tā kā:

1. Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām galamērķis, kas Eiropas Kopienas vārdā apstiprināts ar Padomes 1993. gada 15. decembra Lēmumu 94/69/EK[8] attiecībā uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām noslēgšanu, ir stabilizēt siltumnīcefekta gāzu koncentrāciju atmosfērā tādā līmenī, kas nepieļautu bīstamu antropogēnu ietekmi uz klimata sistēmu.

2. Kopienas viedoklis, kuru nupat izteica Vides padome savā 2007. gada 5. novembra sanāksmē Briselē, paredz, ka šī mērķa sasniegšanai vispārējās globālās gada vidējās virsmas temperatūras pieaugumam nevajadzētu pārsniegt 2°C virs pirmsrūpniecības laikmeta līmeņiem , kas nozīmē, ka līdz 2050. gadam globālās siltumnīcefekta gāzu emisijas ir jāsamazina līdz vismaz 50% zem 1990. gada līmeņiem. Visiem tautsaimniecības sektoriem ir jāsniedz savs ieguldījums šo emisiju samazināšanās sasniegšanai. Attīstītajām valstīm ir jāturpina uzņemties vadību, apņemoties kolektīvi līdz 2020. gadam samazināt savas siltumnīcefekta gāzu emisijas par 30%, salīdzinot ar 1990. gadu.

3. Lai sasniegtu šo mērķi, Eiropadome savā 2007. gada 8. un 9. marta sanāksmē Briselē ir apstiprinājusi Kopienas mērķi līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 30%, salīdzinot ar 1990. gadu, kā savu ieguldījumu globālā un visaptverošā nolīgumā par laika posmu pēc 2012. gada, ar nosacījumu, ka pārējās attīstītās valstis apņemas panākt salīdzināmus emisiju samazinājumus, un ekonomiski spēcīgākās jaunattīstības valstis apņemas dot atbilstīgu ieguldījumu, ievērojot to pienākumus un iespējas.

4. Eiropadome ir arī uzsvērusi, ka ES ir apņēmusies pārvērst Eiropu par tautsaimniecību ar augstu energoefektivitātes un zemu siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeni, un ir nolēmusi, ka līdz brīdim, kad tiek noslēgts globāls un visaptverošs nolīgums par laika posmu pēc 2012. gada, nemainot savu nostāju starptautiskās sarunās, ES stingri un patstāvīgi apņemas līdz 2020. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanos vismaz par 20%, salīdzinot ar 1990. gadu.

5. Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīva 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK[9], noteica sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā, kas aptver noteiktus tautsaimniecības sektorus. Lai izmaksu ziņā sekmīgi sasniegtu mērķi līdz 2020. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanos par 20%, salīdzinot ar 1990. gada līmeņiem, savs ieguldījums šī emisiju samazināšanās sasniegšanā ir jādod visiem tautsaimniecības sektoriem. Lai līdz 2020. gadam izmaksu ziņā taupīgi sasniegtu šo siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanos par 20% salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, jāievieš papildu politikas nostādnes un pasākumi, lai tālāk ierobežotu siltumnīcefekta gāzu emisijas no avotiem, kas nav ietverti ES siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ES ETS), līdz šī lēmuma pielikumā noteiktajiem līmeņiem.

6. Ikvienas dalībvalsts ieguldījums nosakāms attiecībā pret tās siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeni 2005. gadā kā jaunāko pieejamo un apstiprināto informāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijām.

7. Dalībvalstu pasākumiem samazināšanās sasniegšanai jābalstās uz solidaritātes principu dalībvalstu starpā, kā arī uz nepieciešamību panākt ilgspējīgu ekonomisko izaugsmi visā Kopienā, ievērojot dalībvalstu nosacīto IK uz vienu iedzīvotāju . Dalībvalstis, kam patlaban ir nosacīti zems IK uz vienu iedzīvotāju un tādējādi pastāv augsta IK pieauguma iespējas, var palielināt savas siltumnīcefekta gāzu emisijas salīdzinājumā ar 2005. gadu. Neskatoties uz to, šie mērķi uzskatāmi par emisiju ierobežojumu, un tie liek minētajām dalībvalstīm veikt pasākumus emisiju pieauguma ierobežošanai. Dalībvalstīm, kam patlaban ir nosacīti augsts IK uz vienu iedzīvotāju , ir jāsamazina savas siltumnīcefekta gāzu emisijas salīdzinājumā ar 2005. gadu.

8. Lai nodrošinātu taisnīgu katras dalībvalsts ieguldījumu Kopienas neatkarīgo saistību izpildē līdz 2020. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanos vismaz par 20%, salīdzinot ar 1990. gadu, nevienai valstij nedrīkst izvirzīt prasību samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas 2020. gadā par vairāk nekā 20% zem 2005. gada līmeņa un nevienai valstij nedrīkst atļaut palielināt siltumnīcefekta gāzu emisijas 2020. gadā par vairāk nekā 20% virs 2005. gada līmeņa. Siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai jānotiek no 2013. līdz 2020. gadam, kuru laikā katra dalībvalsts drīkst iepriekš iztērēt 2 % no siltumnīcefekta gāzu emisijas limita, kas tai noteikts nākamajā gadā, bet dalībvalstis, kuru emisiju apjomi ir mazāki par paredzēto limitu, radušos emisiju samazinājumu atlikumu drīkst pārnest uz nākamo gadu.

9. Lai nodrošinātu dalībvalstīm elastīgumu savu saistību izpildē, kā arī veicinātu ilgtspējīgu attīstību trešajās valstīs, jo īpaši jaunattīstības valstīs, kā arī lai nodrošinātu investoru pārliecību, Kopienai ir jāturpina atzīt kredītus no siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas projektiem trešās valstīs, pirms tiks panākta starptautiska vienošanās par klimata pārmaiņām. Šo kredītu izmantošanai ir jāatbilst ES mērķim būt vadībā klimata jomā, panākot ievērojamu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanos tās iekšienē, kā arī tās mērķim līdz 2020. gadam iegūt 20% savas enerģijas no atjaunojamiem avotiem, veicinot ES enerģētisko drošību un inovācijas, kā arī ES konkurētspēju.

10. Tādējādi dalībvalstīm ir jābūt iespējai izmantot siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas kredītus, kas izdoti par samazinājumiem, kas panākti laika periodā no 2008. gada līdz 2012. gadam un radušies to projektu veidu rezultātā, kurus visas dalībvalstis šajā laika posmā bija pieņēmušas. Dalībvalstīm ir jābūt arī iespējai izmantot siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas kredītus par samazinājumiem, kas tika panākti pēc šī laika posma, un kas radušies to projektu rezultātā, kas tika reģistrēti un īstenoti laika posmā no 2008. gada līdz 2012. gadam, un kas radušies to projektu veidu („projektu kategoriju”) rezultātā, kurus visas dalībvalstis šajā laika posmā bija pieņēmušas.

11. Vismazāk attīstītajās valstīs (VAV) ir īstenoti ļoti nedaudzi tīrās attīstības mehānisma (TAM) projekti. Kopiena atbalsta TAM projektu vienlīdzīgu sadalījumu, tai skaitā izmantojot Komisijas Globālās klimata pārmaiņu alianses starpniecību[10]. Tādēļ ir lietderīgi radīt pārliecību par kredītu pieņemšanu arī no projektiem, kas VAV tika uzsākti pēc 2008. – 2012. gada, no projektu veidiem, kurus visas dalībvalstis bija pieņēmušas laika posmā no 2008. gada līdz 2012. gadam. Kredītu pieņemšanai ir jāturpinās līdz pat 2020. gadam vai līguma noslēgšanai ar Kopienu, izvēloties agrāko no termiņiem.

12. Lai nodrošinātu turpmāku elastīgumu un veicinātu ilgtspējīgu attīstību jaunattīstības valstīs, dalībvalstīm ir jābūt iespējai izmantot papildkredītus no projektiem, balstoties uz līgumiem, kas noslēgti starp Kopienu un trešajām valstīm. Kopīgas īstenošanas (KĪ) projektus nevar turpināt pēc 2012. gada bez turpmāka starptautiska nolīguma par klimata pārmaiņām, kas nosaka attīstītajām valstīm piešķirto apjomu. Taču siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas kredīti, kas radušies šādu projektu rezultātā, arī turpmāk ir jāatzīst, balstoties uz līgumiem ar trešajām valstīm.

13. Lai nodrošinātu šo TAM kredītu tirgus pastāvēšanu pēc 2012. gada, ir svarīgi, lai dalībvalstis varētu joprojām turpināt šos kredītus izmantot. Lai šāds tirgus būtu, kā arī lai nodrošinātu tālāku siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu ES un tādējādi veicinātu Kopienas atjaunojamās enerģijas, enerģētiskās drošības, inovāciju un konkurētspējas mērķu sasniegšanu, ir ierosināts atļaut dalībvalstīm — līdz nākotnē tiks panākta starptautiska vienošanās par klimata pārmaiņām — ik gadus izmantot kredītus no trešajās valstīs īstenotiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas projektiem 3% apmērā no katras dalībvalsts emisiju apjoma 2005. gadā no avotiem ārpus ES ETS. Šis daudzums ir ekvivalents trešdaļai no 2020. gadā sasniedzamā samazinājuma. Dalībvalstīm ir jāsaņem atļauja nodot šī ierobežojuma neizmantoto daļu citai dalībvalstij.

14. Pēc tam, kad būs noslēgts starptautisks nolīgums par klimata pārmaiņām, dalībvalstīm ir jāpieņem emisiju samazināšanas kredīti tikai no tām valstīm, kas šo nolīgumu ratificējušas un ievēro kopīgu pieeju.

15. Progress, kas sasniegts saistību izpildē saskaņā ar šo lēmumu, ir jāizvērtē ik gadus, balstoties uz ziņojumiem, kas iesniegti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Lēmumu Nr. 280/2004/EK par mehānismu Kopienas siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringam un Kioto Protokola ieviešanai[11]. Reizi divos gados ir jāsagatavo plānotā progresa novērtējums, bet 2016. gadā ir jāveic pilnīgs šī lēmuma īstenošanas novērtējums.

16. Jebkurām izmaiņām Direktīvas 2003/87/EK aptvērumā ir jābūt saskaņotām ar atbilstīgu izmaiņu maksimālajā emisiju daudzumā no avotiem, kas nav minēti šajā Direktīvā.

17. Pēc tam kad Kopiena būs noslēgusi starptautisku nolīgumu par klimata pārmaiņām, dalībvalstīm noteiktie emisiju ierobežojumi ir jāpārskata, lai izpildītu minētajā nolīgumā noteiktās Kopienas siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas saistības, ievērojot solidaritātes principu dalībvalstu starpā, kā arī nepieciešamību panākt ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi visā Kopienā. Kredītu apjoms no siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas projektiem trešās valstīs, ko ikviena dalībvalsts var izmantot, ir jāpalielina līdz pat pusei no samazināšanas papildpasākumiem no avotiem, kas nav ietverti Direktīvā 2003/87/EK.

18. Reģistri, kas izveidoti saskaņā ar Lēmumu 280/2004/EK, un centrālais administrators, kas nozīmēts saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK, jāizmanto, lai nodrošinātu visu darījumu precīzu apstrādi un uzskaiti šī lēmuma īstenošanai.

19. Pasākumi, kas nepieciešami šī lēmuma īstenošanai, ir jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[12]. Pēc starptautiska nolīguma noslēgšanas Komisijai ir jādod pilnvaras veikt pasākumus dalībvalstu emisiju ierobežojumu korekcijai, kā arī pasākumus projekta kredītu papildu veidu izmantošanai saskaņā ar minēto nolīgumu, kā arī veikt pasākumus, kas nepieciešami darījumu pārbaudei saskaņā ar šo lēmumu. Tā kā šie pasākumi ir vispārēja mēroga, un to mērķis ir grozīt šā lēmuma nebūtiskus elementus un papildināt šo lēmumu, pievienojot vai grozot jaunus nebūtiskus elementus, tie ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5. panta a) punktā noteikto regulatīvo kontroles procedūru.

20. Tā kā šī lēmuma mērķus dalībvalstis nevar sekmīgi sasniegt, darbojoties individuāli, un tādējādi, ievērojot mērogu un ietekmi, tie ir labāk sasniedzami Kopienas līmenī, Kopiena var veikt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar šajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šis lēmums nesniedzas pāri tam, kas nepieciešams minētā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants Priekšmets

Šis Lēmums nosaka noteikumus dalībvalstu ieguldījuma noteikšanai Kopienas siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas saistību izpildei laika posmā no 2013. gada līdz 2020. gadam siltumnīcefekta gāzu emisijām no avotiem, kas nav iekļauti Direktīvā 2003/87/EK, un tā novērtējumam.

2. pants Definīcijas

Šī lēmuma nolūkā izmanto Direktīvas 2003/87/EK 3. pantā noteiktās definīcijas.

Turklāt ‘siltumnīcefekta gāzu emisijas’ nozīmē oglekļa dioksīda (CO2), metāna (CH4), slāpekļa oksīda (N2O), hidrofluoroglekļu (HFCs), perfluoroglekļu (PFCs) un sēra heksafluorīda (SF6) emisiju no avotiem oglekļa dioksīda ekvivalenta izteiksmē, kas noteikts saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK.

3. pants Emisiju līmeņi laika posmam no 2013. gada līdz 2020. gadam

21. Kamēr Kopienai nav noslēgts starptautisks līgums par klimata pārmaiņām, kura piemērošanas rezultātā emisijas tiks samazinātas lielākā apjomā, nekā tas noteikts saskaņā ar šo pantu, ikviena dalībvalsts līdz 2020. gadam ierobežo siltumnīcefekta gāzu emisijas no avotiem, kas nav iekļauti Direktīvā 2003/87/EK par apjomu procentuālā izteiksmē, kas ikvienai dalībvalstij noteiktas šī līguma pielikumā attiecībā uz attiecīgās valsts emisijām 2005. gadā.

22. Atbilstīgi 4. pantam un 3. punktam ikviena dalībvalsts raugās, lai tās kopējās siltumnīcefekta gāzu emisijas 2013. gadā no avotiem, kas nav ietverti Direktīvā 2003/87/EK, nepārsniedz šīs dalībvalsts vidējās ikgadējās siltumnīcefekta gāzu emisijas no šiem avotiem 2008., 2009. un 2010. gadā, par kurām ziņots un kuras pārbaudītas saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK un 280/2004/EK.

Atbilstīgi 4. pantam un 3. punktam ikviena dalībvalsts ik gadus lineāri ierobežo šīs siltumnīcefekta gāzu emisijas, lai nodrošinātu, ka šīs emisijas nepārsniedz maksimālo līmeni, kas noteikts pielikumā attiecīgajai dalībvalstij 2020. gadā.

23. Laikā no 2013. līdz 2019. gadam katra dalībvalsts drīkst iepriekš iztērēt 2 % no siltumnīcefekta gāzu emisijas limita, kas tai noteikts 2. punktā. Ja kādas dalībvalstis emisiju apjoms ir mazāks par 2. punktā paredzēto limitu, radušos emisiju samazinājumu atlikumu tā drīkst pārnest uz nākamo gadu.

4. pants Kredītu izmantošana no projekta pasākumiem

24. Līdz brīdim, kad stājas spēkā starptautisks nolīgums par klimata pārmaiņām, dalībvalstis var izmantot šādus siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas kredītus savu saistību izpildei saskaņā ar 3. pantu:

(a) Sertificētus emisiju samazinājumus (SESi) un Emisiju samazināšanas vienības (ESVs), kas izdoti attiecībā uz emisiju samazinājumu līdz 2012. gada 31. decembrim no projektu veidiem, kurus pieņēmušas visas dalībvalstis saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK laika posmā no 2008. gada līdz 2012. gadam.

(b) SESi, kas izdoti attiecībā uz emisiju samazinājumiem, sākot ar 2013. gada 1. janvāri, no projektiem, kas tika reģistrēti laika posmā no 2008. gada līdz 2012. gadam, kuru projekta veidu pieņēmušas visas dalībvalstis saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK laika posmā no 2008. gada līdz 2012. gadam.

(c) SESi, kas izdoti attiecībā uz emisiju samazinājumiem, kas sasniegti projektos, kas īstenoti vismazāk attīstītajās valstīs, kuru projekta veidu visas dalībvalstis bija pieņēmušas saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK laika posmā no 2008. gada līdz 2012. gadam, līdz brīdim, kad šīs valstis ir ratificējušas līgumu ar Kopienu vai līdz 2020. gadam, izvēloties agrāko no termiņiem.

Dalībvalstis raugās, lai to politika šo kredītu iegādei pastiprina projektu vienlīdzīgu ģeogrāfisko izplatību un starptautiskā nolīguma par klimata pārmaiņām izpildi.

25. Līdztekus 1. punktam, kā arī gadījumā, ja tiek aizkavēta starptautiska nolīguma noslēgšana par klimata pārmaiņām, dalībvalstis var savu saistību izpildes labad saskaņā ar 3. pantu izmantot papildu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas kredītus, kas radušies projektu vai citu emisiju samazināšanas pasākumu rezultātā saskaņā ar līgumiem, kas minēti Direktīvas 2003/87/EK 11. panta a) punkta (5) apakšpunktā.

26. Kad ir noslēgts starptautisks nolīgums par klimata pārmaiņām, dalībvalstis var izmantot SESi vienīgi no tām trešajām valstīm, kas ir ratificējušas minēto nolīgumu.

27. Kredīti, kurus ikviena dalībvalsts gadā izmanto saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu, nepārsniedz daudzumu, kas vienāds ar 3% no attiecīgās dalībvalsts siltumnīcefekta gāzu emisijām 2005. gadā, kas nav ietvertas Direktīvā 2003/87/EK.

Ikviena dalībvalsts var nodot minētā daudzuma neizmantoto daļu citai dalībvalstij.

5. pants Saistību izpildē panāktā progresa novērtējums

28. Dalībvalstis savos ikgadējos ziņojumos, kas tiek iesniegti saskaņā ar Lēmuma 280/2004/EK 3. pantu, ziņo par ikgadējām emisijām, kas radušās 3. panta ieviešanas rezultātā, kā arī par kredītu izmantošanu saskaņā ar 4. pantu.

29. Komisija savā ziņojumā, kas tiek iesniegts saskaņā ar Lēmuma 280/2004/EK 5. panta 1. punktu, dod novērtējumu, vai panāktais progress ir pietiekams šajā lēmumā noteikto saistību izpildei.

Šajā novērtējumā ņem vērā progresu, kas panākts Kopienas politikas un pasākumu jomā, kā arī informāciju no dalībvalstīm saskaņā ar Lēmuma 280/2004/EK 3. pantu un 11. pantu.

Sākot ar ziņojumu par emisijām, kas attiecas uz 2013. gadu, reizi divos gados šajā novērtējumā tiek iekļauts arī Kopienas un tās dalībvalstu plānotais progress virzībā uz šajā lēmumā noteikto saistību izpildi. Dalībvalstis iesniedz atjauninātu ziņojumu par savu plānoto progresu līdz 2016. gada jūlijam.

6. pants Koriģējumi, kas piemērojami pēc starptautiska nolīguma par klimata pārmaiņām noslēgšanas nākotnē

30. 2., 3. un 4. punkts tiek piemēroti pēc tam, kad Kopiena noslēgusi starptautisku nolīgumu par klimata pārmaiņām, kas nosaka obligāto emisiju samazināšanu, kas pārsniedz 3. pantā noteikto.

31. Sākot ar gadu pēc 1. punktā minētā nolīguma noslēgšanas, Kopienas siltumnīcefekta gāzu emisijas no avotiem, kas nav ietverti Direktīvā 2003/87/EK, tiek 2020. gadā saskaņā ar 3. panta 1. punktu tālāk samazināti par daudzumu, kas vienlīdzīgs vispārējam siltumnīcefekta gāzu emisiju papildu samazinājumam, ko Kopiena veikusi no visiem avotiem ievērojot starptautiskajā nolīgumā noteiktās Kopienas saistības, kas sareizināts ar Kopienas kopējo siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājuma īpatsvaru 2020. gadam, kura sasniegšanai dalībvalstis dod savu ieguldījumu saskaņā ar 3. pantu, samazinot siltumnīcefekta gāzu emisijas no avotiem, kas nav ietverti Direktīvā 2003/87/EK .

32. Ikviena dalībvalsts dod savu ieguldījumu Kopienas emisiju samazināšanas papildpasākumos proporcionāli savai daļai Kopienas kopējo emisiju apjomā no avotiem, kas nav ietverti Direktīvā 2003/87/EK, 2020. gadam saskaņā ar 3. pantu.

Komisija izdara grozījumus Pielikumā, lai koriģētu emisiju ierobežojumus saskaņā ar 1. apakšpunktu. Šis pasākums, kura mērķis ir grozīt nebūtiskus šī lēmuma elementus, tiek pieņemts saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru;

33. Dalībvalstis var saskaņā ar 5. punktu palielināt 4. panta 4. punktā minētos siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas kredītus no trešajām valstīm, kas ir ratificējušas 1. punktā minēto nolīgumu, līdz pat pusei no papildu samazinājuma, kas tiek panākts saskaņā ar 2. punktu.

Ikviena dalībvalsts var nodot minētā daudzuma neizmantoto daļu citai dalībvalstij.

34. Komisija veic pasākumus, lai nodrošinātu dalībvalstīm iespēju izmantot projektu kredītu papildu veidus vai citus mehānismus, kas izveidoti saskaņā ar starptautisko nolīgumu, ja tas ir nepieciešams.

Šie pasākumi, kuru mērķis ir grozīt šī lēmuma nebūtiskus elementus, to papildinot, tiek pieņemti saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru un izpēti.

7. pants Direktīvas 2003/87/EK mēroga paplašināšana

Maksimālais emisiju apjoms saskaņā ar šī lēmuma 3. pantu tiek koriģēts atbilstīgi kvotu daudzumam siltumnīcefekta gāzu emisijām, kuras piešķirtas saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 11. pantu, kas izriet no izmaiņām avotu aptvērumā saskaņā ar minēto direktīvu pēc tam, kad saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK Komisija apstiprinājusi valstu sadales plānus laika posmam no 2008. gada līdz 2012. gadam.

Komisija publicē skaitļus, kas iegūti minētā koriģējuma rezultātā.

8. pants Reģistri un centrālais administrators

35. Dalībvalstu reģistri, kas izveidoti saskaņā ar Lēmuma 280/2004/EK 6. pantu, nodrošina precīzu darījumu uzskaiti saskaņā ar šo lēmumu. Šī informācija ir pieejama sabiedrībai.

36. Centrālais administrators, kas iecelts saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 20. pantu, saskaņā ar šo lēmumu veic automatizētu pārbaudi par katru darījumu reģistros, izmantojot neatkarīgo darījumu žurnālu, un nepieciešamības gadījumā bloķē darījumus, lai pārliecinātos, ka nav pārkāpumu. Šī informācija ir pieejama sabiedrībai.

37. Komisija veic pasākumus, kas nepieciešami 1. un 2. punkta īstenošanai.

Šie pasākumi, kuru mērķis ir grozīt šī lēmuma nebūtiskus elementus, to papildinot, tiek pieņemti saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru un izpēti.

9. pants Komiteja

38. Komisijai palīdz vides pārmaiņu komiteja, kas izveidota ar Lēmuma 280/2004/EK 9. pantu.

2 Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

10. pants Ziņojums

Komisija sagatavo ziņojumu, kurā novērtē šī lēmuma ieviešanu. Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2016. gada 31. oktobrim kopā ar attiecīgiem priekšlikumiem.

11. pantā Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .

12. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, (…)

Eiropas Parlamenta vārdā Padomes vārdā

P riekšsēdētājs P riekšsēdētājs

PIELIKUMS DALĪBVALSTU SILTUMNĪCEFEKTA GĀZU EMISIJA SASKAŅĀ AR 3. PANTU

Dalībvalstu siltumnīcefekta gāzu emisiju limiti līdz 2020. gadam, salīdzinot ar 2005. gada siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeņiem no avotiem, kuri nav ietverti Direktīvā 2003/87/EK | Dalībvalstu siltumnīcefekta gāzu emisijas 2020. gadā 3. panta ieviešanas rezultātā (CO2 ekvivalenta tonnās) |

Beļģija | -15% | 70954356 |

Bulgārija | 20% | 35161279 |

Čehija | 9% | 68739717 |

Dānija | -20% | 29868050 |

Vācija | -14% | 438917769 |

Igaunija | 11% | 8886125 |

Īrija | -20% | 37916451 |

Grieķija | -4% | 64052250 |

Spānija | -10% | 219018864 |

Francija | -14% | 354448112 |

Itālija | -13% | 305319498 |

Kipra | -5% | 4633210 |

Latvija | 17% | 9386920 |

Lietuva | 15% | 18429024 |

Luksemburga | -20% | 8522041 |

Ungārija | 10% | 58024562 |

Malta | 5% | 1532621 |

Nīderlande | -16% | 107302767 |

Austrija | -16% | 49842602 |

Polija | 14% | 216592037 |

Portugāle | 1% | 48417146 |

Rumānija | 19% | 98477458 |

Slovēnija | 4% | 12135860 |

Slovākija | 13% | 23553300 |

Somija | -16% | 29742510 |

Zviedrija | -17% | 37266379 |

Apvienotā Karaliste | -16% | 310387829 |

TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS

1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS:

Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMAM par dalībvalstu pasākumiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz 2020. gadam

2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM)

Attiecīgā(s) politikas joma(s) un saistītā darbība/darbības:

Politikas joma: 07 Vide

Darbības ABB kods 0703: Kopienas vides politikas un tiesību aktu īstenošana

3. BUDŽETA POZĪCIJAS

3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgās tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas ( ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumus:

07 03 07: LIFE+ (Vide finanšu instruments, 2007.–2013. gads)

3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums:

Laika posmā no 2009. gada līdz 2013. gadam nepieciešamās apropriācijas tiks segtas no resursiem, kas jau paredzēti LIFE+ programmai. Tā kā pārskatītie tiesību akti stājas spēkā tikai ar 2013. gadu, un darbībai nav noteikts gala termiņš, priekšlikums arī pēc tam turpinās ietekmēt ES budžetu, vismaz attiecībā uz dalībvalstu saistību izpildes monitoringu un novērtējumu (5. pants) un sistēmas neatkarīgo darījumu žurnāla regulāru atjaunināšanu un uzturēšanu (8. pants).

Jebkādi papildresursi, kas nepieciešami saistību izpildes monitoringam un novērtējumam, kā to nosaka 10. pants, tiks paredzēti turpmākā Lēmuma 280/2004/EK pārskatīšanas kontekstā attiecībā uz mehānismu Kopienas siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringam un Kioto Protokola ieviešanai.

Šajā tiesību akta finanšu pārskatā ietvertā finanšu ietekmes aplēse attiecas uz neatkarīgo darījumu žurnāla pielāgošanu, lai varētu izpildīt 8. pantā noteiktos uzdevumus, kā arī varētu atjaunināt un uzturēt žurnālu vēlāk.

3.3. Budžeta informācija (nepieciešamības gadījumā pievienot ailes):

Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Pieteikuma iesniedzēju valstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija |

07 03 07 | Fakult. | Dif. | NĒ | NĒ | NĒ | NĒ 2 |

4. RESURSU KOPSAVILKUMS

4.1. Finanšu resursi

4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums

miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)

Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. un turpmākie gadi | Kopā |

Darbības izdevumi [13] |

Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | 0,750 | 0,750 |

Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 0,225 | 0,525 | 0,750 |

Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi [14] |

Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4. | c | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 |

PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |

Saistību apropriācijas | a+c | 0,000 | 0,750 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,750 |

Maksājumu apropriācijas | b+c | 0,000 | 0,225 | 0,000 | 0,525 | 0,000 | 0,000 | 0,750 |

Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi [15] |

Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | 0,059 | 0,059 | 0,059 | 0,059 | 0,059 | 0,059 | 0,351 |

Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6. | e | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,300 |

Kopējās orientējošās izmaksas |

KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 0,059 | 0,809 | 0,059 | 0,159 | 0,159 | 0,159 | 1,401 |

KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 0,059 | 0,284 | 0,059 | 0,684 | 0,159 | 0,159 | 1,401 |

Ziņas par līdzfinansējumu

Ja priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (norādīt finansētāju), līdzfinansējuma apjoms jānorāda šajā tabulā (ja finansētāji ir vairāki, var pievienot papildu rindas):

miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)

Līdzfinansētājs | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā |

…………………… | f | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 |

KOPĀ – SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f |

4.1.2. Savietojamība ar finanšu plānojumu

X Priekšlikums ir savietojams ar pašreizējo finanšu plānojumu līdz 2013. gadam

( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā.

( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[16] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu).

4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem

X Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus

( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:

NB: Informācija un piezīmes par metodi, kas izmantota, aprēķinot ietekmi uz ieņēmumiem, ir sniedzama atsevišķā pielikumā.

miljonos EUR (viena zīme aiz komata)

Pirms darbī-bas [Gads n-1] | Pēc darbības |

Kopā — cilvēkresursi | 0,5 A*/AD | 0,5 A*/AD | 0,5 A*/AD | 0,5 A*/AD | 0,5 A*/AD | 0,5 A*/AD |

5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI

5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības

Saskaņā ar 8. pantu ierosinātais Lēmums nosaka, ka centrālais administrators, kas iecelts saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 20. pantu, veic automatizētu pārbaudi par katru darījumu reģistros, izmantojot neatkarīgo darījumu žurnālu, un nepieciešamības gadījumā bloķē darījumus, lai pārliecinātos, ka nav pieļauti pārkāpumi. Šī informācija ir pieejama sabiedrībai.

Pašreizējais Kopienas neatkarīgo darījumu žurnāls pārbauda, vai reģistrā ietvertie darījumi atbilst Kopienas tiesību aktiem. Apvienoto Nāciju Organizācijas Neatkarīgo darījumu žurnāls pārbauda Kioto kritēriju ievērošanu. Bez starptautiska nolīguma laika posmam pēc 2012. gada Kopienas neatkarīgo darījumu žurnālam būs jāpārbauda darījumu atbilstība visiem Kopienas kritērijiem, kas noteikti šajā lēmumā, kā arī jāietver visi kritēriji, kas var tikt ieviesti saskaņā ar starptautisku nolīgumu.

5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija

Lai nodrošinātu, ka ES līmenī pastāv sistēma, kas pārbaudītu visus darījumus, vai nav pārkāpumi, pēc ierosinātajā lēmumā noteiktajiem kritērijiem. Ierosinātais lēmums, piemēram, nodrošina elastīgumu, izmantojot „emisiju kredītu” darījumus dalībvalstu starpā no projektu pasākumiem trešajās valstīs.

Darbības izdevumi ir paredzēti LIFE+ budžeta daļā, kas pakļauta centrālai tiešai pārvaldībai.

5.3. Priekšlikuma mērķi, gaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji

MĒRĶIS

Mērķis ir panākt, ka Kopiena var nodrošināt, ka saskaņā ar ierosināto lēmumu visi darījumi tiek pārbaudīti, vai tajos nav pieļauti pārkāpumi, lai nodrošinātu to atbilstību šajā lēmumā noteiktajiem kritērijiem, kā arī kritērijiem, kas varētu tikt ieviesti jaunā starptautiskā nolīgumā par klimata pārmaiņām.

GAIDĀMAIS REZULTĀTS

Kopienas neatkarīgo darījumu žurnāla atjaunināšana, kuru veic saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 20. pantu nozīmētais centrālais administrators, lai nodrošinātu visu darījumu pārbaudi saskaņā ar ierosināto lēmumu, vai tajos nav pieļauti pārkāpumi, kā arī kritērijiem, kas ieviesti saskaņā ar jaunu starptautisku nolīgumu par klimata pārmaiņām.

Tam ir jābūt pilnībā automatizētam, kā arī jānodrošina iespēja darīt attiecīgo informāciju pieejamu sabiedrībai.

5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)

X Pārvalda centralizēti

X Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija

( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot:

( izpildaģentūrām

( Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē

( dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu

( Pārvalda dalīti vai decentralizēti

( kopā ar dalībvalstīm

( kopā ar trešām valstīm

( Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)

Piezīmes:

6. MONITORINGS UN NOVĒRTĒŠANA

6.1. Monitoringa sistēma

Līgumos, ko Komisija paraksta Lēmuma ieviešanas nolūkā, ir jāparedz uzraudzība un finanšu kontrole, kuru veic Komisija (vai tās pilnvarots pārstāvis), kā arī auditi, kurus veic Revīzijas palāta, nepieciešamības gadījumā uz vietas.

6.2. Novērtēšana

6.2.1. Provizoriskais novērtējums

Sk. Ietekmes novērtējumu, kas pievienots šim priekšlikumam kā Komisijas darba dokuments. Visu ierosināto pasākumu ietekme novērtēta ekonomiskā, sociālā un ekoloģiskā ziņā.

6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi)

Ierosinātās neatkarīgo darījumu žurnāla izmaiņas ņem vērā mācības, kas gūtas šīs sistēmas darbības laikā 2005. – 2007. gadā.

6.2.3. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi)

Progress darbā pie šī priekšlikuma īstenošanas, kā arī piešķirto resursu atbilstības, tiks novērtēts ik gadu sakarā ar pārvaldības plānu.

7. Krāpšanas apkarošanas pasākumi

Pilnībā piemēro iekšējās kontroles standartus Nr. 14., 15., 16., 18., 19., 20., 21., kā arī principus, kas noteikti ar Padomes Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam.

8. ZIŅAS PAR RESURSIEM

8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksas

Saistību apropriācijas miljonos EUR ((3 zīmes aiz komata)

2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | 2014.+ |

Ierēdņi vai pagaidu darbinieki [18] (XX 01 01) | A*/AD | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |

B*, C*/AST | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Personāls, ko finansē [19] atbilstīgi XX 01 02. pantam |

Pārējais personāls, ko finansē[20] atbilstīgi XX 01 04/05. pantam |

KOPĀ | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |

8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumi

- Uzraudzīt Kopienas mēroga reģistra izveidi un uzturēšanu neatkarīgo darījumu žurnālā attiecībā uz emisijām, kas nav ietvertas ES ETS, kā to nosaka Direktīvas 2003/87/EK 20. pants.

8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā)

( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas

( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n

X Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā

( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)

( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam

8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi )

miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)

Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | 2014. un turp-mā-kie gadi | KOPĀ |

Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts |

— iekšējais (intra muros) |

— ārējais (extra muros) |

Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) |

8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā

miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)

Cilvēkresursu veids | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. un turpmā-kie gadi |

Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 0,059 | 0,059 | 0,059 | 0,059 | 0,059 | 0,059 |

Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) |

Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0,059 | 0,059 | 0,059 | 0,059 | 0,059 | 0,059 |

Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki |

Parastā ierēdņu vai pagaidu darbinieku alga, kas paredzēta 8.2.1. punktā, ir 0,117 miljoni EUR. |

Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam |

Nav piemērojams. |

8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) |

2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. un turp-mā-kie gadi | KOPĀ |

XX 01 02 11 01 – Komandējumi |

XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences |

XX 01 02 11 03 – Komitejas [22] |

XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās |

XX 01 02 11 05 - Informācijas sistēmas |

2 Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) |

3 Citi administratīva rakstura izdevumi XX.010301 (Datu centra aprīkojums, pakalpojumi un datu centra darbības izdevumi). | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,300 |

Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,300 |

Aprēķins — citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā |

IT sistēmas uzturēšana Datu centrā: 100 000 eiro gadā, sākot ar 2012. gadu. Šeit ietvertās izmaksas attiecas Komisijas uzturēto CITL / Kopienas reģistru, kā arī IT un komunikāciju līdzekļu iegādi un uzturēšanu, kas nepieciešami, lai sistēmu padarītu pilnībā darbotiesspējīgu. Izmaksas, kas attiecas uz sistēmas izstrādi un uzturēšanu, sedz budžeta pozīcija 07 03 07 (LIFE +) - 8.1. iedaļa. |

Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz ar piešķīrumu, ko var dot vadošajam ĢD saskaņā ar ikgadējo resursu sadalīšanas procedūru.

[1] OV L 33, 7.2.1994, 11. lpp.

[2] Eiropas Parlamenta un Padomes direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK, OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/101/EK (OV L 338, 13.11.2004, 18. lpp.).

[3] Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam – Pasaules klimata pārmaiņu alianses izveidošana starp Eiropas Savienību un nabadzīgajām jaunattīstības valstīm, ko īpaši apdraud klimata pārmaiņas, COM(2007) 540, 18.9.2007.

[4] OV C , , lpp.

[5] OV C , , lpp.

[6] OV C , , lpp.

[7] OV C , , lpp.

[8] OV L 33, 7.2.1994, 11. lpp.

[9] OJ L 275, 25.10.2003, p. 32. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/101/EK ( OV L 338, 13.11.2004, 18. lpp.).

[10] Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam – Pasaules klimata pārmaiņu alianses izveidošana starp Eiropas Savienību un nabadzīgajām jaunattīstības valstīm, ko īpaši apdraud klimata pārmaiņas, COM(2007) 540, 18.9.2007.

[11] OV L 49, 19.2.2004., 1. lpp.

[12] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

[13] Izdevumi, kas nav iekļaujami attiecīgās xx sadaļas xx 01 nodaļā.

[14] Izdevumi, kas iekļaujami xx sadaļas xx01 04 pantā.

[15] Izdevumi, kas iekļaujami xx 01 sadaļā, izņemot xx 01 04 vai xx 01 05 pantus.

[16] Skatīt Starpinstitucionālā līguma 19. un 24. punktu.

[17] Nepieciešamības gadījumā, t.i., ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus, var tikt pievienotas papildu slejas.

[18] Izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.

[19] Izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.

[20] Izmaksas ir ietvertas pamatsummā.

[21] Atsaukties uz konkrēto tiesību akta finanšu pārskatu attiecīgajai izpildaģentūrai (-ām).

[22] Norādīt komitejas veidu un grupu, kurai tā pieder.