KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko izveido Savienības sistēmu konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvas, tantala, volframa, to rūdu un zelta atbildīgu importētāju pašsertifikācijai attiecībā uz piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi /* SWD/2014/052 final */





Ievads un konteksts Ievads Bruņotie grupējumi konfliktu reģionos finansē savu darbību cita starpā no ieņēmumiem, kas gūti no tādu izrakteņu ieguves un tirdzniecības, kuri vēlāk nonāk globālajā piegādes ķēdē. Tādējādi ekonomikas dalībniekiem lejupējā piegādes ķēdē, iegādājoties izrakteņu rūdas vai no tām iegūtas vielas, ir ievērojams risks atbalstīt bruņotas darbības, un tie ir ieinteresēti atbildīgā sagādes praksē no šādiem reģioniem. Termins “atbildīga izrakteņu sagāde” ir minēts jaunākajās ESAO Vadlīnijas multinacionāliem uzņēmumiem un atbilst ANO Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipos izvirzītajiem mērķiem. Abu dokumentu mērķis ir mudināt uzņēmumus veikt verifikāciju, nepārtraukti īstenojot procesu, kas tiek dēvēts par pienācīgu pārbaudi, lai nodrošinātu, ka to komercdarbība nesekmē konfliktus. Politiskais konteksts Starptautiskā sabiedrība pēdējos gados ir pievērsusi īpašu uzmanību izrakteņu atbildīgai sagādei no konfliktu zonām. Valdības un starptautiskās organizācijas kopā ar ekonomikas dalībniekiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām cenšas veikt uzdevumus, kas izriet no centieniem mazināt bruņoto grupējumu finansējumu un turpināt likumīgu sagādi no reģiona. Rezultātā pašlaik ir spēkā vairāki saistoši pienācīgas pārbaudes satvari: - Amerikas Savienotās Valstis 2010. gadā pieņēma Doda-Franka Volstrītas reformas un patērētāju aizsardzības aktu (Dodd-Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act) (“Doda-Franka akts”), kura 1502. sadaļā paredzēta prasība ASV biržas sarakstā iekļautiem uzņēmumiem, kas ražošanā izmanto “konfliktu izrakteņus”, deklarēt savā piegādes ķēdē izmantoto izrakteņu izcelsmi un veikt pienācīgu pārbaudi; - pamatojoties uz ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijām attiecībā uz atbildīgām izrakteņu piegādes ķēdēm no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām (OECD Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains of Minerals from Conflict-Affected and High-Risk Areas), attiecīgi tiesību akti ieviesti Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR) un Ruandā. Dažas citas valstis (Uganda, Burundi) gatavojas pārņemt ESAO vadlīnijas savos tiesību aktos. Turklāt Kolumbija un Kotdivuāra apsver dalību ESAO īstenošanas programmā. 2010. gada 7. oktobrī Eiropas Parlaments pieņēma rezolūciju, ar ko aicina ES pieņemt tiesību aktus saskaņoti ar ASV “konfliktu izrakteņu” aktu. Ņemot vērā šo politisko aicinājumu, šajā ziņojumā izvērtēti dažādie politikas risinājumi, kas sadarbībā ar Eiropas Parlamentu ļautu vislabāk iestrādāt minēto aicinājumu ES tiesību aktos. Problēmas formulējums Ieinteresētās personas publiskās apspriešanās laikā apzināja šādas galvenās problēmas attiecībā uz izrakteņu atbildīgu sagādi no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām: i) turpinās bruņoto grupējumu finansēšana no izrakteņu ieguves un tirdzniecības ieņēmumiem no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām: šī problēma ir izplatīta valstīs, kas ir bagātas ar dabas resursiem, bet neaizsargātas no bruņotiem konfliktiem visā teritorijā vai tās daļā. Lai gan problēma skar visu pasauli, ietekmes novērtējums koncentrējas uz ļoti izsmeļoši dokumentētu gadījumu KDR austrumu daļā un kaimiņvalstīs, kam aktīvistu grupas pēdējos 10–15 gados veltījušas īpašu uzmanību; ii) īstenošanas problēmas, ar ko saskaras ES lejupējās piegādes ķēdes uzņēmumi, kas mēģina saglabāt likumīgu tirdzniecību vai kas brīvprātīgi veic pienācīgu pārbaudi pašreizējos satvaros: ņemot vērā daudzas problēmas (piemēram, nepārredzama piegādes ķēde, bažas par konfidencialitāti, nespēja ietekmēt kausēšanas/attīrīšanas uzņēmumus, izpratnes trūkums vai ētikas jautājumi), ES uzņēmumiem ir grūtības ievērot pienācīgas pārbaudes prasības atbilstoši klientu vēlmēm; iii) tirgus traucējumi — samazināts pieprasījums un cenas KDR un Lielo ezeru reģiona oficiālajā izrakteņu nozarē: kopš 2010. gada KDR saskaras ar oficiālā eksporta apjoma samazinājumu, zemākām cenām un palielinātu neoficiālu tirdzniecību ar alvu, tantalu, volframa rūdām un zeltu, kā arī ar mazākām iespējām eksportēt klientiem ASV vai ES. Samazinājumu var saistīt ar ekonomikas dalībnieku izvēli vairs neveikt sagādi no Lielo ezeru reģiona, uz ko tieši vai netieši attiecas Doda-Franka akts. Mērķi Konkrētie mērķi 1. Palielināt to ES un pasaules kausēšanas/attīrīšanas uzņēmumu īpatsvaru, kas veic pienācīgu pārbaudi. 2. Palielināt ES un pasaules kausēšanas uzņēmumu pienācīgas pārbaudes veikšanas pārskatatbildības līmeni (un atbilstības līmeni). 3. Palielināt ES lejupējās piegādes ķēdes uzņēmumu spēju sekmīgi identificēt kausēšanas/attīrīšanas uzņēmumus. 4. Uzlabot ES lejupējās piegādes ķēdes uzņēmumu pozīciju sarunās par pienācīgu pārbaudi ar uzņēmumiem, kas ir piegādes ķēdes sākumā. 5. Visā piegādes ķēdē ES un ārpus tās palielināt izpratni par pienācīgu pārbaudi, pienācīgas pārbaudes nozīmīgumu un ētikas dimensiju. 6. Pastiprināt pienācīgas pārbaudes prakses ieviešanu (izpildi) lejupējās piegādes ķēdes uzņēmumos. 7. Novērst/mazināt negatīvus komerciālos stimulus, ko radījusi vai pastiprinājis ASV Doda-Franka akts. Darbības mērķi 1. Nodrošināt ES un pasaules kausēšanas uzņēmumu lielāku pienācīgas pārbaudes prakses (un atbilstības līmeņa) pamanāmību un pārredzamību. 2. Palielināt izpratni par pienācīgu pārbaudi, ētikas dimensiju un pienācīgas pārbaudes atbilstības uzlabošanas nozīmīgumu ārpus ES esošajos kausēšanas/attīrīšanas uzņēmumos. 3. Pilnvarot lejupējās piegādes ķēdes lietotājus, piedāvājot mehānismu, ar ko identificēt ekonomikas dalībniekus (tostarp kausēšanas uzņēmumus), kuri ievēro pienācīgas pārbaudes pienākumus, tādējādi sekmējot piegādātāju maiņu. 4. Radīt noteiktību un pārredzamību piegādes ķēdē tuvāk lejupējās piegādes ķēdes lietotājiem. 5. Veicināt plašāku izpratni par pienācīgu pārbaudi un ētikas dimensiju ES ekonomikas dalībnieku vidū. 6. Radīt papildu finansiālos stimulus, lai veicinātu un atbalstītu pienācīgas pārbaudes praksi lejupējās piegādes ķēdes lietotāju vidū. 7. Atbalstīt ESAO vadlīniju ieviešanu kausēšanas/attīrīšanas uzņēmumos, kas vēlas veikt sagādi konfliktu skartās teritorijās. 8. Atbalstīt pieprasījumu konfliktu skartās teritorijās: veicināt to, ka ES ekonomikas dalībnieki šajās teritorijās izvēlas kausēšanas/attīrīšanas uzņēmumus, kuri ievēro pienācīgas pārbaudes pienākumus. Politiskie risinājumi Tika izskatīti šādi politiskie risinājumi. 1. risinājums — atsevišķs ES paziņojums Šis risinājums ietver šādus pasākumus, kas iekļaujami Komisijas un Augstās pārstāves kopīgajā paziņojumā: i) Valstu kontaktpunkti (VKP) un Eiropas Biznesa atbalsta tīkls (EEN) atbalsta ESAO vadlīniju pārņemšanu; ii) ES publiskais iepirkums — izpildes klauzulas piemērošana Komisijas un ES dalībvalstu attiecīgo ražojumu publiskā iepirkuma līgumos; iii) finanšu atbalsts spēkā esošajām ESAO programmām; iv) Komisijas atbalsts Eiropas rūpniecības nozares “nodomu protokoliem”; v) starpvaldību darbības. 2. risinājums — “ieteikuma tiesību” pieeja Šajā risinājumā apvieno 1. risinājumā izklāstītos pasākumus ar Padomes ieteikumu, lai būtiski veicinātu izpratni un sekmētu to, ka ES uzņēmumi labprātīgi pārņem ESAO vadlīnijas, it īpaši tie uzņēmumi, uz kuriem vēl neattiecas trešās valsts obligātā shēma. 3. risinājums — regula, ar ko nosaka pienākumus saskaņā ar “ES atbildīga importētāja” sertifikāciju, pamatojoties uz ESAO vadlīnijām — BRĪVPRĀTĪGI Šajā risinājumā apvieno 1. risinājumā izklāstītos pasākumus ar regulu, kas neatkarīgi no ražojumu izcelsmes vērsta uz visiem ES alvas, tantala un volframa (rūdu un metālu) un zelta importētājiem. Regula balstās uz ESAO vadlīnijām un paredz ES importētāju pienākumus, kas izvēlas pašsertificēties kā atbildīgiem alvas, tantala un volframa (rūdu un metālu) un zelta importētājiem, pamatojoties uz atbilstības pašdeklarāciju. Lai gan shēma ir brīvprātīga, ja ES importētāji izvēlas pašsertifikāciju, to pienākums ir integrēt savā vadības sistēmā visus ESAO vadlīniju elementus: i) uzturot kontroles un pārredzamības sistēmu attiecībā uz izrakteņu piegādes ķēdi, kas cita starpā ietver izrakteņu izcelsmes raktuvi un kausēšanas/attīrīšanas uzņēmumu; ii) identificējot un novērtējot riskus piegādes ķēdē saskaņā ar ESAO piegādes ķēdes paraugpraksi; iii) izstrādājot un īstenojot stratēģiju, kā reaģēt uz identificētajiem riskiem; iv) iegūstot neatkarīgas trešās personas revīzijas apliecinājumu par ES importētāja piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi; v) publiski ziņojot par piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi. ES pašsertificētajam importētājam katru gadu jādara zināmi dalībvalsts kompetentajām iestādēm kausēšanas/attīrīšanas uzņēmumi, kas ir tā piegādes ķēdē, un šo uzņēmumu atrašanās vieta. Tādējādi tiktu izveidots ES atbildīgu kausēšanas/attīrīšanas uzņēmumu saraksts. Šī shēma tiks izvērtēta pēc trīs gadiem, un rezultāti tiks izmantoti lēmumu pieņemšanā par turpmāko ES pieeju un regulējuma grozījumiem, atbilstīgā gadījumā nosakot, ka sistēma ir obligāta, ņemot vērā turpmāko ietekmes novērtējumu. 4. risinājums — regula, ar ko nosaka pienākumus, kas izriet no “ES atbildīga importētāja” sertifikācijas, pamatojoties uz ESAO vadlīnijām — OBLIGĀTI Šajā risinājumā apvieno 1. risinājumā izklāstītos pasākumus ar 3. risinājumā izklāstītās regulas saistošo redakciju, saskaņā ar kuru uz visiem ES alvas, tantala un volframa (rūdu un metālu) un zelta importētājiem attiektos Regulā paredzētie pienākumi. 5. risinājums — direktīva, ar ko, pamatojoties uz ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijām, nosaka ES biržu sarakstos iekļauto uzņēmumu pienākumus Šajā risinājumā apvieno 1. risinājumā izklāstītos pasākumus ar direktīvu, kas vērsta uz gandrīz 1000 ES biržu sarakstos iekļautajiem uzņēmumiem, kas savā piegādes ķēdē izmanto alvu, tantalu, volframu un zeltu neatkarīgi no to izcelsmes. Direktīvā tiktu noteikti ES biržu sarakstos iekļauto uzņēmumu pienākumi integrēt savā vadības sistēmā “piecpakāpju” ESAO vadlīniju satvaru, i) uzturot kontroles un pārredzamības sistēmu attiecībā uz izrakteņu piegādes ķēdi, kas ietver izrakteņu izcelsmes raktuvi un kausēšanas/attīrīšanas uzņēmumu; ii) identificējot un novērtējot riskus piegādes ķēdē saskaņā ar ESAO piegādes ķēdes paraugpraksi; iii) izstrādājot un īstenojot stratēģiju, kā reaģēt uz identificētajiem riskiem; iv) iegūstot neatkarīgas trešās personas revīzijas apliecinājumus par ES biržu sarakstos iekļautā uzņēmuma piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi; v) publiski ziņojot par piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi. ES biržu sarakstos iekļautie uzņēmumi sniedz informāciju par neatkarīgas trešās personas veiktas revīzijas rezultātiem. 6. risinājums — importa aizliegumus, ja ES rūdu importētāji nespēj pierādīt atbilstību ESAO vadlīnijām — importa aizliegums Šis risinājums papildus 1. risinājumā izklāstītajiem pasākumiem ietver pienākumu ES importētājiem obligāti pierādīt atbilstību ESAO vadlīnijām. Importētāji, kas dalībvalstu muitas iestādēm sniedz pierādījumus par atbilstību, ir tiesīgi piekļūt ES tirgum. Šis risinājums būtu saskaņā ar pieeju, kas ir pamatā Kimberli procesa sertifikācijas sistēmai, kura vērsta uz tirdzniecību ar neapstrādātiem dimantiem, un Padomes 2002. gada 20. decembra Regulai (EK) Nr. 2368/2002, kas balstās uz EK līguma 133. pantu (tagad LESD 207. pants), kurā izklāstīti noteikumi, kas piemērojami neapstrādātu dimantu importam un eksportam. Šajā gadījumā t. s. “konfliktu dimantu” importa aizliegumu atbalstītu starptautisks nolīgums. Ietekmes analīze 1. risinājums — neveikt izmaiņas Paredzams, ka šis risinājums mēreni ietekmētu pienācīgas pārbaudes prakses ieviešanu lejupējās piegādes ķēdes uzņēmumos un tikai nedaudz palielinātu tādu ES un pasaules kausēšanas/attīrīšanas uzņēmumu īpatsvaru, kuri veic pienācīgu pārbaudi. Tas sniegtu ierobežotu ieguldījumu izrakteņu tirgus traucējumu mazināšanai Lielo ezeru reģionā. Paredzams, ka kopumā ietekme uz bruņoto grupējumu finansējuma samazinājumu no izrakteņu ieguves un tirdzniecības ieņēmumiem konfliktu zonās būtu ierobežota. 2. risinājums Šā risinājuma efektivitāte ir salīdzināma ar 1. risinājuma efektivitāti. Tomēr paredzams, ka Padomes ieteikuma pievienotā vērtība būtu labāka pamanāmība, ko ietvertu “ieteikuma tiesību” risinājums attiecībā uz pienācīgas pārbaudes veicināšanu. 3. risinājums Kopumā šā risinājuma efektivitāte iepriekš izklāstīto mērķu sasniegšanā būtu liela, jo tie visi tiktu īstenoti. Koncentrējoties uz importētājiem, kas ir tikai par dažiem posmiem attālināti no raktuvēm, kurās iegūst izrakteņus, shēma tiktu piemērota stratēģiski svarīgā piegādes ķēdes posmā. Šis risinājums ļautu ES lejupējās piegādes ķēdes uzņēmumiem ievērot spēkā esošus pienācīgas pārbaudes satvarus, arī ASV Doda-Franka aktu. Turklāt tā palīdzētu mazināt bruņoto grupējumu finansējumu no izrakteņu ieguves un tirdzniecības ieņēmumiem konfliktu skartās teritorijās un mazinātu izrakteņu tirgus traucējumus Lielo Ezeru reģionā. Ņemot vērā minētās pašsertifikācijas brīvprātības principu, pienācīgas pārbaudes atbilstības kopējās izmaksas ES importētājiem būtu atkarīgas no dalības līmeņa un pienācīgas pārbaudes izmaksu attiecības pret uzņēmuma apgrozījumu. Tomēr ir paredzams, ka ilgtermiņā lielākajai daļai uzņēmumu izmaksas būtu pārskatāmas vai pat nelielas. Saskaņā ar shēmu tāda importētāja pienākums, kas izvēlas pašsertifikāciju, būtu nodot klientiem pienācīgas pārbaudes informāciju, pienācīgi rūpējoties par uzņēmējdarbības konfidencialitātes jautājumiem. Lejupējās piegādes ķēdes uzņēmumi iegūtu no minētās prasības, kas tiem ļautu samazināt izmaksas, kuras saistītas ar pienācīgu pārbaudi pašu vajadzībām. 1. risinājumā piedāvātie stimuli kopā ar Komisijas publicēto tādu kausēšanas uzņēmumu ikgadējo sarakstu, kuri veic pienācīgu pārbaudi, varētu palielināt interesi par šo shēmu. Šis risinājums ir efektīvs, jo tas ir pozitīvs signāls uzņēmumiem, kuru lēmumi veikt vai neveikt sagādi no konflikta zonām tieši ietekme pieprasījumu pēc izrakteņiem. Likumīgu darījumu sakaru atjaunošana paver jaunas iespējas uz vietas, tostarp tādās jomās kā lielāki valdības ieņēmumi, oficiāla ieguves nozare, ilgtspējīgāka attīstība un vide, lielākas perspektīvas privātiem ieguldījumiem un darbavietām kopienās, kurās notiek kalnrūpniecības darbības, kas savukārt stimulē vietējo ekonomiku. 4. risinājums Šis risinājums ļauj ES lejupējās piegādes ķēdes uzņēmumiem ievērot spēkā esošus pienācīgas pārbaudes satvarus, arī ASV Doda-Franka aktu. Tas arī palīdz mazināt bruņoto grupējumu finansējumu no izrakteņu ieguves ieņēmumiem. Viena būtiska atšķirība salīdzinājumā ar 3. risinājumu ir tāda, ka visticamāk netiks mazināti tādi izrakteņu tirgus traucējumi Lielo ezeru reģionā, ko izraisa uzņēmumu sagādes lēmumi, ar kuriem izvairās no jebkādiem riskiem. Lai gan ES uzņēmumu līdzdalības pakāpi var palielināt ar obligātu pašsertifikācijas shēmu, šis risinājums nebūt nenozīmē, ka kopējie ieguvumi būtu vislielākie. Drīzāk ar šo shēmu — tas attiecas gan uz 3., gan uz 4. risinājumu — tiek izveidots tāds satvars importētājiem, kas veic izrakteņu sagādi no konfliktu skartiem reģioniem, kurā importētāji var veikt atbildīgu sagādi un ļaut atbildīgajām dalībvalstu iestādēm validēt savus centienus. Tomēr ar shēmu nevar likt ES importētājiem veikt sagādi konfliktu skartās teritorijās. Tāpēc saistošā scenārija risks, ka importētāji meklē alternatīvus sagādes avotus, ir lielāks nekā 3. risinājumā. Šo novērtējumu apstiprina pieredze, kas saistīta ar notikumu attīstību uz vietas kopš 2010. gada, kā paskaidrots problēmas formulējumā. 5. risinājums Šis risinājums palielinātu izpratni par pienācīgu pārbaudi ES lejupējās piegādes ķēdes uzņēmumu vidū, lai arī tas būtu saistīts ar lielām īstenošanas izmaksām uzņēmumiem; turklāt netiktu risināti īstenošanas uzdevumi, kas saistīti ar pienācīgas pārbaudes efektīvu ieviešanu. Tas ir tādēļ, ka lejupējās piegādes ķēdes uzņēmumi ir tālāk no posma, kurā izrakteņus ieved ES tirgū, — dažkārt ir iesaistīti desmitiem vidutāju. Jo tālākā piegādes ķēdes posmā ir uzņēmums, jo lielākas izmaksas ir pienācīgas pārbaudes īstenošanas izmaksas. Tādējādi nav paredzams, ka bruņoto grupējumu finansējums no izrakteņu ieguves ieņēmumiem tiktu reāli ierobežots. 6. risinājums Ar šo risinājumu varētu panākt dažus mērķus, bet tas ir atkarīgs no to, vai tuvākajā nākotnē tiktu pieņemts starptautisks nolīgums un tādējādi no tā, cik daudz valstu pievienojas minētajam nolīgumam. Ja varētu panākt plašu līdzdalību, paredzams, ka izdotos reāli samazināt bruņoto grupējumu finansējumu no izrakteņu ieguves ieņēmumiem konfliktu zonās. Tas nav labākais risinājums laika ziņā, jo iepriekš minētā problēma jārisina nekavējoties. Risinājumu salīdzinājums Attiecība uz mērķu sasniegšanai apzināto risinājumu efektivitāti var izdarīt šādus secinājumus. 1. politiskais risinājums, kurā ietver vairākus pasākumus, kas tiek izklāstīti ES paziņojumā, ir viens no neefektīvākajiem risinājumiem izvirzīto mērķu sasniegšanai. 2. politiskais risinājums, kurā 1. risinājumu papildina ar Padomes ieteikumu, ir tikpat efektīvs kā 1. risinājums. 3. politiskais risinājums ir novērtēts kā viens no efektīvākajiem līdzekļiem izvirzīto mērķu sasniegšanai. 4. politiskais risinājums būtu tikpat efektīvs kā 3. risinājums, bet, iespējams, radītu arī negatīvu ietekmi un nenovērstu vienu no galvenajām problēmām — tirgus traucējumus Lielo ezeru reģionā. 5. politiskais risinājums, ar ko nosaka ES biržu sarakstos iekļauto uzņēmumu pienākumus, efektivitātes ziņā novērtēts tāpat kā 1. un 2. risinājums. 6. politiskais risinājums, ar ko piemēro importa aizliegumu saskaņā ar starptautisku nolīgumu ir kompromiss efektivitātes ziņā starp neefektīvāko 1., 2. un 5. risinājumu un efektīvāko 3. un 4. risinājumu. Jānorāda, ka starptautiska nolīguma izstrāde ir ilgstošs process ar neprognozējamu rezultātu. Veicot 3. un 4. politiskā risinājuma salīdzinājumu administratīvā sloga ziņā, novērtēts, ka attiecīgajiem importētājiem, kas galvenokārt ir MVU, 3. risinājums būtu mazāk apgrūtinošs, jo tas ietekmē tikai tos uzņēmumus, kas, pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi, izvēlas pašsertifikāciju. Turpretim 4. risinājumā paredz pienākumus visiem importētājiem. Attiecībā uz ES lejupējās piegādes ķēdes lietotāju spēju atbildēt uz klientu (tostarp no ASV) pienācīgas pārbaudes pieprasījumiem, paredzams, ka 4. risinājums šajā ziņā būs labāks, jo saistoša shēma pēc būtības ietver lielāku ES augšupējās piegādes ķēdes uzņēmumu skaitu nekā brīvprātīga shēma 3. risinājumā. Tomēr pastāv risks, ka gadījumā, ja netiks atrisināta tirgus traucējumu problēma, lielākā daļa no papildu uzņēmumiem, kas sāktu ievērot pienācīgas pārbaudes praksi, nodarbotos ar “zaļo tukšvārdību” (uzņēmumi izpildītu sociālās atbildības mērķus, neveicot sagādi no konflikta zonām). Attiecībā uz iespēju, ka ES importētāji pārceļ komercdarbību uz citām jurisdikcijām, atkāroti jānorada uz 3. risinājuma brīvprātības principu, līdz ar to šis risks salīdzinājuma ar 4. risinājumu atzīstams par mazāku. Ja 3. un 4. risinājumu salīdzina attiecībā uz iespējamo ietekmi uz ES nodarbinātību, novērtējumā norādīts uz lielāku 4. risinājuma iespējamo negatīvo ietekmi. Attiecībā uz paredzamo sociālo ietekmi uz cilvēku iztiku un vidi konfliktu zonās, varētu būt gaidāms, ka 3. risinājums salīdzinājumā ar 4. risinājumu sniedz labākus rezultātus. Ieteicamais ir 3. risinājums Uzraudzība un novērtēšana Īstenošanas uzraudzību veiks sadarbībā ar dalībvalstīm. Saskaņā ar subsidiaritātes principu attiecīgā informācija būtu jāsavāc galvenokārt dalībvalstīs. Lai pienācīgi novērtētu īstenošanu, būs vajadzīgi periodiski ziņojumi. Komisija regulāri informēs Eiropas Parlamentu un Padomi par to, kā tiek īstenota jaunā iniciatīva. Komisijai būtu jāveic starpposma novērtējums par savu jauno iniciatīvu pēc trim gadiem no tās pieņemšanas, novērtējot, cik lielā mērā tās rezultāti saskan ar izvirzītajiem mērķiem. Šie rezultāti tiks izmantoti lēmumu pieņemšanā par turpmāko politiku un tiesiskā regulējuma grozījumiem, atbilstīgā gadījumā atbilstoši turpmākam ietekmes novērtējumam nosakot, ka sistēma ir saistoša.