[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 14.8.2006 COM(2006) 458 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM ar ko dibina Eiropas kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām un piešķir tam priekšrocības (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šā priekšlikuma mērķis ir atbilstīgi Euratom līguma 49. pantam ar Padomes lēmumu izveidot kopuzņēmumu, ar kura starpniecību Euratom varētu veikt ieguldījumus ierosinātajā starptautiskajā ITER kodoltermiskās sintēzes pētījumu projektā un ar to saistītajos īpašajos kodolsintēzes enerģētikas pētījumos. Padome ar 2000. gada 16. novembra lēmumu pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par starptautiskajiem pamatprincipiem, kas ļautu kopīgi sagatavoties turpmākajai ITER juridiskas personas dibināšanai ITER celtniecības un ekspluatācijas vajadzībām, ja šādu lēmumu pieņem un pēc tam, kad tas ir pieņemts. Šajā kontekstā 2003. gada novembrī Padome pieņēma secinājumus, kuros „pilnvaro Komisiju izvirzīt Kadarašu (Cadarache) (Francijā) kā iespējamo ITER projekta īstenošanas vietu Eiropā. Padome arī vienprātīgi nolēma, ka ITER Eiropas juridiskās personas atrašanās vieta būs Spānijā[..]”. [1] Ar Padomes 2004. gada 26. novembra lēmumu[2], ar kuru tika grozīta 2000. gada 16. novembra sarunu direktīva, noteica, ka ITER projekta īstenošana Eiropā saskaņā ar „plašāku pieeju” kodolsintēzes enerģētikai būs galvenā iezīme Euratom pētniecības pamatprogrammās kodoltermiskās sintēzes pētniecības jomā veiktajiem pasākumiem. Sarunu puses[3] 2005. gada jūnijā vienojās par ITER projekta īstenošanu Eiropā. Ierosinātais starptautiskais nolīgums izveidot ITER Starptautisko kodolsintēzes enerģētikas organizāciju kopīgai ITER projekta īstenošanai (še turpmāk – „ ITER nolīgums” un „ ITER organizācija”) tika parafēts 2006. gada 24. maijā[4] un iesniegts apstiprināšanai Padomē saskaņā ar Euratom līguma 101. pantu. Saskaņā ar ITER nolīgumu Euratom cita starpā būs šādi pienākumi: - izveidot „vietējo aģentūru”, ar kuras starpniecību Euratom veiks finanšu investīcijas un ieguldījumus natūrā, tostarp cilvēkresursu ieguldījumus, ITER organizācijā, - atbalstīt ITER projekta īstenošanas vietas sagatavošanu saskaņā ar īpašajiem Euratom pienākumiem, ko tā uzņēmusies kā šā projekta uzņēmēja puse. Turklāt Euratom veiks finanšu investīcijas un ieguldījumus natūrā plašākas pieejas pasākumos Japānā galvenokārt saskaņā ar šim nolūkam noslēgtu divpusēju nolīgumu. Padome ar 2002. gada 30. septembra lēmumu[5] pieņēma īpašo programmu ( Euratom ) Sestās pamatprogrammas (2002.-2006.) vajadzībām, kur tā atzina, ka „pieņemot lēmumu (ITER) projektu virzīt tālāk, būs [..] vajadzīgas organizatoriskas pārmaiņas, jo īpaši, lai kopīgi vadītu Eiropas ieguldījumu ITER organizācijā.” Ņemot vērā Euratom saistību mērogu un plašumu un jo īpaši vajadzību iepirkt augsto tehnoloģiju komponentus un nodrošināt ar tiem plānoto ITER organizāciju saskaņā ar projekta specifikācijām un grafiku, kā arī atbalstīt ar to saistīto pētniecību un attīstību, nepieciešams izveidot atsevišķu vienību, kam ir juridiskas personas statuss, lai tā varētu elastīgi darboties un ātri un lietišķi reaģēt. Komisija 2003. gada 28. februāra paziņojumā Padomei[6] ziņoja par ITER sarunu gaitu, tostarp par paredzētajām struktūrām Eiropas ieguldījumu pārvaldībai ITER organizācijā. Pamatojoties uz apspriešanos ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, saskaņā ar Euratom līguma II sadaļas 5. nodaļas 45. – 51. pantu par atbilstīgu atzina juridisku vienību — kopuzņēmumu. Priekšlikumos[7] par Euratom Septīto pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2007.-2011.) un ar to saistīto īpašo programmu[8] (še turpmāk — „ FP7 ”) Komisija ierosināja izveidot juridisku personu kopuzņēmuma veidā, kurai atvēlēja finansējumu. Ierosinātais kopuzņēmums, „Eiropas kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām”, ir visefektīvākais veids, kā nodrošināt Euratom ieguldījumu ITER organizācijā, plašākas pieejas pasākumos un, ilgākā perspektīvā, sagatavoties demonstrējumu kodolspēkstaciju ( DEMO ) un līdzīgu objektu, tostarp Starptautiskas kodolsintēzes materiālu apstarošanas iekārtas ( IFMIF ), celtniecībai. 1.2. Vispārīgais konteksts Ņemot vērā to, ka vispārējais pieprasījums pēc enerģijas pasaulē pieaug, kā arī ekonomisko, politisko un vides risku, ko rada ilgstoša atkarības no fosilā kurināmā avotiem, kodolsintēzes enerģētikai ir potenciāls, lai sniegtu būtisku ieguldījumu daudzveidīgas, ilgtspējīgas un drošas energoapgādes sistēmas izveidošanā pēc pāris gadu desmitiem. Visā pasaulē lielas pūles tiek veltītas kodoltermiskās sintēzes potenciāla izmantošanai, un ir sasniegts ievērojams progress. Eiropa ir izvirzījusies priekšplānā, lielā mērā pateicoties valstu kodoltermiskās sintēzes programmu integrācijai vienā koordinētā Euratom kodoltermiskās sintēzes pētniecības programmā, kas iekļauj pasaules vadošās kodoltermiskās sintēzes iekārtas JET (Kopīgā Eiropas Tora) celtniecību un ekspluatāciju ar kopuzņēmuma starpniecību, kurš dibināts saskaņā ar Euratom līgumu. Eiropas kodoltermiskās sintēzes programmas ilgtermiņa mērķis ir ekonomiski dzīvotspējīgu demonstrējumu reaktoru kopīga radīšana. Šajā stratēģijā kā galvenā prioritāte („ceļš”) paredzēta ITER – lielas eksperimentālas iekārtas — celtniecība un ekspluatācija ar mērķi parādīt zinātniskās un tehnoloģiskās iespējas izmantot kodoltermisko sintēzi kā nozīmīgu enerģijas avotu, kas ir videi nekaitīgs un drošs. Ņemot vērā projekta mērogu un ar to saistītās zinātniskās un tehniskās problēmas, ITER projekts pēdējos septiņpadsmit gados ir realizēts kā starptautiskas sadarbības projekts. Pēc projekta koncepcijas izstrādes posma ITER inženiertehnisko projektēšanu ( EDA ) no 1992. līdz 2001. gadam veica Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras aizgādībā, pamatojoties uz starpvaldību nolīgumu.[9] Inženiertehniskās projektēšanas nobeigumā pēc plašiem nolīguma pušu veiktiem iekšzemes zinātniskajiem, tehnoloģiskajiem un ekonomiskajiem novērtējumiem[10] ITER Padome secināja, ka mērķi ir pilnībā sasniegti, un ieteica pusēm „veikt vajadzīgos pasākumus, lai uzsāktu ITER kopīgu īstenošanu, kas būtu nākamais posms kodoltermiskās sintēzes kā enerģijas avota miermīlīgiem nolūkiem attīstībā”. [11] Kopš 2001. gada notiek sarunas par starptautiska nolīguma sagatavošanu ITER projekta kopīgai īstenošanai. Četriem sākotnējiem sadarbības partneriem — Euratom , Japānai, Krievijas Federācijai un Amerikas Savienotajām Valstīm — tagad ir piebiedrojusies Ķīna, Koreja un Indija, kas pārstāv vairāk nekā pusi pasaules iedzīvotāju. Saistībā ar ITER sarunām puses ir apsvērušas papildu kopīgus kodoltermiskās sintēzes pētījumus kā daļu no „plašākas pieejas” drīzai enerģijas ieguvei kodoltermiskās sintēzes ceļā. Šādas pieejas sniegtās priekšrocības tika atzīmētas 2004. gada 24. septembra Padomes secinājumos[12], un ar Padomes 2004. gada 26. novembra lēmumu[13] Komisiju pilnvaroja iekļaut ITER celtniecības finansējuma un izmaksu dalīšanas kārtībā „Eiropas dalību starptautiskajos kopīgajos pētījumos ar plašāku pieeju enerģijas ieguvei kodoltermiskās sintēzes ceļā”. Šajā kontekstā Euratom piedāvā savu dalību vairākos savstarpēji nozīmīgos kodoltermiskās sintēzes pētniecības projektos saskaņā ar grafiku, kas atbilst ITER projekta celtniecības posmam, veidojot šajā saistībā priviliģētas partnerattiecības ar Japānu. Tā kā 2005. gada jūnijā visas puses vienprātīgi nolēma būvēt ITER Eiropā (Kadarašā, Francijā) un tā kā ir gaidāma ITER nolīguma slēgšana, visām potenciālajām pusēm ir pienākums dibināt „vietējās aģentūras”, ar kuru starpniecību tiks veikti vajadzīgie ieguldījumi ITER organizācijā. Tajā pašā laikā Komisija ir pabeigusi sarunas par nolīgumu starp Japānu un Euratom plašākās pieejas pasākumu tiesiskā regulējuma izveidošanai. Saskaņā ar šo nolīgumu Euratom ITER vietējai aģentūrai ir jāpilda Euratom saistības plašākās pieejas jomā. Lai panāktu maksimālu sinerģiju, būtu atbilstīgi Euratom vietējai aģentūrai uzticēt ar DEMO un līdzīgu objektu, tostarp IFMIF , celtniecības sagatavošanu saistītās darbības. 2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS Saskaņā ar Euratom līguma 46. pantu Komisija ir veikusi plašu situācijas izpēti, iesaistot visas attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp CCE-FU [14] un asociācijas[15]. Ņemot vērā pieredzi, kas gūta, Eiropas mērogā integrējot kodoltermiskās sintēzes pasākumus, jo īpaši JET , kopš 2001. gada norisinās plašas debates[16]. CCE-FU ir izveidojusi īpašas darba grupas jautājuma sīkai izpētei un konstatējusi vajadzību izveidot jaunu juridisku vienību, kuras darbības joma ietver ITER , plašākas pieejas pasākumus un sagatavošanās darbus DEMO celtniecībai[17]. Iesniedzot priekšlikumus FP7 , Komisija veica plašu ietekmes novērtējumu, kas pamatojās uz ieinteresēto personu sniegto informāciju, iekšējo un ārējo novērtējumu un cita veida pētījumiem, kā arī vērtēšanas un ietekmes novērtējuma jomā atzītu Eiropas ekspertu devumu[18]. Šajā kontekstā tika apsvērts kodoltermiskās sintēzes pētījumu un ITER nozīmīgums un norādīts, ka pilnīgi integrētas Eiropas kodoltermiskās sintēzes programmas izveidošana ir Eiropas Pētniecības telpas ( ERA ) paraugs. Eiropas kodoltermiskās sintēzes programmā ik gadu top 2000 zinātniskas publikācijas, tā sniedz atbalstu pētnieku tālākai sagatavošanai ik gadu rīkotās 4 – 5 vasaras skolās un semināros, veicina jauninājumus, tehnoloģiju nodošanu un uzņēmumu dibināšanu uz zinātnisku iestāžu bāzes, kā arī progresīvo tehnoloģiju attīstību ar daudzu nozaru kontaktu starpniecību.[19] Turklāt ES vadošā loma šajā laukā stiprina nozaru konkurētspēju saistītās tehnoloģijās (piem., supravadošo magnētu jomā). Saskaņā ar FP7 ietekmes novērtējumu, Eiropas līmenī veiktais ieguldījums pētniecībā, tostarp kodoltermiskajā sintēzē, rada resursu kritisko masu, nodrošina pieredzes un iespēju apmaiņu starp daudzām valstīm, veicina rezultātu izplatīšanu un nodrošina efektīvākus pētījumu mehānismus. Ar to var panākt būtiskus rezultātus, jo īpaši ilgā laikposmā, galvenokārt nodrošinot akumulējošu ietekmi ekonomikā. Turklāt ITER celtniecība un ekspluatācija Eiropā dos ievērojumu tiešu industriālu un ekonomisku labumu, kas palielinās Eiropas konkurētspēju un nostiprinās rūpniecību. Izpētes rezultātā Komisija ir nonākusi pie labvēlīga atzinuma par priekšlikumu nodibināt kopuzņēmumu Euratom pienākumu izpildei saistībā ar ITER organizāciju un plašākas pieejas pasākumiem, kā arī DEMO celtniecības sagatavošanai saskaņā ar Eiropas kodoltermiskās sintēzes pētniecības programmas ilgtermiņa mērķi un pieaugošu rūpniecisko konkurētspēju. 3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI - Ierosinātās rīcības kopsavilkums ITER nolīgums uzliek Euratom pienākumu izveidot vietējo aģentūru, lai ar tās starpniecību veiktu ieguldījumus ITER organizācijā. Līdztekus nosacījumam, ka Komisija pati pārvalda minētos ieguldījumus, kas šādas tehniskās sarežģītības un mēroga projektam nebūtu piemēroti, vienīgais Euratom līgumā paredzētais juridiskais instruments ir kopuzņēmuma dibināšana, pamatojoties uz Euratom līguma II sadaļas 5. nodaļas 45. – 51. pantu. JET vajadzībām izveidotais kopuzņēmums, kas dibināts saskaņā ar šiem pašiem minētajiem Līguma noteikumiem, ir pierādījis šā juridiskā instrumenta efektivitāti. Tādēļ, pamatojoties uz šo pieredzi, Komisija ierosina dibināt kopuzņēmumu Euratom saistību pildīšanai saistībā ar ITER organizāciju un plašākas pieejas pasākumiem, kā arī DEMO celtniecības sagatavošanai. Bez tam Komisija ierosina piešķirt kopuzņēmumam Līguma III pielikumā paredzētās priekšrocības. - Juridiskais pamats Euratom līguma II sadaļas 5. nodaļas 45. pantā ir noteikts, ka „uzņēmumus, kas ir būtiski svarīgi Kopienas kodolnozares attīstībai, saskaņā ar turpmākiem pantiem var dibināt kā kopuzņēmumus šā Līguma nozīmē” . Tā kā kopuzņēmumam būs izšķiroša loma Eiropas stratēģiskā stāvokļa nodrošināšanā kodoltermiskās sintēzes pētījumu jomā, ir nepārprotams pamats izmantot minētās nodaļas noteikumus. JET projektā Kopiena ir guvusi plašu pieredzi šāda kopuzņēmuma izveidošanā, ekspluatācijā un likvidēšanā. Komisija ir veikusi situācijas izpēti un nonākusi pie labvēlīga atzinuma par ierosināto darbību. 4. IETEKME UZ BUDžETU Šim lēmumam pievienotajā tiesību akta finanšu pārskatā ir izklāstīta ietekme uz budžetu un vajadzīgie cilvēku un administratīvie resursi, kā arī norādīti orientējošie skaitļi laikposmam no 2007. līdz 2016. gadam un turpmāk. Dalībnieku ieguldījumi ir noteikti statūtu 12. pantā un II pielikumā. Minētajā pielikumā izklāstīti arī vispārīgi pamatprincipi, kurus turpmāk sīkāk izstrādās kopuzņēmuma finanšu nolikumā. 5. SAGATAVOšANAS PASāKUMI Papildus Euratom līguma 51. pantam, pirms Padome ir pieņēmusi statūtus, Komisija veic sagatavošanas pasākumus, lai nodrošinātu, ka kopuzņēmums var laicīgi uzsākt darbību un pildīt kā politiskās, tā arī juridiskās ITER nolīguma saistības. Jo īpaši paredzēti šādi pasākumi: - uzsākt personāla pieņemšanu darbā saskaņā ar organizācijas veidošanos un atbilstoši atvēlētajam budžetam, lai nodrošinātu darbinieku iecelšanu amatā bez kavēšanās, tikko kopuzņēmums būs oficiāli nodibināts; - veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai sagatavotu dokumentu projektus, tostarp piem., finanšu nolikumu, reglamentu, projekta plānu, intelektuālā īpašuma tiesību noteikumus, utt.; - veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu kopuzņēmuma darbību no pirmās dienas, piem., iepirkuma sagatavošanu, loģistikas sistēmu izveidošanu, utt. 6. SīKāKS PRIEKšLIKUMA IZSKAIDROJUMS Saskaņā ar Padomes 2003. gada novembra secinājumiem un turpmākajiem Spānijas iestāžu lēmumiem statūtu 1. pantā ir definēts kopuzņēmuma nosaukums un atrašanās vieta Barselonā, Spānijā. Līdzās Euratom dalībvalstīm kopuzņēmuma dalībnieki būs arī Eiropas Savienības dalībvalstis un asociētas trešās pasaules valstis, kas ar Euratom ir noslēgušas sadarbības nolīgumus kodoltermiskās sintēzes jomā un izteikušas vēlēšanos kļūt par kopuzņēmuma dalībniekiem. Kopuzņēmuma mērķi un darbība ir izklāstīta attiecīgi statūtu 2. un 3. pantā un atbilst Komisijas veiktajai situācijas izpētei. Ar kopuzņēmuma — ITER Euratom vietējās aģentūras — darbību saistīto mērķu izpilde ir galvenā prioritāte. Sagaidāms, ka pasākumu programmu DEMO sagatavošanai izstrādās pakāpeniski. ITER celtniecības posma noslēgumā (pēc 8 – 10 gadiem) tiks veikts novērtējums par kopuzņēmuma panākumiem mērķu sasniegšanā. Atkarībā no minētā novērtējuma rezultātiem saskaņā ar statūtu 21. pantu varēs ierosināt kopuzņēmuma mērķu un pasākumu grozījumus. Statūtu 4. pantā ir apstiprināts kopuzņēmuma juridiskās personas statuss saskaņā ar Līguma 49. pantu. Tas ir būtiski, lai kopuzņēmums varētu piedalīties līgumu slēgšanā un izpildīt tam uzdotos pienākumus efektīvi un lietišķi. Kopuzņēmuma izpildinstitūcijas saskaņā ar statūtu 5. pantu ir valde un direktors. Valdei palīdz izpildu komiteja. Lai nodrošinātu kompetenci zinātnes un tehnikas jomā, katru dalībnieku valdē pārstāv divi locekļi. Valdes darbību loks sniedzas no direktora iecelšanas līdz darba programmu un ar tām saistīto budžetu apstiprināšanai. Balsstiesību sadalījums starp valdes locekļiem ir izklāstīts statūtu I pielikumā, un tā izvēli noteica EFDA [20] izmantotā sistēma. Par jauno dalībnieku balsstiesībām lemj valde, ņemot vērā sadarbības nolīgumus ar Euratom . Tas nodrošina, ka statūti nav jāpārskata katrreiz, kad pievienojas jauni dalībnieki, kā tas bija JET gadījumā. Valde kolektīvi ieceļ izpildu komitejas locekļus no tādu personu vidus, kam ir atzīta reputācija (7. pants). Izpildu komitejai būs bieži jātiekas, un tās galvenais uzdevums būs līgumu apstiprināšana. Lai nodrošinātu tās efektīvu darbību, izpildu komitejā būs 13 locekļi, un uzdevumu jutīguma dēļ vismaz pusi no tās locekļiem nomainīs ik pēc diviem gadiem. Ņemot vērā Euratom juridiskās saistības, kas uzticētas kopuzņēmumam, kā arī iesaistītā Kopienas finansējuma apjomu un daļu, lai stātos spēkā kā valdes, tā arī izpildu komitejas ar balsu vairākumu pieņemts lēmums, tajā jābūt pārstāvētām Euratom balsīm (6. un 7. pants). Valde pieņem atbilstošus pasākumus un paredz noteikumus atbilstīgai potenciālu interešu konfliktu risināšanai. Šos pasākumus piemēro arī izpildu komiteja un zinātniskās programmas valde vai valdes. Statūtu 8. pantā minētais direktors ir galvenais izpilddirektors un juridiskais pārstāvis, kas atbild par kopuzņēmuma ikdienas vadību. Viņš vai viņa kopuzņēmuma vārdā paraksta visus līgumus un slēdz darba līgumus ar darbiniekiem. Direktoram ir plašs pienākumu un uzdevumu loks. Lai sniegtu ieteikumus saistībā ar 11. pantā minētajām darba programmām un nodrošinātu zinātnisku un tehnisku saskaņotību ar citiem pasākumiem Euratom kodoltermiskās sintēzes programmas ietvaros (piem., EDFA un asociācijas), 9. pantā ir paredzēta viena vai vairākas zinātniskās programmas valdes, kuru locekļus ieceļ valde. Uz visiem darbiniekiem attiecas noteikumi un regulas, kas piemērojami Eiropas Kopienu ierēdņiem un citiem darbiniekiem (10. pants). Situācija atšķīrās JET kopuzņēmumā, kur divu dažādu darbinieku kategoriju pastāvēšanas rezultātā pret Komisiju tika vērsta prasība tiesā. Turklāt šāda kārtība ļaus kopuzņēmumam piesaistīt vajadzīgā līmeņa zinātniskos, tehniskos un administratīvos darbiniekus. Statūtu 12. pantā ir izklāstīti pamatprincipi attiecībā uz resursiem. Ir paredzēts dalībnieku ieguldījums kopuzņēmumā kā naudā, tā natūrā. Neskatoties uz to, ka lielāko resursu daļu iegulda Euratom , arī no citiem dalībniekiem tiek prasīta mērena dalības maksa. Šo ikgadējo dalības maksu summa nepārsniedz 10% no kopuzņēmuma administratīvajām izmaksām un tiek aprēķināta atkarībā no katra dalībnieka proporcionālās dalības Euratom kodoltermiskās sintēzes programmā, kā tas aprakstīts II pielikumā. Tā kā kopuzņēmuma īstenotie pasākumi ir ļoti specifiski, ir vajadzīgs atsevišķs finanšu nolikums un tā īstenošanas kārtība, lai kopuzņēmums varētu darboties lietišķi, vienlaikus veicot pasākumus un kontroli, lai nodrošinātu pareizu finanšu pārvaldību un Kopienas interešu aizsardzību. Līdzekļus piešķirs līgumiem, kas noslēgti, pamatojoties uz uzaicinājumiem piedalīties konkursā un izmaksu dalīšanas līgumiem. Finanšu nolikumu pieņems valde, vienojoties ar Komisiju, saskaņā ar statūtu III pielikumā izklāstītajiem principiem. Revīzijas un uzraudzības mehānismi ir aprakstīti 15. pantā un III pielikumā, tostarp direktoram pakļautas iekšējas revīzijas struktūras izveidošana, Revīzijas palātas loma finanšu pārskatu pārbaudē un vajadzīgie pasākumi OLAF iekšējās izmeklēšanas veicināšanai. Statūtu 16. pantā paredzēta iespēja, ka kopuzņēmumam varētu pievienoties jauni dalībnieki, vai nu valstīm pievienojoties Euratom , vai asociētām trešām valstīm ar Euratom noslēdzot sadarbības līgumu vadāmas kodoltermiskās sintēzes jomā un izsakot vēlēšanos kļūt par kopuzņēmuma dalībniekiem. Statūtu 17. pantā ir noteikts, ka kopuzņēmums tiek izveidots uz 35 gadiem, kas atbilst ITER celtniecības un ekspluatācijas grafikam, kā arī „operatīvajai” pieejai kodoltermiskās sintēzes jautājumiem, kuras mērķis ir samērīgā laikposmā panākt elektroenerģijas ražošanu lielā apjomā. Šo periodu var pagarināt statūtu 21. pantā noteiktajā kārtībā. Spānija kā kopuzņēmuma uzņēmējvalsts papildus Līguma III pielikumā izklāstītajām priekšrocībām nodrošina uzņēmuma atrašanās vietu un sniedz tam atbalstu, šajā sakarā noslēdzot īpašu nolīgumu starp kopuzņēmumu un Spāniju (18. pants). Pārējos statūtu pantos paredzēti noteikumi kopuzņēmuma likvidācijai, tā īpašuma tiesības, kā arī tiesību piešķiršanas, statūtu grozīšanas un strīdu izšķiršanas kārtība. Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM ar ko dibina Eiropas kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām un piešķir tam priekšrocības EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 45. līdz 49. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[21], tā kā: (1) Kopiena ar spēcīgu, nepārtrauktu un koordinētu Eiropas Atomenerģijas kopienas (še turpmāk – „ Euratom ”) pētījumu un mācību programmu atbalstu, vienlaikus attīstot zināšanas un cilvēkresursus valstu kodolsintēzes laboratorijās, ir izveidojusi vienotu un pilnīgi integrētu kodoltermiskās sintēzes pētniecības programmu, kurai ir starptautiski vadošā loma kodoltermiskās sintēzes kā potenciāli neierobežota, droša, ilgtspējīga, videi nekaitīga un ekonomiski konkurētspējīga enerģijas avota attīstīšanā. (2) Kopīgā Eiropas Tora ( JET ) kodoltermiskās sintēzes pētniecības projekts, ko uzsāka 1978. gadā[22] un kas ir sasniedzis vai pārsniedzis visus projekta mērķus, tostarp uzskatāmi parādot ievērojamu enerģijas daudzumu ieguvi vadāmas kodoltermiskās sintēzes rezultātā, un kam vēl joprojām pieder pasaules rekords gan kodoltermiskās sintēzes rezultātā iegūtās jaudas, gan enerģijas jomā, skaidri pierāda pievienoto vērtību, ko dod resursu un pieredzes apvienošana Kopienas līmenī kopuzņēmuma veidā. (3) Kopienai ir bijusi nozīmīga vieta nākamajā starptautiskajā kodoltermiskās sintēzes projekta posmā — ITER , ko uzsāka 1988. gadā, izstrādājot projekta koncepciju[23], turpināja 1922. gadā, īstenojot inženiertehniskās projektēšanas darbības[24], kuras pagarināja uz trīs gadiem līdz 1998. gadam[25], un kam 1994. gadā[26] sekoja jauns nolīgums, kura ietvaros 2001. gadā tika detalizēti izstrādāts, pabeigts un pilnīgi integrēts inženiertehniskais projekts[27] pētniecības iestādei, kuras mērķis ir nepārprotami parādīt, ka pastāv iespēja izmantot kodoltermisko sintēzi kā enerģijas avotu, no kura Kopiena varētu gūt nozīmīgu labumu jo īpaši energoapgādes drošības un daudzveidības ilgtermiņa nodrošināšanas kontekstā. (4) Septiņas ITER sarunu puses ( Euratom , Ķīnas Tautas Republika, Indija, Japāna, Koreja, Krievija un Amerikas Savienotās Valstis), kas pārstāv vairāk nekā pusi pasaules iedzīvotāju, ir noslēgušas Nolīgumu par ITER starptautisko kodolsintēzes enerģētikas organizāciju ITER projekta kopīgai īstenošanai[28] (še turpmāk – „ ITER nolīgums”), ar ko dibina ITER Starptautisko kodolsintēzes enerģētikas organizāciju (še turpmāk – „ ITER organizācija”), kuras galvenā mītne atrodas St. Paul-lez-Durance pilsētā, Francijā. (5) Saskaņā ar ITER nolīgumu visām pusēm ir jāveic ieguldījumi ITER organizācijā ar atbilstošu juridisku personu, t.i., „vietējo aģentūru”, starpniecību. Lai nekavējoties varētu uzsākt ITER celtniecību un tā kā Euratom kā uzņēmējai pusei būs īpaši pienākumi, ieskaitot tās nodrošināto lielāko ieguldījumu daļu un celtniecības vietas sagatavošanu, Euratom vietējā aģentūra jādibina pēc iespējas drīz. (6) Euratom un Japāna ir noslēgušas divpusēju nolīgumu par plašākas pieejas pasākumu kopīgu īstenošanu[29] (še turpmāk – „plašākas pieejas nolīgums ar Japānu”), kurā papildu kopīgie pētījumi kodoltermiskās sintēzes jomā ir minēti kā daļa no „plašākas pieejas” enerģijas drīzākai ieguvei kodoltermiskās sintēzes rezultātā, par ko panāca vienošanos ITER nolīguma sarunu laikā. Plašākas pieejas nolīgums ar Japānu paredz, ka Euratom šādas plašākas pieejas pasākumus veic ar Euratom vietējās aģentūras kā izpildaģentūras starpniecību. (7) Lai panāktu maksimālu sinerģiju un apjoma ekonomiju, Euratom vietējai aģentūrai „operatīvās” pieejas kodoltermiskajai sintēzei kontekstā, ko Beļģijas prezidentūras laikā saskaņā ar zinātnes ministru pieprasījumu izskatīja neatkarīgu ekspertu grupa[30], jāīsteno arī ilgtermiņa pasākumu programma, lai sagatavotos demonstrējumu kodolreaktoru un līdzīgu objektu celtniecībai ar mērķi stiprināt Eiropas rūpniecisko konkurētspēju šajā jomā. (8) Padome 2003. gada 26. – 27. novembra secinājumos ar vienbalsīgu lēmumu pilnvaroja Komisiju izraudzīt Franciju par ITER uzņēmējvalsti un Kadarašu ( Cadarache ) par ITER atrašanās vietu un nolēma, ka Euratom vietējā aģentūra atradīsies Spānijā[31]. (9) ITER projekta un plašākas pieejas pasākumu būtiskā nozīme kodoltermiskās sintēzes kā potenciāli neierobežota, droša, ilgtspējīga, videi nekaitīga un ekonomiski konkurētspējīga enerģijas avota izmantošanā nosaka vajadzību Euratom vietējo aģentūru dibināt kā kopuzņēmumu atbilstīgi Euratom līguma 5. nodaļai. (10) Kopuzņēmums, kam jāuzņemas atbildība par Eiropas un starptautiskas nozīmes publiskajiem pētījumiem un jāpilda starptautiskos nolīgumos paredzētās saistības, jāuzskata par starptautisku organizāciju atbilstīgi 15. panta 10. punkta otrajam ievilkumam Padomes 1977. gada 17. maija Sestajā Direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem,([32]) 23. panta 1. punkta otrajam ievilkumam Padomes 1992. gada 25. februāra Direktīvā 92/12/EEK par vispārēju režīmu akcīzes precēm un par šādu preču glabāšanu, apriti un uzraudzību([33]), 22. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvā 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs[34], un 15. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvā 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru([35]) . (11) Kopuzņēmumam pēc iepriekšējas saskaņošanas ar Komisiju ir jāpieņem atsevišķs finanšu nolikums, kura pamatā ir Finanšu pamatregulas principi[36] (še turpmāk – „Finanšu pamatregula”), ņemot vērā tā darbības specifiskās vajadzības, kas jo īpaši izriet no starptautiskajām saistībām. (12) Lai nostiprinātu starptautisko sadarbību pētniecības jomā, kopuzņēmumam ir jābūt atvērtam uzņemt citas valstis, kas ar Euratom ir noslēgušas sadarbības līgumus kodoltermiskās sintēzes jomā, saistot savas attiecīgās programmas ar Euratom programmām. (13) Priekšlikumā Padomes Lēmumam par Eiropas Atomenerģijas kopienas ( Euratom ) Septīto pamatprogrammu par kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2007.-2011.)[37] un Īpašo programmu, ar kuru īsteno minēto pamatprogrammu[38] (še turpmāk – „ FP7 ”), paredzēts, ka ITER ieņem centrālo vietu Eiropas kodoltermiskās sintēzes stratēģijā, un noteikts, ka Euratom ar kopuzņēmuma starpniecību veic ieguldījumus ITER organizācijā, plašākas pieejas pasākumos un citos saistītos pasākumos, gatavojoties demonstrējumu kodolreaktoru ekspluatēšanai. (14) Lai nodrošinātu stabilus nodarbinātības apstākļus un vienādu attieksmi pret darbiniekiem ar mērķi piesaistīt kvalitatīvākos zinātniskos un tehniskos speciālistus, ņemot vērā JET kopuzņēmumā gūto pieredzi, visam kopuzņēmumā nodarbinātajam personālam ir jāpiemēro Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumi un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība, kas paredzēta Regulā (EEK, Euratom , EOTK) Nr. 259/68([39]). (15) Ņemot vērā, ka kopuzņēmums nav paredzēts saimnieciskai darbībai un ir atbildīgs par Euratom dalības pārvaldību starptautiskā pētniecības projektā sabiedrības interesēs, tā uzdevumu izpildei jānodrošina, lai uz kopuzņēmumu, tā direktoru un darbiniekiem attiektos 1965. gada 8. aprīļa Protokols par Eiropas Kopienu privilēģijām un neaizskaramību[40]. (16) Ņemot vērā kopuzņēmuma veikto pasākumu specifiku un tā nozīmi kodoltermiskās sintēzes pētījumu attīstībā, kā arī lai nodrošinātu kopuzņēmumam piešķirtā publiskā finansējuma pareizu un ekonomiski pamatotu pārvaldību, kopuzņēmumam jāpiešķir visas Līguma III pielikumā noteiktās priekšrocības. (17) Ņemot vērā Līguma II sadaļas 2. nodaļā noteiktās Kopienas tiesības un pienākumus par informācijas izplatīšanu, kopuzņēmumam šajā sakarā ir attiecīgi jāvienojas ar Komisiju. (18) Starp kopuzņēmumu un Spāniju ir jāslēdz uzņēmēja nolīgums par biroja telpām, privilēģijām un neaizskaramību, kā arī cita veida atbalstu, ko kopuzņēmumam sniegs Spānija. (19) Šajā lēmumā ir ņemti vērā Komisijas veiktās situācijas izpētes rezultāti, jo īpaši labvēlīgais atzinums, ko par priekšlikumu sniegusi Euratom īpašās programmas kodolenerģijas (kodoltermiskās sintēzes) pētniecības un mācību jomā padomdevēja komiteja, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Kopuzņēmuma dibināšana 1. Ar šo lēmumu uz 35 gadiem tiek dibināts Eiropas kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām ( Fusion for Energy ) (še turpmāk — „kopuzņēmums”). 2. Kopuzņēmumam ir šādi uzdevumi: 1. nodrošināt Eiropas Atomenerģijas kopienas ( Euratom ) ieguldījumu ITER Starptautiskajā kodolsintēzes enerģētikas organizācijā, 2. nodrošināt Euratom ieguldījumu plašākas pieejas pasākumos, ko veic kopīgi ar Japānu enerģijas drīzākai ieguvei kodoltermiskās sintēzes rezultātā, 3. īstenot pasākumu programmu, lai sagatavotos demonstrējumu kodolreaktoru un līdzīgu objektu, tostarp Starptautiskās kodolsintēzes materiālu apstarošanas iekārtas, celtniecībai. 3. Kopuzņēmuma atrašanās vieta ir Barselonā, Spānijā. 4. Kopuzņēmumu uzskata par starptautisku organizāciju atbilstīgi Direktīvas 77/388/EEK 15. panta 10. punkta otrajam ievilkumam, Direktīvas 92/12/EEK 23. panta 1. punkta otrajam ievilkumam, Direktīvas 2004/17/EK 22. pantam un Direktīvas 2004/18/EK 15. pantam. 2. pants Dalībnieki Kopuzņēmumam ir šādi dalībnieki: 4. Euratom , 5. Euratom dalībvalstis, 6. trešās valstis, kas ar Euratom ir noslēgušas sadarbības nolīgumus vadāmas kodoltermiskās sintēzes jomā, saistot savas attiecīgās pētījumu programmas ar Euratom programmām, un ir izteikušas savu vēlēšanos kļūt par kopuzņēmuma dalībniecēm. 3 . pants Statūti Ar šo lēmumu tiek pieņemti kopuzņēmuma statūti, kā tie izklāstīti I pielikumā. 4 . pants Finansējums 1. Resursus, kas vajadzīgi kopuzņēmuma uzdevumu veikšanai, piešķir šādi: 7. uzdevumiem, kas minēti 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā, saskaņā ar Nolīgumu par ITER kodolsintēzes enerģētikas organizācijas dibināšanu kopīgai ITER projekta īstenošanai, 8. uzdevumiem, kas minēti 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā, saskaņā ar divpusējo Nolīgumu par plašākas pieejas pasākumu kopīgu īstenošanu, 9. uzdevumiem, kas minēti 1. panta 2. punkta c) apakšpunktā, saskaņā ar pētniecības un mācību programmām, kas pieņemtas atbilstoši Līguma 7. pantam. 2. Kopuzņēmuma resursus veido Euratom ieguldījums, ITER uzņēmējvalsts ieguldījums, gada dalības maksas un kopuzņēmuma dalībnieku, kas nav Euratom dalībnieki, brīvprātīgie ieguldījumi, kā arī papildu resursi. 3. Kopuzņēmumam vajadzīgo resursu orientējošā kopsumma saskaņā ar 1. punktu ir 9,653 miljoni euro[41]. Sīkāk to iedala šādi (miljonos euro): 2007.-2016. gads | 2017.-2041. gads | 2007.-2041. gads kopā | no tiem 2007.-2011. gadam | Nemainīgās cenās | 4,127 | 1,717 | 5,526 | 3,544 | 9,653 | 4. Euratom orientējošais kopējais ieguldījums 3. punktā minētajos resursos ir 7,649 miljoni euro, no kuriem administratīvie izdevumi veido ne vairāk kā 15%. Sīkāk to iedala šādi (miljonos euro): 2007.-2016. gads | 2017.-2041. gads | 2007.-2041. gads Kopā | no tiem FP7 (2007.-2011. gads) | Nemainīgās cenās | 3,147 | 1,290 | 4,502 | 2,887 | 7,649 | 5. pants Finanšu nolikums 1. Kopuzņēmumam ir atsevišķs finanšu nolikums, kura pamatā ir Finanšu pamatregulas principi. Tas var atšķirties no Finanšu pamatregulas, ja tas vajadzīgs īpašu kopuzņēmuma darbības apstākļu dēļ un iepriekš saskaņots ar Komisiju. 2. Kopuzņēmumā izveido iekšējo revīzijas dienestu. 3. Saskaņā ar noteiktu procedūru budžeta izpildes vispārējai apstiprināšanai Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma apstiprina Kopienas ieguldījumu kopuzņēmuma budžetā. 4. Kopuzņēmuma finanšu pārskati tiek konsolidēti ar Komisijas pārskatiem. 6. pants Darbinieki Kopuzņēmuma darbiniekiem piemēro Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kā arī Eiropas Kopienu institūciju kopīgi pieņemtos noteikumus Civildienesta noteikumu piemērošanai. 7 . pants Privilēģijas un neaizskaramība Kopuzņēmumam, tā direktoram un darbiniekiem piemēro Protokolu par Eiropas Kopienu privilēģijām un neaizskaramību. 8 . pants Priekšrocības 1. Dalībvalstis piešķir kopuzņēmumam visas kopuzņēmuma līguma III pielikumā noteiktās priekšrocības attiecībā uz visiem tā oficiālajiem pasākumiem visā pastāvēšanas laikā. 2. Dalībvalstis piešķir kopuzņēmumam arī atbrīvojumu no visiem netiešajiem nodokļiem, kas varētu uz to attiekties. 9. pants Atbildība 1. Kopuzņēmuma atbildību par līgumsaistību izpildi reglamentē attiecīgie līguma noteikumi un attiecīgajam līgumam piemērojamie tiesību akti. 2. Eiropas Kopienu Tiesas piekritībā ir izskatīt lietas, ievērojot jebkuru šķīrējtiesas klauzulu, kas ietverta kopuzņēmuma noslēgtā līgumā. 3. Ja pastāv tādas saistības, kas nav līgumsaistības, kopuzņēmums saskaņā ar vispārējiem tiesību principiem, kas ir kopīgi visu dalībvalstu tiesību sistēmām, atlīdzina visus zaudējumus, ko tā darbinieki radījuši, pildot amata pienākumus. 4. Eiropas Kopienu Tiesas piekritībā ir strīdi par kompensāciju saistībā ar minētajiem zaudējumiem. 5. Jebkurus kopuzņēmuma maksājumus par 1. un 2. punktā minētajām saistībām un izmaksas un izdevumus, kas rodas šai sakarā, uzskata par kopuzņēmuma izdevumiem un sedz no kopuzņēmuma resursiem. 10. Pants Informācijas izplatīšana Kopuzņēmums piekrīt attiecīgajiem Komisijas noteikumiem, kas ļauj Kopienai izmantot tiesības un pildīt pienākumus saskaņā ar Līguma II sadaļas 2. nodaļu. 11 . Pants Uzņēmēja nolīgums Trīs mēnešu laikā pēc šā lēmuma spēkā stāšanās dienas starp kopuzņēmumu un Spāniju noslēdz uzņēmēja nolīgumu. 12 . Pants Stāšanās spēkā Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS PADOMES LĒMUMA PRIEKŠLIKUMAM EIROPAS KOPUZņēMUMA ITER UN KODOLSINTēZES ENERģēTIKAS ATTīSTīBAS VAJADZīBāM ( FUSION FOR ENERGY ) STATūTI 1 . pants Nosaukums, atrašanās vieta, dalībnieki 1. Kopuzņēmuma nosaukums ir „Eiropas kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām (Fusion for Energy)” (še turpmāk – „kopuzņēmums”). 2. Kopuzņēmuma atrašanās vieta ir Barselonā, Spānijā. 3. Kopuzņēmumam ir šādi dalībnieki: 10. Eiropas Atomenerģijas kopiena (še turpmāk – „ Euratom ”), 11. Euratom dalībvalstis, 12. trešās valstis, kas ar Euratom ir noslēgušas sadarbības nolīgumu vadāmas kodoltermiskās sintēzes jomā, saistot savas attiecīgās pētījumu programmas ar Euratom programmām, un izteikušas vēlēšanos kļūt par kopuzņēmuma dalībniecēm (še turpmāk – „asociētas trešās valstis”). 2. pants Mērķi 1. Kopuzņēmuma mērķi ir šādi: 13. nodrošināt Euratom ieguldījumu ITER Starptautiskajā kodolsintēzes enerģētikas organizācijā (še turpmāk – „ ITER organizācija”) saskaņā ar nolīgumu par ITER Starptautisko kodolsintēzes enerģētikas organizāciju kopīgai ITER projekta īstenošanai (še turpmāk – „ ITER nolīgums”); 14. nodrošināt Euratom ieguldījumu plašākas pieejas pasākumos, ko kopīgi ar Japānu veic enerģijas drīzai ieguvei kodoltermiskās sintēzes rezultātā (še turpmāk – „plašākas pieejas pasākumi”) saskaņā ar divpusējo nolīgumu par plašākas pieejas pasākumu kopīgu īstenošanu (še turpmāk – „plašākas pieejas nolīgums ar Japānu”); 15. īstenot pasākumu programmu, lai sagatavotos demonstrējumu kodolreaktoru un līdzīgu objektu, tostarp Starptautiskas kodolsintēzes materiālu apstarošanas iekārtas ( IFMIF ), celtniecībai. 3. pants Pasākumi 1. Kopuzņēmums kā Euratom vietējā aģentūra ITER nolīguma darbības laikā pilda Euratom saistības ITER organizācijā, kā tās noteiktas ITER nolīgumā. Tā pienākumi ir šādi: 16. pārraudzīt ITER projekta vietas sagatavošanu, 17. nodrošināt ITER organizāciju ar komponentiem, iekārtām, materiāliem un citiem resursiem, 18. vadīt ar ITER organizāciju saistīto iepirkuma procedūru un jo īpaši ar to saistītās kvalitātes nodrošināšanas procedūras, 19. sagatavot un koordinēt Euratom dalību ITER projekta zinātniskajā un tehniskajā ekspluatācijā, 20. nodrošināt zinātniskās un tehnoloģiskās pētniecības un attīstības pasākumu īstenošanu, papildinot Euratom ieguldījumu ITER organizācijā, 21. veikt Euratom finanšu ieguldījumu ITER organizācijā, 22. veikt pasākumus, lai nodrošinātu cilvēkresursus ITER organizācijai, 23. sadarboties ar ITER organizāciju un koordinēt citu pasākumu veikšanu ITER nolīguma turpmākai īstenošanai. 2. Plašākas pieejas nolīguma ar Japānu kontekstā kopuzņēmums kā izpildaģentūra pilda Euratom saistības plašākas pieejas pasākumu īstenošanā. Tā pienākumi ir šādi: 24. nodrošināt plašākas pieejas pasākumus ar komponentiem, iekārtām, materiāliem un citiem resursiem, 25. sagatavot un koordinēt Euratom dalību plašākas pieejas pasākumu īstenošanā, 26. nodrošināt zinātniskās un tehnoloģiskās pētniecības un attīstības pasākumu īstenošanu, 27. nodrošināt Euratom finanšu ieguldījumu plašākas pieejas pasākumos, 28. veikt pasākumus, lai nodrošinātu cilvēkresursus plašākas pieejas pasākumiem, 29. veikt jebkurus citus pasākumus, kas vajadzīgi Euratom saistību pildīšanai, turpinot īstenot plašākas pieejas nolīgumu ar Japānu. 3. Gatavojoties demonstrējumu kodolreaktoru un citu objektu, tostarp Starptautiskas kodolsintēzes materiālu apstarošanas iekārtas ( IFMIF ), celtniecībai, kopuzņēmums līdztekus ITER un plašākas pieejas pasākumiem īsteno citu pētniecības, attīstības un projektēšanas pasākumu programmu. 4. Veic jebkurus citus pasākumus 2. pantā izklāstīto vispārējo mērķu sasniegšanai, tostarp pasākumus, lai veicinātu sabiedrības informētību par kopuzņēmumu un tā uzdevumu. 4. pants Juridiskā persona Kopuzņēmumam ir juridiskas personas statuss. Katra dalībnieka teritorijā tam ir visplašākā tiesībspēja un rīcībspēja, ko saskaņā ar šo valstu tiesību aktiem piešķir juridiskām personām. Jo īpaši tas var slēgt līgumus, saņemt licences, iegūt īpašumā vai pārdot kustamu un nekustamu mantu, saņemt aizdevumus un būt par pusi tiesas prāvās. 5 . pants Struktūras 1. Kopuzņēmuma struktūras ir valde un direktors. 2. Valdei saskaņā ar 7. pantu palīdz izpildu komiteja. 3. Valde un direktors saskaņā ar 9. pantu konsultējas ar zinātniskās programmas valdi vai valdēm. 6. pants Valde 1. Valde ir atbildīga par kopuzņēmuma uzraudzību tā centienos sasniegt 2. pantā paredzētos mērķus un nodrošina ciešu sadarbību starp kopuzņēmumu un tā dalībniekiem kopuzņēmuma pasākumu īstenošanā. 2. Katru kopuzņēmuma dalībnieku valdē pārstāv divi locekļi, no kuriem viens ir kompetents ar kopuzņēmuma veiktajiem pasākumiem saistītā zinātnes un tehnikas jomā. 3. Valde sniedz ieteikumus un lemj par jebkuriem tās kompetencē esošiem jautājumiem, lietām vai problēmām saskaņā ar šiem statūtiem. Jo īpaši valdei ir šādi pienākumi: 30. pēc Euratom ierosinājuma pieņemt grozījumus balsošanas sistēmā un tiesībās, kā arī noteikt jaunu dalībnieku balsstiesības, 31. apstiprināt ierosinājumus par šo statūtu grozījumiem, 32. lemt par visiem jautājumiem, ko izpildu komiteja tai nodod izskatīšanai, 33. iecelt izpildu komitejas priekšsēdētāju un locekļus, 34. pieņemt projekta plānu, darba programmas, resursu tāmi, personāla komplektēšanas plānu un personāla politikas plānu, 35. pieņemt gada budžetu un apstiprināt gada finanšu pārskatus saskaņā ar finanšu nolikumu, 36. īstenot 103. panta 3. punktā minētās pilnvaras attiecībā uz direktoru, 37. apstiprināt kopuzņēmuma organizatorisko pamatstruktūru, 38. pieņemt kopuzņēmuma finanšu nolikumu un tā īstenošanas noteikumus saskaņā ar 13. panta 1. punktu, 39. pieņemt 10 panta 2. punktā un 10. panta 4. punktā minētos īstenošanas noteikumus attiecībā uz personālu, 40. pieņemt īstenošanas noteikumus, lai nodrošinātu cilvēkresursus ITER organizācijai un plašākās pieejas darbībām, 41. pieņemt un piemērot pasākumus un vadlīnijas krāpšanas un pārkāpumu apkarošanai, kā arī potenciālu interešu konfliktu novēršanai, 42. apstiprināt uzņēmēja nolīgumu starp kopuzņēmumu un Spāniju (še turpmāk – „uzņēmējvalsts”), 43. lemt par zemes un cita nekustāmā īpašuma tiesību iegādi, pārdošanu un ieķīlāšanu, kā arī par piešķiramajiem galvojumiem vai garantijām, akciju iegūšanu citos uzņēmumos vai institūcijās un aizdevumu ņemšanu vai piešķiršanu, 44. apstiprināt noslēgtos nolīgumus vai vienošanās par sadarbību ar trešām valstīm un trešo valstu iestādēm, uzņēmumiem vai personām, vai ar starptautiskām organizācijām, 45. apstiprināt kopuzņēmuma gada darbības pārskatus saistībā ar tā darba programmām un resursiem, 46. vienojoties ar Eiropas Komisiju (še turpmāk – „Komisija”), pieņemt noteikumus par nozares politiku, intelektuālā īpašuma tiesībām un informācijas izplatīšanu, 47. izveidot zinātniskās padomes valdi vai valdes un iecelt to locekļus, 48. īstenot citas pilnvaras un veic citas funkcijas, tostarp palīgstruktūru izveidošanu, kas ļauj tai pildīt funkcijas savu mērķu sasniegšanai. 4. Kopuzņēmuma dalībnieku balsstiesības ir izklāstītas I pielikumā. Katra dalībnieka balsis ir nedalāmas. 5. Lēmumus par 3. punkta a) un b) apakšpunktos raksturotajām funkcijām valde pieņem vienbalsīgi. Lēmumus par 3. punkta c) līdz n) apakšpunktā raksturotajām funkcijām valde pieņem ar divu trešdaļu balsu vairākumu no kopējā balsu skaita. Ja nav noteikts citādi, visus citus lēmumus valde pieņem ar vienkāršu balsu vairākumu no kopējā balsu skaita. Attiecībā uz lēmumiem, ko pieņem ar balsu vairākumu, vairākums iekļauj Euratom balsis. 6. Valde pēc Euratom ierosinājuma ievēl priekšsēdētāju no savu locekļu vidus. Viņa pilnvaru laiks ir divi gadi, un viņu var vienu reizi pārvēlēt. 7. Valde, ko sasauc tās priekšsēdētājs, tiekas vismaz divas reizes gadā. Valdi var sasaukt, ja to pieprasa tās locekļu vienkāršs vairākums vai direktors, vai Euratom . Sanāksmes norises vieta parasti ir kopuzņēmuma atrašanās vieta. 8. Ja nav lemts citādi, kopuzņēmuma direktors un izpildu komitejas priekšsēdētājs piedalās valdes sanāksmēs. 9. Valde pieņem savu reglamentu un apstiprina izpildu komitejas reglamentu ar divu trešdaļu balsu vairākumu no kopējā balsu skaita. 7. pants Izpildu komiteja 1. Izpildu komiteja palīdz valdei tās lēmumu sagatavošanā un veic jebkurus citus uzdevumus, ko tai deleģējusi valde. 2. Izpildu komiteju veido trīspadsmit locekļi, kurus valde ieceļ no personu vidus ar atzītu reputāciju un šai pantā izklāstīto funkciju veikšanai būtisku profesionālo pieredzi zinātnes, tehnikas un finanšu jautājumos. Viens izpildu komitejas loceklis pārstāv Euratom . 3. Izpildu komitejai jo īpaši ir šādi pienākumi: 49. apstiprināt līgumu slēgšanu saskaņā ar finanšu nolikumu, 50. paust viedokli un sniegt ieteikumus valdei par priekšlikumiem saistībā ar projekta plānu, darba programmām, resursu tāmi un direktora sagatavoto gada budžetu un finanšu pārskatiem, 51. attiecīgi pamatotos gadījumos iesniegt valdei lēmumus par līgumu slēgšanu vai citus tai uzticētus lēmumus. 4. Katram izpildu komitejas loceklim ir viena balss. 5. Ja nav noteikts citādi, izpildu komiteja pieņem lēmumus ar deviņu balsu vairākumu, ieskaitot Euratom balsi. 6. Izpildu komitejas locekļu pilnvaru laiks ir divi gadi, ko var atjaunot vienu reizi. Ik pa diviem gadiem aizstāj vismaz pusi locekļu. 7. Beidzoties pilnvaru laikam, locekļi pilda amata pienākumus līdz atkārtotai iecelšanai vai aizstāšanai. Ja loceklis atkāpjas no amata, viņš turpina pildīt savus amata pienākumus, līdz tiek iecelts aizstājējs. 8. Izpildu komitejas priekšsēdētāju valde ieceļ uz diviem gadiem, viņa pilnvaras var atjaunot vienu reizi. 9. Izpildu komiteja, ko sasauc priekšsēdētājs, tiekas vismaz sešas reizes gadā. Izpildu komiteju var sasaukt arī, ja to pieprasa vismaz trīs tās locekļi vai ja to pieprasa direktors, vai Euratom . Sanāksmes norises vieta parasti ir kopuzņēmuma atrašanās vieta. 10. Ja valde nav lēmusi citādi, izpildu komitejas priekšsēdētājs piedalās valdes sanāksmēs. 11. Pēc valdes iepriekšēja apstiprinājuma izpildu komiteja pieņem reglamentu. 8. pants Direktors 1. Direktors ir galvenais izpilddirektors, kas atbild par kopuzņēmuma ikdienas vadību un ir tā juridiskais pārstāvis. 2. Valde pēc Euratom ierosinājuma direktoru ieceļ uz pieciem gadiem. Pēc Euratom veiktas izvērtēšanas un pēc tās ierosinājuma valde var pagarināt direktora pilnvaras vienu reizi uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus. 3. Uz direktoru attiecas noteikumi un normas, kas piemērojamas Eiropas Kopienu ierēdņiem un citiem darbiniekiem, ja vien šajos statūtos nav noteikts citādi. 4. Direktors īsteno darba programmas un vada 3. pantā noteikto pasākumu izpildi. Viņš sniedz izpildu komitejai, zinātnisko programmu valdēm un jebkurām palīgstruktūrām visu informāciju, kas vajadzīga to funkciju izpildei. Direktoram jo īpaši ir šādi pienākumi: 52. organizēt, vadīt un pārraudzīt darbiniekus, un īstenot 10. panta 3. punktā minētās pilnvaras saistībā ar darbiniekiem, 53. noteikt kopuzņēmuma organizatorisko pamatstruktūru un iesniegt to valdei apstiprināšanai, 54. sastādīt un regulāri atjaunināt projekta plānu, kopuzņēmuma darba programmas un personāla politikas plānu, 55. saskaņā ar ITER nolīgumu un plašākas pieejas nolīgumu ar Japānu izstrādāt īstenošanas noteikumus, lai nodrošinātu cilvēkresursus ITER organizācijai un plašākas pieejas pasākumiem, 56. saskaņā ar kopuzņēmuma finanšu nolikumu sagatavot resursu tāmi un gada budžeta projektu, ieskaitot kopuzņēmuma personāla komplektēšanas plānu, 57. izpildīt budžetu, veikt uzskaiti un sagatavot gada finanšu pārskatus saskaņā ar kopuzņēmuma finanšu nolikumu, 58. nodrošināt atbilstošas finanšu pārvaldības piemērošanu un iekšējo kontroli, 59. izstrādāt intelektuālā īpašuma tiesību un nozares politikas, un informācijas izplatīšanas noteikumus, 60. sagatavot gada darbības pārskatu par to kopuzņēmuma darbību izpildi, kas izklāstītas darba programmās un iekļautas resursu tāmē, 61. sagatavot citus pārskatus saskaņā ar valdes vai izpildu komitejas pieprasījumu, 62. palīdzēt valdei, izpildu komitejai un visām palīgstruktūrām, nodrošinot tām sekretariātu, 63. piedalīties valdes sanāksmēs, ja vien valde nav lēmusi citādi, kā arī izpildu komitejas sanāksmēs, 64. nodrošināt, lai kopuzņēmumam būtu pieejamas speciālās zinātniskās un tehniskās zināšanas tā pasākumu īstenošanai, 65. veikt citus pasākumus un vajadzības gadījumā ierosināt valdei citus priekšlikumus, lai sekmētu kopuzņēmuma mērķu sasniegšanu. 9. pants Zinātniskās programmas valde vai valdes 1. Valde ieceļ zinātniskās programmas valdes vai valžu locekļus. Zinātniskās programmas valdes vai valžu priekšsēdētāju ievēl no to locekļu vidus. 2. Zinātniskās programmas valde vai valdes pēc vajadzības sniedz ieteikumus valdei un direktoram par projekta plāna un darba programmu pieņemšanu un īstenošanu. 10. pants Darbinieki 1. Kopuzņēmuma darbinieki palīdz direktoram veikt pienākumus, un parasti tie ir kopuzņēmuma dalībvalstu pilsoņi. 2. Uz kopuzņēmuma darbiniekiem attiecas Eiropas Kopienu civildienesta noteikumi, Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība, kas noteikta Regulā (EEK, Euratom , EOTK) Nr. 259/68([42]) (še turpmāk – „civildienesta noteikumi”) un Eiropas Kopienas institūciju kopīgie lēmumi, kas pieņemti minēto noteikumu piemērošanai. Valde, vienojoties ar Komisiju, pieņem vajadzīgos īstenošanas noteikumus saskaņā ar civildienesta noteikumu 110. pantā paredzēto kārtību. 3. Kopuzņēmums attiecībā uz darbiniekiem īsteno pilnvaras, ko tam piešķīrusi iecēlēja iestāde. 4. Valde var pieņemt noteikumus, kas ļauj kopuzņēmuma dalībvalstu ekspertus norīkot darbā kopuzņēmumā. 11. pants Darba programmas un resursu tāme Direktors katru gadu sagatavo iesniegšanai valdē projekta plānu, resursu tāmi un sīki izstrādātas gada darba programmas un budžetu. Katrai no trim kopuzņēmuma pasākumu grupām, kas minētas 3. pantā, sagatavo savu darba programmu. 12 . pants Resursi 1. Kopuzņēmuma resursus veido Euratom ieguldījums, citu dalībnieku gada dalības maksa un brīvprātīgie ieguldījumi, ITER uzņēmējvalsts ieguldījumi un papildu resursi. 66. Euratom ieguldījumus dara pieejamus ar Kopienas pētniecības un mācību programmu starpniecību, kas pieņemtas saskaņā ar Līguma 7. pantu, 67. gada dalības maksu veic finansiālu ieguldījumu veidā, un to dara pieejamu II pielikumā noteiktajā kārtībā, 68. brīvprātīgus ieguldījumus var veikt naudā vai natūrā, un tos neieskaita gada dalības maksā, 69. ITER uzņēmējvalsts ieguldījumi, 70. papildu resursus var gūt saskaņā ar valdes apstiprinātiem noteikumiem. 2. Kopuzņēmuma resursus izmanto tikai to mērķu sasniegšanai, kas noteikti 2. pantā. Kopuzņēmums nosaka natūrā veikto ieguldījumu vērtību. Neierobežojot 19. panta noteikumus, kopuzņēmuma dalībniekiem netiek veiktas nekādas izmaksas, sadalot resursus, kas pārsniedz izdevumus. 13. pants Finanšu nolikums 1. Valde pieņem finanšu nolikumu un tā īstenošanas noteikumus. 2. Finanšu nolikumā paredzēti noteikumi kopuzņēmuma budžeta izveidei un izpildei. 3. Finanšu nolikumam jāatbilst III pielikumā izklāstītajiem vispārējiem principiem. 14. pants Gada darbības pārskats Gada darbības pārskatā fiksē kopuzņēmuma darba programmas īstenošanu. Tajā jo īpaši atzīmē kopuzņēmuma veiktos pasākumus un novērtē rezultātus, ņemot vērā mērķus un noteikto grafiku, ar veiktajiem pasākumiem saistītos riskus, resursu izmantojumu un kopuzņēmuma vispārējo darbību. Gada darbības pārskatu sagatavo direktors, to apstiprina valde un nosūta dalībniekiem, Komisijai, Eiropas Parlamentam un Eiropas Savienības Padomei (še turpmāk – „Padome”). 15 . pants Gada finanšu pārskati un uzraudzība 1. Divus mēnešus pēc katra finanšu gada beigām provizoriskos finanšu pārskatus iesniedz Komisijai un Eiropas Kopienu Revīzijas palātai (še turpmāk – „Revīzijas palāta”). Sešus mēnešus pēc katra finanšu gada beigām direktors galīgos finanšu pārskatus iesniedz Komisijai, Padomei, Eiropas Parlamentam un Revīzijas palātai. Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma pirms 30. aprīļa n+2 gadā sniedz direktoram apstiprinājumu par Kopienas ieguldījumu kopuzņēmuma budžetā n gadā. 2. Ar Komisijas Lēmumu 1999/352/EK, EOTK, Euratom ([43]) izveidotajam Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai ( OLAF ) attiecībā uz kopuzņēmumu un tā darbiniekiem ir tādas pašas pilnvaras kā attiecībā uz Komisijas struktūrvienībām. Tūlīt pēc kopuzņēmuma nodibināšanas tas pievienojas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par OLAF iekšējo izmeklēšanu([44]). Valde apstiprina šo pievienošanos un pieņem pasākumus, kas vajadzīgi, lai sekmētu OLAF veiktu iekšējo izmeklēšanu. 3. Visos kopuzņēmuma pieņemtajos lēmumos un noslēgtajos līgumos ir skaidri norādīts, ka OLAF un Revīzijas palāta var veikt dokumentu pārbaudi klātienē visiem līgumslēdzējiem un apakšuzņēmējiem, kas ir saņēmuši Kopienas līdzekļus, ieskaitot arī gala saņēmējus. 16. pants Pievienošanās 1. Pievienojoties Euratom , jebkura Eiropas Savienības dalībvalsts kļūst par kopuzņēmuma dalībnieku. 2. Jebkura trešā valsts, kas noslēdz sadarbības nolīgumu ar Euratom vadāmas kodoltermiskās sintēzes jomā, saistot savas attiecīgās pētniecības programmas ar Euratom programmām, un izsaka vēlēšanos kļūt par kopuzņēmuma dalībnieku, par tādu kļūst. 17. pants Darbības ilgums Kopuzņēmumu dibina uz 35 gadiem. 18 . pants Uzņēmējvalsts atbalsts Starp kopuzņēmumu un uzņēmējvalsti slēdz uzņēmēja nolīgumu, jo īpaši par tam nodrošināmo atrašanās vietu un sniedzamo atbalstu. 19 . pants Likvidācija 1. Statūtu 17. pantā noteiktā perioda beigās vai pēc Padomes pieņemta lēmuma kopuzņēmumu likvidē. 2. Ar uzņēmuma likvidāciju saistīto procedūru veikšanai valde ieceļ vienu vai vairākus likvidatorus, kas darbojas saskaņā ar valdes izdotajām instrukcijām. 3. Kad kopuzņēmumu likvidē, tas atdod uzņēmējvalstij jebkuru fizisku objektu, ko uzņēmējvalsts tam ir darījusi pieejamu sava atbalsta veidā saskaņā ar uzņēmēja nolīgumu, kā tas paredzēts 18. pantā. 4. Kad fiziskie objekti ir atdoti saskaņā ar 3. punkta noteikumiem, pārējos aktīvus izmanto kopuzņēmuma saistību nolīdzināšanai un likvidācijas izdevumu segšanai. Visus pārpalikumus vai iztrūkumu sadala vai sedz likvidācijas brīdī esošie kopuzņēmuma dalībnieki proporcionāli to faktiskajam kopējam ieguldījumam kopuzņēmumā. 20. pants Īpašumtiesības un tiesību piešķiršana 1. Kopuzņēmumam pieder visi tā izveidotie vai gūtie resursi, materiālie un nemateriālie, un finanšu aktīvi, ja vien Komisija un kopuzņēmums nav vienojušies citādi. 2. Dalībnieki bez maksas nodod kopuzņēmuma rīcībā jebkuras īpašumtiesības, tiesības un saistības, kas izriet no līgumiem vai pasūtījumiem, kuri saistībā ar kopuzņēmuma darbību attiecīgi noslēgti vai saņemti pirms tā dibināšanas. 3. Kopuzņēmums var pārņemt jebkuru 2. punktā minēto līgumu vai pasūtījumu. 21. pants Grozījumi 1. Neierobežojot 6. panta 3. punkta a) apakšpunktu, jebkurš kopuzņēmuma dalībnieks var izteikt valdei priekšlikumu par šo statūtu grozīšanu. 2. Pēc tam, kad šo priekšlikumu ir apstiprinājusi valde, to iesniedz Komisijai. 3. Komisija var iesniegt Padomei priekšlikumu par grozījumu apstiprināšanu saskaņā ar Euratom līguma 50. pantu. 22. pants Strīdu izšķiršana 1. Neierobežojot Līguma 154. pantu, jebkurus strīdus starp kopuzņēmuma dalībniekiem vai starp vienu vai vairākiem dalībniekiem un kopuzņēmumu saistībā ar šo statūtu interpretēšanu vai piemērošanu, ko nevar atrisināt ar valdes starpniecību, pēc jebkuras strīda puses pieprasījuma var nodot izskatīšanai šķīrējtiesā. 2. Šķīrējtiesu izveido katrai lietai atsevišķi. Šķīrējtiesu veido trīs locekļi, ko kopīgi izvirzījušas strīda puses. Šķīrējtiesas locekļi no sava vidus ievēl priekšsēdētāju. 3. Ja strīda puses divu mēnešu laikā pēc pieprasījuma par strīda nodošanu izskatīšanai šķīrējtiesā nav izvirzījušas šķīrējtiesas locekļus vai ja vienu mēnesi pēc šo locekļu izvirzīšanas šie locekļi nav ievēlējuši priekšsēdētāju, locekli vai locekļus, vai priekšsēdētāju pēc vienas strīda puses pieprasījuma ieceļ Eiropas Kopienu Tiesas priekšsēdētājs. 4. Šķīrējtiesa pieņem lēmumus ar balsu vairākumu. Šie lēmumi ir saistoši un galīgi. I PIELIKUMS KOPUZŅĒMUMA STATŪTIEM VALDES BALSSTIESĪBAS Valdes locekļiem ir šāds balsu skaits: Euratom | 5 | Apvienotā Karaliste | 5 | Austrija | 2 | Beļģija | 2 | Bulgārija | 1 | Čehija | 2 | Dānija | 2 | Francija | 5 | Grieķija | 2 | Igaunija | 1 | Itālija | 5 | Īrija | 2 | Kipra | 1 | Latvija | 2 | Lietuva | 1 | Luksemburga | 1 | Malta | 1 | Nīderlande | 2 | Polija | 3 | Portugāle | 2 | Rumānijā | 2 | Slovākija | 2 | Slovēnija | 2 | Somija | 2 | Spānija | 3 | Šveice | 2 | Ungārija | 2 | Vācija | 5 | Zviedrija | 2 | II PIELIKUMS KOPUZŅĒMUMA STATŪTIEM GADA DALĪBAS MAKSA 1. Dalībnieki, kas nav Euratom dalībvalsts, ik gadu iemaksā dalības maksu kopuzņēmumā. 2. Kopējo dalības maksu summu N gadam aprēķina, pamatojoties uz gadā nepieciešamajiem līdzekļiem, kas ir vajadzīgi kopuzņēmuma pārvaldīšanai kārtējā gadā, kā to noteikusi valde. 3. Gada dalības maksu kopsumma nepārsniedz 10% no gadā nepieciešamās summas kopuzņēmuma pārvaldīšanai, kā noteikts 2. punktā. 4. Katra dalībnieka gada dalības maksu, ja vien valde nav vienbalsīgi lēmusi citādi, veido: 71. minimālā iemaksa, kas līdzinās 0,1% no 2. punktā norādītās gada dalības maksu kopsummas, 72. papildu iemaksa, ko aprēķina proporcionāli Euratom finanšu līdzdalībai (izteikta euro) dalībnieka izdevumos Kopienas kodoltermiskās sintēzes programmas ietvaros N-2 gadā. III PIELIKUMS KOPUZŅĒMUMA STATŪTIEM FINANŠU NOLIKUMS: VISPĀRĪGIE PRINCIPI 1. Finanšu nolikumā ievēro šādus budžeta principus: 73. vienotības un budžeta precizitātes princips, 74. gada pārskata princips, 75. līdzsvarotības princips, 76. norēķinu vienības princips, 77. universāluma princips, 78. specifikācijas princips, 79. pareizas finanšu pārvaldības princips, 80. pārredzamības princips. 2. Kopuzņēmumam ir jānodrošina iekšējās kontroles standarti un mehānismi, tostarp noteikumi par finanšu plūsmu un finanšu darījumu kārtība. 3. Kopuzņēmumā izveido iekšējās revīzijas struktūrvienību. 4. Neierobežojot 1. punkta c) apakšpunktā minēto līdzsvarotības principu, kopuzņēmums var ņemt aizdevumus saskaņā ar statūtu 4. pantu, ja tos apstiprinājusi valde, un saskaņā ar finanšu nolikumā norādītajiem nosacījumiem. 5. Finanšu nolikumā īpaši norāda šādu informāciju: 81. finanšu gads, kas sākas janvāra pirmajā dienā un beidzas decembra pēdējā dienā, 82. noteikumi un procedūras daudzgadu projekta plāna un resursu tāmes sagatavošanai, to noformējums un struktūra, tostarp budžeta noteikumi un aprēķini piecu gadu ilgam laikposmam, 83. noteikumi un procedūras ikgadējo darba programmu un resursu tāmes sagatavošanai, un to noformējums un struktūra, tostarp budžeta noteikumi un aprēķini divu gadu ilgam laikposmam, 84. noteikumi un procedūras gada budžetu sagatavošanai un pieņemšanai un tā izpildei, tostarp saistību un maksājumu veikšanas procedūras, 85. atgūto līdzekļu iekasēšanas principi un principi saistībā ar procentu ieņēmumiem no dalībnieku ieguldītajiem resursiem, 86. iekšējās finanšu kontroles noteikumi un procedūras, tostarp deleģēto pilnvaru saistībā, jo īpaši attiecībā uz augšējo robežu, kas jāievēro direktoram, slēdzot līgumus ar izpildu komitejas apstiprinājumu vai bez tā, 87. noteikumi un procedūras kopuzņēmuma dalībnieku ieguldījumu aprēķināšanai un maksājumu pārskaitīšanai, 88. noteikumi un procedūras resursu pārvaldībai, tostarp materiālo un nemateriālo aktīvu pirkšanai, pārdošanai un vērtības noteikšanai, 89. noteikumi un procedūras finanšu pārskatu un uzskaites veikšanai un noformēšanai, un gada bilances sagatavošanai un noformēšanai, 90. noteikumi un procedūras interešu konfliktu risināšanai un ziņošanai par nelikumībām un krāpšanu aizdomu gadījumos. 6. Kopuzņēmums veic uzkrājumu grāmatvedību saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības un finanšu pārskatu principiem. Ieņēmumu un izdevumu uzskaiti veic atsevišķi un atsevišķi uzrāda gada pārskatos, kuros atspoguļo saistību un maksājumu budžeta izpildi kopā ar administratīvajiem izdevumiem. Kopuzņēmumam nav atsevišķu kontu katram dalībniekam, bet tas atskaitās par saņemtajām gada dalības maksām un veiktajiem pasākumiem. 7. Kopuzņēmuma dibināšanas plānu sastāda, vienojoties ar Komisiju un saskaņā ar 46. panta 3. punkta d) apakšpunktu Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam. 8. Ieņēmumu un izdevumu tāmes kopā ar finanšu pārskatiem un kopuzņēmuma bilanci par katru finanšu gadu iesniedz Komisijai, Padomei un Eiropas Parlamentam. 9. Kopuzņēmums pieņem noteikumus un procedūras, kas veido ar ITER organizācijas iepirkumu sistēmu savietojamu un integrētu sistēmu, kurā ir ņemtas vērā kopuzņēmuma īpašās darbības vajadzības, kas cita starpā izriet no starptautiskām saistībām un kas ļauj kopuzņēmumam efektīvi un laicīgi veikt paredzētos iepirkumus. TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Padomes lēmums, ar ko dibina Eiropas kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām un piešķir tam priekšrocības 2. BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA/ SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM ( ABM/ABB ) PĒTNIECĪBA – Pētniecība kodoltermiskās sintēzes jomā 3. JURIDISKAIS PAMATS Euratom līguma 45.-51. pants 4. BUDŽETA POZĪCIJAS 4.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas (kādreizējās B.A pozīcijas)), norādot pozīcijas nosaukumu 08.1902. (darbības izdevumi) un 08.010440. (administratīvie izdevumi) 4.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums 35 gadi pēc Padomes lēmuma stāšanās spēkā (2007.-2041. gads) 4.3. Budžeta informācija (vajadzības gadījumā pievienot papildu rindas) Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA ieguldījumi | Pieteikuma iesniedzēju valstu ieguldījumi | Finanšu plāna pozīcija | 08.19.02. | Neoblig. | Dif.[45]/ | JĀ* | NĒ | NĒ | Nr. [1a] | 08.01.04.40. | Neoblig. | Nedif.[46] | JĀ* | NĒ | NĒ | Nr. [1a] | * Euratom pētniecības budžets Kopuzņēmums pats pārvaldīs administratīvām vajadzībām paredzētās apropriācijas saskaņā ar tā finanšu nolikumu. Kopienas līdzdalības procedūru noteiks nolīgums starp Komisiju un kopuzņēmumu: - saskaņā ar kopuzņēmuma priekšlikumu tiek sagatavoti gada orientējošie budžeti un iesniegti Komisijai izskatīšanai provizoriskā budžeta projekta procedūras laikā (N-1); - pēc gada budžeta pieņemšanas kopuzņēmums iesniedz Komisijai oficiālu pieprasījumu par N gadam vajadzīgajām apropriācijām (darbības un administratīvajām vajadzībām); - pēc pieprasījuma apstiprināšanas Komisija piešķir visus pozīcijā paredzētos līdzekļus un, balstoties uz pamatotiem pieprasījumiem, izmaksā tos kopuzņēmumam gan darbības, gan administratīvajiem izdevumiem. 5. RESURSU KOPSAVILKUMS 5.1. Finanšu resursi Visi šajā pārskatā norādītie skaitļi ir orientējoši, un tie jāapstiprina finanšu plānos, pētniecības pamatprogrammās un ar tām saistītajās īpašajās programmās. Summas, ja nav noteikts citādi, ir norādītas aktuālajās ce nās[47]. Citu kopuzņēmuma dalībnieku sagaidāmais ieguldījums informācijas nolūkos ir iekļauts turpmākajās tabulās. 5.1.1. ITER Kopīgie aprēķinātie finanšu resursi ITER celtniecībai, ekspluatācijai un darbības pārtraukšanai ir norādīti 1. tabulā[48]. Aprēķinātā Kopienas ieguldījuma daļa, kuru finansēs no Euratom Septītās pamatprogrammas (FP7)[49] un Īpašās programmas no 2007. līdz 2011. gadam ( SP7 )[50] līdzekļiem, ir 986 miljoni euro no kopējā paredzētā Kopienas finansējuma, kas ir 4926 miljoni euro. ITER celtniecības posmam paredzētais Kopienas ieguldījums ir 36,4%, un uzņēmēja ieguldījums ir 9,1% no kopējām ITER celtniecības izmaksām. ITER ekspluatācijas un darbības pārtraukšanas posmā Kopienas un uzņēmēja ieguldījums attiecīgi ir 27% un 7% no kopējām ITER ekspluatācijas un darbības pārtraukšanas izmaksām. Kā Kopienas, tā kopuzņēmuma ieguldījumus pārvalda kopuzņēmums. Jāņem vērā, ka lielāko Euratom ieguldījuma daļu ITER un tehnoloģijām ( IFMIF , plašākas pieejas pasākumi) veido iepērkamie un nodrošināmie komponenti. Šajā pārskatā norādītie skaitļi saskan ar komponentu aprēķināto vērtību, bet to faktiskās iepirkuma izmaksas to ļoti specializētā rakstura dēļ var precīzi nesaskanēt. 1. tabula : ITER KOPĒJĀS IZMAKSAS | Miljonos euro | % Kopienas ieguldījums * | ITER uzņēmējvalsts ieguldījums | Kopienas ieguldījums * | FP7/SP7 2007.–2011. gads | I | ITER CELTNIECĪBA (10 GADI) 2007. – 2016. gads[51] | a | 5 550 | Kopā 2005. gada nemainīgās cenās | 36,4% | 9,1% | 2 018 | b | 6 322 | Kopā aktuālajās cenās | 36,4% | 9,1% | 2 299 | 986 | II | ITER DARBĪBA (20 GADI) 2017. – 2036. gads | a | 266 | Gadā 2005. gada cenās | 27% | 7% | 106 | b | 5 314 | Kopā 2005. gada nemainīgās cenās | 27% | 7% | 1 445 | c | 8 187 | Kopā aktuālajās cenās | 27% | 7% | 2 227 | 0 | III | ITER DARBĪBAS PĀRTRAUKŠANA | 2017. – 2036. gads | a | 574 | 2005. gada nemainīgās cenās | 27% | 7% | 156 | b | 884 | Kopā aktuālajās cenās | 27% | 7% | 240 | 0 | IV | ITER DEAKTIVĀCIJAS IZMAKSAS | 2037. – 2041. gads | a | 304 | Kopā 2005. gada nemainīgās cenās | 27% | 7% | 83 | b | 585 | Kopā aktuālajās cenās | 27% | 7% | 159 | 0 | V = (I+II+III+IV) | KOPĀ ITER IZMAKSAS 2007. – 2041. gads | a | 11 741 | Kopā 2005. gada nemainīgās cenās | 31,5% | 3 702 | b | 15 987 | Kopā aktuālajās cenās | 30,8% | 4 926 | 986 | * Kopienas ieguldījums no Euratom pētniecības budžeta Norādītie skaitļi ir orientējoši, un tie jāapstiprina Euratom FP7 un SP7 budžetos, kā arī turpmāko pamatprogrammu un īpašo programmu budžetos. 5.1.2. Tehnoloģijas (IFMIF, plašāka pieeja un citi pasākumi) Tehnoloģijām paredzēto resursu aprēķins ir norādīts 2. tabulā. Aprēķinātais kopējais Kopienas ieguldījums visos tehnoloģiju pasākumos ir 524 miljoni euro desmit gadu ilgam laikposmam, no tā 169 miljonus euro ierosina piešķirt laikposmam no 2007. līdz 2011. gadam. Aprēķinātais Euratom ieguldījums plašākas pieejas pasākumos ir 382 miljoni euro desmit gadu ilgam laikposmam. Ir paredzams, ka kopuzņēmuma dalībnieki plašākas pieejas pasākumos veic „brīvprātīgus ieguldījumus natūrā”. Tāpēc šajā posmā kopējā budžeta sadalījumam ir tikai orientējošs raksturs, un tas ir atkarīgs no brīvprātīgo ieguldījumu faktiskā apjoma. Aprēķinātais Kopienas ieguldījums IFMIF celtniecības izmaksās, kuras prognozē 1022 miljonu euro apmērā, ir 408 miljoni euro. IFMIF darbības un tās pārtraukšanas kopējās izmaksas ir aprēķinātas 1433 miljonu euro apmērā 2005. gada cenās. Pēc sarunu pabeigšanas ir sagaidāms, ka Kopiena nodrošinās 40% no izmaksām.[52] 2. tabula: Tehnoloģijas ( IFMIF , plašāka pieeja un citi pasākumi) KOPĒJĀS IZMAKSAS | Miljonos euro | %Kopienas ieguldījums * | ITER uzņēmējvalsts/ dalībnieku ieguldījums | Kopienas ieguldījums * | FP7/SP7 2007.–2011. gads | IX = (VI+VII+VIII) | TEHNOLOĢIJAS (2007. – 2016. gads) | a | 979 | 2005. gada nemainīgās cenās | 451 | b | 1137 | 10 gadu aktuālajās cenās | 524 | 169 | VIT | NO TĀM ITER REALIZĀCIJAI (2007. – 2016. gads) | a | 265 | 2005. gada nemainīgās cenās | 100% | 265 | b | 300 | 10 gadu aktuālajās cenās | 100% | 300 | 142 | VIJI | NO TĀM PLAŠĀKAS PIEEJAS UN CITIEM TEHNOLOĢIJU PASĀKUMIEM | 2007. – 2016. gads | a | 97 | IFMIF EVEDA (2007. – 2012. gads) | PM | PM | PM | b | 161 | NCT (JT-60 tokamaks) | PM | PM | PM | c | 81 | IFERC Rokašo (Rokkasho) kodoltermiskās sintēzes centrs | PM | PM | PM | d | 339 | euro plašākās pieejas pasākumiem kopā, 2005. gada nemainīgās cenās | PM | PM | PM | e | 382 | plašākās pieejas pasākumiem kopā, 10 gadu aktuālajās cenās | PM | PM | PM | f | 60 | aktuālajās cenās citiem tehnoloģiju pasākumiem | 100% | 60 | g | 70 | aktuālajās cenās citiem tehnoloģiju pasākumiem | 100% | 70 | 27 | VIII | NO TIEM IFMIF CELTNIECĪBAI | 2014. – 2016. gads (trīs gadi) | a | 316 | 2005. gada nemainīgās cenās | 40% | 10% | 126 | b | 386 | aktuālajās cenās | 40% | 10% | 154 | 0 | TEHNOLOĢIJA 2017. – 2041. gads | X | IFMIF CELTNIECĪBA | 2017. – 2019.GADS (trīs gadi) | a | 492 | 2005. gada nemainīgās cenās | 40% | 10% | 197 | b | 636 | aktuālajās cenās | 40% | 10% | 254 | 0 | XI | IFMIF DARBĪBA UN DARBĪBAS PĀRTRAUKŠANA | 2019. – 2041. gads | a | 1433 | 2005. gada nemainīgās cenās | 40% | 10% | 573 | b | 2346 | aktuālajās cenās | 40% | 10% | 945 | 0 | * Kopienas ieguldījums no Euratom pētniecības budžeta. Norādītie skaitļi ir orientējoši, un tie jāapstiprina Euratom FP7 un SP7 budžetos, kā arī turpmāko pamatprogrammu un īpašo programmu budžetos. 5.1.3. Kopuzņēmuma administratīvās izmaksas Aprēķinātie kopuzņēmuma administratīvie izdevumi laikposmā no 2007. līdz 2016. gadam ir 324 miljoni euro. 135 miljonus euro ir ierosināts ieguldīt Euratom FP7 un SP7 programmās. To izmantošana un pārvaldība ir vienīgi kopuzņēmuma ziņā. 3. tabula. Administratīvie līdzekļi ITER un tehnoloģiju vajadzībām 2007.-2016. gadā. XII | ADMINISTRĀCIJA (miljonos euro) | FP7/SP7 2007.–2011. gads | A | 10 gadu aktuālajās cenās | 324 | 135 | XII/XIII | Administratīvie izdevumi procentos no Kopienas ieguldījuma | 10,3% | 10,5% | Norādītie skaitļi ir orientējoši, un tie jāapstiprina Euratom FP7 un SP7 budžetos, kā arī turpmāko pamatprogrammu un īpašo programmu budžetos. 5.2. Kopējo vajadzīgo resursu kopsavilkums 4. tabula. Vajadzīgo resursu kopsavilkums XIII | KOPIENAS KOPēJAIS IEGULDīJUMS 10 GADU LAIKPOSMĀ (2007.-2016. gads) (AKTUĀLAJĀS CENĀS), miljonos euro | 3 147 | No tā | Ib | ITER | 2 299 | Administratīvie izdevumi | 81% | 264 | IXb | TEHNOLOĢIJAS | 524 | Administratīvie izdevumi | 19% | 60 | Administratīvie izdevumi kopā | 10,3% | 324 | KOPIENAS IEGULDĪJUMS NO 11. LĪDZ 35. GADAM. (2017. – 2041. gads), miljonos euro | 2005. gada nemainīgās cenās | Aktuālajās cenās | XIV | KOPĀ | 2 887 | 4 502 | Vb – Ib | ITER | 1 684 | 2 626 | Administratīvie izdevumi | 81% | 353 | 550 | Xb + XIb | TEHNOLOĢIJAS | 770 | 1.200 | Administratīvie izdevumi | 19% | 80 | 125 | Administratīvie izdevumi kopā | 15% | 433 | 675 | Norādītie skaitļi ir orientējoši, un tie jāapstiprina Euratom FP7 un SP7 budžetos, kā arī turpmāko pamatprogrammu un īpašo programmu budžetos. 5. tabula. Priekšlikumi Euratom programmām FP7/SP7 un FP8/SP8 (2007. – 2011. gadam un 2012. – 2016. gadam); un pārpalikums laikposmam no 2017.-2041. gadam. Visi skaitļi ir norādīti aktuālajās cenās (miljonos euro) un ietver paredzētās administratīvās vajadzības | Orientējošie pieprasītie budžeti Euratom programmām FP7 un SP7 (2007. – 2011. gads) | ITER | 1. – 5. gads | (2007. – 2011. gads) | 1 096 | Tehnoloģijas | 194 | XV | Kopā | 1 290 | Papildus pieprasāmās summas 2012. – 2016. gadam | 6. – 10. gads | (2012. – 2016. gads) | ITER | 1 467 | Tehnoloģijas | 390 | XVI | Kopā | 1 857 | Papildus pieprasāmās summas 2017. – 2041. gadam | 11. – 37. gads | (2016. – 2041. gads) | ITER | 3 176 | Tehnoloģijas | 1 325 | XVII | Kopā | 4 502 | Norādītie skaitļi ir orientējoši, un tie jāapstiprina Euratom FP7 un SP7 budžetos, kā arī turpmāko pamatprogrammu un īpašo programmu budžetos. Kopsavilkums par saistību apropriācijām (SA) un maksājumu apropriācijām (MA) Iedaļas Nr. | MEUR | Izdevumu veids | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | 2012. – 2016. gads | Kopā 2007.-2016. gads | Darbības izdevumi[53] | Saistību apropriācijas (SA) | 8.1 | a | 92,8 | 164,8 | 279,1 | 297,7 | 320,6 | 1.668,2 | 2 823,2 | Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 46,4 | 64,4 | 134,2 | 185,4 | 265,6 | 1.392,1 | 2 088,0 | Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[54] | Tehniskais un administratīvais atbalsts | 8.2.4 | c | 15,3 | 27,5 | 28,9 | 30,9 | 32,6 | 188,8 | 324,0 | PAMATSUMMAS KOPAPJOMS | Saistību apropriācijas | a+c | 108,1 | 192,3 | 308,0 | 328,6 | 353,2 | 1.857,1 | 3 147,3 | Maksājumu apropriācijas | b+c | 61,7 | 91,9 | 163,1 | 216,3 | 298,1 | 1.580,9 | 2 412,1 | Administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā [55] Nepiemēro/ tikai Euratom pētniecības programmas līdzekļi | Atbalsta izmaksu orientējošā kopsumma | Saistību apropriācijas | 108,1 | 192,3 | 308,0 | 328,6 | 353,2 | 1 857,1 | 3 147,3 | Maksājumu apropriācijas | 61,7 | 91,9 | 163,1 | 216,3 | 298,1 | 1 580,9 | 2 412,1 | Norādītie skaitļi ir orientējoši, un tie jāapstiprina Euratom FP7 un SP7 budžetos, kā arī turpmāko pamatprogrammu un īpašo programmu budžetos. 5.2.1. Atbilstība finanšu plānojumam ( Priekšlikums atbilst pašreizējam finanšu plānojumam. Tas galīgi jāapstiprina Euratom FP7 un SP7 budžetos. ( Šis priekšlikums ir saistīts ar attiecīgās finanšu plāna pozīcijas pārplānošanu. ( Saistībā ar šo priekšlikuma var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma[56] noteikumi (t.i., par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu). Ierosināto finanšu plānu finansē ar Pētniecības programmu starpniecību; attiecīgi priekšlikumi ir iekļauti Komisijas finanšu plānā 2007.-2013. gadam[57]. Ierosinātās darbības ilguma dēļ būs vajadzīgi finanšu resursi no turpmākajām pamatprogrammām. 5.2.2. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem ( Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz ieņēmumiem. ( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda. 5.3. Cilvēkresursi, izteikti ar pilnslodzes ekvivalentu (tostarp ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki) – sīkāk skatīt 8.2.1. punktā Ikgadējās vajadzības | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011.gads | 2012. – 2016. gads | Kopā – cilvēkresursi | 175 | 205 | 216 | 228 | 238 | 238* | * Vidēji gadā 6. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI 6.1. Īstermiņā un ilgtermiņā sasniedzamie mērķi Padome savā 2002. gada 29. oktobra lēmumā atzīst, ka, „ ja ir pieņemts lēmums uzsākt darbu pie (ITER) projekta, [..] būs vajadzīgas organizatoriskas pārmaiņas, jo īpaši, lai kopīgi vadītu Eiropas ieguldījumu ITER” .[58] Euratom starptautisko saistību efektīvai izpildei attiecībā uz ITER organizāciju uz 35 gadiem tiks dibināts kopuzņēmums. 6.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija Ņemot vērā starptautisko Euratom saistību apmēru un plašumu, jo īpaši vajadzību iegādāties visprogresīvākos komponentus un vajadzību pēc tiešā atbalsta, kas ir saistīts ar P&A, ir jāveido patstāvīga juridiska vienība, kam ir juridiskas personas statuss un kas var elastīgi darboties un ātri un lietišķi reaģēt. 6.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie rādītāji saistībā ar ABM Pētniecība kodolsintēzes enerģētikas jomā. Zināšanu bāzes veidošana un ITER realizācija kā liels solis ceļā uz prototipa reaktoru radīšanu drošām, ilgtspējīgām, videi nekaitīgām un ekonomiski dzīvotspējīgām spēkstacijām. Tiks izveidoti kvantitatīvi un kvalitatīvi rādītāji, ar kuriem raksturos sasniegto progresu komponentu iepirkšanā ITER celtniecībai un pēc tam. 6.4. Īstenošanas metode (orientējoši) Norādīt darbības īstenošanai izraudzīto metodi vai metodes[59]. ( Centralizēta pārvaldība ( pārvaldību tieši īsteno Komisija ( pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot ( izpildaģentūrām, ( valsts sabiedriskajām struktūrām vai struktūrām, kas veic publisko pasūtījumu ( Atbildības sadalīšana vai decentralizēta pārvaldība ( kopā ar dalībvalstīm ( kopā ar trešām valstīm ( Pārvaldība kopīgi ar starptautiskām organizācijām (lūdzu precizēt) Komisija savos priekšlikumos par Euratom FP7 un SP7 ir ierosinājusi saskaņā ar Euratom līguma 45. līdz 51. pantu dibināt juridisku personu — kopuzņēmumu. Dalībvalstis būs kopuzņēmuma dalībnieki, tiks pārstāvētas valdē un nodrošinās līdzekļus tā darbībai. Kopuzņēmums, kura dalībniece ir Euratom , ko ar veto balsi valdē pārstāv Komisija, uzņemas sava darba plāna izpildes pārvaldību. 7. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 7.1. Uzraudzības sistēma Kopuzņēmums izveidos iekšējās kontroles standartus saskaņā ar Eiropas Komisijas īstenotajiem principiem. Tiks izveidota direktoram pakļauta iekšējās revīzijas struktūrvienība. Euratom vieta kopuzņēmuma valdē ar veto tiesībām nodrošinās pareizu uzraudzības principu ievērošanas iespēju un to faktisko ievērošanu, un ļaus rīkoties vajadzības gadījumā. Pastāvīgu izpildvaras uzraudzību varētu nodrošināt arī operacionālie augstākā līmeņa vadītāji Komisijā, veicot gadskārtējas pārbaudes un izmantojot vienotus vadības darbības rādītājus. Procesam tiktu nodrošināti pietiekami resursi. Gadskārtējos datus izmantos augstākās vadības informēšanai un daudzgadu novērtējuma veikšanai. 7.2. Novērtēšana 7.2.1. Ex-ante novērtējums Saskaņā ar Komisijas prasībām ir veikts ex-ante novērtējums[60] Septītajai pamatprogrammai, saskaņā ar kuru dibinās kopuzņēmumu. Bez tam Komisija ir veikusi plašu situācijas izpēti, kura aptver visas ieinteresētās puses, jo īpaši CCE-FU [61]. 7.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai ex-post novērtējuma (līdzīga pieredze, kas gūta iepriekš) Gatavojot šos priekšlikumus, Komisija ir ņēmusi vērā pieredzi, kas gūta izveidojot un likvidējot atbilstīgi Euratom līgumam dibināto kopuzņēmumu Kopīgais Eiropas Tors ( JET ), ko pamatoti uzskata par pasaules visveiksmīgāko kodoltermiskās sintēzes eksperimentu. 7.2.3. Turpmāko novērtējumu veikšanas nosacījumi un biežums Gada darbības pārskatā tiks atspoguļota kopuzņēmuma darba programmas izpilde un novērtēti rezultāti, ņemot vērā izvirzītos mērķus un grafiku, ar veicamo darbību saistītais risks, resursu izmantojums un vispārējā kopuzņēmuma darbība. ITER celtniecības posma beigās (pēc 8 – 10 gadiem) novērtēs kopuzņēmuma sasniegto progresu ceļā uz mērķu sasniegšanu. Kā novērtēšanas metodes var izmantot ekspertu grupas, izlases veida analīzi, gadījumu izpēti un apsekošanu, ilgtermiņa izpēti, izmaksu un labumu analīzi vai papildu makroekonomiskās ietekmes analīzi. 8. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMI Tiks veikti atbilstoši pasākumi nelikumību un krāpšanas novēršanai, un tiks veikti vajadzīgie pasākumi zaudētu līdzekļu, nepareizi izmaksātu vai nepareizi izmantotu līdzekļu atgūšanai saskaņā ar Regulām (EK, Euratom ) Nr. 2988/95, Nr. 2185/96 un Regulu (EK) Nr. 1073/1999. 9. ZIŅAS PAR RESURSIEM 9.1. Priekšlikuma mērķi finansiālo izmaksu izteiksmē Saistību apropriācijas miljonos euro (līdz trim zīmēm aiz komata) (Norādīt mērķus, darbības un rezultātus) | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | 2012.-2016. gads | KOPĀ 2007.-2016. gads | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | 2012. – 2016. gads* | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 05. pantam Līgumdarbinieki | 30 | 60 | 70 | 75 | 85 | 85 | Pārējais personāls[62], ko finansē atbilstīgi XX 01 04/05. pantam | AD No tiem pagaidu darbinieki | 105 54 | 105 54 | 106 56 | 113 62 | 113 62 | 113 62 | AST No tiem pagaidu darbinieki | 40 31 | 40 31 | 40 31 | 40 31 | 40 31 | 40 31 | KOPĀ | 175 | 205 | 216 | 228 | 238 | 238 | * Vidēji gadā piecu gadu laikposmā 9.2.2. Cilvēkresursu avoti (štatā) Kopuzņēmuma dibināšanas plānu izstrādā, vienojoties ar Komisiju, un saskaņā ar 46. panta 3. punkta b) apakšpunktu Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam. ( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas ( Amata vietas iedalītas saskaņā ar provizoriskā budžeta projekta kopsavilkumu ( APS ) vai provizorisko budžeta projektu ( PDB ) 2007. gadam: FP7 vajadzībām ir pieprasītas 85 jaunas pagaidu amata vietas. ( Amata vietas jāpieprasa nākamajā APS/PDB procedūras ciklā ( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā pārvaldības dienestā (iekšējā pārgrupēšana). Jāpārgrupē 60 pastāvīgas amata vietas. ( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar APS/PDB attiecīgajam finanšu gadam Aprēķins Pamatojoties uz 114K euro katram (ierēdņi/ pagaidu darbinieki; FP7 priekšlikumi 2007. gada cenās), ko ik gadu palielina par 5% saistībā ar inflāciju un paaugstināšanu amatā. Līgumdarbiniekus pieņem par samaksu 74K eu ro katram (FP7 priekšlikumi 2007. gada cenās) saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā norādīts iepriekš. Darbiniekus Japānā plašākās pieejas pasākumiem pieņem par 212K katram. [1] Skatīt 2547. Konkurētspējas padomes 2003. gada 26.-27. novembra secinājumus 15397/03. [2] Skatīt 2624. Konkurētspējas padomes 2004. gada 25.-27. novembra secinājumus 14687/04. [3] Euratom , Ķīnas Tautas Republika, Koreja, Indija, Japāna, Krievijas Federācija un Amerikas Savienotās Valstis. [4] COM(2006) 240. [5] OV L 294, 29.10.2002., 74. lpp. [6] COM(2003) 215. [7] COM(2006) 364. [8] COM(2005) 445. [9] ITER - FEAT skiču projekta tehniskais pamatojums 2001, ITER EDA dokumentu sērija Nr. 19 (Vīne: IAEA ). [10] ES ITER - FEAT galīgā projekta ziņojuma iekšējais novērtējums. 2001. gada maijs. [11] ITER EDA gala ziņojums. ITER EDA dokumentu sērija Nr. 21 ( IAEA , Vīne, 2001. gads). [12] Skatīt 2605. Konkurētspējas padomes 2004. gada 24. septembra secinājumus 12487/04. [13] Skatīt 2624. Konkurētspējas padomes 2004. gada 25 - 26. novembra secinājumus 14687/04. [14] Euratom īpašās programmas kodolenerģijas (kodoltermiskās sintēzes) pētniecības un mācību jomā padomdevēja komiteja ( CCE-FU ). [15] „Asociācijas” attiecas uz juridiskajiem nolīgumiem (asociāciju līgumiem) starp Euratom un dalībvalstu vai asociēto valstu laboratorijām par kodolsintēzes programmas daļas izpildi. [16] COM(2003) 215. [17] Īpašās darba grupas ziņojums CCE-FU par ELE/EFEDO EUR (05) CCE-FU 30/3.1. [18] SEC(2005) 430, kā arī http://www.cordis.lu/fp7/debate.htm [19] EUR 20229, „Kodolsintēze – turpmākā virzība”. 2003. gads. [20] Eiropas Kodoltermiskās sintēzes attīstības nolīgums ( E uropean F usion D evelopment A greement) (Līgums ERB-5035-CT-99-0001, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar FU36-CT-2004-00123). [21] OV C …, …, … lpp. [22] OV L 151, 7.6.1978., 10. lpp. [23] OV L 102, 24.4.1988., 31. lpp. [24] OV L 244, 26.8.1992. [25] OV L 335, 19.12.1998., 62. lpp. [26] OV L 114, 5.5.1994., 25. lpp. [27] ITER - FEAT inženiertehniskā projekta tehniskais pamatojums 2001., ITER EDA dokumentu sērija Nr. 19 (Vīne: IAEA ). [28] OV C …, …, … lpp. [29] OV C …, …, … lpp. [30] Operatīvai pieejai kodolsintēzes jomā veltītās ekspertu sanāksmes secinājumi, 2001. gada 27. novembris. [31] Skatīt 2547. Konkurētspējas padomes 2003. gada 26.-27. novembra secinājumus 15397/03. [32] OV L 145, 13.6.1977., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2001/115/EK (OV L 15, 17.1.2002., 24. lpp.). [33] OV L 76, 23.3.1992., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2000/47/EK (OV L 193, 29.7.2000., 73. lpp.). [34] OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp. [35] OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp. [36] OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp. [37] COM(2006) 364. [38] COM(2005) 445. [39] OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp., kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom ) Nr. 723/2004 (OV L 124, 27.4.2004.). [40] OV L 152, 13.7.1967., 13. lpp., grozījumi izdarīti ar Amsterdamas Līgumu un Nicas Līgumu. [41] Visi norādītie skaitļi ir izteikti aktuālajās cenās, ja vien nav noteikts citādi, un tie var mainīties, pieņemot attiecīgos Kopienas pētniecības un mācību programmu budžetus saskaņā ar Līguma 7. pantu. [42] OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp., kurā grozījumi izdarīti ar 2004. gada 22. marta Regulu (EK, Euratom ) Nr. 723/2004 (OV L 124, 27.4.2004.) un kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar labojumu (OV L 51, 24.2.2005., 28. lpp.). [43] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. [44] OV L 136, 31.5.1999., 15. lpp. [45] Diferencētas apropriācijas. [46] Nediferencētas apropriācijas, še turpmāk – „NDA”. [47] Pieaugums par 2% gadā. [48] Kā norādīts ITER galīgajā projekta ziņojumā ( ITER / EDA dokumentu sērija Nr. 24, IAEA, Vīne 2002.) – 7. nodaļa), 2002. gada 7. marta COM(2003) 215, galīgā redakcija, SEC(2002) 276 un atjaunināts pēc sarunām. [49] COM(2006) 364. [50] COM(2005) 445. [51] Tostarp piešķīrums izmaksu dalīšanai starp Pusēm, kā izklāstīts kopējā vienošanās „Izmaksu dalīšana visos ITER projekta posmos”. [52] Tāmes aprēķinu IFMIF un EVEDA celtniecībai sagatavoja IFMIF starptautiskā grupa 2003. gada decembrī (2003. gada 25. decembrī). [53] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās XX sadaļas XX nodaļā. [54] Izdevumi, kas ir ietverti XX sadaļas XX pantā. [55] Izdevumi, kas ir ietverti xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu. [56] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [57] COM(2004) 101 [58] OV L 294, 29.10.2002., 74. lpp. [59] Ja norādītas vairākas metodes, lūdzu, sniedziet papildu informāciju šā punkta iedaļā „Piezīmes”. [60] SEC(2005) 430. [61] Euratom īpašās programmas kodolenerģijas (kodoltermiskās sintēzes) pētniecības un mācību jomā padomdevēja komiteja ( CCE-FU ). [62] Izmaksas ir ietvertas pamatsummā.