Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu

(2022/C 159/13)

Šī publikācija dod tiesības divu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98. pantam.

PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMA PIETEIKUMS

“Vicenza”

PDO-IT-A0476-AM03

Pieteikuma iesniegšanas datums: 13.7.2018.

1. Grozījumam piemērojamie noteikumi

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pants — grozījums, kas nav maznozīmīgs

2. Grozījuma apraksts un pamatojums

2.1. Spumante (dzirkstošā) paveida svītrošana no “Chardonnay”, “Garganega” (“Garganego”) un “Pinot Bianco” veidiem

Ar nosaukumu “Vicenza” apzīmēto produktu veidu vispārējas pārskatīšanas laikā tika svītroti daži dzirkstošie vīni, piemēram, “Vicenza”“Chardonnay”Spumante, “Vicenza”“Garganega”Spumante un “Vicenza”“Pinot Bianco”Spumante.

Šāds pieprasījums ir radies, jo ir novērots, ka neviens no minētajiem trim veidiem nav ražots kopš 2014. gada ražas.

Šie grozījumi attiecas uz produkta specifikācijas 1., 4., 5. un 6. punktu un vienotā dokumenta 1.4. punktu.

2.2. Vīnogu ražas no hektāra palielināšana

Palielināta šādu šķirņu vīnogu raža (tonnas/ha): no 14 līdz 15 šķirnēm “Cabernet” un “Cabernet Sauvignon”; no 16 līdz 18 šķirnei “Garganega” (“Garganego”); no 13 līdz 14 šķirnei “Manzoni Bianco”; no 14 līdz 16 šķirnei “Merlot”; no 14 līdz 15 šķirnei “Pinot Bianco”; no 13 līdz 15 šķirnei “Pinot Grigio”; no 13,5 līdz 15 šķirnēm “Riesling” un “Sauvignon”.

Šis nelielais ražas palielinājums ir vajadzīgs, lai atspoguļotu pašreizējo vīndārzu faktisko ražotspēju. Norādītā palielinājuma pamatā ir faktiskā raža apgabalā, un izmēģinājumi, kas veikti saistībā ar audzēšanas paņēmieniem un mainīgajiem laikapstākļiem, ir pierādījuši, ka šīs izmaiņas neietekmē vīnogu un vīna produkcijas kvalitāti.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 4. punktu un vienotā dokumenta 1.5.2. punktu.

2.3. Svītrota prasība par to, ka produkti ar norādi Riserva trīs mēnešus jāuzlabo koka mucās

Prasība par to, ka produkti ar norādi Riserva trīs mēnešus jāuzlabo koka mucās, ir svītrota, bet šā tradicionālā apzīmējuma izmantošanai spēkā paliek nosacījums par obligāto izturēšanas periodu, kas ilgst vismaz divus gadus, kā paredzēts spēkā esošajos tiesību aktos. Tāpēc apzīmējums “uzlabošana” ir aizstāts ar apzīmējumu “izturēšana”.

Ņemot vērā patēriņa tendences šo veidu galvenajos tirgos, būtu jāļauj vīna darītavām izlemt, vai izmantot koka traukus un cik ilgi vīnus izturēt šajos traukos, tomēr paturot prātā, ka minimālais izturēšanas periods ir divi gadi.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 5. punktu, bet vienoto dokumentu neietekmē.

2.4. Sarkanvīna veidi ar Riserva norādi. Atsevišķi aprakstītas analītiskās un organoleptiskās īpašības

Tagad ir atsevišķi aprakstītas ar tradicionālo apzīmējumu Riserva apzīmēto sarkanvīnu (Rosso, “Cabernet”, “Cabernet Sauvignon”, “Merlot”, “Pinot Nero” un “Raboso”) analītiskās un organoleptiskās īpašības, kas produkta specifikācijā bija aprakstītas kopā ar pamata sarkanvīnu īpašībām.

Šā grozījuma mērķis ir uzlabot tekstu, nodrošinot, ka ir skaidri aprakstītas visu specifikācijā paredzēto vīna veidu analītiskās un organoleptiskās īpašības.

Grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 6. pantu un vienotā dokumenta 1.4. punktu.

2.5. Izmaiņas dažu veidu organoleptiskajās īpašībās

Veiktas dažas izmaiņas šādu vīna veidu organoleptiskajās īpašībās: Bianco Frizzante, Bianco Spumante, “Chardonnay”, “Garganega”, “Riesling”, “Sauvignon”, “Manzoni”Bianco, “Pinot Grigio”, “Moscato”Spumante, “Cabernet”, “Cabernet”Riserva, “Cabernet Sauvignon”, “Cabernet Sauvignon”Riserva, “Merlot”, “Merlot”Riserva, “Pinot Nero”, “Pinot Nero”Riserva, “Raboso”, “Raboso”Riserva, Rosato, Rosato Frizzante un Novello.

Vīnu apraksts ir saskaņots ar apzīmējumiem, ko vīna nozarē izmanto profesionāli degustatori.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 6. punktu un vienotā dokumenta 1.4. punktu.

2.6. Izmaiņas Bianco Passito veida minimālajā kopējā spirta saturā tilpuma %

Bianco Passito veida minimālais kopējais spirta saturs ir palielināts no 13 % līdz 16 %.

Minimālais kopējais spirta saturs tilpuma % ir jāpalielina saskaņā ar Passito vīnu specifiskajām ražošanas metodēm. Pie tām pieder vīnogu žāvēšana, kuras rezultātā spirta saturs palielinās.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 6. punktu un vienotā dokumenta 1.4. punktu.

2.7. Atļauja aizbāžņu vietā izmantot skrūvējamus korķus

“Vīna” un “pusdzirkstošā vīna” kategorijas vīniem, ko laiž tirgū stikla pudelēs, kuru tilpums ir mazāks nekā 5 litri, atļauts izmantot skrūvējamus korķus.

Tas nodrošina, ka ražotāji var ātri reaģēt uz dažādu starptautisko tirgu prasībām, piegādājot savus vīnus piemērotajā iepakojumā. Jo īpaši tas attiecas uz tirgiem, kuros ir skaidrs pieprasījums pēc vīna pudelēs, kas noslēgtas ar skrūvējamu korķi.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 8. punktu un vienotā dokumenta 1.9. punktu.

2.8. Atļauja izmantot traukus, kuri izgatavoti no materiāla, kas nav stikls

XXX. Ja tilpums ir no 5 līdz 20 litriem, vīnam var izmantot alternatīvus traukus, kuri izgatavoti no materiāla, kas nav stikls un sastāv no polietilēna vai poliestera daudzslāņu plastmasas apvalka, kurš ievietots kartona vai cita cieta materiāla kastē.

Pamatojums: šis grozījums nodrošina, ka ražotāji var ātri reaģēt uz dažādu starptautisko tirgu prasībām, piegādājot vīnus piemērotā iepakojumā. Piemēram, Ziemeļeiropas tirgus arvien vairāk atbalsta alternatīvus ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētu kvalitatīvu vīnu iepakojumus, piemēram, “bag-in-box” [maisiņu kastē], kas jau ir plaši izplatīts dažos tirgos, piemēram, Vācijā un visā Ziemeļeiropā.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 8. punktu un vienotā dokumenta 1.9. punktu.

2.9. “Vicenza” Riserva vīnu iepakošana

Ir īpaši noteikts, kādām īpašībām jāpiemīt ar ACVN “Vicenza” apzīmētajiem vīniem ar norādi Riserva, kad tos laiž tirgū, attiecībā uz izmantojamo trauku un aizbāžņu veidu un maksimālo pieļaujamo tilpumu. Konkrēti, ar KCVN “Vicenza” un norādi Riserva apzīmētie vīni ir jālaiž tirgū stikla pudelēs, kuru tilpums nepārsniedz 9 litrus un kuras ir noslēgtas ar korķa aizbāzni. Nav atļauts izmantot balonus vai lielas šaurkakla pudeles.

Riserva paveidu tēls, tostarp izpratne par augstāko kvalitāti, ir jāaizsargā, un aizsardzība sākas ar traukiem, kurus var izmantot iepakojumam.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 8. punktu un vienotā dokumenta 1.9. punktu.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1. Produkta nosaukums

Vicenza

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

5. Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

6. Kvalitatīvs aromātiskais dzirkstošais vīns

8. Pusdzirkstošais vīns

4. Vīna(-u) apraksts

1. “Vicenza” Bianco

Krāsa: no salmu dzeltenas līdz tumšai salmu dzeltenai.

Smarža: augļaina, intensīva, dažkārt nedaudz aromātiska.

Garša: sausa, svaiga, harmoniska.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 10,50 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 15,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

2. “Vicenza” Bianco Frizzante

Krāsa: salmu dzeltena.

Smarža: maiga, augļaina, dažkārt nedaudz aromātiska, ar ziedu niansēm.

Garša: no sausas līdz pussaldai, svaiga.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 10,50 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

3. “Vicenza” Bianco Spumante

Putas: izsmalcinātas, ar smalku tekstūru un noturīgas.

Krāsa: mainīgas intensitātes koša salmu dzeltena.

Smarža: maiga, augļaina, dažkārt nedaudz aromātiska, ar ziedu niansēm.

Garša: no sausas līdz saldai, augļaina.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 15,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 5,5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

4. “Vicenza” Bianco Passito

Krāsa: no salmu dzeltenas līdz zeltaini dzeltenai.

Smarža: raksturīga Passito, izsmalcināta.

Garša: pussalda vai salda, harmoniska.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 16,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 18,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 5,5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. “Vicenza” Rosso

Krāsa: dažādas intensitātes rubīnsarkana.

Smarža: intensīva un noturīga, ar sarkano ogu niansēm.

Garša: svaiga, sausa un harmoniska.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 18,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

6. “Vicenza” Rosso Novello

Krāsa: rubīnsarkana, dažkārt ar violetu atblāzmu.

Smarža: intensīva un pikanta, ar sarkano ogu niansēm.

Garša: noapaļota, aromātiska, viegla.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 18,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

7. “Vicenza” Rosso Riserva

Krāsa: dažādas intensitātes rubīnsarkana.

Smarža: intensīva un noturīga, ar sarkano ogu niansēm.

Garša: sausa, harmoniska, spēcīga, vidēji tanīniem piesātināta.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 12,50 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 22,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

8. “Vicenza” Rosato

Krāsa: dažādas intensitātes rozā.

Smarža: maiga, ziedu.

Garša: no sausas līdz pussaldai.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 10,50 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 15,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 5,0 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

9. “Vicenza” Rosato Frizzante

Krāsa: dažādas intensitātes rozā.

Smarža: maiga, ziedu.

Garša: no sausas līdz pussaldai, svaiga, dzīvīga.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 10,50 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 15,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

10. “Vicenza”“Moscato” Spumante

Putas: izsmalcinātas, ar smalku tekstūru un noturīgas.

Krāsa: spilgti salmu dzeltena.

Smarža: intensīva, raksturīga šķirnei.

Garša: no sausas līdz saldai, lai, raksturīga šķirnei.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 13,0 g/l.

Tiek ražoti šādi veidi: “ekstra bruts”, “bruts”, “ekstra sausais”, “sausais” un “pussausais”.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

11. “Vicenza”“Chardonnay”

Krāsa: salmu dzeltena ar zaļganu atblāzmu.

Smarža: smalka, ar gatavu balto augļu niansēm.

Garša: sausa, harmoniska.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 15,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

12. “Vicenza”“Garganega”

Krāsa: salmu dzeltena.

Smarža: maiga, ar balto ziedu un gatavu balto augļu niansēm.

Garša: sausa un harmoniska, ar nelielu rūgtenumu.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 10,50 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

13. “Vicenza”“Riesling”

Krāsa: salmu dzeltena ar zaļganu atblāzmu.

Smarža: intensīva, ar persiku un eksotisko augļu niansēm.

Garša: sausa, augļaina.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 15,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 5,5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

14. “Vicenza”“Sauvignon”

Krāsa: mainīgas intensitātes salmu dzeltena.

Smarža: maiga, ar persiku un eksotisko augļu niansēm.

Garša: svaiga un harmoniska.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 15,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

15. “Vicenza”“Manzoni” Bianco

Krāsa: gaiši salmu dzeltena ar zaļganu atblāzmu.

Smarža: augļaina, ar balto ziedu niansēm.

Garša: svaiga, harmoniska, pilnīga.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 15,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 5,5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

16. “Vicenza”“Pinot” Bianco

Krāsa: gaiši salmu dzeltena.

Smarža: ziedu, ar eksotisko augļu notīm.

Garša: svaiga, harmoniska, augļaina.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 15,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

17. “Vicenza”“Pinot Grigio”

Krāsa: no salmu dzeltenas līdz zeltaini dzeltenai, dažkārt ar rozā atblāzmu.

Smarža: intensīva, augļaina, dažkārt nedaudz aromātiska, ar ziedu niansēm.

Garša: sausa, svaiga, samtaina.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 15,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

18. “Vicenza”“Cabernet”

Krāsa: tumši rubīnsarkana.

Smarža: intensīva sarkano augļu smarža, dažkārt nedaudz zālaina.

Garša: sausa un noturīga.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 18,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

19. “Vicenza”“Cabernet” Riserva

Krāsa: tumši rubīnsarkana, dažkārt var būt ar granātsarkanu toni.

Smarža: augļaina, dažkārt ar pikantām niansēm.

Garša: sausa, ar optimālu tanīnu daudzumu.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 22,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

20. “Vicenza”“Cabernet Sauvignon”

Krāsa: tumši rubīnsarkana.

Smarža: intensīva, ar sarkano augļu niansēm.

Garša: sausa, harmoniska.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 18,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

21. “Vicenza”“Cabernet Sauvignon” Riserva

Krāsa: tumši rubīnsarkana, dažkārt var būt ar granātsarkanu toni.

Smarža: sarežģīta sarkano augļu smarža.

Garša: sausa, pilnīga, viegli piesātināta ar tanīniem.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 22,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

22. “Vicenza”“Merlot”

Krāsa: rubīnsarkana.

Smarža: intensīva, ar ķiršu un citu ogu niansēm.

Garša: svaiga, viegla.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 18,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

23. “Vicenza”“Merlot” Riserva

Krāsa: rubīnsarkana, dažkārt var būt ar granātsarkanu toni.

Smarža: sarežģīta, ar ķiršu un citu ogu niansēm.

Garša: pilnīga, viegla, noturīga.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 22,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

24. “Vicenza”“Pinot Nero”

Krāsa: rubīnsarkana.

Smarža: ēteriska, patīkama.

Garša: sausa, aromātiska.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 18,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

25. “Vicenza”“Pinot Nero” Riserva

Krāsa: rubīnsarkana, dažkārt var būt ar granātsarkanu toni.

Smarža: ēteriska, sarežģīta.

Garša: pilnīga, samtaina, noturīga.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 22,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

26. “Vicenza”“Raboso”

Krāsa: dažādas intensitātes rubīnsarkana, dažkārt ar violetu atblāzmu.

Smarža: vīnaina un intensīva, ar “Marasca” ķiršu niansēm.

Garša: svaiga, harmoniska, aromātiska.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 10,50 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 20,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

27. “Vicenza”“Raboso” Riserva

Krāsa: dažādas intensitātes rubīnsarkana, dažkārt var būt ar granātsarkanu toni.

Smarža: intensīva un sarežģīta, ar “Marasca” ķiršu niansēm.

Garša: svaiga, spēcīga, noturīga.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,50 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 22,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīndarības metodes

a) Galvenās vīndarības metodes

—

b) Maksimālais ražas iznākums

1. “Garganega” 18 000 kg vīnogu no hektāra

2. “Manzoni”Bianco 14 000 kg vīnogu no hektāra

3. “Merlot”, “Merlot”Riserva 16 000 kg vīnogu no hektāra

4. “Moscato”, “Pinot Nero”, “Pinot Nero”Riserva 13 000 kg vīnogu no hektāra

5. Bianco, Bianco Frizzante, Bianco Spumante 18 000 kg vīnogu no hektāra

6. Bianco Passito 14 400 kg vīnogu no hektāra

7. Rosso, Rosso Novello, Rosso Riserva, Rosato, Rosato Frizzante 16 000 kg vīnogu no hektāra

8. “Moscato”Spumante 13 000 kg vīnogu no hektāra

9. “Cabernet”, “Cabernet”Riserva, “Cabernet Sauvignon”Riserva, “Chardonnay”, “Pinot”Bianco, “Pinot”Grigio, “Raboso”, “Raboso”Riserva, “Riesling” 15 000 kg vīnogu no hektāra

10. “Sauvignon”, “Cabernet Sauvignon” 15 000 kg vīnogu no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Šā dokumenta 1. punktā minēto ar KCVN “Vicenza” apzīmēto vīnu noteiktais ražošanas apgabals ir aprakstīts turpmāk.

Tas aptver šādu pašvaldību visu teritoriju:

Albettone, Alonte, Altavilla Vicentina, Arcugnano, Arzignano, Asigliano Veneto, Barbarano Vicentino, Breganze, Brendola, Cassola, Carrè, Cartigliano, Castegnero, Castelgomberto, Chiuppano, Creazzo, Fara Vicentina, Gambellara, Gambugliano, Grancona, Lonigo, Longare, Malo, Marano Vicentino, Marostica, Mason Vicentino, Molvena, Montebello Vicentino, Montecchio Maggiore, Montecchio Precalcino, Montegalda, Montegaldella, Monteviale, Montorso Vicentino, Mossano, Mussolente, Nanto, Nove, Orgiano, Pianezze, Rosà, Rossano Veneto, Salcedo, Sandrigo, San Germano dei Berici, San Vito di Leguzzano, Sarego, Sarcedo, Schiavon, Sossano, Sovizzo, Tezze sul Brenta, Thiene, Villaga, Zanè, Zermeghedo, Zovencedo un Zugliano,

kā arī daļu šādu pašvaldību teritorijas:

Agugliaro, Bassano del Grappa, Brogliano, Caltrano, Calvene, Chiampo, Costabissara, Cogollo del Cengio, Campiglia dei Berici, Costabissara, Cornedo, Dueville, Grumolo delle Abbadesse, Isola Vicentina, Lugo Vicentino, Monte di Malo, Nogarole Vicentino, Piovene Rocchette, Pove del Grappa, Poiana Maggiore, Romano d’Ezzelino, Quinto Vicentino, Schio, Santorso, Torri di Quartesolo, Trissino, Vicenza un Villaverla.

Minētā apgabala robežlīnija ir aprakstīta turpmāk.

Vietā, kur Vicenza pašvaldības teritorijā pie Albera beidzas valsts nozīmes autoceļš Nr. 46 (del Pasubio), robežlīnija pagriežas pa kreisi uz Viale Diaz un pēc tam turpinās pa Viale del Verme līdz Via Cricoli. No turienes tā turpinās austrumu virzienā pa Via Ragazzi del 99 līdz krustojumam ar Via Quadri, pa kuru virzās uz dienvidaustrumiem līdz krustojumam ar Strada Bertesina. Pēc tam tā turpinās austrumu virzienā, līdz savienojas ar Via Quintarello, virzās pa to līdz tiltam pār Valdastico autoceļu, un tad pa šo autoceļu ved, līdz savienojas ar Cà Balbi provinces nozīmes ceļu. Tad tā šķērso tiltu pār Tesina upi un uzreiz aiz tā pagriežas pa kreisi un virzās cauri Marola, turpinoties pa Via Stradone līdz tiltam pār Tergola upi, pa kuru ved uz dienvidiem līdz Tribolo. Pie tilta tā savienojas ar Abbadesse provinces nozīmes ceļu un virzās pa to līdz Vancimuglio. No turienes tā turpinās pa Via Longare, šķērsojot Settimo upi, kas iezīmē robežu starp Grumolo delle Abbadesse un Longare. Tā turpinās pa Montegalda un Grisignano di Zocco pašvaldību teritoriju robežu līdz robežai ar Padujas [Pàdova] provinci. Pa šīs provinces robežu tā virzās līdz Punta di Vò un no turienes — pa ceļu, kas ved uz Agugliaro un zināms kā Via Punta, — līdz krustojumam ar Via Roma, pa kuru aptuveni 50 metrus virzās uz rietumiem, pēc tam nogriežas pa labi uz Via Mottarelle un turpinās līdz krustojumam ar Via Finale. Pa Via Finale tā virzās uz rietumiem, līdz savienojas ar Via Ponte Alto, kur pagriežas pa kreisi, 50 metrus ved pa valsts nozīmes automaģistrāli Nr. 247 (Riviera), pēc tam pagriežas pa labi un turpinās pa Via Giotto, līdz šķērso Agugliaro pašvaldības teritorijas robežu, nonākot Campiglia dei Berici pašvaldības teritorijā. Pēc tam krustojumā ar Via Galileo Galilei tā pagriežas pa kreisi un stiepjas pa Via Crocetta, līdz savienojas ar Noventa Vicentina pašvaldības teritorijas robežu, pa kuru virzās līdz krustojumam ar Alonte kanālu. Pa Alonte kanālu tā turpinās uz dienvidiem, šķērsojot San Feliciano provinces nozīmes ceļu pie Ponte Murello un pēc tam Poianese provinces nozīmes ceļu pie Ponte Cazzola, turpinās līdz Roneghetto kanālam, pa kuru aptuveni 100 metrus virzās uz dienvidaustrumiem, līdz savienojas ar Poiana Maggiore un Noventa Vicentina pašvaldību teritoriju robežu, pa ko virzās līdz Ronego kanālam. Pēc tam tā pa Ronego kanālu stiepjas uz ziemeļrietumiem līdz Asigliano Veneto pašvaldības teritorijas robežai. No turienes robežlīnija stiepjas pa Vičencas [Vicenza] provinces robežu gar Spessa, Bagnolo di Lonigo un Lobia Vicentina ciematiem, līdz nonāk uz valsts nozīmes autoceļa Nr. 11 (Padana Superiore) pie Torri di Confine, kas atrodas Gambellara pašvaldības teritorijā. Tā virzās pa Gambellara pašvaldības teritorijas un Veronas provinces robežu gar Sarmazza, turpinoties pa provinces robežu līdz Calderina (45 m augstumā), Cavaggoni (348 m augstumā) un Monte Segan (504 m augstumā). Tālāk tā turpinās pa provinču robežu, šķērsojot 608 m augstuma punktu, līdz Rubeldi. No turienes tā virzās pa ceļu uz Motti līdz Maglio di Chiampo, un no Sgargeri ciemata stiepjas pa ceļu cauri Nogarole pilsētai. Pa šo ceļu tā turpinās līdz Selva di Trissino un pa Selva di Trissino ceļu uzreiz pēc 543 m augstuma punkta šķērsošanas nonāk Capitello, kur nogriežas pa kreisi uz takas, kas ved uz akveduktu. Pa šo taku tā stiepjas caur Pizi, līdz 530 m augstumā savienojas ar ceļu uz Cornedo Vicentino, pa kuru caur Pellizzari un Duello virzās līdz krustojumam ar pašvaldības nozīmes ceļu, kas ved uz Caliari, Stella, Savegnago un Ambrosi, virzās gar Grigio ciematu un pēc tam atkal savienojas ar provinces nozīmes ceļu, kas ved uz Cornedo. Cornedo tā savienojas ar valsts nozīmes automaģistrāli Nr. 246, pa kuru virzās gandrīz līdz Nori tiltam, pēc tam pagriežas austrumu virzienā un nonāk uz pašvaldības nozīmes ceļa, kas ved gar Colombara, Bastianci, Muzolon un Milani (547 m augstumā). No turienes tā virzās pa zemes ceļu ziemeļaustrumu virzienā līdz Crestani (532 m augstumā). Pēc tam tā stiepjas pa pašvaldības nozīmes ceļu, kas ved uz Mieghi, Milani (626 m augstumā), Casare di Sopra, Casare di Sotto un Godeghe līdz Monte di Malo–Monte Magrè pašvaldības nozīmes ceļam, pa kuru virzās līdz Monte Magrè. No turienes tā virzās pa ceļu uz Magrè līdz 294 m augstumam, turpinās uz ziemeļrietumiem līdz 218 m augstumam, pēc tam stiepjas pa Valfreda ceļu, līdz nonāk Raga (414 m augstumā), un tad turpinās līdz Schio un Torrebelvicino pašvaldību teritoriju robežai, pa kuru virzās līdz 216 m augstuma punktam. No turienes tā virzās pa Leogra straumi līdz tiltam uz valsts nozīmes automaģistrāles Nr. 46. Pa valsts nozīmes automaģistrāli Nr. 46 tā stiepjas uz Poleo un tad turpinās uz ziemeļaustrumiem līdz Folgare (287 m augstumā), San Martino (273 m augstumā), Sessegolo (289 m augstumā) un Timonchio (226 m augstumā). No Timonchio tā virzās pa pašvaldības nozīmes ceļu gar Murello, Grimola, Santorso (292 m augstumā) un Inderle, kas atrodas uz Santorso un Piovene Rocchette robežas, līdz savienojas ar Astico strautu, pa kuru virzās pret straumi līdz 150 m augstumam. No turienes tā pa pašvaldības nozīmes ceļu stiepjas uz Cogollo del Cengio caur Scalzanella, un no Cogollo del Cengio virzās pa pašvaldības nozīmes ceļu uz Falon un pēc tam uz Mosson (302 m augstumā) līdz Caltrano centram. Pēc tam tā savienojas ar Caltrano–Calvene provinces nozīmes ceļu, šķērso Camisino un La Costa un sasniedz Calvene pilsētu, no kurienes turpinās pa pašvaldības ceļu līdz Mortisa, Lore un Capitello delle Mare, kas atrodas Lugo Vicentino pašvaldības teritorijā (416 m augstumā). No turienes tā stiepjas gar Salcedo un Lusiana pašvaldību teritoriju robežu līdz Ponte (493 m augstumā), kur šī robeža nonāk uz Breganze–Lusiana provinces nozīmes ceļa. Tā turpinās pa pašvaldību teritoriju robežu līdz Laverda (229 m, 346 m, 410 m un 510 m augstumā) un sasniedz ceļu uz Crosara, pa kuru virzās līdz centram. No turienes tā stiepjas pa Via Pianari līdz Erta (456 m augstumā), pēc tam turpinās uz austrumiem un ved lejup uz Capo di Sopra un Piazzettette (263 m augstumā) Pēc tam tā virzās pa provinces nozīmes ceļu no Valle San Floriano uz Valrovina un Caluga (388 m augstumā) līdz Vallison ciematam (285 m augstumā), un no turienes stiepjas pa Vallison strautu līdz satekai ar Brenta upi. No Vallison strauta un Brenta upes satekas vietas tā virzās pa Brenta upi pret straumi līdz Campese tiltam. Tā šķērso Albertoni, Zanchetta Pove del Grappa un Rivagge ciematus, pēc tam turpinās uz ziemeļaustrumiem pa Pove del Grappa un Romano d’Ezzelino pašvaldību teritoriju robežu līdz Sinjori (342 m un 250 m augstumā), sasniedz valsts nozīmes automaģistrāli Nr. 141, pa kuru virzās līdz provinces robežai (236 m un 217 m augstumā). Tā virzās pa Vičencas un Trevizo [Treviso] provinces robežu, līdz savienojas ar Padujas provinces robežu un turpinās rietumu virzienā līdz Brenta upei. Pa šo upi tā virzās līdz San Michele, Scaldaferro un Bassanese, kas atrodas uz Sandrigo pašvaldības teritorijas robežas, un tad uz dienvidiem līdz Salvetti, kur tā savienojas ar pašvaldību teritoriju robežu, pa ko virzās uz ziemeļiem līdz Rozzola. Tā stiepjas pa pašvaldības nozīmes ceļu uz Povolaro gar Le Buse un Dueville centru līdz Villanova, kur savienojas ar Dueville pašvaldības teritorijas robežu, pa kuru virzās uz dienvidiem, līdz pie Timonchio strauta savienojas ar Villaverla pašvaldības teritorijas robežu. No turienes tā stiepjas gar Villaverla pašvaldības teritorijas robežu, līdz nonāk uz Isola Vicentina pašvaldības teritorijas robežas. Turpinot virzīties uz dienvidiem pa šo robežu, tā savienojas ar pašvaldības nozīmes ceļu un sasniedz Ponte ciematu, kur savienojas ar valsts nozīmes automaģistrāli Nr. 46 un turpinās līdz Vicenza.

7. Galvenā(-ās) vīna vīnogu šķirne(-es)

“Cabernet Franc N.” — “Cabernet”

“Cabernet Sauvignon N.” — “Cabernet”

“Chardonnay B.”

“Garganega B.”

“Manzoni Bianco B.” — “Incrocio Manzoni 6.0.13 B.”

“Merlot N.”

“Moscato Bianco B.” — “Moscato”

“Pinot Bianco B.” — “Pinot Blanc”

“Pinot Grigio”

“Pinot Nero N.”

“Raboso Piave N.” — “Raboso”

“Raboso Veronese N.” — “Raboso”

“Riesling Italico B.” — “Riesling”

“Sauvignon B.”

8. Saiknes vai saikņu apraksts

8.1. “Vicenza” — visu kategoriju vīnkopības produkti

Dabas faktori

Šis apgabals ir īpaši piemērots vīnkopībai tā ģeogrāfiskās atrašanās vietas dēļ, jo kalnu grēda ziemeļos to pasargā no ziemas aukstajiem vējiem, bet Berici pakalni dienvidos mazina siltā gaisa plūsmas no Po ielejas. Vičencā ir arī ļoti labs hidrogrāfiskais tīkls, kam ir izšķiroša nozīme gan vīnkopības, gan visu citu lauksaimniecības darbību attīstībā.

Nogāžu labvēlīgā vērsuma pret debespusēm dēļ šajā vīnkopības apgabalā valda īpaši klimatiskie apstākļi, kam raksturīgi maigi pavasari, mēreni karstas vasaras un maigi rudeņi. Vidējā temperatūra vasarā ir 22,9 °C, augstākā temperatūra tiek sasniegta jūlijā, bet rudenī vērojamas lielas atšķirības dienas un nakts temperatūrā. Lietus līst galvenokārt no aprīļa līdz septembrim, un tā daudzums ir sadalīts diezgan vienmērīgi.

Ģeoloģijas ziņā ražošanas apgabalā sastopama dažādu veidu pamatne — no galvenokārt vulkāniskas izcelsmes bazalta rietumu pakalnos un ziemeļos līdz jūras kaļķakmens nogulumiem jo īpaši centrālajā un dienvidu daļā un Berici pakalnos. Izvēloties izmantojamās šķirnes, tiek ņemtas vērā īpašības, kas piemīt zemei, kura augsnes irdenās struktūras dēļ parasti ir labi drenēta. Tā sekmē vīnogulāju pareizu attīstīšanos un līdzsvarotu augšanu veģetatīvā un ražošanas ziņā, kas savukārt nodrošina kvalitatīvu produkciju.

Vīnogu vidējais cukuru saturs un kopējais skābums ir atkarīgs no ražas novākšanas laikā valdošajiem laikapstākļiem, bet tas vienmēr ir pietiekams, lai ražotu ļoti svaigus vīnus.

Vēsturiskie faktori un cilvēkfaktori

KCVN “Vicenza” ir datējams ar 2000. gadu, un tas aptver plašu teritoriju, kas stiepjas no Berico apgabala līdz Vičencas pilsētas dienvidiem un Vičencas provinces ziemeļaustrumu daļas pakājēm. Vičencas mūsdienīgie vīnkopības paņēmieni un zinātība sakņojas senās vīndarības tradīcijās.

Conegliano izmēģinājumu centra veiktie testi kopā ar apmācības pasākumiem un jaunu vīnkopības un vīndarības paņēmienu popularizēšanu, ko īstenoja Conegliano un San Michele all’Adige institūti, pavēra ceļu mūsdienu vīnkopībai. Vietējie vīnkopji to ir būtiski veicinājuši, ieviešot vīndārzu apsaimniekošanas procesus un metodes, kā arī inovatīvas vīndarības tehnoloģijas, kuru mērķis ir panākt vides un ekonomikas ilgtspēju.

8.2. “Vicenza” — vīna kategorija

Informācija par vīna kvalitāti/īpašībām, kas lielā mērā saistāmas ar ģeogrāfisko vidi

Dažādo veidu baltvīni ir salmu dzeltenā līdz zeltaini dzeltenā krāsā, dažkārt, piemēram, “Pinot Grigio” gadījumā, ar rozā atblāzmu.

Tiem ir viegla un svaiga garša, un to aromātiskais profils ir saistīts ar to šķirņu vīnogām, no kurām tie gatavoti (galvenokārt “Chardonnay”, “Pinot”, “Sauvignon” un vietējām šķirnēm, piemēram, “Garganega”). Baltvīnu smaržai raksturīgas augļu un dažkārt balto ziedu nianses. Garšas ziņā tie ir sausi un harmoniski, dažkārt ar nedaudz skābenām niansēm.

Galvenās vīnogu šķirnes, ko izmanto ar ACVN “Vicenza” apzīmētajiem sarkanvīniem, ir “Cabernet” un “Merlot” vai vietējā šķirne “Raboso”. Vīni ir dažādas intensitātes rubīnsarkanā krāsā, kas izturētiem vīniem dažkārt var būt ar granātsarkanu toni. Smaržas ziņā tie ir intensīvi, ar sarkano ogu niansēm vai ēteriski, kā tas ir “Pinot Nero” vīnu gadījumā. Kopumā sarkanvīni mēdz būt svaigi, ar samazinātu skābuma līmeni, bet bieži vien tie ir labi strukturēti, ar mērenu spirta saturu un labu polifenolu saturu. Kalnainā zeme ar galvenokārt kaļķainām augsnēm vīniem jo īpaši nodrošina struktūru, krāsu un šķirnei raksturīgās īpašības. Izturētiem sarkanvīniem mēdz veidoties sarežģīta smarža, savelkoša garša un labs tanīnu saturs.

Sārtvīnus parasti gatavo no vīnogām ar tumšu mizu (galvenokārt šķirnes “Merlot” vīnogām), un tiem raksturīga sārta krāsa, kuras intensitāte ir atkarīga no vīndarības procesa. Tiem ir maiga ziedu smarža. Garša ir svaiga un harmoniska, no sausas līdz pussaldai, parasti ar līdzsvarotu skābumu un mērenu spirta saturu.

Novello vīnu krāsa ir no gaiši sarkanas līdz rubīnsarkanai, dažkārt ar violetu atblāzmu. Smaržas ziņā tiem mēdz būt intensīvs, vīnains aromāts, kā arī labi jūtamas pikantuma nianses, kas raksturīgas macerācijai oglekļa dioksīda vidē. Garšas ziņā tie ir noapaļoti, viegli un aromātiski.

Passito baltvīni ir no salmu dzeltenas līdz zeltaini dzeltenā krāsā, kas atkarīga no izmantotās vīnogu šķirnes un paņēmiena. Aromāts ir smalks un savdabīgs, ar vēlu novāktu, izžuvušu vīnogu niansēm. Garša ir harmoniska un var būt no vidēji saldas līdz saldai.

Cēloniskā mijiedarbība starp ģeogrāfiskā apgabala elementiem un produkta kvalitāti un īpašībām, kas lielā mērā saistāmas ar ģeogrāfisko vidi

Vīna kategorijā ietilpstošo “Vicenza” vīnu specifiskās īpašības izriet no kopējās ietekmes, ko rada ražošanas apgabala augsnes un klimatiskie apstākļi un cilvēkfaktori, kuriem ir bijusi un joprojām ir ietekme uz vīnogu vīndarības potenciālu un vīndarības tehnoloģijām.

Ražošanas apgabala videi raksturīgi maigi pavasari, kas nodrošina ļoti agrīnu šķirņu, piemēram, “Chardonnay” un “Pinot”, dīgtspēju, vasaras, kuras nav pārāk karstas un kuru dēļ vīnogas nenogatavojas pārāk agri, un maigi rudeņi, kas ļauj pilnībā nogatavoties dažām vēlīnām šķirnēm, piemēram, “Garganega”, “Cabernet Sauvignon” un “Ragboso”.

Temperatūras atšķirība dienā un naktī ir cieši saistīta ar dažu šķirnēm tipisku aromātisko savienojumu (terpēnu) veidošanos un tādu aromātu prekursoru veidošanos, kuri raksturīgi baltvīniem un sārtvīniem piemītošajām augstu vērtētajām ziedu niansēm. Tie izceļ vīnu tipiskās organoleptiskās un ķīmiskās īpašības, ieskaitot to dažkārt intensīvo buķeti, sauso garšu, labo struktūru un spirta saturu, kā arī mēreno skābumu.

Šajā ziņā izšķiroša nozīme ir vīnkopju profesionalitātei vīndārzu apsaimniekošanas, lapu seguma un augu aizsardzības optimizēšanā, cita starpā ņemot vērā arī “Pinot” šķirņu vīnogu ķekaru jutīgumu.

Dažādajām vīnogu šķirnēm var izmantot dažādus vīndarības paņēmienus, un, lai izceltu to specifiskās organoleptiskās īpašības, vīnogas parasti novāc un pārstrādā vīnā atsevišķi.

Visbeidzot, temperatūras atšķirība naktī un dienā un šim klimatam tipiskās dzestrā gaisa plūsmas palīdz saglabāt vīnogas, kamēr tās žūst kaltēs. Tādējādi šajās žuvušajās vīnogās ir augsta vielu koncentrācija, un tās ir ļoti piemērotas, lai ražotu Bianco Passito vīnus, kuru krāsa ir atkarīga no izmantotās vīnogu šķirnes un vīndarības paņēmiena.

8.3. “Vicenza” kategorijas: kvalitatīvs dzirkstošais vīns, kvalitatīvs aromātiskais dzirkstošais vīns, pusdzirkstošais vīns

Informācija par vīna kvalitāti/īpašībām, kas lielā mērā saistāmas ar ģeogrāfisko vidi

“Vicenza” kvalitatīvi dzirkstošie vīni, kvalitatīvi aromātiskie dzirkstošie vīni un pusdzirkstošie vīni parasti ir dažādas intensitātes salmu dzeltenā krāsā, savukārt pusdzirkstošajiem sārtvīniem raksturīgs rozā tonis.

Dzirkstošo vīnu kvalitāte ir cieši saistīta ar to ierobežoto vīnogu šķirņu klāstu, no kurām tos var ražot.

Dzirkstošajiem vīniem ir smalkas, noturīgas putas.

Bianco Spumante vīniem ir augļaina smarža ar ābolu un persiku vai citu augļu ar baltu mīkstumu niansēm; to smarža ir maiga, var būt ar balto ziedu un žuvušu augļu niansēm, kas rodas rūgstot tvertnē.

“Moscato”Spumante vīnu gatavo no vīnogu šķirnes “Moscato Giallo”, kuras aromātu nianses pastiprinās maigā izturēšanas procesā, kam palīdz subalpu klimats. Smaržas ziņā tas ir intensīvs, ar šķirnei raksturīgām muskata niansēm.

Pusdzirkstošajiem baltvīniem un sārtvīniem raksturīgs maigs svaigums, kas saistīts ar mērenu oglekļa dioksīda izdalīšanos.

Gan dzirkstošajiem, gan pusdzirkstošajiem vīniem ir harmoniska garša ar svaiguma niansēm un līdzsvarotu skābumu. Cukuru satura ziņā tie ir no sausa līdz saldam “Vicenza”Bianco Spumante un “Vicenza”“Moscato”Spumante gadījumā un no sausa līdz pussausam “Vicenza”Bianco Frizzante un “Vicenza”Rosato Frizzante gadījumā.

Cēloniskā mijiedarbība starp ģeogrāfiskā apgabala elementiem un produkta kvalitāti un īpašībām, kas lielā mērā saistāmas ar ģeogrāfisko vidi

Iepriekš aprakstītās kvalitatīvu dzirkstošo vīnu, kvalitatīvu aromātisko dzirkstošo vīnu un pusdzirkstošo vīnu specifiskās īpašības izriet no kopējās ietekmes, ko rada augsnes un klimatiskie apstākļi ražošanas apgabalā un cilvēkfaktori, kuriem ir bijusi ietekme uz vīndarības potenciālu un pārstrādes tehnoloģijām pagātnē un līdz pat mūsdienām.

Kvalitatīvu dzirkstošo, kvalitatīvu aromātisko dzirkstošo un pusdzirkstošo vīnu kvalitāte ir saistīta ar tādu izejvielu pieejamību, kas iegūtas apgabalos, kuros audzē vīnogas, kam ir šādu vīnu ražošanai vajadzīgās kvalitātes īpašības. Šīs kvalitātes īpašības jo īpaši izpaužas kā vīnogu spēja saglabāt līdzsvarotu cukuru un skābuma attiecību, ko veicina temperatūras atšķirība dienā un naktī nogatavošanās pēdējā posmā, un tieši tā vīni iegūst izcilos smalkos aromātos.

Izšķiroša nozīme ir operatoru ieguldījumam vīndārzu apsaimniekošanā — no potcelmu līdz audzēšanas metodes izvēlei un no lapotnes veidošanas līdz ūdenapgādes regulēšanai. Visi minētie aspekti ir būtiski, lai iegūtu cuvée gatavošanai piemērotas vīnogas, ko nākamajā posmā pārveidot kvalitatīvā dzirkstošajā vīnā, kvalitatīvā aromātiskajā dzirkstošajā vīnā vai pusdzirkstošajā vīnā, kuram piemīt vajadzīgās organoleptiskās īpašības attiecībā uz svaigumu un smalka smarža.

Lai nodrošinātu pareizo līdzsvaru starp cukuriem un skābumu, kas vajadzīgs kvalitatīva dzirkstošā vīna gatavošanā, vīnogas parasti novāc agrāk nekā tās, kas paredzētas nedzirkstošu vīnu ražošanai. Vīnu parasti gatavo no vienas šķirnes, visas citas sastāvdaļas pievienojot cuvée gatavošanas posmā.

“Vicenza” kvalitatīvi dzirkstošie, kvalitatīvi aromātiskie dzirkstošie un pusdzirkstošie vīni ir arī rezultāts tādai tehnoloģiskajai inovācijai raudzēšanas tvertnē procesos, kas palīdzējusi palielināt rūgšanas procesa efektivitāti, tādējādi uzlabojot ražoto vīnu aromātisko profilu un padarot tos vēl patīkamākus. Tas vēl vairāk pastiprina vīnu organoleptisko unikalitāti, jo īpaši izceļot svaiguma un ziedu nianses, ko galvenokārt rada vīnogas, atspoguļojot to, ka vietējais apgabals nodrošina ideālu vidi “Vicenza” vīnu gatavošanai. Tādējādi ar ACVN “Vicenza” apzīmētā produkta apgabalā iegūtā kvalitatīvā dzirkstošā, kvalitatīvā aromātiskā dzirkstošā un pusdzirkstošā vīna unikālās un atšķirīgās īpašības ir skābuma un pH līdzsvara rezultāts, kas uzlabo vīnu patīkamos aromātus un līdz ar to arī vispārējo eleganci un ir piemērotu vīndarības procesu galarezultāts.

9. Būtiski papildu nosacījumi

Īpaši noteikumi attiecībā uz iepakošanu

Tiesiskais regulējums:

ES tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi, attiecībā uz marķējumu.

Nosacījuma apraksts:

papildu noteikumi attiecībā uz traukiem.

Ar KCVN “Vicenza” apzīmētiem vīniem, ko laiž tirgū traukos, kuru tilpums ir līdz 5 litriem, jāizmanto tradicionāla stikla pudele, kas noslēgta ar korķa aizbāzni vai skrūvējamu korķi.

Ja tilpums ir no 5 līdz 20 litriem, vīnam var izmantot alternatīvus traukus, kuri izgatavoti no materiāla, kas nav stikls un sastāv no polietilēna vai poliestera daudzslāņu plastmasas apvalka, kurš ievietots kartona vai cita cieta materiāla kastē.

Šos alternatīvos traukus nedrīkst izmantot veidiem ar Riserva norādi.

Dzirkstošajiem vīniem izmantotajiem aizbāžņiem jāatbilst spēkā esošajiem tiesību aktiem. Pusdzirkstošajiem vīniem drīkst izmantot skrūvējamu korķi.

Ar KCVN “Vicenza” apzīmēto vīnu Riserva paveidi jālaiž tirgū stikla pudelēs, kuru tilpums nepārsniedz 9 litrus un kuras ir noslēgtas ar korķa aizbāzni. Tāpēc nav atļauts izmantot balonus vai lielas šaurkakla pudeles.

Saite uz produkta specifikāciju

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/17002

(1) OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.