Lai veicinātu multimodālos pārvadājumus, Eiropas zaļajā kursā aicināts 75 % pārvadājumu novirzīt no autoceļiem uz dzelzceļu un iekšējiem ūdensceļiem. Lai sasniegtu šo mērķi, Eiropas Komisija ierosinās pasākumus iekšzemes kuģošanas caurlaides spējas palielināšanai no 2021. gada.

Eurostat pastāvīgi cenšas samazināt un vienkāršot slogu un šajā jautājumā regulāri saņem atsauksmes no dalībvalstīm. Eurostat sadarbībā ar valstu statistikas birojiem veic konkrētus pasākumus, lai mazinātu datu vākšanas un ziņošanas slogu. To vidū ir:

Datu vākšanas un apkopošanas procesi ziņotājās valstīs atšķiras, bet tie atbilst tradicionālajai augšupējai informācijas plūsmai. Datu sniedzēji dažādās valstīs atšķiras, bet visbiežākie avoti ir ostu un slūžu iestādes. Valstis papildina savus datus ar informāciju, kas saņemta no dažādiem avotiem, tostarp muitas iestādēm, kaimiņvalstīm, privātiem pārvadātājiem, uzņēmumiem un aģentūrām. Deviņas no ziņotājām valstīm izmanto datus, kas iegūti no to upju informācijas dienestiem vai citām līdzīgām sistēmām.

Kopš 2020. gada 1. februāra, kad Apvienotā Karaliste izstājās no Eiropas Savienības, Eurostat savām datu kopām ir pievienojis jaunu agregātu “Eiropas Savienība — 27 valstis (no 2020. gada)”, kurā Apvienotā Karaliste nav iekļauta. Pārejas periodā, kas ilgst līdz 2020. gada beigām, Apvienotā Karaliste turpina sūtīt datus Eurostat. Šie dati ir pieejami lietotājiem.

Eurostat publicē datus par negadījumiem, kas saistīti ar pieciem pārvadājumu veidiem (dzelzceļa pārvadājumiem, autopārvadājumiem, gaisa pārvadājumiem, jūras pārvadājumiem un iekšējo ūdensceļu pārvadājumiem (daļēji)). Datus par negadījumiem, kas saistīti ar dzelzceļa, gaisa un jūras pārvadājumiem, vāc Eiropas aģentūras, īpašu uzmanību pievēršot šīm jomām. Komisijas Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāts vāc datus par ceļu satiksmes negadījumiem. Tomēr šāda resora nav attiecībā uz datiem par negadījumiem, kas saistīti ar iekšējiem ūdensceļiem. Eurostat publicētos rādītājus dažas dalībvalstis sniedz brīvprātīgi (sk. Reference Manual on Inland Waterways Transport Statistics).

Tomēr šis apkopojums nav pilnīgs. Lai iegūtu pilnīgus statistikas datus par visiem pieciem pārvadājumu veidiem, Eurostat ir pārskatījis un pilnveidojis metodiku attiecībā uz negadījumiem pasažieru un kravu pārvadājumos pa iekšējiem ūdensceļiem un izmēģinājuma pētījumos iekļāvis īpašu moduli.

Šā moduļa par negadījumiem rezultāti palīdzēs uzlabot datu vākšanu par negadījumiem, kas saistīti ar iekšējiem ūdensceļiem.

2.8.Datu izplatīšana

Eurostat publisko datus, kas savākti saskaņā ar regulu, izmantojot Eurostat izplatīšanas datubāzi, kurai bez maksas var piekļūt Eurostat tīmekļa vietnē. Datubāzē ir 17 tabulas par pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem, kurām pievienota detalizēta metadatu datne.

Eurostat sagatavo arī trīs statistikas izklāstus Statistics Explained; tajos plašsaziņas līdzekļu un plašas sabiedrības vajadzībām ir sniegta datu analīze . Dati tiek izplatīti arī lietotāju un politikas veidotāju vajadzībām pielāgotu datu izguves veidā, kā arī Eurostat ziņu rakstos un publikācijās (piemēram, statistikas grāmatā Enerģētikas, transporta un vides statistika (Energy, transport and environment statistics)).

3.Iekšējo ūdensceļu kravu pārvadājumu, pasažieru pārvadājumu un negadījumu statistikas turpmāka attīstība

Paziņojumā par Eiropas zaļo kursu ir paredzēts transformatīvu rīcībpolitiku kopums, kuru plānots īstenot visās tautsaimniecības nozarēs, tostarp pārvadājumu nozarē. Iekšējo ūdensceļu pārvadājumu statistika var palīdzēt noteikt politikas mērķrādītājus un uzraudzīt to īstenošanu. Tas tiek panākts, nodrošinot datus par pārvadāto preču apjomu, aprīkojumu un infrastruktūru.

Ir iespējams paredzēt jaunu vai detalizētāku mainīgo lielumu vākšanu, vienlaikus ņemot vērā datu lietotāju vajadzības un rūpīgi izvērtējot iespējamo slogu respondentiem. Šajā sakarā īpaši svarīgi ir labāk aptvert datus pēc iekraušanas/izkraušanas ostas un datus pēc kravas veida. Ir arī jāizpēta, kā esošie vai jaunie dati varētu palīdzēt uzraudzīt iekšējo ūdensceļu pārvadājumu oglekļa dioksīda emisiju intensitāti un energoefektivitāti.

Vēl viena joma, kurā iespējami uzlabojumi, ir definīciju un kodu sarakstu saskaņošana starp iekšējo ūdensceļu pārvadājumiem un citiem kravu intermodālo pārvadājumu veidiem. Tas sekmētu dažādu veidu pārvadājumu rādītāju salīdzināmību.

Pārvadājumu pa iekšējiem ūdensceļiem nozīme var tikt palielināta pasažieru pārvadājumos. Dati par pasažieriem varētu sniegt interesantu informāciju par dažādu iekšējo ūdensceļu pārvadājumu veidu izmantošanu (piemēram, kruīzi, pārvadājumi ar prāmjiem un ūdens tramvajiem utt.).

Komisija ir strādājusi pie tā, lai izveidotu saskaņotu Eiropas “attāluma matricas” rīku starpostu līmenī. Matricā kopējais attālums no ostas līdz ostai ir sniegts brauciena laikā atsevišķu nobraukto attālumu dalījumā katrā valstī. Viens no matricas mērķiem ir palīdzēt samazināt ar tranzīta datu vākšanu saistīto slogu. Tās turpmākā piemērošana ir atkarīga no datu pieejamības starpostu līmenī. Tas ir atkarīgs arī no ostas ģeogrāfiskās atrašanās vietas precīzākas un konsekventākas noteikšanas un iekšējo ūdensceļu ģeogrāfiskā tīkla uzlabošanas.

Valstis būtu jāmudina sniegt datus pēc iekraušanas/izkraušanas ostas un pēc kravas veida; abas kategorijas pašlaik sniedz tikai brīvprātīgi.

Statistikas datu vākšanas ģeogrāfisko tvērumu varētu paplašināt līdz ar turpmākām ES paplašināšanās kārtām un, izmantojot sadarbības nolīgumus, piedāvājot brīvprātīgi iesaistīties trešām valstīm un/vai starptautiskajām organizācijām.

Atbildes, kas saņemtas uz dalībvalstīm 2020. gada februārī nosūtīto anketu, liecina, ka piecas valstis (no deviņām valstīm, kuras sniedza atbildes) neapsver īpašas prasības spēkā esošās regulas uzlabošanai. Tās minēja, ka nepietiekami resursi, kā arī lielākas izmaksas un slogs var ierobežot to spēju vākt jaunus datus vai paplašināt esošo datu veidu vākšanu (piemēram, dati par pasažieru pārvadājumiem vai dati kravas veidu dalījumā). Vienlaikus tās atzīst, ka pašreizējās Eiropas iniciatīvas (piemēram, Eiropas zaļais kurss) var radīt jaunas datu vajadzības, kas ir jāizvērtē un jāapspriež. Tika uzsvērta vajadzība turpināt attīstīt attāluma matricu pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem, it īpaši tāpēc, ka tā samazinās ar tranzīta datu vākšanu saistīto slogu. Būtu jāapsver arī definīciju labāka saskaņošana.

4.SECINĀJUMI

Pieredzi un rezultātus, kas gūti, īstenojot Regulu (ES) 2018/974, var vērtēt kā pozitīvus. Mehānisms, kas ir labi izveidots gan Eurostat, gan valstu līmenī, nodrošina augstas kvalitātes salīdzināmus rezultātus.

Eurostat veic visus vajadzīgos pasākumus nolūkā palīdzēt dalībvalstīm īstenot regulu. Eurostat ir izstrādājis pienācīgu informācijas sistēmu un ieviesis saziņas metodes, kas palīdz samazināt datu pārvaldības slogu ziņotājām valstīm. Eurostat arī sniedz atbalstu, lai vēl vairāk uzlabotu datu kvalitāti un samazinātu datu vākšanas un ziņošanas slogu.

Attiecībā uz savākto datu izmantošanu iegūtos rezultātus nekavējoties piemēro, izstrādājot, īstenojot un uzraugot politiku attiecībā uz pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem valstu un ES līmenī.