LV    LV LV 
 
LV 1 EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 13.7.2010 
SEC(2010) 885  
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums  
 
 
Pavaddokuments  
  
Priekšlikums  
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
 
par uzņēmuma ietvaros p ārceltu trešo valstu valstspieder īgo ieceļošanas un 
uzturēšanās nosacījumiem 
  
{COM(2010) 378 gal īgā redakcija} 
{SEC(2010) 884}  
 
LV 2   LV 1. P ROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
Uzņēmējdarbības globaliz ācijas un kvalific ēta darbasp ēka piepras ījuma dēļ pēdējo gadu laik ā 
arvien svar īgāka ir kļuvusi to starptautisko uz ņēmumu fili āļu un meitasuz ņēmumu vad ītāju un 
tehnisko darbinieku p ārvietošanās, kuri tiek īslaicīgi norīkoti darb ā citās uzņēmuma 
struktūrvienībās Tomēr pašlaik vair āki faktori ierobežo iesp ējas starptautiskajiem 
uzņēmumiem pa ļauties uz to trešo valstu valstspieder īgo mobilit āti, kurus p ārceļ uzņēmuma 
ietvaros ( ICT): īpašu skaidri noteiktu sh ēmu trūkums, sarež ģītas un atš ķirīgas prasības 
attiecībā uz vīzām vai darba at ļaujām, elastības trūkums, izmaksas un kav ēšanās, ko rada 
ārvalsts darbinieku p ārcelšana no vienas Eirop ā izvietotās korporat īvās mītnes uz citu m ītni, 
un ar ģimenes atkalapvienošanos saist ītās grūtības. Praks ē starp ES dal ībvalstīm ir vispārēja 
vienošanās par to darbinieku kategorij ām, kurus t ās uzņem kā uzņēmuma ietvaros p ārceltos 
darbiniekus, parasti nosakot t ās kā „galvenos darbiniekus”, bet uz ņemšanas krit ēriji un darba 
atļauju termi ņš ES dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgs, un dažos gad ījumos uz ņemšanas proced ūras 
var būt īpaši laikietilp īgas un sarež ģītas. Turkl āt uzņēmuma ietvaros p ārceltajiem 
darbiniekiem pieš ķirtās tiesības dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgas. Datu tr ūkuma dēļ aina nav 
pilnīga un objekt īva. Pieejamie dati tom ēr liecina, ka daž ās ES dal ībvalstīs pārcelto 
darbinieku skaits (piem., ap 4500 trešo valstu valstspieder īgo Vācijā, 3000 N īderlandē, 
2000 Francij ā un 1000 Sp ānijā, Itālijā un Slov ēnijā) ir daudz maz āks nekā valstīs ārpus 
Eiropas Savien ības, tādās kā Kanāda, Japāna un Amerikas Savienot ās Valstis. 
Šī situācija, visticam āk, ietekm ēs uzņēmuma ietvaros p ārcelto darbinieku iepl ūdi ES 
dalībvalstīs, rezultātā tiks zaud ēti potenci ālie ieguvumi, kurus šie darbinieki var ētu radīt 
(inovācija, konkurence, darb ības paplašin āšanās, stiprākas ES poz īcijas attiec ībās ar 
starptautiskajiem partneriem un rezult ātā – labklājības un izaugsmes nodrošin āšana), kā arī 
var būt nelabvēlīga ietekme uz ieguld ījumu izvietojumu.  
Turklāt šāds elastības trūkums trauc ē efektīvi īstenot Visp ārējās vienošan ās par pakalpojumu 
tirdzniecību (VVPT) uzlikt ās saistības attiec ībā uz „4. rež īmu”, kuras neattiecas uz 
ieceļošanas, uztur ēšanās un darba nosac ījumiem un ierobežo uz ņēmumu sp ēju pilnībā 
izmantot to potenci ālu.  
2. S UBSIDIARIT ĀTES PRINCIPS  
Galvenie iemesli, kas nosaka vajadz ību pēc kopīgas rīcības ES līmenī, izriet no turpm āk 
minētajiem jaut ājumiem.  
• Mobilitātes veicin āšana ES iekšien ē. Elastības trūkums, nor īkojot ārvalsts darbiniekus no 
vienas uz ņēmuma m ītnes Eirop ā uz citu m ītni, kļūst īpaši būtisks starptautiskiem 
uzņēmumiem. Vien īgais veids, k ā šo elast ības trūkumu nov ērst, ir rīcība ES līmenī, 
veicinot mobilit āti ES iekšien ē (attiecībā uz pārvietošanos viena uz ņēmuma ietvaros), un 
tam ir nepieciešama vienota sist ēma šādu darbinieku uz ņemšanai.  
• ES pievilc ības uzlabošana kopum ā. Attieksme pret uz ņēmuma ietvaros p ārceltajiem 
darbiniekiem un noteikumi un proced ūras, kas reglament ē viņu pārvietošanos, ietekm ē to, 
cik lielā mērā starptautiskie uz ņēmumi lemj par uz ņēmējdarbības veikšanu vai 
ieguldījumiem k ādā teritorijā. Tāpēc rīcība ES l īmenī varētu ES kopum ā padarīt 
pievilcīgāku ārvalstu ieguld ījumiem, un t ā būtu skaidri pausta nost ādne attiec ībā uz tiem 
uzņēmuma ietvaros p ārceltajiem darbiniekiem, kuri ir trešo valstu valstspieder īgie.  
 
LV 3   LV • Lai veicin ātu šādu starptautiska m ēroga pārvietošanos, ir vajadz īga godīgas konkurences  
atmosfēra. Tas rada nepieciešam ību noteikt kop īgus darba nosac ījumus un citas ties ības 
uzņēmuma ietvaros p ārceltiem darbiniekiem. 
• ES starptautisko saist ību izpildes atvieglošana PTO kontekst ā. Rīcība ES līmenī (nevis 
dalībvalstu līmenī) attiecībā uz uzņēmuma ietvaros p ārcelto darbinieku iece ļošanas un 
uzturēšanās nosacījumiem var ētu labāk nodrošin āt imigrācijas politikas un kop ējās 
tirdzniec ības politikas sader īgumu un savstarp ēju papildin āmību.  
ES pievienot ā vērtība 
Pievienoto v ērtību jo īpaši nodrošina š ādi aspekti: 
– uzņēmuma ietvaros p ārceltie darbinieki un ārvalstu uz ņēmumi var ētu izmantot t ās 
priekšrocības, ko galvenajiem darbiniekiem sniedz kop īgi, pārredzami un pievilc īgi 
Eiropas pamatprincipi, kas papildina uz zin āšanām balstīto Eiropas ekonomiku, ļaujot 
labāk izmantot starptautisko uz ņēmumu cilv ēkresursus un veicinot ieguld ījumus; 
– kopīgs tiesiskais pamats, kas nosaka vienotus uz ņemšanas un uztur ēšanās nosacījumus 
uzņēmuma ietvaros p ārceltajiem darbiniekiem, nodrošin ātu godīgu konkurenci.  
3. M ĒRĶI 
Iespējamās ES rīcības vispārīgais nolūks ir atbalst īt ES uzņēmumu ekonomisko att īstību, 
paužot atsauc īgāku attieksmi pret vi ņu vajadzībām pēc kvalific ētu darbinieku p ārcelšanas 
uzņēmuma ietvaros, vienlaikus nodrošinot god īgu konkurenci. 
Šis mērķis ir saska ņā ar pārskatīto ES strat ēģiju 2020. gadam, kura Kopienai izvirza m ērķi 
kļūt par ekonomiku, kas balst īta uz zināšanām un inov āciju, samazin āt administrat īvo slogu 
uzņēmumiem un nodrošin āt labāku atbilsmi starp darbasp ēka piedāvājumu un piepras ījumu. 
Pasākumi, kuru m ērķis ir atvieglot vad ītājiem, speci ālistiem un diplom ētiem praktikantiem no 
trešām valstīm ieceļošanu Eirop ā uzņēmuma ietvaros p ārceltu darbinieku status ā, būtu 
jāaplūko šajā plašākajā kontekstā. 
Iespējamās ES rīcības konkr ētie tūlītējie mērķi:  
1. nodrošin āt pārredzamu tiesisko regul ējumu, tostarp vienotu uz ņemšanas nosac ījumu 
kopumu, kas paredz ēts trešo valstu valstspieder īgajiem pārceltajiem darbiniekiem, kuri iece ļo 
ES, un viņu darba dev ējiem; 
2. radīt pievilcīgākus uzturēšanās nosacījumus uzņēmuma ietvaros p ārceltajiem darbiniekiem 
un viņu ģimenēm; 
3. atvieglot trešo valstu valstspieder īgo uzņēmuma ietvaros p ārcelto darbinieku mobilit āti (ES 
iekšienē); 
4. nodrošin āt godīgu konkurenci, tostarp uz ņēmuma ietvaros p ārcelto darbinieku drošu 
juridisko statusu; 
5. atvieglot ES starptautisko saist ību izpildi VVPT kontekst ā. 
 
LV 4   LV 4. P OLITISKO RISIN ĀJUMU VARIANTI  
Tika izskat īti šādi varianti. 
1. variants. Saglab āt līdzšinējo situāciju. Dalībvalstīs notiekoš ās pārmaiņas turpin ātos 
saskaņā ar spēkā esošo tiesisko regul ējumu. Tom ēr tas noz īmētu, ka ES kopum ā nebūtu 
pievilcīga uzņēmumiem un uz ņēmējsabiedrībām, kurām vēl aizvien b ūtu jāsastopas ar 
grūtībām, cenšoties p ēc iespējas labāk izmantot savus darbiniekus, lai gan pieaugtu vajadz ība 
pēc augsti kvalific ētiem resursiem.  
2. variants. Direkt īva, kas attiecas uz uz ņēmuma ietvaros p ārcelto darbinieku iece ļošanas un 
uzturēšanās nosacījumiem.  ES tiesību aktos tiktu noteikta vienota defin īcija, ko piem ēro 
uzņēmuma ietvaros p ārceltiem darbiniekiem, kurus paredz ēts iecelt dažos konkr ētos amatos 
starptautiskaj ā korporācijā (2A), vai ar ī galveno darbinieku apzin āšanai, izmantojot 
atalgojuma un kvalifik ācijas kritērijus (2B), k ā noteikts Zil ās kartes direkt īvā. Tajos ar ī tiktu 
noteikti saska ņoti ieceļošanas krit ēriji, vienots ties ību kopums, kas papildus darba 
pamatnosac ījumiem (2D), iesp ējams, ietvertu virkni soci ālo un ekonomisko ties ību (2C), un 
uzturēšanās maksim ālais ilgums. Šis variants nodrošin ātu pārredzamāku tiesisko vidi. Tom ēr 
starp dalībvalstīm vēl aizvien saglab ātos atšķirības noteikumos attiec ībā uz proced ūru un 
ģimenes ties ībām, un netiktu nodrošin āta mobilit āte Eiropas Savien ībā. 
3. variants. Direkt īva, kurā ir paredz ēta uzņēmuma ietvaros p ārceltu darbinieku mobilit āte 
ES iekšien ē. Papildus 2. variant ā iekļautajiem punktiem tiktu ieviesti noteikumi, kas ļauj 
uzņēmuma ietvaros p ārceltajiem darbiniekiem p ārvietoties ES iekšien ē un strādāt vairākos 
uzņēmumos, kuri atrodas daž ādās dalībvalstīs. Tomēr netiktu nodrošin āta ātra un vienk ārša 
pārcelšana no trešo valstu uz ES uz ņēmumiem, un netiktu skarti jaut ājumi, kas saist īti ar 
ģimeni.  
4. variants. Direkt īva, ar kuru atvieglo ģimenes atkalapvienošanos un laul āto piekļuvi 
darbam.  Atkāpjoties no Direkt īvas 2003/86/EK, ģimenes atkalapvienošan ās nebūtu atkarīga 
no pastāvīgas uztur ēšanās tiesību ieguves, k ā arī no tā, vai pārceltajam darbiniekam ir 
uzturēšanās termiņa minimālais vajadz īgais ilgums. Uztur ēšanās atļaujas ģimenes locek ļiem 
tiktu pieš ķirtas ātrāk. Turklāt attiecībā uz piekļuvi darba tirgum, iesp ējams, tiktu atcelts 
12 mēnešu termi ņa ierobežojums. Rezult ātā uzņēmumiem b ūtu vieglāk piesaist īt uzņēmuma 
ietvaros p ārceltus darbiniekus. Tom ēr laulāto piekļuves tiesības darbam rad ītu labvēlīgāku 
situāciju uzņēmuma ietvaros p ārcelto darbinieku ģimenes locek ļiem salīdzinājumā ar jauno 
dalībvalstu valstspieder īgo ģimenes locek ļiem, uz kuriem attiecas p ārejas pasākumi. 
5. variants. Direkt īva, ar kuru nosaka vienotas uz ņemšanas proced ūras. Tiktu izsniegts 
vienots dokuments, kas t ā turētājam ļautu strādāt kā uzņēmuma ietvaros p ārceltam 
darbiniekam un uztur ēties attiec īgās dalībvalsts teritorij ā. Vienlaikus tiktu noteikts 
maksimālais pieteikumu izskat īšanas laiks (piem ēram, 1 m ēnesis). Šis variants iev ērojami 
uzlabotu uz ņēmumu iesp ējas viegli un ātri pārcelt galvenos darbiniekus un samazin ātu laika 
un naudas t ēriņus, kas saist īti ar uzņēmuma ietvaros p ārceltu darbinieku piesaist īšanu.  
6. variants. Komunik ācija, koordin ācija un sadarb ība starp dal ībvalstīm. Šis variants zin āmā 
mērā palīdzētu tuvināt valstu praksi attiec ībā uz uzņēmuma ietvaros p ārceltiem trešo valstu 
valstspieder īgajiem vis ā ES un sekm ētu saskaņotāka tiesisk ā regulējuma izveidi. Tom ēr, ja 
pasākumi nebūtu obligāti, šā varianta ietekme, visticam āk, būtu ļoti ierobežota. 
 
LV 5   LV 5. R ISINĀJUMU VARIANTU SAL ĪDZINĀJUMS  
1. tabula. Politikas risin ājumu salīdzinājums — uz ņēmuma ietvaros p ārceltie darbinieki  
Vērtēšanas krit ēriji PR 2A PR 
2B PR 
2C PR 
2D PR 3 PR 4 PR 5 PR 6 
Atbilstība  
vispārējam mērķim 
  
VVV 
 VVV VV
V  
VV  
VV
V VV
V VVV V 
Ekonomisk ā ietekme 
ES līmenī VVV VV VV
V VV VV
V VV
V VVV 0/V 
Sociālā ietekme ES 
līmenī VV VV VV V VV V VV 0/V 
Ietekme uz treš ām 
valstīm VVV VV VV VV VV VV VV 0 Ietekme  
Ietekme uz 
pamatties ībām VV  VVV VV
V VV VV  VV
V VV  0 
Administrat īvais slogs  -V V -V VV V 
-VV -VV -√ 
(uzņēmum
i)/ -√√ 
(dalībvalst
is) 0 
Transpon ēšanas 
grūtības/riski  -VVV -VV -
VV
V -
VV
V -VV -VV -VVV 0 Īstenošanas iesp ējas 
Finansiālā ietekme.  -V  -VV -VV -V 
-V -V -√ 
(uzņēmum
i)/ -√√ 
(dalībvalst
is) -VVV 
 
6. V ISPIEMĒROTĀKAIS RISIN ĀJUMS  
Salīdzinot variantus un to ietekmi, ieteicamais risin ājums ir 2., 3., 4. un 5. varianta  
apvienojums . Uzņēmuma ietvaros p ārceltu darbinieku saska ņota definīcija, kuras pamat ā ir 
konkrētās amata vietas, ko ie ņem uzņēmumu grupas ietvaros p ārcelti darbinieki (2A variants), 
plašākas sociālās un ekonomisk ās tiesības (2C variants), mobilit āte ES iekšien ē (3. variants), 
lielākas ģimenes ties ības (4. variants, nenod rošinot partneru piek ļuvi darba tirgum) un 
operatīvas proced ūras (5. variants) ļautu labāk izvietot uz ņēmuma person ālu gan trešo valstu, 
gan ES uz ņēmumos un padar īt ES pievilc īgāku tiem starptautisko uz ņēmumu galvenajiem 
darbiniekiem, kas ir trešo valstu valstspieder īgie, vienlaikus pied āvājot garantijas pret 
negodīgu konkurenci.  
 
LV 6   LV 2. tabula. Uz ņēmuma ietvaros p ārceltie darbinieki — vispiem ērotākais politikas risin ājums  
Galvenā ES 
rīcības joma  Labākā politiskā risinājuma galven ā iezīme Apsvērtie politikas risin ājumu 
varianti  
Uzņēmuma 
ietvaros p ārcelto 
darbinieku 
definīcija Vienota defin īcija, kas pamatojas uz konkr ētam amata 
vietām, ko ieņem uzņēmuma ietvaros p ārceltie 
darbinieki (vad ītāji, speciālisti un diplom ēti 
praktikanti ) PR 2A  
 
Darba līgums ar uz ņēmumu, kas atrodas treš ā valstī 
un pieder pie starptautisk ās korporācijas 
Vajadzības gadījumā iepriekš ējo darba attiec ību 
ilgums  
Profesion ālā kvalifikācija atbilstoši ie ņemamajam 
amatam  
Augstākās izglītības kvalifik ācija un mācību plāns 
diplomētiem praktikantiem   
Uzņemšanas 
nosacījumi  
 Darba tirgus p ārbaude nav j āveic  
PR 2A  
 
Vienots ties ību kopums, tostarp darba nosac ījumi, kā 
minēts Direktīvā 1996/71, un plaš āks papildu 
sociālekonomisko ties ību kopums    
PR 2C  
Mobilitāte ES iekšien ē PR 3 Uzturēšanās 
nosacījumi 
Ģimenes atkalapvienošan ās  PR 4 
Vienota darba un uztur ēšanās atļauja PR 5 Uzņemšanas 
procedūra Maksimālais pieteikumu izskat īšanas laiks  PR 5 
 
Galvenās priekšroc ības 
Vienoti uz ņemšanas noteikumi uzlabo to ES uz ņēmumu konkur ētspēju un pievilc īgumu, kuri 
ir starptautisku korpor āciju daļa, turpretim atsauce uz darba nosac ījumiem, kas paredz ēti 
Direktīvā 96/71, un vien ādas attieksmes principa piem ērošana attiec ībā uz virkni ties ību 
nodrošina god īgu konkurenci starp ES darba ņēmējiem un tiem uz ņēmuma ietvaros 
pārceltajiem darbiniekiem, kas ir trešo valstu valstspieder īgie.  
Atvieglojot ģimeņu atkalapvienošanos uz ņēmuma ietvaros p ārcelto darbinieku laul ātajiem 
(nenodrošinot piek ļuvi darbam) un at balstot mobilit āti ES iekšien ē, ES kļūst pievilc īgāka 
uzņēmuma ietvaros p ārceltiem darbiniekiem.  
Vienotā darba un uztur ēšanās atļauja apvienojum ā ar pieteikumu izskat īšanai noteikto 
maksimālo laiku ļauj nodrošin āt pieteikumu ātru izskat īšanu un atvieglo galveno darbinieku 
pārcelšanu darb ā uzņēmuma ietvaros. 
Visas min ētās priekšroc ības vairos ES konkur ētspēju un pievilc īgumu uz ņēmumiem un 
ieguldījumiem, atvieglojot uz ņēmuma ietvaros p ārcelto darbinieku p ārvietošanos.  
 
LV 7   LV Galvenie tr ūkumi  
Labākā politikas risin ājuma galvenais tr ūkums būs ar to saist ītās izmaksas. Dal ībvalstīm būs 
jāizdara izmai ņas savā tiesiskaj ā regulējumā, lai to piel āgotu lab ākajam politikas 
risinājumam – galvenok ārt attiecībā uz vienoto defin īciju, vienoto at ļauju un mobilit āti ES 
iekšienē. No darba dev ēja perspekt īvas būs nepieciešams ar ī papildu laiks un resursi, lai 
nodrošinātu atbilst ību jaunajiem uz ņemšanas nosac ījumiem, bet vienk āršojumi, ko rad īs 
vienotā sistēma, ievērojami pārsniegs šos vajadz īgos ieguld ījumus. 
Administrat īvās izmaksas 
Novērtēts, ka uzņēmuma ietvaros p ārcelto darbinieku skaits var ētu būt aptuveni 16 500 gad ā. 
Darbinieka stundas tarifs dal ībvalstīs ir aptuveni EUR 23. Pieteikuma izskat īšana ilgst sešas 
stundas. 
Labākais risin ājums rad īs šādas papildu administrat īvās izmaksas dal ībvalstu iest ādēm: 
sākuma izmaksas pirmajos divos gados, lai iepaz ītos ar pien ākumiem (viena darba diena un 
50 amatpersonas attiec īgajā dalībvalstī); pieteikuma izskat īšanas un uztur ēšanās atļaujas 
izsniegšanas izmaksas (liel ākā daļa šo izmaksu, kas saist ītas ar pieteikumu izskat īšanu, rodas 
arī tagad); izmaksas, ko rada koordin ācija, kas vajadz īga mobilit ātes nodrošin āšanai ES 
iekšienē; pienākums iesniegt Komisijai un cit ām dalībvalstīm gada statistikas datus par 
uzturēšanās atļauju un v īzu skaitu, kas izsniegtas trešo valstu valstspieder īgajiem uz ņēmuma 
ietvaros p ārceltajiem darbiniekiem (10 stundas katrai dal ībvalstij). 
7. P ĀRRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Pārraudzības un nov ērtēšanas pas ākumi tiks atspogu ļoti Komisijas nov ērtējuma ziņojumā trīs 
gadus pēc direktīvas transpon ēšanai noteikt ā termiņa, pamatojoties uz dal ībvalstu 
ziņojumiem. Dal ībvalstīm arī tiks izvirz īta prasība nosūtīt Komisijai un cit ām dalībvalstīm 
statistikas datus par tiem trešo valstu valstspieder īgajiem, kuriem iepriekš ējā kalendārajā gadā 
ir piešķirta vienot ā atļauja, vai ar ī šī atļauja ir atjaunota vai at ņemta, nor ādot viņu 
valstspieder ību un nodarbošanos.