LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 6.10.2004 
COM(2004) 649 gal īgā redakcija 
2004/0230 (CNS)   
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMAM 
par Eiropas Kopienas un Šveices Konfeder ācijas Nolīguma audiovizu ālajā jomā, ar ko 
izstrādā noteikumus un nosac ījumus Šveices Konfeder ācijas dalībai Kopienas 
programm ās MEDIA Plus un MEDIA Training, un Nobeiguma akta nosl ēgšanu 
 
(iesniegusi Komisija) 
 
LV 2   LV EXPLANATORY MEMORANDUM  
The Commission has negotiated an Agreement between the Community and the Swiss 
Confederation in the Audiovisual field, es tablishing the terms and conditions for the 
participation of the Swiss Confederation in the MEDIA Plus and MEDIA Training 
Community programmes, and a Final Act. 
Negotiations were conducted on the basis of th e Directives adopted by the Council on 17 June 
2002 and in consultation with the releva nt committee appointed by the Council. 
The Agreement and a Final Act were initialled  on 25 June 2004, and signed on behalf of the 
Community on …………….2004, subject to its conclusion  at an ulterior date, in accordance 
with the Council Decision …./…./2004. 
The Commission requests the C ouncil to conclude the Agreement between the Community 
and the Swiss Confederation in  the Audiovisual field, estab lishing the terms and conditions 
for the participation of the Swiss Confeder ation in the MEDIA Pl us and MEDIA Training 
Community programmes, and a Final Act.. 
 
LV 3   LV 2004/0230 (CNS) 
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMAM 
par Eiropas Kopienas un Šveices Konfeder ācijas Nolīguma audiovizu ālajā jomā, ar ko 
izstrādā noteikumus un nosac ījumus Šveices Konfeder ācijas dalībai Kopienas 
programm ās MEDIA Plus un MEDIA Training, un Nobeiguma akta nosl ēgšanu 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 150. panta 4. punktu un 
157. panta 3. punktu kop ā ar 300. panta 2. punkta pirm o teikumu un 300. panta 3. punkta 
pirmo daļu,  
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu 1, 
tā kā: 
(1) Komisija Eiropas Kopienas v ārdā ir risinājusi sarunas par nol īgumu, ar ko Šveices 
Konfeder ācijai atļauj piedal īties Kopienas programm ās MEDIA Plus un MEDIA 
Training un Nobeiguma akt ā. 
(2) Nol īgums un Nobeiguma akts Kopienas v ārdā tika parakst īts 2004. gada ………, 
ievērojot tā noslēgšanu nākotnē, saskaņā ar Padomes L ēmumu …./…./2004. 
(3) Šis nol īgums ir jāapstiprina, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU.  
1. pants 
Eiropas Kopienas v ārdā ar šo ir apstiprin āts Eiropas Kopienas un Šveices Konfeder ācijas 
Nolīgums audiovizu ālajā jomā, ar ko pie ņem noteikumus un nosac ījumus attiec ībā uz Šveices 
Konfeder ācijas dalību Kopienas programm ās MEDIA Plus un MEDIA Training.  
Šim lēmumam ir pievienoti nol īguma un nobeiguma akta teksti.  
2. pants 
Komisija p ārstāv Kopienu Nol īguma 8. pant ā paredzētajā Apvienotaj ā komitejā.  
                                                 
1  OV C …,…, .… lpp. 
 
LV 4   LV 3. pants 
Padomes priekšs ēdētājs Kopienas v ārdā sniedz Nol īguma 13. pant ā paredzētos paziņojumus.  
4. pants 
Šo lēmumu public ē Eiropas Kopienu Ofici ālajā Vēstnesī. 
Briselē, 
 Padomes v ārdā 
 priekšs ēdētājs 
  
 
LV 5   LV NOLĪGUMS  
audiovizu ālajā jomā starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfeder āciju, ar ko izstr ādā 
noteikumus un nosac ījumus Šveices Konfeder ācijas dalībai Kopienas programm ās 
MEDIA Plus un MEDIA Formation 
EIROPAS KOPIENA, turpm āk tekstā „Kopiena”, un 
ŠVEICES KONFEDER ĀCIJA, turpm āk tekstā „Šveice”, 
abas turpm āk sauktas „L īgumslēdzējas puses”, 
ņemot vērā to, ka saska ņā ar 2000. gada 20. decembra L ēmumu Nr. 2000/821/EK un 
2001. gada 19. janv āra Lēmumu Nr. 2001/163/EK, kur ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Eiropas 
Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. apr īļa Lēmumu Nr. 846/2004/EK un ar Eiropas 
Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. apr īļa Lēmumu Nr. 845/2004/EK, Kopiena ir 
izstrādājusi attīstības veicin āšanas programmu un apm ācību programmu Eiropas audiovizu ālo 
programmu industrijas speci ālistiem (turpm āk tekstā „programma MEDIA”), 
ņemot vērā to, ka programma MEDIA ar atseviš ķiem nosac ījumiem paredz Eiropas Padomes 
konvencijas trešo valstu pus ēm, kuras nav EEK l īguma Eiropas Br īvās tirdzniec ības 
asociācijas dal ībvalstis un Eiropas Savien ības kandid ātvalstis, piedal īšanos pārrobežu 
televīzijā, pamatojoties uz papildu kred ītiem un izpild āmo specifisko k ārtību nolīgumos starp 
iesaistītajām pusēm, 
ņemot vērā to, iepriekš min ētie noteikumi š īm trešām valstīm dod programmu pieejam ību pēc 
šo valstu likumdošanas sader ības ar spēkā esošo Kopienas acquis communautaire  sākotnējā 
izvērtējuma, 
ņemot vērā to, Šveice un Kopiena Kop ējā deklarācijā par nākotnes papildu p ārrunām 
1999. gada 21. j ūnija septi ņu nolīgumu nobeiguma dokument ā izteica v ēlēšanos pārrunāt 
jautājumu par Šveices piedal īšanos šajās programm ās, 
ņemot vērā to, ka Šveice uz ņemas saist ības, kas paredz pilnve idot savu likumdošanu, lai 
nodrošinātu piepras īto saderības līmeni ar acquis communautaire , un ka līdz ar šī nolīguma 
spēkā stāšanās datumu Šveice pilda iepriekš min ēto lēmumu noteiktos dal ības nosac ījumus, 
ņemot vērā to, ka sadarb ība starp Šveici un Kopienu, kas jo īpaši vērsta uz programm ā 
MEDIA noteikto m ērķu sasniegšanu, iesaistot Kopi enu un Šveici starptautisk ās sadarbības 
aktivitāšu kontekst ā, piemērojot šo programmu, ir par pamatu daž ādu ieviesto pas ākumu 
mērķu paplašin āšanai un cilv ēku resursu kvalifik ācijas līmeņa uzlabošanai Kopien ā un 
Šveicē,  
ņemot vērā Līgumslēdzēju pušu kop īgās intereses daudz plaš ākas sadarb ības ietvaros Eiropas 
audiovizu ālo programmu industrijas att īstībā, 
ņemot vērā to, ka L īgumslēdzēju puses ar laiku cer ieg ūt abpusēju izdevīgumu no Šveices 
piedalīšanās programm ā MEDIA, 
 
LV 6   LV IR VIENOJUŠ ĀS ŠĀDI. 
1. pants 
Nolīguma  mērķis 
Ar šo nolīgumu nodibin ātās sadarbības starp Kopienu un Šveici m ērķis ir Šveices piedal īšanās 
visos programmas MEDIA pas ākumos un, iz ņemot atseviš ķus noteikumus, kas ir pret ēji šajā 
nolīgumā paredzētajiem, š īm programm ām atbilstošajos ties ību aktos noteikto m ērķu, 
kritēriju, proced ūru un termi ņu ievērošanā, kas atrodami 1. pielikum ā.  
2. pants 
Likumdošanu sader ība 
Lai izpild ītu iepriekš min ētajos lēmumos min ētos līdzdalības nosac ījumus, līdz ar šī nolīguma 
stāšanas spēkā datumu Šveice piem ēros 2. pielikum ā minētos noteikumus, kas paredz 
pilnveidot Šveices likum došanu, nodrošinot piepras īto saderību ar acquis communautaire.  
3. pants 
Tiesības tikt iev ēlētam 
Ja šis nolīgums nenosaka cit ādi: 
1. Nosac ījumi attiec ībā par Šveices organiz āciju un atseviš ķu personu piedal īšanos katr ā 
no pasākumiem ir t ādi paši k ādi piemērojami Kopienas dal ībvalstu organiz ācijām un 
atsevišķām personām. 
2. Šveices instit ūciju, organiz āciju un atseviš ķu personu ties ības tikt iev ēlētām ir 
paredzētas juridiskajos aktos, kas attiecas uz š īm programm ām, un atrodamas 1. pielikum ā.  
3. Lai garant ētu programmu kop ējo nozīmīgumu, projektos un pas ākumos, kuru 
īstenošanai ir nepieciešamas Eiropas l īmeņa partnerattiec ības, un lai sa ņemtu Kopienas 
finansiālo atbalstu, ir j ābūt iesaistītai vismaz vienai Kopienas dal ībvalstij. Citos projektos un 
pasākumos skaidri ir j āatspoguļojas nozīmīgumam Eiropas un Kopienas l īmenī. 
4. pants 
Procedūras 
1. Šveices instit ūciju, organiz āciju un atseviš ķu personu kandid ātu prezent ācijas, 
novērtēšanas un izv ēles nosacījumi un k ārtība ir tāda pati kā tā, kas piem ērojama attiec ībā uz 
Kopienas dal ībvalstu vēlētajām institūcijām, organiz ācijām un atseviš ķajām personām.  
2. Saska ņā ar 1. pielikum ā esošo l ēmumu sp ēkā esošajiem noteikumiem Eiropas 
Kopienu Komisija (turpm āk tekstā „Komisija”), tikl īdz tā ir iecēlusi neatkar īgus ekspertus, 
var pieaicin āt Šveices ekspertus pal īdzēt izvērtēt projektus.  
 
LV 7   LV 3. Visos sazi ņas veidos ar Komisiju, l ūgumu proced ūrās, nolīgumos, iesniegtajos 
ziņojumos un citos programmu administrat īvajos aspektos izmantojam ā valoda ir viena no 
oficiālajām Kopienas valod ām.  
5. pants 
Valstu strukt ūras 
1. Šveice nosaka valsts l īmenim atbilstošas strukt ūras un meh ānismus un veic visus citus 
nepieciešamos pas ākumus programmas MEDIA ieviešanas koordin ācijai un organiz ācijai 
valsts līmenī saskaņā ar 1. pielikum ā esošo ties ību aktu sp ēkā esošajiem noteikumiem. Šveice 
sadarbībā ar Kopienu ap ņemas izveidot MEDIA Desk. 
2. Finanšu atbalsts, kas var ētu tikt pieš ķirts no programmas MEDIA Desk aktivit ātēm, 
nepārsniedz 50 % no šo pas ākumu kop ējā budžeta. 
6. pants 
Finanšu noteikumi  
Lai segtu izmaksas, kas rodas p ēc piedalīšanās programm ā MEDIA, Šveice ik  gadu Eiropas 
Kopienas visp ārējā budžetā saskaņā ar noteikumiem un nosac ījumiem, kas atrodami 3. 
pielikumā, pārskaita dal ības maksu. 
7. pants 
Finanšu kontrole 
Noteikumi par finanšu kontroli attiec ībā uz Šveices dal ībniekiem programm ā MEDIA ir 
izklāstīti 4. pielikum ā. 
8. pants 
Apvienot ā komiteja 
1. Ir izveidota apvienot ā komiteja. 
2. Apvienotaj ā komitejā ir Kopienas p ārstāvji, no vienas puses, un Šveices p ārstāvji, no 
otras puses. T ā tiek apstiprin āta, savstarp ēji vienojoties. 
3. Apvienot ā komiteja atbild par š ā nolīguma pārvaldību un pareizu piem ērošanu.  
4. Pēc vienas vai otras puses l ūguma Līgumslēdzējas puses apmain ās ar inform āciju un 
Apvienotās komitejas ietvaros apspriežas par pas ākumiem, kas īstenoti šā nolīguma ietvaros, 
un finanšu aspektiem, kas uz tiem attiecas.  
 
LV 8   LV 5. Lai p ārrunātu jautājumus par š ī nolīguma veiksm īgu darbību, Apvienot ā komiteja 
sanāk pēc vienas puses l ūguma. Tā izstrādā savu reglamentu un var izveidot darba grupas, kas 
palīdzētu tās pienākumu veikšan ā.  
6. Līgumslēdzējas puses par str īdiem par š ī nolīguma interpret ācijas vai piem ērošanas 
jautājumiem var san ākt Apvienotaj ā komitejā. Apvienot ā komiteja var atrisin āt strīdu. 
Apvienotajai komitejai iesniedzami jebkuri lietder īgi inform ācijas elementi, kas ļautu 
izanalizēt situāciju un rast piem ērotāko risinājumu. Šaj ā sakarā Apvienot ā komiteja izskata 
visas iesp ējas, kas ļautu nodrošin āt šī nolīguma veiksm īgu darbību.  
7. Apvienot ā komiteja periodiski p ārskata šī nolīguma pielikumus. Apvienot ā komiteja 
pēc vienas puses ierosin ājuma var nolemt izdar īt izmaiņas šī nolīguma pielikumos.  
9. pants 
Izpilde, nov ērtējums un zi ņojumi 
Neietekm ējot Kopienas atbild ību programmas izpildes un nov ērtējuma jom ā, saskaņā ar 
noteikumiem l ēmumos, kas attiecas uz programm ām un ir atrodami 1. pielikum ā, Šveices 
piedalīšanās programm ā MEDIA ir par pamatu t ā nepārtrauktai izpildei partnerattiec ībās starp 
Kopienu un Šveici. Lai piedal ītos ziņojumu sagatavošan ā par programm ā iegūto pieredzi, 
Šveice nos ūta Kopienai savu zi ņojumu, aprakstot pas ākumus, kurus t ā savā valstī ir veikusi. 
Tā piedalās arī visos citos specifiskos pas ākumos, kurus šaj ā sakarā tai piedāvā Kopiena.  
10. pants 
Pielikumi 
Šī nolīguma pielikumi ir t ā neatņemama sast āvdaļa. 
11. pants 
Teritoriālās piemērošanas lauks  
Šis nolīgums, no vienas puses, at tiecas uz teritorij ām, kurās piemērojams Eiropas Kopienas 
dibināšanas līgums, atbilstoši nosac ījumiem, kurus paredz šis nol īgums, un, no otras puses, uz 
Šveices teritoriju. 
 
LV 9   LV 12. pants 
Ilgums un denons ēšana 
1. Šis nol īgums ir nosl ēgts uz programmas MEDIA darb ības laiku. 
2. Ja Kopiena apstiprina jaunas vair āku gadu programmas Eiropas audiovizu ālās jomas 
produkcijas izplat īšanas un sekm ēšanas, att īstības veicin āšanas jom ās, kā arī Eiropas 
audiovizu ālo programmu profesion āļu izglītības jomā, šis nolīgums var tikt atjaunots vai 
pārskatīts pēc nosacījumiem, kas paredz ēti kopējā nolīgumā.  
3. Kopiena vai Šveice var denons ēt šo nolīgumu, par savu l ēmumu pazi ņojot otrai pusei. 
Nolīguma darb ības laiks izbeidzas p ēc 12 mēnešiem no š ī paziņošanas br īža. Projekti un 
pasākumi, kas norisin ās paziņojuma iesniegšanas br īdī, tiek īstenoti līdz galam, pamatojoties 
uz šajā nolīgumā paredzētajiem nosac ījumiem. L īgumslēdzējas puses ar kop ēju nolīgumu 
atrisinās citas iesp ējamajās sekas, kas raduš ās līdz ar nolīguma denons ēšanu.  
13. pants 
Stāšanās spēkā 
Šis nolīgums stājās spēkā otrā mēneša pirmaj ā dienā pēc Līgumslēdzēju pušu rakstiskajiem 
paziņojumiem par iekš ējās juridiskās procedūras pabeigšanu. 
14.pants 
Valodas  
Šis nolīgums ir sast ādīts divos eksempl āros vācu, angļu, dāņu, spāņu, igauņu, somu, fran ču, 
grieķu, ungāru, itāliešu, latviešu, lietuviešu, n īderlandiešu, po ļu, portugāļu, slovaku, slov ēņu, 
zviedru un čehu valod ās, un katrs no tiem ir vienl īdz autentisks.  
(vieta) ………….., (datums) …………………… Eiropas Kopienas v ārdā Šveices Konfeder ācijas vārdā  
… … 
 
LV 10   LV 1. PIELIKUMS 
Tiesību akti, kas attiecas uz programmu MEDIA  
Padomes 2000. gada 20. decembra Lēmums  Nr. 2000/821/EK par Eiropas audiovizu ālo 
darbu izstr ādes, izplat īšanas un p ārdošanas veicin āšanas programmas īstenošanu (MEDIA 
Plus – izstr āde, izplat īšana un p ārdošanas veicin āšana) (2001. – 2005. gads) (OV L 336, 
30.12.2000., 82. lpp.). 
Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. janv āra Lēmums  Nr. 2001/163/EK par to, kā 
īstenot Eiropas audiovizu ālo programmu nozares speci ālistiem dom āto mācību programmu 
(MEDIA– Formation) (2001. – 2005. gads) (OV L 26, 27.1.2001., 1. lpp.). 
Padomes 2004. gada 26. apr īļa Regula (EK) Nr. 885/2004 par Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulas (EK) 2003/ 2003, Padomes Regulu (EK) 1 334/2000, (EK) 2157/2001, (EK) 
152/2002, (EK) 1499/2002, (EK) 1500/2003 un (EK)  1798/2003, Eiropas Parlamenta un 
Padomes L ēmumu 1719/1999/ EK, 1720/1999/ EK, 253/2000/ EK, 508/2000/ EK, 
1031/2000/ EK, 163/2001/ EK, 2235/2002/ EK un 291/2003/ EK un Padomes 
lēmumu 1999/382/ EK, 000/821/ EK, 2003/17/ EK un 2003/893/ EK pie ņemšanu pre ču brīvas 
aprites, sabiedr ību tiesību, lauksaimniec ības, nodok ļu, izglītības un apm ācības, audiovizu ālās 
kultūras un politikas, k ā arī ārējo attiecību jomās pēc Čehijas Republikas, Igaunijas, Kipras, 
Latvijas, Lietuvas, Ung ārijas, Maltas, Polijas, Slov ēnijas un Slov ākijas pievienošan ās (OV L 
168, 1.5.2004., 1. lpp.). 
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. apr īļa Lēmums Nr. 845/2004/EK, ar kuru 
izdarīti grozījumi lēmumā 163/2001/ EK par to, k ā īstenot Eiropas audiovizu ālo programmu 
nozares speci ālistiem dom āto mācību programmu (MEDIA –Formation) (2001. – 2005. gads) 
(OV L 157, 30.4.2004., 1. lpp.). 
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. apr īļa Lēmums Nr. 846/2004/EK , ar kuru 
izdarīti grozījumi Padomes L ēmumā 2000/821/EK  par Eiropas audiovizu ālo darbu izstr ādes, 
izplatīšanas un p ārdošanas veicin āšanas programmas īstenošanu (MEDIA Plus – izstr āde, 
izplatīšana un p ārdošanas veicin āšana) (2001. – 2005. gads) (OV L 157, 30.4.2004., 4.lpp.). 
 
LV 11   LV 2. PIELIKUMS 
A. pants 
Brīvība radiosakaru uztveršanas un p ārraides jom ā  
1. Ja Eiropas Savien ības dalībvalsts ir Eiropas Padomes Konvencijas par p ārrobežu 
televīziju puse saska ņā ar šīs Konvencijas noteikumiem , Šveice nodrošina telev īzijas pārraižu, 
kas ietilpst š īs dalībvalsts kompetenc ē, brīvu uztveršanu un p ārraidi savā teritorijā,  
2. Citos gad ījumos, kas nav paredz ēti 1. daļā, Šveice nodrošina telev īzijas pārraižu, kas 
ietilpst šīs Eiropas Savien ības dalībvalsts kompetenc ē, brīvu uztveršanu un p ārraidi sav ā 
teritorijā (kā to noteikusi t ā sauktā „televīzija bez robež ām” direkt īva, Padomes 1989. gada 3. 
oktobra Direkt īva 89/552/EEK par dažu t ādu televīzijas raid ījumu veidošanas un p ārraides 
noteikumu koordin ēšanu, kas ietverti dal ībvalstu normat īvajos un administrat īvajos aktos, 
kurā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 97/36/ EK izdar īti šādi grozījumi) šādā 
kārtībā: 
Šveice patur ties ības: 
a) pārtraukt Eiropas Savien ības dal ībvalsts kompetenc ē esošā televīzijas 
raidorganiz ācijas pārraižu retransl āciju, kas ac īmredzami nopietni p ārkāpj noteikumus par 
nepilngad īgo aizsardz ību un goda un cie ņas neaizskaram ību, kā to paredz direkt īvas 
„Televīzija bez robež ām” 22. un 22. bis pants;  
b) veikt visus nepieciešamos pas ākumus attiec ībā pret telev īzijas raidorganiz ācijām, kas 
izvietojuš ās Eiropas Savien ības dalībvalsts teritorij ā, bet kuru aktivit ātes pilnībā vai 
galvenokārt attiecas uz Šveices teritoriju, ja t ās tur ir izvietojuš ās, lai nepild ītu noteikumus, 
kas tiem b ūtu jāpilda, atrodoties Šveices teritorij ā. Šie apst ākļi būtu interpret ējami Eiropas 
Kopienu Tiesas past āvošās tiesu prakses ietvaros (Lieta 33/74, Van Binsbergen pret Bestuur 
van de Bedrijfsvereniging , krājums 1974, 1299. lpp.; lieta C-23/93, TV10 SA pret 
Commissariaat voor de Media , krājums 1994, I-4795. lpp.). 
3. Šī panta 2. da ļā paredzētajos gad ījumos nepieciešamie pas ākumi tiks pie ņemti pēc 
domu apmai ņas Apvienotaj ā komitejā, kas sasaukta š ī nolīguma ietvaros.  
 
LV 12   LV B. pants 
Televīzijas programmu izstr āde, izplat īšana un p ārdošanas veicin āšana 
1. Šveice darbojas p ēc Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvas 89/552/EEK par to, k ā 
koordinēt dažus noteikumus, kas paredz ēti dalībvalstu normat īvajos vai administrat īvajos 
aktos attiec ībā uz telev īzijas raiddarb ību veikšanu 4. un 5. panta analo ģijas, kurā izdarīti 
grozījumi par Eiropas Parlamenta un Padomes direkt īvu 97/36/EK, un seko, lai telev īzijas 
raidorganiz āciju darbība būtu pakļauta iestāžu uzliktajai kompetencei. 
2. Lai īstenotu iepriekš ējā punkta noteikumus, piem ērojama Eiropas darba defin īcija, 
kāda formul ēta Padomes 1989. gada 3. oktobra Direkt īvā 89/552/EEK par to, k ā koordinēt 
dažus noteikumus, kas paredz ēti dalībvalstu normat īvajos vai administrat īvajos aktos attiec ībā 
uz televīzijas raidorganiz āciju darbību veikšanu un kur ā izdarīti grozījumi Eiropas Parlamenta 
un Padomes Direkt īvas 97/36/EK 6. pant ā. 
3. Šveice seko, lai Kopienas dal ībvalstu ori ģinālie darbi neb ūtu par pamatu 
diskrimin ējošiem pas ākumiem š ī nolīguma piem ērošanas ietvaros un laik ā.  
4. Šo saist ību izpildes k ārtība ir noteikta Šveices reglamentos, kas ar juridisku sp ēku 
piemērojami telev īzijas raidorganiz āciju darbībai līdz šī nolīguma spēkā stāšanās datumam. Š ī 
reglament ācija paredz, lai p ārraidītāji saskaņā ar šī panta 1. un 2. da ļu realizētu Direktīvā 
89/552/EEK noteikto proporciju un lai vi ņi katru gadu Šveices regul ētājinstancei iesniegtu 
ziņojumu par realiz ēto proporciju un iemesliem, ja š āda proporcija nav bijusi iev ērota. Ja šī 
proporcija ir da ļēji sasniegta un sniegtie paskaidrojumi par iemesliem ir nepiln īgi, kompetent ā 
iestāde pieņem nepieciešamos m ērus. Jebkur ā gadījumā pārraidītājiem jāseko direkt īvā 
paredzētās proporcijas iev ērošanai.  
 
LV 13   LV 3. PIELIKUMS 
Šveices dal ības maksa 
“MEDIA Plus” un “MEDIA Formation” 
1. Dal ības maksa, kas Šveicei j āpārskaita Eiropas Savien ības budžet ā, lai piedal ītos 
programm ās “MEDIA Plus” un “MEDIA Formation”, un kas ir proporcion āli izdalīta 
programmu finanšu asign ējumiem, ir š āda (miljonos eiro): 
2005. gads 2006. gads 
4,2 4,2 
2. Eiropas Savien ības vispārējam budžetam piem ērojamā finanšu regula galvenok ārt 
piemērojas uz Šveices dal ības maksas p ārzināšanu.  
3. Šveices ekspertu un p ārstāvju ceļa un uztur ēšanās izdevumus, kas saist īt ar viņu 
piedalīšanos Komisijas organiz ētajās sanāksmēs saistībā ar programmu ieviešanu, apmaks ās 
Komisija p ēc tādas pašas sp ēkā esošās procedūras, kāda piemērojama attiec ībā uz ES 
dalībvalstu ekspertiem.  
4. Pēc šī nolīguma stāšanās spēkā un katra gada beig ās Komisija nos ūta Šveicei 
aicinājumu veikt dal ības maksu programmu budžet ā saskaņā ar šo nolīgumu.  
Šī dalības maksa apr ēķināma eiro un p ārskaitāma uz Komisijas bankas kontu eiro izteiksm ē.  
Šveice savu dal ības maksu p ārkaita līdz 1. apr īlim, ja aicin ājumu dalības maksas iemaksai 
Komisija ir nos ūtījusi līdz 1. martam, bet m ēnesi vēlāk, ja šo aicin ājumu Komisija nos ūtījusi 
vēlāk. 
Jebkura kav ēšanās dalības maksu p ārskaitījumam ir par pamatu soda naudas uzlikšanai, kuru 
sedz Šveice, s ākot no pārskaitījuma termi ņa beigu datuma. Soda naudas likme atbilst Eiropas 
Centrālās bankas noteiktajai likmei, s ākot no termi ņa beigu datuma par š īm operācijām eiro 
izteiksmē, un sasniedz l īdz 3,5 %.  
 
LV 14   LV 4. PIELIKUMS 
Finanšu kontrole attiec ībā uz Šveices piedal īšanos  programm ā MEDIA   
A pants 
Tiešā sazināšanās  
Komisija sazin ās tieši ar Šveic ē esošajiem programmas dal ībniekiem un to apakšnol īgumu 
slēdzējām pusēm. Šīs personas Komisijai var nos ūtīt tieši jebkuru inform āciju un 
dokument āciju, par ko vi ņām ir pien ākums ziņot, pamatojoties uz instrumentiem, uz kuriem 
atsaucas šis nol īgums un l īgumi, kas nosl ēgti par tā piemērošanu.  
B pants 
Revīzija 
1. Saskaņā ar 2002. gada 25. j ūnija Regulu (EK, Eurato m) 1605/2002 un 2002. gada 23. 
decembra Regulu (EK, Euratom) 2342/2002, k ā arī citām regulām, uz kur ām pamatojas šis 
nolīgums, līgumi, kas nosl ēgti ar Šveic ē esošajiem programmas dal ībniekiem, var paredz ēt 
zinātniskus, finanšu, tehnolo ģiju un cita veida rev īzijas, kurus Komisijas darbinieki vai 
jebkura cita t ās pilnvarota persona var īstenot jebkur ā laikā pie viņiem vai to apakšl īgumu 
slēdzējām pusēm.  
2. Lai sekm īgi īstenotu rev īziju, Komisijas darbinieki em vai jebkurai citai t ās pilnvarotai 
personai ir attiec īgā pielaide telp ām, darbiem un dokumentiem, k ā arī jebkurai 
nepieciešamajai inform ācijai, tajā skaitā elektronisk ā veidā. Šīs pielaides ties ības ir skaidri 
iestrādātas līgumos, kas nosl ēgti par instrumentu, uz kuriem atsaucas šis nol īgums, 
piemērošanu.  
3. Eiropas Kopienu Rev īzijas palātai ir piešķirtas tādas pašas ties ības kā Komisijai.  
4. Revīzijas var notikt ar ī pēc programmu vai š ī nolīguma darb ības termi ņa beigām 
attiecīgajos līgumos noteiktaj ā kārtībā.  
5. Šveices Finanšu feder ālā kontrole savlaic īgi ir inform ēta par Šveices teritorij ā 
paredzamaj ām revīzijām. Šī informācija nav tiesisks nosac ījums minēto revīziju veikšanai. 
 C pants 
Pārbaudes uz vietas 
1. Saskaņā ar Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 š ī 
nolīguma ietvaros Komisijai (OLAF) ir at ļauts veikt apskates un p ārbaudes uz vietas Šveices 
teritorijā. 
 
LV 15   LV 2. Komisija apskates un p ārbaudes uz vietas sagatavo un veic , cieši sadarbojoties ar Šveices 
Finanšu feder ālo kontroli vai cit ām kompetentaj ām Šveices iest ādēm, kuras izraudz ījusies 
Šveices Finanšu feder ālā kontrole un kuras savlaic īgi ir inform ētas par apskašu un p ārbaužu 
mērķi un juridisko pamatu, lai var ētu sniegt nepieciešamo pal īdzību. Šajā sakarā Šveices 
kompetento iest āžu darbinieki var iedal īties apskat ēs un pārbaudēs uz vietas.  
3. Ja attiec īgās Šveices iest ādes vēlas, tad apskates un p ārbaudes uz vietas veicamas kop ā ar 
Komisiju.  
4. Ja programmas MEDIA dal ībnieki iebilst pret apskat ēm un pārbaudēm uz vietas, tad 
Šveices iest ādes saska ņā ar vietējo likumdošanu Komisijas inspektoriem sniedz nepieciešamo 
palīdzību, kas ļautu veikt apskates un p ārbaudes uz vietas. 
5. Tiklīdz, veicot apskates un p ārbaudes uz vietas, Komisijas r īcībā ir nonākusi inform ācija 
par jebkuru aizdom īgu faktu vai ir raduš ās aizdomas par k ādu pārkāpumu, tā pēc iespējas 
savlaicīgāk sazinās ar Šveices Finanšu feder ālo kontroli. Ar ī jebkurā citā gadījumā Komisijai 
ir pienākums pazi ņot iepriekš min ētajai iestādei par apskašu un p ārbaužu laik ā iegūtajiem 
rezultātiem.  
D pants 
Informācija un apspriedes   
1. Lai veiksm īgi izpildītu šo pielikumu, kompetent ās Šveices un Kopienas iest ādes regul āri 
apmainās ar inform āciju un pēc vienas puses l ūguma apspriežas.  
2. Šveices kompetent ās iestādes nekav ējoties sniedz Komisijai visu inform āciju, kas non ākusi 
to rīcībā un liek dom āt par pārkāpumiem attiec ībā uz to nol īgumu vai konvenciju nosl ēgšanu 
un izpildi, kas nosl ēgtas, piem ērojot dokumentus, uz kuriem attiecas šis nol īgums.  
 E pants 
Konfidencialit āte 
Saskaņā ar šo pielikumu, neskatoties k ādā veidā informācija ir saņemta vai nos ūtīta, tā ir 
pakļauta profesion ālā noslēpuma rež īmam un tai pieš ķirta analoga Šveices ties ībās noteikta 
aizsardzība un aizsardz ība, kādu attiec īgie noteikumi paredz Kopienas instit ūcijām. Šī 
informācija ir sniedzama vien īgi tām person ām, kuras darbojas Kopienas instit ūcijās, 
dalībvalstīs vai Šveic ē un kuras savu pien ākumu veikšanas ietvaros ir br īdinātas par tās 
izmatošanu vien īgi mērķim, lai nodrošin ātu efektīvu Līgumslēdzēju pušu finanšu interešu 
aizsardzību.  
 
LV 16   LV F pants 
Administrat īvie pasākumi un sankcijas  
Neskarot Šveices krimin āltiesību piemērošanu, Komisija saska ņā ar 2002. gada 25. j ūnija 
Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 un 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, k ā arī Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 
par Eiropas Kopienas finanšu ties ību aizsardz ību, var piepras īt piemērot administrat īvos 
piespiedu l īdzekļus un sankcijas.  
G pants 
Piedziņa un izpilde  
Programmas MEDIA ietvaros pie ņemtie Komisijas l ēmumi par š ī nolīguma piem ērošanu 
personām, kas nav valstis, par pien ākumu soda samaks āšanai ir izpild āmi Šveices teritorij ā. 
Soda izpilde notiek p ēc pārbaudes, ko veic Šveices vald ības iecelta iest āde, kura par to pazi ņo 
Komisijai. Piespiedu soda izpilde notiek p ēc Šveicē noteiktās procedūras noteikumiem. 
Lēmuma par soda izpildi likum ības kontrole pak ļauta Eiropas Kopienu Tiesai. 
Eiropas Kopienu Tiesas spriedumiem, kas pasludin āti kā galīgi, izpilde notiek p ēc tādiem 
pašiem nosac ījumiem.  
 
LV 17   LVNobeiguma akts Eiropas Kopienas un Šveices Konfeder ācijas Nolīgumam 
audiovizu ālajā jomā, ar ko nosaka noteikumus un nosac ījumus Šveices 
Konfeder ācijas dalībai Kopienas programm ās MEDIA Plus un MEDIA 
Formation 
___________________________________________________________  
Eiropas Kopienas  un Šveices Konfeder ācijas 
Pilnvarotie, sanākuši divi t ūkstoši ceturt ā gada (datums) ……. (v ieta)......., lai parakst ītu Eiropas 
Kopienas un Šveices Konfeder ācijas Nol īgumu audiovizu ālajā jomā, ar ko nosaka 
noteikumus un nosac ījumus Šveices Konfeder ācijas dalībai Kopienas programm ās 
MEDIA Plus un MEDIA Formation, un ir pie ņēmuši kop ēju deklar āciju, kas 
pievienota šim nobeiguma dokumentam: 
Līgumslēdzēju pušu kop ējā deklarācija par abpus ēju interešu dialoga att īstību 
audiovizu ālās politikas jom ā. 
Tāpat viņi ir pieņēmuši turpm āk norādīto deklarācijas aktu, kas ir pievienots šim gala 
dokumentam: 
Padomes deklar ācija par Šveices dal ību komitej ās 
(vieta) ..., (laiks) ... Šveices Konfeder ācijas vārdā Eiropas Kopienas v ārdā 
… … 
 
LV 18   LVNolīguma slēdzēju pušu kop ējā deklarācija par abpus ēju interešu dialoga 
attīstību audiovizu ālās politikas jom ā 
Abas puses, lai garant ētu nolīguma labv ēlīgu piemērošanu un stiprin ātu sadarb ību 
audiovizu ālās politikas jom ās, paziņo, ka dialoga att īstība šajās jomās ir kopējas 
intereses. 
Abas puses t āpat paziņo, ka šis dialogs notiks ar šo nol īgumu izveidot ās Kopējās 
komitejas ietvaros, k ā arī citās vietās, kur tas b ūs piemēroti un nepieciešami. Abas 
puses vienojas, ka šaj ā sakarā Šveices p ārstāvji var tikt uzaicin āti „Kontaktkomitejas” 
sanāksmēs, kas izveidotas saska ņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 30. 
jūnija Direkt īvu 97/36/EK, ar kuru izdar īti grozījumi Direkt īvā 89/552/EEK. 
Padomes deklar ācija par Šveices dal ību komitej ās 
Padome neiebilst, ja Šveices p ārstāvji piedal ās programmas MEDIA komiteju un 
ekspertu grupu san āksmēs kā novērotāji jautājumos, kas uz vi ņiem attiecas. 
Balsošanas laik ā šīs komitejas un ekspertu grupas san āk bez Šveices p ārstāvju 
klātbūtnes.