Attiecībā uz tiesnešiem un prokuroriem ir saņemti kritiski apgalvojumi no valdības pārstāvjiem. Izpildvaras pārstāvji vairākkārt ir izteikuši kritiskas piezīmes attiecībā uz augsta ranga tiesnešiem un prokuratūru, apšaubot viņu neatkarību. Reaģējot uz to, tiesu varas pārstāvji ir izteikuši apgalvojumus, ar ko pauž bažas un atgādina, cik svarīga ir tiesu varas neatkarība un sabiedrības uzticēšanās tiesu varai. Ģenerālprokurors 14. maijā paziņoja par atkāpšanos no amata, kā vienu no iemesliem norādot radušos spiedienu.

Šajā likumdošanas periodā nav plānots turpināt paredzēto prokuratūras reformu. Prokuratūras reforma jau sen ir politisko debašu tēma, un attiecībā uz to jāievēro GRECO ieteikumi. Kā norādīts 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu, jaunā 2019. gada jūnijā publicētā reformas projekta mērķis bija grozīt prokuratūras iecelšanas un atlaišanas režīmu un vecāko prokuroru pilnvaru termiņu. Reformas projekts saskārās ar ieinteresēto personu un sabiedrības pretestību, un to nav paredzēts apstiprināt valdībā pirms oktobra parlamenta vēlēšanām.

Čehijas tiesu sistēmu veido 86 rajona tiesas, 8 reģionālās tiesas, 2 augstās tiesas, Augstākā tiesa un Augstākā administratīvā tiesa . Konstitucionālā tiesa neietilpst vispārējā tiesu struktūrā, bet tā ir daļa no tiesu sistēmas, un tās uzdevums ir garantēt tiesību aktu atbilstību konstitūcijai un cilvēku pamattiesību un pamatbrīvību aizsardzību. Centrālā valsts iestāde, kas atbild par tiesu administrāciju, ir Tieslietu ministrija. Tieslietu ministrija administrē augstās, reģionālās un rajona tiesas likumā noteiktajā apmērā vai nu tieši, vai ar šo tiesu priekšsēdētāju starpniecību. Dažus centrālās valsts administrācijas uzdevumus veic abu Augstāko tiesu priekšsēdētāji. Šīs dažādās iestādes ņem vērā attiecīgo tiesu padomju ieteikumus; šādas padomes ir izveidotas Augstākajā tiesā, Augstākajā administratīvajā tiesā, augstajās tiesās, reģionālajās tiesās un lielākajās rajona tiesās. Reģionālo tiesu priekšsēdētāju atlasītos tiesneša amata kandidātus tieslietu ministrs piedāvā Valsts prezidentam iecelšanai. Prokuratūra ir daļa no izpildvaras. Prokurorus amatā uz neierobežotu laiku ieceļ tieslietu ministrs pēc ģenerālprokurora ieteikuma. Ģenerālprokuroru ieceļ un atceļ valdība pēc tieslietu ministra ieteikuma . Čehija piedalās Eiropas Prokuratūras darbā. Advokātu kolēģija ir izveidota ar likumu, un tā ir neatkarīga. Tā veic valsts pārvaldes uzdevumus un nodrošina pašregulāciju advokātu profesijas jomā. Advokātu kolēģijas pašpārvaldes pilnvaras likumā uzskaitītajās jomās tiek ierobežotas ar tieslietu ministra pilnvarām.

Kopš Covid-19 pandēmijas sākuma attiecībā uz gandrīz pusi pieņemto tiesību aktu tika piemērota saīsināta likumdošanas procedūra ar ierobežotām iespējām apspriesties ar ieinteresētajām personām. Ieinteresētās personas atzīmē, ka saīsinātās likumdošanas procedūras izmantošana neaprobežojās tikai ar tiesību aktiem, kuri ir tieši saistīti ar Covid-19 pandēmiju. Ārkārtas stāvoklis ir bijis spēkā ievērojamu laika periodu no 2020. gada. Tā atjaunošana 2021. gada sākumā, neskatoties uz Deputātu palātas atteikumu pagarināt šo stāvokli, ir tikusi kritizēta, arī saistībā ar atbilstību konstitūcijai. Tiesām bieži tika lūgts pārskatīt ārkārtas pasākumus un atcelt vairākus no tiem. Parlamentā tiek apspriests likumprojekts, ar ko izveido jaunu Bērnu ombuda biroju. Covid-19 pandēmijai ir bijusi ievērojama ietekme uz pilsoniskās sabiedrības organizācijām, liekot šīm organizācijām ierobežot to darbības.

Lai gan tiesiskais un institucionālais regulējums korupcijas novēršanai kopumā ir ieviests, nav vērojams pietiekams progress valdības pretkorupcijas stratēģijas 2018.–2022. gadam un ar to saistīto rīcības plānu īstenošanā. Konkrētāk, pašreizējās valdības pilnvaru termiņa beigās Čehijas parlamentā joprojām tiek izskatītas vairākas svarīgas reformu iniciatīvas korupcijas novēršanas jomā, to vidū likumprojekti par lobēšanu, trauksmes cēlēju aizsardzību un Augstākās revīzijas iestādes pilnvaru paplašināšanu. Attiecībā uz augsta līmeņa korupciju valsts un Eiropas līmeņa ES fondu izlietojuma izmeklēšanā un revīzijās nesen ir konstatēti pierādījumi par interešu konfliktiem augstākās izpildvaras līmenī, pamatojoties uz kuriem Eiropas Prokuratūra ir pieņēmusi lietu. Turklāt nesen valsts izmeklētāji ir ieteikuši saukšanu pie kriminālatbildības saistītā ES lietā par krāpšanos ar subsīdijām. Covid-19 pandēmijas dēļ tika atlikta lielākā daļa pretkorupcijas pasākumu veselības aprūpes nozarē, kurus bija plānots ieviest 2020. gadā.

Noteikumi par ziedojumiem politisko partiju finansēšanai kopumā ir atbilstoši, taču praksē joprojām pastāv problēmas . Likumā par politiskajām partijām un kustībām ir norādīta maksimālā summa katram atsevišķajam līdzekļu devējam aptuveni 120 000 EUR (3 000 000 CZK) apmērā. Visi ziedojumi virs aptuveni 40 EUR (1000 CZK) jādokumentē. Ziedojumi no ārvalstu privātpersonām vai publiskām iestādēm nav atļauti. Vēlēšanu laikā saņemtie ziedojumi jāpublicē tiešsaistē vismaz trīs dienas pirms vēlēšanām . Par šīs prasības neievērošanu var tikt piemērots naudas sods aptuveni 4000–80 000 EUR (100 000–2 000 000 CZK) apmērā. Atbildīgā uzraudzības iestāde ir Politisko partiju un kustību finanšu uzraudzības birojs . Joprojām saglabājas strukturāli trūkumi, jo šie noteikumi par maksimālo ziedojumu summu no atsevišķiem līdzekļu devējiem neattiecas uz prezidenta vēlēšanām vai bezpeļņas organizāciju ziedojumiem . Pastāv arī šķēršļi tādu ziedojumu uzraudzībai, kas saņemti no darījumdarbības tīkliem, kuri aptver daudzas juridiskās personas . Valdības mērķis ir veikt detalizētāku analīzi, lai turpmāk identificētu likumdošanas nepilnības un problēmas praksē .

Praksē sadarbība starp attiecīgajām iestādēm cīņā pret korupciju Čehijā darbojas labi, un tiek plānota turpmāka specializācija un IT attīstība policijā. Sadarbība starp prokuratūru, policiju un Finanšu ziņu vākšanas vienību liela mēroga operācijās izrādījās cieša un iedarbīga . Saskaņā ar policijas un prokuratūras datiem izmeklētāju un prokuroru resursi un specializācijas līmenis, kā arī viņu piekļuve attiecīgajai informācijai ir pietiekama, lai veiktu viņu uzdevumus korupcijas apkarošanā. Policijas prezidijs, kas hierarhijā atrodas virs Nacionālās organizētās noziedzības apkarošanas aģentūras, pārvalda centrālu analītikas vienību, kuras mērķis ir sniegt norādījumus un palīdzēt ar lietu analīzi visai policijai. Lai faktiski nodrošinātu policijas vajadzības un veidotu stratēģiskākus izlūkošanas līmeņus, joprojām būtu vajadzīgs augstāks personāla specializācijas līmenis analītikā, kā arī papildu IT rīki un funkcijas . Paredzams, ka 2019. gada koncepcijas dokuments izmeklēšanas dienestiem, kas aicina veikt šos uzlabojumus, tiks īstenots un pēc tam pārskatīts 2022. gadā .

Izmeklēšanas un revīzijas procesi ir radījuši bažas par dažiem augsta līmeņa korupcijas gadījumiem saistībā ar ES fondu izmantošanu un interešu konfliktiem. Eiropas Komisijas 2021. gada 23. aprīļa ziņojumā, kurā tika revidēta Čehijas uzņēmumam piešķirto 17 ES dotāciju izmaksa, tika konstatēti pārkāpumi un interešu konflikts, un tika ieteikts atgūt aptuveni 11 miljonus EUR par 2012. gada ES Finanšu regulas neievērošanu un Čehijas Likuma par interešu konfliktiem pārkāpumu . Lieta nesen tika nosūtīta Eiropas Prokuratūrai, kura to akceptēja. Kopumā subsīdijas komercuzņēmumiem, kuros valsts amatpersonai pieder 25 % vai vairāk akciju, ir aizliegtas saskaņā ar Čehijas Likumu par interešu konfliktiem. Ir ieviesta Stratēģija cīņai pret krāpšanu un korupciju ES fondu izmantošanā 2014.–2020. gadam , kurā izklāstīta pamatsistēma ar noteikumiem, kam pievienotas procedūru pamatnostādnes vadošajām iestādēm. Tomēr dažos gadījumos ir radušās bažas par ES fondu pārvaldību un sadali, arī par ES Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) izmeklēšanu krāpšanas gadījumos un ar to saistītajiem valsts izmeklēšanas procesiem, kas nesen tika noslēgti ar ieteikumu par saukšanu pie kriminālatbildības augsta līmeņa lietā .

Centieni apkarot korupciju tiek īstenoti, veicot stabilu skaitu izmeklēšanas, kriminālvajāšanas un notiesāšanas darbību. 2020. gadā Čehijas tiesībaizsardzības iestādes uzsāka 180 ar korupciju saistītus izmeklēšanas procesus (salīdzinājumā ar 152 procesiem 2019. gadā) , savukārt 180 personas tika sauktas pie atbildības par korupcijas nodarījumiem vai attiecībā uz tām tika izteiktas aizdomas par šādiem nodarījumiem (salīdzinot ar 190 personām 2019. gadā) . Kopumā 2020. gada laikā tiesā tika celtas prasības pret 169 personām (salīdzinājumā ar 125 personām 2019. gadā) , bet 111 personas tika notiesāts par korupciju (salīdzinājumā ar 96 personām 2019. gadā). Pagājušajā gadā korupcijas lietās tika attaisnotas 23 personas (salīdzinājumā ar 30 iepriekšējā gadā). Pēdējos gados augsta līmeņa lietas, ko lielākoties izskatīja Augstā prokuratūra, galvenokārt bija vērstas uz noziegumiem, kas saistīti ar publisko iepirkumu un konkurenci (arī korupciju un amatpersonu noziedzīgu darbību) un liela mēroga krāpšanu nodokļu jomā . Čehijā Kriminālkodeksā nav noteikts atsevišķs noziedzīgs nodarījums, kas nosaka kriminālatbildību ārvalstu amatpersonas kukuļošanu, lai gan to aptver vispārējais korupcijas nodarījums . ESAO ir konstatējusi bažas par zemo izpildes līmeni attiecībā pret ārvalstu amatpersonas kukuļošanas nodarījumiem, gan Čehijas ekonomika ir orientēta uz eksportu, un tā eksportē augsta riska nozarēs, kurās pastāv augstāks kukuļošanas risks . Līdz šim īstenotie pasākumi, to vidū specializēto darbinieku skaita palielināšana un datu analīzes iespēju uzlabošana, nepalīdzēja atklāt un izmeklēt ārvalstu amatpersonas kukuļošanas nodarījumus. Šajā sakarā nepieciešams rast veidus, kā par prioritāti noteikt ārvalstu amatpersonas kukuļošanas nodarījumu atklāšanu, izmeklēšanu un kriminālvajāšanu. Viena no potenciālajām iespējām, kas palīdzētu uzlabot izpildi, varētu būt atsevišķa ar ārvalstu amatpersonas kukuļošanu saistīta noziedzīga nodarījuma ieviešana, dekrēts vai iekšēja direktīva, kurā norādīts ārvalstu amatpersonas kukuļošanas prioritārais līmenis.

2020. gada decembrī Čehijas valdība pieņēma jaunu pretkorupcijas plānu 2021.–2022. gadam, atkārtoti nosakot iepriekšējās prioritātes. Šis rīcības plāns ir pēdējais no četriem saskaņā ar pašreizējo valdības pretkorupcijas stratēģiju 2018.–2022. gadam . Salīdzinot ar iepriekšējo plānu, četras prioritārās jomas paliek nemainīgas . Valdība koncentrēsies uz neizpildītajiem mērķiem, to vidū leģislatīvu aktu pieņemšanu par trauksmes cēlēju aizsardzību un lobēšanu, kā arī par pārredzamību, piekļuvi informācijai un ar Covid-19 saistītajiem korupcijas riskiem . Iepriekšējā 2020. gada rīcības plāna ex post novērtējums tiks publicēts 2022. gada janvārī. Jau ir sākts analītiskais sagatavošanās darbs jaunajai pretkorupcijas stratēģijai pēc 2022. gada , un tas tiks paātrināts 2022. gada pavasarī, lai aptvertu jaunās valdības jaunās prioritātes un pasākumus, kas vērsti uz Čehijas starptautiskajām saistībām.

Pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir būtiski ietekmējuši Covid-19 pandēmijas laikā piemērotie ierobežojumi. Pilsoniskās sabiedrības telpa tiek uzskatīta par atvērtu , un pilsoniskā sabiedrība turpina aktīvi iesaistīties sabiedriskajos jautājumos. Ieinteresētās personas uzskata, ka Covid-19 pandēmijai ir bijusi nozīmīga ietekme uz pilsoniskās sabiedrības organizācijām, un lielākā daļa no tām ir spiestas ierobežot savu darbību ar pandēmiju saistītu ierobežojumu dēļ. Tomēr ir vērojamas arī pozitīvas pārmaiņas, un dažas pilsoniskās sabiedrības organizācijas atzīmē sabiedrības atbalsta pieaugumu, paplašinot savu darbību un palielinot to produktivitāti.

Ārkārtas stāvoklis ilga lielāko daļu 2020. gada, un 2021. gada sākumā tika paustas bažas par tā atbilstību Konstitūcijai. Saskaņā ar Konstitucionālo likumu par drošību valdība ārkārtas stāvokli var izsludināt uz laiku līdz 30 dienām, un to var pagarināt tikai ar Deputātu palātas iepriekšēju apstiprinājumu . Pēc ārkārtas stāvokļa, kas ilga no 2020. gada 12. marta līdz 2020. gada 17. maijam , valdība atkal paziņoja par ārkārtas stāvokli, kas stājās spēkā no 2020. gada 5. oktobra, un ar Deputātu palātas apstiprinājumu to periodiski pagarināja līdz 2021. gada 14. februārim. 2021. gada 11. februārī Deputātu palāta atteicās sniegt iepriekšēju piekrišanu ārkārtas stāvokļa turpmākai pagarināšanai. Pēc tam valdība izsludināja jaunu ārkārtas stāvokli uz 14 dienām, pamatojoties uz apgabalu gubernatoru pieprasījumu; šis lēmums tika kritizēts, arī kā konstitucionālo noteikumu apiešana. Pēc tam Deputātu palāta nolēma, ka šis ārkārtas stāvoklis beigsies, kad stāsies spēkā jauns pandēmijas tiesību akts, bet ne vēlāk kā 2021. gada 27. februārī. Senatoru grupa arī iesniedza sūdzību Konstitucionālajā tiesā, kas, lai gan uzskatīja, ka sūdzība nav pieņemama, norādīja, ka ārkārtas stāvokli var pagarināt tikai ar Deputātu palātas apstiprinājumu un ka konstitucionāli noteikto pagarināšanas veidu nevar aizstāt ar paziņojumu par jaunu ārkārtas stāvokli. Situācijas pasliktināšanās dēļ valdība izsludināja jaunu ārkārtas stāvokli uz 30 dienām, sākot no 2021. gada 27. februāra, un tas tika pagarināts līdz 2021. gada 11. aprīlim ar Deputātu palātas iepriekšēju piekrišanu.

Gandrīz puse tiesību aktu ir pieņemti saīsinātā ārkārtas likumdošanas procedūrā 2020. gadā un 2021. gada sākumā. Laikā no 2020. gada janvāra līdz 2021. gada februāra vidum 60 tiesību akti no kopumā 128 tiesību aktiem, kurus pieņēma parlaments un kuri tika izsludināti Likumu krājumā, tika pieņemti ārkārtas likumdošanas procedūrā, veicot kopsavilkuma izskatīšanu, un vēl 12 — paātrinātā procedūrā, pieņemot tiesību aktu pirmajā lasījumā . Ieinteresētās personas ir paudušas bažas par to, ka šīs procedūras tika izmantotas arī attiecībā uz darbībām, kas nebija saistītas ar Covid-19 pandēmijas jautājumu risināšanu, un kritizēja biežās atkāpes no noteikumiem par apspriešanos ar ieinteresētajām personām . Turklāt valdības pieņemtie ārkārtas pasākumi Covid-19 pandēmijas risināšanai ir kritizēti par to, ka šiem pasākumiem nav konkrēta, saprotama un pietiekama pamatojuma . Abas parlamenta palātas pieņēma pasākumus, lai novērstu vīrusa izplatību savās telpās, tostarp iespēju proporcionāli ierobežot klātesošo parlamenta deputātu skaitu.

Čehijā ir divpalātu parlamenta sistēma ar tieši vēlētu prezidentu. Tiesību aktu priekšlikumus var iesniegt Deputātu palātas deputāts vai to grupa, Senāts, valdība vai arī augstākos pašpārvaldes reģionus pārstāvošās struktūras . Konstitucionālā tiesa var veikt ex post pārbaudi par atbilstību konstitūcijai. Līdztekus tiesu sistēmai Ombuda birojam un pilsoniskajai sabiedrībai ir sava loma līdzsvara un atsvara sistēmā.

Čehija pieņēma tiesību aktus, kuri reglamentē faktisko īpašumtiesību pārredzamību un kuri attiecas arī uz mediju īpašumtiesībām. Likums Nr. 37/2021 Coll. (2021. gada 5. janvāris), ar kuru tiek transponēta 5. ES nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīva, ievieš divpakāpju sistēmu piekļuvei minētajai informācijai. Tas, izmantojot Tieslietu ministrijas rīcībā esošu reģistru, garantē publisku piekļuvi ierobežotam īpašumtiesību informācijas apjomam un ievieš mehānismus, kas ļauj noteiktām iestādēm piemērot sankcijas par nepieciešamo datu trūkumu. Tomēr 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instruments (Media Pluralism Monitor, MPM) to vērtē kā augsta riska zonu, ņemot vērā, ka sistēma faktiski neuzliek par pienākumu mediju uzņēmumiem atklāt to pilnīgo īpašumtiesību struktūru plašai sabiedrībai. Tiek ziņots, ka ziņu mediju koncentrācija Čehijā ir augsta, jo īpaši saistībā ar augsto koncentrāciju dažādās mediju apakšnozarēs.

Eiropas Padome, Venēcijas Komisija (2010), “Report on the Independence of the Judicial System Part I: The Independence of Judges”, CDL-AD(2010)004.

Čehijas Prokuroru apvienība, 2021. gada 4. februāra paziņojums ( https://www.uniesz.cz/reakce-unie-statnich-zastupcu-ceske-republiky-na-utoky-politiku-proti-ustavnimu-soudu/ ).

Česká justice (2021), “Vyšetřovatel Čapího hnízda končí u policie. Spis uzavřel a navrhl podat obžalobu” (“Lietas “Stārķa ligzda” izmeklētājs atkāpjas no amata. Viņš slēdza lietu un ierosināja to iesniegt tiesā”) ( https://www.ceska-justice.cz/2021/05/vysetrovatel-capiho-hnizda-konci-u-policie-spis-uzavrel-a-navrhl-podat-obzalobu/ https://www.ceska-justice.cz/2021/05/vysetrovatel-capiho-hnizda-konci-u-policie-spis-uzavrel-a-navrhl-podat-obzalobu/ ).

Deník N (2020), “Zeman: Po schůzce s Benešovou jsem vycítil svůj konec, byli jsme pro ni vděčný terč. Politika zhrubla” (“Zemans: pēc tikšanās ar Benešovu sapratu, ka manai darbībai pienācis gals, biju viņai izdevīgs mērķis. Politikas krāsas ir sabiezinājušās”) ( https://denikn.cz/633179/zeman-po-schuzce-s-benesovou-jsem-vycitil-svuj-konec-byli-jsme-pro-ni-vdecny-terc-politika-zhrubla/?ref=list ).

Deník N (2021), “Babiš obvinil soudce z ovlivňování voleb. Jen chráníme ústavu, reagoval Rychetský” (“Babišs apsūdzēja tiesnešus par vēlēšanu rezultātu ietekmēšanu. Ričeckis reaģēja — mēs tikai aizsargājam konstitūciju”) (https://denikn.cz/553944/snazi-se-ovlivnit-vysledek-voleb-babis-zautocil-na-ustavni-soud-i-predsedu-rychetskeho/).Deník N (2021), “Kdo co komu slíbil? Před volbami udělají tóčo, kritizuje Benešová verdikt Ústavního soudu” (“Kurš apsolīja ko un kam? Viņi rada haosu pirms vēlēšanām, Benešova kritizē Konstitucionālās tiesas lēmumu”) (https://denikn.cz/553991/kdo-co-komu-slibil-pred-volbami-udelaji-toco-kritizuje-benesova-verdikt-ustavniho-soudu/).

Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2019), “Flash Eurobarometer 482: businesses’ attitudes towards corruption in the EU”.

Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2020), “Special Eurobarometer 502: Corruption”.

Eiropas Raidorganizāciju savienība (2021), “Public service media in the Czech Republic under threat” ( https://www.ebu.ch/news/2021/04/public-service-media-in-the-czech-republic-under-threat ).

Eiropas Komisija (2019), galīgais revīzijas ziņojums Nr. REGC414CZ0133, REGIO/C4/AUD ( https://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/reports/cz_functioning_report/cz_functioning_report_en.pdf ).

Eiropas Komisija (2020), Ziņojums par tiesiskumu, Valstu sadaļa — tiesiskuma situācija Čehijā.

Eiropas Komisija (2021), Eiropas Savienības rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā.

Eiropas Parlaments (2020), “Report on the fact-finding mission of the Budgetary Control Committee to the Czech Republic” ( https://www.europarl.europa.eu/cmsdata/209082/CONT_CZ_Mission_Report_Final.pdf ).

Glopolis (2021), Glopolis sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu.

GRECO (2016), ceturtā novērtēšanas kārta. Novērtējuma ziņojums par Čehiju “Corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors”.

GRECO (2020), ceturtā novērtēšanas kārta. Starpposma atbilstības ziņojums par Čehiju “Corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors”.

Info.cz (2021), “Stíhání Babiše se povleče do voleb, státní zástupci z něj mají štít proti svému odvolání. Je to nejbrutálnější doba, kdyby vláda zítra skončila, budu nejšťastnější, říká Benešová” (“Tiesvedība pret Babišu vilksies līdz vēlēšanām, prokurori izmanto to kā aizsargu pret atlaišanu. Benešova saka, ka šis ir nežēlīgs laiks un ka viņa būtu vislaimīgākais cilvēks, ja valdība beigtu pastāvēt jau rīt”) (https://www.info.cz/pravo/justice/marie-benesova). Starptautiskais preses institūts (2021), “Concerns over increasing meddling in independence of Czech public broadcaster” ( https://ipi.media/concerns-over-increasing-meddling-in-independence-of-czech-public-broadcaster/ ).

Investigace.cz (2019), “Státní reklama: Who also pays Parlamentní listy” (“Valsts reklāma: kurš maksā Parlamentní listy”) ( https://www.investigace.cz/statni-reklama-kdo-take-plati-parlamentni-listy ).

Cilvēktiesību līga (2021), Cilvēktiesību līgas sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu.

Prāgas municipālā tiesa, 2020. gada 13. novembra spriedums Nr. 18 A 59/2020.

Nadace OSF (2021), “Dopady pandemie COVID-19 na neziskové organizace” ( https://osf.cz/wp-content/uploads/2021/03/Nadace-OSF_Dopady_pandemie_NNO_2021.pdf ).