EIROPAS KOMISIJA Briselē, 6.11.2015 COM(2015) 553 final Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu

(Somijas pieteikums – EGF/2015/005 FI/Datorprogrammēšana)



PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS 1.Noteikumi, kas piemērojami finansiālajiem ieguldījumiem no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF), ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (turpmāk “EGF regula”). 2.Somija 2015. gada 12. jūnijā iesniedza pieteikumu EGF/2015/005 FI/Datorprogrammēšana, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF, pēc darba ņēmēju atlaišanas saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 62. nodaļā (Datorprogrammēšana, konsultēšana un saistītas darbības), NUTS 2. līmeņa reģionos Länsi-Suomi (FI19), Helsinki-Uusimaa (FI1B), Etelä-Suomi (FI1C) un Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D), Somijā. Šie reģioni kopā ir visa Somija, izņemot Ālandu salas. 3.Pēc šā pieteikuma izvērtēšanas Komisija saskaņā ar visiem EGF regulas piemērojamiem noteikumiem secināja, ka nosacījumi finansiālā ieguldījuma saņemšanai no EGF ir izpildīti. PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS EGF pieteikums EGF/2015/005 FI/Datorprogrammēšana Dalībvalsts Somija Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (NUTS 2. līmenis) Länsi-Suomi (FI19) Helsinki-Uusimaa (FI1B) Etelä-Suomi (FI1C) Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D) Pieteikuma iesniegšanas datums 2015. gada 12. jūnijs Pieteikuma saņemšanas apliecinājuma datums 2015. gada 12. jūnijs Papildu informācijas pieprasījuma datums 2015. gada 26. jūnijs Papildu informācijas iesniegšanas termiņš 2015. gada 21. augusts Izvērtējuma pabeigšanas termiņš 2015. gada 13. novembris Intervences kritērijs EGF regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts

Attiecīgo uzņēmumu skaits 69 Saimnieciskās darbības nozare(-s) (NACE 2. redakcijas nodaļa) 62. nodaļa (Datorprogrammēšana, konsultēšana un saistītas darbības) Pārskata periods (deviņi mēneši): 2014. gada 30. jūlijs – 2015. gada 30. aprīlis Atlaisto darba ņēmēju skaits pārskata periodā 1603 Atbalsttiesīgo saņēmēju kopskaits 1603 Paredzēto atbalsta saņēmēju kopskaits 1200 Jauniešu skaits, kuri nav nodarbināti un nav iesaistīti izglītības vai apmācības procesā (jaunieši, kas nemācās un nestrādā, NEET), kuriem paredzēts sniegt atbalstu 0 Individualizēto pakalpojumu budžets (EUR) 4 167 000 EGF pasākumu īstenošanas budžets (EUR) 205 000 Kopējais budžets (EUR) 4 372 000 EGF ieguldījums (60 %) (EUR) 2 623 200 PIETEIKUMA IZVĒRTĒJUMS Procedūra 4.Pieteikumu EGF/2015/005 FI/Datorprogrammēšana Somija iesniedza 12 nedēļu laikā no dienas, kad bija izpildīti EGF regulas 4. pantā minētie intervences kritēriji, t.i., 2015. gada 12. jūnijā. Komisija apstiprināja, ka ir saņēmusi pieteikumu divu nedēļu laikā no pieteikuma iesniegšanas dienas – 2015. gada 12. jūnijā, un 2015. gada 26. jūnijā pieprasīja papildu informāciju no Somijas. Minētā papildu informācija tika sniegta astoņu nedēļu laikā pēc pieprasījuma un pēc pienācīgi pamatota Somijas lūguma pagarināt termiņu par divām nedēļām. Termiņš, līdz kura beigām Komisijai būtu jāizvērtē pieteikuma atbilstība finansiālā ieguldījuma piešķiršanas nosacījumiem, proti, 12 nedēļas no pilnīga pieteikuma saņemšanas dienas, beidzas 2015. gada 13. novembrī. Pieteikuma atbilstība Attiecīgie uzņēmumi un atbalsta saņēmēji 5.Pieteikums attiecas uz 1603 darba ņēmējiem, kas atlaisti saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 62. nodaļā (Datorprogrammēšana, konsultēšana un saistītas darbības). Atlaišanas gadījumi galvenokārt atrodas NUTS 2. līmeņa reģionos Länsi-Suomi (FI19), Helsinki-Uusimaa (FI1B), Etelä-Suomi (FI1C) un Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D). Atlaišanas gadījumi notika 69 uzņēmumos, un gandrīz puse no tiem (778) – Microsoft Mobile Oy. Intervences kritēriji 6.Somijas iestādes iesniedza pieteikumu saskaņā ar EGF regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto intervences kritēriju, kas nosaka vismaz 500 darba ņēmēju atlaišanu deviņu mēnešu pārskata perioda laikā uzņēmumos, kas darbojas vienā ekonomikas nozarē, kas definēta NACE 2. red. nodaļas līmenī, un kuri atrodas vienā vai divos dalībvalsts kaimiņu reģionos, kas definēti NUTS 2. līmenī. Helsinki-Uusimaa (FI1B) reģionā vien ir 737 atlaišanas gadījumu. 7.Pieteikuma deviņu mēnešu pārskata periods ir no 2014. gada 30. jūlija līdz 2015. gada 30. aprīlim. Atlaisto darba ņēmēju skaita un darbības beigšanas aprēķināšana 8.Pārskata periodā atlaisto darba ņēmēju skaits ir aprēķināts šādi: –1218 darba ņēmēji no datuma, kad darba devējs individuāli paziņo darba ņēmējam par atlaišanu vai darba līguma izbeigšanu;

–385 darba ņēmēji, sākot no darba līguma faktiskās izbeigšanas vai izbeigšanās datuma. Atbalsttiesīgie saņēmēji 9.Kopējais atbalsttiesīgo saņēmēju skaits ir 1603. Saikne starp darba ņēmēju atlaišanu un globalizācijas izraisītām "lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos" 10.Lai noteiktu saikni starp atlaišanas gadījumiem un globalizācijas izraisītām lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, Somija apgalvo, ka pēdējos gados IKT nozarē nodarbinātības sadalījums starp ES un citām ekonomikām ir attīstījies ES par sliktu. Lai gan globāli šajā jomā vērojams pieaugums, Eiropā tā ir samazinājusies, jo uzņēmumi un pakalpojumi ir pārcelti uz Ķīnu, Indiju, Taivānu un citām ārpus Eiropas esošām valstīm. Tikai 2014. gadā vien Somijas IKT uzņēmumu personāls tika samazināts par 3 % jeb 1500 cilvēkiem. Distribution of ICT sector employment among the European Union and other economies (2009 & 2011) Source: European Commission. ICT Industry Analysis Predict 2013 & 2014 Reports: An Analysis of ICT R&D in the EU and Beyond. 11.Šī ietekme ir sevišķi jūtama Somijā, kur smagi cieta visa Somijas elektronikas nozare, sasniedzot viszemāko atzīmi 2011. gadā, kad Nokia paziņoja par darba ņēmēju masveida atlaišanu. 2012. gadā Nokia vispirms atlaida 1000 cilvēku Salo (EGF/2012/006 FI/Nokia Salo), bet 2012. gada beigās un 2013. gada sākumā tika atlaisti vēl 3700 darbinieku (EGF/2013/001 FI/Nokia). 2014. gadā tam sekoja vēl 600 atlaišanas gadījumu mikroshēmu izstrādes nozarē (EGF/2015/001 FI/Broadcom). 12.Šajos apstākļos datorprogrammēšanas, konsultēšanas un saistīto darbību nozare ir turpinājusi konkurēt pasaules mērogā, kaut arī pakalpojumu galvenais klients, t.i., Nokia, vairs nepastāvēja. 13.Somijas programmatūras nozare šobrīd aizvien vairāk iegulda rūpnieciskajā internetā un mākoņpakalpojumos, izvēloties labākus B-to-B pakalpojumus (uzņēmumu starpā), vienlaikus saskaroties ar problēmām saistībā ar B-to-C (patērētājiem) pakalpojumiem. Pēdējais no minētajiem ir skaidrojams ar tirgus pasaules cenu spiedienu. Tirgus dalībniekiem ir jācīnās par pasūtījumiem, konkurējot ar uzņēmumiem no valstīm ar mazākām izmaksām. Pastāv arī tendence Somijā izvietotiem uzņēmumiem pārvietot daļu savu darbību uz valstīm, kurās ir zemākas izmaksas. CGI, piemēram, 2014. gada novembrī paziņoja, ka uzņēmumam jāsamazina tā darbinieku skaits Somijā par 270 un jāpārvieto tā darbības ārpus ES. 14.Programmatūras uzņēmējdarbība ir globāla uzņēmējdarbība, un programmatūras produktus iepērk pasaules mērogā no izmaksu ziņā visizdevīgākajiem avotiem. Programmatūras produktus var tomēr pielāgot, lai tie atbilstu valsts, reģiona vai valodas prasībām. 15.Svarīgs aspekts ir tas, ka pasaules programmatūras nozarē pastāvīgi ir vajadzīgs jauns, izglītots darbaspēks, jo ražojumu un saistīto programmatūras risinājumu aprites cikls ir ļoti īss salīdzinājumā ar personāla aprites ciklu. Pastāv sīva konkurences starp darba ņēmējiem no ES un no valstīm ārpus ES. Novecojošiem un mazāk izglītotiem darba ņēmējiem no ES ir grūti konkurēt ar jauniem un labāk izglītotiem darba ņēmējiem ārpus ES. 16.Lai gan Somijā tehnoloģijas nozarē 2008. gadā tika nodarbināti kopumā 326 000 cilvēku, 2014. gadā šo uzņēmumu nodarbināto skaits bija 276 000. Tas atbilst vidējam samazinājumam gadā - par aptuveni 3 % (10 000 darbiniekiem). 17.Līdz šim par datorprogrammēšanas, konsultēšanas un saistīto darbību nozari ir iesniegti divi EGF pieteikumi, no kuriem viens pamatots ar globalizāciju, bet otrs — ar globālo finanšu un ekonomikas krīzi. Notikumi, kas izraisījuši darba ņēmēju atlaišanu un darbības beigšanu 18.Notikumi, kas izraisīja šo darba ņēmēju atlaišanu, ir izmaiņas, kas pēdējos gados ietekmēja uzņēmumu Nokia, kam ir bijusi liela ietekme uz IKT nozari Somijā. Operētājsistēmu izstrāde Nokia mobilajiem tālruņiem nodrošināja ar darbu tūkstošiem cilvēku Somijā, īpaši pilsētā Oulu, bet tagad minētās funkcijas ir pārceltas uz valstīm ārpus Eiropas. 19.Uzņēmumu Nokia un Microsoft lēmumi (uzņēmējdarbības pārvietošana, ražošanas un izstrādes darbu pārtraukšana Somijā) ir ietekmējuši neskaitāmus programmatūras nozares uzņēmumus, kuru darbība bija saistīta ar Nokia vai Microsoft. Tādējādi Nokia problēmas ir ietekmējušas situāciju visā Somijas programmatūras nozarē. IKT pakalpojumu uzņēmums Tieto, piemēram, pamatoja darba ņēmēju atlaišanu, par ko tas paziņoja 2014. gada rudenī, ar samazinātu pasūtījumu skaitu no viena no saviem galvenajiem klientiem, t.i., Nokia. Līdzīgu iemeslu dēļ tam sekoja tādi uzņēmumi kā Atos IT Solutions and Services, azartspēļu uzņēmums Rovio Entertainment un Samlink. 20.2014. gada rudenī un 2015. gada pavasarī darba ņēmējus atlaida kopumā 69 programmatūras nozares uzņēmumu. Iemesli, kuru dēļ notika darba ņēmēju atlaišana, atšķiras, bet visbiežāk minētais kopsaucējs ir tas, ka uzņēmumi saskārās ar aizvien straujāku un intensīvāku starptautisku konkurenci. Nokia un Microsoft slēgšanai ir bijusi izšķiroša nozīme, bet lielākā daļa atlaišanas gadījumu ir daļa no plašākas parādības visā programēšanas nozarē kopumā. Paredzamā atlaišanas ietekme uz ekonomiku un nodarbinātību vietējā, reģionālā vai valsts līmenī

Vairāk nekā 75 % atlaišanas gadījumu notika NUTS 2. līmeņa reģionos, Helsinki-Uusimaa (FI1B) un Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D). Tādēļ šie abi reģioni ir sīki aplūkoti turpmākajās rindkopās. 21.Ziemeļostrobotnijas (daļa no Pohjois- ja Itä-Suomi (FI 1D) reģiona, kur atrodas Oulu) reģionā ir augsts bezdarba līmenis (augstāks nekā vidēji valstī). 2015. gada februārī bezdarba līmenis valstī bija 13,5 %, bet Ziemeļostrobotnijā tas bija 15,7 % un Oulu – 17,1 %. Gandrīz divas trešdaļas darba meklētāju reģionā dzīvo Oulu apkārtnē tāpat kā lielākā daļa bez darba esošo speciālistu reģionā. 22.Pašlaik Ziemeļostrobotnijā ir aptuveni 1250 darbības vienību IKT nozarē, un to lielākā daļa atrodas Oulu. Dati par ekonomikas tendencēm liecina par to, ka IKT nozares uzņēmumu apgrozījums kopš 2012. gada ir krities. Visa informātikas nozare nodrošina apmēram 12 % darbvietu šajā apvidū. Šie sarežģījumi ir noveduši pie daudziem atlaišanas gadījumiem gan privātajā, gan publiskajā sektorā. 2008. gadā reģionā IKT nozares uzņēmumos strādāja gandrīz 13 000 cilvēku, bet nesen šis skaitlis samazinājās līdz aptuveni 10 000 cilvēkiem. 23.Oulu pilsētas apkārtni ievērojami ietekmēja darbvietu samazināšana IKT nozarē, jo tā kopš 1980. gadiem ir bijusi viens no uzņēmumu biroju, pētniecības, attīstības un inovācijas un darba centrs. 2015. gada pavasarī reģionā bija apmēram 1500 IKT nozarē darbu meklējošu bezdarbnieku. Apmēram 80 % no tiem dzīvo Oulu apkārtnē. Turklāt viena trešdaļa no bezdarbniekiem ar augstāko izglītību IKT nozarē jau ilgāk nekā gadu nepārtraukti bijuši bez darba. Atlaišana no darba uzņēmumā Microsoft pasliktināja jau tā kritisko situāciju. 24.Oulu apvidū tiek aktīvi attīstītas jaunas izaugsmes nozares, kas nodrošina nodarbinātību, piemēram, rūpniecisko procesu digitalizācija un labāka prognozējamība, un šajā attīstībā ir jānodrošina bez darba esošo IKT ekspertu iekļaušana. 25.2015. gada februāra beigās Ūsimā 11 % no darbaspēka bija darbu meklējoši bezdarbnieki. Lai gan šis rādītājs ir zemāks par vidējo valstī, bezdarba pieaugums Ūsimā ir ievērojami lielāks (15,0 %) nekā Somijā kopumā (9,7 %). Februārī uz katru darbvietu bija 5,1 bez darba esošs darba meklētājs. Bezdarba līmenis pieaug, arī ņemot vērā neto migrāciju uz šo apvidu. 2015. gada augustā bez darba esošo darba meklētāju skaits Ūsimā pārsniedza 104 000, kas ir augstākais rādītājs kopš 1990. gadu sākuma. 26.Ūsimā IKP veido 36 % no Somijas IKP. Tā ir atbildīga par 71 % no apgrozījuma, 62 % nodarbināto un 52 % uzņēmumu visā Somijas privātā sektora programmatūras nozarē. Tas nozīmē, ka programmatūras nozarē Ūsimā var uzskatīt par vēl nozīmīgāku nekā visās citās nozarēs kopā. 27.2013. gadā programmatūras nozare veidoja 3 % no apgrozījuma, 5 % no personāla un 3 % uzņēmumu Ūsimā privātajā sektorā. 28.Pārskata periodā Ūsimā reģionā 49 programmatūras uzņēmumi izmantoja sadarbības sarunas. Sadarbības sarunu sākumā tika aplēsts, ka nepieciešams samazināt personālu par 1681 cilvēku. 29.Pamatojoties uz sākotnējo novērtējumu, šķiet, ka (jo īpaši attiecībā uz CGI) atlaišanas gadījumi skāruši algotus darba ņēmējus, kas vecāki par 50 gadiem - grupu, kurai ir grūti atrast jaunu darbu, un ir pamatoti uzskatīt, ka līdz 2016. gada jūnijam vairāk nekā 50 % no šiem cilvēkiem būs ilgtermiņa bezdarbnieki. Paredzētie atbalsta saņēmēji un ierosinātās darbības Paredzētie atbalsta saņēmēji 30.Aplēstais atlaisto darba ņēmēju skaits, kuri varētu piedalīties pasākumos, ir 1200. Potenciālos dalībniekus pēc to dzimuma, valstspiederības un vecuma grupas var iedalīt šādi: Kategorija Paredzēto atbalsta

saņēmēju skaits Dzimums: vīrieši: 660 (55,0 %) sievietes: 540 (45,0 %) Valstspiederība: ES valstspiederīgie: 1160 (96,7 %) nav ES valstspiederīgie: 40 (3,3 %) Vecuma grupa: 15-24 gadi: 24 (2,0 %) 25-29 gadi: 72 (6,0 %) 30-54 gadi: 936 (78,0 %) 55-64 gadi: 156 (13,0 %) vairāk nekā 64 gadi: 12 (1,0 %) Ierosināto darbību attiecināmība 31.Individualizētie pakalpojumi, kas sniedzami atlaistajiem darba ņēmējiem, sastāv no šādām darbībām. A. Izaugsmes veicināšanas pasākumi un citi sagatavošanās pasākumi –Darba meklēšanas apmācības: darba meklēšanas apmācību mērķis ir sniegt dalībniekiem informāciju par darba tirgu, palīdzēt viņiem saprast iespējas un uzlabot un atjaunināt savas darba meklēšanas prasmes. Ņemot vērā darba meklēšanas īpašas iezīmes IKT nozarē, tiks iepirkti mācību pakalpojumi, kas pielāgoti profesionālajai kompetencei un mērķgrupas vajadzībām. Izmantojot mācības var veicināt nodarbinātību, atbalstot darbaspēka mobilitāti sadarbībā ar EURES pakalpojumiem, un, piemēram, piedāvājot īpašas darba meklēšanas apmācības grupas, kas koncentrējas uz IKT darbvietu identifikāciju ārzemēs.

–Darbaudzināšana (individuālas konsultācijas): darbaudzināšanas mērķis ir konsultēt privāto patērētāju, kas meklē darbu vai apmācību darbvietā. No vienas puses, darba konsultanti var veicināt atkārtotu pieņemšanu darbā, konsultējot darba meklētāju par dažādu darba meklēšanas iespēju izmantošanu (lietu pārvaldība), no otras puses, konsultanti var viņiem palīdzēt atrast jaunu darbu, konsultējot darba meklēšanas laikā. –Karjeras veidošana: karjeras veidošana ir paredzēta personām, ja saskaņā ar Nodarbinātības un ekonomiskās attīstības biroja (TE biroja) novērtējumu klientiem ir nepieciešams funkcionālāks, intensīvs un ilgtermiņa atbalsts karjeras plānošanā. –Ekspertu novērtējumi: cilvēkiem programmatūras nozarē ir ļoti atšķirīgas kompetences. Lai novērtētu, kādi pakalpojumi darba meklētājam ir nepieciešami, TE birojs var organizēt dažādus ekspertu novērtējumus, piemēram, darba spēju novērtēšana; kompetences un profesionālo prasmju apzināšana; uzņēmējdarbības kompetences un uzņēmējdarbības iespēju novērtējums. Ekspertu novērtējuma saturs un darbības joma būs atkarīgi no darba meklētāja personīgās situācijas. B. Nodarbinātības un uzņēmējdarbības pakalpojumi EGF finansēti nodarbinātības un uzņēmējdarbības pakalpojumi, ko sniedz TE birojs, ietver atbalstu neatkarīgiem darba meklējumiem, izmantojot tiešsaistes pakalpojumus, darba piedāvājumus un citus nodarbinātības pakalpojumus, tostarp starptautiskos nodarbinātības pakalpojumus, ceļa izdevumus un pārcelšanās izdevumu atlīdzināšanu, kompetences un profesionālo prasmju apzināšanu, darba spēju novērtēšanu, apmācības, izmēģināšanu (darba izmēģināšanu, apmācību izmēģināšanu) un darba samaksas subsīdijas. TE birojs ir atbildīgs par piedāvātajiem pakalpojumiem, un par šo darbu atbildību uzņemas EGF-dienesta speciālisti. C. Apmācība Apmācība tiek īstenota kā profesionālā pārkvalifikācija, kuras mērķis ir iegūt profesionālo vai papildu profesionālo kvalifikāciju nozarē ar augstu nodarbinātības līmeni, vai arī pastāvīga apmācība, stiprinot pašreizējo kompetenci. Apmācība ir pielāgota mērķgrupai. Šādu mācību mērķis ir nodrošināt apmācību dalībniekiem arī praktisko izpratni par to, kā uzņēmumi darbojas, un sniegt viņiem prasmes, kas nepieciešamas strādāšanai uzņēmumā, kā arī kompetences, lai varētu šādu uzņēmumu attīstīt. Apmācību mērķis ir vai nu atrast darbu kādā no partneruzņēmumiem, vai uzsākt jaunu uzņēmējdarbību, izmantojot attīstības projektu. Cilvēkiem ar augstāku izglītības līmeni var sniegt specializētu apmācību. D. Algas subsīdija Algas subsīdijas būs pieejamas atlaistajiem darba ņēmējiem, lai atbalstītu nodarbinātību jaunā darbvietā, samazinot darba devēja algu izmaksas. Algas subsīdijas izmanto jo īpaši, lai palielinātu darba ņēmēju pieņemšanu darbā privātajā sektorā ar subsīdiju. No 2015. gada algas subsīdija būs 30–50 % no attiecīgajām algas izmaksām atkarībā no tā, cik ilgi persona, kas ir pieņemta darbā ar subsīdiju, ir bijusi bez darba.



E. Uzņēmējdarbības sākšanas dotācija Uzņēmējdarbības sākšanas dotācijas mērķis ir veicināt uzņēmējdarbības sākšanu un atsevišķu personu nodarbinātību. Uzņēmējdarbības sākšanas dotācija nodrošina ienākumus topošajam uzņēmējam laikā, kas nepieciešams pilna laika uzņēmējdarbības uzsākšanai un izveidei (līdz 18 mēnešiem). Uzņēmējdarbības sākšanas dotācija sastāv no divām daļām: pamata pabalsta un piemaksas. 2015. gadā pamata pabalsts bija EUR 32,80/dienā. Piemaksas summa katrā atsevišķā gadījumā atšķiras, to pēc saviem ieskatiem nosaka TE biroji. Piemaksa svārstās robežās no 10 līdz 60 % no pamata pabalsta. F. Orientācija uz uzņēmējdarbību un pakalpojumi jauniem uzņēmējiem Pasākumi, kas saistīti ar uzņēmējdarbības veicināšanu, tiek īstenoti kā uzņēmumu inkubatora veids un uzņēmējdarbības apmācība. Turklāt jaunajiem uzņēmējiem tiek piedāvāti padomi, konsultācijas un uzņēmējdarbības sākšanas dotācijas. Jaunas uzņēmējdarbības izveide tiks atbalstīta ar apakšreģiona uzņēmējdarbības pakalpojumu sniedzēju tīklu palīdzību un Nodarbinātības un ekonomikas ministrijas (MEE) korporācijas uzņēmējdarbības klientu loka plānošanas palīdzību.

G. Piemaksas par ceļa izdevumiem, nakšņošanas un pārcelšanās izmaksām Darba meklētājam var piešķirt pabalstu par ceļa un uzturēšanās izmaksām, kas rodas darba meklēšanas nolūkā, vai ja šādas izmaksas radušās, piedaloties apmācībā. Darba meklētājam var piešķirt arī atlīdzību par pārcelšanās izdevumiem, ja viņš pieņem tāda darba piedāvājumu, kurš atrodas ārpus ikdienas pārvietošanās zonas. 32.Aprakstītās ierosinātās darbības ir aktīva darba tirgus pasākumi atbilstīgi EGF regulas 7. pantā noteiktajām darbībām, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu. Šīs darbības neaizstāj pasīvus sociālās aizsardzības pasākumus. 33.Somija ir sniegusi nepieciešamo informāciju par darbībām, kas attiecīgajiem uzņēmumiem ir obligāti jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem. Iestādes ir apliecinājušas, ka EGF finansiālais ieguldījums neaizstās minētās darbības. Aplēstais budžets 34.Aplēstās kopējās izmaksas ir EUR 4 372 000, kas ietver izdevumus par individualizētajiem pakalpojumiem EUR 4 167 000 apmērā un izdevumus par sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kā arī kontroles un ziņojumu sniegšanas pasākumiem EUR 205 000 apmērā. 35.Kopējais finansiālais ieguldījums, kas pieprasīts no EGF, ir EUR 2 623 200 (60 % no kopējām izmaksām).



Darbības Aplēstais dalībnieku skaits Aplēstās izmaksas par vienu dalībnieku

(EUR) Aplēstās kopējās izmaksas (EUR) Individualizēti pakalpojumi (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu) Izaugsmes veicināšanas pasākumi un citi sagatavošanās pasākumi 710 400,00 284 000,00 Nodarbinātības un uzņēmējdarbības pakalpojumi 1200 375,00 450 000,00 Apmācība 468 5000,00 2 340 000,00 Uzņēmējdarbības sākšanas dotācija 45 6000,00 270 000,00 Orientācija uz uzņēmējdarbību un pakalpojumi jauniem uzņēmējiem 12 5000,00 60 000,00 Starpsumma (a): Procentuāli no individualizēto pakalpojumu kopuma – 3 404 000 (81,69 %) Pabalsti un stimuli (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu) Algas subsīdija 92 8000,00 736 000,00 Piemaksas par ceļa izdevumiem, nakšņošanas un pārcelšanās izmaksām 180 150,00 27 000,00 Starpsumma (b): Procentuāli no individualizēto pakalpojumu kopuma – 763 000 (18,31 %) Darbības, ko veic saskaņā ar EGF regulas 7. panta 4. punktu 1. Sagatavošanās darbības – 10 000,00 2. Pārvaldība – 165 000,00 3. Informēšana un reklāma – 25 000,00 4. Kontrole un ziņošana – 5000,00 Starpsumma (c): Procentuāli no kopējām izmaksām: – 205 000,00 4,69 % Kopējās izmaksas (a+b+c): – 4 372 000 EGF ieguldījums (60 % no kopējām izmaksām) – 2 623 200 36.To darbību izmaksas, kuras iepriekš minētajā tabulā noteiktas kā darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu, nepārsniedz 35 % no saskaņotā individualizēto pakalpojumu kopuma kopējām izmaksām. Somija apstiprināja, ka šīs darbības ir atkarīgas no tā, vai paredzētie atbalsta saņēmēji piedalās darba meklēšanas vai apmācības pasākumos. 37.Somija apstiprināja, ka ieguldījumu izmaksas pašnodarbinātībai, uzņēmējdarbības sākšanai un darba ņēmēju pārņemšanai nepārsniegs EUR 15 000 vienam atbalsta saņēmējam. Izdevumu atbilstības periods 38.Somija sāka sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem 2014. gada 1. augustā. Tāpēc par izdevumiem saistībā ar iepriekš minētajām darbībām ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu no 2014. gada 1. augusta līdz 2017. gada 12. jūnijam. 39.Somijai 2014. gada 1. augustā sāka rasties administratīvie izdevumi saistībā ar EGF īstenošanu. Tāpēc par izdevumiem par sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas pasākumiem ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu no 2014. gada 1. augusta līdz 2017. gada 12. decembrim. Papildināmība ar darbībām, ko finansē no valstu vai Savienības fondiem 40.Valsts priekšfinansējuma vai līdzfinansējuma avots galvenokārt ir Ekonomikas un nodarbinātības ministrijas (MEE) Administratīvās nodaļas valsts nodarbinātības dienestu budžeta pozīcija. Dažus pakalpojumus finansēs arī no ekonomiskās attīstības, transporta un vides centru (ELY centru) un TE biroju darbības izdevumiem. Tehnisko atbalstu finansēs no Nodarbinātības un ekonomikas ministrijas un ELY centru darbības izdevumiem. 41.Somija ir apstiprinājusi, ka iepriekš aprakstītie pasākumi, kas saņem EGF finansiālu ieguldījumu, nesaņems finansiālus ieguldījumus no citiem Savienības finanšu instrumentiem. Procedūras, ko ievēro, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, vai sociālajiem partneriem, kā arī vietējām un reģionālām iestādēm 42.Somija ir norādījusi, ka saskaņotais individualizēto pakalpojumu kopums ir izstrādāts, apspriežoties ar sociālajiem partneriem un reģionālajām iestādēm. Ziemeļostrobotnijas ELY centrs un TE birojs organizēja pasākumu (2014. gada 1. oktobrī), lai plānotu pasākumus, kas ietverti EGF projektos. Šajā pasākumā tika aicināti piedalīties projektu īstenojošo organizāciju partneri (Business Oulu, Oulu pilsēta, Oulu universitāte, Yritystakomo (uzņēmējdarbības inkubators), Tirdzniecības palāta un Ziemeļostrobotnijas uzņēmēji) un mērķa grupu pārstāvji.

43.MEE ir sasaukusi grupu, kura risina darba ņēmēju atlaišanas gadījumus datorprogrammēšanas nozarē un kura piedalījās pieteikuma sagatavošanā, lai saņemtu EGF atbalstu. Šajā grupā ietilpst pārstāvji no skarto reģionu ELY centriem un TE birojiem, Business Oulu un sociālie partneri. Pārvaldības un kontroles sistēmas 44.Pieteikums ietver pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, kurā norādīti ietverto struktūru pienākumi. Somija ir informējusi Komisiju, ka finansiālo ieguldījumu pārvaldīs MEE, kura pārvalda arī ESF līdzekļus. Tā pati ministrija darbojas arī kā sertifikācijas iestāde. Pienākumi un ziņošanas saistības starp departamentiem, kas ir atbildīgi par šīm divām funkcijām, ir stingri nošķirti. Pārvaldības funkcijas attiecībā uz EGF ir uzticētas Nodarbinātības un uzņēmējdarbības departamentam, savukārt attiecībā uz ESF šīs funkcijas veiks Reģionālais departaments. Sertifikācijas funkcijas attiecībā uz abiem fondiem ir nodotas Cilvēkresursu un administrācijas vienībai. Ministrija ir sagatavojusi rokasgrāmatu, kurā precīzi noteiktas ievērojamās procedūras. 45.Par revīziju atbildīgā struktūra ir neatkarīga iekšējās revīzijas nodaļa, kas ir tieši pakļauta tās pašas ministrijas pastāvīgajam sekretāram. Uzdevumi, kas saistīti ar uzraudzību un revīziju, arī ir iekļauti abu – gan vadošās iestādes, gan sertifikācijas iestādes funkcijās. Saistības, ko uzņemas attiecīgā dalībvalsts 46.Somija ir sniegusi visus nepieciešamos apliecinājumus tam, ka: –piekļuvē ierosinātajām darbībām un to īstenošanai tiks piemēroti vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi, –ir ievērotas valstu un ES tiesību aktos paredzētās prasības par kolektīvo atlaišanu, –uzņēmumi, kuros atlaisti darba ņēmēji un kuri pēc atlaišanas ir turpinājuši darbību, ir ievērojuši juridiskos pienākumus, kas attiecas uz darba ņēmēju atlaišanu, un ir snieguši darba ņēmējiem atbilstošu palīdzību, –ierosinātās darbības nesaņems finansiālu atbalstu no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem, kā arī tiks novērsta jebkāda dubulta finansēšana, –ar ierosinātām darbībām papildinās no struktūrfondiem finansētās darbības, –EGF finansiālais ieguldījums atbildīs procesuālajiem un materiālajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu. IETEKME UZ BUDŽETU Budžeta priekšlikums 47.EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu EUR 150 miljonu apmērā (2011. gada cenās), kā paredzēts 12. pantā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam. 48.Pēc pieteikuma izskatīšanas attiecībā uz nosacījumiem, kas izklāstīti EGF regulas 13. panta 1. punktā, un ņemot vērā paredzēto atbalsta saņēmēju skaitu, ierosinātās darbības un aplēstās izmaksas, Komisija ierosina mobilizēt EGF līdzekļus EUR 2 623 200 apmērā, kas atbilst 60 % no ierosināto darbību kopējām izmaksām, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu pieteikumā minēto pasākumu īstenošanā. 49.Ierosināto lēmumu izmantot EGF pieņems kopā Eiropas Parlaments un Padome, kā paredzēts 13. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību. Saistītie tiesību akti 50.Vienlaikus ar priekšlikumu lēmumam par EGF līdzekļu izmantošanu Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegs priekšlikumu par līdzekļu pārvietošanu uz attiecīgo budžeta pozīciju EUR 2 623 200 apmērā. 51.Tajā pašā laikā, kad tā pieņem priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu, Komisija ar īstenošanas aktu pieņems lēmumu par finansiālo ieguldījumu, kas stājas spēkā dienā, kad Eiropas Parlaments un Padome pieņem ierosināto lēmumu izmantot EGF.

Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu

(Somijas pieteikums – EGF/2015/005 FI/Datorprogrammēšana) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006, un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību un jo īpaši tā 13. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1)Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) mērķis ir sniegt atbalstu darba ņēmējiem, kas atlaisti no darba, un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finanšu un ekonomikas krīze vai ir sākusies jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū. (2)EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 150 miljoni gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 12. pantā. (3)Somija 2015. gada 12. jūnijā iesniedza pieteikumu EGF/2015/005 FI/Datorprogrammēšana, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF, pēc darba ņēmēju atlaišanas saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 62. nodaļā (Datorprogrammēšana, konsultēšana un saistītas darbības), NUTS 2. līmeņa reģionos Länsi-Suomi (FI19), Helsinki-Uusimaa (FI1B), Etelä-Suomi (FI1C) un Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D), Somijā. Pieteikums tika papildināts ar papildu informāciju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktu. Šis pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. pantā norādītajām prasībām EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanai. (4)Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu EUR 2 623 200 apmērā saistībā ar Somijas iesniegto pieteikumu. (5)Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs EGF izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas, IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU. 1. pants Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 2 623 200 saistību un maksājumu apropriācijās. 2. pants Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no [the date of its adoption]. Briselē,