EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 20.10.2011 
SEC(2011) 1218 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
EXECUTIVE SUMMARY OF THE IMPACT ASSESSMENT 
Pavaddokuments dokumentam  
Proposal for a 
Regulation of the  European Parliament and of the Council 
on Insider Dealing and Market Manipulation (Market Abuse) 
 
and 
 
Proposal for a 
Directive of the European Parliament and of the Council 
on Criminal Sanctions for Insider Dealing and Market Manipulation  
 
{COM(2011) 651 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1217 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV 1. PROBLĒMAS FORMUL ĒJUMS  
Direktīvas par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (turpm āk — MAD ) mērķis ir palielin āt 
ieguldītāju uzticību un tirgus  integritāti, aizliedzot person ām, kuru r īcībā ir iekšējā 
informācija, piedal īties saistīto finanšu instrumentu tirdzniec ībā (turpmāk — iekšējās 
informācijas izmantošana dar ījumos) un aizliedzot tirgus manipul ācijas ar t ādām 
praksēm kā nepatiesas inform ācijas vai baumu izplat īšana, kā arī tirdzniec ība, kas 
nodrošina tirgum nerakstur īgus cenu l īmeņus (turpm āk — tirgus manipul ācijas). 
Saskaņā ar MAD  ir izveidoti daži instrumenti, lai nov ērstu un konstat ētu tirgus 
ļaunprātīgas izmantošanas gad ījumus. Šie instrumenti, piem ēram, ir to personu 
saraksti, kam ir pieejama iekš ējā informācija, ziņošana par aizdom īgiem darījumiem 
un inform ācijas atklāšana par vad ības piedal īšanos dar ījumos. Direkt īvā arī paredzēts 
pienākums regul ētos tirgos tirgotu finanšu instrumentu emitentiem p ēc iespējas ātrāk 
atklāt to rīcībā esošo iekš ējo informāciju, piem ērojot ierobežotas kav ēšanās iespējas.  
Lai veicin ātu izpildi, direkt īvā ir paredz ētas valstu kompetento iest āžu pilnvaras veikt 
izmeklēšanu, īstenot administrat īvos pasākumus un piem ērot sankcijas, kas ir 
„efektīvas, samērīgas ar nodar ījumu un prevent īvas”. 
Ar MAD  ir ieviests regul ējums, lai saska ņotu galven ās koncepcijas un noteikumus, 
kas attiecas uz tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, un lai nostiprin ātu sadarb ību starp 
regulatoriem. Tom ēr Komisijas dienesti ir konstat ējuši vairākas probl ēmas, kas ir 
izskatītas turpmāk tekstā. 
1.1. Plaisas jaunu tirgu, platformu un ārpusbiržas instrumentu regul ējumā 
Ja finanšu instruments tiek pie ņemts tirdzniec ībai regul ētā tirgū, tad uz ikvienu 
tirdzniecības darījumu ar šo instrumentu attiecas MAD  neatkarīgi no tā, vai 
tirdzniecība ar šo instrumentu notiek daudzpus ējā tirdzniec ības sistēmā (turpmāk —
 MTF ), brokeru elektronisk ā sistēmā (turpmāk — šķērstīkls) vai ārpusbiržas tirg ū. 
Turklāt saistībā ar iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu (iz ņemot tirgus 
manipulācijas) aizliegums attiecas ar ī uz finanšu instrumentiem, kuri nav pie ņemti 
tirgošanai regul ētā tirgū, bet kuru v ērtība ir atkar īga no šāda finanšu instrumenta.  
Taču regulētā tirgū tirgotu instrumentu viet ā uzmanības centr ā tagad ir tirgus 
tendences. Saist ībā ar pieaugošo konkurenci un tehnolo ģiju izmantošanu instrumentu 
tirdzniecībai aizvien vair āk izmanto MTF  un citas organiz ētas tirdzniec ības sistēmas 
(piemēram, šķērstīklus). Izaugsme v ērojama ar ī ārpusbiržas tirgos. Ja instrumentu 
nepieņem tirdzniec ībai regulētā tirgū un to tirgo tikai MTF , cita veida sist ēmā vai 
ārpusbiržas tirg ū, MAD uz šo instrumentu neattieksies.  
Ir arī paustas bažas, ka pieaugoš ā tirdzniec ības sadrumstalot ība dažādos tirgos var 
kavēt efektīvu izpildi un ka daž ādie uzraudz ības standarti atkar ībā no tirdzniec ības 
vietas iez īmēm varētu radīt nevienl īdzīgus konkurences apst ākļus. Visbeidzot, 
pieaugošā tendence izmantot automatiz ētus tirdzniec ības darījumus ar mazu laika 
intervālu (turpm āk — HFT ) ir rosin ājusi jautājumus par to, k ā regulatori uzrauga 
šādus tirdzniec ības darījumus un vai MAD  atbilstīgi ietver konkr ētas stratēģijas, kas 
varētu būt ļaunprātīgas izmantošanas prakses.  
 
LV 3   LV 1.2. Plaisas pre ču un preču atvasin āto finanšu instrumentu tirgu regul ējumā 
Tirgus ļaunprātīga izmantošana ir iesp ējama starp tirgiem un p ārrobežās, kas rada 
īpašas bažas par pre ču un saist ītu atvasin āto finanšu instrumentu tirgiem, kuru 
gadījumā tirgus integrit āte un pārredzamības noteikumi attiecas uz atvasin āto finanšu 
instrumentu tirgiem, nevis uz pamat ā esošajiem tirgiem.  
Pašlaik MAD  nav paredz ēts finanšu uzraudz ītāju pienākums ņemt vērā tendences 
fiziskajos pre ču tirgos, kad vi ņi uzrauga, vai finanšu tirgos nenotiek tirgus 
ļaunprātīga izmantošana, vai sadarboties un nodrošin āt informācijas apmai ņu ar 
fizisko tirgu regulatoriem ES vai treš ās valstīs. Šis sadarb ības trūkums starp fizisko 
un finanšu tirgu regulatoriem var ētu mazināt gan fizisko, gan finanšu tirgu integrit āti. 
Preču tirgiem nepiem ēro tos pašus tirgus integrit ātes un pārredzamības noteikumus 
attiecībā uz tirdzniec ības darbībām, kādus piemēro finanšu tirgiem. Ir aizliegta t ādu 
atvasināto finanšu instrumentu tirdzniec ība, kas izkrop ļo finanšu instrumentu cenu. 
Tomēr pašreizējā tirgus manipul āciju defin īcija neietver t ādu atvasin āto finanšu 
instrumentu tirdzniec ību, kas izkrop ļo cenas pamat ā esošajos fiziskajos tirgos, un 
tādu tirdzniec ību fiziskajos tirgos, kura izkrop ļo finanšu instrumentu cenas. 
Regulatori ir pauduši bažas, ka atvasin āto finanšu instrumentu tirgus izmanto, lai 
manipulētu ar pamat ā esošajiem pre ču tirgiem. 
Turklāt nav visp ārīgu noteikumu, kuros b ūtu paredz ēts, kāda inform ācija ir jāatklāj 
preču tirgos, un ir bažas par pre ču tirgu pamatinform ācijas pārredzamības trūkumu. 
Tas preču atvasin āto finanšu instrumentu tirgu ieguld ītājiem rada probl ēmas, jo 
atvasinātā finanšu instrumenta cenu liel ā mērā nosaka pamat ā esošais instruments vai 
prece. Arī uzraudzītājiem tas rada probl ēmas, jo vi ņi nevar uzraudz īt darījumus šajos 
tirgos, lai konstat ētu iespējamus ļaunprātīgas izmantošanas gad ījumus. 
1.3. Regulatori nevar nodrošin āt efektīvu izpildi 
Pirmkārt, regulatoriem nav vajadz īgo pilnvaru, lai konstat ētu tirgus ļaunprātīgu 
izmantošanu, piem ēram, lai sa ņemtu ziņojumus par aizdom īgiem dar ījumiem ar 
ārpusbiržas atvasin ātajiem finanšu instrumentiem, kaut gan tos ir iesp ējams izmantot 
tirgus ļaunprātīgai izmantošanai. Regulatori daž ās dalībvalstīs nevar no 
telekomunik āciju operatoriem sa ņemt telefonsarunu datu ierakstus, kas ir vajadz īgi, 
lai nodrošin ātu pierādījumus izmekl ēšanā un piem ērotu sankcijas par tirgus 
ļaunprātīgu izmantošanu, it seviš ķi saistībā ar iekšējās informācijas ļaunprātīgu 
izmantošanu. T āpēc pastāv iespēja, ka netiks konstat ēti un sod īti konkrēti tirgus 
ļaunprātīgas izmantošanas gad ījumi, kam b ūtu jāpiemēro administrat īvās sankcijas. 
Piekļuvi šiem datiem uzskata par b ūtisku instrumentu, lai īstenotu finanšu regulatoru 
izmeklēšanas un izpildes uzdevumus. Daži  regulatori nav pilnvaroti iek ļūt privātās 
telpās un konfisc ēt dokumentus. Turkl āt regulatoriem var b ūt liegta piek ļuve svarīgai 
primārai inform ācijai par aizdom īgiem darījumiem, kuru var ētu sniegt „zi ņotāji”, jo 
šiem inform ācijas avotiem tr ūkst stimulu un tie, iesp ējams, nav pietiekami aizsarg āti. 
Tāpat regulatoriem tr ūkst instrumentu, lai risin ātu „tirgus manipul āciju 
mēģinājumus”, proti, gad ījumus, kad persona cenšas,  bet tai neizdodas ietekm ēt 
tirgu. 
Otrkārt, ne visām kompetentaj ām iestādēm ir sankciju pilnvaras, lai nodrošin ātu, ka 
tās var rea ģēt uz visiem ļaunprātīgas izmantošanas gad ījumiem, piem ērojot 
 
LV 4   LV atbilstīgas sankcijas. Piem ēram, asto ņās dalībvalstīs kompetentaj ām iestādēm 
pārkāpumu gad ījumā nav iesp ējas anulēt licences. Turkl āt dažās dalībvalstīs 
administrat īvo sodu l īmeni var uzskat īt par zemu un nepietiekami prevent īvu. Ja 
tirgus ļaunprātīgas izmantošanas p ārkāpuma ieguvumi ir liel āki nekā paredzam ās 
sankcijas, mazin ās sankciju prevent īvā ietekme. Turkl āt ne visas kompetent ās 
iestādes nodrošina piem ēroto sankciju publiskošanu, kas ir svar īgs faktors efekt īvai 
izpildei. Visbeidzot, daž ās dalībvalstīs attiecībā uz konkr ētiem iekšējās informācijas 
ļaunprātīgas izmantošanas un tirgus manipul āciju pārkāpumiem nav pieejamas 
kriminālsankcijas, kam ir svar īga prevent īva ietekme. Š īs atšķirības iedrag ā vienoto 
tirgu, pie ļauj regul ējuma arbitr āžu un sarež ģī pārrobežu sadarb ību starp 
tiesībaizsardz ības iestādēm. 
1.4. Skaidrības un tiesisk ās noteiktības trūkums 
MAD  ietver konkr ētas iespējas un rīcības brīvību, kā arī noteikumus, kas praktiskaj ā 
piemērošanā pieļauj interpret ācijas elast ību. Šo atš ķirību un nenoteikt ību rezultātā 
dalībvalstīs ir spēkā atšķirīgi noteikumi. De Larosière  ziņojumā šīs iespējas un 
rīcības brīvība ir nor ādītas kā viens no konkurences izkrop ļojumu un regul ējumu 
arbitrāžas iemesliem, kas t ādējādi kavē vienotā tirgus efekt īvu darbību. It seviš ķi šis 
jautājums attiecas uz pie ņemtu tirdzniec ības prakšu (turpm āk — AMP ) jēdzienu, 
iekšējās inform ācijas atkl āšanu no emitentu puses un pien ākumu emitentu 
direktoriem sniegt zi ņojumus par saviem dar ījumiem ar finanšu instrumentiem. 
1.5. Nesamērīgi administrat īvie slogi emitentiem, it seviš ķi MVU 
Ir paustas bažas, ka daži MVU cenšas palielin āt kapitālu vērtspapīru tirgos da ļēji 
tāpēc, ka iekļaušanas biržas sarakst ā sākotnējās un kārtējās izmaksas ir liel ākas par 
ieguvumiem, k ā arī tāpēc, ka ES ties ību akti pārāk ierobežo MVU piek ļuvi finanšu 
tirgiem. Ja MAD  darbības jomu paplašin ātu, to attiecinot uz MTF , bet neveicot 
nekādus pielāgojumus, MVU, kas ir š ādu tirgu biržu sarakstos, saskartos ar v ēl 
lielākām izmaks ām nekā pašlaik, jo MVU tirgi vair ākās dalībvalstīs ir pielāgojuši 
MVU rež īmu, lai saglab ātu to izmaksas zem ākā līmenī. Šajā saistībā ieinteres ētās 
personas ir nor ādījušas, ka īpaši problem ātisks ir pien ākums atkl āt informāciju, kas 
var ietekm ēt vērtspapīru cenu, sagatavot to personu sarakstus, kur ām ir pieejama 
iekšējā informācija, un atkl āt vadītāju darījumus. Tiek uzskat īts, ka šie pien ākumi 
rada būtiskus izdevumus un administrat īvos slogus maz ākiem birž ā kotētiem 
uzņēmumiem. 
2. BĀZES SCEN ĀRIJS UN SUBSIDIARIT ĀTE 
Ja netiktu veikti nek ādi ES līmeņa pasākumi, iepriekš izkl āstītajām problēmām, 
visticamāk, nepiem ērotu koordin ētu reakciju un t ās nākotnē atkārtotos. Rezult ātā 
konkrētiem tirgiem un dar ījumiem nepiem ērotu tirgus ļaunprātīgas izmantošanas 
noteikumus, konkr ētiem tirgus ļaunprātīgas izmantošanas gad ījumiem nepiem ērotu 
sankcijas vai piem ērotu nepietiekamas sankcijas, k ā arī netiktu nov ērsti 
administrat īvie slogi, kas izriet no atš ķirībām valstu ties ību aktos. Lai gan vis ām 
iepriekš izkl āstītajām problēmām ir svar īga ietekme uz katru dal ībvalsti, to kop ējo 
ietekmi var piln ībā saprast tikai p ārrobežu kontekst ā. Tas tā ir tāpēc, ka tirgu var 
ļaunprātīgi izmantot jebkur, kur  instruments ir iek ļauts biržas sarakst ā, vai 
ārpusbiržas tirg ū, kas nozīmē, ka pastāv reāls risks, ka valstu piem ērotie centieni pret 
 
LV 5   LV tirgus ļaunprātīgu izmantošanu tiek apieti vai ir neefekt īvi, jo trūkst ES līmeņa 
rīcības. Turkl āt būtiska ir konsekventa pieeja, lai izvair ītos no regul ējuma arbitr āžas. 
Šādā kontekstā ES rīcība šķiet piemērota, ņemot vērā subsidiarit ātes principu. 
Saskaņā ar proporcionalit ātes principu vis ām intervenc ēm jābūt mērķtiecīgām un tās 
nedrīkst būt plašākas, nekā tas ir vajadz īgs, lai sasniegtu m ērķus. Minētais princips ir 
ņemts vērā, nosakot alternat īvus variantus, k ā arī variantu analiz ēšanas un 
salīdzināšanas proces ā. 
3. MĒRĶI  
Ņemot vērā iepriekš izkl āstīto analīzi, Direkt īvas par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu 
pārskatīšanas visp ārējie mērķi ir palielin āt tirgus integrit āti un ieguld ītāju 
aizsardzību, vienlaikus nodrošinot  vienotu noteikumu kr ājumu un vienl īdzīgus 
konkurences apst ākļus, kā arī palielinot v ērtspapīru tirgu pievilc ību MVU kapit āla 
vairošanai. 
Lai sasniegtu šos visp ārējos mērķus, ir jāīsteno šādi konkrēti politikas m ērķi: 
(1) jānodrošina, ka regula n eatpaliek no tirgus tendenc ēm; 
(2) jānodrošina tirgus ļaunprātīgas izmantošanas noteikumu efekt īva izpilde; 
(3) jāuzlabo tirgus ļaunprātīgas izmantošanas rež īma efektivit āte, nodrošinot 
lielāku skaidrību un tiesisko noteikt ību; 
(4) pēc iespējas jāsamazina administrat īvie slogi, it seviš ķi MVU. 
4. POLITIKAS VARIANTI  
Politikas varianti ir sak ārtoti grup ās atbilstīgi darbības mērķiem, kas izriet no 
iepriekš min ētajiem konkr ētajiem mērķiem. 
4.1. Tirgus ļaunprātīgas izmantošanas nov ēršana organiz ētos tirgos, platform ās un 
ārpusbiržas dar ījumos 
(1) 1. variants: ES l īmenī pasākumus neveic. 
(2) 2. variants: tirgus ļaunprātīgas izmantošanas noteikumus paplašina, lai 
ietvertu kred ītriska mijmai ņas darījumus (turpm āk — CDS). 
(3) 3. variants: tirgus manipul āciju noteikumus paplašina, lai ietvertu ārpusbiržas 
instrumentus. 
(4) 4. variants: tirgus ļaunprātīgas izmantošanas noteikumus paplašina, lai 
ietvertu instrumentus, kas pie ņemti tirdzniec ībai tikai MTF. 
(5) 5. variants: tirgus ļaunprātīgas izmantošanas noteikumus paplašina, lai 
ietvertu instrumentus, kas pie ņemti tirdzniec ībai tikai cit ās tirdzniec ības 
sistēmās (izņemot MTF). 
 
LV 6   LV (6) 6. variants: tirgus ļaunprātīgas izmantošanas noteikumus paplašina, lai 
ietvertu instrumentus, ko tirgo ārpusbiržas tirgos (abpus ēji). 
(7) 7. variants: uzlabo HFT uzraudz ību. 
(8) 8. variants: uzlabo t ādu ieguld ījumu sabiedr ību uzraudz ību, kuras darbojas 
tādās tirdzniec ības sistēmās kā MTF. 
4.2. Tirgus ļaunprātīgas izmantošanas nov ēršana pre ču un saist īto atvasin āto 
finanšu instrumentu tirgos 
(1) 1. variants: ES l īmenī pasākumus neveic. 
(2) 2. variants: iekš ējās informācijas un tirgus manipul āciju defin īciju paplašina, 
lai ietvertu pre ču aktuāllīgumus. 
(3) 3. variants: nosaka iekš ējās inform ācijas defin īciju preču atvasin ātajiem 
finanšu instrumentiem. 
(4) 4. variants: pien ākums aktu āltirgu tirgot ājiem atbild ēt uz kompetento iest āžu 
pieprasījumiem p ēc informācijas. 
(5) 5. variants: veicina starptautisko sadarb ību starp finanšu un fizisko tirgu 
regulatoriem. 
(6) 6. variants: pre ču atvasināto finanšu instrumentu emitentiem pieprasa public ēt 
informāciju, kas var ietekm ēt vērtspapīru cenu. 
(7) 7. variants: tirgus manipul āciju paskaidrošana saist ībā ar preču atvasinātajiem 
finanšu instrumentiem. 
4.3. Vajadzīgās inform ācijas un pilnvaru nodrošin āšana regulatoriem, lai īstenotu 
efektīvu izpildi 
(1) 1. variants: ES l īmenī pasākumus neveic. 
(2) 2. variants: ievieš zi ņojumus par aizdom īgiem piepras ījumiem un ārpusbiržas 
darījumiem. 
(3) 3. variants: aizlie dz tirgus manipul āciju mēģinājumus. 
(4) 4. variants: nodrošina piek ļuvi telekomunik āciju operatoru datiem un 
telefonsarunu ierakstiem, lai izmekl ētu tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un 
piemērotu sankcijas, sa ņemot tiesas orderi. 
(5) 5. variants: nodrošina piek ļuvi privātām telpām, lai konfisc ētu dokumentus ar 
mērķi izmeklēt tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un piem ērot sankcijas, 
saņemot tiesas orderi. 
(6) 6. variants: pieš ķir aizsardz ību un stimulus zi ņotājiem. 
 
LV 7   LV 4.4. Konsekventu, efekt īvu un prevent īvu sankciju nodrošin āšana 
(1) 1. variants: ES l īmenī pasākumus neveic. 
(2) 2. variants: kop ēji obligātie noteikumi attiec ībā uz administrat īvajiem 
pasākumiem un sankcij ām. 
(3) 3. variants: vienoti administrat īvie pasākumi un sankcijas. 
(4) 4. variants: pras ība piemērot krimin ālsankcijas. 
(5) 5. variants: kop ēji obligātie noteikumi attiec ībā uz krimin ālsankcijām. 
(6) 6. variants: sankciju uzlabota izpilde. 
4.5. Iespēju un rīcības brīvības samazin āšana vai nov ēršana 
(1) 1. variants: ES l īmenī pasākumus neveic. 
(2) 2. variants: saska ņo pieņemtās tirdzniec ības prakses. 
(3) 3. variants: atce ļ pieņemtās tirdzniec ības prakses un pak āpeniski atce ļ esošās 
prakses. 
4.6. Konkrētu svarīgāko jēdzienu paskaidrošana  
(1) 1. variants: ES l īmenī pasākumus neveic. 
(2) 2. variants: paskaidro nosac ījumus, kas attiecas uz iekš ējās informācijas 
nokavētu atklāšanu. 
(3) 3. variants: zi ņo par iekš ējās informācijas nokav ētu atklāšanu. 
(4) 4. variants: nosaka nokav ētas atklāšanas nosac ījumus sist ēmiskas noz īmes 
gadījumā. 
(5) 5. variants: paskaidro inform ācijas atklāšanu par vad ītāju darījumiem. 
4.7. Administrat īvo slogu samazin āšana, it seviš ķi MVU 
(1) 1. variants: ES l īmenī pasākumus neveic. 
(2) 2. variants: MVU rež īms attiecībā uz iekšējās informācijas atklāšanu. 
(3) 3. variants: MVU atbr īvojums no iekš ējās informācijas atklāšanas. 
(4) 4. variants: saska ņo to personu sarakstus, kam ir pieejama iekš ējā informācija. 
(5) 5. variants: MVU atbr īvojums no to personu sarakstiem, kam ir pieejama 
iekšējā informācija. 
(6) 6. variants: atce ļ ziņojumus par vad ītāju darījumiem. 
 
LV 8   LV (7) 7. variants: saska ņo prasības attiec ībā uz ziņojumiem par vad ītāju 
darījumiem, palielinot slieksni visiem emitentiem, tostarp MVU. 
(8) 8. variants: MVU rež īms ziņojumiem par vad ītāju darījumiem. 
5. IZVĒLĒTO VARIANTU IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Dažādos politikas variantus analiz ēja, ņemot vērā to efektivit āti un lietder ību, lai 
sasniegtu saist ītos mērķus. Politikas variantu sal īdzinājumā iegūti turpmāk izklāstītie 
secinājumi. 
– Organizētie tirgi, platformas un ārpusbiržas dar ījumi:  izvēlētais variants ir 2., 3., 
4., 5., 7. un 8. varianta apvienojums. A pvienojot 4., 5. un 8. variantu, nodrošin ātu 
vienlīdzīgus konkurences apst ākļus un augstu ieguld ītāju aizsardz ības līmeni, kā 
arī tirgus integrit āti finanšu instrumentiem neatkar īgi no vietas, kur ā tie pieņemti 
tirdzniecībai. Apvienojot 2. un 3. variantu, nodrošin ātu, ka būtu skaidri aizliegtas 
pamatā esošu instrumentu tirgus manipul ācijas, izmantojot ārpusbiržas atvasin ātos 
finanšu instrumentus, piem ēram, CDS . Savuk ārt 7. variants  atvieglotu 
regulatoriem manipul āciju konstat ēšanu un sankciju piem ērošanu ļoti biežu 
tirdzniecības darījumu kontekst ā. 
– Preču atvasinātie finanšu instrumenti : izvēlētais variants ir 3. , 4., 5. un 7. varianta 
apvienojums. Kop ā šie varianti paskaidros esoš ās definīcijas un aizliegumus, 
nodrošinot, ka darb ības jomā ir ietvertas visas starp instrumentiem piem ērotās 
manipulāciju strat ēģijas, un pied āvājot vienl īdzīgus konkurences apst ākļus 
ieguldītājiem. Izmaksu zi ņā ražotājiem var sad ārdzināties riska ierobežošana, un 
uzraudzītājiem būs jāiegulda papildu datu apstr ādes un uzraudz ības instrumentos. 
Ieguvumus nodrošin ās tas, ka ieguld ītājiem būs skaidrāks, kādu inform āciju viņi 
var sagaid īt un kā viņiem jārīkojas atvasin āto finanšu instrumentu tirgos. 
– Regulatoru pilnvaras : izvēlētais variants ir 2., 3., 4., 5. un 6. varianta 
apvienojums. Šo variantu apvienošana nodrošin ās, ka regulatoriem ir atbilst īgas 
pilnvaras, lai konstat ētu tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, it seviš ķi, veicinot 
aizdomīgu ārpusbiržas dar ījumu un piepras ījumu konstat ēšanu un sankciju 
piemērošanu tirgus manipul āciju mēģinājumu gad ījumos. Kopums nodrošin ās, ka, 
ja būs pamatots iemesls aizdom ām par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, 
kompetent ās iestādes būs pilnvarotas piek ļūt telekomunik āciju operatoru 
telefonsarunu datu ierakstiem un iek ļūt privātās telpās, pamatojoties uz tiesisk ām 
garantijām saskaņā ar E-priv ātuma direkt īvu un Pamatties ību hartu. Visbeidzot, 
kopums uzlabos konstat ēšanu, nodrošinot zi ņotājiem aizsardz ību pret atrieb ību un 
stimulus. 
– Sankcijas : izvēlētais variants ir 2., 4. un 6. varian ta apvienojums. Šie varianti, kas 
cits citu nostiprina, tirgus ļaunprātīgas izmantošanas kontekst ā nodrošin ās 
sankcijas, kuras ir efekt īvas, samērīgas ar nodar ījumu un prevent īvas. Saska ņā ar 
Līguma par Eiropas Savien ības darbību 83. panta 2. punktu krimin ālsankciju 
prasības ieviešanu attiec ībā uz iekšējās informācijas ļaunprātīgas izmantošanas un 
tirgus manipul āciju pārkāpumiem, k ā noteikts Savien ības līmenī, uzskata par 
būtisku un sam ērīgu pasākumu iekš ējā tirgus darb ībai. 
 
LV 9   LV – Izvēles un rīcības brīvība: izvēlētais variants ir  3. variants. Š ī varianta īstenošana 
samazinātu tiesisk ās nenoteikt ības cēloņus, paskaidrotu piem ērojamo tiesisko 
regulējumu un veicin ātu vienota noteikumu kr ājuma izveidi ES. 
– Pamatjēdzieni: izvēlētais variants ir 3., 4. un 5. vari anta apvienojums. Apvienojot 
šos variantus, nodrošin ātu lielāku tiesisko noteikt ību attiecībā uz inform ācijas 
atklāšanas kav ējumiem un vad ītāju darījumiem, vienlaikus izsl ēdzot direkt īvā 
paredzēto izvēli.  
– MVU/administrat īvais slogs : izvēlētais variants ir 2., 4., 5. un 7. varianta 
apvienojums. Šie četri varianti vispus īgi samazin ātu administrat īvos slogus, kas 
saistīti ar emitentam piem ērotajām prasībām saistībā ar tirgus ļaunprātīgas 
izmantošanas noteikumiem, un izveidotu īpašu tirgus ļaunprātīgas izmantošanas 
režīmu MVU, paredzot šiem uz ņēmumiem samazin ātu administrat īvo slogu.  
6. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Komisija uzraudz īs, kā dalībvalstis piem ēro izmaiņas, kas ierosin ātas likumdošanas iniciat īvā 
par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu. Likumdošanas pas ākuma piem ērošanas seku nov ērtēšanu 
varētu īstenot trešaj ā gadā pēc likumdošanas pas ākuma stāšanās spēkā, ņemot vērā Padomes 
un Parlamenta zi ņojumu. T ā pamatā varētu būt valstu kompetento iest āžu sniegtie dati par 
tirgus ļaunprātīgas izmantošanas sankcij ām un Eiropas V ērtspapīru un tirgu iest ādes ziņojums 
par regulatoru g ūto pieredzi.