Šis priekšlikums papildina ES budžeta un Eiropas Attīstības fonda lielos centienus, tostarp papildu atbalstu aptuveni 750 miljonu EUR apmērā, lai palielinātu humāno palīdzību Ukrainai un ar to saistītajai globālajai pārtikas krīzei 2022. gadā. Šī summa ietver 5. oktobrī nosūtīto ierosināto pārvietojumu 395 miljonu EUR apmērā no rezerves solidaritātei un palīdzībai ārkārtas gadījumos (DEC 18/2022).

Karš Ukrainā ir radījis milzīgu vajadzību pēc humānās palīdzības gan pašā valstī, gan pasaulē, jo īpaši saistībā ar pārtikas krīzi. Šajā kontekstā Komisija lēš, ka — kā pirmais solis — 2023. gadā ir jāpalielina finansējums 150 miljonu EUR apmērā, lai sniegtu papildu humāno palīdzību Ukrainai un risinātu globālo pārtikas krīzi. Paredzams, ka 2023. gadā būs vajadzīgi turpmāki palielinājumi, ja ES vēlas saglabāt savu 2022. gada humānās palīdzības līmeni un atbalstīt strauji pieaugošo to cilvēku skaitu, kuriem vajadzīga palīdzība. Finansējuma piesaistīšana būs atkarīga no pieejamajiem resursiem.

2.2. Erasmus+

Gandrīz puse no pašlaik vairāk nekā četriem miljoniem bēgļu ES valstīs no Ukrainas ir skolas vecuma bērni. Viņu ātra integrācija un atgriešanās skolā, pirmsskolas izglītība un aprūpe palīdzēs mazināt psiholoģisko stresu, sniegs viņiem stabilitātes sajūtu un nākotnes perspektīvas. Tas pats attiecas uz pieaugušiem Ukrainas studentiem, savukārt Ukrainas izglītības darbinieki, kas pārvietoti uz ES valstīm, var aktīvi palīdzēt sasniegt šo mērķi.

2022. gadā Komisija ir pārorientējusi visvairāk skartās pamatdarbības programmas Erasmus+ ietvaros, lai uzņemtu un atbalstītu vairāk skolēnu, studentu, skolotāju un kvalificētu darbinieku, kas bēg no Ukrainas.

Lai 2023. gadā turpinātu šos centienus, pašlaik plānotie piešķīrumi ir nepietiekami, un ir nepieciešams palielināt finansējumu, par ko Komisija jau ir norādījusi budžeta projektā. Tāpēc Komisija ierosina palielināt saistību apropriāciju līmeni par 100 miljoniem EUR, no 2027. gada veicot intensīvāku īstenošanu, ņemot vērā programmas ļoti atlikto maksājumu profilu. Tas tiks atspoguļots nākamajā finanšu plānojuma atjauninājumā.

Lai finansētu intensīvāku īstenošanu 2023. gadā, Komisija ierosina piesaistīt 34,3 miljonus EUR saistību apropriācijās no atlikušās nepiešķirtās rezerves 2.b apakškategorijas izdevumu maksimālā apjoma ietvaros un 65,7 miljonus EUR no elastības instrumenta saskaņā ar DFS regulas 12. pantu. Lai segtu šajā grozījumu vēstulē ierosināto papildu atbalstu, 2023. gadā ir vajadzīgi arī 80 miljoni EUR maksājumu apropriācijās.

EUR Budžeta pozīcija Nosaukums Saistību apropriācijas Maksājumu apropriācijas III iedaļa — Komisija 07 03 01 01 Veicināt personu mācību mobilitāti, kā arī sadarbību, iekļaušanu, izcilību, radošumu un inovāciju organizāciju un politikas līmenī izglītības un apmācības jomā — Netieša pārvaldība 100 000 000 80 000 000 Kopā 100 000 000 80 000 000

3.NextGenerationEU finansēšanas izmaksas

Straujais un būtiskais procentu likmju pieaugums finanšu tirgos pēdējos mēnešos ir palielinājis Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta (ESAI) finansēšanas izmaksas salīdzinājumā ar 2023. gada BP pieprasīto summu. Pamatojoties uz pašreizējām prognozēm par procentu likmēm, operāciju apjomu un pieaugušo procentu likmju svārstīgumu, Komisija lēš, ka ir nepieciešams ESAI procentu pozīcijas palielinājums par 450 miljoniem EUR saistību un maksājumu apropriācijās.

Komisija ierosina 1 miljonu EUR no šā palielinājuma piešķirt ESAI administratīvā atbalsta pozīcijai. Tas nodrošinās labāku uzraudzību, tirgus likviditātes pārvaldību un papildu kapacitāti, ņemot vērā arī pieaugušo pieprasījumu pēc ziņojumiem turpmākajos gados. Šos uzlabojumus atbalstīs, pieņemot darbā līdz 8 papildu līgumdarbiniekiem, lai palīdzētu sasniegt dažādos iepriekš minētos mērķus. Izdevumi tiks proporcionāli sadalīti starp ES budžetu un dalībvalstīm, kas ir saņēmušas ANM atmaksājamo atbalstu.

Savā vienpusējā paziņojumā, kas pievienots 2022. gada budžetam, Komisija atgādināja, ka inflācijas pieauguma dēļ ir nepieciešama pastiprināta budžeta piesardzība attiecībā uz ESAI procentu pozīcijas pārvaldību, ņemot vērā iespēju, ka nominālās procentu likmes būs augstākas, nekā pieņemts šīs pozīcijas plānošanā, ko apstiprina tirgū šogad vērojamās norises.

Ņemot vērā minēto un ņemot vērā to, ka 2.b izdevumu apakškategorijā nav rezerves, tiek ierosināts izmantot vienoto rezerves instrumentu par kopējo summu 450 miljoni EUR, pamatojoties uz DFS regulas 11. panta 1. punkta a) apakšpunktu, izmantojot rezerves, kas atstātas pieejamas līdz DFS noteiktajiem maksimālajiem apjomiem saistību apropriācijām iepriekšējos gados. Ņemot vērā to, ka 2023. gadā pieprasītā summa būs atkarīga no to aizņēmumu procentu likmēm, kas veikti līdz 2022. gada beigām, un no operāciju apjoma, Komisija samierināšanas laikposmā plāno savlaicīgi atjaunināt 2023. gada vajadzības, izmantojot jaunāko pieejamo informāciju par izdošanu 2022. gadā.

EUR Budžeta pozīcija Nosaukums Saistību apropriācijas Maksājumu apropriācijas III iedaļa — Komisija 06 01 03 Atbalsta izdevumi Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentam 1 000 000 1 000 000 06 04 01 Eiropas Savienības Atveseļošanas instruments (ESAI) – Periodiska kupona izmaksa un izpirkšana termiņa beigās 449 000 000 449 000 000 Kopā 450 000 000 450 000 000

4. ES reaģēšanas spējas krīzes situācijās stiprināšana, lai cīnītos pret meža ugunsgrēkiem

Savienības civilās aizsardzības mehānisms (UCPM) finansē izšķiroši svarīgus civilās aizsardzības pasākumus, piemēram, cīņu pret meža ugunsgrēkiem. 2022. gada vasarā meža ugunsgrēki sākās agrāk nekā iepriekšējos gados, un to intensitāte bija lielāka. Meža ugunsgrēku risks paplašinājās, aptverot teritorijas, kas iepriekš nav bijušas apdraudētas, kā rezultātā gāja bojā ugunsdzēsēji, kā arī tika milzu apmēros iznīcināti īpašumi un tika masveidā zaudētas aizsargājamās dabas teritorijas. Atkarībā no dabiskās vides meža ugunsgrēkiem ir bijusi atšķirīgas īpašības un mērogs; papildus lieliem gaisa kuģiem efektīvai ugunsdzēšanas spējai ir vajadzīgs elastīgs aprīkojums, piemēram, vieglas lidmašīnas, helikopteri un zemes aktīvi, lai varētu tikt galā ar dažādiem apstākļiem. Šo specializēto spēju ierobežotā pieejamība joprojām ir būtisks trūkums ES reakcijā uz krīzi.

Papildus priekšlikumiem, kas iekļauti budžeta grozījuma Nr. 5/2022 projektā, Komisija ierosina 2023. gadā vēl vairāk palielināt Savienības civilās aizsardzības mehānismu par papildu summu 41,4 miljonu EUR apmērā saistību apropriācijās. Saskaņā ar pašreizējo plānojumu pastāvīgā rescEU gaisa flote pakāpeniski kļūs pieejama tikai 2026.–2030. gadā. Šā palielinājuma mērķis ir, no vienas puses, paātrināt iepirkumu un, no otras puses, nodrošināt helikopteru un vieglo lidmašīnu nomu 2024. gada vasarā. Ir pieprasīta summa 14,4 miljonu EUR apmērā, lai paātrinātu pastāvīgas rescEU gaisa flotes izveidi, dalībvalstīm iepērkot UCPM helikopterus, kas kļūs pieejami 2024. gadā. Pēc tam 14,4 miljonus EUR kompensēs ar attiecīgu samazinājumu 2026. un 2027. gadā. Tas tiks atspoguļots nākamajā finanšu plānojuma atjauninājumā. Atlikušie 27 miljoni EUR saistību apropriācijās šim palielinājumam ir paredzēti helikopteru un vieglo lidmašīnu nomai, lai tie būtu pilnībā darbotiesspējīgi 2024. gada vasaras meža ugunsgrēku sezonā.

Lai 2023. gadā finansētu šo palielinājumu un tā kā 2.b izdevumu apakškategorijā nav rezerves, Komisija ierosina izmantot elastības instrumentu saskaņā ar DFS regulas 12. pantu 41,4 miljonu EUR apmērā saistību apropriācijās.

Tā kā UCPM palielinājums BGP Nr. 5/2022 un GV Nr. 1/2023 kopumā sasniegs 180 miljonus EUR saistību apropriācijās, 2023. gadā maksājumu apropriācijās ir nepieciešami 70 miljoni EUR.