Budžeta grozījuma nr. 1 projekts 2010. gada vispārējais budžets ieņēmumu un izdevumu kopsavilkums pa iedaļām i iedaļa — Parlaments /* COM/2010/0107 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 19.3.2010 COM(2010)107 galīgā redakcija BUDŽETA GROZĪJUMA NR. 1 PROJEKTS 2010. GADA VISPĀRĒJAIS BUDŽETS IEŅĒMUMU UN IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀMI iedaļa — Parlaments(iesniegusi Komisija) BUDŽETA GROZĪJUMA NR. 1 PROJEKTS2010. GADA VISPĀRĒJAIS BUDŽETS IEŅĒMUMU UN IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀMI iedaļa — Parlaments(iesniegusi Komisija) Ņemot vērā - Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu, saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu, - Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu[1], - Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[2], un jo īpaši tās 37. pantu, - Eiropas Savienības vispārējo budžetu 2010. finanšu gadam, kas pieņemts 2009. gada 17. decembrī, - Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. februārī pieņemto 2010. gada budžeta grozījuma tāmes projektu, Eiropas Komisija ar šo iesniedz paskaidrojuma rakstā izklāstīto iemeslu dēļ budžeta lēmējinstitūcijai 2010. gada budžeta grozījuma Nr. 1 projektu. SATURA RĀDĪTĀJS 1. Ievads 3 2. Lisabonas līguma spēkā stāšanās ietekme uz Eiropas Parlamentu 3 3. Kopsavilkuma tabula pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām 4 IZMAIŅAS IEŅĒMUMU UN IZDEVUMU KOPSAVILKUMĀ PA IEDAĻĀM Izmaiņas ieņēmumu un izdevumu kopsavilkumā pa iedaļām ir pieejamas EUR-Lex tīmekļa vietnē: ( http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm ). Izmaiņas ieņēmumu un izdevumu kopsavilkumā pa iedaļām angļu valodā informācijas nolūkos ir pievienotas šim dokumentam kā budžeta pielikums. 1. Ievads 2010. gada budžeta procedūras gaitā vienojās pa to, ka, izmantojot pieejamo 5. izdevumu kategorijas rezervi, priekšroka tiks dota to papildu izdevumu finansēšanai, kas tieši izriet no Lisabonas līguma stāšanās spēkā; ar šo līgumu groza Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu. Tādējādi attiecīgie papildu izdevumi vajadzības gadījumā var būt par iemeslu budžeta grozījumiem pēc sākotnējā 2010. gada budžeta pieņemšanas. Tika uzsvērts, ka šādā gadījumā iespējami precīzāk jāizvērtē esošo resursu pārdales iespējas, pirms tiek pieprasīti jebkādi papildu resursi. 2010. gada budžeta grozījuma Nr. 1 projekts (BGP) atbilstīgi Eiropas Parlamenta pieņemtajam tāmes projektam attiecas uz ietekmi, ko Lisabonas līguma stāšanās spēkā atstāj uz Eiropas Parlamentu. Šā budžeta grozījuma neto finansiālā ietekme ir EUR 9,4 miljoni papildu saistību apropriācijās un maksājumu apropriācijas, kas iekļautas daudzgadu finanšu shēmas 5. izdevumu kategorijā. 2. Lisabonas līguma spēkā stāšanās ietekme uz Eiropas Parlamentu Lisabonas Līguma stāšanās spēkā tieši vai netieši ietekmēs visus Eiropas Parlamenta dienestus. Ar šo 2010. gada budžeta grozījumu tiks nodrošināti papildu budžeta līdzekļi un cilvēkresursi, kas vajadzīgi, lai Parlaments varētu pildīt savus jaunos likumdevēja pienākumus ar tādiem pašiem nosacījumiem kā Padome. Eiropas Parlaments uzsver, ka tā prioritāte ir izcils darbs likumdošanas jomā un ka deputātiem, komitejām un politiskajām grupām ir jāpiešķir vajadzīgie līdzekļi, lai šo mērķi sasniegtu; šā iemesla dēļ ir ierosināts galvenokārt pievērsties tam, lai deputāti saņemtu lielāku atbalstu, tiem nostiprinot savu likumdevēja lomu. Tālab šajā priekšlikumā ir ietverts: - nostiprināt komiteju sekretariātus, izveidojot 70 papildu amata vietas, un Direktorātu attiecībām ar valstu parlamentiem, izveidojot 5 papildu amata vietas, kopā – 75 papildu amata vietas, - stiprināt personīgo palīdzību deputātiem, palielinot to sekretariāta piemaksas, - uzlabot politisko grupu spēju atbalstīt, izveidojot 75 papildu pagaidu amata vietas. Vajadzīgās apropriācijas šiem ierosinātajiem pasākumiem ir EUR 13,4 miljoni, no kuriem EUR 4 miljoni ir no ēkām paredzētas rezerves un EUR 9,4 miljoni ir pieprasītās papildu apropriācijas. 3. Kopsavilkuma tabula pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām Finanšu shēma Izdevumu kategorija/apakškategorija | 2010. gada finanšu shēma | 2010. gada budžets | BGP 1/2010 | 2010. gada budžets (tostarp 1. BGP) | |SA |MA |SA |MA |SA |MA |SA |MA | | 1. ILGTSPĒJĪGA IZAUGSME | | | | | | | | | | 1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai |14 167 000 000 | |14 861 853 2563 |11 342 270 803 | | |14 861 853 2563 |11 342 270 803 | |1.b Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai |49 388 000 000 | |49 387 592 092 |36 384 885 000 | | |49 387 592 092 |36 384 885 000 | | Kopā | 63 555 000 000 | |64 249 445 345 |47 727 155 803 | | |64 249 445 345 |47 727 155 803 | | Rezerve[3] | | |-194 445 345 | | | |-194 445 345 | | | 2. DABAS RESURSU SAGLABĀŠANA UN PĀRVALDĪBA | | | | | | | | | | No kuriem ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi |47 146 000 000 | |43 819 801 768 |43 701 207 586 | | |43 819 801 768 |43 701 207 586 | | Kopā | 59 955 000 000 | |59 498 833 302 |58 135 640 809 | | |59 498 833 302 |58 135 640 809 | | Rezerve | | |456 166 698 | | | |456 166 698 | | | 3. PILSONISKUMS, BRĪVĪBA, DROŠĪBA UN TIESISKUMS | | | | | | | | | | 3.a Brīvība, drošība un tiesiskums. |1 025 000 000 | |1 006 487 370 |738 570 370 | | |1 006 487 370 |738 570 370 | |3.b Pilsoniskums. |668 000 000 | |668 000 000 |659 387 500 | | |668 000 000 |659 387 500 | | Kopā | 1 693 000 000 | |1 674 487 370 |1 397 957 870 | | |1 674 487 370 |1 397 957 870 | | Rezerve[4] | | |18 512 630 | | | |18 512 630 | | | 4. ES – GLOBĀLO PROCESU DALĪBNIECE[5] | 7 893 000 000 | | 8 141 006 470 |7 787 695 183 | | | 8 141 006 470 |7 787 695 183 | | Rezerve | | | 875 530 | | | | 875 530 | | | 5. ADMINITRĀCIJA[6] | 7 882 000 000 | |7 889 055 335 |7 888 550 335 |9 397 164 |9 397 164 |7 898 452 499 |7 897 947 499 | | Rezerve | | | 72 944 665 | | | | 63 547 501 | | | KOPĀ | 140 978 000 000 |134 289 000 000 |141 452 827 822 |122 937 000 000 |9 397 164 |9 397 164 |141 462 224 986 |122 946 397 164 | | Rezerve | | |549 054 178 |11 680 882 000 | | |539 657 014 |11 671 484 836 | | [1] OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp. [2] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [3] Aprēķinot rezervi 1.a izdevumu kategorijā, nav iekļauts Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (EGF) (EUR 500 miljoni). EUR 195 miljonus virs maksimālās robežas finansē, izmantojot elastības fondu. [4] Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) summa ir iekļauta papildus attiecīgajām izdevumu kategorijām saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu (OV C 139, 14.6.2006.). [5] 2010. gada 4. izdevumu kategorijas rezervē nav ņemtas vērā apropriācijas, kas saistītas ar rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos (EUR 248,9 miljoni). [6] Lai aprēķinātu rezervi zem maksimālās robežas 5. izdevumu kategorijā, ir ņemta vērā 1. zemsvītras piezīme 2007.-2013. gada finanšu shēmā par EUR 80 miljoniem personāla iemaksām pensiju shēmā.