Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2020/C 190/06)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANAS PAZIŅOJUMS

“Kunság/Kunsági”

Atsauces numurs: PDO-HU-A1332-AM02

Paziņojuma datums: 9.4.2020.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Kömpöc, Petőfiszállás, Pálmonostora un Újszilvás pašvaldību iekļaušana noteiktajā apgabalā

a) Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums: — IV. Noteiktais apgabals

b) Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums: — Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

c) Noteiktajā apgabalā tika iekļauti Kömpöc, Petőfiszállás, Pálmonostora un Újszilvás pašvaldību apgabali, kas atbilstīgi vīna ražošanas reģionu vīndārzu kadastram klasificēti kā I un II kategorijas apgabali. Vīndārzu kadastrā iekļauto apgabalu raksturīgās iezīmes atbilst ACVN “Kunság/Kunsági” noteiktajam apgabalam. Vīnkopība ir viens no vietējo iedzīvotāju tradicionālajiem saimnieciskās darbības veidiem. Vīna reģiona klasifikācija un iespēja ražot vīnus ar ACVN “Kunság/Kunsági” nodrošina ievērojamas nodarbinātības iespējas un ienākumus šīm pašvaldībām un būtiski veicina vietējā tūrisma attīstību.

2. Šķirnes ‘Mátrai muskotály’ iekļaušana atļauto šķirņu sarakstā

a) Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums: — VI. Atļautās šķirnes — VIII. Papildu nosacījumi

b) Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums: — Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals — Papildu nosacījumi – citas ierobežotās norādes

c) ‘Mátrai muskotály’ ir Ungārijā audzēta balto vīnogu šķirne. Šo šķirni radīja Pál Kozma un László Sz. Nagy, krustojot šķirnes ‘Arany sárfehér’ (‘Izsáki’) un ‘Ottonel muskotály’. Šo šķirni audzē Kunság vīna reģiona vīndārzos 5,9929 ha platībā. Lauku attīstības ministra 2014. gada 30. aprīļa Dekrēta Nr. 56/2014 par vīna ražošanai piemērotu vīnogu šķirņu klasifikāciju 1. pielikumā šī šķirne iekļauta atļauto šķirņu sarakstā, savukārt lauksaimniecības un lauku attīstības ministra 2009. gada 29. septembra Dekrēta Nr. 127/2009 par vīnogulāju un vīna informācijas sniegšanu, izcelsmes sertifikātu izdošanu un vīna produktu ražošanu, laišanu tirgū un marķēšanu 15. pielikumā šī šķirne iekļauta ar tradicionālo norādi “muskotály” [muskatvīns]. Atļautas šķirnes iekļaušana sarakstā neietekmē saikni starp ražošanas apgabalu un produktu, jo ACVN “Kunság/Kunsági” produkta specifikācijā ir norādītas šķirnes, kas audzēšanas lietderīguma ziņā ir identiskas šķirnei ‘Mátrai muskotály’.

3. Šķirņu ‘Bíbor kadarka’ un ‘Kármin’ iekļaušana atļauto šķirņu sarakstā

a) Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums: — VI. Atļautās šķirnes

b) Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums: — Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

c) Izmantojot vīnogu šķirnes ‘Bíbor kadarka’ un ‘Kármin’, var iegūt augstas kvalitātes vīnu. Vīna reģiona ražotāji audzē šīs šķirnes vīndārzos 21 ha platībā. Tās tiek izmantotas kā teinturier šķirnes, kas uzlabo ar ACVN “Kunság/Kunsági” apzīmētu sarkanvīnu kvalitāti.

4. Šķirņu ‘Blauburger’, ‘Syrah’ un ‘Turán’ iekļaušana atļauto šķirņu sarakstā

a) Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums: — VI. Atļautās šķirnes

b) Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums: — Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

c) Izmantojot vīnogu šķirnes ‘Blauburger’, ‘Syrah’ un ‘Turán’, var iegūt augstas kvalitātes vīnu. Vīna reģiona ražotāji audzē šīs šķirnes vīndārzos 34 ha platībā. Šo šķirņu vīnogas var izmantot atsevišķi vai kā cuvée komponentus. Atļaujot izmantot šīs šķirnes ar ACVN “Kunság/Kunsági” apzīmētu vīnu ražošanā, tiek uzlabota no tām izgatavoto vīnu tirgspēja.

5. Šķirņu ‘Furmint’, ‘Gyöngyrizling’, ‘Leányka’ un ‘Zengő’ iekļaušana atļauto šķirņu sarakstā

a) Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums: — VI. Atļautās šķirnes

b) Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums: — Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

c) Izmantojot vīnogu šķirnes ‘Furmint’, ‘Gyöngyrizling’, ‘Leányka’ un ‘Zengő’, var iegūt augstas kvalitātes vīnu. Vīna reģiona ražotāji audzē šīs šķirnes vīndārzos 35 ha platībā. ACVN “Kunság/Kunsági” izmantošana uzlabo šo vīnu tirgspēju.

6. Grozījumi vispārējos noteikumos par norādēm

a) Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums: — VIII. Papildu nosacījumi

b) Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums: — Papildu nosacījumi – noteikumi par norādēm

c) Mēs uzskatām, ka šķirnes nosaukumam ar ACVN “Kunság/Kunsági” apzīmētu vīnu marķējumā jābūt izceltam un skaidri salasāmam un tas nevar būt nesalasāms vai pārmērīgi sarežģīt marķējumu.

7. Atbilstības produkta specifikācijai pārbaude

a) Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums: — X. Vīndaru kopienas uzdevumu veikšanas procedūra

b) Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums: — šis grozījums vienoto dokumentu neskar.

c) Vīndaru kopienas maģistrāts ir atbildīgs par pārbaužu veikšanu attiecībā uz atbilstību produkta specifikācijai un ir pilnvarots veikt šādas pārbaudes.

8. Atļautā maksimālā gaistošā skābuma robežvērtības izmaiņas

a) Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums: — II. Vīnu apraksts

b) Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums: — Vīndarības metodes – īpašās vīndarības metodes

c) II/1.A tabula: analītiskās prasības – maksimālā gaistošā skābuma robežvērtība tiek mainīta uz 2 g/l vēlīnās ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīniem, vēlīnās ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīniem, vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīniem, kas ražoti no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām, vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīniem, kas ražoti no žuvušām vīnogām, baltajam ledus vīnam un sarkanajam ledus vīnam.

9. Prasības nogatavināt koka mucās svītrošana

a) Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums: — II. Vīnu apraksts

b) Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums: — Vīndarības metodes – īpašās vīndarības metodes

c) Obligāto vīndarības metožu tabulā attiecībā uz vēlīnās ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīniem, vēlīnās ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīniem un izraudzītas ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīniem tiek svītrota prasība vīnu 3 mēnešus izturēt koka mucās. Prasība par oksidatīvu apstrādi ir pretrunā vīndarības praksei. Prasība nav pamatota, jo ar ACVN “Kunság/Kunsági” apzīmētu vīnu ražotāji parasti izmanto reducējošo metodi.

10. Noteikumi par vīna pārvešanu

a) Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums: — VIII. Papildu nosacījumi

b) Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums: — Papildu nosacījumi – noteikumi par vīna pārvešanu

c) Vīna reģions nespēj veikt pārbaudes, kas prasītas saskaņā ar šo punktu. Prasības svītrošana samazina visu iesaistīto pušu administratīvo slogu.

11. Grozījumi noteikumos par iepakojumu

a) Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums: — VIII. Papildu nosacījumi

b) Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums: — Papildu nosacījumi – noteikumi par iepakojumu

c) Tiek svītrots 3. punkta a), b) un d) apakšpunkts. Prasības svītrošana uzlabo visu iesaistīto pušu tirgspēju, vienlaikus samazinot administratīvo slogu.

VIENOTS DOKUMENTS

1. Produkta nosaukums

Kunság

Kunsági

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

4. Dzirkstošais vīns

9. Gāzēts pusdzirkstošais vīns

4. Vīna(-u) apraksts

Vīns – vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns

Vīnu krāsa ir gaiši zaļgana, gaišāka vai tumšāka salmdzeltena; nereti vīni ir izturēti ar zemu spirta tilpumkoncentrāciju; vīniem ir svaiga garša ar vasaras augļu un reizēm citrusaugļu niansēm. Atkarībā no cukuru satura vīni var būt sausi, pussausi, pussaldi vai saldi.

* Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē –3,5 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 16,67 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Vīns – vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) sārtvīns

Vīnu krāsa ir gaišsārta, sārta vai gaiši violeta; tiem ir maigs un dzīvīgs skābums, augļaina garša un aromāts. Atkarībā no cukuru satura vīni var būt sausi, pussausi, pussaldi vai saldi.

* Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē –3,5 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 13,33 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Vīns – vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) “Siller”

Vienšķirnes vīniem piemīt aromāts un garša, kas raksturīgi izmantotajai vīnogu šķirnei; kupāžas vīnu aromāts un garša ir atkarīgi no izmantoto šķirņu attiecīgajām proporcijām. Vīniem piemīt noapaļots skābums, tiem ir mērens tanīnu saturs un pilnīga garša. Atkarībā no cukuru satura vīni var būt sausi, pussausi, pussaldi vai saldi.

* Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums 3,5 miliekvivalenti uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 20 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Vīns – vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīns

Vīni ir rubīnsarkanā vai tumšākā rubīnsarkanā krāsā; tiem ir intensīvs augļu un garšvielu aromāts un jauna vīna garša ar mērenu tanīnu saturu, patīkamu skābumu un spirta tilpumkoncentrāciju. Atkarībā no cukuru satura vīni var būt sausi, pussausi, pussaldi vai saldi.

* Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē –3,5 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 20 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Vīns – vēlīnās ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns

Vīnu krāsa ir zeltaina, tiem ir neviendabīgs aromāts un izteikta, eļļaina konsistence, kā arī vīniem piemīt nianses, ko nodrošina izturēšana koka mucās un pudelēs. Vīniem ir patīkams skābenums un spirta tilpumkoncentrācija un bieži vien atlikumcukuru saturs.

* Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē –3,5 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 33,33 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Vīns – vēlīnās ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīns

Vīni ir rubīnsarkanā vai tumšsarkanā krāsā, tiem ir neviendabīgs aromāts un izteikta, eļļaina konsistence, kā arī vīniem piemīt nianses, ko nodrošina izturēšana koka mucās un pudelēs. Vīniem ir patīkams skābenums un spirta tilpumkoncentrācija un bieži vien atlikumcukuru saturs.

* Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē –3,5 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 33,33 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Vīns – izraudzītas ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns

Vīni ir zaļgandzeltenā krāsā, tiem piemīt aromāts un garša, kas raksturīgi izmantotajai vīnogu šķirnei; vīniem ir dzīvīgs skābums, tie ir vidēji pilnmiesīgi ar vidēju spirta tilpumkoncentrāciju. Vīni var būt sausi, pussausi, pussaldi vai saldi.

* Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē –3,5 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 13,33 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Vīns – izraudzītas ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sārtvīns

Vīnu krāsa ir gaišsārta, sārta vai gaiši violeta; tiem ir maigs un dzīvīgs skābums un izteikti augļains aromāts. Atkarībā no cukuru satura vīni var būt sausi, pussausi, pussaldi vai saldi.

* Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē –3,5 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 13,33 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Vīns – izraudzītas ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīns

Vīni ir tumši rubīnsarkanā vai tumšsarkanā krāsā, tiem ir augļains un reizēm garšvielu aromāts, un tie ir vidēji pilnmiesīgi; vīniem ir maigs raksturs ar niansēm, ko nodrošina izturēšana koka mucās un pudelēs, un mērens tanīnu saturs. Atkarībā no cukuru satura vīni var būt sausi, pussausi, pussaldi vai saldi.

* Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē –3,5 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 20 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Vīns – no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām ražots vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns

Vīnu krāsa ir zeltaina, tiem ir neviendabīgs aromāts, augsts dabiskais cukuru saturs un izteikta, eļļaina konsistence; vīnu garša un aromāts ir neviendabīgs, ar medus, gatavu vai žāvētu augļu un dažos gadījumos botrytis niansēm; šie vīni parasti ir pussaldi vai saldi.

* Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē –3,5 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 33,33 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Vīns – no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām ražots vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīns

Vīni ir tumši rubīnsarkanā vai tumšsarkanā krāsā. Šie sarkanvīni ir intensīvi un pilnmiesīgi, un tiem piemīt aromāts, kas raksturīgs gataviem vai žāvētiem augļiem un/vai garšvielām, un to garšai raksturīgas nianses, kas rodas, izturot vīnu koka mucās vai pudelēs. Vīniem ir mērens tanīnu saturs un bieži vien atlikumcukuru saturs.

* Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē –3,5 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 33,33 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Vīns – baltais ledus vīns

Izturēts vīns ir zeltainā krāsā, tam ir bagātīgs un neviendabīgs aromāts, dzīvīgs skābums un ļoti augsts cukuru saturs; tam ir koncentrēta un medaini salda garša.

* Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē –3,5 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 33,33 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Vīns – sarkanais ledus vīns

Vīni ir bronzas sarkanā krāsā ar bagātīgu un neviendabīgu aromātu; vīnos ir ļoti augsts cukuru saturs, un garša ir koncentrēta un medaini salda, ar mērenu tanīnu saturu.

* Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē –3,5 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 33,33 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Dzirkstošais vīns – baltvīns

Dzirkstošo vīnu krāsu nosaka izmantotā vīnogu šķirne; to aromāts un garša ir neitrāli vai raksturīgi izmantotajai vīnogu šķirnei; vīniem piemīt harmonisks skābums, un tie ir viegli un gaisīgi, ar ilgstošu dzirkstīšanu.

* Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē – 5 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 13,33 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Dzirkstošais vīns – sārtvīns

Dzirkstošo vīnu krāsu nosaka izmantotā vīnogu šķirne; to aromāts un garša ir neitrāli vai raksturīgi izmantotajai vīnogu šķirnei; vīniem piemīt harmonisks skābums, un tie ir viegli un gaisīgi, ar ilgstošu dzirkstīšanu.

* Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē – 5 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 13,33 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Dzirkstošais vīns – sarkanvīns

Dzirkstošo vīnu krāsu nosaka izmantotā vīnogu šķirne; to aromāts un garša ir neitrāli vai raksturīgi izmantotajai vīnogu šķirnei; vīniem piemīt harmonisks skābums, un tie ir viegli un gaisīgi, ar ilgstošu dzirkstīšanu.

* Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē – 5 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 13,33 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Gāzēts pusdzirkstošais vīns – baltvīns

Pusdzirkstošie vīni ir gaišzaļganā krāsā un dzeltenā līdz salmdzeltenā krāsā, tiem ir salīdzinoši zema spirta tilpumkoncentrācija un noturīgs skābenums, un tie ir viegli dzirkstoši. Vīni var būt sausi, pussaldi vai saldi. Šie vīni ir dzīvīgi un svaigi ar svaigu vīnogu aromātu un garšu.

* Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) 7 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē – 5 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 13,33 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Gāzēts pusdzirkstošais vīns – sārtvīns

Pusdzirkstošie vīni ir krāsu gammā no gaišsārtas līdz sārtai, tiem ir salīdzinoši zema spirta tilpumkoncentrācija un noturīgs skābums, un tie ir viegli dzirkstoši. Vīni var būt sausi, pussaldi vai saldi. Šie vīni ir dzīvīgi un svaigi ar svaigu vīnogu aromātu un garšu.

* Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) 7 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē – 5 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 13,33 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Gāzēts pusdzirkstošais vīns – sarkanvīns

Pusdzirkstošie vīni ir gaiši violetā krāsā, tiem ir salīdzinoši zema spirta tilpumkoncentrācija un noturīgs skābenums, un tie ir viegli dzirkstoši. Vīni var būt sausi, pussaldi vai saldi. Šie vīni ir dzīvīgi un svaigi ar svaigu vīnogu aromātu un garšu.

* Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) 7 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē – 5 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 13,33 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīndarības metodes

a) Galvenās vīndarības metodes

Obligātās vīndarības metodes – vīns (1)

Īpašās vīndarības metodes:

vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns, vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) sārtvīni:

— vīnogas jāpārstrādā tajā pašā dienā, kad tās novāc,

— presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām,

— misa ir jāattīra,

vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) “Siller”, vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīni:

— vīnogu mīkstums jāfermentē kopā ar mizām,

— presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām,

vēlīnās ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīni:

— vīnogas jāpārstrādā tajā pašā dienā, kad tās novāc,

— presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām,

— misa ir jāattīra,

— vīnu var pildīt pudelēs ne agrāk kā 1. martā nākamajā gadā pēc ražas novākšanas,

— vīnu pirms laišanas tirgū 3 mēnešus iztur pudelēs,

vēlīnās ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīni:

— vīnogu mīkstums jāfermentē kopā ar mizām,

— presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām,

— vīnu var pildīt pudelēs ne agrāk kā 1. martā nākamajā gadā pēc ražas novākšanas,

— vīnu pirms laišanas tirgū 3 mēnešus iztur pudelēs,

izraudzītas ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīni:

— vīnogas jāpārstrādā tajā pašā dienā, kad tās novāc,

— presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām,

— misa ir jāattīra,

— vīnu var pildīt pudelēs ne agrāk kā 1. martā nākamajā gadā pēc ražas novākšanas,

— vīnu pirms laišanas tirgū 3 mēnešus iztur pudelēs,

Obligātās vīndarības metodes – vīns (2)

Īpašās vīndarības metodes:

izraudzītas ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sārtvīni:

— vīnogas jāpārstrādā tajā pašā dienā, kad tās novāc,

— presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām,

— misa ir jāattīra,

— vīnu var pildīt pudelēs ne agrāk kā 1. martā nākamajā gadā pēc ražas novākšanas,

izraudzītas ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīni:

— vīnogu mīkstums jāfermentē kopā ar mizām,

— presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām,

— vīnu var pildīt pudelēs ne agrāk kā 1. martā nākamajā gadā pēc ražas novākšanas,

— vīnu pirms laišanas tirgū 3 mēnešus iztur pudelēs,

no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām ražots vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns:

— vīnogas jāpārstrādā tajā pašā dienā, kad tās novāc,

— presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām,

— misa ir jāattīra,

— vīnu var pildīt pudelēs ne agrāk kā 1. martā nākamajā gadā pēc ražas novākšanas,

— vīnu pirms laišanas tirgū 3 mēnešus iztur pudelēs,

no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām ražots vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīns:

— vīnogu mīkstums jāfermentē kopā ar mizām,

— presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām,

— vīnu var pildīt pudelēs ne agrāk kā 1. martā nākamajā gadā pēc ražas novākšanas,

— vīnu pirms laišanas tirgū 3 mēnešus iztur pudelēs,

baltais ledus vīns un sarkanais ledus vīns:

— vīnogas novāc ar rokām, kad temperatūra ir zemāka par -7 °C,

— vīnogas presē sasalušas,

— fermentāciju veic, līdz ir sasniegts nepieciešamais cukuru saturs,

— vīnu vismaz 6 mēnešu iztur pudelēs.

Neatļautās vīndarības metodes – vīns

Īpašās vīndarības metodes:

vēlīnās ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīni, vēlīnās ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīni, izraudzītas ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīni, izraudzītas ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sārtvīni, izraudzītas ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīni, no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām ražoti vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīni, no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām ražoti vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīni, baltais ledus vīns, sarkanais ledus vīns:

— vīnogu misas bagātināšana,

— vīna saldināšana.

Noteikumi par vīnogulāju audzēšanu – audzēšanas metode un stādījumu biezība

Audzēšanas prakse

Esošie vīna dārzi, kuri stādīti līdz 2011. gada 31. decembrim, – vīnus ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu “Kunság/Kunsági” var ražot no šādos dārzos audzētām vīnogām, ja vīndārzā turpina veikt darbību, neatkarīgi no vīnogulāju vainagu veidošanas metodes vai stādījumu biezības.

Vīndārzi, kuri izveidoti pēc 2011. gada 31. decembra, – produktus ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu “Kunság/Kunsági” var ražot tikai no vīnogām, kuras iegūtas vīndārzos, kas stādīti, izmantojot šādas vīnogulāju vainagu veidošanas metodes:

— tradicionālais vainags,

— lietussarga formā,

— Moser metode,

— vienkāršā špalera,

— Sylvoz metode.

Vīndārzos, kuri veidoti pēc 2012. gada 1. janvāra, stādījumu biezība ir vismaz 3 300 vīnogulāji uz hektāru. Nosakot attālumu starp rindām un vīnogulājiem, var izmantot ne tikai metodi, kas paredz vienādu attālumu starp rindām un vīnogulājiem, bet arī stādīšanu divās rindās un/vai pa diviem vīnogulājiem. Attālums starp rindām ir vismaz 1,00 m un ne vairāk kā 3,60 m, savukārt attālums starp vīnogulājiem ir vismaz 0,60 m un ne vairāk kā 1,20 m. Ja vīnogulājus stāda pa divi, noteicošais faktors ir vidējais attālums starp vīnogulājiem.

Nosakot pumpuru daudzumu, dzīvu pumpuru skaits uz katra vīnogulāja nedrīkst pārsniegt 16 pumpurus uz 1 m2 neatkarīgi no audzēšanas metodes. Galīgo ražu, kas nepieciešama ražošanas mērķu sasniegšanai, regulē, pēc nepieciešamības veicot ķekaru retināšanu veģetācijas periodā.

Ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu “Kunság/Kunsági” apzīmētu vīna produktu ražošanai var izmantot tikai vīnogas, kas iegūtas vīndārzos ar vīnogulāju zuduma rādītāju, kas nepārsniedz 10 %.

Noteikumi par vīnogulāju audzēšanu – ražas novākšanas laiks un metode un vīnogu kvalitāte

Audzēšanas prakse

Datumu, kurā sākas ražas novākšana, katru gadu nosaka kompetentās vīndaru kopienas padome, turklāt to nosaka, pamatojoties uz pārbaudes ražām, ko ievāc katru nedēļu, sākot no 1. augusta.

Produktam, kas ražots no vīnogām, kuras novāktas pirms vīndaru kopienas noteiktā datuma, nevar izsniegt izcelsmes sertifikātu kategorijā ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu “Kunság/Kunsági”, kā arī šādu produktu nevar laist tirgū ar ACVN “Kunság/Kunsági”. Ražas novākšanas sākuma datumu vīndaru kopienas publicē paziņojuma veidā.

Vīna produktu ražošanā jāievēro noteiktais minimālais cukuru saturs un potenciālā spirta tilpumkoncentrācija vīnogās atbilstīgi tālāk sniegtajiem rādītājiem, ievērojot spēkā esošos Ungārijas un Eiropas Savienības tiesību aktus.

Parasti tiek atļauta gan vīnogu novākšana ar rokām, gan arī mehāniska vīnogu novākšana, taču šādus vīnu tipus var ražot tikai no vīnogām, kas novāktas ar rokām:

— vēlīnās ražas vīns,

— izraudzītas ražas vīns,

— no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām ražots vīns,

— ledus vīns.

Dabiskais minimālais cukuru saturs un minimālā potenciālā spirta tilpumkoncentrācija vīnogās

Audzēšanas prakse

Vīna veids/kategorija – minimālais dabiskais cukuru saturs vīnogās, kas izteikts ungāru misas stiprumā (Magyar mustfok – MM°, 17,5 °C)

Vīni – vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns, vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) sārtvīns, vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) “Siller”, kā arī vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīns: 14,82

Vīns – vēlīnās ražas baltvīns un sarkanvīns: 19,00

Vīns – izraudzītas ražas baltvīns, sārtvīns un sarkanvīns: 19,00

Vīns – no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām ražots baltvīns un sarkanvīns: 20,00

Vīns – baltais un sarkanais ledus vīns: 16,66–25,00

Dzirkstošais vīns: 14,82

Gāzēts pusdzirkstošais vīns: 14,82

Minimālā potenciālā spirta tilpumkoncentrācija vīnogās (tilp. %, 20 °C)

Vīni – vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns, vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) sārtvīns, vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) “Siller”, kā arī vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīns: 9,0

Vīns – vēlīnās ražas baltvīns un sarkanvīns: 12,08

Vīns – izraudzītas ražas baltvīns, sārtvīns un sarkanvīns: 12,08

Vīns – no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām ražots baltvīns un sarkanvīns: 12,83

Vīns – baltais un sarkanais ledus vīns: 16,66

Dzirkstošais vīns: 9,0

Gāzēts pusdzirkstošais vīns: 9,0

b) Maksimālās ražas

vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns, vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) sārtvīns, vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) “Siller”, vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīns, dzirkstošais vīns:

100 hl no hektāra;

vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns, vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) sārtvīns, vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) “Siller”, vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīns, dzirkstošais vīns:

14 300 kg vīnogu no hektāra;

vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns, vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) sārtvīns, vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) “Siller”, vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīns, dzirkstošais vīns:

14 300 kg vīnogu no hektāra;

gāzēts pusdzirkstošais vīns:

14 300 kg vīnogu no hektāra;

vēlīnās ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns un sarkanvīns:

70 hl no hektāra;

vēlīnās ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns un sarkanvīns:

10 000 kg vīnogu no hektāra;

izraudzītas ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns, sārtvīns un sarkanvīns:

70 hl no hektāra;

izraudzītas ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns, sārtvīns un sarkanvīns:

10 000 kg vīnogu no hektāra;

vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns un sarkanvīns, kas ražots no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām, baltais un sarkanais ledus vīns:

42 hl no hektāra;

vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns un sarkanvīns, kas ražots no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām, baltais un sarkanais ledus vīns:

6 000 kg vīnogu no hektāra.

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Apgabali, kas atbilstīgi vīndārzu kadastram klasificēti kā I un II kategorijas apgabali šādu pašvaldību administratīvajā teritorijā: Abony, Akasztó, Albertirsa, Apostag, Ágasegyháza, Ballószög, Balotaszállás, Bácsalmás, Bácsszőlős, Bénye, Bócsa, Bugac, Cegléd, Ceglédbercel, Cibakháza, Csemő, Csengőd, Cserkeszőlő, Csépa, Csikéria, Csólyospálos, Dány, Dunapataj, Dunavecse, Dömsöd, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Fülöpszállás, Harta, Gomba, Harkakötöny, Helvécia, Hernád, Imrehegy, Inárcs, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászberény, Jászszentandrás, Jászszentlászló, Kakucs, Kaskantyú, Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kerekegyháza, Kéleshalom, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kocsér, Kóka, Kömpöc, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Mélykút, Monor, Monorierdő, Móricgát, Nagykáta, Nagykőrös, Nagyrév, Nyárlőrinc, Nyársapát, Ócsa, Orgovány, Örkény, Páhi, Pálmonostora, Petőfiszállás, Pilis, Pirtó, Ráckeve, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Szabadszállás, Szank, Szelevény, Szentkirály, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tabdi, Tápiószentmárton, Tápiószele, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszajenő, Tiszaföldvár, Tiszainoka, Tiszakécske, Tiszakürt, Tiszasas, Tiszaug, Tompa, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Újszilvás un Zsana.

7. Galvenās vīnogu šķirnes

‘Chasselas’ – ‘Weisser gutedel’

‘Tramini’ – ‘Traminer’

‘Syrah’ – ‘Blauer syrah’

‘Syrah’ – ‘Serine noir’

‘Királyleányka’ – ‘Feteasca regale’

‘Syrah’ – ‘Marsanne noir’

‘Kadarka’ – ‘Jenei fekete’

‘Hamburgi muskotály’ – ‘Muscat de hamburg’

‘Pozsonyi fehér’ – ‘Czétényi fehér’

‘Kékoportó’ – ‘Portugizer’

‘Sauvignon’ – ‘Sovinjon’

‘Kövidinka’ – ‘A dinka crvena’

‘Pinot noir’ – ‘Kék rulandi’

‘Pinot noir’ – ‘Savagnin noir’

‘Pinot noir’ – ‘Pinot cernii’

‘Furmint’ – ‘Zapfner’

‘Leányka’ – ‘Leányszőlő’

‘Furmint’ – ‘Posipel’

‘Furmint” – ‘Som’

‘Olasz rizling’ – ‘Nemes rizling’

‘Tramini’ – ‘Roter traminer’

‘Cabernet franc’ – ‘Carbonet’

‘Nektár’

‘Tramini’ – ‘Savagnin rose’

‘Pinot blanc’ – ‘Weissburgunder’

‘Olasz rizling’ – ‘Taljanska grasevina’

‘Furmint’ – ‘Furmint bianco’

‘Chardonnay’ – ‘Kereklevelű’

‘Pinot noir’ – ‘Pignula’

‘Sauvignon’ – ‘Sauvignon bianco’

‘Olasz rizling’ – ‘Grasevina’

‘Szürkebarát’ – ‘Auvergans gris’

‘Leányka’ – ‘Dievcenske hrozno’

‘Irsai olivér’ – ‘Zolotis’

‘Kékfrankos’ – ‘Blaufränkisch’

‘Királyleányka’ – ‘Galbena de ardeal’

‘Rizlingszilváni’ – ‘Müller thurgau blanc’

‘Szürkebarát’ – ‘Pinot gris’

‘Rizlingszilváni’ – ‘Müller thurgau bijeli’

‘Zenit’

‘Sauvignon’ – ‘Sauvignon blanc’

‘Ezerjó’ – ‘Korponai’

‘Rizlingszilváni’ – ‘Rizvanac’

‘Kadarka’ – ‘Negru moale’

‘Ezerfürtű’

‘Chasselas’ – ‘Chrupka belia’

‘Pinot noir’ – ‘Pinot tinto’

‘Turán’

‘Kékoportó’ – ‘Portugais bleu’

‘Irsai olivér’ – ‘Muskat olivér’

‘Kadarka’ – ‘Kadarka negra’

‘Hárslevelű’ – ‘Lipovina’

‘Chasselas’ – ‘Fendant blanc’

‘Tramini’ – ‘Gewürtztraminer’

‘Kadarka’ – ‘Gamza’

‘Pinot noir’ – ‘Kisburgundi kék’

‘Pinot noir’ – ‘Spätburgunder’

‘Chasselas’ – ‘Saszla belaja’

‘Zöld veltelíni’ – ‘Zöldveltelíni’

‘Arany sárfehér’ – ‘Huszár szőlő’

‘Szürkebarát’ – ‘Pinot grigio’

‘Chasselas’ – ‘Fehér gyöngyszőlő’

‘Furmint’ – ‘Szigeti’

‘Zöld veltelíni’ – ‘Grüner muskateller’

‘Kövidinka’ – ‘Steinschiller’

‘Tramini’ – ‘Traminer rosso’

‘Zöld veltelíni’ – ‘Grüner veltliner’

‘Gyöngyrizling’

‘Pinot noir’ – ‘Pino csernüj’

‘Rizlingszilváni’ – ‘Rivaner’

‘Arany sárfehér’ – ‘Izsáki sárfehér’

‘Tramini’ – ‘Tramin cervené’

‘Kékfrankos’ – ‘Moravka’

‘Kármin’

‘Kékfrankos’ – ‘Blauer lemberger’

‘Irsai olivér’ – ‘Irsai’

‘Rajnai rizling’ – ‘Rhine riesling’

‘Cabernet franc’ – ‘Cabernet’

‘Chardonnay’ – ‘Chardonnay blanc’

‘Hamburgi muskotály’ – ‘Muszkat gamburgszkij’

‘Hárslevelű’ – ‘Garszleveljü’

‘Ezerjó’ – ‘Tausendachtgute’

‘Királyleányka’ – ‘Eerdei sárga’

‘Kékoportó’ – ‘Portugalske modré’

‘Kadarka’ – ‘Kadar’

‘Ezerjó’ – ‘Szadocsina’

‘Rajnai rizling’ – ‘Rheinriesling’

‘Chasselas’ – ‘Chasselas doré’

‘Királyleányka’ – ‘Little princess’

‘Cabernet franc’ – ‘Kaberne fran’

‘Rajnai rizling’ – ‘Riesling’

‘Zweigelt’ – ‘Zweigeltrebe’

‘Arany sárfehér’ – ‘Fehér dinka’

‘Hárslevelű’ – ‘Feuilles de tilleul’

‘Bíbor kadarka’

‘Cabernet franc’ – ‘Gros vidur’

‘Királyleányka’ – ‘Königstochter’

‘Hamburgi muskotály’ – ‘Muscat de hambourg’

‘Olasz rizling’ – ‘Welschrieslig’

‘Ottonel muskotály’ – ‘Muskat ottonel’

‘Kadarka’ – ‘Törökszőlő’

‘Leányka” – ‘Feteasca alba’

‘Kadarka’ – ‘Szkadarka’

‘Rajnai rizling’ – ‘Weisser riesling’

‘Királyleányka’ – ‘Königliche mädchentraube’

‘Rajnai rizling’ – ‘Johannisberger’

‘Kövidinka’ – ‘A dinka rossa’

‘Pinot noir’ – ‘Rulandski modre’

‘Kövidinka’ – ‘A ruzsica’

‘Pinot blanc’ – ‘Pinot beluj’

‘Syrah’ – ‘Shiraz’

‘Zengő’

‘Olasz rizling’ – ‘Risling vlassky’

‘Hamburgi muskotály’ – ‘Miszket hamburgszki’

‘Cabernet Sauvignon’

‘Chardonnay’ – ‘Ronci bilé’

‘Szürkebarát’ – ‘Grauburgunder’

‘Chasselas’ – ‘Fehér fábiánszőlő’

‘Szürkebarát’ – ‘Ruländer’

‘Cabernet franc’ – ‘Carmenet’

‘Cserszegi fűszeres’

‘Chasselas’ – ‘Chasselas dorato’

‘Ottonel muskotály’ – ‘Muscat ottonel’

‘Kékoportó’ – ‘Blauer portugieser’

‘Rizlingszilváni’ – ‘Müller thurgau’

‘Hárslevelű’ – ‘Lindeblättrige’

‘Kékfrankos’ – ‘Limberger’

‘Sauvignon’ – ‘Sauvignon bijeli’

‘Zweigelt’ – ‘Rotburger’

‘Kadarka’ – ‘Csetereska’

‘Pinot blanc’ – ‘Fehér burgundi’

‘Ezerjó’ – ‘Trummertraube’

‘Leányka’ – ‘Mädchentraube’

‘Hamburgi muskotály’ – ‘Moscato d’Amburgo’

‘Kövidinka’ – ‘A dinka mala’

‘Karát’

‘Ezerjó’ – ‘Tausendgute’

‘Pinot noir’ – ‘Pinot nero’

‘Arany sárfehér’ – ‘Német dinka’

‘Ottonel muskotály’ – ‘Miszket otonel’

‘Királyleányka’ – ‘Dánosi leányka’

‘Kadarka’ – ‘Fekete budai’

‘Pozsonyi fehér’ – ‘Czétényi’

‘Kövidinka’ – ‘A kamena dinka’

‘Kékfrankos’ – ‘Blauer limberger’

‘Mátrai muskotály’

‘Olasz rizling’ – ‘Riesling italien’

‘Pinot noir’ – ‘Kék burgundi’

‘Pinot blanc’ – ‘Pinot bianco’

‘Chasselas’ – ‘Chasselas blanc’

‘Ezerjó’ – ‘Kolmreifler’

‘Generosa’

‘Furmint’ – ‘Moslavac bijeli’

‘Furmint’ – ‘Mosler’

‘Blauburger’

‘Rajnai rizling’ – ‘Riesling blanc’

‘Syrah’ – ‘Sirac’

‘Chardonnay’ – ‘Morillon blanc’

‘Zöld veltelíni’ – ‘Veltlinské zelené’

‘Zweigelt’ – ‘Blauer zweigeltrebe’

‘Jubileum 75’

‘Pinot noir’ – ‘Blauer burgunder’

‘Olasz rizling’ – ‘Olaszrizling’

‘Szürkebarát’ – ‘Graumönch’

‘Cabernet franc’ – ‘Gros cabernet’

‘Arany sárfehér’ – ‘Izsáki’

‘Irsai olivér’ – ‘Zolotisztüj rannüj’

‘Kékoportó’ – ‘Modry portugal’

8. Saiknes vai saikņu apraksts

Visas kategorijas – noteiktā apgabala apraksts

a) Dabas un kultūras faktori

Noteiktais ražošanas apgabals atrodas Ungārijas centrālajā daļā. Tā lielākā daļa atrodas Ungārijas līdzenumā un robežojas ar upēm Donavu un Tisu – teritorijā starp tām, kā arī Tiszazug reģionā. Apgabals robežojas ar vairākiem ražošanas apgabaliem Kaspelas (Csepel) salā uz ziemeļrietumiem un Gedellē (Gödöllő) kalnu apgabaliem uz ziemeļiem.

Ražošanas apgabala vides apstākļus nosaka galvenokārt tā atrašanās zemienes ieplakā – ražošanas apgabals atrodas mazāk nekā 150 m zem jūras līmeņa. Reljefs ir līdzens, un augstuma atšķirības nepārsniedz 10–20 m.

Lielākajā daļā Kunság vīna reģiona ražošanas apgabalu ir kaļķainas smilts augsnes (trūdzeme un plūstošā smilts), kā arī brūnā meža augsne, melnzeme, purvainu pļavu un aluviāla pļavu augsne. Smilts augsnes parasti ātri sasilst, to gaišā krāsa labāk atstaro saulesgaismu (tas palīdz vīnogām nogatavoties), un šādas augsnes to kvarca satura dēļ, kas pārsniedz 75 %, ir imūnas pret filokseru. Taču, no otras puses, šādām augsnēm ir salīdzinoši zema barības vielu nodrošināšanas un ūdens saglabāšanas spēja un minerālu saturs.

Ražošanas apgabala klimatiskos apstākļus pārsvarā nosaka Ungārijā dominējošais kontinentālais klimats, ko galvenokārt raksturo karstas vasaras un aukstas ziemas.

Vidējā temperatūra ir aptuveni 10–11 °C. Veģetācijas periodā, proti, jūlijā un augustā, bieža parādība ir karstuma viļņi. Vidējais saulesgaismas stundu skaits ir vairāk nekā 2000 stundu gadā.

Vidējais gada nokrišņu daudzums ir 450–500 mm, kas lielā mērā atbilst vīnogulāju vajadzībām, taču nokrišņu sadalījums gada laikā ir nevienmērīgs.

b) Cilvēkfaktori

Tā kā ražošanas apgabals aptver lielu ģeogrāfisko platību, to raksturo bagātīgas vīnogulāju audzēšanas un vīna darīšanas tradīcijas. Pirmās rakstiskās liecības par vīndārziem šajā reģionā sniegtas 1075. gadā. Viduslaikos vīnu ražoja galvenokārt, lai nodrošinātu vietējo iedzīvotāju vajadzības. Pēc turku okupācijas vīnogulājus noteiktajā apgabalā stādīja galvenokārt, lai atjaunotu pamestās smilšainās teritorijas un ierobežotu plūstošo smilšu kustību. Filokseras epidēmija 1875. gadā vīndārzus gandrīz neskāra, un tādēļ būtiski palielinājās to nozīme. Tehnoloģiju attīstība 19. gadsimta beigās būtisku uzlaboja reģiona vīnu kvalitāti. No 20. gadsimta sākuma ražošanas apgabalu vīni kļuva plaši zināmi, un būtiski palielinājās to noieta tirgus. Pateicoties šīm norisēm, vīndārzu platība palielinājās vairākas reizes.

Pastāvīgā tehnoloģiju attīstība nodrošina iespēju izmantot reducējošo metodi un ražot baltvīnus un sārtvīnus, kas mūsdienās ir ļoti populāri, kā arī svaigus sarkanvīnus, kuros jūtama vīnogu radītā augļainā garša.

Vīna reģiona devīze A Kunsági Bor a Mindennapok Bora [Kunság vīni ir vīni katrai dienai] ir aizsargāta kopš 2000. gada.

Noteiktā apgabala ražotāji izvēlas šķirņu struktūras, kas atbilst ekoloģisko apstākļu piedāvātajam potenciālam, apzināti attīsta tradicionālo šķirņu un jaunu šķirņu īpatsvaru, kā arī izmanto vīnkopības un vīndarības metodes, kas atbilst tirgus apstākļiem.

Vīns

2. Vīnu apraksts

Vīni nogatavinās ātri, un tiem ir mērens skābju saturs un maigs raksturs. Baltvīnam un sārtvīnam ir intensīvs aromāts un bagātīga garša. Reģiona sarkanvīni parasti ir augļaini un viegli ar mazāk intensīvu krāsu, un tanīni tajos ir mazāk izteikti. Pateicoties kaļķainajām smilts augsnēm, vīnu garšā mazāk jūtami minerāli.

Izraudzītas ražas vīnus raksturo izmantotās vīnogu šķirnes, un tiem ir sabalansēts skābju, spirta un cukuru saturs.

Vēlīnās ražas vīni un vīni, kas ražoti no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām, ir pilnmiesīgi, un tiem piemīt īpašs raksturs, ko nodrošina ražošanas metode un izturēšana. Šiem vīniem ir atlikumcukuri.

Ledus vīni ir pilnmiesīgi, un tiem ir sabalansēta un salda garša, ko nodrošina atlikumcukuri, kā arī skābju un spirta saturs.

3. Saikne starp ražošanas apgabalu, cilvēkfaktoriem un produktu

Vides apstākļi, it īpaši smilts augsnes, būtiski ietekmē vīna īpašības. Vīnos šīs īpašības ir īpaši jūtamas, un tie parasti ātri nogatavinās, ir vieglāki un ar salīdzinoši zemu skābumu, turklāt lielākoties ražas gados vīni ir maigāki, ātri veidojas to skābums, un tiem ir mērena spirta tilpumkoncentrācija.

Vīniem ir zemāks minerālu saturs, kas raksturīgs smilts augsnēs audzētu vīnogu vīniem. Ražošanas apgabala vīni galvenokārt tiek uzskatīti par vīniem ar īsu nogatavināšanās laiku, kas paredzēti drīzam patēriņam. Vides apstākļi veicina vairāku tradicionālo vīnogu šķirņu (‘Ezerjó’, ‘Kadarka’, ‘Kövidinka’) izplatību apgabalā. Šķirnēm raksturīgās īpašības var pastiprināt, izraugoties ražas. Atsevišķu ražas gadu vīnogas nodrošina unikālas īpašības vīnā. Pārgatavas un vēlīni novāktas, žuvušas vīnogas var izmantot kā izejvielas pilnmiesīgu vīnu ar augstāku spirta tilpumkoncentrāciju ražošanai, un to kvalitāte paaugstinās izturēšanas laikā. Viegli un svaigi vīni ir lieliski piemērota izejviela dzirkstošo vīnu un gāzēto pusdzirkstošo vīnu ražošanai.

Kunság vīna reģionam ir būtiska nozīme Ungārijas lauksaimniecības vīnkopības un vīndarības nozarē, jo gandrīz puse valstī izaudzēto vīnogu tiek iegūtas šajā reģionā. Vīna ražošanai ir ne tikai ekonomiska nozīme – tai ir arī būtiska sociāla nozīme, jo tā nodrošina un papildina vietējo iedzīvotāju ienākumus un notur tos reģionā. Vietējo vides apstākļu dēļ (proti, smilts augsnes, nokrišņu trūkums) vīnkopība ir viena no izmaksefektīvākajām lauksaimniecības nozarēm šajā reģionā. Vīnkopības radītā ainavas veidošanas ietekme padara reģionu pievilcīgāku. Vīndārzi ir sekmīgi novērsuši vēju izraisītu smilšu kustību, un vīnogulāji labāk nekā citi augi izdzīvo augsnēs ar sliktu ūdens saglabāšanas spēju.

Kunság vīna reģiona vīndārzos dominē tradicionālās un jaunās Ungārijas vīnogu šķirnes.

Pateicoties galvenokārt salīdzinoši vieglajiem, augļainajiem un aromātiskajiem reģiona muskatvīniem, Kunság vīna reģionam ir laba reputācija patērētāju vidū.

Dzirkstošais vīns

b) Cilvēkfaktori

Papildus iepriekš aprakstītajiem cilvēkfaktoriem uz “Kunság/Kunsági” dzirkstošajiem vīniem attiecas šādi faktori:

pusdzirkstošo un dzirkstošo vīnu ražošana ir balstīta uz ražošanas apgabalā audzētām šķirnēm, kurām ir izteikts skābums (piemēram, ‘Ezerjó’, ‘Cserszegi fűszeres’).

2. Vīnu apraksts

Dzirkstošie vīni ir gaisīgi un viegli, ar svaigu aromātu un dzīvīgu skābumu.

3. Saikne starp ražošanas apgabalu, cilvēkfaktoriem un produktu

Vides apstākļi, it īpaši smilts augsnes, būtiski ietekmē vīna īpašības. Vīnos šīs īpašības ir īpaši jūtamas, un tie parasti ātri nogatavinās, ir vieglāki un ar salīdzinoši zemu skābumu, turklāt lielākoties ražas gados vīni ir maigāki, ātri veidojas to skābums, un tiem ir mērena spirta tilpumkoncentrācija.

Vīniem ir zemāks minerālu saturs, kas raksturīgs smilts augsnēs audzētu vīnogu vīniem. Ražošanas apgabala vīni galvenokārt tiek uzskatīti par vīniem ar īsu nogatavināšanās laiku, kas paredzēti drīzam patēriņam. Vides apstākļi veicina vairāku tradicionālo vīnogu šķirņu (‘Ezerjó’, ‘Kadarka’, ‘Kövidinka’) izplatību apgabalā. Šķirnēm raksturīgās īpašības var pastiprināt, izraugoties ražas. Atsevišķu ražas gadu vīnogas nodrošina unikālas īpašības vīnā. Pārgatavas un vēlīni novāktas, žuvušas vīnogas var izmantot kā izejvielas pilnmiesīgu vīnu ar augstāku spirta tilpumkoncentrāciju ražošanai, un to kvalitāte paaugstinās izturēšanas laikā. Viegli un svaigi vīni ir lieliski piemērota izejviela dzirkstošo vīnu un gāzēto pusdzirkstošo vīnu ražošanai.

Kunság vīna reģionam ir būtiska nozīme Ungārijas lauksaimniecības vīnkopības un vīndarības nozarē, jo gandrīz puse valstī izaudzēto vīnogu tiek iegūtas šajā reģionā. Vīna ražošanai ir ne tikai ekonomiska nozīme – tai ir arī būtiska sociāla nozīme, jo tā nodrošina un papildina vietējo iedzīvotāju ienākumus un notur tos reģionā. Vietējo vides apstākļu dēļ (proti, smilts augsnes, nokrišņu trūkums) vīnkopība ir viena no izmaksefektīvākajām lauksaimniecības nozarēm šajā reģionā. Vīnkopības radītā ainavas veidošanas ietekme padara reģionu pievilcīgāku. Vīndārzi ir sekmīgi novērsuši vēju izraisītu smilšu kustību, un vīnogulāji labāk nekā citi augi izdzīvo augsnēs ar sliktu ūdens saglabāšanas spēju.

Kunság vīna reģiona vīndārzos dominē tradicionālās un jaunās Ungārijas vīnogu šķirnes.

Pateicoties galvenokārt salīdzinoši vieglajiem, augļainajiem un aromātiskajiem reģiona muskatvīniem, Kunság vīna reģionam ir laba reputācija patērētāju vidū.

Gāzēts pusdzirkstošais vīns

b) Cilvēkfaktori

Papildus iepriekš aprakstītajiem cilvēkfaktoriem uz “Kunság/Kunsági” dzirkstošajiem vīniem attiecas šādi faktori:

pusdzirkstošo un dzirkstošo vīnu ražošana ir balstīta uz ražošanas apgabalā audzētām šķirnēm, kurām ir izteikts skābums (piemēram, ‘Ezerjó’, ‘Cserszegi fűszeres’).

2. Vīnu apraksts

Gāzētajiem pusdzirkstošajiem vīniem piemīt svaigs aromāts, un tie ir viegli.

3. Saikne starp ražošanas apgabalu, cilvēkfaktoriem un produktu

Vides apstākļi, it īpaši smilts augsnes, būtiski ietekmē vīna īpašības. Vīnos šīs īpašības ir īpaši jūtamas, un tie parasti ātri nogatavinās, ir vieglāki un ar salīdzinoši zemu skābumu, turklāt lielākoties ražas gados vīni ir maigāki, ātri veidojas to skābums, un tiem ir mērena spirta tilpumkoncentrācija.

Vīniem ir zemāks minerālu saturs, kas raksturīgs smilts augsnēs audzētu vīnogu vīniem. Ražošanas apgabala vīni galvenokārt tiek uzskatīti par vīniem ar īsu nogatavināšanās laiku, kas paredzēti drīzam patēriņam. Vides apstākļi veicina vairāku tradicionālo vīnogu šķirņu (‘Ezerjó’, ‘Kadarka’, ‘Kövidinka’) izplatību apgabalā. Šķirnēm raksturīgās īpašības var pastiprināt, izraugoties ražas. Atsevišķu ražas gadu vīnogas nodrošina unikālas īpašības vīnā. Pārgatavas un vēlīni novāktas, žuvušas vīnogas var izmantot kā izejvielas pilnmiesīgu vīnu ar augstāku spirta tilpumkoncentrāciju ražošanai, un to kvalitāte paaugstinās izturēšanas laikā. Viegli un svaigi vīni ir lieliski piemērota izejviela dzirkstošo vīnu un gāzēto pusdzirkstošo vīnu ražošanai.

Kunság vīna reģionam ir būtiska nozīme Ungārijas lauksaimniecības vīnkopības un vīndarības nozarē, jo gandrīz puse valstī izaudzēto vīnogu tiek iegūtas šajā reģionā. Vīna ražošanai ir ne tikai ekonomiska nozīme – tai ir arī būtiska sociāla nozīme, jo tā nodrošina un papildina vietējo iedzīvotāju ienākumus un notur tos reģionā. Vietējo vides apstākļu dēļ (proti, smilts augsnes, nokrišņu trūkums) vīnkopība ir viena no izmaksefektīvākajām lauksaimniecības nozarēm šajā reģionā. Vīnkopības radītā ainavas veidošanas ietekme padara reģionu pievilcīgāku. Vīndārzi ir sekmīgi novērsuši vēju izraisītu smilšu kustību, un vīnogulāji labāk nekā citi augi izdzīvo augsnēs ar sliktu ūdens saglabāšanas spēju.

Kunság vīna reģiona vīndārzos dominē tradicionālās un jaunās Ungārijas vīnogu šķirnes.

Pateicoties galvenokārt salīdzinoši vieglajiem, augļainajiem un aromātiskajiem reģiona muskatvīniem, Kunság vīna reģionam ir laba reputācija patērētāju vidū.

9. Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķēšana, citas prasības)

Noteikumi par norādēm – mazāku ģeogrāfisko vienību nosaukumi, ko var norādīt marķējumā

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu.

Nosacījuma apraksts:

i) pašvaldības nosaukumu norāde: Kunság vīna reģiona pašvaldību nosaukumus var norādīt kā mazākas ģeogrāfiskās vienības Kunság noteiktajā ražošanas apgabalā, izņemot Izsák un Monor pašvaldības;

ii) nogāžu nosaukumu norāde: kopā ar norādi par Kunság noteikto ražošanas apgabalu un pašvaldības nosaukumu var norādīt arī šādus nogāžu nosaukumus: — Arany-hegy (Ceglédbercel pašvaldībā), — Fischer-part (Cegléd un Ceglédbercel pašvaldībās);

iii) rajonu nosaukumu norāde: kopā ar norādi par Kunság noteikto ražošanas apgabalu var norādīt arī šādus rajonu nosaukumus: — Kečkemēta (Kecskemét), kas ietver vīndārzus, kuri atbilstīgi vīndārzu kadastram ietilpst Felsőlajos, Kecskemét, Kerekegyháza, Kunbaracs, Kunszállás, Ladánybene un Lajosmizse pašvaldību I un II kategorijas pierobežas apgabalos, — Tiszakürt, kas ietver vīndārzus, kuri atbilstīgi vīndārzu kadastram ietilpst Cserkeszőlő, Csépa, Nagyrév, Szelevény, Tiszainoka, Tiszakürt, Tiszasas un Tiszaug pašvaldību I un II kategorijas pierobežas apgabalos.

Ja ir norādīts rajona nosaukums, šā rajona pašvaldību nosaukumus nevar izmantot kā mazākas ģeogrāfiskās vienības norādes.

Mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu marķējumā var norādīt tikai tad, ja produkts pilnībā ražots attiecīgajā mazākā ģeogrāfiskajā vienībā.

Noteikumi par norādēm

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu.

Nosacījuma apraksts:

citas ierobežotas norādes:

— Muskotály [muskatvīns] ir vīns, kura ražošanā izmantoti vismaz 85 % vienas vai vairāku šādu vīnogu šķirņu vīnogu: ‘Cserszegi fűszeres’, ‘Irsai Olivér’, ‘Generosa’, ‘Hamburgi muskotály’, ‘Nektár’, ‘Mátrai Muskotály’, ‘Ottonel muskotály’ un/vai ‘Tramini’,

— Primőr [jauns vīns] ir vīns, kas pildīts pudelēs ražas gadā. Var tikt izmantots arī sinonīms újbor [jauns vīns].

Marķējumā aizliegts norādīt šķirnes nosaukumu ‘Arany Sárfehér’.

Jaukto šķirņu vīnu gadījumā var izmantot norādi ungāru valodā küvé un tās sinonīmu házasítás (jauktais vīns), kā arī oriģinālo norādi cuvée.

Noteikumi par iepakojumu

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā veikta iepakošana.

Nosacījuma apraksts:

Vīnus, dzirkstošos vīnus un gāzētos pusdzirkstošos vīnus pudelēs var pildīt tikai ražotāji, kurus reģistrējusi Kunság vīna reģiona Vīndaru kopienu reģionālā padome.

Ražošana ārpus noteiktā ražošanas apgabala

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe par ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

ražošana atļauta Borota, Csongrád un Hajós pašvaldībās.

Saite uz produkta specifikāciju

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/7/4d/82000/Kunsag%20OEM_v4_standard.pdf

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.