Priekšlikums Padomes regula ar ko izveido pagaidu īpašu darbību ekonomikas krīzes skarto Eiropas Savienības zvejas flotu pārstrukturēšanas veicināšanai /* COM/2008/0454 galīgā redakcija - CNS 2008/0144 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 8.7.2008 COM(2008) 454 galīgā redakcija 2008/0144 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko izveido pagaidu īpašu darbību ekonomikas krīzes skarto Eiropas Savienības zvejas flotu pārstrukturēšanas veicināšanai (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS • Priekšlikuma pamatojums un mērķi Pašreiz naftas cena ir sasniegusi vēsturiski augstus apmērus pat reālā izteiksmē, un tā atbilst sistēmiskām izmaiņām globālajā ekonomikā. Komisija šo jautājumu aplūko no visplašākās perspektīvas un tālab šajā sakarībā ir nesen publicējusi paziņojumu „Saskaroties ar naftas cenu pieauguma problēmu” (COM(2008) 384, Brisele, 13.06.2008.). Komisija atzīmē, ka naftas tirgi ir globāla mēroga, kas Komisijai un, protams, ES, dod ļoti niecīgu iespēju iejaukties. Ir atzīts, ka nepārtrauktais naftas cenu pieaugums, kas pēdējos mēnešos ir sasniedzis ievērojamus apmērus, ir ļoti smaga nasta zvejniecībai. Zivsaimniecības nozare nav vienīgā, kas cieš no augstu naftas cenu radītām grūtībām, bet zivsaimniecības problēma ir īpaši sarežģīta saistībā ar ierobežojumiem, ko rada zvejas flotes sistēmiskais jaudas pārpalikums, ko vēl vairāk pasliktina mazākas nozvejas iespējas nekā agrāk. Turklāt zivju cenas lielākoties ir palikušas nemainīgas, un lielais vairums zvejniecības uzņēmumu ir mazie un vidējie uzņēmumi (MVU). Augstās naftas cenas ir strukturāla problēma, kam vajadzīgs strukturāls risinājums. Tomēr ir jāapsver arī īstermiņa darbības, lai novērstu zvejniecības jomas pilnīgu iznīcināšanu. Komisija 2008. gada 17. jūnijā Strasbūrā notikušajā 1835. sanāksmē ņēma vērā informatīvo piezīmi SEC(2008) 2079/3 par ārkārtas pasākumu saturu, lai gan pārvarētu ES zivsaimniecības nozares pašreizējās ekonomiskās un sociālās grūtības, gan sniegtu paliekošu ieguldījumu sistēmiska jaudas pārpalikuma problēmas risināšanā. Šai rīcībai jāaptver visa ES, un tā jākoordinē, lai novērstu dalībvalstu vai flotu konkurences kropļošanu un diskrimināciju. Dziļā krīze, ko izraisījušas augstās degvielas cenas, vairāk nekā jebkad liek pievērsties nozares strukturālo problēmu cēlonim. Pasākumu kopumā galveno uzmanību pievērš pārmērīgas zvejas jaudas novēršanai un cenšas nodrošināt to, ka kuģi var darboties efektīvāk un produktīvāk. Tā kā šai ārkārtas situācijai ir vajadzīgi saskaņoti ES līmeņa risinājumi, pasākumu kopuma pamatā ir galvenokārt Eiropas Zivsaimniecības fonda (EZF) pastiprināta izmantošana. Paredzētie pasākumi galvenokārt ir saistīti ar pagaidu atkāpēm no EZF noteikumiem, lai palīdzētu Kopienas flotei ātrāk pielāgoties pašreizējai situācijai un sniegtu pagaidu atbalstu ekonomisko un sociālo seku mazināšanai pārejas posmā. • Vispārīgais konteksts Daudzos Eiropas Savienības piekrastes reģionos zvejniecība ir saimnieciskās dzīves galvenā sastāvdaļa, kas sniedz noteiktu ieguldījumu nodrošinātībā ar pārtiku un valsts veselībā, nodrošinot augstas kvalitātes produktu klāstu. Visā ES-27 zvejas produktu vērtību ķēdē 2005. gadā kopumā bija nodarbināti apmēram 407 000 cilvēku, no kuriem 187 000 bija nodarbināti zvejā un 18 000 veica palīgdarbības. ES zivsaimniecības nozare ilgu laiku ir griezusies pa apburto loku, ko veido zema ekonomiskā rentabilitāte un zivju krājumu pārmērīga izmantošana pārāk lielas zvejas jaudas dēļ. Kopš kopējās zivsaimniecības politikas 2002. gada reformas ir veikti vairāki pasākumi, lai pārrautu šo apburto loku, bet nozares ekonomisko dzīvotspēju joprojām apdraud jaudas pārpalikums un pārmērīga zvejas piepūle. Šīs strukturālās neaizsargātības kontekstā zivsaimniecības nozari īpaši smagi ir skāris krasais naftas cenu pieaugums, jo sevišķi tādēļ, ka tas notiek tirgus situācijā, kur zivju pirmās pārdošanas cenas pēdējā desmitgadē nav mainījušās. • Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes 2006. gada 27. jūlija Regula (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu. • Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Ierosinātie pasākumi ir izstrādāti saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un atbilst Kopienas ilgtspējīgas attīstības politikai. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS • Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Priekšlikuma steidzamības dēļ nav iespējama. • Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. • Ietekmes novērtējums Ņemot vērā priekšlikuma steidzamību, formāls ietekmes novērtējums nav veikts. Tomēr turpmāk minētie argumenti liecina, ka ierosinātās atkāpes ir vislabākā pieeja. Pašreizējā pasaules situācija ar augstajām naftas cenām visdrīzāk turpinās samazināt zvejniecības uzņēmumu peļņas normu un likviditāti. Starptautiskā brenta naftas cena ir vairāk nekā pieckāršojusies — no 20 ASV dolāriem par barelu 2002. gadā līdz 140 ASV dolāriem par barelu 2008. gada jūnijā —, un nekas neliecina par kāpuma apstāšanos. Kuģu degvielas cenas ES minētajā laikposmā ir faktiski palielinājušās par apmēram 240 % un tagad visu laiku turas virs 0,7 EUR/l. Tiek lēsts, ka 2006. gadā ES flotes par degvielu iztērēja apmēram 1 miljardu euro, proti, aptuveni 15 – 20 % no izkrāvumu vērtības, cenām svārstoties no 0,45 līdz 0,55 euro par litru. Tagad degvielas cena ir ievērojami augstāka. Ņemot vērā pašreizējos cenu līmeņus, visas flotes degvielas izmaksas būtu apmēram 2 miljardi euro gadā jeb aptuveni 30 % no ES izkrāvumu vērtības. Aplēses degvielas izmaksām ienākumu īpatsvara izteiksmē liecina, ka visvairāk skartie segmenti ir velkamie zvejas rīki (piemēram, traleri), kam mēdz būt lieljaudas dzinēji. Dažos gadījumos degvielas izmaksas veido līdz 50 % no izkrāvumu vērtības. Kuģus, kas izmanto pasīvos zvejas rīkus (piemēram, krātiņveida lamatas, žaunu tīkli, āķu jedas), degvielas cenas ietekmē ievērojami mazāk, tomēr izmaksas svārstās no 5 līdz 20 % no kopējiem zvejniecības ieņēmumiem. Attiecībā uz darbavietu zaudējumiem, pieejamie pierādījumi ļauj secināt, ka pašreizējo degvielas cenu gadījumā tiktu zaudēti 15 % vai vairāk darbavietu. Darbavietu zaudējumi neaprobežotos tikai ar zveju, jo daudzi ostas pakalpojumi, izsoles u. c. ir atkarīgas no kuģu darbības. ES nozveja kopš 1993. gada ir vienmērīgi samazinājusies par 2 % gadā. Pēdējos gados ir sarukuši gandrīz visu bentisko zivju krājumi, un patlaban tie vairs nav ilgtspējīgi. Pelaģiskās sugas, kam vērojamas izteiktākas cikliskas tendences, kopumā ir veselīgākā stāvoklī. Mazas nozvejas iespējas nozīmē, ka nozares darbības ražīgums ir zems. Līdz ar to palielinās vienības izmaksas, un peļņas norma pazeminās. Lai gan izkrāvumu apjomi lielākajai daļai krājumu samazinās, pirmās pārdošanas cenas daudzām nozīmīgām sugām nav mainījušās vai ir pat samazinājušās reālā izteiksmē. Tā pamatā daļēji ir tas, ka zivis ātri bojājas, kā arī piegādes izkaisītība un apstrādes un tirdzniecības uzņēmumu, kam pasaules tirgū ir pieejami zivju produkti par zemām importa cenām, milzīgā pirktspēja. Jebkurā gadījumā, tas, ka zvejnieki nevar augstās izmaksas nodot tālāk pa ķēdi, ir klajā pretstatā tam, kas notiek citās nozarēs. Viena no galvenajām ES zvejniecības jomas problēmām ir bijusi un joprojām ir flotes zvejas jaudas un resursu strukturālā nelīdzsvarotība daudzās zvejniecībās. Tika lēsts, ka ES flotes zvejas jaudas pārpalikums pirms dažiem gadiem bija 40 % robežās. Vairākus gadus šo problēmu mēģināja risināt ar kopējās zivsaimniecības politikas palīdzību, tomēr tas vēl nav ne tuvu izdevies. Pārmērīgas zvejas jaudas dēļ, kā arī tādēļ, ka desmitiem gadu ilga pārzveja ir noplicinājusi resursu bāzi, nozare ļoti maz spēj pielāgoties ārējam ekonomiskam spiedienam, piemēram, degvielas cenu pieaugumam. Tomēr ekonomiskā analīze liecina, ka pat dažu no degvielas stipri atkarīgu bentisko un pelaģisko sugu zivju zvejas flotu gadījumā rentabilitāte lielākajā daļā nozares atgrieztos, apvienojot flotes samazināšanu, zivju krājumu atjaunošanu un augstākas zivju cenas. Tādēļ saistībā ar pārmērīgas zvejas jaudas jautājuma risināšanu būtiski ir uzsākt strukturālus pasākumus, tādējādi palīdzot uzlabot resursu bāzi, samazinot atkarību no degvielas un palielinot zivju vērtību tirgū. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI • Ierosināto pasākumu kopsavilkums Ar šo priekšlikumu tiek izveidots ad hoc īpašs pagaidu režīms, kurā līdz pat 2010. gada 31. decembrim būs iespējams atkāpties no dažiem noteikumiem Padomes 2006. gada 27. jūlija Regulā (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu. • Juridiskais pamats EK līguma 36. un 37. pants. • Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. • Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. Attiecīgā Padomes regula dalībvalstīm paver jaunas iespējas efektīvāk izmantot Eiropas Zivsaimniecības fondu, lai atbalstītu to flotu pārstrukturēšanu, ko visnopietnāk skārusi ekonomiskā krīze. Tas, kā tā veidota, nodrošina, ka ierosinātās regulas sekas nepārsniedz to, kas vajadzīgs krīzes risināšanai, un neapdraud kopējās zivsaimniecības politikas galveno mērķu sasniegšanu, jo īpaši attiecībā uz zvejas jaudas un resursu līdzsvaru. Priekšlikums finansiāli neietekmē Kopienas budžetu. Dalībvalstis piemēros atkāpes, pārplānojot savas valsts EZF darbības programmas saistību apropriāciju robežās, kas pašreiz noteiktas EZF laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam. • Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula. Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Priekšlikums ietver pagaidu atkāpes no Padomes regulas, kam nepieciešama cita Padomes regula. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Tas neatspoguļo nekādu ietekmi uz budžetu, izņemot izmaiņas maksājumu apropriāciju ikgadējā profilā atbilstoši EZF. 2008/0144 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko izveido pagaidu īpašu darbību ekonomikas krīzes skarto Eiropas Savienības zvejas flotu pārstrukturēšanas veicināšanai EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 36. un 37. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2], tā kā: (1) Padomes 2006. gada 17. jūlija Regulā (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu[3] paredzēti noteikumi attiecībā uz Kopienas struktūrpalīdzību zivsaimniecības nozarē. Jo īpaši minētās regulas IV sadaļas I nodaļā ir paredzēti noteikumi, ar kādiem dalībvalstis drīkst saņemt finansiālu ieguldījumu no Eiropas Zivsaimniecības fonda (EZF) Kopienas zvejas flotes pielāgošanas pasākumiem. (2) EZF mērķis ir līdzfinansēt pasākumus, kas īstenoti kopš 2002. gada kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) reformas, lai mazinātu negatīvo ietekmi uz zivju krājumiem, vienlaicīgi nodrošinot ilgtspējīgus sociālos un ekonomiskos apstākļus attiecīgajai nozarei. (3) Ņemot vērā pēdējā laika ekonomisko situāciju, jo īpaši pēc krasā degvielas cenu kāpuma, ir paredzama vajadzība veikt papildu pasākumus, lai ātrāk sabalansētu Kopienas zvejas floti, pielāgojot to pašreizējai situācijai, vienlaicīgi pievēršoties nepieciešamībai nodrošināt ilgtspējīgus sociālos un ekonomiskos apstākļus attiecīgajai nozarei. Šādiem pasākumiem ir jāpalīdz sasniegt EK līguma 33. pantā noteiktos vispārējos mērķus, kā arī KZP mērķus, kas noteikti 2. pantā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[4]. Šajā sakarībā tiem ir gan tieši jārisina ekonomiskās un sociālās grūtības, gan jānovērš sistēmisks zvejas jaudas pārpalikums. (4) Ļoti svarīgi ir nodrošināt, ka šāda rīcība būs vienādi pieejama visām dalībvalstīm, un tādēļ tā ir jāapspriež un jākoordinē Kopienas līmenī, lai nodrošinātu tās vienādu pieejamību visām dalībvalstīm un novērstu dalībvalstu vai flotu konkurences kropļošanu. (5) Līdz ar to ir vajadzīga Komisijas iniciatīva, kas papildinātu Regulu (EK) Nr. 1198/2006 un pieļautu pagaidu atkāpes no dažiem tās noteikumiem. Tādēļ šajā iniciatīvā jāparedz vispārēja rakstura īpaši pasākumi, kā arī flotes sabalansēšanas shēmu īstenošana dalībvalstīs, kas palīdzētu efektīvi risināt pašreizējās ekonomiskās grūtības, vienlaicīgi nodrošinot zivsaimniecības nozares dzīvotspēju ilgākā laikposmā. (6) Ņemot vērā minēto pasākumu un risināmo ekonomisko grūtību ārkārtas raksturu, to darbības ilgums ir jāierobežo līdz iespējami īsākajam laikposmam, kas būtu pietiekams nosprausto mērķu sasniegšanai. (7) Dalībvalstīm šie pasākumi ir jāīsteno saistībā ar savām saskaņā ar EZF pieņemtajām darbības programmām, un tie jāfinansē no līdzekļiem, kas tām šajā sakarībā piešķirti. (8) Turklāt dalībvalstīm ir jāļauj no šādiem līdzekļiem finansētas darbības papildināt, finansējot noteiktus pasākumus tikai no valsts līdzekļiem, neizmantojot Kopienas finanšu instrumentus. Ņemot vērā nepieciešamību ātri risināt zivsaimniecības nozares nopietno situāciju, šiem pasākumiem, kas vērsti uz nozares strukturālo uzlabošanos un ilgtermiņa ekonomisko dzīvotspēju, nav jāpiemēro EK līguma 87., 88. un 89. pants. Lai ierobežotu iespējamos konkurences kropļojumus un ietekmi uz iekšējo tirgu, uz šiem pasākumiem ir jāattiecina daži ierobežojumi. (9) Šai iniciatīvai ir jāparedz Kopienas līdzdalība pasākumos, kas vērsti uz zvejas darbību pastāvīgu vai pagaidu pārtraukšanu, kuģos veiktos ieguldījumos ar mērķi samazināt zvejas kuģa atkarību no degvielas, sociālekonomiskā kompensācijā, kā arī noteiktās kopīgās darbībās. Lai nodrošinātu šo pasākumu efektivitāti, kā arī dotu iespēju dalībvalstīm iespējami pilnīgāk izmantot pieejamos līdzekļus, ir jāsamazina privātās līdzdalības ierobežojumi pasākumu finansēšanā. (10) Lai atbalstītu pārstrukturēšanu, ir jāpadara iespējama zvejas darbību pagaidu pārtraukšana. Zvejas darbību pagaidu pārtraukšanai ir jābūt jo īpaši vērstai uz ekonomisko priekšrocību vairošanu, atbalstot krājumu atjaunošanos vai veicinot labvēlīgākus tirgus apstākļus. Tālab dalībvalstis jāaicina pagaidu pārtraukšanas periodu noteikt, apsverot bioloģisko dinamiku, sezonalitāti un tirgu. Ekonomiskās krīzes kontekstā ir arī jāatvieglo kompensācijas piešķiršana zvejniekiem, kas uz laiku ir pārtraukuši darbību pirms šīs regulas pieņemšanas. (11) Lai palīdzētu zvejas nozarei pielāgoties zvejas paņēmieniem, kas nodrošina mazāku degvielas patēriņu, ir lietderīgi sekmēt esošā zvejas kuģu aprīkojuma nomaiņu, dodot iespēju izmantot jaunas, enerģiju mazāk patērējošus zvejas paņēmienus. Tālab ir jānodrošina papildu iespējas, kā veikt ieguldījumus zvejas kuģos. (12) Ir jānodrošina Kopienas līdzdalība uz kopīgām rīcībām vērstā atbalstā, sniedzot kuģu īpašniekiem lietpratēju palīdzību energoaudita jautājumos un speciālistu ieteikumus par pārstrukturēšanas un modernizācijas plānu izstrādi un flotes sabalansēšanas shēmām. Turklāt jādara pieejams finansējums izmēģinājuma projektiem, kas vērsti uz enerģijas patēriņa samazināšanu kuģiem, dzinējiem, aprīkojumam vai zvejas rīkiem. (13) Lai nodrošinātu zvejas nozares ilgtermiņa dzīvotspēju, ir jāievieš jauns instruments, kas ļautu dalībvalstīm samazināt zvejas jaudu un palielināt flotes rentabilitāti. Tas ir jāizstrādā kā flotes sabalansēšanas shēmas un jāattiecina uz flotēm, kurās enerģijas izmaksas vidēji veido vismaz 30 % no ražošanas izmaksām. Šo flotes sabalansēšanas shēmu rezultātā attiecīgo flotu zvejas jaudai ir jāsamazinās vismaz par 30 %. (14) Ir jāpiemēro labvēlīgāki nosacījumi gadījumos, kad dalībvalstis īsteno pasākumus saistībā ar flotes sabalansēšanas shēmām, lai nodrošinātu vienas vai vairāku flotu ilgtermiņa dzīvotspēju, samazinot to zvejas jaudu. (15) Dalībvalstis ir jāiedrošina turpināt paplašināt pastāvīgās zvejas darbību izbeigšanas shēmas, lai sabalansētu savas flotes, pielāgojot tās pieejamajiem resursiem. Līdz ar to ir lietderīgi vēl vairāk paplašināt iespējas sniegt atbalstu par zvejas darbību izbeigšanu. Lai sekmētu pārstrukturēšanu, flotes sabalansēšanas shēmās iesaistītajiem zvejniekiem un kuģu īpašniekiem ir jādod turpmākas zvejas darbību pagaidu pārtraukšanas iespējas. (16) Turklāt dalībvalstīm, kas ir pieņēmušas flotes sabalansēšanas shēmu, ir jāļauj arī īstenot daļējas ekspluatācijas pārtraukšanas pasākumus, nodrošinot rentablāku EZF pieejamo līdzekļu izmantošanu attiecīgās flotes zvejas jaudas un enerģijas patēriņa samazināšanai. Šādu daļējas ekspluatācijas pārtraukšanas pasākumu gadījumā kuģu īpašniekiem, kas izslēdz no flotes vienu vai vairākus kuģus, ir jāļauj daļu izslēgtās zvejas jaudas atkārtoti izmantot, flotē iekļaujot jaunu mazāku kuģi, kas patērē mazāk enerģijas. Turklāt dalībvalstīm ir jāļauj iedalīt jauniem kuģiem ierobežotu daļu no kopējās zvejas jaudas, kas izslēgta saskaņā ar flotes sabalansēšanas shēmu. Šādā gadījumā līdzekļi ir jādara pieejami tikai par to zvejas jaudas daļu, kas ir izslēgta pastāvīgi. (17) Ņemot vērā situācijas steidzamību un tūlītējas rīcības nepieciešamību visās dalībvalstīs, ir lietderīgi palielināt atbilstoši EZF piešķirtā Kopienas finansējuma īpatsvaru šīs iniciatīvas pasākumiem līdz 95 %. Tāpat ir atbilstīgi padarīt šos līdzekļus pieejamus dalībvalstīm īsākos termiņos nekā parasti, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I NODAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pantsPriekšmets 1. Ar šo regulu tiek noteikta īpaša Kopienas darbība, kas izstrādāta, lai sniegtu ārkārtas un pagaidu atbalstu zivsaimniecības nozarē iesaistītām personām un uzņēmumiem, kurus 2008. gadā skārusi naftas cenu pieauguma izraisītā ekonomiskā krīze; šo darbību īsteno īpaša režīma veidā Eiropas Zivsaimniecības fonda (turpmāk „EZF”) ietvaros. 2. Šī īpašā darbība ietver (a) vispārējus pasākumus, kas papildina Regulu (EK) Nr. 1198/2006 un pieļauj atkāpes no dažiem tās noteikumiem, (b) īpašus pasākumus, kas papildina Regulu (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 1198/2006 un atkāpjas no dažiem tās noteikumiem, kas jāievēro, īstenojot 12. pantā minēto flotes sabalansēšanas shēmu. 2. pants Darbības joma Šī regula attiecas tikai uz publisko atbalstu, kam līdz 2010. gada 31. decembrim ticis piemērots attiecīgo valsts iestāžu administratīvs lēmums. 3. pants Finanšu shēma 1. Par šajā regulā paredzētajiem pasākumiem drīkst saņemt finansiālu atbalstu no EZF to saistību apropriāciju robežās, kas noteiktas 2007.—2013. gadam. 2. Saskaņā ar šo īpašo darbību piešķirto publisko atbalstu nedrīkst kumulēt ar citu šim pašam mērķim paredzētu publisko atbalstu, jo īpaši tādu, kas piešķirts no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), Eiropas Sociālā fonda (ESF), Kohēzijas fonda, citiem Kopienas finanšu instrumentiem un valsts līdzekļiem. 4. pantsValsts atbalsta noteikumu piemērošana 1. Neskarot 2. punktu, EK līguma 87., 88. un 89. pantu nepiemēro atbalstam, ko dalībvalstis piešķir atbilstīgi šai regulai un saskaņā ar to EK līguma 36. panta darbības jomas ietvaros. 2. EK līguma 87., 88. un 89. pantu piemēro atbalstam, kuru dalībvalstis piešķīrušas bez Kopienas finanšu instrumentu finansējuma līdzdalības un kurš pārsniedz ierobežojumus, kas noteikti 1. panta 3. punktā Komisijas 2008. gada jūlija Regulā (EK) Nr. .../2008 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar zivsaimniecības produktu ražošanu, apstrādi un tirdzniecību. 3. Ja dalībvalstis bez Kopienas finanšu instrumentu finansējuma līdzdalības piešķir atbalstu, kurš nepārsniedz ierobežojumus, kas noteikti 1. panta 3. punktā Komisijas 2008. gada jūlija Regulā (EK) Nr. .../2008 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar zivsaimniecības produktu ražošanu, apstrādi un tirdzniecību, dalībvalstis pirms šāda atbalsta īstenošanas nosūta Komisijai informācijas kopsavilkumu par to. Turklāt dalībvalstis katru gadu ne vēlāk kā līdz 1. jūlijam Komisijai iesniedz ziņojumu par atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar šo punktu. II NODAĻA Vispārējie pasākumi 5. PANTS VISPāRēJIE PASāKUMI Publisko atbalstu 1. pantā minētajām personām un uzņēmumiem drīkst piešķirt līdz 2010. gada 31. decembrim saskaņā ar šajā nodaļā izklāstītajiem noteikumiem. 6. pantsZvejas darbību pagaidu pārtraukšana 1. Papildus Regulas (EK) Nr. 1198/2006 24. pantā paredzētajiem pasākumiem EZF var palīdzēt finansēt zvejas darbību pagaidu pārtraukšanas atbalsta pasākumus, ko piemēro zvejniekiem un zvejas kuģu īpašniekiem ne ilgāk kā triju mēnešu laikposmā un ko īsteno laikā no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 31. decembrim, ja (a) zvejas darbību pagaidu pārtraukšana sākās pirms 2008. gada 30. novembra un (b) uzņēmumiem, kas ir atbalsta saņēmēji, sešos mēnešos no šīs regulas spēkā stāšanās dienas tiek piemēroti pārstrukturēšanas pasākumi, piemēram, flotes sabalansēšanas shēmas, zvejas piepūles pielāgošanas plāni, valsts mēroga ekspluatācijas pārtraukšanas shēmas, zvejas plāni un citi pārstrukturēšanas/modernizēšanas pasākumi. 2. Pasākumus, kas minēti 1. punktā, drīkst attiecināt uz šādām izmaksām: (a) pastāvīgās izmaksas, kas kuģu īpašniekiem rodas, kad kuģis ir spiests stāvēt ostā, piemēram, ostu nodokļi, apdrošināšanas izmaksas, uzturēšanas izmaksas, finansiālas izmaksas saistībā ar aizdevumiem; (b) daļa zvejnieku pamatalgas. 3. Publiskā atbalsta kopapjoms vienai dalībvalstij par 1. punktā paredzētajiem pasākumiem nepārsniedz augstāko no šādām divām robežvērtībām: 6 miljoni EUR vai 8 % no EZF finansiālās palīdzības, kas iedalīta attiecīgās dalībvalsts nozarei. 4. Dalībvalstis uzrauga saskaņā ar šo nodaļu piešķirtā atbalsta atbilstību Regulas (EK) Nr. 1198/2006 70. pantā izklāstītajiem nosacījumiem, un Komisija izdara finanšu korekcijas saskaņā ar tās pašas regulas 97. pantu, ja dalībvalstis sešos mēnešos no šīs regulas spēkā stāšanās dienas nenodrošina to, ka personām vai uzņēmumiem, kas ir šā atbalsta saņēmēji, tiek piemēroti 1. punkta b) apakšpunktā paredzētie pārstrukturēšanas pasākumi. 7. pantsIeguldījumi zvejas kuģos un selektivitātē Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikuma a) punkta, ja ieguldījumu piešķir tāda aprīkojuma finansēšanai, kas ievērojami uzlabo zvejas kuģu, tostarp piekrastes mazapjoma zvejā iesaistītu kuģu, energoefektivitāti, minimālā privātā finansiālā līdzdalība šajā darbībā ir 40 %. 8. pantsSociālekonomiskā kompensācija Papildus Regulas (EK) Nr. 1198/2006 27. pantā paredzētajiem pasākumiem ieguldījumu no EZF drīkst sniegt, lai finansētu agrīnu aiziešanu no nozares, tostarp pirmstermiņa pensionēšanos zivsaimniecības nozares darbiniekiem, izņemot akvakultūrā, kā arī zvejniecības un akvakultūras produktu apstrādē nodarbinātos. 9. pantsKopīga rīcība 1. Papildus Regulas (EK) Nr. 1198/2006 37. pantā paredzētajai kopīgajai rīcībai ieguldījumu no EZF drīkst sniegt, lai finansētu šādus palīdzības sniegšanas pasākumus: (a) energoaudita veikšana kuģu grupām un (b) speciālistu ieteikumi par pārstrukturēšanas vai modernizācijas plānu izstrādi, tostarp 12. pantā minētajām flotes sabalansēšanas shēmām. 2. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikuma a) punkta, ja ieguldījumu piešķir 1. punktā minēto pasākumu finansēšanai, publiskā ieguldījuma maksimālā likme ir 100 %. 3. Ieguldījumu no EZF drīkst sniegt, lai finansētu kompensāciju, ko piešķir ražotāju organizācijām, kuras vairs nav tiesīgas saņemt atbalstu atbilstoši 10. panta 1. punkta otrajai un trešajai daļai Padomes 1999. gada 17. decembra Regulā (EK) Nr. 104/2000 par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju[5], lai segtu izmaksas, kas radušās saistībā ar pienākumiem, kuri tām uzlikti saskaņā ar tās pašas regulas 9. pantu, un ievērojot minētās regulas 10. panta 2., 3. un 4. punktā paredzētos nosacījumus. 10. pantsIzmēģinājuma projekti Papildus Regulas (EK) Nr. 1198/2006 41. panta 2. punktā paredzētajiem pasākumiem ieguldījumu no EZF drīkst sniegt, lai finansētu izmēģinājuma projektus, kuros testē tehniskos uzlabojumus, kas paredzēti kuģu, dzinēju, aprīkojuma un zvejas rīku enerģijas patēriņa samazināšanai. III NODAĻAīpaši pasākumi, kas piemērojami tikai flotes sabalansēšanas shēmās iesaistītajām flotēm 11. PANTS PASāKUMI, KAS PIEMēROJAMI TIKAI FLOTES SABALANSēšANAS SHēMāS IESAISTīTAJāM FLOTēM Saskaņā ar šajā nodaļā izklāstītajiem noteikumiem līdz 2010. gada 31. decembrim drīkst piešķirt publisko atbalstu 1. pantā minētajām personām un uzņēmumiem, ja tiem piemēro 12. pantā minēto flotes sabalansēšanas shēmu. Dalībvalstis uzrauga saskaņā ar šo nodaļu piešķirtā atbalsta atbilstību Regulas (EK) Nr. 1198/2006 70. pantā izklāstītajiem nosacījumiem, un Komisija izdara finanšu korekcijas saskaņā ar tās pašas regulas 97. pantu, ja dalībvalstis nenodrošina to, ka vajadzīgie zvejas jaudas samazinājumi, zvejas darbību izbeigšana vai pagaidu pārtraukšana notiek saskaņā ar šo nodaļu. 12. pantsFlotes sabalansēšanas shēmas 1. Dalībvalstis drīkst pieņemt un īstenot flotes sabalansēšanas shēmas, kuru mērķis ir pārstrukturēt ekonomiskās krīzes skartās zvejas flotes. 2. Flotes sabalansēšanas shēmas var ietvert Regulas (EK) Nr. 1198/2006 IV sadaļas I nodaļā paredzētos pasākumus, kā arī šajā regulā paredzētos pasākumus. 3. Flotes sabalansēšanas shēma attiecas tikai uz tām flotēm, kuru enerģijas izmaksas veido vismaz 30 % no ražošanas izmaksām, pamatojoties uz minētajā shēmā iesaistītās flotes apgrozījumu 2007. gadā. 4. Flotes sabalansēšanas shēma atbilst šādām prasībām: (a) shēmas rezultātā vēlākais līdz 2012. gada 31. decembrim tajā iesaistītās flotes zvejas jauda tiek pastāvīgi samazināta vismaz par 30 %; ar Komisijas piekrišanu šo robežvērtību drīkst samazināt līdz minimumam 20 % apmērā, ja flotes sabalansēšanas shēma attiecas uz dalībvalsti, kuras flotē ir mazāk par 100 kuģiem, un 30 % samazinājums pārmērīgi ietekmētu ar zveju saistītās darbības, kas ir atkarīgas no tās; (b) tā ietver shēmā iesaistīto kuģu sarakstu, norādot to vārdus un Kopienas zvejas flotes reģistra numurus. 5. Katru zvejas kuģi drīkst iekļaut tikai vienā flotes sabalansēšanas shēmā. Nosacījumi zvejas kuģa iekļaušanai flotes sabalansēšanas shēmā ir šādi: (a) divus gadus pirms flotes sabalansēšanas shēmas pieņemšanas dienas kuģiem ir jābūt veikušiem zvejas darbības vismaz 60 jūrā pavadītas dienas gadā; (b) kuģiem ir jābūt ekspluatācijā flotes sabalansēšanas shēmas pieņemšanas dienā. 6. Vismaz deviņus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā dalībvalstis paziņo Komisijai par pieņemtajām flotes sabalansēšanas shēmām. 7. Ja dalībvalsts lūdz pārskatīt tās darbības programmu, lai tajā iekļautu flotes sabalansēšanas shēmas, attiecīgi piemēro Regulas (EK) Nr. 1198/2006 18. pantu. 13. pantsFlotes sabalansēšanas shēmu atbilstība un revīzija 1. Regulas (EK) Nr. 1198/2006 67. pantā minētajos ziņojumos iekļauj flotes sabalansēšanas shēmās sasniegtos rezultātus. 2. Komisija var veikt flotes sabalansēšanas shēmu īstenošanas revīzijas. Šajā nolūkā tai var palīdzēt ārējie eksperti, ko saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1198/2006 46. panta 1. punktu finansē no EZF. 3. Ja dalībvalsts nepilda flotes sabalansēšanas shēmās izklāstītos nosacījumus, vai ja noteiktā termiņā nav sasniegti tajās paredzētie rezultāti, to uzskata par neatbilstību Regulas (EK) Nr. 1198/2006 97. panta izpratnē. Attiecīgi piemēro minētajā pantā noteiktos korekciju kritērijus. 14. pantsZvejas darbību izbeigšana 1. Regulas (EK) Nr. 1198/2006 23. panta nolūkā flotes sabalansēšanas shēmas iestrādā attiecīgajā pantā minētajos zvejas piepūles koriģēšanas plānos. 2. Regulas (EK) Nr. 1198/2006 23. panta 2. punkta noteikumus nepiemēro zvejas darbības izbeigšanas pasākumiem, kas pieņemti flotes sabalansēšanas shēmas kontekstā. 3. Sešos mēnešos no flotes sabalansēšanas shēmas pieņemšanas kuģi, kas iekļauti sarakstā par zvejas darbību izbeigšanu saskaņā ar šo flotes sabalansēšanas shēmu, izbeidz savas zvejas darbības. 15. pantsZvejas darbību pagaidu pārtraukšana 1. Papildus Regulas (EK) Nr. 1198/2006 24. pantā un šīs regulas 6. pantā paredzētajiem pasākumiem EZF var palīdzēt finansēt zvejas darbību pagaidu pārtraukšanas atbalsta pasākumus, ko piemēro zvejniekiem un zvejas kuģu īpašniekiem, kas iesaistīti flotes sabalansēšanas shēmā, ja pagaidu pārtraukšanu īsteno laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim un tās maksimālais ilgums ir (a) 3 mēneši pirms kuģa pastāvīgas izslēgšanas no flotes vai dzinēja nomaiņas laikā; drīkst piešķirt maksimāli 3 papildu mēnešus no 2010. gada 1. janvāra, ja dzinēja nomaiņas process vēl turpinās; (b) sešas nedēļas citu flotes sabalansēšanas shēmā iekļauto kuģu gadījumā, ja šiem kuģiem piemēro vienu vai vairākus citus 12. panta 2. punktā minētus pasākumus. 2. Pasākumus, kas minēti 1. punktā, drīkst attiecināt uz šādām izmaksām: (a) pastāvīgās izmaksas, kas kuģu īpašniekiem rodas, kad kuģis ir spiests stāvēt ostā, piemēram, ostu nodokļi, apdrošināšanas izmaksas, uzturēšanas izmaksas, finansiālas izmaksas saistībā ar aizdevumiem; (b) daļa zvejnieku pamatalgas. 3. Publiskā atbalsta kopapjoms vienai dalībvalstij par 1. punktā paredzētajiem pasākumiem nepārsniedz augstāko no šādām divām robežvērtībām: 6 miljoni EUR vai 8 % no EZF finansiālās palīdzības, kas iedalīta attiecīgās dalībvalsts nozarei. 16. pantsIeguldīju mi zvejas kuģos un selektivitātē 1. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikuma a) punkta, ja ieguldījumu piešķir tāda aprīkojuma finansēšanai vai šāda aprīkojuma, zvejas rīku vai dzinēja nomaiņai, kas ievērojami uzlabo zvejas kuģu, tostarp piekrastes mazapjoma zvejā iesaistītu kuģu, energoefektivitāti, minimālā privātā finansiālā līdzdalība šajā darbībā ir 40 %. 2. Dalībvalstis nosaka 1. punktā minēto minimālo finansiālo līdzdalību, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, piemēram, kuģa vecumu, energoefektivitātes uzlabojumiem vai flotes sabalansēšanas shēmā paredzēto zvejas jaudas apjoma samazinājumu. 3. Regulas (EK) Nr. 1198/2006 25. panta 1. punktā minētais vecuma ierobežojums neattiecas uz kuģiem, par kuriem saskaņā ar šo pantu saņem atbalstu par aprīkojuma un zvejas rīku aizstāšanu. 4. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1198/2006 25. panta 3. punkta c) apakšpunkta ieguldījumu no EZF drīkst piešķirt viena dzinēja nomaiņai katram flotes sabalansēšanas shēmā iekļautam kuģim, kura lielākais garums pārsniedz 24 metrus, ja jaunā dzinēja jauda ir vismaz par 20 % mazāka nekā vecajam dzinējam un tas paaugstina energoefektivitāti. 5. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1198/2006 25. panta 7. punkta, flotes sabalansēšanas shēmā iekļautiem kuģiem ir atļauts veikt vienu papildu zvejas rīka aizstāšanu, ja jaunais zvejas rīks ievērojami uzlabo energoefektivitāti. Minētā punkta a) un b) apakšpunktos izklāstītos nosacījumus nepiemēro. IV NODAĻAdaļējas ekspluatācijas pārtraukšanas pasākumi saskaņā ar flotes sabalansēšanas shēmām 17. PANTS DAļēJA EKSPLUATāCIJAS PāRTRAUKšANA Kuģu īpašniekiem, kas pastāvīgi izslēdz no flotes vienu vai vairākus flotes sabalansēšanas shēmā iekļautus kuģus, lai uzbūvētu jaunu kuģi ar mazāku zvejas jaudu un mazāku enerģijas patēriņu, publisko atbalstu drīkst piešķirt līdz 2010. gada 31. decembrim saskaņā ar šajā nodaļā izklāstītajiem noteikumiem un tad, ja flotes sabalansēšanas shēma atbilst šādām divām prasībām: (a) tā ietver kuģus, kas izmanto vienus un tos pašus zvejas rīkus, un (b) tā ietver kuģus, kas veido vismaz 70 % no flotes, kas dalībvalstī izmanto attiecīgos zvejas rīkus, zvejas jaudas. Šādu pastāvīgu izslēgšanu turpmāk dēvē par daļēju ekspluatācijas pārtraukšanu. Dalībvalstis uzrauga saskaņā ar šo nodaļu piešķirtā atbalsta atbilstību Regulas (EK) Nr. 1198/2006 70. pantā izklāstītajiem nosacījumiem, un Komisija izdara finanšu korekcijas saskaņā ar tās pašas regulas 97. pantu, ja dalībvalstis nenodrošina to, ka vajadzīgie zvejas jaudas samazinājumi notiek saskaņā ar šo nodaļu. 18. pantsPubliskais atbalsts zvejas darbības izbeigšanai 1. Papildus Regulas (EK) Nr. 1198/2006 23. pantam kuģa īpašnieks, kas iesaistīts daļējā ekspluatācijas pārtraukšanā, būs tiesīgs saņemt publisko atbalstu par zvejas darbību izbeigšanu apmērā, kas līdzvērtīgs starpībai starp izslēgto zvejas jaudu un jaunam kuģim iedalīto zvejas jaudu. 2. Jaunā kuģa zvejas jauda nepārsniedz 40 % no zvejas jaudas, ko izslēdzis kuģa īpašnieks. 3. Vajadzības gadījumā dalībvalstis attiecīgi pielāgo zvejas licenci. 19. pantsZvejas jaudas izslēgšana un pārdalīšana 1. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 2371/2002 11. panta 3. un 4. punkta, dalībvalstīm ir tiesības pārdalīt 17. pantā minētajiem jaunajiem kuģiem līdz 25 % no zvejas jaudas, kas pastāvīgi izslēgta saistībā ar flotes sabalansēšanas shēmu. 2. Regulas (EK) Nr. 2371/2002 12. pantā minētos robežlīmeņus nosaka pēc starpības starp pastāvīgi izslēgto zvejas jaudu un pārdalīto zvejas jaudu. 3. Zvejas jauda, kas pārdalīta saskaņā ar 1. punktu, nav jāņem vērā, dalībvalstīm izveidojot iekļaušanas un izslēgšanas bilanci saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 13. pantu. 4. Flotes sabalansēšanas shēmās, kurās daļēju ekspluatācijas pārtraukšanu piemēro vairāk nekā 33 % no flotes sākotnējās zvejas jaudas, kopējais zvejas jaudas samazinājums atbilstoši flotes sabalansēšanas shēmai ir vismaz 66 %. V NODAĻAFinanšu noteikumi 20. PANTS FINANšU NOTEIKUMI 1. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1198/2006 53. panta, EZF ieguldījumam darbībās, ko finansē šīs īpašās darbības kontekstā, piemēro robežvērtību 95 % apmērā no kopējā publisko izdevumu apjoma, un to neņem vērā 53. panta 3. punktā minēto robežvērtību nolūkā. 2. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1198/2006 81. panta 1. punkta, otro avansa maksājumu, kas veido 7 % no EZF ieguldījuma darbības programmā laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam, Komisija izmaksā pēc dalībvalsts pieprasījuma. Augšminēto pieprasījumu par darbības programmām, kas pieņemtas 2007. gadā, Komisijai iesniedz ne vēlāk kā līdz 2008. gada 31. oktobrim. Augšminēto pieprasījumu par darbības programmām, kas pieņemtas 2008. gadā, Komisijai iesniedz ne vēlāk kā līdz 2009. gada 30. jūnijam. To drīkst sadalīt diviem finanšu gadiem atbilstīgi EZF pieejamajiem budžeta līdzekļiem. 3. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1198/2006 81. panta 2. punkta, ja otro avansa maksājuma summu izmaksā saskaņā ar 2. punktu, dalībvalsts norīkotā struktūra avansa maksājuma kopsummu atmaksā Komisijai, ja divdesmit četros mēnešos no dienas, kad Komisija izmaksā otrā avansa maksājuma pirmo daļu, nav nosūtīts neviens maksājuma pieteikums saskaņā ar darbības programmu. VI NODAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 21. pantsĪstenošanas noteikumi Šīs regulas īstenošanas noteikumus drīkst pieņemt saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1198/2006 101. panta 3. punktā minēto procedūru. 22. pantsStāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS Pamatā esošā Padomes regula ietver pagaidu darbību, kas papildina Padomes 2006. gada 27. jūlija Regulā (EK) Nr. 1198/2006 paredzētos pasākumus Eiropas Zivsaimniecības fonda (EZF) ietvaros. Tādēļ šis tiesību akta finanšu pārskats papildina jau esošo EZF regulas tiesību akta finanšu pārskatu. Tas neatspoguļo nekādu ietekmi uz budžetu, izņemot izmaiņas maksājumu apropriāciju ikgadējā profilā atbilstoši EZF. Šīs izmaiņas maksājumu apropriāciju profilā rada potenciālā avansa maksājuma divkāršošana no 7 % līdz 14 % no EZF plānotās kopsummas. 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Padomes Regula, ar ko izveido pagaidu īpašu darbību ekonomikas krīzes skarto Eiropas zvejas flotu pārstrukturēšanas veicināšanai 2. ABM / ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM) Attiecīgā politikas joma: Jūrlietas un zivsaimniecībaDarbība: 11.06 Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF) 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas (ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumu 11.0612: EZF konverģences mērķis un 11.0613: EZF ar konverģences mērķi nesaistīti pasākumi 3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums: No regulas stāšanās spēkā līdz 2010. gada 31. decembrim 3.3. Budžeta informācija Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauni | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Pozīcija Finanšu plānā | 11.0612 un 11.0613 | Fakult. | Dif.[6] | Nav | Nav | Nav | Nr. 2 | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi 4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads un turpmākie gadi | Kopā | Darbības izdevumi[7] | Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | Maksājumu apropriācijas (MA)[8] | b | 230,975 | 70,372 | -301,347 | 0,000 | Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[9] | Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4. | c | PAMATSUMMAS KOPAPJOMS | Saistību apropriācijas | a+c | Maksājumu apropriācijas | b+c | 230,975 | 70,372 | -301,347 | 0,000 | Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[10] | Cilvēkresursu un saistītie izdevumi (NDA) | 8.2.5. | d | Administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu un saistītos izdevumus, kas nav ietvertas pamatsummā (NDA) | 8.2.6. | e | Kopējās orientējošās atbalsta izmaksas | KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 230,975 | 70,372 | -301,347 | 0,000 | 4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu X Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu ( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā ( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[11] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu) 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem X Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus ( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda: 4.2. Cilvēkresursi, izteikti ar pilna laika ekvivalentu, FTE (arī ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki) — sīkāk skatīt 8.2.1. punktā Nav izmaiņu salīdzinājumā ar EZF tiesību akta finanšu pārskatu Gada vajadzības | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā — cilvēkresursi | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI Priekšlikuma konteksts ir sīkāk aprakstīts paskaidrojuma rakstā un EZF regulai pievienotajā tiesību akta finanšu pārskatā. 5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Ierosināto pasākumu kopums ir paredzēts, lai EZF ietvaros sniegtu ārkārtas un pagaidu atbalstu zivsaimniecības nozarē iesaistītām personām un uzņēmumiem, kurus 2008. gadā skārusi naftas cenu pieauguma izraisītā ekonomiskā krīze. 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija Skatīt EZF finanšu pārskatu. 5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji Skatīt EZF finanšu pārskatu. 5.4. Īstenošanas metode (orientējoši) ( Pārvalda centralizēti ( Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija ( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot ( izpildaģentūrām ( Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē ( dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu X Pārvalda dalīti vai decentralizēti X kopā ar dalībvalstīm ( kopā ar trešām valstīm ( Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt) Piezīmes. 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA - NAV IZMAIŅU SALĪDZINĀJUMĀ AR EZF TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATU 6.1. Uzraudzības sistēma Skatīt EZF finanšu pārskatu. 6.2. Novērtēšana 6.2.1. Iepriekšējs novērtējums Šis priekšlikums nerada papildu finansiālas sekas, bet tikai ievieš izmaiņas maksājumu grafikos, tādēļ šā priekšlikuma īpašs iepriekšējs novērtējums nav vajadzīgs. 6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai iepriekšēja novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi) Skatīt EZF noteikto kārtību. 6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskums Skatīt EZF noteikto kārtību. 7. Krāpšanas apkarošanas pasākumi Skatīt EZF noteikto kārtību. 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM – NAV IZMAIŅU SALĪDZINĀJUMĀ AR EZF TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATU 8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksas Saistību apropriācijas miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[13] (XX 01 01) | A*/AD | B*, C*/AST | Personāls, ko finansē[14] atbilstoši XX 01 02. pantam | Pārējais personāls[15], ko finansē atbilstoši XX 01 04/05. pantam | KOPĀ | 8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumi 8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā) ( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas ( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n ( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā ( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana) ( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam 8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi) miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ | Cita veida tehniskā un administratīvā palīdzība | - iekšējā (intra muros) | - ārējā (extra muros) | Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) Cilvēkresursu veids | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) | Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam 8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ | XX 01 02 11 01 – Komandējumi | XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences | XX 01 02 11 03 – Komitejas[17] | XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās | XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas | Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) | Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | Aprēķins — citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā [1] OV C , , . .lpp. [2] OV C , , . .lpp. [3] Oficiālais Vēstnesis L 223, 15.08.2006., 1. lpp. [4] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 865/2007 (OV L 192, 24.7.2007., 1. lpp.). [5] Padomes 1999. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 104/2000 par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju, OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp. [6] Diferencētās apropriācijas. [7] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā. [8] Pārplānotās maksājumu apropriācijas papildu avansa maksājumiem, kas atspoguļoti 2008. gadā visām dalībvalstīm, kuru darbības programmas pieņēma 2007. gadā, un kas atspoguļoti 2009. gadā visām dalībvalstīm, kuru darbības programmas pieņems 2008. gadā. Visā plānošanas periodā nav neto pieauguma. [9] Izdevumi, kas ietverti xx sadaļas xx 01 04. pantā. [10] Izdevumi, kas ietverti xx 01 nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu. [11] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [12] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā. [13] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [14] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [15] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā. [16] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu. [17] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.