Izvērtējumā arī tiek ieteikts projektiem, kuru izmaksas pārsniedz 500 000 EUR, sagatavot riska novērtējumu un iepriekšēju novērtējumu, ko veic eu-LISA savās pašreizējās pilnvarās (t. i., pilnvarās, kuras neizriet no likumdošanas instrumenta, ar ko tai uztic jaunu sistēmu, par kuru ietekmes novērtējumu veiks Komisija). Tas ir svarīgs ieteikums, kam eu-LISA pienācīgi pievērsīsies. Tomēr tam nav nepieciešams grozīt aģentūras regulu, jo Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1271/2013 29. panta 5. punkts un aģentūras finanšu regula jau pieprasa iepriekšēju un ex post izvērtējumu tām programmām un darbībām, kas saistītas ar lieliem izdevumiem.

Izvērtējums rāda, ka četros gados kopš aģentūras darbības sākuma 2012. gada decembrī tā ir apliecinājusi savas spējas efektīvi un rezultatīvi pildīt savus uzdevumus, arī tai uzticētos jaunos uzdevumus, piemēram, DubliNet, VISION, un īstenot izmēģinājuma projektu “Viedrobežas”. Tas turklāt konstatē, ka eu-LISA ir efektīvi sekmējusi koordinētas, efektīvas un saskaņotas IT vides izveidi tādu lielapjoma IT sistēmu pārvaldībai, kuras palīdz īstenot politiku brīvības, drošības un tiesiskuma telpā.

Saskaņā ar izveides regulas 31. pantu Komisija, pamatojoties uz ārēju izvērtējumu, ciešā saziņā ar eu-LISA valdi veica izvērtējumu, lai pārbaudītu, kā un cik lielā mērā aģentūra faktiski veicina lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā un pilda izveides regulā tai noteiktos uzdevumus. Tāpat tika izskatīts, vai ar izveides regulu eu-LISA uzticētos uzdevumus ir nepieciešams pārskatīt vai paplašināt. Pamatojoties uz minēto izvērtējumu, Komisijai pēc apspriešanās ar valdi būtu jāsniedz ieteikumi par izmaiņām izveides regulā un tie kopā ar valdes atzinumu, kā arī attiecīgiem priekšlikumiem jāiesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam. Ieteikumi ir iekļauti Komisijas ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā darbojas Eiropas Aģentūras lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA) un pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā par eu-LISA izvērtēšanu; abus dokumentus paredzēts pieņemt vienlaikus ar šo priekšlikumu.

Šā priekšlikuma mērķis ir pārskatīt aģentūras izveides regulu, lai to pielāgotu ieteikumiem par tiesību aktu grozījumiem, kuri izriet no izvērtējuma, kā arī uzlabot aģentūras darbību un veicināt un stiprināt tās lomu nodrošināt, ka aģentūras pilnvaras atbilst pārbaudījumiem, kas tagad ES līmenī ir radušies brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Turklāt tā mērķis ir, turpinot Komisijas 2016. gada 6. aprīļa paziņojuma “Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas”, augsta līmeņa ekspertu grupas informācijas sistēmu un sadarbspējas jautājumos 2017. gada 11. maija galīgā ziņojuma un Komisijas 2017. gada 16. maija septīto progresa ziņojuma “Virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību” iesākto, iestrādāt regulā izmaiņas, kuras izriet no politisko, juridisko vai faktisko aspektu attīstības, un īpaši ņemt vērā to, ka aģentūrai tiks uzticētas jaunas sistēmas (ja tam būs piekrituši likumdevēji) un aģentūrai būtu uzdodams sniegt ieguldījumu lielapjoma IT sistēmu sadarbspējas izstrādē. Priekšlikumā tiek izskatīti arī grozījumu ieteikumi, kurus ierosinājusi aģentūras valde, kā arī iespēja, ka aģentūra eu-LISA mitina un pārvalda kopīgus tehniskus risinājumus ieinteresētajām dalībvalstīm decentralizētu sistēmu ieviešanai. Visbeidzot, priekšlikums aģentūras dibināšanas tiesību aktu vienādo ar principiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta, Padomes un Eiropas Komisijas 2012. gada 19. jūlija Kopīgajā paziņojumā par decentralizētajām aģentūrām (turpmāk — “Vienotā pieeja”).

Regula, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (turpmāk — eu-LISA), tika pieņemta 2011. gadā (Regula (ES) Nr. 1077/2011) un grozīta 2015. gadā ar Regulu (ES) Nr. 603/2013. Patlaban ar eu-LISA centrālā līmenī tiek pārvaldīta otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmas (SIS II), Vīzu informācijas sistēmas (VIS) un Eurodac darbība. Aģentūrai eu-LISA var uzticēt arī citu lielapjoma IT sistēmu izstrādi un darbības pārvaldību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, ja to paredz attiecīgie likumdošanas instrumenti.

Augsta līmeņa ekspertu grupa informācijas sistēmu un sadarbspējas jautājumos apsvēra ieteikumu, kas pausts paziņojumā “Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas”, eu-LISA izstrādāt centrālu datu kvalitātes pārraudzības spēju. Ekspertu grupa uzskatīja, ka būtu jāuzlabo vai jāpilnveido centrālo sistēmu noteiktas vai ierosinātas automatizētas kvalitātes, formāta un pilnīguma pārbaudes. Nepieciešams sīkāk analizēt iespējas izstrādāt automatizētu datu kvalitātes kontroli dažādos datu laukos SIS, VIS un Eurodac un tādās jaunās sistēmās ka IIS. Centrālajās sistēmās šāds datu kvalitātes kontroles mehānisms automātiski atpazītu šķietami nepareizi vai nesaskanīgi iesniegtus datus, ļaujot izcelsmes dalībvalstij datus verificēt un veikt nepieciešamās korektīvās darbības. Šo darbību varētu atvieglot kopējs datu repozitorijs statistikas datu un datu kvalitātes ziņojumu sagatavošanai (datu noliktava), kurā ir no sistēmām iegūti anonīmi dati. Septītajā progresa ziņojumā “Virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību” norādīts, ka Komisija virzīs ekspertu grupas ieteikumus par automātisku kvalitātes kontroli, “datu noliktavu”, kas spēj analizēt anonīmus datus, kuri statistikas un ziņošanas mērķiem iegūti no attiecīgām informācijas sistēmām, un datu kvalitātes mācību moduļiem, kas domāti darbiniekiem, kuri valsts līmenī ir atbildīgi par datu ievadi sistēmās.

Priekšlikumā būtu vēl jāiekļauj izmaiņas, kas izriet no 2016. gadā veiktā SIS izvērtējuma, kas atspoguļots priekšlikumos, kuri pārskata SIS likumdošanas instrumentus, kā arī no Eurodac pārstrādāšanas priekšlikuma.

Reizē ar šo priekšlikumu tika pieņemts Ziņojums par to, kā darbojas Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, kurš iepazīstina ar izvērtējuma secinājumiem un ieteikumiem. Tajā turklāt norādīts, ka izveides regula, kura nosaka aģentūras uzdevumus, atbilst juridiskajiem, politiskajiem un ekonomiskajiem apstākļiem, kādos aģentūra tika veidota. Uzdevumus, kas eu-LISA uzticēti izveides regulā un citos saistītajos juridiskajos instrumentos (t. i., sistēmu juridiskajos instrumentos), nepieciešams pārskatīt vai paplašināt sakarā ar jaunāko virzību politikas jomā un norisēm likumdošanā. 2016. gadā Komisija nāca klajā ar priekšlikumiem uzticēt aģentūrai jaunas sistēmas: ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), kas ir starptautiskās aizsardzības pieteikumu reģistrācijas, pārraudzības un sadales mehānisma automatizētā sistēma un ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS). Ja minētās iniciatīvas pieņem likumdevēji, būtu nepieciešami grozījumi eu-LISA regulā, kuriem būtu jāstājas spēkā tad, kad minētie priekšlikumi kļūs piemērojami, lai eu-LISA regulā iekļautu minētos jaunos uzdevumus, jo īpaši tos, kas saistīti ar valdes un izpilddirektora pienākumiem. IIS priekšlikumā iekļauti Regulas (ES) 1077/2011 grozījumi. Attiecībā uz ETIAS un Eurodac pārstrādāšanas priekšlikumiem Padomē notikušo diskusiju laikā šādus grozījumus iekļāva prezidentvalsts. Tomēr šis priekšlikums tika iesniegts, pirms pieņemts kāds no trim priekšlikumiem, ar kuriem aģentūrai tiek uzticētas jaunas sistēmas, tādēļ arī šajā priekšlikumā iekavās jānorāda nepieciešamie grozījumi, kuri galīgajā tekstā tiks iekļauti tad, ja likumdevēji šos priekšlikumus pieņem.

(a)iekšējā drošība. Kā tiek uzsvērts Eiropas Drošības programmā, vienoti, augsti robežu pārvaldības standarti ir būtiski pārrobežu noziedzības un terorisma novēršanai. Šis priekšlikums vēl vairāk sekmē to, lai tiktu sasniegta augsta līmeņa iekšējā drošība, ļaujot eu-LISA uzņemties iespējamu jaunu sistēmu (IIS, ETIAS un sistēmas ECRIS-TCN) izstrādi un darbības pārvaldību un saistītus uzdevumus, kuri to efektīvi palīdzēs īstenot;

Šis priekšlikums ir balstīts uz spēkā esošo eu-LISA regulu, kas 2015. gadā tika grozīta ar Regulu (ES) 603/2013, lai ņemtu vērā ar pārstrādāto Eurodac regulu ieviestās izmaiņas, ieskaitot piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības vajadzībām. Šis priekšlikums paplašina aģentūras pilnvaras un tai ļauj pārņemt jaunus uzdevumus. Eiropas Drošības programmā un Eiropas programmā migrācijas jomā ir noteikts virziens ES politikas izstrādei un īstenošanai, lai risinātu paralēlas problēmas migrācijas pārvaldībā un terorisma un organizētās noziedzības apkarošanā. Eiropas programmā migrācijas jomā ir uzsvērts, cik svarīgi ir pilnīgi izmantot SIS, VIS un Eurodac lielapjoma IT sistēmas, jo tādi var sniegt pozitīvu ieguldījumu robežu pārvaldībā, kā arī veicināt Eiropas spēju mazināt neatbilstīgo migrāciju un atgriezt nelikumīgos migrantus. Programmā arī norādīts, ka jauns posms sāksies, kad tiks pieņemts priekšlikums par ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) izveidi, kas pastiprinātu cīņu pret neatbilstīgu migrāciju, veidojot reģistru, kurā apkopota informācija par gadījumiem, kad trešo valstu valstspiederīgie šķērso robežas. Eiropas Drošības programmā tiek atgādināts, ka ES aģentūrām ir nozīmīga loma operatīvās sadarbības atbalstīšanā. Programmā dalībvalstis tiek aicinātas pilnībā izmanto aģentūru atbalstu, lai ar vienotu rīcību apkarotu noziedzību, un tiek norādīts, ka būtu arī jāveicina ciešāka sadarbība starp aģentūrām to attiecīgo pilnvaru robežās.

Aģentūrai eu-LISA paredzētie jaunie uzdevumi/sistēmas pastiprinās apliecināto pievienoto vērtību, kas piemīt šai aģentūrai, kuras paspārnē ir trīs lielapjoma IT sistēmas. Tā kļuvis iespējams apvienot speciālās zināšanas, izmantot sinerģiju un izveidot ietvaru, kas ir elastīgāks to, kāds pastāvējis līdz aģentūras izveidei, kad sistēmas izstrādāja un pārvaldīja Komisija, atsevišķus uzdevumus uzticot publiskā sektora struktūrām divās dalībvalstīs. Jaunie uzdevumi palīdzēs aģentūrai vajadzības gadījumā atbalstīt dalībvalstis.

Tādējādi šis priekšlikums paredz iespēju, ka kopīgas IT sistēmas izstrādi, pārvaldību un/vai mitināšanu aģentūrai var uzticēt arī dalībvalstu grupa, lai kopīgi īstenotu tādu pienākumu tehniskos aspektus, kuri izriet no ES tiesību aktiem par decentralizētām sistēmām brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, ja tos iepriekš apstiprinājusi Komisija un par tiem pieņemts valdes lēmums. Tas būtu iespējams, slēdzot deleģēšanas līgumu starp attiecīgajām dalībvalstīm un aģentūru, ar ko aģentūrai uztic iepriekš minētos uzdevumus un attiecīgu budžetu. Šādā gadījumā aģentūra no dalībvalstīm saņem iemaksu visu attiecīgo izmaksu segšanai.

2017. gada 16. maijā pieņemtajā septītajā progresa ziņojumā “Virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību” tiek atgādināts, ka arī augsta līmeņa ekspertu grupas IT sistēmu un sadarbspējas jautājumos galīgajā ziņojumā tiek uzsvērts, ka ir būtiski pilnībā īstenot un piemērot esošās informācijas sistēmas. Tajā tiek arīdzan aplūkota decentralizētā Prīmes sistēma datu apmaiņai attiecībā uz DNS, pirkstu nospiedumiem un transportlīdzekļu reģistrāciju, ierosinot veikt priekšizpēti attiecībā uz centrāla maršrutēšanas komponenta izveidi un iespēju pievienot jaunas funkcijas. Attiecībā uz iepriekšēju pasažieru informāciju (API) ekspertu grupa ierosināja Komisijai veikt priekšizpēti par centralizētu mehānismu API, ieskaitot par centrāla maršrutētāja nepieciešamību. Mērķis būtu dot iespēju ieinteresētajām dalībvalstīm izveidot aviokompānijām vienas pieturas savienojamību un sniegt API datus gan valstu sistēmām, gan centrālajām sistēmām (IIS, ETIAS). Attiecībā uz decentralizēto sistēmu, kas izveidota saskaņā ar ES Pasažieru datu reģistru (PDR direktīva), ekspertu grupa ierosināja veikt priekšizpēti attiecībā uz centralizēta komponenta izveidi iepriekšējai pasažieru informācijai un pasažieru datu reģistra datiem kā tehniskā atbalsta instrumentu, lai atvieglotu savienojamību ar gaisa pārvadātājiem. Mērķis būtu ļaut ieinteresētajām dalībvalstīm izveidot aviokompānijām vienas pieturas savienojamību un sniegt API datus to dalībvalstu sistēmām, kuras īstenojušas PDR direktīvu. Ekspertu grupa uzskatīja, ka šādi tiktu palielināta pasažieru informācijas nodaļu efektivitāte, tiklīdz dalībvalstis būtu īstenojušas ES PDR direktīvu.

Ņemot vērā to, ka Apvienotā Karaliste 2017. gada 29. martā atbilstoši Līguma par Eiropas Savienību 50. pantam ir paziņojusi nodomu atstāt Savienību, Līgumi vairs nebūs piemērojami Apvienotajai Karalistei no izstāšanās līguma spēkā stāšanās dienas vai jebkurā gadījumā no dienas, kas ir divus gadus pēc paziņošanas par izstāšanos, ja vien Eiropadome, vienojoties ar Apvienoto Karalisti, nelems pagarināt minēto periodu. Tādējādi un neskarot izstāšanās līguma noteikumus, iepriekš aprakstītā AK dalība šajā priekšlikumā ir spēkā tikai līdz brīdim, kad Apvienotā Karaliste zaudē dalībvalsts statusu.

Ciktāl šis priekšlikums attiecas uz Eurodac [un uz starptautiskās aizsardzības pieteikumu reģistrācijas, pārraudzības un sadales mehānisma automatizēto sistēmu, kas minēta 44. pantā Regulā (ES) XX/20XX, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (pārstrādāta redakcija)]. Tomēr saskaņā ar 3. pantu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, Dānija paziņo Komisijai, vai tā ieviesīs šo regulu, ciktāl tā attiecas uz Eurodac [un uz starptautiskās aizsardzības pieteikumu reģistrācijas, pārraudzības un sadales mehānisma automatizēto sistēmu, kas minēts 44. pantā Regulā (ES) XX/20XX, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (pārstrādāta redakcija)]. Dānija pēc atbilstoši šim nolīgumam sniegta paziņojuma piemēro spēkā esošo Eurodac regulu (ES) 603/2013.

Eurodac jautājumos darbības pārvaldības uzdevumi, kurus uztic aģentūrai, tehniski atbalstīs to, lai noteiktu, kura dalībvalsts ir atbildīga par patvēruma pieteikuma izskatīšanu, kuru trešās valsts pilsonis iesniedzis kādā no dalībvalstīm (LESD 78. panta 2. punkta e) apakšpunkts), lai identificētu trešo valstu valstspiederīgo vai bezvalstnieku, kas uzturas nelikumīgi (LESD 79. panta 2. punkta c) apakšpunkts), lai vāktu, uzglabātu, apstrādātu attiecīgu informāciju un ar to apmainītos tiesībaizsardzības vajadzībām (LESD 87. panta 2. punkta a) apakšpunkts) un lai attiecībā uz Eurodac noteiktu Eiropola darbības un uzdevumu jomu tiesībaizsardzības vajadzībām (LESD 88. panta 2. punkta a) apakšpunkts).

Ņemot vērā to, ka Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā tika izveidota ar regulu, tas pats juridiskais instruments ir piemērots arī šim priekšlikumam.

Aģentūrai, kuru finansē no ES budžeta, tiek piešķirtas pilnvaras pārvaldīt vienīgi centrālo SIS II, centrālo VIS un valstu saskarnes, centrālo Eurodac, kā arī attiecīgās sakaru infrastruktūras, bet tai nebūtu jāuzņemas atbildība par sistēmās ievadītajiem datiem. Valstu sistēmas ir dalībvalstu kompetencē, pat ja tagad aģentūras uzdevumi tiks paplašināti, uzdodot tai konkrētos gadījumos dot padomus un sniegt atbalstu dalībvalstīm. Tādējādi aģentūras pilnvaras aprobežojas ar minimumu, kas nepieciešams, lai sniegtu atbalstu efektīvai, drošai un nepārtrauktai datu apmaiņai starp dalībvalstīm. Uzskata, ka aģentūras — lielapjoma IT sistēmu brīvības, drošības un tiesiskuma telpā darbības pārvaldības struktūras — izveides apstiprināšana un tās pilnvaru un uzdevumu paplašināšana ierosinātajā apmērā ir proporcionāla lietotāju likumīgajām interesēm un sistēmu augstajam drošības un pieejamības līmenim, kā arī to uzdevumu būtiskumam.

Saskaņā ar trim iepriekš minētajiem nolīgumiem asociētās valstis bez izņēmumiem pieņem ar Eurodac {un Dublinas sistēmu} saistītos pasākumus un to pilnveidošanu. Tās nepiedalās to aktu pieņemšanā, ar kuriem izdara grozījumus vai papildina ar Eurodac saistītos pasākumus (tādējādi arī šo priekšlikumu), bet tām ir noteiktā termiņā jāpaziņo Komisijai savs lēmums par to, vai tās pieņems šā akta saturu pēc tam, kad to būs apstiprinājusi Padome un Eiropas Parlaments.

Lai aģentūra pienācīgi pildītu savus jaunos uzdevumus, kas paredzēti šajā priekšlikumā, no 2018. gada līdz 2020. gadam aģentūras Savienības subsīdijā būs jāpievieno EUR 78,354 miljoni un tajā pašā periodā būs nepieciešamas 52 papildu amata vietas, tostarp 23 štatu sarakstā ietvertās amata vietas (pagaidu darbinieki), 2 līgumdarbinieki, 2 norīkotie valsts eksperti un 25 līgumdarbinieki, kuri tiks piesaistīti no pagaidu darbiniekiem. Šajā summā nav iekļauts ne budžets, kas nepieciešams jaunajām sistēmām un kas ir paredzēts saskaņā ar attiecīgiem tiesību aktu priekšlikumiem, ne budžets, kas nepieciešams priekšlikumiem, ar kuriem tiek grozītas esošās sistēmas. Detalizēts sadalījums katram gadam un katrai sistēmai ir sniegts šim priekšlikumam pievienotajā tiesību akta finanšu pārskata 3.2.2. iedaļā.

Subsīdija, kas paredzēta Aģentūrai lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA), jau ir daļa no Savienības budžeta. Šis priekšlikums paplašina aģentūras uzdevumu tvērumu. Lai gan uz visām aģentūrai uzticētajām jaunajām sistēmām tiks attiecināts konkrēts ar LESD V sadaļu pamatots likumdošanas akts, ar ko tiks piešķirts šādu sistēmu izstrādei un darbības pārvaldībai nepieciešamais budžets, citiem jauniem uzdevumiem, kas paredzēti šajā priekšlikumā, būs nepieciešami konkrēti resursi un budžets, kā izklāstīts sīkāk šā priekšlikuma tiesību akta finanšu pārskatā.

Ietekmes novērtējums netika veikts, jo izvērtējumā tika secināts, ka grozījumi pēc būtības ir tehniski, proti, tie ir nepieciešami vai nu aģentūras darbības un tās efektivitātes uzlabošanai, vai sakarā ar citām norisēm likumdošanā un politikas jomā, proti, jaunu sistēmu vai uzdevumu uzticēšanas dēļ. No vienas puses, minētie grozījumi aģentūras pilnvaras paplašinātu tikai nedaudz un to ietekme nav zīmīga. No otras puses un attiecībā uz tiem grozījumiem, kuri izriet no norisēm likumdošanā un politikas jomā, Komisijai nav rīcības brīvības izvēlēties politisko risinājumu, jo attiecīgās izmaiņas izriet no jau minētajām norisēm.

Saskaņā ar Regulu (ES) 1077/2011 Komisija pēc 2012. gada 1. decembra trīs gadu laikā ciešā sadarbībā ar valdi novērtēja aģentūras darbību. Komisijas novērtējums balstījās uz ārēja izvērtējuma ziņojumu, kuru laikā no 2015. gada marta līdz 2016. gada martam veica Ernst&Young par periodu no 2012. gada decembra līdz 2015. gada septembrim. Ārējais izvērtējums tika publicēts 2016. gada martā. Vienlaikus ar šo priekšlikumu tika iesniegts Komisijas ziņojums par to, kā darbojas Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA) un pievienotais Komisijas dienestu darba dokuments par eu-LISA izvērtējumu. Novērtējuma rezultāti un tā ieteikumi apkopoti 1. punktā.

Galvenais uzdevums, kas uzticēts un kas arī turpmāk būtu jāuztic Aģentūrai lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, ir nodrošināt šajā politikas jomā esošo lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldību un sagatavot, izstrādāt un pārvaldīt jaunas sistēmas, ja to paredz attiecīgie likumdošanas instrumenti, kuru pamatā ir LESD 69.–89. pants. Aģentūra īstermiņā izstrādā jo īpaši šādas sistēmas — IIS un ETIAS sistēmas —, ja ir pieņemti attiecīgi likumdošanas instrumenti. Tomēr pirmais aģentūras izvērtējums rādīja, ka nepieciešams paplašināt aģentūras pilnvaras. Lai ņemtu vērā izvērtējuma ieteikumus, kā arī turpmāku politisko, juridisko un faktisko aspektu attīstību, kas apkopoti 1. punktā, šis priekšlikums nosaka šādus elementus, ar kuriem aģentūras loma tiek pastiprināta salīdzinājumā ar aģentūras pilnvarām, kas noteiktas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1077/2011.

Viens no izpilddirektora uzdevumiem ir izveidot un īstenot efektīvu sistēmu, kas ļautu regulāri uzraudzīt un izvērtēt lielapjoma IT sistēmas un aģentūru, tostarp to, cik efektīvi un rezultatīvi ir sasniegti tās mērķi.

Regulas 13. pants paredz iespēju vienlaicīgi izmantot sistēmas dublējuma biroju, kas atrodas Sanktjohannā, aģentūras pārvaldīto lielapjoma IT sistēmu aktīvai darbībai, ar nosacījumu, ka tas spēj nodrošināt to darbību arī sistēmas atteices gadījumā. Konkrētajos sistēmu likumdošanas instrumentos nosaka visus pārējos katras sistēmas dublējuma izmantošanas nosacījumus.

Turklāt 12. pantā paredzēts, ka vismaz sešu valstu liela dalībvalstu grupa, kura brīvprātīgi izvēlējusies centralizētu risinājumu, kas tām palīdzētu īstenot tādu pienākumu tehniskos aspektus, kuri izriet no ES tiesību aktiem par decentralizētām IT sistēmām brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, ja to iepriekš apstiprinājusi Komisija un par to pieņemts valdes lēmums, aģentūrai var uzdot kopīgas IT sistēmas izstrādi, pārvaldību un/vai mitināšanu. Šādā gadījumā dalībvalstis uzticēs aģentūrai iepriekš minētos uzdevumus ar deleģēšanas līgumu, iekļaujot deleģēšanas nosacījumus un izklāstot visu attiecīgo izmaksu aprēķinu un rēķinu sagatavošanas metodi.

Regulas 11. pants paplašina to izmēģinājuma projektu darbības jomu, kuri var tikt uzticēti eu-LISA. Komisija ar deleģēšanas līgumu var aģentūrai uzticēt budžeta izpildes uzdevumus, lai sagatavotu koncepcijas pamatojumu, ko finansē ar Regulā (ES) Nr. 515/2014 paredzēto finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām. Turklāt aģentūra pēc valdes lēmuma var plānot un īstenot testēšanas darbības jautājumos, uz kuriem attiecas šī regula un likumdošanas instrumenti, kas reglamentē visu aģentūras pārvaldīto lielapjoma IT sistēmu izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu.

Regulas 43. pants paredz, ka aģentūra pieņem iekšējos noteikumus par to, kā izvairīties no interešu konfliktiem.

2017/0145 (COD)

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,

kas attiecas uz Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Padomes Lēmumu 2007/533/TI un atceļ Regulu (ES) Nr. 1077/2011

EIROPAS PARLAMENTS UN PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 74. pantu, 77. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu, 78. panta 2. punkta e) apakšpunktu, 79. panta 2. punkta c) apakšpunktu, 82. panta 1. punkta d) apakšpunktu, 85. panta 1. punktu, 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 88. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru(),

tā kā:

(1)Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Padomes Lēmumu 2007/533/TI ir izveidota Šengenas Informācijas sistēma (SIS). Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā 2007/533/TI ir noteikts, ka pārejas posmā par centrālās SIS II darbības pārvaldību atbild Komisija. Pēc pārejas posma beigām par centrālās SIS II darbības pārvaldību un konkrētiem sakaru infrastruktūras aspektiem ir atbildīga pārvaldības iestāde.

(2)Ar Padomes Lēmumu 2004/512/EK ir izveidota Vīzu informācijas sistēma (VIS). Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 767/2008 ir noteikts, ka pārejas posmā par VIS darbības pārvaldību atbild Komisija. Pēc minētā pārejas posma beigām par centrālās VIS un valstu saskarņu darbības pārvaldību un konkrētiem sakaru infrastruktūras aspektiem ir atbildīga pārvaldības iestāde.

(3)Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2725/2000 tika izveidota sistēma Eurodac. Vajadzīgie īstenošanas noteikumi tika paredzēti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 407/2002. Minētie tiesību akti no 2015. gada 20. jūlija tika atcelti un aizstāti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 603/2013.

(4)Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā tika izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1077/2001, lai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā nodrošinātu SIS, VIS un Eurodac un konkrētu sakaru infrastruktūras aspektu darbības pārvaldību un potenciāli arī citu lielapjoma informācijas tehnoloģiju (IT) sistēmu darbības pārvaldību, ja par tām pieņemti atsevišķi likumdošanas instrumenti. Regula (ES) 1077/2011 tika grozīta ar Regulu (ES) Nr. 603/2013, lai ņemtu vērā sistēmā Eurodac ieviestās izmaiņas.

(5)Ņemot vērā to, ka pārvaldības iestādei bija jābūt tiesiski, administratīvi un finansiāli autonomai, tā tika izveidota kā regulatīva aģentūra (“aģentūra”), kas ir tiesību subjekts. Saskaņā ar vienošanos aģentūras mītne tika izveidota Tallinā (Igaunijā). Tomēr sakarā ar to, ka ar SIS un VIS tehnisko izstrādi un darbības pārvaldības sagatavošanu saistītie uzdevumi jau tiek pildīti Strasbūrā (Francijā) un ka šo IT sistēmu dublējuma birojs tika izveidots Sanktjohannā (Austrijā), ņemot vērā arī SIS un VIS atrašanās vietas, par kurām tika izlemts atbilstoši attiecīgajiem likumdošanas instrumentiem, tam tā vajadzētu būt arī turpmāk. Abās minētajās vietās arī turpmāk attiecīgi būtu jāveic ar Eurodac darbības pārvaldību saistītie uzdevumi un būtu jāizveido Eurodac sistēmas dublējums. Tāpat abās minētajās vietās būtu jāpilda uzdevumi, kas saistīti ar attiecīgi citu lielapjoma IT sistēmu brīvības, drošības un tiesiskuma jomā tehnisko izstrādi un darbības pārvaldību un, ja tas paredzēts attiecīgajā likumdošanas instrumentā, sistēmas dublējumu, kas spētu nodrošināt lielapjoma IT sistēmas darbību tās atteices gadījumā. Lai būtu vairāk iespēju izmantot sistēmas dublējumu, tam būtu jāspēj nodrošināt sistēmu vienlaicīga darbība aktīvā režīmā ar nosacījumu, ka tas spēj nodrošināt sistēmu darbību arī to atteices gadījumā.

Kopš 2012. gada 1. decembrī aģentūra sāka pildīt savus pienākumus, tā pārņēma uzdevumus, kas ar Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Padomes Lēmumu 2008/633/TI bija uzticēti pārvaldības iestādei saistībā ar VIS. Kad sistēma bija sākusi darboties, tā 2013. gada aprīlī pārņēma uzdevumus, kuri ar Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Padomes Lēmumu 2007/533/TI bija uzticēti pārvaldības iestādei saistībā ar SIS II, un 2013. gada jūnijā tā pārņēma uzdevumus, kuri ar Regulu (EK) Nr. 2725/2000 un Regulu (EK) 407/2002 bija uzticēti Komisijai saistībā ar Eurodac. Pirmajā aģentūras darba novērtējumā, kas balstījās uz neatkarīgu ārējo izvērtējumu un tika veikts 2015.–2016. gadā, tika secināts, ka eu-LISA efektīvi nodrošina lielapjoma IT sistēmu un citu tai uzticēto uzdevumu darbības pārvaldību, tomēr izveides regulā ir nepieciešams ieviest vairākas izmaiņas, piemēram, nodot aģentūrai sakaru infrastruktūras uzdevumus, kas bija palikuši uzticēti Komisijai. Komisija, balstoties uz ārējo novērtējumu, ņēma vērā politisko, juridisko un faktisko aspektu attīstību un savā ziņojumā par to, kā darbojas Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA), jo īpaši ierosināja paplašināt aģentūras pilnvaras pildīt uzdevumus, kas izriet no likumdevēju pieņemtajiem priekšlikumiem, ar kuriem aģentūrai tiek uzticētas jaunas sistēmas, un uzdevumus, kas minēti Komisijas 2016. gada 6. aprīļa paziņojumā “Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas”, augsta līmeņa ekspertu grupas 2017. gada 11. maija galīgajā ziņojumā un Komisijas 2017. gada 16. maija septītajā progresa ziņojumā “Virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību”, ja par tiem vajadzības gadījumā pieņemti attiecīgi likumdošanas instrumenti. Aģentūrai jo īpaši būtu jāuzdod izveidot Eiropas meklēšanas portālu, kopēju biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojumu un kopēju identitātes repozitoriju, ja sadarbspējas jomā par tiem pieņemts attiecīgs likumdošanas instruments. Ja vajadzīgs, sadarbspējas jomā visi pasākumi jāīsteno pēc norādījumiem Komisijas paziņojumā “Eiropas sadarbspējas satvars – Īstenošanas stratēģija”.

(6)Iepriekš minētajā Komisijas ziņojumā turklāt secināts, ka aģentūras pilnvaras būtu jāpaplašina, lai dalībvalstīm dotu padomus saistībā ar valsts sistēmu savienojumu ar centrālajām sistēmām un pēc vajadzības sniegtu ad hoc palīdzību/atbalstu, kā arī ad hoc palīdzību/atbalstu Komisijas dienestiem tehniskos jautājumos, kas saistīti ar jaunām sistēmām.

(7)[Tādējādi tās ieceļošanas/izceļošanas sistēmas sagatavošana, izstrāde un darbības pārvaldība, kas izveidota ar XX Regulu XX/XX [,ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus un ieceļošanas atteikumus, kuri šķērso Eiropas Savienības dalībvalstu ārējās robežas, un ar kuru nosaka nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos un groza Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (ES) Nr. 1077/2011], būtu jāuztic aģentūrai.]

(8){[Būtu jāuztic tai tīkla DubliNet — atsevišķa droša elektroniskās datu pārraides kanāla — darbības pārvaldība, kurš izveidots ar 18. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1560/2003, saskaņā ar XX Regulu XX/XX par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu [Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, lai identificētu trešās valsts valstspiederīgo vai bezvalstnieku, kurš uzturas nelikumīgi, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos (pārstrādāta redakcija)].

(9)[Būtu jāuztic tai Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmas (ETIAS) sagatavošana, izstrāde un darbības pārvaldība, kas izveidota ar [XX] Regulu XX/XX [,ar ko izveido Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS) un groza Regulas (ES) Nr. 515/2014, (ES) 2016/399, (ES) 2016/794 un (ES) 2016/1624].]