EIROPAS KOMISIJA Briselē, 29.6.2018 COM(2018) 506 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par to, kā tiek piemērota Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regula (ES) Nr. 549/2013 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā, un par to, kā tiek piemēroti piešķirtie izņēmumi {SWD(2018) 354 final}

{SWD(2018) 355 final}



1. Ievads Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulā (ES) Nr. 549/2013 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (“EKS 2010 regula”) ir divas tiesību normas, kurās noteiktas ziņošanas prasības: • regulas 6. panta 3. punktā noteikts, ka: “Komisija pēc apspriešanās ar Eiropas Statistikas sistēmas komiteju ne vēlāk kā līdz 2018. gada 1. jūlijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par to, kā tiek piemēroti piešķirtie izņēmumi, lai pārbaudītu, vai tie joprojām ir pamatoti.” • regulas 12. pantā noteikts, ka: “Pārskatīšana Līdz 2018. gada 1. jūlijam un pēc tam reizi piecos gados Komisija iesniedz ziņojumu par šīs regulas īstenošanu Eiropas Parlamentam un Padomei. Minētajā ziņojumā inter alia sniedz izvērtējumu par: a) nacionālo un reģionālo kontu datu kvalitāti; b) šīs regulas efektivitāti un uzraudzības procesu, ko piemēro EKS 2010; un c) sasniegto attiecībā uz datiem par iespējamām saistībām un EKS 2010 datu pieejamību.” Šis ziņojums atbilst abām prasībām. To papildina divi dienestu darba dokumenti, kuros sniegta sīkāka papildu informācija un analīze. Šā ziņojuma 2. iedaļā papildus sniegta vispārīga informācija par mērķiem un EKS 2010 pielietojumu. Ziņojuma 3. iedaļā apspriesta regulas īstenošana, aptverot iepriekš minētajā 6. panta 3. punktā un 12. pantā paredzētos jautājumus. Ziņojuma 4. iedaļā ir izdarīti secinājumi. 2. Vispārīga informācija Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēma (EKS 2010) ir starptautiski saderīgā Eiropas Savienības (ES) uzskaites sistēma, kas vajadzīga, lai sistemātiski un detalizēti aprakstītu ekonomiku. EKS 2010 tika publicēta kā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regula (ES) Nr. 549/2013. Pirmo reizi tā tika piemērota datiem, kas nosūtīti Komisijai, sākot no 2014. gada 1. septembra, proti, sākot no minētās dienas, dalībvalstis sūtīja datus Eurostat atbilstīgi EKS 2010 noteikumiem. Gan tvēruma, gan jēdzienu ziņā EKS 2010 atšķiras no savas priekšteces EKS 95, atspoguļojot attīstību moderno ekonomiku mērīšanā, sasniegumus metodoloģiskajā pētniecībā un lietotāju vajadzības. EKS 2010 struktūra atbilst pasaulē izplatītajām nacionālās uzskaites pamatnostādnēm, kas noteiktas 2008. gada nacionālo kontu sistēmā (NKS 2008). Lai sekmētu EKS 2010 īstenošanu, Eurostat ir publicējis vairākas instrukcijas un rokasgrāmatas. Nacionālie konti ir daudzu galveno ekonomisko rādītāju avots, ko izmanto akadēmiskās, valdības un starptautiskās institūcijas politikas veidošanā un ekonomikas analīzē. Iekšzemes kopprodukts (IKP) ir visbiežāk izmantotā mērvienība ekonomikas kopējā lieluma noteikšanai, savukārt atvasināti rādītāji, piemēram, IKP uz vienu iedzīvotāju, tiek plaši izmantoti, lai salīdzinātu materiālo dzīves līmeni vai uzraudzītu ekonomisko konverģenci vai ekonomiskās atšķirības ES teritorijā. Turklāt IKP komponenti un saistītie rādītāji, piemēram, izlaides, importa un eksporta, iekšzemes (privātā un publiskā) patēriņa vai ieguldījumu radītāji, palīdz labāk izprast galvenos ekonomiskās darbības virzītājspēkus un tādējādi nodrošina pamatu konkrētu ES politikas jomu izstrādei, uzraudzībai un novērtēšanai. EKS 2010 dati tiek izmantoti arī īpašiem administratīviem mērķiem, piemēram, lai noteiktu katras dalībvalsts ieguldījumu ES ceturtajos pašu resursos (kuru pamatā ir nacionālais kopienākums), pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru un makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru (sk. arī 3.c iedaļu).

EKS 2010 regulā paredzēta: a) metodoloģija attiecībā uz kopējiem standartiem, definīcijām, klasifikācijām un uzskaites noteikumiem, kas izmantojami, apkopojot salīdzināmus kontus un tabulas ES vajadzībām (regulas A pielikums); b) programma (izklāstīta regulas B pielikumā), kurā noteikti termiņi, kādos dalībvalstis nosūtīs Eurostat saskaņā ar A pielikumā definēto metodoloģiju apkopojamos kontus un tabulas. Eurostat publicē saskaņā ar B pielikumu nosūtītos datus savā tīmekļvietnē un papildina ES un eurozonas agregātus. 3. Regulas īstenošana a) Nacionālo un reģionālo kontu datu pieejamība EKS 2010 regulā paredzēts, ka dalībvalstīm jāsniedz dati, kā noteikts tās B pielikumā. Regulas 6. pantā dalībvalstīm ir ļauts līdz 2013. gada 17. oktobrim piemērot pagaidu izņēmumus attiecībā uz EKS 2010 nosūtīšanas prasībām. Šajā ziņojuma iedaļā ir aplūkota datu pieejamības dinamika dalībvalstīs un izskatīti piešķirto izņēmumu analīzes rezultāti. Datu pieejamība saskaņā ar EKS 2010 prasībām Komisija (Eurostat) regulāri izvērtē, vai dalībvalstu datu pieejamība atbilst EKS 2010 prasībām. Attiecīgajā analīzē tiek aplūkots datu pilnīguma un, mazākā mērā, laicīguma novērtējums. Šie novērtējumi notika 2015. gada oktobrī, 2016. gada aprīlī, 2017. gada februārī un 2018. gada janvārī. Var secināt, ka laikposmā no 2015. gada oktobra līdz 2018. gada janvārim datu pieejamība acīmredzami uzlabojās, tā kā 2015. gadā 64 % no dalībvalstu tabulām bija nosūtītas bez nevienas nepilnības un 4 % — ar nopietnām problēmām, bet 2018. gadā atbilstīgās procentuālās daļas attiecīgi bija 81 % un 1 %, kā tas redzams 1. diagrammā. 1. diagramma. Datu pieejamība EKS 2010 nosūtīšanas programmas 22 tabulām (2015. gada oktobris–2018. gada janvāris), ES un Norvēģija Pilnīgu datu sniegšana. Tas nozīmē, ka dalībvalsts sniedz visus datus. Tikai retumis var būt pieļautas pavisam nelielas nepilnības. Gandrīz pilnīgu datu sniegšana. Var būt dažas vai nelielas nepilnības, taču svarīgie rādītāji tiek sniegti. Dati ir sniegti ar nepilnībām, kas attiecas uz svarīgiem rādītājiem, vai ir apkopoti mazāk svarīgi rādītāji. Dati ir sniegti ar nopietnām nepilnībām vai nav sniegti vispār. Izņēmumi un to dinamika laika gaitā Pēc rūpīgas izvērtēšanas atbilstīgi iepriekš noteiktiem kritērijiem Komisija pieņēma Īstenošanas lēmumu 2014/403/ES, ar ko 27 dalībvalstīm tika piešķirti 888 pagaidu izņēmumi. Arī EBTA Uzraudzības iestāde piešķīra 145 izņēmumus Norvēģijai un Islandei. Tā kā izņēmumi attiecībā uz nosūtīšanas prasībām samazina datu pieejamību un tādējādi ietekmē lietotāju intereses, Eurostat regulāri uzrauga piešķirto izņēmumu stāvokli un pārbauda, vai dalībvalstis ievēro izņēmumu termiņa beigas. Plaši uzraudzības pasākumi tika veikti 2015., 2016. un 2017. gada beigās. Šajā uzraudzības procesā visi izņēmumi ir iedalīti četrās kategorijās — “izbeigts”, “tiek īstenots”, “ar grūtībām” un “vēl nav izskatīts”. Laikposmā no 2015. gada beigām līdz 2017. gada beigām visās dalībvalstīs to izņēmumu skaits, kas tika īstenoti vai bija jau izbeigti, palielinājās vai saglabājās stabils. Kā redzams 2. diagrammā, attiecībā uz visām 28 dalībvalstīm ir vērojama skaidra novirze no izņēmumiem, kas vēl nav izskatīti (samazinājums no 31 % līdz 13 %), uz izņēmumiem, kas ir izbeigti (pieaugums no 25 % līdz 54 %). 2. diagramma. Stāvoklis izņēmumu jomā (2015. gada beigas–2017. gada beigas), ES kopumā

Piešķirto izņēmumu verifikācija Kā norādīts EKS 2010 regulas 6. panta 3. punkta otrajā daļā, šajā Komisijas ziņojumā tiek novērtēts, vai dalībvalstu 2013. gadā iesniegtie izņēmumu pamatojumi joprojām ir derīgi. Šajā sakarā Eurostat sāka aptauju, kurā dalībvalstīm bija jānorāda, vai to izņēmumi ir: ·joprojām derīgi (šajā gadījumā tie var palikt nemainīgi), ·daļēji derīgi (viens vai vairāki izņēmumu aspekti ir jāgroza) vai ·vairs nav derīgi (izņēmumus var atcelt, jo tie ir izskatīti un dati — iesniegti). No analizētajiem aptaujas rezultātiem var secināt, ka vairums dalībvalstu jau ir atrisinājušas daudzas problēmas, kas sākotnēji bija par pamatu izņēmumu piemērošanai pat pirms tā gada, kad to termiņam bija jābeidzas. No visu ES dalībvalstu 365 izņēmumiem, kas, kā bija paredzēts, beigsies 2018., 2019. vai 2020. gadā, 67 % (244 izņēmumi) joprojām ir derīgi un var palikt negrozīti. Pamatojums vairs nav derīgs 27 % izņēmumu (98 izņēmumiem, proti, visiem attiecīgajiem izņēmumiem, kurus var izbeigt, jo dati ir iesniegti jau pirms noteiktā laika). Samērā nedaudziem izņēmumiem (23 jeb 6 %) pamatojums ir daļēji derīgs. Tas attiecas uz izņēmumiem, kuru darbības jomu var sašaurināt, piemēram, izslēdzot no izņēmuma mainīgos lielumus, saīsinot attiecīgo periodu, pavirzot uz priekšu nosūtīšanas pirmo gadu u. c. Saskaņā ar pārskatīšanas rezultātiem ir lietderīgi grozīt Lēmumu 2014/403/ES, lai ņemtu vērā izmaiņas pašreizējo izņēmumu pamatojumos. Datu pieejamības uzlabošanā veiktie pasākumi Eurostat sadarbībā ar valstu datu apkopotājiem nepārtraukti cenšas uzlabot datu pieejamību tās lietotājiem. Datu pieejamība ne tikai regulāri tiek uzraudzīta datu sagatavošanas periodos, bet arī veicot strukturālu (gada) uzraudzību un sagatavojot regulāru gada pārskatu par izņēmumu stāvokli. Dalībvalstis ir pielikušas un joprojām pieliek lielas pūles, lai uzlabotu datu pieejamību atbilstīgi EKS 2010 prasībām. Komisija (Eurostat) atbalsta šos centienus ar sanāksmju, semināru, kursu, instrukciju un norādījumu dokumentu palīdzību. Tehniskā sadarbība notiek nacionālo kontu un pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras darba grupās atbilstīgi norādījumiem, kas sniegti direktoru sanāksmē par valstu statistikas biroju makroekonomikas statistiku. Komisijas finansiālais atbalsts dalībvalstīm ir svarīgs instruments, lai rosinātu tās uzlabot datu pieejamību un atcelt izņēmumus pat pirms to termiņa beigām. Laikposmā no 2010. gada līdz 2017. gadam dalībvalstīm tika piešķirtas vairākas dotācijas EKS 2010 īstenošanai un EKS 2010 datu uzlabošanai, tostarp brīvprātīgi sniegto datu un to datu iegūšanai, uz kuriem attiecas izņēmumi. Atsevišķos gadījumos, kad dalībvalstu nespēja sniegt datus atbilstīgi EKS 2010 saistībām nopietni kaitē datu pieejamībai, Eurostat atgādina attiecīgajām dalībvalstīm par nosūtīšanas prasībām. Secinājums Datu pieejamība ievērojami uzlabojās laikposmā no 2015. gada oktobra līdz 2018. gada janvārim. Attiecīgās dalībvalstis ir izskatījušas vairumu izņēmumu, kas beidzās vēlākais 2017. gadā. Turklāt daudzas dalībvalstis sniedz datus (daļu no datiem), uz kuriem attiecas izņēmumi, pat pirms pirmās nosūtīšanas dienas, kas noteikta Komisijas Īstenošanas lēmumā 2014/403/ES. Komisijai ir lietderīgi grozīt Lēmumu 2014/403/ES, lai ņemtu vērā grozījumus pašreizējo izņēmumu pamatojumos. Lai ievērotu lietotāju intereses, Eurostat sadarbībā ar dalībvalstīm veiks visus nepieciešamos pasākumus, lai panāktu EKS 2010 regulas pilnīgu īstenošanu. Eurostat uzturēs ciešus kontaktus ar dalībvalstīm, lai turpmākajos gados vēl vairāk uzlabotu datu pieejamību, un turpinās darbu izņēmumu uzraudzībā.

b) Nacionālo un reģionālo kontu datu kvalitāte Šajā sadaļā aplūko: i) ES dalībvalstu, Islandes, Norvēģijas un Šveices 2016. gadā nosūtīto nacionālo un reģionālo kontu kvalitātes Eurostat novērtējumu un ii) kvalitatīvu informāciju par Eurostat paša veikto Eiropas agregātu publicēšanu. Kvalitātes novērtējumu veica saskaņā ar EKS 2010 regulas 4. pantu, kurā paredzēts, ka Eurostat nosūtīto nacionālo un reģionālo kontu datu kvalitāte jānovērtē saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas — kura izveidota ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku — kvalitātes kritērijiem. Komisijas Īstenošanas regulā Nr. 2016/2304 ir izklāstīta novērtēšanas procesa kārtība, struktūra, periodiskums un rādītāji. Dati, kas nosūtīti 2016. gadā, visumā atbilda Eiropas Statistikas sistēmas un EKS 2010 regulas kvalitātes standartiem. Dalībvalstis ir spējušas izpildīt jaunās prasības attiecībā uz datiem un metodoloģiju, lai gan valsts datu apkopošanas sistēmu pielāgošanas process turpināsies līdz 2020. gadam. Vispārējie rezultāti par dažādajiem kvalitātes kritērijiem ir izklāstīti turpmāk. Atbilstība Datu pilnīguma rādītājs bija ļoti augsts ceturkšņa un gada tabulām, nodrošinot tiešus ieguvumus lietotājiem. Vidējais pilnīguma rādītājs nacionālo kontu galvenajiem agregātiem, valdības finanšu statistikai, nefinanšu sektora kontiem un finanšu kontiem bija 95 %–100 % robežās. Piedāvājuma, izlietojuma un ielaides un izlaides tabulām un reģionālajiem kontiem vidējais pilnīguma rādītājs bija 88 %–97 % robežās. Visas dalībvalstis brīvprātīgi nosūtīja nepieprasītus papildu datus. Precizitāte Vairums ES dalībvalstu, Islande un Norvēģija publicē internetā informāciju par savas valsts pārskatīšanas politiku. Lai gan šim ziņojumam netika veikta detalizēta dalībvalstu nosūtīto datu pārskatīšanas analīze, galveno Eiropas agregātu pārskatīšanas līmeņu analīze parādīja, ka dalībvalstis sniedz labas kvalitātes datus, ļaujot Eurostat publicēt agrīnas un ticamas IKP un nodarbinātības aplēses gan attiecībā uz ES, gan eurozonas agregātiem. Laicīgums un punktualitāte Pateicoties ES dalībvalstu atsūtītajiem datiem, 2016. gadā provizoriskās ES un eurozonas IKP ātrās aplēses tika publicētas 15 dienas agrāk, bet eurozonas ceturkšņa sektoru konti — 18 dienas agrāk. Tas ir ievērojams Eiropas agregātu publikācijas laicīguma uzlabojums. Kopumā ņemot, ceturkšņa nacionālo kontu nosūtīšanas punktualitāte bija samērā augsta. Turpretī gada datu nosūtīšanas punktualitāte bija diezgan zema, tāpēc šajā jomā ir veicami uzlabojumi. Pieejamība un skaidrība Visas ES dalībvalstis, kā arī EBTA dalībvalstis publicē internetā dokumentāciju par nacionālo kontu metodoloģiju un apkopošanas metodēm. Tomēr pieejamās informācijas saturs dažādās dalībvalstīs būtiski atšķiras un attiecīgā gadījumā varētu tikt papildināts. Gandrīz pusei ES dalībvalstu internetā ir pieejams visaptverošs dokumentācijas kopums. Saskaņotība Šim ziņojumam netika veikta plaša saskaņotības analīze. Gandrīz visām dalībvalstīm vispārējā iekšējā saskaņotība izraudzītajās nacionālo kontu tabulās un to starpā bija ļoti augsta. Nelielas neatbilstības, kas pamanītas dažām dalībvalstīm, galvenokārt radās noapaļošanas dēļ. c) Regulas un uzraudzības procesa efektivitāte Regulas efektivitāte Regulas (ES) Nr. 549/2013 mērķis ir izveidot EKS 2010 un nodrošināt salīdzināmus un uzticamus jaunākos datus ES politikai un citiem mērķiem. Regulas 5. panta 1. punktā noteikts, ka “EKS 2010 pirmo reizi piemēro datiem, kas sagatavoti saskaņā ar B pielikumu un nosūtāmi no 2014. gada 1. septembra”. Pēc šīs pirmās datu nosūtīšanas, ko veica visas dalībvalstis, Eurostat 2014. gada 17. oktobrī publicēja pirmos EKS 2010 rezultātus par IKP un tā galvenajiem agregātiem, ietverot analīzi par metodikas grozījumu un statistikas uzlabojumu ietekmi uz IKP līmeni. Būtiskākais metodikas grozījums, ko ieviesa ar EKS 2010, ir tas, ka pētniecības un izstrādes izdevumus reģistrē kā bruto pamatkapitālu, nevis kā starppatēriņu, kā tas bija noteikts iepriekšējā EKS. Ar šo grozījumu tika atzīta intelektuālā īpašuma aizvien pieaugošā nozīme dalībvalstu ekonomikā un EKS padarīta vēl lietderīgāka lietotājiem. Šis metodikas grozījums paaugstināja IKP līmeni eurozonā un ES-28 visos gados, piemēram, par 1,9 % 2010. gadā.

Ņemot vērā arī analīzi par datu pieejamību un kvalitāti, kura izklāstīta šā ziņojuma 3.a un 3.b iedaļā, Komisija uzskata, ka šī regula ir bijusi efektīva EKS 2010 izveides jomā un ir efektīva, nodrošinot, ka dalībvalstis iesniedz salīdzināmus un uzticamus jaunākos datus. EKS 2010 piemērotā uzraudzības procesa efektivitāte EKS 2010 īstenošanu dalībvalstīs uzrauga dažādos veidos. Dalībvalstu nosūtīto datu pilnīgumu un kvalitāti pastāvīgi uzrauga, īpašu uzmanību pievēršot izņēmumu pēcpārbaudei. Šis process tika iepriekš aprakstīts 3.a un 3.b iedaļā. Datus, kas tiek paziņoti par nacionālo kopienākumu (NKI), uzrauga speciālā procesā saistībā ar pašu resursiem, ko reglamentē ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 (NKI regula). Ir ieviests pārejas mehānisms, saskaņā ar kuru uz EKS 2010 balstītas NKI aplēses par 2010.–2013. gadu ir pārrēķinātas EKS 95 rādītājos, izmantojot saskaņotu metodi. Sākot no 2014. pārskata gada, NKI pašu resursu pamatā ir EKS 2010 dati. Saskaņā ar NKI regulu Komisija (Eurostat) pārbauda avotus un metodes, ko dalībvalstis izmanto, lai aprēķinātu NKI. Tas tiek darīts, izmantojot gada un daudzgadu verifikācijas mehānismus. Ikgadējais verifikācijas process pamatojas uz datiem, kas nosūtīti saskaņā ar NKI anketu un pievienoto kvalitātes ziņojumu, kuri katru gadu tiek izsūtīti līdz 22. septembrim. Šā procesa gaitā NKI komiteja sagatavo atzinumu par NKI datu piemērotību pašu resursu mērķiem. Daudzgadu verifikācijas procesa pamatā ir vairāki elementi, bet pirmkārt un galvenokārt “NKI avotu un metožu uzskaitījums”, ko izstrādā katra dalībvalsts un kas tiek apspriests Eurostat veiktā katras dalībvalsts apmeklējuma laikā. Galu galā, ja Komisija uzskata, ka jāveic grozījumi NKI rādītājiem pamatā esošajā metodoloģijā, tā var formulēt atrunas. Tādējādi vajadzības gadījumā rādītāji tiek uzlaboti. Valdības budžeta deficīta un parāda datus uzrauga pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras (Excessive Deficit Procedure — EDP) kontekstā. Tas ietver arī attiecīgo valdības finanšu statistikas (VFS) datu apstiprināšanu saistībā ar EDP. Juridiskais pamats valdības datu uzraudzībai ir Padomes Regula (EK) Nr. 479/2009. Komisijas Regulā (ES) Nr. 220/2014 paredzēts, ka EKS 2010 jāizmanto EDP un VFS vajadzībām, sākot no 2014. gada 1. septembra. EDP tiesiskajā pamatā paredzēts, ka regulāri jāsniedz sīks ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam, tostarp par VFS aspektiem. Eurostat papildus regulāri sniedz ziņojumus par attiecīgo VFS datu atbilstību EDP, kā arī par salīdzināmības, precizitātes, pieejamības/laicīguma un izplatīšanas aspektiem (kā arī vairākiem citiem kvalitātes rādītājiem). Makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūras rādītāji tiek aprēķināti, pamatojoties uz attiecīgo statistiku, ko sagatavo valstu statistikas biroji un centrālās bankas un kas iegūta no dažādiem avotiem, tostarp nacionālajiem kontiem un maksājumu bilances. Eurostat aktīvi uzrauga šo attiecīgo statistikas datu kvalitāti un jo īpaši atbilstību starp maksājumu bilances un nacionālo kontu statistikas datiem, īpašu vērību pievēršot nefinanšu kontiem. Finanšu kontu un maksājumu bilances uzraudzībā Eurostat sadarbojas ar Eiropas Centrālo banku. EKS 2010 ieviešana nodrošināja, ka IKP apkopošana atbilst starptautiskajiem nacionālo kontu standartiem. Tas veicina datu labāku salīdzināmību ne tikai visās ES dalībvalstīs, bet arī globālā līmenī. Tomēr saistībā ar globalizāciju dažas problēmas joprojām saglabājas, piemēram, ietekme uz IKP, ko rada lielu starptautisku uzņēmumu darījumdarbības pārcelšana uz mazām un atvērtām ekonomikām. Turklāt nacionālo kontu un maksājumu bilances statistikas jomā ir izstrādāta kopīga un saskaņota Eiropas pārskatīšanas politika, kas aptver gan kritēriju pārskatīšanu, gan regulāro pārskatīšanu, un dalībvalstīs ir sākusies tās brīvprātīga īstenošana. Politikas mērķis ir uzlabot divējādā principa ievērošanu attiecībā uz statistikas jomu saskaņošanu valsts līmenī un to koordinētu saskaņošanu ES līmenī un visās dalībvalstīs. Nobeigumā Komisija uzskata, ka dažādu uzraudzības pasākumu kombinēšana ir efektīva, nodrošinot kvalitatīvu un salīdzināmu EKS 2010 statistiku.



d) Sasniegtais attiecībā uz datiem par iespējamām saistībām Eurostat vāc datus par iespējamajām saistībām saskaņā ar Padomes Direktīvu 2011/85/ES. Minētās direktīvas 14. panta 3. punktā dalībvalstīm tika noteiktas jaunas statistikas prasības: “Par visām vispārējās valdības apakšnozarēm dalībvalstis dara zināmu atklātībai informāciju par potenciālām saistībām, kam ir iespējama liela ietekme uz valsts budžetu, tostarp par valsts garantijām, problēmaizdevumiem un saistībām, kas izriet no valsts uzņēmumu darbības, norādot šādu iespējamo saistību apjomu. Dalībvalstis publicē arī informāciju par vispārējās valdības īpašumā esošām privāto un valsts uzņēmumu kapitāla daļām, kuru summas ir ekonomiski nozīmīgas.” EKS 2010 regulā ir atzīts iepriekš minētais (19., 20. un 22. apsvērumā) un paredzēts, ka Komisijai noteiktos laika intervālos ir jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums par attiecīgās informācijas pieejamību (sk. 11. un 12. pantu). Šajā sakarā Komisija 2016. gada jūnijā publicēja pirmo ziņojumu par netiešām saistībām, kas var ietekmēt valsts budžetu, un nākamo ziņojumu sagatavos 2018. gadā.