Īpašais ziņojums Vai preferenciālie 
tirdzniecības režīmi tiek 
pienācīgi pārvaldītiLV 2014  Nr. 02
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA

EIROPAS REVĪZIJAS PAL ĀTA 
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352 4398-1
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2014. gads
ISBN 978-92-9241-851-9
doi:10.2865/64244
© Eiropas Savienība, 2014. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Printed in Luxembourg
LV 2014  Nr. 02
Īpašais ziņojums Vai preferenciālie 
tirdzniecības režīmi tiek 
pienācīgi pārvaldīti
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)
02
 Saturs
Punkts
 Saīsinājumi 
 Glosārijs
I–V Kopsavilkums
1–19  Ievads
1–6 Preferenciālie tirdzniecības režīmi
7–14  Komisijas sniegtais PTR ietekmes novērtējums
15–9  PTR pārraudzība un kontroles mehānismi
20–25  Revīzijas tvērums un pieeja
21–22  PTR ekonomiskās ietekmes izvērtējums
23–25  PTR pārraudzība un kontroles mehānismi
26–106  Apsvērumi
26–53  Kaut arī laika gaitā ir panākti uzlabojumi, Komisija nav pienācīgi izvērtējusi PTR visu ekonomisko 
ietekmi 
27–31  Komisija ne vienmēr ir veikusi PTR visas ekonomiskās ietekmes izvērtējumu
32–53  Lielākajā daļā veikto vērtējumu bija neprecizitātes, un tie nebija pilnībā izmantojami vai arī bija nepilnīgi, 
tomēr ir arī uzlabojumi
54–55  Vispārējās preferenču sistēmas starpposma novērtējums rāda, ka visi politikas paredzētie 
ieguvumi vēl nav panākti
56–80  Atlasīto dalībvalstu iestāžu veiktā muitas kontrole ir vāja
58–67  Nepilnības kontroles stratēģijā un riska pārvaldībā
68–73  Nepilnības atlasīto dalībvalstu iestāžu administratīvās sadarbības pārvaldībā
03  
74–75  Dalībvalstu riska pārvaldības sistēmās ne vienmēr ir ietverti savstarpējās palīdzības paziņojumi
76–80  Kļūdas līdzekļu atgūšanas procedūrās ir trijās no atlasītajām dalībvalstīm
81–99  Komisijas veiktajā dalībvalstu un saņēmējvalstu/partnervalstu pārraudzībā saistībā ar PTR ir 
trūkumi
82–86  Komisija veica maz priekšnovērtējumu un neveica uzraudzības apmeklējumus valstīs, kuras guva labumu 
no preferenciāla režīma
87–89  Komisija ir veikusi pasākumus, lai nodrošinātu administratīvās sadarbības režīma raitu darbību, bet 
problēmas joprojām saglabājas
90–92  OLAF  veiktā izcelsmes izmeklēšana ir svarīga, bet ir trūkumi tās finanšu pēcpārbaudē
93–99  ES finansiālo interešu aizsardzībai nepietiekami izmantoti profilakses un reaģēšanas pasākumi
100–106  PTR tiesību normas neietver pietiekamus aizsardzības pasākumus ES finansiālo interešu 
aizsardzībai
100–103  Kumulācijas noteikumu sarežģītība
104–105  Izcelsmes sertifikātu un pārvadājumu sertifikātu aizstāšana ar pašsertifikāciju
106 Ierobežotas tiesiskas pilnvaras krāpšanas apkarošanai
107–20  Secinājumi un ieteikumi
 I pielikums  Statistikas dati par PTR 2011. gadā
 II pielikums  Pārskats par Komisijas veiktajiem PTR ex ante  novērtējumiem
 III pielikums  Pārskats par Komisijas veiktajiem PTR starpposma un/vai  ex post  novērtējumiem
 IV pielikums  Revīzijas pieeja atlasītajās dalībvalstīs
 V pielikums  Vispārējā līdzsvara aprēķina (VLA) modeļa ierobežojumi
 Komisijas atbilde
04
 Saīsinājumi
AMA : savstarpējā palīdzība lauksaimniecības un zivsaimniecības produktu jomā
AS: administratīvā sadarbība
ĀKK : Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstis
BTN : brīvās tirdzniecības nolīgums
EPN : ekonomisko partnerattiecību nolīgums
EPV : ex post  vērtējums
ES: Eiropas Savienība
GTAP : globālās tirdzniecības analīzes projekts
IIN: ilgtspējas ietekmes novērtējums
IN: ietekmes novērtējums
KLDP : Komisijas likumdošanas darba programma
KMK : Kopienas Muitas kodekss
MKĪN : Muitas kodeksa īstenošanas noteikumi
OLAF : Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai
PLO : Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija
PTR : preferenciālie tirdzniecības režīmi
SDO : Starptautiskā Darba organizācija
SP: savstarpējā palīdzība
TPR : Tradicionālie pašu resursi
TRIPS : Līgums par ar tirdzniecību saistītām intelektuālā īpašuma tiesībām
VLA : vispārēja līdzsvara aprēķina modelis
VPS : Vispārējā preferenču sistēma
05
 Glosārijs
Administratīvā sadarbība (AS) : informācijas  apmaiņa starp saņēmējvalstīm/partnervalstīm, Komisiju un 
dalībvalstīm, kad pirmās informē Komisiju, kas šo informāciju nodod dalībvalstīm, par iestādēm, kuru kompetencē 
ietilpst izcelsmes sertifikātu un pārvadājumu sertifikātu izsniegšana, un par sertifikātos lietoto zīmogu paraugiem. 
Dalībvalstis sūta šīm iestādēm pieprasījumus par preferenciālas izcelsmes un pārvadājumu sertifikātu spēkā 
esamības un/vai autentiskuma pierādījumu apstiprināšanu.
Brīvās tirdzniecības zonas un muitu savienības : preferenciālie tirdzniecības režīmi, kas ir izņēmums Vispārējās 
vienošanās par tarifiem un tirdzniecību ( GAT T ) un Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību ( GATS ) 
noteikumā par vislielākās labvēlības režīmu (VLR), ar kuru tirdzniecības partneri savstarpēji piešķir preferenciālu 
piekļuvi saviem produktiem un pakalpojumiem, lai sekmētu tirdzniecību savā starpā. Kaut arī abos gadījumos 
attiecīgajās teritorijās tarifi un kvotas tiek savstarpēji atceltas un tiek diskriminēta tirdzniecība ar valstīm, kas nav 
dalībvalstis, muitas savienība paredz kopēju muitas tarifu izveidi savā starpā.
Cariforum : struktūra, kurā ietilpst ĀKK Karību jūras reģiona valstis un kuras mērķis ir veicināt un koordinēt politisku 
dialogu, sadarbību un reģionālu integrāciju, galvenokārt Kotonū nolīguma starp ĀKK un Eiropas Savienību, kā arī 
Cariforum valstu  un ES ekonomisko partnerattiecību nolīguma (EPN) ietvaros.
Ceturtais režīms : pakalpojumu piegāde pārrobežu tirdzniecībā, ko sniedz tirdzniecības partnera teritorijā, 
ES piegādātājam kā fiziskai personai klātesot.
Comext : preču tirdzniecības statistikas datubāze, kurā iekļauti dati no Eiropas Savienības valstīm un to starpā 
(ES iekšienē un ārpus tās). Šie statistikas dati aptver darījumus par vairāk nekā 11 000 preču nosaukumu, kas 
klasificēti atbilstīgi kombinētajai nomenklatūrai.
ES Vispārējā preferenču sistēma (VPS) : vienpusējs tirdzniecības režīms, ar kuru ES piešķir jaunattīstības valstīm 
un teritorijām preferenciālu piekļuvi savam tirgum, nosakot to precēm samazinātus tarifus, tās ievedot ES tirgū. 
Standarta VPS nosaka preferences jaunattīstības valstīm un teritorijām vairāk nekā 6200 tarifa pozīcijās, bet 
īpašā VPS ilgtspējīgas attīstības un labas pārvaldības atbalstam, kas pazīstama kā VPS+, piedāvā tarifu papildu 
samazinājumus, lai palīdzētu neaizsargātām jaunattīstības valstīm ratificēt un piemērot starptautiskus nolīgumus 
šajās jomās. Ar EBA  shēmas “viss, izņemot ieročus” palīdzību visus produktus no vismazāk attīstītajām valstīm var 
ievest bez kvotām un bez muitas nodokļiem.
06 Glosārijs
Globālās tirdzniecības analīzes projekts (GTAP) : globāls to pētnieku un politikas veidotāju tīkls, kas veic 
starptautiskās politikas jautājumu kvantitatīvu analīzi. GTA projektu koordinē Globālās tirdzniecības analīzes centrs 
Perdjū Universitātē ( Purdue University ). GTA projekta izveidei 1990.–1991. gadā par iedvesmu kalpoja reģionāls 
vienots valsts vispārēja līdzsvara aprēķina modelis, kuru izstrādāja Austrālijas Rūpniecības komisija. Globālās 
tirdzniecības analīzes projekta centrālais elements ir globāla datubāze, kurā aprakstīti divpusējas tirdzniecības veidi, 
ražošana, patēriņš un preču un pakalpojumu pastarpināta izmantošana.
Ietekmes novērtējums (IN) : ex ante novērtējums, ko sagatavo Komisija, lai politikas veidotājiem sniegtu 
pierādījumus par iespējamo politikas alternatīvu priekšrocībām un trūkumiem, izvērtējot to potenciālo ietekmi.
Ilgtspējas ietekmes novērtējums (IIN) : neatkarīgs pētījums, ko veikuši ārēji konsultanti, lai sarunu veicējiem 
sniegtu ar pierādījumiem pamatotu analīzi par to, kādu iespējamu ietekmi uz ekonomiku, vidi un sociālajiem 
aspektiem tirdzniecības nolīgums varētu radīt gan ES, gan partnervalstīs. Ārējiem konsultantiem saistošas ir 
pamatnostādnes un darba uzdevumi, kas ietverti Komisijas Rokasgrāmatā par tirdzniecības IIN.
Kumulācija : sistēma, kas ļauj produktus, kuru izcelsmes valsts ir A, turpmāk pārstrādāt vai pievienot produktiem, 
kuru izcelsmes valsts ir valsts B, tā, it kā to izcelsme būtu valstī B. Rezultātā iegūtā produkta izcelsme būtu valstī 
B. Apstrādei vai pārstrādei, kas veikta ar izcelsmes produktiem katrā saņēmējvalstī/partnervalstī, nav jābūt 
“pietiekamai apstrādei vai pārstrādei”, kā noteikts noteikumu sarakstā.
Muitas deklarācija : akts, ar kuru persona izsaka vēlēšanos precēm piemērot noteiktu muitas procedūru.
Muitas kontrole : konkrētas darbības, ko veic muitas iestādes, lai nodrošinātu muitas noteikumu pareizu 
piemērošanu; šādas darbības ietver, piemēram, preču pārbaudi, deklarācijas datu pārbaudi, kā arī elektronisku vai 
rakstisku dokumentu esamības un autentiskuma, uzņēmumu pārskatu un citas dokumentācijas pārbaudi, transporta 
līdzekļu apskati, bagāžas apskati un tamlīdzīgas darbības.
Muitas parāda noilgums : fakts, ka par muitas parādu vairs nevar parādniekam izdot paziņojumu, ja kopš datuma, 
kad muitas parāds izveidojās, ir pagājuši trīs gadi.
Neiekasētie ieņēmumi : ieņēmumi, ko ES neiegūst PTR saņēmējvalstīm/partnervalstīm piešķirto tarifa preferenču dēļ.
Pieteikumi par nodokļu atbrīvojumu un atmaksāšanu ( REM‑REC ): prasības par muitas parāda atbrīvojumu/
atmaksāšanu vai par atbrīvošanu no šā parāda iegrāmatošanas pārskatos, ko dalībvalstu muitas iestādes iesniedz 
Komisijai atbilstīgi MKĪN 871. un 905. pantam.
07 Glosārijs
Riska profils : riska kritēriju un kontroles jomu apvienojums (piemēram, preču veids, izcelsmes valstis), kas norāda 
uz riska esamību un ir pamats priekšlikumam par kontroles pasākuma veikšanu. Kad šādi kritēriji ir izstrādāti 
ES līmenī, vadoties pēc kopējas riska pārvaldības sistēmas, tos pazīst kā ES riska profilus.
Riska vadība / riska analīze : sistemātiska riska identificēšana un visu pasākumu īstenošana, kas vajadzīgi, 
lai ierobežotu pakļautību riskam, vēlams, izmantojot automatizētas datu apstrādes paņēmienus. Tajā ietilpst, 
piemēram, datu un informācijas vākšana, riska analīze un izvērtēšana, rīcības ieteikšana un īstenošana, kā arī 
procesa un tā iznākumu regulāra pārraudzība un pārskats, pamatojoties uz starptautiskiem, ES līmeņa un valstu 
avotiem un stratēģijām.
Savstarpējās palīdzības (SP) paziņojums : dalībvalstīm nodotā informācija, ko Komisija tām nosūta saistībā ar 
darbībām, kas uzskatāmas vai, iespējams, var tikt uzskatītas par ES līmenī īpaši svarīgu muitas vai lauksaimniecības 
tiesību aktu pārkāpumiem.
Vienkāršota deklarēšanas procedūra : vienkāršota procedūra, kurā tirgotājs uzrāda muitai preces un iesniedz 
vienkāršotu deklarācijas veidlapu vai komerciālu dokumentu (piemēram, rēķinu), nevis sīki izvērstu standarta 
deklarāciju.
Vietējās muitošanas procedūra : vienkāršota procedūra, ar kuru tirgotājs saņem preces tieši savās telpās 
(vai norādītajā vietā) un kad muitas deklarācija parasti tiek nodota un preces izlaistas, tirgotājam pašam veicot 
iegrāmatojumus.
Vispārēja līdzsvara aprēķina modelis (VLA) : kvantitatīvs ekonomikas modelis, ko lieto, lai simulācijā noteiktu, 
kā ekonomika reaģē uz politikas izmaiņām, piemēram, nodokļu, migrācijas un tirdzniecības jomā. Tā pamatā ir 
pieņēmums, ka ekonomikā tirgi – ja tos neskar satricinājumi – tiecas uz līdzsvaru un principā nodrošina resursu 
efektīvu sadali. Pirmo VLA modeli 1960. gadā izveidoja Leif Johansen .
Zaudētie ieņēmumi : nenomaksāti muitas nodokļi, kurus vairs nav iespējams iekasēt.
08
I
Preferenciālie tirdzniecības režīmi (PTR) ļauj tirdznie ­
cības partneriem to savstarpējās tirdzniecības attie ­
cībās piešķirt preferenciālus nosacījumus. Tie var būt 
savstarpēji vai vienpusēji. Ar savstarpējiem nosacī ­
jumiem tiek samazināti tarifa šķēršļi, lai palielinātu 
tirdzniecību, ekonomikas izaugsmi, nodarbinātību un 
ieguvumus abu pušu patērētājiem. Ar vienpusējiem 
nosacījumiem ES piešķir preferenci, kuras pamatā nav 
savstarpējība, un tās mērķis ir sniegt jaunattīstības 
valstīm no muitas tarifiem brīvu piekļuvi ES tirgum, 
tādējādi dodot ieguldījumu nabadzības izskaušanā un 
ilgtspējīgas attīstības veicināšanā.
II
Palātas revīzijas mērķis bija novērtēt, vai Komisija ir 
pienācīgi izvērtējusi preferenciālo tirdzniecības režīmu 
ekonomisko ietekmi un vai tās pārbaudes ir efektīvas, 
lai nodrošinātu, ka imports nevar gūt nepamatotu 
labumu no preferenciāla tarifa, rezultātā nesot ES ieņē ­
mumu zaudējumu.
III
Palāta konstatēja, ka:
a) Komisija nav pienācīgi izvērtējusi PTR visu eko ­
nomisko ietekmi. Tomēr ietekmes novērtējumu 
izmantošana ir pieaugusi un ir uzlabojusies veiktās 
analīzes kvalitāte;
b) Vispārējās preferenču sistēmas starpposma novēr ­
tējums rāda, ka politikas paredzētie ieguvumi vēl 
nav pilnībā panākti;
c) atlasīto dalībvalstu iestāžu veiktajā muitas kontro ­
lē ir nepilnības;d) Komisijas veiktajā dalībvalstu un saņēmējval ­
stu/partnervalstu pārraudzībā saistībā ar PTR ir 
trūkumi;
e) PTR tiesību normas neietver pietiekamus aizsardzī ­
bas pasākumus ES finansiālo interešu aizsardzībai.
IV
Lai uzlabotu PTR ekonomiskās ietekmes izvērtējumu, 
Komisijai ieteicams:
a) ja vien nav pienācīga pamatojuma, veikt IN un 
IIN katram PTR, nodrošinot gaidāmās ekonomiskās 
ietekmes padziļinātu, visaptverošu un skaitlisku 
analīzi, ietverot neiekasēto ieņēmumu aplēsi;
b) pastāvīgi iesaistīt Eurostat , lai izvērtētu kvalitāti 
tiem statistikas datu avotiem, kurus izmanto ilgt ­
spējas ietekmes novērtējumos, un nodrošināt ana ­
līzes savlaicīgu izpildi sarunu veicēju vajadzībām;
c) veikt starpposma un ex post  novērtējumus, lai 
izvērtētu, cik lielā mērā PTR, kuru ietekme ir nozī ­
mīga, atbilst politikas mērķiem un kā var panākt 
labāku rezultātu galvenajās ekonomikas nozarēs, 
ietverot neiekasēto ieņēmumu aplēsi.Kopsavilkums
09
 Kopsavilkums
V
Lai uzlabotu ES finansiālo interešu aizsardzību, Komisi ­
jai ieteicams:
a) izveidot ES riska profilus par PTR, tādējādi dalīb ­
valstīm iegūstot kopēju pieeju riska analīzei, lai 
samazinātu zaudējumus ES budžetā;
b) pārliecināties, ka dalībvalstis uzlabo savu riska 
pārvaldības sistēmu un kontroles stratēģijas efekti ­
vitāti, lai samazinātu zaudējumus ES budžetā;
c) mudināt dalībvalstis veikt pienācīgus piesardzības 
pasākumus, kad tās saņem savstarpējās palīdzības 
paziņojumus;
d) izvērtēt un veikt uz riska novērtējumu balstītus 
uzraudzības apmeklējumus valstīs, kuras gūst 
labumu no preferenciāla režīma, īpaši attiecībā uz 
noteikumiem par izcelsmi un kumulāciju;
e) prasīt no dalībvalstīm kvalitatīvāku informāciju par 
administratīvo sadarbību;
f) uzlabot OLAF  izmeklēšanu finanšu pēcpārbaudi, lai 
novērstu zaudējumus ES budžetā noilguma dēļ;
g) pastiprināt ES nostāju savstarpējos PTR un veikt 
vairāk piesardzības un aizsardzības pasākumu, 
iekļaujot tos visos turpmākajos tirdzniecības 
nolīgumos;
h) sekmēt izcelsmes un pārvadājumu sertifikātu aiz ­
stāšanu ar eksportētāju pašsertifikāciju.
10
Ievads
Preferenciālie 
tirdzniecības režīmi
01 
Preferenciālie tirdzniecības režīmi 
(PTR) ļauj tirdzniecības partneriem 
to savstarpējā tirdzniecībā piešķirt 
preferenciālus nosacījumus. Tie var būt 
savstarpēji vai vienpusēji. Savstarpē ­
jos nosacījumos tiek samazināti tarifa 
šķēršļi nolūkā palielināt tirdzniecību, 
ekonomikas izaugsmi, nodarbinātību 
un ieguvumus abu pušu patērētā ­
jiem. Ar vienpusējiem nosacījumiem 
ES piešķir preferenci, kuras pamatā 
nav savstarpējība, un tās mērķis ir 
sniegt jaunattīstības valstīm no muitas 
tarifiem brīvu piekļuvi ES tirgum, tā ­
dējādi dodot ieguldījumu nabadzības 
izskaušanā un ilgtspējīgas attīstības 
veicināšanā.
02 
2013. gada beigās spēkā bija 39 PTR, 
kas aptvēra tirdzniecību starp ES un 
180 valstīm un teritorijām. Saska ­
ņā ar PTR importēto preču vērtība 
ES 2011. gadā pārsniedza 242 miljar ­
dus EUR, kas veido 14 % no ES importa. 
I pielikumā  sniegts pārskats par 10 da ­
lībvalstīm, kas visvairāk importēja, un 
par 10 saņēmējvalstīm/partnervalstīm, 
kas visvairāk eksportēja saskaņā ar 
PTR attiecīgajā gadā.03 
Atbilstīgi Līgumam par ES darbī ­
bu1, kopējās tirdzniecības politika ir 
Savienības ekskluzīvā kompetence. 
LESD 206. pantā un 207. pantā noteikta 
procedūra PTR izveidei.
04 
Komisija ir atbildīga par PTR saru ­
nām, izvērtējot un novērtējot režīmu 
ekonomisko, sociālo un vides ietekmi 
un uzraugot, kā dalībvalstis un saņē ­
mējvalstis/partnervalstis tos īsteno.
05 
Galvenā atbildība par ES starptautiskās 
tirdzniecības uzraudzīšanu ir dalīb ­
valstu muitas iestādēm. Konkrēti, tās 
īsteno pasākumus ES finansiālo inte ­
rešu sargāšanai un to aizsardzībai pret 
negodīgas vai nelegālas tirdzniecības 
praksi, veicinot likumīgu tirdzniecību.1 LESD 3. panta 1. punkta 
e) apakšpunkts un 3. panta 
2. punkts.
11 Ievads
06 
Saņēmējvalstu/partnervalstu iestādes 
ir atbildīgas par pārbaužu veikšanu at ­
tiecībā uz to, vai režīmi tiek ievēroti, un 
tāpēc tām ir svarīga nozīme, sākotnēji 
nosakot produktu “izcelsmes” statusu.
Komisijas sniegtais 
PTR ietekmes 
novērtējums
07 
Ir divi ex ante novērtējuma veidi, ko 
lieto lēmumu pieņemšanai tirdzniecī ­
bas jautājumos: ietekmes novērtējumi 
(IN) un ilgtspējas ietekmes novērtējumi 
(IIN). IN ir rīks, ko izmanto Komisija, lai 
pamatotu lēmumu pieņemšanu par 
iniciatīvām, kam paredzama nozīmīga 
ietekme. IIN ir tirdzniecībai paredzēts 
instruments, ar kuru sniedz plašāk 
izvēr  stu analīzi par tirdzniecības nolī ­
gumiem sarunu procesā.
08 
Komisija 2002. gadā2 ieviesa IN, lai 
palīdzētu noteikt galvenās alternatīvas 
iecerēto politisko mērķu sasniegšanai 
un analizētu to iespējamo ietekmi 
ekonomikas, sociālajā un vides jomā. 
Ar IN tika izveidota arī uzraudzības un 
novērtēšanas pamatsistēma. Komisija 
veic IN, pirms Padome ierosina pie ­
ņemt sarunu mandātu.09 
Kopš 2003. gada Komisijai ir bijis jāveic 
ex ante novērtējums vai IN, pildot 
juridiskās saistības3 vai Komisijas no ­
teikumus4. Tas ir tādēļ, ka PTR nozīmē 
ES budžeta ieņēmumu samazinājumu 
(neiekasētie ieņēmumi) un ir uzska ­
tāmi par svarīgiem politikas priekš ­
likumiem, kas ietekmē ekonomiku 
gan ES iekšienē, gan ārpus tās (sīkāk 
sk.  II pielikumu ).
10 
Komisija 1999. gadā “ nolēma integ ‑
rēt ilgtspējīgu attīstību tirdzniecības 
sarunās, izstrādājot jaunu novērtēšanas 
rīku – tirdzniecības IIN ”5.
11 
Pēc tirdzniecības sarunu oficiālā 
sākuma, bet pirms PTR parakstīšanas 
Komisija uztic IIN veikšanu ārpakalpo ­
jumu sniedzējiem. IIN ir pētījumi, ko 
veic ārēji konsultanti un ko izmanto kā 
politikas rīku tirdzniecības sarunu eko ­
nomiskās, sociālās un vides ietekmes 
ex ante  novērtējumam.
12 
Starpposma un ex post novērtējumos 
tiek izvērtēta PTR īstenošanas rezul ­
tātā radītā faktiskā ietekme. Palāta 
uzskata, ka tie būtu jāveic par visiem 
PTR, kam ir svarīga ietekme ekono ­
mikas, sociālajā un vides jomā, ideālā 
gadījumā – pēc trim gadiem kopš to 
stāšanās spēkā. Šie novērtējumi ļauj 
politikas veidotājiem, ieinteresētajām 
personām un Eiropas nodokļu maksā ­
tājiem spriest, vai PTR patiešām atbilst 
politikas mērķiem.2 COM(2002) 276 galīgā 
redakcija, 5.6.2002.
3 Saskaņā ar Komisijas 
2002. gada 23. decembra 
Regulas (EK, Euratom) 
Nr. 2342/2002, ar ko 
paredz īstenošanas kārtību 
Padomes Regulai (EK, 
Euratom) Nr. 1605/2002 par 
Finanšu regulu, ko piemēro 
Eiropas Kopienu vispārējam 
budžetam, kas stājās spēkā 
2003. gada 1. janvārī, 21. pantu 
nodaļā “Pareizas finanšu 
vadības princips” (OV L 357, 
31.12.2002., 1. lpp.). Taču kopš 
2006. gada 22. augusta ar šo 
pantu tiek pieprasīti ex ante  
novērtējumi tikai attiecībā uz 
“programmām vai darbībām, 
kas var radīt izdevumus no 
budžeta”.
4 COM(2002) 276 galīgā 
redakcija, kas piemērojama 
no 2003. gada, un 
COM(2005) 12 galīgā redakcija, 
26.1.2005., par stratēģiskajiem 
mērķiem 2005.–2009. gadam.
5 Bijušā Eiropas tirdzniecības 
komisāra P. Mandelson  
priekšvārds Rokasgrāmatā par 
tirdzniecības IIN.
12 Ievads
13 
Komisija paziņojumā “Tirdzniecība, 
izaugsme un pasaules norises, tirdz ­
niecības politika kā stratēģijas “Eiro ­
pa 2020” galvenā sastāvdaļa”6 norādīja, 
ka ex post  novērtējumi tiks veikti, lai 
sistemātiskāk uzraudzītu esošo PTR ie ­
tekmi (sīkāk sk.  III pielikumu ).
14 
Neiekasētie ieņēmumi ir ieņēmumi, ko 
ES neiegūst PTR saņēmējvalstīm/part ­
nervalstīm piešķirto tarifa preferenču 
dēļ. Šā neiekasētā ieņēmuma ex ante 
un ex post novērtējums ļauj Komisijai 
uzlabot ES budžeta finanšu vadību, 
sniedzot budžeta lēmējiestādei precīzu 
gada prognozi par muitas nodokļu ie ­
kasēšanu un budžeta izmaksu aprēķinu 
saistībā ar PTR.
PTR pārraudzība un 
kontroles mehānismi
15 
Dalībvalstu muitas iestādēm, saņēmēj­
valstu/partnervalstu iestādēm un 
Komisijai kopīgi jāpārvalda PTR un 
jāsadarbojas, lai nodrošinātu atbilstību 
nosacījumiem, kas nepieciešami, lai 
izmantotu PTR. Par ES finansiālo intere ­
šu aizstāvēšanu, novēršot zaudējumus 
ES budžetā, kas rodas tādu PTR ietva ­
ros importētu preču dēļ, kam nav tiesī ­
bu piemērot preferenciālā tarifa režīma 
pasākumus, atbildīgas ir minētās trīs 
iestāžu grupas.16 
Produktu preferenciālā statusa sertifi ­
cēšana un pārbaude ir izšķirīgi svarīga 
un prasa preču izcelsmes izvērstas 
pārbaudes un efektīvu administratīvo 
sadarbību ar eksportētājvalstīm.
17 
Izcelsmes noteikumus lieto, lai pārlie ­
cinātos, ka izstrādājumu izcelsme ir 
konkrētajā valstī, kurai ir tiesības gūt 
labumu no preferencēm, un ka tādējā ­
di tie atbilst tirdzniecības preferences 
kritērijiem7. Šie noteikumi ietver trīs 
komponentus:
a) izcelsmes8 komponents (izstrādā ­
jumi tiek klasificēti atkarībā no tā, 
kur tie tiek ražoti);
b) kravas nosūtīšanas standarts (kas 
nodrošina, ka izstrādājumi netiek 
pakļauti manipulācijai, pieprasot 
tiešu transportu starp izcelsmes 
valsti un ES vai tieši nosakot tā 
saukto nemanipulēšanas principu);
c) dokumentēšanas standarts  (par 
izstrādājuma izcelsmi ir jāsniedz 
atbilstīgi dokumenti).6 COM(2010) 612 galīgā 
redakcija, 9.11.2010.
7 Katrā nolīgumā ir ietverts 
apstrādes vai pārstrādes 
procedūru saraksts, kuras 
veicamas materiāliem, kas 
nav izcelsmes materiāli, lai 
saražotais izstrādājums varētu 
iegūt izcelsmes statusu.
8 ES izcelsmes noteikumi 
pamatojas uz apstrādes 
kritērijiem: lai saņemtu 
preferenciālas valsts izcelsmi, 
precēm jābūt pilnīgi iegūtām 
(t. i., izaudzētām, izraktām) 
šajā valstī vai, ja tās neatbilst 
šim kritērijam, tām ir jābūt 
pietiekami apstrādātām šajā 
valstī.
13 Ievads
18 
Procedūras piemērs, lai noteiktu, vai 
produktiem ir tiesības pretendēt uz 
preferenciālu režīmu, dots 1. grafikā .19 
Administratīvā sadarbība starp dalīb ­
valstu, saņēmējvalstu/partnervalstu 
iestādēm un Komisiju tiek izmantota, 
lai apstiprinātu eksportēto produk ­
tu izcelsmes un statusa pierādījumu 
autentiskumu. Importētāja pieprasītās 
tarifa preferences piešķīrums vai attei ­
kums vairākumā gadījumu būs atkarīgs 
no šīs procedūras rezultātiem. 2. gra ‑
fikā  redzama preferenciālās tirdzniecī ­
bas kontroles mehānismu diagramma.
Procedūra, lai noteiktu, vai produktiem ir tiesības pretendēt uz preferenciāla tarifa 
piemērošanu saskaņā ar VPS
Atbilstīgs veidlapai A
vai rēķina deklarācijaiJĀ
Kāds noteikums ir sarakstā?
Vai produkts tam atbilst?
Nepiemēro preferenciālu
režīmuJĀJĀNĒ
NĒNĒVai produkti ir pilnībā iegūti?
1) Vai produkti ir pietiekami     apstrādāti (procesu saraksts)?              2) Vai noteikumi par kumulatīvām       izcelsmēm ir piemērojami?
Nē,
un produkts neatbilstVai piemērojama
vispārējā pielaide? 
(izcelsmei neatbilstoši 
materiāli var tikt iekļauti)Jā,
un produkts tam 
atbilst1. grafiks
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
14 Ievads 2. grafiksPTR kontroles mehānismu diagramma
Importētāja valsts (dalībvalsts X)
PI pierādījums tiek nosūtīts
importētājam
Eksports
 
---------------------------------------------- 
Administratīvā sadarbība (AS)
ImportsEksportētāja saņēmējvalsts (ārpus ES)
Eksportētājs piesakās, 
lai saņemtu 
preferenciālās 
izcelsmes sertiﬁkātu 
vai izdod rēķina 
deklarācijuImportētājs iesniedz 
muitas importa 
deklarāciju ar 
preferences kodiem 2XX, 
3XX vai 4XX VAD 
(vienotais 
administratīvais 
dokuments) 36. izcēlumāImportētājs 3 gadus 
pēc importēšanas 
gada beigām uzglabā 
apliecinājumus un 
ierakstus par preču 
preferenciālo izcelsmi
Preces tieši 
transportē uz 
dalībvalsti XPreces laiž 
brīvā apritēPreces nonāk 
importētāja 
vai viņa 
klienta telpāsKompetentās iestādes 
pārbauda, vai precēm ir 
preferenciāla izcelsme, 
un atbilstības gadījumā  
izsniedz serti/f_ikātu
Kompetento iestāžu 
pienākums ir atbildēt uz 
pieprasījumu saskaņā ar 
AS 6 mēnešu laikā pēc 
tā saņemšanas vai ne 
vēlāk kā 4 mēnešus pēc 
atgādinājuma 
saņemšanasMuita veic nejaušas,
uz riska novērtējumu 
balstītas ex post 
pārbaudes un revīzijas, 
apmeklējot tirgotāja 
telpas un pārskatot 
tirgotāja 
iegrāmatojumus. 
Ja nepieciešams,
muita sūta AS 
pieprasījumu 
saņēmējvalstijMuita veic nejaušas,
uz riska novērtējumu 
balstītas /f_iziskas un 
dokumentāras 
pārbaudes, lai 
pārbaudītu, vai ir 
ievēroti preferenciālie 
nosacījumi
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
15
20 
Palātas revīzijas mērķis bija konstatēt, 
vai Komisija ir pienācīgi novērtējusi 
preferenciālo tirdzniecības režīmu eko ­
nomisko ietekmi9 un vai PTR kontroles 
mehānismi nodrošina, ka imports 
nevar gūt nepamatotu labumu no 
preferenciāla tarifa, rezultātā radot 
ES ieņēmumu zudumu.
PTR ekonomiskās 
ietekmes izvērtējums
21 
Palāta pārbaudīja ex ante un ex post 
novērtējumus, ko par prognozēto vai 
īstenoto ekonomisko ietekmi ir veikusi 
Komisija vai kas ir veikti Komisijas vār ­
dā. Šādā nolūkā Palāta analizēja Komi ­
sijā pieejamo dokumentāciju attiecībā 
uz 44 PTR izlasi10, īpaši IN ziņojumus, 
IIN pētījumus, ex post novērtējumus 
un pasākumus turpmākai uzraudzībai. 
Pārskats par šiem PTR ir sniegts II un 
III pielikumā .
22 
Lai izvērtētu šādu novērtējumu 
kvalitāti, tika ņemtas vērā prasības, 
kas definētas IN un IIN pamatnostād ­
nēs, Ietekmes novērtējuma padomes 
ziņojumi, darbības deklarācijas un 
Komisijas gada darbības pārskati un 
attiecīgie paziņojumi par tirdzniecī ­
bas jautājumiem. Īpaša uzmanība tika 
pievērsta tam, kā Komisija nodrošināja šajos vērtējumos izmantoto datu avotu 
uzticamību, kā arī Komisijas papildus 
veiktajiem pasākumiem saistībā ar 
Palātas iepriekšējiem konstatējumiem 
un ieteikumiem attiecībā uz IN11 un 
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu 
komitejas konstatējumiem un ieteiku ­
miem attiecībā uz IIN12. Palāta arī pār ­
baudīja, vai ex post novērtējumi rāda, 
ka PTR sniedz iecerētos ieguvumus.
PTR pārraudzība un 
kontroles mehānismi
23 
Palāta pārbaudīja efektivitāti PTR pār ­
raudzības pasākumiem un kontroles 
mehānismiem, ko bija veikušas atbil ­
dīgās iestādes piecās dalībvalstīs13, kas 
pārstāvēja divas trešdaļas no tā impor ­
ta kopējās vērtības, kas veikts saskaņā 
ar PTR, gūstot labumu no preferenciā ­
liem tarifu pasākumiem 2011. gadā, un 
veica IV pielikumā  aprakstīto pārbau ­
di. Revīzija ietvēra kontroles stratēģiju 
un riska pārvaldību, administratīvās 
sadarbības pasākumu darbību un 
procedūras tradicionālo pašu resursu 
(TPR) atgūšanai.9 Pienācīga uzmanība bija 
pievērsta sociālās ietekmes 
un ietekmes uz vidi analīzei 
saistībā ar tiem vienpusējiem 
PTR un EPN, kam ir spēcīgs 
ilgtspējīgas attīstības 
potenciāls.
10 No tiem 39 PTR pārstāv visus 
PTR, kas bija spēkā revīzijas 
darba laikā, un pieci PTR tajā 
laikā vēl nebija stājušies spēkā.
11 Eiropas Revīzijas palātas 
Īpašais ziņojums Nr. 3/2010 
“Vai ietekmes novērtējumi 
noder ES iestādēm lēmumu 
pieņemšanā?” ( http://eca.
europa.eu ).
12 Eiropas Ekonomikas un 
sociālo lietu komitejas 
Atzinums Nr. 818/2011 
par tematu “Ilgtspējas 
ietekmes novērtējumi (IIN) 
un ES tirdzniecības politika” 
un Atzinums Nr. 1612/2011 
“Pilsoniskās sabiedrības loma 
saistībā ar ES un Indijas brīvās 
tirdzniecības nolīgumu” 
(http://www.eesc.europa.eu ).
13 Vācija, Spānija, Francija, 
Itālija un Apvienotā Karaliste, 
kas bija piecas dalībvalstis, 
kuras 2010. gadā saskaņā ar 
PTR importēja visvairāk.Revīzijas tvērums  
un pieeja
16 Revīzijas tvērums un pieeja 
24 
Palāta izvērtēja Komisijas veikto priekš ­
novērtējumu un ex post uzraudzības 
funkciju saņēmējvalstīs/partnervalstīs, 
tās nozīmi administratīvās sadarbības 
pasākumos, dalībvalstu muitas iestā ­
žu pārbaudes, OLAF  veikto izcelsmes 
izpētes pārskatu , pieprasījumus par 
atbrīvojumu no muitas nodokļu iekasē ­
šanas un spēkā esošā tiesiskā regu ­
lējuma adekvātumu, lai nodrošinātu 
pilnīgu ieņēmumu iekasēšanu.
25 
Komisijas veiktās pārraudzības un kon ­
troles darbības saistībā ar PTR tika vēr ­
tētas, salīdzinot tās ar spēkā esošajiem 
tiesību aktu noteikumiem, attiecīgajām 
pamatuzdevumu deklarācijām, darbī ­
bas pārskatiem un Komisijas paziņoju ­
miem par izcelsmes noteikumiem un 
PTR. Uzmanība tika veltīta Komisijas 
papildu pasākumiem attiecībā uz Pa ­
lātas iepriekšējiem konstatējumiem un 
ieteikumiem par PTR14.14 Eiropas Revīzijas palātas Gada 
pārskata par 2003. finanšu 
gadu 3. nodaļas, 3. punkta 
30. apakšpunkts (OV C 293, 
30.11.2004., 1. lpp.).
17
 Apsvērumi
Kaut arī laika gaitā ir 
panākti uzlabojumi, 
Komisija nav pienācīgi 
izvērtējusi PTR visu 
ekonomisko ietekmi
26 
PTR ietekme uz ekonomiku Komisijai 
būtu pienācīgi jāizvērtē gan ex ante , 
gan ex post (sk. 7.–14. punktu).
Komisija ne vienmēr 
ir veikusi PTR visas 
ekonomiskās ietekmes 
izvērtējumu
Ietekmes novērtējumi jeb 
ex ante  novērtējumi
27 
IN jeb ex ante novērtējumi netika 
sagatavoti attiecībā uz septiņiem 
no 13 PTR, kaut gan to paredzēja 
tiesību akti vai bija oficiālas saistī ­
bas tādus sagatavot. Sīkāku izklāstu 
sk.  II pielikumā .
28 
No sešiem ietekmes novērtējumiem, 
kurus Palāta pārbaudīja, tikai saistībā 
ar Vispārējo preferenču sistēmu15 (VPS) 
veiktās ietekmes analīzes rezultātā tika 
aplēsta dažādu politikas priekšlikumu 
ietekme uz ES ieņēmumiem16.Ilgtspējas ietekmes 
novērtējumi
29 
IIN nebija sagatavoti attiecībā uz pie ­
ciem no 28 PTR, kuriem tie bija plā ­
noti (sīkāku izklāstu sk.  II pielikumā ). 
Neiekasētie ieņēmumi nebija aplēsti 
nevienā no Palātas pārbaudītajiem IIN.
Starpposma un/vai ex post  
novērtējumi
30 
Lai gan starpposma un/vai ex post 
novērtējumus būtu vajadzējis veikt par 
27 spēkā esošajiem PTR atbilstīgi Komi ­
sijas plāniem šajā sakarā un pareizas 
finanšu vadības un publiskas pārskat ­
atbildības principam, tie nav veikti at ­
tiecībā uz 16 no minētajiem režīmiem17 
(sīkāku izklāstu sk.  III pielikumā ).
31 
No 27 PTR, ko izskatīja Palāta un kur 
tā uzskatīja, ka ex post  novērtējumam 
bija jābūt, neiekasētie ieņēmumi bija 
aplēsti tikai attiecībā uz VPS. Komisijas 
VPS statistikas ziņojums18 laikposmā 
no 2006. līdz 2009. gadam rāda, ka 
ietekme uz ES budžetu ir bijusi 8,6 mil ­
jardi EUR, kas ir gandrīz 14 % no šajā 
laikposmā iekasētajiem muitas no ­
dokļiem. Komisija nav skaidrojusi, kā šī 
summa aprēķināta.15 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2012. gada 
25. oktobra Regula (ES) 
Nr. 978/2012 par vispārējo 
tarifa preferenču sistēmas 
piemērošanu un ar ko 
atceļ Padomes Regulu (EK) 
Nr. 732/2008 (OV L 303, 
31.10.2012., 1. lpp.).
16 IN (SEC (2011) 536 galīgā 
redakcija) saistībā ar VPS, 
kas stājās spēkā 2014. gada 
1. janvārī, aplēsts, ka labākajā 
gadījumā, salīdzinot ar bāzes 
scenāriju, kopējā ietekme 
eksportam no dažām 
bijušajām saņēmējvalstīm, 
kurās sāk piemērot lielākus 
nodokļus, un aizvien 
pieaugošais eksports no 
trešām valstīm, kurās jau 
piemēro nodokļus, palielinās 
tarifu ieņēmumus īstermiņā 
par aptuveni 2  miljardiem  EUR 
(sk. 6.4. pielikuma 6.–
4. tabulu), kas palielinātu 
pašreizējos tarifu ieņēmumus, 
kuru apmērs ir aptuveni 
19 miljardi  EUR.
17 PTR ar Turciju, EEZ, Šveici, 
Bijušo Dienvidslāvijas 
Maķedonijas Republiku , 
Horvātiju, Albāniju, Melnkalni, 
Bosniju un Hercegovinu, 
Serbiju, Libānu, Okupēto 
Palestīnas teritoriju, Sīriju, 
Cariforum  (Karību valstīm), 
Klusā okeāna valstīm, Aizjūras 
zemēm un teritorijām un 
Moldovu.
18 COM(2011) 272 galīgā 
redakcija, 17.5.2011.
18 Apsvērumi
Lielākajā daļā veikto 
vērtējumu bija 
neprecizitātes, un tie nebija 
pilnībā izmantojami vai arī 
bija nepilnīgi, tomēr ir arī 
uzlabojumi
Ietekmes novērtējumi jeb 
ex ante  novērtējumi
32 
Saskaņā ar Komisijas IN pamatnostād ­
nēm19 ietekme būtu jāizteic, ja iespē ­
jams, skaitliskos rādītājos un naudas 
izteiksmē un jābalsta uz noturīgām 
metodēm un ticamiem datiem.
33 
Lai tiktu sniegts atbalsts IN kvalitā ­
tei, Komisijā 2006. gada beigās tika 
izveidota Ietekmes novērtējuma pa ­
dome. Turklāt Komisijas Tirdzniecības 
ģenerāldirektorāta iekšējās revīzijas 
struktūrvienība 2007. gadā veica IN un 
IIN revīzijas.
34 
Palāta analizēja sešus IN20, kuri bija 
veikti saistībā ar PTR, no kuriem 13 ga ­
dījumos Palāta uzskatīja, ka IN bija 
jāveic (sīkāku izklāstu sk.  II pielikumā ), 
un konstatēja šādas nepilnības:
Nepilnības saistībā ar ietekmes 
kvantitatīvas noteikšanas 
uzticamību ietekmes 
novērtējumos
35 
No sešiem izskatītajiem IN tikai vienā 
novērtējumā saistībā ar VPS Regulu 
Nr. 978/2012 bija ietverta vispusīga 
analīze par ietekmi uz ekonomiku sa ­
ņēmējvalstīs, pamatojoties uz uztica ­
miem datu avotiem.36 
PTR ar Korejas Republiku ekonomis ­
kā ietekme, kas parādīta ietekmes 
novērtējumā21, balstās uz pētījumu, ko 
veica ārējie konsultanti22. Šajā pētīju ­
mā lietots vispārējā līdzsvara aprēķina 
(VLA) modelis un globālās tirdzniecī ­
bas analīzes projekta (GTAP) datubāze 
kā izejas dati, kuru raksturīgie ierobe ­
žojumi un trūkumi ir izklāstīti turpmāk 
no 44. līdz 46. punktam.
37 
No sešiem pārbaudītajiem IN divi 
IN ziņojumi par VPS bija sagatavoti pēc 
tam, kad Ietekmes novērtējuma pado ­
me 2007. gadā sāka darbību; tie bija 
pienācīgi iesniegti kvalitātes izskatīša ­
nai padomē. IN padomes ieteikumus 
uzlabot šo ziņojumu projektu kvalitāti 
Komisija lielā mērā ņēma vērā, un at ­
kārtota iesniegšana netika pieprasīta.19 Eiropas Komisijas 
2009. gada 15. janvāra 
Ietekmes novērtēšanas 
pamatnostādnes 
(SEC(2009) 92) un iepriekšējās 
2005. gada 15. jūnija 
Ietekmes novērtēšanas 
pamatnostādnes 
(SEC(2005) 791).
20 IN attiecībā uz Centrālo 
Ameriku, Andu Kopienu, 
Korejas Republiku, Indiju – 
Padomes 2008. gada 
22. jūlija Regula (EK) 
Nr. 732/2008 par vispārējo 
tarifa preferenču sistēmas 
piemērošanu laikposmā no 
2009. gada 1. janvāra līdz 
2011. gada 31. decembrim 
un par grozījumiem 
Regulās (EK) Nr. 552/97, (EK) 
Nr. 1933/2006 un Komisijas 
Regulās (EK) Nr. 1100/2006 un 
(EK) Nr. 964/2007 (OV L 211, 
6.8.2008., 1. lpp.) un Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
2012. gada 25. oktobra 
Regula (ES) Nr. 978/2012 par 
vispārējo tarifa preferenču 
sistēmas piemērošanu un 
ar ko atceļ Padomes Regulu 
(EK) Nr. 732/2008 (OV L 303, 
31.10.2012., 1. lpp.).
21 Komisijas dienesta darba 
dokuments, pavaddokuments, 
kas pievienots Ieteikumam 
Padomes lēmumam, ar kuru 
Komisija tiek pilnvarota 
EK un tās dalībvalstu vārdā 
veikt sarunas par brīvās 
tirdzniecības nolīgumu ar 
Korejas Republiku, Ietekmes 
novērtējums, 27.11.2006., 
(SEC(2006) 1562).
22 Copenhagen Economics  & 
prof. J. F. Francois , “Iespējamā 
brīvās tirdzniecības nolīguma 
starp Eiropas Savienību un 
Dienvidkoreju ekonomiskā 
ietekme”, 2007. gada marts.
19 Apsvērumi
Starptautisko cilvēktiesību, darba tiesību, vides un labas pārvaldības konvenciju 
ratificēšanas un efektīvas īstenošanas svarīguma piemērs
Bangladešā 2013. gada 24. aprīlī sabruka astoņstāvu ēka, kurā bija izvietotas vairākas apģērbu fabrikas ( Rana 
Plaza ), un rezultātā gāja bojā 1129 darbinieki. Šis nelaimes gadījums vairoja sabiedrības bažas, ka ES tirdznie ­
cībai ar jaunattīstības valstīm būtu ne vien jānodrošina ES uzņēmumu un patērētāju apgāde ar lētiem apģēr ­
biem, bet arī, ka to ražošanai arī jānotiek tādos darba apstākļos, kas atbilst starptautiskajiem standartiem, pie ­
mēram, Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) darba tiesību pamatnormām. Komisija kopā ar Bangladešas 
valdību un SDO 2013. gada 8. jūlijā aizsāka kopīgu iniciatīvu “ Compact ”) darba apstākļu, veselības un drošības 
nosacījumu uzlabošanai Bangladešas apģērbu fabrikās.1. izcēlums23 COM(2004) 461 galīgā 
redakcija, 7.7.2004. Skatīt arī 
Ceļvedi ( http://ec.europa.
eu/governance/impact/
planned_ia/docs/88_trade_
gsp_regulation_en.pdf ) un 
SEC(2011) 536 galīgo redakciju, 
10.5.2011. (tā attiecas uz 
VPS Regulu (ES) Nr. 978/2012).
24 SEC(2011) 536 galīgā redakcija.
25 Sk. SEC(2011) 536 galīgās 
redakcijas 6. pielikumu.
26 COM(2002) 276 galīgā 
redakcija un 
IN pamatnostādnes.
27 IN attiecībā uz Centrālo 
Ameriku, Andu Kopienu, 
Korejas Republiku un Indiju.Nepilnības saistībā ar 
IN izmantojamību un pilnīgumu
38 
VPS mērķi ir dot ieguldījumu globā ­
lās nabadzības izskaušanā, veicināt 
ilgtspējīgu attīstību un nodrošināt 
ES finansiālo un ekonomisko inte ­
rešu labāku aizsardzību23. Tomēr 
IN par VPS piemērošanu, sākot ar 
2014. gada 1. janvāri24, apskatīts tikai 
VPS vispārējais mērķis sekmēt ilgtspējī ­
gu attīstību un labu pārvaldību saistībā 
ar 10 no 85 iespējamajām saņēmējval ­
stīm25. Vajadzība ratificēt un efektīvi 
īstenot starptautiskās konvencijas par 
cilvēktiesībām un darba tiesībām, vidi 
un labu pārvaldību ir tikusi apsvērta 
tikai attiecībā uz šīm 10 valstīm un ne ­
vis attiecībā uz citām saņēmējvalstīm 
(sk.  1. izcēlumu ).39 
Lai sagatavotu ex post  novērtēju ­
mus par to, kas ir sasniegts, viens no 
galvenajiem procedūras pasākumiem 
IN procesā ir definēt galvenos uzrau ­
dzības rādītājus26.
40 
Uzraudzības pasākumi bija ietverti 
visos sešos IN, ko Palāta pārbaudīja. 
Taču četros no tiem27 Komisija nekon ­
kretizēja laika plānojumu, tvērumu un 
rādītājus, lai novērtētu, cik efektīva bi ­
jusi izraudzītā alternatīva un kurš būtu 
atbildīgs par tās īstenošanu.
20 Apsvērumi
41 
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu 
komiteja ir uzsvērusi nepieciešamību 
veikt šādu uzraudzību attiecībā uz 
PTR starp ES un Indiju. Eiropas Eko ­
nomikas un sociālo lietu komiteja28 
ieteica “ nekavējoties uzsākt jaunus 
pētījumus, kuros skaidri tiktu ņemta vērā 
BTN patiesā ietekme uz ES un Indijas 
pilsonisko sabiedrību (jo īpaši attiecībā 
uz ceturto režīmu, MVU, darbinieku tiesī ‑
bām, sievietēm, patērētāju aizsardzību, 
neoficiālo ekonomiku, lauksaimniecību 
un nabadzību un ietekmi uz pamat ‑
preču, piemēram, vitāli svarīgu zāļu, 
pieejamību) ”.
42 
IN attiecībā uz VPS piemērošanu, 
sākot ar 2014. gada 1. janvāri, rāda, ka 
viens no VPS mērķiem29 ir nodrošināt 
ES finansiālo un ekonomisko interešu 
labāku aizsardzību. Neskatoties uz to, 
ka lielākā daļa krāpšanas izmeklēšanu, 
ko veicis OLAF  PTR jomā, attiecas uz 
PTR saņēmējvalstīm, Komisijas rādītāji 
efektivitātes uzraudzībai nekādi nav 
saistīti ar informāciju par krāpšanu 
un izvairīšanos no muitas nodokļiem. 
Tāpēc ieinteresētajām personām nav 
iespējas pārbaudīt VPS neaizsargātību 
pret krāpšanu un novērtēt uzlaboju ­
mus cīņā pret krāpšanu un izvairīšanos 
no muitas nodokļiem.Ilgtspējas ietekmes 
novērtējumi
43 
Palāta analizēja 10 IIN30 un konstatēja 
turpmāk aprakstītās nepilnības.
Nepilnības saistībā ar ietekmes 
kvantitatīvas noteikšanas 
uzticamību ilgtspējas ietekmes 
novērtējumos
44 
Ilgtspējas ietekmes novērtējumos 
ārējie konsultanti piemēro vispārējā 
līdzsvara aprēķina (VLA) modeli, par 
pamatu izmantojot globālās tirdzniecī ­
bas analīzes projekta (GTAP) datubāzi. 
Šo modeli plaši izmanto starptautiskas 
organizācijas. Taču šim modelim piemīt 
vairāki ierobežojumi (sk.  V pielikumu ).
45 
Palāta konstatēja, ka GTAP izmanto 
novecojušus datus31, kuru konsekvence 
un ticamība nav pietiekami pārbau ­
dīta. Tādējādi, tos izmantojot, var 
nonākt pie nepareiziem secinājumiem 
ilgtspējas ietekmes novērtējumos. 
Komisijai ir ierobežota pārliecība par 
statistiskās pamatsistēmas konsekven ­
ci dažādo reģionu starpā, kā arī starp 
ES dalībvalstīm un saņēmējvalstīm/
partnervalstīm.28 Eiropas Ekonomikas un sociālo 
lietu komitejas Atzinums 
Nr. 1612/2011.
29 Saskaņā ar 
SEC(2011) 536 galīgo redakciju.
30 IIN par Čīles PTR, sešiem PTR ar 
ĀKK valstīm, Centrālo Ameriku, 
Andu Kopienu, Eiropas 
Vidusjūras reģiona BTN ar 
deviņām valstīm, Korejas 
Republiku, Mercosur  valstīm, 
Indiju, Kanādu un visaptverošu 
brīvās tirdzniecības zonu 
DCFTA  ar Maroku.
31 VLA modeļa vajadzībām ir 
izveidotas sociālā pārskata 
matricas katram reģionam, bet 
visjaunākajās GTAP versijās 
tehnisko koeficientu un preču 
struktūru izmantojums gala 
un starpposma lietojumiem 
balstīts uz Apgādes un 
patēriņa tabulām pašreizējās 
cenās salīdzinājumā ar 
2000. gadu kā atsauces gadu, 
lai gan Eurostat  (Komisijas 
statistikas departamenta) 
rīcībā pašlaik ir dati par 2007., 
2008. un 2009. gadu.
21 Apsvērumi
46 
Eurostat un valstu statistikas iestādēm 
ir labāka iespēja sniegt atzinumu 
par datu kvalitāti dalībvalstīm, bet 
Tirdzniecības ģenerāldirektorāts nav 
pieprasījis Eurostat un valstu statistikas 
iestāžu viedokli par to datu kvalitāti, 
kurus izmanto GTAP . Palāta savā Īpa ­
šajā ziņojumā Nr. 3/201032 konstatēja, 
ka iekšējie avoti, piemēram, Eurostat , 
netiek aktīvi izmantoti, lai noteiktu, 
kāda ir konkrētu datu pieejamība par 
dalībvalstīm, un lai sniegtu šādus datus 
(piemēram, sadarbībā ar valstu statisti ­
kas birojiem).
Nepilnības saistībā ar 
IIN noderīgumu un pilnīgumu
47 
Ir ļoti svarīgi, lai IIN tiktu veikts laikus, 
lai nodrošinātu, ka tas sarunu veicē ­
jiem ir noderīgs. Tomēr vienā gadījumā 
PTR ar Čīli bija jau parakstīts, pirms tika 
pabeigts IIN.
48 
Ar IN un IIN analizē PTR ietekmi lauk ­
saimniecības nozarē. Tomēr kopējās 
lauksaimniecības politikas ietekme 
uz partnervalstu vietējo ekonomiku ir 
izvērtēta tikai reģionālās tirdzniecības 
IIN ar Karību jūras reģiona valstīm, taču 
negatīva ietekme ir minēta starptau ­
tisku organizāciju ziņojumos (SDO33, 
PLO34), īpaši attiecībā uz ekonomisko 
partnerattiecību nolīgumiem (EPN)35.49 
Turklāt IIN par 2007. gada EPN nav 
risināti jautājumi, kas izskatīti citos 
IIN, piemēram, ietekme uz sabiedrības 
veselību saistībā ar intelektuālā īpa ­
šuma tiesībām, jo ierobežota piekļuve 
ģenēriskām zālēm var negatīvi ietek ­
mēt valdību spēju uzlabot sabiedrības 
veselības nosacījumus. Tas rada jautā ­
jumu par veiktās analīzes pilnīgumu, jo 
Komisija tomēr ir ieviesusi pienācīgus 
aizsardzības pasākumus nolīguma 
formulējumā36.
Starpposma un/vai ex post 
novērtējums
50 
Palāta analizēja visus ex post novērtēju ­
mus, kas bija veikti līdz 2012. gada bei ­
gām37 attiecībā uz PTR, un konstatēja:
Kvantitatīvā ietekmes 
noteikšana dažos starpposma 
un/vai  ex post  novērtējumos
51 
Palāta konstatēja, ka visaptveroša, 
kvantitatīva un ar pierādījumiem pa ­
matota ekonomisko rezultātu analīze 
bija veikta PTR ar Čīli ex post  novērtē ­
jumā un ES VPS vidējā termiņa no ­
vērtējumā. Abos novērtējumos līdzās 
ekonometriskām aplēsēm ir lietotas 
VLA simulācijas (sk. 44.–46. punktu un 
III pielikumu ).32 Sk. Īpašā ziņojuma Nr. 3/2010 
70. punktu.
33 SDO, “ Trade and 
employment from Myths 
to facts” (“Tirdzniecība un 
nodarbinātība no mītiem līdz 
faktiem”), 2011.
34 PLO, “ The agricultural 
dimension of the ACP‑EU 
Economic Partnership 
Agreements”  (“ĀKK un 
ES ekonomisko 
partnerattiecību nolīgumu 
lauksaimniecības dimensija”), 
2006.
35 PTR, kas rada BTN starp ES un 
ĀKK valstīm.
36 Saskaņā ar Ekonomisko 
partnerattiecību nolīguma 
starp Cariforum valstīm, no 
vienas puses, un Eiropas 
Kopienu un tās dalībvalstīm, 
no otras puses, 139. panta 
2. punktu “EK līgumslēdzēja 
puse un Cariforum  
parakstītājvalstis vienojas, 
ka TRIPS  līguma 8. pantā 
izklāstītie principi attiecas 
uz šo iedaļu. Līgumslēdzējas 
puses arī vienojas, ka 
intelektuālā īpašuma tiesību 
adekvātā un efektīvā izpildē 
jāņem vērā Cariforum  valstu 
attīstības vajadzības, jārada 
tiesību un pienākumu 
līdzsvars tiesību subjektiem 
un lietotājiem un jāļauj 
EK līgumslēdzējai pusei un 
Cariforum  parakstītājvalstīm 
aizsargāt sabiedrības veselību 
un pārtiku. Šis nolīgums 
nekādi nav jāuztver kā tāds, 
kas mazina līgumslēdzēju 
pušu un Cariforum  
parakstītājvalstu spēju veicināt 
piekļuvi zālēm” .
37 ES VPS vidējā termiņa 
novērtējums, ziņojums par 
ekonomikas integrāciju 
Eiropas un Vidusjūras reģionā, 
ES un Čīles asociācijas 
nolīguma tirdzniecības 
pīlāra ekonomiskās ietekmes 
novērtējums un sešu 
ES BTN  ex post novērtējums.
22 Apsvērumi
Nepilnības saistībā ar 
starpposma un/vai ex post  
novērtējumu pilnīgumu
52 
Sešu PTR38 ex post novērtējumos eko ­
nomiskās ietekmes analīze aprobežo ­
jas ar tirdzniecības plūsmām, uzsverot 
to ietekmi partnervalstīs. Komisija nav 
analizējusi nevienu nozari, un tirdz ­
niecības plūsmas nav dalītas sīkāk 
par lauksaimniecības un rūpniecības 
produktu līmeni.
53 
Ex post  novērtējuma ziņojumā par 
Eiropas un Vidusjūras reģiona valstīm39 
ietverta tirdzniecības liberalizācijas 
ekonomisko iznākumu sīka analīze. To ­
mēr PTR pievienotā vērtība ES pamata 
scenārijā nebija noteikta. Nav veikta 
izmaksu un ieguvumu analīze, un nav 
iekļauti nekādi plāni turpmāku ex post  
novērtējumu veikšanai.
Vispārējās preferenču 
sistēmas starpposma 
novērtējums rāda, ka visi 
politikas paredzētie 
ieguvumi vēl nav panākti
54 
Attiecībā uz VPS mērķi dot ieguldīju ­
mu globālās nabadzības apkarošanā 
un ilgtspējīgas attīstības veicināšanā 
starpposma vērtējums uzrāda dažādus 
rezultātus. No vienas puses, tas sniedz 
pozitīvu liecību, ka:
a) ES piedāvā uzlabotu preferenciālu 
piekļuvi valstīm, kam ir lielākas 
vajadzības attīstības jomā;b) ekonometriskie rādītāji liecina, 
ka kopumā preferences patiešām 
pozitīvi ietekmē tirdzniecību, kā arī 
investīcijas;
c) ir liecības par to, ka eksportētāji 
vismazāk attīstītajās valstīs tie ­
šām gūst labumu no preferenču 
starpības un ka importētāji peļņu 
vienkārši nepiesavinās.
55 
No otras puses, Komisija uzskata, ka 
VPS vajadzētu palīdzēt jaunattīstības 
valstīm palielināt savas rūpniecības 
eksportu40 un ka preferenču nodro ­
šināšana rūpniecības izstrādājumiem 
sekmētu šāda eksporta izaugsmi 
un veicinātu diversificēšanu, attīs ­
tot plašāku rūpniecības bāzi. Tomēr 
VPS starpposma novērtējums rāda, ka 
tā nav efektīvi palielinājusi diversifikā ­
ciju41 un ka nav skaidra apliecinājuma 
par ekonomikas izaugsmes palielināša ­
nos42 vai ilgtspējīgu attīstību43 jaunat ­
tīstības valstīs.38 Dienvidāfrika, Meksika, 
Maroka, Tunisija, Čīle un 
Jordānija.
39 Libāna, Okupētā Palestīnas 
teritorija un Sīrija nebija 
ietverta novērtējumā.
40 SEC(2011) 536 galīgā redakcija.
41 Saskaņā ar ES VPS vidējā 
termiņa novērtējuma 
7. punkta 1. apakšpunktu “nav 
pierādījuma, ka VPS shēmas 
ir sekmējušas saņēmējvalstu 
eksporta diversificēšanu un 
jaunu eksporta izstrādājumu 
kustību”.
42 ES VPS vidējā termiņa 
novērtējuma 7. punkta 
1. apakšpunktā teikts: 
“Liecības par to, cik lielā mērā 
preferenču starpības ir saistītas 
ar attīstības rādītājiem, ir 
ārkārtīgi mainīgas, un nav gūta 
skaidra aina, kas norādītu, ka 
preferences ir īpaši mērķtiecīgi 
piešķirtas tām valstīm, kurām 
tās visvairāk vajadzīgas / kas 
ir visneaizsargātākās valstis. 
(..) ir pilnīgi iespējams, ka 
VPS režīms attiecīgajām 
valstīm ir bijis svarīgs faktors 
to attīstībā. Tomēr būtība ir 
tāda, ka kopumā nav stingru 
liecību par to, ka tā patiešām 
ir.”
43 ES VPS vidējā termiņa 
novērtējuma 7. punkta 
1. apakšpunktā ir ietverts 
šāds brīdinājums: “Lai gan 
ir daži fakti, kas liecina, 
ka VPS+ shēmai var būt 
pozitīva ietekme uz attiecīgo 
konvenciju ratificēšanu, 
liecības par to, ka attiecīgās 
konvencijas tiek patiešām 
aktīvi īstenotas (īpaši attiecībā 
uz darba tiesību normām) ir 
daudz vājākas.”
23 Apsvērumi
44 Naudas vienības izlase (NVI), 
pamatojoties uz preču muitas 
vērtību. Par būtiskuma slieksni 
tika noteikti 5 %, pārliecības 
līmenis – 95 %.
45 Atbilstīgi KMK 221. panta 
3. punktam, paziņojums 
netiek sūtīts parādniekam, ja 
pagājuši trīs gadi pēc datuma, 
kad noteikts muitas nodokļa 
parāds. Tādējādi neiekasēto 
summu noilgums iestājas ar šā 
laikposma izbeigšanos.Atlasīto dalībvalstu 
iestāžu veiktā muitas 
kontrole ir vāja
56 
Kontrolei, ko veic atbildīgās iestādes 
(dalībvalstu, saņēmējvalstu/partner ­
valstu un Komisijas iestādes), kā arī ad ­
ministratīvās sadarbības vadībai būtu 
jānodrošina pareiza PTR īstenošana, 
tādējādi aizsargājot leģitīmās ekono ­
miskās un finansiālās intereses.
57 
Palāta izskatīja kopējo kontroles 
stratēģiju, ko piecu dalībvalstu mui ­
tas iestādes piemēro attiecībā uz 
PTR (sk. 23. punktu). Piemērota ir tāda 
kontroles stratēģija, kuras pamatā ir 
efektīva riska analīze, ietverot nejau ­
šības elementu, lai ienestu zināmu 
nenoteiktības pakāpi.Nepilnības kontroles 
stratēģijā un riska pārvaldībā
58 
Kontroles pasākumu efektivitāte tika 
pārbaudīta, izmantojot divas nejaušās 
izlases. Katrā no izraudzītajām dalībval ­
stīm tika atlasīta statistiskā44 izlase no 
6045 preču ievešanas gadījumiem, kas 
veikti 2009. gadā saskaņā ar PTR un par 
kuriem ir iestājies noilgums. Šo izlasi 
izveidoja ar divējādu nolūku:
a) pārbaudīt, vai šie preču ievešanas 
gadījumi atbilda visiem nosa ­
cījumiem, kas jāievēro, lai gūtu 
labumu no preferenciālo tarifu 
pasākumiem, un vai ar muitas kon ­
troles mehānismiem bija iespējams 
konstatēt gadījumus, kad šādi 
nosacījumi netika pildīti, un piedzīt 
radušos muitas parādu, pirms tam 
bija iestājies noilgums;
b) ekstrapolēt galīgo zaudējumu 
summu ES budžetā, kad muitas 
parāds netika piedzīts laikus, lai 
neiestātos noilgums.
59 
Palāta konstatēja trūkumus kontroles 
stratēģijā un riska vadībā Vācijā, Fran ­
cijā un Apvienotajā Karalistē, kuri rada 
potenciālus zaudējumus ES budžetam.
24 Apsvērumi
60 
Vācijā tika konstatēti trūkumi saistībā 
ar PTR riska pārvaldības sistēmu: tajā 
jāveic manuālas darbības, lai novērtē ­
tu riska profilu rezultātus – tas prasa 
daudz laika, ir sarežģīti un apgrūtinoši; 
2011. un 2012. gadā sistēmā ir ieviests 
tikai viens jauns vietējā riska profils46; 
importētāju atlasē pēcmuitošanas 
revīzijām netiek pietiekami ņemts 
vērā īpašais ar PTR saistītais noilguma 
risks47.
61 
Francijā preferenciālu izcelsmi ņem 
vērā kopā ar citiem kritērijiem. Tomēr 
riska pārvaldības sistēmā preferenciāla 
izcelsme nav prioritāte.
62 
Apvienotajā Karalistē muitas iestādes 
pieņem pārvadājumu un izcelsmes 
sertifikātu kopijas, veicot saskaņā 
ar PTR ievesto preču dokumentu 
pārbaudes. Pilnīgu pārliecību par šo 
sertifikātu autentiskumu var nodroši ­
nāt tikai oriģināli. Turklāt saskaņā ar 
vienkāršoto deklarēšanas procedūru48 
un vietējās muitošanas procedūru49 
ievesto preču dokumentu pārbaužu 
biežums bija ļoti neliels50. Attiecībā uz 
pēcmuitošanas revīzijām PTR nav bijis 
izvēlēts kā revīzijas temats.63 
Šos trūkumus apstiprināja potenciāli 
zaudēto ieņēmumu apjoms minē ­
tajās trīs dalībvalstīs. Ekstrapolējot 
2009. gada izlasē konstatētās kļūdas, 
Palāta aplēsa, ka noilguma dēļ apdrau ­
dētā nodokļu summa šajās dalībvalstīs 
ir 655 miljoni EUR51. Tas veido aptuveni 
6 % no ievedmuitas nodokļu bruto 
summas, kas iekasēta piecās atlasītajās 
dalībvalstīs attiecīgajā gadā.
64 
Ja nav vajadzīgo apliecinošo pierā ­
dījumu, precēm nedrīkst piemērot 
preferenciālā tarifa režīmu. Konstatētas 
šādas kļūdas: trūkst izcelsmes vai pār ­
vadājumu sertifikātu; nav tiešā trans ­
porta pierādījumu; dažos sertifikātos 
trūkst saņēmējvalsts/partnervalsts 
atbildīgo iestāžu paraksta vai zīmoga, 
vai ir zīmogs, kas neatbilst tam oriģi ­
nālajam zīmogam, kuru attiecīgās ies ­
tādes paziņojušas Komisijai; sertifikāti 
neatbilst importa pavaddokumentiem. 
Vācijā šādas kļūdas konstatēja 10 % 
gadījumu, Francijā – 11 % gadījumu, un 
Apvienotajā Karalistē – 38 % gadījumu.
65 
Otro statistisko izlasi, kurā ietilpa 
30 preču ievešanas gadījumi, kas 
2011. gadā tika veikti saskaņā ar PTR, 
Palāta pārbaudīja katrā no piecām 
dalībvalstīm, lai noteiktu,
a) vai ievestajām precēm bija tiesības 
piemērot preferenciālā tarifa pasā ­
kumus; ja atbilde ir “nē”;
b) vai muita bija uzsākusi pēcmuito ­
šanas pārbaudi attiecībā uz neat ­
bilstības gadījumiem, izmantojot 
administratīvo sadarbību.46 Riska kritēriju un kontroles 
jomu apvienojums (piemēram, 
preču veids, izcelsmes valstis), 
kas norāda uz riska esamību 
un ir pamats priekšlikumam 
par kontroles pasākuma 
veikšanu.
47 Lai nepieļautu noilguma 
iestāšanos, jāņem 
vērā laikposms līdz 
desmit mēnešiem, 
kurā saņēmējvalstīm/
partnervalstīm jāatbild uz 
administratīvās sadarbības 
lūgumiem.
48 Vienkāršota procedūra, ar 
kuru tirgotājs uzrāda preces 
muitai un iesniedz vienkāršotu 
deklarācijas veidlapu vai 
komerciālu dokumentu 
(piemēram, rēķinu), nevis 
izvērstu standarta deklarāciju.
49 Vienkāršota procedūra, ar 
kuru tirgotājs saņem preces 
tieši savās telpās (vai norādītā 
vietā) un muitas deklarācija 
parasti tiek nodota un 
preces izsniegtas, tirgotājam 
pašam ievadot savus 
iegrāmatojumus.
50 Attiecībā uz importu saskaņā 
ar PTR šādas deklarācijas 
riska vadības sistēmā ex post 
dokumentu pārbaudei 2009. 
vai 2010. gadā netika atlasītas, 
bet 2011. un 2012. gadā šādu 
dokumentu pārbaudei atlasīto 
deklarāciju īpatsvars bija 
attiecīgi 0,0209 % un 0,0289 %.
51 To veido 167 miljoni EUR 
Vācijā, 176 miljoni EUR 
Francijā un 312 miljoni EUR 
Apvienotajā Karalistē.
25 Apsvērumi
52 Ja ir ievēroti visi nosacījumi, 
kas noteikti attiecīgajos 
noteikumos, un ir ņemta 
vērā Tiesas judikatūra, īpaši 
2006. gada 9. marta tiesas 
spriedums lietā C ­293/04 
Beemsterboer  [2006] 
ECR I ­2284.66 
Šīs izlases rezultāti parādīja kontroles 
trūkumus Vācijā, Spānijā un Apvieno ­
tajā Karalistē. Konstatētās kļūdas bija 
līdzīgas tām, kuras tika konstatētas 
2009. gada izlasē: trūka izcelsmes vai 
pārvadājumu sertifikātu, uz dažiem 
sertifikātiem zīmogs vai sertifikātu 
izsniegusī muitas iestāde neatbilda 
tam, ko saņēmējvalsts/partnervalsts 
kompetentās iestādes bija ziņojušas 
Komisijai, kā arī sertifikāti neatbilda 
importa pavaddokumentiem. Vācijā 
šādas kļūdas konstatēja 7 % gadījumu, 
Spānijā – 7 % gadījumu un Apvienotajā 
Karalistē – 23 % gadījumu.
67 
Tomēr attiecībā uz 2011. gada izla ­
ses kļūdām noilgums nebūs iestājies 
līdz 2014. gadam, un līdz tam laikam 
dalībvalstu muitas iestādes var nosūtīt 
pārvadājumu un izcelsmes sertifikā ­
tus saņēmējvalstīm/partnervalstīm 
pārbaudes veikšanai administratīvās 
sadarbības kārtībā. Visi parādi, kas var 
rasties, joprojām var tikt atgūti, un 
tāpēc Palāta neekstrapolēja konstatē ­
tās kļūdas.
Nepilnības atlasīto 
dalībvalstu iestāžu 
administratīvās sadarbības 
pārvaldībā
68 
Administratīvā sadarbības pieprasīju ­
mus dalībvalstu iestādes sūta saņē ­
mējvalstīm/partnervalstīm pamatotu 
šaubu gadījumos par preferenciālā 
režīma piemērošanu vai pēc nejau ­
šības principa. Pirmajā gadījumā, ja 
desmit mēnešu laikā nav atbildes vai 
tā nav apmierinoša, preferenciālā tarifa 
režīms jāatsaka un jāuzsāk piedziņas 
procedūra52. Nejaušas izlases piepra ­
sījumu gadījumā preferenciālā tarifa 
režīms saglabājas, ja no saņēmējvalsts/
partnervalsts atbilde netiek saņemta.69 
Administratīvās sadarbības pasākumi 
tika pārbaudīti, izmantojot papildu iz ­
lasi, kurā ietilpa 30 pieprasījumi, kurus 
2011. gadā katra atlasītā dalībvalsts iz ­
sūtīja saņēmējvalstīm/partnervalstīm. 
Tādā veidā Palāta pārbaudīja, vai:
a) saņēmējvalstij/partnervalstij tika 
nosūtīts atgādinājums, tiklīdz sā ­
kotnējais atbildes došanas termiņš 
(parasti seši mēneši) bija pagājis;
b) tika uzsākta piedziņa, ja nākamajā 
četru mēnešu termiņā netika sa ­
ņemta atbilde vai saņemtā atbilde 
nebija apmierinoša.
70 
Palāta konstatēja trūkumus adminis ­
tratīvās sadarbības vadībā Spānijā, 
Francijā un Itālijā.
71 
Spānijā muita nosūtīja 11 pieprasīju ­
mus Filipīnām, un vēstules tika atsū ­
tītas atpakaļ, adresātu nesasniegušas. 
Spānijas muita nebija veikusi nekādas 
darbības ne lai atrastu citu veidu, kā 
kontaktēties ar atbildīgajām iestādēm 
saņēmējvalstī, ne lai uzsāktu pēcmui ­
tošanas parāda piedziņu.
26 Apsvērumi
72 
Itālijā muitas iestādes nesāka pēc ­
muitošanas parādu piedziņu līdz 
2013. gada februārim, lai gan prefe ­
renciālā režīma piemērošanu saņē ­
mējvalsts savā atbildē bija noliegusi 
attiecībā uz četriem administratīvās 
sadarbības pieprasījumiem. Pēcmui ­
tošanas piedziņas procedūras bija 
novēlotas 10 citos gadījumos.
73 
Francijas muitas iestādes neuzsāk 
pēcmuitošanas piedziņu, kad sa ­
ņēmējvalstis/partnervalstis atsūta 
novēlotas atbildes uz nejaušās izlases 
administratīvās sadarbības pieprasīju ­
miem. Pat gadījumos, kad šīs novēlotās 
atbildes apstiprina, ka pārvadājumu 
sertifikāti vai izcelsmes sertifikāti pa ­
tiešām ir nederīgi vai neīsti, Francijas 
muitas iestādes neveic nekādu piedzi ­
ņas rīcību (sk. 68. punktu).
Dalībvalstu riska pārvaldības 
sistēmās ne vienmēr 
ir ietverti savstarpējās 
palīdzības paziņojumi
74 
Kad OLAF  uzzina par darbībām, kas 
ietver vai, iespējams, ietver PTR notei ­
kumu pārkāpumus, tas izdod dalīb ­
valstīm savstarpējās palīdzības (SP) 
paziņojumus. Lai novērstu zaudējumus 
ES budžetam, dalībvalstīm šī informā ­
cija būtu jāievada savās riska pārvaldī ­
bas sistēmās.75 
Palāta izskatīja 30 tādu preču ieveša ­
nas gadījumu izlasi, uz kuriem attiecas 
OLAF  izdoti SP paziņojumi, katrā no 
piecām izraudzītajām dalībvalstīm. Tā 
konstatēja, ka Vācija, Spānija un Fran ­
cija neievadīja attiecīgo informāciju 
savās riska pārvaldības sistēmās.
Kļūdas līdzekļu atgūšanas 
procedūrās ir trijās no 
atlasītajām dalībvalstīm
76 
Palāta pārbaudīja, vai atlasītās dalīb ­
valstis nekavējoties reaģēja uz OLAF  zi­
ņojumiem . Šajos ziņojumos apkopoti 
izcelsmes izmeklēšanu rezultāti, un 
tādējādi dalībvalstis var identificēt tos 
ievesto preču gadījumus, kuros nav 
tiesību piemērot preferenciālā tarifa 
režīmu, un tās var sākt muitas parāda 
piedziņu. Dalībvalstu muitas iestādēm 
šī piedziņas darbība jāsāk trīs mēne ­
šu laikā53. Jebkāda kavēšanās varētu 
novest pie muitas parāda noilguma 
iestāšanās.
77 
Palāta konstatēja divus gadījumus 
Spānijā un Apvienotajā Karalistē par 
kopējo summu vairāk nekā 2 miljo ­
ni EUR, kam bija iestājies noilgums 
dalībvalstu muitas iestāžu novēlotas 
reakcijas dēļ uz OLAF  ziņojumiem. Citā 
gadījumā Francijas muitas iestādes 
neuzsāka piedziņas procedūru, kad to 
Spānijas kolēģi bija paziņojuši par kāda 
pārvadājumu sertifikāta nederīgumu.53 Trīs mēnešu laikposms pēc 
Komisijas vēstules nosūtīšanas, 
lai informētu parādnieku 
par nenomaksātajiem 
ievedmuitas nodokļiem, ir 
minēts Tiesas 2010. gada 
1. jūlija spriedumā 
lietas C 442/08, Eiropas 
Komisija pret Vācijas 
Federatīvo Republiku, 47., 59. 
un 81. punktā.
27 Apsvērumi
54 Pieprasījums par nodokļu 
atlaišanu/ atmaksāšanu 
un atbrīvojumu no ex post 
piedziņas atbilstīgi MKĪN 871. 
un 905. pantam.
55 Atbilstīgi 2005. gada 16. marta 
COM(2005) 100 galīgās 
redakcijas 3. punkta 
2. apakšpunktam.78 
Lai nodrošinātu ES tiesību normu 
vienotu piemērošanu, muitas likums 
piešķir Komisijai pilnvaras pieņemt 
lēmumu attiecībā uz pieteikumiem 
par nodokļu atlaišanu un atmaksāšanu 
(REM‑REC )54. Tiesa 2008. gada 20. no ­
vembra spriedumā lietā C ­375/07, 
Heuschen  un Schrouff , lēma, ka “valsts 
tiesai, (..) lemjot par apelācijas sūdzību 
attiecībā uz paziņojumu par ieved ­
muitas nodokļu piedziņu, ja procesa 
gaitā pirms tam kļuvis zināms, ka lieta 
ir tikusi pārsūtīta Komisijai (..), tāpēc ir 
jāizvairās no tādu lēmumu izteikšanas, 
kas konfliktētu ar Komisijas apsvērto 
atbildi (..). Tas nozīmē, ka attiecīgā tie ­
sa, kura nevar aizstāt pati savu lēmu ­
mu ar Komisijas lēmumu, var apturēt 
izskatīšanu līdz Komisijas lēmuma 
saņemšanai”.
79 
No šā sprieduma izriet, ka valsts 
tiesai nevajadzētu lemt lietās, kurās 
gaidāms Komisijas lēmums. Tomēr 
Spānijā Palāta konstatēja lietu, kurā 
valsts tiesa neapturēja tiesas procesu, 
lai gan šī lieta bija iesniegta Komisijai 
lēmuma pieņemšanai. ES budžetam 
radītais zaudējums bija vairāk nekā 
EUR 600 000.
80 
Tādējādi pastāv risks, ka importētāji 
var vienlaikus virzīt lietu abos līmeņos 
un izvēlēties vislabvēlīgāko, līdz ar to 
vājinot REM‑REC sistēmas lietderīgumu 
un efektivitāti.Komisijas veiktajā 
dalībvalstu un 
saņēmējvalstu/
partnervalstu 
pārraudzībā saistībā ar 
PTR ir trūkumi
81 
Palāta izskatīja Komisijas uzraudzības 
un inspicēšanas darbību, kas domāta, 
lai nodrošinātu uzticamu un konsek ­
ventu PTR īstenošanu dalībvalstīs 
un saņēmējvalstīs/partnervalstīs, un 
konstatēja šādas nepilnības:
Komisija veica maz 
priekšnovērtējumu un 
neveica uzraudzības 
apmeklējumus valstīs, 
kuras guva labumu no 
preferenciāla režīma
82 
Komisijai ir jāvērtē, kāda ir tās valsts 
(vai valstu grupas), kura (kuras) gūst 
labumu no preferenciāla režīma, 
pastāvīgā spēja administrēt režīmu un 
ar to saistītos noteikumus un proce ­
dūras, pamatojoties uz riska novērtē ­
jumu55. Palāta konstatēja, ka priekš ­
novērtējums īstenots tikai dažām no 
partnervalstīm.
28 Apsvērumi
83 
Saskaņā ar attiecīgo Komisijas paziņo ­
jumu56 uzraudzības apmeklējumiem 
valstīs, kuras gūst labumu no preferen ­
ciāla režīma, būtu jānotiek. Komisija 
nav veikusi nevienu šādu uzraudzības 
apmeklējumu, lai pārbaudītu shēmas 
pareizu īstenošanu.
84 
Tas varētu radīt nozīmīgas finanšu 
sekas, jo fakts, ka nenotiek uzraudzī ­
bas apmeklējumi, var būt pamatojums 
importētāju prasībām atmaksāt ex post  
piedzīto muitas parādu vai atbrīvot no 
tā, kad kļūst skaidrs, ka preces nebija 
tiesīgas saņemt preferenciālu tarifa 
režīmu57.
85 
Turklāt Komisijas paziņojumā paredzē ­
ta regulāru pārskatu sistēma, kurus 
sniedz saņēmējvalstis par preferen ­
ciālās izcelsmes vadību un kontroli. 
Palāta pārbaudīja, vai šāda sistēma 
VPS valstīs ir izveidota, un konstatēja, 
ka tā nav izveidota.
86 
Palāta arī izskatīja Komisijas inspi ­
cēšanas darbu PTR jomā un konsta ­
tēja, ka ar preferenciālās izcelsmes 
jautājumiem tā parasti nodarbojas 
savu TPR pārbaužu gaitā dalībvalstīs, 
tostarp pārbaudot kontroles stratēģi ­
ju. TPR pārbaudes nevar tikt veiktas 
saņēmējvalstīs/partnervalstīs.Komisija ir veikusi 
pasākumus, lai nodrošinātu 
administratīvās sadarbības 
režīma raitu darbību, 
bet problēmas joprojām 
saglabājas
87 
Administratīvās sadarbības jomā Komi ­
sija ir centusies nodrošināt vajadzīgās 
informācijas raitu un racionālu paziņo ­
šanu administratīvās sadarbības ietva ­
ros starp dalībvalstīm, saņēmējvalstīm 
un Komisiju pašu.
88 
Tomēr atlasītās dalībvalstis informēja 
Palātu, ka tām ir bijušas grūtības, pie ­
mēram, ar tādām valstīm kā Filipīnas, 
Indija, Indonēzija, Malaizija, Vjetnama, 
Dominikānas Republika un Apvienotie 
Arābu Emirāti saistībā ar novēlotām 
atbildēm uz administratīvās sadarbī ­
bas pieprasījumiem un atbilžu zemo 
kvalitāti.
89 
Komisija regulāri lūdz dalībvalstīm 
statistikas datus par administratīvās 
sadarbības pieprasījumiem, kas no ­
sūtīti saņēmējvalstīm/partnervalstīm. 
Šī informācija ir sākumpunkts uzrau ­
dzības plānošanai un to valstu atlasei, 
kurām vajadzīga īpaša uzmanība. To ­
mēr dalībvalstu sniegtās informācijas 
kvalitāte bija slikta, jo nebija iespējams 
atšķirt pieprasījumus, kas nosūtīti pēc 
nejaušas izvēles, no pieprasījumiem, 
ko nosūtīja pamatotu šaubu gadījumā 
(sk. 68. punktu).56 Sk. 55. zemsvītras piezīmi.
57 Tiesa savā spriedumā, ko 
pieņēma lietā C ­204/07P, 
konstatēja, ka tad, ja konkrētā 
gadījumā Komisija nav pilnā 
mērā izmantojusi savas 
uzraudzības un pārraudzības 
tiesības un pilnvaras, kādas 
tai ir saskaņā ar asociācijas 
nolīgumu nolūkā nodrošināt 
tā pareizu īstenošanu, fakts, ka 
tā nav izpildījusi pienākumus, 
rada īpašu situāciju, kas 
paredzēta Kopienas Muitas 
kodeksa 239. pantā, kurā 
pamatota ievedmuitas 
nodokļu atmaksa vai atlaišana, 
ja tā noteikta, pamatojoties 
uz nepareiziem vai 
neautentiskiem sertifikātiem.
29 Apsvērumi
58 Attiecībā uz surimi produktu 
importu, kuru deklarētā 
izcelsme bija Taizeme.
59 Spānija un Apvieno tā Karaliste,  
sk. 76. punktu.
60 Apvienotā Karaliste.OLAF  veiktā izcelsmes 
izmeklēšana ir svarīga, 
bet ir trūkumi tās finanšu 
pēcpārbaudē
90 
Papildus SP paziņojumu izdošanai 
dalībvalstīm, lai brīdinātu tās par 
preču ievešanas gadījumiem, kas rada 
aizdomas saistībā ar izcelsmes nosacī ­
juma pārkāpšanu, OLAF  veic izcelsmes 
izmeklēšanu saņēmējvalstīs/partner ­
valstīs, lai sadarbībā ar atbildīgajām 
iestādēm pārliecinātos, vai Eiropas 
Savienībā ievestās preces patiešām 
bija tiesīgas saņemt preferenciālā tarifa 
režīma pasākumus. Lai pārbaudītu 
OLAF  veiktās darbības efektivitāti, 
aizsargājot ES finansiālās intereses 
saistībā ar PTR, Palāta izskatīja desmit 
preferenciālās izcelsmes izmeklēšanu 
izlasi. Tā konstatēja, ka, izņemot vienu 
izmeklēto gadījumu58, OLAF  sekmīgi 
pierādīja, ka importētās preces nebija 
tiesīgas izmantot preferenciālo tarifa 
režīmu.
91 
Rezultatīvie rādītāji, ko OLAF  pašlaik 
lieto, lai izvērtētu savu izmeklēšanu 
efektivitāti un lietderību (piemēram, 
atvērto lietu skaits, kurās tiek sākta 
izmeklēšana, izmeklējumu skaits, kuru 
rezultātā tiek sniegts ieteikums), ne ­
nodrošina saikni starp attiecīgo lietu, 
apdraudēto TPR apjomu un faktiski 
atgūto summu.92 
Palāta konstatēja noilguma gadījumus 
OLAF  veikto izmeklējumu finanšu re ­
zultātos, kad noilgums iestājies tāpēc, 
ka dalībvalstis nav laicīgi veikušas 
piedziņas pasākumus59, kā arī gadīju ­
mus, kad OLAF  aplēstās nenomaksātās 
nodokļu summas piedziņas faktiskais 
īpatsvars ziņojumā nebija nosakāms60.
ES finansiālo interešu 
aizsardzībai nepietiekami 
izmantoti profilakses un 
reaģēšanas pasākumi
93 
Palāta izskatīja citus Komisijas īsteno ­
tos pasākumus, lai aizsargātu ES finan ­
siālās intereses, novēršot neatbilstīgu 
preču importēšanu saskaņā ar prefe ­
renciāla tarifa režīmu un piedzenot 
pienākošos TPR, ja to novērst nav 
izdevies.
94 
Pēc SP paziņojuma saņemšanas dalīb ­
valstis ne vienmēr veic pienācīgus pa ­
sākumus, piemēram, garantijas nodro ­
šināšanu preču ievešanas gadījumos, 
par kuriem tiek veikta izmeklēšana.
30 Apsvērumi
95 
Šādu pasākumu trūkums ir licis da ­
lībvalstīm deklarēt neatgūstamas 
summas, kad importētājs kļūst mak ­
sātnespējīgs un izbeidz ekonomisko 
darbību (sk.  2. izcēlumu ).
96 
Piesardzības un aizsardzības pasākumi 
jāveic nepietiekamas kontroles vai ne ­
sekmīgas sadarbības gadījumā, tostarp 
nepietiekamas palīdzības gadījumā, 
veicot izmeklēšanu krāpšanas apka ­
rošanai. Šādi pasākumi ietver pazi ­
ņojumus importētājiem61, preferenču 
atcelšanu62, ja tāda paredzēta, un, 
iespējams, vainīgās valsts finansiālu 
atbildību63.
97 
Dalībvalstīm ir jāpaziņo Komisijai64 
atmaksāto/atlaisto TPR vai atcelto pēc ­
muitošanas atgūstamo summu apjoms, 
kas radies saņēmējvalstu/partnervalstu 
iestāžu pieļauto administratīvo kļūdu 
dēļ. Laikposmā no 2007. līdz 2012. ga ­
dam šādā veidā zaudēto TPR apjoms 
bija lielāks nekā 5 miljoni EUR. Tas ir 
galīgs zaudējums ES budžetam.98 
Lai labotu šo situāciju, Komisija ir ievie ­
susi AKP klauzulu visos PTR, par kuriem 
ir notikušas sarunas kopš 2006. gada. 
Tā ir pozitīva virzība, aizsargājot ES fi ­
nansiālās intereses.
99 
Citi profilakses vai reaģēšanas pasā ­
kumu nepietiekamas izmantošanas 
piemēri atrodami 3. izcēlumā .
PTR tiesību normas 
neietver pietiekamus 
aizsardzības pasākumus 
ES finansiālo interešu 
aizsardzībai
Kumulācijas noteikumu 
sarežģītība
100  
Kumulācija ļauj no izcelsmes valsts 
A nākušus produktus turpmāk pārstrā ­
dāt vai pievienot produktiem, kuru 
izcelsmes valsts ir valsts B, tā, it kā to 
izcelsmes vieta būtu valsts B. Rezul ­
tātā iegūtā produkta izcelsme būtu 
valsts B. Apstrādei vai pārstrādei, kas 
veikta ar izcelsmes produktiem katrā 
saņēmējvalstī/partnervalstī, nav jābūt 
“pietiekamai apstrādei vai pārstrā ­
dei”, kā noteikts izcelsmes standarta 
noteikumos65.61 Atbilstīgi KMK 220. panta 
2. punkta b) apakšpunktam 
in fine  importētāji nevar 
pretendēt uz labticību, 
piesakoties uz atbrīvojumu 
no vēlāka iegrāmatojuma, 
ja Komisija ir publicējusi 
paziņojumu ES OV, kurā 
paziņots, ka pastāv pamatotas 
šaubas attiecībā uz pareizu 
preferenciālā režīma 
piemērošanu saņēmējvalstī.
62 Tā sauktā krāpšanas 
apkarošanas klauzula.
63 Tā sauktā administratīvo 
kļūdu pārvaldības (AKP) 
klauzula. Parasti tā skan šādi: 
“Ja kompetentās iestādes 
pielaiž kļūdu eksporta 
preferenciālās sistēmas pareizā 
vadībā un, jo īpaši, piemērojot 
šim nolīgumam pievienotā 
protokola noteikumus 
attiecībā uz produktu izcelsmes 
noteikšanu un Stabilizācijas un 
asociācijas padomes metodēm, 
un ja šīs kļūdas rezultātā iestājas 
sekas muitas nodokļu veidā, tā 
Līgumslēdzēja puse, uz kuru šīs 
sekas attiecas, var lūgt (iestādes 
struktūru saskaņā ar nolīgumu) 
izskatīt iespēju pieņemt 
visus vajadzīgos pasākumus 
problēmas atrisināšanai ”.
64 Saskaņā ar MKĪN 871. un 
905. pantu ( REM‑REC  
gadījumi); MKĪN 870. panta 
1. punktu un 904.a panta 
1. punktu (gadījumu saraksts, 
par kuriem ziņo Budžeta 
ģenerāldirektorātam) un 
MKĪN 870. panta 2. punkts 
un 904.a panta 2. punkts 
(gadījumu saraksts, par 
kuriem ziņo Nodokļu 
politikas un muitas savienības 
ģenerāldirektorātam).
65 Parasti, lai pieskaitītu noteiktu 
eksportēto preču galīgās 
vērtības procentu.
Piemērs, kad nav iekasēti muitas nodokļi, jo dalībvalstis nav pieņēmušas profilak -
ses un reaģēšanas pasākumus
Polijas muita 2007. gadā veica pasākumus, lai iekasētu muitas nodokļu parādu par ķiploku importu no Turcijas, 
kam bija uzrādīti viltoti pārvadājumu sertifikāti. Piedziņa bija nesekmīga importētāja maksātnespējas dēļ. Sum ­
ma, kuras apjoms bija 0,4 miljoni EUR, tika deklarēta kā neatgūstama, un ES budžets to zaudēja 2012. gadā.
Šādu stāvokli varēja novērst ar garantijas nodrošināšanu.2. izcēlums
31 Apsvērumi
66 Piemēram, OLAF  veiktā 
izmeklēšana Seišelu salās, 
Kolumbijā, Salvadorā, 
Ekvadorā un Taizemē saistībā 
ar tunci. Izmeklēšana, kas 
tika veikta Kurakao par 
niedru jēlcukura importu, 
kam deklarācijā tika uzrādīta 
izcelsme no Nīderlandes 
Antiļu salām. Izmeklēšana 
Kambodžā par velosipēdu 
eksportu uz ES saskaņā ar 
VPS shēmu.101  
Saņēmējvalstis/partnervalstis tirdznie ­
cības sarunās pieprasa piemērot kumu ­
lāciju, lai tādējādi to eksports varētu 
būt PTR ieguvumu saņēmējs pilnā 
mērā, jo īpaši, ja šajās valstīs trūkst pie ­
nācīgas rūpnieciskās infrastruktūras, 
lai veiktu tādu apstrādi, kādu pieprasa 
izcelsmes standarta noteikumi.102  
Kumulācijas noteikumi ir ļoti sarež ­
ģīti, un tie prasa, lai saņēmējvalstu/
partnervalstu iestādes šos sarežģītos 
noteikumus ļoti labi pārzinātu un 
prastu piemērot. Vairākās OLAF  veikta ­
jās izmeklēšanās66 tiešām ir atklājusies 
noteiktu saņēmējvalstu administratīvā 
nespēja izprast VPS kumulācijas notei ­
kumu sarežģītību.
Palāta konstatēja, ka Komisija nepietiekami izmanto profilakses un reaģēšanas 
pasākumus krāpšanas apkarošanai un ES finansiālo interešu aizsardzībai
a) Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāts publicēja paziņojumu importētājiem par tunču 
importu no Taizemes divus gadus pēc OLAF  pieprasījuma to darīt. Turklāt OLAF  ieteikums bija: “ varētu 
apsvērt priekšlikumu pārtraukt preferenciālo režīmu, kas piemērojams tunča izstrādājumiem (..), kuru deklarētā 
izcelsmes valsts ir Taizeme ”. Komisija šādu pārtraukumu neierosināja.
b) Komisija arī nepublicēja paziņojumu slovāku vai ungāru valodā importētājiem par cukura izstrādājumu im ­
portu no Horvātijas67. Ja šis paziņojums minētajās valodās būtu bijis publicēts, importētājs nebūtu varējis 
atsaukties uz labticību68, kas ir viens no iemesliem, kādēļ netika atgūts vairāk nekā viens miljons EUR69.
c) Nekāda Komisijas rīcība nav sekojusi pēc paziņojuma publicēšanas importētājiem par tunča importu no 
Salvadoras70. Tas notika, neievērojot paziņojumu71 ar prasību pārbaudīt importēto tunču izcelsmes pēcmui ­
tošanas pārbaudes izpildes gaitu. Šīs pēcpārbaudes rezultātā Komisijai būtu jāpieņem lēmums par priekšli ­
kumu anulēt tarifa preferences.
d) Klauzula par krāpšanas apkarošanu nav ietverta PTR nolīgumā ar Korejas Republiku.  OLAF  ir izdevis vairākus 
SP paziņojumus72 saistībā ar izcelsmes neatbilstīgu aprakstu no šīs valsts ievestajām precēm.  
67 Horvātija pievienojās Eiropas Savienībai 2013. gada 1. jūlijā.
68 Saskaņā ar KMK 220. panta 2. punkta b) apakšpunkta piekto daļu.
69 Komisijas 2010. gada 21. oktobra lēmums, kurā konstatē pamatojumu atcelt pēcmuitošanas muitas nodokļu iegrāmatošanu konkrētā gadījumā 
(REC 03/2010).
70 OV C 132, 21.5.2010., 15. lpp.
71 OV C 348, 5.12.2000., 4. lpp.
72 Inter alia,  SP 2007/002, SP 2007/022, SP 2007/047 un AMA  2010/027.3. izcēlums
32 Apsvērumi
103  
Turklāt, lai novērstu pārkāpumus, 
kumulācijai vajadzētu notikt starp 
valstīm, kurām ir vienādi izcelsmes 
noteikumi. Tomēr pašreizējā vispārējā 
preferenču sistēmā tiek saglabātas 
esošās kumulācijas iespējas starp viena 
reģiona grupas valstīm, neskatoties uz 
atšķirībām izcelsmes noteikumos da ­
žos gadījumos starp vismazāk attīstīta ­
jām valstīm un citām saņēmējvalstīm.
Izcelsmes sertifikātu un 
pārvadājumu sertifikātu 
aizstāšana ar pašsertifikāciju
104  
Palāta savā 2003. gada ziņojumā 
konstatēja, ka biežāks pašsertifikācijas 
pielietojums, izmantojot rēķinu dek ­
larācijas, lai apliecinātu izcelsmi, dotu 
priekšrocības no pašu resursu viedokļa. 
Tas ir tāpēc, ka saskaņā ar pašreizējiem 
noteikumiem importētāji nevar pie ­
prasīt piedzītā pēcmuitošanas parāda 
atmaksāšanu/atlaišanu vai anulēšanu, 
ja tā notikusi saņēmējvalstu/partner ­
valstu iestāžu administratīvu kļūdu 
dēļ73, kad tiek izmantota rēķina dek ­
larācija vai cits pašsertifikācijas veids. 
Tas ievērojami samazinātu tirgotāju 
tiesvedību saistībā ar PTR.105  
Taču izcelsmes sertifikātu un pārvadā ­
jumu sertifikāti joprojām ir izplatīti.
Ierobežotas tiesiskas 
pilnvaras krāpšanas 
apkarošanai
106  
Savstarpēju PTR gadījumā iespējas 
apkarot krāpšanu ir ierobežotas. 
Lai piedzītu nodokļus saistībā ar 
OLAF  konstatējumiem, iestādēm 
partnervalstī, kurā pārkāpumi tika 
atklāti, tie ir jāpieņem un jāpaziņo par 
nepamatoti izsniegto sertifikātu spēkā 
neesamību (sk.  4. izcēlumu ).73 Atbilstīgi KMK 220. panta 
2. punkta b) apakšpunktam un 
236. panta 1. punktam.
“Meksikas” ķiploki?
Ķiploku sūtījumam, ko 2012. gada martā importēja Spānijā un kam deklarācijā kā izcelsmes valsts bija uzrādīta 
Meksika, saskaņā ar OLAF  pieprasītās sūtījuma parauga laboratoriskās pārbaudes rezultātiem izrādījās Ķīnas 
izcelsme. Spānijas muita nevarēja veikt pēcmuitošanas piedziņu par nenomaksātajiem muitas nodokļiem, kas 
bija piemērojami ķiploku importam no Ķīnas, jo Meksikas iestādes 2013. gada augustā savā atbildē uz adminis ­
tratīvās sadarbības pieprasījumu, ko bija sūtījusi Spānijas muita, apliecināja izcelsmes sertifikātu derīgumu.
Citi ķiploku importa gadījumi, kad Meksika ir uzrādīta kā to deklarētā izcelsmes valsts, bet ir pierādījumi, ka 
to izcelsme ir Ķīnā, pašlaik tiek konstatēti citās dalībvalstīs (piemēram, Apvienotajā Karalistē), bet Komisija ir ie ­
teikusi dalībvalstīm nepārtraukt un nenoraidīt preferenciālo režīmu, vispirms nepieprasot Meksikas iestādēm 
pārbaudīt attiecīgos izcelsmes apliecinājumus.4. izcēlums
33
 Secinājumi  
un ieteikumi
107  
Palāta ir konstatējusi, ka Komisija nav 
pienācīgi izvērtējusi PTR visu ekono ­
misko ietekmi un ka nav nodrošināta 
pilnīga ieņēmumu iekasēšana. Tomēr 
ietekmes novērtējumu izmantošana 
ir pieaugusi, un ir uzlabojusies veiktās 
analīzes kvalitāte.
PTR ekonomiskās ietekmes 
izvērtējums
108  
Komisija ne vienmēr ir veikusi ex ante  
un ex post  novērtējumus, lai izvērtētu 
PTR ekonomisko ietekmi. Politikas 
veidotāji, ieinteresētās personas un 
Eiropas nodokļu maksātāji tāpēc ir 
nepietiekami informēti par dažādo 
tirdzniecības politikas alternatīvu gal ­
venajām priekšrocībām un trūkumiem 
un par to, vai īstenotā politika ir nesusi 
gaidītos rezultātus. Neiekasēto ieņē ­
mumu novērtējums ir veikts tikai attie ­
cībā uz VPS. Komisijai nav informācijas 
par katrā budžeta gadā neiekasētajiem 
ieņēmumiem saistībā ar spēkā esoša ­
jiem PTR, tās rīcībā nav arī prognozes 
par ieņēmumiem, kas netiks iekasēti 
(sk. 26.–31. punktu).
109  
Palāta konstatēja trūkumus saistībā ar 
ietekmes un avotu datu kvantitatīvas 
noteikšanas uzticamību ex ante  un 
ex post  novērtējumos. Turklāt IN un 
IIN ietvaros veiktās analīzes noderī ­
gums un pilnīgums ir bijis ierobežots. 
Šie trūkumi var ietekmēt tās informā ­
cijas kvalitāti, kura ir pieejama sarunu 
veicējiem un politikas veidotājiem 
(sk. 32.–53. punktu).VPS mērķu sasniegšana
110  
VPS starpposma novērtējums rāda, ka 
politika nav devusi visus gaidītos iegu ­
vumus (sk. 54.–55. punktu).
1.–4. ieteikums
Lai uzlabotu PTR ekonomiskās ietek ­
mes izvērtējumu un PTR pareizu finan ­
šu vadību, Komisijai vajadzētu:
1) ja vien nav pienācīga pamatoju ­
ma, veikt IN un IIN par katru PTR, 
nodrošinot gaidāmās ekonomiskās 
ietekmes padziļinātu, visaptverošu 
un skaitlisku analīzi, ietverot neie ­
kasēto ieņēmumu aplēsi;
2) pastāvīgi iesaistīt Eurostat , lai 
izvērtētu IIN izmantoto statistikas 
datu avotu kvalitāti, un nodrošināt 
savlaicīgu analīzi sarunu veicēju 
vajadzībām;
3) veikt starpposma un ex post  no­
vērtējumus, lai izvērtētu, cik lielā 
mērā PTR, kuru ietekme ir nozīmī ­
ga, atbilst politikas mērķiem un 
kā varētu panākt labāku rezultātu 
galvenajās ekonomikas nozarēs, 
ietverot neiekasēto ieņēmumu 
aplēsi ;
4) uzraudzīt VPS shēmu, sākot ar 
2014.  gada 1.  janvāri, lai nodroši ­
nātu, ka tā labāk atbilst politikas 
mērķiem dot ieguldījumu globālās 
nabadzības izskaušanā un ilgtspē ­
jīgas attīstības veicināšanā.
34 Secinājumi un ieteikumi 
Muitas kontrole, ko veic atlasīto 
dalībvalstu iestādes
111 
Ieņēmumu iekasēšana ir apdraudē ­
ta, jo atlasīto dalībvalstu PTR muitas 
kontrolē ir trūkumi, kas rada poten ­
ciālus zaudējumus ES budžetā, kuru 
apmērs 2009. gadā pēc aplēsēm bija 
655 miljoni EUR. Tas ir aptuveni 6 % no 
ievedmuitas nodokļu bruto apjoma, 
kas attiecīgajās piecās dalībvalstīs 
šajā gadā tika iekasēts (sk. 56.–73. un 
76.–77. punktu).
112  
Dalībvalstu riska pārvaldības sistēmās 
ne vienmēr ir ietverti SP paziņojumi, 
un tas neļauj dalībvalstīm vienādā lī ­
menī nodrošināt ES finansiālo interešu 
aizsardzību (sk. 74. un 75. punktu).
Komisijas veiktā dalībvalstu un 
saņēmējvalstu/partnervalstu 
pārraudzība
113  
REM/REC  sistēmā ir nepilnības, jo valstu 
iestādes un Komisija par vienu un to 
pašu lietu var pieņemt atšķirīgus lēmu ­
mus (sk. 78.–80. punktu).114  
Komisija reti kad ir vērtējusi, kāda ir to 
valstu, kuras gūst labumu no prefe ­
renciāla režīma, spēja veikt režīma 
administrēšanu. Turklāt nav veikti arī 
uzraudzības apmeklējumi. Tāpēc Komi ­
sijai nav pārliecības, ka šīs valstis spēj 
nodrošināt to, ka, piemērojot PTR, tiek 
eksportētas tikai attiecināmas preces 
(sk. 81.–86. punktu).
115  
Komisija ir veikusi pasākumus, lai 
nodrošinātu raitu administratīvo sa ­
darbību saņēmējvalstīs/partnervalstīs, 
bet problēmas joprojām saglabājas 
(sk. 87.–89. punktu).
116  
Dažos gadījumos OLAF  izmeklēša ­
nas darba finanšu pēcpārbaude nav 
bijusi efektīva, un rezultātā noilguma 
iestāšanās dēļ ir zaudēti piedzenamie 
parādi (sk. 90.–92. punktu).
117  
Reaģēšanas pasākumi ES finansiālo 
interešu aizsardzībai ir veikti nepietie ­
kami (sk. 93.–99. punktu).
Tiesību normas
118  
Kumulācijas noteikumu sarežģītība 
kavē to īstenošanu saņēmējvalstīs/
partnervalstīs (sk. 100.–103. punktu).
35 Secinājumi un ieteikumi 
119  
Lai gan par izcelsmes un pārvadājumu 
sertifikātiem bieži tiek uzsākta tiesve ­
dība, tie tomēr tiek plaši izmantoti, kas 
sarežģī muitas nodokļu ex post iekasē ­
šanu (sk. 104. un 105. punktu).
120  
ES nostāja savstarpējos PTR nepietie ­
kami aizsargā ES finansiālās intereses 
(sk. 106. punktu).
5.–13. ieteikums
Lai uzlabotu ES finansiālo interešu 
aizsardzību, Komisijai vajadzētu:
5) radīt ES riska profilus par PTR, lai 
tādējādi dalībvalstīm būtu kopēja 
pieeja riska analīzei, lai samazinātu 
zaudējumus ES budžetā;
6) pārliecināties, ka dalībvalstis uzla ­
bo savu riska pārvaldības sistēmu 
un kontroles stratēģijas efektivi ­
tāti, lai samazinātu zaudējumus 
ES budžetā;
7) mudināt dalībvalstis veikt pienācī ­
gus piesardzības pasākumus, kad 
tās saņem savstarpējās palīdzības 
paziņojumus;
8) izvērtēt un veikt uz riska novēr ­
tējumu balstītus uzraudzības 
apmeklējumus valstīs, kuras gūst 
labumu no preferenciāla režīma, 
īpaši attiecībā uz noteikumiem par 
izcelsmi un kumulāciju;9) prasīt no dalībvalstīm kvalitatīvāku 
informāciju saistībā ar administra ­
tīvo sadarbību;
10) veikt pēcpārbaudi valstīs, kuras 
gūst labumu no preferenciāla režī ­
ma un kurās ir problēmas attiecībā 
uz administratīvo sadarbību;
11) uzlabot OLAF izmeklēšanu finanšu 
pēcpārbaudi, lai novērstu zaudēju ­
mus ES budžetā noilguma dēļ;
12) pastiprināt ES nostāju savstarpējos 
PTR un veikt vairāk piesardzības un 
aizsardzības pasākumu, iekļaujot 
tos visos turpmākajos tirdzniecības 
nolīgumos;
13) sekmēt izcelsmes un pārvadājumu 
sertifikātu aizstāšanu ar eksportē ­
tāju pašsertifikāciju.
36 Secinājumi un ieteikumi 
Šo ziņojumu 2014. gada 18. marta sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas 
IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Louis GALEA .
 Revīzijas palātas vārdā –
priekšsēdētājs  
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

37
 Pielikumi
Statistikas dati par PTR 2011. gadā
Dalībvalstu saraksts, kurās 2011. gadā bija vislielākais imports, piemērojot PTR
Dalībvalsts Importa vērtība (miljardi  EUR) Procenti
Vācija 55 23 %
Francija 30 12 %
Itālija 29 12 %
Apvienotā Karaliste 27 11 %
Nīderlande 22 9 %
Spānija 19 8 %
Beļģija 12 5 %
Zviedrija 7 3 %
Austrija 7 3 %
Polija 5 2 %
Citas 30 12 %
Kopā 243 100  %
Saņēmējvalstu/partnervalstu saraksts, no kurām 2011. gadā bija vislielākais eksports, 
piemērojot PTR
Saņēmējvalsts/partnervalstsEksporta vērtība 
(miljardi  EUR)Procenti
Šveice 38 16 %
Turcija 37 15 %
Indija 18 8 %
Norvēģija 13 6 %
Bangladeša 8 3 %
Krievija 7 3 %
Tunisija 7 3 %
Dienvidāfrika 6 3 %
Maroka 6 3 %
Taizeme 6 2 %
Citas 97 38 %
Kopā 243 100  %
Avots:  Comext .I pielikums
38 Pielikumi
Pārskats par Komisijas veiktajiem PTR  ex ante  novērtējumiem
Standarti
Ex ante  novērtējumi : Atbilstīgi Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko 
paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas 
Kopienu vispārējam budžetam, 21. pantam nodaļā “Pareizas finanšu vadības princips” “visiem priekšlikumiem 
par programmām vai darbībām, kas var radīt izdevumus no budžeta vai budžeta ieņēmumu samazinājumu, pie ­
mēro ex ante  novērtējumu”. Šis noteikums bija spēkā no 2003. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 21. augustam.
Ietekmes novērtējumi (IN) : Komisija 2003. gadā ieviesa prasību veikt integrētu IN visām savām svarīgākajām 
politikas iniciatīvām: “IN tiks piemērots galvenajām iniciatīvām, ko Komisija būs sniegusi savā gada politikas stra ­
tēģijā vai darba programmā, neatkarīgi no tā, vai tie ir normatīvi priekšlikumi vai citi priekšlikumi, kam ir ekono ­
miska, sociāla ietekme un ietekme uz vidi (..), piemēram, sarunu pamatnostādnes starptautiskiem nolīgumiem, 
kuriem ir ekonomiska, sociāla ietekme vai ietekme uz vidi1.” Kopš 2005. gada “Ietekmes, tostarp konkurētspējas, 
novērtējumam, kā arī visam likumdošanas procesam ir jākļūst par otro būtisko nosacījumu , pirms uzsāktas 
jebkuras iniciatīvas”2.
“IN ir nepieciešami vissvarīgākajām Komisijas iniciatīvām, kā arī tām iniciatīvām, kurām būs vistālejošākā ietek ­
me. Tas attieksies uz visiem tiesību aktu priekšlikumiem Komisijas likumdošanas darba programmā (KLDP) un 
tiem tiesību aktu priekšlikumiem, kuri nav iekļauti KLDP , bet kuriem ir skaidri nosakāma ietekme uz ekonomiku, 
sociālo jomu un vidi, kā arī uz nenormatīvām iniciatīvām, kas noteiks politikas virzienus nākotnē3”.
1 COM(2002) 276 galīgā redakcija.
2 COM(2005) 12 galīgā redakcija.
3 SEC(2009) 92 – IN pamatnostādnes.II pielikums
39 Pielikumi
Gadījumi, kuros bija nepieciešami IN  vai  ex ante  novērtējumi 
PTR  ar IN / ex ante novērtējuma ziņojums Šā novērtējuma atbilstība
Melnkalni Nav ex ante  novērtējuma —
Bosniju un Hercegovinu Nav ex ante  novērtējuma —
Serbiju Nav ex ante  novērtējuma —
Centrālameriku IN X
Andu Kopienu IN X
Korejas Republiku IN X
Indiju IN X
Kanādu Nav IN —
Maroku (Padziļināts un visaptverošs brīvās tirdzniecības nolīgums) Nav IN —
VPS Regula (EK) Nr. 980/2005 Nav ex ante  novērtējuma —
VPS Regula (EK) Nr. 732/2008 IN X
VPS Regula (ES) Nr. 978/2012 IN √
Moldovu Nav IN —
Paskaidrojumi:
— = Neattiecas √ = Atbilstošs X = Kopumā neatbilstošs
IN vai ex ante  novērtējums nebija nepieciešams par šādiem PTR:
Andora, Turcija, Sanmarīno, Fēru salas, Eiropas Ekonomikas zona (Islande, Norvēģija un Lihtenšteina), Šveice, 
Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Horvātija, Albānija, Alžīrija, Ēģipte, Izraēla, Jordānija, Libāna, Ma ­
roka, Okupētā Palestīnas teritorija, Sīrija, Tunisija, Čīle, Meksika, Dienvidāfrika, Mercosur  valstis, Cariforum  valstis, 
Kotdivuāra, Kamerūna, ADĀ valstis (Komoru salas, Madagaskara, Maurīcija, Seišelu salas, Zambija un Zimbabve), 
SADC  valstis (Botsvāna, Lesoto, Mozambika un Svazilenda), Klusā okeāna valstis, Regula par tirgus pieejamību ar 
ĀKK valstīm, Aizjūras zemes un teritorijas, Seūta un Melilja.II pielikums
40 Pielikumi
Standarts
Ilgtspējas ietekmes novērtējums (IIN) : Eiropas Komisija 1999. gadā “nolēma integrēt ilgtspējīgu attīstību tirdz ­
niecības sarunās, attīstot jaunu izvērtēšanas rīku – tirdzniecības IIN4.
Gadījumi, kuros bija nepieciešams IIN
PTR  ar Šā novērtējuma atbilstība
Horvātiju Nav IIN —
Albāniju Nav IIN —
Melnkalni Nav IIN —
Bosniju un Hercegovinu Nav IIN —
Serbiju Nav IIN —
Alžīriju IIN5X
Ēģipti IIN X
Izraēlu IIN X
Jordāniju IIN X
Libānu IIN X
Maroku IIN X
Okupēto Palestīnas teritoriju IIN X
Sīriju IIN X
Tunisiju IIN X
Centrālameriku IIN √
Paskaidrojumi:
— = Neattiecas √ = Atbilstošs X = Kopumā neatbilstošs
4 Bijušā Eiropas tirdzniecības komisāra P. Mandelson  priekšvārds Komisijas Rokasgrāmatā par tirdzniecības IIN.
5 IIN par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonu attiecas uz PTN ar Alžīriju, Ēģipti, Izraēlu, Jordāniju, Libānu, Maroku, Okupēto 
Palestīnas teritoriju, Sīriju un Tunisiju.II pielikums
41 Pielikumi
Gadījumi, kuros bija nepieciešams IIN
PTR  ar Šā novērtējuma atbilstība
Čīli IIN X
Andu Kopienu IIN X
Korejas Republiku IIN √
Indiju IIN X
Kanādu IIN √
Padziļināts un visaptverošs BTN ar Maroku IIN X
Mercosur IIN X
Cariforum  valstīm IIN6 X
Kotdivuāru IIN X
Kamerūnu IIN X
ADĀ  valstīm
Komoru salām, Madagaskaru, Maurīciju, Seišelu 
salām, Zambiju, ZimbabviIIN X
SADC  
Botsvānu, Lesoto, Mozambika, SvazilenduIIN X
Klusā okeāna valstīm  
Papua Jaungvineju, FidžiIIN X
Paskaidrojumi:
— = Neattiecas √ = Atbilstošs X = Kopumā neatbilstošs
IIN nebija vajadzība par šādiem PTR:
Andora, Turcija, Sanmarīno, Fēru salas, Eiropas Ekonomikas zona (Islande, Norvēģija un Lihtenšteina), Šveice, 
Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Meksika, Dienvidāfrika,  Regula par tirgus pieejamību ar ĀKK val ­
stīm, Aizjūras zemes un teritorijas, VPS Regula (EK) Nr. 980/2005, VPS Regula (EK) Nr. 732/2008, VPS Regula (ES) 
Nr. 978/2012, vienpusējs PTR ar Moldovu un Seūta un Melilja.
6 IIN par Ekonomiskās partnerības nolīgumiem ar ĀKK reģiona valstīm attiecas uz EPN ar CARIFORUM  valstīm, Kotdivuāru, Kamerūnu, ar ADĀ valstīm 
(Komoru salām, Madagaskaru, Maurīciju, Seišelu salām, Zambiju, Zimbabvi), ar SADC  (Botsvānu, Lesoto, Mozambika, Svazilendu) un ar Klusā okeāna 
valstīm (Papua Jaungvineju, Fidži).II pielikums
42 Pielikumi
Pārskats par komisijas veiktajiem PTR starpposma un/vai ex post  novērtējumiem
Standarts
Palāta uzskata, ka starpposma novērtējumi un ex post novērtējumi būtu veicami visiem PTR, kam ir svarīga ie ­
tekme uz ekonomiku, sociālo un vides jomu pēc trim gadiem kopš to stāšanās spēkā. Tie ļautu politikas veidotā ­
jiem, ieinteresētajām personām un Eiropas nodokļu maksātājiem novērtēt, vai PTR patiešām pilda savus politis ­
kos mērķus atbilstīgi labas finanšu pārvaldības un publiskas pārskatatbildības principiem.
Komisija savā paziņojumā “Tirdzniecības, izaugsmes un pasaules norises, tirdzniecības politika kā stratēģijas “Ei ­
ropa 2020” galvenā sastāvdaļa”1 norādīja, ka ex post  novērtējumi tiks veikti, lai esošās PTR ietekmes uzraudzība 
notiktu sistemātiskākā veidā.
Gadījumi, kuros ir nepieciešams starpposma un/vai ex post  vērtējums (EPV)
PTR ar Starpposma un/vai ex post   
novērtējumsŠā novērtējuma atbilstība
Turciju Nav EPN —
Eiropas Ekonomikas zonu  
(Islande, Norvēģija, 
Lihtenšteina)Nav EPN —
Šveici Nav EPN —
Bijušo Dienvidslāvijas 
 Maķedonijas RepublikuNav EPN —
Horvātiju Nav EPN —
Albāniju Nav EPN —
1 COM(2010) 612.III pielikums
43 Pielikumi
Gadījumi, kuros ir nepieciešams starpposma un/vai ex post  vērtējums (EPV)
PTR ar Starpposma un/vai ex post   
novērtējumsŠā novērtējuma atbilstība
Melnkalni Nav EPN —
Bosniju un Hercegovinu Nav EPN —
Serbiju Nav EPN —
Alžīriju EPN2X
Ēģipti EPN X
Izraēlu EPN X
Jordāniju EPN X
Libānu Nav EPN —
Maroku EPN X
Okupēto Palestīnas teritoriju Nav EPN —
Sīriju Nav EPN —
Tunisiju EPN X
Čīli EPN √
Meksiku EPN sešiem BTN X
Dienvidāfriku EPN sešiem BTN X
Cariforum  valstīm Nav EPN —
Klusā okeāna valstīm  
Papua Jaungvineju, FidžiNav EPN —
Aizjūras zemēm un teritorijām Nav EPN —
VPS Regula (EK) Nr. 980/2005 Starpposma novērtējums √
VPS Regula (EK) Nr. 732/2008 Starpposma novērtējums √
Moldovu Nav EPN —
Paskaidrojumi:
— = Neattiecas √ = Atbilstošs X = Kopumā neatbilstošs
Ex post novērtējums nebija nepieciešams šādiem PTR:
Andora, Sanmarīno, Fēru salas, Centrālamerika, Andu Kopiena, Korejas Republika, Indija, Kanāda, Maroka (Padzi ­
ļināts un visaptverošs brīvās tirdzniecības nolīgums), Mercosur valstis, Kotdivuāra, Kamerūna, ADĀ valstis (Komo ­
ru salas, Madagaskara, Maurīcija, Seišelu salas, Zambija un Zimbabve), SADC  valstis (Botsvāna, Lesoto, Mozambi ­
ka un Svazilenda), Regula par tirgus pieejamību ar ĀKK valstīm, VPS Regula (ES) Nr. 978/2012 un Seūta un Melilja.
2 Ex post  novērtējums par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonu attiecas uz PTR ar Alžīriju, Ēģipti, Izraēlu, Jordāniju, Maroku 
un Tunisiju.III pielikums
44 Pielikumi
Revīzijas pieeja atlasītajās dalībvalstīs
Revidenti izskatīja valsts instrukcijas un procedūras, riska pārvaldību un riska profilus, ex ante un ex post kontroli 
un administratīvo sadarbību. Palāta izskatīja kopējo kontroles stratēģiju, ko piecu dalībvalstu muitas iestādes 
piemēro attiecībā uz PTR. Šo valstu saskaņā ar PTR veiktais imports vērtības ziņā veidoja vairāk nekā divas treš ­
daļas no kopējā importa, uz kuru attiecas preferenciālā tarifa režīma pasākumi.
Muitas kontrole šajās piecās izraudzītajās dalībvalstīs tika novērtēta, pārbaudot šādas nejaušās izlases:
a) 60 preču ievešanas gadījumus, kas veikti 2009. gadā saskaņā ar PTR un par kuriem ir iestājies noilgums, lai 
pārbaudītu, vai precēm patiešām bija tiesības piemērot preferenciālā tarifa režīma pasākumus, kā arī preven ­
tīvos, atturošos un korektīvos pasākumus, ko muitas iestādes veikušas, lai nodrošinātu šīs tiesības un iekasē ­
tu nodokļus, ja šādu tiesību nav bijis. Izlases kopā konstatētie samaksas parādi tika ekstrapolēti, lai aplēstu 
to TPR apjomu, kas potenciāli zaudēts ES budžetā;
b) 30 preču ievešanas gadījumus saskaņā ar PTR 2011. gadā, lai pārbaudītu, vai precēm patiešām bija tiesības 
piemērot preferenciālā tarifa režīma pasākumus, kā arī preventīvos, atturošos un korektīvos pasākumus, ko 
veikušas muitas iestādes, lai nodrošinātu šīs tiesības un iekasētu nodokļus, ja šādu tiesību nav bijis;
c) 30 preču ievešanas gadījumus 2009. gadā, par kuriem tika sniegts SP paziņojums, lai pārbaudītu, vai dalīb ­
valstis konsekventi bija ieviesušas automātiskus riska profilus savās riska pārvaldības sistēmās;
d) 30 pieprasījumus, ko dalībvalstis nosūtīja saņēmējvalstīm/partnervalstīm 2011. gadā saskaņā ar administratī ­
vo sadarbību, lai pārbaudītu, vai laikus iekasēti uzliktie muitas nodokļi gadījumos, kad precēm nebija tiesību 
piemērot preferenciālā tarifa režīma pasākumus.IV pielikums
45 Pielikumi
Vispārējā līdzsvara aprēķina (VLA) modeļa ierobežojumi
1 
Kā norāda Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja1, “IIN modelēšanas rezultātiem (..) nav reālas informatī ­
vas vērtības sarunu veicējiem vai ieinteresētajām personām, jo tie nenorāda uz būtiskām vai pietiekami mērķtie ­
cīgām ietekmēm. Tā kā nav ticamas statistikas par neformālo sektoru vai arī tā ir nepietiekama, IIN nav pietieka ­
mi ņemta vērā šā sektora iespējamā ietekme”.
2 
Komisija, kā arī ārējie konsultanti ir uzskatāmi parādījuši VLA modelim piemītošos ierobežojumus:
a) VLA modeli var izmantot tikai simulācijas nolūkiem, nevis prognozēšanai2, un tā ilgtermiņa ietekmes simulā ­
cija ir vāja3;
b) tā zināmā mērā tautoloģisko uzbūvi, t. i., visi rezultāti būtībā ir saistīti ar izraudzītajiem pieņēmumiem un to 
kalibrēšanu4;
c) preces tiek grupētas plašākās kategorijās, tādējādi nav iespējams noderīgi noteikt konkrētu produktu ietek ­
mi plašākas kategorijas kontekstā, piemēram, vidējas kvalitātes kviešu nozīmi saistībā ar aplēsto ietekmi uz 
“kviešiem”5;
d) atšķirīgas valstis, piemēram, Krievija, Norvēģija, Šveice un Turcija, tiek apvienotas vienā grupā, ierobežojot 
noderīgu interpretāciju, kura ir izdarāma, izmantojot VLA aplēses šai grupai6;
e) formālas modelēšanas veidā nav iespējams aprēķināt ietekmi, ko dod ieguldījumu liberalizācija, kā arī pasā ­
kumi, kas sekmē profesionāļu pārvietošanos7;
f) VLA modeļa rezultāti nav piemēroti sociālās ietekmes izvērtēšanai, jo tajos nav dota atsevišķa informācija 
mājsaimniecības līmenī8.
1 Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinuma Nr. 818/2011 2. punkta 6. apakšpunkts.
2 Komisijas IN pamatnostādņu 8. pielikuma 11. punkta 5. apakšpunkts.
3 Saskaņā ar Komisijas dienestu 2010. gada marta dokumentu par nostāju attiecībā uz IIN par BTN starp ES un Indijas Republiku “ ilgtermiņa ietekme ir 
viena no trūcīgākajām VLA modelēšanas daļām, jo kapitāla akumulācijas process nenovēršami balstās uz pamatpieņēmumiem un ignorē pastiprinātas 
integrācijas un konkurences dinamisko iedarbību”.
4 Komisijas IN pamatnostādņu 8. pielikuma 11. punkta 5. apakšpunkts.
5 ES un Kanādas IIN gala ziņojuma atsauces dokuments, 2011. gada jūnijs.
6 Idem .
7 Idem .
8 ES un Andu Kopienas Tirdzniecības ilgtspējas ietekmes novērtējums. Gala ziņojums, 2009. gada oktobris.V pielikums
46
Komisija izmantojusi dažādus modelēšanas paņē ­
mienus, galvenokārt (bet ne tikai) vispārējā līdz ­
svara aprēķina (VLA) modeli, un par pamatu ņēmusi 
globālās tirdzniecības analīzes projekta (GTAP) datu ­
bāzes datus3. Patlaban šie ir vislabākie rīki, kas ļauj 
skaitliski izteikt tirdzniecības politikas maiņas radīto 
ekonomisko ietekmi.
III b)
Vispārējā preferenču sistēma ir vienpusēja shēma, 
kuras mērķis ir, izmantojot tarifu samazināšanu, 
risināt pastāvīgas ekonomikas, sociālās un citas 
strukturālās vajadzības jaunattīstības valstīs. Kaut 
gan Komisija piekrīt apsvērumam, tomēr VPS ir tikai 
viens no elementiem, kas veicina paredzēto iegu ­
vumu panākšanu pilnā mērā.
Jaunā VPS regula stājās spēkā 2014. gada 1. janvārī, 
un ar to ieviesa nozīmīgas reformas, kuru nolūks ir 
labāk noteikt valstis ar visakūtākajām vajadzībām.
III c)
Palātas galvenie konstatējumi attiecas uz atseviš ­
ķām kļūdām, kas ir trūkstoši dokumenti vai pierādī ­
jumi, kuriem būtu jābūt pie importētājiem.
III d)
Saistībā ar uzraudzības apmeklējumiem Komisija 
darbojas atbilstīgi esošajam juridiskajam pama ­
tam un atbilstīgi noteikumiem par savstarpējiem 
tirdzniecības režīmiem, kā apstiprinājusi Padome 
un dalībvalstis un vajadzības gadījumā Eiropas 
Parlaments.
3 Saskaņā ar pasaules praksi ir plaši pieņemts izmantot globālās 
tirdzniecības analīzes projekta (GTAP) datubāzi  vispārējā līdzsvara 
aprēķina (VLA) modelēšanā, un tā dara gandrīz visas pēc savas 
būtības līdzīgās starptautiskās iestādes, piemēram, PTO, Pasaules 
Banka, ESAO, ANO, SVF un ASV valdība.Kopsavilkums
I
Ekonomikas ieguvumi saistībā ar tirdzniecības 
liberalizāciju ir labi zināmi un pamatīgi dokumentēti 
visā pieejamajā literatūrā par ekonomiku. Piemē ­
ram, ir parādīts, ka visu notiekošo sarunu (Dohas 
sarunu kārtas un divpusējo nolīgumu) pabeigšanas 
rezultātā ES IKP palielinātos par vairāk nekā 1 % 
salīdzinājumā ar pretēju procesu. Plānotais iegu ­
vums patērētājiem būtu piekļuve plašākam preču 
un pakalpojumu klāstam. Visbeidzot, Eiropā ir vairāk 
nekā 36 miljoni darbavietu, kas tieši vai netieši ir 
atkarīgas no mūsu spējas veikt tirdzniecību ar citām 
pasaules valstīm1.
Turklāt VPS shēma faktiski ir instruments ES attīstī ­
bai, izmantojot tirdzniecību; pirmkārt, izmantojot 
EBA  shēmu “viss, izņemot ieročus”, 50 visnabadzī ­
gākajām pasaules valstīm tiek nodrošināta piekļuve 
ES tirgum visiem produktiem (izņemot ieročus) bez 
muitas nodokļa un bez kvotas, un, otrkārt, izman ­
tojot papildu ieguvumus saskaņā ar VPS+ apakš ­
shēmu, jaunattīstības valstis tiek stimulētas nodroši ­
nāt ilgtspējīgas attīstības mērķus.
III a)
Kopš 1999. gada visām nozīmīgajām daudzpusējās 
un divpusējās tirdzniecības sarunām tiek piesaistīts 
ilgtspējas ietekmes novērtējums (IIN). Turklāt kopš 
2010. gada pirms visām nozīmīgajām tirdzniecības 
sarunām tiek veikts ietekmes novērtējums (IN); izņē ­
mums bija viens gadījums2.
Visu tirdzniecības režīmu pamatā ir kvalitatīva 
analīze par ekonomisko un citu ietekmi. Komisija 
vienmēr centusies ievērot piemērojamos standar ­
tus, kuri laika gaitā ir attīstījušies.
1 Paziņojums COM(2010) 612 galīgā redakcija “Tirdzniecība, 
izaugsme un pasaules norises – Tirdzniecības politika kā 
stratēģijas “Eiropa 2020” galvenā sastāvdaļa”.
2 2011. gadā Ārlietu padome un Eiropadome atsaucās Arābu 
pavasara iniciatīvai, aicinot sākt sarunas ar Maroku, Tunisiju, Ēģipti 
un Jordāniju. Šī politikas lēmuma dēļ nebija nozīmes veikt IN, jo 
tādā gadījumā tiktu pārmērīgi novilcināts sarunu procesa sākums.Komisijas  
atbilde
Komisijas atbilde 47
IV a)
Komisija piekrīt Palātas ieteikumam veikt IN un IIN 
saistībā ar PTR un atbilstīgi pamatot situācijas, kad 
tas nav iespējams. Komisija tā darīs atbilstīgi esoša ­
jām IN pamatnostādnēm un IIN rokasgrāmatai un 
savā jaunākajā ietekmes novērtējumā par Japānu un 
ASV ir aplēsusi neiekasētos ieņēmumus.
Komisija jau veic IN un IIN atbilstīgi savām saistībām 
un paraugpraksei. Kopš 1999. gada visām nozīmī ­
gajām daudzpusējās un divpusējās tirdzniecības 
sarunām tiek piesaistīts IIN, un kopš 2010. gada 
pirms visām nozīmīgajām tirdzniecības sarunām 
tiek veikts ietekmes novērtējums (izņēmums bija 
vienā gadījumā, skatīt Komisijas atbildi par III pun ­
kta a) apakšpunktu).
IV b)
Saistībā ar analīzes savlaicīgumu Komisija ir apņē ­
musies sākt IIN ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc 
sarunu sākšanas, lai nodrošinātu, ka analīze tiek 
lietderīgi ņemta vērā sarunu gaitā un apstiprināša ­
nas procesā.
Eurostat  tagad tiek pastāvīgi aicināts dalībnieka sta ­
tusā piedalīties vadības grupās IIN pārraudzībai.
Komisija cenšas pastiprināt sadarbību statistikas 
datu avotu kvalitātes jomā, ņemot vērā patlaban 
veikto pakalpojumu līmeņa nolīguma atjaunināšanu 
starp Tirdzniecības ĢD un Eurostat .
IV d)
Komisija piekrīt Palātas ieteikumiem par PTR ar nozī ­
mīgu ietekmi ekonomikas, sociālajā un vides jomā.
Tas liecina par Komisijas jau izteikto apņemšanos 
sistemātiskāk veikt ex post  novērtējumu PTR ar nozī ­
mīgu ietekmi ekonomikas, sociālajā un vides jomā, 
lai palīdzētu uzraudzīt ES tirdzniecības nolīgumu 
radīto ietekmi5.
5 Paziņojums COM(2010) 612 galīgā redakcija “Tirdzniecība, 
izaugsme un pasaules norises”.Kaut gan juridiskais pamats uzraudzības apmek ­
lējumu veikšanai saņēmējvalstīs tika ieviests tikai 
2011. gada 1. janvārī, arī pirms šā datuma Komisija 
nodrošināja vairākus uzraudzības pasākumus un 
sniedza skaidrojumus saņēmējvalstīm administratī ­
vās sadarbības ietvaros, jo īpaši VPS kontekstā.
Tomēr ir izstrādāts Komisijas rīcības plāns par 
preferenciālas izcelsmes noteikumu uzraudzību, un 
saskaņā ar plānu viens no ierosinātajiem pasāku ­
miem ir saņēmējvalsts apmeklējumi. Rīcības plāns 
aptver gan vienpusējus režīmus, piemēram, VPS, 
gan divpusējus nolīgumus ar partnervalstīm.
III e)
Komisija ņem vērā Palātas konstatējumu.
Kopš 2001. gada Komisija rosinājusi, lai visos ES 
preferenciālajos tirdzniecības režīmos, neatkarīgi no 
tā, vai tie ir autonomi vai tradicionāli, būtu iekļauta 
iespēja īslaicīgi anulēt preferences gadījumā, ja 
tiek konstatētas konkrētas problēmas saistībā ar 
preferenču pārvaldību un/vai citi nozīmīgi muitas 
tiesību aktu pārkāpumi vai nesadarbošanās. Komi ­
sija uzskata, ka šādi aizsardzības pasākumi bijuši 
pietiekami, un arī nākotnē rosinās tos iekļaut visos 
turpmākajos preferenciālajos tirdzniecības režīmos.
Komisija norāda, ka tikai vienā PTR ar Dienvidkoreju 
visbeidzot tika panākta vienošanās par aizsardzības 
pasākumiem, bet tajos nebija paredzēta iespēja 
īslaicīgi anulēt preferences, kaut gan minētajos 
noteikumos bija iekļauts obligātas konsultēšanās 
mehānisms. Komisija apstiprināja, ka laikā, kad 
Padome pieņēma lēmumu parakstīt nolīgumu4, 
aizsardzības pasākumi, par kuriem tika panākta vie ­
nošanās ar Dienvidkoreju, tika formulēti kā kompro ­
miss, un tas bija izņēmuma gadījums.
4 OV L 127, 14.5.2011., 4. lpp.
Komisijas atbilde 48
V f)
Komisija norāda, ka dalībvalstis atbild par finanšu 
piedziņu.
OLAF  arī turpmāk nodrošinās dalībvalstu kompeten ­
tajām iestādēm visu informāciju, kas tām nepiecie ­
šama piedziņas pasākumu veikšanai.
Saskaņā ar jaunajiem noteikumiem Regulā 
Nr. 883/2013 par OLAF  izmeklēšanu6 dalībvalstīm 
tiek noteikta prasība sniegt OLAF  informāciju par 
pasākumiem, kurus tās veikušas, ņemot vērā OLAF  
ieteikumus, cita starpā par tām maksājamo summu 
piedziņu. Tas stiprina uzraudzību pār dalībvalstu 
veiktajām piedziņas darbībām un turpmāk uzlabo 
finanšu pēcpārbaudi saistībā ar OLAF  izmeklēšanu.
Komisija sistemātiski veic pēcpārbaudi visos gadī ­
jumos, kad novēlotu piedziņas procedūru rezultātā 
dalībvalstīm iestājas finanšu atbildība. Komisija tā 
darīs arī turpmāk.
V g)
Kopš 2001. gada Komisija rosinājusi, lai visos ES 
preferenciālajos tirdzniecības režīmos, neatkarīgi no 
tā, vai tie ir autonomi vai tradicionāli, būtu iekļauta 
iespēja īslaicīgi anulēt preferences gadījumā, ja 
tiek konstatētas konkrētas problēmas saistībā ar 
preferenču pārvaldību un/vai citi nozīmīgi muitas 
tiesību aktu pārkāpumi vai nesadarbošanās. Komi ­
sija uzskata, ka šādi aizsardzības pasākumi bijuši 
pietiekami, un arī nākotnē rosinās tos iekļaut visos 
turpmākos preferenciālos tirdzniecības režīmos.
2013. gada beigās iespēja īslaicīgi anulēt prefe ­
rences jau bija iekļauta četros autonomos režīmos 
(tostarp VPS), aptverot gandrīz 200 valstis, un prefe ­
renciālos nolīgumos ar vairāk nekā 30 valstīm.
6 Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. septembra Regula 
(ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs 
krāpšanas apkarošanai ( OLAF ), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta 
un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu 
(Euratom) Nr. 1074/1999, OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.V a)
Komisija arī turpmāk novērtēs, kādos tieši gadīju ­
mos šādi riska profili ir lietderīgi un kā tie būtu īste ­
nojami izcelsmes noteikumu jomā saskaņā ar PTR.
V b)
Pārbaužu laikā pēdējos gados Komisija īpašu 
uzmanību pievērsusi dalībvalstu riska pārvaldības 
sistēmu un kontroles stratēģiju efektivitātei. Komi ­
sija sagatavojusi tematiskus ziņojumus par savām 
pārbaudēm saistībā ar muitas kontroles stratēģiju 
(2009. gads), vietējo muitošanu (2011. gads) un 
tranzītu (2012. gads) un iesniegusi šos ziņojumus 
dalībvalstīm konsultatīvās komitejas ietvaros pašu 
resursu jautājumos un arī Muitas politikas grupā. 
Komisija arī turpmāk pārliecināsies, vai dalībvalstis 
uzlabo savu riska pārvaldības sistēmu un kontroles 
stratēģiju efektivitāti.
V c)
Komisija arī turpmāk mudinās dalībvalstis veikt 
visus atbilstīgos piesardzības pasākumus, saņemot 
SP paziņojumus.
V d)
Sarunu procesā ar katru partneri neatņemama daļa 
ir saņēmējvalsts spēju novērtējums. Tomēr tas nepa ­
rādās oficiālajā novērtējuma ziņojumā. Novērtē ­
jumu par šo spēju Komisija iekļaus, nosakot oficiālo 
tvērumu pirms jaunu sarunu sākšanas.
Vispārīgi runājot, sarunas ir atbilstīgs ietvars, lai 
Komisija novērtētu partnervalstu iestāžu spēju atbil ­
stīgi administrēt nolīgumu.
V e)
Komisija šo jautājumu uzdos dalībvalstīm (uzrau ­
dzības laikā) nolūkā uzlabot dalībvalstu sniegtās 
informācijas kvalitāti saistībā ar administratīvo 
sadarbību. Tiks arī vienkāršota pārskatu sniegšanas 
procedūra.
Komisijas atbilde 49
10
Apņemšanos veikt IIN izteica tirdzniecības komi ­
sārs 1999. gadā, un tā kļuva par iedibinātu praksi 
tirdzniecības sarunās ar nākamajiem tirdzniecības 
komisāriem.
12
Komisija piekrīt, ka ir svarīgi novērtēt visus PTR, kam 
ir svarīga ietekme.
Novērtējot tirdzniecības nolīgumu, jāļauj paiet 
noteiktam laikam, lai no pieejamajiem datiem 
varētu izdarīt ticamus secinājumus.
Tirdzniecības nolīgumos bieži paredzēts pakāpe ­
niski ieviest savstarpējas saistības piecu līdz septiņu 
gadu laikā7. Nosakot novērtēšanas laiku, jāņem vērā 
periods, kura laikā ietekme ir jūtama. Šī iemesla dēļ 
Komisija uzskata, ka parasti ir pāragri veikt novērtē ­
jumu tikai trīs gadus pēc nolīguma stāšanās spēkā, 
kā iesaka Palāta.
14
Komisija neuzskata, ka ex ante  un ex post  novērtē ­
jums par neiekasētajiem ieņēmumiem dotu budžeta 
lēmējiestādei pietiekami precīzu gada prognozi par 
muitas nodokļu iekasēšanu, lai uzlabotu ES budžeta 
finanšu vadību.
PTR veido daļu no tiesību aktu struktūras, uz kuras 
pamata muitas nodokļi tiek iekasēti un nodoti ES 
budžeta rīcībā. Tādēļ nevar uzskatīt, ka ieņēmumi 
nav iekasēti, ja PTR ir ieviests un nav budžeta 
izmaksu. Saistībā ar budžeta prognozēm par 
tradicionālajiem pašu resursiem (TPR) Komisijai 
galvenokārt jābalstās uz makroekonomikas meto ­
dēm. Tomēr šī metode patlaban tiek pārskatīta, un 
Komisija skatīs, kādā mērā var ņemt vērā tādus citus 
elementus kā, piemēram, jaunu PTR radīto ietekmi.
7 Skatīt arī COM(2013) 686 final  “Lietpratīga regulējuma pamatu 
nostiprināšana – uzlabojot novērtēšanu”.Patlaban notiek Komisijas sarunas ar vairākām 
partnervalstīm, tostarp Japānu, Vjetnamu, Maroku, 
Taizemi un Kanādu, par to, ka noteikumi par prefe ­
renču īslaicīgu anulēšanu varētu tikt iekļauti PTR.
Komisija arī nākotnē rosinās iekļaut administratīvo 
kļūdu pārvaldības (AKP) klauzulu visos turpmākos 
tirdzniecības nolīgumos, kuros nav panākta vieno ­
šanās par pašsertifikāciju.
V h)
Komisija arī turpmāk sekmēs izcelsmes sertifikātu 
un pārvadājumu sertifikātu aizstāšanu ar eksportē ­
tāju pašsertifikāciju.
Ievads
07
Palāta pareizi norāda uz IN un IIN. Tomēr tā neno ­
vērtē tādus instrumentus kā, piemēram, priekšiz ­
pēti, un citu ekonomikas analīzi, kas iepriekš arī 
bijuši nozīmīgi, pieņemot lēmumu par dažiem 
Palātas paraugā iekļautajiem nolīgumiem.
08
Kaut gan IN sistēma tika ieviesta 2002. gadā, tās 
darbības joma ir pakāpeniski attīstījusies, un PTR ar 
nozīmīgu ietekmi nebija pilnībā iekļauti IN darbības 
jomā līdz 2009. gadam.
09
Komisija atšķirīgi skaidro juridiskās saistības veikt 
ex ante  novērtējumu PTR laikā no 2002. gada līdz 
2006. gadam.
Prasība veikt ietekmes novērtējumu tika ieviesta 
pakāpeniski, sākot no 2003. gada.
Kopš 2005. gada prasība veikt IN tiek piemērota 
visām Komisijas likumdošanas darba programmā 
(KLDP) iekļautajām iniciatīvām, un kopš 2009. gada  
vissvarīgākajām Komisijas iniciatīvām un iniciatīvām 
ar vistālejošāko ietekmi.
Komisijas atbilde 50
27
Komisija uzskata, ka par Palātas norādītajiem septi ­
ņiem PTR nebija jāsagatavo IN jeb ex ante  novērtē ­
jums. Vairākumā gadījumu IN jeb ex ante  novērtēju ­
mam būtu maza pievienotā vērtība un tā veikšana 
nozīmētu nesamērīgi izmantot resursus, piemēram, 
tādēļ, ka politikas izvēle jau ir izdarīta augstākajā 
līmenī nolīguma izpildei vai plānotajiem pasāku ­
miem būtu drīzāk ierobežojoša ietekme vai tie pēc 
savas būtības būtu pārejoši.
28
Komisija aplēsusi neiekasētos ieņēmumus visos IN 
saistībā ar tirdzniecības nolīgumiem, kas sagatavoti 
kopš 2010. gada.
29
Komisija neuzskata, ka tai būtu bijušas saistības 
veikt IIN Palātas norādītajiem pieciem nolīgumiem. 
Saistības veikt IIN tirdzniecības sarunu laikā sākot ­
nēji uzņēmās tirdzniecības komisārs 1999. gadā, un 
tās ir saistītas ar sarunām tirdzniecības komisāra 
vadībā. Lai vispārīgi izmantotu IIN sarunām citu 
komisāru vadībā Komisijas vārdā, nekad nav ticis 
piemērots Kolēģijas lēmums, un šī iemesla dēļ minē ­
tajos piecos gadījumos netika veikts IIN.
30
Kopš 2010. gada Komisija stiprinājusi sistēmu tiesību 
aktu un politikas virzienu novērtēšanai, un ir apņē ­
musies sistemātiskāk veikt novērtēšanu. Lai izpildītu 
novērtējumu programmu, jānosaka prioritātes, 
priekšroku piešķirot principam “vispirms novērtē”, 
t. i., novērtējumu veicot pirms iniciatīvas pārskatī ­
šanas, tad iniciatīvām ar visnozīmīgāko ietekmi un 
visbeidzot ņemot vērā pieejamos niecīgos resursus.Aplēse par neiekasētiem ieņēmumiem tikusi 
iekļauta IN, kas veikti kopš 2011. gada. Tomēr no 
ex ante  aprēķina var aplēst tikai pašu resursu iespē ­
jamo samazinājumu muitas nodokļu veidā, pama ­
tojoties uz visticamāko scenāriju, kas rodas galīgā 
nolīguma rezultātā. Saistībā ar ietekmi uz ekono ­
miku jānorāda, ka PTR pazemina nodokļa likmes, 
tomēr arī nozīmē ieguvumus, palielinoties tirdznie ­
cības plūsmām, un rezultātā var pat palielināties 
iekasēto muitas nodokļu apjoms.
Revīzijas tvērums un pieeja
21
Palātas secinājums ir balstīts uz analīzi par periodu, 
kura laikā pakāpeniski tika ieviesta Komisijas ietek ­
mes novērtējuma sistēma, un sistemātisku novēr ­
tējumu par politikas virzieniem, kas vēl jāizstrādā. 
Tādēļ vairākiem nolīgumiem paraugā nevar pie ­
mērot ne IN, ne IIN, ņemot vērā laiku, kad tie tikuši 
ierosināti un/vai stājušies spēkā.
22
IN darba metodes Komisija izstrādāja pakāpeniski, 
ieviešot pamatnostādnes 2005. gadā un tās pār ­
skatot 2009. gadā. Pašreizējos spēcīgos standartus 
nevajadzētu izmantot, lai novērtētu agrākus IN, kas 
veikti sistēmu veidošanās laikā. Lai varētu izmantot 
pirmajos piecos gados gūto pieredzi, IIN pamat ­
nostādnes tika ieviestas, kad Komisijas dienesti 
2006. gadā publicēja IIN rokasgrāmatu.
Apsvērumi
26
Komisija piekrīt, ka ir svarīgi atbilstīgi veikt ex ante  
un ex post  novērtējumu par PTR ekonomisko un citu 
ietekmi. Komisija uzskata, ka tā tas tiek darīts kopš 
1999. gada.
Komisijas atbilde 51
35
No sešiem Palātas izskatītajiem IN četri tika veikti 
2006.–2007. gadā, kad metodika tirdzniecības 
nolīgumu ietekmes analizēšanai vēl tikai attīstījās. 
Visos IN, kas veikti kopš 2010. gada, ir ietverta plaša 
analīze par ekonomisko ietekmi saņēmējvalstīs.
36
Komisija ekonomisko ietekmi novērtē, izmantojot 
jaunākos ekonomikas modeļus un datu kopas, ejot 
kopsolī ar jaunākajām tendencēm teorētiskajā un 
empīriskajā literatūrā par brīvās tirdzniecības nolī ­
gumu radīto ietekmi.
38
VPS shēmu veido vispārējais režīms un divi spe ­
ciālie režīmi. Vispārējais režīms tiek piešķirts visām 
jaunattīstības valstīm, kurām ir kopīga nepiecieša ­
mība attīstīties un kuras atrodas līdzīgā ekonomikas 
attīstības posmā, bet kurām nav vajadzības ratificēt 
vai ieviest starptautiskas konvencijas.
ES VPS+ apakšshēma ir izstrādāta, lai tajā iekļautu 
papildu iniciatīvas neaizsargātām valstīm, kuras 
vēlas veikt papildu pasākumus ilgtspējīgas attīstī ­
bas un labas pārvaldības jomā, dodot šīm valstīm 
iespēju izvēlēties pieprasīt papildu labumus vai ne. 
Šādu pieeju ir apstiprinājusi Padome un Parlaments, 
un tā liecina par politikas izvēli. Tādēļ vajadzība 
ratificēt un efektīvi īstenot starptautiskas konven ­
cijas cilvēktiesību un darba tiesību, vides un labas 
pārvaldības jomā ir tikusi apsvērta tikai attiecībā uz 
šīm 10 valstīm, nevis attiecībā uz citām saņēmējval ­
stīm vispārējā režīma ietvaros.Atbilstīgi savām saistībām sistemātiskāk veikt 
ex post  novērtējumus, Komisija 2012. gadā veica 
ex post  novērtējumu par tirdzniecības pīlāru ES 
un Čīles asociācijas nolīgumā un 2013. gadā sāka 
ex post  novērtējumu par ES un Meksikas brīvās tirdz ­
niecības nolīguma īstenošanu, kā arī plašu pārskatu 
par CARIFORUM‑EU EPA . Divi citi ex post  novērtējumi 
(par autonomām tirdzniecības preferencēm Moldo ­
vai un Rietumbalkāniem) tiek plānoti 2014. gadā.
31
Novērtējums par ietekmi uz ES budžetu VPS sta ­
tistikas ziņojumā 2006.–2009. gadā tika sagatavots 
saskaņā ar Komisijas standarta pieeju8.
Tā kā aprēķini tika veikti ex post , zaudētie ieņēmumi 
tika aprēķināti, pamatojoties uz reālo statistiku, t. i., 
VPS preferenciālo tirdzniecību 2006.–2009. gadā.
34
Ievērojami centieni veltīti tam, lai sagatavotu kva ­
litatīvu ietekmes novērtējumu, izmantojot labāko 
pieejamo modelēšanu. Turklāt Komisija atgādina, 
ka Palātas analīzes balstās uz IN, kas veikti pirms 
vairākiem gadiem laikā, kad ietekmes novērtējuma 
metodika vēl tikai attīstījās. Tikai viens no pieciem 
IN, kas pamato Palātas analizēto tirdzniecības nolī ­
gumu, tika veikts atbilstīgi jaunākajām IN pamat ­
nostādnēm. Attiecīgi Palāta negrib atzīt, ka kopš 
2010. gada ir ievērojami attīstījušies IN, kas pamato 
PTR.
8 Neiekasētie ieņēmumi ir starpība starp VLR nodokļiem, kas 
būtu jāmaksā par visu VPS tirdzniecību, ja nebūtu VPS shēmas, 
UN faktiski samaksātajiem nodokļiem, t. i., (kopīgais vislielākās 
labvēlības režīma nodoklis, kas aprēķināts par VPS preferenciālo 
tirdzniecību) – (kopējais preferenciālais nodoklis, kas aprēķināts 
par VPS preferenciālo tirdzniecību).
Komisijas atbilde 52
42
IN netika konstatēts, ka krāpšana vai izvairīšanās no 
muitas nodokļiem būtu ievērojams trūkums iepriekš 
piemērotajā VPS shēmā. Tādēļ noteikumi krāpšanas 
novēršanai netika ievērojamā mērā koriģēti, veicot 
reformas shēmā.
Tomēr IN norādīja, ka aizsardzības pasākumi VPS 
shēmā (imports var radīt vai draud radīt nopietnas 
problēmas ES ražotājiem) nedarbojās, tādējādi 
preferenciāls imports varēja kaitēt ES rūpniecības 
finansiālajām un ekonomiskajām interesēm. Tika 
apzinātas iespējas labot šo trūkumu, un rezultātā 
jaunajā VPS, kas stājās spēkā 2014. gada 1. janvārī, 
šie pasākumi tika pastiprināti.
Līdz 2017. gada novembrim Komisijai jāsniedz 
ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par VPS 
regulas piemērošanu. Ziņojuma nolūkā Komisija 
novērtēs tādus jautājumus kā krāpšana un izvairī ­
šanās no muitas nodokļa un pēc iespējas apsvērs 
pasākumus to risināšanai.
44
Komisija piekrīt, ka ikviena modelēšana ir ierobe ­
žota, bet uzskata, ka VLA ir labākais pieejamais 
instruments. Visiem modelēšanas ietvariem piemīt 
trūkumi, bet VLA modeļi ir vislabāk aprīkoti, lai 
izteiktu skaitliski PTR radīto ekonomisko ietekmi. 
Mērķi ir izteikt skaitliski tirdzniecības politikas 
pārmaiņu radīto ietekmi, ceteris paribus , pamatojo ­
ties uz spēcīgākām un būtiskākām metodoloģijas 
pieejām, kādas pastāv ekonomikas jomā saistībā 
ar tirdzniecības politikas analīzi. Šādas ekonomikas 
analīzes nav balstītas uz konkrētu VLA modeli, bet 
gan ir pielāgotas, lai labāk atbilstu attiecīgajam 
politikas jautājumam katrā IN un IIN.1. izcēlums
Bangladeša ir labs piemērs tam, kā VPS labumi 
ievērojami veicinājuši tādas valsts attīstību, kas ir 
vismazāk attīstītā valsts, rezultātā radot izaugsmi, 
samazinot nabadzību un palielinot nodarbinātības 
iespējas, jo īpaši sievietēm. Tas, ka ir pieejami VPS 
labumi, dod Savienībai politikas telpu, lai tā varētu 
ietekmēt notikumus cilvēktiesību un darba tiesību 
jomā, kā tas redzams Rana Plaza  gadījumā. Turklāt 
Komisija cieši seko Starptautiskās Darba organizāci ­
jas (SDO) veiktajam darbam šajā valstī, kura mērķis 
ir uzlabot darba apstākļus. Ir apšaubāmi, ka Bangla ­
deša būtu piekritusi Compact  nosacījumiem, ja tā 
nebūtu VPS saņēmējvalsts.
40
Komisija piekrīt, ka, ņemot vērā pieredzi, tā ir 
pastiprinājusi prasību par efektīvāku uzraudzību un 
novērtējumu IN ietvaros. Tas liecina, ka IN sistēma 
pakāpeniski attīstās.
Visos IN, kas veikti kopš 2010. gada tirdzniecības 
jomā, ir konstatēti skaidri un skaitliski izsakāmi 
rādītāji, kas atbilst 2009. gada IN pamatnostādnēm. 
To apstiprina Ietekmes novērtējuma padomes ( IAB) 
pozitīvais atzinums par šiem IN.
41
Padziļināts pētījums par būtību, kā norādīts Eiropas 
Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ieteikumos 
Indijas kontekstā, nevarētu dot ticamus konstatēju ­
mus, jo vairākums neaizsargāto sabiedrības slāņu ir 
neformālajā ekonomikā, par kuru kvantitatīvi dati 
nav viegli pieejami.
Tomēr IIN rezultāti par Indijas brīvās tirdzniecības 
nolīgumu ir būtiski Eiropas Ekonomikas un sociālo 
lietu komitejas ieteikumu kontekstā. IIN secināts, 
ka brīvās tirdzniecības nolīguma rezultātā ar Indiju 
(visos analizētajos scenārijos) būtu ievērojami jāpa ­
lielina reālā alga gan kvalificētiem, gan nekvalificē ­
tiem darbiniekiem un jāsamēro ietekme uz nabadzī ­
gajiem iedzīvotājiem. Turklāt sarunu veicēji regulāri 
apspriežas ar pilsonisko sabiedrību, ļaujot apspriest 
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ietei ­
kumos minētos jautājumus.
Komisijas atbilde 53
48
IN un IIN analizē iespējamo ietekmi, kādu attiecīga ­
jai nozarei rada pats tirdzniecības nolīgums, ņemot 
vērā visu attiecīgo ES politikas virzienu pastāvēšanu. 
Tādējādi tajos var būt (kā, piemēram, Karību jūras 
reģiona valstu gadījumā), bet var arī nebūt skaidras 
norādes uz kopējo lauksaimniecības politiku (KLP).
49
Komisija atzīst, ka IIN par EPN nav tikpat padziļināts 
un aptverošs kā jaunāki IIN. Daļēji tas skaidrojams 
ar šī īpašā IIN ļoti plašo ģeogrāfisko un tematisko 
tvērumu, kas ir vairāk nekā 75 valstis. Neviens 
IIN nevar nodrošināt, ka tiek pilnībā aptverti visi 
iespējamie jautājumiem par visām iespējamām 
parakstītājvalstīm.
52
Pētījums bija ekonometrisks novērtējums par sešu 
PTR ietekmi uz tirdzniecību. Tika noteikts mērķis – 
analizēt, vai nolīgumiem bijusi izmērāma un statis ­
tiski nozīmīga ietekme uz ES eksportu un importu. 
Nebija plānots, ka tā tvērums būs plašāks vai tas būs 
pilnvērtīgs ex post  novērtējums. Komisija vēlāk veica 
pilnu ex post  novērtējumu par divām attiecīgajām 
valstīm (Meksiku un Čīli).
53
Kaut gan ex post  novērtējuma ziņojumā par Eiro ­
pas un Vidusjūras reģiona valstīm nebija noteikta 
kārtība turpmāku novērtējumu veikšanai, Komisija 
var apstiprināt, ka šāds ex post  novērtējums varētu 
tikt veikts, kad būs pabeigtas pašreizējās sarunas un 
pilnībā īstenoti nolīgumi.
55
Pēc VPS starpposma novērtējuma shēmā tika 
veiktas nozīmīgas pārmaiņas, kuras stājās spēkā 
2014. gada 1. janvārī un kuru nolūks bija risināt 
shēmas starpposma novērtējumā konstatētos 
trūkumus.45
GTAP datubāze ir veidota, pamatojoties uz vistica ­
mākajiem starptautiskajiem datu avotiem (tostarp 
Eurostat  datiem par ES valstīm), un to pastāvīgi skata 
dažādas ieinteresētās personas (Pasaules Banka, 
ESAO, SVF, PTO, ANO, ANO Pārtikas un lauksaim ­
niecības organizācija). Vairākums ekonomikas datu, 
kas tiek izmantoti GTAP datubāzē (piemēram, par 
tirdzniecības plūsmām, aizsardzības paraugiem, IKP , 
galapatēriņu), tiek atjaunināti atbilstīgi pieejama ­
jiem datiem par pēdējo gadu. Šādā gadījumā nove ­
cojuši dati attiecas tikai uz tehniskiem koeficientiem 
ES Apgādes un patēriņa tabulās. Eurostat  neapstrā ­
dātie dati liecina, ka tehnisko koeficientu pārmai ­
ņas ES Apgādes un patēriņa tabulās laikposmā no 
2000. gada līdz 2009. gadam ir minimālas.
GTAP konsorcija ietvaros Komisija centīsies nodro ­
šināt, lai GTAP izmanto atjauninātas ES Apgādes un 
patēriņa un ielaides un izlaides tabulas, kad tās ir 
pieejamas, un metadatos par GTAP par katru valsti 
tiek norādīts, kādi avoti ir izmantoti un par kādu 
gadu ir dati.
Kā norādīts Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības 
centra ĢD 2014. gada janvāra ziņojumā, ES tehnisko 
koeficientu atjaunināšana, izmantojot jaunākos 
datus, tikai maržināli mainīja simulēto ietekmi, ko 
radīja ES un Korejas BTN.
46
Tā kā avots vairākumam ES datu GTAP datubāzē 
pirmkārt ir Eurostat  vai valsts statistikas birojs, Euro ‑
stat iesaistīšana sekundārā kvalitātes novērtējumā 
par GTAP datiem varētu būt virspusēja.
47
Komisija piekrīt, ka IIN savlaicīgums ir ļoti svarīgs, 
lai nodrošinātu, ka novērtējums ir lietderīgs sarunu 
veicējiem. Komisijas dienesti apņēmušies sākt IIN 
ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc sarunu sākšanas, lai 
nodrošinātu, ka ziņojumi tiek ņemti vērā sarunās. 
No 18 IIN, kas tika veikti kopš 1999. gada, IIN par Čīli 
bija vienīgais, kurā galīgais ziņojums tika sniegts 
pēc asociācijas nolīguma sākšanas.
Komisijas atbilde 54
Komisija arī norāda, ka iespējamie zaudējumi, kuri 
nav ekstrapolēti un par kuriem Palāta ziņojusi trim 
dalībvalstīm saistībā ar atsevišķām konstatētām 
kļūdām, bija 1 miljons euro, un no šīs summas 91 % 
attiecas uz vienu dalībvalsti.
64
Daži trūkstošie dokumenti vai pierādījumi vēl ir 
pieejami, jo Komisija veica pēcpārbaudi par Palātas 
konstatējumiem. Tādēļ galarezultātā līmenis var 
būt ievērojami zemāks. Turklāt, veicot pārbaudes 
saskaņā ar vienkāršoto procedūru 21 dalībvalstī, 
Komisija konstatēja, ka kļūdu līmenis pārbaudītajā 
izcelsmes sertifikātu paraugā nebija augsts un kļūdu 
radītā finanšu ietekme nebija liela.
Komisija veica pārbaudi AK par izcelsmes doku ­
mentu oriģināliem, un tās rezultāti nav salāgoti ar 
Palātas konstatējumiem.
66
Palātas konstatētās kļūdas galvenokārt ir trūkstoši 
dokumenti vai pierādījumi. Ja uz izcelsmes sertifikā ­
tiem ir tādas iestādes zīmogs vai to izdevusi iestāde, 
par kuru saņēmējvalsts/partnervalsts iestādes 
nav informējušas Komisiju, izcelsmes sertifikātus 
var nosūtīt attiecīgo valstu iestādēm pārbaudes 
veikšanai.
Tāpat saistībā ar 64. punktu Komisija norāda, ka 
patlaban gandrīz visi pavaddokumenti atrodas pie 
importētājiem, un tie nodrošina šo dokumentu 
pieejamību muitas iestādēm atbilstīgi ES Muitas 
kodeksa 77. pantam. Dokumentus nevar pilnībā pār ­
baudīt, un pārbaudes ir jāveic, pamatojoties uz riska 
analīzi, kā norādīts ES Muitas kodeksa 13. pantā.Piemēram, VPS saņēmējvalstu skaits tika ievērojami 
samazināts (no vairāk nekā 170 valstīm līdz aptuveni 
90), lai labumus koncentrētu uz valstīm ar lielākām 
vajadzībām. Turklāt eksporta iespējas nabadzīgā ­
kām valstīm tika palielinātas, likvidējot labumus 
īpaši konkurētspējīgām nozarēm no konkrētām 
valstīm, piemēram, tekstilizstrādājumiem no Ķīnas 
un Indijas.
61
Komisija uzskata, ka izcelsmes iekļaušana kopā ar 
citiem riska elementiem ir vēl efektīvāka, jo tādējādi 
ir konkrētāks mērķis.
62
Palātas konstatēto kļūdu skaits ievešanas deklarā ­
cijās, kurās pieprasīta preference atbilstīgi vienkār ­
šotajai procedūrai, nebija liels (trīs). AK apņēmās 
pārskatīt savu kontroles stratēģiju saistībā ar prefe ­
renciālo izcelsmi. Kaut gan AK gadījumā PTR nebija 
izvēlēti par revīzijas tēmu, tas tomēr nenozīmē, ka 
netika veikta izcelsmes kontrole citas pēcmuitoša ­
nas revīzijas kontekstā. Komisija veiks pēcpārbaudi 
par Palātas uzdotajiem jautājumiem.
63
Palātas ekstrapolācija veikta, pamatojoties uz atse ­
višķām kļūdām, kas ir trūkstoši dokumenti vai pierā ­
dījumi, kuriem būtu jābūt pie importētājiem Palātas 
veiktās revīzijas laikā. Tomēr šīs kļūdas nav auto ­
mātisks pamatojums tam, ka ievestajām precēm 
ievešanas laikā nebija preferenciālas izcelsmes, kā 
tas bija norādīts deklarācijā. Veicot pēcpārbaudi par 
atsevišķām Palātas konstatētajām kļūdām, Komisija 
dos attiecīgajām dalībvalstīm iespēju pierādīt, ka 
dokumenti un pierādījumi par izcelsmi bija pie ­
ejami muitošanas laikā un tie joprojām ir pieejami. 
Tikai tad, ja pierādījumi netiek sniegti, dalībvalstīm 
varētu būt jāmaksā tradicionālie pašu resursi, ja tie 
radušies dalībvalstu administratīvo kļūdu dēļ.
Komisijas atbilde 55
75
Visos minētajos gadījumos, veicot riska novērtē ­
jumu, dalībvalstis analizēja un ņēma vērā informā ­
ciju. Pēc tam, kad ir veikta analīze par dalībvalsts 
tirdzniecības veidu, dalībvalstis pieņem lēmumu par 
to, vai iekļaut informāciju no savstarpējās palīdzības 
paziņojumiem kā riska profilu savā riska pārvaldības 
sistēmā, bet tai nav pienākuma to darīt. Francija 
paskaidrojusi, ka riska profila izveide attiecīgajā 
savstarpējās palīdzības paziņojumā nebūtu efek ­
tīva, jo informācijai nav ietekmes Francijā. Spānijas 
gadījumā paraugs attiecās uz operatoriem, kuri bija 
izslēgti no “pirmspublicēšanas” kontroles ķēdēm. 
Komisija jau pieprasījusi, lai Spānijas iestādes labo 
šādu praksi. Komisija uzskata, ka riska profils, kura 
pamatā ir informācija no pieprasījuma par savstar ­
pējās palīdzības paziņojuma, jāveido tikai tad, ja 
informācijai ir ietekme dalībvalstī.
77
Par visiem šiem piedziņas gadījumiem Komisija 
veic pēcpārbaudi ar dalībvalstu iestādēm, un, ja 
administratīvas kļūdas dēļ ir jāmaksā tradicionālie 
pašu resursi, dalībvalstīm tiks prasīts nodrošināt šīs 
summas līdz ar procentiem, ja tos piemēro.
AK tika pieprasīts nodrošināt tradicionālos pašu 
resursus saistībā ar savstarpējās palīdzības paziņo ­
jumiem, par kuriem tā apstiprināja, ka tiem iestājies 
noilgums neefektīvas iekšējās kontroles dēļ. Francija 
apstrīdēja šo konstatēto faktu, un Komisija pieprasī ­
jusi papildu informāciju.
78
Komisija uzsver, ka šajā gadījumā attiecīgā dalīb ­
valsts jau ir veikusi atbilstīgus pasākumus, lai nepie ­
ļautu līdzīgu situāciju nākotnē.
Skatīt Komisijas atbildi par 79. punktu.67
Saistībā ar Palātas konstatētajām kļūdām Komisija 
veiks pēcpārbaudi, un, ja tiks konstatēts, ka jāmaksā 
tradicionālie pašu resursi, dalībvalstīm pieprasīs 
veikt pasākumus šo summu piedziņai un samaksāt 
procentus.
71
Saistībā ar 11 pieprasījumiem, kurus Spānija nosū ­
tīja Filipīnām un kuri tika atsūtīti atpakaļ, jo nebija 
sasniegts adresāts, jānorāda, ka tie tika atkārtoti 
nosūtīti Filipīnām uz pareizo adresi.
72
Komisija veic pēcpārbaudi par šiem pēcmuitošanas 
gadījumiem ar Itālijas iestādēm. Pēc nepieciešamī ­
bas tiks iekasēti procenti.
73
Komisija veiks pēcpārbaudi ar Francijas iestādēm 
par gadījumiem, kad, saņemot apstiprinājumu, ka 
sertifikāti ir nederīgi vai neīsti, nav sākta pēcmuito ­
šanas piedziņa, un piedzīs pienākošos tradicionālos 
pašu resursus un arī procentu maksājumus, ja tādus 
piemēro.
74
Komisija uzskata, ka dalībvalstīm to vispārējā muitas 
riska pārvaldībā un kontroles stratēģijā būtu jāņem 
vērā informācija un, ciktāl informācija savstarpējās 
palīdzības paziņojumos ietekmē dalībvalsti, jāveic 
pasākumi tradicionālo pašu resursu piedziņai un 
zaudējumu nepieļaušanai nākotnē.
Komisijas atbilde 56
84
Palātas minētajā Tiesas spriedumā tas, ka Komisija 
nav pilnā mērā izmantojusi savas tiesības un pilnva ­
ras, kādas tai ir saskaņā ar asociācijas nolīgumu ar 
Turciju, attiecas tikai uz īpašu gadījumu, tādēļ nevar 
izdarīt vispārīgu secinājumu.
Saskaņā ar Kopienas Muitas kodeksa 220. panta 
2. punkta b) apakšpunktu un 239. pantu pastāv 
izņēmums vispārējam principam par importa 
nodokļa piedziņu. Šādos gadījumos, neņemot vērā 
muitas parāda esamību un to, ka nav izpildīti nosa ­
cījumi par preferenciālu režīmu precēm, pieteikuma 
iesniedzējs (kam atbalstu nodrošina valsts iestādes, 
kad lieta tiek iesniegta Komisijai lēmuma pieņemša ­
nai) lūdz piešķirt izņēmumu piedziņas principam vai 
importa nodokļa atlaišanu/neatmaksāšanu.
Noteikumi, kas reglamentē šos izņēmumus, 
jāskaidro ierobežoti, un tie tiek vērtēti katrā atse ­
višķā gadījumā.
Saskaņā ar piedziņas principa izņēmumu jābūt 
a) kļūdai, ko pieļauj muitas iestāde un ko nevar kon ­
statēt persona, kas darbojas labticīgi un nodrošina 
atbilstību noteikumiem par muitas deklarāciju, vai 
b) īpašai situācijai, kad parādnieku nevar saistīt ar 
nolaidību vai krāpšanu.
85
Komisija rūpīgi apsvērs šādu regulāru pārskatu 
sistēmu, ņemot vērā tās jaunās un pastiprinātās 
darbības pārraudzības jomā.
89
Komisija šo jautājumu aplūkos, ņemot vērā jauno 
plānoto pārraudzības darbību ietvaru, lai uzlabotu 
dalībvalstu sniegtās informācijas kvalitāti un cita 
starpā nodrošinātu, ka dalībvalstu pārskati efektīvāk 
koncentrēti uz novirzēm, kas jālabo.79
Attiecīgā dalībvalsts jau informējusi Komisiju, ka 
tās muitas iestādes jau apmainījušās ar informāciju 
augstā līmenī ar valsts tiesas iestādēm un ir sākts 
process par grozījumiem valsts nodokļu likumā, lai 
nepieļautu līdzīgu situāciju nākotnē.
Komisija veiks pēcpārbaudi par šo jautājumu ar 
Spānijas iestādēm.
80
Skatīt Komisijas atbildi par 78. punktu.
82
Novērtējums par saņēmējvalsts spējām ir neatņe ­
mama daļa sarunu procesā ar katru partnervalsti, 
tostarp par spēju tvērumu. Tomēr tas neparādās 
oficiālajā novērtēšanas ziņojumā.
Vispārīgi runājot, sarunas nodrošina atbilstīgu 
ietvaru, lai Komisija novērtētu partnervalstu iestāžu 
spēju pareizi administrēt nolīgumu, ņemot vērā, 
piemēram, pieredzi saistībā ar esošajiem muitas 
sadarbības nolīgumiem un citiem sadarbības mehā ­
nismiem. Sīkāk izstrādāti iepriekšēji novērtējumi 
tika veikti saistībā ar SAA  ar Balkānu valstīm.
83
Ir izstrādāts Komisijas rīcības plāns par preferenci ­
ālas izcelsmes noteikumu uzraudzību, un saskaņā 
ar plānu viens no ierosinātajiem pasākumiem ir 
tādas valsts apmeklējumi, kurai piešķirts preferen ­
ciāls režīms. Rīcības plāns aptvers gan vienpusējus 
režīmus, piemēram, VPS, gan divpusējus nolīgumus 
ar partnervalstīm.
Komisijas atbilde 57
94
SP paziņojuma primārais mērķis ir brīdināt dalīb ­
valstis par konstatētajiem krāpšanas riskiem un 
aicināt tās sadarboties, efektīvi un lietderīgi strādā ­
jot ar tām. OLAF  pilnībā piemēro pašreizējās Regulas 
Nr. 515/9710 (kas grozīta ar Regulu Nr. 766/200811) 
prasības. Dalībvalstu pienākums ir analizēt risku, 
kas attiecas uz to teritoriju, pamatojoties uz sniegto 
informāciju, un veikt visus nepieciešamos pasāku ­
mus atbilstīgi ES muitas tiesību aktiem.
95
Ne vienmēr summas, ko dalībvalstis deklarējušas 
kā neatgūstamas, nozīmē galīgos zaudējumus 
ES budžetā, jo Komisija pārbauda, vai dalībvals ­
tis uzcītīgi piedzen šīs summas atbilstīgi Regu ­
las Nr. 1150/2000 17. panta 2. punktam, un sauc 
tās pie atbildības, ja tās nav pietiekami uzcītīgas 
piedziņas procedūru laikā.
2. izcēlums
Atbilstīgi Padomes Regulas Nr. 1150/2000 17. pantā 
noteiktajai procedūrai Komisija jau izskatīja šo gadī ­
jumu 2013. gadā.
Polijai vēlāk prasīja nodrošināt šīs summas, jo ieve ­
šanas laikā netika veikti piesardzības pasākumi, kā 
to bija pieprasījis OLAF  savā SP paziņojumā.
10 Padomes 1997. gada 13. marta Regula (EK) Nr. 515/97 par 
dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēju palīdzību un šo 
iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu muitas un 
lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu, OV L 82, 
22.3.1997., 1. lpp.
11 Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula 
(EK) Nr. 766/2008, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 515/97 
par dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēju palīdzību un 
šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu muitas un 
lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu, OV L 218, 
13.8.2008., 48. lpp.90
Komisija atzinīgi novērtē Palātas konstatētos faktus, 
ka OLAF  veiksmīgi parādījis, ka importētās preces 
nebija tiesīgas izmantot preferenciālo tarifa režīmu, 
izņemot vienā izmeklētajā gadījumā.
91
Piedziņa pēc OLAF  izmeklēšanas saistībā ar muitu ir 
valsts iestāžu uzdevums un nav OLAF  kontrolē.
Tādējādi faktiski piedzītās summas rāda dalībvalstu, 
nevis OLAF sniegumu, un nav atbilstīgi izmantot šo 
summu kā OLAF  darbības rezultātu rādītāju.
OLAF  nodrošina dalībvalstu kompetentajām iestā ­
dēm visu nepieciešamo informāciju, lai veicinātu to 
veiktās piedziņas darbības.
Saskaņā ar jaunajiem noteikumiem Regulā 
Nr. 883/2013 par OLAF  izmeklēšanu9 dalībvalstis 
nodrošina OLAF  informāciju par pasākumiem, ko tās 
veikušas, ņemot vērā OLAF  ieteikumus, cita starpā 
par maksājamo summu piedziņu. Tas stiprina dalīb ­
valstu veikto uzraudzību pār piedziņas darbībām 
un turpmāk uzlabo finanšu pēcpārbaudi par OLAF  
izmeklēšanu.
92
Komisija sistemātiski veic pēcpārbaudi par visiem 
konstatētajiem gadījumiem saistībā ar dalībvalstu 
finanšu atbildību, kas rodas novēlotu piedziņas pro ­
cedūru rezultātā. Tā veiks pēcpārbaudi par Palātas 
konstatētajiem faktiem un pieprasīs piedzīt tradicio ­
nālos pašu resursus un maksāt procentus, ja tādus 
piemēro. OLAF  ziņojumā uzrādītā nodokļu summa 
ir ierosinātā summa piedziņai, un faktisko summu, 
kādu var piedzīt, var galīgi noteikt tikai tad, kad būs 
veikta pēcpārbaude.
9 Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. septembra Regula 
(ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs 
krāpšanas apkarošanai ( OLAF ), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta 
un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu 
(Euratom) Nr. 1074/1999, OV L 248, 18.9.2013.
Komisijas atbilde 58
3. izcēlums c)
Saistībā ar pēcpārbaudi par paziņojumu importē ­
tājiem par tunča importu no Salvadoras Komisija 
tostarp reaģēja uz Palātas veiktās revīzijas konstatē ­
jumu un nosūtīja Salvadorai vēstuli ar sīki izstrādā ­
tiem jautājumiem.
3. izcēlums d)
Skatīt atbildi par III punkta e) apakšpunktu.
102
Palātas norādītā OLAF  izmeklēšana, saskaņā ar kuru 
saņēmējvalstīm/partnervalstīm trūkst pieredzes, 
lai piemērotu šos noteikumus, attiecas uz periodu 
pirms VPS izcelsmes noteikumu reformas. Saskaņā 
ar reformu VPS noteikumi par reģionālu kumulāciju 
tika vienkāršoti, lai partnervalstīm būtu vieglāk tos 
pārvaldīt.
103
Palāta konstatē konkrētu kumulācijas problēmu, 
saskaņā ar kuru dažādus noteikumus piemēro val ­
stīm vienā un tajā pašā reģionā. VPS noteikumi tika 
padarīti elastīgāki, lai veicinātu izcelsmes kumulā ­
ciju starp jaunattīstības valstīm pat tādos gadīju ­
mos, kad piemēro dažādus izcelsmes noteikumus. 
Tas ir īpaši svarīgi vismazāk attīstītajām valstīm, 
kurām piemēro atšķirīgus noteikumus salīdzinājumā 
ar citām VPS saņēmējvalstīm. VPS regulā ir mehā ­
nismi, lai novērstu pārkāpumus.
4. izcēlums
ES un Meksikas preferenciālās tirdzniecības attiecī ­
bas reglamentē ar nolīgumu pamatota preferenciāla 
sistēma, saskaņā ar kuru ir obligāti, ka eksporta 
valsts pieprasa secīgi pārbaudīt preferenciālo izcel­
smi, pirms tā apsver noraidījumu vai preferenci. 
Komisija apsver, kādi turpmāki pasākumi būtu 
nepieciešami šādos gadījumos.96
Kopš 2001. gada Komisija rosinājusi, lai visos ES 
preferenciālajos tirdzniecības režīmos, neatkarīgi no 
tā, vai tie ir autonomi vai tradicionāli, būtu iekļauta 
iespēja īslaicīgi anulēt preferences gadījumā, ja tiek 
konstatētas konkrētas problēmas saistībā ar prefe ­
renču pārvaldību un/vai citi nozīmīgi muitas tiesību 
aktu pārkāpumi vai nesadarbošanās. Tajos arī 
jāiekļauj iespēja sniegt paziņojumus importētājiem. 
Komisija arī turpmāk ierosinās ietvert šādus drošī ­
bas pasākumus visos preferenciālajos tirdzniecības 
režīmos.
Komisija ierosina ietvert administratīvo kļūdu pār ­
valdības (AKP) klauzulu visos tirdzniecības nolīgu ­
mos, ja nav panākta vienošanās par pašsertifikāciju, 
un to darīs arī nākotnes tirdzniecības nolīgumos un 
tādos nolīgumos, kuriem tiek mainīti nosacījumi.
97
Skatīt atbildi par 84. punktu. Komisijai paziņotie 
gadījumi attiecas uz izņēmumiem vispārējam prin ­
cipam par importa vai eksporta nodokļu piedziņu, 
un saskaņā ar prasībām muitas iestādes kļūdas 
nevar noteikt parādnieks, kas darbojas labticīgi un 
nodrošina atbilstību piemērojamiem noteikumiem 
vai pastāv īpaša situācija, ja vien parādnieks nav 
bijis nolaidīgs. Lēmuma pieņēmēja muitas iestāde 
novērtē, vai šie nosacījumi ir izpildīti.
98
Komisija arī turpmāk rosinās iekļaut AKP klauzulu 
visos tirdzniecības nolīgumos, ja nav panākta vieno ­
šanās par pašsertifikāciju.
3. izcēlums b)
Nepublicēšana bija saistīta ar tulkošanas problē ­
mām pirmspievienošanās procesā.
Komisijas atbilde 59
1.–4. ieteikums
1) Komisija piekrīt Palātas ieteikumam veikt IN un 
IIN saistībā ar PTR un atbilstīgi pamatot situā ­
cijas, kad tas nav iespējams. Komisija tā darīs 
atbilstīgi esošajām IN pamatnostādnēm un 
IIN rokasgrāmatai, un savā jaunākajā ietekmes 
novērtējumā par Japānu un ASV tā ir aplēsusi 
neiekasētos ieņēmumus.
2) Saistībā ar analīzes savlaicīgumu Komisija ir 
apņēmusies sākt IIN ne vēlāk kā sešus mēnešus 
pēc sarunu sākšanas, lai nodrošinātu, ka analīze 
tiek lietderīgi ņemta vērā sarunu gaitā un ap ­
stiprināšanas procesā.
 Eurostat  tagad tiek pastāvīgi aicināts dalīb ­
nieka statusā piedalīties vadības grupās IIN 
pārraudzībai.
 Komisija cenšas veicināt sadarbību statistiskas 
datu avotu kvalitātes jomā, ņemot vērā patla ­
ban veikto pakalpojumu līmeņa nolīguma at ­
jaunināšanu starp Tirdzniecības ĢD un Eurostat .
3) Komisija piekrīt Palātas ieteikumam par PTR 
ar nozīmīgu ietekmi ekonomikas, sociālajā un 
vides jomā.
 Tas liecina par Komisijas jau izteikto apņem ­
šanos sistemātiskāk veikt ex post  novērtējumu 
PTR ar nozīmīgu ietekmi ekonomikas, sociālajā 
un vides jomā, lai palīdzētu uzraudzīt ES tirdz ­
niecības nolīgumu radīto ietekmi12.
12 Paziņojums COM(2010) 612 galīgā redakcija “Tirdzniecība, 
izaugsme un pasaules norises”.Secinājumi un ieteikumi
108
Lai gan Komisijas ex ante  un ex post  novērtējums par 
PTR radīto ekonomikas un citu ietekmi ir laika gaitā 
attīstījies, Komisija uzskata, ka politikas veidotāji, 
ieinteresētās personas un Eiropas nodokļu maksā ­
tāji patlaban ir pilnībā informēti par svarīgākajām 
priekšrocībām un trūkumiem, kas piemīt dažādām 
tirdzniecības politikas alternatīvām.
Kopš 1999. gada visām nozīmīgajām daudzpusējās 
un divpusējās tirdzniecības sarunām tiek pievienots 
IIN, kas sīki analizē visu PTR radīto plānoto ekono ­
mikas ietekmi (arī ietekmi sociālajā un vides jomā). 
Kopš 2010. gada (izņemot vienā gadījumā, skatīt 
Komisijas atbildi par III punkta a) apakšpunktu), 
pirms visu nozīmīgo tirdzniecības sarunu sākšanas 
tika veikts IN, kurā novērtēja PTR iespējamo eko ­
nomikas ietekmi, tostarp iespējamos neiekasētos 
ieņēmumus.
109
Kaut gan Komisija atzīst, ka pastāv iespējas veikt 
uzlabojumus, tā pilnībā nepiekrīt Palātas novēr ­
tējumam. Ievērojamas pūles turpmāk būs jāvelta 
kvalitatīvu IN un IIN sagatavošanai. Komisija norāda, 
ka Palātas izvēlētajā paraugā bija tikai viens IN, kas 
veikts saskaņā ar jaunajām IN pamatnostādnēm, 
kas tika izdotas 2009. gadā. Tādējādi Palātas analīze 
pietiekami neatzīst ievērojamo progresu, kādu IN 
nodrošina PTR atbalstam kopš 2010. gada.
Saistībā ar ex post  novērtējumiem jānorāda, ka tikai 
daži no tiem ir pabeigti, un tas liecina, ka paiet ilgs 
laiks, līdz PTR pilnībā stājas spēkā. Tomēr Komisija 
patlaban veic pasākumus procesa paātrināšanai.
110
Tāda shēma kā VPS ir tikai viens instruments, lai 
risinātu jaunattīstības valstu vajadzības, un neva ­
jadzētu pārmērīgi novērtēt shēmas spēju atrisināt 
jaunattīstības valstu problēmas. PTO tiesību akta 
ietvaros shēmā nupat veiktas reformas, pamatojo ­
ties uz starpperioda analīzes konstatējumiem.
Komisijas atbilde 60
112
Informācija no SP paziņojuma ne vienmēr kalpo par 
pamatu riska profila izveidošanai, jo šādai informā ­
cijai var nebūt ietekmes uz dalībvalsti.
Visos minētajos gadījumos dalībvalstis analizēja un 
ņēma vērā informāciju savos riska novērtējumos.
113
Palātas secinājums ir balstīts uz REM /REC  sistēmas 
nepilnībām vienā konkrētā gadījumā par Spāniju. 
Attiecīgā dalībvalsts jau informējusi Komisiju, ka 
tās muitas iestādes jau apmainījušās ar informāciju 
augstā līmenī ar valsts tiesas iestādēm un ir sākts 
process par grozījumiem valsts nodokļu likumā, lai 
nepieļautu līdzīgu situāciju nākotnē.
Komisija nodrošinās pēcpārbaudi šim jautājumam 
kopā ar Spānijas iestādēm.
114
Par trešās valsts spēju atbilstīgi administrēt PTR var 
pārliecināties ne tikai oficiālajos novērtējuma ziņo ­
jumos, bet arī izmantojot citus līdzekļus. Novērtē ­
šana tiek veikta divpusējā nolīguma sarunu procesa 
laikā.
Saistībā ar uzraudzību Komisija izmanto dažādus 
instrumentus, piemēram, paziņojumus importētā ­
jiem, konsultāciju sniegšanu saņēmējvalstīm u. c., 
īpaši VPS kontekstā. Ir izstrādāts Komisijas rīcības 
plāns par preferenciālas izcelsmes noteikumu 
uzraudzību, saskaņā ar kuru viens no ierosinātajiem 
pasākumiem ir saņēmējvalsts apmeklējumi. Rīcības 
plāns aptver gan vienpusējus režīmus, piemēram, 
VPS, gan divpusējus nolīgumus ar partnervalstīm.
Komisija arī atsaucas uz savām atbildēm par 
81.–86. punktu.
115
Komisija veiks pēcpārbaudi par Palātas konstatēta ­
jiem gadījumiem un risinās problēmas sadarbībā ar 
dalībvalstīm un valstīm, kam piešķirtas preferences 
saistībā ar vienpusējiem režīmiem un divpusējiem 
nolīgumiem.4) Komisija piekrīt Palātas ieteikumam.
 Skatīt atbildi par 55. punktu. Pēc VPS starp­
perioda novērtējuma shēmā tika veiktas nozī ­
mīgas pārmaiņas šo trūkumu risināšanai. Tā kā 
tarifu preferences saskaņā ar jauno VPS regulu 
(Regula 978/2012) tiek piemērotas tikai no 
2014. gada 1. janvāra, Komisija pārskatīs shēmu 
un sniegs ziņojumu Eiropas Parlamentam un 
dalībvalstīm līdz 2016. gadam par shēmas 
ietekmi un līdz 2017. gadam par jaunās regulas 
vispārējo darbību.
111
Palātas ekstrapolācija veikta, pamatojoties uz 
atsevišķām kļūdām, kas ir trūkstoši dokumenti vai 
pierādījumi, kuriem būtu jābūt pie importētājiem 
Palātas revīzijas laikā. Tomēr šīs kļūdas automātiski 
nepamato to, ka ievestajām precēm ievešanas laikā 
nebija preferenciālas izcelsmes, kā tas bija norādīts 
deklarācijā. Veicot pēcpārbaudi par atsevišķām 
Palātas konstatētajām kļūdām, Komisija dos attiecī ­
gajām dalībvalstīm iespēju pierādīt, ka dokumenti 
un pierādījumi par izcelsmi bija pieejami muitoša ­
nas laikā un tie joprojām ir pieejami. Tikai tad, ja 
pierādījumi netiek sniegti, dalībvalstīm varētu būt 
jāmaksā tradicionālie pašu resursi, ja tie radušies 
dalībvalstu pieļautu administratīvu kļūdu rezultātā.
Komisija norāda, ka patlaban gandrīz visi pavad­
dokumenti atrodas pie importētājiem, un tie nodro ­
šina šo dokumentu pieejamību muitas iestādēm 
atbilstīgi ES Muitas kodeksa 77. pantam. Dokumen ­
tus nevar pilnībā pārbaudīt, un pārbaudes ir jāveic, 
pamatojoties uz riska analīzi, kā norādīts ES Muitas 
kodeksa 13. pantā.
Komisija arī norāda, ka iespējamie zaudējumi, kuri 
nav ekstrapolēti un par kuriem Palāta ziņojusi trim 
dalībvalstīm saistībā ar atsevišķām konstatētām 
kļūdām, bija 1 miljons euro, un no šīs summas 
91 % attiecas uz vienu dalībvalsti.
Komisijas atbilde 61
7) Komisija arī turpmāk mudinās dalībvalstis veikt 
visus atbilstīgos piesardzības pasākumus, saņe ­
mot SP paziņojumus.
8) Sarunu procesā ar katru partneri neatņemama 
daļa ir tādas valsts spēju novērtējums, kurai 
piešķirts preferenciāls režīms. Tomēr tas nepa ­
rādās oficiālajā novērtējuma ziņojumā. Novēr ­
tējumu par šo spēju Komisija iekļaus, nosakot 
oficiālo tvērumu pirms jaunu sarunu sākšanas.
 Vispārīgi runājot, sarunas ir atbilstīgs ietvars, lai 
Komisija novērtētu partnervalstu iestāžu spēju 
atbilstīgi administrēt nolīgumu.
9) Komisija šo jautājumu uzdos dalībvalstīm 
(uzraudzības laikā) nolūkā uzlabot dalībval ­
stu sniegtās informācijas kvalitāti saistībā ar 
administratīvo sadarbību. Tiks arī vienkāršota 
pārskatu sniegšanas procedūra.
10) Komisija veiks pēcpārbaudi par valstīm, kurām 
piešķirts preferenciāls režīms un kurās Palātas 
revīzijas laikā konstatētas problēmas saistībā ar 
administratīvo sadarbību. Ir izstrādāts Komisi ­
jas rīcības plāns par preferenciālas izcelsmes 
noteikumu uzraudzību, un tajā noteikti dažādi 
pasākumi situācijas labošanai.
11) Komisija norāda, ka par finanšu piedziņu atbild 
dalībvalstis.
 OLAF  arī turpmāk nodrošinās dalībvalstu kom ­
petentajām iestādēm visu informāciju, kas tām 
nepieciešama piedziņas pasākumu veikšanai.116
Kaut gan Komisija piekrīt, ka noilguma iestāšanās 
apgrūtina piedziņu, tā atgādina, ka dalībvalstīm ir 
pienākums veikt atbilstīgus pasākumus, lai nodro ­
šinātu importa nodokļu savlaicīgu piedziņu pēc 
iespējas lielākā apmērā.
Komisija regulāri veic pēcpārbaudi par visiem 
konstatētajiem gadījumiem par dalībvalstu finanšu 
atbildību, kas rodas novēlotas piedziņas procedūras 
rezultātā. Komisija veiks pēcpārbaudi par Palātas 
konstatējumiem un pieprasīs maksāt tradicionālos 
pašu resursus un procentus, ja pienākošās summas 
būs radušās administratīvu kļūdu rezultātā.
117
Skatīt atbildes par 96. un 99. punktu.
Komisija arī turpmāk rosinās iekļaut AKP klauzulu 
visos tirdzniecības nolīgumos, kuros nav panākta 
vienošanās par pašsertifikāciju.
120
Skatīt atbildes par III. punkta d) un e) apakšpunktu, 
V punkta d) un g) apakšpunktu, 82., 83., 96. punktu, 
99. punkta d) apakšpunktu, 106. un 114. punktu un 
12. ieteikumu.
5.–13. ieteikums
5) Komisija arī turpmāk novērtēs, kādos tieši 
gadījumos šādi riska profili ir lietderīgi un kā 
tie būtu īstenojami izcelsmes noteikumu jomā 
saskaņā ar PTR.
6) Pārbaužu laikā pēdējos gados Komisija īpašu 
uzmanību pievērsusi dalībvalstu riska pārvaldī ­
bas sistēmu un kontroles stratēģiju efektivitā ­
tei. Komisija sagatavojusi tematiskus ziņojumus 
par savām pārbaudēm saistībā ar muitas kon ­
troles stratēģiju (2009. gads), vietējo muitošanu 
(2011. gads) un tranzītu (2012. gads) un iesnie ­
gusi šos ziņojumus dalībvalstīm konsultatīvās 
komitejas ietvaros pašu resursu jautājumos un 
arī Muitas politikas grupā. Komisija arī turpmāk 
pārliecināsies, vai dalībvalstis uzlabo savu riska 
pārvaldības sistēmu un kontroles stratēģiju 
efektivitāti.
Komisijas atbilde 62
13) Komisija arī turpmāk veicinās izcelsmes sertifi ­
kātu un pārvadājumu sertifikātu aizstāšanu ar 
eksportētāju pašsertifikāciju.
Atbilde par V pielikumu
1
VLA modeļi ir moderni instrumenti, un pretēji citiem 
pieejamiem modeļiem tie ir vispiemērotākie, lai 
noteiktu, kā ekonomiku kopumā ietekmē tirdzniecī ­
bas politikas pārmaiņas, un rezultāti tiek iegūti par 
dažādiem nozaru sociālajiem un ekonomiskajiem 
rādītājiem (tarifu ieņēmumi, imports, eksports, ražo ­
šanas cenas, algas, CO2 emisijas u. c.). Tas ir īpaši 
svarīgi sarunu veicējiem un ieinteresētajām perso ­
nām. IIN papildina VLA rezultātus ar kvalitatīvu un 
nozares analīzi, tostarp par neformālo sektoru, ja 
attiecīgie dati to ļauj. Līdz šim dati par neformālo 
sektoru nebija pietiekami ticami, lai tos izmantotu.
2
a) Tirdzniecības politikas pārmaiņu radīto ilg ­
termiņa ietekmi vērtējuši vairāki akadēmisko 
aprindu pārstāvji un starptautiskas organizāci ­
jas, rezultātiem valdības piekrīt, un tie tiek plaši 
izmantoti.
b) VLA modeļus izmanto simulācijas nolūkā, nevis 
prognozēm. Tie balstās uz spēcīgu teorētisko 
pamatu un vienlaikus uz reālo ekonomiku, kas 
rāda aģentu ekonomisko uzvedību.
c) Lēmums par preču un valstu grupēšanu plašās 
kategorijās ir balstīts uz aplūkojamās ekono ­
mikas īpatnībām. Ja to uzskata par lietderīgu, 
VLA rezultāti tiek papildināti ar daļēja līdzsvara 
analīzi, saskaņā ar kuru var diferencēt, piemē ­
ram, dažādas kategorijas kviešus. Saskaņā ar jaunajiem noteikumiem Regulā 
Nr. 883/2013 par OLAF  izmeklēšanu13 dalībval ­
stīm tiek noteikta prasība sniegt OLAF  infor ­
māciju par pasākumiem, kurus tās veikušas, 
ņemot vērā OLAF  ieteikumus, cita starpā par 
tām maksājamo summu piedziņu. Tas stiprina 
uzraudzību pār dalībvalstu veiktajām piedziņas 
darbībām un turpmāk uzlabo finanšu pēcpār ­
baudi saistībā ar OLAF  izmeklēšanu.
 Komisija sistemātiski veiks pēcpārbaudi visos 
gadījumos, kad novēlotu piedziņas procedūru 
rezultātā dalībvalstīm iestājas finanšu atbildība. 
Komisija tā darīs arī turpmāk.
12) Kopš 2001. gada Komisija rosinājusi, lai visos ES 
preferenciālajos tirdzniecības režīmos, neatka ­
rīgi no tā, vai tie ir autonomi vai tradicionāli, 
būtu iekļauta iespēja īslaicīgi anulēt preferen ­
ces gadījumā, ja tiek konstatētas konkrētas 
problēmas saistībā ar preferenču pārvaldību 
un/vai citi nozīmīgi muitas tiesību aktu pārkā ­
pumi vai nesadarbošanās. Komisija uzskata, ka 
šādi aizsardzības pasākumi bijuši pietiekami, un 
arī nākotnē rosinās tos iekļaut visos turpmāka ­
jos preferenciālajos tirdzniecības režīmos.
 2013. gada beigās iespēja īslaicīgi anulēt 
preferences jau bija iekļauta četros autonomos 
režīmos (tostarp VPS), aptverot gandrīz 200 val ­
stis, un preferenciālos nolīgumos ar vairāk nekā 
30 valstīm.
 Patlaban notiek Komisijas sarunas ar vairākām 
partnervalstīm, tostarp Japānu, Vjetnamu, Ma ­
roku, Taizemi un Kanādu, par to, ka noteikumi 
par preferenču īslaicīgu anulēšanu varētu tikt 
iekļauti PTR.
 Komisija arī nākotnē rosinās iekļaut adminis ­
tratīvo kļūdu pārvaldības (AKP) klauzulu visos 
turpmākos tirdzniecības nolīgumos, kuros nav 
panākta vienošanās par pašsertifikāciju.
13 Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. septembra Regula 
(ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs 
krāpšanas apkarošanai ( OLAF ), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta 
un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu 
(Euratom) Nr. 1074/1999, OV L 248, 18.9.2013.
Komisijas atbilde 63
d) Tāpat kā preču grupēšanas gadījumos, reģionu 
grupēšana tiek pielāgota katra IN/IIN īpašajai 
situācijai, un mērķis ir koncentrēties uz to, kas 
tiek uzskatīts par galveno interešu objektu.
e) Pēdējo gadu laikā šajās jomās ir panākts ievē ­
rojams progress. Komisija finansēja globālas 
ārvalstu tiešo ieguldījumu datubāzes izveidi, ko 
tagad izmanto VLA modelēšanā, un kā globālās 
tirdzniecības analīzes projekta valdes loceklis 
atbalsta jaunu globālu migrācijas datubāzi.
f) VLA modelēšanu papildina arī kvantitatīvā mo ­
delēšana (jo īpaši par ietekmi sociālajā un vides 
jomā) un sīkāk izstrādāta nozares analīze.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
•  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop  starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
•  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct  dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no  
jebkuras vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
• Ar EU Bookshop  starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Maksas abonementi
•  Ar Eiropas Savienības Publikāciju biroja tirdzniecības aģentu starpniecību  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lv.htm).
QJ­AB­14­002­LV­C ISSN 1831 ­0877
Preferenciāli tirdzniecības režīmi (PTR) ir būtisks 
ES tirdzniecības politikas instruments. 
Tirdzniecība rada ekonomiskos ieguvumus gan 
ES, gan tās partnervalstīm un veicina ilgtspējīgu 
attīstību un nabadzības izskaušanu 
jaunattīstības valstīs. Šajā ziņojumā vērtēts, vai 
Komisija un dalībvalstis pienācīgi pārvaldīja PTR. 
Ziņojumā konstatēts, ka Komisija nebija 
pienācīgi izvērtējusi PTR visu ekonomisko 
ietekmi un ka ieņēmumu iekasēšana nav pilnībā 
nodrošināta, jo dalībvalstu piemērotie muitas 
kontroles mehānismi ir vāji un arī Komisijas 
pārraudzība ir nepilnīga.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA