Komisijas dienestu darba dokuments - Pavaddokuments Priekšlikums Padomes regula par vīna tirgus kopīgo organizāciju un par dažu regulu grozījumiem - Ietekmes analīzes kopsavilkums {COM(2007) 372 galīgā redakcija} {SEC(2007) 893} /* SEC/2007/0894 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 4.7.2007 SEC(2007) 894 KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Pavaddokuments Priekšlikums PADOMES REGULA par vīna tirgus kopīgo organizāciju un par dažu regulu grozījumiem Ietekmes analīzes kopsavilkums {COM(2007) 372 galīgā redakcija}{SEC(2007) 893} 1. Problēmas definēšana Ietekmes novērtējumā[1], kas pievienots Komisijas paziņojumam „Ceļā uz ilgtspējīgu Eiropas vīna ražošanas nozari”[2], iekļautajā analīzē uzsvērta gan Eiropas vīna nozares vitāli svarīgā loma pasaules vīna tirgū proporcionāli gar arī tāpēc, ka ES vīna nozarei ir primāra nozīme lauksaimniecībā un lauku attīstībā ES valstīs, kur notiek vīna ražošana. Tomēr, neraugoties uz to, ka lielākoties ES vīna ražošanas nozare ir guvusi plašu cieņu un ir konkurētspējīga, tā aizvien biežāk sastopas ar vairākām problēmām: 1. gadu desmitu gaitā pastāvīgi samazinājies patēriņš, jo, mainoties sabiedrības dzīves stilam, ievērojami mainījušies arī uztura paradumi, 2. ir zudusi konkurētspēja, salīdzinot ar vīniem, kuri ražoti ārpus ES, 3. ES vīna nozarē ir tirgus līdzsvara trūkums, kas nevar nodrošināt ilgtspējīgumu , 4. vīna politikas jomā tiesiskais regulējums ir sarežģīts, 5. vides apsvērumiem netiek pievērsta pietiekama uzmanība. Šajā ziņā daudzi KTO politikas instrumenti, visticamāk, nav efektīvi, lai sasniegtu izvirzītos mērķus: - ražošanu nav bijis iespējams pilnīgi ierobežot, piemērojot aizliegumu veikt jaunus stādījumus , - izaršanas shēmas izmantošana praktiski ir apstājusies, - destilācijas pasākumi un citi tirgus instrumenti veicina pārprodukcijas rašanos, tādējādi kavējot tirgus līdzsvarošanu, - daži KTO nosacījumi ir radījuši pārmērīgu administratīvo slogu, - daži noteikumi (piemēram, par etiķetēšanu un par vīndarības praksi ) kavē efektivitāti un jaunu ražošanas tehnoloģiju un tirdzniecības metožu attīstību; jo īpaši jāatzīmē, ka noteikumi par etiķetēšanu ir pārlieku nevienādi un tiem trūkst elastīguma, tie apgrūtina tā dēvēto „vienas šķirnes vīnogu vīnu” ( vins de cépage ) attīstīšanu (minētos vīnus darina no vienas vai vairākām vīnogu šķirnēm un tirdzniecības nolūkā uzsver šķirnes nosaukumu, nevis produkta ģeogrāfisko izcelsmi), - šā brīža sadalījums tā dēvētajos galda vīnos un kvalitatīvajos vīnos , kuri ražoti konkrētos reģionos, nav vairs uzskatāms par pietiekamu pamatu, lai popularizētu vīnu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes ideju, - vairāki politikas instrumenti šobrīd sastopas ar PTO spiedienu. 2. Mērķi Paziņojumā, kurš publiskots 2006. gada jūnijā, tika norādīts, ka būtu jāapsver vīna nozares reforma, ņemot vērā procesus, kuri sākās līdz ar KLP vispārīgo reformu 2003. gadā, turpinājās 2004. gadā (reforma attiecībā uz kokvilnu, apiņiem, olīveļļu, tabaku) un 2005. gadā (cukura nozares reforma). Vēl viena iniciatīva šajā virzienā ir Komisijas priekšlikums tiesību aktam, ar ko grozītu vēl vienu būtisku nozari, kuru līdz šim minētā reforma nebija skārusi, proti, augļu un dārzeņu tirgu[3]. Jaunā KLP ievirze apliecina apņēmību veidot tālejošāku un vairāk uz tirgu orientētu lauksaimniecību, kas būtu arī ilgtspējīgāka, sniedzot svarīgu ieguldījumu Lisabonas stratēģijas[4] mērķu sasniegšanā un ilgtspējīgas attīstības politikas veidošanā, par kuru tika panākta vienošanās Gēteborgas Eiropadomē[5]. Jaunais režīms vīna nozarē būtu jāsavieto ar jaunās KLP pamatprincipiem, lai sekmētu tās ietvaros panākto, un tālab, reformējot vīna nozari, galvenā uzmanība jāpievērš tādiem mērķiem kā konkurētspēja un ekonomiskā, sociālā un vides ilgtspējība . Konkrētāk, reformētajai KTO vīna nozarē būtu jāsasniedz šādi mērķi: - nodrošināt labāku līdzsvaru starp piedāvājumu un pieprasījumu gan kvantitātes, gan kvalitātes ziņā, - palielināt Eiropas vīna nozares konkurētspēju , - pastiprināt orientēšanos uz tirgu , horizontālu pieeju un savstarpējo atbilstību, - saglabāt ražotāju ienākumus , - integrēt plašākus sabiedriskus apsvērumus , proti, veselības un patērētāju aizsardzību un vides jautājumus, - saglabāt autentiskumu un produkta tradicionālo raksturu, - respektēt starptautiskās saistības , - vienkāršot tiesību aktus un izveidot elastīgāku un efektīvāku tiesisko regulējumu, - paaugstināt subsidiaritāti , pielāgojot pasākumus īpašiem nosacījumiem un vajadzībām, bet ievērojot konkrētus kopīgus noteikumus, lai izvairītos no konkurences traucējumiem, - nodrošināt netraucētu Bulgārijas un Rumānijas integrāciju ES, sekmējot šo valstu vīna nozares modernizāciju un pārstrukturēšanu. 3. Tiesību akta priekšlikums Tiesību akta priekšlikums pamatā balstīts uz „pilnīgas reformas” scenāriju, precīzāk, — tas veidots, pamatojoties uz 2006. gada jūnija paziņojumā aprakstīto B variantu, kuru šajā priekšlikumā attīsta tālāk. Šā priekšlikuma svarīgākie jaunie elementi, salīdzinot ar „pilnīgas reformas” scenāriju, ir šādi: - samazināt izaršanas shēmas apjomu (no 400 000 līdz 200 000 ha), - nodrošināt vienotā maksājumu shēmas (VMS) attiecināšanu uz platībām, kuras apstādītas ar vīnogulājiem (tas nebūtu saistīts ar jaunām papildu tiesībām VMS).Tādējādi priekšlikumā tiktu iekļauts svarīgs KLP reformas elements (3. iespēja paziņojumā), - īpaši uzsvērt pasākumus, kuri paredzēti, lai popularizētu Eiropā ražotus vīnus tirgos ārpus ES robežām, izmantojot valstij piešķirtu finansējumu un informācijas kampaņas par atbildīgu un mērenu vīna patēriņu ES. 4. Ietekmes analīze ( STATUS QUO SCENāRIJS SALīDZINāJUMā AR TIESīBU AKTA PRIEKšLIKUMU) 4.1. Ekonomiskā ietekme uz vīna nozari 4.1.1. Tirgus līdzsvars Ņemot vērā vidēja termiņa prognozes attiecībā uz vīna nozari 27 ES dalībvalstīs, status quo scenārija izvēle radītu aizvien lielākus pārpalikumus, un tādējādi šāda pieeja nebūtu ilgtspējīga. Saskaņā ar Komisijas ierosināto priekšlikumu tirgus pasākumi tiktu atcelti, tas garantētu vīna ražošanas nozares produkcijas labāku orientāciju uz tirgu un tādējādi ļautu ilgtermiņā panākt tirgus līdzsvaru. Īstermiņā Komisijas priekšlikums ļautu panākt pakāpenisku vīna pārpalikumu absorbciju, pastiprinot ražošanas potenciāla samazināšanos, stimulējot strukturālus pielāgojumus nozarē un krasi uzlabojot pieprasījumu pēc ES ražota vīna. 4.1.2. Cenas Ja tiktu izvēlēts status quo scenārijs, pieaugošais pārpalikumu apjoms radītu aizvien lielāku spiedienu uz intervences pasākumiem un ES budžetu. Tirgus instrumenti pakāpeniski sastapsies ar grūtībām, mēģinot efektīvi likvidēt vīna krājumus. Atkārtotas krīzes nozīmētu, ka pazemināsies cenas un tādējādi — arī saimniecību ienākumi . Ierosinātā reforma ilgtermiņā radītu apmierinošu cenu līmeni , kas būtu tirgus līdzsvara panākšanas tiešs rezultāts. Tomēr nozarei īstermiņā būs jātiek galā ar cenu kritumu , jo tirgus situācijas stabilizācija prasīs būtiskus strukturālus pielāgojumus. Ietekme uz vīna cenām tika novērtēta, pamatojoties uz statistisku attiecību, kas noteikta starp galda vīnu cenām un kopējiem vīna krājumiem, no kuras tika ekstrapolētas cenas. Šādu aprēķinu rezultāti liecina, ka Komisijas priekšlikums īstermiņā radītu mazāk jūtamu ietekmi uz cenām (–7%) nekā status quo scenārija izvēle (–11%) , tādējādi nodrošinot cenu strauju stabilizēšanos laika gaitā. 4.1.3. Konkurētspēja ES vīna ražošanas nozarē pašlaik vērojamas dažas nepilnības , salīdzinot ar tās konkurentiem: - m azākas ražošanas struktūras , augstākas ražošanas izmaksas un mazāki apjomi plaša mēroga mazumtirdzniecības vajadzībām, - mazāk dinamiska tirdzniecības stratēģija , - vairāk reglamentējošu ierobežojumu . Šo nepilnību dēļ ir sarukusi ES ražotu vīnu tirgus daļa attiecībā pret konkurējošiem vīna tirgus segmentiem gan vietējā, gan eksporta tirgū. Tas ir signāls, ka mūsu vīna ražošanas nozare sastopams ar bīstamu konkurētspējas zudumu , jo īpaši zemākās un vidējās kvalitātes vīnu tirgus segmentos. Šajā ziņā status quo scenārija izvēle šobrīd esošās problēmas neatrisinātu. Ar Komisijas priekšlikumu varētu pieņemami atrisinātu problēmas , izmantojot šādus līdzekļus: - uzlabota orientācija uz tirgu un struktūru uzlabojums, - elastīgāki vīndarības paņēmieni un etiķetēšanas noteikumi, - samazināti reglamentējošie ierobežojumi, - atbalsts informācijai un ES ražotu vīnu popularizēšanai. Īpaši, ja atceltu aizliegumu par jaunu stādījumu veidošanu pēc 2014. gada, tiktu radīts nozīmīgs konkurētspējas līdzeklis , kas visrentablākajiem ražotājiem ļautu optimizēt saimniecību lielumu un strādāt vispiemērotākajā ražošanas mērogā. Visbeidzot, ierosinātie noteikumi par bagātināšanu attiecīgajiem ražotājiem varētu palielināt ražošanas izmaksas — jo zemākas vīna cenas, jo augstāks pieaugums, kas ir būtiskāk tiem ražotājiem, kuri bagātina vīnu ar subsidētu koncentrētu misu, nekā tiem, kuri izmanto saharozi. 4.1.4. Ekonomiskā ietekme uz dzeramā alkohola nozari Subsīdiju atcelšana dzeramā alkohola destilēšanai nozīmētu, ka palielināsies destilētāju ražošanas izmaksas, jo tiem būtu jāpērk galda vīns par tirgus cenām. Tiek lēsts, ka izmaksas palielināsies par 0,4 euro uz litru brendija (40% vol.) un 0,15 euro uz litru stiprināto vīnu. Šis nelielais izmaksu pieaugums, iespējams, tiktu pārnests uz produkta mazumtirdzniecības cenām. Ņemot vērā, ka mazumtirdzniecības cenas viena litra pudelei brendija pat tajās valstīs, kur akcīzes nodoklis ir viszemākais, parasti ir EUR 10, ražošanas izmaksu pieauguma ietekme uz brendija cenu būtu salīdzinoši neliela (parasti — mazāk nekā 5%) un pat mazāk stiprinātajiem vīniem. Cenu palielinājuma ietekme nozīmētu vīna izcelsmes alkoholisko dzērienu patēriņa kritumu, un tiek lēsts, ka tas būtu līdzvērtīgs 4 miljoniem hl vīna. 4.2 . Sociālā ietekme 4.2.1. Ienākumi no lauksaimniecības Kā minēts šā dokumenta 4.1.2. sadaļā, cenu pazemināšanās ilgtermiņā pašreizējā režīma ietvaros vīna pārpalikumu pakāpeniskas uzkrāšanās rezultātā ievērojami pazeminātu saimniecību ienākumus vīna nozarē. Ierosinātā reforma ilgtermiņā radītu apmierinošu ienākumu līmeni , kas atbilstu salīdzinoši augstajam cenu līmenim. Tomēr, kā norādīts cenu analīzē, gan īstenojot status quo scenāriju, gan Komisijas priekšlikumu vīna ražotājiem īstermiņā būs ienākumu zaudējumi . Prognozētā cenu krituma ietekme uz ienākumiem tika simulēta (aprēķinos) ar Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla ( FADN ) informāciju, un tās pamatā tika izmantotas dažas „paraugsaimniecības”, kas pārstāv nozīmīgākos galda vīna ražotāju „tipus” vairākos vīna ražošanas reģionos ES. Analīze liecina, ka Komisijas priekšlikums pat īstermiņā radītu mazāk izteiktu ietekmi uz ienākumiem visos reģionos, salīdzinot ar status quo scenāriju , un nodrošinātu strauju ienākumu stabilizēšanos laika gaitā. 4.2.2. Nodarbinātība lauksaimniecībā Izaršanas plāna „atdzīvināšana” pirmajos piecos vīna reformas piemērošanas gados līdztekus kultivētu vīnogulāju audzēšanas platību samazināšanai radīs vairāk samazinās nodarbinātību lauksaimniecībā vīna ražošanas nozarē, salīdzinot ar status quo scenāriju. Konkrētāk, tiek lēsts, ka gadā, kad izaršana būs visintensīvākā (2009. gadā), nodarbinātība lauksaimniecībā tajās saimniecībās, kur notiek vīna ražošana, kritīsies par 5,1%. Šis procentuālais daudzums pakāpeniski samazināsies turpmāko gadu laikā un atgriezīsies 3,3% līmenī, kas atbilst paredzētajam nodarbinātības līmeņa sarukumam lauksaimniecībā, ja tiktu turpināts esošais režīms. Īsumā, paredzams, ka Komisijas ierosinātās reformas ietekmē nedaudz paātrināsies parastās ilgtermiņa tendences saistībā ar darba ieguldījuma racionalizēšanu un nodarbinātības samazināšanos lauksaimniecībā . Konkrētāk, interesanti ir atzīmēt, ka vispārējais nodarbinātības līmenis pēc reformā paredzētā pārejas perioda beigām (2013. gadā) būtu vienāds ar to, ko varētu panākt divus gadus vēlāk (2015. gadā), ja tiktu izvēlēts status quo scenārijs. 4.2.3. Nodarbinātība vīna tirgus ķēdē un saistītajās nozarēs Vīna ražošanā ārpus saimniecībām ir iesaistīti 8 600 kooperatīvie vīna pagrabi vai privātas vīndarītavas, kurās kopumā ES ir nodarbināti 76 000 personu. Radot jaunu impulsu izaršanas plāna izmantošanai, daži vīna audzētāji, kuri raduši nodot saražoto produkciju vīndarītavās, nolems pārtraukt savu darbību, tādējādi radot pēkšņu vīna produkcijas zudumu attiecīgajām vīndarītavām. Vispārējās vīna produkcijas samazinājuma rezultātā varētu notikt vīna pārstrādes sektora ievērojami strukturāli pielāgojumi, tas liktu vīna kooperatīviem palielināties vai apvienoties, lai panāktu optimālu lielumu. No vienas puses, šāda procesa rezultātā varētu samazināties darba vietas, bet no otras puses tas varētu sekmēt vīna pārstrādes nozares optimizāciju. Šajā ziņā ir konstatētas vairākas efektivitātes problēmas mazo apjomu dēļ. Tajā pašā laikā līdzekļu palielinājums, kas paredzēts lauku attīstības pasākumiem vīna audzēšanas reģionos, varētu pastiprināt šobrīd vērojamo tendenci starp vīna ražotājiem, proti, palielināt saražotās produkcijas pievienoto vērtību, paplašinot ražotāju darbības jomu vīna tirgus ķēdē. Vīna destilācijas nozare ir vēl viena joma, kas saistīta ar vīna ražošanu, piemēram, Itālijā, Francijā un Spānijā ir 256 spirta rūpnīcas , kurās ir nodarbināti 6 800 darbinieki (par citām dalībvalstīm dati nav pieejami). Destilācijas pasākumu aizliegšana, jo īpaši blakusproduktu destilācijas aizliegums, kas veido ievērojamu minēto rūpnīcu darbības daļu, bez šaubām, radīs lielāku spiedienu uz vīna destilācijas jomu un, iespējams, ka dažas no minētajām rūpnīcām būs jāslēdz . Tomēr citām spirta rūpnīcām būs iespēja pielāgoties jaunajai situācijai , ņemot vērā, ka citai to produkcijas daļai, proti, alkoholiskiem dzērieniem, ir būtiska ietekme uz tirgus pieprasījumu. Lauku attīstībai paredzēto līdzekļu pieaugums būs izmantojams, lai finansētu investīcijas, kas paredzētas jaunu tehnoloģiju izstrādei, lai samazinātu izmaksas vai lai rastu jaunus noieta tirgus destilācijas produkcijai, lai veiktu pārstrukturēšanas darbības, meklējot konversijas iespējas spirta rūpnīcām, kuras tiek slēgtas. 4.3. Ietekme uz vidi Vīna ražošana rada dažādu veidu noslodzes uz vidi (tā ietekmē augsni, tajā tiek intensīvi izmantoti augu aizsardzības līdzekļi, jo īpaši fungicīdi, notiek atbrīvošanās no vīna darīšanas blakusproduktiem, dažos reģionos ir palielināta irigācijas izmantošana, notiek pārmērīga specializēšanās). Īstenojot status quo scenāriju , minētās vides noslodzes nemainītos . Ierosinātā reforma radītu daudzveidīgu labvēlīgu ietekmi uz vidi, galvenokārt nodrošinot, ka uz vīnogulāju audzēšanai izmantoto zemi attiecina vienreizējā maksājuma shēmu , tādējādi sistemātiski sasaistot atbalsta pasākumus vīna KTO ietvaros ar savstarpējās atbilstības noteikumiem un pārnesot jaunus līdzekļus uz otro pīlāru . Izaršanas shēmas pastiprināšana varētu pozitīvi ietekmēt vidi, jo tādējādi samazinātos monokultūras audzēšana. Savstarpējās atbilstības noteikumi, kas saistīti ar piemaksu par pastāvīgu zemes neapstrādāšanu, un vienreizējā maksājuma shēmas ietvaros piešķirtās tiesības attiecībā uz uzarto platību palīdzētu izvairīties no zemes neapstrādāšanas iespējamām negatīvajām sekām. Visbeidzot, destilācijas pasākumu atcelšanai varētu būt arī pozitīva ietekme uz vidi, ja vien vīna ražošanas blakusprodukti tiktu saprātīgi pārstrādāti. 4.4 . Ietekme uz tirdzniecību un atbilstība PTO Vīna nozarē svarīgākie jautājumi PTO kontekstā ir šādi: - iekšējais atbalsts —liela daļa vīna KTO ikgadējie izdevumi ir klasificēti tā dēvētajā „dzeltenajā kastē”, kas ir tirdzniecību visvairāk kropļojošais atbalsta veids, - eksporta kompensācijas —pastāv iespēja, ka PTO sarunu gaitā tiks panākta vienošanās par visu eksporta subsīdiju pakāpenisku atcelšanu, - kvalitātes politika/ĢI norādes —spēkā esošais regulējums atbilstoši PTO– TRIPS nolīgumam neļauj starptautiskā mērogā optimāli pasargāt mūsu norādes par ģeogrāfisko izcelsmi, - etiķetēšanas nosacījumi —dažas trešās valstis uzskata mūsu noteikumus par diskriminējošiem. Ja tiktu īstenots status quo scenārijs, gandrīz visas problēmas, kuras saistītas ar līdzdalību PTO esošā vīna nozares regulējuma sakarā paliktu neatrisinātas, tāpēc daudzi KTO nosacījumi varētu nokļūt kritikas krustugunīs nākotnē . Ierosinātā reforma padarītu KTO vīna nozarē pieņemamāku PTO izvirzītajām prasībām, lai gan valstij piešķirtā finansējuma sadalē „zaļās kastes” statuss nav garantēts visiem ierosinātajiem pasākumiem. 4.5 . Ietekme uz vīna kvalitāti, veselības un patērētāju aizsardzības jomu 4.5.1. Vīna kvalitāte Ar ierosināto reformu uzlabotā orientācija uz tirgu, ko panāktu, izbeidzot tirgus pasākumus sevišķi nāktu par labu augstākās kvalitātes vīnu segmentam . 4.5.2. Veselības un patērētāju tiesību aizsardzība Šobrīd spēkā esošajā vīna tirgus kopējā organizācijā dzeramā alkohola destilācijai ir negatīva ietekme uz sabiedrības veselību, jo tiek subsidēta vīna pārveide dzērienos ar augstāku alkohola saturu. Atļaujot ražot vīna spirtus par zemāku cenu, tiek veicināts to patēriņš, un tas ir pretrunā ar veselības aizsardzības apsvērumiem. Paredzams, ka subsidēta dzeramā alkohola destilācijas aizliegšana un, plašāk runājot, izvirzītais mērķis samazināt pārpalikumus, uzlabojot produkcijas orientāciju uz tirgu, radīs pozitīvu ietekmi uz sabiedrības veselību . Turklāt ierosinātie vienkāršojumi attiecībā uz kvalitātes politiku, ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un etiķetēšanas noteikumi, izglītojošās un informatīvās kampaņas varētu pastiprināt caurskatāmības aspektus no patērētāju viedokļa . 4.6 . Ietekme uz pārvaldības efektivitāti Ja tiktu saglabāta esošā KTO , joprojām spēkā būtu komplicēta sistēma , ar kuru tiek radīts pieaugošs slogs uzņēmējiem , tādējādi liekot šķēršļus viņu konkurētspējai un burtiski laupot vietu subsidiaritātei . Pieņemot Komisijas priekšlikumu , tiktu radīti svarīgi vienkāršojumi , galvenokārt tāpēc, ka tiktu atcelti — atsevišķos gadījumos tikai pēc pārejas perioda — daži sarežģīti pasākumi (stādīšanas tiesības, destilācija, vīna privāta uzglabāšana un alkohola publiska uzglabāšana). Ar priekšlikumu arī tiktu paaugstināts subsidiaritātes līmenis , paredzot finansējuma sadalījumu pa valstīm, ļaujot dalībvalstīm izvēlēties vairākus alternatīvus pasākumus un palielināt līdzekļus lauku attīstībai reģionos, kur ražo vīnu. Visbeidzot, Komisijas priekšlikums lielā mērā ir balstīts uz budžeta neitralitātes principu (aptuveni 1,3 miljardi euro gadā ). Tādējādi vispārējā atbalsta līmenis nozarei paliks nemainīgs, bet Kopienas līdzekļu izmantojums vienkārši būs rentablāks . [1] SEC(2006) 770, 2006.6. 22, http://ec.europa.eu/agriculture/capreform/wine/fullimpact_en.pdf. [2] COM(2006) 319,2006.6.22,http://ec.europa.eu/agriculture/capreform/wine/com2006_319_en.pdf [3] COM(2007) 17. [4] COM(2005) 24. [5] Prezidentūras secinājumi, 2001. gada 15.–16. jūnijs.