ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Preču brīva aprite (Līguma 37. pants) Augsts veselības aizsardzības, drošības, vides aizsardzības un patērētāju tiesību aizsardzības līmenis, īpašu uzmanību pievēršot visiem atklājumiem, kas pamatojas uz zinātnes faktiem (Līguma 95. pants) Kopējā tirdzniecības politika (Līguma 133. pants) Veselības aizsardzība (Līguma 152. panta 4. punkta b) apakšpunkts)

Mērķi: — sniegt zinātniskus atzinumus un zinātnisku un tehnisku atbalstu Kopienas tiesību aktu un politikas izstrādē, kurai ir tieša vai netieša ietekme uz pārtikas un dzīvnieku barības drošību, — sniegt neatkarīgu informāciju par riskiem attiecībā uz pārtikas drošību, — sniegt ieguldījumu cilvēku dzīvības un veselības augstas aizsardzības līmeņa sasniegšanā, — vākt un analizēt datus, kas vajadzīgi, lai raksturotu un uzraudzītu riskus.

Uzdevumi: — sniegt zinātniskus atzinumus un veikt zinātniskus pētījumus, — veicināt vienotu risku vērtēšanas metodoloģiju, — palīdzēt Komisijai, — pētīt, analizēt un sagatavot kopsavilkumus par vajadzīgajiem zinātniskajiem un tehniskajiem datiem, — noteikt un raksturot esošos riskus, — izveidot līdzīgā jomā strādājošo organizāciju sadarbības tīklu, — sniegt zinātnisko un tehnisko palīdzību krīzes situāciju pārvaldīšanā, — uzlabot starptautisku sadarbību, — sniegt sabiedrībai un ieinteresētajām pusēm ticamu, objektīvu un visaptverošu informāciju, — piedalīties Komisijas ātrās reaģēšanas sistēmā.

1. Valde Sastāvs: 14 Padomes (sadarbībā ar Eiropas Parlamentu un Komisiju) iecelti locekļi un viens Komisijas pārstāvis. Pienākumi: pieņemt darba programmu un budžetu un nodrošināt to izpildi. 2. Izpilddirektors Ieceļ Valde, izvēloties no Komisijas ierosināto kandidātu saraksta pēc noklausīšanās Eiropas Parlamentā. 3. Konsultatīvais forums Sastāvs: viens pārstāvis no katras dalībvalsts. Pienākumi: konsultēt izpilddirektoru. 4. Zinātniskā komiteja un zinātnes ekspertu komisijas: izstrādāt Iestādes zinātniskos atzinumus. 5. Ārējais revidents: Eiropas Revīzijas palāta. 6. Budžeta apstiprinātāja institūcija: Eiropas Parlaments pēc Padomes priekšlikuma.

Galīgais budžets: 36,9 miljoni EUR (29,1 miljons EUR) Kopienas ieguldījums: 100 % (100 %) Darbinieku skaits 31. decembrī: Plānotais štata vietu skaits: 194 (138) Aizņemtās štata vietas: 124 (102) +36 (37) citas štata vietas (palīgdarbinieku līgumi, valstu eksperti norīkojumā, vietējie darbinieki) Kopējais darbinieku skaits: 160 (139) norīkoti šādu pienākumu izpildei: — pamatdarbībām: 104 (83) — administratīviem uzdevumiem: 56 (56)
Kopējā transporta politika “Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var nolemt, vai, ciktāl un saskaņā ar kādu procedūru var pieņemt attiecīgus noteikumus par jūras transportu un gaisa transportu.” (Līguma 80. pants)

Mērķi — Nodrošināt augstu, vienveidīgu un efektīvu kuģošanas drošības un kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanas līmeni; — Sniegt dalībvalstīm un Komisijai tehnisko un zinātnisko palīdzību; — Uzraudzīt attiecīgo Kopienas tiesību aktu īstenošanu un novērtēt veikto pasākumu efektivitāti; — Ieviest darbības metodes piesārņojuma apkarošanai Eiropas ūdeņos.

Uzdevumi — Palīdzēt Komisijai izstrādāt un īstenot Kopienas tiesību aktus; — Veikt Kopienas līmeņa ostas valsts kontroles režīma ievērošanas uzraudzību, ietverot dalībvalstu apmeklējumus; — Sniegt Komisijai tehnisko palīdzību kuģu valsts kontrolei ostā; — kopā ar dalībvalstīm izstrādāt tehniskos risinājumus un sniegt tehnisko palīdzību saistībā ar Kopienas tiesību aktu īstenošanu; — Veicināt sadarbību starp piekrastes valstīm attiecīgajos kuģošanas rajonos; — Izstrādāt piemērotu informācijas sistēmu; — Veicināt sadarbību starp dalībvalstīm un Komisiju, izstrādājot vienotu metodoloģiju avāriju izmeklēšanai; — Sniegt Komisijai un dalībvalstīm ticamu informāciju par kuģošanas drošību un par kuģu izraisīto piesārņojumu; — Palīdzēt Komisijai un dalībvalstīm identificēt un vajāt kuģus, kuri veic nelikumīgas noplūdes; — Uzraudzīt ES atzītas klasificēšanas sabiedrības un iesniegt Komisijai attiecīgus ziņojumus; — Palīdzēt Komisijai ar priekšlikumiem un uzdevumu izpildi saistībā ar Direktīvu par kuģu aprīkojumu; — Sniegt Komisijai datus par to, kā tiek ieviesta Direktīva par kuģu atkritumu uzņemšanas iekārtām Eiropas ostās.

1. Administratīvā padome Sastāvs Viens pārstāvis no katras dalībvalsts, četri pārstāvji no Komisijas un četri pārstāvji bez balsstiesībām no attiecīgajām nozarēm Uzdevumi Pieņemt budžetu un darba programmu; izskatīt dalībvalstu palīdzības pieprasījumus 2. Izpilddirektors Ieceļ Administratīvā padome pēc Komisijas priekšlikuma 3. Ārējais revidents Revīzijas palāta 4. Budžeta izpildes apstiprinātāja institūcija Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Galīgais budžets: 13,3 miljoni EUR (4,5 milj. EUR) Kopienas ieguldījums: 100 % (100 %) Štata vietu skaits 2004. gada 31. decembrī Plānotais štata vietu skaits: 55 (40), no tā aizņemtās štata vietas: 34 (8) +9(7) pārējie darbinieki (palīgdarbinieku līgumi, darba norīkotie valstu eksperti, vietējie darba ņēmēji un pagaidu darbinieki) Kopējais darbinieku skaits: 43 (15) norīkoti šādu pienākumu izpildei: pamatdarbībām: 27 (7) administrācijā:13 (4) dažādiem uzdevumiem: 3 (4)
7.

Strīds Centra un Luksemburgas iestāžu starpā par nomu tika atrisināts 2004. gadā. Līdz ar to vairs nebija vajadzības pēc uzkrājumiem bilancē, kas bija izveidoti, lai segtu no strīdus izrietošos riskus (4). Lai atceltu šos uzkrājumus, Centrs ar budžeta grozījumu palīdzību palielināja Centra izdevumus par uzkrājumu summu un tajā pašā laikā kompensēja to, izveidojot pretēju negatīvu izdevumu pozīciju. Saistībā ar šo operāciju Palāta izsaka šādas piezīmes: a) budžeta precizitātes princips tika pārkāpts, jo budžetā tika iegrāmatotās summas, kas neatbilda finanšu gadam; b) darījuma likumības un caurskatāmības nolūkos būtu pieticis ar uzkrājumu iegrāmatošanu Centra ieņēmumu un izdevumu pārskatā.
Aizliegumi vai ierobežojumi, ko pamato ar rūpnieciskā vai komerciālā īpašuma aizsardzību, nedrīkst kļūt par patvaļīgas diskriminācijas vai slēptas ierobežošanas līdzekļiem tirdzniecībā starp dalībvalstī. (no Līguma 30. panta) Aizliegts ierobežot pakalpojumu sniegšanas brīvību Kopienā dalībvalstu pilsoņiem, kas veic uzņēmējdarbību tādā Kopienas valstī, kuras pilsoņi nav personas, kam domāti pakalpojumi. (no Līguma 49. panta)

Īstenot Kopienas tiesību aktus par preču zīmēm un dizainparaugiem, kas uzņēmumiem dod tiesības uz vienādu aizsardzību visā Savienības teritorijā

— Saņemt un reģistrēt reģistrācijas pieteikumus — Pārbaudīt nosacījumus ievadīšanai reģistrā un atbilstību Kopienas tiesību aktiem — Meklēt dalībvalstu rūpnieciskā īpašuma birojos esošās attiecīgās valsts preču zīmes — Publicēt pieteikumus — Izskatīt visus trešo personu iebildumus — Reģistrēt vai noraidīt pieteikumus — Izskatīt pieteikumus par atcelšanu vai spēkā neesamību — Apstrādāt iesniegumus pret lēmumiem

Sastāvs — viens pārstāvis no katras dalībvalsts — viens Komisijas pārstāvis Uzdevums — konsultēt priekšsēdētāju par jautājumiem, kas ir Biroja kompetencē — sagatavot kandidātu sarakstus (120. pants) priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieku, Apelāciju padomju priekšsēdētāju un locekļu amatiem 2. Biroja priekšsēdētājs Ieceļ Padome no saraksta, kurā ir vismaz trīs kandidāti un kuru sagatavojusi Administratīvā padome 3. Budžeta komiteja Sastāvs Viens pārstāvis no katras dalībvalsts un viens no Komisijas un to vietnieki Uzdevums Pieņemt budžetu un finanšu noteikumus, piešķirt budžeta izpildes apstiprināšanas tiesības priekšsēdētājam un noteikt izpētes zinojumu maksas 4. Ar procedūrām saistītie lēmumi Lēmumus pieņem: a) Pārbaudītāji; b) Iebildumu nodaļas; c) Preču zīmju piešķiršanas un juridisko jautājumu nodaļa; d) Anulēšanas nodaļas; e) Apelāciju padomes 5. Ārējais revidents Eiropas Revīzijas palāta 6. Budžeta izpildes apstiprinātāja iestāde Biroja Budžeta komiteja

157 miljoni EUR (155 miljoni EUR). Kopienas ieguldījums: 0 % (0 %) Darbinieku skaits 2003. gada 31. decembrī Pllānotais stata vietu skaits: 675 (675) Aizņemtās vietas: 650 (633) +31(*) citi darbinieki (palīgdarbinieku līgumi, darbā norīkotie valstu eksperti, vietējie darba ņemēji, pagaidu darbinieki) Kopējais darbinieku skaits: 681(*) Norīkoti šādu pienākumu izpildei: — pamatdarbībām: 423(*) — administrācijā: 245(*) — dažādiem uzdevumiem: 13(*) (*): Par 2002. gadu skaitļi nav pieejami
9.

Mēs vēršam uzmanību uz to, ka ir ierosināts viena gada pārejas periods. Ņemot vērā, kādā stadijā ir Padomes un Parlamenta diskusijas par 2021.–2027. gada DFS un KLP pēc 2020. gada, varētu būt diezgan grūti izveidot pārskatītās pārvaldības un kontroles sistēmas tā, lai no 2022. gada 1. janvāra piemērotu jauno tiesisko regulējumu un KLP stratēģiskos plānus. No otras puses, ir svarīgi ātri sākt KLP uzlabošanu.
(2)

Mūsu revīzijas automātiski neattiecas uz finansējumu, ko Eiropas politiskās partijas un fondi saņem no citiem avotiem, bet ne no ES budžeta. Tomēr, tā kā notiek mijiedarbība starp ES finansējumu un finansējumu no citiem avotiem, revīzijas darba gaitā mums var būt vajadzība izskatīt arī no citiem avotiem saņemtos līdzekļus.
12.

Vēl lielāki kontroliera iesaistīšanās ierobežojumi saistīti ar to, ka saskaņā ar Komisijas priekšlikumu kontroliera pārziņā būs vienīgi to procesuālo garantiju ievērošana, kuras noteiktas OLAF regulas 9. pantā. Tomēr citos Regulas pantos (piemēram, 10. pantā ir norāde uz ģenerāldirektora pienākumu nodrošināt, ka ar lietām saistītā informācija sabiedrībai tiek sniegta neitrāli un objektīvi) ir iekļauti noteikumi, kuru neievērošana var nopietni ietekmēt attiecīgās personas tiesības. Turklāt pastāv risks, ka OLAF veiktie izmeklēšanas pasākumi varētu ietekmēt arī to fizisko personu vai uzņēmumu tiesības, kas nav uzskatāmi par attiecīgajām personām, bet kas ir saistīti ar lietām, par kurām notiek izmeklēšana, piemēram, kā liecinieki.
27.

Šajā sakarā Palāta ir secinājusi (44), ka ievērojams skaits revīzijas apliecinājumu (ex ante revīzijas apliecinājumi par līdzekļu saņēmēju izmantotajām izmaksu aprēķināšanas metodēm un ex post revīzijas apliecinājumi par izmaksu deklarācijām – divi svarīgi elementi Komisijas jaunajā kontroles mehānismā) tiek uzskatīti par tikai daļēji efektīviem (sk. arī 30.–32. punktu). Tādēļ pastāv risks, ka ierosināto pasākumu lietderība būs ierobežota un to ieguldījums, lai sasniegtu atlikušo kļūdu koeficienta samazināšanu plānotajā apjomā, būs nepietiekams. Turklāt Komisijai būtu jānodrošina, ka ex post revīziju skaita iepriekšēja noteikšana nekavē Komisiju gādāt par to, lai atlikušo kļūdu koeficients būtu iespējami tuvāks 2 % (45).
2.

Robežsummu ir noteikuši Komisijas aprēķini, kas balstās uz dažādiem Eiropas Savienības ārējās kreditēšanas scenārijiem: Eiropas Investīciju bankas (EIB) jaunās ārējās kreditēšanas pilnvaras nākamajiem finanšu plāniem (2007-2013) vēl nav pieņemtas. Tā kā nav ticamu datu vai aprēķinu, pašreizējie noteikumi Fondam paredz augstāku iemaksu likmi, ja pēc tam, kad saistības nav izpildītas, garantiju aktivēšanas dēļ Fonda resursi ir mazāki par 75 % no plānotā apjoma. Šis noteikums būtu jāaizstāj ar “izlīdzināšanas mehānisma” īstenošanu. Jaunā procedūra iemaksu veikšanai Fondā balstās uz ex-post aprēķiniem, tādējādi iemaksas tiks veiktas tikai pēc noteikta laika. Palāta uzskata, ka Komisijai būtu jāizskata jautājums par brīdināšanas mehānisma izveidi nolūkā informēt budžeta lēmējinstitūciju, ja Fonda tīrie līdzekļi samazinās zem 75 % no plānotā apjoma vai nu tādēļ, ka palielinās garantijas, un/vai tādēļ, ka garantijas tiek aktivētas. Tas ļautu budžeta lēmējinstitūcijai būt lietas kursā par nelabvēlīgu notikumu gaitu savlaicīgi, nevis tikai tad, kad vajadzīgi ārkārtas pasākumi, lai no jauna papildinātu Fondu (piemēram tad, kad Fonda resursi samazinājušies zem 50 % no plānotā apjoma).
(8d)

Kritērijiem atbilstošiem ieguldījumiem vajadzētu būt kapitāla vai kvazikapitāla instrumentu formā. Kvazikapitāla instrumenti ietver tādu finansēšanas instrumentu, kurš apvieno pašu kapitālu un parādu, kura ienākumi ir saistīti ar kritērijiem atbilstošā portfeļuzņēmuma peļņu vai zaudējumiem un kurā saistību nepildīšanas gadījumā netiek pilnībā nodrošināta instrumenta atlīdzināšana. Minētie instrumenti ietver dažādus finansēšanas instrumentus, piemēram, subordinētos aizdevumus, kapitāldaļas bez balsstiesībām, līdzdalības aizdevumus, peļņdalības tiesības, konvertējamās obligācijas un obligācijas ar garantijām. Būtu pieļaujams iespējams papildinājums, bet ne aizstājējs, kapitāla un kvazikapitāla instrumentiem un nodrošinātiem vai nenodrošinātiem aizdevumiem, piemēram, pārejas laika finansējums, ko kritērijiem atbilstošs riska kapitāla fonds piešķir kritērijiem atbilstošam portfeļuzņēmumam, kurā kritērijiem atbilstošais riska kapitāla fonds jau ir veicis kritērijiem atbilstošus ieguldījumus, ar nosacījumu, ka šādiem aizdevumiem izmanto ne vairāk kā 30 % no kritērijiem atbilstošā riska kapitāla fonda kopējām kapitāla iemaksām un nepieprasītā atvēlētā kapitāla. Turklāt, lai atspoguļotu riska kapitāla tirgū izmantoto uzņēmējdarbības praksi, kritērijiem atbilstošs riska kapitāla fonds drīkst pirkt kritērijiem atbilstoša portfeļuzņēmuma akcijas no šāda uzņēmuma akcionāriem. Turklāt, lai nodrošinātu iespējami plašākas finansējuma piesaistīšanas iespējas, būtu pieļaujami ieguldījumi citos kritērijiem atbilstošos riska kapitāla fondos. Lai novērstu ieguldījumu nopludināšanu kritērijiem atbilstošos portfeļuzņēmumos, kritērijiem atbilstoši riska kapitāla fondi drīkst ieguldīt citos kritērijiem atbilstošos riska kapitāla fondos tikai tad, ja minētie fondi paši vairāk nekā 10 % no to kopējām kapitāla iemaksām un nepieprasītā atvēlētā kapitāla nav ieguldījuši citos kritērijiem atbilstošos riska kapitāla fondos.
1.a pielikums 1) Neskarot to dalībvalstu iestāžu noteikumus, kuras veic valsts eksporta kredītu programmu uzraudzību, katra dalībvalsts iesniedz Eiropas Parlamentam un Komisijai ikgadējo darbības ziņojumu. Šajā ikgadējā darbības ziņojumā iekļauj šādu informāciju: — visu to valsts instrumentu un programmu auditu, uz kurām attiecas Nolīgums, un auditu par šo programmu atbilstību Nolīgumam, jo īpaši attiecībā uz prasību, ka prēmijas ir balstītas uz risku un sedz ilgtermiņa darbības izmaksas; — pārskatu par svarīgākajiem darbības pavērsieniem pārskata periodā un to atbilstību Nolīgumam (uzskaitot jaunas saistības, riska ietekmi, prēmiju maksas, samaksātās summas un atgūtos līdzekļus, kā arī mehānismus vides riska izmaksu aprēķināšanai); — aprakstu par dalībvalsts politikas virzieniem, kas ar vides, sociālajā, cilvēktiesību, ilgtspējīgas kreditēšanas un uzpirkšanas apkarošanas jomā izsniegtajiem eksporta kredītiem nodrošina Savienības attīstības mērķu izpildi un politikas vadlīniju pasākumus. 2) Komisija Eiropas Parlamentam iesniedz ikgadējā darbības ziņojuma analīzi, kurā izvērtēta dalībvalsts atbilstība Savienības attīstības politikai, un komentārus par vispārējām pārmaiņām politikas jomā. 3) Komisija sniedz Eiropas Parlamentam ikgadējo ziņojumu par paveikto dažādos starptautiskos sadarbības forumos, tostarp ESAO un G-20, kā arī divpusējās sanāksmēs ar trešām valstīm, tostarp augstākā līmeņa sanāksmēs un sarunās par partnerības un sadarbības nolīgumiem un brīvās tirdzniecības nolīgumiem, lai panāktu, ka trešās valstis, jo īpaši jaunās tirgus ekonomikas valstis, ievieš pamatnostādnes attiecībā uz šo valstu eksporta kredītaģentūru pārredzamību līmenī, kas atbilst vismaz ESAO kopējai pieejai.
5.

pauž gandarījumu par to, ka Eiropas Savienības Padomes statuss ir mainījies no novērotājas statusa uz oficiālas nolīguma puses statusu; tomēr uzskata, ka tā piedalās tikai sanāksmēs ar visaugstākajām amatpersonām un tikai saskaņā ar brīvprātības kārtību — pastāvīgo pārstāvju un pastāvīgo pārstāvju vietnieku sanāksmēs viņu prezidentūras laikā un sešus mēnešus pirms tam; uzstāj, ka, lai kopīgais satvars būtu uzticams, visām pastāvīgajām pārstāvniecībām būtu aktīvi jāpiedalās, izmantojot brīvprātības kārtību, jāturpina to piemērot arī pēc prezidentūras beigām un, ciktāl tas ir iespējams, jāattiecina arī uz citām amatpersonām;
B.

tā kā deleģētajā regulā ietvertie grozījumi sniedz būtisku atvieglojumu darījumu partneriem, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā un kuri izvēlas pārjaunot savus līgumus, tos izbeidzot ar darījumu partneriem Apvienotajā Karalistē un turpinot ar darījumu partneriem, kuri veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī un ir saņēmuši tam atļauju, lai izvairītos no situācijas, ka uz jaunajiem līgumiem, kas izriet no šīm pārjaunojumiem, varētu attiekties tīrvērtes pienākums vai prasības par nodrošinājuma apmaiņu, kas nebija piemērojami laikā, kad tika noslēgti sākotnējie līgumi; tā kā šis mērķis tiek sasniegts, pagarinot Deleģētajās regulās (ES) 2015/2205, (ES) 2016/592 un (ES) 2016/1178 paredzētos pašreizējos atbrīvojumus uz fiksētu 12 mēnešu laikposmu no deleģētās regulas stāšanās spēkā; tā kā grozījumi Deleģētajās regulās (ES) 2015/2205, (ES) 2016/592 un (ES) 2016/1178 ir nelielas korekcijas spēkā esošajā tiesiskajā regulējumā;
b)

sesijas, sēdes vai komitejas sanāksmes pārcelšana no Parlamenta mītnes vietas uz kādu no tā darba vietām vai uz ārēju vietu, vai no vienas no tā darba vietām uz Parlamenta mītnes vietu, uz kādu citu Parlamenta darba vietu vai uz ārēju vietu;
1.a Plaša interpelācija ir vispārējas nozīmes, un to iesniedz rakstiski Parlamenta priekšsēdētājam. Tā nepārsniedz 500 vārdus. Ja plaša interpelācija kopumā atbilst Reglamenta noteikumiem, Parlamenta priekšsēdētājs to nekavējoties nosūta adresātam, lai uz to varētu sniegt rakstisku atbildi.
1.

nolemj piemērot šādu Reglamenta XVI pielikuma 1. panta a) apakšpunkta interpretāciju:" “Komisāra amata kandidāta finansiālo interešu deklarācijas pārbaude, ko veic par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja, ietver ne tikai pārbaudi par to, vai deklarācija ir pilnībā aizpildīta, bet arī to, vai no deklarācijas satura varētu būt iespējams interešu konflikts. Tādā gadījumā par uzklausīšanu atbildīgajai komitejai jālemj, vai no komisāra amata kandidāta ir vai nav nepieciešama papildu informācija.”
J.

atsevišķu rakstisko deklarāciju kvalitāte un atbilstība, jo īpaši to saskaņotība ar Savienības kompetencēm, kā tās noteiktas Līguma par Eiropas Savienības darbību I sadaļas I daļā, var būt nepienācīga; tādēļ Parlaments nākamajā sasaukumā varētu novērtēt to, kāda ietekme ir Reglamenta jaunajiem noteikumiem par rakstiskām deklarācijām, un konstatēt to lietderīgumu,
9.

Ja pēc izmeklēšanas sūdzību uzskata par nepamatotu, Apvienotā pārredzamības reģistra sekretariāts informē abas puses sūdzības lietā par šo lēmumu. Ja sūdzībā apgalvotais izmeklēšanā apstiprinās, attiecīgo reģistrēto personu var uz laiku izslēgt no reģistra, kamēr konkrētā problēma tiek risināta (sk. turpmāk 11.— 14. punktu), vai arī attiecībā uz šo personu var veikt dažāda veida pasākumus, sākot no ilglaicīgas izslēgšanas no reģistra līdz pilnīgai izslēgšanai no tā un, ja nepieciešams, visu Eiropas Parlamenta ieejas caurlaižu atņemšanai (sk. turpmāk 6. un 7. posmu).
C.

tā kā 2006. gada 13. decembrī Prezidijs apstiprināja, ka grūtības nodrošināt maltiešu, rumāņu, bulgāru un īru valodas tulkojumus ir pietiekamas, t.i., ir izpildīti nosacījumi, lai attiecībā uz katru no šīm valodām piemērotu atkāpi no 138. panta; tā kā ar sekojošu Prezidija lēmumu šīs atkāpes tika pagarinātas tā, ka no 2009. gada 1. janvāra līdz Parlamenta pilnvaru laika beigām atkāpe attiecas un bulgāru un rumāņu valodu (mutiskā tulkošana), čehu valodu (mutiskā tulkošana Čehijas prezidentūras laikā Padomē), maltiešu valodu (mutiskā un rakstiskā tulkošana) un īru valodu (mutiskā un rakstiskā tulkošana, kā arī tekstu juridiski lingvistiskā pārbaude);
5.

Komisijai un Padomei dod vārdu debatēs par ziņojumu uzreiz pēc tam, kad referents to ir nolasījis. Tomēr, ja notiek debates par Komisijas priekšlikumu, Parlamenta priekšsēdētājs aicina Komisijas pārstāvi vispirms ar to īsumā iepazīstināt, un, ja debates attiecas uz Padomes iesniegto tekstu, Parlamenta priekšsēdētājs var aicināt Padomi izteikties vispirms; šādos gadījumos referents uzstājas pēc tam. Padome un Komisija var izteikties vēlreiz, it īpaši, lai atbildētu uz deputātu paziņojumiem.
78.

pauž dziļas bažas par bēgļu raidīšanu atpakaļ uz Serbiju un Melnkalni, kā arī viņu pārvietošanās ierobežošanu un sabiedriskā transporta ierobežojumiem valsts iekšienē; pauž nožēlu par to, ka iestādes nav varējušas novērst smago ar migrāciju saistīto humanitāro krīzi pie robežas; atkārtoti pauž nopietnas bažas par to personu tiesībām un situāciju, kas šķērso Bosniju un Hercegovinu tranzītā; uzsver, ka Bosnijas un Hercegovinas robežu pārvaldība raisa bažas, ņemot vērā cilvēktiesību pārkāpumus, kuru iemesls jo īpaši ir nesen izveidotā robežu mehānisma neatkarības, uzticamības un efektivitātes trūkums; uzsver, ka ES pienākums ir īstenot humānu migrācijas pieeju, kas paredz aizsargāt to personu pamattiesības, kurām ir vajadzīga starptautiskā aizsardzība, tādās tranzītvalstīs kā Bosnija un Hercegovina; atgādina, ka ir vajadzīgi solidāri un uz cilvēktiesībām balstīti risinājumi migrācijas, patvēruma un robežu pārvaldības jomā, koordinējoties un sadarbojoties ar attiecīgajām Es dalībvalstīm uz ES ārējām robežām un nodrošinot pienācīgu humāno palīdzību un atbilstīgas uzņemšanas spējas visā valstī; mudina Bosniju un Hercegovinu noslēgt nolīgumu ar Eiropas Patvēruma atbalsta biroju; atzinīgi vērtē ES finansētā centra atvēršanu Lipā, bet pauž nožēlu, ka tas joprojām nav pietiekami pieejams, un pauž bažas par ziņojumiem, ka tajā nav pienācīgi uzņemšanas apstākļi; ņem vērā Miralas nometnes slēgšanu 2022. gada 28. aprīlī un to, ka tur dzīvojošie cilvēki tika ar spēku pārvesti uz Lipas nometni, kas atrodas tālu no jebkādiem pamatpakalpojumiem;
O.

tā kā Interpola statūtu 3. pants aizliedz jebkādu politisku, militāru, reliģisku vai ar rasi saistītu iejaukšanos vai darbību; tā kā pēdējos gados vairākās Interpola dalībvalstīs joprojām ir konstatēti pārkāpumi augsta profila lietās; tā kā politiski motivētu izdošanu bieži izraisa sarkana paziņojuma ļaunprātīga izmantošana vai ar Interpola starpniecību izplatīti pieprasījumi par meklētu personu; tā kā Interpols nedara pieejamu pietiekamu informāciju par to, kā tas pārskata sarkanos paziņojumus, savu administratīvo spēju to darīt un šo pārskatu rezultātiem, un tādēļ trūkst pārredzamības attiecībā uz to, kā Interpols darbojas, lai efektīvi vērstos pret politiski motivētiem sarkanajiem paziņojumiem; tā kā dalībvalstīm un citām starptautiskām organizācijām ir ierobežota piekļuve informācijai par sarkano paziņojumu un pieprasījumu vispārējo apstrādi; tā kā nav pieejama informācija par valstīm, kas iesniedz šādu paziņojumu pieprasījumus, par to, cik daudzi pieprasījumi ir pieņemti un noraidīti, par atteikuma iemesliem, par to, kuru valstu rezultāti ir labāki vai sliktāki attiecībā uz pieprasījumu pieņemšanu vai noraidīšanu, un par šādas prakses attīstību laika gaitā; tā kā šo iemeslu dēļ nav iespējams novērtēt Interpola Ģenerālsekretariāta pārbaudes procesa kvalitāti, valstu centrālo biroju darbu un valstu iesniegto pieprasījumu kvalitāti;
26.

vēlreiz atzinīgi novērtē Eiropas Komisijas 2015. gadā izstrādāto investīciju aizsardzības nolīgumu modeli kā soli pareizajā virzienā; tomēr norāda, ka vēl nav stājies spēkā neviens nolīgums, kurā šis modelis būtu iekļauts; atgādina par savu nostāju, ka ES un tās dalībvalstīm nevajadzētu parakstīt vai ratificēt investīciju aizsardzības līgumus, kas ietver ISDS mehānismu; uzsver, ka ir svarīgi veikt procesuālas reformas attiecībā uz investoru un valsts strīdu izšķiršanu; atzinīgi vērtē to, ka investīciju tiesu sistēma (ITS) paredz izveidot noslēgtu šķīrējtiesnešu sarakstu, pārsūdzības mehānismu un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksu un uzlabot šķīrējtiesas procesu pārredzamību; norāda, ka ITS joprojām ir starptautisks arbitrāžas mehānisms, un uzsver, ka atšķirībā no valstu tiesām ITS sarakstā esošajiem šķīrējtiesnešiem, interpretējot SIN ietvertās materiālo tiesību normas, būtu rīcības brīvība ne vienmēr ņemt vērā attiecīgās sabiedrības interešu aizsardzības tiesības; pauž nožēlu par to, ka šķīrējtiesneši arī turpmāk atalgojumu saņems par katru lietu atsevišķi;