LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 30.9.2010 
SEC(2010) 1123 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
 
pavaddokuments 
 
priekšlikumam  
 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
   
par uzbrukumiem inform ācijas sistēmām, ar ko atce ļ Pamatlēmumu 2005/222/TI 
   
{COM(2010) 517 final} 
{SEC(2010) 1122 final}  
LV 2   LV IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
1. P ROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
Kopš Pamatl ēmuma par uzbrukumiem inform ācijas sist ēmām pieņemšanas (turpm āk - 
pamatlēmums par uzbrukumiem) ir iev ērojami palielin ājies uzbrukumu inform ācijas 
sistēmām skaits. Viens no vadošajiem uz ņēmumiem interneta droš ības jomā ziņoja, ka draudi 
konfidenci ālai inform ācijai (pretstat ā publiski pieejamai inform ācijai) 2008. gad ā ir 
ievērojami palielin ājušies, 2008. gad ā fiksēto apdraud ējumu skaits ir palielin ājies no 
624 267 gad ījumiem l īdz 1 656 227 gad ījumiem1. Turklāt ir nov ēroti vairāki iepriekš 
nepieredz ēti plaši un b īstami uzbrukumi, piem ēram Igaunij ā un Lietuv ā attiecīgi 2007. un 
2008. gad ā. 2009. gada mart ā inficētu datoru t īkls uzbruka valsts un priv āto organiz āciju 
datorsistēmām 103 valst īs, iegūstot sensit īvus un klasific ētus dokumentus2. Tas tika paveikts, 
izmantojot "robott īklus"3 - attāli vadāmu inficētu datoru kopumu. Visbei dzot, pasaule pašlaik 
pieredz tā sauktā "Conficker " (pazīstams arī kā Downup , Downadup  un Kido ) robottīkla 
izplatīšanos, kopš 2008. gada novembra  tas ir sasniedzis v ēl nepieredz ētu izplatības līmeni un 
darbības plašumu, skarot miljoniem datoru vis ā pasaulē4. 
Otrkārt, nepietiekama sadarb ība dalībvalstu un jo īpaši ES ties ībaizsardz ības un tiesu iest āžu 
starpā apgrūtina saska ņotu un efekt īvu šo uzbrukumu atvair īšanu. Kaut ar ī pamatlēmuma 
īstenošanas zi ņojumi rāda, ka liel ākā daļa dalībvalstu saska ņā ar pamatl ēmuma 11. pantu ir 
izveidojušas past āvīgus kontaktpunktus uzbrukumu jaut ājumos, turpina past āvēt problēmas 
attiecībā uz šo kontaktpunktu atsauc ību un sp ēju rīkoties steidzamu sadarb ības lūgumu 
gadījumos5.  
Kontaktpunkta past āvēšana negarant ē tā pienācīgu darbību. Ziņojumos Komisijai vair ākas 
dalībvalstis nor ādīja, ka to attiec īgie kontaktpunkti bija izveidoti, tom ēr tie nedarboj ās 24 
stundas diennakt ī, kā tas bija pras īts pamatl ēmumā par uzbrukumiem. Tas noz īmē, ka tie 
nevarēja atbildēt uz steidzamiem l ūgumiem ārpus sava darba laika. Publisk ā un privātā 
sektora sadarb ību bieži kav ē kontaktpunktu zem ā efektivitāte vai to nesp ēja apstrādāt privātā 
sektora sadarb ības lūgumus. 
Treškārt, joprojām ir maz pieejamu datu par kiberuzbrukumiem, k ā arī par policijas un tiesu 
iestāžu rīcību, kas seko š ādiem uzbrukumiem. Ne visas dal ībvalstis v āc datus par 
kiberuzbrukumiem. T ās, kas šādus datus v āc, nedara to t ādā veidā, kas ļautu šos datus 
salīdzināt, jo dalībvalstīs ir atšķirīgas statistikas metodolo ģijas. 
                                                 
1 http://eval.symantec.com/mktginfo/enterprise/white_papers/b-
whitepaper_internet_security_threat_report_xiv_04-2009.en-us.pdf, 10. lpp. 
2 ww.theglobeandmail.com/servlet/story/RTGAM.20090328.wspy 0328/BNStory/International/home?cid=al_gam_mostemail  
3 Termins "robott īkls" nozīmē ar destrukt īvu programmat ūru (datorv īrusu) infic ētu datoru kopumu. 
Šādam infic ētu datoru (spoku) kopumam var likt veikt īpašas darb ības, piem ēram uzbrukt inform ācijas 
sistēmām (kiberuzbrukumi). Šos "spokus" var kontrol ēt kāds cits dators, bieži vien bez infic ēto datoru 
lietotāju ziņas. Šo "kontrol ējošo" datoru sauc ar ī par "vad ības un kontroles centru". Personas, kas 
kontrolē šo centru, ir vieni no nodar ījuma izdar ītājiem, jo vi ņi izmanto infic ētos datorus, lai s āktu 
uzbrukumus inform ācijas sistēmām. Ir ļoti grūti izsekot nodar ījuma izdar ītājus, jo datori, kas veido 
robottīklu un veic uzbrukumu, un nodar ījuma izdar ītājs var atrasties daž ādās vietās. 
4 http://www.lemonde.fr/technologies /article/2009/03/31/virus-confi cker-catastrophe-ou-poisson-d-
avril_1174916_651865.html 
5 Komisijas zi ņojums Padomei, pamatojoties uz 12. pantu Padomes 2005. gada 24. febru āra 
pamatlēmumā par uzbrukumiem inform ācijas sistēmām, COM (2008) 0448 gal īgā redakcija. 
LV 3   LV Plaša mēroga uzbrukumi inform ācijas sistēmām apdraud sabiedr ību plašākā nozīmē, ietverot 
informācijas sist ēmu lietot ājus, valdības un pašvald ības, starptautisk ās organiz ācijas un 
privātas vienības.  
Uzbrukumus m ērķiem, kas atrodas ES, var veikt no treš ām valstīm, un otrādi. 
2. S UBSIDIARIT ĀTE 
Kibernoziedz ība ir starptautiska probl ēma, ar ko ļoti reti var c īnīties tikai valsts l īmenī. Ir 
vispāratzīts, ka tās novēršanai un probl ēmas risin āšanai ir nepieciešama r īcība ES un 
starptautisk ā līmenī. Vairums uzbrukumu notiek p āri ES robež ām. Tie skar visas dal ībvalstis, 
un ir pierādījumi, ka iev ērojama da ļa no tiem ir saist īti ar darbībām, kas tiek veiktas no vienas 
dalībvalsts otr ā. Informācijas sistēmas bieži ir tehniski savstarp ēji savienotas un savstarp ēji 
atkarīgas arī pāri valstu robež ām. Ekspertu vid ū valda vienpr ātība, ka nepieciešams r īkoties 
starptautisk ā un ES līmenī un mērķis efektīvi cīnīties pret š āda veida noziedz ību nav atbilstoši 
sasniedzams, ja dal ībvalstis rīkojas vienas pašas.  
Ja katrā valstī tiek īstenota sava pieeja kibernoziedz ībai, past āv sadrumstalot ības un 
neefektivit ātes risks Eiropas m ērogā. Valstu pieeju daž ādība un sistem ātiskas pārrobežu 
sadarbības trūkums ievērojami samazina viet ējo apkarošanas pas ākumu efektivit āti. Daļēji tas 
notiek arī tādēļ, ka inform ācijas sistēmu savstarp ējās savienot ības dēļ zems droš ības līmenis 
vienā valstī var palielin āt sistēmu neaizsarg ātību citas valst īs. 
3. K ĀDI IR MĒRĶI? 
3.1 Visp ārīgie, īpašie un operat īvie mērķi 
ES rīcības vispārīgais mērķis ir apkarot noziedz ību – gan organiz ēto, gan cita veida – un 
saskaņā ar Līguma par Eiropas Savien ības darbību 67. pantu saukt pie krimin ālatbildības par 
to, cīnoties pret plaša m ēroga kiberuzbrukumiem inform ācijas sistēmām.  
A Īpašais m ērķis – saukt pie krimin ālatbildības un noties āt noziedzniekus, kas 
atbildīgi par plaša m ēroga uzbrukumiem, tuvinot krimin āltiesību normas 
saistībā ar uzbrukumiem inform ācijas sistēmām 
B Īpašais mērķis – uzlabot ties ībaizsardz ības iestāžu (TAI) p ārrobežu sadarb ību 
C Īpašais m ērķis – izveidot efekt īvas uzraudz ības sistēmas un nodrošin āt datu 
vākšanu  
4. K ĀDI IR POLITIKAS RISIN ĀJUMI ? 
4.1 1. risin ājums. Iepriekš ējā stāvokļa saglabāšana / ES l īmenī netiek veikti jauni 
pasākumi 
Šis risinājums nozīmē, ka ES neveiks nek ādus turpm ākus pasākumus, lai apkarotu šo īpašo 
kibernoziedz ības veidu. Pašreiz ējie pasākumi turpin ātos, jo īpaši programmas īpaši svarīgas 
informācijas infrastrukt ūras aizsardz ībai un publisk ā un privātā sektora sadarb ības cīņai pret 
kibernoziedz ību veicināšanai. 
LV 4   LV 4.2 2. risin ājums. Programmas izstr āde, lai stiprin ātu centienus atvair īt 
uzbrukumus inform ācijas sistēmām ar nele ģislatīvu pasākumu pal īdzību 
Neleģislatīvo pasākumu ietvaros papildus īpaši svar īgas inform ācijas infrastrukt ūras 
aizsardzības programmai galven ā uzmanība būtu pievērsta pārrobežu ties ībaizsardz ības 
pasākumiem un publisk ā un privātā sektora sadarb ībai, šiem pas ākumiem b ūtu jāatvieglo 
rīcības koordin āciju ES l īmenī. Neleģislatīvo pasākumu priekšlikum ā varētu iekļaut tādas 
darbības kā tiesībaizsardz ības iestāžu kontaktpunktu 24/7 t īkla stiprin āšanu, kibernoziedz ības 
ekspertu un ties ībaizsardz ības iestāžu publisk ā un privātā sektora kontaktpunktu ES t īkla 
izveidi un standarta ES nol īguma par pakalpojumu kvalit āti izstrādi tiesībaizsardz ības iestāžu 
sadarbībai ar priv ātā sektora p ārstāvjiem. 
4.3 3. risin ājums. Pamatl ēmuma par uzbrukumiem noteikumu m ērķtiecīga 
atjaunināšana, lai v ērstos pret īpašajiem draudiem, ko rada plaša m ēroga 
uzbrukumi inform ācijas sistēmām  
Šis risinājums noz īmē īpašu, mērķtiecīgu (tas ir, ļoti konkr ētu) tiesību aktu ieviešanu, kas 
vērsti pret īpaši bīstamiem plaša m ēroga uzbrukumiem inform ācijas sist ēmām. Šādi 
mērķtiecīgi tiesību akti b ūtu saistīti ar pas ākumiem operat īvās pārrobežu sadarb ības 
stiprināšanai cīņai pret uzbrukumiem inform ācijas sistēmām un pašreiz ējo minimālo sankciju 
palielināšanu. Šis risin ājums izpaustos k ā pašreizējā pamatlēmuma par uzbrukumiem 
atjaunināta versija, kas papildin āta ar vair ākiem nele ģislatīviem pas ākumiem, k ā 
sagatavot ības uzlabošana, droš ības un pretoties sp ēju veicināšana īpaši svarīgas inform ācijas 
infrastrukt ūras aizsardz ības jomā, līdzekļu un proced ūru uzlabošana ties ībaizsardz ības iestāžu 
pārrobežu sadarb ībai un apmai ņa ar paraugprakses piem ēriem. 
4.4 4. risin ājums. Vispus īga kibernoziedz ības apkarošanas ES tiesisk ā regulējuma 
ieviešana 
Ja ir konstat ēts, ka nepieciešama t ūlītēja rīcība, lai v ērstos pret kompleksu uzbrukumu 
informācijas sistēmām izplatību, rodas jaut ājums, vai b ūtu atbilstoši ieviest ar ī plašāku ES 
tiesisko regul ējumu par kibernoziedz ību kā tādu. Šāds tiesiskais regul ējums attiektos ne tikai 
uz uzbrukumiem inform ācijas sist ēmām, bet ar ī uz tādiem jaut ājumiem k ā finanšu 
kibernoziedz ība, nelikum īgs tīmekļa saturs, elektronisko pier ādījumu 
vākšana/glab āšana/pārsūtīšana un s īki izstrādāti noteikumi par jurisdikciju. Šis ES tiesiskais 
regulējums būtu piemērojams līdztekus Eiropas Padomes K onvencijai par kibernoziedz ību, 
kas tādējādi būtu papildin āta ar jauniem noteikumiem, kas nepieciešami tieši ES ietvaros.  
4.5 5. risin ājums. Eiropas Padomes Konvencijas par kibernoziedz ību atjaunin āšana 
Šā risinājuma ietvaros b ūtu nepieciešams no jauna risin āt sarunas par konvencijas saturu, kas 
ir ilgstošs process un neatbilst r īcībai atvēlētajam laikposmam, kas ierosin āts ietekmes 
novērtējumā. Starptautisk ā līmenī, šķiet, trūkst vēlmes no jauna risin āt sarunas par 
konvenciju. T ādējādi konvencijas atjaunin āšana nav uzskat āma par re ālu risinājumu, jo tas 
nav panākams rīcībai atvēlētajā laikposm ā.  
LV 5   LV 5. I ETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Risinājumu varianti Saimniecis
kā ietekme Sociālā 
ietekme Ietekme uz 
pamatties ībām Ietekme 
uz 
trešām 
valstīm Piemērotība 
A,B,C m ērķu 
sasniegšanai Saskaņotība ar 
starptautiskaj ām 
tiesībām 
1. risinājums. 
Iepriekšējā stāvokļa 
saglabāšana /ES 
līmenī netiek veikti 
jauni pasākumi 0 0 0 - 
0 0 
2. risinājums. 
Programmas izstrāde, lai 
stiprinātu centienus 
atvairīt uzbrukumus 
informācijas 
sistēmām ar 
neleģislatīvu 
pasākumu palīdzību -/+ ++ -/+  
++ A + 
B ++ 
C + -/+ 
3. risinājums. 
Pamatlēmuma par 
uzbrukumiem noteikumu 
mērķtiecīga 
atjaunināšana, lai 
vērstos pret 
draudiem, ko rada 
plaša mēroga 
uzbrukumi 
informācijas 
sistēmām --/++ -/+++ -/++  
+++ 
A +++ 
B +++ 
C +++ ++ 
4. risinājums. 
Vispusīga 
kibernoziedz ības 
apkarošanas ES 
tiesiskā regulējuma 
ieviešana ---/+++ +++ --/++  
++ A ++ 
B ++ 
C ++ -/++ 
Vēlamais risin ājums 
(2. risinājums un 
3. risinājums). 
Neleģislatīvi 
pasākumi 
apvienojum ā ar 
mērķtiecīgu 
pamatlēmuma par 
uzbrukumiem 
atjaunināšanu --/+++ +++ -/++  
+++ A +++ 
B +++ C +++ ++ 
LV 6   LV 6. K Ā SALĪDZINĀMI POLITIKAS RISIN ĀJUMI ? 
6.1 1. risin ājums. Iepriekš ējā stāvokļa saglabāšana  
Šis risinājums nenov ēršami vājinās privātā sektora, dal ībvalstu un Savien ības pozīcijas cīņā 
pret kibernoziedz ību, ņemot vērā tās raksturu un izplat ību. Pat ilgstoši saglab ājot pašreiz ējo 
pasākumu līmeni, būtu nepieciešama Eiropas l īmeņa koordin ācija.  
6.2 2. risin ājums. Programmas izstr āde, lai stiprin ātu centienus atvair īt 
uzbrukumus inform ācijas sistēmām ar nele ģislatīvu pasākumu pal īdzību  
Šim risin ājumam piem īt visas ieteikuma ties ību līdzeklim rakstur īgās priekšroc ības un 
trūkumi. Pozit īvs aspekts ir iesp ēja apskat īt katru politikas risin ājumu tāda veidā, kas ir 
saskaņots ar valstu paraugpraksi, t ādējādi atvieglojot visefekt īvāko pasākumu noteikšanu. 
Tomēr šīs risinājums ir neefekt īvāks attiecībā uz mērķu sasniegšanu. 
6.3 3. risin ājums. Pamatl ēmuma par uzbrukumiem noteikumu m ērķtiecīga 
atjaunināšana, lai v ērstos pret draudiem, ko rada plaša m ēroga uzbrukumi 
informācijas sistēmām  
Šis risinājuma variants pied āvā savlaicīgu un mērķtiecīgu apzināto problēmu risinājumu. Tas 
pievēršas tiem krimin āltiesību jautājumiem, kas nepieciešami efekt īvai šo noziegumu 
izdarītāju saukšanai pie krimin ālatbildības. Ar to tiek uzlabota starptautisk ā sadarbība, 
ieviešot t ūlītējas starptautisk ās palīdzības meh ānismus steidzamu sadarb ības lūgumu 
gadījumos un ar papildinošo pas ākumu, piem ēram, ekspertu tikšanos, pal īdzību tiek veicin āta 
sadarbība ar priv āto sektoru. Ar šo risin ājumu tiek ieviesti vair āki atbildību pastiprinoši 
apstākļi, piemēram, plaša m ēroga uzbrukumi, k ā arī uzbrukumi, sl ēpjot izdar ītāju patieso 
identitāti un kaitējot identit ātes likumīgajam īpašniekam. 
Visbeidzot, probl ēmas mēroga apzin āšanai tiek ieviesti uzraudz ības pienākumi. 
6.4 4. risin ājums. Vispus īga kibernoziedz ības apkarošanas ES tiesisk ā regulējuma 
ieviešana 
Šā risinājuma, tāpat kā 3. risinājuma, papildu v ērtība ir tā, ka tiek ieviesti saistoši noteikumi, 
tādējādi ir sagaid āma lielāka efektivit āte, ja vien tos piln ībā īsteno. Turkl āt ir sagaid āms, ka 
palielināsies gan le ģislatīvo, gan nele ģislatīvo pasākumu pozit īvā ietekme plaš ākā 
kibernoziedz ības jautājumu lok ā, nevis tikai plaša m ēroga uzbrukumu jom ā. Turklāt, šis 
risinājums piev ērstos krimin āltiesību tiesiskajam regul ējumam un taj ā pašā laikā uzlabotu 
pārrobežu sadarb ību tiesībaizsardz ības jomā. Taču, šāda holistiska pieeja šaj ā posmā vēl 
negūst ieinteres ēto personu visp ārēju atbalstu, kaut ar ī to īstenojot b ūtu iespējams spert 
ievērojamu soli uz priekšu kibernoziedz ības apkarošan ā, vairāk nekā to spēj visi pārējie 
risinājumi. 
7. VĒLAMAIS POLITIKAS RISIN ĀJUMS  
Pēc ekonomisk ās ietekmes, soci ālās ietekmes un ietekmes uz pamatties ībām analīzes jāsecina, 
ka labākā pieeja probl ēmām nolūkā sasniegt noteiktos m ērķus ir 2. un 3. risin ājums.  
LV 7   LV Tātad vēlamais risin ājums būtu 2. un 3. risin ājuma apkopojums, jo tie papildina viens otru un 
tādējādi vislabāk ļauj sasniegt nospraustos m ērķus pēc būtības un piem ērotā termiņā.  
8. U ZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Īstenošanas zi ņojums būtu jāpublicē 2 gadu laik ā pēc direktīvas spēkā stāšanās. Šajā ziņojumā 
būtu jāpievērš uzmanība precīzai direktīvas īstenošanai dal ībvalstīs.  
Turklāt būtu jāveic regul ārs novērtējums, lai noteiktu, k ā un cik liel ā mērā direktīva ir 
palīdzējusi sasniegt nospraustos m ērķus. Pirmais nov ērtējums būtu jāveic 5 gadu laik ā pēc 
direktīvas spēkā stāšanās, turpmāk Komisija public ēs novērtēšanas ziņojumus ik p ēc 
5 gadiem, iek ļaujot tajos inform āciju par īstenošanas gaitu. Ņemot vērā novērtējumu 
secinājumus un ieteikumus, Komisijai b ūtu jāapsver turpm āki grozījumi direkt īvā vai cita 
iespējamā rīcība.