LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 39/33

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2018/C 39/10)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

“Cidre Cotentin”/“Cotentin”

ES Nr.: PDO-FR-02206 – 21.11.2016.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1. Nosaukums(-i)

“Cidre Cotentin”/“Cotentin”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.8. grupa. Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Cidre Cotentin”/“Cotentin” ir putojošs, nepasterizēts un negāzēts sidrs, kas gatavots no tīras tādu ābolu sulas, kuri pieder pie specifiskām tradicionālajām šķirnēm.

Produktam “Cidre Cotentin”/“Cotentin” piemīt raksturīga krāsa – no salmu dzeltenas līdz oranždzeltenai – un smalki dzirkstošs, veidojot sīkus burbulīšus. Tas izdala izsmalcinātas aromāta nianses, kuru vidū biežu vien var atpazīt sviestam un žāvētiem zālaugiem piemītošas notis. Dzērienu nobaudot, rodas līdzsvarotas garšas sajūta ar pārsvarā esošām rūgtenuma niansēm. Liegs skābums piešķir šim rūgtenumam svaigumu.

Savukārt “Cidre Cotentin”/“Cotentin”extra-brut piemīt savdabīgs tanīnu strukturējums, un tajā dominē izteiktākas rūgtenuma nianses.

Produktam “Cidre Cotentin”/“Cotentin” ir šādas raksturīgas īpašības:

— faktiskā spirta tilpumkoncentrācija pārsniedz 3,5 %,

— kopējā spirta tilpumkoncentrācija pārsniedz 5,5 %,

— cukuru saturs ir augstāks par 18 gramiem uz litru, taču nepārsniedz 35 gramus uz litru,

— blīvums 20 °C temperatūrā ir lielāks par 1 009, bet nepārsniedz 1 017,5,

— minimālais spiediens 20 °C temperatūrā ir 1 bārs jeb 2g/l ogļskābās gāzes (CO2).

Produktam “Cidre Cotentin”/“Cotentin”, kura nosaukumu papildina norāde “extra-brut”, ir šādas raksturīgas īpašības:

— faktiskā spirta tilpumkoncentrācija pārsniedz 5 %,

— kopējā spirta tilpumkoncentrācija pārsniedz 5,5 %,

— cukuru saturs nepārsniedz 18 gramus uz litru,

— blīvums 20 °C temperatūrā nepārsniedz 1 009,

— minimālais spiediens 20 °C temperatūrā ir 1 bārs jeb 2g/l ogļskābās gāzes (CO2).

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Sidra ābolus iegūst no augļudārziem, kas atrodas ģeogrāfiskajā apgabalā, un šie āboli par piemērotiem produkta “Cidre Cotentin”/“Cotentin” ražošanai atzīti, pamatojoties uz identifikācijas kritērijiem, kuri saistīti ar atrašanās vietu, kas apstiprināta šā nosaukuma produkta iegūšanai.

Mežaudžu apvidū atrodošies augļudārzi ir pilnībā apauguši ar zālājiem, un vismaz 30 % šo ābeļu audzē kā augststumbra augļkokus.

Ābeles pieder pie atļautajām tradicionālajām šķirnēm, un no tām izaudzētie āboli lielā pārsvarā ir rūgteni un saldenrūgteni.

Galvenās ābeļu šķirnes, pie kurām pieder ābeles, kuru stādījumi aizņem vismaz 60 % no augļudārza platības, ir šādas –

rūgtenās un saldenrūgtenās šķirnes : “Belle fille de la Manche”, “Binet Rouge”, “Bois Jingant”, “Cartigny”, “Closette”, “Feuillard”, “Gros amer”, “Marin Onfroy”, “Peau de Chien”, “Petit amer”, “Rouge de Cantepie”, “Sans Pareille”, “Tapin”, “Tête de Brebis”, “Taureau”.

Papildu šķirnes, pie kurām pieder ābeles, kuru stādījumi aizņem ne vairāk par 40 % no augļudārza platības, ir šādas –

rūgtenās un saldenrūgtenās šķirnes : “Argile rouge”, “Bedan”, “Doux moine”, “Fréquin”, “Kermerrien”, “Marie-Ménard”, “Sergent”;

saldenās šķirnes : “Clos Renaux”, “Douce Coët”, “Doux Lozon”;

skābenās šķirnes : “Petit Jaune”, “Grasselande”, “Gros jaune”.

Atļauts izmantot arī šeit neminētas sidra ābeļu šķirnes, ko audzē kā “augststumbra” augļkokus, taču nepārsniedzot 20 % no augļudārza kopējās platības.

Katrā sidra mucā jābūt tādai izejvielai, kuras iegūšanā izmantoti vismaz 60 % ābolu, kas pieder pie minētajām galvenajām šķirnēm.

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visas darbības, sākot ar ābolu ražošanu un beidzot ar sidra fermentācijas izraisīto putošanos vienīgi pudelēs, noris ģeogrāfiskajā apgabalā, kas noteikts 4. punktā.

Iepildīšanu pudelēs veic ģeogrāfiskajā apgabalā. Putu veidošanos panāk vienīgi tad, kad sidrs ir pudelēs, jo tur notiek daļa atlikumcukuru fermentācija, tā ilgst vismaz 8 nedēļas; pēc tam sidru var laist tirdzniecībā.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Sidru, ko apzīmē ar cilmes vietas nosaukumu “Cidre Cotentin”/“Cotentin”, drīkst deklarēt pēc pagatavošanas, piedāvāt tirdzniecībai, nosūtīt, nodot pārdošanai vai pārdot tikai tad, kad deklarācijās, paziņojumos, prospektos, marķējumā, rēķinos un uz jebkura veida taras ir norādīts minētais aizsargātais nosaukums, kuram līdzās ir atveidots Eiropas Savienības ACVN simbols. Šo simbolu var papildināt arī ar norādi “ACVN” jeb “aizsargāts cilmes vietas nosaukums”.

Aizsargātā cilmes vietas nosaukuma apzīmējumu un norādi “cilmes vietas nosaukums” vai vārdus “nosaukums” un “aizsargāts” atveido ar skaidriem, salasāmiem, neizdzēšamiem un pietiekami lieliem burtiem, lai tos varētu krasi atšķirt no visām pārējām rakstītajām vai zīmētajām norādēm.

Marķējuma noformējumā norādei “aizsargāts cilmes vietas nosaukums” jābūt tieši zem aizsargātā cilmes vietas nosaukuma apzīmējuma bez jebkādas starpnorādes.

Norādes “extra brut” atveidošana ir obligāta tādam sidram, kurā cukuru saturs nepārsniedz 18 gramus uz litru.

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Manche departamentā –

visa šādu kantonu teritorija pilnībā: Agon-Coutainville, Bricquebec, Cherbourg-Octeville 1, Cherbourg-Octeville 2, Cherbourg-Octeville 3, Créances, Equeurdreville-Hainneville, La Hague, Les Pieux, Saint-Lô, Saint-Lô 1, Tourlaville, Valognes un Val-de-Saire;

Carentan kantons, izņemot Catz un Carentan les Marais pašvaldību – vienīgi deleģēto pašvaldību Brévands, Saint-Pellerin un Les Veys teritorija;

Condé-sur-Vire kantonā: Condé-Sur-Vire un Moyon Villages pašvaldība – vienīgi deleģētās pašvaldības Mesnil-Opac teritorija –, Thorigny-les-villes pašvaldība – vienīgi deleģētās pašvaldības Brectouville teritorija; Coutances kantons, izņemot Orval-sur-Sienne un Regnéville-sur-Mer pašvaldības teritoriju;

Saint-Lô 2 kantons, izņemot La Barre-de-Semilly, La Luzerne un Soulles pašvaldības teritoriju;

Pont-Hébert kantonā: Amigny, Cavigny, Le Dézert, Graignes-Mesnil-Angot, Le Hommet-d’Arthenay, La Meauffe, Le Mesnil-Rouxelin, Le Mesnil-Véneron, Pont-Hébert, Rampan, Remilly les Marais, Saint-Georges-Montcocq un Tribehou pašvaldības teritorija;

Quettreville-sur-Sienne kantonā: Belval, Cametours, Cerisy-la-Salle, Montpinchon, Ouville un Savigny pašvaldības teritorija.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Saiknes veidošanā ietilpstošo dabas faktoru apraksts.

Ģeogrāfiskais apgabals aizņem Manche departamenta ziemeļdaļu. Apgabala lielākā daļa ietilpst Armorikas augstienes apvidū (slānekļa un smilšakmens nogulumieži, paleozoja ēras granīti), izņemot nelielu joslu apgabala ziemeļaustrumos, ko klāj Parīzes baseina kaļķakmens formācijas. Taču visur atrodama biezāka vai plānāka smilšmāla virskārta. Šī teritorija aizņem praktiski visu Kotantēnas [Cotentin] pussalu.

Apgabala ainavu veido zemas plakankalnes, kas mijas ar ļoti lēzenām paugurainēm, nepārsniedzot 170 m augstumu virs jūras līmeņa. Visapkārt redzams blīvāks vai skrajāks mežaudzēm līdzīgu dzīvžogu tīkls.

Ābeļdārzu stādīšanai un ābolu audzēšanai izraudzītie zemesgabali aizņem ar meža veģetāciju apaugušas platības un veido dabisku dzīvžogu ieskautas saliņas. Augsnes ir dažādas, dziļas un labi drenētas, taču nekad nav smilšainas vai smilšaini oļainas.

Kotantēnas pussalā valda ļoti izteikts okeāna klimats, kura ietekmi akcentē teritorijas atrašanās pussalā. Šim klimatam raksturīgi bieži sastopami (vairāk par 150 dienām gadā) un bagātīgi (vidēji 900–1 000 mm) nokrišņi, vāja temperatūru amplitūda ar reti sastopamām salnām un biežiem, reizumis nikniem, vējiem, kas pūš lielākoties no rietumiem.

Saiknes veidošanā ietilpstošo cilvēkfaktoru apraksts

Kotantēna var lepoties ar sidra ābeļu dārzu, kas kļuvis slavens jau XIII gadsimtā, pateicoties tam, ka pa jūrasceļu no Spānijas ziemeļrietumiem ievestas tanīniem bagātas šķirnes. Sidra gatavošana tur attīstījusies labvēlīgos apstākļos, ko sagādāja tiesību akti, ar kuriem aizliedza alu un pēc tam arī vīnu, lai pēc iespējas vairāk aramzemju atvēlētu labības audzēšanai. Tieši tāpēc agrotehniskā prakse attīstījās pļavu–augļudārzu virzienā: pļavām, kas paredzētas ganāmpulku barošanai, bija otrs noderīgs izmantojums, pateicoties augļiem, ko ieguva no tajās sastādītajām ābelēm. Ievērojot šādu divkāršu izmantojumu, zemesgabalu aptver dzīvžogi, kuros lauksaimniecības dzīvnieki rod patvērumu un kuri pasargā gan tos, gan augļkokus no vējiem.

Sidra ražošanas darbība attīstījās un uzlabojās. Tā pienāca XVI gadsimts, un Kotantēnā dzima ābeļu audzēšanas zinātība, kuras pamatlicēji ir tādi cilvēki kā Guillaume Dursus vai Sire de Gouberville Le premier, kas no pašu selekcionētajām šķirnēm ieguva sidru, kurš iemantoja plašu reputāciju. Sire de Gouberville Le premier, šķirņu izkopšanas darbā pārveidodams augļu īpašības, ieguva izcilas kvalitātes ābolus, kuri pieder pie dažām tādām šķirnēm kā, piemēram, “Marin Onfroy”, kas pastāv vēl mūsu dienās.

Nesenākā pagātnē līdztekus pļavām–augļudārziem, kuros tradicionāli audzē augststumbra augļkokus, attīstījās arī zemstumbra augļkoku kultūra, ko arī audzēja zālāju platībās un mežaugu dzīvžogu vidē.

Kopumā apgabalā un dažādu veidu augļudārzos labi pārstāvētas ir ģeogrāfiskā apgabala vietējās un specifiskās šķirnes, kuras pārsvarā dod rūgtenus un saldenrūgtenus augļus, kas izceļas ar bagātīgu fenolu sastāvu, un kuru vidū minamas “Petite amer”, “Tureau” un “Cartigny”.

Sidra ražošanas pašreizējā prakse liecina par “Cidre Cotentin”/“Cotentin” gatavošanas zinātības pilnveidi un tālāknodošanu, izejvielas ieguvē izmantojot vietējās šķirnes un pamatojoties uz dzēriena dabisko putošanos pudelēs un pasterizācijas aizliegumu.

Produkta specifika

“Cidre Cotentin”/“Cotentin” ir nepasterizēts un negāzēts sidrs, kas gatavots no tīras sidra ābolu sulas. Tam raksturīga salmu dzeltena līdz oranždzeltena krāsa un izsmalcināti dzirkstoši burbulīši. Dzērienu nobaudot, izpaužas tā liegais skābenums, kas nodrošina tam patīkami līdzsvarotu garšu un piešķir tam lielisku svaigumu. Produktā “Cidre Cotentin”/“Cotentin”, kura marķējumu papildina norāde “extra-brut”, tanīnu strukturējuma un rūgteno garšas nianšu izpausme ir vēl izteiktāka.

Saikne

Ģeogrāfiskajam apgabalam ir raksturīgs izteikts okeāna tuvuma klimats un lopkopības un ābolu audzēšanas līdzāspastāvēšana. Atlasot dzīvžogiem pasargātus zemesgabalus ar dziļu augsni, tiek nodrošināti apstākļi, kādos ābeles var pielāgoties vējainajiem laikapstākļiem, tādējādi novēršot augļu nobiršanu pirms pilngatavības iestāšanās un mazinot koku sakņu izcilāšanu. Turklāt pastāvīga zālāju zelmeņa uzturēšana augļudārzā rada konkurenci, kas ābolu ķīmisko sastāvu (bagātīgs cukuru saturs, ierobežots slāpekļa īpatsvars) ietekmē sidra gatavošanai labvēlīgā virzienā.

Ražas kvalitāti uzlabo arī saaugušās zāles veidotais paklājs, kas amortizē āboliem kritienu, kad tie atdalās no koka, un nodrošina tiem labu saglabājamību, kamēr tie atrodas uz zemes.

Šādos apstākļos sidra raksturīgo rūgtenumu iegūst, izmantojot rūgteno un saldenrūgteno šķirņu apvienojumu, jo šķirnes ar tādām īpašībām augļudārzā ir pārsvarā, un to lielākā daļa iegūta gadsimtiem ilgā vietējās selekcijas darbā, savukārt vāji izteiktais skābums, kas jūtams, produktu nobaudot, harmoniski atbilst ģeogrāfiskajā apgabalā esošo skābeno šķirņu mērenajam daudzumam. “Cidre Cotentin”/“Cotentin” rūgteno svaigumu garantē tradicionālo pārstrādes metožu pastāvīga lietošana, jo tās uzliek par pienākumu pirmējai fermentācijai izmantot vietējās izcelsmes raugus, kas dabiskā veidā atrodas uz augļu virsas, un nepieļauj nekādu gāzēšanas vai pasterizācijas iespēju.

Produktam “Cidre Cotentin”/“Cotentin” ir sena reputācija. XVI gadsimtā ārsts Julien le Paulmier savā izcilajā medicīnas traktātā “De vino et pomaco” rakstīja, ka “vislabākos Normandijas provinces sidrus ražo Kotantēnā”.

Teikto apstiprina pirmās vietas, ko Quibou, Valognes, Turqueville, Dangy, Saint-Lô un Saussey ražotāji ieguvuši konkursos, kurus organizēja Francijas pomoloģijas apvienība savu ikgadējo ābeļu audzēšanai veltīto kongresu laikā no XIX gadsimta beigām līdz pagājušā gadsimta 30. gadiem.

Vietējais entuziasms par “Cidre Cotentin”/“Cotentin” šodien izpaužas kā daudzi konkursi un dažādi pašvaldības mēroga svētki, ko rīko par godu šim dzērienam. Šo produktu godina arī Francijas un starptautiskās gastronomijas nozare, kas saistīta ar tādiem izcilības izdevumiem kā Étoile (magazine du Guide Michelin), kas savā 2006. gada jūnija–jūlija numurā piešķīra produktam “Coup de cœur balvu”, vai – nesenākā pagātnē – slavinājums Kotantēnas sidra produkcijai, ko 2011. gadā tai veltījis prestižais Amerikas Savienoto Valstu gastronomijas žurnāls “The Art of Eating”.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-50b2dc68-9cbe-48a6-93c9-3d8befac98d0/telechargement

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.