KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI PAR EIROPAS SAVIENĪBAS AIZŅĒMUMIEM UN AIZDEVUMIEM 2009. GADĀ /* COM/2010/0709 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 6.12.2010 COM(2010) 709 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI PAR EIROPAS SAVIENĪBAS AIZŅĒMUMIEM UN AIZDEVUMIEM 2009. GADĀ SATURS 1. Ievads 3 2. Eiropas Savienības aizdevumi 3 2.1. Vispārīgs pārskats 3 2.2. Maksājumu bilances mehānisms 4 2.2.1. Maksājumu bilances mehānisma galvenās raksturīgās pazīmes 5 2.2.2. Lēmumi par darbībām maksājumu bilances mehānisma ietvaros un tām piešķirtais finansējums 2009. gadā 5 2.2.3. ES atbildes pasākumi attiecībā uz euro zonas valstu parāda krīzi 6 2.3. Makrofinansiālās palīdzības mehānisms 7 2.3.1. Makrofinansiālās palīdzības mehānisma galvenās raksturīgās pazīmes 7 2.3.2. Lēmumi par darbībām makrofinansiālās palīdzības mehānisma ietvaros un tām piešķirtais finansējums 2009. gadā 7 2.3.3. Finanšu krīzes ietekme uz makrofinansiālo palīdzību 8 2.4. Euratom mehānisms 9 2.4.1. Galvenās raksturīgās pazīmes 9 2.4.2. Darbībām piešķirtais finansējums 9 3. Eiropas Savienības aizņēmumi 9 3.1. Apraksts 9 3.2. Maksājumu bilance 9 3.3. Makrofinansiālā palīdzība 11 3.4. Euratom 11 4. Eiropas Investīciju banka 12 4.1. Eiropas Investīciju bankas aizdevumi 12 4.2. Eiropas Investīciju bankas aizņēmumi 12 IEVADS Padomes lēmumos, ar kuriem izveidoti dažādie Eiropas Savienības aizdevumu instrumenti, paredzēts, ka Komisijai katru gadu jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par šo instrumentu izmantošanu. Lai izpildītu ar informācijas sniegšanu saistītās prasības, šajā ziņojumā ir aprakstīti attiecīgi katrā jomā piešķirtie aizdevumi. Šajā ziņojumā īsi aprakstīti aizdevumi un aizņēmumi saistībā ar atbalstu maksājumu bilances jomā (MB) tām dalībvalstīm, kas nav euro zonā[1], un Eiropas Savienības makrofinansiālo palīdzību (MP) trešām valstīm. Tāpat ziņojumā ir ietverta informācija par Euratom aizdevumiem un aizņēmumiem. Lai radītu pilnīgāku priekšstatu par ES darbībām, pēdējā sadaļā iekļauts kopsavilkuma pārskats par Eiropas Investīciju bankas (EIB) aizņēmumiem un aizdevumiem 2009. gadā. EIROPAS SAVIENīBAS AIZDEVUMI Vispārīgs pārskats Komisija sniedz finansiālu atbalstu valstīm, kas nav ES dalībvalstis, un dalībvalstīm, kas nav euro zonā, saskaņā ar dažādām tiesību normām atkarībā no iesaistītā ģeogrāfiskā apgabala un atbalsta mērķiem. Komisijas pārziņā esošās finanšu darbības saskaņā ar dažādiem Padomes lēmumiem parasti tiek veiktas divpusēju aizdevumu veidā (MP valstīm, kas nav ES dalībvalstis, vai MB dalībvalstīm, kas nav euro zonā), un tos piešķir gadījumos, kad Eiropas Savienība palīdz atjaunot makroekonomisko līdzsvaru valstī. Euratom aizdevumu instruments ir pieejams finanšu darījumiem dalībvalstīs un dažās valstīs, kuras nav ES dalībvalstis (Armēnija, Krievija un Ukraina). Katras MP, MB vai Euratom aizdevuma izmaksas pamatā ir kompensējoša darbība. Citiem vārdiem sakot, aizdevuma parāda summa (procenti un/vai pamatsumma), valūta un atmaksas termiņi atbilst attiecīgā aizņēmuma darījuma parāda summai, valūtai un atmaksas termiņiem. 1. tabula: MP aizdevumu izmaksas*, Euratom izmaksas valstīm, kas nav ES dalībvalstis, un MB aizdevumi dalībvalstīm, kas nav euro zonā miljoni EUR 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Kopā | Rumānija(DV no 01.01.2007.) | 50 | 50 | Albānija | 9 | 9 | Bosnija un Hercegovina | 10 | 10 | 20 | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | 12 | 28 | 40 | Serbija un Melnkalne | 40 | 15 | 55 | Libāna | 25 | 25 | Starpsumma MP | 12 | 118 | 10 | 15 | 19 | 25 | 199 | Euratom(1) | 40 | 25 | 65 | 215 | 51 | 39 | 16 | 7 | 458 | Ungārija | 2 000 | 3 500 | 5 500 | Latvija | 2 200 | 2 200 | Rumānija | 1 500 | 1 500 | Starpsumma MB(2) | 2 000 | 7 200 | 9 200 | Pavisam kopā | 52 | 143 | 75 | 230 | 70 | 39 | 2 016 | 7 232 | 9 857 | (1) Tostarp Bulgārija un Rumānija (dalībvalstis no 01.01.2007.). (2) Aizdevumu maksimālā apjoma ierobežojums, kas saskaņā ar MB mehānismu piešķirti dalībvalstīm, kuras nav euro zonā, 2008. gada 2. decembrī tika palielināts no EUR 12 miljardiem līdz EUR 25 miljardiem. 2009. gada 18. maijā tas tika palielināts līdz EUR 50 miljardiem. * Kopējā piešķīrumu summa, kas tika izmaksāta laika posmā no 2002. līdz 2009. gadam, bija EUR 417 miljoni, no kuriem EUR 15,3 miljoni tika izmaksāti 2009. gadā (sīkāka informācija par MP ir iekļauta Komisijas ziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par MP īstenošanu trešās valstīs 2009. gadā). | Maksājumu bilances mehānisms Finanšu un ekonomiskā krīze nelabvēlīgi ietekmēja saimniecisko darbību Eiropā un pasaulē kopumā. Neskatoties uz nebijušiem fiskālajiem un monetārajiem pasākumiem, ko valdības un centrālās bankas veica finanšu tirgus atbalstam, īstermiņa un ilgtermiņa finansēšanas nosacījumi saglabājās sarežģīti visu 2009. gadu. 2008. gadā MB mehānisms tika aktivizēts vēlreiz, lai palīdzētu pārvarēt finanšu krīzes radītās grūtības MB jomā tām dalībvalstīm, kas nav euro zonā. 2009. gadā MB mehānisma ietvaros tika piešķirts vairāk aizdevumu, jo finanšu krīze turpināja ietekmēt finanšu darbības dalībvalstīs, kas nav euro zonā. Maksājumu bilances mehānisma galvenās raksturīgās pazīmes Komisija sniedz MB palīdzību vidēja termiņa aizdevuma formā un to parasti izmaksā kopā ar finansējumu, ko piešķir SVF un citi daudzpusējie aizdevēji kā, piemēram, EIB, ERAB vai Pasaules Banka, vai ko piešķir dalībvalstu divpusējās palīdzības ietvaros. Šis mehānisms paredzēts ārkārtas gadījumiem, katru no tiem izskatot atsevišķi. Iespējamie saņēmēji ir dalībvalstis, kas nav euro zonā[2] un kurām ir radušās būtiskas problēmas MB jomā. Palīdzībai ir makroekonomisks raksturs (t. i., finansējumam nav paredzēts konkrēts pielietojums, kā tas ir projekta finansējuma gadījumā). To sniedz ar noteikumu, ka izpildīti ekonomikas politikā paredzētie nosacījumi, un tā jāizmanto, lai atvieglotu saņēmējas dalībvalsts globālos ārējos finansiālos ierobežojumus un atjaunotu maksājumu bilances dzīvotspēju. Komisija, kas pirms tam konsultējas ar Ekonomikas un finanšu komiteju (EFK), vienojas ar attiecīgo dalībvalsti par minētās politikas nosacījumiem, pirms aizdevuma nolīguma izpildes parakstot saprašanās memorandu. Sniedzot šādu palīdzību, tiek stiprināta to korekcijas pasākumu īstenošana, kuru mērķis ir novērst minētās problēmas. Lai tiktu veikti turpmāki ar šiem aizdevumiem saistītie maksājumi, pirms tam jāveic šo pasākumu verifikācija. 1975. gadā[3] izveidotā MB mehānisma ietvaros Kopiena turpmākajos 20 gados uzsāka vairākus pasākumus, kuru mērķis bija konkrētu finansiālu draudu vai grūtību gadījumā sniegt dalībvalstīm atbalstu MB jomā. Tie ietvēra aizdevumus, ko finansēja no Kopienas aizņēmumiem. Tā kā pēc paplašināšanās bija palielinājies to dalībvalstu skaits, kuras bija tiesīgas izmantot MB mehānismu[4], un sākās starptautiskā finanšu krīze, 2008. gada decembrī tika nolemts atkal aktivizēt MB mehānismu, lai izpildītu iespējamos aizdevumu pieprasījumus, un palielināt pieejamo finansējumu[5] no EUR 12 miljardiem līdz EUR 25 miljardiem. Lai spētu ātri reaģēt uz turpmākajiem lūgumiem pēc MB palīdzības, 2009. gada maijā tika nolemts aizņēmuma maksimālo summu palielināt līdz EUR 50 miljardiem[6]. Lēmumi par darbībām maksājumu bilances mehānisma ietvaros un tām piešķirtais finansējums 2009. gadā Padome 2009. gadā nolēma, izmantojot MB mehānismu, sniegt atbalstu vēl divām valstīm: - Latvijai ar aizdevumu līdz EUR 3,1 miljarda apmērā (Padomes 2009. gada 20. janvāra Lēmums 2009/290/EK) un - Rumānijai ar aizdevumu līdz EUR 5 miljardu apmērā (Padomes 2009. gada 6. maija Lēmums 2009/459/EK). 2009. gadā liela daļa ES aizdevumu tika piešķirti MB ietvaros. Kopējā summa EUR 7,2 miljardu vērtībā tika izmaksāta vairākās daļās. 2. tabula: MB mehānisma ietvaros piešķirto aizdevumu saraksts 2009. gadā Valsts | Lēmums | Maksājums | Datums | Summa (miljonos euro) | Ungārija[7] | 2009/102/EK | Otrais | 26/03/2009 | 2 000 | Trešais | 6/07/2009 | 1 500 | Latvija | 2009/290/EK | Pirmais | 25/02/2009 | 1 000 | Otrais | 27/07/2009 | 1 200 | Rumānija | 2009/459/EK | Pirmais | 27/07/2009 | 1 500 | ES atbildes pasākumi attiecībā uz euro zonas valstu parāda krīzi Grieķijas krīzes dēļ 2010. gada maijā Padome un dalībvalstis apstiprināja pasākumu kopumu finanšu stabilitātes saglabāšanai Eiropā. Viens no šiem pasākumiem ir Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma ( EFSM ) radīšana. Mehānisma pamatā ir Līguma 122 panta 2. punkts[8], un tam ir pilnīgs atbalsts no ES budžeta. Tā aktivizēšanai ir paredzēti stingri noteikumi saistībā ar ES un SVF kopīgo atbalstu; noteikumi un nosacījumi būs līdzīgi tiem, ko paredz SVF. 2010. gada 1. oktobrī mehānisms vēl nav ticis aktivizēts. Papildus EFSF tika paredzēti vēl divi pasākumi. - Finansiālais atbalsts Grieķijai, ko veido apkopoti divpusēji aizdevumi, kurus sniedz euro zonas dalībvalstis un kuru kopējā vērtība ir EUR 80 miljardi. SVF sniedz aizdevumu EUR 30 miljardu vērtībā ES un SVF kopīgā atbalsta ietvaros, kura kopējais apjoms ir EUR 110 miljardi. - Eiropas finanšu stabilizācijas instruments ( EFSF ) tika izveidots ar budžetu EUR 440 miljardu apmērā. To var izmantot iesaistītās dalībvalstis, vadoties pēc proporcionalitātes principa. Makrofinansiālās palīdzības mehānisms Sīkāka informācija par MP darbībām ir atrodama ikgadējā Komisijas ziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par MP sniegšanu trešām valstīm[9]. Makrofinansiālās palīdzības mehānisma galvenās raksturīgās pazīmes Sniedzot MP aizdevumu un/vai piešķīrumu formā, tiek atbalstītas politiskās un ekonomikas reformas saņēmējvalstī, un tā tiek piešķirta sadarbībā ar Bretonvudsas institūcijām (SVF un Pasaules Banka). MP svarīgākās iezīmes: palīdzība tiek sniegta ārkārtas gadījumos, to var saņemt papildus starptautisko finanšu institūciju (SFI) piešķirtajam finansējumam un to sniedz, ja ir izpildīti makroekonomiskie nosacījumi. Lai stabilizētu finansiālo situāciju un izveidotu tirgus ekonomiku, ciešā sadarbībā ar Starptautisko Valūtas fondu (SVF) un Pasaules Banku ES sniedza atbalstu vairākām trešām valstīm, to pielāgojot konkrētu valstu vajadzībām. MP aizdevumus parasti izmaksā vairākās maksājumu reizēs, ja un kad ir izpildīti makroekonomiskie nosacījumi. Lai veiktu katru maksājumu, Komisija ņem aizņēmumu. Ja saņēmējvalsts nepilda savas saistības par aizdevuma atmaksu, Komisija var izmantot Garantiju fondu ārējai darbībai[10], lai tiktu nodrošināta attiecīgā Komisijas aizņēmuma atmaksa. Aizdevumi, kas saskaņā ar šo instrumentu izmaksāti kopš 2002. gada, ir minēti 1. tabulā iepriekš. Lēmumi par darbībām makrofinansiālās palīdzības mehānisma ietvaros un tām piešķirtais finansējums 2009. gadā Svarīgākās MP darbības 2009. gadā bija saistītas ar pārrunām ar attiecīgajām iestādēm, un to laikā galvenā uzmanība tika pievērsta turpmāk minētajiem jautājumiem. - Palīdzības saņemšanas nosacījumi Libānai (Saprašanās memorands un Aizdevuma nolīgums parakstīts attiecīgi 2008. gada 18. un 19. decembrī). Libānas MP programmā paredzēts piešķīrums EUR 30 miljonu apmērā un aizdevums EUR 50 miljonu apmērā, un abas šīs summas ir jāizmaksā divos maksājumos. Aizdevuma pirmo daļu (EUR 25 miljonus) izmaksāja 2009. gada jūnija sākumā. 2009. gada decembrī Komisija palīdzības programmas ietvaros pagarināja otrās daļas pieejamības periodu, kas beigsies 2010. gada 21. decembrī. Aizdevuma otrās daļas izmaksa ir atkarīga no nosacījumu izpildes, kuri saskaņoti ar attiecīgās valsts valdību Saprašanās memorandā. - Bijušajai Dienvidslāvijas Federatīvajai Republikai piešķirto MP aizdevumu sadale starp Serbiju un Melnkalni Tā kā Melnkalne 2006. gada jūnijā pasludināja neatkarību un 2006. gada jūlijā tika panākta vienošanās starp Serbiju un Melnkalni sadalīt ārējās saistības starp šīm divām atsevišķajām valstīm, ES nošķīra prasības attiecībā uz Melnkalni un Serbiju. Šis lēmums neradīja jaunas saistības Eiropas Savienībai, un tas neietekmē budžetu. 2009. gadā ar Melnkalni tika parakstīts atsevišķs aizdevuma nolīgums, kas stājās spēkā 2010. gada 4. februārī. Līdz ar to tiek īstenots Padomes Lēmums 2008/784/EK[11], ar ko attiecībā uz aizdevumiem, ko ES ir piešķīrusi Serbijas un Melnkalnes valstu savienībai (bijušajai Dienvidslāvijas Federatīvajai Republikai), atsevišķas saistības tika noteiktas Melnkalnei un samazinātas Serbijai. 2009. gada 30. novembrī[12] Eiropas Savienības Padome nolēma veikt šādas trīs jaunas MP darbības. - Armēnijai (Padomes Lēmums 2009/890/EK) piešķīrums EUR 35 miljonu apmērā un aizdevums līdz EUR 65 miljoniem. ES makrofinansiālā palīdzība papildinās atbalstu no citiem avotiem, un tā ir iecerējusi apmierināt Armēnijas finansiālās vajadzības 2010.–2011. gadā, kā arī mazināt finanšu krīzes ietekmi valstī. Nosacījumi makrofinansiālās palīdzības sniegšanai papildinās SVF programmas nosacījumus un ietvers minētās programmas apmierinošu īstenošanu, tostarp ierosinātās reformas valsts finanšu pārvaldības, parāda pārvaldības, iepirkumu politikas un muitas politikas jomā. - Bosnijai un Hercegovinai (Lēmums 2009/891/EK) aizdevuma formā līdz EUR 100 miljoniem. Šīs palīdzības mērķis ir palīdzēt iestādēm segt atlikušās ārējā finansējuma vajadzības un budžeta vajadzības, kas rodas strauja ekonomikas attīstības palēninājuma rezultātā, kas skar valsti. Šī palīdzība papildina SFV un Pasaules Bankas programmas. Aizdevumu paredzēts izmaksāt divās daļās, ko provizoriski plānots veikt 2010. gada trešajā un ceturtajā ceturksnī, ja tiks atbilstīgi izpildītas nosacījumu prasības. - Serbijai (Padomes Lēmums 2009/892/EK) makrofinansiālā palīdzība aizdevuma formā līdz EUR 200 miljoniem. Šīs palīdzības mērķis ir palīdzēt iestādēm segt atlikušās ārējā finansējuma vajadzības un budžeta vajadzības, kas valstī radušās vispasaules krīzes rezultātā. Šī palīdzība papildina SFV un Pasaules Bankas programmas. Palīdzību paredzēts sniegt 2011. gadā, ja tiks konstatēts, ka nosacījumu prasības tiek atbilstīgi pildītas. Turklāt, kā minēts iepriekš, Serbijas aizdevuma saistības, kas izriet no iepriekšējās makrofinansiālās palīdzības, kura tika sniegta bijušajai Dienvidslāvijas Federatīvajai Republikai, tika samazinātas, daļu no šīm saistībām nosakot Melnkalnei saskaņā ar Padomes Lēmumu 2008/784/EK. 2009. gadā MP aizdevuma mehānisma ietvaros tika finansēta viena darbība[13]: - pirmais aizdevuma maksājums Libānai EUR 25 miljonu apmērā. Finanšu krīzes ietekme uz makrofinansiālo palīdzību Finanšu krīzes dēļ vairākas kaimiņvalstis (Ukraina, Gruzija, Armēnija un Baltkrievija), kā arī citas trešās valstis (Īslande, Kirgizstāna un Tadžikistāna) lūdza makrofinansiālo palīdzību, lai mazinātu spiedienu uz ārvalstu valūtas rezervēm un veicinātu ekonomikas stabilitāti un reformu. 2009. gada oktobrī Komisija pieņēma priekšlikumu par MP aizdevumu EUR 500 miljonu apmērā Ukrainai (pievienojams 2002. gada lēmumam par aizdevumu EUR 110 miljonu apmērā, kas vēl nav izmaksāts, jo nav sadarbības nolīguma ar SVF. Priekšlikumu par Ukrainu Padome pieņēma 2010. gada 29. jūnijā, un Parlaments par to nobalsoja 2010. gada 7. jūlijā saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, balstoties uz 212. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD). Euratom mehānisms Galvenās raksturīgās pazīmes Euratom aizdevumu mehānismu var izmantot, lai finansētu projektus dalībvalstīs (Padomes Lēmums 77/270/Euratom) vai dažās trešās valstīs (Ukrainā, Krievijā vai Armēnijā) (Padomes Lēmums 94/179/Euratom). Šie aizdevumi ir ārpusbudžeta darbības, kuras finansē Komisija, aizņemoties līdzekļus finanšu tirgū. Padome 1990. gadā noteica, ka aizņēmumu ierobežojums ir EUR 4 miljardi, un par aptuveni EUR 3,4 miljardiem lēmumi jau ir pieņemti un finansējums izmaksāts. Komisija 2002. gadā ierosināja palielināt aizņēmumu ierobežojumu no EUR 4 miljardiem līdz EUR 6 miljardiem, bet vienošanās ar Padomi līdz šim vēl nav panākta. Darbībām piešķirtais finansējums Euratom darbības 2009. gadā galvenokārt bija saistītas ar aizdevumu un aizņēmumu saistībā ar trešās (un pēdējās) daļas izmaksu Ukrainai K2R4 projekta ietvaros[14] par aizdevumu USD 10,3 miljonu apmērā[15] saskaņā ar aizdevuma nolīgumu. EIROPAS SAVIENīBAS AIZņēMUMI Apraksts Lai finansētu aizdevumus, ko noteikusi Padome, Komisija ir pilnvarota kā Eiropas Savienības, tā arī Euratom vārdā aizņemties līdzekļus kapitāla tirgū. Katra instrumenta (MB, MP un Euratom aizdevumi) aizņēmuma un aizdevuma mehānisma darbības pamatā ir attiecīgi tiesiskie noteikumi. Pastāv cieša „kompensējoša” saikne starp aizņēmumu un ar to saistīto aizdevumu, un šī saikne nodrošina, ka ES budžets netiek noslogots ar procentu likmēm un nepastāv ārvalstu valūtas kursu risks. Neatmaksātie aizņēmumi tiek saskaņoti ar neatmaksātajiem aizdevumiem. Maksājumu bilance Emitējot obligācijas, ES apstiprināja savu vietu euro etalona obligāciju tirgū kā liels emitents. Šīs obligācijas ļoti labi iekļāvās tirgū. Tā kā ieguldītāju interese saglabājās ļoti liela, pieprasījums pēc šīm obligācijām arvien strauji pieauga. Galīgajos sadalījumos bija pārstāvētas visas svarīgākās investoru grupas, tostarp centrālās bankas, investīciju fondi, banku finanšu investīciju nodaļas un apdrošināšanas sabiedrības. Obligāciju cenas bija tuvu labākajam rādītājam atsauces grupā (valdību, pārvalstisko struktūru un aģentūru sektors (SSA)), kurā ir tādi emitenti kā Eiropas Investīciju banka (EIB), Kreditanstalt für Wiederaufbau ( KFW ) un société de financement de l'économie française ( SFEF ). Rezultāti sekundārajā tirgū arī bija ļoti apmierinoši, un tas apliecināja, ka ES ir stabils pirmās klases etalona obligāciju emitents. Šī labā reputācija tika pastiprināta, 2010. gada jūlijā papildus emitējot etalona obligācijas. 3. tabula: Obligācijas, kuras ES emitējusi 2009. gadā[16] Valsts | Apraksts | Emisijas datums | Dzēšanas datums | Apjoms (EUR) | Kupons | Latvija | EEK 3.25 2014 | 25/02/2009 | 3/04/2014 | 1,0 mljrd. | 3,125 % | Ungārija | EEK 3.25 2014 | 26/03/2009 | 7/11/2014 | 2,0 mljrd. | 3,25 % | Ungārija | EEK 3.625 2016 | 06/07/2009 | 6/04/2016 | 1,5 mljrd. | 3,625 % | Latvija + Rumānija | EEK 3.125 2015 | 27/07/2009 | 27/01/2015 | 2,7 mljrd. | 3,125 % | Makrofinansiālā palīdzība 2009. gadā tika veikts tikai viens aizņēmums EUR 25 miljonu apmērā saistībā ar aizdevumu Libānai MP ietvaros. Euratom 2009. gadā Euratom mehānismam saskaņā ar kompensējošo darbību tika piesaistīts finansējums USD 10,335 miljonu (jeb EUR 7,104 miljonu) apmērā K2R4 projekta finansēšanai Ukrainā. 4. tabula: Aizņēmumu darbību apmērs no 2002. līdz 2009. gadam[17], iedalot pēc finanšu instrumentiem (EUR miljonos) 2002 | 713 | 80 | 1 379 | 2 172 | 2003 | 431 | 105 | 1 372 | 1 908 | 2004 | 423 | 170 | 1 214 | 1 807 | 2005 | 440 | 385 | 1 080 | 1 905 | 2006 | 436 | 436 | 969 | 1 841 | 2007 | 400 | 474 | 786 | 1 260 | 2008 | 266 | 484 | 2 000 | 654 | 3 404 | 2009 | 214 | 481 | 9 200 | 584 | 10 479 | (1)Izmantots attiecīgā gada 31. decembra valūtas kurss. (2)Eiropas Ogļu un tērauda kopiena ir likvidēta kopš 2002. gada. Pēdējās EOTK emitētās obligācijas maksājuma termiņš beidzas 2019. gadā. | EIROPAS INVESTīCIJU BANKA Eiropas Investīciju bankas aizdevumi No EIB resursiem piešķirtie aizdevumi ir vai nu tiešais finansējums atsevišķiem projektiem, vai vispārēji aizdevumi finanšu starpniekiem, kas pēc tam piešķir līdzekļus mazāka mēroga vietējiem projektiem. 2009. gadā kopējais EIB parakstīto darbību apmērs palielinājās par 37 % (līdz EUR 79,3 miljardiem); EUR 70,5 miljardi tika piešķirti dalībvalstīm, bet EUR 8,8 miljardi — partnervalstīm. EIB aizdevumiem ir ietekme uz ES budžetu, ja tiem noteiktas ES garantijas, procentu likmju subsidēšana vai citi ES/EIB noteikumi attiecībā uz riska dalīšanu. ES budžeta garantijas jo īpaši tiek piešķirtas dažiem EIB aizdevumiem ārpus ES. 2010. gada 21. aprīlī Komisija publicēja sīki izstrādātu ziņojumu par EIB ārējiem aizdevumiem 2009. gadā EIB ārējo pilnvaru starpposma pārskata ietvaros[18]. Tajā pašā laikā EIB pārvalda riska dalīšanas mehānismu, kas saistīts ar ES budžeta izmantošanu ES iekšējās politikas atbalstam (piemēram, Riska dalīšanas finanšu mehānisms pētniecības un izstrādes projektiem un aizdevuma garantija TEN-Transporta projektiem)[19]. Eiropas Investīciju bankas aizņēmumi Pasaules finanšu krīzes rezultātā ir mainījušies tirgus apstākļi. Lai arī 2009. gada otrajā pusē tirgus nedaudz nostabilizējās, visa gada laikā tajā saglabājās paaugstināts nedrošības līmenis, kas apgrūtināja emisiju, jo īpaši attiecībā uz liela apjoma finanšu darījumiem un darījumiem ar ilgāku apmaksas termiņu. Valdību glābšanas plānu rezultātā kļuva pieejams liels skaits valsts un valdības garantēto obligāciju. Ieguldītājiem bija arvien lielākas izvēles iespējas. Neskatoties uz sarežģīto finanšu vidi 2009. gadā, EIB piesaistīja finansējumu ar labvēlīgiem nosacījumiem EUR 79,4 miljardu apmērā, ņemot vērā tās spēcīgo pozīciju tirgū 2009. gada finansējuma programmas ietvaros. [1] Ar Padomes 2010. gada 11. maija Regulu (EK) Nr. 407/2010 euro zonas dalībvalstu atbalstam tika izveidots līdzīgs mehānisms ar pilnīgu atbalstu no ES budžeta — Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM). 2010. gada 1. oktobrī mehānisms vēl nav ticis aktivizēts. [2] 2009. gada 1. oktobrī euro nebija ieviests šādās dalībvalstīs: Apvienotajā Karalistē, Bulgārijā, Čehijā, Dānijā, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Rumānijā, Ungārijā un Zviedrijā. [3] Padomes 1975. gada 17. februāra Regula (EEK) Nr. 397/75, ar kuru izveido Kopienas aizdevumu mehānismu (KAM), lai dažām EK dalībvalstīm palīdzētu pārvarēt īstermiņa tekošā konta nelīdzsvarotību, ko radījusi pirmā naftas krīze. [4] Pēc euro ieviešanas atbalstu maksājumu bilances jomā varēja izmantot tikai tās dalībvalstis, kas nav euro zonā. [5] Padomes 2008. gada 2. decembra Regula (EK) Nr. 1360/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm. [6] Padomes 2009. gada 18. maija Regula (EK) Nr. 431/2009, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm. [7] 2008. gada 9. decembrī Ungārija saņēma pirmo maksājumu EUR 2 000 miljonu apmērā. [8] Līguma 122. panta 2. punkts paredz sniegt finansiālu atbalstu dalībvalstīm, kuras nonākušas grūtības, ko izraisījuši ārkārtēji apstākļi, kurus dalībvalstis nespēj ietekmēt. [9] 2009. gada ziņojums vēl nav publicēts. Lai apskatītu 2008. gada ziņojumu, sk. COM/2009/514, SEC/2009/1279. [10] Sk. Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009. [11] OV L 269, 10.10.2008., 8. lpp. [12] Ar Padomes Lēmumu 2009/890/EK tika nolemts arī par MP piešķīrumiem Gruzijai EUR 46 miljonu apmērā. [13] Pirmais piešķīruma maksājums Gruzijai tika veikts 2009. gadā EUR 15,3 miljonu apmērā. [14] Komisija 2004. gada 29. septembrī apstiprināja aizdevumu euro valūtā par summu, kas ekvivalenta USD 83 miljoniem, lai uzlabotu drošību kodolspēkstacijas blokos, kas zināmi ar nosaukumu Hmeļnickas 2. bloks un Rovnas 4. bloks (K2R4) Ukrainā. [15] Pēdējā daļa tika izmaksāta 2009. gada oktobrī. [16] http://ec.europa.eu/economy_finance/financial_operations/market/borrowing/benchmark_issues_2011-14_en.htm http://ec.europa.eu/economy_finance/financial_operations/market/borrowing/benchmark_issues_2015-16_en.htm [17] Vairāk informācijas par EK obligācijām ir atrodama http://ec.europa.eu/economy_finance/financial_operation_instruments/market_operations59_en.htm. [18] COM(2010)173. [19] Komisija ziņoja Padomei un Parlamentam par tādu jaunu finanšu instrumentu īstenošanu 2009. gadā, kas finansēti no ES budžeta gada budžeta izpildes ietvaros saskaņā ar 49. punktu starpiestāžu nolīgumā starp Eiropas Komisiju, Eiropas Parlamentu un Padomi.