ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.2.

Kā zināms, stratēģijā “Eiropa 2020” Eiropas Savienība ir izvirzījusi mērķi līdz 2020. gadam par vismaz 20 miljoniem samazināt to cilvēku skaitu, kuri dzīvo nabadzībā vai kuri saskaras ar sociālo atstumtību, vai kurus šīs parādības apdraud. Tomēr saskaņā ar 2014. gada datiem (4) līdz pat 24,4 % ES iedzīvotāju, t. i., aptuveni 122 miljoniem cilvēku, joprojām draud nabadzības vai sociālās atstumtības risks (salīdzinājumā ar 24,2 % 2011. gadā un 23,4 % 2010. gadā). Individuāli salīdzinātu dažādu komponentrādītāju analīze liecina, ka salīdzinājumā ar 2008. gadu katrs no tiem ir audzis: nabadzības risks, kas pastāv pēc sociālo pabalstu saņemšanas, palielinājies no 16,6 līdz 17,2 %, smaga materiālā nenodrošinātība – no 8,5 līdz 8,9 %, cilvēki vecumā no 0 līdz 59 gadiem, kuri dzīvo ģimenēs ar ļoti zemu nodarbinātības līmeni – no 9,1 līdz 11,1 %. Tajā pašā laikā, kā norāda Eiropas Savienības Padome, “aizvien pieaugošās atšķirības gan dalībvalstu starpā, gan pašās dalībvalstīs īpaši apliecina to, cik svarīgi ir īstenot darbības visā Savienībā” (5).
3.6.

Ideja par to, ka mūsu faktiskā kaimiņvalstu loka – mūsu kaimiņu un viņu kaimiņu – stabilitāte ir svarīga mūsu iekšējai stabilitātei, tieši attiecas uz terorisma draudiem, ko rada pašpasludinātā “Islāma valsts”. Tas nozīmē, piemēram, ka politiska risinājuma rašana attiecībā uz karu Sīrijā ir tieša ES atbildība, kas ietver reaģēšanu uz vienu no problēmas cēloņiem. Jāuzlabo arī koordinācijas darbības terorisma apkarošanas un izlūkošanas jomā. Par obligātu prasību jānosaka plašāka informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm un Eiropas izlūkdienesta izveide. Turklāt ir jāizstrādā globāla terorisma apkarošanas stratēģija, lai analizētu terorisma cēloņus, novērstu sadursmes reliģisko uzskatu dēļ un, pretēji tam, sekmētu sadarbību starp kopienām ar atšķirīgām pārliecībām cīņā pret teroristu fanātismu. Īpaši svarīgi ir atbalstīt arābu un islāmticīgo pasauli (kas vissmagāk cietusi no tā sauktās “Islāma valsts” uzbrukumiem), lai apkarotu šos draudus no iekšienes. Eiropas terorisma apkarošanas stratēģijā jāiekļauj arī pasākumi, kas vērsti pret ieroču pārdošanu un nelikumīgu tirdzniecību vai finansējuma avotiem. Pilsoniskās sabiedrības attiecībām ar mūsu paplašināto kaimiņvalstu loku var būt pozitīva loma šajos centienos.
3.2.

SBA ir izstrādājusi komplicētu mazā uzņēmuma definīciju, proti, tas ir uzņēmums, kam lielākoties ir neatkarīgi īpašnieki un kas veidots un darbojas tā, lai gūtu peļņu. Atkarībā no nozares, produkta vai pakalpojuma piemērojamais standarts attiecībā uz uzņēmuma lielumu ir atkarīgs no darbinieku skaita vai pārdošanas apjoma. Maksimālais darbinieku skaits svārstās no aptuveni 100 līdz 1 500.
4.4.

Jāņem vērā ūdeņraža daudzsološā nozīme (lai arī tā izmaksas, kā arī drošības un pārvadāšanas apsvērumi ievērojami mazina tā potenciālu); tas ir enerģijas nesējs bez siltumnīcefekta gāzes emisijām, ja tiek iegūts no resursiem ar zemu oglekļa saturu, un var tikt izmantots dažādos veidos, galvenokārt rūpniecībā, piemēram, vietējas elektroenerģijas ražošanā (energoapgāde izolētās vietās, ģeneratori ārkārtas gadījumiem), enerģijas uzglabāšanā (atbalsts tīklam, atjaunojamo energoresursu izmantošana) vai koģenerācijā. Tas tiek izmantots arī sauszemes transportā (individuālie transportlīdzekļi, sabiedriskais transports, kravas pārvadājumi u. c.), gaisa transportā (gaisa kuģu galvenie vai papildu dzinēji), jūras vai upju transportā (zemūdenes, galvenie vai papildu dzinēji), naftas pārstrādē un ķīmiskajā rūpniecībā (vidi saudzējošs ūdeņradis), kā arī citos veidos, piemēram, mobilajās ierīcēs (ārējie lādētāji vai integrētas baterijas). Visās šajās jomās notiek attīstība. Ūdeņraža iegūšanas metodes ar elektrolīzi un kurināmā elementu ir ļoti elastīgas un plaši pieejamas, pat ja tās joprojām ir mazefektīvas, kas savukārt vēl vairāk palielina pieprasījumu pēc vējģeneratoriem vai saules paneļiem un attiecīgi pārsniedz jaudu šajā jomā. Ūdeņradis ir īpaši svarīgs enerģijas nesējs sistēmās, kurās izmantota dažādu energotīklu elastība (piemēram, Berlīnes Hybrid Power Plant). Ja nepieciešams, ūdeņradi (“metanizētu” ūdeņradi) var iegūt no atjaunojamās elektroenerģijas, lai iesmidzinātu gāzes tīklos vai uzglabātu nolūkā to izplatīt kā degvielu vai ķimikāliju, vai arī atkārtoti iesmidzinātu kā elektroenerģiju. Papildus pārliecinoši lielākajam enerģijas uzglabāšanas potenciālam, drošām pārvadāšanas iespējām un (ilgstošas) uzglabāšanas jaudām infrastruktūrā, kas pašlaik tiek izmantota gāzes rūpniecībā (ģeoloģiskā uzglabāšana u. c.), metanizētais ūdeņradis sniedz arī iespēju veidot garo ķēžu ogļūdeņražus (dažādu veidu lietošanai no aviācijā izmantotās degvielas līdz citiem produktiem, piemēram, plastmasai, kas pašlaik tiek radīti tikai no fosilajiem kurināmajiem). Turklāt ideālos apstākļos aprites ekonomikā esošais ogleklis (CO2 u. c.) tiks izmantots atkārtoti un neuzkrāsies atmosfērā. Tas ļauj pāriet no siltumnīcefekta gāzes ražošanas uz enerģijas ražošanu. Tā kā ūdeņraža ražošana un elektroenerģijas ražošana, izmantojot ūdeņradi, ir eksotermiska, siltuma izmantošana tikai palielinās šo risinājumu izdevīgumu. Ūdeņradis ir arī viens no retajiem enerģijas nesējiem, kas nodrošina saimniecisko, sociālo un vides kompromisu starp elektrības un citu enerģijas veidu tirgiem.
6.4.

Dažādas politiskas ievirzes organizācijas ir izstrādājušas ar zemes jautājumiem saistītu regulējumu un politiku un norādījušas, ka svarīga nozīme šajā jomā ir labai pārvaldībai (good governance). FAO ir izstrādājusi brīvprātīgi piemērojamas pamatnostādnes par zemes, zvejas vietu un mežu lietošanas atbildīgu pārvaldību (The Voluntary Guidelines of the Responsible Governance of Tenure of Land, Fisheries and Forestry) (8). Ar šīm pamatnostādnēm paredzēts sekmēt droša zemes izmantošanas tiesiskā regulējuma nodrošināšanu, lai panāktu vienlīdzīgu piekļuvi resursiem (zemei, zivīm, mežiem) un līdz ar to mazinātu badu un nabadzību, atbalstītu ilgtspējīgu attīstību un bagātinātu vidi. ANO Tirdzniecības un attīstības konference (UNCTAD), FAO, Starptautiskais Lauksaimniecības attīstības fonds (IFAD) un Pasaules Banka kopīgi izstrādājuši principus, kuri attiecas uz atbildīgiem ieguldījumiem lauksaimniecībā (9) un kuros atzītas tiesības, iztikas līdzekļi un resursi. ESAO ir publicējusi politikas satvaru ieguldījumiem lauksaimniecībā (Policy Framework for Investment in Agriculture (PFIA)) (10), lai palīdzētu valstīm izstrādāt politiku privāto ieguldījumu veicināšanai lauksaimniecībā.
3.9.

Iedzīvotāji un uzņēmumi piekļuvi internetam un pakalpojumus iegādājas no interneta pakalpojumu sniedzējiem (IPS). Tā kā IPS ir izšķiroša loma tiešsaistes pakalpojumu nodrošināšanā, būtiski ir tas, lai IPS saviem klientiem nodrošinātu maksimālu aizsardzību no kiberuzbrukumiem. IPS vajadzētu ne tikai panākt, ka to pakalpojumi un infrastruktūra ir izstrādāti un uzturēti tā, lai nodrošinātu visaugstāko kiberdrošības līmeni, bet arī sniegt saviem klientiem vislabākos padomus kiberdrošības jomā, un IPS būtu jāievēro īpaša procedūra, kas palīdz savlaicīgi konstatēt un apkarot uz klientiem vērstos kiberuzbrukumus. Atbildība par to būtu jānosaka un jānostiprina ES līmeņa tiesību aktos.
5.2.2.

Lai attīstītu nozari, ir jāattīsta uzņēmumi – kooperatīvi, apvienības vai sabiedrības, kas būs starpnieks starp personu, kam vajadzīgs pakalpojums, un personu, kurai ir pakalpojuma sniegšanai nepieciešamā kvalifikācija. Uzņēmuma pienākums ir atrast klientus un piedāvāt darba grafiku darbiniekam. Tādējādi darbiniekam būtu tikai viens darba līgums, un tas veicinātu sociālo aizsardzību, ļautu finansēt ceļā no viena mājokļa uz otru patērēto laiku, iet atvaļinājumā vai piedalīties mācībās. Starpnieks uzņemas arī saistības attiecībā pret klientu: nodrošināt kompetentus, godīgus, diskrētus un apmācītus darbiniekus un to, ka pakalpojums tiek sniegts arī tad, ja darbinieks, kas to parasti dara, ir saslimis vai atvaļinājumā. Klients savu mājokli vai ģimenes locekļus vairs neuztic kādai personai, bet gan uzņēmumam.
4.2.2.

Analizējot katru reģionu atsevišķi (NUTS 3), tiek iegūti dramatiski skaitļi. Aptuveni 100 no 1 300 šādām teritorijām laikā no 2007. gada līdz 2011. gadam piedzīvoja iedzīvotāju skaita samazināšanos par 5 % (dažās vietās pat vēl lielāku). Tas galvenokārt notika iepriekšminētajās valstīs. Šajā ziņā īpaši izceļas Bulgārija, Lietuva un Latvija, jo to kopējais iedzīvotāju skaits ir samazinājies lielos apmēros. Vācijā šis sarukums pārsvarā skar austrumu daļu, taču Portugālē – valsts vidieni.
3.1.

Pirmais un tūlītējais solis nākamā Eiropas Savienības likumdošanas perioda darba plānā būtu parakstīt un īstenot patiesu paktu par izaugsmi, nodarbinātību un stabilitāti, lai sekmētu ekonomikas atveseļošanos un radītu nosacījumus parādu atmaksāšanai (Eiropas “Jaunais līgums”). Šajā plānā vajadzētu būt vismaz šādiem punktiem: — EIB vai EIF emitētas euroobligācijas (šis uzdevums jau daļēji paveikts, paredzot emitēt projektu obligācijas), kas, nepalielinot valstu parādsaistības, ļauj finansēt MVU un projektus tādās jomās kā infrastruktūra, veselības aprūpe, izglītība, pilsētu atjaunotne, vide un Eiropas komunikāciju tīkli. Šādas EIB un EIF mērķtiecīgas darbības būs signāls, ka Eiropa aktīvi cenšas uzlabot finanšu vidi privātiem ieguldījumiem (4), — dalībvalstu publiskie ieguldījumi (arī sociālajā jomā (5)) papildus ES publiskajiem ieguldījumiem, izmantojot kopīgi saskaņotu parametru sistēmu, kas apvienojumā ar pareizām strukturālām reformām arī veicinātu privātos ieguldījumus (“zelta noteikums”), — apņemšanās krīzes laikā pielāgot vai uz laiku apturēt taupības politiku, kas ir viens no galvenajiem lejupslīdes, pieprasījuma samazināšanās un bezdarba pieauguma cēloņiem un kavē atveseļošanās sākumu. Citiem vārdiem sakot, jānodrošina pārēja no vienpusējiem taupības pasākumiem uz kopīgi saskaņotām reformām, kas sekmēs ilgtspējīgu izaugsmi, darbvietu radīšanu un produktivitātes paaugstināšanu (6), — Divu tiesību aktu kopuma, Sešu tiesību aktu kopuma un Fiskālā pakta īstenošana ir jāpapildina ar saskaņotiem pasākumiem, kas saistīti ar izaugsmi, nodarbinātību un sociālajiem aspektiem, — Eiropas pusgada norises uzlabošana: pirms četriem gadiem ieviestajam Eiropas pusgadam ceļā uz ekonomikas savienību ir neatsverama loma valstu ekonomikas konverģences nodrošināšanā un valstu ekonomikas pielāgošanā. Lai gan Eiropas pusgads ir viens no “maigās” koordinācijas metodes lietošanas veidiem, tas var sniegt pozitīvus rezultātus. Taču tas jāizmanto pareizi, jāuzlabo tā pārredzamība un par to ir atbilstoši jāinformē. Gan Eiropas, gan valstu līmenī jānodrošina sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaistīšana un līdzdalība, — pienācīga atbilstība valstu reformu programmām: pārvaldībai ir izšķirīga nozīme. Valstu pārvaldības iestāžu darbam ir izšķiroša nozīme šajā jomā, un attiecīgajos gadījumos nepieciešamie uzlabojumi būtu skaidri jānorāda. Valstu reformu programmu īstenošana, tostarp saistībā ar valsts pārvaldes kvalitāti, būtu jāpārskata visām ieinteresētajām personām un rūpīgi uzrauga Komisijai, — dalībvalstu pilnīga līdzatbildība: pašlaik Eiropas pusgadam joprojām ir pārāk tehnokrātisks raksturs, kas kavē tā norisi. Eiropas pusgadu pienācīgi apspriežot, šajā procesā būtu jāiesaista valstu parlamenti, kā arī sociālie partneri un citas pilsoniskās sabiedrības organizācijas (7).
5.2.

Lai veicinātu Komisijas pamatiniciatīvas “Resursu ziņā efektīva Eiropa” un Ceļveža par resursu efektīvu izmantošanu Eiropā īstenošanu, Komisija 2012. gadā izveidoja Eiropas resursu efektīvas izmantošanas platformu, kura 2013. gadā izstrādās vidusposma ziņojumu un 2014. gadā — nobeiguma ziņojumu par resursu efektīvu izmantošanu un gatavo konkrētus priekšlikumus saistībā ar pāreju uz videi nekaitīgu ekonomiku šādās jomās: “Pamatnosacījumi ieguldījumiem neizsīkstošu enerģijas avotu izmantošanā” (“Framework conditions for investment in RE”), “Mērķu izvirzīšana un sasniegumu novērtēšana” (“Setting objectives and measuring progress”) — šajā sakarā jāizveido stabila rādītāju sistēma, kas papildina IKP un atspoguļotu šo pasākumu īstenošanas rezultātus attiecīgajās nozarēs un sabiedrībā kopumā (konkurētspējas uzlabošana, darba apstākļu uzlabošana, atkārtotas pārstrādes procentuālie rādītāji, energoefektivitāte un resursu izmantošanas efektivitāte, no neizsīkstošiem avotiem iegūtas enerģijas procentuālie rādītāji, piesārņojuma samazināšana) — un “Aprites ekonomika/videi nekaitīgas ekonomikas veidošana” (“Circular economy/greening the economy”).
6.1

Bērnu seksuālās izmantošanas novēršana ir sabiedrības kopējā atbildība. EESK ierosina turpināt valdības aģentūru un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju sadarbību, lai īstenotu preventīvus pasākumus bērnu ļaunprātīgas izmantošanas novēršanai. EESK atbalsta tādas iniciatīvas kā Eiropas Padomes “1 in 5 campaign” (31) un “Apakšbikšu likumu” (The Underwear Rule) (32). NVO līmenī kampaņa “Stop It Now!” (33) un īpašas kampaņas, piemēram, “Cut Them Free” (Barnardo, Apvienotā Karaliste) (34), kā arī starptautiskās organizācijas ECPAT (“Izbeigt bērnu prostitūciju, bērnu pornogrāfiju un tirdzniecību ar bērniem seksuālas izmantošanas nolūkā”) un The Body Shop kampaņa “Stop Sex Trafficking of Children and Young People” (35) ir nozīmīgi pilsoniskās sabiedrības rīcības piemēri.
1.2

EESK iesaka skaidri definēt pamatjēdzienu “inovatīva darbavieta”. Kopīgi atzītas koncepcijas trūkums varētu būt viens no iemesliem, kāpēc lielākajā daļā ES politikas dokumentu inovācijai darbavietā līdz šim ir pievērsta tik maza uzmanība. ES iestādēm, dalībvalstīm, sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām jāapzinās inovāciju un to ieviešanai izmantoto veidu un līdzekļu nozīmīgums, it īpaši uzņēmuma/organizācijas līmenī.
2.1.

“Mēs neesam mantojuši pasauli no mūsu vecākiem, mēs to esam aizņēmušies no mūsu bērniem”. Šī Kanādas haidu cilts indiāņu atziņa lieliski raksturo pašreizējai paaudzei izvirzīto uzdevumu, proti, mainīt mūsu dzīvesveidu un noteikt jaunas iespējas efektīvai, sociāli taisnīgai un ekoloģiski ilgtspējīgai ekonomikas attīstībai, kas nodrošinātu bagātību taisnīgu sadali un pienācīgus dzīves apstākļus visiem iedzīvotājiem.
3.3.

No 2001. līdz 2007. gadam Eiropas Komisijas galvenais finanšu instruments sadarbībai ar Albāniju bija CARDS programma (Kopienas palīdzība rekonstrukcijai, attīstībai un stabilizācijai), kurā bija paredzētas piecas rīcības jomas: — demokrātijas stabilizācija: mikroprojekti, kuru mērķis ir veicināt pilsoniskās sabiedrības un to NVO attīstību, kas aizstāv cilvēktiesības, kā arī sociālās un politiskās tiesības; iniciatīvas, kuru mērķis ir stiprināt vēlēšanu sistēmu; — tieslietas un iekšlietas: atbalsts reformām tieslietu sistēmā, valsts prokuratūrā un policijā, kā arī jūras un sauszemes robežas vienotas pārvaldības sistēmas izveidei un robežsardzei; — administratīvās veiktspējas uzlabošana: programmas, kuru mērķis ir reformēt nodokļu un tarifu sistēmu, publiskā iepirkuma kārtību, kā arī statistikas datu vākšanu un pārvaldību; — ekonomiskā un sociālā attīstība: tirdzniecības veicināšana un vietējo kopienu attīstība; atbalsts Tempus programmai un veicināšanas programmas apmācības un augstākās izglītības jomā; — vide un dabas resursi: atbalsta pasākumi, lai izstrādātu tiesību aktus pilsētu un reģionu vides plānošanas jomā; atbalsta programmas ūdens un gaisa kvalitātes, kā arī atkritumu pārstrādes jomā. Sākotnēji CARDS programmas līdzekļus piešķīra dažādu objektu atjaunošanai, bet pēc tam lielāku uzmanību veltīja valsts administratīvās veiktspējas stiprināšanai, lai īstenotu Lēmumā par Eiropas partnerību ar Albāniju noteiktās prioritātes un SAN īstenošanas prasības. No 2001.-2006. gadam Albānijai no CARDS programmas kopumā piešķīra 282,1 miljonu EUR (2).
2.4

Viens no starptautiskās migrācijas izraisītājfaktoriem pašlaik ir un arī turpmāk saglabāsies lauksaimnieku bezcerīgais stāvoklis jaunattīstības valstīs. 2000. gadā aptuveni 43 % pasaules strādājošo bija nodarbināti lauksaimniecībā, un nabadzīgākajās valstīs viņi lielākoties ir sliktāk pārtikuši nekā pilsētu iedzīvotāji. Cita starpā to daļēji izraisa valsts politika, kas bieži atspoguļo strukturālo pielāgojumu paketes, kuras liek valstīm “modernizēt” lauksaimniecisko ražošanu, lai orientētu to uz eksportu, un tam sekojošā mazo lauku uzņēmēju stāvokļa pasliktināšanās tirdzniecības liberalizācijas dēļ, jo šādi mazie uzņēmēji tiek izstumti no lauksaimniecības vispār vai pastāvīgi tiek nepietiekami nodarbināti, vai migrē no lauku apgabaliem. No 1980. līdz 1999. gadam valstīs ar zemiem un vidējiem ienākumiem pilsētu iedzīvotāju skaits ir pieaudzis no 32 % līdz 41 % (13).
5.5

Atzīstot to, ka savstarpējās saprašanās uzlabošanai ir nepieciešami personīgie kontakti, ES un Japāna vienojās 2005. gadu nosaukt par “Apmaiņas starp cilvēkiem ”gadu (Year of People to People Exchange). Šīs veiksmīgās programmas ietvaros notika aptuveni 1900 pasākumi, un patlaban tiek apspriests tās turpinājums. Tālākais uzdevums ir saglabāt un attīstīt to, kas ar programmas palīdzību sasniegts.
3.5.5

Mūsu sabiedrības vairs nevar atļauties neatzīt un neiesaistīt visus to dalībniekus un visas to vides. Kā to pierādīja “Eiropas invalīdu gads” un EESK atzinumi un iniciatīvas skatāmajā jomā, ka arī sakarā ar visiem ar diskrimināciju un lielu nabadzību saistītajiem jautājumiem, sabiedrības tiks vērtētas pēc tā, kādu vietu un lomu tās atvēlēs vistrūcīgākajiem un sociāli atstumtajiem. Mērķis ir ne tikai nodrošināt katrai personai savu cienīgu vietu, bet arī tas, lai viņu cīņas pret nabadzību ieguldījums kultūras humānismā veicinātu mūsdienu humānisma atdzimšanu. Vai tādiem klasiskiem modeļiem kā hierarhizēta vadība un “palīdzība atkarīgām personām” (skatīt labklājības valsts dažādās formas) nevajadzētu šodien pretstatīt katra indivīda aktīvas līdzdalības, visu ekonomisko, sociālo, ģimenes un kultūras partneru dalības modeli? Jaunajā demokrātijas izpratnē, ko prasa un pieļauj globalizētā ekonomika, “pilsoniskā sabiedrība” — lai gan tā tieši netiecas uz varu — nevar vairs tikt uztverta kā pakārtota vērtība vai vienkārši pretstatīta ietekme. Lai paredzētu sev nākotni un pasargātu sevi no patvaļas, tai jāsekmē tai piemītošās solidaritātes vērtības un jāsaglabā “kolektīvās domas” spēja un garantijas.
2.2

Bolīvija ir visnabadzīgākā no piecām Andu partnervalstīm un ir viena no visatpalikušākajām valstīm visā Latīņamerikā. Kaut gan tas ir galvenokārt tādēļ, ka nav tiešas izejas pie jūras, tomēr ir arī citi veicinoši faktori, piemēram, mazs iedzīvotāju skaits (no kuriem arvien vairāk un vairāk emigrē no valsts), piemērotas aramzemes trūkums, tradicionālā atkarība no nediversificētiem dabas resursiem, pamatiedzīvotāju (kas veido vairāk nekā pusi no iedzīvotāju kopskaita) atstumtība un augošā spriedze starp tradicionālo politiskās varas centru augstkalnu plato un jaunajiem ekonomiskās ietekmes rajoniem austrumdaļas līdzenumos. Bolīvijai izdevies rast demokrātiskus risinājumus, bet ieilgusī nenoteiktības situācija kavējusi valsts saimniecisko attīstību. Jaunā valdība, kas saka darbu 2006. gada janvārī, veic plašas reformas, lai rastu pareizu attīstības virzienu, tomēr nemazinot juridisko noteiktību attiecībā uz ieguldījumiem un ievērojot spēkā esošos starptautiskos un divpusējos nolīgumus.
1.1.1

EOTK sadarbība izpētes jomā tika pārtraukta, izbeidzoties EOTK dibināšanas līguma darbības termiņam 2002. gada 23. jūlijā. Ar līguma darbības laikā ogļu un tērauda nozares ieguldītā kapitāla pārpalikuma palīdzību minēto kolektīvās izpētes formu tomēr var turpināt. Lēmums pārskaitīt minēto kapitālu Kopienām un izmantot to pētniecībai tika pieņemts ar Nicas Līgumu. Minētā kapitāla summa ir aptuveni EUR 1,6 miljardi (kapitāla novērtētā vērtība uz EOTK finansiālo saistību nolīdzināšanas brīdi). Ogļu un tērauda izpētes fondu (Research Fund for Coal and Steel, RFCS) izveidoja 2003. gada februārī. Tā juridiskais pamatojums ir sīkāk izklāstīts Nicas Līguma pielikumā par EOTK dibināšanas līguma darbības izbeigšanos, kā arī Padomes 2003. gada 1. februāra lēmumos (2003/76/EK, 2003/77/EK, 2003/78/EK) un publicēts 2003. gada 5. februāra Oficiālajā Vēstnesī.
1.9

Funkcionējošā Eiropas iekšējā tirgū, un īstenojot atbilstošus klimata aizsardzības pasākumus, fosilos kurināmos izmantotu jomās, kas atbilst to specifiskajām īpašībām un ir atkarīgas no to cenu un izmaksu līmeņa. Līdz ar to šos kurināmos automātiski efektīvi izmanto arī no ekonomikas un enerģētikas viedokļa.
1.5.2

Ņemot vērā minēto reģionu ģeogrāfisko stāvokli, transportam ir stratēģiska nozīme, jo šādu reģionu politiskā, ekonomiskā un sociālā saikne ar Eiropas kontinentu lielākoties ir atkarīgas no gaisa un jūras transporta pakalpojumiem. Tas, ka daži no šādiem reģioniem ir arhipelāgi, tikai pastiprina to atkarību no transporta pakalpojumiem.
1.6

Turcija daudzu gadu garumā ir attīstījusi lomu, kas no vienas puses ir kā bufera zona un no otras puses kā tilts starp Rietumiem un Austrumiem, bet tā nekad nav pārstājusi uzskatīt sevi par Eiropas valsti. Ja Turcija kļūs par ES dalībnieci, tā var vēl tiešākā veidā atbalstīt ES darbības, kas saistītas ar konfliktu novēršanu, it sevišķi pateicoties tās lieliskajām attiecībām ar Centrālās Āzijas reģionu, Tuvajiem Austrumiem un Līča zonu.
3.1

Lielākā daļa Eiropas ostās pārkrauto konteineru no tām jātransportē tālāk. Daļa konteineru pa jūras ceļu tiek nogādāti citās ostās ar piegādes dienestu starpniecību, izmantojot mazus jūras kuģus. Lielākā to daļa tiek transportēti uz Eiropas iekšzemi pa autoceļiem, iekšējiem ūdensceļiem vai dzelzceļu. Tādēļ transporta uz iekšzemi jauda nedrīkst atpalikt no konteineru pārvadājumu izaugsmes, turklāt atbilstoši ES politikai priekšroka dodama pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem, dzelzceļa un īso maršrutu kuģu transportam/ar piegādes dienestiem, neietekmējot satiksmi pa autoceļiem.
2.5

Lai gan amerikāņi bija lielāki internacionālisti 2002. gadā nevis pirms 2001. gada 11. septembra, amerikāņu un eiropiešu viedoklis būtiski atšķiras par ārzemju politikas jautājumiem, tādos kā ASV globālā vadība vai kā reaģēt uz draudiem (7). Gan amerikāņi, gan eiropieši kā problēmu saskata vienpusējību. Abām pusēm ir pozitīvs viedoklis par Apvienotām Nācijām un viņi vēlas to nostiprināt, bet amerikāņi vēlas ANO apiet, ja to prasa nacionālās intereses. Lai gan gļēva vara rodas gan no ASV kultūras, gan no ASV politikas (8), Eiropa liek uz to lielāku uzsvaru (9) un lielākā daļa abās Atlantijas okeāna pusēs saka, ka ES gļēvai varai var būt ietekme, lai atrisinātu pasaules problēmas caur diplomātiju, tirdzniecības vai attīstības palīdzību (10).
1.1.

EESK norāda, ka aviācija nodrošina ES iekšējo un starptautisko savienojamību, kas ir būtisks priekšnoteikums tirdzniecībai un tūrismam un līdz ar to arī Eiropas ekonomiskajai labklājībai. Aviācijas nozari joprojām negatīvi ietekmē dažādās sekas, ko rada vairākas smagas globālās krīzes, piemēram, Covid-19 pandēmija, vairāku Eiropas tirdzniecības partneru (it īpaši Ķīnas) gaisa telpas slēgšana, Ukrainā notiekošais karš, inflācijas palielināšanās, pieaugošā globālās lejupslīdes varbūtība un darbaspēka trūkums vairākās ekonomikas nozarēs. Citi pasaules reģioni rūpīgi raugās, kā Eiropas aviācija risina šīs problēmas. Kaimiņu centri Stambulā, Dubaijā, Dohā un Londonā izmantos savā labā Eiropas transporta mezglu un Eiropas pārvadātāju, kas darbojas starptautiskos tīklos, ierobežoto konkurētspēju. Tāpēc EESK ir konsekventi norādījusi, ka neviens no regulatīvajiem pasākumiem, kas ietekmē aviāciju, nedrīkst ietekmēt Eiropas konkurētspēju starptautiskā mērogā. Ja pasažieru plūsmas tiktu novirzītas no Eiropā esošajiem starptautiskajiem savienojumiem un lidojumi uz starptautiskiem galamērķiem tiktu veikti, izmantojot centrus ārpus ES, tas kaitētu videi un Eiropā nodarbinātajiem darba ņēmējiem. Ierosinātie grozījumi regulā par laika nišām ir jāskata arī plašākā kontekstā.