KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva /* COM/2013/0144 final */





KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva Ievads Jauniešus tautsaimniecības krīze ietekmē īpaši smagi: jauniešu bezdarba līmenis 2013. gada janvārī ES bija 23,6 %, kas ir divreiz lielāks par bezdarba līmeni pieaugušo vidū, un nav paredzama situācijas uzlabošanās. To eiropiešu skaits vecumā no 15 līdz 24 gadiem, kuri nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā, ir 7,5 miljoni. Dažās dalībvalstīs un reģionos situācija ir īpaši satraucoša. Tas nopietni apdraud sociālo kohēziju ES un rada riskus, kuri ilgtermiņā negatīvi ietekmē tautsaimniecības potenciālu un konkurētspēju. ES iestādēm un valdībām, uzņēmējiem un sociālajiem partneriem visos līmeņos jādara viss, kas viņu spēkos, lai neizveidotos “zaudētā paaudze”. Lai risinātu nepieņemami augstā jauniešu bezdarba problēmu, Komisija 2012. gada 5. decembrī pieņēma jaunatnes nodarbinātības pasākumu kopumu. Tajā iekļauts priekšlikums Padomes ieteikumam par Jaunatnes garantijas izveidi[1], saistībā ar to uzsākts otrais sociālo partneru apspriežu posms par prakšu kvalitātes sistēmu[2], tiek izziņota Eiropas Māceklības alianse un iezīmēti veidi jauniešu mobilitātes šķēršļu samazināšanai[3]. ES struktūrfondi jau ir ieguldījuši nozīmīgus finanšu līdzekļus jaunatnes bezdarba novēršanas procesā, jo īpaši, saistībā ar darba grupām, kuras izveidotas 2011. gada decembrī pieņemtās Jauniešu iespēju iniciatīvas satvarā.[4] Eiropadome 2013. gada 7.-8. februāra sanāksmē atgādināja par nozīmīgo ieguldījumu, ko jau sniegusi ES. Atzīstot to, ka dažos reģionos jauniešu stāvoklis ir īpaši grūts, tā ierosināja Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu (JNI), kuras budžets septiņiem gadiem (2014-2020) ir EUR 6 miljardi un kura ir pieejama visiem reģioniem, kuros jauniešu bezdarba līmenis pārsniedz 25 %. Šī iniciatīva tiks finansēta no Kohēzijas politikas apakšpozīcijas EUR 3 miljardu apmērā no Eiropas Sociālā fonda (ESF) mērķieguldījuma un EUR 3 miljardu apmērā no īpaši paredzētās budžeta pozīcijas. Lai ieviestu visus drīzai JNI īstenošanai nepieciešamos nosacījumus, Komisija nosaka tos galvenos parametrus, kurus tā ierosina JNI, un ievieš Komisijas priekšlikumus attiecīgajiem grozījumiem Kopīgo noteikumu regulā (KNR), kura attiecas uz Eiropas struktūrfondiem un investīciju fondiem, un Eiropas Sociālā fonda regulā; abas regulas pašlaik apspriež Eiropas Parlaments un Padome. Lai Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva kļūtu realitāte Stiprinot un paātrinot ar ESF finansējumu atbalstīto darbību norisi, atbilstīgajos reģionos JNI būtu jāatbalsta nozīmīgo Komisijas iniciatīvu īstenošana, konkrēti, Jaunatnes nodarbinātības pasākumu kopums un jo īpaši ieteikums par jaunatnes garantijas izveidi, par kuru 2013. gada 28. februārī politiski vienojās Padome; šīs garantijas mērķis ir nodrošināt, lai jaunieši vecumā no 15 līdz 24 gadiem, kuri nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā (tā dēvētie NEETs) saņemtu kvalitatīvu nodarbinātības piedāvājumu, turpinātu mācības, apmācību vai māceklību četrus mēnešus pēc tam, kad kļuvuši par bezdarbniekiem vai pabeiguši formālo izglītību. Komisija un dalībvalstis vienosies par konkrētiem pasākumiem kohēzijas politikas plānošanas kontekstā, taču visas darbības, kuras atbalsta JNI, drīzāk saņems konkrētas personas, kuras nav nodarbinātas, ne iesaistītas izglītībā vai apmācībā, nekā sistēmas vai struktūras. JNI tādējādi papildinās darbības, ko veic valsts līmenī, tostarp arī tās, kuras atbalsta ESF, lai izveidotu vai ieviestu Jaunatnes garantijas shēmas. Lai panāktu šo savstarpējo papildināmību, JNI īstenošanu vajadzētu pilnībā integrēt ESF programmās, ieguldījumus prioritāri paredzot jauno NEETs ilgstošai iekļaušanai darba tirgū. Vajadzības gadījumā dalībvalstīm saistībā ar JNI būtu jāļauj un tās būtu jāmudina jauniešu bezdarba un pasivitātes novēršanai piešķirt vairāk ESF līdzekļu, ne tikai minimālo summu EUR 3 miljardi, kas prasīti iniciatīvai piešķirto īpašo līdzekļu papildināšanai. Ieguldījumi, kuri saņem finansējumu saistībā ar JNI, būtu noteikti novirzāmi konkrētu un ātri sasniedzamu rezultātu sasniegšanai. Tāpēc Komisija iesaka jau iesākumā izvirzīt priekšplānā JNI, jo īpaši to atbrīvojot no veiktspējas rezerves mehānisma, lai ātri sasniegtu taustāmus īstenošanas rezultātus. Tas arī stimulēs dalībvalstis izmantot jauno instrumentu – kopīgos rīcības plānus – plānošanas periodā no 2014. līdz 2020. gadam, lai vienkāršotu ieviešanu un koncentrētos uz rezultātu. Lai izvairītos no tā, ka budžeta ierobežojumi kļūst par bremzējošu faktoru vienmērīgai JNI īstenošanai, ir ierosināts, ka tikai ESF ieguldījumu vajadzētu līdzfinansēt no valsts resursiem. JNI īstenošanas pamatā vajadzētu būt visaptverošai stratēģijai, lai sasniegtu Jaunatnes nodarbības pasākumu kopuma mērķus un ieviestu Jaunatnes garantiju atbilstoši Padomes ieteikumam. Atbilstīgi Padomes ieteikumam dalībvalstis šo shēmu veidos atbilstīgi situācijai valstī, reģionos vai vietējā līmenī, ņemot vērā to, ka jaunieši nav viendabīga grupa, abpusēju pienākumu principu un nepieciešamību rēķināties ar neaktivitātes ciklisko raksturu. Šeit būtu jāpiemēro makroekonomiskie nosacījumi. Ņemot vērā attiecīgo dalībvalstu tautsaimniecības un sociālos apstākļus, uzmanība būtu jāpievērš situācijai darba tirgū un jauniešu izredzēm. Dalībvalstu līmenī JNI plānota ESF satvarā. Īpaši noteikumi attiecībā uz publicitāti, sasniegumu pārraudzību un ietekmes novērtēšanu, kā arī finanšu pārvaldību un ziņojumiem būs ļoti svarīgi, lai JNI ieviešana būtu vienkārša un tās ietekme būtu izmērāma un pamanāma. Šajā nolūkā Komisija groza priekšlikumu Kopīgo noteikumu regulai un ESF regulai. Secinājums Lai Jaunatnes garantija kļūtu realitāte, nepieciešami ļoti mērķtiecīgi publiskie ieguldījumi, kuriem ESF sniedz nozīmīgu atbalstu. JNI būtu jāstiprina nepieciešamais ESF atbalsts ieguldījumiem cilvēkkapitālā, uz ko aicināja Eiropadome. Tāpēc Komisija atkārtoti izsaka priekšlikumu noteikt minimālo ESF atbalsta daļu, lai nodrošinātu, ka ESF ieguldījums ES Kohēzijas politikas resursos no pašreizējiem 22 % palielinās vismaz līdz 25 %. [1] COM (2012) 729 final. [2] COM (2012) 728 final. [3] COM (2012) 727 final. [4] COM (2011) 933 galīgā redakcija.