LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 7.1.2005 
COM(2004) 861 gal īgā redakcija 
. 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
EURATOM aizsardz ības un droš ības pasākumi 2003. gad ā 
. 
 
LV 2   LV 1. IEVADS 
EURATOM  līgums, kas tika parakst īts vienlaikus ar Eiropas Ekonomikas kopienas 
līgumu, paredz b ūtiskāko pamatu Eiropas Savien ības tiesībām attiecībā uz Komisijas 
darbībām kodoldroš ības un radiolo ģiskās drošības jomā. Šis pazi ņojums raksturo 
darbības, ko veic Komisijas Ener ģētikas un transporta ģenerāldirektorāts attiecībā uz 
EURATOM  līguma II sada ļas 3. un 7. noda ļu. Citas darb ības saska ņā ar EURATOM  
līgumu, piem ēram, izpēte, nav ietvertas šaj ā pārskatā. 
2. EURATOM  AIZSARDZ ĪBAS UN DROŠ ĪBAS PAS ĀKUMU UZDEVUMS, 
JURIDISKAIS PAMATS UN DARB ĪBAS JOMA 
2.1. Vesel ības aizsardz ība un droš ība (II sada ļa, 3. noda ļa, EURATOM  līgums) 
Galvenais EURATOM  uzdevums saska ņā ar EURATOM  līguma 3. noda ļu ir noteikt 
drošības pamatstandartus, lai pasarg ātu darba ņēmējus un iedz īvotājus no joniz ējošā 
starojuma rad ītajām briesm ām. Tāpat 3. noda ļa piešķir Komisijai paplašin ātas 
pilnvaras, lai nodrošin ātu, ka droš ības pamatstandarti tiek pien ācīgi ievēroti.  
Eiropas Kopienu Tiesa1 ir skaidri atzinusi Kopienas pilnvaras izdot ties ību aktus 
kodoldroš ības jomā saskaņā ar EURATOM  līguma II sada ļas 3. noda ļu. Konkr ēti 
Tiesa ir nol ēmusi, ka Kopienai ir likum došanas pilnvaras, lai vesel ības aizsardz ības 
nolūkā izveidotu at ļauju sist ēmu, kas dal ībvalstīm jāpiemēro papildus 
pamatstandartiem. 
2.2. Droš ības pasākumi (II sada ļa, 7. noda ļa, EURATOM  līgums) 
Komisijas uzdevums kodoldroš ības jomā ir nodrošin āt, ka Eiropas Savien ībā visi 
kodolmateri āli tiek izmantoti tikai tiem paredz ētajos nolūkos un ka tiek izpild ītas 
drošības kontroles saist ības, ko ir uz ņēmusies Kopiena saska ņā ar nolīgumu ar trešo 
valsti vai k ādu starptautisku organiz āciju. EURATOM  līguma 7. noda ļa un groz ītā 
EURATOM  īstenošanas Regula Nr. 3227/76 veido EURATOM  drošības kontroles 
pasākumu juridisko pamatu2. 
3. REORGANIZ ĀCIJA 
2003. gada 16. febru ārī Radiācijas droš ības vien ība tika p ārcelta no Vides 
ģenerāldirektorāta uz Ener ģētikas un transporta ģenerāldirektorātu. Turkl āt divas 
Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāta vienības, kas nodarbojas ar tiesiskiem 
un tehniskiem jaut ājumiem un starptautiskaj ām attiecībām kodolener ģijas jomā, tika 
pārceltas no Briseles uz  Luksemburgu. Divi Ener ģētikas un transporta 
ģenerāldirektorāta direktor āti – Kodolener ģijas direktor āts (H) un Kodoldroš ības 
kontroles direktor āts (I) – tagad ir atbild īgi par visiem aizsardz ības un droš ības 
pasākumiem, ko Komisija veic saska ņā ar EURATOM  līgumu, tostarp ar ī bijušā 
Eiropas Droš ības kontroles biroja ( ESO) darbības. 
                                                 
1 2002. gada 10. decembra spriedums liet ā C-29/99, Eiropas Tiesas zi ņojumi, [2002] I-11221. 
2 S īkākas ziņas skatīt 2. un 3. noda ļā KOM(2001) 436 gal īgais. 
 
LV 3   LV 4. VESEL ĪBAS AIZSARDZ ĪBA UN DROŠ ĪBA – KODOLDROŠ ĪBA 
4.1. Dokumentu pakete kodolener ģijas jomā 
2003. gada 30. janv ārī Komisija p ēc apspriedes ar 31. panta grupu un Eiropas 
Ekonomikas un soci ālo lietu komiteju pie ņēma divus priekšlikumus Padomes 
direktīvām par kodoldroš ību un radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanu. 
Pirmā priekšlikuma m ērķis direktīvai, kurā noteiktas3 pamatsaist ības un visp ārējie 
principi par kodoliek ārtu drošību, ir nodrošin āt, lai vesel ības aizsardz ība pret 
jonizējošo starojumu tiktu nodrošin āta visā kodoliek ārtas kalpošanas laik ā – sākot no 
projekta l īdz ekspluat ācijas pārtraukšanai. Direkt īva pamatsaist ībām un visp ārējiem 
principiem, kas ietverti attiec īgajās starptautiskaj ās konvencij ās, piešķirtu Kopienu 
tiesību spēku. Lai nodrošin ātu sistēmas uzticam ību, priekšlikums paredz citu 
dalībvalstu droš ības iestāžu speciālistu veiktas sal īdzinošas p ārskatīšanas sistēmu. Šis 
ierosinājums arī cenšas nodrošin āt atbilstošu finanšu resursu pieejam ību, lai segtu 
kodoliekārtu ekspluat ācijas pārtraukšanas izmaksas. 
Otrā priekšlikuma m ērķis direktīvai 4 par izlietot ās kodoldegvielas un radioakt īvo 
atkritumu apsaimniekošanu ir likt dal ībvalstīm pieņemt radioakt īvo atkritumu 
apsaimniekošanas valsts programmas, pie ņemt kop ējus termi ņus radioakt īvo 
atkritumu izn īcināšanai un pieš ķirt prioritāti risinājumam par atkritumu apglab āšanu 
dziļos ģeoloģiskos slāņos. Priekšlikums ar ī mēģina rosin āt sadarbību starp 
dalībvalstīm pētniecības un tehnolo ģiju attīstības jomā attiecībā uz izlietot ās 
degvielas apstr ādi un radioakt īvo atkritumu izn īcināšanu. 
Ierosinātās direktīvas 2003. gada 2. maij ā tika nosūtītas Padomei, kura saska ņā ar 
EURATOM  līgumu nos ūtīja tās Eiropas Parlamentam, lai sa ņemtu tā atzinumu. 
Padomes apspriežu rezult ātā par šiem priekšlikumiem, kas bija ieguvuši ar ī Eiropas 
Parlamenta atbalstu, dokumenti tika p ārskatīti.  
4.2. Regulat īvās darba grupas 
CONCERT  grupā un Kodolregula toru darba grup ā (NRWG ) tiekas Eiropas 
Savienības, Centr āleiropas un Austrumeiropas un bijuš ās Padomju Savien ības 
kodolener ģijas pārvaldes iest āžu augstākā līmeņa pārstāvji. 2003. gad ā tika apspriesti 
un pabeigti vair āki dokumenti par kodolsp ēkstaciju priekšlaic īgu slēgšanu, 
kodolsast āvdaļu nesagraujošu test ēšanu un ekonomikas noteikumu ietekmi uz 
kodolrūpniecību.  
4.3. Radioakt īvie atkritumi un ekspluat ācijas pārtraukšana 
2003. gada apr īlī Komisija public ēja piekto situ ācijas pārskata zi ņojumu par 
radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu Eiropas Savien ībā, parādot tās vietu 
paplašinātajā ES. Šis p ārskats liecina, ka viens no liel ākajiem sasniegumiem ir t āds, 
ka atkritumu ražošana turpina mazin āties, jo zem ākā līmeņa kategorij ās tiek 
samazināts atkritumu daudzums. 
                                                 
3 KOM(2003) 32 gal īgais. 
4 KOM(2003) 32 gal īgais. 
 
LV 4   LV Ekspluatācijas pārtraukšanas jom ā Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāts ir 
palielinājis savu l īdzdalību Starptautisko ekspluat ācijas pārtraukšanas fondu ( IDF) 
pasākumos, pirms atbild ība par Ignal īnas Lietuv ā un Bohunices Slov ākijā fondu 
pārvaldi pēc paplašin āšanās 2004. gada maij ā tika nodota Ener ģētikas un transporta 
ģenerāldirektorātam. 
Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāts ir arī turpinājis piedal īties vairāku 
starptautisku organiz āciju un to komiteju (konkr ēti IAEA  un ESAO/NEA) darb ā 
radioaktīvo atkritumu un ekspluat ācijas pārtraukšanas jom ā. Sevišķi nozīmīgs bija 
darbs, izstr ādājot drošības prasības radioakt īvo atkritumu ģeoloģiskai apglab āšanai.  
4.4. Radioakt īvo materi ālu transports un SURE  programma 
2003. gad ā lielākais pasākums bija past āvīgās darba grupas piekt ā pārskata 
sagatavošana par radioakt īvo materi ālu transportu un pazi ņojuma sagatavošana 
Eiropas Parlamentam un Padomei, balstoties uz šo p ārskatu. P ārskata mērķis ir 
raksturot situ āciju attiec ībā uz radioakt īvo materi ālu transportu ES, identific ējot 
specifiskas probl ēmas, un nepieciešam ības gadījumā ierosināt pasākumus, kas 
uzlabotu nozares darb ību un palielin ātu drošības līmeni. 
Turklāt tika pārskatīti trīs nobeiguma zi ņojumi par kodoltransporta statistiku, IAEA  
transporta noteikumu uzlabošanu attiec ībā uz LSA/SCO  materiāliem un 
kodoldroš ības kritisko faktoru un aktin īdu transporta ierobežojumu nov ērtējumu. 
Tika pārskatīti arī divi SURE  projektu starpposma zi ņojumi, kuros apskat ītas 
dalībvalstu un kandid ātvalstu sertific ēšanas metodes un radioakt īvo materi ālu 
aerosolveida izpl ūdes transporta negad ījumos. 
5. VESEL ĪBAS AIZSARDZ ĪBA UN DROŠ ĪBA – AIZSARDZ ĪBA PRET 
RADIĀCIJU 
5.1. Visp ārējā attīstība 
Gaidāms, ka siner ģija, kas izriet no Radi ācijas droš ības vienības pārcelšanas no 
Vides ģenerāldirektorāta uz Ener ģētikas un transporta ģenerāldirektorātu, atbrīvos 
resursus. Kaut ar ī 2003. gad ā tika veikta tikai viena p ārbaude saska ņā ar 35. pantu, 
tika veikti priekšdarbi, lai 2004. gad ā varētu īstenot būtisku pārbaužu programmu.  
Lai gan likumdošanas pr ogramma mazliet aizkav ējās, Komisija tom ēr līdz gada 
beigām spēja pieņemt divus svar īgus tiesību aktus, proti, Komi sijas ieteikumu, ar ko 
saskaņo ziņojumus par izl ādēm no kodoliek ārtām 5, un Padomes direkt īvu par slēgtu 
augstas radioaktivit ātes starojuma avotu kontroli 6. 
                                                 
5 OV L 2, 6.1.2004., 36. lpp. 
6 OV L 346, 31.12.2003., 57. lpp. 
 
LV 5   LV 5.2. Ties ību aktu īstenošana 
Transpon ēšana dalībvalstu ties ību aktos 
Pareiza un piln īga Kopienas ties ību aktu īstenošana tika nodrošin āta ar līdzekļiem, 
kas paredz ēti EURATOM  līgumā, proti, ar ieteikumiem, p ārbaudēm, atzinumiem un 
pārkāpumu tiesved ību. Konkr ēti centieni tika v ērsti uz neseno direkt īvu īstenošanu 
par drošības pamatstandartiem7 un ārstnieciski diagnostisko apstarošanu8, kuras bija 
jātransponē līdz 2000. gada 13. maijam 
Saskaņā ar Līguma 33. pantu dal ībvalstīm jāiesniedz Komisijai valsts ties ību akta 
projekts. Tika sa ņemti četri šādi projekti, kas Komisijai lika izsac īt komentārus divos 
gadījumos. Komisijas dienesti sagatavoja 11 atzinumus par radioakt īvo atkritumu 
iznīcināšanas plāniem, kas tika iesniegti saska ņā ar 37. pantu. Kopum ā 26 gadījumos 
tika uzsākta pārkāpuma tiesved ība saskaņā ar 141. pantu. Komisija ir nol ēmusi 
iesniegt Eiropas Kopienu Ties ā divas lietas attiec ībā uz 37. pantu un Sabiedr ības 
informēšanas direkt īvu. Pavisam 10 lietas tika izbeigtas, divas no t ām pēc tam, kad 
Tiesa bija pazi ņojusi, ka dal ībvalsts nebija pazi ņojusi par transpon ēšanas 
pasākumiem attiec ībā uz Droš ības pamatstandartu direkt īvu un Ārstnieciski 
diagnostisk ās apstarošanas direkt īvu. 2003. gada 31. decembr ī 16 lietās vēl nebija 
izbeigta p ārkāpumu tiesved ība.  
5.3. Operat īvā vadība 
Operatīvo vadību attiec ībā uz vienotiem pamatstandartiem darba ņēmēju un 
iedzīvotāju veselības aizsardz ībai pret joniz ējošā starojuma rad ītajām briesm ām 
nodrošina zin ātnisko ekspertu grupa, kas min ēta uz EURATOM  līguma 31. pant ā. 
2003. gad ā grupa vienoj ās par dokumenta projektu pa r dozu ierobežojumiem. Š ī 
dokumenta pie ņemšana gal īgā variantā paredzēta 2004. gad ā. Komisijas organiz ētā 
zinātniskā seminārā tika pan ākta vienošan ās par turpm ākām darbībām saistībā ar 
pārmērīgu iedarb ību darba apst ākļos medic īnas jomā un iesp ējamiem papildu 
riskiem, ko rada jaunas tehnolo ģijas medic īnā. 
Turpmākās iniciatīvas bija saist ītas ar radi ācijas iedarb ību uz gaisa transporta 
apkalpēm (EURADOS  projekts), Eiropas p ētījumu par radi ācijas iedarb ību darba 
apstākļos (ESOREX 2000 ), „Pie person āla nepiederošu darba ņēmēju direktīvas 
īstenošanas” nov ērtējumu un „Eiropas izgl ītības un apm ācības platformas 
uzsākšanu”. 
5.4. Tiesisk ās izmaiņas 
2003. gada decembr ī tika pie ņemta Padomes direkt īva par sl ēgtu augstas 
radioaktivit ātes starojuma avotu un bez īpašnieka joniz ējošā starojuma avotu 
                                                 
7 Padomes 1996. gada 13. maija Direkt īva 96/29/ Euratom , kas nosaka droš ības pamatstandartus darba 
ņēmēju un iedz īvotāju veselības aizsardz ībai pret joniz ējošā starojuma rad ītajām briesm ām, 
OV L 159, 29.6.1996., 1. lpp. 
8 Padomes 1997. gada 30. j ūnija Direkt īva 97/43/ Euratom , ar ko paredz personu vesel ības aizsardz ību 
pret joniz ējošā starojuma kait īgo iedarb ību saistībā ar ārstnieciski diagnos tisko apstarošanu, 
OV L 180, 9.7.1997., 22. lpp. 
 
LV 6   LV kontroli 9. Direktīva nosaka, ka pirms at ļaujas izsniegšana jebk ādai darbībai, kas 
saistīta ar augstas radioaktivit ātes starojuma avotiem, j āveic iepriekš ēja izmeklēšana, 
lai nodrošin ātu, ka atbilst īgi pasākumi ir ieviesti ne tikai attiec ībā uz avota drošu 
izmantošanu, bet ar ī attiecībā uz tā pareizu apsaimniekoša nu, kad tas vairs netiek 
izmantots. Direkt īva ietver ar ī noteikumus attiec ībā uz lietved ību, avotu uzglab āšanu 
un nodošanu, k ā arī atbildību par „bez īpašnieka” avotiem. 
Kā orientējoši norādījumi tika izdoti divi Komisijas ieteikumi attiec ībā uz Černobiļas 
avārijas radiolo ģiskajām sekām10 un standartiz ētu inform āciju par radioakt īvām 
izplūdēm vidē no kodolreaktoriem un p ārstrādes iekārtām11. 
Pēc Eiropas Kopienu Tiesas 2002. gada 10. decembra sprieduma par EURATOM  
kompetenci pretradi ācijas aizsardz ības jomā Padome pie ņēma lēmumu, ar ko groza 
formulējumu kompetences deklar ācijai, ko izstr ādājis EURATOM  saskaņā ar 
Kodoldroš ības konvencijas 12 30. panta 4. punkta iii) apakšpunktu. 
5.5. Gatav ība ārkārtas situācijām 
Radiācijas droš ības vienība ir saglab ājusi tās 24 stundu gatav ības dienestu, kas 
pazīstams kā ECURIE , lai varētu uzsākt inform ācijas apmai ņu radioloģiskas avārijas 
gadījumā. ECURIE  sakaru sist ēmas tika tehniski uzlabotas un regul āri tika veikti 
izmēģinājuma uzdevumi. 
Lai avārijas gadījumā aktivizētu tūlītēju reaģēšanu, ECURIE  sistēma uztur ciešus 
operatīvus sakarus ar Monitoringa un inform ācijas centru (MIC), ko p ārvalda Vides 
ģenerāldirektorāts Kopienas Civil ās aizsardz ības mehānisma ietvaros. 
Maijā kandidātvalstīm tika organiz ēts ECURIE  mācību kurss. Bulg ārija, Ungārija un 
Lietuva form āli pievienoj ās ECURIE  sistēmai ruden ī. Citas kandid ātvalstis ir 
piedalījušās ECURIE  kopienā un gatavojas l īdzdalībai, lai gan daž ās kandidātvalstīs 
ECURIE  sakaru sist ēmas tehnisk ā ieviešana nav bijusi tik sekm īga kā prognozēts. 
6. VESEL ĪBAS AIZSARDZ ĪBA UN DROŠ ĪBA – ATBILD ĪBA 
KODOLNEGAD ĪJUMU SITU ĀCIJĀS 
1960. gada 29. j ūlija Parīzes Konvencija  par trešās puses atbild ību kodolener ģijas 
jomā nosaka pras ības attiec ībā uz kodoliek ārtu operatoru treš ās puses atbild ību un 
kompensācijas noteikumus kodolav ārijas gad ījumā. Grozījumu protokols paredz 
vairāk nekā trīsdesmit reizes palielin āt kodoliek ārtu operatoru atbild ības apjomu, 
palielinot to vismaz l īdz EUR 700 miljoniem. Tas ar ī paplašina Konvencijas 
ģeogrāfisko darb ības jomu, lai nodrošin ātu kompens ācijas upuriem, kas atrodas 
                                                 
9 Padomes Direkt īva 2003/122/ Euratom , OV L 346, 31.12.2003., 57. lpp. 
10 Komisijas 14. apr īļa Ieteikums 2003/274/ Euratom  par sabiedr ības aizsardz ību un inform ēšanu par 
iedarbību, ko rada dažu savva ļas pārtikas produktu nep ārtraukts radioakt īvā cēzija piesārņojums, kas 
radies pēc Černobiļas kodolelektrostacijas av ārijas, OV L 99, 17.4.2003., 55. lpp. 
11 Komisijas 18. decembra Ieteikums 2004/2/ Euratom  par standartiz ētu inform āciju par radioakt īva gaisa 
un šķidruma izpl ūdēm vidē kodolreaktoru un p ārstrādes iekārtu normālas ekspluat ācijas rezult ātā, 
OV L 2, 6.1.2004., 36. lpp. 
12 Pie ņemts 2003. gada 15. decembr ī. Skatīt arī Komisijas 2004. gada 29. apr īļa Lēmumu 
2004/491/ Euratom , OV L 172, 6.5.2004., 7. lpp. 
 
LV 7   LV valstīs, kuras nav Konvencijas puses, un paplašina piem ērošanas materi ālo jomu, lai 
segtu zaud ējumus videi un droš ības pasākumu izmaksas. T ā kā grozījumu protokols 
ietekmē Kopienas noteikumus par juri sdikciju, lai protokolu var ētu parakst īt un 
ratificēt, bija vajadz īgi Padomes l ēmumi un apspriedes ar Eiropas Parlamentu, kas 
notika 2003. gad ā. 
7. KODOLDROŠ ĪBA – EURATOM  DROŠĪBAS KONTROLE 
7.1. Visp ārējā attīstība 
2002. gad ā Komisija pie ņēma jaunu pazi ņojumu par to noda ļu pilnvarām, kas veic 
kontroles pas ākumus kodoldroš ības jomā („EURATOM  drošības kontrole”), un 
pieprasīja, lai attiec īgie direktor āti no jauna defin ētu vispārīgo pieeju uzraudz ībai 
atkarībā no iekārtas veida, un attiec īgi grozītu pārbaudes proced ūras. Komisija ar ī 
iecēla zinātnisko padomdev ēju grupu EURATOM  drošības kontrolei ( SAGES ), lai 
nodrošinātu ekspertu konsult ācijas šajā jautājumā. 2003. gad ā SAGES  un Komisijas 
darbinieku kop īgās sanāksmēs tika apspriestas p ārskatītās pieejas attiec ībā uz 
vairākiem iekārtu veidiem, k ā arī galvenais strat ēģiskais dokuments. Priekšlikumi ir 
atkāpšanās no tradicion ālās drošības kontroles. T ādi jēdzieni kā savlaicīgums būs 
mazāk svarīgi nekā agrāk. Vairāk vērības pievērsīs tam, lai nodrošin ātu, ka operatori 
atbilstīgi kontrol ē un uzrauga to r īcībā esošos kodolmateri ālus. Tiks ieviestas 
netradicion ālas droš ības kontroles metodes, piem ēram, sist ēmu revīzijas. 
Operatoriem b ūs grūtāk paredz ēt Komisijas veikto p ārbaužu apm ēru un laiku. 
Pārbaudes tiks pl ānotas, ņemot vērā savstarp ējās attiecības starp daž ādiem 
kodoldegvielas cikla posmiem.  
Apspriedes par jaun ās drošības kontroles regulas proj ektu (KOM(2002) 99), kas 
risina jaut ājumus par droš ības kontroles tehnisko att īstību un sniedz atbilst īgu 
juridisku pamatu ar IAEA  noslēgto drošības kontroles nol īgumu papildu protokolu 
īstenošanai, tika turpin ātas arī Padomes Kodoljaut ājumu grup ā (KJG). Diskusiju 
rezultātā Komisija un dal ībvalstu deleg ācijas pan āca vairākus izskaidrojumus, 
vienošanās un nol īgumus, kas konsolid ēti dokument ā par KOM(2002) 99 
piemērošanas pamatnost ādnēm, kas tiks public ēts kā Komisijas ieteikums, sniedzot 
operatoriem nesaistošus nor ādījumus. Tika gaid īts, ka Padome pie ņems šo regulu 
2004. gada s ākumā. 
Ar attiec īgajām dalībvalstīm tika r īkotas divpus ējas sanāksmes, lai apspriestu 
jautājumus, kas izriet no p ārskatītās regulas noteikumiem par atkritumiem, k ā arī 
detalizēti apspriestu pa pildu protokolu īstenošanu. Visas dal ībvalstis tika uzaicin ātas 
uz sanāksmi, kas notika Luksemburg ā 2003. gada decembr ī, lai apspriestu 
īstenošanas jaut ājumus, jo īpaši EURATOM /IAEA  kopīgo operāciju jomā Eiropas 
kodoliekārtās. Šī notikuma pozit īvā atgriezenisk ā saite liecina, ka š ādas sanāksmes 
būtu lietder īgas arī nākotnē, tādēļ tiek plānots turpm āk rīkot vienu vai divas 
sanāksmes katru gadu. 
2002. gada EURATOM  drošības kontroles kvalit ātes pētījuma rezult āti sniegti 
1. pielikum ā. Kopum ā operatori pauda apmierin ātību ar EURATOM  drošības 
kontroles t ēlu un darb ību to iekārtās. 
 
LV 8   LV Turpinājās darbs pie jauno droš ības kontroles tehnolo ģiju attīstīšanas un ieviešanas. 
Sīkākas ziņas sniegtas 2. pielikum ā 
Ņemot vērā gaidāmo ES paplašin āšanu, īpaša uzman ība tika piev ērsta sagatavošanas 
darbam, lai var ētu ātri uzsākt drošības kontroles p ārbaudes šaj ās valstīs. 
Kandidātvalstīs kodolnozari galvenok ārt veido kodolreaktori un kodolmateri ālu 
glabātavas. Notika komand ējumi uz atseviš ķām valstīm, lai izveidotu kontaktus 
darba līmenī un sniegtu ieskatu turpm ākajā pārbaudes darb ā. Paplašin āšanās darba 
grupa novembr ī tikās ar IAEA  pārstāvjiem, lai sagatavotu turpm ākus pārbaudes 
pasākumus. Tika izveidota izmekl ēšanas un tehnisko uzde vumu programma, un t ā 
tiks īstenota 2004. gada pirmaj ā ceturksnī.  
7.2. Droš ības kontroles p ārbaudes pas ākumi 
Kodoliekārtu operatori Komisijai iesniedza zi ņas par visiem kodolmateri ālu 
daudzumiem un to pl ūsmu. Gada laik ā tika saņemts vair āk nekā miljons rindu 
uzskaites datu, liel ākoties izmantojot elektroniskos sazi ņas līdzekļus. Tika p ārbaudīta 
visu datu iekš ējā un ārējā atbilstība (pārejas saska ņotība) un atbilst ība noteikumiem 
sadarbības nolīgumos ar treš ām valstīm. Pēc apspriešan ās ar attiec īgajiem 
operatoriem tika izlabotas visas p ārrakstīšanās kļūdas un neatbilst ības. Uzskaites 
ziņojumi tika nos ūtīti arī IAEA , izpildot ES saist ības saska ņā ar tās Drošības 
kontroles nol īgumu ar IAEA . 
2003. gad ā Komisijas droš ības kontroles inspektoru veikt ās pārbaudes darb ības 
sasniedza 6 366 p ārbaužu cilv ēkdienas, gandr īz par 13 % maz āk nekā 2002. gad ā. Šis 
kritums liel ākoties saist īts ar tālāku pārbaudes darb ību racionaliz āciju un priorit āšu 
noteikšanu. P ārbaudes darb ību laikā konstatētās galvenās problēmas un/vai sasniegtie 
rezultāti attiecībā uz katru kontrol ētās iekārtas veidu apkopoti 3. pielikum ā. 
EURATOM  drošības kontroles īstenoto p ārbaudes pas ākumu rezult ātā, kas veikti 
saskaņā ar EURATOM  līguma 7. noda ļu, netika atrasti pier ādījumi, kas liecin ātu, ka 
kodolmateri āli tiktu izmantoti cit ādi nekā paredzēts. Tāpat netika atrasti nek ādi 
pierādījumi, kas liecin ātu par to droš ības noteikumu neizpildi, kurus Kopiena 
uzņēmusies saska ņā ar nolīgumiem, kas nosl ēgti ar valst īm, kuras nav ES 
dalībvalstis.  
8. KODOLDROŠ ĪBA – SADARB ĪBA AR IAEA  
Komisija sadarbojas ar Starptautisko atomener ģijas aģentūru (IAEA ), kas ir atbild īga 
par drošības kontroli vis ā pasaulē saskaņā ar Neizplat īšanas līgumu, kuram 
pievienojuš ās visas Eiropas Savien ības dalībvalstis. S īkāka inform ācija par šo 
sadarbību sniegta 4. pielikum ā. 
9. KODOLDROŠ ĪBA – NELIKUM ĪGA TIRDZNIEC ĪBA  
Komisija turpin āja aktīvi piedal īties G8 Neizplat īšanas ekspertu grupas ( NPEG ) 
Kodolmateri ālu kontrabandas starptautisk ās tehniskās darba grupas ( ITWG ) darbā. 
2003. gad ā Eiropas Savien ībā notika tr īs kodolmateri ālu nelikum īgas tirdzniec ības 
gadījumi, kas saist īti ar noplicin āta urāna aizsargekr āniem un izstr ādājumiem, kas 
 
LV 9   LV satur toriju. Turkl āt bija desmit nelikum īgas tirdzniec ības gadījumi, kas saist īti ar 
radioaktivit ātes avotiem.  
10. KODOLDROŠ ĪBA – SADARB ĪBA AR CIT ĀM RE ĢIONĀLĀM 
ORGANIZ ĀCIJĀM 
Ceturtais progresa zi ņojums tika sniegts ES un Krievijas augst ākā līmeņa sanāksmē 
2003. gada novembr ī Romā kā daļa no ES un Krievijas „Ener ģētikas dialoga”, 
klātesot Prodi kungam un Putina kungam. P ārskatā bija iekļauts paziņojums par to, 
ka ES un Krievija ir nodom ājušas izveidot sadarb ības programmu par kodolmateri ālu 
uzskaiti un kontroli, lai cieš āk sadarbotos kodoldroš ības jom ā. Komisijas 
kodoldroš ības kontroles speci ālisti ir iepriekš apsprieduš ies ar Krievijas partneriem, 
lai izstrādātu kopīgu sadarb ības programmu. Ir iesniegt s priekšlikums par darba 
programmu, tostarp par p ārbaudes proced ūru izveidi attiec ībā uz pārstrādes un 
ražošanas iek ārtām, kodolmateri ālu ierobežošanas kontrolei paredz ētu 
datorprogrammu kop īgu izveidi vai citu l īdzīgu rīku izveidi datu p ārvaldei droš ības 
kontroles jom ā, kopīgu apmācību programmu un konferences organiz ēšanu Krievij ā 
par kodoldroš ības jautājumu. 
11. KODOLDROŠ ĪBA – FIZISKA AIZSARDZ ĪBA 
EURATOM  ir puse 1979. gada Kodolmateri ālu fiziskās aizsardz ības konvencij ā, kas 
galvenokārt attiecas uz kodolmateri ālu fizisko aizsardz ību starptautisko p ārvadājumu 
laikā. 2003. gada mart ā īpaša darba grupa pabeidza zi ņojumu, ierosinot veikt 
pārskatīšanu, lai stiprin ātu Konvencijas noteikumus. Ierosin ātais grozījums stiprin ātu 
fiziskās aizsardz ības režīmu, paplašinot Konvencijas darb ības jomu, lai t ā aptvertu 
kodolmateri ālus vietējas izmantošanas, uzglab āšanas un p ārvadāšanas laik ā, kā arī 
iekārtu aizsardz ību pret sabot āžu. Ierosin ātais groz ījums apliecina, ka galven ā 
atbildība par fizisko aizsardz ību gulstas uz katru atseviš ķu valsti. Turkl āt ir arī 
ierosināts ieviest juridiskas saist ības, lai piem ērotu galvenos fizisk ās aizsardz ības 
mērķus un principus, ko apstiprin ājusi IAEA  augstākā valde. Līdz 2003. gada beig ām 
vēl nav pieņemts lēmums par konferenci attiec ībā uz grozījumu.  
12. STARPTAUTISK Ā SADARB ĪBA 
2003. gad ā tika īstenoti sadarb ības nolīgumi kodolener ģijas jomā ar Amerikas 
Savienotaj ām Valstīm, Kanādu un Austr āliju, ko atzin īgi novērtējušas visas puses. 
Divpusējas apspriedes starp Komisiju un Kan ādu, kā arī ASV, apliecin āja starp 
pusēm izveidot ās labās attiecības. 
Zināma virzība panākta, apspriežot nol īgumus ar Jap ānu un Ķīnu. Kaut ar ī nolīgumu 
ar Japānu nevarēja noslēgt, jo projekta apstiprin āšanas proced ūras laikā Japānā radās 
grūtības, ir cer ība, ka par kompromisa tekstu var ētu vienoties 2004. gad ā. Padome ir 
piešķīrusi Komisijai pilnvaras sarun ām ar Ķīnu par sadarb ības nolīgumu 
kodolener ģijas jomā, un sarunas var ētu sākties drīz. 
 
LV 10   LV 13. RESURSI 
EURATOM  līguma 174. pant ā īpaši minēta vajadz ība Komisijas budžet ā iekļaut 
apropriācijas darb ības izdevumiem, kas saist īti ar kodoldroš ības kontroles 
pasākumiem. ES budžet ā 2003. gadam īpašās darbības apropri ācijas EURATOM  
drošības kontrolei sasniedza EUR 18,8 miljonus. No š īs summas EUR 13 miljoni 
(70 %) tika faktiski pieš ķirti. Sīkākas ziņas sniegtas 5. pielikum ā 
2003. gada beig ās kopumā 302 ierēdņi strādāja kodoldroš ības jomā, no tiem 182 bija 
kodolinspektori. S īkākas ziņas par person āla resursiem un to izmantošanu sniegtas 
5. pielikum ā. 
14. VISP ĀRĒJIE SECIN ĀJUMI 
2003. gads bija noz īmīgs gads saist ībā ar Komisijas darb ību pārstrukturēšanu 
kodoljom ā; sagaidāms, ka tā novedīs pie būtiskas darb ības sinerģijas, kas, piem ēram, 
ļaus Komisijai palielin āt dalībvalstu kodoliek ārtās veikto p ārbaužu skaitu. 
Kad tiks pie ņemta galven ā gada likumdošanas iniciat īva – dokumentu pakete 
kodoljom ā – tas ļaus izveidot vienotu, augstu droš ības standartu l īmeni kodoliek ārtās 
visā paplašin ātajā ES un ar ī nodrošin ās, ka tiek paredz ēti atbilstīgi noteikumi 
attiecībā uz kodoliek ārtu ekspluat ācijas pārtraukšanu un izlietot ās kodoldegvielas un 
radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu. Direkt īvas pieņemšana par sl ēgtu augstas 
radioaktivit ātes starojuma avotu p ārvaldību palīdzēs nodrošin āt, ka potenci āli bīstami 
avoti tiek pareizi re ģistrēti, pārvaldīti un iznīcināti. Komisija ar ī aktīvi nodrošin āja, 
lai dalībvalstis pareizi transpon ētu Kopienas ties ību aktus valstu ties ību aktos. 
Komisija akt īvi piedal ījās starptautiskos forumos par kodoldroš ību, atkritumu 
apsaimniekošanu, droš ības kontroli, aizsardz ību pret radi āciju un radioakt īvu 
materiālu pārvadāšanu. Tā turpināja būt nozīmīgākais dalībnieks Kopienas 
pasākumos attiec ībā uz rīcību lielas radiolo ģiskas avārijas gadījumā.  
Kas attiecas uz EURATOM  drošības kontroli, Komisija ir guvusi labus rezult ātus 
attiecībā uz EURATOM  drošības kontroles jaun ā pilnvaru pazi ņojuma praktisku 
īstenošanu. Apspried ēs ar Padomi pan ākts progress Droš ības kontroles regulas 
pārskatīšanā. Komisija ar ī guva lieliskus pan ākumus papildu protokola ieviešanas 
praktiskajos sagatavošanas darbos. P ētījums par to, k ā operatori uztver EURATOM  
drošības kontroli, liecin āja, ka operatori kopum ā bija apmierin āti ar veidu, k ādā 
Komisija īsteno droš ības kontroli. 
Pamatojoties uz veiktaj ām pārbaudēm un kodolmateri ālu īpašnieku iesniegtajiem 
uzskaites zi ņojumiem, netika konstat ēti pierādījumi, kas liecin ātu, ka kodolmateri āli 
tiktu izmantoti citiem, nevis paredz ētajiem mērķiem, par kuriem pazi ņojuši lietot āji 
Eiropas Savien ībā 2003. gad ā. Tāpat netika atrasti nek ādi pierādījumi, kas liecin ātu 
par starptautisko nol īgumu droš ības noteikumu neizpildi. Uzskaites zi ņojumu 
statistiskais nov ērtējums liecina, ka visu li elo operatoru kodolmateri ālu uzskaites 
sistēmas atbilst starptautiskajiem standartiem.  
2003. gad ā īstenotie centieni veido piln īgu pamatu, lai Ener ģētikas un transporta 
ģenerāldirektorāts varētu tālāk attīstīt darbības kodoljom ā. Tie pal īdzēs saglabāt 
 
LV 11   LV atklātas kodolener ģijas iespējas, ļaujot izveidot ilgtsp ējīgu enerģiju apvienojumu, 
nodrošināt lielāku neatkar ību no ener ģijas importa un vides aizsardz ību, samazinot 
kopējās CO 2 emisijas. 
 
LV 12   LV ANNEXES  
. 
 
LV 13   LV ANNEX 1  
Euratom Safeguards Performance – Detailed e valuation of the survey of operators 2002 
The survey contained 29 questions, divided in to five groups (general safeguards issues, 
transmission of data to Euratom Safeguards, quality of Euratom Safeguards’ information on 
inspections, evaluation of inspec tion issues, and wider issues). 
A total of 72 questionnaires were sent to all the major nuclear installations as well as to a 
representative sample of all the other nuclear installations in the European Union (EU). 84% 
of the questionnaires were returned and betw een 82% and 100% of the individual questions 
were answered. Thus, the size of the response  permits conclusions to  be drawn about the 
image and performance of the Euratom Safeguards authorities. Overall, operators noted their 
satisfaction concerning the image and the pe rformance of Euratom Safeguards in their 
installations. 
The costs to the operators of a safeguards in frastructure to meet Euratom requirements 
compared to the costs of meeting other statut ory obligations were fe lt to be not very high. 
Operators expressed reservations concerning remote transmission of  real-time accountancy 
data, surveillance images, and non-destructive assay results from their facilities to Euratom Safeguards headquarters in Luxembourg. 
With regard to the quality of information on insp ections, operators appear to be very satisfied 
with communication with Euratom Safeguard s inspectors during inspections, and most 
operators welcome the follow-up letters sent af ter inspections. Nonethel ess, the evaluation 
indicated that communication channels out side inspections need to be improved. 
Regarding the evaluation of inspection issues, the answers revealed that the majority of 
operators of power reactors, enri chment plants and reprocessing plants are not satisfied with 
coordination/cooperation between Euratom Safegua rds and the International Atomic Energy 
Agency (IAEA). This is an important finding which needs to be followed up. On the other 
hand, there is reasonably good continuity in th e approaches followed during two consecutive 
inspections conducted by Euratom Safeguards inspectors. The replies concerning the 
professional abilities of Eu ratom inspectors confirmed their knowledge and thorough 
understanding of their working environment. 
The balance between cost and effectiveness in the way in which inspections are organised and 
conducted is rated as medium. However, operato rs did not suggest meas ures to increase the 
effectiveness and efficiency of inspections, nor did they identify ways to improve the balance 
between cost and effectiveness. Most operators  were not very enthus iastic about providing 
more support to Euratom Safeguards in excha nge for a less intrusive inspector presence. 
As to the wider framework, operators were o pposed to the inclusion of safety, security, 
physical protection, and radiological protectio n in the tasks of the Euratom Safeguards 
inspectors. The views were somewhat divided on the question of whether or not the Euratom 
Safeguards system contributes to improving th e quality of the nuclear accountancy system, 
the commercial relations/image, and the qu ality control system of the operators. The 
consensus view was that two to three years would be a suitable in terval between future quality 
surveys. 
 
LV 14   LV ANNEX 2  
Progress in Safeguards Technology 
In 2003, work continued on the development and implementation of new safeguards 
technologies including the new digital survei llance systems. These systems have motion 
detection and image data treatment applications already incorporated in the delivered systems. 
These advanced features provide valuable assi stance and they save time when viewing or 
reviewing images. The installation of one of th ese units at the Trillo nuclear power plant 
(Spain) was the first in the presence of the IA EA. This was an important step on the path to 
approval of the equipment fo r routine use by the IAEA. 
With regard to existing equipment, developmen t work has continued on the improvement of 
hand-held instruments and associated so ftware for measuring gamma radiation. 
A special instrument for the measurement of fresh, highly enriched fuel elements was 
developed in 2003 and installed at  the FRM2 reactor in Munich. 
In terms of new equipment, the Commission pa rticipated in a demonstration of a Digital 
Cerenkov Device for viewing irradiated nuclear fu el stored under water at the Ringhals power 
plant in Sweden. The device has the potential to view irradiated fuel with a cooling time in 
excess of 20 years or a low burn-up. 
The Commission has also been exploring the po ssibility of using Virtual Private Networks 
over the telephone network to provide a secu re means of data transmission. Following a 
workshop held in Luxembourg in March 2003 the requirements and boundary conditions were established for secure data transmi ssion from nuclear sites to Luxembourg. 
 
LV 15   LV ANNEX 3  
Euratom Safeguards: Detailed inspection findings 
In 2003 inspection activities conducted by Co mmission Safeguards inspectors amounted to 
6366 person-inspection days, down by almost 13 % in comparison with 2002. This fall mainly 
resulted from further streamlining and prioritisation of inspection activities. 
The main concerns and/or results achieved in the course of the inspection activities for each 
type of installations under c ontrol are summarised below. 
Reprocessing facilities13 
The nuclear fuel reprocessing installations at  THORP, Sellafield, UK,  and at UP2/UP3, La 
Hague, France are characterised by their high throughput14, automation, and limited access to 
the process areas. The current safeguards approach for these plants comprises high frequency inspections and automated unattended instrumentat ion to verify the nuclear material flow, a 
significant part of which is plutonium. Both sites have on-site laboratories, operated by 
analysts from DG JRC-ITU, in which ve rification measurements are performed. 
THORP was in normal production mode thr oughout 2003 with the exception of a planned 
shutdown during the months of October and November. Investigations continued on the 
apparent bias of the operator's input sample re sults from 2001 with particular emphasis on the 
calibration of the material used for verifica tion of input solutions . The annual Physical 
Inventory and the Material Balanc e presented by BNFL were accepted. 
Apart from a few short tec hnical shut-down periods, the Magnox reprocessing facilities  at 
Sellafield were in operation at a high throughput during the year. The first plutonium was 
introduced in the new Store 9 Extension in November 2002. Verification activities in these 
plants and in other Magnox rela ted facilities on the Sellafiel d site were satisfactorily 
concluded. Some reservations however, had to be made in respect of some old plutonium 
stores where access is restricted due to radiological conditions, as  well as in respect of some 
very old plants being decommissioned. 
The UP2/800 reprocessing plant was in operat ion during the whole of 2003. Efforts were 
made to optimise inspection activities. In pa rticular, a revised safeguards approach was 
successfully tested in the i rradiated fuel storage ponds; th is will halve the inspection 
manpower needed to safeguard these ponds. The annual physical inventor y verifications were 
successful in the plutonium stores. With re spect to the UP2/800 ch emical process, the 
verifications performed confirmed a probl em concerning high values of Material 
Unaccounted For (MUF) for uranium and uraniu m 235 which had already been detected in 
2002. The issue is still under investigation by COGEMA. The cumulative “Shipper-Receiver 
Difference” declarations for the unit for recycling of aged separated plutonium are higher than 
expected and might represent a new problem. This issue is also being examined by COGEMA. 
                                                
 
13 At reprocessing plants, irradi ated fuel assemblies received fr om power reactors are processed 
chemically to separate uranium and plutonium from the highly radioactive fission products. The separated nuclear materials can be re -introduced into the fuel cycle. 
14 The total annual throughput of these three facilities adds  up to over 3000 tonnes of fuel containing more 
than 20 tonnes of plutonium. 
 
LV 16   LV The UP3 reprocessing plant was in operation from January to December 2003. The annual 
physical inventory carried out in August 2003 wa s satisfactorily completed. The installed 
instrumentation to verify the plutonium produc t input and output was upgraded and updated 
satisfactorily. The operator announced the start of  reprocessing of research reactor fuel in 
2005; this will have an impact on the safeguards  strategy for the plant as it will involve 
handling highly enriched uranium. 
Enrichment facilities15 
At the three Urenco centrifuge enrichment plants  at Almelo (NL), Gronau (D) and 
Capenhurst (UK), sample taking for subsequent High Performance Trace Analysis (HPTA) is 
now routinely used to confirm that only low-en riched uranium is produced. The analysis of 
the samples started in 2003. 
Meetings were held between Urenco, the Member States involved, the IAEA and the 
European Commission to prepare for the implem entation of the Additional Protocol in the 
Urenco plants at Almelo, Gronau and Jülich (D). 
The diffusion enrichment plant,  Eurodif Production at Pierrelatte, France,  was subjected to 
weekly import and export verifications th roughout 2003. The operator cooperated with the 
Commission’s request concerning the presenta tion of product for ve rification and sealing 
before export from the European Union. 
The annual inventory verificatio n was carried out in the first week of February 2003. 
Additional verification ac tivities in two other installations  were required before the annual 
inventory verification could be successfully concluded. 
Constraints placed by France on th e inspectors due to the “ particular status ”16 of the 
installation remain in force, which cr eate unsatisfactory verification conditions. 
Within the limits set by these constraints, no evidence of diversion of  nuclear material under 
safeguards was found. 
Installations for the Fabrication of Mixed Oxide Fuels (MOX)17 
At the Belgonucléaire MOX fuel fabrication plant  at Dessel, Belgium, there is an apparent 
trend in the cumulative MUF. Although the individual MUF figure for the year 2003 was 
statistically acceptable, the quant ities of nuclear material esta blished during all recent annual 
physical inventory takings were systematical ly higher than the declared book figures. The 
operator is conducting a joint investigation with  DG TREN to identify the possible cause for 
this trend. 
                                                 
15 Modern Light Water Reactors need fuel with about 3 to 5 percent of the fissionable uranium isotope 
U235. As natural uranium contains only 0.7 percent of this nuclide, an enrichme nt process is needed to 
achieve the desired concentration. In the European Union, two companies offer this service for civil 
customers: URENCO and EURODIF. 
16 Due to the presence of material not under safe guards in the material balance area of EURODIF 
Production S.A. 
17 In MOX Fuel Fabrication Plans, the plutonium oxide produced in reprocessing installations is used in a 
mixture with uranium oxide to fabr icate MOX fuel elements for subseq uent use in nuclear power plants. 
 
LV 17   LV Active commissioning of the Sellafield MOX Plant (SMP) in the  UK continued. However, 
operational problems caused production delays th roughout the year. These problems were one 
of the causes of the higher th an expected MUF. The operator has started remedial work and 
has planned improvements of the concerned syst ems. Progress has been made in discussions 
with the operator and UK national authorities on data transfer to Luxembourg for evaluation. 
The decommissioning of the Siemens Mixed Oxide fuel fabrication plant  in Hanau, 
Germany is progressing well and is expected  to lead to a reduc tion of the inspection 
frequency there in 2004. 
The results of the annual Physical Inventory Verification (PIV) at the  COGEMA MOX 
fabrication plant  at Cadarache in France were not en tirely satisfactory owing to the high 
values of MUF. There is, however, no evidence that safeguarded nuclear  material has been 
diverted from its intended use. The operato r has made a commitment to re-measure all 
materials identified as being a potential source of the discrepancies. 
LEU and HEU Fuel Fabrication Plants, Conversion Facilities18 
At BNFL Springfields in the UK, a large natural and low-en riched uranium conversion and 
fuel fabrication plant, the annual Physical Inve ntory Verification revealed  shortcomings in the 
stocktaking arrangements for a limited area of  the plant. A task force was set up by the 
operator to improve the nucle ar material management. 
At Fabbricazione Nucleare LEU fabrication plant  in Bosco Marengo, Italy, the operator 
has finished the repackaging of the low enrich ed and natural uranium oxide which remained 
in the installation after fabri cation activities were stopped. Th e material was verified and 
sealed; it will be kept cont ained for a long period of time. 
At the FBFC LEU fabrication plant  Romans , France, a systematic error was discovered in 
the declared tare weights of uranium powders  shipped to FBFC in Dessel, Belgium. The 
accountancy declarations have si nce been corrected accordingly. 
Following evaluation, satisfactory explanations were also found for a series of positive MUF 
values at the FBFC LEU fabrication plant  at Dessel  in Belgium. 
Nuclear Power and Research Reactors19, other installations and facilities 
The formal status of Unit 1 of the Gundremmingen  power plant in Germany was changed 
from closed down to decommissioned as was the status of the Zwentendorf project  in 
Austria, which was abandoned before Austria be came an EU member. Both power plants are 
                                                 
18 At LEU Fuel Fabrication Plants, fuel assemblies are produced from low en riched uranium (LEU) for 
subsequent use in nuclear power pl ants. In HEU Fuel Fabrication Plan ts, fuel elements for research 
reactors that use high-enriched uranium (HEU) are manufactured. 
19 Most of the nuclear power reactors operated in the European Union ar e of the Light Water Reactor type 
(LWR), i.e. the reactors are cooled  and moderated with normal water.  In addition, the UK operates 
MAGNOX and Advanced Gas Cooled Reactors (AGR) which are moderated with graphite and cooled 
with CO2 gas. The operation of LWRs using LEU is characterised by long periods (12-18 months) of 
continuous operation. These period s, when the in-core fuel is in accessible, are followed by outages 
typically lasting 2-4 weeks when about one third of the (used) core fuel is exchanged for fresh fuel from 
Fuel Fabrication Plants. LWRs are inspected during th is outage period when all the fuel is accessible for 
verification. 
 
LV 18   LV still being decommissioned but in spection visits confirmed that  massive reconstruction would 
be needed before the plants could be made usable. 
Initiatives are underway to remove the Dodewaard reactor in the Netherla nds from the list of 
safeguarded plants, the remain ing action being the final shut down of the facility and the 
subsequent shipments of the remaining nuc lear material, accompanied by the necessary 
inspections. 
During a check of the spent fuel pond at the Oskarshamn Power Plant in Sweden the 
operator found that a fuel rod appeared to be  missing from a storage cassette. The matter was 
treated seriously and it took concurrent inve stigations by the Commi ssion and the IAEA to 
clarify the situation which goes back to the time before  Sweden joined the EU. 
In Finland  the start of inspection work in two pow er plants was delayed because of plant 
security not accepting the inspector’s passport as  a valid document. In both cases, the matter 
could only be resolved by ne gotiation and through the interv ention of the Finnish State 
Authority (STUK). Inspectors also experienced di fficulties in gaining access to facilities in 
France where an operator’s health physics service refused to accept the inspector’s radiation 
protection passport, even though it was properly in order and up to date. 
Operators’ uncertainty with respect to the pr ogress/handling of verifi cation requests led to 
growing pressure for clarific ation. This was specifically felt in plants in Belgium: Doel, 
Tihange, and Belgonucléaire . 
At the BR2 reactor in Mol, Belgium, an Advanced Ther mal Power monitor was installed by 
the IAEA to verify the declaration of the operating history and guarantee the absence of 
undeclared production of plutonium. The BR2 reactor is the first research reactor in the EU to 
be equipped with such a monitor. The device is still being tested. 
Inspections to verify the transfer of spent fuel to  CASTOR casks  continued to be of 
particular concern. In view of the envisaged medium to long term  storage of these containers 
at reactor sites in Germany, Belgium and Spain , their contents were measured by DG TREN 
I before loading and subsequently brought under multiple containment and surveillance systems. Due to recurring technical problems dur ing the loading, drying  and closing of the 
CASTOR flasks, inspections prove d to be difficult to plan. As the above countries have to 
empty their reactor ponds for operational pur poses, these activities required more human 
resources than expected. 
A new store for spent fuel and plutoniu m (MAGENTA) is to be constructed at Cadarache  in 
France and is expected to be operational in 2009. The French authorities and the plants’ 
management presented the project to the Commissi on at an early stage in order to allow DG 
TREN’s requirements to be met. 
Anticipating the entry into force of the Additio nal Protocol, the IAEA insisted on visiting a 
large number of locations containing small quantities of nuclear material ( Locations Outside 
Facilities - LOF ). This caused a substantial additional inspection burden for DG TREN. 
However, on occasions these inspections led to unexpected findings, for example at the University of Vienna a small sample of hi ghly enriched uranium, which had not been 
recorded as such, was found. 
 
LV 19   LV Material Balance Evaluation of Bulk-Handling Facilities 
In bulk handling facilities (Conve rsion Plants, Enrichment Plan ts, Fuel Fabrication Plants, 
and, Reprocessing Plants) nuclear material is mostly processed in loose forms, such as 
powders or liquids. Measurement uncertainties and particularities of the process lead to 
differences between the book inventory and the physical r eality (known as Material 
Unaccounted For, MUF). The MUF is established at  the operator’s own annual physical 
inventory taking. It is verified  by the inspectors of DG TREN, who do their own verifications 
and measurements. 
In 2003, the Material Balance Evaluation focused on 
– the evaluation of differences between ope rators’ declarations and inspectors’ 
measurement results obtained by Destructive Analysis (DA), 
– evaluation of the MUF declared by the facility, 
– evaluation of the cumulative MUF, which is the algebraic sum of the MUF for 
a Material Balance Area (MBA) over time, and 
– Shipper-Receiver Differences (SRD)20. 
The entire evaluation of MUF, cumulative MU F and SRD was based on data collected from 
the Euratom Safeguards accountancy database wh ich means that the French bulk-handling 
MBAs for which no declarations exist were  excluded from the evaluation. Small bulk-
handling MBAs with a physical ending or a th roughput less than two si gnificant quantities21, 
as well as those plants decommissioned in  2003, were excluded from the evaluation. 
No evidence was found to suggest that, in th e bulk-handling facilitie s of the EU, source 
materials or special fissile mate rials were diverted from their intended uses as declared by the 
operators. It found that, without exception, operators’ measurement systems comply with the 
most recent international standa rds. Nevertheless, some problem s were revealed. At the large 
BNFL uranium conversion and fuel fabr ication plant at Sp ringfields in the  UK, the MUF 
cannot be explained by measurem ent uncertainties alone. In a ddition, there was still evidence 
of biases in the cumulative MUF for some bulk- handling facilities, which have to be further 
investigated to identify th e required corrective actions. 
                                                 
20 ‘Shipper-Receiver Difference’ means the difference be tween the quantity of nuclear material in a batch 
as stated by the shipping material  balance area and as measured at the receiving material balance area. 
21 Significant quantities are used in establishing the qu antity component of the safeguards inspection goal, 
e.g. 8 kg plutonium, 25 kg high enriched uranium and 75 kg low enriched uranium. 
 
LV 20   LV ANNEX 4  
CO-OPERATION WITH THE INTERNATI ONAL ATOMIC ENERGY AGENCY 
The IAEA Safeguards Implementation Report (SIR) 
The SIR 2002 concluded that there was no evid ence of diversion of nuclear material or 
misuse of equipment or facilities plac ed under safeguards in the European Union. 
The SIR 2002 acknowledged that collaboration  with Euratom and Member State support 
programmes made it possible to achieve significant advances  in safeguards technology and 
verification procedures. Trials we re carried out in various EU installations in the areas of 
surveillance systems, short notice random inspec tions, and remote monitoring, as were field 
tests on implementing the Additional Protocol (research centres in Finland and in the 
Netherlands). A workplan for Flowsheet Verifi cation (FSV) of neptunium was discussed and 
agreed with the ITU at Karlsruhe and the impl ementation of FSV measures is expected to 
begin shortly. 
In line with the New Partnership Approach arrang ements and in order to save resources, the 
IAEA and Euratom Safeguards continued to shar e the purchase, operational and maintenance 
costs of equipment installed in facilities under IAEA safeguards. 
A seminar on the New Partnership Approach, jointly developed by the Agency and Euratom, 
was held in Vienna. Many of the IAEA’s routin e training courses were attended by inspectors 
from DG TREN and conversely, IAEA inspector s attended courses gi ven by DG TREN, thus 
maintaining cooperation on training. 
In addition to its global conclusions, the SI R 2002 made recommendations for improvement 
in specific areas. These recommenda tions may be summarised as follows: 
• Problems occurred when nuclear material re mained in closed shipping containers at 
reactors over long periods. Th e practicalities of extending th e area under surveillance and 
of sealing the shipping cont ainers before their remova l are being investigated. 
• The issue of verifying that there has been no undeclared production of plutonium in the 
EU’s three large research reactors will be se ttled once power monitors are installed at the 
reactors concerned. Indeed, the first power  monitor was installed in 2003 at the BR2 
reactor in Belgium. 
• Corrective actions need to be taken as soon as possible after a Containment and 
Surveillance (C/S) failure is detected. The IAEA intends to install a newer generation of 
C/S equipment, improve equipment reliabi lity, and provide backup measures for C/S 
applied to reactor cores (particu larly during open core periods). 
Several meetings of Working Groups and the Li aison Committee took place to discuss these 
and other topics. Because the Euratom Safegua rds Office underwent extensive reorganisation, 
which will lead to changes in  the implementation of safeguards with the IAEA, the New 
Partnership Approach (NPA) arrangements need to  be reviewed to reflect these changes and 
to seek new efficiency and enhanced coope ration. The IAEA has called for a meeting to 
discuss forthcoming changes and their potential impact. 
 
LV 21   LV Additional Protocol and integrated safeguards 
The aim of the Additional Protocols is to increase the IAEA’s capabilities to detect 
undeclared nuclear materials and ac tivities in violation of the N on-Proliferation Treaty (NPT). 
In 2003, Euratom Safeguards continued to play a key role in preparing for the implementation of the Additional Protocol in the European  Union, on issues such as harmonising and 
standardising reporting under the Additional Protocol
22, arrangements for users with small 
quantities of nuclear material for non-fuel cycl e related activities and joint visits with the 
IAEA to confirm the status of decomm issioned facilities. Dedicated reporting software23, 
developed by the Commission, was supplied to all the Member Stat es for trials. The 
conceptual work on site defi nitions, developed jointly by DG TREN H and the EU Member 
States, is now reflected in the revised IAEA Gu idelines for reporting and can be considered as 
the international standard on site definition. 
By the end of 2003, all EU Member States ha d ratified the Additional Protocol and the 
majority had put the correspondi ng implementing arrangements in place. In line with Annex 
III of the EU-NNWS (non-nuclear  Weapons States) Additional Protocol, known as the “Side 
Letter”, the Commission the Commission agreed to  accept the transfer of certain activities 
which are the responsibility of the Member Stat es. Provision for the acceding Member States 
to become parties to the EU-NNWS Additional Protocol24 was made in close cooperation 
with the Commission’s Legal Service and the IAEA. 
                                                 
22 The implementation paper for the so-called Side Letter and non-Side Letter Member States has been 
merged as the differences turned out to be of only minor relevance. 
23 CAPE, Commission Additional Protocol Editor. 
24 The Additional Protocol does not provide fo r its own accession clause, but the Safeguards 
Agreement does. 
 
LV 22   LV ANNEX 5  
RESOURCES 
Budget Appropriations for Nuclear Safeguards Article 174 of the Euratom Treaty specifically mentions the necessity to include 
appropriations in the Commission's budget for operational expenditure related to nuclear 
safeguards activity. 
On this legal basis, safe guards activities are financed  from two types of budget 
appropriations: 
- A general “administrative” appropria tion involving the costs of Euratom 
Safeguards overheads such as general IT  equipment, telecommunications, etc. 
(Part A of the Budget, chapters A- 70 and A-24), as well as a specific 
appropriation for the medical survey and the radiation protection of the 
inspectors (Part A of the Budget, line A-1420); 
- Specific “operational” appropriations allo cated for expenditure directly related 
to nuclear safeguards such as mission cost s, rental of offices  on site (including 
on site laboratories), purchase of tec hnical equipment and samples taking and 
analysis, contracts for services (i.e. ma intenance and repairs), transportation of 
equipment and samples, training, etc., necessary for Euratom Safeguards activities (Part B of the Budget, chapter B4-20). 
For 2003, specific operational appropriations in the EU budget for Euratom Safeguards came 
to €18.8 million. Of that amount, €13 million (70 %) was actually committed. The expenditure 
was broken down as follows: 
• Inspection mission costs (travel, daily allowances) €3.8m (29.2%) 
• Rental of offices for the inspectors on inspected sites 
(and related equipment costs) €0.5m (3.8%) 
• Purchase, installation, maintenance and repair of 
equipment on site, including IT, analysis of samples, 
and related costs such as transport, consumables, spare parts, etc. €2.0m (15.4%) 
• Investments made in la rge scale plutonium bulk 
handling plants and related maintenance, operation and logistics €6.0m  (46.2%) 
• Administrative and technical  assistance, training for 
inspectors, and other expe nses (including special 
insurance coverage) €0.7m (5.4%) 
 
LV 23   LV Staff Resources and Utilisation 
As of 31 December 2003, 95 officials were worki ng in Directorate H (Nuclear Safety and 
Security), and 189 officials in Directorate I (Nuc lear Inspection). In a ddition, the office of the 
deputy Director General, charged with the coordination of nuclear  matters, comprised 5 
persons. In addition, a total of 13 officials of Di rectorate A in Luxembourg were allocated to a 
number of administrative tasks related to both Directorates. 
Thus, an overall total of 302 offi cials were working in the field of nuclear safety and security, 
of which 182 were Nuclear Inspectors. 
In addition, the work of both Directorates wa s supported by a total of 19 external personnel. 
 
LV 24   LV ANNEX 6  
Table 1 - Quantities of nuclear ma terial under Euratom safeguards (t) 
 End 1990 End 1995 End 20011) End 20021) End 20031) 
Plutonium 203 406 548 569 590
Uranium 
Total HEU
2) 
LEU3) 
NU4) 
DU5)  
200 400 
13 
32 000 44 000 
124 400 269 100
11
46 70051 400
171 000314 610
10
57 00052 700
204 900 
318 710 
10 
58 500 47 700 
212 500 325 510
10
59 70042 600
223 200
Thorium 2 600 4 600 4 500 4 500 4 400
1) Quantities based on final reported data 
2) High enriched uranium 
3) Low enriched uranium 4) Natural uranium 5) Depleted uranium 
Table 2 - Inspection activities of Euratom Safeguards 
Person days of 
inspection in: 1999 2000 2001 2002 2003 
Non-Nuclear 
Weapon States 2412 2113 2328 2348 1990 
France 3492 3426 2934 2539 2266 
UK 2871 2895 2399 2404 2110 
Total 8775 8434 7661 7291 6366 
 
LV 25   LV Table 3 – Euratom Safeguards budget 2003 
Expenditure committed for the specific appropriations 
Table 3A: Line B4-2000  
Safeguard inspections, training and retraining of inspectors 
Topics Expenditure (€ ’000) 
a) Studies, convocation of experts, publications 50 
b) Mission costs 3,744 
c) Transportation for staff and equipment 640 
d) Rental of offices and special services on sites 456 
e) Internships and training 30 
f) Special insurance 40 
TOTAL 4,960 (out of 5,700) 
Table 3B: Line B4-2020 
Sampling and analyses, equipment, specific wo rk, provision of services and transport 
Topics Expenditure 
(€ ’000) 
a) Administrative and t echnical assistance 135 
b) Purchase of surveillance equipment 463 
c) Purchase of measurement equipment 118 
d) Purchase of equipment for seals  
e) Purchase and maintenance of computing equipment directly linked to inspections 109 
f) Costs for destructive analysis  
g) Equipment spares, repairs, accessories and maintenance 282 
h) Consumable items, purchase of sources, transport of radioactive materials 47 
i) Monitoring (warning system based in Luxembourg) 52 
j) Software (accountancy program, management and firewall) 794 
TOTAL 2,000 (out of 5,500) 
 
LV 26   LV Table 3C: 
Line B4-2021: Specific safeguards for la rge-scale plutonium processing plants 
Topics Expenditure (€ ’000) 
a) Sellafield – BNFL (THORP, MOX) 294 
b) La Hague – COGEMA (UP3, UP2) 205 
c) Cadarache – COGEMA 10 
d) Marcoule – MELOX 30 
e) Dessel – BELGONUCLEAIRE 15 
f) On site laboratories (initial investments 
and operations) 3,563 
g) Software (on sites) 223 
h) Maintenance & repairs (equipment, 
hardware and software support) 1,129 
i) Software development (new applications, 
new equipment ) 531 
TOTAL 6,000 (out of 7,400) 
Table 3D: 
Line A0-1420: Health checks fo r staff exposed to radiation 
Topics Expenditure (€ ’000) 
a) Gamma spectrometry and toxicological 
analysis (non-standard) 5 
b) Measurement equipment (dosimeters) 29 
c) Maintenance and calibration 15 
d) Material, services and other 
contamination controls 46 
e) Mission costs (for body-counter) 35 
f) Other running expenses 20 
TOTAL 150 (out of 215) 
 
LV 27   LV Table 4 – DG TREN Safeguards budget 1991-2003 (€ million) 
Evolution of expenditure for the specific budget appropriations 
Budget Line 1991 1995 2003 
Safeguard inspections, 
training and retraining of inspectors 
(B4-2000) 2.5 4.2 5.7 
Sampling and analyses, 
equipment, specific work, provision of 
services and transport 
(B4-2020) 2.3 3.2 5.5 
Specific safeguards for 
large-scale plutonium 
processing plants 
(B4-2021) 2.6 10 7.4 
Health checks for staff 
exposed to radiation 
(A0-1420)  0.1 0.3 0.2 
TOTAL 7.5 17.7* 18.8 
*In addition, €1.8 million was spen t on cooperation with Russia.