ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Izglītības fonda 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (C6-0396/2006 - 2006/2163(DEC))



Oficiālais Vēstnesis 074 E , 20/03/2008 Lpp. 0238 - 0239



1. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Izglītības fonda 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (C6-0396/2006 — 2006/2163(DEC)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Eiropas Izglītības fonda 2005. finanšu gada galīgos pārskatus [1], - ņemot vērā Revīzijas palātas Ziņojumu par Eiropas Izglītības fonda 2005. finanšu gada pārskatiem ar Fonda atbildē [2], - ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5711/2007 — C6-0080/2007), - ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu, - ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [3], un it īpaši tās 185. pantu, — ņemot vērā Padomes 1990. gada 7. maija Regulu (EEK) Nr. 1360/90, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu [4], un it īpaši tās 11. pantu, - ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [5], un it īpaši tās 94. pantu, - ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu, - ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0113/2007), 1. sniedz Eiropas Izglītības fonda direktorei apstiprinājumu par fonda 2005. finanšu gada budžeta izpildi; 2. izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā; 3. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Eiropas Izglītības fonda direktorei, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā). [1] OV C 266, 31.10.2006., 40. lpp. [2] OV C 312, 19.12.2006., 73. lpp. [3] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.). [4] OV L 131, 23.5.1990., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1648/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 22. lpp.). [5] OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp. --------------------------------------------------
1. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Savienības 2005. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu: VIII B iedaļa - Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (C6-0472/2006 - 2006/2170(DEC))



Oficiālais Vēstnesis 074 E , 20/03/2008 Lpp. 0172 - 0172



1. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Savienības 2005. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu: VIII B iedaļa — Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (C6-0472/2006 — 2006/2170(DEC)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Eiropas Savienības 2005. finanšu gada vispārējo budžetu [1], - ņemot vērā Eiropas Kopienu 2005. finanšu gada galīgos pārskatus — I sējums (C6-0472/2006) [2], - ņemot vērā Revīzijas palātas gada ziņojumu par 2005. finanšu gada budžeta izpildi un Revīzijas palātas īpašos ziņojumus kopā ar pārbaudīto iestāžu atbildēm [3], - ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par notikušo darījumu likumību un pareizību [4], ko Revīzijas palāta ir iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu, - ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu, kā arī 274., 275. un 276. pantu, - ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [5], un it īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu, - ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu, - ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0111/2007), 1. sniedz Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam apstiprinājumu par 2005. finanšu gada budžeta izpildi; 2. izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā; 3. uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Padomei, Komisijai, Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, Eiropas ombudam un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kā arī nodrošināt šo dokumentu publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijas izdevumā). [1] OV L 60, 8.3.2005. [2] OV C 264, 31.10.2006., 1. lpp. [3] OV C 263, 31.10.2006., 1. lpp. [4] OV C 263, 31.10.2006., 10. lpp. [5] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.). --------------------------------------------------
2. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eurojust kontu slēgšanu attiecībā uz 2005. finanšu gadu (C6-0395/2006 - 2006/2162(DEC))



Oficiālais Vēstnesis 074 E , 20/03/2008 Lpp. 0234 - 0235



2. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eurojust kontu slēgšanu attiecībā uz 2005. finanšu gadu (C6-0395/2006 — 2006/2162(DEC)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Eurojust 2005. finanšu gada galīgos pārskatus [1], - ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eurojust 2005. finanšu gada pārskatiem, ar Eurojust atbildēm [2], - ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5711/2007 — C6-0080/2007), - ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu, kā arī Līgumu par Eiropas Savienību un it īpaši tā 41. pantu, - ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [3], un it īpaši tās 185. pantu, - ņemot vērā Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/187/TI, ar ko izveido Eurojust, lai pastiprinātu cīņu pret smagiem noziegumiem [4], un it īpaši tā 36. pantu, - ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [5], un it īpaši tās 94. pantu, - ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu, - ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6-0120/2007), 1. konstatē, ka Eurojust galīgie pārskati attiecībā uz 2004. un 2005. finanšu gadu ir šādi: Avots: Eurojust dati. Šajā tabulā apkopota Eurojust gada pārskatos sniegtā informācija. (EUR 1000) | Ieņēmumu un izdevumu pārskats par 2004. un 2005. finanšu gadu | | 2005 | 2004 | Darbības ieņēmumi Kopienas subsīdijas | 11991 | 8726 | Dažādi ieņēmumi | 59 | 397 | Kopā (a) | 12050 | 9123 | Darbības izdevumi Preču un pakalpojumu pirkumi | 4854 | 4476 | Personāla izmaksas | 5149 | 4142 | Amortizācija | 508 | 332 | Kopā (b) | 10511 | 8950 | Finanšu gada izpilde (a - b) | 1539 | 173 | 2. apstiprina Eurojust kontu slēgšanu attiecībā uz 2005. finanšu gadu; 3. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Eurojust administratīvajam direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērija). [1] OV C 266, 31.10.2006., 34. lpp. [2] OV C 312, 19.12.2006., 67. lpp. [3] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.). [4] OV L 63, 6.3.2002., 1. lpp. Lēmums grozīts ar Lēmumu 2003/659/TI (OV L 245, 29.9.2003., 44. lpp.). [5] OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis 208 E , 25/08/2005 Lpp. 0036 - 0036



P6_TA(2004)0069 Budžeta grozījumu projekts Nr. 10/2004 Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Savienības 2004. finanšu gada budžeta grozījumu projektu Nr. 10/2004 (III iedaļa — Komisija) (15179/2004 — C6-0209/2004 — 2004/2223(BUD)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 272. panta 4. punkta priekšpēdējo daļu, - ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 177. pantu, - ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [1] un jo īpaši tās 37. un 38. pantu, - ņemot vērā Eiropas Savienības kopbudžetu 2004. finanšu gadam, ko galīgajā variantā pieņēma 2003. gada 18. decembrī [2] un pielāgoja atbilstoši Eiropas Savienības paplašināšanai [3], - ņemot vērā 1999. gada 6. maijā starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju noslēgto Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu [4], - ņemot vērā 2004. finanšu gada Eiropas Savienības budžeta provizoriskā grozījumu projektu Nr. 11/2004, ar ko Komisija iepazīstināja 2004. gada 13. oktobrī (SEK(2004)1234), - ņemot vērā budžeta grozījumu projektu Nr. 10/2004, ko Padome apstiprināja 2004. gada 29. novembrī (15179/2004 — C6-0209/2004), - ņemot vērā Reglamenta 69. pantu un IV pielikumu, - ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0053/2004), A. ievērojot to, ka pretēji tam, ka iepriekšējos gados bija lieli pārpalikumi no struktūrfondu maksājumiem, PBGP 11 mērķis ir finansēt papildus tiem 1,0 miljardu euro; B. ievērojot to, ka 2003. gada 24. novembra budžeta konsīlijā Padome apņēmās atbalstīt jebkurus papildu maksājumus, kuri veicami struktūrfondu sakarā; C. ievērojot to, ka dalībvalstu finansējumu pieprasījumi, kurus Komisija saņēma 2004. gada 31. oktobrī, norāda, ka varētu būt nepieciešams lielāks papildu finansējums nekā 1,0 miljards euro, 1. apstiprina budžeta grozījumu projektu Nr. 10/2004 negrozītu; 2. uzdod tā priekšsēdētājam nodot šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī citām iestādēm un struktūrvienībām, uz kurām tā attiecas. [1] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [2] OV L 53, 23.2.2004. [3] OV C 105, 30.4.2004., 9. lpp. [4] OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp. Nolīgumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2003/429/EK (OV L 147, 14.6.2003., 25. lpp.). --------------------------------------------------
Ieguldījumus no Savienības programmām, kas nav 5. panta 1. punktā minētie un ir daļa no Savienības līdzfinansējuma programmai, ko īsteno viena no piedalīgajām valstīm, neskaita 5. pantā minētā Savienības maksimālā finansiālā ieguldījuma aprēķinā.

Ieguldījumus no Savienības programmām, kas nav 5. panta 1. punktā minētie un ir daļa no Savienības līdzfinansējuma programmai, ko īsteno viena no piedalīgajām valstīm, neskaita 5. pantā minētā Savienības maksimālā finansiālā ieguldījuma aprēķinā , un ar tiem nesedz tās pašas izmaksas .
(7)

Jau tagad vairākas dalībvalstis atbrīvo vakcinētas personas no noteiktiem ▌ierobežojumiem , kas attiecas uz brīvu pārvietošanos Savienībā . ▌ Dalībvalstīm būtu jāakceptē vakcinācijas apliecinājums nolūkā atbrīvot no ▌ierobežojumiem , kas attiecas uz brīvu pārvietošanos un kas ar Savienības tiesību aktiem ieviesti, lai ierobežotu Covid-19 izplatību, piemēram, no prasības ievērot karantīnu/pašizolāciju vai veikt SARS-CoV-2 infekcijas testu, un tām būtu ar tādiem pašiem nosacījumiem jāakceptē derīgi vakcinācijas sertifikāti, kurus izdevušas citas dalībvalstis saskaņā ar šo regulu ▌ . Akcepts būtu jādod ar tādiem pašiem nosacījumiem — piemēram, ja dalībvalsts ▌vienu ievadīto vakcīnas devu uzskata par pietiekamu , šāds pats nosacījums būtu jāpiemēro arī tāda vakcinācijas sertifikāta turētājiem, kurā norādīta viena attiecīgās vakcīnas deva. Sabiedrības veselības apsvērumu dēļ šis pienākums būtu jāattiecina tikai uz tām personām, kas saņēmušas Covid-19 vakcīnas, kurām piešķirta tirdzniecības atļauja saskaņā ar ▌Regulu (EK) Nr. 726/2004 , vai vakcīnas, kas iekļautas PVO ārkārtas lietojuma sarakstā . ▌Regula (ES) 2021/XXXX (2021. gada xx. xx) nosaka sadarbspējīgu vakcinācijas, testēšanas un pārslimošanas sertifikātu izdošanas, verifikācijas un akceptēšanas satvaru nolūkā atvieglot brīvu pārvietošanos Covid-19 pandēmijas laikā. Tā ir piemērojama Savienības pilsoņiem un trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir Savienības pilsoņu ģimenes locekļi.
(c)

(c)

(c)

(c)

3. Neatkarīgi no 1. punkta dažus nosaukumus uzskata par cilmes vietas nosaukumiem, pat ja attiecīgo produktu izejvielas ir no ģeogrāfiskā apgabala, kas ir plašāks par definēto ģeogrāfisko apgabalu vai atšķiras no tā, ar noteikumu, ka:
—

ņemot vērā projektu nolīgumam vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Ukrainu, ar ko groza tirdzniecības preferences attiecībā uz mājputnu gaļu un mājputnu gaļas izstrādājumiem, kas paredzētas Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (1),
(4)

Atspoguļojot to, cik svarīgi ir risināt klimata pārmaiņu problemātiku, saskaņā ar ES apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu un sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus šai regulai būtu jāpalīdz integrēt rīcību klimata politikas jomā un sasniegt to, ka 25 % no visa ES budžeta tiek tērēti klimata mērķiem (4). Sagaidāms, ka saskaņā ar šo Programmu veiktajiem pasākumiem būtu jāveido 60 % no Programmas kopējā finansējuma klimata mērķiem, pamatojoties citas starpā uz šādiem Rio politikas rādītājiem: (i) 100 % izdevumiem, kas saistīti ar dzelzceļa infrastruktūru, uzlādes infrastruktūru, alternatīvajām un ilgtspējīgām degvielām, mazākpiesārņojoša pilsētu transporta, elektropārvadi, elektroenerģijas uzglabāšanu, viedo energotīklu, CO2 transportēšanu un atjaunojamo energoresursu enerģiju; (ii) 40 % iekšzemes ūdensceļiem un multimodālajiem pārvadājumiem, un gāzes infrastruktūrai, ja tā palielina atjaunojamā ūdeņraža un biometāna izmantošanu. Sagatavojot un īstenojot Programmu, tiks apzinātas attiecīgās darbības, un tās tiks atkārtoti izvērtētas attiecīgajos novērtējumu un pārskatīšanas procesos. Lai novērstu to, ka infrastruktūra nav pasargāta no potenciālas ilgtermiņa klimata pārmaiņu ietekmes, un nodrošinātu, ka ar projektu saistīto siltumnīcefekta gāzu emisiju izmaksas ir iekļautas projekta ekonomiskā aspekta izvērtēšanā, ar Programmu atbalstītajiem lielajiem projektiem attiecīgā gadījumā būtu jāpanāk klimatgatavība, ievērojot norādījumus, kas Komisijai būtu jāizstrādā saskaņoti ar norādījumiem, kuri izstrādāti citām Savienības programmām.
(1)

ES informācijas apmaiņas mehānismu izmantošana, ko mēra uz šādu rādītāju pamata: (a) Šengenas Informācijas sistēmā (SIS) ievadīto brīdinājumu un veikto vaicājumu skaits; [Gr. 143] (b) to vaicājumu skaits, kuri veikti sistēmā tiesu ekspertīzes datu (DNS datu, pirkstu nospiedumu datu, transportlīdzekļu numuru zīmju) transnacionālai apmaiņai starp dalībvalstīm (Prīmes automatizētā datu apmaiņas sistēma); (c) to ziņojumu skaits, kuri nosūtīti, izmantojot Eiropola drošas informācijas apmaiņas tīkla lietojumprogrammu (SIENA); (d) Eiropola informācijas sistēmā (EIS) veikto vaicājumu skaits; (e) kopējais to pasažieru skaits, par kuriem ir savākti un apmainīti ES Pasažieru datu reģistra (PDR) dati. (ea) to vaicājumu skaits, kas ir veikti Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmā trešo valstu valstspiederīgajiem (ECRIS-TCN). [Gr. 144] datu avots: Eiropols, EU-LISA, Padome, dalībvalstis
(7) Iedzīvotājiem būtu arī vairāk jāapzinās savas tiesības, kas izriet no Savienības pilsonības, viņiem vajadzētu justies ērti dzīvojot, ceļojot, mācoties, strādājot un veicot brīvprātīgo darbu citā dalībvalstī, viņiem vajadzētu justies spējīgiem izmantot visas Savienības pilsonības tiesības un paļauties uz to, ka viņiem ir vienlīdzīga piekļuve savām tiesībām, ka viņi var tās pilnībā izmantot un ka tās tiks pilnā apjomā aizsargātas bez jebkādas diskriminācijas neatkarīgi no tā, kurā vietā Savienībā viņi atrodas. Pilsoniskā sabiedrība ir jāatbalsta , lai veicinātu, aizsargātu un uzlabotu izpratni par ES kopīgajām vērtībām saskaņā ar LES 2. pantu un veicinātu tiesību efektīvu izmantošanu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

(7) Savienības iedzīvotāji nepietiekami apzinās savas tiesības, kas izriet no Savienības pilsonības, piemēram, tiesības balsot Eiropas un vietējās vēlēšanās vai saņemt konsulāro aizsardzību no citu dalībvalstu vēstniecībām. Būtu vairāk jāinformē iedzīvotāji par šīm tiesībām, un viņiem vajadzētu justies ērti dzīvojot, ceļojot, mācoties, strādājot un veicot brīvprātīgo darbu citā dalībvalstī, viņiem vajadzētu justies spējīgiem izmantot visas Savienības pilsonības tiesības un paļauties uz to, ka viņiem ir vienlīdzīga piekļuve savām tiesībām, ka viņi var tās pilnībā izmantot un ka tās tiks pilnā apjomā aizsargātas bez jebkādas diskriminācijas neatkarīgi no tā, kurā vietā Savienībā viņi atrodas. Pilsoniskā sabiedrība ir jāatbalsta visos līmeņos , lai veicinātu, aizsargātu un uzlabotu izpratni par ES kopīgajām vērtībām saskaņā ar LES 2. pantu un veicinātu tiesību efektīvu izmantošanu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.
4. Pakalpojumu maksa nav augstāka par pusi no 16. panta 1. punktā norādītās vīzu nodevas summas neatkarīgi no iespējamiem vīzu nodevas samazinājumiem vai atbrīvojumiem no tās, kā paredzēts 16. panta 2., 4., 5. un 6. punktā.

4. Pakalpojumu maksa nav augstāka par pusi no 16. panta 1. punktā norādītās vīzu nodevas summas neatkarīgi no iespējamiem vīzu nodevas samazinājumiem vai atbrīvojumiem no tās, kā paredzēts 16. panta 2., 4., 5. un 6. punktā. Tajā ietver visas ar vīzas pieteikuma iesniegšanu saistītās izmaksas, tostarp pieteikuma un ceļošanas dokumenta nosūtīšanu no ārpakalpojumu sniedzēja konsulātam un ceļošanas dokumenta nosūtīšanu atpakaļ ārpakalpojumu sniedzējam .”;
(4)

Atspoguļojot to, cik svarīgi ir risināt klimata pārmaiņu problemātiku saskaņā ar ES apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu un 17 ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, šai regulai būtu jāpalīdz integrēt rīcību klimata politikas jomā un sasniegt to, ka 25 % no visa ES budžeta tiek tērēti klimata mērķiem (4). Sagaidāms, ka saskaņā ar šo programmu veiktie pasākumi veidos 60 % no programmas kopējā finansējuma klimata mērķiem, pamatojoties cita starpā uz ▌ Rio politikas rādītājiem. Izdevumus, kas saistīti ar dzelzceļa un ūdensceļu infrastruktūru, uzlādes infrastruktūru, alternatīvām un ilgtspējīgām degvielām visiem transporta veidiem, energoefektivitāti , tīru pilsētas transportu, elektropārvadi, elektroenerģijas akumulāciju, viedajiem energotīkliem, CO2 transportēšanu, atjaunojamo energoresursu enerģiju, ▌iekšzemes ūdensceļiem, ▌multimodālajiem pārvadājumiem un gāzes infrastruktūru, būtu jāuzskata par atbilstošiem klimata mērķiem . Sagatavojot un īstenojot programmu, tiks apzinātas attiecīgās darbības un pēc tam atkārtoti izvērtētas attiecīgajos novērtējumu un pārskatīšanas procesos. Lai novērstu to, ka infrastruktūra nav pasargāta no ilgtermiņa klimata pārmaiņu ietekmes, un nodrošinātu, ka ar projektu saistīto siltumnīcefekta gāzu emisiju izmaksas ir iekļautas projekta ekonomiskā aspekta izvērtēšanā, ar programmu atbalstītajiem lielajiem projektiem būtu jāpanāk klimatgatavība, ievērojot norādījumus, ko Komisijai būtu jāizstrādā, saskaņojot tos ar norādījumiem, kuri attiecīgā gadījumā izstrādāti citām Savienības programmām. Saskaņā ar Savienības mērķiem un saistībām samazināt klimata pārmaiņu ietekmi, programma veicina modālu pāreju uz ilgtspējīgākiem transporta veidiem, piemēram, dzelzceļa transportu, tīru pilsētas transportu, jūras transportu un iekšzemes ūdensceļiem.
—

ņemot vērā projektu Visaptverošam un pastiprinātam partnerības nolīgumam starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (12548/2017),
(2)

Pašreizējā Eiropas PVN sistēma, kura tika ieviesta 1993. gadā, ir līdzīga Eiropas muitas sistēmai. Tomēr tajā trūkst līdzvērtīgu pārbaužu, kas padara to par pārrobežu krāpšanas mērķi. Pašreizējo PVN sistēmu vajadzētu būtiski mainīt, lai preču piegāde no vienas dalībvalsts citā dalībvalsti tiktu aplikta ar nodokļiem tā, it kā tās būtu tikušas piegādātas un iegādātas vienā dalībvalstī. Savā rīcības plānā PVN (8) jomā Komisija paziņoja par nodomu iesniegt priekšlikumu, kurā būtu noteikti principi attiecībā uz galīgu PVN sistēmu dalībvalstu vidū īstenotai pārrobežu tirdzniecībai starp uzņēmumiem (B2B), kuras pamatā būtu nodokļa uzlikšana preču pārrobežu piegādēm galamērķa dalībvalstī. Ar šo izmaiņu vajadzētu panākt, ka par EUR 40 miljardiem gadā samazinās pārrobežu krāpšana PVN jomā.
(18) Tā kā šīs direktīvas mērķi , proti, uzlabot iekšējā tirgus darbību, atturot no iespējami agresīvām pārrobežu nodokļu plānošanas shēmām, nevar pietiekami labi sasniegt, ja dalībvalstis darbojas atsevišķi un nesaskaņoti, bet var labāk sasniegt Savienības līmenī, ņemot vērā to, ka direktīva ir vērsta uz tādu shēmu apkarošanu, kuras ir izstrādātas, lai potenciāli savā labā izmantotu tirgus nepilnības, kas rodas valstu atšķirīgo nodokļu noteikumu mijiedarbībā, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kā noteikts minētajā pantā, šī direktīva nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs, lai sasniegtu minēto mērķi , jo īpaši ņemot vērā, ka tā attiecas tikai uz shēmām ar pārrobežu dimensiju vairāk nekā vienā dalībvalstī, vai arī dalībvalstī un trešā valstī.

(18) Tā kā šīs direktīvas mērķus , proti, būtiski ierobežot izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanas katastrofālo ietekmi uz publiskajiem kontiem un uzlabot iekšējā tirgus darbību, atturot no iespējami agresīvām pārrobežu nodokļu plānošanas shēmām, nevar pietiekami labi sasniegt, ja dalībvalstis darbojas atsevišķi un nesaskaņoti, bet var labāk sasniegt Savienības līmenī, ņemot vērā to, ka direktīva ir vērsta uz tādu shēmu apkarošanu, kuras ir izstrādātas, lai potenciāli savā labā izmantotu tirgus nepilnības, kas rodas valstu atšķirīgo nodokļu noteikumu mijiedarbībā, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kā noteikts minētajā pantā, šī direktīva nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs, lai sasniegtu minētos mērķus , jo īpaši ņemot vērā, ka tā attiecas tikai uz shēmām ar pārrobežu dimensiju vairāk nekā vienā dalībvalstī, vai arī dalībvalstī un trešā valstī.
Elektroenerģiju, kas no biomasas kurināmajiem ražota iekārtās, kuru ieejas jauda ir 20 MW vai lielāka, 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos ņem vērā tikai tad, ja tā ir ražota, izmantojot augstas efektivitātes koģenerācijas tehnoloģiju, kas definēta Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 34. punktā. Šo noteikumu 1. punkta a) un b) apakšpunkta nolūkā piemēro tikai iekārtām, kuru ekspluatācija uzsākta pēc [3 gadi no šīs direktīvas pieņemšanas dienas]. Šis noteikums 1. punkta c) apakšpunkta nolūkā neskar atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem, ko sniedz saskaņā ar shēmām, kuras apstiprinātas līdz [ 3 gadi pēc šīs direktīvas pieņemšanas dienas].

Elektroenerģiju, kas no biomasas kurināmajiem ražota iekārtās, kuru uzstādītā elektroenerģijas ražošanas jauda ir 20 MW vai lielāka, šā panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos ņem vērā tikai tad, ja tā ir ražota, izmantojot augstas efektivitātes koģenerācijas tehnoloģiju, kas definēta Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 34. punktā , vai ja tā ir ražota tikai elektroenerģijas ieguvei paredzētās iekārtās, kuru neto elektriskais lietderības koeficients sasniedz vismaz 40 % un kurās netiek izmantots fosilais kurināmais . Šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta nolūkā piemēro tikai iekārtām, kuru ekspluatācija uzsākta pēc [3 gadi no šīs direktīvas pieņemšanas dienas]. Šā panta 1. punkta c) apakšpunkta nolūkā neskar atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem, ko sniedz saskaņā ar shēmām, kuras apstiprinātas līdz [ 1 gads pēc šīs direktīvas pieņemšanas dienas].