[pic] | EIROPAS KOMISIJA |

Briselē, 21.9.2010

COM(2010) 495 galīgā redakcija

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI

Novērtējums par Lietuvas un Rumānijas darbībām, kas veiktas,atbildot uz Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu, lai izbeigtu pārmērīga valsts budžeta deficīta stāvokli

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI

Novērtējums par Lietuvas un Rumānijas darbībām, kas veiktas,atbildot uz Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu, lai izbeigtu pārmērīga valsts budžeta deficīta stāvokli

1. Stabilitātes un izaugsmes pakta piemērošana pašreizējā krīzes situācijā

Daudzu ES dalībvalstu budžeta deficīts patlaban pārsniedz Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP. Deficīta pieaugums, kas daudzos gadījumos raksturojams kā ievērojams, kā arī parāda attīstība jāaplūko pasaules nepieredzētās 2008./2009. gada finanšu krīzes un ekonomikas lejupslīdes kontekstā. Jāņem vērā vairāki faktori. Pirmkārt, ekonomikas lejupslīdes rezultātā samazinās nodokļu ieņēmumi un pieaug sociālo pabalstu (piemēram, bezdarbnieka pabalstu) izdevumi. Otrkārt, dalībvalstis īstenoja Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (EEAP) atzīstot, cik liela pašreizējos ārkārtējos ekonomikas apstākļos ir budžeta politikai. Plānā bija noteikts, ka stimulēšanas pasākumiem jābūt katrā dalībvalstī dažādiem, lai ņemtu vērā šo valstu atšķirīgās situācijas valsts finanšu ilgtspējības un konkurētspējas ziņā. Visbeidzot, vairākas dalībvalstis, lai stabilizētu finanšu sektoru, ir veikušas pasākumus, no kuriem daži ietekmē parādu vai palielina risku, ka deficīts un parāds varētu nākotnē pieaugt, lai gan dažas valsts atbalsta pasākumu izmaksas nākotnē varētu atgūt.

2009. gada oktobrī, pamatojoties uz pirmajām ekonomikas atveseļošanās pazīmēm, Eiropadome apstiprināja fiskālo stimulu pakāpeniskas samazināšanas stratēģiju, pamatojoties uz šādiem četriem principiem: i) šī stratēģija valstīm jākoordinē saistībā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta konsekventu īstenošanu; ii) pastāv nepieciešamība savlaicīgi atcelt fiskālos stimulus. Ja Komisijas prognozes arī turpmāk rādīs, ka atveseļošanās nostiprinās un stabilizējas, fiskālo konsolidāciju visās ES dalībvalstīs vajadzētu sākt vēlākais 2011. gadā. Jāņem vērā konkrētā situācija valstī, un vairākām valstīm pirms tam ir nepieciešams veikt konsolidāciju; iii) ņemot vērā šos uzdevumus, konsolidācijas mērogam jābūt vērienīgam un lielākajā daļā dalībvalstu tam krietni jāpārsniedz noteiktais rādītājs, proti, 0,5 % no IKP gadā strukturālā izteiksmē; iv) fiskālo stimulu pakāpeniskas samazināšanas papildpolitikā paredzēs stiprināt valstu budžeta sistēmas, lai nostiprinātu konsolidācijas stratēģiju ticamību un veicinātu ilgtermiņa fiskālās stabilitātes atbalsta pasākumus, kā uzsvērts Stabilitātes un izaugsmes paktā. Turklāt jāstiprina strukturālo reformu centieni, lai uzlabotu ražīgumu un atbalstītu ilgtermiņa investīcijas. Šie fiskālo stimulu pakāpeniskas samazināšanas principi ir izmantoti ieteikumos, kas izdoti saistībā ar pārmērīga deficīta procedūrām, kā arī pēdējā Stabilitātes un konverģences programmas ikgadējā novērtēšanā. Dalībvalstīm ir noteikti dažādi termiņi korekciju veikšanai un nepieciešamajam strukturālajam darbam, ņemot vērā valsts konkrētos apstākļus.

Stimulējošie pasākumi saistībā ar EEAP, kas apvienoti ar pasākumiem, kuri veikti finanšu nozares stabilizēšanai, ir novērsuši ekonomikas lejupslīdi un radījuši pamatu ekonomikas atveseļošanai. Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognoze un jo īpaši 2010. gada septembra starpposma prognoze apstiprina pakāpeniskas atveseļošanās pazīmes, kas ir savienojamas ar fiskālo stimulu atcelšanu.

2010. gada 16. februārī Padome saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu adresēja Lietuvai un Rumānijai (pārskatītu) ieteikumu, lai līdz 2012. gadam izbeigtu pārmērīga valsts budžeta deficīta stāvokli[1]. Šo ieteikumu pamatā bija Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozes un principi, par kuriem panākta vienošanās saistībā ar fiskālo stimulu pakāpeniskas samazināšanas stratēģiju. Padome noteica termiņu — 2010. gada 16. augustu — pasākumiem, kas faktiski jāīsteno, atbildot uz minētajiem ieteikumiem.

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1467/97[2] un pārskatīto rīcības kodeksu[3] ir uzskatāms, ka dalībvalsts ir veikusi efektīvus pasākumus, ja tā ir rīkojusies atbilstīgi LESD 126. panta 7. punktā paredzētajam ieteikumam. Rīcības kodekss nosaka, ka pasākumu efektivitātes novērtējumā īpaši jāņem vērā tas, vai attiecīgā dalībvalsts ir sasniegusi Padomes sākotnēji ieteikto cikliski koriģētās bilances gada uzlabojumu, neskaitot vienreizējus vai citus pagaidu pasākumus. Ja korekcija ir mazāka nekā ieteiktā, rūpīgi jāanalizē iemesli, kāpēc notikusi šāda atpalikšana no mērķa rādītājiem. Vairāku gadu ilgas korekcijas gadījumā rīcības kodekss nosaka, ka novērtējumam galvenokārt jāattiecas uz pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu atbilstīgu fiskālo korekciju tajā gadā, kurš seko pēc pārmērīga budžeta deficīta konstatēšanas.

Ņemot vērā šo priekšvēsturi, Komisija ir izvērtējusi pasākumus, kurus Lietuva un Rumānija ir veikušas, atbildot uz Padomes ieteikumiem[4].

Jo īpaši Rumānijas gadījumā, īstenojot fiskālās konsolidācijas papildu pasākumus aptuveni 5 % apmērā no IKP gadā, Rumānijai ir izredzes sasniegt mērķus, par kuriem saistībā ar 2010. gada valsts budžeta deficītu tika panākta vienošanās daudzpusējās finanšu palīdzības programmā. 2011. gadā varētu izdoties panākt vēl lielāku budžeta deficīta samazinājumu līdz līmenim, kas zemāks par 5 % no IKP, pateicoties liela apjoma pārnesumiem no 2010. gada konsolidācijas pasākumiem un plānotiem papildu ietaupījumiem izdevumu daļā. Īstenotie pasākumi ir svarīgs solis, lai atjaunotu ilgtspējīgu fiskālo stāvokli un makroekonomisko stabilitāti. Tajā pašā laikā joprojām pastāv liels risks. Jo īpaši būs svarīgi, lai joprojām tiktu īstenoti fiskālās konsolidācijas pasākumi un lai šo pasākumu ietekmi nemazinātu citas politiskās iniciatīvas. Turklāt atbildīgajām iestādēm jāturpina stingri īstenot reformas, par kurām panākta vienošanās saistībā ar daudzpusējās finanšu palīdzības programmu.

Kā plānots 2010. gada budžetā, Lietuva ir īstenojusi nozīmīgus korektīvos fiskālos pasākumus, kuri atbilstoši aplēsēm varētu radīt ietaupījumu vairāk nekā 3 % apmērā no IKP. Iestādes pieņēma arī virkni pasākumu 2011. gadam un radīja detalizētas iestrādes konsolidācijas stratēģijai, kas nepieciešama, lai atbilstīgi Padomes ieteikumam līdz 2012. gadam koriģētu pārmērīgo budžeta deficītu. Tomēr arī turpmākajos gados joprojām ir vajadzīgi vērienīgi pielāgojumi. 2011. gada budžetā ir jāparedz turpmāki būtiski pasākumi, tādējādi aizstājot pagaidu kārtā ieviestos pasākumus ar ilglaicīgākiem un strukturāliem pasākumiem. Ja ekonomiskie un budžeta apstākļi izrādīsies labāki par iepriekš paredzētajiem, būtu svarīgi konsolidācijas procesu paātrināt un izvirzīt vērienīgākus mērķus. Protams, atzinīgi tiek vērtēti priekšlikumi, lai stimulētu vidējā termiņa fiskālā satvara izpildi un budžeta izpildes pārraudzību, kā arī strukturālās reformas (jo īpaši sociālā nodrošinājuma sistēmas reforma), bet attiecīgās iestādes ir aicinātas savus centienus šajās jomās pastiprināt.

Balstoties uz iepriekš sniegto novērtējumu, Komisija uzskata, ka šobrīd nav nepieciešami turpmāki pasākumi attiecībā uz pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru.

2. Lietuva

2.1. Pārmērīga budžeta deficīta procedūra un jaunākie ieteikumi

Padome 2009. gada 7. jūlijā pieņēma lēmumu, kurā norādīts, ka saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EK līguma) 104. panta 6. punktu Lietuvā ir pārmērīgs budžeta deficīts. Jaunāko Padomes ieteikumu saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu pieņēma 2010. gada 16. februārī[5].

Padome ieteica Lietuvai līdz 2012. gadam izbeigt pašreizējo pārmērīga deficīta stāvokli. Lietuvas iestādēm reālā un ilgtspējīgā veidā ir jāsamazina valsts budžeta deficīts tā, lai tas būtu mazāks par 3 % no IKP, īstenojot pasākumus vidējā termiņā. Konkrēti šā mērķa sasniegšanai Lietuvas iestādēm ir: a) strikti jāīsteno 2010. gada budžetā plānotie korektīvie pasākumi un, ja nepieciešams, jāpieņem papildu pasākumi plānotās konsolidācijas sasniegšanai; b) jānodrošina, ka 2010.–2012. gada laikposmā vidējais fiskālo pasākumu apmērs gadā ir vismaz 2¼ % no IKP, jo īpaši ierobežojot primāro kārtējo izdevumu līmeni; c) jāprecizē un jāpieņem papildu pasākumi, kas vajadzīgi pārmērīga budžeta deficīta novēršanai līdz 2012. gadam, ja to pieļauj cikliskie nosacījumi, un straujākai budžeta deficīta mazināšanai, ja ekonomikas vai budžeta stāvoklis izrādītos labvēlīgāks, nekā šobrīd paredzams; tālab jāpieņem un ātri jāīsteno plānotās strukturālās reformas, kas saistītas ar būtiskiem budžeta ietaupījumiem.

Turklāt, lai samazinātu riskus, kas apdraud korekcijas, Lietuvas iestādēm jāuzlabo vidēja termiņa budžeta programma, tostarp stiprinot fiskālo pārvaldību un pārredzamību un disciplīnu izdevumu jomā, kā arī pilnveidojot budžeta izpildes pārraudzību visa gada garumā. Ir jāstiprina vidējā termiņa budžeta programma, ieviešot tajā nepieciešamos tālejošos elementus un mehānismus, lai izvairītos no cikliskuma.

Padome Lietuvas valdībai noteica termiņu —2010. gada 16. augustu — , līdz kuram tai bija efektīvi jārīkojas, 2010. gadā īstenojot ieteiktos fiskālās konsolidācijas pasākumus, kas ieplānoti 2010. gada budžetā, un izstrādājot konsolidācijas stratēģiju, kas būs vajadzīga, lai gūtu panākumus pārmērīga budžeta deficīta novēršanā. Novērtējumā par to, vai rīcība bijusi efektīva, tiks ņemtas vērā ekonomikas izmaiņas salīdzinājumā ar ekonomisko situāciju, kas aprakstīta Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozē.

2.2. Veikto pasākumu efektivitātes novērtējums

Saskaņā ar Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognozi Lietuvā paredzamā reālā ekonomiskā aktivitāte ir daudzsološāka, nekā to paredzēja laikā, kad Padome 2010. gada februārī nāca klajā ar saviem ieteikumiem. Pēc ļoti straujas recesijas 2009. gadā, kad reālais IKP krasi samazinājās par 14,8 %, ir paredzams, ka 2010. gadā reālais IKP samazināsies par 0,6 % un pieaugs par 3,2 % 2011. gadā, lai gan 2009. gada oktobrī Komisijas dienesti paredzēja 3,9 % kritumu un 2,5 % pieaugumu. Nesen apstiprinājās paredzētā Lietuvas ekonomikas atlabšana, proti, 2010. gada otrajā ceturksnī ikgadējais pieaugums sasniedza pozitīvu līmeni (+1,3%).

Valsts deficīts 2009. gadā sasniedza 8,9 % no IKP ļoti krasas lejupslīdes dēļ un neraugoties uz to, ka tika īstenoti diezgan būtiski konsolidācijas pasākumi aptuveni 8 % apmērā no IKP, kurus pieņēma 2009. gadā; bet pat šie rādītāji bija labāki par 9,8 % no IKP, ko paredzēja Komisijas dienesti un iestādes 2009. gada rudenī. Tas skaidrojams ar to, ka izdevumu attiecība bija par gandrīz 3 procentpunktiem no IKP zemāka, ko daļēji atsver tas, ka ieņēmumu attiecība samazinājās par 2 procentpunktiem, kas ir mazāk par plānoto.

2010. gadā iestādes lielā mērā izpildīja deficīta samazināšanas pasākumus, kuri atbilstoši Padomes ieteikumam bija plānoti attiecībā uz 2010. gada budžetu. 2010. gadā iestādes arī īstenoja 2010. gada budžetā iekļauto nozīmīgo pasākumu kopumu ietaupījumu veidošanai aptuveni 3 % apmērā no IKP. Tādējādi, kā jau paredzēts, ir ieviesti vērienīgi izdevumu samazinājumi, jo īpaši ciktāl tas attiecas uz valdības kārtējiem izdevumiem (1,7 % no IKP), tostarp izmaksām valsts sektorā, kā arī attiecībā uz sociālajiem pabalstiem, tostarp pensijām un maternitātes pabalstiem (1,3 % no IKP). Ieņēmumu daļā izmaiņas aprobežojas vienīgi ar 2009. gada septembrī palielinātā PVN (0,7 % no IKP) ietekmi visa gada garumā, uzņēmumu ienākumu nodokļa likmes samazinājumu un dažiem beznodokļu ieņēmumu palielinājumiem. Palielināties vajadzētu arī citiem izdevumu posteņiem, tādiem kā procentu maksājumi un kapitāla izdevumi, sakarā ar ES fondu valsts līdzfinansējumu. 2010. gadam izvirzītais budžeta deficīta mērķis 9,5 % apmērā, ko sākotnēji paredzēja 2010. gada budžetā, 2010. gada februāra konverģences programmā tika mainīts uz 8,1 %, tādejādi skaidrāk atspoguļojot ekonomiskās norises, kas nu bija labvēlīgākas salīdzinājumā ar tām, ko ņēma vērā budžeta izstrādē. 2010. gada pavasara prognozē Komisijas dienesti paredz nedaudz augstāku deficītu — 8,4% no IKP. Atšķirība no jaunā oficiālā mērķa ir lielā mērā saistīta ar zemāku nominālo izaugsmi, kas paredzēta pavasara prognozē. Kopumā šķiet, ka rezultāti budžeta ziņā ir nedaudz labāki par plānotajiem un ka budžeta mērķi, kurus Lietuvas iestādes izvirzīja 2010. gada februāra konverģences programmā, ir sasniedzami.

Aprēķinus saistībā ar Lietuvas iestāžu īstenotajiem fiskālajiem centieniem lielā mērā ietekmē fakts, ka potenciālās ekonomiskās izaugsmes prognozes ir būtiski koriģētas sakarā ar Lietuvas straujo ekonomisko izaugsmi pirms krīzes. Ir iespējams, ka jaunākajās aplēsēs, kuras izstrādātas atbilstoši standarta metodēm, šajos ārkārtējos apstākļos ir daudz par zemu novērtēti strukturālie centieni, jo šo pasākumu rezultātā 2010. gadā ražošanas apjoma starpība relatīvā izteiksmē ir pasliktinājusies pavisam nedaudz, un ir maz ticams, ka tie pilnībā atspoguļo budžeta komponentu dinamiku šajā tik ļoti ekstrēmajā ciklā. Tas nozīmē, ka, meklējot valsts ieņēmumu un izdevumu pašreizējās pasliktināšanās iemeslus, tikai pavisam neliela šīs pasliktināšanās daļa ir saistīta ar budžeta ciklisko komponentu. Ņemot vērā, ka 2010. gadā ir paredzēta neliela nominālās budžeta bilances uzlabošanās, izmaiņas, ko iepriekš izklāstītā ietekme varētu izraisīt strukturālajā bilancē 2010. gadā, ir tikai ⅓ % no IKP. Tomēr no pēdējām ieņēmumu dinamikas aplēsēm izriet, ka 2010. gadā bilance ir pasliktinājusies par gandrīz 2 % no IKP, neraugoties uz to, ka valdība ir pieņēmusi virkni ieņēmumus palielinošu diskrecionāru pasākumu nolūkā novērst šo negatīvo tendenci. Tajā pašā laikā valdībai izdevās samazināt kopējos izdevumus, neraugoties uz to izdevumu ciklisko pieaugumu, kas saistīti ar bezdarbu. No iepriekš izklāstītajiem apsvērumiem un no tā, kāda saskaņā ar aplēsēm ir 2010. gada budžetā un pašlaik īstenoto konsolidācijas pasākumu plānotā fiskālā ietekme (izmantojot augšupēju metodi), var secināt, ka strukturālie pasākumi 2010. gadā varētu tuvoties Padomes ierosinātajiem 2¼ % no IKP vai pat tos pārsniegt (vidēji laikā no 2010. līdz 2012. gadam).

Lai līdz 2012. gadam panāktu pārmērīgā budžeta deficīta korekciju, turpmākajos gados būs nepieciešami vēl lielāki pielāgojumi, neraugoties uz vērienīgo fiskālo konsolidāciju, kura jau īstenota 2009. un 2010. gadā. Šādā ziņā 2011. gada budžets ir nozīmīgs solis, lai nodrošinātu daļu konsolidācijai nepieciešamo nosacījumu. 2011. gada budžeta sagatavošanas perspektīvā iestādes jau ir pieņēmušas vairākus pasākumus attiecībā uz 2011. gadu, tomēr lielākā daļa šo pasākumu turpina jau ieviestos pasākumus, turklāt daži no tiem ir tikai pagaidu pasākumi. Valsts sektora darbinieku algu samazinājumi, kurus jau vairākkārt īstenoja 2009. gadā, samazinot gan bāzi, gan koeficentus, tiks piemēroti līdz 2011. gadam, tādējādi paildzinot ietaupījumus (atbilstoši aplēsēm 0,5 % apmērā no IKP), kurus panāca iepriekšējā gadā, bet saglabājot neskaidrību par to, vai šādu pasākumu paturēt spēkā arī tad, ja nākotnē ekonomiskā situācija uzlabojas. Līdzīgā veidā līdz brīdim, kad uzlabosies ekonomiskā situācija, paildzina arī samazinājumus pārvedumos uz otrā līmeņa pensiju fondiem, ko sākotnēji noteica tikai laika posmam no 2009. līdz 2010. gadam. Tas īstermiņā atbilst ietaupījumiem aptuveni 0,6 % apmērā no IKP, lai gan tādējādi tiek negatīvi ietekmēta valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāte, un, tā kā tas ir vien pagaidu pasākums, tas neveicina strukturālo konsolidāciju. Ir paildzināta arī to samazinājumu piemērošana, kas noteikti attiecībā uz slimības atvaļinājuma pabalstiem (0,1 % no IKP). Turklāt budžeta ietaupījumi rastos, ne tikai paildzinot pasākumus, par kuriem tika nolemts jau iepriekšējos gados, bet arī īstenojot strukturālas pārmaiņas, tādas kā no 2011. gada jūlija noteiktie maternitātes pabalstu samazinājumi. Saskaņā ar aplēsēm pilnais to ietaupījumu apmērs, ko radīs minētā pārmaiņa, būs aptuveni 0,35 % no IKP 2011. gadā un aptuveni 0,7 % no IKP ik gadus turpmākajos gados. Tā kā Komisijas dienesti savā pavasara prognozē jau ir ņēmuši vērā iepriekš izklāstītos pasākumus, ar kuriem tiek paildzināta jau iepriekš noteiktu samazinājumu piemērošana (izņemot samazinājumus pārvedumos uz otrā līmeņa pensiju fondiem), tad līdz šim pieņemto pasākumu ietekme uz Komisijas deficīta prognozēm 2011. gadam ir pavisam neliela, un joprojām ir nepieciešami pasākumi aptuveni 1⅔ % apmērā no IKP, lai 2011. gadā sasniegtu vēlamo konsolidāciju. Tāpēc 2011. gada budžetā ir jāiekļauj turpmākas konsolidācijas pasākumi, lai izdotos sasniegt deficīta līmeni, kas būtu mazāks par 6 % no IKP un kas tādējādi atbilstu 2010. gada februāra konverģences programmā izklāstītajiem mērķiem un Padomes ieteikumam.

Aizstājot pagaidu pasākumus ar ilgstošākiem un strukturāliem pasākumiem, izdotos darīt stiprāku konsolidācijas kvalitāti, tādējādi atbalstot valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā. Pie tam, ņemot vērā turpmākajos gados īstenojamo būtisko pielāgojumu, būtu svarīgi, lai valdība censtos paātrināt konsolidācijas gaitu un lai izvirzītu un sasniegtu vērienīgākus mērķus, lai tādējādi ekonomiskie un budžeta apstākļi izrādītos pozitīvāki par iepriekš prognozētajiem. Nākamajai konverģences programmai būtu jāprecizē būtiski fiskālās stratēģijas aspekti, uz kuras pamata līdz 2012. gadam notiks nepieciešamā konsolidācija.

2010. gada februāra konverģences programmas mērķis ir pakāpeniski samazināt deficītu līdz 3 % no IKP līdz 2012. gadam, kas ir Padomes noteiktais termiņš. Šo mērķu sasniegšanai ir paredzēts palielināt to pasākumu skaitu, kurus īsteno gan attiecībā uz budžeta ieņēmumu daļu, gan attiecībā uz izdevumu daļu, bet — saskaņā ar Padomes ieteikumu — drošības labad joprojām jāīsteno specifiski pasākumi.

Saistībā ar Padomes ieteikumu nostiprināt budžetu vidējā termiņā ir sagatavots koncepcijas dokuments par budžeta plānošanas un izpildes satvara reformu; pašlaik par minēto dokumentu notiek apspriedes, bet tā iesniegšana ir paredzēta 2010. gada rudenī. Konkrēti tiek apspriesta iespēja pieņemt virkni pasākumu nolūkā uzlabot pārredzamību un budžeta procesu, iesniedzot un publicējot valsts budžeta rādītājus, kuru pamatā ir ESA 95 klasifikācijas. Budžeta sagatavošanas procesā ir paredzēts ieviest fiskālās nostādnes un fiskālā impulsa indikatorus. Lai uzlabotu īstenošanu, ir ierosināts noteikt automātisku pienākumu izpildīt tādu inflācijas novēršanai paredzētu fiskālo politiku, kuras pamatā būtu ražošanas apjoma starpības rādītāji. Lai turpmākajos gados nodrošinātu atbilstību Padomes ieteikumam, ir jāpaātrina šo pasākumu īstenošana, jo īpaši attiecībā uz budžeta izpildes pārraudzību, kā arī attiecībā uz daudzgadu budžeta sistēmas nostiprināšanu.

Atbilstīgi ieteikumam Lietuva turpina īstenot strukturālās reformas. 2010. gada jūnijā tika pieņemts koncepcijas dokuments par sociālā nodrošinājuma sistēmas reformu; šai reformai būtu jānotiek divos posmos. Pirmais reformas posms ir gandrīz noslēdzies; tajā līdztekus citiem pasākumiem ir paredzēts no 2012. gada pamazām palielināt pensionēšanās vecumu, lai tādējādi uzlabotu valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā. Parlamentam par šo reformas dokumentu jābalso šoruden.

2010. gada 27. augustā Lietuvas iestādes pēc pašu iniciatīvas iesniedza ziņojumu par pasākumiem, kas veikti, atbildot uz Padomes 2010. gada februāra ieteikumu. Šajā ziņojumā aplūkoti 2010. gadā īstenotie pasākumi, ar kuriem būtu jāpanāk iecerētā konsolidācija, ieskicēti pasākumi, kurus vēl izstrādā 2011. gada budžeta pieņemšanas perspektīvā un atkārtoti uzsvērta Lietuvas iestāžu apņemšanās īstenot turpmākus pasākumus, lai panāktu budžeta deficīta korekciju līdz 2012. gadam. Šajā ziņojumā arī sniegta informācija par to, kā norit strukturālo reformu īstenošana, un par vidējā termiņa budžeta sistēmas uzlabojumiem.

2.3. Secinājumi

Ņemot vērā pašreiz pieejamo informāciju, var uzskatīt, ka Lietuva veikusi pasākumus, kas norāda uz pienācīgu virzību, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu Padomes noteiktajos termiņos. Proti, Lietuva 2010. gadā ir īstenojusi svarīgus korektīvos fiskālos pasākumus, kas bija plānoti 2010. gada budžetā un kam vajadzētu radīt ietaupījumus vairāk nekā 3 % apmērā no IKP.

Lai līdz 2012. gadam budžeta deficīta līmeni izdotos samazināt līdz mazāk nekā 3 % no IKP, turpmākajos gados joprojām ir nepieciešams nozīmīgs pielāgojums, un nākamajos gados paredzētās atveseļošanās pamatā būs jābūt papildu pasākumiem. Lietuvas iestādes jau ir pieņēmušas virkni pasākumu attiecībā uz 2011. gadu un ir piešķīrušas precīzas aprises konsolidācijas stratēģijai, kas vajadzīga, lai pamazām izdotos sekmīgi koriģēt pārmērīgo budžeta deficītu līdz Padomes ierosinātajam termiņam — 2012. gadam. 2011. gada budžetā, ko pieņems rudenī, jāparedz turpmāki vērienīgi un ilgstoši pasākumi, lai izdotos sasniegt konverģences programmā noteiktos fiskālos mērķus. Aizstājot pagaidu pasākumus ar ilgstošākiem un strukturāliem pasākumiem, izdotos darīt stiprāku konsolidācijas kvalitāti, tādējādi atbalstot valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā.

Pie tam, saskaņā ar Padomes ieteikumu un ņemot vērā turpmākajos gados īstenojamo būtisko pielāgojumu, būtu svarīgi, lai valdība censtos paātrināt konsolidācijas gaitu un lai izvirzītu un sasniegtu vērienīgākus mērķus, lai tādējādi ekonomiskie un budžeta apstākļi izrādītos pozitīvāki par iepriekš prognozētajiem. Lietuvas iestādes jau ir aizsākušas darbu, lai nostiprinātu vidēja termiņa budžeta programmas izpildi un uzlabotu budžeta izpildes kontroli. Valdība arī turpina strukturālās reformas (jo īpaši attiecībā uz sociālā nodrošinājuma sistēmu), kuras īstenojot, ir paredzēts uzlabot valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā. Šie pasākumi tiek atzinīgi novērtēti, un iestādes ir aicinātas intensificēt pasākumus šajās jomās.

Balstoties uz iepriekš sniegto novērtējumu, Komisija uzskata, ka šobrīd nav nepieciešami turpmāki pasākumi attiecībā uz Lietuvas pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas procedūru. Komisija turpinās stingri uzraudzīt budžeta attīstību Lietuvā saskaņā ar Līgumu un Stabilitātes un izaugsmes paktu, īpaši ņemot vērā valsts finanšu nestabilo stāvokli.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |

Reālais IKP (izmaiņas %) | COM | 9,8 | 2,8 | -15,0 | -0,6 | 3,2 | n.p. |

KP | n.p. | 2,8 | -15,0 | 1,6 | 3,2 | 1.2 |

Ražošanas apjoma starpība1 (% no potenciālā IKP) | COM | 10,1 | 9,0 | -8,2 | -8,6 | -6,4 | n.p. |

KP | n.p. | 8,8 | -7,7 | -5,9 | -2,9 | -1,7 |

Valsts budžeta bilance (% no IKP) | COM | -1,0 | -3,3 | -8,9 | -8,4 | -8,5 | n.p. |

KP | n.p. | -3,2 | -9,1 | -8,1 | -5,8 | -3,0 |

Primārā bilance (% no IKP) | COM | -0.3 | -2.6 | -7.9 | -6.8 | -6.6 | n.p. |

KP | n.p. | -2,6 | -7,8 | -6,2 | -3,6 | -0,6 |

Cikliski koriģētā bilance1 (% no IKP) | COM | -3.7 | -5,7 | -6,7 | -6,1 | -6,8 | n.p. |

KP | n.p. | -5,6 | -7,0 | -6,5 | -5,0 | -2,6 |

Strukturālā bilance2 (% no IKP) | COM | -3,1 | -5,6 | -7,1 | -6,8 | -6,8 | n.p. |

KP | n.p. | -6,0 | -7,2 | -6,8 | -4,8 | -2,3 |

Valsts kopējais parāds (% no IKP) | COM | 16.9 | 15,6 | 29,3 | 38,6 | 45,4 | n.p. |

KP | n.p. | 15,6 | 29,5 | 36,6 | 39,8 | 41,0 |

Piezīmes: 1 Starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu un cikliski koriģēto bilanci saskaņā ar programmām ir pārrēķinājuši Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmās ietverto informāciju. 2 Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Avots: Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognozes (COM) un 2010. gada februāra atjauninātā konverģences programma (KP) |

3. Rumānija

3.1. Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra un jaunākie ieteikumi

Saskaņā ar EK līguma 104. panta 6. punktu Padome 2009. gada 7. jūlijā nolēma, ka Rumānijā ir pārmērīgs budžeta deficīts. Jaunākais Padomes ieteikums saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu tika pieņemts 2010. gada 16. februārī[6].

Padome ieteica Rumānijai līdz 2012. gadam novērst pašreizējo pārmērīga budžeta deficīta situāciju. Rumānijas iestādēm reālā un ilgtspējīgā veidā ir jāsamazina valsts kopbudžeta deficīts tā, lai tas būtu mazāks par 3 % no IKP, īstenojot pasākumus vidējā termiņā. Konkrēti, šā mērķa sasniegšanai Rumānijai ir: a) 2010. gadā jāīsteno fiskālie pasākumi, kā tas paredzēts šīs valsts likumā par budžetu, un 2011. un 2012. gadā jāturpina konsolidācija; b) jānodrošina, lai fiskālo pasākumu apmērs 2010.–2012. gada laikposmā būtu vidēji aptuveni 1¾ % no IKP gadā; c) jāprecizē pasākumi, kas vajadzīgi pārmērīga budžeta deficīta novēršanai līdz 2012. gadam, ja to pieļauj cikliskie nosacījumi, un straujākai budžeta deficīta mazināšanai, ja ekonomikas vai budžeta stāvoklis izrādītos labvēlīgāks, nekā šobrīd paredzams.

Lai samazinātu riskus, kas apdraud korekcijas, Padome arī ieteica, lai Rumānijas iestādes turpinātu īstenot fiskālās pārvaldības uzlabošanas pasākumus, par kuriem vienojās daudzpusējās finansiālās palīdzības programmas ietvaros. Konkrētāk, Padome uzskatīja, ka likuma par fiskālo atbildību pieņemšana un īstenošana ievērojami palielinātu valsts finanšu ticamību un prognozējamību, jo tajā citstarp paredzēts izveidot fiskālo padomi, izstrādāt saistošu vidēja termiņa fiskālo programmu, nodrošināt piesardzīgākas ieņēmumu prognozes un noteikt ierobežojumus budžeta grozīšanai gada gaitā. Padome ieteica Rumānijai pieņemt un īstenot izstrādāto pensiju reformu, lai palielinātu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, saglabājot pienācīgas kompensācijas likmes.

Padome Rumānijai noteica termiņu — 2010. gada 16. augustu — , līdz kuram tai efektīvi jārīkojas, 2010. gadā īstenojot 2010. gada budžetā plānotos fiskālās konsolidācijas pasākumus, un jākonkretizē konsolidācijas stratēģija, lai gūtu panākumus pārmērīgā budžeta deficīta novēršanā. Tā norādīja, ka novērtējumā par to, vai rīcība bijusi efektīva, tiks ņemtas vērā ekonomikas izmaiņas salīdzinājumā ar ekonomisko situāciju, kas aprakstīta Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozē.

3.2. Veikto pasākumu efektivitātes novērtējums

2010. gada jūlijā Komisijas dienesti atjaunināja savu makroekonomikas prognozi Rumānijai saistībā ar daudzpusējās finanšu palīdzības programmas īstenošanu (ES/SVF/PB). Saskaņā ar jaunajām prognozēm reālais IKP šogad samazināsies par 1,9 %, kas tomēr ir krietni zemāk par 2009. gada rudenī Komisijas dienestu prognozēto 0,5 % IKP pieaugumu un 1,3 % pieaugumu, kuru paredzēja laikā, kad 2010. gada februārī tika sagatavots Padomes ieteikums atbilstoši LESD 126. panta 7. punktam. Ekonomiskā situācija, kura ir sliktāka nekā paredzēts, atspoguļo finansiālo sarežģījumu negatīvo ietekmi šajā reģionā 2010. gada pirmajos ceturkšņos, pavasara plūdus Rumānijas ziemeļos, kā arī prognozēto ietekmi, kāda attiecībā uz īstermiņa pieprasījumu bija papildu fiskālās konsolidācijas pasākumiem, kurus valdība īstenoja 2010. gada jūlijā. 2010. gada jūlijā Komisijas dienesti arī pārskatīja izaugsmes prognozi 2011. gadam — t. i., 2,6 %, kurus prognozēja saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu sagatavotajā ieteikumā, samazināja līdz 1,5 %.

2010. gada likumā par budžetu iekļautie fiskālās konsolidācijas pasākumi tika īstenoti, kā plānots. Tomēr, īstenojot šos pasākumus, neveidojās paredzētie ietaupījumi, turklāt ekonomiskie apstākļi saasinājās un fiskālā situācija turpināja pasliktināties. Daudzpusējās finanšu palīdzības misijas laikā 2010. gada maijā izrādījās, ka gadījumā, ja politika netiks mainīta, 2010. gada mērķi attiecībā uz valsts budžeta deficītu 6,4 % no IKP neizdotos sasniegt, turklāt starpība būtu ļoti liela (aptuveni 3 procentpunkti no IKP), galvenokārt būtiskās ieņēmumu nepietiekamības dēļ. 2010. gada valsts budžeta deficīta mērķis tika koriģēts, to palielinot līdz 7,3 % no IKP. Lai sasniegtu koriģēto mērķi, iestādes īstenoja papildu konsolidācijas pasākumus, tostarp ieviešot 25 % samazinājumu valsts sektora algām, par 15 % samazinot sociālā nodrošinājuma izdevumus, to gan neattiecinot uz pensijām, kā arī no 19 % uz 24 % palielinot galveno PVN likmi. Turklāt iestādes nolēma par 10 % samazināt izdevumus par precēm un pakalpojumiem, un no 2010. gada 1. jūlija tika iesaldēta priekšlaicīgas pensionēšanās iespēja, šo pasākumu piemērojot līdz 2011. gada 1. janvārim — datumam, līdz kuram norit pensiju reforma. Paplašināja sociālā nodrošinājuma iemaksu un iedzīvotāju ienākuma nodokļa bāzi un ieviesa apgrozījuma nodokli medicīnas preču piegādātajiem un izplatītājiem. Iestādes arī apņēmās tuvākajos mēnešos vēl lielākā mērā samazināt darbinieku skaitu līdztekus 2010. gada pirmajā pusgadā īstenotajam štatu samazinājumam, kas atbilda vairāk nekā 25 000 darba vietu. Kopumā konsolidācijas pasākumi, par kuriem tika panākta vienošanās kopš 2010. gada februāra, kad tika pieņemts Padomes ieteikums, atbilst 5 % no IKP gadā un, pieņemot, ka valdība turpinās stingri izpildīt plānoto budžetu, nodrošina vajadzīgos nosacījumus, lai valsts sasniegtu koriģētos mērķus attiecībā uz 2010. gada valsts budžeta deficītu.

Iestādes plāno vēl lielākā mērā samazināt valsts budžeta deficītu 2011. gadā — līdz zemāk par 5 % no IKP. Ja turpināsies visu 2010. gadā īstenoto fiskālo taupības pasākumu piemērošana un ar nosacījumu, ka budžeta izpilde noritēs stingri, varētu pieņemt, ka ar pārnesumu no 2010. gada fiskālās konsolidācijas pasākumiem (aptuveni 2½ % no IKP) un plānotajiem papildu ietaupījumiem izdevumu daļā (2011. gadā iestādes plāno reformēs sociālā palīdzības sistēmu, samazināt enerģijas subsīdijas, iesaldēt pensijas nominālā izteiksmē un vēl lielākā mērā samazināt darba vietu skaitu valsts sektorā) šo mērķi — par 5 % no IKP zemāku budžeta deficītu — izdosies sasniegt. Pieņemot, ka politika nemainīsies, iestāžu pieņemto un plānoto konsolidācijas pasākumu rezultātā gan 2010., gan 2011. gadā vajadzētu izdoties uzlabot strukturālo bilanci par aptuveni 3 % no IKP, kas ir par vidēji 1¾ % labāks rādītājs par Padomes ierosināto.

Vidējā termiņa budžeta stratēģijā 2011.–2013. gadā iestādes ir paredzējušas budžeta deficītu 3 % no IKP 2012. gadā atbilstoši Padomes ieteikumam. Ja fiskālās konsolidācijas pasākumu kopums 2010.–2011. gadā tiks pilnībā īstenots un ja 2012. gadā tiks mēreni ierobežoti izdevumi, šis mērķis šķiet reāli sasniedzams. No iepriekš izklāstītajiem pieņēmumiem izriet, ka 2012. gadā būtu nepieciešami fiskālie pasākumi aptuveni 1 % apmērā no IKP (ko mēra pēc strukturālās bilances uzlabošanās), lai valsts budžeta deficītu samazinātu līdz 3 % no IKP.

Līdztekus fiskālajai konsolidācijai Rumānija ir arī sasniegusi pozitīvus rezultātus strukturālo reformu īstenošanā. Rumānijas parlaments 2010. gada 30. martā pieņēma likumu par fiskālo atbildību. Ir izveidota un tagad darbojas fiskālā padome, kas vasaras laikā ir jau izskatījusi 2011.–2013. gada vidējā termiņā budžeta stratēģiju. Valdība ir pieņēmusi pensiju reformas projektu un līdz septembra vidum plāno to iesniegt izskatīšanai parlamentā. Īstenojot šo reformu, izdotos krasi uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, vienlaikus saglabājot sociālos standartus. Ir daudz kas paveikts attiecībā uz valsts sektora atalgojumu reformu, tomēr vēl ir jāpieņem svarīgi tiesību akti reformas izpildes nodrošināšanai.

Visbeidzot, iestādes par vienu no savām prioritātēm ir izvirzījušas panākt, lai ES līdzekļi tiktu sekmīgāk apgūti, tādējādi cenšoties novērst pašreizējo problēmu — ārkārtīgi zemo apgūšanas līmeni (aptuveni 1,5 %). Ir pieņemti pasākumi, lai nostiprinātu attiecīgo struktūru administratīvo jaudu, lai racionalizētu administratīvās procedūras, uzlabotu publisko iepirkumu efektivitāti un vienkāršotu piekļuvi projektu līdzfinansējumam, izmantojot speciālus garantiju mehānismus. Tomēr šo pasākumu efektivitāte vēl ir jāpārbauda.

3.3. Secinājumi

Ņemot vērā pašreiz pieejamo informāciju, var uzskatīt, ka Rumānija veikusi pasākumus, kas norāda uz pienācīgu virzību, lai Padomes noteiktajos termiņos novērstu pārmērīgu budžeta deficītu.

Proti, īstenojot papildu fiskālās konsolidācijas pasākumus aptuveni 5 % apmērā no IKP gadā (tostarp 25 % atalgojumu samazinājumu valsts sektorā, 15 % sociālo pabalstu samazinājumu, kas gan neattiecas uz pensijām, un PVN likmes palielināšanu no 19 % uz 24 %), Rumānijā ir izveidojušies vajadzīgie nosacījumi, lai sasniegtu 2010. gada valsts budžeta deficīta mērķi, par kuru tika panākta vienošanās daudzpusējās finanšu palīdzības programmas ietvaros (7,3 % no IKP). Turklāt ar apjomīgajiem pārnesumiem no 2010. gada fiskālās konsolidācijas pasākumiem un plānotajiem papildu ietaupījumiem izdevumu daļā vajadzētu izdoties 2011. gadā budžeta deficītu samazināt vēl vairāk, t.i., līdz līmenim, kas zemāks par 5 % no IKP. Pie tam Rumānija saglabā arī apņemšanos 2012. gadā samazināt savu budžeta deficītu zem 3 % no IKP, un šis mērķis šķiet sasniedzams.

Pasākumi, kurus atbilstoši Padomes ieteikumam īstenojusi Rumānija, ir nozīmīgs solis, lai atjaunotu ilgtspējīgu fiskālo pozīciju un makroekonomisko stabilitāti. Tajā pašā laikā pastāv būtisks risks. Jo īpaši būs svarīgi, lai arī turpmākajos gados turpinātu piemērot spēkā esošos fiskālās konsolidācijas pasākumus un lai šo pasākumu sniegtos rezultātus nemazinātu citi politikas pasākumi. Turklāt iestādēm būtu jāturpina stingri īstenot reformas, par kurām panākta vienošanās saistībā ar daudzpusējās finanšu palīdzības programmu. Būtu jāizvairās no jaunu, lielas izmaksas radošu politisko iniciatīvu izziņošanas un izmaiņām konsolidācijas pasākumu kopumā. Šāda veida rīcība vairotu nedrošību, bet pašreizējos apstākļos Rumānijai ir jāpārliecina ieguldītāji, ka šīs valsts politika ir paredzama.

Balstoties uz iepriekš sniegto novērtējumu, Komisija uzskata, ka šobrīd nav nepieciešami turpmāki pasākumi attiecībā uz Rumānijas pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas procedūru. Komisija turpinās stingri uzraudzīt budžeta attīstību Rumānijā saskaņā ar Līgumu un Stabilitātes un izaugsmes paktu, īpaši ņemot vērā valsts finanšu nestabilo stāvokli.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

[1] Pārskats par pabeigtajām un pašreiz notiekošajām pārmērīga deficīta novēršanas procedūrām pieejamshttp://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

[2] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

[3] „Specifikācijas, kā īstenot Stabilitātes un izaugsmes paktu, un pamatnostādnes par stabilitātes un konverģences programmu formu un saturu”, ko Ekonomikas un finanšu padome pieņēma 2010. gada 7. septembrī, ir pieejamas:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm.

[4] Ciktāl tas attiecas uz Maltu, kurai arī 2010. gada 16. februārī tika adresēti ieteikumi saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu, novērtējuma termiņš ir pagarināts līdz laikam, kad būs zināms 2011. budžets, ņemot vērā Padomes ieteikumu Maltai, lai līdz 2011. gadam izbeigtu pārmērīga valsts budžeta deficīta stāvokli.

[5] Visi ar pārmērīgā budžeta deficīta procedūru saistītie dokumenti par Lietuvu atrodami šādā tīmekļa vietnē:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

[6] Visi ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru saistītie dokumenti, kas attiecas uz Rumāniju, atrodami šādā tīmekļa vietnē:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.