LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē,13.12.2004 
KOM (2004) 777 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI UN 
EIROPAS PARLAMENTAM  
Enerģētikas dialogs starp Eiropas Savien ību un Krieviju no  
2000. līdz 2004. gadam  
 
LV 2   LV 1. IEVADS 
Enerģētikas dialogs, kas tika uzs ākts 2000. gada oktobr ī Eiropas Savien ības galotņu 
tikšanās laikā ar Krievijas Feder āciju, ir radies no uzskata,  ka Eiropas kontinents ir 
kulturāli, vēsturiski un ekonomiski saist īta plaša ģeopolitiska zona, kuras v ērtības 
jāiedzīvina arī nākotnē, papildinot ar ener ģētiku kontinenta Rietumus un Austrumus. 
Krievijas Feder ācija ir ne tikai m ūsu visliel ākais fosīlo enerģiju piegādātājs, 
piemēram urāna, , bet t ā zināmā mērā spēlē pārvaldītāja lomu starptautiskaj ā tirgū, 
tādējādi veidojot vissološ āko un ģeogrāfiski vistuv āko alternat īvu Eiropas 
enerģētikas apgādei Tuvajos Austrumos. Taj ā pašā laikā Eiropas Savien ība ir īpaši 
ieinteresēta iegūt tādu partneri un kaimi ņu kā ekonomiski stabilu Krieviju, uzsverot 
ekonomikas un tirdzniec ības diferenc ēšanas noz īmi, lai nodrošin ātu ilglaic īgi 
noturīgu ekonomikas izaugsmi1.  
Partnerattiec ību un sadarb ības Līgums2, (parakst īts 1994. gad ā un stājies spēkā 
1997. gad ā), vispārīgs savā koncepcij ā, ir definējis institūciju strukt ūras, kas veicin ās 
sadarbību visās kopējās interešu t ēmās. Tomēr, neskatoties uz L īguma past āvēšanu, 
nav atrisin āti specifiski jaut ājumi par ener ģiju, kas noskaidroti p ēdējā desmitgad ē, 
vai kuriem nav atrasts risin ājums kopš 1994. gada, piem ēram, kodolvielu 
tirdzniecība, kas ir abu pušu neapmierin ātības avots. Ener ģijas hartas l īguma 
īstenošana nesp ēja piedāvāt risinājumus. Daudzpus ējo līgumu ar 51 parakstu, kuram 
pievienojās ne tikai eiropieši, Krievija1994. gad ā atlika tā ratifikāciju uz nenoteiktu 
laiku.  
1999. gad ā norisinājās straujas izmai ņas starptautiskaj ā enerģētikas konjunkt ūrā un 
iekšējā enerģijas tirgus att īstībā, turklāt Krievijas kandidat ūra tika pied āvāta PTO un 
notika desmit jaunu dal ībvalstu pievienošan ās Eiropas Savien ībai, no kur ām astoņas 
no Centr ālās un Austrumeiropas valst īm ir palielin ājušas Krievijas un Eiropas 
Savienības savstarp ējo ekonomisko saist ību, kā arī enerģētiska rakstura steidzami 
risināmo jautājumu daudzumu, t ādus kā ilgtermiņa līgumi vai galam ērķa klauzulas. 
Divpusējs dialogs papildin āja Partnerattiec ību un sadarb ības Līgumam, lai uzlabotu 
Eiropas Savien ības un Krievijas ener ģētikas attiec ību konkrētu jautājumu risin ājumu. 
Enerģētikas dialogs ir velt īts vispirms « visu kop ējo interešu jaut ājumu, kas saist īti ar 
šo sektoru »3 atrisināšanai. Tāpēc par vienu no dialoga priorit ātēm izvirzījās 
sadarbība, kuras nol ūks bija sekm ēt investīciju klimatu ener ģijas sektor ā un 
vienošanos par produkcijas sadali.  
Dialogu, ko balsta abu pušu iniciat īva , ir vērsts uz probl ēmu risināšanu. Četrus 
gadus tas ir att īstījies, lai non āktu pie īstām partnerattiec ībām, kas šodien sola 
plašākas perspekt īvas un gatav ību risināt ne tikai jaut ājumus, kas saist īti ar 
energomateri ālu tirdzniec ību, bet ar ī ar transporta probl ēmām, piemēram, to ietekme 
uz apkārtējo vidi, kas cieši saist īta ar enerģētikas sektoru.  
                                                 
1 Daži koment ētāji uzskatīja šajā sakarā, ka tirdzniec ības attiec ības starp ES un Krieviju var ētu definēt 
divos vārdos« Ener ģija un asimetrija » (« The EU Russia Stratégic partners or squabbling neighbours » 
Centre for European Reform) 
2 PCA : Partnership and Cooperation Agreement 
3 Kop īga deklarācija, kas tika pie ņemta pēc 2000.gada oktobra E.S. unKrievijas galot ņu apspriedes. 
 
LV 3   LV 2. E NERĢĒTIKAS DIALOGA VIENOT Ā STRUKT ŪRA : VISU DAL ĪBNIEKU IESAIST ĪŠANĀS  
, Enerģētikas partnerattiec ību divpus ējais dialogs ir att īstījies abas puses interes ējošo, 
konkrēto tēmu lokā, mēģinot rast risin ājumus, kad ieguv ējas ir abas puses (« gagnant-
gagnant »). Lai g ūtu panākumus, nedr īkstēja aizmirst nevienu l ēmuma pie ņemšanas posmu. 
Dialogā bija jāiesaistās visiem dal ībniekiem. T ādējādi darba strukt ūras ieviešana tika v ērsta 
uz elastīgu organiz āciju un past āvīgu dialogu gan starp politis ko aprindu, gan starp industri ālo 
nozaru pārstāvjiem .  
2.1. « Politika » sekm īga dialoga dzin ējs  
2000. gada oktobr ī ES un Krievijas galot ņu tikšanās laikā prezidenti Putins, Širaks 
un Prodi non āca pie ener ģētikas dialoga idejas . N ākamo galot ņu tikšanās laikā 
regulāri tika zi ņots par darbu ga itu (progresa zi ņojums4) un tika ieteikta v ēlamā 
virzība. Diviem kop īgiem partneriem, ko attiec īgi nozīmēja prezidents Putins un 
prezidents Prodi, bija j āvada dialogs5. Viņu iecelšana ir sekm ējusi dialoga att īstību. 
Padome regul āri konsult ēja un inform ēja dalībvalstis par Komisijas dienestu 
ziņojumiem (darba dokumenti). Liel ākās daļas dalībvalstu izr ādītā interese par 
dažādu lietu gaitu, un pašreiz ējās Padomes prezident ūras vēlme padar īt enerģētikas 
dialogu par vienu no sav ām prioritātēm, apstiprina t ā nozīmīgumu un lietder ību, ko 
uzsvēra jau 2001. gad ā, kad komis āri (Patens un Lam ī) ierosināja, lai ener ģētikas 
dialogs k ļūtu par « plaš āku attiec ību celmlauzi »6. Nīderlandes prezident ūra 
piedāvāja dalībvalstīm neofici ālu dokumentu (non-papier)7 ar rekomend ācijām par 
institucion ālo organiz āciju un dialoga n ākotnes priorit ātēm. Tās ir iekļautas piektaj ā 
apkopojošaj ā ziņojumā, kas tika nolas īts 2004. gada E.S. unKrievijas galot ņu 
tikšanās laikā. 
2.2. Piln ā mērā iegūstoša industrija  
Kopš ener ģētikas dialoga s ākuma, uz ņēmēji tika uzaicin āti piedalīties divpus ējās 
darba grup ās par strat ēģiju, tehnolo ģiju pārcelšanu, invest īciju, ekolo ģijas jautājumu 
un enerģētikas efektivit ātes tēmām. Šīm grupām, kuru sast āvā bija Eiropas un 
Krievijas priv ātā sektora un nacion ālo administr āciju eksperti, bija j āizpēta kopējo 
interešu jomas un j ānosaka priorit ārās sadarbības sektorus. Vi ņiem bija j āsniedz 
secinājumus un ieteikumus apkopojoš ā ziņojumā, ko nolas īja abi partneri ES 
unKrievijas galot ņu tikšanās laikā 2001. gada oktobr ī. Paredzēts, ka šīs grupas 
nākotnē tiksies v ēl, lai virz ītu uz priekšu specifisk ākus sižetus, k ā to vēlas 
Nīderlandes prezident ūra. Tematisk ām grupām tika izvirz ītas četras tēmas : 
investīcijas, infrastrukt ūras, enerģētikas efektivit āte un tirdzniec ības plūsma.  
Rūpnieku apa ļā galda san āksme (EU – Russia industrialists’ Round Table) noz īmīgi 
papildina š īs tematisk ās darba grupas. R ūpniecība ir uzņēmusies iniciat īvu, aktīvi 
                                                 
4 L īdz šim br īdim ES un Krievijas galot ņu apspried ē tika nodoti pieci ar sarunu partneriem saist ītie 
progresa zi ņojumi: 2001. gada 3. oktobra 8. galot ņu apspried ē, 2002. gada 29. maija 9. galot ņu 
apspriedē, 2002. gada 11. novembra 10. galot ņu apspried ē, 2003. gada 6. novembra 12. galot ņu 
apspriedē un 2004. gada 25. novembra 14. galot ņu apspried ē. 
5 Krievijas Feder ācija ir nor īkojusi Viktoru Kristenko (vicepremjerministrs un R ūpniecības un 
enerģētikas ministrs) un no Komisijas puses tika iecelts Ener ģētikas un transporta ĢD vadītājs Fransuā 
Lamurē. 
6 2001. gada 5. decembra laikrakst ā Financial Times. 
7 Neofici āls dokuments (non papier), pie ņemts Padom ē (COREPER) 2004. gada 26. oktobr ī. 
 
LV 4   LV piedaloties ener ģētikas tirgu integr ācijā «enerģijas pārvaldīšanas grup ā»8 (dibināta 
2003. gada decembr ī9), kurā ir Eiropas un Krievijas uz ņēmumu pārstāvji. Šī struktūra 
būs enerģijas dialoga kodols un uz ņēmumu piedal īšanās koordin ācijas meh ānisma 
orgāns. Ražot āju dalība nodrošina ilglaic īgu enerģētikas partnerattiec ību panākumus. 
Pārvaldīšanas grupas san āksme un sest ā rūpnieku apa ļā galda san āksme notika 
2004. gada 10. novembr ī, klāt esot diviem kop īgiem sarunu partneriem un 
Nīderlandes prezident ūrai (Zalm kungs, N īderlandes vicepremjerministrs un finanšu 
ministrs). Vi ņš piekrita, ka četrām tematisk ām grupām jāsniedz zi ņojums 
Pārvaldīšanas grupai, kas savuk ārt veiks inform ācijas apkopojumu.  
2.3. Dialoga konkr ētas īstenošanas strukt ūras : 
2000. gada oktobr ī ieviestā darba metode, kas balst ījās uz kopīgo sarunu partneru 
personisko iesaist īšanos, apa ļo galdu un apspriežu konferen ču organiz āciju, kur 
iesaistījās visi ieinteres ētie dalībnieki, ir izr ādījusies veiksm īga. Nesen izveidot ās 
atbalsta strukt ūras dod jaunu impulsu un bag ātina dialogu. Š īs atbalsta strukt ūras 
papildina Partnerattiec ību un sadarb ības Līguma strukt ūras, kas ir ES un Krievijas 
Partnerattiec ību pastāvīgā padome (ener ģijas jautājumu izskat īšanai), sadarb ības 
komiteja, k ā arī apakškomitejas, kuras tehnisk ā līmenī izskata ener ģētikas 
jautājumus.  
                                                 
8 Starp š īs grupas biedriem, ir j āatzīmē aktīva Čubaisa (Rao-Ues izpilddirektors), Millera (Gazprom 
izpilddirektors), Vekselberga (BP-TN K), Bernotata (E.on izpilddirektor s), Sutherland (Sazerlenda) (BP) 
un Verberga (GasUnie) kungu dal ība. 
9 EU/Russia Industrialist Round Table, Maskav ā, 2003. gada decembr ī : 
http://www.europa.eu.int/comm/energy/russia/ reference_texts/industrialists_en.htm  
 
LV 5   LV a) Elast īga darba metode 
– sarunu partneru regul āras tikšan ās  
Lai apspriestu pašreiz ējo jautājumu izskat īšanas gaitu, abas puses regul āri tiekas. 
Koordinācijas vien ība, kas sast āv no Komisijas attiec īgajiem dienestiem, ir 
pulcējusies 36 reizes kopš dialoga s ākuma. Tās biedriem ir regul āras sanāksmes ar 
krievu korespond ējošiem locek ļiem par daž ādām aktuālām tēmām, kas skar dabas 
gāzes, urāna tirdzniec ību vai elektr ības apmai ņu. 
– apaļo galdu san āksmes 
Vairākas apaļo galdu san āksmes pulc ēja Krievijas un Eiropas augst ākā līmeņa 
privātā un sab gada 10. decembtr ī) ir notikusi konference par dabas g āzi un Maskav ā 
(2002. gada 16. oktobr ī) par elektr ību, kur pulc ējās galvenie priv ātā sektora 
dalībnieki, daž ādi krievu ministri, Ko misijas dienesti un taj ā skaitā arī komisārs (de 
Palacio kundze vai Monti kungs), k ā arī Padomes prezident ūra10. 
Turklāt notiek regul āra analīžu, scenāriju un strat ēģiju salīdzināšana visaugst ākajā 
līmenī ar Eiropas un Krievijas ražot āju līdzdalību. Krievijas RAO UES 
elektroener ģijas uzņēmuma prezidents A. Čubaiss, un Gazprom prezidents A. 
Millers, ļoti aktīvi piedalās šajā dialogā. 
b) Atbalsta strukt ūra 
Divas stabilas strukt ūras atbalsta uzs āktos darbus : kop ējais enerģētisko tehnolo ģiju 
centrs un tirgus uzraudz ības institūcijas.  
– ES unKrievijas ener ģētikas tehnolo ģiju kopējais centrs 
ES unKrievijas ener ģētikas tehnolo ģiju kopējais centrs11 tika izveidots Maskav ā 
2002. gada 5. novembr ī. To vada divi direktori ar vien ādām tiesībām : no Krievijas 
un no Eiropas. Centrs ir pamats, kam j āveicina progres īvās enerģētiskās tehnoloģijas 
(naftas, g āzes, ogļu, elektroener ģijas, jaunu un atjaunojamu ener ģiju un ener ģijas 
ekonomijas sektoros) ar ražošanas partnerattiec ību palīdzību, un vienk āršotu 
investīciju finans ējumu priorit āro projektu lab ā. 
                                                 
10 Var uzskait īt arī citas apa ļo galdu san āksmes, kas jau ir notikušas vai notiks dr īzumā tehniskā līmenī : 
konference par ener ģētikas strat ēģiju salīdzinošām analīzēm (Maskav ā, 2003. gada 17. oktobr ī) ; apaļā 
galda diskusijas par naftas produktu kvalit āti (2004.gad ā) ; seminārs par ener ģētikas efektivit āti ( 2004. 
gadā). 
11 Vair āk informācijas par centru : 
 http://www.technologycentre.org/eng.ht mhttp://www.technologycentre.org/eng.htm 
 
LV 6   LV Lai tiktu gal ā ar savu uzdevumu, centrs uz ņemas:  
– sekmēt nepieciešamos apst ākļus, lai veicin ātu inform ācijas apmai ņu par 
progresīvām enerģētikas tehnolo ģijām, organiz ēt un koordin ēt darbības, kas 
veicinās kontaktu veidošanos star p Krievijas un Eiropas ener ģijas sektoriem, 
tajā skaitā izpētes un tehnolo ģijas attīstības jomās.  
– Veikt uzskaiti, nov ērtēt un vienk āršot konkr ētus tehnolo ģiskās sadarbības 
vērienīgus projektus iepriekš min ētajos ener ģētikas sektoros un pal īdzēt to 
attīstības veicin āšanu. 
– Veidot saiknes un nodrošin āt saistītu aktivitāšu koordin āciju ar citiem Krievijas 
un Eiropas ener ģijas centriem, k ā arī veicināt kopējās informācijas plat ības 
izveidi ener ģētisko tehnolo ģiju izplatīšanai. 
Lai to pan āktu, centrs ir organiz ējis dažādas apaļo galdu san āksmes, un n ācis klajā ar 
priekšlikumiem par tehnolo ģiskajiem projektiem, kas b ūtu izdevīgi abām pusēm.  
Šī centra aktivit ātes veicin ās investīciju piesaisti ab ām pusēm centra darb ības jomās. 
– Tirgus uzraudz ības instit ūcijas 
Lai uzlabotu Savien ības iekšējā enerģijas tirgus progres īvāku integr āciju un 
nodrošinātu enerģijas apgādes drošību, enerģijas tirgus nov ērošanas sist ēma ļaus 
sekot datiem un galvenajiem jaut ājumiem par sekm īgu darbību un par iekš ējā 
enerģijas tirgus apg ādes drošību, vienk āršot nepieciešamo ener ģētikas infrastrukt ūru 
izveidi, un noteikt Savien ības iekšējās un ārējās enerģētikas apg ādes riskus. 
Novērošanas strukt ūra īpaši attieksies uz naftas, dabas g āzes un elektroener ģijas 
sektoriem.  
Šī Komisijas iekš ējā struktūra nodrošin ās centraliz ētu datu un drošu kvalitat īvu 
informāciju avotu. T ā palīdzēs Komisijai, dal ībvalstīm, uzņēmējiem un cit ām 
ieinteresētām pusēm pieņemt lēmumus ener ģētikas politikas vai jaunu invest īciju 
jomā un pat ļaus garant ēt Savienības enerģētikas apgādes drošību īsā, vidēji ilgā un 
ilgā laika posm ā. Atbalsts konkurencei un nepieciešam ība nodrošin āt enerģētikas 
apgādi par izdev īgāku cenu ir strat ēģija, ko Eiropas Padome defin ēja Lisabon ā 
(2000. gada 23. un 24. mart ā). 
Veicinot ES un Krievijas abpus ējo interesi ener ģētikas apg ādes droš ības un 
stabilitātes uzlabošan ā, kā arī Krievijas noz īmīgumu, kā enerģijas piegādātāju ES, 
Komisija v ēlas pievienot Krieviju š īs uzraudz ības institūcijas darbam, cik ātri vien 
iespējams un nodibin āt saikni ar g āzes un naftas tirgu uzraudz ības sistēmu, ko pl āno 
izveidot Krievijas Feder ācija.  
3. E NERĢĒTIKAS DIALOGA REZULT ĀTI  
Enerģētikas dialoga ietvaros ar Krievijas Feder āciju trīs jautājumi, kas ,  pierādīti ar 
konkrētām darbībām, tika iek ļauti Zaļajā grāmatā « Par Eiropas ener ģētikas apgādes 
drošības stratēģiju », ko Komisija pie ņēma 2000. gada 30. novembr ī, ir nostiprin āt 
 
LV 7   LV konkurenci ener ģijas iekšējā tirgū, nodrošin āt ilgstošu att īstību un garant ēt ārējo 
enerģētikas apgādi.  
Dialogs ir ļāvis atrisin āt Krievijas uz ņēmumu gr ūtības iekšējā enerģijas tirgū, 
izveidojot skaidrus un paredzamus ties ības aktus uz ņēmumiem, kas darbojas 
Kopienas tirg ū. Tas ir pav ēris ceļu Eiropas uz ņēmumiem Krievijas tirg ū. Šā perioda 
laikā, tika īstenotas BP, Shell, Total un ENI invest īcijas . Dialogs ļāva atrisināt dažas 
konkrētas grūtības, ar kur ām Eiropas uz ņēmumi var ēja saskarties. Krievijas 
investīciju apvērsums Eiropas Savien ībā, tika īstenots galvenok ārt pateicoties 
Gazprom dal ībai.  
Turklāt dialogs ir nodrošin ājis ilglaic īgas apgādes apstākļus Eiropas kontinent ā, 
pateicoties transporta infrastrukt ūru būvei un moderniz ācijai, kā arī drošības 
noteikumu izveidei.  
Nebūtu iespējams nonākt pie šiem rezult ātiem bez abu pušu ieinteres ētības.Krievija 
un Eiropas Savien ība ir liel ā mērā savstarpēji energoatkar īgas. Eiropas 25 valstu 
Savienībai, Krievija ir galvenais ener ģētikas produktu pieg ādātājs, neatkar īgi no tā, 
vai runa ir par dabas g āzi (1/2 no importa), naftu (1/4 no importa) vai par ur ānu (1/3 
no importa). Krievijai, ES ir galvenais ekonomikas partneris. Ener ģētikas eksports ir 
Krievijas dab īgais noieta tirgus (viss eksports tiek orient ēts uz Eiropu : naftas vadi, 
gāzes vadi, tai skait ā upes tīklus, dzelzce ļi un zemes ce ļi). Šo izejvielu p ārdošana 
nodrošina ieiešanu val ūtas tirgū un veido aptuveni 40% ie ņēmumu valsts budžet ā.  
Tajā pašā laikā, ES turpin ās uzsvērt Krievijai ekonomikas un tirdzniec ības 
diferencēšanas noz īmi, lai nodrošin ātu noturīgu ekonomikas att īstību.  
3.1. Ener ģētikas dialogs kalpo iekš ējam tirgum  
Ja iekšējais tirgus ļaus racionaliz ēt Eiropas ener ģētikas sektoru Savien ības patērētāju 
labklājībai, tas var ētu vājināt iepriekš izveidot ās saiknes ar ener ģētikas produktu 
starptautisko tirgu. Eiropas Savien ības importa atkar ības noteikts pieaugums 
nākošajās desmitgad ēs paredz tirgus noš ķiršanu no t ās. Tādējādi Krievijas 
piedalīšanās Eiropas Savien ības fosīlās enerģijas apgādē ir ļoti būtiska. Tādējādi 
Eiropas Savien ība neplāno noteikt kvantitat īvus ierobežojumus importam. Tirgus 
atvērtība un dabiska konkurence ir Savien ības stabilas apg ādes garanti.  
Gāzes sektors, no kura m ūsu ekonomika n ākotnē būs sevišķi atkarīga, šķiet šajā ziņā 
ir visvairāk pakļauts pārmaiņām. Krievijai vajadz ētu turpināt būt par galveno ārējo 
Savienības pieg ādātāju12. Rezultātā, būtu nepieciešams, lai eksport ētājvalstis 
nepārveidotu iekš ējā tirgus līgumus tādā veidā, kad ekonomika neiev ēro Kopienas 
tiesību aktus.  
Ir jābūt skaidrībai par iekš ējā tirgus ties ību aktiem, kas ir pretrun ā ar ilgtermi ņa 
līgumiem, kuros ir teritori ālā ierobežojuma klauzulas, un pretrun ā ar brīvajam tirgum 
                                                 
12 M ūsu ekonomik ā jūtami pieaug g āzes nozīme, kas ir plaša spektra ener ģija. No 2000. gada l īdz 
2030. gadam t ā veidos no 1/5 l īdz 1/3 no m ūsu kopējā patēriņa un no 1/3 l īdz gandr īz pusei 
elekroener ģijas patēriņā. 2030. gad ā importētā gāze varētu veidot l īdz 80% no m ūsu vajadz ībām. 
Imports no Krievijas n ākamajos gados tikai paaugstin āties, pat ja 50% Krievijas izcelsmes importa 
paliks mums.  
 
LV 8   LV un Savien ībā spēkā esošajiem konkurences likumiem.  Pateicoties dialogam, šos 
aspektus var ēja apspriest un apsv ērt arī risinājumus. Ilgtermi ņa līgumu princips tika 
saglabāts. Pārliecība par apg ādes drošību un ilglaic ību, garant ēja arī investīciju 
paredzam ību (ražošan ā un infrastrukt ūrā), kas nepieciešami Savien ības apgādei. 
Attiecībā uz galam ērķa klauzul ām, kas nesavienojamas ar iekš ējā enerģijas tirgus 
likumiem, 2003. gada 6. oktobr ī tika pan ākta vienošan ās starp ENI un Gazprom. 
Tam drīzumā sekos arī citas vienošan ās līgumu nosl ēgšanai ar V āciju un Austriju.  
3.2. Ener ģētikas dialogs kalpo ilgstošai att īstībai  
Kopš ener ģētikas dialoga uzs ākšanas ar Krieviju, Komisija ir uzsv ērusi Kioto 
protokola saist ību nozīmi. Dialog ā, Komisija neaizmirsa atg ādināt, ka arī Krievijas 
Federācijai būtu jāratificē protokols, lai to var ētu īstenot.13. Kioto protokola 
īstenošana liktu Krievijai piev ērsties ekonomisk ākam savu nacion ālo enerģētikas 
resursu pat ērēšanas veidam.  
Lai veicin ātu ilglaicīgu ekonomisko izaugsmi Krievij ā, tai jāturpina veikt b ūtiskas 
reformas, taj ā skaitā arī enerģētikas sektor ā, jo īpaši tas attiecas uz dab īgo monopolu 
struktūru un pārvaldi, cenu strukt ūru un dabas resursu nodok ļu sistēmu . No vienas 
puses, šīm reform ām vajadzētu veicināt tirdzniec ības stabilit āti nākotnē, jo tām būs 
labvēlīgs efekts pl ānotajām investīcijām un ener ģētikas efektivit ātes uzlabojumu. No 
otras puses, reform ām vajadz ētu veicin āt Krievijas ekonomikas daž ādošanu, 
sekmējot citu sektoru reorganiz āciju un att īstību.  
Krievijas ekonomikas moderniz ācija un augstu pieauguma tempu atbalsts (ap 7% 
gadā), prasa, lai Krievijas r ūpniecība pievērstos pieaugošai ener ģētikas efektivit ātei, 
izveidojot papildus eksporta iesp ēju, kur Savien ība būtu viena no ieguv ējām. 
Energomateri ālu transports (zemes un j ūras), kas dr īzumā būs daudz intens īvāks 
starp Krieviju un Savien ību, ir arī viens no Eiropas Savien ības valstu probl ēmām 
attiecībā uz a.  
a) Videi draudz īgs enerģētikas patēriņš  
Energojaudas pieaugums veido da ļu no Krievijas Feder ācijas ener ģētikas strat ēģijas. 
Šajā jomā, ražošanas sadarb ība, īstenota ar prakses un tehnolo ģiju apmai ņu starp 
Eiropas Savien ību un Krievijas Feder āciju, var izr ādīties produkt īva. Apaļā galda 
sanāksme par ener ģētikas efektivit āti ēkās ir notikusi Maskav ā (2004. gada oktobr ī) 
un vēl viena Ņižņij Novgorod ā, lai preciz ētu projektus, kas var ētu tikt izv ērsti ar 
Enerģētikas tehnolo ģiju kopējā centra atbalstu.  
Pilotprojekti par ener ģētikas efektivit āti tika vienlaic īgi uzsākti Krievijas Zieme ļos 
un Dienvidos : Arhange ļskā, Astraha ņā un Kaļiņingradā, kas atrodas b ūtiskā 
politiskā pozīcijā, veicinot sadarb ību enerģētikas jom ā, jo šis ir iespiests Eiropas 
teritorijā.  
Pateicoties ener ģētikas efektivit ātes programmas īstenošanai Ka ļiņingradai 
potenciālo enerģijas ekonomiju nov ērtē līdz 35-40%. Šis potenci āls ir ievērojams 
                                                 
13 2004. gada oktobr ī, Krievijas Dome ratific ēja Kioto Protokolu, kas ļaus Krievijas Feder ācijai gūt 
labumu no t ā. 2005. gada s ākumā Eiropas Komisija nodrošin ās tehnisku pal īdzību ar TACIS 
programmu (2 miljoni eiro). 
 
LV 9   LV reģionam, ņemot vērā, ka tas līdz 90% ir apg ādāts ar prim āro enerģiju, kas n āk pa 
gāzes vadu tranz ītā no Krievijas un 95% no elektr ības tiek pieg ādāta ar krievu t īklu 
IPS/UPOS. Baltijas valstu pievienošan ās ES un kop ējam Eiropas elektroener ģijas 
tīklam prasa tehnisk ā risinājuma mekl ējumu attiec ībā uz Kaļiņingradas elektr ības 
sistēmu. Tas, savuk ārt, prasa risin ājuma mekl ējumu, kas b ūtu saskaņots starp ES un 
Krieviju. 
Enerģētikas efektivit ātes programm ām jāpastāv līdzās paralēli atjaunojamo ener ģijas 
avotu attīstībai. Apaļā galda san āksme par atjaunojam ām enerģijām, ko organiz ēja 
Kopējais Centrs, notika Maskav ā 2004. gada 22. j ūnijā14. Tās mērķis bija iedrošin āt 
atjaunojamo ener ģiju attīstībai labv ēlīgas vides rad īšanu. 2004. gada darba 
programma tika pie ņemta kop ā ar Komisiju un Krievijas r ūpniecības un ener ģētikas 
ministriju. Lai apsv ērtu Krievijas piedal īšanos mekl ējumu programm ā, tika 
organizēti semināri par kurin āmo, CO2 sekvestr āciju un biomasu. 
Pēc Kioto protokola ratifik ācijas, ener ģētikas tehnolo ģiju centram b ūtu jāizpēta 
pamatotība privātajām investīcijām ‘’ Joint Implementation ‘’ veida projektiem. 
Projekti Arhange ļskā, Astraha ņā un Ka ļiņingradā varētu tikt izmantoti k ā 
pilotprojekti. 
b) Videi draudz īgs transports  
Transporta t īkla fiziskā drošība arī ir nozīmīga sadarb ības joma. Ener ģētikas dialog ā 
ir aplūkota reģionālās uzraudz ības sistēmas ieviešana ar satel ītu palīdzību, naftas un 
gāzes infrastrukt ūrās notikušo negad ījumu un nopl ūdes noteikšanai. Programm ā 
TACIS 2004 tika nolemts izveidot tehnisko pal īdzību ar m ērķi novērtēt 
rehabilitācijas un invest īciju nepieciešam ību, ogļūdeņraža eksporta t īkla drošības un 
efektivitātes uzlabošanai Krievij ā. 
Jūras piesārņojums ir ļoti liela probl ēma visās Baltijas j ūras un Zieme ļ jūras valstīs. 
Nesen notikušo j ūras avāriju un satiksmes pieaugoš ā blīvuma dēļ ES piekrast ē, 
jautājums par j ūras drošību kļūst par seviš ķi svarīgu jautājumu ES un Krievijas 
sadarbībā. Komisija ir pan ākusi, ka Krievija pastiprin ās savu « tankeru » kontroli, 
atbrīvojot ostas un ka t ā atbalstīs Eiropas Savien ības pūliņus, sadarbojoties ar 
Starptautisko J ūrniecības Organiz āciju (SJO)un iz ņemot no aprites naftas tankerus ar 
vienkāršu korpusu. Attiec ībā uz šo pēdējo punktu, 2003. gada 4. decembr ī ar SJO 
tika pieņemta vienošan ās, kas stāsies spēkā 2005. gada apr īlī. ES plāno palielin āt 
tikšanās skaitu ar Krieviju, lai iedrošin ātu ātru SJO normu piem ērošanu. Īpaši 
uzsvērta ir zemes ce ļu transporta loma (naftas vadu un dzelzce ļa transports).  
Transportu, k ā enerģētikas patēriņa sektoru, nevajadz ētu attālināt no ener ģētikas 
dialoga. Tas veido trešda ļu no pies ārņojuma ar CO2 un to racionaliz ācija, seviš ķi 
ņemot vērā pārvietošanos pils ētā, varētu būt svarīgs vides uzlabošanas faktors. 
Aktīva sadarb ība šajā sektorā varētu būt izdevīga abām pusēm. Pirmais semin ārs par 
transporta politiku notika 2004.gada maij ā un tas ir ļāvis noteikt sadarb ības laukus 
nākamajiem gadiem, bet otrais semin ārs, kas bija velt īts pilsētas transportam, notika 
2004. gada oktobr ī.  
                                                 
14 Vair āk informācijas : http://www.technologycentre.org/ 
 
LV 10   LV 3.3. Ener ģētikas dialogs kalpo paredzamai un stabilai apg ādei  
Kā tika norādīts Zaļajā grāmatā par Savien ības enerģētikas apgādes drošību, Eiropas 
politika apg ādes drošības ietvaros paredz palielin āt enerģētikas autonomiju vai 
minimizēt tās atkarību, samazinot ar to saist ītos riskus. Sadarb ībai ar Krievijas 
Federāciju ir jāmērķē uz konstrukt īvas savstarp ējas atkarības sakaru izveidi, jo ES 
enerģētikas atkar ība no tās neizbēgami pieaugs,. T ādēļ būtu jānosaka paredzamus 
tirdzniecības tiesību aktus, j āpalielina transporta t īklu un j āsekmē investīcijas, 
tādējādi veicinot stabil āku un pārredzamāku likumdošanas strukt ūru, kā arī jāveicina 
būtiskas reformas Krievijas ener ģijas sektor ā.  
a) Ener ģētikas produktu tirdzniec ība  
Naftas tirdzniec ība bija viena no pirmaj ām enerģētikas dialoga t ēmām. Pēc daudzām 
pārrunām ar Krievijas pusi, seviš ķi pēdējās paplašin āšanās sakarā, kopīgajā 
deklarācijā par attiec ībām starp Krieviju un ES, un ES paplašin āšanos, tika ofici āli 
apstiprināts, ka vair āk nav ierobežojumu dabas g āzes un naftas importam Eiropas 
Savienībā.  
Divpusējā vienošan ās starp Eiropas Savien ību un Krieviju par Krievijas 
pievienošanos Pasaules Tirdzniec ības Organiz ācijai 2004. gada maij ā, abas puses 
vienojās par noteiktiem jaut ājumiem ener ģijas jomā. Krievija ir uz ņēmusies PTO 
saistības par g āzes cenu r ūpniecības patērētājiem un par eksporta ties ībām attiecībā 
uz energomateri āliem. Turkl āt abas puses vienoj ās savas sadarb ības padzi ļināšanas 
nolūkos par jaut ājumiem, saist ītiem ar ener ģētikas infrastrukt ūrām. 
Definējot atklātus, stabilus un paredzamus tirdzniec ības noteikumus, paral ēli noris 
pārrunas par Kodolvielu tirdzniec ību, kas ir abu pušu kodolr ūpniecības interes ēs. 
Jaunajā vienošan ās tiks ņemti vērā ne tikai jauni tirgus apst ākļi paplašin ātajā Eiropas 
Savienībā, bet arī nepieciešam ība uzturēt abu pušu industriju past āvību.  
Tirdzniec ības attiec ības kodolvielu jom ā ar jaunām Dalībvalstīm Krievija ekonomik ā 
veido vair āk kā 200 miljonus ASV dol āru gadā, kas atbilst aptuveni 80% jauno 
dalībvalstu tirgum (12% tirgus ekvivalents 25 valstu Savien ībā). Krievijas eksporta 
uzņēmumi ir nosl ēguši ilgtermi ņa līgumus, lai apg ādātu jauno dal ībvalstu 
atomelektrostacijas , no kuriem daži p ārsniedz 2004. gada 1. maija termi ņu. 
Diplomātiskajā sarakstē abu sarunu partneru starp ā, kas tika parakst īta 2004. gada 
aprīlī, ļāva preciz ēt šajā jomā pielietojamus ties ību aktus, apstiprin āt šo līgumu 
derīgumu Euratom l īgumā (105.punkt ā) un izvair īties no nevajadz īgiem konfliktiem 
ar jaunām dalībvalstīm.  
Turklāt ir svarīgi, lai ener ģijas tirdzniec ību aizstāvētu likumi un visp ārēji atklāti un 
paredzami tirdzniec ības principi. No vienas puses ar Partnerattiec ību un sadarb ības 
Līgumu un Pasaules Tirdzniec ības Organiz ācijas tiesību aktiem, un no otras puses ar 
pasākumiem tirdzniec ības vienk āršošanas un invest īciju aizsardz ības jomā Eiropas 
Ekonomiskaj ā Zonā.  
b) Eiropas ener ģijas tīkli  
Enerģijas transporta droš ība ir viens no Eiropas Savien ības stabilas un nep ārtrauktas 
apgādes nosac ījumiem. Neatt īrītā nafta no Krievijas tiek transport ēta pa zemes ce ļu 
 
LV 11   LV (naftas vads vai g āzes vads) vai pa j ūras ceļu (skat. iepriekš). Ja priekšroka tiek dota 
zemes ceļu transportam, ir j ācenšas nostiprin āt tīklu.  
Eiropas Savien ības unKrievijas galot ņu tikšanās laikā tikadefin ēts 2001. gada 
prioritāro projektu saraksts, kas nosaka Eiropas ener ģijas tīklu iespējamības pētījumu 
priekšmetu, ko l īdzfinansē Eiropas Savien ība.  
Eiropas ener ģijas tīklu revīzijas dati, apstiprin āti 2003. gada 26. j ūlijā, nosaka 
noteiktu daudzumu elektr ības un g āzes infrastrukt ūru projektu, kur tiek iesaist īta 
Krievijas Feder ācija. Revīzija15 ir noteikusi, k ā galveno g āzes vada projektu, kam 
būs jāsavieno Lielbrit ānija un kontinent ālās Eiropas Zieme ļus ar Krieviju. Sadarb ības 
nozīme enerģētikas infrastrukt ūrā ir īpaši jāuzsver attiec ībā uz procentu ālo attiecīu, 
ko veido naftas vadi, k ā alternatīva jūras naftas transportam Baltijas j ūrā. Tādas 
Skandināvijas valstis, kas atrodas pie Baltijas j ūras, ir seviš ķi noraizējušās par jūtamu 
naftas tankeru skaita palielin āšanos, proporcion āli palielinot naftas nopl ūdes risku 
piekrastes valst īs.  
Dibināts uz komerci āliem un ekonomiskiem uzsk atiem, šo projektu īstenošanai 
enerģētikas dialogs neaizst āj privāto sektoru. Eti ķetei, kas raksturo « kop ējās 
intereses » projektus, ir m ērķis vienkāršot to realiz āciju, it seviš ķi stājoties pret ī 
Eiropas investoru nepatikai iesaist īties Krievij ā, būtisku tirdzniec ības risku d ēļ.  
Lai izvair ītos no Baltijas j ūras vai Bosforas j ūras šauruma p ārslogošanas, j āmeklē arī 
citus naftas transport ēšanas ceļus. Dzelzce ļa transporta apjoma pieaugums ir viena no 
iespējām, kas rada pastiprin ātu interesi pašreiz ējos naftas cenu nep ārtraukta k āpuma 
apstākļos. Šis alternat īvais risin ājums varētu kopum ā veicināt jautājuma risin āšanu 
par cauruļveida ceļu veidošanu.  
3.4. Ener ģijas dialogs par kontinent ālā tirgus m ēroga tirgus lab ā  
Dialogs par ener ģiju veicin ājis abu pušu tuvin āšanos, kurai b ūtu nākotnē jākļūst 
ciešākai, jo Krievijas un Kopienas tirgu , strat ēģiju saplūsme ir uz pareiz ā ceļa. 
Enerģētikas iekš ējā tirgus principi, piem ēram, ener ģētiskā efektivit āte, uzņēmumu 
iekšējo strukt ūru reforma, elektroener ģijas sektora reforma, k ā pakalpojumu 
nodalīšana, var ētu sastādīt daļu no piem ēriem Krievijas ener ģijas sektora 
restrukturiz ācijai un reform ām. Ja abi tirgi ir atš ķirīgi, tiem vajadz ētu iespaidoties no 
kopējiem principiem. 
a) Elektr ības tīklu savietojam ība 
Pārrunas par elektrosist ēmas reformu ir ļoti aktīvas. Paredzot Eiropas kontinenta 
elektrības vajadz ības, jāplāno krievu elektri ķu piedalīšanos kopienas elektroener ģijas 
tirgū.16. Krievijas elektr ības tīklu savstarp ējā sinhronā saslēgšana ar ES kontinent ālo 
tīklu tika iek ļauta « kop ējo interešu » projektu sarakst ā, ko pieņēma ES unKrievijas 
galotņu tikšanās laikā 2001. gada oktobr ī.  
                                                 
15 Eiropas Parlamenta un Padomes L ēmuma priekšlikums noteica pamatl īnijas Eiropas ener ģiju tīkliem un 
atcēla lēmumus Nr. 96/391 /EK un Nr. 1229/2003/EK. 
16 Saska ņā ar Starptautisk ās enerģētikas aģentūras (IEA) un EURELECTRIC prognoz ēm līdz 
2030. gadam Eiropas Savien ībai 30 gadu laik ā ir jāiegulda aptuveni 600 GW ražošanas iek ārtās, lai 
atbilstu Eiropas elektr ības patērētāju vajadzībām. .  
 
LV 12   LV Lai to pan āktu ir jāatrisina daudzus  ar to saist ītus jautājumus, seviš ķi tos, kas attiecas 
uz noteikumiem par apk ārtējo vidi, piem ēram, kodoldroš ība Krievij ā vai savstarp ība 
tirgus piek ļuvei, ievērojot starptautisk ās saistības, kas attiecas uz katru partneri.  
2003. gada oktobr ī apaļā galda san āksmes laik ā, tika analiz ēti nepieciešamie apst ākļi, 
lai veidotu kop ēju elektroener ģijas tirgu. Starp gr ūtībām tika min ētas : 
– Regulatora tr ūkums Krievij ā, kas tika konstat ēts, pateicoties p ētījumam, 
veiktam 2004. gada mart ā. 2004. gada septembr ī, Krievijas p ārstāvji tika 
uzaicināti piedalīties Florences elektroener ģijas regulatoru sektora Forum ā. 
Viņu izpratne par sist ēmas ieviešanu iekš ējā tirgū veicinās drīzāku abu tirgu 
integrāciju ; 
– Adekvātu un sal īdzināmu normu piem ērošana vides un droš ības jomā 
elektrības ražošanai, piem ēram, noteikumi par og ļu kurināmo vai 
kodoldroš ības garantiju17 ; 
– Abu tirgu efekt īvai integr ācijai nepieciešams, lai b ūtu ieviesta kop īgai 
izmantošanai vajadz īgā infrastrukt ūra, un Krievijas un dal ībvalstu 
elektrosist ēmu sinhroniz ācija. Tīklu savietojam ības darba grupai ir j āizpēta 
pašreizējā situācija. Šobr īd noris iesp ējamības pētījums (ko l īdzfinansē 
Komisija un RAO-UES) par si nhronu UCTE un IPS/UPOS sist ēmu tīklu 
saslēgšanu, un tam ir j ābeidzas ne v ēlāk kā 2007. gad ā.  
Finanšu garantijas sist ēmas ieviešana var ētu veicin āt reformas procesu gan 
elektroener ģijas sektor ā, gan naftas sektor ā. 
b) Nostiprin āt infrastrukt ūru drošību  
Enerģija ir viena no galvenaj ām jomām, kas gūst labumu no navig ācijas ar satel ītu 
palīdzību. Tā izmantošana sedz visu darb ību ķēdi no zemes dz īļu izlūkošanas l īdz 
būvēšanai un transporta uzraudz ībai, iekļaujot arī atrašanās vietas p ārraudzību. 
Krievija moderniz ē savas sist ēmasprogrammas – GLONASS – ietvaros un gatavojas 
atvērt taš arī civilajai lietošanai. Eiropas programma – GALILEO – paredz l īdz 
2008. gadam īstenot pirmo navig ācijas sistēmu ar satel ītu palīdzību, kas ir īpaši 
izveidota civilai un komerci ālai lietošanai.  
Kopīga GLONASS un GALILEO izmantošana ir izvirz īta par m ērķi kopš 
1999. gada. Šo divu t īklu papildu izmantošana iev ērojami pastiprin ās transporta un 
enerģijas ražošanas infrastrukt ūru drošību.  
Dialogs par ener ģiju ir labv ēlīgi ietekm ējis pārrunu uzs ākšanu par divu sist ēmu 
savietojam ību. Panāktais progress ļauj plānot šādas vienošan ās noslēgšanu līdz 
2005 gada beig ām. Līdzās šīm diskusij ām par tehnisku GLONASS un GALILEO 
saderību, uzsāktā sadarbība paredz kop īgu uztvērēju attīstību, kā arī specifiskas 
lietojumprogrammas ener ģijas jom ā (zemes dz īļu izlūkošana, transporta 
infrastrukt ūru būvēšana un uztur ēšana). 
c) Invest īciju garantija  
                                                 
17 Šaj ā sakarā, ir jāpriecājas par kodoldroš ības kontroles neatkar īgas sistēmas ieviešanu.. 
 
LV 13   LV Vispārējam invest īciju klimatam Krievij ā jākļūst atklātākam, stabil ākam un 
paredzam ākam. ES turpina iedrošin āt Krieviju ieviest nepieciešam ās reformas. 
Krievijas pievienošanai Pasaules Tirdzniec ības Organiz ācijai šajā ziņā būs pozitīva 
ietekme. Turkl āt tirdzniec ības veicin āšanas un invest īciju aizsardz ības mērķiem un 
darbībām, kas patlaban att īstās Eiropas ekonomiskaj ā zonā, vajadzētu arī pozitīvi 
ietekmēt investīciju klimata uzlabošanu Krievij ā.  
ES un Krievijas ener ģētikas finanšu attiec ību uzlabojums ir veicin ājis dažādu 
iniciatīvu rašanos. S ākotnēji (2002. gad ā) radās ideja par  Starptautisko arbitr āžas 
spriedumu garantiju fondu.  Koncept ā bija nov ērst operatoru apsl ēptu nedroš ību, 
kas tika konfront ēti ar iesp ējamu starptautisko arbitr āžu spriedumu transpoz īcijas 
trūkumu krievu juridiskaj ā sistēmā, kurus pasludin āja saistībā ar daž ādiem 
uzņēmējiem starp Eiropas un Krievijas komp ānijām. Iespējamības pētījums, ko bija 
uzdevusi komisija, pauda secin ājumu, ka šis koncepts patieš ām identific ēja īstu 
problēmu, bet t ā īstenošana b ūtu finansi āli ļoti dārga Kopienas budžetam (ap 500 
miljoni eiro), turkl āt tādējādi nebūtu, piešķirta kritiski nepieciešam ā summa fondam 
paredzēto projektu adekv ātai segšanai. No juridisk ā viedokļa, 25 dal ībvalstu un 
Krievijas ratifik ācijas bija nepieciešamas, unš ādas garantijas pieš ķiršana var ētu tikai 
veicināt Krievijas juridisk ās sistēmas nefunkcion ālas darbības izlīdzināšanu.  
Šis paredz ētais sistēmu trūkums ir novedis pie alternat īvas iniciat īvas noteikšanas, ko 
veido zem ākas izmaksas, un kas atbilst tirgus ties ību aktiem , ko pas ūtīja Komisija 
Eiropas invest īciju Fondam. Š īs pieejas pamat ā ir novērojums, ka Krievijas 
operatoriem, pat j ēlnaftas kursa k āpuma gad ījumā, nav pien ācīgas pieejas 
starptautiskam monet ārajam tirgum un it seviš ķi ilgtermi ņa finansējumam. T ātad, 
tikai ievēlējamu projektu att īstībai, kuru izmaksas ir l īdz 200-300 miljardiem eiro, ir 
nepieciešama pieeja finans ējumam, kas ir ilg āks par 5 gadiem, k āds ir pašreiz ējais 
tipveida termi ņš. Ideālajā variantā, šim ilgumam b ūtu jābūt vismaz 10-12 gadus 
ilgam. Lai to pan āktu, jāplāno « Energy Desk  » ieviešana, ko apmaks ātu 
daudzpus ējās attīstības banka, kas izmantotu savu privili ģēto statusu Ener ģētikas 
dialoga lab ā, sevišķi aktīvi piedaloties banku apvien ību izveidē. Tādējādi tiktu 
izvirzīts par mērķi dot krievu projektu att īstībai resursus ilg ākam termi ņam un par 
mazāko cenu, sadalot riskus starp vair ākām banku apvien ībām. 
« Energy Desk » cena Eiropas Savien ībai būtu ierobežota ar s ākumizmaksu segšanu. 
No Krievijas uz ņēmumu vai varas instit ūciju puses neb ūtu nepieciešams neviens 
kapitālieguldījums. Iniciat īva iekļautos Partnerattiec ību un sadarb ības Līgumā. Šim 
konceptam b ūtu jātiek atbalst ītam ar bank ām un ener ģētikas jom ā aktīvajiem 
uzņēmumiem, lai tas piln ībā papildinātu pēdējos.  
Paralēli varētu tikt izv ērstas arī citas iniciat īvas, it seviš ķi varētu plānot iespēju 
izveidot enerģētikas efektivit ātes invest īciju vai garantiju fondu, kas š ķiet 
pamatots d ēļ Krievijā esoša liela ener ģijas zuduma (ap 40%). Š ā fonda darb ību 
varētu vērst uz Eiropas uz ņēmumu atbalstu, kas šaj ā sfērā aktīvi darbojas Krievij ā. 
Jebkurā gadījumā, pirms uzs ākšanas, š ī instrumenta koncepcija prasa detaliz ētu 
izvērtēšanu un funkcion ēšanas anal īzi. Tai paš ā laikā tam būtu nepieciešams 
kopienas budžetam iev ērojams kapit ālieguldījums, bet var ētu būt arī saistīts ar Kioto 
protokola īstenošanu ar Krieviju.  
 
LV 14   LV Pēc Kioto protokola ratifik ācijas, var uzskat īt, ka papildus invest īciju garantiju fonda 
sagatavošanai ener ģētikas efektivit ātei, ir siner ģijas, ko var ētu iegūt no elast ības 
mehānisma ieviešanas, saist ībā ar Kioto protokolu.  
4. S ECINĀJUMI  
Dialogs ir pier ādījis savu lietder ību ar konkr ētiem rezult ātiem, ar kuriem var lepoties. 
Pušu strat ēģijas un politikas tuvin ās, par ko ir j āpriecājas.  
Eiropas Savien ības likumu kopums var ētu kļūt par piem ēru enerģētikas sektora 
reformas īstenošanai Krievij ā. Šis piem ērs ir vairāk jūtams elektroener ģijas sektor ā 
nekā gāzes sektor ā. ES uzskata, ka šai reformai j ābūt prioritārai Krievij ā, tā ir 
nepieciešama, lai nodrošin ātu ilgstošu att īstību ne tikai krievu ener ģētikā, bet arī 
krievu ekonomik ā kopumā. 
Tomēr vēl aizvien ir vair āki jautājumi, kuri j āatrisina, lai veicin ātu labāku abu tirgu 
integrāciju. Nākotnē būs jādefinē kā prioritārie, sekojošas, abpus ēji izvērtētas tēmas: 
– iedrošināt reformu procesu ener ģētikas sektor ā Krievijā;  
– attīstīt enerģētikas efektivit āti, tehnolo ģiju apmai ņu, vidi un Kioto protokola 
īstenošanu;  
– veicināt un aizsarg āt investīcijas; 
– ieviest visu Eiropu aptverošu dabas g āzes tirgu;  
– rūpēties par naftas tr ansporta pastiprin āšanu uz zemes ce ļiem (cauru ļvads, 
dzelzceļi labāk kā jūras ceļi). 
Šo mērķu īstenošana labv ēlīgi ietekmēs lielāka kontinent ālā tirgus izveidošanu. 
Pieaugošai savstarp ējai saistībai starp Eiropas Savien ību un Krieviju ir nepieciešama 
ciešāka sadarb ība, it seviš ķi enerģētikas sektor ā. Enerģētikas dialogs un t ā specifiskie 
aspekti, kas saist īti ar Kioto protokola īstenošanu, labv ēlīgi ietekm ēs vienoto 
ekonomisko telpu un iek ļausies Partnerattiec ību un sadarb ības Līgumā.  
 
LV 15   LV PIELIKUMS  
 Krievijas Feder ācija ES 25 
  2000 2020  2000 2020 
Iedzīvotāju skaits 
(miljoni) 146 120 l īdz 125 453 462 
NKP (miljardi €) 220 / 8940 14460 
Gada pieaugums 6,3%  2% 2,4% 
Patēriņš (Mtep) 586 900 1650 1895 
Patēriņš uz vienu 
cilvēku (tep/h) 4 7,2 3,6 4,1 
Nafta:  Rezerves 65 miljardi brl / 6,5 miljardi brl / 
Ražošana 323 Mtep 500 Mtep 164 Mtep 102 Mtep 
Eksports + /Imports - + 205 Mtep + 330 Mtep - 518 Mtep - 632 Mtep 
Tirdzniec ība 
ESunKrievija + 126 Mtep : - 126 Mtep : 
     
 jeb 60%  jeb 25%  
Gāze: Rezerves 47 triljoni m3 / 3 triljoni m3 / 
Ražošana 490 Mtep 600 Mtep 197 Mtep 147 Mtep 
Eksports + /Imports - + 175 Mtep + 216 Mtep - 186 Mtep - 450 Mtep 
Tirdzniec ība 
ESunKrievija + 90 Mtep  - 90 Mtep : 
     
 jeb 36%  jeb 50%  
Ogles: Rezerves 157 miljardi tonn u / 100 miljardi tonnas / 
Ražošana 116 Mtep 190 Mtep 203 Mtep 124 Mtep 
Eksports + /Imports - + 12 Mtep + 23 Mtep - 91 Mtep - 128 Mtep 
Tirdzniec ība 
ESunKrievija + 4 Mtep  - 4 Mtep : 
     
 jeb 33%  jeb 5%  
Urāns: Rezerves 158 000 tonnas / 15 000 tonnas / 
Ražošana 2 500 tonnas 5 000 tonnas 711 tonnas 0 
Eksports + /Imports - + 16 000 tonnas - - 15.800 tonnas - 
Tirdzniec ība ES 
15unKrievija 4.200 tonnas - - 4.200 tonnas -