LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Briselē, 29.5.2013  
COM(2013) 378 final 
  
Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMS 
par Apvienot ās Karalistes 2013. gada valsts reformu programmu  
 
un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Apvienot ās Karalistes 2012.–2017. gada 
konverģences programmu 
 
{SWD(2013) 378 final}  
LV 2   LV   
 
Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMS 
par Apvienot ās Karalistes 2013. gada valsts reformu programmu  
 
un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Apvienot ās Karalistes 2012.–2017. gada 
konverģences programmu 
 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savien ības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 
148. panta 4. punktu, 
ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. j ūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta st āvokļa 
uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudz ības un koordin ācijas stiprin āšanu1 un jo īpaši 
tās 9. panta 2. punktu, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) 
Nr. 1176/2011 par to, k ā novērst un kori ģēt makroekonomisko nel īdzsvarotību2, un jo īpaši 
tās 6. panta 1. punktu, 
ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu3, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezol ūcijas4, 
ņemot vērā Eiropadomes secin ājumus, 
ņemot vērā Nodarbin ātības komitejas atzinumu, 
apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, tā kā: 
(1) Eiropadome 2010. gada 26. mart ā piekrita Eiropas Komisijas priekšlikumam aizs ākt 
jaunu izaugsmes un nodarbin ātības stratēģiju ,,Eiropa 2020”, kam pamat ā būtu ciešāka 
ekonomikas politikas koordin ācija, lielākoties piev ēršot uzman ību galvenaj ām jomām, 
kurās jārīkojas, lai palielin ātu Eiropas ilgtsp ējīgas izaugsmes potenci ālu un 
konkurētspēju. 
(2) Padome 2010. gada 13. j ūlijā, balstoties uz Komisijas priekšlikumiem, pie ņēma 
ieteikumu par dal ībvalstu un Savien ības visp ārējām ekonomikas politikas 
pamatnost ādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobr ī – lē
mumu par 
dalībvalstu nodarbin ātības politikas pamatnost ādnēm5, kas kop ā veido ,,integr ētās 
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. 
2 OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp. 
3 COM(2013) 378 final. 
4 P7_TA(2013)0052 un P7_TA(2013)0053. 
5 Padomes 2013. gada 22. apr īļa Lēmums 2013/208/ES. 
LV 3   LV pamatnost ādnes”. Dal ībvalstis tika aicin ātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnost ādnes 
savā ekonomikas un nodarbin ātības politik ā. 
(3) Valstu un vald ību vadītāji 2012. gada 29. j ūnijā pieņēma lēmumu par ,,Izaugsmes un 
nodarbinātības paktu”, kas ir saska ņots pamats r īcībai valstu, ES un eurozonas l īmenī, 
izmantojot visas iesp ējamās sviras, instrumentus un politiku. Vi ņi pieņēma lēmumu 
par rīcību, kas jāveic dalībvalstu līmenī, jo īpaši paužot ciešu ap ņemšanos sasniegt 
stratēģijas ,,Eiropa 2020” m ērķus un īstenot konkr ētām valstīm adresētos ieteikumus. 
(4) Padome 2012. gada 6. j ūlijā pieņēma ieteikumu par Apvienot ās Karalistes 2012. gada 
valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par Apvienot ās Karalistes atjaunin āto 
konverģences programmu 2012.–2017. gadam. 
(5) Komisija 2012. gada 28. novembr ī pieņēma gada izaugsmes p ētījumu6, tādējādi 
uzsākot ekonomikas politikas koordin ēšanas 2013. gada Eiropas pusgadu. Komisija, 
pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, 2012. gada 28. novembr ī pieņēma 
Brīdināšanas meh ānisma ziņojumu7, kurā tā noteica Apvienoto Karalisti k ā vienu no 
dalībvalstīm, par kur ām tiks izstr ādāts padziļināts pārskats. 
(6) Eiropadome 2013. gada 14. mart ā apstiprin āja, ka priorit ātes ir nodrošin āt finanšu 
stabilitāti, fiskālo konsolid āciju un sekm ēt izaugsmi. T ā uzsvēra nepieciešam ību 
īstenot diferenc ētu, uz izaugsmi v ērstu fiskālo konsolid āciju, atjaunot norm ālus 
kreditēšanas nosac ījumus ekonomikai, veicin āt izaugsmi un konkur ētspēju, risināt 
bezdarba probl ēmu un krīzes sociālās sekas, k ā arī moderniz ēt valsts pārvaldi. 
(7) Komisija 2013. gada 10. apr īlī publicēja saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 
5. pantu sagatavot ā padziļinātā pārskata rezult ātus8 par Apvienoto Karalisti. Komisijas 
veiktā analīze ļauj secin āt, ka Apvienotaj ā Karalist ē pastāv makroekonomisk ā 
nelīdzsvarotība, kurai nepieciešama uzraudz ība un politikas r īcība. Konkr ēti, uzmanība 
joprojām jāpievērš makroekonomikas att īstībai mājsaimniec ību parāda jomās saistībā 
ar hipotek āro parādu augsto l īmeni un m ājokļu tirgus iez īmēm, kā arī ārējās 
konkurētspējas nelabv ēlīgai attīstībai, jo īpaši attiec ībā uz preču eksportu un nelielu 
produktivit ātes pieaugumu.  
(8) Apvienot ā Karaliste 2013. gada 30. apr īlī iesniedza savu 2013. gada konver ģences 
programmu, kas aptver 2012.–2017. gada laikposmu, un savu valsts reformu programmu 2013. gadam. Abas programmas izv ērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to 
savstarpējo saistību. 
(9) Saska ņā ar 4. punktu 15. protokol ā par dažiem noteikumiem attiec ībā uz Lielbrit ānijas 
un Zieme ļīrijas Apvienoto Karalisti L īguma par Eiropas Savien ības darbību 126. panta 
1. punktā izklāstītais pienākums izvair īties no pārmērīga vispārējās valdības deficīta 
neattiecas uz Apvienoto Karalisti. Min ētā protokola 5. punkt ā ir paredz ēts, ka 
Apvienotajai Karalistei j ācenšas izvair īties no p ārmērīga valdības defic īta. Padome 
2008. gada 8. j
ūlijā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 104. panta 
6. punktu nol ēma, ka Apvienotaj ā Karalistē pastāv pārmērīgs budžeta defic īts.  
(10) Balstoties uz 2013. gada konver ģences programmas nov ērtējumu atbilst īgi Padomes 
Regulai (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskat a, ka programmas makroekonomiskais 
scenārijs, kas ir budžeta prognožu pamat ā, ir ticams. Konver ģences programm ā 
izklāstītās budžeta strat ēģijas mērķis ir līdz piecu gadu perioda beig ām sasniegt 
cikliski kori ģētu budžetu, kas ir tuvu l īdzsvaram. Visp ārējās valdības defic īts 
                                                 
6 COM(2012) 750 final. 
7 COM(2012) 751 final. 
8 SWD(2013) 125 final. 
LV 4   LV sasniedza maksimumu (11,5 % no IKP) 2009.–2010. gad ā9 un tika samazin āts 2012.–
2013. gad ā līdz 5,6 % no IKP, pa teicoties vienreiz ējiem pasākumiem, kas 2012.–
2013. gad ā mākslīgi samazin āja defic ītu par 2 procentu punktiem. Tom ēr 
konverģences programma liecina, ka ir prognoz ējams, ka vald ība nokav ēs Padomes 
noteikto p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas termi ņu (2014.–2015. gads), jo 
saskaņā ar aplēsēm deficīts minētajā gadā sasniegs 6,0 % no IKP. Saska ņā ar 
programmas prognoz ēm pārmērīgais budžeta defic īts tiks nov ērsts 2017.–2018. gad ā 
(sasniedzot 2,3 % no IKP), proti, tr īs gadus p ēc termiņa, ko Padome noteica 
2009. gada decembr ī. Programm ā ir prognoz ēts, ka visp ārējās valdības struktur ālais 
deficīts, ko pārrēķinājusi Komisija, nedaudz uzla bosies – no 5,6 % no IKP (2013.–
2014. gad ā) līdz 5,1 % no IKP (2014.–2015. gad ā). Tiek lēsts, ka laikposm ā no 2010.–
2011. gada l īdz 2012.–2013. gadam vid ējais pielāgotais fisk ālo pasākumu apm ērs būs 
1,0 % no IKP, kas ir iev ērojami maz āk nekā Padomes ieteiktie 1¾ % no IKP. Galvenie 
budžeta prognožu riski izriet no zem ākas nekā gaidītās izaugsmes, k ā iemesls ir 
nemainīgi augstā inflācija, kura kav ē privāto patēriņu, un iesp ējama pasliktin āšanās 
starptautiskaj ā vidē, kas varētu ietekm ēt tirdzniec ību un ieguld ījumus. Konver ģences 
programm ā nav iekļauts vidēja termiņa budžeta m ērķis, kā paredzēts Stabilit ātes un 
izaugsmes pakt ā. Valdība ir turpin ājusi savu fisk ālās konsolid ācijas strat ēģiju, tomēr 
saistībā ar to, ka izdevumi ir liel āki, nekā tika paredz ēts (tam par iemeslu ir 
automātisko stabilizatoru darb ība un maz āki nekā paredzēts nodokļu ieņēmumi), 
deficīts ir lielāks nekā prognozēts. Arī līdz šīm veiktie konsolid ācijas pasākumi ir 
pietiekami, lai pan āktu vajadz īgo fiskālo ietekmi p ārmērīgā deficīta novēršanai. 
Turklāt joprojām salīdzinoši maz tiek izmantots ie ņēmumu gūšanas potenci āls, ko 
dotu struktur ālā reforma, piem ēram, ar m ērķi palielināt nodokļu sistēmas efektivit āti, 
pārskatot PVN likmju strukt ūru. Valdības parāds, kas izteikts procentos no IKP, 
palielinājās no 56,1 % (2008.–2009. gad ā) līdz 90,7 % (2012.–2013. gad ā). Saskaņā ar 
programmu ir paredzams, ka visp ārējās valdības parāda attiecība 2015.–2016. gad ā un 
2016.–2017. gad ā pieaugs l īdz 100,8 %, pirms t ā 2017.–2018. gad ā samazināsies līdz 
99,4 %.  
(11) M ājsaimniec ību aizņemto līdzekļu īpatsvars 2012. gad ā turpināja samazin āties, taču 
Apvienotās Karalistes m ājsaimniec ību parādu līmenis (96 % no IKP) joproj ām ir 
krietni augst āks nekā vidēji eurozon ā, un aizņemto līdzekļu īpatsvara samazin ājums 
var nebūt ilgstošs, kol īdz uzlabosies ekonomikas darb ība un mājokļu darījumu apm ērs 
atgriezīsies parast ākā līmenī. Mājokļu deficīta apstākļos mājokļu cenas v ēl aizvien ir 
augstas un sv ārstīgas. Augst ās mājokļu cenas apvienojum ā ar main īgas likmes 
hipotekāro kredītu plašo izmantošanu ir iemesls tam, ka m ājsaimniec ības ir īpaši 
pakļautas procentu likmju izmai ņām, kā arī bezdarba l īmeņa pieaugumam. Vald ība ir 
veikusi pas ākumus, lai reform ētu tiesību aktus teritori ālās plānošanas jom ā, tomēr 
mājokļu būvniecības aktivit āte joprojām ir zema, un pl ānošanas sist ēma, tostarp za ļās 
zonas ierobežojumi, v ēl aizvien b ūtiski ierobežo m ājokļu piedāvājumu. Vald ības 
rīcība, kuras m ērķis ir stimul ēt pieprasījumu pēc mājokļiem vairāk nekā mājokļu 
piedāvājumu, tostarp nesen pazi ņotā Help to Buy  (Palīdzība iegādei) shēma, varētu vēl 
vairāk saasināt šo situāciju, paaugstinot m ājokļu cenas un m ājsaimniec ību parādu. 
Apvienotās Karalistes īpašuma nodok ļu sistēma apvieno regres īvu periodisku nodokli 
(Council Tax ) un progres īvu darījumu nodokli ( Stamp Duty Land Tax ). Augstas 
mājokļu cenas apvienojum ā ar ierobežot ām mājsaimniec ību finans ēm un 
atbildīgākiem aizdevumu izsniegšanas krit ērijiem, visticam āk, arī turpmāk atturēs 
daudzas m ājsaimniec ības ar vid ējiem ienākumiem no m ājokļu iegādes. Šajā saistībā 
                                                 
9 2009.–2010. gads attiecas  uz finanšu gadu, kas s ākas 1. apr īlī un beidzas 31. mart ā. 
LV 5   LV privāto īri varētu padarīt par pievilc īgāku un dz īvotspējīgāku ilgtermi ņa alternat īvu 
mājokļu iegādei. 
(12) Apvienot ā Karaliste saskaras gan ar b ezdarba, gan nepietiekamas nodarbin ātības 
problēmu, jo īpaši jauniešu vid ū. Bezdarba l īmenis 2013. gada s ākumā bija 7,8 %, un 
paredzams, ka 2013. un 2014. gad ā tas kopum ā saglabāsies nemain īgs. Jauniešu 
bezdarba l īmenis ir daudz augst āks, proti, 20,7 %, turkl āt tas ir past āvīgi paaugstin ājies 
kopš 2007. gada, kad tas bija 14,3 %. Jauniešu, kuri nem ācās, nestrādā un neapg ūst 
arodu, īpatsvars ir 14,0 %. Ņemot vērā lēno IKP izaugsmi, nodarbin ātība privātajā 
sektorā iepriekšējā gadā ir būtiski palielin ājusies, tom ēr ražīguma un algu izaugsme ir 
vāja. Apvienotaj ā Karalistē ir arī pārmērīgi daudz mazkvalific ētu darba ņēmēju, pēc 
kuriem piepras ījums samazin ās. Vienlaikus Apvienotaj ā Karalist ē trūkst augsti 
kvalificētu darba ņēmēju ar lab ām profesion ālajām un tehniskaj ām iemaņām, kas 
veicina nepietiekamo ārējo konkur ētspēju. Neraugoties uz zin āmiem pan ākumiem 
pēdējos gados, iev ērojamam jauniešu īpatsvaram tr ūkst prasmju un kvalifik āciju, kas 
viņiem vajadz īgas, lai sekm īgi konkur ētu darba tirg ū. Mazkvalific ētu jauniešu (15–
25 gadu vecum ā) bezdarba l īmenis ir 37,2 %, kas iev ērojami pārsniedz vid ējo ES 
rādītāju. Pašreiz ējā profesion ālās izglītības un apm ācības politika p ārāk daudz 
uzmanības velta pamatprasm ēm un 2. līmeņa kvalifik ācijai, lai gan ekonomik ā aizvien 
vairāk palielin ās pieprasījums pēc augstākas kvalifik ācijas. Kaut ar ī ir pieliktas p ūles, 
lai uzlabotu m āceklības programmu kvalit āti, ir nepieciešami turpm āki centieni. Jo 
īpaši kvalifik āciju sistēma vēl aizvien ir ļoti sarežģīta, kas var negat īvi ietekm ēt 
uzņēmumu iesaist īšanos māceklības programm ās. Apvienot ā Karaliste var ētu izmantot 
esošo programmu Youth Contract (Jaunatnes l īgums), lai īstenotu Jaunatnes garantijas 
shēmu un risin ātu jauniešu bezdarba probl ēmu, kā arī problēmu saistībā ar tiem 
jauniešiem, kuri nem ācās, nestrādā un neapg ūst arodu. 
(13) Past āvīga problēma Apvienotaj ā Karalistē ir vāji darba stimuli. Iest ādes plāno novērst 
šo problēmu, ieviešot ,,Univers ālo kredītu”, kas ļaus cilvēkiem, uzs ākot darbu, 
saglabāt vairāk ienākumu no vi ņu pabalstiem. Lai gan ,,Univers ālais kredīts” varētu 
pozitīvi ietekm ēt nodarbin ātību, daudz kas b ūs atkarīgs no efekt īviem īstenošanas un 
atbalsta pakalpojumiem, tostarp mijiedarb ības ar citiem pabalstiem. Vienlaikus l īdz 
2016. gadam daudzi darbsp ējas vecuma pabalsti un nodok ļu atlaides tiks paaugstin āti 
par 1 % gad ā, kas ir maz āk nekā prognozējamais infl ācijas līmenis. 2013. gada apr īlī 
tika ieviestas ar ī vairākas citas soci ālo pabalstu reformas. Past āv paaugstin āts 
nabadzības risks, tostarp liel āks bērnu nabadz ības risks taj ās mājsaimniec ībās, kuru 
locekļi ir bez darba. Turpret ī līdzekļu samazin āšanas pas ākumi liel ākoties nesk āra 
pensionāriem paredz ēto (gan visp ārējo, gan no ien ākumiem atkar īgo) maks ājumu 
apmēru, līmeni un autom ātisko paaugstin āšanu. Pirmie Darba programmas rezult āti 
liecina, ka past āv iespējas, lai uzlabotu programmas darb ību un rezult ātus. Aktu āls 
Apvienotās Karalistes uzdevums ir ar ī palielināt vecāku nodarbin ātības līmeni un 
uzlabot pieeju kvalitat īvai, izmaksu zi ņā pieejamai b ērnu aprūpei. To bērnu īpatsvars, 
kuri dzīvo mājsaimniec ībās, kurās nevienam ģimenes loceklim nav darba, Apvienotaj ā 
Karalistē ir otrais liel ākais Eiropas Savien ībā, proti, 17,3 %. B ērnu aprūpes izmaksas 
Apvienotaj ā Karalistē šobrīd ir vienas no augst ākajām Eiropas Savien ībā, kas rada 
īpašas probl ēmas otrajiem peln ītājiem mājsaimniec ībā un vientu ļiem vecākiem. 
2010. gad ā tikai 4 % no b ērniem, kuri jaun āki par trim gadiem, piln ā apmērā 
apmeklēja oficiālas bērnu aprūpes iestādes, kas ir iev ērojami maz āk par vid ējo ES 
rādītāju (14 %).  
(14) Apvienot ās Karalistes uz ņēmumu uzkr ātais parāds ir mēreni augsts, tom ēr dažiem 
uzņēmumiem ir gr ūtības saņemt kredītus, un uz ņēmumu ieguld ījumi vēl aizvien ir ļoti 
LV 6   LV zemā līmenī. Vēl nepieredz ēts uzņēmumu ieguld ījumu kritums p ēc 2007. gada bija par 
iemeslu tam, ka bruto pamatkapit āla veidošana 2012. gad ā samazinājās līdz 14,2 % no 
IKP. Tas ir trešais zem ākais līmenis Eiropas Savien ībā. Apvienotaj ā Karalistē ir zems 
uzņēmumu izdevumu l īmenis pētniecībai un izstr ādei; šis l īmenis samazin ājās no 
1,17 % no IKP 2001. gad ā līdz 1,09 % no IKP 2011. gad ā. Uzņēmumu ieguld ījumi ir 
sākuši nedaudz palielin āties, 2012. gad ā ikgadējais pieaugums bija 4,9 %, ta ču 
joprojām ir neliels. Neto aizdevumu apm ērs uzņēmumu nozar ē 2012. gad ā saglabājās 
negatīvs. Kaut ar ī lielāki uzņēmumi ar lab ām bilancēm spēj aizņemties par v ēsturiski 
zemām izmaks ām, daudziem uz ņēmumiem, jo īpaši MVU, ir gr ūtības saņemt kredītus. 
Situāciju vēl vairāk saasina ierobežot ā konkurence banku nozar ē. Ja tiktu pareizi 
īstenoti Finanšu politikas komite jas ieteikumi par banku kapit āla prasību piesardz īgu 
aprēķināšanu un konstat ētā kapitāla trūkuma nov ēršanu, netrauc ējot ekonomikas 
kreditēšanu, tas pal īdzētu pastiprin āt Apvienot ās Karalistes banku sist ēmas finansi ālo 
stabilitāti. 
(15) Apvienot ās Karalistes uzdevums ir atjaunot un moderniz ēt savu ener ģētikas un 
transporta infrastrukt ūru. Apvienotajai Karalistei l īdz 2020. gadam j āveic būtiski 
ieguldījumi jaun ās jaudās elektroener ģijas ražošanai, lai aizst ātu vecās, slēgšanai 
paredzētās elektrostacijas un lai izpild ītu saistības palielin āt atjaunojamo 
energoresursu izmantošanu un iev ērot stingrākus CO 2 emisiju standartus. Atjaunojamo 
energoresursu īpatsvars ener ģijas galapat ēriņā (3,8 %) atbilst 25. vietai 27 dal ībvalstu 
vidū (ES vid ējais rādītājs ir 13,0 %). Lai atvieglin ātu piemērotus un savlaic īgus 
ieguldījumus, būs nepieciešama tiesisk ā noteiktība. Apvienot ās Karalistes transporta 
tīklu jaudas un kvalit ātes trūkumi ir struktur āla problēma ekonomikai, jo īpaši preču 
ražotājiem, izplat ītājiem un eksport ētājiem. Pašlaik past āv ievērojama plaisa starp 
piešķirto (publisk ā sektora un priv āto) finans ējumu un ieguld ījumu vajadz ībām 
transporta jom ā; valdība mēģina novērst šo probl ēmu, piešķirot priorit āti publisk ā 
sektora izdevumiem infrastrukt ūrā un piesaistot papildu priv ātos ieguld ījumus. 
Apvienotaj ā Karalist ē joprojām augstas ir ar ī vienības izmaksas transporta 
infrastrukt ūras būvniecībā un uzturēšanā. 
(16) Eiropas pusgada kontekst ā Komisija ir veikusi visaptverošu anal īzi par Apvienot ās 
Karalistes ekonomikas politiku. T ā ir novērtējusi konver ģences programmu un valsts 
reformu programmu un sniegusi padzi ļinātu pārskatu. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai 
to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomisk ās politikas izveid ē Apvienotaj ā 
Karalistē, bet arī to atbilst ību ES noteikumiem un nor ādēm, ņemot vērā to, ka 
jānostiprina Eiropas Savien ības vispārējā ekonomisk ā pārvaldība, kas pan ākams, 
turpmākajos valstu l ēmumos iev ērojot ES l īmeņa norādes. Komisijas ieteikumi 
atbilstīgi Eiropas pusgada koncepcijai ir atspogu ļoti 1. līdz 6. ieteikum ā. 
(17) Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskat ījusi Apvienot ās Karalistes konver ģences 
programmu, un t ās atzinums10 ir atspogu ļots jo īpaši 1. ieteikum ā. 
(18) Ņemot vērā Komisijas padzi ļināto pārskatu un šo nov ērtējumu, Padome ir izskat ījusi 
Apvienotās Karalistes valsts reformu programmu un konver ģences programmu. T ās 
ieteikumi saska ņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspogu ļoti 2., 3., 5. un 
6. ieteikum ā, 
                                                 
10 Saska ņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu. 
LV 7   LV AR ŠO IESAKA Apvienotaj ai Karalistei laikposm ā no 2013. gada l īdz 2014. gadam r īkoties 
šādi. 
1. Attiec ībā uz 2014. gadu un laikposmu p ēc tam īstenot uzlabotu budžeta strat ēģiju, ko 
papildina pietiekami konkr ēti pasākumi. Ilgtsp ējīgā veidā nodrošin āt pārmērīga 
budžeta defic īta novēršanu līdz 2014./2015. gadam un veikt fisk ālos pasākumus, kas 
paredzēti Padomes ieteikumos saist ībā ar pārmērīga budžeta defic īta novēršanas 
procedūru, un pan ākt, ka augst ā valsts par āda attiecība sāk ilgtspējīgi samazin āties. 
Lai panāktu ilgstošu fisk ālās nelīdzsvarotības korekciju, ticam ā veidā jāīsteno 
vērienīgas struktur ālas reformas, kas palielin ātu pielāgošanās spējas un veicin ātu 
potenciālo izaugsmi. Īstenot diferenc ētu, izaugsmi veicinošu pieeju izdevumu 
samazināšanas jom ā, tostarp pieš ķirot priorit āti savlaicīgiem kapit ālizdevumiem ar 
lielu ekonomisko atdevi, k ā arī piemērojot līdzsvarotu pieeju konsolid ācijas 
pasākumu izstr ādē un sekmējot vidējā termiņa un ilgtermi ņa fiskālo ilgtspēju. Vairāk 
izmantot PVN pamatlikmi, lai palielin ātu ieņēmumus.  
2. Veikt turpm ākus pasākumus, lai palielin ātu mājokļu piedāvājumu, tostarp v ēl vairāk 
liberalizējot tiesību aktus teritori ālās plānošanas jom ā un nodrošinot efekt īvu 
plānošanas sist ēmas darbību. Nodrošin āt, ka politika m ājokļu jomā (tostarp Help to 
Buy shēma) nesekm ē pārmērīgu hipotek āro kreditēšanu un nerada augt ākas mājokļu 
cenas. Īstenot reformas zemes un nekustam ā īpašuma nodok ļu jomā, lai samazin ātu 
izkropļojumus un veicin ātu mājokļu savlaic īgu būvniecību. Veikt pas ākumus, lai 
uzlabotu īres tirgu tiesisko regul ējumu, jo īpaši padarot gar ākus izīrēšanas 
nosacījumus pievilc īgākus gan īrniekiem, gan m ājokļu īpašniekiem. 
3. Balstoties uz programmu ,,Youth Contract”, pastiprin āt pasākumus, lai nov ērstu 
jauniešu bezdarbu, piem ēram, izmantojot Jaunatnes garantijas sh ēmu. Uzlabot 
māceklības programmu kvalit āti un pagarin āt to ilgumu, vienk āršot kvalifik āciju 
sistēmu un paplašin āt darba dev ēju iesaisti, jo īpaši augsta un vid ēja līmeņa tehnisko 
prasmju apguv ē. Samazin āt to 18–24 gadus veco jaunieš u skaitu, kuri ieguvuši tikai 
pamatprasmes ļoti zemā līmenī, tostarp efekt īvi īstenojot Staž ēšanās programmu. 
4. Pastiprin āt centienus nol ūkā atbalstīt mājsaimniec ības ar maziem ien ākumiem un 
samazināt bērnu nabadz ību, rūpējoties par to, ka ,,Univers ālais kredīts” un citas 
sociālās labklājības reformas nodrošina taisn īga nodok ļu un pabalstu sist ēmu ar 
skaidrākiem nodarbin ātības stimuliem un atbalsta pakalpojumiem. Pa ātrināt plānoto 
pasākumu īstenošanu, lai samazin ātu bērnu aprūpes izmaksas un uzlabotu t ās 
kvalitāti un pieejam ību. 
5. Veikt turpm ākus pasākumus, lai uzlabotu banku un ārpusbanku finans ējuma 
pieejamību uzņēmumiem, vienlaikus nodrošinot, ka pas ākumi galvenok ārt tiek vērsti 
uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem, jo īpaši MVU. Mazin āt šķēršļus ienākšanai banku 
nozarē, samazin āt izmaksas par bankas mai ņu un atvieglin āt jaunu, konkur ējošu 
banku izveidi, p ārdodot banku akt īvus. Efekt īvi īstenot Finanšu politikas komitejas 
ieteikumus par banku kapit āla prasību piesardz īgu novērtējumu un konstat ētā 
kapitāla trūkuma nov ēršanu. 
LV 8   LV 6. Veikt pas ākumus, lai atvieglin ātu ieguld ījumu savlaic īgu palielin ājumu 
infrastrukt ūrā, jo īpaši veicinot efekt īvākus un stabil ākus plānošanas un l ēmumu 
pieņemšanas procesus. Izveidot stabilu tiesisko regul ējumu par ieguld ījumiem jaun ā 
enerģijas ražošanas jaud ā, tostarp atjaunojamos energores ursos. Uzlabot transporta 
tīklu jaudu un kvalit āti, nodrošinot liel āku plānošanas un finans ējuma paredzam ību 
un noteikt ību un izmantojot visefekt īvāko publisk ā vai privātā sektora kapit āla avotu 
apvienojumu. 
Briselē, 
 Padomes v ārdā – 
 priekšs ēdētājs