Komisijas dienestu darba dokuments (KDDD) papildina šo ziņojumu ar detalizētām tabulām un paskaidrojumiem. Dokumentā sniegta arī to valstu makroekonomiskā analīze, kuras gūst labumu no ES aizdevumiem un/vai garantijām, kas veido Fonda risku lielāko daļu.

2.3. Eiropas Investīciju bankas (“EIB”) finansējums operācijām trešās valstīs (“EIB ārējais finansējums”), uz kurām attiecas ES garantijas (ĀAP).

Ārējo aizdevumu pilnvaru (ĀAP) ietvaros ES sniedz garantiju no ES budžeta, lai EIB spētu palielināt savus aizdevumus ārpus ES, ar kuriem tiek atbalstīta ES politika. ĀAP atbalsta EIB darbību pirmspievienošanās valstīs, austrumu un dienvidu kaimiņreģiona valstīs, Āzijā, Latīņamerikā un Dienvidāfrikā. Pašreizējā ĀAP periodā (2014.–2020. gads) no ES budžeta tiek garantēta EIB darījumu summa līdz 32,3 miljardiem EUR. 2018. gada 14. martā Eiropas Parlaments un Padome pieņēma Lēmumu (ES) 2018/412, ar ko groza Lēmumu Nr. 466/2014/ES ĀAP vidusposma novērtējuma kontekstā, ievērojami palielinot maksimālo robežu pašreizējai ĀAP no 27 miljardiem līdz 32,3 miljardiem EUR. Šajā novērtējumā ir pievienots jauns ilgtermiņa ekonomikas noturības bēgļu, migrantu, uzņēmēju kopienu un tranzīta kopienu, kā arī izcelsmes kopienu mērķis kā stratēģiska reakcija, pievēršoties migrācijas pirmcēloņiem.

ES garantija EIB sedz valsts un politiskos riskus saistībā ar finansēšanas darījumiem, kurus EIB veic ārpus Savienības, lai atbalstītu Savienības ārpolitikas mērķus. Turklāt EIB finansē ieguldījumu kategorijas darījumus ārpus Savienības, pašai uzņemoties risku, kā arī darbības, ko veic saskaņā ar īpašām pilnvarām, piemēram, ĀKK valstīs.

Lai tiktu atbalstītas Savienības ārējās darbības, kā arī, lai EIB spētu finansēt ieguldījumus ārpus Savienības, neietekmējot EIB kredītspēju, lielākā daļa tās darbību ārpus Savienības gūst labumu no ES budžeta garantijas.

Garantiju fonds ārējai darbībai

Garantēto EIB ārējo finansējumu, MFP un Euratom aizdevumus trešām valstīm kopš 1994. gada nodrošina Garantiju fonds ārējai darbībai (“Fonds”), savukārt MB atbalsta, EFSM un Euratom aizdevumus dalībvalstīm sedz tieši no ES budžeta.

No Fonda tiek segtas neizpildītās aizdevumu saistības un nodrošinātas aizdevumu garantijas valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, vai aizdevumu garantijas projektu īstenošanai valstīs, kuras nav ES dalībvalstis. Fonds tika izveidots, lai:

· nodrošinātu likviditātes rezervi, lai katru reizi nebūtu jāizmanto ES budžeta līdzekļi saistību neizpildes vai nokavēta maksājuma par garantēto aizdevumu gadījumā; kā arī

· izveidotu budžeta disciplīnas instrumentu, nosakot finanšu shēmu ES politikas izstrādei par ES un EIB piešķirto aizdevumu garantijām trešām valstīm .

Ja trešās valstis kļūst par dalībvalstīm, Fonds vairs nesedz aizdevumus šīm valstīm un risku sedz tiešā veidā no ES budžeta. Fondu nodrošina no ES budžeta, un tajā vienmēr jāparedz noteikta procentuālā daļa no Fonda segto aizdevumu un aizdevumu garantiju kopējās neatmaksātās summas. Pašlaik šī procentuālā daļa, ko dēvē par mērķa likmi, ir 9 %. Ja Fonda līdzekļi nav pietiekami, vajadzīgos līdzekļus nodrošinās no ES budžeta.

2.4. Eiropas Investīciju bankas (“EIB”) un Eiropas Investīciju fonda (“EIF”), finansējums operācijām dalībvalstīs, uz kurām attiecas ES garantijas, – Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF)

Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) ir kodols Investīciju plānam Eiropai, kas paredzēts, lai Eiropas Savienībā sekmētu ilgtermiņa ekonomikas izaugsmi un konkurētspēju.

ES garantija sedz daļu no finansēšanas un investīciju operācijām, kuras parakstījusi EIB Infrastruktūras un inovācijas klases ietvaros (“IIK”) un EIF MVU klases (“MVUK”) ietvaros, bet pārējā daļa tiek veikta ar EIB grupas pašas risku.

EIB un EIF ir atbildīgas par atsevišķo operāciju riska noteikšanu un uzraudzīšanu un par ziņošanu Komisijai un Eiropas Revīzijas palātai.

Eiropas Stratēģisko investīciju fonda Garantiju fonds (ESIF GF)

Saskaņā ar ESIF regulas 12. pantu ESIF GF ir likviditātes rezerve, no kuras EIB saņem maksājumu gadījumā, ja tiek pieprasīts izmantot ES garantiju. Saskaņā ar ESIF nolīgumu starp ES un EIB pieprasījumus maksā no ESIF GF, ja to summa pārsniedz līdzekļus, kuri ir EIB rīcībā ESIF kontā. ESIF konts, ko pārvalda EIB, ir izveidots, lai iekasētu ES ieņēmumus, kuri izriet no ES garantētajām ESIF operācijām, un atgūtās summas un, ciktāl to pieļauj pieejamais atlikums, prasījumu maksājumu veikšanai saskaņā ar ES garantiju.

ESIF GF finansē pakāpeniski, ņemot vērā riska darījumu pieaugumu, ko sedz ES garantija.

Saskaņā ar 12. panta 4. punktu ESIF GF līdzekļus tieši pārvalda Komisija, un tos investē saskaņā ar finanšu pareizas pārvaldības principu, ievērojot attiecīgus prudenciālās uzraudzības noteikumus.

2.5. Krīzes pārvarēšanas mehānismi, kas netiek segti no ES budžeta

Reaģējot uz krīzi, tika izveidoti vairāki citi mehānismi, tomēr tie nerada nekādu risku ES budžetam un tālāk tie ir pieminēti tikai tādēļ, lai izvērtējums būtu pilnīgs: