Vienotais dokuments, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz nosaukumu vīna nozarē: vienotā dokumenta un atsauces publicēšana

(2020/C 202/06)

Šī publikācija dod tiesības divos mēnešos pēc šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

“FRIULI” / “FRIULI VENEZIA GIULIA” / “FURLANIJA” / “FURLANIJA JULIJSKA KRAJINA”

PDO-IT-02176

Pieteikuma iesniegšanas datums: 21.7.2016.

1. Reģistrējamais nosaukums

“Friuli”

“Friuli Venezia Giulia”

“Furlanija”

“Furlanija Julijska krajina”

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

4. Dzirkstošais vīns

4. Vīna vai vīnu apraksts

“Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” – “Bianco”

Krāsa: dažādas intensitātes salmdzeltena, reizumis ar zaļganām niansēm.

Smarža: atgādina ziedus, augļaina, to veido galvenokārt primārās un otrējās aromāta nianses. Izmantojot noteiktas šķirnes, smaržā parādās attiecīgajām šķirnēm raksturīgas trešējas aromāta nianses.

Garša: sausa, harmoniska.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 10,5 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14 g/l.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kas noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” – “Chardonnay”

Krāsa: dažādas intensitātes salmdzeltena.

Smarža: atgādina ziedus, augļaina, ar saldenuma un svaiguma niansēm. Ja vīnu iztur, smaržā parādās raksturīgas trešējas aromāta nianses.

Garša: sausa, harmoniska.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 10,5 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14 g/l.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kas noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” – “Friulano”

Krāsa: no salmdzeltenas līdz zeltaini dzeltenai.

Smarža: atgādina ziedus, augļaina, var būt ar aromātiskām niansēm.

Garša: sausa, harmoniska.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 10,5 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14 g/l.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kas noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” – “Pinot Bianco” / “Pinot Blanc”

Krāsa: dažādas intensitātes salmdzeltena, reizumis ar zaļganām niansēm.

Smarža: atgādina ziedus, augļaina, ar saldenuma un svaiguma niansēm. Ja vīnu iztur, smaržā parādās raksturīgas trešējas aromāta nianses.

Garša: tīra, harmoniska, maiga un samtaina.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 10,5 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14 g/l.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kas noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” – “Pinot Grigio” / “Pinot Gris”

Krāsa: dažādas intensitātes salmdzeltena vai vara krāsa.

Smarža: saldenas un svaigas notis ar ziedu un augļainām niansēm. Ja vīnu iztur, smaržā parādās raksturīgas trešējas aromāta nianses.

Garša: tīra, harmoniska, no sausas līdz pussausai.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 10,5 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14 g/l.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kas noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” – “Sauvignon” / “Sauvignon Blanc”

Krāsa: dažādas intensitātes salmdzeltena, reizumis ar zaļganām niansēm.

Smarža: aromātiska, ar attiecīgajai vīnogu šķirnei raksturīgām ziedu un augļainuma notīm.

Garša: tīra, harmoniska.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 10,5 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14 g/l.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kas noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” – “Malvasia”

Krāsa: dažādas intensitātes salmdzeltena.

Smarža: maigi aromātiska, ar attiecīgajai vīnogu šķirnei raksturīgām ziedu un augļainuma notīm.

Garša: tīra, līdzsvarota, harmoniska.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 10,5 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14 g/l.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kas noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” – “Riesling”

Krāsa: dažādas intensitātes salmdzeltena, reizumis ar zaļganām niansēm.

Smarža: izsmalcināta ar maigām aromātiskām niansēm. Ja vīnu iztur, smaržā parādās raksturīgas trešējas aromāta nianses.

Garša: no sausas līdz pussausai.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 10,5 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14 g/l.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kas noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“Friuli” / “Friuli Venezia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” – “Traminer Aromatico”

Krāsa: dažādas intensitātes salmdzeltena, reizumis ar zaļganām niansēm.

Smarža: aromātiska, ar attiecīgajai vīnogu šķirnei raksturīgām ziedu un augļainuma notīm.

Garša: intensīva, aromātiska, no sausas līdz pussausai.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 10,5 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14 g/l.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kas noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” – “Ribolla Gialla Spumante”

Putas: smalkas un ilgnoturīgas.

Krāsa: dažādas intensitātes salmdzeltena.

Smarža: atgādina ziedus, augļaina, reizumis ar maigu rauga niansi.

Garša: dzīvīga, harmoniska, extra brut, brut, extra dry.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14 g/l.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kas noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” – “Ribolla Gialla Spumante Metodo Classico”

Putas: smalkas un stipri izteiktas.

Krāsa: no dažādas intensitātes salmdzeltenas līdz zeltaini dzeltenai.

Smarža: pilnestīga, ar maigu rauga niansi.

Garša: pilnmiesīga, harmoniska, pas dosé, extra brut, brut, extra dry.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 15 g/l.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kas noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” – “Spumante”

Putas: smalkas un ilgnoturīgas.

Krāsa: dažādas intensitātes salmdzeltena.

Smarža: atgādina ziedus, augļaina, reizumis ar maigu rauga niansi.

Garša: pilnmiesīga, harmoniska, extra brut, brut, extra dry.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14 g/l.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kas noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” – “Spumante Metodo Classico”

Putas: smalkas, noturīgas.

Krāsa: no salmdzeltenas līdz zeltaini dzeltenai.

Smarža: pilnestīga, ar maigu rauga niansi.

Garša: pilnmiesīga, harmoniska, pas dosé, extra brut, brut, extra dry.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 15 g/l.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kas noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” – “Verduzzo Friulano”

Krāsa: no tumši salmdzeltenas vai zeltainas līdz dzintara krāsai.

Smarža: intensīva, harmoniska.

Garša: harmoniska, no sausas līdz saldai.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 10,5 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 18 g/l.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kas noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” – “Rosso”

Krāsa: rubīnsarkana, vīna vecumam palielinoties, kļūst granātsarkana.

Smarža: intensīva, augļaina, tā kļūst daudzveidīgāka, parādoties trešējām aromāta niansēm izturēšanas laikā.

Garša: tīra, sausa, pilnmiesīga, harmoniska.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 10,5 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 18 g/l.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kas noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” – “Cabernet”

Krāsa: rubīnsarkana.

Smarža: raksturīga, augļaina, tā kļūst daudzveidīgāka, parādoties trešējām aromāta niansēm izturēšanas laikā.

Garša: sausa, pilnmiesīga, harmoniska, reizumis ar viegli izteiktu zālaugiem piemītošu aromātu.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 10,5 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 18 g/l.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kas noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” – “Cabernet Franc”

Krāsa: rubīnsarkana, vīna vecumam palielinoties, kļūst granātsarkana.

Smarža: ar zālaugu niansēm, intensīva.

Garša: sausa, nedaudz jūtamas garšaugu nianses, pilnestīga, ar tanīniem piesātināta, atbilstoša smaržai.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 10,5 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 18 g/l.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kas noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” – “Cabernet Sauvignon”

Krāsa: rubīnsarkana, vīna vecumam palielinoties, kļūst granātsarkana.

Smarža: raksturīga, intensīva, ar sarkanogu augļu notīm, tā kļūst daudzveidīgāka, parādoties trešējām aromāta niansēm izturēšanas laikā.

Garša: sausa, harmoniska.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 10,5 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 18 g/l.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kas noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” – “Merlot”

Krāsa: rubīnsarkana.

Smarža: vīnam raksturīga, augļaina, intensīva, tā kļūst daudzveidīgāka izturēšanas rezultātā.

Garša: īpaši sausa, dažreiz nedaudz jūtamas garšaugu nianses, strukturēta, aromātiska, tā kļūst daudzveidīgāka un līdzsvarotāka izturēšanas rezultātā.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 10,5 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 18 g/l.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kas noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” – “Refosco dal Peduncolo Rosso”

Krāsa: rubīnsarkana, spilgti purpursarkana.

Smarža: intensīva, augļaina.

Garša: sausa, dažreiz nedaudz rūgtena.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 10,5 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 18 g/l.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kas noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” – “Pinot Nero” / “Pinot Noir”

Krāsa: rubīnsarkana, vīna vecumam palielinoties, kļūst granātsarkana.

Smarža: ēteriski piesātināta, vīnam raksturīga, augļaina, var būt ar garšvielu niansēm.

Garša: harmoniska, sausa vai pussausa.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 10,5 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 18 g/l.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kas noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīndarības metodes

a) Galvenās vīndarības metodes

NAV

b) Maksimālā raža

“Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” – “Bianco”, “Chardonnay”, “Friulano”, “Pinot Bianco”, “Pinot Grigio”, “Ribolla Gialla Spumante”, “Sauvignon”

14 000 kg vīnogu no hektāra

“Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” – “Verduzzo Friulano”, “Spumante”

14 000 kg vīnogu no hektāra

“Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” – “Malvasia”

12 000 kg vīnogu no hektāra

“Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” – “Riesling”, “Traminer Aromatico”

13 000 kg vīnogu no hektāra

“Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” – “Cabernet”, “Cabernet Franc”

13 000 kg vīnogu no hektāra

“Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” – “Cabernet Sauvignon”, “Refosco dal Peduncolo Rosso”, “Rosso”, “Pinot Nero”

14 000 kg vīnogu no hektāra

“Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” – “Merlot”

14 000 kg vīnogu no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogas, kas paredzētas tādas misas un vīnu ražošanai, kuri ir piemēroti, lai tiem varētu izmantot nosaukumu “Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina”, tiek audzētas apgabalā, kurā ietilpst visa šādu pašvaldību teritorija:

Pordenone provincē:

Arba, Arzene – Valvasone, Aviano, Azzano Decimo, Brugnera, Budoia, Caneva, Casarsa della Delizia, Castelnovo del Friuli, Cavasso Nuovo, Chions, Cordenons, Cordovado, Fanna, Fiume Veneto, Fontanafredda, Maniago, Meduno, Montereale Valcellina, Morsano al Tagliamento, Pasiano di Pordenone, Pinzano al Tagliamento, Polcenigo, Porcia, Pordenone, Prata di Pordenone, Pravisdomini, Roveredo in Piano, Sacile, San Giorgio della Richinvelda, San Martino al Tagliamento, San Quirino, San Vito al Tagliamento, Sequals, Sesto al Reghena, Spilimbergo, Travesio, Vajont, Vivaro, Zoppola.

Gorizia provincē:

Capriva del Friuli, Cormòns, Doberdò del Lago, Dolegna del Collio, Farra d’Isonzo, Fogliano Redipuglia, Gorizia, Gradisca d’Isonzo, Grado, Mariano del Friuli, Medea, Monfalcone, Moraro, Mossa, Romans d’Isonzo, Ronchi dei Legionari, Sagrado, San Canzian d’Isonzo, San Floriano del Collio, San Lorenzo Isontino, San Pier d’Isonzo, Savogna d’Isonzo, Staranzano, Turriaco, Villesse.

Trieste provincē:

Duino-Aurisina, Monrupino, Muggia, San Dorligo della Valle, Sgonico, Trieste.

Udine provincē:

Aiello del Friuli, Aquileia, Artegna, Attimis, Bagnaria Arsa, Basiliano, Bertiolo, Bicinicco, Buia, Buttrio, Camino al Tagliamento, Campoformido, Campolongo al Torre, Carlino, Cassacco, Castions di Strada, Cervignano del Friuli, Chiopris-Viscone, Cividale del Friuli, Codroipo, Colloredo di Monte Albano, Corno di Rosazzo, Coseano, Dignano, Faedis, Fagagna, Fiumicello, Flaibano, Gemona del Friuli, Gonars, Latisana, Lestizza, Lignano Sabbiadoro, Magnano in Riviera, Majano, Manzano, Marano Lagunare, Martignacco, Mereto di Tomba, Moimacco, Mortegliano, Moruzzo, Muzzana del Turgnano, Nimis, Osoppo, Pagnacco, Palazzolo čello Stella, Palma nova, Pasian di Prato, Pavia di Udine, Pocenia, Porpetto, Povoletto, Pozzuolo del Friuli, Pradamano, Precenicco, Premariacco, Prepotto, Ragogna, Reana del Rojale, Remanzacco, Rive d’Arcano, Rivignano-Teor, Ronchis, Ruda, San Daniele del Friuli, San Giorgio di Nogaro, San Giovanni al Natisone, San Pietro al Natisone, San Vito al Torre, San Vito di Fagagna, Santa Maria la Longa, Sedegliano, Talmassons, Tapogliano, Tarcento, Tavagnacco, Terzo d’Aquileia, Torreano, Torviscosa, Treppo Grande, Tricesimo, Trivignano Udinese, Udine, Varmo, Villa Vicentina, Visco.

7. Galvenā(-ās) vīna vīnogu šķirne(-es)

‘Tocai Friulano B.’ – ‘Friulano’

‘Chardonnay B.’

‘Refosco dal Peduncolo Rosso N.’ – ‘Refosco’

‘Ribolla Gialla B.’ – ‘Ribolla’

‘Riesling Italico B.’ – ‘Riesling’

‘Riesling Renano B.’ – ‘Riesling’

‘Sauvignon B.’ – ‘Sauvignon Blanc’

‘Tocai friulano B’

‘Verduzzo Friulano B.’ – ‘Verduzzo’

‘Cabernet Franc N.’ – ‘Cabernet’

‘Cabernet Sauvignon N.’ – ‘Cabernet’

‘Carmenère N.’ – ‘Cabernet’

‘Pinot Bianco B.’ – ‘Pinot Blanc’

‘Pinot Grigio’ – ‘Pinot Gris’

‘Pinot Nero N.’ – ‘Pinot Noir’

‘Merlot N.’

‘Malvasia Istriana B.’ – ‘Malvasia’

‘Traminer Aromatico Rs.’ – ‘Gewürztraminer’

8. Saiknes vai saikņu apraksts

Kategorija: vīns un dzirkstošais vīns

Saiknei būtiskie dabas faktori

Ar ACVN “Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” apzīmēto produktu ražošanas ģeogrāfiskais apgabals ietver Friuli-Venēcijas Džūlijas reģiona to pašvaldību administratīvo teritoriju, kas ietilpst Gorizia, Pordenone, Trieste un Udine provincē. Ņemot vērā to izmēru, šajos apgabalos ir ievērojama ģeomorfoloģisko faktoru dažādība, tādējādi radot ļoti atšķirīgu ainavu, kurā pakalni pāriet zemienēs. Apgabalu var iedalīt trijos ģeomorfoloģiskajos apgabalos: pauguraine, centrālā zemiene un piekrastes apgabals. Ar nosaukumu “Friuli” apzīmēto vīnu ražošanas zemienes apgabalu savukārt var iedalīt austrumu un rietumu apgabalā. Rietumu apgabalā ir siltāks klimats un ir vērojams ļoti izteikts sasilšanas efekts, ko rada saules stari dienā un labvēlīgas temperatūras svārstības. Šos apgabalus parasti veido aluviālo sanesu augsne, kas izveidojusies no materiāliem, kurus pārvieto vairākas upes, kas plūst ar aizsargāto nosaukumu apzīmētā produkta ražošanas apgabalā (Tagliamento, Isonzo, Torre, Natisone, Stella, Meduna, Livenza, Cellina, Noncello, Judrio u. c.). Minētās sanesas ir izveidojušas augsnes ar dažādu granulometrisko sastāvu – no mālsmilts līdz smilšaini putekļainai mālsmiltij, dažkārt ar dziļiem putekļaina māla nogulumiem. Turklāt Udīnes (Udine) un Pordenones (Pordenone) provincē centrālajai zemienei ir raksturīgs ļoti liels kaļķa un dolomīta materiāla daudzums, kas ūdeņu iedarbības rezultātā tika atdalīts no kalniem un pārvietots lejup pa straumi pa upju gultni. Austrumos zemienēm ir raksturīga neauglīga izskalota augsne vai līdzīgu tipu augsnes. Tāpēc tur pārsvarā ir sastopama grants, kas pārklāta vai sajaukta ar pārveidota augsnes materiāla slāni, kura dziļums ir 30–70 cm. Šādas augsnes ir galvenais iemesls tam, ka vīniem, uz kuriem attiecas ACVN “Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina”, ir zema spirta koncentrācija, taču tajā pašā laikā tā izsmalcināti bagātina vīnus, jo īpaši baltvīnus. “Pinot Grigio” svaigās un aromātiskās notis un “Pinot Bianco”, “Friulano” un “Chardonnay” augļainās un ziedu notis ir tieši saistāmas ar šo ietekmējošo faktoru. Pauguraines austrumdaļā ir raksturīgas galvenokārt augsnes, kuru sastāvā ir eocēna merģelis ar smilšakmeni, tā sauktās “Flysch di Cormòns” augsnes (friuliešu valodā “ponca”), bet rietumu un ziemeļu daļā – morēnu augsnes, kurās bieži vien ir grants nogulumu sajaukums ar mālainu putekļu segmentiem. Vīndārzos, kas atrodas apgabalos ar “ponca” augsni, ir raksturīga tādu vīnogu audzēšana, no kurām iegūst miesīgākus vīnus ar labāk izteiktu struktūrainību nekā vīniem, kas ražoti no līdzenumā audzētām vīnogām. Sarkanvīni, kurus ražo no vīnogām, kas audzētas nogāzēs ierīkotos vīndārzos, ir īpaši eleganti un izsmalcināti. Šajos apvidos gan ‘Merlot’, gan ‘Cabernet franc’ šķirnei ir optimāli nogatavošanās apstākļi, kas ļauj tām iegūt raksturīgās viegli izteiktās garšaugu notis gan smaržā, gan garšā. Šie apstākļi labvēlīgi ietekmē arī baltvīnus, kas ražoti nogāzēs ierīkotos vīndārzos, ļaujot tādām šķirnēm kā ‘Verduzzo Friulano’ sasniegt maksimāli harmonisku smaržu un garšu. “Ponca” augsnes ļoti labvēlīgi ietekmē arī baltvīnus, un tiem var būt daudzveidīga smarža – no ziedu līdz augļainai, taču var parādīties arī elegantas trešējās aromāta nianses. Augšņu granulometriskā sastāva atšķirības galvenokārt ietekmē vīnogulāju sakņu izvietojumu. Irdenās augsnēs saknes iesniedzas vairāku metru dziļumā, nodrošinot augiem pastāvīgu apgādi ar ūdeni un minerālvielām, un arī tad, ja augsnes virskārta izžūst, nelabvēlīgu ietekmi tas nerada. Tādējādi tiek iegūti kvalitatīvāki produkti, piemēram, produkti, kurus ražo, izmantojot Friuli reģionam raksturīgās smilšainās un oļainās aluviālās augsnes, kas iekļautas Kopienas klasifikācijā attiecībā uz to, kāda ir kvalitatīva vīnkopībai paredzēta zeme.

Pastāv kopīgi vides faktori, kas ir saistīti ar ACVN “Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” ģeogrāfiskajos apgabalos esošās zemes augšņu siltumīpašībām, proti, ar to spēju sasilt, kas ievērojami ietekmē sakņu absorbciju. Vēl viens kopīgs faktors, kas raksturīgs augsnei kontrolētā cilmes vietas nosaukuma “Friuli” apgabalā, ir augstā tādu mikroelementu koncentrācija, kuri ir cieši saistīti ar vīna kvalitāti, jo bagātīgo enzīmu daudzumu stipri ietekmē augsnes tips. Augstais mikroelementu saturs augsnē ietekmē aromātu buķetes īpašības. Tieši šo iemeslu dēļ ir iespējams identificēt kopīgas iezīmes to vīnu aromātā, uz kuriem attiecas ACVN “Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina”.

Saiknei būtiskie vēsturiskie faktori un cilvēkfaktori

Vīnogulāju audzēšanai ir neapstrīdami svarīga nozīme attiecīgajā reģionā kopš seniem laikiem. Vīnkopībai ir sena vēsture, tās pirmsākumi meklējami jau 700. gadā pirms mūsu ēras. Par to liecina senie grieķu un romiešu pieraksti, bet vēlākā periodā to apstiprina Herodiāna, Tita Līvija un Strabona raksti. Romas impērijas laikā “Pucino” vīns bija augstu vērtēts Romas imperatora galmā, un Senāts sūtīja kolonistus uz Akvileju, lai paplašinātu vīnogulāju audzēšanu. Vairākus gadsimtus Akvileja – Romas impērijas trešā lielākā pilsēta – bija vieta, no kuras Friuli-Venēcijas Džūlijas reģionā ražotais vīns tika sūtīts uz Eiropas ziemeļaustrumu reģioniem.

Vīnkopība uzplauka langobardu valdīšanas laikā. 19. gadsimtā, pateicoties grāfam Delatūram, Friuli reģionā parādījās pirmie ‘Pinot’, ‘Merlot’ un ‘Sauvignon’ šķirnes vīnogulāji. Vēlāk tie izplatījās visā Friuli reģionā.

Mūsdienās baltvīnus ražo pēc rūpīgas vīnogu atlases, kurām veic vieglu presēšanu un raudzēšanu kontrolētā temperatūrā bez miziņu macerācijas, lai uzlabotu attiecīgo vīnogu šķirņu piešķirto raksturīgo smaržu. Tādu vīna partiju gadījumā, kuras paredzēts izturēt ilgāk koka mucās vai pudelēs pirms laišanas tirdzniecībā, vīndarības procesā uz dažāda ilguma laikposmu ir jānodrošina saskare ar miziņām. Tāpēc iegūtajos vīnos ir lielāks tādu vielu saturs, kuras piešķir krāsu.

Turpretī sarkanvīnu gadījumā saskare ar miziņām ir būtiska, lai ekstrahētu polifenolu frakciju, kas ir vissvarīgākā, lai nodrošinātu sarkanvīnu īpašības. Izturēšana koka mucās nav obligāts posms, taču to joprojām daļēji izmanto. Tomēr partijas tiek profesionāli nodalītas, lai iegūtu pēc iespējas līdzsvarotāku galīgo iznākumu, un šādā gadījumā ir iespējams, ka šādiem vīniem būs jūtamas koksnei raksturīgas notis.

Informācija par vīnu kvalitāti/īpašībām, kas lielā mērā saistāmas ar ģeogrāfisko vidi

Kategorija: vīns

Vīniem, uz kuriem attiecas ACVN “Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” un kuri ietilpst kategorijā “vīns”, ir raksturīgas īpašības, kuru pamatā galvenokārt ir teritorijas īpatnības, t. i., augsnes un klimatiskie apstākļi, savukārt pārējās īpašības ir atkarīgas no cilvēku veiktajām darbībām.

Saskaņā ar ES tiesību aktiem kopējais skābums, kas izteikts vīnskābē, nedrīkst būt zemāks par 3,5 g/l. Tomēr 6. pantā visām šķirnēm ir noteikta 4 g/l liela minimālā vērtība.

ACVN “Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” teritorijā esošo apstākļu ietekmē baltvīniem ir salmdzeltena krāsa ar dažādas pakāpes zaļganu vai zeltainu nokrāsu; “Pinot Grigio” gadījumā ir atļautas arī dažādas intensitātes vara krāsas nianses. Vīniem ir patīkama un maiga garša ar izteiktu un intensīvu smaržu – no ļoti augļainas līdz ziedu, smalkai un elegantai. Ar ACVN “Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” apzīmēto vīnu raksturīga iezīme ir sabalansētība un miesīgums, un tiem ir tāda struktūrainība, ka tos var ilgstoši izturēt.

Sarkanvīniem ir raksturīga rubīnsarkana krāsa ar daudzām niansēm un apburoša smarža, ko raksturo tās patīkamā izsmalcinātība, kurā jaušamas zālaugu, reizumis augļainas un garšaugu nianses, ar izteiksmīgu buķeti; tie ir ļoti sausi un izteikti pilnmiesīgi.

Vīna garša ir ļoti līdzsvarota, kā arī nedaudz savelkoša, it īpaši tādu šķirņu gadījumā, kas vislabāk ir piemērotas ilgstošai vai ļoti ilgstošai izturēšanai; tāpēc vīnam vienmēr ir raksturīgs skābenums, kas neizjauc garšas līdzsvaru.

Šo vīnu īpašības nosaka ražošanas apgabala augsnes un klimatiskie apstākļi – laba augsnes drenāža, pietiekama ūdensapgāde, mērenais, spirgtais un vējainais klimats un diennakts lielās temperatūras svārstības visā vīnogu nogatavošanās posmā, jo īpaši periodā no ienākšanās līdz novākšanai. Pateicoties minēto faktoru mijiedarbībai, ķekari var optimāli ienākties, tādējādi vīnogām tiek nodrošināts pietiekams cukuru saturs, kā arī citas attiecīgajā apgabalā audzēto vīnogulāju šķirņu raksturīgās kvalitatīvās un organoleptiskās īpašības.

Kategorija: dzirkstošais vīns

Vīniem, uz kuriem attiecas ACVN “Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” un kuri ietilpst kategorijā “dzirkstošais vīns”, kopējais skābums ir izteiktāks nekā pārējo kategoriju vīniem, proti, tā minimālā vērtība, kas izteikta vīnskābē, ir 5 g/l. Ar šo aizsargāto nosaukumu apzīmētā produkta ražošanas teritorijā esošie apstākļi piešķir šiem dzirkstošajiem vīniem dažādas intensitātes salmdzeltenu krāsu un dažreiz pat zeltainas nianses. Smarža ir daudzšķautņaina un maiga, bet “Ribolla Gialla Spumante” gadījumā tajā var būt jaušamas ziedu un augļainas notis. Ļoti bieži smaržai piemīt interesanta rauga nianse, kas rodas pēc otrējās raudzēšanas autoklāvā vai pudelēs atkarībā no izmantotās metodes.

Visraksturīgākā šo vīnu garšas īpašība ir sabalansētība, un to bieži vien pastiprina raksturīgās skābenuma notis, kas ļauj viegli noteikt vīnu ražošanai izmantotās šķirnes. “Dzirkstošo vīnu” kategorijās tiek izdalīti arī dažādi tipi atkarībā no cukuru satura – no “pas dosé” līdz “extra dry”.

Saikne starp ģeogrāfiskā apgabala elementiem un produkta kvalitāti un īpašībām, kas lielā mērā saistāmas ar ģeogrāfisko vidi

Kategorija: vīns

Iepriekš a) punktā aprakstīto vides, augsnes un klimatisko faktoru mijiedarbība ar b) punktā aprakstītajiem cilvēkfaktoriem ļauj ar ACVN “Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” apzīmētajiem vīniem sasniegt maksimālu izteiksmīgumu un ievērojami veicina gan tādu baltvīnu, gan sarkanvīnu ražošanu, kuriem ir īpaši bagātīga un izsmalcināta smarža, kuri ir piemēroti vidēji ilgstošai līdz ilgstošai izturēšanai un kuriem ir izsmalcināta struktūrainība. Vīnkopībai ir bijusi būtiska ietekme uz ACVN “Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” ģeogrāfiskā apgabala ainavu.

Lauksaimniecības sistēmas kā bioloģisko un struktūrelementu kopumu ietekmē ainavas iezīmes, kā arī ģeoloģiskie, augsnes un klimatiskie apstākļi. Pateicoties tam, ka zeme, kas atrodas starp austrumos esošajiem pakalniem uz robežas ar Slovēniju un Friuli līdzenumiem, ir acīmredzami piemērota vīnkopībai, un vīnkopju profesionālajām prasmēm, ir nepārprotami vērojama ar aizsargāto nosaukumu apzīmēto produktu izaugsme.

Zemienēs iegūtajiem baltvīniem ar nosaukumu “Friuli” ir skaidri noteiktas šķirnes īpašības, labi piemērots skābenuma līmenis un spirta koncentrācija, kā arī viegli izteikts, bet harmonisks miesīgums. Tiem ir raksturīgs svaigums un aromātiskums, kā arī labi piemērots skābenuma līmenis. ‘Chardonnay’ un ‘Pinot Grigio’ ir patīkamas šķirnes, kuras minētie augsnes un klimatiskie apstākļi labvēlīgi ietekmē. ‘Friulano’ ir plaši audzēta vīnogulāju šķirne, kas nodrošina ļoti apmierinošus rezultātus un izsmalcinātus vīnus. Šajā apgabalā īpaši pazīstami ir no šķirnes ‘Sauvignon’ ražotie vīni; tie ir ļoti līdzsvaroti, to krāsa ir no salmdzeltenas ar zaļganām niansēm līdz zaļai nokrāsai, un tiem piemīt raksturīga smarža un izcili labi izteikta struktūrainība. Zemienēs iegūtā šķirne ‘Pinot Bianco’ ir aromātiska, izsmalcināta un ar lielisku struktūrainību, un irdenās augsnes ietekme izceļ šķirnes aromātiskās īpašības.

Austrumu zemienēm ir raksturīgi baltvīni ar labi piemērotu skābuma līmeni, svaigumu un izmantotās šķirnes izteiktu individualitāti. Papildus ‘Friulano’, ‘Chardonnay’ un ‘Pinot Grigio’ šķirnei šajās zemienēs audzē arī maigi aromātisko ‘Malvasia’ šķirni, kurai ir raksturīgas patīkamas augļainas un ziedu notis. Nedrīkstētu aizmirst arī šajā apgabalā ražotos sarkanvīnus. Vīniem, kas ražoti no šķirnēm ‘Cabernet Franc’, ‘Cabernet Sauvignon’, ‘Merlot’ un ‘Il Refosco’, ir intensīva, gandrīz asinssarkana krāsa. Šīs vīnogas ir mēreni ražīgas, un tām ir ļoti daudzšķautņaina, dziļa un ar tanīniem piesātināta, taču saldena garša; kopumā tie ir augstas kvalitātes vīni ar labi izteiktu struktūrainību, kurus – izturēšanai piemērotu vīnu gadījumā – var diezgan ilgi izturēt mucās, un to bagātīgās augļainās nianses piešķir tiem raksturīgo smaržu.

Pakalniem ir raksturīgi bagātīgi, robusti vīni ar izteiksmīgu individualitāti un maigumu. ‘Friulano’ šķirnes vīnogu īpašības var būt bagātīgas, ņemot vērā to dabīgo pilnestīgumu un struktūrainību; ‘Pinot Bianco’ vīnogām piemīt izteikta individualitāte; ‘Traminer’ ir aromātiska šķirne; ‘Riesling’ vīnogu īpašības ir daudzšķautņainas un glāstošas; ‘Malvasia’ vīnogām ir intensīva garša, tāpat arī ‘Merlot’, ‘Cabernet Franc’ un ‘Cabernet Sauvignon’ šķirnes vīnogām, un tās sasniedz pilngatavību, un no tām ražotajos vīnos dominē saldena, tanīniem piesātināta garša un pameža augļu nianses ar zālaugu notīm un ļoti intensīvu garšu un smaržu. Šajos apgabalos ir divi pilnīgi atšķirīgi sarkanvīnu baudīšanas veidi: daži vīni ir paredzēti tūlītējam patēriņam, t. i., tie ir viegli, kā arī tiem ir augļainas nianses un gaiši rubīnsarkana krāsa; taču vīndari vēlas ražot arī lieliskus vīnus izturēšanai mucās, kas var piešķirt sarkanvīniem pilnestīguma un dziļuma izjūtas nianses un pagarināt to uzglabāšanas laiku, kā arī apmierināt pat visprasīgāko vīna baudītāju vēlmes, kuri spēj novērtēt daudzveidīgas un valdzinošas buķetes. Šajā reģionā ražotais “Verduzzo Friulano” ir pilnestīgs, ar ļoti labi strukturēts un gandrīz samtains. Tam ir intensīva, gandrīz zeltaina krāsa, un tas ir ļoti labi piemērots izturēšanai. Pateicoties klimatisko apstākļu un augsnes mijiedarbībai, kā arī vīnkopju pieredzei, šis nosaukums ir uzskatāms par kvalitātes garantiju.

Ar šo aizsargāto nosaukumu apzīmētā produkta ražošanas apgabala ziemeļos un rietumos esošajos pakalnos visbiežāk audzē aromātisko šķirni ‘Sauvignon’, kurai šajā teritorijā ir vislabvēlīgākie un piemērotākās audzēšanas vietas visā Friuli reģionā. Šie apgabali ietekmē arī šķirnes ‘Chardonnay’, ‘Pinot Grigio’ ar to aromātiskajām un svaigajām notīm ar ziedu un augļainuma niansēm, kā arī ‘Ribolla Gialla’. Lai gan ACVN “Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” teritorijā ir izveidojusies cieša saikne ar tradīcijām, pēdējos 30 gados ir ieviesti tehnoloģiski jauninājumi gan vīndārzos, gan vīna pagrabos, ļaujot panākt augstāku kvalitāti, jo īpaši attiecībā uz:

— ražošanas ierobežošanu, tostarp izmantojot vīndārzu retināšanu,

— gaisa kondicionēšanu apstrādes zonās un vīna tvertnēs,

— kvalitatīvu vīnogu audzēšanai piemērotāko audzēšanas metožu izvēli,

— senu šķirņu biotipu saglabāšanu, izmantojot masveida selekciju, nevis klonu selekciju,

— vīna tvertņu uzlabošanu un aizstāšanu, izmantojot nerūsošo tēraudu, muciņas un mucas izturēšanai, cenšoties sasniegt līdzsvarotu rezultātu.

Tādējādi ar ACVN “Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” apzīmēto vīnu specifiskās kvalitātes īpašības ir saistītas ar mijiedarbību starp dabas vidi un tādiem cilvēkfaktoriem kā tradīcijas un zināšanas par audzēšanu, vīndarību un vīna izturēšanu. Īpaši jāpiemin tas, ka ražotāji ir izdarījuši izvēli nolūkā panākt augstu kvalitāti – attiecībā uz vīnogu audzēšanu (ražas kontrole, tehnoloģiskie jauninājumi) un tādu vīnu ražošanu, kas apzīmēti ar ACVN “Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina”, ierobežojot bagātināšanas praksi vai bieži vien atturoties no tās.

Visbeidzot, pateicoties ražošanas apgabala raksturīgajām īpašībām, zināšanām, kuras vīnkopji nodod no paaudzes paaudzē, un precīzām cilvēku darbībām gan vīndārzos, gan pagrabos, no ‘Friuli’ šķirnes ir iespējams iegūt vislabākās vīnogas un saražot no tām vislabākos vīnus.

Kategorija: dzirkstošais vīns

ACVN “Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” attiecas uz četrām dzirkstošā vīna kategorijām. “Ribolla Gialla Spumante” drīkst ražot no ‘Ribolla Gialla’ šķirnes vīnogām atsevišķi vai –lai panāktu labākas īpašības – maisījumā (līdz 15 % no vīna) ar citu tādas pašas krāsas šķirņu vīnogām, misu vai vīniem, kuras ir piemērotas audzēšanai Trieste, Gorizia, Udine un Pordenone provincē, izņemot ‘Moscato’ šķirnes, ‘Müller Thurgau’ un ‘Traminer’. “Spumante” un “Spumante Metodo Classico” ražošanai ir atļauts izmantot šķirnes ‘Chardonnay’, ‘Pinot Bianco’, ‘Pinot Grigio’, ‘Pinot Nero’ (raudzētas bez miziņu macerācijas) – atsevišķi vai kombinācijā.

‘Ribolla Gialla’ ir vīnogu šķirne, kas savas ilgās vēstures gaitā ir vislabāk pielāgojusies paugurainēm, kur var izveidoties tās struktūrainība un kur tā var iegūt savu izsmalcināto smaržu. Dzirkstošos vīnus ražo, izmantojot otrējo raudzēšanu autoklāvos vai pudelēs, tādēļ to darīšanai paredzētās vīnogas parasti novāc agrāk nekā nedzirkstošajiem vīniem paredzētās vīnogas, lai nodrošinātu to, ka gatavajam produktam ir augstāks skābenums un līdzsvarota spirta koncentrācija. Minēto iemeslu dēļ ‘Ribolla Spumante’ vīnogām var panākt izsmalcinātas īpašības visās augsnēs un klimatiskajos apstākļos gan zemienēs, gan paugurainēs.

Pateicoties augsnes un klimatiskajiem apstākļiem, ACVN “Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” ģeogrāfiskais apgabals ir īpaši piemērots tādu šķirņu audzēšanai, kuras izmanto dzirkstošo bāzes vīnu iegūšanai “Spumante” ražošanai, proti, ‘Chardonnay’, ‘Pinot Bianco’, ‘Pinot Grigio’ un ‘Pinot Nero’ (raudzētas bez miziņu macerācijas).

Zemienēs valdošie apstākļi izceļ ‘Chardonnay’ un ‘Pinot Bianco’ aromāta potenciālu, ik gadu vairojot otrējo un trešējo aromāta nianšu eleganci, pat siltākos un sausākos gados. ACVN “Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” ģeogrāfiskajā apgabalā esošie apstākļi nenoliedzami paaugstina skābju saturu. Augsnes sastāvs un mijiedarbība starp klimatu, cilvēku darbību un ģeogrāfiskajām īpašībām veicina galveno skābju (ābolskābes, vīnskābes un citronskābes) uzkrāšanos vīnogās, kas veido vienu no lielākajām šo produktu tipu frakcijām.

Visbeidzot, ACVN “Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina” ģeogrāfiskā apgabala kalnainajās daļās vides ietekme veicina šo vīnu miesīgumu, uzlabojot minerālsāļu un skābju koncentrāciju, vienlaikus paaugstinot cukuru, kā arī aromātisko prekursoru koncentrāciju, kas pēc spirta rūgšanas beigām var būt raksturīgi šiem dzirkstošajiem vīniem, kuriem ir daudzveidīgāka un noturīgāka smarža – arī tādu otrējo aromāta nianšu dēļ, kas rodas rūgšanas laikā un piešķir ar ACVN “Friuli” / “Friuli Venezia Giulia” / “Furlanija” / “Furlanija Julijska krajina”“Spumante” un “Spumante Metodo Classico” apzīmētajiem vīniem tiem raksturīgo daudzveidīgumu un dziļumu.

9. Būtiski papildu nosacījumi

NAV

Saite uz produkta specifikāciju

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14295

(1) OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.