Īpašais ziņojums Nr. 7/2013 “Vai Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds ir nodrošinājis ES pievienoto vērtību atlaisto darba ņēmēju reintegrācijā?”





GLOSĀRIJS Budžeta ĢD : Budžeta ģenerāldirektorāts Darba ņēmēju ienākumu atbalsts : skaidras naudas izdevumi, lai kompensētu bezdarbu. Tas ietver atlaišanas pabalstus no valsts līdzekļiem, kā arī pensijas atbalsta saņēmējiem, pirms viņi sasniedz pensionēšanās "standarta" vecumu, ja šos pabalstus izmaksā tāpēc, ka šīs personas ir palikušas bez darba, vai darba tirgus politikas nosacījumu dēļ. Sk. "Skaidrojošas norādes par ESAO sociālo izdevumu datubāzi", ESAO, 2007. gads. EGF : Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds. ES pievienotā vērtība : ES pievienotā vērtība ir vērtība, kuru kāda ES darbība pievieno vērtībai, ko pretējā gadījumā būtu radījusi dalībvalsts, rīkojoties viena pati. ESAO : Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija. Pašlaik ESAO ietilpst 21 ES dalībvalsts. ESF : Eiropas Sociālais fonds. Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD : Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts. Palāta : Eiropas Revīzijas palāta (vai Palāta). KOPSAVILKUMS I. Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (EGF) izveidoja 2006. gadā, lai paustu ES solidaritāti darba ņēmējiem, kurus bija skārušas masveida atlaišanas. EGF būtu jāveicina šo darba ņēmēju reintegrācija nodarbinātībā, nodrošinot tiem finanšu iemaksas laikā ierobežotiem un saskaņotiem individualizētu pakalpojumu kopumiem. Tie ietver aktīvus darba tirgus pasākumus, piemēram, apmācības, atbalstu pašnodarbinātībai, koučingu un atbalstu jauna darba atrašanai. Tās arī nereti ietver ienākumu atbalstu un citus pabalstus, ko izmaksā darba ņēmējiem. II. Arī Eiropas Sociālais fonds (ESF) atbalsta atlaistos darba ņēmējus, galvenokārt ar mūžizglītības programmām. Tomēr ESF mērķis ir risināt ilgtermiņa strukturālās nelīdzsvarotības, savukārt EGF izveidoja, lai risinātu īstermiņa un ad hoc ārkārtas situācijas. III. Līdz 2012. gada 31. decembrim EGF bija atvēlējis 627 miljonus EUR palīdzības pasākumiem 89 apstiprinātiem dalībvalstu pieteikumiem. EGF līdzfinansē pasākumus 50 % vai 65 % apmērā, bet pārējo nodrošina attiecīgā dalībvalsts. IV. Palāta secināja, ka: a) gandrīz visiemdarba ņēmējiem, kuri ir tiesīgi pretendēt uz EGF atbalstu, tika piedāvāti individualizēti un labi koordinēti pasākumi; b) ikviens EGF pasākums var būt atbilstīgs arī ESF, un dažas dalībvalstis labprātāk izmantoja ESF, nevis EGF; c) nebija noteikti kvantitatīvi reintegrācijas mērķi; turklāt esošie dati ir nepietiekami, lai novērtētu, cik efektīvi bijuši pasākumi darba ņēmēju reintegrēšanai nodarbinātībā; d) EGF nodrošināja ES pievienoto vērtību gadījumos, kad fondu izmantoja, lai līdzfinansētu pakalpojumus atlaistiem darba ņēmējiem vai tādus pabalstus, ko dalībvalstu bezdarbnieku pabalstu sistēmas parasti neparedz; e) tomēr visos revidētajos gadījumos Palāta konstatēja, ka pasākumi darba ņēmējiem ietvēra ienākumu atbalstu, ko dalībvalstis būtu izmaksājušas jebkurā gadījumā; 16 no 19 dalībvalstīm, kas saņēmušas EGF atbalstu, savos pasākumos iekļāva ienākumu atbalsta pasākumus; kopumā ienākumu atbalsta pasākumi veidoja 33 % no atlīdzinātajām izmaksām visos EGF gadījumos; f) EGF apstiprināšanas procedūra, kuras dēļ ir vajadzīga ad hoc budžeta procedūra, ir ļoti gara; tas kavē ES solidaritātes nodrošināšanu atlaistajiem mērķgrupas darba ņēmējiem. V. Palāta iesaka: a) dalībvalstīm un Komisijai būtu jāveic vajadzīgie pasākumi nolūkā nodrošināt atjauninātu un uzticamu datu pieejamību, lai uzraudzītu mērķu sasniegšanu un salīdzinātu dažādo pasākumu rezultātus; b) Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai būtu jāapsver ES finansējuma izmantošana tikai tiem pasākumiem, kas, visticamāk, nodrošinās ES pievienoto vērtību, nevis jāfinansē jau esošas darba ņēmēju ienākumu valsts atbalsta shēmas; c) Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai kā alternatīva pašreizējai EGF shēmai būtu jāapsver iespēja pielāgot ESF shēmu un tam piešķirtos līdzekļus, lai varētu ātrāk atbalstīt darba ņēmējus, ko ir skārušas masveida atlaišanas. IEVADS 1. Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (EGF) izveidoja 2006. gadā, lai paustu ES solidaritāti darba ņēmējiem, kurus bija skārušas masveida atlaišanas. EGF būtu jāveicina šādu darba ņēmēju reintegrācija nodarbinātībā, nodrošinot finanšu iemaksas laikā ierobežotiem un saskaņotiem individualizētu pakalpojumu kopumiem [1]. Tie ietver aktīvus darba tirgus pasākumus, piemēram, apmācības, atbalstu pašnodarbinātībai, koučingu un atbalstu jauna darba atrašanai. Tās arī nereti ietver ienākumu atbalstu un citus pabalstus, ko izmaksā darba ņēmējiem. 2. EGF neietilpst daudzgadu finanšu shēmā. Tādēļ ikviens dalībvalstu iesniegts pieteikums uzEGF atbalstu ir rūpīgi jānovērtē Komisijai un tam ir jāsaņem ES budžeta lēmējinstitūcijas (Padome un Eiropas Parlaments) apstiprinājums. Komisija pārvalda EGF kopā ar dalībvalstīm. 3. Atlaisti darba ņēmēji var saņemt palīdzību arī no Eiropas Sociālā fonda, galvenokārt ar mūžizglītības programmām. Taču ESF mērķis ir risināt ilgtermiņa strukturālās nelīdzsvarotības, savukārt EGF izveidoja, lai risinātu īstermiņa un ad hoc ārkārtas situācijas. 4. EGF atbalsta darba ņēmējus, kas ir atlaisti no darba lielu strukturālu izmaiņu dēļ pasaules tirdzniecības modelī saistībā ar globalizāciju (500 vai vairāk [2] atlaistu darbinieku vienā vai vairākos uzņēmumos Eiropas Savienībā), gadījumos, kad šīm atlaišanām ir būtiska negatīva ietekme uz reģionālo vai vietējo ekonomiku (tirdzniecības kritērijs). Šajā gadījumā dalībvalstīm, kas iesniedz pieteikumus, ir jāparāda, ka minētās atlaišanas ir saistītas ar būtisku importa pieaugumu ES, ar ES tirgus daļas strauju samazināšanos konkrētā nozarē vai ar ražošanas pārvietošanu uz trešām valstīm. 5. Izņēmuma kārtā, laikposmā no 2009. gada 1. maija līdz 2011. gada 31. Decembrim, EGF bija piemērojams arī darba ņēmējiem, kas tikuši atlaisti globālās finanšu un ekonomikas krīzes tiešā ietekmē (krīzes kritērijs) [3]. 6. Piemēram, kad krīzes ietekmes dēļ tika izpostīta Dānijas kuģu būves nozare, tika atlaisti darba ņēmēji. Minētajā dalībvalstī EGF atbalstīja atlaistos darba ņēmējus no pēdējās Dānijas kuģu būvētavas (sk. 1. attēlu). Vēl viens piemērs ir Vācijas automobiļu iekārtu nozare, kuru krīze it īpaši skāra Lejassaksijas un Ziemeļreinas-Vestfālenes reģionā (sk. 2. attēlu). 7. Laikposmā no 2007. gada 9. marta (pirmā pieteikuma datums) līdz 2012. gada 31. decembrim apstiprinātā EGF palīdzība bija 627 miljoni EUR (379 miljoni EUR no ES budžeta un 247 miljoni EUR no dalībvalstīm), ko piešķīra 89 apstiprinātiem pieteikumiem [4] no maksimālās gada budžetā noteiktās summas 500 miljonu EUR apmērā 2007.–2013. gadam. EGF līdzfinansē pasākumus 50 % vai 65 %apmērā [5], bet pārējo nodrošina attiecīgā dalībvalsts. 8. Pašlaik ir paredzēts, ka EGF darbosies līdz 2013. gada 31. decembrim. Tomēr Komisija ir ierosinājusi turpināt tā darbību ar jaunu EGF regulu līdz 2020. gada 31. decembrim [6]. 1. attēls +++++ TIFF +++++ © Lindø Industrial Park A/S. 2. attēls +++++ TIFF +++++ © Eiropas Revīzijas palāta. REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA 9. Revīzijas vispārējais mērķis bija novērtēt, cik lielā mērā EGF ieguldījums ES pievienotajā vērtībā veicināja atlaisto darba ņēmēju pēc iespējas ātrāku atgriešanos darba tirgū. Palāta it sevišķi izskatīja turpmāk norādītos jautājumus. a) Vai visi skartie darba ņēmēji guva labumu no individualizētiem EGFpasākumiem un vai EGF līdzfinansētie aktīvie darba tirgus pasākumi bija saskaņoti ar citiem līdzīgiem pasākumiem (t. i., ESF un dalībvalstu pasākumiem)? b) Vai EGF bija efektīvs saistībā ar reintegrāciju darba tirgū? c) Vai EGF pasākumu raksturs varētu nodrošināt ES pievienoto vērtību? d) Vai EGF apstiprināšanas procedūra tika īstenota savlaicīgi? 10. Astoņi gadījumi četrās dalībvalstīs (pa diviem Dānijā, Vācijā, Īrijā un Lietuvā), kurās tika izmantots EGF, tika revidēti, veicot pārbaudes uz vietas.Tie kopā veidoja 67 miljonus EUR no 627 miljoniem EUR (10,7 %) noEGF palīdzības, kas piešķirta līdz 2012. gada 31. decembrim. Šo astoņu gadījumu paraugs ietvēra vienīgi īstenotus gadījumus un atspoguļoja ES tautsaimniecību dažādos izmērus, skarto ekonomikas nozaru daudzveidību un svarīgas atšķirības starp EGF intervences kritērijiem (sk. 1. tabulu). 1. TABULA Revidēto EGF gadījumu [9999] pārskats Avots: Eiropas Komisija. Dalībvalsts | Gadījuma nosaukums | Gadījuma numurs | Nozare | Kritērijs | Maksājuma mēnesis | Vācija | Nokia | EGF/2009/002 | Telekomunikācijas | Tirdzniecība | 2009.g. dec. | Karmann | EGF/2009/013 | Autobūve | Tirdzniecība | 2010.g. jūn. | Dānija | Danfoss Group | EGF/2009/015 | Mehānika | Krīze | 2010.g. nov. | Odense Steel Shipyard (I) | EGF/2010/025 | Kuģu būvniecība | Krīze | 2011.g. aug. | Īrija | Dell | EGF/2009/008 | Datoriekārtas | Krīze | 2010.g. marts | SR Technics | EGF/2009/021 | Aeronautika | Krīze | 2010.g. dec. | Lietuva | AB Snaige | EGF/2009/010 | Mājsaimniecības ierīces | Krīze | 2010.g. jūn. | "Construction" | EGF/2009/017 | Celtniecība | Krīze | 2010.g. jūn. | 11. Revīzija attiecās uz laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim. Revīziju īstenoja, veicot intervijas, izskatot Komisijas un 4 revidēto dalībvalstu iestāžu rīcībā esošos dokumentus, kā arī analizējot datus un reintegrācijas rādītājus. Revīzija dalībvalstīs ietvēra arī astoņu mērķgrupu sanāksmju rīkošanu, kurās dažādas vietējās EGF ieinteresētās personas (zinātnieki, pārvaldes darbinieki un sociālie partneri) varēja apmainīties ar viedokļiem (sk. 3. attēlu). 12. Papildus iepriekš minētajam tika analizēti Komisijas EGF starpposma novērtējuma rezultāti [7]. Šis 2011. gada decembra starpposma novērtējuma ziņojums ietvēra pirmos 15 EGF līdzfinansētos gadījumus [8] 8 dalībvalstīs. Viens no tiem (Nokia, Vācija) tika ietverts revidētajā paraugā, kurā Palāta īstenoja pārbaudes uz vietas. 13. Visbeidzot, Palāta veica aptauju, nosūtot anketas dalībvalstīm (Apvienotā Karaliste, Bulgārija, Igaunija, Kipra, Latvija, Luksemburga, Slovākija un Ungārija), lai noskaidrotu, kādēļ šīs valstis neizmantoja EGF. 3. attēls +++++ TIFF +++++ © Eiropas Revīzijas palāta APSVĒRUMI GANDRĪZ VISIEM DARBA ŅĒMĒJIEM TIKA PIEDĀVĀTI INDIVIDUALIZĒTI UN LABI KOORDINĒTI PASĀKUMI 14. Lai izrādītu solidaritāti visiem skartajiem darba ņēmējiem, individualizēti pakalpojumi būtu jāpiedāvā ne tikai tiem darba ņēmējiem, kas ir atlaisti no galvenā skartā uzņēmuma, bet arī darba ņēmējiem, kuri ir nodarbināti minētā uzņēmuma sagādes uzņēmumos. 15. Revidētajos gadījumos gandrīz visi skartie darba ņēmēji varēja izmantot EGF pasākumus. Netika konstatēti nekādi gadījumi, kuros iespējamie atbalsta saņēmēji būtu apzināti izslēgti. 16. Tomēr Karmann un Dell gadījumos Palāta konstatēja, ka EGF atbalsta pasākumā netika ietverts nezināms skaits atlaistu darba ņēmēju, kas iepriekš bija nodarbināti skarto uzņēmumu sagādes uzņēmumos [9]. Galvenie šādas neietveršanas iemesli ir dalībvalstu grūtības novērtēt, kuri sagādes uzņēmumi tika skarti. PAKALPOJUMI BIJA INDIVIDUALIZĒTI 17. Iespējamiem atbalsta saņēmējiem piedāvātie pakalpojumi parasti bija pielāgoti viņu vajadzībām, tāpēc bija vispiemērotākie, lai gūtu rezultātus. Šo pozitīvo aspektu, kas jau bija norādīts starpposma novērtējumā, apstiprināja Palātas veiktais astoņu revidēto EGF gadījumu novērtējums. Konkrēti individualizētu pakalpojumu piemēri ir sniegti 1. izcēlumā. 18. Īrijā pieteikumos ne vienmēr bija norādīta individualizēto pakalpojumu saikne ar faktiskajām darba tirgus vajadzībām. Tādējādi šajā posmā nenoteica, vai ierosinātie pasākumi ir vispiemērotākie, lai atbalstītu atlaisto darba ņēmēju reintegrāciju. EGF PASĀKUMI PARASTI BIJA LABI SASKAŅOTI AR VALSTS PASĀKUMIEM UN ESF 19. Lai pēc iespējas palielinātu EGF pasākumu ietekmi, EGF regulā ir noteikts, ka tie vienmēr būtu jāīsteno saskaņotas individualizēto pakalpojumu paketes veidā. Proti, šeit ir domāta koordinācija ar pasākumiem, kas īstenoti pirms vai līdztekus EGF līdzfinansētajiem individualizētajiem pakalpojumiem [10]. Dalībvalstīm arī būtu jākoordinē savas intervences ar struktūrfondiem [11], it sevišķi ESF. 20. Palāta konstatēja, ka parasti dalībvalstis efektīvi koordinēja EGF ar ESF un valsts darba tirgus pasākumiem. Esošos ESF pasākumus parasti papildināja ar papildu EGF pasākumiem, kas bija īpaši izstrādāti, lai nodrošinātu darba ņēmēju vajadzības. 21. Turklāt astoņos revidētajos gadījumos Palāta nekonstatēja pārklāšanos starp dažādiem pasākumiem vai divkārtēja finansējuma nodrošināšanu personām. 1. IZCĒLUMS TRĪS INDIVIDUALIZĒTU PAKALPOJUMU PAKETES ĪRIJĀ UN DĀNIJĀ Dell gadījumā Īrijas iestādes nodrošināja bērnu aprūpes atbalstu un tālmācības pakalpojumus. Grāfistes un pilsētas uzņēmumu valdes nodrošināja īpašus kursus atlaistajiem Dell darbiniekiem ("Sāc savu uzņēmējdarbību"), kā arī mentoringu, lai palīdzētu risināt administratīvas procedūras. SR Technics gadījumā tika īpaši izstrādāti daži kursi, piemēram, aeronautikas kurss Īrijas Aviācijas iestādē. Gadījumos, kad nebija iespējams nodrošināt kursus tieši atlaistajiem darba ņēmējiem, tika izsniegtas dotācijas, lai šīs personas varētu piedalīties atbilstīgos kursos, kurus nodrošina plašākām iedzīvotāju grupām (80 % no tiem bija tehniski vai ar aviācijas nozari saistīti kursi). Pirmo reizi Īrijā Apmācības un nodarbinātības iestāde sadarbojās ar Aizsardzības ministriju un Izglītības ministriju, lai izveidotu māceklības programmas civilpersonām. Dānijā (Odense SteelShipyard (I)) EGF veicināja augstas kvalitātes apmācības pasākumu īstenošanu. Šie pasākumi bija ilgāka termiņa un individualizētāki, un ar to palīdzību varēja iegūt kvalifikācijas, kas bija augstākas nekā tās, kuras parasti piedāvā bezdarbniekiem, turklāt šie pasākumi piedāvāja nozaru rekonversijas iespēju. Saskaņā ar revidentu organizēto mērķgrupu vairāku dalībnieku sacīto, individualizētie pakalpojumi bija daudz plašāki nekā valsts individualizētie pasākumi un tika uzskatīti par unikālu iespēju, jo atlaistajiem darba ņēmējiem sniedza iespēju līdzdarboties savā personīgajā reintegrācijas projektā. DAŽAS DALĪBVALSTIS LABPRĀTĀK IZMANTOJA ESF, NEVIS EGF 22. Kaut gan ar ESF nav paredzēts, lai risinātu neprognozējamus notikumus, visus EGF regulā noteiktos pasākumus var vienlīdz piemērot arī saskaņā ar ESF [12]. Tas, vai ESF drīkst vai nedrīkst līdzfinansēt atbalstu darba ņēmējiem, ko skārusi masveida atlaišana, kuru izraisījis neprognozējams notikums, būtībā ir atkarīgs no valsts atbilstības noteikumiem un no darbības programmu satura. 23. Palāta aptaujāja dalībvalstis, kas nekad nebija izmantojušas EGFintervenci, un apkopoja šādus iemeslus, kādēļ valstis labprātāk izmantoja ESF, nevis EGF: a) tas, ka ESF līdzfinansējuma likme ir augstāka (līdz 85 %) nekā EGF likme (līdz 65 %), nemotivē pieteikšanos uz EGF; to norādīja sešas dalībvalstis [13], un 2010. gadā to jau bija atzinusi Komisija [14]; b) ESF var īsteno ātrāk nekā EGF,vai valsts pārvaldes ESF pārzina labāk [15]; c) EGF priekšfinansējuma trūkums [16]; d) EGF pieteikumu apstiprināšanas procedūras ilgums [17]. 24. Vēl viens iemesls, kādēļ ESF tiek dota priekšroka salīdzinājumā ar EGF, ir tas, ka EGF nosacījumi, īpaši tirdzniecības kritērijs, ir ierobežojošāki. Pēc masveida atlaišanām dažām dalībvalstīm var būt vieglāk ESF finansējumu novirzīt uz atbalstu atlaistiem darbiniekiem, nevis pieteikties uz EGF finansējumu. Piemēram, Lielbritānijas iestādes nekad nav pieprasījušas EGF palīdzību, neraugoties uz to, ka tās bija noteikušas 18 gadījumus, kas varēja atbilst šāda atbalsta saņemšanai [18]. EGF ATBALSTĪTO DARBA ŅĒMĒJU REINTEGRĀCIJU DARBA TIRGŪ NEVAR TICAMI NOVĒRTĒT 25. Lai novērtētu fonda veiktspēju, ir jāuzrauga un jānovērtē tā rezultāti un ietekme, kas jāsalīdzina ar citām shēmām, kurām ir līdzīgi mērķi. Ņemot vērā EGF mērķus, tā būtiskākais veiktspējas rādītājs ir spēja reintegrēt atlaistos darba ņēmējus. 26. Palāta pārliecinājās, ka visos astoņos revidētajos gadījumos ir pieejami reintegrācijas rādītāji, kas aprēķināti kā reintegrēto darba ņēmēju īpatsvars no skartajiem darba ņēmējiem. 2. tabulā parādīti šie īpatsvari dažādos standarta periodos. 2. TABULA REINTEGRĀCIJAS RĀDĪTĀJI ASTOŅOS REVIDĒTAJOS GADĪJUMOS Piezīmes: - Visu datu pamatā ir dalībvalstu sniegtie dati. Reintegrācijas dati nav precīzi. - Reintegrētie dalībnieki attiecīgajā laikā ir vai nu pašnodarbināti, vai nodarbināti darba tirgū. - (–) : skaitlis vai % darba ņēmēju, kas nav pieejami. Avots: dalībvalstis. | Nokia | Karmann | Danfoss | Odense | Dell | SR Technics | AB Snaige | "Construction" | DE | DE | DK | DK | IE | IE | LT | LT | Skaits | % | Skaits | % | Skaits | % | Skaits | % | Skaits | % | Skaits | % | Skaits | % | Skaits | % | Atlaistie darba ņēmēji, no kuriem: | 1337 | | 2476 | | 1021 | | 1358 | | 2840 | | 1135 | | 751 | | 1612 | | dalībnieki EGF pasākumos | 1305 | 98 % | 1740 | 70 % | 385 | 38 % | 568 | 42 % | 2606 | 92 % | 756 | 67 % | 457 | 61 % | 773 | 48 % | kumulatīvā reintegrācija: | | | | | | | | | | | | | | | | | EGF beigās; | 385 | 30 % | 636 | 37 % | 89 | 23 % | 198 | 35 % | 560 | 21 % | – | – | 162 | 35 % | 453 | 59 % | laikposmā starp 3. un 12. mēnesi pēc EGPF beigām; | 627 | 48 % | – | – | – | – | – | – | 1272 | 49 % | 334 | 44 % | 159 | 35 % | 410 | 53 % | 12 mēnešus pēc EGPF beigām. | – | – | 1178 | 68 % | 136 | 35 % | – | – | – | – | – | – | 191 | 42 % | 458 | 59 % | 27. Lai gan attiecībā uz visiem darba devējiem, izņemot SR Technics, bija pieejami reintegrācijas dati EGF pasākumu beigās, dati nereti nebija pieejami (—) attiecībā uz citiem periodiem, kas norādīti 2. tabulā. Odense Steel Shipyard (I) gadījumā EGF pasākumu laika grafika [19] dēļ nebija pieejami dati par skarto darba ņēmēju situāciju pēc viena gada. Pilnīgs pārskats bija iespējams tikai attiecībā uz Lietuvu. Tabulā ir parādīts, ka EGF nodrošināja konkrētu ieguldījumu atlaisto darba ņēmēju reintegrācijā. 28. Sekmīgākajā gadījumā (Lietuva, "Construction" gadījums) 59 % no visiem atlaistajiem darba ņēmējiem tika reintegrēti pēc EGF pasākumu beigām. Zemākais reintegrācijas rādītājs minētajā posmā bija 21 % no darba ņēmējiem, kas tika reintegrēti tūlīt pēc EGF palīdzības beigām (Dell gadījums, Īrija). Divpadsmit mēnešus pēc EGF pasākumu beigām augstākais paziņotais reintegrācijas rādītājs bija 68 % (Karmann gadījums, Vācija), tomēr tikai četros no astoņiem gadījumiem bija pieejami dati par šo posmu. REINTEGRĀCIJAS MĒRĶU UN KONKRĒTU EGF VEIKTSPĒJAS DATU TRŪKUMS 29. Dažādi faktori negatīvi ietekmēja reintegrācijas datu kvalitāti un pieejamību. Pirmkārt, dalībvalstis parasti nenoteica kvantitatīvus reintegrācijas mērķus. Tikai viens [20] no astoņiem revidētajiem gadījumiem ietvēra šādu elementu. Rezultātā nav iespējams novērtēt pasākumu efektivitāti saistībā ar to mērķu sasniegšanu. 30. Otrkārt, Vācijā, Dānijā un Īrijā valsts vai privātie nodarbinātības dienesti, apkopojot reintegrācijas datus, sistēmiski nenošķīra EGF, ESF un citus valsts pasākumus, kas bija īpaši izstrādāti masveida atlaišanu skartajiem darba ņēmējiem. 31. Piemēram, Vācijā tika apvienoti vairāki ESF un EGF finansēti apmācības moduļi, tāpēc bija grūti nošķirt atsevišķu pasākumu vai pasākumu grupu ietekmi uz reintegrāciju [21]. Arī ārējie faktori (vispārējā ekonomikas situācija, Volkswagen iesaistīšanās Karmann gadījumā, darba samaksas subsīdijas) būtiski ietekmēja reintegrāciju. 32. Treškārt, revidētās dalībvalstu iestādes parasti nenošķīra divus galvenos EGF pasākumu veidus: a) aktīvos darba tirgus pasākumus, piemēram, apmācību, atbalstu pašnodarbinātībai, koučingu un atbalstu jauna darba atrašanai; b) darba ņēmējiem izmaksāto ienākumu atbalstu. 33. Vācijā, Dānijā un Īrijā šo būtisko atšķirību neņēma vērā, turpretī Lietuvas vadošā iestāde pat nodrošināja reintegrācijas datus, kuros bija nošķirti darba ņēmēji, kas piedalījās katrā no atšķirīgajiem pasākumiem. 34. Turklāt nav konkrētas informācijas, kas ļautu atpazīt ESF līdzfinansētos projektus, kuri faktiski būtu varējuši atbilst EGF intervences kritērijiem. Tas būtu bijis lietderīgi, lai salīdzinātu fondu reintegrācijas rādītājus ar dažādiem budžeta, juridiskiem un darbības nosacījumiem. Tas, savukārt, būtu palīdzējis novērtēt EGF ietekmi. ESF uzraudzības informācijas nepietiekamā kvalitāte (neprecizitāte, nepilnība un nekonsekvence) jau ir uzsvērta Palātas iepriekšējās lietderības revīzijās. Konkrēti — Komisijas rīcībā nav konsekventu un uzticamu veiktspējas datu par ES atbalstītajiem mērķiem, un Komisijas novērtējums un uzraudzība pašlaik nav vērsta uz veiktspēju [22]. REINTEGRĀCIJAS DATUS BIJA GRŪTI SALĪDZINĀT 35. Reintegrācijas datu salīdzināšana ir sarežģīts uzdevums jebkurā gadījumā. Kā norādīts EGF starpposma novērtējumā, reintegrācijas rezultātus ietekmēja gan piedāvājuma puses (atlaisto darba ņēmēju kvalifikācijas), gan pieprasījuma puses faktori (vietējā ekonomika un darba tirgus apstākļi) [23]. 36. Tomēr EGF kontekstā šo salīdzinājumu kavēja papildu elements. Proti, atšķirības starpEGF un citu darba tirgus darbību laika grafikiem, jo darba ņēmēji, kam bija lielāka vajadzība pēc palīdzības, tika atstāti EGF ziņā, kura īstenošanai vajadzīgs samērā ilgs laiks (sk. 2. izcēlumu un 42. punktu). 37. Īpaši, ņemot vērā to, ka gan ESF, gan EGF atbalsta bezdarbnieku apmācību un reintegrāciju, šāda salīdzināšana ir vajadzīga attiecībā uz pareizu finanšu pārvaldību, jo tā varētu norādīt uz iespējamām strukturālām problēmām. Tas ir parādīts 2. izcēlumā minētajā piemērā. 38. Iepriekš aprakstītais piemērs parāda, ka savlaicīgums ir viens no svarīgākajiem kritērijiem, kad fonds ar reintegrācijas mērķiem vēlas sasniegt sekmīgus rezultātus. Nokia gadījums arī parāda, ka gan EGF, gan ESF atbalstīja vienu un to pašu mērķgrupu, bet tādu iemeslu dēļ, kas pilnībā atšķīrās no iemesliem, kuru dēļ katrs fonds tika izveidots. ESF, kas ir struktūrfonds, palīdzēja risināt ārkārtas situāciju, savukārt EGF, kurš ir ārkārtas fonds, atbalstīja tos, kurus bija grūtāk reintegrēt. 39. Faktiski EGF un ESF iejaucas kā papildinoši fondi, kas nodrošina vai nu ilgtermiņa stratēģisku palīdzību, vai darbojas kā vienreizēja, laikā ierobežota un konkrēta reakcija uz atsevišķu restrukturizācijas ārkārtas situāciju. 2. IZCĒLUMS Nokia pārejas uzņēmumi — nevienlīdzīga veiktspēja laika grafika atšķirību dēļ Mobilo tālruņu uzņēmums Nokia 2008. gada 30. jūnijā slēdza savu Bohumas rūpnīcu (Ziemeļreinas-Vestfālenes reģionā). Tika sekmīgi izveidoti trīs pārejas uzņēmumi (kā tos sauc saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem), lai uz pagaidu laiku nodrošinātu atlaisto darba ņēmēju vajadzības. Pirmais pārejas uzņēmums (ko atbalstīja tikai ESF finansējums) tika izveidots 2008. gada jūnijā, proti, septiņus mēnešus, pirms Vācija pieteicās uz EGF. Šā uzņēmuma nodrošinātais reintegrācijas rādītājs bija 66 %. Trešo un pēdējo pārejas uzņēmumu izveidoja tikai tad, kad bija iesniegts EGF finansējuma pieteikums, proti, 2009. gada februārī. Šā uzņēmuma nodrošinātais reintegrācijas rādītājs bija 4,35 %. Nokia gadījumā ir augstāki rādītāji nevis tāpēc, ka ESF finansējuma veiktspēja bija daudz labāka par EGF, bet tāpēc, ka ESF bija iespējams ātrāk mobilizēt nekā EGF un tādējādi tas nodrošināja labākus reintegrācijas rezultātus. Patiešām, EGF vienam pašam bija jānodrošina tādu cilvēku vajadzības, kuri bija nonākuši sarežģītākās situācijās un kurus nebija iespējams sekmīgi reintegrēt ar iepriekšējiem pārejas uzņēmumiem. VĀCIJA 40. Vadošā iestāde uzskatīja, ka salīdzinājums starp dažādiem reintegrācijas datu kopumiem nav iespējams. Rezultātā tā ne noteica salīdzināmu statistikas iedzīvotāju grupu EGF atbalsta saņēmēju grupai, ne salīdzināja vispārējos reintegrācijas rādītājus valsts līmenī. DĀNIJA 41. Trūkstošo datu dēļ nebija iespējams salīdzināt EGF projektu dalībnieku reintegrācijas rezultātus un vispārējos reintegrācijas rādītājus ārpus revidētajiem gadījumiem. ĪRIJA 42. Vadošās iestādes veiktajos apsekojumos konstatēja, ka vienā un tajā pašā laikposmā to atlaisto darba ņēmēju nodarbinātības rādītājs, kas nesaņēma EGF atbalstu, bija augstāks par EGF atbalsta saņēmēju nodarbinātības rādītāju. Atšķirības nodarbinātības rādītājos daļēji var izskaidrot ar to, ka daži darba ņēmēji nepabeidz apmācību vai izglītību. 43. Tomēr saskaņā ar vadošās iestādes sniegto informāciju EGF zemāka reintegrācijas rādītāja Īrijā iespējamais iemesls varētu būt atšķirības starp atlaisto darba ņēmēju profiliem, proti, kvalificētākie darba ņēmēji atrada darbu bez EGF palīdzības. LIETUVA 44. EGF reintegrācijas rezultāti būtiski atšķīrās starp dažādiem EGF projektiem atkarībā no īstenotajiem pasākumiem un mērķgrupām, tādēļ tiešs salīdzinājums nebija iespējams. KOMISIJA 45. Uzraudzības informācija Komisijai bija pieejama tikai EGF galīgo ziņojumu veidā sešus mēnešus pēc īstenošanas perioda beigām. Tomēr reintegrācijas datu nekonsekvences un neuzticamības dēļ (sk. 25.–44. punktu) šie ziņojumi neļauj veikt nekādu pienācīgu salīdzinājumu starp dažādiem EGF gadījumiem vai starp katrā gadījumā piemērotajiem pasākumiem. 46. It īpaši galīgajos ziņojumos nav ietverta padziļināta analīze par visos līdz šim apstiprinātajosEGF gadījumos izmaksāto vai piešķirto pabalstu būtību un īpatsvaru. Turklāt Komisijas datubāzē nebija iespējams konstatēt, kādi līdzekļi ir piešķirti atsevišķiem EGF pasākumiem; tāpat nevarēja noteikt tādus veiktspējas rādītājus kā dalības skaitļus vai reintegrācijas rādītājus. Nav arī informācijas ne par atsevišķiem EGF, ne arī par valstu pasākumiem, kas veikti pirms EGF pasākumiem vai kas papildinātu tos. VIENA TREŠDAĻA EGF FINANSĒJUMA KOMPENSĒ VALSTS DARBA ŅĒMĒJU IENĀKUMU ATBALSTA SHĒMAS, NENODROŠINOT ES PIEVIENOTO VĒRTĪBU 47. ES pievienotā vērtības jēdziens ir plašāks nekā vienkārši pievienotā vērtība. To var definēt kā vērtību, kuru kāda ES darbība pievieno vērtībai, ko pretējā gadījumā būtu radījusi dalībvalsts, rīkojoties viena pati. It īpaši ES budžeta izdevumiem ir jānodrošina ES un tās pilsoņiem skaidri un redzami ieguvumi, ko ierosinātās darbības apmēra vai ietekmes dēļ labāk var sasniegt Savienības līmenī [24]. 48. Palāta it sevišķi atsaucas uz ESAO aktīvu darba tirgus programmu definīciju [25]. Tādējādi pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot atbalsta saņēmēju perspektīvu atrast algotu darbu vai citādi uzlabot viņu ieņēmumu spēju, tiek atzīti par aktīviem un tādējādi tiek uzskatīts, ka tie atbilst nosacījumiem par ES pievienoto vērtību. Šie pasākumi ietver ne tikai tādus pakalpojumus kā apmācība, atbalsts pašnodarbinātībai, koučings un atbalsts jauna darba atrašanai, bet arī mobilitātes pabalstus un izglītības dotācijas, kā arī pabalstus, kas piešķirti EGF kontekstā un kādus dalībvalsts bezdarbnieku pabalstu sistēma parasti neparedz. 49. Savukārt darba ņēmēju ienākumu atbalsta pasākumus, ko veido bezdarbnieku pabalsti un priekšlaicīgas pensionēšanās programmas, nevar uzskatīt par pasākumiem, kuri nodrošina ES pievienoto vērtību. Darba ņēmēju ienākumu atbalsts patiešām nav "aktīvs" darba tirgus pasākums [26], turklāt tas samazina šo pasākumu daļuEGF kopumā. Starpposma novērtējumā Komisija jau bija norādījusi, ka vidēji tikai 26 % no EGF izdevumiem bija par apmācības pasākumiem [27]. 50. Kā redzams 3. tabulā turpmāk, astoņiem revidētajiem gadījumiem kopīgā iezīme ir tā, ka tie ietvēra EGF pasākumus, lai sniegtu ienākumu atbalstu, kuru dalībvalstis būtu izmaksājušas jebkurā gadījumā neatkarīgi no EGF intervences. Šāda veida EGF intervences ietekme ir dalībvalstu bezdarbnieku pabalstu sistēmas izmaksu daļēja kompensēšana, un vienīgā pievienotā vērtība, ko nodrošina šāda intervence, ir papildu ES finansējums dalībvalstīm. 3. TABULA EGF finansējuma sadalījums pēc individualizēto pasākumu veidiem astoņos revidētajosEGF gadījumos Avots: Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta un dalībvalstu rīcībā esošajiem datiem. | Nokia | Karmann | Danfoss | Odense | Dell | SR Technics | AB Snaige | Construction | DE | DK | IE | LT | EUR | % | EUR | % | EUR | % | EUR | % | EUR | % | EUR | % | EUR | % | EUR | % | Aktīvie pasākumi | Apmācība/pārkvalificēšana | 1926538 | 20 % | 2324115 | 24 % | 2368478 | 31 % | 6877045 | 33 % | 6596330 | 50 % | 2307271 | 52 % | 70283 | 19 % | 96040 | 9 % | Palīdzība darba meklēšanā un vispārēja informācija | 661139 | 7 % | 1126894 | 12 % | 100256 | 1 % | 1530203 | 7 % | 192412 | 1 % | 24748 | 1 % | — | — | — | — | Nodarbinātības un darbā pieņemšanas stimuli | — | — | — | — | — | — | 612081 | 3 % | — | — | — | — | 17073 | 5 % | 51426 | 5 % | Atbalstītā nodarbinātība un rehabilitācija | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 136407 | 37 % | 450720 | 43 % | Uzņēmējdarbības un jaunizveidotu uzņēmumu stimuli | 22159 | 0 % | 7198 | 0 % | 2488 | 0 % | 1369129 | 7 % | 3283375 | 25 % | 586570 | 13 % | 33963 | 9 % | 322552 | 31 % | Citi pasākumi | — | — | — | — | — | — | — | — | 218090 | 2 % | 27420 | 1 % | — | — | 661 | 0 % | | Ienākumu atbalsts | 7117315 | 73 % | 6076406 | 64 % | 5294117 | 68 % | 10485906 | 50 % | 2940682 | 22 % | 1464435 | 33 % | 109457 | 30 % | 135123 | 13 % | | Kopā | 9727151 | 100 % | 9534613 | 100 % | 7765339 | 100 % | 20874364 | 100 % | 13230889 | 100 % | 4410444 | 100 % | 367182 | 100 % | 1056480 | 100 % | PUSĒ NO REVIDĒTAJIEM GADĪJUMIEM DARBA ŅĒMĒJU IENĀKUMU ATBALSTA PASĀKUMI VEIDO LIELĀKO DAĻU LĪDZFINANSĒTO IENĀKUMU 51. Katram no revidētā parauga gadījumiem Palāta aprēķinājaEGF finansējuma summas, kas tika piešķirtas dažādiem pasākumu veidiem un īpaši darba ņēmēju ienākumu atbalstam (sk. 3. tabulu). 52. Sešos no astoņiem 3. tabulā uzskaitītajiem gadījumiem EGF paketes ietvēra samērā lielu daļu ienākumu atbalsta. Vācijā un Dānijā, vienā gadījumā Īrijā un vienā gadījumā Lietuvā patiešām vairāk nekā vienu trešdaļu no attiecīgās individualizēto pasākumu paketes kopējās vērtības veidoja ienākumu atbalsts. 53. Konkrētajos Vācijā un Dānijā revidētajos gadījumos apmācības pasākumi, kuru mērķis bija atlaistu darba ņēmēju pārkvalifikācija vai kvalifikācijas uzlabošana, veidoja tikai vienu trešdaļu vai mazāk no attiecīgajām EGF kopumiem. Savukārt ienākumu atbalsta pasākumi bezdarbnieku pabalstu vai līdzvērtīgu pasākumu veidā veidoja 50 –73 %. Turklāt lielākajā daļā gadījumu nebija iespējams sistemātiski noteikt saikni starp atlaistā darba ņēmēja ienākumu atbalstu un viņa/viņas efektīvu līdzdalību darba tirgus pasākumā, piemēram, apmācībā. KOPUMĀ DARBA ŅĒMĒJU IENĀKUMU ATBALSTA PASĀKUMI VEIDO VIENU TREŠDAĻU NO ATLĪDZINĀTAJĀM IZMAKSĀM 54. Tā kā nav pieejama apmierinoša EGF gadījumu datubāze, Palāta izskatīja dalībvalstu pieteikumu datus, ko Komisija bija apkopojusi attiecībā uz katru no 89 EGF gadījumiem, par kuriem bija pieejama būtiska informācija. Tika konstatēts (sk. 4. tabulu), ka 33 % no EGF atbalsta darba ņēmējiem (tādējādi izslēdzot tehnisko palīdzību dalībvalstīm) veidoja ienākumu atbalsta pasākumi, piemēram, bezdarbnieku pabalsti. 55. Sešām dalībvalstīm ir piešķirti 29 % no kopējā EGF līdzfinansējuma un 89 % no visiem līdz konkrētajam laikam apstiprinātajiem ienākumu atbalsta pasākumiem. Līdztekus Vācijai un Dānijai parējās valstis bija Austrija, Itālija, Francija un Malta [28]. 56. Palāta arī norāda, ka Komisijas priekšlikumā par nākamo daudzgadu finanšu shēmu ir ierosināts ierobežot EGF atbalstu pabalstu veidā, kas ietver darba ņēmēju ienākumu atbalstu, nepārsniedzot 50 % no jebkuras EGF paketes [29]. 4. TABULA EGF FINANSĒJUMA SADALĪJUMS PĒC INDIVIDUALIZĒTO PASĀKUMU VEIDA UN PA DALĪBVALSTĪM Piezīmes. - Visas summas EUR, sākot no 2012. gada 31. decembra. - Noraidīti un atsaukti gadījumi nav ņemti vērā. Avots: Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas rīcībā esošajiem datiem par 89 apstiprinātiem pieteikumiem. Dalībvalsts | EGF pasākumi | Aktīvie pasākumi | Ienākumu atbalsts | Kopā | EUR | % | EUR | % | EUR | Austrija | 8234726 | 23 % | 27602090 | 77 % | 35836816 | Vācija | 26038835 | 36 % | 46985923 | 64 % | 73024758 | Itālija | 26736900 | 36 % | 46753250 | 64 % | 73490150 | Francija | 25857836 | 42 % | 35239500 | 58 % | 61097336 | Malta | 792920 | 62 % | 476942 | 38 % | 1269862 | Dānija | 59405375 | 68 % | 27871817 | 32 % | 87277192 | Čehijas Republika | 353171 | 74 % | 121292 | 26 % | 474463 | Lietuva | 3273610 | 77 % | 969200 | 23 % | 4242810 | Spānija | 61810966 | 88 % | 8288900 | 12 % | 70099866 | Polija | 1637795 | 92 % | 137050 | 8 % | 1774845 | Īrija | 86027249 | 92 % | 7153436 | 8 % | 93180685 | Grieķija | 3956000 | 93 % | 310000 | 7 % | 4266000 | Rumānija | 4036200 | 93 % | 310000 | 7 % | 4346200 | Zviedrija | 29242680 | 93 % | 2151000 | 7 % | 31393680 | Portugāle | 13739582 | 97 % | 464000 | 3 % | 14203582 | Somija | 3783575 | 98 % | 94500 | 2 % | 3878075 | Nīderlande | 35500765 | 100 % | — | — | 35500765 | Beļģija | 27864008 | 100 % | — | — | 27864008 | Slovēnija | 3325370 | 100 % | — | — | 3325370 | | Kopā | 421617563 | 67 % | 204928900 | 33 % | 626546463 | ATŠĶIRĪGS EGF LĪDZFINANSĒJUMS LĪDZĪGOS EKONOMISKOS APSTĀKĻOS 57. Palāta norāda uz atšķirīgiem rezultātiem līdzīgos ekonomikas apstākļos saistībā ar darba ņēmēju ienākumu atbalsta pasākumiem Vācijas gadījumā salīdzinājumā ar Austriju [30], kas ir divi šāda EGF atbalsta intensīvākie lietotāji. 58. EGF finansējuma nolūkā Vācija pieņēma, ka apmācības vai kvalifikācijas pasākumu ilgums atbilst nedaudz īsākam laikam nekā puse no darba ņēmēja parastā darba laika [31].Turpretī Austrija uzskatīja, ka līdzīgi pasākumi atbilst 100 % darba laika. Tas skaidrojams ar to, ka Austrijas īstermiņa pabalstu shēma paredz, ka pilnas slodzes nodarbinātība var būt 50 % no parastā darba laika. 59. Šo valstu atšķirīgo lēmumu rezultātā EGF īstermiņa pabalstu shēmas līdzfinansējums Austrijas gadījumā ir divas reizes lielāks, salīdzinot ar Vāciju. Palāta atzīmē, ka šī atšķirība EGF finansēšanas lēmumos tomēr neietekmēja atbalsta saņēmējus, jo tie saņēma atbalstu pilnā apmērā, kā tas paredzēts šo valstu shēmās. EGF KĀ ĀRKĀRTAS FONDA APSTIPRINĀŠANAS PROCEDŪRA IR PĀRĀK ILGA ĀRKĀRTAS FONDAM 60. Nolūkā nodrošināt pēc iespējas lielāku ietekmi, EGF būtu jāspēj nodrošināt savu finanšu iemaksu ātri, lai ļautu skartajiem darba ņēmējiem izmantot finansētos pasākumus pēc iespējas drīz pēc atlaišanas. 61. Pēc apstiprināšanas procedūras vidējā ilguma noteikšanas Palāta novērtēja, kādā mērā to varētu saīsināt, ņemot vērā dažādos juridiskos noteikumus un nosacījumus, kam jānodrošina atbilstība. 62. EGF apstiprināšanas procedūra ir process, kas sākas tad, kad dalībvalsts iesniedz oficiālu pieteikumu, un beidzas, kad Komisija un budžeta lēmējinstitūcija piešķir finanšu iemaksuEGF gadījumam. To var sadalīt secīgos posmos (turpmāka novērtēšanas procedūra, budžeta procedūra un pilnvarojuma procedūra), kuri kopā vidēji ilgst 41 nedēļu. GRAFIKS EGF APSTIPRINĀŠANAS PROCEDŪRAS SHĒMA +++++ TIFF +++++ IR IESPĒJAMS SAĪSINĀT NOVĒRTĒŠANAS PROCEDŪRU 63. Novērtēšanas procedūru veido novērtējuma procedūra un Komisijas iekšējās konsultāciju procedūras, kuru rezultātā pieņem lēmuma priekšlikumu budžeta lēmējinstitūcijai. Tā vidēji aizņem 30 nedēļas. 64. Novērtējuma procedūra vidēji aizņem 15 nedēļas, ja par sākumpunktu uzskata dalībvalsts oficiālā pieteikuma datumu, bet tā ir daudz garāka, ja ņem vērā neoficiālo informācijas apmaiņu starp atbildīgo dalībvalsts iestādi un Komisiju. 65. Viens no faktoriem, kas nosaka novērtējuma procedūras ilgumu, ir EGF paredzētā iespēja papildināt dalībvalstu pieteikumus jebkurā laikā pēc oficiālā pieteikuma iesniegšanas. Termiņa noteikšana šai iespējai, kā arī ieguvumi, pateicoties iepriekšējās pieredzes uzkrāšanai, varētu samazināt 15 nedēļu laikposmu, kas vajadzīgs, lai novērtētu to dalībvalstu pieteikumus, kuras nonākušas ārkārtas situācijās. Turpmākās iekšējās konsultācijas Komisijā arī vidēji aizņem 15 nedēļas. ARĪ BUDŽETA UN PILNVAROJUMA PROCEDŪRAS IETEKMĒ SAVLAICĪGUMU 66. Tā kā EGF darbojas ārpus daudzgadu finanšu shēmas, katram EGF gadījumam piemēro īpašu budžeta procedūru, lai nodrošinātu attiecīgo apropriāciju pieejamību. Praksē tas nozīmē, ka tad, kad Komisija ir noteikusi pietiekamas rezerves un/vai atsaukusi saistības, budžeta lēmējinstitūcijai ir jāpieņem lēmums par to izmantošanu [32]. Šai budžeta procedūrai nesaprotamā kārtā ir papildus vajadzīgas aptuveni septiņas nedēļas. 67. Pēc tam pilnvarojuma procedūra pabeidz apstiprināšanas procedūru, kuras rezultātā pieņem oficiālu lēmumu veikt finanšu iemaksu. Tās ilgums, vidēji četras nedēļas, ir cieši saistīts ar Komisijas Reglamenta noteikumiem [33]. Visbeidzot, pēc vienošanās attiecīgajai dalībvalstij veic finanšu iemaksu. EGF APSTIPRINĀŠANAS PROCEDŪRA NENODROŠINA SAVLAICĪGUMU 68. Nobeigumā jānorāda, ka apstiprināšanas procedūra ir ļoti ilga, īpaši ņemot vērā, ka EGF ir paredzēts kā ārkārtas fonds. Starpposma novērtējumā novērtētāji Komisijai 2011. gadā jau norādīja, ka ilgstošoEGF apstiprināšanas procedūru varētu uzskatīt par pārāk lēnu, lai tā nodrošinātu patiesi "ātras reaģēšanas" mehānismu krīzes situācijās. 69. Visas apstiprināšanas procedūras ilgums vidēji ir par 11 nedēļām garāks nekā parastam Komisijas finansēšanas lēmumam. VISBEIDZOT BUDŽETA LĒMĒJINSTITŪCIJA APSTIPRINĀJA VISUS KOMISIJAS IESNIEGTOS PROJEKTUS 70. Budžeta lēmējinstitūcija ir apstiprinājusi visus Komisijas iesniegtos priekšlikumus. Tikai vienu no 114 pieteikumiem noraidīja. Tas, visticamāk, noticis, pateicoties Komisijas patiesi efektīvajam atbalstam dalībvalstīm pieteikumu iesniegšanas posmā. Patiešām, visos astoņos revidētajos gadījumos Palāta atrada pietiekamus pierādījumus par efektīvu atbalstu dalībvalstīm. 71. Turklāt neviena revidētā vai aptaujā ietvertā dalībvalsts iestāde nepauda neapmierinātību attiecībā uz Komisijas dienestu, kas atbildīgs par EGF, bet tā vietā norādīja uz problēmām saistība ar EGF procedūru kopumā, nevis uz atbalsta kvalitāti. SECINĀJUMI UN IETEIKUMI 72. Palāta apzinās, ka ir jāizrāda ES solidaritāte darba ņēmējiem, ko skārusi atlaišana pasaules tirdzniecības modeļa izmaiņu dēļ. Tomēr Palāta nav pārliecināta, ka visi pašreizējā EGF mehānisma aspekti ir piemērotākais veids, kā atlaistiem darba ņēmējiem sniegt īpašu atbalstu, kuram būtu ES pievienotā vērtība. GANDRĪZ VISIEM DARBA ŅĒMĒJIEM, KURI IR TIESĪGI PRETENDĒT UZ ATBALSTU, TIKA PIEDĀVĀTI INDIVIDUALIZĒTI UN LABI KOORDINĒTI PASĀKUMI 73. Gandrīz visi darba ņēmēji, kuri ir tiesīgi pretendēt uz atbalstu, varēja izmantot individualizētus EGF pasākumus. Tomēr dažos gadījumos EGF atbalstā nebija ietverti atlaistie darba ņēmēji, kas iepriekš bija nodarbināti skartā uzņēmumu sagādes uzņēmumos (14.–18. punkts). 74. Kopumā EGF atbalsts bija labi koordinēts ar ESF un valsts darba tirgus pasākumiem, kas īpaši izstrādāti, lai nodrošinātu darba ņēmēju vajadzības (19.–21. punkts). 75. ESF mērķis ir risināt ilgtermiņa strukturālās nelīdzsvarotības, savukārt EGF tika izveidots, lai risinātu īstermiņa un ad hoc ārkārtas situācijas. Lai gan ar ESF nav paredzēts risināt neprognozējamus notikumus, visus EGF regulā noteiktos pasākumus var vienlīdz piemērot arī saskaņā ar ESF. Dažas dalībvalstis labprātāk izmantoja ESF, nevis EGF augstākas līdzfinansējuma likmes, ātrākas īstenošanas un priekšfinansējuma pieejamības dēļ, kā arī EGF ilgstošās apstiprināšanas procedūras un ierobežojošāku nosacījumu dēļ (22.–24. punkts). EGF ATBALSTĪTO DARBA ŅĒMĒJU REINTEGRĀCIJU DARBA TIRGŪ NEVAR TICAMI NOVĒRTĒT 76. Reintegrācijas dati pastāv, bet nav pietiekami precīzi, konsekventi vai detalizēti, lai izdarītu secinājumus. Rezultātā nebija iespējas lietderīgi salīdzināt vai novērtēt EGF pasākumus viena EGF gadījuma ietvaros, EGF gadījumus savstarpēji vai EGF gadījumus ar citām aktīvām darba tirgus programmām. Nebija noteikti kvantitatīvi reintegrācijas mērķi (25.–46. punkts). 1. IETEIKUMS Lai uzlabotu tās informācijas kvalitāti, kas attiecas uz dažādu gadījumu sasniegumiem un uz atlaisto darba ņēmēju atbalstošo pasākumu efektivitāti, dalībvalstīm un Komisijai jāīsteno vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu atjauninātu un uzticamu datu pieejamību nolūkā uzraudzīt mērķu sasniegšanu, kā arī salīdzināt dažādu pasākumu rezultātus. VIENA TREŠDAĻA EGF FINANSĒJUMA KOMPENSĒ VALSTS DARBA ŅĒMĒJU IENĀKUMU IEŅĒMUMU SHĒMAS, NENODROŠINOT ES PIEVIENOTO VĒRTĪBU 77. EGF nodrošināja ES pievienoto vērtību gadījumos, kad to izmantoja, lai līdzfinansētu pakalpojumus atlaistiem darba ņēmējiem vai pabalstus, kādus parasti neparedz dalībvalstu bezdarba pabalstu sistēmas. Tas īpaši attiecas uz aktīviem pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot atbalsta saņēmēju perspektīvu atrast algotu darbu vai citādi uzlabot viņu ieņēmumu spēju, proti, uz apmācību, atbalstu pašnodarbinātībai, koučingu un atbalstu jauna darba atrašanai, mobilitātes pabalstiem un izglītības dotācijām (47.–49. punkts). 78. Tomēr visos revidētajos gadījumos Palāta konstatēja, ka pasākumi darba ņēmējiem nodrošina ienākumu atbalstu, ko dalībvalstis būtu izmaksājušas jebkurā gadījumā. Tāpēc Palāta uzskata, ka tikai apmācībai un tiešiem aktīvajiem atbalsta pasākumiem atlaistiem darba ņēmējiem ir ES pievienotā vērtība bez papildu finansējuma dalībvalstīm. 16 no 19 dalībvalstīm, kas saņēmušas EGF atbalstu, savos kopumos ietvēra ienākumu atbalsta pasākumus. Ienākumu atbalsta pasākumi veidoja 33 % no atlīdzinātajām izmaksām visos EGF gadījumos (50.–56. punkts). 79. Komisija pietiekami nenovērtēja un neuzraudzīja darba ņēmēju atbalsta pasākumu nozīmi. Turklāt dažādi dalībvalstu lēmumi var būt par iemeslu atšķirīgai EGF līdzfinansēšanai līdzīgiem ienākumu atbalsta pasākumiem (57.–59. punkts). 2. IETEIKUMS Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai būtu jāapsver ES finansējuma izmantošana tikai tiem pasākumiem, kas, visticamāk, nodrošinās ES pievienoto vērtību, nevis jāfinansē jau esošas valstu darba ņēmēju ienākumu atbalsta shēmas. EGF KĀ ĀRKĀRTAS FONDA APSTIPRINĀŠANAS PROCEDŪRA IR PĀRĀK ILGA 80. EGF apstiprināšanas procedūra ir ļoti gara. Tam ir atturoša ietekme attiecībā uz EGF izmantošanu, un tādējādi tas kavē ES solidaritāti ar atlaisto darba ņēmēju mērķgrupām. 81. Turklāt vajadzība īstenot budžeta procedūru pagarina apstiprināšanas kopējo ilgumu (60.–69. punkts). 3. IETEIKUMS Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai kā alternatīva EGF shēmai būtu jāapsver iespēja pielāgot ESF shēmu, lai ātrāk atbalstītu darba ņēmējus, kurus ir skārušas masveida atlaišanas. Šo ziņojumu 2013. gada 10. jūnijā pieņēma II apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Harald NOACK. Revīzijas palātas vārdā — +++++ TIFF +++++ priekšsēdētājs Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Regulu (EK) Nr. 546/2009 (OV L 167, 29.6.2009., 26. lpp.) (abas kopā — EGF regula). Sk. 3. pantu "Piemērotas rīcības". [2] Līdz 2009. gada 30. maijam slieksnis bija 1000 atlaistu darbinieku. [3] EGF regulas 1. un 2. pants. Krīzes kritēriju saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 546/2009 faktiski piemēroja tikai no 2009. gada 18. jūnija līdz 2011. gada 31. decembrim. [4] Līdz 2012. gada 31. decembrim dalībvalstis bija iesniegušas 114 pieteikumus, no kuriem 10 bija nesekmīgi (vienu noraidīja Komisija un deviņus atsauca dalībvalstis, kas tos bija iesniegušas), savukārt 15 pieteikumiem vēl tika veikta EGF apstiprināšanas procedūra. [5] Saskaņā ar EGF regulas 1. un 10. pantu EGF līdzfinansējuma likme bija 65 % visiem pieteikumiem, kas iesniegti laikposmā no 2009. gada 1. maija līdz 2011. gada 31. decembrim. Pirms un pēc minētā perioda līdzfinansējuma likme bija 50 %. [6] COM(2011) 608 galīgā redakcija, 6.10.2011. [9999] Visus iepriekš minētos EGF gadījumu numurus ir piešķīrusi tikai Komisija. Tie ir norādīti Komisijas Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD tīmekļa vietnes EGF tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/social/), kā arī EGF statistikas apkopojumā par 2007.–2011. gadu, ko Komisija ir izdevusi publiskai lietošanai. Gadījumā, ja EGF gadījumu nosaukumi tieši vai netieši atsauktos uz uzņēmumu nosaukumiem, lasītājam nevajadzētu šos uzņēmumus saistīt ar jebkādiem paziņojumiem šajā īpašajā ziņojumā vai jebkādiem Palātas izdotiem paziņojumiem, kas saistīti ar šo īpašo ziņojumu. Nosauktie uzņēmumi nav ne EGF atbalsta saņēmēji, ne revidēto EGF gadījumu pārvaldnieki. [7] Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda starpposma novērtējums — galīgais ziņojums, Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorātam iesniedza GHK, 2011. gads. (http://.ec.europa.eu/social. [8] BenQ (Vācija), Nokia (Vācija), Castillay Leon un Aragon (Spānija), Catalonia (Spānija), DELPHI (Spānija), Perlos (Somija), PSAsuppliers (Francija), Lombardy (Itālija), Piedmont (Itālija), Sardinia (Itālija), Tuscany (Itālija), Alytaustekstile (Lietuva), Textiles (Malta), Lisbon-Alentejo (Portugāle) un North-Centre (Portugāle). [9] Jau starpposma novērtējumā tika konstatēti gadījumi, kad bija grūtības sazināties ar skarto sagādes uzņēmumu darba ņēmējiem. Sk. starpposma novērtējumu, 100. lpp. [10] Sk. EGF regulas 5. pantu par koordinācijas informāciju, kas vajadzīga pieteikumu iesniegšanas posmā, un 6. pantu par papildināmību un koordināciju. [11] Regulas (EK) Nr. 1927/2006 5. panta 3. punkts un 6. panta 2. punkts. [12] Atbilde, ko 2010. gada 19. aprīlī uz Parlamenta jautājumu E-1230/2010 sniedza nodarbinātības, sociālo lietu un integrācijas komisārs. [13] Bulgārija, Igaunija, Kipra, Latvija, Slovākija un Ungārija. Augstāku valsts ieguldījumu uzskatīja par nepārprotamu kavēkli, lai pieteiktos uz EGF. Atbildes uz Eiropas Revīzijas palātas aptauju dalībvalstīs, kas nav izmantojušas EGF finansējumu, 2012. gada oktobris. Sk. arī jautājumu dokumentu par pastāvīgajām izmaiņām, ko 2009. gadā ieviesa Regulā (EK) Nr. 1927/2006, "Procedūras izmaiņas", 2011. gada 25.– 26. janvāris. [14] Atbilde, ko 2010. gada 19. aprīlī uz Parlamenta jautājumu E-1230/2010 sniedza nodarbinātības, sociālo lietu un integrācijas komisārs. [15] Bulgārija, Kipra un Ungārija. [16] Bulgārija, Igaunija, Kipra, Latvija, Slovākija un Ungārija. [17] To minēja Igaunija, Latvija un Ungārija. Sk. arī jautājumu dokumentu par pastāvīgajām izmaiņām, ko 2009. gadā ieviesa Regulā (EK) Nr. 1927/2006, "Procedūras izmaiņas", 2011. gada 25.– 26. janvāris. [18] Saskaņā ar Komisijas norādīto Apvienotā Karaliste ir novirzījusi ESF uz apmācības nodrošināšanu atlaistiem darba ņēmējiem pēc masveida atlaišanām. [19] Uz EGF pieteicās 2011. gada 6. oktobrī, savukārt galīgais ziņojums nebija jāiesniedz ātrāk kā 2014. gada 5. martā. [20] Odense Steel Shipyard (I) gadījums: šo novērojumu apstiprināja Palātas revīzija attiecībā uz atsevišķu saņēmēju paraugu, kuri bija saņēmuši atbalstu no EGF. Mērķis bija nodarbināt 25 % no sešu mēnešu laikā pēc EGF pasākumu beigām. Mērķi gandrīz sasniedza 11 mēnešus ātrāk. [21] Šo novērojumu apstiprināja revīzijas laikā veiktā to atsevišķo saņēmēju parauga analīze, kuri bija saņēmuši EGF atbalstu Vācijā, kā arī 2012. gada 16. septembra novērtējums, kuru bija pasūtījusi vadošā iestāde, 4. lpp.; Federālā darba un sociālo lietu ministrija,"Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds Vācijā: izpēte un novērtējums saistībā ar tā īstenošanu un potenciālu", 2012. gada oktobris, 2., 9., 10., 72. un 88. lpp. [22] Sk. Īpašā ziņojuma Nr. 17/2009 "No Eiropas Sociālā fonda līdzfinansētās profesionālās mācības sievietēm" 51. punktu un Īpašā ziņojuma Nr. 25/2012 "Vai ir izveidoti instrumenti, ar kuriem uzrauga efektivitāti Eiropas Sociālā fonda tēriņiem gados vecākiem darbiniekiem" 63. un 64. punktu (http://eca.europa.eu). [23] Starpposma novērtējums, 101. un 102. lpp. [24] Eiropas Revīzijas palātas Atzinums Nr. 1/2010 "Eiropas Savienības budžeta finanšu pārvaldības uzlabošana: risks un izaicinājumi" (http://eca.europa.eu). [25] Aktīvās darba tirgus programmas ietver visus sociālos izdevumus (izņemot izglītību), kuru mērķis ir uzlabot atbalsta saņēmēju perspektīvu atrast algotu darbu vai citādi uzlabot viņu ieņēmumu spēju. Šī kategorija ietver izdevumus saistībā ar valsts nodarbinātības dienestiem un pārvaldi, darba tirgus apmācību, īpašas programmas jauniešiem, kas pāriet no izglītības uz darba tirgu, darba tirgus programmas, lai nodrošinātu vai veicinātu bezdarbnieku un citu personu (izņemot jauniešus un personas ar invaliditāti) nodarbinātību, un īpašas programmas personām ar invaliditāti (Skaidrojošas norādes par ESAO sociālo izdevumu datubāzi, ESAO, 2007. gads, 14. lpp.). [26] Proti, šeit ir domāti visi skaidras naudas izdevumi, kas kompensē bezdarbu. Tas ietver atlaišanas pabalstus no valsts līdzekļiem, kā arī pensijas atbalsta saņēmējiem, pirms viņi sasniedz pensionēšanās "standarta" vecumu, ja šos pabalstus izmaksā tāpēc, ka šīs personas ir palikušas bez darba, vai darba tirgus politikas nosacījumu dēļ (Skaidrojošas norādes par ESAO sociālo izdevumu datubāzi, ESAO, 2007. gads, 15. lpp.). [27] Sk. starpposma novērtējuma ziņojumu, 2011. gada 8. decembris, 42. lpp. Starpposma ziņojums tika sagatavots Komisijai, un tā pamatā bija 15 gadījumu paraugs, kurus apstiprināja, pirms stājās spēkā 2009. gada grozījums EGF regulā. [28] Sk. arī 4. tabulu. [29] COM(2011) 608 galīgā redakcija 7. panta 1. punkts. [30] Steiermark gadījums. [31] Šī likme bija koeficients, ko aprēķināja, pamatojoties uz telefonisku aptauju, ko veica saistībā ar Nokia pieteikumu. Koeficientu pēc tam piemēroja visiem pārējiem EGF gadījumiem Vācijā. [32] Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 28. punkts, 2006/C 139/01. [33] Sk. Komisijas Reglamenta (C(2000) 3614, 2000. gada 8. decembris), kurā grozījumi ieviesti ar Komisijas 2010. gada 24. februāra Lēmumu 2010/138/ES, Euratom (OV L 55, 5.3.2010., 60. lpp.), 13.–15. pantu. --------------------------------------------------