Kopsavilkums

Ietekmes novērtējums par priekšlikumu stiprināt datu automatizētu apmaiņu saskaņā ar Prīmes sistēmu (Padomes Lēmumu 2008/615/TI un 2008/616/TI pārskatīšana).

A. Rīcības nepieciešamība

Pamatojums. Risināmā problēma

Noziedzība visā Eiropā apdraud ES iedzīvotāju drošību un labklājību. Lai efektīvi apkarotu noziedzību, tiesībaizsardzības iestādēm ir vajadzīgi uzticami un jaudīgi instrumenti. Kā minēts 2020. gada ES Drošības savienības stratēģijā, sadarbība un informācijas apmaiņa ir visiedarbīgākie noziedzības apkarošanas un tiesiskuma nodrošināšanas līdzekļi. Saskaņā ar ES 2021. gada smagās un organizētās noziedzības draudu novērtējumu vairāk nekā 70 % organizētās noziedzības grupu darbojas vairāk nekā trīs dalībvalstīs. Pat šķietami pavisam vietēja rakstura noziegumam var būt saikne ar citām vietām Eiropā, kur tas pats noziedznieks ir veicis kriminālas darbības. Šajā sakarā tiesībaizsardzības iestādēm ir jāspēj laikus apmainīties ar datiem. Tomēr telpā bez iekšējām robežām joprojām pastāv robežas un šķēršļi attiecībā uz datu apmaiņu starp tiesībaizsardzības iestādēm, kas rada aklās zonas un ļauj izsprukt sveikā daudziem noziedzniekiem un teroristiem, kuri darbojas vairākās dalībvalstīs. Dalībvalstis vienas pašas nevar novērst informācijas trūkumu, tāpēc ka noziedzības apkarošanai un drošības uzlabošanai ir pārrobežu raksturs. Dalībvalstīm šajos jautājumos ir jāpaļaujas citai uz citu. Tiesībaizsardzības iestādes ES sadarbojas un apmainās ar informāciju, izmantojot sistēmu, kas izveidota ar Prīmes lēmumiem (Padomes Lēmumi 2008/615/TI un 2008/616/TI), datu apmaiņai par DNS profiliem, pirkstu nospiedumiem un transportlīdzekļu reģistrāciju, taču tai ir būtiski trūkumi. Ir četras galvenās problēmas, kas kavē tiesībaizsardzības iestāžu cīņu pret noziedzību, izmantojot šo regulējumu, un tās visas ir saistītas ar savstarpēju informācijas meklēšanu un sniegšanu ES tiesībaizsardzības iestādēs. 1)Tiesībaizsardzības iestādes ne vienmēr spēj noskaidrot, vai dati par DNS profiliem, pirkstu nospiedumiem vai transportlīdzekļu reģistrāciju, kas tām vajadzīgi, lai veiktu savus pienākumus, ir pieejami citas dalībvalsts datubāzē. 2)Tiesībaizsardzības iestādēm nav efektīvu līdzekļu, lai veiktu vaicājumus un piekļūtu citām attiecīgām datu kategorijām, kas tiek glabātas citu dalībvalstu datubāzēs (papildus datiem par DNS profiliem, pirkstu nospiedumiem un transportlīdzekļu reģistrācijas datiem) un kas tām vajadzīgas savu pienākumu veikšanai. 3)Tiesībaizsardzības iestādēm nav efektīva veida, kā veikt vaicājumus un piekļūt datiem par DNS profiliem, pirkstu nospiedumiem un iespējamām citām nepieciešamām datu kategorijām, kas ir pieejamas Eiropola datubāzē un kas tām vajadzīgas savu pienākumu veikšanai. 4)Ja tiesībaizsardzības iestādes saņem norādi, ka dati ir pieejami citas dalībvalsts datubāzē (“trāpījums”), tām ne vienmēr ir efektīva piekļuve atbilstošajiem faktiskajiem datiem, kas tiek glabāti attiecīgās dalībvalsts datubāzē. Šie četri galvenie savstarpēji saistītie jautājumi rada problēmas, jo ietekmē efektīvu cīņu pret noziedzību un ES pilsoņu drošību un labklājību. Attiecībā uz tiem jāveic nozīmīgas politikas izvēles, kurām nepieciešams detalizēts problēmu cēloņu, saistīto mērķu, pieejamo politikas risinājumu un to ietekmes novērtējums.

Paredzamie šīs iniciatīvas mērķi

Reaģējot uz steidzamām operatīvajām vajadzībām un Padomes aicinājumiem apsvērt iespēju pārskatīt Prīmes lēmumus (Padomes Lēmumi 2008/615/TI un 2008/616/TI), lai paplašinātu to darbības jomu un atjauninātu nepieciešamās tehniskās un juridiskās prasības, paredzams, ka šī iniciatīva stiprinās datu automatizētu apmaiņu Prīmes sistēmas ietvaros, lai palīdzētu dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm apkarot noziedzību. Instrumenta juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 82. panta 1. punkta otrā daļa un tā 87. panta 2. punkta a) apakšpunkts. Reaģējot uz konstatētajām četrām galvenajām problēmām, iniciatīva tiecas sasniegt šādus mērķus. 1)I mērķis. Nodrošināt tehnisku risinājumu efektīvai automatizētai datu apmaiņai starp ES tiesībaizsardzības iestādēm, lai darītu tām zināmus attiecīgos datus, kas ir pieejami citas dalībvalsts datubāzē. 2)II mērķis. Nodrošināt, ka visām kompetentajām tiesībaizsardzības iestādēm ir pieejams vairāk attiecīgu datu (datu kategoriju ziņā) no citu dalībvalstu datubāzēm. 3)III mērķis. Nodrošināt, ka attiecīgie dati (datu avotu ziņā) no Eiropola datubāzes ir pieejami tiesībaizsardzības iestādēm. 4)IV mērķis. Nodrošināt tiesībaizsardzības iestādēm efektīvu piekļuvi faktiskajiem datiem, kas atbilst “trāpījumam”, kuri ir pieejami citas dalībvalsts datubāzē vai no Eiropola.

ES līmeņa rīcības pievienotā vērtība

Tā kā noziedzības apkarošanai un drošības jautājumiem ir pārrobežu raksturs, dalībvalstis vienas pašas nevar pietiekami uzlabot informācijas apmaiņu Eiropas Savienībā. Dalībvalstīm šajos jautājumos ir jāpaļaujas citai uz citu. Vienoti ES līmeņa noteikumi, standarti un prasības atvieglo šo informācijas apmaiņu, vienlaikus nodrošinot savietojamību starp dažādām valstu sistēmām. Tas savukārt nodrošina zināmu automatizācijas līmeni informācijas apmaiņas darbplūsmās, atbrīvojot tiesībaizsardzības iestāžu darbiniekus no darbietilpīgām manuālām darbībām. Visbeidzot, informācijas apmaiņa ES līmenī arī ļauj nodrošināt augsta līmeņa datu drošību un datu aizsardzības standartus.

B. Risinājumi

Apsvērtie leģislatīvie un neleģislatīvie politikas risinājumi. Vēlamais risinājums. Pamatojums.

Tika izskatīti vairāki leģislatīvi politikas risinājumi. Daži risinājumi pēc priekšatlases tika ātri noraidīti. Pārējie tika rūpīgi izvērtēti. 1)Politikas risinājumi saistībā ar I mērķi: (“nodrošināt tehnisku risinājumu efektīvai automatizētai datu apmaiņai”) ·1.1. politikas risinājums: hibrīdrisinājuma piemērošana starp decentralizētu un centralizētu pieeju bez datu glabāšanas centrālā līmenī 2)Politikas risinājumi saistībā ar II mērķi: (“nodrošināt, ka vairāk attiecīgo datu (datu avotu ziņā) ir pieejami tiesībaizsardzības iestādēm”) ·2.1. politikas risinājums: sejas attēlu apmaiņas ieviešana Prīmes sistēmā ·2.2. politikas risinājums: policijas reģistru datu apmaiņas ieviešana Prīmes sistēmā ·2.3. politikas risinājums: autovadītāja apliecību datu apmaiņas ieviešana Prīmes sistēmā 3)Politikas risinājumi saistībā ar III mērķi: (“nodrošināt, ka attiecīgie dati no Eiropola datubāzes ir pieejami tiesībaizsardzības iestādēm”) ·3.1. politikas risinājums: dot dalībvalstīm iespēju Prīmes sistēmas ietvaros automātiski pārbaudīt no trešām valstīm iegūtos datus pie Eiropola ·3.2. politikas risinājums: dot Eiropolam iespēju salīdzināt no trešām valstīm iegūtos datus ar dalībvalstu datubāzēm 4)Politikas risinājumi saistībā ar IV mērķi: (“nodrošināt efektīvu piekļuvi faktiskajiem datiem, kas atbilst “trāpījumam”, kuri ir pieejami citas dalībvalsts datubāzē vai no Eiropola”). ·4.1. politikas risinājums: reglamentēt jaunu pēcpārbaudes procesu ES līmenī, veicot daļēji automatizētu to faktisko datu apmaiņu, kuri atbilst “trāpījumam” Balstoties uz detalizētu galveno politikas risinājumu ietekmes analīzi, vēlamo politikas risinājumu kopumu veido 1.1., 2.1. un 2.2., 3.1. un 3.2. un 4.1. politikas risinājums.

Atbalsts konkrētajiem risinājumiem

Ieinteresētās personas kopumā atbalsta automatizētas datu apmaiņas stiprināšanu saskaņā ar Prīmes sistēmu. Dalībvalstis ir skaidri atbalstījušas vēlamos politikas risinājumus dažādos Padomes forumos, kā arī Padomes secinājumos (“2018. gada Padomes secinājumi par to, kā tiek īstenoti “PRĪMES LĒMUMI” desmit gadus pēc to pieņemšanas”). Tajā pašā laikā dalībvalstis apzinās, cik svarīga no operatīvā un procesuālā viedokļa ir to nacionālā suverenitāte tiesībaizsardzības jomā. Sagaidāms, ka Eiropas Parlaments pārbaudīs, vai ir pamats Prīmes sistēmā iekļaut jaunas datu kategorijas, kā arī vai pastāv stingri datu aizsardzības pasākumi. Diskusijas ar visām ieinteresētajām personām parādīja, cik būtiski ir nodrošināt pienācīgus aizsardzības pasākumus pamattiesību ievērošanai un sevišķi personas datu aizsardzības tiesību nodrošināšanai.

C. Vēlamā risinājuma ietekme

Ieguvumi no vēlamā risinājuma (ja nav, no galvenajiem risinājumiem)

Vēlamo politikas risinājumu kopums (1.1., 2.1. un 2.2., 3.1. un 3.2. un 4.1. politikas risinājums) efektīvi reaģētu uz konstatētajām problēmām un stiprinātu pašreizējo Prīmes sistēmu ar mērķtiecīgām un jaudīgām papildu spējām palielināt atbalstu dalībvalstīm, paplašinot informācijas apmaiņu ar galīgo mērķi novērst un izmeklēt noziedzīgus nodarījumus un teroristu nodarījumus, pilnībā ievērojot pamattiesības. Galu galā ieguvēji no visiem vēlamajiem risinājumiem būs iedzīvotāji, kas saņems tiešu un netiešu labumu no noziedzības sekmīgākas apkarošanas un zemāka noziedzības līmeņa. Efektivitātes ziņā galvenās ieguvējas ir valstu tiesībaizsardzības iestādes. Vēlamie politikas risinājumi paredz efektīvus problēmu risinājumus, kuri citādi būtu jāveic ar lielākām izmaksām vai kuri būtu mazāk efektīvi.

Vēlamā risinājuma izmaksas (ja nav, galveno risinājumu izmaksas)

Vēlamajiem politikas risinājumiem ir vajadzīgas investīcijas gan ES, gan dalībvalstu līmenī. Investīciju izmaksu summa valsts līmenī ir 4,4 miljoni EUR kā vienreizējas izmaksas un 882 000 EUR gadā. ES līmenī investīciju izmaksu summa ir 17,17 miljoni EUR kā vienreizējas izmaksas un 4,1 miljons EUR gadā. Jāņem vērā, ka šīs summas ir aplēses, kuru pamatā ir iepriekšēja pieredze IT infrastruktūras izstrādē un ieviešanā ES līmenī. Dažus no politikas risinājumiem gan ir grūti precīzi izteikt skaitļos. Paredzams, ka ieguvumi un ietaupījumi atsvērs prognozētās investīciju izmaksas, sevišķi dalībvalstu līmenī. Centrālā Prīmes maršrutētāja izveide ļaus ietaupīt izmaksas dalībvalstīm, jo tām nebūs jāveido savienojumi ar katru atsevišķu dalībvalsti un katrai datu kategorijai. Paredzams, ka vēlamie politikas risinājumi nekā neietekmēs mazos un vidējos uzņēmumus. Vēlamie risinājumi nesatur tiesību aktos noteiktus pienākumus iedzīvotājiem/patērētājiem, un līdz ar to tie arī nerada papildu izmaksas šīm ieinteresētajām personām.

Ietekme uz uzņēmumiem, MVU un mikrouzņēmumiem

Paredzams, ka vēlamajiem politikas risinājumiem nebūs būtiskas ietekmes uz uzņēmumiem.

Vai tiks būtiski ietekmēts dalībvalstu budžets un pārvaldes iestādes?

Kā minēts iepriekš, paredzamo investīciju izmaksu summa valsts līmenī ir 4,4 miljoni EUR kā vienreizējas izmaksas un 882 000 EUR gadā, ko kompensēs ar budžeta ietaupījumiem, kas iegūti, izmantojot centrālo maršrutētāju, nevis veidojot savienojumus ar katru atsevišķu dalībvalsti un katrai datu kategorijai. Aplēses liecina, ka uzkrātie budžeta ietaupījumi valsts līmenī varētu kompensēt sākotnējās investīcijas gan centrālā, gan valsts līmenī divu gadu laikā.

Cita būtiska ietekme

Visi vēlamie politikas risinājumi attiecas uz personas datu apstrādi. Līdz ar to šiem politikas risinājumiem ir ietekme uz pamattiesībām, īpaši uz personas datu aizsardzības tiesībām (Pamattiesību hartas 8. pants) un privātās dzīves neaizskaramību (Pamattiesību hartas 7. pants). Lai nodrošinātu pamattiesību pilnīgu ievērošanu, ietekmes novērtējumā visā analīzes gaitā tiek rūpīgi izvērtēta ietekme uz pamattiesībām. Tādējādi visi vēlamie politikas risinājumi atbilst vispārējas nozīmes mērķim un stingri aprobežojas ar to, kas ir nepieciešams un samērīgs šāda mērķa sasniegšanai.

D. Turpmākā rīcība

Politikas pārskatīšanas termiņš