/* COM/2011/0497 galīgā redakcija */ KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM par Eiropas Pētniecības padomes darbu un īpašajā programmā "Idejas" nosprausto mērķu izpildi 2010. gadā





1. Ievads un juridiskais pamats Ar Komisijas Lēmumu 2007/134/EK[1] izveidotās Eiropas Pētniecības padomes (EPP) galvenais uzdevums ir īstenot īpašo programmu "Idejas", kuras kopējais budžets ir 7,51 miljards euro. EPP sastāv no neatkarīgas Zinātnes padomes, ko atbalsta specializēta īstenošanas struktūra — EPP Izpildaģentūra ERCEA [2], kas ir izveidota atbilstīgi vispārīgajai izpildaģentūru izveides kārtībai. Atbildību par programmas “Idejas” īstenošanu un atbalstu Pētniecības padomei Komisija uzticēja Izpildaģentūrai 2008. gadā, un 2009. gada jūlijā Izpildaģentūrai tika piešķirta autonomija. Saskaņā ar Padomes Lēmuma par īpašo programmu “Idejas” 4. panta 4. punktu un I pielikumu šis Komisijas gada ziņojums, kas sagatavots sadarbībā ar EPP Zinātnes padomi un EPP Izpildaģentūru, iepazīstina ar Komisijas veikto EPP darbību novērtējumu un parāda, kā 2010. gadā sasniegti tās mērķi. Šo ziņojumu papildina Zinātnes padomes ziņojums par programmas zinātnisko īstenošanu un sasniegumiem 2010. gadā. 2. Stratēģijas jautājumi Zinātnes padome atbild par EPP zinātniskās stratēģijas noteikšanu, ieskaitot EPP vissvarīgākā stratēģijas dokumenta — ikgadējās darba programmas "Idejas" — izveidi. 2.1. Finansēšanas shēmas Zinātnes padomei bija mērķis ar darba programmu "Idejas" izveidot skaidru un noturīgu priekšstatu par EPP pētniecības pasākumiem. Jāatgādina, ka Zinātnes padomes stratēģija šajā plāksnē ir saistīta ar divām dotāciju shēmām, kas aptver visas pētniecības jomas: - EPP dotācijas neatkarīgas pētniecības uzsākšanai („EPP starta dotācijas”) — paredzētas, lai palīdzētu pētniekiem, kuri nesen ieguvuši doktora grādu, lai viņi kļūtu neatkarīgi, - EPP dotācijas pieredzējušiem pētniekiem („EPP progresa dotācijas”) — labākajiem pētījumiem, ko veic pieredzējuši pētnieki, kas strādā Eiropā. 2.2. Īpašās programmas “Idejas” 2010. gada darba programma 2010. gada darba programmu īpašajai programmai "Idejas" (2010. gada darba programmu)[3] izveidoja Zinātnes padome 2009. gada 2. aprīlī, un pēc tam 2009. gada 29. jūlijā Komisija to apstiprināja. Ar 2010. gada darba programmu būtiskas izmaiņas stratēģijā netika ieviestas, taču, pamatojoties uz gūto pieredzi, tika uzlabotas dotāciju shēmas. Lai nodrošinātu to abu apakšgrupu atbilstīgāku novērtējumu, kuras sacenšas par EPP starta dotāciju (t. i., vadošajiem pētniekiem agrīnā pārejas posmā uz pētniecisko neatkarību un pētniekiem viņu pētniecības darbības vai komandas apvienošanas posmā), Zinātnes padome paplašināja atbilstības parametrus pretendentiem, kuri doktora grādu ieguvuši pirms 2–10 gadiem. Tas bija iespējams arī 2010. gada budžeta ievērojamās palielināšanas rezultātā. Parametriem atbilstošie vadošie pētnieki, kuri iesnieguši pieteikumu, vērtēšanai tiek sadalīti divās galvenajās plūsmās, kur vienā pieteikumu iesniedzēji ir saņēmuši doktora grādu vismaz 2 un ne vairāk kā 6 gadus (vispārīgi raksturoti kā “iesācēji”) pirms konkursa izsludināšanas, bet otrā — vairāk nekā 6, bet ne vairāk kā 10 gadus pirms tās (vispārīgi raksturoti kā “apvienotāji”). Lai nodrošinātu salīdzināmus veiksmes rādītājus starp “iesācējiem” un “apvienotājiem”, katrai grupai paredzēto budžetu sadalīja proporcionāli abu kategoriju pieteikumu iesniedzēju iesniegto pieteikumu budžeta vajadzībām. Citi pielāgojumi ietvēra vēl vienkāršotākus noteikumus par pieteikumu atkārtotu iesniegšanu un vairākiem pieteikumiem un tādu pasākumu ieviešanu, lai palielinātu ES un asociēto valstu pievilcību to pētnieku acīs, kuri dzīvo trešās valstīs, kā arī turpmāk veicinātu zinātnieču līdzdalību. Papildu finansējums jāpadara pieejams pētniekiem no trešām valstīm, lai mudinātu viņus un palīdzētu viņiem nostiprināties Eiropā, un uzmanīgāk tiks izskatīti iepriekšēji pārtraukumi karjerā un netradicionāli karjeras veidi, tāpēc sagaidāms, ka tas mudinās vairāk piedalīties sievietes. 2.3. Profesionālapskates metodika EPP izmanto augsta līmeņa speciālistu profesionālapskates komisiju struktūru, kuras izvēlas Zinātnes padome un kurās iekļauti gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās strādājoši zinātnieki, inženieri un mācībspēki. Šīs komisijas aptver visas pētniecības nozares un ir organizētas saistībā ar trim galvenajām pētniecības jomām: dabaszinātnēm un inženierzinātnēm, biozinātnēm un sociālajām un humanitārajām zinātnēm. Saskaņā ar iepriekšējiem konkursa uzaicinājumiem komisiju skaits abām shēmām bija 25. 3. Programmu īstenošana Programmas īstenošanas gaitā tika pilnīgi izpildītas saistības par vairāk nekā 1,1 miljardu euro un 528 miljonu euro maksājumi, un tas atbilst 100 % no darbības apropriācijām īpašajai programmai "Idejas" 2010. gadā. Apmēram 2,58 % no darbības budžeta tika iztērēts administrācijai. 3.1. Dotācijas Kopš 2008. gada darba programmas EPP konkursa uzaicinājumos ir viena posma pieteikšanās process, kurā pieteikuma iesniedzēji iesniedz pilnu priekšlikumu, un divpakāpju vērtēšana. Dotācijas piedāvā labākajiem pieteikumiem atkarībā no pieejamā budžeta. Piedāvājums pamatojas uz pašu pieteikumu un uz finansējumu, ko ieteikusi profesionālapskates komisija. 3.1.1. EPP starta dotācijas Uzaicinājums pieteikties uz 2010. gada EPP starta dotācijām tika publicēts 2009. gada jūlijā, un paredzamais budžets bija 528 miljoni euro. Kopumā tika saņemti 2873 pieteikumi, kas pa jomām sadalīti šādi: dabaszinātnēs un inženierzinātnēs — 1205 pieteikumi, biozinātnēs — 1230, sociālajās un humanitārajās zinātnēs — 638. Pavisam kopā ar vairāk nekā 537 miljonu euro budžetu tika finansēti 436 priekšlikumi, un vidējā piešķīruma summa bija ap 1,2 miljoniem euro. Uzaicinājums pieteikties uz 2011. gada EPP starta dotācijām tika publicēts 2010. gada jūlijā, un paredzamais budžets bija 661 miljons euro. Atsaucoties uz to, tika iesniegti 4080 priekšlikumi: 1690 dabaszinātnēs un inženierzinātnēs, 1440 biozinātnēs un 950 sociālajās un humanitārajās zinātnēs, kas atbilst attiecīgi 42 %, 35 % un 23 %, un šāds sadalījums ir līdzīgs sadalījumam 2010. gada starta dotāciju konkursā. 3.1.2. EPP progresa dotācijas Uzaicinājums pieteikties uz 2010. gada EPP progresa dotācijām tika publicēts 2009. gada oktobrī, un paredzamais budžets bija 590 miljoni euro. Kopumā tika saņemti 2009 pieteikumi, kas pa jomām sadalīti šādi: dabaszinātnēs un inženierzinātnēs — 902 pieteikumi (45 %), biozinātnēs — 621 (31 %), sociālajās un humanitārajās zinātnēs — 486 (24 %). Vērtēšanas procesa rezultātā kopumā 266 priekšlikumi tika paturēti finansēšanai, pavisam tika piešķirti 588 miljoni euro, un vidējais piešķīrums bija ap 2,2 miljoniem euro. Uzaicinājums pieteikties uz EPP 2011. gada progresa dotācijām tika publicēts 2010. gada novembrī ar termiņu no 2011. gada februāra līdz aprīlim un paredzēto budžetu 661 miljonu euro apmērā. Priekšlikumu skaita pieaugums abās dotāciju shēmās rāda, ka nav mazinājies pieprasījums pēc finansējuma izcilai pētniecībai Eiropas līmenī. 3.2. Programmas komiteja Īpašās programmas “Idejas” programmas komiteja papildus tās oficiālajiem pienākumiem ir svarīgs saziņas tīkls starp dalībvalstīm un 7. pamatprogrammas asociētajām valstīm, Zinātnes padomi, EPP ģenerālsekretāru un Komisiju. Šās komitejas 2010. gada sanāksmes notika 23. martā un 22. oktobrī. 3.3. Ētikas pārbaude Ētikas pārbaudes procesā bija iesaistīta no 40 ekspertiem sastāvoša ārēja Ētikas komisija. 2010. gada laikā visi priekšlikumi tika vētīti no ētikas viedokļa, un tikai 3 no tiem tika iezīmēti kā saistīti ar cilvēka embriju cilmes šūnām. Tomēr, tā kā šie priekšlikumi 2010. gada beigās bija rezerves sarakstā, tie tiks nodoti Komisijai procesa pabeigšanai tikai tad, kad/ja tos uzņems galvenajā sarakstā; līdz ar to 2010. gadā programmas "Idejas" komiteja netika iesaistīta. 3.4. Tiesību aizsardzība 2010. gadā abos konkursos kopā tika celtas 225 pārsūdzības, kas atbilst 4,6 % no priekšlikumu kopskaita. Lai gan ierosināto pārsūdzību proporcija ir mazliet palielinājusies, salīdzinot ar 2009. gadu (+0,7 %), atkārtotu izvērtēšanu skaits samazinājās par 71 % (no 14 līdz 10), balstoties uz ERCEA Pārsūdzības komitejas vērtēšanas rezultātiem, un neviena no 2010. gadā celtajām pārsūdzībām netika apmierināta. Viena atkārtota vērtēšana vēl nav beigusies. 3.5. Saziņa 2010. gada laikā EPP turpināja popularizēt savas finansēšanas iespējas pētnieku aprindās un paaugstināt EPP un tās pētniecības projektu pamanāmību atklātībā un mediju vidū. Konkrēti, EPP Zinātnes padome nolēma vēl vairāk akcentēt informētības paaugstināšanu ārpus Eiropas, lai mudinātu vairāk vadošo pētnieku no ārpuseiropas valstīm veikt savus pētījumus Eiropā. Šim nolūkam tika rīkotas tematiskas vizītes un informatīvas kampaņas ASV, Ķīnā, Japānā, Indijā un Brazīlijā. EPP bija klāt lielākajās starptautiskajās pētnieku konferencēs, karjeras gadatirgos un darbsemināros: AAAS ikgadējā sanāksmē Sandjego, MIT-European Career Fair Bostonā un Annual Meeting of the Society for Neuroscience Sandjego, ESOF Turīnā, Research Career Fair Parīzē un EMBO Barselonā; World Expo Šanhajā un Indian Science Congress Keralā. EPP delegācijas arī apmeklēja universitātes ASV (Berkliju, Stenfordu un Kalifornijas Universitāti Deivisā) un Sanpaulu Brazīlijā, kā arī institūtus un organizācijas Pekinā, Šanhajā un Tokijā. Saskaņā ar informētības paaugstināšanas prioritāti tika sastādītas tematiskas brošūras, kas tika pārtulkotas ķīniski, japāniski, krieviski un spāniski, un tika izveidoti EPP reklāmas plakāti ES delegāciju birojiem ASV, Ķīnā, Brazīlijā un Indijā. Tūlītējs informatīvo pasākumu rezultāts bija apmeklējumu skaita pieaugums EPP tīmekļa vietnē no valstīm, kurās bija notikušas vizītes. Gan Eiropā, gan aizjūras zemēs tika rīkoti preses pasākumi. Gada laikā EPP ne tikai piesaistīja mediju interesi kā organizācija, bet uzmanības degpunktā arvien vairāk nonāca tās finansētā pētniecība un dotāciju saņēmēji. Tā bija, piemēram, ar EPP starta dotācijas saņēmēju Konstantīnu Novosjolovu [ Konstantin Novoselov ], 2010. gada Nobela prēmijas laureātu fizikā. Plašu mediju uzmanību visā pasaulē izpelnījās sekmīgi pabeigtais EPP progresa dotācijas saņēmēja Alberto Brodži [ Alberto Broggi ] 10 000 km garais starpkontinentālais ceļojums no Itālijas uz World Expo Šanhajā ar automobiļiem, kurus darbina saules enerģija. Lai labāk izmantotu visus saziņas kanālus, EPP arī izgatavoja vairākus video, tostarp video, kurā dokumentēti EPP vēsturiskie notikumi un kurš tika demonstrēts, svinot EPP 1000. dotācijas saņemšanu, kā arī portretu, kurā attēlots viens no sekmīgajiem dotāciju saņēmējiem. EPP turpināja veicināt attiecības ar esošajiem galveno ieinteresēto personu tīkliem un cieši sadarbojās ar attiecīgām Eiropas Komisijas struktūrvienībām, kā arī ar ES delegācijām visā pasaulē. Valstu kontaktpunkti, kas izvietoti visā Eiropā un kalpo par informācijas pavairotājiem potenciālo pieteikuma iesniedzēju vajadzībām, pastāvīgi tika informēti par EPP pasākumiem un uzaicinājumiem iesniegt pieteikumus. 3.6. Īpašās programmas “Idejas” uzraudzība un vērtēšana 2010. gadā Komisija, ERCEA un Zinātnes padome veica darbības saskaņā ar ieteikumiem EPP Pārskatā par struktūrām un mehānismiem[4]. Lēmumā par grozījumiem lēmumā par EPP izveidi[5] Komisija apstiprināja kārtību, kādā atbalstāmi Zinātnes padomes priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieki viņu darba vietās, un ieviesa honorāru par dalību Zinātnes padomes plenārsēdēs, tādējādi novērtējot Zinātnes padomes locekļu personisko ieguldījumu un EPP uzdevumu izpildei ziedoto laiku. Ar minēto lēmumu tika ieviesta arī Pastāvīgās identifikācijas komitejas koncepcija nākamo Zinātnes padomes locekļu apzināšanai. Komisija arī grozīja EPP noteikumus par priekšlikumu iesniegšanu un ar to saistītās vērtēšanas, atlases un dotāciju piešķiršanas procedūras[6], lai uzlabotu EPP administratīvās procedūras un jo sevišķi nodrošinātu programmas "Idejas" vērtēšanas procesā iesaistīto neatkarīgo ekspertu iecelšanas un atlīdzības procedūras. Tādējādi ieviestā plašā elektronisko līdzekļu izmantošana un vienotu norīkojumu izveide atvieglina darbu profesionālapskates izpildītājiem, kuru veikums lielā mērā nodrošina EPP sekmīgu darbu. Savukārt Zinātnes padome ir izveidojusi divas specializētas komitejas: vienu profesionālapskatei un vienu interešu konfliktu, zinātnieku necienīgas rīcības un ētikas jautājumu risināšanai. Plenārsēžu kopsavilkums ir publicēts EPP tīmekļa vietnē[7]. Jautājumā par EPP pārvaldību Komisija ciešā saskarē ar Zinātnes padomi turpināja pētīt iespējas rast ilgtspējīgu, perspektīvu risinājumu, ņemot vērā gaidāmo Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu "Apvārsnis 2020". Šī izpēte tika uzticēta 2010. gada decembrī izveidotai EPP darba grupai, kurā ietilpst Zinātnes padomes, EPP Pārskatīšanas komisijas un Komisijas pārstāvji[8]. Tās ziņojums tiks nodots Padomei un Eiropas Parlamentam. 7. pamatprogrammas starpposma izvērtēšanas ekspertu grupas ziņojumā 2010. gada 12. novembrī[9] pausts gandarījums par to, ka EPP " ir strauji iemantojusi atzinību pētnieku aprindās un visas Eiropas politikas veidotāju vidū. Lai gan Eiropas Pētniecības padome ir jauns un tāpēc neizmēģināts instruments, tai ir izcili panākumi pasaules klases pētniecības piesaistīšanā un finansēšanā un būtiska loma pētniecības talantu iesaistīšanā." 4. Eiropas Pētniecības padomes uzbūve 4.1. Zinātnes padome 2010. gada februārī prof. Fotis Kafats [ Fotis Kafatos ] atkāpās no Zinātnes padomes priekšsēdētāja un EPP prezidenta amata, un par viņa pēcteci tika izraudzīta prof. Helga Novotnī [ Nowotny ]. 2010. gadā Zinātnes padome noturēja regulāras sanāksmes visā Eiropā, parasti pēc valstu iestāžu uzaicinājuma. No 2010. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim tika sarīkotas piecas Zinātnes padomes plenārsēdes: martā — Bukarestē (Rumānijā), aprīlī un decembrī — Briselē (Beļģijā), jūnijā — Santjago de Kompostelā (Spānijā), oktobrī — Luksemburgā. Papildus plenārsēdēm un abām pastāvīgajām komitejām (profesionālapskatei un interešu konfliktu, zinātnieku necienīgas rīcības un ētikas jautājumu risināšanai) Zinātnes padomes locekļi konkrētus jautājumus risina darba grupu sanāksmēs. 2010. gadā Izpildaģentūra sarīkoja vairākas EPP darba grupu sanāksmes par tematiem "Attiecības ar rūpniecību", "Atklātā piekļuve", "Trešo valstu dalība" un "Dzimumu līdzsvars". Darba grupas veic analīzi un veicina EPP zinātniskās stratēģijas izveidi ar priekšlikumiem, kas Zinātnes padomei jāpieņem plenārsēdēs, par jautājumiem, kas ietverti to darba uzdevumā: pētīt EPP attiecības ar rūpniecības/uzņēmējdarbības sektoru un EPP finansētās pētniecības ietekmi uz inovācijām; izstrādāt EPP nostāju par atklātu piekļuvi; pētīt piemērotus mehānismus ārpuseiropas pētnieku, it sevišķi no Brazīlijas, Krievijas, Indijas un Ķīnas ( BRIC valstīm), dalības paplašināšanai EPP shēmās; nodrošināt, lai EPP būtu labākās prakses pirmajās rindās attiecībā uz dotāciju saņēmēju dzimumu līdzsvaru. Lai vēl vairāk nodrošinātu EPP sasaisti ar Eiropas Komisiju un Izpildaģentūru, Zinātnes padomes priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieki, EPP ģenerālsekretārs un Izpildaģentūras direktors regulāri tiekas kā EPP Valde. Šajās sanāksmēs piedalās arī Izpildaģentūras augstākā vadība. 2010. gadā Valde sanāca Briselē 9 reizes, it sevišķi, lai sagatavotu jaunas un analizētu notikušās Zinātnes padomes sanāksmes. Zinātnes padomes plenārsēdes un tās locekļu tikšanās ar EPP ieinteresētajām personām tiek gatavotas ar Izpildaģentūras organizatorisku un administratīvu atbalstu. Izpildaģentūra arī sniedz konsultācijas un analīzi, lai Zinātnes padomei būtu vieglāk izpildīt tās uzdevumus, kas aprakstīti īpašās programmas "Idejas" 1. pielikumā, kā arī atbalstu tās darba grupu un pastāvīgo komiteju operatīvajām darbībām. 4.1.1. Jaunu locekļu iecelšana 2010. gadā Komisija izveidoja "Identifikācijas komiteju"[10], lai apzinātu jaunus locekļus pakāpeniskajai Zinātnes padomes atjaunināšanai. Savus ierosinājumus komiteja iesniedza Komisijai 2010. gada decembrī, un tās ziņojums tika nodots Padomei un Parlamentam. Balstoties uz priekšlikumiem, Komisija iecēla šādus jaunus Zinātnes padomes locekļus: prof. Nikolasu Keniju [ Nicholas Canny ] (Īrijas Valsts universitāte, Golveja), prof. Tomašu Detlu [ Tomasz Dietl ] (Polijas Zinātņu akadēmija), prof. Danielu Dolevu [ Daniel Dolev ] (Jeruzalemes Ebreju universitāte), prof. seru Timotiju Hantu [ Timothy Hunt ] (Londonas Pētniecības institūts), prof. Martu Sārmu [ Mart Saarma ] (Helsinku Universitāte), prof. Annu Tramontāno [ Anna Tramontano ] (Romas universitāte La Sapienza ) un prof. Izabellu Vernosu [ Isabelle Vernos ] ( Centre Regulació Genómica , Barselona). 4.2. EPP ģenerālsekretārs EPP ģenerālsekretārs darbojas Zinātnes padomes pakļautībā, atbild par efektīvu sadarbību starp Zinātnes padomi, Komisiju un EPP Izpildaģentūru un uzrauga, cik efektīvi EPP Izpildaģentūra īsteno Zinātnes padomes pieņemtās stratēģiju un nostājas. Otrais EPP ģenerālsekretārs prof. Andreu Mass-Koleļs, Barselonas universitātes Pompeu Fabra ekonomikas profesors un Barselonas Ekonomikas augstskolas priekšsēdētājs, kas tika iecelts amatā 2009. gada 30. jūnijā, atkāpās no amata 2010. gada 1. septembrī. Šobrīd Komisija meklē iespējas iecelt amatā viņa pēcteci. 4.3. EPP Izpildaģentūra ERCEA Kopš 2009. gada jūlija Izpildaģentūra atbild par visiem administratīvās īstenošanas aspektiem un programmu izpildi saskaņā ar darba programmu. Izpildaģentūras darbību pārrauga Vadības komiteja, ko ieceļ Komisija un kas sastāv no trim Komisijas ierēdņiem (Pētniecības un inovāciju ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors, resursu direktors un direktors, kurš Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorātā atbild par Padomdevēju komiteju amatā iecelšanas jautājumos), viena Zinātnes padomes locekļa (prof. Matiass Devātriponts [ Mathias Dewatripont ] un viena neatkarīga zinātnieka (prof. Katrīna Sezarskī [ Catherine Cesarsky ]; EPP ģenerālsekretārs ir novērotājs. 2010. gadā Vadības komiteja noturēja četras sanāksmes un pieņēma lēmumus, kas saistīti ar Izpildaģentūras gada darba programmu, budžetu un pārskatiem. Katrā sanāksmē Vadības komiteja saņēma no Izpildaģentūras direktora detalizētu progresa ziņojumu. 4.3.1. Izpildaģentūras personāls 2010. gada darbības budžetā bija paredzēts štatu saraksts ar 100 pagaidu darbiniekiem un budžets 215 līgumdarbiniekiem un 15 norīkotajiem valstu ekspertiem, kopā — 330 darbiniekiem. 2010. gada decembra beigās Izpildaģentūrā tika nodarbināti 316 darbinieki: 94 pagaidu darbinieki, 218 līgumdarbinieki un 4 norīkotie valstu eksperti. Pašlaik ir aizņemti visi Izpildaģentūras vadības amati. Statistika par 2010. gada decembri rāda, ka Izpildaģentūrā strādā apmēram 35 % vīriešu un 65 % sieviešu. Par augsti specializētā personāla (IV funkciju grupas pagaidu darbinieki un līgumdarbinieki) dzimumu līdzsvaru jāteic, ka 59 % amatu ieņem sievietes. 2010. gada beigās EPP Izpildaģentūrā strādāja 21 dalībvalsts piederīgie. Papildus darbinieku atlasei un pieņemšanai 2010. gada laikā Izpildaģentūra nodarbojās ar savu cilvēkresursu konsolidāciju un attīstību. Vadības komiteja pieņēma īstenošanas noteikumus par personāla pārvaldību, konkrēti, par personāla vērtēšanu un karjeras attīstību. 5. Secinājumi un ieskats 2011. gadā EPP finansēšanas shēmas ir piesaistījušas Eiropas pētnieku kopienas interesi. Pirmajos sešos konkursos tika iesniegts vairāk nekā 20 000 pieteikumu. 2009. gadā tika reģistrēti 400 žurnālu raksti, kuros bija atsauces uz EPP devumu, bet 2010. gadā to skaits trīskāršojās. Tas izskaidrojams ar to, ka pieaug projektu skaits un projektiem ir lielāka atdeve. 2009. gadā raksti bija par 182 projektiem, bet 2010. gadā — par 453 projektiem, t. i., attiecīgi 2009. un 2010. gadā vidēji divi un trīs raksti par katru projektu. Atsaukdamās uz Komisijas aicinājumu stiprināt EPP nozīmi inovāciju ķēdē[11], Zinātnes padome izstrādāja jaunu dotācijas piešķiršanas iespēju, kas no 2011. gada tiks piedāvāta EPP dotāciju saņēmējiem, lai tie aprakstītu to savu ideju novatorisko potenciālu, kuras radījuši EPP finansētie projekti. Shēmas nolūks ir novērst finansējuma trūkumu inovācijas pašā agrīnākajā fāzē. EPP dotāciju saņēmējiem būs iespēja izveidot EPP finansētas idejas "koncepcijas pierādījumu", t. i., padarīt tās novatorisko potenciālu pamanāmu tirgum, tādējādi perspektīvā nodrošinot komercializācijas iespējas. Zinātnes padomē tiek iztirzāts jautājums par to, kā dažādot un paplašināt programmas, allaž balstoties uz tiem principiem, kas nodrošinājuši pirmo divu shēmu panākumus: pētnieku virzīti priekšlikumi un barga profesionālapskate, kas balstās uz zinātnisku izcilību. 2011. gadā EPP Darba grupa nāks klajā ar ziņojumu par EPP tiesisko un organizatorisko uzbūvi, pietiekami laicīgi, lai Komisija varētu izteikt priekšlikumus programmai "Apvārsnis 2020", kas tiek gaidīta gada beigās. [1] OV L 57, 24.2.2007., 14. lpp. [2] 2008/37/EK: Komisijas 2007. gada 14. decembra Lēmums, ar ko izveido Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūru, lai pārvaldītu Kopienas īpašo programmu Idejas progresīvas pētniecības jomā, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 (OV L 9, 12.1.2008., 15. lpp.). [3] C(2009) 5928, 29.7.2009., nav publicēta. [4] Pārskatīšanas komisijas ziņojums. Ceļā uz pasaules līmeņa progresīvās pētniecības organizāciju — Eiropas Pētniecības padomes struktūru un mehānismu pārskatīšana (2009. gada 23. jūlijā). http://erc.europa.eu/index.cfm?fuseaction=page.display&topicID=158 Komisijas atbilde: Paziņojuma Padomei un Parlamentam C(2009) 552 galīgā redakcija, 22.10.2009. http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/commission_communication_on_the_erc_review_-_22_october_2009.pdf [5] 2011. gada 12. janvāra Lēmums 2011/12/ES, OV L 9, 13.1.2011., 5. lpp. [6] 2010. gada 9. decembra Lēmums 2010/767/ES, OV L 327, 11.12.2010., 51. lpp. [7] http://erc.europa.eu/index.cfm?fuseaction=page.display&topicID=60. [8] Paziņojums presei IP/10/1759. http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/10/1759&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=fr. [9] http://erc.europa.eu/pdf/ERC_Update_FP7_interim_report.pdf. [10] Komitejas locekļi bija prof. Ēro Vuorio [ Eero Vuorio ] ( Biocenter direktors, Somija), prof. Anna Daulinga [ Ann Dowling ] (Inženierzinātņu departamenta vadītāja, Kembridžas Universitāte), prof. Andreu Mass-Koleļs [ Andreu Mas-Colell ] (Tautsaimniecības un uzņēmējdarbības departaments, universitāte Pompeu Fabra ), prof. Gretija Mirdala [ Gretty Mirdal ] (Kopenhāgenas Universitātes Psiholoģijas institūts), prof. Arnolds Šmits [ Arnold Schmidt ] (emeritus profesors Vīnes TU Fotonikas institūtā) un prof. Macejs Ziličs [ Maciej Zylicz ] (Molekulārās bioloģijas departamenta vadītājs, Starptautiskais molekulārās un šūnu bioloģijas institūts Varšavā). [11] Paziņojums par Inovācijas savienību, COM(2010) 546 galīgā redakcija, 6.10.2010.