P6_TA(2006)0029
Lisabonas strat ēģijas n ākotne saist ībāar dzimumu l īdzties ību
Eiropas Parlamenta rezol ūcija par Lisabonas strat ēģijas n ākotni saist ībāar dzimumu l īdzties ību
(2004/2219(INI))
Eiropas Parlaments ,
—ņemot v ērāceturt ās Pasaules Sievie šu konferences 1995. gada 15. septembr īPekin āpieņemto Pekinas
deklar āciju un r īcības programmu “R īcība vienl īdzībai, att īstībai un mieram” un t ā1995. gada
21. septembra (1) rezol ūciju par šotēmu, k āarītā2000. gada 18. maija rezol ūciju par Pekin ā
pieņemt āsrīcības programmas izpildi (2),.
—ņemot v ērāLisabonas 2000. gada 23. un 24. marta, Stokholmas 2001. gada 23. un 24. marta,
Barselonas 2002. gada 15. un 16. marta, Briseles 2003. gada 20. un 21. marta un Briseles 2004. gada
25. un 26. marta Eiropadomes secin ājumus,
—ņemot v ērāEK l īguma 2. pantu, 3. panta 2. punktu un 141. pantu,
—ņemot v ērāKopienas dzimumu l īdzties ības pamatstrat ēģiju (2001.-2005.) (KOM(2000)0335), Komisijas
darbas programmas 2001., 2002., 2003., 2004. un 2005. gadam (KOM(2001)0119, KOM(2001)0773,KOM(2003)0047), SEK(2004)0911 un SEK(2005)1044 un 2000., 2001., 2002., 2004. un 2005. gada
ziņojumus par dzimumu l īdzties ību (KOM(2001)0179, KOM(2002)0258, KOM(2003)0098,
KOM(2004)0115 un KOM(2005)0044),
—ņemot v ērāKomisijas pazi ņojumu 2005. gada Eiropadomes pavasara san āksmei “Sadarb ība izaugsmes
un darbavietu att īstībai. Jauns posms Lisabonas strat ēģijā” (KOM(2005)0024),
—ņemot v ērāziņojumu, ko 2003. gada novembr īsagatavojusi augsta l īmeņa darba grupa Wim Kok
vadībā,
—ņemot v ērā2004. gada 9. marta rezol ūciju par darba, ģimenes un priv ātāsd z ī
ves apvieno šanu (3),
—ņemot v ērā2004. gada 11. febru āra rezol ūciju par darba laika organiz ēšanu (4),
—ņemot v ērā2003. gada 13. marta rezol ūciju par sievie šuu nv īriešulīdzties ības aspekta integr ēšanu
(gender mainstreaming )(5) Eiropas Parlament ā,
—ņemot v ērāstruktur ālos r ādītājus,
—ņemot v ērāReglamenta 45. pantu,
—ņemot v ērāSievie šu ties ību un dzimumu l īdzties ības komitejas zi ņojumu (A6–0402/2005),24.11.2006. C 287 E/323 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 19. janv ārisLV
(1) OV C 269, 16.10.1995., 146. lpp.
(2) OV C 59, 23.2.2001., 258. lpp.
(3) OV C 102 E, 28.4.2004., 492. lpp.
(4) OV C 97 E, 22.4.2004., 566. lpp.
(5) OV C 61 E, 10.3.2004., 384. lpp.
A. t ākāLisabonas Eiropadome ir apstiprin ājusi strat ēģiskos m ērķus pan ākt, lai Eiropas Savien ība k ļūtu
par pa šu dinamisk āko un konkur ētspējīgāko uz zin āšanām balst ītu ekonomiku pasaul ē, kas sp ēj
saglab āt notur īgu ekonomikas izaugsmi, pan ākt soci ālo koh ēziju un mazin āt nabadz ību; t ākā
Gēteborgas 2001. gada 15. un 16. j ūnija Eiropadome Lisabonas strat ēģiju ir iek ļāvusi ilgtsp ējīgas
izaugsmes strat ēģijāun atzinusi t āst rīspīlāru — ekonomikas, soci ālās jomas un vides — papildino šo
raksturu;
B. t ākāLisabon ādalībvalstis skaidri ap ņēmāslīdz 2010. gadam pan ākt piln īgu un kvalitat īvu nodarbin ā-
tību, liel āku soci ālo koh ēziju un lab āku soci ālo integr āciju;
C. t ākāLisabonas strat ēģijāsoci ālāintegr ācija jo īpaši attiecas uz sieviet ēmu nv i ņu piln īgu piedal īšanos
visāsd z īves jom ās; tākāintegr ētas sabiedr ības pamats ir l īdzties ība, solidarit āte, br īvība, ilgtsp ējīga
izaugsme un tiesiskums, tai ir pieejamas ties ības, l īdzek ļi,īpašums, pakalpojumi, inform ācija un
iesp ējas;
D. t ākāLisabonas strat ēģijas vidusposma zi ņojum āatkārtoti nor āda, ka t āsmērķis ir izaugsme un nodar-
binātība, un paredz jaunu vad ības veidu;
E. t ākā,ņemot v ērāPekinas r īcības platformas un Lisabonas strat ēģijas ac īmredzamo saist ību, noteikti
kop īgi j āizmanto Eiropas darbasp ēka ražo šanas potenci āls, lai vienlaikus sasniegtu Pekinas un
Lisabonas visp ārējos strat ēģiskos m ērķus;
F. tākāLisabonas strat ēģija ir izveidojusi kop ējus r ādītājus un m ērķus, kuri ir regul āri jāizvērtē, lai
varētu lab āk konstat ēt sasniegto un v ēl neatrisin āto;
G. t ākāLisabonas Eiropadome ir noteikusi, ka l īdz 2010. gadam ir j āpanāk, lai sievie šu nodarbin ātības
līmenis b ūtu 60 %; t ākāStokholmas Eiropadome ir pievienojusi vidusposma m ērķilīdz 2005. gada
beig ām pan ākt sievie šu nodarbin ātību 57 % l īmen īun turkl āt vec āka gadag ājuma cilv ēku (gan v īriešu,
gan sievie šu) nodarbin ātību 55 % l īmen ī;
H. t ākāsievie šu nodarbin ātības l īmenis ir nedaudz paaugstin ājies un 2003. gad āpapla šinātajāEiropas
Savien ībāsasniedza 55,1 %; t ākākop štālaika pieaugums ir pal ēninājies un vec āka gadag ājuma
sievie šu nodarbin ātības l īmenis joproj ām ir sevi šķi zems, galvenok ārt tādēļ, ka liela da ļan ot āmi r
pārtrauku šas profesion ālo darb ību, lai veiktu ģimenes pien ākumus, un tas negat īvi iespaido vi ņu
tiesības sa ņemt pensiju un soci ālo apdro šināšanu, k āarīvairāk pak ļauj nabadz ības riskam;
I. tākājaunrad ītās darba vietas sieviet ēm parasti tom ēri r īslaic īgas un slikti apmaks ātas;
J. tākāKomisija uzskata, ka papla šinātajāEiropas Savien ībāar divdesmit piec ām dal ībvalst īmjārada
aptuveni 22 miljoni darba vietu, lai sasniegtu galvenos Lisabonas strat ēģijas m ērķus attiec ībāuz
nodarbin ātību;
K. t ākānabadz ības un soci ālās izstumt ības risks, kas sieviet ēmi r īpaši augsts, ir cie ši saist īts ar ilgsto šu
bezdarbu un neapmaks ātu darbu, kas visbiež āk ir probl ēmas, kas skar tie ši sievietes;
L. uzsver, ka sievie šu pensijas ties ības ir daudz maz ākas nek āvīriešu, tāpēck at ās ir maz āk iesaist ītas
darba tirg ū, un ka dažas dal ībvalstis groza attiec īgos ties ību aktus, lai pie šķirtu ties ības sa ņemt pensiju
par to laika posmu, kur āsievietes audzin ājušas b ērnus vai r ūpējušās par apg ādājamām person ām—
vecāka gadag ājuma cilv ēkiem vai inval īdiem;24.11.2006. C 287 E/324 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 19. janv ārisLV
M. t ākāefekt īva un atbild īga iece ļotāju integr ācija darba tirg ūun sabiedr ībāir viens no pamata fakto-
riem, kas ļautu sasniegt Lisabonas strat ēģijas m ērķus, dzimumu l īdzties ības aspekts liel āmērāizpaliek
integr ācijas politik ā, trauc ējot piln īgi izmantot iece ļotāju potenci ālu darba tirg ū;
N. t ākāpasaules ekonomikas tempu pazemin āšanās un demogr āfiskās probl ēmas, ar kur āmjāsaskaras
Eiropas Savien ībai, rosina p ēc iesp ējas lietder īgāk izmantot sievie šu darbasp ēku;
O. t ākāvēl arvien past āv daudz nevienl īdzības izpausmju attiec ībāuz sieviet ēmu nv īriešiem, jo īpaši
saist ībāar at šķirīgu atalgojumu, piek ļuvi darba tirgum un att īstībušajātirgū,pēcdiploma izgl ītību un
mūžizgl ītību, k āarīpensijas ties ībām;
P. tākāpapla šinātajāEiropas Savien ībāvidējāatalgojumu at šķirība ir 15 %, tom ēr atkar ībāno valsts šī
atšķirība var sasniegt 33 %; un praktiski p ēdējo 30 gadu laik ānav sasniegumu principa “par l īdzvēr-
tīgu darbu l īdzvērtīga samaksa” īsteno šanā;tākāš īsa tšķirības samazin āšana padar īs darbu sieviet ēm
pievilc īgāku un paaugstin āsv i ņu nodarbin ātības l īmeni un ļaus piln ībāizmantot ieguld ījumus
cilvēkresursos;
Q. t ākāEiropas nodarbin ātības strat ēģija pamatojas uz uz ņēmējdarb ības un pa šnodarbin ātības veici-
nāšanu un statistika r āda, ka no kop ējāpašnodarbin āto skaita 28 % ir pa šnodarbin ātas sievietes, savu-
kārt sievietes, kuras vada uz ņēmumu un ir darba dev ējas, ir tikai 2,5 % (v īrieši — 8 %);
R. t ākāsievie šu izgl ītības l īmenim ir tendence p ārsniegt v īriešu izgl ītības l īmeni (no visiem augst āko
izglītību ieguvu šajiem 58 % ir sievietes, no doktorantiem — 41 %); t ākāarvien vair āk sievie šu turpina
iegūt izgl ītību; t ākāviņas k ļūst arvien izgl ītotākas, lab āk apm ācītas un kvalific ētākas, tom ērv iņām
joproj āmi rg r ūtāk atrast darbu un vi ņas tiek diskrimin ētas attiec ībāuz paaugstin āšanu amat āun
darba algu;
S. tākāizglītība un m ūžizgl ītība veicina sievie šuu nv īriešu att īstību un ļauj vi ņiem viegl āk piel āgoties
darba tirgus pras ībām, ko nosaka zin āšanu sabiedr ība;
T. t ākālielākāsd a ļas Eiropas valstu izgl ītības un profesion ālās apm ācības sist ēmu viena no rakstur īgām
īpašībāmi r ārkārtīgi mazs sievie šu skaits izgl ītības programm ās jauno tehnolo ģiju, inform ācijas un
komunik ācijas jom ā(maz āk par 20 %) v ēl maz āk sievie šušajājom ādibina uz ņēmumus vai ie ņem
vado šus amatus, kas savuk ārt ietekm ēviņu konkur ētspēju darba tirg ū;
U. t ākāLisabonas Eiropadome ir atzinusi, ka ir svar īgi uzlabot iesp ēju vienl īdzību vis ās jom ās, it īpaši
attiec ībāuz iesp ēju apvienot ģimeni un darbu; t ākāBarselonas Eiropadome ir formul ējusi skait ļos
izteiktu m ērķilīdz 2010. gadam gan pils ētās, gan lauku rajonos izveidot b ērnu apr ūpes iest ādes
vismaz 90 % b ērnu vecum āno trim gadiem l īdz oblig ātajam skolas vecumam un vismaz 33 % b ērnu
vecum ālīdz trim gadiem;
V. t ākānav pietiekamu zi ņu un statistikas datu par to, k ādalībvalst īs notiek b ērnu un apg ādājamu
personu apr ūpes iest āžu veido šana, ir gr ūti izv ērtēt, kānoris min ēto pas ākumu īsteno šana;24.11.2006. C 287 E/325 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 19. janv ārisLV
W. t ākādalībvalst īs ir iev ērojamas at šķirības b ūtiskos jaut ājumos, kas saist īti ar darba un ģimenes apvie-
nošanu gan pamatprincipu zi ņā, gan tos piem ērojot: b ērna kop šanas atva ļinājums (ties ības ir nodo-
damas citam vai nav, t āilgums), dzemd ību atva ļinājums, apmaks āts vai neatmaks āts atva ļinājums u.c.,
kas rada neskaidr ības ties ību uzskait ēun izp ētēEiropas l īmen ī,kāarīveicot veiksm īgu piem ēru
apmai ņu;
X. t ākādarba laika organiz ēšana var veicin āt sievie šu nodarbin ātības kvalit ātes uzlabo šanos un pal īdzēt
apvienot darbu un ģimeni; pauž nož ēlu, ka jaunus un elast īgus nodarbin ātības veidus, piem ēram,
tāldarbu vai nodarbin ātību ar nepilnu darba laiku galvenok ārt izmanto sievietes;
Y. t ākānepilnu darba laiku str ādāvidēji līdz 30,4 % sievie šu un tikai 6,6 % v īriešu, un šīstarp ība kop š
1998. gada v ēl ir nedaudz palielin ājusies;
Z. t ākāpasākumi, kurus veic sievie šu lab ā, ietekm ēarīvīriešus; t ākāvīrieši var sniegt pozit īvu ieguld ī-
jumu, lai apkarotu ar ģimeni saist ītos stereotipus;
AA. t ākālīdzšim Lisabonas m ērķu sasnieg šanāsadarboj ās galvenok ārt dal ībvalstu vald ības; t ākā, lai efek-
tīvi piem ērotu dzimumu l īdzties ības aspektu, kop īgas p ūles ir j āpieliek visai pilsoniskajai sabiedr ībai,
izglītības un p ētniec ības iest ādēm, soci ālajiem partneriem, uz ņēmumiem un p ārvaldes iest ādēm;
AB. t ākādaudzi darbi Eiropas Savien ībā,j o īpašiģimenes pal īdzības (pal īdzība b ērnu, vec āka gadag ājuma
cilvēku, slimnieku vai inval īdu apr ūpē), medic īnas un soci ālās apr ūpes, viesn īcu un sabiedrisk ās
ēdināšanas, k āarīlauksaimniec ības jom ās mazo algu, nestabilit ātes un zem āsoci ālāprestiža d ēļnav
piepras īti Eiropas Savien ības valstu darba mekl ētāju vid ūun tos veic tre šo valstu darbinieki;
AC. t ākāpar sievie šu ties ībām un dzimumu vienl īdzības jaut ājumiem atbild īgajai komitejai ir noz īmīga
loma vienl īdzības veicin āšanāstarp v īriešiem un sieviet ēm un dzimumu l īdzties ības aspekta integr-
ēšanā,īstenojot Lisabonas m ērķus,
1. apliecina, ka ir j āveic neatliekami pas ākumi sievie šu nodarbin ātības, t ās kvalit ātes un soci ālās integr ā-
cijas veicin āšanā, lai sasniegtu Lisabonas m ērķus,ņemot v ērānozīmīgo ekonomisko potenci ālu, ko sniedz
lielāka sievie šu nodarbin ātība;
2. pauž bažas par to, ka v ēl arvien past āv nevienl īdzība starp sieviet ēmu nv īriešiem, jo īpaši attiec ībāuz
atalgojuma at šķirībām, piek ļuvi darbam, segreg āciju darba tirg ū, piek ļuvi p ēcdiploma izgl ītībai,
mūžizgl ītībai, k āarīpiek ļuvi jaunaj ām tehnolo ģijām un inform ācijas sabiedr ībai;
3. prasa, lai dal ībvalstis atbalsta t ādu skol ēnu orient āciju, kuras m ērķis ir daž ādot profesijas izv ēli meite ņu
vidū, lai vi ņām nodro šinātu lab ākas iesp ējas darba tirg ū;
4. aicina dal ībvalstis ar īturpm āk atbalst īt kvalitat īvu sievie šu nodarbin ātību visos vecuma posmos un
visās jom ās izaugsmes veicin āšanai, jo īpaši nabadz īgākajos ES re ģionos, izmantojot efekt īvākus l īdzek ļus,
kas rada iesp ēju sieviet ēm izmantot apm ācības laik āiegūtās zin āšanas un prasmes, stiprin ātv iņu iesais-
tīšanos ekonomiskaj ādarb ībāun nodro šināt pensiju sist ēmu dz īvotsp ēju, k āarīdod sieviet ēm iesp ēju k ļūt
ekonomiski neatkar īgām, vienlaikus garant ējot ar īautonomas pensijas ties ības;24.11.2006. C 287 E/326 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 19. janv ārisLV
5. uzsver, ka pa šreizējānodarbin ātības tendence, proti, sievie šu dal ības pieaugums darba tirg ū, ir nov ēro-
jama t āpēc, ka izplat īti tādi nestandarta nodarbin ātības veidi k ānepilna laika darbs, darbs ar nenorm ētu
darba laiku, darbs mai ņās, darbs ar darba l īgumu uz noteiktu laiku;
6. aicina dal ībvalstis ņemt v ērādzimumu aspektu imigrantu integr ācijas politik ā, lai piln ībāizmantotu
iebrauku šo sievie šu potenci ālu darba tirg ūun t ādējādi sekm ētu Lisabonas m ērķu sasnieg šanu;
7. iesaka lab āk koordin ēt sievie šuu nv īriešulīdzties ības aspekta integr ēšanu un Lisabonas strat ēģiju, lai
vienm ērņemtu v ērādzimumu l īdzties ības aspektu v ērien īgo Lisabonas m ērķuīsteno šanā,j o īpaši ekono-
mikas politikas galvenaj ās pamatnost ādnēs un nodarbin ātības pamatnost ādnēs, kāarīpolitik āattiec ībāuz
vidi vai iek šējo tirgu;
8. pauž nož ēlu, ka l īdzšim Lisabonas m ērķuīsteno šanāir sadarboju šās galvenok ārt vald ības, un uzsver,
ka j āiesaista ar īdalībvalstu, re ģionālāun viet ējāpārvalde, viet ējās varas iest ādes, uz ņēmumi, izgl ītības un
pētniec ības iest ādes, soci ālie partneri un visa pilsonisk āsabiedr ība;
9. uzsver, ka Lisabonas strat ēģijas izv ērtēšanāsaist ībāar dzimumu l īdzties ību ir ļoti svar īgi iesaist īt
Eiropas Parlamentu un it īpašitākomiteju, kas atbild īga par sievie šu ties ībām un dzimumu l īdzties ību;
10. uzrauga starpposma m ērķaīsteno šanu, saska ņāar kuru sievie šu nodarbin ātībai 2005. gada beig ās
jāsasniedz 57 % l īmenis, un prasa, lai Komisija, pamatojoties uz gaid āmiem statistikas datiem, sagatavo
izvērtējumu par t ām nozar ēm, kuras visvair āk veicin ājušas sievie šu nodarbin ātības palielin āšanos un to
radīto darba vietu kvalit āti;
11. uzsver, ka dal ībvalst īm sav āpolitiskaj ādarb ībāun jo īpaši ekonomikas att īstības strat ēģijās par
galveno priorit āti jāizvirza v īriešu un sievie šu atalgojuma at šķirību samazin āšana; prasa ar ī, lai piem ēro
attiec īgos Eiropas Savien ības ties ību aktus un iece ļsievietes atbild īgos amatos atbilst īgi vi ņu kvalifik ācijai;
12. aicina dal ībvalstis uz ņemties iniciat īvu un veikt pas ākumus ar m ērķi uztur ēt un sekm ēt sievie šu
uzņēmējdarb ību, lai vi ņām sniegtu iesp ēju izveidot savus uz ņēmumus un veicin ātu ekonomikas att īstību un
konkur ētspēju;
13. atk ārtoti apstiprina, ka izgl ītībai un m ūžizgl ītībai j ābūt Lisabonas strat ēģijas pamat ā; aicina dal ībval-
stis veikt vajadz īgos pas ākumus, lai vis ās dal ībvalst īs vienoti atz ītu kvalifik āciju un sertific ētu visus apm ā-
cības veidus;
14. uzsver, cik svar īgi ir pastiprin āt sievie šu profesion ālo apm ācību jauno tehnolo ģiju jom āun palielin āt
sievie šu dal ību izp ētes un tehnolo ģiju programm ās, kas vi ņām pal īdzētu k ļūt konkur ētspējīgākām darba
tirgūun da ļēji mazin ātu pa šreizējo abu dzimumu disproporciju attiec ībāuz tehnolo ģisko un zin ātnisko
kvalifik āciju;
15. uzsver, ka darba laika organiz ēšana var rad īt vair āk darba vietu, un t ās ir kvalitat īvākas, k āarīveicina
darba, ģimenes un priv ātāsd z īves apvieno šanu, un tas sekm ēarīLisabonas m ērķu sasnieg šanu;
16. šajāsakar āizsaka gandar ījumu par vieno šanos, kas pan ākta ar Eiropas soci ālajiem partneriem attie-
cībāuz t āldarbu, un mudina to īstenot ikdienas dz īvē;24.11.2006. C 287 E/327 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 19. janv ārisLV
17. atbalsta soci ālo partneru, tostarp NVO, dal ības pastiprin āšanu viet ējā, valsts un re ģionālālīmen ī
dzimumu l īdzties ības politikas izstr ādēun īsteno šanā,j o īpaši attiec ībāuz izgl ītības, nodarbin ātības un
pensiju jom ām;
18. uzsver, ka, nosakot darba laiku, sieviet ēmj āļauj br īvi izv ēlēties; atg ādina, ka nepilns darba laiks
piespiedu k ārtāvar k ļūt par vienu no soci ālās izstumt ības un nabadz ības iemesliem, uzskata, ka racion āla
tāizmanto šana rad ītu iesp ēju sieviet ēm, kuras to v ēlas, piek ļūt darba tirgum, pilnveidoties, k āarīatvieglotu
darba un ģimenes apvieno šanu;
19. iesaka dal ībvalst īm pie ņemt pas ākumus, ar kuriem sieviet ēm ar nelabv ēlīgākajiem dz īves apst ākļiem,
joīpaši viena vec ākaģimeņu apg ādniec ēm nodro šinātu “garant ētu ien ākumu minimumu”, kas ļautu
nodro šināt cilv ēka cien īgus dz īves apst ākļus un sa ņemt profesion ālo apm ācību saska ņāar darba tirgus
pras ībām;
20. prasa Komisijai kop īgi ar dal ībvalst īm un soci ālajiem partneriem veikt p ētījumu, lai lab āk noteiktu
“darbu vietu rezerves” ģimenes pal īdzības, medic īnas un soci ālās apr ūpes, viesn īcu un sabiedrisk ās
ēdināšanas un cit ās jom ās, jo īpaši attiec ībāuz darba viet ām sieviet ēm, lai analiz ētu iemeslus, k āpēctās nav
piepras ītas, sniegtu priek šlikumus, ar kuriem var ētušīs darba vietas atkal padar īt saisto šas, un izv ērtētšo
darba vietu un neleg ālādarba saist ību; aicina dal ībvalstis dal īties lab ākajāpieredz ēšajājom ā;
21. uzsver nepiecie šamību dal ībvalst īm savos darb ības pl ānos iek ļaut pas ākumus, kas paredz izveidot
bērnu un citu apg ādājamu personu apr ūpes iest ādes, kur ām var ērti piek ļūt, kas ir kvalitat īvas un par
pieejam ām cen ām, neatlaid īgi prasa, lai dal ībvalstis savos darb ības pl ānos garant ētu soci ālo aizsardz ību
mātēm, kas vienas audzina savus b ērnus; uzsver, ka šiem pas ākumiem j āļauj sieviet ēm atgriezties darba
tirgūun to ilgsto ši neatst āt vai taj āintegr ēties; atg ādina par soci ālo partneru lomu šījautājuma risin āšanā,
itīpaši attiec ībāuz mazb ērnu noviet ņu izveidi uz ņēmumos;
22. aicina Komisiju un ar īdalībvalstis sav ākt pietiekamu statistikas inform āciju par neapmaks ātu darbu,
kuru ņemot v ērānoteiks politisko nodarbin ātības sekm ēšanai un veicin ās pas ākumus taisn īgākai neapmak-
sāta darba sadalei, lai ļautu palielin āt sievie šu dal ību darba tirg ū;
23. prasa dal ībvalst īma r īturpm āk uzraudz īt galvenos r ādītājus, lai nov ērtētu sievie šuu nv īriešulīdztie-
sības att īstības l īmeni vis ās jom āsu n šajānolūkāregul āri vākt atbilst īgus, saska ņotus un sal īdzin āmus statis-
tikas datus, kas sadal īti pēc dzimuma un pa vecuma grup ām, un veikt to padzi ļinātu anal īzi;
24. aicina Komisiju noteikt darba un priv ātāsd z īves saska ņošanu par vienu no t ās priorit ātēmv īriešuu n
sievie šulīdzties ības ce ļa kart ē, kas pa šlaik tiek apspriesta, k āarīsadarb ībāar dal ībvalst īm, soci ālajiem part-
neriem un cit ām ieinteres ētajām pus ēmp ārskat īt Direkt īvu 96/34/EK saist ībāar tās atbilst ību un efektivi-
tāti; uzskata, ka p ārskat īšanai j āpiev ēršuzman ība sievie šuu nv īriešu situ ācijas uzlabo šanai, lai nodro šinātu
gan v īriešu, gan sievie šu darba un ģimenes dz īves saska ņošanu, kas var ētu b ūt viens no pamatfaktoriem
visu sabiedr ības sl āņu dzimumu l īdzties ības nodro šināšanā;
25. izsaka p ārmetumus dal ībvalst īm, ka t ās nav k ārtīgi pild ījušas skaitliskos m ērķus, ko Barselonas
Eiropadome noteica dienas apr ūpes iest āžu izveidei; aicina apr ūpes pakalpojumus nodro šināt vismaz 90 %
bērnu, kas ir vec āki par trim gadiem, bet v ēl nav sasniegu ši oblig āto skolas vecumu, un 33 % b ērnu, kas ir
jaun āki par trim gadiem un kuri dz īvo pils ētāvai laukos;24.11.2006. C 287 E/328 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 19. janv ārisLV
26. uzskata par nepiecie šamu, lai dal ībvalstis sistem ātiski apkopo un iesniedz statistikas datus par b ērnu
un citu apg ādājamu personu apr ūpes strukt ūru izveidi;
27. pauž bažas par iztikas l īdzek ļut r ūkumu vec āka gadag ājuma sieviet ēm, kas pieder k ādai no maz ā-
kumtaut ībām vai ir inval īdes, kuras t ādēļir spiestas mekl ēt darbu, lai gan past āv augsts bezdarba l īmenis,
un prasa, lai dal ībvalstis savos r īcības pl ānos to ņem v ērā,kāarīuzskata par sp ēkāneeso šu jebkuru notei-
kumu, kas pie ļauj diskrimin āciju uz vecuma pamata;
28. aicina dal ībvalstis nemazin āt centienus moderniz ēt to soci ālās aizsardz ības sist ēmas, k ātas izriet no
dalībvalstu 2002. gada zi ņojumiem par pensiju sist ēmām, lai t ās piel āgotu situ ācijai, kad sievietes, kuras
vēlēsies izmantot t ādas pa šas karjeras iesp ējas, b ūs tikpat nodarbin ātas, cik v īrieši, un var ēs izmantot
līdzvērtīgas pensijas ties ības;
29. aicina dal ībvalstis un Komisiju cie ši sadarboties ar topo šo Eiropas Dzimumu l īdzties ības instit ūtu, lai
garant ētu apr ūpi un finan šulīdzek ļu pie šķiršanu sieviet ēm, kas non ākušas gr ūtībās, kāarīattiec ībāuz atbil-
stošu un sal īdzin āmu r ādītāju izveidi un piem ērošanu, un efekt īvu l īdzties ības instrumentu (piem ēram, stan-
dartu) izstr ādi, lai apkarotu sievie šu diskrimin āciju un veicin ātu vi ņu piek ļuvi darba tirgum, vienlaikus
ļaujot apvienot ģimeni un darbu, ņemot v ērādalībvalstu sniegto iesp ēju daudzveid ību viet ējālīmen ī;
30. aicina Komisiju izv ērtēt un censties atrisin āt probl ēmu, ko rada at šķirīgās defin īcijas un apr ēķinu
veidi attiec ībāuz darbasp ēku un bezdarbu (sezonas bezdarbs, ilgsto šs bezdarbs, netipisks bezdarbs u.c.)
dažādās dal ībvalst īs, kas apgr ūtina uzskaiti un paties āstāvokļa nov ērtēšanu attiec ībāuz sieviet ēm darba
tirgū, sal īdzino šu secin ājumu izdar īšanu un priek šlikumu un pamatnost ādņu izstr ādišo probl ēmu risi-
nāšanai;
31. aicina dal ībvalstis veikt efekt īvus pas ākumus v īriešu lab ā, piem ēram, atbalst īt atbilst īgu b ērna
kop šanas atva ļinājumu sist ēmu un informat īvu kampa ņu organiz āciju, kuru m ērķis ir pan ākt v īriešu liel āku
iesaist īšanos ģimenes pien ākumu veik šanā;šajānolūkāuzskata, ka j āizmanto elast īga darba laika organiz-
ēšana un jauni nodarbin ātības veidi, kas ļauj apvienot darbu, ģimeni un person īgo dz īvi;
32. izsaka nož ēlu, ka v īrieši nepietiekami izmanto darba laika organiz ēšanas iesp ējas un jaunos nodarbi-
nātības veidus, kas ļauj apvienot darbu, ģimeni un person īgo dz īvi;
33. atbalsta regul āras p ārraudz ības uzs ākšanu sievie šu ties ību un dzimumu l īdzties ības komitejas vad ībā
un sadarbojoties ar dal ībvalstu parlamentiem, lai konstat ētu sasniegto un v ēl neatrisin āto;
34. uzsver nepiecie šamību p ārveidot Lisabonas strat ēģiju par patiesu solidarit ātes un ilgtsp ējīgas att īstības
strat ēģiju, kas balst īta uz jaunu pieeju izveidi, iek ļaujot ekonomikas, vides un nodarbin ātības politikas
jomas, nosakot Eiropas Savien ības un dal ībvalstu m ērķus un to izpildes termi ņus; uzskata, ka
2007.–2013. gada finan šup l ānājāņem v ērāšis strat ēģiskais m ērķis;
35. uzdod t āpriek šsēdētājam nos ūtītšo rezol ūciju Padomei un Komisijai, k āarīdalībvalstu vald ībāmu n
parlamentiem.24.11.2006. C 287 E/329 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 19. janv ārisLV