ISSN 1831-0877
EIROPAS REVĪZIJAS 
PALĀTA
2012
LV
Īpašais ziņojums Nr. 5
KOPĒJĀ ĀRĒJO ATTIECĪBU INFORMĀCIJAS 
SISTĒMA (CRIS )

KOPĒJĀ ĀRĒJO ATTIECĪBU 
INFORMĀCIJAS SISTĒMA ( CRIS )Īpašais ziņojums  nr. 5  2012
(saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. panta 4. punkta otro daļu)
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA
12, rue Alcide de Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
Tālrunis +352  4398-1
Fakss +352  4398-46410
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu
Internets: http://eca.europa.eu
Īpašais ziņojums  Nr. 5  2012
Papildu informācija par Eiropas Savienību ir pieejama internetā (http://europa.eu).
Kataloga dati ir atrodami šīs publikācijas beigās.
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2012. gads
ISBN 978-92-9237-611-6
doi:10.2865/98253
© Eiropas Savienība, 2012. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Printed in Luxembourg
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)3
SATURS
Punkts
	 AKRONĪMI 	UN	TERMINI
I–IX	 KOPSAVILKUMS
1–16	 IEVADS
1–6	 REVĪZIJAS 	JOMA
7–13 	 CRIS  APRAKSTS
14–16 	 CRIS  REGULĒJUMS
17–23	 REVĪZIJAS 	TVĒRUMS 	UN	PIEEJA
24–74	 APSVĒRUMI
24–44 	 LAI	GAN 	VĒL	IR	NEPILNĪBAS,	 CRIS 	TAGAD 	PILNVEIDO 	TĀ,	LAI	SISTĒMA 	ATBILSTU 	KOMISIJAS 	VAJADZĪBĀM
24–29	 SISTĒMAS 	PILNVEIDOŠANAS 	PROJEKTI 	TAGAD 	ATBILST 	SKAIDRI 	APZINĀTĀM 	VAJADZĪBĀM
30–35	 JĀAKTUALIZĒ 	CRIS 	VISPĀRĒJAIS 	MĒRĶIS
36–41	 DATU 	IEVADĪŠANAS 	NEPILNĪBAS
42–44	 JOPROJĀM 	PROBLĒMAS 	AR	LIETOTĀJDRAUDZĪGUMU
45–57	 CRIS  PĀRVALDĪBA 	VĒL	PIETIEKAMI 	EFEKTĪVI 	NENODROŠINA 	DATU 	INTEGRITĀTI
49–52 	 	TRŪKST 	DATU 	UZSKAITES
53–56	 	NEPAREIZA 	DATU 	UZSKAITE
57	 	NOVĒLOTA 	UZSKAITE
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)4
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)58–74	 SISTĒMAS 	UN	TĀS	DATU 	NEPIETIEKAMA 	DROŠĪBA
58–62	 NAV 	SKAIDRI 	NOTEIKTA 	ATBILDĪBA 	PAR	CRIS 	DATU 	DROŠĪBU
63–67	 	NEPILNĪBAS,	 KAS	VĀJINA 	SISTĒMAS 	SPĒJU 	NODROŠINĀT 	DATU 	KONFIDENCIALITĀTI 	UN	INTEGRITĀTI
68–72	 NEPILNĪGA 	SISTĒMAS 	DOKUMENTĀCIJA
73–74	 PERSONAS 	DATU 	APSTRĀDES 	NEPIETIEKAMA 	UZRAUDZĪBA
75–81 	 SECINĀJUMI 	UN	IETEIKUMI
KOMISIJAS 	ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)5
ABAC : Komisijas uzkrājumu grāmatvedības sistēma, kas aizstāja Sincom2  — agrāko naudas plūsmas grāmatvedības sis -
tēmu [ Accrual Based Accounting ].
ABAC  datu 	noliktava 	[ABAC Datawarehouse ]: Komisijas informācijas sistēma, kas satur konsolidētus finanšu un grā -
matvedības datus.
Datu 	pieejamība : informācijas sistēmas spēja veikt attiecīgo uzdevumu noteiktos apstākļos atbilstoši paredzētajiem 
grafikiem, termiņiem un darba izpildes kvalitātei.
Datu 	konfidencialitāte : informācijas vai informācijas sistēmas  — vai tās daļas (algoritmu, programmu, dokumentācijas 
u. c.) — piekļuves atļaušana pilnvarotām personām, struktūrvienībām vai noteiktām procedūrām.
CRIS : Kopējā RELEX informācijas sistēma [ Common RELEX Information System ]
Datu 	kodi : parametri, ko izmanto datubāzē datu klasificēšanai.
Personas 	datu 	apstrādātājs : Eiropas Savienības iestāde vai struktūra, ģenerāldirektorāts, departaments vai cita struktūr -
vienība, kas atsevišķi vai kopā ar citiem nosaka personas datu apstrādes mērķus un līdzekļus.
ĢD: ģenerāldirektorāts
EAF : Eiropas attīstības fondi
EuropeAid : Eiropas Komisijas Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorāts EuropeAid  (agrāk  — EuropeAid  sadarbības birojs 
un Attīstības ģenerāldirektorāts)
Informācijas 	sistēma : informācijas apstrādes aprīkojums, metodes un procedūras, kā arī, attiecīgos gadījumos, informā -
cijas apstrādātājas personas vai iestādes darbinieki.
Informācijas 	tehnoloģijas 	pārvaldība : vadītāji, organizatoriskās struktūras un procesi, kas nodrošina, ka organizācijas 
informācijas tehnoloģija saskan ar organizācijas stratēģijām un mērķiem un virza tos.
Datu 	integritāte : garantija tam, ka informācijas sistēmā un apstrādātajā informācijā izmaiņas var izdarīt tikai ar tīšu un 
likumīgu darbību un ka sistēma precīzi un pilnībā dos sagaidāmo rezultātu.
IT: informācijas tehnoloģija
ESAO : Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija
ESAO 	APK : ESAO Attīstības palīdzības komiteja
OLAS : tiešsaistes uzskaites sistēma, ko Komisija izmantoja EAF darbību apstrādei līdz 2008.  gadam [ On-Line Accounting 
System ].
Personas 	dati : jebkura informācija attiecībā uz identificētu vai identificējamu fizisku personu; identificējama persona ir 
tā, kuru var identificēt tieši vai netieši, norādot reģistrācijas numuru vai vienu vai vairākus šai personai raksturīgus fiziskās, 
fizioloģiskās, garīgās, ekonomiskās, kultūras vai sociālās identitātes faktorus.AKRONĪMI UN TERMINI
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)6
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)Personas 	datu 	apstrāde : jebkura darbība vai darbību kopums, kas ar vai bez automatizētiem līdzekļiem veik -
tas ar personas datiem, kā datu vākšana, reģistrācija, organizēšana, saglabāšana, piemērošana vai pārveidošana, 
atgūšana, aplūkošana, izmantošana, atklāšana, izmantojot pārsūtīšanu, izplatīšanu vai citādi padarot tos pieeja -
mus, saskaņošana vai savienošana, piekļuves liegšana, dzēšana vai iznīcināšana.
RELEX : franču val. akronīms “ relations extérieures ” jeb ārējās attiecības
Datu 	drošība : datu drošība raksturo informācijas sistēmas spēju saglabāt datu konfidencialitāti, integritāti un 
pieejamību.
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)7
KOPSAVILKUMS
I.
CRIS  ir informācijas sistēma, ko Komisija ir izveidojusi 
ārējo darbību pārvaldīšanai. Kopš sistēmas ieviešanas 
2002.  gadā tās funkcijas ir pastāvīgi papildinātas. Tagad 
sistēma ir kļuvusi par galveno atsauces informācijas sis -
tēmu ārējo darbību pārvaldīšanai, pārskatu sagatavo -
šanai un dokumentēšanai. CRIS  finansē no ES  vispārējā 
budžeta un no Eiropas attīstības fondiem.
II.
CRIS  ļauj visiem ārējo darbību pārvaldībā iesaistītajiem 
Komisijas darbiniekiem  — kā centrālajos dienestos, tā 
ES delegācijās  — strādāt vienotā datubāzē. Sistēmā 
atrodami dati par visiem pārvaldības posmiem, sākot 
no darbību plānošanas līdz to sagatavošanai un uzrau -
dzībai. Aptver attiecīgo darbību pamataspektus un 
finanšu aspektus. CRIS  finanšu datus izmanto arī Komi -
sijas grāmatvedības sistēmā ABAC .
III.
Vispārējais revīzijas jautājums bija: vai CRIS  labi atbilst 
Komisijas vajadzībai pēc informācijas. Konkrēti Palāta 
vērtēja, vai CRIS  ir izstrādāta tā, lai tā labi atbilstu Komi -
sijas vajadzībām, un vai sistēma satur ticamu infor -
māciju. Revīzijā izskatīja Komisijas dokumentus par 
sistēmu un veica CRIS  datu padziļinātas pārbaudes.
IV.
Palāta secina, ka CRIS  kopumā labi atbilst Komisijas 
vajadzībai pēc informācijas ārējo darbību jomā. Tomēr, 
lai gan desmit gadus sistēma ir pakāpeniski pilnvei -
dota, tajā joprojām ir trūkumi. Tas īpaši attiecas uz 
CRIS  vispārējā mērķa definēšanu saistībā ar Komisijas 
grāmatvedības sistēmu, datu ievadīšanas nepilnībām, 
datu integritātes nepietiekamu nodrošināšanu un, vis -
pārīgāk, sistēmas un tās datu nepietiekamu drošību. 
Daži šā ziņojuma apsvērumi apstiprina jau Palātas 
iepriekšējos ziņojumos formulētos apsvērumus.
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)8
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)V.
CRIS  uzlabojumus tagad pamato ar labi apzinātām un 
dokumentētām vajadzībām pēc informācijas. Taču, kaut 
arī pēdējā laikā sistēmas pārvaldība ir uzlabojusies, 
joprojām nav aktualizēts CRIS  vispārējais mērķis, tostarp 
nav skaidrs, kāpēc  CRIS  dublē Komisijas grāmatvedības 
sistēmas funkcijas.
VI.
Vairākus gadus  — no 2005.  gada līdz 2008.  gadam  — 
CRIS  pilnveidošana nebija pietiekami formalizēta, tāpēc 
CRIS  nav labi definēti datu kodi, kas savukārt ļoti apgrū -
tina sistēmas datu konsolidāciju un var izraisīt kļūdas. 
Uz CRIS  nevar paļauties, ja ir jāiegūst apkopotie dati par 
ārējo palīdzību sadalījumā pa saņēmējvalstīm, finanšu 
instrumentiem vai politikas virzieniem.
VII.
Attiecībā uz CRIS  datu integritāti Palāta konstatēja, ka 
reizēm datu uzskaites trūka vai tā nebija pareiza vai 
aktualizēta. Tas vājina sistēmas kā pārvaldības līdzekļa 
produktivitāti un efektivitāti.
VIII.
Komisija vēl nebija panākusi sistēmas un tās datu 
pietiekamu drošību. Kaut arī bija ieviestas procedū -
ras, ar kurām administrē lietotāju piekļuves tiesības, 
tomēr nebija skaidri noteikta atbildība par CRIS  datu 
drošību. Turklāt dažas sistēmas nepilnības vājināja tās 
produktivitāti un efektivitāti datu konfidencialitātes un 
integ  ritātes aspektā. Palāta konstatēja arī nepietiekamu 
personas datu apstrādes uzraudzību.IX.
Pamatojoties uz revīzijas apsvērumiem, Palāta ir 
izstrādājusi šādus ieteikumus, kuru izpilde uzlabotu 
CRIS  atbilstību Komisijas vajadzībai pēc informācijas:
a) jānosaka CRIS  informācijas sistēmas iecerētais vis -
pārējais mērķis, īpaši saistībā ar Komisijas grāmat -
vedības sistēmu ABAC . Cita starpā Komisijai jāsa -
mazina ABAC  funkcijas dublēšanās CRIS  sistēmā;
b) jāracionalizē CRIS  datu kodu saraksti tā, lai tie būtu 
vienreizēji un lai datu parametri būtu savstarpē -
ji izslēdzoši. Lai efektīvi garantētu ticamus datus, 
jāpārskata un konsekventi jāpiemēro datu kvali -
tātes kontroles mehānismi (pārbaudes, procesi). 
Cita starpā šo pasākumu iznākumā CRIS  būtu jā -
spēj efektīvi un produktīvi apkopot informāciju 
sadalījumā pa saņēmējvalstīm, politikas jomām 
un finanšu instrumentiem;
c) ņemot vērā, ka CRIS  ir daudz un dažādi lietotāji, 
sistēmu nākotnē uzlabojot, jāpievērš pienācīga 
uzmanība sistēmas lietotājdraudzīgumam; 
d) jānosaka atbildība par CRIS  datu drošības pārval -
dību. Jāveic vispārēja IT riska novērtēšana. Pienā -
cīga uzmanība jāpievērš personas un finanšu datu 
aizsardzībai.
9
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)IEVADS
REVĪZIJAS 	JOMA
1.	 Ārējās darbības ir Komisijas intervence valstīs ārpus Eiropas Savienības, 
un tās ietver ES  paplašināšanos, Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā 
okeāna valstu attīstību un ārējās tirdzniecības politiku. Ārējās darbības 
pārvalda gan Komisijas centrālie dienesti Briselē, gan ES  delegācijas dau -
dzās pasaules valstīs. Ārējo darbību jomā 2010.  gadā Komisija uzņēmās 
saistības kopā par 11  107 miljoniem EUR1.
2.	 Pēdējā desmitgadē Komisija ir centusies saskaņot un vienkāršot ārējo 
darbību pārvaldības procedūras, īpaši apvienot par ārējo darbību īste -
nošanu atbildīgās struktūrvienības. Viens no Komisijas mērķiem ir bijis 
ieviest saskaņotu informācijas sistēmu  — kopējo RELEX  informācijas sis -
tēmu ( CRIS ) —, kurā integrētas dažādas agrākās informācijas sistēmas. 
Sistēmas uzdevums būtu “saturēt tūlītēji pieejamu finanšu informāciju 
par ārējo darbību projektiem un programmām”.
3.	 Informācijas sistēma ir informācijas apstrādes aprīkojums, metodes un 
procedūras, kā arī, attiecīgos gadījumos, informācijas apstrādātājas per -
sonas vai iestādes darbinieki2. Organizācijā informācijas sistēmas parasti 
ievieš, lai tās sniegtu informāciju darbiniekiem un vadītājiem un lai viņi 
tādējādi varētu pildīt plānošanas, uzraudzības, kontroles un ziņojumu 
sagatavošanas pienākumus.
4. CRIS  sāka darboties 2002.  gadā ar sākotnējo mērķi reģistrēt projektu 
finanšu izpildi. Kopš tā laika sistēma ir nemitīgi papildināta, lai aptvertu 
aizvien vairāk ārējo darbību pārvaldības finanšu aspektu un pamatas -
pektu. Tagad CRIS  ir dati par ārējo darbību dažādiem posmiem, sākot no 
darbību plānošanas līdz to sagatavošanai un uzraudzībai. 1 8 445 miljoni EUR no 
ES vispārējā budžeta un 
2662 miljoni EUR no EAF. 
Avots : Komisijas darba 
dokuments “2011. gada 
ziņojums par Eiropas 
Savienības attīstības un 
ārējās palīdzības politiku un 
to īstenošanu 2010. gadā” 
(SEC(2011) 880 galīgā 
redakcija), kas pievienots 
“2011. gada ziņojumam par 
Eiropas Savienības attīstības 
un ārējās palīdzības politiku 
un to īstenošanu 2010. gadā” 
(COM(2011) 414 galīgā 
redakcija). 
2 Komisijas 
2006. gada 16. augusta 
Lēmums C(2006) 3602 par 
Eiropas Komisijas izmantoto 
informācijas sistēmu drošību.
10
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)
 Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)3 2011. gada 1. janvārī 
agrākos ĢD AIDCO  un 
ĢD DEV apvienoja jaunā 
ģenerāldirektorātā — 
Attīstības un sadarbības 
ģenerāldirektorātā — 
EuropeAid ; agrāko ĢD 
AIDCO  plašāk pazina ar 
saīsinājumu EuropeAid , 
ko tagad izmanto jaunais 
Attīstības un sadarbības 
ģenerāldirektorāts — 
EuropeAid .
4 2011. gada 1. janvārī 
pārtrauca darbu 
agrākais Ārējo attiecību 
ģenerāldirektorāts, un lielāko 
daļu tā pienākumu pārņēma 
Eiropas Ārējās darbības 
dienests. Finanšu pienākumus 
pārņēma Ārpolitikas 
instrumentu dienests.5. CRIS  galvenokārt izmanto Komisijas Sadarbības un attīstības ģenerāl -
direktorāts ( EuropeAid3), Paplašināšanās ģenerāldirektorāts un Ārpoliti -
kas instrumentu dienests4. Minētās struktūrvienības lielākoties izmanto 
CRIS  kā lietotāja saskarni ārējo darbību finanšu datu ievadīšanai Komisijas 
grāmatvedības sistēmā ABAC . Finanšu darījumu uzskaite sākas CRIS , kurā 
ievada un pārbauda datus, ko pēc tam automātiski pārsūta uz ABAC , tā-
dējādi novēršot dubultu ievadīšanu. CRIS  arī ievada, apstrādā un uzglabā 
pamatdatus par ārējo darbību programmām un projektiem, piemēram, 
datus par revīziju rezultātiem, uzraudzības pasākumiem. Šie dati var no -
derēt pārvaldībā un lēmumpieņemšanā, kā arī ārējo darbību īstenošanas 
vispārējā uzraudzībā.
6.	 Tā kā CRIS  reģistrē arī iekšējās kontroles rezultātus, tad sistēma tagad 
veido svarīgu elementu ārējo darbību pārvaldībai piemērotajā Komisijas 
iekšējās kontroles sistēmā.
CRIS  APRAKSTS
7. CRIS  ir datorizēta informācijas sistēma, kas lielā mērā ir atkarīga no skait -
ļošanas un telekomunikāciju aprīkojuma (aparatūras) un elektroniskajiem 
procesiem (programmatūras). Programmatūras galvenās sastāvdaļas ir 
datubāze, tīmeklī bāzēta lietotāja saskarne datu ievadīšanai un aplūkoša -
nai, kā arī saskarne jeb saikne ar Komisijas grāmatvedības sistēmu ABAC . 
Pateicoties vienai centrālai datubāzei, lietotāji Komisijā un ES  delegācijās 
var strādāt ar vieniem un tiem pašiem datiem.
8.	 Lietotāja saskarnei ir dažādi moduļi, kuru lielākā daļa atbilst projektu un 
ikgadējo pārvaldības ciklu dažādajiem posmiem, kā parādīts 1. attēlā . 
Pārējos moduļus izmanto sistēmas administrēšanai.
11
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)1. ATTĒLS
CRIS 	MODUĻI, 	KAS 	APTVER 	PROJEKTU 	UN	IKGADĒJO 	PĀRVALDĪBAS 	CIKLU
Projekta/pārvaldības cikla posms Galvenie iesaistītie CRIS moduļi
Politikas un valsts
stratēģijas izstrāde
Darbības sagatavošana
Izpilde un ziņojumiPlānošana
Finanšu prognozes
Lēmumi
Konkursi
Tiešsaistes reģistrēšanās
potenciālo kandidātu datubāzē
Juridisko personu reģistrs /
bankas kontu reģistrs
Ietvarlīgumi
Projekti
Līgumi
Finanšu garantijas
Rēķini/maksājumi
Ieņēmumu prognozes
Iekasēšanas rīkojumi
Revīzija
Uz rezultātiem vērsta uzraudzība
Novērtējumi
Avots : Eiropas Revīzijas palāta.
12
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)
 Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)9.	 Pārsvarā CRIS  moduļi ietver šādas funkcijas:
 οizveidot, mainīt un apstiprināt ierakstus jeb uzskaiti,
 οmeklēt ierakstus,
 οaplūkot ierakstus un attiecīgos datus, kurus noteiktos gadījumos sis -
tēma aprēķina automātiski,
 οpievienot ierakstiem dokumentus,
 οsasaistīt dažādu moduļu ierakstus.
10.  Piemēram, līgumu modulī lietotājs var sameklēt ierakstus par visiem ar 
konkrēto saņēmēju noslēgtajiem līgumiem. Tādā veidā uzmeklētā līgumu 
uzskaitē parasti cita starpā ir līguma numurs, īss līguma apraksts, statuss 
un veids, atbildīgo struktūrvienību un darbinieku vārdi, ģeogrāfiskais 
apgabals, līguma parakstīšanas un beigu datumi, līgumsumma un bu -
džeta pozīcijas. Parasti ir pievienotas arī skenētas līguma un tā pielikumu 
kopijas. Lielākajā daļā gadījumu līguma ieraksti ir saistīti, piemēram, ar 
vairākiem ierakstiem rēķinu modulī, kuri atbilst saņēmēja iesniegtajiem 
rēķiniem. Šāda izvērsta uzskaite ļauj lietotājam izskatīt visus ar attiecī -
go darbību saistītos ierakstus un tieši aplūkot dokumentu elektroniskās 
versijas.
11.  Papildus CRIS  lietotāja saskarnei ir vēl divi citi līdzekļi:
 οpārskatu sistēma  jeb datu noliktava “ CRIS  Datawarehouse ”, kas ļauj 
lietotājiem iegūt apkopotos CRIS  datus, un
 οdokumentācijas sistēma “ CRIS  Knowledge Base ”, kas ļauj piekļūt visiem 
CRIS  lietošanas dokumentiem.
12.  Gadu gaitā CRIS  lietotāju skaits audzis. 2010.  gadā CRIS  izmantoja 500  in-
dividuāli lietotāji, no kuriem vairāk nekā 3  000 strādāja ES  delegācijās, kā 
tas parādīts tabulā . Lietotāja sesiju vidējais skaits reprezentatīvā darba -
dienā bija apmēram 3000. 
13
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)13.  CRIS  izstrādi un uzturēšanu finansē ar ES  vispārējā budžeta apropriācijām, 
kā arī no EAF. CRIS  izstrādei, uzturēšanai un atbalstam pieprasītais kopē -
jais budžets gadu gaitā ir audzis, līdz 2011.  gadā tas sasniedza 13  mil-
jonus EUR. Šo budžetu administrē EuropeAid , kurš vada CRIS  izstrādi un 
uzturēšanu sadarbībā ar citiem ģenerāldirektorātiem, kas izmanto vai 
atbalsta šo sistēmu.
Struktūrvienība CRIS lietotāji 2010. gadā Seansu skaits 2010. gadā
ES delegācijas 3 095 62 % 562 861 70,5 %
EuropeAid 1 319 26 % 178 993 22,5 %
Agrākais ĢD  RELEX 164 3 % 7 404 1 %
Paplašināšanās ĢD 277 6 % 44 373 5,5 %
Humānās palīdzības un civilās aizsardzī -
bas ĢD ( ECHO )45 1 % 1 222 0 %
Citi ĢD vai struktūrvienības 105 2 % 3 683 0,5 %
KOPĀ 5 005 100 % 798 536 100 %TABULA
CRIS  LIETOTĀJU 	SKAITS 	2010. GADĀ
Avots : Palātas aprēķins, pamatojoties uz CRIS datiem.
14
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)
 Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)5 Padomes 
2002. gada 25. jūnija Regula 
(EK, Euratom) Nr. 1605/2002 
par Finanšu regulu, ko 
piemēro Eiropas Kopienu 
vispārējam budžetam 
(OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.).
6 Komisijas 2002. gada 
23. decembra Regula (EK, 
Euratom) Nr. 2342/2002, 
ar ko paredz īstenošanas 
kārtību Padomes Regulai (EK, 
Euratom) Nr. 1605/2002 par 
Finanšu regulu, ko piemēro 
Eiropas Kopienu vispārējam 
budžetam (OV L 357, 
31.12.2002., 1. lpp.). Konkrēti, 
48. pantā ir paredzēts, ka 
vadības un iekšējās kontroles 
sistēmām un procedūrām 
jānodrošina ticamas finanšu 
un vadības informācijas 
sagatavošana.
7 Eiropas Parlamenta 
un Padomes 2000. gada 
18. decembra Regula (EK) 
Nr. 45/2001 par fizisku 
personu aizsardzību attiecībā 
uz personas datu apstrādi 
Kopienas iestādēs un 
struktūrās un par šādu datu 
brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 
1. lpp.).
8 Sk. 2. zemsvītras piezīmi.CRIS  REGULĒJUMS
14.  Eiropas Savienības Finanšu regulā5 un tās īstenošanas kārtībā6 ir noteikti 
galvenie budžeta izpildes principi. Cita starpā ir noteikts, ka kredītrīko -
tājiem ir jāizveido pienācīgas organizatoriskas struktūras un kontroles 
procedūras un jāatskaitās savai iestādei par pienākumu izpildi. Šajās re -
gulās ir arī konkrēti noteikumi par finanšu informācijas sistēmām.
15.  Regulā (EK) Nr.  45/20017 ir paredzēti noteikumi par fizisku personu aiz -
sardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Eiropas Savienības iestādēs 
un struktūrās.
16.  Komisijas Lēmumā C(2006)  36028 ir paredzēti drošības pasākumi, kuru 
mērķis ir aizsargāt Komisijas informācijas sistēmu un tajās apstrādātās 
informācijas pieejamību, integritāti un konfidencialitāti.
15
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA
17.  Vispārējais revīzijas jautājums bija: vai CRIS  labi atbilst Komisijas vajadzī -
bai pēc informācijas ārējo darbību jomā.
18.  Vispārējo jautājumu iedalīja trīs apakšjautājumos:
a) vai CRIS  ir izstrādāta tā, lai tā labi atbilstu Komisijas vajadzībām 
(sk. 24.–44.  punktu),
b) vai CRIS  satur ticamu informāciju (sk.  45.–57.  punktu),
c) vai Komisija ir pietiekami risinājusi CRIS  un tās datu drošību 
(sk. 58.–74.  punktu).
19.  Lai rastu atbildes uz a) un c)  revīzijas apakšjautājumiem, revidenti galve -
nokārt analizēja dokumentus un uzklausīja Komisijas darbinieku skaidro -
jumus šim nolūkam rīkotajās tikšanās reizēs. Galveno uzmanību pievērsa 
CRIS  pilnveidei kopš 2005.  gada, taču, ja bija pieejami dokumenti, ņēma 
vērā arī 2000.–2005.  gada notikumus. Šajā revīzijas darba daļā lielākoties 
pievērsās EuropeAid , kam ir galvenā loma CRIS  izstrādē. Palāta 2011.  gada 
maijā veica arī elektronisko aptauju, kuras adresāts bija CRIS  lietotāji 
ES delegācijās.
20.  Otrajā revīzijas daļā  — b)  apakšjautājums  — pārbaudīja, vai CRIS  satur 
ticamu informāciju. Padziļināti pārbaudīja atlasītus CRIS  datus, kurus šim 
nolūkam importēja no CRIS  datubāzes 2011.  gada marta beigās. Mērķis 
bija pārliecināties, vai CRIS  datu uzskaite ir pilnīga, pareiza, konsekventa 
un aktualizēta.
21.  Revīzijas tvērumā ietilpa informācija par visām CRIS  administrētajām ap -
ropriācijām kā no ES  budžeta, tā no EAF.
22.  Lai revīzija būtu produktīvāka, padziļināti aplūkoja astoņus moduļus no 
CRIS  21 moduļa, aptverot gan finanšu, gan pamataspektu moduļus9. Tādā 
veidā Palāta varēja sīkāk pārbaudīt atlasītos moduļus, tajā pašā laikā ie -
gūstot kopainu par visu sistēmu.
23.  Revīzijas mērķis nebija vērtēt CRIS  tehniskos aspektus, jo šī nebija infor -
mācijas tehnoloģijas revīzija. Tāpat revīzijā nevērtēja CRIS  uzturēšanas 
un pilnveidošanas izmaksu efektivitāti.9 Revīzijai atlasīja šādu tēmu 
moduļus: lēmumi, līgumi, 
juridisko personu dokumenti, 
rēķini, finanšu prognozes, 
revīzija, novērtējumi un uz 
rezultātiem vērsta uzraudzība.
16
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)
 Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)LAI	GAN 	VĒL	IR	NEPILNĪBAS, 	CRIS  TAGAD 	PILNVEIDO 	
TĀ,	LAI	SISTĒMA 	ATBILSTU 	KOMISIJAS 	VAJADZĪBĀM
SISTĒMAS 	PILNVEIDOŠANAS 	PROJEKTI 	TAGAD 	ATBILST 	SKAIDRI 	
APZINĀTĀM 	VAJADZĪBĀM
24.  Informācijas tehnoloģijas pārvaldība ir “vadītāji, organizatoriskās struktū -
ras un procesi, kas nodrošina, ka organizācijas informācijas tehnoloģija 
saskan ar organizācijas stratēģijām un mērķiem un virza tos”10.
25.  Saskaņā ar Komisijas iekšējās kontroles standartiem ir jāievieš pienācīgas 
IT pārvaldības struktūras11, tostarp
 οkatram ģenerāldirektorātam jāizstrādā pienācīga struktūra tai piede -
rošo informācijas sistēmu pārvaldībai,
 οjāizstrādā IT  gada ģenerālplāns, pēc kura notiek informācijas sistēmas 
attīstība,
 οkatrai ģenerāldirektorātam piederošai informācijas sistēmai ir skaidri 
jānosaka ekonomiskais īpašnieks, kas pārstāv lietotāju intereses un 
ko pārrauga vadības komiteja,
 οjebkurš jauns informācijas sistēmas projekts ir jāapstiprina, pamato -
joties uz tā redzējuma dokumentu, kurā projekts aprakstīts,
 οjaunu informācijas sistēmu izstrādē jāizmanto Komisijas projektu pār -
valdības un izstrādes standartmetodes.
26.  Minēto pasākumu galvenais mērķis ir nodrošināt, lai informācijas sistēmu 
izstrādes projekti atbilstu organizācijas vajadzībām un būtu šim nolūkam 
labi sagatavoti12.10 IT institūta “ IT Governance 
Institute® ” definīcija, kas 
citēta 2004. gada 20. oktobra 
SEC(2004) 1267 “Paziņojums 
Komisijai par informācijas 
tehnoloģijas pārvaldības 
uzlabošanu Komisijā” .
11 7. iekšējās kontroles 
standarts. Sk. arī SEC(2004) 
1267.  
12 SEC(2004) 1267: “Visiem 
informācijas sistēmu izstrādes 
projektiem jāveic priekšizpēte, 
kuras uzdevums ir izskaidrot, 
kāpēc sistēmu izstrādā, ko 
tā dos, kā tā darbosies, kā tā 
ietekmēs organizāciju un cik 
tā maksās” .APSVĒRUMI
17
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)27.  Palāta konstatēja, ka laikā no 2005.  gada līdz 2008.  gadam vajadzības pēc 
informācijas neapzināja un negrupēja prioritātēs sistemātiski, turklāt tās 
kārtīgi nedokumentēja. Tādējādi izstrādātā sistēma pietiekami neatbil -
da Komisijas vajadzībām vai pat sliktākajos gadījumos bija bezjēdzīga 
(sk. 1. izcēlumu ). Arī lielākās daļas IT  projektu pārvaldība noritēja samērā 
neformāli, izņemot lielo projektu, kura mērķis bija pārņemt OLAS  — in -
formācijas sistēmu, ko agrāk izmantoja EAF  darbību administrēšanai.
28.  2008.  gadā Komisija sāka ieviest aptverošāku CRIS  pārvaldības struk -
tūru. Vajadzības pēc informācijas tagad sistemātiski apzina un analizē. 
EuropeAid  jaunajiem informācijas sistēmu izstrādes projektiem ir jāsaņem 
apstiprinājums, pamatojoties uz redzējuma dokumentu, kurā aprakstīti 
projekta mērķi, risks un līdzekļi. Ņemot vērā šos redzējuma dokumentus, 
EuropeAid  katru gadu sagatavo IT  ģenerālplānu, kurā uzskaitīti visi plā -
notie informācijas sistēmu izstrādes projekti. Katram projektam izraugās 
ekonomisko īpašnieku, kas pārstāv lietotāju intereses. Lielos projektus 
pārrauga vadības komiteja.
29.  Turklāt tagad EuropeAid  izmanto projektu pārvaldības metodoloģiju un 
jaunus informācijas sistēmu izstrādes projektus dokumentē.
1. IZCĒLUMS
NOVĒRTĒJUMU 	MODULIS, 	KAS 	NEKAD 	NAV 	IZMANTOTS
Komisijas 2004.  gadā izstrādātā darba dokumentā rakstīts, ka CRIS  novērtējumu modulis plānots, lai 
sniegtu pilnīgu kopainu par starpposma un galīgajiem novērtējumiem, kurus sagatavo delegācijas un 
pamatdarbības struktūrvienības. Taču šis modulis nekad nav izmantots, un tajā nav neviena ieraksta. 
Komisijas rīcībā nebija dokumentu, ar kuriem šo situāciju paskaidrot.
18
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)
 Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)13 Sk. 12. zemsvītras piezīmi.
14 CRIS pakāpeniski ir 
pārņemtas funkcijas un 
dati no šādām informācijas 
sistēmām: Griot  (agrākā ĢD 
DGIA  sistēma — 2002. gadā), 
Désirée  (agrākā ĢD DGIB  
sistēma — 2002.–2003. gadā), 
MIS (agrākā ĢD DGVII I 
informācijas sistēma — 
2003.–2004. gadā) un  OLAS 
(agrākā ĢD DEV informācijas 
sistēma — 2008. gadā).JĀAKTUALIZĒ 	CRIS  VISPĀRĒJAIS 	MĒRĶIS
30.  Saskaņā ar labu praksi visiem informācijas sistēmu izstrādes projektiem 
ir jābūt dokumentam, kurā paskaidrots, kāpēc sistēmu izstrādā, ko tā 
dos un kā tā darbosies13. Palāta pārbaudīja, vai šādi dokumenti pastāvēja 
attiecībā uz CRIS  izstrādi kopumā.
31.  Palāta konstatēja, ka dokumentos saistībā ar Komisijas lēmumu 2000.  gadā 
izstrādāt CRIS  par sistēmas mērķi bija noteikts “saturēt tūlītēji pieejamu 
finanšu informāciju par ārējo darbību projektiem un programmām” un, it 
īpaši, “piedāvāt pareizu ainu par saistību un maksājumu sadalījumu val -
stīm un nozarēm dažādos ģeogrāfiskajos apgabalos”. CRIS  bija paredzē -
ta kā Komisijas grāmatvedības sistēmas papildinājums ar ārējo darbību 
jomā specifiskām funkcijām un informāciju.
32.  No 2002.  gada līdz 2004.  gadam pirmos CRIS  moduļus pārsvarā izstrādāja 
noteiktiem ārējo darbību pārvaldības finanšu aspektiem, piemēram, lē -
mumu, līgumu un rēķinu administrēšanai. Vēlāk sistēmas funkcijas ir pa -
kāpeniski izvērstas, tostarp īpaši atzīmējama ārējo darbību pamataspektu 
plašāka ietveršana. Sistēmai laika gaitā pievienoja jaunus moduļus, kā arī 
uzlaboja jau pastāvošos (sk.  2. attēlu ). Ir pārņemtas arī citas informācijas 
sistēmas, un tādējādi paplašināts CRIS  tvērums ārējo darbību jomā14. Sva -
rīgs bija 2005.  gads, kad CRIS  ieviesa uzkrājumu grāmatvedības funkcijas, 
un 2008.  gads, kad notika OLAS  pārņemšana (sk.  27. punktu).
33.  Kopš 2002.  gada ir ievērojami izvērsta arī Komisijas grāmatvedības sis -
tēma, kurā īpaši pēc uzkrājumu grāmatvedības ieviešanas 2005.  gadā 
un iepriekšējās grāmatvedības sistēmas Sincom2  aizstāšanas ar ABAC  ir 
izveidotas jaunas funkcijas, piemēram, līgumu reģistrēšana.
34.  Neskatoties uz ievērojamajām izmaiņām CRIS  un ABAC , Palāta neatrada 
dokumentus, kuros būtu aktualizēts CRIS  vispārējais mērķis visā Komisijas 
informācijas sistēmā, konkrētie uzdevumi vai funkciju precīzs tvērums.
19
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)2. ATTĒLS
CRIS  IZSTRĀDES 	VĒSTURE
JAUNI CRIS MODUĻICRIS UN ABAC
SASKARNES IZSTRĀDE
FINANŠU PROGNOZESIETVARLĪGUMI
UZ REZULTĀTIEM VĒRSTA UZRAUDZĪBARĒĶINI
(būtiskas izmaiņas)IEKASĒJUMIIEŅĒMUMU PROGNOZESFINANŠU GARANTIJASREVĪZIJAFINANŠU PROGNOZES
(1. variants)LĪGUMI
RĒĶINI
ESAO APK VEIDLAPAS
KONKURSI
PLĀNOŠANALĒMUMI
SAISTĪBAS
MAKSĀJUMI
LĪGUMI
RĒĶINI
IEKASĒJUMI
GARANTIJAS
1999–2002
2002
2003
2004GADS
2006
2009
20082007
2005
2010CRIS
Avots : Eiropas Revīzijas palāta.
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)20
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)35.  Īpaši tas sakāms par CRIS  vispārējā mērķa pienācīgu definēšanu attie -
cībā pret ABAC : CRIS  dublējas daudzas ABAC  funkcijas. Revīzijā netapa 
skaidrs, kāda ir pievienotā vērtība finanšu darījumu ievadīšanai CRIS  tā 
vietā, lai tos ievadītu tieši ABAC  (sk. 2. izcēlumu ). Šīs savstarpējās CRIS  un 
ABAC  saistības dēļ apmēram viena trešdaļa EuropeAid  IT darbinieku no -
darbojas ar CRIS  aktualizēšanu atbilstoši ABAC  un tātad nevar strādāt ar 
ārējo darbību datiem.
DATU 	IEVADĪŠANAS 	NEPILNĪBAS
36.  Datu kodu izmantošana informācijas sistēmā ļauj viegli izgūt datu ie -
rakstus ar automātiskiem meklēšanas līdzekļiem, kā arī konsolidēt datus 
pārskatu sagatavošanai. Tātad tas, cik produktīvi un efektīvi sistēma ļauj 
izgūt un konsolidēt datus, ir ļoti atkarīgs no datu kodu kvalitātes un 
konsekvences.
37.  CRIS  2000.  gadā izvirzītais mērķis bija saturēt tūlītēji pieejamu finanšu in -
formāciju par ārējo darbību projektiem un programmām (sk.  31. punktu). 
Palāta pārbaudīja, vai datu kodi CRIS  bija definēti tā, lai efektīvi veicinātu 
šā mērķa sasniegšanu.
2. IZCĒLUMS
NEPIETIEKAMA 	DATU 	PĀRSŪTĪŠANA 	STARP 	CRIS  UN	ABAC
CRIS  un ABAC  savstarpējā saskarne pietiekami nenodrošina datu apmaiņu. Pirms ABAC  reģistrē datus 
par finanšu darījumiem, sistēma automātiski pārbauda datu pilnīgumu un konsekvenci. Tā kā ABAC  pār-
baudes ne vienmēr saskan ar CRIS  pārbaudēm, tad reizēm ABAC  bloķē no CRIS  sūtītus finanšu darījumu 
datus, turklāt tas notiek vēlā apstiprināšanas stadijā. Tad datus CRIS  jālabo un jāapstiprina vēlreiz un 
otrreiz jāsūta uz ABAC .
21
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)38.  Palāta konstatēja, ka vairāku nepietiekami formalizētu sistēmas pilnveido -
jumu rezultātā (sk.  27. punktu) daži no vairāk nekā simts kodu sarakstiem 
dublējas. Dubultos kodu sarakstos laika gaitā var ieviesties atšķirības, tie 
apgrūtina datu konsolidēšanu un salīdzināšanu, prasa lieku laiku un var 
izraisīt kļūdas. Pirms dažiem gadiem tika uzsākts projekts, kura uzdevums 
bija racionalizēt datu kodu organizāciju CRIS , tos ievietojot kopējā tabulā. 
Projektu tā arī nepabeidza, un sistēma palika nesakopta, proti, daži datu 
kodu saraksti joprojām atrodas atsevišķās vai dubultās tabulās.
39.  Palāta konstatēja arī vairākus kodu sarakstus, kuros parametri nebija sav -
starpēji izslēdzoši. Tas apgrūtina datu konsolidēšanu. Piemēram, rēķinu 
modulī tāpat kā daudzos citos CRIS  moduļos ir atsauce uz ģeogrāfis -
ko apgabalu kodu sarakstu. Šajā sarakstā daži kodi apzīmē valstis, bet 
citi — valstu grupas. Tātad reizēm kādai konkrētai valstij piešķirtiem mak -
sājumiem ir pievienots valsts kods, bet citreiz  — attiecīgā ģeogrāfiskā 
apgabala kods. Tas nozīmē, ka no CRIS  nav viegli izgūt visu vienas valsts 
saņēmējiem piešķirto maksājumu summu. 3. izcēlumā  dots piemērs.
40.  Tāpat CRIS  nevar izmantot, lai viegli aprēķinātu kopējo summu, kas iz -
tērēta kādā politikas nozarē vai finansēta no kāda finanšu instrumenta. 
Domēnu sarakstā, ko lieto, lai dažādu CRIS  moduļu ierakstus atlasītu no -
teiktā domēnā, ir jaukti ģeogrāfiskie apgabali (piemēram, Āzija), finanšu 
instrumenti (piemēram, TACIS15) un nozaru politika (piemēram, pārtikas 
nodrošinājums).15 Tehniskā palīdzība 
Neatkarīgo Valstu Savienībai 
[Technical Assistance to 
the Commonwealth of 
Independent States ].
3.	IZCĒLUMS
PĀRPROTAMI 	ĢEOGRĀFISKO 	APGABALU 	KODI 	MAKSĀJUMU 	UZSKAITĒ
CRIS  ierakstītam maksājumam var būt pievienots Tanzānijas kods vai Dienvidsahāras kods. Tanzānijai 
piešķirto maksājumu sarakstā parādīsies maksājumi ar valsts kodu, bet ne ar reģiona kodu, kaut arī daļa 
no maksājumiem Dienvidsahārai var būt piešķirti Tanzānijai.
22
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)
 Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)16 2005. gada pārskatā par 
EAF Palāta atzīmēja: “trūkumi 
datorizētajā pārvaldības 
informācijas sistēmā ( CRIS), 
īpaši tās kodu sistēmā, neļauj 
Komisijas centrālajiem 
dienestiem veikt efektīvu 
mikroprojektu programmu 
kopējo uzraudzību. 
Piemēram, vēl joprojām 
ir grūti iegūt ticamu to 
mikroprojektu programmu 
sarakstu, kuras ir īstenotas 
vai kuru īstenošana notiek. 
Tā ir plašāka problēma, 
kas neattiecas tikai uz 
mikroprojektu programmām 
[..]” .
2006. finanšu gada pārskatā 
Palāta rakstīja: “Kopējā 
Relex  informācijas sistēma 
(CRIS) sniedz datus par 
projektu ikdienas pārvaldību. 
Lielākoties datu definēšanas 
ierobežojumu dēļ sistēmās 
nav iespējams veikt dažas 
vēlamas finanšu informācijas 
analīzes.”
Īpašajā ziņojumā Nr. 4/2009 
“Kā Komisija pārvalda 
nevalstisko dalībnieku 
iesaistīšanos EK attīstības 
sadarbībā” Palāta konstatēja: 
“pašlaik EuropeAid  sadarbības 
birojā nav ērti izmantojamu 
datu par NVD finansēšanu 
[..]. Dati CRIS nav pilnīgi, 
un iesaistīto personu 
identifikācija nav uzticama.”
17 Sk. 12. zemsvītras piezīmi.
18 2008. finanšu gada 
pārskatā Palāta atzīmēja 
“tehniskus ierobežojumus, 
ar kuriem lietotāji bieži 
saskaras un kuri var ietekmēt 
apstrādāto darījumu 
pareizību (ir izplatīti gadījumi, 
kad maksājumi ir veikti pēc 
termiņa, jo sistēma nav bijusi 
pieejama)” .41.  Minētie apstākļi ievērojami apgrūtina CRIS  datu, īpaši finanšu datu, kon -
solidēšanu pārskatu sagatavošanai un padara CRIS  par mazāk produktīvu 
un efektīvu pārskatu sagatavošanas un pārvaldības līdzekli16.
JOPROJĀM 	PROBLĒMAS 	AR	LIETOTĀJDRAUDZĪGUMU
42.  Saskaņā ar Paziņojumu Komisijai par informācijas tehnoloģijas pārval -
dības uzlabošanu Komisijā17 informācijas sistēmām jābūt uz lietotājiem 
orientētām un jāatbilst viņu vajadzībām. Tātad tieši lietotāji vislabāk var 
pateikt, vai informācijas sistēma atbilst viņu vajadzībām.
43.  2011.  gada maijā Palāta aptaujāja CRIS  lietotājus ES  delegācijās. Aptaujas 
mērķis bija novērtēt, cik aktuāli šai CRIS  lietotāju daļai ir bijuši noteikti 
jautājumi. Anketu izsūtīja 92  delegācijām, 44  no tām atbildēja. Atbilžu 
analīzē iegūti šādi galvenie secinājumi:
 οCRIS  lietotāju darbu apgrūtina bieža un ilga sistēmas nepieejamība 
(14 no 44  delegācijām minēja, ka reizēm sistēma nav bijusi pieejami 
ilgāk par nedēļu);
 ο2010.  gadā gandrīz visās atbildējušajās delegācijās (41  no 44) kavējās 
darījumu ievadīšana vai apstiprināšana CRIS  izstrādes nepilnību dēļ18;
 ο21 no 44  respondentiem minēja grūtības ar datu kodu interpretāciju; 
reizēm dati kodēti, cenšoties uzminēt;
 ο6 no 44  delegācijām atzina, ka CRIS  izraisīti kavējumi maksā Komisi -
jai naudu. Divas no šīm delegācijām bija aprēķinājušas zaudējumus: 
EUR  300 — vienā gadījumā, EUR 3000  — otrā.
44.  Palātas aptaujas rezultāti sasaucas ar Komisijas 2008.  un 2010.  gadā veik -
tajām aptaujām, kuru adresāti bija CRIS  lietotāji gan Komisijas centrālajos 
dienestos, gan ES  delegācijās. Šajās aptaujās secināts, ka lietotāju vie -
doklis par sistēmu uzlabojies, tomēr joprojām ir pilnveidošanas iespējas 
(sk. 3. attēlu ).
23
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)CRIS PĀRVALDĪBA 	VĒL	PIETIEKAMI 	EFEKTĪVI 	
NENODROŠINA 	DATU 	INTEGRITĀTI
45.  Lai informācijas sistēma būtu efektīva, nepietiek ar datiem vien, ir jā -
nodrošina datu integritāte. Datu integritāte ir sistēmas spēja precīzi un 
pilnībā dot sagaidāmo rezultātu tā, lai uz to var paļauties19.
46.  Attiecībā uz drošību Komisija uzskata, ka CRIS  ir būtiski svarīga sistēma 
jeb, citiem vārdiem, sistēma, kuras integritātes vai pieejamības zaudēša -
nas gadījumā būtu apdraudēta Komisijas pozīcija attiecībā pret pārējām 
iestādēm, dalībvalstīm vai citām attiecīgajām personām20.19 Komisijas Lēmums 
C(2006) 3602.
20 Komisijas Lēmumā C(2006) 
3602 ir teikts, ka būtiski 
svarīgas informācijas sistēmas 
ir tādas “sistēmas, kuru 
integritātes vai pieejamības 
zaudēšanas gadījumā būtu 
apdraudēta Komisijas pozīcija 
attiecībā pret pārējām 
iestādēm, dalībvalstīm vai 
citām attiecīgajām personām, 
tostarp dalībvalstis un 
plašāka sabiedrība uzskatītu, 
ka ir sabojāts Komisijas vai 
pārējo iestāžu tēls, būtu 
ļoti nopietni apdraudētas 
juridiskās vai fiziskās personas, 
tiktu pārsniegts budžets vai 
rastos ievērojami finansiāli 
zaudējumi, kas ļoti nopietni 
skartu Komisijas finanses” .
3. ATTĒLS
CRIS  LIETOTĀJU 	VIEDOKLIS 	PAR 	NOTEIKTIEM 	SISTĒMAS 	ASPEKTIEM 	2008. UN 	
2010. GADĀ 	ROBEŽĀS 	NO	VIENS 	(VĀJI) 	LĪDZ 	PIECI 	(IZCILI)
1 2 3 4 5KopvērtējumsRokasgrāmatu informācijaRokasgrāmatu pieejamībaDrošībaAtbilstība vajadzībāmPieejamībaLietotājdraudzīgumsFunkcijasTicamībaMeklēšana
2010. g. 2008. g.
Avots : Komisijas darba dokuments par 2010. gada aptauju attiecībā uz CRIS [Results of the Survey 2010 “The CRIS system — 
your opinion” ], 2011. gada februāris.
24
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)
 Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)47.  Komisija ir ieviesusi vairākus kontroles mehānismus, kuru mērķis ir ga -
rantēt CRIS  datu integritāti:
 οCRIS  programmatūrā ir iegultas automātiskas pārbaudes;
 οkatru CRIS  ievadītu finanšu darījumu apstiprina vairāki darbinieki;
 οEuropeAid  ir izveidota neliela Datu kvalitātes nodaļa, kuras darbinieki 
veic datu kvalitātes pārbaudes un koordinē apjomīgu darbu saistībā 
ar nepareizu vai trūkstošu datu labošanu21;
 οiekšējās un ārējās revīzijas ziņojumos regulāri tiek aplūkotas sistemā -
tiskas datu kvalitātes problēmas un doti ieteikumi;
 οdatu kvalitātes problēmas atklāj arī finanšu darījumu paraugu ex post  
pārbaudēs.
48.  Palāta padziļināti pārbaudīja CRIS  datu ierakstu grupas, lai pārliecinātos, 
vai informācijas sistēma efektīvi nodrošina datu integritāti. Konkrēti Pa -
lāta pārbaudīja, vai datu ieraksti bija pilnīgi, pareizi un aktualizēti.
Pilnīgums Reģistrē visus darījumus un aizpilda visus attiecīgos datu laukus.
PareizībaDati ir konsekventi visā informācijas sistēmā (ieraksti nav pretrunīgi), 
un datu ieraksti atspoguļo stāvokli, kādu varētu konstatēt arī uz vietas .
Aktualizācija Informāciju reģistrē savlaicīgi.
TRŪKST 	DATU 	UZSKAITES
49.  Palāta konstatēja, ka reizēm rēķini reģistrēti tieši ABAC , nevis CRIS , tā ka 
CRIS  ir nācies izveidot apkopotus maksājumu ierakstus, lai kopējās sum -
mas CRIS  un ABAC  būtu saskaņotas. Palāta atrada 118  tādus saskaņošanas 
ierakstus (31  ierakstu 2009.  gadā par kopējo summu 65  miljoni EUR un 
87 ierakstus 2010.  gadā par kopējo summu 175  miljoni EUR). Šajos ap -
kopotajos maksājumu ierakstos CRIS  nav sīkākas informācijas, piemēram, 
nav minēts ģeogrāfiskais apgabals (sk.  39. punktu). Ja rēķinus reģistrē 
tieši ABAC , vājinās CRIS  spēja sniegt konsolidētu informāciju.21 Saskaņā ar Komisijas 
pārvaldības dokumentiem 
2010. gadā Datu kvalitātes 
nodaļa atklāja 80 000 datu 
noviržu un gādāja, lai vairāk 
nekā 70 000 no tām tiktu 
labotas.
25
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)50.  Vēl sistemātiski nebija izmantota iespēja datu ierakstiem pievienot do -
kumentus. Piemēram, dokumenti nebija pievienoti vienai trešdaļai jau 
slēgtajiem vai vēl administrētajiem lēmumu ierakstiem, kurus aktuali -
zēja 2010.  gadā. Tāpat dokumenti nebija pievienoti 14  % no slēgtajiem 
vai vēl administrētajiem līgumu ierakstiem (līgumi parakstīti 2009.  vai 
2010.  gadā). Tātad sistēma nav pilnībā produktīva un efektīva attiecībā 
uz projektu pārvaldību un piekļuvi dokumentiem.
51.  Palāta konstatēja arī gadījumus, kad nebija izmantota CRIS  iespēja sasais -
tīt dažādu moduļu ierakstus, kas attiecas uz vienu un to pašu projektu, un 
tādā veidā ļaut lietotājam pārlūkot visu vienas konkrētas darbības uzskaiti 
(sk. 10. punktu). Piemēram, 9  000 no 105  000 līgumiem (9  %) nebija sa -
saistīti ar finansēšanas lēmumiem, un vairāk nekā 300  no 3  000 jau slēg -
tiem vai vēl administrētiem revīzijas ierakstiem22 (10 %) nebija sasaistīti 
ar līgumu vai lēmumu23. Tātad arī šajā ziņā CRIS  kā projektu pārvaldības 
līdzekli neizmanto produktīvi.
52.  Būdama ESAO  Attīstības palīdzības komitejas (APK) locekle, Komisi -
ja regulāri ziņo ESAO  par savām ārējās palīdzības darbībām. Darbības 
klasificē atbilstoši standarta kategorijām  — APK  nozaru kodiem. CRIS  ir 
iespēja līgumiem un projektiem pievienot APK  nozares kodu. Gandrīz 
visiem līgumu ierakstiem šāds kods bija pievienots, bet projektu ierak -
stiem tas pievienots tikai 30  % gadījumu. Šis apstāklis neļauj izmantot 
CRIS  datus, lai iegūtu ticamu statistiku atbilstoši EASO  APK klasifikācijai 
(sk. 4. izcēlumu ).22 Ārējo darbību revīzijas, 
ko pārsvarā veic Komisijas 
piesaistīti ārējās revīzijas 
uzņēmumi.
23 2004. finanšu gada 
pārskatā Palāta atzīmēja: 
“informācijai par visām 
revīzijām, tostarp arī tām 
revīzijām, par kuru veikšanu 
līgumus ir noslēgušas 
īstenotājas organizācijas, 
jābūt reģistrētai CRIS un 
sasaistītai ar attiecīgo projektu 
pārvaldības informāciju.” 
Līdzīgs ieteikums dots arī 
Palātas 2005. finanšu gada 
pārskatā.
4. IZCĒLUMS
NEVAR 	GŪT 	PĀRSKATU 	PAR 	PROJEKTIEM 	PĒC	APK NOZARES 	KODA
Tā kā tikai 30  % no CRIS  reģistrētajiem projektiem ir pievienots APK  nozares kods, tad, piemēram, meklē -
jot visus projektus par ūdens resursu aizsardzību, iegūtais saraksts, visticamāk, nebūs pilnīgs un ticams.
26
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)
 Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)24 2008. finanšu gada 
pārskatā Palāta rakstīja: 
“Darījumu pārbaudē tika 
konstatēts, ka informācija, 
kuru satur CRIS, ne vienmēr 
ir precīza. Revidenti atklāja 
kodifikācijas kļūdas gan 
maksājumu, gan saistību 
datos (piemēram, projektiem 
un/vai līgumiem nepareizi 
piešķirts CRIS valsts kods). Arī 
citas kļūdas varētu ietekmēt 
Komisijas finanšu pārskatu 
ticamību (piemēram, attiecībā 
uz bankas garantijas beigu 
termiņu un projektu/līgumu 
pārvaldības veidu)” .NEPAREIZA 	DATU 	UZSKAITE
53.  Palāta neatrada CRIS  dubultu finanšu uzskaiti, t.  i., gadījumus, kad darī -
jumi būtu reģistrēti vairāk nekā vienu reizi.
54.  Tomēr Palāta uzgāja ierakstus, kuriem pamatā nebija reāls finanšu darī -
jums vai darbība. Šādi “tukšie” ieraksti (tā tos dēvē CRIS  lietotāji) reizēm 
izveidoti, lai tiktu galā ar sistēmas tehniskajiem ierobežojumiem. Tā 100 
no 15  000 līgumu ierakstu, kas CRIS  slēgti 2009.  un 2010.  gadā, bija “tukši”. 
Šādu ierakstu pastāvēšana var radīt novirzes datu konsolidēšanā un varē -
tu mulsināt lietotājus, tādējādi ieviešot kļūdas un vājinot produktivitāti.
55.  Palāta konstatēja CRIS  ierakstus, kuros bija nekonsekventi datu parametri. 
Piemēram,
 ο2 % no 6000  revīzijas ierakstu bija provizorisks statuss, lai gan jau bija 
reģistrēta galīgā ziņojuma saņemšanas diena;
 ο7 % no 2300  slēgtiem ierakstiem par līgumiem, kas parakstīti 2009.  vai 
2010.  gadā, parakstīšanas diena ir pēc īstenošanas sākumdienas;
 ο1 % no 5000  lēmumu ierakstu statuss bija “apstrādes stadijā”, lai gan 
jau bija reģistrēta slēgumdiena.
 Šīs nesakritības bieži vien liecina par nepareiziem datu ierakstiem vai 
administratīvām kļūdām24.
56.  Palāta konstatēja gadījumus, kad CRIS  ievadīti dati nesakrita ar ABAC  datu 
noliktavu [ ABAC Datawarehouse ], kas ir centrāla Komisijas sistēma, no 
kuras vadība ņem konsolidētu finanšu un grāmatvedības informāciju. 
27
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)25 Sk. 2. zemsvītras piezīmi.
26 Finanšu regulas 61. pants: 
“Katra iestāde ieceļ 
grāmatvedi, kas ikvienā 
iestādē ir atbildīgs par: [..] 
uzskaites sistēmu izveidi 
un apstiprināšanu un, ja 
nepieciešams, to sistēmu 
apstiprināšanu, ko izveidojis 
kredītrīkotājs, lai sniegtu 
vai pamatotu uzskaites 
informāciju [..]” .
27 Finanšu regulas 
īstenošanas kārtības 57. pants: 
“ja finanšu vadības sistēmas, 
kuras izveidojis kredītrīkotājs, 
sniedz datus iestādes 
uzskaitei vai tiek izmantotas, 
lai pamatotu datus šajā 
uzskaitē, nepieciešama 
grāmatveža piekrišana 
šādu sistēmu ieviešanai vai 
izmainīšanai".NOVĒLOTA 	UZSKAITE
57.  Attiecībā uz to, kā ievēroti termiņi datu reģistrēšanai CRIS , Palāta atrada 
ierakstus, kuros darījums reģistrēts sistēmā ar kavēšanos. Piemēram, Ko -
misijas standarts ir reģistrēt rēķinus piecās dienās pēc saņemšanas, taču 
2010.  gadā šajā termiņā CRIS  reģistrēja tikai pusi rēķinu, un 13  % rēķinu 
vēl nebija reģistrēti mēnesi pēc saņemšanas. Tāpat 2010.  gadā caurmērā 
pagāja sešas nedēļas no dienas, kurā Komisija saņēmusi revīzijas ziņoju -
mu, līdz dienai, kurā to pievienoja attiecīgajam CRIS  revīzijas ierakstam.
SISTĒMAS 	UN	TĀS	DATU 	NEPIETIEKAMA 	DROŠĪBA
NAV 	SKAIDRI 	NOTEIKTA 	ATBILDĪBA 	PAR 	CRIS  DATU 	DROŠĪBU
58.  Komisijas Lēmumā C(2006)  3602 par informācijas sistēmu drošību25 ir 
noteikts, ka katram ģenerāldirektoram jāieceļ vismaz viens vietējais infor -
mācijas drošības darbinieks, kuram uzdota atbildība par to, lai IT  pakal -
pojumu sniedzēji un sistēmu piegādātāji veiktu pienācīgus drošības pa -
sākumus. Lēmumā noteikts arī, ka ģenerāldirektorāti var deleģēt drošības 
plānu vai to daļu īstenošanu un pārvaldību horizontāliem dienestiem, 
piemēram, Informātikas ģenerāldirektorātam. Tādos gadījumos ģenerāl -
direktorātiem jāpārliecinās, ka attiecīgais dienests piemēro vajadzīgos 
drošības pasākumus, un ar to jāslēdz pakalpojumu līgums, kurā pare -
dzēti pilnvaru nodošanas nosacījumi, tostarp īstenošanas uzraudzības 
pasākumi.
59.  Finanšu regulā ir noteikts, ka iestādes galvenais grāmatvedis atbild par 
to informācijas sistēmu apstiprināšanu, kas izveidotas, lai sniegtu vai pa -
matotu grāmatvedības informāciju26. Finanšu regulas īstenošanas kārtībā 
paredzēts, ka galvenais grāmatvedis dod piekrišanu izmaiņu izdarīšanai 
tādās sistēmās27.
60.  Palāta konstatēja, ka CRIS  lietotāju piekļuves tiesību piešķiršanas, apkal -
pošanas un atcelšanas procedūras un atbildība bija dokumentēta. Taču, 
vispārīgāk runājot, atbildība par CRIS  pārvaldību nebija skaidri piešķirta. 
Īpaši atzīmējams tas, ka atbildība par CRIS  neietilpa EuropeAid  vietējā 
informācijas drošības darbinieka pienākumos.
28
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)
 Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)28 Palātas veiktās revīzijas 
laikā CRIS vēl nebija 
apstiprināta kā sistēma, 
kura sniedz grāmatvedības 
informāciju par darbībām, ko 
finansē no EAF.
29 12. iekšējās kontroles 
standarts.
30 Sk. 2. zemsvītras piezīmi.61.  EuropeAid , CRIS  īpašnieks un Informātikas ģenerāldirektorāts, kuram 
EuropeAid  deleģēja pilnvaras, nebija noslēguši pakalpojumu līgumu, 
tostarp par drošības pasākumiem saistībā ar serveriem, kuros glabājas 
CRIS  programmatūra un dati. Bez līguma nav skaidra iesaistīto ģenerāl -
direktoru atbildība.
62.  Komisijas galvenais grāmatvedis 2008.  gadā apstiprināja CRIS  kā vietējo 
sistēmu, kura sniedz un pamato grāmatvedības informāciju par darbībām, 
ko finansē no ES  vispārējā budžeta28. Taču, lai gan 2010.  gadā CRIS  veica 
ievērojamas izmaiņas, tās nebija minētas Komisijas grāmatvedim togad 
iesniegtajā izmaiņu sarakstā; tas ir pretrunā Finanšu regulas īstenošanas 
kārtībai (sk.  59. punktu).
NEPILNĪBAS, 	KAS 	VĀJINA 	SISTĒMAS 	SPĒJU 	NODROŠINĀT 	DATU 	
KONFIDENCIALITĀTI 	UN	INTEGRITĀTI
63.  Komisijas iekšējās kontroles standarti paredz, ka ģenerāldirektorātu iz -
mantotām informācijas tehnoloģijas sistēmām ir jābūt aizsargātām pret 
konfidencialitātes un integritātes apdraudējumu29.
64.  Palāta konstatēja divas problēmas, kas vājina CRIS  spēju nodrošināt datu 
konfidencialitāti (sk.  65. punktu) un integritāti (sk.  67. punktu).
65.  Ar datu konfidencialitāti galvenokārt saprot datu pieejamības rezer -
vēšanu pilnvarotām personām30. Piekļuve CRIS  ir automātiski piešķirta 
Komisijas štata darbiniekiem un ārējiem lietotājiem Attīstības un sadar -
bības  ĢD — EuropeAid , Paplašināšanās  ĢD, Humānās palīdzības un civi -
lās aizsardzības  ĢD ( ECHO ) un Ārpolitikas instrumentu dienestā, kā arī 
Komisijas darbiniekiem ES  delegācijās. Piekļuvi pēc pieprasījuma piešķir 
arī minēto dienestu pagaidu ārējiem lietotājiem un citu struktūrvienību 
un Eiropas Revīzijas palātas darbiniekiem. Reizēm sistēmai ļauj piekļūt 
arī ES  iestādēs nestrādājošiem ārējiem lietotājiem. 
29
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)66.  Tomēr CRIS  nav iestrādāts standarta mehānisms, kas lietotājiem dotu 
piekļuves tiesības tikai noteiktām datu kategorijām. Divos konkrētos ga -
dījumos bija jāizstrādā ad hoc tehniski mehānismi, lai jebkurš lietotājs 
nevarētu aplūkot slepenus dokumentus31. Ja neņem vērā šos divus izņē -
mumus, visi CRIS  lietotāji automātiski var piekļūt visiem CRIS  datiem. Šis 
apstāklis liek apšaubīt CRIS  datu konfidencialitāti, īpaši gadījumos, kad 
sistēmu reizēm ļauj izmantot arī ārējiem lietotājiem.
67.  Lai nodrošinātu datu integritāti, ir jāveic pasākumi ar mērķi garantēt, ka 
informācijas sistēmu un apstrādāto informāciju var mainīt tikai ar tīšu 
un likumīgu darbību32. Viena no CRIS  funkcijām ir mehānisms, ar kuru 
finanšu darbinieki sistēmā var apstiprināt darījumus33. Palāta konstatēja 
finanšu apstiprināšanas ierakstus, ko bija veicis pilnvarots lietotājs, bet 
ko bija mainījusi cita persona.
NEPILNĪGA 	SISTĒMAS 	DOKUMENTĀCIJA
68.  IT inženieriem un sistēmas lietotājiem sistēmas dokumentācija ir svarīgs 
līdzeklis, tā ļauj nodrošināt datu drošību un, it īpaši, integritāti. Doku -
mentēšana ļauj saprast, kā sistēma apstrādā datus un kā dati un kodi ir 
interpretējami. Cita starpā dokumentācija ļauj inženieriem ievērot sis -
tēmas konsekvenci, kad jāizdara izmaiņas, un lietotājiem ievadīt parei -
zus datus pareizā vietā. Finanšu regulas īstenošanas kārtībā ir noteikts, 
ka datorsistēmām, ko izmanto budžeta izpildes operāciju apstrādei, ir 
nepieciešams pilnīgs un aktualizēts apraksts34. Katrā aprakstā jādefinē 
visu datu lauku saturs un jāapraksta, kā sistēma apstrādā katru atsevišķu 
operāciju. Ir arī detalizēti jāparāda, kā sistēma nodrošina pilnīgu katras 
operācijas izsekojamību.
69.  Palāta konstatēja, ka divos no revīzijai atlasītajiem astoņiem CRIS  mo-
duļiem trūka datu lauku satura  — datu glosārija  — dokumentācijas 
(sk. 22. punktu). Pārējo sešu moduļu dokumenti bija pilnīgi un aktualizēti.31 Ad hoc lietotāju piekļuves 
ierobežojumus izstrādāja 
konkursu modulim un līgumu 
ierakstiem, kas atzīmēti kā 
konfidenciāli.
32 Sk. 2. zemsvītras piezīmi.
33 Finanšu regulas 84. pantā 
ir noteikts: “[..] ja ieņēmumu 
un izdevumu operācijas vada, 
izmantojot datorsistēmas, 
dokumentus var parakstīt, 
izmantojot datorizētu vai 
elektronisku procedūru” .
34 Regulas (EK, Euratom) 
Nr. 2342/2002 107. pants.
30
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)
 Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)70.  Visiem revīzijai atlasītajiem moduļiem bija pieejami funkcionālās analīzes 
dokumenti, kuros aprakstīts, kā sistēma apstrādā atsevišķas operācijas. 
Taču, vispārīgāk runājot, sistēmas tehniskā uzbūve bija vāji dokumen -
tēta. Piemēram, nebija dokumentēta dažādu CRIS  datu tabulu integrālā 
saistība35.
71.  Izņemot novērtējumu moduli, kuru neizmantoja (sk.  1. izcēlumu ), Palāta 
konstatēja, ka visiem pārējiem revidētajiem moduļiem bija lietošanas 
rokasgrāmata. Jāpiebilst gan, ka trijās no šīm septiņām rokasgrāmatām 
informācija bija daļēji novecojusi vai nepilnīga.
72.  CRIS  ir iestrādāta katras operācijas izsekojamības iespēja un var izgūt datu 
izmainīšanas vēsturi, proti, uzzināt, kurš lietotājs, kad un ko ir darījis ar 
noteiktu ierakstu. Taču operācijas izsekojamības iespēju lietotāji nevar 
izmantot CRIS  lietotāja saskarnē, bet tai var piekļūt tikai IT  darbinieki un 
tās izmantošanai vajadzīgas padziļinātas zināšanas par sistēmas IT  uz-
būvi. Tātad iespēju izsekot noteiktai operācijai var izmantot izņēmuma 
gadījumos pēc īpaša lūguma.
PERSONAS 	DATU 	APSTRĀDES 	NEPIETIEKAMA 	UZRAUDZĪBA
73.  Regula (EK) Nr.  45/2001 satur noteikumus par personas datu apstrādi, 
tostarp paredz, ka par datu apstrādi atbildīgā darbinieka pienākums ir 
sniegt informāciju Komisijas Datu aizsardzības inspektoram36.
74.  Datu apstrādātāji Komisijas Datu aizsardzības inspektoram bija nosūtījuši 
četrus paziņojumus par personas datu apstrādi CRIS . Viens paziņojums 
attiecās uz CRIS  kopumā, savukārt pārējie trīs attiecās uz konkrētiem 
moduļiem. Taču Palāta uzgāja CRIS  ierakstiem pievienotus dokumentus, 
kuros bija personas dati, bet par kuriem nebija ziņots, tostarp vairāk nekā 
2000  dzīves un darba gājumu, kas bija ievietoti dažādos CRIS  moduļos 
un kam tādējādi varēja piekļūt visi CRIS  lietotāji (sk.  65. un 66.  punktu).35 Integrālās saistības 
piemērs: līgumu modulī 
reģistrētu ierakstu nevar 
izdzēst no sistēmas, ja tas 
ir minēts kādā maksājumu 
moduļa ierakstā. Tāda saistība 
nodrošina, ka maksājumam 
vienmēr var atrast līgumu, t. i., 
nav “bāreņu” maksājumu.
36 Regulas (EK) Nr. 45/2001 
25. pants: “Par datu apstrādi 
atbildīgā persona iepriekš 
informē datu aizsardzības 
inspektoru par visām 
apstrādes darbībām vai to 
kopumu, ko paredzēts veikt 
vienā vai vairākos savstarpēji 
saistītos nolūkos.”
31
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)SECINĀJUMI UN IETEIKUMI
75.  Palāta secina, ka CRIS  kopumā labi atbilst Komisijas vajadzībai pēc in -
formācijas ārējo darbību jomā. Tomēr, lai gan desmit gadus sistēma ir 
pakāpeniski pilnveidota, tai joprojām ir trūkumi. Tas īpaši attiecas uz 
CRIS  vispārējā mērķa definēšanu saistībā ar Komisijas grāmatvedības sis -
tēmu, datu ievadīšanas nepilnībām, datu integritātes nepietiekamu no -
drošināšanu un, vispārīgāk, sistēmas un tās datu nepietiekamu drošību. 
Daži šā ziņojuma apsvērumi apstiprina jau Palātas iepriekšējos ziņojumos 
formulētos apsvērumus.
76.  Kad CRIS  ieviesa 2000.  gadā, Komisijas mērķis bija viegli piekļūt konso -
lidētai finanšu informācijai par ārējo darbību projektiem un program -
mām. Kopš sistēmas aizsākumiem tā ir vairākkārt ievērojami mainīta, lai 
atbilstu aizvien jaunām vajadzībām pēc informācijas. Īpaši atzīmējams 
tas, ka tagad papildus ārējo darbību finanšu aspektiem CRIS  piedāvā arī 
informāciju par ārējo darbību pamataspektiem. Tajā pašā laikā ir izvēr -
stas arī Komisijas grāmatvedības sistēmas funkcijas. Neskatoties uz šīm 
izmaiņas, nav aktualizēts ne CRIS  vispārējais mērķis, ne konkrētie mērķi, 
sevišķi saistībā ar Komisijas grāmatvedības sistēmu. Daudzas funkcijas 
abās sistēmās dublējas.
Jānosaka CRIS  informācijas sistēmas iecerētais vispārējais mērķis, īpaši 
saistībā ar Komisijas grāmatvedības sistēmu ABAC . Cita starpā Komisijai 
jāsamazina ABAC  funkciju dublēšanās CRIS  sistēmā.1. IETEIKUMS
77.  Kopš 2008.  gada Komisija ir veikusi pasākumus ar mērķi nodrošināt, ka 
CRIS  pilnveidošanas projekti atbilst labi apzinātām vajadzībām pēc infor -
mācijas. Tagad visus CRIS  pilnveidošanas projektus apstiprina, pamato -
joties uz redzējuma dokumentu, kurā aprakstīti projekta mērķi, risks un 
līdzekļi. Turklāt tagad izmanto projektu vadības metodoloģiju.
32
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)
 Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)78.  Vairāki CRIS  izstrādes projekti laikā no 2005.  gada līdz 2008.  gadam nebija 
pietiekami formalizēti, tāpēc datu kodi sistēmā nav labi definēti. Palāta 
konstatēja, ka vairāki kodu saraksti dublējas, bet citi satur savstarpēji 
neizslēdzošus kodus. Tas ļoti apgrūtina datu konsolidēšanu un var izraisīt 
kļūdas. CRIS  nav viegli izmantojama, ja jāiegūst apkopotie dati par ārējo 
palīdzību sadalījumā pa saņēmējvalstīm, finanšu instrumentiem vai po -
litikas virzieniem.
79.  Attiecībā uz CRIS  datu integritāti Palāta konstatēja ierakstus, kuros reizēm 
trūka informācijas vai tā nebija pareiza vai aktualizēta. Tas vājina sistēmas 
kā pārvaldības līdzekļa produktivitāti un efektivitāti, kā arī ticamību.
Jāracionalizē CRIS  datu kodu saraksti tā, lai tie būtu vienreizēji un lai 
datu parametri būtu savstarpēji izslēdzoši. Lai efektīvi garantētu tica -
mus datus, jāpārskata un konsekventi jāpiemēro datu kvalitātes kontro -
les mehānismi (pārbaudes, procesi). Cita starpā šo pasākumu iznākumā 
CRIS  būtu jāspēj efektīvi un produktīvi apkopot informāciju sadalījumā 
pa saņēmējvalstīm, politikas jomām un finanšu instrumentiem.2. IETEIKUMS
80.  Palātas veiktajā aptaujā CRIS  lietotāji ES  delegācijās atzina, ka sastopas ar 
grūtībām. Cita starpā viņi minēja biežu un ilgu sistēmas nepieejamību, 
darījumu reģistrēšanas kavējumus sistēmas izstrādes nepilnību dēļ un 
grūtības ar datu kodu interpretāciju.
Ņemot vērā, ka CRIS  ir daudz un dažādi lietotāji, sistēmu nākotnē uzla -
bojot, jāpievērš pienācīga uzmanība sistēmas lietotājdraudzīgumam.3. IETEIKUMS
33
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)81.  Palāta konstatēja, ka Komisija vēl nebija panākusi sistēmas un tās datu 
pietiekamu drošību. Kaut arī bija ieviestas procedūras, ar kurām saskaņā 
administrējamas lietotāju piekļuves tiesības, nebija skaidri noteikta atbil -
dība par CRIS  datu drošību. Turklāt dažas sistēmas nepilnības vājināja tās 
produktivitāti un efektivitāti konfidencialitātes un integritātes aspektā. 
Palāta konstatēja arī nepietiekamu personas datu apstrādes uzraudzību. 
Jānosaka atbildība par CRIS  datu drošības pārvaldību. Jāveic vispārēja 
IT riska novērtēšana. Pienācīga uzmanība jāpievērš personas un finanšu 
datu aizsardzībai.4. IETEIKUMS
Šo ziņojumu 2012.  gada 6. marta sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas 
palātas III  apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Karel PINXTEN.
Revīzijas palātas vārdā  —
priekšsēdētājs
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

34
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS) Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)KOMISIJAS  
ATBILDES
KOPSAVILKUMS
IV.
Lūgums skatīt Komisijas atbildi uz 75.  punktu.
V.
Par CRIS  lomu skatīt arī Komisijas atbildes uz 76.  punktu un 
1. ieteikumu.
Par dublētajām funkcijām skatīt Komisijas atbildes uz 35., 
76. punktu un 1.  ieteikumu.
VI.
Lūgums skatīt Komisijas atbildi uz 78.  punktu.
VII.
Lūgums skatīt Komisijas atbildi uz 79.  punktu.
VIII.
Lūgums skatīt Komisijas atbildi uz 81.  punktu.
IX.	a)
CRIS  ir Komisijas ārējo attiecību ģenerāldirektorātu1 pār -
valdības informācijas sistēma. Tā ir integrēta sistēma, 
kas ietver tiešu saskarni ar Komisijas grāmatvedības sis -
tēmu ( ABAC ), tādējādi optimizējot vairākus rīkus, ko ārējā 
sadarbībā iesaistītie darbinieki lieto savā ikdienas darbā. 
Tās mērķi 2011.  gada decembrī tika noteikti dokumentā 
“Stratégie des systèmes d’information de la DG EuropeAid 
jusque 2016”.
Savas IT vides racionalizācijas procesā Komisija pašlaik 
strādā pie visu savu sistēmu labākas integrācijas. ABAC  
funkciju dublēšanās samazināšanas mērķis tiks sasniegts, 
tieši lietojot ABAC  funkcionalitātes no CRIS  ar ABAC  tīmekļa 
dienestu starpniecību. EuropeAid  ir daļa no izmēģinājuma 
projekta, kas šajā sakarībā sākts Komisijā.
1 Tikai daļēji attiecībā uz ECHO .
35
KOMISIJAS  
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)IEVADS
2.
Lū g u m s  s k a t ī t  K o m i s i j a s  CRIS  d e f i n ī c i j u  I X  p u n k t a 
a) apakšpunktā.
Pat no 2002.  gada sākuma CRIS  bija paredzēta operatīvās 
pārvaldības nolūkā, kā arī finanšu pārvaldībai. Tajā laikā 
operatīvās pārvaldības aspekti (pamata darbības procesi) 
tika aplūkoti darbību/projektu un plānošanas moduļos.
APSVĒRUMI
27.
Palātas aprakstītā situācija pārsvarā pastāvēja pirms 
2009.  gada, kad tika izveidota jauna pārvaldība un tika 
reorganizēta IT nodaļa. Pirms visām izmaiņām sistēmās 
tagad notiek pilnīgs dokumentēts process (identifikācija, 
aprobācija, prioritāšu noteikšana, analīze, izstrāde, testi). 
Komisija veica arī savu darbības procesu modelēšanu, lai ar 
tiem labāk saskaņotu sistēmas funkcionālās specifikācijas.
1. izcēlums	
Ierobežotais novērtējumu modulis, kas pastāv CRIS  ietvaros, 
tika izveidots, lai radītu novērtējumu ļoti vienkāršu datu -
bāzi pārskatu sniegšanas nolūkā. Pēc tam, kad izrādījās, 
ka vajadzības faktiski ir mainījušās un ir sarežģītākas, nekā 
sākotnēji paredzēts, galu galā tika nolemts izstrādāt vērie -
nīgāku projektu “Projektu cikla pārvaldības ( PCM ) novērtē -
jums”, ar ko var atbalstīt visu novērtēšanas procesu pilnīgā 
jaunā tehniskā uzbūvē. Plānots, ka šis projekts tiks īstenots 
2013.  gadā un neapšaubāmi palielinās visa novērtēšanas 
procesa pievienoto vērtību.
31.
Viens no CRIS  izveides un izstrādes galvenajiem mērķiem 
bija arī nepieciešamība racionalizēt bijušo DG1A, DG1B 
un DG8 trīs sistēmas pēc šo trīs dienestu apvienošanas. 
Komisija nevēlējās turpināt uzturēt trīs dažādas sistēmas ar 
dažādām saskarnēm ar ABAC .IX.	b)
Komisija turpinās esošos centienus attiecībā uz datu uzrau -
dzību un datu validācijas procesu uzlabošanu CRIS ietva -
ros. Šajā jomā jau ir veikti dažādi pasākumi, piemēram, datu 
īpašnieku noteikšana no 2009.  gada sākuma, lai pārvaldītu 
datu kodus un noteiktu īstenojamos standartus.
IX.	c)
Darbības vides komplicētība un lietotāju lomu un pienā -
kumu daudzveidība neizbēgami rada zināmu komplicētību 
šādā integrētā sistēmā. Tomēr Komisija piekrīt šim ieteiku -
mam. Lietotājdraudzīguma uzlabošana ir galvenais mērķis, 
cita starpā šādos projektos:
 — daudzu saistību projekts līgumu un lēmumu moduļos;
 — rēķinu optimizācijas projekts un
 — revīzijas moduļa pārveide.
IX.	d)
Vispārēja IT riska novērtēšana sāksies 2012.  gada laikā, un 
Komisija iecels amatā CRIS  vietējo informācijas drošības 
darbinieku.
KOMISIJAS  
ATBILDES36
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS) Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)34.
Par CRIS  lomas noteikšanu lūgums skatīt atbildi uz IX  pun -
kta a)  apakšpunktu.
Tās mērķi tika noteikti 2011.  gada decembra dokumentā 
“Stratégie des systèmes d’information de la DG EuropeAid 
jusque 2016”.
35.
CRIS  sniedz lietotājiem iespēju pārvaldīt operatīvos un 
finanšu datus saistībā ar viņu projektiem ar viena integrēta 
rīka palīdzību.
Attiecībā uz funkciju dublēšanos tajā laikā, kad CRIS  tika 
izveidota, nebija iespējams izvairīties no funkciju dublē -
šanās zināmā līmenī, jo izrādījās sarežģīti lietot centrālo 
sistēmu tieši ( SINCOM II  tad nebija tīmeklī bāzēta) dažā -
dajās ES delegācijās, kas nesen bija ieceltas amatā pārejas 
procesa laikā. Pēc jaunas grāmatvedības sistēmas ( ABAC 
Workflow ) ieviešanas 2005.  gadā un nākamo gadu galve -
najām prioritātēm (EAF integrācija, jauni moduļi) Komisija 
sāka strādāt pie šīs situācijas uzlabošanas atbilstīgi tās IT 
vides racionalizācijai. Šajā procesā, kas sākts 2010.  gadā, 
nepieciešamības gadījumā tiks precizēta katras Komisijas 
lietojumprogrammas loma, un rezultātā notiks sistēmu 
absorbcija vai integrācija, tādējādi tiks būtiski samazināta 
funkcionalitāšu dublēšanās.
Funkciju dublēšanās nav saistīta ar dublēšanos datu kodē -
šanas procesā.
Attiecībā uz CRIS  un ABAC  savstarpējo saistību 2011.  gada 
decembrī tika uzlabota ietekme resursu ziņā, un rezultātā 
tika veikta jauna aplēse par vienu sesto daļu IT resursu.
2. izcēlums	
Jaunā ABAC  uzbūve savus validācijas pakalpojumus darīs 
pieejamus visām vietējām sistēmām. Tādējādi pirms darī -
juma nosūtīšanas uz ABAC  reģistrācijai CRIS  izmantos šos 
validācijas dienestus, lai informētu galalietotājus par kodē -
šanas kļūdām, lai viņi varētu veikt nepieciešamos laboju -
mus, vai, ja dati ir pareizi, automātiski sazinātos ar ABAC  
reģistrācijas dienestiem. Tagadējā uzbūvē ABAC  nenodro -
šina funkcionalitātes darījumu novērtēšanai, iepriekš nesa -
glabājot tos datubāzē. Rezultātā CRIS  izmanto lokāli izstrā -
dātas pārbaudes pirms to nosūtīšanas uz ABAC , izmantojot 
saskarni. Tas izskaidro, kāpēc pagaidām validācija jāveic 
CRIS  ietvaros.38.
Pašlaik notiek divi projekti kodu pārvaldībai, lai novērstu 
datu kodu sarakstu dublēšanos. Pirmā projekta mērķis ir 
centralizēt un konsolidēt atsauces datus un piedāvāt kopē -
šanas pakalpojumus IT sistēmām. Otrais projekts ir pirmā 
projekta turpinājums, un tā mērķis ir reorganizēt kodu 
sarakstu uzglabāšanu CRIS  ietvaros.
Abi projekti sākās 2010.  gadā un tiks pakāpeniski izstrādāti 
līdz 2014.  gadam. Tie nodrošinās būtiskus uzlabojumus šajā 
ziņā.
39.
Palātas minētajā gadījumā ģeogrāfiskie apgabali paši par 
sevi var nebūt savstarpēji izslēdzoši  — konkrēta valsts vien -
mēr ir daļa no viena vai vairākiem konkrētiem ģeogrāfis -
kiem apgabaliem. Tas var novest pie zināmas neizbēgamas 
pārklāšanās.
Palātas aprakstītā konsolidācijas komplicētība rodas drīzāk 
no Komisijas programmu un procedūru lielās daudzveidī -
bas ārējo darbību ietvaros. Rezultātā tā nav obligāti attie -
cināma uz CRIS .
3. izcēlums
Palātas minētā situācija ir neizbēgama, ņemot vērā kon -
krētā valstī pārvaldīto programmu daudzveidību. Ārējais 
atbalsts patiešām var būt attiecināms uz saņēmējapgabalu, 
kas ietver vairākas valstis. Tomēr daudzos gadījumos to var 
viegli novērst, pateicoties pareizai operatīvai pēcpārbaudei 
un apvienojot dažādus esošos CRIS  kodus.
40.
Var lietot citus CRIS  ietvaros pieejamos kritērijus, lai preci -
zētu kādam finanšu instrumentam iztērētās kopējās sum -
mas konsolidāciju. Piemēram, var lietot saistītās budžeta 
pozīcijas, lai noteiktu kādam finanšu instrumentam iztērēto 
summu. Tāpat lauku ‘zone benefiting from the action’  (dar -
bības saņēmējapgabals) var lietot, lai noteiktu kādā valstī 
iztērēto summu.
37
KOMISIJAS  
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)41.
Sarežģītība konsolidēt finanšu datus ir tieši saistīta ar Komi -
sijas darbību raksturu ārējo darbību satvarā, nevis ar CRIS  
nepilnībām. 
43.	Pirmais 	ievilkums
CRIS  dīkstāve, kas ilgāka par vienu nedēļu, bija 2011.  gada 
janvārī sakarā ar EuropeAid  un Attīstības ģenerāldirektorāta 
apvienošanos un Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) 
un Ārpolitikas instrumentu dienesta ( FPI) izveidi.
Tomēr tas bija ārkārtas gadījums. Vispārīgi runājot, Komisija 
cieši uzrauga dīkstāves. 2011.  gadā, izņemot iepriekšminēto 
situāciju, CRIS  darbojās vairāk nekā 99  % laika.
Tā kā tā ir tīmeklī bāzēta lietojumprogramma, sistēmas pie -
ejamība delegācijās ir atkarīga arī no citu tehnisko slāņu 
(tīklu, vietējo serveru, …) pieejamības.
43.	Otrais 	ievilkums
Būtiski centieni, lai novērstu šīs izstrādes nepilnības, tika 
īstenoti 2011.  gada sākumā un tiks atkārtoti. Atbalsta uzde -
vumu reorganizācija arī ir paaugstinājusi pakalpojuma 
kvalitāti. Rezultātā 2011.  gadā reģistrēto gadījumu skaits ir 
strukturāli samazinājies salīdzinājumā ar 2010.  gadu.
43.	Trešais 	ievilkums
Kodifikācijas sarežģītība atspoguļo pašu darbības proce -
dūru un noteikumu sarežģītību un daudzveidību.
Sakarā ar šo sarežģīto darbības vidi CRIS  pievieno īpašu 
kodēšanu klasifikācijas kodiem, ko nosaka centrālā finanšu 
sistēma.  Kad tiks plānots darbības funkcionalitātes pār -
skats (piemēram, jauna Finanšu regula  / Īstenošanas kār -
tība), īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai nodrošinātu šo 
“modeļa datu” saskaņotu šķērsgriezuma pārskatu.  Turklāt 
pēdējos gados ir būtiski uzlabojušās pieejamās informāci -
jas plūsmas (zināšanu bāze, sistemātiskas laidiena piezīmes, 
CRIS  atbalsta Twitter  konts, USM  (lietotāju dienesta vadītāja) 
tīkli u.  c.).49.
Saskaņošanas rēķinu mērķis ir atjaunināt CRIS  lēmumu 
(1. līmeņa saistības) un līgumu (2.  līmeņa saistības) tēri -
ņus, kad kādus darījumus nevar apstrādāt, izmantojot CRIS , 
sakarā ar funkcionāliem ierobežojumiem vai tāpēc, ka īste -
nošanu veic dienesti, kas nevar lietot CRIS . Sakarā ar šo teh -
nisko ierobežojumu šie darījumi jāapstrādā ABAC  ietvaros 
tieši vai izmantojot citādu vietējo sistēmu.  Rezultātā pēc 
tam ir nepieciešams saskaņošanas process.
Saskaņošana nav paredzēta, lai kopētu visu statistisko 
informāciju, ko jau iespējams iegūt citur, bet vienkārši 
saskaņot CRIS  un ABAC  summas, kas iztērētas attiecīgajām 
saistībām konkrētā laika posmā (parasti visā budžeta gadā).
Salīdzinājumā ar to darījumu kopējo skaitu, kas tiek pārval -
dīti, izmantojot CRIS , to gadījumu skaits, kad ir nepiecie -
šama saskaņošana, ir ļoti ierobežots.  Pat tajos gadījumos 
visa statistika saistībā ar lēmumiem vai līgumiem vienmēr ir 
pieejama pa valstu kodiem.  Tomēr šiem gadījumiem statis -
tika par rēķiniem/maksājumiem pa saņēmējvalstīm jāiegūst 
tieši no ABAC datu noliktavas [ Data warehouse ].
50.
Dokumentu pievienošana datu ierakstiem par līgumiem 
un lēmumiem ir obligāta atbilstīgi 2009.  gada 8.  oktobra 
norādījumam. Šis norādījums pēc tam ir papildināts ar 
vairāk ām konkrētām CRIS  izmaiņām, k as ir paplašinā -
jušas iespēju bloķēt darījumu validāciju gadījumā, ja 
tam nav pienācīgi pievienoti nepieciešamie dokumenti.  
Šīs jaunās iezīmes tika ieviestas 2010.  gada novembrī.
51.
Kopš 2011.  gada septembra Palātas noteiktie līguma ierak -
sti tagad ir automātiski sasaistīti ar finansēšanas lēmuma 
ierakstu. Attiecībā uz revīzijas ierakstiem vairums gadī -
jumu (96  %) attiecas uz 2009.  gadu  — laiku, kad jebkuram 
lietotājam vēl bija iespējams slēgt CRIS  revīzijas ierakstu, 
nesasaistot to ar revidētu līgumu.  Kopš tā laika, izņemot 
ļoti īpašos gadījumos, sistēma to vairs neļauj.  Šie ļoti īpašie 
gadījumi (atlikušie 4  % gadījumu, par kuriem ziņo Palāta) ir 
saistīti ar STABEX  (eksporta ieņēmumu stabilizācija ) līdzekļu 
revīzijām vai starptautisku organizāciju atbilstības novērtē -
jumiem, kas pēc definīcijas nav saistīti ar revidētu līgumu.
KOMISIJAS  
ATBILDES38
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS) Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)52.
Līdz 2009.  gadam CRIS  ir izmantota kā viens no informāci -
jas avotiem Attīstības palīdzības komitejas (APK) pārskatu 
sniegšanai, lai gan dati bija jāpārstrādā, un tika veiktas 
manuālas pārbaudes pirms pārskatu sniegšanas ESAO datu 
kvalitātes iemeslu dēļ.
Kopš tā laika ir īstenoti būtiski centieni, lai uzlabotu APK 
veidlapu kodēšanas procesu, un rezultātā tagad visas APK 
veidlapas tiek pienācīgi pievienotas visiem jauniem pro -
jektu ierakstiem. APK kodu ex ante  pārbaude tiek veikta 
centrāli visiem projektiem ( RESPCAD  vīza).
Saskaņā ar jaunāko statistiku, kas ir pieejama no CRIS , vis -
maz 84  % projektu un 95  % līgumu, sākot no 2009.  gada, 
ir piesaistīta APK veidlapa katram no tiem, paturot prātā, 
ka ne visi ģenerāldirektorāti, kas lieto CRIS , izmanto APK 
veidlapu.
Turklāt 2010.  gadā tika sākts un 2012.  gadā tiks īstenots 
pasākums, kura mērķis ir atjaunināt vēsturiskos datus par 
darījumiem, kas datēti ar 2003.  gadu un vēlāku laiku (un 
sāktiem projektiem līdz 2003.  gadam).
4. izcēlums
Lūgums skatīt Komisijas atbildi uz 52.  punktu.
54.
Komisijas oficiālā terminoloģija “tukšiem” ierakstiem ir “teh -
nisko saistību” ieraksti.  Lai risinātu šo problēmu, 2010.  gadā 
sākās projekts ar nosaukumu “daudzu saistību projekts”.  
Tas ļauj sasaistīt vienu līguma ierakstu ar vairākām dažādu 
veidu budžeta saistībām.  Tiklīdz šis projekts būs pilnībā 
īstenots, vairs nebūs jāveido “tehnisko saistību” ieraksts.
55.	Pirmais 	ievilkums
Komisija atzīst to, ka Palātas ziņotajiem revīzijas ierakstiem 
bija jābūt jau slēgtiem Palātas veiktās revīzijas laikā. Tas ir 
daļēji saistīts ar “darbības noteikumiem”, kas liedz galalieto -
tājam sniegt galīgo vīzu un tādējādi slēgt ierakstu. Kopš tā 
laika vairāk nekā puse šo gadījumu ir slēgti. CRIS  revīzijas 
moduļa nākamajā versijā revīzijas ierakstu slēgšanas pro -
cedūras tiks vienkāršotas un pielāgotas, lai būtu iespējams 
nekavējoties veikt ierakstu slēgšanu..55.	Otrais 	ievilkums
Aptuveni viena trešdaļa Palātas noteikto gadījumu ir sais -
tīti ar parastu situāciju (dotāciju līgumi noslēgti ar darbību 
sākumdienu pirms parakstīšanas dienas, vai budžeta atbal -
sta intervence vai citas tehniskas saistības (formālas reģis -
trācijas)), kam parakstīšanas dienu var kodēt, bet tas nav 
svarīgi vai obligāti.
55.	Trešais 	ievilkums
Šī situācija ir izstrādes pārskatīšanās rezultāts, kas sen ir 
izlabots ( jaunākais lēmums piemērā ir no 2005.  gada). 
Tajā laikā, atkārtoti atverot lēmumu, slēgumdiena netika 
izdzēsta automātiski.
Varbūtība veikt šādu kļūdu vairs nav iespējama sakarā ar 
CRIS  pastāvīgiem uzlabojumiem pēdējo gadu laikā vai paš -
laik tiek novērsta notiekošos izstrādes projektos.
56.
Datu nesakritības starp ABAC  datu noliktavu (sākumdati: 
ABAC Workflow ) un CRIS  dažreiz varētu rasties pēc kļūmēm 
vai ārkārtas darbībām, kas veiktas tieši ABAC  ietvaros, bet 
tās tiek uzraudzītas un pēc tam veic labošanas vai saskaņo -
šanas procesus. Veidu, kā finanšu dati tiek apstrādāti CRIS  
ietvaros, regulāri validē Komisijas grāmatvedis.
39
KOMISIJAS  
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)57.
Attiecībā uz rēķinu reģistrēšanu 2012.  gadā tiks sākts IT 
projekts, lai izskatītu visas iespējas vienkāršot kodēšanas 
procesu, jo īpaši bruto summas kodēšanu, par ko datu ieva -
des darbiniekam jāveic sarežģīts aprēķins.
Attiecībā uz pievienojumiem revīzijas ierakstiem Komisija 
nesen ir būtiski samazinājusi vidējo kavēšanos starp nobei -
guma revīzijas ziņojuma saņemšanu un tā pievienošanu 
revīzijas ierakstam CRIS  ietvaros.  Tomēr temps, kādā revīzi -
jas ieraksti tiek reģistrēti CRIS , neietekmē grāmatvedību un 
nedaudz ietekmē vadības informāciju, ja ieraksti tiek ieva -
dīti laikus nepieciešamo pārskatu sniegšanas nolūkā.
60.
Jautājums par nepietiekami noteiktu atbildību par CRIS  
drošības pārvaldību globālā līmenī tiks risināts, ieceļot 
amatā īpaši CRIS  paredzētu vietējo informācijas drošības 
darbinieku.
61.
Informātikas ģenerāldirektorāts ( DG DIGIT ) ir parakstījis 
saprašanās memorandu par katru EuropeAid  informāci -
jas sistēmu.  Viens ir saistīts ar CRIS . CRIS  ir arī noteikta kā 
“kritiska”, un šā iemesla dēļ DG DIGIT  ir ieviesis dublēšanas 
sistēmu.  
62.
Komisijas grāmatvedis regulāri validē CRIS  kā vietēju sis -
tēmu, un pēdējā validācija notika 2011.  gada decembrī. 
Turpmāk tiks uzlabotas iekšējās procedūras par CRIS  ievē -
rojamu izmaiņu laicīgu paziņošanu Komisijas grāmatvedim.
65.
Procedūra piekļuvei CRIS  izmanto gan ECAS  autentificēša -
nas sistēmu, gan uz “Komisijas uzņēmumu direktorijas” gru -
pas dalību balstītu autorizācijas sistēmu.
Visas pārējās piekļuves atļaujas tiek dotas, ievērojot skaidri 
noteiktas piekļuves autorizācijas procedūras, saskaņā ar 
kurām ir nepieciešami atbilstīgi apstiprinājumi un vīzas.66.
Komisija pievērsīsies apsvērumam CRIS  daudzgadu pārvei -
des darbā un 2014.  gadā pārskatīs drošības noteikumus, jo 
īpaši īstenojot projektu par ārējo un iekšējo lietotāju drošī -
bas pārvaldību.
67.
Lai garantētu datu kvalitāti, jābūt procedūrai, lai labotu 
datus, kad ir sniegts oficiāls paziņojums, ka pastāv kļūdaini 
dati. Šādas izmaiņas notiek tikai gadījumā, kad nepiecie -
šamos datu labojumus veic IT nodaļa, pēc CRIS  kļūmes vai 
pēcapstrādes. Tās piemēro atbalsta, izstrādes vai datu kvali -
tātes darba grupas. Ir ieviestas procedūras, lai nodrošinātu, 
ka šādas darbības tiek sāktas, izmantojot pieprasījuma 
veidlapu, kas jāvalidē attiecīgā moduļa darbības vadītājam. 
Izmaiņas vispirms tiek veiktas pirmsražošanas vidē, tad tās 
validē darbības vadītājs un visbeidzot ievieš ražošanā.
69.
Divi Palātas noteiktie moduļi un kuriem trūka satura:
— novērtēšanas modulis tiks aizstāts ar PCM  novērtēšanas 
moduli (skatīt arī atbildi uz 1.  izcēlumu);
— ROM  (uz rezultātiem vērsta uzraudzība) modulis tiks 
pakāpeniski izslēgts 2012.  gadā.
70.
Komisija uzlabos dokumentāciju CRIS  notiekošā daudzgadu 
pārveides darba kontekstā.
71.
No trīs gadījumiem, kad rokasgrāmata bija novecojusi, 
situācija tikmēr ir uzlabojusies:
— Revīzijas rokasgrāmata tika atjaunināta 2011.  gada 
septembrī;
— Finanšu prognožu rok asgrāmata tik a atjaunināta 
2011.  gada decembrī un
— LEF ( juridisko personu dokumenti) rokasgrāmata tiks 
atjaunināta 2012.  gadā.
KOMISIJAS  
ATBILDES40
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS) Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)72.
Datu izmainīšanas vēstures izgūšana ir iespējama sistēmā 
divos dažādos līmeņos:
 οtehniskajā līmenī patiešām ir katras operācijas izsekoja -
mības iespēja, kurai var piekļūt tikai IT darbinieki, kas jau 
pārzina sarežģītas uzturēšanas darbības;
 οfunkcionālajā līmenī visi lietotāji var
— iepazīties ar to, kā dati ir mainīti, iepazīstoties ar infor -
māciju, kas sniegta papildinājumos pie attiecīgajiem 
ierakstiem, un
— vizualizēt atsauces uz iespējamiem labojumiem, ko ap -
strādā IT dienesti, par attiecīgajiem darījumiem, kā iz -
skaidrots pirmajā ievilkumā punkta veidā. Tas, savukārt, 
ļauj viņiem piekļūt attiecīgajai dokumentācijai par šiem 
labojumiem (t.  i., tīrīšanas ziņojums).
74.
Dzīves un darba gājumi un citi personas dati, kas parādās 
CRIS  pievienotajos dokumentos, ir pielikumi līgumiem, 
un kā tādi tie netieši iegulti paziņojumā DPO-752 CRIS  
(“CRIS  ir arī apliecinošu dokumentu uzglabāšanas iespē -
jas. CRIS  uzglabātie dokumenti ir galvenokārt līgumi un 
rēķini.”). Tomēr personas datu esība minētajos dokumen -
tos nav skaidri minēta paziņojumā. Jāuzsver, ka apliecinoši 
dokumenti ir “pasīvas” uzglabāšanas priekšmets, lietojum -
programmai neveicot turpmāku apstrādi. Rezultātā tajos 
nav meklējamu datu, t.  i., nav iespējams veikt meklēšanu 
CRIS  ietvaros pēc konkrētas personas vārda, kas parādās 
pielikumā.SECINĀJUMI	UN	IETEIKUMI
75.
CRIS  ir viena no daudzajām vietējām sistēmām, kas pastāv 
Komisijā, un kā tāda atbalsta to lietojošo ģenerāldirekto -
rātu konkrētās darbības vajadzības. Turklāt, tā kā tā atbalsta 
arī finanšu funkcionalitātes, tai ir saskarne ar Komisijas cen -
trālo grāmatvedības sistēmu. 
Kopš CRIS  ieviešanas 2002.  gadā Komisija ir ievērojami 
uzlabojusi sistēmu. Kā piemēru datu kodēšanai Komisija 
izveidoja globāla līmeņa vispārīgas klasifikācijas. Tās vēl 
pagaidām nav pilnībā vienādotas, ņemot vērā integrācijas 
komplicētību sakarā ar CRIS Contract  datubāzes iepriekšējo 
pastāvēšanu. Tomēr iepriekšējos gados šajā jomā jau ir īste -
noti būtiski centieni, piemēram, izveidojot starpdienestu 
darba grupu par CRIS /ABAC Contracts . 
Attiecībā uz datu integritāti ir ieviestas uzraudzības pro -
cedūras, kam seko pēcapstrādes un darbības noteikumu 
ieviešana/uzlabojumi sistēmā. Turklāt CRIS  ir noteikta atbil -
dība par datu kodiem, un notiek tehniski uzlabojumi, īste -
nojot daudzgadu projektu, kas tiks pabeigts līdz 2014.  gada 
beigām.
76.
Komisija ir sākusi savas IT vides racionalizācijas procesu, 
kura galvenais mērķis ir novērst, ka daudzas sistēmas 
attiecas uz identiskiem vai līdzīgiem procesiem, un integ -
rēt ģenerāldirektorātu īpašās vajadzības korporatīvos 
risinājumos.
Attiecībā uz finanšu un grāmatvedības aspektiem šī racio -
nalizācijas procesa rezultātā ABAC  funkcionalitātes no CRIS  
tiks tieši lietotas ar ABAC  tīmekļa dienestu starpniecību.
1.	ieteikums
CRIS  ir Komisijas ārējo attiecību ģenerāldirektorātu pār -
valdības informācijas sistēma. Tā ir integrēta sistēma, 
kas ietver tiešu saskarni ar Komisijas grāmatvedības sis -
tēmu ( ABAC ), tādējādi optimizējot vairākus rīkus, ko ārējā 
sadarbībā iesaistītie darbinieki lieto savā ikdienas darbā. 
Tās mērķi 2011.  gada decembrī tika noteikti dokumentā 
“Stratégie des systèmes d’information de la DG EuropeAid 
jusque 2016”.
41
KOMISIJAS  
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)Savas IT vides racionalizācijas procesā Komisija pašlaik 
strādā pie visu savu sistēmu labākas integrācijas. ABAC  
funkciju dublēšanās samazināšanas mērķis tiks sasniegts, 
tieši lietojot ABAC  funkcionalitātes no CRIS  ar ABAC  tīmekļa 
dienestu starpniecību. EuropeAid  ir daļa no izmēģinājuma 
projekta, kas šajā sakarībā sākts Komisijā.
78.
Konsolidācijas sarežģītība rodas no Komisijas programmu 
un procedūru lielās daudzveidības ārējo darbību satvarā, 
un to nevar automātiski piedēvēt CRIS . Palātas sniegtajā 
piemērā ārējais atbalsts patiešām globāli var būt attieci -
nāms uz saņēmējapgabalu, kas ietver vairākas valstis.
Tomēr, izņemot šos gadījumus, Komisija, izmantojot CRIS , 
spēj sniegt ticamu apkopotu informāciju sadalījumā pa val -
stīm, finanšu instrumentiem un politikas jomām.
79.
Ir dažas aizkavēšanās ar dažu datu ievadi, un trūkst atse -
višķu dokumentu, kam bija jābūt pievienotiem CRIS , bet 
CRIS  netrūkst finanšu un/vai citas būtiskas informācijas.  
Tiek īstenoti centieni, lai samazinātu laika posmu, kurā 
informācija tiek paziņota CRIS . Turklāt attiecībā uz datu 
kvalitātes jautājumiem kopumā pēdējos trijos gados ir gūts 
ievērojams progress:
— datu īpašnieki ir noteikti par atbildīgiem par saistītiem 
datiem;
— ir izveidota datu kvalitātes darba grupa, kas veic uzrau -
dzības darbības un īsteno korektīvu rīcību;
— ir īstenota datu kvalitātes pārvaldība.
2.	ieteikums
Komisija turpinās esošos centienus attiecībā uz datu uzrau -
dzību un datu validācijas procesu uzlabošanu CRIS ietva -
ros. Šajā jomā jau ir veikti dažādi pasākumi, piemēram, datu 
īpašnieku noteikšana no 2009.  gada sākuma, lai pārvaldītu 
datu kodus un noteiktu īstenojamos standartus.80.
Tā kā tā ir tīmeklī bāzēta lietojumprogramma, sistēmas 
pieejamība delegācijā vispirms ir atkarīga no citu tehnisko 
slāņu (tīklu, vietējo serveru …) pieejamības. Par dažiem no 
tiem Komisija nav atbildīga; tas, piemēram, ir EĀDD iestā -
des pārvaldītā tīkla gadījumā. Attiecībā uz lietojumprog -
rammu un datubāzes serveriem Komisija ir reģistrējusi sis -
tēmas pieejamības augstu līmeni. Piemēram, 2011.  gadā, 
izņemot CRIS  dīkstāvi ilgāk par vienu nedēļu sakarā ar 
bijušā EuropeAid  un Attīstības ģenerāldirektorāta apvieno -
šanos, EĀDD un FPI izveidi, CRIS  darbojās vairāk nekā 99 % 
laika.
Komisija pastāvīgi rūpējas par sistēmas nepilnību sama -
zināšanu gan vispārējā (sistēmas), gan vietējā (darījuma) 
līmenī. Tagad ir ieviesta visaptveroša pārvaldība, kā rezul -
tātā bloķējošas nepilnības tiek agri atklātas/izlabotas. Ir 
veikti arī vairāki pasākumi, lai uzlabotu sniedzamo doku -
mentu kvalitāti, cita starpā kodu pārskatīšana, tehniska un 
funkcionāla analīze pirms ieviešanas un testi.
Saziņa par datu kodiem ir racionalizēta, izmantojot CRIS  
zināšanu datubāzi, un ir uzlabota, cita starpā sistemātiski 
sagatavojot laidiena iknedēļas piezīmes un veicot rokasgrā -
matu regulāru atjaunināšanu.
3. ieteikums
Darbības vides komplicētība un lietotāju lomu un pienā -
kumu daudzveidība neizbēgami rada zināmu komplicētību 
šādā integrētā sistēmā. Tomēr Komisija piekrīt šim ieteiku -
mam. Lietotājdraudzīguma uzlabošana ir galvenais mērķis, 
cita starpā šādos projektos: 
— daudzu saistību projekts līgumu un lēmumu moduļos;
— rēķinu optimizācijas projekts un
— revīzijas moduļa pārveide.
KOMISIJAS  
ATBILDES42
Īpašais ziņojums Nr. 5 / 2012 – Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)81.
Nepietiekami drošas sistēmas jautājums tiks risināts, iece -
ļot amatā CRIS  vietējo informācijas drošības darbinieku. Lai 
nodrošinātu konfidencialitāti, Komisija skaidri noteica pie -
kļuves autorizācijas procedūras. Turklāt CRIS  ietvaros pie -
kļuve datiem, kas klasificēti kā konfidenciāli, ir ierobežota. 
Ārējo lietotāju tiesību pārvaldības uzlabošanai pievērsīsies 
nākamajos gados, īstenojot īpašu projektu, kas jāpabeidz 
līdz 2014.  gadam. Attiecībā uz personas datiem CRIS  ietva -
ros Komisija piemēro noteikumus, kas izklāstīti Regulā (EK) 
Nr. 45/2001, un procedūras, ko paziņojis un validējis Komi -
sijas datu aizsardzības inspektors.
4. ieteikums
Vispārēja IT riska novērtēšana sāksies 2012.  gada laikā, un 
Komisija iecels amatā CRIS  vietējo informācijas drošības 
darbinieku.
Eiropas Revīzijas palāta
Īpašais	ziņojums	Nr. 5/2012
Kopējā	ārējo	attiecību	informācijas	sistēma  (CRIS )
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs
2012 — 42 lpp. — 21 × 29,7 cm
ISBN 978-92-9237-611-6
doi:10.2865/98253

KĀ	SAŅEMT 	ES	IZDEVUMUS
Bezmaksas	 izdevumi:
• izmantojot EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
•  Eiropas Savienības pārstāvniecībās un delegācijās.  
Informāciju saziņai varat iegūt tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu vai sūtot faksu uz  
+352 2929-42758.
Maksas	 izdevumi:
• izmantojot EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu).
Maksas	 abonementi	 (piemēram,	 ikgadējie	 Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša izdevumi
un	Eiropas	 Savienības	 Tiesas	 judikatūras	 krājumi):
•  izmantojot Eiropas Savienības Publikāciju biroja tirdzniecības aģentus  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lv.htm).
QJ-AB-12-004-LV-C
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA
CRIS  IR INFORMĀCIJAS SISTĒMA, KO KOMISIJA IR IZVEIDOJUSI ĀRĒJO DAR -
BĪBU PĀRVALDĪŠANAI. CRIS  ĻAUJ VISIEM ĀRĒJO DARBĪBU PĀRVALDĪBĀ IE -
SAISTĪTAJIEM DARBINIEKIEM STRĀDĀT VIENOTĀ DATUBĀZĒ. SISTĒMĀ AT -
RODAMI DATI PAR VISIEM PĀRVALDĪBAS POSMIEM, TOSTARP FINANŠU DATI, 
KURUS IEVADA ARĪ KOMISIJAS GRĀMAT VEDĪBAS SISTĒMĀ ABAC . PALĀTA 
KONSTATĒJA, KA CRIS  KOPUMĀ LABI ATBILST KOMISIJAS VAJADZĪBAI PĒC 
INFORMĀCIJAS ĀRĒJO DARBĪBU JOMĀ, TOMĒR, LAI GAN DESMIT GADUS 
CRIS  IR PAKĀPENISKI PILNVEIDOTA, TAJĀ JOPROJĀM IR TRŪKUMI. TAS ĪPAŠI 
ATTIECAS UZ CRIS  VISPĀRĒJĀ MĒRĶA DEFINĒŠANU SAISTĪBĀ AR KOMISIJAS 
GRĀMATVEDĪBAS SISTĒMU, DATU IEVADĪŠANAS NEPILNĪBĀM, DATU INTEG -
RITĀTES NEPIETIEKAMU NODROŠINĀŠANU UN, VISPĀRĪGĀK, SISTĒMAS UN 
TĀS DATU NEPIETIEKAMU DROŠĪBU.