Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 405/2011, ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas uzlikts konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importam /* COM/2013/0477 final - 2013/0223 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS Priekšlikuma konteksts || Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā antisubsidēšanas procedūrā, kas attiecas uz konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importu, piemērot Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”). || Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. || Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 405/2011, ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas uzlikts konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importam. || Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Neattiecas. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums || Apspriešanās ar ieinteresētajām personām || Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja izmeklēšanas laikā aizstāvēt savas intereses saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. || Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana || Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. || Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. Priekšlikuma juridiskie aspekti || Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2012. gada 9. augustā sāka daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecās uz spēkā esoša kompensācijas maksājuma subsidēšanas līmeni saistībā ar konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importu. Pārskatīšana tika sākta, jo pieprasījuma iesniedzējs, ražotājs eksportētājs Indijā, sniedza pietiekami daudz pirmšķietamu pierādījumu tam, ka ir mainījušies apstākļi attiecībā uz subsidēšanu, uz kuras pamata tika noteikti pasākumi, un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšana apliecināja, ka i) subsidēšanas līmenis attiecībā uz attiecīgo Indijas ražotāju, kurš sadarbojās, ir samazinājies; ii) izmeklēto shēmu spēkā esošie noteikumi un šo shēmu kompensējamība kopš iepriekšējās izmeklēšanas nav mainījušies. Tika pierādīts, ka pieprasījuma iesniedzējam pašreizējais subsidēšanas līmenis ir zemāks par de minimis, tāpēc, lai ņemtu vērā jaunos konstatējumus, pasākumu apmērs būtu jāgroza. Tika konstatēts, ka apstākļu pārmaiņas ir ilglaicīgas. Tāpēc Padomei tiek ieteikts pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, lai koriģētu piemērojamo maksājuma likmi attiecīgajam Indijas ražotājam, kas sadarbojās. || Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 11. jūnija Regula (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis. || Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. || Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu, jo rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. || Juridisko instrumentu izvēle || Ierosinātais juridiskais instruments: regula. || Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. Ietekme uz budžetu || Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. 2013/0223 (NLE) Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 405/2011, ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas uzlikts konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 19. pantu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, tā kā: 1. PROCEDŪRA 1.1. Iepriekšējā izmeklēšana un spēkā esošie kompensācijas pasākumi (1) Padome 2011. gada aprīlī ar Regulu (ES) Nr. 405/2011[2] (“galīgā regula”) noteica galīgu kompensācijas maksājumu konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importam, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 un 7222 20 89. Izmeklēšana, kuras rezultātā tika pieņemta galīgā regula, turpmāk tekstā saukta “sākotnējā izmeklēšana”. (2) Galīgie pasākumi ietvēra ad valorem kompensācijas maksājumus no 3,3 % līdz 4,3 %, ko noteica atsevišķi norādītu eksportētāju importam, 4,0 % maksājumu, kuru noteica uzņēmumiem, kas sadarbojas, bet netika iekļauti izlasē, un atlikušo maksājumu 4,3 % visiem pārējiem Indijas uzņēmumiem. 1.2. Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana (3) Viraj Profiles Vpl. Ltd., ražotājs eksportētājs Indijā (“pieprasījuma iesniedzējs”), iesniedza daļējas starpposma pārskatīšanas pieprasījumu. Pieprasījums attiecas tikai uz subsidēšanas pārbaudi, ciktāl tā skar pieprasījuma iesniedzēju. Pieprasījuma iesniedzējs ir sniedzis pirmšķietamus pierādījumus tam, ka attiecībā uz subsidēšanu būtiski ir mainījušies apstākļi, uz kuru pamata tika noteikti spēkā esošie pasākumi, un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. (4) Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, kas pamato daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu, Komisija, 2012. gada 9. augustā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu[3] (“paziņojums par procedūras sākšanu”), saskaņā ar pamatregulas 19. pantu sāka daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecās tikai uz subsidēšanas pārbaudi, ciktāl tā skar pieprasījuma iesniedzēju. 1.3. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods (5) Subsidēšanas pārskatīšanas izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). 1.4. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana (6) Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, Indijas valdību un EUROFER, kas sākotnējā izmeklēšanā pārstāvēja Savienības ražošanas nozari (“Savienības ražošanas nozare”), ka sāk daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. (7) Rakstiskās un mutiskās piezīmes, ko personas iesniedza procedūras sākšanas posmā, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā. (8) Lai saņemtu informāciju, kas vajadzīga izmeklēšanai, Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam anketu. Anketu nosūtīja arī Indijas valdībai. (9) Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no pieprasījuma iesniedzēja un Indijas valdības. (10) Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu subsidēšanas noteikšanai. Pieprasījuma iesniedzēja telpās tika veikti pārbaudes apmeklējumi. 2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS (11) Ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, ir tas pats ražojums, kurš definēts sākotnējā izmeklēšanā, proti, pēc aukstās formēšanas vai aukstās apdares tālāk neapstrādāti nerūsējošā tērauda stieņi, izņemot stieņus ar apļveida šķērsgriezumu diametrā 80 mm vai vairāk, kuru izcelsme ir Indijā un kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 un 7222 20 89. 3. SUBSIDĒŠANA 3.1. Ievads (12) Pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza Indijas valdība un ieinteresētās personas, un atbildēm uz Komisijas anketas jautājumiem, tika izmeklētas šādas shēmas, ko, kā tiek apgalvots, izmantojot pieprasījuma iesniedzējs: (a) ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”); (b) uz eksportu orientētas struktūras shēma (“EOU”); (c) eksporta kredītu shēma (“ECS”). (13) Shēmas, kas minētas a) un b) punktā, ir balstītas uz 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (Nr. 22, 1992. gads), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ar Ārējās tirdzniecības likumu Indijas valdība ir pilnvarota sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Minētie paziņojumi apkopoti dokumentos “Ārējās tirdzniecības politika”, ko ik pēc pieciem gadiem izdod un regulāri atjaunina Tirdzniecības ministrija. Ārējās tirdzniecības politikas dokuments, kas attiecas uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, ir “Ārējās tirdzniecības politika 2009–2014” (“ĀTP 09–14”). Turklāt “Procedūru rokasgrāmatas” I sējumā (“PRG I 09–14”) Indijas valdība izklāstījusi arī procedūras, kas regulē ĀTP 09–14. Procedūru rokasgrāmata tiek regulāri atjaunināta. (14) ECS shēma, kas minēta e) punktā, ir balstīta uz 1949. gada Banku darbības regulējuma likuma 21. un 35.A pantu, kas ļauj Indijas Rezervju bankai eksporta kredītu jomā sniegt norādījumus komercbankām. (15) Turklāt, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares apgalvojumu, Komisija izmeklēja, vai pieprasījuma iesniedzējs: (a) izmantojis atbrīvojuma no elektrības nodokļa shēmu (“EDES”), (b) izmantojis Maharaštras štata vietējās subsīdiju programmas, (c) par atlīdzību, kas ir mazāka nekā pienācīga, saņēmis izejvielas, (d) izmantojis stimulus, kas saistīti ar elektroenerģijas ražošanu un izplatīšanu, (e) izmantojis iespēju iegādāties lētas izejvielas no saistītiem ārzonas uzņēmumiem. (16) Visbeidzot Komisija pārbaudīja, vai sākotnējā izmeklēšanā izmeklētās shēmas — (a) piešķīrumu shēmu ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”), (b) iepriekšēju atļauju shēmu (“AAS”) — pieprasījuma iesniedzējs turpina izmantot joprojām. 3.2. Konstatējumi 3.2.1. Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (17) Izmeklēšanā tika atklāts, ka pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā šo shēmu ir izmantojis. Tomēr tika konstatēts, ka saņemtie stimuli bijuši nenozīmīgi, proti, 0,02 %. Tādēļ tika uzskatīts, ka nav jāturpina vērtēt šīs shēmas kompensējamību. 3.2.2. Uz eksportu orientētas struktūras shēma (18) Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējam bija EOU statuss un PIP laikā tas saņēma subsīdijas saskaņā ar šo shēmu. (19) Attiecībā uz šo shēmu uzņēmums apgalvoja, ka Komisijai nevajadzētu izmantot to pašu no EOU saņemtā ieguvuma aprēķina metodi, kura izmantota sākotnējā izmeklēšanā. Uzņēmums apgalvoja, ka konkrēti ieguvumi no EOU shēmas būtu jāuzskata par pieļaujamu nodokļu atmaksas shēmu pamatregulas II un III pielikuma nozīmē, tādēļ tie nebūtu jākompensē. (20) Tomēr tika konstatēts, ka neatkarīgi no tā, kāda aprēķina metode tiks izmantota, subsīdijas likme, kas tiks noteikta attiecībā uz šo shēmu, nepārsniegs 0,22 %, un tādējādi kopējā subsīdijas starpība būs mazāka par de minimis līmeni, tāpēc tika nolemts šajā pārskatīšanas izmeklēšanā neturpināt šīs prasības analīzi. 3.2.3. Eksporta kredītu shēma (21) Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā šo shēmu nav izmantojis. 3.2.4. Atbrīvojuma no elektrības nodokļa shēma (22) Izmeklēšanā tika atklāts, ka pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā šo shēmu ir izmantojis. Tomēr tika konstatēts, ka saņemtie stimuli bijuši nenozīmīgi. Tādēļ tika uzskatīts, ka nav jāturpina vērtēt šīs shēmas kompensējamību. 3.2.5. Maharaštras štata vietējās subsīdiju programmas (23) Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā šo shēmu nav izmantojis. 3.2.6. Citi (24) Izmeklēšanā netika atklāti citi ieguvumi, ko PIP laikā būtu saņēmis pieprasījuma iesniedzējs saistībā ar izejvielu un enerģijas iegādes nosacījumiem, kas būtu saistīti ar Indijas valdības finansiālu ieguldījumu un ko tāpēc varētu uzskatīt par subsīdijām pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Tādēļ Savienības ražošanas nozares apgalvojumi, kas uzskaitīti 15. apsvēruma c)–e) punktā, šīs pārskatīšanas kontekstā tika atzīti par nebūtiskiem. 4. KOMPENSĒJAMO SUBSĪDIJU SUMMA (25) Tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka kompensējamo subsīdiju apmērs, izteikts ad valorem, pieprasījuma iesniedzējam ir 4,3 %. (26) PIP laikā kompensējamas subsīdijas saņemtas tikai no vienas subsīdiju shēmas, to apjoms, izteikts ad valorem, ir 0,22 %. (27) Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka attiecīgā ražotāja eksportētāja subsidēšanas līmenis ir samazinājies. (28) Tika arī pārbaudīts, vai varētu pamatoti uzskatīt, ka apstākļu pārmaiņas attiecībā uz pārbaudītajām shēmām ir ilglaicīgas. (29) Kā minēts iepriekš, konstatējumi par EPCGS shēmu šajā starpposma pārskatīšanā apstiprināja sākotnējā izmeklēšanā gūtos konstatējumus par to, ka šīs shēmas piešķirtā subsīdija bijusi nenozīmīga. (30) Turklāt sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka lielāko labumu pieprasījuma iesniedzējs saņēmis no EOU shēmas, bet PIP laikā ieguvumi no šīs shēmas ir samazinājušies. Ir gūti pierādījumi, ka šīs izmaiņas ir ilglaicīgas, jo saistītas ar mazākiem muitas tarifiem nerūsējošā tērauda lūžņiem un feroniķelim — divām galvenajām izejvielām, ko pieprasījuma iesniedzējs izmanto attiecīgā ražojuma ražošanai. 5. KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI (31) Pamatojoties uz iepriekš minēto, ir norādes, ka pieprasījuma iesniedzējs arī turpmāk saņems subsīdijas apmērā, kas ir mazāks par de minimis līmeni. Tādēļ tiek uzskatīts, ka atbilstīgi pašreizējam subsidēšanas līmenim ir lietderīgi grozīt kompensācijas maksājuma likmi, kas piemērojama pieprasījuma iesniedzējam. Pieprasījuma iesniedzējam noteiktā maksājuma likme ir 0 %. (32) Attiecībā uz maksājuma likmi, kas patlaban piemērojama attiecīgā ražojuma importam, ko veic galīgās regulas pielikumā uzskaitītie ražotāji eksportētāji, tiek norādīts, ka izmeklēto shēmu faktiskie noteikumi un to kompensējamība salīdzinājumā ar iepriekšējo izmeklēšanu nav mainījušies. Tādējādi nav iemesla pārrēķināt šo uzņēmumu subsīdijas un maksājuma likmes. Tāpēc maksājuma likmes, kas piemērojamas galīgās regulas pielikumā uzskaitītajiem uzņēmumiem paliek bez izmaiņām. (33) Attiecībā uz visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo maksājuma likmi tiek norādīts, ka sākotnējā izmeklēšanā tā tika noteikta visaugstākās individuālās subsīdijas starpības apmērā, kura tika konstatēta atlasītajiem uzņēmumiem. Tā atbilda pieprasījuma iesniedzēja subsīdijas starpībai. Ņemot vērā, ka pēc šīs starpposma izmeklēšanas starpība pieprasījuma iesniedzējam ir mainījusies, būtu jāpārskata visiem pārējiem uzņēmumiem noteiktā likme un tā jānosaka atbilstīgi nākamajai augstākajai subsīdijas starpībai. Nākamā augstākā likme ir pielikumā uzskaitītajiem uzņēmumiem piemērojamā likme, tāpēc visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamā maksājuma likme tiek noteikta šajā līmenī, proti, 4 %. 6. INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA (34) Indijas valdība un pārējās ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika paredzēts ierosināt pieprasījuma iesniedzējam piemērojamās maksājuma likmes grozījumus. (35) Personu rakstiski un mutiski sniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā. (36) Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Padomes Īstenošanas regulas (ES) Nr. 405/2011 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: “2. Galīgā kompensācijas maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minēto uzņēmumu ražotā 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda. Uzņēmums || Maksājums (%) || TARIC papildu kods Chandan Steel Ltd., Mumbai || 3,4 || B002 Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai; Precision Metals, Mumbai; Hindustan Inox Ltd., Mumbai; Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai || 3,3 || B003 Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane || 0 || B004 Pielikumā uzskaitītie uzņēmumi || 4,0 || B005 Visi pārējie uzņēmumi || 4,0 || B999” 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp. [2] OV L 108, 28.4.2011., 3. lpp. [3] OV C 239, 9.8.2012., 2. lpp.