2014. gadā, parakstot asociācijas nolīgumus/ padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas (AN/PVBTZ), attiecības ar Gruziju, Moldovas Republiku un Ukrainu tika paceltas jaunā līmenī. Šo nolīgumu mērķis ir valstu pakāpeniska politiskā apvienošana un ekonomiskā integrācija ar ES, īstenojot reformas un pildot saistības. Politiskie notikumi reģionā, t. i., konflikts Ukrainā un spriedze attiecībās starp ES un Krieviju, kā arī Eirāzijas Ekonomiskās savienības (EES) parādīšanās un paplašināšanās, ir ietekmējuši to, cik lielā mērā ES iesaistās attiecībās ar šā reģiona valstīm.

4)turpinātu diskusijas ar Krievijas muitas dienestiem par to, kā izvērtēt izmēģinājuma projektu par informācijas apmaiņu un agrīnas brīdināšanas mehānismu (ABM), kas kalpotu kā līdzekļi, lai nodrošinātu iepriekšēju paziņošanu par situācijām, kas var traucēt ES un Krievijas tirdzniecības plūsmām, un lai ierosinātu praktiskus risinājumus;

Turklāt 2015. gada 1. jūlijā tika sākts izmēģinājuma projekts (sākotnējais periods ir seši mēneši) par ES AEO atzīšanu vienā no robežšķērsošanas vietām (RŠV) uz Moldovas un Rumānijas robežas; izmēģinājuma projekta mērķis ir sniegt papildu labumus ES AEO Leuseni RŠV (saīsināts apstrādes laiks, uzlabota risku apzināšana, mazāka fiziskā un dokumentu kontrole).

Atzīto uzņēmēju (AEO) jēdziena attīstīšana atbilstoši ES tiesību aktiem ir viena no saistībām, ko jaunajos asociācijas nolīgumos ir uzņēmušās Gruzija, Moldovas Republika un Ukraina. Pašlaik uzmanība ir vērsta uz attiecīgo tiesību aktu AEO jomā salīdzinošo analīzi, ko veica Komisijas un dalībvalstu eksperti. Notiks pieredzes un labākās prakses apmaiņa, veicinot dalību AEO tīkla sanāksmēs un īstenojot izpētes vizītes ES dalībvalstīs.

Atbilstoši jaunajiem nolīgumiem ir izveidotas apakškomitejas muitas jautājumos, kurām ir piešķirtas lēmumu pieņemšanas pilnvaras, lai pārraudzītu tiesību aktu un procedūru konverģenci saskaņā ar PVBTZ saistībām. To mērķis ir sasniegt augsta līmeņa sadarbību un regulējuma saskaņošanu starp līgumslēdzējām pusēm. Spriežot pēc rezultātiem, kas panākti komitejas pirmajās sanāksmēs ar Gruziju un Moldovas Republiku (2015. gada martā un maijā), abas valstis ievēro saistības muitas jomā apstiprinātajos termiņos atbilstoši jaunajam nolīgumam.

Pamatojoties uz labo pieredzi iepriekšējā kopīgajā muitas operācijā (ROMOLUK I), kurā piedalījās gan Moldovas Republika, gan Ukraina, OLAF 2015. gadā organizēja vēl vienu kopīgu muitas operāciju (ROMOLUK II) saistībā ar cigarešu kontrabandu.

Palīdzība, ko ES sniedz Gruzijai, Moldovas Republikai un Ukrainai, lai atbalstītu AN/PVBTZ īstenošanu un uzlabotu austrumu partneru muitas veiktspēju, ir būtiska. ES Robežu palīdzības misija Moldovā un Ukrainā (EUBAM) ir sniegusi vērtīgu palīdzību tiesību aktu muitas jomā un prakses jautājumos, tostarp krāpšanas apkarošanas darbībās.

3.2.Sadarbība ar Baltkrieviju muitas jomā

Ņemot vērā vairākus veiksmīgos pasākumus, kurus Baltkrievija ir veikusi kopš 2014. gada un kuri ir nodrošinājuši ES un Baltkrievijas attiecību uzlabošanos, Padome piekrita 2016. gada 15. februārī atcelt tos pasākumus, kas bija vērsti pret Baltkrieviju, kuri paredz vislielākos ierobežojumus, un paātrināt vairāku konkrētu pasākumu īstenošanu, lai padziļinātu ES politiku, kas vērsta uz ļoti svarīgo sadarbību ar Baltkrieviju. Šo pasākumu sarakstu COREPER apstiprināja 2015. gada janvārī, un tajā ir iekļautas darbības muitas jomā.

Šajā saistībā Komisija ieteica atjaunot saziņu ar ekspertiem.

ES ir arī finansējusi projektus saskaņā ar Austrumu partnerības programmu.

3.3.Sadarbība ar Krieviju muitas jomā

Pašreizējā politiskā krīze, kā arī muitas un tirdzniecības ierobežojumi ir ietekmējuši sadarbību. Krievija ir ieviesusi ierobežojumus, kuri negatīvi ietekmē ES uzņēmējus:

- kopš 2013. gada jūlija Krievija ir ierobežojusi TIR konvencijas ģeogrāfisko piemērošanu līdz dažām robežšķērsošanas vietām uz ES un Krievijas robežas un ir pieprasījusi papildu (valsts) garantijas precēm tranzītā caur Krieviju. Šie traucējumi turpinās arī pašlaik;

- vairākus mēnešus 2014. gadā Krievijas robežkontroles iestādes bija ieviesuši arī pastiprinātus kontroles pasākumus attiecībā uz Lietuvas sauszemes pārvadātājiem, kas arī izraisīja traucējumus;

- kopš 2014. gada septembra ir bijuši traucējumi tranzītā caur Krieviju starp ES, Centrālāzijas un Dienvidkaukāza valstīm — importa aizlieguma dēļ, kuru Krievija ieviesa attiecībā uz ES lauksaimniecības pārtikas produktiem, reaģējot uz ES sankcijām par Krievijas intervenci Ukrainā.

Stratēģiskajā sistēmā muitas sadarbībai, ko apstiprināja 2010. gada novembrī, bija norādīts vispārīgs sadarbības virziens. Tomēr īstenošana bija ļoti ierobežota. Agrīnas brīdināšanas mehānisms netika uzraudzīts, bet informācijas apmaiņas izmēģinājuma projekta kopīga izvērtēšana netika pabeigta. Tomēr 2015. gada beigās tika sagatavots, bet 2016. gada sākumā apstiprināts jauns ceļvedis stratēģiskās sistēmas īstenošanai.

3.4.ES, Krievijas un Ukrainas trīspusējās sarunas

Sarunas ar mērķi kliedēt Krievijas bažas par ES un Ukrainas PVBTZ īstenošanu sākās neoficiāli 2013. gada novembrī starp ES un Krieviju, pirms AN/PVBTZ parakstīšanas (2014. gada 27. jūnijā); šajās sarunās 2014. gada jūnijā tika iesaistīta Ukraina.

Minskas deklarācija par plašo Ukrainas krīzes jautājumu, ko 2015. gada 12. februārī parakstīja četri Normandijas valstu vadītāji, attiecas uz trīspusējām sarunām par AN/PVBTZ, kuru mērķis ir “rast praktiskus risinājumus Krievijas paustajām bažām par PVBTZ īstenošanu”.

Attiecībā uz muitas jautājumiem Krievija nevarēja uzskatāmi parādīt, kā PVBTZ nosacījumi varētu izraisīt palielinātu krāpšanas risku Ukrainas un Krievijas divpusējā tirdzniecībā un vai jebkādas bažas par iespējamo krāpšanu nevarētu risināt saskaņā ar pašreizējiem divpusējiem nolīgumiem un muitas sadarbības sistēmām (t. i., Ukrainas un Krievijas, ES un Krievijas un ES un Ukrainas).

Kopš 2016. gada 1. janvāra Krievija pārtraukusi Neatkarīgo Valstu Sadraudzības (NVS) tirdzniecības preferences attiecībā uz Ukrainu; Krievija arī aizliedza ievest lauksaimniecības produktus no Ukrainas un ieviesa papildu sankcijas ar ierobežojumiem tranzītam no Ukrainas uz Kazahstānu caur Krieviju. Reaģējot uz to, arī Ukraina ieviesa importa un tranzīta ierobežojumus attiecībā uz Krievijas precēm.

3.5.Eirāzijas Ekonomiskā savienība

EES dibināšanas līgumu Baltkrievija, Kazahstāna un Krievija parakstīja 2014. gada 29. maijā, un tas stājās spēkā 2015. gada 1. janvārī. Armēnija pievienojās 2015. gada 2. janvārī, bet Kirgizstāna — 2015. gada 12. augustā. EES tika izveidota, pamatojoties uz Muitas savienību, ko 2010. gadā izveidoja Krievija, Baltkrievija un Kazahstāna.