ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
14.

Jo īpaši Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas viedoklim, ka: a) Samsung HDD aiziešana no tirgus neizraisa būtisku, ar apvienošanos saistītu ietekmi vairākos konkrētajos tirgos, jo “kritiskās” uzņēmējdarbības 3,5 collu cieto disku diskdziņu un sadzīves elektronisko iekārtu 3,5 collu cieto disku diskdziņu tirgū Samsung nav pārstāvēts vai arī tā tirgus daļa nav būtiska; b) galddatoru 3,5 collu cieto disku diskdziņu tirgū Samsung nav īpaši spēcīgs inovatīvs spēks vai īpaši spēcīgs konkurents, un tāpēc ir ticams, ka sekas, ko rada Samsung aiziešana no tirgus, būs ierobežotas attiecībā uz koordinēto ietekmi; c) pēc apvienošanās galddatoru 3,5 collu cieto disku diskdziņu tirgū saglabātos augsta asimetrijas pakāpe; d) šķiet ticams, ka HGST būtu spēcīgs stimuls nepiedalīties koordinācijas pasākumos galddatoru 3,5 collu cieto disku diskdziņu tirgū.
27.

Ņemot vērā to, ka Īstenošanas regula jau ir pieņemta, EDAU iesaka Komisijai, ex post, ja iespējams, precizēt apstrādes darbību darbības jomu un ierobežojumus un vajadzības gadījumā paredzēt konkrētas garantijas. To varētu panākt, pieņemot vispārējus vai konkrētus norādījumus vai iekšējos noteikumus, vai saskaņā ar EDAU veiktām iepriekšējām pārbaudēm atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 45/2001 27. pantam.
38.

EDAU ierosina, ka, veicot pārskatīšanu, jāpievēršas arī pasākumu nepieciešamības un proporcionalitātes izvērtēšanai, vācot statistiku par to, cik lielu personu skaitu tie skar un cik no viņiem ir faktiski notiesāti, pamatojoties uz PDR datiem, kā arī par to, cik efektīvi tiek izmantotas datu subjektiem dotās tiesības; vērtēšanā jāpārliecinās arī par to, kā datu subjektu pieprasījumi tiek apstrādāti praksē, īpaši tad, ja nav dota atļauja tiešai piekļuvei.
21.

ET pārbaudīja, kādā nolūkā informācija atklāta, un līdz ar to pasākuma proporcionalitāti. ET uzskatīja, ka iestādēm ir pienākums pirms informācijas, kas attiecas uz fizisku personu, atklāšanas līdzsvarot Eiropas Savienības ieinteresētību informācijas atklāšanā un ES hartā atzīto tiesību pārkāpšanu (10). ET uzsvēra, ka atkāpes un ierobežojumi attiecībā uz personas datu aizsardzību jāpiemēro tikai tiktāl, cik tas ir noteikti nepieciešams (11).
48.

Šķiet, ka Komisija piešķir lielu nozīmi dalībvalstu minētajiem piemēriem, kad saglabātie dati tikuši izmantoti aizdomās turēto personu izslēgšanai no noziedznieku sarakstiem un alibi pārbaudīšanai (43). Kaut arī tie ir interesanti piemēri par to, kā datus izmanto tiesībaizsardzības iestādes, tos nevar izmantot kā pierādījumus datu saglabāšanas nepieciešamībai. Šis arguments ir jāizmanto piesardzīgi, jo var rasties aplams priekšstats par to, ka datu saglabāšana ir nepieciešama pilsoņu nevainīguma pierādīšanai, un to būtu grūti saskaņot ar nevainīguma prezumpciju.
32.

Visbeidzot, 6. pantā būtu jānosaka maksimālais saglabāšanas periods, ņemot vērā datu glabāšanas nolūkus. EDAU iesaka, ja vien par aizdomīgo darījumu vai zādzību nav uzsākta īpaša izmeklēšana un šī izmeklēšana nav pabeigta, ziņas par visiem ziņotajiem aizdomīgajiem darījumiem un zādzībām pēc noteikta laikposma būtu jāizdzēš no datu bāzes (prima facie, vēlākais, divus gadus pēc ziņojuma nosūtīšanas datuma). Tas palīdzētu nodrošināt, ka gadījumos, kuros aizdomas nav apstiprinājušās (pat, ja notiek turpmāka izmeklēšana), “melnajā sarakstā” netiktu saglabāti nevainīgu personu vārdi un šīs personas netiktu turētas aizdomās nepematoti ilgus laikposmus (skat. Direktīvas 95/46/EK 6. panta e) apakšpunktu). Tomēr jebkurā gadījumā ir jāizvairās no pārāk plašām novirzēm no šā punkta valsts līmenī.
44.

Kaut arī Komisija piemin biometrisko datu izmantošanu (24), tā īpaši neanalizē pašreizējo situāciju, kad biometriskos datus Eiropas Savienībā arvien biežāk izmanto informācijas apmaiņas jomā, tostarp ES liela mēroga IT sistēmās un citos robežu pārvaldības rīkos. Paziņojums arī nesniedz nekādas konkrētas norādes par to, kā Komisija nākotnē plāno risināt šo problēmu un vai tā strādā pie visaptverošas politikas attiecībā uz šo augošo tendenci. Žēl, ka tā ir, jo no datu aizsardzības viedokļa šis jautājums ir ļoti svarīgs un sensitīvs.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 132/17

Nīderlandes Karalistes ekonomikas ministra paziņojums atbilstīgi 3. panta 2. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei

2010/C 132/07

Nīderlandes Karalistes ekonomikas ministrs paziņo, ka ir saņemts pieteikums atļaujai veikt ogļūdeņražu ieguvi apgabalā, kura nosaukums ir Hemelum.

Attiecīgais apgabals atrodas Frīzlandes provincē, un to norobežo taisnas līnijas starp punktu pāriem A-B, B-C, C-D, D-E, E-F, F-G, G-H, H-I, I-J, J-K, K-L, L-M, M-N, N-O, O-P, P-Q, Q-R, R-S, S-T, T-U un U-A.

Minēto punktu koordinātas ir šādas.

Punkts X Y A 151 275,00 565 000,00 B 165 000,00 565 000,00 C 180 637,50 565 000,00 D 179 050,00 564 000,00 E 174 450,00 559 650,00 F 167 525,00 550 570,00 G 172 746,50 545 447,70 H 169 310,00 540 380,00 I 167 193,00 538 089,00 J 165 603,00 538 059,00 K 160 102,00 540 480,00 L 157 527,00 539 778,00 M 154 614,00 541 169,00 N 152 050,00 544 069,00 O 153 237,00 545 873,00 P 155 538,00 547 332,00 Q 154 835,00 550 837,00 R 155 786,00 551 727,00 S 154 947,00 557 285,00 T 155 404,00 558 703,00 U 153 145,00 56 366,00

Norādīto punktu atrašanās vieta ir izteikta ar ģeogrāfiskajām koordinātām, kas aprēķinātas saskaņā ar Rijks Driehoeksmeting (RD) sistēmu.

Saskaņā ar šo robežu aprakstu attiecīgā teritorija ir 450,4 km2.

Ekonomikas ministrs ar šo aicina iesniegt konkurējošus pieteikumus atļaujai veikt ogļūdeņražu meklēšanu apgabalā, ko ierobežo minētie punkti un koordinātas, norādot uz iepriekš minētās direktīvas ievaddaļu un Likuma par derīgo izrakteņu ieguvi (Mijnbouwwet – Staatsblad 2002., Nr. 542) 15. pantu.

Par atļauju izsniegšanu atbildīgā iestāde ir Ekonomikas ministrija. Kritēriji, noteikumi un prasības, kuras paredzētas minētās direktīvas 5. panta 1. un 2. punktā un 6. panta 2. punktā, ir iekļauti Likumā par derīgo izrakteņu ieguvi (Mijnbouwwet – Staatsblad 2002., Nr. 542).

Pieteikumus var iesniegt 13 nedēļu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, nosūtot tos Ekonomikas ministrijai uz šādu adresi:

De Minister van Economische Zaken ter attentie van J.C. De Groot, directeur Energiemarkt ALP/562 Bezuidenhoutseweg 30 Postbus 20101 2500 EC Den Haag NEDERLAND

Pēc minētā termiņa beigām saņemtie pieteikumi netiks izskatīti.

Lēmumu par pieteikumiem pieņem divpadsmit mēnešu laikā pēc minētā termiņa beigām.

Sīkāku informāciju iespējams saņemt no E.J. Hoppel k-ga, zvanot pa tālruņa numuru: +31 703797088.
54.

EDAU norāda, ka ierosinātajā direktīvā ir ieskicēta vispārēja sistēma, kas rada vairākas privātuma un datu aizsardzības problēmas, kuras vēl jārisina ES un valstu mērogā — pastāv iespējamība, ka nepietiekama ierosinātā tiesiskā regulējuma skaidrība liks Eiropā dažādi īstenot ITS, un tas Eiropā radīs dažādu līmeņu datu aizsardzību. EDAU uzsver, ka minētie jautājumi ir labāk jāsaskaņo ES mērogā, lai neatrisinātās problēmas padarītu skaidrākas (piemēram, noteiktu ITS darbību veicēju uzdevumus un pienākumus, konkrēti kādām ITS lietojumprogrammām un sistēmām jābūt iestrādātām transportlīdzekļos, izstrādātu saskaņotus ITS pakalpojumu līgumus, konkretizētu ITS lietojuma mērķus un mehānismus, utt.). Ir īpaši svarīgi apzināt, kas būs datu kontrolieri no veicamās datu apstrādes viedokļa, jo viņu atbildībā būs nodrošināt privātuma un datu aizsardzības apsvērumu īstenošanu visos datu apstrādes ķēdes posmos, — Eiropas Parlamentam un Padomei, nevis ar komitoloģijas procedūru, būtu jāpieņem lēmumi par dažiem datu apstrādes mehānismiem, kas varētu nopietni ietekmēt konkrētu cilvēku privātuma un datu aizsardzības tiesības, — ir ļoti būtiski no agras datu apstrādes stadijas un visās datu apstrādes stadijās ņemt vērā privātumu un datu aizsardzību; “Integrētas privātās dzīves aizsardzības” īstenošanai būtu jāveicina tādas ITS lietojumprogrammas un sistēmas, un tā būtu jāiestrādā standartos, paraugpraksēs, tehniskās specifikācijās un sistēmās, — visi savstarpēji lietojumprogrammu un sistēmu savienojumi būtu jāveic, pienācīgi ievērojot datu aizsardzības principus un reālus aizsardzības pasākumus, — runājot par šajā stadijā atlikušām neskaidrībām saistībā ar ITS ieviešanas mehānismiem, EDAU īpaši sveic Komisijas paziņojumā ietverto ierosmi, ka privātuma ekspertīzei būtu jānotiek līdz 2011. gadam. Turklāt viņš stingri iesaka ITS privātuma un datu aizsardzības efektivitātes ekspertīzes veikt saistībā ar konkrētām lietojuma jomām un/vai mērķiem, nosakot attiecīgus aizsargpasākumus, kā arī attīstīt labākos pieejamos paņēmienus (Best Available Techniques) privātuma, datu aizsardzības un drošības jomā, — EDAU īpaši uzsver, ka dalībvalstis būs atbildīgas par direktīvas pareizu īstenošanu, lai ITS operatori īstenotu sistēmas un pakalpojumus, kas visā Eiropā nodrošinātu attiecīga līmeņa datu aizsardzību, — datu kontrolieriem, kuri sniedz ITS pakalpojumus, būtu jāīsteno attiecīgi drošības aizsargmehānismi, lai atrašanās vietas noteikšanas tehnoloģijas, piemēram, atrašanās vietas noteikšana, izmantojot satelītus un RFID marķierus, transportlīdzekļos netraucētu konkrētu cilvēku privātumu tīri privātā vai darba sakarā. Tas noteikti liks aprobežot datu apstrādi ar tādiem datiem, kas noteikti ir vajadzīgi konkrētiem mērķiem, nodrošinot, lai sistēmās būtu iestrādāti attiecīgi aizsargpasākumi, kas neļautu atklāt atrašanās vietas datus tādiem, kuri nav pilnvaroti tos saņemt, un kas lietotājiem nodrošinātu praktisku iespēju izslēgt atrašanās vietas noteikšanas ierīci/funkciju.
9.

Ņemot to vērā, 9. pants pamatlēmumā par apmaiņu ar informāciju, kas gūta no sodāmības reģistra, — ar ko nosaka dažus “personas datu izmantošanas nosacījumus” — ir jāvērtē kā lex specialis attiecībā uz datu aizsardzību, kas sniedz papildu garantijas tām garantijām, kas noteiktas ar lex generalis — PLDA. Šajā pantā, jo īpaši tā 2. un 4. punktā, ir noteikts mērķa ierobežojuma princips attiecībā uz apmaiņu ar informāciju, kas gūta no sodāmības reģistra. Izņēmumi attiecībā uz šo principu tajā ir atļauti tikai apstākļos, kas skaidri izklāstīti minētajos noteikumos.
18.

Viens no datu aizsardzības likuma pamatprincipiem ir, ka personas datus apstrādā tikai, lai sasniegtu mērķi, kādam tie vākti, vai arī saderīgam mērķim (direktīvas 6. panta 1. punkta b) apakšpunkts). Priekšlikumā nav ietverti nekādi vispārīgi noteikumi par apstrādes mērķa ierobežojumu (10). Tomēr vispārīgā pieeja priekšlikumā ir tāda, ka personas datus, kas savākti vienam no sociālā nodrošinājuma mērķiem (pensija, invaliditātes pabalsts, bezdarbnieka pabalsts u.tml.), apstrādās un pārsūtīs citu dalībvalstu iestādēm, lai sasniegtu to pašu mērķi. Tādēļ priekšlikumā noteiktās apstrādes darbības attieksies tikai uz personas datiem, ko apstrādā tam pašam mērķim vai saderīgam mērķim. Tas attieksies arī uz personas datu apstrādi saistībā ar datu nosūtīšanu, lai piedzītu prasījumus vai nelikumīgi izmaksātus pabalstus (73. pants).
2.

Atskaites periodi ir šādi: — janvāris – konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. aprīļa, — aprīlis - konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. jūlija, — jūlijs – konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. oktobra, — oktobris – konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. janvāra. Valūtas konversijas kursus publicē otrajā februāra, maija, augusta un novembra “Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša” (“C” sērija) izdevumā.
7.

uzsver to, ka vietējās un reģionālās pašvaldības izmanto vienu trešdaļu no publiskajiem izdevumiem un divas trešdaļas no publiskajiem ieguldījumiem; tās īsteno 70 % no visiem ES tiesību aktiem, 70 % no klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumiem un 90 % no pielāgošanās klimata pārmaiņām politikas, tāpēc ir jāpieņem būtisks lēmums par nepieciešamību iesaistīt – attiecībā uz izstrādi, apspriešanos, īstenošanu un fondu pārvaldību – visas vietējās un reģionālās pašvaldības, kā arī jāpadara par obligātu noteikumu tas, ka dalībvalstīm ir jāļauj visām vietējām pašvaldībām gūt labumu un izmantot šos līdzekļus ieguldījumiem, piemēram, integrētiem teritoriālajiem ieguldījumiem;
1.

atzinīgi vērtē to, ka līdz ar pārejas perioda noteikumu apstiprināšanu nav pieļaujama nekāda diskriminācija starp tiem ES pilsoņiem, kuri līdz pārejas perioda beigām ieradās Apvienotajā Karalistē, un Apvienotās Karalistes pilsoņiem, kuri līdz pārejas perioda beigām ieradās ES27 valstīs. Atzinīgi vērtē faktu, ka saskaņā ar izstāšanās līgumu mūža garumā ir aizsargātas to Apvienotās Karalistes pilsoņu tiesības, kuri paliks Eiropas Savienībā, un to ES pilsoņu tiesības, kuri paliks Apvienotajā Karalistē, un prasa garantēt, ka turpmākas pārmaiņas ES dalībvalstu vai Apvienotās Karalistes politikā šīs tiesības neapdraudēs. Tas attiecas arī uz tiesībām uz veselības aprūpi un sociālā nodrošinājuma iemaksu savstarpēju atzīšanu;
18.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija un RK ir izveidojušas līdzdalības platjoslas platformu un ka notiek dialogs par nepieciešamību uzlabot platjoslas infrastruktūras izvēršanu ES, it īpaši saistībā ar nākamo plānošanas periodu, un par nepieciešamību veikt atbilstīgus turpmākos iniciatīvas “Viedie ciemati” pasākumus. Šajā nolūkā Komiteja mudina gādāt par to, lai ieguldījumi, kas lauku un mazapdzīvotos apgabalos tiek veikti digitālajā attīstībā ar mērķi nodrošināt izmaksu ziņā pieejamu piekļuvi platjoslas infrastruktūrai teritorijās, kur tirgus to nespēj nodrošināt, tiktu atzīti par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem un tiem attiecīgi piemērotu valsts atbalsta noteikumus;
36.

pauž nožēlu, ka Komisijas darba programmā 2017. gadam pietiekama uzmanība nav pievērsta veselības aprūpei, kaut gan Komisijai dalībvalstis un to reģioni būtu jāatbalsta to centienos pastiprināt profilaksi, reformēt un optimizēt to veselības aprūpes sistēmas, jo īpaši izmantojot e-veselības risinājumus, kā arī izstrādāt visaptverošas stratēģijas demogrāfijas jomā;
13.

tādēļ atzinīgi vērtē ES apņemšanos atbalstīt to pasākumu sinerģiju, kuru mērķis ir pielāgošanās klimata pārmaiņām un to seku mazināšana saskaņā ar Lisabonas programmu un Gēteborgas nolīgumu, tomēr aicina jaunajā Lisabonas stratēģijā pēc 2010. gada atkāpties no pašreizējās nostājas, kad notiek trīs paralēli procesi, un rīkoties atbilstoši vienotai attīstības programmai, kurā noteikta Eiropas Savienības rīcība sociālajā, ekonomikas un vides jomā;
40.

vērš uzmanību uz to, ka ES tirgus monopolizācijas apkarošanai jābūt tikpat spēcīgai attiecībā gan uz ES, gan uz trešo valstu dalībniekiem; pašlaik, it īpaši e-komercijas jomā, ir vērojamas daudzas disfunkcijas, kas saistītas ar to, ka korporācijas no ASV un Ķīnas monopolizē augsto digitālo tehnoloģiju jomu;
1.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas starpnozaru iniciatīvu “Jaunais Eiropas “Bauhaus””, kas palīdz īstenot ES zaļo kursu, pievienojot būtisku kultūras dimensiju un tuvinot to iedzīvotājiem. Jaunais Eiropas “Bauhaus” to panāk, radot skaistas, ilgtspējīgas un iekļaujošas telpas un vietas, produktus un dzīvesveidus, kas atvieglo partnerības un sniedz ieguvumus no vides konfigurācijas un pārkārtošanas, izmantojot reālu pieredzi vietējā līmenī;
10.

pauž nožēlu, ka Eiropas Komisijas priekšlikumā galvenā uzmanība ir pievērsta individuālajiem automobiļiem, un līdz ar to bez ievērības palikusi to ietekme uz sastrēgumiem un citas negatīvās sekas (troksnis, gaisa piesārņojums, satiksmes negadījumi, siltumnīcefekta gāzes, barjeras efekti u. c.). Tas it īpaši attiecas uz tranzīta reģioniem un pilsētām. Turklāt dažās dalībvalstīs līdz ar iedzīvotāju pārcelšanos no pilsētas centra uz piepilsētām pieaug pārvietošanās daudzums;
7.

norāda, ka Eiropas Komisijas 17. septembra norādēs dalībvalstīm “Atveseļošanas un noturības plāni” viena no Next Generation EU pamatiniciatīvām ir “Pārkvalifikācija un kvalifikācijas celšana”, kā arī izglītības sistēmu pielāgošana digitālo prasmju atbalstam un profesionālā izglītība un apmācība visās vecuma grupās, kas nozīmē jaunu finanšu perspektīvu dalībvalstīm un līdz ar to – reģionālajām un vietējām pašvaldībām;
8.

vērš uzmanību uz to, kas ir enerģētikas savienības izveides piecas dimensijas: palielināt energoapgādes drošību, stiprināt iekšējo enerģijas tirgu, paaugstināt energoefektivitāti, samazināt CO 2 emisijas (“dekarbonizēt ekonomiku”) un veicināt pētniecību un inovāciju enerģētikas nozarē. Šajā procesā būtiskāka loma jāatvēl elektroenerģijas nepārtrauktības nodrošināšanai, lai it īpaši iespējamu krīžu, tai skaitā energokrīžu, laikā būtu nodrošināta visu reģionu kritiskās infrastruktūras darbības nepārtrauktība. Šajā saistībā papildus pietiekamai un elastīgai ražošanas jaudai ir nepieciešami risinājumi vietējai enerģijas ražošanai, uzkrāšanas jaudas un elastīgas rīcības instrumenti, lai visām apdzīvotām vietām tiktu radīti risinājumi ārkārtas un pārtrauču gadījumiem, it īpaši mazāk attīstītos reģionos, mazapdzīvotos reģionos un tajos reģionos, kam ir izolētas energosistēmas. Vienlaikus jāuzsver nepieciešamība modernizēt elektrības pārvadus. Nepieciešams likt uzsvaru uz fizisko šķēršļu novēršanu kvalitatīvu starpsavienojumu izveidē starp visiem ES reģioniem, nodrošinot patiesu elektroenerģijas sistēmas integrāciju. Vairāku valstu energosistēmu darbība sinhronā režīmā ievērojami samazina energosistēmas ekspluatācijas izmaksas un uzlabo drošību, jo samazina lokālu avāriju iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz energosistēmas stabilitāti un vienkāršo energosistēmas būtisku darbības parametru, piemēram, frekvences, uzturēšanu;
50.

norāda, ka Eiropas transporta politikas noteikumi (it īpaši attiecībā uz emisijām un klimata aizsardzību) bieži vien vietējiem sabiedriskā transporta nodrošinātājiem lauku apvidos ir daudz grūtāk izpildāmi nekā pārvadātājiem pilsētu teritorijās. It īpaši retāk apdzīvotās un kalnainās teritorijās tehnoloģisku priekšnoteikumu un pieejamības tirgū dēļ patlaban ne vienmēr ir iespējama pāreja uz mazemisiju tehnoloģijām, it īpaši uz šādiem autobusiem, jo to izmaksas ir augstākas, nobrauciena diapazons ir ierobežots un uzlādes laiks dažkārt ir ilgāks. Vienlaikus Eiropas finansējums galvenokārt tiek atvēlēts mobilitātei pilsētās, jo pilsētās parasti tiek konstatēta augstāka piesārņojošo vielu koncentrācija. Lai visur varētu nodrošināt un uzturēt funkcionējošu vietējo sabiedrisko transportu, ar noteikumiem būtu jāparedz atšķirīgi pasākumi dažādiem teritoriju veidiem vai arī jāparedz papildu finansējums tām teritorijām, kurām finansējuma saņemšana ir īpaši sarežģīta (piemēram, lauku apvidiem, attāliem apvidiem, tālākajiem reģioniem, kā arī salu un kalnu rajoniem);
34.

aicina veikt steidzamus pasākumus Arktikā, kur ziemas temperatūra jau ir par 2,5 o C augstāka nekā pirmsindustriālā temperatūra, kas nozīmē, ka jūras ledus un sniega kušana notiek vēl nepieredzētā ātrumā, kā to nesen pierādījusi, piemēram, MOSAiC ekspedīcija. Īpaša uzmanība ir jāpievērš tam, ka Arktika ir jutīgāka – to dēvē par “polāro amplifikāciju”;
46.

uzsver Eiropas Komisijas spēju reaģēt pandēmijas laikā, izstrādājot programmas MVU atbalstam un nodarbinātības saglabāšanai, piemēram, SURE . Lauksaimniecības pārtikas, pakalpojumu vai tūrisma nozares mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas ir vieni no tiem, kuri visvairāk cietuši pandēmijas laikā, ir vajadzīgi elastīgi mehānismi, kas nodrošinātu to izdzīvošanu pēc krīzes, jo nodarbinātības līmenis Eiropā ir cieši saistīts ar minēto uzņēmumu izdzīvošanu;
42.

uzsver, ka ieņēmumi, ko saņem sadarbīgās ekonomikas piegādātāji (kuri, iespējams, darbojas vairākās platformās dažādās valstīs), var nonākt “pelēkajās zonās” un būt grūti izsekojami nodokļu iestādēm: daži saņēmēji saskaras ar juridisko nenoteiktību par to, kādi nodokļi būtu jāpiemēro, savukārt citi, izmantojot skaidrības trūkumu, varētu apzināti izvairīties no nodokļu maksāšanas; uzsver, ka datu apmaiņa starp platformām un visām kompetentajām publiskajām iestādēm to izbeigtu un nodrošinātu, ka attiecīgie nodokļi tiek samaksāti;
4.

uzsver, ka Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) darbības programmu vadošajām iestādēm ir pienākums informēt par kohēzijas politikas programmu un projektu mērķiem, finansējuma iespējām un sasniegtajiem rezultātiem; tādēļ viens no svarīgākajiem dalībvalstīs esošo vadošo iestāžu un atbalsta saņēmēju uzdevumiem ir sniegt atbildes uz jautājumiem, piemēram, par pieejamajām ieguldījumu iespējām vai par to, kā atbalsta saņēmējs var risināt publicitātes jautājumus, vai to, kas un kādiem mērķiem saņem finansējumu;
33.

norāda arī uz to, ka, mācot pārdomāti izmantot tiešsaistes plašsaziņas līdzekļus, ir jāņem vērā fakts, ka komunikācija sociālajos plašsaziņas līdzekļos bieži ir balstīta uz emocijām, kuras lietotāji dažkārt izjūt neapzināti. Tāpēc pasniedzējus vajadzētu apmācīt tā, lai viņi varētu nodrošināt lietotājiem (personām, kas piedalās izglītības programmās) viņu vecumam un izglītības līmenim pielāgotus instrumentus, kas ļauj izvairīties no emocionālas uztveres lamatām, kā arī no t. s. kognitīvās kļūdas, proti, par patiesu uzskatīt tikai to informāciju un viedokļus, kuri apstiprina iepriekšējos personīgos uzskatus;
23.

uzskata, ka ir īpaši svarīgi izmantot Eiropas civilās aizsardzības mehānismu un ES Solidaritātes fondu, lai veiktu ieguldījumus, to skaitā finansiālus, plānošanā, kas saistīta ar riska mazināšanu, it īpaši ņemot vērā klimata pārmaiņas un no tām izrietošās ekstremālās norises;
norāda, ka saskaņā ar jaunākajām aplēsēm sports ir Eiropas Savienībai būtiska ekonomikas nozare, jo tas veido “valstu ekonomikas daļu, kas pielīdzināma lauksaimniecībai, mežsaimniecībai un zvejsaimniecībai kopā” ( 1 ) , un paredzams, ka nākotnē šī daļa vēl pieaugs. Turklāt sporta nozare veido 2 % no ES iekšzemes kopprodukta, visā Eiropā nodrošinot 7,3 miljonus darbvietu, t. i., 3,5 % no kopējās nodarbinātības ES. Tūrisma nozare ik gadus tiek plānoti 12–15 miljoni starptautisku ceļojumu, lai piedalītos sporta pasākumos vai nodarbotos ar fiziskām aktivitātēm. Tādējādi viena no sporta nozares īpatnībām ir tās ciešā saikne ar citām ražošanas jomām (piemēram, pieejamais vai sporta tūrisms, tehnoloģijas, veselības aizsardzība, vide, transports, integrācija, celtniecība un infrastruktūra), kurās tā gan tieši, gan netieši palīdz radīt pievienoto vērtību ( 2 )
17.

uzskata: lai nodrošinātu konkurenci gan fiksēto pakalpojumu tirgū, gan attiecībā uz 5G tīkliem, pakalpojumiem ir jābūt nodalītiem (angļu valodā “ unbundling ”) no tīkla, kā tas jau darīts enerģētikas nozarē. Piemēram, vairākās ES valstīs (Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē u. c.) telekomunikāciju jomā pakalpojumi jau ir nodalīti no tīkla. Komiteja uzskata, ka optiskās šķiedras kabeļu tīkliem vajadzētu būt iekļautiem tīkla uzņēmumos, kuru uzņēmējdarbības modelī paredzēts, ka visi pakalpojumu sniedzēji ar vienādiem nosacījumiem var izmantot šos tīklus. Tādējādi tirgū varētu darboties ļoti daudzi pakalpojumu sniedzēji, patērētāji varētu izvēlēties cenas un kvalitātes ziņā sev piemērotāko pakalpojumu un tiktu nodrošināta nozares attīstība ilgtermiņā;
10.

uzsver, ka ir jānotur līdzsvars starp iespēju uzturēt individuālās un kolektīvās brīvības, tostarp nodrošināt personas datu aizsardzību un saglabāt atvērtas sabiedrības un publiski pieejamas vietas, no vienas puses, un to iespējamo ierobežojumu – nepieciešamu, likumīgu, samērīgu, piemērotu apstākļiem, pakāpenisku, reversiblu, ierobežotu laikā un telpā, no otras puses;