EIROPAS PARLAMENTA
2007. gada 24. aprīļa REZOLŪCIJA
ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2005. finanšu gada
vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, I iedaļa –Eiropas Parlaments
EIROPAS PARLAMENTS,
— ņemot vērā Eiropas Savienības 2005. finan šu gada vispārējo budžetu (1),
— ņemot vērā Eiropas Kopienu 2005. finanšu gada galīgos pārskatus –I sējums (SEC(2006)0915 –C6-
0465/2006) (2),
— ņemot vērā ziņojumu par budžeta un finanšu pārvaldību 2005. finanšu gadā, I iedaļa –Eiropas
Parlaments (3),
— ņemot vērā iekšējā revidenta gada pārskatu,
— ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par 2005. finanšu gada budžeta izpildi kopā ar iestāžu
atbildēm (4),
— ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arīpar notikušo darījumu likumību un pareizību, ko
Revīzijas palāta ir iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu (5)
— ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu un 275. pantu, kā arīEuratom līguma 179.a pantu,
— ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko
piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), un it īpaši tās 145., 146. un 147. pantu,
— ņemot vērā 13. pantu Eiropas Parlamenta iekšējos noteikumos par budžeta izpildi (7),
— ņemot vērā Finanšu regulas 147. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru visas Kopienas iestādes atbilstoši
rīkojas, lai veiktu pasākumus attiecībā uz apsvērumiem, kas pievienoti Eiropas Parlamenta lēmumam par
budžeta izpildes apstiprināšanu,
— ņemot vērā Reglamenta 71. pantu, 74. panta 3. punktu un V pielikumu,
— ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0094/2006),
A. tākāRevīzijas palātas veiktās revīzijas gaitā būtiskas kļūdas netika atklātas (10.4. punkts);
B. tākāRevīzijas palāta norādīja uz joprojām pastāvošā m nepilnībām pārraudzības un kontroles sistēmās
(10.5.–10.10. punkts);15.7.2008. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 187/3
(1) OV L 60, 8.3.2005.
(2) OV C 264, 31.10.2006., 1. lpp.
(3) DV/614096EN.doc.
(4) OV C 263, 31.10.2006., 1. lpp.
(5) OV C 263, 31.10.2006., 10. lpp.
(6) OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390,
30.12.2006., 1. lpp.).
(7) PE 349.540/Bur/ann/def.
C. tākāParlaments sav ās atbildēs izklāstīja pasākumus, kas veikti, lai novērstu Revīzijas palātas konstatētās
nepilnības;
D. tākā2002. gada 23. oktobrī Parlamenta Reglamentā izdarīja grozījumus, kuri nosaka, ka apstiprinājumu
par budžeta izpildi sniedz priekšsēdētājam, nevis ģenerālsekretāram;
E. tākāir jāveic Parlamenta 2006. gada 26. septembra rezolūcijas par 2004. finanšu gada budžeta izpildes
apstiprināšanu (8) izpildes pārbaude un jāizvērtē panākumi tās ieteikumu īstenošanā;
F. tākāpēc 2005. gada 19. jūlija vienošanās ar Padomi 2005. gada 28. septembrī pieņemtais Eiropas
Parlamenta deputātu nolikums (9) stāsies spēkā tāEiropas Parlamenta sasaukuma pirmaj ādienā, kas sākas
2009. gadā;
G. ņemot vērā Prezidija 2006. gada 25. septembrī pieņemto Deputātu palīgu nolikumu (10),
Eiropas Parlamenta pārskati, īpaši pievēršoties nekustamā īpašuma politikai
1. konstatē, ka 2005. gadā Parlamenta ieņēmumi sasniedza EUR 112 393 557 (2004. gadā –
EUR 117 409 824);
2. ņem vērā skaitļus, ar kādiem slēdza Parlamenta kontus attiecībā uz 2005. finan šu gadu, un tie ir šādi:
(EUR)
Apropriāciju izlietojumsApropriācijas 2005. finanšu gadamApropriāciju pārnesums no
2004. finanšu gada
Apropriācijas
2005. gadamApropriācijas no
piešķirtajiem
ieņēmumiemFinanšu regulas 9. panta
1. un 4. punkts
Pieejamās apropriācijas 1 264 024 722
(100 %)31 412 881 (100 %) 281 461 344 (100 %)
Uzņemtās saistības 1 249 096 468
(98,82 %)—
Veiktie maksājumi 941 932 832
(75,40 %)29 679 028 (94,48 %) 259 853 230 (92,32 %)
Apropriāciju pārnesums uz
2006. gadu
Finanšu regulas 9. panta 1. un
2. punkts307 163 636
Finanšu regulas 9. panta 1., 2. un
5. punkts200 000
Anulētās apropriācijas 14 728 254 — 21 608 114 (7,68 %)
Atlikums 2005. gada 31. decembrī: 1 520 822 777
3. konstatē, ka 2005. gadā Parlamenta budžetā iekļautās apropriācijas tika izlietotas 98,82 % apmērā ar
anulēto apropriāciju īpatsvaru 1,18 %, kā arīto, ka līdzīgi kā iepriekšējos gados ir sasniegts ļoti augsts
budžeta izpildes līmenis;
4. tomēr atgādina, ka šis augstais izpildes līmenis daļēji izskaidrojams ar kopš 1992. gada pastāvošo
pastāvīgo praksi veikt vispārējus pārvietojumus ar mērķi pārvietot visas gada beigās pieejamāsapropriācijas uz budžeta pozīcijām, kas paredzētas ēkām un it īpaši kapitālieguldījumu avansa
maksā jumiem, lai samazinātu turpmākos procentu maksājumus; šajāsakarā EUR 124 144 556L 187/4 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 15.7.2008.
(8) OV L 177, 6.7.2007., 3. lpp.
(9) OV L 262, 7.10.2005., 1. lpp.
(10) PE 377.686/BUR.
(aptuveni 10 % apropriāciju) kļuva pieejami pēc vispārēja pārvietojuma 2005. gada beigās; no šīs
summas:
— EUR 75,7 miljoni tika izlietoti Winston Churchill (WIC) ēkas un Salvador de Madariaga (SDM) ēkas
iegādei Strasbūrā,
— EUR 46,2 miljoni tika pārvietoti, lai veiktu avansa maksājumus saistībā ar ilgtermiņa nomas
maksā jumiem par D4unD5ēkām Briselē,
— EUR 2,3 miljoni tika paredzēti Eiropas namam Valetā;
turklāt, veicot parastus pārvietojumus, Parlaments kopā ar Komisiju iegādājās Eiropas namu
Kopenhāgenā (EUR 10,6 miljoni) un Hāgā (EUR 7,4 miljoni);
5. atgādina kompetentajām iestādēm savu lēmumu, ka “..iemaksu atlīdzinājumi par ēkām .. jāiekļauj
budžeta stratēģijā” (11); tādēļ kritizē kompetentās iestādes par pastāvīgu nespēju pietiekami skaidri
atspoguļot budžetā Parlamenta nekustamā īpašuma politiku saistībā ar turpmākajiem pirkumiem
(budžeta pozīcijā “Nekustamā īpašuma iegāde” saistībā ar 2005., 2006. un 2007. gadu iekļauti tikai
atgādinājumi);
6. atkārtoti aicina grozīt 16. pantu Eiropas Parlamenta iekšējos noteikumos par budžeta izpildi, lai saistībā
ar nekustamā īpašuma projektiem, kas būtiski ietekmē Parlamenta budžetu, būtu nepieciešama Budžeta
komitejas atļauja;
7. atkārtoti aicina budžeta lēmējinstitūciju veidot budžeta prognozes, lai nodrošinātu, ka budžeta projektā
iekļautās summas atbilst faktiskajām vajadzībām dažādās Parlamenta politikas jomās; aicina deleģētoskredītrīkotājus gada darbības pārskatos skaidri norādīt gada laikā saņemtās apropriācijas, uzņemtās
saistības, veiktos maksājumus un neizlietotās summas; turklāt aicina deleģētos kredītrīkotājus norādītiemeslus, kā tas jau ir bijis, kāpēc budžeta apropriācijas nav pilnībā izlietotas;
8. ir informēts, ka Revīzijas palāta tuvākajā laikā publicēs īpašu ziņojumu par iestāžu politiku attiecībā uz
ēkām; aicina kompetento Parlamenta komiteju sagatavot patstāvīgu ziņojumu, pamatojoties uz minētoīpašo ziņojumu; turklāt uzskata, ka šai kompetentajai komitejai, ja tā uzskata par vajadzīgu, jābūt tiesīgai
sagatavot patstāvīgus ziņojumus par jebkuru Revīzijas palātas īpašo ziņojumu, nesaņemot iepriekšēju
atļauju un neatkarīgi no šādiem ziņojumiem paredzētās kvotas;
9. pauž nožēlu, ka nav diferencēta EP Informācijas birojiem paredzētā budžeta pozīcija, un vēlas, lai visos
Informācijas birojos veiktu pārbaudi saskaņā ar paraugpraksi, ņemot vērā izmaksu un ieguvumu samēru;
Revīzijas palātas piezīmes par 2005. finanšu gadu
10. atzinīgi vērtē to, ka Revīzijas palātas veiktā revīzija neatklāja būtiskas kļūdas (10.4. punkts);
11. atzīmē Revīzijas palātas apsvērumus saistībā ar jauno datorsistēmu darbinieku algu aprēķināšanai, kā arī
Parlamenta kompetentā dienesta atbildi, kurā uzsvērts, ka kopš 2006. gada marta sistemātiski tiek
veiktas ex post pārbaudes;
12. atzīst Revīzijas palātas kritiku attiecībā uz vienotas likmes maksājumiem par darbinieku komandēju-
miem starp trim darba vietām; tomēr piekrīt, ka Parlamenta administrācijas mērķis bija nodrošinātlīdzsvaru starp reglamentējošo noteikumu prasībām un Parlamenta īpašās darba vides noteiktajām
vajadzībām; aicina Revīzijas palātu uzraudzīt vienotas likmes sistēmas darbību un informēt budžetaizpildes apstiprinātāju iestādi, ja rodas aizdomas par sistēmas ļaunprātīgu izmantošanu;15.7.2008. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 187/5
(11) Sk. iepriekš minētās 2006. gada 26. septembra rezolūcijas 7. punktu.
13. atzīmē, ka Revīzijas palāta norādīja uz nepilnībām pārraudzības un kontroles sistēmās, ko piemēro
Eiropas Parlamenta deputātu pabalstiem (10.9. punkts); uzskata, ka bažas rada tas, ka līdz 2006. gadavidum tikai 54 % pakalpojumu sniedzēju un tikai 29 % maksātāju bija iesnieguši faktūrrēķinus par laikaposmu no 2004. gada jūlija līdz 2005. gada jūnijam; atzīmē, ka deputātu sekretariāta piemaksu iekšējārevīzija tiks pabeigta līdz 2006. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrai;
Iekšējā revidenta gada pārskats
14. atzīmē, ka 2005. gadā Iekšējās revīzijas dienests beidza izstrādāt septiņus pārskatus: iekšējā revidenta
gada pārskatu, pārskatu par ģenerāldirektor ātu iekšējās kontroles pamatsistēmas īstenošanas pārpaudi,
pārskatu par iepirkuma procedūru un par diviem Parlamenta informācijas birojiem (tas pieņēma arīdivus pārskatus par Eiropas ombudu);
15. atzinīgi vērtē to, ka iekšējais revidents bija gatavs ne tikai palīdzēt Parlamenta referentam par budžeta
izpildes apstiprināšanu, bet arī oficiāli iesniegt –pirmo reizi personīgi –Budžeta kontroles komitejai
2005. finanšu gada pārskatā iekļautos konstatējumus, tādējādi apliecinot, ka viņa pārskats ir ne tikai
iekšējās kontroles instruments, bet arī nozīmīgs atskaites punkts budžeta izpildes ikgadējā
apstiprināšanā;
16. uzsver, ka revīzijas ir apstiprinājušas, ka iestāde joprojām atrodas pārejas fāzē starp divām pašos
pamatos atšķirīgām iekšējās kontroles koncepcijām, un ka vēl būs vajadzīgs laiks, lai visās nodaļāspilnībā ieviestu Iekšējās kontroles pamatsistēmu (ICF);
17. atzinīgi vērtē to, ka iekšējais revidents 2005. gadā savā darbā galveno uzmanību pievērsa iepirkuma
procedūrai un pieņemto rīcības plānu īstenošanas pārbaudei saistībā arICFpārskatīšanu 2003. un
2004. gadā;
18. iepirkuma jomā uzsver šādus jautājumus:
— jāgūst pamatota pārliecība par to, ka konkurss atbildīs faktiskajām vajadzībām, noritēs pareizi,
izmaksu ziņā efektīvi un pārredzami,
— jāiesniedz skaidra un pilnīga konkursa dokumentācija,
— jānosaka atbilsto ši izslēgšanas, atlases un piešķiršanas kritēriji,
— saziņā ar konkursa dalībniekiem jānodrošina savlaicīgums, vienlīdzīga attieksme un pārredzamība,
— jāgarantē piedāvājumu atvēršanas komisijas lēmumu pārredzamība un konsekvence,
— piedāvājumi jāizvērtē, pamatojoties uz norādītajiem kritērijiem,
— līgumslēgšanas tiesību piešķiršanā jānodrošina pilnīga revīzijas izsekojamība,
— līgumu noteikumiem jāatbilst konkursu specifikācijām,
— šo mērķu sasniegšanas priekšnoteikums ir atbilsto šas pārbaudes iepirkuma procesa agrīnaj ā
izšķirošajā posmā,L 187/6 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 15.7.2008.
— jāveicina iepirkumam paredzēto budžeta saistību ex ante pārbaude;
19. prasa Revīzijas palātai –vēlākais 2008. finanšu gadā –novērtēt, cik lielā mērā ir sasniegti minētie mērķi
iepirkuma jomā;
20. vēlreiz atkārto, ka deleģēto kredītrīkotāju ieviestās ICFmērķis ir pārbaudīt: atbilstību piemērojamiem
tiesību aktiem, noteikumiem un praksei, pārvaldības informācijas un pierakstu ticamību, kā arīdarījumu
atbilstību ekonomijas, efektivitātes un lietderības principiem;
21. turklāt atgādina, ka kredītrīkotājiem, lai īstenotu kontroles mērķus, jāievēro 22 obligātie standarti; šos
standartus var iedalīt piecās kategorijās: kontroles vide, darbības rādītāju un riska pārvaldība, informācijaun saziņa, kontroles pasākumi un uzraudzība (revīzija un izvērtējums);
22. saistībā arICF(Iekšējās revīzijas dienests ir vienojies ar atbildīgajiem dienestiem par 454 pasākumiem
2003./2004. gadā un ir veicis pēcpārbaudes, lai noteiktu, vai tie ir pienācīgi īstenoti; līdz šim tādējādi ir
apstiprināts 341 pasākums) uzsver, ka:
— no 37 pasākumiem, kas paredzēti, lai pārbaudītu datorizēto sistēmu budžeta operāciju pārvaldībai,
līdz 2005. gada beigām tikai trīs vēl nebija īstenoti un vēl deviņi bija īstenoti daļēji,
— no 304 pasākumiem, kas paredzēti, lai pārbaudītu atbilstību iekšējās kontroles obligātajiem
standartiem un kontrolmērķiem, 150 bija īstenoti pilnībā, 86 bija īstenoti daļēji, un dienesti vēl
nebija darījuši neko saistībā ar atlikušajiem 68 pasākumiem,
— attiecībā uz visiem pārējiem pasākumiem, kas vēl nav pilnībā īstenoti, Iekšējās revīzijas dienests
kopā ar atbildīgajiem dienestiem ir izveidojis pārskatītu grafiku, kura ievērošanu tas pārbaudīs
2007. gadā;
23. pauž nožēlu, ka deputātu sekretariāta piemaksu revīzija nebija pabeigta līdz 2005. gada budžeta izpildes
apstiprināšanas procedūrai; aicina EP kompetento komiteju pievērst pienācīgu uzmanību šīs revīzijas
rezultātiem vēlākā posmā;
Eiropas Parlamenta finanšu pārvaldība
24. atzīmē, ka kopā ar 2005. gada pārskatiem iesniegtā finanšu pārvaldības analīze sniedz lietderīgu
pārskatu par izskatāmā finanšu gada būtiskākajiem finanšu notikumiem;
25. uzsver, ka daļa no Parlamenta pārvaldības darba 2005. gadā bija saistīta ar pielāgošanos jaunajām
Finanšu regulas prasībām, izveidojot jaunas kontroles sistēmas, metodiku un darba paņēmienus,izstrādājot apmācību programmas un nosakot jaunas atbildības sfēras;
26. atzīmē, ka sākotnējā pieredze ar jaunās Finanšu regulas nosacījumu piemērošanu tādā iestādē kā
Parlaments, kurā ir jāpārvalda administratīvais budžets, liecina, ka dažos gadījumos ir izveidotas
nevajadzīgi sarežģītas sistēmas un naudas plūsmas;
27. atzīmē, ka dažos ģenerāldirektorātos joprojām valda uzskats, ka atsevišķi Finanšu regulas un tās
īstenošanas kārtības noteikumi izraisa vispārējā iekšējās kontroles procesa pārmērīgu birokratizāciju un
rada pārvaldībai nevajadzīgu slogu;15.7.2008. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 187/7
28. atzīmē, ka bijušajā Finanšu kontroles ģenerāldirektorātā 18 darbinieki (no amatu sarakst āparedzētajiem
kopā 20 darbiniekiem) bija iesaistīti kontroles pasākumos, bet jaunajā struktūrā, kuru ieviesa ar jauno
Finanšu regulu, šo uzdevumu veikšanai paredzēti 44 darbinieki dažādos ģenerāldirektorātos; papildus
tiem vēl 10 revidentu (no amatu sarakstā paredzētajiem kopā 12) strādā Iekšējās revīzijas dienestā;
29. atkārtoti apstiprina, ņemot vērā 2006. gada 26. septembra, 2005. gada 12. aprīļa (12), 2004. gada
21. aprīļa (13) un 2003. gada 8. aprīļa (14) rezolūcijās pausto viedokli, ka “budžeta apstiprināšanas
procedūrai būtu jāattiecas ne tikai uz Parlamenta ģenerālsekretariāta un administrācijas vadības darbu,
bet arī uz Parlamenta pārvaldes struktūrvienību darbu, t.i., priekšsēdētāja, Prezidija un Priekšsēdētāju
konferences pieņemtajiem lēmumiem”;
30. uzsver, ka Parlaments sniedz budžeta izpildes apstiprinājumu nevis ģenerālsekretāram, bet gan
priekšsēdētājam, jo vēlētiem deputātiem, nevis ierēdņiem, pieder galīgā politiskā atbildība par budžeta
sagatavo šanu un izpildi; tādēļ aicina priekšsēdētāju un par budžetu atbildīgo priekšsēdētāja vietnieku
vajadzības gadījumā piedalīties Budžeta kontroles komitejas turpmākajās sanāksmēs un vienoties ar šo
komiteju par piemērotu veidu, kā budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras laikā nodrošināt
rezultatīvu politisko dialogu;
31. atzinīgi vērtē to, ka Prezidijs ir sācis apspriest attiecības ar budžeta lēmējiestādi un budžeta izpildes
apstiprinātāju iestādi, lai precizētu, kā tieši praksē izpaužas Parlamenta vadošo struktūrvienību deputātu
politiskā atbildība, kas saistīta ar pilnvaru izmantošanu un tādu lēmumu pieņemšanu, kuriem ir
nozīmīgas finansiālas sekas; mudina jaunievēlēto Prezidiju atsākt šo diskusiju, iesaistot tajā attiecīgās
komitejas;
32. atzinīgi vērtē to, ka ģenerālsekretārs ir sagatavojis īsu un viegli lasāmu dokumentu, kurā izskaidrots
2004. un 2005. gada budžets un kurš ir pieejams arī Parlamenta tīmekļa vietnē;
Ģenerāldirektoru darbības pārskati
33. norāda, ka Parlamenta ģenerālsekretārs ģenerāldirektoru 2005. gada darbības pārskatus nosūtīja Budžeta
kontroles komitejai 2006. gada 10. aprīlī; šajā sakarā ģenerālsekretārs kā deleģētais kredītrīkotājs
paziņoja, ka ir guvis pamatotu pārliecību par to, ka Parlamenta budžets ir izpildīts saskaņā ar pareizas
finan šu pārvaldības principiem un ka ieviestā iekšējās kontroles sistēma ir nodrošinājusi pakārtoto
darījumu likumību un pareizību;
34. atzinīgi vērtē to, ka visi ģenerāldirektori par savu nodaļu finanšu darījumiem ir snieguši ticamības
deklarācijas bez piezīmēm;
35. pauž gandarījumu par panākumiem gada darbības pārskatu formas un uzbūves saskaņošanā; tomēr
uzskata, ka iespējams darīt vairāk, lai uzlabotu to lasāmību un salīdzināmību; aicina dienestus iekļautvienu lappusi garu kopsavilkumu, tajā norādot saņemtās apropriācijas, uzņemtās saistības, veiktos
maksā jumus un to, kas noticis ar neizlietotajām summām (piemēram, pārnestajām apropriācij ām,
pārvietojumiem, vispārēju pārvietojumu u. tml.), kā arīpagājušā finanšu gada svarīgākos notikumus;
36. atzīmē, ka darbības pārskatu secinājumos minētas šādas galvenās problēmas:
— iekšējās kontroles pamatsistēmas ieviešana izrādījusies laikietilpīgāka, nekā sākotnēji paredzēts,
— budžeta izpilde saskaņā ar jauno Finanšu regulu,L 187/8 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 15.7.2008.
(12) OV L 196, 27.7.2005., 28. lpp.
(13) OV L 330, 4.11.2004., 160. lpp.
(14) OV L 148, 16.6.2003., 62. lpp.
— politisku pieprasījumu izpilde īsālaikā,
— jaunu darbinieku pieņemšana darbā un integrēšana;
Iepirkums
37. atgādina, ka saskaņā ar Finanšu regulas īstenošanas kārtības (15) 54. un 119. pantu iestādes budžeta
lēmējinstitūcijai nosūta pārskatus par sarunu procedūrām un par līgumiem, uz kuriem neattiecasdirektīvas par publiskā iepirkuma piešķiršanu; to darbuzņēmēju sarakstu, kuriem piešķirto līgumu
vērtība pārsniedz EUR 50 000, bet ir mazāka par minētajās direktīvās norādīto slieksni, publicē
Oficiālajā Vēstnesī un līgumus EUR 13 800–50 000 vērtībā publicē iestāžu tīmekļa vietnēs; turklāt
2003. gadā Parlaments aicināja ģenerālsekretāru katru gadu ziņot par noslēgtajiem līgumiem (
16);
38. atzīmē, ka gada pārskatā iekļauta šāda informācija par 2005. gadā piešķirtajiem līgumiem, kuru vērtība
ir EUR 13 800 vai vairāk:
Līguma veidsSkaits
(iekavās 2004. gada
skaitļi)Daļa procentos
(iekavās 2004. gada
skaitļi)Summa EUR
(iekav ās 2004. gada
skaitļi)Daļa procentos
(iekavās 2004. gada
skaitļi)
Pakalpojumi 199 (229) 64 % (58 %) 89 551 639
(180 927 304)44 % (75 %)
Preču piegādes 53 (99) 17 % (25 %) 29 036 604
(26 500 867)14 % (11 %)
Izpildītie darbi 48 (60) 15 % (15 %) 13 763 856
(18 876 271)7 % (8 %)
Ēkas 12 (4) 4 % (2 %) 73 149 658
(15 593 025)35 % (6 %)
Kopā 312 (392) 100 % 205 501 756
(241 897 467)100 %
Procedūras veidsSkaits
(iekavās
2004. gada
skaitļi)Daļa procentos
(iekavās
2004. gada
skaitļi)Summa EUR
(iekavās
2004. gada skaitļi)Daļa procentos
(iekavās
2004. gada
skaitļi)Vidējā vērtība
(iekavās
2004. gada skaitļi)
Atklāta 64 (95) 21 % (24 %) 94 187 176
(157 909 034)71 % (70 %) 1 471 675
(1 662 200)
Ierobežota 112 (110) 37 % (28 %) 26 676 276
(39 897 441)20 % (18 %) 238 181
(362 704)
Sarunu 124 (183) 42 % (48 %) 11 488 646
(28 497 967)9 % (12 %) 92 650
(155 727)
Kopā 300 (388) 100 % 132 352 098
(226 304 442)100 % 441 174
(585 259)
39. norāda, ka no 312 piešķirtajiem līgumiem 147 līgumu vērtība bija vismaz EUR 50 000 un 165 līgumu
vērtība bija EUR 13 800–50 000; jautā administrācijai, vai tā pašreizējo procedūru šāpēdējā veida
līgumu piešķiršanai saskaņā ar jauno Finanšu regulu uzskata par pietiekami efektīvu;15.7.2008. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 187/9
(15) Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes
Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV
L 357, 31.12.2002., 1. lpp.).
(16) 90. punkts rezolūcijā par 2001. gada budžeta izpildes apstiprināšanu (OV L 148, 16.6.2003., 62. lpp.).
40. atgādina, ka iekšējais revidents ir pabeidzis iepirkuma procedūras revīziju iestādes mērogā; viņa
ieteikumi ir izklāstīti iepriekš;
41. atzinīgi vērtē –ņemot vērā vērtību –to, ka 91 % līgumu piešķīra saskaņā ar atklātu (71 %) vai
ierobežotu (20 %) procedūru;
42. pieņem zināšanai ģenerālsekretāra atbildi (17), kurā izklāstīti pasākumi, kas veikti saistībā ar līgumu
datubāzes izveidi saskaņā ar Finanšu regulas 95. pantu; vienlaikus atzīst, ka pārskatītā Finanšu regula
visām iestādēm tagad paredz vienu Komisijas pārvaldītu centrālu datubāzi;
Politiskās grupas (uzskaites un procedūru pārskats –3701. budžeta postenis)
43. atgādina, ka 3701. budžeta posteni reglamentējošo noteikumu (18) 2.7.3. punkts prasa, lai Prezidijs un
Budžeta kontroles komiteja ar revidētajiem politisko grupu gada pārskatiem rīkotos saskaņā ar
pilnvarām, kuras tiem piešķirtas atbilstīgi Reglamenta noteikumiem;
44. atkārtoti atgādina, ka politiskās grupas ir atbildīgas par savu no Parlamenta budžeta iedalīto līdzekļu
pārvaldību un izlietojumu, kā arīatgādina, ka Parlamenta Iekšējās revīzijas dienesta pilnvaras neattiecas
uz nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tiek izmantotas apropriācijas 3701. postenī ;
45. atzinīgi vērtē to, ka politiskās grupas ir publicējušas iekšējos finanšu noteikumus un 2005. gada
pārskatus Parlamenta tīmekļa vietnē;
46. konstatē šādus galīgos skaitļus saistībā ar 2005. gadā 3701. postenī iekļautaj ām apropriācijām:
(tūkstošos EUR)
Pieejamais budžets 61 973
Pie politiskām grupām nepiederošie deputāti 1 329
Politiskajām grupām pieejamais finansējums 60 644
Politiskā grupaNo
Parlamenta
budžeta
piešķirtie
līdzekļiPolitiskās
grupas
iekšējie
resursi un
pārnestie
līdzekļiIzdevumi
2005. gadāIzlietojuma
līmenisPārnesumu
maksimālais
apjoms (*)Pārnesums uz
2006. gadu
EPP-ED 17 282 4 510 15 066 69 % 8 641 6 727
PSE 13 107 5 447 11 679 63 % 6 554 6 554
ALDE 5 783 2 251 4 354 54 % 2 892 2 892
Zaļie/ALE 2 712 777 2 448 71 % 1 356 1 040
GUE/NGL 2 726 1 223 2 735 69 % 1 363 1 214
UEN 1 672 284 1 525 78 % 836 430
IND/DEM 2 182 688 2 044 71 % 1 091 826
N 1 110 219 986 74 % 555 260
Kopā 46 575 15 399 40 837 66 % 23 287 19 942
(*) Saskaņā ar 3701. posteņa īstenošanas kārtību.
47. atzīmē, ka politisko grupu ārējie revidenti ir apliecinājuši pārskatu atbilstību spēkā esošajiem
noteikumiem un starptautiskajiem grāmatvedības standartiem;L 187/10 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 15.7.2008.
(17) 2007. gada 11. janvāra vēstule Budžeta kontroles komitejas priekšsēdētājam (300319).
(18) Prezidija 2003. gada 30. jūnija lēmums.
48. atzīmē, ka 2006. gada 3. jūlijā Prezidijs apstiprināja politisko grupu ziņojumus par budžeta izpildi un
attiecīgo revidentu pārskatus; šajā sakarā Sociāldemokrātu grupa Eiropas Parlamentā (PSE) atmaksā ja
Parlamenta budžetā EUR 322 107 un Eiropas liberāļu, demokrātu un reformistu grupa (ALDE)
atmaksāja EUR 788 845 no neizlietotajiem līdzekļiem, jo šīs summas nevarēja pārnest;
49. atzīmē, ka politiskās grupas vidēji izlietoja tikai 66 % no tām pieejamajām apropriācijām (2004. gadā –
74 %);
Eiropas līmeņa politiskās partijas
50. konstatē šādus saistībā ar 2005. finanšu gada noslēgšanu iesniegtos skaitļus:
2005. gada budžeta izpilde saskaņā ar vienošanos
(EUR)
Partija (*) Paš u resursiKopējais finansējums no
EPKopējie ieņēmumiPiešķirtais finansējums %
no attaisnotajiem
izdevumiem (ne vairāk kā
75 %)
PPE 1 053 583,60 2 398 941,14 3 452 524,74 70,08 %
PSE 848 943,72 2 489 175,00 3 338 118,72 74,76 %
ELDR 358 234,17 819 562,69 1 177 796,86 70,10 %
EFGP 205 699,82 568 261,00 773 960,82 73,64 %
AEN 38 184,98 114 330,48 152 515,46 74,96 %
PDE 85 932,25 253 933,49 339 865,74 74,86 %
GE 121 956,00 365 868,00 487 824,00 69,49 %
EFA 84 530,51 217 906,00 302 436,51 72,05 %
Kopā 2 797 065,05 7 117 977,80 10 025 042,85 72,18 %
(*) PPE: Eiropas Tautas partija; PSE: Eiropas Sociālistu partija; ELDR: Eiropas Liberāļu, demokrātu un reformistu partija; EFPG:
Eiropas Zaļo partiju konfederācija; AEN: Nāciju Eiropas apvienība; PDE: Eiropas Demokrātu partija; GE: Eiropas Kreiso spēku
partija; EFA: Eiropas Brīvā apvienība.
51. uzsver, ka partiju ārējie revidenti ir apstiprinājuši pārskatu atbilstību tiesību normām, kas noteiktas 6., 7.,
8. un 10. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Regulā (EK) Nr. 2004/2003
par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu (19), kā arīto,
ka pārskati patiesi un ticami atspoguļo politisko partiju finanšu stāvokli 2005. finanšu gada beigās;
52. tomēr atzīmē, ka:
— Eiropas Kreiso spēku partija (GE) pārsniedza savu provizorisko budžetu un slēdza gadu ar negatīvu
bilanci EUR 42 000 apmērā, ko pilnībā nesedz pieejamais kapitāls; tādēļ partijai ievērojami
jāuzlabo iekšējās kontroles struktūras un nekav ējoties jāpārstrukturē tās finansējums, lai izpildītu
2005. gada saistības un nodrošinātu pietiekamu rezervi nākotnei,
— Nāciju Eiropas apvienība (AEN) un Eiropas Demokrātu partija (PDE) neizlietoja savus provizoriskos
budžetus, kā rezultātā tika samazināta dotācija un bija jāatmaksā saņemto līdzekļu pārpalikums
(EUR 110 669,52 no AEN un EUR 113 690,51 no PDE);
53. uzsver, ka Eiropas līmeņa politiskās partijas ir sasniegušas pieejamo apropriāciju augstu izlietojuma
līmeni;15.7.2008. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 187/11
(19) OV L 297, 15.11.2003., 1. lpp.
54. vēlreiz uzsver savu priekšlikumu nozīmību saistībā ar Regulas (EK) Nr. 2004/2003 tālāku uzlabošanu,
kānorādīts 2006. gada 23. marta rezolūcij ā(20);
55. pauž prieku, ka, pateicoties Prezidija 2006. gada 1. febru āra lēmumam, bija iespējams panākt šādus
uzlabojumus Eiropas līmeņa politisko partiju finansēšanā:
— attaisnotos izdevumus saistībā ar pašreizējā gada (n) dotāciju var segt n+1,
— Prezidijs pieņēma indikatīvu daudzgadu budžetu 2007.–2009. gadam;
56. joprojām pauž pārliecību, ka Eiropas līmeņa politiskajām partijām jāļauj veidot rezerves, kas
nodrošinātu tiesību aktos noteikto saistību pret darbiniekiem un līgumslēdzējiem izpildi gadījumā, japartija tiktu likvidēta; prasa Komisijai ilgāk nevilcināties izpildīt saistības, ko tā uzņēmusies 2006. gada
21. novembra saskaņošanas procedūrā, proti, iesniegt grozījumu priekšlikumu Regulai (EK) Nr. 2004/
2003, lai ieviestu atbilstīgus noteikumus nolūkā neattiecināt Finanšu regulas 109. pantā definēto
bezpeļņas noteikumu uz pašu resursiem, it īpaši uz Eiropas līmeņa politiskās partijas gada laikā
uzkrātajām iemaksām un biedru naudām, kuras pārsniedz 25 % no saņēmēja attaisnotajām izmaksāmsaskaņā ar 10. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 2004/2003;
Parlamenta nekustamā īpašuma politika
57. atzīst, ka Parlamenta vispārpieņemta politika ir kļūt par to ēku īpašnieku, kuras tas izmanto; tā rezultātā
tas laika posmā no 1992. līdz 2005. gadam nekustamaj ā īpašumā ir ieguldījis pavisam EUR 1 400
miljonus, saskaņā ar saviem aprēķiniem līdz 2006. gada beigām tādējādi ietaupot aptuveni
EUR 700 miljonus īres un uzturēšanas izmaksās;
58. prasa ģenerālsekretāram sniegt atbildīgajai Parlamenta komitejai precīzākas ziņas par izmaksām saistībā
ar Parlamenta trīs darba vietu uzturēšanas izmaksām kopā un atsevišķi par katru no šīm vietām, jo
pēdējais atjaunotais pieprasījums tika iesniegts attiecībā uz 2000. gadu, kad Savienībā bija tikai 15
dalībvalstis, lai Parlaments varētu gūt labāku izpratni par izmaksu struktūru un varētu noteikt jomas,
kurās var veikt ietaupījumus;
Strasbūra
59. atkārto, ka Budžeta kontroles komiteja, gatavojoties Parlamenta 2004. gada budžeta izpildes
apstiprināšanai, ir veikusi to apstākļu visaptverošu pārbaudi, kas saistīti ar Winston Churchill (WIC),
Salvador de Madariaga (SDM) un IPE III ēku iegādi;
60. uzsver, ka Parlaments ir kļuvis par šo trīs ēkuīpašnieku pēc Prezidija 2006. gada 23. oktobra vienprātīgā
lēmuma; pirkuma līguma finanšu un tiesiskie noteikumi paredzēja:
— pārdošanas cenu EUR 143 125 000 apmērā, kas jāmaksā skaidrā naudā līguma parakstīšanas brīdī,
par abiem zemesgabaliem nosakot simbolisku samaksu EUR 1 apmērā,
— Parlaments kļūst par ēku īpašnieku, sākot ar pirkuma līguma parakstīšanas dienu,
— parēku atjaunošanas programmas, par ko iepriekš bija vienošanās ar SCI-Erasme, turpināšanu un
pabeigšanu būs atbildīga Strasbūras pilsētas pašvaldība,
— Strasbūras pilsētas pašvaldība nodrošinās tā darba finansējumu un izpildi, kas nepieciešams, lai
IPE III ēku varētu klasificēt kā “publiskas piekļuves ēka, 1. kategorija” ne vēlāk kā 2007. gada
31. decembrī;L 187/12 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 15.7.2008.
(20) OV C 292 E, 1.12.2006., 127. lpp.
61. atzīmē, ka Prezidijs šajāgadījumā arīatļāva veikt īres maksā jumus par šīm trim ēkām par 2006. gadu
līdz pamatlīguma parakst īšanai 2006. gada 28. septembrī saskaņā ar Juridiskā dienesta 2006. gada
26. jūnija atzinumu, proti, EUR 7 352 644,14 par WIC unSDM un EUR 4 023 329,90 par IPE III;
62. turklāt atzīmē, ka pirkuma līgumā bija paredzēts, ka gadījumā, ja Parlaments visu ēku kompleksu nodotu
trešajai pusei, kas nebūtu Eiropas Savienības iestāde vai struktūrvienība, Strasbūras pilsētas pašvaldībaatgūtu īpašumtiesības uz zemi par simbolisku samaksu EUR 1; par ēku cenu Parlaments un Strasbūras
pilsētas pašvaldība vienotos savstarp ēji, vai, ja tas neizdotos, to noteiktu speciālista novērtējums;
Luksemburga
63. atzīmē galvenos elementus pamatlīgumā starp Luksemburgas varas iestādēm un Parlamentu par Konrad
Adenauer ēkas paplašināšanu (KAD I unII); pamatlīgums attiecas uz zemi, Parlamenta tiesībām pilnībā
vai daļēji izīrēt ēkas un nosacījumiem par tiesību uz lietu piešķiršanu jebkuram ēku pircējam;
64. turklāt atzīmē, ka projekta pārvaldības izmaksas saistībā ar turpmākām izpētēm, kā arīprojekta
pārvaldību attiecībā uzKAD uzlabošanas darbu un darba līgumiem tika novērtētas EUR 345 170 900
apmērā (2005. gada maijā );
65. uzsver, ka tas centīsies iegūt vides pārvaldības sistēmas sertifikātu par KAD paplašinājumu saskaņā ar
Vides pārvaldības un revīzijas sistēmas (EMAS) prasībām;
Brisele
66. atgādina, ka 2004. gada 10. oktobrī tas ar būvuzņēmēju parakst īja ilgtermiņa nomas līgumu ar tiesībām
uz lietu par D4unD5ēkas celtniecību, paredzot pirkuma iespēju; kopējais budžets ir EUR 325,2 miljoni;
ir veikti avansa maksājumi EUR 192,6 miljonu apmērā;
67. atzīmē, ka Prezidijs 2005. gada jūlijā apstiprināja kultūras zonas un Eiropas Apmeklētāju centra izveidi
D4ēkā;
68. uzsver, ka Beļģijas valdība garantēja –pēdējoreiz premjerministra Guy Verhofstadt 2004. gada
28. septembra vēstulē –, ka Parlamentam tiks atmaksātas zemes un būvlaukuma sagatavo šanas
izmaksas un ka tā ir standarta procedūra, kas attiecas arī uz pārējām ES iestādēm;
69. tomēr pauž nožēlu, ka Beļģijas varas iestādes līdz šim nav ievērojušas vienošanos par zemes izmaksām,
kas novērtētas EUR 43 miljonu apmērā, un ka tās apstrīd kopējo Parlamentam atmaksā jamo summu par
D4unD5ēku būvlaukuma sagatavo šanas darbiem, ko Parlamenta dienesti novērtējuši EUR 30,8 miljonu
apmērā;
70. uzskata Beļģijas varas iestāžu piedāvājumu –EUR 15 miljonus –par nepieņemamu; uzskata, ka attiecībā
uz dzelzceļa stacijas, kas ir sabiedriski nozīmīgs transporta mezgls, jumta klāšanas izmaksām irprincipiāli svarīgi norādīt, ka tās nevar finansēt no Parlamenta budžeta;
71. pauž atbalstu priekšsēdētājam un Prezidijam, lai atrisinātu strīdus, kas radušies starp Beļģijas varas
iestādēm un Parlamentu, neskarot Parlamenta finansiālās un institucionālās intereses;
72. tādēļ aicina Beļģijas valdību ievērot iepriekš minēto vienošanos;
73. uzskata, ka jaunu Parlamenta ēku celtniecība un ar to saistītie ieguldījumi būvniecībā apšīm ēkām ir
ietekmējuš i mājokļus, satiksmi un darba un dzīves apstākļus tuvākajā apkārtnē, un tādēļ aicina
Parlamenta ģenerālsekretāru regulāri konsultēties ar attiecīgā rajona iedzīvotāju pārstāvjiem un līdz15.7.2008. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 187/13
nākamajai budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrai ziņot par panāktajiem rezultātiem, lai sadarbībā
ar vietējām varas iestādēm ierobežotu iespējamo negatīvo ietekmi, ko rada Parlamenta klātbūtne;
Brīvprātīgā pensiju shēma
74. atgādina, ka Revīzijas palātas gada pārskatos –pēdējoreiz 2005. gadā (10.2. tabula) –ir atkārtoti
norādīts, ka ir jārada pietiekams juridiskais pamats Parlamenta papildu pensiju shēmai; turklāt atgādina,ka saskaņā ar Revīzijas palātas nostāju būtu jānosaka skaidri noteikumi iespējamā deficīta gadījumā;
tomēr atzīmē, ka Parlamenta juridiskie dienesti uzskata, ka saskaņā ar Eiropas Parlamenta regulējošo
autonomiju, kura noteikta EK līguma 199. pantā (agrāk EEK līguma 142. pants), kas Eiropas
Parlamentam piešķir tiesības veikt visus vajadzīgos pasākumus tā iekšējai organizācijai, papildu pensiju
shēmai jau pastāv pietiekams juridisks pamats un ka, tiklīdz stāsies spēkā Deputātu statūti, to 27. punkts
veidos pensiju fonda juridisko pamatu;
75. atzīmē, ka 2005. gada novembrī Brīvprātīgajā pensiju fondā bija iesaistījušies 475 deputāti, kuri katru
mēnesi iemaksāja EUR 948 no piemaksas par vispārējiem izdevumiem, sedzot iemaksu vienu trešo daļu;vienlaikus Parlaments mēnesī iemaksāja EUR 1 896 par katru deputātu;
76. aicina Brīvprātīgā pensiju fonda dalībniekus līdz 2007. gada novembra beigām pierādīt, ka viņu
iemaksas no piemaksas par vispārējiem izdevumiem ir atmaksātas no privātiem ienākumu avotiem;pretējā gadījumā attiecībā uz fonda dalībniekiem saglabājas aizdomas par slēptu papildu ienākumu
gūšanu;
77. aicina administrāciju, sākot ar 2008. gada janvāri, pārtraukt maksā jumus par tiem deputātiem, kuri nav
pierādījuši, ka viņu personīgās iemaksas Brīvprātīgajā pensiju fondā tika segtas no privāta ienākumu
avota;
78. atgādina Prezidijam un administrācijai, ka līdz 2007. gada 30. martam jāierosina pasākumi, kas
nodrošinātu, ka fonda dalībnieku personīgās iemaksas pensiju shēmā tiek veiktas ar tiešā debeta
maksā jumiem no privāta ienākumu avota (
21);
79. atzīmē, ka izdevās samazināt Brīvprātīgā pensiju fonda aktuārdeficītu, kas pastāv jau piecus gadus, no
EUR 43 756 745 (2004. gadā) uz EUR 28 875 471 (2005. gadā), tādējādi paaugstinot fondaaktuārfinansējuma līmeni no 76,8 % 2004. gadā uz 86,1 % 2005. gadā; uzsver, ka pēdējos gados akciju
tirgus ir bijis ļoti nestabils un tādēļ nav iespējams noteikt, kādā virzienā attīstīsies fonda aktuārdeficīts;
80. aicina fonda ieguldījumu pārvaldnieku dot priekšroku zema riska ieguldījumiem un ievērot ieguldīšanas
ētiskos standartus, kā minēts Parlamenta rezolūcijās;
81. atzīmē, ka no 2006. gada janvāra deputāts, sasniedzot 60 gadu vecumu, jau var saņemt ikmēneša
pensiju EUR 1 304 apmērā, ja viņš vismaz piecus gadus ir veicis iemaksas;
82. atzinīgi vērtē, ka Prezidijs ir izveidojis darba grupu Brīvprātīgā pensiju fonda finanšu stāvokļa izpētei,
pamatojoties uz neatkarīgu aktuārizpēti; aicina regulāri sniegt Budžeta kontroles komitejai informācijupar darba grupas gūtajiem rezultātiem;
83. uzskata, ka pēc Prezidija darba grupas uzdevuma veikšanas Parlamenta un pensiju fonda savstarpējās
attiecībās jāievieš līgumsaistības;
84. uzskata, ka tad, kad Eiropas Parlamenta deputātu nolikums būs stājies spēkā: Brīvprātīgajam pensiju
fondam jāaprobežojas ar to tiesību nodrošināšanu, kuras iegūtas līdz 2009. gada jūnijam, kas nozīmē, kane Eiropas Parlamenta deputāti, ne fonda dalībnieki nevar turpināt iemaksas fondā; aicina Prezidiju veiktnepieciešamos pasākumus,L 187/14 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 15.7.2008.
(21) Sk. iepriekš minētās 2006. gada 26. septembra rezolūcijas 88. punktu.
Deputātu palīgi Eiropas Parlamentā
85. atzinīgi vērtē Prezidija 2006. gada 25. septembra lēmumu, ar kuru tas pieņēma Eiropas Parlamenta
deputātu palīgu nolikumu; uzskata, ka katram deputātam būtu jāizsniedz šānolikuma eksempl ārs viņa
valodā;
86. atzīmē, pamatojoties uz ģenerālsekretāra 2007. gada 24. janvārī iesniegtajiem skaitļiem, ka kopējais
akreditēto palīgu skaits pašlaik ir 1 416, no kuriem 433 ir pakalpojumu sniedzēji (fiziskas personas),aptuveni 583 ir tieši darba līgumi ar deputātiem un pārējie 400 ir nodarbināti ar pakalpojumu sniedzējustarpniecību; no tiem aptuveni 138 ir saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem noslēgti darba līgumi (14 % no
akreditētajiem palīgiem, kuriem ir darba līgumi); 2005. gadā bija 4 060 deputātu palīgu darba līgumu
(tostarp 1 673 –darbiniekiem un 2 387 –pakalpojumu sniedzējiem, no kuriem 1 687 bija fiziskas
personas un 700 –juridiskas personas), kā arī492 stažieriem tika maksāts no sekretariāta piemaksām;
87. šajāsakarā uzsver, cik svarīgi ir sekretariāta piemaksu revīzijas rezultāti, kas būs pieejami tikai vēlāk šā
gada laikā; tādēļ aicina Budžeta kontroles komiteju pārbaudīt šo revīzijas ziņojumu kopā ar agrākajām
piezīmēm par deputātu piemaks ām (
22) 2006. gada budžeta izpildes apstiprināšanas laikā;
88. pieņem zināšanai, ka deputātu palīgu nolikuma izstrādei nepieciešamas sarunas ar Komisiju un Padomi
un ka Prezidijs vēlas apspriesties arī ar Juridisko komiteju; tādēļ aicina jaunievēlēto Prezidiju virzīt uz
priekšu šo jautājumu, lai reglamentētu deputātu palīgu pieņemšanu darbā un darba nosacījumus, kā arī
sociālās apdrošināšanas un nodokļu iemaksu kārtību;
89. uzskata, ka, ņemot vērā paršo jautājumu notiekošās diskusijas, ir jāpagarina Parlamenta darba grupas
par deputātu palīgiem pilnvaras;
Kioto+ plāns Eiropas Parlamentam
90. atgādina dažus svarīgākos skaitļus, kas atspoguļo Eiropas Parlamenta milzīgo ietekmi uz vidi (2004. gada
skaitļi):
— izdevumi par elektrību EUR 6,2 miljoni
— apkure un gāze 235 364 GJ/gadā
— CO 2emisijas 11 245 t/gadā
— papīrs/tipogrāfija 70 523 kastes ar 2 500 A4 lapām (846,3 t)
— ūdens 167 830 m3= EUR 258 836
— sadzīves atkritumi 2 098 t = EUR 347 387
— autostāvvietas 5 156 vietas
91. prasa, lai ģenerālsekretārs iesniedz attiecīgajai Parlamenta komitejai analīzi par Parlamenta trīs darba
vietu ietekmi uz vidi kopumā un katrā konkrētajā vietā, kā arīpar šajāsakarā nepieciešamajiem
komandējumiem;
92. atzinīgi vērtē Prezidija 2004. gada 19. aprīļa lēmumu, ar ko Eiropas Parlamentā izveido Vides
pārvaldības sistēmu saskaņā ar Regulu par vides pārvaldības un revīzijas sistēmu (EMAS), kas nodrošina
lielisku instrumentu Parlamenta darbības ietekmes uz vidi pārvaldībai;
93. atzinīgi vērtē arīcitas iniciatīvas ietekmes uz vidi mazināšanai, piemēram, tipogrāfijas reorganiz āciju,
jaunu vieglāku konteineru ieviešanu dokumentu pārvadāšanai, divriteņu nodrošināšanu Briselē un
Luksemburgā, videokonferenču organizēšanu un kasetņu otrreizēju pārstrādi;15.7.2008. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 187/15
(22) Sk. iepriekš minētās 2006. gada 26. septembra rezolūcijas 73. līdz 79. punktu.
94. atzinīgi vērtē EMAS sertifikāta iegūšanu kā ļoti pozitīvu soli; tomēr pauž nožēlu, ka EMAS rīcības plānā
noteikti tikai ļoti pieticīgi samazinājuma mērķi (t. i., 5 % apkurei un gaisa kondicionēšanai), ierosināti ilgi
termiņi (t. i., 2011. gads enerģijas patēriņa apgaismojumam samazināšanai) un paredzēta dažādu darbagrupu izveide saistībā ar atsevišķiem uzlabojumiem;
95. norāda, ka Eiropas Savienībai ir vadošā loma starptautiska līmeņa diskusijās par klimata pārmaiņām;
tādēļ uzskata, ka Parlamentam ir aktīvi jāveicina ne tikai ES apņemšanos izpilde saistībā ar Kioto
protokolu, bet arī tārezolūcijās par klimata pārmaiņām norādīto mērķu sasniegšana, it īpaši CO
2emisiju
samazināšana par 30 % līdz 2020. gadam;
96. aicina administrāciju izstrādāt Kioto+ plānu, sagatavojot rīcības plānu, kas būtu prasīgāks un pilnīgāks
nekā EMAS ietvaros paredzētie pasākumi, lai apliecinātu sabiedrībai, ka Parlaments arī pats cenšas
sasniegt mērķus, kurus sasniegt mudina citus;
97. uzskata, ka Kioto+ plānā jāiekļauj šādi pasākumi:
— garantijas, ka KAD ēkas paplašinājums Luksemburgā būs paraugs labai praksei vides jomā (t. i., tajā
izveidojot lietusūdens savākšanas, uzkrāšanas un otrreizējas izmantošanas sistēmu, izmantojotvidei draudzīgas tehnoloģijas enerģijas patēriņa samazināšanai, izmantojot modernas tehnoloģijas,piemēram, uzlabotu siltumizolāciju vai gaisa kondicionēšanas sistēmas, kas veicina siltumareģenerāciju vai brīvu dzesēšanu, izmantojot saules kolektorus ūdens sildīšanai un nodrošinot
iespēju izveidot iekārtu siltuma un elektrības koģenerācijai),
— integrēta energoefektivitātes plāna izveide, pamatojoties ne tikai uz enerģijas patēriņa revīziju, bet
arīuz pētījumu par enerģijas zudumu galvenajiem cēloņiem, enerģijas zudumu vizualizācija ar
termografisku ēkas attēlu palīdzību,
— enerģijas piegādātāja maiņas apsvēršana vai līgumu pārskatīšana ar pašreizējo(-iem) piegādāju(-iem)
ar mērķi pirkt enerģiju no uzņēmumiem, kas atstāj vismazāko negatīvo ietekmi uz vidi,
— papīra patēriņa turpmāka samazināšana (2004. gadā tas bija 846 tonnas),
— centieni ievērojami samazināt ūdens patēriņu (šķiet, tas nav iekļauts pašreizējā EMAS rīcības plāna
mērķos),
— dienesta automa šīnu emisiju samazinājums uz 130 gr/km CO
2līdz 2012. gadam,
— hibrīdpiedziņas transportlīdzekļu izmantošana, ja tas iespējams,
— informācijas kampaņas organizēšana Parlamentā, kurā, pamatojoties uz aptaujās noteiktām
transporta vajadzībām, kā arīierēdņu un pārējo darbinieku vēlmēm, tiktu iesniegts Parlamenta
mobilitātes plāns, tajā izceļot ilgtspējīgu pārvietošanās veidu (t. i., iešanas kājām, kā arīvelosipēdu
un sabiedriskā transporta izmantošanas un automašīnu kopīgas lietošanas u. c.) priekšrocības un
veicinot to izmantošanu,
— kontaktu nodibināšana ar vietējiem un reģionāliem transporta pakalpojumu sniedzējiem, lai
nodrošinātu efektīvāku sabiedriskā transporta tīklu, tādējādi piesaistot vairāk klientu no Parlamenta
un citu iestāžu darbinieku vidus,
— aicinājums Prezidijam izveidot pastāvīgu un pamanāmu informācijas centru par mobilitātes
pārvaldību, kas sniegtu klientiem informāciju un palīdzību saistībā ar ilgtspējīgu mobilitāti,
— IT aprīkojuma un videokonferenču izmantošanas veicināšana, lai mazinātu braukāšanu,L 187/16 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 15.7.2008.
— centieni samazināt attālumus, ko pirms patērētāja sasniegšanas veic pārtika, kuru pārdod
Parlamenta ēdnīcās un restor ānos;
Iespēju vienlīdzība Eiropas Parlamentā
98. uzskata, ka vienlīdzīgu iespēju nodrošināšanai jābūt Parlamenta personāla politikas neatņemamai daļai;
tādēļ atzinīgi vērtē izsmeļošo ziņojumu, kuru iesniedza priekšsēdētāja vietnieks dzimumu līdztiesības
jautājumos un kuru Prezidijs pieņēma 2006. gada 29. novembrī; sagaida, ka tā secinājumi tiks pilnībā
īstenoti;
99. norāda, ka Parlamenta iespēju vienlīdzības politikai jābūt konkursa procedūru neatņemamai daļai un ka
tāpienācīgi jāņem vērā, slēdzot līgumus ar uzņēmumiem, kuri Parlamentam sniedz pakalpojumus;
100. piekrīt Prezidija noteiktajam mērķim par sieviešu iecelšanu vadošos amatos; ar gandarījumu atzīmē, ka
attiecībā uz augstāko vadību mērķi ir gandrīz sasniegti;
101. vērš uzmanību uz to, ka joprojām nav nodrošināts līdzsvars vidēja līmeņa vadītāju vidū; atzinīgi vērtē
Personāla ģenerāldirektorāta veikto aptauju un pasākumus; tomēr aicina izvērtēt izmēģinājuma
programmu to sieviešu apmācībai, kuras varētu iecelt par nodaļu vadītājām;
102. uzsver, ka labāks līdzsvars starp profesionālo un privāto dzīvi var veicināt iespēju vienlīdzību; tādēļ
aicina papildus spēkā esošajiem noteikumiem veikt konkrētus pasākumus, lai darbiniekiem nodrošinātu
elastīgākus darba apstākļus;
103. atzīmē Personāla ģenerāldirektorāta centienus uzlabot administratīvās un budžeta procedūras darbinieku
aizvietošanai grūtniecības atvaļinājuma vai bērna kopšanas atvaļinājuma laikā, kā arīsaistībā ar darbu uz
nepilnu slodzi; aicina Prezidiju un Budžeta komiteju paredzēt nepieciešamos budžeta līdzekļus šo
darbinieku sistemātiskai aizvietošanai;
104. atzinīgi vērtē centienus uzlabot Parlamenta pieejamību invalīdiem neatkarīgi no tā, vai tie ir deputāti,
deputātu palīgi, darbinieki vai pilsoņi; atzinīgi vērtē Prezidija pieņemto izmēģinājuma programmu par
prakses vietām invalīdiem kā pozitīvu pasākumu, ņemot vērā, ka ilgtermiņa mērķis ir pilnīgi iekļaut
invaliditā tes aspektu visos ar cilvēkresursiem saistītajos procesos;
105. aicina ģenerālsekretāru Parlamenta personāla politikā pilnībā ievērot 2003. gada 13. marta rezolūciju
par dzimumu līdztiesības principa integrāciju (23); iesaka 2008. gada budžeta veidošanā pamatoties uz
dzimumu līdztiesības principiem;
Parlaments un Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)
106. atzinīgi vērtē to, ka Parlamenta un OLAF sadarbība kopumā tiek vērtēta apmierinoši; tomēr pauž bažas
par ilgo laiku, kas bijis nepieciešams dažu izmeklēšanu pabeigšanai;
107. aicina Budžeta kontroles komiteju līdz 2007. gada jūlija beigām uzaicināt OLAF direktoru uz abas puses
interesējošu jautājumu apspriešanu;
108. ņem vērā, ka Parlaments un Padome tuvākajā nākotnē apspriedīs Eiropas Parlamenta un Padomes
1999. gada 25. maija Regulas (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanasapkarošanai (OLAF) (
24), pārskatīšanu;15.7.2008. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 187/17
(23) OV C 61 E, 10.3.2004., 384. lpp.
(24) OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.
Standartu paaugstināšanas politika –Parlamenta administrācijas reforma
109. norāda, ka Parlamenta sekretariāta reorganizācija, lai vēl vairāk uzlabotu profesionalitāti, augstu kvalitāti
un sinerģiju, ir gandrīz pabeigta; atzīmē, ka ir ieviestas šādas izmaiņas:
— sadalīts bijušais Komiteju un delegāciju ģenerāldirektorāts, izveidojot Iekšpolitikas ģenerāldirekto-
rātu un Ārpolitikas ģenerāldirektorātu, tādējādi ņemot vērā pieaugošo likumdošanas slogu un
specializācijas līmeni,
— uzlabotas Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu attiecības,
— likvidēts Pētniecības ģenerāldirektorāts un izveidots no jauna tādu politikas nodaļu veidā, kas cieši
sadarbojas ar Parlamenta komitejām,
— Parlamenta komitejām piešķirts konsultāciju budžets ārējiem pētījumiem un neatkarīgu ekspertu
piesaistīšanai,
— palielināta bibliotēkas nozīme,
— horizontālā līmenī izveidotas projekta grupas prioritāros jautājumos,
— uzlabota Parlamenta dokumentu kvalitāte;
110. atzinīgi vērtē reformas īstenošanas nodrošinātos panākumus;
111. vienlaikus uzsver, ka attiecībā uzārējiem pētījumiem specifikācijām jābūt skaidrām, finansējumam –
pietiekamam un termiņiem –reāli ievērojamiem, lai pētniecības iestādes varētu sniegt kvalitatīvus
ieteikumus;
Pagājušā gada budžeta izpildes apstiprināšanas rezolūcijas izpildes pārbaude
112. pieņem zināšanai, ka Prezidijs 2005. gada 30. novembrī iecēla divus priekšsēdētāja vietniekus un divus
kvestorus, lai sagatavotu jaunus noteikumus par Eiropas Parlamenta deputātu izdevumiem unpiemaks ām saskaņā ar Deputātu nolikumu, kas stāsies spēkā 2009. gada jūlijā; aicina Budžeta kontroles
komitejai iesniegt 2006. gada 13. decembrī pieņemto pagaidu ziņojumu un citus dokumentus, ko
izstrādā darba grupa; uzsver, ka deputātu sekretariāta piemaksu revīzijai būs liela nozīme darba grupas
darbā;
113. atzīmē, ka Prezidijs šobrīd neplāno mainīt deputātu ceļa izdevumu atmaksāšanas noteikumus, lai
deputātiem, kuri to vēlas, atmaksā tu tikai faktiskos ceļa izdevumus; 2005. gadā 27 deputāti atmaksā ja
Parlamentam daļu no savām ceļa izdevumu piemaks ām (EUR 148 963,57);
114. atzīmē, ka deleģētie kredītrīkotāji ir regulāri pārbaudījuši Parlamenta ilgsto šos līgumus un ka nav atklāti
Parlamenta finansiālo interešu aizskāruma gadījumi; atzinīgi vērtē to, ka šādas pārbaudes turpmāk
notiks katru gadu un ka to rezultātus iekļaus gada darbības pārskatos;
115. atzīmē, ka saistībā ar 2004. gada paplašināšanos tika izveidotas 984 ierēdņu amata vietas: 2003. gadā –
489, 2004. gadā –355 un 2005. gadā –150; līdz 2006. gada novembra beigām darbā bija pieņemti
518 ierēdņi un 336 pagaidu darbinieki; papildus tam līdz 2006. gada novembra beigām bija pieņemti65 līgumdarbinieki no Bulgārijas un 79 –no Rumānijas;
116. pieņem zināšanai tiesiskās un organizatoriskās problēmas, kas saistītas ar elektroniskā paraksta sistēmas
ieviešanu: no tiesiskā viedokļa raugoties, būs nepieciešams precizējums, kā saskaņot šo projektu ar
Reglamenta noteikumiem, kas nosaka grozījumu iesniegšanu plenārsēdē; no organizatoriskā viedokļa
būs jāmaina grozījumu un Parlamenta jautājumu iesniegšanas kārtība;L 187/18 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 15.7.2008.
117. vēlas zināt, kā ģenerālsekretārs gatavojas īstenot Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu labāku izstrādi;
118. atgādina, ka Disciplinārlietu kolēģija ir beigusi darbu, nosakot atbildību saistībā ar neatbilstību BEF
4 136 125 apmērā starp skaidrās naudas daudzumu un attiecīgo kontu stāvokli 1982. gadā; aicina
ģenerālsekretāru informēt Budžeta kontroles komiteju par disciplinārprocedūras iznākumu un to, vai šī
summa, tostarp arī procenti, ir atmaksāta.15.7.2008. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 187/19