Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei

“Eiropas Savienība, Latīņamerika un Karību jūras reģions: spēku apvienošana kopīgai nākotnei”

“Plašākā atlantiskajā telpā Savienība, balstoties uz kopīgām vērtībām un interesēm, paplašinās sadarbību un veidos stiprākas partnerattiecības ar Latīņameriku un Karību jūras reģiona valstīm.”

- Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija

1. Ievads

Ņemot vērā kopīgos vēstures punktus un daudzās kopīgās vērtības, Eiropas Savienības (ES) un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona (LAC) partnerība ir bijusi ilgstoša un auglīga. ES un LAC stratēģiskā partnerība tika izveidota 1999. gadā. Tās pamatā ir apņemšanās nodrošināt pamatbrīvības, ilgtspējīgu attīstību un spēcīgu, noteikumos balstītu starptautisku sistēmu. Jau vairāk nekā 20 gadus šī partnerība kalpo par platformu, kas sekmē savstarpēji izdevīgu sadarbību, virza pārmaiņas un attīsta jaunas idejas.

Pēdējās desmitgadēs ES un LAC valstis ir sasniegušas iepriekš neredzētu ekonomiskās un politiskās integrācijas līmeni. ES ir parakstījusi asociācijas, brīvās tirdzniecības vai politiskus un sadarbības nolīgumus ar 27 no 33 LAC valstīm. ES un LAC valstīm bieži saskan nostāja Apvienoto Nāciju Organizācijā, un tās ir cieši sadarbojušās pie Parīzes nolīguma un Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam. Gandrīz seši miljoni cilvēku no ES un LAC valstīm dzīvo un strādā otrpus Atlantijas okeānam, un vairāk nekā trešdaļa studentu no LAC valstīm, kuri studē ārzemēs, dara to ES.

Pastāv ciešas savstarpējas ekonomiskās saiknes. ES ir trešā lielākā LAC tirdzniecības partnere. Kopējais preču tirdzniecības apjoms palielinājās no 185,5 miljardiem EUR 2008. gadā līdz 225,4 miljardiem EUR 2018. gadā, un pakalpojumu tirdzniecības apjoms 2017. gadā sasniedza gandrīz 102 miljardus EUR. ES ir galvenais ieguldītājs LAC valstīs ar ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem (ĀTI) 784,6 miljardu EUR apmērā 2017. gadā, un pēdējos gados ir būtiski palielinājies arī LAC ĀTI apjoms ES, 2017. gadā sasniedzot 273 miljardus EUR.

ES ir bijusi lielākā attīstības palīdzības sniedzēja LAC (3,6 miljardi EUR divpusējo un reģionālo programmu dotāciju laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam), un pēdējos 20 gados ir piešķīrusi vairāk nekā 1,2 miljardus EUR lielu humāno palīdzību cilvēka izraisītu krīžu un dabas katastrofu upuriem. Eiropas Investīciju banka (EIB) veic ieguldījumus ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā LAC, īpašu uzmanību pievēršot klimata pārmaiņu mazināšanai un pielāgošanās pasākumiem – kopā 2014.–2018. gadā aizdoti 3,4 miljardi EUR.

Tādējādi šajā paziņojumā ir ierosināts stiprināt ES politisko partnerību ar LAC. Tajā izklāstīta vīzija par abu reģionu spēcīgāku un modernizētu partnerību, kurā ņemta vērā mainīgā starptautiskā un reģionālā situācija. Tā mērķis ir norādīt skaidru ES ārējās darbības virzienu attiecībā uz LAC atbilstoši principiem, kas izklāstīti ES globālajā ārpolitikas un drošības politikas stratēģijā, Eiropas Konsensā par attīstību, Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam, paziņojumā “Tirdzniecība visiem” un sarunu norādēs attiecībā uz partnerības nolīgumu starp ES un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupu.

Pašreizējā ātri mainīgā ģeopolitiskā vide rada jaunus izaicinājumus un iespējas šai partnerībai, pastiprinot nepieciešamību pēc efektīvākas reģionālās un divpusējās sadarbības un modernām partnerattiecībām, kas koncentrējas uz tirdzniecību, ieguldījumiem un nozaru sadarbību. Šīs globālās pārmaiņas abos reģionos prasa vērienīgu un novatorisku pieeju, kas iet ārpus tradicionālajām līdzekļu devēja un saņēmēja attiecībām un atbilst garam, kas pausts Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam. Kopš 2000. gada Ķīnas un LAC tirdzniecības apjoms ir pieaudzis no 10 miljardiem USD līdz 244 miljardiem USD 2017. gadā. Ķīna sacenšas ar ES kā otrā lielākā Latīņamerikas tirdzniecības partnere, un vispār ir kļuvusi par partneri, kuras nozīme reģionā arvien turpina pieaugt. Arī Amerikas Savienoto Valstu tradicionālā loma un ietekme šajā reģionā laika gaitā ir piedzīvojusi pārmaiņas.

Vienlaikus LAC reģionā ir sajūtamas jaunas vajadzības, piemēram, jāreaģē uz prasībām, ko izvirza digitāla un integrēta globālā tautsaimniecība, aktīvi jāaizsargā vide un jāsekmē izaugsme, līdztekus nodrošinot taisnīgus sociālos rezultātus, jānodrošina, ka ilgtermiņā turpinās demokrātijas nostiprināšana un ilgtspējīga attīstība.

ES, pateicoties tās reģionālās ekonomiskās integrācijas un savienojamības modelim, var būt nozīmīga LAC partnere šo problēmuzdevumu risināšanā. ES liek lietā visu iespējamo diplomātisko, humāno un ekonomisko atbalstu, lai palīdzētu novērst krīzes atsevišķās LAC valstīs, un savās attiecībās ar LAC turpinās veicināt demokrātijas principu un cilvēktiesību ievērošanu. Raugoties plašāk, ES un LAC vajadzētu sadarboties pie multilaterālisma un noteikumos balstītas globālās kārtības nosargāšanas, apvienojot spēkus, lai īstenotu vērienīgas programmas.

Šai partnerībai būtu jākoncentrējas uz četrām savstarpēji papildinošām prioritātēm: labklājība, demokrātija, noturība un efektīva globālā pārvaldība. Par katru no šīm prioritātēm paziņojumā norādītas vairākas jomas un konkrētas iniciatīvas, kam pievērsties virzībā uz minētajiem mērķiem, panākot stratēģiskāku un mērķtiecīgāku ES sadarbību ar šo reģionu.

2. Iestāšanās par mūsu kopīgajām vērtībām un interesēm

2.1. Uz labklājību vērsta partnerība

Lai atdzīvinātu valstu tautsaimniecības un atbalstītu izaugsmi, būs nepieciešama mērķtiecīga un apņēmīga rīcība. ES būtu jāturpina darboties partnerībā ar LAC reģionu, palīdzot tam atrisināt pastāvošās reģiona makroekonomiskās problēmas un līdztekus dažādot un modernizēt dažādos ekonomikas modeļus tā, lai tie būtu pielāgoti globalizētai ekonomikai. Lai rezultāti būtu noturīgi, spēki jāapvieno arī sociālekonomiskās nevienlīdzības mazināšanā, pienācīgu darbvietu izveidē, globalizācijas regulēšanā tā, lai no tās iegūtu ikviens, un pārejā uz zaļu aprites ekonomiku.