EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 24.5.2011 
SEC(2011) 613 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA 
par atseviš ķu ar intelektu ālā īpašuma ties ību aizsardz ību saistītu uzdevumu uztic ēšanu 
Iekšējā tirgus saska ņošanas birojam (pre ču zīmes un dizainparaugi), tostarp publisk ā 
un privātā sektora p ārstāvju pulcēšanu Eiropas Viltošanas un pir ātisma nov ērošanas 
centrā 
{COM(2011) 288 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 612 gal īgā redakcija}  
 
LV 1   LV IETEKMES  NOVĒRTĒJUMA  KOPSAVILKUMS 
Ietekmes nov ērtējums papildina priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par 
Eiropas Viltošanas un pir ātisma nov ērošanas centra uztic ēšanu Iekš ējā tirgus saska ņošanas 
birojam (pre ču zīmes un dizainparaugi). 
1. PROBLĒMAS RAKSTUROJUMS  
ES ekonomisk ā labklājība ir atkar īga no notur īgas jaunrades un inov ācijām. Tādēļ stratēģijā 
"Eiropa 2020"1 uzsvērta nepieciešam ība uzlabot ES sniegumu p ētniecības jomā, veicināt 
inovācijas visās dalībvalstīs, nodrošinot inovat īvu ideju p ārvēršanu jaunos produktos un 
pakalpojumos, kas rada izaugsmi un kvalitat īvas darba vietas. Intelektu ālā īpašuma ties ības 
(IĪT) ir svar īgi uzņēmējdarbības aktīvi, kas pal īdz nodrošin āt to, ka novatori un ideju rad ītāji 
saņem taisnīgu atlīdzību par savu darbu un atdevi no ieguld ītā. 
IĪT aizsardz ība, ko garant ē, inter alia , Eiropas Savien ības Pamatties ību harta (17. panta 
2. punkts), kalpo ne tikai ties ību īpašnieku, bet ar ī kopējām tirgus interes ēm. Tādējādi IĪT 
sekmē jaunu dal ībnieku ien ākšanu tirg ū, jo tie var piesaist īt riska kapit ālu, utt. Turkl āt IĪT 
aizsargā patērētājus no maldin ājuma, iegādājoties preces. 
Taču pēdējo desmit gadu laik ā IĪT pārkāpumu skaits ir b ūtiski palielin ājies. ESAO 2009. gada 
aprēķinos tika l ēsts, ka viltotu un pir ātisku pre ču starptautisk ās tirdzniec ības apjoms 
2007. gad ā bija USD 250 miljardi, kas ir vair āk nekā 150 pasaules valstu IKP2. ES muitas 
iestāžu publiskotie skait ļi norāda uz iev ērojamu muitas aktivit ātes pieaugumu, re ģistrēto 
gadījumu skaits no 2005. gada l īdz 2009. gadam pieaudzis no 26 704 l īdz 43 572, t.i. piecos 
gados par aptuveni 60 %. 
Vairākos citos nozares un starptautisko organiz āciju pētījumos apstiprin āts viltotu un pir ātisku 
preču tirdzniec ības stabils pieaugums un secin āts, ka tas: 
– būtiski samazina ieguld ījumus inov ācijās un samazina darbavietu skaitu3; 
– apdraud Eiropas pat ērētāju veselību un droš ību4; 
– rada nopietnas probl ēmas Eiropas MVU5; 
                                                 
1 Komisijas 2010. gada 3. marta pazi ņojums "Eiropa 2020", COM(2010) 2020. 
2 ESAO, "Magnitude of counterfeiting and piracy of tangible products" – 2009. gada novembra 
atjauninātā versija, http://www.oecd.org/document/23/0,3343 . 
3 TERA Consultants , "Building a Digital Economy",  2010. gada marts , 
http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html. 
4 Eiropas Komisija, Nodok ļu un muitas savien ības ģenerāldirektorāts, "2009. gada zi ņojums par ES 
muitas iest āžu darb ībām, lai nodrošin ātu intelektu ālā īpašuma ties ību īstenošanu", 
http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/custom s_controls/counterfeit_piracy/statistics/index_en.h
tm. 
5 Technopolis , 2007. gads, "Effects of counterfeiting on EU SMEs", 
http://ec.europa.eu/enterprise/ent erprise_policy/industry/doc/Count erfeiting_Main%20Report_Final.pdf
. 
 
LV 2   LV – rada nodok ļu ieņēmumu zaud ējumus leg ālās tirdzniec ības apjoma samazin ājuma 
rezultātā6; 
– ir pievilcīgs organiz ētajai noziedz ībai7. 
Nesenā pētījumā, kas veikts 2010. gad ā pēc Starptautisk ās tirdzniec ības palātas pasūtījuma, 
konstatēts, ka 2008. gad ā pirātisma dēļ vien zaud ēti EUR 10 miljardi un vair āk nekā 185 000 
darba vietas8. 
Tādēļ, ja neuzs āksim koordin ētāku un ilgtsp ējīgāku cīņu ar IĪT pārkāpumiem, ES saskarsies 
ar negatīvām tendenc ēm, kas apdraud t ās ekonomikas atlabšanu, labkl ājību un darbavietas. 
Šīs negatīvās tendences ietver t ādu preču apjoma pieaugumu, kas var rad īt ievērojamu 
kaitējumu pat ērētājiem, piem ēram, viltotas z āles, pārtika, kosm ētika un m ājsaimniec ības 
iekārtas. 2009. gad ā veiktajā Eirobarometra p ētījumā9 norādīts, ka katrs piektais ES 
iedzīvotājs ir vismaz vienu reizi nejauši nopircis viltotu preci. 
Veiksmīgai IĪT īstenošanai nepieciešams piem ērots tiesiskais regul ējums un pas ākumi, kas 
garantē, ka noteikumi tiek patieš ām piemēroti. Šobr īd efektīvu tiesību īstenošanu kav ē šādi 
trūkumi: 
– ticamu un objekt īvu datu tr ūkums, jo nav vienotas metodolo ģijas un praktisko 
instrumentu, lai iev āktu un analiz ētu datus viltošanas un pir ātisma tenden ču un 
draudu noteikšanai; 
– nepietiekama koordin ēšana un inform ācijas apmai ņa starp dal ībvalstu iest ādēm 
saistībā ar paraugpraksi, re āllaika inform ācijas apmai ņu starp ieinteres ētajām 
personām par konkr ētām viltotām precēm, tendenc ēm un iesp ējamiem draudiem; 
– nepietiekama inform ācijas apmai ņa par veiksm īgām stratēģijām privātajā sektorā; 
– nepietiekams ties ību īstenošanā iesaistīto personu zin āšanu līmenis; 
– nepietiekams tehnolo ģiju izmantojums viltošanas nov ēršanā; 
– nepietiekama pat ērētāju izpratne par viltošanas un pir ātisma ietekmi un rad ītajiem 
draudiem; un 
– kompetences un attiec īgu struktūru trūkums treš ās valstīs cīņai ar viltojumiem un 
pirātismu.  
Paredzams, ka bez šo tr ūkumu nov ēršanai piem ērotiem pas ākumiem I ĪT pārkāpumu skaits 
pieaugs.  
ES līmenī primārā iniciatīva ir Eiropas Viltošanas un pir ātisma nov ērošanas centrs 
("Novērošanas centrs"), kuru p ārvalda Komisijas Iekš ējā tirgus un pakalpojumu 
                                                 
6 Frontier Economics , 2009. gada maijs, "The impact of counterfeiting on Governments and Consumers": 
http://www.iccwbo.org/uploadedFiles/BASCAP/P ages/Impact%20of%20Counterfeiting%20on%20Gov
ernments%20and%20Consumers%20-%0Final%20doc.pdf. 
7 UNICRI , "Counterfeiting: a global spread", 2008. gads, http://counterfeiting.unicri.it/report2008.php. 
8 http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html. 
9 Pieejams t īmekļa vietnē http://ec.europa.eu/public_opinion/. 
 
LV 3   LV ģenerāldirektorāts (ĢD MARKT). Nov ērošanas centra funkcijas, kas aprakst ītas Komisijas 
2009. gada "Zi ņojumā par intelektu ālā īpašuma ties ību stingrāku piemērošana iekš ējā tirgū"10, 
ietver datu iev ākšanas uzlabošanu, publisk ā un privātā sektora paraugprakses apmai ņu un 
izpratnes veicin āšanu. 
2010. gada mart ā ar Padomes rezol ūciju tās tika papildin ātas ar vēl vienu uzdevumu, proti, 
izpētīt to, vai ir j āīsteno ES l īmeņa mācību programmas tiem, kas iesaist īti viltošanas un 
pirātisma apkarošan ā11. 2010. gada septembr ī Eiropas Parlamenta rezol ūcijā Novērošanas 
centrs tika aicin āts paplašin āt savu darb ību12. Visbeidzot, Komisijas Tirdzniec ības 
ģenerāldirektorāta pasūtītā pētījumā Novērošanas centru ieteikts  veidot par vienotu 
kontaktpunktu Komisij ā un par starptautisku paraugprakses centru13. 
Pēdējo divu gadu laik ā ir izveidots Nov ērošanas centra institucion ālais satvars. Ta ču 
finansējuma, cilv ēkresursu, IT un san āksmju organiz ēšanas resursu un kompetences tr ūkuma 
dēļ tam nav piem ērotas infrastrukt ūras, lai veiktu nepieciešamo operat īvo darbību. Tādēļ 
ietekmes nov ērtējums ir v ērsts uz to, lai noteiktu iesp ējamos risin ājumus, kas vajadz īgi, lai 
sekmētu IĪT īstenošanu ES l īmenī. 
2. SUBSIDIARIT ĀTE 
Daudzi no Nov ērošanas centram uztic ētajiem uzdevumiem ir p ārrobežu m ēroga, turkl āt 
balstīti uz sadarb ību un koordin ēšanu. Lai t ās būtu maksim āli efektīvas, vajadz īga visu 27 
dalībvalstu dal ība un iesaist īšanās. Tādēļ vispiemērotāk būtu izveidot ES l īmeņa instrumentus 
un struktūras, lai no rezult ātiem labumu var ētu gūt visas dal ībvalstis. 
Turklāt attiecībā uz trešām valstīm nepieciešama koordin ācija starp Komisijas dienestiem un 
citām ES un starptautiskajam a ģentūrām, tādēļ ES līmeņa iniciatīva ir piem ērotākā izvēle. 
3. MĒRĶI 
Vispārējais mērķis ir efekt īvāk īstenot IĪT, lai izvair ītos no kait ējuma, ko Eiropas ekonomikai 
un Eiropas iedz īvotāju veselībai un droš ībai rada viltošana un pir ātisms. 
Konkrētie mērķi ir veicin āt to, lai publisk ā sektora iest ādēm un priv ātā sektora ieinteres ētajām 
personām ir lielāka izpratne par viltošanas un pir ātisma apjomu, ietekmi un tendenc ēm, kā arī 
par efektīviem paņēmieniem to apkarošanai un ikdienas sadarb ības uzlabošanai. M ērķis ir arī 
informēt patērētājus par ekonomisko ietekmi un draudiem, kas saist īti ar viltošanu un 
pirātismu, pal īdzēt izvairīties no viltotu pre ču iegādes maldin ājuma dēļ un uzlabot to darb ību 
koordinēšanu, kas v ērstas uz treš ām valstīm. 
Darbības mērķi ir nodrošin āt to, lai Nov ērošanas centram b ūtu vajadz īgā infrastrukt ūra 
(cilvēkresursi, finans ējums, IT un san āksmju organiz ēšanas resursi, kompetence un neatkar ība 
                                                 
10 COM(2009)467 
11 Padomes 2010. gada 1. marta Rezol ūcija par intelektu ālā īpašuma ties ību piemērošanu iekš ējā tirgū, 
OV C56, 6.3.2010., 1. lpp. 
12 Eiropas Parlamenta 2010. gada 22. septembra rezol ūcija, 2009/2178(INI). 
13 ADE , "Evaluation of the Intellectual Property Rights Enforcement Strategy in Third Countries", 
2010. gada novembris, http://trade.ec.europa.eu/ doclib/cfm/doclib_section.cfm?sec=180&langId=en . 
 
LV 4   LV no noteikt ām interes ēm), lai pēc iespējas ātrāk un ar p ēc iespējas mazākām izmaks ām ES 
budžetā efektīvi izpildītu savus uzdevumus. 
Šie mērķi saskan ar pašreiz ējo ES politiku un strat ēģijām, piemēram, "Eiropa 2020"14. Tie 
atbilst arī Komisijas galvenaj ām prioritātēm un priekšlikumiem saist ībā ar tās IĪT stratēģiju 
Eiropā15. 
4. POLITIKAS RISIN ĀJUMI UN TO IETEKMES ANALĪZE 
Pamatojoties uz b āzes scenāriju (Nov ērošanas centru vada ĢD MARKT, kuram netiek 
palielināts pieejamo resursu apjoms, bet saska ņā ar parakst īto Saprašan ās memorandu tam ir 
pieejams īstermiņa atbalsts no Iekš ējā tirgus saska ņošanas biroja (ITSB)), tika apskat īti trīs 
galvenie risin ājumi. 
1. risinājums.  Novērošanas centru turpina p ārvaldīt ĢD MARKT, bet tam tiek pieš ķirti 
papildu resursi: 
– 1.a apakšrisin ājums — tiek palielin āts ĢD MARKT pieejamo cilv ēkresursu un 
budžeta līdzekļu apjoms; 
– 1.b apakšrisin ājums — Nov ērošanas centra p ārvaldība tiek uztic ēta ārējam 
līgumdarba veic ējam. 
2. risinājums.  Uzdevumus veic, izmantojot priv ātstruktūru pakalpojumus vai publisk ā-privātā 
sektora partner ību: 
– 2.a apakšrisin ājums — nozares iniciat īva, ko finans ē ieinteres ētas personas no 
privātā sektora; 
– 2.b apakšrisin ājums — nozares iniciat īva, ko finans ē no Komisijas 
dotācijas/programmas; 
– 2.c apakšrisin ājums — publisk ā-privātā sektora partner ība (PPP). 
3. risinājums.  Novērošanas centrs tiek uztic ēts kādai ES aģentūrai: 
– 3.a apakšrisin ājums — Nov ērošanas centra uzdevumus uztic jaunizveidotai ES 
aģentūrai; 
– 3.b apakšrisin ājums — Nov ērošanas centra uzdevumus uztic jau eksist ējošai ES 
aģentūrai. 
Neatkarīgi no tā, kurš risin ājums tiek izv ēlēts, ES IĪT īstenošanas politikas politisk ā kontrole, 
kas uzskat āma par vienu no Komisijas pamatuzdevumiem, paliks Komisijas zi ņā. 
                                                 
14 COM(2010)2020. 
15 COM(2008)465 . 
 
LV 5   LV 4.1. Bāzes scenārijs: ĢD MARKT turpina vad īt Novērošanas centru, bet tam netiek 
piešķirti papildu resursi 
Ja netiks veiktas nek ādas darbības, Novērošanas centrs nesp ēs izpildīt savus uzdevumus un t ā 
mērķi netiks sasniegti. Ņemot vērā to, ka nepieciešams saglab āt darbības tempu un īsā termiņā 
paplašināt Novērošanas centra darb ību, Komisija nosl ēdz saprašan ās memorandu (SM) ar 
ITSB — Eiropas pre ču zīmju un dizainparaugu biroju. Šaj ā sakarā ITSB ap ņemas sniegt 
atbalstu ar noteiktu darb ību palīdzību, kas jau pašlaik tiek veiktas k ā papilddarb ības ITSB 
pamatfunkcij ām un kas saska ņā ar ITSB pamatuzdevumiem attiecas uz pre ču zīmju un 
dizainparaugu ties ībām. SM ir nosl ēgts uz laiku un, visticam āk, netiks pagarin āts ilgāk kā līdz 
2011. gada beig ām, ja tiks pie ņemts lēmums pašreiz ējās Novērošanas centra probl ēmas risināt 
citādi, nevis Nov ērošanas centra uzdevumus past āvīgi uzticēt ITSB. 
4.2. 1. risinājums. ĢD MARKT resursu palielin āšana 
1.a apakšrisin ājumā ĢD MARKT  turpinātu vadīt Novērošanas centru, bet ar liel āku 
darbinieku skaitu un budžeta l īdzekļu apjomu. Ta ču šādā gadījumā, kad Nov ērošanas centrs 
paliktu Komisijas p ārziņā, no ITSB nevar ētu gaidīt, ka tas turpin ās sniegt pal īdzību 
ilgtermiņā. 
Ietekmes nov ērtējumā tiek lēsts, ka Nov ērošanas centra pilnv ērtīgas darbības nodrošin āšanai 
būtu vajadzīga 25 cilv ēku komanda. Ņemot vērā Komisijas ap ņemšanos nepiepras īt papildu 
amata vietas laikposm ā no 2009. gada l īdz 2013. gadam16, šāds darbinieku skaita pieaugums 
nešķiet reālistisks.  
1.b apakšrisin ājumā ĢD MARKT darbotos k ā uzraugs vienam vai vair ākiem līgumdarba 
veicējiem un koordin ētu vispārējo Novērošanas centra darbu. 
Taču šajā gadījumā pastāv risks, ka ieinteres ētās privātās aprindas un publisk ā sektora 
iestādes nebūtu gatavas izpaust konfidenci ālus datus ārējam līgumdarba veic ējam. Turkl āt šīs 
risinājums noz īmē ievērojamu slogu ES budžetam. Tiek l ēsts, ka Nov ērošanas centra darba 
veikšanai b ūtu vajadz īgi septiņi līdz desmit daž ādi līgumdarba veic ēji ar specifisk ām 
prasmēm. Komisijai š ī līgumi būtu jāpārvalda, kas rad ītu kopējās izmaksas no EUR 
4,83 miljoniem l īdz EUR 5,97 miljoniem gad ā pirmajos divos gados un izmaksas no EUR 
5,26 miljoniem l īdz EUR 6,18 miljoniem gad ā turpmākajos gados atkar ībā no izstrādājamo IT 
sistēmu specifikas. 
4.3. 2. risinājums. Uzdevumus veic, izmantojot priv ātstruktūru pakalpojumus vai 
publiskā-privātā sektora partner ību 
Gadījumā, ja uzdevumus veiktu ar nozares iniciat īvas palīdzību (2.a apakšrisin ājums ), tam 
būtu tādi paši trūkumi kā 1.b apakšrisin ājumā. Turklāt nav nek ādu pazīmju, kas liecin ātu par 
to, ka priv ātais sektors ir sp ēj un vēlas uzņemties šādas iniciat īvas finans ēšanu ilgtermi ņā. 
2.b apakšrisin ājumā uzdevumu veikšanu var ētu finansēt, piešķirot Komisijas dot āciju. Taču 
šā risinājuma negat īvie aspekti b ūtu lielākoties tādi paši kā 1.b apakšrisin ājumam. Turkl āt, 
pamatojoties uz paredzamo izmaksu prognozi, š ī finansējuma metode noz īmētu to, ka slogs 
ES budžetam pirmajos divos gados b ūtu EUR 4,85 miljoni l īdz EUR 5,99 miljoni gad ā un 
                                                 
16 SEC(2007)530 . 
 
LV 6   LV EUR 5,25 miljoni l īdz EUR 6,17 miljoni gad ā turpmākajos gados atkar ībā no izstrādājamo IT 
sistēmu specifikas. 
2.c apakšrisin ājumā (publisk ā-privātā sektora partner ība) būtu iespējams izvair īties no 
vairākiem negat īvajiem aspektiem, jo PPP l īgums noteiktu katra pa rtnera ietekmes l īmeni un 
nodrošinātu nepārtrauktu finans ējumu. Ikgad ējās izmaksas ES budžet ā, rēķinot vienl īdzīgās 
daļās gan Komisijai, gan priv ātajam sektoram, tiek l ēstas no EUR 2,41 miljoniem l īdz pat 
EUR 2,98 miljoniem gad ā pirmajos divos gados, un no EUR 2,61 miljoniem l īdz EUR 3,07 
miljoniem gad ā turpmākajos gados. 
4.4. 3. risinājums. Nov ērošanas centra uzdevumi tiek uztic ēti ES aģentūrai 
3.a apakšrisin ājumā Novērošanas centra uzdevumu veikša nai tiktu izveidota specializ ēta ES 
aģentūra.  
ES aģentūrām ir stabila administrat īvā struktūra, finanšu resursi un cilv ēkresursi, t ādēļ 
kopumā tās ir piem ērotas Nov ērošanas centra un tam l īdzīgu uzdevumu veikšanai. Ta ču, 
ņemot vērā ievērojamās netiešās izmaksas, Nov ērošanas centram nepieciešamo darbinieku 
skaits neb ūtu pietiekams pamats, lai veidotu jaunu a ģentūru. Tādējādi šā apakšrisin ājuma 
izmaksas tiek prognoz ētas no EUR 4,33 miljoniem l īdz EUR 5,33 miljoniem gad ā pirmajos 
divos gados un no EUR 5,5 miljoniem l īdz EUR 6,28 miljoniem gad ā turpmākajos gados. 
Turklāt 2008. gada Komisija ap ņēmās pagaidām neierosin āt jaunu aģentūru izveidi17. 
Bez tam b ūtu nepieciešami vair āki gadi, līdz jauna a ģentūra varētu uzsākt pilnvērtīgu darbu. 
Tas būtiski ietekm ētu Novērošanas centra darbu. 
3.b apakšrisin ājumā Novērošanas centra darbu vad ītu jau esoša ES a ģentūra. Tas ļautu 
Novērošanas centram ātri uzsākt darbību un izmantot jau esošu administrat īvo strukt ūru 
(piemēram, cilvēkresursus, IT resursus un finanšu resursus). 
Iekšējā tirgus saska ņošanas birojs (ITSB) ir ES a ģentūra, kas nodarbojas ar pre ču zīmēm un 
dizainparaugiem, un tas b ūtu piemērots Nov ērošanas centra uztur ēšanai. ITSB jau ir 
kompetences b āze tiesību īstenošanas jom ā, kas veidojusies no t ā organizētajiem m ācību 
semināriem un aktivit ātēm, turklāt ITSB pl āno veidot v ēl citus ties ību īstenošanas projektus, 
piemēram, datoriz ētu inform ācijas sist ēmu saist ībā ar reģistrētām preču zīmēm un 
dizainparaugiem. 
Sinerģijas efekts, kas veidotos starp Nov ērošanas centra uzdevumiem un ITSB pašreiz ējiem 
uzdevumiem, ļautu ievērojami ierobežot nepieciešamo  papildu darbinieku skaitu. T ādējādi šā 
apakšrisin ājuma kop ējās izmaksas tiek prognoz ētas no EUR 3,3 miljoniem l īdz EUR 4,3 
miljoniem gad ā pirmajos divos gados un no EUR 4,74 miljoniem l īdz EUR 5,52 miljoniem 
gadā turpmākajos gados. 
Visbeidzot, š īs summas var ētu finans ēt no ITSB ie ņēmumiem, ko tas g ūst par saviem 
pakalpojumiem. T ādējādi šīs izmaksas nevajadz ētu segt no ES budžeta, turkl āt uz ES budžetu 
neattiektos pašreiz ējās Novērošanas centra darb ības izmaksas. Ietaup ījumi ES budžet ā veido 
aptuveni EUR 40 000. 
                                                 
17 COM(2008)135. 
 
LV 7   LV 5. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
1. tabula. Risin ājumu salīdzinājums 
Rezultāti (mērķu sasniegšana) Efektivit āte Novērtējum
s 
 
Risinājumi Ilgtspēj
īgs 
finansē
jums Stabila 
struktūra Cilvēk 
resursi IT  resursi Neatkarī
ba no noteiktā
m 
interesēmLaika 
patēriņš  Kopējās 
izmaksas  Ietekme uz ES budžetu Vispārējs 
novērtējum
s 
0. risinājum
s (bāzes 
scenārijs) 0 0 0 0 0 0 0 0 0 
1.b apakšris
inājums + + + + 0 - no EUR 4,83 
miljoniem 
līdz 
EUR 6,18 
miljoniem 
gadā no 
EUR 4,83 
miljoniem 
līdz 
EUR 6,18 
miljoniem 
gadā + 
2.b apakšris
inājums + - + + - -- no EUR 4,89 
miljoniem 
līdz 
EUR 6,21 
miljoniem 
gadā no 
EUR 4,85 
miljoniem 
līdz 
EUR 6,17 
miljoniem 
gadā - 
2.c apakšrisi
nājums + + + + 0 -- no EUR 4,89 
miljoniem 
līdz 
EUR 6,21 
miljoniem 
gadā no 
EUR 2,41 
miljoniem 
līdz 
EUR 3,07 
miljoniem 
gadā + 
3.a apakšrisi
nājums ++ ++ ++ + ++ -- no EUR 4,37 
miljoniem 
līdz 
EUR 6,32 
miljoniem 
gadā no 
EUR 4,33 
miljoniem 
līdz 
EUR 6,28 
miljoniem 
gadā + 
3.b apakšris
inājums 
(attiecas uz 
ITSB) ++ ++ ++ ++ ++ - no EUR 3,3 
miljoniem 
līdz 
EUR 5,52 
miljoniem 
gadā par 
EUR 0,0
4 miljon
iem 
gadā 
mazāk ++ 
Efektivitātes un iedarb ības novērtējums: ++ izteikti pozit īvs, + pozit īvs, 0 neitr āls, - negat īvs, -- 
 
LV 8   LV izteikti negat īvs, N/A nav/nepiem ēro/neattiecas. 
Kā izskaidrots iepriekš, 1.a apakšrisin ājums (vair āk darbinieku ĢD MARKT) pašreiz ējos 
apstākļos nav iesp ējams. 1.b apakšrisin ājums (ārpakalpojumi uz komerci āla pamata), k ā arī 
2.a un 2.b (darbs tiek uztic ēts nozares iniciat īvai) ir iesp ējami, bet nav piem ēroti, jo nopietnas 
problēmas radītu ar konfidenci ālu inform āciju saistīti jautājumi. No šiem tr ūkumiem var ētu 
daļēji izvairīties 2.c apakšrisin ājumā (PPP), ta ču tas noz īmētu ES budžeta izmaksas no 
EUR 2,41 miljoniem l īdz EUR 3,07 miljoniem gad ā. 
3.a apakšrisin ājums (jauna ES a ģentūra) piedāvā risinājumu, ar kura pal īdzību varētu sasniegt 
mērķus. Taču šā apakšrisin ājuma izvēle nozīmētu gan iev ērojamas izmaksas ES budžet ā, gan 
kavēšanos. 
3.b apakšrisin ājumā (uzticēt Novērošanas centra uzdevumus jau esošai ES a ģentūrai, vislab āk 
ITSB) ļautu novērošanas centram piek ļūt kompetencei, resursiem un finans ējumam, k ā arī 
drīz uzsākt pilnvērtīgu darbību. No budžeta viedok ļa tas būtu rentabls risin ājums un ļautu 
izmaksas segt no finanšu resursiem ārpus ES budžeta. 
Ņemot vērā šo salīdzinājumu, vēlams ir 3.b apakšrisin ājums. 
6. UZRAUDZ ĪBA UN IZV ĒRTĒŠANA  
Piecus gadus p ēc tam, kad st ājusies sp ēkā regula par Nov ērošanas centra uzdevumu 
uzticēšanu ITSB, Komisija public ēs ziņojumu, kur ā izvērtēs, vai ir sasniegti izvirz ītie mērķi 
un vai ir vajadz īgi jauni vai cit ādāki pasākumi.