Komisijas ziņojums - Gada ziņojums par Eiropas Savienības pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumiem 2008. gadā {SEC(2009)1380} /* COM/2009/0558 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 22.10.2009 COM(2009) 558 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS Gada ziņojums par Eiropas Savienības pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumiem 2008. gadā {SEC(2009)1380} 1. IEVADS Šajā gada ziņojumā apskatītas 2008. gada norises un pasākumi. Tas sagatavots atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 173. pantam[1]. Ziņojumam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments, kurā sniegta detalizētāka informācija un statistikas dati. Galvenajās nodaļās ir apskatīti 2008. gadā veiktie pasākumi un panāktie rezultāti, kā arī tendences Eiropas Savienības dalībvalstīs pētniecības un tehnoloģiju attīstības (PTA) pasākumu jomā. 2. POLITIKAS IZSTRāDE — EIROPAS PēTNIECīBAS TELPA (EPT) Pētniecība ir Lisabonas stratēģijas stūrakmens kopš tās uzsākšanas 2000. gadā. Kopienas pētniecības politika ir Eiropas rūpniecības konkurētspējas pamats un balsta Kopienas politikas izstrādi citās nozarēs, padarot to par būtisku politikas jomu, lai rastu atbilstošu risinājumu problēmām, ar kurām Eiropa saskaras. Septītās pamatprogrammas otrā īstenošanas gada veiksmīga noslēgšana un turpmāka virzība Eiropas pētniecības telpas izveidē liecina, ka Kopienas pētniecības politikas vispārējie mērķi ir sasniegti. Galvenie Kopienas pētniecības politikas mērķi joprojām ir centieni panākt lielāku izcilību pētniecībā un lielāku sociālekonomisko nozīmību, palielinot EPT atvērtību un pievilcīgumu, lai īstenotu “piekto brīvību” (zināšanu brīvu apriti), ar plašāku starptautisko sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā un ciešākām saitēm ar kaimiņvalstīm. Stratēģisku attiecību veidošana ar dalībvalstīm joprojām ir viens no galvenajiem instrumentiem šo mērķu sasniegšanai. Neveicot lielākus ieguldījumus pētniecībā un neizveidojot pasaules līmeņa pētniecības sistēmu Eiropā, radīsies lieli izdevumi nākamajām paaudzēm un draudi mūsu labklājībai. Statistikas dati par pētniecības un attīstības (P&A) ieguldījumiem[2] atspoguļo nemainīgu atšķirību starp ES un ASV, ES P&A intensitātes līmenim nepārsniedzot 1,84 % no iekšzemes kopprodukta (IKP), kas ir daudz zemāks par ASV 2,61 % līmeni. Turpmāko publisko ieguldījumu palielināšana P&A ir jo īpaši būtiska saistībā ar finanšu un ekonomikas krīzi, jo tiem var būt kompensējoša ietekme laikā, kad privātajam sektoram nākas ierobežot P&A atvēlētos līdzekļus. Vienlaikus politikas veidotājiem būtu jānodrošina, ka privātā sektora ieguldījumi P&A netiek atstāti novārtā un līdz minimumam tiek samazināti konkurences kropļojumi P&A publisko izdevumu dēļ. Lai gan ir grūti prognozēt pašreizējās lejupslīdes ietekmi, strukturāla P&A politikas reforma joprojām ir svarīga, lai mazinātu krīzes ietekmi un sekmētu ekonomikas atveseļošanos. Tāpēc P&A ir Eiropadomes 2008. gada decembrī apstiprinātā ekonomikas atveseļošanas plāna svarīga daļa. Konkrēti, Komisija ierosināja sākt trīs galvenās publiskā un privātā sektora partnerības autotransporta nozarē (“Eiropas zaļo automobiļu iniciatīva”), celtniecības nozarē (“Eiropas energoefektīvu ēku iniciatīva”) un palielināt tehnoloģiju izmantošanu ražošanas nozarē (“Nākotnes rūpnīcu iniciatīva”)[3]. Konkurētspējas padome 2008. gada 30. maijā sāka Ļubļanas procesu, kura galvenais mērķis ir pētniecības politikas pārvaldības uzlabošana visā Eiropā, lai virzītos uz mērķi izveidot EPT[4]. Tas rada sistēmu visu attiecīgo pētniecības dalībnieku ciešai iesaistīšanai 2008. gadā uzsākto piecu īpašo EPT politikas iniciatīvu īstenošanā (skat 3.1. iedaļu). Konkurētspējas padome 2008. gada 2. decembrī pieņēma “Eiropas Pētniecības telpas 2020. gada redzējumu”[5]. Šis redzējums, kas ir galvenā atsauce turpmāko pasākumu noteikšanā, paredz līdz 2020. gadam panākt pilnībā izveidotu EPT, kurā ar optimizētu zinātnisko konkurenci, sadarbību un koordināciju tiek nodrošināti pievilcīgi nosacījumi pētniecības darbam un ieguldījumiem Eiropā P&A intensīvās nozarēs. EPT redzējuma centrā ir “piektās brīvības” īstenošana, kā apstiprinājusi Eiropadome 2008. gada martā[6]. “Piektā brīvība” paredz pētnieku, zinātnes atziņu un tehnoloģiju brīvu apriti visā Eiropā. Saistībā ar to galvenie jautājumi ir šķēršļu novēršana un jaunu iniciatīvu radīšana brīvas aprites sekmēšanai, tostarp pārskatot tos dažādo Kopienas politikas jomu aspektus, kas ietekmē pētniecību un zināšanas. 3. ES KOPIENAS PēTNIECīBAS UN TEHNOLOģIJU ATTīSTīBAS DARBīBAS 3.1. Sasniegumi politikā 2008. gada pavasara Eiropadome sāka atjauninātās Lisabonas stratēģijas otro posmu un atkārtoti apstiprināja, ka pētniecība un zināšanas ir viena no četrām prioritātēm6. Turpmākā virzība uz ES P&A intensitātes mērķa sasniegšanu un EPT izveidi tika skaidri noteiktas kā divas jomas, kurās ir nepieciešama pastiprināta rīcība. Ļubļanas process nodrošina sistēmu augsta līmeņa politisko saistību noteikšanai un EPT vispārējai virzībai, gūstot reālus panākumus ar kopīgu rīcību un ilgtspējīgām partnerattiecībām starp dalībvalstīm, Komisiju un attiecīgajiem pētniecības dalībniekiem. Saistībā ar to 2008. gadā pēc apspriešanās un konsultēšanās ar ieinteresētajām personām par 2007. gada EPT Zaļo grāmatu tika sāktas piecas EPT iniciatīvas[7]. - Lai paātrinātu īstena darba tirgus izveidi pētniekiem, tika pieņemts paziņojums “Labāka karjera un lielāka mobilitāte: Eiropas partnerība pētniekiem”[8]. Tā īstenošana ir sākusies. - Lai uzlabotu publiski finansētu pētniecības rezultātu izmantošanu, Komisija pieņēma universitātēm un citām sabiedriskām pētniecības organizācijām paredzētu ieteikumu un prakses kodeksu par intelektuālā īpašuma pārvaldību zināšanu nodošanas darbībās[9]. Lai atbalstītu ieteikuma un prakses kodeksa īstenošanu, ir izveidota ES Komitejas zinātniskās un tehniskās pētniecības jautājumos ( CREST ) darba grupa[10] un īpašs forums. - Tika pieņemts paziņojums par sabiedrisko pētniecības programmu kopīgu plānošanu[11]. Padomes aizgādībā tika izveidota Augsta līmeņa kopīgas plānošanas grupa, lai izvēlētos tēmas. Dalībvalstu vadībā turpinās darbs, lai izstrādātu kopīgu iniciatīvu neirodeģeneratīvu slimību jomā, jo īpaši saistībā ar Alcheimera slimību (“Alcheimera iniciatīva”). - Komisija pieņēma priekšlikumu par tiesisko regulējumu, ko piemēro Eiropas pētniecības infrastruktūrai[12]. Tā mērķis ir izveidot atbilstošu tiesisko regulējumu, lai atvieglotu dalībvalstīm kopīgu plaša mēroga Eiropas pētniecības infrastruktūru izveidi un darbību. - Tika pieņemti “Eiropas stratēģiskie pamatnorādījumi starptautiskajai sadarbībai zinātnes un tehnoloģiju jomā”, uzsverot dalībvalstu un Komisijas partnerības izveides nozīmi, lai pastiprinātu koordināciju un radītu sinerģiju zinātnes un tehnoloģiju sadarbībā ar pārējo pasauli[13]. Kā norādīts Komisijas paziņojumā, palielinoties globālajām problēmām, pastiprinās nepieciešamība rast jaunu pieeju starptautiskajai sadarbībai zinātnes un tehnoloģiju jomā. Eiropadome jūnijā pieņēma lēmumu par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta (EIT) izveidi Budapeštā, un tā ir iniciatīva, kuras mērķis ir visu zināšanu trīsstūra daļu — pētniecības, izglītības un inovāciju — labāka integrācija. Par valdes locekļiem ir ievēlēti astoņpadsmit pārstāvji no pētniecības nozares, augstākās izglītības jomas un uzņēmumiem. 2009. gada beigās tiks izvēlētas un sāktas pirmās Zināšanu un inovāciju kopienas. Eiropas tehnoloģiju platformas[14] 2008. gadā pavēra ceļu Komisijas mērķim īstenot dažādas plaša mēroga publiskā un privātā sektora partnerības: tās ir balstījušas Kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas (KTI), sniegušas ieguldījumu rūpniecības iniciatīvās saistībā ar Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko (ETS) plānu[15] un palīdzējušas veidot publiskā un privātā sektora partnerības saistībā ar ekonomikas atveseļošanas plānu[16], kā minēts iepriekš. Vairākas Eiropas tehnoloģiju platformas pārsniedza savus pētniecības plānus, sniedzot ieguldījumu “Vadošā tirgus iniciatīvā”[17]. 2008. gadā turpināja attīstīt pašreizējos sadarbības instrumentus Septītās pamatprogrammas ietvaros, piemēram, tā sauktās 169. panta iniciatīvas un KTI[18]. Komisija pieņēma priekšlikumu par 169. panta Eiropas metroloģijas kopīgās pētniecības programmu[19], un tika panākta vienošanās par automatizētas dzīves vides[20] un EUROSTARS [21] iniciatīvām. 2007. gadā pēc regulu pieņemšanas, ar ko izveido pirmās četras KTI[22], Padome 2008. gadā pieņēma piekto KTI regulu par kurināmā elementiem un ūdeņradi[23]. Visas piecas KTI sāka darbību 2008. gadā. Gada ziņojumam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā ir statistikas informācija par 2007. gadā izveidoto četru KTI pasākumiem 2008. gadā. Tas ir pirmais ziņojums par šo KTI gūtajiem panākumiem, kā noteikts attiecīgās Padomes regulas 11. panta 1. punktā. Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM) ar Septītās pamatprogrammas atbalstu piešķir aizdevumus P&A un ieguldījumiem inovācijā. Septītās pamatprogrammas devums šajā shēmā sasniegs pat EUR 1 miljardu, un tas kopā ar atbilstošu Eiropas Investīciju bankas (EIB) ieguldījumu ļaus aizdevumos piešķirt EUR 8–12 miljardus. EIB 2008. gadā parakstīja 16 RDFM aizdevumu darījumus ar kopējo summu EUR 1020 miljoni. Kopš tā sākšanas 2007. gadā jūlijā kopējā saistībā ar RDFM parakstīto aizdevumu summa 2007.–2008. periodā sasniedza EUR 1480 miljonus. Jāatzīmē, ka Padome 2008. gada decembrī apstiprināja Eiropas Tīra transporta mehānisma (ETTM) izveidi EIB ietvaros, lai atbalstītu investīcijas, kuru mērķis ir P&A un inovācijas emisiju samazināšanas un energoefektivitātes jomās Eiropas transporta nozarē. ETTM saņems EUR 4 miljardus gadā, un tas paredzēts autorūpniecības, dzelzceļa, gaisa transporta un kuģniecības nozarēm. 2008. gadā parakstīja Septītās pamatprogrammas asociācijas instrumentus ar Bosniju un Hercegovinu un Melnkalni. Tagad pētniekiem no 39 valstīm (27 dalībvalstīm un 12 asociētajām valstīm) ir vienlīdzīgas tiesības un pienākumi līdzdalībai Septītās pamatprogrammas pētniecības projektos. Turklāt 2008. gadā tika noslēgts jau provizoriski piemērotais zinātnes un tehnoloģiju sadarbības nolīgums ar Ēģipti, parakstīts zinātnes un tehnoloģiju sadarbības nolīgums ar Jaunzēlandi un sāktas sarunas par zinātnes un tehnoloģiju sadarbības nolīgumu ar Jordāniju (EK). Turklāt tika noslēgti un stājās spēkā jau provizoriski piemērotie asociācijas nolīgumi ar Šveici un Izraēlu (EK). Parīzes konferencē par ETS plānu15 tika izveidota Eiropas Enerģētikas pētniecības alianse (EEPA). ETS plānā paredzētās Eiropas rūpniecības iniciatīvas noteikts ceļvedi to attiecīgajām tehnoloģijām 2009. gadā. EEPA nodrošinās, ka pētniecības plāns dod šīm iniciatīvām nepārtrauktību un stingru inovatīvu pamatu. Trīs paziņojumos[24], kas attiecas uz IKT jomu, paredzēta visaptveroša stratēģija IKT pētniecībai un inovācijām ES. Stratēģija ir veidota, balstoties uz pamatprogrammas IKT pasākumos gūtajiem panākumiem un atziņām. Ar paziņojumiem ierosina darbības, kas apvieno piedāvājuma un pieprasījuma stimulu inovācijai, P&A publiskajam iepirkumam, kā arī publiskā un privātā sektora partnerībai, lai jo īpaši virzītu nākotnes interneta attīstību. Ar tiem arī ierosina konkrētus pasākumus, lai apturētu IKT pētniecības un inovāciju centienu sadrumstalotību, kā arī lai labāk koordinētu šos centienus un apvienotu resursus, ja tas ir nepieciešams. Paziņojumā “Ceļā uz saskaņotu stratēģiju Eiropas Lauksaimniecības pētniecības programmā”[25] uzsver vairākas galvenās iniciatīvas, kas paredzētas, lai risinātu Eiropas lauksaimniecības jaunās problēmas. 2008. gadā arī pieņēma paziņojumu[26], kurā uzvērta Eiropas stratēģija zinātniskajai un tehniskajai jūras pētniecībai. Struktūrfondiem ir svarīga nozīme, atbalstot reģionus Lisabonas stratēģijas īstenošanā. Kohēzijas politikai paredzētajās Kopienas stratēģiskajās pamatnostādnēs galvenā uzmanība pievērsta Lisabonas stratēģijas prioritātēm, kas ietver pētniecību. Visu apstiprināto darbības programmu[27] analīze parāda, ka no visiem 2007.–2013. gada ES struktūrfondiem gandrīz 25 % (EUR 86 miljardi) ir paredzēti P&A un inovācijām[28]. 3.2. Pamatprogrammu īstenošana Septītā pamatprogramma ar kopējo budžetu vairāk nekā EUR 50 miljardu apmērā ( Euratom Septītās pamatprogrammas budžets 5 gadiem ir EUR 2,7 miljardi) ir galvenais instruments, lai reaģētu uz Eiropas vajadzībām saistībā ar darbavietām, konkurētspēju, ilgtspējīgu attīstību, apmierinātu citu Kopienas politikas virzienu vajadzības pētniecības jomā un saglabātu vadošās pozīcijas globālajā zināšanu ekonomikā. 2008. gads bija otrais Septītās pamatprogrammas īstenošanas gads. Kā atbilde uz 55 uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, tika saņemti apmēram 14 000 priekšlikumi no vairāk nekā 72 000 pieteikumu iesniedzēju. No tiem finansējumu saņēma apmēram 2500. Septītās pamatprogrammas ietvaros tika izveidotas divas izpildaģentūras. Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūru ( ERCEA )izveidoja[29], lai īstenotu Septītās pamatprogrammas īpašo programmu “Idejas”. Pētniecības izpildaģentūra ( REA )[30] īstenos daļas no Septītās pamatprogrammas īpašajām programmām “Sadarbība” (tēmas par kosmosu un drošību), “Iespējas” (pētniecība mazo un vidējo uzņēmumu vajadzībām) un “Cilvēki” un nodrošinās vispārējus Septītās pamatprogrammas atbalsta pakalpojumus[31] attiecībā uz priekšlikumu saņemšanu/vērtēšanu, apstiprinājuma vēstuļu pārvaldību sadarbībā ar vērtēšanas ekspertiem un pamatprogrammas dalībnieku juridisku un finansiālu apstiprināšanu. Desmit programmā “Sadarbība” noteiktās tēmas atspoguļo galvenās zināšanu un tehnoloģiju jomas, kurās izcilība pētniecībā ir jo īpaši svarīga, lai uzlabotu Eiropas spēju risināt nākotnes problēmas. 2008. gadā kopumā tika iesniegti 4619 priekšlikumi, no tiem finansējumu saņēma 787 priekšlikumi, kuriem kopējais pieprasītais Kopienas ieguldījums ir vairāk nekā EUR 2,8 miljardi. Centieni ir veltīti tam, lai ar kopīgiem vai koordinētiem uzaicinājumiem palielinātu transversālus pasākumus un sadarbību ar trešām valstīm. Attiecībā uz programmu “Idejas” 2008. gadā tika publicēts pirmais uzaicinājums pieteikties progresa dotācijām. Attiecībā uz šo uzaicinājumu tika saņemti vairāk nekā 2000 priekšlikumu, no tiem izvēlējās 275 priekšlikumus, kuriem kopējais pieprasītais Kopienas ieguldījums ir EUR 589 miljoni. Programma “Cilvēki” atbalsta virkni darbību, lai veicinātu pētnieku sagatavošanu un kontaktu dibināšanu, profesionālās izaugsmes iespējas, mūžizglītību un nozaru un akadēmisko aprindu partnerību. 2008. gadā tika iesniegti 4563 priekšlikumi, no tiem finansējumu saņēma 1200. Programmas “Iespējas” mērķis ir nodrošināt iespējami labākos resursus un apstākļus Eiropas zinātnieku aprindām. Kopumā par dažādiem programmas pasākumiem tika iesniegti 1659 priekšlikumi, no tiem finansējumu saņēma 281 priekšlikumi, kuriem kopējais pieprasītais Kopienas ieguldījums ir EUR 782 miljoni. Euratom Septītajā pamatprogrammā tika iesniegti 38 priekšlikumi saistībā ar kodolskaldīšanu un aizsardzību pret radiāciju, no tiem finansējumu saņēma 18 priekšlikumi, kuriem kopējais pieprasīto Kopienas ieguldījums ir EUR 52 miljoni. Kopīgais pētniecības centrs 2008. gadā turpināja īstenot pētniecības pasākumus saskaņā ar īpašajām programmām, palīdzot īstenot Septītās pamatprogrammas darbības Eiropas politikas veidotāju atbalstam. 2008. gada laikā tika pārskatītas apstrīdēšanas procedūras pamatnostādnes. Tika pārskatīti arī priekšlikumu iesniegšanas noteikumi un to novērtēšanas, atlases un piešķiršanas procedūras[32] saistībā ar ētikas pārbaudes procedūrām, konfidenciālu PTA darbību apstrādi un punktu piešķiršanu, veicot vērtēšanu. Turklāt 2008. gadā atjaunināja Septītās pamatprogrammas visu īpašo programmu darba programmas[33]. Tika nodrošināta iestāžu savstarpējo attiecību koordinācija starp Padomi, Eiropas Parlamentu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju, kā arī CREST . 2008. gadā tika veikti vairāki uzlabojumi, lai atbalstītu Septītās pamatprogrammas infrastruktūru. Proti, tas bija centrālās vērtēšanas sistēmas pilnīgas darbības pirmais gads un tika uzsākts unikāls reģistrēšanas mehānisms. Turpinās darbs, lai izstrādātu pieņemamības kritērijus, saskaņā ar kuriem Septītās pamatprogrammas finansējuma saņēmējiem ir atļauts pieprasīt atlīdzināt personāla izmaksas, pamatojoties uz vidējo personāla izmaksu aprēķiniem. Ir veikts sagatavošanās darbs, lai pārskatītu vienoto likmi (60 %), kas pārejas periodā piemērojam netiešajām izmaksām. 2008. gadā tika gūts apstiprinājums Kopienas Pētniecības un attīstības informācijas dienesta CORDIS augstajai izmantošanas intensitātei (16,4 miljoni apmeklējumu)[34], kā arī augstajam pieejamības līmenim (97,8 %). Visi Septītās pamatprogrammas uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus tika laikus publicēti. Lietotāju apmierinātības apsekojumā 2008. gadam redzams augsts apmierinātības līmenis, jo īpaši ar CORDIS Ziņām, Septītās pamatprogrammas lapām un e-pasta paziņojuma pakalpojumiem. 2008. gadā ir divkāršojies research*eu supplements[35] abonentu skaits, kas pierāda lietotāju interesi par šo publikāciju. 4. NORISES DALīBVALSTīS UN ATKLāTāS KOORDINāCIJAS METODES PIEMēROšANA 4.1. Atvērtā koordinācijas metode 3 % mērķa sasniegšanai Atvērtā koordinācijas metode ( OMC ) saskaņā ar 3% rīcības plānu[36] tika noteikta par svarīgu instrumentu ES P&A intensitātes rādītāja paaugstināšanai, lai līdz 2010. gadam sasniegtu 3 % no IKP. Līdz šim OMC ir darbojusies, ievērojot gada ciklu. CREST 2007. gada decembrī sāka četru gadu ciklu, izveidojot CREST darba grupas attiecībā uz universitātēm, nozaru vadītiem kompetences centriem, P&A internacionalizāciju un dažādu politikas pasākumu salīdzinošu pārskatīšanu Austrijai un Bulgārijai[37]. CREST organizē arī ikgadējas savstarpējas mācības, balstoties uz valsts reformu programmām atjauninātās Lisabonas stratēģijas kontekstā. 2008. gadā šīs mācības galveno uzmanību pievērsa gūtajiem panākumiem valsts investīciju mērķu sasniegšanā un valsts P&A stratēģiju ieguldījumam Eiropas Pētniecības telpas izveidē. Lai atbalstītu nelielu dalībvalstu grupu un/vai to reģionu savstarpēju zināšanu apguvi un politikas koordinācijas pasākumus konkrētos šīs valstis interesējošos politikas jautājumos, tika izveidota atvērtas koordinācijas metodes tīkla ( OMC-NET )[38] shēma. Pēc 2007. gada septembrī izsludinātā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus septiņi projekti tika atlasīti finansēšanai 2008. gadā. Lauksaimniecības zinātniskās pētniecības pastāvīgajai komitejai ir īpaša nozīme tieši lauksaimniecības pētniecībā, ciešā sadarbībā ar dalībvalstu pārstāvju tīkliem visā Eiropā atvieglojot lauksaimniecības pētniecības koordināciju uz zināšanām balstītas bioekonomikas jomā. 4.2. Tendences publiskā un privātā sektora investīcijās pētniecībā P&A intensitāte 2007. gadā ES-27 P&A intensitāte, kas izteikta kā kopējo pētniecības un attīstības izdevumu procentuālā daļa no IKP, bija 1,83 %. Lai gan reālie P&A izdevumi tā paša gada laikā ir palielinājušies līdz 19,6 %, P&A intensitāte nav mainījusies IKP attiecīgā palielinājuma dēļ. P&A intensitātes stabilitāte vispārējā ES līmenī ietver daudz atšķirīgāku attīstību dalībvalstu līmenī. Jo īpaši P&A intensitāte 2000.–2007. gadā ir palielinājusies 17 dalībvalstīs. No otras puses, desmit pārējās dalībvalstis (Apvienotā Karaliste, Beļģija, Bulgārija, Grieķija, Francija, Luksemburga, Nīderlande, Polija, Slovākija un Zviedrija – kopā veido apmēram 47,1 % no ES-27 IKP) 2000.–2007. gadā ir pieredzējušas P&A intensitātes samazināšanos. Ievērojams P&A intensitātes pieaugums galvenokārt ir bijis valstīs ar zemu P&A intensitāti, izņemot Austriju, pierādot, ka P&A intensitātes pieaugums galvenokārt ir bijis savstarpējas panākšanas process. Kopš 2005. gada katra dalībvalsts (izņemot Bulgāriju) ir noteikusi valsts P&A intensitātes mērķi. Šie valsts mērķi var atšķirties no ES vispārējā 3 % mērķa, atkarībā no katras dalībvalsts konkrētās situācijas attiecībā uz P&A izdevumiem. 1. attēlā redzams katras dalībvalsts progress P&A intensitātes mērķa sasniegšanā (pelēkās joslas) un vēl paveicamais (zilās joslas), parādot, ka daudzām dalībvalstīm (un ES–27 kopumā) joprojām ir jāveic ievērojami centieni, lai gūtu panākumus savu attiecīgo mērķu sasniegšanā. Tendences P&A finansējumā[39] 2005. gadā valdības finansējums P&A procentos no ES–27 IKP sasniedza 0,63 % salīdzinājumā ar 0,64 % 2000. gadā. Šim skaitlim pievienojot Kopienas finansējumu un negūtos nodokļu ieņēmumus, varētu valsts P&A finansējumu tuvināt ASV sasniegtajam līmenim. Attiecībā uz vispārējo P&A intensitāti dalībvalstu līmenī aina ir dinamiskāka. 2000.–2007. gadā četrpadsmit dalībvalstis ir palielinājušas valsts atbalstu P&A. No otras puses, neliela samazināšanās bija redzama Vācijā un Francijā un neliela palielināšanās Apvienotajā Karalistē un Itālijā. Tas, ka šīs četras dalībvalstis veido ļoti lielu daļu no kopējā valsts budžeta, kas paredzēts P&A ES–27, izskaidro ES līmenī novēroto stagnāciju. Uzņēmējdarbības sektora finansējums P&A ir 1,00 % no ES–27 IKP, kamēr ASV tas ir ievērojami augstāks (1,69 % no IKP) un vairāk nekā divas reizes augstāks Dienvidkorejā (2,43 % no IKP) un Japānā (2,62 % no IKP). Jānorāda, ka no 2000. līdz 2006. gadam privātais finansējums P&A būtiski palielinājās Japānā un Dienvidkorejā, bet ASV tajā pašā laika posmā samazinājās. Attiecībā uz vispārējo P&A intensitāti jānorāda, ka uzņēmumu P&A atvēlētā finansējuma palielināšanās galvenokārt ir saistīta ar dalībvalstu savstarpējas panākšanas procesu, sākot no zemākā līmeņa. Tas nav bijis pietiekams, lai palielinātu ES kopējo privāto P&A finansējumu. [pic] | AVOTS: Pētniecības ĢD Dati: Eurostat , dalībvalstis Piezīmes: (1) IT: 2006; EE, IE, AT, FI: 2008. (2) IT: 2000–2006; EE, IE, AT, FI: 2000–2008; EL: 2001–2007; FR, HU, MT: 2004–2007; SE : 2005–2007. (3) IT: 2006–2010; UK : 2007–2014; FR: 2007–2012; EL : 2007–2015; EE, IE, AT: 2008–2010; FI: 2008–2011. (4) IE: P&A intensitātes mērķi 2010. gadam aprēķināja Pētniecības ĢD. (5) BG nav noteikusi P&A intensitātes mērķi. 1. attēls P&A intensitāte — virzība uz 2010. gada mērķiem (procentu punktos); iekavās P&A intensitāte 2007. gadā (1) 4.3. Tendences pētniecības politikā 2008. gadā valstu P&A politika turpināja veidoties kā daļa no sarežģītā politikas virzienu kopuma, daudzām dalībvalstīm pievēršot uzmanību stratēģiju īstenošanai un dažām dalībvalstīm izstrādājot jaunas stratēģijas. Pastāvīgas tendences ir stratēģiju jomas paplašināšana un P&A politikas veidotāju iestāžu struktūras mainīšana. Kā atbildi uz finanšu un ekonomikas krīzi dalībvalstis ir ieviesušas ekonomikas atveseļošanas plānus, kuros tās ir pievērsušas lielu uzmanību P&A, lai gan dažās no krīzes smagāk skartajām dalībvalstīm tiek paredzēts būtiski samazināt budžetu un privātā sektora budžets ir ierobežots. Daudzas dalībvalstis cenšas pastiprināt pašreizējās P&A iniciatīvas, sniedzot tiešu atvieglojumu privātajam sektoram. Gandrīz visas dalībvalstis pievērš uzmanību augsto tehnoloģiju nozaru attīstībai valsts ekonomikā. Daudzās dalībvalstīs ir noteiktas stratēģiski svarīgas zinātnes jomas vai rūpniecības nozares, kurām ir jānovirza atbalsts. Atbalstu var novirzīt dažādos virzienos: tematiskām kopīgas pētniecības programmām, kopu veidošanas iniciatīvām, īpašiem tematiskiem pētniecības institūtiem vai atbalstam jauniem uz tehnoloģiju balstītiem uzņēmumiem. Arvien stabilāku vietu ieņem jaunā pieeja, saskaņā ar kuru resursu koncentrēšanu notiek pamatojoties uz sociālajiem uzdevumiem, nevis pētniecības jomām vai rūpniecības nozarēm. Daudzās dalībvalstīs viens no galvenajiem P&A politikas reformas aspektiem joprojām ir pētniecības bāzes kvalitātes paaugstināšana. Šajā sakarā nepārtraukti notiek publiskās pētniecības bāzes institucionāla restrukturizācija, ko galvenokārt rosinājusi nepieciešamība nodrošināt, lai sabiedriskā pētniecība atbilstu augstākajiem standartiem pasaules mērogā. Ir svarīgi, ka valsts politikas veidotāji politikas izstrādē nepārprotami ņem vērā Eiropas perspektīvu, lai palielinātu ieguvumus no sinerģijas un labvēlīgu ietekmi citās jomās. Pamatprogrammas piedāvātie instrumenti joprojām ir vieni no galvenajiem instrumentiem koordinēšanas nodrošināšanai starp valsts pētniecības programmām. Valsts pētniecības programmu atvēršana joprojām nav pietiekama, lai gan ir vairāki piemēri, kad dalībvalstis pastiprina sadarbību divpusējā līmenī. Iepriekšējos gados daudzas dalībvalstis ir sākušas izstrādāt shēmas atzītu pētnieku piesaistei no ārvalstīm, kā vēl vienu paņēmienu valsts sistēmas stiprināšanai. Visas dalībvalstis aktīvi seko līdzi un iesaistās Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģijas foruma ( ESFRI ) pasākumos un dažos gadījumos tos papildina, strādājot pie valsts plānu izveides vai rezervējot valsts finansējumu līdzdalībai ESFRI projektos. 5. IESKATS NāKOTNē Visi minētie sasniegumi ir palīdzējuši sagatavoties 2009. gadam — Septītās pamatprogrammas īstenošanas trešajam gadam un gadam, kurā paredzētas jaunas ievērojamas pārmaiņas EPT jomā. Pēc to sākšanas 2008. gadā galvenā uzmanība 2009. gadā tiks pievērsta piecu Kopienas EPT iniciatīvu īstenošanai un turpmākiem pasākumiem, lai īstenotu EPT redzējumu 2020. gadam. Sestās pamatprogtammas ex post novērtējums, Septītās pamatprogrammas progresa ziņojums un Eiropas Pētniecības padomes pārskats ir svarīgi stūrakmeņi virzībai uz Septītās pamatprogrammas vidusposma novērtējumu un Eiropas Savienības finanšu shēmas pārskatīšanai. 6. PLAšāKAS INFORMāCIJAS AVOTI Sīkāka informācija atrodama šim ziņojumam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā. Papildu informācija ir publiski pieejama turpmāk minētajos avotos. Pamatprogrammas un īpašo programmu gada uzraudzības ziņojumi. Piecu gadu novērtējuma ziņojumi. Regulāri ziņojumi par zinātnes, tehnoloģiju un konkurētspējas galvenajiem rādītājiem, ņemot vērā Eiropas rezultātus pētniecībā, zinātnē, tehnoloģijā un konkurētspējā, un sniedzot informāciju par progresu Eiropas pētniecības telpas izveidē. Statistikas dati par zinātni un tehnoloģiju Eiropā ( Eurostat ): Pētījumi un analīze, kas publicēti saistībā ar Kopienas pētniecības pasākumiem un politiku. Praktiski norādījumi par ES finansējuma iespējām pētniecībai un inovācijām[40]. Lielāko daļu šo dokumentu var atrast vai pasūtīt tīmekļa vietnēs: EUROPA vietne : http://europa.eu/index_en.htm; CORDIS vietne : http://cordis.europa.eu; Pētniecībai veltīta Komisijas vietne: http://ec.europa.eu/research; ERA tīmekļa vietne: http://ec.europa.eu/research/era; Investing in European research vietne : http://ec.europa.eu/invest-in-research; ERAWATCH vietne: http://cordis.europa.eu/erawatch; Komisijas Pētniecības ģenerāldirektorāta vietne: http://ec.europa.eu/dgs/research/index_en.html; Komisijas Informācijas sabiedrības ģenerāldirektorāta vietne: http://ec.europa.eu/dgs/information_society/index_en.html; Komisijas Uzņēmējdarbības ģenerāldirektorāta vietne: http://ec.europa.eu/dgs/enterprise/index_en.html; Komisijas Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāta vietne: http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/index_en.html; Kopīgā pētniecības centra vietne: http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm; Eurostat vietne: http://epp.eurostat.ec.europa.eu [1] “Katra gada sākumā Komisija nosūta ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Ziņojums ietver informāciju par darbībām pētniecības, tehnoloģijas attīstības un rezultātu izplatīšanas jomā iepriekšējā gadā, kā arī darba programmu kārtējam gadam.” [2] Skatīt http://ec.europa.eu/research/era/pdf/key-figures-report2008-2009_en.pdf . [3] COM(2008) 800. [4] Skat. dokumentu 10231/08. [5] Skat. dokumentu 16767/08. [6] Skat. dokumentu 7652/1/08. [7] COM(2007) 161. [8] COM(2008) 317. [9] Komisijas Ieteikums C(2008) 1329. [10] Skat. http://www.consilium.europa.eu/crest. [11] COM(2008) 468. [12] COM(2008) 467. [13] COM(2008) 588. [14] Skat. http://cordis.europa.eu/technology-platforms/. [15] COM(2007) 723. [16] COM(2008) 800. [17] Skat. http://ec.europa.eu/enterprise/leadmarket/leadmarket.htm. [18] KTI ir publiskā un privātā sektora partnerības rūpniecības pētniecībā Eiropas līmenī, kas izveidotas saskaņā ar Līguma 171. pantu. [19] COM(2008) 814. [20] OV L 201, 30.7.2008., 49. lpp. [21] OV L 201, 30.7.2008., 58. lpp. [22] Pirmās četras KTI ir: Novatoriskas zāles (Padomes Regula 2008/73/EK, http://imi.europa.eu ), Clean Sky (Padomes Regula 2008/71/EK, http://www.cleansky.eu), ARTEMIS (Padomes Regula 2008/74/EK, http://www.artemis-ju.eu) un ENIAC (Padomes Regula 2008/72/EK, www.eniac.eu). [23] Padomes 2008. gada 30. maija Regula 2008/521/EK, http://ec.europa.eu/research/fch. [24] COM(2009) 116; COM(2009) 184; COM(2009) 108. [25] COM(2008) 862. [26] COM(2008) 534. [27] Darbības programma (DP) parāda dalībvalstu (un/vai reģionu) prioritātes, kas saņem struktūrfondu atbalstu. [28] Skat. http://ec.europa.eu/regional_policy/atlas2007/index_en.htm . [29] Skat. http://erc.europa.eu. [30] Skat. http://ec.europa.eu/research/rea. [31] Izņemot īpašo programmu “Idejas” un Euratom. [32] Skat. ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/fp7-evrules_en.pdf. [33] Skat. http://cordis.europa.eu/fp7/find-doc_en.html#workprogrammes. [34] Skat. http://cordis.europa.eu. [35] http://ec.europa.eu/research/research-eu/index_en.html. [36] COM(2003) 226. [37] Skat. http://ec.europa.eu/invest-in-research/coordination/coordination01_en.htm. [38] Skat. http://ec.europa.eu/invest-in-research/coordination/coordination02_en.htm. [39] P&A finansē no četriem avotiem: valsts uzņēmumiem, valsts iestādēm, citiem valsts un ārvalstu avotiem. [40] Skat. http://cordis.europa.eu/eu-funding-guide/home_en.html .