LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 13.11.2008 
SEC(2008) 2863  
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
par enerģijas un citu resursu pat ēriņa norādīšanu ražojumiem, kas saist īti ar 
energopat ēriņu, izmantojot eti ķetes un standarta inform āciju par prec ēm  
 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
  
{COM(2008) 778 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 2862} 
 
LV 2   LV KOPSAVILKUMS 
Šis ietekmes nov ērtējums ir pavaddokuments priekšlikumam p ārstrādāt Direktīvu 92/75/EEK 
jeb “Sadz īves tehnikas ener ģijas marķējuma direkt īvu”1 (turpmāk – “EMD”). P ārstrādātā 
EMD ir viens no elementiem Ilgsp ējīga patēriņa un ražošanas un ilgsp ējīgas rūpniecības 
politikas r īcības plānā (SCP/SIP ). 
 
EMD, kas tika pie ņemta 1992. gad ā, paredz pien ākumu mazumtirgot ājiem tirdzniec ības vietās 
izstādīt salīdzinošu eti ķeti, kas pat ērētājus inform ē par sadz īves iekārtu enerģijas patēriņa 
līmeni. Ir apr ēķināts, ka ener ģijas patēriņa etiķetes ir rad ījušas ikgad ējus enerģijas 
ietaupījumus 3 megatonnu naftas ekvivalenta (Mtoe) apm ērā2, kas atbilst emisiju 
samazinājumam apm ēram 14 Mt Co2 gad ā laikposm ā no 1996. l īdz 2004. gadam. 
Enerģijas patēriņa etiķete ir oblig āta tiem ražojumiem, uz kuriem attiecas īstenošanas 
pasākumi saska ņā ar pamatdirekt īvu – EMD. Ener ģijas patēriņa etiķešu shēma ir veiksm īgi 
sekmējusi sadzīves tehnikas tirgus virz ību uz produktiem ar augst āku energoefektivit āti. Tā 
sniedz pat ērētājiem noder īgu un sal īdzinošu inform āciju, kas ļauj tiem izv ēlēties ieguld īt 
                                                 
1 Padomes 1992. gada 22. septembra  Direktīva 92/75/EEK par sadz īves tehnikas ener ģijas un citu 
resursu pat ēriņa norādīšanu, izmantojot eti ķetes un standarta inform āciju par prec ēm. 
2 Šeit nav ņemti vērā enerģijas ietaup ījumi no saist ītajām Ceced  un Eicta  brīvprātīga apņemšanās.  
 
LV 3   LV labākās ierīcēs un tādējādi ietaupīt, ņemot vērā ekspluatācijas izmaksas (galvenok ārt enerģijas 
patēriņu). 
Tā palīdz ražotājiem lokaliz ēt savus produktus tirg ū un atgūt daļu no izdar ītajiem 
ieguldījumiem lab āku un inovat īvāku ierīču izgatavošan ā. Tāpēc šī shēma tiek uzskat īta par 
instrumentu, ar kura pal īdzību iegūst gan pat ērētāji, gan ražošanas nozare, gan apk ārtējā vide. 
Kā minēts ilgspējīga patēriņa un ražošanas un ilgsp ējīgas rūpniecības politikas r īcības plānā 
(SCP/SIP), EMD kop ā ar Ekodizaina direkt īvu varētu radīt lielāku enerģijas ietaup ījumu un 
vairāk samazin āt ietekmi uz apk ārtējo vidi tad, ja t ās tiktu attiecin ātas uz visiem ar 
energopat ēriņu saistītajiem ražojumiem (ražojumiem , kuri to lietošanas laik ā ietekmē 
enerģijas patēriņu). 
Pašreizējā EMD ir pamats, kas pilnvaro Komisiju (ar Regulat īvās komitejas pal īdzību) 
pieņemt marķēšanu īstenojošus pas ākumus konkr ētai sadzīves tehnikai3. Attiecībā uz šīs 
sadzīves tehnikas eti ķetēm tiek gatavotas izmai ņas, kas tiks pie ņemtas 2009. un 2010. gad ā. 
Saskaņā ar SCP/SIP  ietekmes nov ērtējumu EMD ierobežot ā darbības joma kav ē turpināt cīņu 
ar klimata p ārmaiņām un veicin āt ES kopējā mērķa – palielin āt energoefektivit āti par 20 % 
līdz 2020. gadam –sasniegšanu, k ā arī realizēt ar ilgsp ējīgu ražošanu un pat ēriņu saistītos 
mērķus. Šī iemesla d ēļ ietekmes nov ērtējuma ziņojumā analizēts arī tas, vai ir iesp ējams 
uzlabot EMD darb ības un funkcion ēšanu, kā to izdarīt, un kādu iespaidu tas atst ātu. Tai pat 
laikā, tā kā EMD ir pamatdirekt īva, kas tieši neietekm ē nevienu produktu, detaliz ēti iespējams 
aprēķināt tikai to īstenošanas pas ākumu ekonomisko un soci ālo ietekmi, k ā arī to ietekmi uz 
apkārtējo vidi, kuri ir veikti attiec ībā uz konkr ētiem ražojumiem. L īdz ar to iesp ējamās 
pārskatīšanas potenci ālie trūkumi un priekšroc ības tiek analiz ētas, ņemot vērā īpašas 
prioritāras ražojumu grupas, kas b ūtiski ietekm ē apkārtējo vidi un kuru mar ķēšana ir 
piemērots instruments konkr ētās politikas īstenošanai. 
Attiecībā uz EMD funkcion ēšanu mērķis ir palielin āt EMD un t ās īstenošanas pas ākumu 
efektivitāti, samazinot administrat īvo slogu, un izmantot EMD k ā pamatu saska ņotiem 
obligātie publisk ā iepirkuma noteikumiem un iekš ējā tirgus veicin āšanas pasākumiem. 
                                                 
3 Ledusskapji, sald ētavas un to kombin ācijas, veļas mazgājamās mašīnas, žāvētāji un to kombin ācijas, 
trauku mazg ājamās mašīnas, cepeškr āsnis, ūdens sildītāji un karst ā ūdens uzglab āšanas ierīces, gaismas 
avoti un gaisa kondicion ēšanas ierīces.  
 
LV 4   LV Četri iespējamie politiskie risin ājumi ir šādi. 
(1) Politika netiek main īta un ir divi papildrisin ājumi: 
(1a) BaU – “business as usual” (past āvošā situācija),  
(1b) BaU + 1 –EMD pašreiz ējās darbības jomas īstenošana piln ā apmērā. 
(2) Nereglament ējoši pasākumi. 
(3) Direkt īvas grozīšana – EMD pašreiz ējās darbības jomas īstenošana piln ā apmērā un –
tajā iekļaujot visus ar energopat ēriņu saistītos ražojumus, iz ņemot transportl īdzekļus. 
(4) Direkt īvas atcelšana un t ās noteikumu īstenošana Ekodizaina direkt īvā – EMD 
pašreizējās darbības jomas īstenošana piln ā apmērā un tajā iekļaujot visus ar 
energopat ēriņu saistītos ražojumus, iz ņemot transportl īdzekļus.  
Tiek lēsts, ka papildrisin ājums 1b (pašreiz ējās darbības jomas piln īga īstenošana), 
pamatojoties uz apr ēķiniem, kas veikti, izmantojot priorit ārās ierīces, līdz 2020. gadam rad ītu 
ietaupījumus 22 megatonnu naftas ekvivalenta (Mtoe) apm ērā, kas atbilst CO2 emisiju 
samazinājumam 65 Mt apm ērā. Vairāk kā pusi no šiem ietaup ījumiem rad ītu tikai sild īšanas 
un ūdens sildīšanas ierīces, uz kur ām šobrīd ELD vēl neattiecas. P ārējos ietaup ījumus rad ītu 
esošo asto ņu īstenošanas pas ākumu uzlabošana un jauns īstenošanas pas ākums attiec ībā uz 
televizoriem.  
2. politikas risin ājumam (br īvprātīgas vienošan ās/brīvprātīga apņemšanās) būtu tāda 
priekšrocība, ka tas gandr īz nepalielin ātu uzņēmēju un vald ību administrat īvo slogu atkar ībā 
no konkr ētā nereglament ējošā pasākuma īstenošanas, tom ēr tas būtu pilnībā pakļauts 
ražošanas nozares v ēlmei sadarboties, kas jau ir noraid ījusi šo risin ājumu ( CECED4 un 
EICTA5), iespējām un gatav ībai. Šī risinājuma iesp ēja veicināt lielākus enerģijas ietaup ījumus 
labākajā gadījumā tika uzskat īta par minim ālu. 
3. politikas risin ājums (piln ībā izmantot pašreiz ējo ietvaru un paplašin āt darbības jomu, 
iekļaujot visus ar energopat ēriņu saistītos ražojumus) ietver zin āmu ar pārstrādāšanu saist ītu 
administrat īvo slogu, ta ču ietaupītu transpon ēšanas izmaksas 4 miljonu EUR apm ērā par katru 
uzlaboto vai jauno īstenošanas pas ākumu, ja īstenošana ar direkt īvu palīdzību tiktu aizst āta ar 
īstenošanu ar regulu pal īdzību. Ir aprēķināts, ka EMD darb ības jomas paplašin āšana, iekļaujot 
visus ar energopat ēriņu saistītos ražojumus l īdz 2020. gadam rad ītu papildu ietaup ījumus 
27 megatonnu naftas ekvivalenta (Mtoe) apm ērā6, kas atbilst CO2 emisiju samazin ājumam 
80 Mt apm ērā, salīdzinot ar BaU. Tas noz īmē ietaupījumus 5 megatonnu naftas ekvivalenta 
(Mtoe) apm ērā salīdzinot ar BaU+1 no tr īs aprēķiniem izmantotaj ām prioritārajām ražojumu 
grupām (komerci ālā apsilde un atdzes ēšana, un logi). Prec īzāka inform ācija par 
potenciālajiem ietaup ījumiem no šiem produktiem b ūs pieejama no Ekodizaina sagatavošanas 
pētījumiem, kam sekos konkr ētu ražojumu ietekmes nov ērtējumi. Shēmas efektivit āti un 
                                                 
4 Eiropas sadz īves tehnikas ražot āju komiteja 
5 Eiropas inform ācijas un komunik ācijas tehnolo ģiju ražošanas asoci ācija  
6 Skaitlis sast āv no EMD piln īgas īstenošanas rad ītajiem ietaup ījumiem 22 megatonnu naftas ekvivalenta 
(Mtoe) apm ērā līdz 2020. gadam un papildu ietaup ījumiem apm ēram 5 megatonnu naftas ekvivalenta 
(Mtoe) apm ērā, ko rada darb ības jomas paplašin āšana, pamatojoties uz apr ēķiniem attiec ībā uz trīs 
prioritārajām ražojumu grup ām (logiem, komerci ālajām atdzesēšanas un sild īšanas ierīcēm).  
 
LV 5   LV ietaupījumus vēl vairāk palielin ās papildu izmai ņas, tādas kā noteikumu par eti ķetes 
izmantošanas juridisko aizsardz ību pieņemšana, paskaidrojoš ās informācijas pras ības un jauni 
noteikumi par oblig āto publisko iepirkumu un stimul ējošiem pas ākumiem. 
4.politikas risin ājums, EMD atcelšana un noteikumu par ener ģijas patēriņa etiķetēm 
iestrādāšana Ekodizaina direkt īvā, teorētiski varētu radīt tādus pašus ietaup ījumus kā 
3. politikas risin ājums un samazin ātu reglament ējošo instrumentu skaitu, ta ču visdrīzāk 
nevarētu tikt uzskat īts par vienk āršojumu. Iemesls ir juridisko instrumentu atš ķirīgais raksturs: 
Ekodizaina direkt īva aizliedz vides aizsardz ības ziņā sliktāk darbojošos produktus un 
koncentrējas uz visiem vides aizsardz ības aspektiem vis ā produkta dz īves cikla laik ā. EMD 
paredz ener ģijas patēriņa etiķetes izgatavošanu, kas pat ērētājiem sniedz inform āciju par 
ražojuma energoefektivit āti tā lietošanas f āzē (un par citu atbilstošu resursu (t ādu kā ūdens) 
izmantošanu, ja tas ir noz īmīgi). 
Analizējot un sal īdzinot politikas risin ājumus, redzams, ka papildrisin ājums 1b un 
3. risinājums ir rentabl ākie un piem ērotākie risinājumi ar sp ēcīgāko ieinteres ēto pušu atbalstu 
politikas m ērķu sasniegšanai. 
Ilgspējīga patēriņa un ražošanas un ilgsp ējīgas rūpniecības politikas r īcības plānā ierosināts 
veikt uzraudz ību un nov ērtēšanu atbilst īgi Ekodizaina, Ekomar ķējuma direkt īvai un citiem 
saistītajiem juridiskajiem instrumentiem.