FINANŠU PĀRSKATI PAR 2009. GADA 31. DECEMBRĪ SLĒGTO GADU

SATURS

GADA PĀRSKATI

Ārējā revidenta ziņojums

Bilance 2009. gada 31. decembrī

Pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu 2009. gada 31. decembrī slēgtajā gadā

Naudas plūsmas pārskats par 2009. gada 31. decembrī slēgto gadu

Pašu kapitāla izmaiņu pārskats par 2009. gada 31. decembrī slēgto gadu

Grāmatvedības metodes un finanšu pārskatu piezīmes

Budžeta informācija par 2009. finanšu gadu

Neatkarīgais ticamības ziņojums

Revīzijā piemēro procedūras, kas paredzētas, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par finanšu pārskatos norādītajām summām un informāciju. Procedūru izvēle ir revidenta ziņā, tāpat kā riska novērtējums par to, vai finanšu pārskatos krāpšanas vai kļūdu dēļ nav iekļauta būtiski nepatiesa informācija. Novērtējot risku, revidents ņem vērā revidējamajā vienībā izveidoto iekšējo kontroles sistēmu, kas attiecas uz finanšu pārskatu sagatavošanu un to patiesu izklāstu, lai izstrādātu apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, nevis lai sniegtu atzinumu par šīs iekšējās kontroles sistēmas efektivitāti.

Grāmatvedības metodes un finanšu pārskatu piezīmes

1. Vispārīga informācija

Eiropas Revīzijas palātu (turpmāk tekstā – “Palāta”), kura atrodas Luksemburgā, izveidoja ar Briseles līgumu 1975. gada 22. jūlijā, bet 1977. gada oktobrī tā sāka darbu kā Savienības ārējās revīzijas iestāde.

Eiropas Revīzijas palātas pamatuzdevums

Eiropas Revīzijas palāta ir ES iestāde, kas ar Līgumu izveidota ES finanšu revīzijas veikšanai. Būdama ES ārējās revīzijas iestāde, Palāta sekmē ES finanšu labāku pārvaldību un darbojas kā neatkarīga Eiropas Savienības iedzīvotāju finansiālo interešu aizstāve.

Palāta veic revīzijas, kurās vērtē ES finanšu līdzekļu iekasēšanu un tēriņus. Tā pārbauda, vai finanšu darījumi ir pareizi iegrāmatoti un atspoguļoti, likumīgi un pareizi veikti un pārvaldīti tā, lai nodrošinātu ekonomiju, efektivitāti un produktivitāti. Par veikto revīziju rezultātiem Palāta ziņo skaidros, aktuālos un objektīvos ziņojumos un pārskatos. Tā sniedz arī atzinumus jautājumos par finanšu pārvaldību.

Palāta veicina pārskatatbildību un pārredzamību, palīdz Eiropas Parlamentam un Padomei pārraudzīt ES budžeta izpildi, īpaši budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras laikā. Palāta ir apņēmusies būt efektīva organizācija, kas viena no pirmajām ievieš jaunākās atziņas publiskā sektora revīzijā un pārvaldē.

Palātas finanšu gads ir no 1. janvāra līdz 31. decembrim.

2. Galvenās grāmatvedības metodes un finanšu pārskatu sagatavošana

2.1. Pārskatu sagatavošanas pamats

Palātas pārskati tiek sagatavoti saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, kā arī saskaņā ar Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz minētās finanšu regulas īstenošanas kārtību.

Finanšu pārskatus sagatavo saskaņā ar Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumiem, kuru pamatā ir Starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti (IPSAS). Pēc apspriešanās ar pārējām iestādēm šos grāmatvedības noteikumus ir apstiprinājis Komisijas galvenais grāmatvedis.

2.2. Ārvalstu valūtas atlikumu un darījumu vērtēšana

Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš euro atbilstoši valūtas kursam, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā.

Pārskatā par saimnieciskās darbības rezultātu atzīst peļņu un zaudējumus no darījumu norēķiniem ārvalstu valūtā un no ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību pārrēķināšanas atbilstoši valūtas kursam gada beigās.

Ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību gada beigu atlikumus pārrēķina euro pēc 31. decembra kursa.

2.3. Materiālie un nemateriālie pamatlīdzekļi

Materiālos un nemateriālos pamatlīdzekļus novērtē pēc to sākotnējām izmaksām, no kurām atskaita nolietojumu/amortizāciju un vērtības samazinājumu. Pamatlīdzekļus, kuru vērtība ir mazāka par EUR 420, iegrāmato kā izdevumus to iegādes gadā. Pārskata gadā piegādātie aktīvi, par kuriem gada beigās vēl nav samaksāts, tiek atspoguļoti uzskaitē kā “aktīvi veidošanas procesā”; tie ietver arī liela mēroga ēku celtniecības projektus, kuri gada beigās vēl nav pabeigti.

Nolietojumu/amortizāciju aprēķina pēc lineārās metodes, sākot no iegādes mēneša un pamatojoties uz attiecīgajiem aktīviem lēsto lietderīgās lietošanas laiku. Nolietojuma/amortizācijas grafiks:

Nemateriālie pamatlīdzekļi (datorprogrammatūras licences) 4 gadi Ēkas 25 gadi vai paredzētais lietderīgās lietošanas laiks Iekārtas, mehānismi un darbarīki 4, 8 gadi Mēbeles un autoparks 4, 8 un 10 gadi Datortehnika 4 gadi Nomāto ēku īpašais aprīkojums nomas termiņš Cits aprīkojums un ierīces 4, 6 un 8 gadi

2.4. Pabalsti darbiniekiem

Pabalsti darbiniekiem veido Palātas locekļu tiesības uz pensiju nākotnē saskaņā ar 19. pantu Padomes 1977. gada 18. oktobra Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 2290/77 par Revīzijas palātas locekļu atalgojumu (OV L 268, 20.10.1977., 1. lpp.), pensiju shēmā paredzētos pabalstu maksājumus iekļauj Savienības budžetā, un dalībvalstis kopīgi garantē šo pabalstu samaksu.

Šīs saistības attiecībā uz turpmākajiem pensiju maksājumiem uzskaita un atspoguļo saskaņā ar EK 12. grāmatvedības noteikumu “Pabalsti darbiniekiem”. Šīs saistības aprēķina, ņemot vērā pensiju shēmas specifiku, atbilstoši 25. Starptautiskajos publiskā sektora grāmatvedības standartos (IPSAS 25) minētajiem noteikumiem.

25. Starptautisko publiskā sektora grāmatvedības standartu (IPSAS 25) noteikumos minēts, ka pēcnodarbinātības pabalstu izmaksām nosaka tagadnes vērtību (proti, nosaka to vērtību dienā, kad Palātas loceklis iegūst pensijas tiesības). Aktuārās saistības nosaka pastāvīgi, ņemot vērā gan sagaidāmos pabalstus amata pienākumu pildīšanas laikā, gan paredzamos algas paaugstinājumus. Šo saistību aprēķināšanā izmantoto aktuāro vērtēšanas metodi sauc par plānotās vienības kredītmetodi.

Aplēstie nodokļi, kurus piemēros turpmākajiem pensiju maksājumiem, ir atskaitīti no saistībām, jo tie atgriežas ES budžetā kā ieņēmumi.

Pensiju saistības pārrēķina katru gadu pārskata datumā. Saimnieciskās darbības rezultāta pārskatā izdevumos par pensijām ir iekļautas gada laikā izmaksātās pensijas un gada beigās veiktās pensiju saistību korekcijas, abos gadījumos neietverot nodokļus. Aktuāro peļņu un zaudējumus atzīst saimnieciskās darbības rezultāta pārskatā.

Attiecībā uz iespējamajiem “Plāna aktīviem” jāmin, ka pašlaik Eiropas Savienība nav atvēlējusi nekādus aktīvus pensiju saistību finansēšanai.

2.5. Uzkrājumi riskiem un maksām

Uzkrājumi riskiem un maksām paredzēti, lai segtu zaudējumus vai parādus, kuru raksturs ir skaidri definēts un kuri bilances slēgšanas dienā vai nu varētu rasties, vai ir skaidrs, ka radīsies, tomēr vēl nav zināma summa vai diena, kad tie radīsies.

2.6. Izdevumu atzīšana

Darījumus un notikumus atzīst finanšu pārskatos periodā, uz kuru tie attiecas. Pārskata perioda beigās uzkrātos izdevumus atzīst, pamatojoties uz piegādāto preču vai sniegto pakalpojumu summu.

Daži kārtējā gadā veiktie maksājumi savukārt attiecas uz nākamajiem periodiem, un tie jānosaka un jāiekļauj nākamajā(-os) periodā(-os).

Uzkrāto un nākamo periodu izdevumu aprēķināšanu gada beigās sauc par periodizāciju, kuras veikšanai ir izstrādātas izvērstas metodes un praktiskās norādes.

3. Bilances piezīmes

3.1. Nemateriālie pamatlīdzekļi

Izmaiņas nemateriālajos pamatlīdzekļos 2009. gadā bija šādas:

(EUR) Bruto uzskaites vērtība 2009. gada 1. janvārī Pamatlīdzekļu iegāde Pamatlīdzekļu realizācija Bruto uzskaites vērtība 2009. gada 31. decembrī Uzkrātā amortizācija 2009. gada 31. decembrī Neto uzskaites vērtība 2009. gada 31. decembrī Datorprogrammatūra 629 882 168 220 — 798 102 – 396 886 401 216 Kopā 629 882 168 220 — 798 102 – 396 886 401 216

3.2. Materiālie pamatlīdzekļi

Izmaiņas materiālajos pamatlīdzekļos 2009. gadā bija šādas:

(EUR) Bruto uzskaites vērtība 2009. gada 1. janvārī Pamatlīdzekļu iegāde Pamatlīdzekļu realizācija un pārklasifikācija Bruto uzskaites vērtība 2009. gada 31. decembrī Uzkrātais nolietojums 2009. gada 31. decembrī Neto uzskaites vērtība 2009. gada 31. decembrī Zeme 776 630 — — 776 630 — 776 630 Ēkas 52 074 987 7 515 1 392 129 53 474 631 –26 319 838 27 154 793 Iekārtas un aprīkojums 131 603 68 128 –3 402 196 329 – 116 064 80 265 Datortehnika 4 187 142 507 846 — 4 694 988 –3 603 516 1 091 472 Mēbeles un autoparks 2 042 600 198 610 – 158 011 2 083 199 –1 306 282 776 917 Cits aprīkojums un ierīces 1 899 367 82 907 –1 758 1 980 516 –1 808 983 171 533 Aktīvi veidošanas procesā 4 077 754 3 817 107 –1 392 129 6 502 732 — 6 502 732 Kopā 65 190 083 4 682 113 – 163 171 69 709 025 –33 154 683 36 554 342

“Aktīvi veidošanas procesā” ir daļēji vai arī pilnībā piegādāti aktīvi, par kuriem gada beigās vēl nav saņemti faktūrrēķini, tostarp liela mēroga ēku celtniecības projekti, kuri gada beigās vēl nav pabeigti. Kad aktīvi ir pieņemti un faktūrrēķins ir saņemts, attiecīgos aktīvus pārklasificē un atspoguļo pareizajā budžeta pozīcijā.

2009. gada 31. decembrī aktīvi veidošanas procesā bija EUR 6 502 732, un tie attiecās uz izpēti saistībā ar “K3” biroju ēku (EUR 2 077 656) un būvdarbiem veselības un drošības prasību izpildei “K1” biroju ēkā (EUR 4 425 076).

“K1” biroju ēkas konferenču telpas renovācijai un modernizācijai paredzētos EUR 1 392 129 šogad pārvietoja uz pozīciju “Ēkas”.

3.3. Materiālie pamatlīdzekļi

(EUR) 2009. gada 31. decembrī 2008. gada 31. decembrī Īstermiņa debitoru parādi, galvenokārt attiecas uz iestāžu darbinieku pārnestajām izcelsmes valsts pensiju tiesībām 398 142 504 166 Dažādi debitoru parādi, galvenokārt attiecas uz darbinieku algām un avansiem par komandējumiem 367 360 335 446 Nākamo periodu izdevumi par ēku nomu un IT līgumiem 197 446 614 114 Citu ES struktūru (Publikāciju biroja) debitoru parādi 2 260 2 055 Kopā 965 208 1 455 781

3.4. Nauda un tās ekvivalenti

(EUR) 2009. gada 31. decembrī 2008. gada 31. decembrī Sīkizdevumi 1 000 1 000 Bankas norēķinu konts 1 526 466 1 487 625 Kopā 1 527 466 1 488 625

3.5. Pabalsti darbiniekiem

Nākotnē maksājamo pensiju saistības aprēķina bez nodokļiem, kurus atgūs par pensijas maksājumiem nākotnē (sk. arī 2.4. piezīmi).

(EUR) 2009. gada 31. decembrī 2008. gada 31. decembrī Summa (bruto) 68 741 798 63 730 921 Nodokļu likme (%) 17,57 17,57 Nodokļi 12 077 934 11 197 523 Summa (neto) 56 663 864 52 533 398 Izmaiņas neto pensiju saistībās 4 130 466 10 665 938

Palātas locekļiem paredzētais pensiju plāns ir noteiktu izmaksu plāns. Ar to saistīti šādi noteiktie pabalsti:

— pārejas pabalsts (izmaksā trīs gadus pēc amata pienākumu pildīšanas beigām),

— vecuma pensija,

— invaliditātes pensija un pabalsts,

— apgādnieka zaudējuma pensija (izmaksā pēc Palātas locekļa nāves neatkarīgi no tā, vai nāve iestājas, kad loceklis ir jau pensionējies, vai pirms tam).

Saistības jāaprēķina šādām saņēmēju kategorijām:

— pašreizējie Palātas locekļi,

— bijušie Palātas locekļi, kuri saņem pārejas pabalstu,

— bijušie Palātas locekļi pēc pārējas laika (atliktā pensija),

— pensionējušies Palātas locekļi,

— pastāvīgi darba nespējīgi Palātas locekļi,

— īslaicīgi darba nespējīgi Palātas locekļi,

— pārdzīvojušie laulātie,

— bāreņi.

Eiropas Savienības Statistikas birojs sadarbībā ar kvalificētu neatkarīgu ekspertu aprēķina šīs saistības, ņemot vērā izmantotās metodes un attiecīgos aktuāros pieņēmumus.

Pensiju saistību novērtēšanā jāizvērtē mainīgie lielumi, kuri ir saistīti ar tautsaimniecības un demogrāfijas attīstības aspektiem. Vērtības, kuras ir piesaistītas šiem mainīgajiem lielumiem, var būt balstītas uz apkopoto informāciju, veiktajām aplēsēm, vai arī tās var būt pat brīvi izvēlētas vērtības.

Kā daži no galvenajiem aktuāru pieņēmumiem jāmin 2009. gada decembrī aplēstā nominālā diskonta likme (4,1 %), prognozētā ilgtermiņa inflācija (2,3 %) un vispārējais atalgojuma pieaugums (0 %). 2008. gada decembrī šiem pašiem mainīgajiem lielumiem piemērotās vērtības attiecīgi bija 3,7 %, 1,5 % un 0,3 %.

Izmaiņas bruto pensiju saistībās 2009. gadā nav saistītas ar izmaiņām uzskaites metodēs vai arī ar kādu citu ārkārtas faktoru. To dinamiku var izskaidrot šādi:

(EUR) Bruto pensiju saistības 31.12.2008. 63 730 921 Izmaiņas saistībās sakarā ar jauniem darbiniekiem 0 Izmaiņas saistībās atkarībā no darbinieku pastāvīgā skaita 3 958 178 Darbinieku pastāvīgā skaita darba izmaksas 5 614 685 Darbinieku pastāvīgā skaita procentu izmaksas 2 510 704 Gada laikā izmaksātās pensijas –2 977 454 Aktuārā peļņa un zaudējumi, kas rodas no veiktajām korekcijām –1 189 757 Aktuārā peļņa un zaudējumi no izmaiņām aktuāru pieņēmumos 1 052 699 Procentu likme 3 295 980 Mūža ilguma tabula 0 Vispārējais algu pieaugums –2 243 281 Citas izmaiņas aktuāru pieņēmumos 0 Aktuārā peļņa un zaudējumi saistībā ar metožu un citām izmaiņām 0 Bruto pensiju saistības 31.12.2009. 68 741 798

“Darba izmaksas” atspoguļo pašreizējo Palātas locekļu iegūto papildu pensiju tiesību faktisko vērtību, kas ir saistīta ar amata pienākumu pildīšanas ilgumu konkrētajā gadā.

“Procentu izmaksas” ir saistāmas ar vecuma palielināšanos Palātas locekļiem, kuri nav pensionējušies; viņu vecums palielinās, un laikposms no nākamās novērtēšanas reizes līdz dienai, kad viņi saņems turpmākos pabalstus, ir samazināts par vienu gadu.

“Gada laikā izmaksātā pensija” attiecas uz gada laikā veiktajiem maksājumiem un ir izvērsti izklāstīta 4.9. piezīmē.

“Aktuārā peļņa un zaudējumi” nozīmē starpību starp prognozēm nākamajam gadam un faktiskajiem notikumiem konkrētajā gadā.

3.6. Citas ilgtermiņa saistības

Pēc “K9” ēkas nomas līguma izbeigšanas saskaņā ar līgumu ir jāmaksā EUR 175 000.

3.7. Uzkrājumi riskiem un maksām

Komisija ir pārsūdzējusi ES Tiesā Padomes lēmumu par ES iestāžu darbinieku atalgojuma indeksāciju 2009. gada decembrī (1,85 %), kas bija zemāks nekā Komisijas ierosinātais atalgojuma indeksācijas apmērs (3,7 %).

Aplēses liecina, ka apstrīdētajai Revīzijas palātas darbinieku atalgojuma papildu indeksācijai par 1,85 % attiecībā uz laikposmu no 2009. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 31. decembrim, neskaitot nodokļus, vajag EUR 650 000.

3.8. Kreditoru parādi

(EUR) 2009. gada 31. decembrī 2008. gada 31. decembrī Īstermiņa kreditoru parādi 548 543 540 605 Dažādi kreditoru parādi par darbinieku algām un personāla izdevumiem 425 994 427 175 Uzkrātās maksas – iestādēm ārpus ES 4 161 463 5 918 135 Uzkrātās maksas – ES struktūrām 874 060 753 963 Parādi konsolidētajām ES struktūrām (galvenokārt Eiropas Padomei un Parlamentam) 18 648 107 124 Kopā 6 028 708 7 747 002

“Uzkrātās maksas – iestādes ārpus ES” ietver līdzekļus gada beigās neizmantotajām atvaļinājuma dienām. Tie ir samazinājušies no EUR 1 936 117 (2008. gadā) līdz EUR 1 799 770 (2009. gadā).

4. Piezīmes pārskatam par saimnieciskās darbības rezultātu

4.1. Līdzekļi, ko Komisija pārskaita citām iestādēm, atbilst līdzekļiem, ko Palāta katru mēnesi prasa Komisijai sava bankas konta papildināšanai.

4.2. “Ieņēmumi no administratīvām darbībām”: šo pozīciju veido galvenokārt atskaitījumi no Palātas locekļu un darbinieku algām saistībā ar nodokļiem un sociālajām iemaksām.

4.3. “Citi darbības ieņēmumi”: tostarp ieņēmumi no Publikāciju biroja izdevumu pārdošanas.

4.4. “Personāla izdevumi” ietver Palātas locekļu, ierēdņu, līgumdarbinieku un pagaidu darbinieku atalgojumu. Agrāko Palātas locekļu pārejas pabalsti un ar locekļu pensijām un pārejas pabalstiem saistītie nodokļi tagad ir ietverti postenī “Izmaiņas pensiju kapitālā” (sk. 4.9. piezīmi).

4.5. Ar pamatlīdzekļiem saistītos izdevumus veido materiālo un nemateriālo pamatlīdzekļu nolietojums/amortizācija.

4.6. Svarīgākie posteņi pozīcijā “Citi administratīvie izdevumi” ir:

— ēku noma un ar to saistītās izmaksas,

— IT un telekomunikācijas,

— komandējumu izdevumi,

— telpu uzkopšanas un apsardzes pakalpojumi.

4.7. Finanšu ieņēmumus veido bankas procenti par līdzekļu atlikumu Palātas norēķinu kontā.

4.8. Finanšu izdevumus veido bankas komisijas maksas, kas atskaitītas no Palātas norēķinu konta.

4.9. Postenī “Izmaiņas pensiju kapitālā” ietverti visi izdevumi saistībā ar Palātas locekļu pensijām. Tajā iekļauti gada laikā pensijās un pārejas pabalstos izmaksātie līdzekļi, kā arī gada beigās veiktās korekcijas visu turpmāko pensiju maksājumu saistībām.

Tā kā tagad pensiju saistībās ir iekļauti pārejas pabalstu izdevumi, arī gada laikā maksātie pārejas pabalsti ir jāietver postenī “Izmaiņas pensiju kapitālā”. 2008. gada finanšu pārskatos tie nebija atspoguļoti šajā postenī; pārejas pabalsti (EUR 1 095 429) un no maksājumiem atskaitītie nodokļi (EUR – 382 779) bija uzrādīti kā “Personāla izdevumi”.

Saskaņā ar EK 14. grāmatvedības noteikumu (un kā norādīts turpmākajā tabulā) abas šīs summas ir jāpārklasificē, lai pārveidotu 2008. gada finanšu pārskatus un nodrošinātu, ka informācija par 2008. un 2009. gadu ir pienācīgi salīdzināma. Šī pārklasificēšana neietekmē ne galīgo saimnieciskās darbības rezultātu, ne arī bilanci.

(EUR) 2009. gads Pārveidoti 2008. gada finanšu pārskati 2008. gada finanšu pārskati Izmaiņas locekļu neto pensiju saistībās 4 130 466 10 665 938 10 665 938 Izmaksātās vecuma pensijas 2 020 586 1 750 629 1 750 629 Izmaksātās apgādnieka zaudējuma pensijas 356 249 346 908 346 908 Izmaksātie pārejas pabalsti 542 642 1 095 429 — Izmaksātās invaliditātes pensijas 57 977 — — Gadā izmaksāto pensiju starpsumma 2 977 454 3 192 966 2 097 537 No maksājumiem atskaitītie nodokļi – 386 534 – 382 779 - Izmaiņas pensijās kopā 6 721 386 13 476 125 12 763 475

5. Ārpusbilances posteņi

5.1. Iespējamie aktīvi

Saskaņā ar līgumsaistībām pakalpojumu sniedzēji ir snieguši šādas bankas garantijas:

(EUR) 2009. gada 31. decembrī Ceļojumu aģentūra 100 000 “K1” biroju ēkas modernizācija 545 951 “K3” biroju ēkas projekta vadība 578 000 Autoparka noma 75 000 Apdrošināšanas sabiedrība 1 361 Telekomunikācijas 20 000 Kopā 1 320 312

5.2. Saistības finansējumam nākotnē

(EUR) 2009. gada 31. decembrī Ēku operatīvā noma 11 683 829 IT materiālu, automašīnu un citu iekārtu operatīvā noma 1 001 910 Starpsumma 12 685 739 Saistības vēl neizlietotās apropriācijās – Budžeta nenokārtoto saistību atlikums (“Reste à liquider”) – pēc 2010. gada uzkrājumu atskaitīšanas 56 918 665 Kopā 69 604 404

Nenokārtotās saistības ir budžeta uzskaites elements, kas atspoguļo nenokārtoto saistību vērtību. Tā ir starpība starp uzņemtām saistībām un veiktiem maksājumiem, un tā attiecas uz laikposmu starp saistību uzņemšanu un attiecīgo maksājumu veikšanu.

Nenokārtoto saistību palielināšanās salīdzinājumā ar pagājušo gadu ir skaidrojama ar jaunās “K3” biroju ēkas celtniecību.

5.3. Palātas ēku celtniecības projekti

Palāta uzsāka darbu centrālajā biroju ēkā (“K1” biroju ēkā) 1988. gadā un 1990. gadā iegādājās šo ēku un tai piegulošo zemi savā īpašumā. 1999. gadā Palāta un Luksemburgas valsts noslēdza pamatnolīgumu, saskaņā ar kuru par EUR 1 Palātai piešķīra tiesības 49 gadus izmantot otru zemes gabalu (zemes nomas termiņš atjaunojams vēl vienu reizi), lai uzbūvētu centrālās biroju ēkas paplašinājumu (“K2” biroju ēku). Tomēr, tā kā bija jāveic dažādi pasākumi saistībā ar biroju ēkas otro paplašinājumu (“K3” biroju ēka), 2008. gada 22. februārī Luksemburgas valsts un Palāta noslēdza jaunu pamatnolīgumu.

Abus šos zemes gabalus iepriekš minētajiem biroju ēkas paplašinājumiem (“K2” un “K3” biroju ēkām) Luksemburgas valsts pārdeva Palātai par simbolisku cenu – EUR 1. Ja Palāta jebkad nolems nodot trešai personai, kas nav Kopienas iestāde vai struktūra, vienu vai otru paplašinājumu, tā atdos zemi Luksemburgas valsts īpašumā un saņems simbolisku samaksu EUR 1 apmērā un Luksemburgas valsts varēs izmantot tiesības nopirkt šo ēku par neatkarīga eksperta noteikto cenu. Ja valsts nolems šo iespēju neizmantot, tā var piešķirt zemes lietošanas tiesības ēkas pircējiem.

Saskaņā ar Luksemburgas tiesību aktiem biroju ēkas ik pēc 15 gadiem ir jāmodernizē, lai tās atbilstu attiecīgajiem veselības aizsardzības, drošības un vides standartiem. Iepriekšējos divos gados saistībā ar šiem veselības aizsardzības un drošības standartiem “K1” biroju ēku modernizēja. Lai gan šie darbi ir kopumā pabeigti, to oficiālā galīgā pieņemšana notiks 2010. gadā. “K2” biroju ēku nodeva ekspluatācijā 2003. gada novembrī, un tai izsniegtā ekspluatācijas atļauja (“autorisation d’exploitation”) ir derīga līdz 2018. gadam.

“K3” biroju ēkas celtniecība sākās 2010. gada martā. Pirmais finanšu piešķīrums (55 miljoni EUR) bija iekļauts 2009. gada budžetā. Daļu no šiem līdzekļiem izlietoja 2009. gadā, bet atlikumu iekļāva nenokārtotajās saistībās (sk. 5.2. punktu). Šī starpība attiecas uz līgumiem, kurus noslēgs ar būvniecības uzņēmumiem 2010. gadā. 2009. gada 15. jūnijā pēc uzaicinājuma piedalīties atklātā iepirkuma konkursā Palāta noslēdza pakalpojumu līgumu ar konsorciju, kurš būs “K3” biroju ēkas celtniecības projekta vadītājs. Viens no projekta vadītāja pienākumiem ir Palātas vārdā sagatavot un noslēgt līgumus ar būvniecības uzņēmumiem, uzraudzīt darbu izpildi un pārbaudīt faktūrrēķinus pirms samaksas veikšanas. Pēc faktūrrēķinu pārbaudes un to samaksas apstiprināšanas Palātas attiecīgajos dienestos projekta vadītāja pienākums ir veikt samaksu būvniecības uzņēmumiem. Ņemot vērā iepriekš minēto, projekta vadītājs uzņemas finanšu saistības pret būvniecības uzņēmumiem. Lai to līdzsvarotu, projekta vadītāja un Palātas noslēgtajā līgumā ir minēts, ka Palātai sava budžeta ietvaros ir jānodrošina pietiekami līdzekļi, lai segtu projekta vadītāja saistības pret būvniecības uzņēmumiem. Lai to nodrošinātu, Palāta ir noslēgusi trasta konta līgumu ar vietējo banku, kurā tiek turēti budžeta lēmējiestādes piešķirtie līdzekļi. Tādējādi ar trasta konta līguma palīdzību ir nodrošināts, ka Savienības finansiālās intereses ir aizsargātas.

5.4. Potenciālās saistības tiesvedības gadījumā

Nav.