Tiek veikti pasākumi, lai mazinātu Covid-19 pandēmijas ietekmi uz civiltiesu un krimināllietu tiesu darbības efektivitāti, taču lielākās bažas joprojām rada procedūru ilgums. To ārkārtas pasākumu rezultātā, kas tika īstenoti nolūkā pārvarēt sabiedrības veselības krīzi, jo īpaši laikā no 2020. gada marta līdz maijam, tiesu darbs palēninājās un izskatāmo lietu apjoms palielinājās. Tādējādi 2020. gada oktobrī civiltiesās izskatāmo lietu apjoms bija palielinājies par gandrīz 43 000 lietu, savukārt zemākās instances krimināllietu tiesās — par 19 000 lietu salīdzinājumā ar 2019. gada beigām. Strīdīgu civillietu un komerclietu pabeigšanai paredzamais laiks turpināja palielināties, 2019. gadā sasniedzot vidēji 432 dienas. Savukārt strīdīgu civillietu un komerclietu pabeigšanas koeficients 2019. gadā nedaudz palielinājās līdz 99,7 %, taču šis ir rādītājs pirms pandēmijas radītās ietekmes. Lai risinātu problēmas, ar kurām saskaras krimināllietu tiesas, ar jaunu 2021. gada 8. aprīļa likumu, kura mērķis ir uzlabot vietējo tiesu darbības un kriminālprocesa efektivitāti, alternatīvie pasākumi tiek attiecināti arī uz kriminālvajāšanu, tiek paplašināts composition pénale ietvaros piemērojamo pasākumu tvērums un tiek atļauta sabiedriskā darba izpilde ārpustiesas kārtībā.

Tiesu sistēmai paredzētie resursi 2021. gadā ir būtiski palielināti . Saskaņā ar 2021. gada budžeta likumu Tieslietu ministrijai ir piešķirts budžets 12,1 miljarda EUR apmērā jeb aptuveni 2 % no kopējiem publiskajiem izdevumiem, kas ir par 8 % vairāk nekā iepriekšējā gadā (lielākais pieaugums no gada uz gadu vairāk nekā 20 gadu laikā) un ietver papildu 127 miljonus EUR, kas paredzēti juridiskajām izmaksām. Ar Budžeta likumu tiek izveidotas 2450 budžeta pozīcijas, kas paredzētas tiesu sistēmai, kopējo budžeta pozīciju skaitu palielinot par aptuveni 3 % līdz aptuveni 90 000 pozīciju. Juridiskās palīdzības sniegšanai paredzētais budžets 2021. gadā sasniedz 585 miljonus EUR, kas ir par 10 % vairāk un ļauj palielināt šajā režīmā strādājošo advokātu atalgojumu, jo īpaši par konkrētu pienākumu veikšanu krimināllietās un mediācijas lietās. Tika ieviesta arī jauna garantija, ka advokāti saņems atlīdzību, neraugoties uz to, ka juridiskās palīdzības pieteikuma iesniedzējs nav izpildījis visas prasības. Advokātu asociācijas uzskata, ka advokātu atalgojums par sniegto juridisko palīdzību joprojām nav pietiekams un nesedz advokātiem radušās izmaksas.

Tiek īstenoti vairāki projekti, lai sekmētu tiesu sistēmas digitalizāciju. Neraugoties uz centieniem paaugstināt tiesu sistēmas digitalizācijas līmeni, uzlabojumi joprojām ir iespējami attiecībā uz procesuālajiem noteikumiem, ar kuriem tiek atļauta digitālo tehnoloģiju izmantošana tiesās, digitālo tehnoloģiju un elektronisko saziņas rīku izmantošanu tiesās un prokuratūrās, kā arī digitālajiem risinājumiem, kas ļauj uzsākt un vest tiesvedību un sekot tai līdzi. Krimināllietu jomā tiek īstenots projekts ar nosaukumu “digitālais kriminālprocess”. Tā mērķis ir digitalizēt visus procesa posmus, sākot no sūdzības reģistrēšanas vai noziedzīga nodarījuma konstatēšanas un beidzot ar sprieduma pieņemšanu un tiesas lēmuma sagatavošanu, kā arī atvieglot tiesvedības pušu un juristu piekļuvi lietas materiāliem. Dažādu rīku ieviešana nolūkā digitalizēt saziņu starp visiem kriminālprocesā iesaistītajiem dalībniekiem un visus lietas materiālus divās tiesās eksperimentālā kārtā tika uzsākta 2019. gadā un pakāpeniski tiks īstenota visās tiesās. Civillietu jomā īstenotās programmas PORTALIS mērķis ir aizstāt visas astoņas pašreiz tiesās izmantotās lietojumprogrammas ar vienu digitālu rīku un galu galā panākt civilprocesa digitalizāciju gan tiesvedības dalībnieku, gan juristu ērtības labad, sākot no pieteikuma iesniegšanas un beidzot tiesas lēmuma izsniegšanu drošā portālā. Pirmais solis šajā virzienā tika sperts, atklājot tiesvedības dalībniekiem paredzētu tīmekļa vietni, kurā tie kopš 2021. gada 4. janvāra var iesniegt pieteikumus civillietās. Tāpat arī ir paredzēts, ka iespēja tiešsaistē iesniegt juridiskās palīdzības pieprasījumus, kas atsevišķās tiesās ir pieejama kopš 2021. gada marta un pakāpeniski tiks izvērsta visā valstī, apvienojumā ar jauniem saskaņotiem noteikumiem par pieteikuma iesniedzēju rīcībā esošo resursu aprēķināšanu, būtiski samazinās šādu pieprasījumu apstrādei nepieciešamo laiku. 2021. gadā PORTALIS rīks sāks darboties darba tiesā un līdz 2022. gadam arī pārējās tiesās.

Ilgtermiņa konstitucionālā reforma nolūkā paplašināt Tiesu iestāžu augstās padomes kompetenci nav pavirzījusies uz priekšu. Konstitucionālā reforma jo īpaši noteiktu, ka Tiesu iestāžu augstās padomes atzinums par prokuroru kandidātu izvirzīšanu ir izpildvarai saistošs, paredzētu, ka augstā padome ir kompetentā iestāde, kas lemj par disciplinārpasākumiem attiecībā uz prokuroriem, atceltu bijušo valsts prezidentu tiesības pēc dienesta beigām kļūt par Konstitucionālās padomes dalībniekiem un likvidētu Republikas tiesu. 2020. gada 2. septembra ziņojumā par šķēršļiem tiesu neatkarībai, kurus konstatējusi parlamentārā izmeklēšanas komisija, ir uzsvērts, cik svarīgi ir īstenot šo konstitucionālo reformu. Ziņojumā ir ierosināts vēl vairāk nostiprināt augstās padomes lomu, jo īpaši pilnībā saskaņojot prokuroru disciplināros un iecelšanas noteikumus ar tiesnešu disciplinārajiem un iecelšanas noteikumiem un piešķirot augstajai padomei pilnvaras pēc savas iniciatīvas rīkoties jebkurā jautājumā, kas saistīts ar tiesu sistēmas neatkarību. Lai konstitūcijas likumprojektu varētu pieņemt, prezidentam būtu jāsasauc abas parlamenta palātas kongresā , lai par to balsotu — tam būtu nepieciešams trīs piektdaļu deputātu kvalificēts balsu vairākums. Vajadzība stiprināt augstās padomes disciplinārās pilnvaras tika uzsvērta arī saistībā ar administratīvo izmeklēšanu, ko pret trim Valsts finanšu prokurora biroja (Parquet National Financier — PNF) prokuroriem ierosināja tieslietu ministrs, kas vēl nav pabeigta un kas varētu noslēgties ar disciplinārlietu ierosināšanu. Trīs maģistrātu arodbiedrības iesniedza pret tieslietu ministru vērstu sūdzību, norādot uz par interešu konfliktu saistībā ar viņa agrāko profesionālo darbību jurista amatā. Republikas tiesa šo sūdzību atzina par pieņemamu un 2021. gada 13. janvārī uzsāka tiesas izmeklēšanu. Valsts prezidents 2021. gada 23. februārī iesniedza Tiesu iestāžu augstajai padomei pieprasījumu sniegt atzinumu par maģistrātu atbildību un aizsardzību. Viens no mērķiem ir padarīt tiesvedības dalībnieku sūdzību iesniegšanas sistēmu efektīvāku, lai varētu labāk risināt jautājumus, kas saistīti ar nepilnībām maģistrātu profesionālajā darbībā.

Tiesu sistēmu veido divas autonomas tiesu daļas: no vienas puses, vispārējās jurisdikcijas tiesas, kuras izskata civillietas un krimināllietas, no otras puses, administratīvās tiesas. Abas daļas veido trīs līmeņu tiesas — pirmās instances tiesas, apelācijas tiesas un augstākā tiesa (attiecīgi Kasācijas tiesa un Valsts padome). Valsts padomei ir arī konsultatīvā daļa, kura sniedz atzinumus par tiesību aktu projektiem un kuras uzdevums ir vadīt administratīvās tiesas un apelācijas tiesas. Konstitucionālās padomes kompetencē ir apliecināt tiesību aktu atbilstību Konstitūcijai. Tiesu iestāžu augstajai padomei, pusi no kuras veido kolēģu ievēlēti maģistrāti, ir svarīga loma tiesu sistēmas neatkarības nodrošināšanā. Tā izvirza kandidātus augstākajiem tiesnešu amatiem un sniedz saistošu atzinumus attiecībā uz tiesnešu iecelšanu amatā, ko veic tieslietu ministrs . Prokuratūra ir daļa no tiesu varas, un tā atrodas tieslietu ministra pakļautībā. Viņš var dot vispārējus norādījumus par kriminālvajāšanas politiku, taču nav pilnvarots dot norādījumus par konkrētām lietām. Francija ir iesaistīta Eiropas Prokuratūrā (EPPO). Advokātus Francijā pārstāv vairākas juristu asociācijas.

Likumdošanas procesā bieži tiek veikti ietekmes novērtējumi un notiek apspriešanās ar ieinteresētajām personām. Taču valdība ir būtiski paplašinājusi tiesību aktu paātrinātas pieņemšanas procedūras, ierobežojot parlamenta debates par dažiem sensitīviem likumprojektiem. Ar Covid-19 pandēmiju saistītais ārkārtas režīms tika atcelts 2021. gada 1. jūnijā. Citus pasākumus, kas ietekmē pamattiesības, pārskatīja Konstitucionālā padome un Valsts padome, kuras noraidīja valdības prasību izpētīt, vai Eiropas Savienības Tiesas nolēmums varētu būt pretrunā kompetences piešķiršanas principam un kompetenču sadalījumam starp ES un tās dalībvalstīm. Neatkarīgas iestādes turpināja ļoti aktīvi aizsargāt pamattiesības Covid-19 pandēmijas laikā. Tiesību aizstāvēšanas iestāde atzina vajadzību panākt, ka valsts iestādes labāk īsteno tās sniegtos ieteikumus. Nesen pieņemtie tiesību akti rada bažas saistībā ar to potenciālo ietekmi uz pilsoniskās sabiedrības vidi. Īpaši spēcīgu kritiku no ieinteresēto personu un neatkarīgo iestāžu puses saņēma jaunais Likums par vispārējo drošību, un Konstitucionālā padome dažus no tā noteikumiem atzina par Konstitūcijai neatbilstošiem, jo īpaši noteikumu, kura mērķis ir aizsargāt policijas darbinieku anonimitāti dienesta pienākumu pildīšanas laikā.

Francijas tiesu sistēmā turpinās virkne reformu, kuru mērķis ir uzlabot tās kvalitāti un efektivitāti. Ilgtermiņa iniciatīvas tiesu sistēmas neatkarības stiprināšanai, jo īpaši paplašinot Tiesu iestāžu augstās padomes kompetences, nav izdevies pieņemt — tam būtu nepieciešams abu parlamenta palātu deputātu kvalificēts balsu vairākums. Tiesu sistēmai paredzētie resursi ir būtiski palielināti. Turpinās to projektu īstenošana, kuru mērķis ir panākt kriminālprocesa un dažu civilprocesa aspektu pilnīgu digitalizāciju. Divi jauni likumprojekti, kuru mērķis ir stiprināt uzticību tiesu sistēmai, aptver tādus jautājumus kā juristu dienesta noslēpums, juristu disciplinārtiesu izveide un tiesas sēžu pārraidīšana. Valsts prezidents ir pieprasījis Tiesu iestāžu augstajai padomei sniegt atzinumu par to, kā uzlabot maģistrātu atbildības un aizsardzības režīmu.

Konstitucionālā padome atzina par spēkā neesošiem pretrunīgos noteikumus, kas varētu ietekmēt žurnālistu darbību. Pēc žurnālistu kopienas paustās kritikas par likumprojektu par drošību pasaulē valdība ierosināja būtiskus grozījumus ierosinātajā nosacījumā, ar kuru nosaka kriminālatbildību par tādu attēlu izplatīšanu, kuros redzamas policijas rīkotā operācijā iesaistītu valsts policijas vai gendarmerie darbinieku sejas vai citas raksturīgas īpatnības. Tiesību akta tekstā, kas pieņemts 2021. gada aprīlī, ir minēts jauns noziedzīgs nodarījums, proti, tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonu attēlu, kas uzņemti to dienesta pienākumu pildīšanas laikā, ļaunprātīga izplatīšana ar acīmredzamu nolūku apdraudēt to fizisko vai psiholoģisko neaizskaramību (52. panta 1. punkts). Konstitucionālā padome atzina šo nosacījumu par neatbilstošu Konstitūcijai, jo tā neprecīzā formulējuma dēļ nav iespējams nodrošināt juridisko noteiktību. Mediju ieinteresētās personas šo Konstitucionālās padomes lēmumu vērtēja atzinīgi. Valdības pārstāvji pauda vēlmi izstrādāt pārskatītu minētā panta redakciju.

Žurnālisti Francijā joprojām turpina saskarties ar dažāda veida draudiem. Protestu un demonstrāciju laikā ir notikuši uzbrukumi žurnālistiem un mediju darbiniekiem — gan no protestētāju, gan policijas darbinieku puses. Šajā saistībā valdība pasūtīja neatkarīgu ziņojumu, kurā ietverta virkne priekšlikumu pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot žurnālistu drošību, kā arī saziņu ar policiju protestu un demonstrāciju laikā. Valsts padome arī atzina par nelikumīgiem četrus sabiedriskās kārtības uzturēšanas plāna nosacījumus, kuri ierobežoja žurnālistu darbību protestu un demonstrāciju laikā. Satraucošas norises ir vērojamas saistībā ar reportieru informācijas avotu konfidencialitāti, fiziskas vardarbības draudiem vai uzmākšanos tiešsaistē, jo īpaši sieviešu žurnālistu gadījumā. Eiropas Padomes Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platformā kopš 2020. gada oktobra ir reģistrēti 15 brīdinājumi, kas attiecas uz Franciju, — lielākā daļa no tiem attiecas uz fiziskiem uzbrukumiem un uzmākšanos žurnālistiem un žurnālistu iebiedēšanu. 2021. gada MPM ir uzsvērts, ka žurnālistu situāciju negatīvi varētu ietekmēt arī biežā ārkārtas stāvokļa ieviešana un ļoti plašā dezinformācijas definīcija.

CSA ieteica uzsākt mediju īpašumtiesību regulējuma pārskatīšanu. CSA 2021. gada 22. martā pieņēma atzinumu, norādot, ka pašreizējais īpašumtiesību koncentrācijas novēršanas regulējums ir daudzējādā ziņā novecojis, ņemot vērā demogrāfiskās, ekonomiskās un tehnoloģiskās norises šajā nozarē. CSA ierosināja, ka valdībai būtu jāizveido ekspertu grupa darbam pie šī jautājuma. Francijas tiesību sistēmā ir paredzēts pienākums publiskot visus plašsaziņas līdzekļu tiešos un patiesos īpašniekus. Frekvenču piešķiršana audiovizuālo pakalpojumu sniegšanai arī ir atkarīga no tā, vai pakalpojumu sniedzējs, kas to pieprasa, ir sniedzis informāciju par saviem īpašniekiem. Mediju īpašumtiesību koncentrāciju kontrolē Konkurences iestāde, kurai būtu jākonsultējas ar CSA par audiovizuālajiem medijiem un radio. 2021. gada MPM ir norādīts, ka mediju īpašumtiesību pārredzamības pazemināšanas risks ir zems, taču daudzu mediju konglomerātu daudzslāņainā īpašumtiesību struktūra var radīt zināmu pārredzamības trūkumu. Taču 2021. gada MPM ir norādīts, ka horizontālās un starpmediju īpašumtiesību koncentrācijas līmenis joprojām ir ļoti augsts.

Nacionālās asamblejas ētikas komisāra birojs uzrauga parlamenta deputātu ētikas noteikumu īstenošanu. Parlamenta deputātu ētikas noteikumi ir iekļauti Nacionālās asamblejas Reglamentā, kā arī ētikas kodeksā. Parlamenta deputātiem, kuri nonākuši interešu konfliktā, par to ir jāinformē Nacionālās asamblejas birojs un jāatsakās no dalības balsojumā, kas saistīts ar šo interešu konfliktu. Par visiem parlamenta deputātu saņemtajiem ziedojumiem, atbalsta maksājumiem un komandējuma naudām ir jāziņo un pēc tam jāpublicē attiecīga informācija Nacionālās asamblejas tīmekļa vietnes pārredzamības lapā. Ja pastāv aizdomas par ētikas noteikumu pārkāpumu, ētikas komisāra birojs var par attiecīgo gadījumu informēt asamblejas priekšsēdētāju, kurš pēc tam nosūta lietu asamblejas birojam tālākai izskatīšanai un iespējamai rīcībai.

IV.Citi institucionāli jautājumi saistībā ar līdzsvara un atsvara sistēmu

Francijā ir daļēji prezidentālas valdības sistēma ar prezidentu, kuru tieši ievēlē iedzīvotāji, un premjerministru, kas ir pakļauts parlamentam. Divpalātu parlamentu veido Nacionālā asambleja un Senāts. Tiesību aktu priekšlikumus var iesniegt gan valdība, gan abu parlamenta palātu dalībnieki. Konstitucionālā padome pirms vai pēc tiesību aktu pieņemšanas rūpīgi izvērtē to atbilstību Konstitūcijai. Neatkarīgām iestādēm ir svarīga loma līdzsvara un atsvara sistēmā.

Likumdošanas procesā bieži tiek veikti ietekmes novērtējumi un notiek apspriešanās ar ieinteresētajām personām, taču tas nav obligāti visos gadījumos. To publicēto ietekmes novērtējumu skaits, kas pievienoti valdības ierosinātajiem likumprojektiem, 2020. gadā palielinājās līdz 25 no 61 likumprojekta, salīdzinot ar vidēji 9 novērtējumiem gadā līdz šim. Ieinteresēto personu un sabiedrības iesaistīšana jaunu likumu izstrādē nav obligāta; saskaņā ar Valsts padomes sniegto informāciju bieži notiek neformāla apspriešanās, ieskaitot tikšanās ar ieinteresētajām personām un apspriešanās konsultatīvajās komitejās. Pēc 9 mēnešus ilgām apspriedēm iedzīvotāju sanāksme par klimata jautājumiem iesniedza savus priekšlikumus valdībai, kas 2021. gada 10. februārī publicēja projektu likumam par klimatu. Turklāt pēc iedzīvotāju sanāksmes ierosinājuma valsts prezidents apņēmās organizēt referendumu par klimata klauzulas iekļaušanu Konstitūcijā.

Izņēmuma gadījumiem paredzēto paātrināto procedūru izmantošana ir būtiski palielinājusies. Pēdējā parlamenta sesijā (2019.–2020. gads) 37 no 58 likumiem tika pieņemti saskaņā ar paātrināto procedūru. Kopš Nacionālās asamblejas sasaukuma sākuma 57 % tiesību aktu tika apspriesti, ievērojot šo procedūru. Tādējādi paātrinātā procedūra, kas sākotnēji bija paredzēta izņēmuma gadījumiem, kļūst par normu — pat attiecībā uz tiesību aktiem, kas būtiski ietekmē individuālās brīvības un kas tādēļ būtu plaši jāapspriež parlamenta debatēs.

Covid-19 pandēmijas dēļ ieviestais ārkārtas režīms vairākkārt tika pagarināts un tika atcelts 2021. gada 1. jūnijā. Ārkārtas situācija sabiedrības veselības jomā, kas ar 2020. gada 23. marta likumu tika noteikta uz 2 mēnešiem, tika pagarināta līdz 2020. gada 10. jūlijam. Pēc tam ar 2020. gada 9. jūlija likumu tika noteikts pārejas režīms, kas stājās spēkā 11. jūlijā un ļāva valdībai līdz 2020. gada 31. oktobrim veikt īpašus pasākumus epidēmijas pārvarēšanai. Valsts līmeņa ārkārtas situācija sabiedrības veselības jomā atkal tika pasludināta ar 2020. gada 17. oktobra dekrētu un ar likumu tika pagarināta 2 reizes — pirmo reizi līdz 2021. gada 16. februārim un pēc tam līdz 2021. gada 1. jūnijam. Tas ļāva valdībai ar dekrētu palīdzību pieņemt virkni pasākumu pandēmijas pārvarēšanai. Parlaments 2021. gada 27. maijā pieņēma likumu par sabiedrības veselības krīzes pārvarēšanas pasākumu pārvaldību, ar kuru tika izveidots pārejas režīms, kas ir spēkā pēc ārkārtas situācijas atcelšanas — no 2021. gada 2. jūnija līdz 30. septembrim. Konstitucionālā padome atzina, ka vairāki deputātu grupas apstrīdēti šī likuma nosacījumi atbilst Konstitūcijai.

Augstākās tiesas tika aicinātas pārskatīt pasākumus, kas ietekmē pamattiesību ievērošanu. Konstitucionālā padome pārskatīja Likuma, ar kuru tiek atļauta ārkārtas situācijas veselības jomā pagarināšana līdz 2021. gada 16. februārim un tiek ieviesti pasākumi veselības krīzes pārvarēšanai, spēkā esamību un atcēla pirmstiesas apcietinājuma ilguma automātisku pagarināšanu. Laikā no 2020. gada marta līdz 2021. gada martam Valsts padome steidzamības kārtā pieņēma lēmumus par 647 pieteikumiem, kuros apstrīdēti valdības īstenotie pandēmijas pārvaldības pasākumi, un 51 gadījumā lika valsts iestādēm veikt pasākumus vai apturēja to īstenotos pasākumus. Jo īpaši Valsts padome atcēla videokonferenču obligāto izmantošanu tiesas sēdēs kriminālprocesa laikā, reglamentēja dronu izmantošanu demonstrāciju uzraudzībai un noteica, ka jānodrošina klientu iespējas konsultēties ar advokātu arī pēc komandantstundas iestāšanās. 51 gadījumā, kad pieteikums tika oficiāli noraidīts, uzklausīšanas laikā notikušās informācijas apmaiņas rezultātā valdība veica korektīvus pasākumus, savukārt Valsts padome aptuveni 130 gadījumos atgādināja valstij par tās pienākumiem vai arī konkrēti noteica veicamos uzdevumus. Valsts padome ir pieņēmusi arī citus svarīgus nolēmumus attiecībā uz pamattiesībām, tostarp spriedumu par datu saglabāšanu, kas rada bažas saistībā ar tā mijiedarbību ar Eiropas Savienības tiesisko kārtību. Šajā pēdējā minētajā spriedumā Valsts padome, atsaucoties uz Tiesas nolēmumu saistošo raksturu, tomēr noraidīja valdības prasību izpētīt, vai Eiropas Savienības Tiesas nolēmums varētu būt pretrunā kompetences piešķiršanas principam un kompetenču sadalījumam starp ES un tās dalībvalstīm.

Neatkarīgas iestādes ir aktīvi aizsargājušas pamattiesības visā Covid-19 pandēmijas laikā. Commission Nationale Consultative des Droits de l’Homme (CNCDH) 2020. gadā publicēja 18 atzinumus, īstenojot savas pilnvaras kontrolēt, kā iestādes ievēro pamattiesību standartus, nereti rīkojoties pēc savas iniciatīvas attiecībā uz likumprojektiem, par kuriem valdība ar to nav apspriedusies un izdodot īpašus ieteikumus, lai nodrošinātu Konstitūcijas principu un individuālo brīvību ievērošanu. Šāda tiesību aktu grozījumu aizstāvēšanas pieeja atbilst GANHRI Akreditācijas apakškomitejas (SCA) ieteikumam, kurā tā mudināja CNCDH turpināt paplašināt tās darbību klāstu saistībā ar tās aizsardzības pilnvarām. Arī tiesību aizstāvēšanas iestāde nodrošināja savas darbības nepārtrauktību. 2020. gadā tā izskatīja 96 894 sūdzības un uzklausīja 69 705 tālruņa zvanus, kas ir par 10 % vairāk nekā iepriekšējā gadā, un izdeva 234 ieteikumus. Tomēr, lai stiprinātu to personu tiesības, kuras vēršas tiesību aizstāvēšanas iestādē, šī iestāde atzina nepieciešamību panākt, ka valsts iestādes labāk īsteno tās sniegtos ieteikumus, atzīmējot, ka 2019. gadā tikai 56 % gadījumu tika sniegtas atbildes un 31 % no tām bija atteikumi. Tiesību aizstāvēšanas iestāde arī pieņēma divus atzinumus par ārkārtas situācijas veselības jomā tiesisko režīmu, lai nodrošinātu, ka likumdošanas un reglamentējošajos pasākumos, kas tiek veikti pandēmijas apkarošanas nolūkā, tiek ņemtas vērā indivīdu tiesības un brīvības un garantēta vienlīdzīga attieksme.

Nesen pieņemtie tiesību akti rada bažas saistībā ar to potenciālo ietekmi uz pilsoniskās sabiedrības vidi. Joprojām tiek uzskatīts, ka Francijā ir sašaurināta pilsoniskās sabiedrības vide, un pandēmijas laikā ieviestie pulcēšanās ierobežojumi, jo īpaši to īstenošana no vietējā līmeņa iestāžu puses, rada vēl lielākas bažas par šo aspektu. Jaunais Likums par drošību pasaulē, kuru parlaments pieņēma 2021. gada 15. aprīlī, saņēma ievērojamu kritiku no dažādām ieinteresētajām personām un neatkarīgām iestādēm par tā potenciālo ietekmi uz vārda brīvību un informācijas brīvību un tiesībām protestēt. Tajā ir paredzēta iespēja policijas patruļām nēsāt līdzi kameras un izmantot dronus demonstrantu un apkārtējo cilvēku attēlu pārsūtīšanai uz komandcentru un ir definēts jauns noziedzīgs nodarījums, proti, tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonu attēlu, kas uzņemti to dienesta pienākumu pildīšanas laikā, ļaunprātīga izplatīšana ar acīmredzamu nolūku apdraudēt to fizisko vai psiholoģisko neaizskaramību. Šis jaunais noziedzīgais nodarījums tika asi kritizēts saistībā ar tā ietekmi uz tiesībām uz informāciju, ņemot vērā, cik svarīgas ir to aculiecinieku liecības, kas nav profesionāli žurnālisti. Lai novērstu šīs bažas, premjerministrs nolēma iesniegt visu šī likuma tekstu izskatīšanai Konstitucionālajai padomei. Tā vairākus likuma nosacījumus atzina par Konstitūcijai neatbilstošiem, tostarp pantu, ar kuru tiek definēts iepriekš minētais jaunais noziedzīgais nodarījums, un izteica atrunas attiecībā uz citiem nosacījumiem. Likums par “valsts darbības principu ievērošanas uzlabošanu”, kas parlamentam tika iesniegts 2020. gada 9. decembrī, arī tika kritizēts attiecībā uz biedrošanās brīvības un vārda brīvības ierobežojumiem, ko tas varētu radīt. Bažas gan valsts, gan Eiropas līmenī jo īpaši rada nosacījumi, ar kuriem tiek ieviesti kontroles pasākumi attiecībā uz reliģisko apvienību finansējumu no ārvalstīm, kas pārsniedz noteiktu robežvērtību, ar kuriem paplašina apvienību likvidēšanas pamatojumu, iekļaujot arī to dalībnieku īstenotās darbības, kā arī nosacījumus, kuros ir paredzēts pienākums apvienībai, kura pieprasa subsīdijas, parakstīt plaši definētu “līgumu par apņemšanos ievērot valsts darbības principus”.

I pielikums. Informācijas avotu saraksts alfabētiskā secībā*

* To iesūtīto dokumentu saraksts, kas saņemti 2021. gada ziņojuma par tiesiskumu apspriešanas laikā, ir pieejams vietnē https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

Agence Française Anticorruption (Francijas Korupcijas apkarošanas aģentūra) (2020), darbības pārskats ( https://www.agence-francaise-anticorruption.gouv.fr/files/files/RA_AFA_2020_V2_WEB.pdf ).

Agence Française Anticorruption (Francijas Korupcijas apkarošanas aģentūra) (2020), korupcijas apkarošanas plāns 2020.–2022. gadam ( https://www.agence-francaise-anticorruption.gouv.fr/files/files/RA_AFA_2020_ENG_Version_Finale.pdf ).

Agence Française Anticorruption (Francijas Korupcijas apkarošanas aģentūra) (2020), Pamatnostādnes attiecībā uz korupcijas riska pārvaldību publiskā iepirkuma procedūrās ( https://www.agence-francaise-anticorruption.gouv.fr/files/files/Guide_maitrise_risque_corruption-Hyperlien.pdf ).

Agence Française Anticorruption (Francijas Korupcijas apkarošanas aģentūra) (2020), Pamatnostādnes attiecībā uz trauksmes cēlējiem paredzētu mehānismu izveidi ( https://www.agence-francaise-anticorruption.gouv.fr/files/files/Recommandations%20AFA.pdf ).

Agence Française Anticorruption (Francijas Korupcijas apkarošanas aģentūra) (2020), Situācija valstī saistībā ar korupcijas apkarošanas sistēmām uzņēmumos ( https://www.agence-francaise-anticorruption.gouv.fr/files/files/Diagnostic%20national%20sur%20les%20dispositifs%20anticorruption%20dans%20les%20entreprises.pdf ).

Agence Française Anticorruption (Francijas Korupcijas apkarošanas aģentūra) (2020), Praktiska rokasgrāmata uzņēmumiem par dāvanām un viesmīlību ( https://www.agence-francaise-anticorruption.gouv.fr/files/files/Guide%20pratique%20politique%20cadeaux%20et%20invitations.pdf ).

Agence Française Anticorruption (Francijas Korupcijas apkarošanas aģentūra) (2021), ieteikumi, 2021. gada 12. janvāra Oficiālais Vēstnesis ( https://www.agence-francaise-anticorruption.gouv.fr/files/files/Recommandations%20AFA.pdf ).

Agence Française Anticorruption (Francijas Korupcijas apkarošanas aģentūra), Direktors (2020), kopīgā sanāksme ar Nacionālās asamblejas pārstāvjiem 2021. gada aprīlī (video pieejams vietnē http://videos.assemblee-nationale.fr/video.10597957_60656dae755b9.lutte-contre-la-corruption--m-charles-duchaine-directeur-de-l-agence-francaise-anticorruption-1-avril-2021 ).