Šajā sabiedriskajā apspriešanā tika izmantotas divas aptaujas anketas — viena, kas paredzēta plašai sabiedrībai, un otra (vairāk specializēta), kas paredzēta galvenajām ieinteresētajām personām. Komisija kopumā saņēma 171 atbildi. Uz vispārīgās aptaujas jautājumiem tika saņemtas 18 atbildes: astoņas atbildes no iedzīvotājiem/patērētājiem, septiņas atbildes no uzņēmumiem, divas atbildes no nevalstiskajām organizācijām un viena atbilde no citiem respondentiem. Uz specializētās aptaujas jautājumiem tika saņemtas 153 atbildes: 68 atbildes no uzņēmumiem, kas darbojas transporta tīklā, 28 atbildes no nevalstiskām iestādēm, 17 atbildes no pasažieru autopārvadājumu uzņēmumu darbiniekiem, septiņas atbildes no regulatīvām iestādēm, trīs atbildes no ES pārvaldes iestādēm, trīs atbildes no izpildiestādēm, viena atbilde no iedzīvotājiem/patērētājiem, viena atbilde no akadēmiskām aprindām un 25 atbildes no citiem respondentiem.

Mērķorientēto apspriežu process ietvēra detalizētu aptaujas anketu nosūtīšanu galvenajām ieinteresētajām personām, kuras tika apzinātas jau pētījuma sākuma posmā. Tika sagatavotas četras dažādas anketas, kas katra bija īpaši paredzēta konkrētam ieinteresēto personu tipam, un uz tām tika saņemtas: 20 atbildes no ministrijām/regulatoriem, divas atbildes no Eiropas mēroga organizācijām, trīs atbildes no pārvadātājiem un sešas atbildes no pārvadātāju apvienībām.

Lai gūtu detalizētāku priekšstatu par ieinteresēto personu pieredzi, kā arī uzzinātu to viedokli par dažādiem izvērtējamiem pasākumiem, tika veiktas intervijas. Tās deva arī iespēju lūgt sniegt kvantitatīvus datus, kas vajadzīgi ietekmes novērtēšanai. Katrā gadījumā jau iepriekš tika iesniegti konkrēti jautājumi un/vai lūgts sniegt paskaidrojumus par anketās norādīto informāciju. Intervijas notika ar sešām ministrijām/regulatoriem, četrām Eiropas mēroga organizācijām, četriem pārvadātājiem un četrām pārvadātāju apvienībām.

ES-28 iedzīvotāju vidū tika veikta īpaša Eirobarometra sabiedriskās domas aptauja par autobusu pārvadājumiem. Laikposmā no 2017. gada 18. marta līdz 2017. gada 27. martam notika 27 901 intervija. Šīs aptaujas mērķis bija apkopot eiropiešu viedokli par virkni jautājumu, kas saistīti ar autobusu pārvadājumu pašreizējo kvalitāti to dalībvalstī un šādu pakalpojumu izmantošanas/neizmantošanas iemesliem. Svarīgākie apsekojuma konstatējumi ir šādi:

- visā ES tikai neliela daļa respondentu izmanto autobusu transporta pakalpojumus, un vairāk nekā seši no desmit respondentiem (64 %) norāda, ka viņi nekad neizmanto autobusu pakalpojumus iekšzemes braucieniem;

- visbiežāk minētais autobusu pakalpojumu izmantošanas iemesls (33 %) ir zemas cenas;

- visbiežāk minētie iemesli, kas liktu autobusu pakalpojumu nelietotājiem tos tomēr izmantot, ir automobiļa neesība (37 %), zemākas cenas (26 %) un plašāks maršrutu un pieturvietu tīkls (11 %).

Ex post un ietekmes novērtējuma laikā tika organizēti vairāki semināri ieinteresētajām personām, kā arī sanāksmes un citi pasākumi.

Apspriežu laikā apkopotā informācija apstiprināja, ka pastāv tās galvenās problēmas, kas konstatētas ex post novērtējuma laikā.

Lai novērstu diskrimināciju saistībā ar piekļuves nodrošināšanu autoostām, visas ieinteresētās personas pauda nepārprotamu atbalstu iespējamajiem politikas pasākumiem. Iespējamie politikas pasākumi, ar kuriem atceļ ierobežojumus attiecībā uz piekļuvi vietējiem starppilsētu tirgiem, tika uzņemti dažādi, atsevišķām ieinteresēto personu grupām atbalstot pārmaiņas, bet citām paužot nepatiku. Pārvadātāju pārstāvju grupas, pārvadātāji un privātpersonas, kas strādā šajā nozarē, parasti vairāk atbalsta kopīgas sistēmas, savukārt atsevišķas pārvaldes iestādes, regulatori un nevalstiskās organizācijas uzsver vajadzību pēc tirgus piekļuves noteikumiem, kas atspoguļo atsevišķu dalībvalstu apstākļus un nodrošina publisko pakalpojumu līgumu aizsardzību.

• Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

Ārējs līgumslēdzējs ietekmes novērtējuma pamatošanai veica papildu pētījumu, kurš tika pabeigts 2017. gada augustā.