Priekšlikums Padomes regula ar ko izveido „ARTEMIS kopuzņēmumu” iegulto datorsistēmu jomā uzsāktās kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas īstenošanai {SEC(2007) 582} {SEC(2007) 583} /* COM/2007/0243 galīgā redakcija - CNS 2007/0088 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 15.5.2007 COM(2007) 243 galīgā redakcija 2007/0088 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko izveido „ARTEMIS kopuzņēmumu” iegulto datorsistēmu jomā uzsāktās kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas īstenošanai {SEC(2007) 582}{SEC(2007) 583} (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | 110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Eiropas spēja projektēt konkrētām jomām piemērotus iegulto elektronisko sistēmu risinājumus ir nodrošinājusi ES lielu tirgus daļu tādās pamatjomās, kā automobiļu ražošanā, rūpniecības un enerģētikas sektoros, telekomunikācijās vai aviācijā. Šī vadošā loma ir jānostiprina, izmantojot nākamās paaudzes informācijas tehnoloģijas sistēmas, kas jau tagad pārveido mūsu ekonomiku un sabiedrību. „Iegultais intelekts” rada jaunas funkcionālās iespējas un pievieno vērtību ikdienā lietotiem izstrādājumiem, sākot no automobiļiem un lidmašīnām, līdz pat mobilajiem tālruņiem un sirdsdarbības stimulatoriem, un palielina darba ražīgumu rūpniecībā un preču un pakalpojumu izplatīšanā. Iegultajām sistēmām ir ne vien izšķiroša nozīme esošo Eiropas rūpniecības nozaru jauninājumu potenciālā un konkurētspējā, tās ļauj arī radīt pilnīgi jaunus tirgus un lietojumus sabiedrības dzīvē — no individuālām veselības sistēmām līdz pat vides monitoringam. Īpašajā programmā „Sadarbība”[1], ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007.–2013.), kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas (KTI) ir ieviestas kā jauns veids publiskā un privātā sektora partnerību īstenošanai pētniecībā Eiropas mērogā. KTI ir viens no veidiem, kā izpaužas ES ciešā apņemšanās koordinēt pētniecības centienus. Mērķi ir panākt lielāku stratēģiskās darbības loku, atbalstot vērienīgas kopīgas pētniecības programmas, kas ir svarīgas konkurētspējai un izaugsmei, apkopot un koordinēt pētniecības kritisko masu ES mērogā, smeļoties no visiem — gan publiskā, gan privātā sektora — pētniecības un attīstības investīciju avotiem, un nodrošināt ciešāku saikni starp pētniecību un novatorismu, tādējādi veicinot Eiropas pētniecības telpas izveidi un Eiropas konkurētspējas mērķu īstenošanu Īpašajā programmā „Sadarbība” iegultās datorsistēmas ir atzītas par vienu no jomām, kurā KTI varētu būt īpaši svarīgas. KTI galvenokārt rodas Eiropas Tehnoloģiju platformu (ETP) darba rezultātā. Dažas ETP ir sasniegušas tik plašu mērogu un darbības jomu, ka tām būs jāmobilizē ievērojami publiskā un privātā sektora resursi, lai varētu īstenot stratēģisko pētniecības programmu galvenos elementus. KTI tiek ierosinātas, lai efektīvi reaģētu uz šo ETP vajadzībām. Šā priekšlikuma mērķis ir izveidot kopuzņēmumu, lai īstenotu iegulto datorsistēmu jomā uzsākto KTI (KTI ARTEMIS). KTI ARTEMIS mērķis ir radīt vienotu Eiropas mēroga pētniecības un attīstības programmu, kas palīdzēs ES rūpniecībai sasniegt vadošo stāvokli tirgū iegulto datortehnoloģiju jomā. KTI pirmo reizi apvienos valstu, ES un privāto resursu kritisko masu, izveidojot saskaņotu, elastīgu un efektīvu juridisko pamatu. Tā arī sekmēs investīcijas pētniecībā un attīstībā Eiropā, nodrošinot stimulus nozares pārstāvjiem un dalībvalstīm palielināt izdevumus pētniecībai un attīstībai. | 120 | Vispārējais konteksts Iegultās sistēmas ir datori, kurus izmanto lielākajās sistēmās tādu iekārtu kontrolei un vadībai kā automobiļi, sadzīves tehnika, sakaru ierīces, vadības sistēmas un biroju tehnika. Tās kļūst par apkārtējās pasaules neatņemamu un bieži vien neredzamu sastāvdaļu, un šodien tās atrodas gandrīz visur. Vairāk nekā 90% no datorierīcēm ir iegultas, un prognozes liecina, ka iegulto ierīču skaits 2010. gadā pārsniegs 16 miljardus un 2020. gadā — 40 miljardus. Sagaidāms, ka nākamajos piecos gados rūpniecības pamatnozarēs iegulto sistēmu daļa galaprodukta vērtībā sasniegs vēl nebijušu līmeni (piemēram, 36 % automobiļos, 37 % telekomunikācijā vai 41 % sadzīves elektronikā). Tomēr pašreizējā ES rūpniecības struktūra nenodrošina vajadzīgo pamatu nepieciešamo pamattehnoloģiju un standartu izstrādei, lai risinātu lielos uzdevumus, ko rada iegulto sistēmu un to lietojumu augošais skaits un sarežģītība. ES konkurētspēja un jauninājumu potenciāls ir pakļauts riskam: ES ekonomikai jābūt spējīgai gūt labumu no jaunajiem „iegultā intelekta” rezultātā radītajiem tirgiem un jāizvairās no stāvokļa, ka visi lielākie labuma guvēji ir ārpus ES, kā tas notika galddatoru un interneta gadījumā. Turklāt, ja Eiropa nespēs uzaudzināt un saglabāt talantīgus cilvēkus, tā nepiesaistīs un nepaturēs labākos pētniekus. Visbeidzot jāpiemin arī „kultūras” risks: jaunās sistēmas būtiski ietekmēs ES iedzīvotāju dzīvi; Eiropas rūpniecībai būs jāspēj reaģēt uz iekšzemes pieprasījumu tā, lai tiktu ievērotas mūsu unikālās vēlmes un vērtības. Neraugoties uz šīs problēmas nozīmīgumu un tā ekonomisko svarīgumu, ES investīcijas pētniecībā iegulto sistēmu jomā ievērojami atpaliek no investīcijām ASV un Japānā. Turklāt ES finansējums ir sadrumstalots, un tas nespēj nodrošināt pārliecinošus panākumus. Kopienas pamatprogrammās arī iepriekš ir veiktas lielas investīcijas pētniecībā un attīstībā, bet to budžets ir stipri ierobežots, salīdzinot ar kopējo pētniecības un attīstības publiskā sektora budžetu Eiropā. Starpvaldību shēma Eureka ir vērtīgs mehānisms, un dažās nacionālajās programmās tiek veikta aktīva darbība šajā jomā; tomēr visi šie centieni ir sadrumstaloti un nav vērsti uz kopēju mērķu sasniegšanu. | 139 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Priekšlikuma jomā nav spēkā esošu noteikumu. | 140 | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Septītā pamatprogramma Eiropai ir svarīgs atskaites punkts, kas atspoguļo vienprātību par to, ka Eiropai vajadzētu divkāršot tās centienus, lai palielinātu un uzlabotu atdevi no investīcijām pētniecībā un attīstībā ar mērķi nodrošināt konkurētspējīgu un dinamisku uz zinātnes atziņām balstītu ekonomiku. KTI ir svarīgs jaunievedums Septītās pamatprogrammā lielākas stratēģisko spēku koncentrācijas un koordinācijas sasniegšanai, kritiskās masas apkopošanai galvenajās pētniecības jomās un ciešākas saiknes radīšanai starp pētniecību un novatorismu. Šīs KTI īstenošana būs tiešs ieguldījums Lisabonas mērķa sasniegšanai panākt lielāku konkurētspēju un Barselonas mērķu sasniegšanai par līdzekļu novirzīšanu pētniecībai. KTI ARTEMIS rezultāti galvenajās lietojumu jomās netieši dos ieguldījumu arī citās ES politikas jomās, tādās kā vide (monitorings un parvaldība), transports (drošums), enerģētika (pārvaldība un kontrole) un iekšējais tirgus (iegulto ražojumu un pakalpojumu standarti). Ierosinātā iniciatīva ir daļa no Kopienas plašās, tālejošās stratēģijas, kuras mērķis ir pārvarēt novatorisma trūkumu un kurā cita starpā iekļauts priekšlikums izveidot Eiropas Tehnoloģijas institūtu (ETI). | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | 211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Pēc ARTEMIS tehnoloģiju platformas izveidošanas 2004. gada janvārī Komisija intensīvi apspriedās ar pētniecībā un attīstībā ieinteresētajām personām iegulto sistēmu jomā. Platformas „spoguļgrupā”, kas pulcēja pārstāvjus no 24 dalībvalstīm un Pamatprogrammas asociētajām valstīm, notika apspriešanās ar valstu sabiedriskajām iestādēm. Lielos sabiedriskos pasākumos, tādos kā ARTEMIS gada konferencēs (2004. gadā Romā, 2005. gadā Parīzē, 2006. gadā Grācā), Informācijas sabiedrības tehnoloģiju 2006. gada konferencē (IST, Helsinkos) un plašas sabiedrības iepazīstināšanā ar ARTEMIS stratēģisko pētniecības programmu 2006. gada martā Briselē, tika demonstrēta un apspriesta kopuzņēmuma stratēģiskā pētniecības programma un pārvaldes un darbības aspekti. Procesa nobeigumā vairākās sanāksmēs (izmantojot neatkarīgu konsultantu pieredzi) notika plašas diskusijas, kurās apkopoja un izvērtēja iepriekšējos konstatējumus, un sniedza turpmāku informāciju pārvaldības struktūras un iniciatīvas ietekmes novērtējuma vajadzībām. Apspriežoties par ekonomisko ietekmi, galvenokārt izmantoja publiskā domēna tirgus datus, jo īpaši divus 2005. gadā publicētus pētījumus (pamatojoties uz vienu no tiem, Komisija izsludināja atklātu uzaicinajumu piedalīties konkursā), kuros bija sīki aprakstīta iegulto sistēmu joma kopumā, ņemot vērā tehnoloģiju, nozaru tirgus un finansēšanas aspektus, un sniegts kvantitatīvs novērtējums ar programmnodrošinājumu saistītu pasākumu ietekmei uz pasaules ekonomiku, galveno uzmanību pievēršot iegultajām sistēmām un sistēmām, kurās liela nozīme ir programmnodrošinājumam, kā informācijas un komunikācijas tehnoloģijas nozarē, tā citās nozarēs. | 212 | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Publiskā un privātā sektora ieinteresēto personu plašā un nepārtrauktā iesaistīšanās apspriešanas procesā nodrošināja laicīgu un noderīgu informāciju, kas tika ņemta vērā priekšlikuma izstrādē. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | 221 | Zinātnes nozares un specializācijas jomas Ar ierosinātās KTI palīdzību īstenojamās stratēģiskās pētniecības programmas izstrādāšanā tika izmantota rūpnieciskos un akadēmiskos pētījumos gūtā pieredze par pētniecību un attīstību iegulto sistēmu jomā, kā arī pārvaldības aspektu pārstāvošo „spoguļgrupas” valstu pārstāvju pieredze valsts un sabiedrības pārvaldības jomā. | 222 | Izmantotās metodes Eksperti tikās daudzos šiem jautājumiem veltītos semināros un apsprieda mērķus un prioritātes, ņemot vērā galvenos ES ceļvežus, ziņojumus un pētījumus, kā arī EUREKA (ITEA un Medea+ kopas) rezultātus. Tad šaurākas ekspertu grupas izstrādāja stratēģiskās pētniecības programmas projektu, un programma tika vēlreiz nodota apspriešanai plašākai sabiedrībai. | 223 | Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus Apspriešanās notika ar galvenajiem Eiropas uzņēmumiem iegulto sistēmu jomā, to piegādātājiem un lietotājiem, kā arī ar Eiropas vadošajām pētniecības organizācijām[2]. | 2249 | Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Potenciāli nopietni riski ar neatgriezeniskām sekām nav minēti. | 225 | KTI ARTEMIS var mobilizēt pētniecības un attīstības resursu vajadzīgo kritisko masu, lai īstenotu stratēģisko pētniecības programmu, un sniedz elastīgu pamatu kopīgām publiskā un privātā sektora darbībām, lai Eiropā radītu auglīgu vidi jauninājumiem iegulto sistēmu jomā. | 226 | Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Informācija par stratēģisko pētniecības programmu un KTI izveidošanu ir izplatīta jau minētajos sabiedriskajos pasākumos, publicējot ziņojumu „ARTEMIS veidošana” un ARTEMIS tehnoloģiju platformas izstrādāto „ARTEMIS stratēģisko pētniecības programmu”, kā arī ievietojot informāciju Komisijas un ARTEMIS tīmekļa vietnēs. | 230 | Ietekmes novērtējums Komisija veica ierosinātās regulas ietekmes novērtējumu (pievienots priekšlikumam). Novērtējuma galvenie secinājumi ir tādi, ka ar KTI ARTEMIS tiks panākti ievērojami ieguvumi no sistēmas projektēšanas un dzīves ciklu izmaksu viedokļa, salīdzinot ar pamata scenāriju („rīkosimies kā parasti”). Tā arī palielina pētniecības un attīstības pasākumiem paredzētā Kopienas ieguldījuma (valsts un privātā sektora) sviras efektu un rada drošāku un efektīvāks pamatu pētniecībai un attīstībai un jauninājumiem, tādējādi likvidējot nenoteiktību attiecībā uz budžetu, vienkāršojot procedūras un saīsinot līgumu slēgšanas laiku, salīdzinot ar pamata scenāriju. Tas savukārt paplašinās dalībnieku skaitu un palielinās jauno partneru skaitu pētniecības un attīstības pasākumos. Vēl viena priekšrocība ir tā, ka ar KTI ARTEMIS starpniecību iztērētā valsts nauda tiks piešķirta, izmantojot kopīgas Eiropas procedūras un darba plānus, tā rezultātā panākot ES mēroga izmaksām līdzīgu ietekmi, kas ir daudz lielāka nekā pamata scenārijā paredzētā. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | 305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Priekšlikumu veido Padomes regula par kopuzņēmuma ARTEMIS izveidošanu un tā statūti. | 310 | Juridiskais pamats Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 171. pants. Kopuzņēmums būs Kopienas iestāde, un tāpēc Eiropas Parlaments izdos apstiprinājumu par tā budžeta izpildi[3], tomēr vienlaikus tiks ņemta vērā arī specifika, kas saistīta ar to, ka KTI ir publiskā un privātā sektora partnerība un jo īpaši ar privātā sektora ieguldījumiem tā budžetā. | 320 | Subsidiaritātes princips | Dalībvalstis nevar pietiekamā mērā sasniegt priekšlikuma mērķus šāda iemesla dēļ. | 321 | Dalībvalstis vienas pašas nevar pārvarēt minētās problēmas, jo ES līmenī nav atbilstīga juridiska un organizatoriska pamata. Pašreizējais ES finansējums pētniecībai un attīstībai ir sadrumstalots — valsts mērogā attiecīgie pētniecības un attīstības pasākumi tiek veikti vairāku, dažreiz nesaistītu programmu ietvaros. Vairākas dalībvalstis piedalās Eureka shēmā, bet tā ir augšupējā pieeja, kurai ir vispāratzīti trūkumi, kas izpaužas kā ilga kavēšanās, procedūru dublēšana un publiskā sektora finansējums neprognozējama pieejamība. | Ar Kopienas rīcību šā priekšlikuma mērķus varēs sasniegt labāk šāda iemesla dēļ. | 324 | Tikai Kopienas darbība var radīt juridisko pamatu, kas ļauj efektīvi apkopot pētniecības un attīstības veicēju, Komisijas un valstu resursus. Kopienas un valsts finansējuma saskaņošana sniegs lielu ieguldījumu Eiropas pētniecības telpas izveidē. | 325 | Paredzamie ieguvumi no iniciatīvas ir šādi. o Valstu centienu integrācija Eiropas mērogā, sasniedzot stratēģiskajā pētniecības programmā noteiktos kopīgos mērķus un izvēloties pētniecības un attīstības projektus saskaņā ar kopīgu, vienotu Eiropas procedūru. Šāda integrācija palīdzēs izveidot Eiropas pētniecības telpu iegulto datorsistēmu jomā. o Lielāks elastīgums, mobilizējot to dalībvalstu resursus, kuras ir gatavas strādāt kopīga mērķa labā. o Kopienas finansējuma sviras efekts, kas motivēs nozari un dalībvalstis palielināt savu finansējumu, tādējādi sniedzot tiešu ieguldījumu Barselonas mērķu īstenošanā. o Programmu efektivitāte, apvienojot Eureka un Eiropas programmu priekšrocības un pārvarot to trūkumus. Salīdzinājumā ar Eureka tiks novērsta nenoteiktība par valstu piešķirtajiem budžetiem un novērtēšanas un uzraudzības procedūru pārklāšanās. o Ekonomiskā efektivitāte, samazinot laiku līdz projekta uzsākšanai, ļaujot nozarei ātrāk izpildīt projektus un tādā veidā paātrināt pētījumu rezultātu ienākšanu tirgū. o Ekonomiskā ietekme tehnoloģisko mērķu sasniegšanas rezultātā, palielinot ES rūpniecības konkurētspēju. | 327 | KTI ARTEMIS ir pirmreizēja pieeja, kas apvieno Eiropas integrācijas sniegtās priekšrocības ar nozaru mērķu un politisko nostādņu ātru pielāgošanos, un paver elastīgas iespējas līdzdalībai un dalībvalstu saistībām, ko nevar nodrošināt ar pašreizējiem instrumentiem. | Tāpēc priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. | 331 | Ierosinātais kopuzņēmums ir vienīgā vienkārši īstenojamā iespēja, kas apmierina darbības mērķu sasniegšanai noteiktos ierobežojumus un prasības. Tā ir noturīga struktūra, tai ir juridiskas personas statuss, un tā rada skaidru juridisku pamatu pētniecības un attīstības veicēju, valsts iestāžu un Kopienas sadarbībai un līdzdalībai publiskā un privātā sektora partnerībā. Sevišķi svarīga ir visu ieinteresēto aprindu līdzdalība. Tā kā iniciatīva ir vērsta uz ļoti svarīgiem rūpnieciskiem mērķiem, kas nodrošina konkurētspēju ekonomikā, ir vajadzīga nozaru līdzdalība pētniecības prioritāšu un jauninājumu politikas izstrādāšanā. Dalībvalstu iesaistīšanās ir nepieciešama, lai mobilizētu valsts finansējumu, kas veido lielāko publiskā ieguldījuma daļu pētniecībā un attīstībā šajā jomā. Visbeidzot Kopienai ir jāuzņemas vadošā loma integrācijas procesa virzīšanā, partneru dažādo interešu līdzsvarošanā un Kopienas finansējuma izmantošanas atbilstīgas uzraudzības nodrošināšanā. Ierosinātās darbības rezultātā tiks sasniegta vajadzīgā integrācija ES mērogā, vienlaikus nodrošinot elastīgus apstākļus dalībvalstu līdzdalībai. Tā ļaus lielāko daļu lēmumu pieņemt valsts līmenī, piemēram, par finanšu saistībām attiecībā uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, pēc iespējas izmantojot valsts procedūras piešķīruma nolīgumu slēgšanai, izmaksu pieprasījumu apstrādei, maksājumiem un revīzijām. | 332 | Tā kā tiks izmantotas valstī spēkā esošās procedūras, kopuzņēmums izveidos kompaktu lēmumu pieņemšanas un finanšu un administratīvās darbības struktūru. Tādējādi netiks traucēts valsts pārvaldes iestāžu darbs, tiks izmantoti pētniecības un attīstības veicējiem pierasti līgumu slēgšanas modeļi un panākta īpaša rentabilitāte: paredzams, ka darbības izmaksas būs zemākas par 1,5% no kopuzņēmuma veikto pētniecības un attīstības pasākumu kopējām izmaksām. | Juridisko instrumentu izvēle | 341 | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. | 342 | Citi juridiskie instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Lai radītu juridisku pamatu, kas ļauj efektīvi apvienot privātā sektora, valstu un Kopienas resursus ar Kopienas līdzdalību uzņēmumā, ir vajadzīga Padomes regula. | IETEKME UZ BUDžETU | 401 | Budžeta novērtējums liecina, ka Kopienas maksimālie izdevumi kopuzņēmuma ARTEMIS pastāvēšanas sākotnējā posmā (līdz 2017. gadam) būs 420 miljoni euro, kuri būs jāpiešķir līdz Septītās pamatprogrammas budžeta izpildei 2013. gada 31. decembrī. Līdz 2008. gadam jāpiešķir sākotnēji 42,5 miljoni euro. | PAPILDU INFORMāCIJA | 510 | Vienkāršošana | 511 | Ar priekšlikumu vienkāršo administratīvās procedūras sabiedriskajām iestādēm (ES vai valsts) un privātā sektora dalībniekiem. | 513 | Salīdzinot ar pašreizējo Eureka shēmas finansēšanas kārtību, kopuzņēmuma izveidošanas rezultātā tiks panākta nozīmīga vienkāršošana. o Tiks likvidēta nenoteiktība budžeta jautājumos, valsts iestādēm oficiāli uzņemoties finanšu saistības par kopuzņēmuma izsludinātajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. o Tiks novērsta pašreizējo valsts un starpvaldību līmenī veikto novērtēšanas procedūru pārklāšanās. | 514 | o Samazināsies pētniecības un attīstības priekšlikumu sagatavošanas laiks un izmaksas. o Tiks vienkāršotas ziņojumu sniegšanas procedūras projektu izpildes laikā. Ziņojums par projektu tiks iesniegts tikai vienu reizi kopuzņēmumam, nevis Eureka un visām valstīm, kas ir piešķīrušas finansējumu. | 1. . 2007/0088 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko izveido „ ARTEMIS kopuzņēmumu” iegulto datorsistēmu jomā uzsāktās kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas īstenošanai EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopiena dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 171. un 172. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[4], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[5], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[6], tā kā: (1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumā Nr. 1982/2006/EK[7] par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads), turpmāk tekstā — „Septītā pamatprogramma”, paredzēts Kopienas ieguldījums, lai izveidotu publiskā un privātā sektora ilgtermiņa partnerības kopīgu tehnoloģiju iniciatīvu (KTI) veidā, ko īsteno, izveidojot kopuzņēmumus Līguma 171. panta nozīmē. Šīs KTI rodas jau saskaņā ar Sesto pamatprogrammu izveidotu Eiropas Tehnoloģiju platformu darba rezultātā, un tās aptver atsevišķus pētniecības aspektus attiecīgajā jomā. Tām jāapvieno privātā sektora investīcijas un Eiropas publiskais finansējums, tostarp Septītās pamatprogrammas finansējums. (2) Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmumā Nr. 971/2006/EK[8] par Īpašo programmu „Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007.–2013.) (turpmāk tekstā — „īpašā programma „Sadarbība””), uzsvērta nepieciešamība veidot plašas publiskā un privātā sektora partnerības visā Eiropā, lai paātrinātu galveno tehnoloģiju attīstību, veicot plašas pētniecības darbības Kopienas mērogā, jo īpaši uzsākot KTI. (3) Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības programmā ir uzsvērta vajadzība radīt Kopienā labvēlīgus apstākļus investīcijām zināšanās un jauninājumos, lai palielinātu konkurētspēju, sekmētu izaugsmi un nodarbinātību. (4) Padome 2004. gada 25.–26. novembra sanāksmes secinājumos rosināja Komisiju turpināt Tehnoloģiju platformu un KTI koncepcijas izstrādi. Tā uzsvēra, ka šādas iniciatīvas varētu veicināt visu pētniecības centienu koordinēšanu Kopienā, lai panāktu sinerģiju ar pasākumiem, kas tiek veikti saskaņā ar jau uzsāktām shēmām, piemēram, EUREKA un COST , ņemot vērā to ievērojamo ieguldījumu pētniecībā un attīstībā. (5) Eiropas uzņēmumi un citas pētniecības un attīstības organizācijas, kas darbojas iegulto datorsistēmu jomā, uzņēmās vadību, lai saskaņā ar Sesto pamatprogrammu izveidotu Eiropas tehnoloģiju platformu iegulto datorsistēmu jomā (turpmāk tekstā — „ ARTEMIS tehnoloģiju platforma”). ARTEMIS tehnoloģiju platformā tika izstrādāta stratēģiska pētniecības programma, kuras pamatā bija plaša apspriešanās ar publiskā un privātā sektora ieinteresētajām personām. Stratēģiskajā pētniecības programmā tika noteiktas prioritātes iegulto datorsistēmu jomā un ieteikti KTI darbības virzieni šajā sfērā. (6) KTI iegulto datorsistēmu jomā ir atbilde uz Komisijas 2005. gada 6. aprīļa Paziņojumu[9] „Uz zinātnes atziņām balstītas Eiropas Pētniecības telpas veidošana izaugsmei” un 2005. gada 20. jūlija Paziņojumu[10] „Kopīgi pasākumi izaugsmei un nodarbinātībai: Kopienas Lisabonas programmā ir izteikts aicinājums ar jaunu un plašāku pieeju veidot plašas publiskā un privātā sektora partnerības jomās, kurās Eiropa ir ieinteresēta paaugstināt savu konkurētspēju un kuras noteiktas dialogā ar nozares pārstāvjiem. (7) KTI iegulto datorsistēmu jomā ir atbilde uz nepieciešamību atbalstīt informācijas un sakaru tehnoloģiju ieviešanu, kā konstatēts 2006. gada janvāra ziņojumā „Novatoriskas Eiropas izveide”. Šajā ziņojumā tiek pozitīvi vērtēts arī ARTEMIS kopīgo tehnoloģiju modelis valsts un Kopienas finansējuma apvienošanai skaidras juridiskas struktūras satvarā un saskaņotā un sinhronā veidā. (8) Ar KTI iegulto datorsistēmu jomā ir jāizveido ilgtspējīga publiskā un privātā sektora partnerība, kā arī jāveicina privātās un publiskās investīcijas un jāpalielina to apjoms iegulto datorsistēmu jomā Eiropā, kas šajā regulā aptver dalībvalstis un Septītās programmas asociētās valstis. KTI iegulto datorsistēmu jomā jāsasniedz pamatprogrammas, nozares, nacionālo pētniecības un attīstības programmu un starpvaldību pētniecības un attīstības shēmu ( EUREKA ) resursu un finansējuma spēcīga koordinācija un sinerģija, tādējādi veicinot Eiropas turpmāko izaugsmi, konkurētspēju un ilgtspējīgu attīstību. Visbeidzot tās mērķim jābūt veicināt sadarbību starp visām ieinteresētajām aprindām, proti, nozares pārstāvjiem, valsts iestādēm, akadēmiskajām aprindām un pētniecības centriem, apvienojot un koncentrējot pētniecības centienus. (9) Īstenojot KTI iegulto datorsistēmu jomā, jāizstrādā kopīgi saskaņota pētniecības programma (turpmāk tekstā — „pētniecības programma”), rūpīgi ievērojot ieteikumus, kas iekļauti ARTEMIS Tehnoloģiju platformas izstrādātajā stratēģiskajā pētniecības programmā. Šajā pētniecības programmā jānosaka un regulāri jāpārskata pētniecības prioritātes, lai izstrādātu un pielāgotu iegulto datorsistēmu pamattehnoloģiju dažādās lietojumu jomās, tādējādi nostiprinot Eiropas konkurētspēju un paverot iespēju veidoties jauniem tirgiem un jauniem lietojumu veidiem sabiedrībā. (10) KTI iegulto datorsistēmu jomā jāuzsāk visaptverošu, sadarbīgu, rentablu, spēcīgu, drošu un neapdraudētu elektronisku sistēmu un programmatūru projektēšana, izstrādāšana un izmantošana. Tai jānodrošina etalonprojekti un arhitektūras, kas piedāvā standarta arhitektoniskās pieejas noteiktam lietojumu lokam, starpprogrammatūra, kas nodrošina nemanāmu savienojamību un sadarbspēju, un integrētas sistēmu projektēšanas metodes un līdzekļus ātrai izstrādāšanai un prototipēšanai. (11) Ņemot vērā iegulto datorsistēmu jomā uzsāktās KTI izvirzīto mērķu apjomu un mērogu, mobilizējamo finanšu un tehnisko resursu apjomu un vajadzību sasniegt resursu un finansējuma spēcīgu koordināciju un sinerģiju, ir vajadzīga Kopienas rīcība. Tāpēc saskaņā ar Līguma 171. pantu ir jāizveido kopuzņēmums (turpmāk tekstā — „ ARTEMIS kopuzņēmums”) kā juridiska persona iegulto datorsistēmu jomā uzsāktās KTI īstenošanai. Lai nodrošinātu Septītajā pamatprogrammā (2007.–2013.) uzsākto pētniecības un attīstības pasākumu pienācīgu pārvaldību, ARTEMIS kopuzņēmums jāizveido uz laikposmu, kurš beidzas 2017. gada 31. decembrī un kuru var pagarināt. (12) ARTEMIS kopuzņēmumam ir jābūt Kopienu izveidotai struktūrai, un Eiropas Parlamentam pēc Padomes ieteikuma jāizdod apstiprinājums par tā budžeta izpildi[11], vienlaikus ņemot vērā arī specifiku, kas saistīta ar to, ka KTI ir publiskā un privātā sektora partnerība un jo īpaši ar privātā sektora ieguldījumiem tā budžetā. (13) ARTEMIS kopuzņēmumam jāpilda starptautiskos nolīgumos paredzētās saistības. Šim nolūkam tas ir jāuzskata par starptautisku organizāciju Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs[12], 22. panta nozīmē un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvas 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru[13], 15. panta nozīmē (14) ARTEMIS kopuzņēmuma mērķi jāīsteno, apkopojot publiskā un privātā sektora resursus, lai atbalstītu pētniecības un attīstības pasākumus, ko īsteno ar projektu palīdzību[14]. Šajā nolūkā ARTEMIS kopuzņēmumam ir jābūt spējīgam organizēt uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, kuros konkursa kārtībā atlasa projektus, lai īstenotu pētniecības programmas daļas. Veicot šādus pētniecības un attīstības pasākumus, jāievēro Septītajā pamatprogrammā piemērojamie ētikas pamatprincipi. (15) ARTEMIS kopuzņēmumu jādibina Eiropas Kopienai, […] un ARTEMISIA — bezpeļņas asociācijai, kas pārstāv uzņēmumus un citas pētniecības un attīstības organizācijas, kuras darbojas iegulto datorsistēmu jomā Eiropā. ARTEMIS kopuzņēmumam jābūt atvērtam jauniem dalībniekiem. (16) ARTEMIS kopuzņēmuma organizācijas un darbības noteikumi jāizklāsta ARTEMIS kopuzņēmuma statūtos. (17) ARTEMISIA ir parakstījusi dokumentu par saistībām dot ieguldījumu ARTEMIS kopuzņēmuma izveidošanā un īstenošanā atbilstīgi tā statūtiem. (18) Pētniecības un attīstības pasākumi daļēji jāatbalsta ar Eiropas Kopienas ieguldījumu ARTEMIS kopuzņēmumā. (19) ARTEMIS dalībvalstu finanšu ieguldījumiem un ARTEMIS kopuzņēmuma finanšu ieguldījumam jāveido publiskais finansējums pētniecības un attīstības pasākumiem, kas konkursa kārtībā atlasīti ARTEMIS kopuzņēmuma publicētos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. ARTEMIS kopuzņēmuma finanšu ieguldījumam jāatbilst noteiktai procentuālai daļai no projekta dalībnieku pētniecības un attīstības pasākumu izmaksām. Šai procentuālajai daļai jābūt vienādai visiem dalībniekiem projektos, kas atlasīti vienā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus. (20) Visā ARTEMIS kopuzņēmuma darbības laikā pētniecības un attīstības organizācijām, kuras piedalās projektos, jānodrošina līdzekļi, kas ir vienādi ar pētniecības un attīstības pasākumu kopējo publisko finansējumu vai pārsniedz to. (21) Lai nodrošinātu stabilu nodarbināšanas kārtību un vienādu attieksmi pret personālu, kā arī piesaistītu kvalificētu augstākā līmeņa zinātnisko un tehnisko personālu, attiecībā uz visu ARTEMIS kopuzņēmumā nodarbināto personālu jāpiemēro Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumi un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība (turpmāk tekstā — „noteikumi par personālu”). (22) Ņemot vērā to, ka ARTEMIS kopuzņēmums nav izveidots ekonomiskos nolūkos, lai tas varētu pildīt savus uzdevumus, jāparedz, ka ARTEMIS kopuzņēmumam un tā personālam piemēro Protokolu par privilēģijām un neaizskaramību Eiropas Kopienās. (23) Kā struktūrai, kam ir juridiskas personas statuss, ARTEMIS kopuzņēmumam jābūt atbildīgam par savu darbību. Attiecīgā gadījumā Eiropas Kopienu Tiesai jābūt kompetentai risināt visus strīdus, kas radušies sakarā ar kopuzņēmuma darbību. (24) Komisijai un ARTEMIS kopuzņēmumam regulāri jāziņo Padomei un Eiropas Parlamentam par sasniegtajiem rezultātiem. (25) Pēc iepriekšējas saskaņošanas ar Komisiju jāpieņem skaidri ARTEMIS kopuzņēmuma finanšu noteikumi, kuru pamatā ir finanšu pamatregulas[15] principi un kuros ņemtas vērā tā īpašās darbības vajadzības, kas rodas jo īpaši tāpēc, ka efektīvi un laikus jāapvieno Kopienas un valsts finansējums pētniecības un attīstības pasākumu atbalstam. (26) Jāveic arī atbilstoši pasākumi, lai novērstu nelikumības un krāpšanu, kā arī pasākumi, lai atgūtu zaudētos, nepamatoti izmaksātos vai nepareizi izlietotos līdzekļus saskaņā ar Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību[16], Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[17], un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai[18]. (27) Intelektuālā īpašuma politikai jāveicina zināšanu radīšana un izmantošana. (28) Komisijai un ARTEMISIA jāveic visi vajadzīgie sagatavošanas pasākumi ARTEMIS kopuzņēmuma izveidošanai. (29) Tā kā ierosinātās rīcības mērķi, proti, ARTEMIS kopuzņēmuma izveidošanu, nevar veiksmīgi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo trūkst piemērotas juridiskas un organizatoriskas struktūras Eiropas līmenī, un tāpēc tas ir veiksmīgāk sasniedzams Kopienas līmenī, jo tikai, rīkojoties Kopienas mērogā, iespējams izveidot juridisku un organizatorisku pētniecības un attīstības struktūru, kas ļauj efektīvi apvienot pētniecības un attīstības veicēju, Komisijas un valstu valdību resursus, Kopiena var paredzēt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pantsKopuzņēmuma izveidošana 1. Lai īstenotu kopīgu tehnoloģiju iniciatīvu (KTI) iegulto datorsistēmu jomā, uz laikposmu, kas beidzas 2017. gada 31. decembrī, tiek dibināts kopuzņēmums Līguma 171. panta nozīmē (turpmāk tekstā — „ ARTEMIS kopuzņēmums”). Pārskatot šo regulu, minēto laikposmu var pagarināt. 2. ARTEMIS kopuzņēmumam ir juridiskas personas statuss. Dalībvalstīs tam ir visplašākā tiesībspēja un rīcībspēja, ko saskaņā ar šo valstu tiesību aktiem piešķir juridiskām personām. Jo īpaši tas var iegādāties vai pārdot kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas procesos. To uzskata par starptautisku organizāciju Direktīvas 2004/17/EK[19] 22. panta c) punkta un Direktīvas 2004/18/EK[20] 15. panta c) punkta nozīmē. 3. Kopuzņēmuma galvenais birojs atrodas Briselē, Beļģijā. 4. ARTEMIS kopuzņēmuma statūti ir izklāstīti pielikumā. 2. pantsMērķi ARTEMIS kopuzņēmums palīdz īstenot Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007.–2013.) un tēmu „Informācijas un komunikācijas tehnoloģija”, kura iekļauta īpašajā programma „Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007.–2013.). Tas jo īpaši: 2. sagatavo un īsteno pētniecības programmu, lai izstrādātu iegulto datorsistēmu pamattehnoloģiju dažādās lietojumu jomās, ar mērķi nostiprināt Eiropas konkurētspēju un ilgtspējību un veicināt jaunu tirgu rašanos un jaunus lietojumu veidus sabiedrībā; turpmāk tekstā pasākumi pētniecības programmas īstenošanai tiek saukti par „pētniecības un attīstības pasākumiem”; 3. atbalsta pētniecības un attīstības pasākumu īstenošanu, proti, piešķir finansējumu dalībniekiem projektos[21], kuri konkursa kārtībā atlasīti uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. 4. veicina publiskā un privātā sektora partnerības ar nolūku mobilizēt un apvienot Kopienas, valsts un privātos centienus, palielinot kopējās pētniecības un attīstības investīcijas iegulto datorsistēmu jomā un veicinot sadarbību starp publisko un privāto sektoru; 5. nodrošina iegulto datorsistēmu jomā uzsāktās KTI efektivitāti un ilgtspējību; 6. veicina iegulto datorsistēmu jomā Eiropā ieguldīto pētniecības un attīstības centienu sinerģiju un koordināciju, tostarp pakāpeniski integrējot ARTEMIS kopuzņēmumā tādus ar šo jomu saistītus pasākumus, kas pašreiz tiek īstenoti ar starpvaldību pētniecības un attīstības shēmu palīdzību ( Eureka ). 3. pantsDalībnieki 1. ARTEMIS kopuzņēmuma dibinātāji (turpmāk tekstā — „dibinātāji”) ir: 7. Eiropas Kopiena, ko pārstāv Komisija; 8. [… …]; 9. asociācija ARTEMISIA (turpmāk tekstā — „ ARTEMISIA ”). 5. Ja tie atbalsta 2. pantā izklāstītos mērķus, par ARTEMIS kopuzņēmuma dalībniekiem var kļūt: 10. citas dalībvalstis un Septītās pamatprogrammas asociētās valstis; 11. jebkura valsts, kas nav ES dalībvalsts, kandidātvalsts vai asociētā valsts (turpmāk tekstā — „trešā valsts”) un kas īsteno pētniecības un attīstības politiku vai programmas iegulto datorsistēmu jomā; 12. jebkura juridiska persona, kas spēj dot būtisku finanšu ieguldījumu ARTEMIS kopuzņēmuma mērķu sasniegšanā. 6. Dibinātāji un jaunie dalībnieki, kas minēti 2. punktā, turpmāk tekstā tiek saukti par „dalībniekiem”. 7. Dalībvalstis un asociētās valstis, kas ir ARTEMIS kopuzņēmuma dalībnieki, turpmāk tekstā tiek sauktas par „ ARTEMIS dalībvalstīm”. 4. pantsFinansējuma avoti 1. ARTEMIS kopuzņēmuma pasākumus kopīgi finansē, izmantojot dalībnieku finanšu ieguldījumus, ko budžetā iemaksā pa daļām, un ieguldījumus natūrā darbības izmaksu[22] un pētniecības un attīstības pasākumu izmaksu segšanai. 8. ARTEMIS kopuzņēmuma darbības izmaksas laikposmā, kas beidzas 2017. gada 31. decembrī, sedz no šādiem ieguldījumiem: 13. ARTEMISIA finanšu ieguldījums līdz 20 miljoniem euro vai līdz 1 % no kopējām projektu[23] izmaksām, izvēloties lielāko summu, taču nepārsniedzot [30] miljonus euro; 14. Kopienas finanšu ieguldījums līdz 10 miljoniem euro; 15. ARTEMIS dalībvalstu ieguldījumi natūrā. 9. ARTEMIS kopuzņēmuma pētniecības un attīstības pasākumus laikposmā, kas beidzas 2007. gada 31. decembrī, atbalsta ar šādiem ieguldījumiem: 16. Kopienas finanšu ieguldījums līdz 410 miljoniem euro projektu finansēšanai; 17. ARTEMIS dalībvalstu finanšu ieguldījumi ikgadēju saistību veidā, izmaksājami tieši pētniecības un attīstības organizācijām, kas piedalās pētniecības un attīstības projektos; 18. pētniecības un attīstības organizāciju ieguldījumi natūrā, lai tās segtu savu daļu no projektu izpildei nepieciešamajām izmaksām. 10. Kopienas maksimālais ieguldījums ARTEMIS kopuzņēmumā ir 420 miljoni euro; to maksā no budžeta apropriācijām, kas atvēlētas tēmai „Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas”, kura iekļauta īpašajā programmā „Sadarbība”, ar ko īsteno Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007.–2013.), saskaņā ar 54. panta 2. punkta b) apakšpunktu Padomes Regulā (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam. 11. Kopienas finanšu ieguldījuma izpildes kārtību nosaka ar vispārēju nolīgumu un gada finansēšanas līgumiem, kas jānoslēdz starp Komisiju, kura pārstāv Kopienu, un ARTEMIS kopuzņēmumu. 12. ARTEMIS kopuzņēmuma dalībnieki finanšu ieguldījumus maksā pa daļām. 13. Visi jaunie ARTEMIS kopuzņēmuma dalībnieki, kas nav dalībvalstis vai asociētās valstis, veic finanšu ieguldījumu ARTEMIS kopuzņēmumā. 5. pantsStruktūrvienības ARTEMIS kopuzņēmuma struktūrvienības ir: - valde, - Sabiedrisko iestāžu padome, - Rūpniecības un pētniecības komiteja, - izpilddirektors. 6. pantsFinanšu noteikumi 1. ARTEMIS kopuzņēmuma finanšu noteikumu pamatā ir Finanšu pamatregulas[24] principi. Tajos var pieļaut atkāpes no Finanšu pamatregulas, ja tas nepieciešams īpašām ARTEMIS kopuzņēmuma darbības vajadzībām un iepriekš saskaņots ar Komisiju. 2. ARTEMIS kopuzņēmums spēj veikt iekšējo revīziju. 7. pants Pētniecības un attīstības pasākumu finansējums 1. ARTEMIS dalībvalstu finanšu ieguldījumi un/vai ARTEMIS kopuzņēmuma finanšu ieguldījums veido publisko finansējumu projektiem, kas atlasīti ARTEMIS kopuzņēmuma publicētos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. 2. Kopienas ieguldījumu ARTEMIS kopuzņēmumā projektu finansēšanai konkursa kārtībā piešķir pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. Šo finansējumu ir tiesības saņemt šādām juridiskajām personām: 19. juridiskas personas, kas reģistrētas ARTEMIS dalībvalstīs, kuras ar attiecīgo valsts iestādi noslēgušas piešķīruma nolīgumu par šādu projektu, saskaņā ar ARTEMIS kopuzņēmuma finansējuma piešķiršanas procedūrām; 20. juridiskas personas, kas reģistrētas dalībvalstīs vai asociētajās valstīs, kuras nav ARTEMIS kopuzņēmuma dalībnieki. Šajā gadījumā šādas valstis var noslēgt administratīvas vienošanās ar ARTEMIS kopuzņēmumu, lai atvieglotu to uzņēmumu un pētniecības un attīstības organizāciju līdzdalību, kas atrodas šajā valstī. 14. Uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, kurus izsludina un publicē ARTEMIS kopuzņēmums, precīzi norāda kopējo budžetu, kas pieejams katram uzaicinājumam. Šajā budžetā norāda summas, ko valsts mērogā atvēlējusi katra ARTEMIS dalībvalsts, un ARTEMIS kopuzņēmuma finanšu ieguldījuma aptuveno summu. Uzaicinājumos izklāsta novērtēšanas kritērijus saskaņā ar uzaicinājuma mērķiem. 15. ARTEMIS kopuzņēmuma finanšu ieguldījums katra uzaicinājuma budžetā ir 55% no ARTEMIS dalībvalstu atvēlētās kopējās summas, ja vien Sabiedrisko iestāžu padome pēc Kopienas pārstāvja ierosinājuma nav nolēmusi citādi. 16. Uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, priekšlikumu novērtēšanā un atlasē ievēro šādus noteikumus. 21. ARTEMIS kopuzņēmuma izsludinātajos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus var piedalīties dalībnieki, kas reģistrēti ARTEMIS dalībvalstīs un jebkurā citā Eiropas Savienības dalībvalstī vai asociētā valstī. 22. Dalībnieku konsorcijiem, kas iesniedz projektu priekšlikumus, atsaucoties uz šādiem uzaicinājumiem, ir jāaptver vismaz trīs nesaistītas juridiskas personas[25], kuras reģistrētas vismaz trīs ARTEMIS dalībvalstīs. 23. Novērtēšanas un atlases procesā nodrošina to, ka ARTEMIS kopuzņēmuma publiskā finansējuma sadalē ievēro izcilības un konkurences principus. 24. Pēc priekšlikumu novērtēšanas Sabiedrisko iestāžu padome izveido ranžētu priekšlikumu sarakstu, pamatojoties uz skaidriem vērtēšanas kritērijiem un kopīgo ieguldījumu uzaicinājumā norādīto mērķu sasniegšanā. 25. Sabiedrisko iestāžu padome, ņemot vērā atbilstības kritērijus valstī, lemj par priekšlikumu atlasi un publiskā finansējuma piešķiršanu atlasītajiem priekšlikumiem pieejamo budžetu robežās. Šis lēmums ir saistošs ARTEMIS dalībvalstīm bez kādiem turpmākiem novērtēšanas vai atlases procesiem. 17. Finansējot projektus, ievēro šādus noteikumus. 26. ARTEMIS kopuzņēmuma finanšu ieguldījums projekta dalībniekiem veido noteiktu procentuālo daļu no kopējām izmaksām, ko attiecīgā gadījumā nosaka finansētājas institūcijas, kuras sagatavo piešķīruma nolīgumus, un kas radušās projekta īstenošanas gaitā. ARTEMIS kopuzņēmums šo procentuālo daļu nosaka katru gadu, un tā nepārsniedz 16,7%. Šī procentuālā daļa ir vienāda visiem dalībniekiem projektos, kas atlasīti vienā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus. 27. ARTEMIS dalībvalstis noslēdz piešķīruma nolīgumus ar projektu dalībniekiem atbilstīgi to valsts noteikumiem, jo īpaši atbilstības kritērijiem un citām vajadzīgām finanšu un juridiskajām prasībām. Attiecīgā gadījumā valsts finanšu ieguldījumus no ARTEMIS dalībvalstīm izmaksā tieši projektu dalībniekiem saskaņā ar valsts piešķīruma nolīgumiem. ARTEMIS dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai sinhronizētu piešķīruma nolīgumu slēgšanu un laikus izmaksātu to finanšu ieguldījumus. 8. pantsNoteikumi par personālu 1. ARTEMIS kopuzņēmuma personālam un tā izpilddirektoram piemēro Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus, Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību un noteikumus, ko Eiropas Kopienu iestādes kopīgi pieņēmušas šo civildienesta noteikumu un nodarbināšanas kārtības piemērošanas nolūkos. 2. Attiecībā uz personālu ARTEMIS kopuzņēmums izmanto pilnvaras, kādas Eiropas Kopienu civildienesta noteikumos paredzētas iecēlējiestādei un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā — iestādei, kura pilnvarota slēgt līgumus. 3. Vienojoties ar Komisiju, valde pieņem vajadzīgos īstenošanas pasākumus saskaņā ar kārtību, kas paredzēta Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 110. pantā un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā. 4. Valde var pieņemt noteikumus, lai dalībnieku ekspertus varētu norīkot darbā ARTEMIS kopuzņēmumā. 9. pantsPrivilēģijas un neaizskaramība ARTEMIS kopuzņēmumam un tā personālam piemēro Protokolu par privilēģijām un neaizskaramību Eiropas Kopienās. 10. pantsAtbildība 1. ARTEMIS kopuzņēmuma līgumisko atbildību reglamentē tiesību akti, ko piemēro attiecīgajiem līguma noteikumiem. 2. Attiecībā uz nelīgumisku atbildību ARTEMIS kopuzņēmums saskaņā ar vispārējiem principiem, kas kopīgi dalībvalstu tiesību aktiem, atlīdzina visus zaudējumus, ko tā personāls radījis, pildot savus pienākumus. 3. Visus ARTEMIS kopuzņēmuma maksājumus attiecībā uz 1. un 2. punktā minēto atbildību un ar to saistītajām izmaksām un izdevumiem uzskata par ARTEMIS kopuzņēmuma izdevumiem un tos sedz no ARTEMIS kopuzņēmuma līdzekļiem. 11. pantsEiropas Kopienu Tiesas kompetence un piemērojamie tiesību akti 1. Eiropas Kopienu Tiesas kompetencē ir: 28. visi strīdi starp dalībniekiem, kas saistīti ar šīs regulas darbības jomu un/vai 1. pantā minētajiem statūtiem; 29. visas arbitrāžas klauzulas, kas iekļautas ARTEMIS kopuzņēmuma noslēgtā nolīgumā un līgumā; 30. prasības, kas celtas pret ARTEMIS kopuzņēmumu, tostarp par tā struktūrvienību lēmumiem, saskaņā ar Līguma 230. un 232. pantā paredzētajiem nosacījumiem; 31. strīdi, kas saistīti ar kompensāciju par zaudējumiem, kurus radījis ARTEMIS kopuzņēmuma personāls, pildot savus pienākumus. 18. Visos citos gadījumos, uz kuriem neattiecas šī regula vai citi Kopienas tiesību akti, piemēro tās valsts tiesību aktus, kurā atrodas ARTEMIS kopuzņēmuma galvenais birojs. 12. pantsZiņojums, novērtējums un izpildes apstiprinājums 1. Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada ziņojumu par ARTEMIS kopuzņēmuma sasniegtajiem rezultātiem. 2. Komisija ne vēlāk kā 2010. gada 31. decembrī un 2015. gada 31. decembrī veic ARTEMIS kopuzņēmuma starpposma novērtēšanu, piesaistot neatkarīgus ekspertus. Šis novērtējums attiecas uz ARTEMIS kopuzņēmuma darbības kvalitāti un lietderīgumu, kā arī panākumiem izvirzīto mērķu sasniegšanā. Komisija novērtējuma secinājumus un savus atzinumus dara zināmus Eiropas Parlamentam un Padomei. 3. Līdz 2018. gada 31. martam Komisija veic ARTEMIS kopuzņēmuma nobeiguma novērtēšanu, piesaistot neatkarīgus ekspertus. Nobeiguma novērtējuma rezultātus iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei. 4. Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma saskaņā ar ARTEMIS kopuzņēmuma finanšu noteikumos paredzētu procedūru izdod apstiprinājumu par ARTEMIS kopuzņēmuma budžeta izpildi. 13. pantsDalībnieku finanšu interešu aizsardzība un krāpšanas apkarošanas pasākumi 1. ARTEMIS kopuzņēmums nodrošina to, ka tā dalībnieku finanšu intereses tiek pienācīgi aizsargātas, veicot vai pasūtot atbilstīgas iekšējas vai ārējas kontroles. 2. Nelikumību gadījumā dalībnieki patur tiesības atgūt nepareizi iztērētās summas, tostarp samazināt vai pārtraukt turpmākos ieguldījumus ARTEMIS kopuzņēmumā. 3. Krāpšanas, korupcijas un citu nelikumīgu darbību apkarošanai piemēro Regulu (EK) Nr. 1073/1999. 4. Vajadzības gadījumā Komisija vai Revīzijas palāta var veikt ARTEMIS kopuzņēmuma finansējuma saņēmēju un par tā sadali atbildīgo aģentūru pārbaudes uz vietas. Šim nolūkam ARTEMIS kopuzņēmums nodrošina, lai piešķīruma nolīgumos un līgumos Komisijai un Revīzijas palātai būtu nodrošinātas tiesības veikt piemērotas kontroles un piemērot preventīvus un samērīgus sodus konstatētu nelikumību gadījumā. 5. Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai ( OLAF ), kas izveidots ar Komisijas Lēmumu 1999/352/EK, EOTK, Euratom , attiecībā uz kopuzņēmumu ir tādas pašas pilnvaras, kā attiecībā uz Komisijas departamentiem. Tūlīt pēc kopuzņēmuma nodibināšanas tas pievienojas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par OLAF veiktu iekšējo izmeklēšanu. Valde apstiprina šo pievienošanos un pieņem pasākumus, kas vajadzīgi, lai atvieglotu OLAF veiktas iekšējās izmeklēšanas. 14. pantsKonfidencialitāte ARTEMIS kopuzņēmums nodrošina tādas sensitīvas informācijas aizsardzību, kuras atklāšana varētu kaitēt tā dalībnieku interesēm. 15. pantsIntelektuālais īpašums ARTEMIS kopuzņēmums pieņem noteikumus, ar ko reglamentē pētniecības rezultātu izplatīšanu un kas attiecīgā gadījumā nodrošina to, ka tiek aizsargāts saskaņā ar šo regulu veiktos pētniecības un attīstības pasākumos radītais intelektuālais īpašums un ka pētniecības rezultāti tiek izmantoti un izplatīti. 16. pantsSagatavošanas darbības Komisija un ARTEMISIA veic visas sagatavošanas darbības, kas vajadzīgas ARTEMIS kopuzņēmuma izveidošanai, līdz tā struktūrvienības ir gatavas darbam. 17. pantsUzņēmējas valsts atbalsts Starp ARTEMIS kopuzņēmumu un uzņēmēju valsti noslēdz uzņēmējas valsts nolīgumu par biroja izvietošanu, privilēģijām un neaizskaramību un citu atbalstu, ko Beļģijai jāsniedz ARTEMIS kopuzņēmumam. 18. pants Šī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS ARTEMIS KOPUZŅĒMUMA STATŪTI 1. pants Nosaukums, atrašanās vieta, darbības ilgums, juridiskais statuss 1. Kopuzņēmuma nosaukums ir „ ARTEMIS kopuzņēmums”. 2. Tā galvenais birojs atrodas Briselē, Beļģijā. 3. ARTEMIS kopuzņēmums ir uzskatāms par nodibinātu dienā, kad šos statūtus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī , uz laikposmu līdz 2017. gada 31. decembrim. 4. Šo laikposmu var pagarināt, izdarot grozījumus šajos statūtos saskaņā ar 23. panta noteikumiem, ņemot vērā rezultātus ARTEMIS kopuzņēmuma mērķu sasniegšanā, ja tiek nodrošināta finansiālā ilgtspējība. 5. ARTEMIS kopuzņēmumam ir juridiskas personas statuss. Visās Eiropas Kopienas dalībvalstīs tam ir visplašākā tiesībspēja un rīcībspēja, ko saskaņā ar šo valstu tiesību aktiem piešķir juridiskām personām. Jo īpaši tas var iegādāties vai pārdot kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas procesos. 2. pantsMērķi un uzdevumi 1. ARTEMIS kopuzņēmuma mērķis ir palīdzēt īstenot Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007.–2013.) un tēmu „Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas”, kura iekļauta īpašajā programma „Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007.–2013.). Tas jo īpaši: 32. sagatavo un īsteno pētniecības programmu, lai izstrādātu iegulto datorsistēmu pamattehnoloģiju dažādās lietojumu jomās, ar mērķi nostiprināt Eiropas konkurētspēju un ilgtspējību, un veicināt jaunu tirgu rašanos un jaunus lietojumu veidus sabiedrībā; turpmāk tekstā pasākumi pētniecības programmas īstenošanai tiek saukti par „pētniecības un attīstības pasākumiem”; 33. atbalsta pētniecības un attīstības pasākumu īstenošanu, proti, piešķir finansējumu dalībniekiem projektos[26], kuri konkursa kārtībā atlasīti uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. 34. veicina publiskā un privātā sektora partnerības ar nolūku mobilizēt un apvienot Kopienas, valsts un privātos centienus, palielinot kopējās pētniecības un attīstības investīcijas iegulto datorsistēmu jomā un veicinot sadarbību starp publisko un privāto sektoru; 35. nodrošina iegulto datorsistēmu jomā uzsāktās KTI efektivitāti un ilgtspējību; 36. nodrošina iegulto datorsistēmu jomā Eiropā ieguldīto pētniecības un attīstības centienu sinerģiju un koordināciju, tostarp pakāpeniski integrējot ARTEMIS kopuzņēmumā tādus ar šo jomu saistītus pasākumus, kas pašreiz tiek īstenoti ar starpvaldību pētniecības un attīstības shēmu palīdzību ( Eureka ). 19. ARTEMIS kopuzņēmuma galvenie uzdevumi ir šādi: 37. nodrošināt KTI izveidošanu iegulto datorsistēmu jomā un tās ilgtspējīgu pārvaldību; 38. sagatavot un vajadzības gadījumā pielāgot daudzgadu stratēģisko plānu, tostarp 14. pantā minēto pētniecības programmu; 39. sagatavot un izpildīt ikgadējos īstenošanas plānus, lai izpildītu 14. pantā minēto daudzgadu stratēģisko plānu; 40. izsludināt uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, novērtēt priekšlikumus un pieejamā finansējuma robežās piešķirt finansējumu atlasītajiem projektiem, ievērojot atklātu, pārskatāmu un efektīvu procedūru; 41. izveidot ciešu sadarbību un nodrošināt koordināciju starp Eiropas, valsts un starpvalstu mēroga pasākumiem, iestādēm un ieinteresētajām aprindām ar mērķi sekmēt radošas jauninājumu vides izveidi Eiropā un labāku sinerģiju, un pētniecības un attīstības rezultātu izmantošanu iegulto datorsistēmu jomā; 42. uzraudzīt virzību uz ARTEMIS kopuzņēmuma mērķu sasniegšanu un veikt vajadzīgās korekcijas, ņemot vērā attīstību, kas notikusi īstenošanas gaitā; 43. pārvaldīt ARTEMIS kopuzņēmuma pasākumu publiskošanu un izplatīšanu, ievērojot prasības par konfidencialitāti; 44. publicēt informāciju par projektiem, norādot dalībnieku nosaukumu un ARTEMIS kopuzņēmuma piešķirtā finanšu ieguldījuma summu; 45. veikt visus citus pasākumus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu 1. punktā minētos mērķus. 3. pantsDalībnieki 1. ARTEMIS kopuzņēmuma dibinātāji (turpmāk tekstā — „dibinātāji”) ir: 46. Eiropas Kopiena, ko pārstāv Komisija; 47. [……]; 48. asociācija ARTEMISIA (turpmāk tekstā — „ ARTEMISIA ”), asociācija, kas reģistrēta atbilstoši Nīderlandes tiesību aktiem (reģistrācijas Nr. 17201341) ar juridisko adresi Eindhovenā (Nīderlandē) un darbojas kā pārstāvis uzņēmumiem un citām Eiropas pētniecības un attīstības organizācijām, kuras darbojas iegulto datorsistēmu jomā Eiropā. 20. Ja tie atbalsta 2. panta 1. punktā izklāstītos mērķus, par ARTEMIS kopuzņēmuma dalībniekiem var kļūt: 49. citas dalībvalstis un Septītās pamatprogrammas asociētās valstis; 50. jebkura valsts, kas nav ES dalībvalsts, kandidātvalsts vai asociētā valsts (turpmāk tekstā — „trešā valsts”), kam ir pētniecības un attīstības politika vai programma iegulto datorsistēmu jomā; 51. jebkura cita juridiska persona, kas spēj dot būtisku finanšu ieguldījumu ARTEMIS kopuzņēmuma mērķu sasniegšanā. 21. Dibinātāji un jaunie dalībnieki, kas minēti 2. punktā, turpmāk tekstā tiek saukti par „dalībniekiem”. 22. Dalībvalstis un asociētās valstis, kas ir ARTEMIS kopuzņēmuma dalībnieki, turpmāk tekstā tiek sauktas par „ ARTEMIS dalībvalstīm”. Katra ARTEMIS dalībvalsts ieceļ savu pārstāvi ARTEMIS kopuzņēmuma struktūrvienībās un nozīmē valsts iestādi vai iestādes, kas ir atbildīga par tās saistībām attiecībā uz ARTEMIS kopuzņēmuma pasākumu veikšanu. 23. ARTEMIS dalībvalstis un Komisija turpmāk tekstā tiek sauktas par ARTEMIS kopuzņēmuma „sabiedriskajām iestādēm”. 4. pantsPievienošanās un izmaiņas dalībā 1. Saskaņā ar 6. panta 2. punkta a) apakšpunktu visus pieteikumus par pievienošanos ARTEMIS kopuzņēmumam adresē valdei. 2. Eiropas Savienības dalībvalstis vai asociētās valstis, kas nav ARTEMIS kopuzņēmuma dibinātāji, kļūst par dalībniekiem pēc tam, kad tās ir paziņojušas valdei to, ka tās ir rakstiski apstiprinājušas šos statūtus un visus citus noteikumus, kas reglamentē ARTEMIS kopuzņēmuma darbību. 3. Visus trešo valstu pieteikumus par pievienošanos ARTEMIS kopuzņēmumam izskata valde, kas sniedz ieteikumu Komisijai. Komisija var ierosināt grozīt šo regulu attiecībā uz trešo valstu pievienošanos, ja tai izdodas veiksmīgi vienoties ar ARTEMIS kopuzņēmumu. 4. Valdes lēmumus par jebkuras citas juridiskas personas pievienošanos vai valdes ieteikumus par trešo valstu pievienošanos pieņem, ņemot vērā pieteikumu iesniedzēja atbilstību un potenciālo pievienoto vērtību ARTEMIS kopuzņēmuma mērķus sasniegšanā. 5. Ikviens dalībnieks var izbeigt dalību ARTEMIS kopuzņēmumā. Dalības izbeigšana stājas spēkā un nav atsaucama sešus mēnešus pēc paziņošanas citiem dalībniekiem; pēc tam bijušais dalībnieks tiek atbrīvots no visām saistībām, izņemot tās, kas bijušas spēkā jau pirms dalības izbeigšanas. 5. pants ARTEMIS kopuzņēmuma struktūrvienības ARTEMIS kopuzņēmuma struktūrvienības ir: - valde, - Sabiedrisko iestāžu padome, - Rūpniecības un pētniecības komiteja, - izpilddirektors. 6. pantsValde 1. Sastāvs un lēmumu pieņemšanas process 52. Valdi veido ARTEMIS kopuzņēmuma dalībnieku pārstāvji un Rūpniecības un pētniecības komitejas priekšsēdētājs. 53. Katrs ARTEMIS kopuzņēmuma dalībnieks ieceļ savus pārstāvjus un galveno pārstāvi, kuram ir dalībnieka balsstiesības valdē. Rūpniecības un pētniecības komitejas priekšsēdētājam nav balsstiesību. 54. ARTEMISIA un sabiedrisko iestāžu balsu skaits ir vienāds, un tās veido vismaz 90% no kopējā balsu skaita. Sākotnējā balsstiesību sadale ir 50% ARTEMISIA un 50% sabiedriskajām iestādēm. 55. Balsu sadalījumu sabiedriskajām iestādēm nosaka katru gadu proporcionāli finansējumam, ko tās piešķīrušas projektiem[27] pēdējos divos finanšu gados. Komisijai ir vismaz 10% balsu. 56. Pirmajā finanšu gadā un visos turpmākajos finanšu gados, kuros divas vai mazāk ARTEMIS dalībvalstis ir atvēlējušas publisko finansējumu iepriekšējos finanšu gados uzsāktiem projektiem, Komisijai ir viena trešdaļa no sabiedriskajām iestādēm piešķirtajām balsīm. Atlikušās divas trešdaļas tiek vienādi sadalītas starp ARTEMIS dalībvalstīm. 57. Balsstiesības ikvienam jaunam dalībniekam, kas nav Eiropas Savienības dalībvalsts vai asociētā valsts, nosaka valde pirms šā dalībnieka pievienošanās ARTEMIS kopuzņēmumam. 58. Lēmumus pieņem ar vismaz 75% balsu vairākumu, ja vien šajos statūtos nav skaidri noteikts citādi. Kopienai ir veto tiesības attiecībā uz visiem lēmumiem, ko valde pieņēmusi par tās finanšu ieguldījumu, jebkādiem grozījumiem šajos statūtos un ARTEMIS kopuzņēmuma finanšu noteikumiem. 59. Pārstāvji nav personiski atbildīgi par darbībām, ko viņi valdē veikuši kā pārstāvji. 24. Funkcijas un uzdevumi Valde pilnībā atbild par ARTEMIS kopuzņēmuma darbību un pārrauga tā pasākumu īstenošanu. Valde jo īpaši: 60. izvērtē pieteikumus un pieņem lēmumus par izmaiņām dalībā saskaņā ar 4. pantu; 61. neskarot Līguma noteikumus, ar ko nodrošina atbilstību Kopienas tiesību aktiem, pieņem lēmumu par tāda dalībnieka dalības izbeigšanu kopuzņēmumā, kurš nepilda saistības un nav novērsis nepilnības izpilddirektora noteiktā saprātīgā termiņā; 62. apstiprina ARTEMIS kopuzņēmuma finanšu noteikumus saskaņā ar šo statūtu 13. pantu; 63. pieņem ierosinātos statūtu grozījumus saskaņā ar 23. pantu; 64. apstiprina daudzgadu stratēģisko plānu, tostarp pētniecības programmu; 65. pārrauga ARTEMIS kopuzņēmuma vispārējo darbību; 66. pārrauga progresu daudzgadu stratēģiskā plāna īstenošanā; 67. apstiprina ikgadējo īstenošanas plānu un gada budžeta plānu, tostarp personālsastāva plānu; 68. apstiprina gada darbības pārskatu un gada finanšu pārskatus, un bilanci; 69. ieceļ, atlaiž vai aizstāj izpilddirektoru, sniedz padomus izpilddirektoram un uzrauga izpilddirektora darbu; 70. pārrauga ARTEMIS kopuzņēmuma spējas veikt iekšējo revīziju; 71. apstiprina ARTEMIS kopuzņēmuma noteikumus par personālu saskaņā ar 18. pantu; 72. vajadzības gadījumā izveido komitejas vai darba grupas īpašu uzdevumu veikšanai; 73. pieņem savu reglamentu saskaņā ar šā panta 3. punktu; 74. sadala uzdevumus, kas nav īpaši uzticēti kādai ARTEMIS kopuzņēmuma struktūrvienībai. 25. Reglaments 75. Valde pulcējas vismaz divas reizes gadā, parasti ARTEMIS kopuzņēmuma galvenajā birojā. 76. Valdes sēdes vada Rūpniecības un pētniecības komitejas priekšsēdētājs. 77. Ja vien konkrētos gadījumos valde nav nolēmusi citādi, sēdēs piedalās izpilddirektors. 78. Kamēr valde nav pieņēmusi savu reglamentu, sēdes sasauc Komisija. 79. Valdes kvorumu veido Komisija, ARTEMISIA un vismaz trīs ARTEMIS dalībvalstis. 7. pantsSabiedrisko iestāžu padome 1. Sastāvs un lēmumu pieņemšanas process 80. Sabiedrisko iestāžu padomi veido ARTEMIS kopuzņēmuma sabiedriskās iestādes. 81. Katra sabiedriskā iestāde ieceļ savus pārstāvjus un galveno pārstāvi, kuram ir balsstiesības Sabiedrisko iestāžu padomē. 82. Kopienai piešķir vienu trešdaļu balsu Sabiedrisko iestāžu padomē. Pārējās divas trešdaļas balsu saskaņā ar 10. panta 5. punktu piešķir citiem Sabiedrisko iestāžu padomes locekļiem katru gadu proporcionāli viņu finanšu ieguldījumam ARTEMIS kopuzņēmuma pasākumos šajā gadā; katram attiecīgajam loceklim piešķir ne vairāk kā 50 % no kopējā balstu skaita šajā padomē. 83. Ja mazāk nekā trīs ARTEMIS dalībvalstis saskaņā ar 10. panta 5. punktu ir paziņojušas izpilddirektoram par savu finanšu ieguldījumu, Kopienai ir viena trešdaļa balsu, un pārējās divas trešdaļas tiek sadalītas vienādās daļās starp ARTEMIS dalībvalstīm. 84. Lēmumus pieņem ar vismaz 60 % balsu vairākumu. 85. Kopienas pārstāvim ir veto tiesības visos jautājumos, kas attiecas uz tās ieguldījuma ARTEMIS kopuzņēmumā izlietošanu. 26. Funkcijas un uzdevumi Sabiedrisko iestāžu padome: 86. nodrošina to, ka, piešķirot publisko finansējumu projektu dalībniekiem, tiek pareizi piemēroti godīguma un pārskatāmības principi; 87. apstiprina ikgadējo darba programmu pēc Rūpniecības un pētniecības komitejas ierosinājumiem, tostarp budžetus, kas pieejami uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus; 88. apstiprina reglamentu uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, priekšlikumu novērtēšanai un atlasei, kā arī projektu uzraudzībai; 89. pēc Kopienas pārstāvja ierosinājuma pieņem lēmumu par ARTEMIS kopuzņēmuma finanšu ieguldījumu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus budžetā; 90. apstiprina uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus izsludināšanu; 91. apstiprina atlasītos projektu priekšlikumus, kam pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus jāsaņem publiskais finansējums; 92. pēc Kopienas pārstāvja ierosinājuma pieņem lēmumu par ARTEMIS kopuzņēmuma finanšu ieguldījuma procentuālo daļu, kas minēta 16. panta 5. punkta a) apakšpunktā un paredzēta dalībniekiem projektos, kuri attiecīgajā gadā atlasīti uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus; 93. pieņem savu reglamentu saskaņā ar šā panta 3. punktu. 27. Reglaments 94. Sabiedrisko iestāžu padome pulcējas vismaz divas reizes gadā, parasti ARTEMIS kopuzņēmuma galvenajā birojā. 95. Sabiedrisko iestāžu padome izvēl savu priekšsēdētāju. 96. Kamēr Sabiedrisko iestāžu padome nav pieņēmusi savu reglamentu, sēdes sasauc Komisija. 97. Sabiedrisko iestāžu padomes kvorumu veido Komisija un vismaz trīs ARTEMIS dalībvalstis. 8. pants Rūpniecības un pētniecības komiteja 1. Sastāvs 98. ARTEMISIA ieceļ Rūpniecības un pētniecības komitejas locekļus. 99. Rūpniecības un pētniecības komitejā ir ne vairāk kā 25 locekļi. 28. Funkcijas un uzdevumi Rūpniecības un pētniecības komiteja: 100. izstrādā daudzgadu stratēģiskā plāna projektu, tostarp pētniecības programmas saturu un atjauninājumu, un iesniedz to apstiprināšanai valdē; 101. sagatavo gada darba programmas projektu, ietverot priekšlikumus par to uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus saturu, kas jāizsludina ARTEMIS kopuzņēmumam; 102. izstrādā priekšlikumus par ARTEMIS kopuzņēmuma tehnoloģijas, pētniecības un jauninājumu stratēģiju; 103. izstrādā priekšlikumus pasākumiem, kas saistīti ar atvērtas jauninājumu vides veidošanu, veicinot mazo un vidējo uzņēmumu līdzdalību, izstrādājot standartus, kas ir pārskatāmi un atvērti līdzdalībai, starptautisko sadarbību, rezultātu izplatīšanu un sabiedriskajām attiecībām; 104. konsultē citas struktūrvienības par visiem jautājumiem, kas saistīti ar pētniecības un attīstības programmu plānošanu un izpildi, partnerību veicināšanu un lielāka resursu apjoma piesaistīšanu Eiropā, lai sasniegtu ARTEMIS kopuzņēmuma mērķus; 105. vajadzības gadījumā izveido darba grupas viena vai vairāku šīs komitejas locekļu pārraudzībā, lai sasniegtu iepriekšminētos mērķus; 106. pieņem savu reglamentu saskaņā ar šā panta 3. punktu. 29. Reglaments 107. Rūpniecības un pētniecības komiteja pulcējas vismaz divas reizes gadā. 108. Rūpniecības un pētniecības komiteja ievēl savu priekšsēdētāju. 109. Kamēr Rūpniecības un pētniecības komiteja nav pieņēmusi savu reglamentu, sēdes sasauc ARTEMISIA . 9. pants Izpilddirektors 1. Izpilddirektors ir galvenā izpildpersona, kas atbild par ARTEMIS kopuzņēmuma pārvaldību ikdienā un ir tā juridiskais pārstāvis. Viņš veic savus pienākumus patstāvīgi un atskaitās valdei. 2. Valde ieceļ izpilddirektoru, izvēloties no Komisijas ierosināto kandidātu saraksta , uz laiku līdz trim gadiem. Pēc direktora darba izvērtēšanas, valde var vienu reizi pagarināt izpilddirektora pilnvaru termiņu uz laiku ne ilgāku par četriem gadiem. 3. Izpilddirektora funkcijas un uzdevumi ir: 110. sagatavot ikgadējo īstenošanas plānu un ikgadējo budžeta plānu sadarbībā ar Rūpniecības un pētniecības komiteju un iesniegt to apstiprināšanai valdē; 111. pārraudzīt visu to pasākumu organizēšanu un izpildi, kas vajadzīgi, lai izpildītu ikgadējo īstenošanas plānu saskaņā ar šo statūtu noteikumiem un turpmākiem valdes un Sabiedrisko iestāžu padomes pieņemtajiem lēmumiem; 112. sagatavot gada darbības pārskatu un gada finanšu pārskatus, un bilances, un iesniegt tos apstiprināšanai valdē; 113. iesniegt apstiprināšanai valdē priekšlikumus par ARTEMIS kopuzņēmuma iekšējo darbību; 114. iesniegt apstiprināšanai Sabiedrisko iestāžu padomē reglamentu ARTEMIS kopuzņēmuma izsludināmajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, tostarp ar tiem saistītās procedūras projektu priekšlikumu novērtēšanai un atlasei; 115. pārvaldīt uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus izsludināšanu, projektu priekšlikumu novērtēšanas un atlases procesu, atlasīto priekšlikumu piešķīruma nolīgumu apspriešanu un attiecīgo projektu uzraudzību un rezultātu izvērtēšanu saskaņā ar Sabiedrisko iestāžu padomes pilnvarojumu; 116. noslēgt piešķīruma nolīgumus pētniecības un attīstības pasākumu īstenošanai, kā minēts 15. un 16. pantā, un pakalpojumu un piegādes līgumus, kas vajadzīgi ARTEMIS kopuzņēmuma darbībām, kā noteikts 17. pantā; 117. apstiprināt visus maksājumus, kas jāveic ARTEMIS kopuzņēmumam; 118. paredzēt un izpildīt pasākumus un darbības, kas vajadzīgas, lai varētu novērtēt ARTEMIS kopuzņēmuma rezultātus mērķu sasniegšanā, tostarp neatkarīgu uzraudzību un revīzijas, lai novērtētu ARTEMIS kopuzņēmuma darbības efektivitāti un rezultātus; 119. organizēt projektu pārbaudes un tehniskās revīzijas, lai novērtētu pētniecības un attīstības pasākumu rezultātus, un ziņot valdei par vispārējiem rezultātiem; 120. vajadzības gadījumā saskaņā ar ARTEMIS kopuzņēmuma finanšu noteikumiem veikt projekta dalībnieku finanšu revīzijas — tieši vai ar valsts iestāžu starpniecību; 121. valdes vārdā un saskaņā ar tās pilnvarojumu vienoties par jaunu dalībnieku pievienošanās nosacījumiem ARTEMIS kopuzņēmumam; 122. veikt visas citas darbības, kas vajadzīgas sekmīgai ARTEMIS kopuzņēmuma mērķu sasniegšanai un kas nav paredzētas ikgadējā īstenošanas plānā, saskaņā ar valdes noteiktajiem ierobežojumiem un nosacījumiem; 123. sasaukt valdes un Sabiedrisko iestāžu padomes sēdes un attiecīgā gadījumā piedalīties šajās sēdēs novērotāja statusā; 124. sniegt valdei visu tās pieprasīto informāciju; 125. iesniegt valdei savus priekšlikumus par sekretariāta organizatorisko struktūru; 126. uzņemties atbildību par lēmumiem par personāla vadību attiecībā uz ARTEMIS kopuzņēmuma personālu; 127. veikt riska novērtēšanas un riska pārvaldības analīzi un ierosināt valdei noslēgt apdrošināšanu, kas var būt vajadzīga ARTEMIS kopuzņēmumam, lai tas varētu pildīt savas saistības. 30. Sekretariātu, par kuru ir atbildīgs izpilddirektors, izveido, lai tas sniegtu atbalstu visu viņa pienākumu pildīšanā, tostarp: 128. sekretariāta atbalstu ARTEMIS kopuzņēmuma struktūrvienībām; 129. darbības atbalstu priekšlikumu novērtēšanā un projektu uzraudzībā, tostarp atbalstu uzaicinājumu organizēšanā un projektu pārbaužu un tehnisko revīziju veikšanā; 130. atbalstu piemērotas iekšējās revīzijas un grāmatvedības uzskaites sistēmas izveidošanā un pārvaldībā; 131. palīdzību finanšu pienākumu veikšanā, tostarp ARTEMIS kopuzņēmuma finanšu ieguldījuma izmaksāšanā projektu dalībniekiem; 132. atbalstu komunikācijas pasākumos, piemēram, sabiedriskās attiecības, rezultātu publicēšanas un izplatīšanas darbības un pasākumu organizēšana; 133. palīdzību pārvaldīt uzaicinājumus piedalīties konkursā par ARTEMIS kopuzņēmumam vajadzīgo preču/pakalpojumu nodrošināšanu saskaņā ar ARTEMIS kopuzņēmuma finanšu noteikumiem. 31. Par tādu sekretariāta pienākumu izpildi, kas nav saistīti ar finansēm, ARTEMIS kopuzņēmums var noslēgt līgumus ar ārējiem pakalpojumu sniedzējiem. Šādus līgumus sagatavo saskaņā ar ARTEMIS kopuzņēmuma finanšu noteikumu nosacījumiem. 10. pants Finansējuma avoti 1. Visus ARTEMIS kopuzņēmuma resursus izmanto šo statūtu 2. pantā noteikto mērķu sasniegšanai. 2. ARTEMIS kopuzņēmuma budžetā iemaksātos līdzekļus veido: 134. dalībnieku ieguldījumi darbības izmaksu segšanai, izņemot 4. punkta c) apakšpunktā minētos; 135. Kopienas ieguldījums pētniecības un attīstības pasākumu fondā; 136. visi ARTEMIS kopuzņēmuma gūtie ieņēmumi; 137. jebkuri citi ieguldījumi un ieņēmumi. Visus procentus, kas iegūti no dalībnieku ieguldījumiem, uzskata par ARTEMIS kopuzņēmuma ieņēmumiem. 32. Ikviena juridiska persona, kas nav dalībnieks, var dot ieguldījumu natūrā vai skaidrā naudā ARTEMIS kopuzņēmuma resursos atbilstīgi noteikumiem un nosacījumiem, kas saskaņoti ar izpilddirektoru, kurš darbojas valdes vārdā un ar tās pilnvarojumu. 33. ARTEMIS kopuzņēmuma darbības izmaksas[28] laikposmā, kas beidzas 2017. gada 31. decembrī, sedz tā dalībnieki: 138. ARTEMISIA veic finanšu ieguldījumu līdz 20 miljoniem euro vai līdz 1 % no kopējām projektu izmaksām, izvēloties lielāko summu, taču nepārsniedzot 30 miljonus euro; 139. Kopiena veic ieguldījumu līdz 10 miljoniem euro; 140. ARTEMIS dalībvalstis veic ieguldījumus natūrā darbības izmaksu segšanai, veicinot projektu īstenošanu un publisko līdzekļu piešķiršanu, kā paredzēts 15. un 16. pantā; 141. Kopienas un ARTEMISIA ieguldījumus dara pieejamus saskaņā ar attiecīgā gada budžeta plāna noteikumiem. Maksājumus pa daļām veic, pamatojoties uz kopuzņēmuma finansiālajām vajadzībām. 34. ARTEMIS kopuzņēmuma pētniecības un attīstības pasākumus laikposmā, kas beidzas 2017. gada 31. decembrī, atbalsta: 142. ar Kopienas finanšu ieguldījumu līdz 410 miljoniem euro projektu finansēšanai; 143. ar ARTEMIS dalībvalstu finanšu ieguldījumiem, kuru kopējais apjoms ir vismaz 1,8 reizes lielāks nekā Kopienas finanšu ieguldījums. Šos finanšu ieguldījumus saskaņā ar 15. un 16. pantu izmaksā projektu dalībniekiem. ARTEMIS dalībvalstis katru gadu ne vēlāk kā valdes noteiktā datumā paziņo izpilddirektoram par valsts finanšu saistībām, ko tās uzņēmušās attiecībā uz ARTEMIS kopuzņēmuma izsludinātajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, ņemot vērā uzaicinājumos minēto atbalstāmo pētniecības un attīstības pasākumu darbības jomu; 144. ar tādu pētniecības un attīstības organizāciju ieguldījumiem natūrā, kas piedalās projektos un kam jāsedz sava daļa no projektu īstenošanai vajadzīgajām izmaksām. To kopējais ieguldījums ARTEMIS kopuzņēmuma darbības laikā ir vienāds ar vai lielāks par sabiedrisko iestāžu ieguldījumu. 35. ARTEMIS kopuzņēmuma dalībnieki finanšu ieguldījumus maksā pa daļām saskaņā ar gada budžeta plāna noteikumiem. 36. Ja kāds ARTEMIS kopuzņēmuma dalībnieks izvairās pildīt savas saistības attiecībā uz iepriekš saskaņoto finanšu ieguldījumu ARTEMIS kopuzņēmumā, izpilddirektors sasauc valdes sēdi, lai lemtu par to, vai pārējiem dalībniekiem būtu jāizbeidz viņa dalība kopuzņēmumā vai jāveic kādi citi pasākumi, līdz saistības tiek izpildītas. 37. ARTEMIS kopuzņēmumam pieder visi līdzekļi, ko tas ir radījis vai kas ir nodoti tā rīcībā 2. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanai, ja vien nav noteikts citādi. 11. pants Finanšu ieņēmumi Ja vien ARTEMIS kopuzņēmumu nelikvidē saskaņā ar 22. pantu, ARTEMIS kopuzņēmuma dalībniekiem līdzekļu atlikumu neizmaksā. 12. pants Finanšu gads Finanšu gads atbilst kalendārajam gadam. 13. pants Finanšu noteikumi 1. ARTEMIS kopuzņēmuma finanšu noteikumus pieņem valde. 2. Finanšu noteikumu mērķis ir nodrošināt ARTEMIS kopuzņēmuma finanšu pareizu pārvaldību. 3. Finanšu noteikumu pamatā ir Finanšu pamatregulas[29] principi, un tajos ir ietverti noteikumi par ARTEMIS kopuzņēmuma budžeta plānošanu un izpildi. Finanšu noteikumos drīkst pieļaut atkāpes no Finanšu pamatregulas, ja tas nepieciešams īpašām ARTEMIS kopuzņēmuma darbības vajadzībām un iepriekš saskaņots ar Komisiju. 4. Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma saskaņā ar ARTEMIS kopuzņēmuma finanšu noteikumos paredzētu procedūru izdod apstiprinājumu par ARTEMIS kopuzņēmuma budžeta izpildi. 14. pants Plānošana un pārskatu sniegšana 1. Daudzgadu stratēģiskajā plānā precīzi izklāsta stratēģiju un plānus ARTEMIS kopuzņēmuma mērķu sasniegšanai, iekļaujot pētniecības programmu. 2. Gada darba programmā izklāsta darbības jomu un budžetu uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu pētniecības programmu konkrētajam gadam. 3. Ikgadējā īstenošanas plānā izklāsta plānu visu ARTEMIS kopuzņēmuma pasākumu īstenošanai konkrētajā gadā, ietverot plānotos uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un darbības, kuras jāīsteno, izsludinot uzaicinājumus piedalīties konkursā. Izpilddirektors iesniedz valdei ikgadējo īstenošanas plānu kopā ar gada budžeta plānu. 4. Gada budžeta plāns. Katru gadu izpilddirektors iesniedz valdei provizorisku budžeta plāna projektu, kas ietver gada izdevumu prognozi par diviem turpmākajiem gadiem un personālsastāva plānu. Šajā prognozē ieņēmumu un izdevumu aplēses par pirmo no minētajiem diviem gadiem veic tik detalizēti, cik nepieciešams katra dalībnieka iekšējai budžeta procedūrai attiecībā uz tā finanšu ieguldījumiem ARTEMIS kopuzņēmumā. Izpilddirektors sniedz valdei visu šim nolūkam vajadzīgo papildu informāciju.Valdes locekļi iesniedz izpilddirektoram savus apsvērumus par provizorisko gada budžeta plāna projektu un jo īpaši par līdzekļu un izdevumu aplēsēm nākamajam gadam. Ņemot vērā no valdes locekļiem saņemtos apsvērumus, izpilddirektors sadarbībā ar Rūpniecības un pētniecības komiteju sagatavo gada budžeta plāna projektu nākamajam gadam. Izpilddirektors katru gadu līdz 1. septembrim iesniedz gada budžeta plānu apstiprināšanai valdē. ARTEMIS kopuzņēmuma valde līdz iepriekšējā gada 31. oktobrim pieņem gada budžeta plānu un ikgadējo īstenošanas plānu konkrētajam gadam. 38. Gada darbības pārskatā atspoguļo rezultātus, ko katrā kalendārajā gadā sasniedzis ARTEMIS kopuzņēmums, jo īpaši attiecībā uz daudzgadu stratēģisko plānu un ikgadējo īstenošanas plānu konkrētajam gadam.Izpilddirektors iesniedz gada darbības pārskatu kopā ar gada finanšu pārskatiem un bilanci. 39. Gada finanšu pārskati un bilance. Divu mēnešu laikā pēc katra finanšu gada slēgšanas izpilddirektors iesniedz apstiprināšanai valdē gada finanšu pārskatus un bilanci par iepriekšējo gadu. Gada finanšu pārskatus un bilanci par iepriekšējo gadu iesniedz Eiropas Revīzijas palātai. 15. pants Pētniecības un attīstības pasākumu īstenošana 1. ARTEMIS kopuzņēmums atbalsta pētniecības un attīstības pasākumus, izsludinot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus konkursa kārtībā, veicot priekšlikumu neatkarīgu novērtēšanu un atlasi, piešķirot publisko finansējumu atlasītajiem priekšlikumiem un finansējot projektus. 2. ARTEMIS kopuzņēmums slēdz piešķīruma nolīgumus ar projektu dalībniekiem par projektu īstenošanu. Attiecīgā gadījumā šajos piešķīruma nolīgumos atsaucas un pamatojas uz attiecīgiem valsts piešķīruma nolīgumiem, kā noteikts 16. panta 5. punkta c) apakšpunktā. 3. Lai būtu iespējams īstenot projektus un piešķirt publiskos līdzekļus, ARTEMIS kopuzņēmums slēdz administratīvas vienošanās ar valsts iestādēm, kuras ARTEMIS dalībvalstis izraugās šim nolūkam, ievērojot ARTEMIS kopuzņēmuma finanšu noteikumus. 4. Eiropas Savienības dalībvalstis vai asociētās valstis, kas nav ARTEMIS kopuzņēmuma dalībnieki, var noslēgt līdzīgas vienošanās ar ARTEMIS kopuzņēmumu. 5. ARTEMIS kopuzņēmums paredz procedūras pētniecības un attīstības pasākumu uzraudzībai un kontrolei, tostarp noteikumus par projektu uzraudzību un tehnisko revīziju. ARTEMIS dalībvalstis nepieprasa nekādus citus uzraudzības un tehniskās revīzijas papildu ziņojumus, kā tikai tos, ko pieprasa ARTEMIS kopuzņēmums. 16. pants Projektu finansējums 1. Publisko finansējumu projektu dalībniekiem veido ARTEMIS dalībvalstu finanšu ieguldījumi un/vai ARTEMIS kopuzņēmuma finanšu ieguldījums. Jebkurš publiskā sektora atbalsts saskaņā ar šo iniciatīvu neierobežo noteikumus par valsts procedurālo un materiālo atbalstu, ja tādi piemērojami. 2. Uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, ko izsludina un publicē ARTEMIS kopuzņēmums, precīzi norāda kopējo budžetu, kas pieejams katram uzaicinājumam. Šajā budžetā norāda summas, ko valsts mērogā atvēlējusi katra ARTEMIS dalībvalsts, un ARTEMIS kopuzņēmuma finanšu ieguldījuma summu. Uzaicinājumos izklāsta novērtēšanas kritērijus saskaņā ar uzaicinājuma mērķiem. 3. ARTEMIS kopuzņēmuma finanšu ieguldījums katra uzaicinājuma budžetā ir 55% no ARTEMIS dalībvalstu atvēlētās kopējās summas, ja vien Sabiedrisko iestāžu padome pēc Kopienas pārstāvja ierosinājuma nav nolēmusi citādi. 4. Uzaicinājumi, priekšlikumu novērtēšana un atlase 145. ARTEMIS kopuzņēmuma izsludinātajos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus var piedalīties dalībnieki, kas reģistrēti ARTEMIS dalībvalstīs un jebkurā citā Eiropas Savienības dalībvalstī vai asociētā valstī. 146. Dalībnieku konsorcijiem, kas iesniedz projektu priekšlikumus, atsaucoties uz šādiem uzaicinājumiem, ir jāaptver no vismaz trīs nesaistītas juridiskas personas[30], kuras reģistrētas vismaz trīs ARTEMIS dalībvalstīs. 147. Novērtēšanas un atlases procesā nodrošina to, ka ARTEMIS kopuzņēmuma publiskā finansējuma sadalīšanā ņem vērā izcilības un konkurences principus[31]. 148. Pēc priekšlikumu novērtēšanas Sabiedrisko iestāžu padome izveido ranžētu priekšlikumu sarakstu, pamatojoties uz skaidriem vērtēšanas kritērijiem un kopīgo ieguldījumu uzaicinājumā norādīto mērķu sasniegšanā. 149. Sabiedrisko iestāžu padome lemj par priekšlikumu atlasi un publiskā finansējuma piešķiršanu atlasītajiem priekšlikumiem pieejamo budžetu robežās, ņemot vērā atbilstības kritērijus valstī. Šis lēmums ir saistošs ARTEMIS dalībvalstīm bez kādiem turpmākiem novērtēšanas vai atlases procesiem. 40. Projektu finansējums 150. ARTEMIS kopuzņēmuma finanšu ieguldījums projekta dalībniekiem veido noteiktu procentuālo daļu no kopējām izmaksām[32], kas radušās projekta īstenošanā. Šo procentuālo daļu Sabiedrisko iestāžu padome nosaka katru gadu, un tā nepārsniedz 16,7%. Šī procentuālā daļa ir vienāda visiem dalībniekiem projektos, kas atlasīti vienā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus. 151. ARTEMIS dalībvalstis noslēdz piešķīruma nolīgumus ar projektu dalībniekiem atbilstīgi valsts noteikumiem, jo īpaši atbilstības kritērijiem un citām vajadzīgām finanšu un juridiskajām prasībām. Attiecīgā gadījumā valsts finanšu ieguldījumus no ARTEMIS dalībvalstīm izmaksā tieši projektu dalībniekiem saskaņā ar valsts piešķīruma nolīgumiem. ARTEMIS dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai sinhronizētu piešķīruma nolīgumu slēgšanu un laikus izmaksātu to finanšu ieguldījumus. 17. pants Pakalpojumu un piegādes līgumi ARTEMIS kopuzņēmums paredz visas attiecīgās procedūras un mehānismus ARTEMIS kopuzņēmuma darbībai vajadzīgo noslēgto pakalpojumu un piegādes līgumu izpildei, pārraudzībai un kontrolei. 18. pants Personāla resursi 1. Personāla resursus nosaka personālsastāva plānā, kas jāiekļauj gada budžeta plānā. 2. ARTEMIS kopuzņēmuma darbinieki ir pagaidu darbinieki un līgumdarbinieki, un ar tiem ir noslēgts līgums uz noteiktu laiku; to var pagarināt vienu reizi, kopējam laikposmam nepārsniedzot septiņus gadus. 3. Personāla izdevumus sedz ARTEMIS kopuzņēmums. 4. Ikviens ARTEMIS kopuzņēmuma dalībnieks vai uzņēmēja valsts var ierosināt izpilddirektoram, ka tas norīko personāla locekļus darbam ARTEMIS kopuzņēmuma sekretariātā. 19. pants Atbildība, apdrošināšana 1. ARTEMIS kopuzņēmuma līgumisko atbildību reglamentē attiecīgie līguma noteikumi un tiesību akti, ko piemēro konkrētajam nolīgumam vai līgumam. 2. Attiecībā uz nelīgumisku atbildību ARTEMIS kopuzņēmums saskaņā ar vispārējiem principiem, kas kopīgi dalībvalstu tiesību aktiem, atlīdzina visus zaudējumus, ko tā personāls radījis, pildot savus pienākumus. 3. Visus ARTEMIS kopuzņēmuma maksājumus attiecībā uz 1. un 2. punktā minēto atbildību un ar to saistītajām izmaksām un izdevumiem uzskata par ARTEMIS kopuzņēmuma izdevumiem, un tos sedz no ARTEMIS kopuzņēmuma līdzekļiem. 4. ARTEMIS kopuzņēmums ir pilnībā atbildīgs par savu saistību izpildi. 5. ARTEMIS kopuzņēmums nav atbildīgs par tā dalībnieku finanšu saistību izpildi. Tas nav atbildīgs ne par vienu ARTEMIS dalībvalsti, kas nepilda savas saistības, kuras izriet no ARTEMIS kopuzņēmuma izsludinātiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. 6. Dalībnieki nav atbildīgi par ARTEMIS kopuzņēmuma finanšu saistību izpildi. Dalībnieku finansiālā atbildība ir tikai to iekšējā atbildība pret ARTEMIS kopuzņēmumu, un tā nepārsniedz saistības veikt ieguldījumu resursos, kā noteikts 10. panta 2. punktā. 7. Dalībnieku finansiālā atbildība par ARTEMIS kopuzņēmuma parādiem nepārsniedz ieguldījumus, ko dalībnieki ir veikuši darbības izmaksu segšanai, kā noteikts 10. panta 2. punktā. 8. ARTEMIS kopuzņēmums noslēdz un uztur spēkā atbilstīgu apdrošināšanas līgumu. 20. pants Interešu konflikts Īstenojot pasākumus, ARTEMIS kopuzņēmums izvairās no interešu konfliktiem. 21. pants Finanšu interešu aizsardzība 1. ARTEMIS kopuzņēmums veic ARTEMIS kopuzņēmuma publiskā finansējuma saņēmēju pārbaudes uz vietas un finanšu revīzijas. Šīs pārbaudes un revīzijas var veikt tieši ARTEMIS kopuzņēmums vai ARTEMIS dalībvalstis kopuzņēmuma vārdā. 2. Vajadzības gadījumā Komisija vai Eiropas Revīzijas palāta var veikt ARTEMIS kopuzņēmuma finansējuma saņēmēju un par tā sadali atbildīgo aģentūru pārbaudes uz vietas. Šim nolūkam ARTEMIS kopuzņēmums nodrošina, lai tā piešķīruma nolīgumos un līgumos Komisijai un Revīzijas palātai būtu nodrošinātas tiesības veikt piemērotas kontroles un piemērot preventīvus un samērīgus sodus konstatētu nelikumību gadījumā. 3. Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai ( OLAF ), kas izveidots ar Komisijas Lēmumu 1999/352/EK, EOTK, Euratom , attiecībā uz kopuzņēmumu ir tādas pašas pilnvaras, kā attiecībā uz Komisijas departamentiem. Tūlīt pēc kopuzņēmuma nodibināšanas tas pievienojas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par OLAF veiktu iekšējo izmeklēšanu. Valde apstiprina šo pievienošanos un pieņem pasākumus, kas vajadzīgi, lai atvieglotu OLAF veiktas iekšējās izmeklēšanas. 22. Pants — Likvidācija 1. ARTEMIS kopuzņēmumu likvidē 1. panta 3. punktā paredzētā laikposma beigās. 2. Likvidācijas procedūru uzsāk automātiski, ja Komisija izbeidz dalību ARTEMIS kopuzņēmumā. 3. Lai veiktu procedūras, kas saistītas ar ARTEMIS kopuzņēmuma likvidāciju, valde ieceļ vienu vai vairākus likvidatorus, kas pilda valdes lēmumus. 4. Pēc ARTEMIS kopuzņēmuma likvidācijas tas atdod uzņēmējai valstij visus fiziskos objektus, ko uzņēmēja valsts bija nodevusi tā rīcībā saskaņā ar 25. pantā minēto uzņēmējas valsts nolīgumu. 5. Ja visi fiziskie objekti ir atdoti, kā paredzēts 4. punktā, visus citus līdzekļus izmanto, lai segtu ARTEMIS kopuzņēmuma saistības un ar tā likvidāciju saistītās izmaksas Visu pārpalikumu vai iztrūkumu proporcionāli faktiskajam ieguldījumam ARTEMIS kopuzņēmumā sadala vai sedz dalībnieki, kas tādi ir likvidācijas brīdi. 6. Atlikušos līdzekļus, parādus vai saistības sadala starp dalībniekiem, kas tādi ir likvidācijas brīdi, proporcionāli to faktiskajam ieguldījumam ARTEMIS kopuzņēmumā. 7. Paredz ad hoc procedūru, lai nodrošinātu atbilstīgu pārvaldību visiem ARTEMIS kopuzņēmuma noslēgtajiem piešķīruma nolīgumiem un pakalpojumu un piegādes līgumiem, kuru darbības laiks ir ilgāks par ARTEMIS kopuzņēmuma darbības laiku. 23. pants Statūtu grozījumi 1. Šie ARTEMIS kopuzņēmuma statūti stājas spēkā pēc tam, kad tos pirmajā valdes sēdē apstiprinājuši dibinātāji. 2. Ikviens ARTEMIS kopuzņēmuma dalībnieks var iesniegt valdei priekšlikuma projektu, lai grozītu statūtus. 3. Priekšlikumus statūtu grozījumiem saskaņā ar 6. panta noteikumiem apstiprina valde, un tos iesniedz Komisijai lēmuma pieņemšanai. 4. Neraugoties uz 3. punktu, ikvienu ierosināto grozījumu 1. panta 3. punktā, 4. panta 3. punktā, 10. panta 4. punkta b) apakšpunktā un 10. panta 5. punkta a) apakšpunktā uzskata par būtisku grozījumu, ko var izdarīt tikai, pārskatot šo regulu. 5. Ierosinājumus grozīt ARTEMISIA statūtus paziņo ARTEMIS kopuzņēmuma valdei vismaz četrdesmit piecas dienas pirms to pieņemšanas. 24. pants Intelektuālā īpašuma politika 1. šajā pantā izklāstītās intelektuālā īpašuma politikas mērķis ir veicināt zināšanu radīšanu un to izmantošanu, panākt godīgu tiesību piešķiršanu, atbalstīt jauninājumus un sasniegt plašu privātā un publiskā sektora līdzdalību projektos. 2. Šajā pantā izmanto šādas definīcijas. 152. „Informācija” ir jebkuri rasējumi, specifikācijas, fotogrāfijas, paraugi, modeļi, procesi, procedūras, instrukcijas, programmatūras, ziņojumi, referāti un cita jebkāda veida tehniskā un/vai komerciālā informācija, zinātība, dati vai dokumenti, tostarp mutiska informācija, ko neaizsargā „Intelektuālā īpašuma tiesības”. 153. „Intelektuālā īpašuma tiesības” ir visas tiesības uz intelektuālo īpašumu, tostarp patentiem, funkcionāliem modeļiem un funkcionālo modeļu sertifikātiem, rūpnieciskā dizainparaugu tiesības, autortiesības, komercnoslēpumi, tiesības piekļūt datubāzēm, pusvadītāju izstrādājumu topogrāfiju tiesības, kā arī jebkādas šo minēto tiesību reģistrācijas, pieteikumi, to daļas, turpinājumi, pārreģistrācijas, atjaunojumi vai atkārtoti izdevumi, izņemot preču zīmes un tirdzniecības nosaukumus. 154. „Iepriekš uzkrāta informācija” ir jebkura informācija, kas ir projekta dalībnieka īpašumā vai kontrolē brīdī, kad stājas spēkā attiecīgais projekta nolīgums, vai attiecībā uz ko īpašumtiesības vai kontroli projekta dalībnieks ir ieguvis, veicot ar projektu nesaistītus pasākumus. 155. „Iepriekš iegūtas intelektuālā īpašuma tiesības” ir jebkuras intelektuālā īpašuma tiesības, kas ir projekta dalībnieka īpašumā vai kontrolē brīdī, kad stājas spēkā attiecīgais projekta nolīgums, vai attiecībā uz ko īpašumtiesības vai kontrole ir iegūta attiecīgā projekta nolīguma darbības laikā, veicot ar projektu nesaistītus pasākumus. 156. „Iepriekš uzkrātas zināšanas” ir iepriekš uzkrāta informācija un iepriekš iegūtas intelektuālā īpašuma tiesības. 157. „Jaunā informācija” ir visa informācija, kas radīta tādu pasākumu rezultātā, kuri veikti attiecīgajā projektā saskaņā ar attiecīgo projekta nolīgumu. 158. „Jaunās intelektuālā īpašuma tiesības” ir visas intelektuālā īpašuma tiesības, kas iegūtas tādu pasākumu rezultātā, kuri veikti attiecīgajā projektā saskaņā ar attiecīgo projekta nolīgumu. 159. „Jaunās zināšanas” ir jaunā informācija un jaunās intelektuālā īpašuma tiesības. 160. „Piekļuves tiesības” ir neizņēmuma licences un lietotāja tiesības uz iepriekš uzkrātām vai jaunām zināšanām; tās neietver tiesības izsniegt apakšlicences, ja par to nav notikusi vienošanās projekta nolīgumā. 161. „Vajadzīgs” ir „tehniski nozīmīgs” projekta īstenošanai un/vai saistībā ar jauno zināšanu izmantošanu, un attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām nozīmē to, ka šīs intelektuālā īpašuma tiesības tiktu pārkāptas, ja netiktu piešķirtas piekļuves tiesības. 162. „Izmantošana” ir produkta vai procesa izstrāde, izveidošana un tirdzniecība pakalpojuma izveidošanai vai sniegšanai; to var sīkāk noteikt piemērojamajā projekta nolīgumā. 163. „Izplatīšana” ir jauno zināšanu atklāšana ar jebkādiem piemērotiem līdzekļiem, kas nav paredzēti formalitātēs to aizsardzībai, ietverot jauno zināšanu publicēšanu jebkuros plašsaziņas līdzekļos. 164. „Projekta nolīgums” ir nolīgums, kuru noslēdz projekta dalībnieki un kurā paredz visus vai daļu no noteikumiem un nosacījumiem, ko piemēro dalībniekiem attiecībā uz konkrētu projektu, piemēram, projekta konsorcija nolīgums, kurā saskaņā ar šo pantu bez ierobežojumiem ietver piekļuves tiesības. 165. „Nodošanas nosacījumi” ir finanšu nosacījumi, kuros paredzēta zemāka vērtība nekā godīgos un saprātīgos nosacījumos, parasti izmaksas par piekļuves tiesību pieejamības nodrošināšanu. 41. Neskarot Kopienas konkurences noteikumus, vienošanās par intelektuālo īpašumu projektos reglamentē turpmāk minētie principi. 41.1. Īpašumtiesības 41.1.1. Kopuzņēmumam pieder materiālas un nemateriālas vērtības, kas radītas ar tam piederošajiem resursiem vai nodotas tā rīcībā ARTEMIS kopuzņēmuma izveidei, ja vien nav noteikts citādi. 41.1.2. Neskarot iepriekš minētos noteikumus, ARTEMIS kopuzņēmums nepatur nekādu projektos iegūtu informāciju vai intelektuālā īpašuma tiesības. 41.1.3. Katra projekta dalībnieka īpašumā paliek viņa iepriekš uzkrātās zināšanas. Iepriekš uzkrātās zināšanas, kas vajadzīgas ARTEMIS kopuzņēmuma projektam, dalībnieki var noteikt rakstiskā projekta nolīgumā un attiecīgā gadījumā izslēgt no tā konkrētas iepriekš uzkrātās zināšanas. 41.1.4. Jaunās zināšanas, kas iegūtas projektā veikta darba rezultātā, ir tā dalībnieka īpašums, kas ir veicis darbu, kura rezultātā jaunās zināšanas radušās, saskaņā ar vienošanos, kas izklāstīta piešķīruma nolīgumā un projekta nolīgumā, un šajā pantā noteiktajiem principiem. 41.2. Piekļuves tiesības 41.2.1. Viena projekta dalībnieki savā starpā noslēdz projekta nolīgumu, ar kuru cita starpā reglamentē piekļuves tiesības, kas jāpiešķir saskaņā ar šo pantu. Projekta dalībnieki var noteikt iepriekš uzkrātās zināšanas, kas vajadzīgas projekta īstenošanai, un attiecīgā gadījumā izslēgt no tā konkrētas iepriekš uzkrātās zināšanas. 41.2.2. Piekļuves tiesības iepriekš uzkrātām zināšanām citiem tā paša projekta dalībniekiem piešķir, ja šīs iepriekš uzkrātās zināšanas minētajiem citiem dalībniekiem ir vajadzīgas, lai veiktu darbu projektā, ja vien īpašnieks drīkst piešķirt šādas tiesības. Piekļuves tiesības piešķir saskaņā ar nodošanas nosacījumiem, par ko jāvienojas attiecīgā projekta dalībniekiem, ja vien visi dalībnieki projekta nolīgumā nav vienojušies citādi. 41.2.3. Piekļuves tiesības jaunām zināšanām citiem tā paša projekta dalībniekiem piešķir, ja šīs jaunās zināšanas minētajiem citiem dalībniekiem ir vajadzīgas, lai veiktu darbu projektā. Šādas piekļuves tiesības piešķir bez maksas, tās nav izņēmuma tiesības un tās nevar nodot tālāk. 41.2.4. Viena projekta dalībniekiem ir piekļuves tiesības iepriekš uzkrātām zināšanām, ja tās ir vajadzīgas, lai izmantotu viņiem piederošās jaunās zināšanas, ja vien iepriekš uzkrāto zināšanu īpašnieks drīkst piešķirt šādas piekļuves tiesības. Šādas piekļuves tiesības piešķir kā neizņēmuma tiesības, pamatojoties uz godīgiem, saprātīgiem un nediskriminējošiem nosacījumiem. 41.2.5. Viena projekta dalībniekiem ir piekļuves tiesības jaunām zināšanām, ja tās ir vajadzīgas pašu izmantošanai. Šādas piekļuves tiesības nav izņēmuma tiesības, tās nevar nodot tālāk, un tās piešķir maksas vai arī pamatojoties uz godīgiem, saprātīgiem un nediskriminējošiem nosacījumiem. 41.2.6. Saskaņā ar visu attiecīgo īpašnieku vienošanos trešai pusei piešķir piekļuves tiesības jaunām zināšanām turpmāku pētniecības darbību veikšanai, pamatojoties uz godīgiem un saprātīgiem nosacījumiem, par kuriem savstarpēji vienojas. 41.3. Aizsardzība, izmantošana un izplatīšana 41.3.1. Ja jaunās zināšanas var rentabli izmantot, to īpašnieks i) nodrošina piemērotu un efektīvu aizsardzību, pienācīgi ievērojot savas un citu attiecīgā projekta dalībnieku likumiskās intereses, jo īpaši komerciālās intereses, un ii) izmanto tās vai nodrošina to izmantošanu. 41.3.2. Katrs dalībnieks nodrošina, lai jaunās zināšanas, uz kurām viņam ir īpašumtiesības, tiktu izplatītas bez liekas kavēšanās. 41.3.3. Visiem izplatīšanas pasākumiem jābūt saderīgiem ar intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, konfidencialitātes saistībām un jauno zināšanu īpašnieku likumiskajām interesēm. 41.3.4. Citiem dalībniekiem iepriekš paziņo par ikvienu izplatīšanas darbību attiecībā uz jaunajām zināšanām, iepriekš uzkrātām zināšanām vai konfidenciālu informāciju, kas pieder citiem tā paša projekta dalībniekiem, vai citiem datiem vai informāciju, kura ir saistīta ar minēto citu dalībnieku jaunajām zināšanām, iepriekš uzkrātām zināšanām vai konfidenciālu informāciju. Četrdesmit piecu dienu laikā pēc šāda paziņojuma ikviens no šiem dalībniekiem var iesniegt rakstisku iebildumu, ja ar šādu izplatīšanu var tikt aizskartas viņu likumiskās intereses attiecībā uz viņa jaunajām zināšanām vai iepriekš uzkrātajām zināšanām. Šādos gadījumos izplatīšanas pasākumu nevar veikt, ja vien netiek veiktas attiecīgas darbības, lai aizsargātu šīs likumiskās intereses. 41.3.5. Visās publikācijās un patentu pieteikumos, ko iesniedzis dalībnieks vai kas iesniegti viņa vārdā, iekļauj apstiprinājumu, ka attiecīgās jaunās zināšanās radītas ar ARTEMIS kopuzņēmuma finansiālu atbalstu. Visiem izplatīšanas pasākumiem jābūt saderīgiem ar intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, konfidencialitātes saistībām un jauno zināšanu īpašnieku likumiskajām interesēm. 41.4. Nodošana 41.4.1. Ja dalībnieks nodod tiesības uz jaunajām zināšanām, viņš tiesību saņēmējam nodod savas saistības attiecībā uz šīm jaunajām zināšanām, tostarp pienākumu nodot šādas saistības visiem turpmākajiem tiesību saņēmējiem. Šīs saistības ietver arī saistības attiecībā uz piekļuves tiesību piešķiršanu, kā arī izplatīšanu un izmantošanu. 41.4.2. Ievērojot saistības attiecībā uz konfidencialitāti, ja projekta dalībniekam jānodod tālāk savas saistības sniegt piekļuves tiesības, tam vismaz 45 dienas pirms paredzētās nodošanas[33] jāinformē citi dalībnieki, sniedzot arī pietiekamu informāciju par jauno zināšanu paredzēto jauno īpašnieku, lai citi dalībnieki varētu izmantot savas piekļuves tiesības. Pēc paziņojuma saņemšanas citi dalībnieki 30 dienu laikā vai citā termiņā, par ko iepriekš panākta rakstiska vienošanās, var izteikt iebildumus pret jebkuru paredzētu īpašumtiesību nodošanu, ja tas neatgriezeniski ietekmētu viņu piekļuves tiesības. Ja citi dalībnieki apliecina, ka viņu piekļuves tiesības tiktu neatgriezeniski ietekmētas, plānotā nodošana nenotiek, kamēr attiecīgie dalībnieki nav panākuši vienošanos. 25. pants Uzņēmējas valsts nolīgums ARTEMIS kopuzņēmums un uzņēmēja valsts noslēdz uzņēmējas valsts nolīgumu. 26. pants Piemērojamie tiesību akti Jebkurā jautājumā, kas nav ietverts šajos statūtos vai Kopienas tiesību aktos, piemēro tās valsts tiesību aktus, kurā atrodas ARTEMIS kopuzņēmuma galvenais birojs. TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Padomes regula, ar ko izveido „kopuzņēmumu ARTEMIS ” iegulto datorsistēmu jomā uzsāktās Kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas īstenošanai. 2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM) Attiecīgās politikas jomas un saistītās darbības: Pētniecība un tehnoloģiju attīstība: Septītā pamatprogramma 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas, tostarp šādas: 09 04 01 10 „KTI ARTEMIS pētniecības un attīstības pasākumi” 09 04 01 20 „Atbalsta izdevumi KTI ARTEMIS ” 3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums Paredzams, ka ARTEMIS kopuzņēmums tiks izveidots ar Padomes regulu 2007. gada rudenī uz sākotnējo laikposmu līdz 2017. gada 31. decembrim. 3.3. Budžeta informācija Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksas | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija | 09.040110 | Fakult. | Dif. | JĀ | JĀ | JĀ | Nr. [1A] | 09.040120 | Fakult. | Nedif. | JĀ | JĀ | JĀ | Nr. [1A] | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi 4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | 2012. gads un turpmākie gadi | Kopā | Darbības izdevumi[34] | Saistību apropriācijas (SA) | 8.1 | a | 0 | 41 | 53.5 | 63.5 | 75.5 | 176.5 | 410 | Maksājumu apropriācijas (MA)[35] | b | 0 | 12.45 | 28.5 | 47.55 | 61.9 | 259.6 | 410 | Pamatsummā[36] ietvertie administratīvie izdevumi[37] | Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4 | c | 0 | 1.5 | 2.0 | 2.0 | 1.5 | 3 | 10 | PAMATSUMMAS KOPAPJOMS[38] | Saistību apropriācijas | a+c | 0 | 42.5 | 55.5 | 65.5 | 77 | 179.5 | 420 | Maksājumu apropriācijas | b+c | 0 | 13.95 | 30.5 | 49.55 | 63.4 | 262.6 | 420 | Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[39] | Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5 | d | 0.088 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 2.106 | 3.598 | Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6 | e | 0.005 | 0.017 | 0.017 | 0.037 | 0.037 | 0.222 | 0.335 | Kopējās orientējošās izmaksas KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 0.093 | 42.886 | 55.868 | 65.888 | 77.388 | 181.828 | 423.933 | KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 0.093 | 14.318 | 30.868 | 49.938 | 63.788 | 264.928 | 423.933 | Ziņas par līdzfinansējumu ARTEMISIA (asociācija, kas pārstāv nozares pārstāvjus un citus pētniecības un attīstības veicējus) ieguldīs kopuzņēmuma darbības izmaksās[40] (kas nav pētniecības un attīstības izmaksas) 20 miljonus euro vai 1 % no kopējām pētniecības un attīstības izmaksām, izvēloties lielāko summu, taču nepārsniedzot 30 miljonus euro. Turpmāk norādītajā tabulā pieņem, ka šīs vispārējās izmaksas būs 2 733,333 miljoni euro. Kopienas ieguldījums darbības izmaksās būs līdz pat 10 miljoniem euro (skatīt 8.2.4. punktu). miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Līdzfinansētājs | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | 2012. gads un turpmākie gadi | Kopā | ARTEMISIA………… | f | 0.2 | 1.5 | 2.5 | 4.5 | 5 | 13.633 | 27.333 | KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 0.293 | 44.368 | 58.368 | 70.388 | 82.388 | 195.461 | 451.266 | Turklāt kopuzņēmuma dalībvalstis valsts mērogā uzņemsies ikgadējas saistības par finansējumu, kas atvēlams kopuzņēmuma uzsāktajiem pētniecības un attīstības projektiem; lēš, ka šie papildu līdzekļi vismaz 1,8 reizes pārsniedz 4.1.1. iedaļā norādītos darbības izdevumus, t.i., tie līdzinās 738 miljoniem euro visā kopuzņēmuma darbības laikā. Organizācijas, kas piedalās pētniecības un attīstības projektos, kuri atlasīti kopuzņēmuma izsludinātos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, šajos projektos sniegs ieguldījumu natūrā; tiks noteikta šo ieguldījumu vērtība, un paredzams, ka tā būs aptuveni 1 600 miljoni euro. 4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu x Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu. 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem x Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus 4.2. Cilvēkresursi, izteikti ar pilna laika ekvivalentu, FTE (arī ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki) — sīkāk skatīt 8.2.1. punktā Gada vajadzības | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | 2012. gads un turpmākie gadi (vidēji) | Kopā — cilvēkresursi | 0.75 | 13 | 17 | 24 | 24 | 19.5 | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI 5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības ARTEMIS kopuzņēmuma kā publiskā un privātā sektora partnerības izveidošana un Kopienas ieguldījums tā resursos. 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija Kopuzņēmums ARTEMIS darbosies kā integrēta pētniecības un attīstības programma tehnoloģisku un rūpniecisku pamatmērķu sasniegšanai. Pievienotā vērtība ir ievērojama šādu iemeslu dēļ. - Tiks radīts jauns tiesiskais regulējums Kopienas un valstu finanšu līdzekļu apvienošanai pētniecības un attīstības projektu līdzfinansēšanai ar privātā sektora iesaistīšanos. Tas ir nozīmīgs institucionāls jauninājums, jo šāds līdzfinansējums pašreizējos apstākļos nav iespējams. - Tiks saskaņoti kopīgu pētniecības un attīstības mērķu sasniegšanai atvēlētie valstu un Kopienas budžeti, un šie budžeti tiks sadalīti atbilstīgi kopējām Eiropas mēroga procedūrām. Tas būs liels sasniegums Eiropas pētniecības telpas veidošanā. - Ierosinātā struktūra ievērojami paaugstinās Eiropas pētniecības un attīstības efektivitāti, salīdzinājumā ar pašreizējo starpvaldību procesu projektu finansēšanai no dažādiem valsts avotiem (piem., Eureka ); - Visbeidzot, tas radīs stimulu privātajam un publiskajam sektoram palielināt investīcijas pētniecībā un attīstībā un tādējādi tuvoties Barselonas mērķim, lai investīcijas pētniecībā un attīstībā līdzinātos 3 % no Eiropas IKP. Šim mērķim paredzētie Kopienas darbības izdevumi ir maza daļa no Septītās pamatprogrammas kopējā budžeta (420:50521 = 0,83 %) un tās tēmas „Informācijas un komunikācijas tehnoloģija” budžeta (4,6 %). 5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji Septītajā pētniecības un attīstības pamatprogrammā un tās īpašajā programmā „Sadarbība” jau ir minēta kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas (KTI) uzsākšana šajā jomā. Turklāt Konkurētspējas padome ir atkārtoti pozitīvi novērtējusi KTI koncepciju[41] un nesen ir aicinājusi Komisiju iesniegt priekšlikumus uzsākt tās kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas, kuras ir sasniegušas noteiktu attīstības pakāpi[42]. Ar šo darbības mērķi saistītie politikas mērķi ir šādi. 166. Radīt tiesisku pamatu, kas pirmo reizi ļaus saskaņotā struktūrā apvienot valstu, ES un privātās investīcijas. 167. Paaugstināt Eiropā investīciju apjomu pētniecībā un attīstībā, nodrošinot dalībvalstīm un nozaru pārstāvjiem stimulus palielināt pētniecībai un attīstībai paredzētos izdevumus. Tas ir viens no Komisijas Paziņojumā „Gada politikas stratēģija 2006. gadam”[43] uzsvērtajiem punktiem un atbilst 3 % rīcības plāniem un ar tiem saistītajiem Eiropadomes un Konkurētspējas padomes sanāksmju secinājumiem[44]. KTI tehnoloģisko un ekonomikas mērķu sasniegšana būs ieguldījums Eiropas rūpniecības konkurētspējas paaugstināšanā, un tiks radīti nozīmīgi ieguvumi ekonomikas un sociālajā jomā. Tāpēc šie mērķi pilnībā atbilst Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības pārskatītajai stratēģijai. Turklāt šis tiesību akta priekšlikums ir ieguldījums stratēģiskās iniciatīvas „i2010” 7. darbībā. Darbs saistībā ar ARTEMIS kopuzņēmuma izveidošanu bija iekļauts INFSO ģenerāldirektorāta gada vadības plānā 8. un 10. mērķa satvarā ( ABB darbības kods 0904). Attiecībā uz ieguldījumiem un gaidāmajiem iznākumiem, rezultātiem un ietekmi var sniegt šādu informāciju. Komisijas ieguldījumi ir 4.1. iedaļā uzskaitītie resursi. Iznākumi ir kopuzņēmuma uzsāktie pētniecības un attīstības projekti. Ir sagaidāmi šādi rezultāti . - Lielāka resursu apjoma piesaistīšana un valstu centienu integrācija. Nodrošinot stimulus nozarēm un dalībvalstīm, tiks panākts valsts papildu atbalsts un piesaistīts lielāks nozaru finansējums. Rādītāji : i) to valstu skaits, kuras apņemas ieguldīt finansējumu kopuzņēmumā; ii) saistības un maksājumi atbilstīgi 4.1.1. iedaļas noteikumiem; iii) valstu atvēlētie līdzekļi, kuri iztērēti kopuzņēmuma atlasītu projektu vajadzībām; iv) nozaru ieguldītie resursi pētniecības un attīstības darbā kopuzņēmuma atlasītos projektos. - Lielākas uzmanības pievēršana kopīgām pētniecības un attīstības programmām, nekā tas pašlaik ir iespējams. Rādītāji : šis rezultāts faktiski tiks panākts, kad kopuzņēmums pilnībā uzsāks darbību. - Augsta programmu efektivitāte , ko panāk, novēršot neskaidrības par valstu līdzekļu pieejamību un atbrīvojoties no novērtēšan