·Komisija 2016. gada novembrī savā vispārējā riska mazināšanas programmā ierosināja banku sektora tiesību aktu kopumu. Tiek lēsts, ka publiskie resursi, kas būtu vajadzīgi banku sistēmas atbalstam tādas finanšu krīzes laikā, kas mēroga ziņā būtu līdzīga 2007.–2008. gada finanšu krīzei, tādējādi samazinātos par 32 % jeb EUR 17 miljardu ekvivalentu. Minētais tiesību aktu kopums ietver pamatiniciatīvas, lai saglabātu banku spēju finansēt ekonomiku, tostarp MVU un infrastruktūru: oir ieviesti pielāgojumi un pakāpeniskas ieviešanas termiņi tirdzniecības portfeļa un neto stabila finansējuma rādītāja pamatīgai pārskatīšanai. Tas vajadzīgs, lai izvairītos no nesamērīgiem kapitāla palielinājumiem un nodrošinātu ES finanšu tirgu darbības nepārtrauktību; olai aizsargātu banku spēju sniegt tīrvērtes pakalpojumus saskaņā ar ETIR, Komisija ierosināja pielāgot sviras rādītāju, lai bankas varētu kompensēt iespējamos nākotnes riska darījumus ar atvasinātiem instrumentiem ar sākotnējo drošības rezervi; onormatīvais kapitāla samazinājums aizdevumiem, ko piešķir MVU (MVU atbalsta faktors), tika paplašināts, lai stimulētu bankas nodrošināt kapitālu aizdevumu piešķiršanai MVU; olai veicinātu ieguldījumus infrastruktūras projektos, tika samazinātas riska kapitāla prasības attiecībā uz banku ieguldījumiem atbilstīgos projektos; olai palīdzētu kredītiestādēm piekļūt trešo valstu kreditoru finansējumam, Komisija ierosināja veikt korekcijas Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīvā, nodrošinot, ka trešo valstu kreditoriem prasību atzīt līgumos iekšējās rekapitalizācijas noteikumus var piemērot pragmatiskā veidā; oKomisija ierosināja pasākumus, lai veicinātu pārrobežu banku darbības integrāciju, ļaujot kompetentajai iestādei atteikties no pašu kapitāla un likviditātes prasību piemērošanas, ja tā uzrauga gan mātesuzņēmumu, gan tā meitasuzņēmumus, kas nodibināti dažādās banku savienības dalībvalstīs. Finanšu stabilitātes garantēšana ir iespējama tikai tad, ja mātesuzņēmums nodrošina garantiju par pilnu summu, uz kuru attiecas nepiemērotā prasība, un ja 50 % šādas garantijas sedz nodrošinājums. ·Komisija 2017. gada maijā pieņēma priekšlikumu saistībā ar ETIR REFIT, lai vienkāršotu un uzlabotu dažu ES atvasināto instrumentu noteikumu samērīgumu. Lai uzlabotu piekļuvi tīrvērtes pakalpojumiem, priekšlikumā ir ieviesta prasība tīrvērtes pakalpojumus piedāvāt, pamatojoties uz taisnīgiem, saprātīgiem un nediskriminējošiem komercnosacījumiem. Tas arī paredz vismazākos finanšu darījumu partnerus atbrīvot no tīrvērtes pienākuma un ieviest samērīgāku tīrvērtes pienākumu nefinanšu darījumu partneriem. Tiek lēsts, ka potenciālie ietaupījumi mazākiem finanšu darījumu partneriem un nefinanšu darījumu partneriem varētu būt no EUR 2,3 miljardiem līdz EUR 6,9 miljardiem nemainīgo vai vienreizējo izmaksu izteiksmē un no EUR 1,1 miljarda līdz EUR 2,66 miljardiem pamatdarbības izmaksu izteiksmē. ·Komisija 2017. gada jūnijā saskaņā ar direktīvu “Maksātspēja II” pieņēma deleģētu aktu, lai samazinātu riska prasību kalibrēšanu attiecībā uz apdrošinātāju ieguldījumiem struktūrās vai uzņēmumu grupās, kas ievērojamu daļu ieņēmumu gūst no infrastruktūras aktīvu turēšanas īpašumā, finansēšanas, attīstīšanas vai izmantošanas (infrastruktūras uzņēmumi). Tas papildina agrāku 2015. gada septembrī pieņemtu grozījumu, ar ko tika ieviestas zemākas prasības atbilstīgiem infrastruktūras projektiem. Šie jaunākie kapitāla prasību kalibrēšanas grozījumi ļaus apdrošināšanas sabiedrībām palielināt to ieguldījumus infrastruktūras uzņēmumos par aptuveni 30 %. ·Lai kliedētu bažas par likviditātes samazinājumu uzņēmumu obligāciju tirgos, tika izveidota ekspertu grupa, kuras uzdevums bija iesniegt Komisijai analīzi par ES uzņēmumu obligāciju tirgu darbību un ieteikumus, kā uzlabot to efektivitāti ekonomikas finansēšanā. Grupas ziņojums tika publicēts 2017. gada 20. novembrī, un tajā bija sniegti šādi ieteikumi: i) atvieglot emitēšanu uzņēmumiem; ii) veicināt daudzveidīgu un pieredzējušu ekspertu bāzi; iii) atbalstīt tirgus uzturētāju starpniecības tradicionālo modeli; iv) ņemt vērā elektronisko tirdzniecības veidu un efektīvas pēcpārdošanas vides pieaugošo nozīmīgumu; un v) nodrošināt atbilstošu informētības un pārredzamības līmeni. Pamatojoties uz šiem ieteikumiem, ir plānots 2018. gada sākumā rīkot sabiedrisku apspriešanu, lai vēlāk tajā pašā gadā pieņemtu paziņojumu. ·Komisija, sagatavojot ziņojumu par vērtspapīru finansēšanas darījumiem, kas publicēts 2017. gada 19. oktobrī, veica sākotnējo novērtējumu par to, kā darbojas līgumu par aktīvu pārdošanu ar atpirkšanu tirgi. Novērtējumā tika atzīta mainīgā tirgus dinamika pēdējo dažu gadu laikā, kā arī spriedze augstas kvalitātes nodrošinājumu piedāvājuma jomā pieprasījuma palielinājuma dēļ, jo īpaši, tuvojoties ziņojumu sniegšanas datumiem.