Komisijas dienestu darba dokuments - Pavaddokuments Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam - Eiropas kosmosa politika - Ietekmes novērtējuma kopsavilkums {COM(2007) 212 galīgā redakcija} {SEC(2007) 504} {SEC(2007) 505} /* SEC/2007/0506 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 26.4.2007 SEC(2007) 506 KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Pavaddokuments KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Eiropas kosmosa politika IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS {COM(2007) 212 galīgā redakcija}{SEC(2007) 504}{SEC(2007) 505} SATURA RĀDĪTĀJS 1. Juridiskā un politiskā vide 3 2. Problēmu precizēšana 4 3. Politikas iniciatīvas mērķi kosmosa nozarē 5 4. Politikas iespējas mērķu sasniegšanai 5 5. Risinājumu iespējamās ietekmes salīdzinājums 6 6. Uzraudzība un novērtēšana 8 JURIDISKā UN POLITISKā VIDE Ietekmes novērtējums papildina Komisijas paziņojumu par Eiropas kosmosa politiku, kas izstrādāts atbilstoši šādiem, juridiskiem un politiskiem apstākļiem. Saskaņā ar pamatnolīgumu starp Eiropas Kopienu (EK) un Eiropas Kosmosa aģentūru (EKA) izveidotās sadarbības mērķis ir „Vispārējas Eiropas kosmosa politikas visaptveroša un progresīva izstrāde…, lai savienotu pieprasījumu pēc pakalpojumiem un lietojuma, kam izmanto kosmosa sistēmas Kopienas politikas jomu atbalstam, ar kosmosa sistēmu un infrastruktūru piegādi, kas vajadzīga, lai izpildītu šo pieprasījumu.” EKA ģenerāldirektors paralēli iepazīstina EKA Padomi ar Eiropas kosmosa politiku. ES Konkurētspējas padome un EKA Ministru padome, saskaņā ar pamatnolīgumu 2005. gada jūnijā tiekoties Kosmosa padomē, izstrādāja pamatnostādnes par Eiropas kosmosa politikas un Eiropas Kosmosa programmas saturu un veidu. Tās ir daļa no pastāvīga procesa, kas jau ir ietekmējis programmatiskus lēmumus ES pēc sākotnējās Zaļās grāmatas un Baltās grāmatas un Komisijas paziņojuma „Eiropas kosmosa politika – sagatavošanas elementi”. Politika nosaka pamatu turpmākai attīstībai un neparedz īpašus izdevumus vai regulatīvus pasākumus. Šis ietekmes novērtējums ir samērīgs ar politikas būtību. Ietekmes novērtējumu papildina paralēls faktu pētījums[1], ko veica konsultanti no Risk & Policy Analysts Limited ( RPA ). Tas papildina esošos pētījumus, ja iespējams, analizē iespējamos tirgus modeļus un iestāžu sistēmas pārvaldes modeļus nākotnē, tostarp to savstarpējo ietekmi. Ir notikušas plašas apspriedes ar ieinteresētajām personām. Saņemtie viedokļi ir šādi. - ES jāsagatavo kosmosa politika augstākajā politiskajā līmenī un jāuzlabo tās iesaistīšanās, tostarp atbildība Konstitūcijas līgumā. - Jāizveido paplašināts institucionālais tirgus, lai rūpniecības nozare varētu sekmīgi konkurēt komerciālajos tirgos. - Neatkarīga pieeja kosmosam ir stratēģiski nozīmīga. - Ir vajadzīga koordinēta pieeja valsts un Eiropas programmām, lai nodrošinātu darbības finansējumu Globālajam monitoringam par vidi un drošību ( GMES ). Izmantojot satelītus, iespējams novērst „digitālo plaisu”. - Starptautiskā sadarbība kosmosa jomā ir svarīga, un tai nevajadzētu mazināt Eiropas autonomiju. - Jaunās ES dalībvalstis vēlas laikus iesaistīties ar kosmosu saistītos pasākumos. - Politikā jāietver satelītu operatoru intereses. Politika un ar to saistītā Eiropas Kosmosa programma ir sagatavota, apspriežoties ar galvenajām ieinteresētajām personām valdībā augsta līmeņa kosmosa politikas darba grupā ( HSPG ). Grupa uzsvēra, ka rūpniecības efektivitātei nevajadzētu negatīvi ietekmēt politisko un stratēģisko pamatojumu ieguldījumam. Lēmumus par EKA ciešāku sadarbību ES ietvaros pieņemtu, tikai pamatojoties uz rūpīgu analīzi. Problēmu precizēšana Kosmoss ir augsta riska, strauju inovāciju nozare, kam vajadzīgi pastāvīgi tehnoloģiski ieguldījumi. No koncepcijas apstiprināšanas līdz faktiskai īstenošanai un kvalifikācijai orbītā var paiet 10 gadi. Maz ticams, ka bez atbalsta privātais sektors spēs uzņemties tehnoloģisku un finansiālu risku. Kosmoss ir stratēģiska nozare, kas visā pasaulē balstās uz valsts ieguldījumu. Kosmosa sistēmas ir stratēģiski līdzekļi, kā arī komerciālas infrastruktūras, uz kurām balstās ekonomika. Valdības kompensē tirgus nespēju, un tādējādi nesniedz pietiekamu ieguldījumu jaunām tehnoloģijām, kā rezultātā kosmoss kļūst par institucionāli virzītu nozari. ASV iegulda civilajos kosmosa pasākumos tikpat, cik visa pasaule kopā; ASV izdevumi aizsardzībai kosmosā ir lielāki nekā civilie izdevumi. Palielinās citu valstu, piemēram, Krievijas, Ķīnas un Indijas, ietekme. Novērtējot šo valstu budžetu, jāņem vērā vietējās pirktspējas vajadzības. Eiropai ir vairāk uz tirgu vērsta pieeja. Eiropas valstu valdības piešķir civilajiem pasākumiem gandrīz 90% no 6,3 miljardu euro budžeta kosmosa nozarē un aktīvi veicina kosmosa komercpasākumus. Divas trešdaļas no Eiropas kosmosa nozares apgrozījuma nodrošina institucionālie klienti; ASV – 85%. Tādēļ Eiropas satelītu un kosmisko nesējraķešu ražotājiem globālais komerciālais tirgus ir svarīgs, lai sasniegtu vajadzīgo apjomu. EKA rada apmēram divas trešdaļas no paredzamajiem 5,5 miljardu euro Eiropas civilā kosmosa izdevumiem. Ar rūpniecību saistītie līgumi ir samērīgi ar katras dalībvalsts ieguldījumu. Tas ir veicinājis valstu vēlmi veikt ieguldījumus, bet ar ierobežotu specializāciju. EKA dalībvalstis 2003. gadā secināja, ka Eiropas stratēģiskajās interesēs ir izveidot neatkarīgu, ekonomisku Eiropas kosmisko nesējraķešu nozari, un to nevar apdraudēt komerciālā tirgus svārstības. Komerciālie tirgi ir būtiski, bet ļoti cikliski. Institucionālais tirgus nodrošina ražotājiem nozīmīgus un stabilus ienākumus. Kosmosa vērtību ķēdi var iedalīt trijās kategorijās: kosmosa segmenta piegādātāji, zemes segmenta piegādātāji un pakalpojumu nozare. Vispārējie rūpniecības nozares ienākumi kopumā 2004. gadā tika novērtēti $97,2 miljardu apmērā, un lielāko to daļu ir devuši satelītu pakalpojumi[2]. Eiropas pieprasījuma un piedāvājuma joma ir ievērojami sadrumstalota. Salīdzinot ar citām kosmosa iespējām, kosmosa sistēmas publiskās politikas izstrādāšanai un īstenošanai Eiropā izmanto reti. Daži no politikas aspektiem ir ieviesti valsts līmenī, jo īpaši lai izpildītu drošības un aizsardzības prasības, kā rezultātā netiek nodrošināta šo sistēmu savstarpēja savietojamība. Attiecībā uz piedāvājumu sistēmu integrētāji Eiropā, tāpat kā citur, ir apvienojušies. EKA uzskata, ka aprīkojuma un apakšsistēmu piegādes nozare ir samērā sadrumstalota[3]. Kosmosa nozare saskaras ar neskaidru regulatīvo perspektīvu. Kosmosa tehnoloģijas ir paaugstināta riska tehnoloģijas. Daudzas valstis ir pieņēmušas stingrus importa un eksporta kontroles noteikumus, kas varētu traucēt tehnoloģiju brīvu plūsmu Eiropā un ārpus tās, radot rūpniecības nozarei izmaksas administratīvu sarežģījumu un termiņu kavējumu dēļ. Ieviešot maksas un izsoles attiecībā uz spektru, satelītu operatoriem katrā dalībvalstī būs jāmaksā par viena un tā paša spektra piešķiršanu. Kosmosa objektus regulē valsts tiesību akti, kas nav saskaņoti. Politikas iniciatīvas mērķi kosmosa nozarē Lai novērstu iepriekšējā nodaļā minēto faktoru ietekmi, Eiropas kosmosa nozares politikai: - jānodrošina neatkarīga un ekonomiska pieeja kosmosam; - jāturpina veikt ievērojami ieguldījumi ar kosmosu saistītā zinātnē; - vajadzīga spēcīga un konkurētspējīga kosmosa rūpniecība, kas sekmē jauninājumus, izaugsmi un iespējas satelīta sistēmu komerciālai izmantošanai; - jāattīsta un jāizmanto kosmosa lietojums, lai sasniegtu ES politikas mērķus un apmierinātu Eiropas uzņēmumu un pilsoņu vajadzības; - jāizstrādā kosmosa līdzekļi, kas vajadzīgi Eiropas iedzīvotāju drošībai un aizsardzībai. Lai to sasniegtu, jāveic šādi pasākumi: - jānosaka precīzas prioritātes, jāīsteno piemērota rūpniecības politika un jāuzlabo valsts resursi; - jāizveido optimāla regulatīva vide; - jānodrošina finansējums svarīgāko sistēmu un tehnoloģiju attīstībai; - jāveicina līdzsvarota starptautiska sadarbība ar izvēlētiem stratēģiskiem partneriem. Turklāt ikvienā politikā ir jāņem vērā kosmosa pievienotā vērtība virknei ES politikas jomu. Politikas iespējas mērķu sasniegšanai Ir noteikti četri iespējamie risinājumi. Eiropas Kosmosa politika nav vajadzīga. Tas nozīmē, ka būtu jāatsakās no mērķa apvienot visu Eiropas struktūru politiskās saistības un pasākumus. Tas varētu mainīt iepriekšējo tendenci veikt lielākus ES ieguldījumus kosmosa sistēmās un to izmantojumā vai apturēt pašreizējos pasākumus un tos tuvākajā laikā neuzlabot. Dalībvalstis īstenotu pašas savas kosmosa programmas bez īpašas koordinācijas, sadrumstalojot institucionālo tirgu un pieņemot atsevišķas valsts nostājas attiecībā uz trešām valstīm. Paplašināta koordinācija un plašāks kosmosa lietojums, lai sagatavotu Eiropas politiku. Visi dalībnieki Eiropā piekristu sistemātiskai informācijas apmaiņai par programmām, kas saistītas ar kosmosu, lai izveidotu saskaņotu Eiropas institucionālo kosmosa tirgu, ļaujot rūpniecībai pārvaldīt pieprasījuma izmaiņas un ieguldīt tehnoloģijās. Izmantojot Eiropas Kosmosa programmu, Eiropas publiskās politikas vajadzību apkopošana būtu nozīmīga šo pasākumu daļa. Visiem dalībniekiem būtu jāveic ievērojami finansiāli ieguldījumi, tostarp jāsniedz priekšlikumi par darbspējīgu GMES pakalpojumu finansējumu un pārvaldi. Būtu jāpieņem civilo un militāro programmu koordinācijas mehānismi, ņemot vērā iestāžu kompetenci. Tehnoloģiju programmās iekļautu kosmosa infrastruktūru aizsardzību. Izmaiņas politiskajā pamatā kosmosa jomā Eiropā iesaistītu starpvaldību pasākumus Eiropas Savienības sistēmā. Tomēr dalībvalstis aizvien varētu brīvprātīgi piedalīties programmās atbilstoši starpvaldību finansēšanas pasākumiem un darbībām arī izmantot budžetu, ko pārvalda saskaņā ar EK budžeta pozīcijām. EKA dalībvalstīm, kuras nav ES dalībvalstis, būtu vajadzīgi piemēroti administratīvi pasākumi. Tos varētu strukturēt tā, lai būtu iespējams veikt pīlāru savstarpējas darbības civilās un militārās koordinācijas stiprināšanai. Radikālas pārmaiņas – Kopienas sistēma, būtisks budžeta palielinājums. Radikālāks risinājums iesaistītu ar kosmosu saistītās darbības Eiropas Kopienas sistēmā un būtiski palielinātu ieguldījumus kosmosa nozarē. Esošais valsts civilā kosmosa budžets būtu jāpārskaita EK budžetā un jāiegulda jauni EK līdzekļi. Baltajā grāmatā ir izteikta hipotēze par vispārējo izdevumu palielinājumu kosmosa nozarē visā Eiropā 23–35% vai 1,25-2 miljardu euro apmērā gadā. Risinājumu iespējamās ietekmes salīdzinājums Politisku apsvērumu dēļ nevar pieņemt īstermiņa risinājumus. Ja Eiropas kosmosa politika netiktu izstrādāta, tas būtu pretrunā dalībvalstu ministru izteiktajām vēlmēm un tādēļ nebūtu redzams, kā GMES sasniedz darbības režīmu; aizvien trūktu koordinācijas civilajā kosmosā Eiropā; civilā un militārā sinerģija netiktu pietiekami izmantota un netiktu panākta savstarpēja savietojamība; Eiropas publiskās politikas jomās pietiekami neizmantotu kosmosa sistēmas, tādejādi zaudējot iespējas palielināt lietderību un efektivitāti. Ietekmes novērtējuma pamatojošajā pētījumā risinājums, kurā netiek veiktas izmaiņas, ir ņemts kā pamats, ar ko salīdzina pārējos risinājumus. Pārveidojot politisko pamatu kosmosa jomā Eiropā pilnībā par ES sistēmu, varētu veikt efektīvākus koordinācijas pasākumus, tostarp divējādu izmantošanu, nodrošinot visas dalībvalstis ar efektīviem līdzekļiem līdzdalībai ar kosmosu saistītos pasākumos. Tādējādi tiktu izveidots skaidrāks programmatisks pamats visām ieinteresētajām personām. To izveidotu tā, lai nebūtu jārisina sarunas ar Komisiju par katru programmu. Analīze ietekmes novērtējuma pamatojošajā pētījumā norāda, ka, pamatojoties uz attiecīgajiem novērtējuma kritērijiem, ES aģentūras risinājums atbilstoši otrajam pīlāram būtu labākais no izpētītajiem pieprasījumu scenārijiem. Tomēr pastāv vairākas neprecizitātes, kas vēl jānovērš. Kosmosa pasākumos jāietver arī pirmais pīlārs. Jāveic papildu pētījums par aģentūras, kura darbosies vairākos pīlāros, juridisko pamatu, kas ļaus dažādos veidos piedalīties katrā programmā. Jāveic papildu analīze par to, vai vajadzīgas izmaiņas EKA finanšu un rūpniecības politikas noteikumos, ja saskaņā ar Līgumu tās darbības kļūs par starpvaldību pasākumiem. Dalībvalstis ir skaidri noteikušas, ka politikā ir jāņem vērā šīs papildu analīzes rezultāti. Radikālām pārmaiņām – Kopienas sistēma, būtisks budžeta palielinājums – būtu divas galvenās iezīmes: darbību pārnešana no valsts un starpvaldību sistēmas uz Kopienas sistēmu, un Eiropas civilā kosmosa jomas izdevumu palielināšana no vienas ceturtdaļas līdz vienai trešdaļai. Tas varētu būt pamats, lai Komisija izstrādātu ilgtermiņa stratēģiju kosmosa sistēmu attīstībai un izmantošanai EK politikas vajadzībām un paredzētu resursus tās īstenošanai. Būtu vienota lēmējinstitūciju sistēma. Rūpniecības nozarei būtu drošāks pamats ieguldījumiem. Tomēr paredzams, ka izpētes un izstrādes projektu atbalsta procentuālais apjoms būs tāds pats, kā līdz šim, daudzos gadījumos 100%. Analīze ietekmes novērtējumu pamatojošajā pētījumā norāda, ka, pamatojoties uz novērtējumā izmantotajiem kritērijiem, risinājums par Kopienas programmu, ko vada Kopienas aģentūra, būtu labākais no izpētītajiem pieprasījumu scenārijiem. Radikāls risinājums ietvertu visu dalībvalstu būtisku apņemšanos veikt ievērojamus ieguldījumus kosmosa jomā, palielinot ieguldītāju uzticību. Tādēļ vairāk nekā 6 miljardi euro gadā būtu jāpārnes no starpvaldību un valsts izdevumiem uz Kopienas budžetu, apvienojot lēmumu pieņemšanu attiecībā uz prioritātēm. Viss liecina par to, ka patlaban dalībvalstīm nav vēlēšanās izmantot šo pieeju. Konstitūcijas līguma priekšlikumā ir norādīts, ka „[Kopienas] kompetences īstenošana nedrīkst liegt dalībvalstīm īstenot savu kompetenci”. Turklāt apspriedēs ar dalībvalstīm tika konstatēts, ka tās ir piesardzīgas, lai veiktu pasākumus šajā jomā bez rūpīgas analīzes. Paplašināta koordinācija un plašāks kosmosa lietojums, lai sagatavotu citas Eiropas politikas jomas, nodrošinātu Eiropas institucionālo programmu pārredzamību un sekmētu labāku to koordināciju. Palielinot EKA noteikumu elastīgumu, tiks turpmāk uzlabota Eiropas rūpniecības nozares efektivitāte, specializācija un konkurētspēja. GALILEO projekts ir precīzs piemērs ieguvumam, kas gūts, strādājot sadarbības projektā, atkarībā no specializēto tehnoloģiju attīstības, Eiropas kosmosa rūpniecības izveidotas kosmosa infrastruktūras, ilgtermiņa finansējuma un Eiropas lietotāju politikas pastāvīgām saistībām. Kosmosā esošu sistēmu sociālā ietekme ir nozīmīga. Tās izmanto datu, balss un video ierakstu nosūtīšanai, un tām ir būtiska nozīme informācijas vākšanā un izplatīšanā. To nozīmi var novērtēt, aplūkojot iespējamo ietekmi, ko radītu kosmosa infrastruktūras daļas slēgšana, kam būtu būtiskas sekas un kas apturētu nozīmīgu ekonomiskās darbības daļu, kā arī ievērojami kaitētu ārkārtas dienestu organizācijai. Paplašinātas koordinācijas iespēja paātrinātu procesu, kas saista ES politikas jomas ar kosmosa sistēmu iespējamiem ieguvumiem. Satelītu sakari, iespējams, ir vienīgais veids, kā nodrošināt izglītību attālākos reģionos vai tur, kur nav infrastruktūras uz zemes. Satelītu lietojumu arī var izmantot, lai paplašinātu medicīnisko atbalstu jaunattīstības valstīs. Paplašinātas koordinācijas risinājums ietekmēs vidi , ieviešot sistemātisku uzraudzību, izmantojot GMES . GMES ieguvumi ir novērtēti nozīmīgā pētījumā[4], ko veica PricewaterhouseCoopers . Novērtējums aptver 25 gadu laikposmu. Lai nodrošinātu šos ieguvumus, būs jāveic ieguldījumi GMES pakalpojumos un infrastruktūrā un arī katrā noteiktajā politikas jomā. Tādēļ GMES ir vajadzīgs, bet nepietiekams nosacījums, un attiecīgās izmaksas precīzi jāaprēķina kā daļa no īpašas izmaksu un ieguvumu analīzes. Vispārējie noteiktie ieguvumi līdz 2009. gadam ietver: efektīvus ietaupījumus apmēram 310 miljoni euro gadā; ieguvumus, kuriem vajadzīga jauna politika Eiropas līmenī apmēram 2,9 miljardi euro gadā; ieguvumus, kuriem vajadzīga jauna vispārēja vienošanās un sadarbība, sākot no 2025. gada, un kas paredzami 7 miljardu euro apmērā gadā. Satelīti sekmē drošības un aizsardzības politiku. Kosmosa ieguldījums Eiropas drošības un aizsardzības politikā ietver neierobežotu piekļuvi iespējamajām vai faktiskajām darbības jomām, sniedzot pierādījumus par nelikumīgām darbībām un rīcību krīzes vadības operācijās. Labākas koordinācijas iespēja veicinātu Eiropas civilo un militāro kosmosa programmu resursu sadali un apkopošanu, izmantojot tehnoloģijas un kopējus standartus. Uzraudzība un novērtēšana Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāts vēlreiz pārskatīs šo nozari reizi 2-3 gados. Tiks novērtēta pamatnolīguma darbība, lai pieņemtu lēmumu par tā pagarināšanu, kā arī galvenie iespējamie ekonomiskie scenāriji, lai optimizētu kosmosa pasākumu organizēšanu Eiropā. [1] RPA, 2007. gada februāris. Ietekmes novērtējums attiecībā uz kosmosa nozares ekonomisko un pārvaldes attīstību Eiropā, RPA, 2007. gada februāris, sagatavots EK Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorātam. [2] RPA, 2007. gada februāris [3] „ AGENDA 2007 – EKA ģenerāldirektora dokuments” (BR–213, 2003. gada oktobris) [4] PricewaterhouseCoopers , 2006. gada jūlijs: GMES sociālekonomiskā ieguvuma analīze, kas sagatavota Eiropas Kosmosa aģentūrai.