Budžeta grozījuma provizoriskais projekts nr. 7 2008. gada vispārējam budžetam - Izdevumu kopsavilkums pa iedaļām - III iedaļa - Komisija /* COM/2008/0556 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 15.9.2008 COM(2008) 556 galīgā redakcija BUDŽETA GROZĪJUMA PROVIZORISKAIS PROJEKTS NR. 7 2008. GADA VISPĀRĒJAM BUDŽETAM IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀM III iedaļa – Komisija (iesniegusi Komisija) BUDŽETA GROZĪJUMA PROVIZORISKAIS PROJEKTS NR. 72008. GADA VISPĀRĒJAM BUDŽETAM IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀMIII iedaļa – Komisija Ņemot vērā - Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 272. pantu, - Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 177. pantu, - Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1525/2007[2], un jo īpaši tās 37. pantu, Eiropas Komisija ar šo iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai 2008. gada budžeta grozījuma provizorisko projektu Nr. 7. SATURS 1. Ievads 4 2. ES Solidaritātes fonda mobilizēšana 4 2.1. Francija: Viesuļvētra „Dean” 2007. gada augustā 4 2.2. Finansējums 6 KOPSAVILKUMA TABULA PA FINANŠU SHĒMAS POZĪCIJĀM 7 IZMAIŅAS IZDEVUMU KOPSAVILKUMĀ PA IEDAĻĀM Izmaiņas izdevumu kopsavilkumā pa iedaļām ir nosūtītas atsevišķi, izmantojot SEI-BUD sistēmu. Izdevumu kopsavilkuma pa iedaļām izmaiņu teksts angļu valodā informācijas nolūkos ir pievienots šim dokumentam kā budžeta pielikums. 1. Ievads 2008. gada budžeta grozījuma provizoriskais projekts (BGPP) Nr. 7 ietver šādus elementus. - ES Solidaritātes fonda mobilizēšana 12,78 miljonu euro apmērā saistību un maksājumu apropriācijās saistībā ar zaudējumiem, ko radīja 2007. gada augusta viesuļvētra „Dean” Gvadelupā un Martinikā. - Atbilstošs maksājumu apropriāciju samazinājums 12,78 miljonu euro apmērā 13 04 02. pozīcijā „Kohēzijas fonds”. 2. ES Solidaritātes fonda mobilizēšana 2.1. Francija: Viesuļvētra „Dean” 2007. gada augustā Viesuļvētra „Dean” 2007. gada augustā Francijas aizjūras departamentos Martinikā un Gvadelupā — divās kaimiņsalās Francijas Antiļās — radīja lielus zaudējumus infrastruktūrai un dažādām tautsaimniecības nozarēm. Saistībā ar viesuļvētras nodarītajiem lielajiem postījumiem un nopietnajām sekām Francija iesniedza pieteikumu finansiālas palīdzības saņemšanai no ES Solidaritātes fonda. Komisijas dienesti rūpīgi izvērtēja pieteikumu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002[3] un jo īpaši tās 2., 3. un 4. pantu. Novērtējumu svarīgāko elementu kopsavilkums ir šāds. 1. Pieteikums tika iesniegts Komisijai 2007. gada 26. oktobrī noteikto 10 nedēļu laikā pēc pirmajiem 2007. gada 17. augustā reģistrētajiem postījumiem. Komisija 2008. gada 8. janvārī no Francijas iestādēm saņēma papildu informāciju. 2. Tā ir dabas izraisīta katastrofa. Francijas iestādes novērtēja, ka kopējie tiešie zaudējumi ir 511,2 miljoni euro. Šī summa ir 0,03 % no Francijas NKI un 16 % no parastās Francijai piemērojamās robežas Solidaritātes fonda mobilizēšanai, kas ir 3,267 miljardi euro (t.i., 3 miljardi euro, rēķinot pēc 2002. gada cenām). Kopējie tiešie zaudējumi ir pamats finansiālās palīdzības summas aprēķināšanai. Finansiālo palīdzību drīkst izmantot vienīgi būtisku avārijas darbu veikšanai, kā noteikts minētās regulas 3. pantā. 3. Tā kā kopējais zaudējumu apmērs ir mazāks par parasto robežu, pieteikums ir pamatots ar tā saukto „ārkārtējās reģionālās katastrofas” kritēriju, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 2012/2002 2. panta 2. punkta pēdējā daļā, kurā ietverti nosacījumi palīdzības saņemšanai no Solidaritātes fonda „ārkārtējos apstākļos”. Atbilstoši šim kritērijam reģions var saņemt palīdzību no Fonda tikai tad, ja šo reģionu ir skārusi neparasta katastrofa; galvenokārt tas attiecas uz dabas katastrofām, kas skar lielu daļu tā iedzīvotāju un kam ir ievērojama un ilgstoša ietekme uz dzīves apstākļiem un ekonomisko stabilitāti reģionā. Regulā paredzēts īpašu uzmanību pievērst attāliem un izolētiem reģioniem, tādiem kā salas un attālākie reģioni, kas definēti Līguma 299. panta 2. punktā. Martinika un Gvadelupa ietilpst šajā kategorijā. 4. Kā minēts Solidaritātes fonda gada ziņojumā (2002.-2003. gads)[4], Komisija uzskata, ka, lai reģionālo katastrofu konkrētie kritēriji būtu nozīmīgi valsts mērogā, ir jānosaka atšķirība starp nopietniem reģionāliem un vienīgi vietējas nozīmes notikumiem. Atbilstoši subsidiaritātes principam vietējas nozīmes notikumi ir valsts iestāžu atbildības jomā, bet reģionālu notikumu gadījumā var izskatīt iespējas piešķirt atbalstu no Solidaritātes fonda. 5. Francijas iestādes savu pieteikumu pamato ar Martinikas un Gvadelupas kā Eiropas Savienības attālāko reģionu īpašo situāciju. Tiek sniegti pierādījumi, lai apliecinātu, ka salu izolētā izvietojuma dēļ un tādēļ, ka jau pirms viesuļvētras tajās bija kritiska sociāli ekonomiskā situācija, viesuļvētras radīto zaudējumu ietekme un ilgstošās sekas ir daudz nopietnākas nekā tas būtu citos apstākļos. 6. Šis pieteikums attiecas uz visu Martiniku (34 administratīvie rajoni, kuru kopējais iedzīvotāju skaits ir 381 000) un visnopietnāk skarto Gvadelupas daļu (23 administratīvie rajoni ar 298 000 iedzīvotājiem, kas ir divas trešdaļas no Gvadelupas kopējā iedzīvotāju skaita). Šajos 57 administratīvajos rajonos bija jāizsludina ārkārtas stāvoklis, un viesuļvētra dažādos apmēros skāra visus šā apgabala iedzīvotājus, t.i., gandrīz 680 000 cilvēkus. 7. Francijas iestādes ziņoja par nopietniem postījumiem apmēram 186 miljonu euro apmērā, kas nodarīti lauksaimniecības un zivsaimniecības nozarei, jo īpaši par šo salu vissvarīgākās tautsaimniecības nozares — banānu nozares — gandrīz pilnīgu iznīcināšanu. Tika ziņots par citiem postījumiem apmēram 178 miljonu euro apmērā, kas nodarīti infrastruktūrai un sabiedriskajām ēkām, kā arī par postījumiem gandrīz 110 miljonu euro apmērā, kas nodarīti mājokļiem un uzņēmumiem. 8. Pierādījumi, kurus Francijas iestādes sniegušas, lai apliecinātu ievērojamu un ilgstošu ietekmi uz dzīves apstākļiem un ekonomisko stabilitāti reģionā, galvenokārt balstās uz paredzamo ilgtermiņa ietekmi uz divām galvenajām nozarēm, no kurām ir atkarīga liela daļa strādājošo: gandrīz pilnīgu banānu nozares (audzēšana, transportēšana, pārstrāde) izpostīšanu un ietekmi uz tūrismu. Šī ietekme pasliktina jau pirms viesuļvētras pastāvošo nedrošo situāciju ekonomikas un nodarbinātības jomā. Turklāt lielais gandrīz 17 000 izpostītu vai bojātu mājokļu skaits, nodarītie postījumi infrastruktūrai (ūdensapgāde, elektroenerģija, telesakari) un pašvaldību finansiālās grūtības, ko radījusi vētra un kuru rezultātā ir ierobežoti sabiedriskie pakalpojumi, kā arī vētras ietekme uz inflāciju ir minēti kā papildu faktori, kas pasliktina dzīves apstākļus šajā rajonā. 9. Francijas iestādes ir aprēķinājušas būtisku avārijas darbu attiecināmās izmaksas, kas paredzētas 3. panta 2. punktā Regulā (EK) Nr. 2012/2002 — 119,9 miljoni euro, sadalot tās pa darbības veidiem. 10. Francija ir norādījusi, ka tā plāno ar katastrofu saistītajiem mērķiem izmantot finansējumu no POSEI un ERAF. 11. Francijas iestādes apstiprināja, ka apdrošināšana nesedz 9. punktā minētās darbībās, kas var pretendēt uz atbalstu. Ņemot vērā iepriekš minētos mērķus, ir ieteikts akceptēt Francijas iesniegto pieteikumu saistībā ar viesuļvētru „Dean” kā „ārkārtēju reģionālu katastrofu” un ierosināt mobilizēt Solidaritātes fondu. 2.2. Finansējums Kopējais pieejamais Solidaritātes fonda gada budžets ir 1 miljards euro. 2008. gadā EUR 260 411 197 jau ir mobilizēti agrāk iesniegtiem pieteikumiem, līdz ar to ir pieejami EUR 739 588 803. Tā kā solidaritāte bija galvenais pamatojums šā fonda izveidei, Komisija uzskata, ka atbalstam no šā fonda ir jābūt progresīvam. Tas nozīmē, ka atbilstoši iepriekšējai praksei postījumu daļai, kas pārsniedz robežu (0,6% no NKI vai 3 miljardi euro 2002. gada cenās un ņemot vērā to summu, kura ir mazāka), ir jāpiešķir lielāks atbalsts nekā postījumiem, kas nepārsniedz minēto robežu. Agrāk pielietotā likme, lai noteiktu piešķīrumus lielām katastrofām, ir 2,5 % no kopējiem tiešajiem zaudējumiem, kas ir zem Fonda mobilizēšanas robežas, un 6 %, — kuri ir virs robežas. Attiecībā uz ārkārtējām reģionālām katastrofām likme ir 2,5 % no kopējiem tiešajiem zaudējumiem. Metodiku Solidaritātes fonda atbalsta aprēķināšanai noteica Solidaritātes fonda gada ziņojumā (2002.-2003. gads), un Padome un Eiropas Parlaments to pieņēma. Šajā gadījumā ir ierosināts izmantot tās pašas procentu likmes un piešķirt šādas atbalsta summas. (EUR) | Tiešie zaudējumi | Robežlielums | Summa, pamatojoties uz 2,5 % | Summa, pamatojoties uz 6 % | Ierosinātā atbalsta kopējā summa | Francija/Gvadelupa un Martinika, viesuļvētra „Dean” | 511 200 000 | 3 266 629 000 | 12 780 000 | 0 | 12 780 000 | Kopā | 12 780 000 | Pēc šīs kompensācijas summas izmaksas paliks vismaz 25 % Eiropas Savienības Solidaritātes fonda līdzekļu, kas būs pieejami piešķīrumiem gada pēdējā ceturksnī, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 2012/2002 4. panta 2. punktā. Ņemot vērā, ka tika konstatēts apropriāciju pārpalikums 13 04 02. pozīcijā „Kohēzijas fonds”, nebūs nepieciešamas jaunas maksājumu apropriācijas, lai finansētu maksājumus Francijai (Martinika/Gvadelupa) no ES Solidaritātes fonda. Tādējādi 12,78 miljoni euro no budžeta 13 04 02. pozīcijas tiks piešķirti budžeta 13 06 01. pozīcijai, lai segtu attiecīgās vajadzības, kas saistītas ar ES Solidaritātes fonda mobilizēšanu. Šī pārdalīšana ir iespējama, jo Kohēzijas fonda maksājumi 2007.-2013. gadā lielākoties ir saistīti ar lielajiem projektiem. Tomēr lielie projekti ir jāapstiprina atsevišķi turpmākos Komisijas lēmumos, pirms var veikt starpposma maksājumus. Tā kā nav paredzēts, ka šogad tiks iesniegti un apstiprināti daudzi lielie projekti, ievērojami starpposma maksājumi 2008. gadā nav plānoti. KOPSAVILKUMA TABULA PA FINANŠU SHĒMAS POZĪCIJĀM Finanšu shēma Pozīcija/apakšpozīcija | 2008. gada finanšu shēma | 2008. gada budžets (ieskaitot BG Nr. 1-4/2008 un BGPP Nr. 5-6/2008) | BGPP Nr. 7/2008 | 2008. gada budžets+BG Nr. 1-4/2008 un BGPP Nr. 5-7/2008 | |SA |MA |SA |MA |SA |MA |SA |MA | | 1. ILGTSPĒJĪGA IZAUGSME | | | | | | | | | | 1a. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai |10 386 000 000 | |11 086 000 000 |9 768 739 600 | | |11 086 000 000 |9 768 739 600 | |1b. Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai |47 267 000 000 | |47 255 948 720 |40 551 565 026 | |- 12 780 000 |47 255 948 720 |40 538 785 026 | | Kopā | 57 653 000 000 | |58 341 948 720 | 50 320 304 626 | |- 12 780 000 | 58 341 948 720 | 50 307 524 626 | | Rezerve [5] | | |-188 948 720 | | | |-188 948 720 | | | 2. DABAS RESURSU SAGLABĀŠANA UN PĀRVALDĪBA | | | | | | | | | | No kuriem ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi |46 217 000 000 | |41 400 082 042 |40 889 550 500 | | |41 400 082 042 |40 889 550 500 | | Kopā | 59 193 000 000 | |55 564 715 538 | 53 241 270 053 | | |55 564 715 538 | 53 241 270 053 | | Rezerve | | |3 628 284 462 | | | |3 628 284 462 | | | 3. PILSONISKUMS, BRĪVĪBA, DROŠĪBA UN TIESISKUMS | | | | | | | | | | 3a. Brīvība, drošība un tiesiskums |747 000 000 | |7 30 274 000 |533 196 000 | | |730 274 000 |533 196 000 | |3b. Pilsoniskums |615 000 000 | |875 254 197 |968 664 203 |12 780 000 |12 780 000 |888 034 197 |981 444 203 | | Kopā | 1 362 000 000 | |1 605 528 197 | 1 501 860 203 | 12 780 000 | 12 780 000 | 1 618 308 197 | 1 514 640 203 | | Rezerve [6] | | |16 883 000 | | | |16 883 000 | | | 4. ES — GLOBĀLO PROCESU DALĪBNIECE[7] | 7 002 000 000 | | 7 311 218 000 | 8 112 728 400 | | | 7 311 218 000 | 8 112 728 400 | | Rezerve | | | -70 000 000 | | | | -70 000 000 | | | 5. ADMINISTRĀCIJA [8] | 7 380 000 000 | |7 279 525 455 | 7 280 085 455 | | |7 279 525 455 | 7 280 085 455 | | Rezerve | | | 177 474 545 | | | | 177 474 545 | | | 6. KOMPENSĀCIJA | 207 000 000 | |206 636 292 | 206 636 292 | | |206 636 292 | 206 636 292 | | Rezerve | | | 363 708 | | | | 363 708 | | | KOPĀ | 132 797 000 000 | 129 681 000 000 | 130 309 572 202 | 120 662 885 029 | 12 780 000 | 0 |130 322 352 202 | 120 662 885 029 | | Rezerve | | | 3 564 056 995 | 9 560 670 956 | | | 3 564 056 995 | 9 573 450 956 | | [1] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [2] OV L 343, 27.12.2007., 9. lpp. [3] Padomes 2002. gada 11. novembra Regula (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp. [4] 2002.-2003. gada ziņojums un ziņojums par pieredzi, kas gūta gadu pēc jaunā instrumenta piemērošanas, COM(2004) 397 galīgā redakcija, 26.5.2004. [5] Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGPF) nav ietverts 1.a pozīcijas rezerves aprēķinā. Elastības fonds ir izmantots 200 miljonu euro apmērā. [6] Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) summa ir iekļauta papildus attiecīgajām pozīcijām saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu (OV C 139, 14.6.2006.). [7] 2008. gada 4. pozīcijas rezervē nav ņemtas vērā apropriācijas, kas saistītas ar rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos. Elastības fonds ir izmantots 70 miljonu euro apmērā. [8] Lai aprēķinātu rezervi zem maksimālās robežas 5. pozīcijā, ir ņemta vērā 1. zemsvītras piezīme 2007.-2013. gada finanšu shēmai, kas attiecas uz 77 miljoniem euro personāla iemaksām pensiju shēmā.