Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS, ar ko apstiprina Kipras makroekonomikas korekciju programmu un atceļ Padomes Lēmumu 2013/236/ES /* COM/2013/0602 final - 2013/0290 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS Kipra 2012. gada 25. jūnijā iesniedza pieprasījumu finanšu palīdzības saņemšanai no Eiropas Stabilizācijas mehānisma (ESM). Padome 2013. gada 25. aprīlī (Padomes Lēmums 2013/236/ES) nolēma, ka Kiprai strikti jāīsteno makroekonomikas korekciju programma, ar kuru tiek novērsti konkrētie riski, ko Kipra rada eurozonas stabilitātei, un jācenšas ātri atjaunot valstī stabilu un ilgtspējīgu ekonomikas un finanšu stāvokli. 2013. gada 24. aprīlī ESM valde nolēma principā piešķirt Kiprai stabilitātes atbalstu un apstiprināja Saprašanās memorandu par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem (“Saprašanās memorands”) un to, ka to paraksta Komisija ESM vārdā. 2013. gada 8. maijā ESM direktoru padome apstiprināja finanšu palīdzības līgumu. Makroekonomikas korekciju programmas mērķis ir atgūt finanšu tirgu uzticību, atjaunot stabilu makroekonomisko līdzsvaru un ļaut ekonomikai atgriezties uz ilgtspējīgas izaugsmes ceļa. Lai sasniegtu šos mērķus, programmas pamatā ir trīs pīlāri. Pirmais pīlārs ir finanšu nozares stratēģija, kuras pamatā ir finanšu iestāžu pārstrukturēšana un racionalizēšana un nozares uzraudzības pastiprināšana ar mērķi risināt kapitāla un likviditātes nepietiekamību. Otrais pīlārs ir vērienīga fiskālās konsolidācijas stratēģija, kuras pamatā ir 2012. gadā uzsāktie konsolidācijas pasākumi, jo īpaši izmantojot pasākumus, lai samazinātu kārtējos primāros izdevumus, palielinātu valsts ieņēmumus, uzlabotu publiskā sektora darbību un saglabātu fiskālo konsolidāciju vidējā termiņā. Mērķis ir novērst pārmērīgo vispārējās valdības budžeta deficītu un panākt valsts bruto parāda pret IKP attiecības stabilu samazināšanos vidējā termiņā. Valsts iestādes ir apņēmušās līdz 2016. gadam samazināt deficītu līdz apjomam, kas nepārsniedz 3 % no IKP. Būtu jāturpina pareizi īstenot struktūrfondus un citus ES fondus, kā arī ES iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt nodarbinātību un izaugsmi. Tas veicinās Kipras ilgtermiņa izaugsmi. Trešais pīlārs ir vērienīga strukturālo reformu programma ar mērķi atbalstīt konkurētspēju un ilgtspējīgu un līdzsvarotu izaugsmi saskaņā ar 2012. gadā Kiprai adresētajiem konkrētajiem ieteikumiem, kā arī pārvarēt makroekonomikas nelīdzsvarotību. Paturot prātā Padomes 2013. gada 22. aprīļa ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi[1], būtu jāveicina jauniešiem pieejamās iespējas un viņu nodarbināmības izredzes. 3 gadu programma aptver laika posmu no 2013. gada vidus līdz 2016. gada vidum. Saskaņā ar Lēmuma 2013/236/ES 1. panta 2. punktu Komisija sadarbībā ar ECB un vajadzības gadījumā ar SVF ir veikusi pirmo pārskatu, lai novērtētu progresu, īstenojot pieņemtos pasākumus, kā arī šo pasākumu efektivitāti un ekonomisko un sociālo ietekmi. Tā rezultātā Saprašanās memorands ir atjaunināts finanšu nozares reformu, fiskālās politikas un strukturālo reformu jomā. Attiecībā uz finanšu nozari pārskatītajā Saprašanās memorandā ir ietverta vienošanās par to, ka tiek publicēts grafiks pakāpeniskai kapitāla kontroles samazināšanai, balstoties uz konkrētu mērķu sasniegšanu un atbilstīgi banku likviditātei. Turklāt pārskatītajā Saprašanās memorandā prasīts izveidot tiesisko regulējumu jaunai pārvaldības struktūrai, kas pārvaldītu valsts daļu kooperatīvo kredītu nozarē. Visbeidzot, Kipras pasākumos noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai ir iekļauts rīcības plāns par klienta uzticamības pārbaudi un uzņēmumu pārredzamību. Attiecībā uz fiskālo politiku pārskatītajā Saprašanās memorandā iekļautas saistības pieņemt kompensāciju shēmu sociālā nodrošinājuma fondam un pensiju fondiem Laiki Bank (Cyprus Popular Bank), kam būtu jānodrošina līdzīgs režīms kā šādiem fondiem Kipras Bankā. Tāpat noteikts – lai nodrošinātu ES fondu efektīvu īstenošanu, Kipras pārvaldes iestādēm būtu jānodrošina, lai būtu pieejami nepieciešamie valsts līdzekļi valsts līdzfinansējuma nodrošināšanai. Visbeidzot, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 472/2013 pārskatītajā Saprašanās memorandā noteikts, ka Kiprai jāiesniedz tehniskās palīdzības pieprasījums programmas darbības periodam, kā arī jāveic tās publisko finanšu visaptveroša revīzija. Strukturālo reformu jomā pārskatītajā Saprašanās memorandā detalizēti izklāstīta plānotā sociālās palīdzības reforma, kam būtu jānodrošina, ka sociālā palīdzība kalpo par drošības tīklu, lai nodrošinātu minimālo ienākumu tiem, kas nevar sev nodrošināt elementāru dzīves līmeni, vienlaikus saglabājot stimulus stāties darbā. Tāpat tiek prasīts, lai Kipra sagatavo detalizētus stratēģiskus priekšlikumus ar mērķi novērst trūkumus tās darba tirgū iesaistīšanas politikā un nekavējoties rīkojas ar nolūku radīt iespējas jauniešiem un uzlabot viņu nodarbināmības izredzes saskaņā ar Padomes ieteikumā par Jaunatnes garantijas izveidošanu nospraustajiem mērķiem. Pēc Regulas (ES) Nr. 472/2013 stāšanās spēkā makroekonomikas korekciju programma ir jāpieņem kā Padomes īstenošanas lēmums. Tādēļ juridiskās skaidrības un noteiktības nolūkos Komisija ierosina no jauna pieņemt šo programmu, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 472/2013 7. panta 2. punktu. Programma ir pēc būtības identiska tai, kas tika pieņemta ar Padomes Lēmumu 2013/236/ES, taču tajā ietverti arī saskaņā ar Lēmuma 2013/236/ES 1. panta 2. punktu veiktā pārskata rezultāti. Vienlaikus tiek ierosināts atcelt Padomes Lēmumu 2013/236/ES. Ierosinātais lēmums nodrošinās pilnīgu konsekvenci starp LESD paredzēto Savienības daudzpusējās uzraudzības sistēmu un politikas nosacījumiem, kuri ir ekonomikas korekciju programmas pamatā. Sevišķi Regulas (ES) Nr. 472/2013 10. pantā paredzēta konsekvence ziņošanas un uzraudzības pienākumos. 2013/0290 (NLE) Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS, ar ko apstiprina Kipras makroekonomikas korekciju programmu un atceļ Padomes Lēmumu 2013/236/ES EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 472/2013 par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kurām draud nopietnas finanšu stabilitātes grūtības, un jo īpaši tās 7. panta 2. un 5. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Regulu (ES) Nr. 472/2013 piemēro dalībvalstīm, kuras tās spēkā stāšanās brīdī jau saņem finanšu palīdzību, ieskaitot no ESM. (2) Regulā (ES) Nr. 472/2013 izklāstīti noteikumi dalībvalstu, kas saņem finanšu palīdzību, makroekonomikas korekciju programmas apstiprināšanai, kuriem jābūt saskaņā ar Līgumu par Eiropas Stabilizācijas mehānisma (ESM) izveidi. (3) Pēc Kipras 2012. gada 25. jūnija finanšu palīdzības pieprasījuma no ESM padome 2013. gada 25. aprīlī (Padomes Lēmums 2013/236/ES) nolēma, ka Kiprai strikti jāīsteno makroekonomikas korekciju programma. (4) 2013. gada 24. aprīlī ESM valde nolēma principā piešķirt Kiprai stabilitātes atbalstu un apstiprināja Saprašanās memorandu par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem (“Saprašanās memorands”) un to, ka to paraksta Komisija ESM vārdā. (5) Saskaņā ar Lēmuma 2013/236/ES 1. panta 2. punktu Komisija sadarbībā ar ECB un vajadzības gadījumā ar SVF ir veikusi pirmo pārskatu, lai novērtētu progresu, īstenojot pieņemtos pasākumus, kā arī šo pasākumu efektivitāti un ekonomisko un sociālo ietekmi. Šā pārskata rezultātā ir atjaunināta esošā makroekonomikas korekciju programma, atspoguļojot Kipras pārvaldes iestāžu veiktos pasākumus līdz 2013. gada otrajam ceturksnim. (6) Pēc Regulas (ES) Nr. 472/2013 stāšanās spēkā makroekonomikas korekciju programma ir jāpieņem kā Padomes īstenošanas lēmums. Juridiskās skaidrības un noteiktības nolūkos šī programma būtu jāpieņem no jauna, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 472/2013 7. panta 2. punktu. Programmai pēc būtības jāpaliek identiskai tai, kas tika pieņemta ar Padomes Lēmumu 2013/236/ES, taču tajā jāietver arī saskaņā ar Lēmuma 2013/236/ES 1. panta 2. punktu veiktā pārskata rezultātus. Vienlaikus būtu jāatceļ Padomes Lēmums 2013/236/ES. (7) Komisija sadarbībā ar ECB un SVF ir veikusi pirmo pārskatu, lai novērtētu progresu, īstenojot pieņemtos pasākumus, kā arī šo pasākumu efektivitāti un ekonomisko un sociālo ietekmi. Tā rezultātā Saprašanās memorands ir atjaunināts finanšu nozares reformu, fiskālās politikas un strukturālo reformu jomā, sevišķi attiecībā uz i) grafiku kapitāla kontroles pakāpeniskai samazināšanai, ii) tiesiskā regulējuma izveidi jaunai pārvaldības struktūrai, kas pārvaldītu valsts daļu kooperatīvo kredītu nozarē, iii) rīcības plānu noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai, iv) kompensācijas shēmu sociālā nodrošinājuma fondam un pensiju fondiem Laiki Bank (Cyprus Popular Bank), v) pietiekamu valsts līdzekļu nodrošināšanu līdzfinansējumam projektos, ko finansē no struktūrfondiem un citiem ES fondiem, vi) plānotās sociālās palīdzības reformas detalizētu aprakstu un vii) detalizētu stratēģisku priekšlikumu sagatavošanu ar mērķi novērst trūkumus darba tirgū iesaistīšanas politikā un nekavējoties rīkoties, lai radītu iespējas jauniešiem un uzlabotu viņu nodarbināmības izredzes. Visaptverošu un vērienīgu reformu īstenošanai finanšu, fiskālajā un strukturālajās jomās būtu jānodrošina Kipras valsts parāda stabilitāte vidējā termiņā. (8) Visā Kipras visaptverošo politikas pasākumu kopuma īstenošanas gaitā Komisijai būtu jāsniedz papildu stratēģiski ieteikumi un tehniskā palīdzība konkrētās jomās. Dalībvalsts, kas īsteno makroekonomikas korekciju programmu un saskaras ar nepietiekamu administratīvo kapacitāti, lūdz tehnisko palīdzību Komisijai, kura šim nolūkam var izveidot ekspertu grupas. (9) Kipras pārvaldes iestādes saskaņā ar spēkā esošajiem valsts noteikumiem un praksi makroekonomikas korekciju programmas sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā uzklausa sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju viedokli, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants 1. Lai sekmētu Kipras ekonomikas atgriešanos uz ilgtspējīgas izaugsmes ceļa un pie fiskālās un finanšu stabilitātes, Kipra strikti īsteno makroekonomikas korekciju programmu (“programma”), kuras galvenie elementi ir izklāstīti šā lēmuma 2. pantā. Ar programmu tiek novērsti konkrēti riski, ko Kipra rada eurozonas finanšu stabilitātei, un tās mērķis ir ātri atjaunot stabilu un ilgtspējīgu ekonomikas un finanšu stāvokli Kiprā un tās spēju pilnībā finansēt pašai sevi starptautiskajos finanšu tirgos. Programmā pienācīgi ņem vērā Padomes ieteikumus, kas adresēti Kiprai saskaņā ar LESD 121., 126., 136. un 148. pantu, kā arī Kipras darbības šo ieteikumu īstenošanai, vienlaikus cenšoties paplašināt, nostiprināt un padziļināt nepieciešamos politikas pasākumus. 2. Komisija sadarbībā ar ECB un, vajadzības gadījumā, ar SVF uzrauga Kipras progresu programmas īstenošanā. Kipra pilnībā sadarbojas ar Komisiju un ECB. Tā jo īpaši sniedz Komisijai un ECB visu informāciju, ko tās uzskata par nepieciešamu programmas uzraudzībai. Kipras pārvaldes iestādes iepriekš apspriežas ar Komisiju, ECB un SVF par tādu politikas pasākumu pieņemšanu, kuri nav iekļauti šajā īstenošanas lēmumā, bet kuri varētu ievērojami ietekmēt programmas mērķu sasniegšanu. 3. Komisija sadarbībā ar ECB un, ja vajadzīgs, ar SVF kopā ar Kipras pārvaldes iestādēm izskata izmaiņas un atjauninājumus programmā, kas var būt vajadzīgi, lai pienācīgi ņemtu vērā cita starpā jebkādas būtiskas atšķirības starp makroekonomikas un fiskālajām prognozēm un faktiskajiem rādītājiem (tostarp attiecībā uz nodarbinātību), negatīvu blakus ietekmi, kā arī makroekonomikas un finanšu satricinājumus. Lai nodrošinātu, ka programma tiek īstenota raiti, un lai palīdzētu ilgtspējīgā veidā novērst nelīdzsvarotību, Komisija nodrošina pastāvīgu padomu un norādījumu sniegšanu par fiskālajām, finanšu tirgu un strukturālajām reformām. Komisija regulāri izvērtē programmas ietekmi uz ekonomiku un sniedz ieteikumus par nepieciešamajiem labojumiem ar mērķi veicināt izaugsmi un darba vietu radīšanu, nodrošināt nepieciešamo fiskālo konsolidāciju un mazināt negatīvu sociālo ietekmi. Tādēļ makroekonomikas korekciju programmu, tostarp tās mērķus un paredzamo korekcijas pasākumu sadali, dara zināmu atklātībai. 2. pants 1. Programmas galvenie mērķi ir šādi: atjaunot Kipras banku nozares stabilitāti, turpināt notiekošo fiskālās konsolidācijas procesu un īstenot strukturālās reformas, lai atbalstītu konkurētspēju un ilgtspējīgu un līdzsvarotu izaugsmi. 2. Kipra turpina fiskālo konsolidāciju saskaņā ar pienākumiem pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ietvaros, veicot augstas kvalitātes pastāvīgus pasākumus, vienlaikus samazinot to ietekmi uz neaizsargātām iedzīvotāju grupām. 3. Lai līdz 2016. gadam samazinātu deficītu zem 3 % no IKP, Kipra ir gatava veikt papildu konsolidācijas pasākumus. Konkrēti, ja tiek konstatēta ieņēmumu nepietiekamība vai lielāku sociālo izdevumu nepieciešamība nelabvēlīgu makroekonomisku seku rezultātā, Kipras valdība ir gatava veikt papildu pasākumus, lai nodrošinātu programmas mērķu sasniegšanu, tostarp ierobežojot diskrecionāros izdevumus, vienlaikus samazinot pasākumu ietekmi uz neaizsargātām iedzīvotāju grupām. Programmas darbības laikā skaidras naudas ieņēmumus, kas pārsniedz programmas prognozes, tostarp jebkādu negaidītu peļņu, saglabā vai izmanto parāda samazināšanai. Savukārt, ja pasākumu īstenošanas līmenis pārsniedz prognozēto tiktāl, ka tas uzskatāms par pastāvīgu, nepieciešamība pēc papildu pasākumiem turpmākajos gados var samazināties. 4. Kipra turpina pareizi īstenot struktūrfondus un citus ES fondus, ievērojot programmas mērķus attiecībā uz budžetu. Lai nodrošinātu ES fondu efektīvu īstenošanu, valdība nodrošina, ka ir pieejami nepieciešamie valsts līdzekļi līdzfinansējumam, tostarp neatbilstīgajiem izdevumiem, Eiropas struktūrfondos un ieguldījumu fondos (ERAF, ESF, Kohēzijas fondā, ELFLA un EZF/EJZF) 2007.–2013. gada un 2014.–2020. gada plānošanas periodā, vienlaikus ņemot vērā pieejamo EIB finansējumu. Pārvaldes iestādes nodrošina, ka tiek uzlabota institucionālā kapacitāte pašreizējo un nākotnes programmu īstenošanai un ka pārvaldības iestādēm un īstenošanas struktūrām ir pietiekami cilvēkresursi. 5. Lai atjaunotu tās finanšu sektora stabilitāti, Kipra turpina rūpīgi reformēt un pārstrukturēt banku nozari un nostiprināt dzīvotspējīgas bankas, atjaunojot to kapitālu, risinot to likviditātes jautājumus un pastiprinot to uzraudzību. Programmā paredz šādus pasākumus un rezultātus: a) nodrošināt, ka likviditāte banku sektorā tiek stingri uzraudzīta. Pagaidu ierobežojumi kapitāla brīvai apritei (tostarp skaidras naudas izņemšanai no bankomātiem, maksājumiem un pārvedumiem) tiek stingri kontrolēti. Mērķis ir veikt šo kontroli tikai tik ilgi, cik tas ir absolūti nepieciešams, lai mazinātu būtisku apdraudējumu finanšu sistēmas stabilitātei. Ir publicēts grafiks kontroles pakāpeniskai samazināšanai, balstoties uz konkrētu mērķu sasniegšanu un programmas īstenošanas progresu, kā arī atbilstīgi banku likviditātei. Vietējo banku, kuras atkarīgas no centrālās bankas finansējuma vai saņem valsts atbalstu, vidēja termiņa finansējumam un kapitāla plāniem būtu reāli jāatspoguļo sagaidāmā parādsaistību samazināšanās banku nozarē un jāsamazina atkarība no aizņēmumiem no centrālajām bankām, vienlaikus izvairoties no aktīvu pāragras pārdošanas un kredītresursu trūkuma. Noteikumus par minimālās likviditātes prasībām atjaunina, lai novērstu pārmērīgu emitentu koncentrāciju nākotnē; b) pieņemt vajadzīgās normatīvās prasības attiecībā uz 1. līmeņa pamatkapitāla pietiekamības rādītāja palielināšanu līdz 9 % līdz 2013. gada beigām; c) veikt pasākumus, lai mazinātu banku pārstrukturēšanas rezultātā radušās izmaksas nodokļu maksātājiem. Pirms tiek piešķirti valsts atbalsta pasākumi, nepietiekami kapitalizētas komerciālās un kooperatīvās kredītiestādes ciktāl iespējams piesaista kapitālu no privātiem avotiem. Jebkādus pārstrukturēšanas plānus oficiāli apstiprina saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem pirms šāda valsts atbalsta piešķiršanas. Ja citi pasākumi ir nepietiekoši, komercbankas ar kapitāla deficītu drīkst lūgt rekapitalizācijas atbalstu no valsts, ievērojot valsts atbalsta procedūras; d) nodrošināt, ka tiek izveidots kredītu reģistrs, ka tiek pārskatīts un, ja nepieciešams, grozīts spēkā esošais tiesiskais regulējums attiecībā uz aizdevuma izsniegšanas un pārvaldības procesu un ka tiek pieņemti tiesību akti komercbanku pārvaldības nostiprināšanai; e) stiprināt banku pārvaldību, tostarp aizliedzot izsniegt aizdevumus neatkarīgiem valdes locekļiem vai ar tiem saistītām personām; f) palielināt ienākumus nenesošu aizdevumu atgūšanu, vienlaikus samazinot stimulus aizņēmējiem principā nepildīt saistības. Tas ietver ierobežojumu samazināšanu attiecībā uz nodrošinājuma realizāciju un ienākumus nenesošu aizdevumu pienācīgu uzraudzību un pārvaldību; g) pabeigt saskaņot kooperatīvo kredītiestāžu regulējumu un uzraudzību ar komercbanku regulējumu un uzraudzību; h) īstenot kooperatīvo kredītiestāžu nozares nākotnes struktūras, darbības un dzīvotspējas stratēģiju, ko izstrādājusi Kipras Centrālā banka, apspriežoties ar Komisiju, ECB un SVF; i) pastiprināt uzņēmumu un mājsaimniecību parādsaistību uzraudzību un izveidot pamatu mērķtiecīgai privātā sektora parādu pārstrukturēšanai, lai sekmētu jaunu aizdošanu un samazinātu kredītu ierobežojumus; j) turpināt stiprināt noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējumu un īstenot rīcības plānu, ar ko nodrošina uzlabotas prakses izmantošanu attiecībā uz klienta uzticamības pārbaudi un uzņēmumu pārredzamību saskaņā ar paraugpraksi; k) iesniegt tiesību aktus par obligātu uzraudzību, kuras pamatā ir kapitalizācijas līmeņi; l) regulārajā banku dokumentārajā uzraudzībā iekļaut stresa testus; m) ieviest obligātas informēšanas prasības, lai nodrošinātu, ka bankas regulāri informē tirgus par savas darbības restrukturizācijas gaitu un n) izveidot tiesisko regulējumu jaunai pārvaldības struktūrai, kas pārvaldītu valsts daļu kooperatīvo kredītu nozarē. 6. Kipras pārvaldes iestādes visā 2013. gada gaitā strikti īsteno 2013. gada budžeta likumu (ar grozījumiem), tostarp papildu pastāvīgos pasākumus, kuri pieņemti pirms pirmā finanšu palīdzības maksājuma pārskaitīšanas un kuriem vajadzētu sasniegt vismaz EUR 351 miljonu (2,1 % no IKP). Kipra pieņem šādus pasākumus: a) nodokļu sistēmas reforma attiecībā uz mehāniskajiem transportlīdzekļiem, pamatojoties uz principu “videi draudzīgs” un ar mērķi gūt papildu ieņēmumus vidējā termiņā; un b) kompensācijas shēmai sociālā nodrošinājuma un pensiju fondiem Laiki Bank (Cyprus Popular Bank), kam būtu jānodrošina līdzīgs režīms kā šādiem fondiem Kipras Bankā, būtu jāņem vērā katra fonda naudas plūsma un aktuārais stāvoklis un jāsamazina ietekme uz vispārējās valdības budžeta deficītu. Tā kā šie fondi ir sociālās labklājības fondi, 2013. gada vispārējās valdības budžeta deficīta mērķi var pārskatīt, lai iekļautu šīs shēmas ietekmi uz budžetu; c) kopš 2012. gada decembra pieņemto konsolidācijas pasākumu pilnīgas īstenošanas nodrošināšana. 7. No 2014. gada 1. janvāra Kipra piemēro šādus pasākumus: a) budžeta izdevumu daļā: ar mērķu labāku noteikšanu samazina kopējos izdevumus par sociālajiem maksājumiem; turpina samazināt algas un samaksu par virsstundām valsts sektorā un plašākā publiskajā sektorā; ievieš maksu par sabiedriskā transporta biļetēm studentiem un pensionāriem; veic strukturālo reformu pasākumus izglītības nozarē, lai uzlabotu resursu izmantošanu un b) budžeta ieņēmumu daļā 2014. gadā: pagaidu iemaksas no bruto ieņēmumiem publiskā un privātā sektora darba ņēmējiem pagarina līdz 2016. gada 31. decembrim; palielina PVN; palielina akcīzes nodokli; palielina iemaksas vispārējā sociālās apdrošināšanas shēmā. 8. Lai nodrošinātu valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā, Kipra īsteno fiskāli strukturālas reformas, kurās cita starpā ietilpst šādi pasākumi un rezultāti: a) ja vajadzīgs, vispārējās un publiskā sektora pensiju sistēmas turpmākas reformas, lai nodrošinātu pensiju sistēmas ilgtermiņa dzīvotspēju, vienlaikus risinot pensiju piemērotības jautājumu. Reformas variantus izskata aktuārizpētē; b) veselības aprūpes izdevumu pieauguma kontrole, lai nodrošinātu pietiekamus līdzekļus pamata veselības aprūpei, stiprinot finansēšanas struktūras ilgtspēju un veselības aprūpes nodrošināšanas efektivitāti; valsts veselības aprūpes sistēmas ieviešana, panākot tās finansiālo ilgtspēju un vienlaikus nodrošinot vispārēju aptvērumu; c) valsts izdevumu efektivitātes un budžeta procesa uzlabošana ar efektīvu vidēja termiņa budžeta regulējumu, kas ir daļa no uzlabotas valsts finanšu pārvaldības, tādējādi veicinot budžeta konsolidāciju, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt pietiekamus līdzekļus galvenajām nozarēm, piemēram, izglītībai un veselības aprūpei. Šis regulējums pilnībā atbilst Padomes 2011. gada 8. novembra Direktīvai par prasībām dalībvalstu budžeta struktūrām[2] un Līgumam par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību ekonomiskajā un monetārajā savienībā, kas parakstīts Briselē 2012. gada 2. martā; d) saskaņā ar paraugpraksi izstrādāta un atbilstīga publiskās un privātās partnerības tiesiskā un institucionālā regulējuma pieņemšana; e) programmas izstrāde ar mērķi panākt valstij pilnībā un daļēji piederošu uzņēmumu stabilu korporatīvās pārvaldības sistēmu, kā arī privatizācijas plāna ieviešana, lai palīdzētu uzlabot ekonomikas efektivitāti un atjaunotu parāda stabilitāti; f) visaptveroša reformu plāna izstrāde un īstenošana, lai uzlabotu nodokļu iekasēšanas un administrēšanas efektivitāti un lietderību, tostarp pasākumi cīņai pret krāpšanu nodokļu jomā un nodokļu nemaksāšanu un pasākumi nolūkā nodrošināt pilnīgu un savlaicīgu to tiesību aktu un standartu piemērošanu, kas reglamentē starptautisko sadarbību nodokļu jomā un nodokļu informācijas apmaiņu; g) nekustamā īpašuma nodokļa sistēmas reformēšana; h) valsts pārvaldes reformēšana nolūkā uzlabot tās darbību un izmaksu efektivitāti, jo īpaši pārskatot valsts pārvaldes apjomu, nodarbināšanas kārtību tajā un funkciju sadali, lai nodrošinātu valsts līdzekļu efektīvu izmantošanu un kvalitatīvu pakalpojumu sniegšanu iedzīvotājiem; i) sociālo pabalstu vispārējās struktūras un līmeņu reformēšana ar mērķi efektīvi izmantot līdzekļus un nodrošināt pienācīgu līdzsvaru starp sociālo palīdzību un stimuliem stāties darbā. Plānotā sociālās palīdzības reforma nodrošina, ka sociālā palīdzība kalpo par drošības tīklu, lai nodrošinātu minimālo ienākumu tiem, kas nevar sev nodrošināt elementāru dzīves līmeni, vienlaikus saglabājot stimulus stāties darbā un j) publisko finanšu visaptveroša revīzija, lai cita starpā novērtētu iemeslus, kas izraisījuši pārliecīgā parāda uzkrāšanos. 9. Kipra nodrošina, ka algu indeksācijas atlikšana plašākā publiskajā sektorā paliek spēkā līdz programmas beigām. Minimālās algas izmaiņas atbilst ekonomikas un darba tirgus attīstībai un tiek pieņemtas pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem. 10. Kipra izstrādā detalizētus stratēģiskos priekšlikumus ar mērķi novērst tās darba tirgū iesaistīšanas politikā atklātos trūkumus. Kipra nekavējoties rīkojas, lai radītu iespējas jauniešiem un uzlabotu viņu nodarbināmības izredzes saskaņā ar Padomes ieteikumu par Jaunatnes garantijas izveidošanu. Jauniešiem paredzēto pasākumu veids, pārvaldība un īstenošana iekļaujas plašākā darba tirgū iesaistīšanas stratēģiju sistēmā un ir saskaņā ar sociālās labklājības sistēmas reformu un pieņemtajiem budžeta mērķiem. 11. Kipra pieņem citus nepieciešamos grozījumus konkrētu nozaru tiesību aktos, lai pilnībā īstenotu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū[3]. Tiek novērsti nepamatoti šķēršļi pakalpojumu tirgos, jo īpaši attiecībā uz reglamentētajām profesijām. Tiek uzlabots konkurences regulējums, uzlabojot kompetentās konkurences iestādes darbību un nostiprinot valsts regulatīvo iestāžu neatkarību un pilnvaras. 12. Kipra nodrošina to, ka tiek novērsta kavēšanās īpašumtiesības apliecinošu dokumentu izsniegšanā, veic pasākumus, lai paātrinātu šķēršļu likvidēšanu īpašumtiesības apliecinošu dokumentu nodošanas procesā nekustamā īpašuma iegādes gadījumā, kā arī piemēro garantētus termiņus ēku sertifikātu un īpašumtiesības apliecinošu dokumentu izsniegšanā. 13. Kipra groza noteikumus par ieķīlāta īpašuma piespiedu pārdošanu un atļauj organizēt privātas izsoles iespējami īsā laikā. Tā paātrina lietu izskatīšanu tiesā un nodrošina tiesā vēl neizskatīto lietu izskatīšanu līdz programmas darbības beigām. Kipra veic pasākumus, lai stiprinātu tās tūrisma nozares konkurētspēju, izstrādājot konkrētu rīcības plānu, kas ļautu īstenot noteiktos kvantitatīvos mērķus, kuri cita starpā iekļauti nesen pārskatītajā Tūrisma stratēģijā 2011.–2015. gadam. Kipra izstrādā ziņojumu par gaisa satiksmes savienojumu vajadzībām, kas būs tās aviopārvadājumu stratēģijas pamatā. 14. Enerģētikas nozarē Kipra pilnībā īsteno trešo enerģētikas paketi, neraugoties uz Elektroenerģijas direktīvas 44. panta 2. punktu un Gāzes direktīvas 49. panta 1. punktu. Kipra apsver, vai izmantot tai minētajos pantos pieejamās atkāpes. Vienlaikus tā izstrādā visaptverošu attīstības plānu Kipras enerģētikas nozares pārstrukturēšanai. Minētajā plānā ietver: a) gāzes izmantošanai nepieciešamās infrastruktūras izvietošanas plānu, ņemot vērā komerciālās iespējas un riskus; b) visaptverošu redzējumu attiecībā uz pārstrukturētās enerģētikas nozares un gāzes eksporta regulējumu un tirgus organizāciju, kā arī attiecībā uz licencēšanu un nodokļu režīmu, kas maksimāli palielina ieņēmumus un c) plānu par institucionālās sistēmas izveidi ogļūdeņražu resursu pārvaldībai, tostarp resursu fondu, kurā būtu jāsaņem un jāpārvalda valsts ieņēmumi no gāzes ieguves atklātā jūrā un kurš būtu izveidots, pamatojoties uz starptautiskā līmenī atzītu paraugpraksi. 15. Kipra iesniedz Eiropas Komisijai tehniskās palīdzības pieprasījumu programmas darbības laikā. Pieprasījumā norāda un konkretizē tehniskās palīdzības vai konsultāciju jomas, kuras Kipras pārvaldes iestādes uzskata par būtiski svarīgām tās makroekonomikas korekciju programmas īstenošanai. 3. pants Padomes Lēmums 2013/236/ES tiek atcelts. 4. pants Šis lēmums ir adresēts Kipras Republikai. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs [1] OV C 120, 26.4.2013., 1. lpp. [2] OV L 306, 23.11.2011., 41. lpp. [3] OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.