Priekšlikums Padomes regula, ar ko 2006. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām Baltijas jūrā /* COM/2005/0598 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 24.11.2005 COM(2005) 598 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2006. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām Baltijas jūrā (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS 110 - Priekšlikuma mērķi Priekšlikuma mērķis ir noteikt dalībvalstīm zvejas iespējas komerciāli vissvarīgākajiem zivju krājumiem Baltijas jūrā 2006. gadam. 120 - Vispārējais konteksts Saskaņā ar Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku, kopējā zivsaimniecības politika garantē tādu ūdeņu dzīvo resursu izmantošanu, kas nodrošina noturīgus ekonomiskos, vides un sociālos apstākļus. Svarīgs līdzeklis šo mērķu sasniegšanai ir ikgadēja zvejas iespēju noteikšana kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN), kvotu un zvejas intensitātes ierobežojumu izteiksmē. Zvejas iespējas līdz šim gadam tika noteiktas ar vienu Padomes regulu (tā saukto KPN un kvotu regulu). Tomēr, lai vienkāršotu un ieviestu skaidrību attiecībā uz zvejas iespējām 2006. gadā, tiek ierosināts pieņemt divas atsevišķas regulas, vienu attiecībā uz Baltijas jūru un otru attiecībā uz visiem citiem apgabaliem. Zinātnisks ieteikums attiecībā uz zvejas iespējām Baltijas jūrā 2006. gadā tika saņemts no Starptautiskās jūras izpētes padomes ( ICES ) jūnijā. Pamatojoties uz šo zinātnisko ieteikumu, septembrī Komisija ar Krievijas Federāciju Starptautiskās Baltijas jūras zvejniecības komisijā ( IBSFC ) apsprieda KPN un kvotas, un ar tām saistītos nosacījumus. IBSFC pieņemtie ieteikumi attiecībā uz KPN un piešķīrumiem šīm divām pusēm atspoguļo notikušo diskusiju un ir saskaņā ar kopējo zvejniecības politiku. Kopienas 2004. gada paplašināšanās rezultātā IBSFC ir tikai divas puses, Kopiena un Krievija. Kopiena ir izstājusies no IBSFC , un organizācija praktiski beigs pastāvēt 2005. gada beigās. Tādēļ IBSFC pieņemtie ieteikumi Kopienai pēc 2005. gada vairs nav saistoši. Tomēr nav iemeslu neievērot ieteikumus, un šajā priekšlikumā ietvertā KPN un kvotas atspoguļo IBSFC ieteikumus. Priekšlikums aptver trīs svarīgas Baltijas zivsaimniecības vadības sadaļas 2006. gadam. Sadaļa, kura nosaka KPN un kvotas, sadaļa, ar kuru ierobežo zvejas intensitāti, un sadaļa, kura nosaka attiecīgos tehniskos un kontroles pasākumus. - 13 Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā Zvejas iespējas un piešķīrumus dalībvalstīm reglamentē ikgadējo noteikumu nosacījumi. Beidzamā ir Padomes 2004. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 27/2005, ar ko 2005. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi . Zvejniecības pārvaldībai Baltijas jūrā nozīmīga ir arī Padomes 1997. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 88/98, ar kuru nosaka dažus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā.140 - Atbilstība citām Eiropas Savienības politikas jomām un mērķiem Ieteiktie pasākumi ir izstrādāti saskaņā ar kopējās zvejniecības politikas mērķiem un atbilst Kopienas ilgtspējīgas attīstības politikai. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS - Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Visi trīs galvenie priekšlikuma jautājumi ir apspriesti ar zivsaimniecības nozares pārstāvjiem, nevalstiskajām organizācijām, kas darbojas ar zvejniecību Baltijas jūrā, un iesaistītajām dalībvalstīm. Zivsaimniecības nozares un nevalstisko organizāciju pārstāvji tika uzaicināti izteikt viedokli par KPN un kvotām seminārā, kuru organizēja Zivsaimniecības ĢD Briselē 23. februārī. Priekšlikuma zinātnisko pamatojumu sniedza ICES , un Zivsaimniecības ĢD izskaidroja nostāju par KPN līmeni un kvotām 2006. gadam. Zivsaimniecības ĢD nostāja kopumā tika atbalstīta, kaut arī zivsaimniecības nozares pārstāvji vēlējās nedaudz augstāku KPN brētliņām, nekā to ieteica ICES . Galvenās diskusijas bija par KPN diviem mencu krājumiem. Abi mencu krājumi ir pārlieku nozvejoti un jo īpaši tas attiecas uz krājumu Baltijas jūras austrumu daļā, kas tiek pārlieku izmantoti. ICES ir ieteikusi ievērojami samazināt šo divu krājumu zvejniecību, lai nodrošinātu krājumu atjaunošanos līdz bioloģiski drošam līmenim. Samazinājuma ieviešana, kas nepieciešama, lai atjaunotu krājumus viena gada laikā, nelabvēlīgi ietekmētu zvejniecības nozares ekonomisko pamatu un tas grautu vadības sistēmu. Tādēļ Zivsaimniecības ĢD ieteica ilgtermiņa pieeju, kuru ievērojot zvejošanas līmenis pakāpeniski tiktu samazināts līdz noturīgam līmenim. Nozares pārstāvji atbalstīja šo pieeju, kā arī KPN, kas izriet no šīs pieejas. Konsultācijas ar dalībvalstīm notika IBSFC sanāksmes noslēgumā septembrī, un visas iesaistītās dalībvalstis atbalstīja Komisijas ieteikto KPN. Attiecībā uz pasākumiem, kas piemērojami zvejas intensitātei un kontrolei, nozares, nevalstisko organizāciju un dalībvalstu pārstāvji tika aicināti paust viedokli vairākkārt un priekšlikumā ietvertais īpaši atspoguļo zvejniecības nozares pārstāvju paustos komentārus. - Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana Kopiena katru gadu pieprasa ICES un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejai (ZZTEK) zinātniskus ieteikumus par svarīgu zivju krājumu stāvokli. Saņemtais ieteikums aptver visus Baltijas jūras krājumus, kam ir ieteikta KPN. Ieteiktā KPN pamatota uz minēto ieteikumu, tomēr šis ieteikums netiek ievērots burtiski. Brētliņu krājumiem ieteiktā KPN ir noteikta virs zinātnieku ieteiktā līmeņa. ICES ieteikums nozīmē KPN ievērojamu samazināšanu. Saskaņā ar vispārējo politiku par ikgadēju zvejas iespēju samazināšanu, ieteiktā KPN atspoguļo mazāku samazinājumu nekā ICES ieteiktais. Saskaņā ar ICES paredzēto krājumu stāvoklis ir labs un uz to var attiecināt ieteikto KPN. Mencu krājumiem ieteiktā KPN atspoguļo ilgtermiņa pieeju, ar ko KPN un zvejas intensitāte vairāku gadu laikā pamazām tiek samazināta līdz noturīgam līmenim. Paralēli šim priekšlikumam Komisija iesniegs apspriešanai ilgtermiņa vadības plānu attiecībā uz mencu krājumu zvejniecību Baltijas jūrā. Šā plāna centrālais elements ir pakāpeniska zvejas intensitātes samazināšana līdz ilgtspējību nodrošinošam līmenim, kā rezultātā tiks iegūti augsti un stabili produkcijas līmeņi. Tādēļ ieteiktajā KPN netiek ievēroti ICES ieteikumi par nozveju, bet tā atspoguļo pakāpenisku pieeju, kura piemērojama ilgtermiņa vadības plānā. Galvenās organizācijas/speciālisti, ar kuriem notikušas konsultācijas Zinātniskās organizācijas, ar kurām notikušas konsultācijas, ir Starptautiskās jūras izpētes padome ( ICES ) un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). - Ietekmes novērtējums Ja ieteiktie pasākumi tiks īstenoti, vispārēji palielināsies Kopienas kuģu zvejas iespējas Baltijas jūrā. Mencu un dažu siļķu krājumu zvejas iespējas palielināsies, un zemākas kvotas tiks noteiktas tikai brētliņu krājumu zvejai. Tādēļ, pieņemot, ka ir nemainīgas cenas, ir paredzams, ka 2006. gadā no Baltijas jūras krastā izcelto lomu pirmreizējā vērtība palielināsies. Priekšlikums ne tikai atspoguļo īstermiņa lēmumus, bet arī ir daļa no pieejas ilgākam laika posmam, sakarā ar ko zvejniecības līmenis pakāpeniski tiek samazināts līdz noturīgam līmenim ilgtermiņā. Tādēļ priekšlikumā izmantotās pieejas rezultātā vidējā līdz ilgtermiņā samazināsies zvejas intensitāte, bet stabilizēsies vai palielināsies kvotas. Tādēļ ir paredzams, ka pieejas ilgtermiņa sekas izpaudīsies kā samazināta ietekme uz vidi, jo to izraisīs samazināta zvejas intensitāte, samazinājumi nozvejas sektorā kuģu skaita un/vai vidējās zvejas intensitātes uz kuģi izteiksmē, un krastā izceltie lomi saglabāsies nemainīgi vai palielināsies. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI - Juridiskais pamats Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Padomes Regula (EK) Nr. 2371/2002 un jo īpaši tās 20. pants. 4. IETEKME UZ BUDžETU Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. 5. PAPILDU INFORMāCIJA - Detalizēts izklāsts Priekšlikums nosaka 2006. gadam zvejas iespējas dalībvalstīm, kuras zvejo Baltijas jūrā. Priekšlikums ievieš pārejas tehniskos un kontroles pasākumus, kuri piemērojami 2006. gadā. KPN un kvotas, kas piešķirtas dalībvalstīm, ir iekļautas I pielikumā. Ieteiktie skaitļi atspoguļo IBSFC zinātnisko padomu un ieteikumus, kuri tika pieņemti tās sanāksmē 2005. gada septembrī. KPN un kvotas diviem mencu krājumiem ir cieši saistītas ar zvejas intensitātes ierobežojumiem, kas norādīti II pielikumā un III pielikuma 5. punktā. KPN ir pieņemama tikai tādā gadījumā, ja tiek ievēroti ierobežojumi periodos, kad mencu zveja ir atļauta saskaņā ar II pielikuma ieteikumu un ar to saistītajiem kontroles pasākumiem, kuri minēti III pielikuma 5. punktā Pārejas perioda tehniskie pasākumi III pielikumā (izņemot 8. punktu) atspoguļo svarīgus pasākumus, kuri šobrīd nav iekļauti tehnisko pasākumu regulā, kuru attiecina uz Baltijas jūru (Padomes Regula (EK) Nr. 88/98). Komisija ir iesniegusi priekšlikumu jaunai tehnisko pasākumu regulai, kura ietver visus trīs pasākumus. Paredzams, ka Padome priekšlikumu pieņems novembrī. Šādā gadījumā III pielikuma tehniskos nosacījumus no priekšlikuma varēs svītrot. Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2006. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām Baltijas jūrā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[1] un jo īpaši tās 20. pantu, ņemot vērā Padomes 1996. gada 6. maija Regulu (EK) Nr. 847/1996, kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei[2], un jo īpaši tās 2. pantu, ņemot vērā Komisijas iesniegto priekšlikumu, tā kā: (1) Regulas (EK) Nr. 2371/2002 4. pants paredzēts, ka Padome pieņem pasākumus, kuri reglamentē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un noturīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos ieteikumus, un it īpaši, ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). (2) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu, Padomes pienākums ir noteikt zvejas intensitātes ierobežojumus starp zvejniecībām vai zvejniecību grupām un sadalīt šīs iespējas starp dalībvalstīm. (3) Lai nodrošinātu efektīvu zvejas iespēju pārvaldību, ir jāizstrādā īpaši nosacījumi, saskaņā ar kuriem tiek veiktas zvejniecības darbības. (4) Zvejniecības vadības principi un noteiktas procedūras ir izstrādājamas Kopienas līmenī tā, lai dalībvalstis var nodrošināt to kuģu vadību, kas peld ar to karogiem . (5) Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā definēti zvejas iespēju piešķiršanai svarīgi termini. (6) Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 847/1996 2. pantu, ir jānosaka krājumi, kas pakļauti dažādiem šajā priekšlikumā minētiem pasākumiem. (7) 1998. gada 29. jūnija Regulas (EK) Nr. 1434/98, ar ko nosaka, ar kādiem nosacījumiem drīkst nogādāt krastā siļķes citām rūpniecības vajadzībām, nevis to tiešai izmantošanai uzturā[3], 2. pants nenodrošina to, ka siļķu nozveja ir ierobežota pēc katrai sugai noteiktajiem nozvejas ierobežojumiem. Tādēļ ir nepieciešams ieviest pārejas pasākumus, kuri nodrošina pienācīgu siļķu nozvejas pārraudzību un nešķiroto krastā izcelto lomu uzskaiti. Piemērojot šādus pasākumus, nav nepieciešams uzturēt minētajā regulā ietvertos nosacījumus. (8) Zvejas iespējas izmantojamas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem par šo tēmu un jo īpaši saskaņā ar Komisijas 1987. gada 20. maija Regulu (EEK) Nr. 1381/87, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejas kuģu marķēšanu un dokumentāciju[4], Komisijas 1983. gada 22. septembra Regulu (EEK) Nr. 2807/83, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju[5], Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai[6], Padomes 1997. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 88/98, ar kuru nosaka dažus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā[7], Komisijas 2003. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 2244/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām[8], un Padomes 1986. gada 22. septembra Regulu (EEK) Nr. 2930/86, kas nosaka zvejas kuģu īpašības[9], Padomes 1991. gada 17. decembra Regulu (EEK) Nr. 3880/91 par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā[10]. (9) Lai dotu ieguldījumu zivju krājumu saglabāšanā, 2006. gadā jāīsteno konkrēti papildu pasākumi attiecībā uz zvejniecības kontroles un tehniskajiem nosacījumiem. (10) Lai nodrošinātu Kopienas zvejnieku iztikas līdzekļus, ir svarīgi minētās zvejas zonas darīt pieejamas no 2006. gada 1. janvāra. Ņemot vērā jautājuma neatliekamību, ir jāpiešķir izņēmuma statuss sešu nedēļu periodam, kas minēts Protokolā par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas, Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam, I(3) punktā, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I NODAĻADarbības joma un definīcijas 1. pants Priekšmets Šī regula nosaka zvejas iespējas 2006. gadam konkrēt iem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām Baltijas jūrā un ar tām saistītus nosacījumus, saskaņā ar kuriem paredzētas šādas zvejas iespējas. 2. pants Darbības joma 1. Šī regula piemērojama Kopienas zvejas kuģiem (Kopienas kuģiem) un zvejas kuģiem, kuri kuģo ar trešo valstu karogiem un ir reģistrēti trešajās valstīs, un darbojas Baltijas jūrā. 2. Atkāpjoties no 1. punkta, šo regulu nepiemēro zvejniecības darbībām, kuras tiek veiktas tikai un vienīgi zinātniskās izpētes mērķiem, kuras tiek veiktas bez atļaujas un saskaņā ar iesaistītās dalībvalsts atļauju un par kuru Komisija un dalībvalsts, kuras ūdeņos pētniecību veic, ir informētas iepriekš. 3. pants Definīcijas Papildus Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā uzskaitītajām definīcijām, šīs regulas vajadzībām piemēro šādas definīcijas: (a) Starptautiskās jūras izpētes padomes ( ICES ) zonas ir tās pašas, kas definētas Regulā (EEK) Nr. 3880/91; (b) „Baltijas jūra” ir ICES rajoni IIIb, IIIc un IIId; (c) „kopējā pieļaujamā nozveja (KPN)” ir daudzums, kuru atļauts iegūt no krājumiem katru gadu; (d) „kvota” ir KPN daļa, kas piešķirta Kopienai, dalībvalstij vai trešai valstij. II NODAĻAZvejas iespējas un ar tām saistītie nosacījumi 4. pants Nozvejas ierobežojumi un pieļāvumi Nozvejas ierobežojumi, šādu ierobežojumu sadale starp dalībvalstīm, un papildu nosacījumi saskaņā ar Regulas (EK) 847/96 2. pantu ir noteikti šās regulas I pielikumā. 5. pants Īpaši nosacījumi par pieļāvumiem 1. Šās regulas I pielikumā noteikto zvejas ierobežojumi sadale starp dalībvalstīm nedrīkst ietekmēt: (a) apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu; (b) piešķīrumus un samazinājumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 4. punktu, 23. panta 1. punktu un 32. panta 2. punktu; (c) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu atļautos krastā izkrautos papildu nozvejas daudzumus; (d) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu; (e) atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 5. pantu. 2. Lai ieturētās kvotas pārceltu uz 2007. gadu, atkāpjoties no šās regulas, visiem krājumiem, uz kuriem attiecas analītiska KPN, var piemērot Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktu. 6. pants Nosacījumi par nozveju un piezveju 1. Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikti nozvejas ierobežojumi, var turēt uz klāja vai izkraut krastā, ja (a) nozveja veikta ar tādas dalībvalsts kuģiem, kurai ir kvota un šī kvota nav pārsniegta; (b) nozvejas veido daļu no Kopienas daļas, kura nav piešķirta ar kvotām starp dalībvalstīm un kas nav pārsniegta, vai (c) nozveja sugai, kas nav nedz siļķes, nedz brētliņas un ir sajaukusies ar citu sugu, ir veikta ar traļiem, dāņu vadiem vai līdzīgiem zvejas rīkiem, kuru acu lielums ir mazāks nekā 32 mm, un lomi nav sašķiroti uz klāja vai krastā. 2. Visus krastā izkrautos lomus atskaita no kvotas vai, ja Kopienai atvēlētais daudzums nav sadalīts dalībvalstīm, izmantojot kvotas, tad no Kopienai atvēlētā daudzuma, izņemot atbilstīgi 1. punkta c) apakšpunkta noteikumiem nozvejotos daudzumus. 3. Ja dalībvalstij piešķirtā siļķu kvota ir izsmelta, kuģi, kas kuģo ar šīs dalībvalsts karogu un reģistrēti Kopienā, un darbojas zvejniecībā, uz kuru šī kvota attiecas, nedrīkst izcelt krastā lomus, kuri ir nešķiroti un kuros ir siļķes. 7. pants Nešķiroti krastā izkrauti lomi 1. Dalībvalstis nodrošina a tbilstošu paraugu programmas īstenošanu, ar kuru iespējams efektīvi pārraudzīt nešķiroto lomu sadalījumu pa sugām. 2. Nešķiroti lomi izceļami krastā tikai tajās ostās un tauvošanās vietās, kur īsteno 1. punktā norādītā paraugu programmu. 8. pants Siļķu nogādāšana krastā citām rūpniecības vajadzībām Regulu (EK) Nr. 1434/98 Baltijas jūrā nepiemēro. 9. pants Zvejas intensitātes ierobežojumi Zvejas intensitātes ierobežojumi noteikti II pielikumā. 10. pants Pārejas tehniskie un kontroles pasākumi Pārejas perioda tehniskie un kontroles pasākumi norādīti III pielikumā. III NODAĻA Noslēguma noteikumi 11. pants Zinātniskiem mērķiem noķertu jūras organismu pārdošana Zinātniskai izpēte i noķertus jūras organismus saskaņā ar 2. panta 2. punktu var pārdot, uzglabāt, izlikt un piedāvāt pārdošanai, ar nosacījumu, ka (a) I pielikumā minētās zvejas iespējas nav izsmeltas, vai (b) tie ir pārdoti tieši mērķiem, kas nav lietošana pārtikā. 12. pants Datu pārraide Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 15. panta 1. punktu Komisijai sūta datus par krastā izkrauto nozvejoto lomu apjomiem, tām jāizmanto šās regulas I pielikumā noteiktie krājumu kodi. 13. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . To piemēro no 2006. gada 1. janvāra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs I PIELIKUMS Krastā izkrauto lomu ierobežojumi un ar tiem saistīto nozvejas ierobežojumu ikgadējā vadība, ko piemēro Kopienas kuģiem apgabalos, kuros noteikti nozvejas ierobežojumi pa sugām un apgabaliem Tabulās norādītas KPN un kvotas (tonnās dzīvsvara, ja vien nav norādīts citādi) pa krājumiem, piešķīrumi dalībvalstīm un apstākļi, kas saistīti ar kvotu ikgadējo vadību. Suga: | Atlantijas siļķe | Zona: | 30.-31. apakšrajons | Clupea harengus | HER/3D30.; HER/3D31. | Somija | 75 099 | Analītiska KPN. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.. | Zviedrija | 16 501 | EK | 91 600 | KPN | 91 600 | Suga: | Atlantijas siļķe | Zona: | 22.-24. apakšrajons | Clupea harengus | HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. | Dānija | 6 658 | Analītiska KPN. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. | Vācija | 26 207 | Somija | 3 | Polija | 6 181 | Zviedrija | 8 451 | EK | 47 500 | KPN | 47 500 | Suga: | Atlantijas siļķe | Zona: | 25.-27., 28.2, 29. un 32. apakšrajons | Clupea harengus | HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. | Dānija | 2 548 | Analītiska KPN. Nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. | Vācija | 676 | Igaunija | 13 015 | Somija | 25 404 | Latvija | 3 212 | Lietuva | 3 382 | Polija | 28 861 | Zviedrija | 38 744 | EK | 115 842 | KPN | 128 000 | Suga: | Atlantijas siļķe | Zona: | 28.1. apakšrajons | Clupea harengus | HER/03D.RG | Igaunija | 18 472 | Analītiska KPN. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.. | Latvija | 21 528 | EK | 40 000 | KPN | 40 000 | Suga | Atlantijas menca | Zona: | 25.-32. apakšrajons (EK ūdeņi) | Gadus morhua | COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. | Dānija | 11 307 | Analītiska KPN. Nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.. | Vācija | 4 498 | Igaunija | 1 102 | Somija | 865 | Latvija | 4 204 | Lietuva | 2 770 | Polija | 13 019 | Zviedrija | 11 455 | EK | 45 339 | KPN | 49 220 | Suga: | Atlantijas menca | Zona: | 22s –24. apakšrajons (EK ūdeņi) | Gadus morhua | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. | Dānija | 12 395 | Analītiska KPN. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. | Vācija | 6 061 | Igaunija | 275 | Somija | 244 | Latvija | 1 026 | Lietuva | 665 | Polija | 3 317 | Zviedrija | 4 417 | EK | 28 400 | KPN | 28 400 | Suga: | Jūras zeltplekste | Zona: | IIIbcd (EK ūdeņi) | Pleuronectes platessa | PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. | Dānija | 2 697 | Piesardzīga KPN. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. | Vācija | 300 | Zviedrija | 203 | Polija | 565 | EK | 3 766 | KPN | Nav piemērojama | Suga: | Atlantijas lasis | Zona: | IIIbcd (EK ūdeņi) izņemot 32. apakšrajonu | Salmo salar | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. | Dānija | 93 512 | (1) | Analītiska KPN. Nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. | Vācija | 10 404 | (1) | Igaunija | 9 504 | (1) | Somija | 116 603 | (1) | Latvija | 59 478 | (1) | Lietuva | 6 992 | (1) | Polija | 28 368 | (1) | Zviedrija | 126 400 | (1) | EK | 451 260 | (1) | KPN | 460 000 | (1) | __________ | (1) Zivju skaits. | Suga: | Atlantijas lasis | Zona: | 32. apakšrajons | Salmo salar | SAL/3D32. | Igaunija | 1 581 | (1) | Analītiska KPN. Nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. | Somija | 13 838 | (1) | EK | 15 419 | (1) | KPN | 17 000 | (1) | _________ | (1) Zivju skaits. | Suga: | Brētliņas | Zona: | IIIbcd (EK ūdeņi) | Sprattus sprattus | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. | Dānija | 41 512 | Analītiska KPN. Nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. | Vācija | 26 299 | Igaunija | 48 204 | Somija | 21 730 | Latvija | 58 219 | Lietuva | 21 060 | Polija | 123 552 | Zviedrija | 80 250 | EK | 420 826 | KPN | 468 000 | II PIELIKUMS Zvejas intensitātes ierobežojumi 1. Zveja ar bentiskajiem traļiem, vadiem vai līdzīgiem velkamajiem zvejas rīkiem, kuru acu izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 90 mm, vai žaunu tīkliem, iepinējtīkliem un rāmjtīkliem, kuru acu izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 90 mm, vai ar apakšējām savienotājvirvēm, ir aizliegta (a) no15. marta līdz 14. maijam 22. līdz 24. apakšrajonā, un (b) no 15. jūnija līdz 14. septembrim 25. līdz 32. apakšrajonā. 2. Zveja ar bentiskajiem traļiem, vadiem vai līdzīgiem velkamajiem zvejas rīkiem, kuru acu izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 90 mm, vai žaunu tīkliem, iepinējtīkliem un rāmjtīkliem, kuracu izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 90 mm, vai ar apakšējām savienotājvirvēm, ir aizliegta no plkst. 23.00 UTC (koordinētais pasaules laiks) katru sestdienu līdz plkst. 23.00 UTC sekojošajā svētdienā (a) no 1. janvāra līdz 14. martam un no 15. maija līdz 30. oktobrim 22. līdz 24. apakšrajonā, un (b) no 1. janvāra līdz 14. jūnijam 25. līdz 32. apakšrajonā. III PIELIKUMSPārejas tehniskie un kontroles pasākumi 1. Nosacījumi noteiktiem zvejas rīkiem, kas atļauti mencu zvejai Baltijas jūrā 1.1. Velkamie tīkli 1.1.1.Tīklu struktūra Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 88/98 IV pielikuma, traļi, dāņu vadi un līdzīgi tīkli, kuru acu izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 105 mm, aprīkojami ar Bacoma tipa izejas logu vai ar T90 āmi un pagarinājumu, kura acu izmērs un izmēri ir saskaņā ar I pielikumā noteiktajiem. 1.1.2. Viena tīkla noteikums Zvejojot ar trali, dāņu vadu vai līdzīgu tīklu ar Bacoma tipa izejas logu vai T90 āmi un pagarinājumu, uz klāja nedrīkst atrasties neviens cits zvejas rīks. 1.2. Žaunu tīkli 1.2.1. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 88/98 IV pielikuma, minimālais acu lielums žaunu tīkliem ir 110 mm. 1.2.2. Kopienas kuģiem, kuru garums ir līdz un ieskaitot 12 m, žaunu tīklu maksimālais garums nedrīkst pārsniegt 12 km. 1.2.3. Kopienas kuģiem, kuru garums pārsniedz 12 m, žaunu tīklu maksimālais garums nedrīkst pārsniegt 24 km. 1.2.4. Žaunu tīklu iegremdēšanas laiks nedrīkst pārsniegt 48 stundas no brīža, kad tīkli pirmoreiz iegremdēti ūdenī, līdz laikam, kad tie pilnībā izvilkti uz Kopienas kuģa klāja. 2. Mencu piezveja Baltijas jūrā 2.1. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 88/98 3. panta 4. punkta, maza izmēra mencas nedrīkst glabāt uz kuģa klāja, izņemot 2.2. punktā minētajos gadījumus. 2.2. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 88/98 3. panta 5. punkta, mencu piezveja, ko iegūst, zvejojot siļķes un brētliņas, ar tīkliem, kuru acu lielums ir 32 mm vai mazāks, nedrīkst pārsniegt 3% no loma kopējā svara. No šīs mencu piezvejas uz klāja uzglabā ne vairāk kā 5 % maza izmēra mencu. 2.3. Mencu piezveja nedrīkst pārsniegt 10%, ja zvejo citas sugas, kas nav nedz siļķes, nedz brētliņas, ar traļiem un dāņu vadiem, kas atšķirīgi no 1.1.2. punktā minētajiem. 3. Minimālais mencu izmērs Baltijas jūrā Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 88/98 III pielikuma, minimālajam Atlantijas mencu izmēram jābūt 38 cm. 4. Zvejas ierobežojumi 4.1. Jebkādas zvejas darbības ir aizliegtas apgabalos, kurus iegūst, secīgi savienojot ar rumba līnijām šādus punktus, kuri mērāmi saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu 1. apgabals : – 55°45'N, 15°30'E – 55°45'N, 16°30'E – 55°00'N, 16°30'E – 55°00'N, 16°00'E – 55°15'N, 16°00'E – 55°15'N, 15°30'E – 55°45'N, 15°30'E 2. apgabals : – 55°00'N, 19°14'E – 54°48'N, 19°20'E – 54°45'N, 19°19'E – 54°45'N, 18°55'E – 55°00'N, 19°14'E 3. apgabals : – 56°13'N, 18°27'E – 56°13'N, 19°31'E – 55°59'N, 19°13'E – 56°03'N, 19°06'E – 56°00'N, 18°51'E – 55°47'N, 18°57'E – 55°30'N, 18°34'E – 56°13'N, 18°27'E 5. Pārraudzība, pārbaudes un uzraudzība saistībā ar mencu krājumu atjaunošanu Baltijas jūrā 5.1. Īpaša atļauja mencu zvejai Baltijas jūrā 5.1.1. Atkāpjoties no Padomes 1994. gada 27. jūnija Regulas (EK) Nr. 1627/94, kas paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām[11] 1. panta 2. punkta, visiem Kopienas kuģiem, kuru kopējais garums ir vienāds ar vai lielāks par 8 m, un kuriem uz klāja ir vai kuri izmanto zvejas rīkus ar acu lielumu, kas ir vienāds ar vai ir lielāks par 90 mm, ir jābūt īpašai atļaujai mencu zvejai Baltijas jūrā. 5.1.2. Dalībvalsts var izsniegt 5.1.1. punktā minēto īpašo atļauju mencu zvejai tikai tiem Kopienas kuģiem, kuriem 2005. gadā bija īpašā atļauja mencu zvejai Baltijas jūrā saskaņā ar III pielikuma 6.2.1 punktu Padomes 2004. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 27/2005, ar ko 2005. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi [12] . . Tomēr dalībvalsts var izsniegt īpašu atļauju mencu zvejai Kopienas kuģim, kas peld ar tās dalībvalsts karogu un reģistrēts Kopienā, kuram nav īpašas zvejošanas atļaujas 2005. gadam, ja tiek nodrošināts, ka līdzvērtīga jauda, kas izmērīta kilovatos (kW), un kuras jebkuru zvejas rīku acu izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 90 mm, netiek izmantota zvejai Baltijas jūrā. 5.1.3. Katra dalībvalsts izstrādā un regulāri atjauno to kuģu sarakstu, kuriem ir īpaša atļauja mencu zvejai Baltijas jūrā, un publicē to tās oficiālajā mājas lapā, lai informētu Komisiju un citas dalībvalstis, kas robežojas ar Baltijas jūru. 5.1.4. Kopienas kuģa kapteinim vai viņa/-as pilnvarotam pārstāvim, kura kuģim dalībvalsts izsniegusi īpašu atļauju mencu zvejai Baltijas jūrā, šādas atļaujas kopija jāglabā uz zvejas kuģa. 5.2. Paziņojums par iebraukšanu vai izbraukšanu 5.2.1. Kad Kopienas kuģis, uz kura ir vairāk nekā 50 kg mencu, izbrauc no vai iebrauc 22. līdz 24. apakšrajonā, kapteinim vai viņa/-as pilnvarotam pārstāvim jāziņo karoga dalībvalsts iestādēm par iebraukšanas vai izbraukšanas datumu, laiku, vietu un loma dzīvsvara daudzumiem pa sugām visiem lomiem, kas ir uz tā klāja. Jaunu zvejošanas darbību nedrīkst uzsākt, pirms viss mencu loms nav izkrauts krastā. 5.2.2. Kad Kopienas kuģis, uz kura ir vairāk nekā 50 kg mencu, izbrauc no vai iebrauc 25. līdz 32. apakšrajonā, kapteinim vai viņa/-as pilnvarotam pārstāvim jāziņo karoga dalībvalsts iestādēm par iebraukšanas vai izbraukšanas datumu, laiku, vietu un loma dzīvsvara daudzumiem pa sugām visiem lomiem, kas ir uz tā klāja. Jaunu zveju nedrīkst uzsākt, pirms viss mencu loms nav izkrauts krastā. 5.2.3. Neskatoties uz 5.2.1. un 5.2.2. punktu, Kopienas kuģiem, kas veic pārzonu zveju, šķērsojot līniju, kura atdala 24. un 25. apakšrajonus vairāk nekā vienu reizi 24 stundu laikā un ar nosacījumu, ka tie paliek norobežotajā piecu jūdžu zonā jebkurā pusē no līnijas starp apakšrajoniem, jāsniedz nepieciešamā informācija pirmoreiz iebraucot un beidzamo reizi izbraucot no tās 24 stundu periodā. 5.3. Kuģu žurnāli 5.3.1. Atkāpjoties no Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai[13] 6. panta 4. punkta, Kopienas kuģu kapteiņiem, kuru kuģu kopējais garums ir vienāds ar vai lielāks par 8 m, ievērojot Regulas (EEK) Nr. 2847/93 6. pantu, ir jāreģistrē to darbības kuģu žurnālā. 5.4. Pielaides kļūda Atkāpjoties no Komisijas 1983. gada 22. septembra Regulas (EEK) Nr. 2807/83, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju[14], 5. panta 2. punkta, pieļaujamā pielaides kļūda, novērtējot daudzumus kilogramos zivīm, kas atrodas uz Kopienas kuģa klāja, drīkst būt 8% no skaitļa, kas norādīts kuģa žurnālā. 5.5. Iepriekšējs paziņojums 5.5.1. Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 7. panta 1. punkta, tāda Kopienas kuģa kapteinis, kurš glabā vairāk nekā 300 kg dzīvsvara mencu, informē dalībvalsts kompetentas iestādes vismaz divas stundas pirms iebraukšanas jebkurā pietauvošanās vietā attiecīgajā dalībvalstī par (a) tauvošanās vietas nosaukumu; (b) paredzamo ierašanās laiku konkrētajā tauvošanās vietā. 5.5.2. Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 7. panta 1. punkta, tāda Kopienas kuģa, uz kura ir vairāk nekā 300 kg dzīvsvara mencu, kapteinim vai viņa/-as pilnvarotai personai, jāinformē dalībvalsts kompetentās iestādes vismaz vienu stundu pirms jebkuras iebraukšanas tās dalībvalsts tauvošanās vietā, par daudzumiem pa sugām visu to sugu dzīvsvara kilogramos, no kurām uz klāja ir vairāk nekā 50 kg loma. 5.5.3. Kuģi, uz kuriem ir vairāk nekā 300 kg dzīvsvara mencas, nedrīkst sākt lomu izkraušanu, līdz to atļāvusi tās dalībvalsts kompetenta iestāde, kurā paredzēta izkraušana. 5.6. Norādītās ostas 5.6.1. Kad uz kuģa ir vairāk nekā 750 kg dzīvsvara mencas, mencu lomu drīkst izkraut tikai īpaši norādītās ostās. 5.6.2. Katra dalībvalsts norāda ostas, kurās drīkst izkraut vairāk nekā 750 kg Baltijas mencu. 5.6.3. Piecpadsmit dienu laikā no šās regulas stāšanās spēkā, katra dalībvalsts izveido un dara pieejamu Komisijai un citām dalībvalstīm, kas robežojas ar Baltijas jūru, tās oficiālajā mājas lapā šādu norādīto ostu sarakstu. Sarakstā iekļauj attiecīgu kontaktinformāciju kuģa žurnālu un krastā piestāšanās deklarāciju iesniegšanai attiecīgajā dalībvalstī. 5.7. Mencu svēršana izkraujot pirmoreiz. 5.7.1. Dalībvalsts kompetentas iestādes var pieprasīt jebkura daudzuma Baltijas jūrā nozvejotu un dalībvalstī pirmoreiz izkrautu mencu svēršanu kontroliera klātbūtnē, pirms tās transportē kaut kur citur no pirmās izkraušanas ostas. 5.7.2. Katra dalībvalsts izstrādā īpašus pārbaudes kritērijus. Šādus kritērijus periodiski pārskata pēc tam, kad veikta sasniegto rezultātu analīze. Pārbaudes kritēriji pakāpeniski jāattīsta, līdz tiek sasniegti 2. papildinājumā noteiktie mērķa kritēriji. 5.8. Zvejas intensitātes dati Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19.a panta 1. punkta, šīs regulas 19.b, 19.c, 19.d, 19.e un 19.k pantu piemēro Kopienas kuģiem, kuru kopējais garums ir vienāds ar vai lielāks par 8m. 5.9. VMS ziņojumi 5.9.1. Dalībvalstis nodrošina, ka saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 2244/2003 8. pantu, 10. panta 1. punktu un 11. panta 1. punktu datorlasāmā formā tiktu reģistrēti šādi dati: a) katra iebraukšana un izbraukšana no ostas; b) katra iebraukšana un izbraukšana no jūras apgabaliem, kuros piemēro īpašus noteikumus par piekļuvi ūdeņiem un resursiem. 5.9.2. Dalībvalstis pārbauda kuģu žurnālu iesniegšanu un tajos reģistrēto attiecīgo informāciju, izmantojot VMS datus. Šādas pārbaudes reģistrē datorlasāmā formā trīs gadu periodam. 5.10. Tranzīta un pārkraušanas aizliegums 5.10.1. Tranzīts ir aizliegts apgabalos, kuros nav atļauta mencu zveja, ja vien zvejas rīki uz klāja nav droši nostiprināti un noglabāti saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 20. panta 1. punkta nosacījumiem. 5.10.2. Mencu pārkraušana ir aizliegta. 5.11. Baltijas mencu transportēšana Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13. panta 1.punkta, ja vairāk nekā 50 kg Baltijas mencu ir izkrauts transportēšanai ar Kopienas kuģi, kura garums ir vienāds ar vai lielāks par 8 metriem, kravai saskaņā ar tās pašas regulas 8. panta 1. punktu pievieno izkraušanas deklarāciju. 5.12. Kopējā uzraudzība un inspektoru apmaiņa 5.12.1. Dalībvalstis apņemas veikt kopējas pārbaudes un uzraudzības darbības un šim nolūkam tās nodibina kopējas rīcības procedūras. 5.12.2. Dalībvalstis, kas iesaistītas kopējas pārbaudes un uzraudzības darbībās, nodrošina, ka inspektori no katras dalībvalsts, kas piedalās šajās darbībās, tiek uzaicināti vismaz piedalīties šajās darbībās. 5.12.3. Komisijas inspektori var piedalīties šajās kopējo pārbaužu un uzraudzības darbībās. 5.12.4. Komisija pirms 2006. gada 31. janvāra sasauks kompetentu valstu inspekciju amatpersonu sanāksmi, lai koordinētu kopēju pārbaužu un uzraudzības programmu 2006. gadam. 5.13. Valstu kontroles rīcības programmas 5.13.1. Saskaņā ar pielikuma 3. papildinājumu iesaistītās dalībvalstis definē valsts kontroles rīcības programmu Baltijas jūrai. 5.13.2. Līdz 2006. gada 31. janvārim iesaistītas dalībvalstis nodrošina Komisijai un citām dalībvalstīm, kas robežojas ar Baltijas jūru, dara pieejamu to oficiālajā mājas lapā 5.13.1. punktā minēto valstu kontroles rīcības programmu kopā ar tās īstenošanas grafiku. 5.13.3. Komisija sasauc Zivsaimniecības un akvakultūras komitejas sanāksmi, lai izvērtētu valstu kontroles rīcības programmu mencu krājumiem Baltijas jūrā atbilstību un rezultātus. 6. Īpaši nosacījumi 28.1. apakšrajonam . 6.1. Īpašas zvejas atļaujas 6.1.1. Lai veiktu zvejas darbības 28.1. apakšrajonā, kuģiem jābūt īpašai zvejas atļaujai, kas izsniegta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1627/94 7. pantu. 6.1.2. Dalībvalstis nodrošina, ka kuģi, kuriem ir izsniegta 6.1.1 punktā minētā īpašā zvejas atļauja, norādot to nosaukumu un starptautisko reģistrācijas numuru, tiek iekļauti sarakstā, kuru katra dalībvalsts iesniedz Komisijai. Sarakstā iekļautajiem kuģiem jāatbilst šādiem nosacījumiem: (a) sarakstos ietverto kuģu dzinēju kopējā jauda (kW) nedrīkst pārsniegt katrai dalībvalstij novēroto 28.1. apakšrajonā 2000. un 2001. gadā; (b) kuģa dzinēja jauda nevienā brīdī nedrīkst pārsniegt 221 kW. 6.2. Kuģu vai dzinēju aizstāšana 6.2.1. Jebkuru 6.1.2. punktā minētajā sarakstā uzskaitīto kuģi var aizstāt ar citu Kopienas kuģi vai kuģiem, kuri peld zem tās dalībvalsts karoga un ir reģistrēti Kopienā, ar noteikumu, ka (a) šādas aizstāšanas rezultātā nepalielinās 6.1.2 a) punktā minētā attiecīgajai dalībvalstij noteiktā kopējā dzinēju jauda, un (b) dzinēja jauda nevienā aizstātā kuģī nepārsniedz 221 kW. 6.2.2. Jebkura 6.1.2. punktā minētajā sarakstā uzskaitītā kuģa dzinēju var aizstāt ar citu, ar noteikumu, ka (a) dzinēja aizstāšanas rezultātā kuģa dzinēja jauda nevienā brīdī nepārsniedz 221 kW, un (b) aizstātā dzinēja jauda ir tāda, lai dzinēja aizstāšanas rezultātā nepalielinātos 6.1.2 a) punktā minētā attiecīgajai dalībvalstij noteiktā kopējā dzinēju jauda. III Pielikuma 1. papildinājums AUGšēJā LOGA āMJA BACOMA SPECIFIKāCIJA Raksturojums a. Loga a praksts Logs ir taisnstūra formas linuma gabals āmī. Drīkst būt tikai viens logs. b. Āmja, pagarinājuma un traļa aizmugurējās daļas izmērs i. Āmis sastāv no divām vienāda lieluma plātnēm, kuras abās pusēs savieno vienāda garuma eģes. ii. Minimālais izmērs rombveida tīkla acīm ir 105 mm. Pavediena materiāls ir pīts polietilēna pavediens ar vienkārtas auklas biezumu, kas nepārsniedz 6 mm vai ar dubultas auklas biezumu, kas nepārsniedz attiecīgi 4 mm. iii. Aizliegts izmantot tādus āmjus un pagarinājumus, kas izgatavoti tikai no viena tīkla materiāla gabala un kuriem ir tikai viena aizdare. iv. Atvērto rombveida tīkla acu skaits, izņemot tās, kas ir eģēs, jebkurā punktā uz jebkura pagarinājuma apkārtmēra nav mazāks vai lielāks kā maksimālais acu skaits uz āmja priekšgala apkārtmēra (1. attēls). c. Loga atrašanās vieta i. Logs ievietojams āmja augšējā daļā (2. attēls.). ii. Logs nedrīkst norobežot talāk kā 4 linuma acu atstatumā no āmja, ieskaitot ar rokām pīto linuma acu rindu, caur kuru izver āmi (3. vai 4. attēls). d. Loga izmērs i. Loga platumam, kas izteikts ar acu auklu skaitu, jābūt vienādam ar atvērto rombveida acu skaitu augšējā daļā, kas dalīts ar divi. Vajadzības gadījumā ir atļauts saglabāt, augstākais, 20 % no vaļējo rombveida acu skaita augšējā daļā, kas dalīts vienmērīgi uz abām loga daļas pusēm (4. attēls). ii. Loga garums ir vismaz 3,5 metri. e. Loga linums i. Minimālais acu atvērums acīm ir 110 mm. Acīm jābūt kvadrātveida t.i., visas četras loga linuma malas šķērso visas auklas. ii. Linumu nostiprina tā, lai auklas atrastos paralēli un perpendikulāri āmja garenvirzienam. Linums ir pīts bez mezgliem no vienas auklas vai tam ir uzrādītas tamlīdzīgas selektīvas īpašības. Bezmezglu linums ir linums, kas sastāv no četru aptuveni vienāda garuma malu acīm, kur acu stūrus veido acs divu blakusmalu auklu savijums. iii. Vienas auklas diametrs ir vismaz 4,9 mm. f. Citas specifikācijas i. Uzstādīšanas norādījumi noteikti 3. un 4. attēlā. ii. Paceļamās līnes garums ir ne mazāks kā 1. 4 m āmim, kura apkārtmērs ir starp 100 un 89 rombveida acīm, mērot loga priekšā; 2. 3.5 m āmim, kura apkārtmērs ir starp 88 un 75 rombveida acīm, mērot loga priekšā; un 3. 3 m āmim, kura apkārtmērs ir mazāk nekā 75 rombveida acis, mērot loga priekšā. iii. Aizmugures strope nedrīkst ietvert BACOMA tipa izejas logu. Tā ir izgatavota no troses un tās diametrs nepārsniedz 20mm un kura nav īsāka par 2 m. iv. Āmja boja ir sfēriskas formas un tās maksimālais diametrs ir 40 cm. Ar bojas virvi tā ir piestiprinata pie āmja. v. Iedzirknis nedrīkst pārklāt BACOMA tipa izejas logu. Kvadrātveida acu daļu labošanas nosacījumi. a. Pārbaudes vajadzībām ir nepieciešams noteikt sīki izstrādātus noteikumus BACOMA tipa izejas loga bojāto kvadrātveida acu labošanai: i. ir aizliegts lietot kvadrātveida acu BACOMA tipa izejas logu, kurā vairāk nekā 10% acu ir labotas; ii. kvadrātveida acis, kuras tikušas bojātas, labojamas saskaņā ar ieteikto metodi; iii. labota acs ir jebkura acs, kuras atvērums ir ticis labots. b. BACOMA tipa izejas loga labošanas metode. Punch-atvērums, patch-ielāps, repaired with double meshes: salabots tīkls ar dubultām acīm [pic] Punch:Caurums/Patch:Lelāps/Repaired with double meshes:Salabots tīkls ar dubultām acīm i. Sagatavojiet atvērumu, izkausējot auklu galus gar atvērumu, lai aukla neatpītos. ii. Saskaitiet atjaunojamās acis. Sagatavojiet ielāpu, izmantojot bezmezglu linumu no vienas auklas, kura materiāls, diametrs un stiprums ir tāds pats kā tīklam, kas jālāpa. iii. Ielāpam jābūt uz katru pusi par divām acīm lielākam par lāpīšanai sagatavoto atvērumu, lai atvēruma malām pārklātos pietiekams tīkla daudzums. iv. Notīriet ielāpu, izkausējot auklas galus ap ielāpa malām. v. Novietojiet ielāpu uz atvēruma un piepiniet to pie esošā linuma, izmantojot dubultu auklu, kā parādīts zīmējumā. vi. Pārliecinieties, vai sapinat linuma krustpunktus kopā. vii. Turpiniet pīt ap atvērumu tā, lai iegūtu vismaz divas rindas pinuma ap ielāpu. viii. Aizlāpīts atvērums izskatīsies tā, kā parādīts zīmējumā. [pic] 1. attēls Trali pēc formas un funkcijas var iedalīt trīs atšķirīgās daļās. Tralis vienmēr ir piltuvveida daļa, kuras garums bieži ir no 10 līdz 40 m. Pagarinājums ir cilindriska daļa, kas parasti veidota no viena vai diviem tīkla gabaliem ar acs izmēru 49.5, kuru garums nostieptā veidā ir no 6 līdz 12 m. Āmis arī ir cilindriska daļa, kas bieži sastāv no dubultas auklas, lai varētu samazināt nodilumu.Daļu, kas atrodas zem paceļamās līnes, sauc par paceļamo grozu. Side-sānskats, top-augša, trawl body(=net cone)-traļa korpuss(jeb tīkla konuss), tapered section-konusveida daļa, extension piece- pagarinājums, untapered section – taisnā daļa, codend- āmis, lifting bag-paceļamais grozs 2. attēls A Pagarinājums B Āmis C Izejas logs, kvadrātveida acu panelis 1 Augšējā daļa, maksimāli 50 atvērtas rombveida acis 2 Apakšējā daļa, maksimāli 50 atvērtas rombveida acis 3 Eģes 4 Stiprinājuma uzmava vai apsējs 5 Pacelšanas strope 6 Aizmugurējā strope 7 Āmis 8 Attālums starp logu un āmi (3. un 4. attēls) 9 Bojas trose 10 Āmja boja [pic] LOGA DAĻAS MONTĀŽA 3. attēls A 110 mm kvadrātveidu acu daļa (25 linuma auklas) B Kvadrātveida acu daļas savienošana ar eģēm C Kvadrātveida acu daļas savienošana ar rombveida acu tīklu, izņemot malu logu auklas no abām pusēm 2 rombveida acis/1 aukla kvadrātveida acī D 105 mm rombveida acu tīkls (maksimāli 50 vaļējas acis) E Attālums no loga daļas līdz āmim. Logs beidzas ne tālāk kā 4 linuma acu atstatumāno āmja, ieskaitot ar rokām pīto linuma acu rindu, caur kuru izver āmi F Viena rinda ar roku pītu āmja acu [pic] LOGA DAĻAS MONTĀŽA 4. attēls A 110 mm kvadrātveidu acu daļa (20 linuma auklas) B Kvadrātveida acu daļas savienošana ar eģēm C Kvadrātveida acu daļas savienošana ar rombveida acu tīklu, izņemot malu logu auklas no abām pusēm, kur jābūt 2 rombveida acīm uz vienu kvadrātveida aci D 105 mm rombveida acu tīkls (līdz 50 vaļējām acīm) E Attālums no loga daļas līdz āmim. Logs beidzas ne tālāk kā 4 linuma acu atstatumā no āmja, ieskaitot ar rokām pīto linuma acu rindu, caur kuru izver āmi F Viena rinda ar roku pītu āmja acu G Ne vairāk kā 10% abās pusēs D punktā minēto vaļējo acu [pic] II. T90 TRAļA SPECIFIKāCIJA a. Definīcija i. T90 traļus definē kā traļus, dāņu vadus un līdzīgus tīklus, kuriem ir āmis un pagarinājums, kuri ražoti no rombveida mezglota tīkla, kas pagriezts par 90° tā, lai galvenais posmu tīklojuma auklu virziens būtu paralēls vilkšanas virzienam. ii. Attēlā parādīts posmu tīklojuma auklu virziens standarta rombveida mezglotā tīklā (A) un tīklā, kas pagriezts par 90° (B). [pic] A | B | b. Acu lielums un mērīšana Acu lielumam jābūt vismaz 110 mm. Atkāpjoties no 5. panta 1.punkta Komisijas 2003. gada 24. janvāra Regulā (EK) Nr. 129/2003, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus zvejas tīklu acu lieluma un auklu biezuma noteikšanai[15], ,,acu lielumu āmī un pagarinājumā mēra perpendikulāri zvejas rīka garenasij. c. Auklu biezums Āmi un pagarinājumu izgatavo no vienkārtas auklu tīklojuma materiāla, kura auklu biezums nepārsniedz 5 mm vai dubultu auklu tīklojuma materiāla ar auklu biezumu, kas nepārsniedz attiecīgi 4 mm. Šo nosacījumu nepiemēro pašai beidzamajai acu rindai āmī, ja tas ir aprīkots ar galveno stropi. d. Konstrukcija iii. Pagriezto acu (T90) āmis un pagarinājums jāveido no divām vienāda izmēra daļām, ar vienādu acu skaitu platumā un garumā un ar iepriekš aprakstīto acu virzienu, kas savienotas ar divām sānu eģēm. Katru daļu izgatavo no neslīdošiem mezgliem un tādā veidā, lai acis paliek pilnīgi vaļējas visu izmantošanas laiku. iv. Vaļējo acu skaitam jebkurā perimetrā jābūt nemainīgam no āmja priekšgala līdz aizmugures daļai. v. Vietā, kur āmi vai pagarinājumu piestiprina pie traļa konusveida daļas, acu skaitam āmja perimetrā vai pagarinājumā jābūt 50 % no acu skaita traļa konusveida daļas beidzamajā rindā. vi. Āmis un tā pagarinājums ir parādīti attēlā nākamajā lapā. e. Perimetrs Acu skaits jebkurā perimetrā āmī un pagarinājumā, neskaitot savienojumus un eģes, nedrīkst pārsniegt 50. f. Savienojošās kārtas Priekšējā mala, kura ietver gan āmi, gan pagarinājumu, jānodrošina ar pītu pusacu rindu. Āmja aizmugurējā mala jāaprīko ar pilnu rindu pītu acu, lai varētu vadīt stropes. g. āmja garums Āmim jābūt vismaz 50 acu garam. h. Pacelšanas strope Pacelšanas stropes garums vietā, kur tas piestiprināts pie āmja, nedrīkst būt mazāks par āmja acu izstieptu garumu pa perimetru, kas reizināts ar koeficientu 0,6. i. Āmja boja Āmja bojai jābūt sfēriskas formas, maksimālais diametrs 40 cm. Āmja boju pie āmja piestiprina ar bojas trosi. Bojas troses garums nedrīkst būt mazāks kā divas ar pusi reizes kvadrātsakne no dziļuma. [pic] III Pielikuma 2. papildinājums Kopēji noteikumi valstu rīcības programmām Mērķis 1. Saskaņā ar šo pielikumu katra dalībvalsts nosaka īpašus kritērijus. Stratēģija 2. Zvejniecības darbību inspicēšanas un uzraudzības darbībām uzmanība jāvērš uz kuģiem, kuri visticamāk zvejos mencas. Nejaušas mencu transporta un marketinga pārbaudes veicamas kā papildu pārbaudes mehānisms, lai pārbaudītu inspekcijas un uzraudzības efektivitāti. Prioritātes 3. Dažādi zvejas rīku veidi pakļaujami dažādiem prioritātes līmeņiem, atkarībā no mēroga, kādā flotiles ietekmē zvejas iespēju ierobežojumi. Šā iemesla dēļ katrai dalībvalstij jānosaka konkrētas prioritātes. Mērķa kritēriji 4. Ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc šās regulas stāšanās spēkā, dalībvalstīm jāīsteno to inspekcijas plāni, ņemot vērā tālāk tekstā noteiktos mērķus. a. Inspekcijas ostās līmenis Vispārējs noteikums ir tāds, ka inspekcijām jāaptver 20% no krastā izkrautā mencu loma visās vietās, kur loms tiek izkrauts krastā. Alternatīvi pārbaudes veicamas tādā biežumā, lai nodrošinātu, ka trīs mēnešu laikā tāds skaits Kopienas kuģu, kuri pārstāv 20% vai vairāk krastā izcelto mencu svara, tiek pārbaudīti vismaz vienreiz. Kopējam pārbaudīto krastā izcelto lomu skaitam jābūt pietiekamam, lai garantētu 95 % precizitāti, lai noteiktu kopējo nozvejoto krastā izkrauto mencu daudzumu. b. Mārketinga inspekcijas līmenis Inspicē 5% no mencu apjomiem, kurus piedāvā pārdošanā izsolē. c. Inspekcijas jūrā līmenis Elastīgi kritēriji: nosakāmi pēc tam, kad veikta detalizēta analīze par zvejniecības darbību katrā apgabalā. Kritēriji jūrā saistīti ar patruļas dienām jūrā mencu pārvaldības apgabalos, ar iespējami atsevišķu kritēriju dienām, kad patrulē īpašos apgabalos. d. Gaisa telpas uzraudzības līmenis Elastīgi kritēriji: nosakāmi pēc tam, kad veikta detalizēta analīze par zvejniecības darbību, kas veikta katrā apgabalā, un ņemot vērā dalībvalsts rīcībā esošos resursus. III Pielikuma 3. papildinājums Valstu kontroles rīcības programmu saturs Valstu kontroles rīcības programmās, cita starpā, jānorāda sekojošais. 1. KONTROLES LīDZEKļI Cilvēkresursi 1.1. Krastā bāzēto un jūrā ejošo inspektoru skaits, periodi un zonas, kurās tos izvietos. Tehniskie resursi 1.2. Patruļas kuģu un lidmašīnu skaits, periodi un zonas, kurās tos izvietos. Finanšu resursi 1.3. Budžeta piešķīrumi cilvēkresursu, patruļas kuģu un gaisa spēku izvietošanai. 2. OSTU NOTEIKšANA 2.1. Ostu saraksts mencu loma izcelšanai krastā saskaņā ar III pielikuma 5.6.2 punktu. 3. IEBRAUKšANAS UN IZBRAUKšANAS PAZIņOJUMS 3.1. III pielikuma 5.2 punkta nosacījumu izpildes nodrošināšanai īstenoto sistēmu raksturojums. 4. KRASTā IZKRAUTO LOMU KONTROLE 4.1. III pielikuma 5.5 punkta nosacījumu izpildes nodrošināšanai īstenoto sistēmu raksturojums. 4.2. III pielikuma 5.4 punktā noteikto pielaides robežu aprēķināšanai īstenoto sistēmu raksturojums. 4.3. III pielikuma 5.7 punktā noteiktās krastā izkrauto lomu svēršanas nodrošināšanai īstenoto sistēmu raksturojums. 4.4. Raksturojums sistēmai, kuru izmanto, lai izveidotu III pielikuma 5.7.2 punktā minēto īpašo inspekciju salīdzināšanu. 5. INSPEKCIJAS PROTOKOLI 5.1. Protokoli inspekcijas veikšanai attiecībā uz mencu zveju jūrā un krastā. 5.2. Protokoli saziņai ar citu dalībvalstu noteiktām kompetentām institūcijām, kuras ir atbildīgas par nacionālo kontroles rīcības programmu attiecībā uz mencu zveju. 5.3. Protokoli kopējai uzraudzībai un inspektoru apmaiņai, tajā skaitā inspektoru, kuri darbojas citas dalībvalsts ūdeņos, pilnvaru un tiesību precizēšana. [1] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. [2] OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp. [3] OV L 191, 7.7.1998., 10. lpp. [4] OV L 132, 21.5.1987., 9. lpp. [5] OV L 276, 10.10.1983., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1965/2001 (OV L 268, 9.10.2001., 23. lpp.). [6] OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1954/2003 (OV L 289, 7.11.2003., 1. lpp.). [7] OV L 9, 15.1.1998., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 812/2004 (OV L 150, 30.4.2004., 12. lpp.). [8] OV L 333, 20.12.2003., 17. lpp. [9] OV L 274, 25.9.1986., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 3259/94 (OV L 339, 29.12.1994., 11. lpp.). [10] OV L 365, 31.12.1991., 1. lpp. [11] OV L 171, 6.7.1994.,7. lpp. [12] OV L 12, 14.01.2005., 1. lpp. [13] OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. [14] OV L 276, 10.10.1983., 1. lpp. [15] OV L 022, 25.01.2003., 4. lpp.