EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 19.10.2011 
SEC(2011) 1239 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA 
[…] 
{COM(2011) 659 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1237 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV 1. IEVADS  
Šajā dokument ā sniegts kopsavilkums ietekmes nov ērtējumam par strat ēģijas “Eiropa 2020” 
projektu oblig āciju iniciat īvas izmēģinājuma posmu. M ērķis ir izveidot atbalsta meh ānismu, 
kas ļautu infrastrukt ūras projektiem sa ņemt kapit āla tirgu finans ējumu, lai papildin ātu 
tradicionālos banku aizdevumus. Ņemot vērā finansējuma probl ēmas, ar kur ām šobrīd 
saskaras projekti, un nepieciešam ību testēt jaunās iniciatīvas izstrādi un nodrošin āt tirgu 
akceptu, tiek ierosin āts jau 2012.–2013. gad ā uzsākt izmēģinājuma posmu transporta, 
enerģētikas un IKT sektoros. Izm ēģinājuma posmu finans ēs, pārdalot pavisam 
EUR 230 miljonus no TEN-T , TEN-E  un CIP budžeta poz īcijām. 
Izmēģinājuma mērķis būs uzlabot efektivit āti Eiropas infrastrukt ūras savienošanas 
instrumenta ( CEF ) ietvaros, kas laikposm ā no 2014. gada l īdz 2020. gadam padar īs ES 
infrastrukt ūras finans ējumu viendab īgāku. Šis ietekmes nov ērtējums aptver galvenok ārt 
izmēģinājuma posmu. 
Lai sasniegtu strat ēģijas “Eiropa 2020” v ērienīgos mērķus, nepieciešami iev ērojami 
ieguldījumi. Neraugoties uz finanšu atbalstu no Kopienas budžeta, izmantojot dot ācijas no 
TEN budžeta poz īcijas, strukt ūrfondiem un Koh ēzijas fonda, Konkur ētspējas un inov āciju 
programmas, k ā arī uz Eiropas Invest īciju bankas aizdevumiem, daudzi TEN un citi 
infrastrukt ūras projekti daž ādu iemeslu d ēļ joprojām nav pabeigti. Komisija ir atzinusi, ka 
ieguldījumu trūkums ir b ūtisks šķērslis mērķu īstenošanai1. 
Šī iniciatīva ietilpst stratēģijā “Eiropa 2020” , kuru Eiropadome apstiprin āja 2010. gada 
17. jūnijā un kuras m ērķis ir padar īt Eiropu par gudru, ilgtsp ējīgu un iek ļaujošu ekonomiku, 
kas ilgtsp ējīgi nodrošina augstu nodarbin ātības, produktivit ātes un soci ālās kohēzijas līmeni. 
Lai veicin ātu izaugsmi un nodarbin ātību, ES ir noteikusi septi ņas pamatiniciat īvas, un divas 
no tām ir “ Digitalizācijas programma ” un “ Resursu zi ņā efektīva Eiropa” . Tās attiecas uz 
Eiropas komunik āciju tīkliem ( TEN) transporta, ener ģētikas un telesakaru jom ā. 
Laikposm ā no 2014. gada l īdz 2020. gadam šis instruments n ākotnē varētu aptvert ne tikai 
CEF  jomas vien; par piem ērotiem var ētu atzīt citu infrastrukt ūras sektoru projektus, 
piemēram, soci ālā sektora, atjaunojamo energoresur su sektora vai dažus kosmosa izp ētes 
projektus, ja tie atbilstu ekonomiskiem un finansi āliem priekšnosac ījumiem. T ādējādi šim 
instrumentam j ābūt atvērtam izmantošanai citos politikas kontekstos, kas ietver 
struktūrfondus un koh ēzijas fondus un ārējo politiku. CEF  priekšlikuma formul ējums 
neizslēdz šo iesp ēju. 
2. PROBLĒMAS APRAKSTS  
Lai sasniegtu strat ēģijas “Eiropa 2020” politikas m ērķus, Eiropa saskaras ar milz īgām 
infrastrukt ūras ieguld ījumu vajadz ībām transporta, ener ģētikas un IKT t īklos, kuru apjoms 
tiek lēsts no EUR 1,5 triljoniem l īdz EUR 2 triljoniem. B ūtiski ieguld ījumi, protams, ir 
                                                 
1 Sk., piem ēram, Transporta balto gr āmatu (SEC 359/2011), Pazi ņojumu par ener ģētikas infrastrukt ūras 
prioritātēm 2020. gadam un p ēc tam — projektu integr ētam Eiropas ener ģētikas tīklam 
(COM(2010) 677), Digit ālo programmu Eiropai COM(2010) 245 un "Platjosla Eirop ā: ieguldījums 
digitāli virzītā izaugsmē" COM(2010) 472.  
 
LV 3   LV nepieciešami ar ī citās infrastrukt ūras jomās, tomēr šajā posmā tās netiks turpm āk izskatītas. 
Citiem v ārdiem sakot, apkopotie r ādītāji varētu viegli sasniegt gada finans ējumu 
EUR 200 miljardu vai pat liel ākā apmērā. Ieguldījumu trūkums ir iev ērojams šķērslis iepriekš 
minēto mērķu sasniegšanai, un š ā iemesla d ēļ TEN projekti tiek aizkav ēti vai pārtraukti. T āpēc 
pašreizējo problēmu nosaka galvenok ārt infrastrukt ūras finans ējuma trūkuma raksturs un 
apjoms. 
Šobrīd publisk ā sektora ieguld ījumi infrastrukt ūrā ES vidēji ir aptuveni 1 % no IKP jeb 
EUR 120 miljardi gad ā, no kuriem aptuveni 80 % ir ieguld ījumi transport ā, bet lielākā daļa 
atlikušo līdzekļu tiek ieguld īti sociālajā infrastrukt ūrā, piemēram, skolās un slimn īcās. 
Valdības aizvien vair āk aicina priv āto sektoru finans ēt ieguldījumus infrastrukt ūrā vai nu tikai 
ar privātā sektora pal īdzību, izmantojot privatiz āciju un koncesijas, vai, p ēdējā laikā, ar 
publiskā un privātā sektora partner ības (PPP) mode ļa palīdzību. Šādus privāti finansētus 
projektus parasti finans ē ar sponsoru vai citu investoru kapit ālieguldījumiem un banku 
aizdevumiem. 
Taču straujās ieguldījumu pārmaiņas, kas nepieciešamas, lai sasniegtu strat ēģijas “Eiropa 
2020” mērķus, ievērojami pārsniedz ierast ās darbības scenāriju un liek p ārskatīt finansējumu 
un ES iejaukšanos. 
Bez šīs iniciatīvas (bāzes scenārijs) ES turpin ātu pašreiz ējo dotāciju finans ējumu atseviš ķiem 
projektiem, neizmantojot t ā sauktos finanšu instrumentus ener ģētikas un IKT sektoros. 
Transporta sektor ā līdz to termi ņa beigām turpin āsies divi šobr īd pastāvošie finanšu 
instrumenti: aizdevumu garantijas instruments TEN-T  projektiem ( LGTT ), kas atbalsta banku 
aizdevumus atseviš ķiem transporta projektu veidiem, un fonds Marguerite , kas pie ņem 
kapitālieguldījumus projektos, kuri saist īti ar transportu, ener ģētiku un klimatu. 
Infrastrukt ūras finans ējuma trūkums sec īgi ietekm ētu visas ES valstis, jo t ās ir vai nu 
tranzītvalstis, vai ģeogrāfiskā perifērija. Skart ās grupas ietvertu visu dal ībvalstu iedz īvotājus, 
kas gūst labumu no infrastrukt ūras un galu gal ā to finans ē vai nu kā patērētāji, vai kā nodokļu 
maksātāji, līgumslēdzējas iestādes, kas var nesa ņemt daudzus konkur ētspējīgus finans ēšanas 
piedāvājumus, un projektu virz ītājus, kas var šobr īd nesaņemt finans ējumu saviem 
projektiem, un tas tieši ietekm ētu nodarbin ātību. Tas ietekm ētu arī apakšuzņēmējus, tostarp, 
iespējams, arī MVU. 
3. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
ES tiesības darboties infrastrukt ūras finans ēšanas jom ā paredzētas 172. un 173. pant ā, kur 
noteikts, ka attiec īgo mērķu sasniegšanai Savien ība (..) var atbalst īt projektus, kas rada kop ēju 
ieinteresētību un ko atbalsta dal ībvalstis. 
Stratēģijas “Eiropa 2020” projektu oblig āciju iniciat īva atbilst subsidiarit ātes principam, jo ES 
regula par Eiropas komunik āciju tīklu projektu finans ēšanu ar projektu oblig ācijām ir 
vispiemērotākā izvēle, lai nodrošin ātu efektīvu un ned ārgu līdzekli liela finans ējuma 
piesaistīšanai no priv ātā sektora. Tas b ūs pirmais ES finanšu inst ruments, kas dos labumu 
infrastrukt ūras projektiem vair ākos sektoros ar l īdzīgām finansējuma vajadz ībām un tādējādi 
dos lielāku labumu tirgus ietekmes, konsekvences, administrat īvās efektivit ātes un resursu 
izmantošanas zi ņā. Fokusējoties uz ES l īdzekļu izmantošanas optimiz āciju, iniciat īvas mērķis 
būs uzlabot gan ES, gan dal ībvalstu darb ības efektivit āti šā kompeten ču sadalījuma ietvaros. 
 
LV 4   LV Kapitāla tirgiem izplešoties p āri valstu robež ām, efektivit ātes labad finans ējuma shēmai 
jādara tāpat. Tas ļauj izvairīties arī no finanšu tirgu izkrop ļošanas. Ārpus ES esoš ām valstīm ir 
sava politika, lai atbalst ītu infrastrukt ūras finans ēšanu. Tādējādi Eiropas iniciat īva radītu 
vienlīdzīgus starptautisk ās darbības noteikumus Eiropas projektiem, kas mekl ē finansējumu. 
Kopsavilkum ā, ES ir potenci āls, lai sasniegtu div ējādos mērķus palielin āt infrastrukt ūras 
finansējumu un izveidot ES lab āku infrastrukt ūras obligāciju tirgu, kas b ūtu pilnīgāks nekā 
dalībvalstīs. 
4. ES INICIAT ĪVAS MĒRĶI 
Iniciatīvas kopējais divkāršais mērķis ir stimul ēt ieguldījumus infrastrukt ūrā un izmantot 
parāda kapitāla tirgus k ā jaunu finans ējuma avotu . Iniciatīvas izmēģinājuma posma konkr ētie 
mērķi: uzlabot l īdz 3-6 TEN-T  projektiem, 1 TEN-E  projektu un l īdz 1-3 platjoslas projektiem, 
lai atļautu tiem emit ēt obligācijas. Projektu skaits b ūs atkarīgs no finans ējuma apjoma, k āds 
nepieciešams katram projektam, t. i., jo liel āks apjoms, jo liel āki ES budžeta pieš ķīrumi 
nepieciešami vienam atseviš ķam darījumam. Ir paredzams, ka ES budžeta ieguld ījums 
piesaistīs 15–20 reizes liel ākus papildu ieguld ījumus. Izm ēģinājuma posma apjoms, budžets 
un laiks noteikti ir ierobežots, t āpēc šis var b ūt tikai pirmais solis, lai ES izveidotu 
infrastrukt ūras obligāciju tirgu, veicinot priv ātā sektora oblig āciju risinājumus. 
Šie mērķi ir saska ņoti ar esošajiem ES politikas virzieniem un strat ēģijām, piemēram, 
stratēģiju “Eiropa 2020”, k ā arī ar vērienīgajiem ener ģētikas un klimata politikas m ērķiem — 
“20-20-20”m ērķiem. Šī iniciatīva kopā ar citiem finanšu instrumentiem ir svar īgs elements, 
kas veido Eiropas infrastrukt ūras savienošanas instrumentu (CEF ), kurš 2014.–
2020. gada  daudzgadu finanšu sh ēmā (DFS) ieteikts transporta, ener ģētikas un IKT 
sektoriem. 
5. POLITIKAS ALTERNAT ĪVAS 
Ņemot vērā pasākumus, ko izmanto esoš ā finansējuma defic īta novēršanai un noteikto m ērķu 
sasniegšanai infrastrukt ūras jomā, ir pētītas trīs galvenās alternatīvas. 
1. alternat īva: dotāciju finans ējums bez jauniem finanšu instrumentiem (b āzes 
scenārijs).  Tā nozīmētu paļaušanos tikai uz publisk ā sektora l īdzekļu dotācijām, tostarp ES 
dotācijām, un banku aizdevumi b ūtu galvenais priv ātā sektora finans ējuma avots. Transporta 
jomā izmēģinājuma posm ā tiktu turpin āti abi šobr īd pastāvošie finanšu instrumenti. 
2. alternat īva: normat īvi stimuli infrastrukt ūras finans ējumam.  ES kopum ā nav īsta 
projektu oblig āciju tirgus. Eirop ā finansējuma jom ā tradicion āli ir domin ējušas bankas, un 
patiesi integr ēts un likv īds obligāciju tirgus s āka attīstīties tikai p ēc vienotās valūtas 
ieviešanas. T ā kā bankas lab āk pazīst savus klientus un t ām ir labākas spējas izanaliz ēt 
infrastrukt ūras finans ējuma priekšlikumus, t ās var pieņemt riskant ākas finans ējuma strukt ūras 
nekā obligāciju investori. T ādējādi viens no infrastrukt ūras finans ējuma probl ēmas 
risinājumiem b ūtu piepras īt labākas nodrošin ājuma paketes no sponsoriem vai padar īt 
ieguldījumus pievilc īgākus investoru ac īs.  
3. alternat īva: finanšu instrumenta izmantošana. Finanšu instruments b ūtu EIB garantija 
vai EIB aizdevums. T ā priekšroc ība ir tas, ka to nosaka tirgus piepras ījums, nevis tas tiek 
 
LV 5   LV uzspiests. Ja tas b ūtu labi izstrādāts, tas būtu ļoti elastīgs un var ētu laikus rea ģēt uz tirgus 
vajadzībām. 
Šī iniciatīva aptvertu iepriekš noteiktu transporta, ener ģētikas un IKT priorit āro infrastrukt ūru 
un papildin ātu esošos projektu finans ējuma avotus, kas izmanto banku aizdevumus. Š ī 
iniciatīva iedala projektu par ādu augstākas priorit ātes daļā un subordin ētajā daļā, kas savuk ārt 
ir prioritārāka attiecībā pret pašu kapit ālu. Subordin ētā daļa var būt vai nu subordin ēts 
aizdevums , kas uzņēmumam pieš ķirts pašā sākumā, t. i., tas tiek finans ēts, vai arī iespējama  
kredītlīnija, kuru uz ņēmums var izmantot nepieciešam ības gadījumā, t. i., tā ir nefinans ēta. 
Var paredz ēt arī finansētas un nefinans ētas daļas kombin āciju atkarībā no projekta iez īmēm. 
Subordinētās daļas esība uzlabo priorit ārā parāda riska profilu , kas padara priorit āro parādu 
pievilcīgāku investoru ac īs, ļaujot emit ēt augstākas priorit ātes daļu obligācijas veid ā. Vēlamā 
kredīta kvalitāte kopum ā būtu tāda, kuras reitings ir BBB+ vai augst āks, tādējādi ir ticams, ka 
nepieciešam ā subordin ētā daļa būs līdz 20 % no  projekta priorit ārā parāda. Mērķis ir 
paplašināt projektu priv ātā parāda finans ējuma investoru loku t ā, lai ietvertu oblig āciju 
investorus. Iniciat īvas mehānisma pamats b ūtu starp EIB un ES sadal īts risks. 
Citas alternat īvas, kas tika apsv ērtas, bet tika atmestas jau agr īnā posmā un netika detaliz ēti 
novērtētas, ietver tiešus priorit ārus aizdevumus, ko pieš ķir ES vai EIB, pilnu par āda atmaksas 
garantiju, zaud ējumu rezerves fondu un Eiropas Infrastrukt ūras bankas vai Garantiju 
aģentūras izveidi, kas vai nu neveicina kapit āla tirgus finans ējumu, vai krop ļo stimulus 
dažādiem dalībniekiem. 
6. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
1. alternat īva: dotāciju finans ējums nozīmētu pieņemt, ka ar ī turpmāk būs infrastrukt ūras 
ieguldījumu un priv ātā finansējuma avotu defic īts, kas kait ētu Eiropas ilgtermi ņa ilgtspējīgai 
izaugsmei. Īstenoto projektu ekonomisk ā un sociālā ietekme cit ādā ziņā netiktu skarta. Ir 
iespējams, ka īstenotie infrastrukt ūras projekti tiktu izveidoti, sabiedr ībai maks ājot vairāk 
nekā nepieciešams. Ir risks, ka nacion ālo prioritāšu dēļ tiktu upur ēti svarīgi ES infrastrukt ūras 
projekti. 
2. alternat īva: normatīvi stimuli  var pie ļaut lielāku obligāciju finans ējumu. Īstenoto 
projektu ekonomisk ā un sociālā ietekme cit ādā ziņā netiktu skarta. Ta ču ir iespējams, ka 
nodokļu maksātāju galīgās izmaksas b ūtu lielākas, jo vi ņiem būtu jāsedz papildu kapit āla 
izmaksas. Turkl āt atbilstības izmaksas izv ēlētajos sektoros ar ī varētu būt augstas un rad ītu 
tirgus izkrop ļojumus, ta ču to ir gr ūti novērtēt. Jebkur ā gadījumā ir maz ticams, ka š ī 
alternatīva tiktu ātri realizēta. 
3. alternat īva: finanšu instruments izpaustos k ā iespējama kred ītlīnija vai subordin ēts 
aizdevums. Ar ī šajā gadījumā īstenoto projektu ekonomisk ā un sociālā ietekme cit ādā ziņā 
netiktu skarta, bet ir gaid āms, ka nodok ļu maksātāju izmaksas b ūs mazākas. 
Turpmāk tabulā ir sniegts konspekt īvs apraksts par apsv ērto alternat īvu dažādo ietekmi uz 
citiem ekonomiskajiem, soci ālajiem un vides aspektiem. 
 
LV 6   LV  
 Alternat īva 
 
Kritēriji 1. alternat īva: 
dotāciju finans ējums 2. alternat īva: 
normatīvi stimuli 3. alternat īva: 
finanšu instruments + 
iespējams kapit āla tirgu 
regulējums 
Sasniegtie m ērķi 
TEN Daļēji Daļēji Jā 
Kapitāla tirgi Nē Varbūt Jā 
Alternatīvu ietekme  
Ekonomisk ā 
ietekme - Iespējami tikai 
nelieli efektivit ātes 
guvumi. - Turpmāks 
finansējuma trūkums.  
- ES ilgtermi ņa 
izaugsmes potenci āla 
un konkur ētspējas 
relatīvs kritums.  
- Infrastrukt ūras 
izmaksas sabiedr ībai 
ir lielākas, nekā 
nepieciešams - Nav budžeta izmaksu.  
- Lēmumu pie ņemšanas 
izkropļojumi, kas rada 
līdzekļu nepareizu 
sadalījumu
2. 
- Dārgāk sponsoriem, 
līgumslēdzējām iestādēm 
un nodok ļu maksātājiem, 
tādējādi tiek īstenots  
mazāk infrastrukt ūras 
projektu.  
- Mazāks paplašin āšanās 
potenciāls, ņemot vērā 
dažādo regulējumu 
šķēršļus. 
- Nesamērīgi lielas 
atbilstības izmaksas MVU - Lielāks galīgais finans ējums, 
kas piesaist īts ar mazākām 
izmaksām. 
- Veicina lielu infrastrukt ūras 
projektu īstenošanu, kas dod 
labumu valsts un p ārrobežu 
mērogā. 
- Plašāk pieejama 
infrastrukt ūra par sam ērīgu 
cenu. 
- Izveidotas daudzveid īgākas 
finansējuma iesp ējas.  
- Pozitīvi ietekm ē ES 
izaugsmi un konkur ētspēju.  
- Nosaka tirgus 
Sociālā ietekme - Dotāciju finans ējums 
projektiem, ko var ētu 
finansēt tirgū. 
- Potenciāls 
finansējuma trūkums 
vājākiem projektiem.  
- Nozīmīga ES 
infrastrukt ūra 
pakārtota nacion ālajām 
prioritātēm.  
- Pārrobežu projektu 
nesamērīgums, kas 
mazina koh ēziju ES  - Sponsori mekl ē projektus 
ar lielāku atdevi, jo 
izmaksas ir liel ākas. 
- Netiek īstenoti vājāki 
projekti.  - Palielina nesam ērīgumu 
pārrobežu aspekt ā un 
mazina koh ēziju ES - Pensiju un apdrošin āšanas 
fondi nodrošina liel āku atdevi 
pensiju polišu tur ētā
jiem, t. i., 
iedzīvotājiem.  
- Lielāka tirgus integrit āte, kas 
uzlabo pakalpojumus, palielina investoru uztic ību un 
dalību finanšu tirgos.  
- Radīts vairāk darbavietu, 
stimulējot jaunus 
infrastrukt ūras projektus un 
ekonomisko izaugsmi 
Ietekme uz vidi  - Nav īpašas ietekmes 
uz vidi - Lielākas izmaksas, k ā 
rezultātā ir mazāks skaits 
īstenotu infrastrukt ūras 
projektu, ar maz ākām 
potenciālajām (pozitīvajām 
un negatīvajām) sekām - Finansējuma paātrināšana 
vai piešķiršana projektiem ar 
ietekmi uz vidi, kas cit ādi 
netiktu īstenoti. 
- Stratēģijas “Eiropa 2020” 
īstenošana ar pozit īvu ietekmi 
uz vidi 
                                                 
2 Ņemot vērā lielākas finans ējuma izmaksas, ir ticams, ka sponsori mekl ēs tikai liel ākas atdeves 
projektus, kas var ētu radīt situāciju, ka atseviš ķos sektoros netiktu īstenoti vājāki, bet joproj ām 
dzīvotspējīgi projekti, bet investori var ētu ieguldīt infrastrukt ūras projektos normat īvo priekšroc ību 
nevis attiec īgo projektu kvalit ātes dēļ, un tas rad ītu līdzekļu nepareizu sadal ījumu. 
 
LV 7   LV  
Iepriekš redzam ā tabula par āda, ka 
• raugoties no ekonomisk ās perspekt īvas, 3. alternat īva kopumā izskatās 
visvēlamākā. Faktiski, t ā sasniedz abus noteiktos m ērķus ar maz ākām kopējām 
izmaksām, nerada tirgus izkrop ļojumus, ja cena tiek pien ācīgi noteikta, un samazina 
administrat īvo slogu; 
• raugoties no soci ālās perspekt īvas, gan 2. alternat īva, gan 3. alternat īva varētu 
atvieglot saimniecisk ās darbības veic ējiem kapit āla piesaisti, nodrošin āt 
nepieciešamo infrastrukt ūru, stimul ēt izaugsmi un rad īt vairāk darbavietu. Ta ču 
3. alternat īva ir vēlamāka, jo tā dotu labumu t ādiem finanšu iest āžu investoriem k ā 
pensiju un apdrošin āšanas fondi, kas iegulda fina nšu instrumentos, lai nodrošin ātu 
lielāku atdevi pensiju polišu tur ētājiem, t. i., iedz īvotājiem; 
• raugoties no vides perspekt īvas, ES iniciat īvas vispārējie mērķi attiecas tikai uz 
projektu finans ējumu. Paši projekti ir strukt ūras, kas var rad īt ietekmi uz vidi.  
Turpmāk kopsavilkuma tabul ā norādītas dažādo alternat īvu priekšroc ības un tr ūkumi, 
novērtējot attiecībā pret to efektivit ātes kritērijiem saist īto mērķu sasniegšan ā un pret to 
lietderību šo alternat īvu sasniegšan ā ar noteiktu resursu l īmeni vai ar vismaz ākajām 
izmaksām. Katrs scen ārijs ir nov ērtēts diapazon ā no “---” ( ļoti negatīvs), 0 (neitr āls) līdz 
“+++” (ļoti pozitīvs). 
 
LV 8   LV  
 Krit ēriji
 
Alternatīva Ietekme uz 
ieinteresētajām 
personām Efektivitāte Lietder ība 
1. mērķis: stimul ēt ieguldījumus infrastrukt ūrā, īpaši saist ībā ar TEN  
1. alternat īva: 
dotācijas 0 0 0  
2. alternat īva: 
normatīvi stimuli (--) zināmā mērā 
uzliek 
administrat īvo 
slogu gan uzņēmumiem, gan 
investoriem, bet tas
 
(0) nemain ās 
dalībvalstīm, ja nav 
vajadzīga papildu 
uzraudzība (+) daļēji ļauj īstenot 
dažus TEN projektus;  
(--) var rad īt konfliktus 
starp katra sektora regulējumu un 
nepieciešam ību pēc 
lielāka kapitāla (0) nepalielina budžeta 
izmaksas; 
 
(---) palielina izmaksas gandrīz visu veidu 
ieinteresētajām personām;  
(--) ietekm ētu visus 
projektus un finans ētājus, 
ne tikai tos, kas izmanto 
obligācijas 
3. alternat īva: 
finanšu instruments (-) mazāks 
administrat īvais 
slogs uzņēmumiem 
un dalībvalstīm, bet 
(---) lielāks 
investoriem; (--) nepieciešams izglītot investorus (++) vienk āršo TEN 
projektu īstenošanu;
 
(++) veicina vienoto 
tirgu; 
(+++) veicina 
konkurenci starp banku un obligāciju tirgiem; 
(---) atkar īga no citiem 
nosacījumiem, 
piemēram, tirgus 
akcepta, iepirkuma 
prakses, normat īvā 
regulējuma un 
neskaidrībām no 
investoru viedok ļa  (+) budžeta ieguld ījumiem 
būs stingri noteikti 
maksimālie ierobežojumi; 
 
(+++) paredzamas 
mazākas infrastrukt ūras 
ieguldījumu izmaksas vis ā 
projekta cikl ā 
2. mērķis: padar īt parāda kapitāla tirgus par jaunu finans ējuma avotu 
1. alternat īva: 
dotācijas  (---) nav stimulu 
investoriem un projektiem (---) (---)  
2. alternat īva: 
normatīvi stimuli  (0) nerada jaunu 
ieguldījumu 
instrumentu; 
(+) var att īstīties 
dažas priv ātas 
iniciatīvas kā nišas 
darbības (+) var padar īt parāda 
kapitāla tirgus par 
finansējuma avotu;  
(+) var piesaist īt zināmu 
finansējumu (---) lielākas finans ējuma 
izmaksas;  
(---) nav skaidrs, vai piesaistīs papildu 
finansējumu; tādā 
gadījumā būs radušās 
nevajadzīgas papildu 
izmaksas  
3. alternat īva: 
finanšu instruments (++) paplašina 
finansējuma 
instrumentu izv ēli; 
(--) vajadz īga jaunā 
ES instrumenta populariz ēšana un 
izglītošana par to  (+++) stimul ē jaunus 
finansējuma avotus un,  
(++) iespējams, rada 
jaunu aktīvu kategoriju; 
 
(+++) piesaista liel āko 
daļu finansējuma; 
(--) vajadz īga 
daudzveid īga pieeja 
tādiem faktoriem k ā (++) paredzamas maz ākas 
finansējuma izmaksas; 
(-) vēl aizvien nav 
skaidrības par papildu 
izmaksām, piemēram, 
saistībā ar reitingiem vai 
kotēšanu 
 
LV 9   LV kreditoru kontrole vai 
uzraudzība 
 
2. alternat īvai ir vismaz ākās izmaksas, raugoties no Komisijas perspekt īvas, bet tā uzliek 
izmaksas visiem projektu sponsoriem , gan maziem, gan lieliem, neradot skaidrus labumus. 
Bankām un investoriem nav stimula kori ģēt savu rīcību, tāpēc vēlamā kapitāla tirgu att īstība 
var nenotikt. Ir paredzams, ka tai b ūs diezgan negat īva ietekme uz ieinteres ētajām personām, 
kā arī tās efektivit āte un lietder ība ir slikta  salīdzinājumā ar citām alternat īvām. Tāpēc tā ir 
visnevēlamākā alternatīva. 
1. alternat īva pati par sevi nepalielina izmaksas  ieinteresētajām person ām, bet tā arī nerada 
papildu finans ējumu  no aizdevumiem vai kapit āla tirgiem. T ā arī neietekm ē noteikto m ērķu 
sasniegšanas efektivit āti un lietder ību. Tāpēc tā ir otra vēlamākā/nevēlamākā alternatīva. 
Vēlamā alternatīva ir finanšu instrumenta izmantošana — 3. alternat īva, jo tā dod tirgus 
dalībniekiem ekonomiskos stimulus piel āgot savu r īcību, neuzliekot visp ārējas normat īvās 
izmaksas.  Tā tiek uzskat īta par visefekt īvāko risinājumu ar vispozit īvāko ietekmi  uz 
ieinteresētajām person ām un vistveram āko uzlabojumu attiec ībā uz infrastrukt ūras 
finansējumu. 
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒJUMS  
Komisija var darboties, izmantojot vienu vai vair ākas finanšu iest ādes, kuru uzdevums ir 
darboties sabiedr ības interes ēs un kuras parasti sa ņemtu un nov ērtētu atbalsta pieteikumus, 
projekta finanšu strukt ūru, tā ekonomisko dz īvotspēju u. c. atbilstoši to iekš ējiem 
noteikumiem un proced ūrām. Izmēģinājuma posms tiks īstenots it seviš ķi kopā ar EIB. 
EIB finans ējuma oper ācijas pārvaldīs EIB saska ņā ar EIB pašas noteikumiem un proced ūrām, 
tostarp atbilstošiem apstiprin ājuma, rev īzijas, kontroles un uzraudz ības pasākumiem, par 
kuriem regul āri jāziņo Komisijai.  
Komisija jau v āc datus par ES oblig āciju tirgu un var ar ī pieprasīt informāciju no bank ām, kas 
izvieto projektu oblig ācijas. Šie avoti un konkr ētie snieguma r ādītāji palīdzēs Komisijai 
pārskatīt izmēģinājuma posmu pirms 2013. gada beig ām, lai izdar ītu secinājumus par 
turpmāko izstrādi. CEF  instrumenta starpposma p ārskatīšanā novērtēs, vai ieviest ā shēma 
(joprojām) rada pievienoto v ērtību un būtu jāsaglabā.