Ieteikums Padomes atzinums saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 3. punktu par Austrijas atjaunināto stabilitātes programmu 2004. – 2008. gadam /* SEC/2005/0016 galīgā redakcija */





Briselē, 11.1.2005 SEC(2005) 16 galīgā redakcija Ieteikums PADOMES ATZINUMS saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 3. punktu par Austrijas atjaunināto stabilitātes programmu 2004. – 2008. gadam (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Padomes Regula (EK) Nr. 1466/77 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1] nosaka, ka iesaistītajām dalībvalstīm, tas ir, tām dalībvalstīm, kuras ir pieņēmušas vienoto valūtu, līdz 1999. gada 1. martam Padomei un Komisijai bija jāiesniedz stabilitātes programmas. Saskaņā ar minētās regulas 5. pantu Padomei bija jāizvērtē visas stabilitātes programmas, balstoties uz novērtējumiem, kurus sagatavojusi Komisija un komiteja, kas izveidota saskaņā ar Līguma 114. pantu (Ekonomikas un finanšu komiteja). Balstoties uz Komisijas ieteikumu un pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju, Padome pēc programmas izvērtēšanas sniedza atzinumu. Saskaņā ar minēto regulu dalībvalstīm ik gadu ir jāiesniedz savu stabilitātes programmu atjauninātās versijas, kuras arī Padome var izvērtēt saskaņā ar šīm pašām procedūrām. Pirmā Austrijas stabilitātes programma par laika posmu no 1998. līdz 2002. gadam tika iesniegta 1998. gada 30. novembrī, un Padome to izvērtēja 1999. gada 18. janvārī. Pēc tam katru gadu tika iesniegtas atjauninātās versijas. Austrija savas stabilitātes programmas jaunāko atjaunināto versiju iesniedza 2004. gada 30. novembrī. Komisijas dienesti ir veikuši šīs atjauninātās versijas tehnisko novērtēšanu, ņemot vērā Komisijas dienestu 2004. gada rudenī sagatavoto ekonomikas prognožu rezultātus un ievērojot rīcības kodeksu[2], kopīgi pieņemto metodoloģiju prognozējamā kopprodukta un cikliski koriģēto bilanču novērtēšanai, 2003. – 2005. gada vispārīgajās ekonomikas politikas pamatnostādnēs iekļautos ieteikumus, kā arī principus, kas noteikti Komisijas 2002. gada 27. novembra paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par budžeta politiku koordinēšanas stiprināšanu[3]. Šā novērtējuma rezultātā radušies šādi secinājumi: - Austrijas Ministru kabinets 2004. gada 30. novembrī pieņēma Austrijas stabilitātes programmas atjaunināto versiju. Tā aptver laika posmu no 2004. līdz 2008. gadam un plašos vilcienos ir saskaņā ar pārskatīto „Rīcības kodeksu par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu”, izņemot dažas nelielas novirzes no EKS pārskatu formāta. Tomēr, lai gan konsolidācijas gaita ir ar likumu noteikta Valsts stabilitātes paktā, programmā nav skaidri iezīmēti konkrēti pasākumi, ar kuru palīdzību tās noslēdzošajos divos gados varētu sasniegt ievērojamu budžeta konsolidāciju. - Makroekonomikas prognozes līdz 2006. gadam, uz kurām balstās atjauninātā versija, plašos vilcienos ir saskaņā ar Komisijas 2004. gada prognozēm. Paredzēts, ka izaugsme no 1,9 % 2004. gadā palielināsies un noturēsies ap 2,5% līmenī atlikušajā programmas periodā. Programmā apgalvots, ka pašreizējā atveseļošanās, kas galvenokārt ir pateicoties eksportam, pakāpeniski veicina iekšējā pieprasījuma palielināšanos. Augšupeju paredzēts stimulēt ar ievērojamu nodokļu samazinājumu, kas stājas spēkā 2005. gadā, kā arī, stiprinot nodarbinātības palielināšanos. Prognozēts, ka 2007. un 2008. gadā reālais IKP pārsniegs tā potenciālo pieaugumu, kas lēsts 2 %, attiecīgi par 0,25 un 0,5 procentu punktiem. Līdz ar to saskaņā ar Komisijas dienestu aprēķiniem kopprodukta negatīvā tendence tiks novērsta un 2008. gadā tā kļūs pozitīva. Atjauninātajā versijā iekļautie īstermiņa makroekonomikas pieņēmumi ir ticami, taču pieņēmums, ka 2007. un 2008. gadā IKP izaugsme turpināsies virs 2 % gadā, šķiet pārlieku optimistisks, jo tādā gadījumā izaugsme pārsniegtu potenciālu četrus gadus pēc kārtas. - Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu budžeta mērķi atjauninātajā versijā visos programmas gados ir samazināti par aptuveni 0,5 % no IKP. Tādējādi, mērķis sasniegt līdzsvarotu budžetu attālinās par vienu gadu, uz 2008. gadu. Paredzēts, ka deficīts no 1,3 % no IKP 2004. gadā palielināsies līdz 1,9 % no IKP 2005. gadā, bet pēc tam sākotnēji lēnām samazināsies līdz 1,7 % 2006. gadā un tad ar diviem vienādiem samazinājumiem nokritīsies līdz nullei 2008. gadā Šī trajektorija atspoguļo budžeta stratēģiju, kurā apvienota pastāvīga nodokļu sloga samazināšana ar atgriešanos pie līdzsvarota budžeta vidējā termiņā. Atbilstīgi EKS 95, nodokļu slogs samazināsies no 43 % 2003. gadā līdz 40 % 2008. gadā, minēto mērķi sasniedzot divus gadus ātrāk nekā valdība bija sākotnēji plānojusi. - Pat izteiktāk nekā iepriekšējā atjauninātajā versijā, budžeta pielāgošanas procesā pirmajos gados plānots samazināt nodokļus, bet noslēdzošajos gados attiecīgi ierobežot izdevumus. Deficīta palielinājums 2005. gadā galvenokārt saistās ar ievērojamu nodokļu samazinājumu, kas stājas spēkā 1. janvārī. Neraugoties uz to, budžeta riski 2005. un 2006. gadā šķiet samērīgi, jo īpaši, ņemot vērā reālo makroekonomikas scenāriju. Tomēr noslēdzošajos gados (2007. un 2008. gadā) parādās izteikti riski, pirmkārt, sakarā ar pieņēmumu, ka IKP izaugsme arī turpmāk saglabāsies virs potenciālās vērtības un, otrkārt, tādēļ, ka paredzētais ievērojamais izdevumu attiecības pret IKP samazinājums programmā nav tuvāk izskaidrots. Tādējādi, atjauninātajā versijā iekļautais vidēja termiņa mērķis programmas periodā panākt cikliski koriģētā budžeta stāvokli tuvu līdzsvaram var palikt nesasniegts. Taču šķiet, ka budžeta stāvoklis programmas periodā nodrošina pietiekamu drošības rezervi pret 3% no IKP budžeta deficīta sliekšņa pārkāpšanu parastu makroekonomisko svārstību rezultātā. - Konsolidācijas gaita līdz 2008. gadam ir noteikta Valsts stabilitātes paktā, kas noslēgts starp teritoriālajām iestādēm, un tas īstenojams visos valdības līmeņos, piemērojot sankciju sistēmu. Taču mērķi sparīgi ierobežot izdevumus minētajos divos gados nevar pilnībā pamatot ar programmā ietvertajiem ekonomikas politikas pasākumiem, kuri jau iekļauti tiesību aktos. - Valsts bruto parāda rādītāji ir pārskatīti un samazināti, daļēji neitralizējot iepriekšējo gadu korekcijās paredzēto palielinājumu. Tā kā vienlaikus IKP rādītāji ir pārskatīti un paaugstināti sakarā ar piemērotās statistikas metodes maiņu, parāda īpatsvars 2003. gadā ir samazināts par teju 2 procentu punktiem, līdz 64,5 % no IKP. Lai gan tādējādi vajadzētu būt vieglāk sasniegt atsauces vērtību, 60 % no IKP, šā mērķa sasniegšanas termiņš ir noteikts par gadu vēlāk, uz 2008. gadu, jo sarukusi apņēmība samazināt deficītu. Ja piepildās augstākas izaugsmes scenārijs, šis mērķis tiktu sasniegts ātrāk, taču pie zemākas izaugsmes tas attālinātos vēl par vienu gadu. Pieņemot, ka IKP izaugsme programmas periodā saglabājas praktiski konstanta, parāda dinamiku nosaka primārā deficīta izmaiņas. Pozitīvu iespaidu varētu radīt atjauninātajā versijā pilnībā neiekļautais privatizācijas potenciāls Austrijā. Tādēļ, pat ja netiktu sasniegts budžeta deficīta mērķis, parāda kritērija izpilde 2008. gadā joprojām ir iespējama. - Plānots, ka ambiciozais izdevumu attiecības pret IKP samazinājums tiks panākts ar būtiskiem samazinājumiem visās izdevumu kategorijās visā programmas periodā. Ilgtermiņā konsolidāciju galvenokārt plānots nodrošināt, samazinot sociālo pabalstu maksājumus. Lai gan valsts ieguldījumi sarūk proporcionāli vairāk, lielākie ietaupījumi paredzami no sociālo pabalstu maksājumu samazināšanas. Atjauninātajā versijā iekļauti optimistiski pieņēmumi par ietaupījumiem sakarā ar administratīvo reformu zemākos valdības līmeņos, kas jau sekmīgi ieviesta federālajā līmenī. - Šķiet, ka Austrijā ir samērā labvēlīga situācija attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, neskatoties uz prognozētajām prāvajām budžeta izmaksām saistībā ar sabiedrības novecošanos. Plānots, ka 2003. un 2004. gada pensiju reformas ilgtermiņā ievērojami atslogos budžetu. Taču 2004. gada reforma vēl vairāk attālina konsolidāciju: lai gan patiešām ambiciozs ir plāns sākot no 2030. gada koriģēt pensijas tikai atbilstīgi inflācijai, noturot reālos maksājumus konstantā līmenī, ietaupījumi iepriekšējā periodā līdz ar 2003. gada reformas ieviešanu zināmā mērā ir samazinājušies. - Programmā izklāstītā ekonomikas politika daļēji atbilst valsts ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm valsts finanšu jomā. Lai arī Austrija atvieglos tās ievērojamo nodokļu slogu, tas nenotiek vienlaikus ar izdevumu ierobežošanu, līdz ar to cikliski koriģētā budžeta stāvokli tuvu līdzsvaram prognozēts sasniegt tikai programmas noslēdzošajā gadā. - Ņemot vērā šo novērtējumu, Austrijai kopējā budžeta konsolidācijas gaitā tiek ieteikts rīkoties enerģiskāk programmas pirmajos gados. Turklāt, Austrijai būtu sīkāk jāizklāsta konkrētie pasākumi, ar kuru palīdzību varētu tikt sasniegta ievērojama budžeta konsolidācija programmas divos noslēdzošajos gados. Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Reālais IKP (izmaiņas %) | SP XII 2004 | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2,2 | 2,4 | KOM | 1,9 | 2,4 | 2,4 | n.p. | n.p. | SP XI 2003 | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2,4 | n.p. | SPCI inflācija (%) | SP XII 2004 | 2,1 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | 1,6 | KOM | 2,1 | 1,8 | 1,4 | n.p. | n.p. | SP XI 2003 | 1,2 | 1,5 | 1,7 | 1,8 | n.p. | Valsts bilance (% no IKP) | SP XII 2004 | -1,3 | -1,9 | -1,7 | -0,8 | 0,0 | KOM | -1,3 | -2,0 | -1,7 | n.p. | n.p. | SP XI 2003 | -0,7 | -1,5 | -1,1 | -0,4 | n.p. | Primārā bilance (% no IKP) | SP XII 2004 | 1,9 | 1,2 | 1,3 | 2,2 | 2,9 | KOM | 1,7 | 0,9 | 1,2 | n.p. | n.p. | SP XI 2003 | 2,8 | 1,9 | 2,2 | 2,8 | n.p. | Cikliski koriģētā bilance (% no IKP) | SP XII 20041 | -0,9 | -1,7 | -1,6 | -0,8 | -0,1 | KOM | -1,0 | -1,9 | -1,7 | n.p. | n.p. | SP XI 20031 | -0,4 | -1,4 | -1,1 | -0,5 | n.p. | Valsts bruto parāds (% no IKP) | SP XII 2004 | 64,2 | 63,6 | 63,1 | 61,6 | 59,1 | KOM | 64,0 | 63,9 | 63,4 | n.p. | n.p. | SP XI 2003 | 65,8 | 64,1 | 62,3 | 59,9 | n.p. | Piezīme: 1 Komisijas dienestu aprēķini, balstoties uz programmā iekļauto informāciju. Avoti: Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2004. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini. | Balstoties uz šo novērtējumu, Komisija ir pieņēmusi pievienoto ieteikumu attiecībā uz Padomes atzinumu par Austrijas atjaunināto stabilitātes programmu un tās iesniegšanu Padomei. Ieteikums PADOMES ATZINUMS saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 3. punktu par Austrijas atjaunināto stabilitātes programmu 2004. – 2008. gadam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[4] un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu, ņemot vērā Komisijas ieteikumu, apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU. Padome [2005. gada 18. janvārī] izvērtēja Austrijas atjaunināto stabilitātes programmu, kas aptver laika posmu no 2004. līdz 2008. gadam. Programma plašos vilcienos atbilst prasībām attiecībā uz datiem „Rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu”, izņemot dažas nelielas novirzes no EKS pārskatu formāta. Programmas pamatā esošajā makroekonomikas scenārijā paredzēts, ka izaugsme no 1,9 % 2004. gadā palielināsies un noturēsies ap 2,5% līmenī atlikušajā programmas periodā. Balstoties uz pašreiz pieejamo informāciju, šķiet, ka šis scenārijs atspoguļo ticamus pieņēmumus attiecībā uz izaugsmi pirmajos gados, taču šķiet pārāk optimistisks noslēdzošajos gados, jo prognoze pārsniedz kopprodukta potenciālu četrus gadus pēc kārtas. Programmā ietvertās inflācijas prognozes ir reālas. Austrijas mērķis ir sasniegt līdzsvarotu budžeta stāvokli 2008. gadā. Paredzēts, ka deficīts no 1,3 % no IKP 2004. gadā palielināsies līdz 1,9 % no IKP 2005. gadā, bet pēc tam sākotnēji lēnām samazināsies līdz 1,7 % 2006. gadā un tad ar diviem vienādiem samazinājumiem nokritīsies līdz nullei 2008. gadā Šī trajektorija atspoguļo budžeta stratēģiju, kurā apvienota pastāvīga nodokļu sloga samazināšana ar atgriešanos pie līdzsvarota budžeta vidējā termiņā. Atbilstīgi EKS 95, nodokļu slogs samazināsies no 43 % 2003. gadā līdz 40 % 2008. gadā. Konsolidācijas gaita ir noteikta Valsts stabilitātes paktā, kas noslēgts starp teritoriālajām iestādēm, un tā īstenojama visos valdības līmeņos, piemērojot sankciju sistēmu. Faktiski budžeta situācija varētu izrādīties sliktāka nekā plānots programmā. Konkrēti, budžeta pielāgošanas procesā pirmajos gados plānots samazināt nodokļus, bet noslēdzošajos gados attiecīgi ierobežot izdevumus. Riski ir samērīgi 2005. un 2006. gadā, kad deficīta dinamiku nosaka ievērojams nodokļu samazinājums, kas stājas spēkā 2005. gada 1. janvārī, un, ņemot vērā reālo makroekonomikas scenāriju. Tomēr noslēdzošajos gados (2007. un 2008. gadā) riski šķiet novērtēti par zemu, jo, pirmkārt, tiek pieņemts, ka IKP izaugsme arī turpmāk saglabāsies virs potenciālās vērtības un, otrkārt, paredzētais ievērojamais izdevumu attiecības pret IKP samazinājums programmā nav tuvāk izskaidrots. Ņemot vērā šo risku novērtējumu, programmā paredzētā budžeta nostāja var būt nepietiekama, lai līdz 2008. gadam sasniegtu Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto vidēja termiņa mērķi sasniegt tādu cikliski koriģēta budžeta stāvokli, kas ir tuvu līdzsvaram. Taču šķiet, ka budžeta stāvoklis programmas periodā nodrošina pietiekamu drošības rezervi pret 3% no IKP budžeta deficīta sliekšņa pārkāpšanu parastu makroekonomisko svārstību rezultātā. Parāda attiecība 2004. gadā tiek lēsta 64,2% no IKP, kas ir virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības 60% no IKP. Programmā plānots, ka parāda attiecība programmas periodā samazināsies par 5 procentu punktiem. Parāda attiecības dinamika varētu būt sliktāka nekā plānots, ņemot vērā iepriekš minētos riskus attiecībā uz budžeta mērķiem. No otras puses, Austrija varētu potenciāli kompensēt šos riskus, veicot vērienīgas privatizācijas. Šķiet, ka Austrijā ir samērā labvēlīga situācija attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, neskatoties uz prognozētajām prāvajām budžeta izmaksām saistībā ar sabiedrības novecošanos. Plānots, ka 2003. un 2004. gada pensiju reformas ilgtermiņā ievērojami atslogos budžetu. Taču 2004. gada reforma vēl vairāk attālina konsolidāciju: lai gan patiešām ambiciozs ir plāns sākot no 2030. gada koriģēt pensijas tikai atbilstīgi inflācijai, noturot reālos maksājumus konstantā līmenī, ietaupījumi iepriekšējā periodā līdz ar 2003. gada reformas ieviešanu zināmā mērā ir samazinājušies. Programmā izklāstītā ekonomikas politika daļēji atbilst valsts ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm valsts finanšu jomā. Lai arī Austrija atvieglos tās ievērojamo nodokļu slogu, tas nenotiek vienlaikus ar izdevumu ierobežošanu, līdz ar to cikliski koriģētā budžeta stāvokli tuvu līdzsvaram prognozēts sasniegt tikai programmas noslēdzošajā gadā. *** Ņemot vērā šo novērtējumu, Austrijai kopējā budžeta konsolidācijas gaitā tiek ieteikts rīkoties enerģiskāk programmas pirmajos gados. Turklāt, Austrijai būtu sīkāk jāizklāsta konkrētie pasākumi, ar kuru palīdzību varētu tikt sasniegta ievērojama budžeta konsolidācija programmas divos noslēdzošajos gados. Austrijas atjauninātajā stabilitātes programmā ietvertās galvenās prognozes 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Reālā IKP izaugsme (%) | 0,8 | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2,2 | 2,4 | SPCI inflācija (%) | 1,3 | 2,1 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | 1,6 | Valsts budžeta bilance (% no IKP) | -1,1 | -1,3 | -1,9 | -1,7 | -0,8 | 0,0 | Primārā bilance (% no IKP) | 2,1 | 1,9 | 1,2 | 1,3 | 2,2 | 2,9 | Cikliski koriģētā bilance (% no IKP)1 | -0,7 | -0,9 | -1,7 | -1,6 | -0,8 | -0,1 | Valsts bruto parāds (% no IKP) | 64,5 | 64,2 | 63,6 | 63,1 | 61,6 | 59,1 | 1 Komisijas dienestu aprēķini, programmā iekļautajai informācijai piemērojot kopīgi pieņemto metodoloģiju. [1] OV L 209, 2.8.1997. Visi dokumenti, uz kuriem dotas atsauces šajā tekstā, atrodami šajā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Ekonomikas un finanšu komitejas pārskatītais atzinums par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu, ko ECOFIN ir apstiprinājusi 10.7.2001. [3] KOM(2002) 668, 27.11.2002. [4] OV L 209, 2.8.1997. Visi dokumenti, uz kuriem dota atsauce šajā tekstā, atrodami šajā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.