Priekšlikums Padomes lēmums par īpašo programmu, ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu (2007–2011) par kodolpētniecības un mācību pasākumiem /* COM/2005/0445 galīgā redakcija - CNS 2005/0190 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 21.9.2005 COM(2005) 445 galīgā redakcija 2005/0190 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par īpašo programmu, ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas ( Euratom ) Septīto pamatprogrammu (2007–2011) par kodolpētniecības un mācību pasākumiem (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKšLIKUMU KONTEKSTS Komisija 2005. gada 6. aprīlī pieņēma priekšlikumu[1] par Eiropas Atomenerģijas kopienas ( Euratom ) Septīto pamatprogrammu par kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2007–2011). Komisija norādīja, ka šie pasākumi organizējami divās īpašajās programmās, t.i., atbilstīgi netiešajām darbībām attiecībā uz kodoltermiskās enerģijas pētniecību, kā arī kodola skaldīšanu un aizsardzību pret radiāciju, un Kopīgā pētniecības centra tiešajiem zinātniskās izpētes pasākumiem kodolenerģētikas jomā, un uz tām attiecas pašreizējais priekšlikums. Komisija iesniegs priekšlikumus par saistītajiem dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumiem. Politiskais konteksts un mērķi ir izklāstīti paziņojumā „Uz zinātnes atziņām balstītas Eiropas pētniecības telpas veidošana izaugsmei”[2]. Euratom Septītās pamatprogrammas īpašās programmas paredzētas, lai kopā ar vajadzīgajiem valstu un nozares centieniem risinātu galvenos jautājumus un uzdevumus Eiropā šajā pētniecības jomā. Finansiāls atbalsts Eiropas līmenī dod iespējas palielināt pētniecības izcilību un efektivitāti tā, kā to nevarētu panākt valsts līmenī. Euratom Septītās pamatprogrammas īpašās programmas nozīmē Eiropas Pētniecības telpas turpmāku konsolidāciju šajā nozarē, panākot kritisko masu un struktūras jaunās pētniecības jomās un ar jauniem līdzekļiem, un vēl vairāk atbalstot ideju, zināšanu un pētnieku brīvu apriti. Īstenojot īpašās programmas, maksimāli tiks izmantots Eiropas pasākumu potenciāls palielināt izcilību pētniecībā. Tas nozīmē pašreizējās izcilības identificēšanu un atbalstīšanu šajā jomā tur, kur tāda Eiropas Savienībā ir, kā arī spēju radīšanu turpmākas pētniecības izcilībai. Ja būs iespējams, īpašo programmu ietekmi palielinās, papildinot tās ar citām Kopienas programmām, piem., piesaistot struktūrfondus. Tas atbilst pieejai, pēc kuras jāvadās, īstenojot EK spēju īpašo programmu, jo attiecībā uz Euratom īpašās programmas netiešām darbībām svarīgs aspekts būs arī pētniecības infrastruktūru atbalsts, lai gan šajā gadījumā konkrēti kodolzinātnes un kodoltehnoloģijas jomā. 2. IEPRIEKšēJA APSPRIEšANāS Sagatavojot pašreizējos priekšlikumus pamatprogrammai, Komisija ņēma vērā citu ES iestāžu un dalībvalstu uzskatus, kā arī daudzu ieinteresēto personu uzskatus un apspriedās plašā lokā, tostarp ar zinātnieku aprindām un nozares pārstāvjiem. Turklāt priekšlikumi īpašajai programmai ir izstrādāti, ņemot vērā rūpīgo Septītās pamatprogrammas priekšlikuma ietekmes novērtējumu[3] un pamatprogrammas piecu gadu novērtējuma rezultātus[4]. 3. JURIDISKIE ASPEKTI Pašreizējie priekšlikumi īpašajai programmai attiecas uz to pašu laika posmu, uz kuru attiecas pamatprogramma, t.i., 2007.–2011. gadam, kas savukārt atbilst Euratom līguma 7. pantam. Saskaņā ar minētā panta otro daļu pētniecības programmas izstrādā laika posmam, kas nepārsniedz piecus gadus. Tādējādi pašreizējie priekšlikumi neattiecas uz to pašu laiku, kam paredzētas EK īpašās programmas. Saskaņā ar paredzēto likumdošanas procedūru Komisija ierosina atjaunot šīs īpašās programmas 2012.–2013. gadam, ja to neliedz neparedzēti apstākļi. 4. BUDžETA IZPILDE Šim lēmumam pievienotajā „Tiesību akta finanšu pārskatā” noteikta ietekme uz budžetu, kā arī cilvēkresursi un administratīvie resursi, ietverot provizoriskus rādītājus par laikposmu no 2012. līdz 2013. gadam. Komisija ir paredzējusi izveidot izpildaģentūru, kurai uzticēs dažus uzdevumus, kas jāveic, lai īstenotu netiešo darbību īpašo programmu[5]. 5. SASKAņOTA UN ELASTīGA īSTENOšANA 5.1. Pielāgošana jaunām vajadzībām un iespējam Ir īpaši svarīgi, lai īpašās programmas īstenotu pietiekami elastīgi un tādējādi tās saglabātu aktualitāti attiecībā uz zinātnes un tehnoloģiju attīstību kodolenerģētikas jomā vispār un reaģētu uz jaunām rūpnieciskām, politiskām un sociālām vajadzībām. Attiecībā uz netiešajām darbībām to panāks galvenokārt ar darba programmām, kuras dalībvalstu pārstāvju komitejas katru gadu palīdzēs atjaunināt un kurās noteiks tematus publicējamajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. Labojumus var izdarīt ātrāk, ja ir jaunas prioritātes, kam steidzami jāpievēršas, jo īpaši tad, ja tās izriet no neparedzētām politikas vajadzībām. Šādu daudzgadu programmu veidošanu uzlabos ar plaša mēroga ieguldījumiem, lai panāktu, ka atbalstītie pasākumi saglabā tiešu saistību ar jaunām ražotāju un ES politikas virzienu pētniecības vajadzībām kodolenerģētikas jomā. Cita starpā pieaicināto padomdevēju grupa enerģētikas jautājumos, kas izveidota saskaņā ar EK sadarbības īpašo programmu, ar efektīvu daudzdisciplināru dalību un vienādi pārstāvētiem akadēmiskiem un nozares pārstāvju uzskatiem nodrošinās šādu ieguldījumu. Vēl ārēju ieguldījumu var dot arī tehnoloģijas platformas, ko tuvākajā laikā, kā paredzēts, varētu izveidot dažās īpašo programmu tematiskajās jomās. Citi forumi un grupas, piemēram, Eiropas Stratēģijas forums par pētniecības infrastruktūrām ( ESFRI ) var laikus informēt Komisiju par iespējam un prioritātēm, kas attiecas uz Euratom pētniecības nozari. 5.2. Transversāli jautājumi Vispārējo saskaņotību Septītās pamatprogrammas īstenošanā nodrošina Komisija. Lai pilnībā ņemtu vērā transversālos jautājumus, ar vairākām īpašajām programmām saistītās Darba programmas koordinēti pārskatīs. Dalībvalstu pārstāvju komitejām ir arī svarīgs pienākums palīdzēt Komisijai efektīvi saskaņot un koordinēt īstenošanu saistībā ar vairākām īpašajām programmām un īpašajās programmās. Tas ir saistīts ar augstu koordinācijas līmeni dalībvalstīs starp dažādu komiteju pārstāvjiem. Īpašu uzmanību veltīs pasākumiem, kas ir kopīgi Euratom un EK īpašajām programmām, piemēram, uzlabotu reaktoru izmantošana ūdeņraža ražošanā vai uzlabotu materiālu izstrādāšana. Ja tam ir pamatojums, ņemot vērā grūtības, ko rada divu tādu pamatprogrammu esība, uz kurām attiecas atsevišķi Līgumi, var izmantot kopīgus uzaicinājumus, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta, īstenojot sesto pamatprogrammu. Šādi jautājumi ir īpaši svarīgi, un ir paredzēti īpaši pasākumi koordinētai pieejai. - Starptautiska sadarbība . Tas ir svarīgs Euratom programmas aspekts, un pieeja tam būs stratēģiska, lai šajā ziņā sekmētu pasākumus un risinātu īpašus jautājumus, ja tas ir saistīts ar savstarpēju ieinteresētību un izdevīgumu. - Pētniecības infrastruktūras . Šajā jomā vajadzīga cieša sadarbība ar EK spēju programmu, lai nodrošinātu atbalstu galvenajām kodolpētniecības infrastruktūrām ar vispārīgāku pētniecības lietojumu. - Saikne ar Kopienas politiku . Tiks noteikti pasākumi, lai panāktu efektīvu koordināciju ar Komisijas dienestiem, jo īpaši nodrošinot pasākumu turpmāku atbilstību ES politikas virzienu attīstības vajadzībām. Tādēļ daudzgadu programmu veidošanā var izmantot dažādu lietotājgrupu palīdzību Komisijas dienestos, kas saistīti ar attiecīgajiem politikas virzieniem. - Pētījumu rezultātu izplatīšana un zināšanu nodošana . Vajadzība sekmēt pētniecības rezultātu pārņemšanu ir ļoti raksturīga īpašajām programmām, jo īpaši ar zināšanu nodošanu starp valstīm, starp disciplīnām un akadēmisko aprindu zināšanu nodošanu ražotājiem, tostarp arī ar pētnieku mobilitāti. - Zinātne sabiedrībā . Šim ES iespēju programmas pasākumam arī ir paralēli pasākumi kodolenerģētikas nozarē, un ir skaidrs, kas tas var būt savstarpēji izdevīgi tādās jomās kā pārvaldība un ieinteresēto personu jautājumi, jo īpaši strīdīgi jautājumi, kas saistīti ar iekārtu pieņemšanu uz vietas. 6. VIENKāRšOšANAS UN PāRVALDīBAS METODES Ievērojamu vienkāršošanu panāks, kad īstenos Septīto pamatprogrammu, izmantojot idejas, kas izklāstītas Komisijas 2005. gada 6. aprīļa darba dokumentā un izvērstajā dialogā, kura pamatā ir šis dokuments. Daudzi ierosinātie pasākumi iekļaujami līdzdalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumos, lai ievērojami mazinātu birokrātiju un vienkāršotu prasības, kas attiecas uz finansēšanas shēmām un ziņojumu sniegšanu. Netiešo darbību īpašās programmas kodola skaldīšanas daļā tiks ieteikti uzlabojumi, kas būs līdzīgi uzlabojumiem, kuri paredzēti pasākumiem EK programmas sadarbības daļā. 7. ĪPAšO PROGRAMMU SATURS 7.1. Kodolpētniecības un mācību pasākumi (netiešās darbības) Šī īpašā programma ietver divas tematiskās prioritātes. i) Kodoltermiskās enerģijas pētniecība: izstrādāt zināšanu bāzi un īstenot Starptautisko kodoltermisko eksperimentālo reaktoru ( ITER ) kā galveno pasākumu drošu, ilgtspējīgu, videi nekaitīgu un ekonomiski dzīvotspējīgu spēkstaciju reaktoru prototipu izveidošanai. Šajā tematiskajā prioritātē ietilpst turpmāk noradītās darbības jomas. - ITER realizēšana - Pētniecība un attīstība ITER darbības sagatavošanai - Tehnoloģiskās darbības DEMO sagatavošanai - Pētniecības un attīstības darbības ilgākā laikā - Cilvēkresursi, izglītība un mācības - Infrastruktūra - Reaģēšana uz jaunām vajadzībām un neparedzētām politikas vajadzībām. ii) Kodola skaldīšana un aizsardzība pret radiāciju: veicināt kodola skaldīšanas un citu radiācijas izmantojumu veidu drošu izmantošanu un ekspluatāciju rūpniecībā un medicīnā. Šajā tematiskajā prioritātē ietilpst turpmāk noradītās darbības jomas. - Radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana - Reaktoru sistēmas - Aizsardzība pret radiāciju - Atbalsts un pētniecības infrastruktūrām un piekļuve tām - Cilvēkresursi un apmācības, tostarp mobilitāte. Kopumā šai īpašajai programmai ir izteikti nepārtrauktības elementi ar iepriekšējam pamatprogrammām, kas tapušas uz pierādītas šāda veida Eiropas atbalsta pievienotās vērtības pamata. Turklāt šai īpašajai programmai ir svarīgi jauninājumi, kas, to īstenojot, īpaši jāņem vērā. - Labāka pieeja valstu pētniecības programmu koordinācijai jomā, kas attiecas uz kodolu skaldīšanu un aizsardzību pret radiāciju. - Kopīga ITER īstenošana starptautiskā līmenī, Eiropas kopuzņēmuma izveide ITER vajadzībām un turpmāka koordinācijas uzlabošana integrēto Eiropas kodoltermiskās enerģijas pētniecības pasākumu jomā. - Pieeja ar precīzāk noteiktiem starptautiskas sadarbības mērķiem katram tematam ir paredzēta ar īpašiem sadarbības pasākumiem, kas nosakāmi darba programmās atbilstīgi paredzētajai stratēģiskajai pieejai attiecībā uz starptautisko sadarbību. - Aspektu, kas ļautu elastīgi reaģēt uz jaunajām vajadzībām un neparedzētām politiskām vajadzībām, iekļautu katrā tematā, un īstenošanas pamatā būs pieredze, kas gūta, sniedzot zinātnisku atbalstu politikai un jaunām un topošām zinātnes un tehnoloģiju shēmām, kas ieviestas sestajā pamatprogrammā, kā arī nākotnes un jauno tehnoloģiju shēmai informācijas un komunikācijas tehnoloģiju ( ICT ) jomā. Īpašās programmas darbības laikā un tās paredzamajā pagarinājumā līdz 2013. gadam var rasties iespējas izveidot efektīvus kopuzņēmumus, piemēram, radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas jomā[6]. Komisijas dienesti atbilstīgā laikā iesniegs Padomei priekšlikumus par šādu uzņēmumu izveidošanu. 7.2. KPC (tiešās darbības) KPC veiks savu uzdevumu, ņemot vērā iekšējo attīstību kodolenerģētikas jomā Komisijas dienestos, kā arī Eiropā un pasaulē. Tādēļ sistemātiski tiks meklētas iespējas stiprināt KPC un dalībvalstu pētniecības organizāciju attiecības. Saistībā ar Lisabonas programmu un pēc lielākās daļas KPC ieinteresēto personu lūguma KPC veltīs ievērojamas pūles attiecība uz apmācību un zināšanu pārvaldību. KPC veiks pētniecības un attīstības pasākumus jomās, kas saistītas ar atkritumu apsaimniekošanu un ietekmi uz vidi. Attiecība uz kodoldrošību vissvarīgākā pārmaiņa ir reaģēšana uz Kopienas politikas attīstību, jaunām vajadzībām, ko formulējuši Komisijas dienesti, un Kopienas dalībai starptautiskās iniciatīvās, piem., „Ceturtā paaudze”. KPC nodarbojas ar kodoldrošību 30 gadus, bet starptautiskā situācija pēdējos pāris gados ir ievērojami mainījusies, un ieroču neizplatīšana kļūst svarīgāka. Tomēr Komisijas dienestu iekšējā attīstība ir atkarīga arī no KPC pastāvīga atbalsta ierastākās jomās. 8. UZ ZINāTNES ATZIņāM BALSTīTAS EIROPAS PēTNIECīBAS TELPAS VEIDOšANA IZAUGSMEI Lai sasniegtu vajadzīgo straujo attīstību, veidojot uz zinātnes atziņām balstītu ekonomiku un sabiedrību, ir vajadzīgi jauni augsti mērķi un efektivitāte pētniecībā Eiropā. Visiem dalībniekiem Eiropas Savienībā — valstu valdībām, pētniecības iestādēm, ražotājiem — katram ir savs uzdevums. Visas īpašās programmas, ar ko īsteno Septīto pamatprogrammu (EK un Euratom ), veidotas tā, lai izdevumiem par pētījumiem Eiropā pieejamā budžeta robežās būtu iespējami efektīvs un ietekmīgs attaisnojums. Galvenās iezīmes ir šādas: uzmanības centrā ir tematiskās prioritātes attiecīgajās īpašajās programmās ar īstenošanas pasākumiem un līdzekļiem, kas paredzēti šo mērķu sasniegšanai; izteikti nepārtrauktības elementi; nepārtraukta uzmanība veltīta pašreizējās izcilības atbalstīšanai un nākotnes izcilības spēju radīšanai pētniecības jomā; racionalizēta un vienkāršota pārvaldība, lai panāktu lietotājdraudzīgumu un izmaksu lietderību; iekšēja elastība, lai pamatprogrammu varētu pielāgot jaunām vajadzībām un iespējām. 2005/0190 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par īpašo programmu, ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas ( Euratom ) Septīto pamatprogrammu (2007–2011) par kodolpētniecības un mācību pasākumiem (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS SAVIENIBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 7. panta pirmo daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[7], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[8], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[9], tā kā: (1) Saskaņā ar Padomes Lēmumu Nr. …/…/Euratom par Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu par kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2007—2011) (še turpmāk — „pamatprogramma”) pamatprogramma īstenojama ar īpašām programmām, kurās noteikti sīki izstrādāti noteikumi to īstenošanai, nosaka to ilgumu un paredz vajadzīgos līdzekļus. (2) Pamatprogramas struktūru veido divu veidu pasākumi: i) kodoltermiskās enerģijas pētniecības un kodola skaldīšanas, ka arī aizsardzības pret radiāciju netiešās darbības un ii) tiešās darbības Kopīgā pētniecības centra pasākumiem kodolenerģētikas jomā. Ar šo īpašo programmu jāīsteno pasākumi, kas minēti i) punktā. (3) Šai programmai piemērojami pamatprogrammas noteikumi par uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu dalību un pētījumu rezultātu izplatīšanu (turpmāk tekstā „dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi”). (4) Septītajai pamatprogrammai jāpapildina citas ES darbības pētniecības politikas jomā, kas vajadzīgas vispārējiem Lisabonas mērķu īstenošanas stratēģiskiem centieniem, jo īpaši attiecībā uz izglītību, mācībām, konkurētspēju un jauninājumiem, rūpniecību, veselību, patērētāju tiesību aizsardzību, nodarbinātību, enerģiju, transportu un vidi. (5) Atsaucoties uz Padomes 2004. gada 26. novembra lēmumu, ar ko groza ITER sarunu direktīvas[10], ITER īstenošana Eiropā, izmantojot plašāku pieeju kodoltermiskajai enerģijai, būs galvenā iezīme pamatprogrammā kodolpētniecības jomā veiktajām darbībām. (6) ES pasākumi ITER īstenošanas sekmēšanai, jo īpaši tie, kas vajadzīgi, lai sāktu ITER celtniecību Cadarache pilsētā, un ITER tehnoloģiju pētniecībai un attīstībai pamatprogrammas laikā, jāvada kopuzņēmumam Līguma II sadaļas 5. nodaļas nozīmē. (7) Pētniecības un tehnoloģiju attīstības aspekti kodolzinātnes un tehnoloģiju jomā arī var būt grozāmi īstenošanai kopuzņēmumos, kas izveidoti atbilstīgi Līguma II sadaļas 5. nodaļai. (8) Saskaņā ar Līguma 101. pantu Kopiena ir noslēgusi vairākus starptautiskus nolīgumus kodolpētniecības jomā, un tādēļ jācenšas stiprināt starptautisko sadarbību zinātniskajā izpētē, lai turpinātu Kopienas integrāciju pasaules pētnieku aprindās. Tādēļ jāsagādā iespēja šajā īpašajā programmā piedalīties valstīm, kas šajā nolūkā ir noslēgušas nolīgumus, savukārt projektu līmenī jāparedz iespēja tajā uz savstarpēja izdevīguma pamata piedalīties arī personām no trešām valstīm un starptautiskām zinātniskās sadarbības organizācijām. (9) Pētījumos, ko veic, lai īstenotu šo programmu, jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp tie, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. (10) Šai pamatprogrammai jāpalīdz sekmēt ilgtspējīgu attīstību. (11) Pareiza pamatprogrammas finanšu vadība un tās īstenošana jānodrošina iespējami efektīvi un lietotajam draudzīgi, kā arī visiem dalībniekiem viegli pieejamā veidā atbilstīgi Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, EURATOM) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, EURATOM) Nr. 2342/2002, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Finanšu regulas un nākamo grozījumu īstenošanai. (12) Jāveic arī atbilstīgi pasākumi, lai nepieļautu pārkāpumus un krāpšanu, ka arī attiecīgi jārīkojas, lai atgūtu zaudētos, nepareizi izmaksātos vai izmantotos naudas līdzekļus, saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, EURATOM) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, EURATOM) Nr. 2342/2002, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus minētajai finanšu regulai un turpmākiem grozījumiem, Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību[11], Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[12], un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1074/1999 par izmeklēšanu, ko veicis Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)[13]. (13) Katrai tematiskajai jomai vajadzīga sava budžeta pozīcija Eiropas Kopienu kopbudžetā. (14) Īstenojot šo programmu, vienlīdz liela uzmanība jāpievērš dzimumu vienlīdzības nodrošināšanai, kā arī, cita starpā, darba apstākļiem, darbā pieņemšanas procesa pārredzamībai, to pētnieku profesionālajai izaugsmei, kuri pieņemti darbā projektos un programmās, ko finansē saskaņā ar šīs programmas darbībām, kuras pamatprincipu kopumu veido Komisijas 2005. gada 11. marta Ieteikums par Eiropas Hartu par pētniekiem un Rīcības kodeksu par pētnieku pieņemšanu darbā[14]. (15) Ir notikusi apspriešanās ar Zinātnes un tehnikas komiteju, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ar šo uz laiku no 2007. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim pieņem īpašo programmu kodolpētniecības un mācību pasākumiem kodolenerģijas, kodola skaldīšanas un aizsardzības pret radiāciju jomā, uz ko attiecas Euratom Septītā pamatprogramma, (še turpmāk — „īpašā programma”). 2. pants Ar īpašo programmu atbalsta kodolenerģijas pētniecības un mācību pasākumus, atbalstot visas pētniecības darbības, kuras veic šādās tematiskās jomās: 1. kodoltermiskās enerģijas pētniecība 2. kodola skaldīšanas un aizsardzības pret radiāciju pētniecība. Kodoltermiskās enerģijas jomā izveido kopuzņēmumu Līguma II sadaļas 5. nodaļas nozīmē, lai Eiropas ieguldījumu pārvaldītu un piešķirtu ITER , kā arī pārvaldītu un noteiktu papildu pasākumus, kuru mērķis ir ātra kodoltermiskās enerģijas realizācija. Pielikumā izklāstīti minēto pasākumu mērķi un vispārīgās nostādnes. 3. pants Saskaņā ar pamatprogrammas 3. pantu summa, ko uzskata par nepieciešamu īpašās programmas izpildei, ir 2553 miljoni EUR, no kuriem 15 % atvēlēti Komisijas administratīvajiem izdevumiem. Kodoltermiskās enerģijas pētniecība | 2159 | Kodola skaldīšana un aizsardzība pret radiāciju | 394 | 4. pants 1. Visus pētījumi, ko veic atbilstīgi īpašajai programmai, veic saskaņā ar ētikas pamatprincipiem. 2. Saskaņā ar šo programmu nefinansē šādu zinātnisko izpēti: - zinātniskās izpētes pasākumus, kas aizliegti visās dalībvalstīs, - zinātniskās izpētes pasākumus, kas veicami dalībvalstī, kur šāda izpēte ir aizliegta. 5. pants 1. Īpašo programmu īsteno ar finansēšanas sistēmām, kas noteiktas pamatprogrammas II pielikumā. 2. Šai īpašajai programmai piemēro līdzdalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumus. 6. pants 1. Komisija izstrādā darba programmu īpašās programmas īstenošanai, sīkāk izklāstot pielikumā noteiktos mērķus un zinātniskās un tehnoloģiskās prioritātes, finansēšanas shēmas, kas izmantojamas attiecībā uz tematu, par kuru publicēts uzaicinājums iesniegt priekšlikumus, kā arī īstenošanas grafiku. 2. Darba programmā ņem vērā attiecīgos zinātniskās izpētes pasākumus, kurus veic dalībvalstis, asociētās valstis un Eiropas un starptautiskās organizācijas. Vajadzības gadījumā programmu atjaunina. 3. Darba programmā norādīs kritērijus, pēc kuriem vadās, novērtējot priekšlikumus netiešajām darbībām atbilstīgi finansēšanas shēmām, ka arī izraugoties projektus. Izmanto kritērijus, kas saistīti ar izcilību, ietekmi un īstenošanu, un darba programmā tos var precizēt vai papildināt ar papildu prasībām, svarīguma kritērijiem un robežlielumiem. 4. Darba programmā var norādīt: 3. organizācijas, kas saņem dalības maksas biedru naudas veidā, 4. atbalsta pasākumus īpašu juridisko personu darbībām. 7. pants 1. Par īpašās programmas īstenošanu atbild Komisija. 2. Īpašās programmas īstenošanā Komisijai palīdz padomdevēja komiteja. Šīs komitejas locekļi var mainīties atbilstīgi komitejas darba kārtībā izskatāmajiem jautājumiem. Aspektiem, kas saistīti ar kodola šķelšanos, šīs komitejas struktūra, sīki izstrādāti darbības noteikumi un tai piemērojamās procedūras noteiktas Padomes 1984. gada 29. jūnija Lēmumā 84/338/ Euratom , EOTK, EEK par struktūrām un kārtību Kopienas pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrācijas pasākumu vadībai un koordinēšanai[15]. Aspektiem, kuri saistīti ar kodolsintēzi, tie ir noteikti Padomes 1980. gada 16. decembra Lēmumā, ar ko izveido Padomdevēju komiteju kodolsintēzes programmai, kas grozīts ar Padomes 2005. gada 18. aprīļa Lēmumu 2005/336/ Euratom [16]. 3. Komisija regulāri informē komiteju par vispārējiem panākumiem īpašās programmas īstenošanā, sniedz informāciju par visām pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbībām, ko finansē saskaņā ar šo programmu. Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS ZINĀTNES UN TEHNOLOĢIJU MĒRĶI, TĒMU UN DARBĪBU VISPĀRĪGĀS NOSTĀDNES 1. IEVADS Kodolenerģija ES ir galvenais bezoglekļa bāzes elektroenerģijas avots, kas attiecībā uz uzstādīto jaudu kopumā ir apmēram 135GWe liels un šobrīd dod trešo daļu no saražotās elektroenerģijas. Tāpēc kodolenerģija ir būtiska attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju ierobežošanu ES un ir svarīgs ieguldījums Savienības neatkarībā, drošībā un energoapgādes dažādībā. Ilgstošā laika posmā kodolsintēze piedāvā iespēju piegādāt tīru enerģiju gandrīz neierobežoti, un ITER (Starptautiskais kodoltermiskais eksperimentālais reaktors) šajā ziņā ir nākamais posms šā galīgā mērķa sasniegšanai. Tādēļ ITER projekta realizācija ir pašreizējās ES stratēģijas pamatā, kas tomēr jāpapildina ar spēcīgu un mērķtiecīgu Eiropas pētniecības un attīstības programmu, lai sagatavotos ITER ekspluatācijai un izstrādātu tehnoloģijas un zināšanu bāzi, kura būs vajadzīga tā darbības laikā un pēc tam. Turklāt kodolsintēze joprojām ir dzīvotspējīgs risinājums tām dalībvalstīm, kas vēlas izmantot šo tehnoloģiju, lai sabalansētu savu energoapgādi. Pētniecības un mācību pasākumi ir sevišķi svarīgi, lai tagad un turpmāk pastāvīgi nodrošinātu augstu kodoldrošību, saglabājot progresu attiecībā uz ilgtspējīgas atkritumu apsaimniekošanas risinājumu īstenošanu un nozares efektivitātes un konkurētspējas uzlabošanu kopumā. Aizsardzības pret radiāciju pētniecība ir būtisks šīs politikas aspekts, kas nodrošina optimālu sabiedrības un darbaspēka drošību visos medicīniskos un rūpnieciskos lietojumos. Pareizs ieguldījumu apjoms pētniecībā ir būtisks visās jomās, ja Eiropa vēlas palikt konkurētspējīga. Lai panāktu iespējami lielāku efektivitāti, tam vajadzīga saskaņota pieeja ES līmenī un pastāvīga dalībvalstu sadarbība un ievērojamas pūles, lai saglabātu infrastruktūras, pieredzi un zinātību. Būs vajadzīgi arī pētījumi, lai izpētītu jaunas zinātnes un tehnoloģiju iespējas un elastīgi reaģētu uz jaunām politikas vajadzībām, kas rodas pamatprogrammas darbības laikā. 2. PēTNIECīBAS TEMATISKāS JOMAS 2.1. Kodoltermiskā enerģija Lai paātrinātu kodoltermiskās enerģijas attīstību, starptautiski sadarbojoties, notiks ITER celtniecība Kadarašas ( Cadarache) pilsētā un plašākas pieejas projektu celtniecība. Ar starptautisku ITER nolīgumu izveidos ITER organizāciju. ITER celtniecība Kadarašā un plašākas pieejas projektu celtniecība un to ekspluatācija kopā ar citām iekārtām, kuras izmanto, starptautiski sadarbojoties, izvērsīs vēl nebijušu šāda veida sadarbību. Tas būs ļoti izdevīgi Eiropai, jo īpaši attiecībā uz efektivitāti un iespējamu izmaksu dalīšanu. Saskaņā ar EURATOM līgumu kā kopuzņēmumu izveidos ITER vietējo aģentūru. Tā nodrošinās līdzekļus EURATOM , lai izpildītu starptautiskās saistības atbilstīgi ITER nolīgumam un panāktu, ka EURATOM efektīvi un saskaņoti nodrošina Eiropas ieguldījumu ITER projektam un plašākas pieejas projektiem, tostarp pētniecības un pētniecības un attīstības pasākumiem šo projektu atbalstam. Eiropa ir izvirzījusies vadībā kodoltermiskās enerģijas pētniecībā, kopā īstenojot Eiropas Pētniecības telpai ( ERA ) paredzētu vienotu un pilnībā integrētu Eiropas kodolsintēzes programmu, stipru pastāvīgu Kopienas atbalstu, EURATOM koordināciju un EURATOM cilvēku kapitāla veidošanu EURATOM kodolsintēzes asociācijās. Kodolsintēzes asociācijas ir izcilības centri kodolsintēzes pētniecībā, un tām ir plašs sadarbības tīkls, kas lielākoties balstās uz to eksperimentālajām iekārtām. EURATOM izcilie panākumi tehnoloģiju attīstībā, piedaloties ITER inženiertehniskajā projektēšanā, un veiksmīgā JET (Kopīgais Eiropas Tors) iekārtu ekspluatācija ir devusi ievērojamu ieguldījumu Eiropas kodolsintēzes programmai raksturīgās vienotības turpmākā stiprināšanā. Tas arī ir devis Eiropai zināšanas un pieredzi, kas vajadzīga plašiem sadarbības centieniem visos kodolsintēzes enerģijas pētniecības aspektos, tostarp ITER realizēšanai un plašas pieejas projektiem. Uz šo sasniegumu pamata, organizējot un vadot Septīto pamatprogrammu, tiks panākts, ka pētniecību un attīstību efektīvi koordinēs, lai sasniegtu programmas īsākā un ilgākā laikā īstenojamos mērķus. Kodolsintēzes straujā attīstība prasa arī plašu rūpniecisko bāzi, lai nodrošinātu savlaicīgu kodoltermiskās enerģijas ieviešanu. Eiropas ražotāji jau ir devuši ievērojamu ieguldījumu ITER inženiertehniskajā projektēšanā. Īstenojot Septīto pamatprogrammu, Eiropas ražotāji, tostarp mazie un vidējie uzņēmumi, būs vadošie ITER celtniecībā un varēs pilntiesīgi piedalīties to kodoltermiskās enerģijas tehnoloģiju izstrādē, kas paredzētas demonstrējumu kodolspēkstacijai ( DEMO ) un nākamajām kodolspēkstacijām. ITER un Eiropas kodoltermiskās enerģijas pētniecības programma būs ieguldījums dažās steidzamās darbībās, kas augsta līmeņa grupas ziņojumā (V. Koka ziņojums) norādītas kā vajadzīgas Lisabonas stratēģijas īstenošanai. Konkrēti, ITER piesaistīs labākos kodolsintēzes zinātniekus un inženierus un augsto tehnoloģiju nozares. Tas būs izdevīgi gan attiecībā uz Eiropas kodolsintēzes programmu, gan uz kopējo zinātnes un tehnikas zināšanu bāzi. Iemaņas un zināšanas, ko Eiropas ražotāji gūs, būvējot sistēmas un detaļas, lai panāktu atbilstību ITER ļoti augstajām tehniskajām prasībām, veicinās Eiropas ražotāju konkurētspēju. Kopējais mērķis Izstrādāt zināšanu bāzi ilgtspējīgu, videi nekaitīgu un ekonomiski dzīvotspējīgu spēkstaciju reaktoru prototipu izveidošanai un šā mērķa sasniegšanai kā svarīgu pasākumu īstenot ITER . Pasākumi i) ITER projekta īstenošana Tā ietver pasākumus kopīgai ITER kā starptautiskas pētniecības infrastruktūras projekta īstenošanai. - ES kā projekta uzņēmējai ir īpašs pienākums ITER organizācijā, un ES būs vadošā, jo īpaši attiecībā uz būvlaukuma sagatavošanu, ITER organizācijas izveidošanu, vadību un personāla komplektēšanu, kā arī vispārējo tehnisko un administratīvo atbalstu. - ES kā puses dalība ietvers iemaksas to ierīču un iekārtu celtniecībai, kas atrodas ITER būvlaukuma robežās un ir vajadzīgas ITER ekspluatācijai, un projekta atbalstu celtniecības laikā. - Pētniecības un attīstības pasākumi ITER celtniecības atbalstam tiks veikti kodolsintēzes asociācijās un Eiropas rūpniecības nozarēs. Tie būs arī detaļu un sistēmu izstrāde un pārbaudīšana. ii) Pētniecība un attīstība ITER darbības sagatavošanai Specializētas fizikas un tehnoloģiju programmas mērķis būs ITER projekta variantu konsolidācija un sagatavošanās ātrai ITER darbības uzsākšanai, ievērojami samazinot laiku un izmaksas, kas vajadzīgas ITER , lai sasniegtu savus sākotnējos mērķus. To veiks ar saskaņotām eksperimentu, teorijas un modelēšanas darbībām, izmantojot JET iekārtas un citas asociāciju ierīces, nodrošinot Eiropai vajadzīgo ietekmi ITER projektā un sagatavojot Eiropai stipras pozīcijas tā ekspluatācijā. Šajā programmā ietvers - specifisku ITER darbības pamattehnoloģiju novērtējumu, pabeidzot un izmantojot JET uzlabojumus (pirmā siena, siltumenerģijas sistēmas, diagnostika); - ITER darbības scenāriju izpēti, izdarot mērķtiecīgus eksperimentus ar JET un citām iekārtām, kā arī veicot koordinētus modelēšanas pasākumus. Īstenojot Septīto pamatprogrammu, sagatavos pārskatu par programmā paredzētajām iekārtām, kurā izskatīs iespēju pārtraukt esošo iekārtu darbību un apsvērs jaunu ierīču vajadzību līdztekus ITER ekspluatācijai. Pamatojoties uz šo pārskatu, iespējams, sniegs atbalstu jaunām vai uzlabotām iekārtām, lai nodrošinātu, ka programmai ir attiecīgajai pētniecībai un attīstībai atbilstīgs kodolsintēzes iekārtu komplekts. iii) Tehnoloģiskie pasākumi DEMO sagatavošanai Pamattehnoloģijas un materiālus, kas vajadzīgi DEMO spēkstacijas licencēšanai, celtniecībai un darbībai, pilnveidos asociācijas un ražotāji, lai tos pārbaudītu ITER un lai Eiropas ražotāji varētu uzcelt DEMO un izstrādāt nākamo kodolspēkstaciju projektus. Īstenos šādus pasākumus: - īpašas projekta grupas izveidošana un inženiertehniskās izvērtēšanas un projektēšanas ( EVEDA ) īstenošana ar mērķi sagatavot celtniecībai Starptautisko kodolsintēzes materiālu apstarošanas iekārtu ( IFMIF ), kuru izmantos kodolspēkstacijas materiālu pārbaudei, kas ir būtisks DEMO licencēšanas priekšnoteikums; - grūti aktivējamu un pret radiāciju noturīgu materiālu izstrāde, pārbaude ar apstarošanu un modelēšana; tādu pamattehnoloģiju izstrāde, kas vajadzīgas kodolspēkstacijas darbības nodrošināšanai; DEMO projekta koncepcijas izstrādes pasākumi, ietverot drošības un vides aspektus. iv) Pētniecības un attīstības pasākumi ilgākā laikā Ar pasākumiem, kas paredzēti tieši ITER un DEMO , kodolsintēzes programma gūs lielāku pieredzi un paplašinās zināšanu bāzi jomās, kas ir stratēģiski svarīgas attiecībā uz nākamajām kodolspēkstacijām. Šie zinātniskās izpētes pasākumi vairos kodoltermiskās enerģijas tehniskās īstenošanas iespējas un ekonomisko dzīvotspēju. Konkrēta rīcība šo Septītās pamatprogrammas mērķu īstenošanai ietver šādas darbības: - pētīs magnētiskās hermetizācijas shēmu uzlabotās koncepcijas, kas vairotu reaktora potenciālu. To darīs, galveno uzmanību pievēršot tokamaka Wendelstein 7-X ( W7-X stellarator ) izveidei, esošo iekārtu izmantošana eksperimentālo datu bāzu paplašināšanai un šo konfigurāciju nākotnes perspektīvu novērtējumam; - realizēs eksperimentālu kodolfizikas programmu, kuras mērķis ir kodolsintēzes plazmas vispusīga izpratne spēkstacijas projekta optimizācijas nolūkā; - izstrādās teoriju un veiks turpmāku modelēšanu, kuras galīgais mērķis ir visaptveroša izpratne par reaktora klases kodolsintēzes plazmām - veiks pētījumus par kodoltermiskās enerģijas ražošanas socioloģiskajiem aspektiem un ekonomiskumu, kā arī veiks darbības, lai sekmētu sabiedrības informētību un izpratni par kodolsintēzi; - inerciālās kodoltermiskās enerģijas jomā turpināsies pašreizēja darbība, ko īsteno, saglabājot informētību par dalībvalstu veiktajiem valsts zinātniskās izpētes pasākumiem inerciālās hermetizācijas jomā. v) Cilvēkresursi, izglītība un mācības Nodrošinot pietiekamus cilvēkresursus un augsta līmeņa sadarbību saistībā ar programmu, gan uz tūlītējām, gan vidēja termiņa vajadzībām attiecībā uz ITER un turpmāku kodolsintēzes pilnveidi reaģēs ar - atbalstu pētnieku mobilitātei organizācijās, kas piedalās programmā, lai sekmētu ciešāku sadarbību un programmas integrāciju, kā arī veicinātu starptautisko sadarbību; - kvalitatīvu pēcdiploma un pēcdoktorantūras apmācību inženieriem un pētniekiem, tostarp, izmantojot programmā paredzētās iekārtas kā mācību bāzes, kā arī specializētus seminārus un darbseminārus - jauninājumu un zinātības apmaiņas sekmēšanu ar saistītām universitātēm, pētniecības institūtiem un ražotājiem. vi) Infrastruktūras ITER realizācija Eiropā ITER organizācijas starptautiskajā darbības jomā būs jaunās pētniecības infrastruktūras elements ar spēcīgu Eiropas dimensiju. vii) Reaģēšana uz jaunām un neparedzētām politikas vajadzībām Kodoltermisko enerģiju varētu ātrāk laist tirgū ar operatīvu kodolsintēzes attīstības programmu kā daļu no plašākas politikas jomas, kas veltīta jautājumu risināšanai saistībā ar Eiropas energoapgādes drošību, klimata izmaiņām un ilgtspējīgu attīstību. Operativitātes galvenais mērķis un atskaites punkts būtu ātrāka DEMO realizācija. Septītajā pamatprogrammā tas būtu saistīts ar pasākumiem un projektiem, kas ietverti starptautiskajā plašākajā pieejā kodoltermiskajai enerģijai, ko sadarbībā ar ITER partneriem īsteno EURATOM . 2.2. Kodola skaldīšana un aizsardzība pret radiāciju Netiešas darbības veiks piecās galvenajās darbības jomās, kas sīki raksturotas turpmāk. Tomēr svarīgas sakarības ir visā programmā, un savstarpēja dažādu pasākumu saistība ir atbilstīgi jānodrošina. Šajā ziņā izšķiroša nozīme ir mācību pasākumu un pētniecības infrastruktūru atbalstam. Mācību vajadzībām šajā nozarē jābūt visu ES finansēto projektu galvenajam aspektam, un tās kopā ar infrastruktūru atbalstu būs būtiskas, risinot jautājumus saistībā ar pieredzi kodolenerģijas jomā. Kopējs Eiropas viedoklis par galvenajām problēmām un pieejām vajadzīgs atbilstīgi vajadzībām stiprināt Eiropas Pētniecības telpu. Tiks izveidota saikne starp valstu programmām un sekmēta sakaru dibināšana ar starptautiskām organizācijām un trešām valstīm, tostarp ASV, jaunajām neatkarīgajām valstīm, Kanādu un Japānu. Ja Kopienas ieinteresētība ir acīmredzama, EURATOM jābūt ļoti aktīvai esošajos forumos, kas koordinē PTA (pētniecības un tehnoloģiju attīstības) pasākumus starptautiskā līmenī. Attiecīgā gadījumā tiks nodrošināta koordinācija ar šajā jomā veikto KPC tiešo darbību programmu, kā arī ar kodoltermiskās enerģijas pētniecības netiešajām darbībām. Tikpat svarīgas saites jāizveido ar pētniecību EK pamatprogrammā, jo īpaši ar Eiropas standartu, izglītības, mācību, vides aizsardzības, materiālzinātnes, pārvaldes, kopējo infrastruktūru, drošības, drošības kultūras un enerģētikas pasākumiem. Daudzās tematiskajās jomās attiecība uz pasākumiem būtiska būs starptautiskā sadarbība. i) Radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana Mērķi Balstoties uz PTA, kas orientēta uz īstenošanu, šo pasākumu mērķis ir izveidot atbilstīgu zinātnisko un tehnisko bāzi, lai demonstrētu tehnoloģijas un drošību attiecībā uz izmantotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu ar ilgu pussabrukšanas periodu apglabāšanu ģeoloģiskos veidojumos, lai liktu pamatus vienotam Eiropas uzskatam galvenajos jautājumos saistībā ar atkritumu apsaimniekošanu un apglabāšanu, ka arī pētītu iespējas samazināt atkritumu daudzumu un/vai bīstamību ar sadalīšanu un transmutāciju vai citiem paņēmieniem. Pasākumi - Ģeoloģiska apglabāšana . Radioaktīvo atkritumu ar augstu aktivitāti un/vai ilgu pussabrukšanas periodu ģeoloģiskās apglabāšanas PTA jomā, kas ietver glabātavu projektu inženiertehniskus pētījumus un demonstrējumus, glabātavas saņēmēju iežu raksturošanu uz vietas (gan vispārējās, gan konkrētās vietas pazemes pētniecības laboratorijās), izpratni par glabātuvju vidi, pētījumus par attiecīgajiem procesiem blakus jomās (atkritumu veids un projektētās barjeras) un attālākās jomās (pamatiezis un izplatīšanās ceļi biosfērā), robustas metodikas izstrādāšanu darbības un drošības novērtēšanai, kā arī tādu pārvaldības un sabiedriski aktuālu jautājumu pētīšanu, kas saistīti ar pieņemamību sabiedrībai. - Sadalīšana un transmutācija . PTA visās sadalīšanas un transmutācijas tehniskajās jomās, lai izstrādātu eksperimentālas iekārtas un demonstrējumu sistēmas visprogresīvākajiem sadalīšanas procesiem un transmutāciju sistēmām, tostarp kritiskām un nekritiskām sistēmām, lai samazinātu daudzumus un bīstamību attiecībā uz izmantotās kodoldegvielas apstrādes augstas aktivitātes atkritumiem ar ilgu pussabrukšanas periodu. Tiks pētīts arī potenciāls, ko piedāvā koncepcijas par kodolenerģijas ražošanu, radot mazāk atkritumu, tostarp efektīvāku skaldmateriāla izmantošanu pašreizējos reaktoros. ii) Reaktoru sistēmas Mērķi Šo pasākumu mērķis ir nodrošināt pašreizējo iekārtu drošu nepārtrauktu darbību un, sekmējot energoapgādes dažādību un drošību, un cīņu ar atmosfēras sasilšanu, pētīt progresīvāku tehnoloģiju potenciālu, lai piedāvātu vēl drošāku, ekonomiskāku un konkurētspējīgāku kodolenerģijas izmantojumu. Pasākumi - Kodoliekārtu drošība . PTA attiecībā uz pašreizējo un nākamo kodoliekārtu darbības drošumu, jo īpaši attiecībā uz kodolspēkstacijas darbmūža un vadības novērtējumu, drošības kultūru, progresīvām drošības novērtēšanas metodēm, skaitliskās simulācijas rīkiem, aprīkojumu un kontroli, ka arī smagu negadījumu novēršanu un mazināšanu, kopā ar saistītiem pasākumiem zināšanu pārvaldības optimizācijai un pieredzes saglabāšanai. - Ilgtspējīgas kodolsistēmas . PTA ar mērķi uzlabot pašreizējo sistēmu un degvielu efektivitāti un atbalstīt tādus starptautiskus centienus šajā jomā kā Ceturtās paaudzes starptautiskais forums, ar mērķi pētīt aspektus izraudzītām progresīvām reaktoru sistēmām, lai novērtētu to potenciālu, pretestību to skaita palielināšanai un to ilglaicīgu ilgtspējību, tostarp pasākumi fundamentālo pētījumu jomā (īpaši materiālzinātnē) un degvielas cikla un jaunu degvielu izpēte. iii) Aizsardzība pret radiāciju Mērķi Radiācijas droša izmantošana medicīnā un rūpniecībā balstās uz pietiekamas aizsardzības pret radiāciju politiku un tās efektīvu īstenošanu. Pētniecībai ir būtiska nozīme aizsardzības standartu saglabāšanā un uzlabošanā, kas ir visu programmas pasākumu kopējais mērķis. Pētniecībai ir arī svarīgs mērķis pamatot Kopienas politikas virzienus un to efektīvu īstenošanu, ka arī ātri un efektīvi reaģēt uz jaunām vajadzībām. Šīs pētniecības būtisks mērķis ir palīdzēt atrisināt strīdu par risku attiecībā uz apstarošanu mazās un pastāvīgās devās. Attiecībā uz radiācijas izmantošanu medicīnā un rūpniecībā šā zinātniskā un politiskā jautājuma atrisināšanai var būt svarīga ietekme uz izmaksām un/vai veselību. Pasākumi - Mazas un pastāvīgas radiācijas iedarbības risku izskaitļošana . Labāka maza un pastāvīga starojuma iedarbības veselības risku izskaitļošana, kas ietver individuālas atšķirības, veicot epidemioloģiskus pētījumus un izmantojot labāku iedarbības mehānisma izpratni, ko dod šūnu un molekulu bioloģiskie pētījumi. - Radiācijas izmantošana medicīnā . Paaugstināt drošību un efektivitāti radiācijas medicīniskiem izmantojumiem diagnosticēšanā un terapijā (arī kodolmedicīnā) ar tehniskiem jauninājumiem un panākot atbilstīgu līdzsvaru starp šādu izmantojumu labumiem un riskiem. - Ārkārtēju situāciju vadība un rehabilitācija . Uzlabot ārkārtēju situāciju vadības saskanību un integrāciju (arī piesārņotu teritoriju sanāciju) Eiropā, izstrādājot kopīgus mehānismus un stratēģijas, un pierādīt to efektivitāti darba vidē. - Radiācijas vai radioaktīva materiāla ļaunprātīga izmantošana . Izstrādāt robustas un praktiskas pieejas, lai kontrolētu radiācijas vai radioaktīva materiāla ļaunprātīgas izmantošanas (vai izmantošanas draudu) ietekmi, tostarp tiešu un netiešu ietekmi uz veselību un vides piesārņošanu, jo īpaši apdzīvotās vietās, un uz pārtikas un ūdens apgādi. - Citi temati. Valsts pētniecības pasākumi citās jomās (piem. dabiskā radiācija, radioekoloģija, vides aizsardzība, dozimetrija, starojuma iedarbība darba vietā, riska pārvaldība utt.) tiks efektīvāk integrēti. iv) Infrastruktūras Mērķi Pētniecības infrastruktūras ir būtiska PTA daļa kodolzinātnē un kodoltehnoloģijā, kā arī ar radioaktivitāti saistītajās zinātnēs, un ir dažādas lieluma ziņā — sākot no ļoti lieliem un dārgiem uzņēmumu un laboratoriju tīkliem, līdz pat daudz mazākām sistēmām, piemēram, datubāzēm, skaitliskās simulācijas rīkiem un audu bankām. Programmas mērķi ir nodrošināt atbalstu galvenajām infrastruktūrām, ja ES pievienotā vērtība ir acīmredzama, jo īpaši, lai sasniegtu kritisko masu un lai aizstātu tādas novecojošas iekārtas kā pētniecības reaktorus. Tādejādi summēsies iepriekšējo Kopienas programmu panākumi, kas sekmēja starptautisku pieeju šādām infrastruktūrām un Eiropas kodolenerģētikas nozarē palīdzēja saglabāt augstus standartus attiecībā uz tehniskajiem sasniegumiem, jauninājumiem un drošību. Infrastruktūras dod arī svarīgu ieguldījumu zinātnieku un inženieru apmācībā. Pasākumi - Infrastruktūru atbalstīšana . Atbalsts to būtiskāko pētniecības infrastruktūru projektēšanai, renovācijai, celtniecībai un/vai darbībai, kas vajadzīga jebkurā no iepriekš minētajām tematiskajām jomām, piemēram, apakšzemes laboratorijas radioaktīvo atkritumu ģeoloģiskas apglabāšanas pētniecībai, eksperimentālās/pārbaudes iekārtas sadalīšanas un transmutācijas ierīcēm, reaktoru detaļas un sistēmas, karstās kameras, iekārtas smagu negadījumu pārbaudei un termiski hidrauliskai pārbaudei, materiālu pārbaudes reaktori, skaitliskās simulācijas rīki un radiobioloģijas iekārtas, datubāzes un audu bankas, kuras paredzētas izmantot aizsardzības pret radiāciju pētniecībā. - Infrastruktūru pieejamība . Veicināt starptautisku pieeju pašreizējām un nākamām infrastruktūrām attiecībā uz atsevišķiem pētniekiem un pētniecības grupām. v) Cilvēkresursi un mācības Mērķi Tā kā visās kodola skaldīšanas un aizsardzības pret radiāciju jomās ir bažas par vajadzīgā augstā līmeņa speciālo zināšanu un cilvēkresursu saglabāšanu un to, kā tas var ietekmēt jo īpaši spēju saglabāt pašreizējo kodoldrošības augsto līmeni, programmas mērķis būs ar visdažādākajiem pasākumiem atbalstīt dalīšanos zinātniskajā pieredzē un zinātībā visā nozarē. Šo pasākumu mērķis ir garantēt atbilstīgi kvalificētu pētnieku un tehniķu pieejamību, piemēram, izmantojot uzlabotu koordināciju starp ES izglītības iestādēm, lai nodrošinātu līdzvērtīgas kvalifikācijas visas dalībvalstīs, vai veicinot studentu un zinātnieku apmācību un mobilitāti. Tikai patiesi eiropeiska pieeja var nodrošināt vajadzīgo augstākās izglītības un apmācības stimulu un saskaņotību, tādejādi veicinot jaunās paaudzes zinātnieku mobilitāti un nodrošinot tiem inženieriem nepieciešamo apmācību to karjeras laikā, kuriem jārisina rītdienas zinātniskie un tehnoloģiskie uzdevumi kodolenerģētikas nozarē, kas kļūst arvien integrētāka. Pasākumi - Apmācība . Valstu programmu koordinācija un vispārējās apmācības vajadzību kodolzinātnē un kodoltehnoloģijā vērā ņemšana, izmantojot dažādus instrumentus, tostarp konkurējošus, kā daļu no vispārēja atbalsta cilvēkresursiem visās tematiskajās jomās. Ietver atbalstu mācību kursiem un mācību tīkliem. - Pētnieku mobilitāte . Atbalsts tikai ar piešķīrumiem un stipendijām, kas paredzētas lielākai zinātnieku un inženieru mobilitātei starp dažādām universitātēm un institūtiem dalībvalstīs un arī valstīs ārpus ES. Īpašu palīdzību var sniegt, ja pētnieki ir no jaunajām neatkarīgajām valstīm. 3. ĒTISKIE ASPEKTI Šīs programmas un no tās izrietošo pētniecības pasākumu īstenošanas laikā ir jāievēro ētikas pamatprincipi. Tie cita starpā ietver principus, kas minēti ES Pamattiesību hartā, tostarp šādus: cilvēka cieņas un cilvēka dzīvības aizsardzība, personas datu un privātās dzīves aizsardzība, kā arī dzīvnieku un vides aizsardzība saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un attiecīgo starptautisko konvenciju, pamatnostādņu un rīcības kodeksu jaunākajām versijām, piemēram, Helsinku Deklarāciju, Eiropas Padomes Konvenciju par cilvēktiesībām un biomedicīnu, kas parakstīta 1997. gada 4. aprīlī Ovjedo, un tās Papildu protokolus, ANO Konvenciju par bērnu tiesībām, UNESCO pieņemto Vispārējo deklarāciju par cilvēka genomu un cilvēktiesībām, ANO Bioloģisko un toksisko ieroču konvenciju ( BTWC ), Starptautisko līgumu par pārtikas un lauksaimniecības augu ģenētiskajiem resursiem un attiecīgās Pasaules veselības organizācijas (PVO) rezolūcijas. Ņems vērā arī atzinumus, ko izteikusi Eiropas padomdevēju grupa biotehnoloģijas ētikas jautājumos (1991—1997) un Eiropas grupa par dabaszinātņu ētiku un jaunām tehnoloģijām (sākot no 1998. gada). Saskaņā ar subsidiaritātes principu un Eiropā pastāvošo pieeju dažādību pētniecības projektu dalībniekiem jāievēro tiesību akti, noteikumi un ētikas noteikumi, kas ir spēkā valstīs, kurās veiks pētījumus. Katrā ziņā piemēro valstu noteikumus un konkrētā dalībvalstī vai citā valstī aizliegtu pētījumu veikšanu neatbalsta ar Kopienas finansējumu ne šajā dalībvalstī, ne citā valstī. Vajadzības gadījumā pētniekiem, kas piedalās pētniecības projektos, no attiecīgās valsts vai vietējās ētikas komitejas pirms PTA darbību uzsākšanas jāsaņem apstiprinājums. Komisija sistemātiski pārbaudīs ētikas aspektus priekšlikumiem, ar ko risina ētikas ziņā delikātus jautājumus, vai gadījumos, kad ētikas aspektiem nebūs veltīta pienācīga uzmanība. Īpašos gadījumos ētikas pārbaudi var veikt projekta īstenošanas laikā. Līgumam pievienotajā protokolā par dzīvnieku aizsardzību un labturību prasīts, lai Kopiena, izstrādājot un īstenojot Kopienas politikas virzienus, tostarp pētniecību, ņemtu vērā visas dzīvnieku labturības prasības. Padomes Direktīvā 86/609/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz to dzīvnieku aizsardzību, kurus izmanto izmēģinājumos un citiem zinātniskiem mērķiem, prasīts, lai visi izmēģinājumi būtu plānoti tā, lai izvairītos no stresa, ciešanu un nevajadzīgu sāpju sagādāšanas izmēģinājuma dzīvniekiem, izmantotu minimālu dzīvnieku daudzumu, iekļautu dzīvniekus ar zemāku neiropsiholoģisko jutīgumu, un būtu tādi, kas vismazāk rada sāpes, ciešanas, stresu vai ilgstošu kaitējumu. Dzīvnieku ģenētiskā mantojumu mainīšana vai dzīvnieku klonēšana ir pieļaujama tikai tad, ja mērķi ir ētiski attaisnojami un apstākļi ir tādi, ka tiek garantēta dzīvnieku labturība un tiek ievēroti bioloģiskās daudzveidības principi. Šīs programmas īstenošanas laikā Komisija regulāri pārraudzīs zinātnes sasniegumus, kā arī valstu un starptautiskos noteikumus, lai ņemtu vērā situācijas turpmāko attīstību. TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Priekšlikums Padomes Lēmumam, ar ko pieņem īpašo programmu kodolpētniecības un mācību pasākumiem atbilstīgi Euratom Septītajai pamatprogrammai 2. BUDŽETA LĪDZEKĻU SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM ( ABM/ABB ) Kodoltermiskās enerģijas pētniecība: - ITER realizēšana - Pētniecība un attīstība ITER ekspluatācijas sagatavošanā - Tehnoloģiskās darbības DEMO sagatavošanā - Ilgstošas pētniecības un attīstības darbības - Cilvēkresursi, izglītība un mācības - Infrastruktūra - Reaģēšana uz jaunām vajadzībām un neparedzētām politikas vajadzībām Kodola skaldīšanas un aizsardzības pret radiāciju pētniecība - Radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana - Reaktoru sistēmas - Aizsardzība pret radiāciju - Infrastruktūra - Cilvēkresursi un apmācība 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstošas tehniskās un administratīvās palīdzības pozīcijas), tostarp šādas. 08 11 01 01 Vadāma kodolsintēze; 08 11 01 02 Radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana; 08 11 01 03 Aizsardzība pret radiāciju; 08 11 02 Citi pasākumi kodoltehnoloģijas un drošības jomā (galīgo budžeta nomenklatūru Septītajai pamatprogrammai sagatavos kā paredzēts). 3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums 2007.–2011. (apstiprināms jaunajā finanšu perspektīvu sistēmā) 3.3. Budžeta informācija (pievienot rindas, ja vajadzīgs) Budžeta pozīcija | Izdevuma veids | Jauns | EBTA iemaksas | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu perspektīvas pozīcija | 08 | Neobl. | Dif.[17] | JĀ | NĒ | JĀ | Nr. [1a] | XX.01 | Neobl. | Nedif.[18] | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. [1a…] | XX.01.05 | Neobl. | Nedif. | JĀ | NĒ | JĀ | Nr. [1a…] | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi 4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums[19] miljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata) Izdevumu veids | Iedaļas Nr. | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Kopā | Darbības izdevumi[20] | Saistību apropriācijas (SA) | 8.1 | a | 280,916 | 358,377 | 477,708 | 493,220 | 527,103 | 2.137,324 | Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 112,366 | 227,626 | 354,780 | 440,367 | 1.002,185[21] | 2.137,324 | Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[22] | Tehniskā un administratīvā palīdzība (NDA) | 8.2.4 | c | 177,503 | 190,795 | 197,945 | 203,300 | 184,645 | 954,188 | PAMATSUMMAS KOPAPJOMS | Saistību apropriācijas | a+c | 458,419 | 549,172 | 675,653 | 696,520 | 711,748 | 3.091,512 | Maksājumu apropriācijas | b+c | 289,869 | 418,421 | 552,725 | 643,667 | 1.186,830[23] | 3.091,512 | Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[24] | Cilvēkresursu un saistītie izdevumi (NDA) | 8.2.5 d | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 | Administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu un saistītos izdevumus, kas nav ietvertas pamatsummā (NDA) | 8.2.6 e | 0,148 | 0,151 | 0,154 | 0,157 | 0,160 | 0,770 | Kopējās orientējošās atbalsta izmaksas SA KOPĀ, ietverot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 463,553 | 554,408 | 680,994 | 701,968 | 717,305 | 3.118,228 | MA KOPĀ, ietverot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 295,003 | 423,657 | 558,066 | 649,115 | 1.192,387[25] | 3.118,228 | Ziņas par līdzfinansējumu Ja priekšlikums ietver dalībvalstu vai citu iestāžu (norādīt konkrēti) līdzfinansējumu, tad paredzamā līdzfinansējuma apjoms ir jānorāda šajā tabulā (var pievienot papildu rindas, ja ir paredzēts vairāku organizāciju līdzfinansējums): miljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata) Līdzfinansētāja organizācija | Gads n | n +1 | n +2 | n +3 | n +4 | n + 5 un turpmākie | Kopā | …………………… | f | SA KOPĀ, ietverot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 4.1.2. Saderība ar finanšu plānošanu ( Priekšlikums ir saderīgs ar nākamo finanšu plānošanu (Komisijas 2004. gada februāra Paziņojums par Finanšu plānu (2007.–2013.) KOM (2004.) 101). ( Priekšlikums saistīts ar attiecīgās finanšu perspektīvas pozīcijas pārplānošanu. ( Iespējams, ka priekšlikums var prasīt Iestāžu nolīguma noteikumu piemērošanu [26](piemēram, elastības instrumenta izmantošanu vai finanšu plāna pārskatīšanu). 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem ( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus. ( Priekšlikumam ir finansiālā ietekme, un tā ir šāda: Dažas asociētās valstis var palīdzēt finansēt pamatprogrammas. Saskaņā ar Finanšu regulas 161. pantu Kopīgais pētniecības centrs var izmantot ieņēmumus no dažāda veida darbībām uz konkursa pamata un no citiem pakalpojumiem, kas sniegti ārējām organizācijām. Saskaņā ar Finanšu regulas 18. pantu dažus ieņēmumus var izmantot, lai finansētu īpašus izdevumu posteņus. miljoni EUR (līdz 1 zīmei aiz komata) Pirmsdarbības[Gads n-1] | Stāvoklis pēc darbības | Cilvēkresursu kopējais daudzums[27] | 1.848 (+ 15) | 1.848 (+ 25) | 1.848 (+ 15) | 1.848 (+ 5) | 1.848 | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI 5.1. Jāīsteno īstermiņā vai ilgtermiņā Ar šo īpašo programmu reaģē uz vajadzību veicināt izcilību un jauninājumus, kā arī nodrošināt sadarbību un efektivitāti, atbalstot zinātnisko izpēti un mācības šādās jomās: i) kodoltermiskās enerģijas pētniecība un ii) kodola skaldīšana un aizsardzība pret radiāciju. 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, un priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem, iespējamā sinerģija Ar šo īpašo programmu sniedzamā atbalsta pievienotā vērtība būs kodolpētniecības sekmēšana šādās jomās: i) kodoltermiskās enerģijas pētniecība un ii) kodola skaldīšana un aizsardzība pret radiāciju Kopienā. Attiecīgā gadījumā tiks meklēta sinerģija un papildināmība ar citiem Kopienas politikas virzieniem un programmām. 5.3. Mērķi, gaidāmie rezultāti un attiecīgie priekšlikuma rādītāji saistībā ar vadības līdzekļu sadali pa darbības jomām 1. Kodoltermiskās enerģijas pētniecība. Izstrādāt zināšanu bāzi un realizēt ITER kā galveno pasākumu, lai izveidotu drošu, ilgtspējīgu, videi nekaitīgu un ekonomiski stabilu spēkstaciju reaktoru prototipus. 2. Kodola skaldīšana un aizsardzība pret radiāciju. Izveidot pārdomātu zinātniski tehnisko bāzi, lai paātrinātu praktisko risinājumu attīstību radioaktīvo atkritumu ar ilgu pussabrukšanas periodu drošākai apsaimniekošanai, veicinātu drošāku, resursu izmantošanas ziņā efektīvāku un konkurētspējīgu kodolenerģijas izmantošanu, kā arī nodrošināt robustu un sociāli pieņemamu sistēmu cilvēka un vides aizsardzībai pret jonizējošā starojuma ietekmi. Darbības rādītājus izstrādās trīs līmeņos. Kvantitatīvos un kvalitatīvos rādītājus izstrādās, lai noradītu tādus zinātnes un tehnikas attīstības ceļus vai virzienus kā jauni standarti un instrumenti, zinātniskas metodes, patentu pieteikumi un licences līgumi par jauniem produktiem, procesiem un pakalpojumiem. Vadības rādītājus izstrādās, lai kontrolētu darbību iekšēji un atbalstītu augstāko vadību lēmumu pieņemšanā. Tie var ietvert budžeta izpildes līmeni, līguma slēgšanas laiku un maksāšanas laiku. Rezultāta (ietekmes) rādītājus izmantos, lai novērtētu zinātniskās izpētes kopējo efektivitāti attiecībā pret augsta līmeņa mērķiem. Tostarp var būt arī novērtējums kopējā pamatprogrammas līmenī (piem., ietekme uz Lisabonas, Gēteborgas, Barselonas un citu mērķu īstenošanu) un novērtējums īpašo programmu līmenī (piem., izdarītais ieguldījums ES zinātnes un tehnoloģiju, ka arī saimnieciskajā darbībā). 5.4. Īstenošanas metode (orientējoši) Norādīt darbības īstenošanai izvēlēto(-ās) metodi(-es). ( Centralizēta pārvaldīšana ( veic tieši Komisija ( netieši, deleģējot ( izpildaģentūrām ( Kopienu izveidotām iestādēm saskaņā ar Finanšu regulas 185. pantu ( dalībvalstu publiskā sektora iestādei/iestādēm, kuras veic publisko pasūtījumu ٱ Dalītā vai decentralizētā pārvaldīšana ٱ ar dalībvalstīm ٱ ar trešām valstīm ٱ Pārvaldīšana kopā ar starptautiskajām organizācijām (precizēt) Komisija šai programmai iesaka centralizētu pārvaldību, ko tieši veiks Komisija un netieši veiks, uzticot pārvaldību izpildaģentūrai vai struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar Euratom līgumu. Daļu no programmas izpildīs ar ITER Eiropas Juridiskās personas (Barselona) starpniecību. Attiecībā uz dažām programmas daļām, ja saikne starp detalizētu finansēto faktisko projektu pārraudzību un zinātnes un tehnoloģiju politikas izstrādāšanu ir skaidra, izpildaģentūrai uzticēs vadīt konkursus un novērtēšanu, un tā veiks tādus uzdevumus kā iesniegto priekšlikumu pieņemšana un administratīva pārvaldība, pieaicinot un maksājot novērtēšanas ekspertiem (kurus izvēlas Komisija), sniedzot materiāli tehnisku atbalstu priekšlikumu novērtēšanai un tādu iespējamu papildu uzdevumu veikšanai kā finansiālās dzīvotspējas pārbaude un statistikas apkopošana. Netiks izslēgta saglabātā iespēja noslēgt apakšlīgumu ar privātu uzņēmumu specifisku uzdevumu veikšanai (piem., informācijas tehnoloģijas rīku izstrādāšanai, darbības nodrošināšanai un atbalstam). Komisijas dienesti veiks novērtēšanu, līgumu slēgšanu un projektu vadību, lai saglabātu šādu darbību un politikas formulēšanas ciešo saistību. 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA Uzraudzības un novērtēšanas aspekti ir izklāstīti Tiesību akta finanšu pārskatā par Septītās pamatprogrammas priekšlikumu KOM (2005) 119 galīgais. 7. KRāPšANAS APKAROšANAS PASāKUMI Bez tam veic arī atbilstošus pasākumus, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, kā arī vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu zaudētos, nepamatoti izmaksātos vai nelietderīgi izlietotos līdzekļus saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[28], Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002[29], Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību[30], Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[31], un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1074/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF )[32]. 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1. Priekšlikuma mērķi to finansiālo izmaksu izteiksmē Saistību apropriācijas miljonos EUR (līdz 3. zīmei aiz komata) 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[34] (XX 01 01) | A*/AD | B*, C*/AST | Personāls[35], ko finansē atbilstoši XX 01 02. pantam | Pārējais Personāls[36], ko finansē atbilstoši XX 01 05. pantam | A*/AD | B*, C*/AST | KOPA[37] | 1.848 (+ 15) | 1.848 (+ 25) | 1.848 (+ 15) | 1.848 (+ 5) | 1.848 | 8.2.2. No darbības izrietošo uzdevumu saraksts Pamatprogrammas īstenošana 8.2.3. Cilvēkresursu avoti (ar likumu noteiktie) (Ja norādīts vairāk nekā viens avots, norādīt amatu skaitu saistībā ar katru avotu) ( Programmas pārvaldībai konkrētajā brīdī paredzētie amati, kas jāaizstāj vai jāpapildina ( Amati, kas 2006. gadam paredzēti iepriekš saskaņā ar gada stratēģisko plānošanu un sastādot provizorisko budžeta projektu ( Amati, kas pieprasāmi, veicot nākamā gada stratēģisko plānošanu un sastādot provizorisko budžeta projektu ( Amati, kuru izpildītāji aizstājami no esošajiem vadības dienesta resursiem (iekšējā pārcelšana) ( Amati, kas nepieciešami attiecīgajam gadam, bet nav paredzēti, veicot konkrētā gada stratēģisko plānošanu un sastādot provizorisko budžeta projektu 8.2.4. Pārējie pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 05 – I zdevumi administratīvai vadībai ) [38] miljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata) Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gad | KOPĀ | Paredzētais personāls xx.01 05 01 | 132,100 | 137,665 | 142,206 | 145,659 | 141,128 | 698,758 | Ārštata darbinieki xx.01 05 02 | 23,520 | 30,809 | 32,971 | 34,418 | 19,830 | 141,548 | Citi administratīvie izdevumi xx.01 05 03 | 21,883 | 22,321 | 22,768 | 23,223 | 23,687 | 113,882 | Kopējie tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumi | 177,503 | 190,795 | 197,945 | 203,300 | 184,645 | 954,188 | 8.2.5. Finansiālās cilvēkresursu un saistītās izmaksas, kas nav ietvertas pamatsummā[39] miljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata) Cilvēkresursu veids | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | KOPĀ | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (08 01 01 un) | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 | Personāls, ko finansē atbilstoši XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, nacionālie eksperti, līgumpersonāls u.c.) | Cilvēkresursu un saistītās izmaksas kopā (NAV ietvertas pamatsummā) | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 | Aprēķins — Administratīvie izdevumi Aprēķināti, ņemot vērā šādu hipotēzi: -ierēdņu skaits budžeta ex A daļā paliek 2006. gada līmenī, -izdevumi katru gadu palielinājās par 2% atbilstīgi paredzētajai inflācijai, piem., inflācijai, kas norādīta Fiche 1 REV (Komisijas dienestu darba dokuments, kas saistīts ar finanšu plānu), - pieņēmums par EUR 108 000 par katru ierēdni un EUR 70 000 par ārštata darbinieku (2004. gada cenas) Aprēķins – Personāls, ko finansē atbilstoši XX 01 02. pantam Vajadzības gadījumā jāsniedz norāde uz 8.2.1. punktu. 8.2.6 Pārējie administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā[40] miljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata) | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | KOPĀ | XX 01 02 11 01 – Komandējumi | 0,036 | 0,036 | 0,037 | 0,038 | 0,038 | 0,185 | XX 01 02 11 02 – Apspriedes un konferences | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,005 | XX 01 02 11 03 – Komitejas[41] | 0,111 | 0,114 | 0,116 | 0,118 | 0,121 | 0,580 | XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultācijas | XX 01 02 11 05-Informācijas sistēmas | 2 Pārējie vadības izdevumi kopā (XX 01 02 11) | 3 Pārējie administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | Administratīvie izdevumi kopā, izņemot cilvēkresursu un saistītās izmaksas (NAV ietverti pamatsummā) | 0,148 | 0,151 | 0,154 | 0,157 | 0,160 | 0,770 | Aprēķins — Pārējie administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā Šie skaitļi provizoriski aprēķināti, pamatojoties uz 2006. gada PTA ĢD pieprasītajām summām, kas palielinātas par 2% atbilstīgi paredzētājai ikgadējai inflācijai ( Fiche 1 REV ) Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz ar piešķīrumu vadošajam ĢD saskaņā ar ikgadējo resursu sadalījuma procedūru. Amatu sadalījumā jāņem vērā galīgā amatu pārdale starp nodaļām, pamatojoties uz jaunajām finanšu perspektīvām. [1] KOM(2005)119 galīgais. [2] KOM(2005)118. [3] SEK(2005)430. [4] KOM(2005)387. [5] Ar Finanšu regulas 54. panta 2. daļas a) punktu Komisijai ir atļauts uzticēt valsts iestādes uzdevumus izpildaģentūrām. Tomēr Padomes Regula (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus, un Komisijas Regula (EK) Nr. 1653/2004 par finanšu tipa regulu izpildaģentūrām, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 ir EK regulas, ko tādejādi Euratom jomā nepiemērotu. Komisija ir paredzējusi lūgt Padomei paplašināt minēto regulu darbībā jomu, ietverot tajā Euratom līgumu. [6] Sk. paskaidrojuma rakstu Komisijas pārskatītajam priekšlikumam par “Kodolpaketi”, KOM(2004)526 galīgais, 8.9.2004. [7] OV C , , . lpp. [8] OV C , , . lpp.8. [9] OV C , , . lpp. [10] Oficiālajā Vēstnesī nav publicēts. [11] OJ V 312, 23.12.1995., 1. lpp. [12] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. [13] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. [14] K(2005) 576 galīgais. [15] OV L 177, 4.7.1984., 25. lpp. [16] OV L 108, 29.4.2005., 64. lpp. [17] Diferencētas apropriācijas [18] Nediferencētās apropriācijas, še turpmāk — NDA [19] Tabulā noradītie skaitļi attiecas uz visas EURATOM pamatprogrammas izdevumiem (sk. KOM(2005)119 galīgais) [20] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā. [21] Maksājumu apropriācijas attiecas uz 2011. gadu un nākamajiem gadiem. [22] Izdevumi, kas ietverti xx. sadaļas xx 01 05. pantā. [23] Maksājumu apropriācijas attiecas uz 2011. gadu un nākamajiem gadiem. [24] Izdevumi xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 05. pantu. [25] Maksājumu apropriācijas attiecas uz 2011. gadu un nākamajiem gadiem. [26] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [27] Tabulā norādītie skaitļi attiecas tikai uz darbiniekiem, ko finansē pēc štatu saraksta par visām netiešajām darbībām, par kurām atbild šādi ģenerāldirektorāti: RTD, INFSO, TREN, ENTR un FISH, tostarp 60 papildus ITER štata darbiniekiem. Tādēļ šie skaitļi neietver amatus štatu sarakstā no darbības budžeta un amatus no KPC štatu saraksta (sk. dokumentu KOM(2005)439 galīgais un KOM(2005)445 galīgais). [28] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [29] OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. [30] OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp. [31] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. [32] OV L 136, 31.5.1999., 8. lpp. [33] Kā aprakstīts 5.3. iedaļā. [34] Ar to saistītās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [35] Ar to saistītās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [36] Ar to saistītās izmaksas ir ietvertas pamatsummā. [37] Tabulā norādītie skaitļi attiecas tikai uz darbiniekiem, ko finansē pēc štatu saraksta par visām netiešajām darbībām, par kurām atbild šādi ģenerāldirektorāti: RTD, INFSO, TREN, ENTR un FISH, tostarp 60 papildus ITER štata darbiniekiem. Tādēļ šie skaitļi neietver amatus štatu sarakstā no darbības budžeta un amatus no KPC štatu saraksta (sk. dokumentu KOM(2005)439 galīgais un KOM(2005)445 galīgais). [38] Tabulā noradītie skaitļi attiecas uz visas EURATOM pamatprogrammas izdevumiem (sk. KOM(2005)119 galīgais). [39] Tabulā noradītie skaitļi attiecas uz visas EURATOM pamatprogrammas izdevumiem (sk. KOM(2005)119 galīgais). [40] Tabulā noradītie skaitļi attiecas uz visas EURATOM pamatprogrammas izdevumiem (sk. KOM(2005)119 galīgais). [41] CST Euratom .