(a)atvieglot VPS+ režīma pieejamību arvien lielākam to vismazāk attīstīto valstu skaitam, kuras izies no EBA statusa;

Pašreizējo shēmu piemēro līdz 2023. gada 31. decembrim. Ja netiks pieņemta jauna regula, 2024. gada 1. janvārī standarta VPS un VPS+ režīms vairs netiks piemērots. Tādējādi standarta VPS un VPS+ ietvaros veiktajam importam no jaunattīstības valstīm tiktu piemēroti augstāki nodokļi. Tomēr uz importu no vismazāk attīstītajām valstīm joprojām attiektos EBA režīms, kam nav noteikts termiņš. Jaunās VPS regulas priekšlikuma mērķis ir atjaunot shēmu vēl uz desmit gadiem. VPS ir rūpīgi izstrādāta ES tirdzniecības politikas instrumentu kopuma daļa. Tās pārskatīšanas mērķis ir precizēt VPS darbības veidu un uzlabot tās efektivitāti un lietderību. Tādējādi izvēlēto politikas risinājumu kopumu, kas ir arī definēts un sīkāk izpētīts ārējā pētījumā un ietekmes novērtējumā, raksturo augsta detalizācijas pakāpe. Šo risinājumu mērķis ir veikt konkrētus un ierobežotus uzlabojumus, lai nodrošinātu VPS vispārējo nozīmi arī turpmāk un sasniegtu tās attīstības un ilgtspējas mērķus.

VPS ir viens no galvenajiem ES tirdzniecības instrumentiem, kura uzdevums ir palīdzēt jaunattīstības valstīm integrēties pasaules ekonomikā, mazināt nabadzību un atbalstīt ilgtspējīgu attīstību, veicinot galvenās cilvēktiesības un darba tiesības, vides aizsardzību un labu pārvaldību. VPS sastāv no trijiem režīmiem:

Kā atspoguļojas Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā, kurus ir apņēmušās īstenot visas Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) dalībvalstis, VPS turpināšana ir daļa no ES politiskās apņemšanās atbalstīt ilgtspējīgu attīstību visā pasaulē. VPS mērķi ir saskaņā arī ar ES politikas saskaņotību attīstībai (PCD) — vienu no galvenajiem pīlāriem ES centienos palielināt attīstības sadarbības pozitīvo ietekmi un lietderību. Turklāt tā saskan ar Līguma noteikumiem par ilgtspējīgas attīstības un cilvēktiesību veicināšanu ar ārējās darbības palīdzību, tirdzniecības noteikumiem, kas reglamentē importu, ES zaļā kursa iniciatīvām un ES Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā.

•Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

2018. gadā tika pabeigts pašreizējās VPS regulas vidusposma izvērtējums (VPI). Vidusposma izvērtējumā secināts, ka kopumā VPS sasniedz mērķus un ka pirms termiņa beigām, kas ir 2023. gada 31. decembrī, regula nav jāgroza. Tomēr vidusposma izvērtējumā sniegti vairāki ieteikumi, kā uzlabot shēmas lietderību un efektivitāti. Minētie ieteikumi apstiprināja apzinātās problēmas, kas sīki izklāstītas šim priekšlikumam pievienotā ietekmes novērtējuma 2. iedaļā. VPI projekta grupa ir sniegusi šādus ieteikumus: 1) uzlabot ES VPS un VPS+ pārraudzības pārredzamību un informētību par tām; 2) lietderīgāk izmantot aizsardzības noteikumus; 3) lietderīgāk izmantot tarifa preferenču pagaidu atcelšanu; 4) atjaunināt cilvēktiesību un darba tiesību, kā arī vides un labas pārvaldības principu galveno konvenciju sarakstu; 5) izvērtēt to, cik svarīgs joprojām ir no VPS+ nošķirts un atsevišķs standarta VPS režīms, un apsvērt iespēju paplašināt nosacījumus, kas attiecas uz konvencijām; 6) kritiski izvērtēt vismazāk attīstītajām valstīm piešķirto PTO pakalpojumu atbrīvojumus; 7) apsvērt jautājumu par VPS un brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) / preferenciālas tirdzniecības nolīgumu (PTN) režīmu saskaņotību. Vairāki no šiem aspektiem tika risināti, īstenojot VPS regulu, jo īpaši izmantojot VPS pārredzamības un informētības centra projektu. Kopš VPI tiek piemēroti arī aizsardzības un atcelšanas mehānismi; to piemērošanā gūtās atziņas ir izklāstītas šim priekšlikumam pievienotajā ietekmes novērtējumā.

•Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

Atklāta sabiedriskā apspriešana par VPS un ierosinātajiem reformu risinājumiem notika no 2020. gada 11. marta līdz 15. jūlijam. Detalizēts kopsavilkums par apspriešanos ar ieinteresētajām personām ir sniegts pievienotā ietekmes novērtējuma 2. pielikumā.

Sabiedriskajā apspriešanā tika iesniegtas 512 atbildes. 54 % respondentu ir ES ieinteresētās personas, 41 % ir no VPS valstīm, un atlikušie 5 % ir no citām valstīm (ieskaitot Apvienoto Karalisti). Respondentu veida ziņā vislielākais atbilžu īpatsvars ir no “uzņēmumiem / darījumdarbības organizācijām” (28 %), kam seko uzņēmumu apvienības (24 %) un ES iedzīvotāji (17 %), publiskais sektors (12 %), pilsoniskā sabiedrība (NVO, vides un patērētāju organizācijas un akadēmiskās aprindas) (8 %) un citi (ieskaitot arodbiedrības) (7 %).

Lielākā daļa, t. i., aptuveni 70 % no respondentiem uzskata, ka starptautiskā tirdzniecība var sniegt nozīmīgu ieguldījumu nabadzības izskaušanā jaunattīstības valstīs, un 10 % uzskata, ka tā var sniegt nelielu ieguldījumu; 17 % uzskata, ka tā nevar veicināt nabadzības mazināšanu. Uzskati VPS valstīs par tirdzniecības lomu nabadzības mazināšanā nepārprotami ir pozitīvāki: no šiem respondentiem 92 % apgalvo, ka tirdzniecība var sniegt nozīmīgu ieguldījumu, savukārt no ES respondentiem tā uzskata 52 %; savukārt 19 % no ES respondentiem neuzskata, ka tirdzniecība var palīdzēt izskaust nabadzību, salīdzinājumam — no VPS valstu respondentiem tādi ir 2 %. Jautājumā par to, kā tirdzniecība veicinājusi nabadzības mazināšanu, lielākā daļa respondentu norāda, ka eksports rada darbvietas un ilgtermiņā — attīsta prasmes.

Caurmērā tiek uzskatīts, ka VPS ir pozitīva ietekme visās ilgtspējīgas attīstības jomās.

86 % no respondentiem uzskata, ka ir svarīgi, lai ES turpinātu pārraudzīt to, kādā mērā VPS+ saņēmējvalstis īsteno 27 starptautiskās konvencijas, savukārt 8 % to uzskata par nenozīmīgu aspektu. Respondenti uzskata, ka Komisijas veiktajai starptautisko konvenciju īstenošanas pārraudzībai noderīgu informāciju sniedz plašs informācijas avotu klāsts. Visnozīmīgākais avots lielā mērā ir konvenciju pārraudzības struktūru, t. i., ANO, Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) un citu starptautisku organizāciju, ziņojumi, kam seko informācija, kuru sniedz uzņēmumi un sociālie partneri saņēmējvalstīs un nevalstiskās organizācijas (NVO).

Saņemtais ieguldījums tika ņemts vērā pievienotajā ietekmes novērtējumā, jo īpaši attiecībā uz problemātisko definīciju izstrādi (2. nodaļa), iniciatīvas vispārīgajiem un konkrētajiem mērķiem (4. nodaļa) un pieejamajiem politikas risinājumiem (5. nodaļa).

•Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

Ietekmes novērtējuma projekta pamatā bija ārējs pētījums (tālāk — “pētījums”), ko veica BKP Economic Advisors GmbH. Pētījuma galīgais ziņojums tika publicēts 2021. gada maijā, un tas ir pieejams Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē. Pētījumā tika ņemti vērā VPI secinājumi, un tajā galvenā uzmanība pievērsta vairākiem politikas risinājumiem, kas varētu uzlabot VPS instrumenta vispārējo mērķu sasniegšanu. Tajā ņemta vērā publicētā literatūra un iepriekš aprakstītās atklātās sabiedriskās apspriešanas rezultāti. Pētījuma ieteikumu kopsavilkums ir pieejams Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē.

Atbalsta pētījuma rezultāti tika iesniegti VPS ekspertu grupai 2020. gada 20. oktobrī, 2020. gada 7. decembrī un 2021. gada 23. februārī un INTA komitejai tehniskā prezentācijā aiz slēgtām durvīm — 2021. gada 12. aprīlī.

Šā priekšlikuma galvenie elementi tika sīkāk apspriesti ar VPS ekspertiem 2021. gada 19. aprīlī un 2021. gada 14. jūnijā.

•Ietekmes novērtējums

Pievienotā ietekmes novērtējuma kopsavilkuma lapa ir pieejama kā daļa no priekšlikuma paketes. 2021. gada 9. aprīlī Regulējuma kontroles padome sniedza labvēlīgu atzinumu par ietekmes novērtējumu. Ietekmes novērtējumā aplūkotas politikas alternatīvas piecās tematiskās kopās: 1) VPS režīmi un saņēmējvalstis, 2) produktu aptvere un produktu iziešanas mehānisms, 3) tarifa preferenču iegūšanas/saglabāšanas nosacījumi, 4) VPS īstenošanas pārredzamība un 5) aizsardzības noteikumi. Katrā kopā tika novērtēti vairāki politikas risinājumi, ņemot vērā pamatscenāriju saglabāt VPS shēmu tādu, kāda tā ir.

(1)VPS režīmi un saņēmējvalstis (valstu iziešana)

Šajā kopā aplūkota VPS saņēmēju skaita pastāvīga samazināšana. Valstis var zaudēt piekļuvi VPS, ja tās noslēdz brīvās tirdzniecības nolīgumu ar ES vai arī to stāvoklis uzlabojas līdz valstu ar vidēji augstiem ienākumiem kategorijai. Ietekmes novērtējumā izskatīti risinājumi, kā grozīt VPS triju līmeņu struktūru un valstu aptveri shēmā. Analīze liecina, ka nav nepārvarama iemesla vispārējo preferenču shēmā mainīt valstu aptveres pašreizējo struktūru, jo shēma jau ir vērsta uz valstīm, kurām ir visvairāk vajadzību, un triju līmeņu struktūra risina dažādās saņēmēju attīstības vajadzības.

Risinājums, kas vislabāk palīdz sasniegt vispārīgo mērķi veicināt nabadzības izskaušanu un konkrēto mērķi izvērst eksportu no jaunattīstības valstīm, ir grozīt VPS+ ekonomiskās neaizsargātības kritērijus. Šis risinājums ir mēģinājums mazināt būtiskās negatīvās sekas, ko rada EBA preferenču zaudēšana pēc iziešanas no VAV statusa.