Eiropadome uzsvēra, ka vienotā tirgus darbībai ir ļoti svarīgi, lai tiktu nodrošināta spēkā esošo tiesību aktu izpilde. Īstenodamas Pakalpojumu direktīvu, dalībvalstis pakalpojumu tiesiskajā regulējumā izdarīja vairākas korekcijas. Pilnīga ES noteikumu izpilde uzlabotu mazumtirdzniecības regulatīvo vidi un ļautu uzņēmumiem (un līdz ar to arī patērētājiem) gūt labumu no vienotā tirgus.

Pakalpojumu direktīva mazumtirgotājiem atvieglo mazumtirdzniecības punktu izveidi dalībvalstīs. Eiropas Savienības Tiesa (“Tiesa”) spriedumā Visser lietā apstiprināja, ka mazumtirdzniecība ir pakalpojums un uz to ir attiecināma Pakalpojumu direktīva. Šī direktīva nodrošina, ka ir aizliegtas dažas ļoti ierobežojošas tirgus piekļuves prasības, savukārt dažas citas ir atļautas tikai tad, ja tās nav diskriminējošas un ir samērīgas un attaisnojamas ar leģitīmu sabiedriskās politikas mērķi. Šajā sakarā direktīvas mērķis ir arī nodrošināt efektīvas, objektīvas un nediskriminējošas procedūras, kas ļauj piekļūt tirgum saprātīgā laika periodā. Līdzīgas prasības ir noteiktas arī Līgumā par Eiropas Savienības darbību gadījumos, kas neietilpst Pakalpojumu direktīvas darbības jomā, piemēram, darbības ierobežojumu gadījumos.

Ar digitālā vienotā tirgus stratēģijas īstenošanu Komisija vienoto tirgu centās pielāgot digitālajam laikmetam. Pārrobežu e-komercijas kāpināšana bija viens no galvenajiem mērķiem. Mazumtirgotājiem sekmīgi darboties tiešsaistē palīdzēs Komisijas priekšlikumi par ģeogrāfisko bloķēšanu , par paku pārrobežu piegādes pakalpojumiem , par PVN sistēmas modernizāciju un par digitālo līgumu noteikumiem , kā arī gaidāmā iniciatīva par tiešsaistes platformām . Komisija ir ierosinājusi arī pasākumus, kas nodrošinās taisnīgu un efektīvu nodokļu uzlikšanu digitālajā ekonomikā un maksājumu karšu shēmu un maksājumu apstrādes struktūru neatkarīgumu .

Avots: pašu aprēķini, kuru pamatā ir informācija, kas savākta no dalībvalstīm un Eurostat, kā arī iegūta specializētos pētījumos.

Tomēr ES mazumtirdzniecības nozares produktivitāte atpaliek no citām nozarēm un ir mazāk dinamiska nekā citās līdzīgās tautsaimniecībās. Mazumtirdzniecība ir arī mazāk rentabla nekā citas nozares. Nozares rezultativitāti negatīvi ietekmē augošais regulatīvais slogs. Mazumtirgotājiem jānodrošina atbilstība arvien daudzveidīgākam un nereti kompleksam tiesiskajam regulējumam, kas noteikts valsts, reģionālā un vietējā līmenī. Šādu stingru noteikumu rezultātā mazumtirdzniecības tirgi zaudē dinamiskumu, jo tajos reti ienāk jauni mazumtirdzniecības uzņēmumi vai izbeidz darboties esošie uzņēmumi, un samazinās nodarbinātības izredzes .

ES mājsaimniecību tēriņi par mazumtirgotāju izplatītajām precēm veido vienu trešdaļu no to budžeta. Tā kā mazumtirdzniecības nozare nosaka cenas, produktu piedāvājumu un kvalitāti, tā ietekmē ES iedzīvotāju dzīves kvalitāti.

Dinamiska un konkurētspējīga mazumtirdzniecības nozare ir svarīga kā patērētājiem, tā uzņēmumiem un līdz ar to visai ES tautsaimniecībai kopumā. Tā kā mazumtirdzniecībā darbojas ārkārtīgi liels skaits uzņēmumu un tā rada daudz darbvietu, kā arī dod ieguldījumu ES pievienotajā vērtībā, tā ir ļoti svarīgs instruments ilgtermiņa ekonomiskās izaugsmes kāpināšanā.

Vienotā tirgus stratēģijā kā būtiski šķēršļi sekmīgākai mazumtirdzniecības darbībai minēti ierobežojumi mazumtirdzniecības punktu izveidei un ierobežojumi, kas skar ikdienas mazumtirdzniecības darbības. Komisija apņēmās, ka tā “izklāstīs labāko praksi, lai veicinātu mazumtirdzniecības uzņēmumu dibināšanu un samazinātu darbības ierobežojumus vienotajā tirgū [..], [un tā kalpos kā] norādījumi par dalībvalstu reformām un [darīs iespējamu] prioritāšu noteikšanu attiecībā uz noteikumu izpildes politiku mazumtirdzniecības nozarē”.

Šā paziņojuma mērķis ir palīdzēt atraisīt mazumtirdzniecības nozarei piemītošo potenciālu ES tautsaimniecībā, apzinot labāko praksi. Šie labākās prakses piemēri sekmēs mazumtirdzniecības nozares konkurētspēju, taču tie neapdraudēs sabiedriskās kārtības mērķus, ko tiecas sasniegt dalībvalstis. Kā uzsvērusi Eiropadome, ES ir jāturpina strādāt pie nākotnē dzīvotspējīga vienotā tirgus, kas atbilst digitālā laikmeta vajadzībām. Mazumtirdzniecības nozare arvien vairāk izmanto daudzkanālu izplatīšanas tīklu, un sagaidāms, ka šī tendence saglabāsies. Vairākas digitālā vienotā tirgus iniciatīvas cenšas nodrošināt, lai tiešsaistes mazumtirgotāji varētu sekmīgi tirgoties pārrobežu mērogā. Šis paziņojums vairāk pievēršas ierobežojumiem, kas aktuālāki nesaistes mazumtirgotājiem.

Vienotā tirgus 25. gadadienā mums ne tikai vajadzētu priecāties par panākto, bet arī pārdomāt nākotnē darāmo. Tāpēc mums vajadzētu pievērsties mazumtirdzniecības nozarei un analizēt to. Laikā, kad e-komercija mazumtirdzniecības nozarē pieprasa pārkārtojumus, ES iestādēm un dalībvalstīm ir jāpalīdz nozarei saglabāt konkurētspēju.

2.Ierobežojumi mazumtirdzniecības nozarē, kuri negatīvi ietekmē tirgus darbības rādītājus

Mazumtirgotāji saskaras ar daudziem lielākiem un mazākiem ierobežojumiem, kas skar veikalu izveidi (piem., veikala lieluma un atrašanās vietas ierobežojumi vai procedūra īpašas atļaujas saņemšanai) un tirdzniecības darbības (piem., ierobežojumi attiecībā uz darbalaiku, noieta veicināšanas pasākumiem un izplatīšanas kanāliem un piegādes avotiem, kā arī nodokļi). Daudzu šo ierobežojumu pamatā var būt leģitīmi sabiedriskās politikas mērķi, tomēr to savairošanās var radīt nesamērīgus šķēršļus jaunpienācējiem un līdz ar to negatīvi ietekmēt nozares produktivitāti. Mazumtirgotāji uzsver, ka tiesiskajam regulējumam ir jābūt uz nākotni orientētam un elastīgam, lai uzņēmumi varētu ātri pielāgoties mainīgajiem apstākļiem.

Ierobežojumu mazināšana pozitīvi ietekmē tirgus darbību. Mazāk ierobežojoša regulatīvā vide mudina uzņēmumus ienākt tirgū lielākā skaitā, izmantot tās sniegtās izdevības un sekmīgi darboties. Mazumtirgotājiem ir lielākas iespējas investēt nolūkotajā veikala atrašanās vietā un formātā, kā arī labāk reaģēt uz vietējo patērētāju vajadzībām. Kopā ar plaukstošo e-komerciju tas uzlabo konkurenci un palīdz uzņēmumiem kļūt efektīvākiem un inovatīvākiem.

Rezultātā aug nozares produktivitāte, un no tā labumu gūst arī patērētāji. Patērētājiem ir pieejami daudzveidīgāki, inovatīvāki un kvalitatīvāki produkti un pakalpojumi, turklāt, ļoti iespējams, par zemākām cenām. Spēcīgāka mazumtirdzniecības nozare var piedāvāt plašākas nodarbinātības iespējas. Vairāk un labākas darbvietas rastos ne tikai mazumtirdzniecībā, bet arī tādos palīgpakalpojumu sektoros kā transports, uzglabāšana un loģistika.

Komisija ir izstrādājusi mazumtirdzniecības ierobežotības indikatoru, kas ilustrē dažādos ierobežojumus mazumtirdzniecības punktu izveidē un veikalu ikdienas darbībā. Tā komponentes atspoguļo to, cik komplekss un dažāds ir dalībvalstīs ieviestais tiesiskais regulējums. Kopumā šis indikators ļauj gūt pārskatu par faktisko situāciju, un tas rāda, ka ierobežotība visā ES izpaužas ļoti dažādi. Visās dalībvalstīs ir konstatējami gan veikalu izveides, gan darbības ierobežojumi. Tomēr ievērojami atšķiras tas, kam ierobežojumi konkrēti tiek piemēroti, kā arī ierobežotības līmenis. Šis līmenis dažās dalībvalstīs var būt pat piecas reizes lielāks nekā citās dalībvalstīs. Vismazāk ierobežojošajos tiesiskajos regulējumos ir noteikti tikai dažu veidu ierobežojumi, savukārt visierobežojošākajos sastopami pat 12 dažādu veidu ierobežojumi. Tas ietekmē vidi, kurā notiek mazumtirdzniecības darījumi.

Mazumtirdzniecības nozares regulējums ir galvenokārt dalībvalstu pārziņā. Tomēr dalībvalstu ieviestajiem noteikumiem ir jāatbilst ES tiesību aktiem, un minētie noteikumi nedrīkst nepamatoti ierobežot brīvību veikt uzņēmējdarbību vai sniegt pakalpojumus. Šā iemesla dēļ daži ierobežojumi ir aizliegti, bet citos gadījumos tie var palikt spēkā vai tikt ieviesti, kamēr vien tie nav diskriminējoši, ir samērīgi un attaisnojami ar likumīgiem sabiedriskās politikas mērķiem. Mazāk ierobežojoša regulatīvā vide sekmētu nozares konkurētspēju. Šajā sakarā būtu jāņem vērā, ka to būtības dēļ darījumdarbības veikšanas un darbības noteikumi galvenokārt skar nesaistes mazumtirgotājus. Turklāt viens ierobežojums neizslēdz citu, tāpēc dalībvalstīm vajadzētu pievērst uzmanību to kumulatīvajai ietekmei.

3.Mazumtirdzniecības punktu izveides atvieglināšana

Jaunu veikalu atvēršana ir veids, kā mazumtirgotāji piekļūst tirgum. Attīstoties daudzkanālu mazumtirdzniecībai, mazumtirgotājiem ir svarīgi, lai tie varētu īstenot konsekventu tirgus piekļuves stratēģiju ar pārstāvību gan tiešsaistē, gan nesaistē. Turklāt būtu jānodrošina, ka šāda piekļuve tirgum ir iespējama saprātīgā termiņā un bez nepamatotiem vai nesamērīgiem šķēršļiem. Savlaicīga un ātra piekļuve tirgum ir galvenais jautājums, kas uztrauc mazumtirgotājus. Viņi ir norūpējušies par jaunu veikalu atrašanās vietas ierobežojumiem, produktiem piemērojamiem nosacījumiem, kā arī vispārēju tiesiskās noteiktības trūkumu. Mazumtirgotāji norāda, ka mazumtirdzniecības punktu izveides procedūras ir pārāk ilgas, pārāk sarežģītas un ļoti nenoteiktas.

Mazumtirdzniecības punktu izveides ierobežojumi rada nozīmīgus šķēršļus ienākšanai tirgū, un uz tiem ir atkārtoti norādīts Eiropas pusgada kontekstā.

Mazumtirdzniecības punktu izveides nosacījumi

Mazumtirdzniecības punktu izveide tiek regulēta visās dalībvalstīs. Ļoti bieži mazumtirdzniecības punktu izveide tiek regulēta reģionālā un/vai vietējā līmenī, un tas nozīmē, ka mazumtirgotājiem ir jāievēro ļoti daudzveidīgi noteikumi.

Pakalpojumu direktīva, kura kodificē Tiesas judikatūru par brīvību veikt uzņēmējdarbību, aizliedz konkrētas prasības, piemēram, ekonomisko vajadzību izpēti. Šajā kategorijā ietilpst informācijas pieprasījumi, kas paredz piedāvājuma (piem., esošo veikalu skaita, veidu un formātu) novērtēšanu vai tirgus pieprasījuma (piem., pirktspējas vai mājsaimniecību patēriņa) mērīšanu konkrētajā zonā, kurā plānots veikt uzņēmējdarbību. ES likumdevējs šādas prasības ir aizliedzis, jo ar tām īsteno tikai ekonomiskas intereses vai arī tās var aizstāt ar mazāk ierobežojošiem līdzekļiem. Daudzas dalībvalstis, īstenodamas Pakalpojumu direktīvu, pārskatīja savus uzņēmējdarbības veikšanas nosacījumus un svītroja prasības veikt ekonomisko novērtējumu. Tomēr prasība iegūt ekonomisku informāciju joprojām dažās dalībvalstīs pastāv vai nu tiesību aktos, vai praksē.

Mazumtirdzniecības veikalu izveides noteikumu pamatā ir pilsētu un lauku plānošanas apsvērumi, kuru mērķis bieži vien ir saglabāt pilsētu centru dzīvīgumu vai aizsargāt vidi. Piemēram, šie noteikumi var ierobežot uzņēmējdarbības veikšanu pilsētu nomalēs. Arī Komisija iestājas par šiem mērķiem kā tādiem, un ES pilsētprogrammas ietvaros tā kopā ar dalībvalstīm, pilsētām un citām ieinteresētajām personām cenšas veicināt pilsētām draudzīgākas, iedarbīgākas un efektīvākas rīcībpolitikas un sekmēt teritoriālo kohēziju. Taču vienlaikus dalībvalstīm šo mērķu sasniegšanā jāievēro samērīguma princips.

Tiesa ir apstiprinājusi, ka Pakalpojumu direktīva attiecas uz mazumtirdzniecības punktu izveidi neatkarīgi no tā, kādā veidā dalībvalstis to reglamentē, piemēram, ar atļauju izsniegšanu vai pilsētu un lauku plānošanu. Tiesa apstiprināja, ka Pakalpojumu direktīva ļauj pienācīgi ņemt vērā sabiedriskās politikas mērķus un ka dalībvalstīm ir zināma rīcības brīvība attiecībā uz to, kā tiek sasniegti likumīgi sabiedriskās politikas mērķi. Tomēr, lai šajā ziņā nodrošinātu saderīgumu ar Pakalpojumu direktīvu, dalībvalstīm ir jānodrošina, ka mazumtirdzniecības punktu izveidei piemērojamās regulatīvās prasības ir ne tikai pamatotas ar sevišķi svarīgu iemeslu, kas saistīts ar sabiedrības interesēm, bet ir arī samērīgas.

Samērīgums ir svarīgs vienotā tirgus brīvību elements. Samērīgumam mazumtirdzniecībā ir būtiska loma. Pakalpojumu direktīva nosaka, ka mazumtirgotājiem nedrīkst uzlikt nesamērīgus ierobežojumus. Tas attiecas uz dažām prasībām, kas konkrēti minētas Pakalpojumu direktīvā, tostarp teritoriālajiem ierobežojumiem. Kā piemēru var minēt ļoti detalizētus teritoriālos plānus, kuros norādīts, kādu veidu preces drīkst pārdot . Visser spriedumā Tiesa atgādināja, ka dalībvalstīm saskaņā ar Pakalpojumu direktīvu ir pienākums izskatīt savus noteikumus un praksi, lai pārbaudītu mazumtirdzniecības punktu izveidei piemēroto teritoriālo ierobežojumu samērīgumu.

Pakalpojumu sektorā plašākā izpratnē Komisija iesniedza priekšlikumu direktīvai par samērības novērtējumu reglamentēto profesiju jomā . Tāpat arī Komisijas priekšlikums par paziņošanas procedūru attiecībā uz dažiem Pakalpojumu direktīvā minētajiem ierobežojumiem paredz strukturētu un vienotu pieeju attiecībā uz samērīgumu.

Dalībvalstis, nosakot lieluma robežvērtības, mazumtirdzniecības punktu izveides projektiem bieži piemēro atšķirīgus noteikumus atkarībā no plānotā mazumtirdzniecības veikala lieluma. Tas var novest pie mākslīgi radītas mazumtirdzniecības vides, jo tiek ietekmēts atvērto veikalu formāts un lielums , kas beigu beigās ietekmē produktivitāti.