Kopumā, pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi, tiek prognozēts, ka Grieķijas reālais IKP 2020. gadā samazināsies par aptuveni 10 %, bet 2021. gadā diezgan strauji atgūsies. Prognoze ir saistīta ar ārkārtīgi lielu nenoteiktību. Prognoze ir atkarīga no tā, vai, sākot ar maija vidu, pakāpeniski tiks atcelti apturēšanas pasākumi, kas lielākajā daļā nozaru ierobežotu saimnieciskās darbības samazināšanos līdz otrajam ceturksnim un ar tūrismu saistītajās nozarēs līdz trešajam ceturksnim. Ilgāki ceļošanas ierobežojumi, kas būtu spēkā gada otrajā pusē, radītu lejupejošas tendences risku, ņemot vērā to ietekmi uz tūrisma nozari. Paredzams, ka politikas pasākumi mazinās recesijas dziļumu un veicinās ievērojamu IKP atgūšanos 2021. gadā. Prognoze ir saistīta ar lielu nenoteiktību attiecībā uz apturēšanas pasākumu ilgumu, pandēmijas gaitu, kā arī satricinājuma ietekmi uz potenciālo izlaidi, mājsaimniecību uzkrājumiem un banku aktīvu kvalitāti.

Paredzams, ka bezdarbs 2020. gadā palielināsies, un ekonomikas krīze var arī negatīvi ietekmēt nesenos nabadzības līmeņa uzlabojumus. Lai gan pasākumi, ar ko apturēšanas pasākumu laikā atbalsta saīsinātu darbalaiku un neapmaksātu atvaļinājumu, palīdzēs mazināt satricinājumu, saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bezdarba līmenis tiek prognozēts aptuveni 20 % apmērā salīdzinājumā ar 17,3 % 2019. gadā, tādējādi iznīcinot trijos iepriekšējos gados panākto. Īpaši lielais pašnodarbināto personu un mikrouzņēmumu īpatsvars Grieķijā un lielais sezonas darbinieku skaits nosaka to, ka mājsaimniecībām ilgstoši būs jāiztiek ar maziem ienākumiem, kā rezultātā 2020. gadā un pēc tam varētu ievērojami palielināties to cilvēku īpatsvars, kuriem draud nabadzība vai sociālā atstumtība. 2019. gadā šis īpatsvars bija 31 %, kas jau krietni pārsniedza eurozonas vidējo rādītāju, proti, 21 %, bet tam bija tendence samazināties.

Šajā ziņojumā secināts, ka, ņemot vērā koronavīrusa uzliesmojuma radītos ārkārtējos apstākļus, Grieķija ir veikusi nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu savas konkrētās reformu saistības. Pandēmija ir izraisījusi vēl nebijušus ekonomikas traucējumus un pamato valsts iestāžu veiktos ārkārtas politikas pasākumus, ko atbalsta ES mēroga iniciatīvas. Papildus resursu novirzīšanai, lai īstenotu tūlītējas prioritātes, apturēšanas pasākumi, kas vajadzīgi koronavīrusa uzliesmojuma novēršanai, vienlaikus ir būtiski negatīvi ietekmējuši reformu īstenošanas spējas, jo īpaši jomās, kas atkarīgas no darbietilpīgiem procesiem, kā arī jomās, kas atkarīgas no starpministriju darba grupu darbības vai likumdošanas vai tiesu iestāžu pasākumiem. Atzinīgi tiek vērtēta ciešā sadarbība ar Grieķijas iestādēm un pilnībā atzīta nepieciešamība piešķirt prioritāti politikai, kurā galvenā uzmanība veltīta neatliekamajām vajadzībām, lai novērstu koronavīrusa uzliesmojuma ietekmi uz veselību un ekonomiku. Atzinīgi tiek vērtēts arī tas, ka Grieķijas iestādes pastāvīgi pieliek pūles, lai pēc iespējas turpinātu iesāktās reformas, un nolēma turpināt īstenot virkni papildu politisko saistību. Raugoties nākotnē, būs svarīgi mobilizēt resursus, lai pastiprinātu centienus jomās, kuras skāruši iepriekšējie kavējumi, tostarp finanšu sektora reformas, lai stiprinātu uzticēšanos un atbalstītu ilgtspējīgu atveseļošanos. Vienlaikus Grieķijas iestādes turpina pildīt savas 2020. gada vidus saistības, kas, ņemot vērā iepriekšējās saistības, kopā ar turpmākajiem pasākumiem tiks novērtētas gada otrajā pusē.

Turklāt Grieķija gūs labumu no ES līmenī sniegtā atbalsta. Eiropas Centrālā banka paziņoja par pandēmijas ārkārtas aktīvu iegādes programmu 750 miljardu EUR apmērā, kas ietvers Grieķijas valsts obligācijas, un nolēma uz laiku mīkstināt Eurosistēmas nodrošinājuma prasības, kā arī dažas regulatīvās prasības banku nozarē, lai veicinātu kredītu pieejamību. Grieķija gūst labumu arī no Komisijas iniciatīvas pēc iespējas labāk izmantot Eiropas strukturālos un investīciju fondus, lai reaģētu uz pandēmiju (Investīciju iniciatīva koronavīrusa krīzes pārvarēšanai), plānotā pagaidu atbalsta instrumenta bezdarba riska mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) un Eiropas Investīciju bankas atbalsta, lai mazinātu ietekmi uz investīcijām. Atbalsts migrācijas pārvaldībai būs pieejams ar rīcības plānu steidzamiem pasākumiem Grieķijas atbalstam un ar ES civilās aizsardzības mehānisma starpniecību.

Šis ziņojums varētu kalpot par pamatu Eurogrupas lēmumam par nākamā no politikas atkarīgo parāda pasākumu kopuma uzsākšanu 748 miljonu EUR apmērā. Par šiem pasākumiem 2018. gada 22. jūnijā tika panākta vienošanās ar Eurogrupu, un tie ietver tādu ienākumiem ekvivalentu summu pārskaitīšanu, kuras izriet no centrālo banku turētajām Grieķijas valsts obligācijām saskaņā ar Vērtspapīru tirgu programmu un Nolīgumu par neto finanšu aktīviem, un atbrīvojumu no palielinātās procentu likmju starpības konkrētiem aizdevumiem, ko nodrošina Eiropas Finanšu stabilitātes instruments. No politikas atkarīgo parāda pasākumu otrā daļa tika uzsākta pēc Eurogrupas sanāksmes 2019. gada 4. decembrī, cita starpā pamatojoties uz novērtējumu par Grieķijas 2019. gada vidus saistību īstenošanu, kas iekļauts pastiprinātas uzraudzības ziņojumā, kuru Komisija pieņēma 2019. gada 20. novembrī().

Grieķija 2019. gadā jau piekto gadu pēc kārtas sasniedza savu primārā pārpalikuma mērķi — 3,5 % no IKP. Nominālā bilance sasniedza 1,5 % no IKP, kas ir krietni virs eurozonas vidējā rādītāja, proti, -0,8 % no IKP.

Lai aizsargātu ekonomiku un saskaņā ar koordinēto reakciju, par ko vienojās Eurogrupa, iestādes pieņēma plašu fiskālo pasākumu kopumu. Fiskālo pasākumu kopums ietver īpašu bezdarba shēmu algotiem darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un individuāliem uzņēmumiem, kurus skārusi krīze, atmaksājamu avansu maksājumus uzņēmumiem ar ievērojamu apgrozījuma samazinājumu krīzes dēļ, sociālā nodrošinājuma iemaksu maksājumus darbiniekiem, kuru darba līgumi ir apturēti, procentu likmes subsīdijas aizdevumiem maziem un vidējiem uzņēmumiem un lielākus veselības aprūpes izdevumus. Citi fiskālie pasākumi ietver sociālā nodrošinājuma iemaksu parādu samaksas apturēšanu, atlaides par savlaicīgiem nodokļu maksājumiem un sociālā nodrošinājuma iemaksām, pagaidu ekonomisko atbalstu konkrētām brīvajām profesijām un primārajai nozarei, kā arī vairākus mazākus pasākumus.

Papildus koronavīrusa pandēmijai, kas izvērsās kopš marta, Grieķija cīnās arī ar jaunu migrācijas spiedienu. 2019. gadā Grieķijā ir reģistrēts migrantu pieplūduma pieaugums par 46 %, un 2020. gada pirmajā ceturksnī pieplūdums ir vēl vairāk palielinājies. Lai atbalstītu un atzītu Grieķijas centienus pārvaldīt migrācijas krīzi, ES apņēmās sniegt Grieķijai ārkārtas atbalstu 700 miljonu EUR apmērā. Ar migrāciju saistītie izdevumi, kas netika finansēti no ES fondiem un tādējādi ir izslēgti no primārās bilances, ko uzrauga pastiprinātas uzraudzības ietvaros, 2019. gadā sasniedza 0,1 % no IKP, un paredzams, ka 2020. gadā tie palielināsies līdz 0,2 % no IKP. Iestādes ir veikušas pasākumus, lai reģistrētu šos izdevumus visā valsts pārvaldē, un precizējušas, ka attaisnoto izmaksu diapazons ietver migrācijas krīzes pārvaldībai norīkoto policijas darbinieku algas.

Eiropas iestāžu atjauninātajā prognozē() paredzēts, ka primārā bilance 2020. gadā būs ar deficītu, bet 2021. gadā atkal būs pārpalikums, taču nenoteiktība ir ārkārtīgi liela. Šā ziņojuma sagatavošanas laikā bija pieejami tikai ļoti provizoriski dati, kas apstiprina ekonomiskā un fiskālā kaitējuma apmēru un smagumu. Neskaidras ir arī krīzes pārvarēšanai pieņemto pasākumu galīgās izmaksas, kā arī to pakāpeniska izbeigšana un automātisko stabilizatoru pilnīga ietekme uz publiskajām finansēm. Tā kā pasākumi tiks pakāpeniski izbeigti un ekonomika sāks atveseļoties, paredzams, ka primārā bilance 2021. gadā atkal būs ar pārpalikumu. Ņemot vērā ārkārtīgi lielo nenoteiktību, šis novērtējums tiks atjaunināts rudenī.

Tāpat kā citas dalībvalstis Grieķija gūst labumu arī no elastīguma pasākumiem Stabilitātes un izaugsmes pakta kontekstā. Ņemot vērā koronavīrusa uzliesmojuma sekas, Eurogrupa 2020. gada 16. martā paziņoja, ka visas dalībvalstis pilnībā varēs izmantot elastīgumu saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu. Paziņojumā, kas pieņemts 2020. gada 20. martā, Komisija pauda Padomei savu viedokli, ka smagā ekonomikas lejupslīde, ko izraisīja koronavīrusa uzliesmojums, pamato Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu(). ES finanšu ministri 23. martā atbalstīja šo viedokli. Vispārējā izņēmuma klauzula ļauj uz laiku atkāpties no budžeta prasībām, tostarp no Grieķijas fiskālajiem mērķiem, ko uzrauga pastiprinātas uzraudzības ietvaros, ar nosacījumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Tā neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras vai Grieķijas saistības, bet ļaus Komisijai un Padomei veikt nepieciešamos politikas koordinācijas pasākumus, lai novērstu pandēmijas ekonomiskās sekas.

Publiskās finanses apdraud papildu riski, ņemot vērā notiekošās tiesas prāvas un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Kā analizēts iepriekšējā ziņojumā, sagaidāms, ka Valsts padome nāks klajā ar nozīmīgu nolēmumu par maksājumiem pensionāriem ar atpakaļejošu spēku. Papildu fiskālo risku rada piektajā pastiprinātas uzraudzības ziņojumā minētās lietas pret Valsts nekustamā īpašuma uzņēmumu, kurās Apelācijas tiesā tiek izskatīts jautājums par nesen pieņemto šķīrējtiesas nolēmumu spēkā esību. Citi fiskālie riski attiecas uz Grieķijas Pasta pārstrukturēšanas izmaksām, tostarp uz atlikušo sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību iespējamu samaksu par 2013.–2020. gadu.

Publiskās investīcijas

Publisko investīciju potenciāla pilnīga izmantošana joprojām ir prioritāte un arī pamatprasība ātrai atveseļošanai pēc koronavīrusa uzliesmojuma. Vispārējās valdības investīcijas līdzīgi kā iepriekšējos gados arī 2019. gadā bija mazākas, nekā paredzēts sākotnējos plānos (par 1,2 % no IKP). Tā kā nepilnīgais izlietojums 2019. gadā sakrita ar mazāku ES līdzekļu izlietojumu, tā neto ietekme uz primāro bilanci kopumā bija neitrāla. Tomēr investīciju izdevumu mērķis atkal netika sasniegts un rada bažas, ņemot vērā valsts lielās investīciju vajadzības, tāpēc ir ļoti svarīgi pēc iespējas labāk izmantot ES līdzekļus un galu galā panākt nepieciešamo stimulu izaugsmes atjaunošanai.

Grieķijas iestādes ir nolēmušas veikt vairākus svarīgus pasākumus, lai novērstu pamatā esošās nepilnības. Tās ir izstrādājušas ceļvedi 2019. gadā pieņemtās valsts attīstības programmas ātrai īstenošanai. Turklāt iestādes ir vienojušās izveidot projektu sagatavošanas mehānismu un izstrādāt jaunu projektu sarakstu. Paredzams, ka šie pasākumi paātrinās projektu sagatavošanu un īstenošanu. Plānots, ka stratēģisko projektu saraksts tiks pilnībā izstrādāts līdz 2021. gada janvārim un projektu sagatavošanas mehānisms sāks darboties 2021. gada martā. Iestādes arī tiek mudinātas uzlabot arheoloģisko un ekspropriācijas procedūru paredzamību un koordināciju, pamatojoties uz iepriekšējo reformu pārskatīšanu.

Tiek īstenots 2019. gada novembra rīcības plāns, lai uzlabotu publisko investīciju budžeta uzraudzību un prognozēšanu. Investīciju budžetu sagatavo un izpilda neatkarīgi no valsts budžeta, kurā nav iekļauta investīciju daļa (“parastais”); tam nepieciešami augsti pārredzamības un informācijas plūsmu standarti. Grieķija 2019. gada novembrī pieņēma sīki izstrādātu rīcības plānu trūkumu novēršanai šajā jomā ar īstenošanas grafiku līdz 2021. gadam. Rīcības plāna īstenošana kopumā norit sekmīgi, un iestādes sagaida, ka iespējamā kavēšanās koronavīrusa uzliesmojuma dēļ būs niecīga.

Iestādes vēl vairāk sadarbojas ar Eiropas iestādēm par iespējamu VTP un ANFA ienākumiem ekvivalentu summu izmantošanu bruto finansējuma vajadzību samazināšanai vai citām saskaņotām investīcijām. Grieķijas iestādes norādīja, ka tās plāno izmantot nākamo pieejamo VTP un ANFA ienākumiem ekvivalento summu daļu, lai samazinātu bruto finansējuma vajadzības. Saskaņā ar Eurogrupas 2019. gada decembra sanāksmē piešķirtajām pilnvarām Eiropas iestādes un struktūras ir veikušas tehnisku darbu, lai īstenotu Eurogrupas 2018. gada jūnija paziņojumu. Darbs tiks turpināts 2020. gada rudenī, ņemot vērā progresu, kas gūts, uzlabojot iepriekš minēto publisko investīciju plānošanu un izpildi.

Nodokļi un publisko ieņēmumu pārvaldība

Ņemot vērā straujo koronavīrusa pandēmijas attīstību, iestādes savlaicīgi līdz kārtējā gada nodokļu novērtēšanas ciklam nespēja pabeigt patlaban notiekošo īpašuma nodokļa valsts mēroga novērtēšanu (konkrētas 2020. gada vidus saistības). Tādēļ līdz 2021. gadam būs jāatliek plašākas nekustamā īpašuma nodokļa reformas īstenošana, un tam būs neliela deficītu palielinoša fiskālā ietekme uz 2020. gada ieņēmumiem aptuveni 150 miljonu EUR apmērā. Iestādes ir apņēmušās pārcelt novērtēšanu uz rudeni, lai līdz 2021. gada janvārim īpašuma nodokļa vērtības saskaņotu ar tirgus cenām.

Publisko ieņēmumu neatkarīgajai iestādei ir bijusi galvenā loma iestāžu līdz šim īstenotajos centienos novērst koronavīrusa pandēmijas ietekmi uz ekonomiku. Neatkarīgā iestāde ir pārvaldījusi nodokļu un nodokļu parādu maksājumu atlikšanu, izveidojusi atmaksājamo avansu īstenošanas platformu un izdevusi elektroniskus uzturēšanās sertifikātus, lai pēc apturēšanas pasākumu ieviešanas atvieglotu salās dzīvojošo personu pārvietošanos.

Neatkarīgā iestāde ir uz pareizā ceļa, lai 2020. gada pirmajā ceturksnī izpildītu lielāko daļu savu galveno darbības rādītāju, un tās darbinieku skaits šajā laikposmā ir nedaudz palielinājies, lai gan tas joprojām ir krietni mazāks par mērķiem (konkrētas 2019. gada beigu saistības). Parāda iekasēšana 2020. gada pirmajā ceturksnī turpinājās līdzīgā tempā kā iepriekšējā gada tajā pašā periodā, savukārt jaunu revīzijas lietu īpatsvars ir palielinājies. Darbinieku skaits pirmajā ceturksnī turpināja palielināties, un pašlaik tas ir 11 916 salīdzinājumā ar 12 500, kas tika noteikts kā mērķis līdz 2019. gada beigām.

Ierobežots progress ir panākts, īstenojot papildu pasākumus cilvēkresursu, IT un mājokļu jomā, par kuriem vienojās 2019. gadā. Primārie tiesību akti par cilvēkresursu reformu vēl nav pieņemti, un to pilnīgas īstenošanas grafiku ietekmēs koronavīrusa pandēmija, bet pārskatīts grafiks vēl ir jānosaka. Konkrēts progress nav panākts attiecībā uz IT infrastruktūru un neatkarīgās iestādes kompetences jomu precizēšanā. Paredzams, ka šie centieni tiks paātrināti, jo sadarbspēja starp dažādām datubāzēm stiprinātu spēju apkarot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un veicinātu nodokļu savlaicīgu iekasēšanu. Attiecībā uz neatkarīgās iestādes galvenās mītnes pārvietošanu uz vienu ēku — iepriekš identificētā ēka tika nodota citai publiskai struktūrai. Iestādes pašlaik plāno būvēt divas jaunas ēkas, lai izvietotu neatkarīgo iestādi blakus Finanšu ministrijai ārpus Atēnu centra, un plānots, ka tās tiks pabeigtas 2024. gadā.

Iestādes veic pasākumus, lai stiprinātu Operatīvās koordinācijas centra operatīvās spējas, koordinējot kontrabandas apkarošanas centienus, un tās ir guvušas panākumus vairākos projektos, kas uzlabo nodokļu iekasēšanu un atbilstību. Noteikumu projektu, kura mērķis ir uzlabot centra spējas un pārvaldību, paredzēts pieņemt līdz 2020. gada maija beigām. Iestādes plāno pārskatīt tiesību aktus muitas jomā, lai cita starpā veicinātu izlūkošanas metožu izmantošanu kontrabandas apkarošanas operācijās. Paredzams, ka elektronisko rēķinu sistēma sāks darboties, kā plānots, 2020. gada jūlijā, un tiks pabeigta datu vākšanas paraugbiroja izveide, kas ir saņēmis tehnisko atbalstu ar Eiropas Komisijas starpniecību, bet vajadzīgais personāls vēl ir jāizraugās un jāpārceļ.

Kopīgais centrs sociālā nodrošinājuma parāda iekasēšanai 2020. gada pirmajā ceturksnī turpināja sasniegt savus parāda iekasēšanas mērķus. Turklāt ir pieņemti tiesību akti, kuros ir noteikta neiekasējamu parādu klasifikācija un kuri kādu laiku tika izskatīti un nebija pieņemti, un tie atbilst neiekasējamu nodokļu parādu klasifikācijai.

Publisko finanšu pārvaldība

Koronavīrusa uzliesmojums ir negatīvi ietekmējis nokavēto maksājumu likvidēšanas plāna īstenošanu, taču ir gūti panākumi pamatā esošo procesu uzlabošanā, un iestādes joprojām ir apņēmušās ievērot 2019. gada oktobra plānā noteikto grafiku. Nokavēto maksājumu apjoms 2020. gada janvārī bija 1,3 miljardi EUR, kas par 69 miljoniem EUR pārsniedza 2019. gada decembra līmeni un par 340 miljoniem EUR — likvidēšanas mērķi. Iestādes nespēja sniegt pilnīgus apkopotus datus par laikposmu pēc janvāra un ziņoja, ka dažās apakšnozarēs nokavēto maksājumu apjoms var īslaicīgi palielināties saistīto darbietilpīgo procesu traucējumu dēļ. Tomēr iestādes izstrādāja divus pasākumus, kuriem būtu jālikvidē 15 % no kopējā nokavēto maksājumu apjoma, tiklīdz operācijas tiks atsāktas. To mērķis ir paātrināt nokavēto maksājumu nokārtošanu veselības aprūpes sniedzējiem un nodrošināt tūlītēju konkrētu nodokļu atmaksu. Lai izvairītos no jaunu nokavēto maksājumu uzkrāšanās, iestādes plāno ieviest jaunu IT sistēmu vienotajā sociālā nodrošinājuma fondā (EFKA), lai būtiski paātrinātu neizskatīto pensiju pieprasījumu nokārtošanu. Iestādes ziņoja par uzlabojumiem centralizētajā iepirkumā veselības aprūpes nozarē, īstenoja lielāko daļu Grieķijas Revīzijas palātas ieteikumu un stiprina iekšējo kontroli.