Komisijas Paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un Sociālo Lietu Komitejai un Reģionu Komitejai - Ikgadējā politiskā stratēģija 2007. gadam - Uzticēšanos veicināt ar rīcību /* COM/2006/0122 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 14.3.2006 COM(2006) 122 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Ikgadējā politiskā stratēģija 2007. gadam Uzticēšanos veicināt ar rīcību SATURS Uzticēšanos veicināt ar rīcību 2 I daļa Prioritārie pasākumi 2007. gadā 5 1. Labklājība 5 2. Solidaritāte 7 3. Drošība un brīvība 9 4. Eiropa kā pasaules partneris 10 5. Eiropas pārvaldība un labāka tiesību aktu izstrāde 13 II daļa Vispārēja cilvēkresursu un finanšu resursu sistēma 2007. gadā 13 1. Cilvēkresursi 13 1.1. Papildu resursi saistībā ar paplašināšanos 13 1.2. Ieguldījums centrālā cilvēkresursu fondā 14 1.3. Četrām prioritātēm pieejamo cilvēkresursu kopums 14 2. Finanšu resursi 15 UZTICēšANOS VEICINāT AR RīCīBU Eiropai un tās pilsoņiem šis ir nopietns pārbaudījumu laiks. Rīcība ir vislabākā Eiropas izvēle, lai tos izturētu. Pilsoņu uzticēšanās Eiropas Savienības darbam balstās uz to, ko Savienība dara un kā tā rīkojas. Komisija par galveno mērķi ir izvirzījusi efektīvu politikas izpildi. Un tālab Eiropas Savienībai jāpiedalās patiesā partnerībā, lai nodrošinātu to, ka uz nopietnas politiskās vienprātības balstītos Eiropas politikas jomu izveide, apņemšanās un īstenošana. Bulgārija un Rumānija pievienosies 2007. gadā, ja tās vispirms izpildīs priekšnoteikumus pilnīgai aqcuis īstenošanai. Turpinoties debatēm par Eiropas un Konstitūcijas līguma projekta nākotni, par godu Romas Līguma 50. gadadienai uzmanība tiks pievērsta, protams, vispārējām Eiropas Savienības vērtībām un mērķiem un tam, kā mūsdienīga Eiropas Savienība var reaģēt uz šodienas Eiropas pilsoņu centieniem. Acīmredzams piemērs būs Finanšu shēmā 2007.–– 2013. gadam atklātās jaunās programmas. Turpmākajām Eiropas diskusijām tas nozīmē, ka pirmām kārtām jākoncentrējas uz to, kas Eiropai jāpaveic ar „Plāna D: demokrātija, diskusija un dialogs” palīdzību. Lai atgūtu pilsoņu uzticēšanos, jānotiek efektīvai saziņai Eiropas lietās un padziļinātam dialogam ar pilsoņiem. 2007. gadā saziņas pasākumi gūs jaunus stimulus, tiklīdz tiks īstenots rīcības plāns par saziņu Eiropā un sākts darbs pēc apspriešanās par Balto grāmatu par Eiropas saziņas politiku. Šīs Komisijas pilnvaru sākumā pieņemtie stratēģiskie mērķi par labklājību, solidaritāti un drošību ir saskaņots ES rīcības politiskais pamats. Šie mērķi ir svarīgi vairāk nekā jebkad, lai izpildītu pašreizējos uzdevumus un attaisnotu cerības. Tas ir aicinājums veidot stipru Eiropu un noteikt darbības virzienu. Eiropas iestādes, sadarbodamās ar šādu nolūku, var radīt patiesu pievienoto vērtību un Eiropas pilsoņiem sniegt acīmredzamus rezultātus. Ikgadējās politiskās stratēģijas mērķis ir noteikt galvenās prioritātes, kas tiks izstrādātas par galvenajiem pasākumiem 2007. gadā. Gadu no gada jānodrošina nepārtrauktība. 2007. gada prioritāro pasākumu ilgums nav divpadsmit mēneši. Daži tiks īstenoti 2005. un 2006. gadā pieņemto lēmumu un sākto apspriešanos rezultātā. Daudzi pasākumi tiks pabeigti vai īstenoti vēl vēlāk. Tādēļ ir svarīgi šos pasākumus uztvert kā daļu no visaptveroša un savstarpēji pilnveidojoša politikas izstrādes procesa, kurā atsevišķi pasākumi dažādās jomās Eiropā un ārpus tās ir soļi pretim vispārējiem Eiropas mērķiem. Šai Komisijai 2007. gadā būs aizritējusi puse no tās pilnvaru laika. Dažas no tās pirmajām politikas iniciatīvām būs gatavas īstenošanai. Jaunas pamatnostādnes virzīs Komisijas darbu pilnvaru atlikušajā laikā. Tas būs nozīmīgs gads, lai sasniegtu piecu gadu stratēģiskos mērķus. Laika nav atlicis daudz, un 2007. gadā jābūt redzamiem reāliem sasniegumiem. Dažādo Eiropas daudzgadu stratēģiju ticamība ir atkarīga no acīmredzamiem sasniegumiem. Galvenajam mērķim joprojām jābūt izaugsmei; ir jārada lielāka nodarbinātība un labākas darbavietas Eiropā. Visvairāk pilsoņi ir uztraukušies par savām darbavietām, un tai ir jābūt Eiropas lielākajai prioritātei. Šīs Komisijas fundamentāls rīcības mērķis, protams, būs pienācīga paplašinātas Eiropas darbība un pilnīga Kopienas politikas jomu un noteikumu piemērošana visās dalībvalstīs. Uz šiem galvenajiem pasākumiem var veidot jaunas politiskās prioritātes. Pamats rīcībai Kopš pilnvaru sākuma Komisija un tās ES partneri Eiropas politikā ir sākuši darbu jaunos virzienos un turpinājuši centienus lemt par galvenajām ilgtermiņa jomām. Tagad tās ir jauno 2007. gada iniciatīvu pamatā. - Uzlabotajā Lisabonas stratēģijā no jauna tika skaidroti un uzmanība pievērsta Eiropas izaugsmes un nodarbinātības mērķiem. Līdz ar pirmajām nacionālajām reformu programmām 2006. gadā tika gūti panākumi –– nacionālais ieguldījums ekonomikas reformas īstenošanā un arī Kopienas Lisabonas programmas rīcība ES līmenī. To pamatoja ar pārskatītu Stabilitātes un izaugsmes paktu, uzlabotu sociālo darba kārtību un pilnveidotu Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju. Jaunā kohēzijas politika un jaunais lauku attīstības fonds ir skaidri virzīts uz izaugsmes un nodarbinātības mērķiem. - Hemptonkortas neoficiālajā sammitā 2005. gada oktobrī tika panākta ES līderu vienprātība par galvenajiem ES rīcības jautājumiem globalizētā pasaulē : zinātne un attīstība, universitātes, demogrāfiskie uzdevumi, enerģētika, migrācija un drošība. Turpmākajos mēnešos šajās jomās tika izstrādātas jaunas iniciatīvas, ieskaitot Eiropas Tehnoloģijas institūta izveidi, Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi un iepazīstināšanu ar Zaļo grāmatu par enerģētiku, taču tās jāiekļauj Eiropas pamatpasākumos. - Kad noslēgsies jaunās finanšu perspektīvas apspriešana, uz tās balstīsies Savienības pasākumu finansējums turpmākajiem septiņiem gadiem, tādējādi ilgtermiņā resursi tiks veltīti politikas prioritātēm. - Īpašā Savienības nozīme brīvības, drošības un tiesiskuma jomā tika atzīta Hāgas programmā , kurā izklāstīta Savienības daudzgadu programma šajā jomā. Tai tiks pielāgota šajā jomā attiecīgā Savienības rīcība, kas 2007. gadā tiks novirzīta, reaģējot uz pirmo ikgadējo pārskatu, kas tiks iesniegts šā gada jūnijā. - Savienība ir arī globāli izvirzījusi vairākus papildu mērķus ceļā uz lielāku labklājību, solidaritāti un drošību, lai nodrošinātu to, ka atvērti tirgi, lielāka konkurence un uz noteikumiem pamatota starptautiska sistēma Eiropā un ārpus tās rada jaunas iespējas un lielāku dinamiku. Līdztekus paplašināšanās, kurā sāktas pievienošanās sarunas ar Horvātiju un Turciju, tagad ir izveidota kaimiņattiecību politika kā ārējās politikas instruments. Eiropas Konsenss par attīstību sniedz pirmo īsteno politikas pamatu, par kuru vienojušās visas iestādes. Atbildēt uz Savienībai diskusijā uzdotajiem jautājumiem par Eiropas nākotni var tikai, apzinoties Savienību dinamiku, kas šajās politikas jomās Eiropā ienes patiesas pārmaiņas. Mērķu īstenošana Komisija 2007. gadā ir apņēmusies izpildīt šādus uzdevumus un, izpildot tos, uzņemt nepieciešamo darba tempu. Tā īstenos politikas stratēģijas, par kurām jau bijusi vienošanās, izstrādās jaunas iniciatīvas, lai nodrošinātu atbilstību šiem uzdevumiem un sagatavosies otrajai pilnvaru daļai. Komisijas rīcības stūrakmens joprojām būs stratēģiskie mērķi par labklājību, solidaritāti un drošību Savienībā un citur pasaulē. Visās šajās jomās Eiropas Savienība var tieši ietekmēt jautājumus, kas attiecas galvenokārt uz Eiropas pilsoņiem. Tiks saglabāts noteicošais mērķis –– lielāka izaugsme lielākai nodarbinātībai un labākam darba vietām. Lisabonas stratēģijai jābūt sekmīgākai, ja Eiropa vēlas palikt uzticama, un jāizmanto labvēlīgās makroekonomiskās izredzes, lai sagatavotos pārmaiņām. Eiropai jāizmanto katra iespēja, lai paātrinātu un īstenotu reformas. 2007. gadā būs arī redzamas jaunas pamatnostādnes atlikušajam Komisijas pilnvaru periodam. Komisija veiks turpmākos priekšdarbus, rūpīgi sagatavojot visaptverošu Savienības budžeta pārskatu, kas būs Baltās grāmatas 2008.–– 2009. gadā pamatā. Šajā ikgadējā politiskajā stratēģijā ir noteikti prioritārie pasākumi, kas plānoti katram no trim stratēģiskajiem mērķiem un to īstenošanai, un tas ir vēl viens solis ceļā uz šo mērķu sasniegšanu. Šīs jaunās iniciatīvas turpinās līdztekus to pasākumu konsolidēšanai un īstenošanai, par kuriem bijusi vienošanās un kuri ir jau sākti. Tālab panākumi ir atkarīgi no tā, vai pašreizējās Savienības politikas jomas tiek labi pārvaldītas un īstenotas. Beigu sadaļā noteikti resursi, kas vajadzīgi, lai pārvaldītu šīs politikas jomas un pielāgotos paplašinātas Eiropas vajadzībām. Jaunās iniciatīvas tiks turpinātas, ņemot pilnībā vērā to, ka Eiropas rīcībai vajadzīgi augsti kvalitātes standarti. Eiropas iniciatīvām jābūt konsekventām, fokusētām un pienācīgi izvērtētām. Komisija ir apņēmusies veikt savu iniciatīvu ietekmes novērtējumu, lai apstiprinātu rīcības pamatotību. Atbildība par labāku regulējumu uzņemas Eiropas iestādes, un visas iestādes ir atbildīgas par lēmumu pārvēršanu taustāmos rezultātos. Ikgadējā politiskā stratēģijas sniedz iespēju raudzīties nākotnē. Dialogs, ko tā izraisa starp Eiropas iestādēm, ir būtisks, lai pienācīgi sagatavotos turpmākajam darbam 2007. gadā, pamatojoties uz kopīgo viedokli par to, kas Eiropai jāsasniedz un kā tas izdarāms. Komisija izvirzīs šo stratēģiju partnerības garā, un uzklausīs Eiropas Parlamenta un Padomes viedokli par to, kur Eiropai jāiegulda centieni 2007. gadā. I DAļA PRIORITāRIE PASāKUMI 2007. GADā 1. Labklājība Komisijas ilgtermiņa izaugsmes un nodarbinātības veicināšanas pamatstratēģija tagad ir labi izstrādāta. 2005. gadā uzlaboto Lisabonas stratēģiju apstiprināja Eiropadome un Eiropas Parlaments. 2006. gadā ar nacionālajām reformas programmām sāksies jauns stratēģijas posms un atskaites punkts, uz kuru turpmāk jābalsta rīcība. Komisija atbalstīs nacionālo rīcību un vajadzības gadījumā rīkosies Kopienas līmenī, lai 2007. gads būtu laiks, kad Lisabonas stratēģijai ir jūtami rezultāti . Tiek izceltas četras prioritāras jomas: - zināšanas: skaidri mērķi, lai uzlabotu izaugsmes dzinējspēku –– Eiropas izglītības, pētniecības un jauninājumu–– pamatnoteikumus. - uzņēmumi: īpaši MVU, lai nodrošinātu vidi un pieeju finansējumam, kas palīdz izmantot Eiropas uzņēmējdarbības potenciālu. - nodarbinātība un novecošana: katrā dzīves posmā iespējami labāk izmantot eiropiešu prasmes. - enerģija: veicināt īstu kopīgu koncepciju drošai enerģijas apgādei un efektīvai izmantošanai. Šīs jomas 2007. gadā būs jauno iniciatīvu stūrakmeņi. Atbalstot Lisabonas pieeju, ES politiskajām koncepcijām jābūt konsekventām. Tādējādi Komisija turpinās īstenot valsts atbalsta rīcības plānu. Komisija centīsies līdzsvarot darba elastīgumu un nodarbinātības drošību. Turklāt pēc Zaļās grāmatas par enerģētiku tā izstrādās detalizētus priekšlikumus par to, kā uzlabot Eiropas enerģijas tirgu. Vienlaikus tas, vai būs droši pamati izaugsmei, būs atkarīgs no euro zonas darbības. Tā ka euro zonu varēs paplašināt 2007. gadā, Komisija aktīvi palīdzēs dalībvalstīm nodrošināt netraucētu un labi sagatavotu pāreju. Komisija arīdzan īstenos koncepcijas, kas atsevišķās jomās jau tiek īstenotas, pabeigs vienotā tirgus izveidi, īpaši svarīgākās jomās: pakalpojumu un transporta jomā. Ar racionalizētāku reglamentējošu koncepciju iekšējā preču tirgū, ieskaitot efektīvas un vienotas kontroles sistēmas izveidi, visā Eiropā tiks nodrošināts vienāds acquis īstenošanas līmenis. Bez tam efektīva likumīgās migrācijas kontrole ir būtisks ieguldījums Lisabonas stratēģijā. Labklājība–– galvenie 2007. gadā plānotie pasākumi Lisabonas stratēģija Ikgadējais progresa novērtējums un to jomu apzināšana, kurās veicami turpmāki pasākumi. Jaunu programmu sākums 2007––2013. gadā: 7. izpētes pamatprogramma; Konkurētspēja un inovāciju pamatprogramma; Galileo; Eiropas komunikācijas tīkli; Marco Polo; Mūžizglītība; Muita un Fiscalis. Rīcība dalībvalstu ieguldījumu veicināšanai pētniecībā un jauninājumos un privātajā sektorā, īpaši atbalstot novatorisku preču un pakalpojumu tirgus, censties izveidot vienotu pētniecības tirgu un atvieglot universitātēs veikto pētniecību. Eiropas Kosmosa programmas atklāšana Nodarbinātība Paziņojums par „elastdrošību”: mērķis ir līdzsvars starp elastīgumu un nodarbinātības drošību Ekonomikas un monetārās savienības (EMS) vadība Atvieglot stabilitātes un konverģences programmu kontroli un uzlabot dialogu starp tām dalībvalstīm, kuras, iespējams, pievienosies euro zonai. Turpmāka euro zonas darbības attīstība atbilstoši pārstrādātam Stabilitātes un izaugsmes paktam un atvieglota politikas saskaņošana. Enerģētika un transports Gatavošanās Eiropas enerģētikas tirgu observatorijas izveidei Iekšējā elektrības un gāzes tirgus izveides atbalsta pasākumi Rīcības plāns par kombinēto transporta loģistiku, kura mērķis ir satiksmes sastrēgumu mazināšana un transporta izmaksu samazināšana. NAIADES rīcības plānā paredzētie pasākumi, iekšējo ūdensceļu transporta veicināšanai un tā komerciālā potenciāla izmantošanai. Vienotais tirgus Koncesijas (turpmākie pasākumi Zaļajai grāmatai par partnerattiecībām starp valsts un privāto sektoru un EK publisko iepirkumu un koncesijām) Maksājumu pakalpojumu rūpniecības nozare: līdz 2010. gadam izveidot Eiropas vienoto maksājumu zonu. Turpmāks pasākums reāla finanšu pakalpojumu iekšējā tirgus izveidei Kapitāla un kontroles proporcionalitāte (viena daļa, viena balss), lai pastiprinātu ieinteresēto personu finansiālo ieguldījumu un viņu kontroles tiesību konverģenci biržas sarakstā iekļautajās sabiedrībās. Pieņemot kopīgu ES radiofrekvenču spektra sadalījuma stratēģiju, veicināt bezvadu tirgu, aprīkojuma un pakalpojumu paplašināšanos. Aizsardzības tirgus –– nosakot jaunus aizsardzības aprīkojuma iepirkuma noteikumus un vienkāršojot ar aizsardzību saistītu produktu procedūras, lai novērstu tirgus deformēšanos un nozarē palielinātu konkurenci. Likumīgā migrācija Priekšlikumi par darbaspēka migrāciju, īpaši, lai atvieglotu augsti kvalificētu darbinieku uzņemšanu, kas būs turpmākie pasākumi pēc stratēģiskā plāna par likumīgo migrāciju. | - 2. Solidaritāte Ekonomiskajai izaugsmei jānotiek soli solī ar ekonomisko un sociālo kohēziju , augsta līmeņa vides un cilvēktiesību aizsardzību , ar skatu uz turpmākajām paaudzēm un, cienot kopīgās vērtības : tas ir ilgtspējīgas attīstības pamatā. Savienība daudzās jomās virzīsies vienoti –– izmantojot uzlabotu sociālo darba kārtību un ar vienošanās risināt Eiropas līmenī demogrāfiskās novecošanas jautājumu. 2007. gadā klajā nāks jaunas solidaritātes programmu paaudzes, kas koncentrējas uz jaunu kohēzijas un lauku attīstības politiku. Pateicoties starpiestāžu sarunām un turpmākajām vīna, augļu un dārzeņu un banānu, un cukura kopīgā tirgus organizācijas reformām, šos galvenos aktīvus būs iespējams pārvaldīt ilgtspējīgāk. 2007. gadā Eiropai būs jāapliecina, ka kohēzija, solidaritāte un vides aizsardzība ir saskaņā ar izaugsmes un nodarbinātības mērķi. Saistībā ar jauno finansēšanas periodu šā mērķa sasniegšanā liela nozīme būs tam, ka daļa kohēzijas izdevumu tiks atvēlēti šim mērķim. Īpašu uzmanību veltīs: - dabas resursu ilgtspējīgai apsaimniekošanai un aizsardzībai , īpašu uzmanību pievēršot bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai. - Priekšlikumiem par ES jūrlietu politiku , kas nozīmēs visaptverošu stratēģiju attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību un ar jūru saistīto darbību konkurētspēju. - Enerģētikai , ja īpašs uzsvars tiek likts uz atjaunojamo enerģijas avotu veicināšanu. - ES klimata pārmaiņu saistību izpildei , uzlabojot ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu. - 2007. gads būs Eiropas vienlīdzīgu iespēju gads visiem iedzīvotajiem un aicinās īstenot īpašus pasākumus, kas paredzēti, lai atvieglotu to pilsoņu dzīvi, kuri saskārušies ar grūtībām ģimenē vai grūtībām saistībā ar tiesisko lēmumu izpildi. Turklāt ir būtiski saglabāt pašreizējo tiesību aktu pārraudzību, piemēram, dzimumu līdztiesības, diskriminācijas novēršanas, brīvas darbaspēka aprites un darba tiesību jomā. Solidaritāte–– galvenie 2007. gadā plānotie pasākumi Jaunu programmu sākums 2007. ––2013. gadā: Eiropas Reģionālās attīstības fonds; Kohēzijas fonds; Eiropas Sociālais fonds; Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds; lauku attīstības programmas; Eiropas Zivsaimniecības fonds; Attīstība; Life +; Jaunatne rīcībā, Kultūra 2007; Media 2007; Pilsoņi Eiropai; Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība; Pamattiesības un tiesiskums. Sociālā solidaritāte Pārstrādāta direktīva par uzņēmumu īpašnieka maiņu Sociālo partneru apspriešanās par pārrobežu sarunām par darba koplīguma slēgšanu Darbinieku informēšanas un apspriešanās tiesību aktu vienkāršošana Turpmākie pasākumi pēc Zaļās grāmatas par darba tiesību attīstību Eiropas informācijas un saziņas tehnoloģiju stratēģija, lai veicinātu sociālo iekļautību, un patstāvīga dzīve novecojošā sabiedrībā. Tieslietas un iekšlietas Turpmākie pasākumi pēc Zaļajām grāmatām par mantošanas un testamenta tiesībām, laulāto mantiskajām attiecībām un bankas kontu apķīlāšana Zaļā grāmata un politiskās stratēģijas plāns par Kopīgās Eiropas patvēruma sistēmas otrā posma izveidi Zaļā grāmata par efektīvu tiesas lēmumu izpildi Obligātie standarti saistībā ar pierādījumu vākšanu un apstrādāšanu savstarpējas pieļaujamības nolūkā Paziņojums par narkotiku apkarošanas politisko stratēģiju un mehānismiem, kā noteikt, pārraudzīt un reaģēt uz jaunākajām narkotiku lietošanas tendencēm un narkotiku tirgiem. Paziņojums par saskaņotāku galveno Datu aizsardzības direktīvas noteikumu interpretāciju Ilgtspējīga resursu pārvaldība un izmantošana un vides aizsardzība ES emisijas kvotu tirdzniecības shēmas pārskatīšana un priekšlikums par oglekļa uztveršanu un ģeoloģisko uzglabāšanu Jauna iniciatīva par Zaļo publisko iepirkumu, kas ir daļa no rīcības plāna par ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu. Jaunas tīro ogļu tehnoloģiju attīstīšanas un demonstrēšanas struktūras Jaunas ES Ķimikāliju aģentūras dibināšana Helsinkos un īstenošanas tiesību akti par jauno ķimikāliju regulu (REACH) Putnu un dzīvotnes direktīvu pārskatīšana, lai tās pielāgotu jaunajiem zinātnes faktiem. Zaļās grāmatas apspriešanas par turpmāko jūrlietu politiku noslēgums un rīcības plāna iesniegšana | - 3. Drošība un brīvība Nepieciešama ES dimensija, lai efektīvi nodrošinātu drošību un brīvību un pārvaldītu mūsdienu apdraudējumus . 2005. gadā Hāgas programmā tika paredzēts, kā veidot brīvības, drošības un tiesiskuma politikas jomas Eiropā 2005.–– 2009. gadā. 2006. gada otrajā pusgadā notiks pirmā novērtēšana. 2007. gadā galvenais uzdevums būs migrācija un robežkontrole , arī iekšējās robežkontroles atcelšana ar un starp jaunajām dalībvalstīm un Šengenas zonas paplašināšana , pēc tam, kad tiks pārbaudīts, ka ir izpildīti vajadzīgie nosacījumi un ka ir izpildīti palīgpasākumi. Turklāt: - īpaša nozīme būs noziedzības un vardarbības apkarošanai ar iniciatīvām, lai samazinātu tās iespējas, kādas noziedzniekiem paver Eiropa bez robežām; - citi pasākumi tiks novirzīti uz pūliņiem nodrošināt godīgu un efektīvu kriminālizmeklēšanu visā ES. Lielāki preventīvie pasākumi nodrošinās pilsoņu drošību un aizsardzību. Sadarbībā ar dalībvalstīm, trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām īpaša ES rīcības uzmanība tiks veltīta aizsardzībai pret slimībām un ES ātrās reaģēšanas spēju attīstīšanai lielu teroristisku uzbrukumu un citu katastrofu gadījumā. Jaunā drošības kontroles stratēģija un radioaizsardzības garantijas arī paredz stingrākas kodoliekārtu inspekcijas. Drošība –– galvenie 2007. gadā plānotie pasākumi Jaunu programmu sākums 2007.––2013. gadā: Drošība un brīvības tiesību aizsardzība; Pamattiesības un tiesiskums; Ātrās reaģēšanas un gatavības instruments; Jaunais solidaritātes fonds; Veselības un patērētāju tiesību aizsardzība. Tieslietas un iekšlietas Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) un Vīzu informācijas sistēmas (VIS) atklāšana, ieskaitot biometriju un saistīto Padomes Lēmumu par iekšējo robežu kontroles atcelšanu ar un starp jaunajām dalībvalstīm. Iniciatīvas par liecinieku un to personu aizsardzību, kas sadarbojas ar tiesas procesu cīņā pret starptautiski organizēto noziedzību; eksporta/importa atļauju sistēmu šaujamieročiem. Paziņojumi par juridisku personu pārredzamību, lai mazinātu viņu neaizsargātību pret organizētās noziedzības iefiltrēšanos; nelikumīgas pārrobežu ierobežoto vai aizliegto preču tirdzniecības apkarošanu; kriminālvajāšanas, kas balstīta uz informāciju, veicināšanu visā Savienībā. Veselība un drošība Vides un drošības globālais monitoringa (VDGM) sākuma posms, lai kontrolētu zemes lietojumu; krīzes pārvarēšana un okeānu uzraudzība. Izveidot pamatu drošiem, augstas kvalitātes un efektīviem Kopienas medicīnas pakalpojumiem, pastiprinot sadarbību starp dalībvalstīm un sniedzot skaidrību un noteiktību par Kopienas tiesību aktu piemērošanu medicīnas pakalpojumu un veselības aprūpes jomā. Stiprināt un vienkāršot Eiropas struktūras, lai reaģētu uz veselības apdraudējumiem, īpaši izveidot augsta līmeņa Eiropas ierēdņu grupu, kas atbildīga par gripas pandēmiju. Jauna ES dzīvnieku veselības stratēģija, kas paredzēs saslimšanas novēršanas koncepciju, izlabos konsekvenci ar pārējām ES politiskajām stratēģijām un atbilstošāk izmantos finanšu resursus. | - 4. Eiropa kā pasaules partneris Pāri Eiropas robežām iestādēm jāturpina praktiski veicināt un aizsargāt savas stratēģiskos mērķus. Eiropa nevienu no tiem nesasniegs vienatnē . Visi galvenie Eiropas ārējās politikas virzieni tieši ietekmē šādu mērķu sasniegšanu: - Tirdzniecības jomā 2007. gadā būtu jāgūst Dohas sarunu kārtas rezultāti, kuriem būs jāatspoguļo solidaritāte ar jaunattīstības valstīm, nodrošinot to, ka Kopienas precēm un pakalpojumiem paveras jauni tirgi. - 2007. gadā sagaidāma Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās Eiropas Savienībai, ja tās laikus izpildīs vajadzīgos noteikumus, lai no pirmās pievienošanās dienas pilnībā īstenotu acquis . Līdz 2006. gada maijam Komisija pabeigs novērtējumu, un šogad Eiropadomei jāpieņem galīgais lēmums. - Stāvokļa stabilizēšanas panākumi Rietumbalkānos , īpaši ņemot vērā Kosovas statusa noskaidrošanu, un sarunu sākšana ar Turciju un Horvātiju par galvenajām sadaļām būs svarīgs ieguldījums vispārējā Eiropas drošībā un stabilitātē un pamatprincipu konsolidēšanā Eiropas ilgtermiņa labklājībai. - Eiropas kaimiņattiecībās vēl vairāk tiks pastiprināta saikne ar partnervalstīm, īstenojot rīcības plānus un reģionālo un pārrobežu sadarbību. Enerģētika būs galvenais temats savstarpējā reglamentējošo noteikumu tuvināšanā, lai veicinātu tirdzniecību un ieguldījumus. - Līdz ar Ekonomiskās partnerības nolīgumu (EPA) sarunu noslēgšanu ar Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstīm Eiropas un ĀKK partnervalstu attiecības nonāks jauna posmā, uzturot reģionālās integrācijas dinamiku un radot spēcīgu attīstības instrumentu, apvienojot paredzamus tirdzniecības noteikumus, lielāku tirgu izveidi un īpaši ĀKK valstu vajadzībām pielāgotus atbalsta pasākumus. - Turklāt Eiropā būs jāturpina ieguldīt centienus, lai efektīvāk un saliedētāk reaģētu konfliktu novēršanas, krīzes pārvarēšanas un miera uzturēšanās gadījumos, ātri iesaistot resursus un ekspertus. Lielāka uzmanība tiks veltīta partnervalstu īstenotajām cilvēktiesību un demokrātijas jomas reformām un stingrākai vēlēšanu novērošanai. Tas, vai mērķi tiks sasniegti, būs atkarīgs no konsekventas politikas un lielākas atbalsta efektivitātes Savienības ārējā rīcībā . Ir labāk jāsaskaņo kopējā ārpolitika un drošības politika, Kopienas ārējās politiskās stratēģijas un ārējie iekšējo politisko stratēģiju aspekti. Ārējā izvērse –– galvenie 2007. gadā plānotie pasākumi Jaunu programmu sākums 2007.––2013. gadā: Pirmspievienošanās instruments; Eiropas Partnerattiecību un partnerības instruments; Attīstības jomā īstenotās sadarbības un ekonomiskās sadarbības instruments; Stabilitātes instruments. Paplašināšanās, partnerattiecības un Krievija Bijušās Dienvidslāvijas Republikas Maķedonijas atbilstības Kopenhāgenas kritērijiem uzraudzība Līgumattiecību pārskatīšana ar Serbiju un Melnkalni un Kosovas statusa noskaidrošana Finansiālā atbalsta un tirdzniecības jautājumu pārskatīšana ar Turcijas kipriešu kopienu Sarunu risināšana ar Ukrainu par turpmāko nolīgumu pēc pašreizējā Partnerības un sadarbības nolīguma Sarunu sākšana ar Krieviju par turpmāko nolīgumu pēc pašreizējā Partnerības un sadarbības nolīguma Turpmāks ieguldījums Vidējo Austrumu miera procesā un citos „iesaldētos” konfliktos Starptautiskās attiecības Ekonomiskās partnerības nolīgumu (EPA) noslēgšana ar 6 ĀKK reģioniem, lai sāktu īstenošana 2008. gada 1. janvārī. Lielāks atbalsts tām ĀKK valstīm, uz kurām attiecas cukura tirgus reforma. Dohas sarunu pabeigšana un nolīgumu īstenošanas sākums Vēl vairāk uzlabot EK spējas reaģēt starptautisko humāno krīžu vai dabas katastrofu gadījumos sadarbībā ar Padomi. ES atbalsta efektivitātes pastiprināšana, kopā ar dalībvalstīm īstenojot kopīgas programmas. ES iekšējo politiku ieguldījuma pastiprināšana ar mērķi ES līmenī īstenot Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) darba kārtību par saskaņotas politikas veidošanu attīstības jomā. Sarunas par jaunu ES un Ķīnas pamatnolīgumu Piecus gadus pēc 2002. gada pasaules sammita par ilgtspējīgu attīstību novērtēt ES attīstību par izvirzītajām iniciatīvām un apzināt galvenos uzdevumus nākamajiem pieciem gadiem. Starptautiskā atjaunojamo enerģijas avotu fonda īstenošana un starptautiskās rīcības konsolidēšana, lai tiktu galā ar klimata pārmaiņu sekām. Sadarbības uzlabošana ar trešām valstīm migrācijas pārvaldības jomā; kopēju standartu pieņemšana par trešo valstu pilsoņu izraidīšanu un atpakaļuzņemšanas līgumu pagarināšana. Kopienas pārtikas nekaitīguma mācību sākšana, kurās var piedalīties dalībnieki no jaunattīstības valstīm un kas popularizē un skaidro Kopienas standartus un veicina starptautisko nekaitīgas pārtikas tirdzniecību. | - 5. EIROPAS PāRVALDīBA UN LABāKA TIESīBU AKTU IZSTRāDE Komisija ir sekmīgi pildījusi „labākas tiesību aktu izstrādes” saistības. Tā koncentrējās uz politikas un likumdošanas priekšlikumu kvalitātes uzlabošanu, sistemātiski novērtējot to ekonomisko, sociālo ietekmi un ietekmi uz vidi. Notikusi apņemšanās uzlabot kvalitātes ietekmes novērtējuma sistēmu; Komisijas ietekmes novērtēšanas pieredzes ārējā novērtējuma rezultāti tiks aplūkoti šajā apspriešanā 2007. gadā. Otra svarīgākā joma, kurā jānotiek uzlabojumiem, ir vienkāršošana . 2007. gadā notiks daudzu vienkāršošanas iniciatīvu izpilde, kas noteiktas trīsgadu programmā. Šajā programmā apvienotas vairākas jomas, piemēram, vide (t.i., atkritumi, rūpnieciskais piesārņojums un ozona slānis), rūpniecība (t.i., būvniecības, mašīnbūves, kosmētikas un medicīnas produktu nozare), darba tiesību modernizēšana, patērētāju tiesību veicināšana un galvenās iekšējā tirgus nozares (finanšu pakalpojumu regulēšana, lopbarības/dzīvnieku uztura un pārtikas marķēšana). Vienkāršošana nav mērķis, kas aprobežojas ar Eiropas jautājumiem, un ir arī tādas jaunās struktūras pamatā, kas ierosināta 2007.––2013. gada ārējiem finansēšanas instrumentiem. Komisija uzlabos darbu saistībā ar Kopienas tiesību aktu izpildi, dialoga uzlabošanu ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu savlaicīgu, efektīvu un taisnīgu piemērošanu arī tādos gadījumos, kad vajadzīga prioritāra rīcība. Kopā ar Padomi un Parlamentu Komisija ir atbildīga par labāku tiesību aktu izstrādi. Visām iesaistītajām pusēm jācenšas vēl vairāk, lai labāka tiesību aktus izstrāde sniegtu rezultātus. Eiropas pilsoņu uzticēšanās labad Komisijai arī jāizveido mūsdienīga, efektīva un paredzama pārvaldes administrācija, lai īstenotu savas politikas. Tādēļ tā centīsies gūt nekvalificētu labvēlīgu Eiropas revīzijas palātas atzinumu par ES budžeta finanšu vadību un lielāku pārredzamību par to, kā tiek tērēti līdzekļi un pieņemti lēmumi. II DAļA VISPāRēJA CILVēKRESURSU UN FINANšU RESURSU SISTēMA 2007. GADā 1. Cilvēkresursi 1.1. Papildu resursi saistībā ar paplašināšanos Uz Komisijas novērtējuma pamata Budžeta lēmējinstitūcija ir apstiprinājusi laikā no 2003. līdz 2008. gadam nepieciešamo papildu 3 960 darbinieku pieņemšanu darbā, lai Komisija spētu izvērst darbu desmit jaunajās dalībvalstīs un pildīt institucionālos pienākumus. Atbilstoši pieprasījumam par vēl 2 680 darbinieku algošanu pēdējos četros gados 2007. gadā tīrais pieprasījuma ir vēl 640 darbinieku. Saskaņā ar pērnā gada novembrī iesniegto paziņojumu par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās sekām cilvēkresursu jomā (atbilstoši aplēsēm: 850 jauni darbinieki) Komisija pieprasīs izveidot 250 jaunas darbavietas, pamatojoties uz paredzamo nākamo paplašināšanos 2007. gadā. Šāda darbā pieņemšana ir nepieciešamais pamats Kopienas programmu pārvaldības un pārraudzības turpināšanai un acquis communautaire īstenošanai paplašinātā Eiropas Savienībā. Komisija šos jaunos resursus izmantos, lai īstenotu tās izvērstos uzdevumus pēc paplašināšanās un tās četras politiskās prioritātes, ciktāl tās ir attiecas uz paplašinātu Eiropas Savienību. 1.2. Ieguldījums centrālā cilvēkresursu fondā Papildus šīm jaunajām darbavietām Komisijai ir jāmobilizē papildu resursi, lai īstenotu prioritārās iniciatīvas, kas nav atkarīgas no paplašināšanās. Tā ierosina to darīt, pārceļot darbiniekus citā amatā starp struktūrvienībām un to iekšienē. Tāpat kā iepriekšējos gados līdz ar to ir ierosināts izveidot centrālu cilvēkresursu kopumu, kura pamatā būtībā ir kopējie cilvēkresursi un kuram izmantos personālu 1 % apmērā. Būtisks faktors, pamatojot jebkuru pieprasījumu par jauniem resursiem, būs negatīvo prioritāšu un citu iespēju noskaidrošana, kā personālu var norīkot citiem ar prioritātēm saistītiem uzdevumiem. Ārpakalpojumu rezultātā gūtie ietaupījumi (piemēram, plānotā Eiropas komunikāciju tīklu aģentūras izveide) vai ietaupījumi, pateicoties ražīgumam (piemēram, tulkošanas jomā, aktīvi veidojot pieprasījuma pārvaldību) ir arī novirzīti prioritātēm. Komisija iedalīs pagaidu darba vietas pagaidu pienākumu pildīšanai un turpmākajiem gadiem radīs elastīgāku un dinamiskāku iedalīšanas procedūru. 1.3. Četrām prioritātēm pieejamo cilvēkresursu kopums Tabulā apkopoti cilvēkresursi, kuri, kā paredzams, būs vajadzīgi jaunu iniciatīvu sākšanai vai noritošo pasākumu pastiprināšanai — pēc prioritātēm un avota. IPS prioritātes 2007. gadā | Jauni resursi saistībā ar paplašināšanos un ar Īriju | Cilvēkresursu pārcelšana starp struktūrvienībām | Cilvēkresursu pārcelšana struktūrvienībās | Kopējie prioritātēm atvēlētie resursi | 1. Labklājība | 98 | 30 | 67 | 195 | 2. Solidaritāte | 97 | 29 | 73 | 199 | 3. Drošība | 66 | 12 | 25 | 103 | 4. Ārēja atspoguļošana | 28 | 124 | 25 | 177 | Līdzšinējo darbību izvēršana paplašinātā Eiropas Savienībā (ieskaitot pirmspievienošanās darbību pakāpenisku noslēgumu) | 614 | 50 | 151 | 815 | KOPĀ | 903 | 245 | 341 | 1489 | Jaunu ar paplašināšanos saistītu resursu piešķīrums pa politikas jomām tiks galīgi noteikts, sagatavojot 2007. gada provizorisko budžeta projektu, ieskaitot sadalījumu iestāžu amatu un ārštata personāla starpā. 2. Finanšu resursi Parasti lēmumā par IPS ir sniegta sīkāka informācija par jaunajiem finanšu resursiem, kas piešķirti politikas jomām, lai īstenotu konkrētas iniciatīvas, kas atspoguļotas kā izmaiņas pašreizējā finanšu plānošanā. Tomēr, tā kā finanšu plānošana ir atkarīga no finanšu perspektīvas, izņēmuma kārtā Ikgadējā politiskajā stratēģijā 2007. gadam netiks aplūkoti finanšu resursi. Tomēr finanšu plānošana tiks pabeigta līdz ar provizoriskajā budžeta projektā un pēc tam, kad tiks panākta starpiestāžu vienošanās par finanšu perspektīvu, to pielāgos Komisija.