EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 2.12.2011 
SEC(2011) 1417 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI 
par Eiropas J ūrlietu un zivsaimniec ības fondu [ar ko atce ļ Padomes Regulu (EK) Nr. 
1198/2006, Padomes Regulu (EK) Nr. 861/20 06 un Padomes Regulu (ES) Nr. XXX/2011 
par integr ēto jūrlietu politiku] 
{COM(2011) 804 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1416 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV 1. KZP  UN IJP  PUBLISK Ā FINANŠU ATBALSTA INSTRUMENTI  
Kopējās zivsaimniec ības politikas (KZP) finans ēšanai 2007.–2013. gad ā izmanto turpm āk 
norādītos finanšu instrumentus. 
– Eiropas Zivsaimniec ības fonds ( dalīta pārvaldība) ir KZP galvenais p īlārs. 
Budžets EUR 4,304 miljoni. 
– Otrais finanšu instruments ( tieša pārvaldība) atbalsta: kontroli un 
noteikumu izpildi  (EUR 345 miljoni), datu vākšanu un zin ātniskos 
ieteikumus ( EUR 360 miljoni), pārvaldību (EUR 45 miljoni) un br īvprātīgās 
un obligātās iemaksas reģionālās zvejniec ības pārvaldības organiz ācijās 
(RZPO) (EUR 9,8 miljoni 2010. gad ā).  
– Eiropas Lauksaimniec ības garantiju fonds (ELGF) (tieša pārvaldība) 
finansē zvejas un akvakult ūras produktu tirgu kop īgo organiz āciju (TKO) 
(EUR 15 miljoni gad ā) un kompens āciju par papildu izmaks ām, kuras raduš ās 
tālāko reģionu zivsaimniec ības produktu tirdzniec ībā (EUR 15 miljoni gad ā). 
– Finansējums integrētai jūrlietu politikai  (IJP) ( tieša pārvaldība) bija  
EUR 20,4 miljoni (2008–2010). Jauno regulu, ko pašlaik izskata kopl ēmuma 
procedūrā, paredz ēts pieņemt 2011. gada beig ās IJP finans ēšanai 
2011.−2013. gad ā. 
Otrais finanšu instruments atbalsta ar ī partnerattiec ību nolīgumus zivsaimniec ības nozar ē. 
Šiem nol īgumiem t āpat kā obligātajām iemaks ām RZPO ir savs juridiskais pamats, un tie 
paliks ārpus Eiropas J ūrlietu un zivsaimniec ības fonda (EJZF) darb ības jomas. 
2. PROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
KZP reformas ietekmes anal īzē secināts, ka KZP nav sasniegusi m ērķus vides, ekonomikas un 
sociālās ilgtspējības jomā, lai gan kopš 2002. gada ir g ūti panākumi. Neveiksmes iemeslus 
daļēji var saist īt ar KZP finans ējumu. To var izskaidrot ar finanšu instrumentu, jo īpaši EZF, 
struktūras un īstenošanas meh ānisma  trūkumiem, k ā arī nepietiekamu efektivit āti satura zi ņā. 
Attiecībā uz strukt ūru katram finanšu instrumentam ir sava pl ānošanas, uzraudz ības un 
kontroles sist ēma, par ko vienojas atseviš ķi. Tas apgr ūtina koordin āciju un kritisk ās masas 
sasniegšanu. Lai nodrošin ātu sinerģiju un izvair ītos no dubl ēšanas, koordin ācija ar citiem 
fondiem, izmantojot fondu “robežl īnijas”, ir nepietiekama. 
Turklāt EZF pietiekama uzman ība nav piev ērsta KZP strat ēģiskajām prioritātēm. Darbības 
programmas bieži ir k ā pasākumu “ēdienkarte”, no kuras dal ībvalsts var izv ēlēties. Daudzas 
dalībvalstis priekšroku dod ieguld ījumiem, kas veicina l īdzekļu apgūšanu, nevis koncentr ējas 
uz KZP priorit ātēm. To pastiprina t ādu nosacījumu trūkums, kas saist īti ar atbilst ību šīm 
prioritātēm, kā arī vāja un neviendab īga uzraudz ība un nov ērtēšana, proti, katra dal ībvalsts ir 
noteikusi savus r ādītājus, kas apgr ūtina datu apkopošanu un sal īdzināšanu. 
Turklāt 75 % no EZF l īdzekļiem piešķir, vadoties no zivsaimniec ības vēsturiskās daļas 
kohēzijas politik ā. Atlikušo 25 % (re ģioniem, kas nav konver ģences reģioni) pieš ķīrumi ir 
atkarīgi no zivsaimniec ības nozares lieluma. Tas rada ļoti lielas atš ķirības atbalsta uz vienu 
iedzīvotāju izteiksmē (pat attiec ībā 30 pret 1), kait ējot nekonver ģences dal ībvalstīm ar lielu 
 
LV 3   LV zvejniecības un akvakult ūras nozari, kam ēr citas dal ībvalstis sa ņem lielus l īdzekļus, lai gan to 
zvejniecības un akvakult ūras nozare ir sal īdzinoši maza. Tas, papildus p ārvaldības un 
kontroles sist ēmas izveides un darb ības programmas izstr ādes ilgstošajam procesam, kas ir 
priekšnoteikums EZF īstenošanai, ir galvenai s izskaidrojums pašreiz ējam EZF l īdzekļu 
zemajam apguves l īmenim (20 % l īdz 2011. gada oktobrim).  
Stratēģiskas pieejas tr ūkums izskaidro ar ī to, ka daudzi projekti nesasniedz kritisko masu, un 
EZF iespējas ļoti maz tiek izmantotas vides jom ā. 
Minētās struktūras problēmas galvenok ārt ir saistītas ar to EZF da ļu, kas ir dal ītā pārvaldībā 
un veido liel āko daļu no kop ējā pieejamā finansējuma. Attiec ībā uz instrumentiem tieš ā 
pārvaldībā visredzam ākā problēma ir saist īta ar KZP un IJP paredz ētā atbalsta 
sadrumstalot ību un lielo administrat īvo slogu, kas saist īts ar budžeta centraliz ētu pārvaldību. 
Attiecībā uz efektivit ātes trūkumu  jāatzīmē, ka vides skat ījumā KZP finans ējums nav 
novērsis pārmērīgu kapacit āti. Neraugoties uz EUR 1,7 miljardiem, kas kopš 1994. gada 
iztērēti, lai atbalst ītu kuģu nodošanu sadal īšanai, liel ākajā daļā ES flotu faktisk ā zvejas 
kapacitāte nav samazin ājusies. P ārmērīga kapacit āte ir galvenais p ārzvejas un zemas 
rentabilitātes iemesls. Publisk ā sektora finans ējums ļoti maz ietekm ē arī lielo izmetumu 
apjomu daudz ās ES zvejniec ībās. Jaunajā KZP reformas priekšlikum ā ir iekļauts izmetumu 
aizliegums, kam b ūtu jāpalielina piepras ījums pēc selektīviem zvejas r īkiem un jaun ām zvejas 
metodēm. 
Vēl viens noz īmīgs faktors reform ētās KZP politikas pan ākumiem ir zin ātnisko ieteikumu un 
ekonomisko datu sniegšana. Zin ātniskie ieteikumi pašlaik ir pieejami par 45 % komerci āli 
izmantojamo kr ājumu, par kuriem ES ir atbild īga; nākamajā gadā šim daudzumam ir 
jāpalielinās, lai nodrošin ātu pāreju uz ilgtsp ējīgu zvejniec ību. Saska ņotība ar datiem par cit ām 
jūrlietu jom ām ir slikta un noteikumu iev ērošana — nepietiekama. 
Akvakultūra ir vēl viena nozare, kur publiskajam finans ējumam jābūt efektīvākam. Liel āks 
uzsvars j āliek uz strat ēģisku pieeju, veicinot videi nekait īgas akvakult ūras izaugsmi. 
Publiskajam atbalstam j āveicina ar ī vides saglab āšanas pakalpojumi, ko nodrošina ekstens īva 
akvakultūra jutīgu biotopu teritorij ās (piemēram, biolo ģiskās daudzveid ības saglab āšana). 
Visbeidzot, j ūras telpisk ās plānošanas pašreiz ējā attīstība nav pietiekama, lai nov ērstu cīņu 
par teritoriju j ūrlietu nozaru starp ā ar tās negatīvajām sekām videi un ekonomikai. 
No saimniecisk ā viedokļa raugoties publisk ā sektora finanšu instrumenti nav nov ērsuši 
inovāciju trūkumu ES zvejniec ībā un akvakult ūrā (darba raž īgums ir 25 % zem vid ējā ES). 
Zemais inov āciju līmenis daļēji izskaidro ES flotu sliktos darb ības rādītājus un akvakult ūras 
ražošanas stagn āciju pēdējos 15 gados. Inov āciju trūkums bieži ir saist īts ar to, ka uz ņēmumi 
ir mazi — 91 % zvejas uz ņēmumu pieder viens ku ģis un 98 % akvakult ūras saimniec ību ir 
mazie un vid ējie uzņēmumi. Tas, ka uz ņēmumi ir mazi, ierobežo piek ļuvi finans ēm un 
apdrošināšanai. 
Inovāciju trūkums īpaši akūts ir tirdzniec ībā un komercializ ācijā. Vēl viens sas āpējis 
jautājums ir lielais ener ģijas patēriņš jo īpaši zvejas nozar ē. 
Visbeidzot, j ūrlietu politikas segment ācijas rezult ātā netiek izmantotas iesp ējamās sinerģijas 
un trūkst atbilstoša atbalsta p ētījumiem, kas vajadz īgi tehnolo ģiju inovācijai. Tas trauc ē iegūt 
skaidru izpratni par to, kur ir re āls potenci āls jūrniecības izaugsmei. 
No sociālā viedokļa raugoties, darba vietas, ko pied āvā zvejas nozare, nav pievilc īgas. Zvejas 
nozīme daudz ās piekrastes kopien ās samazin ās. Daudzās no tām zvejniec ību kā ienākumu un 
darba vietu avotu aizst āj jaunas darb ības, bet cit ās dažādošanas iesp ēju nav. Turkl āt jaunās 
 
LV 4   LV KZP rezult ātā zvejniec ības un papildu pakalpojumu nozar ē īstermiņā var vēl vairāk 
samazināties darba vietu skaits. T ādēļ vidējā termiņā dažas kopienas var neb ūt dzīvotspējīgas. 
3. KO TAS IETEKM Ē? 
Publiskā finanšu atbalsta galvenais m ērķis ir veiksm īga KZP un IJP īstenošana. T ādēļ 
ietekmētās ieinteres ētās personas ir t ās pašas, kas nor ādītas KZP reformas ietekmes 
novērtējuma ziņojumā: 
Ieinteresētās 
personas Ieinteresēto personu apraksts  Galvenās intereses 
ES zvejas nozare  Kuģu īpašnieki, operatori un apkalpe Ienesīguma un iztikas l īdzekļu saglabāšana 
Akvakultūras 
nozare Akvakultūras audzētāji Ienesīguma un iztikas l īdzekļu saglabāšana 
Atkarīgie 
uzņēmumi un 
kopienas Uzņēmumi un kopienas, kas atkar īgi no 
zivsaimniec ības Ienesīguma un iztikas l īdzekļu saglab āšana. 
Kopienu dz īvotspēja zivsaimniec ības reģionos 
Apstrādes nozare Importēto un ES ūdeņos iegūto izejvielu 
apstrādātāji Pievienot ās vērtības palielin āšana. Iesp ēja 
nodrošināt stabilas pieg ādes 
Nozares 
regulatori Valsts, re ģionālās un vietējās iestādes, kas regul ē 
zveju Optimizēt publisko finanšu atbalstu politikas 
mērķu īstenošanai. Garant ēta pārtikas pieg āde 
Nozares p ētnieki Zinātniskās pētniecības iestādes, kas veicina 
krājumu saglab āšanu un p ārvaldību Ieguldījumi efekt īvā zvejniec ības pārvaldībā, 
nodrošinot savlaic īgu piekļuvi augstas kvalit ātes 
informācijai 
Patērētāji Zvejas un akvakult ūras produktu pat ērētāji Zvejas un akvakult ūras produktu pieejam ība, 
izmaksas, kvalit āte un uzturv ērtība, atbilst īgi 
dažādiem ekolo ģiskās apziņas līmeņiem 
Trešās valstis Zvejniecības nozare, kas konkur ē a r  E S  f l o t ēm. 
Akvakultūras audzētāji un eksport ētāji Interešu konflikts starp tiem, kas ES uztver k ā 
eksporta tirgu, un viet ējām zvejniec ības 
kopienām, kurām nākas konkur ēt ar ES flot ēm par 
piekļuvi vietējiem resursiem 
NVO, pilsonisk ā 
sabiedrība un ES 
pilsoņi NVO, kas atbalsta ilgtsp ējīgu pārvaldību 
Plašāka sabiedr ības daļa, kas interes ējas un 
rūpējas par zivsaimniec ību un jūras vidi Saglabāt zivju popul ācijas, jūras biolo ģisko 
daudzveid ību un oke ānu, upju, un ezeru est ētisko 
vērtību kopā ar ekonomiski un soci āli ilgtspējīgu 
nozari. Pietiekamas p ārtikas pieg ādes 
 
4. TIESĪBAS RĪKOTIES  
Jūras bioloģisko resursu saglab āšana ir ES ir ekskluz īvā kompetenc ē. Turklāt ir piemērojams 
subsidiarit ātes un proporcionalit ātes princips (t. i., t ām KZP da ļām, kas ir dal ītā kompetenc ē). 
Priekšlikumam par ES turpm āko budžetu ir stingrs subsidiarit ātes pamatojums, jo tas jau ir 
vērsts uz “ politikas jom ām, kurās ES var efekt īvāk rīkoties ES l īmenī, ņemot vērā pašlaik 
valstu starp ā valdošo finanšu taup ības un konsolid ācijas vidi. ” 
Attiecībā uz zivsaimniec ības un jūrniecības darbībām priekšlikum ā iekļauts jaunais EJZF, kas 
balstīts uz četriem pīlāriem: pārdomāta, videi nekait īga zvejniec ība, pārdomāta, videi 
nekaitīga akvakult ūra, ilgtsp ējīga un iek ļaujoša teritori ālā attīstība un integr ēta jūrlietu 
politika. Pirm ās trīs minētās jomas p ārvalda dal ītā pārvaldībā, pēdējo tiešā centraliz ētā 
pārvaldībā. Turklāt EJZF datu v ākšanas un zin ātnisko ieteikumu, kontroles, p ārvaldības, 
zivsaimniec ības nozares tirgu (ieskaitot t ālākos reģionus), br īvprātīgo iemaksu RZPO un 
tehniskās palīdzības jomā iekļaus papildu pas ākumus.  
 
LV 5   LV 5. EJZF  MĒRĶI 
EJZF atbalsta: 
– jaunās KZP m ērķus, ilgtsp ējīgu un konkur ētspējīgu zvejniec ību un 
akvakultūru, 
– IJP turpm āku izstrādi, 
– zivsaimniec ības reģionu līdzsvarotu att īstību. 
Sasniedzot šos m ērķus, EJZF pal īdzēs īstenot arī stratēģiju “Eiropa 2020”, jo īpaši tās trīs 
pamatiniciat īvas: “Resursu zi ņā efektīva Eiropa”, “Inov ācijas Savien ība” un “Jaunu prasmju 
un darba vietu programma”. Turpm āk norādīti izvirzītie konkrētie mērķi. 
5.1. Konkrētie mērķi, kas saist īti ar EJZF izstr ādi 
– Pārskatīt piešķiršanas krit ērijus, 
– orientēties uz p ārdomātiem, videi nekait īgiem ieguld ījumiem un teritori ālo 
attīstību, 
– uzlabot strat ēģiju un plānošanu, 
– veicināt kolektīvas pieejas, 
– izveidot uzraudz ības un nov ērtēšanas sist ēmu, kas balst ās uz kop īgiem 
rādītājiem, 
– pastiprināt nosacījumus, 
– izmantot KZP un IJP finanšu instrumentu siner ģijas. Vienk āršot īstenošanu un 
samazināt administrat īvo slogu, un 
– izmantot siner ģijas ar citiem ES fondiem (piem ēram, LIFE ). 
5.2. Konkrētie mērķi, kas saist īti ar EJZF saturu 
– Likvidēt neefektīvas subsīdijas, 
– samazināt zivsaimniec ības ietekmi uz vidi, 
– ilgtspējīgas zvejniec ības kontekst ā veicināt jūras ekosist ēmu pārvaldību un 
saglabāšanu un pal īdzēt īstenot Jūras strat ēģijas pamatdirekt īvas un 
Natura 2000  mērķus, 
– sekmēt videi nekait īgas akvakult ūras izaugsmi, 
– palielināt zinātnisko ieteikumu un inform ācijas pieejam ību, saska ņot 
zivsaimniec ības un IJP datus, 
– nodrošināt atbilstību KZP, 
 
LV 6   LV – veicināt pārrobežu/uz ekosist ēmām balstītu ES jūras baseinu p ārvaldību, 
– panākt vairāk inovāciju, 
– veicināt dzīvnieku vesel ību un labtur ību, 
– novērst jūrlietu politikas segment āciju un pal īdzēt konstat ēt izaugsmes 
iespējas, 
– samazināt enerģijas patēriņu un 
– uzlabot darba pievilc īgumu nozar ē un piekrastes kopienu dz īvotspēju. 
6. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
Ir izstrādāti trīs reformas risin ājumi. Saska ņā ar KZP reformu un priekšlikumu par ES 
turpmāko budžetu ir noraid īti risinājumi “bez politiskas r īcības” un “Status Quo”. P ēdējais no 
minētajiem tom ēr ir saglab āts kā bāzlīnija. 
6.1. Kopīgi elementi 
Reformas risin ājumiem ir kop īgi elementi, kas noteikti priekšlikum ā par jauno KZP un 
Komisijas pazi ņojumā par daudzgadu finanšu sh ēmu: 
• EJZF ir iek ļauts vienot ā stratēģiskā satvara un Kop īgo noteikumu regulas darb ības jomā; 
• piešķiršanas krit ēriji ir saist īti ar zivsaimniec ības nozares lielumu; 
• lielākā daļa subsīdiju flotēm tiek izbeigtas; 
• TKO ir integr ēta EJZF, no sešiem intervences instrumentiem saglab āts tikai atbalsts par 
uzglabāšanu; 
• tālākajiem reģioniem paredz ētais kompens ācijas režīms ir integr ēts EJZF; 
• kritisko masu sasniedz, liekot uzsvaru uz kolekt īvām darbībām, ražotāju organiz ācijām, 
citām kolekt īvām struktūrām un viet ējām rīcības grup ām, kas darbojas teritori ālajā 
attīstībā; 
• ir ieviesti nosac ījumi attiec ībā uz atbilst ības un satura krit ērijiem, Kontroles regulas un 
NNN zvejas regulas noteikumu iev ērošanu, datu v ākšanas pien ākumu izpildi un valsts 
stratēģiskā akvakultūras attīstības plāna pieņemšanas pras ības ievērošanu; 
• uzraudzība ir balst īta uz kopīgu sistēmu un kop īgu rādītāju kopumu. 
Finanšu pieš ķīrums EJZF ir EUR 6,692 miljardi (faktiskaj ās cenās). Balstoties uz ex ante  
novērtējumu, sadal ījums politikas jom ām ir šāds. 
Jomas Procentu ālā daļa no EJZF finans ējuma 
2014.−2020. gadam 
Bijušā EZF daļa (no kā) 67 –70 %  
- zvejniec ība 30–35 % 
 
LV 7   LV - akvakult ūra 15–17,5 % 
- vietējā attīstība 15–17,5 % 
Brīvprātīgas iemaksas starptautisk ās 
organizācijās, ieskaitot RZPO 1,5 –2,0 % 
Datu vākšana un zin ātniskie ieteikumi 7 –8 % 
Kontrole un noteikumu izpilde 10–11 % 
Tirgus politika, ieskaitot kompens āciju 
tālākajiem reģioniem 2,5–3% 
Pārvaldība 0,8 –1% 
IJP 6–7% 
 
6.2. Saturs 
1. risinājums: “EZF+”  (līdzvērtīgs 1. un 1.a risin ājumam KZP reformas ietekmes 
novērtējumā) ir pārbaudīta ietekme, k āda ir visu to probl ēmu risināšanai, kas saist ītas ar 
bijušā EZF daļas struktūru un saturu, tostarp izv ērtēta zvejas darb ību izbeigšana vai pagaidu 
pārtraukšana, stingr āka stratēģiskā plānošana (VSS), nosac ījumi, kas saist īti ar KZP m ērķiem, 
jaunas nov ērtēšanas un uzraudz ības sistēmas un priorit ātes piešķiršana kolekt īviem 
projektiem. Teritori ālā attīstība ir pastiprin āta un labāk saskaņota ar citām vietējās attīstības 
iniciatīvām. Ir saglab āta pašreiz ējā finanšu instrumentu strukt ūra, tomēr ir mēģināts labāk 
saskaņot to darb ības jomas un m ērķus. 
2. risinājums: “EZF + integr ācija” : papildus 1. risin ājumam visi KZP finanšu instrumenti ir 
iekļauti jaunā fondā, bet tos turpina p ārvaldīt atsevišķi ar pašreiz ējām īstenošanas metod ēm 
(dalīta vai tieša p ārvaldība). IJP paliek ārpus plānotā fonda. 
3. risinājums: “EJZF + konver ģence” : EJZF dal ītā pārvaldībā ir iekļauta datu v ākšana, 
kontrole, TKO un instruments t ālākajiem re ģioniem. Jaunveidojamaj ā fondā ir iekļauta arī 
IJP. 
7. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS /VĒLAMAIS RISIN ĀJUMS  
Risinājumu sal īdzinājuma pamat ā ir anal īze, kurā novērtēts to potenci āls samazin āt 
izmetumus, nov ērst inovāciju trūkumu un rad īt darbvietas piekrastes kopien ās. No ietekmes 
un ES rīcības efektivit ātes viedok ļa vēlams ir 3. risin ājums. 
 Vides ilgtsp ēja Ekonomisk ā 
ilgtspēja Sociālā 
ilgtspēja  Vienkāršošana 
un 
administrat īvā 
sloga 
mazināšana Rentabilit āte  
Status Quo (-) (-) (-) (-) (-) 
EZF+ (XX) (XX) (XX) (XX) (XX) 
 
LV 8   LV EZF+ integr ācija  (XX) (XX) (XX) (XXx) (XXx) 
EJZF + 
konverģence (XXx) (XXx) (XXx) (XXX) (XXX) 
8. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
EJZF jābūt stingrai uzraudz ības un nov ērtēšanas sist ēmai. Ir j ābūt kopīgiem izn ākuma, 
rezultātu un ietekmes r ādītājiem, kas balst īti uz pas ākuma/programmas l īmenī savāktiem 
datiem un par ko j āvienojas Komisijai un dal ībvalstīm.