EIROPAS KOMISIJA Briselē, 15.7.2015 COM(2015) 341 final 2015/0149(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido energoefektivitātes marķējuma satvaru un atceļ Direktīvu 2010/30/ES (Dokuments attiecas uz EEZ) {SWD(2015) 139 final}

{SWD(2015) 140 final}



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS 1.1.Priekšlikuma pamatojums un mērķi 2015. gada 25. februārī Komisija nāca klajā ar Pamatstratēģiju spēcīgai Enerģētikas savienībai ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku, kurā paredzēts pārskatīt Energomarķējuma direktīvu nolūkā energoefektivitātes potenciālu labāk izmantot, lai iegrožotu pieprasījumu pēc enerģijas un līdz ar to samazinātu Eiropas Savienības enerģētisko atkarību. Energomarķējums nāk par labu videi, jo klienti visā Savienībā var iegūt precīzu, ticamu un salīdzināmu informāciju par energopatēriņu ietekmējošo ražojumu energoefektivitāti un energopatēriņu, un tas dod tiem iespēju pieņemt lēmumu, ņemot vērā informāciju, apsvērumus par izmaksu lietderību un nekaitīgumu videi; tas nāk par labu videi un ļauj ietaupīt naudu. 1.2.Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā 2014. gada oktobrī Eiropadome nosprauda provizorisku mērķrādītāju 2030. gadam: vismaz par 27 % uzlabot energoefektivitāti; šo rādītāju izvērtēs līdz 2020. gadam, lai nolemtu, vai to nevajadzētu paaugstināt līdz 30 %. Eiropadome arī izvirzīja mērķi līdz 2030. gadam siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināt par 40 %. Šis priekšlikums sakņojas Enerģētikas savienības Pamatstratēģijā, un ar to iecerēts aizstāt Direktīvu 2010/30/ES par enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu ražojumiem, kas saistīti ar energopatēriņu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm. Šis priekšlikums sagatavots pēc minētās direktīvas izvērtēšanas. Noteikumi par konkrētiem ražojumiem, kas pieņemti saskaņā ar minēto direktīvu, paliks spēkā, taču tiks pārskatīti. Šī iniciatīva atbilst Savienības enerģētikas un klimata politikai, jo ar to tiek atjaunināts un padarīts iedarbīgāks pašreizējais acquis par energomarķējumu. 1.3.Saskanība ar citām ES politikas jomām Energoefektivitātes marķējums uzlabo ražojumu brīvu apriti, jo nodrošina, ka dalībvalstis neievieš pašas savu energomarķējumu. Tas palīdz stiprināt Eiropas uzņēmumu konkurētspēju, jo stimulē inovāciju, sniedz "pirmatklājēja priekšrocības", nodrošina vienlīdzīgus konkurences apstākļus ar trešo valstu ražotājiem (pateicoties stingrākai tirgus uzraudzībai) un dod iespēju palielināt peļņas normu energoefektīviem ražojumiem, kuri iegādes brīdī ir dārgāki, tomēr aprites ciklā nodrošina galalietotājiem lielāku ekonomiju bruto izteiksmē. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE 2.1.Juridiskais pamats Priekšlikums pamatojas uz 194. panta 2. punktu Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD), kas ir juridiskais pamats pasākumiem enerģētikas jomā. Lai gan energoefektivitātes marķējuma noteikumiem par juridisko pamatu varētu ņemt 114. pantu (1992. gada Energomarķējuma direktīvai bija tieši šis juridiskais pamats, jo tolaik Līgumā nebija noteikumu par enerģētiku), pastāv risks, ka tas neviļus ierobežotu dalībvalstu iespējas pieņemt tiesību aktus, kas regulē tādas informācijas sniegšanu par energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem, kura var papildināt energomarķējumu. Energoefektivitātes marķējums attiecas tikai uz enerģiju un resursiem, ko patērē ražojuma lietošanas posmā. Visbeidzot, tā kā Līgumā ir paredzēts īpašs juridiskais pamats enerģētikas jomā, ir lietderīgi izmantot tieši to. 2.2.Subsidiaritāte ES līmenī pieņemtie instrumenti par energoefektivitāti atspoguļo gan to, ka aizvien aug enerģētikas kā politiskas un ekonomiskas aktualitātes nozīme, gan tās ciešo savstarpējo saistību ar tādām politikas jomām kā enerģijas piegādes drošība, klimata pārmaiņas, ilgtspēja, vide, iekšējais tirgus un ekonomiskā attīstība. Dalībvalstis vienas pašas līdz šim nav spējušas pietiekami labi sasniegt energoefektivitātes mērķus, tāpēc ir jārīkojas Savienības līmenī, lai atvieglotu un atbalstītu darbības dalībvalstu līmenī. Ir ļoti svarīgi nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus ražotājiem un tirgotājiem, ciktāl tas attiecas uz informāciju par energopatēriņu, ko sniedz patērētājiem par konkrētu ražojumu, kuru tirgo ES iekšējā tirgū. Tāpēc ir vajadzīgi juridiski saistoši ES mēroga noteikumi. Tirgus uzraudzību īsteno Eiropas Savienības dalībvalstu iestādes. Lai tirgus uzraudzība būtu produktīva, tās darbībai visā Eiropas Savienībā jābūt vienveidīgai, pretējā gadījumā tiek nodarīts kaitējums iekšējam tirgum un rodas stimula trūkums uzņēmumiem, kas iegulda resursus energoefektīvu ražojumu konstruēšanā, izgatavošanā un pārdošanā. Ražojumu datubāzes izveide palīdzēs padarīt tirgus uzraudzību produktīvāku. 2.3.Proporcionalitāte

Saskaņā ar proporcionalitātes principu ierosinātie grozījumi paredz vienīgi to, kas ir nepieciešams izvirzīto mērķu sasniegšanai. Ar regulu ieviestie grozījumi pastāvošajā tiesiskajā regulējumā uzlabos tā skaidrību un funkcionalitāti. Piegādātājiem būs jāievada dažāda informācija jaunajā ražojumu datubāzē, tomēr tā ir informācija, kas tiem jau tagad pēc pieprasījuma ir jāsniedz valsts tirgus uzraudzības iestādēm , tāpēc jebkāds papildu slogs ir uzskatāms par minimālu un samērīgu ar ieguvumiem izpildes un pārskatāmības ziņā, ko nodrošinātu ražojumu datubāze. Priekšlikuma proporcionalitāte ir sīkāk iztirzāta ietekmes novērtējuma 8. nodaļā. 2.4.Instrumenta izvēle Ierosinājums direktīvas vietā pieņemt regulu ir saistīts ar Komisijas vispārējo mērķi vienkāršot regulatīvo vidi par labu dalībvalstīm un uzņēmumiem un ar nepieciešamību nodrošināt ierosinātā tiesību akta vienveidīgu piemērošanu un īstenošanu visā Savienībā. 3.APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI 3.1.Pašreizējo tiesību aktu ex-post novērtējums Komisijas ex-post novērtējums par Energomarķējuma direktīvu un atsevišķiem Ekodizaina direktīvas aspektiem ir iekļauts šim priekšlikumam pievienotajā dienestu darba dokumentā (SWD(2015)143). Galvenie konstatējumi ir šādi. 1.Pašreizējie ekodizaina un energomarķējuma pasākumi ir iedarbīgi, proti, tie dod taustāmu un būtisku enerģijas un izmaksu ekonomiju. 2.Nepastāv šķēršļi energopatēriņu ietekmējošu ražojumu brīvai apritei Eiropas Savienības iekšējā tirgū. 3.Ieguvumi atsver izmaksas gan uzņēmumiem, gan sabiedrībai kopumā. Energomarķējums līdztekus patērētāju pieprasījumam un konkurences spiedienam ir galvenais inovācijas dzinulis. Jo stingrākas prasības noteiktas augstākajām energoklasēm, jo lielākas ir uzņēmumu iespējas pozitīvi izcelties ar saviem ražojumiem, un tas savukārt stimulē inovāciju. 4.Vairums patērētāju atpazīst un izprot energomarķējumu un pēc tā vadās, pieņemot lēmumu par pirkumu. 5.Līdz ar A+ un augstāku klašu ieviešanu saskaņā ar 2010. gada Energomarķējuma direktīvu, energomarķējums aizvien mazāk motivē patērētājus iegādāties energoefektīvākus ražojumus. Grūti saprotamas ir arī piktogrammas, kuras izmanto, lai marķējumā norādītu citus parametrus. 6.Vērojama tendence iegādāties lielākus ražojumus, kas ir efektīvi un tādējādi ar augstu energoefektivitātes klasi, bet kuri absolūtā izteiksmē patērē daudz vairāk enerģijas nekā tāda paša veida mazākas mājsaimniecības ierīces. 7.Tas, ka valsts tirgus uzraudzības iestādes nenodrošina pienācīgu izpildi, palielina neatbilstības rādītāju un līdz ar to iecerēto enerģijas ekonomiju samazina par aptuveni 10 %. Skatīt arī 3. punktu. 8.Pasākumi attiecībā uz dažiem ražojumiem nav bijuši pietiekami vērienīgi salīdzinājumā ar reālajām tehniskajām un ekonomiskajām iespējām. 9.Lai gan daži pasākumi ir veltīti ne tikai energopatēriņam lietošanas posmā, bet arī citiem vides ietekmējuma faktoriem, tomēr šādu ietekmējumu var vēl vairāk samazināt. 10.Efektivitātes ziņā noteikumu izstrādes process ir pārāk ilgs (vidēji 49 mēneši), kā rezultātā dažos gadījumos tehniskais un sagatavošanas darbs politikas lēmumu pieņemšanas laikā vairs nav aktuāls, jo īpaši attiecībā uz elektroniskiem ražojumiem, kuri attīstās ļoti strauji. 11.Abas direktīvas viena otru papildina, un to īstenošana lielākoties notiek saskaņoti. 12.Vairākiem ražojumiem energomarķējumā norādītās zemākās klases ir tukšas, jo ar ekodizaina pasākumiem zemas energoefektivitātes klases modeļi ir aizliegti un ražotāji, reaģējot uz tehnikas progresu, ir izstrādājuši vēl efektīvākus ražojumus. Bez pilnīga A-G klases salīdzinājuma mazinās marķējuma nozīmīgums patērētājiem. 13.ES pievienotā vērtība izriet no saskaņotā tiesiskā regulējuma, kas ļauj samazināt ražotāju izmaksas un izvirza ES starptautisko regulatīvo un standartizācijas centienu avangardā. 14.Šai politikai joprojām ir būtiska nozīme ES energoefektivitātes mērķrādītāja sasniegšanā arī pēc 2020. gada. Tā arī var sekmēt resursu efektivitāti un aprites ekonomiku.

15.Digitālajā laikmetā patērētāju informēšanas nozīme nav mazinājusies. Energomarķējuma regulas nesen tika pielāgotas marķējuma vizualizēšanai internetā. 16.Nebija iespējams kvantitatīvi novērtēt, kāda ietekme ir prasībai reklāmās iekļaut norādi uz energoefektivitātes klasi (4. panta c) punkts), tomēr novērtējumā konstatēts, ka ar to tiek novērsta informācijas nepietiekamība tirgū. 17.Prasības publiskā iepirkuma jomā (9. panta 1. punkts) tika izvērtētas jau 2011. gadā un pēc tam tika svītrotas no Energomarķējuma direktīvas un grozītā formā iekļautas Energoefektivitātes direktīvā. 18.No pēdējos gados plašsaziņas līdzekļos atspoguļotās informācijas ir skaidrs, ka par ieguvumiem no politikas netiek sniegta pietiekama informācija. 3.2.Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Sabiedriskā apspriešana notika no 2013. gada 31. augusta līdz 30. novembrim tīmekļa vietnē "Jūsu balss Eiropā". Garāka anketa bija domāta specifiskām interešu grupām, valsts pārvaldes struktūrām un ekspertiem, savukārt īsāka anketa bija paredzēta patērētājiem un atsevišķiem mazumtirgotājiem un ražotājiem. Uz garāko anketu saņēma 138 atbildes, no kurām 58 sniedza ražotāji un to interešu grupas, 20 — valsts pārvaldes struktūras, 13 — vides interešu grupas, 9 — patērētāju interešu grupas. Uz īsāko anketu saņemtas 197 atbildes, no kurām 127 bija no patērētājiem, 40 no mazumtirgotājiem un 30 no ražotājiem. Sīks kopsavilkums par respondentiem un atbildēm tika publicēts 2014. gada februārī. Notika trīs ieinteresēto personu sanāksmes: 2013. gada 27. jūnijā, 2013. gada 14. oktobrī un 2014. gada 18. februārī. Kopā ar pēdējo līgumslēdzēju sanāksmi Komisija 2014. gada 19. februārī rīkoja ieinteresēto personu sanāksmi par rezultātiem, kas iegūti provizoriska energomarķējuma dizaina testēšanā, un par turpmākai testēšanai ierosināto energomarķējuma dizainu. 3.3.Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Direktīvas pārskatīšanas vajadzībām īpaši pasūtīja divus pētījumus: –pētījumu par Energomarķējuma direktīvas novērtēšanu un specifiskiem Ekodizaina direktīvas aspektiem (pabeigts 2014. gada jūnijā); –pētījumu par energomarķējuma un tā iespējamo izmaiņu ietekmi uz patērētāju izpratni un lēmumiem par preces iegādi (pabeigts 2014. gada oktobrī). Abus pētījumus publicēja Komisijas Europa vietnē. 3.4.Ietekmes novērtējums Šim priekšlikumam ir pievienots ietekmes novērtējums (SWD(2015) 139), kas publicēts Komisijas Europa vietnē kopā ar Regulējuma kontroles padomes labvēlīgo atzinumu (SEC(2015) 323), kurš pieņemts 2015. gada 16. jūnijā. Izejot no minētā novērtējuma, ietekmes novērtējumā apskatītas gan vairākas problēmas ar pašreizējo direktīvu, gan daži specifiski jautājumi saistībā ar Ekodizaina direktīvu. Ietekmes novērtējumā konstatēts, ka pašreizējā posmā attiecībā Ekodizaina direktīvu nav vajadzīgi leģislatīvi pasākumi. Divas svarīgākās problēmas, kas saistītas ar Energomarķējuma direktīvu, ir energomarķējuma iedarbīguma samazināšanās un ražojumu neatbilstība nepietiekamu izpildes darbību dēļ. Konstatēts arī, ka noteikumu pieņemšanas process ir tik ilgs, ka beigu beigās attiecīgi tehniskie un sagatavošanās darbi izrādās novecojuši. Galīgais izvēlētais variants bija šāds: uzlabot esošo energomarķējuma regulējumu, noteikt, ka marķētie ražojumi jāreģistrē jaunā datubāzē, uzlabot juridisko struktūru, t.i., pašreizējo Energomarķējuma direktīvu aizstāt ar regulu, salāgot Energomarķējuma regulu ar tirgus uzraudzības regulējumu un finansēt kopīgas tirgus uzraudzības darbības ES. Ar šo priekšlikumu tiek īstenota ietekmes novērtējumā izvēlētā varianta leģislatīvā puse. Pārējie, neleģislatīvie pasākumi, ko plānots īstenot saskaņā ar izvēlēto variantu, ir izklāstīti šim priekšlikumam pievienotajā ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei. 3.5.Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Pozitīvais iespaids uz ieņēmumiem (lēš, ka 2030. gadā tas būs 34 mljrd. euro gadā) vienlīdz skar gan lielos uzņēmumus, gan MVU un mikrouzņēmumus. Nav pamatoti noteikt atšķirīgu režīmu mikrouzņēmumiem un MVU. Uz visiem mazumtirgotājiem jāattiecina vienādi noteikumi, jo energomarķējums patērētājiem ir noderīgs tikai tad, ja visi ražojumi visos veikalos ir marķēti. Tam ir ietekme uz dažiem ražojošiem MVU, taču ne uz mikrouzņēmumiem. Visiem ir jāpiemēro vienādi noteikumi, lai nodrošinātu godīgu konkurenci vienotajā tirgū un saskanīgu un konsekventu informāciju patērētājiem. Lēš, ka patērētāju ietaupījumi 2030. gadā sasniegs 10-30 mljrd. euro gadā (atkarībā no pieņēmumiem par turpmāko enerģijas cenu dinamiku).

Aug Eiropas uzņēmumu konkurētspēja, jo tiek stimulēta inovācija, sniegtas "pirmatklājēja priekšrocības", nodrošināti vienlīdzīgi konkurences apstākļi ar trešo valstu ražotājiem (pateicoties stingrākai tirgus uzraudzībai) un dota iespēja palielināt peļņas normu energoefektīviem ražojumiem, kuri iegādes brīdī ir dārgāki, tomēr aprites ciklā nodrošina galalietotājiem lielāku ekonomiju bruto izteiksmē. Runājot par administratīvajām izmaksām, kopējās izmaksas tirgotājiem par visu ražojumu visa marķējuma nomaiņu tiek lēstas 10 miljonu euro apmērā 10 gadu laikā visā ES kopumā. Lēš, ka ražotājiem radīsies izmaksas 50 miljonu euro apmērā 10 gadu laikposmā. Tas nozīmē, ka izmaksas ir 2 eurocenti par katru pārdoto marķēto ražojumu. Lēš, ka ražojumu reģistrēšanas administratīvās izmaksas ir 1,5 miljoni euro visai nozarei kopumā; tas ir aptuveni 0,5 eurocenti par katru pārdoto ražojumu. Ražojumu reģistrēšanas faktiskās izmaksas īstenībā būs mazākas vai pat nekādas, jo ražotājiem vairs nebūs piecus gadus pēc ražojuma ražošanas izbeigšanas jāglabā tehniskā dokumentācija uzrādīšanai tirgus uzraudzības iestādēm. Ražotāji un tirgotāji šīs administratīvās izmaksas var novirzīt uz patērētājiem, taču šīs izmaksas krietni atsvērs energoekonomija, ko dod efektīvāku ražojumu iegāde, pateicoties šai regulai. Priekšlikums sagatavots, ņemot vērā interneta iespējas, jo tajā paredzēts izveidot tiešsaistes datubāzi, kas vienkāršos, paātrinās un uzlabos informācijas par ražojumiem apriti starp ražotājiem, mazumtirgotājiem, tirgus uzraudzības iestādēm un galapatērētāju. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Ar priekšlikumu tiek aizstāta pašreizējā direktīva par energomarķējumu, tāpēc lēš, ka administratīvā ietekme un izmaksas dalībvalstīm būs mērenas, jo vairums nepieciešamo struktūru un noteikumu jau pastāv. Šai iniciatīvai nav nepieciešami papildu ES budžeta resursi. Ražojumu datubāzes izveide (aplēstais budžets 2016. gadā – 1 500 000 EUR, plus 150 000 EUR uzturēšanas izdevumi gadā nākamajos gados) un pētījumi par konkrētu ražojumu grupu marķējuma izpratni (300 000 EUR gadā no 2017. gada) tiks finansēti, pārdalot pašreizējo budžetu, kas paredzēts, lai īstenotu ražojumu energoefektivitātes politiku, kur ietilpst tehniskā palīdzība un/vai pētījumi, lai novērtētu tos ražojumu grupu aspektus, kas nepieciešami deleģēto aktu sagatavošanai un standartizācijas atbalstam. Šis budžets izriet no programmas "Apvārsnis 2020" sadaļas "Sabiedrības problēmu risināšana", kas attiecas uz ieviešanu tirgū un inovāciju. 5.CITI JAUTĀJUMI 5.1.Uzraudzības, novērtēšanas un ziņošanas kārtība Nākamā energomarķējuma regulējuma pārskatīšana paredzēta pēc 8 gadiem. Tajā jābalstās uz ex-post novērtējumu par konkrētiem ražojumiem, jāpārskata šī regulējuma ietvaros pieņemtie deleģētie akti un jāizvērtē, cik iedarbīgs šis regulējums izrādījies, lai nodrošinātu preču brīvu apriti (piem., vai dalībvalstis ir atturējušās ierosināt valsts tiesību aktus par ražojumu energomarķējumu?). Jānovērtē energopatēriņa un citu nozīmīgu ražojuma izraisītu vides ietekmējumu samazinājums, jo īpaši attiecībā uz uzlabojumiem, kas panākti tirgus pārveidē, pateicoties marķējumam ar atjauninātu skalu. Tirgus uzraudzības intensitātes un atbilstības uzlabojumus, kas gūti, pateicoties ražojumu datubāzei, var novērtēt, izmantojot dalībvalstu ziņojumus par tirgus uzraudzības rezultātiem, kas jāsagatavo saskaņā ar tirgus uzraudzības regulējumu. 5.2.Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums Priekšlikumā ir paturēti pašreizējās Energomarķējuma direktīvas mērķi un galvenie principi, taču tas precizē, nostiprina un paplašina pašreizējās direktīvas darbības jomu, proti: marķējums tiek modernizēts un tiek pieļauta marķējuma skalas atjaunināšana; tiek uzlabota izpilde; tiek izveidota to ražojumu datubāze, uz ko attiecas energomarķējuma pienākumi; ir padarīti skaidrāki pienākumi, kas jāpilda dažādām pusēm; ir uzlabota saikne starp energomarķēšanu un mērījumu standartiem. 5.2.1.Marķējuma un marķējuma skalas atjaunināšana Energomarķējums tik sekmīgi ir veicinājis aizvien efektīvāku ražojumu ražošanu, ka nu marķējums vairs neatbilst reālajai situācijai. Daudzās ražojumu grupās vairums modeļu tagad pieder pie augstākajām energoklasēm, un ir grūti novērtēt atšķirības starp modeļiem. Lai gan 2010. gadā marķējumu papildināja ar klasēm no A+ līdz A+++, dažās ražojumu grupās visi modeļi jau pieder pie šīm jaunajām klasēm, bet zemākajās klasēs modeļu vairs nav. Pastāv sistemātiska nepieciešamība ražojumu marķējuma skalu atjaunināt un atgriezties pie sākotnējās A-G skalas, kas, kā liecina pētījumi, ir patērētājiem vislabāk saprotama. Lai gan pašreizējā direktīva pieļauj ražojumu pārklasificēšanu ar konkrētiem deleģētiem aktiem, energomarķējuma skalu ir nepieciešams atjaunināt daudz sistemātiskāk, un tieši tāds ir šī priekšlikuma nolūks. Tajā ir skaidri noteikti piegādātāju un tirgotāju pienākumi marķējuma skalas atjaunināšanas un marķējuma nomaiņas posmos. Piecu gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija pārskatīs pašreizējos marķējumus nolūkā atjaunināt to skalu. Pirmām kārtām pārskatīs to ražojumu grupu marķējumu, kur vairums tirgū esošo ražojumu jau pieder pie augstākajām klasēm. Skalas atjaunināšana notiktu vairākus gadus pēc pārskatīšanas.

Skalas atjaunināšanai ir vajadzīgs pārejas periods, kura laikā vecais (pirms skalas atjaunināšanas) un jaunais (ar atjauninātu skalu) marķējums ir izvietots veikalos vienlaikus. Lai mazinātu patērētāju maldināšanas risku, samazinātu atbilstības izmaksas un nodrošinātu pēc iespējas lielāku tiesisko noteiktību piegādātājiem un tirgotājiem, regulas projektā ir paredzēta šāda pieeja. 1.Deleģēto aktu par marķējuma atjaunināšanu publicē, un tas stājas spēkā 20 dienas pēc publicēšanas (tā notiek jau tagad). Deleģētajā aktā nosaka tādas energoprasības, ka nevienu pašlaik tirgū esošo ražojumu nevar iedalīt augstākajās energoklasēs; tas stimulē tehnikas attīstību un inovāciju un dod iespēju atzīt aizvien efektīvākus ražojumus. Deleģētajā aktā norāda konkrētu dienu, līdz kurai "vecais" marķējums jāaizstāj ar jauno, atjaunināto marķējumu ("nomaiņas diena"). 2.Sešu mēnešu laikā pēc deleģētā akta stāšanās spēkā, bet pirms nomaiņas dienas, piegādātāji ražojuma iepakojumā ievieto gan marķējumu ar atjaunināto skalu, gan veco marķējumu. 3.Nomaiņas dienā tirgotājiem jānomaina vecais marķējums ar jauno uz visiem veikalos izstādītajiem ražojumiem. Marķējuma nomaiņai būtu atvēlēta viena nedēļa. 4.Ja ražojumi jau nonākuši veikalā, pirms sācies 6 mēnešus ilgais pārejas periods, tirgotājiem būs jāsaņem jaunais marķējums no piegādātāja (to var darīt pieejamu arī tiešsaistē un lejupielādēt piegādātāja tīmekļa vietnē). 5.Dalībvalstīm būs jārīko informatīvas kampaņas, lai informētu patērētājus par marķējuma skalas atjaunināšanu. Šādas pieejas mērķis ir pēc iespējas samazināt to, ka vecā un jaunā parauga marķējums vienlaicīgi ir izstādīts veikalos; tas maksimāli atvieglos atjauninātās skalas ieviešanu praksē, kas savukārt palielinās marķējuma iedarbīgumu un līdz ar to ļaus patērētājiem ietaupīt enerģiju un izmaksas. Tā neprasa fundamentāli mainīt pašreizējo marķējuma izplatīšanas mehānismu, kas līdz šim ir darbojies labi. 5.2.2.Izpildes uzlabošana, izveidojot to ražojumu datubāzi, uz ko attiecas energomarķējuma pienākumi Kas attiecas uz izpildi, tiek lēsts, ka neatbilstības rādītājs tirgū sasniedz 20 %, kas nozīmē, ka netiek iegūti aptuveni 10 % no prognozētās energoekonomijas. Pie šādas vājas izpildes vismaz daļēji vainojams tas, ka valstu tirgus uzraudzības iestādēm ir grūtības laikus piekļūt tehniskajai dokumentācijai, un to vēl vairāk saasina fakts, ka vienam un tam pašam modelim dažādās dalībvalstīs var būt dažādi modeļa numuri. Jaunā ražojumu reģistrācijas datubāze dos iespēju tirgus uzraudzības iestādēm daudz ātrāk piekļūt vajadzīgajai informācijai. Bez tam ražojumu datubāze nodrošinās aktuālos tirgus datus un informāciju par energoefektivitāti, kas paātrinās priekšizpētes/pārskatīšanas pētījumu gaitu un attiecīgo regulatīvo procesu un tādējādi saīsinās pašreizējo ilgo regulatīvo procesu, kurā pieņem deleģētos aktus. Energomarķējuma direktīvas gadījumā reģistrācijas datubāzes izveidošana šķiet ļoti pamatota, jo energomarķējums lielākoties attiecas uz sadzīves tehniku, t.i., sektoru, kur nepietiekama tirgus uzraudzība ir vairāk izplatīta un ekvivalento modeļu skaits ir lielāks. Ar šo datubāzi varētu ne tikai novērst pašreizējās sistēmas trūkumus: nākotnē to varētu izmantot, lai energomarķējumu piegādātu tirgotājiem, jo šādā datubāzē būtu pieejams energomarķējums un marķējums ar atjauninātu skalu. Ar priekšlikumu tiek arī atjauninātas direktīvas prasības tādā ziņā, ka turpmāk marķējumu varēs piegādāt elektroniski vai piegādātājiem tas būs jādara pieejams savā tīmekļa vietnē. Salīdzinājumā ar pašreizējām prasībām par informāciju par ražojumu, kas jāpilda piegādātājiem, ražojumu reģistrācijas datubāze rada tikai vienu jaunu pienākumu: reģistrēt ražojuma modeli, augšupielādējot informāciju, kas pašreizējās sistēmas ietvaros jau ir jāsniedz saskaņā ar dažādiem deleģētajiem aktiem. Lēš, ka ražojumu reģistrēšanas administratīvais slogs ir 1,5 miljoni euro visai nozarei kopumā; tas ir aptuveni 0,5 eurocenti par katru pārdoto ražojumu. Faktiskās izmaksas īstenībā būs mazākas vai pat nekādas, jo piegādātājiem vairs nebūs piecus gadus pēc ražojuma ražošanas izbeigšanas jāglabā tehniskā dokumentācija uzrādīšanai tirgus uzraudzības iestādēm. Pašlaik tirgus uzraudzības iestādēm ir jāpieprasa tehniskā informācija no piegādātājiem, un tirgotājiem ir jāsazinās ar piegādātājiem, lai saņemtu marķējumu, ja tas kādu iemeslu dēļ ir vajadzīgs. Datubāzē glabāsies gan tehniskā dokumentācija, kas būs pieejama tirgus uzraudzības vajadzībām, gan marķējums, kas tagad būs centralizēti pieejams tirgotājiem. 5.2.3.Skaidrāki pienākumi, kas jāpilda dažādām pusēm Priekšlikumā ir pārkārtoti attiecīgie dalībvalstu, piegādātāju un tirgotāju pienākumi, lai tie būtu saskanīgāki un skaidrāki. Direktīvas aizstāšana ar regulu nozīmē, ka dalībvalstīm būs mazāks administratīvais slogs (lai gan tām būs jāatceļ savi tiesību akti, ar kuriem transponēta Direktīva 2010/30/ES) un ka piegādātājiem un tirgotājiem tieši piemērojamas prasības nodrošinās pilnīgu saskaņošanu ES mērogā. 5.2.4.Uzlabota saikne starp energomarķēšanu un mērījumu standartiem Priekšlikumā skaidri noteikts: ja ražojums atbilst mērījumu un aprēķinu metodēm, kas noteiktas attiecīgā saskaņotā standartā, tad var pieņemt, ka tas atbilst attiecīgajiem noteikumiem piemērojamā deleģētajā aktā. 2015/0149 (COD)

Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido energoefektivitātes marķējuma satvaru un atceļ Direktīvu 2010/30/ES (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 194. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Eiropas Savienība ar apņēmusies veidot Enerģētikas savienību ar tālredzīgu klimata politiku. Energoefektivitāte ir būtiski svarīgs elements Eiropas Savienības klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam, un nepieciešams nosacījums, lai izdotos iegrožot pieprasījumu pēc enerģijas. (2)Energoefektivitātes marķējums dod patērētājiem iespēju izdarīt informētu izvēli, ņemot vērā ražojumu energopatēriņu, un tādējādi veicina inovāciju. (3)Ir izvērtēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/30/ES iedarbīgums. Izvērtējumā konstatēts, ka energomarķējuma satvars ir jāatjaunina, lai padarītu to iedarbīgāku. (4)Ir lietderīgi Direktīvu 2010/30/ES aizstāt ar regulu, kuras darbības joma ir tāda pati, bet ar kuru tiek mainīti un pilnveidoti daži noteikumi nolūkā precizēt un atjaunināt to saturu. Regula ir piemērots juridiskais instruments, jo ar to nosaka skaidrus un detalizētus noteikumus, kas nepieļauj atšķirīgu transponēšanu dalībvalstīs un līdz ar to nodrošina lielāku saskaņotību Savienībā. Saskaņots tiesiskais regulējums Savienības, nevis dalībvalstu līmenī samazina izmaksas ražotājiem un nodrošina vienlīdzīgus apstākļus. Saskaņošana Savienības līmenī nodrošina preču brīvu apriti vienotajā tirgū. (5)Iegrožot pieprasījumu pēc enerģijas — tas atzīts par vienu no galvenajiem pasākumiem Eiropas enerģētiskās drošības stratēģijā. Enerģētikas savienības pamatstratēģijā likts vēl lielāks uzsvars uz principu "energoefektivitāte pirmajā vietā" un uz nepieciešamību pilnā mērā īstenot pašreizējos Savienības tiesību aktus enerģētikas jomā. Stratēģijas ceļvedī paredzēts, ka ražojumu energoefektivitātes satvars jāpārskata 2015. gadā. Šī regula uzlabos energomarķēšanas tiesisko un izpildes regulējumu. (7)Energopatēriņu ietekmējošu ražojumu efektivitātes uzlabošana, pateicoties patērētāju informētai izvēlei, nāk par labu Savienības ekonomikai kopumā, veicina inovāciju un sekmēs Savienības 2020. un 2030. gadam nosprausto energoefektivitātes mērķu sasniegšanu. Tas arī ļaus patērētājiem ietaupīt līdzekļus. (8)Eiropadomes 2014. gada 23. un 24. oktobra secinājumos noteikts indikatīvs mērķrādītājs – līdz 2030. gadam panākt energoefektivitātes uzlabojumu par vismaz 27 %, salīdzinot ar aplēsēm par energopatēriņu nākotnē. Šo mērķrādītāju pārskatīs līdz 2020. gadam ar domu panākt 30 % uzlabojumu Savienības līmenī. Secinājumos arī nosprausts saistošs ES mērķrādītājs līdz 2030. gadam iekšēji samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par vismaz 40 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, tostarp panākt 30 % emisiju samazinājumu ETS neaptvertajās nozarēs. (9)Precīzas, būtiskas un salīdzināmas informācijas pieejamība par energopatēriņu ietekmējošu ražojumu specifisko energopatēriņu palīdz klientam izdarīt izvēli par labu tādiem ražojumiem, kas lietošanas laikā patērē mazāk enerģijas un citu svarīgu resursu. Standartizēts, obligāts marķējums ir iedarbīgs paņēmiens, kā potenciālajiem klientiem sniegt salīdzināmu informāciju par energopatēriņu ietekmējošu ražojumu energopatēriņu. Marķējums būtu jāpapildina ar ražojuma informācijas lapu. Marķējumam vajadzētu būt viegli atpazīstamam, vienkāršam un kodolīgam. Tāpēc pašreizējā marķējuma krāsu skala (no tumši zaļas līdz sarkanai krāsai) būtu jāsaglabā kā pamats klientu informēšanai par ražojumu energoefektivitāti. Pierādījies, ka klasifikācija, izmantojot burtus no A līdz G, klientiem ir pati noderīgākā. Situācijās, kad saskaņā ar Direktīvu 2009/125/EK pieņemto ekodizaina pasākumu dēļ uz ražojumiem vairs nevar attiecināt "F" vai "G" klasi, šīs klases nevajadzētu atveidot uz marķējuma. Izņēmuma gadījumos šo nosacījumu vajadzētu attiecināt arī uz "D" un "E" klasi, lai gan maz ticams, ka šādi gadījumi iestāsies, jo iecerēts marķējuma skalu atjaunināt, tiklīdz vairums ražojuma modeļu pieder pie divām augstākajām klasēm.

(10)Digitālās tehnoloģijas sasniegumi paver alternatīvas iespējas marķējuma elektroniskai piegādāšanai un izstādīšanai, piemēram, internetā vai elektroniskos displejos veikalos. Lai izmantotu šo sasniegumu sniegtās priekšrocības, šajā regulā būtu jāparedz, ka elektronisko marķējumu drīkst izmantot fiziska energomarķējuma vietā vai papildus tam. Gadījumos, kad nav iespējams izstādīt energomarķējumu, piemēram, dažu veidu tālpārdošanā vai sludinājumos un tehniskajos reklāmizdevumos, potenciālais klients būtu jāinformē vismaz par ražojuma energoklasi. (11)Ražotāju reakcija uz energomarķējumu ir radīt aizvien efektīvākus ražojumus. Pateicoties šiem tehnoloģiskajiem sasniegumiem, vairums ražojumu pieder pie energomarķējuma augstākajām klasēm. Lai klienti varētu ražojumus pienācīgi salīdzināt, var būt nepieciešama ražojumu sīkāka diferencēšana un līdz ar to marķējuma skalas atjaunināšana. Būtu lietderīgi marķējuma skalu atjaunināt aptuveni ik pēc 10 gadiem, ņemot vērā to, ka nevajadzētu pārmēru apgrūtināt ražotājus. Tāpēc šajā regulā būtu jānosaka sīki izstrādāta marķējuma skalas atjaunināšanas kārtība, lai piegādātājiem un tirgotājiem sniegtu pēc iespējas lielāku tiesisko noteiktību. Marķējumā ar atjauninātu skalu augstākās klases vajadzētu atstāt tukšas, lai veicinātu tehnoloģiju attīstību un pavērtu iespējas vēl efektīvāku ražojumu izstrādāšanai un atzīšanai. Kad marķējuma skalu atjaunina, tad visu energomarķējumu vajadzētu nomainīt īsā laikā, lai nemulsinātu klientus. (12)Ja marķējuma skala ir atjaunināta, piegādātājiem noteiktu laika periodu vajadzētu tirgotājus nodrošināt gan ar veco, gan jauno marķējumu. Izstādītu ražojumu (tostarp internetā) tābrīža marķējums būtu jānomaina uz marķējumu ar atjauninātu skalu cik iespējams drīz pēc dienas, kas par nomaiņas dienu noteikta deleģētajā aktā par marķējumu ar atjauninātu skalu. Pirms nomaiņas dienas tirgotājiem nevajadzētu izstādīt marķējumu ar atjauninātu skalu. (13)Jāparedz skaidra un samērīga pienākumu sadale atbilstīgi katra uzņēmēja uzdevumiem piegādes un izplatīšanas procesā. Uzņēmējiem vajadzētu būt atbildīgiem par noteikumu ievērošana atkarībā no to attiecīgajiem uzdevumiem piegādes ķēdē, un vajadzētu veikt pienācīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka tie dara tirgū pieejamus tikai tādus ražojumus, kas atbilst šai regulai un attiecīgajiem deleģētajiem aktiem. (14)Lai nezustu klientu uzticēšanās energomarķējumam, būtu jāaizliedz uz energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem izmantot citu marķējumu, kas atdarina energomarķējumu. Tāpat vajadzētu aizliegt izmantot papildu marķējumu, zīmes, simbolus vai uzrakstus, kas klientus varētu maldināt vai mulsināt par ražojuma energopatēriņu. (15)Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību, skaidri jānorāda, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 765/2008 noteikumi par Savienības tirgus uzraudzību un kontroli attiecībā uz produktiem, kas nokļūst Savienības tirgū, attiecas uz energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem. Paturot prātā preču brīvas aprites principu, ir ļoti svarīgi, lai dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādes savā starpā efektīvi sadarbotos. Šāda sadarbība energomarķējuma jomā būtu jāpastiprina ar Komisijas atbalstu. (16)Lai atvieglotu atbilstības uzraudzību un nodrošinātu jaunākos tirgus datus, kas vajadzīgi konkrētu ražojumu marķējuma un informācijas lapu pārskatīšanas regulatīvajā procesā, piegādātājiem vajadzētu informāciju par ražojumu atbilstību elektroniski sniegt Komisijas izveidotā datubāzē. Šai informācijai vajadzētu būt publiski pieejamai, lai ar to varētu iepazīties klienti un lai pavērtu alternatīvas iespējas, kā tirgotājiem saņemt marķējumu. Datubāzē iekļautajai informācijai vajadzētu būt pieejamai tirgus uzraudzības iestādēm. (17)Sodiem, kas piemērojami par šīs regulas un saskaņā ar to pieņemto deleģēto aktu pārkāpumiem, vajadzētu būt iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem. (18)Lai veicinātu energoefektivitāti, klimata pārmaiņu mazināšanu un vides aizsardzību, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai paredzēt pasākumus, kas stimulē energoefektīvu ražojumu izmantošanu. Dalībvalstis var pašas noteikt to, kādiem vajadzētu būt šādiem stimulējošiem pasākumiem. Šādiem stimulējošiem pasākumiem vajadzētu atbilst Savienības noteikumiem par valsts atbalstu, un tie nedrīkstētu radīt nepamatotus šķēršļus tirgū. Šī regula neskar nekādu tādu turpmāku valsts atbalsta procedūru rezultātus, ko attiecībā uz šādiem stimulējošiem pasākumiem var veikt atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta noteikumiem. (19)Energopatēriņš un cita informācija par ražojumiem, kurus aptver saskaņā ar šo regulu konkrētiem ražojumiem noteiktas prasības, būtu jāmēra, izmantojot ticamas, precīzas un reproducējamas metodes, kurās ievērotas vērā mūsdienīgas un vispāratzītas mērījumu un aprēķinu metodes. Iekšējā tirgus darbības interesēs ir noteikt standartus, kas ir saskaņoti Savienības līmenī. Ja konkrētiem ražojumiem noteikto prasību piemērošanas brīdī nav publicētu standartu, Komisijai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vajadzētu publicēt mērījumu un aprēķinu pagaidu metodes, kas attiecas uz šīm konkrētam ražojumam noteiktajām prasībām. Kad atsauce uz šādu standartu ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, vajadzētu uzskatīt, ka atbilstība šim standartam nozīmē arī atbilstību mērījumu metodēm, kas attiecas uz ražojumam specifiskajām prasībām, kuras noteiktas, pamatojoties uz šo regulu. (20)Komisijai vajadzētu sagatavot darba plānu par konkrētu ražojumu marķējuma pārskatīšanu, tostarp provizorisku sarakstu ar vēl citiem energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem, kam varētu izveidot energomarķējumu. Realizējot šo darba plānu, būtu jāsāk ar analīzi par attiecīgo ražojumu grupu tehnisko, vidisko un ekonomisko ietekmi. Analīzē jāaplūko arī papildu informācija, tostarp tas, kādas ir iespējas un izmaksas, lai patērētājiem sniegtu informāciju par energopatēriņu ietekmējošā ražojuma parametriem, piemēram, absolūto energopatēriņu, ilgizturību vai ekoloģiskajiem raksturlielumiem, atbilstīgi mērķim veicināt aprites ekonomiku. Šāda papildu informācija uzlabotu marķējuma saprotamību un iedarbīgumu patērētāju acīs, un tai nebūtu nekādas negatīvas ietekmes uz patērētājiem. (21)Lai izveidotu konkrēta ražojuma marķējumu un informācijas lapas un noteiktu, kā jādarbojas ražojumu datubāzei, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija sagatavošanās darbu laikā veiktu pienācīgas konsultācijas, tostarp konsultētos ar ekspertiem un Apspriežu foruma dalībniekiem. (22)Šai regulai nevajadzētu skart dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem Direktīvas 2010/30/ES transponēšanai valsts tiesību aktos un piemērošanai. (23)Tādēļ Direktīva 2010/30/ES būtu jāatceļ, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants

Priekšmets un darbības joma 1.Šajā regulā ir noteikts satvars par marķējumu un standartizētu ražojuma informāciju, ar ko norāda energopatēriņu ietekmējošu ražojumu energopatēriņu un citu resursu patēriņu lietošanas laikā, un par papildu informāciju par energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem, lai klienti varētu izvēlēties efektīvākus ražojumus. 2.Šo regulu nepiemēro: (a)lietotiem ražojumiem; (b)pasažieru vai preču transportlīdzekļiem, izņemot tos, ko darbina ar stacionāru motoru.

2. pants

Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: (1)"klients" ir ikviena fiziska vai juridiska persona, kas šīs regulas aptverto ražojumu pērk vai nomā savai lietošanai, neatkarīgi no tā, vai tā darbojas nolūkos, kas nav saistīti ar tās komercdarbību, uzņēmējdarbību, amatniecisko darbību vai profesiju; (2)“laist tirgū” nozīmē ražojumu pirmo reizi darīt pieejamu Savienības tirgū; (3)“darīt pieejamu tirgū” nozīmē komercdarbības gaitā par maksu vai bez maksas ražojumu piegādāt izplatīšanai vai izmantošanai Savienības tirgū; (4)"nodot ekspluatācijā" nozīmē ražojuma pirmo lietošanu tā paredzētajam mērķim Savienības tirgū; (5)"piegādātājs" ir ražotājs Savienībā, tāda ražotāja pilnvarotais pārstāvis, kurš neveic uzņēmējdarbību Savienībā, vai importētājs, kuri šīs regulas aptvertos ražojumus laiž tirgū Savienībā; (6)"ražotājs" ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas ražo kādu energopatēriņu ietekmējošu ražojumu vai ir pasūtījusi šāda ražojuma konstruēšanu vai ražošanu, un šo energopatēriņu ietekmējošo ražojumu ar savu nosaukumu, vārdu vai preču zīmi laiž tirgū; (7)“pilnvarotais pārstāvis” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un ir saņēmusi ražotāja rakstisku pilnvaru rīkoties tā vārdā attiecībā uz konkrētiem uzdevumiem; (8)“importētājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas Savienībā veic uzņēmējdarbību un Savienības tirgū laiž kādas trešās valsts energopatēriņu ietekmējošu ražojumu; (9)“tirgotājs” ir mazumtirgotājs vai cita persona, kas pārdod, iznomā, piedāvā pirkšanai uz nomaksu vai izstāda ražojumus klientiem; (10)"tālpārdošana" ir pārdošana, iznomāšana vai pārdošana uz nomaksu pa pastu, pēc kataloga, internetā, pa telefonu vai ar jebkādiem citiem līdzekļiem, kad potenciālajam galalietotājam nav iespējams apskatīt izstādītu ražojumu; (11)"energopatēriņu ietekmējošs ražojums" ir jebkura prece vai sistēma, vai pakalpojums, kas lietošanas laikā ietekmē energopatēriņu un kas tiek laists tirgū un nodots ekspluatācijā Savienībā, tostarp detaļas, kuras integrējamas energopatēriņu ietekmējošos ražojumos, kas tiek laisti tirgū un nodoti ekspluatācijā; (12)“saskaņotais standarts” ir Eiropas standarts, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1025/2012 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā; (13)"marķējums" ir grafiska diagramma, ar ko parāda energopatēriņu, izmantojot klasifikāciju ar burtiem no A līdz G septiņās dažādās krāsās no tumši zaļas līdz sarkanai; (14)"modelis" ir ražojuma versija, kuras visām vienībām ir tādi paši marķējuma un ražojuma informācijas lapas aspektā nozīmīgi tehniskie parametri un tāds pats modeļa identifikators; (15)“modeļa identifikators” ir kods, kas parasti sastāv no burtiem un cipariem, ar kuru atšķir konkrētu ražojuma modeli no citiem modeļiem ar tādu pašu preču zīmi vai piegādātāja nosaukumu; (16)"ekvivalents modelis" ir modelis, kuru tirgū laidis tas pats piegādātājs un kura tehniskie parametri un informācija par ražojumu ir tādi paši kā citam modelim, bet kuram ir atšķirīgs modeļa identifikators; (17)"ražojuma informācijas lapa" ir standarta informācijas tabula par ražojumu; (18)"skalas atjaunināšana" ir periodisks pasākums, kura mērķis ir padarīt stingrākas prasības, kas jāizpilda, lai konkrētam ražojumam varētu marķējumā norādīt attiecīgu energoklasi, un attiecībā uz esošu marķējumu tas nozīmē, ka kādas energoklases var tikt dzēstas;

(19)"marķējums ar atjauninātu skalu" ir konkrēta ražojuma marķējums, kura skala ir atjaunināta; (20)"papildu informācija" ir informācija par energopatēriņu ietekmējošā ražojuma funkcionālajiem un ekoloģiskajiem raksturlielumiem, piemēram, par absolūto energopatēriņu vai ilgizturību, kuras pamatā ir dati, ko tirgus uzraudzības iestādes var izmērīt, kura ir viennozīmīga un kurai nav būtiskas negatīvas ietekmes uz marķējuma kā tāda skaidru saprotamību un iedarbīgumu klientu vidū. 3. pants

Piegādātāju un tirgotāju pienākumi 1.Piegādātāji: (a)nodrošina, ka tirgū laistiem ražojumiem bez maksas tiek nodrošināts precīzs marķējums un ražojuma informācijas lapas saskaņā ar šo regulu un attiecīgajiem deleģētajiem aktiem; (b)pēc tirgotāja pieprasījuma ātri un bez maksas piegādā marķējumu; (c)nodrošina piegādātā marķējuma un ražojuma informācijas lapu precizitāti un sagatavo pietiekamu tehnisko dokumentāciju, lai šo precizitāti būtu iespējams novērtēt; (d)pirms ražojuma modeļa laišanas tirgū ražojumu datubāzē, kas izveidota saskaņā ar 8. pantu, ievada I pielikumā norādīto informāciju. 2.Tirgotāji: (a)redzami izvieto marķējumu, ko deleģētā akta aptvertajam ražojumam nodrošinājis piegādātājs vai kas citādi darīts pieejams; (b)ja to rīcībā nav marķējuma vai marķējuma ar atjauninātu skalu, tie: (i)pieprasa marķējumu vai marķējumu ar atjauninātu skalu no piegādātāja, (ii)izdrukā marķējumu no ražojumu datubāzes, kas izveidota saskaņā ar 8. pantu, ja šī funkcija konkrētajam ražojumam ir pieejama, vai (iii)izdrukā marķējumu vai marķējumu ar atjauninātu skalu no piegādātāja tīmekļa vietnes, ja šī funkcija konkrētajam ražojumam ir pieejama; (c)dara pieejamu klientiem ražojuma informācijas lapu. 3.Piegādātāji un tirgotāji: (a)ražojuma konkrēta modeļa visos reklāmas materiālos vai tehniskajos reklāmizdevumos norāda ražojuma energoefektivitātes klasi saskaņā ar attiecīgo deleģēto aktu; (b)sadarbojas ar tirgus uzraudzības iestādēm un nekavējoties rīkojas, lai novērstu jebkādu neatbilstību šajā regulā un tās deleģētajos aktos noteiktajām prasībām, par ko tie ir atbildīgi, vai nu pēc savas ierosmes, vai pēc tirgus uzraudzības iestāžu pieprasījuma; (c)šīs regulas aptvertajiem ražojumiem nenodrošina un neizvieto citu marķējumu, zīmes, simbolus vai uzrakstus, kas neatbilst šīs regulas prasībām un atbilstīgiem deleģētajiem aktiem, ja tas var maldināt vai mulsināt klientus par enerģijas vai attiecīgā gadījumā citu resursu patēriņu lietošanas laikā; (d)šīs regulas neaptvertiem ražojumiem nepiegādā un neizvieto marķējumu, kas atdarina šajā regulā definēto marķējumu.

4. pants

Dalībvalstu pienākumi 1.Dalībvalstis neaizliedz, neierobežo un neaizkavē tādu energopatēriņu ietekmējošu ražojumu laišanu tirgū vai nodošanu ekspluatācijā to teritorijā, kas atbilst šai regulai un attiecīgajiem deleģētajiem aktiem. 2.Dalībvalstis veic visus pienācīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka piegādātāji un tirgotāji pilda šajā regulā un attiecīgajos deleģētajos aktos noteiktos pienākumus un prasības. 3.Ja dalībvalstis attiecībā uz kādu šīs regulas aptvertu energopatēriņu ietekmējošu ražojumu, kas norādīts deleģētajā aktā, ir paredzējušas jebkādus stimulējošus pasākumus, tad tie ir vērsti uz ražojumiem ar visaugstāko energoefektivitātes klasi, kura noteikta piemērojamā deleģētajā aktā. 4.Dalībvalstis nodrošina, ka marķējumu, tostarp marķējumu ar atjauninātu skalu, un ražojuma informācijas lapas ievieš līdztekus ar izglītojošām un popularizējošām informācijas kampaņām, kuru mērķis ir veicināt energoefektivitāti un enerģijas atbildīgāku izmantošanu klientu vidū, vajadzības gadījumā — sadarbībā ar tirgotājiem. 5.Dalībvalstis pieņem noteikumus par sodiem un izpildes mehānismiem, ko piemēro par šīs regulas un tās deleģēto aktu pārkāpumiem, un veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to īstenošanu. Sodiem jābūt iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem. Dalībvalstis par šiem noteikumiem paziņo Komisijai līdz šīs regulas piemērošanas dienai un nekavējoties paziņo par jebkuriem turpmākiem grozījumiem, kas tos skar. 5. pants Savienības tirgus uzraudzība un kontrole pār energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem, ko ieved Savienības tirgū 1.Šīs regulas un tās deleģēto aktu aptvertajiem energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem piemēro Regulas (EK) Nr. 765/2008 16. līdz 29. pantu. 2.Komisija atbalsta sadarbību un apmaiņu ar informāciju par ražojumu energomarķējuma tirgus uzraudzību starp dalībvalstu iestādēm, kas atbildīgas par tirgus uzraudzību vai kontroli uz ārējām robežām, vai starp šādām iestādēm un Komisiju. 6. pants Savienības drošības procedūra 1.Ja kādas dalībvalsts tirgus uzraudzības iestādēm ir pietiekams pamats uzskatīt, ka energopatēriņu ietekmējošs ražojums, ko aptver saskaņā ar šo regulu pieņemts deleģētais akts, rada apdraudējumu šīs regulas aptvertiem sabiedrības interešu aizsardzības aspektiem, tās veic novērtējumu saistībā ar attiecīgo energopatēriņu ietekmējošo ražojumu, aptverot visas šajā regulā un tās deleģētajos aktos noteiktās prasības. Šajā nolūkā piegādātājs pēc vajadzības sadarbojas ar tirgus uzraudzības iestādēm. 2.Ja šajā novērtēšanā tirgus uzraudzības iestādes atklāj, ka energopatēriņu ietekmējošais ražojums neatbilst šajā regulā un tās attiecīgajos deleģētajos aktos noteiktajām prasībām, tās nekavējoties pieprasa, lai attiecīgais piegādātājs proporcionāli apdraudējumam un pienācīgā termiņā, kā noteikušas iestādes, veic visus vajadzīgos koriģējošos pasākumus, lai panāktu energopatēriņu ietekmējošā ražojuma atbilstību šīm prasībām, to izņemtu no tirgus vai atsauktu. Uz šajā punktā minētajiem pasākumiem attiecas Regulas (EK) Nr. 765/2008 21. pants. 3.Ja tirgus uzraudzības iestādes uzskata, ka neatbilstība neaprobežojas tikai ar valsts teritoriju, tās informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par novērtējuma rezultātiem un par pasākumiem, ko tās prasījušas veikt piegādātājam. 4.Piegādātājs nodrošina, ka tiek veikti visi pienācīgie koriģējošie pasākumi saistībā ar visiem energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem, kurus tas darījis pieejamus Savienības tirgū. 5.Ja piegādātājs 2. punktā noteiktajā termiņā neveic piemērotus koriģējošos pasākumus, tirgus uzraudzības iestādes veic visus pienācīgos provizoriskos pasākumus, lai aizliegtu vai ierobežotu to, ka šis energopatēriņu ietekmējošais ražojums tiek darīts pieejams valsts tirgū, lai to izņemtu no tirgus vai lai to atsauktu. Par šiem pasākumiem tirgus uzraudzības iestādes nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis. 6.Šā panta 5. punktā minētā informācija ietver visas pieejamās ziņas, jo īpaši datus, kas nepieciešami neatbilstīgā energopatēriņu ietekmējošā ražojuma identificēšanai, datus par energopatēriņu ietekmējošā ražojuma izcelsmi, par iespējamās neatbilstības veidu un ar to saistīto apdraudējumu, par veikto valsts pasākumu veidu un ilgumu, kā arī attiecīgā piegādātāja paustajiem argumentiem. Konkrētāk, tirgus uzraudzības iestādes norāda, vai neatbilstības iemesls ir energopatēriņu ietekmējošā ražojuma nesaderība ar šajā regulā izklāstītajām prasībām, kas saistītas ar sabiedrības interešu aizsardzības aspektiem, vai trūkumi 9. pantā minētajos saskaņotajos standartos, par kuriem pieņem, ka to ievērošana nodrošina atbilstību. 7.Citas dalībvalstis, izņemot to dalībvalsti, kura procedūru uzsākusi, nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par pieņemtajiem pasākumiem un to rīcībā esošo papildu informāciju saistībā ar attiecīgā energopatēriņu ietekmējošā ražojuma neatbilstību, un, ja tās nepiekrīt paziņotajiem valsts pasākumiem, informē par saviem iebildumiem. 8.Ja 60 dienu laikā pēc 5. punktā minētās informācijas saņemšanas neviena dalībvalsts vai Komisija nav cēlusi iebildumus pret kādas dalībvalsts veiktu provizorisko pasākumu, šo pasākumu uzskata par pamatotu.

9.Dalībvalstis nodrošina, lai saistībā ar attiecīgo energopatēriņu ietekmējošo ražojumu nekavējoties tiktu veikti piemēroti ierobežojoši pasākumi, piemēram, energopatēriņu ietekmējošais ražojums tiktu nekavējoties izņemts no tirgus. 10.Ja, pabeidzot 4. un 5. punktā noteikto procedūru, tiek celti iebildumi pret kādas dalībvalsts veiktu pasākumu vai ja Komisija uzskata, ka kāds valsts pasākums ir pretrunā Savienības tiesību aktiem, Komisija nekavējoties uzsāk apspriešanos ar dalībvalstīm un attiecīgo piegādātāju un veic valsts pasākuma novērtējumu. Pamatojoties uz šā novērtējuma rezultātiem, Komisija pieņem lēmumu par to, vai valsts pasākums ir pamatots. 11.Komisija savu lēmumu adresē visām dalībvalstīm un par to nekavējoties paziņo dalībvalstīm un piegādātājam. 12.Ja valsts pasākums tiek atzīts par pamatotu, visas dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu neatbilstīgā energopatēriņu ietekmējošā ražojuma izņemšanu no sava tirgus, un par to informē Komisiju. Ja valsts pasākums tiek uzskatīts par nepamatotu, attiecīgā dalībvalsts atsauc šo pasākumu. 13.Ja valsts pasākumu atzīst par pamatotu un energopatēriņu ietekmējošā ražojuma neatbilstība ir saistīta uz 6. punktā minētajiem trūkumiem saskaņotajos standartos, Komisija piemēro Regulas (ES) Nr. 1025/2012 11. pantā paredzēto procedūru. 7. pants

Marķējums un skalas atjaunināšana 1.Komisija ar deleģētiem tiesību aktiem, ko pieņem saskaņā ar 12. un 13. pantu, var ieviest marķējumu vai atjaunināt esošā marķējuma skalu. 2.Ja konkrētajā ražojumu grupā vairs nav neviena D, E, F vai G energoklases modeļa, ko atļauts laist tirgū, un tam par iemeslu ir īstenošanas pasākums, kurš pieņemts saskaņā ar Direktīvu 2009/125/EK, attiecīgo klasi vai klases marķējumā vairs neiekļauj. 3.Komisija nodrošina, ka tad, kad marķējums tiek ieviests vai tā skala tiek atjaunināta, tiek noteiktas tādas prasības, lai neviens ražojums marķējuma ieviešanas brīdī neatbilstu A vai B klasei un lai paredzamais laiks, kad vairums modeļu tiktu klasificēti šajās klasēs, būtu vismaz 10 gadus vēlāk. 4.Marķējuma skalu periodiski atjaunina. 5.Kad marķējuma skala tiek atjaunināta: (a)piegādātāji tirgotājus nodrošina gan ar pašreizējo marķējumu, gan ar marķējumu ar atjaunināto skalu sešus mēnešus pirms b) punktā norādītās dienas; (b)tirgotāji esošo marķējumu uz izstādītajiem (tostarp internetā) ražojumiem nomaina ar marķējumu ar atjauninātu skalu vienas nedēļas laikā pēc dienas, kas norādīta attiecīgajā deleģētajā aktā. Tirgotāji marķējumu ar atjauninātu skalu neizstāda pirms minētās dienas. 6.Marķējumu, kas ieviests ar deleģētajiem aktiem saskaņā ar Direktīvas 2010/30/ES 10. pantu pirms šīs regulas piemērošanas dienas, uzskata par marķējumu šīs regulas nozīmē. Piecu gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija šos marķējumus pārskata nolūkā atjaunināt to skalu. 8. pants

Ražojumu datubāze Komisija izveido un uztur ražojumu datubāzi, kurā ietilpst I pielikumā minētā informācija. I pielikuma 1. punktā uzskaitīto informāciju dara publiski pieejamu. 9. pants

Saskaņotie standarti Pēc tam, kad saskaņā ar šīs regulas 13. pantu ir pieņemts šīs regulas deleģētais akts, kurā noteiktas konkrētas prasības par marķējumu, Komisija saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1025/2012 Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē atsauces uz saskaņotajiem standartiem, kas atbilst attiecīgajām deleģētajā aktā noteiktajām prasībām par mērījumiem un aprēķiniem. Ja ražojuma atbilstības novērtēšanā tiek piemēroti šie saskaņotie standarti, uzskata, ka ražojums atbilst attiecīgajām deleģētajā aktā noteiktajām prasībām par mērījumiem un aprēķiniem. 10. pants

Apspriešanās

Komisija, veikdama šajā regulā paredzētos darbus, attiecībā uz katru deleģēto aktu nodrošina dalībvalstu pārstāvju un visu ieinteresēto personu, kuru interešu lokā ir attiecīgā ražojumu grupa, piemēram, nozares (tostarp MVU un amatniecības sektora), arodbiedrību, tirgotāju, mazumtirgotāju, importētāju, vides aizsardzības grupu un patērētāju organizāciju, līdzsvarotu līdzdalību. Tālab Komisija izveido Apspriežu forumu, kurā šīs personas tiekas. Šo Apspriežu forumu var apvienot ar Direktīvas 2009/125/EK 18. pantā minēto Apspriežu forumu. Ja tas ir lietderīgi, pirms deleģēto aktu pieņemšanas Komisija konkrētām ražojumu grupām paredzētā marķējuma dizainu un saturu testē patērētāju vidū, lai nodrošinātu, ka patērētāji skaidri izprot marķējumu. 11. pants

Darba plāns Komisija, apspriedusies ar 10. pantā minēto Apspriežu forumu, izstrādā darba plānu, ko dara publiski pieejamu. Darba plānā nosaka to ražojumu grupu indikatīvu sarakstu, kuras uzskata par prioritārām deleģēto aktu pieņemšanas ziņā. Darba plānā ietver arī ražojumu vai ražojumu grupu marķējuma pārskatīšanas un skalas atjaunināšanas plānus. Pēc apspriešanās ar Apspriežu forumu Komisija var periodiski izdarīt grozījumus darba plānā. Šo darba plānu var apvienot ar Direktīvas 2009/125/EK 16. pantā minēto darba plānu. 12. pants

Deleģētie akti 1.Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem nosaka sīkākas prasības par konkrētu energopatēriņu ietekmējošu ražojumu grupu ("konkrētas ražojumu grupas") marķējumu saskaņā ar 13. pantu. 2.Deleģētajos aktos norāda ražojumu grupas, kas atbilst šādiem kritērijiem: (a)ievērojot jaunākos pieejamos datus un ņemot vērā Savienības tirgū laistos daudzumus, ražojumu grupai ir būtisks potenciāls ietaupīt enerģiju un attiecīgā gadījumā citus resursus; (b)ražojumu grupas ar līdzvērtīgu funkcionalitāti ievērojami atšķiras pēc raksturlielumiem; (c)nav ievērojamas negatīvas ietekmes ražojumu grupas cenas un ar aprites ciklu saistīto izmaksu ziņā. 3.Deleģētajos aktos par konkrētām ražojumu grupām jo īpaši norāda šādu informāciju: (a)to konkrēto ražojumu grupu definīcija, ko aptver 2. panta 11. punkta "energopatēriņu ietekmējoša ražojuma" definīcija un uz ko attiecināmi deleģētie akti; (b)marķējuma dizains un saturs, tai skaitā energopatēriņa skala no A līdz G, kam iespēju robežās ir vienotas dizaina pazīmes pa ražojumu grupām un kas visos gadījumos ir skaidrs un salasāms; (c)vajadzības gadījumā — citu resursu izmantojums un papildu informācija par energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem; tādā gadījumā marķējumā uzsvars ir uz ražojuma energoefektivitāti; (d)vietas, kur marķējumu izvieto, piemēram, vai to piestiprina ražojumam, uzdrukā uz iepakojuma, nodrošina elektroniskā formātā vai izvieto tiešsaistē; (e)vajadzības gadījumā — ražojumu marķēšanas elektroniskie līdzekļi; (f)veids, kā marķējums un tehniskā informācija jānodrošina tālpārdošanas gadījumā; (g)tehniskās dokumentācijas un ražojuma informācijas lapas saturs un, ja vajadzīgs, formāts un citas ziņas; (h)norāde, ka, verificējot atbilstību prasībām, piemēro tikai deleģētajā(-os) aktā(-os) noteiktās verifikācijas pielaides; (i)piegādātāju un tirgotāju pienākumi saistībā ar ražojumu datubāzi;

(j)specifiska norāde uz energoklasi, kas iekļaujama reklāmās un tehniskajos reklāmizdevumos, tostarp prasība, ka norādei jābūt salasāmai un redzamai; (k)atbilstības novērtēšanas procedūras un mērījumu un aprēķinu metodes, kas jāizmanto, nosakot, kāda informācija iekļaujama marķējuma un ražojuma informācijas lapā; (l)tas, vai lielākām ierīcēm ir jābūt ar lielāku energoefektivitāti, lai sasniegtu konkrēto energoklasi; (m)marķējumā ietverto papildu norāžu formāts, kuras dod klientam iespēju ar elektroniskiem līdzekļiem piekļūt sīkākai informācijai par ražojuma raksturlielumiem, kas iekļauta ražojuma informācijas lapā; (n)tas, vai un kā energoklases, ar kurām apraksta ražojuma energopatēriņu lietošanas laikā, būtu jārāda uz viedajiem energoskaitītājiem vai uz ražojuma interaktīvā displeja; (o)deleģētā akta novērtēšanas un iespējamas pārskatīšanas diena. Kas attiecas uz pirmās daļas b) punktā minēto marķējuma saturu, klasifikācijas pakāpes no A līdz G atbilst ievērojamam enerģijas un izmaksu ietaupījumam no klienta viedokļa. Kas attiecas uz pirmās daļas m) punktā minēto atsauču formātu, šīs atsauces var būt tīmekļa vietnes adrese, QR kods, saite uz marķējumu tiešsaistē vai jebkādi citi patērētājam derīgi līdzekļi. Deleģētā akta aptvertā ražojuma marķējuma ieviešanai nav būtiskas negatīvas ietekmes uz ražojuma funkcionalitāti no lietotāja viedokļa. Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 13. pantu pieņemt deleģētos aktus par ražojumu datubāzes funkcionēšanas aspektiem, tostarp par jebkādiem piegādātāju un tirgotāju pienākumiem. 13. pants

Deleģēšanas īstenošana 1.Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. 2.Pilnvaras pieņemt 7. un 12. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no šās regulas piemērošanas datuma. 3.Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 7. un 12. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz šajā regulā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. 4.Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. 5.Saskaņā ar 7. un 12. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. 14. pants

Novērtējums Ne vēlāk kā astoņus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija novērtē tās piemērošanu un nosūta ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Ziņojumā novērtē, cik iedarbīgi šī regula devusi klientiem iespēju izvēlēties efektīvākus ražojumus, ņemot vērā tās ietekmi uz uzņēmējdarbību. 15. pants

Atcelšana Direktīvu 2010/30/ES atceļ no 2017. gada 1. janvāra.

Atsauces uz Direktīvu 2010/30/ES uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu, un tās lasa saskaņā ar II pielikumā sniegto atbilstības tabulu. 16. pants

Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2017. gada 1. janvāra. Tomēr tās 3. panta 1. punkta d) apakšpunktu piemēro no 2019. gada 1. janvāra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4.Mērķis(-i) 1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6.Ilgums un finansiālā ietekme 1.7.Paredzētie pārvaldības veidi 2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem 3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5.Trešo personu iemaksas 3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido energoefektivitātes marķējuma satvaru un atceļ Direktīvu 2010/30/ES 1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 32. sadaļa: Enerģētika 32 04 “Apvārsnis 2020” – pētniecība un inovācija enerģētikas jomā 1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu

1.4.Mērķis(-i) 1.4.1.Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Enerģētikas savienība 1.4.2.Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētais mērķis Veicināt enerģijas pieprasījuma iegrožošanu Attiecīgās ABM/ABB darbības ABB 2: Ar enerģiju saistītās pētniecības un inovācijas darbības 1.4.3.Paredzamais(-ie) rezultāts(-i) un ietekme Šīs iniciatīvas paredzamais rezultāts ir uzlabot energoefektivitātes marķējuma regulējumu Savienībā, jo pašlaik tas nav ne pietiekami noderīgs patērētājiem, ne optimāls no atbilstības un vēriena viedokļa. Priekšlikums stiprinās energopatēriņu ietekmējošu ražojumu patērētāju un citu lietotāju aizsardzību, jo energomarķējums kļūs lietderīgāks, bet izpilde — iedarbīgāka. Priekšlikums ietekmēs saimnieciskās darbības veicējus, kam arī turpmāk būs gan jānodrošina un jāizstāda energomarķējums, gan jāsniedz informācija tirgus uzraudzības vajadzībām (tiesa, citādā ceļā). Priekšlikums ietekmēs valstu iestādes, kuru rīcībā tiks nodoti labāki instrumenti tirgus uzraudzībai. 1.4.4.Rezultātu un ietekmes rādītāji Energomarķēto ražojumu īpatsvars A klase, B klasē utt. Tirgus uzraudzības darbību gaitā atklāto neatbilstīgo ražojumu īpatsvars 1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Šīs iniciatīvas vispārīgais mērķis ir nodrošināt iekšējā tirgus darbību, proti, brīvu preču apriti, kas garantē augsta līmeņa vides un patērētāju aizsardzību. 1.5.2.ES iesaistīšanās pievienotā vērtība

Mērķi — samazināt ražojumu negatīvo ietekmi uz vidi, jo īpaši energopatēriņu — dalībvalstis nevar pienācīgi sasniegt, jo tas novestu pie atšķirīgiem valstu noteikumiem un procedūrām (gan ar līdzīgiem mērķiem), kas savukārt radītu nepamatotas izmaksas nozarei (un galu galā patērētājiem) un būtu šķērslis preču brīvai apritei ES. Tikai ar saskaņotiem ES noteikumiem par energomarķējumu un attiecīgajiem mērījumiem un testēšanu var nodrošināt, ka visā ES tam pašam ražojuma modelim ir tāda pati publicēta energoklase. Domājams, ka bez ES normatīvajiem aktiem visas dalībvalstis ieviestu energoklases vismaz dažām ražojumu grupām, lai nodrošinātu patērētāju aizsardzību un ietaupītu enerģiju. Rīkošanās ES līmenī ir vienīgais veids, kā nodrošināt, ka tirgū laistajiem ražojumiem ir vienāds marķējums visās dalībvalstīs, un līdz ar to nodrošināt arī iekšējā tirgus darbību, kā pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 26. pants. 1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Lai gan ES ir izveidots energomarķējuma vienotais tirgus, marķējums ir jāatjaunina, jo tehnikas progresa dēļ daudzi modeļi sasniegs augstākās klases, bet patērētājiem nebūs izprotamas atšķirības. Kad 2010. gadā pārskatīja Energomarķējuma direktīvu, marķējuma A-G skalu papildināja ar klasēm A+, A++ un A+++, lai risinātu šo problēmu. Izvērtēšanā atklājies, ka šādām klasēm ir mazāks iespaids uz patērētāju nekā sākotnējai A-G skalai. Tāpēc šajā priekšlikumā šī problēma risināta, paredzot atgriešanos pie A-G skalas un tās periodisku atjaunināšanu. Tirgus uzraudzības iestādes pārbauda atbilstību energomarķējuma prasībām. Tomēr prasību neizpildes dēļ joprojām netiek gūti aptuveni 10 % no prognozētās enerģijas ekonomijas (un izmaksu ekonomijas patērētājiem). Komisijas priekšlikumā par jauno tirgus uzraudzības regulu (COM(2013)75) iecerēts risināt šādas problēmas, kas saistītas ar saskaņojošiem ES tiesību aktiem par ražojumiem. Tomēr tirgus uzraudzības iestādes energomarķējuma jomā saskaras ar problēmām, kas minētajā priekšlikumā nav atrisinātas: savlaicīga piekļuve tehniskajai dokumentācijai, problēmas ar ārvalstu ražotāju identificēšanu un kontaktinformāciju, tādas centralizētas sistēmas trūkums, kas ļautu identificēt ekvivalentos modeļus, ko, iespējams, citas tirgus uzraudzības iestādes jau pārbaudījušas. Bez tam Komisijai nav bijis viegli noteikt pienācīgas marķējuma klases prasības katrai ražojumu grupai, jo trūkst jaunu, publiski pieejamu datu par ražojumu energoefektivitāti. Daudziem ražojumiem slieksnis, kuru sasniedzot, piešķir jaunās marķējuma klases A+, A++ un A+++, bija nosprausts zemāks, nekā varētu būt bijis, un tādēļ to nepieciešams pārskatīt agrāk, nekā iecerēts. Lai izvairītos no biežas pārskatīšanas un skalas atjaunināšanas, ir vajadzīgi jaunākie dati. Ar šo priekšlikumu tiek risinātas abas šīs problēmas: tiek izveidota ražojumu reģistrācijas datubāze, proti, centralizēta vieta, kur ražotāji iesniedz datus par energoefektivitāti un atbilstību un kas pieejama tirgus uzraudzības iestādēm un Komisijai. 1.5.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem Šī iniciatīva ir saderīga ar Ekodizaina direktīvu 2009/125/EK, kurā noteikts prasību minimums energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem, no kuriem vairākiem ir arī energomarķējums. Konkrētāk, šī iniciatīva nodrošina, ka pastāv ieinteresēto personu kopīgs darba plāns un apspriešanās process, lai varētu izstrādāt regulējumu par konkrētiem ražojumiem. Šī iniciatīva ir saskanīga ar Tirgus uzraudzības regulu (EK) Nr. 765/2008; konkrētāk, ar to tiek atcelti tie energomarķējumu regulējošo tiesību aktu noteikumi, kas pārklājas un jau ir ietverti tiesību aktos par tirgus uzraudzību ES regulējuma saskaņošanas nolūkos. Ierosinātā ražojumu reģistrācijas datubāze ļauj veidoties sinerģijai ar citiem ES regulējuma saskaņošanas tiesību aktiem, kuru vajadzībām ir paredzēta vai nākotnē tiks paredzēta šādu datubāzu izveide (konkrētāk, Direktīva 2014/53/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz radioiekārtu pieejamību tirgū). 1.6.Ilgums un finansiālā ietekme Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no 2016. gada jūlija, –pēc kura turpinās normāla darbība 1.7.Paredzētie pārvaldības veidi Komisijas īstenota tieša pārvaldība: –ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās; Piezīmes Šai iniciatīvai nav nepieciešami papildu budžeta resursi. Ierosinātā energopatēriņu ietekmējošo ražojumu datubāze (aplēstais budžets 2016. gadā – 1 500 000 EUR, plus 150 000 EUR uzturēšanas izdevumi gadā nākamajos gados) tiks finansēta, pārdalot līdzekļus, kas paredzēti, lai īstenotu ražojumu energoefektivitātes politiku (ieviešana tirgū un inovācija) saskaņā ar programmas "Apvārsnis 2020" sadaļu "Sabiedrības problēmu risināšana" (agrāk saskaņā ar programmu "Saprātīga enerģija Eiropai"). Pavisam 2015. gadā nepieciešams 2 500 000 EUR visai ražojumu energoefektivitātes politikai kopā (energomarķējums, ekodizains, programma "Energy Star", riepu marķēšana). No šīs summas aptuveni 700 000 EUR domāti tehniskajai palīdzībai un pētījumiem par energomarķējumu (proti, priekšizpētei, uz kuras pamata var izstrādāt regulējumu jaunām ražojumu grupām, vai regulējuma pārskatīšanai), un domājams, ka šādi līdzekļi būs nepieciešami arī nākamajos gados. Šis priekšlikums arī nozīmē, ka no 2017. gada būs vajadzīgi papildu 300 000 EUR gadā, kas domāti pētījumiem par to, kā patērētāji izprot konkrētu ražojumu grupu marķējumu, kā ierosināts šajā regulā. Tas dod pietiekamas iespējas ražojumu reģistrācijas datubāzes izmaksas segt no kopējiem līdzekļiem, kas atvēlēti ražojumu energoefektivitātes politikai. Ražojumu reģistrācijas datubāzes izveide nozīmē, ka samazināsies izmaksas priekšizpētei par to ražojumu ekodizainu, kurus aptver arī energomarķējums, jo šo pētījumu gaitā vajadzēs ievākt mazāk datu. Ierosinātā ietekme uz budžetu atbilst 2016. gada budžeta projektā paredzētajiem daudzumiem un 2017.-2020. gadā paredzētajai finanšu plānošanai attiecībā uz budžeta pozīciju 32 04 03 01. 3.2.2. sadaļā šie skaitļi izklāstīti daudzgadu griezumā.

2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Apspriežu forums būs platforma, kurā apspriež ierosinātās regulas pienācīgu īstenošanu. Nobeiguma noteikumos arī ierosināts Komisijai astoņus gadus pēc regulas stāšanās spēkā veikt tās izvērtēšanu un sagatavot ziņojumu par tās īstenošanu. Tādējādi tiktu apzinātās iespējamās problēmas un trūkumi saistībā ar regulu, un tas būtu izejas punkts tālākām darbībām, tostarp iespējamam priekšlikumam par regulas grozījumiem. 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1.Apzinātie riski Ražojumu reģistrācijas datubāzes izveidošana ar aplēsto budžetu 1 500 000 EUR (un 150 000 EUR uzturēšanas izmaksas gadā). Ar ražojumu reģistrācijas datubāzes darbību saistītie riski lielākoties ir sakarā ar IT problēmām, piemēram, iespējamu sistēmas sabojāšanos un konfidencialitātes jautājumiem. 2.2.2.Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu Paredzētās kontroles metodes ir noteiktas Finanšu regulā un piemērošanas noteikumos. 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Bez Finanšu regulas piemērošanas citu specifisku pasākumu nav. 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas Esošās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija Budžeta pozīcija Izdevumu veids Iemaksas Nr.

[…][Pozīcija………………………………………...……….] Dif./nedif. no EBTA valstīm no kandidātvalstīm no trešām valstīm Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē 1a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai 32 04 03 01 Apvārsnis 2020 – Ar enerģiju saistīta pētniecība un inovācija, sabiedrības problēmu risināšana - pāreja uz uzticamu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu enerģētikas sistēmu Dif. JĀ NĒ JĀ NĒ 5 Administrācija 32 01 01 Izdevumi, kas saistīti ar politikas jomā “Enerģētika” nodarbinātajiem ierēdņiem un pagaidu darbiniekiem Nedif. NĒ NĒ NĒ NĒ 5 Administrācija 32 01 02 Ar ārštata darbiniekiem saistīti izdevumi un citi pārvaldības izdevumi politikas jomas “Enerģētika” atbalstam Nedif. NĒ NĒ NĒ NĒ No jauna veidojamās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: Budžeta pozīcija .Izdevumu veids Iemaksas Nr.

[…][Izdevumu kategorija………………………………………...……….] Dif./nedif. no EBTA valstīm no kandidātvalstīm no trešām valstīm Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija:

Nr. 1a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai ENER ĢD 2016 2017 2018 2019 2020 KOPĀ •Darbības apropriācijas Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem 32 04 03 01 Sabiedrības problēmu risināšana: Pāreja uz uzticamu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu enerģētikas sistēmu (3) 2,200 1,150 1,150 1,150 1,150 Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva KOPĀ — ENER ĢD apropriācijas Saistības =1+1a +3 2,200 1,150 1,150 1,150 1,150 Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva Maksājumi =2+2a +3 2,200 1,150 1,150 1,150 1,150 Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva









•KOPĀ darbības apropriācijas Saistības (4) Maksājumi (5) •KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem (6) 2,200 1,150 1,150 1,150 1,150 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas

1a IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas Saistības =4+ 6 2,200 1,150 1,150 1,150 1,150 Maksājumi =5+ 6 2,200 1,150 1,150 1,150 1,150







Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu

kategorija: 5 “Administratīvie izdevumi” EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) 2016 2017 2018 2019 2020 KOPĀ ENER ĢD •Cilvēkresursi 0,417 0,417 0,417 0,417 0,417 2,085 •Pārējie administratīvie izdevumi 0,066 0,066 0,066 0,066 0,066 0,330 KOPĀ — ENER ĢD Apropriācijas 0,483 0,483 0,483 0,483 0,483 2,415 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Saistību summa = maksājumu summa) 0,483 0,483 0,483 0,483 0,483 2,415 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) 2016 2017 2018 2019 2020 KOPĀ KOPĀ – daudzgadu finanšu shēmas 1. - 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas



Saistības 2,683 1,633 1,633 1,633 1,633 9,215 Maksājumi 2,683 1,633 1,683 1,633 1,633 9,215 3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām –Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā: Saistību apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un rezultātus ⇩ 2016 2017 2018 2019 2020 KOPĀ REZULTĀTI Rezultāta veids Rezultāta vidējās izmaksas Nē Izmaksas Nē Izmaksas Nē Izmaksas Nē Izmaksas Nē Izmaksas Nē Izmaksas Nē Izmaksas Kopējais rezultātu daudzums Kopējās izmaksas KONKRĒTAIS MĒRĶIS: Iegrožot pieprasījumu pēc enerģijas Izveidot energopatēriņu ietekmējošu ražojumu reģistrācijas IT datubāzi 1 1,500 1 1,500 Uzturēt energopatēriņu ietekmējošu ražojumu reģistrācijas IT datubāzi 1 0,150 1 0,150 1 0,150 1 0,150 Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva Tehniskā palīdzība un/vai pētījumi, lai izvērtētu ražojumu grupu aspektus deleģēto aktu vajadzībām, un atbalsts standartizācijai 1 0,700 1 1,000 1 1,000 1 1,000 1 1,000 Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva KOPĒJĀS IZMAKSAS 2,20 1,150 1,150 1,150 1,150 Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva

3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.3.1.Kopsavilkums –Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā: EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) 2016 2017 2018 2019 2020 KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA Cilvēkresursi 0.417 0.417 0.417 0.417 0.417 2.085 Pārējie administratīvie izdevumi 0.066 0.066 0.066 0.066 0.066 0.330 Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5.IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas 0,483 0,483 0,483 0,483 0,483 2,415 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5.IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas Cilvēkresursi Pārējie administratīvie izdevumi Starpsumma – ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS KOPĀ 0,483 0,483 0,483 0,483 0,483 2,415 Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. 3.2.3.2.Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem –Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu 2016 2017 2018 2019 2020 •Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) 32 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) 3 3 3 3 3 XX 01 01 02 (Delegācijas) XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) • Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE) 32 01 02 01 (CA, SNE, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) 0,3 0,3 0,3 0,3 0,3 XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās) XX 01 04 yy galvenajā mītnē delegācijās XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiešā pētniecība) 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiešā pētniecība) Citas budžeta pozīcijas (precizēt) KOPĀ Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts Ierēdņi un pagaidu darbinieki Administratoru uzdevumi: 0,3 FTE - darba grupas vadītājs 2,7 FTE- referenti, kas nodarbojas ar regulu, deleģētajiem aktiem par konkrētiem ražojumiem un atbalstu tirgus uzraudzības iestāžu veikto izpildes pasākumu koordinācijai Asistenti: 0,3 FTE - atbalsta funkcijas saistībā ar leģislatīvajām procedūrām un saziņu Ārštata darbinieki 0,3 FTE - darba grupas sekretārs, atbildīgs arī par loģistiku 3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu