ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
11.

aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm, attiecīgos gadījumos izmantojot ekspertu grupas palīdzību, pētīt iespējas izveidot visā ES sadarbspēju starp valstu pašizslēgšanas reģistriem, kuros, inter alia, noteikta pašizslēgšana, kā arī personisko zaudējumu un laika ierobežojumi un kuri būtu pieejami valstu iestādēm un licencētiem azartspēļu pakalpojumu sniedzējiem, lai visi klienti, kas sasniedz viena azartspēļu pakalpojumu sniedzēja pašizslēgšanas ierobežojumu vai pārsniedz noteiktos azartspēļu ierobežojumus, automātiski varētu tikt izslēgti no visiem pārējiem licencētajiem azartspēļu pakalpojumu sniedzējiem; uzsver to, ka visos informācijas apmaiņas mehānismos par personām, kurām ir azartspēļu izraisītas problēmas, jāievēro stingri datu aizsardzības noteikumi; uzsver, ka ekspertu grupai ir svarīga nozīme iedzīvotāju aizsardzības pret azartspēļu atkarību veicināšanā; uzsver, ka, lai informētu patērētājus par viņu pašu azartspēļu darbībām, patērētājam jābūt iespējai jebkurā laikā pirms spēles sākšanas šajā reģistrā apskatīt visu informāciju, kas saistīta ar to iepriekšējām azartspēļu darbībām;
13.

atzinīgi vērtē to, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas paspārnē tika noslēgts saistošs Ieroču tirdzniecības līgums par parasto ieroču starptautisko tirdzniecību, ar kuru tika izveidota efektīva ieroču tirdzniecības kontroles sistēma, nosakot lielāku pārredzamību un pārskatatbildību un paredzot stingrākos starptautiskos standartus, kas līdz ar to vēl vairāk apgrūtina parasto ieroču bezatbildīgu un nelikumīgu izmantošanu; atzīst, ka Eiropas Savienība un tās dalībvalstis ir rīkojušās saskanīgi un konsekventi, atbalstot starptautisko procesu, kas bija vērsts uz to, lai pieņemtu saistošus noteikumus par ieroču starptautisko tirdzniecību;
91.

aicina Komisiju un citas uzraudzības iestādes nodrošināt pienācīgus klientu pārbaudes pasākumus un saistītos riska profilus bankām, apdrošināšanas sabiedrībām un kredītiestādēm, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi un juridiskās personas dalībvalstīs saņem un uztur atbilstošu, precīzu un aktuālu informāciju par to galīgajiem labumguvējiem, tostarp no ārzonas nodokļu oāzēm, un ka uzņēmumu reģistrus regulāri atjaunina un to kvalitāti uzrauga; uzskata, ka informācijas pārredzamība – tostarp publicējot reģistru pa valstīm par faktiskajiem īpašniekiem un izmantojot pārrobežu sadarbību – var palīdzēt cīņā pret tādām parādībām kā naudas atmazgāšana, terorisma finansēšana, krāpšanās ar nodokļiem un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas;
7.

atkārtoti apstiprina iepriekš minēto 2011. gada 15. decembrī pirmajā lasījumā pieņemto nostāju (4) kā izejas punktu sarunām un uzstāj, ka grozītajam tekstam obligāti un saskaņā ar Līguma prasībām ir nepārprotami jāpaplašina regulas piemērošanas joma, to attiecinot uz visām ES iestādēm, birojiem un aģentūrām, jāuzlabo likumdošanas pārredzamība, tostarp pieeja leģislatīvajiem juridiskajiem atzinumiem, nosakot, ka jebkuru izņēmumu ieviešanai likumdošanas procedūrā jābūt izņēmumam no likumdošanas pārredzamības vispārējā noteikuma, jāprecizē attiecības starp pārredzamību un datu aizsardzību, jāiekļauj Orhūsas konvencija, jāuzskata pašreizējā plašā “dokumenta” definīcija par obligātu pamatu tālākai attīstībai, jānodrošina piekļuve dokumentiem un pārredzamība saistībā ar starptautiskām sarunām un nolīgumiem, jānodrošina ES līdzekļu finansiālā pārredzamība un ar to nedrīkst ieviest nekādus grupveida atbrīvojumus;
Z.

tā kā empīriski pierādījumi liecina par to, ka, ekonomikas krīzes apstākļos samazinot izglītības budžetus, vēl vairāk bērnu priekšlaicīgi atstās skolu vai neapmeklēs to nemaz, lai sāktu strādāt; tā kā vairāk nekā 190 miljoni bērnu vecumā no 5–14 gadiem ir spiesti strādāt, tostarp 1 no 4 bērniem 5–17 gadu vecumā ir iesaistīts bērnu darbā Subsahāras Āfrikā, 1 no 8 – Āzijas un Klusā okeāna valstīs un 1 no 10 – Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstīs; tā kā meitenes ir vairāk pakļautas riskam, ka būs spiestas pārtraukt mācības un iesaistīties bērnu darbā vai mājsaimniecības darbos ģimenē; tā kā tas nelabvēlīgi ietekmē bērnu labklājību, tiesības uz izglītību un ilgtermiņā – darbaspēka kvalitāti un vispārējo attīstību;
11.

aicina nekavējoties izveidot ES mehānismu, kura sastāvā būtu valstu un starptautiska mēroga izmeklētāji, prokurori, advokāti un citi eksperti, lai sniegtu juridiskas un tehniskas konsultācijas un palīdzību Arābu pavasara valstīm aktīvu atguves procesā; prasa šo mehānismu pienācīgi finansēt no Eiropas Savienības ārējo attiecību atbilstoša finanšu instrumenta; ņemot vērā to, ka tiesu procedūras var būt sarežģītas, jūtīgas un ilgstošas, uzsver šī ES mehānisma ilgtspējas nozīmi; aicina ES iestādes izdarīt secinājumus no šīs pieredzes un izmantot to turpmākajā darbībā; atzīmē arī papildu finansējuma iespējas šim mehānismam vēlākā posmā, izmantojot līdzfinansējuma līgumus ar pieprasījuma iesniedzējām valstīm;
—

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar kuru izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsti, no otras puses (ES un Izraēlas asociācijas nolīgums) un jo īpaši tā 2. pantu attiecībā uz cilvēktiesībām,
X.

tā kā pieredzes un paraugprakses apmaiņai starp dalībvalstīm ir izšķirīga nozīme, lai izprastu valstīs izmantotos Savienības tiesību aktu piemērošanas mehānismus un šķēršļus, kas vēl pastāv vienotajam tirgum; tā kā pirms transponēšanas dalībvalstīm savā starpā un ar Komisiju būtu jāapmainās ar informāciju, lai nodrošinātu pareizu transponējumu un novērstu sadrumstalotību; tā kā Savienības tiesību aktu īstenošanas uzraudzība ir viena no Komisijas un tās ierēdņu pamatkompetencēm; tā kā, lai Komisija pildītu saistības attiecībā uz palīdzības sniegšanu dalībvalstīm Savienības tiesību aktu transponēšanā, tai būtu jāierosina un jākoordinē to ierēdņu tīkla izveide, kuri atbild par visu to jauno Savienības tiesību aktu īstenošanu, kas nav iekļauti SOLVIT darbības jomā, tādējādi nodrošinot platformu apmaiņai un savstarpējam pārskatam nolūkā panākt ciešu sadarbību ar dalībvalstīm, lai uzlabotu īstenošanas vispārējo kvalitāti un atrisinātu īstenošanas problēmas, ar ko saskaras dalībvalstis; tā kā starp dalībvalstīm būtu jāveicina apmaiņa ar valsts ierēdņiem, kas atbild par Savienības tiesību aktu īstenošanu, lai rosinātu labāku informācijas un paraugprakses plūsmu;
L.

tā kā, ņemot vērā to, ka darbi jau bija īstenoti vai gandrīz pabeigti, Komisija tā vietā, lai sūdzētu Austriju Eiropas Savienības Tiesā, atzina par labāku censties panākt tādu vienošanos ar Austrijas varas iestādēm, kura ļautu pēc iespējas lielākā mērā novērst bezdarbības sekas; tā kā Komisija vienojās ar Austrijas varas iestādēm par to, ka tās veiktu ex post IVN ar mērķi noteikt, inter alia, kādi atvieglojoši pasākumi būtu jāveic, lai mazinātu trokšņa ietekmi uz iedzīvotājiem, kas dzīvo netālu no lidostas;
29.

atzinīgi vērtē gan no reģionālās attīstības palīdzības, gan no humānās palīdzības aspekta Eiropas Komisijas 2012. gadā ierosināto jauno plānu attiecībā uz Āfrikas ragu – SHARE (Supporting Horn of Africa Resilience – atbalsts Āfrikas raga izturētspējai), kurš iecerēts kā instruments saiknes izveidošanai starp īstermiņa humāno palīdzību un ilgtermiņa attīstību, lai pārrautu reģiona krīžu apburto loku; pauž pilnīgu atbalstu Eiropas Komisijai attiecībā uz saiknes nostiprināšanu starp neatliekamo palīdzību, atjaunošanu un attīstību (LRRD: Link between Relief, Rehabilitation and Development); aicina ES strādāt, izmantojot šo programmu, lai nodrošinātu dažādas iztikas iespējas un labāku pieeju tirgum un informācijai, lai sekmētu mājsaimniecību ienākumus iedzīvotājiem, kuri nodarbojas ar lopkopību, lauksaimniecību un lopkopību, kuri dzīvo upju krastos, piekrastēs, pilsētās un piepilsētās, uzlabotu sociālo pamatpakalpojumu pieejamību un censtos piedāvāt uzticamu un paredzamu atbalsta līmeni iedzīvotājiem, kuri pastāvīgi vai sezonāli pakļauti apdraudējumam;
22.

uzskata, ka ierosinātais kaitējuma slieksnis 1,5 % apmērā no reģiona IKP NUTS 2 reģionālajā līmenī (7), ar kuru noteiktu reģionāla mēroga katastrofas atbilstību fonda palīdzības saņemšanai, ieviestu skaidrību attiecībā uz cerībām par iespējamā pieteikuma atbilstību vai neatbilstību fonda mobilizēšanai, taču uzsver – tā kā šāds kritērijs varētu radīt gandrīz tādus pašus rezultātus kā pašreizējo reģionālajām katastrofām noteikto kritēriju piemērošana, arī turpmāk gandrīz neviena no reģionālajām katastrofām neatbildīs prasībām; tādēļ norāda, ka tik augsts slieksnis iedzīvotājiem nesniegs gaidīto atbildi un tātad nenovērsīs katastrofas upuru neapmierinātību, tieši otrādi – viņi joprojām pels Savienība rīcību un apsūdzēs to iejūtības trūkumā attiecībā pret saviem iedzīvotājiem;
—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Catherine Ashton2012. gada 24. novembra paziņojumu par to, ka tiks atlikta Helsinku konference par to, lai Tuvajos Austrumos izveidotu no masu iznīcināšanas ieročiem (MII) brīvu zonu,
12.

pauž nožēlu par to, ka 2012. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā (04 05 01) iekļautās maksājumu apropriācijas EUR 5 0 0 00 000 apmērā ir izrādījušās nepietiekamas, lai segtu visus nepieciešamos maksājumus; pauž nožēlu arī par to, ka Komisija ir ierosinājusi daļēji segt šos izdevumus, pārvietojot maksājumu apropriācijas EUR 1 1 60 745 apmērā no Eiropas Progresa mikrofinansēšanas instrumenta (04 04 15), tā vietā lai prasītu jaunus līdzekļus, izmantojot budžeta grozījuma Nr. 6/2012 projektu, kā tas pamatoti darīts attiecībā uz citiem EGF atbalsta pieteikumiem un kas būtu daļa no pašreizējā pieteikuma (EUR 1 4 97 750); atgādina, ka EGF tika izveidots kā īpašs patstāvīgs instruments ar konkrētiem mērķiem un termiņiem un ka līdz ar to tam ir vajadzīgs atsevišķs piešķīrums, tādējādi novēršot vajadzību pārvietot līdzekļus no citām budžeta pozīcijām, kā tas noticis iepriekš, un tas apgrūtina EGF politikas mērķu sasniegšanu;
F.

tā kā pulkveža Kadafi valdīšanas laikā Lībijā strādāja 1,5 līdz 2,5 miljoni ārvalstnieku; tā kā kopš valsts atbrīvošanas sākuma 2011. gada 17. februārī daudzi migranti bija spiesti iesaistīties Kadafi vadītās algotņu grupās un daudzi no viņiem patlaban tiek turēti apcietinājumā bez tiesas lēmuma vai arī ir aizbēguši no valsts; tā kā saskaņā ar Starptautiskās Migrācijas organizācijas (SMO) sniegto informāciju līdz 2011. gada novembra beigām no Lībijas uz kaimiņvalstīm bija devušies aptuveni 8 00 000 migrantu, taču pēc tam daudzi atgriezās vai ieradās citi;
1.

iesniedz Padomei šādus ieteikumus: a) Padomei vajadzētu nekavējoties turpināt iepriekš minēto lēmumu pieņemšanas procedūru; b) tādēļ tai būtu jāapspriežas ar Parlamentu par astoņiem ierosinātajiem lēmumiem; c) to Eiropas iedzīvotāju interesēs, kuri gūtu labumu no šo lēmumu pieņemšanas, tai būtu jāatturas kavēt Eiropas Savienības pienācīgu darbību apšaubāmu juridisku iemeslu dēļ;
8.

prasa Baltkrievijas valdībai — lai izbeigtu valsts pašas izraisīto izolāciju no pārējās Eiropas un lai ievērojami uzlabotu ES un Baltkrievijas attiecības, respektēt cilvēktiesības: a) atturoties no draudēšanas ar kriminālprocesu, tostarp par izvairīšanos no dienesta armijā Baltkrievijā, studentiem, kuri izslēgti no augstskolām pilsoniskās nostājas dēļ un kuriem bija jāturpina mācības ārzemēs; b) novēršot visus šķēršļus Baltkrievijas NVO oficiālai reģistrēšanai; c) uzlabojot attieksmi pret mazākumtautībām, ar cieņu izturoties pret mazākumtautību kultūru, baznīcām, izglītības sistēmām un vēsturisko un materiālo mantojumu un saistībā ar to arī atzīstot likumīgi ievēlēto Baltkrievijas Poļu savienības struktūrvienību;
A.

tā kā mazapjoma zvejai (tostarp nerūpnieciskajai zvejai un noteiktiem piekrastes zvejas veidiem, gliemju zvejai un citām tradicionālām ekstensīvas akvakultūras darbībām, piemēram, dabiskai molusku audzēšanai piekrastes ūdeņos) ir ļoti dažādas teritoriālās, sociālās un kultūras ietekmes uz cietzemes un salām un ir raksturīgas īpašas iezīmes un problēmas, kas to atšķir no lielapjoma rūpnieciskās zvejas un no intensīvās vai rūpnieciskās akvakultūras;
B.

tā kā tomēr visi pārvadātāji vēl pilnībā un pareizi nepiemēro daļu no šīm patērētāju tiesībām un visas dalībvalstu iestādes neveic to saskaņotu uzraudzību vai pareizu piemērošanu; tā kā daži no pašreizējiem noteikumiem nenodrošina skaidrību par pasažieru tiesībām un pakalpojumu sniedzēju atbildību un tāpēc ir jāpārskata; tā kā turklāt pasažieriem trūkst informācijas par savām tiesībām un par sagaidāmo pakalpojuma kvalitāti un viņu likumīgo prasību iesniegšana un īstenošana nereti ir sarežģīta;
49.

rosina Komisiju īpaši ņemt vērā to, ka miljoniem iedzīvotāju ir pilnībā atkarīgi no enerģijas, kas iegūta no biomasas un ka bērni un sievietes cieš no veselības problēmām, jo ir iesaistīti biomasas iegūšanā, pārstrādē un izmantošanā; uzsver, ka tāpēc ir jāveic ieguldījumi atjaunojamos un efektīvākos enerģijas avotos;
F.

tā kā Eiropas ārējās darbības jaunā dinamika prasa arī Eiropas Savienībai rīkoties daudz stratēģiskāk, lai panāktu ietekmi starptautiskā līmenī; tā kā ES spēja ietekmēt starptautisko kārtību ir atkarīga ne vien no tās politikas nostādņu, dalībnieku un iestāžu saskaņotības, bet arī no reālas stratēģiskas ES ārpolitikas koncepcijas, kas visas dalībvalstis apvienotu un koordinētu vienu un to pašu prioritāšu un mērķu īstenošanai tā, lai starptautiskajā arēnā tās paustu stingru un vienotu nostāju un izrādītu solidaritāti; tā kā ES ārpolitikai ir jāpiešķir nepieciešamie līdzekļi un instrumenti, lai Savienība varētu efektīvi un konsekventi rīkoties pasaules mērogā;
C.

tā kā IKT nozare tieši veido 5 % no ES IKP, un tās tirgus vērtība ir EUR 660 miljardi gadā, bet tās devums vispārējā ražības pieaugumā ir daudz lielāks (20 % tieši no IKT nozares un 30 % no IKT ieguldījumiem);
D.

tā kā plaši lietotais “neaizsargāto patērētāju” jēdziens ir balstīts uz pašos pamatos pastāvošas neaizsargātības izpratni un attiecas uz visaptverošu grupu, kuru veido personas, kas par tādām tiek uzskatītas pastāvīgi šo personu garīgās, fiziskās vai psiholoģiskās invaliditātes, vecuma, lētticības vai dzimuma dēļ, un tā kā jēdzienā “neaizsargātie patērētāji” būtu jāietver arī neaizsargātības situācijā esoši patērētāji, ar to domājot patērētājus, kas atrodas pagaidu bezpalīdzības stāvoklī, ko rada atšķirība starp viņu individuālo situāciju un īpašībām, no vienas puses, un ārējiem apstākļiem, no otras puses, ņemot vērā tādus kritērijus kā izglītība, sociālā un finansiālā situācija (piemēram, pārmērīgi lielas parādsaistības), interneta pieejamība u. c.; tā kā visi patērētāji kādā savas dzīves posmā var kļūt neaizsargāti ārējo faktoru un to mijiedarbības ar tirgu dēļ vai arī tāpēc, ka viņiem ir grūtības iepazīties ar attiecīgo patērētājiem domāto informāciju un to saprast, un tā kā tāpēc viņiem ir nepieciešama īpaša aizsardzība,
21.

pauž atzinību valstij par tās labajiem ekonomiskajiem rādītājiem un to, ka ir saglabāta makroekonomiskā stabilitāte; pauž atzinību valdībai par to, ka saskaņā ar Pasaules Bankas ziņojuma „Doing Business” datiem pēdējos piecus gadus tā ir bijusi trešā veiksmīgākā valsts pasaulē regulatīvo reformu veikšanā; pauž nožēlu, ka globālā ekonomikas lejupslīde ir ietekmējusi ārvalstu tiešos ieguldījumus šajā valstī un to apjoms vēl aizvien ir ļoti mazs; uzskata, ka ieguldījumu, tirdzniecības un ekonomiskās attīstības potenciāls joprojām ir izšķirošais arguments, kādēļ valstij jāturpina ceļš uz pievienošanos Eiropas Savienībai;
38.

uzsver to, cik liela nozīme ir starptautiskajai sadarbībai, lai efektīvi cīnītos ar organizēto noziedzību; pauž nožēlu par to, ka, ņemot vērā dažu starptautiskās sabiedrības locekļu nevēlēšanos atzīt Kosovas valsti, Kosova nav varējusi izveidot tiešu sadarbību ar Eiropolu un Interpolu; pauž nožēlu arī par to, ka līdz šim nav atbilstīgi notikusi informācijas apmaiņa ar EULEX un UNMIK starpniecību; aicina Eiropolu un Interpolu izveidot efektīvas informācijas plūsmas ar Kosovu, noslēdzot sadarbības nolīgumus vai piešķirot Kosovai novērotāja statusu; uzsver, ka svarīga ir informācijas apmaiņa starp FRONTEX un Kosovu;
A.

tā kā situācija NVO jomā Ēģiptē ir satraucoša; tā kā 2011. gada oktobrī paziņoja, ka tiks izveidota komiteja, lai kontrolētu pilsoniskās struktūras un NVO un pastiprinātu tiesisko kontroli attiecībā uz ārvalstu piešķirto finansējumu pilsoniskās sabiedrības organizācijām un politiskiem fondiem, un pēc tam tika izdots rīkojums Centrālajai bankai uzraudzīt visus ar NVO saistītos banku pārskaitījumus; tā kā desmit tādu organizāciju birojos, kuru darbību apmaksā no ārvalstīm, tika veikta kratīšana, to darbība tika izmeklēta un tās 2011. gada 29. decembrī aizliedza Bruņoto spēku augstākās padome; tā kā armijas kontrolētā Ēģiptes valdība 2012. gada 5. februārī paziņoja, ka 19 Amerikas un 24 citu valstu pilsoņi tiks tiesāti, pamatojoties uz kriminālizmeklēšanu par Ēģiptē darbojošos bezpeļņas organizāciju finansēšanu no ārvalstīm; tā kā Ēģiptes tiesneši izskata lietu par ārvalstu iespējami nelegālo finansējumu prodemokrātiskām un nevalstiskām organizācijām un politiskiem fondiem un tā kā 44 aktīvistu, tostarp 19 ASV, 14 Ēģiptes, 5 Serbijas, 2 Vācijas, 2 Libānas, 1 Jordānijas pilsoņa un 1 palestīnieša, lietas ir nodotas skatīšanai Kairas Kriminālā tiesā un viņiem ir aizliegts pamest valsti;
18.

atzinīgi vērtē pozitīvos rezultātus sarunās ar aģentūru „Pasaules Pārtikas programma” (WFP) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Bērnu fondu (UNICEF) un to, ka šo sarunu rezultātā WFP un UNICEF grozīja savus noteikumus, lai nodrošinātu, ka ĢD ECHO var piekļūt to iekšējās revīzijas pārskatiem; aicina ĢD ECHO nekavējoties veikt līdzīgas sarunas ar citām ANO aģentūrām, lai nodrošinātu vienkāršu un nebirokrātisku piekļuvi to iekšējās revīzijas pārskatiem; aicina Komisiju reizi sešos mēnešos informēt Parlamenta kompetentās komitejas par šādu sarunu norisi; uzsver, ka visi iekšējās revīzijas pārskati jādara pieejami Komisijai elektroniski, nevis tikai attiecīgo ANO aģentūru telpās;
54.

uzsver, ka Afganistānas iestādēm ir pienākums panākt strukturālu ilgtermiņa attīstību; mudina valdību aktīvāk iesaistīties valsts atjaunošanā, demokratizācijā, nabadzības samazināšanas pasākumos un cīņā pret korupciju; mudina līdzekļu devējus no ES īpašu uzmanību pievērst tam, kāda ir viņu iesaistīšanās ilgtermiņa ilgtspēja, veicinot to, ka palielinās Afganistānas līdzdalība, sistemātiski investējot veiktspējas palielināšanā un izvairoties no nesaistītiem projektiem, kas dod tikai īstermiņa rezultātus; tādēļ uzsver, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir būtiski svarīga loma, nodrošinot to, ka valsts iedzīvotāji iesaistās valsts atjaunošanas procesā, un cīņā pret korupcijas risku;
25.

stingri atbalsta centralizētas muitošanas koncepciju, kas pilnībā atkarīga no atbilstošām IT sistēmām, kuras ir viens no galvenajiem modernizētu muitas procedūru aspektiem saskaņā ar MMK, un pauž nožēlu par progresa trūkumu, īstenojot šo koncepciju; atgādina galveno nozīmi, kādai jābūt muitām centralizētajā muitošanas procedūrā;
5.

atgādina Parlamenta 2011. gada 28. septembra rezolūcijai par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2) (t. s. sešu tiesību aktu kopums), pievienoto Komisijas paziņojumu, kurā norādīts, ka “makroekonomikas uzraudzība attiecībā uz valstīm, kurām ir tekošā konta deficīts un atlikums, tiek īstenota, pienācīgi diferencējot atkarībā no tā, cik steidzama ir politikas reakcija un kāda tipa koriģējoši pasākumi ir vajadzīgi”; norāda, ka šis paziņojums ļāva panākt galīgo vienošanos par t. s. sešu tiesību aktu kopumu; aicina Komisiju arī turpmāk to pilnībā ievērot; uzskata — lai kādi būtu Padomes secinājumi, tie nedrīkst ierobežot Komisijas juridiskās tiesības šajā jomā;
B.

tā kā ir aprēķināts, ka Eiropā no demences cieš 9,9 miljoni cilvēku, no kuriem lielākajai daļai ir Alcheimera slimība (Starptautiskās Alcheimera organizācijas 2010. gada ziņojums); tā kā neirodeģeneratīvās slimības var skart cilvēkus jebkurā vecumā, taču tās ir viens no galvenajiem vecāka gadagājuma cilvēku nespējas un atkarības cēloņiem un, ņemot vērā, ka pieaug vidējais dzīves ilgums un samazinās sociālā dzīve pensionāru vidū, ir paredzams, ka līdz 2020. gadam krasi palielināsies, to cilvēku skaits, kuri cieš no šīm slimībām; tā kā šis slimnieku skaits ir gandrīz trīs reizes lielāks, ja ņem vērā demences slimnieku neformālo aprūpētāju skaitu;
49.

vērš uzmanību uz to, ka mazie un vidējie uzņēmumi ir nozīmīga Eiropas ekonomikas daļa gan to lielā skaita dēļ, gan tāpēc, ka tiem ir stratēģiska nozīme bezdarba izskaušanā; atgādina, ka MVU Eiropas Savienībā nodrošina 85 % darba vietu un 58 % no visas Savienībā radītās pievienotās vērtības; mudina visas attiecīgās ieinteresētās personas atcelt visus pasākumus, kas var apgrūtināt uzņēmumu izveidi un to brīvu pārvietošanu; aicina dalībvalstis un Komisiju sekmēt mazo un vidējo uzņēmumu izveidi un stimulēt to izaugsmi, īpašu uzmanību pievēršot uzņēmējām, nodrošināt labvēlīgu normatīvo un fiskālo vidi, atvieglināt piekļuvi tirgum, novērst šķēršļus pieņemšanai darbā, līdz minimumam samazināt birokrātijas līmeni un uzlabot piekļuvi finansējumam;
E.

tā kā viens no stratēģijas „Eiropa 2020” galvenajiem pieciem mērķiem ir noteikts kā elastīgs mērķis, kas bez sankciju piemērošanas iespējas paredz par 20 miljoniem samazināt to cilvēku skaitu, kuri dzīvo uz nabadzības robežas, pamatojoties uz trim rādītājiem, ko apstiprinājušas dalībvalstis (nabadzības riska koeficients, kuru nosaka pēc piešķirtajiem sociālajiem pabalstiem, galēja materiālā trūkuma rādītājs un to cilvēku procentuālais īpatsvars, kuri dzīvo mājsaimniecībās ar ļoti zemu darba intensitāti un bezdarbnieku mājsaimniecībās), un tā kā, ņemot vērā, ka 116 miljoni cilvēku dzīvo uz nabadzības robežas un 42 miljoni cilvēku dzīvo galējā materiālajā trūkumā, šis mērķis — kas, protams, apliecina nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanas nozīmi — jau no paša sākuma paredz atstāt novārtā miljoniem iedzīvotāju Eiropā, tādējādi radot sliekšņa efekta risku, kura dēļ vismazāk aizsargātie iedzīvotāji netiks ņemti vērā, īstenojot politiku, kas vērsta uz kvantitatīviem rezultātiem; tā kā īstenotā politika nesasniegs vēlamus rezultātus, ja vispirms netiks risinātas vissarežģītākās problēmas; tā kā Eiropas platforma cīņai pret nabadzību ir viena no stratēģijas „Eiropa 2020” septiņām pamatiniciatīvām;
A.

tā kā, neskatoties uz to, ka 2000. gadā Savienība veidoja 25 % no pasaules IKP (rēķinot pēc pirktspējas paritātes principa (PPP)), pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā patlaban tiek lēsts, ka 2020. gadā tā veidos tikai 18 % no pasaules IKP, kas norāda uz relatīvo ekonomikas rādītāju samazinājumu par 28 %;
36.

mudina Komisiju, lai tā, izstrādājot jaunus tiesību aktus, vislielāko uzmanību pievērš to iespējamai ietekmei uz maziem un vidējiem uzņēmumiem; aicina Komisiju censties atbrīvot MVU no regulējuma, ja attiecīgie noteikumi šos uzņēmumus skartu nesamērīgi un ja nav pārliecinoša iemesla, kādēļ šie uzņēmumi būtu jāiekļauj tiesību akta darbības jomā; ar lielu pārliecību uzskata, ka šādi atviegloti noteikumi labvēlīgi ietekmētu regulējuma īstenošanu un izmantojamību, it īpaši attiecībā uz mazajiem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem; aicina ES iestādes ievērot Līguma par Eiropas Savienības darbību 153. panta 2. punkta b) apakšpunktu, kurā tiem noteikta prasība censties nenoteikt tādus administratīvus, finansiālus un juridiskus ierobežojumus, kas traucētu MVU izveidei un attīstībai;
C.

tā kā sirds un asinsvadu slimības ir visbiežāk izplatītais nāves cēlonis, un no šīm slimībām katru gadu pasaulē mirst vairāk nekā 2 miljoni cilvēku; tā kā izplatītākās sirds un asinsvadu slimības ir koronārā sirds slimība un infarkts, no kurām mirst vairāk nekā trešā daļa slimnieku (t.i., 741 000), un tikai nedaudz vairāk kā ceturtā daļa slimnieku (t.i., 508 000) mirst no visām pārējām sirds un asinsvadu slimībām;