LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 79/7

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2014/C 79/07

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2)

“UPPLANDSKUBB”

EK Nr.: SE-PDO-0005-01084-10.01.2013

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1. Nosaukums

“Upplandskubb”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Zviedrija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

2.4. grupa. Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Produkts ir Upplandskubb maize.

Upplandskubb ir piparkūkbrūnas līdz pelēkbrūnas krāsas lauku maize. Upplandskubb cep tāda cilindra formā, kura diametrs ir 16–23 cm. Tirdzniecībā šo maizi piedāvā sagrieztu četrās daļās, kuras savukārt sagrieztas šķēlēs. Tātad katrai šķēlei ir apļa ceturtdaļas forma, un šķēles virsotnīte veido aptuveni deviņdesmit grādu lielu leņķi. Šādu tirgojamo maizes gabalu garums un biezums ir dažādi. Šai maizei nav garozas. Apaļie sāni ir salīdzinoši gludi, un to virsa ir elastīga.

Maize ir samērā blīva, tās mīkstums ir nedaudz lipīgs un ar nelieliem dobumiem. Pēc konsistences maize ir graudaina un drupataina. Maize ir garda, un, to apēdot, mutē paliek vidēji izteikta pēcgarša.

Smarža: vāja līdz vidēji stipra, raksturīga viegli izteikta saldskāba rudzu smarža, jūtamas ir sīrupa un nedaudz arī rauga un apcepuma smaržas nianses.

Garša: saldena ar izteiktām sīrupa aromāta niansēm, atgādina labību, it īpaši rudzus, nedaudz rūgtena. Sāls saturs niecīgs. Skābums pavisam neliels.

Maizi pārdod svaigu vai saldētu.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Rudzu miltiem jābūt ražotiem Uplandes (Uppland) apgabalā no tur audzētajiem rudziem. Rudzu miltus var malt dzirnavās ar dzirnakmeņiem vai cilindriskiem velmējumiem. Miltiem jābūt nebīdelētiem, tādiem, kuros ietilpst visas rudzu graudu daļas, proti, apvalks, endosperma un dīglītis. Šie milti nedrīkst būt sijāti.

Kviešu miltiem jābūt ražotiem Uplandes apgabalā no tur audzētajiem kviešiem. Kviešu miltus var malt dzirnavās ar dzirnakmeņiem vai cilindriskiem velmējumiem. Šos miltus var sijāt vai nesijāt.

Izmanto tradicionālo gaišo vai tumšo sīrupu. Upplandskubb maizei nedrīkst pievienot maizes sīrupu, melno sīrupu, konditorejas sīrupu, balto sīrupu vai citu veidu sīrupu.

Miltus var bagātināt ar B grupas vitamīniem.

Miltiem kā piedevu atļauts pievienot antioksidantu – askorbīnskābi (E300).

Iepriekš minētie ierobežojumi ļauj garantēt maizes tradicionālo kvalitāti.

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Maizes jābūt gatavotai attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Maizi cep cilindriskā veidnē vāroša ūdens vannā.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Upplandskubb maizei jābūt ar marķējumu vai jebkādu citu attiecīgā ģeogrāfiskā apgabala pazīšanas zīmi, lai garantētu tās izcelsmi. To var sagriezt un iesaiņot ne tikai attiecīgajā apgabalā, bet arī citā apgabalā. Kad Upplandskubb maize ir sagriezta, tā uzreiz jāiepako, lai nepieļautu nekādu kvalitātes īpašību pasliktināšanos un – jo sevišķi – nekādu sažūšanu.

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai

Upplandskubb maizes iepakojumiem jābūt ar marķējumu, kurā ietilpst šādi elementi:

nosaukums “Upplandskubb”,

Eiropas Savienības oficiālais marķējums produktam ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu,

pagatavošanas datums un, ja vajadzīgs, norāde par to, ka maize bijusi saldēta,

ražotāja nosaukums (vai vārds un uzvārds) un kontaktinformācija.

Ir atļauts lietot norādes, kurās izmantotas atsauces uz privātajiem zīmoliem, ja tām nav slavinošs vai patērētāju maldinošs raksturs.

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Upplandskubb maizi ražo ģeogrāfiskajā apgabalā, ko veido Uppland province. Uppland province atrodas valsts austrumos. Apgabals aizņem 12 738 km2 lielu platību.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Raksturīga šā – Uplandes – ģeogrāfiskā apgabala ainava ir zemiem pauguriem klāti līdzenumi. Apgabala vidusdaļā sastopamas galvenokārt auglīgas māla augsnes, bet apvidi, kas atrodas augstāk virs jūras līmeņa, klāti ar morēnām. Upsalas un Stokholmas osi, kas veidojušies, atkāpjoties ledājiem, ir viens no šīm ainavām raksturīgajiem elementiem.

Zviedrijas meteoroloģijas un hidroloģijas institūts Uppland klimatu īsi apraksta šādi:

“Uplandē, izņemot Ēlandi un Gotlandi, ir vismazākā augstuma līmeņu starpība; tās augstākais punkts atrodas 113 m virs jūras līmeņa. Tāpēc temperatūru tur nosaka galvenokārt tas, cik liels ir apvidus attālums austrumos no jūras, bet dienvidos – no Mälaren ezera. Vidējās temperatūras visaukstākajos mēnešos ir dažādas – vistālāk no Stokholmas arhipelāga esošajās salās februāra vidējā temperatūra ir – 3 °C, bet ziemeļdaļas iekšienē janvāra vidējā temperatūra ir – 5 °C. Vissiltākajā mēnesī jūlijā vidējā temperatūra gandrīz visā provincē sasniedz 16 °C. Viszemākās temperatūras – vidēji 15,5 °C – novērotas salās netālu no ziemeļaustrumu piekrastes, bet visaugstākās – vidēji 17 °C – Stokholmā. Vismazākais gada nokrišņu daudzums reģistrēts uz vistālāk jūrā esošajām salām – 450 mm, bet visvairāk nokrišņu izkrīt apvidos, kas atrodas nedaudz tālāk iekšzemē iepretim ziemeļaustrumu piekrastei, – 650 mm.”

Lauksaimniecība attīstījusies atkarībā no vietējiem ģeoloģiskajiem, topogrāfiskajiem, augsnes un klimatiskajiem apstākļiem.

Uplandē kopš viduslaikiem rudzu kultūrai vienmēr bijusi liela nozīme. 1570. gadā rudzi aizņēma 33–50 procentus, reizumis pat pusi no labībai atvēlētās platības. Kviešu kultūru ieviesa vēlāk, un tā XIX gadsimta sākumā kopā ar zirņiem, auzām un jauktajām kultūrām aizņēma 10–20 % kultivējamās zemes kopplatības.

Upplandskubb maizei raksturīgi tas, ka to attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā gatavo no rudziem un kviešiem, piejauc miltiem sīrupu, ūdeni un raugu, un ka mīklu novieto aukstumā ilgai rūgšanai. Pēc tam maizi ievieto ūdens vannā un aizvākojamā veidnē un tad cep ilgu laiku. Šo maizi necep krāsnī uz uguns. Cepšanai Upplandskubb maizi ievieto cilindriskā veidnē ar vāku. Tradicionāli šim nolūkam par veidnēm var izmantot baltā skārda kastes, piena pudeles, piena kannas vai aizvākojamus piena traukus. Veidņu tilpums ir dažāds – no 2 litriem līdz 8 litriem. Pēc cepšanas maizi ietin audekla drānā un atstāj atpūtināšanai 10–24 stundas pirms sagriešanas.

Upplandskubb maizes gatavošanā pēc aprakstītās metodes vajadzīgs cilvēku roku darbs un labas praktiskās zināšanas izejvielu apstrādē, kā arī tīrs aprīkojums, lai garantētu, ka šai maizei ir attiecīgās tai piemītošās kvalitātes īpašības. Tā kā Upplandskubb maizi var gatavot dažādos traukos no dažādu veidu miltiem un cept gan ar elektrību, gan gāzi, gan koksni apkurināmās cepšanas iekārtās, vajadzīgi kompetenti darbinieki, lai panāktu, ka milti un ūdens ir pareizi līdzsvarotos daudzumos, kā arī nodrošinātu piemērotu lielumu veidnes un regulētu raudzēšanas un cepšanas ilgumu. Tehnoloģiskie paņēmieni pārmantoti no paaudzes paaudzē, tāpat arī prasme izraudzīties cepšanai vajadzīgos materiālus.

5.2. Produkta specifika

Upplandskubb ir piparkūkbrūnas līdz pelēkbrūnas krāsas lauku maize. Pirms sagriešanas maizei ir 16–23 cm augsta cilindra forma. Cilindrisko veidņu tilpums ir dažāds – no 2 litriem līdz 8 litriem. Cilindriskās formas maizi gareniskā virzienā sagriež četrās daļās.

Tirdzniecībā Upplandskubb maizi piedāvā sagrieztu četrās daļās un pēc tam šķēlēs, kā aprakstīts iepriekš. Tādējādi maizes šķēlei ir apļa ceturtdaļas forma, un šķēles virsotnīte veido aptuveni 90 grādu lielu leņķi.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Upplandskubb maizes raksturīgās īpašības ir cieši saistītas ar ģeogrāfiskā apgabala morfoloģiskajiem, augsnes un klimatiskajiem apstākļiem.

Zviedrijas teritorija aizņem aptuveni 14 platuma grādus un 13 garuma grādus, un tāpēc tajā ietilpst vairākas klimatiskās joslas. Sasalumu ietekme uz apgabala augsnes sastāvu mijiedarbībā ar klimatiskajās joslās valdošajiem apstākļiem nosaka to, kādas kultūras var audzēt, lai iegūtu labas kvalitātes ražu. Uplandi uzskata par Zviedrijas pirmo rudzu audzēšanas apgabalu; rudzi Uplandē, visticamāk, ieviesti no Somijas, kur tie pazīstami kopš kristietības ienākšanas, un saikne, kas Uplandi saista ar Somiju, pastāv jau izsenis. Rudzu ieviešana Uplandē daļēji izskaidrojama ar šīs kultūras salīdzinoši labo sausumizturību, kas to dara piemērotu audzēšanai Uplandes zemē, un daļēji – ar pieaugošo pieprasījumu pēc rudziem, pēc to labās piemērotības cepšanai un uzglabāšanai, kā arī ar vācu viduslaiku imigrantiem, kuri apmetās uz dzīvi tuvajā galvaspilsētā (kas arī atrodas Uplandē). Dokumentāras liecības par rudzu maizi Zviedrijas vēsturiskajos reģionos, tostarp Uplandē, atrodamas kopš XVI gadsimta vidus – par to raksta Olaus Petri (1493–1552). Dokumentos minēts, ka karaļa īpašumos Uplandē rudzu kultūras produkcija un ražas XVI gadsimtā pieaugušas, pateicoties labvēlīgajiem dabas apstākļiem un jauno tehnisko paņēmienu attīstībai. Tā vēstures gaitā Uplandes province kļuvusi par labības eksportētāju apgabalu. Tāpēc ir maz ticams, ka Upplandskubb maize būtu gatavota no pašu zemē neaudzētas labības.

Rudzu maize, kas gatavota no apgabalā audzētajiem rudziem, kopš viduslaikiem un līdz XIX gadsimtam ir vissvarīgākā maize Uplandes provincē. Kviešu maizi gatavoja tikai izņēmuma gadījumos. Tikai no XX gadsimta otrās puses beigām kviešu maize ir kļuvusi par “normālu maizi”.

Reģionā normāla maize bija cietā, kraukšķīgā maize (spisbröd), ko gatavoja no rudziem un kas bija labi piemērota noliktavu uzņēmumiem. Pēc Uplandes tradīcijām Ziemassvētku laikā uzturs ir bagātāks. Gan mutvārdu, gan rakstveida tradīcijas liecina, ka Upplandskubb maizi cepa Ziemassvētku svinībām; tā bija paredzēta lauksaimniekiem, bet pēcāk – pilsētu iedzīvotājiem: tad tajā ietilpa liela proporcija kviešu miltu, kas tika uzskatīti par izsmalcinātākiem. Tā kā Upplandskubb maizes ražošana ir sarežģītāka nekā spisbröd ražošana, tā prasa gan padziļinātākas zināšanas gatavošanai, gan arī augstākas kvalitātes miltus, ko ražo vietējos apstākļos.

Ražošanas procesam raksturīgi ilgi raudzēšanas periodi zemā temperatūrā un ilgstoša cepšana zemā temperatūras apstākļos, kā arī maizes ievietošana atdzesēšanai vairākās audekla kārtās, lai ierobežotu žūšanu. Tas viss dara šo maizi garšīgu un ļauj īpašā veidā attīstīties aromātam, paildzinot maizes uzglabāšanas laiku. Cilindriskā veidne, kurā maizi ieliek cepšanai, veicina cepšanas viendabīgumu un cepamtrauku lietderīgu izmantošanu, jo cepšanai ūdens vannā izmantojamo trauku tāpat kā maizes cepšanai izmantojamo veidni var lietot, lai gatavotu arī citu veidu pārtikas produktus. Visu šo īpašību kopums dara šo maizi par unikālu produktu maizniecībā.

Upplandskubb maizes labā reputācija veidojusies vairāku faktoru ietekmē. Upsalas mājturības skola (Fackskolan för huslig ekonomi), kas dibināta 1895. gadā, ir izglītojusi audzinātājas un mājsaimnieces ēdienu gatavošanā, uzturmācībā un mājturībā. Skola iekļāva maizi savā recepšu grāmatā un tādējādi visas valsts skolēniem izplatīja zināšanas par šo maizi kā reģionālas maizes piemēru. Nesenākos darbos, kas veltīti Uplandes gastronomijas tradīcijām, Upplandskubb maize aprakstīta kā tipisks šā apgabala produkts.

Carina Eliardsson no Getingarne norāda, ka Upplandskubb maize ir stingri iesakņojusies lauku tradīcijās. Autore stāsta, ka Upplandskubb maize laukos vienmēr gatavota Ziemassvētku laikā un ka recepte, ko izmanto patlaban, nākusi no viņas vīratēva vecmātes.

Par Upplandskubb maizes labo reputāciju liecina tas, ka tā bieži vien iekļauta ēdienu klāstā, kuru Upsalas gubernators piedāvā ārvalstu delegācijām, kas apmeklē reģionu.

Sagatavojot šo pieteikumu, ir izteikti vairāki aicinājumi un aptuveni četrdesmit cilvēki aptaujāti par receptēm, tradīcijām, pieredzi un atmiņām saistībā ar Upplandskubb maizi. Kopā ar rakstiskajiem avotiem šīs aptaujas apstiprina, ka Upplandskubb maize cēlusies Uplandē.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Padomes Regulas Nr. 510/2006 (3) 5. panta 7. punkts)

http://www.slv.se/upload/dokument/livsmedelsforetag/vagledningar/Skyddade%20ursprungsbeteckningar/Ans%c3%b6kan%20SUB%20Upplandskubb%20final%20inkl%20bilagor.pdf

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3) Skat. 2. atsauci.