KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko paredz noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kuri attiecas uz pārtikas apriti, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, augu veselību un augu reproduktīvo materiālu, un ar ko groza Padomes direktīvas 98/56/EK, 2000/29/EK un 2008/90/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002, Regulu (EK) Nr. 882/2004 un Regulu (EK) Nr. 396/2005, Direktīvu 2009/128/EK un Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Padomes lēmumus 66/399/EEK, 76/894/EEK un 2009/470/EK /* SWD/2013/0194 final */





1. Procedūras jautājumi un apspriešanās ar ieinteresētajām personām 1. Komisija — konkrētāk, Veselības un patērētāju ĢD — jau vairākus gadus strādā, pārskatot ES politiku dzīvnieku veselības, dzīvnieku labturības, augu veselības, augu reproduktīvā materiāla, dzīvnieku barības un pārtikas nekaitīguma jomā, kā arī oficiālās kontroles, kas ir šīs politikas (turpmāk kopā "pārtikas nekaitīguma politika") efektīvas īstenošanas pamatā. 2. Komisija jau daudzgadu finanšu shēmas (DFS) kontekstā ir ierosinājusi pārtikas nekaitīguma finanšu shēmai laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam noteikt kopējo budžetu 1,891 miljarda euro apmērā (pašreizējās cenās). Tāpēc šā ietekmes novērtējuma mērķis ir aplūkot iespējamo finanšu shēmas variantu paredzamo ietekmi. 3. Šī ir iecerēta kā samērīgā līmenī veikta analīze saskaņā ar Komisijas vadlīnijām par ietekmes novērtēšanu. Pamatā esošie ietekmes novērtējumi un apspriešanās 4. Tā kā visas četras rīcībpolitikas jau kādu laiku tiek pārskatītas, katras rīcībpolitikas pamatā ir attiecīgs ietekmes novērtējums. 2. Problēmas raksturojums 5. Tiek plaši uzskatīts, ka ES sniegtais finansiālais atbalsts pārtikas nekaitīguma, dzīvnieku veselības, augu veselības un oficiālo kontroļu jomā rada pievienoto vērtību, kas pārsniedz ieguldīto līdzekļu apmēru, un visai labi funkcionē savā pašreizējā formā. Tomēr visas DFS un katras atsevišķās rīcībpolitikas pārskatīšana paver iespēju izvērtēt, kā pašreizējo situāciju varētu vēl uzlabot, kā arī to efektīvāk sasaista ar Komisijas un ES mērķiem, tostarp "Eiropa 2020" mērķiem. Pašreizējā politika un finanšu shēma 6. ES līdzfinansēto pasākumu juridiskais pamats absolūtā vairākumā gadījumu ir viens no šiem trim tiesību aktiem: Padomes Lēmums 2009/470/EK, Direktīva 2000/29/EK, Regula (EK) Nr. 882/2004. 7. Pārtikas nekaitīgumam atvēlētā budžeta apjoms 2011. gadā bija nedaudz mazāks par 314,6 miljoniem euro. Tas tika sadalīts šādi: 75 % veterinārajām programmām, 6,1 % augu veselībai, 4,5 % iniciatīvai "Labāka apmācība nekaitīgākai pārtikai" (LANP), 4,5 % ES references laboratorijām (ESRL), 3,2 % ārkārtas pasākumiem dzīvnieku veselības jomā. Problēmas apzināšana 8. Pirmais faktors. Pašreizējais tiesiskais regulējums ir pārmēru sarežģīts un dažos aspektos novecojis. · Problēmas: o nesaskaņotība ar nesen ierosināto DFS 2014.–2020. gadam; o iespējams administratīvais slogs dalībvalstīm saistībā ar jaunākās informācijas noskaidrošanu un administratīvo un finansēšanas prasību ievērošanu. 9. Jaunajā DFS ar pārtikas nekaitīgumu saistītās budžeta pozīcijas tiks pārvietotas no ES kopējā budžeta 2. izdevumu kategorijas uz 3. izdevumu kategoriju, kuras nosaukums būs "Drošība un pilsoniskums". Tas nozīmē, ka pašreizējais finanšu kontroļu un finansējuma pārvaldības juridiskais pamats (Regula (EK) Nr. 1290/2005) vairs neattieksies uz izdevumiem pārtikas un dzīvnieku barības jomā. Turklāt, ja rastos īpašas ārkārtas situācijas, kurās vajadzīgs ES finansiālais atbalsts, rezerves fonds krīzes situācijām lauksaimniecības nozarē juridiski nebūtu pieejams. 10. Dažādie finanšu noteikumi pašlaik ir sniegti dažādos atšķirīgos likumdošanas instrumentos. Jau tas vien var dalībvalstīm traucēt un apgrūtināt centienus izprast tiesisko regulējumu, un ar to saistās administratīvs slogs. 11. Problēma ir arī nozaru tiesiskā regulējuma izmaiņas. Ja attiecīgi netiks mainīti arī finanšu noteikumi, tie būs nesaskaņoti ar jaunajiem mērķiem un pasākumiem. 12. Pašreizējais skaidrības trūkums par finansēšanas likmēm sagādā dalībvalstīm lielu neskaidrību programmu plānošanas darbā. 13. Otrais faktors. Pašreizējie finanšu pārvaldības rīki nav optimāli. · Problēmas: o neskaidrība par pasākumiem, kurus var finansēt, un to izmaksām; o sarežģītas administratīvās procedūras; o neefektīva pieejamo līdzekļu sadale. 14. Pašlaik daudzas programmu apstiprināšanas un finansējuma atmaksas administratīvās procedūras ir pārāk sarežģītas. 15. Pašreizējie finanšu noteikumi neietver pilnīgi skaidrus un konsekventus mērķus un rādītājus, tāpēc programmas ne vienmēr var konsekventi novērtēt un uzlabot. 16. Attiecināmo pasākumu un saistīto izmaksu definīcija nav tik skaidra un vienkārša, cik varētu būt. Attiecināmie pasākumi un finansēšanas likmes ir izkaisītas pa dažādiem tiesību aktiem. 17. Trešais faktors. Pašreizējie instrumenti nav pietiekami mērķtiecīgi, lai garantētu mērķu sasniegšanu pārtikas nekaitīguma jomā. · Problēmas: o atsevišķu rīcībpolitiku neoptimāla īstenošana un vispārējo politikas mērķu pilnīgas nesasniegšanas risks. 18. Veselības un patērētāju ĢD iekšējās revīzijās un ziņojumos, kā arī par atsevišķajām rīcībpolitikas jomām sagatavotajos ietekmes novērtējumos ir apzināti vairāki aspekti, kuros tās varētu uzlabot, lai efektīvāk sekmētu politikas mērķu sasniegšanu (piemēram, prioritāšu noteikšana un slimību kategorizēšana). ES rīcības pilnvaras un pamatojums 19. ES ir pilnvaras visās šajās jomās rīkoties, bet tas nav ES ekskluzīvā kompetencē. Arī dalībvalstīm ir tiesības īstenot savus pasākumus, ja tie nav pretrunā ar citiem ES tiesību aktiem. Nepieciešamības kritērijs: kāpēc mērķus nevar sasniegt dalībvalstis? 20. Augsts dzīvnieku veselības, augu veselības un pārtikas nekaitīguma un dzīvnieku barības nekaitīguma līmenis ir sabiedrisks labums, kas sniedz vērā ņemamus ieguvumus sabiedrībai. Dalībvalstīm ir jāsadarbojas, lai novērstu vai kontrolētu slimību vai kaitīgu organismu izplatību, izmantojot līdzīgus vai vienādus kontroles un pārvaldības pasākumus. Koordinācija ES līmenī ļauj ES prioritārajās jomās rīkoties lētāk un iedarbīgāk. Tāpat, ja ar drošumu vai nekaitīgumu saistīta problēma kādā dalībvalstī netiek pienācīgi novērsta, ārvalstu tirdzniecības partneri var noteikt ierobežojumus importam no visas ES. Pievienotās vērtības kritērijs: vai ES var mērķus sasniegt labāk? 21. ES finansējuma vai līdzfinansējuma īpašā pievienotā vērtība ir dalībvalstu stimulēšana ieviest un atbalstīt izskaušanas un uzraudzības pasākumus, kas ir visas Savienības ilgtermiņa interesēs. ES iesaistās labākas un nekaitīgākas pārtikas un dzīvnieku barības atbalstīšanā vairāku iemeslu dēļ, piemēram, lai novērstu tiešus ekonomiskus zaudējumus saimnieciskās darbības veicējiem, netiešu ietekmi uz tirdzniecību, sabiedrības veselības apdraudējumus. 3. Mērķi Vispārīgais mērķis 22. Šīs regulas aptverto izdevumu mērķis ir nodrošināt cilvēku, dzīvnieku un augu veselībai augstu līmeni visā pārtikas aprites ķēdē un ar to saistītās jomās, kā arī patērētāju tiesību un vides augsta līmeņa aizsardzību, līdztekus dodot iespēju ES pārtikas nozarei darboties konkurētspējai un darbvietu radīšanai labvēlīgā vidē. Konkrētie mērķi 23. Izveidot vienkāršu, skaidru, pārredzamu un mūsdienīgu tiesisko regulējumu pārtikas un dzīvnieku barības jomā. 24. Optimizēt finanšu pārvaldības instrumentu piemērošanu un darbību. 25. Atbalstīt dzīvnieku barības un pārtikas tiesiskajā regulējumā noteikto politikas mērķu sasniegšanu, nodrošinot rezultatīvu un efektīvu budžeta sadalījumu. Operacionālie mērķi 26. Šo mērķu sasniegšanu atbalsta tālāki, detalizētāki operacionālie mērķi. 4. Politikas varianti 1. variants. Bāzes scenārijs: nekādas izmaiņas 27. Nekādu izmaiņu neieviešana nozīmētu saglabāt finanšu shēmu reglamentējošo likumdošanas instrumentu pašreizējo kopumu. Sākotnēji tas nozīmētu programmu darbību kā līdz šim, bet no 2014. gada vairs nebūtu nekāda juridiskā pamata izdevumu pārvaldībai un kontrolei. 2. variants. Esošo tiesību aktu apkopošana vienā likumdošanas instrumentā 28. 2. variantā tiek izskatīts, vai būtu iespējams paturēt visus esošo tiesību aktu pasākumus un tos apvienot vienā tiesību aktā. 3. variants. Vienota, saskanīga finanšu programma 29. 3.a) apakšvariants: izveidot vienotu, saskanīgu finanšu programmu, galvenokārt izmantojot pašreizējos finanšu noteikumus, taču ar dažiem uzlabojumiem, jo sevišķi vienkāršošanu. 30. 3.b) apakšvariants: tāds pats kā a) apakšvariants, taču paredz finanšu regulējumā ieviest izmaksu un pienākumu dalīšanas shēmu (IPDS) elementus. 4. variants. Jebkādas ES rīcības izbeigšana 31. Teorētiski būtu iespējams izbeigt visu to finanšu noteikumu darbību, kas sekmē pārtikas un dzīvnieku barības nekaitīguma nodrošināšanu, un noteikt dalībvalstīm pienākumu finansēt pašām savas programmas un pasākumus. 5. Ietekmes analīze 32. Tā kā šis ir tikai un vienīgi finanšu regulējums, katrs variants tiks analizēts atbilstoši tā ietekmei saistībā ar novērtējumā apzinātajām galvenajām problēmām un konkrētajiem mērķiem: · administratīvā un juridiskā ietekme; · finanšu ietekme un ietekme uz pārvaldību; · ietekme uz pārtikas nekaitīguma jomas mērķiem. 1. variants. Bāzes scenārijs: nekādas izmaiņas 33. 2014. gada sākumā pašreizējais regulējums vairs nebūs juridiski saskaņots ar jauno DFS. Sistēmai nebūs nekāda konkrēta juridiskā pamata finanšu pārvaldības vai kontroļu veikšanai. 34. Dalībvalstīm nebūtu piekļuves rezerves fondam krīzes situācijām, un tām nāktos pašām tikt galā ar ārkārtēji plaša mēroga ārkārtas situācijām, kā arī iespējamām saistītām problēmām pārtikas nekaitīguma, sabiedrības veselības un pārtikas nodrošinājuma jomā. Pašreizējā ekonomiskajā situācijā dalībvalstīm tas, visticamāk, būtu vēl grūtāk nekā parasti. 35. Turpinot izmantot pašreizējo sistēmu, netiktu mainītas prasības labākai novērtēšanai un attiecīgā iespēja koriģēt programmas, lai uzlabotu to rezultativitāti, tādējādi neizbēgami turpinātos neoptimālu un, iespējams, nerezultatīvu programmu izmantošana. Visticamāk, gan dzīvnieku, gan augu slimību izplatības palielināšanās un ar to saistītā ietekme uz pārtikas nekaitīgumu, sabiedrības veselību un pārtikas nodrošinājumu galu galā prasītu daudz vairāk līdzekļu no publiskā sektora budžetiem. 36. Netiktu grozīti juridiskie noteikumi, kas jāgroza saskaņā ar nozaru politikas pārskatīšanu. Tas apdraudētu šajā pārskatīšanā noteikto mērķu sasniegšanu, radot risku, ka ievērojami palielināsies augu un dzīvnieku veselības problēmu apmērs. 2. variants. Esošo tiesību aktu apkopošana vienā likumdošanas instrumentā 37. Šis variants potenciāli ļautu sasniegt 3. sadaļā norādīto 1. mērķi, sekmējot vienkāršību un veicinot tiesību aktu labāku izpratni, taču tas nepalīdzētu sasniegt nevienu no pārējiem diviem norādītajiem mērķiem. Tas arī nenovērstu nevienu no konstatētajām politikas nepilnībām vai problēmām. 3.a) variants: izveidot vienotu, saskanīgu finanšu programmu, galvenokārt izmantojot pašreizējos finanšu noteikumus, taču ar dažiem uzlabojumiem 38. Finansēšanas likmju sistēma tiktu vienkāršota — tiktu paredzētas tikai trīs dažādas standartlikmes. Tādējādi pieaugtu dažādu ES pasākumu pārredzamība un konsekvence. Atceļot iespēju finansēt pasākumus, kuru vērtība nesasniedz 50 000 euro, tiktu likvidēts nesamērīgi liels administratīvais slogs gan Komisijai, gan dalībvalstīm. 39. Ir ierosināts finansiālo atbalstu augu veselībai procedūru un procesu aspektā lielākā mērā saskaņot ar atbalstu dzīvnieku veselībai. Tas arī rada iespēju racionalizēt administrēšanu gan Komisijas, gan dalībvalstu līmenī. 40. Tiktu vienkāršotas juridiskās prasības, ko piemēro programmu apstiprināšanas un līdzekļu atmaksas procesiem veterināro programmu un ārkārtas pasākumu jomā. Tas ievērojami samazinātu administratīvo slogu attiecībā uz Komisijas un dalībvalstu darbinieku patērēto laiku un, visticamāk, arī paātrinātu maksājumus dalībvalstīm. 41. Šī reforma uzlabos finanšu pārvaldības rīkus. Veterinārie un fitosanitārie pasākumi, visticamāk, būs daudz iedarbīgāki, ja programmām tiks noteikti skaidrāki mērķi un rādītāji un uz novērtējumiem tiks reaģēts rūpīgāk. 42. Oficiālo pārtikas un dzīvnieku barības kontroļu regulas pārskatīšana uzlabos LANP iniciatīvas juridisko pamatu, padarīs tās darbības jomu saskanīgāku un uzlabos tās efektivitāti un iedarbīgumu. 43. Salīdzinājumā ar bāzes variantu 3.a) variants labāk palīdzēs sasniegt mērķus augu veselības jomā. Piemēram, ESRL pašlaik neaptver augu veselību, savukārt augu veselības laboratorijas pašlaik nav akreditētas. 3.b) variants: ieviest izmaksu un pienākumu dalīšanas shēmu (IPDS) elementus 44. Tā kā šis variants ir 3.a) varianta papildināta versija, uz 3.b) variantu attiecas lielākā daļa 3.a) varianta kontekstā norādītās ietekmes. Šajā variantā paredzētais IPDS papildelements vai nu rada papildu ietekmi, vai modificē 3.a) varianta rezultātus. 45. Varbūtība, ka IPDS šķitīs pieņemama dalībvalstīm un ieinteresētajām personām, ir neliela. IPDS sistēmas ieviešana būtu pretrunā mērķim palielināt skaidrību un vienkāršību. Turklāt pašreizējās finansiālās situācijas dēļ dalībvalstīm un ieinteresētajām personām ir grūtāk uzņemties lielāku daļu finanšu sloga, pat ja tas nozīmētu slimību uzliesmojumu un kaitīgu organismu radītā sloga samazināšanos ilgtermiņā. 4. variants. Jebkādas ES rīcības izbeigšana 46. Šis variants ir noraidīts bez padziļinātas analīzes. Ir acīmredzami, ka šis variants neļautu sasniegt nevienu no 3. sadaļā izvirzītajiem mērķiem. 47. Ir maz ticams, ka dalībvalstis pēc savas iniciatīvas turpinātu finansēt izskaušanas programmas, jo sevišķi pašreizējā ekonomiskajā situācijā. Tādējādi pastāvētu risks, ka tiks apdraudēti jau ar līdzšinējiem ieguldījumiem gūtie panākumi. 6. Variantu salīdzinājums 48. Vēlamais variants ir 3.a) variants. Tas ir vienīgais variants, kurš ļautu sasniegt visus trīs mērķus un kura negatīvā ietekme (ja tāda vispār ir) ir ļoti neliela. 49. 3.b) variants pagaidām ir noraidīts. Tomēr nākotnē, kad situācija būs mainījusies, tas, pilnīgi iespējams, varētu būt vispiemērotākais risinājums plašajām un mainīgajām problēmām dzīvnieku un augu veselības jomā, un tad šo risinājumu varētu pārskatīt. Ietekmes salīdzinošs novērtējums || 3.a) variants || 3.b) variants Juridisko un administratīvo mērķu sasniegšana || + Publisko pārvaldes iestāžu un privātā sektora administratīvā sloga samazināšana || - Lielāks administratīvais slogs dalībvalstīm un privātajam sektoram (īstermiņā) Finanšu pārvaldības rīku optimizēšana || + Lielāka efektivitāte: · skaidrāki mērķi un rādītāji; · ilgtermiņa ilgtspēja || -/+ (Iespējama) efektivitātes samazināšanās īstermiņā: · laiks, kas vajadzīgs pierašanai pie jaunās sistēmas; · atbalsta trūkums gan dalībvalstīs, gan privātā sektorā + Ilgtermiņā: lielāka efektivitāte Atbalsts mērķu sasniegšanai pārtikas un dzīvnieku barības jomā || + Lielāka rezultativitāte: · lielāka ES rīcībpolitiku saskanība un saskanība ar starptautiskām saistībām || ++ Lielāka rezultativitāte: · papildu stimuls īstenot profilaksi un izskaušanu 7. Pārraudzība un novērtēšana 50. Ir iecerēts sagatavot novērtējuma un ex post novērtējuma ziņojumu, un mērķiem ir izstrādāti rādītāji. Novērtējumu rezultāti tiks pienācīgi paziņoti.