Vairums aspektu, kas saistīti ar principa “viena valsts, divas sistēmas” ievērošanu, joprojām tiek veiksmīgi īstenoti. Tomēr pēdējā gada laikā ir pastiprinājušās bažas par to, ka šim principam, kas ir Honkongas ekonomisko panākumu pamatā, tiek piešķirta mazāka nozīme. Ir vērojama nepārprotami negatīva tendence, proti, situācija pilsonisko un politisko tiesību jomā pasliktinās. Šī tendence rada pamatotas bažas par to, vai Honkongas augstais autonomijas līmenis un tās kā starptautiska darījumdarbības centra pievilcība saglabāsies ilgtermiņā. Darījumu aprindas seko līdzi šīm norisēm, un 2018. gadā vairākas tirdzniecības palātas sniedza publiskus paziņojumus, paužot savu satraukumu.

2018. gada martā augsta līmeņa starpiestāžu/starpresoru koordinācijas komiteja, ko vadīja pārvaldes galvenais sekretārs, apstiprināja rīcības plānu ar mērķi cīnīties pret cilvēku tirdzniecību un uzlabot to ārvalstu darba ņēmēju aizsardzību, kuri ir nodarbināti mājsaimniecībās Honkongā. Plānā ir paredzēts īstenot pasākumu kopumu, kas aptver upuru identificēšanu, aizsardzību un atbalstu, izmeklēšanu, izpildes panākšanu, kriminālatbildību un noziedzīgu nodarījumu novēršanu, kā arī partnerību veidošanu ar dažādām ieinteresētajām personām. Rīcības plāns ir vērtējams atzinīgi, taču ar to nevar aizstāt visaptverošu tiesisko regulējumu.

Valdība 5. oktobrī atteicās pagarināt darba vīzu laikraksta “Financial Times Asia” redaktoram un Ārvalstu korespondentu kluba priekšsēdētāja vietniekam Victor Mallet. V. Mallet augustā, kad HNP darbība vēl nebija aizliegta, bija vadījis sarunu ar neatkarības aktīvistu Chan Ho-tin, kurš pārstāvēja minēto partiju. Tā kā nav cita ticama skaidrojuma, šim lēmumam, šķiet, ir politisks iemesls. Šāds spiediens uz žurnālistiem līdz šim Honkongā nav pieredzēts un rada nopietnas bažas par preses brīvības ievērošanu. Ir vērojams arvien lielāks satraukums par to, ka žurnālisti veic pašcenzūru. Honkonga lepojas ar to, ka tā ir atvērta starptautiska pilsēta, kurā netiek apšaubīta vārda brīvība un pilnībā tiek ievērota preses un informācijas brīvība. Žurnālistu, tostarp ārvalstu žurnālistu, darba ierobežošana būtiski kaitētu Honkongas reputācijai un tās kā finanšu un darījumdarbības centra uzticamībai.

Pētniecība, attīstība un inovācija — izpildvaras vadītāja Carrie Lam savā 2018. gada politikas uzrunā solīja panākt, lai Honkonga kļūtu par starptautisku inovāciju un tehnoloģiju centru, un minēja vairākus pasākumus ar mērķi veicināt inovāciju, tehnoloģiju un radošo nozaru attīstību. Valdība arī noteica mērķi divkāršot pētniecības un attīstības izdevumu apmēru, kas izteikts procentpunktos no IKP, proti, no 0,73 % līdz 1,5 %. 2018. gada politikas uzrunā tika atjaunota apņemšanās sasniegt šos mērķus un tika paziņots nodoms atvēlēt papildu finansējumu pētniecībai un attīstībai, kā arī atjaunotai industrializācijai un tehnoloģiju pārnesei. Taču šķiet, ka inovācijas pieeja ir vērsta tikai uz tehnoloģiju attīstību un būtu lietderīgāk īstenot lielākā mērā holistisku un integrētu pieeju.

Īpašumu tirgus un mājokļi — zemās procentu likmes, pārlieku augstā likviditāte, lielais ieguldītāju pieprasījums un ierobežotais piedāvājums veicināja to, ka īpašumu tirgus 2018. gadā sasniedza rekordaugstus rādītājus. Jo īpaši gada pirmajos deviņos mēnešos palielinājās privāto mājokļu cenas — par aptuveni 14 %, salīdzinot ar 2017. gadu, tādējādi Honkonga kļuva par vienu no pasaulē dārgākajiem mājokļu tirgiem. Īpašumu tirgus izaugsme palēninājās gada beigās, izlīdzinot visu 2018. gada pieaugumu. Tomēr Honkonga joprojām ir cenas ziņā nepieejamākā pasaules pilsēta mājokļu pircējiem. Dzīvokļi jaunās ēkās vidēji kļūst mazāki, lai padarītu tos pieejamākus jauna mājokļa pircējiem. Tā kā mājokļu cenas un īres maksa privātajā sektorā turpināja paaugstināties, vairāk nekā jebkad palielinājās pieprasījums pēc valsts mājokļiem. Vidējais gaidīšanas laiks, lai iegūtu tiesības īrēt valsts mājokli, ir palielinājies līdz 5,3 gadiem.

Periodiski ir jūtama spriedze starp Honkongas iedzīvotājiem un iebraucējiem no kontinentālās daļas, kas izraisa protestus, piemēram, saistībā ar to, ka pēc Honkongas-Džuhai-Makao tilta atklāšanas bija liels tūristu pieplūdums no kontinentālās daļas. Septembrī uz Honkongas Lauku parku tika nosūtīti vairāk nekā 400 formās tērpti Ķīnas Tautas atbrīvošanas armijas karavīri, lai palīdzētu novākt taifūna laikā kritušos kokus. Pandemokrātiskās nometnes likumdevēji un daļa Honkongas sabiedrības pauda bažas par šādu rīcību kā par vēl vienu pazīmi, ka samazinās principa “viena valsts, divas sistēmas” nozīme.

Ķīnas politikas dokumentā par Eiropas Savienību, kas publicēts 2018. gada 18. decembrī, ir noteikts: “Ķīnas centrālā valdība atbalsta Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabala valdību un Makao Īpašās Pārvaldes Apgabala valdību un mudina tās veidot savstarpēji izdevīgu un draudzīgu sadarbību ar ES un tās dalībvalstīm ekonomikas, tirdzniecības, kultūras un tūrisma jomā, ievērojot principu “viena valsts, divas sistēmas” un abu pamatlikumu noteikumus. Ņemot vērā to, ka Honkonga un Makao ir Ķīnas īpašās pārvaldes apgabali, norises šajos apgabalos ir daļa no Ķīnas iekšlietām un tādēļ ES tajās nevajadzētu iejaukties.”

Honkonga ir Ķīnas lielākais ārējo tiešo ieguldījumu avots, kā arī Ķīnas izejošo ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) galvenais galamērķis. Līdz 2018. gada beigām 46,3 % no visiem ārēji finansētajiem projektiem, kas tika apstiprināti kontinentālajā Ķīnā, bija saistīti ar Honkongas interesēm. Savukārt līdz 2017. gada beigām Ķīnas ĀTI, kas aizplūda uz Honkongu, sasniedza 981 miljardu USD jeb 54,2 % no kopējās ĀTI izejošās plūsmas. Nebūt ne maza daļa no šiem ieguldījumiem ir ieguldījumi tehnoloģijās. Honkonga bija septītais lielākais Ķīnas tehnoloģiju importa avots līgumu vērtības ziņā (879 miljoni USD), veidojot 2,9 % no kopējā apjoma (2016. gada dati).

Honkonga ir nozīmīgs ārzonas kapitāla piesaistes centrs Ķīnas uzņēmumiem. 2018. gada decembrī Honkongā bija reģistrēti 1137 kontinentālās daļas uzņēmumi, un to kopējā tirgus kapitalizācija bija aptuveni 2,6 triljoni USD jeb 68 % no kopējā tirgus vērtības.

Honkonga turpināja attīstīt savas attiecības ar kontinentālo Ķīnu, īstenojot Ķīnas un Honkongas Ciešāku ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (CEPA). Honkonga un Ķīna 2018. gada 14. decembrī parakstīja Nolīgumu par preču tirdzniecību saskaņā ar CEPA. No 2019. gada 1. janvāra Honkongas izcelsmes precēm, ko importē kontinentālajā Ķīnā, piemēro nulles tarifa likmi. Ar jauno nolīgumu tiek ieviestas arī citas saistības, lai veicinātu tirdzniecību ar kontinentālo Ķīnu, kā arī jauni noteikumi konkrēti par tirdzniecības veicināšanas pasākumiem, īstenojot Guandunas provinces–Honkongas–Makao iniciatīvu “Lielā līča reģions”. Saskaņā ar CEPA tika paziņots arī par diviem jauniem pasākumiem pakalpojumu tirdzniecības veicināšanai, un tie tiks īstenoti no 2019. gada 1. marta.

Liela vērība joprojām tika pievērsta Guandunas provinces–Honkongas–Makao iniciatīvas “Lielā līča reģions” īstenošanai. 2019. gada februārī beidzot tika publiskots ilgi gaidītais Lielā līča reģiona rīcības plāns, un tajā Honkonga bija atzīta par vienu no četrām šā reģiona nozīmīgākajām pilsētām (līdzās Šenžeņai, Guaņdžou un Makao). Honkongai ir būtiska nozīme Lielā līča reģiona attīstībā, nostiprinot tās kā starptautiska finanšu, transporta un tirdzniecības pakalpojumu centra nozīmi, attīstot pilsētu par starptautisku juridisko un strīdu izšķiršanas pakalpojumu centru, stiprinot tās kā globāla juaņa renminbi ārzonas centra statusu, kā arī attīstot inovācijas un tehnoloģijas. Ir pabeigti vairāki iespaidīgi infrastruktūras projekti, kas savieno Lielā līča reģiona pilsētas. 2018. gadā tika atklāts ātrgaitas dzelzceļa savienojums ar kontinentālo Ķīnu un Honkongas-Džuhai-Makao tilts, kura garums ir 55 km, — garākais jūras tilts pasaulē.

Tirdzniecības politika

2018. gada novembrī tika veikta Honkongas tirdzniecības politikas pārskatīšana PTO. Vienprātīgi tika atzīts, ka Honkonga joprojām ir viena no atvērtākajām, atklātākajām un liberālākajām ekonomikām pasaulē un ir sasniegusi vienus no augstākajiem rādītājiem pasaulē attiecībā uz ekonomisko brīvību, konkurētspēju un uzņēmējdarbībai labvēlīgu vidi. Tika uzskatīts, ka Honkongas panākumu atslēga un būtisks priekšnosacījums tās konkurētspējai nākotnē ir tās uzņēmējdarbību veicinošā investīciju vide, tās atrašanās vieta, pieredzējušie pakalpojumu sniedzēji, tiesiskums, neapgrūtinošā regulatīvā vide un unikālā pozīcija saskaņā ar principu “viena valsts, divas sistēmas”.

Honkonga turpina slēgt brīvās tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumus, un pēdējos 18 mēnešos noslēgtais nolīgumu skaits ir rekordliels — pieci brīvās tirdzniecības nolīgumi. 2018. gadā Honkonga noslēdza brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Gruziju (jūnijā) un pabeidza sarunas ar Maldīviju un Austrāliju (novembrī). Honkonga ir pabeigusi sarunas par sešiem ieguldījumu veicināšanas un aizsardzības nolīgumiem (ar Austrāliju, Bahreinu, Maldīviju, Meksiku, Mjanmu un Apvienotajiem Arābu Emirātiem) un plāno tos parakstīt. Notiek arī sarunas ar Krieviju un Irānu.

ES un Honkongas divpusējās attiecības un sadarbība 2018. gadā

Saskaņā ar Honkongas ĪPA valdības veiktā pēdējā apsekojuma (2018. gadā) rezultātiem vairāk nekā 2200 ES uzņēmumi ir reģistrējuši savu darījumdarbību Honkongā un aptuveni pusei no šiem uzņēmumiem Honkongā atrodas reģionālais galvenais birojs vai reģionālais birojs. ES uzņēmumi darbojas daudzās dažādās nozarēs, galvenokārt finanšu un uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā, tirdzniecībā, loģistikā, būvniecībā un mazumtirdzniecībā. ES uzņēmumiem ir būtiska nozīme vairākās Honkongas ekonomikas jomās, tostarp banku, apdrošināšanas un vērtspapīru jomā.

Honkonga 2018. gadā bija ES divdesmitais lielākais partneris preču tirdzniecībā un ieņēma ES astotā lielākā tirdzniecības partnera vietu Āzijā. Uz Honkongu eksportēto ES preču apmērs bija 36,6 miljardi EUR, savukārt no Honkongas importēto preču apmērs sasniedza 9,9 miljardus EUR (samazinājums par 10,7 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu), un tā rezultātā ES izveidojās ievērojams pārpalikums 25,8 miljardu EUR apmērā, kas bija ES ceturtais lielākais divpusējās tirdzniecības bilances pārpalikums. ES preču eksportu uz Honkongu galvenokārt veidoja iekārtas un aprīkojums, juvelierizstrādājumi, apģērbs, luksuspreces, pārtika, vīns un automobiļi.

2018. gadā ES saglabāja savu pozīciju kā Honkongas otrā lielākā tirdzniecības partnere aiz kontinentālās Ķīnas. ES bija Honkongas otrais lielākais eksporta galamērķis un ceturtais lielākais importa piegādātājs pārskata gada laikā.

Honkonga ir nozīmīga eksportosta Ķīnas un ES tirdzniecības attiecībās — 2017. gadā kontinentālās Ķīnas imports no ES gandrīz 10 miljardu EUR apmērā tika virzīts caur Honkongu, savukārt kontinentālās Ķīnas izcelsmes preču reeksporta apjoms uz ES sasniedza 33 miljardus EUR.

Honkonga ir ES piektā nozīmīgākā pakalpojumu tirdzniecības partnere Āzijā pēc Ķīnas, Japānas, Singapūras un Indijas. 2017. gadā (pēdējais gads, par kuru ir pieejami dati) divpusējās pakalpojumu tirdzniecības apmērs sasniedza 26,6 miljardus EUR. ES pakalpojumu imports no Honkongas sasniedza 13,2 miljardus EUR, savukārt eksports uz Honkongu sasniedza 13,4 miljardus EUR, un tā rezultātā ES izveidojās pārpalikums 233 miljonu EUR apmērā.

Ieguldījumu plūsmas starp ES un Honkongu abos virzienos ir būtiski palielinājušās —

saskaņā ar Eurostat datiem 2017. gadā Honkonga bija ES ĀTI trešais populārākais galamērķis (ĀTI apjoms sasniedza 17,9 miljardus EUR). Honkongas statistika parāda, ka, neņemot vērā ārzonu centrus, ES ir otrais lielākais ārvalstu ieguldītājs Honkongā (aiz kontinentālās Ķīnas) — līdz 2016. gada beigām (jaunākie pieejamie dati) ieguldījumu apjoms sasniedza 149 miljardus EUR un veidoja 10 % no ĀTI kopapjoma. Šādas situācijas iemesls cita starpā ir augstas kvalitātes pakalpojumu sniedzēju klātbūtne un Honkongas paredzamā regulatīvā vide un tiesiskums.

Savukārt Honkonga 2017. gadā kļuva par ES nozīmīgāko ĀTI avotu (ĀTI apjoms sasniedza 51,6 miljardus EUR). Honkongas būtisko nozīmi ieguldījumu attiecībās ar ES daļēji nosaka tas, ka ievērojama daļa statistiski reģistrēto Honkongas ĀTI izcelsme faktiski ir kontinentālā Ķīna. Patiesi, saskaņā ar Honkongas Tirdzniecības attīstības padomes sniegto informāciju vairāk nekā 60 % no Ķīnas ieguldījumiem ārvalstīs tiek veikti vai novirzīti caur Honkongu. Līdzīgi arī ievērojama procentuālā daļa no ES ĀTI Ķīnā nonāk caur Honkongu.

2018. gada 7. decembrī Briselē norisinājās ES un Honkongas ikgadējā strukturētā dialoga 12. sanāksme. ES un Honkonga vienojās stiprināt sadarbību ar PTO, apņemoties īstenot kopīgus centienus un atbalstīt pastāvīgos pasākumus, lai veiktu šīs organizācijas reformu. Notika arī konstruktīvas diskusijas par divpusējās tirdzniecības šķēršļu likvidēšanu. Abas puses izvērtēja progresu, kas panākts, īstenojot ES un Honkongas Rīcības plānu sadarbībai intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) aizsardzības jomā, izpildot muitas likumus, un pārrunāja iespējamo turpmāko sadarbību šīs iniciatīvas kontekstā. Strukturētā dialoga ietvaros notika tehnisko zināšanu apmaiņa par finanšu pakalpojumu jautājumiem. Pārskata gadā pirmo reizi notika arī mērķtiecīga zināšanu apmaiņa par aprites ekonomikas jautājumiem. Raugoties nākotnē, ES un Honkonga atzina, ka aprites ekonomika (tostarp plastmasas atkritumu apsaimniekošana) ir nozīmīga turpmākās sadarbības joma. ES atzinīgi vērtē Honkongas valdības jaunās iniciatīvas šajā jomā un mudina Honkongu apsvērt iespēju piemērot vērienīgāku visaptverošu pieeju vides jautājumu risināšanai. Sadarbība aprites ekonomikas jomā varētu būt pozitīvs devums šajā kontekstā.

2018. gadā ES un Honkonga turpināja sadarboties muitas jomā saskaņā ar rīcības plānu nolūkā uzlabot IĪT aizsardzību, kas tika finansēts, īstenojot IĪT pamatregulējumu. Šajā gadā pirmo reizi notika arī muitas ierēdņu apmaiņas braucieni. Konfiscēto preču vērtības ziņā ES 2017. gada ziņojumā par IĪT aizsardzību muitas darbā (sagatavots 2018. gadā) Honkonga joprojām ir minēta kā galvenā izcelsmes vieta precēm, ar ko pārkāpj IĪT. Abas puses izskata iespējas, kā turpināt uzlabot sadarbību šajā jomā.

2018. gada oktobrī Honkongas iestādes publicēja jaunu pieprasījumu, lai atbalstītu pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” dalībniekus no ĪPA. ĪPA pētnieki, uzņēmumi, pētniecības iestādes un universitātes var sadarboties ar Eiropas partneriem, lai piedalītos pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” projektos un pēc iespējas labāk izmantotu ES sniegtās iespējas pētniecības un inovācijas jomā. 2018./2019. gada periodam paredzētais kopējais budžets ir 9 miljoni HKD (aptuveni 1 miljons EUR). Tiks izvērtēti gan fundamentāli pētniecības projekti, gan akadēmiski nozīmīgi lietišķie pētījumi.

2018. gadā ES novēroja to, kā Honkonga izpildīja saistības, kuras tā bija uzņēmusies 2017. gadā, un, pamatojoties uz rezultātiem, Eiropas Savienības Padome vienojās Honkongu neatzīt par jurisdikciju, kas nesadarbojas nodokļu jomā. Jo īpaši ES atzinīgi vērtēja to, ka Ķīnas Tautas Republika attiecināja Konvenciju par savstarpējo administratīvo palīdzību nodokļu jomā arī uz Honkongas ĪPA, kā arī attiecībā uz Honkongas ĪPA aktivizēja nepieciešamos nolīgumus par informācijas apmaiņu. ES apstiprināja ESAO novērtējumu par trim režīmiem (uzņēmumu naudas līdzekļu centri, ārzonu pārapdrošināšana un ārzonu kontrolēta apdrošināšana) pēc tam, kad Honkongas ĪPA veica grozījumus attiecībā uz šiem režīmiem, lai nodrošinātu atbilstību ESAO prasībām. 2019. gada februārī Honkonga izdarīja grozījumus attiecībā uz diviem atlikušajiem režīmiem, proti, ārzonu fondiem un ārzonu privāta kapitāla fondiem, lai reaģētu uz Eiropas Savienības Padomes paustajām bažām par to norobežotajiem līdzekļiem. Pamatojoties uz to, Eiropas Savienības Padome 2019. gada martā vienojās, ka Honkonga ir izpildījusi savas saistības par labu pārvaldību nodokļu jomā.