ATZINUMS Nr. 7/2020

(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punktu),

kas pievienots Komisijas Ziņojumam par Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai īstenošanu (COM(2020) 224 final)

(2020/C 353/01)

SATURS

Punkts Lappuse Ievads 1.–4. 3 Palātas atzinuma tvērums un piemērotība laikā 1. 3 Īstenošanas ziņojums 2. 3 Mūsu atzinums 3.–4. 3 Īstenošanas ziņojums neatbilst dažām pamatprasībām 5.–14. 4 Kritēriji 5.–6. 4 Īstenošanas ziņojuma pamatā ir ierobežots, nevis pilnīgs novērtējums 7.–10. 4 Nav pārskatīti EFIA uzņēmējdarbības procesi 11.–12. 4 Īstenošanas ziņojums tika publicēts ar nokavēšanos 13.–14. 5 Nav pilnībā novērtēta EFIA sākotnējā darbība, tā pārvaldība un efektivitāte 15.–49. 5 Ir pieejams maz informācijas par papildināmību un efektivitātes aspektiem 15.–35. 5 Kritēriji 15.–16. 5 EFIA iespējas mobilizēt papildu investīcijas, iespējams, ir novērtētas pārāk pozitīvi 17.–20. 6 Īstenošanas ziņojumā trūkst informācijas par to, kā EFIA veicies ar privātā sektora finansējuma piesaistīšanu 21.–22. 7 Īstenošanas ziņojuma secinājumi par nefinanšu papildināmību un EFIA devumu inovatīvu produktu nodrošināšanā galvenokārt balstās uz prognozēm 23.–26. 7 Tā kā EFIA ir agrīnā īstenošanas stadijā, nav iespējams novērtēt Fonda devumu IAM mērķu sasniegšanā vai migrācijas pamata cēloņu risināšanā 27.–32. 8 Īstenošanas ziņojumā nav paskaidrots, kāpēc EFIA regulā noteiktie termiņi nesakrīt ar faktisko īstenošanas gaitu 33.–35. 8 Īstenošanas ziņojumā nav pietiekami aplūkoti daži jautājumi saistībā ar EFIA darbību un pārvaldību 36.–49. 9 Kritēriji 36.–37. 9 Neformāla stratēģiskā orientācija vājina pārredzamību 38.–41. 9 Pašreizējais programmu portfelis neatspoguļo apņemšanos nodrošināt dažādotu tematisko aptvērumu 42.–44. 10 Ir jāpilnveido riska novērtēšanas rīki garantiju cenas noteikšanai 45.–49. 10 Papildu apsvērumi par EFIA uzraudzības un novērtēšanas sistēmu 50.–62. 11 Kritēriji 50.–53. 11 EFIA izveides priekšlikumam nebija pievienots ietekmes novērtējums 54.–55. 12 EFIA garantiju fonda izmantošana un darbība vēl nav novērtēta 56.–58. 12 Rezultātu ietvara nepilnības 59.–62. 13 Secinājumi 63.–68. 13

EIROPAS SAVIENĪBAS REVĪZIJAS PALĀTA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un īpaši tā 287. panta 4. punkta 2. apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (1),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1601 (2017. gada 26. septembris), ar ko izveido Eiropas Fondu ilgtspējīgai attīstībai (EFIA), EFIA garantiju un EFIA garantiju fondu (2) (še turpmāk “EFIA regula”) un īpaši tās 17. panta 1. un 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas Ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai īstenošanu (3), kas sagatavots saskaņā ar EFIA regulas 17. panta 1. punktu,

tā kā saskaņā ar EFIA regulas 17. panta 1. un 2. punktu Eiropas Parlamentam un Padomei adresētajiem Komisijas novērtējuma ziņojumiem par EFIA sākotnējo darbību, tā pārvaldību un reālo ieguldījumu EFIA regulas mērķu un uzdevumu īstenošanā, kā arī Komisijas novērtējuma ziņojumam par EFIA garantiju fondu, ir jāpievieno Revīzijas palātas atzinums;

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

IEVADS

Palātas atzinuma tvērums un piemērotība laikā

1. Komisija 2020. gada 28. maijā iesniedza tiesību akta priekšlikumu ( 4 ) , kurā ierosina grozīt pašreizējo EFIA regulu, lai pagarinātu EFIA termiņu un ģeogrāfisko aptvērumu un palielinātu atbilstoši EFIA sniegto ES garantiju. 2020. gada 2. jūnijā Komisija publicēja ziņojumu par EFIA īstenošanu saskaņā ar EFIA regulas 17. panta 1. punktu (“Īstenošanas ziņojums”) ( 5 ) , kuram pievienoja ar 2020. gada 14. janvāri datētu un Komisijas vietnē 2020. gada 4. jūnijā publicētu ( 6 ) neatkarīgu ziņojumu par Regulas piemērošanu (“Ārējais novērtējuma ziņojums”) attiecībā uz EFIA un EFIA garantiju fondu. Eiropadome 2020. gada 17., 18., 19., 20. un 21. jūlija ārkārtas sanāksmē nolēma, ka netiks mainīta daudzgadu finanšu shēma (DFS) 2014.–2020. gadam ( 7 ) . Ņemot to visu vērā, mēs esam nolēmuši šajā atzinumā galvenokārt pievērsties Īstenošanas ziņojumam, nevis Komisijas tiesību akta priekšlikumam.

Īstenošanas ziņojums

2. EFIA regulas 17. panta 1. punktā ir noteikts, ka Komisija novērtē “EFIA sākotnējo darbību, tā pārvaldību un reālo ieguldījumu šīs regulas mērķu un uzdevumu īstenošanā”. Atsaucoties uz šo Regulas noteikumu, Komisijas Īstenošanas ziņojumā ir teikts, ka tas ir “sākotnējais tādu galveno vērtēšanas kritēriju novērtējums kā atbilstība, lietderība, efektivitāte, saskaņotība un pievienotā vērtība”.

Mūsu atzinums

3. Šis atzinums ir strukturēts pēc šādiem apsvērumiem: — vai Īstenošanas ziņojums atbilst EFIA regulas 17. panta 1. punkta prasībām, — vai Īstenošanas ziņojums atbilst vajadzībai novērtēt EFIA sākotnējo darbību, tā pārvaldību un efektīvu ieguldījumu mērķu īstenošanā, — vai EFIA īstenošanai piemēro visaptverošu uzraudzības un novērtēšanas sistēmu.

4. Mūsu Atzinuma izstrādē nav izmantotas tādas pašas procedūras, kādas mēs izmantotu, izstrādājot īpašo ziņojumu.

ĪSTENOŠANAS ZIŅOJUMS NEATBILST DAŽĀM PAMATPRASĪBĀM

Kritēriji

5. EFIA regulas 17. panta 1. punktā ir noteikts, ka Komisija līdz 2019. gada 31. decembrim novērtē EFIA sākotnējo darbību, tā pārvaldību un reālo ieguldījumu Regulas mērķu un uzdevumu īstenošanā un iesniedz savu novērtējuma ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, ietverot tajā neatkarīgu ārēju novērtējumu par Regulas piemērošanu.

6. Labāka regulējuma pamatnostādnes paredz, ka novērtējumi jāveic saskaņā ar skaidri definētu un pamatīgu metodoloģiju, kura paredzēta objektīvu konstatējumu iegūšanai. Novērtējumos ir jāvērtē vismaz efektivitāte, lietderīgums, nozīmīgums, saskaņotība un ES pievienotā vērtība vai tajos jāpaskaidro, kāpēc tas nav darīts ( 8 )

Īstenošanas ziņojuma pamatā ir ierobežots, nevis pilnīgs novērtējums

7. Lai gan Īstenošanas ziņojumā ir atsauce uz EFIA regulas 17. panta 1. punktu, Komisija to tomēr nedēvē par novērtējuma ziņojumu. Īstenošanas ziņojumā ir aprakstīts Komisijas novērtējums par EFIA sākotnējo darbību, tā pārvaldību un reālo ieguldījumu EFIA regulas mērķu un uzdevumu īstenošanā. Tā pamatā ir neatkarīgs novērtējums, ko sagatavojuši ārēji konsultanti.

8. evaluation ) un ierobežotu novērtējumu ( assessment ) Komisijas labāka regulējuma pamatnostādnēs ir aprakstīta šādi: “Pilnīgs novērtējums ir plašāks nekā ierobežots novērtējums, kurā ir aplūkots tikai tas, kas ir noticis; pilnīgā novērtējumā ir aplūkots arī jautājums, kāpēc kaut kas ir noticis (ES intervences loma) un, ja iespējams, cik daudz kas ir mainījies tā rezultātā. Pilnīgā novērtējumā stāvoklis ir aplūkots plašākā perspektīvā un ir sniegts neatkarīgs un objektīvs spriedums par situāciju, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem” Atšķirība starp pilnīgu novērtējumu/izvērtējumu () un ierobežotu novērtējumu () Komisijas labāka regulējuma pamatnostādnēs ir aprakstīta šādi: “Pilnīgs novērtējums ir plašāks nekā ierobežots novērtējums, kurā ir aplūkots tikai tas, kas ir noticis; pilnīgā novērtējumā ir aplūkots arī jautājums, kāpēc kaut kas ir noticis (ES intervences loma) un, ja iespējams, cik daudz kas ir mainījies tā rezultātā. Pilnīgā novērtējumā stāvoklis ir aplūkots plašākā perspektīvā un ir sniegts neatkarīgs un objektīvs spriedums par situāciju, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem” ( 9 )

9. Ārējā novērtējuma ziņojumā ir paskaidrots, ka, lai gan novērtējumā izmantotā metodoloģija un struktūra atbilst pieejai, ko izmanto pilnīgu novērtējumu sagatavošanai, ziņojums tomēr būtu jāuzskata par EFIA ierobežotu novērtējumu, nevis pilnīgu novērtējumu. Tas tāpēc, ka “dažas EFIA darbības bija tikai uzsāktas” un “ierobežots novērtējums reizēm ir vairāk balstīts uz viedokli un norādošs (nevis apstiprinošs) pretstatā pilnīgam novērtējumam” ( 10 )

10. Papildus iepriekš aprakstītajam Ārējā novērtējuma ziņojumā ir pieminēts, ka konsultantu darbam bija vairāki ierobežojumi: — uzdevuma veikšanai bija paredzēts maz cilvēku un ierobežots budžets, — netika apmeklētas ES pārstāvniecības vai EFIA atbalstu saņemoši projekti, bet tā vietā notika tālruņa intervijas un konsultācijas ar ES pārstāvniecību darbiniekiem, — tikai dažos projektos, kas bija apstiprināti finansējuma apvienošanas dotāciju saņemšanai, bija panākts vērā ņemams īstenošanas progress, un novērtēšanas uzdevuma beigās 25 no 28 apstiprinātajām garantiju programmām joprojām bija neparakstītas un sagatavošanas stadijā. Šo ierobežojumu dēļ bija “liela paļaušanās uz intervijām”, un dažkārt bija maz pamatotu pierādījumu (11).

Nav pārskatīti EFIA uzņēmējdarbības procesi

11. Ārējā novērtējuma ziņojumā atzīmēts, ka EFIA darbības plāns ir jāpārskata sīkāk, nekā tas darīts Novērtējuma ziņojumā, tostarp ārējie konsultanti iesaka sīkāk pārskatīt uzņēmējdarbības procesus, centrālo struktūru un ES pārstāvniecību lomu un atbildības jomas, to spējas, personāla prasmes un apmācību, kā arī zināšanu pārvaldību ( 12 ) . Komisijas Īstenošanas ziņojumā ir izteikta piekrišana Ārējā novērtējuma ieteikumam veikt EFIA uzņēmējdarbības procesu pārskatīšanu un ir norādīts, ka šo darbu varētu iekļaut pašlaik notiekošajā jaunās finanšu “arhitektūras” pārskatīšanā (šo arhitektūru paredzēts ieviest saistībā ar EFIA+, ar ko nākotnē plānots nomainīt EFIA) ( 13 )

12. Mēs uzskatām, ka EFIA uzņēmējdarbības procesu pārskatīšana ir būtisks elements, kas vajadzīgs, lai novērtētu EFIA sākotnējo darbību un pārvaldību, bet Īstenošanas ziņojumā šis elements iztrūkst.

Īstenošanas ziņojums tika publicēts ar nokavēšanos

14. Komisijas Īstenošanas ziņojumu, kurā izmantoti ārējā novērtējuma rezultāti, publicēja 2020. gada 2. jūnijā, t. i., astoņus mēnešus pēc ārējā novērtējumā aptvertā laikposma beigām un piecus mēnešus pēc EFIA regulas 17. panta 1. punktā noteiktā Komisijas novērtējuma termiņa.

NAV PILNĪBĀ NOVĒRTĒTA EFIA SĀKOTNĒJĀ DARBĪBA, TĀ PĀRVALDĪBA UN EFEKTIVITĀTE

Ir pieejams maz informācijas par papildināmību un efektivitātes aspektiem

Kritēriji

15. EFIA regulā Fonda mērķi ir aprakstīti, kā citēts turpmāk. “EFIA (..) mērķis ir (..) atbalstīt investīcijas un uzlabot finansējuma pieejamību, galvenokārt Āfrikā un Eiropas kaimiņvalstīs, lai veicinātu partnervalstu ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomisko un sociālo attīstību un sociālekonomisko noturību (..), īpašu uzmanību pievēršot ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei, pienācīgu darbvietu radīšanai, dzimumu līdztiesībai, lielāku iespēju nodrošināšanai sievietēm un jauniešiem, un sociālekonomiskām nozarēm un mikrouzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, un vienlaikus nodrošināt maksimālu papildvērtību un inovatīvus produktus un piesaistīt privātā sektora līdzekļus” (17). ““Papildvērtība” ir princips, kas nodrošina, ka EFIA garantijas atbalsts veicina ilgtspējīgu attīstību ar tādu operāciju palīdzību, kuras nebūtu iespējams veikt bez EFIA garantijas vai kuras sniedz pozitīvus rezultātus papildus tam, kas būtu sasniegts bez šīs garantijas. Papildvērtība nozīmē arī privātā sektora finansējuma piesaistīšanu un ar tirgus nepilnībām vai neoptimālu situāciju investīciju jomā saistītu problēmu risināšanu, kā arī investīciju kvalitātes, ilgtspējas vai ietekmes uzlabošanu vai mēroga palielināšanu. Princips nodrošina arī to, ka ar EFIA garantijas operācijām neaizstāj dalībvalsts atbalstu, privātu finansējumu vai citu Savienības, vai starptautiska līmeņa finansiālu intervenci un izvairās ar tām izstumt citas publiskas vai privātas investīcijas (..)” (18). “EFIA vadās pēc LES 21. pantā izklāstītajiem Savienības ārējās darbības mērķiem, LESD 208. pantā izklāstītajiem Savienības politikas attiecībā uz sadarbību attīstības jomā mērķiem un starptautiskā līmenī pieņemtajiem attīstības efektivitātes principiem. EFIA sekmē Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam mērķu, jo īpaši nabadzības izskaušanas, sasniegšanu un attiecīgā gadījumā veicina Eiropas Kaimiņattiecību politikas īstenošanu, tādējādi risinot specifiskas ar migrācijas pamatcēloņiem saistītas sociālekonomiskas problēmas, atbalstot to migrantu ilgtspējīgu reintegrāciju, kuri atgriežas savā izcelsmes valstī, un stiprinot tranzīta un uzņēmējas kopienas” (19). “EFIA veicina Parīzes nolīguma īstenošanu, investīcijas vēršot arī uz tādām nozarēm, kas sekmē klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām” (20).

16. Turklāt EFIA regulas apsvērumos ir teikts: “Lai izpildītu Savienības politiskās saistības attiecībā uz rīcību klimata jomā, atjaunojamās enerģijas un resursu efektivitātes jomā, vismaz 28 % no finansējuma, kas saistīts ar EFIA garantiju, būtu jāatvēlē investīcijām, kuras attiecas uz minētajām jomām” (21).

EFIA iespējas mobilizēt papildu investīcijas, iespējams, ir novērtētas pārāk pozitīvi

17. Mūsu Atzinumā Nr. 2/2016 norādījām, ka nav viegli noteikt ar publiskajām investīcijām mobilizētās summas ( 22 ) . ESAO Attīstības palīdzības komiteja ir ierosinājusi metodi ( 23 ) ( 24 ) , pēc kuras nošķirt publisko investīciju daļu no papildu piesaistītiem līdzekļiem. Metodes galvenie elementi ir šādi: — ja publisko finansējumu izmanto, lai garantētu aizdevumu, ar ko finansē projektu, tiek uzskatīts, ka, izmantojot publisko finansējumu, ir mobilizēta garantētā aizdevuma summa. Papildu finansējums, ar ko papildina aizdevumu, netiek uzskatīts kā tāds, kas piesaistīts ar garantiju, — ja publisko finansējumu izmanto kā daļu no vairāku pušu piešķirta aizdevuma – sindicēta aizdevuma –, tad katra aizdevēja ieguldījumus ņem vērā proporcionāli. Citiem vārdiem sakot, tā vietā, lai uzskatītu, ka publiskais finansējums ir palīdzējis mobilizēt visu pārējo summu, tiek atzīts arī citu pušu ieguldījums, — saistībā ar pamatkapitāla ieguldījumiem uzskata, ka publiskā finansējuma mobilizētajā summā neieskaita iepriekšējus ieguldījumus. Ja ieguldījumā piedalās vairākas publiskās struktūras, mobilizētās privātā sektora summas proporcionāli attiecina uz katru no šīm struktūrām.

18. Finanšu regulā “sviras efekts” ir definēts šādi: “atbilstīgajiem galasaņēmējiem piešķirtā atmaksājamā finansējuma summa, ko dala ar Savienības iemaksas summu” ( 25 ) . Mūsu Īpašajā ziņojumā Nr. 19/2016 norādījām, ka finanšu instrumentu mobilizētās papildu investīcijas varētu būt pārspīlētas, jo ne visi finansējuma avoti, kurus projekts piesaista, ir ES ieguldījuma rezultāts ( 26 ) . Īpašajā ziņojumā Nr. 16/2014 norādījām, ka “no Palātas pārbaudītajiem 30 projektiem 15 gadījumos nebija pārliecinošas analīzes, kas parādītu, ka bija vajadzīga dotācija, lai būtu iespējams slēgt aizdevuma līgumu (..). Atkarībā no attiecīgā gadījuma bija indikācijas, ka ieguldījums būtu veikts arī bez dotācijas” ( 27 )

19. Īstenošanas ziņojumā ir secināts, ka EFIA piesaista ievērojamas cita finansējuma summas, tostarp privāto līdzfinansējumu ( 28 ) , un labi nodrošina “finansiālo papildināmību” ( 29 ) . Īstenošanas ziņojumā apmērs, kādā EFIA mobilizē papildu līdzekļus, ir aprakstīts, atsaucoties uz Ārējā novērtējuma ziņojumā aprēķināto EFIA “vidējo finanšu piesaistījuma rādītāju”. Šo skaitli iegūst, dalot atbilstoši EFIA apstiprināto finansējuma apvienošanas dotāciju un garantiju kopējo summu ar to citu avotu investīciju kopējo summu, kuras ieguldītas visās EFIA atbalstītās darbībās. Pamatojoties uz 2019. gada septembra datiem par EFIA, Ārējā novērtējuma ziņojumā ir aplēsts, ka vidējais finanšu piesaistījuma rādītājs ir 10,04 ( 30 ) . Saskaņā ar Īstenošanas ziņojumu tas “liecina par EFIA modeļa efektivitāti piesaistīt vairāk līdzekļu” ( 31 )

20. Mēs uzskatām, ka Īstenošanas ziņojumā norādītais finanšu piesaistījuma rādītājs nav pietiekami ticams, lai liecinātu par EFIA spēju mobilizēt papildu investīcijas, un, iespējams, ir pārspīlēts. Cita starpā saistībā ar rādītāju ir turpmāk uzskaitītās problēmas. — EFIA sviras efekta aplēse izriet no pārāk optimistiska aprēķina, kurā pieņemts, ka bez EFIA citas investīcijas būtu nulles līmenī (32). — Visus datus, kas izmantoti, lai Ārējā novērtējuma ziņojumā aprēķinātu vidējo finanšu piesaistījuma rādītāju, sniedza DEVCO ĢD (33), bet nav skaidrs, kādā apmērā ārējā novērtējuma līguma izpildītājs tos bija neatkarīgi pārbaudījis. — Lai gan Ārējā novērtējuma ziņojumā teikts, ka, “iespējams”, EFIA atbalsts katalizēja norādīto piesaistīto summu, jo EFIA atbalstītās darbības nebūtu notikušas bez EFIA atbalsta, tomēr Ziņojumā arī atzīts, ka nav iespējams pierādīt pretējo (34).

Īstenošanas ziņojumā trūkst informācijas par to, kā EFIA veicies ar privātā sektora finansējuma piesaistīšanu

21. Privātā sektora papildu līdzekļu katalizēšana jeb piesaistīšana ir viens no EFIA galvenajiem mērķiem. Tomēr, lai gan Īstenošanas ziņojumā ir secināts, ka EFIA piesaista ievērojamas papildu finansējuma summas, tostarp privāto līdzfinansējumu (sk. 17.–20. punktu), Ziņojumā nav konkrētu secinājumu vai informācijas par to, kā EFIA veicas tieši ar privātā sektora līdzekļu mobilizēšanu.

22. Ārējā novērtējuma ziņojumā ir sniegts vairāk informācijas par EFIA iespējām mobilizēt privātā sektora līdzekļus. Ārējā novērtējuma ziņojumā ar “tīri” privāto naudu saprot naudu, kas nav finanšu iestāžu piešķirta nauda, lai gan atbilstoši Ārējā novērtējuma ziņojumam to varētu klasificēt kā privātu, ņemot vērā šo iestāžu lielās obligāciju emisijas programmas kapitāla tirgos. Cita starpā ir norādīts, ka ar finansējuma apvienošanas dotācijām saistītās “tīri” privātās naudas proporcija parasti bija samērā maza. Piemēram, Subsahāras Āfrikā tā veidoja apmēram 5–10 % no kopējiem citiem līdzekļiem ( 35 ) . Šajā ziņojumā arī minēts, ka garantijas varētu mobilizēt daudz vairāk “tīri” privātās naudas, lai gan tas ir tikai pieņēmums ( 36 ) . Šajā sakarā ziņojumā ieteikts privāto sektoru iedalīt sīkāk apakšsegmentos un izstrādāt īpaši pielāgotus riska mazināšanas pasākumu kopumus noteiktām investoru grupām ( 37 ) . Komisija Īstenošanas ziņojumā pieņem šos ieteikumus ( 38 )

Īstenošanas ziņojuma secinājumi par nefinanšu papildināmību un EFIA devumu inovatīvu produktu nodrošināšanā galvenokārt balstās uz prognozēm

23. ex ante analīzi. Aplūkojuši šo analīzi, ārējie novērtētāji atzīmē, ka, lai gan lielākajā daļā projektu izklājlapu ir pieminēta pozitīva ietekme uz daudziem papildināmības kritērijiem, kuri šķiet ļoti labvēlīgi, ir novērojams apjukums jautājumā par to, vai runa ir par pašu projektu radītu papildināmību vai ES ieguldījuma projektos radītu papildināmību Atsaucoties uz Ārējā novērtējuma ziņojumu, Īstenošanas ziņojumā ir secināts, ka projektu līmenī papildināmība šķiet spēcīga un kvalitatīvi pamatota, tomēr reti izteikta kvantitatīvi ( 39 ) . Tomēr sīkāka informācija Ārējā novērtējuma ziņojumā liecina, ka šāds secinājums faktiski ir izdarīts, pamatojoties uz projektu izklājlapuanalīzi. Aplūkojuši šo analīzi, ārējie novērtētāji atzīmē, ka, lai gan lielākajā daļā projektu izklājlapu ir pieminēta pozitīva ietekme uz daudziem papildināmības kritērijiem, kuri šķiet ļoti labvēlīgi, ir novērojams apjukums jautājumā par to, vai runa ir par pašu projektu radītu papildināmību vai ES ieguldījuma projektos radītu papildināmību ( 40 )

24. Joprojām atsaucoties uz Ārējā novērtējuma ziņojumu, Īstenošanas ziņojumā atzīmēts, ka politikas līmenī ir piemēri par to, kā EFIA ir atbalstījis vai stiprinājis politikas izmaiņas ( 41 ) . Tomēr nav pārliecinošu pierādījumu šāda secinājuma pamatojumam. Šķiet, ka šis secinājums ir rediģēts, izmantojot Ārējā novērtējuma ziņojuma formulējumu, tomēr attiecīgais formulējums patiesībā nav domāts šāda secinājuma pamatošanai. Ārējā novērtējuma ziņojumā teikts, ka “ir daži piemēri par to, ka varētu tikt nodrošināta arī politikas papildināmība (..), t. i., projekta rezultātā varētu notikt, nostiprināties vai izpausties politikas izmaiņas” ( 42 ) . Tomēr šis nav pierādījums tam, ka EFIA rezultātā realitātē notiek politikas izmaiņas.

25. Līdzīgi, īstenošanas ziņojumā ir ietverti nepamatoti secinājumi attiecībā uz EFIA “potenciālu” (īpaši EFIA garantiju potenciālu) testēt un izstrādāt jaunus finanšu produktus ( 43 ) . Nekādā citā veidā nav paskaidrots vai ilustrēts, kā šis apgalvojums varētu izpausties praksē.

26. Ārējā novērtējuma ziņojumā ir norādīts, ka EFIA spēj veicināt dažādu veidu inovāciju projektu līmenī. Ir doti vairāki piemēri ( 44 ) . Tomēr ir arī atzīmēts, ka visi šie piemēri būtu iespējami, izmantojot finansējuma apvienošanas mehānismus pirms EFIA izveides ( 45 )

Tā kā EFIA ir agrīnā īstenošanas stadijā, nav iespējams novērtēt Fonda devumu IAM mērķu sasniegšanā vai migrācijas pamata cēloņu risināšanā

27. Viens no EFIA mērķiem ir veicināt ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu. Īstenošanas ziņojumā secināts, ka EFIA pieeja ir ļoti būtiska “jaunajā ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) virzītajā globālās attīstības finansēšanas modelī”, kā arī saistībā ar abu iesaistīto reģionu (Subsahāras Āfrikas un ES kaimiņvalstu) investīciju vajadzībām ( 46 ) . Ziņojumā arī secināts, ka EFIA politikas orientācija un projektu process ir saskaņots ar IAM prioritātēm un mērķiem ( 47 ) . Tomēr nav sniegta informācija par EFIA reālu devumu IAM sasniegšanā. Turklāt Īstenošanas ziņojumā nav atsevišķi pieminēta nabadzības izskaušana.

28. Vēl viens no EFIA mērķiem ir pievērsties konkrētiem migrācijas sociālajiem un ekonomiskajiem cēloņiem, veicināt migrantu ilgtspējīgu reintegrāciju un stiprināt tranzīta un uzņēmējkopienas. Īstenošanas ziņojumā ir vienkārši pieminēts pirmais parakstītais garantiju nolīgums, kas norādīts kā labs piemērs tam, kā tiek risināti migrācijas pamata cēloņi (konkrētajā gadījumā, mazinot lielo risku, ko rada aizdošana uzņēmējiem nepietiekami atbalstītās vietējās sabiedrībās ES kaimiņvalstīs un Subsahāras Āfrikā). Nav sniegta nekāda cita analīze vai izdarīti tālāki secinājumi.

29. EFIA mērķis ir arī veicināt Parīzes nolīguma īstenošanu, mērķtiecīgi investējot nozarēs, kas sekmē klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām. Īstenošanas ziņojumā nav šai tēmai veltītas konkrētas informācijas, tostarp nav informācijas par progresu, kas panākts viena no izvirzītajiem mērķiem sasniegšanā, proti, ka obligāti noteikta EFIA garantiju proporcija jāizmanto, lai finansētu projektus, ko īsteno klimata rīcības, atjaunojamās enerģijas un resursu efektivitātes jomās (sk. 16. punktu).

30. Ārējā novērtējuma ziņojumā norādīts, ka EFIA atbalstītie projekti vēl nav tik tālu pavirzījušies uz priekšu, lai būtu iespējams novērtēt EFIA efektivitāti, jo finansējuma apvienošanas projekti joprojām ir agrīnā īstenošanas stadijā un lielākā daļa garantiju programmu vēl nav parakstītas ( 48 )

31. Mēs atzīmējam, ka EFIA regula stājās spēkā 2017. gada septembra beigās. Pirmo garantiju nolīgumu parakstīja 15 mēnešus vēlāk – 2018. gada decembrī. 2018. gadā Ārējo investīciju plāna (ĀIP) Operatīvās darbības padome bija uzskaitījusi 28 garantiju darbības ( 49 ) . EFIA regulā noteiktais garantiju nolīgumu parakstīšanas termiņš ir 2020. gada 31. decembris ( 50 ) . Taču līdz 2020. gada aprīlim ar finanšu iestādēm bija parakstīti tikai septiņi garantiju nolīgumi ( 51 ) . Saskaņā ar EFIA regulu, tiklīdz ir parakstīts garantiju nolīgums, atbilstīgajiem partneriem ir doti četri gadi, kuros jānoslēdz nolīgumi ar privātā sektora partneriem, kas nodrošina līdzfinansējumu, finanšu starpniekiem vai galīgajiem finansējuma saņēmējiem ( 52 ) . Pārsvarā pēc tam ir vajadzīgi vairāki gadi projektu īstenošanai.

32. EFIA ir pārāk agrīnā īstenošanas stadijā, lai Komisija spētu novērtēt Fonda devumu IAM mērķu sasniegšanā vai migrācijas pamata cēloņu risināšanā.

Īstenošanas ziņojumā nav paskaidrots, kāpēc EFIA regulā noteiktie termiņi nesakrīt ar faktisko īstenošanas gaitu

33. Īstenošanas ziņojumā ir secināts, ka “kopumā ĀIP un EFIA īsteno pareizi, (..) neraugoties uz dažām problēmām,” ( 53 ) un ka “šādas lielas un novatoriskas programmas izveidi šādā laika posmā var uzskatīt par ātru salīdzinājumā ar citiem līdzīgiem mehānismiem” ( 54 )

34. Tomēr pašreizējais EFIA īstenošanas temps, kas attiecas uz garantiju nolīgumu noslēgšanu ar finanšu iestādēm, šķiet lēns, ja ņem vērā, ka Komisijai vajadzētu paspēt parakstīt visus paredzētos garantiju nolīgumus līdz 2020. gada 31. decembrim, kas ir EFIA regulā noteiktais termiņš (sk. 31. punktu) ( 55 ) . Ir arī novērojama nesaskaņa starp EFIA regulā izvirzīto prasību sagatavot novērtējumu līdz 2019. gada 31. decembrim un faktu, ka tādu novērtējumu nav iespējams izstrādāt EFIA īstenošanas agrīnā stadijā (sk. 7.–10. punktu).

35. Ārējā novērtējuma ziņojumā ir minētas dažas darbības pārvaldības problēmas, ko intervijās pieminējuši ES pārstāvniecību un finanšu iestāžu darbinieki ( 56 ) un kas ir izraisījušas īstenošanas kavējumus. — Komisijas “horizontālo prasību” pildīšana (57) nozīmēja, ka ar 12 mēnešu kavēšanos noslēdza līgumus par investīciju programmām, kuras bija ierosināts segt ar EFIA garantiju. — Finanšu partneriestāžu projektu cikli ne vienmēr ir sinhronizēti ar Komisijas projektu cikliem, tāpēc var būt, ka pirms projekta turpināšanas ir jāsagaida kāda starpposma mērķa sasniegšana partneriestādē, un tas izraisa kavēšanos. — Tika intervēti septiņu finanšu iestāžu pārstāvji, un piecu no šīm septiņām iestādēm pārstāvji pieminēja kapacitātes problēmas, proti, Komisijā strādā pārāk maz banku un līgumslēgšanas speciālistu. Tā rezultātā ievilkās daži procesi, īpaši jauno garantiju programmu procesi.

Īstenošanas ziņojumā nav pietiekami aplūkoti daži jautājumi saistībā ar EFIA darbību un pārvaldību

Kritēriji

36. EFIA regulas 17. panta 1. punktā ir noteikts, ka Komisijas novērtējuma ziņojumā ir jāietver neatkarīgs ārējs novērtējums par EFIA regulas piemērošanu. Īstenošanas ziņojumā paskaidrots, ka tas ir balstīts uz neatkarīgu ārējo novērtējumu, kurš ticis pasūtīts, lai iegūtu neatkarīgu priekšstatu par EFIA īstenošanas sākotnējo posmu ( 58 )

37. Daudzi Īstenošanas ziņojuma secinājumi ir balstīti uz Ārējo novērtējuma ziņojumu. Tomēr mēs uzskatām, ka turpmāk uzskaitītie Ārējā novērtējuma ziņojumā aplūkotie jautājumi, kas ir svarīgi saistībā ar EFIA sākotnējās darbības un pārvaldības novērtēšanu, nav pietiekami atspoguļoti Īstenošanas ziņojumā.

Neformāla stratēģiskā orientācija vājina pārredzamību

38. EFIA pārvaldības struktūrā ietilpst Stratēģiskā padome. Tā tikai izveidota, “lai Komisijai palīdzētu noteikt stratēģiskos norādījumus un vispārējos investēšanas mērķus, kā arī nodrošināt atbilstošu un diversificētu ģeogrāfisko un tematisko segumu investīciju logiem” un lai atbalstītu “vispārējo koordinēšanu, papildināmību un saskaņotību starp reģionālajām investīciju platformām, starp ĀIP trim pīlāriem, starp ĀIP un citiem Savienības centieniem migrācijas un Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam īstenošanas jomā” ( 59 )

39. Saskaņā ar EFIA regulas 5. pantu Stratēģiskā padome sastāv no pārstāvjiem no Komisijas un no Savienības Augstā pārstāvja, no visām dalībvalstīm un no EIB, un Stratēģisko padomi vada Komisija un Augstais pārstāvis ( 60 ) . Stratēģiskā padome rīko sanāksmi vismaz divas reizes gadā un, ja iespējams, vienprātīgi pieņem atzinumus. Ja nav iespējams panākt vienprātību, piemēro balsošanas tiesības. Balsošanas tiesības ir izklāstītas Stratēģiskās padomes reglamentā. Stratēģiskās padomes sanāksmju protokolus un darba kārtības publisko ( 61 ) . EFIA regulā noteikts: “EFIA īstenošanas laikposmā stratēģiskā padome, cik drīz vien iespējams, pieņem un publicē pamatnostādnes, kas nosaka to, kā nodrošināt EFIA operāciju atbilstību [EFIA regulas] 9. pantā izklāstītajiem mērķiem un atbilstības kritērijiem” ( 62 ) (še turpmāk – “atbilstības pamatnostādnes”).

40. Lai gan Ārējā novērtējuma ziņojumā ir secināts, ka EFIA pārvaldības struktūra veicina pārredzamu pārvaldību un partnerību un atbilst EFIA regulai ( 63 ) , ir arī atzīmēts, ka, spriežot pēc pieejamajiem protokoliem, bija notikusi tikai viena sanāksme gadā ( 64 )

41. Mūsu darba gaitā ievērojām, ka atbilstības pamatnostādnes nebija pieminētas nevienā Stratēģiskās padomes protokolā ( 65 ) . Kad mēs Komisijas darbiniekiem vaicājām par šīm pamatnostādnēm, viņi piedāvāja iepazīties ar šādiem dokumentiem: — ārējā investīciju plāna ceļvedis, — stratēģiskā orientācija, kas iesniegta un apspriesta pirmajā Stratēģiskās padomes sanāksmē, — pirmajā Stratēģiskās padomes sanāksmē iesniegtās un pieņemtās investīciju logu jomas, — EFIA garantiju riska pamatnostādnes, kas iesniegtas pirmajai Operatīvas darbības padomei un par ko sniegts EIB rakstisks atzinums atbilstoši EFIA regulas 9. panta 4. punktam, — investīciju logu lēmums, — operatīvās darbības padomju protokoli. Kaut arī dažos no šiem dokumentiem ir pamatnostādnēm raksturīgi elementi, ar kuriem nodrošināt EFIA darbību atbilstību EFIA regulas 9. pantā minētajiem mērķiem un atbilstības kritērijiem, tomēr no Stratēģiskās padomes sanāksmju protokoliem netop skaidrs, vai šie elementi ir bijuši oficiāli pieņemti. Turklāt daži no tiem nav publiskoti.

Pašreizējais programmu portfelis neatspoguļo apņemšanos nodrošināt dažādotu tematisko aptvērumu

42. EFIA Stratēģiskā padome “(..) arī atbalsta Komisiju vispārējo investēšanas mērķu noteikšanā attiecībā uz EFIA garantiju un uzrauga atbilstošu un diversificētu ģeogrāfisko un tematisko segumu investīciju logiem, vienlaikus īpašu uzmanību pievēršot valstīm, kuras skar nestabilitāte vai konflikts, VAV [vismazāk attīstītajām valstīm] un lielu parādu apgrūtinātām nabadzīgām valstīm” ( 66 )

43. Ārējā novērtējuma ziņojumā ir norādīts, ka EFIA atbalstīto programmu portfelis koncentrējās uz ierobežotu skaitu jomu un IAM. Piemēram, aplūkojot Āfrikas investīciju platformas summas, redzams, ka gandrīz 80 % finansējuma apvienošanas dotāciju piešķīrumu bija paredzēti infrastruktūras projektiem, un tikai nelielas summas bija paredzētas tādām jomām kā publiskā sektora attīstība, informācijas un komunikācijas tehnoloģija, lauksaimniecība, mežsaimniecība un pilsētu attīstība ( 67 ) . Ārējā novērtējuma ziņojumā ir ieteikts EFIA portfeli pārvaldīt tā, lai vairāk uzmanības būtu pievērsts arī citām IAM jomām, tostarp digitalizācijai, ilgtspējīgām pilsētām un lauksaimniecībai ( 68 )

44. ( 70 ). Īstenošanas ziņojumā šis ieteikums ir pieņemts, tomēr tiek uzskatīts, ka Komisija jau ir veikusi vērā ņemamus pasākumus nolūkā veicināt investīcijas minētajās jomās, jo EFIA garantiju ietvaros jau ir izveidoti speciāli investīciju logi lauksaimniecībai, digitalizācijai un ilgtspējīgām pilsētām. Komisija arī atsaucas uz principu “politika pirmajā vietā”, ko piemēros, īstenojot EFIA+ ( 69 )

Ir jāpilnveido riska novērtēšanas rīki garantiju cenas noteikšanai

45. Instrumentiem, kurus var atbalstīt ar EFIA un kuri ir uzskaitīti EFIA regulas 10. panta 1. punktā, piemīt dažāda līmeņa objektīvi riska faktori. Īpaši augsts objektīvais risks ir aizdevumiem vietējā valūtā un pamatkapitāla līdzdalībai.

46. Mūsu 2017. gada pārskatā norādījām, ka “atšķirībā no ESIF, kur EIB ir faktiski vienīgais starpnieks, EFIA ļauj citām starptautiskajām organizācijām un privātā sektora struktūrām nodot ES garantijas ieguvumus un, iespējams, izmantot garantiju”. Tādējādi EFIA ir piemērs līdz šim brīvākajai pilnvaru deleģēšanai (runājot par partneru loku), kad ir iespējams uzņemties saistības ES budžeta vārdā ( 71 )

47. Ārējā novērtējuma ziņojumā teikts, ka ierosināto investīciju programmu agrajos riska novērtējumos bija izmantoti dati, kas liecināja par augstu risku un tātad par lielu garantiju cenu, kas finanšu iestādēm jāmaksā Komisijai. Ziņojumā ir ieteikts pārskatīt, kura datubāze tiek atlasīta riska novērtēšanai ( 72 )

48. Īstenošanas ziņojumā ir rakstīts, ka attiecībā uz riska novērtēšanas datubāzes izvēli Komisija, sadarbojoties ar ekspertiem, izstrādā speciālu programmatūru, kas palīdzēs modelēt riskus atbilstīgi EFIA+ garantijai, atzīstot īpašās problēmas jaunattīstības un pārejas procesa valstīs un par pamatu izmantojot datus no Vispārējās jaunietekmes tirgu risku datubāzes ( 73 )

49. Tā kā ar finanšu iestādēm ir parakstīti jau vairāki garantiju nolīgumi (sk. 31. punktu), mēs uzskatām, ka stabilu riska novērtēšanas rīku, metožu un zināšanu nodrošināšana ir būtiski svarīgs jautājums.

PAPILDU APSVĒRUMI PAR EFIA UZRAUDZĪBAS UN NOVĒRTĒŠANAS SISTĒMU

Kritēriji

50. Atbilstoši labāka regulējuma principiem ( 74 ) Komisija ir apņēmusies stingri izvērtēt tiesību aktu ietekmi, tostarp likumdošanas procesā ieviestu būtisku grozījumu ietekmi, lai politiskie lēmumi būtu balstīti uz informāciju un pierādījumiem ( 75 ) . Šādā nolūkā Komisija ir arī apņēmusies sagatavot ietekmes novērtējumus par savām leģislatīvajām un neleģislatīvajām iniciatīvām, deleģētajiem aktiem un īstenošanas pasākumiem, kas varētu ievērojami ietekmēt ekonomiku, vidi un sociālo jomu. Īpaši svarīgi ir Komisijas darba programmā vai kopīgajā deklarācijā iekļautajām iniciatīvām pievienot ietekmes novērtējumus ( 76 ) . Komisijas labāka regulējuma pamatnostādnēs ir noteikti daži šā noteikuma izņēmumi, tostarp gadījumi, kad politiski nepieciešams virzīties uz priekšu strauji vai ir ārkārtas stāvoklis, kurā vajadzīga ātra reakcija ( 77 )

51. Novērtējumos jāizskata visi svarīgie ES intervenču ekonomiskās, sociālās un vides ietekmes aspekti (īpašu uzmanību jāpievērš iepriekšējos ietekmes novērtējumos konstatētajai ietekmei) ( 78 )

52. Mūsu Apskatā Nr. 2/2020 izteicām viedokli, ka Komisijai jānosaka mazāk izņēmumu no vispārējiem noteikumiem attiecībā uz sabiedrisko apspriešanu, ietekmes novērtējumiem un citiem novērtējumiem ( 79 )

53. Mūsu Īpašajā ziņojumā Nr. 21/2015 argumentējām, ka, lai radītu uzticēšanos attīstības palīdzībai, īpaši saistībā ar izmantotajiem instrumentiem, atbalsta sniegšanas metodēm un iesaistītajiem līdzekļiem, ir ļoti svarīgi uzskatāmi parādīt ar konkrēto atbalstu sasniegtos rezultātus ( 80 )

EFIA izveides priekšlikumam nebija pievienots ietekmes novērtējums

54. Lai gan ārējo investīciju plāns, kurš ietver arī EFIA, bija iekļauts kopīgajā deklarācijā par ES likumdošanas prioritātēm 2017. gadam ( 81 ) , Komisijas priekšlikumam par EFIA regulu nebija pievienots pilnīgs ietekmes novērtējums ( 82 ) . Komisijas darbinieki apgalvo, ka šo izņēmumu pamatoja spēcīgā politiskā nepieciešamība EFIA izveidot ātri migrācijas krīzes dēļ.

55. Saskaņā ar Komisijas labāka regulējuma pamatnostādnēm novērtējumos jāizskata visi svarīgie ES intervenču ekonomiskās, sociālās un vides ietekmes aspekti (īpašu uzmanību jāpievērš iepriekšējos ietekmes novērtējumos konstatētajai ietekmei). Mēs uzskatām, ka ietekmes novērtējuma nepievienošana EFIA regulai vēl vairāk pastiprina vajadzību veikt pilnīgu EFIA novērtēšanu ( 83 )

EFIA garantiju fonda izmantošana un darbība vēl nav novērtēta

56. ESIF regulas 17. panta 2. punktā noteikts, ka Komisija līdz 2019. gada 31. decembrim un pēc tam ik pēc trim gadiem novērtē EFIA garantiju fonda izmantošanu un darbību. Līdz šim šāda novērtēšana nav veikta.

57. Vaicāti pēc minētā novērtējuma, Komisijas darbinieki norādīja uz šādiem dokumentiem: Īstenošanas ziņojums, Ārējais novērtējuma ziņojums, Komisijas ziņojums par Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai garantiju fonda pārvaldību ( 84 ) un Komisijas paziņojums par Finanšu regulas 2018/1046 212. pantā paredzētā uzkrājumu fonda aktīvu pārvaldnieku ( 85 ) . Tomēr nevienā no šiem dokumentiem nav ietverts EFIA garantiju fonda izmantošanas un darbības novērtējums. — Īstenošanas ziņojumā nav atsauces uz EFIA regulas 17. panta 2. punktu un nav sniegta informācija par EFIA garantiju fonda izmantošanu vai darbību. — Lai gan Ārējā novērtējuma ziņojumā ir secināts, ka EFIA garantiju fonds atbilst EFIA regulas prasībām, šajā ziņojumā nav papildu novērtēta tā izmantošana vai darbība. — Komisijas ziņojums par Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai garantiju fonda pārvaldību tika publicēts 2020. gada 31. jūlijā. Tas ir vadības ziņojums, kuru sagatavo, lai izpildītu EFIA regulas 16. panta 3. punkta prasības. — Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par Finanšu regulas 2018/1046 212. pantā paredzētā uzkrājumu fonda aktīvu pārvaldnieku nav iekļauts EFIA garantiju fonda izmantošanas vai darbības novērtējums.

58. Piemēram, mēs uzskatām, ka EFIA garantiju fonda novērtējumā būtu jāaplūko turpmāk minētie jautājumi, bet iepriekš uzskaitītajos dokumentos tie nav atrodami: — cik piemērots ir ES finansējuma apmērs, kāds piešķirts garantiju fondam, lai efektīvi segtu EFIA garantētās darbības, — cik piemērota ir garantiju fonda mērķlikme (pašlaik 50 % no kopējām ES garantiju saistībām) attiecībā pret Fonda riska profilu, — cik piemērots ir garantiju fonda nodrošinājuma ar līdzekļiem mehānisms savlaicīguma un izmaksu efektivitātes ziņā.

Rezultātu ietvara nepilnības

59. ES starptautiskās sadarbības un attīstības rezultātu ietvars, ko ieviesa 2015. gadā un pārskatīja 2018. gadā, ir Komisijas rīks, ko izmanto, lai apkopotu un novērtētu sasniegtos rezultātus salīdzinājumā ar stratēģiskajiem mērķiem ( 86 ) . Cita starpā šis ietvars veido pamatu ziņošanai par to rādītāju rezultātiem, kuri iekļauti Komisijas Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāta stratēģiskajos un pārvaldības plānos ( 87 )

60. Īstenošanas ziņojumā ir secināts, ka EFIA pārraudzības sistēmas projekts ir saskaņots ar ES rezultātu ietvaru attīstības sadarbībai, tomēr būtu jāuzlabo tā spēja sagatavot konsolidējamus un apkopojamus datus, ņemot vērā to, ka ( 88 ) — joprojām ir jālemj par metodoloģiju attiecībā uz dažiem ierosinātajiem rādītājiem, — sektoru pamatrādītājiem ir ierobežota pievienotā vērtība un trūkst salīdzināmības, — joprojām pastāv pretrunas starp Komisijas dienestu ziņošanas vajadzībām un finanšu iestāžu pašu sistēmām un uzraudzības pieeju, kas palielina izmaksas un sekmē šaurāku priekšstatu par kopējo situāciju (līdzīgi vai salīdzināmi rādītāji).

61. Turklāt Ārējā novērtējuma ziņojumā norādīts, ka uzraudzības sistēmas ierobežojumu dēļ EFIA varētu nespēt uzraudzīt sniegumu saistībā ar dzimumu līdztiesības un citiem transversāliem rādītājiem ( 89 )

62. Mūsu Īpašajā ziņojumā Nr. 21/2015 rakstījām, ka attīstības partneru izmantoto palīdzības sniegšanas instrumentu, rezultātu ietvaru un pārskatatbildības struktūru nesaskaņotība var novest pie līdzekļu nelietderīga izlietojuma un pārskatatbildības trūkuma ( 90 ) . Uzskatām ka šis risks ir pat lielāks saistībā ar EFIA, jo Komisijas spēja atskaitīties par ES līdzekļu izlietojumu galvenokārt būs atkarīga no finanšu iestāžu un viņu privātā sektora partneru sniegtajiem datiem un ziņojumiem.

SECINĀJUMI

63. Īstenošanas ziņojums neatbilst dažām EFIA regulas 17. panta 1. punkta pamatprasībām. Šis ziņojums nav pilnīgs novērtējums, bet ierobežots novērtējums par EFIA sākotnējo darbību, tā pārvaldību un reālo ieguldījumu EFIA regulas mērķu un uzdevumu īstenošanā. Vēl ir jāpārskata EFIA uzņēmējdarbības procesi. Īstenošanas ziņojumu iesniedza astoņus mēnešus pēc ārējā novērtējuma aptvertā laikposma beigām un piecus mēnešus pēc EFIA regulas 17. panta 1. punktā noteiktā Komisijas novērtējuma termiņa.

64. Īstenošanas ziņojumā norādītais finanšu piesaistījuma rādītājs nav pietiekami ticams, lai liecinātu par EFIA spēju mobilizēt papildu investīcijas, un, iespējams, ir pārspīlēts. Īstenošanas ziņojumā nav konkrētas informācijas par to, kā EFIA veicas ar privātā sektora finansējuma piesaistīšanu vai inovatīvu produktu radīšanu, un Ziņojuma secinājumi par nefinanšu papildināmību ir balstīti uz prognozēm.

65. EFIA ir pārāk agrīnā īstenošanas stadijā, lai būtu iespējams precīzi novērtēt Fonda devumu ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanā. Īstenošanas ziņojumā nav sniegta informācija par to, kā EFIA virza investīcijas sektoros, kuros tiek veicināta klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās tām. Tāpat Ziņojumā nav informācijas par progresu, kas panākts, lai sasniegtu to mērķi, saskaņā ar kuru obligāti noteikta EFIA garantiju proporcija jāizmanto, lai finansētu klimata rīcību, atjaunojamo enerģiju un resursu efektivitāti.

66. Lai gan Īstenošanas ziņojumā pozitīvi ir novērtēts EFIA īstenošanas temps, nav pieminētas vai paskaidrotas atšķirības starp noteikumos izvirzītajiem termiņiem un faktisko īstenošanas gaitu.

67. Īstenošanas ziņojumā nav pietiekami atspoguļoti daži Ārējā novērtējuma ziņojuma saturā iekļauti jautājumi, kas ir svarīgi saistībā ar EFIA sākotnējās darbības un pārvaldības novērtēšanu. Galvenie no tiem attiecas uz Stratēģiskās padomes darbību, ņemot vērā EFIA regulas prasības, pašreizējā programmu portfeļa saskaņotību ar nolūku nodrošināt dažādotu tematisko aptvērumu un vajadzību nodrošināt stabilus riska novērtēšanas rīkus, metodes un zināšanas garantiju cenas noteikšanai.

68. Papildus tam, ka jānovērtē EFIA sākotnējā darbība, tā pārvaldība un efektivitāte, EFIA uzraudzības un novērtēšanas sistēmā iztrūkst daži svarīgi elementi, tostarp EFIA regulai nebija pievienots ietekmes novērtējums, vēl nav sagatavots EIFA garantiju fonda novērtējums un, kā atzīts Īstenošanas ziņojumā, ir jāuzlabo EFIA rezultātu ietvars.

Šo atzinumu 2020. gada 3. septembrī saskaņā ar ārkārtas procedūru pieņēma III apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas locekle Bettina JAKOBSEN. Revīzijas palātas vārdā – priekšsēdētājs Klaus-Heiner LEHNE

(1) OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

(2) OV L 249, 27.9.2017., 1. lpp. (“EFIA regula”).

(3) COM(2020) 224 final, 2.6.2020. (“Īstenošanas ziņojums”).

(4) COM(2020) 407 final, 28.5.2020.

(5) Komisija iesniedza ziņojumu mums tajā pašā dienā.

(6) Ārējais novērtējuma ziņojums ar šādu virsrakstu: “EFIA un EFIA garantiju fonda īstenošanas ziņojums”, galīgais ziņojums, 14.1.2020. (še turpmāk – “Ārējais novērtējuma ziņojums”).

(7) Eiropadomes 2020. gada 17., 18., 19., 20. un 21. jūlija ārkārtas sanāksmes secinājumi, EUCO 10/20, 2020. g. 21. jūlijs, A.31. punkts.

(8) Komisijas dienestu darba dokuments “Labāka regulējuma pamatnostādnes” (SWD(2017) 350), 2017. g. jūlijs, Labāks regulējums: pamatnostādnes un rīkkopa, sk. VI nodaļu, kas ietver pamatnostādnes par novērtēšanu (tostarp atbilstības pārbaudēm) un galvenās prasības.

(9) Labāks regulējums: pamatnostādnes un rīkkopa, sk. VI nodaļu, kas ietver pamatnostādnes par novērtēšanu (tostarp atbilstības pārbaudēm) un galvenās prasības, ievads.

(10) Ārējais novērtējuma ziņojums, kopsavilkums.

(11) Ārējais novērtējuma ziņojums, ievads.

(12) Ārējais novērtējuma ziņojums, 6. ieteikums.

(13) 2018. gada jūnijā Komisija iesniedza priekšlikumu regulai, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (NDICI) (COM(2018) 460 final). Saskaņā ar šo priekšlikumu ir paredzēts apvienot pašreizējos noteikumus attiecībā uz Eiropas Fondu ilgtspējīgai attīstībai, ārējo aizdevumu mandātu un Garantiju fondu ārējai darbībai un tos aizstāt ar jauniem noteikumiem par EFIA+ budžeta garantijām un finansiālo palīdzību trešām valstīm.

(14) Īstenošanas ziņojums, 2. iedaļa.

(15) Ārējais novērtējuma ziņojums, ievads.

(16) Sk. 5. zemsvītras piezīmi.

(17) EFIA regula, 3. panta 1. punkts.

(18) EFIA regula, 2. panta 5. punkts.

(19) EFIA regula, 3. panta 2. punkts.

(20) EFIA regula, 3. panta 3. punkts.

(21) ESIF regula, 10. apsvērums.

(22) Atzinums Nr. 2/2016 “ESIF: agrs priekšlikums pagarināt termiņu un paplašināt”, 47. punkts, (OV C 465, 13.12.2016., 1. lpp.).

(23) ESAO, Methodologies to measure amounts mobilised from the private sector by official development finance interventions, DCD/DAC/STAT(2015)8, 24.2.2015.

(24) ESAO šo metodoloģiju pašlaik pārskata.

(25) Finanšu regula, 2. panta 38. punkts (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

(26) Īpašais ziņojums Nr. 19/2016 “ES budžeta izpilde, izmantojot finanšu instrumentus, – gūtā pieredze 2007.–2013. gada plānošanas periodā”, 70. punkts (OV C 250, 9.7.2016., 2. lpp.).

(27) Īpašais ziņojums Nr. 16/2014 “ES ārpolitikas atbalstam paredzētās reģionālo ieguldījumu mehānismu dotāciju un finanšu iestāžu aizdevumu apvienošanas efektivitāte”, 42. punkts (OV C 381, 28.10.2014., 13. lpp.).

(28) Īstenošanas ziņojums, 5.2. iedaļa.

(29) Īstenošanas ziņojums, kopsavilkums.

(30) Ārējais novērtējuma ziņojums, 3.1. iedaļa.

(31) Īstenošanas ziņojums, 5.2. iedaļa.

(32) Ārējais novērtējuma ziņojums, 3.2. iedaļa.

(33) Ārējais novērtējuma ziņojums, 29. zemsvītras piezīme.

(34) Ārējais novērtējuma ziņojums, 3.1. iedaļa.

(35) Mūsu Īpašā ziņojuma Nr. 16/2014 39. punktā atzīmējām, ka projektiem, kas saņēma atbalstu no reģionālajiem ieguldījumu mehānismiem, finansējumu galvenokārt sniedza institucionālas attīstības bankas, bet privātā sektora aizdevumi bija nelieli.

(36) Ārējais novērtējuma ziņojums, 3.1. iedaļa.

(37) Ārējais novērtējuma ziņojums, secinājumi un ieteikumi.

(38) Īstenošanas ziņojums, secinājumi un ieteikumi, “Atbilstība”.

(39) Īstenošanas ziņojums, 5.2. iedaļa.

(40) Ārējais novērtējuma ziņojums, 3.2. iedaļa.

(41) Īstenošanas ziņojums, 5.2. iedaļa.

(42) Ārējais novērtējuma ziņojums, 3.2. iedaļa.

(43) Īstenošanas ziņojums, 5.5. iedaļa.

(44) Ārējais novērtējuma ziņojums, 3.3. iedaļa.

(45) Ārējais novērtējuma ziņojums, 43. zemsvītras piezīme.

(46) Īstenošanas ziņojums, kopsavilkums un 5.1. iedaļa.

(47) Īstenošanas ziņojums, kopsavilkums un 5.2. iedaļa.

(48) Ārējais novērtējuma ziņojums, 28. zemsvītras piezīme.

(49) Ārējais novērtējuma ziņojums, 3. pielikums “Vispārīga informācija par EFIA un ĀIP”.

(50) EFIA regula, 8. panta 2. punkts.

(51) Īstenošanas ziņojums, kopsavilkums.

(52) EFIA regula, 8. panta 3. punkts.

(53) Īstenošanas ziņojums, kopsavilkums.

(54) Īstenošanas ziņojums, kopsavilkums.

(55) EFIA regula, 8. panta 2. punkts.

(56) Ārējais novērtējuma ziņojums, 4.2. iedaļa.

(57) Šīs “horizontālās prasības” ir vairākas juridiskās saistības, kas ir jāpilda finanšu iestādēm, piemēram, Revīzijas palātas, Komisijas un Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai tiesības piekļūt ES budžeta līdzekļu saņēmēju rīcībā esošai informācijai, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas pasākumi, nesadarbojošās jurisdikcijas, ES ierobežojoši pasākumi, starptautiskas konvencijas, sūdzību mehānisms un ziņošanas, publicēšanas, uzraudzības un novērtēšanas pienākumi. Sk. Ārējā novērtējuma ziņojuma 57. zemsvītras piezīmi.

(58) Īstenošanas ziņojums, 4. iedaļa.

(59) EFIA regula, 16. un 17. apsvērums.

(60) EFIA regula, 5. panta 4. punkts.

(61) EFIA regula, 5. panta 5. punkts.

(62) EFIA regula, 5. panta 7. punkts.

(63) Ārējais novērtējuma ziņojums, kopsavilkums.

(64) Ārējais novērtējuma ziņojums, 2. pielikums.

(65) Mēs izskatījām protokolus, kas bija sagatavoti pēc četrām Stratēģiskās padomes sanāksmēm, kuras bija notikušas laikā no 2017. gada 28. septembra līdz 2020. gada 22. janvārim.

(66) EFIA regula, 5. panta 2. punkts.

(67) Ārējais novērtējuma ziņojums, 3.2. iedaļa.

(68) Ārējais novērtējuma ziņojums, kopsavilkums, 3. ieteikums.

(69) Īstenošanas ziņojums, secinājumi un ieteikumi.

(70) Vairāk informācijas par EFIA+ sk. 13. zemsvītras piezīmē.

(71) Revīzijas palātas pārskats par budžeta izpildi 2017. finanšu gadā un iestāžu atbildes, 2.41. punkts (OV C 357, 4.10.2018., 1. lpp.).

(72) Ārējais novērtējuma ziņojums, 4.3. iedaļa.

(73) Īstenošanas ziņojums, 6. iedaļa.

(74) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Labāks regulējums labāku rezultātu sasniegšanai – ES programma” (COM(2015) 215 final, 19.5.2015.).

(75) Komisijas preses relīze “Labāka regulējuma programma – veicināt pārredzamību un kontroli, lai uzlabotu likumdošanas procesu Eiropas Savienībā”, 19.5.2015.

(76) 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.).

(77) Labāks regulējums: pamatnostādnes un rīkkopa, sk. Better regulation guidelines – Better regulation in the Commission, I nodaļa, 1. izcēlums.

(78) Labāks regulējums: pamatnostādnes un rīkkopa, sk. VI nodaļu, kas ietver pamatnostādnes par novērtēšanu (tostarp atbilstības pārbaudēm) un galvenās prasības, izcēlums Key requirements.

(79) Apskats Nr. 2/2020 “Likumdošana Eiropas Savienībā pēc labāka regulējuma gandrīz 20 gadu garumā”, 9. punkts.

(80) Īpašais ziņojums Nr. 21/2015 “Uz rezultātiem vērsta pieeja ES attīstības un sadarbības pasākumos un to risku izvērtējums, kas saistīti ar šo pieeju”, 4. punkts (OV C 428, 19.12.2015., 9. lpp.).

(81) Eiropas Komisijas, Padomes un Parlamenta “Kopīgā deklarācija par ES likumdošanas prioritātēm 2017. gadā”, 13.12.2016.

(82) Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Fondu ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) un ar ko izveido EFIA garantiju un EFIA garantiju fondu (COM(2016) 586 final, 14.9.2016.).

(83) Labāks regulējums: pamatnostādnes un rīkkopa, sk. VI nodaļu, kas ietver pamatnostādnes par novērtēšanu (tostarp atbilstības pārbaudēm) un galvenās prasības, izcēlums “Key requirements”.

(84) Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai par Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai garantiju fonda pārvaldību (COM(2020) 346 final, 31.7.2020.).

(85) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Finanšu regulas 2018/1046 212. pantā paredzētā uzkrājumu fonda aktīvu pārvaldnieku (COM(2020) 130 final, 25.3.2020.).

(86) Komisijas dienestu darba dokuments A Revised EU International Cooperation and Development Results Framework in line with the Sustainable Development Goals of the 2030 Agenda for Sustainable Development and the New European Consensus on Development (SWD(2018) 444, 11.10.2018.), 2. iedaļa.

(87) Turpat, ievads.

(88) Īstenošanas ziņojums, 5.3. iedaļa.

(89) Ārējais novērtējuma ziņojums, kopsavilkums.

(90) Īpašais ziņojums Nr. 21/2015, 80. punkts.