LV    LV LV 
LV 1   LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 16.7.2008 
SEC(2008) 2116 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
 
kas pievienots 
Priekšlikums 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
 
ar ko izveido sist ēmu, lai noteiktu ekodizaina pras ības ar ener ģiju saistītiem ražojumiem 
 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
{COM(2008) 399 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 2115} 
LV 2   LV KOPSAVILKUMS 
Šis ietekmes nov ērtējums ir pavaddokuments priekšlikumam par groz ījumiem ekodizaina 
direktīvā par enerģiju patērējošiem ražojumiem1. Ekodizaina direkt īvas grozījumi ir viens no 
elementiem r īcības plānā ilgtspējīga patēriņa un ražošanas jom ā un ilgtsp ējīgas rūpniecības 
politikas jom ā (SCP/SIP ); minētais plāns ir Uz ņēmējdarbības un r ūpniecības, Vides un 
Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorātu kopīga iniciatīva. SCP/SIP  galvenais elements ir 
integrēta ražojumu politika. Ekodizaina direkt īva ir svarīgs rīcības plāna pamatelements.  
Spēkā esošā ekodizaina direkt īva attiecas tikai uz ener ģiju patērējošiem ražojumiem (iz ņemot 
transportl īdzekļus). Direkt īva ļauj noteikt oblig ātās prasības šiem ražojumiem atbilst īgi tā 
ražojuma raksturlielumiem, kura aprites cikls ir visl ētākais, ja neviens pašregul ējošs 
mehānisms neparedz piem ērotu alternat īvu risinājumu. Turkl āt direktīvā norādīti vairāki 
kritēriji un droš ības pasākumi, lai oblig ātajās prasībās ņemtu vērā konkurētspēju un soci ālos 
jautājumus. Tādējādi nodrošin ās to, ka ekolo ģisko raksturlielumu uzlabojumi ir ekonomiski 
izdevīgi. Lai gan īstermiņā šo ražojumu p ārdošanas cenas var ētu pieaugt, to uzlabotie r ādītāji 
ar uzviju kompens ēs cenu pieaugumu ražojuma aprites cikla gait ā, jo tiem ir maz ākas 
lietošanas izmaksas. 
Tomēr iepriekš min ēto rīcības plānu ietekmes nov ērtējums liecina, ka ekodizaina direkt īvas 
šaurā darbības joma nopietni ierobežo ES Integr ētās ražojumu politikas iesp ējamo ietekmi. 
Tādēļ ietekmes nov ērtējuma ziņojumā tiek analiz ēts tas, vai ekodizaina direkt īvas darbības 
joma ir jāpaplašina, un k āda būtu šādas paplašin āšanas ietekme. T ādējādi ziņojuma mērķis ir 
sniegt politikas veidot ājiem inform āciju par šāda paplašin ājuma iesp ējamo darb ības jomu. 
Tiek apsv ērtas trīs iespējas:  
(1) nepaplašin āt direktīvas darb ības jomu, t ādējādi attiecinot to tikai uz ener ģiju 
patērējošiem ražojumiem, 
(2) attiecināt direktīvas darbību arī uz ražojumiem, kas nepat ērē enerģiju, saglab ājot 
izņēmumu attiec ībā uz transportl īdzekļiem, un 
(3) attiecināt direktīvas darbību arī uz ražojumiem, kas nepat ērē enerģiju, kā arī uz 
transportl īdzekļiem. 
Mainot ekodizaina direkt īvas darbības jomu, netiktu tieši ietekm ēti ražojumi, jo ekodizaina 
direktīva ir pamatdirekt īva. Vides, ekonomikas un soci ālā ietekme ir saist īta ar īstenošanas 
pasākumiem atseviš ķām ražojumu grup ām. Šos īstenošanas pas ākumus pie ņem Komisija 
saskaņā ar regulat īvo komitolo ģijas proced ūru. Pirms īstenošanas pas ākumu pie ņemšanas 
notiks ofici ālas apspriedes ar ieinteres ētajām person ām, un Komisijas dienesti izstr ādās 
konkrētu ietekmes nov ērtējumu. Visi zi ņojumā minētie ietekmes veidi ir piem ēri, kas ilustr ē 
ietekmi, ko var pan ākt atbilstoši daž ādajām iepriekšmin ētajām iespējām, ieviešot īstenošanas 
pasākumus ražojumiem. Turkl āt ietekme īstenotos tikai ilgtermi ņā, jo īstenošanas pas ākumus 
pieņem pēc rūpīga vērtēšanas procesa un katram ražojumam atseviš ķi.  
                                                 
1 Dir. 2005/32/EK  
LV 3   LV Iespēju analīzē ņemti vērā vairāki jautājumi. Pirmk ārt, apskat īta ietekme uz vidi plaš ās 
ražojumu kategorij ās. Otrkārt, pārskatīts jautājums, vai ekodizaina direkt īva pārklātos ar jau 
esošiem ties ību aktiem par ietekmi uz vidi. Trešk ārt, ir apskat īts uzlabojumu potenci āls, kas 
minētajām iespējām ir vides jom ā, un ekonomisk ā un sociālā ietekme.  
Pieejamo datu anal īze liecina, ka iesp ējams būtiski mazin āt ietekmi uz vidi, vienlaikus ļaujot 
ietaupīt uzņēmumiem un gala pat ērētājiem. Kopum ā iespējamās priekšroc ības pieaug, 
paplašinoties to ražojumu kl āstam, kuriem var piem ērot īstenošanas pas ākumus. 
Lai gan iesp ējamās priekšroc ības būtu visliel ākās, ja pas ākumi attiektos uz visiem 
ražojumiem (treš ā iespēja), ziņojums liecina, ka ekodizaina direkt īva nepapildin ās tipa 
apstiprināšanas sist ēmu, jo daudzas no iesp ējamām priekšroc ībām jau b ūs izmantotas 
paredzētos tiesību aktos, piem ēram, tiesību aktos par automaš īnu CO 2 emisijām un jaunajos 
Eiropas standartos . Apsverot otraj ā iespējā minēto ražojumu iek ļaušanu, ekonomiski izdev īgā 
veidā iespējams uzlabot ietekmi uz vidi, ko izraisa ar ener ģiju saistīti ražojumi, piem ēram, 
būvniecības ražojumi un ražojumi, kas izmanto ūdeni. Turkl āt virknei citu ražojumu grupu 
piemīt ievērojams potenci āls, lai pan āktu ekonomiski pamatotus uzlabojumus, jo ir 
pierādījumi, ka to ietekme ir pat liel āka nekā to liecināja Labouze 2003  un EIPRO  pētījumi, 
kuros  pārbaudīja noteiktus ražojumus, piem ēram, veļas pulveri/mazg āšanas līdzekļus, 
apavus/ādas izstrādājumus, citus p ārtikas produktus, druk ātos medijus (gr āmatas, žurn ālus, 
avīzes), pap īru higiēnas vajadz ībām, matra čus, baterijas un rota ļlietas. Komisija turpina 
pētījumus, kuros s īkāk pārbaudīs šo ražojumu ietekmi uz vi di un šo ražojumu potenci ālu. 
Turpmākus pētījumus var ētu veikt ar ī attiecībā uz betona/cementa, t ērauda, alum īnija, 
plastmasas un citu noz īmīgu materi ālu lietošanas ilgtsp ējīgumu no vides un ekonomisk ā 
viedokļa. Šīs ražojumu grupas un materi āli ir minēti tikai kā piemēri.  
Pirmās un otrās iespējas izmaksu un ieguvumu visp ārīga analīze liecina, ka s ākotnējo izmaksu 
nozīme lielā mērā ir atkar īga no ražojumu veida vai pat viena ražojumu veida 
apakškategorij ām. Analiz ētajos piem ēros neto ieguvumi ar laiku pieaug, palielinoties t ādu 
ražojumu kl āstam, kuri atbilst oblig ātajām prasībām. 
Paplašinot direkt īvas darbības jomu, b ūs iespējams ieviest īstenošanas pas ākumus tiem 
enerģiju nepatērējošo ražojumu veidiem, kuriem ir visliel ākais potenci āls uzlabot ietekmi uz 
vidi, vienlaikus nodrošinot ar ī lielākos ietaup ījumus ražojumu izmantošanas posm ā. Tas nav 
pilnībā iespējams saska ņā ar spēkā esošo direkt īvu, kura attiecas tikai uz ener ģiju 
patērējošiem ražojumiem. Detaliz ētāka analīze notiks, veicot ietekmes nov ērtējumu, kas 
jāsagatavo par katru īstenošanas pas ākumu. 
Šobrīd, balstoties uz pieejamajiem pier ādījumiem, tiek ieteikts paplašin āt direktīvas darbības 
jomu attiec ībā uz ražojumiem, kas saist īti ar ener ģiju. Ieguvumi, paplašinot darb ības jomu 
attiecībā uz transportl īdzekļiem, būs ierobežoti. Lai gan ir ar ī pamatotas liec ības, ka direkt īvas 
darbības jomas paplašin āšana attiec ībā uz šiem ražojumiem var ētu radīt būtiskus ieguvumus, 
ieteicams turpin āt pētījumus un s īkāk izvērtēt iespēju nākamajā pārskatīšanā direktīvas 
darbības jomā iekļaut ražojumus, kas nav saist īti ar enerģiju.