Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu piemēro galīgo antidempinga maksājumu par dažu Indijas, Taivānas un Taizemes izcelsmes polietilēntereftalāta veidu importu un izbeidz termiņbeigu pārskatīšanas procedūru attiecībā uz dažu Indonēzijas un Malaizijas izcelsmes polietilēntereftalāta veidu importu /* COM/2013/0234 final - 2013/0122 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 2. un 4. punktu un 11. panta 2. punktu, piemēro termiņbeigu pārskatīšanā attiecībā uz spēkā esošo antidempinga maksājumu par dažu Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes izcelsmes polietilēntereftalāta veidu importu. Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padome ar Regulu (EK) Nr. 2604/2000 piemēroja galīgo antidempinga maksājumu par dažu Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes izcelsmes polietilēntereftalāta (“PET”) veidu importu. Pēc termiņbeigu pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 192/2007 galīgo antidempinga maksājumu piemēroja vēl uz pieciem gadiem. Antidempinga pasākumus vēlāk grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1286/2008 saskaņā ar 19. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“antisubsīdiju pamatregula”). Vēlāk veiktajā starpposma pārskatīšanā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu spēkā esošos pasākumus grozīja ar Padomes Īstenošanas regulu Nr. 906/2011. Komisija ar Lēmumu 2000/745/EK, kurā regulāri veikti grozījumi, pieņēma cenu saistības, nosakot trīs Indijas ražotāju eksportētāju piedāvāto minimālo importa cenu. Vienlaikus ar pasākumiem pret attiecīgajām valstīm tiek piemēroti antidempinga maksājumi PET importam no Ķīnas (piemērošana pagarināta 2010. gada novembrī), kā arī kopš 2010. gada septembra ir spēkā kompensācijas pasākumi attiecībā uz Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes PET importu. Antidempinga un antisubsīdiju izmeklēšanu pret Omānu un Saūda Arābiju izbeidza 2011. gadā pēc sūdzības atsaukšanas. Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem un mērķiem Neattiecas. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet ir sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2012. gada 24. februārī publicēja paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī par dažu Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes izcelsmes polietilēntereftalāta veidu importam piemēroto antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu. Pārskatīšanu sāka pēc Eiropas Polietilēntereftalātu (PET) ražotāju komitejas (EPRK) pieprasījuma to Savienības ražotāju vārdā, kuri veido apmēram 95 % no Savienības polietilēntereftalātu ražošanas apjoma. Attiecībā uz Indiju, Taivānu un Taizemi pārskatīšanas ietvaros veiktās izmeklēšanas laikā konstatēja attiecīgā ražojuma dempinga turpināšanos, kas varētu izraisīt Savienības ražošanas nozares zaudējumu atkārtošanos, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti. Tika arī noteikts, ka pasākumu turpināšana nav pretrunā Savienības interesēm. Attiecībā uz Indonēziju un Malaiziju konstatēja, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā īstermiņā vai vidējā termiņā imports par dempinga cenām no minētajām valstīm uz Savienību visticamāk, neatsāktos tādā apjomā, kas kaitētu Savienības tirgum, visticamāk, neatsāktos. Tādēļ tiek ierosināts Padomei pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, lai pagarinātu spēkā esošos pasākumus attiecībā uz Indiju, Taivānu un Taizemi un lai pārtrauktu pasākumus, ko piemēro Indonēzijai un Malaizijai. Juridiskais pamats Šis priekšlikums attiecas uz Padomes 2009. gada 30. novembra Regulas (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, piemērošanu. Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tādēļ subsidiaritātes principu nepiemēro. Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda iemesla dēļ: rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula. Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ: pamatregula neparedz alternatīvas. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. 2013/0122 (NLE) Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu piemēro galīgo antidempinga maksājumu par dažu Indijas, Taivānas un Taizemes izcelsmes polietilēntereftalāta veidu importu un izbeidz termiņbeigu pārskatīšanas procedūru attiecībā uz dažu Indonēzijas un Malaizijas izcelsmes polietilēntereftalāta veidu importu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 2. un 4. punktu un 11. panta 2. punktu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniegusi pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, tā kā: A. PROCEDŪRA 1. Iepriekš veiktā izmeklēšana un spēkā esošie pasākumi (1) Padome ar Regulu (EK) Nr. 2604/2000[2] (“sākotnējā izmeklēšana”) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu par dažu polietilēntereftalāta (“PET”) veidu importu, kura izcelsme ir cita starpā Indijā, Indonēzijā, Malaizijā, Taivānā un Taizemē (“attiecīgās valstis”). Regulu (EK) Nr. 2604/2000 vēlāk grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 496/2002[3], Padomes Regulu (EK) Nr. 823/2004[4], Padomes Regulu (EK) Nr. 83/2005[5] un Padomes Regulu (EK) Nr. 1646/2005[6]. (2) Padome pēc termiņbeigu pārskatīšanas un daļējas starpposma pārskatīšanas ar Regulu (EK) Nr. 192/2007[7] (“spēkā esošie pasākumi”) galīgo antidempinga maksājumu par dažu polietilēntereftalāta veidu importu, kā izcelsme ir cita starpā Indijā, Indonēzijā, Malaizijā, Taivānā un Taizemē, piemēroja vēl uz pieciem gadiem. Regulu (EK) Nr. 192/2007 vēlāk grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1286/2008[8], Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 906/2011[9] un Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 295/2013[10]. (3) Komisija ar Lēmumu 2000/745/EK[11] un tā turpmākiem grozījumiem pieņēma cenu saistības, nosakot Indijas un Indonēzijas ražotāju eksportētāju piedāvāto minimālo importa cenu. 2. Spēkā esošie kompensācijas pasākumi (4) Padome ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000[12] piemēroja galīgo kompensācijas maksājumu par Indijas, Malaizijas un Taizemes izcelsmes PET importu. Pēc termiņbeigu pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 193/2007[13] galīgo kompensācijas maksājumu par Indijas izcelsmes importu piemēroja vēl uz pieciem gadiem (“spēkā esošie kompensācijas pasākumi”). 3. Pieprasījums veikt termiņbeigu pārskatīšanu (5) Pēc paziņojuma par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām[14] publicēšanas Komisija 2011. gada 25. novembrī saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. Pieprasījumu iesniedza Eiropas Polietilēntereftalātu ražotāju komiteja (“pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kas pārstāv gandrīz 95 % no Savienības PET ražošanas apjoma. (6) Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā, iespējams, turpinātos vai atkārtotos dempings un tiktu nodarīts kaitējums Savienības ražošanas nozarei. 4. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana (7) Komisija, apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, 2012. gada 24. februārī Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu[15] par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu (“paziņojums par pārskatīšanas sākšanu”). 5. Paralēlā izmeklēšana (8) Komisija 2012. gada 24. februārī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī[16] publicētu paziņojumu arī paziņoja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz spēkā esošajiem kompensācijas pasākumiem, ko piemēro dažu Indijas izcelsmes PET veidu importam, saskaņā ar Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulas (EK) Nr. 597/2009[17] (“antisubsīdiju pamatregula”) 18. pantu. 6. Izmeklēšana 6.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods (9) Izmeklēšana attiecībā uz dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību tika veikta no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”). 6.2. Izmeklēšanā iesaistītās personas (10) Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju un citus zināmos Savienības ražotājus, kā arī ražotājus eksportētājus attiecīgajās valstīs, nesaistītus importētājus, zināmus iesaistītos lietotājus un attiecīgo valstu pārstāvjus par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu. (11) Ieinteresētajām personām paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā deva iespēju rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt iespēju tikt uzklausītām. Uzklausīja visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. (12) Ņemot vērā ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu Indijā, Indonēzijā, Malaizijā, Taivānā un Taizemē, kā arī nesaistīto importētāju skaitu, atzina par piemērotu pārbaudīt, vai būtu lietderīgi veikt atlasi atbilstoši pamatregulas 17. pantam. Lai Komisija varētu izlemt, vai būtu vajadzīga atlase, un attiecīgā gadījumā izveidot izlasi, iepriekšminētās personas tika aicinātas paziņot par sevi 15 dienu laikā pēc pārskatīšanas sākšanas un iesniegt Komisijai paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu pieprasīto informāciju. (13) Saistībā ar ražotāju eksportētāju izlases izveidi apzināja septiņus zināmus ražotājus eksportētājus Indijā. Septiņi ražotāji eksportētāji atbildēja un norādīja, ka vēlas, lai tos iekļauj izlasē. Pamatojoties uz ražotāju eksportētāju eksporta apjomu uz Savienību, izveidoja trīs Indijas ražotāju eksportētāju izlasi. (14) Apzināja piecus zināmus ražotājus eksportētājus Indonēzijā. Taču neviens Indonēzijas ražotājs eksportētājs neizteica vēlmi sadarboties izmeklēšanā. Tādēļ visus zināmos Indonēzijas ražotājus eksportētājus un iestādes informēja par to, ka konstatējumi attiecībā uz Indonēziju tiks izdarīti, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. (15) Apzināja divus zināmus ražotājus eksportētājus Malaizijā. Tikai viens ražotājs eksportētājs atbildēja un norādīja, ka vēlas, lai to iekļauj izlasē. Tādēļ nolēma, ka attiecībā uz Malaizijas ražotājiem eksportētājiem atlase nav nepieciešama. Otro zināmo Malaizijas ražotāju eksportētāju un iestādes informēja par to, ka konstatējumi attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas nevēlas sadarboties, tiks izdarīti, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. (16) Apzināja sešus zināmus ražotājus eksportētājus un vienu ražotāju eksportētāju asociāciju Taivānā. Neviens Taivānas ražotājs eksportētājs nenorādīja, ka vēlas tikt iekļauts izlasē. Visus zināmos ražotājus, tostarp tos pārstāvošo asociāciju, kā arī Taivānas iestādes informēja par to, ka konstatējumi attiecībā uz Taivānu tiks izdarīti, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. (17) Apzināja deviņus zināmus ražotājus eksportētājus Taizemē. Tikai viens ražotājs eksportētājs atbildēja un norādīja, ka vēlas, lai to iekļauj izlasē. Tādēļ nolēma, ka attiecībā uz Taizemes ražotājiem eksportētājiem atlase nav nepieciešama. Visus pārējos zināmos Taizemes ražotājus eksportētājus un iestādes informēja par to, ka konstatējumi attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas nevēlas sadarboties, tiks izdarīti, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. (18) Paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu Komisija norādīja, ka ir izveidojusi Savienības ražotāju provizorisku izlasi. Izlasē tika iekļauti četri no trīspadsmit Savienības ražotājiem, kuri bija zināmi jau pirms izmeklēšanas sākšanas, un tie tika atlasīti, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas un pārdošanas apjomu, kuru iespējams pieņemami izmeklēt atvēlētajā laikā. Izlase pārstāvēja vairāk nekā 50 % no aplēstā kopējā Savienībā saražotā un pārdotā apjoma PIP laikā. Ieinteresētās personas aicināja iepazīties ar lietu un 15 dienu laikā pēc paziņojuma par pārskatīšanas sākšanu publicēšanas izteikt savas piezīmes par izlases piemērotību. Visām ieinteresētajām personām, kuras to pieprasīja un varēja pamatot, kāpēc tām jātiek uzklausītām, tika nodrošināta uzklausīšana. (19) Dažas ieinteresētās personas iebilda pret Savienības ražotāju atlasi. Tās uzskatīja, ka i) Komisijai nevajadzētu veikt atlasi, jo īpaši tādēļ, ka izpriekšējā izmeklēšanā tā netika izmantota; ii) tika apstrīdēta atlases metode, jo tajā tikuši “sajaukti trīs dažādi posmi”, proti, pamatojums termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Savienības ražošanas nozares definēšana un atlase; iii) provizoriskā izlase izveidota, pamatojoties uz nepareizu un nepilnīgu informāciju; iv) izveidotā provizoriskā izlase nav reprezentatīva, jo tajā iekļautas nevis grupas, bet uzņēmumi; izskanēja arī apgalvojums, ka nesen atsavināta uzņēmuma vai cita saistīta pārdošanas uzņēmuma iekļaušana izlasē ir mazinājusi izlases reprezentativitāti. (20) Par personu iebildumiem tika sniegtas šādas atbildes. – Lēmums izmantot Savienības ražotāju izlasi tiek pieņemts katrā izmeklēšanā atsevišķi atkarībā no konkrētajiem apstākļiem, un pamatregulas 11. panta 9. punkts nereglamentē šādas izlases izmantošanu, lai termiņbeigu pārskatīšanā noteiktu kaitējumu. Atšķirībā no iepriekšējām izmeklēšanām, kad bija iespējams izmeklēt visus uzņēmumus, kuri pieteicās un sadarbojās, šajā situācijā Komisija uzskatīja, ka, ņemot vērā Savienības ražotāju lielo skaitu, atvēlētajā laikā pieņemami izmeklēt visus nav iespējams, un tādējādi ir izpildīti 17. panta nosacījumi. – Komisija “nesajauca” pamatojuma noteikšanu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Savienības ražošanas nozares definēšanu un provizoriskās izlases izveidi, jo tika saglabāta šo posmu nošķirtība un par tiem lēma atsevišķi. Netika uzskatāmi parādīts, cik lielā mērā Savienības ražotāju sniegtie ražošanas un pārdošanas dati, kurus sniedza, lai pamatotu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, bija ietekmējuši izlases reprezentativitāti. – Izlasi veidoja, pamatojoties uz informāciju, pamatojoties uz izlases veidošanas laikā pieejamo informāciju atbilstoši pamatregulas 17. pantam. Pēc tam, kad tika saņemtas personu piezīmes par konkrētu uzņēmumu datiem, izlases reprezentativitāti pārskatīja. Neviens no izteiktajiem iebildumiem netika atzīts par pamatotu. – Kā noteikts pamatregulas 17. pantā, izlasi izveidoja, ņemot vērā lielāko pārstāvēto ražošanas un pārdošanas apjomu, kādu ir iespējams pieņemami izmeklēt atvēlētajā laikā. Uzņēmumus, kuri ietilpa lielākās grupās un attiecībā uz kuriem konstatēja, ka tie darbojas neatkarīgi no citiem to pašu grupu meitasuzņēmumiem, uzskatīja par tādiem, kas ir reprezentatīvi Savienības ražošanas nozarei, un tādēļ nebija nepieciešams konsolidēti izpētīt visu grupu. Vienlaikus uzņēmumus iekļāva izlasē kā saimnieciskas vienības, nodrošinot visu attiecīgo datu pārbaudāmību. Turklāt atsavināšana un saistītu pārdošanas uzņēmumu esība attiecīgajā periodā bija nozares īpatnības, tādēļ neviens no šiem aspektiem nav uzskatāms par tādu, kas mazina izlases reprezentativitāti. (21) Pēc tam, kad bija izpausti būtiski fakti un apsvērumi ("izpaušana"), minētās personas atkārtoja jau apspriestos argumentus. (22) Izlasē iekļautie trīs Indijas ražotāji eksportētāji, vienīgais Malaizijas ražotājs eksportētājs un vienīgais Taizemes ražotājs eksportētājs, kas vēlējās, lai tos iekļauj izlasē, iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Taču izlasē iekļautā Indijas ražotāja sniegtās atbildes uz anketas jautājumiem atklāja, ka tas PIP laikā tikai eksportēja attiecīgo ražojumu nelielos daudzumos, un tādēļ galu galā tika veikti pārbaudes apmeklējumi pie diviem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kuri kopā veidoja 99 % no kopējā importa no Indijas uz Savienību PIP laikā. (23) Pēc informācijas izpaušanas viens Indijas ražotājs, kas sadarbojās, lūdza aprēķināt dempinga starpību. Šajā sakarībā tika atkārtoti apstiprināts, ka eksporta apjoms no šā uzņēmuma bija nenozīmīgs un attiecīgi tam nebija ietekmes uz dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības noteikšanu šajā termiņa beigu pārskatā. Tādēļ šo prasību noraidīja. (24) Paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu tika paredzēta arī nesaistītu importētāju atlase. Neviens no 24 nesaistītajiem importētājiem, ar kuriem sazinājās, šajā izmeklēšanā nesadarbojās. (25) Pēc pārskatīšanas sākšanas sazinājās ar visiem pieciem zināmajiem izejvielu piegādātājiem, un tiem tika nosūtītas attiecīgās anketas. Divi no tiem uz anketas jautājumiem atbildēja. (26) Sākot pārskatīšanu, sazinājās ar visiem zināmajiem lietotājiem un lietotāju asociācijām. Septiņpadsmit lietotāji sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Pieteicās divdesmit lietotāju asociācijas no 16 dalībvalstīm un sniedza informāciju. (27) Saņemtās informācijas pārbaude (28) Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica pie šādām ieinteresētajām personām: (a) Savienības ražotāji: – Indorama Polymers Europe, UAB, Nīderlande, – Equipolymers, Itālija, Vācija, – Neo Group, UAB, Lietuva, – Novapet SA, Spānija; (b) ražotāji eksportētāji Indijā: – Dhunseri Petrochem & Tea Ltd, Kolkata, – Reliance Industries Ltd, Navi Mumbai; (c) ražotājs Malaizijā: – MPI Polyester Industries Sdn Bhd, Shah Alam, Selangor; (d) ražotājs Taizemē: – Indorama Polymers Pcl, Bangkok; (e) lietotāji Savienībā: – Coca-Cola Europe, Beļģija, – Nestle Waters France, Francija. B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS 1. Attiecīgais ražojums (29) Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats ražojums, uz ko attiecas pēdējā – 2007. gadā pabeigtā – termiņbeigu pārskatīšana un kas minēts iepriekš 2. apsvērumā, proti, Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes izcelsmes polietilēntereftalāts ar viskozitātes koeficientu 78 ml/g vai augstāku atbilstīgi ISO standartam 1628-5, un ko pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 60 20. 2. Līdzīgais ražojums (30) Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā un pārskatīšanas izmeklēšanās konstatēja, ka attiecīgajam ražojumam un PET, ko ražo un pārdod attiecīgo valstu iekšzemes tirgos, kā arī PET, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražotāji, ir vienādas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un izmantojums. Tādēļ šos ražojumus atzina par līdzīgiem ražojumiem atbilstoši pamatregulas 1. panta 4. punktam. C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA 3. Iepriekšējas piezīmes (31) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu pārbaudīja, vai spēkā esošo pasākumu termiņa beigas varētu izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos. (32) Saistībā ar uzņēmumiem, kuri nevēlējās sadarboties, piemēram, Indonēzijas un Taivānas uzņēmumiem, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija jāizmanto pieejamie fakti. Attiecībā uz Malaiziju un Taizemi izmantoja informāciju, ko darīja zināmu uzņēmumi, kas sadarbojās, kā arī pieejamos faktus. (33) PIP laikā attiecīgo valstu izcelsmes attiecīgā ražojuma kopējais importa apjoms saskaņā ar Eurostat datiem sasniedza 126 500 tonnas, veidojot 4,5 % no Savienības tirgus daļas. (34) Attiecībā uz ražošanas jaudas un iekšzemes patēriņa attīstību attiecīgajās valstīs izmantoja pieprasījumā iekļauto pašu tirgus izpētes ziņojumu, kā arī publiski pieejamo informāciju, piemēram, atkāto sabiedrību tīmekļa vietnes un uzņēmumu, kas sadarbojās, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. 4. Indija 4.1. Iepriekšējas piezīmes (35) Kā jau minēts iepriekš, septiņi Indijas ražotāji eksportētāji sadarbojās, un trīs no tiem iekļāva izlasē. Tā kā konstatēja, ka viens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem PIP laikā tikai eksportēja attiecīgo ražojumu nelielos daudzumos, galu galā veica pārbaudes apmeklējumus pie diviem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kuri kopā veidoja 99 % no kopējā importa no Indijas uz Savienību PIP laikā. (36) PIP laikā kopējais Indijas izcelsmes importa apjoms sasniedza 97 000 tonnas, kas veidoja 76 % no kopējā importa apjoma no valstīm, uz kurām attiecas šis pārskatīšana, un 3,4 % no Savienības tirgus daļas. Diviem izlasē iekļautajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem piemēroja cenu saistības un konstatēja, ka PIP laikā tie ievēroja minimālo importa cenu (MIC). Tā kā šie ražotāji eksportētāji pārstāvēja gandrīz visu eksporta apjomu no Indijas, to tirgus daļa gandrīz pilnībā atbilda Indijas tirgus daļai. 4.2. Importa dempings PIP laikā 4.2.1. Normālā vērtība (37) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms attiecībā uz katru izlasē iekļauto Indijas ražotāju eksportētāju noteica, vai tā iekšzemes tirgū nesaistītiem klientiem pārdotā līdzīgā ražojuma kopējais apjoms bija reprezentatīvs, proti, vai šādu pārdevumu kopējais apjoms bija vienāds ar vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdevuma uz Savienību. (38) Pēc tam noteica tos līdzīgā ražojuma veidus, ko ražotāji eksportētāji, kuru iekšzemes tirgū pārdoto kopējo apjomu uzskata par reprezentatīvu, pārdod iekšzemes tirgū un kas ir identiski vai tieši salīdzināmi ar eksportā uz Savienību pārdotajiem līdzīgā ražojuma veidiem. (39) Pārbaudīja arī, vai katra ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, iekšzemes tirgū pārdotais apjoms bija reprezentatīvs attiecībā uz katru ražojuma veidu, proti, vai katra ražojuma veida iekšzemes tirgū pārdotais apjoms veidoja vismaz 5 % no šā ražojuma veida pārdevumu apjoma Savienībā. Attiecībā uz reprezentatīvā daudzumā pārdotajiem ražojuma veidiem pārbaudīja, vai šādi pārdošanas apjomi panākti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To pārbaudīja, PIP laikā nosakot rentablo pārdošanas darījumu īpatsvaru ar nesaistītiem klientiem iekšzemes tirgū attiecībā uz katru eksportēto attiecīgā ražojuma veidu. (40) Tā kā konstatēja, ka visu ražojumu veidu pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bija pietiekami un panākti parastā tirdzniecības apritē, normālās vērtības pamatā bija faktiskā cena iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā attiecīgā ražojuma veida iekšzemes tirgū pārdotā apjoma vidējo svērto vērtību PIP laikā. 4.2.2. Eksporta cena (41) Tā kā visi attiecīgā ražojuma eksporta pārdevumi tika veikti tieši nesaistītiem klientiem Savienībā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām cenām. 4.2.3. Salīdzinājums (42) Vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja cenu (EXW), turklāt tādā pašā tirdzniecības līmenī. (43) Lai nodrošinātu normālās vērtības un eksporta cenas taisnīgu salīdzinājumu, ņēma vērā to faktoru atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Tādēļ veica atbilstīgas korekcijas, lai ņemtu vērā transporta, apdrošināšanas un kravas apstrādes izmaksu, kā arī finanšu izmaksu, iesaiņošanas izmaksu, komisijas maksu un rabatu atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. (44) Viens ražotājs eksportētājs pieprasīja veikt korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, pamatojoties uz to, ka līdzīgais ražojums, iespējams, ticis aplikts ar importa maksājumiem, paredzot to patēriņam eksportētājvalstī, taču, pārdodot ražojumu eksportam uz Savienību, importa maksājumi atmaksāti, izmantojot nodokļu atmaksas shēmu (“NAS”). Tomēr izmeklēšanā konstatēja, ka nepastāv saistība starp atmaksāto nodokļu summu, ko aprēķināja kā eksportēto ražojumu FOB vērtības noteiktu procentuālo daļu, un faktiski samaksātajiem nodokļiem par importētajām izejvielām, ko satur eksportētais ražojums. Būtībā ir konstatēts, ka pat eksportētājiem, kuri visas savas izejvielas iepērk iekšzemes tirgū, proti, savas izejvielas neimportē, ir tiesības izmantot NAS. Tādēļ šo prasību noraidīja. 4.2.4. Dempinga starpība (45) Kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā, katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma attiecīgā veida vidējo svērto eksporta cenu. Šis salīdzinājums parādīja, ka pastāv dempings attiecīgi 4,8 % un 6,6 % līmenī attiecībā uz ražojuma eksportu uz Savienību, ko PIP laikā veica divi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, neskatoties uz to, ka uz abiem uzņēmumiem attiecināja cenu saistības. (46) Pēc izpaušanas viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, dempinga starpības aprēķins, pamatojoties uz pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū četru mēnešu laikā, nevis visu PIP mēnešu laikā, nav pamatots, un apgalvoja, ka tādējādi dempinga starpība ir mākslīgi palielināta. Jāatzīmē, ka termiņa beigu pārskatīšanā pasākumus var saglabāt vai atcelt, bet nevar grozīt. Turklāt tika salīdzināti attiecīgie četri mēneši, t. i., katra ceturkšņa viens mēnesis un parastā vērtība un eksporta cenas tajā pašā mēnesī. No tā izriet, ka tika nodrošināts taisnīgs salīdzinājums. Tādēļ šo prasību noraidīja. 4.3. Importa izmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā (47) Papildus konstatētajam, ka PIP laikā pastāvēja dempings, izmeklēja arī dempinga turpināšanās iespējamību pasākumu atcelšanas gadījumā. (48) Šai saistībā analizēja šādus aspektus: Indijas izcelsmes importa par dempinga cenām apjoms un cenas, Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcība, kā arī Indijas ražotāju ražošanas jauda un eksportam pieejamais jaudas pārpalikums. (49) Turpmāk izklāstītās analīzes pamatā bija galvenokārt pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem un tirgus pētījums, ko salīdzināja ar publiski pieejamo informāciju. 4.3.1. Indijas izcelsmes importa par dempinga cenām apjoms un cenas (50) Attiecīgajā periodā importa apjoms no Indijas uz Savienību divkāršojās un PIP laikā sasniedza aptuveni 97 000 tonnu, veidojot 3,5 % no Savienības kopējā patēriņa PIP laikā. (51) Attiecīgajā periodā importa cenas svārstījās un atbilda Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu tendencēm Savienības tirgū. Kopumā laikposmā no 2008. gada līdz PIP importa cenas palielinājās par 29 %. PIP laikā cenu samazinājums netika konstatēts. 4.3.2. Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcība (52) PIP laikā cenas, kādas bija Indijas izcelsmes eksportam uz trešām valstīm, kopumā bija zemākas par cenām iekšzemes tirgū. Šīs cenu atšķirības sasniedza 7,5 % no eksporta cenu līmeņa. (53) Cenas, kādas bija Indijas izcelsmes eksportam uz trešām valstīm, kopumā bija zemākas par cenām, kādas bija Indijas izcelsmes eksportam uz Savienību, kas ļauj secināt, ka Savienības tirgus ir pievilcīgs, jo var nodrošināt lielāku peļņu. Taču, ņemot vērā šīs cenu noteikšanas politikas atšķirības, nevar izslēgt, ka eksporta uz Savienību cenas pasākumu atcelšanas gadījumā turpinātu samazināties. (54) Pēc izpaušanas viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienības tirgus pievilcības novērtējumu ietekmēja tas, ka pastāv viens uzņēmums, kas nozīmē to, ka tas varēja eksportēt tikai tad, kad cenas bija augstas. Tomēr uzņēmuma noteiktās minimālās importa cenas (“MIC”) salīdzinājums ar ražotāja cenu eksportam uz Savienību to astoņu mēnešu laikā, kad tika konstatēts, ka ražotājs eksportē uz Savienību, liecina, ka cenas eksportam uz Savienību caurmērā bija ievērojami augstākas par MIC, kas norāda, ka uzņēmums cenu politiku ietekmēja tikai nedaudz, ja vispār. No tā izriet, ka uzņēmuma pastāvēšana pati par sevi nemaina secinājumu par Savienības tirgus pievilcību. Tādēļ šī prasība tika noraidīta. (55) Indijas ražotāju ražošanas jauda un eksportam pieejamais jaudas pārpalikums (56) PIP laikā Indijas ražošanas jauda bija 700 000–900 000 tonnu un eksportam pieejamais jaudas pārpalikums, kas pārsniedza iekšzemes pieprasījumu, bija 200 000–300 000 tonnu. (57) Saskaņā ar izmeklēšanas laikā savākto informāciju paredzams, ka Indijas ražošanas jauda turpinās palielināties un līdz 2014. gadam sasniegs aptuveni 1 600 000–1 800 000 tonnu. Gaidāms, ka ražošanas jaudas pieaugums būs daudz straujāks nekā iekšzemes patēriņa pieaugums. Tādēļ tiek lēsts, ka jaudas pārpalikums, kas pārsniegs iekšzemes pieprasījumu, 2014. gadā būs aptuveni 600 000–700 000 tonnu, kas ir aptuveni 21–25 % no Savienības kopējā patēriņa PIP laikā. Tiek atzīmēts, ka Turcijā un Dienvidāfrikā īsteno pret Indiju vērstus tirdzniecības aizsardzības pasākumus, tādējādi, iespējams, samazinot tirgus, kas varētu būt pieejami Indijas izcelsmes eksportam. (58) Jo īpaši ņemot vērā augstāku cenu līmeni Savienības tirgū un tirgus lielumu ar augstu patēriņu, pastāv iespējamība, ka pasākumu atcelšanas gadījumā eksports uz Savienību varētu palielināties. No otras puses, nevar izslēgt, ka ražotāji eksportētāji vēl vairāk pazeminās cenas eksportam uz Savienību un ka tādējādi PIP laikā novērotais dempings pastiprināsies. (59) Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka eksportam pieejamā ražošanas jauda Indijā samazinātos pēc 2014. gada un tādēļ pašreizējā situācija būtu īslaicīga. Jāatzīmē, ka norādītais eksportam pieejamās jaudas samazinājums pēc 2014. gada tika atzīts par saskanīgu ar tirgus izpētes ziņojuma prognozēm. Tādējādi tika secināts, ka šā pieprasījuma mērķis nebija mainīt analīzi attiecībā uz eksportam pieejamās jaudas izaugsmi. Pēc izpaušanas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka eksportam pieejamo jaudu īslaicīgs būtisks pārpalikums bija neizbēgams sakarā ar to, ka kopumā ražošanas jaudas var palielināt tikai vērienīgos posmos, ņemot vērā moderno PET ražotņu minimālos izmērus. Atbildot uz šo argumentu, būtu jānorāda, ka laikā starp PIP un nākamo gadu tika veikts ražošanas jaudas palielinājums no vismaz 150 000 līdz 200 000 tonnu. No tā izriet, ka attiecīgais arguments vien nevar pamatot eksportam pieejamo jaudu pārpalikumu, kas minēts 55. apsvērumā. Jebkurā gadījumā šajā kontekstā eksportam pieejamā jaudas pārpalikuma cēlonis ir nebūtisks. Tādēļ šo prasību noraidīja. (60) Dažas personas iebilda, ka eksportam pieejamo jaudas pārpalikumu, kas radies Indijā, varētu pārņemt arī citas trešās valstis, un ka tāpēc Komisijas aprēķinātais eksportam pieejamais jaudas pārpalikums nav pienācīgi izvērtēts. Nekādā veidā netika pieņemts, ka viss eksportam pieejamais jaudas pārpalikums tiktu novirzīts uz Savienību. Tādēļ šo prasību noraidīja. (61) Viens ražotājs eksportētājs paziņoja, ka Turcijas un Dienvidāfrikas eksporta tirgi bija visai maznozīmīgi, un iebilda, ka šajās valstīs pastāvošie tirdzniecības aizsardzības pasākumi pret Indiju, ko Komisija interpretēja kā norādi, ka Indija realizētu attiecīgā ražojuma dempingu Savienības tirgū. Komisijas vērtējumā atzīts, ka Turcijā un Dienvidāfrikā noteiktie tirdzniecības aizsardzības pasākumi pret importu no Indijas, iespējams, samazinātu tos tirgus, kas varētu būt pieejami eksportam no Indijas. Turklāt, ja apgalvojums, ka Turcijas un Dienvidāfrikas eksporta tirgi ir maznozīmīgi, būtu patiess, pieaugošais jaudas pārpalikums Indijā varētu nozīmēt, ka eksports uz Savienību varētu palielināties pat tad, ja Turcijā un Dienvidāfrikā nebūtu noteikti tirdzniecības aizsardzības pasākumi. Tādēļ šo prasību noraidīja. 4.3.3. Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību (62) Pamatojoties uz iepriekš minēto un jo īpaši ņemot vērā turpinātu dempingu un pieejamo lielo jaudas pārpalikumu, var secināt, ka, ja pasākumi tiktu pārtraukti, ievērojami importa apjomi no Indijas, iespējams, tiks novirzīti uz Savienības tirgu par dempinga cenām, un tādēļ pastāv dempinga turpināšanās iespējamība. 5. Indonēzija 5.1. Iepriekšējas piezīmes (63) Neviens no pieciem zināmajiem Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem izmeklēšanā nesadarbojās, tādēļ saskaņā ar pamatregulas 18. pantu dempinga turpināšanās iespējamības analīzes pamatā bija pieejamie fakti. (64) Saskaņā ar Eurostat datiem importa apjomi no Indonēzijas PIP laikā sasniedza 253 tonnas, kas atbilst gandrīz 0 % no kopējā importa apjoma no valstīm, uz kurām attiecas šī pārskatīšana, un gandrīz 0 % no Savienības tirgus daļas. 5.2. Importa dempings PIP laikā (65) Ņemot vērā sadarbības trūkumu, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju, var secināt, ka imports no Indonēzijas tika veikts par dempinga cenām un dempinga starpība bija 10,8 %. 5.3. Importa izmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā (66) Papildus konstatētajam, ka PIP laikā pastāvēja dempings, izmeklēja arī dempinga turpināšanās iespējamību pasākumu atcelšanas gadījumā. (67) Šai saistībā analizēja šādus aspektus: Indonēzijas izcelsmes importa par dempinga cenām apjoms un cenas, Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcība, kā arī Indonēzijas ražotāju ražošanas jauda un eksportam pieejamais jaudas pārpalikums. 5.3.1. Indonēzijas izcelsmes importa par dempinga cenām apjoms un cenas (68) Attiecīgajā periodā imports no Indonēzijas uz Savienību saglabājās ļoti zemā līmenī. 2008. gadā imports netika veikts. 2009. gadā importa apjoms sasniedza aptuveni 400 tonnas, 2010. gadā tas palielinājās līdz aptuveni 1000 tonnām, savukārt PIP laikā atkal samazinājās līdz 253 tonnām. Attiecīgajā periodā šā importa attiecīgā tirgus daļa no kopējā patēriņa Savienībā bija gandrīz 0 %. (69) Indonēzijas izcelsmes importa cenas 2009. un 2010. gadā vidēji bija augstākas par Savienības ražošanas nozares cenām Savienības tirgū. Lai gan vidējā Indonēzijas izcelsmes importa cena PIP laikā bija nedaudz zemāka par Savienības ražošanas nozares cenu Savienības tirgū, attiecīgos cenu līmeņus var uzskatīt par līdzīgiem. PIP laikā cenu samazinājums netika konstatēts. 5.3.2. Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcība (70) Gan pārskatīšanas pieprasījumā sniegtā informācija, gan arī informācija oficiālajā Indonēzijas tirdzniecības statistikas tīmekļa vietnē aptvēra plašāku ražojuma profilu nekā attiecīgais ražojums. Tādēļ nebija iespējams uzticami noteikt cenas eksportam uz trešo valstu tirgiem. (71) Sadarbības trūkuma dēļ nebija arī iespējams noteikt cenu iekšzemes tirgū. 5.3.3. Ražošanas jauda un eksportam pieejamais jaudas pārpalikums (72) Ņemot vērā to, ka Indonēzijas uzņēmumi nesadarbojās, ražošanas jaudas un iekšzemes pieprasījuma tendences noteica, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā iekļautajiem datiem, kas tika grozīti pēc izmeklēšanas laikā saņemta pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma, kurā bija norādīts, ka vienīgā jaudas palielināšanas prognoze pārskatīšanas pieprasījumā netiks īstenota. Grozītie dati tika salīdzināti ar publiski pieejamo informāciju, piemēram, informāciju uzņēmumu tīmekļa vietnēs. Pamatojoties uz iepriekš minēto, var secināt, ka attiecīgajā periodā ražošanas jauda Indonēzijā saglabājās vienā līmenī, proti, tā bija 400 000–600 000 tonnu. Attiecīgajā periodā eksportam pieejamais jaudas pārpalikums nepārtraukti samazinājās un sasniedza 65–70 % no kopējās valsts jaudas PIP laikā, kas ir 9–11 % no kopējā patēriņa Savienībā. Paredzams, ka jauda nepalielināsies vismaz līdz 2014. gadam. Vienlaikus gaidāms, ka Indonēzijā palielināsies patēriņš. Tādējādi paredzams, ka eksportam pieejamā ražošanas jaudas daļa samazināsies un veidos pavisam nelielu daļu no kopējā patēriņa Savienībā PIP laikā. 5.3.4. Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību (73) Ņemot vērā iepriekš minēto, jo īpaši konstatējumus par gaidāmajām jaudas izmaiņām, secināja, ka, atceļot pasākumus, nepastāv iespējamība, ka Indonēzijas ražotāji eksportētāji īstermiņā un vidējā termiņā atsāks eksportu par dempinga cenām tādā apjomā, kas kaitētu Savienības tirgum. 6. Malaizija 6.1. Iepriekšējas piezīmes (74) Tikai viens no diviem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem sadarbojās izmeklēšanā, taču tas PIP laikā neveica eksportu uz Savienību. Šis ražotājs PIP laikā nodrošināja aptuveni 20 % no kopējās ražošanas jaudas Malaizijā. Lai analizētu cenu tendences Malaizijas iekšzemes tirgū, kā arī citu trešo valstu tirgos, izmantoja Malaizijas ražotāja, kas sadarbojās, sniegto informāciju. (75) Konstatējumu pamatā saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija arī pieejamie fakti, proti, pārskatīšanas pieprasījums un publiski pieejamā informācija, piemēram, informācija uzņēmumu tīmekļa vietnēs. (76) PIP laikā Malaizijas izcelsmes imports uz Savienību sasniedza 17 000 tonnas, kas veidoja 13 % no kopējā importa no valstīm, uz kurām attiecas šī pārskatīšana, un gandrīz 0,6 % no Savienības tirgus daļas. 6.2. Importa dempings PIP laikā (77) Pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumu, imports no Malaizijas tika veikts par dempinga cenām, un dempinga starpība bija 6,7 %. (78) Tā kā ražotājs, kas sadarbojās, PIP laikā neveica eksportu uz Savienību, nebija iespējams aprēķināt šā uzņēmuma dempinga starpību. Taču, pamatojoties uz šā ražotāja pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū, aprēķināja normālo vērtību, un, salīdzinot šo normālo vērtību ar cenu, kāda bija Malaizijas izcelsmes importam uz Savienību saskaņā ar Eurostat datiem, ieguva rezultātu, kas atbilst 75. apsvērumā minētajai dempinga starpībai. 6.3. Importa izmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā (79) Papildus konstatētajam, ka PIP laikā pastāvēja dempings, izmeklēja arī dempinga turpināšanās iespējamību pasākumu atcelšanas gadījumā. (80) Šai saistībā analizēja šādus aspektus: Malaizijas izcelsmes importa par dempinga cenām apjoms un cenas, Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcība, kā arī Malaizijas ražotāju ražošanas jauda un eksportan pieejamais jaudas pārpalikums. 6.3.1. Malaizijas izcelsmes importa par dempinga cenām apjoms un cenas (81) Attiecīgajā periodā pēc strauja samazinājuma 2009. un 2010. gadā imports no Malaizijas uz Savienību palielinājās no aptuveni 8000 tonnu līdz 17 000 tonnu. Neskatoties uz Malaizijas izcelsmes importa kopējo pieaugumu, tirgus daļa saglabājās gandrīz 0 % līmenī, izņemot PIP, kura laikā tirgus daļa sasniedza 0,6 %. (82) Attiecīgajā periodā importa cenas bija svārstīgas un atbilda Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu tendencēm Savienības tirgū. Kopumā laikposmā no 2008. gada līdz PIP importa cenas palielinājās par 25%. PIP laikā cenu samazinājums netika konstatēts. 6.3.2. Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcība (83) PIP laikā ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, eksportēja 300–500 tonnas līdzīgā ražojuma uz citām trešām valstīm. Šo pārdevumu analīze rāda, ka PIP laikā Malaizijas izcelsmes eksporta cenas uz trešām valstīm kopumā bija augstākas par cenām iekšzemes tirgū. Šī cenu starpība bija 5–10 %. 6.3.3. Ražošanas jauda un eksportam pieejamais jaudas pārpalikums (84) Pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumu, kuru salīdzināja ar publiski pieejamo informāciju, piemēram, informāciju uzņēmumu tīmekļa vietnēs, Malaizijas kopējā ražošanas jauda PIP laikā bija aptuveni 100 000–300 000 tonnu. Attiecīgajā periodā eksportam pieejamais jaudas pārpalikums nepārtraukti samazinājās un sasniedza aptuveni 52–55 % no kopējās valsts jaudas PIP laikā, kas ir 3–4 % no kopējā patēriņa Savienībā. Saskaņā ar tiem pašiem avotiem gaidāms, ka ražošanas jauda saglabāsies šajā līmenī vismaz līdz 2014. gadam, taču iekšzemes patēriņš palielināsies. Tādējādi paredzams, ka eksportam pieejamā ražošanas jaudas daļa samazināsies un veidos 2–3 % no kopējā patēriņa Savienībā PIP laikā. Tādēļ nav gaidāms, ka pasākumu atcelšanas gadījumā importa apjomi no Malaizijas varētu būtiski palielināties. 6.3.4. Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību (85) Ņemot vērā iepriekš minēto, jo īpaši konstatējumus par gaidāmajām jaudas izmaiņām, varēja secināt, ka, atceļot pasākumus, nepastāv iespējamība, ka Malaizijas ražotāji eksportētāji īstermiņā un vidējā termiņā atsāks eksportu par dempinga cenām tādā apjomā, kas varētu kaitēt Savienības tirgum. 7. Taivāna 7.1. Iepriekšējas piezīmes (86) Neviens no četriem Taivānas ražotājiem eksportētājiem izmeklēšanā nesadarbojās , tādēļ saskaņā ar pamatregulas 18. pantu dempinga turpināšanās iespējamības analīzes pamatā bija pieejamie fakti. (87) PIP laikā Taivānas izcelsmes importa apjomi uz Savienību sasniedza 12 000 tonnu, kas veidoja 9,7% no kopējā importa no valstīm, uz kurām attiecas šis pārskatīšana, un gandrīz 0,4% no Savienības tirgus daļas. 7.2. Importa dempings PIP laikā (88) Ņemot vērā sadarbības trūkumu, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju, var secināt, ka imports no Taivānas tika veikts par dempinga cenām un dempinga starpība bija 12 %. (89) Pēc izpaušanas dažas personas iebilda, ka aprēķinot dempinga starpību, Komisijai būtu vajadzējis izmantot iekšzemes tirgus cenas un kāda Taivānas PET ražotāja eksporta cenas, kurš bija iesniedzis pieteikumu par “jauna eksportētāja” pārbaudi saskaņā ar pamatregulas[18] 11. panta 4. punktu, kuras izmeklēšanas laikposms sakrita ar šīs procedūras PIP. Tomēr jāatzīmē, ka attiecīgais PET ražotājs nesadarbojās šajā termiņa beigu pārskatā. Informāciju, kas iesniegta saistībā ar izmeklēšanu, var izmantot tikai tam mērķim, kuram tā pieprasīta. Tādēļ informāciju, kas iegūti minētajā “jauna eksportētāja” pārbaudē, nevar izmantot saistībā ar šo termiņa beigu pārskatu. Turklāt tas ir mazākais PET ražotājs Taivānā un tā eksports uz Savienību veidoja tikai maznozīmīgu daļu no visa Taivānas eksporta PIP. Tādēļ šo prasību noraidīja. Tika apgalvots, ka kopumā imports no Taivānas PIP nebija par dempinga cenām. Tomēr jāatgādina, ka neviens no Taivānas ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās, un tāpēc dempingu nebija iespējams noteikt, pamatojoties uz šo ražotāju eksportētāju iesniegtajiem datiem. Tādēļ apgalvojums, ka dempinga nav, nebija pamatots ar pierādījumu, un prasību noraidīja. 7.3. Importa izmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā (90) Papildus konstatētajam, ka PIP laikā pastāvēja dempings, izmeklēja arī dempinga turpināšanās iespējamību pasākumu atcelšanas gadījumā. (91) Šai saistībā analizēja šādus aspektus: Taivānas izcelsmes importa par dempinga cenām apjoms un cenas, Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcība, kā arī Taivānas ražotāju ražošanas jauda un eksportam pieejamais jaudas pārpalikums. 7.3.1. Taivānas izcelsmes importa par dempinga cenām apjoms un cenas (92) Attiecīgajā periodā pēc samazinājuma 2009. un 2010. gadā imports no Taivānas uz Savienību palielinājās no aptuveni 10 000 tonnu līdz 12 000 tonnu. Neraugoties uz Taivānas izcelsmes importa kopējo pieaugumu, tirgus daļa PIP laikā saglabājās gandrīz 0 % līmenī un sasniedza 0,4 % no kopējā patēriņa Savienībā. (93) Attiecīgajā periodā importa cenas bija svārstīgas un atbilda Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu tendencēm Savienības tirgū. Kopumā laikposmā no 2008. gada līdz PIP importa cenas palielinājās par 27 %. PIP laikā cenu samazinājums netika konstatēts. 7.3.2. Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcība (94) Taivānas Ārējās tirdzniecības biroja statistikas dati norāda, ka pārdevumi uz trešām valstīm sasniedza lielus apjomus, veidojot aptuveni 60 % no valsts kopējās ražošanas jaudas PIP laikā. (95) Tajā pašā avotā minētās vidējās eksporta cenas salīdzinājums ar normālo vērtību, kas bija sniegta pārskatīšanas pieprasījumā, norādīja uz to, ka cenas eksportam uz trešām valstīm kopumā bija zemākas par cenām iekšzemes tirgū. Šī cenu atšķirība sasniedza aptuveni 12 % no eksporta cenu līmeņa. (96) Saskaņā ar Taivānas Ārējās tirdzniecības biroja statistikas datiem vidējā eksporta cena uz trešām valstīm bija zemāka par Savienības ražošanas nozares cenu Savienībā. Cenu starpība bija aptuveni 7 % no eksporta cenām. Konstatēja arī, ka PIP laikā vidējā eksporta cena uz Savienību bija augstāka par vidējo eksporta cenu uz citām trešām valstīm. Cenu starpība bija līdz pat 5,5 % no eksporta cenas citās trešās valstīs. Tādēļ pastāv stimuls eksportēt uz Savienību, kur Savienības ražošanas nozares dominējošais cenu līmenis ir augstāks. Tas norāda – ja pasākumi tiktu atcelti, kā arī ņemot vērā pieejamo lielo eksportam pieejamo jaudas pārpalikumu (sk. 97.–98. apsvērumu), Taivānas eksportētāji, iespējams, eksportētu PET par dempinga cenām un lielos apjomos, kas varētu nodarīt kaitējumu Savienībai. (97) Pēc izpaušanas viena persona apstrīdēja to, ka Komisija izmantojusi Taivānas Ārējās tirdzniecības biroja statistikas datus, pamatojot ar argumentu, ka produkta kods, iespējams, nesakrita ar attiecīgo ražojumu. Patiesi, Taivānā un Savienība izmanto dažādas skalas, lai mērītu viskozitāte, proti, Taivānā izmanto “raksturīgās viskozitātes” rādītāju un Eiropas Savienībā – “viskozitātes koeficientu”. Tomēr, izmantojot matemātisko attiecību starp abām skalām, var secināt, ka izmantotais Taivānas produkta kods atbilst attiecīgajam ražojumam. Tādēļ apgalvojumu noraidīja. 7.3.3. Ražošanas jauda un eksportam pieejamais jaudas pārpalikums (98) Ņemot vērā to, ka Taivānas uzņēmumi nesadarbojās, jaudas un iekšzemes pieprasījuma tendences noteica, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā iekļauto informāciju, salīdzinot to ar publiski pieejamo informāciju, piemēram, informāciju uzņēmumu tīmekļa vietnēs. (99) Kopējā ražošanas jauda Taivānā PIP laikā bija aptuveni 1 000 000–1 200 000 tonnu. Eksportam pieejamais jaudas pārpalikums attiecīgā perioda pirmajos trijos gados saglabājās nemainīgs un PIP laikā palielinājās, veidojot aptuveni 80 % no kopējās valsts jaudas PIP laikā un 28–33 % no kopējā patēriņa Savienībā PIP laikā. Saskaņā ar tiem pašiem avotiem paredzams, ka ražošanas jauda būtiski palielināsies vismaz līdz 2014. gadam, taču iekšzemes patēriņš palielināsies tikai nedaudz. Tādējādi paredzams, ka eksportam pieejamā ražošanas jaudas daļa palielināsies līdz 1 200 000–1 300 000 tonnu, veidojot 42–47 % no kopējā patēriņa Savienībā PIP laikā. (100) Tas uzskatāmi parāda, ka attiecīgā ražojuma ražotāji eksportētāji Taivānā ir lielā mērā atkarīgi no eksporta pārdevumiem un ka pastāv iespējamība, ka eksports uz Savienību palielināsies, ja pasākumi tiks atcelti. Jo īpaši Savienības ražošanas nozares cenu līmenis Savienības tirgū ir augstāks par Taivānas izcelsmes eksporta cenu līmeni trešo valstu eksporta tirgos, kas padara Savienības tirgu pievilcīgāku par citu trešo valstu tirgiem. No otras puses, nevar izslēgt, ka, lai iegūtu tirgus daļu, daži eksportētāji var samazināt savas eksporta cenas Savienībā. Turklāt Turcijā un Dienvidāfrikā īsteno pret Taivānu vēstus tirdzniecības aizsardzības pasākumus. Tādējādi tiek ierobežota Taivānas eksportētāju brīva piekļuve citiem potenciālajiem tirgiem. (101) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Taivānai nav neizmantotas jaudas, kas ļautu būtiski palielināt eksportu uz Savienību. Turklāt tika apgalvots, ka Taivānas PET ražojumu galvenie eksporta tirgi ir Āzijas un Klusā okeāna reģions, kā arī Ziemeļamerika un Dienvidamerika. Taivānas PET ražojumu importa CIF cenas ir augstākas par citu galveno importa avotu cenām Savienībā, turklāt spēkā esošie maksājumi par Taivānas izcelsmes PET importu ir ļoti zemi, un to termiņa beigšanās neradītu būtiskas cenu atšķirības. (102) Jāņem vērā, ka šajā pārskatīšanā neviens no Taivānas ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās. Turklāt 97.–98. apsvērumā aprakstītie konstatējumi norāda uz pretējo. Ņemot to vērā, attiecīgo ieinteresēto personu apgalvojumi jānoraida. (103) Pēc informācijas izpaušanas šīs personas atkārtoti norādīja, cik nozīmīgi ir Āzijas un Klusā okeāna reģions un Dienvidamerikas reģions kā eksporta tirgi, un apgalvoja, ka šie tirgi piesaistītu ievērojamu daļu no Taivānas eksportam pieejamā jaudas pārpalikuma prognozētā pieauguma. Lai pamatotu savu prasību, personas sniedza ražošanas jaudu un iekšzemes pieprasījuma nosacītās vērtības 2012. un 2020. gadam attiecībā uz abiem reģioniem. Būtu jānorāda, ka stāvoklis 2020. gadā neattiecas uz pašreizējo termiņa beigu pārskatu, un ka izmantojot 2012. gadu par vienu termiņu salīdzināšanai, noved pie tā, ka netiek ņemti vērā būtiskie jaudas palielinājumi PIP laikā līdz 2012. gadam. Tādēļ šo prasību noraidīja. (104) Turklāt dažas personas apgalvoja, ka attiecībā uz eksportam pieejamo jaudas pārpalikumu, kas veidojas Taivānā, būtu jāņem vērā pieaugošais pieprasījums citu trešo valstu tirgos. Kā rezultātā viņi apgalvoja, ka eksportam pieejamais jaudas pārpalikums nav pienācīgi izvērtēts. Kā jau minēts 58. apsvērumā, izmeklēšanā netika secināts, ka visa eksportam pieejamā jauda tiks novirzīta uz Savienību. Nekādā veidā netika uzskatīts, ka viss eksportam pieejamais jaudas pārpalikums tiks novirzīts uz Savienību. Pamatojoties uz pieejamajiem datiem, var pamatoti uzskatīt, ka, ņemot vērā Savienības tirgus pievilcību cenas un apjoma ziņā un eksportam pieejamās papildu jaudas lielos apmērus, daudzumi, ko varētu novirzīt uz Savienības tirgu, var pārsniegt līmeni, kas varētu nodarīt kaitējumu. Turklāt jāatgādina, ka neviens no Taivānas PET ražotājiem izmeklēšanā nesadarbojās, un precīzi dati par faktisko ražošanas apjomu un jaudu, kā arī realizāciju iekšējā tirgū un eksportam nebija pieejami. Tādēļ secinājumi par dempinga turpināšanu bija jāizdara, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, kā norādīts 84. apsvērumā. Šajā sakarā, ņemot vērā ievērojamos eksportam pieejamos daudzumus un cenu līmeņu analīzi eksportam uz citām trešām valstīm, kā arī cenu līmeni Savienībā, kā minēts 93. līdz 95. apsvērumā, ir pamatoti uzskatīt, ka eksports no Taivānas tiks novirzīts uz Savienību par dempinga cenām un daudzumos, pārsniedzot līmeni, kas varētu nodarīt kaitējumu, ja pasākumi tiktu atcelti. Tādēļ šo prasību noraidīja. (105) Kāda cita persona apgalvoja, ka procentuālais nodoklis, ko piemēro Taivānai PIP laikā, ir noteikts ļoti zemā līmenī, un tādējādi nevar secināt, ka imports no Taivānas tiks veikts par dempinga cenām, ja pasākumi tiktu atcelti. Patlaban spēkā esošā dempinga starpība ir minimālā cena, kuras pamatā ir procentuālais nodoklis 12,4 % apmērā. Tas, ka PIP laikā cenas bija augstākas un ka tāpēc hipotētiskais procentuālais nodoklis būtu bijis zemākā līmenī, nav būtiski, jo tajā nav ņemta vērā iespējamā cenu attīstība pēc PIP, ja pasākumi tiktu atcelti, kā norādīts 94. un 98. apsvērumā. Tādēļ šo apgalvojumu noraidīja. 7.3.4. Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību (106) Ņemot vērā lielo jaudu un tās palielināšanos, kā arī Savienības tirgus pievilcību un citās trešās valstīs spēkā esošos pasākumus, secināja – ja pasākumi beigsies, pastāv iespējamība, ka no Taivānas uz Savienību par dempinga cenām tiktu novirzīts eksporta apjoms, kas varētu nodarīt kaitējumu. (107) Pēc izpaušanas viena persona apgalvoja, ka iespējamai dempinga maksājumu zemais līmenis PIP laikā būtu bijis jāņem vērā, analizējot dempinga atkārtošanās vai turpināšanās iespējamību. Tomēr būtu jāatzīmē, ka neviens no Taivānas ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās un ka tāpēc apgalvojums, ka dempinga starpības PIP laikā bija nelielas, netika pamatots un prasību noraidīja. Jāatgādina, ka konstatētā dempinga starpība PIP laikā bija 12 %, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Kā minēts 104. apsvērumā, iespējamās Taivānas eksporta cenu attīstības analīze situācijā, ja pasākumi tiktu atcelti, ir parādījusi, ka dempinga turpināšanās bija iespējama. Tādēļ šo prasību noraidīja. 8. Taizeme 8.1. Iepriekšējas piezīmes (108) Vēlmi sadarboties izteica tikai viens ražotājs eksportētājs, kurš PIP laikā neveica PET eksportu uz Savienību. Šis ražotājs, kas sadarbojās, PIP laikā nodrošināja aptuveni 25 % no kopējās ražošanas jaudas Taizemē. Taizemē ir zināmi vēl trīs ražotāji, taču tie nesadarbojās. Tādēļ konstatējumu pamatā saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija arī pieejamie fakti. (109) PIP laikā eksports uz Savienību sasniedza 727 tonnas, kas veidoja 0,6 % no kopējā importa no valstīm, uz kurām attiecas šī pārskatīšana, un gandrīz 0 % no Savienības tirgus daļas. 8.2. Importa dempings PIP laikā (110) Saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumu importu uz Savienību veica par dempinga cenām un dempinga starpība bija 14,1 %. (111) Tā kā uzņēmums, kas sadarbojās, PIP laikā neveica eksportu uz Savienību, nebija iespējams aprēķināt šā uzņēmuma dempinga starpību. Taču, pamatojoties uz šā ražotāja pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū, tika aprēķināta normālā vērtība, un, salīdzinot šo normālo vērtību ar cenu, kāda bija Taizemes izcelsmes importam uz Savienību, saskaņā ar Eurostat datiem, ieguva rezultātu, kas atbilst 108. apsvērumā minētajai dempinga starpībai. 8.3. Importa izmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā (112) Papildus konstatētajam, ka PIP laikā pastāvēja dempings, izmeklēja arī dempinga turpināšanās iespējamību pasākumu atcelšanas gadījumā. (113) Šai saistībā analizēja šādus aspektus: Taizemes izcelsmes importa par dempinga cenām apjoms un cenas, Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcība, kā arī Taizemes ražotāju ražošanas jauda un eksportam pieejamais jaudas pārpalikums. 8.3.1. Taizemes izcelsmes importa par dempinga cenām apjoms un cenas (114) Attiecīgajā periodā imports no Taizemes uz Savienību saglabājās nenozīmīgā līmenī, turklāt 2009. un 2010. gadā imports netika veikts. PIP laikā imports palielinājās no aptuveni 500 tonnām 2008. gadā līdz 700 tonnām, kas veidoja gandrīz 0 % no kopējā patēriņa Savienībā PIP laikā. (115) Attiecīgajā periodā importa cenas palielinājās no aptuveni EUR 980 par tonnu 2008. gadā līdz aptuveni EUR 1300 par tonnu PIP laikā, proti, par 32 %. PIP laikā cenu samazinājums netika konstatēts. 8.3.2. Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcība (116) Konstatēja, ka PIP laikā vienīgā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, vidējā cena iekšzemes tirgū bija zemāka par Savienības ražošanas nozares piemēroto vidējo cenu Savienībā. Šī cenu starpība bija 9 %. (117) Konstatēja, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, veica eksportu ne tikai uz Savienību, bet arī uz citu trešo valstu tirgiem. Vidējā eksporta cena uz šiem tirgiem, pamatojoties uz EXW cenu, bija zemāka par normālo vērtību. Cenu starpība bija 10,8 % no vidējās eksporta cenas. (118) Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, veica eksportu uz citām trešām valstīm par cenām, kuras bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenu līmeni Savienībā. Cenu starpība bija 6,6 % no eksporta cenām uz trešo valstu tirgiem. 8.3.3. Ražošanas jauda un eksportam pieejamais jaudas pārpalikums (119) Taizemes ražošanas jaudu noteica, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju, kā arī publiski pieejamo informāciju, piemēram, informāciju uzņēmumu tīmekļa vietnēs, kā arī uzņēmuma, kas sadarbojās, sniegtajām atbildēm uz anketas jautājumiem. (120) Taizemes ražošanas jauda attiecīgajā periodā būtiski palielinājās un PIP laikā vairāk nekā trīs reizes pārsniedza iekšzemes patēriņu Taizemē. Kopējā ražošanas jauda Taizemē PIP laikā bija 700 000–900 000 tonnu. Attiecīgajā periodā eksportam pieejamais jaudas pārpalikums nepārtraukti samazinājās un sasniedza 70–75 % no kopējās valsts jaudas PIP laikā, kas ir 17–22 % no kopējā patēriņa Savienībā. Tas norāda uz to, ka Taizeme ir uz eksportu orientēta valsts un ka attiecīgā ražojuma ražotāji Taizemē ir lielā mērā atkarīgi no eksporta pārdevumiem. Izmeklēšanas laikā konstatēts, ka līdz 2014. gadam jauda turpinās palielināties līdz pat 800 000–1 000 000 tonnu. Vienlaikus tie paši avoti norāda uz to, ka iekšzemes pieprasījums šādā apjomā nepalielināsies un saglabāsies salīdzinoši zemā līmenī. Tādēļ tiek lēsts, ka jaudas pārpalikums, kas pārsniegs iekšzemes pieprasījumu, tuvākajā laikā būtiski palielināsies, sasniedzot aptuveni 700 000–800 000 tonnu, kas ir 25–30 % no kopējā patēriņa Savienībā PIP laikā. Turklāt Turcijā un Malaizijā tiek īstenoti pret Taizemi vērsti tirdzniecības aizsardzības pasākumi, tādējādi ierobežojot brīvu piekļuvi potenciālajiem citu trešo valstu tirgiem, kas pieejami eksportam. Ņemot vērā ievērojamos eksportam pieejamos daudzumus un cenu līmeņu analīzi eksportam uz citām trešām valstīm, kā arī cenu līmeni Savienībā, kā minēts 114. līdz 116. apsvērumā, ir pamatoti uzskatīt, ka eksports no Taivānas tiks novirzīts uz Savienību par dempinga cenām un daudzumos, pārsniedzot līmeni, kas varētu nodarīt kaitējumu, ja pasākumi tiktu atcelti. (121) Pēc izpaušanas Taizemes Ārējās tirdzniecības departaments iebilda, ka ražošanas jaudas un iekšzemes tirgus pieprasījuma salīdzinājumā būtu vajadzējis ņemt vērā ASEAN reģiona līmeni. Jānorāda, ka Taizemes valdība nav pamatojusi savu apgalvojumu, un tādēļ nav pamatojuma grozīt secinājumus, kas izdarīti, pamatojoties uz eksportam pieejamo jaudas pārpalikumu Taizemē. 8.3.4. Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību (122) Ņemot vērā lielo jaudu un tās palielināšanos, kā arī Savienības tirgus pievilcību un citās trešās valstīs spēkā esošos pasākumus, tika secināts – ja pasākumi beigsies, pastāv iespējamība, ka no Taizemes uz Savienību par dempinga cenām tiktu novirzīts eksporta apjoms, kas varētu nodarīt kaitējumu. D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA 1. Savienības ražošanas apjoms un Savienības ražošanas nozare (123) Līdzīgo ražojumu ražo 13 zināmi ražotāji Savienībā. Tie pārstāv Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē un turpmāk tiek saukti par “Savienības ražošanas nozari”. (124) Divpadsmit zināmie Savienības ražotāji, kurus šajā lietā pārstāv pieprasījuma iesniedzējs, sadarbojās un sniedza atbalstu izmeklēšanai. Vēl viens zināms Savienības ražotājs šajā pārskatīšanā nesadarbojās. (125) Lai noskaidrotu kopējo Savienības ražošanas apjomu PIP laikā, izmantoja visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat dati un pārskatīšanas pieprasījumu. (126) Savienības PET tirgu raksturo salīdzinoši liels ražotāju skaits, kuri parasti ietilpst lielākās grupās, kuru galvenās mītnes atrodas ārpus Savienības. Laikā no 2000. gada līdz 2012. gadam Savienības PET ražošanas nozarē ir notikušas vairākas pārmaiņas. Tirgū notiek konsolidācija, un nesen īstenoti vairāki pārņemšanas darījumi un slēgti vairāki uzņēmumi. Turpinās jaunu produktu, piemēram, otrreizējā pārstrādē iegūta PET un bioloģiskā PET vienlaicīga izstrāde, kas ir otrreizējās pārstrādes nozares salīdzinoši jauns blakusrezultāts. (127) Pēc informācijas izpaušanas dažas personas iebilda, ka Savienības ražošanas nozares stāvokļa apraksts bija neprecīzs, jo pieci ražotāji faktiski piederēja pie vienas lielas transnacionālas uzņēmumu grupas, un vēl trīs ražotāji bija saistīti ar PET fasēšanas uzņēmumiem. Neviens no šiem faktiem nav pretrunā ar 124. apsvērumā sniegto aprakstu, kurā nepārprotami norādīts, ka Savienības ražotāji parasti pieder pie lielākām grupām, kā jau informēts. Šīs koncentrācijas ietekme ir aplūkota 209. apsvērumā. Tirgus pašu vajadzībām ietekmes novērtējums tiek analizēts no 203. apsvēruma līdz 205. apsvērumam. (128) Kā norādīts iepriekš, ņemot vērā salīdzinoši lielo to Savienības ražotāju skaitu, kas sadarbojās, tika izveidota izlase no četriem Savienības ražotājiem, kuri kopā veido vairāk nekā 50 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas un pārdošanas apjoma Savienībā PIP laikā. E. SITUĀCIJA SAVIENĪBAS TIRGŪ 1. Savienības patēriņš (129) Savienības patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū, uz Eurostat datiem par importa apjomu, bet attiecībā uz Savienības ražotāju, kurš nesadarbojās – pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajām aplēsēm. (130) Pēc sākotnēja pieauguma 2009. un 2010. gadā patēriņš PIP laikā nedaudz samazinājās par 2 % salīdzinājumā ar 2008. gadu, kopumā veidojot 2,802 miljonus tonnu PIP laikā. 1. tabula Patēriņš || 2008. g. || 2009. g. || 2010. g. || PIP Apjoms (tonnas) || || || || Patēriņš || 2 868 775 || 2 934 283 || 2 919 404 || 2 802 066 Indekss || 100 || 102 || 102 || 98 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat un pārskatīšanas pieprasījums. || 2. Imports no attiecīgajām valstīm 2.1. Kumulācija (131) Termiņbeigu pārskatīšanā, ko pabeidza 2007. gadā, bija Indijas, Taivānas, Taizemes, Malaizijas un Indonēzijas izcelsmes PET importa kumulācija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu. Pārbaudīja, vai kumulācija būtu piemērota arī šajā izmeklēšanā. (132) Attiecībā uz to secināja, ka dempinga starpība, ko noteica importam no Indijas, Taivānas, Taizemes, Indonēzijas un Malaizijas, pārsniedza de minimis līmeni. Attiecībā uz importa apjomiem uz Savienības tirgu tikai Indijas izcelsmes importa apjoms bija augstāks par nenozīmīgu. Taivānas, Taizemes, Indonēzijas un Malaizijas izcelsmes importa apjomi bija zemāki par minimālo līmeni. Tādēļ veica perspektīvas analīzi attiecībā uz katras valsts iespējamo eksporta apjomu, ja pasākumi tiktu atcelti. Tā atklāja – ja pasākumi tiktu atcelti, Taivānas un Taizemes izcelsmes imports (atšķirībā no Indonēzijas un Malaizijas), iespējams, palielinātos līdz līmenim, kas pārsniedz PIP laikā sasniegto līmeni, un varētu pārsniegt nenozīmīgu līmeni (skatīt 102. un 118. apsvērumu). Attiecībā uz Indonēziju un Malaiziju konstatēja, ka attiecīgajā periodā imports uz Savienību bija nenozīmīgs, un secināja, ka iespējamais eksportam pieejamais jaudas pārpalikums ir ļoti mazs. Tādēļ nepastāv iespējamība, ka īstermiņā šī situācija mainīsies. (133) Ņemot vērā to, ka importa par dempinga cenām apjoms no Indonēzijas un Malaizijas PIP laikā bija nenozīmīgs un ka tas, kā paskaidrots 130. apsvērumā iepriekš, visticamāk, nepalielināsies, konstatēja, ka pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji attiecībā uz importu no Malaizijas un Indonēzijas netiek izpildīti. (134) Attiecībā uz importu no Indijas, Taivānas un Taizemes jānorāda, ka PET ir uz izejvielām balstīts ražojums, ar līdzīgām ķīmiskām īpašībām un tehniskiem raksturlielumiem neatkarīgi no izcelsmes. Ņemot to vērā, tiek uzskatīts, ka importētais PET bija savstarpēji aizstājams ar Savienībā ražota PET veidiem. Turklāt šajā periodā Savienībā tirgoja tur ražotus PET veidus. Tādēļ tiek uzskatīts, ka Indijas, Taivānas un Taizemes izcelsmes importētais PET konkurēja ar Savienībā ražoto PET. (135) Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka attiecībā uz Indiju, Taivānu un Taizemi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji tiek izpildīti. Tādēļ importu no šīm trijām valstīm izmeklēja kumulatīvi. Tā kā attiecībā uz Malaiziju un Indonēziju pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji netika izpildīti, importu no šīm divām valstīm pārbaudīja atsevišķi. (136) Pēc informācijas izpaušanas viena persona iebilda pret Taizemes importa kumulāciju ar importu no Indijas un Taivānas, bet imports no Malaizijas un Indonēzijas tika nošķirts. Tika apgalvots, ka Taizeme bija līdzīgā situācijā kā Malaizija un Indonēzija, un tādējādi būtu vajadzējis izturēties pret to līdzīgi. Jāatgādina, ka, ņemot vērā Taizemē konstatēto eksportam pieejamo jaudas pārpalikumu (sk. 118. apsvērumu), bija izpildīti pamatregulas 3. panta 4. punkta kritēriji. Nevarēja vilkt nekādas paralēles starp Taizemi un Malaiziju un Indonēziju, jo pēdējās divās valstīs nebija tāda eksportam pieejama jaudas pārpalikuma, kas būtu līdzīgs Taizemē konstatētajam. Tādēļ šo iebildumu noraidīja. 3. Indijas, Taivānas un Taizemes izcelsmes imports 3.1. Importa apjoms, tirgus daļa un cenas (137) Neskatoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, attiecīgajā periodā importa apjoms no Indijas, Taivānas un Taizemes ir palielinājies gandrīz divas reizes. Šāda situācija radusies galvenokārt tādēļ, ka palielinājies imports no Indijas, proti, no 46 313 tonnām 2008. gadā līdz 96 678 tonnām PIP laikā, turklāt jāņem vērā, ka šo trīs valstu izcelsmes importa kopējais apjoms bija 109 633 tonnas. (138) Indijas, Taivānas un Taizemes izcelsmes importa tirgus daļa attiecīgi palielinājās no 2 % 2008. gadā līdz 3,9 % PIP laikā. Indijas izcelsmes importa tirgus daļa sasniedza 3,5 % PIP laikā, kas ir ievērojami lielāka par pēdējā termiņbeigu pārskatīšanā konstatēto tirgus daļu (0,3 %). (139) Vidējā cena PIP laikā bija EUR 1290 par tonnu. Tas liecina par cenas palielinājumu par 23 % attiecīgajā periodā, kas bija vērojams pēc sākotnējā krituma par 20 % 2009. gadā. 2. tabula Indijas, Taivānas un Taizemes izcelsmes imports || 2008. g. || 2009. g. || 2010. g. || PIP Indijas, Taivānas un Taizemes izcelsmes importa apjoms (tonnas) || 57 178 || 54 173 || 90 154 || 109 633 Indekss (2008. g. = 100) || 100 || 95 || 158 || 192 Indijas, Taivānas un Taizemes izcelsmes importa tirgus daļa || 2,0 % || 1,8 % || 3,1 % || 3,9 % Indekss (2008. g. = 100) || 100 || 93 || 155 || 196 Importa cena (euro par tonnu) || 1049 || 838 || 1031 || 1290 Indekss (2008. g. = 100) || 100 || 80 || 98 || 123 Avots: Eurostat. 3.2. Cenas samazinājums (140) Ņemot vērā Taivānas ražotāju eksportētāju nevēlēšanos sadarboties, cenas samazinājums attiecībā uz Taivānas izcelsmes importu bija jānosaka, pamatojoties uz statistikas datiem par importu (Eurostat). Ņemot vērā to, ka Taizemes eksportētājs, kas sadarbojās, PIP laikā neveica eksportu uz Savienību, arī šajā gadījumā cenas samazinājums attiecībā uz Taizemes izcelsmes importu bija jānosaka, pamatojoties uz statistikas datiem par importu (Eurostat). Attiecībā uz Indiju aprēķina pamatā bija uz vietas savāktie un pārbaudītie dati. Izmantoja Savienības ražošanas nozares attiecīgās pārdošanas cenas, ko piemēroja nesaistītiem klientiem un nepieciešamības gadījumā koriģēja, pamatojoties uz EXW cenu. PIP laikā cenas samazinājumu nekonstatēja attiecībā uz nevienu no attiecīgajām valstīm. 4. Malaizijas un Indonēzijas izcelsmes imports 4.1. Importa apjoms, tirgus daļa un cenas (141) Attiecīgajā periodā Malaizijas izcelsmes importa apjoms divkāršojās, neraugoties uz samazinājumu par 70 % līdz 2010. gadam. Indonēzijas izcelsmes imports saglabājās nenozīmīgs. Importa apjomi no abām valstīm saglabājās zem de minimis līmeņa. (142) Malaizijas tirgus daļa attiecīgi palielinājās no 0,3 % līdz 0,6 %. Attiecīgajā periodā Indonēzijas tirgus daļa saglabājās gandrīz 0 % līmenī. (143) Vidējā vienības cena no Malaizijas PIP laikā bija EUR 1299 par tonnu. Tas liecina par 25 % pieaugumu, kas vērojams attiecīgā perioda pēdējos divos gados pēc sākotnējā samazinājuma par 28 % laikposmā no 2008. līdz 2009. gadam. Indonēzijas vidējā vienības cena PIP laikā bija EUR 1304 par tonnu. Tas liecina par 34 % pieaugumu laikposmā no 2009. gada līdz PIP. Indonēzija 2008. gadā eksportu uz Savienību neveica. 3. tabula || Malaizijas izcelsmes imports || || 2008. g. || 2009. g. || 2010. g. || PIP || Importa apjoms (tonnas) || 8213 || 2028 || 308 || 16 628 || Indekss (2008. g. = 100) || 100 || 25 || 4 || 202 || Importa cena (euro par tonnu) || 1038 || 751 || 942 || 1299 || Indekss (2008. g. = 100) || 100 || 72 || 91 || 125 || Importa tirgus daļa || 0,3 % || 0,1 % || 0,0 % || 0,6 % || Avots: Eurostat dati. || || || || || || || || 4. tabula || Indonēzijas izcelsmes imports || || 2008. g. || 2009. g. || 2010. g. || PIP || Importa apjoms (tonnas) || - || 408 || 991 || 253 || Indekss (2009. g. = 100) || - || 100 || 243 || 62 || Importa cena (euro par tonnu) || - || 973 || 1222 || 1304 || Indekss (2009. g. = 100) || - || 100 || 126 || 134 || Importa tirgus daļa || - || 0,01 % || 0,03 % || 0,01 % || Avots: Eurostat dati. || || || || || 4.2. Cenas samazinājums (144) Ņemot vērā Indonēzijas ražotāju eksportētāju nevēlēšanos sadarboties, cenas samazinājums attiecībā uz Indonēzijas izcelsmes importu bija jānosaka, pamatojoties uz statistikas datiem par importu (Eurostat). Ņemot vērā to, ka Malaizijas eksportētājs, kas sadarbojās, PIP laikā neveica eksportu uz Savienību, arī šajā gadījumā cenas samazinājums attiecībā uz Malaizijas izcelsmes importu bija jānosaka, pamatojoties uz statistikas datiem par importu (Eurostat). Izmantoja Savienības ražošanas nozares attiecīgās pārdošanas cenas, ko piemēroja nesaistītiem klientiem un nepieciešamības gadījumā koriģēja, pamatojoties uz EXW cenu. PIP laikā cenas samazinājumu nekonstatēja attiecībā uz nevienu no abām valstīm. 5. Imports no citām trešām valstīm 5.1. Ķīnas, Apvienoto Arābu Emirātu (AAE), Irānas un Pakistānas izcelsmes imports (145) Attiecīgajā periodā imports no citām trešām valstīm, kurām piemēroja antidempinga pasākumus, samazinājās par 69 %, neraugoties uz pieaugumu par 49 % 2009. gadā. Tikai Ķīnas izcelsmes imports saglabājās nemainīgs. (146) Šo valstu tirgus daļa samazinājās no 8,2 % 2008. gadā līdz 2,6 % PIP laikā, un lielākā tirgus daļa saglabājās AAE (1,7 % PIP laikā) un Ķīnai (0,6 % PIP laikā). (147) Vidējā cena PIP laikā bija EUR 1258 par tonnu, kas bija par 5,5 % zemāka par Savienības ražošanas nozares vienības cenu. Tas liecina par cenas pieaugumu par 24 % attiecīgajā periodā, kas bija vērojams PIP laikā pēc sākotnējā krituma par 22 % 2009. gadā. 5. tabula Ķīnas, AAE, Irānas un Pakistānas izcelsmes imports || 2008. g. || 2009. g. || 2010. g. || PIP Ķīnas, AAE, Irānas un Pakistānas izcelsmes importa apjoms (tonnas) || 235 913 || 351 798 || 188 776 || 72 054 Indekss (2008. g. = 100) || 100 || 149 || 80 || 31 Ķīnas, AAE, Irānas un Pakistānas izcelsmes importa tirgus daļa || 8,2 % || 12,0 % || 6,5 % || 2,6 % Indekss (2008. g. = 100) || 100 || 146 || 79 || 31 Importa cena (euro par tonnu) || 1016 || 789 || 949 || 1258 Indekss (2008. g. = 100) || 100 || 78 || 93 || 124 Avots: Eurostat || || || || 5.2. Imports no citām trešām valstīm, kurām pasākumus nepiemēroja (148) Importa apjomi no citām trešām valstīm, kurām pasākumus nepiemēroja, tostarp Omānu, Dienvidkoreju, Krieviju, Meksiku un Saūda Arābiju, pēc pieauguma par 71 % 2009. gadā attiecīgajā periodā palielinājās par 59 %. Laikposmā no 2009. gada līdz PIP Omāna kļuva par lielāko eksportētājvalsti uz Savienību. (149) Šo valstu tirgus daļa palielinājās no 9,7 % 2008. gadā līdz 15,8 % PIP laikā galvenokārt tādēļ, ka par 4,3 % palielinājās importa apjoms no Omānas. Dienvidkorejas tirgus daļa PIP laikā saglabājās 4 % līmenī, kas ir par 5 % mazāk nekā 2009. gadā, kad tika sasniegts augstākais līmenis. (150) Vidējā cena bija EUR 1273 par tonnu, kas bija par 4,3 % zemāka par Savienības ražošanas nozares vidējo vienības cenu. Tas liecina par cenas pieaugumu par 10 % attiecīgajā periodā, kas bija vērojams 2010. gadā un PIP laikā pēc sākotnējā cenas krituma par 24 % 2009. gadā. Vidējā Omānas izcelsmes importa cena PIP laikā bija nemainīga – EUR 1310 par tonnu, kas bija par 1,5 % zemāka par Savienības ražošanas nozares vienības cenu. Vidējā Dienvidkorejas izcelsmes importa cena saglabājās nemainīga – EUR 1294 par tonnu, kas bija par 2,7 % zemāka par Savienības ražošanas nozares vienības cenu. 6. tabula Imports no citām trešām valstīm || 2008. g. || 2009. g. || 2010. g. || PIP Importa apjoms no citām trešām valstīm (tonnas) || 279 188 || 478 570 || 469 753 || 442 692 Indekss (2008. g. = 100) || 100 || 171 || 168 || 159 Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa || 9,7 % || 16,3 % || 16,1 % || 15,8 % Indekss (2008. g. = 100) || 100 || 168 || 165 || 162 Importa cena (euro par tonnu) || 1156 || 879 || 997 || 1273 Indekss (2008. g. = 100) || 100 || 76 || 86 || 110 Galvenie eksportētāji (tonnas) Omāna || 0 || 52 632 || 95 646 || 120 286 Dienvidkoreja || 177 341 || 254 451 || 183 801 || 114 346 Krievija || 546 || 546 || 3 || 50 427 Meksika || 2650 || 1879 || 29 039 || 29 409 Saūda Arābija || 230 || 20 454 || 50 108 || 24 756 Citas valstis || 98 422 || 148 609 || 111 156 || 103 468 Avots: Eurostat (151) Pēc informācijas izpaušanas dažas personas iebilda, ka Komisija neizvērtēja, kāda ietekme bija importam no Dienvidkorejas. Jāatgādina, ka pasākumi attiecībā uz Dienvidkoreju beidzās 2012. gadā. Pirms nodokļu piemērošanas beigām vairāk nekā 99 % no šīs valsts importa tika ievests, piemērojot 0 % nodokļa likmi. Šo iemeslu dēļ imports no Dienvidkorejas ir iekļauts analīzē kopā ar importu no citām valstīm, kurām nepiemēro nekādus pasākumus (202. un 212. apsvērums). Tādēļ prasību noraidīja kā nepamatotu. 6. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis (152) Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu tika novērtēti visi ekonomikas faktori un indeksi, kuri attiecīgajā periodā ir ietekmējuši Savienības ražošanas nozares stāvokli. (153) Kaitējuma analīzes vajadzībām kaitējuma rādītāji noteikti šādos divos līmeņos: – makroekonomiskos rādītājus (ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izlietojums, pārdevumu apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpību lielums un atgūšanās no iepriekš veikta dempinga sekām) novērtēja Savienības ražošanas līmenī visiem Savienības ražotājiem, pamatojoties uz informāciju, ko ieguva no Savienības ražošanas nozares, pārskatīšanas pieprasījuma, kā arī publiski pieejamajiem statistikas datiem; – mikroekonomiskos rādītājus (krājumi, vidējās cenas par vienību, algas, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumi) novērtēja izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, pamatojoties uz to sniegto informāciju. (154) Viens no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem 2010. gada jūnijā atbrīvojās no vienas savas ražotnes. To iegādājās cits Savienības ražotājs. Tā kā makroekonomisko rādītāju analīzes pamatā ir dati, kas iegūti no visiem Savienības ražotājiem, pārņemšana neietekmē kaitējuma analīzes tvērumu vai atsevišķus rādītājus. (155) Analīzes ievadā būtu jānorāda tas, ka situāciju Savienības tirgū ietekmēja noteikti pasaules ekonomikas notikumi 2010. gada beigās un 2011. gada sākumā, galvenokārt attiecībā uz līdzīgā ražojuma cenu un pārdošanas apjomu. Šajā periodā samazinājās kokvilnas piedāvājums, kas Āzijas tirgū izraisīja paaugstinātu pieprasījumu pēc poliestera šķiedras. PET un poliestera šķiedra lielā mērā ir atkarīgi no līdzīgu izejvielu piedāvājuma, t. i., attīrītas tereftalskābes (PTA). Pieaugošais pieprasījums pēc poliestera šķiedras izraisīja nepietiekamu PTA piedāvājumu, paaugstinot PET cenas. Tā kā PET ražotāji Tuvajos Austrumos arī ir atkarīgi no Āzijas PTA, tas Savienībā izraisīja strauju PET importa apjoma kritumu. Vienlaikus lielākie PTA piegādātāji Savienībā pasludināja “force majeure”, kā rezultātā tika piemēroti papildu ierobežojumi vietējai PET ražošanai. 7. Ieinteresēto personu piezīmes (156) Dažas personas apšaubīja kaitējuma analīzes derīgumu, jo tās pamatā esot nepilnīga informācija, kas savukārt ietekmējot arī ieinteresēto personu aizstāvības tiesības. Pamatā tika izvirzīti turpmāk norādītie argumenti. (157) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka no Savienības ražotājiem iegūtā informācija neatbilst anketas aizpildīšanas instrukcijām, kurās noteikts, ka nedrīkst apvienot vairāku uzņēmumu datus. Tāpēc tika apgalvots, ka savāktā informācija ir neprecīza un nepilnīga, ka paziņotos rādītājus apkopoja atsevišķi par katru izlases uzņēmumam. Jānorāda, ka informācija tika pienācīgi savākta un pārbaudīta uz vietas. Tika konstatēts, ka savāktā informācija sniedz pietiekami precīzu Savienības ražošanas nozares atainojumu, un tāpēc iepriekš minētie iebildumi tika noraidīti. Pēc informācijas izpaušanas personas vairākkārt atkārtoja savu prasību. Netika iesniegti jauni argumenti vai pierādījumi. Tās pašas personas atkārtoti apgalvoja, ka viena izlasē iekļautā uzņēmuma sniegtie dati ir nepilnīgi, jo tie neattiecas uz visu grupu, bet tikai uz no grupas izraudzītu uzņēmumu. Šī piezīme tika risināta izlases posmā, kā paskaidrots 20. apsvērumā. (158) Tās pašas personas iebilda, ka Komisija ir mēģinājusi novērst minētos trūkumus saistībā ar iegūto informāciju, izsūtot papildu anketas. Komisija patiešām izsūtīja papildu anketas, bet tikai tiem Savienības ražotājiem, kuri nebija iekļauti izlasē, lai iegūtu informāciju par makroekonomiskiem rādītājiem attiecībā uz kaitējuma novērtējumu, tādēļ tas tika darīts, lai papildinātu no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem saņemto informāciju. Pēc informācijas izpaušanas dažas personas atkārtoja savu prasību, nesniedzot nekādus jaunus argumentus vai pierādījumus. Tāpēc šo iebildumu noraidīja. (159) Turklāt tās pašas personas arī apgalvoja, ka izlasē iekļauto ražotāju iesniegtā informācija neatbilst pamatregulas 19. panta prasībām, jo informāciju, kura nav konfidenciāla, norādīja kā konfidenciālu un neiekļāva publiski pieejamajos dokumentos. Šajā saistībā jānorāda, ka informācija tika klasificēta kā ierobežotas piekļuves informācija atbilstoši iesniedzēja pieprasījumam. Pēc ieinteresēto personu pieprasījuma iesniegtās informācijas konfidencialitātes statuss tika pārskatīts, un informācija attiecīgā gadījumā pēc konkrēto uzņēmumu piekrišanas tika pārklasificēta kā pieejama ieinteresētajām personām. Tāpēc arī šo iebildumu noraidīja. (160) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka metodoloģija, ko izmantoja kaitējuma novērtēšanai, bija pretrunā pamatregulas 11. panta 9. punktam, jo, lai gan sākotnējās izmeklēšanas laikā, ko pabeidza 1999. gadā, veiktās kaitējuma noteikšanas pamatā bija sešu valstu importa kumulatīvais novērtējums, šajā novērtējumā nav iekļauts imports no Dienvidkorejas, kas, kā tika apgalvots, bija lielākā piegādātāja uz Savienību un valsts ar lielāko eksporta jaudu un zemākajām eksporta cenām salīdzinājumā ar citām valstīm, uz kurām attiecas šī pārskatīšana. (161) Šai saistībā jānorāda, ka 2007. gadā pabeigtajā termiņbeigu pārskatīšanā Dienvidkorejas importu bez dempinga jau vērtēja atsevišķi, jo konstatēja, ka Dienvidkorejas imports neatbilda visiem pamatregulas 3. panta 4. punkta nosacījumiem. Turklāt jāņem vērā, ka šī pārskatīšana neattiecas uz Korejas izcelsmes importu, jo ir beidzies Dienvidkorejai piemēroto pasākumu termiņš. Visbeidzot jāņem vērā, ka metodoloģija nav mainīta, jo šajā pārskatīšanā kumulatīvo novērtējumu veic attiecībā uz importu no visām valstīm, kas atbilst šāda novērtējuma kritērijiem saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu. Tāpēc šo personu iebildumu noraidīja. 8. Makroekonomiskie rādītāji 8.1. Ražošanas apjoms (162) Sakarā ar Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zaudējumu (sk. 164. apsvērumu) Savienības ražošanas apjoms laikā no 2008. gada līdz PIP saruka par 11 %. Savienības ražošanas apjoma samazināšanās beidzās tikai 2010. gadā, kad tas pieauga salīdzinājumā ar 2009. gadu, bet vienalga bija par 4 % zemāks nekā 2008. gadā. PIP laikā tas samazinājās vēl vairāk. 7. tabula Kopējais Savienības ražošanas apjoms || 2008. g. || 2009. g. || 2010. g. || PIP Ražošanas apjoms (tonnās) || 2 327 169 || 2 107 792 || 2 239 313 || 2 068 717 Indekss (2008. g. = 100) || 100 || 91 || 96 || 89 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums || || 8.2. Ražošanas jauda un jaudas izlietojums (163) Savienības ražošanas jauda laikā no 2008. gada līdz PIP laikam samazinājās par 23 %. Šī tendence saistīta ar vairāku ražotņu slēgšanu, ko daļēji kompensēja jaunu ražotņu atvēršana.. (164) Jaudas izlietojums palielinājās no 75 % 2008. gadā līdz 86 % PIP laikā. Jaudas izlietojuma pieaugums ir jāskata kontekstā ar Savienības ražošanas nozares pārstrukturizēšanas pasākumiem, kas skaidroti 124. apsvērumā. 8. tabula Ražošanas jauda un jaudas izlietojums || 2008. g. || 2009. g. || 2010. g. || PIP Ražošanas jauda (tonnās) || 3 118 060 || 2 720 326 || 2 625 244 || 2 393 516 Indekss || 100 || 87 || 84 || 77 Jaudas izlietojums || 75 % || 77 % || 85 % || 86 % Indekss || 100 || 104 || 114 || 116 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums 8.3. Pārdošanas apjoms (165) Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības iekšējā tirgū attīstījās tāpat kā ražošanas apjoms, attiecīgajā periodā samazinoties par 6 %. 9. tabula Savienības ražošanas nozares kopējais pārdošanas apjoms Savienības tirgū || 2008. g. || 2009. g. || 2010. g. || PIP Pārdošanas apjoms (tonnās) || 2 288 283 || 2 047 305 || 2 169 423 || 2 160 807 Indekss || 100 || 89 || 95 || 94 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums 8.4. Tirgus daļa (166) Pēc sākotnēja 13 % krituma 2009. gadā Savienības ražošanas nozare daļēji atguva AAE, Dienvidkorejai, Irānai un Pakistānai zaudēto tirgus daļu, lai gan pieauga importa apjoms no Indijas, Omānas un citām trešām valstīm (Krievijas, Meksikas un Saūda Arābijas) tajā pašā laika periodā. Kopumā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %. 10. tabula Savienības ražošanas nozares tirgus daļa || 2008. g. || 2009. g. || 2010. g. || PIP Savienības ražošanas nozares tirgus daļa || 80 % || 70 % || 74 % || 77 % Indekss || 100 || 87 || 93 || 97 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat un pārskatīšanas pieprasījums 8.5. Izaugsme (167) Attiecīgajā periodā tirgus ieslīga stagnācijā. Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no izaugsmes, patiesībā gluži pretēji, lai gan tika veikti pārstrukturizēšanas pasākumi, Savienības ražošanas nozare vēl vairāk zaudēja tirgus daļu aizvien pieaugošajam importam īpaši no tām valstīm, pret kurām netika īstenoti nekādi pasākumi. Nelielais patēriņa kritums PIP laikā ir jāskata attiecībā pret izejvielu (PTA) īslaicīgu trūkumu Savienībā, kā arī pasaules tirgū. 8.6. Nodarbinātība un ražīgums (168) Nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē laikā no 2008. gada līdz PIP samazinājās par 41 %. Samazinājums attiecīgajā periodā bija pastāvīgs, tostarp 2010. gadā, kad ražošanas apjoms pieauga (sk. 161. apsvērumu). Ņemot vērā pieaugošo ražīgumu, šis kritums liecina par daudzu Savienības ražotāju pārstrukturizēšanas pasākumiem. (169) Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, izteikts kā izlaide tonnās uz vienu darbinieku gadā, attiecīgajā periodā pieauga par 50 %. Tas atspoguļo faktu, ka ražošanas apjoms samazinājās lēnāk nekā nodarbinātības līmenis, kas liecina par Savienības ražošanas nozares efektivitātes pieaugumu. Tas ir īpaši labi redzams 2010. gadā, kad ražošanas apjoms palielinājās, lai gan nodarbinātības līmenis samazinājās, un ražīgums bija par 37 % augstāks nekā 2008. gadā. 11. tabula Nodarbinātība un ražīgums || 2008. g. || 2009. g. || 2010. g. || PIP Nodarbināto skaits || 2060 || 1629 || 1449 || 1218 Indekss || 100 || 79 || 70 || 59 Ražīgums (tonnas uz vienu darbinieku) || 1130 || 1294 || 1545 || 1698 Indekss || 100 || 115 || 137 || 150 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums || || 8.7. Faktiskās dempinga starpības lielums (170) Attiecībā uz attiecīgo valstu importa faktiskās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, ņemot vērā to, ka šā ražojuma tirgu ļoti iespaido cenas, nevar uzskatīt, ka šī ietekme būtu neliela. Jānorāda, ka šis rādītājs vairāk attiecas uz analīzi, kurā aplūko kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Ja pasākumi tiku izbeigti, iespējams, ka imports par dempinga cenām atkal atgrieztos tādos apmēros un par tādām cenām, ka tas subsīdijas normas lieluma ietekme būs ievērojama. 8.8. Atgūšanās no iepriekš veikta dempinga sekām (171) Lai gan iepriekš apskatītie rādītāji liecina par Savienības ražošanas nozares dažu ekonomikas rādītāju nelielu uzlabošanos pēc galīgo antidempinga pasākumu piemērošanas 2000. gadā, tie arī liecina, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir nestabila un viegli ietekmējama. 9. Mikroekonomiskie rādītāji 9.1. Krājumi (172) Krājumu apjoms PIP laikā bija par 24 % lielāks nekā 2008. gadā. Tomēr krājumi attiecībā pret izlaidi ir palikuši tādā pašā līmenī, proti, starp 5 % un 6 %. 12. tabula Krājumi || 2008. g. || 2009. g. || 2010. g. || PIP Noslēguma krājumi || 51 495 || 54 808 || 54 314 || 64 069 Indekss || 100 || 106 || 105 || 124 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem 9.2. Cenu attīstība (173) Pēc sākotnējā krituma 2009. gadā (−16 %), ko pārsvarā izraisīja ekonomikas krīze, 2010. gadā cenas atgriezās tuvu 2008. gada līmenim. Pēc tam bija straujš vidējās vienības cenas pieaugums PIP laikā, attiecīgajā periodā veidojot kopējo pieaugumu par 25 %. (174) Pēkšņais cenu pieaugums PIP laikā jāskata negaidītā kokvilnas tirgus notikumu kontekstā 2010. gada beigās un 2011. gada pirmajā ceturksnī. Kā jau tika norādīts (sk. 153. apsvērumu), rekordaugstas kokvilnas cenas izraisīja pāreju uz poliestera šķiedru, kuras ražošanai nepieciešama tā pati izejviela, kas PET ražošanai. Pieaugošais pieprasījums pēc izejvielām, jo īpaši PTA, paaugstināja PET cenas Āzijā, Tuvajos Austrumos un arī Savienībā. Cenu pieaugumu Savienībā šajā laikā vēl vairāk pastiprināja īstermiņa PTA trūkums, kuru izraisīja viena Savienības ražotāja paziņojums par force majeure iestāšanos. 13. tabula Vienības pārdošanas cena Savienībā || 2008. g. || 2009. g. || 2010. g. || PIP Vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/tonnā) || 1066 || 891 || 1045 || 1330 Indekss (2008. g. = 100) || 100 || 84 || 98 || 125 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem || || || || 9.3. Faktori, kas ietekmē pārdošanas cenu (175) PET pārdošanas cenas attīstība parasti ir līdzīga izejvielu cenu attīstībai (pārsvarā PTA un monoetilēnglikola (“MEG”) cenu attīstībai), jo tās veido 90 % no PET kopējās pašizmaksas. PTA ir no naftas atvasināts izstrādājums, kura cena svārstās atkarībā no jēlnaftas cenas. Tas padara PET cenu ļoti nenoturīgu. (176) Turklāt PET sacenšas par izejmateriāliem ar poliestera šķiedru, kuras ražošana ir tikpat atkarīga no PTA kā PET ražošana. Tā kā poliestera šķiedra ir alternatīva kokvilnai tekstila nozarē, PET cena ir ļoti atkarīga arī no pārmaiņām kokvilnas tirgū. 9.4. Algas (177) Attiecīgajā periodā vidējā alga samazinājās par 7 %. Šis samazinājums notika PIP laikā un pastiprināja novēroto ražīguma palielināšanos , kas tika apskatīts iepriekš (sk. 169. apsvērumu). 14. tabula Algas || 2008. g. || 2009. g. || 2010. g. || PIP Algas (vidēji vienam cilvēkam) || 54 512 || 56 014 || 54 876 || 50 784 Indekss || 100 || 103 || 101 || 93 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem 9.5. Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem (178) Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem laikā no 2008. gada līdz PIP laikam būtiski uzlabojās. Peļņa no pārdošanas Savienības tirgū pieauga no −7,9 % 2008. gadā līdz 5,3 % PIP laikā, savukārt ienākums no ieguldījumiem pieauga no −9,6 % līdz 10,6 %. 2008. gadu ietekmēja īpaši vājais viena Savienības ražotāja sniegums. Tomēr finanšu situācijas uzlabojums Savienības ražošanas nozarē 2009. un 2010. gadā, kad cenas bija zemākas par 2008. gada līmeni, liecina par vāju saikni starp cenām un rentabilitāti. Gluži pretēji – rentabilitātes uzlabojumi, šķiet, ir cieši saistīti ar ražošanas jaudas izlietojumu un ražīguma pieaugumu, kas apskatīts iepriekš. (179) Pateicoties pasaules tirgus attīstībai 2010. gada beigās un 2011. gada sākumā, ko ietekmēja arī iepriekš aprakstītie pārstrukturizēšanas pasākumi un ieguvumi no efektivitātes uzlabojumiem, Savienības ražošanas nozare 2010. gadā spēja uzlabot rentabilitātes rādītājus un sasniegt 5,3 % līmeni PIP laikā. (180) Viena no ieinteresētajām personām iebilda, ka šāds attīstības pavērsiens bija negaidīts un ārkārtējs un to nedrīkst uzskatīt par raksturīgu Savienības ražošanas nozarei. (181) Šajā saistībā jānorāda, ka Savienības ražošanas nozare spēja izmantot PET cenu pieaugumu 2011. gada beigās un 2012. gada sākumā, jo tā noteica PTA cenu pirms aprakstītajiem tirgus notikumiem. Pamatojoties uz statistikas avotiem par notikumu attīstību pēc PIP, kurus iesniedza ieinteresētās personas, PET ražotāju peļņa 2012. gadā strauji samazinājās. Tas apstiprina to, ka rentabilitāte 2011. gadā (PIP) patiešām pārsvarā bija saistīta ar negaidītiem un īslaicīgiem notikumiem globālajā ekonomikā (sk. 153. apsvērumu), kuri, visticamāk, neatkārtosies un nav uzskatāmi par ilglaicīgiem un Savienības ražošanas nozarei raksturīgiem. 15. tabula Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem || 2008. g. || 2009. g. || 2010. g. || PIP Rentablās pārdošanas apjoms Savienībā || −7,9 % || 1,6 % || 4,8 % || 5,3 % Indekss || 100 || 221 || 261 || 267 Ienākums no ieguldījumiem || −9,6 % || 2,3 % || 8,9 % || 10,6 % Indekss || 100 || 224 || 292 || 310 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem 9.6. Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu (182) Naudas plūsma attiecīgajā periodā būtiski uzlabojās, atspoguļojot nesen pieredzēto Savienības ražošanas nozares rentabilitātes pieaugumu. 16. tabula Naudas plūsma || 2008. g. || 2009. g. || 2010. g. || PIP Naudas plūsma (EUR) || − 59 419 394 || 40 940 883 || 96 614 649 || 103 761 169 Indekss (2008. g. = 100) || 100 || 269 || 363 || 375 % no apgrozījuma || −5,9 % || 4,5 % || 8,3 % || 7,5 % Indekss (2008. g. = 100) || 100 || 176 || 242 || 229 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem (183) Nekas neliecināja, ka Savienības ražošanas nozarei būtu grūtības piesaistīt kapitālu, jo īpaši tāpēc, ka Savienības ražotāji ir lielāku grupu sastāvā. 9.7. Ieguldījumi (184) Attiecīgajā periodā ieguldījumu līmenis kopumā samazinājās par 35 %. 2008. gadā veiktie ieguldījumi krasi samazinājās 2009. gadā un kopš tā laika nav atjaunojušies iepriekšējā līmenī. 17. tabula Ieguldījumi || 2008. g. || 2009. g. || 2010. g. || PIP Ieguldījumi (EUR 000) || 72 341 598 || 5 404 705 || 15 994 659 || 47 217 003 Indekss || 100 || 7 || 22 || 65 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem 10. Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē (185) Makroekonomisko datu analīze liecina, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa kopš sākotnējā krituma 2009. gadā nav pilnīgi atguvusies un attiecīgajā periodā kopumā ir samazinājusies par 3 procentu punktiem (līdz 77 % PIP laikā). Nodarbinātības līmeņa kritums saistīts ar pārstrukturizēšanas pasākumiem un ir jāskata ražošanas jaudas un ražīguma pieauguma kontekstā. (186) Tomēr vairums attiecīgo mikroekonomisko rādītāju liecina par situācijas uzlabošanos. Rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma būtiski pieauga, galvenokārt 2010. gadā un PIP laikā. Savukārt ieguldījumi 2009. gadā strauji samazinājās un kopš tā laika nav atjaunojušies iepriekšējā līmenī. (187) Kopumā ekonomiskā situācija ražošanas nozarē ir uzlabojusies. Tomēr šie uzlabojumi ir notikuši salīdzinoši nesen un zināmā mērā ir saistīti ar neparedzētiem un īslaicīgiem notikumiem tirgū 2010. gada beigās un 2011. gada sākumā (sk. 153. apsvērumu). Šķiet, ka to apstiprina arī pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozares peļņas attīstību 2012. gadā (sk. 179. apsvērumu), kas liecina par kritumu salīdzinājumā ar PIP. (188) Ņemot vērā iepriekš veikto analīzi, situācija Savienības ražošanas nozarē ir uzlabojusies un šķiet, ka būtisks kaitējums tai netiek nodarīts. Tomēr, lai gan ir pozitīvas tendences un būtiski pārstrukturizēšanas pasākumi, situācija Savienības ražošanas nozarē joprojām ir nestabila. (189) Pēc informācijas izpaušanas dažas personas apstrīdēja secinājumu, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir nestabila, apgalvojot, ka Savienības ražošanas nozare ir labā stāvoklī un ir būtiski mainījusies kopš 1999. gada. Jāatzīmē, kā minēts 185. pasvērumā, ka neraugoties uz vispārējo uzlabošanos un konsolidāciju, ne visi ekonomikas rādītāji attiecīgajā laikposmā attīstījās pozitīvi. Piemēram, samazinājās ražošanas un pārdošanas apjomi, kā arī tirgus daļa. Turklāt uzlabojumi ir notikuši salīdzinoši nesen, turklāt rentabilitātes samazināšanās dēļ 2012. gadā tie bija īslaicīgi. Pamatojoties uz to tika uzskatīts, ka, lai gan nav pierādījumu par būtiska kaitējuma nodarīšanu Savienības ražošanas nozarei PIP laikā, situācija joprojām ir nestabila. Tādēļ šo argumentu noraidīja. (190) Pēc informācijas izpaušanas dažas personas apstrīdēja to, ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa analīzei ir izmantoti dati, kas attiecas uz periodu pēc PIP. Atbildot uz šo apgalvojumu, tiek apstiprināts, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis tika vērtēts attiecīgajā laikposmā un, pamatojoties uz to, netika konstatēts materiāls kaitējums. Tomēr šajā gadījumā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte pēc PIP ir būtiska galvenokārt saistībā ar pasaules tirgus attīstības tendenču ārkārtas raksturu 2010. un 2011. gadu mijā. Tā arī atspoguļo peļņas līmeņa svārstības, kas raksturīgas šajā nozarē (skatīt 260. apsvērumu). Tādēļ argumentu noraidīja. F. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA 1. Prognozētā importa apjoma un cenu līmeņa ietekme pasākumu atcelšanas gadījumā (191) Izmeklēšana konstatēts, ka turpinājās Indijas, Taivānas un Taizemes izcelsmes imports par dempinga cenām, un nekas neliecina, ka nākotnē dempings tiks samazināts vai pārtraukts. (192) Analīze attiecībā uz varbūtējo eksporta apjomu Savienībā no šīm trim valstīm atklāja, ka, ņemot vērā eksportam pieejamo jaudas pārpalikumu (sk. 55., 97. un 118. apsvērumu), cenu līmeni Savienībā un Savienības tirgus pievilcību, imports no Indijas, Taivānas un Taizemes, visticamāk, pieaugs virs līmeņa, kas tika sasniegts PIP laikā, ja pasākumi tiktu atcelti. Ņemot vērā plānoto jaudas pieaugumu minētajās trīs valstīs, tiek lēsts, ka kopējais eksportam pieejamais jaudas pārpalikums tuvā nākotnē varētu sasniegt 2,3–2,8 miljonus tonnu, proti, vairāk nekā 83–87 % no Savienības patēriņa (PIP laikā). (193) Attiecībā uz šo trīs valstu izcelsmes importa paredzamajām cenu izmaiņām jānorāda – ja Indijai, Taivānai un Taizemei piemērotie pasākumi tiks atcelti, gaidāms, ka imports no šīm valstīm būs par dempinga cenām. Turklāt, tā kā šo valstu eksportētājiem būs jākonkurē ar importu par zemām cenām no citām trešām valstīm, nevar izslēgt, ka tiem nāktos vēl vairāk samazināt savas cenas, lai palielinātu savu tirgus daļu Savienības tirgū. (194) Tāpēc Savienības ražošanas nozare, visticamāk, tiks pakļauta būtiskam importa apjomam no Indijas, Taivānas un Taizemes par dempinga cenām, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējām cenām, tādējādi kaitējot tikko uzlabotajai ekonomikas situācijai minētajā nozarē. Tādēļ, ja pasākumi pret Indiju, Taivānu un Taizemi tiktu atcelti, ir paredzams būtisks kaitējums Savienības ražošanas nozarei. 2. Attiecīgo valstu ražošanas jauda un eksportam pieejamais jaudas pārpalikums (195) Iepriekš tika norādīts, ka Indijas, Taivānas un Taizemes ražotāji eksportētāji potenciāli spēj paaugstināt eksporta apjomu Savienības tirgū. Visu trīs valstu ražošanas jauda attiecīgajā periodā būtiski palielinājās. Saskaņā ar tirgus prognozēm gaidāms, ka atšķirība starp iekšzemes patēriņu un ražošanas jaudu tuvā nākotnē palielināsies par 2,3 līdz 2,8 miljoniem tonnu. Šāds eksportam pieejams jaudas pārpalikums ir uzskatāms par būtisku, jo veido aptuveni 83–87 % no esošā Savienības patēriņa PIP laikā. (196) Tādēļ, lai gan importa apjoms no šīm trīs valstīm uz Savienību bija salīdzinoši neliels, pastāv risks, ka, atceļot pasākumus, uz Savienības tirgu varētu tikt novirzīts ievērojams eksporta apjoms. (197) Pēc informācijas izpaušanas dažas personas apgalvoja, ka kaitējuma atkārtošanās iespējamība, pamatojoties uz eksportam pieejamo jaudas pārpalikumu, ir jāizvērtē kopā ar pieprasījuma pieaugumu Indijas un Taivānas eksporta tirgos. Tās pašas personas apgalvoja, ka Taizeme bija maznozīmīga, jo to kontrolē viena Savienības tirgū pārstāvēta grupa. Prasība attiecībā uz eksportam pieejamo jaudas pārpalikumu ir noraidīta, ņemot vērā iemeslus, kas izskaidroti 58. līdz 59. apsvērumā un 101. līdz 102. apsvērumā. Paziņojuma par situāciju Taizemes tirgū būtiskums netika pamatots. Tādēļ prasību noraidīja. 3. Eksporta tirgus daļas zudums (198) Tirdzniecības aizsardzības pasākumi, kas vērsti pret PET importu no Indijas, Taivānas un Taizemes, patlaban tiek īstenoti Turcijā. Turklāt pasākumus, kas vērsti pret Indijas un Taivānas izcelsmes importu, īsteno Dienvidāfrikā, un Malaizijā īsteno pret Taizemi vērstus pasākumus. (199) Pēc informācijas izpaušanas dažas personas apstrīdēja secinājumus attiecībā uz eksporta tirgu zaudēšanu Indijā un Taivānā. Tika apgalvots, ka abi tirgi bija kritiski eksporta tirgi, tāpēc no šiem tirgiem nevarētu ievērojamu eksporta apjomu novirzīt uz Savienību gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti. Jānorāda, ka dažos tirgos noteikti tirdzniecības aizsardzības pasākumi izslēdz jebkādu nozīmīgu salīdzinājumu par tirgu relatīvo nozīmību konkrētai valstij neatkarīgi no pasākumu piemērošanas vai atcelšanas. Turklāt – pretstatā apgalvojumam – netika atzīts, ka eksporta apjomi no šiem tirgiem tiktu novirzīti uz Savienības tirgu. Tā vietā Komisijas vērtējumā atzīts, ka Turcijā un Dienvidāfrikā noteiktie tirdzniecības aizsardzības pasākumi pret importu no Indijas un Taivānas, iespējams, samazina tos tirgus, kas varētu būt pieejami eksportam no Indijas un Taivānas. Turklāt, ja apgalvojums, ka Turcijas un Dienvidāfrikas eksporta tirgi ir maznozīmīgi, būtu patiess, pieaugošais eksportam pieejamais jaudas pārpalikums Indijā un Taivānā varētu nozīmēt, ka eksports uz Savienību varētu palielināties pat tad, ja Turcijā un Dienvidāfrikā nebūtu noteikti tirdzniecības aizsardzības pasākumi. (Skatīt 59. apsvērumu). Tādēļ šo apgalvojumu noraidīja. (200) Tirdzniecības aizsardzības pasākumu īstenošana citās trešās valstīs arī norāda uz to, ka Indijas, Taivānas un Taizemes cenu noteikšanas politika, visticamāk, tiks īstenota arī Savienības tirgū. 4. Savienības tirgus pievilcība (201) Savienības tirgus ir pievilcīgs tā izmēra un cenu dēļ, jo ir trešais lielākais tirgus pasaulē, kuram strukturāli ir nepieciešams imports un kurā ir augstākas cenas nekā citos tirgos. Indijas, Taivānas un Taizemes gadījumā importa cenas uz Savienību ir augstākas nekā cenas uz trešām valstīm, kas liecina par Savienības tirgus pievilcību šo trīs valstu eksportam. (202) Savienības tirgus pievilcību apstiprina arī tas, ka Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu pieaugošajam importam no valstīm, pret kurām pasākumi netiek īstenoti. Īpaši tas attiecas uz Dienvidkoreju, kura būtiski palielināja eksportu uz Savienības tirgu 2012. gadā – pēc tam, kad beidzās pasākumi pret šo valsti. 5. Citi faktori (203) To trešo valstu importa ietekme, pret kurām tiek īstenoti pasākumi, uz Savienības ražošanas nozari tika uzskatīta par nelielu tādēļ, ka importa apjoms bija salīdzinoši neliels un PIP laikā tā tirgus daļa būtiski samazinājās. (204) Importa apjoms no trešām valstīm, pret kurām netiek īstenoti pasākumi, attiecīgajā periodā pieauga, tomēr attiecīgā vidējā importa cena bija līdzīga Savienības ražošanas nozares vidējai cenai. Tādēļ importa ietekme no šīm valstīm uz Savienības ražošanas nozari tiek uzskatīta par ierobežotu. 6. Tirgus pašu vajadzībām (205) Pēc informācijas izpaušanas dažas personas apgalvoja, ka sakarā ar vertikālo integrāciju starp PET ražotājiem un pārstrādes uzņēmumiem ievērojamu daļu no PET pārdeva pašu vajadzībām, nekonkurējot ar importu. Tika arī apgalvots, ka tirgus pašu vajadzībām daļa bija ievērojama, kas ietekmēja analīzes rezultātus. (206) Pamatojoties uz informāciju, kas apkopota izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī, daļa no pārdošanas pašu vajadzībām netika atzīta par ievērojamu (mazāk par 10 %). Jāuzsver, ka attiecīgās puses norādīja uz PET ražotāju klātbūtni pārstrādes uzņēmumu vidū, ņemot vērā uz uzstādīto PET ražošanas iekārtu jaudu, nevis ņemot vērā to tirgus daļa fasēšanas uzņēmumu jomā. Tāpēc apgalvojumu par būtisku daļu izmantošanā pašu vajadzībām atzina par nepamatotu. Attiecībā uz cenu līmeni tika konstatēts, ka saistītu un nesaistītu pārdošanas darījumu cenas atrodas vienā diapazonā. (207) Tāpēc secināja, ka atšķirīgā pārdošanas pašu vajadzībām ietekmes analīze nebija nepieciešama un personu apgalvojumi tika noraidīti. 7. Ieinteresēto personu piezīmes (208) Dažas ieinteresētās personas iebilda, ka Indijas imports PIP laikā nekādu kaitējumu neizraisīja, par ko liecina Savienības r