ar kuru groza Padomes Regulu (ES) 2018/1977, ar ko laikposmam no 2019. gada līdz 2020. gadam atver autonomas Savienības tarifa kvotas konkrētiem zvejas produktiem un paredz šo kvotu pārvaldību

Tāpēc var secināt, ka KN koda 1604 32 00 aizstāšana ar KN kodu 0305 20 00 jaunajā ATK regulā (2019–2020) atbilst ATK mērķiem. Tomēr tas, ka regula tika pieņemta novēloti un tajā iekļautais KN kods attiecībā uz to pašu ATK 09.2750 atšķiras no Komisijas priekšlikumā un iepriekšējā tiesību aktā minētā KN koda un nozarē nav skaidras izpratnes par atšķirību starp abiem KN kodiem (vēl jo vairāk tāpēc, ka tiem ir vienāds kārtas numurs), ir radījis būtisku negatīvu ietekmi uz zivju ikru rūpniecības nozari ES. Šīs KN koda maiņas dēļ nedrīkstētu pēkšņi apstāties tirdzniecības plūsmas.

No otras puses, ATK mērķis ir radīt pievienoto vērtību un darbvietas. No šīs perspektīvas raugoties, atkausēšanu, pārpakošanu un pasterizēšanu nevar uzskatīt par apstrādi, kas rada būtisku pievienoto vērtību. Tādēļ KN kods 1604 32 00 (kaviāra aizstājēji) tika aizstāts ar KN kodu 0305 20 00 (zivju aknas, ikri un pieņi, kaltēti, kūpināti, sālīti vai sālījumā).

Padziļinātā analīze ir apstiprinājusi, ka koda maiņas dēļ attiecīgā importa apjoms ir ievērojami samazinājies (ir izmantotas tikai 400 tonnas no 1500 ATK tonnām; salīdzinājumam – 2018. gadā tika izmantotas 958 tonnas).

Pēc KN koda 1604 32 00 svītrošanas šiem produktiem piemērojamais nodoklis ir palielinājies no 0 % līdz 20 %, jo tiem vairs nevar piemērot ATK režīmu. Attiecīgo summu un spēkā esošu ilgtermiņa līgumu dēļ ir radušies ievērojami zaudējumi. Uzņēmumi apgalvo, ka – tā kā Komisijas priekšlikumā KN kods 1604 32 00 bija saglabāts un jaunā regula, kas stājās spēkā 2019. gada 1. janvārī, tika pieņemta tikai 2018. gada 14. decembrī, minētās izmaiņas nebija paredzamas un tiem nebija pietiekama laika pielāgoties, jo līgumi, kas noslēgti ar to piegādātājiem, ir ilgstoši.

Pēc Padomes Regulas (ES) 2018/1977 pieņemšanas daži ES apstrādes uzņēmumi un kāda dalībvalsts informēja Komisiju, ka – tā kā KN kods 1604 32 00 (kaviāra aizstājēji) no iepriekšējā Padomes regulā (Regula (ES) 2015/2265) noteiktās ATK 09.2750 ir svītrots, apstrādes uzņēmumi apstrādātus zivju ikrus ar šo konkrēto KN kodu vairs nevar importēt, kā tie bija darījuši saskaņā ar iepriekšējo režīmu. Spēkā esošajā ATK regulā (2019–2020) KN kods 1604 32 00 (kaviāra aizstājēji) ir aizstāts ar KN kodu 0305 20 00 (zivju aknas, ikri un pieņi, kaltēti, kūpināti, sālīti vai sālījumā), kas precīzāk atbilst produkta aprakstam (zivju ikri, mazgāti, attīrīti no blakusesošajiem orgāniem un vienkārši sālīti vai sālījumā, kaviāra aizstājēju izgatavošanai).

Regulas mērķis ir, garantējot zvejas produktu pietiekamu piegādi rūpniecības nozarei, nodrošināt Savienības apstrādes rūpniecības konkurētspēju un nepieļaut to, ka tiek apdraudēta Savienības zvejas produktu ražošana. Šim nolūkam regula atbilstīgā apmērā noteiktu tarifa kvotu robežās samazina ievedmuitas nodokļus vai aptur to piemērošanu vairākiem zvejas produktiem. Tajā arī noteikts, kuru apstrādes darbību (“atbilstīgās darbības”) gadījumā tarifa kvotas var izmantot un kuru – nevar.

Padome 2018. gada 14. decembrī pieņēma Regulu (ES) 2018/1977, ar ko laikposmam no 2019. gada līdz 2020. gadam atver autonomas Savienības tarifa kvotas (ATK) konkrētiem zvejas produktiem un paredz šo kvotu pārvaldību

(1)Ar Padomes Regulu (ES) 2018/1977 laikposmam no 2019. gada līdz 2020. gadam atver autonomas Savienības tarifa kvotas konkrētiem zvejas produktiem un paredz šo kvotu pārvaldību. Lai laikposmā no 2019. gada līdz 2020. gadam Savienības rūpniecības nozarei nodrošinātu pietiekamu piegādi, katrai tarifa kvotai ir noteikti atbilstīgi apjomi.

ar kuru groza Padomes Regulu (ES) 2018/1977, ar ko laikposmam no 2019. gada līdz 2020. gadam atver autonomas Savienības tarifa kvotas konkrētiem zvejas produktiem un paredz šo kvotu pārvaldību

(2)Autonomajā tarifa likmes kvotā ar kārtas numuru 09.2750, kas norādīta sarakstā Regulas (ES) 2018/1977 pielikumā, aprakstam “zivju ikri, mazgāti, attīrīti no blakusesošajiem orgāniem un vienkārši sālīti vai sālījumā, kaviāra aizstājēju izgatavošanai” atbilst tikai produkts ar KN kodu ex 0305 20 00 (TARIC kods 35).

(3)Tomēr Padomes Regulā (ES) 2015/2265, kas bija spēkā pirms Regulas (ES) 2018/1977, attiecīgā tarifa kvota bija noteikta citādi un aprakstam “zivju ikri, mazgāti, attīrīti no blakusesošajiem orgāniem un vienkārši sālīti vai sālījumā, kaviāra aizstājēju gatavošanai” atbilda tikai produkts ar KN kodu ex 1604 32 00 (TARIC kods 20).

(4)Kārtas numuram 09.2750 atbilstošā KN koda maiņas dēļ rūpniecības nozarei ir radušās grūtības interpretēt attiecīgos noteikumus un tai nav skaidras izpratnes par atšķirību starp abiem minētajiem KN kodiem (vēl jo vairāk tāpēc, ka tiem ir vienāds kārtas numurs), kas savukārt ir negatīvi ietekmējis ES apstrādes rūpniecību.

(5)To produktu sarakstu, uz kuriem attiecas tarifa kvota ar kārtas numuru 09.2750, ir lietderīgi grozīt, lai uz ierobežotu periodu (viens gads) iekļautu arī KN kodu ex 1604 32 00 (TARIC kods 20), kā arī zemsvītras piezīmi attiecībā uz minētajiem KN un TARIC kodiem, kurā norādīts laikposms no 2019. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 31. decembrim.

(6)Tāpēc Regula (ES) 2018/1977 būtu attiecīgi jāgroza.

(7)Ar Regulu (ES) 2018/1977 atvērto kvotu piemērošanas periods pirmajā gadā ilgst no 2019. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 31. decembrim. Tā kā ir jānodrošina vienlīdzīga attieksme pret ekonomikas dalībniekiem un tarifa kvota ar kārtas numuru 09.2752 vēl nav izsmelta, šī regula būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2019. gada 1. janvāra, lai ekonomikas dalībniekiem, kuri izmanto zivju ikrus (gatavi produkti), dotu iespēju uz ierobežotu laiku bez pārtraukuma izmantot labvēlīgo kvotas nodokļa likmi. To pašu iemeslu dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā nekavējoties,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Padomes Regulas (ES) 2018/1977 pielikuma trešo rindu (kārtas Nr. 09.2750) groza šādi:

(1)ierakstu slejā “KN kods” aizstāj ar šādu:

“ex 0305 20 00

ex 1604 32 00”;