EIROPAS KOMISIJA Strasbūrā, 12.6.2018 COM(2018) 390 final 2018/0210(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014

{SEC(2018) 276 final}

{SWD(2018) 295 final}



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Šajā priekšlikumā paredzētais piemērošanas sākuma datums ir 2021. gada 1. janvāris. Priekšlikums ir sagatavots 27 dalībvalstu Savienībai, ņemot vērā Apvienotās Karalistes paziņojumu par tās nodomu, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu, izstāties no Eiropas Savienības un Euratom, ko Eiropadome saņēma 2017. gada 29. martā. •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Priekšlikuma nolūks ir izveidot Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF) laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam. Šā fonda mērķis ir virzīt Savienības budžeta finansējumu, lai atbalstītu kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) īstenošanu, Savienības jūrlietu politikas piemērošanu un Savienības starptautisko saistību izpildi okeānu pārvaldības jomā, jo īpaši saistībā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam. Šāds finansējums būtiski sekmē ilgtspējīgu zivsaimniecību un jūras bioloģisko resursu saglabāšanu, pārtikas nodrošinājumu, piegādājot jūras produktus, ilgtspējīgas zilās ekonomikas izaugsmi un veselīgas, nebīstamas, drošas, tīras un ilgtspējīgi pārvaldītas jūras un okeānus. Savienībai kā pasaules mēroga dalībniecei okeānu jomā un pasaulē piektajai lielākajai jūras produktu ražotājai ir liela atbildība aizsargāt, saglabāt un ilgtspējīgi izmantot okeānus un to resursus. Ņemot vērā pasaules iedzīvotāju skaita straujo pieaugumu, jūru un okeānu saglabāšana ir patiešām būtiska. Tā ir arī Savienības sociālekonomiskajās interesēs — ilgtspējīga zilā ekonomika veicina investīcijas, nodarbinātību un izaugsmi, sekmē pētniecību un inovāciju, kā arī uzlabo energoapgādes drošību, izmantojot okeāna enerģiju. Turklāt nebīstamas un drošas jūras un okeāni ir būtisks priekšnosacījums efektīvai robežkontrolei un pasaules mēroga cīņai pret noziedzīgiem nodarījumiem jūrā, tādējādi risinot pilsoņu drošības jautājumus. Šo prioritāšu īstenošanai ir nepieciešams Savienības finansiālais atbalsts, kas tiek sniegts ar EJZF starpniecību. Šāds atbalsts tiks papildināts ar īpašu finansējumu Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūrai, ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem (SFPA) un Savienības dalībai reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO) un citās starptautiskās organizācijās, kas arī veicina Savienības politikas īstenošanu zivsaimniecības un jūrlietu nozarēs. •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Šā priekšlikuma mērķis ir atbalstīt KZP mērķu sasniegšanu, sekmēt Savienības jūrlietu politikas īstenošanu un stiprināt starptautisko okeānu pārvaldību. Apzinoties, ka okeāna telpas problēmas un iespējas ir savstarpēji saistītas un jāizvērtē kopumā, šīs jomas būtu cieši jāsasaista. Komisijas 2018. gada 2. maijā pieņemtajā priekšlikumā par daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2021.–2027. gadam ir noteikta budžeta struktūra KZP un jūrlietu politikas finansēšanai. Turklāt, lai uzlabotu koordināciju un saskaņotu dalīti pārvaldīto fondu (“fondi”) atbalsta īstenošanu, Komisija 2018. gada 29. maijā pieņēma priekšlikumu Kopīgo noteikumu regulai, kuras galvenais mērķis ir vienkāršot politikas izpildi saskaņotā veidā. Minētie kopīgie noteikumi ir piemērojami dalīti pārvaldītajai EJZF daļai. Fondi tiecas īstenot papildinošus mērķus, un tiem ir vienāds pārvaldības veids. Tāpēc Kopīgo noteikumu regulā ir noteikta virkne kopīgu vispārīgo mērķu un vispārīgo principu, piemēram, partnerība un daudzlīmeņu pārvaldība. Tajā ir iekļauti arī kopīgie stratēģiskās plānošanas un programmu izstrādes elementi, tostarp noteikumi par partnerības nolīgumu, kas noslēdzams ar katru dalībvalsti, un izklāstīta vienota pieeja fondu orientēšanai uz rezultātiem. Tādējādi tajā ir ietverti veicinoši nosacījumi, veikuma izvērtēšana un uzraudzības, ziņošanas un izvērtēšanas pasākumi. Kopīgi noteikumi ir paredzēti arī attiecībā uz atbilstības nosacījumiem, un ir noteikta īpaša kārtība attiecībā uz finanšu instrumentiem, InvestEU izmantošanu, sabiedrības virzītu vietējo attīstību un finanšu pārvaldību. Daži pārvaldības un kontroles pasākumi ir kopēji visiem fondiem. •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām Priekšlikums un tā mērķi atbilst Savienības politikai, jo īpaši vides, klimata, kohēzijas, sociālajai, tirgus un tirdzniecības politikai. Fondu, tai skaitā EJZF, un citu Savienības programmu savstarpēja papildināmība tiks aprakstīta partnerības nolīgumā saskaņā ar Kopīgo noteikumu regulu. EJZF tiešās pārvaldības ietvaros veidos sinerģiju un papildināmību ar citiem attiecīgajiem Savienības fondiem un programmām. Tas arī nodrošinās finansējumu finanšu instrumentu veidā finansējuma apvienošanas darbībās, ko īsteno saskaņā ar InvestEU regulu. Atbalsts no EJZF samērīgā veidā būtu jāizmanto tam, lai novērstu tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas investīciju situācijas, nedublējot un neizstumjot privātu finansējumu, un tam vajadzētu būt ar nepārprotamu Eiropas pievienoto vērtību. Tas nodrošinās EJZF darbību un Savienības valsts atbalsta noteikumu saskaņotību un novērsīs pārmērīgu konkurences kropļošanu iekšējā tirgū. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 42. pants, 43. panta 2. punkts, 91. panta 1. punkts, 100. panta 2. punkts, 173. panta 3. punkts, 175. pants, 188. pants, 192. panta 1. punkts, 194. panta 2. punkts, 195. panta 2. punkts un 349. pants. •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Priekšlikuma noteikumus īsteno dalītas pārvaldības, tiešas pārvaldības un netiešas pārvaldības satvarā saskaņā ar Finanšu regulu. •Proporcionalitāte Ierosinātie noteikumi atbilst proporcionalitātes principam, jo tie ir atbilstīgi, vajadzīgi un vēlamo politikas mērķu sasniegšanai nav pieejami citi, mazāk ierobežojoši pasākumi. •Juridiskā instrumenta izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: Eiropas Parlamenta un Padomes regula. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes Izvērtējot iespēju turpināt finansiālo atbalstu zivsaimniecības nozarei pēc 2020. gada, kā galveno ietekmes novērtējuma elementu ņēma vērā 2007.–2013. gada Eiropas Zivsaimniecības fonda (EZF) ex post izvērtējuma rezultātus. Ex post izvērtējums ir balstīts uz apspriešanos ar ieinteresētajām personām, kura tika rīkota no 2016. gada februāra līdz maijam, lai noskaidrotu vispārējo sabiedrības viedokli par EZF efektivitāti un lietderību. Minētā izvērtējuma ieteikumi attiecībā uz laikposmu pēc 2020. gada bija uzlabot saikni starp finansējumu un politikas mērķiem, zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu, kā arī vides un dabas resursu aizsardzību un stiprināšanu, samazinot negatīvo ietekmi uz jūras vidi. Tajā arī tika uzsvērta nepieciešamība īstenot stratēģiskāku pieeju, lai uzlabotu akvakultūras konkurētspēju un palielinātu ražošanu, kā arī vairāk ņemt vērā īpašās problēmas, ar kurām saskaras mazapjoma piekrastes zvejniecības. •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Attiecībā uz plānošanas periodu pēc 2020. gada galvenais apspriešanās pasākums bija EJZF ieinteresēto personu konference “Pēc 2020. gada: atbalsts Eiropas piekrastes kopienām”, kas notika 2017. gada oktobrī Tallinā. Šis pasākums, kurā piedalījās 70 runātāju un vairāk nekā 300 dalībnieku, ļāva ieinteresētajām personām iesaistīties tā finansiālā atbalsta novērtēšanā, ko EJZF sniedz KZP un Savienības jūrlietu politikai 2014.–2020. gada plānošanas periodā. Tas arī ļāva ieinteresētajām personām paredzēt veidu, kā šo atbalstu varētu sniegt pēc 2020. gada. EJZF konference aptvēra plašu ieinteresēto personu loku. Kopumā no 300 dalībniekiem vairāk nekā 50 % bija publisko iestāžu pārstāvji, 12 % — nozares pārstāvji, 11 % — NVO, 14 % — zivsaimniecības profesionālo apvienību un organizāciju un 7 % — akadēmisko aprindu pārstāvji. Turklāt EJZF ekspertu grupas locekļiem (no dalībvalstu pārvaldes iestādēm) tika dotas divas iespējas piedalīties šajās debatēs un dot ieguldījumu pārdomu procesā. Šīs sanāksmes notika attiecīgi 2017. gada 6. novembrī un 2018. gada 15. janvārī. EJZF ekspertu grupu debatēs tika izmantoti apspriežu dokumenti un orientējoši jautājumi, ko Komisija iesniedza pirms sanāksmēm. Tika saņemtas arī rakstiskas atsauksmes no dalībvalstīm. Turklāt konsultatīvajām padomēm, NVO un Eiropas sociālajiem partneriem tika nosūtītas vēstules ar lūgumu paust viedokli par Savienības finansējumu zivsaimniecības un jūrlietu nozarē laikposmam pēc 2020. gada. Apspriešanās nolūkā tika organizētas individuālas sanāksmes ar sociālajiem partneriem. Pienesums tika saņemts arī no Eiropas Perifēro piejūras reģionu konferences (CPMR), piemēram, 2017. gada decembra tehniskais dokuments “EJZF turpmākā darbība pēc 2020. gada: analīzes elementi un iespējamie scenāriji” un CPMR 2017. gada oktobra un 2017. gada marta piezīmes par EJZF pēc 2020. gada. CPMR politiskais birojs 2018. gada martā pieņēma galīgo politikas nostāju par EJZF turpmāko darbību. Ieguldījumu novērtēšanā deva arī vairāki citi semināri un ziņojumi, piemēram, Eiropas Zivsaimniecības ekonomistu asociācijas konferences politikas apspriede, kas notika 2017. gada aprīlī, un Eiropas jūras dienās 2017. gada maijā organizētais ieinteresēto personu seminārs par atbalstu jūrlietu politikai. Apspriešanās rezultātus var rezumēt šādi: –gandrīz visas ieinteresētās personas īpaši aicināja nodrošināt nepārtrauktību un uzsvēra, ka, turpinot īstenot KZP mērķus un izmantojot zilās ekonomikas sniegtās priekšrocības, turpmākajai zivsaimniecības un jūrlietu politikai ir vajadzīgs īpašs finansēšanas instruments. –Dalībvalstis vienojās, ka laikposmā pēc 2020. gada fonda mērķiem būtu jāsekmē vidiskā, ekonomiskā un sociālā ilgtspējība. Ieinteresētās personas KZP mērķu sasniegšanu bija norādījušas kā nākamā fonda prioritāti.

–Apspriešanās rezultātā ieinteresētās personas vienojās, ka viens no lielākajiem 2014.–2020. gada EJZF trūkumiem bija tā lēnā apgūšana un darbības programmu novēlota īstenošana, kas būtībā bija saistīta ar tiesiskā regulējuma novēlotu apstiprināšanu. Iepriekš minētais apvienojumā ar pārāk preskriptīviem Savienības līmeņa tiesību aktiem, interpretācijas nelokāmību un neelastību, kā arī pārāk lielu uzsvaru uz atbilstību, nevis mērķu un uzdevumu izpildi rada dalībvalstīm sarežģījumus. Tāpēc lielākā daļa ieinteresēto personu stingri aicināja samazināt juridisko sarežģītību, nosakot vienkāršāku tiesisko regulējumu. –Ieinteresēto personu starpā pastāvēja plaša vienprātība, ka ir jānodrošina noteikts stabilitātes līmenis, jo īpaši uzlabojot vienkāršošanu visos līmeņos (gan Savienības, gan valstu) attiecībā uz EJZF īstenošanu. Taču viedokļi atšķīrās jautājumā par to, kā rast pienācīgu līdzsvaru starp lielāku uzsvaru uz pieeju, kas vērsta uz rezultātiem, un administratīvā sloga samazināšanu saņēmējiem un pārvaldes struktūrām, vienlaikus nodrošinot atbilstīgu finansējuma izmantošanu. –Dalībvalstis atsauksmēs norādīja, ka uzraudzības un izvērtēšanas sistēmai ir būtiska nozīme fonda efektivitātes pierādīšanā, jo tā sniedz informāciju par zivsaimniecības un zilās ekonomikas nozaru attīstības cēloņsakarībām. –Atbildēs uz jautājumu par atbalstu zvejas flotēm bija vērojama viedokļu polarizācija, proti, gandrīz vienāds skaits ieinteresēto personu bija par flotes pasākumu turpināšanu un pret to. –Attiecībā uz akvakultūras nozari visas ieinteresētās personas piekrita, ka ir jāveic lielāks darbs administratīvās un juridiskās vienkāršošanas jomā, lai samazinātu licencēšanas procedūru ilgumu, vienlaikus neapdraudot Savienības tiesību aktos noteiktos augstos vides, patērētāju aizsardzības un dzīvnieku veselības standartus. Tās atkārtoti apstiprināja, ka galvenais šķērslis nozares attīstībai joprojām ir administratīvais slogs un pārāk sarežģītās procesuālās prasības (gan licencēšanā, gan piekļuvē finansējumam). Turklāt 11 dalībvalstu grupa pauda stingru atbalstu tam, ka nākamā fonda ietvaros būtu jāturpina Savienības pašreizējais atbalsts akvakultūrai, jo īpaši saldūdens akvakultūrai. –Attiecībā uz mazapjoma piekrastes zveju un zvejniecībām tālākajos reģionos dalībvalstis atbalstīja mērķorientētāka un pielāgotāka atbalsta piemērošanu, augstākas atbalsta likmes saglabāšanu, kā arī labvēlīgākas attieksmes iespējamību, izmantojot avansa maksājumus. Dažas dalībvalstis izteica viedokli, ka pēc 2020. gada būtu jāturpina piemērot preferenciālu finanšu režīmu mazapjoma piekrastes zvejniecībām, tostarp iekšzemes zvejniecībām. Ieinteresētās personas arī atzina, ka ir vajadzīga elastīga pieeja, lai varētu ņemt vērā vietējās īpatnības, un ka jāsekmē novecojošā darbaspēka paaudžu atjaunošanās. –Visas dalībvalstis un ieinteresētās personas uzskatīja, ka dalīti pārvaldītajam zivsaimniecības fondam arī turpmāk būtu jāatbalsta datu vākšana, zvejniecības kontrole un noteikumu izpilde, kā arī jāsniedz atbalsts ražotāju organizācijām. –Vairākas ieinteresētās personas pauda viedokli, ka Savienības rīcības stiprināšana ar EJZF starpniecību dažādās jūrlietu politikas jomās (apmācība, jūras telpiskā plānošana, kuģošanas drošība un jūras uzraudzība, inovatīvu projektu finansēšana utt.) ir uzskatāma par pievienoto vērtību Eiropai un reģioniem. Ņemot vērā to, ka zilā ekonomika tiek attīstīta ļoti sarežģītā vidē, un, lai izvairītos no dublēšanās un sadrumstalotības, arī turpmāk būtu jānodrošina dažādu instrumentu papildināmība. –Vairums ieinteresēto personu arī atzina, ka sabiedrības virzīta vietēja attīstība (SVVA) ir būtiska, lai piekrastes kopienas varētu rast vietējus risinājumus vietējām problēmām, un zvejniecības un akvakultūras nozarei tā ir vērtīga iespēja aktīvi piedalīties pašvaldību un pārvaldības jautājumu risināšanā. Daudzas ieinteresētās personas vēlētos, lai SVVA būtu plašāka loma zilās ekonomikas attīstībā vietējā līmenī. •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Ietekmes novērtējumu ir izstrādājuši Komisijas dienesti. Novērtējumā, kas veikts saistībā ar veikuma uzraudzību un izvērtēšanu, pienesumu deva neatkarīgi eksperti. Viņu pienesumu veido priekšlikums uzraudzības un izvērtēšanas sistēmai laikposmam pēc 2020. gada, kura pamatā ir 2014.–2020. gadam izstrādātā sistēma, un noteikts skaits rezultātu rādītāju, tostarp datu vākšanas vajadzību, avotu un pieejamības novērtējums. •Ietekmes novērtējums Ietekmes novērtējumā ir izklāstīti programmas galvenie vispārīgie mērķi un konkrētie mērķi. Mērķi ietver transversālus DFS mērķus attiecībā uz elastību, saskaņotību un sinerģiju, vienkāršošanu un koncentrēšanos uz rezultātiem. Ietekmes novērtējumā ir noteikti un izskaidroti galvenie uzdevumi un problēmas, kas jārisina ar nākamo programmu, kuras pamatā ir iepriekšējo plānošanas periodu un apspriešanās pasākumu izvērtējumu konstatējumi, jaunās DFS transversālie mērķi, kā arī jaunās politikas prioritātes un jaunās problēmas, kuru risināšanā vajadzīga Savienības iejaukšanās. Tā kā ietekmes novērtējuma sagatavošanas laikā nebija zināms budžeta sadalījums, tajā, ņemot vērā iepriekšējo programmu izpildē gūto pieredzi, ir noteiktas vispārīgas prioritārās darbības, ko varētu finansēt (lai sasniegtu iepriekš minētos mērķus). Tika izvērtētas finansējuma prioritāšu subsidiaritātes (Savienības pievienotā vērtība / Savienības rīcības nepieciešamība) un proporcionalitātes dimensijas un analizētas programmas darbības jomas un struktūras izmaiņas. •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Lai gan šis priekšlikums nav saistīts ar REFIT, tā mērķis ir mazināt regulatīvo slogu un vienkāršot fonda finansējuma piešķiršanu. Šajā priekšlikumā uz mazajiem saņēmējiem tiek attiecināts preferenciāls režīms, kas ietver augstāku atbalsta intensitātes likmi un īpašus atbalsta veidus saņēmējiem mazapjoma piekrastes zvejas nozarē. •Pamattiesības

Būtisks pareizas finanšu pārvaldības un Savienības finansējuma efektivitātes priekšnosacījums ir tiesiskuma ievērošana. Regulā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta aizsardzību gadījumos, kad dalībvalstīs pastāv vispārēji trūkumi tiesiskuma jomā. Kopīgo noteikumu regulā ir paredzēts veicinošs nosacījums, kura mērķis ir nodrošināt Pamattiesību hartas ievērošanu. Tas ir piemērojams EJZF. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Daudzgadu finanšu shēma paredz, ka ar Savienības budžetu jāturpina atbalstīt zivsaimniecības un jūrlietu politikas jomas. Ierosinātais EJZF budžets ir 6 140 000 000 EUR faktiskajās cenās. EJZF līdzekļi ir sadalīti starp dalītu, tiešu un netiešu pārvaldību. 5 311 000 000 EUR ir piešķirti atbalstam dalītā pārvaldībā un 829 000 000 EUR — atbalstam tiešā un netiešā pārvaldībā. Sīkāka informācija par EJZF finanšu ietekmi ir sniegta priekšlikumam pievienotajā finanšu pārskatā. 5.CITI ELEMENTI •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Priekšlikums ir saistīts ar Kopīgo noteikumu regulā paredzēto uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtību. Šo kārtību īsteno, izmantojot priekšlikumā izveidoto uzraudzības un izvērtēšanas sistēmu. Izvērtēšana tiks veikta saskaņā ar iestāžu 2016. gada 13. aprīļa nolīguma 22. un 23. punktu, kuros trīs iestādes apstiprinājušas, ka spēkā esošo tiesību aktu un politikas izvērtējumiem būtu jānodrošina pamats turpmākās rīcības variantu ietekmes novērtējumiem. Izvērtējumos tiks novērtēta programmas ietekme uz vietas, pamatojoties uz programmas rādītājiem un mērķrādītājiem un detalizētu analīzi par to, cik lielā mērā programma uzskatāma par atbilstošu, efektīvu, lietderīgu un nodrošina pietiekamu Savienības pievieno vērtību un ir saskanīga ar citām Savienības rīcībpolitikām. Tajos būs ietvertas atziņas, kas dos iespēju noteikt trūkumus vai problēmas vai iespējas turpmāk uzlabot darbības vai to rezultātus un palīdzēs pēc iespējas palielināt to izmantošanu un ietekmi. •Paskaidrojoši dokumenti (direktīvām) Neattiecas. •Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums Mērķi Ar šo priekšlikumu regulai par EJZF ir paredzēts atbalstīt KZP mērķu sasniegšanu vides, ekonomikas, sociālajā un nodarbinātības jomā, sekmēt Savienības jūrlietu politikas īstenošanu un atbalstīt Savienības starptautiskās saistības okeānu pārvaldības jomā. Tā pamatā ir šādas četras prioritātes, kuras atspoguļo attiecīgos politikas mērķus, kas izklāstīti Kopīgo noteikumu regulā, un kuru mērķis ir maksimāli palielināt Savienības ieguldījumu ilgtspējīgas zilās ekonomikas attīstībā: (1)veicināt ilgtspējīgu zivsaimniecību un jūras bioloģisko resursu saglabāšanu; (2)ar konkurētspējīgu un ilgtspējīgu akvakultūru un tirgiem sekmēt pārtikas nodrošinājumu Savienībā; (3)sekmēt ilgtspējīgas zilās ekonomikas izaugsmi un veicināt pārtikušas piekrastes kopienas; (4)stiprināt starptautisko okeānu pārvaldību un veicināt nebīstamas, drošas, tīras un ilgtspējīgi pārvaldītas jūras un okeānus. Eiropas jūrniecības nozarē ir nodarbināti vairāk nekā 5 miljoni cilvēku, tā rada gandrīz 500 miljardus EUR gadā un var nodrošināt vēl daudz vairāk darba iespēju. Globālās okeānu ekonomikas izlaides vērtība patlaban tiek lēsta 1,3 triljonu EUR apmērā, un līdz 2030. gadam tā varētu vairāk nekā divkāršoties (ESAO ziņojums “The Ocean Economy in 2030”). Nepieciešamība sasniegt CO2 emisiju mērķrādītājus, palielināt resursu efektivitāti un samazināt zilās ekonomikas vidisko pēdas nospiedumu ir bijis nozīmīgs inovācijas virzītājspēks citās nozarēs, piemēram, kuģu aprīkojuma, kuģu būves, okeānu novērošanas, bagarēšanas, piekrastes aizsardzības un jūras būvniecības nozarē. Investīcijas jūrlietu ekonomikā nodrošina Savienības struktūrfondi, jo īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF). Lai nodrošinātu nozares izaugsmes potenciālu, jāizmanto jauni investīciju instrumenti, piemēram, InvestEU. Komisijas priekšlikumā par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam ir izvirzīts vērienīgāks mērķis klimata jautājumu integrēšanai visās Savienības programmās, nosakot vispārēju mērķrādītāju, proti, ka 25 % Savienības izdevumu ir jāveicina klimata mērķu sasniegšana. EJZF ieguldījums šā vispārējā mērķrādītāja sasniegšanā tiks uzraudzīts atbilstošā sadalījuma līmenī ar ES klimata marķieru sistēmas palīdzību, tostarp izmantojot precīzāku metodiku, ja tāda ir pieejama. Komisija katru gadu gada budžeta projekta ietvaros turpinās sniegt informāciju par saistību apropriācijām. Lai atbalstītu EJZF potenciāla pilnīgu izmantošanu klimata mērķu sasniegšanā, Komisija centīsies visā sagatavošanas, īstenošanas, pārskatīšanas un izvērtēšanas procesā noteikt attiecīgas darbības. EJZF dos ieguldījumu arī Savienības vidisko mērķu sasniegšanā. Šis ieguldījums tiks uzraudzīts, izmantojot Savienības vidiskos marķierus, un par to tiks regulāri ziņots izvērtējumu un gada veikuma ziņojuma ietvaros. Vienkāršošana

Priekšlikuma mērķis ir vienkāršot EJZF īstenošanu salīdzinājumā ar ļoti sarežģīto struktūru 2014.–2020. gada periodā. EJZF 2014.–2020. gada struktūras pamatā ir precīzs un stingrs finansēšanas iespēju un atbilstības noteikumu (“pasākumu”) apraksts, kas dalībvalstīm un saņēmējiem ir sarežģījis īstenošanu. Tāpēc EJZF pēc 2020. gada būs vienkāršota struktūra, kas ietvers šādus elementus. –Četras prioritātes — šīs prioritātes raksturo EJZF atbalsta darbības jomu atbilstīgi KZP, jūrlietu politikas un starptautisko okeānu pārvaldības pasākumu mērķiem. –Atbalsta jomas — regulas panti nenosaka preskriptīvus pasākumus, bet apraksta katrai prioritātei piemērojamās dažādās atbalsta jomas, tādējādi nodrošinot elastīgu īstenošanas sistēmu. –Nebūs iepriekš noteiktu Savienības līmeņa pasākumu vai atbilstības noteikumu — saskaņā ar dalītas pārvaldības principu dalībvalstīm ir jāizstrādā sava programma, kurā norādīti vispiemērotākie līdzekļi EJZF prioritāšu īstenošanai. Dalībvalstīm būs nodrošināta elastība atbilstīgas noteikumu noteikšanā. Atbilstīgi EJZF un Kopīgo noteikumu regulā izklāstītajiem noteikumiem var īstenot dažādus dalībvalstu programmās norādītus pasākumus, ja vien uz tiem attiecas atbalsta jomas. –Nosacījumi un ierobežojumi attiecībā uz dažām jomām — lai izvairītos no negatīvas ietekmes zvejniecību saglabāšanas jomā, ir jānosaka saraksts ar neatbilstīgajām darbībām, piemēram, vispārējs aizliegums veikt tādas investīcijas, kas palielina zvejas kapacitāti. Turklāt zvejas flotei paredzētās investīcijas un kompensācijas (par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu, zvejas darbību ārkārtas pārtraukšanu, kuģa iegādi, dzinēja nomaiņu) būs pakļautas stingram nosacījumam par to atbilstību KZP noteiktajiem saglabāšanas mērķiem. Tas ir būtiski, lai nodrošinātu, ka finansiālais atbalsts tiek virzīts uz šo mērķu sasniegšanu. –Rezultātu rādītāji — EJZF atbalsta rezultāti tiks novērtēti, pamatojoties uz rādītājiem. Dalībvalstis ziņos par progresu noteikto starpposma un galīgo mērķrādītāju sasniegšanā un Komisija veiks gada veikuma izvērtēšanu, kas balstīta uz dalībvalstu sagatavotajiem gada veikuma ziņojumiem un ļauj savlaicīgi atklāt iespējamās īstenošanas problēmas un noteikt koriģējošus pasākumus. Šim nolūkam tiks izveidota uzraudzības un izvērtēšanas sistēma. Valstu programmās būtu nevis jāuzskaita pasākumi, kas atlasīti no jau sagatavota atbilstīgo pasākumu klāsta, kā tas ir pašlaik, bet gan būtu jāpievēršas katras dalībvalsts izvēlētajām stratēģiskajām prioritātēm. Saistībā ar Komisijas un dalībvalstu pastāvīgu dialogu par rezultātu panākšanu šī struktūra optimizēs programmas īstenošanu virzībā uz politikas mērķu sasniegšanu, pamatojoties uz veikumu. Tādējādi trīs efektīvas vienkāršošanas principi ir elastība, orientācija uz rezultātu un savstarpēja Komisijas un dalībvalstu uzticēšanās. Atbilstīgi dalītas pārvaldības principam dalībvalstis sagatavos un Komisija apstiprinās programmas. Reģionalizācijas kontekstā un nolūkā veicināt dalībvalstu stratēģiskāku pieeju programmu sagatavošanā Komisija izstrādās katra jūras baseina analīzi, kurā norādītas kopējās stiprās un vājās puses attiecībā uz KZP mērķu sasniegšanu. Šī analīze sniegs norādes gan dalībvalstīm, gan Komisijai sarunās par katru programmu, ņemot vērā reģionālās problēmas un vajadzības. Novērtējot programmas, Komisija ņems vērā KZP vidiskās un sociālekonomiskās problēmas, ilgtspējīgās zilās ekonomikas sociālekonomiskos rādītājus, problēmas jūras baseinu līmenī, jūras ekosistēmu saglabāšanu un atjaunošanu, jūras piedrazojuma samazināšanu un klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām. Vienkāršošana tiks panākta arī ar Kopīgo noteikumu regulu, kurā paredzēta lielākā daļa īstenošanas, uzraudzības un kontroles noteikumu. Resursu sadale EJZF tiks īstenots saskaņā ar šādām divām finansējuma piešķiršanas sistēmām: –saskaņā ar dalībvalstu īstenotu dalītu pārvaldību, izmantojot EJZF programmas, kas balstītas uz valstu stratēģijām, –saskaņā ar tiešu pārvaldību, ko īsteno Komisija. Priekšlikumā ir ierosināts saglabāt tādu līdzekļu sadalījuma attiecību starp dalītu pārvaldību un tiešu pārvaldību, kāda tā bija laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam. Šajā sakarā 5 311 000 000 EUR ir ierosināts piešķirt dalītai pārvaldībai (86,5 %) un 829 000 000 EUR — tiešai pārvaldībai (13,5 %). Šāds sadalījums ļauj saglabāt pienācīgu līdzsvaru starp dalīti pārvaldītiem un tieši pārvaldītiem līdzekļiem. Attiecībā uz dalītu pārvaldību pēc Apvienotās Karalistes programmas vērtības (243 miljoni EUR) atskaitīšanas dalībvalstis nominālā izteiksmē saglabātu 96,5 % no līdzekļiem, kas tām piešķirti 2014.–2020. gadam. Lai nodrošinātu stabilitāti, jo īpaši attiecībā uz KZP mērķu sasniegšanu, valstu piešķīrumi tiks noteikti, pamatojoties uz 2014.–2020. gadā piemēroto sadalījumu attiecību. Turklāt ir ierosināts norobežot summas konkrētām turpmāk minētajām atbalsta jomām, kurām piemēro dalītu pārvaldību: –kontrole un izpilde, kā arī datu vākšana un apstrāde zvejniecības pārvaldības un zinātniskiem mērķiem (vismaz 15 % no katrai dalībvalstij piešķirtā finansiālā atbalsta, izņemot valstis, kurām nav izejas uz jūru); –tālākie reģioni (tiek norobežota summa, kas paredzēta gan papildu izmaksu kompensācijas režīmam, gan strukturālajam atbalstam). Nosacījumi

Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam okeānu saglabāšana un ilgtspējīga izmantošana ir noteikta par vienu no 17 ilgtspējīgas attīstības mērķiem (14. IAM). Savienība ir pilnīgi apņēmusies īstenot šo mērķi. Šajā sakarā Savienība ir apņēmusies veicināt ilgtspējīgu zilo ekonomiku, kas ir saskanīga ar jūras telpisko plānošanu, bioloģisko resursu saglabāšanu un laba vides stāvokļa sasniegšanu, aizliegt noteiktus zvejniecības subsīdiju veidus, kas veicina pārmērīgu zvejas kapacitāti un pārzveju, likvidēt subsīdijas, kas sekmē nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un atturēties no jaunu šādu subsīdiju ieviešanas. Šis rezultāts būtu jāsasniedz līdz 2020. gadam, un tam būtu jāizriet no Pasaules Tirdzniecības organizācijas sarunām par zvejniecības subsīdijām. Papildus tam Pasaules Tirdzniecības organizācijas sarunu gaitā 2002. gada Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību un 2012. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas konferencē, kas veltīta ilgtspējīgai attīstībai (“Rio+20”), Savienība apņēmās atcelt subsīdijas, kas veicina pārmērīgu zvejas kapacitāti un pārzveju. Turklāt KZP regulas 42. pantā ir noteikts, ka Savienības finansiālajai palīdzībai no EJZF jābūt atkarīgai no KZP noteikumu ievērošanas. Tāpēc pieteikumi no saņēmējiem, kuri neievēro piemērojamos KZP noteikumus, nav pieņemami. Turklāt Komisijai būs piešķirtas pilnvaras rīkoties attiecībā uz dalībvalstīm, kuras neievēro KZP noteikumus. Ilgtspējīgas zivsaimniecības un jūras bioloģisko resursu saglabāšanas veicināšana KZP garantē to, ka zvejas un akvakultūras darbības ilgtermiņā ir ekoloģiski ilgtspējīgas un tiek pārvaldītas atbilstīgi mērķim nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā un veicināt pārtikas pieejamību. Tās mērķis ir gādāt, lai dzīvie jūras bioloģiskie resursi tiktu izmantoti tā, ka izmantojamo sugu populācijas tiek atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY). Tā arī nodrošina, ka tiek samazināta zvejas darbību negatīvā ietekme uz jūras ekosistēmu un ka akvakultūras un zivsaimniecības darbības neveicina jūras vides degradāciju (KZP regulas 2. pants). Pēdējo gadu laikā ir panākti labi rezultāti zivju krājumu atjaunošanā līdz veselīgam apjomam, Savienības zivsaimniecības nozares rentabilitātes palielināšanā un jūras ekosistēmu saglabāšanā. Tomēr, lai sasniegtu KZP sociālekonomiskos un vidiskos mērķus, joprojām ir jārisina būtiskas problēmas. Tam ir vajadzīgs turpmāks atbalsts pēc 2020. gada, jo īpaši jūras baseinos, kur attīstība ir bijusi lēnāka. Savienībā zivsaimniecība ir būtiska daudzu piekrastes kopienu iztikai un kultūras mantojumam, sevišķi vietās, kur liela nozīme ir mazapjoma piekrastes zvejai. Vidējais vecums daudzās zvejnieku kopienās pārsniedz 50 gadus, un paaudžu atjaunošanās un darbību dažādošana joprojām ir problemātiska. Saskaņā ar 1. prioritāti sniegtais atbalsts ir vērsts uz KZP regulas 2. pantā noteikto KZP mērķu sasniegšanu vides, ekonomikas, sociālajā un nodarbinātības jomā. Šādam atbalstam būtu jāgarantē, lai zvejas darbības ilgtermiņā būtu ekoloģiski ilgtspējīgas un tiktu pārvaldītas atbilstīgi mērķim nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā, kā arī veicināt pārtikas pieejamību. Konkrētāk, EJZF atbalsts būs vērsts uz to, lai panāktu un saglabātu ilgtspējīgu zveju, kas balstīta uz MSY, un līdz minimumam samazinātu zvejas darbību negatīvo ietekmi uz jūras ekosistēmu. Minētais atbalsts ietvers inovācijas un investīcijas mazietekmējošā, klimatnoturīgā un mazoglekļa zvejas praksē un paņēmienos. Viens no galvenajiem KZP izaicinājumiem ir nozvejas izkraušanas pienākums. Tas šajā nozarē ir noteicis būtiskas zvejas prakses izmaiņas, kas dažos gadījumos ir radījušas ievērojamas finansiālās izmaksas. Tāpēc EJZF, piemērojot augstāku atbalsta intensitātes likmi nekā citām darbībām, atbalstīs inovācijas un investīcijas, kas veicina izkraušanas pienākuma īstenošanu, piemēram, investīcijas selektīvajos zvejas rīkos, ostu infrastruktūru uzlabošanā un nevēlamas nozvejas tirdzniecībā. Tas piešķirs arī maksimālo atbalsta intensitāti 100 % apmērā tādu pārredzamu sistēmu projektēšanai, izstrādei, uzraudzībai, izvērtēšanai un pārvaldībai, kas paredzētas zvejas iespēju apmaiņai starp dalībvalstīm (“kvotu apmaiņa”), lai mazinātu izkraušanas pienākuma izraisīto “kritiskās sugas” ietekmi. Saskaņā ar 1. prioritāti piešķirtais atbalsts var ietvert arī inovācijas un investīcijas zvejas kuģos, lai uzlabotu veselību, drošību un darba apstākļus, energoefektivitāti un nozvejas kvalitāti. Tomēr šāds atbalsts nedrīkstētu palielināt zvejas kapacitāti vai spēju atrast zivis, un to nedrīkstētu piešķirt vienkārši par Savienības vai valsts tiesību aktos paredzēto obligāto prasību izpildi. Attiecībā uz veselību, drošību un darba apstākļiem uz zvejas kuģiem būs atļauta augstāka atbalsta intensitātes likme nekā citām darbībām piemērotā. Zvejniecības kontrolei ir būtiska nozīme KZP īstenošanā. Tāpēc EJZF dalītajā pārvaldībā atbalstīs Savienības zivsaimniecības kontroles sistēmas izstrādi un īstenošanu, kā noteikts Kontroles regulā. Konkrēti pienākumi, kas paredzēti, pārskatot Kontroles regulu (kuģu izsekošanas un elektroniskās ziņošanas sistēmas, attālās elektroniskās novērošanas sistēmas, dzinēja jaudas nepārtraukta mērīšana un reģistrēšana), pamato īpašu atbalstu, kas paredzēts dalībvalstīm un zvejniekiem jauno prasību ātrai un efektīvai izpildei. Turklāt dalībvalstu investīcijas kontroles līdzekļos var izmantot arī jūras uzraudzībai un sadarbībai krasta apsardzes funkciju izpildē. KZP panākumi ir atkarīgi arīdzan no zivsaimniecības pārvaldībai paredzētu zinātnisko ieteikumu pieejamības un tādējādi — no zivsaimniecības datu pieejamības. Ņemot vērā ar uzticamu un pilnīgu datu ieguvi saistītās problēmas un izmaksas, ir jāatbalsta tādas datu vākšanas un apstrādes darbības, ko dalībvalstis veic saskaņā ar Datu vākšanas pamatregulu, un jādod ieguldījums labākajos pieejamajos zinātniskajos ieteikumos. Minētais atbalsts nodrošinās sinerģiju ar citu veidu jūras datu vākšanu un apstrādi. EJZF tiešā un netiešā pārvaldībā atbalstīs arī efektīvu, ar zināšanām pamatotu KZP īstenošanu un vadību, sniedzot zinātniskus ieteikumus, izstrādājot un īstenojot Savienības zivsaimniecības kontroles sistēmu, izmantojot konsultatīvo padomju darbību un brīvprātīgas iemaksas starptautiskās organizācijās. Flotes pārvaldības virzība uz saglabāšanas jomā izvirzīto mērķu īstenošanu Ņemot vērā problēmas, kas jārisina, lai panāktu jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgu izmantošanu atbilstīgi KZP mērķiem saglabāšanas jomā, EJZF atbalstīs zivsaimniecības un zvejas flotu pārvaldību. Šajā jomā reizēm joprojām ir nepieciešams atbalsts flotes pielāgošanai attiecībā uz noteiktiem flotes segmentiem un jūras baseiniem. Šāds atbalsts būtu stingri jāvirza uz jūras bioloģisko resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, kā arī zvejas kapacitātes un pieejamo zvejas iespēju līdzsvarošanu. Tāpēc EJZF var atbalstīt zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu flotes segmentos, kur zvejas kapacitāte nav līdzsvarā ar pieejamām zvejas iespējām. Šāds atbalsts kalpos par rīcības plānu instrumentu, ar ko pielāgot flotes segmentus, kuros konstatēta pārmērīga strukturālā kapacitāte, kā paredzēts KZP regulas 22. panta 4. punktā, un to īstenos vai nu ar zvejas kuģa sadalīšanu, vai tā izņemšanu no ekspluatācijas un modernizāciju citu darbību veikšanai. Ja modernizācijas rezultātā ir palielinājusies atpūtas zvejas radītā jūras ekosistēmas noslodze, atbalstu piešķirs tikai tad, ja tas atbilst KZP un attiecīgo daudzgadu plānu mērķiem. Agrāk atbalsts zvejas darbību pilnīgai izbeigšanai nebija pietiekami mērķorientēts un tā izmantošana zvejas flotes strukturālās nelīdzsvarotības novēršanā bija neefektīva. Lai flotes strukturālā pielāgošana notiktu saskaņā ar saglabāšanas mērķiem, minētajam atbalstam tiks piemēroti stingri nosacījumi un tas būs saistīts ar rezultātu sasniegšanu. Tāpēc ierosināts šādu atbalstu īstenot, tikai izmantojot “ar izmaksām nesaistītu finansējumu”, kā paredzēts Kopīgo noteikumu regulā. Saskaņā ar šo mehānismu atlīdzību par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu Komisija dalībvalstīm izmaksās, nevis pamatojoties uz faktiskajām izmaksām, bet gan pamatojoties uz nosacījumu izpildi un rezultātu sasniegšanu. Tāpēc Komisija deleģētā aktā noteiks nosacījumus, kas būs saistīti ar KZP izvirzīto saglabāšanas mērķu sasniegšanu. Kompensācija par zvejas darbību ārkārtas pārtraukšanu Ņemot vērā zvejas darbību lielo neparedzamību, ārkārtas apstākļi var radīt zvejniekiem ievērojamus ekonomiskos zaudējumus. Lai mazinātu šādas sekas, EJZF var atbalstīt kompensāciju par zvejas darbību ārkārtas pārtraukšanu, ko izraisījusi konkrētu saglabāšanas pasākumu (t.i., daudzgadu plānu, krājumu saglabāšanas un ilgtspējīgas izmantošanas mērķapjomu, pasākumu, ar kuriem zvejas kuģu zvejas kapacitāti pielāgo pieejamajām zvejas iespējām, un tehnisku pasākumu) īstenošana, ārkārtas pasākumu (piemēram, zvejas aizlieguma) īstenošana, ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma piemērošanas pārtraukšana force majeure dēļ, dabas katastrofa vai vides incidents. Minētais atbalsts tiks piešķirts tikai tad, ja šādu apstākļu ietekme uz zvejniekiem ir ievērojama, t. i., ja attiecīgā kuģa komerciālās darbības ir apturētas vismaz 90 dienas pēc kārtas un ja darbības izbeigšanas rezultātā radušies ekonomiskie zaudējumi pārsniedz 30 % no attiecīgā uzņēmuma gada vidējā apgrozījuma noteiktā laikposmā. Preferenciāls režīms mazapjoma piekrastes zvejai un tālākajiem reģioniem

Mazapjoma piekrastes zveju veic zvejas kuģi, kuru garums ir mazāks par 12 metriem un kuri neizmanto velkamus zvejas rīkus. Šajā sektorā darbojas gandrīz 75 % no visiem Savienībā reģistrētajiem zvejas kuģiem, un tas nodrošina gandrīz pusi no kopējās nodarbinātības zivsaimniecības nozarē. Mazapjoma piekrastes zvejas operatori ir īpaši atkarīgi no veselīgiem zivju krājumiem, kas ir to galvenais ienākumu avots. Tāpēc, lai veicinātu to īstenoto ilgtspējīgas zvejas praksi, EJZF uz tiem attiecinās preferenciālu režīmu, piemērojot 100 % atbalsta intensitātes likmi. Turklāt noteiktas atbalsta jomas būs paredzētas mazapjoma zvejai flotes segmentā, kur zvejas kapacitāte ir līdzsvarā ar pieejamām zvejas iespējām, t. i., lietota kuģa iegāde un kuģa dzinēja nomaiņa vai modernizācija. Turklāt dalībvalstis savā programmā iekļaus rīcības plānu attiecībā uz mazapjoma piekrastes zveju, kas tiks uzraudzīta, pamatojoties uz rādītājiem, kuriem būs noteikti starpposma un galīgie mērķrādītāji. Kā izklāstīts Komisijas 2017. gada 24. oktobra paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”, tālākie reģioni saskaras ar konkrētām problēmām, kas saistītas ar to nošķirtību, reljefu un klimatu, kā minēts Līguma 349. pantā, un tiem ir arī īpaši resursi, ar ko attīstīt ilgtspējīgu zilo ekonomiku. Tāpēc attiecībā uz katru tālāko reģionu attiecīgo dalībvalstu programmai tiks pievienots rīcības plāns ilgtspējīgas zilās ekonomikas nozaru ilgtspējīgai attīstībai, tostarp zvejniecību un akvakultūras ilgtspējīgai izmantošanai, un minēto rīcības plānu īstenošanas atbalstam tiks atvēlēts finanšu piešķīrums. EJZF var atbalstīt arī kompensāciju par papildu izmaksām, kas tālākajiem reģioniem rodas to atrašanās vietas un izolētības dēļ. Šāds atbalsts tiks ierobežots kā procentuāla daļa no šā kopējā finanšu piešķīruma. Turklāt tālākajos reģionos tiks piemērota augstāka atbalsta intensitātes likme nekā tā, ko piemēro citām darbībām. Jūras bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsargāšana un atjaunošana Jūras un piekrastes bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsargāšana un atjaunošana ir svarīgs uzdevums, kas jāizpilda, lai nodrošinātu veselīgas jūras un okeānus. EJZF dalītā pārvaldībā veicinās šā mērķa sasniegšanu, atbalstot pazaudēto zvejas rīku un drazu savākšanu jūrā, ko veic zvejnieki, un investīcijas ostās, kuras paredzētas tam, lai nodrošinātu piemērotas pazaudēto zvejas rīku un jūrā savākto drazu pieņemšanas iekārtas. Tas atbalstīs arī darbības, kuru mērķis ir jūras vidē sasniegt vai saglabāt labu vides stāvokli, kā noteikts Jūras stratēģijas pamatdirektīvā, saskaņā ar minēto direktīvu izveidoto telpiskās aizsardzības pasākumu īstenošanu, Natura 2000 teritoriju pārvaldību, atjaunošanu un uzraudzību un sugu aizsardzību saskaņā ar Dzīvotņu direktīvu un Putnu direktīvu. Saskaņā ar mērķi sasniegt vai saglabāt labu vides stāvokli jūras vidē EJZF tiešās pārvaldības ietvaros dos ieguldījumu tīru un veselīgu jūru veicināšanā un Eiropas stratēģijas attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā īstenošanā, kas izstrādāta Komisijas 2016. gada 16. janvāra paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. Pārtikas nodrošinājuma veicināšana Savienībā Zvejniecība un akvakultūra sniedz ieguldījumu pārtikas nodrošinājuma un uztura jomā. Tomēr patlaban Savienība importē vairāk nekā 60 % no tās piegādātajiem zvejas produktiem, un tāpēc ir ļoti atkarīga no trešām valstīm. Svarīgs uzdevums ir veicināt Savienībā ražota, augstiem kvalitātes standartiem atbilstoša un par patērētājiem pieejamām cenām pārdota zivju proteīna patēriņu. Šajā kontekstā liela nozīme ir akvakultūrai. Tāpēc EJZF var atbalstīt akvakultūras, tostarp saldūdens akvakultūras, veicināšanu un ilgtspējīgu attīstību, lai audzētu ūdensdzīvniekus un augus pārtikas un citu izejvielu ražošanai. Dažās dalībvalstīs joprojām tiek piemērotas sarežģītas administratīvās procedūras, piemēram, apgrūtināta piekļuve teritorijai un apgrūtinošas licencēšanas procedūras, kas šajā nozarē rada grūtības uzlabot audzētu jūras produktu tēlu un konkurētspēju. Atbalstam vajadzētu atbilst valstu stratēģiskajiem daudzgadu plāniem akvakultūrai, kas izstrādāti, pamatojoties uz KZP regulu. Konkrētāk, par atbilstīgu tiks uzskatīts atbalsts vides ilgtspējībai, produktīvām investīcijām, inovācijai, profesionālo prasmju apguvei, darba apstākļu uzlabošanai un kompensējošiem pasākumiem, kas nodrošina būtiskus zemes un dabas resursu pārvaldības pakalpojumus. Atbilstīgas būs arī sabiedrības veselības aizsardzības darbības, akvakultūras krājuma apdrošināšanas shēmas un dzīvnieku veselības un labturības darbības. Tomēr produktīvu investīciju gadījumā atbalsts tiks sniegts, tikai izmantojot finanšu instrumentus un InvestEU, kas nodrošina lielāku sviras efektu tirgos un tāpēc ir piemērotāki līdzekļi nozares finansējuma problēmu risināšanai nekā dotācijas. Pārtikas nodrošinājums ir atkarīgs arī no lietderīgiem un labi organizētiem tirgiem, kas uzlabo piegādes ķēdes pārredzamību, stabilitāti, kvalitāti un dažādību, kā arī informācijas sniegšanu patērētājiem. Šajā nolūkā EJZF var atbalstīt zvejniecības un akvakultūras produktu tirdzniecību saskaņā ar tirgus kopīgās organizācijas (TKO) mērķiem. Tas jo īpaši var atbalstīt ražotāju organizāciju izveidi, ražošanas un tirgvedības plānu īstenošanu, jauna tirgus noieta veicināšanu un tirgus informācijas izstrādi un izplatīšanu. Zvejas un akvakultūras produktu pieejamību un kvalitāti ietekmē arīdzan apstrādes nozare. EJZF var atbalstīt mērķtiecīgas investīcijas šajā nozarē, ja tās sekmē TKO mērķu sasniegšanu. Jaunākie dati liecina par labiem Savienības apstrādes nozares darbības rezultātiem, tāpēc atbalsts tiks sniegts tikai ar finanšu instrumentiem un InvestEU, nevis ar dotācijām. Lielapjoma investīcijas var atbalstīt Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF). Ilgtspējīgas zilās ekonomikas izaugsmes sekmēšana un pārtikušu piekrastes kopienu veicināšana Darbvietu radīšana piekrastes reģionos ir atkarīga no vietējā līmenī virzītas ilgtspējīgas zilās ekonomikas attīstības, kas atdzīvina šo reģionu sociālo struktūru. Okeāna nozarēm un pakalpojumiem, visticamāk, būs straujāka izaugsme nekā globālajai ekonomikai, un šīs nozares un pakalpojumi būtiski sekmēs nodarbinātību un izaugsmi līdz 2030. gadam. Zilās izaugsmes ilgtspējība ir atkarīga no inovācijām un investīcijām jaunos jūrlietu uzņēmumos un bioekonomikā, tostarp ilgtspējīgos tūrisma modeļos, no okeāniem iegūtā atjaunojamā enerģijā, inovatīvā augstākās kvalitātes kuģu būvē un jaunos ostas pakalpojumos, kas var radīt darbvietas un vienlaikus veicināt vietējo attīstību. Lai gan publiskās investīcijas ilgtspējīgā zilajā ekonomikā būtu jāintegrē visā Savienības budžetā, EJZF īpašu uzmanību pievērsīs nosacījumiem, kas veicina ilgtspējīgas zilās ekonomikas attīstību, un problemātisko aspektu novēršanai, lai veicinātu investīcijas, kā arī jaunu tirgu un tehnoloģiju vai pakalpojumu izstrādei. Ilgtspējīgas zilās ekonomikas attīstību lielā mērā ietekmē vietējo ieinteresēto personu partnerības, kas sekmē piekrastes un iekšzemes kopienu un ekonomikas dzīvotspēju. EJZF nodrošinās instrumentus šādu partnerību sekmēšanai. Tāpēc tas dalītās pārvaldības ietvaros atbalstīs sabiedrības virzītu vietējo attīstību (SVVA). Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam SVVA bija ļoti veiksmīgs instruments. Šādas stratēģijas veicina ekonomikas dažādošanu vietējā kontekstā, attīstot piekrastes un iekšzemes zvejniecību, akvakultūru un ilgtspējīgu zilo ekonomiku. Tām būtu jānodrošina, ka vietējās kopienas labāk izmanto ilgtspējīgas zilās ekonomikas piedāvātās iespējas un gūst labumu no tām, balstoties uz vides, kultūras, sociālajiem resursiem un cilvēkresursiem un stiprinot tos. Salīdzinot ar 2014.–2020. gada periodu, tiks paplašināta EJZF atbalstīto SVVA stratēģiju darbības joma: katrai vietējai partnerībai būtu jāatspoguļo savas stratēģijas galvenie virzieni, nodrošinot visu attiecīgo vietējās ilgtspējīgas zilās ekonomikas ieinteresēto personu līdzsvarotu iesaistīšanos un pārstāvību. EJZF dalītā pārvaldībā atbalstīs ilgtspējīgu zilo ekonomiku, vācot, pārvaldot un izmantojot datus nolūkā uzlabot zināšanas par jūras vides stāvokli. Šim atbalstam vajadzētu būt vērstam uz Dzīvotņu direktīvā un Putnu direktīvā noteikto prasību izpildi, jūras telpiskās plānošanas atbalstīšanu un datu kvalitātes un koplietošanas palielināšanu, izmantojot Eiropas jūras novērojumu un datu tīklu. EJZF tiešas un netiešas pārvaldības ietvaros pievērsīsies tādiem nosacījumiem, kas veicina ilgtspējīgu zilo ekonomiku, sekmējot integrētu jūrlietu politikas vadību un pārvaldību, pastiprinot pētniecības, inovācijas un tehnoloģiju nodošanu un ieviešanu zilajā ekonomikā, uzlabojot jūrlietu prasmes, zināšanas par okeāniem un ar ilgtspējīgu zilo ekonomiku saistītu sociālekonomisko datu koplietošanu, veicinot mazoglekļa un klimatnoturīgu ilgtspējīgu zilo ekonomiku, kā arī izstrādājot projektu plānus un inovatīvus finansēšanas instrumentus. Starptautiskās okeānu pārvaldības stiprināšana un nebīstamu, drošu, tīru un ilgtspējīgi pārvaldītu jūru un okeānu veicināšana Pašlaik 60 % okeānu ir ārpus valstu jurisdikcijas robežām. Tas nozīmē kopīgu starptautisko atbildību. Lielākā daļa problēmu, ar kurām saskaras okeāni, būtībā ir pārrobežu problēmas, piemēram, pārmērīga izmantošana, klimata pārmaiņas, paskābināšanās, piesārņojums un bioloģiskās daudzveidības mazināšanās, tāpēc uz tām jāreaģē kopīgi. Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju, kuras Puse ir Savienība, ir izveidotas daudzas jurisdikcijas tiesības, iestādes un īpaši regulējumi, lai regulētu un pārvaldītu cilvēka darbību okeānos. Pēdējos gados ir panākta vispārēja vienprātība par to, ka jūras vide un cilvēka darbības jūrā būtu jāpārvalda efektīvāk, lai novērstu okeānu noslodzes palielināšanos. Savienība kā globāla mēroga aktors ir stingri apņēmusies sekmēt starptautisko okeānu pārvaldību saskaņā ar 2016. gada 10. novembra kopīgo paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Starptautiskā okeānu pārvaldība — okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība”. Savienības okeānu pārvaldības politika ir jauna politika, kas pievēršas okeāniem integrēti. Starptautiskā okeānu pārvaldība ir būtiska ne tikai tādēļ, lai izpildītu Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un jo īpaši 14. ilgtspējīgas attīstības mērķi (“Saglabāt un ilgtspējīgi izmantot okeānus, jūras un jūras resursus ilgtspējīgai attīstībai”), bet arī lai nākamajām paaudzēm garantētu nebīstamas, drošas, tīras un ilgtspējīgi pārvaldītas jūras un okeānus. Savienībai ir jāpilda šīs starptautiskās saistības, un tai jābūt virzītājspēkam, kas sekmē labāku starptautisko okeānu pārvaldību divpusējā, reģionālā un daudzpusējā līmenī, tostarp, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, uzlabotu starptautisko okeānu pārvaldības sistēmu, samazinātu ietekmi uz okeāniem un jūrām, radītu apstākļus ilgtspējīgas zilās ekonomikas attīstībai un stiprinātu starptautisko okeānu izpētes un datu jomu. EJZF šīs starptautiskās saistības un mērķus atbalstīs tiešā pārvaldībā. Ar starptautiskās okeānu pārvaldības sekmēšanas darbībām, ko īsteno EJZF ietvaros, paredzēts uzlabot starptautisko un reģionālo procesu, nolīgumu, noteikumu un iestāžu visaptverošo satvaru ar mērķi regulēt un pārvaldīt cilvēka darbību okeānos. EJZF finansēs starptautiskus nolīgumus, ko Savienība noslēgusi jomās, ko neaptver ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA), kas noslēgti ar dažādām trešām valstīm, kā arī Savienības kā likumīgas dalībnieces iemaksas reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO). SFPA un RZPO darbību arī turpmāk finansēs dažādi Savienības budžeta virzieni. Drošības un aizsardzības jomā ir būtiski uzlabot robežu aizsardzību un jūras uzraudzību. Saskaņā ar Eiropas Savienības Padomes 2014. gada 24. jūnijā pieņemto Eiropas Savienības Jūras drošības stratēģiju un tās 2016. gada 16. decembrī pieņemto rīcības plānu šo mērķu sasniegšanā izšķirīga nozīme ir informācijas apmaiņai un Eiropas Robežu un krasta apsardzes sadarbībai starp Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru, Eiropas Jūras drošības aģentūru un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru. Tāpēc EJZF jūras uzraudzību un krasta apsardzes sadarbību atbalstīs gan dalītās, gan tiešās pārvaldības ietvaros, arī iegādājoties aprīkojumu, kas vajadzīgs vairākmērķu darbībām jūrā. Turklāt fonds ļaus attiecīgajām aģentūrām īstenot atbalstu jūras uzraudzības un drošības jomā saskaņā ar netiešo pārvaldību.

2018/0210 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. pantu, 43. panta 2. punktu, 91. panta 1. punktu, 100. panta 2. punktu, 173. panta 3. punktu, 175. pantu, 188. pantu, 192. panta 1. punktu, 194. panta 2. punktu, 195. panta 2. punktu un 349. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Ir jāizveido Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) laikposmam no 2021. gada līdz 2027. gadam. Minētajam fondam būtu jātiecas virzīt Savienības budžeta finansējumu, lai atbalstītu kopējo zivsaimniecības politiku (KZP), Savienības jūrlietu politiku un Savienības starptautiskās saistības okeānu pārvaldības jomā. Šāds finansējums būtiski sekmē ilgtspējīgu zivsaimniecību un jūras bioloģisko resursu saglabāšanu, pārtikas nodrošinājumu, piegādājot jūras produktus, ilgtspējīgas zilās ekonomikas izaugsmi un veselīgas, nebīstamas, drošas, tīras un ilgtspējīgi pārvaldītas jūras un okeānus. (2)Savienībai kā pasaules mēroga dalībniecei okeānu jomā un pasaulē piektajai lielākajai jūras produktu ražotājai ir liela atbildība aizsargāt, saglabāt un ilgtspējīgi izmantot okeānus un to resursus. Ņemot vērā pasaules iedzīvotāju skaita straujo pieaugumu, jūru un okeānu saglabāšana ir patiešām būtiska. Tā ir arī Savienības sociālekonomiskajās interesēs — ilgtspējīga zilā ekonomika veicina investīcijas, nodarbinātību un izaugsmi, sekmē pētniecību un inovāciju, kā arī uzlabo energoapgādes drošību, izmantojot okeāna enerģiju. Turklāt nebīstamas un drošas jūras un okeāni ir būtisks priekšnosacījums efektīvai robežkontrolei un pasaules mēroga cīņai pret noziedzīgiem nodarījumiem jūrā, tādējādi risinot pilsoņu drošības jautājumus. (3)Lai uzlabotu koordināciju un saskaņotu dalīti pārvaldīto fondu (“fondi”) atbalsta īstenošanu, ir pieņemta Eiropas Parlamenta un padomes Regula (ES) xx/xx [regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus] (“Kopīgo noteikumu regula”), kuras galvenais mērķis ir vienkāršot konsekventu politikas īstenošanu. Minētie kopīgie noteikumi ir piemērojami dalīti pārvaldītajai EJZF daļai. Fondi tiecas īstenot papildinošus mērķus, un tiem ir vienāds pārvaldības veids. Tāpēc Regulā (ES) Nr. [regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus] ir noteikta virkne kopīgu vispārīgu mērķu un vispārīgu principu, piemēram, partnerība un daudzlīmeņu pārvaldība. Tajā ir iekļauti arī kopīgie stratēģiskās plānošanas un programmu izstrādes elementi, tostarp noteikumi par partnerības nolīgumu, kas noslēdzams ar katru dalībvalsti, un izklāstīta vienota pieeja fondu orientēšanai uz rezultātiem. Tādējādi tajā ir ietverti veicinoši nosacījumi, veikuma izvērtēšana un uzraudzības, ziņošanas un izvērtēšanas pasākumi. Kopīgi noteikumi ir paredzēti arī attiecībā uz atbilstības nosacījumiem, un ir noteikta īpaša kārtība attiecībā uz finanšu instrumentiem, InvestEU izmantošanu, sabiedrības virzītu vietējo attīstību un finanšu pārvaldību. Daži pārvaldības un kontroles pasākumi ir kopēji visiem fondiem. Fondu, tai skaitā EJZF, un citu Savienības programmu savstarpēja papildināmība būtu jāapraksta partnerības nolīgumā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. [regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus]. (4)Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu. Šie noteikumi ir paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) xx/xx [regula par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam] (“Finanšu regula”) un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izstrādei un īstenošanai, izmantojot dotācijas, iepirkumu, balvas, netiešu īstenošanu, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz Līguma 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību gadījumos, kad pastāv vispārēji trūkumi attiecībā uz tiesiskumu dalībvalstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam Savienības finansējumam. (5)EJZF tiešās pārvaldības ietvaros būtu jāveido sinerģija un papildināmība ar citiem attiecīgajiem Savienības fondiem un programmām. Tam būtu arī jānodrošina finansējums finanšu instrumentu veidā finansējuma apvienošanas darbībās, ko īsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) xx/xx [regula par InvestEU]. (6)Atbalsts no EJZF samērīgā veidā būtu jāizmanto tam, lai novērstu tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas investīciju situācijas, un tam nevajadzētu dublēt vai izstumt privātu finansējumu vai izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. Atbalstam vajadzētu būt ar nepārprotamu Eiropas pievienoto vērtību. (7)Finansējuma veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt darbībām noteiktās prioritātes un nodrošināt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un paredzamo neatbilstības risku. Šajā nolūkā būtu jāapsver arī iespēja izmantot vienreizējus maksājumus, vienotas likmes un vienības izmaksas, kā arī ar izmaksām nesaistītu finansējumu, kā minēts Regulas (ES) Nr. [regula par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam] 125. panta 1. punktā. (8)Regulā (ES) xx/xx noteiktā daudzgadu finanšu shēma paredz, ka no Savienības budžeta jāturpina atbalstīt zivsaimniecības un jūrlietu politika. EJZF budžetam vajadzētu būt 6 140 000 000 EUR faktiskajās cenās. EJZF resursi jāsadala starp dalītu, tiešu un netiešu pārvaldību. 5 311 000 000 EUR būtu jāpiešķir atbalstam dalītā pārvaldībā un 829 000 000 EUR — atbalstam tiešā un netiešā pārvaldībā. Lai nodrošinātu stabilitāti, jo īpaši attiecībā uz KZP mērķu sasniegšanu, valstu piešķīrumi dalītajā pārvaldībā 2021.–2027. gada plānošanas periodam būtu jānosaka, pamatojoties uz 2014.–2020. gada EJZF piemēroto sadalījumu attiecību. Konkrētas summas būtu jārezervē tālākajiem reģioniem, kontrolei un noteikumu izpildei, kā arī datu vākšanai un apstrādei, ko veic zvejniecības pārvaldības un zinātniskiem mērķiem, savukārt summas, kas paredzētas zvejas darbību pilnīgai izbeigšanai un ārkārtas pārtraukšanai, būtu jāierobežo.

(9)Eiropas jūrniecības nozarē ir nodarbināti vairāk nekā 5 miljoni cilvēku, tā rada gandrīz 500 miljardus EUR gadā un var nodrošināt vēl daudz vairāk darba iespēju. Globālās okeānu ekonomikas izlaides vērtība patlaban tiek lēsta 1,3 triljonu EUR apmērā, un līdz 2030. gadam tā varētu vairāk nekā divkāršoties. Nepieciešamība sasniegt CO2 emisiju mērķrādītājus, palielināt resursu efektivitāti un samazināt zilās ekonomikas vidisko pēdas nospiedumu ir bijis nozīmīgs inovācijas virzītājspēks citās nozarēs, piemēram, kuģu aprīkojuma, kuģu būves, okeānu novērošanas, bagarēšanas, piekrastes aizsardzības un jūras būvniecības nozarē. Investīcijas jūrlietu ekonomikā sniedz Savienības struktūrfondi, jo īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) un EJZF. Lai nodrošinātu nozares izaugsmes potenciālu, jāizmanto jauni investīciju instrumenti, piemēram, InvestEU. (10)EJZF būtu jābalstās uz četrām prioritātēm: veicināt ilgtspējīgu zivsaimniecību un jūras bioloģisko resursu saglabāšanu; ar konkurētspējīgu un ilgtspējīgu akvakultūru un tirgiem sekmēt pārtikas nodrošinājumu Savienībā; sekmēt ilgtspējīgas zilās ekonomikas izaugsmi un veicināt pārtikušas piekrastes kopienas; stiprināt starptautisko okeānu pārvaldību un veicināt nebīstamas, drošas, tīras un ilgtspējīgi pārvaldītas jūras un okeānus. Šīs prioritātes būtu jāīsteno ar dalītu, tiešu un netiešu pārvaldību. (11)EJZF pēc 2020. gada būtu jābalsta uz vienkāršotu struktūru, kurā nav iepriekš noteiktu, pārāk preskriptīvu Savienības līmeņa pasākumu un detalizētu atbilstības noteikumu. Tā vietā būtu jāapraksta katras prioritātes plašās atbalsta jomas. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāizstrādā sava programma, norādot tajā visatbilstošākos līdzekļus prioritāšu sasniegšanai. Dažādos pasākumus, ko dalībvalstis norādījušas minētajās programmās, var atbalstīt saskaņā ar šīs regulas un Regulas (ES) Nr. [regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus] noteikumiem, ja vien uz minētajiem pasākumiem attiecas šajā regulā norādītās atbalsta jomas. Lai izvairītos no negatīvas ietekmes zvejniecību saglabāšanas jomā, ir jānosaka saraksts ar neatbilstīgajām darbībām, piemēram, vispārējs aizliegums veikt tādas investīcijas, kas palielina zvejas kapacitāti. Turklāt attiecībā uz flotei paredzētām investīcijām un kompensācijām būtu jāizvirza stingri nosacījumi par to atbilstību KZP noteiktajiem saglabāšanas mērķiem. (12)Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam okeānu saglabāšana un ilgtspējīga izmantošana ir noteikta par vienu no 17 ilgtspējīgas attīstības mērķiem (14. IAM). Savienība ir pilnīgi apņēmusies īstenot šo mērķi. Šajā sakarā Savienība ir apņēmusies veicināt ilgtspējīgu zilo ekonomiku, kas ir saskanīga ar jūras telpisko plānošanu, bioloģisko resursu saglabāšanu un laba vides stāvokļa sasniegšanu, aizliegt noteiktus zvejniecības subsīdiju veidus, kas veicina pārmērīgu zvejas kapacitāti un pārzveju, likvidēt subsīdijas, kas sekmē nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un atturēties no jaunu šādu subsīdiju ieviešanas. Šim rezultātam būtu jāizriet no Pasaules Tirdzniecības organizācijas sarunām par zvejniecības subsīdijām. Turklāt Pasaules Tirdzniecības organizācijas sarunās, kas norisinājās 2002. gada Pasaules ilgtspējīgas attīstības samitā un 2012. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas konferencē, kas veltīta ilgtspējīgai attīstībai (“Rio+20”), Savienība apņēmās atcelt subsīdijas, kas veicina pārmērīgu zvejas kapacitāti un pārzveju. (13)Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šai regulai būtu jāpalīdz integrēt klimata politiku un sasniegt vispārēju mērķrādītāju — 25 % no Savienības budžeta izdevumiem atvēlēt klimata jomā izvirzīto mērķu atbalstam. Paredzams, ka 30 % no fonda kopējā finansējuma tiks atvēlēti EJZF darbībām, kas veicina klimata jomā izvirzīto mērķu sasniegšanu. Sagatavojot un īstenojot EJZF, tiks apzinātas attiecīgās darbības, un tās tiks atkārtoti novērtētas attiecīgajos izvērtēšanas un pārskatīšanas procesos. (14)EJZF būtu jādod ieguldījums Savienības vidisko mērķu sasniegšanā. Šis ieguldījums būtu jāuzrauga, izmantojot Savienības vidiskos marķierus, un par to būtu regulāri jāziņo izvērtējumu un gada veikuma ziņojumu ietvaros. (15)Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (“KZP regula”) 42. pantu Savienības finansiālā palīdzība no EJZF būtu jāpiešķir ar nosacījumu, ka tiek ievēroti KZP noteikumi. Pieteikumi no saņēmējiem, kuri neievēro piemērojamos KZP noteikumus, nebūtu pieņemami. (16)Lai pievērstos KZP īpašajiem nosacījumiem, kas minēti Regulā (ES) Nr. 1380/2013, un veicinātu KZP noteikumu ievērošanu, būtu jāparedz noteikumi papildus noteikumiem par pārtraukšanu, apturēšanu un finanšu korekcijām, kas izklāstīti Regulā (ES) Nr. [regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus]. Ja dalībvalsts vai saņēmējs nav izpildījuši KZP paredzētos pienākumus vai Komisijai ir pierādījumi, kas liek domāt par šādu neizpildi, Komisijai vajadzētu būt iespējai piesardzības nolūkos pārtraukt maksājumu termiņus. Papildus maksājuma termiņa pārtraukšanas iespējai un lai izvairītos no acīmredzama riska, ka tiek segti neattiecināmi izdevumi, Komisijai vajadzētu būt iespējai apturēt maksājumus un piemērot finanšu korekcijas gadījumos, kad dalībvalsts ir pieļāvusi KZP noteikumu nopietnu neievērošanu. (17)Pateicoties KZP, pēdējo gadu laikā ir panākti labi rezultāti zivju krājumu atjaunošanā līdz veselīgam apjomam, Savienības zivsaimniecības nozares rentabilitātes palielināšanā un jūras ekosistēmu saglabāšanā. Tomēr, lai sasniegtu KZP sociālekonomiskos un vidiskos mērķus, joprojām ir jārisina būtiskas problēmas. Tam ir vajadzīgs turpmāks atbalsts pēc 2020. gada, jo īpaši jūras baseinos, kur attīstība ir bijusi lēnāka. (18)Savienībā zivsaimniecība ir būtiska daudzu piekrastes kopienu iztikai un kultūras mantojumam, sevišķi vietās, kur liela nozīme ir mazapjoma piekrastes zvejai. Vidējais vecums daudzās zvejnieku kopienās pārsniedz 50 gadus, un paaudžu atjaunošanās un darbību dažādošana joprojām ir problemātiska. (19)EJZF būtu jācenšas sasniegt KZP mērķus vides, ekonomikas, sociālajā un nodarbinātības jomā, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā. Šādam atbalstam būtu jāgarantē, lai zvejas darbības ilgtermiņā būtu ekoloģiski ilgtspējīgas un tiktu pārvaldītas atbilstīgi mērķim nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā, kā arī veicināt pārtikas pieejamību. (20)EJZF atbalstam vajadzētu būt vērstam uz to, lai panāktu un saglabātu ilgtspējīgu zveju, kas balstīta uz maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY), un līdz minimumam samazinātu zvejas darbību negatīvo ietekmi uz jūras ekosistēmu. Minētajam atbalstam būtu jāietver inovācijas un investīcijas mazietekmējošā, klimatnoturīgā un mazoglekļa zvejas praksē un paņēmienos. (21)Viens no galvenajiem KZP izaicinājumiem ir nozvejas izkraušanas pienākums. Tas šajā nozarē ir noteicis būtiskas zvejas prakses izmaiņas, kas dažos gadījumos ir radījušas ievērojamas finansiālās izmaksas. Tāpēc EJZF vajadzētu būt iespējai, piemērojot augstāku atbalsta intensitātes likmi nekā citām darbībām, atbalstīt inovācijas un investīcijas, kas veicina izkraušanas pienākuma īstenošanu, piemēram, investīcijas selektīvajos zvejas rīkos, ostu infrastruktūru uzlabošanā un nevēlamas nozvejas tirdzniecībā. Tam būtu arī jāpiešķir maksimāla atbalsta intensitāte 100 % apmērā tādu pārredzamu sistēmu projektēšanai, izstrādei, uzraudzībai, izvērtēšanai un pārvaldībai, kas paredzētas zvejas iespēju apmaiņai starp dalībvalstīm (“kvotu apmaiņa”), lai mazinātu izkraušanas pienākuma izraisīto “kritiskās sugas” ietekmi. (22)EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt inovācijas un investīcijas zvejas kuģos, lai uzlabotu veselību, drošību un darba apstākļus, energoefektivitāti un nozveju kvalitāti. Tomēr šāds atbalsts nedrīkstētu palielināt zvejas kapacitāti vai spēju atrast zivis, un to nedrīkstētu piešķirt vienkārši par Savienības vai valsts tiesību aktos paredzēto obligāto prasību izpildi. Struktūrā, kurā nav preskriptīvu pasākumu, dalībvalstīm pašām būtu jānosaka precīzi atbilstības noteikumi attiecībā uz minētajām investīcijām. Attiecībā uz veselību, drošību un darba apstākļiem uz zvejas kuģiem būtu jāatļauj augstāka atbalsta intensitātes likme nekā citām darbībām piemērotā. (23)Zvejniecības kontrolei ir būtiska nozīme KZP īstenošanā. Tāpēc EJZF dalītās pārvaldības ietvaros būtu jāatbalsta Savienības zivsaimniecības kontroles sistēmas izstrāde un īstenošana, kā noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 1224/2009 (“Kontroles regula”). Daži pienākumi, kas paredzēti, pārskatot Kontroles regulu, proti, obligāta kuģu izsekošana un elektroniskās ziņošanas sistēmas mazapjoma piekrastes zvejas kuģiem, obligātas attālās elektroniskās novērošanas sistēmas, kā arī dzinēja jaudas obligāta nepārtraukta mērīšana un reģistrēšana, pamato īpašu EJZF atbalstu. Turklāt dalībvalstu investīcijas kontroles līdzekļos var izmantot arī jūras uzraudzībai un sadarbībai krasta apsardzes funkciju izpildē. (24)KZP panākumi ir atkarīgi no tā, vai ir pieejami zinātniskie ieteikumi par zvejniecības pārvaldību, un līdz ar to — no zvejniecības datu pieejamības. Ņemot vērā ar uzticamu un pilnīgu datu ieguvi saistītās problēmas un izmaksas, jāatbalsta tādas datu vākšanas un apstrādes darbības, ko dalībvalstis veic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1004 (“Datu vākšanas pamatregula”), un jādod ieguldījums labākajos pieejamajos zinātniskajos ieteikumos. Šim atbalstam būtu jānodrošina sinerģija ar citu veidu jūras datu vākšanu un apstrādi. (25)EJZF būtu jāatbalsta efektīva, uz zināšanām balstīta KZP īstenošana un pārvaldība tiešās un netiešās pārvaldības ietvaros, sniedzot zinātniskos ieteikumus, izstrādājot un īstenojot Savienības zivsaimniecības kontroles sistēmu, izmantojot konsultatīvo padomju darbību un brīvprātīgas iemaksas starptautiskajās organizācijās. (26)Ņemot vērā problēmas, kas saistītas ar KZP noteikto saglabāšanas mērķu sasniegšanu, EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt zvejniecību un zvejas flotu pārvaldības darbības. Šajā jomā reizēm joprojām ir nepieciešams atbalsts flotes pielāgošanai attiecībā uz noteiktiem flotes segmentiem un jūras baseiniem. Šāds atbalsts būtu stingri jāvirza uz jūras bioloģisko resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, kā arī zvejas kapacitātes un pieejamo zvejas iespēju līdzsvarošanu. Tāpēc EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu flotes segmentos, kur zvejas kapacitāte nav līdzsvarā ar pieejamām zvejas iespējām. Šādam atbalstam vajadzētu kalpot par rīcības plānu instrumentu, ar ko pielāgot flotes segmentus, kuros konstatēta pārmērīga strukturālā kapacitāte, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 4. punktā, un tas būtu jāīsteno vai nu ar zvejas kuģa sadalīšanu, vai tā izņemšanu no ekspluatācijas un modernizāciju citu darbību veikšanai. Ja modernizācijas rezultātā ir palielinājusies atpūtas zvejas radītā jūras ekosistēmas noslodze, atbalsts būtu jāpiešķir tikai tad, ja tas atbilst KZP un attiecīgo daudzgadu plānu mērķiem. Lai nodrošinātu flotes strukturālās pielāgošanas atbilstību saglabāšanas mērķiem, atbalstam zvejas darbību pilnīgai izbeigšanai būtu jāpiemēro stingri nosacījumi un tam vajadzētu būt saistītam ar rezultātu sasniegšanu. Tāpēc tas būtu jāīsteno, tikai izmantojot ar izmaksām nesaistītu finansējumu, kā paredzēts Regulā (ES) Nr. [regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus]. Atbilstīgi šim mehānismam, nosakot Komisijas atlīdzību dalībvalstīm par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu, būtu jāņem vērā nevis faktiskās izmaksas, bet gan nosacījumu izpilde un sasniegtie rezultāti. Šajā nolūkā Komisijai deleģētā aktā būtu jāparedz attiecīgi nosacījumi, kam vajadzētu būt saistītiem ar KZP noteikto saglabāšanas mērķu sasniegšanu. (27)Ņemot vērā zvejas darbību lielo neparedzamību, ārkārtas apstākļi var radīt zvejniekiem ievērojamus ekonomiskos zaudējumus. Lai mazinātu šādas sekas, EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt kompensāciju par zvejas darbību ārkārtas pārtraukšanu, ko izraisījusi konkrētu saglabāšanas pasākumu, proti, daudzgadu plānu, krājumu saglabāšanas un ilgtspējīgas izmantošanas mērķapjomu, pasākumu, ar kuriem zvejas kuģu zvejas kapacitāti pielāgo pieejamajām zvejas iespējām, un tehnisku pasākumu īstenošana, ārkārtas pasākumu īstenošana, ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma piemērošanas pārtraukšana force majeure dēļ, dabas katastrofa vai vides incidents. Atbalsts būtu jāpiešķir tikai tad, ja šādu apstākļu ietekme uz zvejniekiem ir ievērojama, t. i., ja attiecīgā kuģa komerciālās darbības ir apturētas vismaz 90 dienas pēc kārtas un ja darbības izbeigšanas rezultātā radušies ekonomiskie zaudējumi pārsniedz 30 % no attiecīgā uzņēmuma gada vidējā apgrozījuma noteiktā laikposmā. Šāda atbalsta piešķiršanas nosacījumos būtu jāņem vērā zuša zvejniecību specifika. (28)Mazapjoma piekrastes zveju veic zvejas kuģi, kuru garums ir mazāks par 12 metriem un kuri neizmanto velkamus zvejas rīkus. Šajā sektorā darbojas gandrīz 75 % no visiem Savienībā reģistrētajiem zvejas kuģiem, un tas nodrošina gandrīz pusi no kopējās nodarbinātības zivsaimniecības nozarē. Mazapjoma piekrastes zvejas operatori ir īpaši atkarīgi no veselīgiem zivju krājumiem, kas ir to galvenais ienākumu avots. Tāpēc EJZF būtu uz tiem jāattiecina preferenciāls režīms, piemērojot 100 % atbalsta intensitātes likmi, tostarp darbībām, kas saistītas ar kontroli un noteikumu izpildi nolūkā veicināt ilgtspējīgu zvejas praksi. Turklāt dažas atbalsta jomas (t. i., atbalsts lietota kuģa iegādei un dzinēju nomaiņai vai modernizācijai) būtu jārezervē mazapjoma zvejai flotes segmentā, kur zvejas kapacitāte ir līdzsvarota ar pieejamajām zvejas iespējām. Papildus tam dalībvalstīm savā programmā būtu jāiekļauj rīcības plāns attiecībā uz mazapjoma piekrastes zveju, kas būtu jāuzrauga, pamatojoties uz rādītājiem, kuriem būtu jānosaka starpposma un galīgie mērķrādītāji.

(29)Kā izklāstīts Komisijas 2017. gada 24. oktobra paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”, tālākie reģioni saskaras ar konkrētām problēmām, kas saistītas ar to attālumu, reljefu un klimatu, kā minēts Līguma 349. pantā, un tiem ir arī īpaši resursi, ar ko attīstīt ilgtspējīgu zilo ekonomiku. Tāpēc attiecībā uz katru tālāko reģionu attiecīgo dalībvalstu programmai būtu jāpievieno rīcības plāns ilgtspējīgas zilās ekonomikas nozaru attīstībai, tostarp zvejniecību un akvakultūras ilgtspējīgai izmantošanai, un būtu jārezervē finanšu piešķīrums šo rīcības plānu īstenošanas atbalstam. EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt arī kompensāciju par papildu izmaksām, kas tālākajiem reģioniem rodas to atrašanās vietas un izolētības dēļ. Šāds atbalsts būtu jāierobežo kā procentuāla daļa no šā kopējā finanšu piešķīruma. Turklāt tālākajos reģionos būtu jāpiemēro augstāka atbalsta intensitātes likme nekā tā, ko piemēro citām darbībām. (30)EJZF vajadzētu būt iespējai dalītās pārvaldības ietvaros atbalstīt jūras un piekrastes bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzību un atjaunošanu. Šajā nolūkā vajadzētu būt pieejamam atbalstam, kas paredzēts kompensācijām par pazaudēto zvejas rīku un drazu savākšanu jūrā, ko veic zvejnieki, un investīcijām ostās, kuras vajadzīgas, lai nodrošinātu piemērotas pazaudēto zvejas rīku un jūrā savākto drazu pieņemšanas iekārtas. Atbalstam vajadzētu būt pieejamam arī darbībām, kuru mērķis ir jūras vidē sasniegt vai uzturēt labu vides stāvokli, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/56/EK (“Jūras stratēģijas pamatdirektīva”), saskaņā ar minēto direktīvu izveidoto telpiskās aizsardzības pasākumu īstenošanai, Natura 2000 teritoriju pārvaldībai, atjaunošanai un uzraudzībai saskaņā ar prioritārās rīcības plāniem, kas izstrādāti atbilstīgi Padomes Direktīvai 92/43/EEK (“Dzīvotņu direktīva”), kā arī sugu aizsardzībai saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/147/EK (“Putnu direktīva”). Saskaņā ar mērķi sasniegt vai saglabāt labu vides stāvokli jūras vidē EJZF tiešās pārvaldības ietvaros vajadzētu atbalstīt tīru un veselīgu jūru veicināšanu un Eiropas stratēģijas attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā īstenošanu, kura izstrādāta Komisijas 2016. gada 16. janvāra paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. (31)Zvejniecība un akvakultūra sniedz ieguldījumu pārtikas nodrošinājuma un uztura jomā. Tomēr patlaban Savienība importē vairāk nekā 60 % no tās piegādātajiem zvejas produktiem, un tāpēc ir ļoti atkarīga no trešām valstīm. Svarīgs uzdevums ir veicināt Savienībā ražota, augstiem kvalitātes standartiem atbilstoša un par patērētājiem pieejamām cenām pārdota zivju proteīna patēriņu. (32)EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt akvakultūras, tostarp saldūdens akvakultūras, veicināšanu un ilgtspējīgu attīstību, lai audzētu ūdensdzīvniekus un augus, kas paredzēti pārtikas un citu izejvielu ražošanai. Dažās dalībvalstīs joprojām tiek piemērotas sarežģītas administratīvās procedūras, piemēram, apgrūtināta piekļuve teritorijai un apgrūtinošas licencēšanas procedūras, kas šajā nozarē rada grūtības uzlabot audzētu jūras produktu tēlu un konkurētspēju. Atbalstam vajadzētu būt saskanīgam ar valstu stratēģiskajiem daudzgadu plāniem akvakultūrai, kas izstrādāti, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1380/2013. Konkrētāk, atbilstīgam vajadzētu būt atbalstam vides ilgtspējībai, produktīvām investīcijām, inovācijai, profesionālo prasmju apguvei, darba apstākļu uzlabošanai un kompensējošiem pasākumiem, kas nodrošina būtiskus zemes un dabas resursu pārvaldības pakalpojumus. Atbilstīgām vajadzētu būt arī sabiedrības veselības aizsardzības darbībām, akvakultūras krājuma apdrošināšanas shēmām un dzīvnieku veselības un labturības darbībām. Tomēr produktīvu investīciju gadījumā atbalsts būtu jāsniedz, tikai izmantojot finanšu instrumentus un InvestEU, kas nodrošina lielāku sviras efektu tirgos un tāpēc ir piemērotāki līdzekļi nozares finansējuma problēmu risināšanai nekā dotācijas. (33)Pārtikas nodrošinājums ir atkarīgs no efektīviem un labi organizētiem tirgiem, kas uzlabo piegādes ķēdes pārredzamību, stabilitāti, kvalitāti un daudzveidību, kā arī patērētāju informēšanu. Šajā nolūkā EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt zvejas un akvakultūras produktu tirdzniecību saskaņā ar mērķiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1379/2013 (“TKO regula”). Konkrētāk, vajadzētu būt pieejamam atbalstam, kas paredzēts ražotāju organizāciju izveidei, ražošanas un tirgvedības plānu īstenošanai, jauna tirgus noieta veicināšanai un tirgus informācijas sagatavošanai un izplatīšanai. (34)Zvejas un akvakultūras produktu pieejamībā un kvalitātē svarīga nozīme ir pārstrādes nozarei. EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt mērķtiecīgas investīcijas šajā nozarē ar noteikumu, ka tās sekmē TKO mērķu sasniegšanu. Šāds atbalsts būtu jāsniedz tikai ar finanšu instrumentu un InvestEU starpniecību, nevis izmantojot dotācijas. (35)Darbvietu radīšana piekrastes reģionos ir atkarīga no vietējā līmenī virzītas ilgtspējīgas zilās ekonomikas attīstības, kas atdzīvina šo reģionu sociālo struktūru. Okeāna nozarēm un pakalpojumiem, visticamāk, būs straujāka izaugsme nekā globālajai ekonomikai, un šīs nozares un pakalpojumi būtiski sekmēs nodarbinātību un izaugsmi līdz 2030. gadam. Zilās izaugsmes ilgtspējība ir atkarīga no inovācijām un investīcijām jaunos jūrlietu uzņēmumos un bioekonomikā, tostarp ilgtspējīgos tūrisma modeļos, no okeāniem iegūtā atjaunojamā enerģijā, inovatīvā augstākās kvalitātes kuģu būvē un jaunos ostas pakalpojumos, kas var radīt darbvietas un vienlaikus veicināt vietējo attīstību. Lai gan publiskās investīcijas ilgtspējīgā zilajā ekonomikā būtu jāintegrē visā Savienības budžetā, EJZF būtu jāliek īpašs uzsvars uz tādu nosacījumu izveidi, kas ļauj attīstīt ilgtspējīgu zilo ekonomiku, un uz problemātisko aspektu novēršanu, lai veicinātu investīcijas, kā arī jaunu tirgu un tehnoloģiju vai pakalpojumu attīstību. Atbalsts ilgtspējīgas zilās ekonomikas attīstībai būtu jāsniedz, izmantojot dalītu, tiešu un netiešu pārvaldību. (36)Ilgtspējīgas zilās ekonomikas attīstību lielā mērā ietekmē vietējo ieinteresēto personu partnerības, kas sekmē piekrastes un iekšzemes kopienu un ekonomikas dzīvotspēju. EJZF būtu jānodrošina rīki šādu partnerību sekmēšanai. Tāpēc dalītās pārvaldības ietvaros vajadzētu būt pieejamam atbalstam, kas paredzēts sabiedrības virzītai vietējai attīstībai (SVVA). Šai pieejai būtu jāveicina ekonomikas dažādošana vietējā kontekstā, attīstot piekrastes un iekšzemes zvejniecību, akvakultūru un ilgtspējīgu zilo ekonomiku. SVVA stratēģijām būtu jānodrošina, ka vietējās kopienas labāk izmanto ilgtspējīgas zilās ekonomikas piedāvātās iespējas un gūst labumu no tām, balstoties uz vides, kultūras, sociālajiem resursiem un cilvēkresursiem un stiprinot tos. Tālab katrai vietējai partnerībai būtu jāatspoguļo savas stratēģijas galvenie virzieni, nodrošinot visu attiecīgo vietējās ilgtspējīgas zilās ekonomikas ieinteresēto personu līdzsvarotu iesaistīšanos un pārstāvību. (37)EJZF vajadzētu būt iespējai dalītās pārvaldības ietvaros atbalstīt ilgtspējīgu zilo ekonomiku, vācot, pārvaldot un izmantojot datus nolūkā uzlabot zināšanas par jūras vides stāvokli. Šim atbalstam vajadzētu būt vērstam uz Direktīvas 92/43/EEK un Direktīvas 2009/147/EK prasību izpildi, jūras telpiskās plānošanas atbalstīšanu un datu kvalitātes un koplietošanas palielināšanu, izmantojot Eiropas jūras novērojumu un datu tīklu. (38)EJZF tiešās un netiešās pārvaldības ietvaros būtu jāpievēršas tādiem nosacījumiem, kas veicina ilgtspējīgu zilo ekonomiku, sekmējot integrētu jūrlietu politikas vadību un pārvaldību, pastiprinot pētniecības, inovācijas un tehnoloģiju nodošanu un ieviešanu zilajā ekonomikā, uzlabojot jūrlietu prasmes, zināšanas par okeāniem un ar ilgtspējīgu zilo ekonomiku saistītu sociālekonomisko datu koplietošanu, veicinot mazoglekļa un klimatnoturīgu ilgtspējīgu zilo ekonomiku, kā arī izstrādājot projektu plānus un inovatīvus finansēšanas instrumentus. Iepriekš minētajās jomās būtu pienācīgi jāņem vērā tālāko reģionu īpašā situācija. (39)Pašlaik 60 % okeānu ir ārpus valstu jurisdikcijas robežām. Tas nozīmē kopīgu starptautisko atbildību. Lielākā daļa problēmu, ar kurām saskaras okeāni, būtībā ir pārrobežu problēmas, piemēram, pārmērīga izmantošana, klimata pārmaiņas, paskābināšanās, piesārņojums un bioloģiskās daudzveidības mazināšanās, tāpēc uz tām jāreaģē kopīgi. Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju, kuras Puse ir Savienība saskaņā ar Padomes Lēmumu 98/392/EK, ir izveidotas daudzas jurisdikcijas tiesības, institūcijas un īpaši regulējumi, lai regulētu un pārvaldītu cilvēka darbību okeānos. Pēdējos gados ir panākta vispārēja vienprātība par to, ka jūras vide un cilvēka darbības jūrā būtu jāpārvalda efektīvāk, lai novērstu okeānu noslodzes palielināšanos. (40)Savienība kā globāla mēroga aktors ir stingri apņēmusies sekmēt starptautisko okeānu pārvaldību saskaņā ar 2016. gada 10. novembra kopīgo paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Starptautiskā okeānu pārvaldība — okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība”. Savienības okeānu pārvaldības politika ir jauna politika, kas pievēršas okeāniem integrēti. Starptautiskā okeānu pārvaldība ir būtiska ne tikai tādēļ, lai izpildītu Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un jo īpaši 14. ilgtspējīgas attīstības mērķi (“Saglabāt un ilgtspējīgi izmantot okeānus, jūras un jūras resursus ilgtspējīgai attīstībai”), bet arī lai nākamajām paaudzēm garantētu nebīstamas, drošas, tīras un ilgtspējīgi pārvaldītas jūras un okeānus. Savienībai ir jāpilda šīs starptautiskās saistības, un tai jābūt virzītājspēkam, kas sekmē labāku starptautisko okeānu pārvaldību divpusējā, reģionālā un daudzpusējā līmenī, tostarp, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, uzlabotu starptautisko okeānu pārvaldības sistēmu, samazinātu ietekmi uz okeāniem un jūrām, radītu apstākļus ilgtspējīgas zilās ekonomikas attīstībai un stiprinātu starptautisko okeānu izpētes un datu jomu. (41)Ar starptautiskās okeānu pārvaldības sekmēšanas darbībām, ko īsteno EJZF ietvaros, paredzēts uzlabot starptautisko un reģionālo procesu, nolīgumu, noteikumu un iestāžu visaptverošo satvaru ar mērķi regulēt un pārvaldīt cilvēka darbību okeānos. EJZF būtu jāfinansē starptautiskie nolīgumi, ko Savienība noslēgusi jomās, uz kurām neattiecas ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA), kas noslēgti ar dažādām trešām valstīm, kā arī Savienības kā likumīgas dalībnieces ieguldījums reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO). SFPA un RZPO darbību arī turpmāk finansēs dažādi Savienības budžeta virzieni. (42)Drošības un aizsardzības jomā būtiska nozīme ir uzlabotai robežu aizsardzībai un jūras drošībai. Saskaņā ar Eiropas Savienības Padomes 2014. gada 24. jūnijā pieņemto Eiropas Savienības Jūras drošības stratēģiju un tās 2014. gada 16. decembrī pieņemto rīcības plānu šo mērķu sasniegšanā izšķirīga nozīme ir informācijas apmaiņai un Eiropas Robežu un krasta apsardzes sadarbībai starp Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru, Eiropas Jūras drošības aģentūru un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru. Tāpēc EJZF jūras uzraudzība un krasta apsardzes sadarbība būtu jāatbalsta gan dalītās, gan tiešās pārvaldības ietvaros, tostarp iegādājoties aprīkojumu, kas paredzēts vairākmērķu darbībām jūrā. Tam būtu arī jāļauj attiecīgajām aģentūrām netiešās pārvaldības ietvaros īstenot atbalstu jūras uzraudzības un drošības jomā. (43)Dalītās pārvaldības ietvaros katrai dalībvalstij būtu jāsagatavo vienota programma, kas jāapstiprina Komisijai. Reģionalizācijas kontekstā un nolūkā veicināt dalībvalstu stratēģiskāku pieeju programmu sagatavošanā Komisijai būtu jāizstrādā katra jūras baseina analīze, kurā norādītas kopējās stiprās un vājās puses attiecībā uz KZP mērķu sasniegšanu. Šai analīzei būtu jādod ievirze gan dalībvalstīm, gan Komisijai sarunās par katru programmu, ņemot vērā reģionālās problēmas un vajadzības. Novērtējot programmas, Komisijai būtu jāņem vērā KZP vidiskās un sociālekonomiskās problēmas, ilgtspējīgās zilās ekonomikas sociālekonomiskie rādītāji, problēmas jūras baseinu līmenī, jūras ekosistēmu saglabāšana un atjaunošana, jūras piedrazojuma samazināšana un klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās tām. (44)EJZF atbalsta rezultāti dalībvalstīs būtu jānovērtē, pamatojoties uz rādītājiem. Dalībvalstīm būtu jāziņo par progresu, ko tās panākušas noteikto starpposma un galīgo mērķrādītāju sasniegšanā, un Komisijai būtu jāveic gada veikuma izvērtēšana, kas balstīta uz dalībvalstu sagatavotajiem gada veikuma ziņojumiem un ļauj savlaicīgi atklāt iespējamās īstenošanas problēmas un noteikt koriģējošus pasākumus. Šim nolūkam būtu jāizveido uzraudzības un izvērtēšanas sistēma. (45)Saskaņā ar 22. un 23. punktu 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu EJZF jāizvērtē, pamatojoties uz ievākto informāciju un nosakot īpašas uzraudzības prasības, vienlaikus izvairoties no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, jo īpaši dalībvalstīm. Minētajās prasībās vajadzības gadījumā var ietvert izmērāmus rādītājus, kuri ļauj izvērtēt, kāda ir EJZF ietekme uz vietas. (46)Komisijai būtu jāīsteno informācijas un komunikācijas pasākumi, kas saistīti ar EJZF, tā darbībām un rezultātiem. Finanšu resursiem, kas piešķirti EJZF, būtu jāveicina arī korporatīvā komunikācija par Savienības politiskajām prioritātēm, ciktāl tās ir saistītas ar EJZF prioritātēm. (47)Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. [regula par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam], Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013, Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95, Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu, arī krāpšanas gadījumu, novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas apdraud Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371. Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. [regula par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam] jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības fondu līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, EPPO un Eiropas Revīzijas palātai (ECA) nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības fondu apguvē iesaistītās trešās personas. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka, pārvaldot un īstenojot EJZF, Savienības finanšu intereses tiek aizsargātas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. [regula par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam] un Regulu (ES) Nr. [regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus]. (48)Lai uzlabotu pārredzamību attiecībā uz Savienības līdzekļu izmantošanu un pareizu finanšu pārvaldību, jo īpaši pastiprinot sabiedrības kontroli pār izlietoto naudu, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. [regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus] dalībvalsts tīmekļa vietnē būtu jāpublicē konkrēta informācija par darbībām, kas finansētas no EJZF. Dalībvalstij publicējot informāciju par darbībām, kas finansētas no EJZF, jāievēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 noteikumi par personas datu aizsardzību.

(49)Lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus šīs regulas elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu attiecībā uz nepieņemamības sliekšņa un nepieņemamības laikposma noteikšanu saistībā ar pieteikumu pieņemamības kritērijiem, tādu nosacījumu noteikšanu, kas saistīti ar saglabāšanas pasākumu īstenošanu ar izmaksām nesaistīta finansējuma saņemšanai par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu, tādu kritēriju noteikšanu, pēc kuriem aprēķina papildu izmaksas, kas rodas tālākajiem reģioniem raksturīgo nelabvēlīgo apstākļu dēļ, tādu noteikumu neievērošanas gadījumu noteikšanu, kurus pieļāvušas dalībvalstis un kuru dēļ var tikt pārtraukts maksājuma termiņš, tādu nopietnas neievērošanas gadījumu noteikšanu, kurus pieļāvušas dalībvalstis un kuru dēļ var tikt apturēti maksājumi, tādu kritēriju noteikšanu, pēc kādiem nosaka piemērojamo finanšu korekciju līmeni vai piemēro vienotas likmes vai ekstrapolētas finanšu korekcijas, I pielikuma grozīšanu un uzraudzības un izvērtēšanas sistēmas izveidi. Lai veicinātu sekmīgu pāreju no shēmas, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014, uz shēmu, kas izveidota ar šo regulu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu arī attiecībā uz pārejas nosacījumu noteikšanu. (50)Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz darbības programmu apstiprināšanu un grozīšanu, valstu datu vākšanas darba plānu apstiprināšanu un grozīšanu, maksājumu apturēšanu un finanšu korekcijām. (51)Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz valsts datu vākšanas darba plānu iesniegšanas procedūrām, formātu un termiņiem un gada veikuma ziņojumu iesniegšanu, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I SADAĻA. VISPĀRĒJS SATVARS I NODAĻA Vispārīgi noteikumi 1. pants Priekšmets Ar šo regulu izveido Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF). Tajā noteiktas EJZF prioritātes, budžets 2021.–2027. gadam, Savienības finansējuma veidi un īpašie noteikumi šāda finansējuma piešķiršanai, kuri papildina vispārīgos noteikumus, kas attiecas uz EJZF saskaņā ar Regulu (ES) Nr. [regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus]. 2. pants Ģeogrāfiskā darbības joma Šo regulu piemēro darbībām, kuras veic Savienības teritorijā, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi. 3. pants Definīcijas 1.Neskarot šā panta 2. punktu, šajā regulā piemēro definīcijas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā, Regulas (ES) Nr. 1379/2013 5. pantā, Regulas (EK) Nr. 1224/2009 4. pantā un Regulas (ES) Nr. [regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus] 2. pantā. 2.Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: (1)“finansējuma apvienošanas darbība” ir Savienības budžeta atbalstītas darbības, tostarp Regulas (ES) Nr. [regula par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam] 2. panta 6. punktā minētā finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros, kuras apvieno no Savienības budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas un/vai finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un investoriem; (2)“vienota informācijas apmaiņas vide” (CISE) ir sistēmu vide, kas izstrādāta, lai veicinātu informācijas apmaiņu starp iestādēm, kuras iesaistītas jūras uzraudzībā, starp nozarēm un pāri robežām un uzlabotu to informētību par darbībām jūrā; (3)“krasta apsardze” ir valsts iestādes, kuras veic krasta apsardzes funkcijas, kas ietver kuģošanas drošību, jūras drošību, jūras muitu, nelegālas tirdzniecības un kontrabandas novēršanu un apkarošanu, vienotu jūras tiesībaizsardzību, jūras robežu kontroli, jūras uzraudzību, jūras vides aizsardzību, meklēšanu un glābšanu, reaģēšanu avāriju un katastrofu gadījumā, zvejniecības kontroli un citas ar šīm funkcijām saistītas darbības;

(4)“Eiropas Jūras novērojumu un datu tīkls” (EMODnet) ir partnerība, kas apkopo jūras datus un metadatus, lai padarītu šos sadrumstalotos resursus vairāk pieejamus un izmantojamus publiskā un privātā sektora lietotājiem, piedāvājot kvalitatīvus, sadarbspējīgus un saskaņotus jūras datus; (5)“izpētes zveja” ir zveja krājumos, kuros iepriekšējos desmit gados zvejošana nav notikusi vai nav zvejots ar kāda konkrēta tipa zvejas rīku vai zvejas paņēmienu; (6)“zvejnieks” ir ikviena fiziska persona, kas veic komerciālas zvejas darbības, kā to atzinusi attiecīgā dalībvalsts; (7)“zveja iekšējos ūdeņos” ir zvejas darbības, ko komerciālos nolūkos veic iekšējos ūdeņos, izmantojot kuģus vai citas ierīces, tostarp ierīces, ko izmanto zemledus zvejai; (8)“starptautiskā okeānu pārvaldība” ir Savienības iniciatīva, kuras mērķis ir, izmantojot saskaņotu, transversālu, uz noteikumiem balstītu pieeju, uzlabot starptautisko un reģionālo procesu, nolīgumu, vienošanos, noteikumu un iestāžu visaptverošo satvaru, lai nodrošinātu to, ka okeāni ir nebīstami, droši, tīri un ilgtspējīgi pārvaldīti; (9)„jūrlietu politika” ir Savienības politika, kuras mērķis ir sekmēt integrētu un saskaņotu lēmumpieņemšanu, lai panāktu pēc iespējas ilgtspējīgāku attīstību, ekonomisko izaugsmi un sociālo kohēziju Savienībā, jo īpaši piekrastes, salu un tālākajos reģionos, kā arī ilgtspējīgās zilās ekonomikas nozarēs, īstenojot saskaņotas ar jūrlietām saistītās politikas nostādnes un attiecīgu starptautisko sadarbību; (10)“jūras drošība un uzraudzība” ir darbības, kuru mērķis ir izprast, attiecīgos gadījumos novērst un visaptveroši pārvaldīt visus ar jūrniecības jomu saistītos notikumus un darbības, kas varētu ietekmēt jūras satiksmes drošības un drošuma, tiesībaizsardzības, aizsardzības, robežkontroles, jūras vides aizsardzības, zivsaimniecības kontroles, tirdzniecības un Savienības ekonomisko interešu jomas; (11)“jūras telpiskā plānošana” ir process, kurā attiecīgās dalībvalsts iestādes analizē un organizē cilvēka darbības jūras teritorijās, lai sasniegtu ekoloģiskos, ekonomiskos un sociālos mērķus; (12)“produktīvas investīcijas akvakultūrā” ir investīcijas akvakultūras ražošanas iekārtu būvniecībā, paplašināšanā, modernizācijā vai aprīkošanā; (13)“jūras baseina stratēģija” ir integrēts satvars, kurā risina kopīgas problēmas jūras un jūrlietu jomā, ar kurām saskaras dalībvalstis un attiecīgos gadījumos trešās valstis jūras baseinā vai vienā vai vairākos zemjūras baseinos, un veicina sadarbību un koordināciju, lai panāktu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; to pēc vajadzības izstrādā Komisija sadarbībā ar attiecīgajām valstīm, to reģioniem un citām ieinteresētajām personām; (14)“mazapjoma piekrastes zveja” ir zveja, ko veic zvejas kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks par 12 metriem un kuri neizmanto velkamus zvejas rīkus, kas uzskaitīti Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 2. panta 1. punktā; (15)“ilgtspējīga zilā ekonomika” ir visas nozaru un starpnozaru ekonomiskās darbības visā vienotajā tirgū, kas saistītas ar okeāniem, jūrām, piekrastēm un iekšējiem ūdeņiem un aptver Savienības tālākos reģionus un valstis, kurām ir tikai sauszemes robežas, ietver jaunās nozares un ārpustirgus preces un pakalpojumus un ir saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vides jomā. 4. pants Prioritātes EJZF palīdz īstenot KZP un jūrlietu politiku. Tas īsteno šādas prioritātes: (1)veicināt ilgtspējīgu zivsaimniecību un jūras bioloģisko resursu saglabāšanu; (2)ar konkurētspējīgu un ilgtspējīgu akvakultūru un tirgiem sekmēt pārtikas nodrošinājumu Savienībā; (3)sekmēt ilgtspējīgas zilās ekonomikas izaugsmi un veicināt pārtikušas piekrastes kopienas; (4)stiprināt starptautisko okeānu pārvaldību un veicināt nebīstamas, drošas, tīras un ilgtspējīgi pārvaldītas jūras un okeānus.

Atbalsts no EJZF palīdz sasniegt Savienības mērķus, kas saistīti ar vidi un klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām. Minēto palīdzību uzrauga saskaņā ar IV pielikumā izklāstīto metodiku. II NODAĻA Finanšu shēma 5. pants Budžets 1.Finansējums EJZF īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam ir 6 140 000 000 EUR faktiskajās cenās. 2.Finansējuma daļu, kas piešķirta EJZF saskaņā ar II sadaļu, izpilda dalītās pārvaldības ietvaros atbilstīgi Regulai (ES) Nr. [regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus] un Regulas (ES) Nr. [regula par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam] 63. pantam. 3.Finansējuma daļu, kas piešķirta EJZF saskaņā ar III sadaļu, vai nu tieši izpilda Komisija atbilstīgi Regulas (ES) Nr. [regula par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam] 62. panta 1. punkta a) apakšpunktam, vai to izpilda netiešās pārvaldības ietvaros atbilstīgi minētās regulas 62. panta 1. punkta c) apakšpunktam. 6. pants Dalīti pārvaldītie budžeta līdzekļi 1.Dalīti pārvaldītā finansējuma daļa, kā noteikts II sadaļā, ir 5 311 000 000 EUR faktiskajās cenās saskaņā ar sadalījumu pa gadiem, kas noteikts V pielikumā. 2.Darbībām, ko veic tālākajos reģionos, katra attiecīgā dalībvalsts, izmantojot savu Savienības finansiālo atbalstu, kas noteikts V pielikumā, piešķir vismaz: (a)102 000 000 EUR Azoru salām un Madeirai; (b)82 000 000 EUR Kanāriju salām; (c)131 000 000 EUR Gvadelupai, Francijas Gviānai, Martinikai, Majotai, Reinjonai un Senmartēnai. 3.Kompensācija, kas minēta 21. pantā, nepārsniedz 50 % no katra piešķīruma, kas minēts 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā. 4.Vismaz 15 % no katrai dalībvalstij piešķirtā Savienības finansiālā atbalsta piešķir 19. un 20. pantā minētajām atbalsta jomām. Dalībvalstis, kurām nav piekļuves Savienības ūdeņiem, var piemērot mazāku procentuālo daļu attiecībā uz to kontroles un datu vākšanas uzdevumu apjomu. 5.Savienības finansiālais atbalsts no EJZF, kas katrai dalībvalstij piešķirts 17. panta 2. punktā un 18. pantā minētajām atbalsta jomām, nepārsniedz augstāko no divām šādām robežvērtībām: (a)6 000 000 EUR vai (b)10 % no Savienības finansiālā atbalsta, kas piešķirts katrai dalībvalstij.

6.Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus] 30.–32. pantu EJZF pēc dalībvalsts iniciatīvas var atbalstīt tehnisku palīdzību, kas paredzēta efektīvai šā fonda administrēšanai un izmantošanai. 7. pants Finanšu sadalījums dalītai pārvaldībai Dalībvalstu saistībām laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam pieejamie līdzekļi, kas minēti 6. panta 1. punktā, ir noteikti V pielikuma tabulā. 8. pants Tieši un netieši pārvaldītie budžeta līdzekļi 1.Tieši un netieši pārvaldītā finansējuma daļa, kā noteikts III sadaļā, ir 829 000 000 EUR faktiskajās cenās. 2.Šā punkta 1. punktā minēto summu var izmantot tehniskai un administratīvai palīdzībai, kas nepieciešama, lai īstenotu EJZF, piemēram, sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbības, tostarp korporatīvās informācijas tehnoloģiju sistēmas. Jo īpaši EJZF, nepārsniedzot robežlielumu 1,7 % apmērā no 5. panta 1. punktā minētā finansējuma, pēc Komisijas iniciatīvas var atbalstīt: (a)tehnisko palīdzību šīs regulas īstenošanai, kā minēts Regulas (ES) Nr. [regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus] 29. pantā; (b)ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu sagatavošanu, uzraudzību un izvērtēšanu un Savienības dalību reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijās; (c)vietējo rīcības grupu Eiropas tīkla izveidi. 3.EJZF atbalsta ar šīs regulas īstenošanu saistīto informācijas un komunikācijas darbību izmaksas. III NODAĻA Plānošana 9. pants Dalītā pārvaldībā īstenotā atbalsta plānošana 1.Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus] 16. pantu katra dalībvalsts sagatavo vienotu programmu 4. pantā minēto prioritāšu īstenošanai. 2.Atbalstu, kas paredzēts II sadaļā, organizē atbilstīgi II pielikumā noteiktajām atbalsta jomām.

3.Papildus elementiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. [regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus] 17. pantā, programma ietver: (a)situācijas analīzi no stipro un vājo pušu, iespēju un draudu viedokļa un apzinātās vajadzības, kam jāpievēršas attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā, tostarp attiecīgā gadījumā jūras baseinos, uz kuru attiecas programma; (b)šīs regulas 15. pantā minēto rīcības plānu mazapjoma piekrastes zvejai; (c)attiecīgā gadījumā — 4. punktā minētos rīcības plānus tālākajiem reģioniem. 4.Attiecīgās dalībvalstis savas programmas ietvaros sagatavo rīcības plānu attiecībā uz katru tām piederošo tālāko reģionu, kas minēti 6. panta 2. punktā, un tajā ietver: (a)stratēģiju zvejniecību ilgtspējīgai izmantošanai un ilgtspējīgas zilās ekonomikas nozaru attīstībai; (b)galveno paredzēto darbību un attiecīgo finanšu līdzekļu aprakstu, tostarp: i) strukturālais atbalsts zvejniecības un akvakultūras nozarei saskaņā ar II sadaļu; ii) šīs regulas 21. pantā minētā kompensācija par papildu izmaksām; iii) jebkādas citas investīcijas ilgtspējīgā zilajā ekonomikā, kas vajadzīgas, lai panāktu ilgtspējīgu piekrastes attīstību. 5.Komisija izstrādā katra jūras baseina analīzi, kurā norāda jūras baseina kopējās stiprās un vājās puses attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā minēto KZP mērķu sasniegšanu. Attiecīgā gadījumā šajā analīzē ņem vērā spēkā esošās jūras baseinu un makroreģionālās stratēģijas. 6.Komisija novērtē programmu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus] 18. pantu. Novērtējumā tā jo īpaši ņem vērā: (a)programmas ieguldījuma maksimālu palielināšanu 4. pantā minēto prioritāšu īstenošanā; (b)līdzsvaru starp flotu zvejas kapacitāti un pieejamajām zvejas iespējām, par ko katru gadu ziņo dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 2. punktu; (c)attiecīgā gadījumā — daudzgadu pārvaldības plānus, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. pantu, pārvaldības plānus, kas pieņemti saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 19. pantu, un reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju ieteikumus, ja tie attiecas uz Savienību; (d)Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā minētā izkraušanas pienākuma īstenošanu; (e)jaunākos datus par ilgtspējīgas zilās ekonomikas un jo īpaši zvejniecības un akvakultūras nozares sociālekonomiskajiem rādītājiem; (f)attiecīgā gadījumā — 5. punktā minēto analīzi; (g)programmas ieguldījumu jūras ekosistēmu saglabāšanā un atjaunošanā, vienlaikus nodrošinot, ka atbalsts, kas saistīts ar Natura 2000 teritorijām, ir saskaņā ar prioritārās rīcības plāniem, kas izstrādāti atbilstīgi Direktīvas 92/43/EEK 8. panta 4. punktam; (h)programmas ieguldījumu jūras piedrazojuma samazināšanā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu xx/xx [direktīva par konkrētu plastmasas izstrādājumu vidiskās ietekmes samazināšanu];

(i)to, kā programma veicina klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām. 7.Ievērojot Regulas (ES) Nr. [regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus] 18. pantu, Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko apstiprina programmu. Ja ir iesniegta vajadzīgā informācija, Komisija ierosināto programmu apstiprina. 8.Ievērojot Regulas (ES) Nr. [regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus] 19. pant