Papildus finansēšanas darbībām Komisijai bija vadošā loma, veicinot uz principiem balstītu humāno palīdzību un vēršot sabiedrības uzmanību uz to, lai tiktu ievērotas starptautiskās humanitārās tiesības. Šī vadošā loma tika īstenota, aktīvi vēršot sabiedrības uzmanību uz konkrētām humānajām krīzēm, kā arī globālā līmenī, vadot Starptautiskā Sarkanā Krusta komitejas (SSKK) Līdzekļu devēju grupu un Iniciatīvu par humānās palīdzības sniegšanas principiem un labu praksi (sadarbībā ar Šveici), kā arī koordinējot civilo un militāro iestāžu sadarbību humānās palīdzības jautājumos.

2020. gadā vajadzība pēc humānās palīdzības turpināja palielināties sarežģītu krīžu, dabas katastrofu un veselības aprūpes krīžu dēļ, jo īpaši Covid-19 pandēmijas dēļ. Komisija ar Eiropas Civilās aizsardzības un humānās palīdzības operāciju ģenerāldirektorāta (“ECHO”) starpniecību joprojām ir viens no galvenajiem humānās palīdzības sniedzējiem, piešķirot līdzekļus 2,1 miljarda EUR apmērā krīzes skarto iedzīvotāju atbalstam vairāk nekā 80 valstīs. Turklāt Covid-19 pandēmijas milzīgā ietekme ir pasliktinājusi neaizsargāto iedzīvotāju jau tā katastrofālo stāvokli. ES, reaģējot uz pandēmijas izraisītām vajadzībām, ir sniegusi humāno palīdzību 450 miljonu EUR apmērā, un Komisija ir arī mobilizējusi ES humānās palīdzības gaisa tiltu kā ad hoc darbību, veicot 67 lidojumus uz 20 valstīm visā pasaulē, lai sniegtu palīdzību.

Uganda izmitina lielāko bēgļu populāciju Āfrikā (vairāk nekā 1,4 miljonus), galvenokārt no Dienvidsudānas un Kongo Demokrātiskās Republikas. Bēgļu pieplūdums ir pārsniedzis uzņemšanas un tranzīta centru ietilpību. Galvenās vajadzības attiecas uz pārtikas palīdzības, ūdens, sanitārijas un higiēnas pakalpojumu un citu pamatpakalpojumu sniegšanu. Ugandu piemeklē arī dabas katastrofas un epidēmijas.

Kenijā ir izmitināti vairāk nekā 500 000 bēgļu, kas ir pilnībā atkarīgi no palīdzības. “Trīskāršā apdraudējuma” dēļ (Covid-19, siseņu invāzija un plūdi) apmēram 2,3 miljoni cilvēku cieš no pārtikas nodrošinājuma trūkuma.

Desmit gadus ilgusī krīze ir ietekmējusi vairāk nekā 10 miljonus šā reģiona iedzīvotāju. Izmantojot ES fondus, tika sniegts atbalsts, aizsardzība un palīdzība konfliktā ierautajiem iedzīvotājiem reģionā un atbalsts to iedzīvotāju ārstēšanai, kuri cieš no smagas un akūtas uztura nepietiekamības.

Humanitārajai krīzei šeit bija pakļauti 21,8 miljoni cilvēku, kas akūti cieta no pārtikas nodrošinājuma trūkuma. Samilzušā konflikta dēļ iekšzemē tika pārvietoti vairāk nekā 5 miljoni iedzīvotāju un vairāk nekā 900 000 bēgļu kaimiņvalstīs. Malārija, dabas katastrofas, epidēmijas un Covid-19 radīja milzīgus zaudējumus.

Ēģiptē ir iestrēguši gandrīz 260 000 reģistrēto bēgļu un patvēruma meklētāju, no kuriem 38 % ir bērni.

Mindanao salā ilgstošo iekšējo konfliktu dēļ apmēram 300 000 cilvēku bija nepieciešama humānā palīdzība (tostarp iekšzemē pārvietotām personām un personām, kas atgriežas). Turklāt Filipīnas ir viena no tām valstīm pasaulē, kuras visvairāk apdraud dabas katastrofas.

Koksbazārā Bangladešā ir apmēram 900 000 bezvalstnieku bēgļu, kas ir pilnībā atkarīgi no humānās palīdzības, bez pārvietošanās brīvības un iespējām gūt iztiku.

No tiem 485 miljoni EUR tika novirzīti šādām divām pamatprogrammām.

Saskaņā ar ES Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā no ES budžeta un ES dalībvalstu papildu iemaksām humānajiem projektiem jau tika piešķirti 2,4 miljardi EUR. 2020. gadā tika piešķirti vēl 531,7 miljoni EUR.

2020. gadā Turcija bija uzņēmusi 4 miljonus bēgļu, no kuriem 3,6 miljoni bija sīrieši, kas bēga no konflikta. Esošo neaizsargātību vēl vairāk saasināja Covid-19, pastiprinot bēgļu vajadzības. Kopš 2015. gada ES ir atbalstījusi vairāk nekā 80 humānos projektus ar vairāk nekā 22 partnerorganizāciju starpniecību.

ES palīdzība tika vērsta uz to cilvēku vajadzību apmierināšanu, kurus ir tieši skāris konflikts, kā arī pārtikas nodrošinājuma trūkums, nepietiekams uzturs un veselības krīze. Komisija aktīvi rīkojās līdzekļu devēju kopienā, mobilizējot starptautisko humāno atbalstu Jemenai un aicinot sniegt vairāk finansējuma un iespēju piekļūt humānajai palīdzībai.

Jemenā ir viens no lielākajiem pārtikas nodrošinājuma trūkumiem pasaulē, 45 % iedzīvotāju saskaras ar nopietnu pārtikas nodrošinājuma trūkumu, tostarp 16 500 cilvēku cieš badu. Turklāt iekšzemē ir pārvietoti gandrīz 4 miljoni iedzīvotāju.

Komisija turpināja vērst sabiedrības uzmanību uz to, lai tiktu ievērotas starptautiskās humanitārās tiesības Gazā, Austrumjeruzalemē un Rietumkrastā.

2020. gadā vairāk nekā 1 miljards bērnu saskārās ar risku atpalikt mācībās, jo Covid-19 dēļ tika pārtraukta izglītošana līdz šim nepieredzētā apjomā. Saskaņā ar iepriekš uzņemtajām saistībām Komisija atvēlēja 10 % no ES sākotnējā humānai palīdzībai atvēlētā 2020. gada budžeta izglītībai ārkārtas situācijās.

2020. gadā tur bija iestrēguši apmēram 8000 bēgļu un migrantu, no tiem kādi 1500–3000 cilvēku gulēja ārā sliktos apstākļos. ES atbalsts tika sniegts tādās jomās kā veselības aprūpes pakalpojumi, Covid-19 reaģēšanas pasākumi, aizsardzība, atbalsts nepavadītiem nepilngadīgajiem un dzīvību glābjoša palīdzība personām, kas atrodas ārpus pagaidu uzņemšanas centriem.

Sagatavotība katastrofām ir galvenais humānās palīdzības virziens, un 46 % no visiem 2020. gadā finansētajiem ES humānās palīdzības projektiem bija sagatavotības katastrofām darbības (65 % pēdējos piecos gados). Šis virziens ir arī saistīts ar klimatnoturības uzlabošanas darbībām, jo daudzas valstis, kas cieš no humānās krīzes, klimata ziņā ir arī vienas no pasaulē visneaizsargātākajām valstīm. Komisija aktīvi strādā, lai veicinātu abu šo darbību sinerģiju saistībā ar Sendai ietvarprogrammu katastrofu riska mazināšanai un Parīzes nolīgumu.

Saistītajos centienos mazināt katastrofu ilgtermiņa cēloņus Komisija ir arī izmantojusi pieeju pakāpeniski mazināt vides pēdu, ko rada tās sniegtā humānā palīdzība.

Palīdzība skaidrā naudā

Saskaņā ar Padomes secinājumiem par daudzfunkcionālu palīdzību skaidrā naudā un “lielās vienošanās” saistībām, Komisija mudināja izmantot naudas pārskaitījumus, kas sniedz skartajām personām lielāku izvēli, elastīgumu un spēju kontrolēt savu dzīvi.

Lai palielinātu pārredzamību un pārskatatbildību, Komisija piemēroja savas vadlīnijas par liela mēroga naudas pārskaitījumu veikšanu (kas tika pārskatītas 2020. gadā). To darot, tā pilnībā ņēma vērā katru konkrēto kontekstu. 2020. gada beigās tā sāka pārskatīt arī savu politiku par skaidru naudu un vaučeriem.

Komisija aktīvi iesaistījās Naudas līdzekļu devēju forumā.

Inovācija un privātā sektora iesaiste

Komisija piedalījās Pasaules Ekonomikas foruma iniciatīvā “Ieguldījumi humānajā noturībā”, kas bija izstrādāta, lai uzlabotu privātā sektora un humānās palīdzības organizāciju organizatorisko sagatavotību strādāt kopā.

Lai ierosinātu papildu privāto finansējumu humānās palīdzības nodrošināšanai, Komisija sava esošā finanšu un tiesiskā regulējuma ietvaros 2021. gadā virzīs inovatīvu instrumentu, iesaistot privātā sektora kapitālu.

Tāpat Komisija atbalstīja Eiropas Inovācijas padomes “Apvārsnis 2020” balvu par augstajām tehnoloģijām par pieņemamu cenu humānajai palīdzībai, kas 2020. gadā tika piešķirta pieciem inovatīviem uzņēmumiem humānās palīdzības jomā.

Dzimums un vecums, tostarp seksuāla un ar dzimumu saistīta vardarbība (SGBV)

Komisija turpināja virzīt pieeju, kas vērsta uz dzimumu un ar dzimumu saistītu vardarbību humānajās krīzēs, kas tika izklāstīta Komisijas dienestu darba dokumentā “Dzimums: dažādas vajadzības, pielāgota palīdzība”. Atbilstīgi tai Komisija turpināja īstenot dzimuma–vecuma marķieri. Šīs darbības ir saskaņā ar ES vispusīgu politiku attiecībā uz sievietēm, mieru un drošību un Dzimumu līdztiesības rīcības plānu II 2016.–2020. gadam.

ECHO turpināja piedalīties globālajā iniciatīvā “Aicinājums rīkoties, lai ārkārtas situācijās aizsargātu pret vardarbību, kas saistīta ar dzimumu”. 2020. gada septembrī tika izstrādāts jauns Aicinājuma rīkoties ceļvedis 2021.–2025. gadam. ES apstiprināja savu apņemšanos īstenot šo ceļvedi.

Komisija turpināja atbalstīt centienus novērst seksuālo un ar dzimumu saistīto vardarbību un reaģēšanu uz šo vardarbību, plaši iekļaujot šos jautājumus savā humānās palīdzības darbā, īstenojot mērķorientētas darbības un veidojot spējas.

ES turpināja darbu attiecībā uz bērnu aizsardzību humānajās krīzēs un piešķīra gandrīz 93 miljonus EUR no humānās palīdzības līdzekļiem bērnu aizsardzības darbībām.

ECHO Flight (Āfrika), ES humānās palīdzības gaisa tilts un cits atbalsts humānās palīdzības gaisa pārvadājumu pakalpojumiem

ECHO Flight ir humānās palīdzības gaisa pārvadājumu dienests, kura rīcībā ir četri gaisa kuģi un budžets 14,8 miljonu EUR apmērā, kas sniedz pakalpojumus Komisijas partneriem humānās palīdzības jomā un humānās palīdzības organizācijām. Tas atbalstīja vairāk nekā 150 projektus, veica vairāk nekā 8000 humānās palīdzības darbinieku pārvadājumus, kā arī transportēja ar humāno palīdzību saistītas kravas aptuveni 250 tonnu apmērā.

Komisija īstenoja arī ES humānās palīdzības gaisa tiltu (10 miljoni EUR). Uz saņēmējvalstīm tika organizēti 67 lidojumi un pārvadāti vairāk nekā 1500 pasažieri un 1200 tonnas humānās palīdzības kravas.

Turklāt ES sniedza ieguldījumu saistībā ar bezpeļņas humānās palīdzības gaisa pakalpojumu veikšanu, piemēram, saistībā ar Pasaules Pārtikas programmas 2020. gadam Covid-19 kopīgo pārvadājumu pakalpojumu plānu.

Kopsavilkums par 2020. gadā veiktajiem novērtējumiem