Papildus mainītajam tiesiskajam regulējumam drošības pārvaldība ir attīstījusies citās jomās; viens piemērs ir to darbību attīstība, kuras Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra veic saistībā ar standartizācijas pārbaudēm, jo īpaši attiecībā uz kompetenču attīstību tradicionālās jomās, tādās kā gaisa satiksmes pārvaldība / aeronavigācijas pakalpojumi (ATM/ANS), vai jaunās jomās, kas ieviestas atbilstīgi Regulai (ES) 2018/1139, piemēram, bezpilota aviācija, vide, apkalpošana uz zemes un savstarpēja atkarība starp lidojumu drošību un vispārējo drošību civilajā aviācijā, īpašu uzsvaru liekot uz kiberdrošību.

Kopš Eiropas Aviācijas drošības programmas dokumenta pirmo divu izdevumu publicēšanas 2011. un 2015. gadā ES ir notikušas vairākas izmaiņas likumdošanā, jo īpaši ir stājusies spēkā jauna pamatregula (Regula (ES) 2018/1139). Tās ietekme ir būtiska, jo tā paredz, ka, lai pastāvīgi uzlabotu civilās aviācijas drošību Savienībā, prognozētu jaunus drošības riskus un pēc iespējas labāk izmantotu ierobežotos tehniskos resursus, ļoti svarīgi ir piemērot pārdomātus drošības pārvaldības principus. Regulā ir secināts, ka ir jāizveido kopīga sistēma drošības uzlabošanas darbību plānošanai un īstenošanai. Šajā nolūkā tā paredz, ka Savienības līmenī būtu jāizstrādā Eiropas Aviācijas drošības plāns un Eiropas Aviācijas drošības programma. Pamatojoties uz to, katrai dalībvalstij būtu jāizstrādā valsts (lidojumu) drošības programma saskaņā ar Čikāgas konvencijas 19. pielikuma prasībām. Minētajai programmai būtu jāpievieno plāns, kurā aprakstītas darbības, kas dalībvalstij jāveic, lai mazinātu identificētos drošības riskus.

Eiropas Aviācijas drošības programmas dokuments sastāv no turpmāk aprakstītajām daļām.

Turklāt atsevišķās jomās, uz kurām attiecas Čikāgas konvencija, valstis savu kompetenci ir deleģējušas Savienībai. Eiropas Aviācijas drošības programmas dokumentā ir izskaidrots, kā ES risina starptautiskās saistības, kas izriet no šādas atbildības deleģēšanas.

Ar Eiropas Aviācijas drošības programmu nav paredzēts aizstāt dalībvalstu lidojumu drošības programmas dokumentus, bet gan tos papildināt. Tā kā daudzi aviācijas drošības noteikumi un pasākumi ir pieņemti un saskaņoti ES līmenī, dalībvalstīm savos valsts (lidojumu) drošības programmas dokumentos būtu jāatsaucas uz Eiropas Aviācijas drošības programmas dokumentu, vispusīgi paskaidrojot, kā aviācijas drošība tiek pārvaldīta to valsts teritorijā tā, kā to prasa Čikāgas konvencija. Patiešām, tā kā ES ir izdevusi tiesību aktus daudzās aviācijas drošības jomās un īstenojusi Eiropas drošības riska pārvaldības procesu, dalībvalstīm, neiekļaujot ES dimensiju, nav iespējams aprakstīt, kā tās pārvalda aviācijas drošību.

Eiropas Aviācijas drošības programmas dokuments ir kā visu to noteikumu un procesu “momentuzņēmums”, kuri integrētā veidā sniedz savu ieguldījumu nelaimes gadījumu novēršanas un aviācijas drošības pasākumos Savienībā.

Vairāki no minētajiem pasākumiem tika īstenoti laikus, proti, pieņemot Regulu (ES) Nr. 376/2014 par ziņošanu, analīzi un turpmākajiem pasākumiem attiecībā uz atgadījumiem civilajā aviācijā, veicot drošības analīzi ES līmenī, izveidojot riska novērtēšanas klasifikāciju, plaši izmantojot regulatīvo Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (EASA) komiteju un EASA padomdevējas struktūras kā galvenos forumus, lai būtu iespējamas sarunas ar dalībvalstīm par veicamajiem pasākumiem, ik gadu publicējot Eiropas Aviācijas drošības plāna atjauninājumus, izstrādājot drošības darbības rādītājus un pastiprinot sadarbību ar Savienības kaimiņvalstīm drošības jautājumu apzināšanā. Tika arī ieteikts Komisijai regulāri atjaunināt Eiropas Aviācijas drošības programmu, lai sekotu līdzi pārmaiņām civilās aviācijas drošības pārvaldībā ES.

EIROPAS KOMISIJA Briselē, 17.10.2022 COM(2022) 529 final PIELIKUMS

dokumentam KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Eiropas Aviācijas drošības programma





















Saturs 1.EIROPAS DROŠĪBAS POLITIKA, MĒRĶI UN RESURSI 1.1.Eiropas aviācijas drošības sistēma 1.2.Eiropas aviācijas drošības sistēma un ICAO 1.3.Savienības tiesiskais regulējums aviācijas drošības un vides aizsardzības jomā 1.3.1.Savienības tiesiskā regulējuma drošības jomā struktūra 1.3.2.Regula (ES) 2018/1139 un saistītie noteikumi 1.3.3.Nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšana civilajā aviācijā 1.3.4.Ziņošana, analīze un turpmākie pasākumi attiecībā uz atgadījumiem civilajā aviācijā 1.3.5.Darbības aizliegumam ES pakļauto gaisa pārvadātāju Eiropas Savienības saraksts 1.4.Pienākumi un atbildība drošības jomā Eiropas Savienībā 1.4.1.Lēmumu pieņemšanas process Eiropas Savienībā 1.4.2.Aviācijas drošības kompetences un pienākumi Eiropas drošības sistēmā 1.5.Nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšana 1.5.1.Piemērojamie noteikumi 1.5.2.Drošības rekomendācijas 1.5.3.Sadarbība ar citām struktūrām 1.6.Izpilde 1.6.1.Izpilde attiecībā uz dalībvalstīm

1.6.2.Izpilde attiecībā uz regulētām nozares organizācijām 2.EIROPAS DROŠĪBAS RISKA PĀRVALDĪBA 2.1.Drošības datu vākšana, analīze un apmaiņa 2.2.Drošības riska pārvaldība ES līmenī — Eiropas Aviācijas drošības plāna izstrādes un atjaunināšanas process 2.2.1Eiropas Aviācijas drošības plāns — starptautiskā dimensija 2.3.Drošības darbības uzraudzība 2.3.1Vienošanās par organizāciju drošības rādītājiem 2.3.2Drošības darbība dalībvalstīs 2.3.3EASA ikgadējais drošības pārskats 2.4.Drošības pārvaldības prasības iestādēm un organizācijām 3.EIROPAS DROŠĪBAS GARANTIJAS 3.1Drošības pārraudzība 3.1.1Noteikumu piemērošanas uzraudzība dalībvalstīs 3.1.2Sertificēto organizāciju pārraudzība 3.2Ar drošības datiem pamatota mērķtiecīga pārraudzība jomās, kurām jāpievērš lielāka uzmanība vai kurās tā ir nepieciešama 3.2.1Ar drošības datiem pamatota mērķtiecīga pārraudzība dalībvalstīs 3.2.2Ar drošības datiem pamatota mērķtiecīga nozares pārraudzība 4.DROŠĪBAS VEICINĀŠANA EIROPĀ 4.1Darbības ES līmenī 4.1.1Komunikācija drošības jomā

4.2Apmācība ES līmenī Akronīmu saraksts 1. tabula. Piemērojamie Eiropas Savienības tiesību akti aviācijas drošības un vides aizsardzības jomā9 2. tabula. Kompetentās iestādes saskaņā ar ES noteikumiem 1. attēls. Mijiedarbība starp ieinteresētajām personām Eiropas drošības sistēmā8 2. attēls. Eiropas DRP process1 3. attēls. Savstarpējā saistība starp EADP un citām programmām un plāniem



Ievads Šajā dokumentā ir izklāstīta Eiropas Aviācijas drošības programma, aprakstot Savienības līmenī piemērojamo aviācijas noteikumu kopumu, kā arī pasākumus un procesus, ko izmanto, lai kopīgi pārvaldītu civilās aviācijas drošību Savienības līmenī. Eiropas Aviācijas drošības programma no funkcionālā viedokļa ES līmenī atbilst valsts lidojumu drošības programmai, kas aprakstīta Čikāgas konvencijas 19. pielikumā. Ar Regulu (ES) 2018/1139 ES aviācijas tiesiskajā regulējumā tika ieviesta obligāta jauna nodaļa par aviācijas drošības pārvaldību ES. Tajā citu aspektu starpā ir noteikts, ka Komisija pieņem, publicē un atjaunina dokumentu (“Eiropas Aviācijas drošības programmu”), kurā apraksta Eiropas aviācijas drošības sistēmas darbību un ietver noteikumus, pasākumus un procesus, ko izmanto, lai pārvaldītu civilās aviācijas drošību Savienībā saskaņā ar tās tiesisko regulējumu. Programmā ir izskaidrots, kā tiek pārvaldīta aviācijas drošība, raugoties no Eiropas perspektīvas. Tā kā patlaban tiek pieņemti un ES līmenī tiek saskaņoti daudzi noteikumi un pasākumi saistībā ar aviācijas drošību, dalībvalstis atsaucas uz Eiropas Aviācijas drošības programmu savās valsts (lidojumu) drošības programmās. Šā iemesla dēļ Eiropas Aviācijas drošības programma ietver vismaz tos elementus, kas saistīti ar valsts drošības pārvaldības pienākumiem, kuri aprakstīti starptautiskajos standartos un ieteicamajā praksē. Patiešām, ES ir pieņēmusi tiesību aktus dažās aviācijas drošības jomās, un, neiekļaujot ES dimensiju, dalībvalstīm nav iespējams aprakstīt, kā tās pārvalda aviācijas drošību savā valstī. Turklāt lielākajā daļā jomu, uz kurām attiecas Čikāgas konvencija, valstis savu kompetenci ir deleģējušas Savienībai. Eiropas Aviācijas drošības programmā ir arī izskaidrots, kā ES risina starptautiskās saistības, kas izriet no šādas atbildības deleģēšanas. Eiropas Aviācijas drošības programma ir pielāgota Čikāgas konvencijas 19. pielikumā sīki izklāstītā valsts (lidojumu) drošības programmas apraksta formātam un struktūrai. Eiropas Aviācijas drošības programmā ir arī aprakstīts Eiropas Aviācijas drošības plāna izstrādes, pieņemšanas, atjaunināšanas un īstenošanas process. Eiropas Aviācijas drošības programmas mērķis ir nodrošināt, ka aviācijas drošības pārvaldības sistēma Eiropas Savienībā ļauj sasniegt visaugstākos drošības rādītājus, kas ir vienoti visā Savienībā, un tos pastāvīgi paaugstina, vienlaikus ņemot vērā citus attiecīgos mērķus, piemēram, vides aizsardzību. Aprakstot procesus, ko kopīgi izmanto kopējai drošības pārvaldībai Eiropas līmenī, un jo īpaši to, kā Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”), dalībvalstis un Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra sadarbojas, lai apzinātu apdraudējumus un vajadzības gadījumā veiktu pasākumus drošības risku mazināšanai, Eiropas Aviācijas drošības programma palīdz sasniegt augsta līmeņa ES mēroga drošības mērķus, kas noteikti Savienības līmenī. Tādējādi tas nodrošina, ka visi iesaistītie dalībnieki zina savus pienākumus un visus noteikumus un ka ir izveidoti procesi, kas uzlabo aviācijas drošību un tādējādi palīdz novērst nelaimes gadījumus Eiropas reģionā un ārpus tā.

Terminoloģija

Šajā dokumentā: ·“dalībvalstis” nozīmē 27 ES dalībvalstis; ·“EASA dalībvalstis” nozīmē 27 ES dalībvalstis, kā arī Islandi, Lihtenšteinu, Norvēģiju un Šveici; ·“ICAO EUR valstis” nozīmē ICAO Region EUROPE 55 valstis, kas ietver visas ES dalībvalstis; ·“pamatregula” jeb “PR” nozīmē Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 4. jūlija Regulu (ES) 2018/1139 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un ar ko izveido Eiropas Aviācijas drošības aģentūru, un ·“analītiķu tīkls” jeb “ADAT” nozīmē “aviācijas drošības analītiķu tīklu”, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 376/2014 par ziņošanu, analīzi un turpmākajiem pasākumiem attiecībā uz atgadījumiem civilajā aviācijā.



1.EIROPAS DROŠĪBAS POLITIKA, MĒRĶI UN RESURSI 1.1.Eiropas aviācijas drošības sistēma Eiropas aviācijas drošības sistēma ietver noteikumus un procesus, ko izmanto, lai pārvaldītu civilās aviācijas drošību Savienībā saskaņā ar Regulu (ES) 1139/2018. Minētie noteikumi un procesi nodrošina augstu drošības līmeni civilajā aviācijā, saskaņo drošības aspektus un veicina civilajā aviācijā iesaistīto produktu, pakalpojumu, personu un kapitāla brīvu apriti. Vienlaikus sistēma: -uzlabo Savienības aviācijas nozares konkurētspēju; -sekmē izmaksu efektivitāti, inter alia izvairoties no darbību pārklāšanās un veicinot regulatīvo, sertifikācijas un pārraudzības procesu efektivitāti, kā arī saistīto resursu efektīvu izmantojumu Savienības un valstu līmenī; -palīdz dalībvalstīm izmantot to tiesības un izpildīt to pienākumus saskaņā ar Čikāgas konvenciju, nodrošinot tās noteikumu vienotu interpretāciju un vienādu un savlaicīgu īstenošanu; -visā pasaulē popularizē Savienības uzskatus par civilās aviācijas standartiem un civilās aviācijas noteikumiem, veidojot attiecīgu sadarbību ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, un -sekmē tehnisko un ekspluatācijas sadarbspēju un dalīšanos administratīvajā paraugpraksē. Aviācijas drošības pārvaldība sistēmas pamatā ir cieša sadarbība starp Komisiju, Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru (turpmāk “EASA” vai “Aģentūra”), dalībvalstīm, kā arī aviācijas nozari.

Eiropas pilsoņu un pasažieru augsta un vienāda līmeņa aizsardzība galvenokārt ir atkarīga no kopīgu drošības noteikumu pieņemšanas, pasākumiem, kas nodrošina, ka produkti, personas un organizācijas ES ievēro minētos noteikumus, kā arī no efektīviem drošības riska pārvaldības procesiem reģionālā, valstu un nozares līmenī. Regulas (ES) 2018/1139 85. pants paredz izpildes sistēmu, kurā Aģentūra palīdz Komisijai uzraudzīt, kā dalībvalstis piemēro šo regulu un tās deleģētos un īstenošanas aktus. Šo sistēmu papildina efektīva negadījumu un incidentu izmeklēšana, kas ļauj identificēt drošības nepilnības, un pasākumi, ko veic, lai novērstu šīs nepilnības. Eiropas Aviācijas drošības programmā ir arī iekļauti proaktīvāki un ar faktiem pamatoti elementi, kuru mērķis ir noteikt riskus, kas rada lielāko apdraudējumu drošībai, un veikt pasākumus, kas mazinātu šos riskus. Sistēma īpaši izmanto priekšrocības, ko sniedz ar datiem pamatotas riska identifikācijas un izvērtējumi, kurus veic (lielo datu) programma Data4Safety, ko atbalsta Komisija un koordinē EASA, piedaloties attiecīgajiem Eiropas aviācijas kopienas partneriem. 1.2.Eiropas aviācijas drošības sistēma un ICAO Eiropas aviācijas drošības sistēma ir cieši saskaņota ar Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) standartu un ieteicamās prakses (SIP) izstrādi un īstenošanu. Komisija un EASA seko līdzi to izstrādes procesam un ieplāno saistītās noteikumu pieņemšanas darbības, tiklīdz var apstiprināt, ka ir vajadzīgas izmaiņas Eiropas tiesiskajā regulējumā. Tas ietver ICAO pielikumu grozījumu priekšlikumu (ICAO I tipa valsts vēstule) novērtēšanu, kā arī atšķirību noteikšanu starp ES tiesisko regulējumu un ICAO pielikumiem (ICAO I tipa valsts vēstule un atbilstības kontrolsaraksti). Atšķirību novērtēšanā EASA un Komisija atbalsta dalībvalstis, kam atšķirības jāpaziņo ICAO. Pēc EASA novērtējuma Komisija ierosina ES Padomei lēmumu par atšķirību paziņošanu. Turklāt Komisija un EASA sadarbojas ICAO Eiropas/Ziemeļatlantijas reģionālo biroju (EUR/NAT), lai veicinātu reģionālu pieeju aviācijas drošības pārvaldībai, rosinātu sadarbīgu riska pārvaldību un radītu sinerģiju dažādo ES drošības uzlabošanas iniciatīvu ietvaros. Šajā kontekstā svarīga nozīme ir EUR Reģionālajam aviācijas drošības plānam (EUR RADP) — kopš 2017. gada ICAO Reģionālais birojs, Komisija un EASA ir sadarbojušies, lai izstrādātu šādu RADP, par pamatu izmantojot darbības, kas noteiktas Eiropas Aviācijas drošības plānā (EADP), tādējādi ļaujot visām ICAO EUR valstīm gūt labumu no iedibinātā drošības plānošanas procesa un tā dažādajiem rezultātiem, tostarp regulatīvajiem materiāliem, drošības veicināšanas nodevumiem, pamatnostādnēm, rīkiem un paraugprakses. Pirmais EUR RADP tika izdots 2019. gada janvārī. Komisija un EASA ir arī pārstāvētas Eiropas Aviācijas sistēmas plānošanas grupā (EASPG) un ar to saistītajā Programmu koordinācijas grupā (PKG). EASPG galvenie mērķi ir nodrošināt, ka aeronavigācijas sistēmas izstrādes plāni un aviācijas drošības plāni EUR reģionā joprojām ir saskanīgi un saderīgi ar blakusesošo reģionu plāniem, kā arī ICAO globālajiem plāniem, un pārvaldīt un koordinēt to īstenošanu. Turklāt EASPG ir svarīga nozīme ar aeronavigāciju un drošību saistīto EUR apakšreģionālo un valsts programmu saskaņošanas un koordinācijas veicināšanā. Visbeidzot, Komisija un EASA ir pārstāvētas Globālā aviācijas drošības plāna (GADP) pētījumu grupā, tādējādi sniedzot ieguldījumu GADP, saistīto norāžu un rīku uzturēšanā. GADP galvenais mērķis ir pastāvīgi mazināt letālus negadījumus un letālu negadījumu risku, virzot saskaņotas aviācijas drošības stratēģijas izstrādi, pamatojoties uz sešiem GADP mērķiem ar saistītiem mērķrādītājiem, un reģionālu un valsts aviācijas drošības plānu izstrādi un īstenošanu. Turklāt EASA veicina valsts lidojumu drošības programmas (VLDP) un drošības pārvaldības īstenošanu visā pasaulē ar ES tehniskās palīdzības projektu starpniecību un sadarbojoties ar ICAO reģionālajiem birojiem, lai atbalstītu valstis un reģionālās drošības pārraudzības organizācijas (RDPO). Šo projektu galvenie mērķi ir paaugstināt drošības līmeni visā pasaulē, palīdzot valstīm to VLDP izveidē un palīdzot RDPO reģionālas sadarbības mehānismu izveidē, tādējādi nodrošinot atbilstību ICAO SIP. Visos šajos pasākumos Eiropas drošības politiku un mērķus var efektīvi veicināt reģionālā un pasaules līmenī. 1.3.Savienības tiesiskais regulējums aviācijas drošības un vides aizsardzības jomā 1.3.1.Savienības tiesiskā regulējuma drošības jomā struktūra Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 4. panta 2. punkta g) apakšpunktā ir noteikts, ka transports ir dalītas kompetences joma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm. Turklāt ar LESD 100. panta 2. punktu Eiropas Parlamentam un Padomei ir atļauts pēc Komisijas priekšlikuma pieņemt attiecīgus noteikumus par gaisa transportu. LESD 2. panta 2. punktā ir noteikts, ka tad, ja kādā konkrētā jomā Līgumos Savienībai ir piešķirta kompetence, kas ir kopīga ar dalībvalstīm, Savienība un dalībvalstis drīkst veikt likumdošanas funkciju un pieņemt juridiski saistošus aktus šajā jomā un ka dalībvalstis īsteno savu kompetenci tiktāl, ciktāl Savienība nav īstenojusi savu kompetenci. Tāpēc juridiskās prasības aviācijas drošības jomā var noteikt Savienības līmenī, pieņemot Savienības tiesību aktus. Savienības tiesiskais regulējumus aviācijas drošības jomā sastāv no Eiropas Parlamenta un Padomes regulām, ko attiecīgā gadījumā papildina ar Komisijas deleģētajām un īstenošanas regulām. Mehānismi tiesību aktu īstenošanas un efektivitātes novērtēšanai, kas, iespējams, var likt to pārskatīt, ir iekļauti attiecīgajos tiesību aktos un tiek arī novērtēti, izmantojot tā dēvētās dalībvalstu standartizācijas inspekcijas, ko veic EASA. Tabulā turpmāk ir sniegts ES līmenī pieņemto piemērojamo aviācijas drošības tiesību aktu kopsavilkums.



1. tabula. Piemērojamie Eiropas Savienības tiesību akti aviācijas drošības un vides aizsardzības jomā EASA pamatregula un saistītās īstenošanas un deleģētās regulas Pamatregula (ES) 2018/1139 I pielikums. Regulas 2. panta 3. punkta d) apakšpunktā minētie gaisa kuģi II pielikums. Lidojumderīguma pamatprasības III pielikums. Tādas pamatprasības saderībai ar vidi, kas saistītas ar ražojumiem IV pielikums. Pamatprasības gaisa kuģa apkalpei V pielikums. Gaisa kuģu ekspluatācijas pamatprasības VI pielikums. Pamatprasības kvalificētām struktūrām VII pielikums. Lidlauku pamatprasības VIII pielikums. Pamatprasības ATM/ANS un gaisa satiksmes vadības dispečeriem IX pielikums. Pamatprasības bezpilota gaisa kuģiem X pielikums. Atbilstības tabula Sākotnējais lidojumderīgums ĪR: (ES) Nr. 748/2012 I pielikums. 21. daļa II pielikums. Atceltā regula — grozījumu saraksts III pielikums. Atbilstības tabula Papildu lidojumderīguma specifikācijas ekspluatācijai ĪR: (ES) 2015/640 I pielikums. 26. daļa Lidojumderīguma uzturēšana ĪR: (ES) Nr. 1321/2014 I pielikums. M daļa II pielikums. 145. daļa III pielikums. 66. daļa IV pielikums. 147. daļa Va pielikums. T daļa Vb pielikums. ML daļa Vc pielikums. CAMO daļa Vd pielikums. CAO daļa Gaisa kuģu apkalpe ĪR: (ES) Nr. 1178/2011 I pielikums. FCL daļa II pielikums. Trešo valstu ES licenču konvertācija III pielikums. Trešo valstu licences IV pielikums. MED daļa V pielikums. CC daļa VI pielikums. ARA daļa VII pielikums. ORA daļa VIII pielikums. DTO daļa Lidojuma operācijas ĪR: (ES) Nr. 965/2012 I pielikums. Definīcijas II pielikums. ARO daļa III pielikums. ORO daļa IV pielikums. CAT daļa V pielikums. SPA daļa VI pielikums. NCC daļa VII pielikums. NCO daļa VIII pielikums. SPO daļa Baloni — gaisa operācijas ĪR: (ES) 2018/395 I pielikums. DEF daļa II pielikums. BOP daļa III pielikums. BFCL daļa Planieri — gaisa operācijas ĪR: (ES) 2018/1976 I pielikums. DEF daļa II pielikums. SAO daļa III pielikums. SFCL daļa

Visi šie noteikumi ir tieši piemērojami visās dalībvalstīs, un tie nav jātransponē valstu tiesību aktos. Eiropas Savienībā ES tiesību aktu piemērošana pirmām kārtām ir dalībvalstu pienākums. Tāpēc lielāko daļu sertifikācijas un pārraudzības uzdevumu, kas paredzēti Regulā (ES) 2018/1139 un tās īstenošanas noteikumos, valsts līmenī izpilda valsts kompetentās iestādes. Tomēr dažos skaidri noteiktos gadījumos, piemēram, projektēšanas organizācijas apstiprinājumiem, kompetentā iestāde ir EASA, un tā ir pilnvarota izdot sertifikātus un veikt saistītos izpildes pasākumus. Aviācijas drošības jomas, kurās patlaban tiek īstenota ES kompetence, ir aprakstītas turpmāk. 1)Sertifikācija lidojumderīguma un vides jomā ES noteikumi attiecas uz Regulas (ES) 2018/1139 2. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem gaisa kuģiem, izņemot bezpilota gaisa kuģus, un to dzinējiem, propelleriem, daļām un neuzstādītām ierīcēm, kas atbilst šīs regulas II pielikumā izklāstītajām lidojumderīguma pamatprasībām. Attiecībā uz troksni un emisijām minētie gaisa kuģi un to dzinēji, propelleri, daļas un neuzstādītās ierīces atbilst vides aizsardzības prasībām, kas noteiktas jaunākajos grozījumos Čikāgas konvencijas 16. pielikumam, kurš tiek regulāri pielāgots. Pamatprasības saderībai ar vidi, kas noteiktas Regulas (ES) 2018/1139 III pielikumā, ir piemērojamas attiecībā uz ražojumiem, daļām un neuzstādītām ierīcēm tiktāl, ciktāl vides aizsardzības prasības nav ietvertas Čikāgas konvencijas noteikumos, kas minēti Regulas (ES) 2018/1139 9. panta 2. punkta pirmajā daļā. Atsevišķs noteikumu kopums, kas attiecas uz sākotnējo lidojumderīgumu un lidojumderīguma uzturēšanu, ir piemērojams ražojumu projektēšanai, daļu projektēšanai, neuzstādīto ierīču projektēšanai, atsevišķiem gaisa kuģiem, organizācijām, kas atbild attiecīgā gadījumā par ražojumu, daļu un neuzstādītā aprīkojuma projektēšanu, ražošanu, lidojumderīguma uzturēšanas vadību un tehnisko apkopi, kā arī šajās darbībās iesaistītajam atbildīgajam personālam. 2)Vides aizsardzība EASA piemēro pasākumus attiecībā uz emisijām un troksni ražojumu konstrukcijas sertifikācijai saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1139 11. pantu, lai novērstu attiecīgo civilās aviācijas ražojumu ievērojamo kaitīgo ietekmi uz klimatu, vidi un cilvēku veselību. Šo pasākumu veikšanā EASA pienācīgi ņem vērā starptautiskos standartus un ieteicamo praksi, ieguvumus videi, tehnisko izpildāmību un ekonomisko ietekmi. Pasākumi ietver vides standartu pieejamības nodrošināšanu, kas tiek panākts, ES efektīvi un augšupēji iesaistoties ICAO Aviācijas vides aizsardzības komitejas (CAEP) procesā. Turklāt ar Regulu (ES) 2018/1139 ES ir pilnvarota izstrādāt vides standartus tajās jomās, kurās nav pieejami ICAO standarti, cita starpā attiecībā uz hibrīdiem, elektriskiem un ar ūdeņradi darbināmiem gaisa kuģiem. Kopumā Komisija un EASA nosaka un koordinē civilās aviācijas vides aizsardzības politiku un darbības ES līmenī. Šajā kontekstā Komisija, EASA, citas ES iestādes, struktūras, biroji un aģentūras, kā arī dalībvalstis ir aicināti sadarboties vides jautājumos. Sadarbība ietver darbības, kas saistītas ar ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS), Ķimikāliju reģistrēšanas, vērtēšanas, licencēšanas un ierobežošanas regulu (REACH) . Tajā pašā kontekstā EASA arī palīdz īstenot ES vides stratēģijas darbības, piemēram, vides marķējumu programmas izstrādi aviācijai Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģijas ietvaros, kā arī atbalstu, ko sniedz attiecībā uz paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” izstrādi, kura ietver Komisijas priekšlikumu par “ReFuelEU Aviation” tiesisko regulējumu, nosakot EASA uzraudzības un ziņošanas pienākumu attiecībā uz ilgtspējīgas aviācijas degvielas izmantošanu. Arī vides pārskats, ko kopīgi izstrādā Eiropas Vides aģentūra (EVA) un EASA ar Eiropas vienotās gaisa telpas (EVGT) tīkla pārvaldnieka atbalstu, sniedz objektīvu izklāstu par situāciju vides aizsardzības jomā saistībā ar civilo aviāciju Savienībā. Šis pārskats, ko reizi trijos gados publicē Eiropas Aviācijas vides ziņojumā, ietver ieteikumus par to, kā uzlabot vides aizsardzības līmeni civilās aviācijas jomā Savienībā. Jaunākais ziņojums publicēts 2022. gada septembrī ; Turklāt EASA ir arī pilnvaras vākt un verificēt gaisa kuģu trokšņa un veiktspējas informāciju trokšņa modelēšanai lidostu apkaimē atbilstoši Regulai (ES) 598/2014. 3)Gaisa kuģu apkalpe Piloti un salona apkalpe, kas iesaistīti Regulas (ES) 2018/1139 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto gaisa kuģu — izņemot bezpilota gaisa kuģu — ekspluatācijā, kā arī lidojumu simulācijas trenažieru iekārtas, personas un organizācijas, kas iesaistītas minēto pilotu un salona apkalpes mācībās, eksāmenos, pārbaudēs vai veselības stāvokļa novērtējumā, atbilst minētās regulas IV pielikumā izklāstītajām pamatprasībām. Pilotiem ir jābūt pilota apliecībai un pilota veselības apliecībai, kas atbilst veicamajai darbībai, komerciālos gaisa pārvadājumos iesaistītai salona apkalpei ir jābūt apliecībai, un ir vajadzīgi apstiprinājumi attiecībā uz aviācijas medicīnas centriem, pilotu mācību organizācijām un salona apkalpes mācību organizācijām. Attiecībā uz katru lidojumu simulācijas trenažieru iekārtu, ko izmanto pilotu mācībām, ir vajadzīgs sertifikāts. Sertifikāts ir vajadzīgs arī personām, kuras ir atbildīgas par mācību lidojumu, mācību lidojumu trenažieros nodrošināšanu vai pilotu prasmju novērtēšanu, kā arī aviācijas medicīnas ekspertiem. 4)Lidojuma operācijas Regulas (ES) 2018/1139 punkta minēto gaisa kuģu — izņemot bezpilota gaisa kuģus — ekspluatācija atbilst regulas V pielikumā un — attiecīgā gadījumā — VII un VIII pielikumā izklāstītajām pamatprasībām. Gaisa kuģu ekspluatanti vai nu deklarē, ka tiem ir spējas un līdzekļi, lai pildītu pienākumus saistībā ar gaisa kuģu ekspluatāciju atbilstīgi piemērojamiem ES īstenošanas noteikumiem, vai arī tiem ir jābūt sertifikātam. Sertifikātā norāda gaisa kuģu ekspluatantiem piešķirtās tiesības, un to var grozīt, lai pievienotu vai atceltu tiesības. Līdzīgi sertifikātu var ierobežot, apturēt vai atsaukt, ja tā turētājs vairs neatbilst piemērojamiem ES noteikumiem un procedūrām šāda sertifikāta izsniegšanai un uzturēšanai spēkā. 5)Lidlauki un apkalpošana uz zemes Lidlauki, ar drošību saistītais lidlauka aprīkojums, lidlauku ekspluatācija un apkalpošanas uz zemes pakalpojumu un perona pārvaldības pakalpojumu (PPP) sniegšana lidlaukos atbilst Regulas (ES) 2018/1139 VII pielikumā un — attiecīgā gadījumā — VIII pielikumā izklāstītajām pamatprasībām. ES noteikumi attiecas uz lidlaukiem, kas atrodas teritorijā, kurai piemērojami Līgumi, un kas atbilst šādiem kritērijiem: -tie ir pieejami publiskai izmantošanai,

-tie apkalpo komerciālos gaisa pārvadājumus, un -tajos ir izbūvēti 800 metru gari vai garāki instrumentālie skrejceļi, vai -tie apkalpo tikai helikopterus, kas izmanto instrumentālās nolaišanās vai izlidošanas procedūras. ES noteikumi nosaka kopējas prasības attiecībā uz: -lidlauku konstruēšanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju, -tostarp lidlaukos izmantoto ar drošību saistīto aprīkojumu, -tāda ar drošību saistīta lidlauku aprīkojuma konstruēšanu, ražošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju, ko izmanto vai ko paredzēts izmantot lidlaukos, uz kuriem attiecas ES noteikumu darbības joma, kā arī apkalpošanas uz zemes pakalpojumu un perona pārvaldības pakalpojumu sniegšanu minētajos lidlaukos un -minēto lidlauku apkārtnes aizsardzības pasākumiem, neskarot Savienības un valsts tiesību aktus par vidi un zemes izmantojuma plānošanu. 6)ATM/ANS, tostarp EVGT īstenošana ATM/ANS nodrošina atbilstīgi VIII pielikumā un — attiecīgā gadījumā — VII pielikumā noteiktajām pamatprasībām. Gaisa kuģi, kas tiek ekspluatēti Eiropas vienotajā gaisa telpā (EVGT), izņemot gaisa kuģus, kas iesaistīti Regulas (ES) 2018/1139 2. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētajās darbībās, atbilst VIII pielikuma 1. punktā izklāstītajam pamatprasībām. ATM/ANS sniedzējiem ir jābūt sertifikātam, kurā norādītas piešķirtās tiesības, tiklīdz tie ir pierādījuši atbilstību piemērojamiem ES noteikumiem. Tāpat sertifikāts var būt vajadzīgs ATM/ANS sistēmu un ATM/ANS komponentu konstruēšanā, ražošanā vai tehniskajā apkopē iesaistītajām organizācijām. EASA ir kompetentā iestāde, kas atbildīga par sertifikāciju, pārraudzību un izpildi attiecībā uz konkrētiem ATM/ANS pakalpojumu sniedzējiem un ATCO mācību organizācijām, tostarp Eiropas mēroga pakalpojumu sniedzējiem, kā arī ATM/ANS sistēmu un ATM/ANS komponentu konstruēšanā, ražošanā un tehniskajā apkopē iesaistītajām organizācijām. EASA pēc pieprasījuma sniedz tehnisko palīdzību Komisijai EVGT īstenošanā, kā definēts Regulas (ES) 2018/1139 93. pantā. 7)Gaisa satiksmes vadības dispečeri Gaisa satiksmes vadības dispečeri, kas iesaistīti ATM/ANS sniegšanā, kā arī personas, organizācijas un lidojumu simulācijas trenažieru iekārtas, kas iesaistītas minēto gaisa satiksmes vadības dispečeru mācībās, eksāmenos, pārbaudēs vai veselības stāvokļa novērtējumos, atbilst Regulas (ES) 2018/1139 VIII pielikumā izklāstītajām pamatprasībām. Gaisa satiksmes vadības dispečeriem ir jābūt gaisa satiksmes vadības dispečera licencei un gaisa satiksmes vadības dispečera veselības apliecībai, kurā norādītas piešķirtās tiesības, un tās var grozīt, lai pievienotu vai atceltu tiesības, kā arī ierobežot, apturēt vai atsaukt, ja to turētājs vai vairs neatbilst piemērojamiem ES noteikumiem un procedūrām licences vai veselības apliecības izdošanai un uzturēšanai spēkā. Gaisa satiksmes vadības dispečeru mācību organizācijām un aviācijas medicīnas centriem ir jābūt apliecībai. Arī personām, kuras atbildīgas par gaisa satiksmes vadības dispečeru praktisko mācību nodrošināšanu un praktisko prasmju pārbaudi, kā arī aviācijas medicīnas ekspertiem jāatbilst konkrētām kompetences prasībām. 8)Bezpilota gaisa kuģi

Bezpilota gaisa kuģu un to dzinēju, propelleru, daļu, neuzstādītu ierīču un šādu gaisa kuģu tālvadības ierīču konstruēšana, ražošana, tehniskā apkope un ekspluatācija, kā arī minētajās darbībās iesaistītais personāls, tostarp tālvadības gaisa kuģu piloti, un organizācijas atbilst pamatprasībām, kas izklāstītas Regulas (ES) 2018/1139 IX pielikumā , un — attiecīgā gadījumā — piemērojamām pamatprasībām, kas noteiktas II, IV un V pielikumā. Ņemot vērā konkrētās darbības būtību un risku, attiecīgā bezpilota gaisa kuģu darbības raksturlielumus un ekspluatācijas teritorijas raksturlielumus, sertifikāts var būt vajadzīgs bezpilota gaisa kuģu un to dzinēju, propelleru, daļu, neuzstādītu ierīču un šādu gaisa kuģu tālvadības ierīču konstruēšanai, ražošanai, tehniskajai apkopei un ekspluatācijai, kā arī minētajās darbībās iesaistītajam personālam, tostarp tālvadības gaisa kuģu pilotiem, un organizācijām. Sertifikātā norāda ar drošību saistītos ierobežojumus, ekspluatācijas nosacījumus un tiesības, un to var grozīt, lai pievienotu vai atceltu ierobežojumus, nosacījumus un tiesības, kā arī ierobežot, apturēt vai atsaukt, ja turētājs vairs neatbilst nosacījumiem, noteikumiem un procedūrām šāda sertifikāta izsniegšanai vai uzturēšanai spēkā. 9)Trešo valstu operācijas Gaisa kuģi, kas minēti Regulas (ES) 2018/1139 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā, kā arī to apkalpe un ekspluatācija atbilst piemērojamiem ICAO standartiem. Ja šādu standartu nav, minētie gaisa kuģi, to salona apkalpe un ekspluatācija atbilst — attiecībā uz gaisa kuģiem, kas nav bezpilota gaisa kuģi, — pamatprasībām, kas noteiktas Regulas (ES) 2018/1139 II, IV un V pielikumā. Bezpilota gaisa kuģi atbilst pamatprasībām, kas noteiktas minētās regulas IX pielikumā , un — attiecīgā gadījumā — pamatprasībām, kas noteiktas II, IV un V pielikumā. 10)Pētniecība un inovācija Ar Regulu (ES) 2018/1139 EASA tika noteiktas vairākas jaunas pamatkompetences. Pētniecības un inovācijas jomā Aģentūra palīdz Komisijai un dalībvalstīm apzināt galvenos tematus pētniecībai civilās aviācijas jomā, lai palīdzētu nodrošināt konsekvenci un koordināciju starp publiski finansētu pētniecību un izstrādi un regulas darbības jomā ietilpstošajiem politikas virzieniem. EASA atbalsta Komisiju attiecīgo Savienības pētniecības un inovācijas darbību pamatprogrammu un gada un daudzgadu darba programmu noteikšanā un izpildē, tostarp novērtēšanas procedūru īstenošanā, finansēto projektu pārskatīšanā un pētniecības un inovācijas projektu rezultātu izmantošanā. Aģentūra arī īsteno ar civilo aviāciju saistītās ES Pētniecības un inovācijas pamatprogrammas daļas un iesaistās ad hoc pētniecības pasākumos, kas ir saderīgi ar Aģentūras uzdevumiem un Regulas (ES) 2018/1139 mērķiem. Eiropas aviācijas nozarē pēdējās desmitgadēs ir notikusi veiksmīga attīstība, Eiropai tādējādi kļūstot par vienu no līderēm pasaules konkurences tirgū. Būtiski elementi ir Eiropas aviācijas pētniecības un izstrādes programmas, kā arī dalībvalstu un nozares pētniecības pasākumi. Šīs iniciatīvas ir tieši saistītas ar EADP mērķi nodrošināt visaugstāko drošības, drošības un vides aizsardzības līmeni Eiropā. Jaunas tehnoloģijas un koncepcijas rodas nepieredzēti lielā tempā. Eiropas un valstu pētniecības un inovācijas programmās, tostarp Clean Sky/Clean Aviation un SESAR, tiek izstrādātas jaunas aviācijas koncepcijas un risinājumi, kas būs jāsertificē vai jāapstiprina pirms to izmantošanas Eiropā un trešās valstīs. Turklāt jaunpienācēji, jo īpaši dronu nozarē, ienes jaunas prasības Eiropas aeronautikas jomā un rada nepieciešamību pēc jauniem Eiropas regulatīviem atbildes pasākumiem. Eiropas aviācijas drošības sistēma atbalsta šo jauno risinājumu izvēršanu un jaunu tehnoloģiju un koncepciju drošu integrāciju kopumā. Attiecībā uz EADP pētniecības projekti, kas kļūst par daļu no plāna, izriet no to prioritāro pētniecības programmas tematu uzskaitījuma, kuriem ir nodrošināts finansējuma avots vai attiecībā uz kuriem pastāv iespēja, ka projekts tiks finansēts līdz konkrētā EADP pārskata perioda sākumam . Programma Data4Safety nodrošina vērtīgu avotu to attiecīgo datu identificēšanai (lidojumu dati, satiksmes dati, laikapstākļi, drošības ziņojumi u. c.), kas ir pieejami apkopotā veidā, lai atbalstītu pētniecības projektus atbilstoši Regulas (ES) 2018/1139 72. pantam, kurā EASA ir aicināta vākt un analizēt drošības datus, lai apzinātu riskus un novērtētu Eiropas aviācijas drošības sistēmas drošības darbības rādītājus. 11)Savstarpējā atkarība starp civilās aviācijas drošību un drošību, tostarp kiberdrošību Regulā (ES) 2018/1139 ir noteikts ka Komisija, Aģentūra un dalībvalstis sadarbojas ar civilo aviāciju saistītos drošības jautājumos, tostarp kiberdrošības jomā, kur pastāv savstarpēja atkarība starp lidojumu drošību un vispārējo drošību civilajā aviācijā. Ja Aģentūrai ir attiecīgā pieredze drošības jomā, EASA var arī sniegt Komisijai tehnisku palīdzību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 300/200841 un citu attiecīgu Savienības tiesību aktu noteikumu īstenošanā. Lai sniegtu ieguldījumu civilās aviācijas aizsardzībā no nelikumīgas iejaukšanās darbībām, Aģentūra vajadzības gadījumā nekavējoties reaģē uz steidzamu problēmu, veicot ar lidojumderīgumu un vides sertifikāciju saistītus pasākumus, lai novērstu gaisa kuģu konstrukcijas nepilnības, un iesakot koriģējošas darbības, kas jāveic valstu kompetentajām iestādēm vai fiziskām un juridiskām personām, uz kurām attiecas Regula (ES) 2018/1139, un/vai izplatot šīm iestādēm un personām adresētu būtisku informāciju gadījumos, kad problēma skar gaisa kuģu ekspluatāciju, tostarp saistībā ar riskiem, ko civilajai aviācija rada konflikta zonas. 12)Starptautiskā sadarbība

Saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem aviācijas nozarē ES paplašina savu tiesisko regulējumu, to attiecinot uz trešām valstīm un reģioniem visā pasaulē. Minēto nolīgumu mērķis ir vai nu panākt pilnīgu regulatīvu konverģenci ar piemērojamiem ES noteikumiem, lai paplašinātu ES vienoto aviācijas tirgu, aptverot šīs trešās valstis vai reģionus, vai arī noteikt noteikumus un procedūras sertifikātu savstarpējai atzīšanai. Šajā saistībā ir svarīgi atzīmēt intensīvo darbību, ko veic Komisija un EASA, lai sniegtu tehnisku palīdzību trešām valstīm un reģioniem nolūkā tos atbalstīt piemērojamo ES aviācijas jomas tiesību aktu īstenošanā. Šāda palīdzība veicina noteikumu saskaņošanu, sertifikātu savstarpēju atzīšanu Eiropas rūpniecības interesēs un Eiropas aviācijas drošības standartu popularizēšanu. Aģentūra sadarbojas ar trešo valstu kompetentajām iestādēm un ar starptautiskām organizācijām un nosaka darba kārtību ar šīm iestādēm un starptautiskām organizācijām. ICAO kontekstā EASA palīdz dalībvalstīm īstenot to tiesības un izpildīt to pienākumus saskaņā ar to starptautiskajiem nolīgumiem, kas saistīti ar jautājumiem, uz kuriem attiecas šī regula, jo īpaši to tiesības un pienākumus saskaņā ar Čikāgas konvenciju. ICAO satvarā Aģentūra rīkojas kā reģionāla drošības uzraudzības organizācija (sk. 1.2. iedaļu iepriekš). 13)Aviācijas krīzes pārvaldība Komisija, kā arī EASA saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1139 91. pantu nekavējoties rīkojās savas kompetences jomā, lai palīdzētu laikus reaģēt uz Covid-19 krīzi un mazināt tās sekas. EASA saskaņoti ar attiecīgajām iesaistītajām personām noteica vairākas prasības un sniedza vairākus ieteikumus dalībvalstīm un aviācijas nozares ieinteresētajām personām, tos izstrādājot kā drošības direktīvas, drošības informācijas biļetenus, pamatnostādnes un materiālus par drošības veicināšanu. Viens no šiem dokumentiem bija EASA un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC) izdots kopīgs dokuments, kurā noteikti pasākumi, kas veicami, lai nodrošinātu aviopasažieru un aviācijas personāla veselības drošību, tiklīdz aviolīnijas atsāks regulāros lidojumus pēc Covid-19 izraisītā ilgstošā pārtraukuma . 14)Savstarpējā atkarība starp civilās aviācijas drošību un sociāli ekonomiskajiem faktoriem Ar Regulas (ES) 2018/1139 89. pantu tika ieviesta prasība, ka “Komisija, Aģentūra, citas Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras un dalībvalstis (..) sadarbojas, lai nodrošinātu, ka tiek ņemta vērā — tostarp regulatīvajos procesos, uzraudzībā un taisnīguma kultūras īstenošanā (..) — savstarpējā atkarība starp civilās aviācijas drošību un sociāli ekonomiskajiem faktoriem, nolūkā pievērsties civilās aviācijas sociāli ekonomiskajiem riskiem”. Tā arī noteic, ka reizi trijos gados Aģentūra publicē pārskatu, “kurā sniedz objektīvu atzinumu par veiktajām darbībām un pasākumiem, īpaši tādu jautājumu risināšanai, kas ir saistīti ar savstarpējo atkarību starp civilās aviācijas drošību un sociāli ekonomiskajiem faktoriem”. Tas ir saskaņā ar Eiropas drošības riska pārvaldības (DRP) procesu — proaktīvu un datu virzītu procesu, kura mērķis ir sistemātiski identificēt un novērtēt drošības jautājumus, tostarp tos, kas izriet no sociāli ekonomiskajiem faktoriem. Pirmo 89. pantā paredzētā pārskata izdevumu EASA publicēja 2021. gada decembrī . Pārskatā ir īpaši izvērtēta sociāli ekonomisko faktoru ietekme uz drošību tādās jomās kā nodarbinātība un darba nosacījumi, veselība, dzīvesveids un izglītība. Tajā ir arī noteiktas iespējamās turpmākās darbības un pasākumi saistībā ar EADP. 1.3.2.2.Aģentūras pasākumi Regulas (ES) 2018/1139 un tās īstenošanas un deleģēto aktu īstenošana attiecīgā gadījumā tiek atbalstīta ar sertifikācijas specifikācijām (SS) un citām sīki izstrādātām specifikācijām (SIS), pieņemamiem atbilstības nodrošināšanas līdzekļiem (PANL) un norādēm. SS paredz tehniskos standartus, kuros norādīti līdzekļi, kas izmantojami, lai pierādītu atbilstību Regulai (ES) 2018/1139 un deleģētajiem un īstenošanas aktiem, kas pieņemti, pamatojoties uz regulu. Tās izmanto ražojumu, personu un organizāciju sertifikācijai. Ja tā paredz Regula (ES) 2018/1139, dažas SS veido sertifikācijas pamatu EASA sertifikāta izsniegšanai. SIS ir nesaistoši standarti, ko Aģentūra izdod, lai īstenotu konkrētus noteikumus Regulā (ES) 2018/1139 un deleģētajos un īstenošanas aktos, kas pieņemti, pamatojoties uz regulu, ja Regula (ES) 2018/1139 paredz sīki izstrādātu specifikāciju izmantošanu atbilstības deklarēšanai, ko veic organizācija vai persona, uz kuru attiecas šāds deklarēšanas pienākums. ALAP ir nesaistoši standarti, ko izdod Aģentūra un ko izmanto organizācijas, lai pierādītu atbilstību Regulai (ES) 2018/1139 un deleģētajiem un īstenošanas aktiem, kas pieņemti, pamatojoties uz regulu, vai atbilstību SS un SIS.

Norādes ir nesaistošs materiāls, ko izdod Aģentūra un kas palīdz ilustrēt deleģēto vai īstenošanas aktu, SS vai SIS nozīmi, un ko izmanto, lai atbalstītu Regulas (ES) 2018/1139, uz tās pamata pieņemto deleģēto un īstenošanas aktu, SS un SIS interpretāciju. 1.3.2.3.Elastīguma pasākumi Tā kā aviācija ir sarežģīta darbība, noteikumus nav iespējams izstrādāt visām situācijām un ir nepieciešams zināms elastīgums, lai darbības varētu veikt, vienlaikus saglabājot pietiekamu drošības līmeni. Šajā nolūkā Regulā (ES) 2018/1139 ir ietverti elastīguma noteikumi, kas ļauj dalībvalstīm piešķirt jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, uz kuru attiecas regula, atbrīvojumus no piemērojamām prasībām, ja tas steidzami vajadzīgs neparedzamos apstākļos, kas ietekmē minētās personas, vai minēto personu steidzamām darbības vajadzībām, ja vien ir izpildīti visi šādi nosacījumi: ·ja tiek ievērotas piemērojamās prasības, nav iespējams pienācīgi novērst minētos apstākļus vai nodrošināt minētās vajadzības; ·ir nodrošināta drošība, vides aizsardzība un atbilstība piemērojamām pamatprasībām, vajadzības gadījumā piemērojot kompensācijas pasākumus; ·dalībvalsts, cik vien iespējams, ir mazinājusi jebkādu tirgus apstākļu kropļojumu, kas varētu rasties atbrīvojuma piešķiršanas rezultātā, un ·atbrīvojuma darbības joma un ilgums ir ierobežoti līdz tam, kas ir noteikti nepieciešams, un atbrīvojumu piemēro bez diskriminācijas. Ja atbrīvojums piešķirts uz laiku, kas pārsniedz astoņus secīgus mēnešus, vai ja dalībvalsts ir piešķīrusi vienu un to pašu atbrīvojumu atkārtoti, un tā kopējais ilgums pārsniedz astoņus mēnešus, Aģentūra novērtē, vai ir izpildīti iepriekš izklāstītie nosacījumi, un trīs mēnešu laikā no paziņojuma saņemšanas dienas sniedz Komisijai ieteikumu par novērtējuma rezultātu. Tad Komisija, ņemot vērā minēto ieteikumu, novērtē, vai minētie nosacījumi ir izpildīti. Ja Komisija uzskata, ka minētie nosacījumi nav izpildīti, vai ja tās izdarītie secinājumi atšķiras no Aģentūras veiktā novērtējuma rezultātiem, tā trīs mēnešu laikā pēc minētā ieteikuma saņemšanas dienas pieņem īstenošanas aktu, kurā iekļauts tās lēmums. Pēc tam, kad paziņots īstenošanas akts, kas apstiprina, ka minētie nosacījumi nav izpildīti, attiecīgā dalībvalsts nekavējoties atsauc piešķirto atbrīvojumu. Ja dalībvalsts uzskata, ka atbilstību pielikumos noteiktajām piemērojamām pamatprasībām ir iespējams pierādīt ar citiem līdzekļiem, kas nav noteikti uz šīs regulas pamata pieņemtajos deleģētajos un īstenošanas aktos, un ka šiem citiem līdzekļiem ir būtiskas priekšrocības civilās aviācijas drošības ziņā vai personām, uz ko attiecas šī regula, vai attiecīgajām iestādēm nodrošinātās efektivitātes ziņā, tā var iesniegt Komisijai un Aģentūrai pamatotu lūgumu izdarīt grozījumus attiecīgajā deleģētajā vai īstenošanas aktā, lai ļautu izmantot minētos citus līdzekļus. Tādā gadījumā Aģentūra bez liekas kavēšanās sniedz Komisijai ieteikumu attiecībā uz to, vai dalībvalsts lūgums atbilst iepriekš noteiktajiem nosacījumiem. Nepieciešamības gadījumā Komisija nekavējoties un ņemot vērā minēto ieteikumu, apsver iespēju izdarīt grozījumus attiecīgajā deleģētajā vai īstenošanas aktā. 1.3.3.Nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšana civilajā aviācijā Eiropas līmeņa noteikumi, kas piemērojami nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanā, ir definēti Regulā (ES) Nr. 996/2010 . Tā nodrošina augstu efektivitātes, steidzamības un kvalitātes līmeni Eiropas civilās aviācijas drošības izmeklēšanā; tās vienīgais mērķis ir novērst nelaimes gadījumu un incidentu atkārtošanos nākotnē, nevis noteikt vainīgo vai likt uzņemties atbildību. Tā vēl vairāk nostiprina sadarbību starp drošības izmeklēšanas iestādēm, izveidojot Eiropas Civilās aviācijas drošības izmeklēšanas iestāžu tīklu (ENCASIA), un ievieš noteikumus par drošības rekomendāciju un ar tām saistīto atbildes pasākumu uzglabāšanu ES centrālajā datubāzē. Plašāka informācija par nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanas procesiem Eiropas Savienībā ir sniegta 1.5. iedaļā. 1.3.4.Ziņošana, analīze un turpmākie pasākumi attiecībā uz atgadījumiem civilajā aviācijā Regula (ES) Nr. 376/2014 ietver noteikumus saistībā ar ziņošanu, analīzi un turpmākiem pasākumiem attiecībā uz atgadījumiem, papildinot nozares īpašos noteikumus par atgadījumu paziņošanu, kuri ietverti nozares īstenošanas regulās. Šis tiesību akts nosaka prasības, kuru mērķis ir veicināt stingru ziņošanas kultūru. Tas arī nosaka nozares, dalībvalstu un EASA pienākumus vākt un analizēt atgadījumus nolūkā atbalstīt to drošības pārvaldības procesu. Turklāt minētā regula nodrošina, ka informācija tiek atbilstoši aizsargāta un tiek kopīgota starp dalībvalstīm un EASA. Tāpat regulā ir ietverti noteikumi taisnīguma kultūras principu veicināšanai visās dalībvalstīs. Visbeidzot EADP izmanto priekšrocības, ko sniedz ar šo regulu izveidotais analītiķu tīkls, lai noteiktu, kādas darbības ir jāīsteno Savienības līmenī, pamatojoties uz pierādījumiem. Šajā darbā tiek izmantoti progresīvie analītiskie dati, kas pieejami Data4Safety platformā, kā arī iespēja attiecīgā gadījumā apvienot atgadījumu datus ar citiem datu avotiem, tādējādi uzlabojot šā darba datu dimensiju un ļaujot labāk identificēt un izvērtēt riskus visā sistēmā. 1.3.5.Darbības aizliegumam ES pakļauto gaisa pārvadātāju Eiropas Savienības saraksts Regula (EK) Nr. 2111/2005 (turpmāk “Regula Nr. 2111/2005”) paredz noteikumus par to gaisa pārvadātāju ES saraksta izveidi un publicēšanu (pamatojoties uz kopējiem kritērijiem), kuriem drošības apsvērumu dēļ piemēro darbības aizliegumu ES. Pamatojoties uz šo regulu pieņemtais darbības aizliegumam pakļauto gaisa pārvadātāju saraksts ir regula, un tādējādi tas ir tieši piemērojams visās dalībvalstīs. Darbības aizliegumam pakļauto gaisa pārvadātāju saraksts ir izveidots ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 474/2006 . Tas tiek regulāri atjaunināts. Saraksta atjaunināšanā Komisijai palīdz Aviācijas drošības komiteja, kuras sastāvā ir gaisa satiksmes drošības tehniskie eksperti no visām EASA valstīm un kuras priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis. Pēc Komisijas priekšlikuma Aviācijas drošības komiteja ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem savu atzinumu .

Lēmumu iekļaut vai izslēgt gaisa pārvadātāju (vai pārvadātāju grupu, kas ir sertificēti vienā valstī) no saraksta pieņem, pamatojoties uz kopīgiem drošības kritērijiem, kas ietverti Regulā Nr. 2111/2005. Minētajos kritērijos ņem vērā, piemēram, gaisa pārvadātāja drošības nepilnības, gaisa pārvadātāja vai iestādes, kas ir atbildīga par tā pārraudzību, nespēju vai nevēlēšanos novērst trūkumus drošības jomā, darbības aizliegumus, ko noteikušas trešās valstis, revīzijas ziņojumus, ko sagatavojušas trešās valstis vai starptautiskas organizācijas (ICAO) un pamatotu ar negadījumiem saistītu informāciju. Visos kritērijos ņem vērā attiecīgos aviācijas drošības standartus — vai nu ICAO SIP trešo valstu ekspluatantu gadījumā, vai arī ES tiesību aktus Eiropas ekspluatantu gadījumā. 1.4.Pienākumi un atbildība drošības jomā Eiropas Savienībā 1.4.1.Lēmumu pieņemšanas process Eiropas Savienībā Ar LESD 100. panta 2. punktu ir atļauts cita starpā pieņemt gaisa transporta drošības uzlabošanas pasākumus, kurus pieņem Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru un pēc apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju. Šādus tiesību aktus ierosina Komisija, kam ir iniciatīvas tiesības, un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, ko bieži dēvē par “līdztiesīgajiem likumdevējiem”. Eiropas Parlaments, ko ievēl Eiropas pilsoņi, un Padome, ko veido dalībvalstu pārstāvji, var grozīt Komisijas ierosināto tekstu, uz ko attiecas prasības, kuras paredzētas Līgumos. Visbeidzot, līdztiesīgie likumdevēji izsaka savu piekrišanu attiecīgajam tekstam. Kad Eiropas Parlaments un Padome ir apstiprinājuši galīgo tekstu, to paraksta abu iestāžu priekšsēdētāji un ģenerālsekretāri. Pēc tekstu parakstīšanas tos publicē Oficiālajā Vēstnesī. Regulas ir tiešā veidā saistošas visā ES no dienas, kas noteikta Oficiālajā Vēstnesī publicētajā redakcijā. Tiesību akti, kas ir pieņemti saskaņā ar minēto procedūru, var ietvert deleģētās un īstenošanas pilnvaras Komisijai. Komisijai šādas pilnvaras ir tikai tad, ja to paredz tiesību pamatakts. Deleģēto aktu pieņemšanai ir izveidota speciāla ekspertu grupa, kurā Komisija pēc regulatīvo priekšlikumu rūpīgas apspriešanas ar dalībvalstis pārstāvošajiem ekspertiem pieņem deleģētos aktus. Īstenošanas aktu pieņemšanai ir izveidota īpaša komiteja , kura pieņem Regulu (ES) 2018/1139 un (ES) 376/2014 īstenošanas aktu projektus un kurā Komisija iesniedz regulu projektus, kas izstrādāti, pamatojoties galvenokārt uz EASA priekšlikumiem (tā dēvētajiem “atzinumiem”), par kuriem veic plašu apspriešanos ar ieinteresētajām personām, pirms tos publicē Aģentūra. Regulas projektu apspriež šajā regulatīvajā komitejā, kuras sastāvā ir 27 dalībvalstu pārstāvji un kurā kā novērotāji piedalās arī Islandes, Lihtenšteinas, Norvēģijas, Šveices un EBTA Uzraudzības iestādes pārstāvji saskaņā ar EEZ nolīgumu un Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par gaisa transportu. Ja komiteja sniedz pozitīvu atzinumu par Komisijas ierosinātajiem pasākumiem, īstenošanas regula tiek pieņemta. Civilās aviācijas drošības jomā svarīga ir vēl viena komiteja — Aviācijas drošības komiteja, kas ir iesaistīta to pārvadātāju saraksta atjaunināšanā, kuriem noteikts darbības aizliegums saskaņā ar Regulu (ES) 2111/2005. Ir arī Vienotās gaisa telpas komiteja, kas atbildīga par tādu darbības uzlabošanas sistēmas noteikumu pieņemšanu, kuri ietver drošības darbības rādītājus attiecībā uz ATM/ANS. 1.4.2.Aviācijas drošības kompetences un pienākumi Eiropas drošības sistēmā 1.4.2.1.Kopsavilkums — kompetences un pienākumi Eiropas drošības sistēmā



2. tabula. Kompetentās iestādes saskaņā ar ES noteikumiem KOMPETENCES JOMA DALĪBVALSTIS EASA Gaisa kuģu lidojumderīgums un vides aizsardzība, tostarp: -lidmašīnas, -rotorplāni, -planieri, -gaisa baloni, -dirižabļi, -e-VTOL gaisa kuģi. (Atsevišķu) gaisa kuģu lidojumderīguma sertifikācija Gaisa kuģa, dzinēja un propelleru tipa sertifikācija (Atsevišķu) gaisa kuģu trokšņa sertifikācija Daļu un ierīču sertifikācija n/p Projektēšanas organizāciju sertifikācija un pārraudzība Ražošanas organizāciju sertifikācija un pārraudzība, izņemot tās, attiecībā uz kurām EASA ir kompetentā iestāde Trešo valstu ražošanas organizāciju sertifikācija un pārraudzība To ES ražošanas organizāciju sertifikācija un pārraudzība, kuru sertifikāti nodoti saskaņā ar PR 64. vai 65. pantu . Tehniskās apkopes organizāciju (145. daļa) sertifikācija un pārraudzība, izņemot tās, attiecībā uz kurām EASA ir kompetentā iestāde Trešo valstu tehniskās apkopes organizāciju (145. daļa) sertifikācija un pārraudzība To 145. panta ES organizāciju sertifikācija un pārraudzība, kuru sertifikāti nodoti saskaņā ar PR 64. vai 65. pantu. Apvienoto lidojumderīguma organizāciju (CAO daļa) sertifikācija un pārraudzība, izņemot tās, attiecībā uz kurām EASA ir kompetentā iestāde Trešo valstu apvienoto lidojumderīguma organizāciju (CAO daļa) sertifikācija un pārraudzība To CAO daļas ES organizāciju sertifikācija un pārraudzība, kuru sertifikāti nodoti saskaņā ar PR 64. un 65. pantu. Lidojumderīguma uzturēšanas pārvaldības organizāciju (CAMO daļa) sertifikācija un pārraudzība, izņemot tās, attiecībā uz kurām EASA ir kompetentā iestāde Trešo valstu lidojumderīguma uzturēšanas pārvaldības organizāciju (CAMO daļa) sertifikācija un pārraudzība To ES lidojumderīguma uzturēšanas pārvaldības organizāciju sertifikācija un pārraudzība, kuru sertifikāti nodoti saskaņā ar PR 64. un 65. pantu. Tehniskās apkopes sertifikācijas darbinieku licencēšana n/p Gaisa kuģu tehniskās apkopes mācību organizāciju (147. daļa) sertifikācija un pārraudzība, izņemot tās, attiecībā uz kurām EASA ir kompetentā iestāde Trešo valstu gaisa kuģu tehniskās apkopes mācību organizāciju (147. daļa) sertifikācija un pārraudzība To ES gaisa kuģu tehniskās apkopes mācību organizāciju (147. daļa) apstiprināšana, kuru sertifikāti nodoti saskaņā ar PR 64. un 65. pantu. Lidojuma operācijas n/p Trešo valstu ekspluatantu apstiprināšana (komerciālais gaisa transports) Komerciālo gaisa pārvadātāju / gaisa kuģa ekspluatanta apliecības (AOC) turētāju sertifikācija un pārraudzība, izņemot tos, attiecībā uz kuriem EASA ir kompetentā iestāde To komerciālo gaisa kuģu ekspluatantu sertifikācija un pārraudzība, kuru AOC nodotas saskaņā ar PR 64. vai 65. pantu. Citu ekspluatantu (nekomerciālās darbības, specializētās darbības) pārraudzība/apstiprināšana, izņemot tos, attiecībā uz kuriem EASA ir kompetentā iestāde Citu operatoru pārraudzība/apstiprināšana, ja pārraudzība nodota saskaņā ar PR 64. vai 65. pantu. Gaisa kuģu apkalpes un medicīniskā sertifikācija Pilotu licencēšana un medicīniskā sertifikācija n/p Salona apkalpes atestācija n/p Pilotu mācību organizāciju sertifikācija un pārraudzība, izņemot tās, attiecībā uz kurām EASA ir kompetentā iestāde Trešo valstu pilotu mācību organizāciju sertifikācija un pārraudzība To ES pilotu mācību organizāciju sertifikācija un pārraudzība, kuru sertifikāti nodoti saskaņā ar PR 64. vai 65. pantu. Aviācijas medicīnas centru sertifikācija un pārraudzība, izņemot tās, attiecībā uz kurām EASA ir kompetentā iestāde Trešo valstu aviācijas medicīnas centru sertifikācija un pārraudzība FSTD sertifikācija, izņemot tos, attiecībā uz kuriem EASA ir kompetentā iestāde Šādu FSTD sertifikācija: – ko izmanto EASA sertificētas mācību organizācijas; – kas atrodas trešā valstī; – kas atrodas dalībvalstī (pēc dalībvalsts pieprasījuma). Instruktoru un eksaminētāju, kā arī aviācijas medicīnas ekspertu sertifikācija n/p ATM/ANS ATM/ANS nodrošinātāju sertifikācija un pārraudzība, izņemot tos, attiecībā uz kuriem EASA ir kompetentā iestāde Trešo valstu ATM/ANS nodrošinātāju sertifikācija un pārraudzība Eiropas ATM/ANS nodrošinātāju sertifikācija un pārraudzība, ieskaitot tīkla pārvaldnieku un DAT pakalpojumu sniedzējus. n/p Sertifikācija un pārraudzība attiecībā uz sertifikātiem ar drošību saistītam ATM/ANS aprīkojumam un par šādu aprīkojumu sniegtām deklarācijām. Gaisa satiksmes vadības dispečeru (tostarp instruktoru un eksaminētāju) licencēšana un medicīniskā sertifikācija n/p Gaisa satiksmes vadības dispečeru mācību organizāciju sertifikācija, izņemot tās, attiecībā uz kurām EASA ir kompetentā iestāde Trešo valstu gaisa satiksmes vadības dispečeru mācību organizāciju sertifikācija Aviācijas medicīnas ekspertu un medicīnas centru sertifikācija n/p Lidlauki (ieskaitot helikopteru lidlaukus un vertiportus) Lidlauku un to ar drošību saistītā aprīkojuma sertifikācija Sertifikācija un pārraudzība attiecībā uz sertifikātiem ar drošību saistītam lidlauku aprīkojumam un par šādu aprīkojumu sniegtām deklarācijām. Lidlauku un to ekspluatantu sertifikācija n/p UAS (droni) UAS ekspluatantu un sertificēto UAS reģistrācija “Īpašo” operāciju kategorijā ekspluatēto UAS konstrukcijas pārbaude “Īpašo” operāciju kategorijā ekspluatēto UAS ekspluatācijas apstiprināšana n/p Vieglo UAS ekspluatanta sertifikātu (LUC) pirmreizējā izsniegšana un pastāvīga uzraudzība n/p UAS tālvadības pilotu licencēšana un medicīniskā sertifikācija n/p “U-space” Gaisa telpas riska novērtējums, “U-space” gaisa telpas apzīmējums, dinamiskā gaisa telpas konfigurācijas maiņa un saistītie pienākumi n/p Vienotā kopīgo informācijas pakalpojumu sniedzēja noteikšana un sertifikācija n/p Citu “U-space” pakalpojumu sniedzēju (USSP) sertifikācija Eiropas USSP un trešo valstu USSP sertifikācija Piezīme. Apstiprināšanas/sertifikācijas pienākumi dažādajās kompetences jomās attiecīgā gadījumā ietver arī drošības pārvaldību un informācijas drošības pārvaldību. Atbilstību piemērojamām prasībām pārbauda pirmreizējās sertifikācijas/apstiprināšanas un pastāvīgas uzraudzības procesā, un uz to neattiecina atsevišķu apstiprinājuma / organizācijas sertifikātu. Līdz ar to pienākumu sadale attiecībā uz šīm jomām atbilst 2. tabulā noteiktajai.

1. attēls. Mijiedarbība starp ieinteresētajām personām Eiropas drošības sistēmā 1.4.2.2.Dalībvalstis Saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru Padome, kuras sastāvā ir dalībvalstu pārstāvji, ir līdztiesīgs likumdevējs līdzās Eiropas Parlamentam (sk. 1.3.1. iedaļu). Īstenošanas aktu gadījumā arī dalībvalstis (nevis pati Padome) piedalās lēmumu pieņemšanas procesā, izmantojot iedibināto komitoloģijas procedūru (sk. 1.4.1. iedaļu). Kā Savienības tiesību akti nosaka, dalībvalstis ir atbildīgas par šādu jomu reglamentāciju: a) Regulas (ES) 2018/1139 I pielikumā uzskaitīto gaisa kuģu lidojumderīgums (piemēram, daži vēsturiskie gaisa kuģi, eksperimentāli gaisa kuģi, vieglie gaisa kuģi utt.); b) to gaisa kuģu ekspluatācija, kurus izmanto bruņoto spēku, muitas, policijas, meklēšanas un glābšanas, ugunsdzēsības, krasta apsardzes vai tamlīdzīgās darbībās vai dienestos, ar nosacījumu, ka dalībvalstis ir nolēmušas nepiemērot ES prasības, kā paredzēts Regulas (ES) 2018/1139 2. panta 6. punktā; c) ATM/ANS, tostarp sistēmas un komponenti, kurus nodrošina vai dara pieejamus bruņotie spēki, ar nosacījumu, ka dalībvalsts ir nolēmusi nepiemērot ES prasības, kā paredzēts Regulas (ES) 2018/1139 2. panta 6. punktā; d) lidlauki, kurus kontrolē un ekspluatē bruņotie spēki, ar nosacījumu, ka dalībvalsts ir nolēmusi nepiemērot ES prasības, kā paredzēts Regulas (ES) 2018/1139 2. panta 6. punktā; Piezīme. Neskarot valsts drošības un aizsardzības prasības, dalībvalstis nodrošina, ka c) apakšpunktā minētie ATM/ANS pakalpojumi, ko sniedz civilajai gaisa satiksmei, kā arī d) apakšpunktā minētie objekti, kas ir pieejami publiskai izmantošanai, piedāvā tādu drošības līmeni un sadarbspēju ar civilām sistēmām, kas ir tikpat efektīva kā tā, kura izriet no Regulas (ES) 2018/1139 pamatprasību piemērošanas. e) lidlauki, kas neatbilst vismaz vienam no šādiem kritērijiem: i) tie ir pieejami publiskai izmantošanai; ii) tie apkalpo komerciālos gaisa pārvadājumus; iii) tie darbības nodrošina, izmantojot instrumentālās nolaišanās vai izlidošanas procedūras, un a) tajos ir 800 metru gari vai garāki cietā seguma skrejceļi, vai b) tie apkalpo tikai helikopterus; f) Pēc dalībvalsts lēmuma lidlauki, kas atbilst visiem e) apakšpunkta i) līdz iii) punktā izklāstītajiem kritērijiem, bet apkalpo ne vairāk kā 10 000 komerciālo gaisa transporta pasažieru vai no kuriem ir ne vairāk kā 850 ar kravu pārvadājumiem saistīti pārvadājumi gadā. g) lidojuma laika ierobežošanas pasākumi attiecībā uz jomām, uz kurām neattiecas ES tiesības (sal. ar Regulas (ES) Nr. 965/2012 8. pantu).

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1139 2. panta 6. punktu dalībvalsts var pieņemt lēmumu jebkurus III nodaļas 1., 2., 3. vai 7. iedaļas noteikumus vai to kombināciju piemērot dažām vai visām regulas 2. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētajām darbībām un šajās darbībās iesaistītajam personālam un organizācijām, ja tā uzskata, ka, ņemot vērā attiecīgo darbību, personāla un organizāciju iezīmes un konkrēto noteikumu nolūku un saturu, minētos noteikumus var efektīvi piemērot. Šī tā dēvētā “izvēles” iespēja sniedz dalībvalstīm elastīgumu lemšanā par to, vai Savienības tiesību piemērošana var būt efektīvāka drošības, sadarbspējas vai efektivitātes ieguvumu sasniegšanas ziņā. Lai gan lielākā daļa aviācijas drošības tiesību aktu ir pieņemti Eiropas Savienības līmenī, dalībvalstis ir atbildīgas par to, lai nodrošinātu civilās aviācijas drošību to teritorijā un gaisa telpā. Lielāko daļu sertifikācijas uzdevumu saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1139 un tās īstenošanas noteikumiem izpilda valstu līmenī, piemēram, valsts organizāciju apstiprināšanu un personāla licencēšanu. Dalībvalstis pārrauga šo personālu un organizācijas, veic revīzijas, novērtēšanu un pārbaudes, un veic pasākumus, lai novērstu neatbilstību. Tomēr dažās jomās sertifikāti tiek izdoti Eiropas Savienības līmenī. Patiešām, šajās jomās dalībvalstis pienākumus, ko tām uzliek Čikāgas konvencija, ir deleģējušas ES (sīkāk sk. 2. diagrammu iepriekš). Atbilstoši Regulas (ES) 2018/1139 64. panta 7. punktam atbildības pārdale saskaņā ar šo pantu neskar dalībvalstu tiesības un pienākumus saskaņā ar Čikāgas konvenciju. Ja dalībvalsts saskaņā ar šo pantu pārdala atbildību par uzdevumiem, kas tai noteikti ar Čikāgas konvenciju, tā informē ICAO par to, ka Aģentūra vai cita dalībvalsts tās vārdā pilda funkcijas un pienākumus, kas tai uzticēti saskaņā ar Čikāgas konvenciju. Saskaņā ar ICAO standartiem un ievērojot Regulas (ES) 2018/1139 II nodaļu, dalībvalstis ir arī atbildīgas par valsts (lidojumu) drošības programmas izstrādāšanu — tai ir jābūt saskaņotai ar Eiropas Aviācijas drošības programmu un jāatbalsta Eiropas Aviācijas drošības sistēmas īstenošana. 1.4.2.3.Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra (EASA) Eiropas Aviācijas drošības aģentūru izveidoja 2002. gadā nolūkā nodrošināt labāku kārtību visās jomās, uz kurām attiecas Regula (ES) 2018/1139, lai dažus uzdevumus, ko veic ES līmenī, varētu veikt viena specializēta ekspertu organizācija. EASA personāla sastāvā ir vairāk nekā 800 aviācijas ekspertu un amatpersonu no visām dalībvalstīm. Tās galvenā mītne atrodas Ķelnē (Vācija), tai ir birojs Briselē un pieci citi biroji — Vašingtonā (ASV), Monreālā (Kanāda), Pekinā (Ķīna), Panamā (Panama) un Singapūrā. EASA ir neatkarīga tehniskos jautājumos, un tai ir juridiska, administratīva un finansiāla autonomija. Tā ir juridiska persona un veic uzdevumus un pienākumus, kas tai piešķirti ar Regulu (ES) 2018/1139. EASA valde, kas apvieno pārstāvjus no 27 ES dalībvalstīm, Islandes, Lihtenšteinas, Norvēģijas, Šveices un Komisijas, nosaka EASA prioritātes, izveido tās budžetu un uzrauga Aģentūras darbību. Valde arī uzaicina novērotājus uz tās apspriedēm, sapulcējot ES kaimiņvalstis, kas parakstījušas visaptverošu aviācijas nolīgumu ar ES, un nozares pārstāvjus, kas pārstāvēti ar EASA Konsultatīvās padomes starpniecību. EASA darbojas kā kompetentā iestāde aviācijas jomās, kas sīkāk aprakstītas 2. diagrammā iepriekš. Šajā kontekstā kopš 2003. gada EASA ir atbildīga par gaisa kuģu tipa sertifikāciju ES. Sertifikāts, ko izdevusi EASA, apliecina, ka gaisa kuģa tips atbilst drošības prasībām, kas noteiktas ES tiesību aktos. EASA pārrauga gaisa kuģu tipu veiktspēju ekspluatācijā visā būvētā gaisa kuģa aprites cikla laikā, pamatojoties uz tipa projektu. Tāpēc tā var uzdot veikt darbības, ja tā ir atklājusi nedrošu stāvokli. Šādā nolūkā tā izdod “lidojumderīguma direktīvas”, kas adresētas tipa sertifikāta turētājam un kas ir jāievēro ekspluatantam saistībā ar tā atsevišķā gaisa kuģa tehnisko apkopi. EASA veic arī dažādos uzdevumus un pienākumus, kas aprakstīti 3. diagrammā. Tas jo īpaši ietver tādu atzinumu sagatavošanu un pieņemšanu, kas palīdz Komisijai sagatavot deleģēto un īstenošanas regulu tehniskās daļas. Izstrādāt minētos atzinumus EASA palīdz konsultatīvās struktūras, kas sniedz arī konsultācijas par EASA noteikumu izstrādes programmas saturu, prioritātēm un izpildi EADP kontekstā. EASA arī sagatavo un pieņem pasākumus (sertifikācijas specifikācijas un citas sīki izstrādātas specifikācijas, pieņemamus atbilstības nodrošināšanas līdzekļus un norādes), kas veicina šo kopējo tehnisko noteikumu īstenošanu. Turklāt EASA veic standartizācijas inspekcijas dalībvalstīs, lai uzraudzītu to, kā dalībvalstis piemēro Regulu (ES) 2018/1139, kā arī tās īstenošanas noteikumus (sk. arī 3.1.1. iedaļu). Tā ir pakļauta Komisijai, kas galu galā izlemj par izpildes pasākumu sākšanu neatbilstības gadījumā, pamatojoties uz tehniskām un juridiskām apspriedēm ar Aģentūru. ATM/ANS jomā EASA sniedz tehnisku palīdzību Komisijai EVGT īstenošanā, veicot tehniskas pārbaudes, izmeklēšanu un izpēti, kā arī palīdzot īstenot ATM ģenerālplānu (ĢP), tostarp sniedzot atbalstu SESAR programmas izstrādē un izvēršanā. EASA īpaši risina regulatīvos un īstenošanas jautājumus saistībā ar SESAR būtiskākajām darbības izmaiņām un citiem tehnoloģiskiem sasniegumiem, piemēram, cita starpā par “U-space” tehnoloģiskajiem risinājumiem, virtualizāciju, mākonī bāzētu arhitektūru un attālinātām torņa operācijām, sniedzot iespēju izmantot jaunas darba metodes, darbības uzlabojumus un tehnoloģijas, ko izstrādājusi SESAR. EASA arī atbalsta visu SESAR inovācijas ciklu, novērtējot ierosinātās sistēmas un pārraugot izvērstos risinājumus. Tie veido Eiropas nākotnes gaisa telpas arhitektūras pamatelementus, atbalstot drošību, efektivitāti un vidisko sniegumu. Tāpat EASA Komisijas vārdā nodrošina tīkla pārvaldnieka pārraudzību attiecībā uz EVGT ATM funkcijām. Turklāt EASA sniedz ieguldījumu darbības uzlabošanas sistēmas īstenošanā attiecībā uz aeronavigācijas pakalpojumiem un tīkla funkcijām, jo īpaši nodrošinot norādes par EVGT ATM darbības uzlabošanas sistēmas ar drošību saistītajiem elementiem (sk. 2.3.1. iedaļu). EASA ir arī pilnvarota atļaut trešo valstu komerciālajiem gaisa pārvadātājiem veikt lidojumus uz 31 EASA valsti vai no tās. EASA pārņem tikai ārvalstu ekspluatantu novērtējuma ar drošību saistīto daļu. Ekspluatācijas atļaujas turpina piešķirt valsts iestādes. Turklāt EASA koordinē Eiropas Perona pārbaudes programmu SAFA (ārvalstu gaisa kuģu drošības novērtēšana) attiecībā uz to ārvalstu gaisa kuģu drošību, kuri izmanto Savienības lidostas. Plašākā kontekstā EASA vajadzības gadījumā sniedz tehniskas konsultācijas Komisijai un dalībvalstīm. Aģentūra ir arī struktūra, kas sniedz tehnisko palīdzību aviācija drošības un ATM jomā trešām valstīm un reģioniem, ar kuriem ES ir parakstījusi aviācijas nolīgumus un kuriem ES ir apņēmusies sniegt šādu atbalstu. Uz ad hoc pamata palīdzība tiek sniegta arī ES dalībvalstu aviācijas iestādēm. Turklāt EASA veic uzdevumus datu vākšanas, analīzes un pētniecības jomā, lai uzlabotu aviācijas drošību. Šajā saistībā to atbalsta aviācijas drošības analītiķu tīkls (ADAT). Aģentūra koordinē programmu Data4Safety, kuras pamatmērķis ir izveidot stabilas riska pārvaldības spējas Eiropas aviācijas nozarei, lai uzlabotu tās spējas pieņemt pārdomātus un ar datiem pamatotus lēmumus dažādajās aviācijas drošības jomās. Programmas mērķis ir izmantot nepieredzēti lielo zināšanu un datu apjomu, lai risinātu vissvarīgākos jautājumus un problēmas, ar kurām saskaras un saskarsies Eiropas transporta nozare. EASA ir dalībniece Eiropas aviācijas krīzes koordinācijas vienībā, kas atbildīga par reaģēšanas uz tīkla krīzi aviācijas jomā pārvaldības koordinēšanu. Tā saskaņoti ar citām attiecīgām ieinteresētajām personām savā kompetences jomā palīdz laikus reaģēt uz krīzes situācijām aviācijā un mazināt tās. Visbeidzot, EASA ir atbildīga par Eiropas aviācijas drošības plāna (EPAS) sagatavošanu un pieņemšanu .

Lai pastāvīgi uzlabotu civilās aviācijas drošību Savienībā, prognozētu jaunus drošības riskus un pēc iespējas labāk izmantotu ierobežotos tehniskos resursus, ļoti svarīgi ir piemērot pārdomātus drošības pārvaldības principus. Lai gan EADP jau bija labi iedibināts rīks drošības plānošanai ES līmenī, tikai ar Regulu (ES) 2018/1139 šis dokuments iemantoja oficiālu juridisku atzīšanu. Tajā izsmeļoši un pilnīgi aplūkoti drošības jautājumi. Regulas (ES) 2018/1139 II nodaļā, kas attiecas uz drošības pārvaldību, ir paredzēts pieņemt Eiropas aviācijas drošības programmu un Eiropas aviācijas drošības plānu. Ar šiem noteikumiem ES tiesību aktos ir transponēti arī ICAO 19. pielikuma standarti un ieteicamā prakse, kas saistīta ar valsts drošības programmām. Turklāt Regulā (ES) 2018/1139 ir ieviesti vairāki principi, uz kuriem EASA, Komisijai un dalībvalstīm būtu jāpamatojas, reglamentējot civilās aviācijas drošību un veicot pasākumus aviācijas drošības uzlabošanai. Minētie principi īpaši noteic, ka drošības pasākumiem un noteikumiem jāatbilst un jābūt samērīgiem ar veidu un riskiem, kas saistīti ar dažādajiem gaisa kuģu, ekspluatācijas un ar tiem risināmo pasākumu veidiem. Šādu pasākumu formulēšanā, ciktāl iespējams, būtu jākoncentrējas uz sasniedzamajiem mērķiem, vienlaikus atļaujot minēto mērķu sasniegšanai izmantot dažādus līdzekļus, un arī būtu jāveicina sistēmiska pieeja civilajai aviācijai, ņemot vērā drošības un citu tehnisko jomu, tostarp kiberdrošības, savstarpējo atkarību. Šādai pieejai būtu jāveicina gan vajadzīgo drošības līmeņu sasniegšana izmaksu ziņā lietderīgākā veidā, gan inovācijas stimulēšana. 1.4.2.4.Eiropas Komisija Komisijas pienākums ir sagatavot Eiropas tiesību aktu priekšlikumus saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (sk. arī 1.3.1. iedaļu) un sagatavot un pieņemt īstenošanas un deleģētos aktus, ja to paredz tiesību pamatakts. Kad ES tiesību akts ir pieņemts, dalībvalstis ir galvenās atbildīgās par tā pareizu un savlaicīgu piemērošanu. Komisija ar Aģentūras palīdzību, izmantojot standartizācijas inspekciju procesu, uzrauga tā pareizu piemērošanu dalībvalstīs (sk. arī 3.1.1. iedaļu). Šajā saistībā Komisija var veikt pasākumus, ja ir aizdomas, ka dalībvalsts ir pārkāpusi Savienības tiesību aktus. Ja nav iespējams rast risinājumu agrīnā posmā (parasti pēc apspriedēm ar EASA), Komisija var sākt oficiālu pārkāpuma procedūru un galu galā iesūdzēt dalībvalsti Eiropas Savienības Tiesā (sk. 1.6. iedaļu). Eiropas Parlaments un Padome lemj par ES gada budžetu, un Komisija atbild par tā īstenošanu. Šajā saistībā Komisija nodrošina pienācīgu līdzekļu piešķiršanu tām darbībām, ko veic EASA un kas ir atkarīgas no ES finansējuma. Visbeidzot, Komisija ir atbildīga par Eiropas Aviācijas drošības programmas sagatavošanu, atjaunināšanu un pieņemšanu. Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1139 5. panta 1. punktu vajadzības gadījumā atjauninās Eiropas Aviācijas drošības programmu, lai atspoguļotu tajā ieviestās izmaiņas. Tā šajā nolūkā apspriedīsies ar Aģentūru un dalībvalstīm. 1.5.Nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšana 1.5.1.Piemērojamie noteikumi Pienākums izmeklēt nelaimes gadījumus un incidentus, lai uzlabotu aviācijas drošību, nosakot to cēloņus, un sniegt drošības rekomendācijas, kas paredzētas, lai novērstu to šādu nelaimes gadījumu un incidentu atkārtošanos, joprojām ir dalībvalstīm. Regula (ES) Nr. 996/2010 nodrošina juridisko pamatu ES līmenī nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanai un novēršanai. Tā nodrošina Eiropas civilās aviācijas drošības izmeklēšanas augstu efektivitāti, lietderību un kvalitāti, un tās vienīgais nolūks ir novērst negadījumu un incidentu atkārtošanos nākotnē, nevis noteikt vainīgo vai saukt pie atbildības. Šie noteikumi īpaši nodrošina to, ka iestāde, kas atbildīga par nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanu (drošības izmeklēšanas iestāde (DII)), ir neatkarīga no citām valsts aviācijas organizācijām un no jebkuras citas personas vai struktūras, kuras darbība varētu būt pretrunā uzdevumam, kas uzticēts drošības izmeklēšanas iestādei, vai ietekmēt tās objektivitāti. Noteikumi paredz, ka DII darbību var paplašināt, lai tā apkopotu un analizētu ar aviācijas drošību saistītu informāciju, jo īpaši nelaimes gadījumu novēršanas nolūkā. Šo darbību, pētījumu un vairāku izmeklēšanu analīzes rezultātā var izstrādāt drošības rekomendācijas, kuras attiecīgajam adresātam ir jāņem vērā un attiecīgi jārīkojas, lai pienācīgi novērstu civilās aviācijas nelaimes gadījumus un incidentus. 1.5.2.Drošības rekomendācijas Regulā (ES) Nr. 996/2010 paredzēts, ka drošības rekomendācijas adresāts 90 dienu laikā no minētās vēstules saņemšanas informē DII, kura izdeva rekomendāciju, par īstenotiem vai plānotiem pasākumiem un attiecīgā gadījumā par laiku, kas tam vajadzīgs šo pasākumu pabeigšanai, un iemesliem, ja pasākumi nav veikti. DII 60 dienu laikā pēc atbildes vēstules saņemšanas informē adresātu par to, vai uzskata atbildi par pietiekamu vai ne, un sniedz pamatojumu, ja tā nepiekrīt lēmumam neveikt nekādus pasākumus. DII īsteno procedūras, lai reģistrētu pasākumus, kas īstenoti, atbildot uz tās izdotajām drošības rekomendācijām, un personas, kas saņem drošības rekomendācijas, ievieš procedūras pasākumu reģistrācijai, kas pieņemti, atbildot uz saņemtajām drošības rekomendācijām. EASA apstrādā Aģentūrai adresētās drošības rekomendācijas un sniedz progresa ziņojumus un statistiku par drošības rekomendāciju apstrādi. Ar tiesību aktiem ir ieviestas arī prasības reģistrēt drošības rekomendācijas, kā arī attiecīgos veiktos atbildes pasākumus Eiropas centrālajā datubāzē, ko dēvē par Eiropas Centrālo repozitoriju (ECR) un ko pārvalda Komisija. Arī DII reģistrē ECR visas drošības rekomendācijas, kas saņemtas no trešām valstīm. Pastāv leģitīma vajadzība sniegt publisku piekļuvi drošības rekomendācijām (un ar tām saistītajiem atbildes pasākumiem), jo Regulas (ES) Nr. 996/2010 pamatmērķis ir mazināt nelaimes gadījumu skaitu un veicināt ar drošību saistītu incidentu konstatējumu izplatīšanu. Tā kā drošības apsvērumu dēļ nevajadzētu būt tiešai piekļuvei ECR, visas drošības rekomendācijas un ar tām saistītie atbildes pasākumi, kas iekļauti ECR, plašai sabiedrībai tiek darīti pieejami ar atsevišķas publiskas tīmekļvietnes starpniecību. Tā ir ietverta ECCAIRS 2 centrālajā mezglā ( www.aviationreporting.eu ). Eiropas koordinācijas centra aviācijas incidentu ziņošanas sistēmu (ECCAIRS) pamatuzdevums ir nodrošināt digitālu platformu, lai varētu īstenot Regulā (ES) Nr. 376/2014 paredzētos noteikumus. ECCAIRS atbalsta aviācijas iestādes drošības informācijas vākšanā, kopīgošanā un analizēšanā ar galīgo mērķi uzlabot aviācijas drošību. EASA atbalsta Komisiju ECR pārvaldībā. 1.5.3.Sadarbība ar citām struktūrām Ar Regulu (ES) Nr. 996/2010 tiek vēl vairāk pastiprināta sadarbība starp DII, izveidojot Eiropas Civilās aviācijas drošības izmeklēšanas iestāžu tīklu (ENCASIA), kura dalībnieki ir katras dalībvalsts drošības izmeklēšanas iestāžu vadītāji un/vai — daudznozaru iestādes gadījumā — iestādes aviācijas nozares vadītājs, vai viņu pārstāvji. ENCASIA mērķis ir turpināt uzlabot drošības izmeklēšanas iestāžu veikto izmeklēšanu un stiprināt to neatkarību, veicinot augstu standartu ieviešanu izmeklēšanas metodēs un izmeklētāju apmācībā. ENCASIA konsultē ES iestādes par visiem aspektiem attiecībā uz drošības izmeklēšanu, veicina apmaiņu ar informāciju, kas noderīga aviācijas drošības uzlabošanai, koordinē un organizē “salīdzinošas izvērtēšanas” un apmācības un popularizē drošības izmeklēšanas paraugpraksi. Visbeidzot ENCASIA uzdevums ir analizēt izdotās vai saņemtās drošības rekomendācijas ES dalībvalstīs, lai apzinātu visai Savienībai svarīgas drošības rekomendācijas.

Ar Regulu (ES) Nr. 996/2010 drošības izmeklēšanas iestādēm ES tiek uzliktas saistības saskaņā ar Čikāgas konvencijas 13. pielikumu aicināt EASA un attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) civilās aviācijas iestādes piedalīties drošības izmeklēšanās. EASA uzdevums ir darboties kā konsultantam, lai tā varētu atbalstīt drošības izmeklēšanas iestādes, kura veic vai piedalās izmeklēšanā, atbildīgo izmeklētāju vai akreditēto pārstāvi, neietekmējot izmeklēšanas neatkarīgo statusu. Tāpat arī ES dalībvalstu valsts civilās aviācijas iestādes var piedalīties drošības izmeklēšanā kā padomdevējas. EASA un valstu civilās aviācijas iestādes atbalsta izmeklēšanu, kurā tās piedalās, nodrošinot pieprasīto informāciju, padomdevējus un aprīkojumu par izmeklēšanu atbildīgajai SIA. Regulas mērķis ir arī uzlabot izmeklēšanas koordināciju starp DII un citām iestādēm, kuras, visticamāk, varētu tikt iesaistītas darbībās saistībā ar drošības izmeklēšanu, piemēram, tiesas, civilās aviācijas un meklēšanas un glābšanas iestādes. 1.6.Izpilde 1.6.1.Izpilde attiecībā uz dalībvalstīm Līguma par Eiropas Savienības darbību 17. panta 1. punktā ir noteikts, ka Komisija nodrošina Līgumu un atbilstoši tiem ES iestāžu pieņemto pasākumu piemērošanu un pārrauga Savienības tiesību piemērošanu Eiropas Savienības Tiesas kontrolē. Ar LESD 258. pantu tika izveidota ES vispārējā izpildes procedūra, piešķirot Komisijai pilnvaras ierosināt pārkāpuma procedūras pret dalībvalstīm, attiecībā uz kurām tā uzskata, ka tās ir pārkāpušas savas saistības. Iespējamos pārkāpumus var noteikt dažādos veidos, parasti izmantojot to standartizācijas inspekciju rezultātus, kuras veic EASA, kas palīdz Komisijai uzraudzīt aviācijas drošības tiesību aktu īstenošanu. Viens no citiem veidiem ir sūdzības, uz kurām vērš Komisijas uzmanību, izmantojot dažādus avotus, — sākot no individuālām un beidzot ar iestāžu sūdzībām. Atbilstības ES aviācijas drošības tiesību aktiem un lielākajai daļai tiesiskā regulējuma ATM/ANS jomā uzraudzību veic Aģentūra, kam saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1139 85. pantu ir uzticēts palīdzēt Komisijai uzraudzīt, kā dalībvalstis piemēro regulu un tās deleģētos un īstenošanas aktus. Komisija arī uzticēja EASA darīt to pašu attiecībā uz Regulu (ES) Nr. 376/2014 un tās īstenošanas regulu. Izmantojot noteikumus un procedūras, kas noteiktas ar īpašo Īstenošanas regulu (ES) Nr. 628/2013, EASA uzrauga, kā dalībvalstu kompetentās iestādes piemēro minētās regulas, deleģētos un īstenošanas aktus, un veic standartizācijas inspekcijas. Turklāt, sākot no 2022. gada, standartizācijas inspekcijas izmanto arī, lai novērtētu dalībvalstu valsts lidojumu drošības programmas (VLDP), kas ir saskanīgas ar EADP un ietver ICAO 19. pielikumā aprakstītos elementus. Šādās VLDP arī iekļauj — vai tām pievieno — valsts aviācijas drošības plānus (VADP), kuros identificē galvenos drošības riskus un izklāsta pasākumus to mazināšanai, ieskaitot EADP identificētos riskus un pasākumus, kas ir būtiski attiecīgajai valstij. Par katru standartizācijas inspekciju EASA izstrādā inspekcijas ziņojumu, kurā tā norāda pārbaudes gaitā gūtos atzinumus un kuru nosūta attiecīgajai dalībvalstij un Komisijai. Gadījumos, kad konstatētās neatbilstības netiek pienācīgi risinātas, jautājums tiek nodots tālāk Komisijai, kas, pamatojoties uz LESD 258. pantu, var sākt pārkāpuma procedūru. Papildus standartizācijas procesam sertifikātiem, ko izsniegusi Aģentūra vai valsts kompetentās iestādes, un deklarācijām, ko sniedz fiziskas un juridiskas personas saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1139 un uz tās pamata pieņemtajiem deleģētajiem un īstenošanas aktiem, piemēro Komisijas un EASA veiktu uzraudzību. Ja Komisija uzskata, ka juridiska vai fiziska persona, kurai izdots sertifikāts vai kura sniegusi deklarāciju, vairs neatbilst piemērojamam šīs regulas vai uz tās pamata pieņemto deleģēto un īstenošanas aktu prasībām, Komisija, pamatojoties uz Aģentūras ieteikumu, par minētās personas uzraudzību atbildīgajai dalībvalstij pieprasa veikt attiecīgas koriģējošas darbības un aizsardzības pasākumus, tostarp ierobežot vai apturēt sertifikātu (sk. 1.6.2.2. iedaļu turpmāk). 1.6.2.Izpilde attiecībā uz regulētām nozares organizācijām 1.6.2.1.Naudas sodi un sankcijas Piemērojamie aviācijas drošības noteikumi liek dalībvalstīm noteikt naudas sodus un sankcijas par šo regulu un to īstenošanas noteikumu pārkāpumiem, ja tādi ir. Šādiem naudas sodiem un sankcijām jābūt iedarbīgiem, samērīgiem un preventīviem. Turklāt gadījumos, kad ir pārkāpta Regula (ES) 2018/1139 un tās īstenošanas noteikumi un Aģentūra ir kompetentā iestāde un pārrauga organizāciju, Komisija var pēc EASA pieprasījuma uzlikt naudas sodus vai periodiskus soda maksājumus personām un uzņēmumiem, kam EASA ir izdevusi sertifikātu. Minētajiem naudas sodiem un periodiskajiem soda maksājumiem jābūt preventīviem un samērīgiem gan attiecībā uz konkrētā pārkāpuma smagumu, gan attiecīgās sertificētās personas finansiālām iespējām, īpaši ņemot vērā apmēru, kādā tikusi apdraudēta drošība. Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1139 84. panta 4. punktu sagatavo deleģētu aktu šajā jomā, kurā būs noteikti sīki izstrādāti kritēriji un metodika naudas sodu un periodisku soda maksājumu summu un iekasēšanas procedūru noteikšanai, tostarp noteikumi par informācijas pieprasījumiem, ziņošanu un aizstāvības tiesībām. 1.6.2.2.Darbības attiecībā uz sertifikātiem un citi pasākumi Regulā (ES) 2018/1139 ir noteikts, ka dalībvalstīm, Komisijai un EASA jāsadarbojas, lai nodrošinātu atbilstību regulai un tās īstenošanas noteikumiem. Dalībvalstīm papildus to izsniegto sertifikātu vai saņemto deklarāciju pārraudzībai jāveic izmeklēšana, tostarp perona pārbaudes, un jāveic visi par vajadzīgiem atzītie pasākumi, tostarp izlidošanas aizliegumu uzlikšana. Ja kompetentā iestāde (valsts iestāde vai EASA) ir konstatējusi sertifikāta turētāju neatbilstību vai ja kompetentā iestāde ir par to informēta, tā var grozīt (ierobežot), apturēt vai atsaukt sertifikātu (vai tai tas ir jādara) saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem, kas paredzēti Regulā (ES) 2018/1139 un tās īstenošanas noteikumos. Turklāt, ja Komisija uzskata, ka fiziska vai juridiska persona, kam izdots sertifikāts vai kas sniegusi deklarāciju, vairs neatbilst piemērojamām prasībām, Komisija, pamatojoties uz Aģentūras ieteikumu, par pārraudzību atbildīgajai dalībvalstij pieprasa veikt attiecīgas koriģējošas darbības un aizsardzības pasākumus, tostarp ierobežot vai apturēt sertifikātu. Kad Komisija pieņem īstenošanas aktu, kas ietver šādu lēmumu, tas stājas spēkā, un sertifikāts vai deklarāciju saistītais sertifikātu savstarpējas atzīšanas pienākums pārstāj būt piemērojams pārējām dalībvalstīm. Ja Komisijai būs pietiekami pierādījumi, ka ir veiktas atbilstošas koriģējošas darbības, tā izlems, ka savstarpēja atzīšana jāatjauno. EASA ir arī pilnvarota bez nepamatotas kavēšanās reaģēt uz steidzamu drošības problēmu, uz kuru attiecas Regulas (ES) 2018/1139 darbības joma, nosakot koriģējošas darbības, kas jāveic fiziskām un juridiskām personām, attiecībā uz kurām tā rīkojas kā kompetentā iestāde, un izplatīt šīm personām saistīto informāciju, tostarp direktīvas (drošības direktīvas) vai rekomendācijas. Attiecībā uz uzdevumiem, attiecībā uz kuriem dalībvalsts atbild par sertifikāciju un pārraudzību, ja ir identificēta steidzama drošības problēma, EASA nosaka drošības mērķus, kas jāsasniedz, un iesaka koriģējošas darbības, kas jāveic valsts kompetentajām iestādēm. Šādā gadījumā valsts kompetentās iestādes bez nepamatotas kavēšanās informē EASA par pasākumiem, kas veikti, lai sasniegtu EASA noteiktos drošības mērķus. Papildus šiem pasākumiem dalībvalstis ir ieviesušas valsts izpildes politiku, lai nodrošinātu to, ka tiesību aktus valsts līmenī piemēro pareizi. Konkrēti Čikāgas konvencijas 19. pielikuma kontekstā 3.2.1.2. rekomendācija skaidri noteic, ka valstīm būtu jāievieš izpildes politika, kurā nosaka nosacījumus un apstākļus, kādos pakalpojumu sniedzējiem ar SMS ir atļauts izskatīt un risināt notikumus, kas saistīti ar konkrētiem drošības jautājumiem, iekšēji, to SMS kontekstā un atbilstoši attiecīgās valsts iestādes prasībām.



2.EIROPAS DROŠĪBAS RISKA PĀRVALDĪBA Regulā (ES) 2018/1139 ir noteikts, ka, lai pastāvīgi uzlabotu civilās aviācijas drošību Savienībā, prognozētu jaunus drošības riskus un pēc iespējas labāk izmantotu ierobežotos tehniskos resursus, ir svarīgi piemērot pārdomātus drošības pārvaldības principus. Regulā ir secināts, ka tādēļ ir jāizveido kopīga sistēma drošības uzlabošanas darbību plānošanai un īstenošanai. Tāpēc Savienības līmenī būtu jāizstrādā Eiropas aviācijas drošības plāns un Eiropas aviācijas drošības programma. Arī katrai dalībvalstij būtu jāizstrādā valsts (lidojumu) drošības programma saskaņā ar Čikāgas konvencijas 19. pielikuma prasībām. Minētajai programmai būtu jāpievieno plāns, kurā aprakstītas darbības, kas dalībvalstij jāveic, lai mazinātu identificētos drošības riskus. To paturot prātā, ar Regulas (ES) 2018/1139 II nodaļu par aviācijas drošības pārvaldību ir ieviests jauns saistošs tiesiskais regulējums. Minētās regulas 5. pants noteic, ka Komisija pēc apspriešanās ar Aģentūru un dalībvalstīm pieņem, publicē un vajadzības gadījumā atjaunina dokumentu, kurā aprakstīta Eiropas aviācijas drošības sistēmas darbība un kurš ietver noteikumus, darbības un procesus, ko izmanto civilās aviācijas drošības pārvaldībai Savienībā saskaņā ar šo regulu (“Eiropas aviācijas drošības programma”). Programmā iekļauj vismaz tos ar valsts drošības pārvaldības pienākumiem saistītos elementus, kas aprakstīti starptautiskajos standartos un ieteicamajā praksē. Tajā apraksta arī regulas 6. pantā minētā Eiropas Aviācijas drošības plāna izstrādes, pieņemšanas, atjaunināšanas un īstenošanas procesu, kurā cieši iesaistās dalībvalstis un attiecīgās ieinteresētās personas. Regulas (ES) 2018/1139 6. pantā ir noteikts, ka Aģentūra, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm un attiecīgajām iesaistītajām personām, izstrādā, pieņem, publicē un vēlāk vismaz reizi gadā atjaunina Eiropas Aviācijas drošības plānu. Pamatojoties uz attiecīgās drošības informācijas novērtējumu un uz Data4Safety programmas datu sniegtajiem rezultātiem, Eiropas Aviācijas drošības plānā norāda galvenos drošības riskus, kas apdraud Eiropas aviācijas drošības sistēmu, un nosaka šo risku mazināšanai nepieciešamās darbības. Minētais pants arī noteic, ka Aģentūra, tāpat cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm un attiecīgajām ieinteresētajām personām, īpašā drošības riska portfelī dokumentē pantā minētos drošības riskus un pārrauga to, kā iesaistītās personas īsteno ar tiem saistītās riska mazināšanas darbības, tostarp attiecīgā gadījumā nosaka drošības darbības rādītājus. Eiropas Aviācijas drošības plānā, ņemot vērā Regulas (ES) 2018/1139 1. pantā noteiktos mērķus, nosaka drošības darbības līmeni Savienībā. Praksē tas tiek panākts, nosakot drošības mērķi, uz kuru jātiecas, apvienojumā ar (darbības) rezultātos un procesos pamatotiem drošības darbības rādītājiem (DDR), un to atbalsta EVGT ATM darbības uzlabošanas sistēma. Rezultātos pamatotie DDR ir definēti EASA ikgadējā drošības pārskatā (IDP), un tos uzrauga, izmantojot Eiropas DRP. Procesos pamatotie rādītāji ir definēti EADP 4. nodaļā, un tos uzrauga, izmantojot EASA standartizācijas procedūras. EVGT darbības uzlabošanas sistēmas galvenā darbības joma “drošība” atbilst EASA darbības uzlabošanas satvara principiem un tehniskajam virzienam. Darbības rādītājus izstrādā Aģentūras vadīta darba grupa un papildina saistītie ALAP un norādes. Ar šiem rādītājiem novērtē drošības pārvaldības efektivitāti organizācijas līmenī un tad uzrauga drošības rezultātus, kā datu avotu izmantojot Eiropas Centrālo repozitoriju. Komisija, Aģentūra un dalībvalstis kopīgi tiecas panākt minēto drošības darbības līmeni. Ar Regulas (ES) 2018/1139 7. pantu valsts (lidojumu) drošības programma (VLDP) ir institucionalizēta dalībvalstu līmenī. Tas noteic, ka katra dalībvalsts, apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, izveido un uztur tādu valsts (lidojumu) drošības programmu civilās aviācijas drošības pārvaldībai saistībā ar savā atbildībā esošajām aviācijas darbībām (“valsts drošības programma”), kura ir samērīga ar minēto darbību apjomu un sarežģītību un saskanīga ar Eiropas Aviācijas drošības programmu. VLDP iekļauj vismaz tos ar valsts drošības pārvaldības pienākumiem saistītos elementus, kas aprakstīti starptautiskajos standartos un ieteicamajā praksē. Tāpat VLDP nosaka drošības mērķus, kas sasniedzami valsts līmenī attiecībā uz aviācijas darbībām, kuras ir attiecīgās dalībvalsts atbildībā. Visbeidzot, Regulas (ES) 2018/1139 8. pants noteic, ka VLDP iekļauj vai tam pievieno valsts aviācijas drošības plānu. Pamatojoties uz attiecīgās drošības informācijas novērtējumu, katra dalībvalsts, apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, minētajā plānā norāda galvenos drošības riskus, kuri apdraud konkrētās valsts civilās aviācijas drošības sistēmu, un nosaka šo risku mazināšanai nepieciešamās darbības. Regulas 8. pantā ir noteikts, ka valsts aviācijas drošības plānā (VADP) iekļauj riskus un darbības, kas noteiktas EADP un ir būtiskas attiecīgajai dalībvalstij, un ka dalībvalstis informē Aģentūru par riskiem un darbībām, kas noteiktas EADP un ko tās neuzskata par nozīmīgām savai valsts aviācijas drošības sistēmai, un pamato, kāpēc. Šo informāciju parasti iekļauj pašā VADP. EADP darbības, kas dalībvalstīm jāapsver, ir identificētas kā “dalībvalstu uzdevumi” (DU). Turklāt, lai dalībvalstīm palīdzētu noteikt EADP elementus, kas ir būtiski to VADP, speciālā DU pasākumu sarakstā ir uzskaitītas galvenās riska jomas, kas valstīm jāņem vērā. Papildus šo galveno riska jomu ņemšanai vērā valstis ir mudinātas pārskatīt jomu drošības riska portfeļus, kas attiecībā uz dažādām jomām nodrošina visaptverošu prioritāro drošības jautājumu uzskaitījumu, kurš iekļauts EADP III sējumā. Ar šo jauno Regulas (ES) 2018/1139 II nodaļu tiek īstenotas starptautiskās prasības, kas noteiktas Čikāgas konvencijas 19. pielikumā, kurā šī prasība ir noteikta drošības pārvaldības sistēmu pakalpojumu sniedzējiem un tiek pieprasīts, lai visas drošības pārvaldības sistēmas būtu pieņemamas valstij, kas ir atbildīga par attiecīgo sertifikāciju. Turklāt ICAO 19. pielikums noteic, ka valstis izstrādā drošības pārvaldības programmu, proti, VLDP, un šajā nolūkā cita starpā ir jānosaka primārie aviācijas tiesību akti, skaidra politika, mērķi un resursi, valsts sistēma un funkcijas drošības risku pārvaldībai un drošības garantēšanai, kā arī drošības veicināšanas darbības. Tādējādi saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1139 dalībvalstīm ir pienākums uzturēt VLDP. Turklāt ES attiecīgo ICAO standartu garu tradicionāli ir atspoguļojusi vairākās Eiropas regulās, jo īpaši Regulas (ES) 2018/1139 īstenošanas noteikumos. 2.1.Drošības datu vākšana, analīze un apmaiņa Drošības informācija ir svarīgs avots, ko izmanto, lai atklātu drošības apdraudējumus. Vairākas ES regulas nodrošina, ka vajadzības gadījumā notiek attiecīgo datu un informācijas vākšana, analīze un apmaiņa. Tas īpaši attiecas uz informāciju par atgadījumiem civilajā aviācijā (2021. gada beigās Eiropas Centrālajā repozitorijā ir iekļauts vairāk nekā 2 400 000 atgadījumu), par ES un trešo valstu gaisa pārvadātājiem saistībā ar ES Perona pārbaudes programmu (2021. gada beigās SAFA datubāzē ir iekļauts vairāk nekā 160 000 ziņojumu, skaitot no brīža, kad SAFA sistēma kļuva par ES Perona pārbaudes programmu), par drošības rekomendācijām saskaņā ar drošības rekomendāciju informācijas sistēmu (SRIS — 2021. gada beigās SRIS datubāzē ir vairāk nekā 4100 drošības rekomendāciju) un par informācijas vākšanu, analīzi un apmaiņu saistībā ar TCO atļaujām un darbības aizliegumam pakļauto gaisa kuģu Eiropas drošības sarakstu. ES informācijas vākšanu, analīzi un apmaiņu par atgadījumiem reglamentē Regula (ES) Nr. 376/2014. Minētais tiesību akts paredz, ka organizācijas, dalībvalstis un EASA izstrādā sistēmu, kas ļauj vākt un glabāt informāciju par attiecīgiem atgadījumiem. Savāktā informācija par atgadījumiem tiek analizēta, un, ja nepieciešams, tiek īstenoti riska mazināšanas pasākumi. Visu apkopoto informāciju par atgadījumiem, kā arī attiecīgo informāciju par to analīzi un turpmākajiem pasākumiem pārsūta uz Eiropas Centrālo repozitoriju (ECR). Informāciju par atgadījumiem, kas iesniegta ECR, dara pieejamu dalībvalstīm (valsts aviācijas iestādēm un drošības izmeklēšanas iestādēm), EASA un Komisijai. ADAT, kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 376/2014, ir jāanalizē ECR, atbalstot Eiropas drošības riska pārvaldību un tādējādi nodrošinot ievaddatus EADP. Regula (ES) 376/2014 arī nosaka, ka iestādēm un EASA ir jāizmanto vienota Eiropas riska klasifikācijas shēma (ERCS) . ERCS novērtē paziņoto atgadījumu drošības risku, izmantojot divdimensiju matricu: -Pirmkārt, matricas rindas pievēršas smagumam, nosakot nelaimes gadījuma sliktāko iespējamo iznākumu, kas būtu radies, ja novērtējamais notikums būtu saasinājies avārijā. Tas tiek darīts, ņemot vērā gan visticamāko nelaimes gadījumu veidu, gan iespējamo nāves gadījumu kategoriju, pamatojoties uz gaisa kuģu izmēru un tuvumu apdzīvotām vai augsta riska teritorijām. -Otrkārt, slejās mēra varbūtību/ticamību, aplūkojot, cik tuvs notikums bija negadījuma iznākumam. Nosakot varbūtību/ticamību, ņem vērā esošo drošības barjeru efektivitāti. Piemērojot ERCS, tiks vēl vairāk uzlabota drošības pārvaldība ES un valstu līmenī, tostarp uz drošības datiem balstīta uzraudzības mērķtiecība (sk. 3.2.2. iedaļu).

Būtiska daļa no sistēmas, ka izveidota saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 376/2014, ir jēdziena “taisnīguma kultūra” definīcija, kuras mērķis ir nodrošināt ar drošību saistītās informācijas nepārtrauktu pieejamību, radot uzticēšanās vidi, kurā cilvēki jūtas droši ziņot par atgadījumiem. Šī “taisnīguma kultūras” vide ir izveidota, izmantojot galvenos principus, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 376/2014, tostarp aizsardzību pret vainošanu un sodīšanu (izņemot tīša pārkāpuma vai nepieņemamas rīcības gadījumos). Šo sistēmu papildina programma Data4Safety, kas brīvprātīgi apkopo papildu datus, piemēram, datus par lidojumiem, satiksmi un laikapstākļiem. Tā nodrošina arī uzlabotas analītiskās spējas. Data4Safety palīdz prognozēt nākotnes riskus. 2.2.Drošības riska pārvaldība ES līmenī — Eiropas Aviācijas drošības plāna izstrādes un atjaunināšanas process Līdz tā 11. izdevumam (EADP 2022.–2026. gadam) EADP aptvēra piecu gadu laikposmu un tika izdots kā mainīgs plāns, ko katru gadu atjaunina. Sākot ar 12. izdevumu, šis laikposms ir samazināts līdz trim gadiem, lai pielāgotos Globālā aviācijas drošības plāna pārskata periodam. Stratēģiskās prioritātes I sējumā tiks noteiktas trīs gadu pārskata periodam, paredzot termiņa vidusposma pārskatīšanu, lai nodrošinātu, ka tās joprojām ir aktuālas. Atbilstoši Regulas (ES) 2018/1139 6. panta 1. punktam EADP II sējumu, kurā aprakstītas EADP darbības, kā arī III sējumu, kurā noteikti jomu drošības riska portfeļi, arī turpmāk pārskatīs un atjauninās katru gadu. Plāna izstrāde gan stratēģisko prioritāšu, gan darbību ziņā ir atkarīga no speciālām ieinteresēto personu grupām, proti: -Dalībvalstu padomdevēja struktūra (DVPS) un Ieinteresēto personu padomdevēja struktūra (IPPS) konsultē par stratēģiskajām prioritātēm; -tehniskās/nozaru struktūras (TS, TK — nozaru komitejas, kas pārstāv attiecīgi dalībvalstis un nozari) sniedz konsultācijas tehniskos un ekspluatācijas jautājumos, kā arī atgriezenisko saiti par īstenošanu, un -EASA sadarbība ar tās drošības partneriem (jo īpaši ar Data4Safety programma starpniecību), kas atbalsta drošības riska portfeļu izstrādi. EADP standarta plānošanas cikls paredz divus atšķirīgus posmus, no kuriem katrā notiek speciāla apspriešanās ar ieinteresētajām personām. I posms. - Pirmajā posmā stratēģiskās prioritātes, kas izriet no ES Aviācijas stratēģijas, un drošības prioritātes, kas noteiktas Eiropas DRP procesā, tiek apspriestas un apstiprinātas ar EASA padomdevējām struktūrām (PS). DVPS un IPPS uzņemas vadību no to jomu apakškomitejām saņemtās ievadinformācijas konsolidēšanā un dara EASA zināmus dalībvalstu/nozares viedokļus par prioritātēm. Šis posms tiek uzsākts reizi trijos gados jaunā pārskata perioda pirmajam gadam iepriekšējā gada sākumā. II posms. - Pamatojoties uz saskaņotajām drošības prioritātēm, tiek definēti vai atjaunināti plānošanas atskaites punkti atsevišķām EADP darbībām atbilstoši EASA vienotajam plānošanas procesam. Tad tiek izstrādāts EADP projekts, ko iesniedz visām PS, lai tās sniegtu detalizētus komentārus. Pēc apspriešanās ar PS un komentāru analīzes galīgais EADP projekts tiek konsolidēts, integrējot III sējumu. Minēto sējumu, kurā sniegts jomu drošības riska portfeļu pilns kopums, iekļaujot katra identificētā un pēc prioritātes sakārtotā drošības jautājuma aprakstu, izstrādā Eiropas drošības riska pārvaldības procesā. Galīgo EADP projektu, kas sastāv no visiem trim sējumiem, tad iesniedz apstiprināšanai EASA valdei. Pēc tam, kad valde to ir oficiāli apstiprinājusi, to publicē EASA tīmekļvietnē. Plašāka informācija par EADP izstrādi, tostarp Komisijas labāka regulējuma principu piemērošanu, un informācija par dažādajām grupām, kurām ir nozīme EADP izstrādē, ir atrodama šeit: · Kā tiek izstrādāta EADP · Darba grupas un struktūras, kam ir nozīme EDAP izstrādē EADP drošības prioritātes un saistītās darbības tiek noteiktas Eiropas drošības riska pārvaldības procesā, kurā iesaistās dalībvalstis, nozare, Komisija un EASA.

Eiropa drošības riska pārvaldības (DRP) process Galvenie drošības riski un atbilstošās to mazināšanas darbības, ko izmanto EDAP izstrādē, tiek noteiktas Eiropas DRP procesā. Tas ietver vairākus procesus, kuru mērķis ir apzināt drošības jautājumus un risināšanas pasākumus, kā arī uzraudzīt īstenošanu. Tā ietvaros tiek analizēti dati no dažādiem avotiem un notiek sadarbība ar drošības partneriem no valstu aviācijas iestādēm un nozares (ar Data4Safety programmas starpniecību) un ADAT. DRP process norit piecos atsevišķos posmos. 2. attēls. Eiropas DRP process Drošības jautājumu apzināšana. Šis ir DRP procesa pirmais posms, un tas tiek īstenots, sadarbības tīklam kopā ar drošības partneriem analizējot atgadījumu datus un citu ar drošību saistītu informāciju un atbalsta informāciju, jo īpaši ar Data4Safety programmas starpniecību. Aģentūra oficiāli formulē šos drošības “kandidātjautājumus”, un pēc tam tiem veic sākotnējo drošības novērtējumu. Šo novērtējumu tad izmanto, izlemjot, vai drošības kandidātjautājums būtu oficiāli jāiekļauj attiecīgajā drošības riska portfelī, vai arī attiecībā uz to būtu veicamas citas darbības. Padomus sniedz Data4Safety un ADAT. Šā procesa pirmā posma rezultāts ir jomu drošības riska portfeļi. Portfeļos nosaka galveno riska jomu un drošības jautājumu prioritātes. Jomu drošības riska portfeļus publicē kopā ar EADP III sējumu. Drošības jautājumu novērtēšana. Kad drošības jautājums ir apzināts un iekļauts drošības riska portfelī, tam veic tehnisko drošības novērtējumu. Šos novērtējumus sakārto pēc prioritātes portfelī. Novērtēšanas procesu koordinē EASA un atbalsta Data4Safety un ADAT. Turklāt arī grupu dalībnieki ir mudināti piedalīties novērtējumā. Šīs sadarbības pieeja ar Aģentūras drošības partneriem ir ļoti svarīga, lai sasniegtu maksimāli labus rezultātus. Tas viss kopumā veido drošības jautājumu novērtējumu, kas paredz iespējamos risku mazināšanas pasākumus attiecībā uz EADP. Drošības pasākumu definēšana un plānošana. Šis posms ietver ietekmes novērtējumu, kas tiks iekļauts labākās intervences stratēģijas (LIS) dokumentā, definējot iespējamos riska mazināšanas pasākumus, novērtējot katra iespējamā pasākuma sekas un priekšrocības un sniedzot rekomendācijas par vislabāko(-ajiem) riska mazināšanas pasākumu(-iem), kas jāīsteno EADP. Tad, izmantojot apvienoto drošības jautājumu novērtējumu/LIS, LIS un/vai EADP apspriešanas ietvaros PS tiek iesniegti pasākumu priekšlikumi. Ir dažādi EADP pasākumu veidi, piemēram, noteikumu pieņemšanas uzdevumi (NPU), drošības veicināšanas uzdevumi (DVU) vai dalībvalstu uzdevumi (DU). EADP pasākumu sīks apraksts un saistītās veidnes ir pieejamas EASA tīmekļvietnes EADP lapā: · EADP pasākumu veidi un veidnes . Kad pasākumi ir apspriesti un saskaņoti, tos iekļauj EADP nākamajā izdevumā. Pasākumi, kuru izmaksas ir mazas vai attiecībā uz kuriem ir vajadzīga steidzamāka iejaukšanās, bieži tiek izskatīti paātrinātā kārtībā un tiek iekļauti nākamajā pieejamajā EADP atjauninājumā bez vajadzības pēc LIS. Dažos gadījumos ir vajadzīgi steidzamāki drošības pasākumi, ko var izpildīt pirms nākamā EADP publicēšanas. Parasti tos neiekļauj EADP. Šādi pasākumi var ietvert drošības informācijas biļetena (DIB) publicēšanu vai tikt īstenoti kā tūlītēji drošības veicināšanas pakalpojumi. Īstenošana un turpmāki pasākumi. Nākamais procesa posms ir EADP ietverto pasākumu īstenošana un turpmāki pasākumi. EASA, pamatojoties uz vienotajā plānošanas procesā noteiktajiem GDR, uzrauga, vai pasākumi tiek īstenoti savlaicīgi. Atgriezeniskā saite par progresu tiek regulāri sniegta PS sanāksmēs. Regulas (ES) 2018/1139 8. pants noteic, ka dalībvalstīm attiecīgie EADP pasākumi un riski jāņem vērā to valsts aviācijas drošības plānā (VADP) un jāsniedz pamatojums, ja tās uzskata, ka šādi pasākumi uz tām neattiecas. Attiecīgi VADP joprojām ir svarīgs rīks, kas dalībvalstīm jāizmanto, lai ziņotu par pasākumu īstenošanu. No valstīm tiek gaidīts, ka tās pārskatīs savus VADP vismaz reizi gadā un, ja to VADP netiek atjaunināti reizi gadā, veiks uzskaiti par attiecīgo EADP pasākumu īstenošanu, sniedzot pamatojumu, ja tās uzskata, ka šādi pasākumi uz tām neattiecas. EASA regulāri novērtē VLDP īstenošanu individuālu valstu līmenī EASA SYS standartizācijas pasākumu ietvaros. Šāda novērtējuma mērķis ir noskaidrot priekšrocības un jomas, kurās veicami uzlabojumi, tādējādi veicinot VLDP īstenošanas turpmāku attīstību Eiropā, lai sasniegtu GADP un EADP mērķus VLDP efektīvai īstenošanai līdz 2025. gadam. Tas ietver novērtējumu par drošības rīcības plānošanas procesiem un rezultātiem valstu līmenī. Turklāt attie