Turklāt, cenšoties piemērot savus augstos standartus TAI izmeklēšanās un šādi paaugstinot trešo valstu veiktās izmeklēšanas kvalitāti, Komisija nodrošina visaptverošas ar TAI saistītas mācības trešo valstu izmeklēšanas iestāžu ierēdņiem. Šādas mācības parasti rīko vienreiz gadā kā vienas nedēļas semināru, kurā piedalās līdz 25 dalībniekiem no dažādām trešām valstīm. 2015. gadā rīkotajās mācībās piedalījās ierēdņi no Indijas, Japānas, Jordānijas, Tunisijas un Vjetnamas. Lai papildus jau izveidotajiem dialogiem nodrošinātu labākās prakses apmaiņu attiecībā uz TAI izmantošanu, 2015. gada laikā Komisijai ir bijuši kontakti ar vēl citām trešām valstīm, kas regulāri izmanto TAI.

Raugoties uz ražošanas nozarēm, jāmin, ka tērauda ražošanas nozarei tika piemērots visvairāk tirdzniecības aizsardzības pasākumu. No 37 jaunām izmeklēšanas lietām, kas tika uzsāktas 2015. gadā, 19 tiešām attiecās uz tērauda produktiem (vairāk nekā puse no jauno izmeklēšanu kopējā skaita un vairāk nekā 2014. gadā tērauda ražošanas nozarē uzsāktās 12 jaunās izmeklēšanas). Ķīmiskās rūpniecības nozare ar 7 jaunām izmeklēšanām, kas uzsāktas 2015. gadā, ir nākamā ražošanas nozare (samazinājums salīdzinājumā ar 2014. gadā uzsāktajām 11 izmeklēšanām). Papīra rūpniecības nozarē, kas 2014. gadā īpaši bija pasākumu mērķis (5 jaunas izmeklēšanas), 2015. gadā tika uzsāktas 3 jaunas izmeklēšanas.

2015. gadā to gadījumu skaits, kuri attiecas uz antidempinga pasākumu noteikumu apiešanu, ir pieaudzis. Noteikumu apiešanas novēršanas izmeklēšanas mērķis ir pārliecināties, vai eksportētājs, kam piemērots antidempinga vai antisubsīdiju pasākums, vai importētājs, kam piemērotas šādas maksas, mēģina izvairīties, bieži vien izmantojot pārkraušanu caur citu trešo valsti. Kad izmeklēšanas iestāde konstatē, ka tiek praktizēta noteikumu apiešana, antidempinga vai antisubsīdiju maksas var tik piemērotas produktam, ko nosūta no šīs trešās valsts vai ko eksportē konkrēts eksportētājs, par kuru zināms, ka tas iesaistīts noteikumu apiešanā (līdzīgi noteikumi attiecas uz šā produkta daļām vai nedaudz mainītu tā veidu). Lai gan noteikumu apiešana principā nav pieņemama un ir nelikumīga, noteikumu apiešanas novēršanas izmeklēšanas var kļūt problemātiskas, kad tās skar īstus ražotājus/eksportētājus, kas nemēģina apiet pasākumus, bet vienkārši veic savu parasto darbību.

Filipīnas 2013. gadā uzsāka izmeklēšanu aizsardzības pasākumu noteikšanai par avīžpapīra importu, kas, iespējams, varēja ietekmēt importu no Apvienotās Karalistes, Somijas, Vācijas un Nīderlandes, un ES ražotāju ekonomiskās intereses bija aptuveni EUR 8 miljonu apmērā. Komisija iesaistījās no paša sākuma un cieši sadarbojās ar ražošanas nozari un ieinteresētajām personām, lai risinātu juridiskās nepilnības, kas bija atrodamas izmeklēšanas iestāžu publiskotajā lūgumrakstā un lēmumos. Komisija no 2013. līdz 2015. gadam vairākas reizes iesaistījās gan rakstveidā, gan mutiski. Pēdējās iesaistīšanās notika 2015. gada martā tieši pirms gala lēmuma pieņemšanas. Saskaņotas rīcības rezultātā aizsardzības pasākuma maksājumu līmenis galu galā tika samazināts par 60 %, no aptuveni EUR 46 līdz EUR 18 par tonnu avīžpapīra.

Komisija saziņā ar ražošanas nozari iesaistījās izmeklēšanā aizsardzības pasākumu noteikšanai par auksti velmētām tērauda loksnēm un tērauda loksnēm ar elektrolītisko vai citu pārklājumu, saistībā ar ko ES eksportētājiem ir ekonomiskās intereses aptuveni EUR 130 miljonu apmērā. Galvenais mērķis bija izvairīties no tā, ka ievērojams ES eksports uz Tanžeras brīvo zonu tiktu izslēgts no izmeklēšanas un pasākumu tvēruma, un uzsvērt, ka importa pieaugums un pašmāju ražošanas nozarei nodarītais kaitējums nenotika vienlaicīgi. Komisijas iesaistīšanās bija veiksmīga, jo pasākumu negatīvā ietekme tika mazināta.

Izmeklēšana aizsardzības pasākumu noteikšanai par A4 formāta papīra importu, kas veidoja ES eksportētāju ekonomiskās intereses aptuveni EUR 4 miljonu apmērā, tika uzsākta ar vāju pamatojumu 2014. gada augustā. Jo īpaši šķita, ka grūtības, ko pārdzīvoja vietējā ražošanas nozare, radās galvenokārt neefektivitātes un kvalitātes problēmu dēļ. ES ražošanas nozares dalībnieki bija ļoti norūpējušies par šo lietu, jo šajā ražošanas nozarē bija vērojama kaitīga ietekme, t. i., līdzīgas izmeklēšanas bija uzsākusi Maroka, Turcija un Amerikas Savienotās Valstis. Pēc Komisijas būtiskas iejaukšanās (rakstisks iesniegums, dalība atklātajā sēdē un apspriešanā saskaņā ar asociācijas nolīgumu) izmeklēšana tika izbeigta 2015. gada novembrī, nepiemērojot pasākumus.

3.2.8.Pārējās pieminamās lietas

Austrālijas iestādes 2013. gadā uzsāka antidempinga izmeklēšanu par tomātu pārstrādes produktiem no Itālijas. ES ekonomiskās intereses bija EUR 48 miljoni. Komisija vairākas reizes atbalstīja Itālijas ražošanas nozari, iesniedzot vairākus iesniegumus, un 45 % eksporta tika izslēgti no pasākuma, un maksājumi pārējiem sadarbībā iesaistītajiem eksportētājiem bija relatīvi mazi (vidēji 4 %). Austrālijas iestādes 2015. gadā tikai dažus mēnešus pēc šīs izmeklēšanas beigām tomēr uzsāka jaunu izmeklēšanu ar pamatojumu, kas šķiet ļoti vājš. Mērķis ir atkārtoti veikt izmeklēšanu saistībā ar importu no diviem uzņēmumiem, kas iepriekš bija izslēgti no pasākuma, un tas veidoja ES ekonomiskās intereses aptuveni EUR 28 miljonu apmērā. Komisija 2015. gadā turpināja būtiski iesaistīties, atbalstot Itālijas eksportētājus. Diemžēl 2016. gada sākumā Austrālijas iestādes piemēroja pasākumus, pamatojoties uz apšaubāmu metodoloģiju, kas rada nopietnas sistēmiskas bažas. Austrālijas Antidempinga pārskatīšanas speciālistu grupa 2016. gada 13. aprīlī pēc Itālijas uzņēmumu un iestāžu pieprasījuma uzsāka pasākumu pārskatīšanu. Komisija saziņā ar ražošanas nozari un ieinteresētajām personām šā ziņojuma sagatavošanas laikā ir būtiski iesaistīta tehniskās un politiskās darbībās, lai risinātu aktuālās problēmas.

Ēģipte 2014. gadā uzsāka antisubsidēšanas izmeklēšanu par siera Edam importu no Nīderlandes (ES ekonomiskās intereses — EUR 20 miljonu). Komisija uzsvēra, ka subsīdiju programmas, par kurām notiek izmeklēšana, nav bijušas specifiskas un tādēļ nav sodāmas saskaņā ar PTO noteikumiem. Ēģiptes iestādes saglabāja šādus argumentus un 2015. gada martā izbeidza izmeklēšanu, nepiemērojot pasākumus.

Dienvidāfrika ierosināja galīgos maksājumus par saldētu vistu daļu importu no Vācijas, Nīderlandes un Apvienotās Karalistes. Lieta radīja ekonomiskās intereses EUR 30 miljonu apmērā. Gan Komisija, gan citas ieinteresētās puses apšaubīja Apvienotajai Karalistei piemēroto dempinga starpību un tās aprēķinu. ITAC — Dienvidāfrikas izmeklēšanas iestāde — 2015. gada 27. februāra gala lēmumā samazināja šīs likmes gan individuāliem Apvienotās Karalistes ražotājiem (no 18,68 % līdz 13,07 %), gan visiem pārējiem piemēroto Apvienotās Karalistes likmi (no 34,7 % līdz 22,3 %).

4.darbība, kas tiek veikta PTO

Komisija arī aktīvi darbojas PTO, lai aizstāvētu ES intereses īpašos gadījumos vai lai risinātu sistēmiskas problēmas. Tas notiek šādā veidā: i) tādu TAI pasākumu apstrīdēšana PTO, kurus ES uzskata par nesaskanīgiem ar PTO tiesību aktiem, ii) iesaistīšanās kā trešai pusei PTO strīdos par TAI un iii) aktīva dalība attiecīgajās Noteikumu komitejās (Rules Committees) Ženēvā.

i) Kad pasākumi tiek uzskatīti par nesaskanīgiem ar PTO tiesību aktiem, Komisija var pieprasīt, lai tiktu izveidota PTO speciālistu grupa. Tas, piemēram, tā notika šādos gadījumos: Antidempinga pasākumi, ko Ķīna piemēroja noteiktu tērauda cauruļu importam (DS460) un Antidempinga pasākumi, ko Krievija piemēroja vieglo kravas automobiļu importam (DS479).

Pirmajā gadījumā PTO Strīdu izšķiršanas padome (SIP) pieņēma Apelācijas institūcijas ziņojumu 2015. gada oktobrī ar ES labvēlīgu iznākumu un ieteica Ķīnai saskaņot savus pasākumus ar PTO noteikumiem. Ķīnai līdz 2016. gada 22. augustam jāīsteno SIP ieteikumi un nolēmums. Otrajā gadījumā speciālistu grupa savu darbību sāka tikai 2015. gadā un lēmums ir gaidāms 2016. gada laikā.

ii) Turklāt Komisija arī kā trešā puse iesaistās PTO tiesvedībā, kas pieprasīta starp trešām valstīm, ar galveno mērķi risināt un uzraudzīt sistēmiskas problēmas, kas var arī ietekmēt ES tirdzniecības aizsardzības instrumentu izmantošanu. Šādai iesaistei ir arī uzbrūkošs raksturs, jo Komisija atbalsta augstākus standartus tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanās ārvalstīs. 2015. gadā Komisija atkal kā trešā puse iesaistījās vairākās lietās.

iii) Visbeidzot Komisija arī aktīvi piedalās attiecīgajās PTO komitejās Ženēvā. Antidempinga/antisubsidēšanas komitejās tiek izskatītas citu PTO dalībvalstu veiktās darbības pusgada un ikmēneša PTO iesniegto pārskatu kontekstā. Īpaša uzmanība tiek pievērsta Aizsardzības pasākumu komitejai, ņemot vērā, ka šo instrumentu izmanto aizvien vairāk, kas, kā iepriekš skaidrots, ir pamats bažām. Komisija ierosina individuālas lietas, kurās ES ir ekonomiskas vai sistēmiskas intereses. Turklāt Komisija arī aktīvi piedalās tehnisko diskusiju grupā par aizsardzības pasākumu problēmām, kas notiek līdztekus šai PTO komitejai, un vadīja grupu diskusiju 2015. gadā. Galvenais mērķis ir apmainīties ar viedokļiem par PTO dalībvalstu attiecīgo praksi.