Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai”

(COM(2021) 420 final – 2021/0239 (COD))

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par līdzekļu un konkrētu kriptoaktīvu pārvedumiem pievienoto informāciju (pārstrādāta redakcija)”

(COM(2021) 422 final – 2021/0241 (COD))

un “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par mehānismiem, kas dalībvalstīm jāievieš, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko atceļ Direktīvu (ES) 2015/849”

(COM(2021) 423 final – 2021/0250 (COD))

(2022/C 152/15)

Ziņotājs: Javier DOZ ORRIT Līdzziņotājs: Benjamin RIZZO

Apspriešanās Eiropas Parlaments, 4.10.2021. Padome, 8.10.2021. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants Atbildīgā specializētā nodaļa Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 23.11.2021. Pieņemts plenārsesijā 8.12.2021. Plenārsesija Nr. 565 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 230/7/0

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. Eiropas Komisijas (2019. gads) un Eiropas Revīzijas palātas (2021. gads) ziņojumi, akadēmiski pētījumi un tagad arī Pandoras dokumenti ( Pandora Papers ) un citas līdzīgas publikācijas liecina, cik nopietna problēma Eiropas Savienībā ir nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana. Koordinācijas nepilnību un valstu atšķirību dēļ pašreizējie Eiropas tiesību akti lielā mērā ir neatbilstoši.

1.2. EESK stingri atbalsta tiesību aktu kopumu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai, it īpaši jaunās Eiropas Iestādes nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai ( AMLA ), kurai piešķirtas tiešas uzraudzības pilnvaras, izveidi un tās struktūru. Tai jāpiešķir pietiekami resursi, lai tā kļūtu par integrētas Eiropas pārraudzības un izlūkošanas sistēmas pamatu.

1.3. EESK piekrīt satura sadalījumam starp pirmo regulu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu (privāto iestāžu uzraudzība) un Sesto direktīvu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu (nacionālo uzraudzības iestāžu un finanšu ziņu vākšanas vienību ( FIU ) koordinācija), kā arī noteikumiem, kuru mērķis ir saskaņot valstu tiesību aktus un automatizēt informācijas reģistrēšanu un nosūtīšanu.

1.4. Lai cīņa pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un ar to saistītiem predikatīviem nodarījumiem būtu efektīva, ir vajadzīgas izmaiņas kultūrā un organizētas pilsoniskās sabiedrības efektīva līdzdalība. EESK vēlreiz norāda uz savu priekšlikumu par Eiropas paktu, kura mērķis ir apkarot tādu rīcību, kas kaitē mūsu demokrātisko iekārtu ētiskajiem un politiskajiem principiem un apdraud sabiedriskos labumus. Tā arī ierosina Eiropas Iestādē nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai vai Eiropas Komisijas pakļautībā, sadarbojoties ar AMLA , izveidot pilsoniskās sabiedrības padomdevēju struktūru.

1.5. EESK ierosina steidzami īstenot Regulu par kriptoaktīvu tirgiem un tiesību aktu kopumu attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu. Komisijas priekšlikums regulai par kriptoaktīvu tirgiem ( 1 ) ir solis virzībā uz vispārēju regulējumu, un tai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, bet tā neaizstāj visus instrumentus, kas vajadzīgi, lai pasargātu sevi no šo finanšu produktu radītajiem finanšu un noziedzības draudiem.

1.6. EESK aicina Komisiju apsvērt, kā tiesību aktu kopumu piemērot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas kanāliem ārpus finanšu sistēmas: mākslas darbu un augstas vērtības aktīvu tirgum, brīvostām, muitas noliktavām un īpašajām ekonomiskajām zonām, dažiem komerciāliem vai tirdzniecības darījumiem, ieguldījumiem nekustamajā īpašumā, azartspēlēm utt. Komiteja uzskata, ka šajās jomās būs vajadzīgi jauni Eiropas tiesību akti.

1.7. EESK ierosina piešķirt Eiropolam plašākas pilnvaras un pietiekamus līdzekļus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas, terorisma finansēšanas un transnacionālās organizētās noziedzības apkarošanai, kā arī valstu policijas spēku koordinēšanai šajās jomās. Eiropas Prokuratūras, kas būtu jāizveido nekavējoties, Eiropola un jaunās AMLA darbības efektīva koordinācija varētu būt svarīgs faktors, kas būs tiesību aktu kopuma praktisko panākumu pamatā.

1.8. EESK aicina Komisiju uzstāt, ka dalībvalstīm steidzami jātransponē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2018/1673 ( 2 ) , ar ko tiek noteikta nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas definīcija, un nākt klajā ar priekšlikumu jaunai direktīvai, ar kuru tiek noteiktas ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu saistītu nodarījumu definīcijas un kurā minētas attiecīgas par šiem nodarījumiem piemērojamas sankcijas, kam jāiekļaujas noteiktos intervālos.

1.9. EESK pauž dziļas bažas par to, ka Eiropas Savienībā ir ļoti daudz “pastkastītes uzņēmumu”, kuriem ir būtiska nozīme nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanā un nodokļu apiešanā. Komiteja ierosina, ka atbildīgajām iestādēm un jaunajai integrētajai uzraudzības sistēmai ir jāizveido īpašas programmas šo uzņēmumu, kurus pārvalda noteiktas juridiskas sabiedrības, konsultāciju uzņēmumi vai nodokļu konsultanti, uzraudzībai, lai noskaidrotu to patiesos īpašniekus un atbildīgos par šo uzņēmumu darījumiem un izmeklētu to iespējamos noziegumus.

1.10. EESK aicina Eiropas Komisiju apsvērt iespēju nodrošināt, ka AMLA vēl pirms 2026. gada uzsāk darbību pilnā apjomā, tostarp tiešas uzraudzības veikšanu. Jebkurā gadījumā EESK aicina visas iesaistītās iestādes ciešāk sadarboties starpposmā, lai efektīvāk īstenotu spēkā esošos tiesību aktus.

1.11. EESK uzskata, ka ir jāizveido jauns, realitātei atbilstošs un patiess augsta riska trešo valstu saraksts, kurā būtu iekļautas arī visas tās valstis, kas sekmē nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu. Tā arī ierosina Eiropas Komisijai pieņemt noteikumu, ka uzņēmumi un personas, kas iesaistītas finanšu noziegumos vai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanā, ir jāizslēdz no publiskā iepirkuma procedūrām.

1.12. EESK aicina ES un valstu valdības aizsargāt to žurnālistu, darbinieku un ierēdņu dzīvību un neaizskaramību, kuri vēršas pret ekonomisko un politisko korupciju, un uzskata, ka kavēšanās ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/1937 ( 3 ) transponēšanu nav pieļaujama.

2. Eiropas Komisijas priekšlikums un konteksts

2.1. Eiropas Komisija (EK) 2019. gada jūlijā publiskoja nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas/terorisma finansēšanas novēršanas novērtējumu. Paziņojumā un ceturtajā novērtējumā ( 4 ) ir minēti nopietni trūkumi spēkā esošo tiesību aktu īstenošanā un atšķirības starp dalībvalstīm nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas/terorisma finansēšanas novēršanas jomā.

2.2. FIU ) un to sadarbība; krimināltiesību labāka piemērošana un ES lomas stiprināšana pasaulē. Atzinumā par tematu “Cīņa pret krāpšanu nodokļu jomā, nodokļu apiešanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju” Lai risinātu šīs problēmas, Komisija 2020. gada 7. maijā publiskoja nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas/terorisma finansēšanas novēršanas rīcības plānu ( 5 ) un uzsāka tā sabiedrisko apspriešanu. Plāna pamatā bija seši pīlāri: esošo noteikumu efektīva īstenošana; vienots ES noteikumu kopums; ES līmeņa uzraudzība; atbalsts finanšu ziņu vākšanas vienībām () un to sadarbība; krimināltiesību labāka piemērošana un ES lomas stiprināšana pasaulē. Atzinumā par tematu “Cīņa pret krāpšanu nodokļu jomā, nodokļu apiešanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju” ( 6 ) EESK pauda atbalstu plānam un tā steidzamai izstrādei un īstenošanai.

2.3. Pēc tam, kad Padome un Eiropas Parlaments bija to apstiprinājuši, kā arī pēc sabiedriskās apspriešanas Komisija 2021. gada 20. Jūlijā nāca klajā ar tiesību aktu kopumu, kurā iekļauti plāna leģislatīvie priekšlikumi, proti: — regula, ar ko izveido Iestādi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanai (7), — vienots noteikumu kopums, kurš attiecas uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas/terorisma finansēšanas novēršanu un kurā iekļauta daļa tiesību aktu (8), — jauna Sestā direktīva, ar ko pārskata dažus atlikušos tiesību aktus (9) un — reformēta Līdzekļu pārskaitījumu regula, kas aptver kriptoaktīvus (10).

2.4. Tiesību aktu kopuma pamatelements ir jaunas ES iestādes ( AMLA ) izveide, kura uzņemsies tiešas uzraudzības pienākumus un stiprinās koordināciju un sadarbību ar valstu iestādēm. Tā šī iestāde nodrošinās, ka privātais sektors pareizi un konsekventi piemēro ES noteikumus. Proti, tā: — kopā ar valstu iestādēm izveidos vienotu integrētu sistēmu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas/terorisma finansēšanas novēršanas uzraudzībai, — tieši uzraudzīs dažas ar augstāku risku saistītas finanšu iestādes, kas darbojas daudzās ES dalībvalstīs; AMLA būs pilnvarota piemērot sankcijas šiem “atlasītajiem atbildīgajiem subjektiem”, — uzraudzīs un koordinēs valstu uzraudzības iestādes, kas atbildīgas par citām finanšu un nefinanšu iestādēm, un ES noteikumu piemērošanu, kā arī periodiski novērtēs dažas vai visas darbības, kuras veic viena, vairākas vai visas finanšu subjektu uzraudzības iestādes, tostarp novērtēs to instrumentus un resursus, lai nodrošinātu augsta līmeņa uzraudzības standartus un praksi, — veicinās un atbalstīs finanšu ziņu vākšanas vienību (FIU) sadarbību un atvieglos pārrobežu saziņu un kopīgu analīzi.

2.5. Iestādi ( AMLA ) vadīs priekšsēdētājs, izpildvalde piecu locekļu sastāvā un valde ar divām dalībnieku struktūrām un pilnvaru veidiem (uzraudzība un finanšu ziņu vākšanas vienības ( FIU )); to sastāvā būs valstu uzraudzības un izlūkošanas aģentūru vadītāji Eiropas integrētās uzraudzības un finanšu izlūkošanas sistēmu pārvaldības nodrošināšanai. Viens Eiropas Komisijas loceklis būs AMLA vadības struktūru loceklis. Valdē kā novērotāji tiks iekļauti pārstāvji no Eiropas Banku iestādes (EBI) un Eiropas Centrālās bankas (ECB), kuru pilnvaras un instrumenti nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas/terorisma finansēšanas novēršanai – centrālā datu bāze un FiU.net – tiks nodoti jaunajai iestādei. AMLA sāks darboties 2024. gadā, aizpildot visas amata vietas, un tiešu uzraudzību sāks 2026. gadā.

2.6. Ar pirmo ES regulu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanu tiek paplašināts atbildīgo subjektu saraksts, iekļaujot tajā kriptoaktīvu pakalpojumu sniedzējus, kolektīvās finansēšanas platformas un migrācijas operatorus (kuri palīdz ieguldītājiem iegūt attiecīgās valsts uzturēšanās atļauju vai dažos gadījumos pilsonību). Likumības pārbaudes pasākumi un kontrole tiek stiprināti un padarīti skaidrāki. Prasības attiecībā uz trešām valstīm un politiski redzamām personām tiek pārskatītas. Tāpat tiek precizētas prasības attiecībā uz faktiskajām īpašumtiesībām un ieviestas jaunas prasības, lai mazinātu risku, ka noziedznieki varētu slēpties starpnieku aizsegā. Tiek veikti pasākumi, lai novērstu uzrādītāja instrumentu ļaunprātīgu izmantošanu, un attiecībā uz skaidras naudas izmantošanu tiek noteikts maksimālais apmērs 10 000 EUR apmērā.

2.7. Atšķirībā no privātā sektora regulējuma Sestajā direktīvā par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanu uzmanība tiek vērsta uz institucionālo sistēmu un tās pielāgošanu katrā dalībvalstī. Priekšlikums precizē finanšu ziņu vākšanas vienību ( FIU ) pilnvaras, uzdevumus un piekļuvi informācijai, izveido satvaru kopīgai analīzei un nodrošina tiesisko pamatu FIU.net sistēmai. Tiek stiprinātas uzraudzības iestāžu pilnvaras un pilnveidoti mehānismi sadarbībai starp uzraudzības iestādēm un citām iestādēm. Ir paredzēts, ka banku kontu reģistri tiks starpsavienoti.

2.8. Ierosinātā regula par naudas līdzekļu pārvedumiem un dažiem kriptoaktīviem ir pārstrādāta Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/847 ( 11 ) par naudas līdzekļu pārvedumiem, un jaunā priekšlikuma mērķis ir kriptoaktīvu izsekojamības un identifikācijas prasības padarīt līdzīgas tām, kas attiecas uz līdzekļu pārvedumiem. Vienlaikus uz kriptoaktīvu pakalpojumu sniedzējiem attieksies Regula par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu, kas jāievēro citiem finanšu operatoriem.

3. Vispārīgas piezīmes

3.1. Pirmo direktīvu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu pieņēma 1991. gadā. Kopš tā laika ir pieņemtas vēl četras direktīvas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanu un desmitiem citu papildinošu direktīvu, kas attiecas uz finanšu sistēmu vai saistītiem noziegumiem un nodarījumiem. Nav noliedzams, ka šo centienu, kurus ES iestādes uzskata par prioritāriem, rezultāti līdz šim ir neapmierinoši.

3.2. CEPS-ECRI darba grupas ziņojums Šajā jautājumā valda plaša vienprātība, ko jau atspoguļo Komisijas 2019. gadā veiktais novērtējums, tādu iestāžu kā Eiropas Parlaments veiktie novērtējumi, EP 2019. gada marta un 2020. gada jūlija rezolūcija ( 12 ) , Revīzijas palātas 2021. gada jūnija ziņojums “ES centieni apkarot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju banku sektorā ir sadrumstaloti, un to īstenošana ir nepietiekama” ( 13 ) , kā arī lielākā daļa speciālistu, akadēmisko iestāžu un domnīcu veiktās analīzes, it īpašidarba grupas ziņojums ( 14 )

3.3. Dažādas aplēses liecina, ka noziedzīgu iegūtu līdzekļu legalizēšanas apjoms ir no 1 % (Eiropols un Eiropas Komisija) līdz 1,3 % (Revīzijas palāta) no ES27 iekšzemes kopprodukta, proti, no 140 miljardiem līdz 208 miljardiem EUR gadā. Vēl būtiskāka ir Eiropola atziņa, ka tiek atgūts tikai aptuveni 1 % no šīs summas. Pēdējos gados ir bijuši daudzi ar noziedzīgu iegūtu līdzekļu legalizēšanu saistīti skandāli, kuros iesaistītas lielas finanšu iestādes, un ir zīmīgi, ka daudzi no šiem gadījumiem nebūtu atklāti, ja nebūtu piemēroti Eiropas tiesību akti vai uzraudzības iestādes nebūtu iejaukušās. Citiem vārdiem sakot, neraugoties uz Eiropas Komisijas un Eiropas Parlamenta centieniem un gatavību, nav panākts progress, kas liecinātu par panākumiem nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanā.

3.4. Starptautiskā Pētniecisko žurnālistu konsorcija ( ICIJ ) publikācijā par Pandoras dokumentiem vēlreiz ir atspoguļots nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un ar to saistīto noziegumu problēmas mērogs un nodokļu oāžu būtiskā nozīme šo noziegumu veicināšanā. Tāpēc ir grūti saprast, kāpēc dokumentos visbiežāk minētās jurisdikcijas nav ES “jurisdikciju, kas nesadarbojas” sarakstā, un ka Ekonomikas un finanšu padome ir tikko svītrojusi no saraksta citu jurisdikciju, kuras tiesību akti padara neiespējamu uzņēmumu un kontu patieso īpašnieku identificēšanu.

3.5. EESK vērš ES iestāžu un valstu valdību uzmanību uz nepieciešamību stingri aizsargāt to žurnālistu, darbinieku un ierēdņu dzīvību un neaizskaramību, kuri ziņo par ekonomisko un politisko korupciju. Komiteja pauž bažas par to, ka vairākas dalībvalstis nav sākušas Direktīvas (ES) 2019/1937 par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem, transponēšanu, un aicina Komisiju rīkoties, lai līdz 2021. gada beigām nodrošinātu direktīvas steidzamu transponēšanu.

3.6. ES noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršana politikas neveiksmēm un trūkumiem ir vairāki cēloņi, kuriem ir kumulatīva ietekme: i) dažādu ES un dalībvalstu iestāžu pilnvaru sadrumstalotība; ii) vienotas noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanas uzraudzības iestādes trūkums Eiropas Savienībā; iii) ierobežotie līdzekļi, kas pieejami kompetentām ES struktūrām; iv) nepietiekama koordinācija gan prevencijas iniciatīvās, gan centienos vērsties pret konstatētajiem riskiem; v) nepilnības uzraudzības iestāžu un finanšu ziņu vākšanas vienību darbībā daudzās valstīs; vi) ļoti novēlota direktīvu transponēšana un ievērojamas atšķirības starp dalībvalstīm šajā procesā (tādēļ Eiropas Komisija ir uzsākusi administratīvus procesus un tiesvedības); vii) nepietiekama informētība par to, cik svarīgi ir stingri apkarot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un ar to saistītos noziegumus, ievērojamā skaitā valstu; viii) atšķirības, ko izraisa nevienādas nodarījumu definīcijas kriminālkodeksos – sākot ar pašu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un ar to saistītajiem sodiem; ix) saistītu predikatīvu nodarījumu neatbilstoša izmeklēšana, it īpaši trešās valstīs; x) dažu ES valstu valdību nepietiekamā politiskā griba pieņemt un īstenot Eiropas standartus. Ģeogrāfiskās un nozaru atšķirības, ko rada visi minētie faktori, sekmē to, ka finanšu jomas noziedznieki var izveidot savām vajadzībām pilnīgi atbilstošus tīklus nelikumīgu darījumu veikšanai.

3.7. FATF ) saraksts, kam ir ievērojamas nepilnības. Dažos gadījumos sadarbība starp ES iestādēm netiek uzskatīta par vajadzīgu. Tas attiecas uz Eiropas Komisijas un EBI sadarbību ES tiesību aktu pārkāpumu izmeklēšanā, un tādēļ Revīzijas palāta paziņoja, ka šim procesam “trūkst efektivitātes” ( 15 ) . Arī Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) sadarbība ar Eiropas Komisiju ne vienmēr ir efektīva, kad tiek izstrādāts augsta riska trešo valstu saraksts nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanas jomā ( 16 ) . Eiropas Komisijas sarakstu, ko atbalstīja Eiropas Parlaments, Padome galu galā noraidīja, un 2020. gada maijā pieņemtais saraksts ir pielāgots Finanšu darījumu darba grupas () saraksts, kam ir ievērojamas nepilnības.

4. EESK nostāja

4.1. EESK pauž pilnīgu atbalstu Komisijas tiesību aktu kopumam, jo uzskata, ka tā pareiza un drīza īstenošana varētu ievērojami sekmēt iepriekšējā sadaļā īsi aprakstītās neilgtspējīgās situācijas novēršanu. It īpaši Komiteja atbalsta AMLA izveidi un tās struktūru, jo šī iestāde, īstenojot savas tiešās uzraudzības pilnvaras, kļūs par Eiropas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanas uzraudzības (un izlūkošanas) sistēmas pamatu, savā valdē integrējot valstu uzraudzības iestādes un finanšu ziņu vākšanas vienības un citas iesaistītās ES iestādes kā novērotājas.

4.2. EESK piekrīt satura sadalījumam starp pirmo regulu un Sesto direktīvu, kā arī noteikumiem, kuru mērķis ir standartizēt valstu tiesību aktus un atvieglot valstu finanšu ziņu vākšanas vienību un uzraudzības iestāžu darbību svarīgākajās jomās – reģistrēšanā un ziņošanā, kā arī aizdomīgu darījumu izmeklēšanā, izmantojot standartizētus paņēmienus. Uzsvars uz iestāžu dažādo pienākumu izpildi pēc iespējas īsākos termiņos ir ļoti vēlams, lai pārvarētu vienu no galvenajām pašreizējām problēmām. EESK uzskata, ka ierosinātie tiesību akti atbilst Eiropas datu aizsardzības satvaram un privātpersonu un uzņēmumu tiesībām, ko galu galā aizsargās Eiropas Savienības Tiesa (EST).

4.3. CEPS-ECRI ziņojumā: “Centieni apturēt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vai vismaz ievērojami samazināt tās apmēru ir morāls pienākums jebkurā demokrātiskā sabiedrībā, kurā visi iedzīvotāji ir brīvi un vienlīdzīgi likuma priekšā, taisnīgas sadarbības sistēmā (..). Skaidrības trūkums, kavēšanās un neefektivitāte tikai sekmēs nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu.” EESK aicina valstu valdības un Eiropas pilsoniskās sabiedrības organizācijas atbalstīt minētā tiesību aktu kopuma pieņemšanu un pienācīgu īstenošanu. Pašreizējās situācijas saglabāšana nav ne ES, ne dalībvalstu interesēs. Vēl jo mazāk tāpēc, ka cīņai ar Covid-19 pandēmijas ekonomiskajām un sociālajām sekām un ietekmi uz sabiedrības veselību, kā arī ekonomikas atveseļošanai ir nepieciešams, lai dalībvalstis un ES būtiski palielinātu publiskā sektora resursus. Kā teiktsziņojumā: “Centieni apturēt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vai vismaz ievērojami samazināt tās apmēru ir morāls pienākums jebkurā demokrātiskā sabiedrībā, kurā visi iedzīvotāji ir brīvi un vienlīdzīgi likuma priekšā, taisnīgas sadarbības sistēmā (..). Skaidrības trūkums, kavēšanās un neefektivitāte tikai sekmēs nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu.” ( 17 )

4.4. EESK apzinās publiskā un privātā sektora partnerības nozīmi šajā jomā. Dažās valstīs pētniecību galvenokārt veic privātais sektors ( 18 ) . Komiteja aicina ES iestādes, īstenojot tiesību aktu kopumu, darīt visu iespējamo, lai veicinātu valstu uzraudzības iestāžu un finanšu ziņu vākšanas vienību darbības uzlabošanu, kā arī iespējami veicināt publiskā un privātā sektora partnerību šajā jomā.

4.5. AMLA ) izveidot pilsoniskās sabiedrības konsultatīvo struktūru Lai paaugstinātu ekonomisko un fiskālo noziegumu apkarošanas efektivitāti, daudzās valstīs, iespējams, nepieciešamas pārmaiņas kultūrā un pilsoniskās sabiedrības plašāka līdzdalība. Tas bija viens no iemesliem, kāpēc EESK nāca klajā ar priekšlikumu par Eiropas paktu cīņai pret nodokļu noziegumiem, nodokļu apiešanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu ( 19 ) . Šajā saistībā arī EP atbalsta “(..) sabiedrības uzticības atjaunošanu, taisnīgas un pārredzamas nodokļu sistēmas un taisnīguma nodokļu jomā nodrošināšanu” ( 20 ) . Lai to panāktu, EESK ierosina Eiropas Iestādē nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai () izveidot pilsoniskās sabiedrības konsultatīvo struktūru ( 21 ) (tā varētu būt Eiropas Komisijas pakļautībā esoša struktūra, kurā līdzdarbojas arī AMLA), kas pavērtu pilsoniskās sabiedrības organizācijām un pašai Komitejai iespēju aktīvāk iesaistīties nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanā un to veicināt ar savu pieredzi un priekšlikumiem. ES iestādēm un organizētajai pilsoniskajai sabiedrībai ir jārīkojas kopīgi, informējot Eiropas iedzīvotājus par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un ar to saistīto noziegumu būtisko nelabvēlīgo ietekmi uz sabiedriskajiem labumiem un taisnīguma un godīguma principiem, kas ir demokrātijas pamatā.

4.6. Eiropola un citi eksperti uzskata, ka kopš Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana un ar to saistītie noziegumi, it īpaši tie, kas izdarīti ar elektroniskiem līdzekļiem un izmantojot kriptovalūtu un citus kriptoaktīvus, ir gājuši plašumā ( 22 ) . Tāpēc EESK uzskata, ka ir jāpieņem regula, kas paredzētu, ka tie ir jāuzlūko tāpat kā citi darījumi, un noteiktu, ka ir obligāti jāuzrāda patiesie īpašnieki. Priekšlikums regulai par kriptoaktīvu tirgiem ( 23 ) ir solis virzībā uz vispārēju regulējumu, un tai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, bet tā neaizstāj visus instrumentus, kas vajadzīgi, lai pasargātu sevi no šo finanšu produktu radītajiem finanšu riskiem un noziedzīgiem nodarījumiem.

4.7. EESK, EP un citas iestādes ir uzsvērušas risku, ko rada simtiem tūkstošu Eiropas Savienībā pastāvošo “pastkastītes uzņēmumu” ( 24 ) , kurus pārvalda noteiktas juridiskas sabiedrības, konsultāciju uzņēmumi vai nodokļu konsultanti un kurus vairumā gadījumu izmanto nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un citiem saistītiem predikatīviem nodarījumiem, kā arī nodokļu apiešanai. Caur šiem uzņēmumiem plūst kapitāls milzīgā apmērā. Kompetentajām iestādēm pašlaik un jaunajai Eiropas uzraudzības sistēmai būs jāizveido īpašas programmas, ar ko īsteno noteikumus šo uzņēmumu faktisko īpašnieku un veikto darījumu emitentu un saņēmēju identificēšanai, lai par daudzu šo uzņēmumu pastrādātajiem ekonomiskiem un finanšu noziegumiem būtu iespējams saukt pie atbildības. Nevienā dalībvalstī nedrīkstētu atļaut reģistrēt nevienu uzņēmumu vai jebkāda cita veida struktūru, kuru var izmantot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanas operācijām un kuras patiesie īpašnieki nav zināmi vai ir saistīti ar šādām darbībām.

4.8. EESK uzskata, ka dalībvalstīm ir steidzami jāpabeidz transponēt Direktīvu 2018/1673, kurā paredzēta vienota nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas nozieguma definīcija. EESK ierosina pieņemt jaunu direktīvu, ar ko dalībvalstu tiesību aktos tiktu noteiktas vienotas attiecīgo noziedzīgo nodarījumu definīcijas un paredzēts, ka par šiem nodarījumiem piemērotajiem sodiem ir jābūt noteiktā diapazonā. LESD 83. pantā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana un ar to saistīti pārrobežu nodarījumi skaidri minēti starp tiem, kuru definīcijas un sodus par tiem var saskaņot ar Eiropas minimālajiem noteikumiem.

4.9. EESK aicina Eiropas Komisiju apsvērt iespēju nodrošināt, ka AMLA vēl pirms 2026. gada uzsāk darbību pilnā apjomā, tostarp tiešas uzraudzības veikšanu. Jebkurā gadījumā EESK aicina Eiropas Komisiju un citas iesaistītās iestādes līdz tam stiprināt sadarbību, lai efektīvāk īstenotu spēkā esošos tiesību aktus, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Revīzijas palātas piezīmes. Tas īpaši attiecas uz EBI un tās jauno komiteju nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai, ECB un Eiropolu. EESK arī aicina Eiropas Komisiju, EĀDD un Eiropolu pēc iespējas drīzāk no jauna veikt analīzi par trešām valstīm, kas varētu tikt iekļautas jaunajā ES sarakstā, kurā minētas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanas jomā nesadarbīgas jurisdikcijas.

4.10. EESK atzinīgi vērtē ievērojamo nozīmi, kāda Eiropas Prokuratūrai varētu būt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanā, un aicina Eiropas iestādes un dalībvalstis nekavējoties veicināt tās izveidi pilnā apjomā. Tā pauž nožēlu par kavēkļiem, ko dažas valdības, it īpaši dažu valstu, kuras nesen rotācijas kārtībā bija ES prezidentvalstis, valdības, ir radījušas šīs darbības pabeigšanai. Komiteja piekrīt EP aicinājumam Eiropas Komisijai apsvērt priekšlikumu izveidot Eiropas satvaru pārrobežu finanšu un nodokļu noziegumu izmeklēšanai.

4.11. Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas transnacionālās būtības dēļ ir jāpastiprina koordinācija starp valstu policijas spēkiem un izlūkdienestiem. Tomēr EESK uzskata, ka būtu ļoti lietderīgi piešķirt Eiropolam plašākas pilnvaras un pietiekamus cilvēkresursus un materiālos resursus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas, terorisma finansēšanas un transnacionālās organizētās noziedzības apkarošanai, kā arī valstu policijas spēku koordinēšanai. Eiropas Prokuratūras, jaunās AMLA un Eiropola darbības efektīva koordinācija varētu būt jaunā tiesību aktu kopuma praktisko panākumu pamatā.

4.12. EESK uzskata, ka ir jāizveido jauns, realitātei atbilstošs un patiess nesadarbīgu jurisdikciju saraksts. Tā arī ierosina Komisijai izstrādāt direktīvu, kas noteiktu, ka uzņēmumi un personas, kuras iesaistītas finanšu noziegumos vai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanā, ir pilnībā jāizslēdz no publiskā iepirkuma procesa.

4.13. EESK arī uzskata, ka pašreizējā dalībvalstu finanšu ziņu vākšanas vienību ( FIU ) sadarbība būtu jāturpina un jāintegrē jaunās AMLA struktūrā. Nedrīkst zaudēt informāciju un stratēģiskās saites, kas gadu gaitā izveidojušās starp dažādu dalībvalstu finanšu ziņu vākšanas vienībām ( FIU ).

4.14. Liela daļa nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas darbību notiek ārpus finanšu sistēmas, izmantojot skaidru naudu, lai iegādātos preces, kas pēc tam tiek legalizētas vai uzglabātas, vai veicot konkrētus komercdarījumus. EESK aicina Komisiju apsvērt, kā ierosināto tiesību aktu kopumu varētu visefektīvāk piemērot mākslas darbu tirgum, augstvērtīgiem aktīviem un to uzglabāšanai brīvostās, muitas noliktavās un īpašajās ekonomiskajās zonās, kā arī dažiem komercdarījumiem, tostarp tādiem, kas saistīti ar bezprocentu aizdevumiem, kurus atmaksā galamērķa valstī, ieguldījumiem nekustamajā īpašumā un darījumiem ar azartspēļu uzņēmumiem. Attiecīgā gadījumā šādu pārdomu rezultātiem vajadzētu būt par pamatu turpmākiem priekšlikumiem tiesību aktiem, kas paredzēti nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un ar to saistītu nodarījumu apkarošanai.

4.15. Vairuma pilsoniskās sabiedrības bezpeļņas organizāciju darbība stiprina demokrātiju, nodrošinot līdzdalības iespējas, un šīs organizācijas arī veido ekonomikas sektoru, kura vērtība pieaug. Daudzas no tām reāli cīnās pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un palīdz atklāt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas praksi. Tomēr iespējams, ka dažkārt pilsoniskās sabiedrības bezpeļņas organizācijas tiek izmantotas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas operācijās. Šā iemesla dēļ, izstrādājot politikas pasākumus, kas vērsti uz pilsoniskās sabiedrības bezpeļņas organizācijām, riska novērtējums šajā sektorā jāveic ļoti piesardzīgi, lai atklātu gadījumus, kad šādas organizācijas tiek izmantotas nelikumīgiem mērķiem, tomēr neveicinot ierobežojumus to attīstībai un neļaujot autoritārām valdībām vērties pret kritiski noskaņotām organizācijām.

5. Īpašas piezīmes

5.1. NFT ) NFT (tirgus) operatorus. Tāpat ir jāuzrauga “bezskaidras naudas darījumi”, ko izmanto nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai. Līdztekus tam, ka pandēmijas laikā ir palielinājies virtuālu darījumu skaits un arvien vairāk tiek izmantoti kriptoaktīvi, ir paplašinājies savstarpēji neaizvietojamu žetonu ( ( 25 ) tirgus, kurā nauda tiek pārvietota pāri robežām (2,5 miljardi USD 2021. gada pirmajā pusē), izmantojot blokķēdes tehnoloģiju. EESK ierosina atbildīgo subjektu sarakstā iekļaut(tirgus) operatorus. Tāpat ir jāuzrauga “bezskaidras naudas darījumi”, ko izmanto nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai.

5.2. Pandēmija ir mazinājusi skaidras naudas izmantošanu. Šī iemesla dēļ un arī tāpēc, ka pieņemts lēmums pārtraukt 500 EUR naudaszīmju drukāšanu, noziedznieki spiesti “legalizēt” šo naudu un ievadīt to reālajā ekonomikā. Tāpēc EESK iesaka Eiropas Komisijai apsvērt iespēju pazemināt skaidras naudas darījumu robežvērtību zem 10 000 EUR, ņemot vērā atšķirīgo situāciju dažādās dalībvalstīs.

5.3. EESK uzskata, ka finanšu ziņu vākšanas vienību pareizai darbībai ir svarīga nozīme. Tāpēc ir vajadzīgi pietiekami un augsta līmeņa tehniskie resursi un cilvēkresursi. Nodrošinot saderīgus standartus, procedūras un IT rīkus, kā arī pietiekamu un salīdzināmu apmācību visiem darbiniekiem, ir jāstiprina to spēja sadarboties ar citām finanšu ziņu vākšanas vienībām un ES iestādēm. Iestādei nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai būtu jāsadarbojas ar kompetentajām valsts iestādēm, lai paaugstinātu savas darbības efektivitāti. Komiteja aicina valstu valdības, it īpaši tās, kas minētas konkrētām valstīm adresētajos Eiropas pusgada ieteikumos, par prioritāti izvirzīt mērķi nodrošināt finanšu ziņu vākšanas vienību netraucētu darbību un veicināt efektīvu sadarbību ar Eiropas iestādēm.

5.4. EESK uzskata, ka augsta profesionālā kvalitāte, pieredze, neatkarība, proti, aizstāvot tikai ES intereses un vērtības, un AMLA vadītāju un citu tās darbinieku godīgums ir būtiski faktori, kas ietekmē iestādes pareizu darbību. Tāpēc atlases procesam ir jābūt stingram un pārredzamam. Komiteja ierosina Komisijai sagatavot to principu un vērtību sarakstu, kas ir pamatā sākotnējam darbā pieņemšanas procesam un ko var ņemt vērā ētikas kodeksā, kurš jāizstrādā un jāapstiprina iestādes struktūrvienībām.

5.5. EESK vēlreiz norāda uz savu priekšlikumu ( 26 ) , kas saskan ar EP priekšlikumu un kas paredz pakāpeniski izbeigt ieguldītājiem paredzētas sistēmas uzturēšanās atļaujas iegūšanai un aizliegt sistēmas pilsonības iegūšanai, kā arī vienlaikus stingri pārbaudīt, vai personas, kuras tās izmantojušas, ir izpildījušas savas juridiskās saistības izcelsmes valstī un nav iesaistītas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas darbībās.

5.6. EESK ierosina Eiropas Komisijai izveidot datubāzi ar mērķi sniegt MVU informāciju par sankcijām, kas tiek piemērotas privātpersonām un uzņēmumiem par teroristu finansēšanu, un par to ilgumu.

5.7. Iestādei nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai ir jāsaņem budžets, kas ir pietiekams, lai pārvarētu galvenos izaicinājumus, kuri tai radīsies saistībā ar tās mērķiem un uzdevumiem. Efektīva nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošana ievērojami uzlabos nodokļu ieņēmumus dalībvalstīs, kurām jānodrošina zaļā un digitālā pārkārtošanās un taisnīga tās norise, kā arī palīdzēs uzlabot to sociālo un politisko kohēziju. Uzmanība būtu jāpievērš izmaksām, kas uzņēmumiem rodas, pildot jaunās juridiskās saistības, kuru efektivitāte būtu regulāri jāizvērtē. EESK ierosina AMLA finansēt no ES budžeta.

5.8. Būtisks aspekts centienos sekmīgi apkarot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu ir labu starpsavienotu kontu, īpašumu, trastu vai pilnvaroto, kā arī darījumu datubāzu un reģistru pieejamība, un tas, ka tie ir viegli piekļūstami pilnvarotām personām. Pieaugot šo reģistru un datubāzu apjomam un ātrumam, ar kādu tiem var piekļūt, pieaug prasības attiecībā uz persondatu aizsardzību. EESK uzskata, ka šis jautājums ir jārisina ar vislielāko uzmanību.

Briselē, 2021. gada 8. decembrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja Christa SCHWENG

(1) COM(2020) 593 final.

(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/1673 (2018. gada 23. oktobris) par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanu ar krimināltiesībām (OV L 284, 12.11.2018., 22. lpp.).

(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1937 (2019. gada 23. oktobris) par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem (OV L 305, 26.11.2019., 17. lpp.).

(4) COM(2019) 360 final, COM(2019) 370 final, COM(2019) 371 final un COM(2019) 372 final (2019. gada 24. jūlijs).

(5) C(2020) 2800.

(6) OV C 429, 11.12.2020., 6. lpp.

(7) COM(2021) 421 final.

(8) COM(2021) 420 final.

(9) COM(2021) 423 final.

(10) COM(2021) 422 final.

(11) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/847 (2015. gada 20. maijs) par līdzekļu pārvedumiem pievienoto informāciju un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1781/2006 (OV L 141, 5.6.2015., 1. lpp.).

(12) EP 2019. gada 26. marta rezolūcija par finanšu noziegumiem, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu (OV C 108, 26.3.2021., 8. lpp.) un EP 2020. gada 10. jūlija rezolūcija.

(13) Revīzijas palātas Īpašais ziņojums 13/2021.

(14) CEPS-ECRI darba grupas ziņojums “Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršana ES”, 2021. gada janvāris..

(15) Revīzijas palāta, turpat, 86. punkts. Desmit gadus Eiropas Banku iestādes (EBI) uzraudzības padome pēc savas iniciatīvas nav veikusi nevienu izmeklēšanu noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanas jomā. Tā kā tai nav juridiska pienākuma noteiktā termiņā atbildēt uz pieprasījumiem, tā ir izmeklējusi tikai divas no četrām Eiropas Komisijas iesniegtajām sūdzībām.

(16) Revīzijas palāta, turpat, 26. un 28. punkts.

(17) CEPS-ECRI, turpat, 2. lpp.

(18) CEPS-ECRI, turpat, 4. lpp.

(19) EESK atzinuma par tematu “Cīņa pret krāpšanu nodokļu jomā, nodokļu apiešanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju” (OV C 429, 11.12.2020., 6. lpp.) 3.4., 3.5. un 3.6. punkts.

(20) EP 2020. gada 10. jūlija rezolūcija par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas/terorisma finansēšanas novēršanas rīcības plānu.

(21) Kopš EBI, EVTI (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde) un EAAPI (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde) izveides, lai atvieglotu apspriešanos ar ieinteresētajām personām, šajās iestādēs ir izveidotas ieinteresēto personu grupas, kuru sastāvā ir gan locekļi, kas proporcionāli pārstāv privātus uzņēmumus, patērētājus, lietotājus, nozares uzņēmumu darba ņēmējus, gan arī augstākā līmeņa akadēmisko aprindu pārstāvji.

(22) Europols–Eiropas Finansiālo un ekonomisko noziegumu apkarošanas centrs, “Enterprising criminals. Europe’s fight against the global networks of financial and economic crime” (Noziedznieki, kas veic uzņēmējdarbību. Eiropas cīņa pret finanšu un ekonomiskās noziedzības globālajiem tīkliem) (2020. gada jūnijs); un WCA, “COVID 19 opened the doors for a new wave of money laundering” (Covid-19 ir pavēris ceļu jaunam nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas vilnim).

(23) COM(2020) 593 final.

(24) “Pastkastītes uzņēmums” jeb “fiktīvs uzņēmums” – uzņēmums, kurš neveic faktisku saimniecisko darbību valstī, kurā tas reģistrēts, un kurā darbinieku nav vai kurā ir tikai daži darbinieki. Dažkārt tos izmanto nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai, nodokļu vai Darba ņēmēju norīkošanas direktīvas apiešanai. Skatīt: Parlamentārās izpētes pakalpojumu ģenerāldirektorāts (2018. gada oktobris), “An overview of shell companies in the European Union” (Pārskats par pastkastītes uzņēmumiem Eiropas Savienībā); SVF, F & D (2019. gada septembris), Damgaard, Elkjaer un Johannesen, “The Rise of Phantom Investments” (Fiktīvu ieguldījumu pieaugums); kā arī EESC atzinumu par tematu “Cīņa pret krāpšanu nodokļu jomā, nodokļu apiešanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju” (OV C 429, 11.12.2020., 6. lpp.).

(25) Reuters (2021. gada 6. jūnijs), “NFT sales volume”.

(26) OV C 47, 11.2.2020., 81. lpp., un OV C 429, 11.12.2020., 6. lpp.