LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 14.12.2010 
SEC(2010) 1548 gal īgā redakcija 
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
Pavaddokuments  
 
Priekšlikums  
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, 
par jurisdikciju un spriedumu atz īšanu un izpildi civilliet ās un komercliet ās 
(Pārstrādāta redakcija) 
  
{COM(2010) 748 gal īgā redakcija} 
{SEC(2010) 1547 gal īgā redakcija} 
LV    LV  
1. VISPĀRĪGA INFORM ĀCIJA, APSPRIEŠANA UN SPECI ĀLĀS ZINĀŠANAS  
Padomes Regula (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atz īšanu un izpildi civilliet ās 
un komercliet ās (saukta ar ī "Brisele I"), kas st ājās spēkā 2002. gada mart ā, ir pamats Eiropas 
tiesu iestāžu sadarb ībai civilliet ās un komercliet ās. Ar to nosaka tiesu, kas ir kompetenta 
risināt pārrobežu str īdus, un nodrošina cit ā dalībvalstī pieņemtu spriedumu vienk āršotu 
atzīšanu un izpildi. Kaut ar ī kopumā tiek uzskat īts, ka regula darboj as labi, apspriešan ās ar 
ieinteresētajām personām un vair āki Komisijas veiktie p ētījumi liecina par nepieciešam ību to 
grozīt. Tas saskan ar ī ar Stokholmas programmu, kur ā ir izteikts aicin ājums atcelt atlikušos 
ierobežojumus pilso ņu un uzņēmumu ties ību īstenošanai.  
Sagatavojot regulas p ārskatīšanu, Komisija apspried ās ar plaš ām ieinteres ēto personu 
aprindām un neatkar īgiem ekspertiem. Komisija 2009. gada apr īlī pieņēma Zaļo grāmatu par 
publisko apspriešanos un pas ūtīja četrus pētījumus par daž ādiem reformas aspektiem. 
Empīriskie dati, kas bija vajadz īgi ietekmes nov ērtējuma sagatavošanai, tika ieg ūti, veicot v ēl 
vienu neatkar īgu pētījumu un Eiropas biznesa pane ļa apsekojumu. Komisija organiz ēja arī 
divas lielas konferences, san āksmi ar valstu ekspertiem un divas san āksmes ar š ķīrējtiesas 
ekspertiem. Papildu koment ārus iesniedza Komisijas starpdienestu vad ības grupa.  
2. PROBLĒMAS DEFIN ĪCIJA, MĒRĶI UN POLITIKAS RISIN ĀJUMU NOV ĒRTĒJUMS  
2.1. SPRIEDUMU BR ĪVA APRITE 
2.1.1.  Problēmas defin īcija un apjoms 
Vienā dalībvalstī pieņemts spriedums cit ā dalībvalstī nestājas spēkā automātiski, tas ir 
jāapstiprina un j āpasludina par izpild āmu īpašā starpposma tiesas proced ūrā, ko sauc par 
"exequatur" jeb sprieduma atz īšanas un izpild āmības deklar āciju. Šī procedūra ir dārga un 
laikietilpīga. Vienk āršā lietā ES vidēji tā izmaksā 2200 euro. Š ī summa var pieaugt vair ākas 
reizes, ka lieta ir sarež ģīta vai tiek apstr īdēta (līdz aptuveni 12 700 euro). Pie ņemot, ka 25 % 
no visām lietām ir sarež ģītas, kopējie sprieduma atz īšanas un izpild āmības deklar ācijas 
procedūras izdevumi ES p ārsniedz 47 miljonus euro gad ā. Sprieduma atz īšanas un 
izpildāmības deklar ācijas saņemšanai vajadz īgais laiks sv ārstās no daž ām dienām līdz 
vairākiem mēnešiem, p ārsūdzības gadījumos – l īdz pat diviem gadiem. Vair āk nekā 90 % no 
lietām proced ūra ir formalit āte, jo nav pamatojumu, lai atteiktu atz īšanu un izpildi; p ārsūdzēti 
tiek tikai daži l ēmumi, un p ārsūdzības tikai retos gad ījumos ir veiksm īgas. Sprieduma 
atzīšanas un izpild āmības deklar ācijas proced ūra vēl vairāk apgrūtina jau t ā sarežģīto 
pārrobežu tiesved ību, kas attur uz ņēmumus no p ārrobežu dar ījumiem.  
2.1.2.  Mērķi 
• Šīs priekšlikuma da ļas īpašais mērķis ir panākt spriedumu patiesi br īvu apriti vis ās civilajās 
un komercliet ās.  
2.1.3.  Izvēlētie politikas risin ājumi 
• 1. politikas risin ājums . Status quo  
LV    LV • 3. politikas risin ājums.  Saglabāt spriedumu atz īšanas un izpild āmības deklar āciju, daļēji 
atvieglojot pras ītāja slogu  
• 4.A politikas risin ājums . Atcelt spriedumu atz īšanas un izpild āmības deklar ācijas 
procedūru, vienlaikus nosakot nepieciešamos aizsardz ības līdzekļus aizstāvības tiesību 
aizsardzībai. Tom ēr spriedumu atz īšanas un izpild āmības deklar ācija tiks saglab āta 
spriedumiem goda aizskaršanas un neslavas celšanas liet ās un kolekt īvo prasību 
tiesvedībās. 
2.1.4.  Ieteicamā 4.A politikas risin ājuma ietekmes anal īze: Spriedumu atz īšanas un 
izpildāmības deklar ācijas proced ūras atcelšana un nepieciešamo aizsardz ības 
līdzekļu noteikšana 
a) Efektivitāte. Ar šo risin ājumu tiktu piln ībā īstenots m ērķis radīt spriedumu patiesi br īvu 
apriti Eiropas Savien ībā. b) Galvenās ietekmes jomas . i) Saimniecisk ā ietekme . Spriedumu 
atzīšanas un izpild āmības deklar ācijas atcelšana likvid ētu izmaksas un kav ējumus, ko rada 
pašreizējā spriedumu atz īšanas un izpild āmības deklar ācijas proced ūra, tādējādi ļaujot ES 
uzņēmumiem un pilso ņiem ietaup īt lielu da ļu no pašreiz ējām izmaks ām, kas ir gandr īz 
48 miljoni euro gad ā. Lielākajā daļā lietu, kur ās ārvalstu sprieduma izpild āmību atbildētājs 
neapstrīd, prasītājam būtu jāsedz tikai minim āli izdevumi par tulkojumiem, jo, ieviešot 
standartiz ētas veidlapas, tiktu atcelta pras ība tulkot visu sprieduma tekstu. Izmaksas par 
sprieduma pilna teksta tulkošanu un maks a par juridiskajiem pakalpojumiem turpin ātu pieaugt 
tikai sarež ģītās lietās. Šis risin ājums veicin ātu arī uzņēmumu, jo īpaši MVU, plaš āku 
iesaistīšanos pārrobežu dar ījumos. Šobr īd tikai 25 % no 20 miljoniem Eiropas MVU veic 
pārrobežu dar ījumus; t.i., 15 miljoni MVU var ētu izvērst uzņēmējdarbību citās dalībvalstīs. 
39 % no šiem MVU b ūtu daudz vair āk ieinteres ēti uzsākt pārrobežu dar ījumus, ja spriedumu 
atzīšanas un izpild āmības deklar ācijas proced ūra tiktu atcelta. Pat ja tikai ceturt ā daļa no tiem 
to arī faktiski dar ītu, iekšējā tirgū ienāktu 1,4 miljoni MVU. ii) Pamatties ības. Spriedumu 
atzīšanas un izpild āmības deklar ācijas atcelšana tiktu papildin āta ar procedur āliem 
aizsardzības līdzekļiem, kas nodrošin ātu to, ka nevar tikt atz īts un izpild īts spriedums, kas 
pieņemts, pārkāpjot tiesības uz taisn īgu tiesu un ties ības uz aizst āvību. Šis risin ājums tādējādi 
būtu saderīgs ar Hartu, jo īpaši ar tās 47. pantu. T ā kā pamatojumi, kurus var izvirz īt pret 
ārvalstu sprieduma izpildi, kopum ā atbilst pamatojumiem, kurus šobr īd iespējams izvirz īt 
spriedumu atz īšanas un izpild āmības deklar ācijas proced ūras kontekst ā, juridisk ās 
aizsardzības līmenis pārrobežu tiesved ībā netiktu pazemin āts salīdzinājumā ar status quo . iii) 
Finansiālās izmaksas . Dalībvalstīm rastos izmaksas saist ībā ar nepieciešam ību iepazīstināt 
juridisko profesiju p ārstāvjus ar jaunaj ām proced ūrām. Šīs izmaksas b ūtu minimālas, ja valstu 
procedūras attiecībā uz aizsardz ības līdzekļiem tiktu veidotas p ēc to proced ūru parauga, kas 
pieņemtas saska ņā ar Eiropas instrumentiem, ar kuriem ir atcelta spriedumu atz īšanas un 
izpildāmības deklar ācijas proced ūra dažiem pras ību veidiem. Priekšlikums ietvers ar ī 
standarta veidlapu, kas paredz ēta tiešas izpildes veicin āšanai.  
LV    LV 2.1.5.  Izvēlēto risinājumu un ieteicam ā 4.A politikas risin ājuma salīdzinājums  
Mērķi/ietekme 1. risin ājums. 
Status quo  3. risinājums. 
Samazināts slogs 
prasītājam 4.A risinājums. 
Exequatur  
atcelšana 
Atlikušo š ķēršļu novēršana 
spriedumu br īvai apritei 0 + ++ 
Saimniecisk ā ietekme 0 + + 
Finansiālās izmaksas 0 – – 
Pamatties ības 0 0 0 
 
2.2. REGULAS DARB ĪBA STARPTAUTISKAJ Ā TIESISKAJ Ā SISTĒMĀ  
2.2.1.  Problēmas defin īcija  
• Regulas normas par jurisdikciju šobr īd nav piem ērojamas (ar dažiem iz ņēmumiem), ja 
atbildētāja domicils ir ārpus ES, t āpēc šajos gad ījumos regul ā ir atsauces uz valstu ties ību 
aktiem (t.s. "p ārējie jurisdikcijas jaut ājumi"). ES dal ībvalstīs noteikumi par jurisdikciju 
trešo valstu atbild ētājiem ievērojami atš ķiras. Ja atbild ētāja domicils ir ārpus Eiropas 
Savienības 
• Eiropas pilso ņiem un uz ņēmumiem nav vien ādas piekļuves tiesu iest ādēm, 
• uzņēmumiem, kas veic uz ņēmējdarbību iekšējā tirgū, tiek radīti nevienl īdzīgi nosacījumi, 
kas savuk ārt var izrais īt konkurences trauc ējumus, 
• nav nodrošin āta izpilde Eiropas ties ību aktiem, ar kuriem aizsarg ā vājākās puses (t.i., 
patērētājus, apdrošin ātos, u.tml.). 
2.2.2.  Mērķi 
• Īpašais mērķis ir uzlabot pieejam ību tiesu iest ādēm, tiesisko noteikt ību un ES pilso ņu un 
uzņēmumu aizsardz ību strīdos, kas saist īti ar trešām valstīm.  
2.2.3.  Izvēlēto politikas risin ājumu anal īze 
• 1. politikas risin ājums. Status quo   
• 3.A politikas risin ājums . Minimāla saskaņošana noteikumiem par jurisdikciju (3.A 
risinājums)  
• 4.A politikas risin ājums . Jurisdikcijas noteikumu piln īga harmoniz ācija  
LV    LV 2.2.4.  Ieteicamā 4.A politikas risin ājuma ietekmes anal īze: Jurisdikcijas noteikumu piln īga 
harmoniz ācija 
a) Efektivitāte. Jurisdikcijas noteikumu piln īga harmoniz ācija nodrošin ātu pilnīgu un vien ādu 
tiesu iestāžu pieejam ību Eiropas ties ās. Pieejam ība tiesu iest ādēm būtu arī pilnībā pārredzama, 
jo visi noteikumi par starptauti sko jurisdikciju  tiktu konsolid ēti vienā dokument ā – 
pārskatītajā regulā. Šis risin ājums likvid ētu arī mākslīgo atšķirību starp atbild ētājiem ar 
domicilu ES un treš ās valstīs. Šī atšķirība vairs nepast āv jaunākajos ES ties ību aktos, īpaši 
Regulā 4/2009 par uztur ēšanas saist ībām un Komisijas priekšlikum ā regulai par mantošanu un 
testamentiem. b) Galven ās ietekmes jomas. i) Saimniecisk ā ietekme. Šis risinājums 
palielinās ES uzņēmumu iesp ējas piedal īties tiesas pr āvās ES, nevis ārpus tās. Tā rezultātā 
mazināsies ES uz ņēmumu vid ējie tiesved ības izdevumi un kav ējumi, jo tiesved ība Eiropas 
tiesiskuma telp ā parasti ir l ētāka un vienk āršāka nekā tiesvedība valstī, kas atrodas ārpus ES. 
Attiecībās ar trešām valstīm tiesu iest āžu sadarb ība bieži vien nav paredz ēta, un ģeogrāfiskais 
attālums līdz kompetentajai tiesai visticam āk palielin ās izmaksas saist ībā ar liecinieku un 
pušu ierašanos personiski. Turkl āt, noteikumu harmoniz ācija attiec ībā uz trešo valstu 
atbildētājiem paaugstin ās tiesisko noteikt ību un paredzam ību, kas savuk ārt iespējami veicin ās 
izmaksu ietaup ījumus iesaist ītajiem uz ņēmumiem. Uzlabots tiesiskais regul ējums varētu arī 
veicināt to, ka liel āks skaits uz ņēmumu iesaist īsies pārrobežu dar ījumos. Turkl āt tiktu nov ērsti 
iespējamie konkurences trauc ējumi, kas rodas no atš ķirībām valstu noteikumos par 
jurisdikciju. MVU . Izmaksu ietaup ījumi būs īpaši izdev īgi MVU, kam nav l īdzekļu, lai 
piedalītos sarež ģītā starptautisk ā tiesvedībā tādā pašā veidā kā lielie uz ņēmumi. ii) 
Finansiālās izmaksas . 4.A risin ājums izrais īs tikai minim ālas izmaksas dal ībvalstīm vai arī 
šādu izmaksu neb ūs. iii) Pamatties ības. Pilnīga saska ņošana uzlabotu v ājāko pušu 
(patērētāju, darba ņēmēju u.tml.) piek ļuvi tiesas iest ādēm saskaņā ar Hartas 38. un 47. pantu, 
jo tiktu garant ēta to piek ļuve ES tiesai str īdos, kuros ir iesaist īti atbildētāji no trešām valstīm. 
Turklāt Eiropas uz ņēmumiem šis risin ājums nodrošin ātu pilnīgu piekļuvi tiesas iest ādēm 
tiesvedībā, kurā iesaistīti atbildētāji no treš ām valstīm. Forum necessitates izveide 
nodrošinātu Eiropas uz ņēmumiem piek ļuvi ES tiesai gad ījumus, kad nav jurisdikcijas 
nevienai citai tiesai, kas garant ē taisnīgu tiesu. Visbeidzot, īpaši trešo valstu atbild ētājiem 
domātas tiesas ieviešana uzlabotu tiesu iest āžu pieejam ību uzņēmumiem no t ām dalībvalstīm, 
kurās šobrīd nav sal īdzināmu noteikumu šo valstu ties ību aktos. iii) Sociālā ietekme . Šis 
risinājums nodrošin ātu to, ka v ājākām pusēm saglab ātos aizsardz ība, kas tām piešķirta ar 
obligātiem ES ties ību aktiem. iv) Trešās valstis . 4.A risin ājuma ietekme uz treš ām valstīm 
būs atkarīga no saska ņoto jurisdikcijas noteikumu b ūtības. Pret paredz ēto forum necessitates  
izveidošanu un "visaptverošu" ju risdikcijas noteikumu, t.i., t ādu, kas balst īts īpašuma, kas 
saistīts ar strīdu, atrašanos teritorij ā, diplomātiskā līmenī nevarētu būt iebildumi. Gluži pret ēji, 
ietekme uz treš ām valstīm būtu pozitīva, jo dalībvalstīm nebūtu tiesības saglab āt savos ties ību 
aktos labv ēlīgākus nosac ījumus attiec ībā uz pieejam ību tiesu iest ādēm. Ja ats āktos 
starptautiskas sarunas par pasaules m ēroga spriedumiem, ietekme uz ES sarunu nost ājas 
pārskatīšanu tāpat būtu atkarīga no saska ņoto noteikumu b ūtības. Kaut ar ī valstu noteikumu 
saskaņošana šaj ā aspektā pati par sevi b ūtu neitrāla, noteikumu konkr ētais saturs var ētu 
ietekmēt ES nostāju sarunās.  
LV    LV 2.2.5.  Risinājumu un ieteicam ā politikas risin ājuma salīdzinājums 
Mērķi/ietekme 1. risin ājums 3.A risin ājums 4.A risin ājums 
Uzlabot ES pušu 
aizsardzību strīdos ar 
trešo valstu atbildētājiem 0 + ++ 
Saimniecisk ā ietekme 0 0 + 
Pamatties ības 0 + + 
Ietekme uz treš ām 
valstīm 0 0 0 vai + 
 
2.3. TIESAS IZV ĒLES LĪGUMI 
2.3.1.  Problēmas defin īcija un apjoms 
Lielākā daļa no ES uz ņēmējiem, kas veic p ārrobežu dar ījumus, izmanto tiesas izv ēles līgumus 
(gandrīz 70 % no visiem uz ņēmumiem un 90 % no lieliem uz ņēmumiem).  
• Regulā principā ir paredz ēti tiesas izv ēles līgumi, taču tika izteiktas bažas par š ādu līgumu 
efektivitāti, ko praks ē varētu nelabv ēlīgi ietekm ēt ļaunprātīgas tiesāšanās taktikas. To 
pamatā ir mijiedarb ība ar citu regulas noteikumu, t.s. lis pendens  noteikumu, kura m ērķis ir 
novērst situāciju, kurā divas ES tiesas vienlaic īgi izskata vienu un to pašu lietu. Tas paredz, 
ka tiesa, kurai pras ība ir iesniegta v ēlāk, aptur tiesved ību, līdz tiesa, kas pirm ā saņēmusi 
prasību, ir pie ņēmusi lēmumu par savu jurisdikciju. Puses, kas v ēlas izvair īties no tiesas 
izvēles līguma, var iev ērojami novilcin āt tiesvedību izvēlētajā tiesā, ja tā pirmā iesniedz 
prasību tiesā (kas nav kompetenta) valst ī, kurā tiesu sist ēma ir relat īvi lēna. Pēdējo piecu 
gadu laik ā 7,7 % no uz ņēmumiem ir zi ņojuši, ka to l īgumpartneri nav iev ērojuši klauzulu, 
ar kuru noteikta kompetent ā tiesa.  
• Tiesas izv ēles līgumu efektivit āte ir jānodrošina ar ī ārpus ES robež ām. ES ir apspriedusi 
starptautisku nol īgumu (H āgas Konvenciju par tiesas izv ēles līgumiem), kas uzlabo 
tiesisko noteikt ību attiecībā uz tiesas izv ēles klauzul ām uzņēmumu savstarp ējās attiecībās; 
pašreiz notiek ratifik ācija. Regulas p ārskatīšanai būtu jānodrošina, ka pieeja tiesas izv ēles 
līgumiem ES robež ās ir saskan īga ar pieeju, k āda iespējami varētu tikt pie ņemta situācijām, 
kurās kāda no pus ēm neatrodas ES. Saska ņā ar Hāgas konvenciju, tiesa, kur ā iesniegta 
prasība, bet kas nav izv ēlēta, noraida pieteikumu, ja vien nav piem ērojams k āds no 
Konvencij ā noteiktajiem iz ņēmumiem.  
2.3.2.  Mērķi  
Īpašais mērķis ir uzlabot tiesas izv ēles līgumu efektivit āti. Reformai vajadz ētu sekmēt arī 
Hāgas konvencijas par tiesas izv ēles līgumiem ratifik āciju ES.  
LV    LV 2.3.3.  Izvēlēto politikas risin ājumu apraksts 
• 1. politikas risin ājums. Status quo .  
• 2. politikas risin ājums. Atbr īvot izvēlēto tiesu no pien ākuma aptur ēt tiesvedību.  
• 3. politikas risin ājums. Pieš ķirt izvēlētajai tiesai priekšroku le mt par savu jurisdikciju. 
2.3.4.  Ieteicamā 3. politikas risin ājuma ietekmes anal īze: piešķirt izvēlētajai tiesai 
priekšroku lemt par savu jurisdikciju. 
a) Efektivitāte mērķa sasniegšan ā. Ar 3. risin ājumu tiktu nov ērsta taktisku p āragru pras ību 
iesniegšana, kuru nol ūks ir izvair īties no sp ēkā esoša tiesas izv ēles līguma, un tiktu piln ībā 
sasniegti iepriekš izkl āstītie mērķi. b) Galvenās ietekmes jomas . i) Saimniecisk ā ietekme . 3. 
risinājums likvid ētu izmaksas un kav ējumus, ar ko uz ņēmumi saskaras t ādēļ, ka to partneri 
ļaunprātīgi mēģina izvair īties no tiesas izv ēles līguma iev ērošanas. Ar to ar ī tiks iesp ējami 
veicināta iesaistīšanās pārrobežu dar ījumos vismaz 30 % no uz ņēmumiem, kas l īdz šim tos 
nav veikuši, jo tos ir attur ējušas neizb ēgamās problēmas saistībā ar pārrobežu tiesved ību vai 
parādu atgūšanu. Tas veicin ās tiesisko noteikt ību uzņēmumiem un nostiprin ās to pārliecību 
par līgumu nosac ījumu efektivit āti attiecībā uz strīdu risināšanu. Šī risinājuma trūkums ir tāds, 
ka tas var rad īt kavējumus tiesved ībā, ja izvēlētā tiesa atzītu līgumu par sp ēkā neesošu (skar 
tikai 1,1 % no uz ņēmumiem gad ā) un puses p ēc tam sāktu tiesved ību citā tiesā. ii) 
Finansiālās izmaksas . 3. risin ājums rad ītu tikai minim ālas īstenošanas izmaksas. iii) 
Pamatties ības. 3. risinājums dotu iesp ēju pusēm pilnībā īstenot savu gribu attiec ībā uz tiesas 
izvēles līgumu. Tas iev ērojami uzlabotu pušu situ āciju saistībā ar uzņēmējdarbības brīvību, ko 
garantē Hartas 16. pants. iv) Starptautiskie aspekti . 3. risin ājums atspogu ļo ar Hāgas 
konvenciju pie ņemto risin ājumu. Svar īg i  i r  t a s ,  k a  t āpat kā Konvencij ā priekšroka ir dota 
izvēlētajai tiesai, kas var s ākt tiesved ību, pat ja šaj ā tiesā prasība ir iesniegta v ēlāk.  
2.3.5.  Risinājumu un ieteicam ā politikas risin ājuma salīdzinājums 
Mērķi/ietekme 1. risin ājums 
Status quo  2. risinājums 
Atbrīvojums no 
pienākuma aptur ēt 
tiesvedību 3. risinājums 
Priekšroka izv ēlētajai 
tiesai 
Ļaunprātīgas 
izmantošanas novēršana 0 + ++ 
Saimniecisk ā ietekme 0 + ++ 
Pamatties ības 0 + ++ 
Starptautiskie aspekti 0 + ++ 
 
LV    LV 2.4. REGULAS UN Š ĶĪRĒJTIESAS SASKARE  
2.4.1.  Problēmas defin īcija  
Šķīrējtiesām ir liela noz īme starptautiskaj ā komercdarb ībā, jo tās regulāri izmanto lielie un 
daudznacion ālie uzņēmumi (aptuveni 63 % no Eiropas lielajiem uz ņēmumiem dod izv ēlas 
šķīrējtiesu, nevis tiesved ību). Šķīrējtiesu darb ība šobrīd nav iek ļauta Briseles I regulas 
darbības jomā. Ir ziņots par gr ūtībām saistībā ar šķīrējtiesu un tiesas pr āvu. Piemēram, puse, 
kas apstrīd šķīrējtiesas līguma spēkā esamību, var piepras īt, lai tiesa lemj ar ī par lietas b ūtību. 
Tas var rad īt paralēlu tiesved ību tiesā un šķīrējtiesā un risku, ka rezult āti ir pretrun īgi un 
līgums vien ā dalībvalstī tiek uzskat īts par sp ēkā neesošu un otr ā – par sp ēkā esošu. Šo 
situāciju var ļaunprātīgi izmantot tiesved ības dalībnieki, kas v ēlas izvair īties no šķīrējtiesas 
līguma iev ērošanas. Š ī problēma, kas tika uzsv ērta ar neseno Tiesas l ēmumu West Tankers  
lietā, mazina š ķīrējtiesas līgumu efektivit āti Eiropas Savien ībā.  
2.4.2.  Mērķi  
Šīs priekšlikuma da ļas īpašais  mērķis ir nodrošin āt pārredzamu un paredzamu tiesas un 
šķīrējtiesas tiesved ības koordin āciju, kas saglab ā vai uzlabo Eiropas Savien ības kā šķīrējtiesas 
vietas pievilc ību.  
2.4.3.  Izvēlēto politikas risin ājumu apraksts 
• 1. politikas risin ājums. Status quo   
• 2. politikas risin ājums. Plaš āk piemērot šķīrējtiesas izsl ēgšanu no regulas darb ības 
jomas.  
• 3.A politikas risin ājums. Stiprin āt šķīrējtiesas līgumu efektivit āti. Šis risin ājums 
nodrošinātu, ka tiesai, kur ā ir iesniegta pras ība par str īdu saistībā ar šķīrējtiesas 
līgumu, būtu jāaptur tiesved ību, ja pras ība ir celta š ķīrējtiesā vai tiesā, kas ir 
šķīrējtiesas atrašan ās vietā.  
2.4.4.  Ieteicamā 3.A politikas risin ājuma ietekmes anal īze: stiprin āt šķīrējtiesas līgumu 
efektivitāti.  
a) Efektivitāte mērķu sasniegšan ā. Ar šo politikas risin ājumu tiktu piln ībā sasniegti iepriekš 
aprakstītie mērķi. Tas nodrošin ātu šķīrējtiesas līgumu efektivit āti, novēršot paralēlu tiesved ību 
risku un mazinot iesp ējas izmantot ļaunprātīgas tiesāšanās taktikas. Tas nodrošin ātu arī to, ka 
visi spriedumi, kas pašreiz ir aprit ē ES, arī turpmāk būtu brīvā apritē. b) Galven ās ietekmes 
jomas. i) Saimniecisk ā ietekme.  3.A risin ājums nov ērstu ļaunprātīgas tiesāšanās taktiku 
risku un pan āktu iepriekš aprakst ītās ekonomisk ās priekšroc ības. Turkl āt 3.A risin ājums 
novērstu paral ēlas tiesved ības risku ties ās un šķīrējtiesās un tādējādi ievērojami uzlabotu ES 
šķīrējtiesu un Eiropas š ķīrējtiesu centru popularit āti. ii) Finansi ālās izmaksas.  2. risinājums – 
regulas groz ījumi – noz īmētu tikai minim ālas īstenošanas izmaksas dal ībvalstīm. ii) 
Pamatties ības. Šķīrējtiesas kļūtu efektīvākas un racion ālākas, nekā piemērojot 1. un 2. 
risinājumu, un uzlabotu pušu piek ļuvi strīdu risināšanas alternat īviem variantiem. Turkl āt 
risinājums uzlabotu tiesu iest āžu pieejam ību uzņēmumiem, kas v ēlas (godpr ātīgi) apstrīdēt 
šķīrējtiesas līgumu, jo tas noteiktu skaidru un p ārredzamu tiesisko regul ējumu šādām 
problēmām, nosakot skaidrus noteikumu s, lai uzlabotu tiesisko noteikt ību un izvair ītos no 
kavējumu radīšanas taktik ām. Ar šo risin ājumu vēl vairāk tiks nostiprin āti ES Hartas 47. pant ā 
noteiktie standarti. Vi sbeidzot, tiktu nodrošin āts, ka visā Savienībā puses var piln ībā īstenot 
LV    LV savu gribu, kas paplašin ātu to brīvību slēgt līgumus un dar ījumbrīvību, kā tas ir garant ēts 
Hartas 16. pant ā. iv) Trešās valstis.  Palielinātos šķīrējtiesu popularit āte Eiropas Savien ībā. 
2.4.5.  Risinājumu un ieteicam ā politikas risin ājuma salīdzinājums 
Mērķis/ietekme 1. risin ājums 
Status quo  2. risinājums 
Plašāk piemērot 
izslēgšanu 3. risinājums 
Palielināt efektivit āti
Spriedumu br īva aprite 0  –  + 
Šķīrējtiesu efektivit ātes 
nodrošināšana ES 0 + ++ 
Saimniecisk ā ietekme 0 + + 
Pamatties ības 0 + ++ 
3. NEPIECIEŠAM ĪBA RĪKOTIES ES LĪMENĪ (SUBSIDIARIT ĀTE)  
Iepriekš aprakst ītās problēmas saist ībā ar spriedumu atz īšanas un izpild āmības deklar ācijas 
procedūru, tiesas l īgumu izv ēles nepietiekamo efektivit āti un šķīrējtiesas un regulas saskari ir 
radušās spēkā esošo ES ties ību aktu d ēļ, un tās var atrisin āt tikai ar Eiropas likumdev ēja 
rīcību. Jurisdikcijas noteikumu saska ņošana attiec ībā uz trešo valstu atbild ētājiem ir 
vajadzīga, lai rad ītu vienlīdzīgus noteikumus uz ņēmumiem, kas darbojas iekš ējā tirgū, un 
garantētu ES ties ību aktos paredz ēto "vājāko pušu" ties ību izpildi. Dal ībvalstis vienas pašas 
nevar sasniegt šo m ērķus.  
4. JURIDISKAIS PAMATS  
Regula tika pie ņemta, pamatojoties uz Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 61. panta 
c) apakšpunktu un 67. panta 1. punktu. P ēc Lisabonas l īguma stāšanās spēkā pārskatītās 
regulas pamats L īgumā ir Līguma par Eiropas Savien ības darbību 67. panta 4. punkts un 
81. panta 2. punkta a), c) un e) apakšpunkts.  
5. ES RĪCĪBAS PROPORCIONALIT ĀTE 
Iepriekš izskat īto risinājumu kopum ā ir ievērots proporcionalit ātes princips. 
Ieteicamo risin ājumu kopum ā paredzētie grozījumi nepārsniedz konstat ēto problēmu 
risināšanai nepieciešamo. K ā minēts iepriekš, ieteicamo politikas risin ājumu 
priekšrocības un ietaup ījumi iev ērojami p ārsniedz izmaksas un tr ūkumus. 
Ekonomisko ietaup ījumu potenci āls ir ievērojams, savuk ārt reformas īstenošanas 
izmaksas dal ībvalstīs kopumā ir nelielas. Reformu paketei ir iesp ēja veicināt uzticību 
iekšējam tirgum un rosin āt uzņēmumus un pilso ņus iesaistīties pārrobežu dar ījumos, 
tādējādi izmantojot iekš ējā tirgus priekšroc ības. Aktīvāka saimniecisk ā darbība un 
reformas rad ītie ietaup ījumi palīdzēs pilsoņiem un uz ņēmumiem p ārvarēt pašreizējo 
finanšu kr īzi.  
LV    LV 6. UZRAUDZ ĪBA UN V ĒRTĒŠANA  
Komisija reizi piecos gados sagatavos v ērtēšanas ziņojumus par regulas piem ērošanu. T ā kā 
šobrīd dalībvalstis neveic sistem ātisku statistikas datu a pkopošanu par regulas piem ērošanu, 
pārskatītajā regulā būs ietverta pras ība sniegt attiec īgo inform āciju, jo īpaši par to, cik bieži 
tiek izmantotas īpašās pārskatīšanas proced ūras, kas izveidotas atbild ētāja pamatties ību 
aizsardzībai, un to, k ādi ir šo proced ūru rezultāti.