KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI EIROPAS SAVIENĪBAS SAFA PROGRAMMA /* COM/2012/091 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI EIROPAS SAVIENĪBAS SAFA PROGRAMMA (Dokuments attiecas uz EEZ) 1. ES PROGRAMMA ĀRZEMJU GAISA KUĢU DROŠĪBAS NOVĒRTĒŠANAI (SAFA) 1.1. Aviācijas drošība Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm ir galvenā prioritāte Aviācijas drošība Eiropas Savienībai (ES) un tās dalībvalstīm ir prioritāte. Ņemot vērā šo mērķi, galvenais instruments ir ES programma ārzemju gaisa kuģu drošības novērtēšanai (SAFA). Šī programma iesaistītajām valstīm prasa veikt trešo valstu gaisa kuģu perona pārbaudes, lai pārbaudītu gaisa kuģu, apkalpes un darbību atbilstību starptautiskajām drošības prasībām. Kopš tās uzsākšanas 1996. gadā Eiropas Civilās aviācijas konferences (ECAC) pārraudzībā, SAFA programma arvien pierādījusies kā avangards gan Eiropas, gan starptautiskās aviācijas drošības nostiprināšanā. Saskaņā ar tās vispārējo stratēģiju, lai izveidotu un saglabātu nemainīgi augsta līmeņa civilās aviācijas lidojumu drošību Eiropā, 2004. gada 21. aprīlī Kopiena pieņēma Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/36/EK par Kopienas lidostas izmantojošo trešo valstu gaisa kuģu drošību[1] (tā sauktā "SAFA direktīva"). Šī direktīva ES dalībvalstīm nosaka tiesisko pienākumu veikt to trešo valstu gaisa kuģu perona pārbaudes, kuri nolaižas to lidostās, kur "trešās valsts gaisa kuģis" nozīmē gaisa kuģi, kas netiek izmantots vai ekspluatēts ES dalībvalsts kompetentās iestādes kontrolē. Tomēr direktīva nekādā ziņā neliedz ES dalībvalstīm pārbaudīt gaisa kuģus no citām ES dalībvalstīm. ES dalībvalstīm tika dots divu gadu laika posms šīs direktīvas īstenošanai, pieņemot valstu tiesību aktus[2]. Turklāt, papildinot ECAC dalībvalstu ģenerāldirektoru lēmumu, SAFA programma tika nodota Eiropas Kopienas kompetencē, un saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 768/2006[3] no 2007. gada 1. janvāra atbildība par programmas pārvaldību un tālāku attīstību piekrīt Eiropas Komisijai, kam palīdz Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (EASA). To piecpadsmit ECAC dalībvalstu, kas nav ES valstis, pastāvīgā līdzdalība un tādējādi arī programmas nozīmīgums Eiropas mērogā ir nodrošināts, parakstot atsevišķu sadarbības nolīgumu starp katru no šīm valstīm un EASA. Tāpēc, ieskaitot ES-27, ES SAFA programmā kopumā ir iesaistītas 42 valstis (sk. pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta A papildinājumu)[4]. 1.2. Kādēļ sagatavots šis ziņojums? Sabiedrības uzticība gaisa pārvadājumu drošībai ir atkarīga no atbilstošas informācijas pieejamības par starptautisko drošības standartu īstenošanu. Šajā kontekstā Direktīvas 2004/36/EK 6. panta 2. punktā noteikts, ka Komisija katru gadu publicē informācijas kopsavilkumu, kas ir pieejams sabiedrībai un nozares ieinteresētājām personām. Šis ir piektais gada ziņojums par laika posmu no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. 1.3. ES SAFA programmas darbība Katrā SAFA programmā iesaistītajā valstī gaisa kuģiem (trešo valstu gaisa kuģiem ES dalībvalstīs vai ārvalstu gaisa kuģiem ECAC valstīs, kas nav ES dalībvalstis) var veikt perona pārbaudi, kas galvenokārt attiecas uz gaisa kuģa dokumentiem un rokasgrāmatām, lidojuma apkalpes licencēm, gaisa kuģa ārējo stāvokli un obligāto salona drošības aprīkojumu un tā stāvokli. Norādes šo pārbaužu veikšanai ir izklāstītas Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) standartu 1. pielikumā (Personāla licencēšana), 6. pielikumā (Gaisa kuģu ekspluatācija) un 8. pielikumā (Gaisa kuģu lidojumderīgums). Šīs pārbaudes veic, izmantojot visām iesaistītajām valstīm kopīgu procedūru. Par to rezultātiem pēc tam tiek sagatavoti ziņojumi, kuros arī ievēro vienotu formu. Ievērojamu neatbilstību gadījumā notiek sazināšanās ar ekspluatantu un attiecīgo (ekspluatanta vai reģistrācijas valsts) aviācijas iestādi, lai veiktu koriģējošus pasākumus ne tikai attiecībā uz pārbaudīto gaisa kuģi, bet arī uz citiem gaisa kuģiem, kas varētu būt saistīti ar šādu vispārīgu neatbilstību. Visi ziņojumu dati, kā arī papildu informācija tiek nodota koplietošanai un tiek glabāta centrālā elektroniskā datubāzē, kuru veido un pārvalda EASA. ES SAFA programmas darbību var apkopot šādi: · to īsteno visās 42 SAFA programmā iesaistītajās valstīs, · SAFA perona pārbaužu rezultātus izplata ar centralizētas datubāzes starpniecību, · pieeja "no apakšas uz augšu": programmas pamatā ir gaisa kuģu perona pārbaudes, · koncentrēšanās uz konkrētu mērķi – galvenā uzmanība tiek pievērsta trešo valstu gaisa kuģiem, kas veic lidojumus uz ES dalībvalstīm un SAFA programmā iesaistītajām valstīm (kaut arī SAFA pārbaudes aizvien var veikt gaisa kuģiem no ES dalībvalstīm), · tās mērķis ir pārbaudīt atbilstību starptautiskajiem drošības noteikumiem (ICAO standartiem). 1.4. ES SAFA programmas nozīmīgais ieguldījums kopējā lidojumu drošības ķēdē Pieredze, kas iegūta SAFA pārbaudēs, rāda, ka tās veido vispārīgu priekšstatu par ārvalstu ekspluatantu drošību. Tomēr šis priekšstats ir ierobežots tajā ziņā, ka netiek iegūta pilnīga aina par atsevišķu gaisa kuģu vai ekspluatantu drošumu. Iemesls ir tas, ka dažus aspektus (piemēram, apkalpes resursu pārvaldību, pilnīgu lidojumderīguma statusu utt.) pārbaudes gaitā ir grūti novērtēt, jo pārbaužu veikšanai pieejamais laiks ir ierobežots, un tāpēc šādā pārbaudē iegūta informācija var nebūt ļoti precīza. Minēto rādītāju vērtība kļūs vēl lielāka, ja tiks turpināta SAFA pārbaužu izpildes saskaņošana starp visām iesaistītajām valstīm. Konkrēta gaisa kuģa vai ekspluatanta pilnīgu novērtējumu var gūt tikai pastāvīgas uzraudzības rezultātā, ko veic atbildīgā valsts civilās aviācijas iestāde (ekspluatanta valstī vai reģistrācijas valstī). Tādējādi ar ES SAFA programmu iegūtā informācija ir noderīga: – pirmkārt, kā preventīvs instruments, kas ļauj noteikt potenciālās negatīvās tendences attiecībā uz drošumu, jo trūkumi, kas lielā skaitā un/vai atkārtoti tiek atklāti attiecībā uz konkrētu ekspluatantu, ir ļoti labs potenciālu strukturālu nepilnību rādītājs, kas raksturo šā ekspluatanta kvalitātes kontroles pārvaldību, kā arī tās atbildīgās valsts civilās aviācijas iestādes veikto drošības sistēmas uzraudzību, kurā ekspluatants ir sertificēts, – tiešākā nozīmē SAFA pārbaudes var reālajā laikā uzlabot konkrēta, tikko pārbaudīta gaisa kuģa ekspluatācijas drošību, liekot pārbaudes iestādei nodrošināt, lai tiktu veiktas tūlītējas korektīvas darbības, pirms ekspluatācija tiek turpināta. Bez tam, kopš stājusies spēkā Regula (EK) Nr. 2111/2005[5], ar ko izveido gaisa pārvadātāju sarakstu, kam aizliegts ielidot ES, SAFA pārbaudes ir ieguvušas arvien lielāku nozīmi kā viens no kritērijiem, ko ņem vērā Komisija, pieņemot lēmumus par pārvadātāju iekļaušanu Kopienas drošības sarakstā. 1.5. Programmas panākumi 2010. gadā Komisijas dienesti kopā ar EASA pastāvīgi uzrauga pašreizējās SAFA programmas darbību, lai rastu turpmāku uzlabojumu iespējas, jo īpaši i) attiecībā uz to, kā notiek pārbaudes, ii) attiecībā uz veidu, kā pārbaužu laikā iegūto informāciju pēc tam savāc un analizē, un, visbeidzot, (iii) ar mērķi iesaistīt trešās valstis SAFA sistēmā, tādējādi atvieglojot civilās aviācijas drošības uzlabošanos visā Eiropā. Jo īpaši jauns pavērsiens 2010. gada laikā bija vienošanās par vairāku pārbaudes punktu ieviešanu (no 2011. gada), kas brīvprātīgi jāsasniedz katrai SAFA valstij. Šos valsts pārbaudes punktus aprēķina, ņemot vērā ārzemju satiksmes daudzveidību un apjomu. Pārbaudes arī tiek vērtētas atšķirīgi, ievērojot atbilstību dažādiem kritērijiem, kas ir tieši saistīti ar drošības uzlabošanu (prioritārās pārbaudes, attālums no galvenā biroja, pārbaudes laiks). Daudzas 2007. gadā sāktās iniciatīvas turpina arī 2010. gadā. Šāda iniciatīva ir EASA sagatavotie iesaistīto valstu datubāzes kvalitātes pārskata ziņojumi. EASA šo analīzi veic reizi četros mēnešos, un tās mērķis ir pēc iespējās ātrāk noteikt potenciālo apdraudējumu un tendences, lai tos laikus varētu novērst, pirms tiek apdraudēta starptautiskās aviācijas lidojumu drošība. Komisija 2010. gada laikā turpināja izmantot šo ziņojumu secinājumus, lai sagatavotu savus lēmumus par gaisa pārvadātāju iekļaušanu Eiropas drošības sarakstā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2111/2005. Turklāt 2010. gada laikā un saskaņā ar Komisijas lūgumu EASA turpināja sarunas ar dažādu valstu aviācijas iestādēm visā pasaulē ar mērķi paplašināt dalību ES SAFA sistēmā. Ņemot vērā ES SAFA programmas kolektīvo raksturu, ir ļoti svarīgi, ka visas SAFA pārbaudes tiek veiktas standartizētā veidā visās SAFA iesaistītajās valstīs. EASA 2010. gadā ir īstenojusi savu standartizācijas programmu saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 736/2006. Konkrēti tika veiktas 24 revīzijas: Albānijā, Apvienotajā Karalistē, Austrijā, Beļģijā, bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, Bosnijā un Hercegovinā, Bulgārijā, Čehijas Republikā, Dānijā, Grieķijā, Igaunijā, Īrijā, Kiprā, Norvēģijā, Polijā, Rumānijā, Serbijā, Slovākijā, Slovēnijā, Somijā, Spānijā, Turcijā, Ungārijā un Ukrainā. Visbeidzot, saskaņā ar Komisijas Direktīvā 2008/49/EK[6] noteikto uzdevumu EASA turpināja pārskatīt otro detalizēto perona pārbaužu procedūras metodisko materiālu komplektu, kas tika publicēts 2009. gadā. 1.6. Uz risku orientētas pieejas ieviešana. Pārbaužu prioritātes piešķiršana Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 351/2008[7] tiek ieviests jēdziens par SAFA pārbaudes prioritātes piešķiršanu, ņemot vērā visas Eiropas perspektīvu. Iesaistītajām valstīm jāpiešķir prioritāte savu atsevišķu ekspluatantu perona pārbaužu daļai. Prioritāšu sarakstu ir apkopojusi Komisija saskaņā ar informāciju, ko saņēma no EASA pēc SAFA datu bāzes analīzes, vai kas izriet no Aviācijas drošības komitejas sanāksmēm, vai, visbeidzot, informāciju, kas saņemta no dalībvalstīm. Turklāt prioritārās pārbaudes veic arī ekspluatantiem, kas ir minēti B pielikumā Kopienas gaisa pārvadātāju sarakstā, kuriem piemērots darbības aizliegums (kas izveidots saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2111/2005), kā arī citiem ekspluatantiem, kuri ir sertificēti tajā pašā valstī, kurā ir sertificēts kāds no minētajā Kopienas sarakstā iekļautajiem ekspluatantiem. Prioritāšu saraksts tiek pastāvīgi atjaunināts, un SAFA datubāze, par kuru ir atbildīga EASA, ļauj visām iesaistītājām valstīm pieņemt Eiropas mēroga skatījumu uz visu prioritātes piešķiršanas procesu. Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija (EUROCONTROL) arī atbalsta šo prioritāšu piešķiršanas koncepciju, kā instrumentu izmantojot savu Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības centru, kas iesaistītajām valstīm sniedz reālā laika informāciju par prioritāšu sarakstā norādīto ekspluatantu lidojumu plānošanas situāciju. 2010. gadā tika veiktas 11 703 SAFA pārbaudes, un 2215 (18,9 %) no tām tika veiktas ekspluatantiem, kas bija norādīti prioritāšu sarakstā. 2. CENTRALIZĒTĀ SAFA DATUBĀZE EASA pārvalda SAFA centralizēto datubāzi kopš 2006. gada decembra, kad Centrālās apvienotās aviācijas iestādes (CJAA) Nīderlandē to nodeva EASA Ķelnē, Vācijā. Datubāzē ietvertie dati uzskatāmi par konfidenciāliem. Visu iesaistīto valstu valsts aviācijas iestādes datubāzei var piekļūt (drošajā) internetā. 2010. gadā tika ieviesta jauna funkcija, kas ļauj trešo valstu aviācijas iestādēm tiešsaistē piekļūt EASA-SAFA datu bāzei ar ierobežojumu — tikai ziņojumiem par ekspluatantiem, kas licencēti attiecīgajā valstī. 2010. gada beigās 10 trešo valstu aviācijas iestādes izmantoja šo funkciju. Turklāt piekļuve lasāmrežīmā nodrošināta Eiropas Komisijai un ICAO. 3. PĀRBAUDES JOMAS Saskaņā ar SAFA direktīvu gaisa kuģi, par kuriem ir radušās aizdomas, ka tie neatbilst starptautiskajiem drošības standartiem (pamatojoties, piemēram, uz EASA regulāru datubāzes analīzi), dalībvalstīm ir jāpārbauda. Bez tam perona pārbaudes var veikt, izmantojot izlases veida pārbaudes procedūru (spot-check procedure). Var pieņemt lēmumu pārbaudēs pievērsties konkrētam objektu lokam pēc noteiktiem turpmāk minētiem kritērijiem. Šāds lēmums ir balstīts uz ieteikumiem, ko sniegusi Eiropas Komisija, vai uz valstu politiku un prioritātēm. Nosaka šādas piecas pārbaužu jomas: (1) konkrēta valsts, kurā ir reģistrēti ekspluatanti (tiek pārbaudīti kādas konkrētas valsts ekspluatanti); (2) kāds konkrēts gaisa kuģa tips; (3) konkrēts ekspluatācijas veids (regulāri lidojumi, neregulāri lidojumi, kravu pārvadājumi utt.); (4) konkrēts pārvadātājs no trešās valsts; (5) konkrēts gaisa kuģis, ko nosaka pēc tā individuālā reģistrācijas numura zīmes. Pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta[8] B, C un D papildinājumā ir uzskaitītas ekspluatantu valstis, gaisa kuģu tipi un ekspluatanti, kas pārbaudīti 2010. gadā. Programmas veiksmīgo darbību ilustrē arī 1. tabula, kurā ir kopsavilkums par papildinājumos iekļauto informāciju un 2010. gada darbību pārskats. 1. tabula. Programmas darbība 2010. gadā Veikto pārbaužu skaits || 11 703 Pārbaudītie gaisa kuģi || 6200 gaisa kuģu reģistrācijas Pārbaudītie ekspluatanti || vairāk par 1 076 Pārbaudītā ekspluatanta valsts || 130 valstis un teritorijas Pārbaudītie gaisa kuģu tipi || 219 dažādi gaisa kuģu tipi un modeļi SAFA direktīva, ar kuru pilnvaro perona pārbaužu veikšanu attiecībā uz trešo valstu gaisa kuģiem, vienlaikus arī atzīst dalībvalstu tiesības pārbaudīt gaisa kuģus, kurus ekspluatē citā dalībvalstī sertificēti ekspluatanti. 2011. gadā nedaudz vairāk nekā puse no SAFA pārbaužu kopējā skaita tika veiktas ES ekspluatantiem. Tomēr jāatzīmē, ka ES ekspluatantu nolaišanos skaits (citās Eiropas valstīs) ir apmēram 4 reizes lielāks, salīdzinot ar trešo valstu ekspluatantu nolaišanos skaitu Eiropas valstīs. 2. tabula. ES un ārpus ES ekspluatantu pārbaudes || ES ekspluatantu pārbaudes || ārpus ES ekspluatantu pārbaudes 2010 || 5990 || 5713 Procenti || 51,2 % || 48,8 % No 11 703 pārbaudēm 9798 (83,4 %) veica ES dalībvalstis (sk. A pielikumu). 48,8 % (5713) pārbaužu veica ekspluatantiem, kas ir licencēti trešās valstīs, bet pārējos 51,2 % (5990) pārbaužu veica ES ekspluatantiem. Šie skaitļi jo īpaši akcentē ES SAFA programmas plašo aptvērumu un nediskriminējošo piemērojumu ES un ārpus ES ekspluatantiem. 4. SAFA PĀRBAUŽU GALVENIE REZULTĀTI 4.1. Vispārējas ziņas par pārbaudēs atklātajiem trūkumiem Visās SAFA pārbaudēs SAFA inspektori izmanto pārbaudes sarakstu, kas ietver 54 dažādas pārbaudāmās pozīcijas, pēc kā pārbauda gaisa kuģu atbilstību starptautiskajiem noteikumiem (ICAO standartiem). Šajās pārbaudēs var atklāt dažādus trūkumus (ko parasti sauc — "novirzes no ICAO standartiem"). 3. tabulā dots salīdzinājums starp trūkumu kopējo skaitu (F) un pārbaužu kopējo skaitu (I) un pārbaudītajām pozīcijām (II). Tomēr vairumā gadījumu vienā pārbaudē netiek pārbaudītas visas pozīcijas, jo laiks starp gaisa kuģa ielidošanu un izlidošanu nav pietiekami ilgs pilnīgas pārbaudes veikšanai. Tāpēc attiecība starp atklāto trūkumu kopskaitu un pārbaudīto pozīciju kopskaitu var sniegt labāku priekšstatu nekā attiecība, kuras pamatā ir tikai veikto pārbaužu skaits. 3. tabula. SAFA atklāto trūkumu un SAFA pārbaudīto pozīciju kopsavilkums || Periods || 2010. gada 01. janvāris – 2010. gada 31. decembris Pārbaužu kopskaits (I) || 11 703 Pārbaudīto pozīciju kopskaits (II) || 437 519 Atklāto trūkumu kopskaits (F) || 11 019 Vidējais pārbaudīto pozīciju skaits vienā pārbaudē || 37,39 Atklātie trūkumi/veiktās pārbaudes (F/I) || 0,942 Atklātie trūkumi/pārbaudītās pozīcijas (F/II) || 0,0252 4.2. Pārbaudēs atklātie trūkumi un to kategorijas Jāņem vērā ne vien kopējais pārbaudēs atklāto trūkumu skaits, bet arī tas, cik tie ir "nopietni". Tāpēc ir definētas trīs trūkumu kategorijas. "1. kategorija" — maznozīmīgi trūkumi; "2. kategorija" — nozīmīgi trūkumi; "3. kategorija" — būtiski trūkumi. Apzīmējumi "maznozīmīgs", "nozīmīgs" un "būtisks" attiecas uz līmeni, kas raksturo novirzi no ICAO standarta. Konstatēto trūkumu kategoriju galvenais mērķis ir klasificēt atbilstību standartam un noteikt to, cik nopietna ir neatbilstība attiecīgajam standartam. Pārbaudes un konstatēto trūkumu kategorijas ir apkopotas tabulā: 4. tabula. SAFA konstatētie trūkumi pa kategorijām || || Atklāto trūkumu skaits (F) || Trūkumu attiecība (F kat./I) Gads || Pārbaužu skaits (I) || 1. kat. (maznozīmīgi) || 2. kat. (nozīmīgi) || 3. kat. (būtiski) || kopā || F 1. kat./I || F 2. kat./I || F 3. kat./I || F kopskaits/I 2010 || 11 703 || 3424 || 4719 || 2876 || 11 019 || 0,293 || 0,403 || 0,246 || 0,942 || 31 % || 42,8 % || 26,1 % || 100,00 % || || || || 4.3. Vēsturisks pārskats Ir vērts aplūkot minēto skaitļu vēsturisko attīstību kopš 1996. gada. 5. tabula. Pārskats par SAFA konstatēto trūkumu attīstību || || || || || || Gads || || || || || || || || || || Kopā 1996-2009 || 1996 || 1997 || 1998 || 1999 || 2000 || 2001 || 2002 || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 Pārbaužu kopskaits (I) || 75 || 1748 || 2767 || 2833 || 2394 || 2706 || 3234 || 3413 || 4568 || 5457 || 7458 || 8594 || 10 337 || 11 349 || 11 703 || 66 933 Pārbaudīto pozīciju kopskaits (II) || 1675 || 31 413 || 88 400 || 95 524 || 80 454 || 82 935 || 93 681 || 100 014 || 148 850 || 181 440 || 260 524 || 300 035 || 358 046 || 408 217 || 437 519 || 2 231 208 Atklāto trūkumu kopskaits (F) || 212 || 1951 || 2573 || 2631 || 2587 || 2851 || 3064 || 3242 || 6799 || 8492 || 12 481 || 12 073 || 11 298 || 9 688 || 11 019 || 79 942 Atklātie trūkumi/veiktās pārbaudes (F/I) || 2,8267 || 1,1161 || 0,9299 || 0,9287 || 1,0806 || 1,0536 || 0,9474 || 0,9499 || 1,4884 || 1,5562 || 1,6704 || 1,405 || 1,093 || 0,854 || 0,942 || 1,194 Atklātie trūkumi/pārbaudītās pozīcijas (F/II) || 0,127 || 0,062 || 0,029 || 0,028 || 0,032 || 0,034 || 0,033 || 0,032 || 0,046 || 0,047 || 0,048 || 0,040 || 0,032 || 0,024 || 0,025 || 0,036 6. tabula. SAFA pārbaužu skaits gadā kopš 1996. gada 7. tabula. Vidējais atklāto trūkumu skaits vienā pārbaudē (1996.-2010. gads) Kā redzams 7. tabulā, pēc samazinājuma trīs gadus pēc kārtas vidējā trūkumu/pārbaužu skaita attiecība 2010. gadā palielinājās par 13 %. Šis palielinājums, šķiet, ir tiešas sekas 2008. gadā pieņemtajiem tiesību aktiem (proti, Komisijas Regula 351/2008/EK par prioritātes piešķiršanu perona pārbaužu veikšanā un Komisijas Direktīva 2008/49/EK, ar ko ieviesa detalizētākus procedūras elementus) un EASA detalizēto metodisko materiālu publicēšanai un to piemērošanai iesaistītajās valstīs, kā arī EASA uzsāktajai SAFA standartizācijas programmai. Visi šie pasākumi ir palīdzējuši labāk veikt pārbaudes 42 SAFA iesaistītajās valstīs. 4.4. Pārbaudēs atklātie trūkumi pa reģioniem 8., 9. un 10. tabula liecina, ka visos ģeogrāfiskajos reģionos piecu gadu laikā konstatēto trūkumu skaitam ir tendence samazināties, lai gan to vidējais skaits (uz pārbaudi) 2010. gadā palielinājās. No šīm tabulām ir iespējams konstatēt, ka – ekspluatantiem no ES, ECAC un Okeānijas valstīm atklāto trūkumu skaits vienā pārbaudē ir mazāks par vidējo skaitu, – lai gan 2009. gadā Āfrikas ekspluatantiem vidējais skaits bija ievērojami uzlabojies, šī tendence mainījās 2010. gadā, kad skaitļi parāda vidējo rādītāju vislielāko pieaugumu Āfrikas ekspluatantiem. 8. tabula. Pārbaudēs atklātie trūkumi pa reģioniem || || || || Atklāto trūkumu skaits (F) || Atklāto trūkumu attiecība pret veikto pārbaužu skaitu (F kat./I) Reģions || Pārbaudīto valstu skaits || Pārbaudīto ekspluatantu skaits || Pārbaudes (I) || 1. kat. (maznozīmīgi) || 2. kat. (nozīmīgi) || 3. kat. (būtiski) || Kopā || F 1. kat./I || F 2. kat./I || F 3. kat./I || F kopskaits/I ES[9] || 27 || 521 || 5990 || 1296 || 1984 || 1193 || 4473 || 0,22 || 0,33 || 0,20 || 0,75 EIROPA (ECAC valstis)[10] || 44 || 662 || 7776 || 1865 || 2675 || 1603 || 6143 || 0,24 || 0,34 || 0,21 || 0,79 Krievijas Federācija, Baltkrievija un Vidusāzija[11] || 6 || 88 || 1002 || 474 || 484 || 233 || 1191 || 0,47 || 0,48 || 0,23 || 1,19 Ziemeļamerika[12] || 3 || 97 || 610 || 207 || 188 || 178 || 573 || 0,34 || 0,31 || 0,29 || 0,94 Latīņamerika un Karību jūras valstis[13] || 21 || 32 || 165 || 81 || 94 || 78 || 253 || 0,49 || 0,57 || 0,47 || 1,53 Tuvie Austrumi un Ziemeļāfrika[14] || 17 || 101 || 1422 || 543 || 824 || 497 || 1864 || 0,38 || 0,58 || 0,35 || 1,31 Āfrika[15] || 19 || 39 || 311 || 84 || 215 || 149 || 448 || 0,27 || 0,69 || 0,48 || 1,44 Āzija[16] || 17 || 46 || 377 || 165 || 231 || 130 || 526 || 0,44 || 0,61 || 0,34 || 1,40 Okeānija[17] || 3 || 11 || 40 || 5 || 8 || 8 || 21 || 0,13 || 0,20 || 0,20 || 0,53 Vidēji/visās valstīs || 0,29 || 0,40 || 0,25 || 0,94 9. tabula. Pārbaudēs konstatēto trūkumu attīstība pa reģioniem Salīdzinot ES ekspluatantu un ārpus ES ekspluatantu SAFA rezultātus, var atzīmēt, ka vispārējais vidējais F/I ir ievērojami zemāks (par 35 %). 10. tabulā šie rezultāti redzami detalizētāk. 10. tabula. Salīdzinājums starp ES, ECAC un pārējām pasaules valstīm || || || || Atklāto trūkumu skaits (F) || Atklāto trūkumu attiecība pret veikto pārbaužu skaitu (F kat./I) Reģions || Pārbaudīto valstu skaits || Pārbaudīto ekspluatantu skaits || Pārbaudes (I) || 1. kat. (maznozīmīgi) || 2. kat. (nozīmīgi) || 3. kat. (būtiski) || Kopā || F 1. kat./I || F 2. kat./I || F 3. kat./I || F kopskaits/I ES || 27 || 521 || 5990 || 1296 || 1984 || 1193 || 4473 || 0,22 || 0,33 || 0,2 || 0,75 Pārējā EIROPA (ECAC valstis, kas nav ES dalībvalstis) || 17 || 141 || 1786 || 569 || 691 || 410 || 1670 || 0,32 || 0,39 || 0,23 || 0,94 4.5. Dalījums pa ICAO reģioniem Kaut gan tabulās 4.4. punktā doti SAFA pārbaužu 2010. gada rezultāti, iedalot vispārzināmajos ģeogrāfiskajos reģionos, šajā sadaļā šie paši dati par 2010. gada pārbaudēm grupēti pēc ICAO definētajiem reģioniem, kur grupējums atšķiras no iepriekšējā un tāpēc rezultāti ir atšķirīgi. Šīs atšķirības neietekmēs šā ziņojuma secinājumus. No 11. un 12. tabulas var konstatēt, ka – ekspluatantiem no EUR[18] un ESAF[19] reģiona atklāto trūkumu skaits vienā pārbaudē ir mazāks par vidējo skaitu, – ekspluatantiem no MID[20], SAM[21], WACAF[22], NACC[23], APAC[24] valstīm atklāto trūkumu skaits vienā pārbaudē ir lielāks par vidējo skaitu, – attiecība atklātie trūkumi/pārbaudes uzrāda pieaugumu gandrīz visos reģionos. Vienīgais izņēmums ir SAM reģions, tomēr tā rādītājs joprojām ir augstāks nekā vidējais. WACAF reģions joprojām, ar nemainīgu starpību, ir reģions ar visaugstāko vidējo vērtību. 11. tabula. Pārbaudēs konstatētie trūkumi pa reģioniem (ICAO reģioni) || || || || Atklāto trūkumu skaits (F) || Atklāto trūkumu attiecība pret veikto pārbaužu skaitu (F kat./I) Reģions || Pārbaudīto valstu skaits || Pārbaudīto ekspluatantu skaits || Pārbaudes (I) || 1. kat. (maznozīmīgi) || 2. kat. (nozīmīgi) || 3. kat. (būtiski) || Kopā || F 1. kat./I || F 2. kat./I || F 3. kat./I || F kopskaits/I APAC || 18 || 51 || 364 || 154 || 178 || 107 || 439 || 0,42 || 0,49 || 0,29 || 1.21 ESAF || 10 || 24 || 219 || 33 || 79 || 75 || 187 || 0,15 || 0,36 || 0,34 || 0.85 EUR || 57 || 769 || 9218 || 2568 || 3491 || 2018 || 8077 || 0,28 || 0,38 || 0,22 || 0.88 MID || 17 || 94 || 1103 || 342 || 567 || 354 || 1263 || 0,31 || 0,51 || 0,32 || 1.15 NACC || 10 || 109 || 637 || 238 || 224 || 215 || 677 || 0,37 || 0,35 || 0,34 || 1.06 SAM || 10 || 15 || 70 || 38 || 44 || 33 || 115 || 0,54 || 0,63 || 0,47 || 1.64 WACAF || 9 || 14 || 92 || 51 || 136 || 74 || 261 || 0,55 || 1,48 || 0,80 || 2.84 Visas valstis || 130 || 1076 || 11703 || 3424 || 4719 || 2876 || 11019 || 0,29 || 0,40 || 0,25 || 0.94 12. tabula. Vidējais atklāto trūkumu skaits pa ICAO reģioniem – pēdējo 5 gadu dinamika 4.6. Pārbaudēs atklātie trūkumi attiecībā uz kontroles saraksta pozīcijām Pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta[25] F papildinājumā sniegti rezultāti par katru atsevišķo pārbaudāmo pozīciju (III), kas ir pārbaudīta. Tajā redzams, cik reižu konkrēta pārbaudāmā pozīcija tika pārbaudīta, atklāto trūkumu skaits un F/III proporcija. Lielākā daļa atklāto trūkumu attiecas uz gaisa kuģa vispārējo stāvokli (C01), trūkumu paziņošanu un trūkumu novēršanu (A23), lidojuma apkalpes locekļu licencēm (A20) un pilota kabīnes vispārējo stāvokli (A01). 4.7. Trīs visbiežāk atklātie nozīmīgie un būtiskie trūkumi attiecībā uz kontroles saraksta pozīcijām Pārbaudes kontroles sarakstā ir četras galvenās daļas. A daļas pozīcijas attiecas uz pārbaudi gaisa kuģa pilotu kabīnē. Kontroles saraksta B daļā ir pozīcijas, kas ir saistītas ar (pasažieru) salonu un galvenokārt ar drošības aprīkojumu. C daļa attiecas uz gaisa kuģa vispārējo tehnisko stāvokli, kas jāpārbauda apgaitā. Kontroles saraksta D daļa attiecas uz gaisa kuģa kravas nodalījumu un kravu. Vispārīgus trūkumus, uz kuriem neattiecas A, B, C vai D daļa, var skatīt kontroles saraksta (vispārīgajā) E daļā. Saistībā ar trūkumu novēršanu jāņem vērā, ka no SAFA pārbaudē atklātajiem trūkumiem vislielākā uzmanība pievēršama 2. kategorijas (nozīmīgajiem) un 3. kategorijas (būtiskajiem) trūkumiem. Par katru kontroles saraksta daļu tālāk pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta[26] D un E papildinājuma tabulās ir norādīti trīs svarīgākie konstatētie 2. un 3. kategorijas trūkumi saistībā ar pārbaužu skaitu. 5. DARBĪBAS, KO VEIC PĒC PERONA PĀRBAUDĒM Atkarībā no trūkumu kategorijas, skaita un rakstura valsts kompetentās iestādes var veikt vairākus pasākumus. Ja konstatētais liecina, ka ir apdraudēta gaisa kuģa un tajā esošo personu drošība, ir vajadzīgas koriģējošas darbības. Parasti gaisa kuģa kapteinim tiek lūgts novērst būtiskos trūkumus, uz kuriem tiek vērsta viņa uzmanība. Retos gadījumos, kad inspektoram ir pamats uzskatīt, ka gaisa kuģa kapteinis negatavojas veikt vajadzīgos pasākumus, lai novērstu trūkumus, par kuriem viņam ir paziņots, gaisa kuģiem oficiāli tiek aizliegts pacelties gaisā. Vēl viens darbības veids ir "koriģējošas darbības pirms lidojuma atļaujas došanas". Pirms gaisa kuģim ļauj atsākt lidojumu, ir jāveic korektīvas darbības atklāto trūkumu labošanai. Citos gadījumos gaisa kuģis var izlidot, ievērojot ekspluatācijas ierobežojumus. Šāda ierobežojuma piemērs būtu gadījums, kad trūkums ir saistīts ar pasažieru sēdekļiem. Standartprakse ir tāda, ka tikko pārbaudītā gaisa kuģa kapteinim tiek ziņots par konstatētajiem trūkumiem. Bez tam par 2. kategorijas un 3. kategorijas trūkumiem tiek paziņots atbildīgajai aviācijas iestādei un ekspluatanta bāzei ar pieprasījumu veikt attiecīgas darbības, lai novērstu trūkumu atkārtošanos. Lai vislabāk sasniegtu ES SAFA programmas mērķus, neaizstājama ir cieša sadarbība ar visu to valstu civilās aviācijas iestādēm, kuru ekspluatanti un gaisa kuģi ir bijuši pakļauti SAFA pārbaudēm. Tāpēc valstu civilās aviācijas iestādes tiek aicinātas nodrošināt pienācīgu korektīvo pasākumu īstenošanu, lai novērstu SAFA atklātos trūkumus. Dažos gadījumos, kad gaisa kuģī atklātie trūkumi tiek uzskatīti par svarīgiem, konkrētas SAFA programmā iesaistītās valstis var pieņemt lēmumu par ielidošanas atļaujas atsaukšanu attiecīgajam gaisa kuģim. Tas nozīmē, ka konkrētajam gaisa kuģim vairs nav atļauts nolaisties minētās valsts lidostās un lidot tās gaisa telpā. Šādu aizliegumu var atcelt, ja gaisa kuģa ekspluatants pierāda, ka problēmas ir pienācīgi novērstas. Līdz ar to šādiem ielidošanas atļaujas aizliegumiem var būt – un parasti ir – pagaidu raksturs. Runājot par šādiem aizliegumiem un to vēlāku atcelšanu, tās SAFA iesaistītās valstis, kuras pieder arī pie ES, rīkojas saskaņā ar noteikumiem Regulā (EK) Nr. 2111/2005 par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi. || Pārbaužu skaits || 11 703 Atklāto trūkumu skaits || 11 019 VEIKTIE PASĀKUMI || informācija attiecīgajai iestādei un ekspluatantam || 4108 gaisa kuģa ekspluatācijas ierobežojums || 120 koriģējošu darbību pieprasīšana pirms lidojuma atļaušanas || 1922 aizliegums atsākt lidojumu || 12 tūlītējs ekspluatācijas aizliegums || 0* *Neieskaitot aizliegumus/ekspluatācijas ierobežojumus, ko EK ir noteikusi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2111/2005. Saskaņā ar prasību, kas noteikta ar Komisijas Direktīvu (EK) 2008/49, SAFA iesaistītās valstis katru mēnesi EASA nosūta ziņojumus par turpmākajām darbībām. Šī informācija norāda ekspluatantu spēju un vēlmi novērst SAFA pārbaudēs atklātos trūkumus. 6. SECINĀJUMI 2010. gadā ir sasniegts rekordliels pārbaužu skaits, un tās aptvēra lielāku skaitu ekspluatantu un pārbaudes pozīciju salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem. Šis palielinājums, šķiet, ir tiešas sekas 2008. gadā pieņemtajiem tiesību aktiem. Turklāt šā ziņojuma skaitļi jo īpaši akcentē ES SAFA programmas plašo aptvērumu un nediskriminējošo piemērojumu ES un ārpus ES ekspluatantiem. Minēto uzlabojumu rezultātā programma ir kļuvusi par labāku instrumentu potenciālo negatīvo lidojumu drošības tendenču noteikšanai visā pasaulē, kā arī reālajā laikā veicina pārbaudāmo gaisa kuģu drošu ekspluatāciju. 2010. gada laikā tika arī veikts darbs, lai uzlabotu ES SAFA programmas darbību, jo īpaši palielinot pārbaužu efektivitāti (to pārbaužu minimālās kvotas ieviešana, kuras SAFA iesaistītās valstis veic brīvprātīgi), kā arī pabeidzot standartizācijas programmu. EASA ziņojumu par būtiskām drošības problēmām vai pārvadātāja nemitīgu nespēju novērst trūkumus, ko atklāj atbilstīgi SAFA programmai veiktajās perona pārbaudēs, regulāras analīzes rezultātus Komisija joprojām izmantoja, gatavojot 2010. gada darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas sarakstu, kā paredzēts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2111/2005. [1] OV L 143, 30.4.2004., 76. lpp. [2] Sk. jo īpaši Komisijas 2008. gada 24. septembra ziņojumu par Kopienas lidostas izmantojošo trešo valstu gaisa kuģu drošību, C(2008) 5265 galīgā redakcija. [3] OV L 134, 20.5.2006., 16. lpp. [4] SWD(2012) 38. [5] OV L 344, 27.12.2005., 15. lpp. [6] OV L 109, 19.4.2008., 17. lpp. [7] OV L 109, 19.4.2008., 7. lpp. [8] SWD(2012) 38. [9] ES – Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Bulgārija, Čehijas Republika, Dānija, Francija, Grieķija, Igaunija, Itālija, Īrija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Kipra, Malta, Nīderlande, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Ungārija, Vācija, Zviedrija. [10] Eiropa (ECAC) – Albānija, Apvienotā Karaliste, Armēnija, Austrija, Azerbaidžāna, Beļģija, Bosnija un Hercegovina, Bulgārija, Čehijas Republika, Dānija, Francija, Grieķija, Gruzija, Horvātija, Igaunija, Islande, Itālija, Īrija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Malta, Moldovas Republika, Monako, Melnkalne, Nīderlande, Norvēģija, Polija, Portugāle, Rumānija, Sanmarino, Serbija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Šveice, Turcija, Ungārija, Ukraina, Vācija, Zviedrija. [11] Krievijas Federācija, Baltkrievija un Vidusāzija (CIS) – Baltkrievija, Kazahstāna, Kirgizstāna, Krievijas Federācija, Tadžikistāna, Turkmenistāna, Uzbekistāna. [12] Ziemeļamerika (NA) – Amerikas Savienotās Valstis, Bermudu salas, Kanāda. [13] Latīņamerika un Karību jūras valstis (LAC) – Angilja, Antigva un Barbuda, Argentīna, Aruba, Bahamu salas, Barbadosa, Beliza, Bolīvija, Brazīlija, Čīle, Dominika, Dominikānas Republika, Ekvadora, Gajāna, Grenāda, Gvatemala, Haiti, Hondurasa, Jamaika, Kaimanu salas, Kolumbija, Kostarika, Kuba, Meksika, Nikaragva, Nīderlandes Antiļas, Panama, Paragvaja, Peru, Puertoriko, Salvadora, Sentkitsa un Nevisa, Sentlūsija, Sentvinsenta un Grenadīnas, Surinama, Tērksas un Kaikosas salas, Trinidāda un Tobāgo, Urugvaja, Venecuēla (Bolivāra Republika). [14] Tuvie Austrumi un Ziemeļāfrika (MENA) – Alžīrija, Apvienotie Arābu Emirāti, Bahreina, Ēģipte, Irāna (Islāma Republika), Irāka, Izraēla, Jemena, Jordānija, Katara, Kuveita, Libāna, Lībijas Arābu Džamahīrija, Maroka, Omāna, Saūda Arābija, Sīrijas Arābu Republika, Sudāna, Tunisija. [15] Āfrika (AFR) – Angola, Benina, Botsvāna, Burkinafaso, Burundi, Centrālāfrikas Republika, Čada, Dienvidāfrika, Džibutija, Ekvatoriālā Gvineja, Eritreja, Etiopija, Gabona, Gambija, Gana, Gvineja, Gvineja-Bisava, Kaboverde, Kamerūna, Kenija, Komoru salas, Kongo, Kongo Demokrātiskā Republika, Kotdivuāra, Lesoto, Libērija, Madagaskara, Malāvija, Mali, Mauritānija, Maurīcija, Mozambika, Namībija, Nigēra, Nigērija, Ruanda, Santome un Prinsipi, Seišela salas, Senegāla, Sjerraleone, Somālija, Svazilenda, Tanzānijas Savienotā Republika, Togo, Uganda, Zambija, Zimbabve. [16] Āzija (AS)– Afganistāna, Austrumtimora, Bangladeša, Bruneja Darusalama, Butāna, Honkonga (Ķīnas īpašās pārvaldes apgabals), Indija, Indonēzija, Filipīnas, Japāna, Kambodža, Korejas Republika, Korejas Tautas Demokrātiskā Republika, Ķīna, Laosas Tautas Demokrātiskā Republika, Malaizija, Maldivu salas, Mjanma, Mongolija, Nepāla, Pakistāna, Singapūra, Šrilanka, Taivāna, Taizeme, Vjetnama. [17] Okeānija (OC) – Austrālija, Fidži, Jaunzēlande, Kiribati, Māršala salas, Mikronēzijas (Federatīvās Valstis), Nauru, Palau, Papua–Jaungvineja, Samoa, Tonga, Tuvalu, Vanuatu, Zālamana salas. [18] EUR – ICAO Eiropas un Ziemeļatlantijas reģions: Albānija, Alžīrija, Andora, Apvienotā Karaliste (izņemot Kaimanu salas, Bermudu salas), Armēnija, Austrija, Azerbaidžāna, Baltkrievija, Beļģija, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Bosnija un Hercegovina, Bulgārija, Čehijas Republika, Dānija, Francija, Grieķija, Gruzija, Horvātija, Igaunija, Islande, Itālija, Īrija, Kazahstāna, Kirgizstāna, Krievijas Federācija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Maroka, Melnkalne, Moldovas Republika, Monako, Nīderlande (izņemot Nīderlandes Antiļas), Norvēģija, Polija, Portugāle, Rumānija, Sanmarīno, Serbija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Šveice, Tadžikistāna, Tunisija, Turcija, Turkmenistāna, Ukraina, Ungārija, Uzbekistāna, Vācija, Zviedrija. [19] ESAF – ICAO Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas reģions: Angola, Botsvāna, Burundi, Dienvidāfrika, Džibutija, Eritreja, Etiopija, Kenija, Komoru salas, Lesoto, Madagaskara, Malāvija, Maurīcija, Mozambika, Namībija, Ruanda, Seišela salas, Somālija, Svazilenda, Uganda, Tanzānijas Savienotā Republika, Zambija, Zimbabve. [20] MID – ICAO Tuvo Austrumu reģions: Afganistāna, Apvienotie Arābu Emirāti, Bahreina, Ēģipte, Irāka, Irāna, Izraēla, Jemena, Jordānija, Katara, Kipra, Kuveita, Libāna, Lībijas Arābu Džamahīrija, Omāna, Pakistāna, Saūda Arābija, Sīrijas Arābu Republika, Sudāna. [21] SAM – ICAO Dienvidamerikas reģions: Argentīna, Bolīvija, Brazīlija, Čīle, Ekvadora, Gajāna, Kolumbija, Panama, Paragvaja, Peru, Surinama, Urugvaja, Venecuēla. [22] WACAF – ICAO Rietumāfrikas un Centrālāfrikas reģions: Benina, Burkinafaso, Centrālāfrikas Republika, Čada, Ekvatoriālā Gvineja, Gabona, Gambija, Gana, Gvineja, Gvineja-Bisava, Kaboverde, Kamerūna, Kongo, Kongo Demokrātiskā Republika, Kotdivuāra, Libērija, Mali, Mauritānija, Nigēra, Nigērija, Santome un Prinsipi, Senegāla, Sjerraleone, Togo. [23] NACC – ICAO Ziemeļamerikas, Centrālamerikas un Karību jūras reģions: Antigva un Barbuda, Amerikas Savienotās Valstis, Bahamu salas, Barbadosa, Beliza, Dominikānas Republika, Grenāda, Gvatemala, Haiti, Hondurasa, Jamaika, Kanāda, Kostarika, Kuba, Meksika, Nikaragva, Salvadora, Sentkitsa un Nevisa, Sentlūsija, Sentvinsenta un Grenadīnas, Trinidāda un Tobāgo. [24] APAC – ICAO Āzijas un Klusā okeāna reģions: Austrālija, Bangladeša, Bruneja, Butāna, Dienvidkoreja, Fidži, Filipīnas, Indija, Indonēzija, Japāna, Jaunzēlande, Kambodža, Korejas Tautas Demokrātiskā Republika, Kuka salas, Ķīna (ieskaitot Honkongu un Makao), Kiribati, Laosas Tautas Demokrātiskā Republika, Malaizija, Maldivu salas, Māršala salas, Mikronēzija, Mjanma, Mongolija, Nauru, Nepāla, Palau, Papua-Jaungvineja, Samoa, Singapūra, Šrilanka, Taizeme, Tonga, Vanuatu, Vjetnama, Zālamana salas. [25] SWD(2012) 38. [26] SWD(2012) 38.