EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 23.11.2011 
SEC(2011) 1400 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMU KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA 
ar ko izveido programmu “Radoš ā Eiropa” 
{COM(2011) 785 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1399 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV 1. IEVADS 
Šis dokuments ir pavaddokuments trim atseviš ķiem ietekmes nov ērtējumiem, kuros tiek 
analizēti varianti turpm ākajam ES finansi ālajam atbalstam kult ūras un radošaj ās nozarēs. Tajā 
ir izklāstīti galvenie min ēto trīs ietekmes nov ērtējumu secin ājumi un aprakst īts izvēlētais 
variants, k ā arī īstenošanas un uzraudz ības mehānismi. Visa inform ācija pilnībā ir sniegta 
atsevišķajos ietekmes nov ērtējumos. Šajos ietekmes nov ērtējumos secin āts, ka variants, kur ā 
pamatprogrammas “Radoš ā Eiropa” ietvaros veidotu siner ģijas starp audiovizu ālo nozari 
(pašreizējās programmas “MEDIA” un “MEDIA Mundus”) un kult ūras un radošo nozari 
(pašreizējā programma “Kult ūra”), nodrošin ātu priekšroc ības salīdzinājumā ar pārējiem 
variantiem. Komisijas daudzgadu finanšu sh ēmā ierosināts programmai t ās septiņu gadu 
darbības laikā piešķirt budžetu EUR 1,6 miljardu (sal īdzināmās cenas) apm ērā. 
Ietekmes nov ērtējumu ziņojumi nosl ēdz divus gadus garu sagatavošan ās procesu, kas s ākās ar 
pašreizējo programmu starpposmu nov ērtējumiem. Ņemot vērā nepieciešam ību uzlabot un 
vienkāršot izpildi, šaj ā procesā tika arī apskatīta iespēja apvienot programmas, lai sasniegtu 
dziļāku sinerģiju starp š īm dažādajām jomām. Ietekmes nov ērtējumos daudz izmantoti 
programmu “Kult ūra” un “MEDIA” starpposmu nov ērtējumu secin ājumi, kā arī tiešsaistes 
apspriešan ās un atkl ātas sanāksmes par kult ūras un radošo nozaru turpm āko finans ējumu. 
Turklāt tajos ņemta vērā atgriezenisk ā saikne ar Komisijas Za ļo grāmatu “Kult ūras un radošo 
nozaru potenci āla īstenošana”1, dažādi Komisijai sniegti neatkar īgi pētījumi, kas veikti p ēdējo 
gadu laikā, kā arī ekspertu ieteikumi saist ībā ar atvērto koordin ācijas metodi (AKM) kult ūras 
jomā un struktur ētu dialogu ar nozares p ārstāvjiem laikposm ā no 2008.–2010. gadam. 
Ietekmes nov ērtējumos izmantoti ar ī neatkarīgu ekspertu atzinumi, lai g ūtu palīdzību 
problēmas formul ēšanā, mērķu noteikšan ā un variantu anal īzē un salīdzināšanā. Komisijas 
dienestu darba dokumen tu projekti attiec ībā uz ietekmes nov ērtējumiem tika apspriesti 
attiecīgajās programmu “Kult ūra” un “MEDIA” starpdienestu grup ās. 
Esošo ES atbalstu šaj ās nozarēs realizē ar atseviš ķu programmu starpniec ību, tas ir, ar 
programm ām “Kultūra”, “MEDIA” (kur ā kopš 2010. gada beig ām ietverts “MEDIA” 
Ražošanas garantiju fonds ) un “MEDIA Mundus”. Ir sagatavoti atseviš ķi ietekmes 
novērtējumi, lai noteiktu atbilstošu uzraudz ību ES finans ējumam kult ūras un radošaj ās 
nozarēs pēc 2013. gada. Sakar ā ar mērķu un darb ības līdzību pašreiz ējām programm ām 
“MEDIA” un “MEDIA Mundus” ir kop īgs ietekmes nov ērtējums. “MEDIA” Ražošanas 
garantiju fonds ir apskat īts atsevišķi, jo tā sarežģītība un plaš ā piemērošanas joma ir peln ījusi 
atsevišķu ietekmes nov ērtējumu.  
2. ES INTERVENCES PAMATOJUMS 
ES intervences pamatojums šaj ās jomās ir atrodams juridiskaj ā pamatā un iegūstamajā ES 
pievienotaj ā vērtībā. 
Juridiskais pamats 
ES darbība kultūras un radošaj ā nozarē balstīsies uz Līguma par Eiropas Savien ības darbību 
167. pantu (Kult ūra) un 173. pantu (R ūpniecība). ES ties ības rīkoties ir paredz ētas arī Līguma 
                                                 
1 Za ļā grāmata “Kult ūras un radošo nozaru potenci āla īstenošana”, COM(2010) 183 ; Komisijas dienestu 
darba dokuments “ Analysis of the consultation launched by the Green Paper on 'Unlocking the 
potential of the cultural and creative industries ”, SEC(2011) 399 gal īgā versija, 24.03.2011. 
 
LV 3   LV par Eiropas Savien ību 3. panta 3. punkt ā, kur noteikts, ka iekš ējais tirgus un ekonomikas 
izaugsme respekt ē ES kult ūru un valodu daudzveid ību, kā arī ES Pamatties ību hartas 
22. pantā, kur noteikts, ka Savien ība respekt ē kultūru un valodu daudzveid ību. Savien ības 
pilnvaras ir atz ītas starptautiskaj ās tiesībās, UNESCO  Konvencij ā par kult ūras izpausmju 
daudzveid ības aizsardz ību un veicin āšanu, kas veido da ļu no acquis communautaire.  
ES pievienot ā vērtība 
ES intervencei b ūtu jācenšas nodrošin āt sistēmisku ietekmi un atbalst īt politikas izstr ādi. Šajā 
sakarā Eiropas pievienot ā vērtība saistībā ar jauno ES r īku kultūras un radošo nozaru 
atbalstam ir š āda: 
• Savienības darbību transnacion ālā būtība un rezult ātu ietekme, ko tas pal īdzēs attīstīt, 
salīdzinot ar valstu finans ēšanas shēmām, kuras parasti koncentr ē valsts iekš ējām 
darbībām; 
• veids, kādā tas papildin ās valstu, starptautisk ās un citas ES programmas; 
• var attīstīties ES atbalst ītie apjomrad ītie ietaup ījumi un kritisk ā masa, piem ēram, ar 
transnacion ālu sadarb ības projektu un kop ēja finanšu r īka palīdzību kultūras un 
radošajās nozarēs, salīdzinot ar fragment ētām valstu sh ēmām, kurām ir nepietiekams 
aptvērums; 
• sviras efekts attiec ībā uz papildu l īdzekļiem; 
• veids, kādā tas var mudin āt un stimul ēt ilgtermi ņa sistēmisko ietekmi nozar ē, lai 
ātrāk piemērotos glob ālām problēmām. 
3. PAŠREIZ ĒJO PROGRAMMU IZPILDE  
Pašreizējo ES kult ūras un radošo nozaru programmu v ērtējumā2 redzams, ka t ās ir 
palīdzējušas stiprin āt nozari un veicin āt profesion āļu un mākslas darbu apriti, sniedzot b ūtisku 
ieguldījumu kult ūras un valodu daudzveid ībā.  
Attiecībā uz programmu “Kult ūra” ar mazu vid ējo gada budžetu EUR 57 miljonu apm ērā, 
kas ir līdzvērtīgs daudzu atseviš ķu operas te ātru/trupu gada budžetam3, ES tēriņi ir ļoti 
rentabli. Nov ērtējumā secināts, ka tūkstošiem m ākslinieku un kult ūras nozares profesion āļu – 
pēc aplēsēm 20 000 ik gadu – t ā ir palīdzējusi veidot starptautiskas karjeras, uzlabojot vi ņu 
prasmes un zin ātību, ļaujot viņiem neform āli mācīties no l īdzbiedriem un radot jaunus 
profesion ālos ceļus. Tā ir sniegusi iesp ēju tūkstošiem kult ūras organiz āciju – krietni vair āk 
nekā 1000 organiz ācijām ik gadu – kop īgi darboties p āri robežām, mācīties no labas prakses, 
sadarbojoties ar operatoriem cit ās valstīs. Tā ir sniegusi iesp ēju operatoriem kopražot, t īklot 
un atklāt jaunas profesion ālas iespējas, kā arī veidot savu darbu un perspekt īvas 
starptautisk ākas. Visam min ētajam ir bijusi pozit īva, struktur ējoša ietekme uz nozari un t ās 
spēju pievērsties plaš ākiem tirgiem. Tas ir pal īdzējis attīstīties nozar ēm un mākslas form ām, 
                                                 
2 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm. 
3 Raugoties perspekt īvā, šis EUR 57 miljonu lielais budžets ir daudz zem āks nekā nacionālie sabiedriskie 
naudas līdzekļi, ko pieš ķir mākslai un kult ūrai UK, FR un DE (attiec īgi GBP 590 miljardi, EUR 7,5 
miljardi un EUR 1,1 miljards).  
 
LV 4   LV jaunu darbu rad īšanai un izpild īšanai, veicin ājis piekļuvi un piedal īšanos, pētījumus un 
izglītošanu šaj ā jomā, kā arī informāciju, padomus un praktisku atbalstu.  
Tūkstošiem darbu ir iek ļuvuši aprit ē, tai skaitā apmēram 500 liter āru darbu tulkojumi ik gadu. 
Programmas sniegtais atbalsts tiek uztverts k ā kultūras projektu kvalit ātes zīmi. Ar projektu 
darbības palīdzību gan tieši, gan pastarpin āti ir sasniegti daudzi miljoni iedz īvotāju, kas 
izbaudījuši kultūras darbus no cit ām valstīm. Programma ir ar ī sekmējusi labākas politikas 
faktu bāzes izveidi, izmantojot p ētījumus, kas ir iestr ādāti atvērtās koordin ācijas metod ē. Tā 
kā projekti sa ņem līdzfinansējumu, pārsvarā maksim ālajā 50 % apm ērā, programma ir 
izlīdzsvarojusi iev ērojamu papildu sabiedrisk ā un privātā ieguldījuma apjomu. 
Eiropas kult ūras galvaspils ētas, kas sa ņem ES nosaukumu un programmas finans ējumu 
(EUR 1,5 miljoni katrai galvaspils ētai) un kam dažos gad ījumos ir bijis asto ņkārtīgs sviras 
efekts rad ītajos ieņēmumos, ir izrais ījušas no EUR 15 miljoniem l īdz 100 miljoniem lielu 
ieguldījumu darb ības programm ās un kalpojušas par katalizatoriem papildu kapit āla 
ieguldījumam. Parasti t ās ir sasniegušas miljoniem cilv ēku, iesaist ījušas simtiem br īvprātīgo 
un atstājušas ilgtermi ņa mantojumu pils ētām uzlabotu prasmju, kult ūras veiktsp ējas un 
dinamisma, infrastrukt ūras un tēla veidā.  
Attiecībā uz programmu “MEDIA”  ar relatīvi mazu gada budžetu apm ēram EUR 100 
miljonu apm ērā novērtējumā apstiprin āts, ka programma “MEDIA” ir sasniegusi iev ērojamus 
rezultātus, pateicoties m ērķtiecīgām darbībām izmaksu un ieguvumu attiec ību optimiz ēšanā 
un programmas izl īdzinājumā. Rīcība tika koncentr ēta uz darb ībām, kam ir pozit īva ietekme 
uz ES konkur ētspēju, un uz vajadz ībām, kuras netiek risin ātas valsts l īmenī, piemēram, 
transnacion ālu izplatīšanu. Vismaz da ļēji pateicoties programmas “MEDIA” atbalstam filmu 
pirmizrādēs Eiropas kinote ātros Eiropas filmu proporcija pieauga no 36 % 1989. gad ā līdz 
54 % 2009. gad ā. Europa Cinema  tīkls, kurā ir vairāk nekā 2000 ekr ānu pārsvarā neatkarīgos 
kinoteātros 32 valst īs, kas veido 20 % no visiem filmu pirmizr āžu ekrāniem Eirop ā, sniedz 
plašu un daudzveid īgu filmu kl āstu, tādējādi veicinot kult ūras daudzveid ību 475 pils ētās. To 
kvalitatīvā programma ir piesaist ījusi 59 miljonus kino apmekl ētāju (salīdzinot ar 30 
miljoniem 2000. gad ā), kas ir 5,6 % no kop ējā kino apmekl ētāju skaita Eirop ā (2000. gad ā 
2,8 %).  Tīklā ieplānoto citu Eiropas valstu filmu rad ītais kases ie ņēmumu īpatsvars ir 36 %, 
salīdzinot ar vid ējo 7–8 % r ādītāju Eiropā. Biļetes, kas p ārdotas uz Eiropas film ām, kuras tiek 
demonstrētas uz Europa Cinema  ekrāniem, veido 57 % īpatsvaru attiec ībā pret vidējo rādītāju 
Eiropā, kas ir 27,7 %. 
Saskaņā ar novērtējuma secin ājumiem programma “MEDIA” veicina nozares konkur ētspēju, 
atbalstot sp ēju veidošanu, piem ēram, apm ācības un att īstību, kas pal īdz paaugstin āt 
profesionalit āti nozarē un uzlabo darbu kvalit āti. Ik gadu tiek apm ācīti apmēram 1800 
profesion āļi (producenti, izplat ītāji, scenāriju autori), ļaujot tiem ieg ūt attiecīgo kvalifik āciju 
un prasmes, un g ūt labumu no p ārrobežu tīklošanas iesp ējām. Attīstības atbalsts ik gadu ļauj 
sasniegt tirgu 400 kvalitat īviem Eiropas projektiem. Atbalsts projektu portfe ļiem (projektu 
katalogiem) – sal īdzinot ar viena atseviš ķa projekta atbalstu – sniedz finansi ālu stabilit āti un 
ilgtermiņa perspekt īvu radošajiem uz ņēmumiem (kas bieži vien ir mazi MVU ar nepietiekamu 
kapitālu), turklāt tam ir būtiska, nozari struktur ējoša ietekme. 
Atbalsts neatkar īgiem producentiem īpaša žanra audiovizu ālo darbu rad īšanai, piem ēram, 
dokument ālā kino vai anim āciju filmu starptautiskai telev īzijas apraidei, ir apliecin ājusi savu 
būtisko noz īmi, ņemot vērā īpašās vajadzības, kas identific ētas šajos žanros. T īklošanas 
darbības, piem ēram, kopražošanas forumi, st arptautiskie tirgi un apm ācību iniciat īvas ir 
 
LV 5   LV radījušas iev ērojamu pieaugumu transnacion ālajā kopražošan ā (no 26 % Eiropas filmu 
1989. gad ā līdz 34 % 2009. gad ā). Šīm filmām ir 2,3 reizes liel āks aprites potenci āls nekā 
nacionālajām filmām4. Tādi tīkli kā, piemēram, EAVE, ACE, Cartoon , kas rad īti ar 
programmas “MEDIA” atbalstu, tagad ir  Eiropas filmu nozares mugurkauls. 
Vēl nav veikts “MEDIA” Ražo šanas garantiju fonda nov ērtējums5, jo tas tika atv ērts tikai 
2010. gad ā. Fonds tika atv ērts pieteikumiem 2011. gada maij ā, un filmu nozare un bankas to 
uztvēra atzinīgi, kā rezultātā apmēram desmit daž ādās dalībvalstīs ir izsniegts vair āk kā ducis 
garantiju ar kop ējo aizdevumu v ērtību apmēram EUR 15 miljoni. 
4. PROBL ĒMAS APRAKSTS 
Ietekmes nov ērtējumos ir atsauce uz Zi ņojumu par Eiropas konkur ētspēju 2010. gad ā6 un 
tajos ir atz īta kultūras un radošo nozaru pieaugoš ā nozīme ekonomisk ās izaugsmes 
sekmēšanā, darba vietu rad īšanā un sociālās kohēzijas un iek ļautības veicin āšanā. Tiek lēsts, 
ka kultūras un radoš ās nozares veido apm ēram 4,5 % no Savien ības IKP 2008. gad ā un dod 
darbu aptuveni 3,8 % no t ās darbasp ēka7. Turklāt papildus šo nozaru tiešajam devumam IKP 
tās pozitīvi ietekm ē arī citas ekonomisk ās un soci ālās nozares, piem ēram, tūrismu, IKT 
attīstību, dod labumu izgl ītībai, veicina soci ālo iekļautību un soci ālās inovācijas. Tom ēr, 
neraugoties uz to, ka daudz ās valstīs pēdējo gadu laik ā izaugsmes r ādītāji ir augst āki nekā 
vidējie, šīs nozares saskaras ar daž ādām kopīgām problēmām, un nākotnē tām ir turpm ākas 
izaugsmes potenci āls, ja tiktu iev ērota saska ņota stratēģiskā pieeja un rad īti piemēroti apstākļi 
ES, valstu un re ģionālajos līmeņos.  
Neraugoties uz programmu “Kult ūra” un “MEDIA” sasniegumiem, ir j ādara vair āk, lai 
realizētu pilno potenci ālu šajās nozarēs, kas saskaras ar l īdzīgām problēmām. 
Programmu „Kult ūra” un „MEDIA” ietekmes nov ērtējumos ir konstat ētas četras bieži 
sastopamas probl ēmas, ar kurām saskaras kult ūras un radoš ās nozares un kuras b ūs jārisina 
ES līmenī, lai panāktu vēlamo ietekmi. Pirmk ārt, tas ir sadrumstalotais tirgus , ko rada 
Eiropas kult ūru un valodu daudzveid ība un kas noz īmē, ka šīs nozares ir liel ā mērā 
sadrumstalotas gan saist ībā ar valstu un valodu robež ām, gan ar kritisk ās masas tr ūkumu. 
Pašlaik tas noz īmē, ka darbu starptautisk ā aprite, k ā arī mākslinieku un profesion āļu 
mobilitāte nav optim āla, kā arī veicina ģeogrāfisku nel īdzsvarotību. Tas ar ī ierobežo 
patērētāju izvēli un piek ļuvi Eiropas kult ūras darbiem. Otrk ārt, tā ir vajadz ība nozarēm 
pielāgoties globalizācijas ietekmei un digitaliz ācijai. Globaliz ācijai ir rakstur īgi tas, ka 
palielinās piegādes koncentr ācija starp ierobežotu skaitu noz īmīgu tirgus dal ībnieku, tādējādi 
apdraudot kult ūru un valodu daudzveid ību. Digitaliz ācijai ir ļoti liela ietekme uz to, k ā tiek 
izstrādāti, pārvaldīti, izplatīti, patērēti un monetiz ēti kultūras priekšmeti, k ā arī uz to, kā tiem 
piekļūst, — tas nodrošina gan iesp ējas, gan probl ēmas —, un nozare g ūtu labumu no 
                                                 
4 Avots: Eiropas Audiovizu ālā observatorija, 2008. gads. 
5 “MEDIA” Ražošanas garantiju fonds nodrošina piek ļuvi privātiem finans ējuma avotiem – tikai filmu 
producentiem –, izmantojot garantiju meh ānismu, kurš ļauj bankām piešķirt tiem kred ītus, dalot esošo 
risku. Ņemot vērā kopējo budžetu EUR 8 miljonu apm ērā tā četru gadu darb ības laikam, tiek l ēsts, ka 
tas radīs vairāk nekā EUR 100 miljonus banku kred ītos, pateicoties garantijas meh ānisma sviras 
efektam. 
6 Zi ņojums par Eiropas konkur ētspēju 2010. gad ā, Komisijas dienestu darba dokuments, COM(2010) 614 
galīgā versija. 
7 Konsult āciju uzņēmuma TERA  veiktais p ētījums “Ce ļā uz digitālo ekonomiku: nodarbin ātības līmeņa 
saglabāšanas noz īme radošaj ās nozarēs ES”, 2010. gada marts.  
 
LV 6   LV transnacion ālām pieejām un risin ājumiem. Trešk ārt, tas ir salīdzināmu datu tr ūkums  
attiecībā uz kult ūras nozari Eiropas un valstu l īmenī. Tas ietekm ē Eiropas politikas 
koordinēšanu, taču koordin ēšana var b ūt lietderīgs dzinulis valsts politikas att īstībai un 
sistēmiskām pārmaiņām, kas nerad ītu lielas izmaksas ES budžetam un piln īgi ņemtu vērā 
subsidiarit ātes principu. Ceturtk ārt, tās ir grūtības, ar ko saskaras kult ūras un radošo 
nozaru MVU, lai piek ļūtu finans ējumam.  To izraisa tas, ka šo uz ņēmumu vērtības 
lielākoties ir netaust āmas, piem ēram, autorties ības, ko parasti neatspogu ļo pārskatos (pret ēji 
patentiem). To ar ī izraisa tas, ka — pret ēji citiem r ūpnieciskiem projektiem — kult ūras darbi 
parasti netiek ražoti masveid ā un katra gr āmata, operas izr āde, teātra izrāde, filma un 
videospēle ir unikāls prototips, un tas, ka uz ņēmumi strādā uz projektu pamata. 
5. TURPM ĀKĀS PROGRAMMAS M ĒRĶI 
Atbildot uz 3. da ļā identificētajām problēmām, ietekmes nov ērtējumos ir noteiktas vajadz ības, 
kas jārisina ES l īmenī un ko risin āt palīdz identiski visp ārējie un konkr ētie mērķi. Attiecībā uz 
vispārējiem mērķiem – ir nepieciešams veicin āt un aizsarg āt Eiropas kult ūras un valodu 
daudzveid ību, kā arī nostiprin āt kultūras un radošo nozaru konkur ētspēju, tādējādi sekmējot 
gudru, ilgtsp ējīgu un iek ļaujošu izaugsmi saska ņā ar stratēģiju “Eiropa 2020”. Attiec ībā uz 
konkrētajiem m ērķiem – ir nepieciešams atbalst īt kultūras un radošo nozaru sp ēju darboties 
transnacion āli; veicināt kultūras un radošo darbu un operatoru transnacion ālo apriti, k ā arī 
jaunas auditorijas piesaisti Eirop ā un ārpus tās; nostiprin āt kultūras un radošo nozaru 
finansiālo spēju; un atbalst īt transnacion ālo sadarb ību politikas jom ā, lai veicin ātu politikas 
attīstību, inovācijas, auditorijas piesaisti un jaunus uz ņēmējdarbības mode ļus. Daļu “MEDIA” 
un “Kult ūra”, kā arī kultūras un radošo nozaru finanšu r īka prioritātes ir izklāstītas 
attiecīgajos ietekmes nov ērtējumos. 
6. VARIANTI 
Visi ieinteres ēto personu, neatkar īgo ekspertu, iest āžu, u.c. ieteiktie varianti attiec ībā uz 
programm ām “Kultūra”, “MEDIA” un “MEDIA Mundus” tika sav ākti un izv ērtēti. Variants, 
kurā ieteikts “apvienot  programmas “Kult ūra”, “MEDIA” un “MEDIA Mundus”” vien ā 
transversālā programm ā, aptverot kult ūras un radoš ās nozares kopum ā un paredzot vienotus 
aicinājumus iesniegt priekšlikumus, tika noraid īts, jo, lai gan daž ādajām kultūras nozarēm ir 
daudz līdzību, tostarp attiec ībā uz problēmām, ar kur ām tās saskaras, labuma guv ēju vērtību 
ķēdes un vajadz ības tomēr ir pārāk neviendab īgas, lai var ētu izmantot harmoniz ētus 
uzaicinājumus un instrumentus. 
Programmu “Kult ūra” un “MEDIA/MEDIA Mundus” ietekmes nov ērtējumos analiz ēti dažādi 
varianti m ērķu sasniegšanai, tai skait ā programmu p ārtraukšana, pašreiz ējo programmu 
uzturēšana (“atsauces scen ārijs”), iev ērojami pārstrādātas programmas un apvienošanas 
variants, radot pamatprogrammu ar kult ūras un audiovizu ālo nozaru nodal ījumu, kas var ētu 
risināt dažādo apakšnozaru vajadz ības labāk nekā pilnīga apvienošana.  
Variantu mekl ēšanas laik ā attiecībā uz finanšu r īku MVU kult ūras un radošaj ās nozarēs tika 
izskatīta iespēja izmantot daž ādus mehānismu veidus, jo vispiem ērotākais MVU finans ējums 
ir atkarīgs no vair ākiem apst ākļiem, piem ēram, MVU veida, aiz ņēmumu pieejam ības vai pašu 
kapitāla, kapitāla izmaks ām vai vēlmes dalīt uzņēmumu ar citiem ieguld ītājiem. Arī šajā 
procesā tika iesaist ītas dažādas ieinteres ētās puses, eksperti, profesion āļi un finanšu iest ādes.  
 
LV 7   LV Pamatojoties uz plaš ām apspried ēm un anal īzi, tika noraid īti šādi varianti: izveidot atseviš ķu 
finanšu r īku; izveidot pašu kapit āla finanšu r īku un izveidot r īku mikrofinans ējumam un 
mikrouzņēmumiem. Tika uzskat īts, ka piem ērotāk un efekt īvāk ir galveno uzman ību veltīt 
parāda instrumentam, kas ietilptu plaš ākā starppolitikas instrument ā, un priv ātiem 
investoriem, k ā arī kultūras un radošo nozaru profesion āļiem paredz ētai programmai, kas 
veicina gatav ību ieguld ījumu saņemšanai, un kurus p ārvaldītu vai nu EIF vai/un pati 
Komisija. 
Šā finanšu r īka ietekmes nov ērtējumā ir apskat īti trīs varianti, tas ir, “Bez izmai ņām” 
(atsauces scen ārijs), “Bez darb ības” (variants “bez finanšu r īka”) un trešais variants “izveidot 
kultūras un radošo noza ru garantiju r īku”. Trešais variants turkl āt ir sadal īts divos papildu 
apakšvariantos: a) ierobežots garantiju r īks vai b) neierobežots garantiju r īks. Ietekmes 
novērtējumos tiek analiz ēti un salīdzināti apakšvarianti, un secin āts, ka a) apakšvariants ir 
pragmatisk āks un efekt īvāks. Ietekmes nov ērtējumos turkl āt secināts, ka, ja a) apakšvariants 
atbilst konkr ētiem krit ērijiem, tas b ūtu jāietver plaš āka finanšu r īka mehānismā (to, 
visticamāk, pārvaldītu vai nu ĢD RTD vai ĢD ENTR). 
7. IETEKMES ANAL ĪZE 
Atsevišķajos ietekmes nov ērtējumos ir atrodams s īks apraksts par apsv ērtajiem variantiem un 
to salīdzinājums. Attiec ībā uz ekonomisko, soci ālo un ietekmi uz vidi da ļām “MEDIA” un 
“Kultūra” ietekmes nov ērtējumos secin āts, ka pārtraukšanas vai atsauces scen ārija varianti 
būtu nevēlami, jo tie nesniegtu ieguld ījumu nedz to pašreiz ējo problēmu risināšanā, ar kurām 
saskaras nozares, nedz ar ī to mērķu sasniegšan ā, kas minētas stratēģijā “Eiropa 2020”. CCSFI 
ietekmes nov ērtējumā uzskatīts, ka visliel āko ietekmi var sasniegt, izv ēloties variantu 
“izveidot kult ūras un radošo nozaru garantiju r īku”.  
Attiecībā uz ekonomisko ietekmi  novērtējumos secin āts, ka programma “Radoš ā Eiropa” 
centīsies nostiprin āt nozares piem ērošanos globaliz ācijai un digitaliz ācijai, tostarp pal īdzot 
piesaistīt jaunu auditoriju, att īstīt jaunus uz ņēmējdarbības mode ļus un ien ākumu gūšanas 
avotus, un ka t ā uzlabos nozares sp ēju darboties starptautiski, sekm ējot ekonomisko izaugsmi 
un nodarbin ātību, kā arī nozares visp ārējo konkur ētspējas potenci ālu. Pārstrādātās 
programmas variantam un apvienošanas variantam ekonomisk ā ietekme īpaši neatš ķirtos.  
Attiecībā uz sociālo ietekmi  novērtējumos secin āts, ka programma sniegs labumu 
nodarbinātības jomā, nostiprinot nozares veiktsp ēju un atbalstot MVU un to piem ērošanos 
digitalizācijai. Pārstrādātās programmas variant ā un apvienošanas variant ā var būt gaidāma 
lielāka koncentr ēšanās uz auditorijas piesaist īšanas pas ākumiem piepras ījuma palielin āšanai. 
Tas ne vien ietekm ēs nozares ie ņēmumu potenci ālu, bet arī dos ar izgl ītību saistītus labumus 
un sasniegs soci āli atstumtos. Apvienošanas variant ā (4. variants) ietekme b ūtu lielāka nekā 
pārstrādātās programmas variant ā (3. variants). 
Attiecībā uz ietekmi uz vidi  tiek piezīmēts, ka programmai var ētu būt ietekme, kas saist īta ar 
mobilitāti, transportu un ražošanas procesiem. Tom ēr tiek ņemts vērā, ka šī ietekme neb ūtu 
lielāka par pašreiz ējo un tā būtu relatīvi maza. Šo ietekmi atv ērtu uzsvars, k āds programm ā 
likts uz piem ērošanos digitaliz ācijai, kas ļauj sasniegt plaš āku auditoriju bez fiziskas 
ceļošanas. Ar ī šeit vispozit īvākā ietekme b ūtu panākama ar programmu apvienošanu.  
 
LV 8   LV Attiecībā uz pamatties ībām – vispārējā mērķī liktais nep ārprotamais uzsvars uz kult ūru un 
valodas daudzveid ības sargāšanu un veicin āšanu noz īmē, ka programma sniegs tiešu 
ieguldījumu. 
8. VARIANTU SAL ĪDZINĀJUMS 
8.1. Variantu sal īdzinājums 
Ietekmes nov ērtējumos aprakst īto variantu sal īdzinājums balst ās uz vairāku kritēriju analīzi, 
ietverot: efektivit āti attiecībā uz mērķu sasniegšanu, rentabilit āti, izmaksu lietder ību (rezult āts 
uz iztērēto EUR) un saska ņotību. Saist ībā ar saska ņotības kritēriju ir izanaliz ēta gan 
saskaņotība starp variantu un sasniedzamo m ērķi (iekšēja), gan saska ņotība starp un attiec ība 
ar vispārējo ES politiku un strat ēģijām (ārēja). 
Saistībā ar izmaksu lietder ību tiek pie ņemts, ka pamatprogramma b ūtu rentabl āka, jo 
programmas da ļu un kult ūras un radošo nozaru finanšu r īks būtu skaidr āks un vair āk 
koncentrēts uz vēlamajiem rezult ātiem, radot liel āku sistēmisko un struktur ējošo ietekmi, tai 
skaitā racionaliz ējot instrumentus un t ādējādi samazinot administrat īvās izmaksas uz katru 
iztērēto EUR. 
8.2. Izvēlētais variants 
Efektivitātes un rentabilit ātes dziļāka analīze skaidri par ādīja, ka apvienota pamatprogramma 
varētu radīt būtiskus labumus. T āpēc ietekmes nov ērtējumos secin āts, ka atsevišķa 
pamatprogramma , salīdzinot ar visiem p ārējiem variantiem, sniegtu vair ākas priekšroc ības. 
Pirmkārt, var tikt rad īta labāka politiku siner ģija, jo dažādās kultūras nozares parasti tiek 
apsvērtas kolekt īvi, apspriežot plaš āku politiku saist ībā ar kultūras un radošaj ām nozarēm, 
tostarp par to sniegto labumu strat ēģijai “Eiropa 2020”. Otrk ārt, atseviš ķa programma 
atvieglotu zināšanu apmai ņu un savstarp ēju sadarb ību starp nozar ēm. Trešk ārt, tā var 
sniegt ieguld ījumu šo programmu pārvaldības vienk āršošanā. Piemēram, tā ļautu izveidot 
vienotu inform ācijas/pieejas punktu, t ādējādi uzlabojot p ārredzamību, nodrošinot iedz īvotāju 
piekļuvi inform ācijai par ES finans ējumu un pal īdzot nodrošin āt vislabāko iespējamo 
pakalpojumu sniegšanu operatoriem. Ceturtk ārt, šī vienkāršošana  arī ļautu samazin āt 
administrat īvo slogu  gan Komisijai, gan dal ībvalstīm. Tiks vienk āršoti izpildes meh ānismi, 
pastiprināti izmantojot vienotas likmes, l ēmumus attiec ībā uz pieš ķīrumiem, sadarb ības 
pamatnolīgumus, elektronisko pieteikšanos un zi ņošanu, kā arī elektronisku port ālu, lai 
samazinātu papīra dokumentu daudzumu pieteic ējiem un labuma guv ējiem. Līdzīgā veidā 
transversālā daļa sniegtu apjomrad ītus ietaup ījumus  savstarpēji saistītās jomās. Piektkārt, 
šīs vienotās programmas ietvaros var ētu iekļaut transvers ālu kultūras un radošo nozaru 
finanšu r īku, lai palielin ātu (privāta) finansējuma pieejam ību. 
9. IZV ĒLĒTĀ VARIANTA APRAKSTS 
Ietekmes nov ērtējumos programm ām “Kult ūra” un “MEDIA” ieteikts turpin āt ES 
finansējumu kult ūras un radošaj ās nozarēs, tomēr tajos secin āts, ka ES atbalsts kult ūras 
nozarēs būtu efektīvāks, ja to p ārstrādātu, apvienojot daž ādās programmas vien ā vienotā 
pamatprogramm ā “Radošā Eiropa”. 
Šis izvēlētais variants b ūtu vissaska ņotākais un rentabl ākais, kā arī atbilstu ES l īmenī atzītajai 
kultūras un radošo nozaru pieaugošajai noz īmībai. No visiem apskat ītajiem variantiem šis 
variants pied āvātu vislabāko pamatu vienotai ES strat ēģijai, lai koncentr ētos uz nozar ēs esošo 
 
LV 9   LV grūtību risināšanu, kā arī lai novirz ītu ES atbalstu tiem pas ākumiem, kas sniedz ES pievienoto 
vērtību, palīdzot nozar ēm optimiz ēt to ekonomisk ās izaugsmes potenci ālu, darba vietu 
radīšanu un soci ālo iekļautību.  
Pamatprogramma “Radoš ā Eiropa” b ūtu nepārprotami saist īta ar strat ēģiju “Eiropa 2020” un 
censtos optimiz ēt kultūras un radošo nozaru ieguld ījumu tās mērķu sasniegšan ā. Priekšlikums 
ir saskaņā ar Komisijas 2011. gada 29. j ūnijā pieņemto pazi ņojumu par daudzgadu finanšu 
shēmu (“Budžets strat ēģijai “Eiropa 2020””), kur ā norādīts, ka ES programm ās, kas saist ītas 
ar kultūru, tiks rad ītas sinerģijas, un ka ES finans ējums būtu jākoncentrē jomās, kuras sniedz 
augstu ES pievienoto v ērtību. Tajā ierosināts piešķirt programmai EUR 1,6 miljardus t ās 
darbības septiņu gadu laikposmam. 
Programmu veidotu tr īs daļas, no kur ām viena ietvertu jaunu finanšu r īku. Divās no daļām 
tiktu turpin ātas pašreiz ējās programmas “Kult ūra” un “MEDIA/MEDIA Mundus”, no kur ām 
otrā minētā attiektos uz audiovizu ālo nozari un da ļa “Kultūra” attiektos uz vis ām pārējām 
kultūras nozar ēm. Papildus b ūtu arī starpnozaru da ļa, kuras ietvaros sniegtu atbalstu 
jautājumiem, kas saist īti ar vis ām nozar ēm, piem ēram, politikas att īstībai, 
izmēģinājumprojektiem, kult ūras un medijprat ībai un inform ācijas punktiem. Šie jaut ājumi ir 
apskatīti programmu “Kult ūra” un “MEDIA” ietekmes nov ērtējumos. Jaunais finanšu r īks 
dotu iesp ēju kultūras un radošajiem MVU piek ļūt finansējumam, sniedzot kred īta riska 
aizsardzību finanšu starpniekiem, kas veido aiz ņēmumu portfe ļus, vienlaic īgi sniedzot 
uzņēmumiem nepieciešam ās spējas/kompetences att īstību pareizai saist īto risku anal īzei. 
Lielo vairumu no pieš ķīrumiem, ko pieš ķirs saskaņā ar daļām “Kultūra” un “MEDIA”, ar ī 
turpmāk pārvaldīs Izglītības, audiovizu ālās jomas un kult ūras izpilda ģentūra (EACEA ), ik 
gadu nemain īgā programmas rokasgr āmatā publicējot aicinājumus iesniegt priekšlikumus. K ā 
apstiprināts dažādos novērtējumos, šī ir sevi pier ādījusi kā rentabla p ārvaldības metode 
pārrobežu projektiem. Inform ācijas punktu t īkls (pašreiz ējie “kultūras kontaktpunkti” un 
MEDIA Desks ) turpinās sniegt inform āciju un padomus par pieteikšanos programmas 
atbalstam. Tie nep ārdalīs finansējumu. Kā minēts iepriekš, tiks veikti ietaup ījumi, ierosinot 
apvienot inform ācijas punktus visai programmai. Tiem ar ī turpmāk piešķirs līdzfinansējumu 
ar maksim ālu likmi 50 %, dal ībvalstīm finansējot atlikušo da ļu. Tiks turpin āti vienkāršošanas 
risinājumi, kas ieviesti pašreiz ējās programm ās, un mekl ēti turpmāki risinājumi. 
Kultūras un radošo nozaru finanšu r īka pārvaldību uzticēs trešās puses finanšu iest ādei, 
visticamāk, Eiropas Invest īciju fondam (EIF) sakar ā ar kompetences l īmeni, kāds 
nepieciešams š āda rīka pārvaldībai, savuk ārt pārvaldība no Komisijas puses, visticam āk, būs 
Izglītības un kult ūras ģenerāldirektorāta rokās, cieši sadarbojoties ar citiem Komisijas 
departamentiem, Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorātu to skait ā.  
10. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA 
Nākotnes programmas galvenais elements  būs uzraudz ība un nov ērtēšana, uzsverot ES 
pievienoto v ērtību un izpildi. T āpēc Komisija regul āri uzraudz īs un nov ērtēs izpildi un 
rezultātus attiecībā pret mērķiem. 
Attiecībā uz uzraudz ību – tiks public ēts gada darb ības pārskats, ietverot gan statistiku, gan 
kvalitātes novērtējumu. 
Papildus nep ārtrauktai uzraudz ībai Komisija organiz ēs regulārus neatkar īgus ārējus 
novērtējumus attiec ībā uz daļām un finanšu r īku, lai noteiktu pr ogrammas efektivit āti un 
 
LV 10   LV lietderīgumu. Šie nov ērtējumi dos pienesumu programmas nov ērtējumam attiec ībā uz tās 
pievienoto v ērtību ES un to, k ā tā ir sekmējusi vispārējo un konkr ēto mērķu sasniegšanu.  
Komisijas nol ūks ir izmantot vienu vien īgu starpposma nov ērtējumu, kas kalpotu ar ī kā 
iepriekšējās programmas gal īgais novērtējums. Lai starpposma nov ērtējuma rezult ātus varētu 
ņemt vērā, pieņemot lēmumus par turpm ākas programmas atjaunošanu, p ārstrādāšanu vai 
pārtraukšanu, to vajadz ētu pabeigt l īdz 2017. gada beig ām. 
Visus ārējos novērtējumus b ūtu jāveic neatkar īgām, neieinteres ētām strukt ūrām. 
Novērtējumos izmantoto metodisko pieeju b ūtu jānosaka attiec īgajā brīdī un ņemot vērā 
Eiropas Komisijas noteicoš ās vadlīnijas.  
Aptuvenos snieguma r ādītājus, kas attiecas uz visp ārējo un konkr ēto mērķu sasniegšanu, var 
atrast atseviš ķajos ietekmes nov ērtējumu ziņojumos par programmas “Radoš ā Eiropa” da ļām.