2008
ES ATBALSTA EFEKTIVITĀTE BRĪVĪBAS, 
DROŠĪBAS UN TIESISKUMA JOMĀ BALTKRIEVIJĀ, MOLDOVĀ UN UKRAINĀEIROPAS 
REVĪZIJAS PALĀTA
Īpašais ziņojums  Nr. 9ĪPAŠAJĀ ZIŅOJUMĀ “ES ATBALSTA EFEKTIVITĀTE BRĪVĪBAS, DROŠĪBAS 
UN TIESISKUMA JOMĀ BALTKRIEVIJĀ, MOLDOVĀ UN UKRAINĀ”  APLŪKOTI ES PALĪDZĪBAS REZULTĀTI UN ANALIZĒTI NEPIETIEKAMU REZULTĀTU IEMESLI. TURKLĀT SKATĪTS, KĀDĀ MĒRĀ KOMISIJA ĪSTENO DARBĪBAS, KAS ĻAUJ ŅEMT VĒRĀ GŪTĀS ATZIŅAS, LAI TURPINĀTU PALĪDZĪBU ŠAJĀ JOMĀ. ZIŅOJUMĀ SNIEGTI IZVĒRSTI IETEIKUMI, KAS VARĒTU PALĪDZĒT KOMISIJAI PALIELINĀT ŠĪM TRIM VALSTĪM SNIEGTĀ ATBALSTA EFEKTIVITĀTI.
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA
LV
QJ-AB-08-009-LV-C
ISBN 978-92-9207-143-1
ed812631_LV_cover_E3.indd   1 26/02/09   15:52:03
Kā saņemt ES publikācijas?
Publikācijas, ko pārdošanai sagatavojis Publikāciju birojs, ir pieejamas ES virtuālajā 
grāmatnīcā EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu), kur tās iespējams pasūtīt jūsu 
izvēlētajā tirdzniecības birojā.
Jūs varat arī saņemt sarakstu, kurā apkopoti mūsu tirdzniecības tīklā iesaistītie aģenti visā 
pasaulē, nosūtot pieprasījumu pa faksu +352 2929-42758.
ed812631_LV_cover_E3.indd   2 26/02/09   15:52:06
ES ATBALSTA EFEKTIVITĀTE 
BRĪVĪBAS, DROŠĪBAS UN TIESISKUMA JOMĀ BALTKRIEVIJĀ, MOLDOVĀ UN UKRAINĀĪpašais ziņojums  Nr. 9   2008
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA(saskaņā ar EK līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)
ed812631_LV_inside_E3.indd   1 26/02/09   15:45:59
2
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA
12, rue Alcide De Gasperi
L-1615 Luxembourg
Tālrunis +352 4398-45410
Fakss +352 4398-46430
E-pasts: euraud@eca.europa.eu
Internets: http://www.eca.europa.eu
Īpašais ziņojums  Nr. 9   2008
Liela daļa papildu informācijas par Eiropas Savienību ir pieejama internetā. 
Tai var piekļūt, izmantojot Europa  serveri (http://europa.eu).
Kataloga dati ir atrodami šīs publikācijas beigās.
Luksemburga: Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs, 2009. gads.
ISBN 978-92-9207-143-1
DOI 10.2865/45255
© Eiropas Kopienas, 2009. gads.
Pārpublicēšanas gadījumā atsauce uz avotu ir obligāta.
Printed in Belgium
ed812631_LV_inside_E3.indd   2 26/02/09   15:46:05
SATURS
Punkts 
 SAĪSINĀJUMI
I-V KOPSAVILKUMS
1-7 IEVADS
8-10  REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA
11-62  APSVĒRUMI
11-52  CIK SEKMĪGS IR BIJIS ES ATBALSTS BRĪVĪBAS, DROŠĪBAS UN TIESISKUMA PROJEKTIEM BALTKRIEVIJĀ, MOLDOVĀ UN UKRAINĀ?
11-19 ROBEŽU PĀRVALDĪBA: APMIERINOŠI SASNIEGUMI
20-27 MIGRĀCIJA UN PATVĒRUMS: NIECĪGI SASNIEGUMI SAREŽĢĪTOS APSTĀKĻOS
28-44 CĪŅA PRET ORGANIZĒTO NOZIEDZĪBU: DAŽĀDI REZULTĀTI45-52 TIESU VARA UN LABA PĀRVALDĪBA: DAŽĀDI REZULTĀTI
53-57  KĀDI BIJA NEPIETIEKAMO REZULTĀTU GALVENIE IEMESLI?
54 IEROBEŽOTOS SASNIEGUMUS NOSAKA FAKTORU KOPUMS, KURĀ IESAISTĪTAS VISAS GALVENĀS PERSONAS
55-56 TRŪKUMI KOMISIJAS VEIKTAJĀ PROJEKTU PĀRVALDĪBĀ
57 TRŪKUMI STARPTAUTISKO ORGANIZĀCIJU VEIKTAJĀ PROJEKTU PĀRVALDĪBĀ
58-62   KĀDĀ MĒRĀ KOMISIJA IZMANTOJA IESPĒJU MĀCĪTIES NO PIEREDZES, LAI TO ŅEMTU VĒRĀ, SNIEDZOT TURPMĀKU PALĪDZĪBU 
BRĪVĪBAS, DROŠĪBAS UN TIESISKUMA JOMĀ?
60-61 NAV IZMANTOTAS VISAS IESPĒJAS, LAI SAVĀKTU INFORMĀCIJU
62 GŪTĀ PIEREDZE NE VIENMĒR ATSPOGUĻOTA JAUNAJOS PROJEKTOS
63-73  SECINĀJUMI UN IETEIKUMI
 I PIELIKUMS – KARTE
  II PIELIKUMS –  IEKŠLIETU UN TIESLIETU JOMA — PĀRSKATS PAR PROJEKTIEM (ĪSTENOTI SASKAŅĀ 
AR 2000.–2005. GADA PROGRAMMĀM)
 III PIELIKUMS – REVIDĒTO LĪGUMU PĀRSKATS
 IV PIELIKUMS – EUBAM  DARBĪBAS JOMA
 KOMISIJAS ATBILDES
ed812631_LV_inside_E3.indd   3 26/02/09   15:46:06
ed812631_LV_inside_E3.indd   4 26/02/09   15:46:06
SAĪSINĀJUMI
AENEAS : Programma finansiālās un tehniskās palīdzības sniegšanai trešām valstīm mig-
rācijas un patvēruma jomā
BUMAD : Narkotiku apkarošanas daudznozaru palīdzība un iestāžu darbības pilnveidošana 
Ukrainā, Moldovā un Baltkrievijā
ĢD: ģenerāldirektorāts
ĢD JLS: Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāts
EKP : Eiropas kaimiņattiecību politika
EUBAM : Eiropas Savienības robežsardzes atbalsta misija Moldovai un Ukrainai
EuropeAid : EuropeAid  sadarbības birojs
FIU : finanšu izmeklēšanas vienība
NVO : nevalstiska organizācija
TACIS : Tehniskā palīdzība Neatkarīgo Valstu Savienībai
ed812631_LV_inside_E3.indd   5 26/02/09   15:46:06
KOPSAVILKUMS
I.
Pēc 2004. un 2007. gada paplašināšanās kārtām 
ES ir kļuvusi par tiešu Baltkrievijas, Moldovas un Ukrainas kaimiņvalsti. Komisija šīm valstīm ir atvēlējusi ievērojamus ES līdzekļus (166 mil-jonus EUR 2000.–2005. gadam), lai uzlabotu to resursus tādās jomās kā robežkontrole, migrāci-jas/patvēruma pārvaldība, cīņa pret organizēto noziedzību, kā arī tiesu vara un laba pārvaldība. Komisija ierobežoja palīdzību Baltkrievijai, jo tajā netiek ievēroti demokrātijas principi un  cilvēktiesības. ES ir likusi lietā dažādus instru-mentus, no kuriem nozīmīgākais ir TACIS prog-
ramma, un lielākā palīdzības daļa tika sniegta ar starptautisku organizāciju starpniecību (sk. 1.–7. punktu).
II.
Palāta revīziju veica, lai noteiktu, kādi ir bijuši ES atbalsta panākumi, konstatētu potenciāli  nepietiekamu rezultātu iemeslus un pārbaudītu, kādā mērā Komisija īsteno darbības, kas ļauj  ņemt vērā gūtās atziņas, lai turpinātu palīdzību šajā jomā. Revīzijā pārbaudīja 40 līgumus ar  kopējo vērtību 100 miljoni EUR (sk. 8.–10. pun-ktu un III pielikumu ).
III.
Lielākajai daļai revidētā atbalsta bija apmieri-
noši rezultāti, īpaši robežu pārvaldības jomā. 
Migrācijas un patvēruma jomā rezultāti gal-venokārt bija neapmierinoši. Dažādi rezultāti 
bija gūti organizētās noziedzības apkarošanā un tiesu varas un labas pārvaldības jomā  (sk. 11.–52. punktu).IV.
Ierobežotos panākumus parasti noteica faktoru kopums, kurā iesaistīta Komisija, starptautiskās iestādes un dažādas visu triju valstu iestādes. Ārēji faktori, tādi kā pastāvīga politiska nesta-bilitāte Ukrainā, arī mazināja projekta rezul-tātus. Lai gan darbinieki bija ļoti kompetenti, pārstāvniecība Kijevā bija pārslogota, nodar-bojoties ar strauji augošo politikas jomu un  projektiem ne tikai Ukrainā, bet arī Baltkrie-vijā un Moldovā. Pārstāvniecībai, kuru Moldovā atklāja 2005. gada oktobrī, vajadzēja gandrīz  divus gadus, lai sāktu projektu pārvaldību.  Kvalitatīvai pieejai traucēja tas, ka vienam un tam pašam mērķim vienlaikus pastāvēja dažādi finansēšanas instrumenti, kas nebija savstar-pēji saskaņoti. Bija vērojamas dažas nepilnības arī kopējā pārvaldībā, ko īstenoja sadarbībā ar starptautiskām iestādēm. Kopumā nebija pie-tiekami izstrādāta ES un citu donoru atbalsta koordinācija. Visbeidzot, Komisija nepilnīgi  izmantoja iespējas gūt vajadzīgās atziņas, un iegūtā pieredze ne vienmēr bija atspoguļota  jaunajos projektos (sk. 53.–62. punktu).
V.
Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Palāta  sniedz izvērstus ieteikumus, kas varētu palīdzēt 
Komisijai sniegt efektīvāku palīdzību Baltkrievi-
jai, Moldovai un Ukrainai brīvības, drošības un 
tiesiskuma jomā (sk. 63.–73. punktu).
ed812631_LV_inside_E3.indd   6 26/02/09   15:46:07
7
IEVADS
 1.  Viens no Eiropas Savienības (ES) pamatmērķiem ir nodrošināt saviem pilso-
ņiem brīvības, drošības un tiesiskuma telpu1. Šim mērķim ir nozīmīga ārēja 
dimensija. Pēc 2004. un 2007. Gada paplašināšanās kārtām ES ir kļuvusi par tiešu kaimiņvalsti Baltkrievijai, Moldovai un Ukrainai, un ar šīm val-stīm tai ir kopējas robežas un problēmas cīņā pret organizēto noziedzību, terorismu un citām nelikumīgām darbībām (sk. karti I pielikumā ).
 2.  ES ir ieguldījusi īpašas pūles, lai palīdzētu šīm trim valstīm uzlabot to resursus 
tādās jomās kā robežkontrole, migrācijas/patvēruma pārvaldība, cīņa pret organizēto noziedzību, kā arī tiesu vara un laba pārvaldība
2. Laikposmā 
no 2000. līdz 2005. gadam Komisija ir finansējusi 89 projektus ar kopējo ES ieguldījumu 165,7 miljonu EUR apmērā (sk. II pielikumu ).
 3.  Galvenais ES atbalsta līdzeklis ir bijusi TACIS  programma3. Projektus finansēja 
no dažādiem tās atzariem: valsts rīcības programmas (NAP), reģionālās rīcības programmas (RAP) un pārrobežu sadarbības programmas. TACIS  
izveidoja1991. gadā, un programmas vispārējais mērķis bija sekmēt pāreju uz brīvā tirgus ekonomiku un stiprināt demokrātiju un tiesiskumu part-nervalstīs. TACIS  programma pārtrauca darbību 2006. gadā, bet maksājumi 
turpināsies vismaz līdz 2010. gadam. Sākot no 2007. gada, palīdzību Balt-krievijai, Moldovai un Ukrainai sniedz ar jauno Eiropas kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumentu (EKPI)
4.
 4.  Papildus TACIS  programmai ES ir izmantojusi arī citus instrumentus, lai palī-
dzētu minētajām trim valstīm brīvības, drošības un tiesiskuma jomā: 
sagatavošanās darbība sadarbībai migrācijas jomā (finansēja no atse- a) 
višķas budžeta pozīcijas);
Programma finansiālai un tehniskai palīdzībai trešām valstīm migrā- b) 
cijas un patvēruma jomā ( AENEAS )5;
ātrās reaģēšanas mehānisms c) 6;
Eiropas Iniciatīva demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam d) 7.1 Šīs politikas jomas iepriekšējais 
nosaukums, ko lietoja Komisija, bija “Tieslietas un iekšlietas”. 
2 Jau 2003. gadā tika publicēts ES 
rīcības plāns Ukrainai tieslietu un 
iekšlietu jomā (OV C 77, 29.3.2003.). Šo rīcības plānu pārskatīja 
2007. gadā. 
3 Tehniskās palīdzības programma 
Neatkarīgo Valstu Sadraudzības 
dalībvalstīm. TACIS programmas 
sniegto palīdzību ir izmantojušas 12 valstis: Baltkrievija, Moldova, 
Krievijas Federācija un Ukraina 
Austrumeiropā, Armēnija, 
Azerbaidžāna un Gruzija Kaukāzā, 
Kazahstāna, Kirgīzijas Republika, Tadžikistāna, Turkmenistāna un 
Uzbekistāna Vidusāzijā. 
4 Eiropas Parlamenta un Padomes 
2006. gada 24. oktobra Regula 
(EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz 
vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerattiecību 
instrumenta izveidošanai (OV L 310, 
9.11.2006., 1. lpp.). 
5 Eiropas Parlamenta un Padomes 
2004. gada 10. marta Regula (EK) 
Nr. 491/2004 (OV L 80, 18.3.2004., 
1. lpp.). 
 6 Padomes 2001. gada 26. februāra 
Regula (EK) Nr. 381/2001, ar kuru 
izveido ātrās reaģēšanas mehānismu (OV L 57, 27.2.2001.,
5. lpp.). 
 7 Padomes 2004. gada 22. decembra 
Regula (EK) Nr. 2242/2004 (OV L 390, 31.12.2004., 1. lpp.). 
ed812631_LV_inside_E3.indd   7 26/02/09   15:46:07
8
 5.  Pēc decentralizācijas8 2003. gadā Komisijas pārstāvniecībai Kijevā piešķīra 
vispārēju atbildību par ES palīdzības īstenošanu visās trijās valstīs. Jauna Komisijas pārstāvniecība sāka darbu Moldovā 2005. gada oktobrī, un  2007. gada vasarā tā uzņēmās atbildību par projektu īstenošanu. Projektus, kas nav saistīti ar TACIS  programmu, parasti pārvalda Komisijas dienesti 
(EuropeAid  un ĢD JLS).
 6.  Lielāko daļu palīdzības brīvības, drošības un tiesiskuma jomā sniedza caur 
starptautiskām organizācijām — Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstī-bas programmu ( UNDP ), Apvienoto Nāciju Organizācijas Augsto komisāru 
bēgļu jautājumos ( UNHCR ), Starptautisko Migrācijas organizāciju ( IOM ) vai 
Eiropas Padomi ( CoE ). Pamatojoties uz standarta iemaksu nolīgumiem, kas 
parakstīti ar Komisiju, šīs starptautiskās organizācijas atbild par atseviš-ķiem projektu īstenošanas aspektiem, tostarp iepirkuma un maksāšanas procedūrām (tā sauktā kopējā pārvaldība).
 7.  Baltkrievijā bija īpašs stāvoklis. Baltkrievijas un ES Partnerattiecību un sadarbī-
bas nolīgums tika parakstīts 1996. gadā, bet tā ratifikācija tika iesaldēta, jo valstī neievēroja demokrātijas principus un cilvēktiesības. Tāpēc revīzijas aptvertajā laikposmā palīdzība Baltkrievijai aprobežojās ar humanitāriem, pārrobežu un reģionālās sadarbības projektiem, atbalstu sabiedrības vaja-dzībām un ar projektiem, kas tieši vai netieši atbalstīja demokratizāciju un demokrātiskos spēkus (piemēram, atbalsts neatkarīgajiem plašsazi-ņas līdzekļiem, stipendijas jauniešiem). Brīvības, drošības un tiesiskuma 
projekti Baltkrievijā galvenokārt ir daudzvalstu projekti, kas aptver arī  
Moldovu un Ukrainu.8 Pārvaldības pilnvaru nodošana 
Komisijas pārstāvniecībām valstīs. 
ed812631_LV_inside_E3.indd   8 26/02/09   15:46:08
9
REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA
 8.  Revīzijas mērķis bija novērtēt, cik efektīvs bija ES atbalsts Baltkrievijai, Mol-
dovai un Ukrainai brīvības, drošības un tiesiskuma jomās. Revīzijā skatīja trīs jautājumus:
Cik sekmīgs ir bijis ES atbalsts brīvības, drošības un tiesiskuma pro- a) 
jektiem Baltkrievijā, Moldovā un Ukrainā?
Kādi ir galvenie potenciāli nepietiekamo rezultātu iemesli? b) 
Kādā mērā Komisija, sniedzot turpmāku palīdzību brīvības, drošības un c) 
tiesiskuma jomā, īsteno darbības, kas ļauj ņemt vērā gūtās atziņas?
 9.  Palāta revidēja 40 līgumus, ko atlasīja pēc revidentu ieskatiem, ar kopējo ES 
ieguldījumu 99,3 miljonu EUR apmērā (no kopējiem 89 projektiem9, kuru 
budžets 2000.–2005. gadā bija 165,7 miljoni EUR), tostarp 24 pabeigtus un 16 vēl izpildes procesā esošus līgumus ( III pielikums ). Lielākā daļa  
izpildes procesā esošo līgumu bija turpinājums ES agrāk finansētajiem  projektiem, tāpēc bija iespējams novērtēt, kā Komisija ir ņēmusi vērā  gūtās atziņas (iepriekš minētais c) pamatjautājums). Revīzijā pārbaudīja projektu rezultātus un to salīdzinājumu ar izvirzītajiem mērķiem, fakto-rus, kas traucēja sasniegt mērķus, un gūtās atziņas, kā arī to, vai tās tika ņemtas vērā nākamajos projektos vai programmās.
 10.  Pārbaudītie 40 līgumi attiecās uz šādām četrām jomām:
robežu pārvaldība, a) 
migrācija un patvērums, b) 
cīņa pret organizēto noziedzību, c) 
tiesu vara un laba pārvaldība. d) 
  Revidentu grupa pārbaudīja projektus uz vietas laikā no 2006. gada novembra 
līdz 2007. gada jūlijam, tostarp tā apmeklēja arī starptautiskās īstenotā-jorganizācijas un valsts struktūras, kā arī uzraudzības vienības
10.9 Projekta īstenošanai slēdz vienu 
vai vairākus līgumus. 
10 Komisija slēdz nolīgumu par 
regulāru projektu uzraudzību. 
ed812631_LV_inside_E3.indd   9 26/02/09   15:46:08
APSVĒRUMI
CIK SEKMĪGS IR BIJIS ES ATBALSTS BRĪVĪBAS, 
DROŠĪBAS UN TIESISKUMA PROJEKTIEM BALTKRIEVIJĀ, MOLDOVĀ UN UKRAINĀ?
ROBEŽU PĀRVALDĪBA: APMIERINOŠI SASNIEGUMI
 11.  Baltkrievija un Ukraina sastopas ar nopietnām robežu pārvaldības problē-
mām, jo to ārējās robežas ir ļoti garas (attiecīgi apmēram 3 000 km un  7 000 km) un nav oficiālas robežas demarkācijas, īpaši ar Krieviju. Uz Krie-vijas–Baltkrievijas robežas nenotiek tikpat kā nekāda robežkontrole un muitas kontrole. Šī robežas caurlaidība veicina gan pārrobežu kriminālās darbības, gan nelikumīgu migrāciju.
 12.  Robežu pārvaldību starp Moldovu un Ukrainu sarežģī tas, ka tur atrodas paš-
pasludinātā Piedņestras Republika, kas starptautiski nav atzīta. Moldovas –Ukrainas valsts robeža ir 1 222 km gara, no kuras 472 km Moldovas pusē kontrolē Piedņestras iestādes. Piedņestras iestādes kontrolē reģionu uz austrumiem no Dņestras upes un faktiski rīkojas neatkarīgi no pārējās  Moldovas (sk. 1. izcēlumu).
PIEDŅESTRAS KONFLIKTA PAMATS1. IZCĒLUMS
Kad 1989. gadā Moldova sāka atsvabināties no Padomju Savienības pakļautības, reģionos, kurus gal-
venokārt apdzīvoja cittautieši, sākās protesta kustības pret Moldovas centieniem iegūt neatkarību. 
Atbildot uz Moldovas suverenitātes deklarāciju, 1990. gadā tika proklamēta separāta Piedņestras Mol-
dāvu Republika. Notika sadursmes, un cīņu kulminācijā 1992. gadā gāja bojā vairāki simti cilvēku, bet 
100 000 kļuva par bēgļiem.
Kopš 1995. gada Moldova un Piedņestra ar EDSO, Krievijas un Ukrainas starptautiskās starpniecības 
palīdzību ir apspriedusi iesaldētā konfl  ikta iespējamo risināšanu. Kad Ukrainā pie varas nāca prezidenta 
Juščenko valdība, radās iespēja turpināt konfl  ikta risināšanu. Kopš 2005. gada septembra ES un ASV 
ir piedalījušās sarunu procesā novērotāju statusā. Kopš 2005. gada marta Eiropas Savienībai ir īpašais 
pārstāvis Moldovā.
ed812631_LV_inside_E3.indd   10 26/02/09   15:46:09
11
 13.  Komisija ir būtiski palīdzējusi uzlabot Baltkrievijas, Moldovas un Ukrainas 
robežu pārvaldības resursus. Robežu pārvaldība ir finansiāli nozīmīgākā brīvības, drošības un tiesiskuma projektu joma. Šai jomai saskaņā ar 2000.–2005. gada programmām piešķirti 63,2 % no ES atbalsta (104,7 miljoni  EUR). Palāta revidēja 10 līgumus ar kopējo vērtību 51,8 miljoni EUR.
 14.  Lielākā daļa revidēto projektu ir guvusi apmierinošus rezultātus (sk. III pieli-
kumu ). Moderna aprīkojuma un uzlabotu tehnoloģiju izmantošana, kā arī 
robežsargu mācības uzlaboja robežkontroli un pārraudzību (sk. piemērus 2. izcēlumā). Baltkrievijas Robežapsardzes komiteja izrādīja īpaši lielu  ieinteresētību, izmantojot savu militāro struktūru, lai stingri īstenotu visas līgumā paredzētās prasības. Tomēr nopietnas problēmas tika konstatētas saistībā ar būvdarbu līgumu par Kozloviču II robežas termināļa izbūvi
11 
(sk. 3. izcēlumu).
APMIERINOŠA REZULTĀTA PIEMĒRS. MODERNA APRĪKOJUMA IZMANTOŠANA STIPRINA ROBEŽKONTROLI2. IZCĒLUMS
Saskaņā ar projektiem “Robežu pārvaldības uzlabošana Ukrainā” (ES ieguldījums 4 miljoni EUR) un 
“Robežu pārvaldības stiprināšana Baltkrievijas Republikā” (ES ieguldījums 13,3 miljoni EUR) cita starpā 
tika piegādātas kameras, mikroskopi, dokumentu pārbaudes ierīces, transportlīdzekļi, IT aprīkojums, 
tostarp automātiskās telefonsakaru centrāles robežapsardzes vienībām un aparatūra, lai tiešsaistē pār-
baudītu, piemēram, meklējamās personas un zagtās automašīnas. Saskaņā ar inventarizācijas žurnālu, 
kas bija pienācīgi marķēts, operatīvs un lietots tam paredzētajam mērķim, visi pārbaudītie investīciju objekti bija uz vietas.11 Kozloviču starptautiskais robežas 
terminālis (atrodas pie Brestas 
Baltkrievijas Republikā) ir galvenais 
ceļš, ko šķērso kravas automašīnas starp Baltkrievijas Republiku un 
Poliju (II Paneiropas transporta 
koridors). 
ed812631_LV_inside_E3.indd   11 26/02/09   15:46:09
12
NEAPMIERINOŠA REZULTĀTA PIEMĒRS. SAMAZINĀTS DARBU APJOMS UN KAVĒŠANĀS3. IZCĒLUMS
2006. gada beigās, kas bija Kozloviču II robežas termināļa sākotnējais pabeigšanas termiņš (ES iegul-
dījums 14 miljoni EUR), tas joprojām izskatījās pēc milzīga būvlaukuma, kur lielākā daļa ēku bija 
tikai daļēji uzbūvētas, bet ceļi, stāvlaukumi un ietves vēl bija jābūvē. Problēmas ar atbrīvojumu no 
nodokļiem, kā arī pārāk zems izmaksu novērtējums konkursa posmā noveda pie līguma papildinājuma, 
kurā ievērojami samazināja būvdarbu apjomu (piem., dažas ēkas tiks atstātas nepabeigtas, uzbūvējot 
tikai karkasus). Lai pabeigtu starptautisko robežas terminālu, kā tas sākotnēji bija plānots un paredzēts līgumā, ir vajadzīgs ievērojams papildfi  nansējums. 15.  Finansiāli nozīmīgākais projekts brīvības, drošības un tiesiskuma jomā — 
Eiropas Savienības Robežsardzes atbalsta misija Moldovā un Ukrainā12 
(EUBAM , ES kopējais ieguldījums 19,1 miljoni EUR) būtiski palīdzēja stip-
rināt Moldovas un Ukrainas robežsardzes un muitas dienestu resursus  (sk. karti IV pielikumā ). Piemēram, EUBAM  palīdzēja efektīvi īstenot un 
uzraudzīt jauno muitas režīmu starp Moldovu un Ukrainu, tādējādi veicinot kontrabandas un nelikumīgas robežšķērsošanas apkarošanu. Rezultātā tika atklāta ievērojama kontrabanda, kurā iesaistīta Piedņestra. Izvairīšanās no nodokļiem un muitas nodevām attiecās galvenokārt uz automašīnām, augļiem un dārzeņiem un mājputnu gaļu. EUBAM  aprēķināja, ka Ukrainas 
valsts budžets zaudēja 43 miljonus EUR un Moldovas valsts budžets —  18 miljonu EUR tikai par mājputnu gaļu vien (no 2005. gada oktobra līdz 2006. gada maijam).12 EUBAM sāka īstenot 2005. gada 
1. decembrī. Misijas darbību pamatā 
ir Saprašanās memorands, kas 
noslēgts starp Komisiju un Ukrainas un Moldovas Republikas valdībām. 
Stimuls tam bija draudi drošībai, 
ko radīja pieļāvums par augsto 
pārrobežas kriminālo darbību līmeni 
Piedņestras reģionā . EUBAM īsteno 
Apvienoto Nāciju Organizācijas 
Attīstības programma ( UNDP ). 
16 ES dalībvalstis deva ieguldījumu, 
norīkojot šajā misijā savus 
speciālistus (apmēram 100 muitas un 
robežsardzes darbiniekus). EUBAM 
darbības vadības centrs atrodas Odesā (Ukrainā), un tā ir izveidojusi 
arī vienu vietēju biroju Kišiņevā 
(Moldovā) un vēl citus vietējus 
birojus gar Ukrainas/Moldovas/
Piedņestras robežu, kā arī vietēju biroju / loģistikas bāzi Odesas un 
Iļjičevskas jūras ostās. 
ed812631_LV_inside_E3.indd   12 26/02/09   15:46:09
13
 16.  EUBAM  atklāja, ka ir ļoti lielas grūtības nodrošināt kriminālvajāšanu par kon-
trabandu13 (likumdošanas nepilnības, valsts muitas dienesta, valsts robež-
apsardzes dienesta, nodokļu policijas un drošības dienesta neefektīva  
sadarbība un neskaidras to funkcijas, vāja zaļās robežas demarkācija).  Lielākā daļa gadījumu netika izskatīti kā kriminālpārkāpumi, bet gan tikai 
kā administratīvi pārkāpumi, kas neparedzēja iesaistīto preču obligātu  konfiskāciju
14. EUBAM  ziņoja arī par to, ka prokuratūrā un tiesu sistēmā 
pastāvošās korupcijas dēļ kontrabandisti tikuši atbrīvoti un viņiem atdotas kontrabandas preces.
 17.  Kad 2005. gada novembrī EUBAM  sāka darbu, pirmos sešus mēnešus to finan-
sēja no Ātrās reaģēšanas mehānisma15. Šo mehānismu izmantoja, lai ātri 
un elastīgi reaģētu uz iespēju turpināt Piedņestras konflikta risināšanu 2005. gadā (sk. 1. izcēlumu). Projekta pamatā ir pieņēmums par to, ka  uzlabota robežas un muitas kontrole un robežpārraudzība visas robežas garumā ir miermīlīga risinājuma stūrakmens. Šāda pieņēmuma pareizību varēs novērtēt tikai ļoti ilgā laikā.
 18.  Pēc tam EUBAM  finansēšanā izmantoja vairākus īstermiņa līgumus, ko finansēja 
no dažādām TACIS  reģionālās darbības programmām. Tāpēc darbinieku 
līgumi vai īres nolīgumi bija jāatjauno ik pēc dažiem mēnešiem. Plānojot darbības šajā reģionā, Komisija nebija paredzējusi tik lielu ilgtermiņa  projektu (gandrīz miljons EUR mēnesī).
 19.  Papildinot EUBAM  sniegto atbalstu, ES finansēja robežaprīkojuma iepirkšanu 
projektā “Uzlabota robežkontrole uz Moldovas–Ukrainas robežas” ( BOM-
MOLUK  projekts, ES ieguldījums 9,9 miljoni EUR). Šī papildu darbība rada 
vairākas problēmas, kas būs jārisina, piemēram, sarežģītas konkursa pro-
cedūras16, labākās vietas izvēle iekārtu izvietošanai, ņemot vērā robežu 
garumu, un papildināmības nodrošināšana ar aprīkojumu, ko finansējuši 
citi donori17. Arī valdības ir atvēlējušas ievērojamus budžeta līdzekļus  
kārtējiem izdevumiem un uzturēšanai.13  Pamatojoties, piemēram, uz 
gadījumu, kad dārgi alkoholiskie 
dzērieni kontrabandas ceļā tika 
nogādāti no Piedņestras reģiona uz Ukrainu. 
14 Pierādīšanas pienākums 
un grūtības nodrošināt 
kriminālvajāšanu kontrabandas gadījumos Ukrainā, EUBAM  īpašais 
ziņojums. 
15 Šis mehānisms var sākt darboties 
situācijās, “kad attiecīgajās 
saņēmējvalstīs rodas krīzes vai 
potenciālas krīzes situācijas, situācijas, kas apdraud likumību un 
kārtību, personu drošību, situācijās, 
kas draud izvērsties par bruņotu 
konfliktu vai destabilizēt valsti(..)”. 
16 Kādā no iepriekšējiem projektiem 
Ukrainā lauka radaru aprīkojumu un 
radiokomunikācijas tīklu iepirkumu 
(kopējā vērtība — 5,0 miljoni EUR) 
nevarēja veikt un iekārtas nevarēja 
piegādāt neveiksmīgo konkursa 
procedūru dēļ. 
17 ASV valdība ir piešķīrusi 
28 miljonus dolāru, lai uzlabotu cīņu 
pret masu iznīcināšanas līdzekļu 
izplatīšanu uz Ukrainas–Moldovas 
valsts robežas. 
ed812631_LV_inside_E3.indd   13 26/02/09   15:46:10
14
MIGRĀCIJA UN PATVĒRUMS: NIECĪGI SASNIEGUMI 
SAREŽĢĪTOS APSTĀKĻOS
 20.  ES politikas mērķis ir palīdzēt trešām valstīm to centienos uzlabot spēju 
kontrolēt migrāciju un aizsargāt bēgļus, novērst un apkarot nelegālo imig-rāciju, sniegt informāciju par likumīgiem migrācijas veidiem un atrisināt bēgļu situāciju, nodrošinot labāku pieeju ilglaicīgiem risinājumiem.
 21.  Baltkrievija, Moldova un Ukraina atrodas pie paplašinātās ES austrumu robežas. 
Visas trīs uzskatāmas par tranzītvalstīm, caur kurām notiek liela mēroga nelegāla migrācija uz rietumiem. Īpaši Ukrainā ir migrācijas plūsma, ko rada personas, kas gan legāli, gan nelegāli iekļūst valstī un šķērso tās  teritoriju. Tūkstošiem nelegālo imigrantu katru gadu šķērso valsti, lielā-koties caur robežu ar Krieviju.
 22.  Ukrainai hroniski trūkst izmitināšanas iespēju, īpaši tas attiecas uz ilgtermiņa 
nelegālajiem imigrantiem. Lai veiktu repatriāciju, Ukrainas varas iestādēm jāveic personu identifikācija un jāsadarbojas ar attiecīgajām vēstniecībām vai konsulātiem, kas ne vienmēr ir izpalīdzīgi. Cits risinājums varētu būt atpakaļuzņemšana, tas būtu — valsts, no kuras aizturētās personas iekļu-vušas Ukrainā, tās pieņem atpakaļ. Tomēr atpakaļuzņemšanas nolīgums nav parakstīts starp Ukrainu un Krieviju, no kurienes Ukrainā iekļūst lielākā daļa nelegālo imigrantu.
 23.  Vajadzība atbilstoši izmitināt nelegālos imigrantus nesen vēl vairāk saasinā-
jās, jo 2008. gada 1. janvārī stājās spēkā atpakaļuzņemšanas nolīgums ar 
Eiropas Kopienu. Pēc divu gadu pārejas perioda 2010. gadā Ukrainai būs jāizpilda prasība izmitināt simtus vai pat tūkstošus nelegālo imigrantu no 
trešām valstīm. Pašlaik tos izmitina blakusesošajās ES valstīs — Ungārijā, Slovākijā un Polijā, — kurās tie nelikumīgi iekļuvuši caur Ukrainu.
ed812631_LV_inside_E3.indd   14 26/02/09   15:46:10
15
 24.  Projekti migrācijas un patvēruma jomās saņēma kopējo ES ieguldījumu 
16,8 miljonu EUR apmērā (10,2 % no kopējā atbalsta) no 2000.–2005. gada programmām. Palāta revidēja 10 līgumus, kuros kopējā ES ieguldījuma  vērtība bija 13,8 miljoni EUR.
 25.  Projektu rezultāti migrācijas un patvēruma jomā bija neapmierinoši galve-
nokārt attiecībā uz infrastruktūru (sk. III pielikumu ). ES pamatmērķis ir 
palīdzēt izveidot uzņemšanas centrus atbilstoši starptautiskajiem humani-tārajiem standartiem, kas attiecas uz nelegālajiem imigrantiem un patvē-ruma meklētājiem. Neraugoties uz ES atbalstu, Ukrainā šis mērķis vēl ne tuvu nav sasniegts:
nelegālo imigrantu a)  aizturēšanas un izmitināšanas apstākļi esošajos  
centros ļoti bieži bija tālu no pieņemamiem. Kopumā nelegālie imig-ranti Ukrainā smagi cieš telpu pārapdzīvotības, neatbilstošu sanitāro apstākļu un trūcīga ēdiena dēļ (sk. 4. izcēlumu);
nelegālajiem b)  imigrantiem paredzētu jaunu ēku celtniecība/atjauno-
šana nevirzījās uz priekšu, kā plānots (sk. 5. izcēlumu);
jaunbūvētos pagaidu izmitināšanas centrus c) patvēruma meklētājiem 
izmantoja maz vai neizmantoja nemaz (sk. 6. izcēlumu).
LAI GAN ES ATBALSTS ATVIEGLOJA STĀVOKLI, NELEGĀLO IMIGRANTU DZĪVES APSTĀKĻI 
ESOŠAJĀ UZŅEMŠANAS CENTRĀ JOPROJĀM IR NEPIEŅEMAMI4. IZCĒLUMS
Projekts “Migrācijas pārvaldības sistēmas izveide Aizkarpatos, Ukrainā”18 (ES ieguldījums saskaņā ar 
diviem līgumiem — 2 miljoni EUR) būtībā sniedza imigrantiem pamatpalīdzību: tika izdalītas pārtikas 
un higiēnas preces, sniegta medicīniskā palīdzība, izdalītas drēbes, nodrošināti gultas piederumi un 
juridiskas konsultācijas. Turklāt tika fi  nansēti arī steidzamie remontdarbi, celtniecības darbi un dažādas 
saimniecības izmaksas. Šis projekts galvenokārt paredz humanitārās palīdzības sniegšanu, nevis resursu 
palielināšanu, kā varētu domāt, spriežot pēc nosaukuma.
Gandrīz gadu pēc projekta uzsākšanas pārstāvniecība veica projekta pārbaudi uz vietas (2005. gada 
aprīlī). Tā ziņoja, ka apstākļi aizturēšanas centros Pavčino un Čopā (ēkas vecajā daļā) bija necilvēcīgi un 
pazemojoši un neatbilda obligātajiem standartiem, ko noteikusi Eiropas Padome, Eiropas Cilvēktiesību 
tiesa un Komiteja spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai soda novēršanai. Turklāt pārstāvniecība atrada pierādījumus tam, ka saskaņā ar projektu sniegtā humanitārā palīdzība ne vienmēr 
sasniedza imigrantus, kam tā bija paredzēta. Rezultātā Ukrainas iestādes veica koriģējošu darbību.
18 Aizkarpatu reģions robežojas ar Ungāriju, Poliju, Rumāniju un Slovākiju un ir tranzītkoridors Ukrainā imigrantiem uz 
Rietumeiropu. 
ed812631_LV_inside_E3.indd   15 26/02/09   15:46:11
16
4. IZCĒLUMS
Revīzijas laikā — 2006. gada novembrī — Pavčino uzņemšanas centrā, kas paredzēts 320 cilvēku uzņem-
šanai, atradās par kādiem 100 cilvēkiem vairāk. Vietējie projekta partneri ziņoja, ka vasarā bijis vēl 
ļaunāk, jo centrā mitinājušies apmēram 700 cilvēki ar visām izrietošajām negatīvajām sekām higiēnas 
un veselības jomā.
Palātas aptaujātie imigranti nevēlējās runāt atklāti. Tomēr tika izteiktas sūdzības par nesniegtajām 
zālēm un pārmeklēšanu, ko veic personas maskās. Kļuva arī skaidrs, ka projekts joprojām nenodrošina 
pamatvajadzības (piem., pietiekamu apkuri, pietiekamu tīra un karsta ūdens apgādi, atbilstošas drēbes, 
tostarp apavus). Turklāt nometnēs nebija pietiekami daudz tulku, un tas sarežģīja komunikāciju starp 
imigrantiem un iestādēm. 26.  Aizturēšanas un izmitināšanas centru ilgtspējību Ukrainā apdraud nepietieka-
mais valsts finansējums kārtējām un ekspluatācijas izmaksām, kā arī tas, ka nav skaidras pienākumu sadales starp Valsts Robežapsardzes dienestu un Iekšlietu ministriju.
 27.  Grūtības ar projekta reģistrāciju, nodokļu atbrīvojumiem, zemes īpašumtiesī-
bām un finansējumu tika konstatētas arī saistībā ar pagaidu izmitināšanas centra būvniecību patvēruma meklētajiem (25 cilvēkiem) Baltkrievijā
19. 
Savukārt Moldovā stāvoklis bija labāks. Kišiņevā 2005. gada novembrī  pilnībā darbojās pagaidu izmitināšanas centrs, un tajā bija 160 vietas.19 Centrs atrodas Gomeļā, netālu no 
Ukrainas, kur dzīvo afgāņu bēgļu 
kopiena, kas arvien palielinās. 
ed812631_LV_inside_E3.indd   16 26/02/09   15:46:11
17
NENOZĪMĪGI SASNIEGUMI, VEIDOJOT JAUNUS NELEGĀLO IMIGRANTU UZŅEMŠANAS CENTRUS5. IZCĒLUMS
Projekta “Migrācijas pārvaldības resursu palielināšana — CBMM I , Ukraina” (ES ieguldījums — 3,8 mil-
joni EUR) pamatuzdevums bija atjaunot un aprīkot divas bijušās armijas bāzes, izveidojot imigrantu 
izmitināšanas centrus 1260 cilvēkiem. Projekta vadības komiteja 2006. gada jūnijā nolēma piešķirt pro-
jekta naudu tikai vienas bāzes atjaunošanai. Revīzijas laikā (2006. gada novembrī) nebija noslēgts neviens 
būvdarbu līgums, un trīs mēnešus pēc projekta sākotnēji paredzētā noslēguma datuma (1.9.2006.) 
nebija sākti lietot atjaunošanai paredzētie līdzekļi. Joprojām turpinās diskusijas par fundamentāliem ar atjaunošanu saistītiem jautājumiem, piem., par to, kādai jābūt apkurei un kur novadīt notekūdeņus. 
Vadības komiteja arī izlēma samazināt izmitināmo skaitu līdz 250 cilvēkiem. Tas nozīmē, ka ES fi  nansētā 
kapacitāte jāsamazina apmēram par 1000 vietām salīdzinājumā ar sākumā plānoto.CĪŅA PRET ORGANIZĒTO NOZIEDZĪBU: DAŽĀDI REZULTĀTI
 28.  Kopējo pēckomunisma pārejas procesu Viduseiropas un Austrumeiropas valstīs 
pavadīja ievērojams organizētās noziedzības pieaugums — cilvēktirdznie-cība, narkotiku kontrabanda un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana.
 29.  Ukraina un Moldova ir galvenās valstis, no kurām sievietes un bērnus nogādā 
piespiedu prostitūcijai Eiropā. Pēdējos gados ir pieaudzis arī vīriešu skaits, kurus nosūta piespiedu darbā par strādniekiem. Patiesais cilvēktirdzniecī-bas upuru skaits joprojām ir relatīvi nezināms, gan organizētās noziedzī-bas specifiskā rakstura dēļ, gan tāpēc, ka tikai daži cilvēki vēlas vai spēj iestādēm paziņot par to, kas ar viņiem noticis. Stāvokli pasliktina tas, ka nav liecinieku aizsardzības pasākumu. Saistībā ar narkotiku kontrabandu Baltkrieviju, Ukrainu un Moldovu uzskata par tranzītvalstīm uz ES dalīb-valstīm. Aizvien vairāk tiek lietotas banku sistēmas, lai legalizētu smagos noziegumos iegūtos līdzekļus.
 30.  Cīņai pret organizēto noziedzību izlietoti 19,2 miljoni EUR (11,6 %) no kopē-
jiem līdzekļiem, kas 2000.–2005. gadam piešķirti brīvības, drošības un  tiesiskuma programmām. Palāta revidēja 10 līgumus ar kopējo ES iegul-dījumu 18,6 miljonu EUR apmērā.
ed812631_LV_inside_E3.indd   17 26/02/09   15:46:11
18
NEPIETIEKAMA JAUNIZVEIDOTO PATVĒRUMA MEKLĒTĀJU IZMITINĀŠANAS 
CENTRU IZMANTOŠANA6. IZCĒLUMS
Ukrainā 2006. gada beigās pagaidu izmitināšanas centros varēja izmitināt tikai kādas 65 papildu per-
sonas plānoto 350 vietā (ES ieguldījums — 1,6 miljoni EUR projektā “Patvēruma sistēmu stiprināšana 
Ukrainā un Moldovā”). Galvenokārt tāpēc, ka Odesas centru izmantoja tikai daļēji, jo valsts nefi  nansēja 
kārtējās izmaksas, bet 80 cilvēkiem paredzētais Muhačevas centrs palika pilnīgi neizmantots vairāk nekā pusotru gadu, faktiski kopš tā atvēršanas 2005. gada aprīlī. Šāda izšķērdība Muhačevā radās tāpēc, ka robežsardze ilgstoši nenodeva ēkas īpašumtiesības atbildīgajai projekta partneriestādei. Tajā pašā laikā tie patvēruma meklētāji, kuriem trūka līdzekļu, dzīvoja teltīs un pagaidu mītnēs, ko nodrošināja 
robežsardze. 31.  Lai gan dažā ziņā gūti arī panākumi, kopējie sasniegumi cīņā pret organizēto 
noziedzību joprojām ir neapmierinoši (sk. III pielikumu ). Cilvēktirdznie-
cības apkarošanai veltītajos projektos bija vājš kriminālatbildības un kri-minālvajāšanas komponents
20 (sk. 34.–35. punktu). Tā kā daudzi donori 
izvēlas finansēt projektus šajā jomā, raksturīga dublēšanās (sk. 36. pun-
ktu). Saistībā ar narkotiku apkarošanu projektu attīstība bija lēna likumdo-šanas un policijas izmeklēšanas jomās (sk. 40. punktu). Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un teroristu finansēšanas novēršanas jomā galvenā problēma ir panākt sekmīgu kriminālvajāšanu (sk. 44. punktu).
Cilvēktirdzniecības apkarošana
 32.  Ukrainas un Moldovas valdības valsts politikas dokumentos ir apņēmušās 
apkarot cilvēktirdzniecību. Ukrainā revidēja vienu projektu (ES ieguldījums 1,9 miljoni EUR) un trīs projektus (tostarp saistībā ar cilvēktirdzniecības upuru rehabilitācijas centru) Moldovā (kopējais ES ieguldījums 1,2 miljoni EUR).20 Cilvēktirdzniecības apkarošanas 
projektos ir trīs standarta 
komponenti: aizsardzība un reintegrācija, kriminālatbildība 
un kriminālvajāšana un 
izpratnes vairošana. Termins 
“kriminālatbildība” plaši lietots 
projekta dokumentos. 
ed812631_LV_inside_E3.indd   18 26/02/09   15:46:12
19
 33.  Ar projektu palīdzību Moldovā un Ukrainā tika organizētas plašas sabiedrības 
informēšanas kampaņas (piemēram, teātra izrādes, vairākas publikācijas, bezmaksas tālruņa līnijas), un humanitārā palīdzība tika sniegta simtiem cilvēktirdzniecības upuru (tostarp juridisks atbalsts, medicīniska palī-dzība, dzīvokļa pabalsts, transporta palīdzība, arodapmācība, dotācijas “graudā” mazā biznesa sākšanai). Projekti labi nodrošināja šos profilakses un reintegrācijas aspektus.
 34.  Ne tik labi rezultāti bija saistībā ar kriminālatbildību un kriminālvajāšanu, 
īpaši attiecībā uz informācijas apmaiņu starp tiesībaizsardzības iestādēm. Ukrainā TACIS  uzraudzītāji atzīmēja, ka Valsts Robežsardzes dienests nesa-
darbojās informācijas sniegšanas jomā. Robežkontroles punktu aprīkošana ar i24/7 sistēmu
21 nenotika, jo konkursu atcēla tāpēc, ka Ukrainas ieinte-
resētās personas uzstāja uz piegādātāju, kura cenas bija daudz augstākas nekā tirgus cenas.
 35.  Pierādījumu iegūšana sagādā lielākās grūtības, jo kriminālnoziegums bieži 
notiek ārpus Moldovas vai Ukrainas. Valsts iestādes vaino citu valstu lēno reakciju uz savstarpējas palīdzības lūgumiem. Lai palīdzētu apiet šādus 
procesuālus šķēršļus, tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku komandē-
jumus uz tranzīta un upuru galamērķa valstīm finansēja no projektam  
atvēlētajiem līdzekļiem. Papildus tam policisti piedalījās semināros par 
izmeklēšanas metodēm, un tika pārskatīti tiesību akti cilvēktirdzniecī-
bas apkarošanas jomā. Savstarpējās palīdzības nolīgumos vēl arvien ir  
nepilnības.
 36.  Šaubas rada efektivitāte un ekonomija. Tā kā daudzas donoru organizācijas ir 
gatavas finansēt cīņu pret cilvēktirdzniecību, ir grūti izvairīties no darbību nevajadzīgas dublēšanās, lai nodrošinātu izmaksu ziņā efektīvu resursu izmantošanu. Piemēram, Moldovā dažas projekta darbības bija jāmaina, un par rehabilitācijas centra telpām Kišiņevā tika maksāta neparasti augsta īre
22. Turklāt ne vienmēr ir iespējams skaidri nošķirt ES un citu organizāciju 
atbalsta rezultātus, tāpēc ir grūti novērtēt ES izdevumu efektivitāti.21 Interpola vispasaules policijas 
komunikāciju sistēma, kas darbojas 
24 stundas diennaktī. 
22 Summa, kas budžetā bija 
paredzēta par pārtiku un 
izmitināšanu, bija vairāk nekā divas 
reizes lielāka nekā summa par 
pielīdzināmiem pakalpojumiem 
līdzvērtīgā rehabilitācijas centrā Kijevā. 
ed812631_LV_inside_E3.indd   19 26/02/09   15:46:12
20
Narkotiku apkarošana
 37.  “Narkotiku apkarošanas daudznozaru palīdzība un iestāžu darbības pilnvei-
došana Ukrainā, Moldovā un Baltkrievijā” ( BUMAD ) bija vēl viens nozīmīgs 
projekts cīņā pret organizēto noziedzību. BUMAD  ir daudzgadu pasā-
kums trīs posmos, kurš sākās 2003. gadā un kura noslēgums paredzams 2008. gada beigās (kopējais ES ieguldījums — 6,5 miljoni EUR).
 38.  Šī programma, kas aptvēra Ukrainu, Moldovu un Baltkrieviju, ir trešā no vai-
rākām ES finansētajām reģionālajām programmām, kas paredzētas, lai  aizturētu heroīna kontrabandu no Afganistānas uz ES
23. Vispārējais mērķis 
ir samazināt narkotiku kontrabandu no šīm trim valstīm un caur tām uz ES dalībvalstīm.
 39.  Tika īstenota lielākā daļa dažādos apakšprojektos paredzēto darbību (piemē-
ram, juridiskā palīdzība, jūras ostas kontrole (Ukrainā), sauszemes robež-kontrole, profilaktiska informācija policijas iecirkņos un pašvaldībās).  Kopaina otrā posma beigās (2007. gada janvārī) liecina par labiem panā-kumiem, izveidojot valsts struktūras narkotiku apkarošanai, piemēram,  
valsts narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrus, kursus narkomā-
nijas profilaksei attiecīgās policijas akadēmijās vai mācības par narkotiku 
pieprasījuma samazināšanu vairākās trešo valstu NVO.
 40.  Likumdošanas un policijas izmeklēšanas jomās tika konstatēta lēnāka attīs-
tība. Visās trijās valstīs vēl joprojām nav pietiekami izvērsta efektīvai  kriminālizmeklēšanai nepieciešamā sadarbība starp muitu, robežsardzi, policiju un slepenajiem dienestiem. Lai izveidotu valsts sistēmas narkotiku kontrabandas kriminālizmeklēšanas atbalstam, vajadzīgi ne tikai piemē-roti analītiskie līdzekļi, bet arī augsta līmeņa sadarbība starp iestādēm, kurās nav ierasts regulāri apmainīties ar operatīvajiem datiem. To vēl  vairāk sarežģī atšķirīgās izmeklēšanas pilnvaras. Īpašs šķērslis Baltkrievijā ir drošības dienesta acīmredzamā nevēlēšanās pieņemt ārzemju analītisko programmatūru. Plānojot šo projektu, Komisija nepietiekami novērtēja  laiku, kas vajadzīgs, lai mainītu operatīvo dienestu domāšanas veidu un pārvarētu sāncensību starp tiesībaizsardzības struktūrām.23 Pirmā programma CADAP  sākās 
Vidusāzijā 2000. gadā, otrā — 
SCAD  — Dienvidkaukāzā 2001. gadā. 
ed812631_LV_inside_E3.indd   20 26/02/09   15:46:13
21
 41.  Līdz BUMAD  2 projekta pabeigšanai (2007. gada janvārī) konfiscētie heroīna 
un kokaīna daudzumi bija nelieli. Ar projekta ietvaros piegādāto program-matūru bija atklāti tikai divi starptautiski heroīna kontrabandas mēģinā-jumi. Konfiscētās narkotikas visās trijās valstīs galvenokārt bija uz vietas audzēto magoņu sēklas un kaņepes. Tomēr 2007. gada jūlijā Ukrainas dro-šības dienests ziņoja, ka sadarbībā ar ASV Narkotiku apkarošanas aģentūru un Turcijas tiesībaizsardzības organizācijām jūras ostā Iļjičevskā konfiscēti 174 kg heroīna.
Projekti noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un teroristu 
finansēšanas novēršanai
 42.  Projektam “Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošana Ukrainā” (ES 
ieguldījums — 1 miljons EUR) kopējais mērķis bija novērst finanšu sis-tēmas izmantošanu smagos noziegumos iegūtās peļņas legalizēšanai un veicināt Ukrainas iestāžu sadarbību, apkarojot noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu.
 43.  Šis projekts sekmēja ļoti svarīgu notikumu — 2004. gada februārī Ukraina tika 
svītrota no Nesadarbojošos valstu un teritoriju24 saraksta, un 2004. gada 
jūnijā tā kļuva par Egmonta grupas25 locekli. Turklāt, beidzoties projek-
tam, Valsts Finanšu uzraudzības komiteja darbojās kā Ukrainas Finanšu 
izmeklēšanas vienība26. Patiešām līdz 2006. gadam to lietu skaits, ko Valsts 
Finanšu uzraudzības komiteja iesniedza tiesībaizsardzības iestādēm, ievē-
rojami pieauga (18 lietas 2003. gadā; 446 lietas 2006. gadā).
 44.  Finanšu izmeklēšanas vienības izveide ir tikai pirmais svarīgais nosacījums 
naudas atmazgāšanas apkarošanai. Vēl ir vajadzīgas efektīvas tiesībaizsar-dzības iestādes un pienācīgi apmācīti tiesneši. Liela problēma ir sekmīgas 
kriminālvajāšanas trūkums. Līdz 2006. gada beigām naudas atmazgāšanas 
lietās tiesas bija pasludinājušas tikai trīs spriedumus. Naudas atmazgāša-nas novēršanas sistēmā tika konstatēts vēl viens nopietns trūkums — nav mūsdienīgas līdzekļu arestēšanas un konfiscēšanas procedūras. Tomēr cīņā pret naudas atmazgāšanu un teroristu finansēšanu Ukraina ir pavirzījusies daudz tālāk uz priekšu nekā Moldova, attiecībā uz kuru pastāv nopietnas šaubas par esošās sistēmas efektivitāti (piemēram, trūkumi Ekonomisko 
noziegumu un korupcijas apkarošanas centrā vai nepietiekami izmantoti 
arestēšanas, iesaldēšanas un konfiscēšanas noteikumi)
27.24 Ideja izveidot sarakstu ar valstīm 
un teritorijām, kas nesadarbojas 
(NCCT ), pieder starpvaldību Finanšu 
darbības operatīvajai grupai 
(FATF ), lai nodrošinātu, ka attiecībā 
uz noziedzīgi iegūtu līdzekļu 
legalizāciju tiek īstenoti preventīvi, 
atklāšanas un soda pasākumi 
atbilstoši starptautiskajiem 
standartiem. 
25 Daudzas pasaules valstis 
ir izveidojušas īpašas valsts 
aģentūras, ko sauc par finanšu 
izmeklēšanas vienībām ( FIU). 
Atzīstot finanšu izmeklēšanas 
vienību tīkla radītos ieguvumus, 1995. gadā finanšu izmeklēšanas 
vienību grupa Egmonta Ārenberga 
pilī Briselē nolēma izveidot 
neformālu starptautiskās sadarbības 
veicināšanas grupu. Tagad to sauc par Egmonta grupu, un finanšu 
izmeklēšanas vienības tajā regulāri 
satiekas, lai meklētu sadarbības 
veidus, jo īpaši jomās, kas saistītas ar 
informācijas apmaiņu, mācībām un 
dalīšanos pieredzē. Atzītas finanšu 
izmeklēšanas vienības darbojas apmēram 100 valstīs. 
26 Finanšu izmeklēšanas vienību 
pienākums ir apkopot un analizēt 
aizdomīgus darījumus un darījumus, kas pārsniedz noteiktu 
summu. Izmeklēšanas pilnvaras 
tiesībaizsardzības iestādēm. 
27 Trešās kārtas savstarpējā 
novērtējuma ziņojums par Moldovu, 
2007. gada septembris, sagatavoja MONEYVAL (Ekspertu komiteja 
par pasākumiem pret noziedzīgi 
iegūtu līdzekļu legalizāciju, Eiropas 
Padomes uzraudzībā). 
ed812631_LV_inside_E3.indd   21 26/02/09   15:46:13
22
TIESU VARA UN LABA PĀRVALDĪBA: DAŽĀDI REZULTĀTI
 45.  ES politika atbalsta tiesu reformu, lai nodrošinātu tās neatkarību, objektivitāti 
un efektivitāti. Turklāt ES politikas mērķis ir stiprināt juridisko sadarbību 
ar ES civillietās un krimināllietās. Tā atbalsta arī labu pārvaldību, kas  attiecas uz visu līmeņu valsts iestāžu struktūru, darbību un veikumu.
 46.  Projekti tiesu varas un labas pārvaldības apakšjomā no 2000.–2005. gada 
programmām saņēma ES finansējumu 24,8 miljonu EUR apmērā (15 % no kopējā atbalsta). Šos projektus īstenoja tikai Moldovā un Ukrainā. Palāta revidēja 10 līgumus
28 ar 14,2 miljonus EUR lielu kopējo ES ieguldījumu.
 47.  Sasniegumi nav bijuši viendabīgi (sk. III pielikumu ). Dažos projektos gūti 
apmierinoši kopējie rezultāti, piemēram, uzlabota civiltiesību un komerc-
tiesību piemērošana Moldovā (ES ieguldījums — 2,2 miljoni EUR) un  uzlabota starptautiskā sadarbība krimināllietās Ukrainā (ES ieguldījums — 1,5 miljoni EUR). Turpretī projekts “Arbitrāžas tiesu reforma un atbalsts tiesu administrācijai” (ES ieguldījums — 2,5 miljoni EUR) bija mazāk apmie-
rinošs, īpaši saistībā ar IT iekārtu piegādi. Līdz sākotnēji noteiktajam ter-
miņam nekas nebija piegādāts.
Korupcijas novēršana
 48.  Līdz šim korupcijas novēršanas projektos iegūtie rezultāti ir ļoti pieticīgi. 
Korupcija ir viena no smagākajām problēmām Moldovā un Ukrainā un  apdraud visu tieslietu un labas pārvaldības jomu kopumā. Šī problēma  abās valstīs ir ļoti izteikta, un tai ir ievērojama ietekme uz sabiedrību
29. 
Tiesību un pārvaldes sistēmas ir spēcīgi iedragātas (t. i., sabiedrība tām neuzticas, tiesnešu neatkarība ir niecīga, atalgojums ir nepietiekams,  korupcijas uztveres līmenis ir augsts)
30.28 Tostarp viens līgums, kas beigās 
netika parakstīts, sk. 52. punkta c) 
apakšpunktu. 
29 111. vieta Moldovai, 118. vieta 
Ukrainai — 2007. korupcijas uztveres 
indekss, ko izveidojusi Transparency 
International organizācija. 
30 Sk., piem., valsts pārvaldes 
novērtējumu Ukrainā, ko 
2007. februārī sagatavoja SIGMA 
(Atbalsts pārvaldības un vadības 
uzlabošanai), ESAO un Eiropas Savienības kopīgā iniciatīva. 
ed812631_LV_inside_E3.indd   22 26/02/09   15:46:14
23
 49.  Moldovas valdība 1999. un 2002. gadā jau pieņēma drosmīgas valsts prog-
rammas noziedzības un korupcijas apkarošanai. Tomēr panākumi ir bijuši ļoti nelieli, jo resursi nebija pietiekami un trūka arī efektīva kontroles  mehānisma. 2004. gada decembrī parlaments pieņēma jaunu korupcijas apkarošanas stratēģiju kopā ar jaunu rīcības plānu tās īstenošanai. Tajā brīdī iesaistījās Komisija ar savu pirmo korupcijas novēršanas projektu  Moldovā.
 50.  ES ieguldījums bija relatīvi neliels izmēģinājuma pasākums (EUR 250 000). 
Tā kā tajā iegūtie starpposma rezultāti bija apmierinoši, Komisija nolēma finansēt nākamo projektu trim gadiem līdz 2009. gadam (ES ieguldījums bija trīs miljoni EUR
31). Jaunais projekts attīstījās daudz lēnāk nekā plā-
nots, un rezultāti pēc pirmā gada bija ļoti pieticīgi. Nav gūti panākumi galvenajos jautājumos
32 un saistībā ar iekārtu piegādi. Tikai pēc 2007. gada 
marta projekts sāka attīstīties straujāk.
 51.  Amerikas Savienotās Valstis parakstīja nolīgumu par 25 miljoniem dolāru, 
lai atbalstītu korupcijas novēršanas iniciatīvas Moldovā33. Arī Pasaules  
Banka plāno atbalstīt korupcijas novēršanas pasākumus. Tagad galvenais 
ir saskaņot ES centienus ar citu starptautisko donoru palīdzību. Jau tagad 
pastāv paralēlas uzraudzības struktūras, kas grauj koncepciju par vienotu 
valsts korupcijas novēršanas stratēģiju.
 52.  Daudzi donori korupcijas novēršanas jomā ir darbojušies Ukrainā. Pirmais 
nozīmīgais ES finansētais projekts šajā jomā (ES ieguldījums — 1,5 mil-joni EUR) sākās 2006. gadā. Pirmo gadu šajā trīsgadu ES projektā īstenoto pasākumu skaits bija būtiski zemāks nekā sākotnēji plānotais:
Ukrainas iestādes izstrādāja korupcijas novēršanas rīcības plāna pro- a) 
jektu, neizmantojot īpašo sagatavošanās atbalstu, kuru piedāvāja pro-jekts
34. Tikai vēlāk — 2007. gada jūnijā — Tieslietu ministrija lūdza  
ekspertu novērtējumu plāna projektam. Eksperti kritizēja “nepietie-kami caurskatāmu dokumenta sagatavošanas gaitu” un secināja, ka  rīcības plāna projekts ir “tālu no apmierinoša”; 31 Projektā bija divi komponenti, 
viens — korupcijas apkarošanai, bet 
otrs — naudas atmazgāšanas un terorisma finansēšanas novēršanai. 
32 Stratēģiskā un rīcības plāna 
uzraudzības struktūras pārskatīšana, 
kompetenču konflikta mazināšana 
starp galvenajām izmeklēšanas un 
kriminālvajāšanas struktūrām, riska analīzes metožu izstrādāšana tiesu 
sistēmā, policijā, nodokļu inspekcijā, 
muitā, veselības aizsardzības un 
izglītības iestādēs.
33 Tūkstošgades izaicinājuma 
korporācijas [ Millennium Challenge 
Corporation, MCC ] Sliekšņa 
programmas nolīgums. 
34 Sk. 2007. gada 26. jūnija otro 
progresa ziņojumu. 
ed812631_LV_inside_E3.indd   23 26/02/09   15:46:14
24
nekas netika darīts, lai ieviestu uzraudzības mehānismu rīcības plāna b) 
īstenošanai nākotnē. Nav skaidrs, kura iestāde vadīs cīņu pret korup-ciju. Netika skarts jautājums par politisko partiju un vēlēšanu kampaņu finansēšanas kontroli. Arī sabiedrības viedokļa aptauja par korupciju netika veikta, lai gan notika plaši sagatavošanās darbi (metodoloģijas izstrāde, ekspertu tikšanās);
kaut gan Komisija skaidri formulēja vajadzību veicināt sabiedrības  c) 
iesaistīšanos korupcijas novēršanā, tā atmeta plānu izstrādāt nevals-tiskajām organizācijām (NVO) un citām pilsoniskās sabiedrības orga-nizācijām paredzētu dotāciju programmu, kuras mērķis ir sekmēt  sabiedrības iesaistīšanos korupcijas novēršanā. Procedūras problēmu dēļ netika īstenots alternatīvais risinājums — atbalsts aizstāvības un juridisko konsultāciju centra izveidei.
ed812631_LV_inside_E3.indd   24 26/02/09   15:46:14
25
KĀDI BIJA NEPIETIEKAMO REZULTĀTU 
GALVENIE IEMESLI?
 53.  Lai gan daudzos projektos tika iegūti apmierinoši rezultāti, šajā sadaļā aprak-
stīti nepietiekamo rezultātu cēloņi attiecīgajos gadījumos.
IEROBEŽOTOS SASNIEGUMUS NOSAKA FAKTORU KOPUMS, KURĀ IESAISTĪTAS VISAS GALVENĀS PERSONAS
 54.  Revīzijā atklājās, ka ierobežotos sasniegumus parasti izraisīja faktoru kopums, 
kurā iesaistītas visas galvenās personas (Komisija, valsts iestādes, starp-tautiskās iestādes). Piemēram, korupcijas novēršanas projektā Ukrainā  tika konstatēti šādi iemesli (sk. 52. punktu):
Komisija pienācīgi nenovērtēja vajadzības sarežģītos apstākļos, un  a) 
nebija pietiekamas saskaņotības ar citiem donoriem. Tieslietu minis-trija patiesībā vairs nevēlējās izmantot būtiskas projekta daļas, īpaši palīdzību likumprojektu izstrādē. Citas organizācijas, galvenokārt  amerikāņu, arī sniedza palīdzību korupcijas apkarošanas likumdoša-
nas jomā;
valsts iestādes neuzņēmās saistības un nesniedza līdzfinansējumu. b)  
Tieslietu ministrija projekta darba grupai neierādīja piemērotas  
darba telpas, tādējādi veidā nepildot ne tikai līguma nosacījumus,  
bet arī savas saistības, kas bija paustas atsevišķā apstiprinājuma  paziņojumā;
darbuzņēmējs slikti veica pārvaldību. c)  Tam bija grūtības izveidot un 
saglabāt darba grupu; 
ārējie faktori. d)  Sakarā ar sarežģīto politisko situāciju pēc prezidenta 
dekrēta 2007. gada 2. aprīlī par priekšlaicīgām vēlēšanām un biežajām Tieslietu ministrijas vadības maiņām visas likumdošanas darbības ap korupcijas novēršanas likumprojektiem tika pārtrauktas.
ed812631_LV_inside_E3.indd   25 26/02/09   15:46:15
26
TRŪKUMI KOMISIJAS VEIKTAJĀ PROJEKTU PĀRVALDĪBĀ
 55.  Komisijas veikto pārvaldību vēl vairāk sarežģīja un neizdošanās risku palie-
lināja divi faktori:
par lielāko daļu projektu atbildēja pārstāvniecība Kijevā. Tā bija atbil- a) 
dīga par projektu pārvaldību ne tikai Ukrainā, bet arī Baltkrievijā un Moldovā. Darbinieki brīvības, drošības un tiesiskuma jomā ir ļoti kom-petenti, tomēr Kijevas pārstāvniecībai nepietika projekta vadītāju, lai īstenotu arvien vairāk projektu strauji augošajā politikas jomā. Lai  gan 2005. gada oktobrī Moldovā atvēra jaunu pārstāvniecību, tā sāka pilnvērtīgi darboties tikai 2007. gada vasarā;
vienlaicīga dažādu finansēšanas avotu pastāvēšana brīvības, drošības b) 
un tiesiskuma jomas atbalstam (sk. 3.–4. punktu). TACIS instruments ir 
izrādījies nepietiekams, lai nodrošinātu projektu finansēšanas augošo pieprasījumu. Vienai un tai pašai intervencei dažreiz tika izmantoti 
dažādi instrumenti, procedūras un Komisijas dienesti, un tas radīja  
neefektīvu līgumu pārvaldību (sk. 7. izcēlumu).
NEEFEKTĪVAS LĪGUMU PĀRVALDĪBAS PIEMĒRS
7. IZCĒLUMS
III posma atbalsts pārrobežu sadarbībai starp Rietumu jaunajām neatkarīgajām valstīm un ES (Sederčē-
pingas ( Söderköping ) process) tika mākslīgi sadalīts divos paralēlos līgumos ar to pašu darbuzņēmēju. 
Vienu līgumu fi  nansēja no TACIS  un pārvaldīja pārstāvniecība Kijevā, bet otru fi  nansēja no AENEAS  
un pārvaldīja Komisijas dienesti Briselē ( EuropeAid ). Iepriekšējais pārvaldītājs ĢD JLS vairs netika 
iesaistīts.
Nav loģiski, ka vienai darbībai vienlaikus pastāv divi tiesiskie pamati ar dažādiem noteikumiem. Pie-
mēram, AENEAS  līgumā noteikta maksimālā atļautā līdzfi  nansēšanas likme 80 % apmērā, turpretī 
TACIS  līgumā līdzfi  nansē 90 % no kopējiem atbilstīgajiem izdevumiem. Turklāt uz TACIS  līgumu 
attiecas ārēja uzraudzība, bet AENEAS  līgums tādu neparedz. Tādējādi ārējie uzraudzītāji, kas norādīja 
uz vairākiem trūkumiem intervences loģikā (piem., uz izmērāmu rādītāju trūkumu), nevar sniegt pilnu 
pārskatu par pasākumu.
Mākslīgais dalījums divos projektos arī nebija efektīvs. Katra īstenošanas posma administratīvā slo-
dze dublējās Komisijas un darbuzņēmēja pusē (paralēlas procedūras projekta atlasei, līgumslēgšanai, 
izmaksu apstiprināšanai, maksājumu pieprasījumiem, maksājumiem, ziņošanai). Lai izvairītos no 
dubulta fi  nansējuma, koordinācija ir ļoti vajadzīga.
ed812631_LV_inside_E3.indd   26 26/02/09   15:46:15
27
 56.  Šīs abas strukturālās problēmas noveda pie trūkumiem Komisijas plānošanas 
un īstenošanas procedūrās. Prasības ne vienmēr tika pietiekami rūpīgi  novērtētas (sk. piemēru 52. punkta a) apakšpunktā) vai finansēšanas lēmu-mus pieņēma, padziļināti neizanalizējot pamata priekšnosacījumu izpildi. Piemēram, saistībā ar diviem patvēruma meklētāju izmitināšanas centriem nebija noskaidroti jautājumi par zemes piešķiršanu lietošanā vai īpašum-tiesībām (sk. 6. izcēlumu un 27. punktu). Komisija nepietiekami stingri  pārraudzīja projektu ziņošanas prasību izpildi (sk. 60. punktu). Satraucoši ir tas, ka trūkst informācijas apmaiņas ar citām donoru organizācijām par to plānotajiem projektiem, lai izvairītos no liekas dublēšanās plānošanā un vēlāk arī īstenošanā. Saistībā ar projektu pagarinājumiem ne vienmēr tika veikta pārliecinoša analīze par papildu termiņiem, bet vienā gadījumā arī par papildu naudu.
TRŪKUMI STARPTAUTISKO ORGANIZĀCIJU VEIKTAJĀ PROJEKTU PĀRVALDĪBĀ
 57.  Lielākajai daļai līgumu Komisija izvēlējās dotācijas, ko tieši piešķir starp-
tautiskajām organizācijām, jo tās ir īpaši kompetentas brīvības, drošības un tiesiskuma jomā un jau darbojas šajās valstīs. Attiecīgi starptautiskās 
organizācijas atbild par projektu praktisko īstenošanu (tā sauktā kopīgā 
pārvaldība, sk. 6. punktu), lai gan Komisijai paliek kopējā atbildība par 
pareizu pārvaldību. Lai gan kopumā starptautisko organizāciju veikums bija 
apmierinošs, attiecībā uz kopīgu pārvaldību tika atzīmēti šādi trūkumi:
pēc līguma parakstīšanas starptautiskās iestādes ļoti bieži sastapās ar a) 
grūtībām izveidot darbojošos projekta darba grupu, un tas aizkavēja projekta sākšanu par vairākiem mēnešiem;
citos gadījumos kavēšanos izraisīja ilgas iepirkuma procedūras.  b) 
Līgumos ar starptautiskajām organizācijām parasti bija paredzēts, ka jebkādu preču, būvdarbu vai pakalpojumu iepirkumu veic organizā-cija saskaņā ar saviem noteikumiem un procedūrām. Vienā gadījumā līgumā bija paredzēts, ka starptautiskās organizācijas piemērotajām procedūrām jābūt ne mazāk stingrām kā ES noteikumi. Šis noteikums izraisīja ilgas noskaidrošanas procedūras, kas aizkavēja efektīvu iepir-kuma procesu;
ed812631_LV_inside_E3.indd   27 26/02/09   15:46:16
28
vienā starptautiskajā organizācijā, kurai bija vairāki līgumi, ilgo adminis- c) 
tratīvo procedūru dēļ kavējās maksājumi vietējiem piegādātājiem;
pietiekami skaidri nav izklāstīta iespēja veikt detalizētas pārbaudes d) 
par starptautisko organizāciju īstenoto projektu izdevumiem. Vienā 
gadījumā ar Apvienoto Nāciju Organizāciju noslēgtajā Finanšu un  
administratīvajā pamatnolīgumā ( FAFA ) Komisija un tās dienesti atšķi-
rīgi interpretēja verifikācijas noteikumus, un tas traucēja pārbaudes 
un neļāva slēgt projektu paredzētajā termiņā;
dažos projektos, ko starptautiskās organizācijas pārvaldīja Moldovā, e) 
nebija panākta ES redzamība. Saņēmēji ne vienmēr zināja, ka projekti saņem ES finansējumu. Tādējādi projektus uztver tikai saistībā ar tos pārvaldošajām starptautiskajām organizācijām. Tas notiek tāpēc, ka šīm organizācijām uzticēta tiešā īstenošana un arī tāpēc, ka projekta tīmekļa lapas parasti atrodamas tikai šo organizāciju adresēs.
KĀDĀ MĒRĀ KOMISIJA IZMANTOJA IESPĒJU MĀCĪTIES 
NO PIEREDZES, LAI TO ŅEMTU VĒRĀ, SNIEDZOT TURPMĀKU PALĪDZĪBU BRĪVĪBAS, DROŠĪBAS UN TIESISKUMA JOMĀ?
 58.  Pieredzes apgūšana brīvības, drošības un tiesiskuma jomā Komisijai ir ļoti 
svarīga, jo tikai ilgtermiņa pakāpeniska pieeja var nodrošināt ilgtspējī-gas pārmaiņas. Jauns projekts jāveido, balstoties uz sasniegumiem un  pieredzi, kas gūta iepriekšējos projektos, un jāizvairās atkārtot kļūdas.  Vairāki piemēri liecina, ka pieredze patiešām ir apgūta, piemēram, jaunajā projektā “Moldovas tiesu sistēmas lielāka neatkarība, caurskatāmība un efektivitāte” (ES ieguldījums — 3 miljoni EUR) Komisija pievērsās mazākam 
skaitam mērķu savstarpēji saistītos projektos, izvairoties no izkliedētības, 
kas konstatēta iepriekšējā projektā.
ed812631_LV_inside_E3.indd   28 26/02/09   15:46:16
29
 59.  Saskaņā ar vajadzīgo pakāpenisko pieeju Komisija ir finansējusi projektus 
secīgi (piemēram, trīs secīgi projekti narkotiku apkarošanas jomā). Pro-
jektu dokumentos, ko Komisija sagatavojusi saskaņā ar jaunajām prog-rammām, parasti ir sadaļa “Gūtā pieredze”, kurā ir informācija no progresa 
ziņojumiem, vērtēšanas un uzraudzības.
NAV IZMANTOTAS VISAS IESPĒJAS, LAI SAVĀKTU INFORMĀCIJU
 60.  Tomēr dažos gadījumos sadaļā “Gūtā pieredze” sniegtā informācija bija nepil-
nīga. Komisija nav pietiekami izmantojusi iespējas apkopot informāciju pieredzes uzkrāšanai, jo progresa ziņojumi bija novēloti vai nekvalitatīvi, vai arī plānotās vērtēšanas nebija veiktas. Šie trūkumi liecina, ka Komisija nav pārraudzījusi to, kā līgumslēdzēji pildīja attiecīgās līgumos noteiktās prasības.
 61.  Atzinīgi vērtējams tas, ka Komisijai ir līgums ar ārējiem konsultantiem par 
projektu uzraudzību, tostarp par projektu apmeklējumiem uz vietas un intervijām ar dažādām ieinteresētajām personām. Kopumā ārējie uzrau-
dzītāji bija strādājuši labi, un bieži vien pēc viņu norādījumiem ikdienas pārvaldībā tika ieviestas koriģējošas darbības. Tomēr Palāta norāda uz  divām nepilnībām:
dažiem projektiem nebija ārējās vērtēšanas, īpaši tas attiecas uz pro- a) 
jektiem, kas ietver būvdarbus vai piegādes līgumus un kas nav TACIS  
projekti, kurus pārvalda no Briseles35. Pārvaldība no attāluma pati par 
sevi traucē tuvāku uzraudzību. Uzraudzības trūkums vēl vairāk padzi-ļināja problēmu. Tādējādi atjauninātas informācijas trūkums vienā  gadījumā noveda pie tā, ka Komisija piekrita ar atpakaļejošu spēku  veikt būtiskas izmaiņas budžetā, kā arī pagarināt līgumu par vienu  mēnesi pēc sākotnēji nolemtā dotācijas nolīguma termiņa;
apkopotie uzraudzības rādītāji dažiem revidētajiem projektiem bija b) 
pārlieku pozitīvi.35 Parasti nebija ietverti arī tie 
projekti, kuru vērtība bija mazāka 
par 1 miljonu EUR. 
ed812631_LV_inside_E3.indd   29 26/02/09   15:46:17
30
GŪTĀ PIEREDZE NE VIENMĒR ATSPOGUĻOTA JAUNAJOS PROJEKTOS
 62.  Dažos gadījumos iepriekšējos projektos gūtā pieredze nebija pietiekami atspo-
guļota jaunajos projektos. Īpaši tas attiecas uz gadījumiem, kad viena  
Komisijas dienesta vietā projekta vadību pārņēma cits dienests. Rezul-
tātā jaunajos projektos reizēm bija tādas pašas problēmas kā iepriekšējo 
programmu projektos, tika atkārtotas kļūdas vai arī projekta posmiem  
pietrūka secīguma (sk. 8. izcēlumu).
GŪTĀ PIEREDZE NEBIJA PIETIEKAMI IZMANTOTA JAUNAJOS PROJEKTOS8. IZCĒLUMS
Saistībā ar projektu “Migrācijas pārvaldības sistēmas izveide Aizkarpatos” (Ukraina) pirmajā pro-a) 
jektā iegūtā īpašā pieredze nebija izšķiroša, kad Komisija vērtēja otrā projekta priekšlikumu. Lai 
gan priekšlikumā īsumā bija izskaidrots, kā darbību paredzēts izvērst, pamatojoties uz iepriekšējās 
darbības rezultātiem, Komisija to vērtēja kā jaunu darbību. Tā nevērtēja, vai plānošanas dokumen-
tos ņemti vērā riski, kas izpaudās iepriekšējā projektā. Piemēram, Komisija nerēķinājās ar to, kāda 
centra pārvaldībā ir robežsardzes dienesta loma, rīcība un arī budžeta problēmas. Daudz plašāk 
jāizskata jautājums par resursu palielināšanu ar projekta starpniecību;
projekts “Migrācijas pārvaldības resursu palielināšana — b) CBMM II ” (Ukraina) tika sagatavots, 
pietiekami neņemot vērā iepriekšējā projekta pieredzi. Lai gan pirmajā projektā bija vērojamas 
būtiskas īstenošanas problēmas, nākamā projekta dotāciju nolīgumu Komisija parakstīja jau agrīnā 
posmā. Nebija loģiski vairāk vai mazāk atkārtot projektu, kas jau saskāries ar smagām īstenošanas 
grūtībām, īpaši jau tad, ja tuvojās pabeigšanas termiņš;
Kozloviču II robežas termināļa projektā (sk. 3. izcēlumu) bija grūtības iegūt piedāvājumus konkursa c) 
budžeta robežās un panākt atbrīvojumu no pievienotās vērtības nodokļa. Šīs divas problēmas ir 
aprakstītas Revīzijas palātas īpašajā ziņojumā, kas publicēts 2001. gada novembrī par TACIS  pār-
robežu sadarbības programmu.
ed812631_LV_inside_E3.indd   30 26/02/09   15:46:17
31
SECINĀJUMI UN IETEIKUMI
CIK SEKMĪGS BIJA ES ATBALSTS BRĪVĪBAS, DROŠĪBAS 
UN TIESISKUMA PROJEKTIEM BALTKRIEVIJĀ, MOLDOVĀ UN UKRAINĀ?
 63.  Lielākā daļa no Baltkrievijā36, Moldovā un Ukrainā revidētajiem projektiem 
ir guvusi apmierinošus rezultātus (sk. III pielikumu ). Tomēr rezultāti bija 
ierobežoti tāpēc, ka ar projektu palīdzību risināmās problēmas aptvēra 
ļoti plašu jomu, un sekmes atšķīrās pat starp viena un tā paša projekta daļām. Kopumā progress bija lēnāks, nekā Komisija gaidīja, un lielāko daļu 
projektu pagarināja par vairākiem mēnešiem, bet dažus — pat vairāk nekā 
par gadu.
 64.  Labākie rezultāti bija robežu pārvaldības jomā. ES atbalsts būtiski stiprināja 
Baltkrievijas, Moldovas un Ukrainas robežu pārvaldības resursus. Tomēr joprojām nav sasniegts ilgtermiņa mērķis ieviest modernu robežu pār-valdības sistēmu, kas tuvināta Eiropas labākajai praksei. Galvenais uzde-
vums ir pārvērst sākotnējos panākumus ilgtspējīgā darbības uzlabojumā 
(sk. 11.–19. punktu).
 65.  Labi īstenots Eiropas svarīgākais projekts robežsardzes atbalsta jomā — 
EUBAM . Tomēr Piedņestras konflikta miermīlīgs risinājums ir ilgtermiņa 
uzdevums, kam vajadzīgi politiski pasākumi, kuri ir plašāki par uzlabotu robežas un muitas kontroli un robežu pārraudzību (sk. 1. izcēlumu).
 66.  Neapmierinoši rezultāti bija migrācijas un patvēruma jomā galvenokārt sais-
tībā ar infrastruktūru. Īpaši lēna attīstība bija Ukrainas projektā, kura  
mērķis bija sniegt pienācīgu patvērumu nelegālajiem imigrantiem un  patvēruma meklētājiem, ievērojot starptautiskos humanitāros standar-tus. Pienākumu sadalījums valsts līmenī vēl arvien nav skaidri noteikts, un valdība nepiešķir pietiekamus līdzekļus infrastruktūrai un darbības  
izdevumiem (sk. 20.–27. punktu).
 67.  Cīņā pret organizēto noziedzību rezultāti bija dažādi. Lai gan ir atsevišķi 
sasniegumi, nav gūti pietiekami panākumi attiecībā uz efektīvu krimināl-
vajāšanu un labāku sadarbību starp muitu, robežsardzi, policiju un slepe-
najiem dienestiem efektīvai kriminālizmeklēšanai (sk. 28.–44. punktu).36 Tā kā Baltkrievijā netika ievērota 
demokrātija un cilvēktiesības, 
palīdzība Baltkrievijai aprobežojās 
ar humanitārajiem, pārrobežu un 
reģionālās sadarbības projektiem (sk. 7. punktu).
ed812631_LV_inside_E3.indd   31 26/02/09   15:46:18
32
 68.  Rezultāti ir dažādi arī tiesu varas un labas pārvaldības jomā. Lai gan ar ES 
atbalstu ir veiktas demokrātiskas reformas un uzlabojumi, Moldovu un  
Ukrainu joprojām dziļi skar korupcija (sk. 31. un 32. zemsvītras piezīmi). 
Palāta uzskata, ka ir vajadzīgas fundamentālas ilgtermiņa pārmaiņas poli-tiskajā gribā, mentalitātē, uzvedībā un attieksmē, lai panāktu milzīgās  
korupcijas būtisku samazināšanos (sk. 45.–52. punktu).
IETEIKUMS
Komisijai:
lai iegūtu ilgtspējīgu robežu pārvaldības darbību uzlabojumu, jālūdz a) 
padoms Eiropas Aģentūrai operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām ( FRONTEX ) un saistībā ar  
turpmāko atbalstu robežaprīkojuma piegādei jānodrošina papildi-nāmība ar citu donoru sniegto aprīkojumu; 
pirms turpmāku līdzekļu ieguldīšanas nelegālo imigrantu un  b) 
patvēruma meklētāju izmitināšanas centros jāpārliecinās par saņē-
mējvalsts apņemšanos segt vismaz darbības izmaksas, tādējādi  
nodrošinot ilgtspējību;
cīņā pret organizēto noziedzību projekta darbībās vairāk jākon-c) 
centrējas uz efektīvu kriminālvajāšanu (tostarp mūsdienīgu man-tas aizturēšanas un konfiscēšanas sistēmu) un jāveicina regulārāka informācijas apmaiņa starp tiesībaizsardzības iestādēm;
jāturpina pētīt iespējas, kas veicinātu lielāku sabiedrības iesaisti  d) 
korupcijas novēršanas politikā, atbalstot pilsoniskās sabiedrības  organizācijas un konsultāciju centrus.
KĀDI IR GALVENIE NEPIETIEKAMU REZULTĀTU 
IEMESLI?
 69.  Lai gan par projektiem Komisijai uzticēta galvenā atbildība, revīzijā atklājās, ka 
gadījumos, kad konstatēja ierobežotus sasniegumus, raksturīga bija visu 
galveno ieinteresēto personu — Komisijas, saņēmējvalstu valsts iestāžu un darbuzņēmēju (kas šajā jomā bieži bija starptautiskās organizācijas) — 
darbība vai neizdarība. Projektu rezultātus mazināja arī tādi ārēji faktori 
kā politiska nestabilitāte (sk. 54. punktu).
ed812631_LV_inside_E3.indd   32 26/02/09   15:46:18
33
 70.  Pārstāvniecībai Kijevā Komisija nebija piešķīrusi pietiekamu darbinieku skaitu, kas 
tiktu galā ar strauji augošo un darbietilpīgo politikas jomu visās trijās valstīs. 
Savukārt pārstāvniecībai Moldovā (izveidota 2005. gadā) bija vajadzīgi gandrīz 
divi gadi, lai reāli ķertos pie projektu vadības. Vairāku ES finansēšanas instru-mentu vienlaicīga pastāvēšana vienam un tam pašam mērķim un konsekvences 
trūkums starp tiem kaitēja pieejas kvalitātei. Turklāt Komisijas rīcība nebija 
stingra pat tad, kad kļuva skaidrs, ka ES palīdzības kvalitāti mazina trūkumi 
projektu vadībā, ko veica dotāciju saņēmēji (sk. 55.–57. punktu).
 71.  Saņēmējvaldības un Komisija pietiekami nekoordinēja ES darbības ar citu donoru 
sniegto ievērojamo atbalstu. Nekoordinēta līdzekļu plūsma no dažādiem avotiem rada centienu nevajadzīgu dublēšanos, nekonsekventu pieeju un mazina vēlmi saglabāt zemas izmaksas (sk. 36. un 51. punktu un 54. punkta a) apakšpunktu).
 72.  Saņēmējvalstu iesaistes trūkums projektu līmenī tika atzīmēts īpaši tādās jomās 
kā migrācija / patvērums un tiesu sistēma / laba pārvaldība. Turklāt Komi-
sija nepietiekami novērtēja, cik ļoti lielā mērā ārēji faktori, tostarp politiska 
nestabilitāte, valsts struktūru pēctecības trūkums un, iespējams, arī tas, ka nav perspektīvas iestāties ES, varētu kavēt projekta mērķu sasniegšanu. Šos 
faktorus Komisija nespēj tieši ietekmēt, tomēr riska novērtējumā tie nebija adekvāti un reāli novērtēti (sk. 54. punkta b) un d) apakšpunktu).
IETEIKUMS 
Komisijai:
pārstāvniecībās Moldovā un Ukrainā jāpastiprina tās personālresursi a) 
brīvības, drošības un tiesiskuma jomā un jāiegūst pietiekamas zināša-
nas, lai atrisinātu ar iepirkumiem un būvdarbiem saistītās problēmas;
jācenšas lietot jaunais Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) instru- b) 
ments kā vienīgais elastīgais atbalsta līdzeklis šajā jomā; 
daudz stingrāk jākontrolē starptautiskās iestādes, kuras kā darbuzņē- c) 
mēji īsteno projektu pārvaldības procedūras, piemēram, darbinieku 
komplektēšanu, iepirkumu, maksājumus, ziņošanu, izdevumu kontroli un nodrošina ES redzamību;
atbilstīgi jārīkojas, lai saņēmējvalstīs sekmētu un atbalstītu efektīvas d) 
donoru koordinācijas izveidi un īstenošanu;
jāatbalsta projekti, par kuriem saņēmējvalstu interese ir skaidra un e) 
nepārprotama, ko cita starpā apliecina valsts finansējums; tajā pašā laikā reālāk jāvērtē mērķi un atsevišķiem projektiem jāapsver ilgāki īstenošanas termiņi.
ed812631_LV_inside_E3.indd   33 26/02/09   15:46:18
34
KĀDĀ MĒRĀ KOMISIJA IZMANTOJA IESPĒJU MĀCĪTIES 
NO PIEREDZES, LAI TO ŅEMTU VĒRĀ, SNIEDZOT TURPMĀKU PALĪDZĪBU BRĪVĪBAS, DROŠĪBAS UN TIESISKUMA JOMĀ?
 73.  Komisija nepilnīgi izmantoja iespējas gūt atziņas, un iegūtā pieredze ne 
vienmēr bija atspoguļota jaunajos projektos, tāpēc tas dažos gadījumos noveda pie veco kļūdu atkārtošanās (sk. 60.–62. punktu).
IETEIKUMS 
Gatavojot jaunus projektus, Komisijai daudz sistemātiskāk jāņem vērā pieredze no iepriekšējiem projektiem. Sadaļa “Gūtā pieredze” saga-tavošanās dokumentos jāizvērš daudz plašāk. Tā noteikti jāiekļauj arī dotāciju pieprasījumos, ko iesniedz starptautiskās organizācijas.
  Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2008. gada 19. novembra sēdē  
Luksemburgā.
        Revīzijas palātas vārdā
        priekšsēdētājs
      Vítor Manuel da Silva Caldeira
ed812631_LV_inside_E3.indd   34 26/02/09   15:46:19
35
I PIELIKUMS
Avots : Eiropas Komisija.
ed812631_LV_inside_E3.indd   35 26/02/09   15:46:20
36
II PIELIKUMS
TIESLIETU UN IEKŠLIETU JOMA. PĀRSKATS PAR PROJEKTIEM 
(ĪSTENOTI SASKAŅĀ AR 2000.–2005. GADA PROGRAMMĀM)
Baltkrievija Moldova Ukraina Daudzvalstu Kopā  
Projektu 
skaitsMilj  EURProjektu 
skaitsMilj  EURProjektu 
skaitsMilj  EURProjektu 
skaitsMilj  EURProjektu 
skaits% Milj  EUR %
Robežpārvaldība (tostarp 
muita)32 7  300  000 5 2  773  635 16 42  019  884 21 32  593  501 45 50,6 104  687  020 63,2
Migrācija un patvērums 2 940  700 1 794  700 5 8  628  764 9 6  472  354 17 19,1 16  836  518 10,2
Cīņa pret organizēto noziedzību 
(terorisms, narkotikas, naudas atmazgāšana, cilvēktirdzniecība) 11  200  000 4 4  207  408 2 6  892  000 4 6  898  012 11 12,3 19  197  420 11,6
Tiesiskums un laba 
pārvaldība (tostarp korupcijas apkarošana)46  244  015 7 16  175  935 4 2  382  483 15 16,9 24  802  433 14,9
Citi 1 172  000 1 1,1 172  000 0,1
KOPĀ  62 9  440  700 14 14  019  758 31 73  888  583 38 48  346  350 89 100,0 165  695  391 100,0
Avots : Eiropas Komisija.
ed812631_LV_inside_E3.indd   36 26/02/09   15:46:22
37
III PIELIKUMS
REVIDĒTO LĪGUMU PĀRSKATS
Nr. Līguma nosaukums ES  ieguldījums ValstsStatuss  
(2007. g. jūlijā)1Darbuzņēmējs / 
fi nansējuma avotsKopējais rezultātu vērtējums2
ROBEŽPĀRVALDĪBA
1ES Robežsardzes atbalsta misija Moldovā 
un Ukrainā, EUBAM  I4 000 000,00 UA, MDpabeigts 
21.5.2006.UNDP  / Ātrās 
reaģēšanas mehānisms
Apmierinoši2ES Robežsardzes atbalsta misija Moldovā 
un Ukrainā, EUBAM  II4 000 000,00 UA, MDpabeigts 
31.10.2006.UNDP / RAP 2004
3ES Robežsardzes atbalsta misija Moldovā 
un Ukrainā, EUBAM  III2 200 000,00 UA, MDpabeigts 
31.1.2007.UNDP / RAP 2003
4ES Robežsardzes atbalsta misija Moldovā 
un Ukrainā, EUBAM  IV8 885 000,00 UA, MDtiek īstenots 
kopš 1.2.2007.UNDP / RAP 2006
5Robežpārvaldes stiprināšana Baltkrievijas 
Republikā, BOMBEL  I4 500 000,00 BLpabeigts 
31.12.2006.UNDP / RAP 2001
Apmierinoši
6Robežpārvaldes stiprināšana Baltkrievijas 
Republikā, BOMBEL  II8 800 000,00 BLtiek īstenots 
kopš 1.9.2006.UNDP / RAP 2003
7 Kozloviču II robežas termināls, darbi 14 000 000,00 BLtiek īstenots 
kopš 30.12.2004.Darbu līgums / CBC 
2000; CBC 2002Neapmierinoši
8Robežpārvaldes uzlabošana, Ukraina, 1., 
2. partija2 223 738,00 UApabeigts 
17.7.2005.Piegādes līgumi / TACIS  
NAP 2001Apmierinoši
9Robežpārvaldes uzlabošana, Ukraina, 
5. partija1 770 555,00 UApabeigts 
17.7.2005.
10 Muitas reforma un modernizācija Ukrainā 1 372 500,00 UApabeigts 
15.1.2005.Pakalpojumu līgums 
/ NAP 2001  (mazo 
projektu programmas)Apmierinoši , tomēr nepilnīga 
izpilde komponentā “Jaunā 
datorizētā tranzīta sistēma”
MIGRĀCIJA UN PATVĒRUMS
11Migrācijas pārvaldības sistēmas izveide 
Aizkarpatos1 278 186,41 UApabeigts 
31.12.2006.Dotāciju līgums / 
Budžeta pozīcija B7-667                  Neapmierinoši  attiecībā uz 
resursu palielināšanu (humanitārās 
palīdzības darbība)12Resursu stiprināšana bēgļu un patvēruma 
meklētāju aizsardzībai un attieksmei pret viņiem Aizkarpatos699 942,43 UAtiek īstenots 
kopš 1.1.2007.  Dotāciju līgums / 
AENEAS
13Migrācijas pārvaldības resursu 
palielināšana, CBMM I3 781 505,00 UAtiek īstenots 
kopš 1.3.2005.Starptautiskā Migrācijas 
organizācija (SMO) / 
TACIS NAP 2003Neapmierinoši  attiecībā uz 
pamatdarbību ( MAC ); pēc revīzijas 
apmeklējumiem sākta koriģējoša 
darbība14Migrācijas pārvaldības resursu 
palielināšana  (II posms), CBMM II2 767 000,00 UAtiek īstenots 
kopš 22.7.2006.
15Patvēruma sistēmu stiprināšana Ukrainā 
un Moldovā1 635 000,00 UA, MDpabeigts 
31.12.2006.
UNHCR / TACIS RAP 2002Neapmierinoši  attiecībā 
uz pamatdarbību (pagaidu 
izmitināšanas centri) Ukrainā un 
Baltkrievijā. Apmierinoši  Moldovā16Valsts patvēruma sistēmas stiprināšana 
Baltkrievijas Republikā365 000,00 BLpabeigts 
31.12.2006.
17Pārrobežu sadarbības process 
(Söderköping Process ), Sekretariāts147 479,00 BL, UA, MDpabeigts 
3.5.2004.UNHCR / ATA
Apmierinoši , tomēr ar 
kavējumiem. Jāizstrādā 
pabeigšanas stratēģija.18Pārrobežu sadarbības process 
(Söderköping Process), Söderköping I762 488,00 BL, UA, MDpabeigts 
28.2.2006.Zviedrijas Migrācijas 
padome / Budžeta 
pozīcija B7-667
19Pārrobežu sadarbības process 
(Söderköping Process), Söderköping II a1 307 898,00 BL, UA, MDtiek īstenots 
kopš 1.3.2006.UNHCR  (apakšuzņēmēji 
SMO un Zviedrijas 
Migrācijas padome) / 
AENEAS
20Pārrobežu sadarbības process 
(Söderköping Process), Söderköping II b1 026 000,00 BL, UA, MDtiek īstenots 
kopš 1.3.2006.UNHCR  (apakšuzņēmēji 
SMO un Zviedrijas 
Migrācijas padome) / 
RAP 2004
1 Pēdējais apmeklējums uz vietas notika 2007. gada jūlijā.
2 Neapmierinoši: attiecas uz lielāko daļu konkrēto mērķu, kas nav sasniegti (pabeigti līgumi) vai līdz šim paveikto, kas ir tālu  no gaidītā (kārtējie līgumi).
ed812631_LV_inside_E3.indd   37 26/02/09   15:46:23
38
Nr. Līguma nosaukums ES  ieguldījums ValstsStatuss  
(2007. g. jūlijā)1Darbuzņēmējs / 
fi nansējuma avotsKopējais rezultātu vērtējums2
CĪŅA PRET ORGANIZĒTO NOZIEDZĪBU
21Narkotiku apkarošanas daudznozaru 
palīdzība un iestāžu darbības pilnveidošana Ukrainā, Moldovā un Baltkrievijā, BUMAD  12 000 000,00 BL, UA, MDpabeigts 
30.4.2005.UNDP/ RAP 2001
Apmierinoši  attiecībā uz 
narkotiku apkarošanas jaunu 
struktūru izveidi, Neapmierinoši  
likumdošanas un policijas 
izmeklēšanas jomā22Narkotiku apkarošanas daudznozaru 
palīdzība un iestāžu darbības pilnveidošana Ukrainā, Moldovā un Baltkrievijā, BUMAD  22 500 000,00 BL, UA, MDpabeigts 
21.1.2007.UNDP/ RAP 2002 
23Narkotiku apkarošanas daudznozaru 
palīdzība un iestāžu darbības pilnveidošana Ukrainā, Moldovā un Baltkrievijā, BUMAD  32 000 000,00 BL, UA, MDtiek īstenots 
kopš 1.1.2007.UNDP/ RAP 2004
24Sieviešu tirdzniecības apkarošana 
Moldovā599 408,00 MDpabeigts 
23.6.2004.Starptautiskā Migrācijas 
organizācija (SMO) / 
RAP 2000Apmierinoši , tomēr efektivitātes 
problēmas (pārklāšanās ar citiem 
donoriem)
25Cilvēktirdzniecības apkarošana Moldovas 
Republikā300 000,00 MDpabeigts 
18.12.2006.Starptautiskā Migrācijas 
organizācija / TACIS  
RAP 2002
26SMO Rehabilitācijas centrs 
cilvēktirdzniecības upuriem Kišiņevā, Moldovā: atveseļošana, rehabilitācija un reintegrācija, piemērojot vispusīgu aprūpi308 000,00 MDpabeigts 
3.3.2006.Starptautiskā Migrācijas 
organizācija / TACIS  
RAP 2002Apmierinoši , tomēr ekonomiskas 
problēmas (augsta īres maksa)
27 Cilvēktirdzniecības apkarošana Ukrainā 1 892 000,00 UApabeigts 
18.06.2006.Starptautiskā Migrācijas 
organizācija / TACIS  
RAP 2002Apmierinoši  aizsardzības/
reintegrācijas un izpratnes 
palielināšanas jomā. 
Neapmierinoši  attiecībā uz 
kriminalizāciju un kriminālvajāšanu
28Projekts noziedzīgi iegūtu līdzekļu 
legalizācijus, terorisma fi  nansēšanas un 
korupcijas apkarošanai Moldovā3 000 000,00 MDtiek īstenots 
kopš 2.8.2006.Eiropas Padome / 
NAP 2005Neapmierinošs  sākums, bet 
uzlabojumi korupcijas novēršanas 
komponentā
29Projekts nelikumīgi iegūtu līdzekļu 
legalizācijas apkarošanai Ukrainā, MOLI-UA-1974 502,00 UApabeigts 
1.7.2005.Eiropas Padome / 
RAP 1999
Apmierinoši
30Pēcpārbaudes projekts nelikumīgi 
iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma fi nansēšanas apkarošanai Ukrainā, 
MOLI-UA-25 000 000,00 UAtiek īstenots 
kopš 1.5.2006.Eiropas Padome / 
NAP 2005III PIELIKUMS
1 Pēdējais apmeklējums uz vietas notika 2007. gada jūlijā.
2 Neapmierinoši: attiecas uz lielāko daļu konkrēto mērķu, kas nav sasniegti (pabeigti līgumi) vai līdz šim paveikto, kas ir tālu  no gaidītā (kārtējie līgumi).
ed812631_LV_inside_E3.indd   38 26/02/09   15:46:25
39
Nr. Līguma nosaukums ES  ieguldījums ValstsStatuss  
(2007. g. jūlijā)1Darbuzņēmējs / 
fi nansējuma avotsKopējais rezultātu vērtējums2
TIESU VARA UN LABA PĀRVALDĪBA
31Projekts civiltiesību un komerctiesību 
jomā JNV, Moldova2 194  015,00 MDpabeigts 
29.7.2005.GTZ / NAP 2001 Apmierinoši
32Atbalsts Moldovas Valsts korupcijas 
novēršanas stratēģijai ( PACO Moldova )250  000,00 MDpabeigts 
14.1.2006.Eiropas Padome /
 NAP 2003Apmierinoši  (pilotprojekts)
33Eiropas Komisijas un Eiropas Padomes 
kopīgā programma Moldovai: Atbalsts demokrātisko reformu turpināšanai 2004.–2005. gadā800 000,00 MDpabeigts 
15.12.2006.Eiropas Padome / 
NAP 2003Apmierinoši , tomēr neefektīva 
koncepcija
34Moldovas Republikas tiesu sistēmas 
lielāka neatkarība, caurskatāmība un efektivitāte3 000 000,00 MDtiek īstenots 
kopš 1.10.2006.Eiropas Padome / 
NAP 2005Apmierinoši , tomēr neizmanto 
gūtās atziņas
35Arbitrāžas tiesu reforma un atbalsts tiesu 
administrācijai2 476 000,00 UApabeigts 
31.12.2005.UNDP / NAP 2000 Neapmierinoši
36Ukraina, Starptautiskā sadarbība 
krimināllietās ( UPIC )1 500 000,00 UAtiek īstenots 
kopš 1.12.2005.Eiropas Padome / NAP 
2004Apmierinoši
37Ukraina, Tiesnešu atlases un iecelšanas 
procedūra, mācības, disciplinārā atbildība, lietu pārvaldība un alternatīvas strīdu risināšanas metodes2 000 000,00 UAtiek īstenots 
kopš 31.5.2006.Eiropas Padome / NAP 
2003Neapmierinošs  sākums. 
Uzlabojumi kopš 2007. gada
38Atbalsts labai pārvaldībai: projekts 
korupcijas apkarošanai Ukrainā ( UPAC )1 500 000,00 UAtiek īstenots 
kopš 9.6.206.Eiropas Padome / NAP 
2004Neapmierinoši
39Interpola atbalstīta starptautiskā 
sadarbība krimināllietās ar Ukrainas tiesībaizsardzības iestādēm989 788,00 UAtiek īstenots 
kopš 15.1.2007.Interpols / 
NAP 2004Neapmierinošs  sākums. 
Uzlabojumi kopš 2007. gada jūnija
40Korupcijas novēršanas, aizstāvības un 
juridisko konsultāciju centrs Ukrainā (ALAC )500 000,00 UAProjekts 
sagatavots, 
neviens līgums 
nav parakstītsNAP 2004 Neapmierinoši , darbība pārtraukta
Kopējais ES ieguldījums 99 306 004,84III PIELIKUMS
1 Pēdējais apmeklējums uz vietas notika 2007. gada jūlijā.
2 Neapmierinoši: attiecas uz lielāko daļu konkrēto mērķu, kas nav sasniegti (pabeigti līgumi) vai līdz šim paveikto, kas ir tālu  no gaidītā (kārtējie līgumi).
ed812631_LV_inside_E3.indd   39 26/02/09   15:46:25
40
IV PIELIKUMS
Avots : Eiropas Komisija.EUBAM  mītne atrodas Odesā, 
bet vēl ir seši biroji pie Moldo-vas–Ukrainas robežas un Ode-sas ostā. Kišiņevā un Kijevā EUBAM  nodarbina arī četrus 
konsultantus riska analīzes jomā.
ed812631_LV_inside_E3.indd   40 26/02/09   15:46:26
41
KOMISIJAS ATBILDES 
KOPSAVILKUMS
I. 
Komisijas palīdzība tika īstenota grūtā politiskā 
un institucionālā kontekstā, ko raksturo admi-
nistrēšana padomju stilā, kurai nepieciešamas plašas reformas.
Demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma neie-
vērošanas dēļ Komisijas palīdzība Baltkrievijai laikposmā no 2007. līdz 2010. gadam ir ne vai-rāk kā 5 milj. EUR gadā. Vairākos Padomes seci-nājumos noteikts, ka ES palīdzības programmas Baltkrievijai atbalstīs iedzīvotāju vajadzības un demokratizāciju, īpaši ar humāno palīdzību,  reģionālo un pārrobežu sadarbību un ar projek-tiem, kas tieši vai pastarpināti atbalsta demo-kratizāciju un demokrātiskos spēkus.
III. 
Komisija atbalsta Revīzijas palātas pozitīvo  novērtējumu projektiem robežpārvaldības jomā, kuri atbilst gandrīz divām trešdaļām projektu 
finansiālā apjoma. Migrācijas un patvēruma  
jomā nācās sastapties ar grūtībām projektu  
darba/piegāžu komponentos, īpaši Ukrainā, bet 
attiecībā uz resursu palielināšanas komponen-
tiem tika gūti apmierinoši panākumi.
IV. 
Progresu kavēja politiskā nestabilitāte reģionā. 
Taču dažiem projektiem bija ierobežoti  panākumi.
Runājot par koordināciju ar citiem līdzekļu  
devējiem, tiek vienprātīgi uzskatīts, ka dele-gācija Ukrainā ir kļuvusi par līderi. Koordinā-cijas intensitāte ir ļoti atkarīga no iesaistīto  personu vēlēšanās piedalīties šādā procesā  (daži līdzekļu devēji ir kūtrāki par citiem, īpaši tie, kas nav no ES).
ed812631_LV_inside_E3.indd   41 26/02/09   15:46:28
42
Komisija ir apņēmusies sistemātiski vadīt un  
stiprināt līdzekļu devēju koordināciju valstīs  un 2008. gadā sarīkoja reģiona mēroga līdzekļu devēju koordinācijas konferenci, lai uzsāktu šo procesu.
Ņemot vērā iespēju salīdzināt projektu tehnis-
kās īpatnības, turpmāko darbību plānošanā tika ņemta vērā gūtā pieredze.
Tagad EK delegācija Moldovā ir pilnīgi pārņē-
musi programmu pārvaldības pienākumus no  delegācijas Kijevā.
V. 
Komisija augsti vērtē Revīzijas palātas darbu  un tās ieguldījumu projektu efektivitātes  
palielināšanā. 
REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA
13.  
Komisija apstiprina Revīzijas palātas pozitīvo 
novērtējumu finansiāli nozīmīgākajai revīzijas 
daļai.
3. izcēlums. Neapmierinošu rezultātu 
piemērs — samazināts darbu apjoms un kavēšanāsNeraugoties uz minētajām grūtībām, Komi-sija veica vairākus pasākumus, lai nodrošinātu 
projekta pabeigšanu. Darbu gaita tika cieši  un pastāvīgi uzraudzīta līdz to pabeigšanai.  
Rezultātā būvdarbu līgums ir izpildīts, pilnībā 
izmantojot EK līdzekļus. Pagaidu pieņemšanas apstiprinājumu EK finansētajam būvdarbu līgu-mam par Kozloviču II robežas termināļa celtnie-cību Baltkrievijas Muita parakstīja 2008. gada martā. Baltkrievijas Muita pieņēma lēmumu tos infrastruktūras elementus, kas pēc sarunām tika 
līgumā svītroti, pabeigt par valsts līdzekļiem  
(t. i., stāvlaukumus un dažas noliktavas). Attie-cīgie darbi turpinās. Līdz ar to paredzams, ka 
jaunais robežas terminālis varēs sākt darboties 2009. gada sākumā. Darbi tika plānoti tā, lai  vecais robežas terminālis turpinātu darboties visu jaunā termināļa celtniecības laiku, un veco termināli turpinās izmantot kā daļu no visa Koz-loviču kompleksa.
17.  
Ātrās reaģēšanas mehānisms ( RRM ) ļauj mobili-
zēt un ātri izmantot īpašus finanšu līdzekļus, lai veiktu neatliekamas darbības, kas ļauj atjaunot vai nodrošināt normālus apstākļus pieņemtās politikas izpildei nolūkā saglabāt to efektivitāti. Padomes Regulas (EK) Nr. 381/2001 2. pantā  skaidri norādīts, ka ar RRM  drīkst finansēt pasā-
kumus, kuri parastos apstākļos ietilpst regu-lārās palīdzības programmās. RRM  galvenais  
nolūks bija dot Komisijai iespēju strauji reaģēt 
krīzes situācijās un tādējādi atbalstīt Kopienu ārējo politiku. RRM  radīja pamatu regulāro  
programmu izmantošanai, lai sasniegtu inter-vences vispārējos mērķus. Kā minēts EUBAM  
pilnvarās, jau no paša sākuma tika uzskatīts,  
ka taustāmi rezultāti ir sasniedzami tikai vidējā 
termiņā vai ilgtermiņā. Šis pieņēmums pilnīgi 
saskan ar nolūku, kas pausts Padomes regulā  
par RRM  izveidi.
ed812631_LV_inside_E3.indd   42 26/02/09   15:46:29
43
18.  
Programma TACIS  nebija pietiekami elastīga, lai 
būtu iespējams ātri mobilizēt lielus līdzekļus  ilgākam īstenošanas periodam. Iespēja šādam 
projektam pavērās 2005. gada jūnijā, kad Mol-
dovas un Ukrainas prezidenti parakstīja kopīgu vēstuli Padomei un Komisijai, lūdzot palīdzību. Komisija uzskatīja, ka ir svarīgi strauji reaģēt uz šo lūgumu. Tomēr reģiona politiskās nestabili-tātes dēļ ( “Oranžā revolūcija ” Ukrainā) nebija 
citas izejas, kā slēgt īstermiņa nolīgumus,  izmantojot pieejamos finanšu līdzekļus. Tajā  pašā laikā misijas pilnvaras tika pagarinātas  (līdz 2009. gada beigām). Prognozējamības  faktors tika ieviests līdz ar ENPI  stāšanos spēkā 
2007.–2010. gadā Austrumu reģionālās indikatī-vās programmas ietvaros. Ir paredzēts ikgadējs 
piešķīrums EUBAM  līdz 2009. gada beigām.
19. 
BOMMOLUK  projektu pamatā ir ziņojums par  
EUBAM  vajadzību novērtējumu un ieteikumiem, 
kurā tika analizēti valstu robežapsardzes iestāžu 
trūkumi un vajadzības uz Moldovas un Ukrai-
nas valsts robežas. Ievērojama priekšrocība  
ir tā, ka tiek ņemta vērā iepriekšējo projektu  
konkursu procesos gūtā pieredze. Attiecībā uz 
citiem līdzekļu devējiem tika panākta papildi-
nāmība ar ASV, kuras koncentrējās uz palīdzību terorisma apkarošanai. Pirms iekārtu iepirkuma konkursiem saņēmējiem ir jānodrošina spēja  iekārtas ekspluatēt un segt ekspluatācijas un  
uzturēšanas izmaksas. EUBAM  rūpīgi izskata  
partneru dienestu spējas izpildīt to saistības.25.  
a)  Pēc Ukrainas valdības lūguma Komisija nolēma atbalstīt Ukrainas valdību. Ukrainas valdība  2004. gadā izrādīja stingru apņemšanos uzla-bot nelikumīgo ieceļotāju apstākļus un piekrita finansiāli atbalstīt Tautību un migrācijas valsts komiteju, lai tā varētu izveidot divus ieceļo-tāju uzņemšanas centrus, kuri atbilstu Eiropas Cilvēktiesību konvencijā un CPT  ieteikumos  
noteiktajiem standartiem.
4. izcēlums. Lai gan ES atbalsts stāvokli 
ir uzlabojis, nelikumīgo ieceļotāju dzīves apstākļi esošajā izmitināšanas centrā joprojām ir nepieņemamiŅemot vērā ļoti slikto stāvokli pagaidu izmi-
tināšanas vietās Pavšinā un Čopā, šis projekts 
drīzāk sniedza humāno palīdzību, nevis palie-
lināja resursus.
Pēc EK delegācijas apmeklējuma notika  
nopietna apspriede ar Valsts robežapsardzes  
dienesta ( SBGS ) pārstāvjiem, kurā tika noteikta 
tūlītēja rīcība un uzsākti koriģējoši pasākumi. 
Pēc Revīzijas palātas apmeklējuma Komisija  
ieteica Ukrainas valdībai Pavšinas centru slēgt cilvēktiesību standartu neievērošanas dēļ. Tajā 
pašā laikā Ministru kabinets nolēma slēgt Pavši-nas centru, tiklīdz būs pieejamas citas vietas.
5. izcēlums. Nenozīmīgi sasniegumi, 
veidojot jaunus nelikumīgo ieceļotāju izmitināšanas centrus
Izraudzīto uzņemšanas centru remonts Žura-
vičos (Volīnijas apgabalā) un Rozsudivā  (Čerņigivas apgabalā) aizkavējās politiskas  nestabilitātes (tā saucamās “Oranžās revolūci-jas”), atbildīgās ministrijas maiņas — laikā no 2004. līdz 2005. gadam — un atvēlēto naudas līdzekļu nepārskaitīšanas dēļ.
ed812631_LV_inside_E3.indd   43 26/02/09   15:46:29
44
Lēmums samazināt izmitināšanas vietu skaitu 
no 1 260 līdz 250 bija pamatots ar Eiropas  praksi, kas atzīst, ka lielāka ietilpība negatīvi ietekmē centra darbu. 2007. gadā tika panākts ievērojams progress remontdarbu veikšanā.  Pa šo laiku abi ieceļotāju uzņemšanas centri ir sākuši darboties saskaņā ar Eiropas praksi.
6. izcēlums. Jaunizveidoto patvēruma 
meklētāju izmitināšanas centru nepietiekama izmantošanaOdesas Pagaidu izmitināšanas centrā ( TAC ) 
2006. gada beigās patvēruma meklētājiem bija pieejamas 250 izmitināšanas vietas, ko nodroši-nāja Moldovas un Ukrainas patvēruma sistēmas nostiprināšanas projekts. Tiesa, revīzijas laikā valsts finansējuma trūkuma dēļ darbojās tikai puse no TAC . Runājot par TAC  Mukačevā, to  
varēja sākt izmantot 2007. gada novembrī, kad 
Komisija bija pārliecinājusi Ukrainas valdību  zemes un ēkas īpašumtiesības no SBGS  nodot 
Tautību un reliģijas valsts komitejai un piešķirt valsts finansējumu tā darbībai.
26.  
Tikšanās reizēs ar Ukrainas valdību Komisija vērš 
uzmanību uz finansiālajiem aspektiem. Pienā-
kumu sadale starp SBGS  un Iekšlietu ministriju 
ir juridiski noteikta un skaidra: SBGS  atbildība 
beidzas pēc 10 dienām (īslaicīgā aizturēšana), pēc tam nelikumīgie ieceļotāji ir jānodod Iekš-lietu ministrijai. Tomēr, tā kā ministrijas rīcībā vēl nesen nebija neviena uzņemšanas centra, likums netika piemērots, un SBGS  aizturēja iece-
ļotājus līdz 6 mēnešiem, kas ir ilgākais Ukrainas 
tiesību aktos pieļautais laiks.27.  
Baltkrievijas valsts patvēruma sistēmas nostip-rināšanas projekts saskārās ar administratīvām un tiesiskām problēmām, kuras EK delegācija  izskatīja un atrisināja saziņā ar valsts adminis-trāciju. Baltkrievijā, Gomeļā, 2008. gada 16. jan-vārī tika oficiāli atklāts un tagad darbojas un tiek izmantots TAC  patvēruma meklētājiem.
34.  
Cenšoties palīdzēt uzlabot informācijas apriti Ukrainas tiesībaizsardzības iestāžu starpā, Komi-sija sadarbībā ar Interpolu ir pētījusi iespēju uz Ukrainas SBGS  attiecināt i24/7  sistēmu. Tomēr 
ar valsts suverenitāti saistītu iemeslu dēļ šī  paplašināšana izrādījās neiespējama.
35.  
Ukraina vēl nav ratificējusi Eiropas Padomes  
Datu aizsardzības konvenciju, kas ir priekš-noteikums personas datu pārsūtīšanai. Komi-sija mudina Ukrainu ratificēt konvenciju, lai  tiesībaizsardzības dienestiem būtu iespējams 
sadarboties. Datu aizsardzības konvencijas  
neratificēšana ir arī viens no iemesliem, kāpēc 
vēl nav parakstīts stratēģiskais nolīgums ar  
Eiropolu.
36.  
Komisija šajā reģionā jau 2000. gadā aktīvi  iesaistījās cīņā pret cilvēku tirdzniecību. Līdz ar citu līdzekļu devēju iesaisti cilvēku tirdz-niecības apkarošanā Komisija izbeidza šādu  projektu plānošanu saskaņā ar divpusēj0 TACIS  
programmu. Pēdējais projekts tika īstenots  
Baltkrievijā atbilstīgi NAP 2005 .
40.  
Likumdošanas procesu, vismaz Ukrainā, kavēja biežās valdības maiņas pēc “Oranžās revolūci-
jas”. kopumā likumdošanas procesi šajā reģionā 
norit lēni.
ed812631_LV_inside_E3.indd   44 26/02/09   15:46:29
45
41.  
Konfiscētie daudzumi Revīzijas palātas apmek-lējuma laikā bija patiešām pieticīgi. Tomēr  kopš tā laika rezultāti ir ievērojami uzlaboju-šies. Ukraina 2007. gadā pavisam konfiscēja  415 kg heroīna un 19 kg kokaīna, bet pirmajos piecos 2008. gada mēnešos — 214 kg heroīna un 41 kg kokaīna. Moldovā 2008. gada febru-ārī tika konfiscēti 200 kg heroīna. Pateicoties resursu palielināšanas pasākumiem, EK projekts noteikti ir veicinājis sekmīgu konfiskāciju.
47.  
“Arbitrāžas tiesu reforma un atbalsts tiesu  administrācijai” ir devis taustāmus rezultātus, jo tas bija pirmais šāda mēroga un vēriena tie-siskās palīdzības projekts Ukrainai un sniedza 
palīdzību iestāžu sistēmai, kas joprojām tika  
veidota padomju administrācijas stilā. Valsts  
tiesu administrācija īstenoja dažas nozīmīgas projekta ierosinātās darbības pārmaiņas.
Nodrošinot visu iekārtu iepirkuma pārredza-
mību, dažos gadījumos nācās atcelt konkursus, 
un tas izraisīja kavēšanos.
50.  
Turpinājuma projektu sāka 2006. gada augustā, 
bet tā uzsākšana noritēja lēni, jo drīz pēc pro-jekta uzsākšanas konferences no amata atkāpās korupcijas apkarošanas konsultants un nācās  izsludināt jaunu pieteikšanos uz šo amatu.52.  
Reformu tempu un darbības, kas saistītas ar  jauna pretkorupcijas likuma un pretkorupcijas rīcības plāna pieņemšanu, ietekmēja 2006.–2007. gada politiskā krīze. Projekts “jaunu  sākumu” piedzīvoja 2007. gada beigās, kad  parlamenta ārkārtas vēlēšanās pie varas nāca politiskie spēki, kas atbalstīja prezidentu. Vadī-bas grupas sanāksmē 2007. gada 29. novembrī projekta darba plāns tika pārskatīts, un tika  apstiprināts prioritāro darbību saraksts laikpos-mam no 2007. gada decembra līdz 2008. gada martam. Daļa no pasākumiem, kas attiecas uz pretkorupcijas likumu izstrādi un pieņemšanu, ir pārceltas uz 2008. un 2009. gadu.
a)  
Pretkorupcijas rīcības plāns ( ACAP ) sākās ar  
projekta sniegto palīdzību. Tomēr pēc tam  
Tieslietu ministrija nolēma ACAP  izstrādāt  
viena pati. Viens no turpinājuma pasākumiem ACAP  īstenošanas atbalstam bija projekta palī-
dzība “pretkorupcijas paketes” izstrādē. Eiro-
pas Padomes sniegtais ekspertu novērtējums  
koncentrējās uz pretkorupcijas paketi, kurā  
bija trīs likumprojekti. Pretkorupcijas starp-
valstu grupas ( GRECO ) priekšsēdētāja veiktajā 
ekspertīzē tika minēta pārskatīto likumprojektu 
augstā kvalitāte.
Pretkorupcijas rīcības plāns ekspertu rīcībā  
nonāca tikai īsu brīdi pirms tā ieviešanas.  Tāpēc nebija nekādu iespēju ierosināt izmaiņas dokumentā. Turklāt likumprojektus bija pare-dzēts pieņemt vienlaikus ar rīcības plānu, lai  izveidotu juridisku pamatu cīņai pret korupciju Ukrainā. Projekta īstenošana un Ukrainas iestā-šanās GRECO  kalpoja par rīcības plāna pieņem-
šanas katalizatoriem. Tomēr tas tika uztverts tā, ka ar rīcības plāna pieņemšanu valdība vēlas  savlaicīgi ziņot par veiktajām darbībām, nevis radīt viegli īstenojamu, saskanīgu un visaptve-rošu dokumentu.
ed812631_LV_inside_E3.indd   45 26/02/09   15:46:30
46
b)  
ACAP  tika pieņemts tikai 2007. gada augustā. 
Līdz ar to revīzijas laikā nevarēja notikt nekādas darbības, kas saistītas ar ACAP  uzraudzību.
Patlaban atbalsts projektam tiek sniegts ar  
iestāžu darba grupas korupcijas apkarošanai  starpniecību, kurā par locekli ir norīkots pro-jekta darba grupas pārstāvis. ACAP  īstenoša-
nas uzraudzība ir viens no grupas mērķiem.  Politisko partiju finansēšanas jautājums pir-moreiz tika izvirzīts Vadības grupas sanāksmē 2007. gada 6. martā, taču Tieslietu ministrija  to nepietiekami novērtēja.
Attiecībā uz sabiedrības viedokļa aptauju  
korupcijas jautājumā Ukrainas iestādes bija  
izsūtījušas lūgumus vienlaicīgi vairākiem starp-
tautiskiem līdzekļu devējiem, bet nenodroši-
nāja nepieciešamo koordināciju un informācijas izplatīšanu.
54.  
a), b), c)  
Galvenā problēma patiesi bija sarežģītā poli-
tiskā situācija no 2007. gada aprīļa līdz gada  
beigām. Revīzijas palātas priekšstats par vaja-
dzību novērtējumu tiesiskuma/tiesu iestāžu/
pretkorupcijas jomā Ukrainā būtībā ir radies  īpaši sarežģītā un specifiskā kontekstā, kam  raksturīga pienākumu sadrumstalotība un sada-lījums pa dažādām izpildes iestādēm un jebkā-
das starpnozaru koordinācijas trūkums.
Projekts tika veidots un izstrādāts kopā ar  
paredzamajiem saņēmējiem (tostarp Tieslietu ministriju). Līdz ar to no paša sākuma bija  nodrošināta vietējā atbildība, un to bija apstip-rinājusi pašreizējā valdība, kas tika iecelta pēc 2007. gada vēlēšanām.Projekta darba grupa ir ieviesusi līdzekļu  
devēju regulāru koordināciju, lai būtu iespē-jams apmainīties ar informāciju, nodrošināt  dažādo intervences pasākumu saskaņotību  un izvairīties no pārklāšanās. Sākotnējās per-sonāla problēmas ir pārvarētas, un jaunā val-dība ir atrisinājusi jautājumu par biroju telpu izmantošanu.
Jāuzsver, ka saņēmējai valstij nav līdzfinansē-
šanas pienākuma.
55.  
a)  Tagad EK delegācija Moldovā ir pilnīgi pārņē-musi programmu pārvaldības pienākumus no  delegācijas Kijevā. Kopumā Komisija piekrīt  
Revīzijas palātai, ka gan skaita, gan prasmju  
ziņā piemērota personāla komplektēšana ir  
grūts uzdevums.
b)  
Lai gan šī dažādu finansēšanas avotu pastā-
vēšana sarežģīja administrēšanu, kā atzīst  
Revīzijas palāta, tā netraucēja Sēderšēpingas  
projektam sasniegt apmierinošus rezultātus.
7. izcēlums. Nesaskanīgas un neefektīvas 
līgumu pārvaldības piemērsSēderšēpingas III posma projekts tika sadalīts starp programmām AENEAS  un TACIS  tāpēc, ka 
nevienai no programmām nebija pieejami pie-tiekami līdzekļi, lai būtu iespējams visaptverošs projekts, kurš bija īpaši svarīgs pēc ES papla-šināšanās 2004. gadā, lai veicinātu pārrobežu sadarbību patvēruma, migrācijas un robežpār-valdības jomā un neradītu iespaidu, ka ES būvē jaunu priekškaru uz ES jaunās ārējās robežas.
ed812631_LV_inside_E3.indd   46 26/02/09   15:46:30
47
56.  
Tas ir tiesa, Komisijas partneri īstenošanas  gaitā neveltīja pietiekamu vērību jautājumam par zemes nodošanu lietošanā un īpašumtiesī-bām. Tomēr, tiklīdz Komisija uzzināja par šīm problēmām, nekavējoties tika sākti koriģējoši pasākumi.
Līdzekļu devēju koordinācija notika bieži —  
pirms programmu plānošanas, tās laikā un pēc tās. Pēc Parīzes Deklarācijas pieņemšanas tā  tika institucionalizēta. Starplaikā tika rīkoti  kopīgi plānošanas komandējumi.
57.  
Lai gan ir atsevišķas nepilnības, starptautis-kajām organizācijām parasti ir laba pieredze,  
cita starpā tādos aspektos kā ekspertu piesais-
tīšana, finanšu ārvalstu pārvaldība un efektīvs 
iepirkums sarežģītās jomās. FAFA  darbības  
rezultātā, izstrādājot kopīgas pilnvaras, tiks  uzlabota pārbaudes kārtība, un līdz ar “ES ārējo 
darbību ziņošanas un pārredzamības rokasgrā-
matas” iznākšanu (2008. gada aprīlī), kura tagad 
attiecas arī uz starptautiskām organizācijām,  
uzlabosies pamanāmība.
d)  
“Konkrētajā gadījumā tika nolemts veikt dažu UNDP  projektu pārbaudi un uz konstatējumu  
pamata veikt turpmāko rīcību.”
60.  
Komisija rūpīgi seko ziņošanas procedūrai, kas ziņošanu sasaista ar maksājumiem līgumpart-neriem. Ir gadījumi, kad darbības nepārtrauk-tības labad ir jāizsludina jauni līgumi, lai gan vēl nav pabeigta visa ziņošanas procedūra par kārtējiem pasākumiem, tādējādi izraisot neno-vēršamas situācijas, kad netiek izmantotas visas informēšanas iespējas.61.  
a)  Pēc Revīzijas palātas veiktās revīzijas Komisija ir paplašinājusi ROM  aptvērumu.
b)  
ROM  divu lappušu kopsavilkuma ziņojumā,  
kuram pievienota detalizēta pamata secinājumu lapa ( Background Conclusion Sheet ), ietilpst ne 
tikai novērtējums pēc pieciem uzraudzības  kritērijiem — būtiskuma, efektivitātes, rezul-tativitātes, ietekmes un ilgtspējas —, bet arī  21 apakškritērijs, kas ir jāanalizē, jānovērtē un jānodod izmantošanai statistikai un turpmā-kiem salīdzinājumiem. MONIS  (Monitoring Infor-
mation System ) datubāze ļauj visiem vadītājiem, 
kuri iesaistīti projektu pārraudzībā, īstenošanā un uzraudzībā, veikt detalizētu un stratēģisku 
statistisko analīzi, turklāt dati ir viegli iegūs-
tami un lietojami.
8. izcēlums. Gūtā pieredze nepietiekami 
izmantota jaunajos projektos
a)  
Izraudzītais turpinājuma projekts bija visla-
bākais priekšlikums no tiem, kas tika saņemti 
pēc AENEAS  2005. gada uzaicinājuma iesniegt 
priekšlikumus, un tas atbilda faktiskajām aiztu-rēšanas centru vajadzībām Karpatu reģionā.
b)  
Attiecībā uz pārbaudes projekta laiku CBMM 2  
projekts tika parakstīts, lai atbalstītu EK un  Ukrainas sarunu par atpakaļuzņemšanas nolī-
gumu pozitīvu atrisinājumu. Tika ņemta vērā  
CBMM 1  projektā gūtā mācība, īpaši ņemot vērā 
orientāciju uz pagaidu aizturēšanas iestādēm un jautājumu par zemes nodošanu lietošanā/īpašumtiesībām, kas tika iepriekš atrisināts  ar atbildīgo iestādi, un attiecībā uz papildu  līdzekļiem, kas bija vajadzīgi Volīnijas Ieceļo-tāju uzņemšanas centram un tika piešķirti pro-
jekta II posmā.
ed812631_LV_inside_E3.indd   47 26/02/09   15:46:31
48
SECINĀJUMI UN IETEIKUMI
63.  
Komisija apstiprina Revīzijas palātas vispārējo pozitīvo novērtējumu par revīzijā skatītajiem  projektiem. To apjoms dabiskā kārtā tika iero-bežots, lai izvairītos no pasākumu ietekmes  vājināšanās un samazinātu zemas rezultativi-tātes risku, ņemot vērā to problēmu loku, kas risināmas šajās pārejas perioda valstīs. Lai gan projektu resursu palielināšanas komponents  kopumā ir devis apmierinošus rezultātus, būv-darbu/piegāžu komponenti uz priekšu virzī-jušies lēnāk — iesaistīto konkursa procedūru  dēļ un tādēļ, ka saņēmējas valsts pārvaldei bija jānodrošina piemērota loģistika.
64.  
Galvenais jautājums — ilgtspēja — aplūko-jams divējādi. No vienas puses, robežpārvaldī-
bas projekti lielā mērā tiek virzīti uz saņēmēju 
tehnisko un institucionālo resursu nostiprinā-
šanu. No otras puses, ar EK papildu atbalstu  EUBAM  novērtējumi un ieteikumi ir tālāk pār-
ņemti valsts līmenī Moldovā un Ukrainā nolūkā nodrošināt pietiekamu noturību ilgākā laikā.
65.  
Pārdņestras konflikta miermīlīga atrisināšana 
faktiski pirmām kārtām ir veicama politiskajā  
līmenī.
67.  
Ar valsts suverenitāti, tostarp drošību, sais-tītu iemeslu dēļ galīgā atbildība par sasniegu-miem kriminālvajāšanas jomā un izmeklēšanas dienestu sadarbības uzlabojumiem ir valstu  iestādēm.68.  
Komisija uzskata, ka korupcijas apkarošanas  jomā progress norit pakāpeniski. Eiropas Pado-mes Pretkorupcijas starpvalstu grupa GRECO , 
par kuras locekli Ukraina kļuva 2006. gadā,  
2007. gada martā pieņēma salīdzinošās izvērtē-šanas ziņojumu (publicēts 2007. gada oktobrī). Līdz 2008. gada rudenim Ukrainai ir jāiesniedz GRECO  atbildes ziņojums. Iepriekš minētā Pret-
korupcijas rīcības plāna mērķis ir izpildīt vai-rākus GRECO  sniegtos ieteikumus. Risināmie  
jautājumi ir šādi:
specializētas vienības izveide, lai strādātu 
• 
ar pārkāpumiem, kas saistīti ar korupciju;nepamatotas neaizskaramības atcelšana un 
• 
neaizskaramības piešķiršanas procedūru  
racionalizācija;
publiskā iepirkuma pārredzamības uzla-• 
bošana;visu ar korupciju saistītu pārkāpumu atzīšana 
• 
par kriminālnoziegumiem — uz daudziem 
no tiem vēl neattiecas krimināltiesvedība.
Ieteikums
a)  Principā FRONTEX  regula dod Aģentūrai piln-
varas veicināt dalībvalstu un trešo valstu  operatīvo sadarbību. Tomēr Komisija piekrīt  lūgt tās padomu. Papildināmība ar pārējiem  līdzekļu devējiem robežas aprīkojuma jomā  tika nodrošināta iepriekš un tiks nodrošināta  arī turpmāk.
b)  
Komisija piekrīt Revīzijas palātas ieteikumam un vēlētos uzsvērt, ka sakarā ar Atpakaļuz-ņemšanas palīdzības programmu (2007. g.)  tādu apņemšanos jau ir apstiprinājusi Ukrainas Ārlietu ministrija.
ed812631_LV_inside_E3.indd   48 26/02/09   15:46:31
49
c)  
Komisija piekrīt Revīzijas palātas ieteikumam. Šā ieteikuma izpildi nodrošina EK un Eiropas  Padomes apvienotais projekts “Ukrainas Starp-tautiskā sadarbība krimināllietās” ( UPIC ), kas  
sākās 2006. gadā un pašlaik turpinās.
d)  
Komisija jau agrāk pētīja un turpinās pētīt  iespējas sekmēt nevalstisko dalībnieku iesaisti korupcijas apkarošanas politikā.
69.  
Galvenā problēma bija sarežģītais politiskais  konteksts no 2007. gada aprīļa līdz gada bei-gām. Par spīti šiem notikumiem tika nodroši-nāta vietējā atbildība. Sākotnējās personāla  
nodrošināšanas grūtības ir pārvarētas, jo pilnas 
slodzes darbā Ukrainā ir norīkots Eiropas Pado-
mes personāla loceklis, kura tiešā uzraudzībā/pārziņā ir projekta pasākumi.
70.  
Tagad EK delegācija Moldovā ir pilnībā pārņē-
musi programmu pārvaldības pienākumus no  
delegācijas Kijevā, un tam vajadzētu atrisināt 
resursu problēmu.
Par vairāku vienam un tam pašam mērķim  
paredzētu ES finansēšanas instrumentu līdzās-pastāvēšanu jāsaka, ka divu finansēšanas ins-trumentu izmantošana Sēderšēpingas projekta atbalstīšanai tajā laikā bija risinājums, lai atbil-stoši reaģētu uz problēmas mērogu.
71.  
Komisija ir apņēmusies sistemātiski vadīt un  stiprināt līdzekļu devēju koordināciju Ukrainā un 2008. gadā sarīkoja reģiona mēroga līdzekļu devēju koordinācijas konferenci, lai uzsāktu šo procesu.Bez tam tiek aktīvi meklētas iespējas veidot  
kopīgas programmas, un ir pabeigta viena  kopīga programmu izveides misija Ukrainā  kopā ar Zviedrijas SIDA .
72.  
Komisija vērš uzmanību uz ārējo faktoru  nozīmi. 
Ieteikums 
Komisijai
a)  
Pietiekama personāla nodrošināšana gan skaita, gan prasmju ziņā ir grūts uzdevums. Taču EK  delegācija Moldovā ir pilnīgi pārņēmusi prog-rammu pārvaldības pienākumus no delegācijas 
Kijevā. Bez tam, runājot par delegāciju Ukrainā, 
kopš 2008. gada 1. septembra tiek veikta ope-
ratīvā personāla iekšēja reorganizācija nolūkā pārdalīt darba apjomu, īpaši tiesiskuma, brīvī-bas un drošības jomā.
b)  
Lai gan ENPI  ir elastīgāks instruments nekā tā 
priekštecis, joprojām ir iespējas darba dalīša-
nai starp finansēšanas instrumentiem saskaņā 
ar katra priekšrocībām un specifiku. ENPI  
programmas Ukrainā un Moldovā, piemēram,  koncentrējas uz plašām nozaru atbalsta prog-rammām, nevis uz sīkākiem projektiem. Tas  atbilst vajadzībai uzlabot ENPI  finansējuma  
mērķtiecību un stratēģisko ietekmi. Turpretī  citi instrumenti, kā Patvēruma un migrācijas  
tematiskā programma, spēj mazākus līdzekļu  
apjomus mobilizēt ātrāk un elastīgāk nekā pla-šas nozaru reformu programmas.
ed812631_LV_inside_E3.indd   49 26/02/09   15:46:31
50
c)  
Standarta nolīgums par līdzekļu piešķiršanu  atspoguļo Finanšu regulas prasības, un tajā ir apjomīgas prasības attiecībā uz starptautisko organizāciju pienākumiem saistībā ar pamanā-mību, informēšanu par līgumu slēgšanas kār-tību, kā arī iepirkumu, dotāciju piešķiršanu,  izslēgšanas kritēriju ievērošanu un organizā-cijas piešķirto EK finansēto dotāciju un iepir-kuma līgumu atbilstošu publiskošanu pēc to  noslēgšanas.
d)  
Komisija ir strādājusi kopā ar partnervalstu val-dībām, dalībvalstīm un citiem līdzekļu devē-jiem, lai veicinātu un atbalstītu līdzekļu devēju koordinācijas mehānismus, kuri ir valstu pār-
ziņā, un turpinās darbu šajā virzienā.
e)  
Komisija piekrīt, ka saņēmējai valstij ir skaidri jāpauž savas intereses, un uzsver, ka šīs inte-
reses ir izklāstītas partnerības un sadarbības  
nolīgumos un ENP  rīcības plānos. Vēlāk tās tiek 
ņemtas vērā projekta identifikācijas posmā,  
ievērojot valsts stratēģijas dokumentā un valsts 
indikatīvajās programmās atbilstīgi ENP  rīcī-
bas plāniem noteiktās prioritātes. Valsts dalību 
paredz un īsteno saskaņā ar projekta veidu.
Regulārās ROM  īstenošanas ietvaros īpaša  
uzmanība turpmāk tiks veltīta mērķu noteik-šanai atbilstīgi saņēmēju valstu politiskajām un institucionālajām spējām. Īstenošanas periodu ilgumu nosaka, ņemot vērā saņēmēju valstu  līdzekļu apguves spējas, ko nosaka pēc nozaru reformu veikšanai vajadzīgā laika.73.  
IeteikumsKomisija ir vienisprātis ar Revīzijas palātu un  vēlas akcentēt, ka projektu sagatavošanas  posmā tā jau iekļauj attiecīgu informāciju par gūto pieredzi. Projektu pieteikumu novērtēša-nai Kvalitātes atbalsta grupa izmanto projektu identifikācijas lapu, kas pēc tam tiek pārvērsta rīcības lapā, kura ietilpst finansēšanas lēmumā, un tajā ir iekļauts punkts “Gūtā pieredze”  (2.2. punkts).
ed812631_LV_inside_E3.indd   50 26/02/09   15:46:32
Eiropas Revīzijas Palāta
Īpašais ziņojums Nr. 9/2008
ES atbalsta efektivitāte brīvības, drošības un tiesiskuma jomā Baltkrievijā, Moldovā un Ukrainā
Luksemburga: Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs2009 – 50 lpp. – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-143-1DOI 10.2865/45255
ed812631_LV_inside_E3.indd   51 26/02/09   15:46:32
ed812631_LV_inside_E3.indd   52 26/02/09   15:46:33
Kā saņemt ES publikācijas?
Publikācijas, ko pārdošanai sagatavojis Publikāciju birojs, ir pieejamas ES virtuālajā 
grāmatnīcā EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu), kur tās iespējams pasūtīt jūsu 
izvēlētajā tirdzniecības birojā.
Jūs varat arī saņemt sarakstu, kurā apkopoti mūsu tirdzniecības tīklā iesaistītie aģenti visā 
pasaulē, nosūtot pieprasījumu pa faksu +352 2929-42758.
ed812631_LV_cover_E3.indd   2 26/02/09   15:52:06
2008
ES ATBALSTA EFEKTIVITĀTE BRĪVĪBAS, 
DROŠĪBAS UN TIESISKUMA JOMĀ BALTKRIEVIJĀ, MOLDOVĀ UN UKRAINĀEIROPAS 
REVĪZIJAS PALĀTA
Īpašais ziņojums  Nr. 9ĪPAŠAJĀ ZIŅOJUMĀ “ES ATBALSTA EFEKTIVITĀTE BRĪVĪBAS, DROŠĪBAS 
UN TIESISKUMA JOMĀ BALTKRIEVIJĀ, MOLDOVĀ UN UKRAINĀ”  APLŪKOTI ES PALĪDZĪBAS REZULTĀTI UN ANALIZĒTI NEPIETIEKAMU REZULTĀTU IEMESLI. TURKLĀT SKATĪTS, KĀDĀ MĒRĀ KOMISIJA ĪSTENO DARBĪBAS, KAS ĻAUJ ŅEMT VĒRĀ GŪTĀS ATZIŅAS, LAI TURPINĀTU PALĪDZĪBU ŠAJĀ JOMĀ. ZIŅOJUMĀ SNIEGTI IZVĒRSTI IETEIKUMI, KAS VARĒTU PALĪDZĒT KOMISIJAI PALIELINĀT ŠĪM TRIM VALSTĪM SNIEGTĀ ATBALSTA EFEKTIVITĀTI.
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA
LV
QJ-AB-08-009-LV-C
ISBN 978-92-9207-143-1
ed812631_LV_cover_E3.indd   1 26/02/09   15:52:03