Eiropas Komisija atzinīgi vērtē Eiropadomes priekšsēdētāja lēmumu Vadītāju programmas ietvaros ieplānot debates par iedzīvotāju privātuma un personas datu aizsardzību un citiem ar “Digitālo Eiropu” saistītiem jautājumiem, tostarp par visu to likumdošanas instrumentu pieņemšanu, ar kuriem tiek izveidots digitālais vienotais tirgus. Šajā paziņojumā izklāstītas vairākas konkrētas darbības, kuru mērķis ir nodrošināt iedzīvotāju privātuma un personas datu pilnīgu aizsardzību un paātrināt digitālā vienotā tirgus izveides pabeigšanu 2018. gadā, kā arī sekmēt valstu un valdību vadītāju neformālo diskusiju, kas norisināsies 2018. gada 16. maijā Sofijā.

1.Ievads

2015. gadā Eiropadome apstiprināja Digitālā vienotā tirgus stratēģiju Eiropai. Tagad, trīs gadus vēlāk, digitālais vienotais tirgus kļūst par realitāti. Komisija ir iesniegusi visus plānotos tiesību aktu priekšlikumus. Priekšlikumi par mobilo sakaru viesabonēšanu un tiešsaistes satura pakalpojumu pārnesamību jau ir pieņemti. Vispārīgā datu aizsardzības regula būs tieši piemērojama visā Savienībā no 25. maija. Tāpat turpmāko nedēļu laikā tiks sperti citi nozīmīgi soļi tīklu un informācijas drošības un elektroniskās identifikācijas jomā. Ir panākta vienošanās par nākamo tiesību aktu priekšlikumu kopumu, kas nodrošinās piekļuvi tiešsaistes pakalpojumiem, un tie tiks pieņemti līdz šā gada beigām. Tie ir izšķiroši soļi ceļā uz digitālā vienotā tirgus izveides mērķa sasniegšanu.

Digitālā vienotā tirgus stratēģija ir galvenais ķēdes posms ceļā uz ES uzplaukumu globālās datu ekonomikas kontekstā. Tagad dati ir kļuvuši par digitālās sabiedrības galveno vērtību. Ik sekundi viedtālruņi, energotīkli, automašīnas, mājsaimniecības ierīces, kā arī paši cilvēki savā ikdienā ģenerē datus, un tas notiek aizvien plašākā mērogā. Šos datus ražotāji, platformas un pakalpojumu sniedzēji vāc, apstrādā un lieto, lai klientiem piedāvātu aizvien jaunus pakalpojumus un palielinātu savu konkurētspēju.

Datu ekonomikas iespēju izmantošana ES notikusi ļoti lēnām: Eiropā saglabāti tikai 4 % globālo datu. Taču datu ekonomika var piedāvāt daudzas priekšrocības, piemēram, spēcīgu ražošanas bāzi, strauji augošu jaunuzņēmumu ekosistēmu, nesen digitalizētus rūpniecības procesus un kvalificētu darbaspēku. Ja šīs iespējas varētu izmantot un izvērst, Eiropas datu ekonomika varētu kļūt par iedarbīgu instrumentu izaugsmes veicināšanai, jaunu darbavietu radīšanai un jaunu uzņēmējdarbības modeļu un inovācijas iespēju atklāšanai. Eiropas datu ekonomikas vērtība līdz 2020. gadam varētu sasniegt 700 miljardus eiro, kas būtu 4 % no visas ES ekonomikas.

Tomēr datu ekonomikas revolūcija līdzi nes arī jaunus izaicinājumus gan sabiedrībai, gan ES idejas pamatā esošajām vērtībām, tostarp demokrātijai, cilvēktiesībām un tiesiskumam. Nesenie notikumi ir apliecinājuši, ka datus var savākt, apstrādāt un izmantot uz privātuma tiesību rēķina. Piekļuve liela apjoma datiem var tikt izmantota, lai salīdzinājumā ar konkurentiem nokļūtu izdevīgākā stāvoklī vai pat ietekmētu plašsaziņas līdzekļus un sabiedrisko domu. Personas datiem var piekļūt trešās personas, kam nav šādas piekļuves tiesību. ES Pamattiesību hartā noteikts, ka privātās dzīves neaizskaramība un personas datu aizsardzība ir pamattiesības ES. Stingri datu aizsardzības noteikumi, konfidenciāli sakari un datu drošība ir būtiski aspekti, kas var kliedēt iedzīvotāju šaubas par viņu datu ļaunprātīgu izmantošanu un sekmēt uzticēšanos. Ja šāda uzticēšanās netiek panākta, nav arī iespējams izmantot plaukstošas datu virzītas ekonomikas potenciālu.

Šajā paziņojumā Eiropadome tiek aicināta steidzami pievērsties vēl neatrisinātajiem jautājumiem, lai patiesi varētu īstenot digitālā vienotā tirgus izveidi un nodrošināt, ka ES saglabā savu galvenā spēlētāja lomu globālajā sacensībā datu ekonomikas jomā. Tas nebūs iespējams, ja netiks panākta iedzīvotāju uzticēšanās viņu datu aizsardzībai un izmantošanai.

2.Personas datu aizsardzība, iespēja palielināt uzticēšanos digitālajai ekonomikai: Vispārīgā datu aizsardzības regula un E-privātuma regula

Jauns iedzīvotāju datu aizsardzības režīms ES

Divas trešdaļas eiropiešu atzīst, ka viņus uztrauc nespēja kontrolēt savu internetā sniegto informāciju, bet puse ir nobažījusies par iespēju kļūt par krāpšanas upuri.

Informācija, kas pavisam nesen nāca klajā Facebook /Cambridge Analytica lietas sakarā, palielināja iedzīvotāju izpratni par to, ka viņu dati nepietiekamas aizsardzības gadījumā var tikt ļaunprātīgi izmantoti. ES datu aizsardzības iestādes veic pasākumus atbilstīgi spēkā esošajiem datu aizsardzības noteikumiem un, darbojoties saskaņoti, izmeklē šo gadījumu. Lai saprastu, kas patiesībā noticis un vai 3 miljonu ES iedzīvotāju datu drošība joprojām ir apdraudēta, Komisija ir sazinājusies ar Facebook, mudinot to sniegt detalizētāku informāciju un pilnībā sadarboties ar Īrijas un Apvienotās Karalistes datu aizsardzības iestādēm, kas vada šo izmeklēšanu.

Šie notikumi apliecina, ka ES, lemjot par labu stingrāku datu aizsardzības noteikumu pieņemšanai, izdarīja pareizo izvēli. Ar Vispārīgo datu aizsardzības regulu, kas 25. maijā kļūs tieši piemērojama visā Eiropas Savienībā, ES būs labāk nodrošinājusies, lai nākotnē izvairītos no šādām situācijām un spētu tās pienācīgi risināt.

Kas mainīsies līdz ar Vispārīgo datu aizsardzības regulu

Pirmkārt, iedzīvotājiem būs lielākas iespējas kontrolēt to, kā uzņēmumi izmanto viņu personas datus. Regula pārsvarā būs piemērojama tajās situācijās, kad kā priekšnosacījums datu vākšanai izvirzīta prasība slēgt līgumu ar personu vai saņemt personas skaidru piekrišanu; ja persona neko nav norādījusi vai nav noslēgusi līgumu, to nevar uzskatīt par piekrišanu. Ar to tiek ieviestas pastiprinātas prasības attiecībā uz pārskatāmību, tiesības uz informāciju, piekļuvi datiem un to dzēšanu (“tiesības tikt aizmirstam”). Lai varētu datus atkalizmantot citos nolūkos, vispirms ir jāinformē lietotājs un jāsaņem viņa piekrišana, ja vien konkrētajā situācijā saskaņā ar regulu nav noteikts cits likumīgs un atļauts izmantošanas veids. Piemēram, uzņēmumam, kas ir savācis klientu datus klientu apkalpošanas vajadzībām, būs jāinformē klienti par savu nodomu izmantot datus viņa vai viņas iepirkšanās ieradumu analīzei un jāsaņem šo klientu piekrišana. Personas datu vākšana plašā mērogā, neatkarīgi no līguma vai sniegtās piekrišanas veida, būtu pretrunā nolūka ierobežojumu un datu minimizēšanas principiem.

Otrkārt, regulā ir ieviesta “spēcīgāka aizsardzība pret datu aizsardzības pārkāpumiem”, tostarp nosakot pienākumu gadījumos, kad datu aizsardzības pārkāpums varētu radīt risku personas tiesībām un brīvībām, ne vēlāk kā 72 stundās paziņot par to uzraudzības iestādei. Noteiktos apstākļos ir pienākums informēt to personu, uz kuras datiem attiecas pārkāpums.

Treškārt, ievērojot regulu, pārrobežu gadījumos valsts uzraudzības iestādes varēs efektīvāk sadarboties, turklāt būs nodrošināta noteikumu saskaņotāka interpretācija un piemērošana Savienībā, tostarp iesaistot Eiropas Datu aizsardzības kolēģiju, kas sniegs norādījumus un nodrošinās saskaņotu interpretāciju un piemērošanu tajos gadījumos, kad būs iesaistītas vairākas ES dalībvalstis.

Visbeidzot, jaunajā regulējumā stiprināta arī izpilde, kas organizēta valsts datu aizsardzības iestāžu tīklā; visas šīs iestādes būs pilnvarotas piemērot naudas sodus datu pārziņiem un apstrādātājiem, turklāt šos sodus varēs noteikt līdz 20 miljoniem euro vai – ja iesaistīts uzņēmums – 4 % no gada apgrozījuma pasaulē atkarībā no tā, kura no šīm summām ir lielāka.