LV ECB-PUBLIC  
 
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS 
(2021. gada 26. februāris)  
par Latvijas Bankas reformu  
(CON/2021/9) 
 
Ievads un tiesiskais pamats  
Eiropas Centrālā banka (ECB) 2020. gada 22. decembrī saņēma Lat vijas Finanšu ministrijas lūgumu 
sniegt atzinumu par priekšlikumu jaunam “Latvijas Bankas likuma m” (tālāk tekstā – “likumprojekts”) kopā 
ar grozījumiem 27 citos likumos ( tālāk tekstā – “tiesību aktu p rojektu kopums”). 
ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 
4. punktu un 282. panta 5. punktu, un Padomes Lēmuma 98/415/EK1 2. panta 1. punkta pirmo, otro, 
trešo, ceturto, piekto un sesto ievilkumu, jo tiesību aktu proj ektu kopums attiecas uz valūtas lietām, 
maksāšanas līdzekļiem, Latvijas Banku, monetārās, finanšu, bank u, maksājumu sistēmu un maksājumu 
bilances statistikas vākšanu, apkopošanu un izplatīšanu, noteik umiem, ko piemēro finanšu iestādēm 
tiktāl, ciktāl tie materiāli ietekmē finanšu iestāžu un tirgu s tabilitāti un saskaņā ar Līguma 127. panta 
6. punktu ECB uzticētajiem īpaša jiem uzdevumiem saistībā ar kre dītiestāžu prudenciālu uzraudzību. ECB 
Padome šo atzinumu ir pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālās ba nkas reglamenta 17.5. panta pirmo 
teikumu. 
 
1. Tiesību aktu projektu kopuma mērķis 
Latvijas Republikas parlaments 2019. gada 21. novembrī pieņēma grozījumus likumā “Par Latvijas 
Banku”, nosakot, ka Ministru kabinets iesniedz parlamentam jaun u likumprojektu par Latvijas Banku, kas 
regulēs Latvijas Bankas pārvaldības struktūru un noteiks Finanš u un kapitāla tirgus komisijas (FKTK) 
pievienošanu Latvijas Bankai. Pārvaldības reforma un FKTK pievi enošana Latvijas Bankai ir galvenie 
tiesību aktu projektu kopuma elementi. Tomēr, ņemot vērā, ka sp ēkā esošais likums “Par Latvijas Banku” 
pieņemts 1992. gadā un nav būtiski grozīts, likumprojektā pared zēta arī virkne grozījumu, kas ietekmē 
vairākas Latvijas Bankas pašreizējās kompetences jomas, t. sk. maksājumu sistēmas, statistiku, 
banknošu un monētu emisiju un apgrozību. Šie grozījumi galvenok ārt atspoguļo Latvijas Bankas 
pašreizējo praksi, tomēr vajadzības gadījumā tie piešķir jaunas  pilnvaras, piemēram, ieviešot sankciju 
režīmu attiecībā uz skaidrās naudas apstrādātāju izdarītiem pār kāpumiem un nacionālo statistikas 
noteikumu pārkāpumiem. Pēc likumprojekta stāšanās spēkā tiks at celts likums “Par Latvijas Banku” un 
“Finanšu un kapitāla tirgus komisijas likums”. 
 
 
1  Padomes Lēmums 98/415/EK (1998. gada 29. jūnijs) par valstu i estāžu apspriešanos ar Eiropas Centrālo banku par 
tiesību aktu projektiem (O V L 189, 3.7.1998., 42. lpp.). 
ECB-PUBLIC  
2 2. Vispārīgi apsvērumi par Latvijas Bankas reformu  
2.1 Saskaņā ar Līguma 131. pantu katrai dalībvalstij jānodrošin a, ka tās nacionālie tiesību akti, tostarp 
nacionālās centrālās bankas (NCB) statūti, ir saderīgi ar Līgum iem un Eiropas Centrālo banku 
sistēmas un Eiropas Centrālās ban kas statūtiem (tālāk tekstā – “ECBS Statūti”). Grozot NCB 
statūtus, šajā gadījumā likumu “Par Latvijas Banku”, likumā, ar  kuru veic grozījumus, jo īpaši 
jānodrošina, ka pilnībā tiek respe ktēta centrālās bankas neatka rība, kas garantēta saskaņā ar 
Līguma 130. pantu un ECBS Statūtu 7. un 14.2. pantu. Atbilstība  šiem noteikumiem ir būtisks 
dalībvalsts tiesiskās konverģences aspekts, kuru, novērtējot va lsts gatavību pievienoties euro 
zonai, pārbauda ar Līguma 140. panta 1. punktu noteiktajos konv erģences ziņojumos2. 
2.2 ECB atzinīgi vērtē to, ka, nododot Latvijas Bankai FKTK uzd evumus saistībā ar kredītiestāžu 
uzraudzību, Latvijas Banka kļūs  par nacionālo kompetento iestād i (NKI) saskaņā ar Padomes 
Regulu (ES) Nr. 1024/20133 izveidotā ECB Vienotā uzraudzī bas mehānisma (VUM) ietvaros. 
 
3. Latvijas Bankas pārvaldības reforma 3.1  Pāreja no divu l īmeņu pārvaldības strukt ūras uz viena l īmeņa pārvaldības strukt ūru  
3.1.1   Likumprojekta noteikumu par viena l īmeņa pārvaldības strukt ūru mērķis 
Pašlaik Latvijas Bankai ir divu līmeņu pārvaldības struktūra. A ugstākā lēmējinstit ūcija ir Latvijas 
Bankas padome, kuras sastāvā ir seši parlamenta iecelti locekļi , savukārt Latvijas Bankas valde ir 
padomes iecelta izpildstruktūra, kas nodrošina efektīvu Latvija s Bankas vadību
4. Padomi vada 
Latvijas Bankas prezidents, kuru ieceļ uz piecu gadu termiņu, k o var atjaunot vienu reizi. Ar 
likumprojektu tiek ieviesta viena līmeņa pārvaldības struktūra,  atbilstoši kurai vienīgā 
lēmējinstitūcija, kas veic uzdevumus saistībā ar Eiropas Centrā lo banku sistēmu (ECBS) un kuras 
neatkarība garantēta Līgumā un ECBS Statūtos, būs padome. Padom ē būs septiņi locekļi. To 
vadīs prezidents, kuram būs divi vietnieki. Iecelšanas procedūr a paliek nemainīga, visus padomes 
locekļus, tostarp prezidentu un abus prezidenta vietniekus, iec els parlaments. Lai gan plānots, ka 
likumprojekts stāsies spēkā 2023. gada 1. janvārī, pāreju uz vi ena līmeņa pārvaldības struktūru 
plānots veikt agrāk (parlamentam pieņemot grozījumus spēkā esoš ajā likumā “Par Latvijas 
Banku”), lai nodrošinātu, ka izmaiņas pārvaldības struktūrā not iek, pirms Latvijas Banka pārņem 
FKTK funkcijas. 
3.1.2   Īpaši apsv ērumi par likumprojekt ā paredzēto viena l īmeņa pārvaldības strukt ūru 
ECB atzīmē, ka Līgumā un ECBS Statūtos nav īpašu prasību attiec ībā uz Eiropas Centrālo banku 
sistēmas NCB pārvaldības struktūras līmeņiem. Latvijas Bankas v aldes locekļi ir Latvijas Bankas 
darbinieki. Latvijas Bankas valde vada Latvijas Bankas darbu, ī stenojot Latvijas Bankas padomes 
lēmumus. ECB jau norādījusi, ka  ar ECBS saistīto uzdevumu veikš anā iesaistītā lēmējinstitūcija 
Latvijas Bankā ir padome, savukārt Latvijas Bankas valde ir Lat vijas Bankas izpildstruktūra, kas 
 
2  Sk. Atzinuma CON/2018/23 2.1. punktu. Visi ECB atzinumi tiek publicēti ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu . 
3  Padomes Regula (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus 
uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kred ītiestāžu prudenciālo uzraudzību (OV L 287, 
29.10.2013., 63. lpp.). 
4  Likuma “Par Latvija s Banku” 23. pants. 
ECB-PUBLIC  
3 tikai īsteno Latvijas Bankas Padomes lēmumus5. Ņemot vērā iepriekš mi nēto, ECB nav apsvērumu 
attiecībā uz Latvijas B ankas valdes likvidēšanu. 
3.2  Komiteju izveide 
3.2.1   Likumprojekta noteikumu par komiteju izveidošanu m ērķis 
Likumprojektā paredzēts, ka Latvijas Bankas padome izveidos vai rākas komitejas, kuras būs 
tiesīgas pieņemt saistošus administratīvus lēmumus. Saskaņā ar likumprojektu tiks izveidota 
Uzraudzības komiteja, Noregulējuma komiteja un Skaidrās naudas aizstāšanas komiteja, kā arī var 
tikt izveidota komiteja, kas pilnvarota piemērot sankcijas par nacionālā statistikas regulējuma 
pārkāpumiem.  
Šādu komiteju locekļiem būs aizl iegts lūgt vai pieņemt norādīju mus no Latvijas Republikas valdības 
un citām Savienības dalībvalstīm, Savienības institūcijām un ci tām nacionālajām, ārvalstu vai 
starptautiskajām institūcijām un to struktūrām, un tām savukārt  būs aizliegts dot norādījumus vai 
citādi mēģināt ietekmēt Latvijas Banku, tās padomes locekļus un  padomes izveidoto komiteju 
locekļus.  
Uzraudzības komiteja būs pilnvarota pieņemt lēmumus, kas paredz ēti tiesību aktos, kuri 
reglamentē gan finanšu tirgu, gan Latvijas Bankas uzraudzīto fi nanšu tirgus dalībnieku darbību, 
tostarp lēmumus par: a) sankciju piemērošanu Latvijas Bankas uz raudzītajiem finanšu tirgus 
dalībniekiem un/vai b) to tiesī bu, pienākumu un darbības ierobe žošanu. Latvijas Banka sīkāk 
izstrādās Uzraudzības komitejas uzdevumus. Latvijas Bankas pado me noteiks Uzraudzības 
komitejas sastāvu, un to vadīs Lat vijas Bankas padomes iecelts Latvijas Bankas padomes loceklis. 
Uzraudzības komitejas loceklis nedrīkstēs būt ne Noregulējuma k omitejas loceklis, ne Latvijas 
Bankas darbinieks, kurš atbild par Latvijas Bankas uzdevumiem m onetārās politikas veidošanas un 
īstenošanas jomā. Uzraudzības komitejas pieņemtos lēmumus varēs  apstrīdēt Latvijas Bankas 
padomē Administratīvā procesa likumā noteiktajā kārtībā.  
Noregulējuma komiteja būs pilnvarota pieņemt lēmumus, kas nepie ciešami saistībā ar 
noregulējuma piemērošanu un kompensāciju izmaksas sistēmas nodr ošināšanu. Latvijas Banka 
sīkāk izstrādās Noregulējuma komitejas uzdevumus. Komiteju vadī s Latvijas Bankas padomes 
iecelts Latvijas Bankas padomes loceklis. Noregulējuma komiteja s loceklis nedrīkstēs būt ne 
Uzraudzības komitejas loceklis, ne Latvijas Bankas darbinieks, kurš atbild par Latvijas Bankas 
uzdevumiem monetārās politikas veidošanas un īstenošanas jomā. Noregulējuma komitejas 
lēmumus varēs apstrīdēt Latvijas Bankas padomē Administratīvā p rocesa likumā noteiktajā kārtībā.  
Skaidrās naudas aizstāšanas komiteja pieņems lēmumus par bojātu  un nederīgu banknošu un 
monētu aizstāšanu6 un piemēros sankcijas skaidrās  naudas apstrādātājiem, kas pārk āpuši 
prasības attiecībā uz: a) euro banknošu un monētu apstrādi un a tkārtotu laišanu apgrozībā; b) 
reģistrāciju; un c) pārskatu sniegšanu par apstrādes iekārtām, ko izmanto euro banknošu un 
monētu apstrādei, un par šo iekārtu apstrādāto euro banknošu un  monētu apjomu7. Likumprojektā 
 
5  Sk. Atzinuma CON/2019/36 2.4. punktu. 
6  Likumprojekta 39. panta ceturtā daļa.  
7  Likumprojekta 43. panta piektā daļa. 
ECB-PUBLIC  
4 nav sniegta sīkāka informācija par šīs komitejas sastāvu. Tomēr  tiek pieņemts, ka komitejas locekļi 
būs Latvijas Bankas darbinieki.  
Latvijas Bankas padome var izveidot komiteju, kas pieņem lēmumu s par sankciju piemērošanu 
statistisko datu sniedzējiem par  prasību vai procedūru, jo īpaš i iesniegšanas termiņu, neievērošanu 
statistisko datu sagatavošanā vai iesniegšanā. Latvijas Bankas padome noteiks šīs komitejas 
sastāvu. Likumprojektā nav sniegt a sīkāka informācija par iespē jamās komitejas sastāvu. Tomēr 
tiek pieņemts, ka komitejas loce kļi būs Latvijas Bankas darbini eki. 
Šīs četras komitejas būs lemttiesīgas, ja sēdē piedalīsies vair āk nekā puse attiecīgās komitejas 
locekļu, un lēmumus pieņems ar sēdes dalībnieku balsu vairākumu . Latvijas Banka noteiks šo 
četru komiteju darba organizāciju. 
Likumprojektā noteikts, ka Latvija s Banka var izveidot komiteja s arī citās jomās, tomēr šīs 
komitejas nebūs tiesīgas pieņemt saistošus ārējos administratīv os lēmumus. 
3.2.2   Īpaši apsv ērumi par likumprojekta noteikumiem par komiteju izveidošanu 
Visiem NCB lēmējinstitūciju locekļiem neatkarīgi jāīsteno pilnv aras un jāpilda uzdevumi un 
pienākumi, kas tiem uzticēti Līgumos un ECBS Statūtos8. Tādēļ jāizvērtē, vai četras likumprojektā 
paredzētās komitejas ir lēmējin stitūcijas Līgumu un Statūtu izp ratnē.  
Skaidrās naudas aizstāšanas komitejai, kā arī komitejai, kas no darbosies ar statistisko sankciju 
jautājumiem, ir iepriekš apraks tītās īpašās un šauri definētās pilnvaras, kas neietver Latvijas 
Bankai saskaņā ar Līgumiem un ECBS Statūtiem uzticēto ar ECBS s aistīto uzdevumu izpildi. 
Tāpēc šīs komitejas nav lēmējinstitūcijas Līgumu un Statūtu izp ratnē.  
Uzraudzības un noregulējuma komiteju pilnvaras attiecas tikai u z uzraudzības un noregulējuma 
jautājumiem, un tās pašas par s evi neietver Latvijas Bankai sas kaņā ar Līgumiem un ECBS 
Statūtiem uzticēto ar ECBS sai stīto uzdevumu izpildi. Tāpēc šīs  komitejas nav lēmējinstitūcijas 
Līgumu un Statūtu izpratnē. 
3.3  Latvijas Bankas prezidenta un padomes locek ļu iecelšanas krit ēriji un atbr īvošanas no amata 
iemesli 
3.3.1   Likumprojekta noteikumu par prezidenta un padomes locek ļu iecelšanas krit ērijiem un atbr īvošanas 
no amata iemesliem m ērķis 
Likumprojektā noteiktas prasības,  kas jāievēro, lai persona var ētu tikt iecelta par Latvijas Bankas 
prezidentu un par tās padomes locekli. Par Latvijas Bankas prez identu var būt persona: a) kura ir 
Latvijas Republikas pilsonis; b) kura ir ieguvusi vismaz maģist ra grādu vai tam pielīdzināmu grādu; 
c) kurai ir atbilstoša pieredze organizācijas vadītāja vai tā t iešā padotībā esošā amatā; d) kura ir 
kompetenta makroekonomikas un finanšu tirgus analīzes jautājumo s; e) kurai ir nevainojama 
reputācija; un f) kura atbilstoši likuma prasībām ir tiesīga sa ņemt pirmās kategorijas speciālo 
atļauju pieejai valsts noslēpumam. Par Latvijas Bankas padomes locekli var būt persona: a) kura ir 
Latvijas Republikas pilsonis; b) kura ir ieguvusi vismaz maģist ra grādu vai tam pielīdzināmu grādu; 
c) kurai ir nevainojama reputācija; d) kura ir uzkrājusi amatam  atbilstošu pieredzi un e) kura 
atbilstoši likuma prasībām ir tiesīga saņemt pirmās kategorijas  speciālo atļauju pieejai valsts 
 
8  LESD 130. pants un EC BS Statūtu 7. pants. 
ECB-PUBLIC  
5 noslēpumam. 
Likumprojektā precizētas Latv ijas Bankas prezidenta, kas ir Lat vijas Bankas padomes 
priekšsēdētājs un atbild par Latvijas Bankas darba organizāciju , funkcijas un uzdevumi. 
Likumprojektā paredzēts, ka prezidenta prombūtnes laikā viņa pi enākumus pildīs prezidenta 
noteikts prezidenta vietnieks. Prezidenta un abu prezidenta vie tnieku prombūtnes laikā prezidenta 
pienākumus pildīs prezidenta not eikts Latvijas Bankas padomes l oceklis.  
Saskaņā ar likumprojektu Latvijas Bankas padomes loceklis pirms  amata pilnvaru termiņa (pieci 
gadi, uz jaunu termiņu pagarināms vienu reizi) beigām no amata var tikt atbrīvots tikai šādos 
gadījumos: a) saņemts padomes locekļa iesniegums par atkāpšanos  no amata; b) padomes 
loceklis vairs neatbilst amata veikšanai nepieciešamajiem nosac ījumiem ECBS Statūtu 14.2. panta 
izpratnē; c) padomes loceklis iz darījis smagu pārkāpumu ECBS St atūtu 14.2. panta izpratnē. 
Turklāt likumprojektā precizēts, ka Latvijas Bankas prezidents parlamenta lēmumu par prezidenta 
atbrīvošanu no amata var pārsūdzēt Eiropas Savienības Tiesā, ie vērojot ECBS Statūtu 14.2. pantā 
noteikto procedūru, savukārt Latv ijas Bankas padomes loceklis, kas nav prezidents, parlamenta 
lēmumu par viņa atbrīvošanu no amata var pārsūdzēt nacionālajā tiesā saskaņā ar Administratīvā 
procesa likumu. Ja Latvijas Bankas prezidents atbrīvots no amat a pirms pilnvaru termiņa beigām 
vai ja viņa pilnvaru termiņš beidzies pirms jauna prezidenta pi lnvaru termiņa sākuma, prezidenta 
pienākumus – izņemot ECB Padomes locekļa pienākumus – pilda par lamenta iecelts prezidenta 
vietnieks vai, viņa prombūtnes l aikā, parlamenta iecelts Latvij as Bankas padomes loceklis.  
3.3.2   Īpaši apsv ērumi par likumprojekta noteikumiem par prezidenta un padomes locek ļu iecelšanas 
kritērijiem un atbr īvošanas no amata iemesliem 
Attiecībā uz jaunajām prasībām, kas  personai jāizpilda, lai to ieceltu par Latvijas Bankas prezidentu 
vai padomes locekli, ECB atgādina, ka dalībvalstis var brīvi no teikt nosacījumus, kas vajadzīgi, lai 
ieceltu savu NCB lēmējinstitūciju locekļus, ar nosacījumu, ka š ādi nosacījumi nav pretrunā 
Līgumos noteiktajām centrālo banku neatkarības iezīmēm9. ECB uzskata, ka jaunie prezidenta un 
pārējo padomes locekļu iecelšanas kritēriji nav pretrunā Līguma  130. pantā un ECBS Statūtu 
7. pantā noteiktajai prasībai par  centrālās bankas neatkarību.  
ECB īpaši apsvērusi likumprojekta prasību10, ka prezidents vai padomes loceklis “atbilstoši likuma 
prasībām ir tiesīgs saņemt pirmās kategorijas speciālo atļauju pieejai valsts noslēpumam“. Šajā 
sakarā ECB saprot, ka likums “Par  valsts noslēpumu” nosaka, ka gadījumā, ja amatpersonai vai 
darbiniekam tiek atteikta speciālā atļauja vai viņu atļauja tie k anulēta, tas ir pietiekams iemesls, lai 
uzskatītu, ka šī persona vairs n eatbilst ieņemamā amata / veica mā darba prasībām, ja šāds amats 
/ darbs ir saistīts ar valsts noslēpuma izmantošanu vai aizsard zību. Tāpēc pēc šādas atļaujas 
anulēšanas attiecīgā persona nekavējoties jāpārceļ amatā, kas n av saistīts ar valsts noslēpumu, 
vai, ja tas nav iespējams, darba (dienesta) attiecības ar to ne kavējoties jāizbeidz11. Tomēr ECB 
saprot, ka šie likuma “Par valsts noslēpumu” noteikumi neattiec as uz Latvijas Bankas prezidentu 
un pārējiem padomes locekļiem, jo: a) likumprojektā ietvertie p amati viņu atbrīvošanai no amata ir 
ekskluzīvi; un b) likuma “Par valsts noslēpumu” attiecīgie note ikumi attiecas uz amatpersonām un 
 
9  Sk. Atzinuma CON/2020/19 2.1. punktu. 
10  Sk. likumprojekta 12. pant a trešās daļas 6. punktu. 
11  Sk. likuma "Par valsts nosl ēpumu" 13. panta ceturto daļu.  
ECB-PUBLIC  
6 darbiniekiem, savukārt prezidents un padomes locekļi ir iecelta s amatpersonas, kas nav Latvijas 
Bankas darbinieki un nav dienesta attiecībās ar Latvijas Banku.  
3.4  Padomes locek ļu amata pilnvaru termi ņa ierobežošana 
3.4.1   Likumprojekta noteikumu par padomes locek ļu amata pilnvaru termi ņa ierobežošanu m ērķis 
Likumprojektā ir paredzēts, ka viena un tā pati persona var ieņ emt padomes locekļa amatu ne 
vairāk kā divus termiņus pēc kārtas. Saskaņā ar paskaidrojuma r akstu likumprojekta mērķis ir 
ieviest stingrāku ierobežojumu, jo tiek pieņemts, ka spēkā esoš ā likuma “Par Latvijas Banku” 
noteikumi ierobežojumu attiecina tikai uz konkrētu padomes amat u, kas nozīmē, ka padomes 
loceklis var ieņemt amatu tikai divus secīgus amata pilnvaru te rmiņus padomes locekļa statusā, 
tomēr pēc tam viņš vai viņa varētu ieņemt amatu vēl divus amata  pilnvaru termiņus prezidenta 
statusā. Tagad likumprojektā ierosināts ierobežot iespēju ieņem t padomes locekļa amatu ar diviem 
termiņiem pēc kārtas neatkarīgi no ieņemamā amata – gan padomes  locekļa, gan prezidenta 
vietnieka, gan prezidenta statusā.  Ņemot vērā to, ka šis ierobe žojums nosaka stingrāku 
ierobežojumu nekā spēkā esošais likums, likumprojekta pārejas n oteikumi nosaka, ka jaunais 
ierobežojums attieksies tikai uz tiem padomes locekļiem, kas ie celti pēc likumprojekta stāšanās 
spēkā.   
3.4.2   Īpaši apsv ērumi par likumprojekta noteikumiem par padomes locek ļu amata pilnvaru termi ņa 
ierobežošanu 
Attiecībā uz jaunajiem ierobežoj umiem padomes locekļu atkārtota i iecelšanai amatā ECB ņem vērā 
apstākli, ka likumprojektā jauno ierobežojumu piemēro tikai tie m padomes locekļiem, kas iecelti 
pēc likumprojekta stāšanās spēkā12.   
3.5  Prezidenta un padomes locek ļu atalgojums  
3.5.1   Likumprojekta noteikumu par prezidenta un padomes locek ļu atalgojumu m ērķis 
Likumprojektā saglabāts pašreizējais tiesiskais regulējums, sas kaņā ar kuru Latvijas Bankas 
padome nosaka tās locekļu un Latvijas Bankas darbinieku atlīdzī bas sistēmu. Tomēr jāatzīmē, ka 
pašlaik spēkā esošajā likumā “Par Latvijas Banku” atlīdzības no teikšanas kritēriji nav paredzēti. Ar 
likumprojektu tiek ieviesta for mula padomes locekļu, t. sk. Lat vijas Bankas prezidenta, algu 
noteikšanai, pamatojoties uz finanšu un apdrošināšanas sektora darbinieku vidējo mēnešalgu 
iepriekšējā kalendārajā gadā, ta i piemērojot šādus koeficientus : a) Latvijas Bankas prezidenta algai 
– 5,44; b) Latvijas Bankas prezi denta vietnieka algai – 4,91; c ) pārējo Latvijas Bankas padomes 
locekļa algai – 4,05. Latvijas B ankas prezidenta, prezidenta vi etnieka un pārējo padomes locekļa 
algu noteiks reizi gadā periodam no katra gada 1.  aprīļa līdz nākamā gada 31. martam. Saskaņā 
ar paskaidrojuma rakstu šo prezidenta un pārējo padomes locekļu  algu indeksācijas formulu 
Latvijas Banka praksē izmantojusi jau ievērojamu laiku, lai maz inātu iespējamos interešu 
konfliktus. Iepriekš formula nebija noteikta likumā, un tās izm antošana pilnībā bija padomes locekļu 
ziņā. Paskaidrojuma rakstā norādīts, ka, lai ņemtu vērā FKTK pi evienošanu Latvijas Bankai, 
formula nedaudz grozīta, paplašinot atsauces atalgojumu un iekļ aujot tajā atalgojumu 
apdrošināšanas sektorā. Lai nodrošinātu, ka padomes locekļu fak tiskais atalgojums paliek 
 
12  Sk. Atzinuma CON/2018/17 3.3.3. punktu.  
ECB-PUBLIC  
7 nemainīgs, likumprojektā ierosinātie koeficienti nedaudz paliel ināti salīdzinājumā ar pašlaik praksē 
piemērotajiem.  
3.5.2   Īpaši apsv ērumi par likumprojekta noteikumiem par prezidenta un padomes locek ļu atalgojumu 
Attiecībā uz Latvijas Bankas padomes locekļu atalgojumu ECB atz īmē, ka dalībvalstis nedrīkst 
censties ietekmēt NCB lēmējinstitūciju locekļus, izdarot grozīj umus nacionālajos tiesību aktos, kas 
skar to atalgojumu, ievērojot pri ncipu, ka šādi grozījumi drīks t attiekties tikai uz locekļiem, kas tiks 
iecelti amatā nākotnē13. ECB saprot, ka likumprojekta ietekme uz prezidenta, prezident a vietnieka 
un citu padomes locekļu faktisko atalgojumu būs ļoti ierobežota , ja tāda būs, jo koeficienti ir 
pielāgoti tā, lai nodrošinātu, ka atlīdzība lielā mērā netiek i etekmēta. Tomēr, ņemot vērā atsauces 
vērtības iespējamo dinamiku, t. i., finanšu pakalpojumu un apdr ošināšanas sektora darbinieku 
vidējo mēneša bruto darba samaksu, nevar izslēgt, ka prezidenta , prezidenta vietnieka un pārējo 
padomes locekļu atalgojums būs zemāks par viņu pašreizējo atalg ojumu. Ņemot vērā iepriekš 
minēto, ECB aicina likumdevēju apsvērt iespēju jaunos noteikumu s par šāda atalgojuma 
noteikšanu piemērot tikai prezide ntiem, prezidenta vietniekiem un pārējiem padomes locekļiem, 
kas iecelti pēc likumprojekta stāšanās spēkā.  
3.6  Revīzijas komitejas izveide 
3.6.1  Likumprojekta noteikumu par Rev īzijas komitejas izveidi m ērķis 
Lai pārraudzītu Latvijas Bankas f inanšu pārskatu sagatavošanu u n iekšējās kontroles sistēmas, 
iekšējā audita un ārējo revidentu darbību, tiks izveidota Revīz ijas komiteja. Revīzijas komitejā būs 
vismaz trīs locekļi, un tās locekļu vairākums būs neatkarīgi sa vu profesionālo pienākumu izpildē. 
Saskaņā ar paskaidrojuma rakstu tas nozīmē, ka vismaz viens Rev īzijas komitejas loceklis var būt 
Latvijas Bankas darbinieks. Revīzijas komitejas locekļus iecels  Latvijas Bankas padome. 
Paredzēts, ka Revīzijas komiteju izveido līdz 2021. gada 31. ok tobrim. 
3.6.2   Īpaši apsv ērumi par likumprojekta noteikumiem par Rev īzijas komitejas izveidi 
ECB atzinīgi vērtē to, ka Latvija s Banka izveidos neatkarīgu Re vīzijas komiteju, kurai arī turpmāk 
būtu jāveicina Latvijas Bankas laba pārvaldība. 
3.7  Konsultat īvā finanšu tirgus padome 
3.7.1   Likumprojekta noteikumu par Konsultat īvo finanšu tirgus padomi m ērķis 
Likumprojektā paredzēta Konsultatīvās finanšu tirgus padomes iz veide, lai veicinātu Latvijas 
Bankas uzraudzīto finanšu tirgus dalībnieku līdzdalību jautājum os, kas tiem ir tieši nozīmīgi. 
Konsultatīvajā finanšu tirgus padomē būs trīs pārstāvji no Latv ijas Bankas un visu to profesionālo 
apvienību deleģēti pārstāvji, kura s pārstāv Latvijas Bankas uzr audzītos finanšu tirgus dalībniekus. 
Tās sastāvu apstiprinās Lat vijas Bankas prezidents. 
Konsultatīvās finanšu tirgus padomes galvenie uzdevumi būs šādi : a) sniegt priekšlikumus 
attiecībā uz Latvijas Bankas noteikumu projektiem par uzraudzīb u, noregulējumu un ieguldītāju 
aizsardzību; b) sniegt atzinumu par Latvijas Bankas plānotajiem  gada izdevumiem finanšu tirgus 
un tā dalībnieku darbības regulēšanai un uzraudzībai, noregulēj uma instrumentu piemērošanai un 
kompensāciju izmaksas sistēmu nodrošināšanai; un c) dot vērtēju mu par kompensāciju izmaksas 
 
13  Sk. ECB 2020. gada konverģences ziņojuma angļu valodā 24. lpp .   
ECB-PUBLIC  
8 sistēmu līdzekļu uzkrāšanas un no tām veikto atlīdzību izmaksu rezultātiem. Latvijas Banka būs 
tiesīga ar Konsultatīvo finanšu tirgus padomi apspriesties arī par citiem ar Latvijas Bankas 
uzdevumu izpildi saistītiem jautājumiem.  
3.7.2   Īpaši apsv ērumi par likumprojekta noteikumiem par Konsultat īvo finanšu tirgus padomi 
Jāatzīmē, ka Konsultatīvā finanšu tirgus padome jau pastāv sask aņā ar pašreizējo tiesisko 
regulējumu un ar to par līdzīgiem jautājumiem apspriežas FKTK. Šai struktūrai ir tikai konsultatīvs 
raksturs, un tās atzinumi nav saistoši FKTK. Tomēr saskaņā ar p ašreizējo tiesisko regulējumu 
FKTK ir pienākums Konsultatīvās f inanšu tirgus padomes sanāksme s protokolā sniegt 
paskaidrojumus par to, kāpēc tā neievēro šīs padomes ieteikumus14. Likumprojektā līdzīgas 
prasības nav paredzētas. Tomēr ECB saprot, ka Latvijas Bankai i r tiesisks pienākums sniegt šādus 
paskaidrojumus saskaņā ar Admin istratīvā procesa likumu un Kons titucionālās tiesas judikatūru.  
ECB saprot, ka jaunā Konsultatīvā finanšu tirgus padome būs tik ai konsultatīva st ruktūra, kuras 
galvenais uzdevums būs sniegt atz inumus un ieteikumus Latvijas Bankai tās kompetences jomās. 
Konsultatīvā finanšu tirgus padom e nekādos apstākļos nevarēs ti eši vai netieši iejaukties Latvijas 
Bankas lēmumu pieņemšanas procesos. ECB iepriekš kopumā atzinīg i vērtējusi līdzīgu 
konsultatīvu struktūru izveidi, k uras varētu piedāvāt plaša lok a īpašas zināšanas Latvijas Bankai, 
kas būs noderīgas, īstenojot tās jauno atbildību par finanšu ti rgus uzraudzību15. Daudzas 
uzraudzības iestādes regulāri ar tirgus dalībniekiem apspriežas  par uzraudzības jautājumiem, lai 
uzturētu atgriezenisko saiti, kas iestādei sniedz informāciju p ar tās jau veikto vai plānoto darbību 
sekām attiecībā uz uzraudzītajām iestādēm. No pārvaldības viedo kļa šādas konsultācijas var 
palīdzēt nodrošināt augstus un konsekventus uzraudzības standar tus. Individuālu uzraudzības 
lēmumu iesniegšana Konsultatīvajai finanšu tirgus padomei radīt u nopietnas bažas no 
konfidencialitātes viedokļa, tomēr ECB saprot, ka nav paredzēts  apspriesties ar Konsultatīvo 
finanšu tirgus padomi pirms tirgus dalībniekiem adresētu indivi duālu saistošu administratīvo 
lēmumu pieņemšanas.  
 4.  Latvijas Bankas finanšu neatkarība  
4.1  Likumprojekta noteikumu par Latvijas Bankas finanšu neatkar ību mērķis 
Saskaņā ar likumprojektu Latvijas Bankas finanšu pārskatu snieg šanas un grāmatvedības 
noteikumi lielā mērā paliek nemainīgi salīdzinājumā ar spēkā es ošo likumu “Par Latvijas Banku”.  
Latvijas Bankas pamatkapitāls paliek nemainīgs – 100 milj. euro . Latvijas Bankai joprojām būs 
savs neatkarīgs budžets, ko apstiprina Latvijas Bankas padome. Turklāt likumprojekts piešķir 
Latvijas Bankai tiesības noteikt tās sniegto pakalpojumu cenrād i. Saskaņā ar paskaidrojuma rakstu 
tas ir īpaši svarīgi attiecībā uz maksu par maksājumu pakalpoju miem un dalību maksājumu 
sistēmās, kā arī pakalpojumiem, kas saistīti ar skaidrās naudas  apriti. Šis noteikums neattiecas uz 
finanšu tirgus dalībnieku uzraudzības maksām, jo tās turpinās i ekasēt saskaņā ar attiecīgajiem 
nozaru tiesību aktiem.  
Likumprojektā saglabāts pašreizējais tiesiskais regulējums atti ecībā uz Latvijas Bankas 
 
14   Sk. likuma par FKTK 21. panta otro daļu. 
15  Sk. Atzinuma CON/2005/39 7. punktu. 
ECB-PUBLIC  
9 grāmatvedības procedūrām un fi nanšu pārskatiem. Latvijas Banka turpinās sagatavot savus 
finanšu pārskatus saskaņā ar ECB tiesību aktiem par grāmatvedīb as un finanšu pārskatiem. 
Neskarot ECB prasības, Latvijas Bankai joprojām būs tiesības iz dot iekšējos noteikumus, kuros 
būs noteiktas papildu prasības tās finanšu pārskatu sagatavošan ai. 
Likumprojektā principā saglabāts pašreizējais tiesiskais regulē jums attiecībā uz Latvijas Bankas 
peļņas sadali, pievienojot skaidri  izteiktu precizējumu, ka pār skata gadā gūto peļņu aprēķina pēc 
iepriekšējos gados uzkrāto zaudējumu segšanas un ka zaudējumi t iek segti no Latvijas Bankas 
nākamo periodu peļņas gadījumos, k uros gan rezerves kapitāls, g an pamatkapitāls nav pietiekami. 
Latvijas Bankas padome patur tiesības samazināt maksājumu par v alsts kapitāla izmantošanu, kas 
veido 50 % no pārskata gadā gūtās  peļņas pēc iepriekšējos gados  uzkrāto zaudējumu segšanas, 
ja tādi bijuši, ja šāds samazinājums nepieciešams Latvijas Bank as rezerves kapitāla palielināšanai 
saistībā ar finanšu riskiem, kurie m Latvijas Bank a pakļauta sav u uzdevumu izpildē. Peļņa jāieskaita 
valsts budžetā triju dienu laikā pēc tam, kad Latvijas Bankas p adome apstiprinājusi gada pārskatu.  
4.2  Īpaši apsv ērumi par likumprojekta noteikumiem par Latvijas Bankas finanšu neatkar ību 
ECB atzinīgi vērtē likumprojekta noteikumus, kas, saglabājot sp ēkā esošo tiesisko regulējumu 
attiecībā uz Latvijas Bankas grāmatvedības procedūrām, finanšu pārskatiem un būtībā arī peļņas 
sadali, vēl vairāk stiprina Latvijas Bankas finanšu neatkarību,  pievienojot skaidri izteiktu 
precizējumu, ka pārskata gadā gūt o peļņu aprēķina pēc iepriekšē jos gados uzkrāto zaudējumu 
segšanas un ka zaudējumi tiek segti no Latvijas Bankas nākamo p eriodu peļņas gadījumos, kuros 
gan rezerves kapitāls, gan pamatkapitāls nav pietiekami. Tomēr ECB atzīmē, ka Latvijas Bankas 
nākamo periodu peļņas izmantošanas mehānisms varētu tikt piemēr ots arī pēc tam, kad 
zaudējumu segšanai izlietots Latvijas Bankas rezerves kapitāls.  Šādā veidā kā zaudējumu 
kompensācijas mehānisms nebūtu jā izmanto Latvijas Bankas pamatk apitāls. 
ECB atzinīgi vērtē ar likumprojektu ieviesto saistību regulējum u, kas nodrošina, ka Latvijas Bankai 
ir saistības tikai par Latvijas Bankas neatkarīgi pieņemto lēmu mu sekām. Šajā kontekstā Latvijas 
Banka ir pasargāta no jebkādiem zaudējumiem, kas izriet no pras ībām pret FKTK par lēmumiem, 
kuri pieņemti pirms tās pi evienošanas Latvijas Bankai16.    
 
5.  FKTK pievienošana Latvijas Bankai  5.1  Likumprojekta noteikumu par FKTK pievienošanu Latvijas Bankai m ērķis 
5.1.1   Likumprojekt ā noteiktā jaunu uzdevumu uztic ēšana Latvijas Bankai 
Likumprojekts paredz visu FKTK funkciju nodošanu Latvijas Banka i un FKTK likvidāciju, tam 
stājoties spēkā 2023. gada 1. j anvārī. FKTK ir atbildīga par: 1 ) visa finanšu sektora uzraudzību, kas 
ietver kredītiestādes, apdrošinātājus, apdrošināšanas starpniek us, pārapdrošinātājus, 
pārapdrošināšanas starpniekus, privātos pensiju fondus, regulēt a tirgus organizētājus, 
depozitārijus, ieguldījumu brokeru sabiedrības, ieguldījumu pār valdes sabiedrības, krājaizdevu 
sabiedrības, ārējās kredītu novērtējuma institūcijas (reitingu aģentūras), alternatīvo ieguldījumu 
fondu pārvaldniekus, maksājumu iestādes un e-naudas iestādes; 2 ) kompensāciju izmaksas 
 
16   Sīkāku informāciju skatīt šī atzinuma 5.1.4. punktā.  
ECB-PUBLIC  
10 sistēmu pārvaldību; un 3) kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumu. 
Pašreizējā uzraudzības joma un regulējums, noregulējuma īstenoš ana un kompensāciju izmaksas 
sistēmu pārvaldība paliek nemainī ga. Turklāt finanšu tirgus dal ībnieki turpinās segt visas izmaksas, 
kas nepieciešamas finanšu tirgus un tā dalībnieku darbības regu lēšanai un uzraudzībai, 
noregulējuma īstenošanai un kompensāciju izmaksas sistēmu pārva ldībai pēc šo uzdevumu 
nodošanas Latvijas Bankai. Latvijas Banka pārņems visas FKTK sa istības, tomēr likumprojektā 
paredzēti vairāki aizsardzības līmeņi, kuru mērķis ir pasargāt Latvijas Banku no jebkādām finanšu 
sekām.  
Paredzēts, ka, pievienojot FKTK, Latvijas Bankai tiks uzticēti šādi jauni uzdevumi: a) visu regulēto 
finanšu un kapitāla tirgus dalībnieku uzraudzība, tostarp to at bilstība Noziedzīgi iegūtu līdzekļu 
legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēr šanas likuma prasībām un 
Starptautisko un Latvijas Republikas nacionālo sankciju likuma prasībām attiecībā uz finanšu 
ierobežojumiem; b) kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedr ību noregulējums; c) noguldījumu 
garantiju fonda pārvaldība, apdrošināto aizsardzības fonda pārv aldība un kompensāciju izmaksas 
ieguldītājiem saskaņā ar ieguldītāju aizsardzības sistēmu.  
5.1.2   Likumprojekta p ārejas noteikumi  
Latvijas Bankas padome sadarbībā ar FKTK padomi izveidos komisi ju, kura risinās jautājumus 
saistībā ar FKTK pievienošanu Latvijas Bankai. Šajā komisijā, p amatojoties uz paritātes principu, 
būs pārstāvētas abas iestādes. Komisijas priekšsēdētājs būs Lat vijas Bankas amatpersona, 
savukārt FKTK amatpersona būs pri ekšsēdētāja vietnieks. Šī Komi sija darbosies kā forums, kurā 
detalizēti risinās praktiskos jautājumus, kas saistīti ar FKTK pievienošanu Latvijas Bankai. Komisija 
izstrādās un īstenos FKTK pievie nošanas Latvijas Bankai plānu. Šo plānu pieņems Latvijas 
Bankas padome ciešā sa darbībā ar FKTK padomi.   
No 2021. gada jūlija Latvijas B anka var nodrošināt FKTK atbalst a funkcijas. FKTK atlīdzinās 
Latvijas Bankai izmaksas, kas saistītas ar šo pakalpojumu snieg šanu. Sīki izstrādāti noteikumi par 
atbalsta funkciju nodrošināšanu un izmaksu atlīdzināšanu tiks n oteikti sadarbības līgumā starp 
Latvijas Banku un FKTK. Šāda pieej a ļaus laikus integrēt atbals ta funkcijas, dos darbiniekiem 
papildu laiku, lai pielāgotos jauniem iekšējiem procesiem un IT  risinājumiem, un ļaus daļu FKTK 
atbalsta personāla raiti in tegrēt Latvijas Bankā.  
Latvijas Bankai tiks nodotas darba attiecības ar darbiniekiem, kas FKTK veic pamatfunkcijas (t. i., 
ar atbalstu nesaistītas funkcijas) (A un B iedaļa saskaņā ar Eu rosistēmas funkciju shēmu). Tā kā 
nav iespējams nodrošināt FKTK es ošo departamentu un amata nosau kumu pārcelšanu uz Latvijas 
Bankas struktūru, neveicot nekādas izmaiņas, komisija sagatavos  priekšlikumu FKTK 
pamatfunkciju integrācijai Latvijas Bankas struktūrā un sagatav os to pamatfunkciju darbinieku 
sarakstu, kuru darba attiecības ti ks nodotas Latvijas Bankai. 
FKTK uzdevumu veicināt finanšu pratību un ekonomikas zināšanu a pguvi Latvijas Banka pārņems 
jau 2022. gada 1. janvārī.  
Likumprojektā noteikts, ka katra iestāde sedz savus ar pievieno šanas procesu saistītos izdevumus. 
ECB-PUBLIC  
11 5.1.3   Likumprojekta noteikumi par interešu konflikta nov ēršanu 
Ņemot vērā riskus un risku mazin āšanas pasākumus, kas identific ēti 2020. gada 20. maija 
novērtējuma ziņojumā, likumprojektā noteikts, ka Latvijas Banka i jānodrošina monetārās politikas, 
uzraudzības un noregulējuma funk ciju funkcionāla nodalīšana. Ta s ietver tādas iekšējās struktūras 
izveidi, saskaņā ar kuru šos uzdevumus veic atsevišķi departame nti, kuriem ir atsevišķa 
pakļautības kārtība, un skaidri noteiktas lēmējinstitūciju un t o locekļu pilnvaras. Uzraudzības un 
noregulējuma jautājumos tiks izveidotas divas atsevišķas komite jas. Katru no šīm komitejām vadīs 
cits padomes loceklis. Uzraudzības komitejas locekļi nevar būt arī Noregulējuma komitejas locekļi 
un otrādi. Turklāt darbinieki, kas ir atbildīgi par Latvijas Ba nkas monetārās politikas funkciju, 
nedrīkst būt nevienas no šīm komitejām locekļi. Visbeidzot, lik umprojektā noteikts, ka uzraudzības 
un noregulējuma funkcijas jāveic t ā, lai tās netraucētu un neie tekmētu ar Eurosistēmas monetāro 
politiku saistīto uzdevumu izpildi. Uzraudzības uzdevumi nedrīk st traucēt vai ietekmēt monetārās 
politikas uzdevumus, t. i., uzraud zības uzdevuma vajadzības ned rīkst ietekmēt monetārās politikas 
uzdevumu izpildi. 
5.1.4   Likumprojekta finanšu noteikumi attiec ībā uz FKTK pievienošanu Latvijas Bankai 
Latvijas Banka pārņems FKTK mantu un finanšu aktīvus un būs tās  tiesību un saistību pārņēmēja. 
Likumprojektā iekļauti sīki izstrādāti noteikumi par FKTK tīro aktīvu izmantošanu brīdī, kad tā tiek 
pievienota Latvijas Bankai:  
1) Attiecībā uz visiem pozitīvajiem neto aktīviem tiks izveidot a rezerve iespējamo zaudējumu 
atlīdzināšanai saistībā ar tiesvedībām un prasībām pret FKTK; 
2) Atlikušos neto aktīvus, ja tie  b ū s  p o z i t ī v i ,  i z m a n t o s ,  l a i  s amazinātu Latvijas Bankas 
izdevumus, ko sedz finanšu tirgus dalībnieku iemaksas; 
3) Ja atlikušie neto aktīvi būs negatīvi vai kļūs negatīvi pēc rezerves izveidošanas iespējamo 
zaudējumu atlīdzināšanai saistībā ar tiesvedībām un prasībām pr et FKTK, tiks palielinātas 
finanšu tirgus dalībnieku iemaksas. 
Visi zaudējumi, kas izriet no prasījumiem pret FKTK saistībā ar  lēmumiem, kuri pieņemti pirms tās 
pievienošanas Latvijas Bankai un kuriem pievienošanas brīdī neb ūs izveidota rezerve, tiks segti no 
valsts budžeta.  
Attiecībā uz turpmāko finansējumu izdevumiem, kas saistīti ar u zraudzību un noregulējumu, kā arī 
noguldījumu garantiju un ieguldītāju un apdrošināšanas aizsardz ības sistēmu pārvaldību, 
likumprojektā paredzēts, ka šādi izdevumi tiks iekasēti no fina nšu tirgus dalībniekiem. Visbeidzot, 
Latvijas Bankas atbildības regulējums attiecībā uz zaudējumiem,  kas radušies trešai personai 
Latvijas Bankas padomes locekļa, Latvijas Bankas darbinieka vai  pilnvarotas personas rīcības 
rezultātā, pildot savus amata (darba) pienākumus, ar likumproje ktu tiek grozīts no principa, kura 
pamatā ir viegla neuzmanība, uz principu, kura pamatā ir tīša p rettiesiska rīcība vai rupja 
neuzmanība. 
ECB-PUBLIC  
12 5.2  Jaunu uzdevumu uztic ēšanas Latvijas Bankai atbilst ības monet ārās finansēšanas aizliegumam 
novērtējums 
5.2.1   Latvijas Bankai uztic ētie jaunie uzdevumi 
Kā norādīts iepriekš, FKTK pievienošanas rezultātā Latvijas Ban kai tiks uzticēts plašs jaunu 
uzdevumu klāsts, tostarp: a) visu regulēto finanšu un kapitāla tirgus dalībnieku, t. sk. kredītiestāžu, 
uzraudzība; b) kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējums; un c) noguldījumu 
garantiju fonda, apdrošināto aizsardzības fonda un ieguldītāju aizsardzības sistēmas izmaksu 
ieguldītājiem pārvaldība. No pārejas noteikumu redakcijas varēt u secināt, ka Latvijas Bankai ir vēl 
viens jauns uzdevums, proti, veicināt finanšu pratību un ekonom ikas zināšanu apguvi. Tomēr tas 
nav patiesi jauns uzdevums, jo Latvijas Banka gadu desmitiem ir  strādājusi pie informācijas un 
izglītības iespēju nodrošināšanas plašai sabiedrībai17. Līdz ar to nav jāizvērtē, vai finanšu pratības 
veicināšana un ekonomikas zināšanu apguve atbilst monetārās fin ansēšanas aizliegumam18.  
5.2.2   Kritēriji, pēc kuriem nov ērtē jaunu uzdevumu uztic ēšanas ECBS NCB atbilst ību monet ārās 
finansēšanas aizliegumam 
ECB uzsver, ka priekšlikums uzticēt jaunus uzdevumus ECBS iesai stītai NCB jāvērtē, ņemot vērā 
monetārās finansēšanas aizliegumu saskaņā ar Līguma 123. pantu.  Šāda aizlieguma vajadzībām 
Padomes Regulas (EK) Nr. 3603/9319 1. panta 1. punkta b) apakšpun kta ii) punktā “cita veida 
kredīta pakalpojumi” definēti kā “valsts sektora saistību finan sējums attiecībā uz trešajām 
personām”.  
Nodrošināt, ka dalībvalstis īsteno stabilu budžeta politiku, ir  viens no galvenajiem monetārās 
finansēšanas aizlieguma mērķiem, kuru nedrīkst apiet. Tāpēc uzd evumu finansēt pasākumus, par 
kuriem parasti atbild dalībvalstis un kurus finansē no to budže ta, nevis NCB budžeta, nedrīkst 
uzticēt NCB. Lai izlemtu, kas ir valsts sektora saistību pret t rešām personām finansēšana, ko var 
interpretēt kā centrālās bankas finansējuma nodrošināšanu ārpus  centrālās bankas uzdevumu 
jomas, katrā atsevišķā gadījumā jāizvērtē, vai NCB veicamais uz devums ir centrālās bankas 
uzdevums vai valdības uzdevums, t. i., uzdevums, par kuru atbil d dalībvalstis. Citiem vārdiem 
sakot, jāpastāv pietiekamiem aizsardzības pasākumiem, kuri nodr ošina, ka netiek apiets 
monetārās finansēšanas aizlieguma mērķis, proti, dalībvalstīm s aglabāt stabilu budžeta politiku.  
Saskaņā ar Līguma 271. panta d) punktu un ECBS Statūtu 35.6. pa ntu realizējot rīcības brīvību 
sava pienākuma – nodrošināt, ka NCB pilda Līgumā noteiktās sais tības – izpildē, ECB Padome 
apstiprinājusi aizsardzības pasākumus tādu kritēriju veidā, ar kuru palīdzību nosaka, ko var 
uzskatīt par “valsts sektora saistībām attiecībā uz trešām pers onām” Regulas (EK) Nr. 3603/93 1. 
panta 1. punkta b) apakšpu nkta ii) punkta nozīmē: 
Pirmkārt, centrālās bankas uzdev umi ir jo īpaši tie uzdevumi, k as saistīti ar uzdevumiem, kuri ECB 
un NCB uzticēti ar Līgumu un ECBS Statūtiem. Šie uzdevumi galve nokārt definēti Līguma 
127. panta 2., 5. un 6. punktā un 128. panta 1. punktā, kā arī ECBS Statūtu 22. pantā un 
25.1. pantā. 
 
17  Par Latvijas Bankas konkrētām darbībām šajā kontekstā skatīt Latvijas Bankas 2019. gada pārskata 55.–57. lpp.  
18  Sk. ECB 2020. gada konverģences zi ņojuma 72. zemsvītras piezīm i. 
19  Padomes Regula (EK) Nr. 3603/ 93 (1993. gada 13. decembris), a r ko precizē definīcijas, lai piemērotu Līguma 
104. pantā un 104.b panta 1. punktā  minētos aizliegumus (OV L 3 32, 31.12.1993., 1. lpp.). 
ECB-PUBLIC  
13 Otrkārt, saskaņā ar ECBS Statūtu 14.4. pantu NCB var veikt “uzd evumus, kas nav minēti [ECBS 
Statūtos]”, un nav izslēgti j auni uzdevumi, t. i., uzdevumi, ka s nav saistīti ar ECB un NCB 
uzticētajiem uzdevumiem. Tomēr jaunie uzdevumi, ko veic NCB un kas nav raksturīgi NCB 
uzdevumiem vai kas nepārprotami tiek pildīti valdības vai citu valsts sektora str uktūru vārdā un 
vienīgi to interesēs, būtu jāuzsk ata par valdības uzdevumiem. 
Treškārt, svarīgs kritērijs, lai jaunu uzdevumu kvalificētu kā NCB neraksturīgu uzdevumu vai 
nepārprotami pildītu valdības vai citu valsts sektora iestāžu v ārdā un vienīgi to interesēs, ir 
uzdevuma ietekme uz attiecīgās N CB institucionālo, finanšu un p ersonisko neatkarību. 
Jo īpaši būtu jāņem vērā šādi kritēriji: 
a)  vai jaunā uzdevuma izpilde nerada tādus interešu konfliktus  ar esošajiem centrālās bankas 
uzdevumiem, kuri netiek pienācīgi risināti, un vai jaunā uzdevu ma izpilde iespējams 
nepapildina šos esošos centrālās bankas uzdevumus. Ja rodas int erešu konflikts starp 
esošajiem un jaunajiem uzdevumiem, būtu jāpastāv pietiekamiem a izsardzības 
pasākumiem, lai mazinātu minēto konfliktu. Jaunu uzdevumu un es ošo centrālās bankas 
uzdevumu savstarpējā papildināmība nebūtu jāinterpretē plaši, l ai tās rezultātā nevarētu 
izveidoties neierobežotu papilduzdevumu ķēde. Šāda savstarpējā papildināmība būtu 
jāizskata saistībā ar minēto uzdevumu finansēšanu; 
b)  vai bez jauniem finanšu resursiem jaunā uzdevuma izpilde ir  nesamērīga ar NCB finanšu vai 
organizatoriskajām spējām un var negatīvi ietekmēt tās spēju pi enācīgi veikt esošos 
centrālās bankas uzdevumus; 
c)  vai jaunā uzdevuma izpilde atbilst NCB institucionālajai st ruktūrai, ņemot vērā centrālās 
bankas neatkarības un pārskatatbildības apsvērumus; 
d)  vai jaunā uzdevuma izpilde rada būtiskus finanšu riskus; e)  vai jaunā uzdevuma izpilde pakļauj NCB lēmējinstitūciju loc ekļus nesamērīgiem politiskiem 
riskiem un var ietekmēt arī viņu personisko neatkarību un jo īp aši ECBS Statūtu 14.2. pantā 
noteikto amata pilnvaru termiņa garantiju. 
5.2.3   Jaunu uzdevumu uztic ēšanas Latvijas Bankai atbilst ības monet ārās finansēšanas aizliegumam 
novērtējums  
Pamatojoties uz iepriekš minēta jiem kritērijiem, turpmākajos pu nktos novērtēts, vai Latvijas Bankas 
jaunie uzdevumi atbilst monetārās finansēšanas aizliegumam.  
a) Uzdevumi, kas saist īti ar uzdevumiem, kuri ECB un NCB uztic ēti ar Līgumu un ECBS 
Statūtiem 
Atbilstoši Līguma 127.panta 5. punktam un Statūtu 3.3.pantam Lat vijas Banka palīdz 
kompetentajām iestādēm sekmīgi īstenot politiku, kas attiecas u z kredītiestāžu konsultatīvo 
uzraudzību un finanšu sistēmas stabilitāti. Saskaņā ar Līguma p ar Eiropas Savienības 
darbību 127. panta 6. punktu un ECBS Statūtu 25.2. pantu Padome  var noteikt ECB 
konkrētus uzdevumus saistībā ar politiku, kas attiecas uz kredī tiestāžu un citu finanšu 
iestāžu, izņemot apdrošināšanas s abiedrības, uzraudzību. Pamato
joties uz minēto, Padome 
uzticējusi ECB uzdevumus attiecī bā uz kredītiestāžu prudenciālu  uzraudzību saskaņā ar 
Regulu (ES) Nr. 1024/2013.  
ECB-PUBLIC  
14 Nododot Latvijas Bankai FKTK uzdevumus saistībā ar kredītiestāž u uzraudzību, Latvijas 
Banka kļūs par NKI saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013  izveidotā VUM 
ietvaros. Pārējie uzdevumi, kas FKTK jānodod Latvijas Bankai at tiecībā uz citu finanšu tirgus 
dalībnieku uzraudzību, kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sab iedrību noregulējumu, kā arī 
noguldījumu garantiju un ieguldītāju un apdrošināšanas aizsardz ības sistēmu pārvaldību, 
nav tieši saistīti ar uzdevumiem, kas ECB un NCB uzticēti ar Lī gumu un ECBS Statūtiem. 
b) Uzdevumi, kas nav rakstur īgi centrālās bankas uzdevumiem  
Latvijas Bankas jaunie uzdevumi kredītiestāžu un citu finanšu t irgus dalībnieku uzraudzības 
un noregulējuma, kā arī noguldījumu garantiju un ieguldītāju un  apdrošināšanas 
aizsardzības sistēmu pārvaldīb as jomā nav centrālajai bankai ne raksturīgi uzdevumi.  
Uzraudzības uzdevumi un uzdevumi, kas saistīti ar uzraudzības u zdevumiem, ir daļa no 
centrālo banku uzdevumiem20. Trīspadsmit no deviņpadsmit VUM iesaistītajām NKI ir NCB. 
ECB vienmēr devusi priekšroku NCB iesaistīšanai prudenciālajā u zraudzībā. Iepriekšējos 
ECB atzinumos par nacionālo tiesību aktu projektiem, ar kuriem tiek reformēta prudenciālās 
uzraudzības institucionālā sistēma dalībvalstīs, norādīts, ka N CB tradicionāli bijušas cieši 
iesaistītas kredītiestāžu prudenci ālajā uzraudzībā, jo tām ir b ūtiska loma finanšu sistēmā, jo 
īpaši attiecībā uz monetārās po litikas īstenošanu un maksājumu sistēmu raitas darbības 
nodrošināšanu21. 
Agrāk ECB arī paudusi nostāju, ka NCB uzraudzības uzdevumu atti ecināšana arī uz 
nebanku uzraudzību ir saderīga ar  ECBS uzdevumiem. Saskaroties ar pieaugošo 
tradicionālo robežu izzušanu starp banku, vērtspapīru un apdroš ināšanas sektoriem un no tā 
izrietošajām jaunajām problēmām prudenciālajā uzraudzībā un fin anšu sistēmas stabilitātē, 
NCB ar vispārēju atbildību par finanšu tirgiem varētu tikt galā  labāk nekā vairākas 
uzraudzības iestādes, kuru uzraudzības pilnvaras attiecas tikai  uz konkrētu finanšu 
sektoru22.  
Noregulējuma uzdevumu s var uzskatīt par cent rālo banku uzdevumi em ar nosacījumu, ka tie 
nemazina NCB neatkarību saskaņā ar Līguma 130. pantu23. Administratīvā noregulējuma 
uzdevumus uzskata pa r uzdevumiem, kas sai stīti ar Līguma 127. p anta 5. punktā minētajiem 
uzdevumiem, pamatojoties uz inter pretāciju, ka administratīvā n oregulējuma uzdevumi un 
uzraudzības uzdevumi viens otru papildina. ECB jau paudusi vied okli, ka, ja NCB ar 
noregulējumu saistītie pienākumi tiek attiecināti arī uz citām finanšu iestādēm, kas ietilpst 
banku grupā, šādus jaunu s uzdevumus var uzskatīt arī par saistī tiem ar Līguma 127. panta 
5. punktā noteiktajiem uzdevumiem pēc analoģijas ar NCB noregul ējuma uzdevumu 
attiecībā uz kredītiestādēm savstarpējo papildināmību ar tās es ošajiem uzraudzības un 
finanšu stabilitātes uzdevumiem. Vairākas dalībvalstis uzticēju šas savām NCB nozīmīgu 
lomu kredītiestāžu un finanšu iestāžu noregulējumā vai nu kā no regulējuma iestādēm, vai kā 
kompetentajām uzraudzības iestādēm. ECB ir vispārīgi piekritusi  šādu uzdevumu 
 
20  Sk. ECB 2020. gada konverģences ziņojuma angļu valodā 32. lpp .  
21  Sk. Atzinuma CON/2006/15 2.1.2. punktu. 
22  Sk. Atzinuma CON/2011/46 2.3. punktu. 
23  Sk. Atzinuma CON/2016/28 3.2.3. punktu. 
ECB-PUBLIC  
15 uzticēšanai NCB ar nosacījumu, ka tie finansiāli un operacionāl i netraucē NCB ar ECBS 
saistīto uzdevumu izpildi24.  
ECB saprot, ka noregulējuma finansēšanas mehānismi Latvijā pali ek nemainīgi un tos 
joprojām reglamentē Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabied rību darbības atjaunošanas 
un noregulējuma likuma attiecīgie noteikumi25. Attiecīgi Latvijas Banka būs atbildīga par to, 
lai nacionālajā noregulējuma fondā tiktu uzkrāti un pārvaldīti to struktūru līdzekļi, uz kurām 
attiecas noregulējums. Latvijas Bankai būs arī tiesības izmanto t alternatīvus finansējuma 
avotus un slēgt aizdevumu vai citus atbalsta līgumus ar ieguldī jumu brokeru sabiedrībām, 
finanšu iestādēm vai citām trešām personām, ja noregulējuma fon da līdzekļi nav 
nekavējoties pieejami vai nav pietiekami, lai segtu zaudējumus,  izmaksas vai citus 
izdevumus26. Visbeidzot, Latvijas Bankai būs tiesības lūgt aizdevumu no ci tu dalībvalstu 
noregulējuma finansēšanas mehānismiem27. 
Šajā sakarā ECB atzīmē, ka jebkura noregulējuma fonda vai finan šu mehānisma 
finansēšana, ko veic ECBS NCB, neatbilst Līguma 123. pantā note iktajam monetārās 
finansēšanas aizliegumam. Ja NCB darbojas kā noregulējuma iestā de, tai nekādā gadījumā 
nevajadzētu uzņemties vai finansēt pagaidu finansējuma iestādes  vai aktīvu pārvaldības 
struktūras saistības. Šajā sakarā valsts tiesību aktiem skaidri  jānorāda, ka NCB 
neuzņemsies vai nefinansēs šādu struktūru saistības28. 
ECB atzinusi, ka noguldījumu garantiju un ieguldītāju un apdroš ināšanas aizsardzības 
sistēmu pārvaldība ir uzdevumi, k as papildina NCB uzraudzības u zdevumus29. Latvijā to 
apliecina fakts, ka FKTK šos uzdev umus veikusi kopš tās izveide s 2001. gadā.  
c) Uzdevumi, kas nep ārprotami pild īti valdības vārdā un vienīgi tās interes ēs 
Tādu pašu iemeslu dēļ, kā b) apak špunktā apraks tītie iemesli, a r likumprojektu Latvijas 
Bankai uzticētie uzdevumi attiecībā uz kredītiestāžu un citu fi nanšu tirgus dalībnieku 
uzraudzību un noregulējumu, kā arī noguldījumu garantiju un ieg uldītāju un apdrošināšanas 
aizsardzības sistēmu pārvaldību nav uzdevumi, kas tiek pildīti valdības vārdā un vienīgi tās 
interesēs. 
d) Apm ērs, kādā jauno uzdevumu izpilde rada interešu konfliktu ar esošajiem centr ālās bankas 
uzdevumiem  
Likumprojekts paredz monetārās politikas, uzraudzības un noregu lējuma funkciju darbības 
nodalīšanu. Tas ietver tādas iekšē jās struktūras izveidi, saska ņā ar kuru šos uzdevumus 
 
24  Attiecībā uz noregulējumu ECB norāda, ka Eiropas Parlamenta u n Padomes Direktīvas 2014/59/ES (2014. gada 
15. maijs), ar ko izveido kredīt iestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un 
groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Pad omes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 
2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK,  2011/35/ES, 2012/30/ES un 2 013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/ 2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 1 73, 12.6.2014., 190. lpp.) 3. panta 3. punktā 
noteikts, ka iestādes, kas ir arī  kompetentās iestādes banku uz raudzības nolūkos, par noregulējuma iestādēm var 
iecelt tikai izņēmuma kārtā un tikai tad, ja ieviesti atbilstīg i strukturāli pasākumi, lai nodrošinātu operacionālo 
neatkarību un novērstu interešu  konfliktus starp uzraudzības fu nkciju un citām attiecīgās iestādes funkcijām.  
25  Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības atja unošanas un noregulējum a likuma 121.–127. pants. 
26  Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības atja unošanas un noregulējum a likuma 121.3. pants. 
27  Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības atja unošanas un noregulējum a likuma 121.4. pants. 
28  Sk. ECB 2020. gada konverģences ziņojuma angļu valodā 34. lpp.   
29  Sk. Atzinumu CON/2016/6. 
ECB-PUBLIC  
16 veic atsevišķi departamenti, kuriem ir atsevišķa pakļautības kā rtība un skaidri noteiktas 
lēmējinstitūciju un to locekļu p ilnvaras. Tiks iz veidotas divas  atsevišķas komitejas 
uzraudzības un noregulējuma jautāj umiem. Katru no šīm komitejām  vadīs cits padomes 
loceklis. Uzraudzības komitejas locekļi nevar būt arī Noregulēj uma komitejas locekļi un 
otrādi. Visbeidzot, likumprojektā noteikts, ka uzraudzības un n oregulējuma funkcijas jāveic 
tā, lai tās netraucētu un neietekmētu ar Eurosistēmas monetāro politiku saistīto uzdevumu 
izpildi. Šie noteikumi skaidri nošķir uzraudzības un noregulēju ma uzdevumus no interešu 
konflikta rašanās saistībā ar e sošajiem centrālās bankas uzdevu miem30. 
e) Apm ērs, kādā jauno uzdevumu izpilde ir nesam ērīga ar Latvijas Bankas finanšu vai 
organizatoriskaj ām spējām 
Nacionālie tiesību akti, kas prasa NCB pārņemt agrāk neatkarīga s valsts iestādes saistības 
kādu uzdevumu un pienākumu nacionālās reorganizācijas rezultātā , piemēram, nododot 
NCB noteiktus uzraudzības uzdevumus, ko iepriekš veikušas valst s vai neatkarīgas valsts 
iestādes vai institūcijas, pil nībā nenodrošinot NCB pret visām finanšu saistībām, kas izriet no 
šādu institūciju iepriekšējām darbībām, ir pretrunā ar monetārā s finansēšanas aizliegumu31. 
Likumprojekta pārejas noteikumo s iekļauti sīki izstrādāti notei kumi par FKTK tīro aktīvu 
izmantošanu brīdī, kad tā tiks pievienota Latvijas Bankai (sk. 5.1.4. punktu). Visi zaudējumi, 
kas izriet no prasījumiem pret FKTK saistībā ar lēmumiem, kuri pieņemti pirms tās 
pievienošanas Latvijas Bankai un kuriem pievienošanas brīdī neb ūs izveidota rezerve, tiks 
segti no valsts budžeta. ECB atzinīgi vērtē šo noteikumu, jo ta s nepārprotami pasargā 
Latvijas Banku no FKTK finanšu saistībām, tādējādi nodrošinot m onetārās finansēšanas 
aizlieguma ievērošanu. Attiecībā uz turpmāko finansējumu izdevu miem, kas izriet no 
jaunajiem uzraudzības un noregulējuma, kā arī noguldījumu garan tiju un ieguldītāju un 
apdrošināšanas aizsardzības sist ēmu pārvaldības uzdevumiem, lik umprojektā paredzēts, ka 
šādi izdevumi tiks iekasēti no finanšu tirgus dalībniekiem. Vis beidzot, pārejas noteikumi 
paredz arī visu to darbinieku pārcelšanu uz Latvijas Banku, kur i FKTK veic pamatfunkcijas 
(t. i., ar atbalstu nesaistītas funkcijas).  
Ņemot vērā jaunos Latvijas Bankas  pienākumus VUM ietvaros, ECB norāda, ka Eiropas 
Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES32 4. panta 4. punktā noteikts, ka 
dalībvalstīm jānodrošina, ka kompetentajām iestādēm ir zināšana s, resursi, darbības spējas, 
pilnvaras un neatkarība, kas nepie ciešama, lai veiktu funkcijas  saistībā ar prudenciālo 
uzraudzību, izmeklēšanu un sankci jām, kas noteiktas minētajā di rektīvā un Eiropas 
Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 575/201333. Saskaņā ar Bāzeles efektīvas banku 
 
30  Attiecībā uz prudenciālo uzraudz ību ECB atzīmē, ka noteikumi par monetārās politikas un uzraudzības nodalīšanu 
saskaņā ar Padomes Regulas (ES) Nr. 1024/2013 25. pantu attieca s tieši uz ECB, nevis uz nacionālajām 
kompetentajām iestādēm.  
31  Sk. ECB 2020. gada konverģences ziņojuma angļu valodā 34. lpp . 
32  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gad a 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un 
kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzr audzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ 
Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/ EK (OV L 176, 27.6.2013., 338.  lpp.). 
33  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013.  gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām 
attiecībā uz kredītiestādēm un i eguldījumu brokeru sabiedrībām,  un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012  (OV 
L 176, 27.6.2013., 1. lpp.). 
ECB-PUBLIC  
17 uzraudzības pamatprincipu ieteikumiem34 uzraudzības iestādei jābūt pietiekamiem resursiem 
efektīvas uzraudzības un pārraudzības veikšanai. Ņemot vērā Lat vijas Bankas pienākumus 
VUM ietvaros, kā arī ņemot vērā Latvijas Bankas resursus, Latvi jas iestādēm būtu jāņem 
vērā VUM vajadzība pēc NKI darbiniekiem kopējās uzraudzības kom andās un pārbaudes 
grupās, kā arī intensīvāka uzraudzība, kas sagaidāma attiecībā uz mazāk nozīmīgām 
iestādēm35. 
Ņemot vērā iepriekš minēto, nevar secināt, ka Latvijas Bankai u zticēto jauno uzdevumu 
izpilde būtu nesamērīga ar Latvijas Bankas finanšu vai organiza toriskajām spējām, un tai 
nevajadzētu ietekmēt resursus, ko Latvijas Banka pašlaik piešķi r monetārās politikas 
īstenošanai un citiem esošajiem centrālās bankas uzdevumiem. 
f) Apm ērs, kādā jauno uzdevumu izpilde atbilst Latvijas Bankas institucion ālajai strukt ūrai, 
ņemot vērā centrālās bankas neatkar ības un p ārskatatbild ības apsv ērumus  
Jaunu uzdevumu uzticēšana Latvija s Bankai saistībā ar kredīties tāžu un finanšu iestāžu 
uzraudzību un noregulējumu, kā arī noguldījumu garantiju un ieg uldītāju un apdrošināšanas 
aizsardzības sistēmu pārvaldību tiks papildināta ar divu jaunu komiteju izveidi, kas attiecīgi 
nodarbosies ar uzraudzības un noregulējuma jautājumiem. Latvija s Bankas padomes 
pieņemts reglaments noteiks, par kuriem lēmumiem šīs komitejas būs atbildīgas. Padome 
būs apstrīdēšanas iestāde saistošiem lēmumiem, ko pieņēmušas ko mitejas. Lai gan 
komiteju locekļiem, kas nav arī padomes locekļi, būs tikai inst itucionālās neatkarības 
garantijas, uz visiem padomes lēmumiem neatkarīgi no tā, vai ti e skar uzdevumus, kas 
saistīti ar ECBS vai uzraudzība s un noregulējuma uzdevumiem, at tiecas vienas un tās pašas 
neatkarības garantijas un uz tiem attiecas viens un tas pats pā rskatatbildības regulējums. 
Visbeidzot, likumprojekta noteiku mi par interešu konflikta novē ršanu, kas aprakstīti 
5.1.3. punktā, pietiekami nodala Latvijas Bankas ECBS uzdevumu izpildi no to jauno 
uzdevumu izpildes, kurus paredzē ts uzticēt Latvijas Bankai.  
Ņemot to vērā, ECB uzskata, ka jauno uzdevumu uzticēšana Latvij as Bankai, visticamāk, 
nebūs pretrunā Latvijas Bankas institucionālajai struktūrai.  
g) Apm ērs, kādā uzdevumu izpilde var ētu radīt būtiskus finanšu riskus  
Attiecībā uz Latvijas Bankas atbildības regulējumu likumprojekt ā paredzēts, ka atbildība par 
Latvijas Bankas padomes locekļa vai Latvijas Bankas darbinieka vai pilnvarotas personas 
rīcību, pildot savus amata pienākumus, aprobežojas ar tīšu pret tiesisku darbību vai rupju 
neuzmanību. Saskaņā ar pašreizējo tiesisko regulējumu FKTK lēmē jinstitūciju un darbinieku 
atbildība ir plašāka un neaprobežojas tikai ar rupju neuzmanību . Tādējādi likumprojekts 
ievērojami mazina finanšu riskus, ko varētu radīt jaunu uzraudz ības un noregulējuma 
uzdevumu uzticēšana Latvijas Bankai.  
 
34   Pieejami Starptautisko norēķ inu bankas interneta vietnē www. bis.org. 
35   Sk. arī Atzinuma CON/2018/6 2.2. punktu.  
ECB-PUBLIC  
18 h) Apm ērs, kādā jauno uzdevumu izpilde pak ļauj Latvijas Bankas l ēmējinstitūciju locek ļus 
nesamērīgam politiskam riskam un ietekm ē viņu personisko neatkar ību 
Ar likumprojektu Latvijas Bankai uzticēto jauno uzdevumu izpild e nepakļauj Latvijas Bankas 
lēmējinstitūciju locekļus nesamērīgam politiskam riskam un neie tekmē viņu personisko 
neatkarību.  
Secinājumi  
Jaunos uzdevumus, kas ar likumprojektu uzticēti Latvijas Bankai  attiecībā uz kredītiestāžu un 
finanšu iestāžu uzraudzību un noregulējumu, kā arī noguldījumu garantiju un ieguldītāju un 
apdrošināšanas aizsardzības sist ēmu pārvaldību var uzskatīt par  centrālās bankas uzdevumiem. 
Attiecībā uz kredītiestāžu prude nciālo uzraudzību Latvijas Bank as uzdevumi papildina ECB 
prudenciālās uzraudzības uzdevumus VUM ietvaros. Pārējie uzdevu mi nav centrālajai bankai 
neraksturīgi uzdevumi, un tie uzticēti vairākām citām ECBS NCB.  Finanšu riski, ar kuriem Latvijas 
Banka saskarsies, uzņemoties šos  jaunos uzdevumus, ar likumproj ekta palīdzību ir ierobežoti. 
Finanšu tirgus dalībnieki turpinās segt visas izmaksas, kas vaj adzīgas finanšu tirgus un tā 
dalībnieku darbības regulēšanai un uzraudzībai un noregulējuma īstenošanai, kā arī noguldījumu 
garantiju un ieguldītāju un apdrošināšanas aizsardzības sistēmu  pārvaldībai pēc šo uzdevumu 
nodošanas Latvijas Bankai. Visi zaudējumi no prasījumiem pret F KTK saistībā ar lēmumiem, kuri 
pieņemti pirms tās pievienošanas Latvijas Bankai un kuriem piev ienošanas brīdī nebūs izveidota 
rezerve, tiks segti no valsts bud žeta. Izdevumi, kas Latvijas B ankai radīsies jauno uzdevumu 
izpildē, tiks segti no finanšu tirgus dalībnieku iemaksām. Latv ijas Bankas atbildība attieksies tikai 
uz tīšām prettiesiskām darbībām un rupju neuzmanību. Likumproje ktā pievērsta uzmanība tam, lai 
nodrošinātu, ka jaunie uzdevumi atbilst Latvijas Bankas jaunaja i institucionālajai struktūrai, kā arī 
lai pienācīgi pārvaldītu interešu konfliktus, kas varētu rastie s, pildot Latvijas Bankas uzdevumus 
centrālo banku, uzraudzības, noregulējuma, kā arī noguldījumu g arantiju un ieguldītāju un 
apdrošināšanas aizsardzī bas sistēmu jomā.    
 6.  Maksājumu un finanšu instrumentu norēķinu sistēmas 
6.1  Likumprojekta noteikumu par maks ājumu un finanšu instrumentu nor ēķinu sistēmām mērķis 
Saskaņā ar likumprojektu Latvijas Bankas uzdevums veicināt maks ājumu un finanšu instrumentu 
norēķinu sistēmu raitu darbību ir regulēts sīkāk nekā saskaņā a r spēkā esošo likumu. 
Likumprojektā noteikts, ka maks ājumu un finanšu instrumentu nor ēķinu sistēmu raitas darbības 
veicināšana ietver maksājumu sistēmu pārraudzību, lai novērtētu  to efektivitāti un drošību. Latvijas 
Banka kopā ar citām Eurosistēmas centrālajām bankām pārrauga ma ksājumu un finanšu 
instrumentu norēķinu sistēmas sas kaņā ar Eurosistēmas pārraudzī bas politikas regulējumu. Šī 
pārraudzība aptver visas maksājumu un finanšu instrumentu norēķ inu sistēmas, kas darbojas 
Latvijā. Likumprojektā precizēts, ka uzdevums veicināt maksājum u un finanšu instrumentu 
norēķinu sistēmu raitu darbību ie tver arī maksāšanas līdzekļu a ttīstības veicināšanu. Latvijas 
Banka nodrošina Latvijas finanšu tirgus dalībnieku dalību TARGE T2-Latvija saskaņā ar ECB 
tiesisko regulējumu, t. sk. ECB pamatnostādnēm, un Latvijas Ban kas uzturētajā elektroniskajā 
klīringa sistēmā. 
ECB-PUBLIC  
19 6.2  Īpaši apsv ērumi par likumprojekta noteikumiem par maks ājumu un finanšu instrumentu nor ēķinu 
sistēmām 
ECB atzinīgi vērtē likumprojekta  noteikumus, kas nosaka stabilā ku tiesisko pamatu Latvijas Bankas 
pašreizējiem uzdevumiem saistībā ar maksājumu un finanšu instru mentu norēķinu sistēmu raitu 
darbību, t. sk. maksājumu sistēmu  pārraudzību, lai novērtētu to  efektivitāti un drošību.  
 
7. Euro banknošu un monētu emisija un apgrozība  
7.1  Likumprojekta noteikumu par euro banknošu un mon ētu emisiju un apgroz ību mērķis 
7.1.1  Likumprojekts pilnvaro Latvijas Banku organizēt euro ban knošu izgatavošanu un piegādi un emitēt 
euro banknotes saskaņā ar ECBS Statūtiem un ECB tiesību aktiem.  Latvijas Banka organizē euro 
apgrozības monētu, t. sk. euro pi emiņas monētu, un kolekcijas m onētu, dizaina izveidi, 
izgatavošanu un piegādi, kā arī emitē tās, ievērojot Savienības  tiesību aktus un ECB apstiprinātu 
euro monētu emisijas daudzumu. Latvijas Banka apstrādā euro ban knotes un monētas, tās aizstāj 
un izņem tās no apgrozības atb ilstoši Savienības, t. sk. ECB, t iesību aktiem. 
Lai veicinātu euro skaidrās nauda s pieejamību Latvijā, Latvijas  Bankai uzdots: a) monitorēt, 
analizēt un prognozēt skaidrās naudas turpmāko apriti Latvijā; b) sagatavot pārskatu par skaidrās 
naudas apriti un pieejamību Latvijā; un c) sadarbībā ar skaidra s naudas apritē Latvijā iesaistītajiem 
tiesību subjektiem izstrādāt un īstenot pasākumus euro skaidrās  naudas aprites Latvijā 
nodrošināšanai. 
7.1.2  Likumprojektā noteikts,  ka Latvijas Banka izņem no apgro zības tai iesniegtas nederīgas euro 
banknotes un monētas un aizstāj tās ar derīgām euro banknotēm u n monētām atbilstoši 
Savienības, t. sk. ECB, tiesību aktiem. Saskaņā ar šo tiesisko regulējumu Latvijas Banka var 
atteikties aizstāt tādas Latvijas Bankā iesniegtas nederīgas eu ro banknotes vai monētas, kurām ir 
bojājuma pazīmes un kuru izskats saskaņā ar Latvijas Bankas atz inumu ir mainīts tīši vai tāda 
procesa rezultātā, kuram, saprātīgi pieņemot, ir sagaidāma šāda  ietekme. Ar likumprojektu Latvijas 
Bankai uzdots noteikt prasības un kārtību, kādā tā veic apgrozī bai nederīgas banknotes un 
monētas, kurai ir bojājuma pazīmes, pieņemšanu, identifikāciju un aizstāšanu. Turklāt 
likumprojekts pilnvaro Latvijas Bankas padomi izveidot komiteju , kurai ir tiesības pieņemt lēmumus 
par identifikācijai pieņemtu boj ātu un nederīgu banknošu vai mo nētu aizstāšanu. 
7.1.3  Ar likumprojektu Latvija s Bankai uzdots izņemt no apgroz ības Latvijas Bankā iesniegtas viltotas 
banknotes un monētas un nelikumīgas euro banknošu un monētu rep rodukcijas, ievērojot 
Savienības, t. sk. ECB, tiesību ak tus. Turklāt likumprojektā no teikts, ka gadījumos, kas noteikti 
Savienības, t. sk. ECB, tiesību ak tos, Latvijas Bankai pēc piep rasījuma jāsniedz rakstisks 
apstiprinājums par euro banknotes vai monētas reprodukcijas lik umīgumu. Likumprojekts uzdod 
Latvijas Bankai noteikt prasība s un kārtību, kādā tiek veikta b anknošu un monētu ar viltojuma 
pazīmēm pieņemšana un identifikācija. 
ECB-PUBLIC  
20 7.1.4  Likumprojektā kodificēta e sošā kārtība, nosakot, ka Latv ijas Banka ir kompetentā iestāde, kas pilda 
Nacionālā analīzes centra un Monētu nacionālā analīzes centra f unkcijas Latvijas Republikā 
saskaņā ar Padomes Regulas (EK ) Nr. 1338/2001 4. un 5. pantu36. 
7.1.5  Ar likumprojektu Latvija s Bankai uzdots aizstāt apgrozīb ai derīgas euro banknotes un monētas un 
noteikt prasības un kārtību, kādā  tiek aizstātas apgrozībai der īgas euro banknotes un monētas. 
7.1.6  Likumprojekts nosaka kā rtību Latvijas Bankas mijiedarbīb ai ar skaidrās naudas apstrādātājiem. 
Proti, Latvijas Bankai ir tiesības noteikt: a) prasības euro ba nknošu un monētu apstrādei un 
laišanai otrreizējā apgrozībā; b) skaidrās naudas apstrādātāju reģistrācijas un darbības kontroles 
prasības un kārtību; un c) pārskatu par izmantotajām euro bankn ošu un monētu apstrādes 
iekārtām un ar tām apstrādāto eur o banknošu un monētu apjomu ie sniegšanas prasības. 
7.1.7  Visbeidzot, likumprojekts Latvijas Bankai nosaka tiesība s izteikt brīdinājumu vai piemērot soda 
naudu no 1 000 euro līdz 10 000 euro apmērā skaidrās naudas aps trādātājiem, kas pārkāpj 
prasības attiecībā uz: a) euro banknošu un monētu apstrādi un l aišanu otrreizējā apgrozībā; b) 
skaidrās naudas apstrādātāju reģistrāciju; vai c) pārskatu par izmantotajām euro banknošu un 
monētu apstrādes iekārtām un ar  tām apstrādāto euro banknošu un  monētu apjomu iesniegšanu. 
Tiesības piemērot sankcijas skaidrās naudas apstrādātājiem ir j aunas tiesības, jo tās nav 
paredzētas spēkā esošajā tiesiskajā regulējumā. Šādas sankciju piemērošanas tiesības atbilst 
Regulai (EK) Nr. 1338/2001 un Eiropas Parlamenta un Padomes Reg ulai (ES) Nr. 1210/201037. 
Paredzēts, ka lēmumus par šo sankciju piemērošanu pieņems Latvi jas Bankas padomes izveidota 
komiteja.  
7.2 Īpaši apsv ērumi par likumprojekta noteikumiem par euro banknošu un mon ētu emisiju un apgroz ību 
7.2.1  ECB saprot, ka likumprojekta mērķis ir veicināt skaidrās  naudas pietiekamu pieejamību visā 
Latvijā. ECB atzinīgi vērtē mērķi stiprināt skaidrās naudas kā maksāšanas un vērtības uzkrāšanas 
līdzekļa, kas pieejams visām iedzīvotāju grupām, pozīcijas. Kā iepriekš norādījusi ECB, lai gan 
arvien vairāk tiek izmantoti elektroniskie maksājumu instrument i un skaidrās naudas izmantošana 
samazinās, kopumā skaidrā nauda joprojām ir vispāratzīts maksāš anas līdzeklis, kas nodrošina 
tūlītēju parādu nokārtošanu. Turklāt spēja maksāt skaidrā naudā  joprojām ir īpaši svarīga 
atsevišķām sabiedrības grupām, kuras dažādu leģitīmu iemeslu dē ļ izvēlas izmantot skaidro 
naudu, nevis citus maksāšanas līdzekļus, vai kuras nespēj izman tot digitālās tehnoloģijas. 
Skaidrajai naudai varētu būt sva rīga loma maksājumu sistēmu tra ucējumu gadījumā, lai gan var tikt 
ietekmētas arī skaidrās naudas iekārtas un citi pakalpojumu pun kti, jo tie ir atkarīgi no 
mijiedarbības ar konta turētājām iestādēm38. Ir svarīgi, ka visas dal ībvalstis veic attiecīgus 
pasākumus, lai nodrošinātu, ka k redītiestādes un filiāles, kas darbojas to teritorijā, nodrošina 
pienācīgu piekļuvi skaidrās naudas pakalpojumiem, lai veicinātu  nepārtrauktu skaidras naudas 
izmantošanu39.  
 
36   Padomes Regula (EK) Nr. 1338/2001 (2001. gada 28. jūnijs), a r kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro 
aizsardzībai pret viltošanu (OV L 181, 4.7.2001., 6. lpp.). 
37  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1210/2010 (2010 . gada 15. decembris) par euro monētu 
autentiskuma noteikšanu un rīko šanos ar apgrozībai nederīgām eu ro monētām (OV L 339, 22.12.2010., 1. lpp.). 
38  Sk. Atzinuma CON/2020/13 9.2.1. punktu.  
39  Sk. Atzinuma CON/2020/13 9.2.3. punktu.  
ECB-PUBLIC  
21 Ņemot vērā iepriekš minēto, ECB vēlas ierosināt precizējumu lik umprojektā, skaidri norādot, ka 
Latvijas Banka sadarbībā ar ska idrās naudas apritē iesaistītaji em tiesību subjektiem Latvijā 
izstrādās un īstenos pasākumus, lai nodrošinātu, ka Latvijā apg rozībā ir pietiekams euro skaidrās 
naudas daudzums40. Attiecībā uz noteikumu, ar kuru Latvijas Bankai tiek uzdots s agatavot 
pārskatu par skaidrās naudas apgroz ību un pieejamību Latvijā, E CB saprot, ka šā pārskata 
sagatavošana ir regulāra/ilgstoša darbība, un iesaka to precizē t likumprojektā, iekļaujot sīkāku 
informāciju par pārskata sagatavošanas intervāliem.  
7.2.2  Likumprojekta formulējums jāpastiprina41, lai to saskaņotu ar Eiropas Centrālās bankas Lēmuma 
ECB/2013/1042 3. panta 3. punkta a) apakšpunktu, jo šis tiesību akts nepared z rīcības brīvību 
gadījumos, kuros NCB zina vai tām ir pietiekams iemesls uzskatī t, ka īstas euro banknotes ir tīši 
bojātas, tām jāatsakās apmainīt euro banknotes un jāietur tās, lai izvairītos no šādu euro banknošu 
atgriešanās apgrozībā vai lai novērstu to, ka iesniedzējs tās p iedāvā apmaiņai citā NCB. Lēmumā 
ECB/2013/10 noteikts, ka vienīgais  izņēmums no šī pienākuma ir tad, ja iesniedzēja labticība ir 
zināma vai pierādāma. ECB saprot, ka šis likumprojekta noteikum s43 attiecas tikai uz noteikumiem, 
kas piemērojami nederīgu un bojātu banknošu apmaiņai. Būtu jāno drošina, ka visi lēmumi par 
bojātu vai nederīgu banknošu aizstāšanu, kuru pieņemšanas tiesī bas likumprojekts paredz Latvijas 
Bankas norīkotai komitejai, tiek pieņemti saskaņā ar Savienības , t. sk. ECB, tiesību aktiem, jo īpaši 
Lēmumu ECB/2013/10.   
7.2.3  Attiecībā uz euro banknoš u reprodukciju ECB vēlas vērst uzmanību uz to, ka 2020. gada beigās 
Lēmums ECB/2013/10 tika grozīts. Saskaņā ar attiecīgajiem grozī jumiem būtu jāatjaunina 
likumprojekta formulējums, lai nodrošinātu, ka tas atbilst Lēmu mam ECB/2013/10, piem., ECB 
nevis apstiprina euro banknošu reprodukcijas likumību, bet gan piekrīt noteikt atbrīvojumu euro 
banknotes reprodukcijai, pamatojoties uz analīzes rezultātiem. Turklāt ECB saprot, ka prasības un 
kārtību, kādā tiks veikta banknošu un monētu ar viltojuma pazīm ēm pieņemšana un identifikācija44 
noteiks Latvijas Banka atbilstoši Savienības, t. sk. ECB, tiesī bu aktiem. Turklāt būtu jāprecizē 
kompetence noteikt atbrīvojumu reprodukcijai saskaņā ar Lēmuma ECB/2013/10 2. panta 
5. punktu, lai ņemtu vērā gadīju mus, kuros reprodukcija nav izg atavota Latvijas teritorijā.  
7.2.4  Attiecībā uz Latvijas Ba nkas tiesībām aizstāt apgrozībai  derīgas euro banknotes un monētas ECB 
saprot, ka šā noteikuma mērķis nav radīt jebkurai personai abso lūtas tiesības pieprasīt un saņemt 
jebkādas nominālvērtības, un iero sina šo interpretāciju atspogu ļot likumprojektā.   
7.2.5  Attiecībā uz likumprojekta noteikumiem par Latvijas Bank as mijiedarbību ar skaidrās naudas 
apstrādātājiem ECB saprot, ka prasības euro banknošu un monētu apstrādei un atkārtotai laišanai 
apgrozībā, kā arī pārskatu iesniegšanai par izmantotajām euro b anknošu un monētu apstrādes 
iekārtām un ar tām apstrādāto euro banknošu un monētu apjomu no teiks Latvijas Banka atbilstoši 
Savienības, t. sk. ECB, tiesību aktiem. 
 
40  Sk. likumprojekta 38. pant a piektās daļas 3. punktu. 
41  Sk. likumprojekta 39. panta pirmo daļu. 
42  Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2013/10 (2013. gada 19. a prīlis) par euro banknoš u nominālvērtībām, 
parametriem, atveidošanu, apmai ņu un izņemšanu no apgrozības (O V L 118, 25.3.2003., 37. lpp.).  
43  Sk. likumprojekta 39. pantu. 
44  Sk. likumprojekta 40 . panta ceturto daļu. 
ECB-PUBLIC  
22 7.2.6  Visbeidzot, ECB atzinīgi vērtē jaunās Latvijas Bankas ti esības piemērot sankcijas par iespējamiem 
skaidras naudas apstrādātāju pārkāpumiem, kas pārkāpj prasības attiecībā uz: 1) euro banknošu 
un monētu apstrādi un laišanu otrreizējā apgrozībā; 2) skaidrās  naudas apstrādātāju reģistrāciju; 
vai 3) pārskatu par izmantotajām euro banknošu un monētu apstrā des iekārtām un ar tām 
apstrādāto euro banknošu un m onētu apjomu iesniegšanu. 
 
8.  Statistika  
8.1  Likumprojekta noteikumu par statistiku m ērķis 
8.1.1  Uzdevums vākt statistiku pašlaik uzticēts gan Latvijas B ankai, gan FKTK. Lai gan uz Latvijas 
Banku neattiecas Statistikas likums, FKTK pašlaik noteikta par vienu no statistikas iestādēm, uz 
kuru attiecas Statistikas likuma prasības. Pēc FKTK pievienošan as Latvijas Bankai uz līdz šim 
FKTK vākto statistiku neattieksies Statistikas likums. Tāpēc li kumprojektā paredzēts visaptverošs 
statistikas regulējums, kas atb ilst abu Eiropas līmeņa statisti kas sistēmu pamatprincipiem – ECBS 
sistēmai un Eiropas Statistikas sistēmai, ko veido Eurostat un dalībvalstu statistikas iestādes.  
8.1.2  Ar likumprojektu noteikt s, ka Latvijas Bankai vāc, glabā  un apstrādā statistiskos datus, izstrādā, 
apkopo, analizē un izplata statistisko informāciju, lai nodroši nātu tās uzdevumu izpildi, tai skaitā 
atbalstītu ECB darbību ECBS uzdevumu izpildei un kredītiestāžu uzraudzībai nepieciešamās 
statistiskās informācijas sagatavošanā un atbalstītu Savienības  institūcijas un struktūras, kuru 
kompetencē ir finanšu tirgus dalībnieku un finanšu tirgu un inf rastruktūras uzraudzība, 
noregulējuma piemērošana, kompensāciju izmaksas sistēmu nodroši nāšana vai finanšu sistēmas 
stabilitātes veicināšana. 
8.1.3  Likumprojekts tāpat paredz , ka Latvijas Banka nosaka sta tistisko datu sagatavošanas un 
iesniegšanas prasības un kārtību, iesniegšanas termiņu, kā arī personas, kurām ir pienākums 
iesniegt statistiskos datus (t. i . statistisko datu sniedzējus)  attiecībā uz monetāro un finanšu 
statistiku, banknošu un monētu statistiku, maksājumu un maksāju mu sistēmu statistiku, ārējo 
statistiku (t. sk. maksājumu bilances un starptautisko investīc iju bilances statistiku), finanšu kontu 
statistiku, noregulējuma un kompen sāciju izmaksas sistēmu stati stiku, finanšu stabilitātes statistiku 
un uzraudzības statistiku, kā arī  citu statistiku, kas nepiecie šama Latvijas Bankas uzdevumu 
izpildes nodrošināšanai. 
8.1.4  Likumprojekts nosaka, ka Latvijas Banka statistiskos dat us iegūst tieši no statistisko datu 
sniedzējiem vai netieši no administratīvajiem datu avotiem (reģ istriem, datubāzēm, informācijas 
sistēmām un citiem informācijas avotiem). Pēc Latvijas Bankas p amatota pieprasījuma 
administratīvo datu avota turētājam ir pienākums bez maksas sni egt statistiskos datus Latvijas 
Bankai. 
8.1.5  Likumprojektā noteikts, k a Latvijas Banka statistiskos d atus izmanto tikai savu likumprojektā 
noteikto uzdevumu izpildei. Ar likumprojektu tiek noteikts, ka Latvijas Banka fizisko personu datus 
nekavējoties pēc to saņemšanas, pārbaudes un savienošanas ar ci tiem statistiskajiem datiem 
anonimizē, izņemot gadījumus, kuros  fizisko personu dati joproj ām nepieciešami Latvijas Bankas 
uzdevumu veikšanai nepieciešamās statistiskās informācijas nodr ošināšanai, un identificējošos 
datus glabā šķirti no anonimizētajiem statistiskajiem datiem. 
ECB-PUBLIC  
23 8.1.6  Likumprojektā noteikts, k a statistisko datu glabāšanas i lgumu nosaka Latvijas Banka. Latvijas 
Banka veic pasākumus, lai novērstu neatļautu piekļuvi statistis kajiem datiem, to sagrozīšanu vai 
izplatīšanu, kā arī nejaušu vai neatļautu iznīcināšanu. 
8.1.7  Likumprojekts statistisko s datus, kuri netieši ļauj iden tificēt statistikas datu sniedzēju vai jebkuru 
citu personu, ļauj izmantot pētniecības vai analīzes vajadzībām , lai izstrādātu konceptuālus 
priekšlikumus vai veiktu ietekmes novērtējumus.  
8.1.8  Likumprojekts dod tiesības Latvijas Bankai atļaut noteik ta veidu statistisko datu apmaiņu 
atgriezeniskās saiknes ietvaros,  kā noteikts Eiropas Centrālās bankas Regulā 2016/867 
(ECB/2016/13)45. Pašlaik nacionālais tiesiskais regulējums neļauj kredītiestād ēm, kas Latvijas 
Bankai sniedz attiecīgos kredītu mikrodatus, izmantot Regulas 2 016/867 (ECB/2016/13) sniegtās 
priekšrocības, AnaCredit projekta vajadzībām saņemot kredītu mi krodatus no citu dalībvalstu 
statistisko datu sniedzējiem. Likumprojekts Latvijas Bankai dod  tiesības noteikt kārtību, kādā tiek 
īstenota datu apmaiņa ar kredītu mikrodatu sniedzējiem, kas pie ejama AnaCredit atgriezeniskās 
saiknes ietvaros.  
8.1.9  Likumprojektā noteiktas s ankcijas, ko Latvijas Banka ir tiesīga piemērot par statistisko datu 
sniegšanas, izmantošanas un aizs ardzības pārkāpumiem, kā arī šo  sankciju piemērošanas 
procesuālie noteikumi. Likumproje ktā skaidri noteikts, ka šīs s ankciju piemērošanas pilnvaras 
neierobežo ECB tiesības piemērot  sankcijas saskaņā ar tieši pie mērojamiem Savienības, t. sk. 
ECB, tiesību aktiem. Likumprojektā noteiktais sankciju režīms a ttiecas tikai uz sankcijām, ko 
Latvijas Banka var piemērot par tādiem prasību pārkāpumiem stat istikas jomā, uz kuriem 
neattiecas Savienības, t. sk. ECB , tiesību akti. Paskaidrojuma rakstā sīkāk precizēts, ka sankcijas 
par pārkāpumiem saistībā ar uzraudzības statistiskajiem datiem tiks piemērotas saskaņā ar to 
nozaru tiesību aktu prasībām, kas regulē attiecīgo finanšu tirg u dalībnieku darbību. Lēmumu 
pieņemšanu par sankciju piemērošanu statistikas jomā var deleģē t Latvijas Bankas Padomes 
izveidotai komitejai.  
8.2  Īpaši apsv ērumi par likumprojekta noteikumiem statistikas jom ā 
8.2.1  ECB saprot, ka Latvijas Banka nosaka prasības un kārtību  statistisko datu sagatavošanai un 
iesniegšanai, iesniegšanas termiņus un statistisko datu sniedzē jus, neierobežojot ECB regulatīvās 
pilnvaras saskaņā ar ES tiesību aktu pārākuma principu.  
8.2.2  Attiecībā uz Latvijas Bank as tiesībām noteikt statistisk o datu glabāšanas ilgumu iestāde, kura lūdz 
atzinumu, tiek aicināta sekot nor isēm ECBS līmenī, jo vēl nav p ieņemts lēmums par statistisko datu 
glabāšanas ilgumu. ECB saprot, ka saskaņā ar ES tiesību aktu pā rākuma principu Latvijas Bankas 
noteiktais statistisko datu glabā šanas ilgums nedrīkst būt īsāk s par ECB noteikto periodu.  
 
45  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) 2016/867 (2016. gada 18.  maijs) par kredītu un kredītriska mikrodatu 
vākšanu (ECB/2016/13) (OV L 144, 1.6.2016., 44. lpp.). 
ECB-PUBLIC  
24 8.2.3  Attiecībā uz Latvijas Bankas pienākumu veikt pasākumus, lai novērstu neatļautu piekļuvi 
statistiskajiem datiem, to sagrozīšanu vai izplatīšanu, kā arī nejaušu iznīcināšanu, ECB saprot, ka 
tas tiks veikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2533/9846 8. panta 3. punktu.  
8.2.4  Attiecībā uz statistisko datu, kas ļauj netieši identifi cēt statistisko datu sniedzēju vai jebkuru citu 
personu, izmantošanu pētniecības nolūkos, attiecīgie Regulas (E K) Nr. 2533/98 noteikumi piešķir 
šādu piekļuvi tikai zinātniskās pētniecības struktūrām un ar in formācijas sniedzējas iestādes 
nepārprotamu iepriekšēju piekrišanu. ECB saprot, ka Latvijas Ba nkas procedūras, kas jānosaka 
attiecībā uz piekļuvi šādiem statistiskajiem datiem zinātniskās  pētniecības nolūkos, tiks saskaņotas 
ar Regulas (EK) Nr. 2533/98 8. panta 1. punkta c) apakšpunktu. 
8.2.5  ECB atzinīgi vērtē to, ka likumprojekts Latvijas Bankai piešķir tiesības atļaut noteikta veida 
statistisko datu apmaiņu atgriezeniskās saiknes ietvaros, kas n oteikta Regulā 2016/867 
(ECB/2016/13). ECB saprot, ka šād as apmaiņas procedūras atbildī s minētās regulas 11. panta 
prasībām un attiecīgajiem Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādn es (ES) 2017/2335 
noteikumiem47. 
8.2.6  ECB atzinīgi vērtē likumprojekta noteikumus, kas Latvija s Bankai dod tiesības piemērot sankcijas 
par tādu statistisko datu sniegš anu, izmantošanu vai aizsardzīb u, kas pārkāpj statistiskās prasības, 
kuras nav ietvertas Savienības, t. sk. ECB, tiesību aktos. Tas vēl vairāk nostiprina statistikas 
pārskatu sniegšanas regulējumu. ECB izmanto šo iespēju, lai atz īmētu, ka NCB ir pienākums 
informēt ECB un apspriesties ar to par ECB sankciju procedūru p iemērošanu. Būtu jāapsver 
iespēja likumprojektā atspoguļot š o pienākumu sadarboties ECB s ankciju piemērošanā. 
 
9. Makrouzraudzības politika  
9.1  Likumprojekta noteikumu par makrouzraudz ības politiku m ērķis  
9.1.1  Latvijas Banka pašlaik ir makrouzraudzības iestāde, kas īsteno makrouzraudzības politiku 
koleģiālā sadarbībā ar FKTK un Finanšu ministriju, tajā skaitā savstarpēji izveidota sadarbības 
mehānisma ietvaros, izmantojot M akrouzraudzības padomes palīdzī bu. Finanšu ministrija kā 
finanšu sektora vadošā valsts pā rvaldes iestāde īsteno finanšu sektora politiku un izstrādā finanšu 
sektora normatīvās prasības. Pēc FKTK pievienošanas Latvijas Ba nkai Latvijas Banka pieņems 
makrouzraudzības politikas lēmumus sadarbībā ar Finanšu ministr iju, savukārt Finanšu ministrija 
turpinās īstenot finanšu sektora politiku.  
9.1.2  Likumprojekts nosaka, ka makrouzraudzības politikas galv enais mērķis ir veicināt finanšu sistēmas 
stabilitāti kopumā, tai skaitā stiprinot finanšu sistēmas notur ību pret satricinājumiem un ierobežojot 
sistēmisko risku veidošanos, tādējādi nodrošinot ilgtspējīgu fi nanšu sistēmas pienesumu 
tautsaimniecībai. Likumprojekts uzdod Latvijas Bankai gan notei kt, gan īstenot makrouzraudzības 
politiku. Nosakot un īstenojot m akrouzraudzības politiku, Latvi jas Banka: a) analizē un novērtē 
Latvijas finanšu sistēmas stabilitāti kopumā, kā arī identificē , monitorē un novērtē tās sistēmiskos 
riskus; b) sagatavo pārskatu par  finanšu stabilitāti, kurā ietv er finanšu sistēmas stabilitātes 
 
46  Padomes Regula (EK) Nr. 2533/ 98 (1998. gada 23. novembris) pa r statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas 
Centrālā banka (OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.). 
47  Eiropas Centrālās bankas Pam atnostādne (ES) 2017/2335 (2017. gada 23. novembris) par kredītu un kredītriska 
mikrodatu vākšanas procedūrām (E CB/2017/38) (OV L 333, 15.12.20 17., 66. lpp.). 
ECB-PUBLIC  
25 novērtējumu; un c) īsteno Eiropas Savienības un Latvijas normat īvajos aktos paredzētos 
makrouzraudzības politikas pasāk umus un piemēro regulējošās pra sības finanšu tirgum un tā 
dalībniekiem, lai mazinātu sist ēmiskos riskus un stiprinātu Lat vijas finanšu sistēmas noturību pret 
satricinājumiem. 
9.1.3  Nosakot un īstenojot makro uzraudzības politiku, Latvijas  Banka var izdot rekomendācijas par 
nepieciešamajiem pasākumiem finanšu sistēmas noturības pret sat ricinājumiem stiprināšanai un 
sistēmisko risku veidošanās ierobežošanai. Likumprojekts arī ļa uj Latvijas Bankai noteikt finanšu 
sistēmas ilgtspēju veicinošus p asākumus, kas paredzēti finanšu tirgus dalībniekiem un kuru mērķis 
ir ierobežot sistēmisko risku ve idošanos, kā arī stiprināt fina nšu sistēmas noturību pret 
satricinājumiem.   
9.2  Īpaši apsv ērumi par likumprojekta noteikumiem par makrouzraudz ības politiku 
9.2.1 ECB atzinīgi vērtē Latvija s Bankas makrouzraudzības pilnv aru precizēšanu. Latvijas Banka kā 
nacionālā makrouzraudzības iestāde jau ir atbildīga par Latvija s finanšu sistēmas vispārējās 
attīstības monitorēšanu un identif icē un novērtē iespējamos sis tēmiskos riskus finanšu stabilitātei, 
analizē finanšu iestāžu noturību pret šiem riskiem un iesaka un  palīdz ieviest vajadzīgos 
makrouzraudzības pasākumus finanšu stabilitātes veicināšanai. A r likumprojektu Latvijas Bankai 
nav noteikti jauni uzdevumi šajā jomā, bet gan precizētas Latvi jas Bankas makrouzraudzības 
pilnvaras. Turklāt pēc FKTK pievienošanas Latvijas Bankai tā kļ ūst par norīkoto nacionālo iestādi, 
kas atbild par Savienības līmenī  saskaņotu makrouzraudzības pas ākumu īstenošanu, piem., 
pretciklisko kapitāla rezervju un sistēmiskā riska rezervju not eikšanu. Līdz ar to nav nepieciešams 
novērtēt, vai jaunu uzdevumu uztic ēšana NCB atbilst monetārās f inansēšanas aizliegumam. 
9.2.2  Raugoties no finanšu stab ilitātes viedokļa, ECB atzinīgi  vērtē uz aizņēmējiem vērsto pasākumu 
tiesiskā regulējuma ieviešanu visās euro zonas valstīs48. Daži makrouzraudzības instrumentu 
piemēri, uz kuriem neattiecas Savienības tiesiskais regulējums un kurus tādējādi var piemērot tikai 
tad, ja īpašs juridiskais pamats noteikts nacionālajos tiesību aktos, ietver nodevu par nestabilu 
finansējumu, kredītu un noguldījumu atlikuma proporciju un uz a izņēmējiem vērstos pasākumus, 
piem., kredīta/nodrošinājuma vērtības attiecību, kredīta/ienāku mu attiecību, kredīta maksimālā 
ilguma ierobežojumus, p rasības, kas saistītas ar kredīta atmaks as aprēķināšanas metodi, un citus 
instrumentus, kuru mērķis ir aiz sargāt finanšu sistēmas stabili tāti kopumā, stiprināt tās noturību, kā 
arī novērst un mazināt sistēmiskos riskus49. 
9.2.3  Likumprojektā nav precizē ts visaptverošs makrouzraudzība s instrumentu komplekts. ECB saprot, 
ka FKTK makrouzraudzības pasākumus veikusi, pamatojoties uz Kre dītiestāžu likuma 34.2 panta 
ceturto daļu un 55. pantu, un ka Latvijas Banka kā visu FKTK ti esību un pienākumu pārņēmēja 
spēs veikt šādus pasākumus nākotnē. Turklāt likumprojekta 46. p anta pirmās daļas 3) punkts dod 
Latvijas Bankai tiesības piemērot regulējošās prasības finanšu tirgum un tā dalībniekiem, lai 
mazinātu sistēmiskos riskus un stiprinātu Latvijas finanšu sist ēmas noturību pret satricinājumiem. 
 
48  Sk. Atzinuma CON/2017/11 2.3. punktu un ECB Padomes 2016. gad a 15. decembra paziņojumu par 
makrouzraudzības politiku, kas p ieejams ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu . 
49  Sk. Atzinuma CON/2020/10 3.11. punktu, Eiropas Sistēmisko ris ku kolēģijas Ieteikumu ESRK/2013/1 (2013. gada 
4. aprīlis) par makrouzraudzības politikas vidēja termiņa mērķi em un instrumentiem (OV C 170, 15.6.2013., 1. lpp.) 
un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas rokasgrāmatu par makrouzr audzības politikas īstenošanu banku sektorā, kas 
pieejama ESRK interneta vietnē www.esrb.europa.eu . 
ECB-PUBLIC  
26 Šajā sakarā, dodot Latvijas Bank ai tiesības piemērot šādas regu lējošās prasības finanšu tirgum un 
tā dalībniekiem, Latvijas Banka ir pietiekami elastīga, lai efe ktīvi noteiktu un īstenotu 
makrouzraudzības politiku. 
 
Šo atzinumu publicēs ECB interneta vietnē.   
 
Frankfurtē pie Mainas , 2021. gada 26. februārī 
 
[parakstīts] 
 ECB prezidente 
Christine LAGARDE