[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 9.3.2010 COM(2010) 91 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI Turpmāki pasākumi saistībā ar Padomes 2010. gada 16 . februāra Lēmumu, ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI Turpmāki pasākumi saistībā ar Padomes 2010. gada 16 . februāra Lēmumu, ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu 1. Ievads Komisija, pamatojoties uz " 2010. gada marta ziņojumu par Grieķijas stabilitātes un izaugsmes programmas īstenošanu un papildu pasākumiem ", izvērtē Grieķijas iestāžu līdzšinējos lēmumus, kas pieņemti, lai sasniegtu 2010. gada budžeta mērķi atbilstīgi Padomes 2010. gada 16. februāra lēmumam. Ziņojumu, kas paredzēts Padomes lēmuma 4. panta 1. punktā, Grieķija nosūtīja 2010. gada 8. martā, t.i., nedēļu pirms termiņa beigām. Tas attiecas ne vien uz fiskālajiem pasākumiem, kuru mērķis ir 2010. gadā samazināt valsts budžeta deficīta attiecību, bet arī uz stabilitātes programmā paredzētajām strukturālajām reformām. Tā kā Grieķijas iestādes 2010. gada martā iesniedza ziņojumu, Komisijas dienesti organizēja tehnisko misiju Atēnās, kura ilga no 2010. gada 22. februāra līdz 24. februārim un kurā piedalījās arī ECB un SVF pārstāvji. Tās dalībnieki tikās ar Grieķijas iestādēm, lai apspriestu stabilitātes programmas īstenošanas gaitu un atbilstīgi Padomes lēmumam veicamos pasākumus. Vēl viena misija komisāra Rēna vadībā notika 2010. gada 1. martā. 2. pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra ― pasākumi, lai risinātu finanšu krīzes problēmas Grieķijā Daudzu ES valstu kopbudžeta deficīts patlaban pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP. Uz bieži vien ievērojamo deficīta pieaugumu, kā arī uz parāda attīstību ir jāraugās nepieredzētās vispasaules finanšu krīzes un ekonomikas lejupslīdes kontekstā. Lai gan valsts finanšu stāvokļa pašreizējā pasliktināšanās Grieķijā jāskata tādā pašā kontekstā, liela fiskālā nelīdzsvarotība ir ilgusi jau daudzus gadus, neraugoties uz ekonomiskās aktivitātes uzplaukumu līdz pat 2008. gadam, un tas liek domāt, ka situācijas cēloņi ir strukturāli. Budžeta deficīts atspoguļo nepietiekamu valsts izdevumu kontroli, savukārt ieņēmumu prognozes sistemātiski ir pārlieku optimistiskas. Fiskālās politikas rezultātā ārējā nelīdzsvarotība vēl vairāk pastiprinājās un ieilga konkurētspējas samazināšanās. Turklāt savlaicīgu un efektīvu ieņēmumu un izdevumu kontroli ir kavējuši arī ar Grieķijas valsts kontu uzskaiti saistītie strukturālie un endēmiskie trūkumi. Lielā valsts budžeta deficīta rezultātā valsts parāda attiecība ir viena no lielākajām ES; tā patlaban būtiski pārsniedz 100 % no IKP un turpina strauji palielinās. Komisija 2010. gada 3. februārī pieņēma priekšlikumu Padomes lēmumam atbilstīgi Līguma par ES darbību (LESD) 126. panta 9. punktam, lai pieprasītu Grieķijai veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kas uzskatāmi par nepieciešamiem pārmērīga budžeta deficīta novēršanai[1][2]. Vienlaikus Komisija saskaņā ar LESD 121. panta 4. punktu iesniedza projektu Padomes ieteikumam, lai izbeigtu neatbilstību ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm Grieķijā un novērstu risku, kas apdraud ekonomikas un monetārās savienības pareizu darbību[3], un projektu Padomes atzinumam par atjaunināto Grieķijas stabilitātes programmu[4]. 2010. gada 11. februārī Eiropas Padome aicināja ECOFIN padomi pieņemt Komisijas ierosinātos dokumentus un mudināja Komisiju, sadarbojoties ar ECB un balstoties uz SVF pieredzi un zināšanām, cieši uzraudzīt Padomes lēmuma un ieteikuma īstenošanu[5]. 2010. gada 16. februārī ECOFIN padome pieņēma minēto lēmumu, ieteikumu un atzinumu[6]. Padome pieprasīja, lai Grieķija " pēc iespējas drīzāk un vēlākais līdz 2012. gadam novērš pašreizējo pārmērīgo budžeta deficītu. ", un sniedza norādes pārmērīga budžeta deficīta novēršanas plānam 2010. līdz 2012. gadam (1. pants). Pamatojoties uz Grieķijas stabilitātes programmu, Padomes lēmumā bija iekļauts sīki izstrādāts saraksts ar steidzamiem fiskālajiem pasākumiem, kas jāveic līdz 2010. gada 15. maijam (2. pants, A iedaļa), un citiem pasākumiem, kas jāpieņem līdz 2010. gada beigām (2. pants, C iedaļa), kā arī līdz 2012. gadam (2. pants, D iedaļa). Lēmumā Grieķija tika aicināta arī pieņemt virkni pasākumu saistībā ar statistikas datu apkopošanu un apstrādi (3. pants). Ņemot vērā to, ka ir īstenojušies vairāki ar Padomes lēmumā noteiktajiem deficīta un parāda maksimālajiem ierobežojumiem saistīti riski, Grieķijai tika noteikta prasība paziņot par papildu pasākumiem, lai nodrošinātu 2010. gada budžeta mērķa sasniegšanu. Saskaņā ar minēto lēmumu papildu pasākumiem jābūt galvenokārt orientētiem uz izdevumu samazināšanu, bet starp tiem var būt arī ieņēmumu palielināšanas pasākumi (2. pants, B iedaļa). Šie papildu pasākumi, kā arī informācija par fiskālo pasākumu īstenošanu 2010. gadā, jāapraksta ziņojumā, kurš jāiesniedz Padomei un Komisijai un jādara zināms atklātībai (4. panta 1. punkts). Saskaņā ar Padomes lēmumu (4. panta 4. punkts) Komisija var norādīt pasākumus, kas nepieciešami, lai īstenotu lēmumā paredzētās korekcijas pārmērīga budžeta deficīta novēršanai. 3. Pasākumi, ko Grieķija veikusi atbilstīgi Padomes lēmumam un lai īstenotu 2010. gada janvārī atjaunināto stabilitātes programmu Grieķijas stabilitātes programmas nesenākajā atjauninājumā, kuru iesniedza 2010. gada 15. janvārī, paredzētais budžeta mērķis ir 2010. gadā samazināt deficītu līdz 8,7 % no IKP salīdzinājumā ar 2009. gadu, kad pamatdeficīts bija sasniedzis 12,7 % no IKP. Programmā sīki izklāstīti fiskālās konsolidācijas pasākumi 2010. gadam, kas galvenokārt orientēti uz valsts ieņēmumu paaugstināšanu un mazākā mērā — uz valsts tēriņu mazināšanu. 2010. gada stabilitātes programmā plānoto nominālo fiskālo korekciju paredzēts sasniegt, kopējai ieņēmumu attiecībai pret IKP palielinoties par 2,6 procentu punktiem no IKP un kopējai izdevumu attiecībai pret IKP samazinoties par 1,4 procentu punktiem no IKP. 2010. gada 2. februārī Grieķija paziņoja vēl par vairākiem pasākumiem, kas papildina stabilitātes programmā paziņotos pasākumus un kuriem jāsamazina deficīts par gandrīz ½ % no IKP. Papildu pasākumos ietilpst pilnīga algu iesaldēšana publiskajā sektorā (rezultātā paredzēti papildu ietaupījumi 0,1 % apmērā no IKP) un vēl lielāka akcīzes nodokļu palielināšana degvielai (rezultātā paredzēti papildu ietaupījumi 0,3 % apmērā no IKP). Turklāt Grieķijas iestādes paskaidroja, ka valdība ir gatava nepieciešamības gadījumā paziņot un īstenot vēl citus pasākumus[7]. Padomes 2010. gada 16. februāra lēmumā (2. panta A iedaļā) pieprasīts, lai Grieķija līdz 2010. gada 15. maijam īstenotu " vairākus fiskālās konsolidācijas pasākumus, tostarp stabilitātes programmā izklāstītos" . Šie pasākumi ir saistīti gan ar valsts budžeta izdevumu samazināšanu, gan ieņēmumu palielināšanu. I pielikumā sniegts pārskats par šo pasākumu īstenošanu[8]. 4. Novērtējums par 2010. gada deficīta mērķi apdraudošajiem riskiem, kuri pastāvēja pirms nesenākajiem politiskajiem lēmumiem Pēc Komisijas domām, iemesls bažām ir iespējamās kavēšanās, 2010. gadā strikti īstenojot atjauninātajā programmā izklāstītos fiskālās konsolidācijas pasākumus[9]. Turklāt Komisija uzskata, ka arī programmā izklāstītā budžeta stratēģija ir pakļauta ievērojamiem negatīviem riskiem, jo izaugsmes pieņēmumi, uz kuriem pamatojas programmas galvenais makroekonomikas scenārijs, ir optimistiski[10]. Saskaņā ar Komisijas dienestu aplēsēm pastāv risks, ka novirzes no 2010. gada mērķdeficīta būs vismaz 1½ % apmērā no IKP[11]. Riska novērtējumā tika ņemti vērā šādi aspekti. 1. Saskaņā ar galveno makroekonomikas scenāriju, uz ko balstīta stabilitātes programma, 2010. gadā paredzama reālā IKP samazināšanās par 0,3 %. 2009. gadā IKP samazinājās par 2%, nevis par 1,2 %, kā tika lēsts programmā. Negaidīti sliktie 2009. gada rezultāti automātiski atstās negatīvu iespaidu uz reālā IKP izaugsmi 2010. gadā; pārnesums gada sākumā bija -0,9 %. Turklāt saskaņā ar pieejamajiem galvenajiem rādītājiem sagaidāms, ka saimnieciskā darbība 2010. gadā vēl pavājināsies. Šeit jāņem vērā vairāki faktori, jo īpaši nesenie notikumi finanšu tirgos un atbilstīgi restriktīvas fiskālās politikas īstenošana. Pat pieņemot, ka paši sliktākie gada ceturkšņa reālās izaugsmes rādītāji jau ir aiz muguras (lielākais saimnieciskās darbības sarukums bija vērojams 2009. gada 4. ceturksnī), sagaidāms, ka gada reālais IKP 2010. gadā turpinās samazināties vismaz par 2¼ %. Šis fakts jau pats par sevi būtiski ietekmēs valsts kontus. 2. Saskaņā ar stabilitātes programmu bija paredzēts, ka procentu izdevumi 2010. gadā salīdzinājumā ar 2009. gadu pieaugs par ¼ no procentu punkta. Pieejamā informācija par parāda struktūru un termiņu, kā arī par neseno parāda vērtspapīru emisiju procentu likmēm liecina, ka procentu izdevumu pieaugums pārsniegs oficiālās aplēses. 3. Nodokļu reformu uzsāks 2010. gada martā. Tas ir vērienīgs projekts, un papildu nodokļu ieņēmumi tā rezultātā sagaidāmi pēc gada 2. ceturkšņa beigām. Iestādes prognozē, ka nodokļu bāzes paplašināšana mājsaimniecībām un uzņēmumiem (ieviešot vienotu nodokļu skalu un atceļot atbrīvojumus no ienākuma nodokļa) palielinās nodokļu ieņēmumus aptuveni par ½ % no IKP. Komisija atbalsta šo pasākumu mērķus un uzskata, ka tie var veicināt nodokļu iekasēšanu, tomēr, ņemot vērā administratīvās nepilnības un iespējamās kavēšanās sākotnējos reformas posmos, aicina izmantot piesardzīgas aplēses, prognozējot nodokļu ieņēmumus. 4. Nodokļu reformas ietvaros valdība ir uzsākusi vairākus administratīvos pasākumus, kuru mērķis ir pastiprināt cīņu pret izvairīšanos no nodokļu un sociālo iemaksu maksāšanas un uzlabot situāciju saistībā ar iekasēšanu un normatīvo aktu ievērošanu. Valdība prognozē, ka, apkarojot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, valsts ieņēmumi jau 2010. gadā tiks palielināti vairāk kā par ½ % no IKP. Līdzīgi rezultāti gaidāmi arī, vēršoties pret izvairīšanos no sociālajām iemaksām. Ņemot vērā Grieķijas un citu ES dalībvalstu pieredzi un paturot prātā, ka šāda veida pasākumu gaidītajiem rezultātiem var būt vajadzīgs ilgāks laiks (jo īpaši recesijas laikā), Komisijas dienesti prognozē, ka pat tad, ja īstermiņā izdosies sasniegt pozitīvus rezultātus, tie varētu būt daudz mazāki par oficiāli prognozētajiem. 5. Grieķijas valdība ir izvirzījusi arī vērienīgu mērķi 2010. gadā paātrināt ES līdzekļu apguvi. Saskaņā ar valdības plāniem 2010. gada beigās struktūrfondu apguves apmēram jāsasniedz 15 % no 2007.-2013. gadā pieejamajiem līdzekļiem. Pamatojoties uz šo pieņēmumu, sagaidāms, ka ieņēmumi no struktūrfondiem 2010. gadā palielināsies vairāk kā par ½ % no IKP. Komisijas dienesti uzskata šo pieņēmumu par diezgan optimistisku. 5. pasākumi, kurus Grieķija paziņojusi pēc Padomes 16 . FEBRUāRA LēMUMA Kā norādīts Padomes 2010. gada 16. februāra lēmumā (2. panta B iedaļā), "ņemot vērā to, ka vairāki riski (…) ir īstenojušies", Grieķijai jāpaziņo papildu pasākumi. 2010. gada 3. martā Grieķijas iestādes ― pēc tam, kad bija apmainījušās viedokļiem ar Komisijas dienestiem, kā arī ar ECB un SVF, ― oficiāli paziņoja par vairākiem 2010. gadā īstenojamiem deficīta samazināšanas papildu pasākumiem, kuru apmērs ir 2 % no IKP (jeb 4,8 miljardi EUR) [12] . Papildu fiskālie pasākumi, par kuriem paziņots 3. martā, ir vērienīgi; tostarp paredzēts būtiski samazināt izdevumus, jo īpaši algas publiskā sektora darbiniekiem. Tas ir ļoti svarīgi, lai panāktu pastāvīgu fiskālās konsolidācijas efektu un atjaunotu konkurētspēju (II pielikums). Pasākumu klāstā, kuri darīti zināmi un izklāstīti ziņojumā, vienādās daļās pārstāvēti pastāvīgi ieņēmumu palielināšanas pasākumi (1 % no IKP jeb 2,4 miljardi euro) un pastāvīgi izdevumu samazināšanas pasākumi (1 % no IKP jeb 2,4 miljardi euro). Vairums pasākumu ir precīzi izklāstīti, sniedzot pietiekamu kvantitatīvo informāciju. Vienā dienā ar paziņojumu tika iesniegts arī likumprojekts, kurā iekļauti visi fiskālie papildpasākumi; parlaments to pieņēma 2010. gada 5. martā. Tajā bija iekļauti arī vairāki iepriekš paziņoti, bet vēl nepieņemti pasākumi. Daži pasākumi, kuri ir saistīti ar nodokļu likmju paaugstināšanu, stāsies spēkā 15. martā. 6. Secinājumi un turpmākie pasākumi Ir secināms, ka Grieķija īsteno Padomes 2010. gada 16. februāra lēmumu un Grieķijas stabilitātes programmā izklāstītos pasākumus. Saskaņā ar pieejamo informāciju 2010. gada 3. martā Grieķijas iestāžu paziņotie pasākumi, kurus parlaments pieņēma 5. martā un kuri iekļauti Komisijai 8. martā iesniegtajā ziņojumā, ir pietiekami, lai nodrošinātu Padomes 2010. gada 16. februāra lēmumā un stabilitātes programmā paredzēto 2010. gada budžeta mērķu izpildi. Minētā lēmuma 4. panta 2. punktā noteikts: " Vēlākais līdz 2010. gada 15. maijam Grieķija iesniedz Padomei un Komisijai un dara zināmu atklātībai ziņojumu, kurā izklāstīti politikas pasākumi, lai izpildītu šo lēmumu ." Līdz 15. maijam iesniedzamā ziņojuma saturam jāatbilst minētā lēmuma 4. panta 3. punkta prasībām, un tajā jābūt pilnībā sīki izklāstītiem fiskālās konsolidācijas pasākumiem, kas īstenojami 2010. gadā. Ziņojumā jābūt iekļautam arī sīki izstrādātam grafikam, saskaņā ar kuru īstenojami visi paziņotie pasākumi, kā arī jābūt norādītiem attiecīgo pasākumu sagatavošanas pasākumiem, kas veicami 2011. un 2012. gadā. Vēl paziņojumā jābūt iekļautiem datiem par valsts budžeta ikmēneša izpildi, budžeta izpildes datiem par sociālā nodrošinājuma, pašvaldību un ārpusbudžeta finansējumu gada gaitā, parāda vērtspapīru emisiju un atmaksāšanu, nodarbinātību publiskajā sektorā, nokavētiem maksājumiem un finansiālo situāciju valsts uzņēmumos. Pēc tam Grieķijai jāiesniedz un jāpublicē šādi ziņojumi katru ceturksni. Turklāt saskaņā ar Padomes 16. februāra ieteikumu atbilstīgi LESD 121. panta 4. punktam " Grieķiju lūdz ik ceturksni ziņot par pasākumiem, kurus tā īstenojusi, reaģējot uz šo ieteikumu, un par to strukturālo pasākumu termiņiem un īstenošanu, kas izklāstīti stabilitātes programmas 2010. gada janvāra atjauninājumā, kā noteikts 2010. gada 16. februāra lēmuma 4. panta 2. punktā ", tostarp par reformām ar mērķi palielināt ekonomikas konkurētspēju un reformām pensiju, veselības aprūpes, valsts pārvaldes, produktu tirgu darbības, darba tirgus, struktūrfondu līdzekļu apguves, finanšu nozares uzraudzības un statistikas jomās. Tāpēc salīdzinājumā ar šo ziņojumu, kurā Komisija, novērtējot pasākumus, ko Grieķija veikusi atbilstīgi Padomes 2010. gada 16. februāra lēmumam, ir galvenokārt pievērsusies fiskālajiem pasākumiem ar mērķi 2010. gadā nodrošināt valsts budžeta deficīta samazināšanos līdz 8,7 % no IKP, Komisijas pašlaik veiktā novērtējuma joma tiks pakāpeniski paplašināta, pievēršoties arī strukturālajām reformām un fiskālajiem plāniem 2011. un 2012. gadam. I PIELIKUMS. STEIDZAMI FISKĀLIE PASĀKUMI, KAS VEICAMI LĪDZ 2010. GADA 15. MAIJAM saskaņā ar Padomes 2010. gada 16. februāra lēmuma 2. panta A iedaļu Pasākums | Sekmes un citi komentāri | Izdevumi | "a) kamēr notiek apropriāciju pārdale starp iestādēm un racionalizējamo programmu izdevumu apzināšana, uz ārkārtas rezervi pārvieto 10 % no budžeta apropriācijām (izņemot algas un pensijas), kas valsts iestādēm paredzētas 2010. gada budžetā, tādējādi ļaujot panākt ievērojamu un pastāvīgu izdevumu samazinājumu;" | Ir parakstīts attiecīgs ministra lēmums, un pašlaik īsteno virkni administratīvu pasākumu tā izpildei. Vēl nav iespējams konstatēt, vai ir gūti kādi ietaupījumi no ārkārtas rezerves, un nekādi ietaupījumi no ārkārtas rezerves nav iekļauti stabilitātes programmas plānos. | "b) samazina algu izdevumus, tostarp iesaldējot nominālās algas (valdības un pašvaldību iestādēs, valsts aģentūrās un citās valsts iestādēs) un darbinieku skaitu; 2010. gadā nepieņem jaunus darbiniekus un atceļ vakances vispārējā valsts sektorā, tostarp pagaidu līgumus; jo īpaši neaizvieto ierēdņus, kuri pensionējas;" | Ministru Padome ir pieņēmusi lēmumu iesaldēt algas publiskajā sektorā, kas pārsniedz noteiktu līmeni (pēc tam pieņēma lēmumu, ar kuru iesaldēja visas algas, sk. turpmāk), lēmumu iesaldēt jaunu darbinieku pieņemšanu un samazināt pagaidu nodarbinātības programmas. Ir pieņemti stingrāki noteikumi par virsstundu darbu un ceļa izdevumiem. Parlaments attiecīgu likumu pieņēma 5. martā, un to ar atpakaļejošu datumu piemēro no 2010. gada 1. janvāra. Tomēr, kā plānots stabilitātes programmā, darbā pieņemšanas iesaldēšana neattiecas uz drošības darbiniekiem, medmāsām un skolotājiem. | "c) samazina īpašos pabalstus, kurus valsts iestādēs maksā ierēdņiem (tostarp no ārpusbudžeta kontiem), tādējādi samazinot atalgojuma kopapjomu vispārējā valsts sektorā, veicot to kā pirmo soli algu sistēmas uzlabošanā un atalgojuma sistēmas racionalizēšanā valsts sektorā;" | Ministru Padome pieņēma lēmumu, ar kuru par 10 % tiek samazināti pabalsti (izņemot ģimenes pabalstus un bērnu pabalstus). Parlaments attiecīgu likumu (ieskaitot papildu samazinājumu par 2 %, par ko paziņoja 3. martā) pieņēma 5. martā, un to ar atpakaļejošu datumu piemēro no 1. janvāra. | "d) pieņem nominālus sociālā nodrošinājuma maksājumu samazinājumus, tostarp veicot pasākumus pabalstu un pabalsta tiesību indeksācijas ierobežošanai;" | 2010. gada martā iesaldēja pensijas un samazināja valsts finansējumu sociālajam nodrošinājumam, un šos pasākumus ar atpakaļejošu datumu piemēro no 1. janvāra. | Ieņēmumi | "e) ievieš progresīva nodokļa sistēmu visiem ienākumu avotiem un horizontāli vienādotu režīmu attiecībā uz ienākumiem, kas gūti no darba un pamatlīdzekļiem;" | Ministru Padome ir pieņēmusi visaptverošu nodokļu reformu; gaidāms, ka Parlaments attiecīgu likumu pieņems 2010. gada martā un ka to ar atpakaļejošu datumu piemēros no 1. janvāra. Ir palielināti mantojuma un novēlējumu nodokļi, jo Parlaments 2010. gada janvārī pieņēma likumu par progresīva nodokļa sistēmu. | "f) atceļ visus nodokļu sistēmā paredzētos atbrīvojumus un noteikumus par autonomo nodokļu piemērošanu, tostarp ienākumus no ierēdņiem izmaksātajiem īpašajiem pabalstiem;" | "g) ievieš uz aprēķinu pamata noteiktus nodokļus pašnodarbinātām personām;" | "h) ievieš pastāvīgas nodevas ēkām un palielina nekustamā īpašuma nodokļa likmes salīdzinājumā ar 2009. gada 31. decembrī spēkā esošajām likmēm;" | "i) palielina tabakas izstrādājumu, alkoholisko dzērienu un degvielas akcīzes nodokļa likmes salīdzinājumā ar 2009. gada 31. decembrī spēkā esošajām likmēm;" | Parlaments attiecīgo likumu pieņēma un ieviesa 2010. gada janvārī. Attiecīgās nodokļa likmes paaugstināja divreiz — februāra sākumā un marta sākumā (sk. turpmāk). | "j) sīki izklāsta un līdz 2010. gada marta beigām īsteno pašreiz plānotās nodokļu sistēmas reformas, vienlaikus izmantojot iespējamos efektivitātes ieguvumus budžeta deficīta turpmākai samazināšanai." | Sk. e) līdz h) punktu. | II PIELIKUMS. KOPSAVILKUMS PAR CITIEM FISKĀLAJIEM PASĀKUMIEM, KO IZZIŅOJA 2010. GADA 3. MARTĀ Miljoni EUR | % no IKP | Piezīmes | (Grieķijas paziņotais rādītājs) | Ieņēmumi | PNV likmes palielināšana (no 4,5 %, 9 % un 19 % līdz attiecīgi 5 %, 10 % un 21 %). | 1300 | 0,5 % | Kopējie ieņēmumi no PVN 2009. gadā bija aptuveni 6,9 % no IKP (jeb 16,5 miljardi euro). Grieķijas aplēses šķiet pamatotas, ar nosacījumu, ka pasākums stājas spēkā 15. martā. Šā pasākuma ietekme uz budžetu visa gada laikā varētu būt ¾ % no IKP. Tomēr ieguvumi varētu būt mazāki par gaidītajiem tādu iemeslu dēļ kā nodokļu bāzes izmaiņas (saistībā ar iekšzemes pieprasījuma samazināšanos) un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas. | Akcīzes nodokļa palielinājumi (papildus tiem, par ko Parlaments jau ir nobalsojis). | 1100 | 0,5 % | Grieķijas iestādes jau ir palielinājušas akcīzes nodokļus, kā norādīts stabilitātes programmā un paziņots 2. februārī. | i) Akcīzes nodokļa palielināšana benzīnam par 0,08 euro (cenas palielinājums par aptuveni 0,10 euro) un dīzeļdegvielai par 0,03 euro (cenas palielinājums par aptuveni 0,04 euro). | 450 | 0,2 % | Akcīzes nodokļa palielināšana degvielas produktiem tuvina degvielas gala cenu ES vidējam rādītājam, un tas nozīmē, ka ieņēmumi no akcīzes nodokļa degvielai varētu palielināties par aptuveni 10 %. Akcīzes nodokļa palielinājums (līdzīgs kumulētajam palielinājumam, par ko paziņoja 2. februārī un 3. martā) tika īstenots 2009. gadā, un tā rezultātā ieņēmumi palielinājās par aptuveni 20 %. Plānotie ieguvumi ir salīdzināmi ar ieguvumiem no akcīzes nodokļu palielināšanas degvielai 2009. gadā, un domājams, ka tos izdosies sasniegt. Tomēr ietekmi, kādu uz nodokļu ieņēmumiem var radīt iekšzemes pieprasījuma samazinājums, nedrīkst novērtēt par zemu. | (ii) Akcīzes nodokļa palielināšana (a) cigaretēm no 63 % līdz 65 % un (b) alkoholiskajiem dzērieniem par 20 % (palielinājums par 1,20 euro par pudeli un par 0,60 euro ouzo un tsipouro). | 300 | 0,1 % | a) Nesen ir palielināts akcīzes nodoklis tabakai no 57,5 % līdz 63 %. Priekšlikumu Parlamentam iesniedza janvārī, un lēš, ka 2010. gadā tas dotu ieņēmumus aptuveni 0,1 % apmērā no IKP. 3. martā paziņoja par vēl vienu akcīzes nodokļa palielinājumu tabakai no 63 % līdz 65 % (aptuveni puse no iepriekšējā palielinājuma); paredzams, ka tas dos papildu ieņēmumus aptuveni 0,05 % apmērā no IKP, un domājams, ka to izdosies sasniegt. b) Lēš, ka nesenais akcīzes nodokļa palielinājums alkoholam (par 0,9 euro par pudeli un 0,45 euro tradicionālajiem dzērieniem), par ko priekšlikumu Parlamentam iesniedza janvārī, 2010. gadā dos ieņēmumus aptuveni 0,03 % apmērā no IKP. Paredzams, ka akcīzes nodokļa papildu palielinājums, par ko paziņoja 3. martā (1,2 euro par pudeli un 0,6 euro tradicionālajiem dzērieniem) dos papildu ieņēmumus 0,05 % apmērā no IKP, un domājams, ka to izdosies sasniegt. Tomēr jānorāda, ka tabakas izstrādājumu un alkoholisko dzērienu gala cenas pieaugums var ievērojami ietekmēt pieprasījumu (kā arī izvairīšanos no nodokļu maksāšanas), tāpēc ieņēmumi var izrādīties mazāki, nekā gaidīts. | iii) Akcīzes nodokļa ieviešana elektroenerģijai (2,5 euro/MWh rūpnieciskajiem patērētājiem un 5 euro/MWh mājsaimniecībām, izņemot elektroenerģiju, kas iegūta no atjaunojamiem resursiem) un akcīzes nodokļa atbrīvojuma atcelšana Valsts enerģētikas uzņēmuma izmantotajai dīzeļdegvielai. | 250 | 0,1 % | Paredzams, ka jaunais akcīzes nodoklis elektroenerģijai dos ieņēmumus aptuveni 0,1 % apmērā no IKP. Nodokli iekasēs, izmantojot rēķinus par elektroenerģiju, tāpēc šķiet droši, ka šo pasākumu izdosies īstenot. Prognozē, ka elektroenerģijas patēriņš Grieķijā 2010. gadā sasniegs 67 175 GWh. Prognozētā ietekme uz budžetu šķiet reāla. | iv) Akcīzes nodokļa palielināšana luksusa precēm (automobiļiem, kuru vērtībā pārsniedz 35 000 euro, jahtām u.tml.). | 100 | >0,1 % | Informācijas trūkuma dēļ līdz šim šo pasākumu nav bijis iespējams rūpīgi izvērtēt, lai gan aprēķini liecina, ka papildu ieņēmumi būs mazi. | Izdevumi | Nominālo algu samazinājums publiskajā sektorā un pensiju samazinājums (papildus jau paziņotajiem algu samazinājumiem). | 1700 | 0,7 % | Grieķijas iestādes jau iepriekš bija paziņojušas par civildienesta ierēdņiem domāto pabalstu samazināšanu, kas ļāva samazināt kopējos algu izdevumus publiskajā sektorā. Tika īstenoti vairāki papildpasākumi, kuru rezultātā samazinājās kopējā nodarbinātība publiskajā sektorā. 3. martā paziņotie samazinājumi ir vēl lielāki nekā tie, kas minēti programmā un 2. februāra paziņojumos[13]. | i) Ziemassvētku prēmijas samazinājums par 30 %, Lieldienu prēmijas samazinājums par 30 % un vasaras atvaļinājuma prēmijas samazinājums par 30 %. | 610 | 0,3 % | Tas, ka pilnībā tiek atcelta 14. alga (ko izmaksā visiem publiskajā sektorā nodarbinātajiem), ļaus ietaupīt aptuveni 1 miljardu euro. Valdības paziņoto pasākumu aplēstā ietekme uz budžetu ir reāli iespējama. | ii) Algas piemaksu samazināšana par 2 % (papildus jau agrāk paziņotajam samazinājumam par 10 %). | 130 | >0,1 % | Pirms 3. marta, kad tika paziņots par šiem pasākumiem, iestādes jau bija par 10 % samazinājušas pabalstus publiskajā sektorā nodarbinātajiem, kas deva ietaupījumu aptuveni 0,3 % apmērā no IKP (jeb 650 miljonus euro). 3. martā paziņoja par pabalstu samazināšanu vēl par 2 %. Tātad kopumā pabalstus samazinās par 12 %. Prognozētā ietekme uz budžetu šķiet reāla. | iii) Algu samazinājums valsts uzņēmumos par 7 % un Ziemassvētku, Lieldienu un vasaras atvaļinājuma prēmiju samazināšana par 30 %. | 360 | 0,2 % | Tā kā šis pasākums attiecas uz valsts uzņēmumiem, tam nebūs tiešas ietekmes uz budžetu, jo valsts uzņēmumi nav daļa no centrālās valdības. Tomēr šis pasākums varētu samazināt subsīdijas, ko valsts maksā valsts uzņēmumiem, un tādējādi netieši samazināt izdevumus. | iv) Subsīdiju samazināšana Valsts enerģētikas uzņēmuma un OTE (telesakaru uzņēmuma) pensiju fondiem, kas ļaus samazināt attiecīgos budžeta piešķīrumus. | 150 | >0,1 % | Pasākums šķiet reāli īstenojams, tomēr noderētu papildu informācija, lai pamatotu aplēses par ietaupījumiem. | v) Visu publiskā un privātā sektora pensiju iesaldēšana, atceļot plānotos palielinājumus, kas iestrādāti budžetā, un samazinot budžeta piešķīrumus. | 450 | 0,2 % | Saskaņā ar agrākajiem iestāžu paziņojumiem pensiju palielināšana 2010. gadā pārsniegtu inflāciju (par 1,5 procentu punktiem). 3. martā paziņoja, ka tiks iesaldētas visas pensijas, kas dos ietaupījumu aptuveni 0,2 % apmērā no IKP (šī summa ir vienāda ar palielinājumu, ko bija plānots piešķirt pensionāriem). Oficiālās aplēses par ietekmi uz budžetu šķiet ticamas. | Kārtējo izdevumu un kapitālizdevumu samazināšana publiskajā sektorā. | 700 | 0,3 % | Grieķijas iestādes jau stabilitātes programmā paziņoja par darbības izdevumu un valsts uzņēmumiem domāto subsīdiju samazināšanu. Iestādes agrāk ziņoja par investīciju un izglītības izdevumu palielināšanu 2010. gadā. 3. martā paziņotie samazinājumi ir vēl lielāki par programmā minētajiem, un vairāki no plānotajiem izdevumu palielinājumiem tiek atcelti. | i) Valsts investīciju programmas samazinājumi. | 500 | 0,2 % | Saskaņā ar stabilitātes programmu bruto investīcijas pamatkapitālā 2010. gadā palielinātos par 0,3 % no IKP (jeb 800 miljoniem euro). Valdība var attiecīgās apropriācijas samazināt vai atcelt pēc saviem ieskatiem. Ja tiks pieņemti attiecīgi lēmumi, paziņotie samazinājumi šķiet reāli iespējami. | ii) Izglītības izdevumu samazināšana (100 miljoni euro no Valsts investīciju programmas un 100 miljoni euro, ko iegūs, atceļot finansējumu jaunām izglītības programmām) | 200 | 0,1 % | Saskaņā ar stabilitātes programmu izglītības izdevumi 2010. gadā palielinātos par aptuveni 0,2 % no IKP (jeb 500 miljoniem euro). Valdība var attiecīgās palielinātās apropriācijas (ieskaitot Valsts investīciju programmu) samazināt par jebkādu summu pēc saviem ieskatiem. Ja tiks pieņemti attiecīgi lēmumi, paziņotie samazinājumi šķiet reāli. | KOPĀ | 4800 | 2,0 % | [1] COM(2010) 93 (http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/pdf/30_edps/104-09_commission/2010-02-03_el_126-9_commission_en.pdf). Visi ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru saistītie dokumenti, kas attiecas uz Grieķiju, atrodami šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm. [2] Patlaban notiekošā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra Grieķijai tika uzsākta 2009. gada 18. februārī, kad Komisija atbilstīgi EK līguma 104. panta 3. punktam pieņēma ziņojumu (SEC(2009) 197), par kuru Ekonomikas un finanšu komiteja 2009. gada 27. februārī saskaņā ar EK līguma 104. panta 4. punktu sagatavoja atzinumu. 2009. gada 24. martā Komisija saskaņā ar EK līguma 104. panta 5.punktu pieņēma atzinumu, ka Grieķijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts (SEC(2009) 263). Pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padome 2009. gada 27. aprīlī saskaņā ar EK līguma 104. panta 6. punktu nolēma, ka Grieķijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts ― Padomes Lēmums 2009/415/EK (OV L 135, 30.5.2009., 21. lpp.). Vienlaikus Padome saskaņā ar EK līguma 104. panta 7. punktu sniedza Grieķija ieteikumu novērst pārmērīgu budžeta deficītu līdz 2010. gadam. Komisija 2009. gada 11. novembrī izvērtēja Grieķijas veiktos pasākumus atbilstīgi Padomes 2009. gada 27. aprīļa ieteikumam, secināja, ka veiktie pasākumi nav pietiekami, un iesniedza ieteikumu Padomes lēmumam. Padome 2009. gada 2. decembrī pieņēma attiecīgu lēmumu saskaņā ar LESD 126. panta 8. punktu. [3] COM(2010) 95. [4] COM(2010) 94. Grieķijas stabilitātes programmas atjauninājumu iesniedza Padomei un Komisijai un publiskoja 2010. gada 15. janvārī. [5] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/112856.pdf [6] http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/10/st06/st06147.en10.pdf, http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/10/st06/st06145.en10.pdf un http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/10/st06/st06560.en10.pdf [7] Šajā pašā sakarā Grieķija paziņoja, ka turpmāko nedēļu laikā Parlamentam tiks iesniegts visaptverošas pensiju sistēmas reformas projekts. [8] Pārskatā, ko Grieķija iesniedza 2010. gada 8. martā, sniegts pilnīgāks saraksts ar pasākumiem, kas pieņemti stabilitātes programmas īstenošanai. [9] Skat. paskaidrojuma rakstus, kas pievienoti Komisijas priekšlikumiem Padomes 2010. gada 16. februāra lēmumam, ieteikumam un atzinumam (COM(2010) 93, 94 un 95). [10] Pieejamie valsts naudas plūsmas dati par 2010. gada janvāra budžeta izpildi liecina, ka gan ieņēmumu, gan izdevumu ziņā izvirzītie mērķi ir izpildīti; visdaudzsološākā pazīme ir primāro izdevumu samazināšanās. Tomēr janvārī daži ieņēmumi bija vienreizēja rakstura (saistībā ar ārkārtas nodokli, ko noteica ļoti rentabliem uzņēmumiem un lieliem īpašumiem). Turklāt kapitālizdevumu un procentu maksājumu samazināšanās, uzskaitot uz naudas plūsmas pamata, var būt saistīta arī ar izmaiņām izdevumu sezonālajā struktūrā. [11] Saskaņā ar ziņojumu, ko Grieķija iesniedza 8. martā, atšķirība starp plānotajiem un faktiskajiem fiskālās konsolidācijas rādītājiem pirms 2010. gada 3. martā paziņotajiem pasākumiem bija "robežās starp 1 % un 1,5 % no IKP". [12] Komisijas priekšsēdētājs "atzinīgi uzņēma Grieķijas valdības paziņojumu par vairākiem papildu konsolidācijas pasākumiem un par apņemšanos veikt visus nepieciešamos pasākumus programmas mērķu sasniegšanai". Šim novērtējumam pievienojās arī Eurogrupas prezidents. ECB "ārkārtīgi novērtēja pieņemtos lēmumus, uzskatot tos par atbilstošiem", savukārt SVF "atzinīgi novērtēja ļoti spēcīgo fiskālo pasākumu kopumu 2010. gadam", atzīmējot arī, ka fiskālās programmas īstenošana būs izšķirošs solis uz priekšu procesā, kas aptvers vairākus gadus. [13] Centrālās valdības izdevumi algām 2008. gadā bija 22 871 miljons euro (9,6 % no IKP). 2009. gadā tie palielinājās par 11½ % līdz 25 492 miljoniem euro (10,6 % no IKP). Saskaņā ar 2010. gada budžetu, ko Grieķijas parlamentam iesniedza 2009. gada oktobrī, 2010. gadā centrālās valdības izdevumi algām palielinātos par 2,8 % līdz 26 213 miljoniem euro (10,7 % no IKP). Ņemot vērā nodarbinātības pagaidu samazināšanu publiskajā sektorā un pabalstu samazināšanu par 10 % (stabilitātes programma), pilnīgu algu iesaldēšanu (2. februāra paziņojums), vēl papildu pabalstu samazinājumu par 2 % (3. marta paziņojums), Lieldienu, vasaras un Ziemassvētku prēmijas (tā saucamās 13. un 14. algas) samazinājumus, paredzams, ka centrālās valdības izdevumi algām salīdzinājumā ar 2009. gadu samazināsies par 4,6 %. Nominālā atalgojuma samazinājumus būs 8½ % salīdzinājumā ar 2009. gadu, ja ņem vērā, ka pabalstiem piemēroja zemāku nodokļa likmi, bet tagad tos ietvers parastajos ieņēmumos un apliks ar augstāku nodokļa likmi.