Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas parlamentam - Ziņojums par Eiropas Mazo uzņēmumu hartas īstenošanu {SEK(2005) 167} {SEK(2005) 168} {SEK(2005) 169} {SEK(2005) 170} /* COM/2005/0030 galīgā redakcija */





Briselē, 8.02.2005 COM(2005) 30 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Ziņojums par Eiropas Mazo uzņēmumu hartas īstenošanu {SEK(2005) 167} {SEK(2005) 168} {SEK(2005) 169} {SEK(2005) 170} SATURS 1. Mazie uzņēmumi: konkurētspējas atslēga paplašinātajā ES 3 2. Mazās uzņēmējdarbības vides uzlabošana 4 2.1 Dalībvalstis un Norvēģija: taustāmi rezultāti hartas šāgada prioritārajās jomās 4 Izglītība uzņēmējdarbībai – intereses par uzņēmējdarbību veicināšana skolās 5 Labāks tiesiskais regulējums – tiesību normu ievērošanas atvieglošana mazajiem uzņēmumiem 5 Bankrota likums – atkārtotas uzņēmējdarbības uzsākšanas atvieglošana 6 Iemaņu trūkuma pārvarēšana – izglītības un mācību tuvināšana uzņēmējdarbības vajadzībām 7 2.2 Kandidātvalstis: jāveicina uzņēmējdarbības iemaņas un jāuzlabo tiesiskais regulējums 8 2.3 Rietumbalkāni un Moldova: hartas nodrošināto priekšrocību baudīšana 8 2.4 Komisija: Uzsvars uz MVU dimensiju Kopienas politikās 8 MVU dimensija ir labāk integrēta ES pasākumos…... 8 ... tomēr nepieciešami uzlabojumi, lai atvieglotu MVU līdzdalību ES programmās 9 3. Kopīgi panākumi, pateicoties kopīgām mācībām 9 Atklātā koordinācijas metode nes augļus… 9 ...to pierāda virkne konkrētu piemēru 9 Hartas konferences ir veiksmīgs forums labai pieredzes apmaiņai 10 4. Ceļā uz Lisabonas mērķi 10 PIELIKUMS 11 1. MAZIE UZņēMUMI: KONKURēTSPēJAS ATSLēGA PAPLAšINāTAJā ES Mazajiem uzņēmumiem Eiropas ekonomikā ir centrālā loma. Aptuveni 25 miljonos mazo uzņēmumu, kas veido 99% no kopējā uzņēmumu skaita, nodarbināti gandrīz 95 miljoni cilvēku, kas veido 55% no kopējā darbavietu skaita privātajā sektorā.[1] Tādēļ mazajiem uzņēmumiem ir būtiska loma visas Eiropas attīstībā un nodarbinātībā. Šie mazie uzņēmumi ir galvenais dinamiskas un novatoriskas uzņēmējdarbības avots. Lai ļautu tiem pilnībā izmantot savu potenciālu Lisabonā izvirzītā mērķa sasniegšanai, pārveidojot Eiropu par viskonkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstīto ekonomiku pasaulē, valstu un valdību vadītāji 2000. gadā vizēja Eiropas Mazo uzņēmumu hartu[2]. Harta iemieso principu “ vispirms domāt par mazākajiem ”, un tā pauž atzinumu, ka mazie uzņēmumi veido Eiropas ekonomikas mugurkaulu, un tiem ir noteicošā loma mūsu konkurētspējā. Pamatojoties uz Eiropadomes Lisabonā ieviesto atklāto koordinācijas metodi, hartā dalībvalstis un Komisija tiek aicinātas veikt mazo uzņēmumu atbalsta pasākumus desmit galvenajās jomās. Lai veicinātu uzņēmējdarbību visā Eiropā, Uzņēmējdarbības rīcības plānā[3], papildinot hartu, pievērsta uzmanība plašākam ar uzņēmējdarbību saistītu jautājumu lokam. Šo uzdevumu svarīgumu vēlreiz uzsvēra Lisabonas stratēģijas Augstā līmeņa grupa Vima Koka vadībā[4]. Harta plešas plašumā ģeogrāfiski. Pēc tam, kad 2002. gadā hartu vizēja kandidātvalstis, tā ir kļuvusi par mazās uzņēmējdarbības politikas stūrakmeni paplašinātā Eiropā. Hartu 2003. gadā vizēja Rietumbalkānu valstis, bet 2004. gadā – Moldova. Šobrīd hartas procesā piedalās 35 valstis. Pamatojoties uz Eiropas Mazo uzņēmumu hartu, 2004. gada oktobrī Vidusjūras reģiona partneri[5] parakstīja “Kazertas deklarāciju” par Eiropas un Vidusjūras reģiona uzņēmējdarbības hartu. Šāds pastāvīgs dalībvalstu skaita pieaugums uz brīvprātības principiem liecina, ka, apvienojot galvenos politiskos aspektus mazās uzņēmējdarbības vides veicināšanai, hartas ietekme ir nostiprinājusies. Regulārs hartas izvērtēšanas process, kura mērķis ir apzināties un izcelt sasniegto progresu, tai skaitā divpusējas dalībvalstu tikšanās, kurās uzņēmējsabiedrības aktīvi piedalās, nodrošina dalībvalstu aktivitāti un centienus nepārtraukti uzlabot mazās uzņēmējdarbības vidi. Īstenojot hartu, arī vairāki Eiropas reģioni stiprina centienus pildīt dalībvalstu saistības. Uzņēmējsabiedrību līdzdalība hartas procesā ir neaizstājama. Tā veicina reālistiskāku pieeju un nodrošina pienācīgu atgriezenisko saikni ar Komisiju un dalībvalstīm. Lielā uzņēmējsabiedrību interese par hartu, un to iesaiste un aktīva piedalīšanās tās īstenošanā vērtējama atzinīgi. Ikgadējos ziņojumos par hartas īstenošanu aprakstītā labā prakse ir svarīgs izziņas avots. Šo zināšanu apguve, izplatīšana un aktīvs pielietojums ir hartas procesa īstenās priekšrocības. Ikgadējās Eiropas hartas konferences, kuru mērķis ir veicināt un apspriest labo praksi, ir piemērotas, lai stimulētu aktīvāku pieredzes apmaiņu starp valstīm. Hartas process veicinājis to Kopienas politiku attīstību, kas ietekmē mazos un arī vidējos uzņēmumus. Arī MVU pārstāvja[6] starpniecība veicina labāk koordinētas un MVU draudzīgākas pieejas izveidi visā Komisijā. Harta palīdz pievērst augstākā līmeņa politikas veidotāju uzmanību nepieciešamībai pastāvīgi strādāt pie uzlabojumiem, savstarpēji mācoties no labākajiem sasniegumiem. Īpaši aktīvi citu valstu pieredzi apguvušas jaunās dalībvalstis un, kā liecina sākotnējie rezultāti, šāda pieeja bijusi veiksmīga. Harta ir efektīvs instruments, ar kuru izlīdzināt atšķirības ES valstu darbībā, kaut arī reizēm paiet ilgs laiks, iekams var apjaust tās patieso ietekmi uz mazās uzņēmējdarbības vidi. Komisija atbalsta nepārtraukto Eiropas Parlamenta, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas atbalstu mazās uzņēmējdarbības vides uzlabošanai un hartas pilnīgas ieviešanas nodrošināšanai. * * * Šis ir piektais ikgadējais ziņojums par hartas īstenošanu[7], kas balstīts uz dalībvalstu ziņojumiem. Tajā raksturotas galvenās tendences laikposmā no 2003. gada rudens līdz 2004. gada rudenim, taču ziņojuma mērķis nav sniegt visaptverošu pārskatu par visiem notiekošajiem pasākumiem. Tajā konstatētas stiprās un vājās puses visā ES un tās kaimiņos, izcelti daudzsološi valstu pasākumi un sniegtas rekomendācijas turpmākai rīcībai, tostarp nostiprināt politiku mazo uzņēmumu atbalstam un veicināt centienus Lisabonas sanāksmē izvirzītā mērķa sasniegšanai. Šim ziņojumam pievienoti papildu dokumenti, kuros sniegts vispārīgs pārskats par jaunākajiem pasākumiem, kādus hartas izpildes jomā veikušas dalībvalstis, Norvēģija, kandidātvalstis, Moldova, Rietumbalkānu valstis, un Komisija[8]. 2. MAZāS UZņēMēJDARBīBAS VIDES UZLABOšANA Pilnīga informācija par turpmāk minētajām tendencēm ir izklāstīta papildu dokumentos, kuros ietvertas arī sīki izstrādātas rekomendācijas turpmākai rīcībai. 2.1 Dalībvalstis un Norvēģija: taustāmi rezultāti hartas šāgada prioritārajās jomās Šāgada ziņojumā sīkāk aplūkots sasniegtais progress trīs prioritārajās jomās, kas izvēlētas no desmit hartā uzskaitītajām jomām: - izglītība uzņēmējdarbībai, jo īpaši vispārējā vidējā izglītība; - labāks tiesiskais regulējums, jo īpaši ietekmes novērtējums un bankrota likums; un - profesionālo iemaņu trūkums, jo īpaši pasākumi, lai novērstu kvalificētu tehnisko darbinieku un inženieru trūkumu. Pielikumā atrodamas tabulas, kur norādīts dalībvalstu veikto pasākumu kopējais skaits šajās jomās un kas izvēlēti no ieteiktajiem lietderīgajiem pasākumiem. Izglītība uzņēmējdarbībai – intereses par uzņēmējdarbību veicināšana skolās Tendences atspoguļo dinamisku uzņēmējdarbības izglītības ainu. Tomēr daudzos gadījumos joprojām trūkst saskaņotu principu. Tā kā uzņēmējdarbības izglītībai piemīt horizontāla dimensija, lai izveidotu globālu stratēģiju, pirmkārt, jāiedibina formāla saikne starp dažādiem valsts pārvaldes sektoriem, īpaši starp Ekonomikas un Izglītības ministrijām. Šāda sadarbība jau pastāv vairākās valstīs, tai skaitā Francijā, Nīderlandē, Somijā un Norvēģijā. Nesen soļus šajā virzienā spērušas arī dažas jaunās dalībvalstis, īpaši Lietuva. Nākamais solis ir strādāt pie tā, lai uzņēmējdarbībai nepieciešamās iemaņas un domāšanas veids tiktu definēti kā viens no mērķiem valstu vispārizglītojošo un profesionālo mācību iestāžu programmās. Šajā sakarā uzņēmējdarbība jāsaprot plašākā nozīmē: tā nav tikai veids, kā dibināt jaunu uzņēmumu, bet domāšanas veids vispār. Šobrīd tādas valstis kā Čehija, Spānija, Īrija, Polija, Somija un Norvēģija , kur uzņēmējdarbībai ir skaidri atvēlēta vieta vispārizglītojošo vidējo mācību iestāžu programmās, ir mazākumā. Vairāk pozitīvu piemēru rodami arodizglītības un tehniskajās mācību iestādēs. Ja skolām piemīt liela autonomija, ieteicams atbalstīt tādu pasākumu ieviešanu, kas veicinātu uzņēmējdarbības izglītību. Aktīvu veicināšanas pasākumu skaits līdz šim bijis ierobežots, kaut arī ir daži slavējami piemēri. Problēmas joprojām sagādā nepietiekamas iespējas atbilstoši sagatavot skolotājus. Interesanti risinājumi vērojami Nīderlandē , kur valdība atbalsta eksperimentālos projektus skolās un izplata labu praksi, kā arī Apvienotajā Karalistē , kur ieviesta programma “Enterprise Education Pathfinders”. Izglītības iestādēm būtu jāatzīst un jāatbalsta programmas, kas balstās uz to, ka studenti vada mini uzņēmumus vai virtuālas firmas, un vajadzētu tās labāk iekļaut mācību programmās, kā tas notiek Īrijā , jo tādējādi tiktu iegūta praksē izmēģināta metodoloģija, ko varētu pielāgot vietējiem apstākļiem. Katru gadu aptuveni 600 000 studentu Eiropā līdzdarbojas studentu uzņēmumos. Visos izglītības līmeņos nevalstiskās organizācijas veicina programmas, kas balstās uz šo metodoloģiju, daudzos gadījumos tas notiek tādu sadarbības tīklu ietvaros kā Junior Achievement-Young Enterprise , EUROPEN (Practice Firms) un JADE . Interesants piemērs vērojams Austrijā , kur vidējā arodizglītībā sistemātiski izmanto prakses firmas. Dažās valstīs vēl jāveicina izpratne par uzņēmējdarbības apgūšanas svarīgumu vidējās izglītības mācību iestādēs. Politiku tālāk jāizstrādā īpaši Kiprā, Ungārijā un Slovākijā. Portugālē nav valsts iniciatīvu, kas veicinātu uzņēmējdarbības mācīšanu vidusskolās. Vairāk pūļu šā jautājuma risināšanai būtu jāvelta arī Grieķijā , kur valdības iniciatīvas šajā jomā šobrīd aprobežojas ar vidējo tehnisko izglītību. Labāks tiesiskais regulējums – tiesību normu ievērošanas atvieglošana mazajiem uzņēmumiem Pagājušajā gadā vairākas valstis uzsākušas plašas programmas, lai uzlabotu uzņēmējdarbības normatīvo vidi, un gandrīz visas valstis politiskā līmenī pievērš lielu uzmanību tās ietekmes novērtēšanai. Ievērojams skaits dalībvalstu jau iekļāvušas ietekmes novērtējumu kā neatņemamu sastāvdaļu jaunu tiesību aktu izstrādē. Praksē ir grūti panākt rezultātu izmantošanu priekšlikumu uzlabošanā, tādējādi arī nav iespējams izvairīties no tā, ka novērtējums kļūst par vienkāršu formalitāti. Tikpat kā netiek izvērtēta pārmērīgā negatīvā ietekme uz mazajiem uzņēmumiem. Tikai septiņās valstīs tiek veikta šādas ietekmes pārbaudes mazajos uzņēmumos. Arī mazo uzņēmumu atbrīvošana no atsevišķām regulatīvajām prasībām, kā tas ieteikts hartā, var būt noderīgs veids, kā atvieglot mazo uzņēmumu darbības apstākļus. Tomēr šādu atbrīvošanu pieļauj tikai dažās valstīs. Nīderlande un Apvienotā Karaliste ieņem vadošās pozīcijas tiesiskā regulējuma ietekmes novērtēšanā. Labu progresu sasniegusi arī Polija . Visām dalībvalstīm ieteicams izmantot ietekmes novērtējumu kā standartinstrumentu tiesiskā regulējuma kvalitātes uzlabošanā un administratīvā sloga noņemšanā. Ieteicams padziļināt sadarbību starp valsts pārvaldes iestādēm. Ietekmes novērtējumu un uzraudzību var veiksmīgi koordinēt, izmantojot valsts pārvaldes horizontālo struktūru, kā tas jau notiek daudzās dalībvalstīs. E-pārvaldības procedūru ieviešana, piemēram, Igaunijā un Latvijā, ir veicinājusi ieinteresēto pušu konsultācijas agrīnos likumdošanas priekšlikumu izstrādes posmos un ietekmes novērtējumu veikšanu, un šāda pieeja ir ieteicama. Daudzās valstīs sasniegts labs progress ietekmes novērtējuma pielietojumā, taču Francijai, Portugālei, Slovēnijai un Slovākijai jāpastiprina centieni šajā jomā. Dažās valstīs, piemēram, Polijā, laiks ieinteresēto pušu konsultācijām ir pārāk īss, lai spētu nonākt pie rūpīgi izvērtēta viedokļa par ietekmi uz uzņēmējdarbību. Bankrota likums – atkārtotas uzņēmējdarbības uzsākšanas atvieglošana Pārmērīgi bargas bankrota juridiskās sekas un sarežģītas bankrota procedūras var kavēt uzņēmējdarbību. Tādēļ laikietilpīgās un dārgās bankrota procedūras jāpārskata un jārada pamats jauniem likumiem, kas būtu vērsti uz ātrām, viegli pieejamām, vienkāršotām un prognozējamām zemu izmaksu procedūrām. Bieži uzņēmēji, kam reiz nav paveicies, nākamajā mēģinājumā ir veiksmīgāki, tādēļ iespējai mēģināt vēlreiz pēc godīga bankrota būtu pozitīva ietekme uz ekonomisko izaugsmi. Tāpēc uzņēmējiem, kam nav bijis krāpniecisku nolūku, jārada vieglākas iespējas sākt uzņēmējdarbību vēlreiz. Pagājušā gada laikā puse dalībvalstu ir vai nu pārskatījušas bankrota likumus, vai arī to dara pašreiz. Viens no nesenākajiem interesantiem piemēriem ir Spānijā , kas ir ievērojami uzlabojusi savu maksātnespējas likumu. Attiecībā uz uzņēmumu glābšanas un pārstrukturēšanas procedūrām, kuru mērķis ir dzīvotspējīgu uzņēmumu darbības turpināšana, šādas procedūras nepastāv visās valstīs, bet tur, kur tādas ir, tām parasti vajadzīgi uzlabojumi. Daudzsološas jaunas tendences ir Francijas likumprojekts par uzņēmumu glābšanu, kura mērķis ir atklāt finansiālas grūtības agrīnā stadijā un kurš veicina atkārtotas iespējas radīšanu uzņēmējiem, un Nīderlandes projekts “Uzņēmēju parādu pārstrukturēšana”, kura mērķis ir vienkāršot ārpustiesas parādu pārstrukturēšanas procesu. Savlaicīga rīcība var ievērojami palielināt iespējas glābt finansiālās grūtībās nonākušu uzņēmumu. Lai veicinātu iespējas glābt uzņēmumus, finansiālās grūtībās nonākušiem uzņēmējiem jārada iespējas par nelielu samaksu saņemt konsultācijas, kādas sniedz, piemēram, “Centrs grūtībās nonākušām pašnodarbinātām personām un maziem uzņēmumiem” Briseles apgabalā, Beļģijā un “Uzņēmēju konsultēšanas padome” Nīderlandē . Nepārtraukts darījumu partneru, finansētāju, kreditoru un citu ieinteresēto pušu atbalsts var līdzēt grūtībās nonākušam uzņēmējam izvairīties no nevajadzīgas izstāšanās no tirgus un tādēļ ir jāveicina. Lai uzņēmējiem neradītu neveiksminieka reputāciju, valsts iestāžu nostājai bankrota lietā kopumā jābūt savlaicīgākai, drīzāk veicinot profilaktisku darbību nekā nosakot sodus par novēlotu rīcību. Kaut arī ir veikti vairāki jauni pasākumi, lai uzlabotu bankrota un pārstrukturēšanas procedūras un veicinātu atkārtotu uzņēmējdarbības uzsākšanu, dažām valstīm jārīkojas aktīvāk. Piemēram, nekāds progress šajā jomā nav panākts Grieķijā un nekādi savlaicīgi brīdinājuma mehānismi nepastāv Luksemburgā. Turklāt bankrota procedūras, kas Slovākijā koncentrētas uz likvidāciju, un pārstrukturēšanas procedūras Polijā joprojām ir dārgas un sarežģītas. Kaut arī attīstība ir notikusi, reizēm pasākumu galvenais mērķis neatbilst Best procedure projekta „Pārstrukturēšana, bankrots un atkārtota uzņēmējdarbības uzsākšana" rekomendācijām. Piemēram, Čehijā un Portugālē pārskatītie maksātnespējas likumprojekti nostiprinās kreditoru stāvokli, līdz ar to apdraudot jauninājumus, kas ieviesti, lai veicinātu dzīvotspējīgu uzņēmumu darbības turpināšanu. Iemaņu trūkuma pārvarēšana – izglītības un mācību tuvināšana uzņēmējdarbības vajadzībām Daudzas valstis pašreizējo un nākotnes iemaņu vajadzību uzraudzīšanu veic arvien sistemātiskākā veidā, sadarbojoties ar citām ieinteresētajām pusēm, piemēram, uzņēmumiem, sociālajiem partneriem, reģionālajām un nozaru organizācijām. Dažas valstis, kurās tradicionāli bijusi saikne starp universitātēm un uzņēmumiem, piemēram, Zviedrija , ir izveidojušas vienotu iestāžu sistēmu šādai sadarbībai. Citas valstis, piemēram, Itālija, šādu saikni veicina, izmantojot finansējumu, pārskatus, nozaru iniciatīvas vai shēmas, kā apvienot vidusskolas izglītību ar darbapmācību. Regulāras iemaņu uzraudzības rezultātā dalībvalstis pakāpeniski pārskata izglītības un mācību politiku, tuvinot to pašreizējām un paredzamām strukturālajām izmaiņām darba tirgū. Jāturpina un jāveicina visu partneru, īpaši uzņēmumu, iesaiste izglītības un arodapmācības kursu vajadzību izstrādē un formulēšanā. Mācekļu sistēmas tiek atjauninātas un padarītas pievilcīgākas, piemēram, Francijā, kā arī tuvinātas tirgus vajadzībām, piemēram, Austrijā. Turklāt tiek nostiprināta tehniskā izglītība un arvien vairāk formāli atzīta neformālā izglītība. Bieži tiek uzsvērts, ka svarīgi mācīties visu dzīvi, tomēr tikai nedaudzas valstis ir izplānojušas visaptverošas sistēmas, kā to veicināt. Tikai dažās valstīs, piemēram, Īrijā, Slovēnijā un Apvienotajā Karalistē pēta jaunas mācīšanas iespējas, piemēram, elektroniskās mācības un uzņēmumu kopu mācības. Jāpalielina gan sabiedriskais, gan privātais ieguldījums cilvēku pamatzināšanu attīstīšanā visas dzīves laikā. Orientācija un apziņas celšana var līdzēt uzlabot atsevišķu profesiju prestižu un piesaistīt jauniešus karjerai, kam ir liels nākotnes potenciāls, piemēram, specializācijai inženierzinātnēs vai citās tehniskajās, informācijas vai sakaru tehnoloģijas nozarēs. Gan dalībvalstis, gan uzņēmējsabiedrības un profesionālās organizācijas arvien vairāk pievēršas šim jautājumam, izmantojot informāciju un profesionālo orientāciju, televīzijas programmas un zinātņu biedrības. Starp interesantām jaunākām tendencēm jāmin nozaru organizāciju iniciatīvas Vācijā un Īrijā. Potenciālās jomas, kurās iespējami uzlabojumi, ir iemaņu uzraudzība federālā un reģionālā līmenī Beļģijā , lai nodrošinātu lielāku mobilitāti starp valsts reģioniem. Čehijā, Grieķijā un Slovākijā jāattīsta saikne starp universitātēm un uzņēmumiem, bet Itālijā varētu pastiprināt centienus atbalstīt specializētas mācības uzņēmumos. 2.2 Kandidātvalstis: jāveicina uzņēmējdarbības iemaņas un jāuzlabo tiesiskais regulējums Galvenais kandidātvalstu uzdevums ir vairot savu uzņēmumu konkurētspēju. Bulgārijā un Rumānijā šis uzdevums ietver tiesiskā regulējuma uzlabošanu un labvēlīgu apstākļu radīšanu jaunu uzņēmumu veidošanai un izaugsmei. Rumānijai un Turcijai vairāk jāattīsta uzņēmējdarbības ietekmes analīze, toties Bulgārija šajā jomā sasniegusi labu progresu. Var minēt vairākus labus pasākumus iemaņu pieejamības uzlabošanai. Tomēr jāturpina centieni nodrošināt iespēju mācīties visu mūžu, kā arī adekvāti nodrošināt iemaņas, kas atbilst mazās uzņēmējdarbības vajadzībām. 2.3 Rietumbalkāni un Moldova: hartas nodrošināto priekšrocību baudīšana Hartas process radis pateicīgu augsni Rietumbalkānu valstīs un Moldovā. Lai pilnībā izbaudītu hartas radītās priekšrocības, turpmākus centienus jāpieliek Bosnijā-Hercegovinā un Kosovā. Hartu pielieto, Komisijai vērtējot Horvātijas un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas pieteikumus dalībai ES. Vislielākais progress sasniegts lētākas un ātrākas uzņēmumu veidošanas jomā, jo vairākas valstis – īpaši Serbija, Kosova, Moldova un Bosnija-Hercegovina – paātrinājušas procesu un pieņēmušas vajadzīgos tiesību aktus. Tomēr tikai Moldovā ir vienas institūcijas apstiprinājuma sistēma. Izglītība un uzņēmējdarbības mācības notiek visās valstīs, tomēr tas joprojām ir izvēles pasākums ārpus obligātās mācību programmas. Lielākajā daļā valstu norisinās regulatīvā reforma. Līdz šim ļoti maz valstu ir ieviesušas vai plāno ieviest regulatīvās sistēmas ietekmes novērtējumu. 2.4 Komisija: Uzsvars uz MVU dimensiju Kopienas politikās MVU dimensija ir labāk integrēta ES pasākumos… Lielākajā daļā Eiropas Savienības pasākumu arvien vairāk iekļauj MVU dimensiju. Daudzas programmas vai iniciatīvas, kas īpaši izveidotas MVU atbalstam vai arī nes tiem lielāko labumu, pierāda, ka hartas īstenošana norit sekmīgi. Uzņēmumu un uzņēmējdarbības un īpaši MVU daudzgadu programma[9], kas pastiprināti pievēršas finanšu instrumentiem un nesen pabeigto Best Procedure projektu rezultāti[10], turpina dot labu ieguldījumu MVU uzņēmējdarbības vides uzlabošanā. Uzņēmējdarbības rīcības plāna ietvaros Komisija veiksmīgi īsteno galvenos pasākumus. Turklāt Komisija īstenojusi vairākas atbalsta programmas, kas tieši vai netieši nes labumu MVU. Struktūrfondi ir svarīgākā programma, kas MVU pieejama reģionālajā un vietējā līmenī. Uzsvars uz MVU likts arī izpētes jomā, kur skaidri izvirzīts mērķis iesaistīt darbībā MVU. MVU vajadzībām pielāgotas daudzas citas programmas, piemēram, vides, enerģētikas, mācību vai internacionalizācijas jomās. Arī citās politikās, piemēram, konkurences politikā vai tirdzniecības politikā, ir ņemta vērā īpašā MVU situācija. ... tomēr nepieciešami uzlabojumi, lai atvieglotu MVU līdzdalību ES programmās Joprojām vajadzīgi uzlabojumi, lai atvieglotu MVU līdzdalību ES programmās. Bieži procedūras nav pielāgotas MVU vai nu administratīvo prasību ziņā vai, ņemot vērā laiku, kas vajadzīgs, lai izvērtētu projektus. Lai atvieglotu MVU līdzdalību, paredzēti turpmāki pasākumi, tai skaitā, nepieciešamība noteikt šos jautājumus par politisko prioritāti un atvieglot MVU līdzdalību atlases procesā un programmu vadībā. Tāpat jāveicina informācijas un atbalsta nodrošināšana MVU, jo īpaši, izmantojot Komisijas tīklus, piemēram, Euro Info centrus un Jauninājumu starpniecības centrus, turklāt sistemātiski jāizvērtē, kā ES programmas attiecas uz MVU. Attiecībā uz likumdošanu un tās ietekmi uz MVU, padarītais ietekmes novērtēšanas procedūru jomā nesis daudzsološus rezultātus. Pateicoties tam, politikas veidotāji ir labāk informēti un konsultāciju apjoms ir audzis. Pieņemtajos vai Komisijas ieteiktajos tiesību aktos ir ņemta vērā MVU situācija, kā rezultātā dažos gadījumos mazie uzņēmumi ir vai nu atbrīvoti no kādām prasībām vai arī tās ir pielāgotas mazajiem uzņēmumiem, piemēram, samazinātas maksas un īpaši pielāgota administratīvā palīdzība farmācijas jomā. Komisija pašlaik precizē un vienkāršo iekšējās pamatnostādnes ietekmes novērtēšanai, lai spētu labāk novērtēt ietekmi, piemēram, uz uzņēmumu konkurētspēju. 3. KOPīGI PANāKUMI, PATEICOTIES KOPīGāM MāCīBāM Atklātā koordinācijas metode nes augļus…, Hartas process izrādījies ļoti efektīvs, nosakot jomas, kurās dalībvalstīs sasniegts progress mazās uzņēmējdarbības veicināšanā. Tas arī sniedz vērtīgu informāciju par jomām, kur vēl daudz darāmā. Kaut arī dalībvalstis ir izrādījušas centienus īstenot pasākumus visās hartā minētajās jomās, to prioritātes un kompetences jomas atšķiras. Vēl cits vērtīgs rekomendāciju un labu, praksē pārbaudītu piemēru avots ir Best procedure projektu ziņojumi. Komisija kopīgi ar dalībvalstu ekspertiem kopš 2001. gada ir strādājusi pie vairākiem Best procedure projektiem, gūstot labas prakses piemērus, izdarot secinājumus un izstrādājot rekomendācijas. Turpmāk ir svarīgi rīkoties saskaņā ar šiem secinājumiem un rekomendācijām. ...to pierāda virkne konkrētu piemēru Trešo reizi, arvien vairāk dalībvalstu smēlušās iedvesmu no citu valstu izstrādātajiem pasākumiem un Best procedure projektu rekomendācijām, tādējādi savstarpēji gūstot labumu viena no otras stiprajām pusēm. Piemēram, Best procedure projekts “Izglītība uzņēmējdarbībai” ir veicinājis jaunākās pozitīvās tendences Igaunijā, Lietuvā un Norvēģijā. Izstrādājot paplašināto uzņēmējdarbības programmu Zviedrijā, par iedvesmas avotu kalpoja Best procedure projekts, kā arī Komisijas Uzņēmējdarbības rīcības plāns un citu valstu, īpaši Spānijas un Somijas, ziņojumi par hartas īstenošanu. Vairākās valstīs par iedvesmas avotu kalpojis arī Best procedure projekts “Pārstrukturēšana, bankrots un atkārtota uzņēmējdarbības uzsākšana”. Kipra, Latvija, Ungārija un Norvēģija ir paziņojušas, ka, pārskatot savus tiesību aktus, vērā ņemtas projekta rekomendācijas. Pirms Spānijā sāks darboties jaunā aģentūra, kas būs atbildīga par normatīvo aktu ietekmes novērtējumu, šo darbu pašlaik veic, balstoties uz novērtēšanas vadlīnijām, kādas pielieto citas valstis. Ņemot vērā Nīderlandes un Slovākijas pieredzi, Bulgārija ir izstrādājusi ietekmes novērtējuma metodoloģiju. Dažas valstis īpaši rūpīgi raugās, lai hartas rekomendācijas un BEST procedūras projektu rezultāti tiktu pielietoti praksē. Malta publicē ikgadējo rīcības plānu, izklāstot iniciatīvas katrā no desmit hartā minētajām jomām un izvirzot saistītus, aprēķināmus mērķus, kuru izpildi atspoguļo progresa ziņojumā. Iniciatīvas apspriež ar visām galvenajām iesaistītajām pusēm nacionālā konferencē un trīs parlamenta sesijās. Šķiet, ka citām valstīm, piemēram, Dānijai un Francijai, joprojām paveras plašs darbības lauks paveiktā darba kontroles uzlabošanas jomā, lai gūtu lielāku labumu no visa procesa. Hartas konferences ir veiksmīgs forums labai pieredzes apmaiņai Komisija turpina darbu pie labas prakses piemēru izplatīšanas. Hartas konference Dublinā 2004. gada jūnijā bija veiksmīgs jaunākajos hartas īstenošanas ziņojumos aprakstītās labas prakses pieredzes apmaiņas forums. Nākamā Hartas konference notiks Luksemburgā 2005. gada 15.-16. jūnijā. Turklāt to, ka mazie uzņēmumi joprojām ir uzmanības degpunktā, veicina valstu nacionālās konferences par hartas īstenošanu, piemēram, Maltā. 4. CEļā UZ LISABONAS MēRķI Lai sasniegtu Lisabonas sanāksmē 2010. gadam izvirzīto mērķi, Eiropai vēl ejams tāls ceļš. Progress ir cieši saistīts ar mūsu veiksmi, cenšoties atbalstīt uzņēmējdarbību un mazos uzņēmumus. Mums vajadzīga vide, kur mazie uzņēmumi necīnās ar birokrātiju un uzņēmīgi ļaudis var īstenot dzīvē savas idejas. Koka ziņojumā, kas pagājušā gada novembrī tika sniegts kā Lisabonas stratēģijas termiņa vidusposma pārskats, tika uzsvērts, ka Eiropas konkurētspējas vairošanas labad jāveido pareiza darbības vide uzņēmējiem. Progresa ziņojumi par Uzņēmējdarbības rīcības plānu būs saistīti ar hartas ziņošanas mehānismu. Kā 2004. gada martā norādīja arī Konkurētspējas padome, lai turpmāk racionalizētu ziņošanu, būtu lietderīgi spert nākamo soli un pārskatīt hartu, lai iekļautu tajā ar uzņēmējdarbību saistītus jautājumus, kas aplūkoti rīcības plānā. Turpinot virzību uz Lisabonas mērķa īstenošanu, Komisija caurskatīs hartu, ievērojot rīcības plānā noteiktās prioritātes un pieredzi, kas gūta gandrīz piecus gadus ilgajā hartas īstenošanas laikā, un sniegs priekšlikumu šajā lietā. PIELIKUMS Dalībvalstīm bija lūgts atbildēt uz jautājumu kopu, kas saistīta ar 2005. gada ziņojuma prioritārajām jomām, pamatojoties galvenokārt uz attiecīgo Best procedure projektu rekomendācijām. Tabulās uzrādīts kopējais pasākumu skaits, kas izvēlēti no ieteiktajiem lietderīgajiem pasākumiem. Visas tabulas, kas balstītas uz dalībvalstu atbildēm, iekļautas ziņojumā par dalībvalstu pasākumiem, SEK(2005)167, 8.2.2005; SEK(2005)168, 8.2.2005; SEK(2005)169, 8.2.2005; SEK(2005)170, 8.2.2005., kā tabulas 1-4. [pic] * Balstoties vienīgi uz datiem par Bādenes-Virtembergas zemi. Dažādās Vācijas zemēs situācija ir atšķirīga. [pic] [pic] [pic] N.B. Dažādās jomās aplūkoto pasākumu skaits atšķiras. Maksimālais pasākumu skaits katrā tabulā ir uzrādīts pie skalas kreisajā pusē. [1] “Eiropa” ietver ES-25 + 3 kandidātvalstis + Islandi, Lihtenšteinu, Norvēģiju un Šveici. Avots: Observatory of European SMEs, 2003/7. [2] http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/charter/index.htm [3] KOM(2004) 70 galīgais, 11.2.2004. [4] http://europa.eu.int/comm/lisbon_strategy/group/index_en.html [5] Maroka, Alžīrija, Tunisija, Ēģipte, Jordānija, Izraēla, Palestīniešu pašpārvalde, Libāna un Sīrija. [6] MVU pārstāvi Komisijas dienestā iecēla 2001. gada decembrī nolūkā pastiprināt saikni starp mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un to pārstāvniecībām un lai nodrošinātu, ka visās ES politikās, programmās un tiesību aktos tiek pienācīgi ņemtas vērā MVU vajadzības. [7] Iepriekšējie ziņojumi: KOM(2001) 122 galīgais 7.3.2001.; KOM(2002) 68 galīgais, 6.2.2002.; KOM(2003) 21 galīgais, 21.1.2003.; KOM(2004) 64 galīgais, 11.2.2004. [8] SEK(2005)167, 8.2.2005; SEK(2005)168, 8.2.2005; SEK(2005)169, 8.2.2005; SEK(2005)170, 8.2.2005 [9] Padomes 2000. gada 20. decembra lēmums 2000/819/EK, OV L 333, 29.12.2000., 84. lpp. [10] Daudzgadu programmas ietvaros Best procedure, saskaņā ar atklāto koordinācijas metodi, rada satvaru, lai atbalstītu dalībvalstu centienus apzināties un apmainīties ar labāko praksi noteiktās jomās, kuru skaits ir ierobežots un kas ir īpaši svarīgas uzņēmumiem, tādējādi arī sniedzot artavu hartas īstenošanā.