LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 41/13

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2010/C 41/07

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantam (1). Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“HESSISCHER APFELWEIN”

EK Nr.: DE-PGI-0005-0620-16.07.2007

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Nosaukums:

“Hessischer Apfelwein”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts:

Vācija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1. Produkta veids:

1.8. grupa. Citi Līguma 1. pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

Hesenes ābolu vīns (Hessischer Apfelwein) ir fermentētas ābolu sulas produkts, kas satur 100 % augļu un kura fermentēšana, dzidrināšana un iepildīšana pudelēs notiek tikai Hesenē (Hessen).

Hesenes ābolu vīns ir zeltaini dzeltenā krāsā. Tradicionāli to ražo no pļavu augļudārzu (Streuobstwiesen) āboliem, kuriem raksturīgs liels skābes saturs (vismaz 6 g/l), kas ir tipiski vecām ābolu šķirnēm. Hesenes ābolu vīna ražošanā drīkst izmantot tikai tos ābolus, kas atbilst šīm prasībām. Pilnīgā fermentācija izraisa vīna rūgteno garšu. Ar to Hesenes ābolu vīns būtiski atšķiras no citu reģionu ābolu vīniem. Ogļskābā gāze, kas radusies fermentācijas procesā, rada vīnā dzirkstis.

Šā produkta spirta tilpumkoncentrācija ir vismaz 5 %, un bezcukura ekstrakts ir vismaz 18 g/l. Bez tam tas satur vismaz 4 g/l negaistošu skābju un ne vairāk par 0,8 g/l gaistošu skābju. Hesenes ābolu vīna ražošanā nav atļauts pievienot ūdeni vai cukuru.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

97 % Hesenes vīna ražo no āboliem, kas iegūti galvenokārt no pļavu augļudārziem.

Tradicionāli Hesenes ābolu vīnu gatavo tikai no āboliem. Dažkārt tam pievieno mājas pīlādža (Speyerling-Frucht) sulu, kas ābolu vīnu dzidrina. Vairāk nekā 95 % no Hesenē ražotā ābolu vīna ir ražots tikai no āboliem.

Audzējot augļukokus pļavu augļu dārzos, jārēķinās ar lielām ražas atšķirībām. Vienā gadā koki dod ļoti labu ražu, bet nākamajā gadā raža ir niecīga. Spiestuvju mērķis ir ābolu vīna ražošana tikai no Hesenes āboliem. Ja jāpiepērk āboli no citiem reģioniem, tad kvalitātes rādītājs ir minimālais skābes saturs – 6 g/l.

Pļavu augļudārzos turklāt ir liela ābolu šķirņu dažādība. Hesenē pavisam kopā ir vairāk nekā 2 000 dažādu ābolu šķirņu. Šī šķirņu dažādība ir Hesenes ābolu vīna īpatnība. Ražošanā dažādās proporcijās izmanto dažādu šķirņu ābolus.

Hesenes ābolu vīna ražošanā cita starpā izmanto turpmāk minēto šķirņu ābolus:

Alkmene, Elstar, Holzapfel, Pilot, Ananasrenette, Glockenapfel, Idared, Rheinischer Bohnapfel, Berlepsch, Goldparmäne, Jacob Lebel, Schafsnase, Berner Rosenapfel, Gelber Edelapfel, James Grieve, Topaz, Bittenfelder, Gehrer Rambour, Jonagold, Weinapfel, Blenheimer, Gewürzluike, Kaiser Wilhelm, Winterrambour, Brettacher, Golden Delicious, Landsberger Renette, Zabergäu-Renette, Boskoop, Gravensteiner, Geheimrat Oldenburg, Cox Orange, Hauxapfel, Ontario.

Šīs šķirnes ir ļoti piemērotas Hesenes laika apstākļiem un augsnei, un tradicionāli šo šķirņu ābolus izmanto ābolu vīna ražošanai.

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Ābolu sulas fermentācija un dzidrināšana jāveic tikai Hesenē.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

Oksidēšanās, kas notiek transportēšanas vai pagaidu uzglabāšanas laikā, atstāj ļoti negatīvu ietekmi uz ābolu vīna raksturīgākajām īpašībām. Šā iemesla dēļ Hesenes ābolu vīnu vajadzētu pildīt pudelēs tieši no fermentācijas tvertnes.

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai:

—

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Bundesland Hessen (Hesenes federālā zeme)

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Hesenes ābolu vīna izejviela ir sulu āboli, kas galvenokārt iegūti no Hesenes raksturīgajiem pļavu augļudārziem.

Pļavu augļudārzi gandrīz visā Hesenē tradicionāli pieder pie kultūras ainavas. Daudzviet tie vēl šodien veido raksturīgu ainavu. Audzēšana pļavu augļudārzos ļāvusi saglabāt daudzus simtus tradicionālu ābolu šķirņu, kuras pielāgojušās attiecīgā reģiona klimatam un augsnei. Tā ir izcila kultūras vērtība, kas jāsaglabā un jāpilnveido arī turpmāk. Hesenes ābolu sulas spiestuves ar savu darbību ir līdz pat mūsdienām nodrošinājušas, ka Hesenes pļavu augļudārzu izmantošana ir ekonomisks faktors.

Sulas āboli ir āboli, ko neizmanto kā galda ābolus. Izskatam nav būtiskas nozīmes. Āboliem gan nedrīkst būt iepuvumi, bet nelieli iespiedumi ir pieļaujami. Tāpēc sulas ābolus var nokratīt no koka un pēc tam uzlasīt. Turpretī galda ābolus novāc ar rokām.

5.2. Produkta specifika:

Hesenes ābolu vīnam Hesenē ir senas tradīcijas, kas zināmas tālu aiz federālās zemes robežām, un jo īpaši reģionā tam ir laba reputācija. Dažādo šķirņu āboli piešķir Hesenes ābolu vīnam īpašu garšu. Hesenes ābolu vīns ir cieši iesakņojies Hesenes federālās zemes kultūrā (“nacionālais dzēriens”). Reinas un Mainas apvidū un blakusesošajā kalnienē tas nostiprinājies kā tautas dzēriens. Hesenes iedzīvotāji lielā mērā sevi saista ar ābolu vīnu.

Ābolu sulas pilnīga fermentācija, kuras rezultāts ir rūgtens ābolu vīns, ir Hesenes īpatnība, kas to atšķir no citiem Vācijas reģioniem.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Gadsimtiem senā ābolu vīna ražošana Hesenē, ko veicināja vietējās izejvielas, ābolu vīna ciešā iesakņošanās Hesenes kultūrā, kā arī izmantoto sulas ābolu šķirņu daudzveidība un izcelsmes apgabalā ierastās pilnīgās fermentācijas radītā raksturīgā garša ir pamatā tam, ka Hesenes ābolu vīns ir pazīstams un augstu vērtēts reģionālais dzēriens.

Arī vēsture liecina par ciešu saikni starp Heseni un Hesenes ābolu vīnu. Jau no Kārļa Lielā 800. gadā izdotā edikta “capitular de villis” uzzinām, ka jau tajos laikos ir bijuši ābolu vīna ražošanas speciālisti. Vēlāk ābolu vīns zaudējis savas pozīcijas par labu vīnogu vīnam. Tikai 16. gadsimtā Frankfurtē sākās Hesenes ābolu vīna panākumu stāsts. Frankfurtes reģionā līdz tam izplatīto vīnogu audzēšanu pārtrauca vīnogulāju slimības, tāpēc bija jāpāriet uz citiem augļu veidiem, galvenokārt uz mazprasīgiem āboliem. Iesākumā pastiprināti tika spiesta un fermentēta sula pašu patēriņam, jāpiebilst arī, ka ābolu vīns jau ilgāku laiku tika uzskatīts par dārznieku mājas dzērienu. 1779. gadā līdz ar viesu namu “Zur goldenen Krone” Hohštatē (Hochstadt) (tagadējā Mainas un Kincigas apriņķī (Main-Kinzig-Kreis)) tika nodibināta vecākā Hesenes sulas spiestuve, kas joprojām atrodas sākotnējā vietā.

Lai arī avoti par ābolu vīna vēsturi vairāk attiecas uz Frankfurti, no citiem avotiem var uzzināt, ka ābolu vīnam bijusi liela nozīme arī ārpus Frankfurtes sateces baseina.

Pats dzēriens sasniedzis uzplaukumu 20. gadsimta 60. un 70. gados jo īpaši ar Hessener Rundfunk pārraidīto televīzijas raidījumu “Zum Blauen Bock”.

Protams, Hesenes ābolu vīnu jāprot attiecīgi piedāvāt. Tāpat kā ābolu vīns, tā arī tradicionālais kauss “Bembel” un tradicionālā ābolu vīna rievotā glāze ar rombveida ornamentu “das Gerippte” uzreiz tiek saistīta ar Heseni.

Par to, cik liela nozīme Hesenē ir ābolu vīnam, jo īpaši salīdzinājumā ar pārējo Vāciju, var spriest no skaitļiem par patēriņu. Tā pēc Hesenes Ābolu vīna un sulas spiestuvju biedrības (Verband der Hessischen Apfelwein- und Fruchtsaft-Keltereien) un Vācijas Augļu vīnu un dzirkstošo augļu vīnu ražošanas biedrības (Verband der deutschen Fruchtwein- und Fruchtschaumwein-Industrie) (Bonna) statistikas datiem Hesenē patēriņš uz vienu cilvēku sasniedz 10 litrus, kas ir desmit reižu vairāk nekā pārējā Vācijā (1 litrs uz vienu iedzīvotāju).

Spiestuvju darbības aktivizēšanās ir veicinājusi iedzīvotāju saistību ar ābolu vīnu. No pasākumiem, kas saistīti ar ābolu vīnu, minami “saldie svētki” (“Süßer-Feste”), kas 20. gadsimta 90. gados izveidojās par Hesenes spiestuvju sabiedrisko darbību neatņemamu sastāvdaļu. Tie ziņo iedzīvotājiem par spiešanas uzsākšanu attiecīgajā reģionā un regulāriem spiešanas darbību demonstrējumiem, apskatēm, kā arī iepazīstina apmeklētājus ar ābolu vīna ražošanas norisi un metodēm. Tādējādi tiek veidota, respektīvi, saglabāta saikne starp iedzīvotājiem un ābolu vīnu. Biedrības un Hesenes federālās zemes 1995. gadā aizsāktā iniciatīva par Hesenes ābolu vīna un pļavu augļudārzu ceļu, kurā šobrīd ir seši reģionālie maršruti, kā lauksaimniecības un tūrisma ziņā saistošs pasākums Hesenes tipiskajos pļavu augļudārzu un spiestuvju apgabalos dod ieguldījumu Hesenes ābolu vīna kultūras un tradīciju pilnveidošanā un veicināšanā. Tradicionālās ābolu vīna mucas aizurbšana janvārī, ko atkal iedzīvinājusi biedrība ar ikgadēju sabiedrisku pasākumu, kurā piedalās Hesenes Ministru prezidents un kas apliecina iedzīvotāju un plašsaziņas līdzekļu interesi, liecina par tradicionālā dzēriena – ābolu vīna – dziļajām saknēm Hesenē.

Tirgus pētījums par Hesenes patērētājiem apstiprināja, ka iedzīvotāji uzskata ābolu vīnu par ļoti tradicionālu dzērienu, saistot to arī ar īpašo vīna kausu “Bembel” un rievaino glāzi “Das Geripte”, un to visu kopā ar Heseni.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

Tīmekļa vietne: http://publikationen.dpma.de/DPMApublikationen/fnd_tm_gd.do

(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.