LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 14.7.2004 
COM(2004) 490 gal īgā redakcija 
2004/0161 (CNS)   
Priekšlikums 
PADOMES REGULA 
par atbalstu lauku att īstībai, ko sniedz  
Eiropas Lauksaimniec ības fonds lauku att īstībai ( EAFRD ) 
(iesniegusi Komisija)  
   
{SEC(2004) 931} 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. Sekojot Kop ējās lauksaimniec ības politikas pirm ā pīlāra fundament ālajai reformai 
2003. un 2004. gad ā, politikas reformas galven ā uzmanība jaunaj ā finanšu period ā 
tiks pievērsta lauku att īstībai. 
2. T ā kā vairāk nekā puse iedz īvotāju ES-25 dz īvo lauku rajonos, kas aiz ņem 90% 
teritorijas, lauku att īstība ir svar īga politikas joma. Zemkop ība un mežsaimniec ība 
saglabā primāru nozīmi zemes izmantošan ā un dabas resursu apsaimniekošan ā ES 
lauku rajonos un ir svar īga platforma tautsaimniec ības dažādošanai lauku kopien ās. 
3. Probl ēmas un izaicin ājumi, kas j ārisina lauku att īstības politikai, var tikt apkopoti 
šādi:  
– ekonomik ā: lauku rajoniem ir iev ērojami zem āki ienākumi nek ā vidēji, 
novecojošs darbasp ēks un lielāka atkarība no prim ārā sektora; 
– sociālajā jomā: ir skaidri pier ādījumi augst ākam bezdarba l īmenim lauku 
teritorijās. Zems iedz īvotāju blīvums un samazin āts iedzīvotāju skaits dažos 
rajonos ar ī var palielin āt tādu problēmu rašan ās risku, k ā vāja pieeja pamata 
pakalpojumiem, soci ālā izolācija un šaur āks nodarbin ātības izvēles spektrs; 
– vides jom ā: jānodrošina, lai lauksaimniec ība un mežsaimniec ība dotu pozit īvu 
ieguldījumu laukos, un plaš ākai videi j ānodrošina r ūpīgs līdzsvars. 
4. Agenda 2000 noteica lauku att īstības politiku k ā Kopējās lauksaimniec ības politikas 
otro pīlāru, kam jāpapildina turpm ākā tirgus politikas reforma vis ā Eiropas teritorij ā. 
Lauku att īstības politiku t ātad nevar š ķirt no tās Kopējās lauksaimniec ības politikas 
otrā pīlāra lomas, uzsverot v ārdu 'kopējā', t.i., izv ēli, kas izdar īta, lai organiz ētu 
lauksaimniecisko sektoru ES l īmenī. Tas ir īpaši svarīgi, lai nodrošin ātu abu pīlāru 
dokumentu un politikas m ērķu saskaņotību. 
5. ES lauku att īstības politika seko visp ārējai orientācijai uz ilgtsp ējīgu attīstību saskaņā 
ar Lisabonas (2000. gada marts) un G ēteborgas (2001. gada j ūnijs) Eiropas Padomes 
secinājumiem. Kam ēr Lisabonas secin ājumos uzst ādīts mērķis padarīt Eiropas 
Savienību par viskonkur ētspējīgāko uz zin āšanām balstīto ekonomisko teritoriju l īdz 
2010. gadam, G ēteborgas secin ājumos pievienots jauns uzsvars uz vides aizsardz ību 
un ilgtspējīgāka attīstības mode ļa sasniegšanu. P ēdējos secinājumos arī uzsvērts fakts, 
ka Agenda 2000 kontekst ā Eiropas lauksaimniec ības politika ir "k ļuvusi vair āk vērsta 
uz vispārējās sabiedr ības augošo pras ību apmierin āšanu attiec ībā uz pārtikas 
drošumu, p ārtikas kvalit āti, produktu daž ādošanu, dz īvnieku labkl ājību, vides 
kvalitāti un dabas un lauku aizsardz ību".  
6. KLP reformu politikas turpm āka īstenošana nor āda uz nepieciešam ību pēc 
nepārtraukta sektor ālā komponenta ES lauku att īstības politik ā. Papildus zemkop ības 
struktūru dualitāte un brīžiem joproj ām augstā lauksaimniec ības daļa nodarbin ātībā 
daudzās no jaunaj ām dalībvalstīm norāda uz turpm āku svarīgu nepieciešam ību pēc 
politikas, kas pavada p ārkārtošanos lauksaimniec ībā un lauku rajonos. 
7. ES lauku att īstības politikas teritori ālajiem komponentiem, kam j āatbilst 
ekonomiskajiem, soci ālajiem un vides izaicin ājumiem, ar ko sastopas lauku rajoni, 
jāatbalsta lauksaimniec ība un mežsaimniec ība to svar īgo zemes apsaimniekošanas 
 
LV 3   LV funkciju īstenošanā un lauksaimniec ības un mežsaimniec ības iekļaušanā diversific ētā 
lauku ekonomik ā, un jāveic ieguld ījums lauku rajonu soci āli ekonomiskaj ā attīstībā. 
8. Tas, ka abi p īlāri viens otru papildina, uzsv ērts nesenaj ā KLP reform ā, ieviešot 
atdalīšanu, savstarp ējo atbilstību un modul āciju (t.i., fondu p ārvietošanu no pirm ā uz 
otro pīlāru), kas j āīsteno no 2005. gada. Pirmais p īlārs vērsts uz pamata ien ākumu 
atbalsta nodrošin āšanu lauksaimniekiem, kas turpm āk var brīvi darboties atbilstoši 
tirgus pras ībām, bet otrais p īlārs atbalsta lauksaimniec ību kā sabiedrisku labumu 
ražotāju tās vides un lauku funkciju aspekt ā un lauku teritoriju att īstībā. 
9. Atspogu ļojot Zalcburgas konferences secin ājumus (2003. gada novembris) un 
Lisabonas un G ēteborgas Eiropas Padomes strat ēģiskās ievirzes, kas uzsver ilgtsp ējas 
ekonomiskos, vides un soci ālos elementus, Pazi ņojumā par finansi ālajām 
perspektīvām period ā no 2007. l īdz 2013. gadam noteikti š ādi trīs galvenie lauku 
attīstības politikas m ērķi: 
– lauksaimniec ības sektora konkur ētspējas palielin āšana, atbalstot p ārkārtošanos; 
– vides un lauku uzlabošana, atbalstot zem es apsaimniekošanu (tostarp lauku 
attīstības pasākumi, kas attiecas uz Natura 2000 objektiem); 
– dzīves kvalit ātes uzlabošana lauku teritorij ās un ekonomisko darb ību 
diversifik ācija, veicot pas ākumus attiec ībā uz zemkop ības sektoru un cit ām 
lauku darb ības jomām. 
Izdarot kopsavilkumu, ES lauku att īstības politikas dimensija sak ņojas: 
– tālākās KLP reformas p ārvaldē un papildin āšanā un saskaņotības nodrošin āšanā 
ar pirmā pīlāra instrumentiem un politiku; 
– citu ES politikas priorit āšu veicin āšanā, tostarp dabas resursu ilgtsp ējīgā 
apsaimniekošan ā, jauninājumu un konkurences veicin āšanā lauku teritorij ās, un 
ekonomisk ā un sociālā kohēzijā. 
10. Programmu, pl ānošanas sist ēmu un daž ādu finanšu p ārvaldes un kontroles sist ēmu 
lielais skaits pašreiz ējā plānošanas period ā ir ievērojami palielin ājis dalībvalstu un 
Komisijas administrat īvo slodzi un samazin ājis lauku att īstības politikas saska ņotību, 
pārredzamību un skaidr ību. 
11. Viens no pirmajiem svar īgajiem so ļiem ir rad īt vienotu finans ēšanas un pl ānošanas 
sistēmu lauku att īstībai. 
12. ES strat ēģijas dokuments lauku att īstībai, ko sagatavos Komisija un kas kalpos k ā 
pamats valsts lauku att īstības strat ēģijām un programm ām, būs viens no 
svarīgākajiem līdzekļiem, lai nodrošin ātu lauku att īstības plānošanas koncentr āciju uz 
ES priorit ātēm un atbilst ību citām ES politikas jom ām. 
13. Liel āku pārredzamību un lab āku ES naudas izmantošanas uzskaiti nodrošin ās saskaņā 
ar ES priorit ātēm skaidri noteikti m ērķi un lielāks uzsvars uz programmu rezult ātu 
paziņošanu ar pastiprin ātas uzraudz ības un nov ērtēšanas pal īdzību, tai pat laik ā 
dalībvalstīm saglab ājot lielāku brīvību attiecībā uz to, k ā tās vēlas īstenot savas 
programmas, piem ērojot maz āk detalizētus noteikumus un piem ērotības nosac ījumus 
un vienkāršotu finanšu p ārvaldes un kontroles k ārtību. 
 
LV 4   LV 14. Struktur ēto dialogu, kas ir labas p ārvaldes pamat ā, palīdzēs nodrošin āt apspriedes ar 
ieinteresētajām pusēm valsts strat ēģiju un programmu izstr ādē, īstenošanā un 
novērtēšanā, LEADER apgriezt ās pieejas integr ācija, labākās prakses apmai ņa un 
tīklu veidošana. 
15. Kop ā ar lielāku skaidrību attiecībā uz dalībvalstu un Komisijas pien ākumiem finanšu 
pārvaldē, piedāvātajām izmaiņām ievērojami jāuzlabo lauku att īstības politikas 
īstenošana un p ārvalde. 
16. Lai pan āktu stratēģiskāku pieeju lauku att īstībai, viens no pirmajiem so ļiem 
plānošanas f āzē būs Komisijas sagatavots strat ēģijas dokuments, kas noteiks ES 
prioritātes trim politikas as īm. Tas noteiks sp ēcīgās un vājās vietas ES l īmenī un 
galvenos progresa nov ērtēšanas rādītājus ES priorit āšu sasniegšanai. P ēc tam Padome 
pieņems ES lauku att īstības stratēģiju, kas veidos pamatu dal ībvalstu valsts lauku 
attīstības stratēģijām. Valsts lauku att īstības stratēģija interpret ēs ES priorit ātes 
atbilstoši valsts situ ācijai pēc konsultācijām ar ieinteres ētajām pusēm, noteiks pamata 
rezultātu rādītājus un atspogu ļos lauku att īstības plānošanas atbilst ību citām ES 
politikas jom ām, jo īpaši kohēzijas politikai.  
17. Š īs programmas saist īs valsts strat ēģiju ar strat ēģiju katrai no trim tematiskaj ām asīm 
atbilstoši galvenajiem politikas m ērķiem saska ņā ar 9. punktu un LEADER asi, 
izmantojot kvantitat īvos mērķus un pamata rezult ātu rādītājus (iekļaujot minim ālo ES 
nozīmes kopējo rādītāju kopumu). Lai nodrošin ātu līdzsvarotu strat ēģiju, minim ālā 
finansējuma pras ība ir vismaz 15% no kop ējā ES programmas finans ējuma 1. asij 
(konkurētspēja) un 3. asij (plaš āka lauku att īstība) un vismaz 25% 2. asij (zemes 
apsaimniekošana). LEADER asij rezerv ēts vismaz 7% no ES finans ējuma. 
18. Katras tematisk ās ass uzbūvei būs pieejams noteikts pas ākumu spektrs. Nosac ījumi šo 
pasākumu īstenošanai b ūs saskaņoti un vienk āršoti. 
19. Min ētajā 1. asī, kurā ietilpst konkur ētspēja zemkop ībā un mežsaimniec ībā, 
pārkārtošanās stratēģija jābalsta uz pas ākumiem, kas attiecas uz cilv ēku un 
fiziskajiem resursiem un kvalit ātes aspektiem, un j āļauj atteikties no noteiktiem 
pasākumiem, kas pašreiz piem ērojami jaunaj ās dalībvalstīs. 
20. Attiec īgās 2. ass (vides un zemes apsaimniekošana) strat ēģijas oblig āta sastāvdaļa ir 
lauksaimniec ības vide. Pašreiz ējā mazāk labvēlīgo teritoriju m ēraukla ir p ārskatīta, 
ciktāl tas attiecas uz vid ējo zonu robežu noteikšanu (da ļēji balstīta uz soci āli 
ekonomiskiem datiem, kas daudzos gad ījumos ir novecojuši). Jaunajai robežu 
noteikšanai j ābalstās uz augsnes produktivit āti un klimata apst ākļiem un ekstens īvās 
zemkopības nozīmi zemes apsaimniekošan ā, zemu augsnes augl ību un sliktiem 
klimata apst ākļiem, kas nor āda uz grūtībām veikt lauksaimnieciskas darb ības. 
21. Viens no galvenajiem nosac ījumiem saska ņā ar 2. asi veicamajiem pas ākumiem 
labuma guv ēja līmenī ir to oblig āto ES un valsts pras ību ievērošana, kas ir sp ēkā 
attiecīgi lauksaimniec ībā un mežsaimniec ībā. 
22. Attiec īgās 3. ass (plaš āka lauku att īstība) īstenošanā priekšroka j ādod vietējās 
attīstības stratēģijām attiecībā uz subreģionālām organiz ācijām, kas vai nu izveidotas 
ciešā valsts, re ģionālo un viet ējo iestāžu sadarb ībā, vai izstr ādātas un īstenotas 
saskaņā ar apgriezto pieeju, izma ntojot LEADER pieeju (vislab āko vietējās attīstības 
plānu izvēle no tiem, ko pied āvā vietējās rīcības grupas, kas p ārstāv valsts un priv ātas 
 
LV 5   LV partnerības). 3. ass ietvaros saglab ājas iespēja piemērot noteiktus horizont ālus 
pasākumus. 
23. Katrai programmai j āsatur LEADER ass, lai finans ētu to vietējo rīcības grupu viet ējās 
attīstības stratēģiju īstenošanu, kas balst ītas uz trim tematiskaj ām asīm, vietējo rīcības 
grupu darb ības izdevumus, viet ējo rīcības grupu sadarb ības, eksperiment ālus un 
pilotprojektus un iesp ēju veidošanu un iedz īvināšanu, kas nepieciešama viet ējo 
attīstības stratēģiju sagatavošanai. 
24. L īdz pat 4% no programmas finans ējuma tehniskai pal īdzībai var rezerv ēt 
programmas īstenošanai, ieskaitot valsts t īklus lauku att īstības pasākumu atbalstam, 
jo īpaši vietējās rīcības grupās, un lai kalpotu par kontaktu punktu Eiropas lauku 
attīstības Tīklam. ES lauku att īstības Tīkls palīdzēs Komisijai īstenot šo politiku. 
25. ES l īdzfinansējuma likmes ir noteiktas ass l īmenī, minimāli 20% un maksim āli 50% 
no kopējiem valsts izde vumiem (75% konver ģences reģionos). 2. asij un LEADER 
asij maksim ālā likme būs 55% (80% konver ģences reģionos), paužot ES priorit ātes 
saistībā ar šīm asīm. Visattālākajiem re ģioniem maksim ālās līdzfinansējuma likmes ir 
paaugstin ātas par 5 punktiem. 
26. 3% no kop ējā ES lauku att īstības finans ējuma, kas pieejams periodam (atskaitot 
modulāciju), paliks rezerv ē, lai tiktu pieš ķirti 2012. un 2013. gad ā dalībvalstīm ar 
vislabākajiem rādītajiem LEADER as īs. 
27. Programmu īstenošanai tiks ieviesta pastiprin āta uzraudz ības, nov ērtēšanas un 
ziņošanas sist ēma, kas balst īta uz kop ēju ES strukt ūru, par kuru vienojuš ās 
dalībvalstis un Komisija. Balstoties uz ikgad ējiem valsts sint ēzes ziņojumiem par 
programmu izpildi un progresu valsts strat ēģiju īstenošanā (rezultātu izpratn ē), 
Komisija katru gadu zi ņos par progresu, kas sasniegts, īstenojot ES lauku att īstības 
prioritātes. Vajadz ības gadījumā tā rezultātā var izteikt priekšlikumu ES lauku 
attīstības stratēģijas preciz ēšanai. 
28. Izkl āstītā pieeja ļaus koncentr ēt lauku att īstībai pieejamo ES l īdzfinansējumu ES 
prioritātēm, par kur ām panākta kopīga vienošan ās, visās trīs politikas as īs, vienlaic īgi 
saglabājot pietiekošu elast īgumu dalībvalsts un re ģionālā līmenī, lai panāktu līdzsvaru 
starp sektor ālo dimensiju (lauksaimniec ības pārkārtošanu) un teritori ālo dimensiju 
(zemes apsaimniekošanu un lauku teritoriju soci āli ekonomisko att īstību), ņemot vērā 
individuālas situācijas un vajadz ības. Turkl āt LEADER modeli var ētu piemērot 
plašākā mērogā, kamēr ES kopum ā saglabātu LEADER pieejas nep ārtrauktību un 
nostiprināšanos.  
 
LV 6   LV 2004/0161 (CNS) 
Priekšlikums 
PADOMES REGULA 
par atbalstu lauku att īstībai, ko sniedz Eiropas Lauksaimniec ības fonds lauku att īstībai 
(EAFRD ) 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu, 
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu, 
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, 
tā kā: 
(1) lauku attīstības politikai j āpavada un j āpapildina tirgus un ien ākumu atbalsta politika 
Kopējās lauksaimniec ības politikas (KLP) ietvaros un t ādējādi jāveicina šīs politikas 
mērķu sasniegšana, k ā noteikts L īguma 33. panta 1. punkt ā. Lauku att īstības politikai 
arī jāņem vērā vispārējie ekonomisk ās un soci ālās kohēzijas politikas m ērķi, kas 
noteikti L īguma 158. pant ā, un jāveicina to sasniegšana, vienlaic īgi integrējot citas 
svarīgas ilgtsp ējīgas attīstības politikas priorit ātes, ko min ējusi Lisabonas un 
Gēteborgas Eiropas Padome; 
(2) saskaņā ar Līguma 33. panta 2. punkta a) apakšpunktu, izstr ādājot Kopējo 
lauksaimniec ības politiku un konkr ētas metodes t ās piemērošanai, j āņem vērā 
lauksaimniecisk ās darbības īpašais raksturs , kas izriet no lauksaimniec ības sociālās 
struktūras un struktur ālajām un dabiskaj ām atšķirībām starp daž ādām lauku teritorij ām; 
(3) KLP reforma 2003. gada j ūnijā un 2004. gada apr īlī ieviesa b ūtiskas izmai ņas, kam 
gaidāma nozīmīga ietekme uz visas Kopienas  lauku teritorijas tautsaimniec ību 
lauksaimniecisk ās ražošanas mode ļu, zemes apsaimniekošanas metožu, nodarbin ātības 
un plašāku sociālo un ekonomisko nosac ījumu izteiksm ē lauku teritorij ās; 
(4) Kopienas r īcībai jāpapildina r īcību, kuru veic vai v ēlas veicin āt dalībvalstis. Partner ība 
nostiprināma ar pas ākumiem daž ādu tipu partneru dal ībai, ņemot vērā dalībvalstu 
institucion ālo kompetenci. Šie partneri j āiesaista pl ānošanas sagatavošan ā, uzraudz ībā 
un novērtēšanā; 
(5) Kopiena dr īkst veikt pas ākumus saska ņā ar subsidiarit ātes principu, kuru paredz 
Līguma 5.pants. T ā kā lauku att īstības mērķi dalībvalstis nevar adekv āti sasniegt, 
pastāvot saiknēm starp to un citiem Kop ējās lauksaimniec ības politikas instrumentiem, 
atšķirību apjomu starp lauku teritorij ām un dal ībvalstu finanšu resursu limitiem 
 
LV 7   LV paplašinātā Savienībā, to var lab āk sasniegt Kopienas l īmenī ar daudzgad īgu Kopienas 
finanšu garantiju pal īdzību, koncentr ējoties uz t ās priorit ātēm. Saska ņā ar 
proporcionalit ātes principu, kas noteikts L īguma 5. pant ā, šī Regula nep ārsniedz šā 
mērķa sasniegšanai vajadz īgo; 
(6) Eiropas Lauksaimniec ības fonda lauku att īstībai, turpm āk saukta par "Fondu", darb ībai 
un operācijām, kurās tas veic ieguld ījumu, jābūt saskaņotām un savienojam ām ar pārējo 
Kopienas politiku un j āatbilst visai Kopienas likumdošanai; 
(7) veicot lauku att īstības atbalsta pas ākumus, Kopiena g ādā par to, lai tiktu veicin āta 
atšķirību novēršana un dzimumu vienl īdzība saskaņā ar Līguma 2. un 3. pantu; 
(8) lai virzītu lauku att īstības politikas strat ēģisko saturu saska ņā ar Kopienas priorit ātēm 
un atbalst ītu tā pārredzamību, Padomei j āpieņem stratēģiskas vadl īnijas par Komisijas 
priekšlikumu;  
(9) balstoties uz Padomes pie ņemtajām stratēģiskajām vadlīnijām, katrai dal ībvalstij 
jāsagatavo t ās valsts lauku att īstības stratēģija, veidojot atsauces strukt ūru lauku 
attīstības programmu sagatavošanai. Dal ībvalstīm un Komisijai j āziņo par valsts un 
Kopienas strat ēģijas uzraudz ību; 
(10) lauku attīstības plānošanai jāatbilst Kopienas un valsts priorit ātēm un jāpapildina p ārējā 
Kopienas politika, jo īpaši lauksaimniec ības tirgus politika, koh ēzijas politika un 
Kopējā zivsaimniec ības politika; 
(11) lai nodrošin ātu lauku teritoriju ilgtsp ējīgu attīstību, jākoncentrē uzmanība uz ierobežotu 
pamata priorit āro mērķu skaitu Kopienas l īmenī attiecībā uz lauksaimniec ības un 
mežsaimniec ības konkur ētspēju, zemes apsaimniekošanu un vidi, dz īves kvalit āti un 
darbības dažādošanu šaj ās teritorijās; 
(12) jārada visp ārēji lauku att īstības plānošanas un pl ānošanas nov ērtēšanas noteikumi, tai 
pat laikā nodrošinot atbilstošu l īdzsvaru starp lauku att īstības programmu trim 
prioritārajām asīm. Plānošanas perioda ilgumam j ābūt septiņiem gadiem; 
(13) lai uzlabotu lauksaimniec ības un mežsaimniec ības sektoru konkur ētspēju, ir svar īgi 
izveidot skaidras att īstības stratēģijas, kuru m ērķis ir cilv ēkpotenciāla, materi ālā 
kapitāla un lauksaimniec ības produkcijas kvalit ātes saskaņošana un uzlabošana; 
(14) attiecībā uz cilvēkpotenciālu jādara pieejams pas ākumu kopums apm ācībai, jaunu 
lauksaimnieku sagatavošanai, lauksaimnieku un lauksaimniec ībā nodarbin āto agrai 
aiziešanai pensij ā, konsult āciju pakalpojumiem lauksaimniekiem un mežu 
apsaimniekot ājiem un atbalsta un p ārvaldes pakalpojumiem zemkop ībā; 
(15) attiecībā uz apmācību lauksaimniec ības un mežsaimniec ības attīstība un specializ ācija 
prasa atbilstošu tehnisk ās un ekonomisk ās sagatavot ības līmeni, tostarp jaunaj ās 
informācijas tehnolo ģijās, kā arī atbilstošas zin āšanas tādās jomās kā produktu 
kvalitāte, pētījumu rezult āti un dabas resursu ilgtsp ējīga apsaimniekošana, ņemot vērā 
savstarpējās atbilstības prasības un t ādas ražošanas prakses piem ērošanu, kas ir 
savienojama ar ainavas saglab āšanu un uzlabošanu un vides aizsardz ību. Tāpēc 
jāpaplašina apm ācības mērogs visiem pieaugušajie m, kas nodarbojas ar 
lauksaimniec ības un mežsaimniec ības lietām, un j āiekļauj tajā informācijas un 
izplatīšanas pas ākumi. Apm ācības un inform ācijas pasākumiem j āietver jaut ājumi par 
konkurētspēju lauksaimniec ībā un mežsaimniec ībā un par zemes apsaimniekošanas un 
vides mērķiem; 
 
LV 8   LV (16) konkrētu pabalstu pieš ķiršana jauniem lauksaimniekiem var atvieglot gan īpašumu 
sākotnējo izveidi, gan struktur ālo pieska ņošanos p ēc sākotnējās izveides. Izveides 
pasākumus jāvienādo, piešķirot vienreiz ēju piemaksu, kas j āsaista ar nosac ījumu par 
biznesa pl āna izstrādi, lai nodrošin ātu jauno lauksaimnieku darb ības attīstību; 
(17) agras pension ēšanās mērķis zemkop ībā ir nozīmīgas struktur ālas izmai ņas nodotajos 
īpašumos ar pas ākumu, kas pal īdz uzsākt darboties jauniem lauksaimniekiem saska ņā 
ar šā pasākuma pras ībām, vai nododot īpašumu ar m ērķi to paplašin āt, arī ņemot vērā 
iegūto pieredzi iepriekš ējo Kopienas pl ānu īstenošanā šajā jomā; 
(18) pārvaldes un konsult āciju pakalpojumu izmantošanai j āļauj lauksaimniekiem un 
mežsaimniekiem uzlabot savu īpašumu ilgtsp ējīgu apsaimniekošanu. Konkr ētāk, to 
lauksaimniec ības konsult āciju pakalpojumu izmantošanai, kas paredz ēti Padomes 
2003. gada 29. septembra Regul ā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kop īgus tiešā 
atbalsta sh ēmu noteikumus saska ņā ar kopējo lauksaimniec ības politiku un izveido 
dažas atbalsta sh ēmas lauksaimniekiem, un groza Regulas (EEK) Nr. 2019/93, (EK) 
Nr. 1452/2001, (EK) Nr. 1453/2001, (EK) Nr. 1454/2001, (EK) Nr. 1868/94, (EK) 
Nr. 1251/1999, (EK) Nr. 1254/1999, (EK) Nr. 1673/2000, (EEK) Nr. 2358/71 un (EK) 
Nr. 2529/20011, jāpalīdz lauksaimniekiem nov ērtēt viņu lauksaimniec ības biznesa 
rādītājus un noteikt nepieciešamos uzlabojumus attiec ībā uz oblig ātajām pārvaldes 
prasībām, kas noteiktas min ētajā regulā; 
(19) konsultāciju, pārvaldes un pal īdzības sistēmu izveidei lauksaimniekiem un/vai 
mežsaimniekiem j āpalīdz viņiem pieska ņot, uzlabot un atvieglot p ārvaldi un uzlabot 
kopējos viņu īpašumu r ādītājus, tālāk uzlabojot cilv ēkpotenciālu, kas darbojas 
lauksaimniec ības un mežsaimniec ības sektoros; 
(20) attiecībā uz materi ālo kapitālu jādara pieejams pas ākumu kopums zemnieku 
saimniecību moderniz ācijai, mežu ekonomisk ās vērtības uzlabošanai, prim ārās 
lauksaimniec ības un mežsaimniec ības produkcijas pievienot ās vērtības radīšanai, 
lauksaimniec ības un mežsaimniec ības infrastrukt ūras uzlabošanai un att īstībai, dabas 
katastrofu izpost īto lauksaimniec ības potenci ālu atjaunošanai un piem ērotu profilakses 
pasākumu ieviešanai; 
(21) Kopienas nol ūks palīdzībai invest īcijās zemkop ībā ir moderniz ēt lauksaimniec ības 
īpašumus, uzlabot to ekonomisk ās darbības rādītājus, labāk izmantojot ražošanas 
faktorus, tostarp jaunu tehnolo ģiju ieviešanu ar m ērķi uzlabot kvalit āti un dažādošanu 
gan zemnieku saimniec ībās, gan ārpus tām, ietverot nep ārtikas sektorus un ener ģijas 
kultūras, kā arī uzlabojot vides, darba droš ības, higiēnas un dz īvnieku labkl ājības 
līmeni zemnieku saimniec ībās, tai pat laik ā vienkāršojot nosac ījumus invest īciju 
palīdzībai, salīdzinot ar tiem, kas noteikti Padomes 1999. gada 17. maija Regul ā (EK) 
Nr. 1257/1999 par Eiropas Lauksaimniec ības virzības un garantiju fonda (ELVGF) 
atbalstu lauku att īstībai un dažu regulu groz īšanu un atcelšanu2; 
(22) privātajiem mežiem ir svar īga loma lauku ter itoriju ekonomiskaj ā darbībā un tāpēc 
Kopienas pal īdzība ir svar īga to ekonomisk ās vērtības uzlabošanai un paplašin āšanai, 
lai palielin ātu ražošanas daž ādošanu un uzlabotu tirgus iesp ējas tādās jomās kā 
atjaunojam ā enerģija; 
                                                 
1 OV L 270, 21.10.2003, 1.lpp. Regula, kas p ēdējo reizi groz īta ar regulu (EK) Nr. 583/2004 (OV L 91, 
30.3.2004, 1. lpp). 
2 OV L 160, 26.6.1999, 80.lpp. Regula, kas p ēdējo reizi groz īta ar regulu (EK) Nr. 583/2004. 
 
LV 9   LV (23) uzlabojumi prim ārās lauksaimniec ības un mežsaimniec ības produkcijas apstr ādē un 
mārketingā jāveicina, atbalstot invest īcijas, kas v ērstas uz apstr ādes un m ārketinga 
sektora efektivit ātes uzlabošanu, veicinot lauksaimniec ības un mežsaimniec ības 
produkcijas apstr ādi atjaunojamai ener ģijai, ieviešot jaunas tehnolo ģijas, atrodot jaunas 
tirgus iesp ējas lauksaimniec ības un mežsaimniec ības produktiem, liekot uzsvaru uz 
kvalitāti, uzlabojot r ādītājus vides aizsardz ības, darba droš ības, higiēnas un dz īvnieku 
labklājības jomās, par m ērķi izvirzot mazos un mikro uz ņēmumus, kas ir lab ākā 
situācijā, lai pievienotu v ērtību vietējiem produktiem, tai pat laik ā vienkāršojot 
nosacījumus invest īciju palīdzībai, salīdzinot ar tiem, kas noteikti Padomes Regul ā 
(EK) Nr. 1257/1999; 
(24) lauksaimniec ības infrastrukt ūrai un atjaunojošiem un profilaktiskiem pas ākumiem 
saistībā ar dabas katastrof ām jāveicina lauksaimniec ības un mežsaimniec ības 
konkurētspējas priorit āte; 
(25) attiecībā uz lauksaimniec ības produkcijas un produktu kvalit āti jādara pieejams 
pasākumu kopums, kas pal īdzētu lauksaimniekiem pan ākt atbilstību Kopienas ties ību 
aktos noteiktajiem standartiem, mudin ātu lauksaimnieku piedal īšanos pārtikas 
kvalitātes shēmās un atbalst ītu ražotāju grupu inform ācijas un rekl āmas pasākumus; 
(26) standartu atbilst ības nodrošin āšanas pas ākuma mērķis ir veicin āt lauksaimnieku ātrāku 
atbilstību piepras ītajiem standartiem, kas balst īti uz Kopienas ties ību aktiem attiec ībā 
uz vidi, sabiedr ības veselību, dzīvnieku un augu vesel ību, dzīvnieku labtur ību un darba 
drošību, un to, lai lauksaimnieki iev ērotu šos standartus. Šie standarti var rad īt 
lauksaimniekiem jaunus pien ākumus, tāpēc jāsniedz atbalsts, lai pal īdzētu daļēji segt 
papildu izmaksas vai zaud ētos ienākumus, kas saist īti ar šiem pien ākumiem; 
(27) palīdzības pasākuma lauksaimniekiem, kas piedal ās Kopienas vai valsts p ārtikas 
kvalitātes shēmās, mērķis ir sniegt pat ērētājiem garantiju par t ā produkta vai ražošanas 
procesa kvalit āti, kas izmantots š ādu shēmu īstenošanas rezult ātā, panākt pievienotu 
vērtību primārajiem lauksaimniec ības produktiem un palielin āt tirgus iesp ējas. Tā kā 
piedalīšanās šādās shēmās var izrais īt papildu izmaksas un pien ākumus, ko piln ībā 
nesedz tirgus cenas, lauksaimniekus j āpamudina iesaist īties šādās shēmās; 
(28) nav nepieciešam ības uzlabot pat ērētāju zināšanas par t ādu produktu esam ību un 
raksturu, kas ražoti saska ņā ar augstāk minētajām kvalitātes shēmām. Jāsniedz atbalsts 
ražotāju grupām, lai inform ētu patērētājus un reklam ētu produktus, kas ražoti saska ņā 
ar dalībvalstu atbalst ītajām kvalitātes shēmām to lauku att īstības programmu ietvaros; 
(29) nav nepieciešam ības nodrošin āt vienmērīgu to individu ālo pasākumu kompleksa 
atcelšanu, kas bija ieviesti saska ņā ar 2003. gada Pievienošan ās līgumu, respekt īvi, 
pasākumu par da ļēji naturālo saimniec ību un pas ākumu par ražot āju grupām, kas ļāva 
jauno dal ībvalstu lauksaimniec ības sektoram g ūt labumu pl ānošanas perioda pirmo 
divu gadu laik ā; 
(30) atbalstam konkr ētām zemes apsaimniekošanas metod ēm jāveicina ilgtsp ējīga attīstība, 
īpaši mudinot lauksaimniekus un mežsaimniekus lietot zemes izmantošanas metodes, 
kas atbilst nepieciešam ībai saglab āt dabisko vidi un ainavu un aizsarg āt un uzlabot 
dabas resursus. Tam j āveicina Kopienas Sest ās vides r īcības programmas un 
prezidentūras secinājumu īstenošana attiec ībā uz Ilgtsp ējīgas attīstības stratēģiju. Starp 
galvenajiem risin āmajiem jaut ājumiem ir biolo ģiskā dažādība, NATURA 2000 objektu 
apsaimniekošana, ūdens un augsnes aizsardz ība, klimata p ārmaiņu samazin āšana, 
 
LV 10   LV tostarp siltumn īcefekta gāzu emisiju samazin āšana, amonjaka izpl ūdes samazin āšana un 
ilgtspējīga pesticīdu izmantošana; 
(31) mežsaimniec ība ir lauku att īstības neatņemama sast āvdaļa, un atbalstam ilgtsp ējīgai 
zemes izmantošanai j āņem vērā ilgtspējīga meža apsaimniekošana un to 
daudzfunkcion ālā loma. Meži sniedz daudzveid īgus labumus: tie nodrošina izejvielas 
pārstrādājamiem un videi draudz īgiem produktiem, un tiem ir svar īga loma 
tautsaimniec ības labklājībā, bioloģiskajā daudzveid ībā, globālajā oglekļa ciklā, ūdens 
līdzsvarā, erozijas kontrol ē un stihisko post ījumu profilaks ē, kā arī sociālo un 
rekreācijas pakalpojumu nodrošin āšanā. Mežsaimniec ības pasākumus jāpieņem saskaņā 
ar Kopienas un dal ībvalstu starptautisk ā līmeņa saistībām, un tiem j ābalstās uz 
dalībvalstu valsts vai subnacion ālajām mežu programm ām vai l īdzvērtīgiem 
dokumentiem, kuros j āņem vērā Ministru konferenc ēs par mežu aizsardz ību Eiropā 
pieņemtās saist ības. Mežsaimniec ības pas ākumiem j āveicina Kopienas 
Mežsaimniec ības stratēģijas īstenošana. Šim atbalstam j āizvairās no konkurences 
izjaukšanas un j ābūt neitrālam attiec ībā uz tirgu; 
(32) maksājumiem par nelabv ēlīgiem dabas apst ākļiem lauksaimniekiem kalnu apvidos un 
maksājumiem par nelabv ēlīgiem dabas apst ākļiem citos apvidos, turpinot izmantot 
lauksaimniec ības zemi, j āveicina lauku uztur ēšana un ilgtsp ējīgu lauksamniec ības 
sistēmu uztur ēšana un att īstība. Jānosaka objekt īvi parametri maks ājumu līmeņa 
noteikšanai, lai nodrošin ātu šīs atbalsta sh ēmas efektivit āti un tās mērķu sasniegšanu; 
(33) jāturpina sniegt atbalsts lauksaimniekiem, lai pal īdzētu risināt specifiskas gr ūtības 
rajonos, kur t ās eksistē saistībā ar Padomes 1979. gada 2. apr īļa Direktīvas 79/409/EEK 
par savva ļas putnu aizsardz ību3 un Padomes 1992. gada 21. maija Direkt īvas 
92/43/EEK par dabisko dz īvotņu, savvaļas faunas un floras saglab āšanu4 īstenošanu, lai 
veicinātu efektīvu NATURA 2000 objektu apsaimniekošanu; 
(34) lauksaimniec ības vides maks ājumiem jāsaglabā svarīga loma, lai atbalst ītu lauku rajonu 
ilgtspējīgu attīstību un apmierin ātu sabiedr ības pieaugošo pras ību pēc vides 
pakalpojumiem. Tiem j āmudina lauksaimnieki turpin āt kalpot sabiedr ībai kā 
veselumam, ieviešot vai turpinot piem ērot lauksaimniecisk ās ražošanas metodes 
atbilstoši vides, ainavas un t ās sastāvdaļu, dabas resursu, augsnes un ģenētiskās 
daudzveid ības aizsardz ības un uzlabošanas pras ībām. Saskaņā ar principu “pies ārņotājs 
maksā” šiem maks ājumiem jāsedz tikai t ās saistības, kas p ārsniedz attiec īgos obligātos 
standartus; 
(35) jāturpina mudin āt lauksaimniekus pie ņemt augstus dz īvnieku labkl ājības standartus, 
nodrošinot atbalstu lauksaimniekiem, kas ap ņemas īstenot lopkop ības standartus, kas 
pārsniedz attiec īgos obligātos standartus; 
(36) jāsniedz atbalsts neienes īgām investīcijām, kad tās nepieciešamas, lai īstenotu saist ības 
saskaņā ar lauksaimnieciskaj ām vides sh ēmām vai gad ījumos, kad t ās zemnieku 
saimniecībās veicina sabiedrisk ās intereses attiec īgajā NATURA objekt ā; 
(37) lai veicin ātu vides aizsardz ību, stihisko post ījumu un ugunsgr ēku profilaksi, k ā arī 
samazinātu klimata izmai ņas, jāpaplašina un j āuzlabo mežu resursi, veicot 
                                                 
3 OV L 103, 24.4.1979, 7.lpp. Direkt īva, kas pēdējo reizi groz īta ar regulu (EK) Nr. 807/2003 (OJ L 122, 
16.5.2003, 36. lpp.). 
4 OV L 206, 22.7.1992, 7.lpp. Direkt īva, kas pēdējo reizi groz īta ar Eiropas Parlamenta un Padomes regulu 
(EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003, 1. lpp.). 
 
LV 11   LV lauksaimniec ības zemes un citas nek ā lauksaimniec ības zemes pirmo apmežošanu. 
Jebkādai pirmajai apmežošanai j ābūt pieskaņotai vietējiem apst ākļiem un j āatbilst 
videi, un j āveicina biolo ģiskā daudzveid ība; 
(38) lauksaimnieciski mežsaimnieciskaj ām sistēmām ir augsta ekolo ģiskā un sociālā vērtība, 
kombinējot ekstens īvās lauksaimniec ības un mežsaimniec ības sistēmas ar m ērķi ražot 
augstas kvalit ātes koksni un citu mežsaimniec ības produkciju. To veidošanu j āatbalsta; 
(39) ņemot vērā mežu noz īmi Direkt īvu 79/409/EEK un 92/43/EEK veiksm īgā īstenošanā, 
jāsniedz īpašs atbalsts mežsaimniekiem, lai risin ātu konkrētas problēmas, kas izriet no 
to īstenošanas; 
(40) jāievieš meža vides maks ājumi par br īvprātīgu apņemšanos veicin āt bioloģisko 
daudzveid ību, saglab āt augstv ērtīgas meža ekosist ēmas un nostiprin āt mežu 
aizsargājošo lomu attiec ībā uz augsnes eroziju, ūdens resursu saglab āšanu un ūdens 
kvalitāti un stihiskiem post ījumiem; 
(41) jāatbalsta mežsaimniecisk ās ražošanas potenci āla atjaunošanai mežos, ko nopost ījusi 
stihija un ugunsgr ēki, un profilaktiskiem pas ākumiem. Ugunsgr ēku profilakses 
pasākumiem j āaptver teritorijas, ko dal ībvalstis saska ņā ar to meža aizsardz ības 
plāniem klasific ējušas kā augsta vai vid ēja riska zonas; 
(42) jāsniedz atbalsts mežsaimniekiem neienes īgu invest īciju gad ījumā, kad t ās 
nepieciešamas, lai izpild ītu meža vides saist ības vai mežu sabiedrisk ās vērtības 
paaugstin āšanai attiec īgajās teritorijās; 
(43) lai nodrošin ātu plānoto un efekt īvo zemes apsaimniekošanas atbalsta izmantošanu 
saskaņā ar šo regulu, dal ībvalstīm jānosaka intervences teritorijas saska ņā ar noteiktiem 
šīs prioritātes pasākumiem. Kalnu teritorijas un citas teritorijas ar trauc ējumiem 
nosakāmas, balstoties uz objekt īviem kop ējiem kritērijiem. Tāpēc jāatsauc Padomes 
direktīvas un lēmumi, saska ņā ar kuriem tiek pie ņemti maz āk labvēlīgu teritoriju 
saraksti vai groz īti šādi saraksti saska ņā ar Padomes 1997. gada 20. maija Regulas (EK) 
Nr. 950/97 21. panta 2. un 3. punktu par lauksaimniecisko strukt ūru efektivit ātes 
uzlabošanu5. Natura 2000 objekti tiek noteikti saska ņā ar Direkt īvām 79/409/EEK un 
92/43/EEK. Dal ībvalstīm jānosaka teritorijas, kas piem ērotas apmežošanai t ādu vides 
apsvērumu dēļ, kā aizsardzība pret eroziju, dabas stihiju  profilakse vai mežu resursu 
paplašināšana, lai veicin ātu klimata izmai ņu samazin āšanu, un meža teritorijas ar vid ēju 
līdz augstu ugunsgr ēka risku; 
(44) jāizveido sankciju sist ēma gadījumiem, kad labuma guv ēji, kas sa ņem maks ājumus 
saskaņā ar noteiktiem zemes apsaimniekošanas pas ākumiem, neizpilda oblig ātās 
prasības saska ņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 4. un 5. pantu un III un IV 
pielikumu par visu to īpašumu, ņemot vērā neizpildes smagumu, apjomu, norisi un 
atkārtošanos; 
(45) jāpapildina p ārmaiņas lauku teritorij ās, palīdzot dažādot lauksaimniec ības darbību 
virzienā uz nelauksaimniecisku darb ību un att īstīt nelauksaimnieciskos sektorus, 
veicināt nodarbin ātību, uzlabot pamata paka lpojumus un veikt invest īcijas, padarot 
lauku teritorijas pievilc īgākas, lai main ītu tendenci uz ekonomisku un soci ālu lejupslīdi 
un lauku iedz īvotāju skaita samazin āšanos. Šaj ā sakarā arī jācenšas uzlabot 
cilvēkpotenciāls; 
                                                 
5 OV L 142, 2.6.1997, 1. lpp. 
 
LV 12   LV (46) jāsniedz atbalsts citiem pas ākumiem, kas attiecas uz plaš āku lauku ekonomiku. 
Pasākumu virkne defin ējama, balstoties uz LEADER iniciat īvas pieredzi un saist ībā ar 
endogēnas lauku att īstības prasībām; 
(47) vietējās attīstības stratēģiju īstenošana var stiprin āt teritoriālo kohēziju un siner ģiju 
starp pasākumiem, kas v ērsti uz plaš āku lauku ekonomiku un apdz īvotību; 
(48) nepieciešams skaidri defin ēt koherences un atbilst ības priorit āros principus lauku 
ekonomikas daž ādošanai un dz īves kvalit ātes uzlabošanai lauku teritorij ās saistībā ar 
citiem Kopienas finanšu instrumentiem un jo īpaši tiem, kas ietilpst Koh ēzijas politik ā; 
(49) LEADER iniciat īva pēc trīs plānošanas periodu iziešanas sasniegusi brieduma l īmeni, 
kas ļauj lauku teritorij ām plašāk izmantot LEADER pieeju lauku att īstības galveno 
tendenču plānošanā. Tāpēc jāveic pas ākumi, lai p ārnestu LEADER pieejas 
pamatprincipus uz programm ām, veidojot taj ās specifisku priorit āti, un jādefinē vietējās 
rīcības grupas un atbalst āmie pasākumi, tostarp viet ējās stratēģijas, sadarb ība, tīklu 
veidošana un prasmju apguve; 
(50) ņemot vērā LEADER pieejas noz īmīgumu, būtiska Fonda pieš ķīrumu daļa paredzama 
šai priorit ātei; 
(51) Fondam ar tehnisku pal īdzību jāatbalsta pas ākumi, kas saist īti ar programmu 
īstenošanu. K ā tehniskās palīdzības sastāvdaļa, kas min ēta Padomes Regulas (EK) 
Nr.…/…6 par Kop ējās lauksaimniec ības politikas finans ēšanu 5. pant ā, Kopienas 
līmenī jāizveido lauku att īstības tīkls; 
(52) jāizstrādā nosacījumi pieejamo resursu pieš ķiršanai. Kop ējais apjoms lauku att īstībai 
piešķirams katru gadu. J āparedz noz īmīga koncentr ācija uz re ģioniem, kas ties īgi to 
saņemt saska ņā ar Konver ģences mērķi; 
(53) ikgadējās apropriācijas, kas pieš ķirtas dalībvalstij Konver ģences mērķim no fondiem, 
ko tam pieš ķir ELVGF Virz ības noda ļa, Struktūrfondi, Koh ēzijas fonds un ZVFI, 
jāierobežo l īdz griestiem, kas noteikti, ņemot vērā to absorbcijas sp ēju; 
(54) kritēriji dalībvalstīm pieejamo m ērķa apropriāciju indikat īvajam sadal ījumam jānosaka 
saskaņā ar objekt īvām un pārredzamām metodēm; 
(55) lai veicin ātu integr ētu un inovat īvu pieeju, 3% no dal ībvalstīm pieejamaj ām 
apropriācijām jānovirza Kopienas rezer vei LEADER pieejai; 
(56) papildus šiem apjomiem dal ībvalstīm jāņem vērā apjomi, ko rada modul ācija saska ņā ar 
regulas (EK) Nr. …/… [par KLP finans ēšanu] 12. panta 2. punktu;  
(57) no Fondiem pieejamaj ām apropri ācijām plānošanai j āpiemēro fiksēta indeks ācijas 
likme; 
(58) Fonda ieguld ījumu daļa lauku att īstības plānošanā jānosaka saist ībā ar dalībvalstu valsts 
budžeta izdevumiem, ņemot vērā zemes un vides apsaimniekošanas priorit ātes 
nozīmību, situāciju reģionos, uz kuriem attiecas Konver ģences mērķis, LEADER 
pieejai pieš ķirtā prioritāte, Līguma 299. pant ā minētie visattālākie reģioni un Padomes 
1993. gada 19. j ūlija Regul ā (EEK) Nr. 2019/93, ar ko nelielaj ām Egejas j ūras salām 
                                                 
6 OV L […], […], […]. lpp. 
 
LV 13   LV ievieš īpašus pas ākumus attiec ībā uz konkr ētiem lauksaimniec ības produktiem7, 
minētās salas. 
(59) Saskaņā ar subsidiarit ātes principu un ņemot vērā izņēmumus, j ābūt atbilstošiem 
nacionāliem noteikumiem par izdevumu atbilst ību; 
(60) Lai nodrošin ātu Fonda darba efektivit āti, taisnīgumu un ilgtsp ējīgu ietekmi, j ābūt 
noteikumiem, kas garant ē, ka invest īcijas biznes ā ir ilgstošas un ka fonds netiek 
izmantots negod īgas konkurences uzs ākšanai; 
(61) Fonda pas ākumu decentraliz ētu īstenošanu j āpapildina ar garantij ām, kas attiecas 
galvenokārt uz īstenošanas kvalit āti, tās rezultātiem, sapr ātīgu finanšu p ārvaldi un 
kontroli; 
(62) dalībvalstīm jāveic atbilstoši pas ākumi, lai garant ētu stabilu p ārvaldes un kontroles 
sistēmu darbību. Šim nol ūkam nepieciešams noteikt visp ārējos principus un pamata 
funkcijas, kas j ānodrošina jebkurai p ārvaldes un kontroles sist ēmai. Tāpēc 
nepieciešams saglab āt vienas P ārvaldes iest ādes nozīmēšanu un konkretiz ēt tās 
atbildību; 
(63) katrai lauku att īstības programmai j ātiek pakļautai atbilstošai uzraudz ībai, ko veic 
Uzraudzības komiteja, balstoties uz kop ēju uzraudz ības un nov ērtēšanas sist ēmu, kas 
tiks izveidota un īstenota kop ā ar dalībvalstīm, lai efekt īvi apmierin ātu lauku att īstības 
specifiskās prasības; 
(64) Fonda darb ības efektivit āte un iedarb ība arī ir atkarīga no uzlabotas nov ērtēšanas, 
pamatojoties uz kop ēju uzraudz ības un nov ērtēšanas sist ēmu. Programmas jo īpaši 
jānovērtē sagatavošanas, īstenošanas un pabeigšanas aspektos; 
(65) lai partner ība funkcion ētu efektīvi un tiktu veicin āti Kopienas pas ākumi, inform ācija 
par tiem public ējama tik plaši, cik vien iesp ējams. Par to atbild īgas amatpersonas, kas 
vada programmas; 
(66) Kopienas rezerve LEADER pieejai pieš ķirama, ņemot vērā attiecīgo programmu 
izpildi. Šis krit ērijs tās piešķiršanai atbilstoši j āformulē; 
(67) šajā regulā definētos lauku att īstības pasākumus dal ībvalstis ir ties īgas atbalst īt bez 
Kopienas l īdzfinansējuma. Ņemot vērā šādas palīdzības ekonomisko ietekmi un lai 
nodrošinātu atbilst ību pasākumiem, kas ties īgi saņemt Kopienas atbalstu, un 
vienkāršotu proced ūras, jāievieš konkr ēti valsts pal īdzības noteikumi, ar ī ņemot vērā 
pieredzi, kas g ūta, īstenojot Regulu (EK) Nr. 1257/1999. Turkl āt dalībvalstīm jābūt 
tiesīgām piešķirt valsts pal īdzību, kas pl ānota kā papildu finans ējums lauku att īstības 
pasākumiem, kam pieš ķirts Kopienas atbalsts, iev ērojot pazi ņošanas proced ūru saskaņā 
ar šīs regulas noteikumiem, kas ir pl ānošanas da ļa; 
(68) saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. j ūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka 
Komisijai pieš ķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas k ārtību8 , jānosaka šīs regulas 
īstenošanai vajadz īgie pasākumi; 
(69) jāpieņem pārejas noteikumi, lai atvieglotu p āreju no esoš ās atbalsta sh ēmas uz jauno 
lauku attīstības atbalsta sh ēmu; 
                                                 
7 OV L 184, 27.7.1993, 1.lpp. Regula, kas p ēdējo reizi groz īta ar regulu (EK) Nr. 1782/2003. 
8 OV L 184, 17.7.1999, 23. lpp. 
 
LV 14   LV (70) jaunā atbalsta sh ēma, ko paredz š ī regula, aizvieto esošo atbalsta sh ēmu. Tāpēc jāatceļ 
Regula (EK) Nr. 1257/1999,  
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 
I SADAĻA 
PALĪDZĪBAS  MĒRĶI UN VISPĀRĪGIE  NOTEIKUMI 
I NODAĻA 
JOMA UN DEFIN ĪCIJAS 
1. pants 
Joma 
1. Šī regula nosaka visp ārējos noteikumus Kopienas atbalstam lauku att īstībai, ko 
finansē Eiropas Lauksaimniec ības fonds lauku att īstībai (turpm āk šeit "Fonds"), kas 
dibināts saskaņā ar regulu (EK) Nr. …/… [KLP finans ējums]. 
2. Šī regula nosaka m ērķus, kas jāveicina lauku att īstības politikai. 
3. Šī regula nosaka lauku att īstības politikas strat ēģisko kontekstu, tostarp metodi 
Kopienas strat ēģisku vadl īniju noteikšanai attiec ībā uz lauku att īstības politiku un 
nacionālo stratēģisko plānu. 
4. Šī regula nosaka lauku att īstības priorit ātes un pas ākumus. 
5. Šī regula nosaka partnerattiec ību, plānošanas, nov ērtēšanas, finanšu p ārvaldes, 
uzraudzības un kontroles noteikumus, balstoties uz dal ībvalstu un Komisijas kop ējo 
atbildību. 
2. pants 
Definīcijas 
Šīs regulas nol ūkos terminiem pieš ķirta šāda nozīme: 
a) 'plānošana' : organizācijas, lēmumu pie ņemšanas un finans ēšanas process vair ākās 
pakāpēs ar mērķi īstenot ilggad īgu kopīgu Kopienas un dal ībvalstu darb ību, lai 
sasniegtu Fonda priorit āros mērķus;  
b) ' reģions' : teritoriāla vienība atbilstoši I vai II Teritori ālo vienību nomenklat ūras 
līmenim (NUTS I un II l īmenis) noz īmē, ko pieš ķīrusi Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2003. gada 26. maija Regula (EK) Nr. 1059/20039; 
c) ' prioritātes ass' : viena no strat ēģijas priorit ātēm lauku att īstības programm ā, kas 
atbilst vienai no as īm, kas noteiktas šaj ā regulā un ietver atbilstošu pas ākumu grupu ar 
konkrētiem izmērāmiem mērķiem, kas izriet tieši no t ās īstenošanas;  
                                                 
9 OV L 154, 21.6.2003, 1. lpp. 
 
LV 15   LV d) ' pasākums' : darbību kopums, kas veicina priorit ātes īstenošanu; 
e) 'darbība': projekts, ko izv ēlējusies pārvaldes iest āde vai tās atbildībā esoša iest āde, 
vai vietējā rīcības grupa saska ņā ar kritērijiem, kas notei kti lauku att īstības 
programm ā, kas attiecas uz un ko īsteno viens vai vair āki labuma guv ēji, ļaujot 
sasniegt t ā pasākuma mērķi, uz ko tā attiecas;  
f) ' kopējā uzraudz ības un nov ērtēšanas sist ēma': vispārēja pieeja, ko izstr ādājusi 
Komisija un dal ībvalstis, lai noteiktu ierobežotu skaitu kop īgu rādītāju attiecībā uz 
pamata situ āciju un programmu finansi ālo izpildi, īstenošanu, rezult ātiem un ietekmi; 
g) ' vietējās attīstības strat ēģija': saskaņots darbību kopums, lai sasniegtu viet ējos 
mērķus un vajadz ības, ko īsteno partner ība atbilstoš ā līmenī; 
h) 'labuma guv ējs': pārvaldītājs, organiz ācija vai firma, valsts vai priv āta, kas atbild īga 
par darbību īstenošanu vai pal īdzības saņemšanu; 
i) 'valsts izdevumi' : jebkāds valsts ieguld ījums to darb ību finansēšanā, kuru izcelsme ir 
valsts, reģionālais vai viet ējais budžets, vai Eiropas Kopienas kop ējais budžets;  
j) 'Konverģences mērķis': tās darbības mērķis, kas min ēta Padomes Regulas (EK) 
Nr. …/… 3. panta 2. punkt ā, ar ko nosaka visp ārējos noteikumus Eiropas Re ģionālās 
attīstības fondam, Eiropas Soci ālajam fondam un Koh ēzijas fondam10. 
II SADAĻA 
MISIJAS UN M ĒRĶI 
3. pants 
Misijas 
Fonds veic ieguld ījumu ilgtsp ējīgas lauku att īstības veicin āšanā visā Kopienā, papildinot tirgus 
un ienākumu atbalsta politiku Kop ējā lauksaimniec ības politik ā, Kohēzijas politik ā un Kopējā 
zivsaimniec ības politik ā. 
4. pants 
Mērķi 
1. Atbalsts lauku att īstībai veicina š ādu mērķu sasniegšanu: 
a) uzlabot lauksaimniec ības un mežsaimniec ības konkur ētspēju, atbalstot 
pārstrukturēšanos; 
b) uzlabot vidi un laukus, atba lstot zemes apsaimniekošanu; 
c) uzlabot dz īves kvalit āti lauku teritorij ās un veicin āt tautsaimniecisko darb ību. 
2. M ērķus, kas noteikti 1. punkt ā, īsteno, izmantojot IV sada ļā definētās četras 
prioritārās asis. 
                                                 
10 OV L […], […], […]. lpp. 
 
LV 16   LV III NODA ĻA 
PALĪDZĪBAS PRINCIPI 
5. pants 
Papildināmība, saska ņotība un atbilst ība 
1. Fonds papildina nacion ālos, reģionālos un viet ējos pasākumus, kas veicina Kopienas 
prioritātes. 
2. Komisija un dal ībvalstis nodrošina, ka Fonda un dal ībvalstu pal īdzība atbilst Kopienas 
aktivitātēm, politikai un priorit ātēm. Fonda pal īdzība atbilst Ekonomisk ās un sociālās 
kohēzijas un jo īpaši Eiropas Zivsaimniec ības fonda m ērķiem. 
3. Saska ņotību nodrošina Kopienas strat ēģiskās vadlīnijās, kas min ētas 9. pant ā, 
nacionālais stratēģiskais plāns, kas min ēts 11. pant ā, lauku att īstības programmas, kas 
minētas 15. pant ā, un ikgad ējais Komisijas zi ņojums, kas min ēts 13. pant ā. 
4. Past āv saskaņotība ar pas ākumiem, ko finans ē Eiropas Lauksaimniec ības garantiju 
fonds. 
5. Atbalsts saska ņā ar šo regulu netiek sniegts sh ēmām, kas ir ties īgas saņemt atbalstu no 
kopējā tirgus organiz ācijām, ņemot vērā izņēmumus, kas v ēl tiks defin ēti, attiecīgā 
gadījumā, saskaņā ar 95. panta 2. punktu. 
6. Dal ībvalstis nodrošina Fonda finans ēto operāciju atbilst ību Līgumam un saska ņā ar to 
pieņemtajiem ties ību aktiem.  
6. pants 
Partnerattiec ības 
1. Fonda pal īdzību īsteno ar detaliz ētu konsult āciju palīdzību, turpm āk šeit - 
"partnerattiec ībām", starp Komisiju un dal ībvalsti un ar iest ādēm un instit ūcijām, ko 
dalībvalsts noz īmējusi saska ņā ar spēkā esošajiem valsts ties ību aktiem un praksi, 
konkrēti: 
a) kompetent ām reģionālajām, vietējām iestādēm un citām valsts iest ādēm; 
b) ekonomiskiem un soci āliem partneriem; 
c) jebk ādu citu piem ērotu instit ūciju, kas p ārstāv pilsonisko sabiedr ību, 
nevalstisk ām (īpaši vides) organiz ācijām un instit ūcijām, kas atbild par 
dzimumu vienl īdzības veicin āšanu. 
Dalībvalsts noz īmē visreprezentat īvākos partnerus valsts, re ģionālajā un vietējā līmenī 
un tautsaimniec ības, sociālajā, vides vai cit ā jomā, turpmāk šeit 'partnerusi'. T ā rada 
nosacījumus visu atbilstošo instit ūciju plašai un efekt īvai iesaist īšanai saska ņā ar 
valsts ties ību aktiem un praksi, ņemot vērā nepieciešam ību veicin āt vienlīdzību starp 
vīriešiem un sieviet ēm un ilgtsp ējīgu attīstību ar vides aizsardz ības un uzlabošanas 
prasību integrācijas palīdzību. 
 
LV 17   LV 2. Partnerattiec ības īsteno, respekt ējot attiecīgās institucion ālās, juridisk ās un finansi ālās 
saistības katrai partneru kategorijai. 
3. Partner ības iesaista valsts strat ēģijas plāna sagatavošan ā un uzraudz ībā un lauku 
attīstības programmu sagatavošan ā, uzraudz ībā un novērtēšanā. Dalībvalstis iesaista 
visus piem ērotos partnerus daž ādās plānošanas stadij ās, ņemot vērā laika 
ierobežojumus, kas noteikti katrai stadijai.  
7. pants 
Subsidiarit āte 
Dalībvalstis uz ņemas atbild ību par lauku att īstības programmu īstenošanu atbilstošaj ā 
teritoriālajā līmenī saskaņā ar viņu pašu institucion ālo kārtību. Šo atbild ību īsteno saska ņā ar 
šo regulu. 
8. pants 
Vienlīdzība starp v īriešiem un sieviet ēm 
Dalībvalstis un Komisija veicina vienl īdzību starp v īriešiem un sieviet ēm visās programmas 
īstenošanas stadij ās. 
Tās ietver koncepcijas, īstenošanas, uzraudz ības un nov ērtēšanas stadijas. 
II SADAĻA 
STRATĒĢISKĀ PIEEJA  LAUKU  ATTĪSTĪBAI 
I NODAĻA 
KOPIENAS STRAT ĒĢISKĀS VADLĪNIJAS 
9. pants 
Saturs un pie ņemšana  
1. Padome Kopienas l īmenī pieņem stratēģiskās vadlīnijas lauku att īstībai plānošanas 
periodam no 2007. gada 1. janv āra līdz 2013. gada 31. decembrim, ņemot vērā 
Kopienas l īmenī noteiktās politikas priorit ātes. 
Šīs vadlīnijas Kopienas l īmenī nosaka lauku att īstības plānošanas perioda strat ēģiskās 
prioritātes, lai īstenotu katru atseviš ķu prioritāti saskaņā ar šo regulu. 
2. Ne v ēlāk kā trīs mēnešus pēc šīs regulas pie ņemšanas pie ņem Kopienas strat ēģiskās 
vadlīnijas saska ņā ar Līguma 37. pant ā noteikto proced ūru. Šo lēmumu public ē 
Eiropas Savien ības Oficiālajā Vēstnesī. 
 
LV 18   LV 10. pants 
Pārskatīšana 
Lai jo īpaši ņemtu vērā izmaiņas Kopienas priorit ātēs, Kopienas strat ēģiskās vadlīnijas var tikt 
starpposm ā pārskatītas.  
II NODA ĻA 
VALSTS STRAT ĒĢIJAS PLĀNS 
11. pants 
Saturs 
1. Dal ībvalsts iesniedz valsts strat ēģijas plānu, norādot Fonda darb ības un attiec īgās 
dalībvalsts priorit ātes, ņemot vērā Kopienas strat ēģiskās vadlīnijas lauku att īstībai, to 
konkrētos mērķus, Fonda ieguld ījumu un p ārējos finanšu resursus. 
2. Valsts strat ēģijas plāns nodrošina Kopienas pal īdzības lauku att īstībai atbilst ību 
Kopienas strat ēģiskajām vadlīnijām un Kopienas, valsts un re ģionālo priorit āšu 
saskaņotību. 
Valsts strat ēģijas plāns ir atsauces dokument s, sagatavojot Fonda pl ānošanu. To īsteno 
ar lauku att īstības programmu pal īdzību. 
3. Katrs valsts strat ēģijas plāns ietver: 
a) tautsaimniec ības, soci ālās un vides situ ācijas nov ērtējumu un att īstības 
potenciālu; 
b) Kopienas un attiec īgās dalībvalsts kop īgajai rīcībai izraudz ītu stratēģiju, parādot 
izdarītās izvēles saskaņotību ar Kopienas strat ēģiskajām vadlīnijām; 
c) tematisk ās un teritori ālās lauku att īstības priorit ātes saskaņā ar katru priorit āšu 
asi, ietverot galvenos kvantitat īvos mērķus un atbilstošos uzraudz ības un 
novērtēšanas rādītājus; 
d) to lauku att īstības programmu sarakstu, kas īsteno valsts strat ēģijas plānu, un 
indikatīvu Fonda pieš ķīrumu katrai programmai, ietverot apjomus, kuri izriet no 
modulācijas saska ņā ar Regulas (EK) Nr . 1782/2003 10. panta 2. punktu; 
e) līdzekļus koordin ācijas nodrošin āšanai ar citiem KLP instrumentiem un 
Kohēzijas politiku; 
f) vajadz ības gadījumā budžetu regulas (EK) Nr.…/… [koh ēzija] 3. pant ā noteiktā 
Konverģences mērķa sasniegšanai;  
g) pasākumu aprakstu un nor ādi par apjomu, kas paredz ēts 67 panta 2. punkta 
3. apakšpunkt ā un 69. pant ā minētā valsts lauku t īkla izveidošanai, ietverot t ās 
dalībvalstis, kas izv ēlējušās reģionalizētu plānošanu. 
 
LV 19   LV 11a. pants 
Sagatavošana 
1. Katra dal ībvalsts sagatavo valsts strat ēģijas plānu tūlīt pēc Kopienas strat ēģisko 
vadlīniju pieņemšanas.  
Šo plānu sagatavo saska ņā ar dalībvalstu institucion ālajiem pas ākumiem, sekojot 
ciešai sadarb ībai ar 6. pant ā minētajiem partneriem. To sast āda ciešā sadarbībā ar 
Komisiju, un tas attiecas uz  periodu no 2007. gada 1. janv āra līdz 2013. gada 
31. decembrim.  
2. Katra dal ībvalsts pirms lauku att īstības programmu iesniegšanas nos ūta Komisijai 
savu valsts strat ēģijas plānu. 
III NODA ĻA 
STRATĒĢISKĀ UZRAUDZ ĪBA 
12. pants 
Dalībvalsts gada kopsavilkuma zi ņojums 
1. Pirmo reizi 2008. gad ā un ne vēlāk kā katra gada 1. oktobr ī katra dal ībvalsts iesniedz 
Komisijai kopsavilkuma zi ņojumu, kur ā aprakstīts tās stratēģijas un mērķu īstenošanā 
sasniegtais progress un t ās ieguldījums Kopienas lauku att īstības stratēģisko vadlīniju 
sasniegšan ā. 
2. Zi ņojumā apkopo 86. pant ā minētos gada programmu īstenošanas zi ņojumus un jo 
īpaši apraksta:  
a) lauku att īstības programmu sasniegumus un rezult ātus attiec ībā pret valsts 
stratēģijas plānā noteiktajiem r ādītājiem; 
b) katras programmas ikgad ējo novērtējumu rezult ātus. 
3. Neskatoties uz 1. punktu, atseviš ķām programm ām, kas min ētas 14. panta 2. punkt ā, 
dalībvalstis dr īkst 86. pant ā minētajos ikgad ējos īstenošanas zi ņojumos iek ļaut 
elementus, ko paredz 2. punkts, 86. pant ā noteiktajā laikā. 
13. pants 
Komisijas gada zi ņojums 
1. Pirmo reizi 2009. gad ā un katra gada s ākumā Komisija iesniedz gada zi ņojumu, kas 
apkopo galven ās norises, tendences un izaicin ājumus, kas attiecas uz valstu strat ēģijas 
plānu un Kopienas strat ēģisko vadlīniju īstenošanu.  
Ziņojumu balsta uz Komisijas veikto 12. pant ā minēto dalībvalstu gada kopsavilkuma 
ziņojumu anal īzi un nov ērtējumu un jebk ādu citu pieejamu inform āciju. Tas nor āda, 
kādus pasākumus veikušas vai veiks dal ībvalstis un Komisija, lai nodrošin ātu 
atbilstošu turpm āku rīcību, vadoties no zi ņojuma secin ājumiem. 
2. Komisijas gada zi ņojumu nos ūta Padomei, Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un 
sociālo lietu komitejai un Re ģionu komitejai. 
 
LV 20   LV III SADA ĻA 
PLĀNOŠANA 
I NODAĻA 
PLĀNOŠANAS SATURS 
14. pants 
Lauku att īstības programmas 
1. Fonds darbojas dal ībvalstīs ar lauku att īstības programmu pal īdzību. Šīs programmas 
īsteno lauku att īstības stratēģiju, paredzot pas ākumu kopumu, kas sagrup ēti saskaņā ar 
IV sadaļā noteiktaj ām priorit āšu asīm, kuru sasniegšanai tiek mekl ēta Fonda 
palīdzība. 
Visas lauku att īstības programmas attiecas uz  periodu no 2007. gada 1. janv āra līdz 
2013. gada 31. decembrim. 
2. Dal ībvalsts dr īkst vai nu iesniegt vi enu programmu visai t ās teritorijai, vai programmu 
katram tās reģionam. 
15. pants 
Programmu saturs  
Katra lauku att īstības programma ietver: 
a) situ ācijas anal īzi, ņemot vērā stiprās un vājās puses, tās risināšanai izvēlēto stratēģiju 
un 89. pant ā minēto ex-ante  novērtējumu;  
b) izv ēlēto prioritāšu pamatojumu, ņemot vērā Kopienas strat ēģiskās vadlīnijas un valsts 
stratēģijas plānu, kā arī gaidāmo ietekmi saska ņā ar ex-ante  novērtējumu;  
c) inform āciju par priorit āšu asīm un katrai priorit āšu asij pied āvātos pasākumus un to 
aprakstu, tostarp 85. pant ā minētos konkr ētos pārbaudāmos mērķus un rādītājus, kas 
ļauj izmērīt programmas progresu, iedarb īgumu un efektivit āti;  
d) finans ējuma plānu, ietverot divas tabulas:  
i) tabulu, kur ā saskaņā ar 70. panta 5. un 6. punktu noteikts kop ējais katram 
gadam plānotais Fonda ieguld ījums. Piem ērotos gadījumos finans ējuma plānam 
atsevišķi kopējā Fonda finans ējuma ietvaros j ānorāda apropri ācijas, kas 
paredzētas reģioniem, kas ties īgi tās saņemt saska ņā ar Konver ģences mērķi. 
Plānotajam gada ieguld ījumam no Fonda j ābūt saskaņotam ar Finanšu 
perspektīvām;  
ii) tabulu, kas visam pl ānošanas periodam nosaka kop ējo plānoto Kopienas 
ieguldījumu un atbilstošo valsts budžeta finans ējumu katrai priorit āšu asij un 
tehniskajai pal īdzībai paredz ēto apjomu. Vajadz ības gadījumā šī tabula ar ī 
atsevišķi norāda plānoto Fonda ieguld ījumu reģioniem, kas ir ties īgi to saņemt 
saskaņā ar Konver ģences mērķi, un atbilstošo valsts budžeta finans ējumu.  
e) inform ācijas nol ūkos sākotnējo apjomu indikat īvu sadalījumu valsts un priv āto 
izdevumu zi ņā; 
 
LV 21   LV f) konkurences noteikumu nov ērtēšanai nepieciešamos elementus un vajadz ības 
gadījumā to palīdzības shēmu sarakstu, kas at ļautas saska ņā ar Līguma 87. pantu; 
g) inform āciju par saska ņotību ar pas ākumiem, ko finans ē citi KLP instrumenti ar 
Kohēzijas politikas, k ā arī Eiropas Zivsaimniec ības fonda, pal īdzību;  
h) programmas īstenošanas pas ākumus, tostarp:  
i) visu 76. pant ā paredzēto dalībvalsts iest āžu nozīmēšanu;  
ii) uzraudz ības un nov ērtēšanas sist ēmu aprakstu, k ā arī Uzraudz ības komitejas 
sastāvu;  
iii) LEADER pieejas īstenošanas deta ļas; 
iv) kontroles sist ēmu aprakstu, ietverot jo īpaši to iest āžu un instit ūciju organiz āciju 
un proced ūras, kas atbild īgas par programmas īstenošanu, un šaj ās iestādēs un 
institūcijās pastāvošo iekšējās kontroles sist ēmu; 
v) nosac ījumus, kas nodrošina programmas publiskošanu;  
vi) to pas ākumu aprakstu, par kuriem Komisija un dal ībvalsts vienojuš ās par šīs 
regulas pras ību izpildei nepieciešamo datoriz ēto datu apmai ņu attiecībā uz 
maksājumiem, uzraudz ību un nov ērtēšanu. 
i) Partneru noz īmēšanu saska ņā ar 6. pantu un apspriežu ar partneriem rezult ātus. 
16. pants 
Līdzsvars starp priorit ātēm 
Kopienas finansi ālais ieguld ījums katr ā no trim 4. pant ā minētajiem mērķiem sedz vismaz 15% 
no Fonda kop ējā ieguldījuma programmas I un III priorit ātes asīs, kas min ētas IV sada ļas I 
nodaļas I un III ieda ļā, un 25% no Fonda kop ējā ieguldījuma programmas II priorit ātes asī, kas 
minēta I nodaļas II iedaļā.  
II NODA ĻA 
SAGATAVOŠANA, APSTIPRIN ĀŠANA UN P ĀRSKATĪŠANA 
17. pants 
Sagatavošana un apstiprin āšana 
1. Dal ībvalstis izveido lauku att īstības programmas p ēc ciešas sadarb ības ar 6. pant ā 
minētajiem partneriem. 
2. Dal ībvalstis iesniedz Komisijai priekšlikumu katrai lauku att īstības programmai, 
ietverot 15. pant ā minēto inform āciju, cik ātri vien iesp ējams pēc tā stratēģiskā plāna 
iesniegšanas Komisijai saska ņā ar 11.a panta 2. punktu. 
3. Komisija izv ērtē piedāvātās programmas, pamatojoties uz to atbilst ību Kopienas 
stratēģiskajām vadlīnijām lauku att īstībai, valsts strat ēģisko plānu un šo regulu. 
Ja Komisija uzskata, ka lauku att īstības programma neatbilst Kopienas strat ēģiskajām 
vadlīnijām, valsts strat ēģijas plānam vai šai regulai, t ā lūdz dalībvalsti atbilstoši 
pārskatīt piedāvāto programmu. 
 
LV 22   LV 4. Katru lauku att īstības programmu apstiprina tik ātri, cik vien iesp ējams, pēc tam, kad 
to iesniegusi dal ībvalsts saska ņā ar 95. panta 2. punkt ā noteikto proced ūru. 
18. pants 
Pārskatīšana 
1. Lauku att īstības programmas atk ārtoti pārbauda un vajadz ības gadījumā koriģē uz 
atlikušo periodu p ēc dalībvalsts vai Komisijas iniciat īvas un p ēc Uzraudz ības 
komitejas apstiprin ājuma. Šīs pārskatīšanas nol ūks ir ņemt vērā novērtēšanas 
rezultātus un Komisijas gada zi ņojumus, jo īpaši lai nostiprin ātu vai kori ģētu veidu, 
kā tiek iev ērotas Kopienas priorit ātes. Lauku att īstības programmas vajadz ības 
gadījumā pārskata pēc LEADER rezerves pieš ķiršanas, k ā minēts 92. pant ā. 
2. Komisija pie ņem lēmumu par l ūgumiem p ārskatīt lauku att īstības programmas dr īz 
pēc tam, kad š ādu lūgumu iesniegusi dal ībvalsts saska ņā ar 95. panta 2. punkt ā 
noteikto proced ūru.  
Izmaiņas, kurām nepieciešams Komisijas apstiprin ājums, nosaka saska ņā ar 95. panta 
2. punktā noteikto proced ūru. 
IV SADA ĻA 
LAUKU ATT ĪSTĪBAS PRIORIT ĀTES 
I NODAĻA 
PRIORIT ĀTES 
1 IEDAĻA 
1. PRIORIT ĀRĀ ASS: 
LAUKSAIMNIEC ĪBAS UN MEŽSAIMNIEC ĪBAS SEKTORA KONKUR ĒTSPĒJAS 
UZLABOŠANA  
19. pants 
Pasākumi 
Atbalsts, kura m ērķis ir lauksaimniec ības un mežsaimniec ības sektora konkur ētspēja, attiecas 
uz: 
a) pas ākumiem cilv ēkpotenciāla uzlabošanai, tostarp: 
i) profesion ālas apmācības un inform ācijas pasākumiem person ām, kas iesaist ītas 
lauksaimniec ības un mežsaimniec ības sektoros, 
ii) jaunu lauksaimnieku sagatavošanu, iii) lauksaimnieku un lauksaimniec ībā nodarbin āto agru aiziešanu pensij ā, 
iv) lauksaimnieku un mežsaimnieku konsult āciju pakalpojumu izmantošanu, 
v) lauksaimniec ības pārvaldes, lauksaimniec ības atbalsta un lauksaimniec ības 
konsultāciju dienestu izveidošanu, k ā arī mežsaimniec ības konsult āciju dienestu 
izveidi; 
 
LV 23   LV b) pas ākumiem, kuru m ērķis ir fizisk ā potenciāla pārkārtošana, tostarp: 
i) moderniz ējot zemnieku saimniec ības, 
ii) uzlabojot mežu tautsaimniecisko v ērtību, 
iii) paaugstinot prim ārās lauksaimniec ības un mežsaimniec ības produkcijas v ērtību, 
iv) uzlabojot un att īstot infrastrukt ūru, kas attiecas uz lauksaimniec ības un 
mežsaimniec ības attīstību un adapt āciju, 
v) atjaunojot lauksaimniecisk ās ražošanas potenci ālu, ko sagr āvušas dabas 
katastrofas, un ieviešot piem ērotus profilakses pas ākumus; 
c) pas ākumiem, kuru m ērķis ir lauksaimniecisk ās ražošanas un produktu kvalit ātes 
paaugstin āšana: 
i) palīdzot lauksaimniekiem pieska ņoties Kopienas ties ību aktos balst ītajiem 
stingrajiem standartiem, 
ii) atbalstot lauksaimniekus, kas piedal ās pārtikas kvalit ātes shēmās,  
iii) atbalstot ražot āju grupu inform ācijas un rekl āmas pasākumus produktiem 
saskaņā ar pārtikas kvalit ātes shēmām; 
d) p ārejas pasākumiem jaunaj ām dalībvalstīm attiecībā uz: 
i) atbalstu da ļēji naturālajām saimniec ībām pārkārtošanās procesā, 
ii) atbalstu ražot āju grupu izveidei. 
1 APAKAŠIEDA ĻA 
NOSACĪJUMI PAS ĀKUMIEM AR M ĒRĶI UZLABOT CILV ĒKPOTENCI ĀLU 
20. pants 
Profesion ālā apmācība un inform ācijas pasākumi 
Atbalsts, kuru paredz 19. panta a) punkta i) apakšpunkt s, neietver m ācību kursus vai apm ācību, 
kas ietilpst standarta lauksaimniec ības vai mežsaimniec ības izglītības programm ās vai sistēmās 
vidējās vai augst ākās izglītības līmenī. 
21. pants 
Jaunu lauksaimnieku sagatavošana 
1. Atbalstu, ko paredz 19. panta a) punkta ii) apakšpunkts, pieš ķir personām, kas: 
a) ir jaun ākas par 40 gadiem un pirmo reizi veido lauksaimniec ības uzņēmumu kā 
šā uzņēmuma vad ītāji; 
b) ir ieguvušas attiec īgas profesion ālas iemaņas un kompetenci; 
c) ir iesniegušas biznesa pl ānu lauksaimniecisk ās darbības attīstībai. 
2. Atbalstu pieš ķir vienreiz ējas prēmijas form ā, kuras maksim ālo apjomu nosaka I 
pielikums.  
 
LV 24   LV 22. pants 
Priekšlaic īga pension ēšanās 
1. Atbalstu, ko paredz 19. panta a) punkta iii) apakšpunkts, pieš ķir: 
a) lauksaimniekiem, kas nolemj p ārtraukt lauksaimniecisko darb ību ar nol ūku 
nodot savus īpašumus citiem; 
b) lauksaimniec ībā nodarbin ātajiem, kas piln ībā nolēmuši pārtraukt jebk ādu darbu 
lauksaimniec ībā. 
2. Īpašuma nodev ējs ir: 
a) vismaz 55 gadus vecs, bet nodošanas br īdī vēl nesasniedzis standarta pensijas 
vecumu vai ne maz āk kā 10 gadus jaun āks par standarta pension ēšanās vecumu 
attiecīgajā dalībvalstī nodošanas br īdī; 
b) noteikti izbeidzis visu komerci ālo lauksaimniec ības darbību; 
c) pirms nodošanas 10 gadus iesaist īts lauksaimniec ībā. 
Īpašuma p ārņēmējs: 
a) nomaina īpašuma nodev ēju, sagatavojoties, k ā paredz 21. pants, vai 
b) ir lauksaimnieks, kas jaun āks par 50 gadiem, un p ārņem zemnieku saimniec ību, 
ko atbrīvo īpašuma nodev ējs, lai palielin ātu viņa īpašuma apjomu. 
Lauksaimniec ībā nodarbin ātais ir: 
a) vismaz 55 gadus vecs, bet nesasniedzis standarta pension ēšanās vecumu, vai 
vismaz 10 gadus jaun āks par standarta pension ēšanās vecumu attiec īgajā 
dalībvalstī; 
b) velt ījis vismaz pusi no sava darba laika iepriekš ējo piecu gadu laik ā lauku 
darbiem k ā ģimenes izpal īgs vai lauksaimniec ībā nodarbin ātais; 
c) strādājis īpašuma nodev ēja lauksaimniec ības īpašumā laiku, kas l īdzvērtīgs 
vismaz diviem gadiem pilnas slodzes četru gadu period ā pirms īpašuma 
nodevēja agrās aiziešanas pensij ā; 
d) soci ālās nodrošin āšanas shēmas dalībnieks. 
3. Kop ējais priekšlaic īgās pension ēšanās atbalsta ilgums nep ārsniedz 10 gadus īpašuma 
nodevējam un lauksaimniec ībā nodarbin ātajam. Tas neturpin ās pēc īpašuma nodev ēja 
70. dzimšanas dienas un lauksaimniec ībā nodarbin ātā standarta pension ēšanās vecuma 
sasniegšanas. 
Gadījumā, ja īpašuma nodev ējam dalībvalsts maks ā paredzēto vecuma pensiju, 
priekšlaic īgās pension ēšanās atbalstu maks ā kā papildin ājumu, ņemot vērā valsts 
vecuma pensijas apjomu. 
4. Šo atbalstu pieš ķir gada maks ājuma form ā, kura maksim ālo apjomu nosaka I 
pielikums. 
 
LV 25   LV 23. pants 
Konsultāciju pakalpojumu izmantošana 
1. Atbalstu, ko paredz 19. panta a) punkta iv) apakšpunkts, pieš ķir, lai: 
a) palīdzētu lauksaimniekiem un mežsaimniekiem segt izmaksas konsult āciju 
pakalpojumiem vi ņu īpašuma visp ārējās darbības uzlabošanai; 
b) palīdzētu lauksaimniekiem segt izmaksas, kas rodas no konsult āciju 
pakalpojumu izmantošanas attiec ībā uz oblig āto Kopienas pras ību ievērošanu 
vides aizsardz ības, sabiedr ības vesel ības, dzīvnieku un augu vesel ības, 
dzīvnieku labkl ājības un darba droš ības standartu jom ās.  
2. Atbalstu konsult āciju pakalpojumu izmantošanai ierobežo l īdz I pielikum ā 
noteiktajam maksim ālajam līmenim.  
24. pants 
Pārvaldes, atbalsta un konsult āciju dienestu izveidošana 
Atbalstu, ko paredz 19. panta a) punkta v) apakšpunkts, pieš ķir, lai segtu izmaksas, kas rodas, 
izveidojot p ārvaldes, atbalsta un konsult āciju dienestus, un to pak āpeniski samazina maksim āli 
5 gadu laik ā no to izveidošanas. 
2 APAKŠIEDA ĻA 
NOSACĪJUMI PAS ĀKUMIEM , KURU M ĒRĶIS IR FIZISK Ā POTENCI ĀLA 
PĀRKĀRTOŠANA  
25. pants 
Zemnieku saimniec ību moderniz ācija 
1. Atbalstu, ko paredz 19. pant a b) punkta i) apakšpunkts, pieš ķir lauksaimniekiem 
investīcijām, kas: 
a) uzlabo zemnieku saimniec ības vispārējo darbību un  
b) atbilst Kopienas standartiem, kas piem ērojami attiec īgajām investīcijām. 
Ja investīcijas tiek izdar ītas, lai atbilstu Kopienas standartiem, atbalsts dr īkst tikt 
piešķirts tikai t ām, kas tiek veiktas, lai pan āktu atbilst ību jaunajiem Kopienas 
standartiem. T ādā gadījumā lauksaimniekiem dr īkst tikt pieš ķirts pagarin ājuma 
periods šo standartu atbilst ības panākšanai, nep ārsniedzot 36 m ēnešus no datuma, kad 
šis standarts lauksaimniekiem k ļuvis saistošs. 
2. Atbalstu ierobežo l īdz I pielikum ā noteiktajam maksim ālajam līmenim.  
26. pants 
Mežu ekonomisk ās vērtības palielin āšana 
1. Invest īciju atbalstu, ko paredz 19. pant a b) punkta ii) apakšpunkts, pieš ķir mežiem, 
kas pieder priv ātiem īpašniekiem vai to asoci ācijām, vai viet ējām pašvald ībām vai to 
apvienībām. Šis ierobežojums neattiecas uz subtropu mežiem un mežainaj ām 
teritorijām Azoru sal ās, Madeiras sal ā un Francijas Aizj ūras departamentos. 
 
LV 26   LV 2. Investīcijas balsta uz mežu apsaimniekošanas pl āniem. 
3. Atbalstu ierobežo l īdz I pielikum ā noteiktajam maksim ālajam līmenim. 
27. pants 
Vērtības pievienošana prim ārajai lauksaimniec ības un mežsaimniec ības produkcijai 
1. Atbalstu, ko paredz 19. panta b) punkta (iii) apakšpunkts, pieš ķir investīcijām, kas:  
a) uzlabo uz ņēmuma visp ārējo darbību; 
b) attiecas uz L īguma I pielikum ā minēto produktu, iz ņemot zivsaimniec ības 
produktu, k ā arī mežsaimniec ības produktu, apstr ādi un realiz āciju un 
c) atbilst Kopienas standartiem, kas piem ērojami attiec īgajām investīcijām. 
Ja investīcijas tiek izdar ītas, lai pan āktu atbilst ību Kopienas standartiem, atbalsts 
drīkst tikt pieš ķirts tikai t ām, ko izdara mikro uz ņēmumi, kā minēts 2. punkt ā, lai 
panāktu atbilst ību nesen ieviestam Kopienas standartam. T ādā gadījumā drīkst tikt 
piešķirts pagarin ājuma periods šo standartu atbilst ības panākšanai, nep ārsniedzot 36 
mēnešus no datuma, kad šis standarts uz ņēmumam k ļuvis saistošs. 
2. Atbalstu saska ņā ar 1. punktu ierobežo ar mikro un mazajiem uz ņēmumiem Komisijas 
ieteikuma 2003/361/EK11 nozīmē. Mežsaimniec ības produkcijas gad ījumā atbalstu 
aprobežo ar mikro uz ņēmumiem.  
Atbalstu nepieš ķir uzņēmumiem, kas atrodas gr ūtībās tādā nozīmē, kādu paredz 
Kopienas vadl īnijas valsts pal īdzībai grūtībās nonākušu firmu gl ābšanai un 
restrukturiz ācijai12.  
3. Atbalstu ierobežo l īdz I pielikum ā noteiktajam maksim ālajam līmenim. 
28. pants 
Infrastrukt ūra, kas attiecas uz lauksaimniec ības un mežsaimniec ības attīstību un adapt āciju 
Atbalsts, ko paredz 19. panta b) punkta iv) apakšpunkts, dr īkst jo īpaši aptvert darb ības, kas 
attiecas uz pieeju lauksaimniec ības un mežu zemei, ener ģijas apgādi un ūdenssaimniec ību.  
3 APAKŠIEDA ĻA 
NOSACĪJUMI PAS ĀKUMIEM , KURU M ĒRĶIS IR UZLABOT LAUKSAIMNIECISK ĀS 
RAŽOŠANAS UN PRODUKTU KVALIT ĀTI 
29. pants 
Kopienas ties ību aktos noteikto standartu iev ērošana 
1. Atbalsts, ko paredz 19. pant a c) punkta i) apakšpunkts, da ļēji sniedz ieguld ījumu 
izmaksās un nesa ņemtajos ien ākumos, ko lauksaimniekiem rada nepieciešam ība 
                                                 
11 OV L 124, 20.5.2003, 36. lpp. 
12 OV C 288, 9.10.1999, 2. lpp. 
 
LV 27   LV piemērot standartus vides aizsardz ības, sabiedr ības vesel ības, dzīvnieku un augu 
veselības, dzīvnieku labkl ājības un darba droš ības jomās. 
Šiem standartiem j ābūt nesen ieviestiem valsts ties ību aktos un lauksaimniec ības 
praksei jārada tādas jaunas saist ības vai ierobežojumi, kuriem ir iev ērojama ietekme 
uz lauksaimniecisk ās darbības izmaks ām un kuri attiecas uz iev ērojamu 
lauksaimnieku skaitu. 
2. Atbalstu pieš ķir kā pakāpeniski samazin āmu pagaidu ikgad ēju palīdzību ar vienotu 
likmi un maksim ālo termiņu 5 gadi, s ākot no datuma, kad standarts k ļūst saistošs 
saskaņā ar Kopienas ties ību aktiem.  
Atbalstu ierobežo l īdz I pielikum ā noteiktajam maksim ālajam līmenim. 
30. pants 
Lauksaimnieku dal ība pārtikas kvalit ātes shēmās 
1. Atbalsts, ko paredz 19. panta c) punkta ii) apakšpunkts:  
a) ietver tikai lietošanai p ārtikā paredzētus lauksaimniec ības produktus; 
b) ietilpst Kopienas p ārtikas kvalit ātes shēmās vai sh ēmās, ko atzinušas 
dalībvalstis saska ņā ar prec īziem krit ērijiem, kas nosak āmi saska ņā ar 
procedūru, ko paredz 95. panta 2. punkts; sh ēmas, kuru vien īgais nolūks ir 
nodrošināt augstāku kontroles l īmeni Kopienas vai valstu ties ību aktu oblig āto 
standartu iev ērošanai, nav ties īgas saņemt šo atbalstu, 
c) tiek pieš ķirts kā ikgadējs motivācijas maks ājums, kura l īmeni nosaka saska ņā ar 
to pastāvīgo izmaksu l īmeni, kas izriet no dal ības atbalst ītajās shēmās uz 
maksimālo termiņu 5 gadi. 
2. Atbalstu ierobežo l īdz I pielikum ā noteiktajam maksim ālajam līmenim. 
31. pants 
Informācijas un rekl āmas pasākumi 
Atbalsts, ko paredz 19. panta c) punkta iii) ap akšpunkts, attiecas uz produktiem, ko aptver 30. 
pantā minētās kvalitātes atbalsta sh ēmas. 
Atbalstu ierobežo l īdz I pielikum ā noteiktajam maksim ālajam līmenim. 
4 APAKŠIEDA ĻA 
NOSACĪJUMI PĀREJAS PAS ĀKUMIEM  
32. pants 
Daļēji naturāla saimniec ība 
1. Atbalstu, ko paredz 19. panta d) punkta i) apakšpunkts zemnieku saimniec ībām, kas 
ražo galvenok ārt pašu pat ēriņam un ar ī realizē daļu no to produkcijas ("da ļēji 
naturālās saimniec ības"), pieš ķir lauksaimniekiem, kas iesniedz biznesa pl ānu. 
 
LV 28   LV 2. Progresu attiec ībā uz 1. punkt ā minēto biznesa pl ānu novērtē pēc trim gadiem. 
3. Atbalsta izmaksas forma ir pal īdzība ar vienotu likmi, kuras maksim ālo apjomu 
nosaka I pielikums un kuras periods nep ārsniedz 5 gadus. 
4. Atbalstu, kas min ēts 3. punkt ā, piešķir attiecībā uz pieteikumiem, kas apstiprin āti 
vēlākais līdz 2008. gada 31. decembrim. 
33. pants 
Ražotāju grupas 
1. Atbalstu, ko paredz 19. panta d) punkta ii) apakšpunkts, pieš ķir, lai atvieglotu t ādu 
ražotāju grupu izveidošanu un darb ību, kuru nol ūks ir: 
a) ražot āju, kas ir š ādu grupu dal ībnieki, ražošanas un produkcijas piel āgošana 
tirgus pras ībām; 
b) kop īga preču izvietošana tirg ū, ieskaitot sagatavošanu p ārdošanai, p ārdošanas 
centralizāciju un liela apjoma pirc ēju apgādi; 
c) kop īgu noteikumu izveidošana ražošanas inform ācijai, jo īpaši attiec ībā uz ražas 
novākšanu un pieejam ību. 
2. Atbalstu pieš ķir kā palīdzību ar vienotu likmi ikgad ēju maksājumu form ā pirmos 5 
gadus pēc datuma, kad ražot āju grupa tikusi atz īta. To apr ēķina, balstoties uz grupas 
gadā pārdoto produkcijas apjomu, l īdz pat I pielikum ā noteiktajiem griestiem. 
3. Atbalstu pieš ķir ražotāju grupām, ko ofici āli atzinusi pilnvarota dal ībvalsts iest āde 
vēlākais līdz 2008. gada 31. decembrim. 
2 IEDAĻA 
2 PRIORI ĀRĀ ASS: 
ZEMES  APSAIMNIEKOŠANA 
34. pants 
Pasākumi 
Atbalsts saska ņā ar šo ieda ļu attiecas uz š ādiem pasākumiem: 
a) pas ākumiem, kuru m ērķis ir ilgtsp ējīga lauksaimniec ības zemes izmantošana, 
paredzot:  
i) dabisku trauc ējumu maks ājumus lauksaimniekiem kalnu teritorij ās,  
ii) maks ājumus lauksaimniekiem teritorij ās ar citiem trauc ējumiem nek ā kalnu 
teritorijās, 
 
LV 29   LV iii) NATURA 2000 maks ājumus,  
iv) lauksaimniec ības vides un dz īvnieku labkl ājības maksājumus, 
v) atbalstu neprodukt īvām investīcijām; 
b) pas ākumiem, kuru m ērķis ir mežsaimniec ības zemes ilgtsp ējīga attīstība, paredzot: 
i) lauksaimniec ības zemes pirmo apmežošanu, 
ii) agromežsaimniec ības sistēmas pirmo izveidošanu uz lauksaimniec ības zemes, 
iii) lauksaimniec ībā neizmantojamas zemes pirmo apmežošanu, 
iv) NATURA 2000 maks ājumus, 
v) meža vides maks ājumus,  
vi) mežsaimniec ības produktivit ātes atjaunošanu un profilakses pas ākumu 
ieviešanu, 
vii) atbalstu neprodukt īvām investīcijām. 
1 APAKŠIEDA ĻA 
NOSACĪJUMI PAS ĀKUMIEM , KURU M ĒRĶIS IR LAUKSAIMNIEC ĪBAS ZEMES 
ILGTSPĒJĪGA ATT ĪSTĪBA 
35. pants 
Maksājumi par nelabv ēlīgiem dabas apst ākļiem lauksaimniekiem kalnu apvidos un 
maksājumi par nelabv ēlīgiem dabas apst ākļiem citos apvidos 
1. Maks ājumus, ko paredz 32. panta a) punkt a i) un ii) apakšpunkts, pieš ķir katru gadu 
par katru lauksaimniec ībā izmantotas zemes hekt āru (UAA).  
Tie kompens ē lauksaimnieku papildu izdevumus un nesa ņemtos ieņēmumus attiec ībā 
uz traucējumu lauksaimnieciskai ražošanai attiec īgajā teritorijā.  
2. Maks ājumus pieš ķir lauksaimniekiem, kas ap ņemas veikt lauksaimniecisku darb ību 
teritorijās, kas noteiktas saska ņā ar 47. panta 2. un 3. punktu, vismaz piecus gadus no 
pirmā maksājuma saņemšanas.  
3. Maks ājumus nosaka starp I pielikum ā minēto minimumu un maksimumu. 
Maksājumu, kas p ārsniedz maksim ālo apjomu, dr īkst piešķirt pienācīgi pamatotos 
gadījumos ar noteikumu, ka š ādu maksājumu vidējais apjoms, kas pieš ķirts attiecīgās 
dalībvalsts līmenī, nepārsniedz maksim ālo apjomu. 
4. Maks ājumi par katru uz ņēmumu pak āpeniski samazin ās zem teritorijas sliekš ņa 
līmeņa, ko nosaka programma. 
 
LV 30   LV 36. pants 
NATURA 2000 maks ājumi 
Atbalstu, ko paredz 34. panta a) punkt a iii) apakšpunkts, lauksaimniekiem pieš ķir katru gadu 
par katru izmantotas lauksaimniec ības zemes hekt āru, lai kompens ētu izmaksas un nesa ņemtos 
ienākumus, kas izriet no tiem nelabv ēlīgajiem faktoriem attiec īgajās teritorijās, kas saist īti ar 
direktīvu 79/409/EEK un 92/43/EEK īstenošanu.  
Atbalstu ierobežo l īdz I pielikum ā noteiktajam maksim ālajam līmenim. 
37. pants 
Lauksaimniec ības vides un dz īvnieku labtur ības maks ājumi 
1. Dal ībvalstis dara pieejamu atbalstu, ko pare dz 34. panta a) punkta iv) apakšpunkts, 
visā to teritorij ā saskaņā ar to konkr ētajām vajadzībām. 
2. Lauksaimniec ības vides un dz īvnieku labkl ājības maks ājumus pieš ķir 
lauksaimniekiem, kuri br īvprātīgi uzņemas lauksaimniec ības vides vai dz īvnieku 
labturības saist ības. Kad tas attaisnojams, lai sasniegtu vides m ērķus, 
lauksaimniec ības vides maks ājumus drīkst piešķirt citiem zemes apsaimniekot ājiem. 
3. Lauksaimniec ības vides un labtur ības maks ājumi aptver tikai t ās saistības, kas 
pārsniedz atbilstošos oblig ātos standartus, kas noteikti saska ņā ar Padomes Regulas 
(EK) Nr. 1782/2003 4. un 5. pantu un III un IV pielikumu un cit ām atbilstoš ām 
obligātām prasībām, kas paredz ētas valstu ties ību aktos un min ētas programm ā. 
Papildus lauksaimniekiem un citiem zemes apsaimniekot ājiem, kas uz ņemas 
lauksaimniec ības vides saist ības, jāievēro minimālās mēslojuma un augu aizsardz ības 
produktu lietošanas pras ības, kam j ābūt noteiktām programm ā. 
Šīs prasības uzņemas uz pieciem gadiem. Kad nepieciešams un attaisnojams, īpašiem 
saistību veidiem nosaka ilg āks periods saska ņā ar 95. panta 2. punkt ā minēto 
procedūru.  
4. Maks ājumus pieš ķir katru gadu, un tie aptver papildu izdevumus un neieg ūtos 
ienākumus, kas izriet no uz ņemtajām saistībām; nepieciešam ības gadījumā tie arī var 
aptvert oper ācijas izmaksas. 
Atbilstošos gad ījumos labuma guv ējus izvēlas, balstoties uz pied āvājumu konkursa 
rezultātiem, piem ērojot tautsaimniec ības, vides un dz īvnieku labtur ības efektivit ātes 
kritērijus. 
Atbalstu ierobežo l īdz I pielikum ā noteiktajam maksimumam. 
38. pants 
Neprodukt īvas invest īcijas 
Atbalstu, ko paredz 34. panta a) punkta v) apakšpunkts, pieš ķir: 
a) invest īcijām, kas saist ītas ar to saist ību izpildi saska ņā ar pasākumiem, kas paredz ēti 
34. panta a) punkta iv) apakšpunkt ā; 
 
LV 31   LV b) uz vietas zemnieku saimniec ībā izdarītām investīcijām, kas uzlabo t ās vērtību no 
sabiedrisko ērtību viedok ļa attiecīgajā NATURA 2000 objekt ā. 
2 APAKŠIEDA ĻA 
NOSACĪJUMI PAS ĀKUMIEM , KURU M ĒRĶIS IR ILGTSP ĒJĪGA MEŽSAIMNIEC ĪBAS 
ZEMES IZMANTOŠANA  
39. pants 
Vispārēji nosacījumi 
1. Atbalstu saska ņā ar šo apakšieda ļu piešķir tikai mežiem un mežain ām teritorij ām, kas 
pieder priv ātiem īpašniekiem vai to apvien ībām, vai viet ējām pašvald ībām vai to 
apvienībām.  
Šis ierobežojums neattiecas uz atbalstu, ko paredz 34. panta b) punkta i), vi) un vii) 
apakšpunkts. 
2. Pas ākumiem, kas tiek pied āvāti saskaņā ar šo apakšieda ļu teritorij ās, kas Kopienas 
rīcības plāna mežu aizsardz ībai pret ugunsgr ēkiem ietvaros klasific ētas kā teritorijas 
ar vidēju vai augstu ugunsgr ēka risku, j āatbilst mežu aizsardz ības plāniem, ko šaj ās 
teritorijās izveidojušas dal ībvalstis. 
40. pants 
Lauksaimniec ības zemes pirm ā apmežošana 
1. Atbalsts, ko paredz 34. panta b) punkta i) apakšpunkts, dr īkst ietvert: 
a) izveidošanas izmaksas; b) ikgad ēju prēmiju par katru apmežotu hekt āru, lai sniegtu ieguld ījumu 
uzturēšanas izmaksu segšan ā periodā līdz pieciem gadiem, 
c) ikgad ēju prēmiju par katru hekt āru, lai sniegtu ieguld ījumu no apmežošanas 
izrietošā ienākumu zaud ējuma segšan ā maksimālajā periodā līdz 10 gadiem 
lauksaimniekiem vai to apvien ībām, kas apstr ādājuši šo zemi pirms t ās 
apmežošanas, vai jebkurai cita i fiziskai personai vai priv ātam uzņēmumam. 
2. Atbalsts viet ējo pašvald ību īpašumā esošās lauksaimniec ības zemes apmežošanai 
aptver tikai izveidošanas izmaksas. Ja apmežojamo lauksaimniec ības zemi īrē fiziska 
persona vai priv āts uzņēmums, dr īkst tikt pieš ķirta 1. punkt ā minētā ikgadējā prēmija. 
3. Atbalstu lauksaimniec ības zemes apmežošanai nepieš ķir: 
a) lauksaimniekiem, kas sa ņem priekšlaic īgās pensionēšanās atbalstu; 
b) attiec ībā uz Ziemassv ētku eglīšu stādījumiem. 
Gadījumā, ja ātri augošas sugas tiek st ādītas īslaicīgai kultiv ācijai, atbalstu 
apmežošanai pieš ķir tikai izveidošanas izdevumiem. 
4. Atbalstu lauksaimniekiem vai cit ām fiziskām person ām un priv ātiem uzņēmumiem 
ierobežo l īdz I pielikum ā noteiktajam maksimumam. 
 
LV 32   LV 41. pants 
Pirmās agromežsaimniec ības sistēmu izveidošana uz lauksaimniec ības zemes 
1. Atbalstu, ko paredz 34. panta b) punkta ii) apakšpunkts, pieš ķir lauksaimniekiem, lai 
radītu agromežsaimniec ības sistēmas, kombin ējot ekstens īvās lauksaimniec ības un 
mežsaimniec ības sistēmas. 
Tas sedz izveidošanas izdevumus. 
2. Agromežsaimniec ības sistēmas attiecas uz zemes izmantošanas sist ēmām, kurās koki 
tiek audzēti kombin ācijā ar lauksaimniec ības kultūrām uz tās pašas zemes.  
3. Ziemassv ētku eglītes un ātri augošas sugas izsl ēdz no atbalsta sa ņēmējiem. 
4. Atbalstu ierobežo l īdz I pielikum ā noteiktajam maksimumam. 
42. pants 
Nelauksaimniec ības zemes pirm ā apmežošana 
1. Atbalsts, ko paredz 34. panta b) punkta iii) apakšpunkts, ap tver izveidošanas izmaksas 
tādas zemes apmežošanai, kas nav ties īga to saņemt saska ņā ar 34. panta b) punkta i) 
apakšpunktu. 
2. Atbalstu nepieš ķir attiecībā uz Ziemassv ētku eglītēm. 
3. Atbalstu fizisk ām person ām vai priv ātiem uzņēmumiem ierobežo l īdz I pielikum ā 
noteiktajam maksimumam. 
43. pants 
NATURA 2000 maks ājumi 
Atbalstu, ko paredz 31. panta b) punkta iv) apakšpunkts, pieš ķir katru gadu un par katru meža 
hektāru privātiem meža īpašniekiem vai to apvien ībām, lai kompens ētu izdevumus, kas izriet 
no ierobežojumiem mežu un ci tas mežainas zemes izmantošan ā saistībā ar direkt īvu 
79/409/EEK un 92/43/EEK īstenošanu attiec īgajā teritorijā.  
Atbalstu nosaka I pielikum ā noteiktā minimālā un maksim ālā apjoma robež ās. 
44. pants 
Meža vides maks ājumi  
1. Meža vides maks ājumus, ko paredz 34. panta b) punkta v) apakšpunkts, pieš ķir par 
hektāru meža labuma guv ējiem, kas br īvprātīgi uzņemas meža vides saist ības. Šie 
maksājumi sedz tikai t ās saistības, kas p ārsniedz attiec īgās obligātās prasības.  
Šīs saistības uzņemas uz pieciem gadiem. Ja nepieciešams un attaisnojams, atseviš ķu 
veidu saist ībām nosaka citu periodu.  
2. Maks ājumi sedz papildu izmaksas, kas izriet no dotaj ām saistībām. Tos apr ēķina, 
pamatojoties uz re ālajām izmaks ām. 
Atbalstu nosaka I pielikum ā noteiktā minimālā un maksim ālā apjoma robež ās. 
 
LV 33   LV 45. pants 
Mežsaimniec ības ražošanas potenci āla atjaunošana un profilakses pas ākumu ieviešana  
1. Atbalstu, ko paredz 34. pant a b) punkta vi) apakšpunkts, pieš ķir mežsaimniec ības 
ražošanas potenci āla atjaunošanai mežos, kurus izpost ījušas dabas katastrofas un 
ugunsgrēki, un piem ērotu profilakses pas ākumu ieviešanai. 
2. Profilakses pas ākumi pret ugunsgr ēkiem attiecas uz mežiem, ko dal ībvalstis saska ņā 
ar saviem meža aizsardz ības plāniem klasific ējušas ar augstu vai vid ēju meža 
ugunsgrēku bīstamības riska pak āpi. 
46. pants 
Neprodukt īvās investīcijas 
Atbalstu, ko paredz 34. panta b)  punkta vii) apakšpunkts, pieš ķir investīcijām mežos: 
a) kas saist ītas ar to saist ību izpildi saska ņā ar pasākumu, ko paredz 34. panta b) punkta 
v) apakšpunkts vai 
b) kas uzlabo attiec īgās teritorijas sabiedrisko ērtību vērtību. 
3 APAKŠIEDA ĻA 
TERITORIJU APZ ĪMĒŠANA  
47. pants 
Teritorijas, kas ties īgas saņemt maks ājumus 
1. Dal ībvalstis noz īmē teritorijas, kas ties ības saņemt maks ājumus, ko paredz 34. panta 
a) punkta i), ii) un ii i) apakšpunkti, k ā arī tā paša panta b) punkta i), iii), iv) un vi) 
apakšpunkti, ņemot vērā šā panta 2., 3., 4. un 5. punkta nosac ījumus.  
2. Lai t ās būtu tiesīgas saņemt maks ājumus, kurus paredz 34. panta a) punkta i) 
apakšpunkts, kalnu teritorij ām jābūt ar iev ērojamiem ierobežojumiem zemes 
izmantošanas iesp ējās un nov ērtējamam pieaugumam t ās apstrādes izmaks ās šādu 
iemeslu d ēļ:  
a) augstuma d ēļ ļoti sarežģīti klimata apst ākļi, kuru ietekme iev ērojami samazina 
augšanas sezonu;  
b) maz ākā augstumā lielākajā teritorijas da ļā esošas nog āzes, kas ir p ārāk stāvas, 
lai izmantotu tehniku, vai nosaka nepieciešam ību izmantot ļoti dārgas īpašas 
iekārtas, vai abu šo faktoru kombin ācija, ja trauc ējums no katra atseviš ķi ir 
mazāks, bet abu kombin ācija rada l īdzvērtīgu traucējumu. 
Teritorijas uz zieme ļiem no 62. paral ēles un noteiktas blakus teritorijas uzskata par 
kalnu teritorij ām. 
Dalībvalstis to programm ās vai nu apliecina to noteikt ā kalnu teritoriju robeža, vai to 
groza saska ņā ar speciāliem noteikumiem, ko defin ē saskaņā ar 95. panta 2. punkt ā 
minēto proced ūru. 
 
LV 34   LV 3. Lai t ās būtu tiesīgas saņemt maks ājumus, kurus paredz 34. panta a) punkta ii) 
apakšpunkts, teritorijas, kas atš ķiras no šā panta 2. punkt ā minētajām teritorij ām, ir: 
a) ar iev ērojamiem dabas trauc ējumiem, īpaši ar zemu a ugsnes produktivit āti vai 
sliktiem klimata apst ākļiem, un t ādām, kurās svarīgi saglab āt ekstens īvu 
lauksaimniecisko darb ību zemes apsaimniekošan ā vai  
b) ar specifiskiem trauc ējumiem, un kur zemes apsaimniekošana j āturpina, lai 
saglabātu vai uzlabotu vidi, uztur ētu lauku dabu un saglab ātu tūrisma potenci ālu 
šajā teritorijā vai krasta l īnijas aizsardz ībai. 
Šīs teritorijas aptver lauksaimniec ības teritorijas, kas ir homog ēnas no dab īgo 
ražošanas apst ākļu viedokļa. 
Kas attiecas uz teritorij ām, kuras ietekm ē pirmās daļas b) apakšpunkt ā minētie 
specifiskie trauc ējumi, to kop ējais apjoms nedr īkst pārsniegt 10% no attiec īgās 
dalībvalsts teritorijas. 
Dalībvalstis nosaka šo teritori ju robežas to programm ās saskaņā ar speci āliem 
noteikumiem, ko defin ē saskaņā ar 95. panta 2. punkt ā minēto proced ūru. 
4. NATURA 2000 lauksaimniec ības teritorijas, kas noteiktas saska ņā ar direkt īvām 
79/409/EEK un 92/43/EEK ir ties īgas saņemt maks ājumus, kurus paredz 34. panta a) 
punkta iii) apakšpunkts. 
5. Teritorijas, kas piem ērotas apmežošanai t ādu vides iemeslu d ēļ, kā aizsardzība pret 
eroziju vai mežu resursu paplašin āšana, veicinot klimata izmai ņu samazin āšanu, ir 
tiesīgas saņemt maks ājumus, kurus paredz 34. panta b)  punkta i) un iii) apakšpunkts. 
NATURA 2000 meža teritorijas, kas noteiktas saska ņā ar direktīvām 79/409/EEK un 
92/43/EEK, ir ties īgas saņemt maks ājumus, kurus paredz 34. panta b) punkta iv) 
apakšpunkts. 
Meža teritorijas ar vid ēju līdz augstu meža ugunsgr ēka risku ir ties īgas saņemt 
maksājumus, kurus paredz 34. panta b) punkta vi) apakšpunkts attiec ībā uz 
ugunsgrēku profilakses pas ākumiem. 
4 APAKŠIEDA ĻA 
STANDARTU IEV ĒROŠANA  
48. pants 
Maksājumu samazin āšana vai atcelšana 
Ja labuma guv ēji, kas sa ņem maks ājumus saska ņā ar 34. panta a) punkta i) l īdz iv) 
apakšpunktam un b) punkta i), iv) un v) apakšpunktu, visa īpašuma ietvaros, t ādas rīcības vai 
neizdarības rezult ātā, kas tieši attiecas uz vi ņiem, neiev ēro obligātās prasības, kuras paredz 
Padomes regulas (EK) Nr. 1782/2003 4. un 5. pants un III un IV pielikums, kop ējais to 
maksājumu apjoms, kas vi ņiem jāpiešķir kalend ārajā gadā, kurā notiek neiev ērošana, 
samazināms vai atce ļams.  
Detalizētus noteikumus samazin āšanai vai atcelšanai nosaka saska ņā ar 95. panta 2. punkt ā 
minēto proced ūru. Šajā kontekst ā ņem vērā neievērošanas smagumu, apjomu, izpausmi un 
atkārtošanās biežumu. 
 
LV 35   LV 3 IEDAĻA 
3. PRIORIT ĀTES  ASS: 
LAUKU  EKONOMIKAS  DAŽĀDOŠANA  UN DZĪVES  KVALIT ĀTE 
LAUKU  TERITORIJ ĀS 
49. pants 
Pasākumi 
Atbalsts saska ņā ar šo ieda ļu ietver: 
a) pas ākumus lauku ekonomikas daž ādošanai, ietverot: 
i) nelauksaimniecisk ās darbības dažādošanu, 
ii) atbalstu mikro uz ņēmumu rad īšanai un att īstībai ar nol ūku veicin āt 
uzņēmējdarbību un attīstīt ekonomisko strukt ūru, 
iii) tūrisma aktivit āšu veicināšanu, 
iv) dabas mantojuma aizsardz ību, uzlabošanu un apsaimniekošanu, t ādējādi veicot 
ieguldījumu ilgtsp ējīgā tautsaimniec ības attīstībā; 
b) pas ākumus lauku dz īves kvalit ātes uzlabošanai lauku teritorij ās, ietverot: 
i) pamata pakalpojumus tautsaimniec ībai un lauku iedz īvotājiem, 
ii) ciematu atjaunošanu un att īstību; lauku mantojuma saglab āšanu un uzlabošanu. 
c) profesion ālās apmācības pasākumus tautsaimniec ības dalībniekiem, kas darbojas 
jomās, kuras aptver 3 priorit ātes ass; 
d) prasmju ieguves un pamudin ājuma pasākumus ar nol ūku sagatavot un īstenot viet ējās 
attīstības stratēģiju. 
1. APAKŠIEDA ĻA 
NOSACĪJUMI PAS ĀKUMIEM LAUKU EKONOMIKAS DAŽ ĀDOŠANAI  
50. pants 
Dažādošana nelauksaimnieciskaj ās darbībās 
Labuma guv ējs, kas min ēts 49. panta a) punkta i) apakšpunkt ā, drīkst būt vai nu lauksaimnieks, 
viņa vai viņas dzīvesbiedrs, vai viens no vi ņu bērniem. 
51. pants 
Atbalsts uz ņēmumu rad īšanai un att īstībai 
Atbalsts, ko paredz 49. panta a) punkta ii)  apakšpunkts, attiecas tikai uz mikro uz ņēmumiem, 
kā noteikts Komisijas ieteikum ā 2003/361/EK (2003. gada 6. maijs). 
 
LV 36   LV 52. pants 
Tūrisma aktivit āšu veicināšana 
Atbalsts, kas min ēts 49. panta a) punkta iii) apakšpunkt ā, aptver: 
a) maza apjoma infrastrukt ūru, tādu kā informācijas centrus un t ūrisma objektu ce ļa 
zīmes;  
b) rekre ācijas infrastrukt ūru, kas pied āvā pieeju dabas teritorij ām, un mazas ietilp ības 
mītnes; 
c) t ūrisma produktu, kas attiecas uz lauku t ūrismu, att īstīšana un pied āvāšana tirgū. 
53. pants 
Dabas mantojuma aizsardz ība, uzlabošana un apsaimniekošana 
Atbalsts, kas min ēts 49. panta a) punkta iv) apakšpunkt ā, aptver vides apzi ņas akcijas, t ūrisma 
uzlabojumus un aizsardz ības un apsaimniekošanas pl ānu izstrādi attiecībā uz NATURA 2000 
objektiem un cit ām vietām ar augstv ērtīgu dabu.  
2. APAKŠIEDA ĻA 
NOSACĪJUMI PAS ĀKUMIEM DZ ĪVES KVALIT ĀTES  
UZLABOŠANAI LAUKU TERITORIJ ĀS 
54. pants 
Pamata pakalpojumi tautsaimniec ībai un lauku iedz īvotājiem 
Atbalsts, kas min ēts 49. panta b) punkta i) apakšpunkt ā, aptver pamata pakalpojumu izveidi 
attiecībā uz ciematu vai ciematu grupu un ar to saist ītu mazo infrastrukt ūru. 
55. pants 
Ciematu atjaunošana un att īstība, lauku mantojuma saglab āšana un uzlabošana 
Atbalsts, kas min ēts 49. panta b) punkta ii) apakšpunkt ā, attiecas uz p ētījumiem un 
investīcijām, kas saist ītas ar:  
a) ciemata uzlabošanas vai att īstības programmu;  
b) lauku mantojuma saglab āšanu, atjaunošanu un uzlabošanu ciemata l īmenī vai attiec ībā 
uz ciemata da ļu, kā tā centru un v ēsturiskām vietām vai pieminek ļiem. 
3. APAKŠIEDA ĻA 
PROFESION ĀLĀ APMĀCĪBA, PRASMJU IEGUVE UN PAMUDIN ĀJUMS  
56. pants 
Profesion ālā apmācība 
Atbalsts saska ņā ar 49. panta c) punktu nedr īkst ietvert m ācību vai apm ācību kursus, kas veido 
daļu no standarta izgl ītības programm ām vai sist ēmām vidusskolas vai augst ākā līmenī. 
 
LV 37   LV 57. pants 
Prasmju ieguve un pamudin ājums  
Atbalsts, kas min ēts 49. panta d) punkt ā, aptver: 
a) attiec īgās teritorijas p ētījumus;  
b) pas ākumus, lai sniegtu inform āciju par šo teritoriju, un viet ējās attīstības stratēģiju; 
c) lauku att īstības stratēģijas sagatavošan ā un īstenošanā iesaistītā personāla apmācība, 
d) rekl āmas pasākumus un vad ītāju apmācību. 
4 APAKŠIEDA ĻA 
PRIORITĀTES ASS ĪSTENOŠANA  
58. pants 
Vietējās attīstības stratēģijas 
Īstenojot 49. pant ā uzskaitītos pasākumus, priekšroku dod lauku att īstības stratēģijām. 
59. pants 
Robežu noteikšana 
Ja pasākums, kas attiecas uz šo ieda ļu, skar darb ības, kas ir ties īgas saņemt atbalstu ar ī saskaņā 
ar kādu citu Kopienas atbalsta instrumentu, tostarp Strukt ūrfondiem un Eiropas 
Zivsaimniec ības fondu, dal ībvalstij katr ā programm ā nosaka Fonda atbalst īto darbību un cita 
Kopienas atbalsta instrumenta atbalst īto darbību norobežošanas krit ērijus. 
II NODA ĻA 
LEADER 
I IEDAĻA 
LEADER  PIEEJA  
60. pants 
Definīcija 
LEADER pieeja ir viet ējās attīstības stratēģija, kas satur vismaz š ādus elementus: 
a) uz teritoriju balst ītas programmas, kuru m ērķis ir skaidri noteiktas subre ģionālas 
lauku teritorijas; 
b) apgrieztu pieeju, uzticot viet ējām rīcības grupām lēmumu pie ņemšanas pilnvaras 
attiecībā uz vietējās attīstības stratēģijas izstrādi un īstenošanu; 
c) viet ējās valsts-priv ātās partnerības (turpm āk šeit "viet ējās rīcības grupas ");  
d) multisektor ālu globālu pieeju, kas balst īta uz dažādu vietējās tautsaimniec ības sektoru 
dalībnieku un projektu mijiedarb ību; 
e) inovat īvas pieejas īstenošanu; 
 
LV 38   LV f) sadarb ības projektu īstenošanu; 
g) viet ējo partner ību tīklu veidošanu. 
61. pants 
Vietējās rīcības grupas 
1. Partnerattiec ību pieeju viet ējai attīstībai īsteno viet ējās rīcības grupas, ņemot vērā 
šādus nosac ījumus: 
a) tās piedāvā integrētu vietējās attīstības stratēģiju un atbild par t ās īstenošanu;  
b) to sast āvā ir vai nu grupai, kas jau kvalific ējusies LEADER II13 vai 
LEADER+14 iniciatīvām, vai saska ņā ar LEADER pieeju, vai jaunai grupai, kas 
pārstāv partnerus no daž ādiem viet ējiem soci āli ekonomiskiem sektoriem 
attiecīgajā teritorij ā. Lēmumu pie ņemšanas l īmenī ekonomiskajiem un 
sociālajiem partneriem, starp tiem lauksaimniec ības apvien ībām, lauku 
sievietēm, jauniešiem un to apvien ībām, jāveido vismaz 50% no viet ējās 
partnerības; 
c) tās spēj definēt un īstenot teritorijas att īstības stratēģiju; 
d) tās vai nu izv ēlas administrat īvu un finansi ālu vadītāju, kas sp ēj administr ēt 
valsts naudas l īdzekļus un nodrošin āt partnerības apmierinošu darb ību, vai 
apvienojas juridiski izveidot ā kopīgā struktūrā, kuras uzb ūve garantē partnerības 
apmierinošu darb ību un spēju administr ēt valsts naudas l īdzekļus. 
2. Strat ēģijas aptvert ā teritorija tiek saska ņota un tai j ānodrošina pietiekama kritisk ā 
masa attiec ībā uz cilvēku, finanšu un ekonomiskajiem resursiem, lai atbalst ītu 
dzīvotspējīgu attīstības stratēģiju. 
3. Viet ējās rīcības grupas izv ēlas projektus, kas finans ējami saska ņā ar to strat ēģiju. Tās 
drīkst izvēlēties arī sadarbības projektus.  
2. IEDAĻA 
PALĪDZĪBAS JOMAS  
62. pants 
Pasākumi 
Atbalsts, kas tiek pieš ķirts saskaņā ar LEADER priorit ātes asi, ir paredz ēts: 
a) viet ējās attīstības stratēģiju īstenošanai ar LEADER pieejas pal īdzību ar nol ūku 
sasniegt vienas vai vair āku to trīs prioritātes asu m ērķus, kas noteiktas š īs sadaļas I 
nodaļā;  
b) sadarb ības projektu īstenošanai, ietverot saska ņā ar augst āk minēto a) punktu 
izraudzītos mērķus; 
c) viet ējās rīcības grupas darb ībai, prasmju apguvei un teritorijas atdz īvināšanai. 
                                                 
13 Komisijas pazi ņojums (19.3.1991) (OV C 73, 19.3.1991). 
14 Komisijas pazi ņojums (14.4.2000) (OV C 139, 18.5.2000, 5. lpp.). 
 
LV 39   LV 1. APAKŠIEDA ĻA 
NOSACĪJUMI  
63. pants 
Vietējo stratēģiju īstenošana 
1. Ja atbalsts tiek sa ņemts saska ņā ar 62. panta a) punktu, strat ēģijas pasākumiem 
jāatbilst mērķiem, ko šī regula nosaka katrai no priorit ātes asīm. 
2. Ja pl ānotie pas ākumi atbilst šaj ā regulā katrai no priorit ātes asīm noteiktajiem 
pasākumiem, piem ēro atbilstošos nosac ījumus saska ņā ar šīs sadaļas I nodaļu. 
64. pants 
Sadarbība 
1. Atbalstu, kas min ēts 62. panta b) punkt ā, piešķir starpteritori āliem vai 
transnacion āliem sadarb ības projektiem.  
"Starpteritori āla sadarb ība" nozīmē sadarbību dalībvalsts robež ās. "Transnacion āla 
sadarbība" nozīmē sadarbību starp teritorij ām dažādās dalībvalstīs un ar tādu valstu 
teritorijām, kas nav dal ībvalstis. 
2. Tikai t ādi izdevumi, kas attiecas uz teritorij ām Eiropas Savien ības robež ās, ir tiesīgi 
saņemt atbalstu. 
3. Uz sadarb ības projektiem attiecas ar ī 63. pants. 
65. pants 
Prasmju apguve 
Atbalstu prasmju apguvei, kas min ēts 62. panta c) punkt ā, piešķir kā prioritāti jaunajiem 
reģioniem, kur LEADER pieeja nav tikusi piem ērota. 
2. APAKŠIEDA ĻA 
PRIORITĀTES ASS ĪSTENOŠANA  
66. pants 
Prioritātes ass finans ējums 
Vismaz 7% no kop ējā Fonda ieguld ījuma programm ā rezervē LEADER priorit ātes ass 
īstenošanai. 
III NODA ĻA 
TEHNISK Ā PALĪDZĪBA 
67. pants 
Tehniskās palīdzības finans ējums  
1. Saska ņā ar regulas …/… [KLP finans ējums] 5. pantu Fonds dr īkst izlietot l īdz pat 
0,30% no t ā gada pieš ķīruma, lai finans ētu sagatavošanas, uzraudz ības, administrat īvā 
atbalsta, nov ērtēšanas un kontroles pas ākumus pēc Komisijas iniciat īvas un/vai t ās 
 
LV 40   LV vārdā. Šīs darbības tiek veiktas saska ņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 
53. panta 2. punktu un citiem regulas noteikumiem, un t ās īstenošanas modalit āti, kas 
piemērojama šai budžeta izpildes formai. 
2. P ēc dalībvalstu iniciat īvas Fonds dr īkst finans ēt katras lauku att īstības programmas 
palīdzības sagatavošanas, p ārvaldes, uzraudz ības, nov ērtēšanas, inform ācijas un 
kontroles pas ākumus.  
Šiem pas ākumiem dr īkst veltīt līdz pat 4% no kop ējā katrai programmai paredz ētā 
apjoma.  
Augstāk minētās punkta da ļas robežās katrai programmai rezerv ē līdzekļus 69. pant ā 
minētā valsts lauku t īkla izveidei un darb ībai. 
68. pants 
Eiropas Lauku att īstības tīkls 
Eiropas Lauku att īstības tīklu to valstu t īklu, organiz āciju un administr āciju savienošanai, kas 
darbojas lauku att īstības jomā Kopienas l īmenī, izveido saska ņā ar 67. panta 1. punktu. 
Eiropas tīkla mērķi ir: 
a) v ākt, analizēt un izplat īt informāciju par Kopienas lauku att īstības pasākumiem, 
b) v ākt, izplatīt un Kopienas l īmenī konsolidēt labu lauku att īstības praksi, 
c) nodrošin āt informāciju par procesiem Kopienas lauku teritorij ās un valst īs, kas nav 
dalībvalstis, 
d) Kopienas l īmenī organizēt tikšanās un semin ārus lauku att īstībā aktīvi iesaistītajiem, 
e) izveidot un vad īt ekspertu t īklus ar nol ūku atvieglot pieredzes apmai ņu un atbalst īt 
lauku attīstības politikas īstenošanu un nov ērtēšanu, 
f) atbalst īt valstu tīklus un transnacion ālās sadarbības iniciat īvas. 
69. pants 
Valstu lauku t īkli 
1. Visas dal ībvalstis nodibina valsts lauku t īklus, kas apvieno visas organiz ācijas un 
administr ācijas, kas iesaist ītas lauku att īstībā. 
2. Atbalstu, kas min ēts 67. panta 2. punkta trešaj ā daļā, piešķir:  
a) strukt ūrām, kas nepieciešamas t īkla darbībai; 
b) darb ības plānam, kas ietver vismaz labas p ārņemamas prakses noteikšanu un 
analīzi un inform ācijas nodrošin āšanu par to, t īkla pārvaldi, pieredzes un 
zināšanu apmai ņas organiz ēšanu, apm ācību programmu sagatavošanu viet ējām 
rīcības grupām to veidošan ās procesā un tehnisku pal īdzību starpteritori ālai un 
transnacion ālai sadarb ībai. 
 
LV 41   LV V SADAĻA 
FONDA  IEGULD ĪJUMS 
70. pants 
Resursi un to sadal ījums 
1. Saist ībām no Fonda pieejamie resursi period ā no 2007. l īdz 2013. gadam ir 88,75 
miljardi EUR, 2004. gada cen ās. Sadalījums pa gadiem ir par ādīts II pielikum ā. No 
šiem resursiem vismaz 31,3 miljardus EUR, 2004. gada cen ās, koncentr ē reģionos, 
kas ir ties īgi saņemt Konver ģences mērķa atbalstu.  
2. 3% no 1. punkt ā minētajiem resursiem, 2,66 miljardu EUR apjom ā, 2004. gada cen ās, 
atvēl 92. pantā paredzētajai rezervei. 
3. 0,30% no 1. punkt ā minētajiem resursiem, 0,27 miljardu EUR apjom ā, 2004. gada 
cenās, velta Komisijas tehniskajai pal īdzībai, kas min ēta 67. panta 1. punkt ā. 
4. Summas pl ānošanai un sekojošajai iek ļaušanai Eiropas Kopienu visp ārējā budžetā, 
kas minētas 1. pant ā, indeksē ar 2% gad ā. 
5. Komisija veic s ākotnēju 1. punkt ā norādīto summu gada indikat īvu sadalījumu katrai 
dalībvalstij pēc tam, kad atvilktas summas, kas min ētas 2. un 3. punkt ā, balstoties uz 
objektīviem kritērijiem un ņemot vērā: 
a) summas, kas rezerv ētas reģioniem, kuri ir ties īgi saskaņā ar Konver ģences 
mērķi; 
b) iepriekš ējo izpildi, un 
c) īpašas situ ācijas un vajadz ības. 
Komisija 2011. gad ā pārskata gada pieš ķīrumus 2012. un 2013. gadam, lai sadal ītu 
summu, kas min ēta 2. punkt ā.  
6. Papildus 5. punkt ā minētajām summām dalībvalstis pl ānošanas nol ūkā ņem vērā 
summas, kas izriet no modul ācijām, kā paredzēts regulas (EK) Nr. …/… [KLP 
finansējums] 12. panta 2. punkt ā. 
7 Komisija nodrošina, ka Fonda kop ējie gada pieš ķīrumi, kas veidojas no ELVGF 
Virzības nodaļas jebkurai dal ībvalstij saska ņā ar šo regulu un ERAF un ESF saska ņā 
ar regulu (EK) Nr. .../… [ietverot ERDF ieguld ījumu Eiropas Kaimi ņattiecību 
dokumenta p ārrobežu l īnijas finans ēšanā saskaņā ar regulu (EK) Nr.…/…un 
Pirmsuzņemšanas instrumentu saska ņā ar regulu (EK) Nr.…/…], un no ZVFI da ļas 
piešķīrumiem Konver ģences mērķa veicināšanai, nep ārsniedz 4% no dal ībvalsts IKP 
saskaņā ar vērtējumu starpinstitucion ālā līguma pieņemšanas laik ā. 
71. pants 
Fonda ieguld ījums 
1. L ēmums, ar ko pie ņem lauku att īstības programmu, nosaka Fonda maksim ālo 
ieguldījumu katrai priorit ātes pozīcijai. Lēmums nepieciešam ības gadījumā skaidri 
identificē piešķīrumus, kas atv ēlēti reģioniem saska ņā ar Konver ģences mērķi.  
 
LV 42   LV 2. Fonda ieguld ījumu aprēķina, pamatojoties uz visu pieejamo valsts izdevumu apjomu.  
3. Fonda ieguld ījuma līmeni nosaka katrai priorit ātes asij. 1 priorit ātes ass 
(konkurētspēja) un 3. ass (daž ādošana un dz īves kvalit āte) gadījumā attiecīgi piemēro 
šādus griestus:  
a) 75% no pieejamajiem valsts izdevumiem re ģionos, kas min ēti Regulas (EK) 
Nr. …/… [koh ēzija] 5. panta 1. un 2. punkt ā;  
b) 50% no pieejamajiem valsts izdevumiem p ārējos reģionos.  
2 prioritātes ass (zemes apsaimniekošana) un LEADER ass gad ījumā attiecīgi 
piemēro šādus griestus: 
a) 80% no pieejamajiem valsts izdevumiem re ģionos, kas min ēti regulas (EK) 
Nr.…/… [koh ēzija] 5. panta 1. un 2. punkt ā;  
b) 55% no pieejamajiem valsts izdevumiem p ārējos reģionos.  
Minimālais Fonda ieguld ījuma līmenis priorit ātes asu līmenī ir 20%.  
4. Neskatoties uz 3. punkt ā noteiktajiem griestiem, Fonda ieguld ījums drīkst tikt 
palielināts par pieciem procentpunktiem programm ām visattālākajos reģionos un 
Egejas jūras mazākajās salās. 
5. Tehnisk ās palīdzības pasākumi, kas tiek veikti p ēc Komisijas iniciat īvas vai tās vārdā, 
var tikt finans ēti 100% apjom ā. 
6. Fonda finans ēts pasākums nedr īkst atbilstošaj ā periodā vienlaicīgi gūt labumu no 
Struktūrfondu, Koh ēzijas fonda vai cita Kopienas finanšu instrumenta ieguld ījuma. 
Fonda līdzfinansētie izdevumi nedr īkst tikt līdzfinansēti, izmantojot citu Kopienas 
finanšu instrumentu. 
Pasākums var kvalific ēties Fonda ieguld ījumam vien ā laikā tikai saska ņā ar vienu 
lauku attīstības programmu. Tas dr īkst tikt finans ēts tikai saska ņā ar vienu lauku 
attīstības programmas priorit ātes asi. 
7. Valsts budžeta izdevumi pal īdzībai uzņēmumiem atbilst pal īdzības ierobežojumiem, 
kas noteikti attiec ībā uz valsts pal īdzību, ja vien šaj ā regulā nav paredz ēts citādi. 
72. pants 
Izdevumu pamatot ība 
1. Neskatoties uz regulas (EK) Nr.…/… [KLP finans ējums] 39. panta 1. punktu, 
izdevumi ir ties īgi saņemt Fonda ieguld ījumu, ja atbilstošo pal īdzību faktiski izmaks ā 
apmaksas a ģentūra laikā starp 2007. gada 1. janv āri un 2015. gada 31. decembri. 
Līdzfinansēšanas oper ācijas nedr īkst pabeigt pirms pamatot ības sākuma datuma.  
Jauni izdevumi, kas pievienoti 18. pant ā minētajā programmas modifik ācijas brīdī, 
kļūst pamatoti, s ākot no datuma, kad Komisija sa ņēmusi lūgumu par programmas 
modifikāciju. 
 
LV 43   LV 2. Izdevumi ir ties īgi saņemt Fonda ieguld ījumu tikai tad, ja tie radušies oper ācijās, par 
kurām lēmumu pie ņēmusi attiec īgās programmas Vadoš ā iestāde vai ar t ās atbildību 
saskaņā ar kritērijiem, ko noteikusi Uzraudz ības komiteja. 
3. Noteikumus par izdevumu pamatot ību nosaka valsts l īmenī saskaņā ar īpašajiem 
nosacījumiem, kas noteikti šaj ā regulā konkrētiem lauku att īstības pasākumiem. 
Uz Fonda ieguld ījumiem tom ēr nedod ties ības šādas izmaksas: 
a) PVN, b) aizņēmuma procenti, 
c) zemes pirkums, kura izmaksas ir liel ākas nekā 10% no visiem attiec īgās 
operācijas pamatotajiem izdevumiem. 
4. Noteikumus, kurus paredz 1. l īdz 3. punkts, nepiem ēro noteikumiem, kas min ēti 
67. panta 1. punkt ā. 
5. Fonda ieguld ījums drīkst būt citā formā nekā dotācijas. Vajadz ības gadījumā var tikt 
izstrādāti detalizēti noteikumi saska ņā ar 95. panta 2. punkt ā minēto proced ūru. 
73. pants 
Ar investīcijām saistītu operāciju ilgums 
1. Neskarot noteikumus, kas attiecas uz br īvu pakalpojumu sniegšanu un br īvību veikt 
uzņēmējdarbību Līguma 43. un 49. panta noz īmē, dalībvalsts vai p ārvaldes iest āde 
nodrošina, ka invest īciju oper ācija saglab ā Fonda iemaksu, ja septi ņus gadus no 
pārvaldes iest ādes lēmuma par finans ējuma pieš ķiršanu oper ācijai nav veikta 
ievērojama modifik ācija, kas:  
a) ietekm ē tās būtību vai īstenošanas nosac ījumus vai sniedz nepamatotu 
priekšrocību kādai firmai vai valsts instit ūcijai; 
b) izriet vai nu no izmai ņām kādas infrastrukt ūras daļas īpašuma form ā, vai 
produktīvās darbības izbeigšanas vai p ārvietošanas. 
2. Nepamatoti izmaks ātas summas atg ūst saskaņā ar Regulas (EK) Nr. …/… [KLP 
finansējums] 33. pantu. 
VI SADAĻA 
PĀRVALDE,  KONTROLE  UN INFORM ĀCIJA 
I NODAĻA 
PĀRVALDE UN KONTROLE 
74. pants 
Komisijas pien ākumi 
Lai kopējas pārvaldības kontekst ā nodrošin ātu pareizu finanšu p ārvaldi saska ņā ar EK Līguma 
274. pantu, Komisija veic pas ākumus un kontroli, ko nosaka Re gulas (EK) Nr. …/… [KLP 
finansējums] 9. pants.  
 
LV 44   LV 75. pants 
Dalībvalstu pien ākumi 
1. Lai nodrošin ātu efektīvu Kopienas finansi ālo interešu aizsardz ību, dalībvalstis pie ņem 
visus ties ību aktus, likumiskos un administrat īvos noteikumus, ko nosaka Regulas 
(EK) Nr. …/… [KLP finans ējums] 9. pants. 
2. Pirms programmas pie ņemšanas dal ībvalsts nodrošina, ka ir  izveidotas atbilstoš ās 
pārvaldes un kontroles sist ēmas saska ņā ar šādām prasībām: 
a) skaidri defin ētām atbilstošo p ārvaldes un kontroles instit ūciju funkcij ām un 
skaidru funkciju sadal ījumu katr ā no šīm institūcijām; 
b) adekv ātu funkciju noš ķiršanu starp attiec īgajām pārvaldes un kontroles 
institūcijām un katr ā no šīm institūcijām; 
c) adekv ātiem resursiem katrai instit ūcijai tai pieš ķirto funkciju veikšanai; 
d) efekt īviem iekš ējās kontroles pas ākumiem, tostarp tiem, kas attiecas uz 
atbilstību Kopienas noteikumiem par valsts pal īdzības kombin ācijām; 
e) efekt īvu ziņošanas un uzraudz ības sistēmu, ja uzdevumu izpilde tiek dele ģēta; 
f) proced ūru rokasgr āmatu esam ību attiecībā uz veicamaj ām funkcij ām; 
g) sistēmas efekt īvas funkcion ēšanas audita k ārtību; 
h) drošu gr āmatvedības, uzraudz ības un finanšu zi ņošanas sist ēmu datoriz ētā 
formā; 
i) sistēmām un proced ūrām, lai nodrošin ātu efektīvu auditu. 
Dalībvalstis ir atbild īgas par sist ēmu efekt īvu funkcion ēšanu visā programmas 
darbības period ā. 
3. Dal ībvalstis uz ņemas kontroli saska ņā ar detaliz ētiem izpildes noteikumiem, ko 
pieņem saska ņā ar proced ūru, kas min ēta 95. panta 2. punkt ā, īpaši attiec ībā uz 
kontroles veidu un intensit āti, kas ir pieska ņota dažādo lauku att īstības pasākumu 
raksturam. 
76. pants 
Iestāžu nozīmēšana 
Katrai lauku att īstības programmai dal ībvalsts noz īmē: 
a) p ārvaldes iest ādi, kas var b ūt valsts vai priv āta valsts m ēroga, reģionāla vai viet ēja 
organizācija, ko noz īmējusi dalībvalsts, vai pati dal ībvalsts, kad t ā veic programmas 
pārvaldes uzdevumu; 
b) apmaksas a ģentūru, kuru paredz Regulas (EK) Nr../….[KLP finans ējums] 6. pants;  
c) sertifik ācijas iestāde, kuru paredz Regulas (EK) Nr../….[KLP finans ējums] 7. pants;  
 
LV 45   LV 77. pants 
Pārvaldes iest āde 
1. P ārvaldes iest āde ir atbild īga par programmas veiksm īgu, efektīvu un pareizu p ārvaldi 
un īstenošanu un jo īpaši: 
a) nodrošinot, ka finans ējamās operācijas tiek izraudz ītas saska ņā ar lauku 
attīstības programmai atbilstošajiem krit ērijiem un vis ā īstenošanas perioda 
laikā atbilst piem ērojamajiem Kopienas un valsts  noteikumiem un Kopienas 
politikai; 
b) nodrošinot sist ēmu, lai uzraudz ībai un nov ērtēšanai piem ērotā datorizētā formā 
fiksētu un saglab ātu statistisko inform āciju par tās īstenošanu; 
c) nodrošinot, ka labuma guv ēji un citas īstenošanas oper ācijās iesaistītās iestādes: 
i) ir inform ētas par saviem pien ākumiem, kas izriet no pieš ķirtās palīdzības, 
un uztur vai nu atseviš ķu grāmatvedības sistēmu vai adekv ātu norēķinu 
kodu visām darbībām, kas saist ītas ar oper āciju un 
ii) apzin ās prasības datu sniegšanai p ārvaldes iest ādei un izn ākumu un 
rezultātu iegrāmatošanai; 
d) nodrošinot, ka programmas nov ērtēšana notiek šaj ā regulā noteiktaj ās laika 
robežās un atbilst kop ējam uzraudz ības un nov ērtēšanas tīklam un izdar ītie 
novērtējumi tiek iesniegti valsts iest ādēm un Komisijai; 
e) koordin ējot Uzraudz ības komiteju un nos ūtot tai dokumentus, kas nepieciešami, 
lai uzraudz ītu programmas īstenošanu, ņemot vērā tās konkrētos mērķus; 
f) nodrošinot atbilst ību publiskošanas pien ākumiem, kas min ēti 80. pant ā; 
g) sast ādot gada progresa zi ņojumu un p ēc tā pieņemšanas Uzraudz ības komitej ā 
iesniedzot to Komisijai; 
h) nodrošinot, ka apmaksas a ģentūra pirms maks ājumu apstiprin āšanas saņem visu 
nepieciešamo inform āciju par veiktaj ām proced ūrām un kontroles pas ākumiem 
attiecībā uz finans ēšanai izraudz ītajām operācijām. 
Ja daļa tās uzdevumu tiek dele ģēta citai iest ādei, Pārvaldes iest āde saglab ā pilnu 
atbildība par pārvaldes efektivit āti un pareiz ību un šo uzdevumu īstenošanu. 
78. pants 
Apmaksas a ģentūra 
Apmaksas a ģentūra ir atbild īga par pal īdzības izmaksas labuma guv ējiem autoriz āciju, izpildi 
un uzskaiti un Kopienas ieguld ījuma saņemšanu saska ņā ar Regulu (EK) Nr. …/… [KLP 
finansējums]. 
79. pants 
Sertifikācijas iestāde 
Sertifikācijas iestādei jāpārliecinās par lauku att īstības programmu p ārvaldes un kontroles 
sistēmas efekt īvu funkcion ēšanu saska ņā ar Regulu (EK) Nr.… [KLP finans ējums]. 
 
LV 46   LV II NODA ĻA 
INFORM ĀCIJA UN PUBLICIT ĀTE 
80. pants 
Informācija un publicit āte 
1. Dal ībvalstis nodrošina inform āciju un publicit āti par daļēji finansētajām operācijām. 
Šī informācija ir dom āta Eiropas pilso ņiem. Tā izgaismo Kopienas lomu un nodrošina 
Fonda pal īdzības pārredzamību. 
2. Programmas P ārvaldes iest āde atbild par t ās publicitāti: 
a) inform ē potenciālos labuma guv ējus, profesion ālās organizācijas, ekonomiskos 
un sociālos partnerus, instit ūcijas, kas iesaist ītas dzimumu l īdztiesības 
veicināšanā, un atbilstoš ās nevalstisk ās organiz ācijas par programmas 
piedāvātajām iespējām un noteikumiem, lai ieg ūtu pieeju programmas 
finansējumam;  
b) inform ē labuma guv ējus par Kopienas ieguld ījuma apjomu;  
c) inform ē Eiropas pilso ņus par Kopienas lomu programm ās un to rezult ātiem.  
VII  SADAĻA 
UZRAUDZ ĪBA,  NOVĒRTĒŠANA  UN REZERVE 
I NODAĻA 
UZRAUDZ ĪBA 
81. pants 
Uzraudzības komiteja 
1. Dal ībvalsts izveido Uzraudz ības komiteja katrai lauku att īstības programmai, par to 
vienojoties ar P ārvaldes iest ādi un pēc apspriešan ās ar partneriem.  
Katra Uzraudz ības komiteja tiek izveidota v ēlākais trīs mēnešus pēc lēmuma 
pieņemšanas par programmas apstiprin āšanu. 
Katra komiteja sast āda proced ūras noteikumus saska ņā ar attiec īgās dalībvalsts 
institucion ālo, tiesisko un finanšu sist ēmu un tos pie ņem, vienojoties ar P ārvaldes 
iestādi, lai veiktu t ās pienākumus saska ņā ar šo regulu. 
2. Katru Uzraudz ības komiteju vada dal ībvalsts vai P ārvaldes iest ādes pārstāvis.  
Lēmumu par t ās sastāvu pieņem dalībvalsts, un taj ā iekļauj 6. panta 1. punkt ā minētos 
partnerus. 
Pēc Komisijas iniciat īvas tās pārstāvis drīkst piedal īties Uzraudz ības komitejas darb ā 
ar padomdev ēja tiesībām. 
 
LV 47   LV 82. pants 
Uzraudzības komitejas pien ākumi 
Uzraudzības komiteja g ūst to apmierinošu v ērtējumu par lauku att īstības programmas 
īstenošanas efektivit āti. Šai nol ūkā Uzraudzības komiteja: 
a) četru mēnešu laik ā pēc programmas apstiprin āšanas apsver un pie ņem finans ēto 
operāciju izvēles kritērijus. Izvēles kritērijus pārskata atbilstoši pl ānošanas pras ībām; 
b) balstoties uz P ārvaldes iest ādes iesniegtajiem dokumentiem, periodiski p ārskata 
progress programmas konkr ēto mērķu sasniegšan ā; 
c) p ārbauda īstenošanas rezult ātus, jo īpaši to m ērķu sasniegšana, kas noteikti katrai 
prioritātes asij, un nep ārtrauktos nov ērtējumus; 
d) apsver un pie ņem gada progresa zi ņojumus un p ēdējo progresa zi ņojumu pirms to 
nosūtīšanas Komisijai; 
e) dr īkst piedāvāt Pārvaldes iest ādei jebkādus programmas kori ģējumus vai p ārskatīšanu 
ar mērķi sasniegt Fonda m ērķus, ko nosaka 4. pants, vai uzlabot t ās pārvaldi, tostarp 
finanšu pārvaldi; 
f) apsver un pie ņem visus priekšlikums groz īt Komisijas l ēmuma saturu par Fonda 
ieguldījumu. 
83. pants 
Uzraudzības proced ūras 
1. P ārvaldes iest āde un Uzraudz ības komiteja uzrauga programmas īstenošanas kvalit āti. 
2. P ārvaldes iest āde un Uzraudz ības komiteja veic katras lauku att īstības programmas 
uzraudzību, ņemot vērā finanšu, īstenošanas un rezult ātu rādītājus. 
84. pants 
Kopējais uzraudz ības un nov ērtēšanas tīkls 
Kopējo uzraudz ības un nov ērtēšanas tīklu izveido Komisijas un dal ībvalstu sadarb ībā un 
pieņem saska ņā ar proced ūru, ko nosaka 95. panta 2. punkts. T īkls konkretiz ē ierobežotu 
kopēju rādītāju skaitu, kas piem ērojami katrai programmai. 
85. pants 
Rādītāji 
1. Lauku att īstības programmu progresu, efektivit āti un iedarb īgumu attiec ībā uz to 
mērķiem mēra, izmantojot pamata situ ācijas rādītājus, kā arī ņemot vērā to finansi ālo 
izpildi, īstenošanas rezult ātus un programmas ietekmi. 
2. Katrai lauku att īstības programmai nosaka ierob ežotu skaitu papildu r ādītāju, kas 
raksturīgi šai programmai. 
3. Ja pal īdzības raksturs at ļauj, datus, kas attiecas uz r ādītājiem sadala, ņemot vērā 
labuma guv ēju dzimumu un vecumu. 
 
LV 48   LV 86. pants 
Gada progresa zi ņojums 
1. Pirmo reizi 2008. gad ā un līdz katra gada 30. j ūnijam Pārvaldes iest āde nosūta 
Komisijai gada progresa zi ņojumu par programmas īstenošanu. P ārvaldes iest āde 
nosūta Komisijai p ēdējo progresa zi ņojumu par programmas īstenošanu v ēlākais līdz 
2016. gada 30. j ūnijam. 
2. Katrs gada progresa zi ņojums satur š ādus elementus: 
a) visas izmai ņas vispārējos nosac ījumos, kam ir tieša ietekme uz programmas 
īstenošanas nosac ījumiem, k ā arī visas izmai ņas Kopienas un valsts politik ā, kas 
skar Fonda un citu finanšu instrumentu saska ņotību; 
b) programmas progress attiec ībā uz noteiktajiem m ērķiem, pamatojoties uz 
produktivit ātes un rezult ātu rādītājiem; 
c) programmas finansi ālā īstenošana, katram pas ākumam pievienojot pazi ņojumu 
par labuma guv ējiem izmaks ātajiem izdevumiem; ja programma aptver 
reģionus, uz kuriem attiecas Konver ģences mērķis, šie izdevumi j ānorāda 
atsevišķi; 
d) Pārvaldes iest ādes un Uzraudz ības komitejas veiktie pas ākumi, lai nodrošin ātu 
programmas īstenošanas kvalit āti un efektivit āti, jo īpaši: 
i) uzraudz ības un nov ērtēšanas pasākumi; 
ii) programmas p ārvaldes liel āko problēmu apkopojums un visi veiktie 
pasākumi, tostarp atbilde uz piez īmēm, kas izdar ītas saskaņā ar 87. pantu; 
iii) tehnisk ās palīdzības izmantošana; 
iv) pasākumi, kas veikti, lai nodrošin ātu programmas publiskošanu saska ņā ar 
80. pantu; 
e) pazi ņojums par atbilst ību Kopienas politikai atbalsta kontekst ā, tostarp 
konstatēto problēmu norādīšana un to nov ēršanai veiktie pas ākumi; 
f) atseviš ķa nodaļa par pas ākumu progresu un finans ēšanu saska ņā ar LEADER 
pieeju; 
g) vajadz ības gadījumā atgūtās palīdzības vēlreizēja izmantošana saska ņā ar 
regulas (EK) Nr. …/….[KLP finans ējums] 33. pantu. 
3. Zi ņojumu uzskata par pie ņemamu ar nol ūku piemērot regulas (EK) Nr. …/… [KLP 
finansējums] 26. pantu, ja ta s satur visus 2. punkt ā uzskaitītos elementus un ļauj 
novērtēt programmas īstenošanu. 
Komisija divu m ēnešu laik ā pēc tam, kad to ies ūtījusi Pārvaldes iest āde, izdara 
piebildes par gada progresa zi ņojumu. Šo laika ierobežojumu palielina l īdz pieciem 
mēnešiem programmas p ēdējam ziņojumam. Ja Komisija neatbild noteiktaj ā laika 
periodā, ziņojums tiek uzskat īts par pieņemtu. 
 
LV 49   LV 87. pants 
Programmu gada p ārbaudes 
1. Katru gadu, iesniedz ot gada progresa zi ņojumu, Komisija un P ārvaldes iest āde 
pārbauda iepriekš ējā gada galvenos rezult ātus saskaņā ar proced ūrām, ko nosaka p ēc 
vienošanās ar attiec īgo dalībvalsti un P ārvaldes iest ādi. 
2. P ēc šīs pārbaudes Komisija dr īkst izteikt piebildes dal ībvalstij un P ārvaldes iest ādei, 
kas par t ām inform ē Uzraudz ības komiteju. Dal ībvalstij j āinformē Komisija par 
pasākumiem, kas veikti, atbildot uz š īm piebild ēm. 
II NODA ĻA 
NOVĒRTĒŠANA 
88. pants 
Vispārējie nosacījumi 
1. Lauku att īstības politikai un programmas tiek pak ļautas ex-ante , ex-post  
novērtējumiem saska ņā ar 89. līdz 91. pantu. 
2. Nov ērtējumu mērķis ir lauku att īstību programmu īstenošanas kvalit ātes, iedarb īguma 
un efektivit ātes uzlabošana. Tie nov ērtē programmu ietekmi attiec ībā uz Kopienas 
stratēģiskajām vadlīnijām, ko paredz 9. pants, un attiec īgajām dalībvalstīm un 
reģioniem rakstur īgajām problēmām, ņemot vērā ilgtspējīgas attīstības prasības un 
ietekmi uz vidi atbilstoši attiec īgo Kopienas ties ību aktu pras ībām. 
3. Nov ērtēšanas darbu organiz ē atkarībā no nepieciešam ības vai nu ar dal ībvalsts, vai 
Komisijas atbild ību. 
4. Nov ērtējumus veic neatkar īgi novērtētāji. Rezult ātus public ē saskaņā ar Eiropas 
Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par 
publisku piek ļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem15. 
5. Dal ībvalstis nodrošina cilv ēku un finanšu resursus, kas nepieciešami, lai veiktu 
novērtējumus, organiz ē nepieciešamo datu ieguvi un apkopošanu un izmanto daž ādos 
informācijas veidus, ko sniedz uzraudz ības sistēma. 
6. Dal ībvalstis un Komisija vienojas par nov ērtējuma metod ēm un standartiem, kas 
piemērojami pēc Komisijas iniciat īvas 84. panta ietvaros. 
89. pants 
Ex-ante  novērtējums 
1. Ex-ante  novērtējums veido da ļu no katras lauku att īstības programmas sast ādīšanas, 
un tā mērķis ir optimiz ēt budžeta l īdzekļu piešķiršanu un uzlabot pl ānošanas kvalit āti. 
Tas norāda un nov ērtē vidēja un ilgtermi ņa vajadzības, sasniedzamos m ērķus, 
kvantitatīvos mērķus, jo īpaši ietekmes zi ņā uz pamata situ āciju, Kopienas pievienoto 
vērtību, apjomu, k ādā jāņem vērā Kopienas priorit ātes, iepriekš ējās plānošanas laik ā 
                                                 
15 OV L 145, 31.5.2001, 43. lpp. 
 
LV 50   LV gūto pieredzi un īstenošanas, uzraudz ības, nov ērošanas un finanšu p ārvaldes 
procedūru kvalitāti. 
2. Atbild ību par ex-ante  novērtējuma veikšanu uz ņemas dalībvalsts. 
90. pants 
Nepārtrauktais nov ērtējums 
1. Dal ībvalstis izveido nep ārtrauktas gada nov ērtēšanas sist ēmu katrai lauku att īstības 
programmai. 
2. Programmas P ārvaldes iest āde un Uzraudz ības komiteja izmanto nep ārtraukto gada 
novērtēšanu, lai: 
a) pārbaudītu programmas progresu attiec ībā uz tās mērķiem, izmantojot rezult ātu 
un vajadz ības gadījumā ietekmes r ādītājus; 
b) uzlabotu programmu un to īstenošanas kvalit āti; 
c) izskat ītu priekšlikumus b ūtiskām izmaiņām programm ās; 
d) sagatavotos termi ņa vidus un ex-post  novērtējumam. 
3. S ākot ar 2008. gadu, P ārvaldes iest āde katru gadu iesniedz Uzraudz ības komitejai 
ziņojums par nep ārtrauktā novērtējuma rezult ātiem. Pēc apspriešanas zi ņojumu nos ūta 
Komisijai kop ā ar gada progresa zi ņojumu, ko paredz 86. pants. 
4. Nep ārtrauktā gada nov ērtēšana 2010. gad ā pieņem termiņa vidus nov ērtēšanas formu. 
Termiņa vidus nov ērtēšana pied āvā pasākumus programmu un to īstenošanas 
kvalitātes uzlabošanai. 
Termiņa vidus nov ērtēšanas ziņojumu apkopojumu veic p ēc Komisijas iniciat īvas. 
5. 2015. gad ā nepārtrauktā gada nov ērtēšana pieņem ex-post  novērtēšanas formu. 
6. Termi ņa vidus un ex-post  novērtējumi pārbauda resursu izmantošanas pak āpi, Fonda 
plānošanas efektivit āti un iedarb īgumu, tā sociāli ekonomisko ietekmi un ietekmi uz 
Kopienas priorit ātēm. Tie aptver programmas m ērķus, un to nol ūks ir izdar īt 
secinājumus attiec ībā uz lauku att īstības politiku. Tie nor āda faktorus, kas veicin āja 
programmu īstenošanas veiksmi vai neveiksmi, tostarp attiec ībā uz ilgtsp ējību, un 
nosaka lab āko pieredzi. 
7. Nep ārtrauktā gada nov ērtēšana tiek organiz ēta pēc Pārvaldes iest āžu iniciat īvas 
sadarbībā ar Komisiju. To organiz ē uz ilggad īga pamata, aptverot periodu no 2007. 
līdz 2015. gadam. 
8. Komisija p ēc tās iniciatīvas organiz ē pasākumus, lai nodrošin ātu apmācību, labākās 
prakses un inform ācijas apmai ņu nepārtrauktās novērtēšanas veic ējiem, dalībvalstu 
ekspertiem un Uzraudz ības komitejas locek ļiem, kā arī tematiskus un apkopojošus 
novērtējumus. 
 
LV 51   LV 91. pants 
Ex-post  novērtējumu apkopojums 
1. Par ex-post  novērtējuma izdar īšanu atbild Komisija sadarb ībā ar dalībvalsti un 
Pārvaldes iest ādi, kurām jāsavāc dati, kas nepieciešami t ā izdarīšanai. Apkopojums 
aptver visas lauku att īstības programmas. 
2. Ex-post  novērtējumu kopsavilkumu pabeidz v ēlākais 2016. gada 31. decembr ī. 
III NODA ĻA 
REZERVE 
92. pants 
Kopienas rezerve LEADER priorit ātes asij 
1. Apjomu, kas pieš ķirts 70. panta 2. punkt ā minētajai rezervei, izmanto, lai atbalst ītu 
LEADER pieejas īstenošanu programm ās. 
2. LEADER pieejas īstenošanu nov ērtē, pamatojoties uz objekt īviem kritērijiem, tostarp: 
a) LEADER pieejai pieš ķirto priorit āti, 
b) LEADER pieejas teritori ālo segumu, 
c) LEADER priorit ātes ass īstenošanā sasniegto stadiju, 
d) priv ātā kapitāla piesaistes l īmeni, 
e) termi ņa vidus nov ērtējumu rezult ātus. 
VIII  SADAĻA 
VALSTS  ATBALSTS 
93. pants 
Valsts atbalsta noteikumu piem ērošana  
1. Ja vien šaj ā sadaļa nav noteikts cit ādi, Līguma 87. l īdz 89. pantu piem ēro atbalstam, 
ko dalībvalstis sniedz lauku att īstības atbalsta pas ākumiem. 
Tomēr Līguma 87., 88. un 89. pantu nedr īkst piemērot finanšu ieguld ījumiem, ko 
dalībvalstis sniedz pas ākumiem, kas atbilst Kopienas atbalstam saska ņā ar šīs regulas 
noteikumiem. 
2. Aizliegts pies ķirt atbalstu zemnieku saimniec ību moderniz ācijai, kas p ārsniedz I 
pielikumā noteiktās procentu likmes, k ā paredzēts 25. panta 2. punkt ā. 
Šis aizliegums neatti ecas uz atbalstu š ādām investīcijām: 
a) invest īcijām, kas izdar ītas galvenok ārt valsts interes ēs un attiecas uz t ādu 
tradicionālo ainavu saglab āšanu, ko izveidojušas lauksamniec ības un 
mežsaimniec ības darbības vai lauku ēku pārvietošana; 
 
LV 52   LV b) vides aizsardz ību un uzlabošanu; 
c) mājlopu audz ēšanas uz ņēmumu higi ēnas apstākļu un dzīvnieku labtur ības 
uzlabošanu. 
3. Valsts atbalsts, kas pieš ķirts lauksaimniekiem, lai kompens ētu dabīgos trauc ējumus 
kalnu teritorij ās un citās teritorij ās ar trauc ējumiem, aizliegts, ja tas neatbilst 
nosacījumiem, kurus paredz 35. pants. Tom ēr papildu atbalstu, kas p ārsniedz 35. 
panta 3. punkt ā noteiktos apjomus, var pieš ķirt pienācīgi attaisnotos gad ījumos. 
4. Valsts atbalsts lauksaimniekiem, kas uz ņemas lauksaimniec ības vides vai dz īvnieku 
labturības saistības, kas neatbilst 37. panta nosac ījumiem, aizliegts. Tom ēr papildu 
atbalstu, kas p ārsniedz maksim ālo apjomu, kuru nosaka I pielikums attiec ībā uz 37. 
panta 4. punktu, dr īkst piešķirt, ja tas ir pien ācīgi attaisnots. Iz ņēmuma gad ījumos 
drīkst tikt atļauta pienācīgi attaisnota novirze attiec ībā uz minim ālo to saist ību ilgumu, 
kuras nosaka 37. panta 3. punkts. 
5. Valsts atbalsts lauksaimniekiem, kas pieska ņojas stingrajiem uz Kopienas ties ību 
aktiem balst ītajiem standartiem vides aizsardz ības, sabiedr ības vesel ības, dzīvnieku 
un augu vesel ības, dzīvnieku labtur ības un darba droš ības jomās, aizliegts, ja tas 
neatbilst 29. pant ā minētajiem nosac ījumiem. Tom ēr papildu atbalstu, kas p ārsniedz 
maksimālos apjomus, kas noteikti saska ņā ar šo pantu, dr īkst piešķirt, lai pal īdzētu 
lauksaimniekiem pan ākt atbilst ību valsts ties ību aktiem, kas p ārsniedz Kopienas 
standartus. 
Kopienas ties ību aktu neesam ības gadījumā valsts atbalsts lauksaimniekiem, kas 
pieskaņojas stingriem uz valsts ties ību aktiem balst ītiem standartiem vides 
aizsardzības, sabiedr ības veselības, dzīvnieku un augu vesel ības, dzīvnieku labtur ības 
un darba droš ības jomās, aizliegts, ja tas neatbilst 29. panta nosac ījumiem. Papildu 
atbalstu, kas p ārsniedz I pielikum ā noteiktos maksim ālos apjomus attiec ībā uz 
29. panta 2. punktu, var pies ķirt, ja tas ir attaisnojams saska ņā ar 29. pantu. 
94. pants 
Papildu valsts finans ējums 
Dalībvalstis inform ē par valsts pal īdzību, kuras nol ūks ir sniegt papildu finans ējumu lauku 
attīstības pasākumiem, kuriem tiek pieš ķirts Kopienas atbalsts, un Komisija to apstiprina 
saskaņā ar šīs regulas noteikumiem k ā 15. pantā minētās plānošanas da ļu. Uz šādi paziņotu 
atbalstu neattiecas L īguma 88. panta 3. punkta pirmais teikums.  
IX SADAĻA 
PĀREJAS  UN NOBEIGUMA  NOTEIKUMI 
95. pants 
Komiteja 
1. Lauku att īstības komiteja (turpm āk šeit 'Komiteja') sniedz pal īdzību Komisijai. 
 
LV 53   LV 2. Ja tiek izdar īta atsauce uz šo punktu, piem ēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu. 
Periods, kas paredz ēts Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punkt ā, ir viens m ēnesis.  
3. Komiteja pie ņem savu reglamentu. 
96. pants 
Īstenošanas noteikumi 
Piedevām pie pas ākumiem, kurus paredz konkr ēti šīs regulas noteikumi, pie ņem detaliz ētus 
noteikumus š īs regulas īstenošanai saska ņā ar 95. panta 2. punkt ā minēto proced ūru. Tie jo 
īpaši aptver: 
a) pied āvāto lauku att īstības programmu prezent āciju; 
b) nosac ījumus, kas regul ē lauku attīstības pasākumus.  
97. pants 
Pārejas noteikumi 
Ja nepieciešami specifiski noteikumi, lai atvieglotu p āreju no sp ēkā esošās sistēmas uz š īs 
regulas izveidoto sist ēmu, šādus noteikumus pie ņem saska ņā ar 95. panta 2. punkt ā minēto 
procedūru. 
Šādi noteikumi tiek jo īpaši pieņemti, lai integr ētu esošo Kopienas atbalstu, ko apstiprin ājusi 
Komisija, periodam l īdz 2007. gada 1. janv ārim, ar lauku att īstības atbalstu, ko paredz š ī 
regula. 
98. pants 
Atcelšana 
1. Regula (EK) Nr. 1257/1999 tiek atcelta, atcelšanai st ājoties sp ēkā 2007. gada 
1. janvārī. 
Atsauces uz atcelto regulu saprot k ā atsauces uz šo regulu. 
Atceltā regula turpina attiekties uz darb ībām, ko Komisija apstiprin ājusi saska ņā ar 
minēto regulu pirms 2007. gada 1. janv āra. 
2. Padomes direkt īvas un lēmumi, ar kuriem nosaka un groza maz āk labvēlīgo teritoriju 
sarakstus, kas min ēti Regulas (EK) Nr. 950/97 21. panta 2. punkt ā, tiek atcelti. 
99. pants 
Spēkā stāšanās 
Šī regula stājas spēkā … dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savien ības Oficiālajā Vēstensī. 
To piemēro attiecībā uz Kopienas atbalstu, s ākot ar 2007. gada 1. janv āri. 
Tomēr 10. pantu piem ēro ar šīs regulas sp ēkā stāšanās brīdi. 
 
LV 54   LV Šī regula uzliek saist ības kopum ā un ir tieši piem ērojama vis ās dalībvalstīs. 
Briselē, 
 Padomes v ārdā 
 priekšs ēdētājs 
 
LV 55   LV I PIELIKUMS  
ATBALSTA APJOMI UN LIKMES  
Pants Objekts Summa EUR 
vai likme   
21(2) Izveidošanas piemaksa 40 000  
22(3) Pirmstermi ņa pension ēšanās 18 000 Īpašumties ību nodevējam gadā 
  180 000 Kop ējais apjoms īpašumties ību 
nodevējam 
  4 000 Par katru darbinieku gad ā 
  40 000 Kop ējais apjoms par katru 
darbinieku 
23(2) Konsult āciju pakalpojumi 80% No attaisnojamajiem 
izdevumiem par konsult āciju 
pakalpojumu 
  1 500 Maksim ālais attaisnojamo 
izdevumu apjoms 
25(2) Atbalsta intensit āte zemnieku 
saimniecību moderniz ācijai 60% No atz īstamo invest īciju 
apjoma, ko veic jauni 
lauksaimnieki teritorij ās, kas 
minētas 34. panta a) punkta i), 
ii) un iii) apakšpunkt ā 
  50% No atz īstamo invest īciju 
apjoma, ko veic citi 
lauksaimnieki teritorij ās, kas 
minētas 34. panta a) punkta i), 
ii) un iii) apakšpunkt ā 
  50% No atz īstamo invest īciju 
apjoma, ko jauni lauksaimnieki veic citās teritorijās 
  40% No atz īstamo invest īciju 
apjoma, ko veic citi 
lauksaimnieki cit ās teritorijās 
  75%  No atz īstamo invest īciju 
apjoma visatt ālākajos reģionos 
un Egeju sal ās 
26(3) Atbalsta intensit āte mežu 
ekonomisk ās v ērtības 
uzlabošanai 50% No atz īstamo invest īciju 
apjoma teritorij ās, kas min ētas 
34. panta a) punkta i), ii) un iii) apakšpunkt ā 
  40% No atz īstamo invest īciju 
apjoma cit ās teritorijās 
  75% No atz īstamo invest īciju 
apjoma visatt ālākajos reģionos  
 
LV 56   LV 27(3) Atbalsta intensit āte vērtības 
pievienošanai lauksaimniec ības 
un mežsaimniec ības 
produkcijai 50% No atz īstamo invest īciju 
apjoma re ģionos, uz kuriem 
attiecas Konver ģences mērķis 
  40% No atz īstamo invest īciju 
apjoma citos re ģionos 
  65% No atz īstamo invest īciju 
apjoma visatt ālākajos reģionos 
un Egeju sal ās  
29(2) Maksim ālais atbalsta apjoms 
par standartu iev ērošanu 10 000 Par saimniec ību 
30(2) Maksim ālais atbalsta apjoms 
par dalību pārtikas kvalit ātes 
shēmās 3 000 Par saimniec ību 
31 Atbalsta intensit āte 
informācijas un rekl āmas 
pasākumiem 70% No darb ības attaisnojam ām 
izmaksām 
32(3) Maksim ālais apjoms da ļēji 
naturālajām saimniec ībām 1 500 Par zemnieku saimniec ību 
gadā 
33(2) Ražot āju grupas: griesti k ā 
procentuāla daļa no realiz ētās 
produkcijas pirmajos piecos 
gados pēc atzīšanas 5%, 5%, 4%, 3%, 
un 2% (*) Par 1., 2., 3., 4. un 5. gadu 
attiecīgi par pārdoto produkciju 
līdz €1 000 000 
  2,5%, 2,5%, 2,0%, 
1,5% un 1,5% Par 1., 2., 3., 4. un 5. gadu 
attiecīgi par p ārdoto 
produkciju, kas p ārsniedz 
€1 000 000 
 tom ēr attiecībā uz katru no 
pirmajiem pieciem gadiem 
nepārsniedzot apjomu 100 000 
100 000 
80 000 60 000 
50 000 Par 1. gadu 
Par 2. gadu Par 3. gadu Par 4. gadu 
Par 5. gadu 
35(3) Minim ālais trauc ējuma 
maksājums 25 Par hekt āru UAA 
(lauksaimniec ībā izmantotas 
zemes) 
 Maksim ālais dabas trauc ējuma 
maksājums 250 Par hekt āru UAA 
 Maksim ālais maks ājums 
teritorijām ar citiem 
traucējumiem 150 Par hekt āru UAA 
36 S ākotnējais maksim ālais 
Natura 2000 maks ājums 
periodam, kas nep ārsniedz 
piecus gadus 500 (**)  Par hektāru UAA 
 Standarta maksim ālais Natura 
2000 maks ājums 200 (**) Par hekt āru UAA 
 
LV 57   LV 37(4) Viengad īgās kultūras 600 (**) Par hekt āru 
 Specializ ētās daudzgad īgās 
kultūras 900 (**) Par hekt āru 
 Cita zemes izmantošana 450 (**) Par hekt āru 
 Viet ējās šķirnes, kur ām 
lauksaimniec ībā draud 
izzušana 200 (**) Par m ājlopu vien ību 
 Dz īvnieku labtur ība 500 Par m ājlopu vien ību 
40(1), 
2. ievilkums Maksimālā ikgadējā piemaksa, 
lai segtu ien ākumu zaud ējumu 
no apmežošanas   
 – lauksaimniekiem vai to 
asociācijām 500 Par hekt āru 
 – jebkurai citai priv āttiesību 
personai 150 Par hekt āru 
40(4), 41(4) 
un 42(3) – Atbalsta intensit āte 
izveidošanas izmaks ām 50% No atz īstamajām izmaks ām 
teritorijās, kas min ētas 34. 
panta a) punkta i), ii) un iii) 
apakšpunktos 
 – 40% No atz īstamajām izmaks ām 
citās teritorijās 
 – 75% No atz īstamajām izmaks ām 
visattālākajos reģionos 
43 un 44(2) – Natura 2000 un meža vides 
ikgadējais maks ājums   
 – minim ālais maks ājums 40 Par hekt āru 
 – maksim ālais maks ājums 200 Par hekt āru 
(*) Maltas gad ījumā Komisija dr īkst noteikt minim ālo atbalsta apjomu tiem ražošanas sektoriem, 
kuros kop ējā produkcija ir ārkārtīgi maza. 
(**) Šos apjomus dr īkst palielin āt izņēmuma gad ījumos, ņemot vērā specifiskus apst ākļus, kas 
jāpamato lauku att īstības programm ās. 
 
LV 58   LV II PIELIKUMS  
 
Saistību apropri āciju sadal ījums pa gadiem (2007. – 2013.)  
(saskaņā ar 70. panta 1. punktu) 
miljonos EUR – 2004. gada cen ās) 
Gads 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
 11 759 12 235 12 700 12 825 12 952 13 077 13 205 
 
LV 59   LV FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE  
Domaines politiques: Agriculture et développement rural 
Activité: Développement rural 
 
DÉNOMINATION DE L ’ACTION : RÈGLEMENT DU CONSEIL CONCERNANT LE SOUTIEN AU 
DÉVELOPPEMENT RURAL PAR LE FONDS EUROPÉEN AGRICOLE POUR LE 
DÉVELOPPEMENT RURAL (FEADER) 
1. LIGNE(S)  BUDGÉTAIRE(S)  + INTITULÉ(S) 
2. DONNÉES  CHIFFRÉES  GLOBALES 
2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): 88 753,- millions d'euros en CE (prix 
constant 2004) 
2.2 Période d’application: du 1 janvier 2007 au 31 décembre 2013  
2.3 Estimation globale pl uriannuelle des dépenses: 
a) Échéancier crédits d'engagement/crédits  de paiement (intervention financière) 
(cf. point 6.1.1) 
millions d'euros ( à la 3e décimale) 
 Année 
2007  Année 
2008  Année 
2009  Année 
2010  Année 
2011  Année 
2012 Année 
2013 et 
exercices 
suivants 
Crédits 
d'engagement 11 724 12 198 12 662 12 787 12 913 13 038 13 165 
Crédits de 
paiement 3 426 7 317 7 696 9 091 10 738 12 133 38 086 
b) Assistance technique et  administrative (ATA) et  dépenses d’appui (DDA) 
(cf. point 6.1.2)  
CE 35 37 38 38 39 39 40 
CP 35 37 38 38 39 39 40 
 
Sous-total a+b        
CE 11 759 12 235 12 700 12 825 12 952 13 077 13 205 
CP 3 461 7 354 7 734 9 129 10 777 12 172 38 086 
c) Incidence financière globale des ress ources humaines et autres dépenses de 
fonctionnement (cf. points 7.2 et 7.3) 
C E / C P         
 
 
LV 60   LV TOTAL a+b+c        
C E         
C P         
2.4 Compatibilité avec la programmation fina ncière et les perspectives financières 
[X] Proposition compatible avec la  programmation financière 2007–2013. 
 Cette proposition nécessite une reprogram mation de la rubrique concernée des 
perspectives financières, 
 y compris, le cas échéant, un recours aux dispositions de l’accord 
interinstitutionnel. 
2.5 Incidence financière sur les recettes 
[X] Aucune implication financière. 
millions d'euros (à la première décimale)  
  Situation après l'action  
Ligne 
budgétaire  Recettes  Avant 
l'action 
(anné
e n–
1) Anné
e n3 n+1  n+2  n+3  n+4  n+5  
a) Recettes en termes 
absolus1         
b)Modification des recettes2  ∆       
3. CARACTÉRISTIQUES  BUDGÉTAIRES 
Nature de la dépense Nouvelle Participation 
AELE Participation 
pays candidats Rubrique PF 
DNO  CD NON  NON   N° 2 
4. BASE  JURIDIQUE 
Article 36 et 37 du traité. 
5. DESCRIPTION  ET JUSTIFICATION 
5.1 Nécessité d'une intervention communautaire 5.1.1 Objectifs poursuivis 
La politique de développement rural accompagne  la politique commune relative aux marchés 
agricoles et elle contribue aux objectifs énoncés à l’article 33 du traité. La présente proposition 
établit le cadre de soutien du dévelo ppement rural par l’Union européenne. 
 
LV 61   LV Le soutien de la Communauté en faveur d’un développement rural, financé par le Fonds 
agricole pour le développement rural (FEADE R), contribuera à la réalisation des objectifs 
suivants : 
• l’amélioration de la compétitivité de l’agriculture et de la sylviculture par un soutien à la 
restructuration ; 
• l’amélioration de l’environnement et l’espace ru ral par le soutien à la  gestion du territoire ; 
• l’amélioration de la qualité de la vie dans les zones rurales et l’encouragement de la 
diversification des activités économiques. 
5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante   
(Il s’agit ici: 
a) d'expliquer comment et quand l'évaluation ex ante a été effectuée (auteur, calendrier 
et si le(s) rapport(s) est/sont disponib le(s) ou comment l'information correspondante 
a été collectée. 
 Une étude d’impact a été élaborée et accompagne la proposition. 
b) de décrire brièvement les constatations  et enseignements tirés de l'évaluation ex ante ) 
 Les conclusions figurent à la partie 5 de l’étude d’impact. 
5.1.3 Dispositions prises à la suite de l’évaluation  ex post  
(Dans le cas du renouvellement d’un programme, il s’agit aussi de décrire brièvement les 
enseignements à tirer d’une évaluation intérimaire ou ex post. ) 
 Voir partie 5 de l’étude d’impact. 
5.2 Actions envisagées et modalités  de l'intervention budgétaire 
La politique de développement rural sera implémentée par des programmes pluriannuels 
couvrant la période 2007 – 2013. Ils seront articulés autour de 3 axes prioritaires et de l’axe 
LEADER conformément aux dispositions de s titres III et IV  de la proposition. 
5.3 Modalités de mise en œuvre 
Les programmes de développement rural sont ét ablis et présentés à la Commission par les 
Etats membres à l’issue d’une concertati on avec les partenaire s régionaux, locaux, 
économiques et sociaux. L’Etat membre peut présenter soit un seul programme couvrant tout 
son territoire soit un programme par région. 
La Commission approuve les programmes en fonc tion de leur cohérence avec les orientations 
stratégiques de l’Union sur le développement rural, le plan st ratégique national présenté par 
l’Etat membre, ainsi qu’avec le présent règlemen t. La mise en œuvre des programmes et leur 
contrôle relève de la gestion pa rtagée (art. 53 du Règlement 1605/2002). 
L’assistance technique à l’initiative de la Co mmission est implémentée en gestion directe. 
 
LV 62   LV 6. INCIDENCE  FINANCIÈRE  
6.1 Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de 
programmation) 
(Le mode de calcul des montants totaux présenté s dans le tableau ci-après doit être expliqué 
par la ventilation dans le tableau 6.2.) 
6.1.1 Intervention financière 
Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3e décimale)  
 
Ventilation Année 
2007  2008  2009  2010  2011  2012  2013 
Action 1        
Action 2        
etc.        
TOTAL 11 724 12 198 12 662 12 787 12 913 13 038 13 165 
 
LV 63   LV 6.1.2 Assistance technique et admin istrative (ATA), dépenses d' appui (DDA) et dépenses TI 
(crédits d’engagement) 
 Année 
2007  2008  2009  2010  2011  2012  2013 
1) Assistance technique et 
administrative (ATA):        
a) Bureaux d’assistance  
technique (BAT)        
b) Autre assistance  
technique et administrative: 
– intra-muros: – extra-muros: 
dont pour la construction et 
la maintenance de systèmes de gestion informatisés:        
Sous-total 1        
2) Dépenses d’appui (DDA):        
a) Études        
b) Réunion d’experts        
c) Information et  
publications        
Sous-total 2        
TOTAL  35 37 38 38 39 39 40 
6.2. Calcul des coûts par mesure envisagée en partie B (pour toute la période de 
programmation) 
(Dans le cas où il y a plusieur s actions, il y a lieu de donner, sur les mesures concrètes à 
prendre pour chaque action, les précisions nécessair es à l'estimation du volu me et du coût des 
réalisations.) 
Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3e décimale)  
Ventilation Type  
de réalisations 
/outputs 
(projets, 
dossiers …) Nombre de 
réalisations/ 
outputs 
(total pour 
années 1…n)  Coût unitaire 
moyen Coût total 
(total pour années 
1…n)  
 
 1 2 3 4=(2X3) 
Action 1  
– Mesure 1 
– Mesure 2   
Action 2  
– Mesure 1 
– Mesure 2 – Mesure 3 
etc.     
COÛT TOTAL     
(Si nécessaire, expliquer le mode de calcul.) 
 
LV 64   LV 7. INCIDENCE  SUR  LES  EFFECTIFS  ET LES  DÉPENSES  ADMINISTRATIVES   
7.1. Incidence sur les ressources humaines 
Effectifs à affecter à la gestion de l’action 
par utilisation des ressources existantes 
et/ou supplémentaires Description des tâches découlant de 
l’action 
Types d’emplois 
Nombre d’emplois 
permanents Nombre d’emplois 
temporaires Total 
 
Fonctionnaires ou 
agents 
temporaires A 
B 
C    (Si nécessaire, une description plus 
complète des tâches peut être annexée.) 
Autres ressources humaines     
Total     
7.2 Incidence financière globale des ressources humaines 
Type de ressources humaines Montants en euros Mode de calcul *  
Fonctionnaires 
Agents temporaires  
  
Autres ressources humaines 
(indiquer la ligne budgétaire)   
Total   
Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. 
7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action 
Ligne budgétaire  
(n° et intitulé) Montants en euros Mode de calcul 
Enveloppe globale (Titre A7) 
A0701 – Missions 
A07030 – Réunions 
A07031 – Comités obligatoires (1) 
A07032 – Comités non obligatoires (1) 
A07040 – Conférences 
A0705 – Études et consultations 
 Autres dépenses (indiquer lesquelles)  
  
Systèmes d’informat ion (A-5001 /A-4300)    
Autres dépenses – partie A (indiquer lesquelles)   
Total   
Les montants correspondent aux dépenses  totales de l’action pour 12 mois. 
(1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. 
I. Total annuel (7.2 + 7.3) 
II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) euros 
années euros 
(Dans l’estimation des ressources humaines et administratives nécessaires pour l’action, les 
DG/services devront tenir compte des décisions  arrêtées par la Commission lors du débat 
 
LV 65   LV d’orientation et de l’approbation de l’avant-projet de budget (APB ). Ceci signifie que les DG 
devront indiquer que les ressources humaines pe uvent être couvertes à l’intérieur de la 
préallocation indicati ve prévue lors de l’adoption de l’APB.  
Dans des cas exceptionnels où les actions visées n’étaient pas prévisibles lors de la 
préparation de l’APB, la Commission devra être saisie afin de déci der si la mise en œuvre de 
l’action proposée peut être acce ptée et selon quelles modalités (à travers une modification de 
la préallocation indicative, une opération ad ho c de redéploiement, un budget rectificatif et 
supplémentaire ou une lettre rect ificative au projet de budget.) 
Les besoins en ressources humaines et administ ratives seront couverts à l’intérieur de la 
dotation allouée à la DG gestionn aire dans le cadre de la pr océdure d’allocation annuelle. 
8. SUIVI  ET ÉVALUATION 
8.1 Système de suivi 
Il est défini a ux articles 81 à 87. 
8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue 
Les programmes de développement rural font  l’objet d’évaluations conformément aux 
dispositions des articles 88 à 91. 
9. MESURES  ANTIFRAUDE 
Les Etats membres assument en premier ressort  la responsabilité du contrôle financier des 
interventions. A cette fin, les Etats membres prennent toutes les dispositions et mesures nécessaires pour s’assurer de la réalité et ré gularité des opérations fi nancées par le FEADER, 
prévenir et détecter les irrégularités, poursu ivre et récupérer les fonds perdus en cas 
d’irrégularité. La Commission, pour  sa part, s’assure de l’existence et du bon fonctionnement 
des systèmes de gestion et de contrôle dans le s Etats membres et elle applique les corrections 
financières en cas de défaillance de ces syst èmes. Il convient de noter que la procédure 
d’apurement des comptes s’applique.