Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisijā (GFCM) /* COM/2014/0136 final - 2014/0071 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Eiropas Savienība, kā arī Bulgārija, Francija, Grieķija, Horvātija, Itālija, Kipra, Malta, Rumānija, Slovēnija un Spānija ir līgumslēdzējas puses, kas noslēgušas Nolīgumu, ar kuru izveido Vidusjūras Vispārējo zivsaimniecības komisiju (GFCM). GFCM ir atbildīga par zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Vidusjūrā. Eiropas Savienība par GFCM līgumslēdzēju pusi kļuva 1998. gadā. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 9. punktu lēmums par nostāju, kura Savienības vārdā jāpieņem reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās, ja tās ir tiesīgas pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza iestāžu sistēmu, jāpieņem Padomei, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. Šāda nostāja reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās šobrīd ir pieņemta atbilstīgi "divu līmeņu" pieejai. Padomes lēmumā ir izklāstīti Eiropas Savienības nostājas vadošie principi un orientējošie norādījumi vairākiem gadiem, bet vēlāk šī nostāja Komisijas neoficiālajos dokumentos, kuri jāapspriež Padomes darba grupā, tiek pielāgota katrai gadskārtējai sanāksmei. Attiecībā uz GFCM Padomes 2009. gada 19. marta Lēmumā Nr. 7265/09 paredzēts pārskatīt Savienības nostāju pirms 2014. gada gadskārtējās sanāksmes. Tādēļ šā priekšlikuma mērķis ir noteikt Savienības nostāju Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisijā laikposmam no 2014. līdz 2019. gadam un tādējādi aizstāt Padomes 2009. gada 19. marta Lēmumu Nr. 7265/09, kas attiecas uz 2009.–2014. gadu. Šī pārskatīšana tiek veikta, lai iekļautu jaunās kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) principus un orientējošos norādījumus, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013[1], ņemot vērā arī tos mērķus, kuri izklāstīti Komisijas paziņojumā par KZP ārējo dimensiju[2]. Turklāt Savienības nostāja ir pielāgota Lisabonas līgumam. Visbeidzot, nostāja, cik vien iespējams, ir salāgota ar dažādu RZPO īpašajām iezīmēm. Līdzīgi kā patlaban spēkā esošajās nostājās, arī jaunajās sarunu pilnvarās ir izklāstīti principi un orientējošie norādījumi. Turklāt – kā dalībvalstis to lūgušas attiecībā uz citām nesen salāgotām nostājām – ir iekļauta standarta procedūra, kas izmantojama Savienības nostājas ikgadējā precizēšanā. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI KZP ārējā dimensija tika izvērtēta par KZP reformas priekšlikumiem veiktajā ietekmes novērtējumā. Principi un orientējošie norādījumi, par ko panākta vienošanās jaunās KZP kontekstā, vienkārši ir transponēti pārskatītajās nostājās. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Šis lēmums sagatavots, pamatojoties uz Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu, kas paredz, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāpieņem ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām. Tas attiecas uz nostāju, kas Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisijā Komisijai jāpieņem Savienības vārdā. Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013[3] ir juridiskais pamats, ar ko nosaka principus, kuriem atbilstīgi jāīsteno šīs sarunu pilnvaras. Ar šo lēmumu aizstāj Padomes Lēmumu Nr. 7265/09, kas attiecas uz 2009.–2014. gadu, un tas aptver laikposmu no 2014. līdz 2019. gadam. 2014/0071 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisijā (GFCM) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Līguma par Eiropas Savienības darbību 38. pants saistībā ar tā 39. pantu paredz, ka viens no kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem ir nodrošināt piedāvājuma pieejamību. (2) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013[4] nosaka: Savienība nodrošina, ka zvejas un akvakultūras darbības ilgtermiņā ir ekoloģiski ilgtspējīgas un tiek pārvaldītas atbilstīgi mērķim nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā un veicināt pārtikas pieejamību. Tajā arī paredzēts, ka Savienība zvejniecības pārvaldībā ievēro piesardzīgu pieeju, un tās mērķis ir nodrošināt to, lai dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanas rezultātā iegūto sugu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Tajā ir arī noteikts, ka Savienība tiecas veikt pārvaldības un saglabāšanas pasākumus, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, veicināt zvejas paņēmienus, ar kuriem palīdz nodrošināt selektīvāku zveju, nepieļauj un samazina nevēlamu nozveju, cik vien iespējams, un nodrošināt zveju, kurai ir maza ietekme uz jūras ekosistēmu un zvejas resursiem, un pakāpeniski izskaust izmetumus. Turklāt regula īpaši paredz, ka Savienība šos principus piemēro ārpolitikā. (3) Eiropas Savienība, kā arī Bulgārija, Francija, Grieķija, Horvātija, Itālija, Kipra, Malta, Rumānija, Slovēnija un Spānija ir līgumslēdzējas puses, kas noslēgušas Nolīgumu, ar kuru izveido Vidusjūras Vispārējo zivsaimniecības komisiju (GFCM). GFCM ir atbildīga par tādu pasākumu pieņemšanu, kuru mērķis ir nodrošināt zvejas resursu ilglaicīgu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu GFCM nolīguma apgabalā un aizsargāt tās jūras ekosistēmas, kurās ir šie resursi. Šādi pasākumi var kļūt saistoši Savienībai. (4) Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 9. punktu lēmums par nostāju, kura Savienības vārdā jāpieņem reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās, ja tās ir tiesīgas pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza iestāžu sistēmu, jāpieņem Padomei, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. (5) Ņemot vērā zvejas resursu mainīgo raksturu GFCM nolīguma apgabalā un no tā izrietošo nepieciešamību Savienības nostājā ņemt vērā jaunākās izmaiņas, tostarp jaunāko statistikas, bioloģisko un citu informāciju, kuru iesniedz GFCM gadskārtējās sanāksmes laikā vai pirms tās, Savienības nostājas ikgadējās precizēšanas vajadzībām ir jāievieš procedūras saskaņā ar lojālas sadarbības principu starp Savienības iestādēm, kas izklāstīts LES 13. panta 2. punktā, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Nostāja, kas Eiropas Savienībai jāpieņem GFCM gadskārtējā sanāksmē, ja minētā struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, ir izklāstīta šā lēmuma I pielikumā. 2. pants Savienības nostājas, kas jāpieņem GFCM gadskārtējā sanāksmē, ikgadējā precizēšana notiek saskaņā ar šā lēmuma II pielikumu. 3. pants Šā lēmuma I pielikumā izklāstīto Savienības nostāju Padome pēc Komisijas priekšlikuma novērtē un vajadzības gadījumā pārskata vēlākais līdz GFCM gadskārtējai sanāksmei 2019. gadā. 4. pants Šis lēmums aizstāj Padomes 2009. gada 19. marta Lēmumu Nr. 7265/09. 5. pants Šis lēmums stājas spēkā XXX. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.). [2] COM(2011) 424, 13.7.2011. [3] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.). [4] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).