Iekšējās revīzijas dienests ziņo Revīzijas progresa komitejai, kā arī sniedz tai darbības atskaites. Revīzijas progresa komiteja atbalsta komisāru kolēģiju to pienākumu izpildē, kas tai paredzēti saskaņā ar Līgumiem, Finanšu regulu un citiem normatīvajiem aktiem. Tā sniedz šo atbalstu, i) nodrošinot Iekšējās revīzijas dienesta neatkarību, ii) uzraugot iekšējās revīzijas darba kvalitāti, iii) nodrošinot, ka Komisijas dienesti pienācīgi ņem vērā iekšējās un ārējās revīzijas ieteikumus, un iv) nodrošinot, ka šiem ieteikumiem seko atbilstoša pēckontrole. Tādējādi Revīzijas progresa komiteja palīdz uzlabot Komisijas efektivitāti un lietderību tās mērķu sasniegšanā. Komiteja arī atbalsta kolēģiju Komisijas pārvaldības, riska pārvaldības un iekšējās kontroles prakses pārraudzībā. Iekšējais revidents 2018. gada janvārī izdeva revīzijas ziņojumu par pārvaldību Komisijā. Šajā ziņojumā bija konstatēts, ka ir vajadzīgi samērīgi uzlabojumi, inter alia riska pārvaldības, finanšu pārskatu sniegšanas un korporatīvo (pārraudzības) struktūru pilnvarojuma jomā. Kā daļa no Komisijas turpmākiem pasākumiem pēc revīzijas 2018. gada novembrī tika atjaunināts Revīzijas progresa komitejas nolikums.

Tika novērtēts, ka noteiktajā termiņā, t. i., 2019. gada 31. janvārī, revidētās struktūras bija īstenojušas 1572 ieteikumus, proti, 81 % no to pieņemto ieteikumu kopējā skaita, kurus Iekšējās revīzijas dienests bija sniedzis laikposmā no 2014. līdz 2018. gadam (kopumā bija pieņemti 1938 ieteikumi) ( ). Tādējādi minētajā dienā joprojām nebija slēgti kopumā 366 ieteikumi (19 %).

No šiem 366 neslēgtajiem ieteikumiem ( ) 1 ir novērtēts kā “kritisks” ( ), 135 ieteikumi ir novērtēti kā “ļoti svarīgi” un 103 ieteikumu īstenošana norit ar aizkavēšanos (t. i., nav īstenoti līdz sākotnēji apstiprinātajai īstenošanas dienai). Ieteikumi, kuru īstenošana norit ar aizkavēšanos, veido 5,3 % no kopējiem 1938 pieņemtajiem ieteikumiem. No šiem 103 ieteikumiem, kuri tiek īstenoti ar aizkavēšanos, 18 “ļoti svarīgi” ieteikumi tiek īstenoti ar ilgstošu aizkavēšanos (aizkavēšanās ir ilgstoša, ja ieteikums joprojām nav slēgts vairāk nekā 6 mēnešus pēc sākotnējās īstenošanas dienas). Tie veido tikai 2,9 % no “kritisku” un “ļoti svarīgu” pieņemto ieteikumu kopējā skaita laikposmā no 2014. līdz 2018. gadam (salīdzinājumā ar 2,0 % iepriekšējā pārskata periodā). Tādu “ļoti svarīgu” revīzijas ieteikumu skaits, kuru īstenošana ir aizkavējusies par vairāk nekā 6 mēnešiem, pēdējos gados ir ievērojami samazinājies (vidēji no 28 ieteikumiem laikposmā no 2015. gada jūnija līdz 2016. gada oktobrim līdz vidēji 15 ieteikumiem laikposmā no 2017. gada janvāra). Patlaban tiek veikts šo ieteikumu īstenošanas darbs, un Revīzijas progresa komiteja turpinās to cieši uzraudzīt.

Kopumā Iekšējās revīzijas dienests uzskata, ka revīzijas ieteikumu īstenošana ir apmierinoša un salīdzināma ar iepriekšējiem pārskata periodiem. Šī situācija liecina, ka Komisijas dienesti rūpīgi īsteno “ļoti svarīgos” ieteikumus un ka tie tādējādi mazina Iekšējās revīzijas dienesta konstatētos riskus. Tomēr uzmanība būtu jāpievērš atsevišķiem ieteikumiem, kuri novērtēti kā “ļoti svarīgi” un kuru īstenošana ir ilgstoši aizkavējusies (t. i., par vairāk nekā sešiem mēnešiem).

Kopsavilkums par šiem “ļoti svarīgajiem” ieteikumiem, kuru īstenošana norit ar ilgstošu aizkavēšanos, ir sniegts šim ziņojumam pievienotajā dienestu darba dokumentā (3. iedaļa).

4.Secinājumi, kuru pamatā ir 2018. gadā veiktais revīzijas darbs

4.1.Secinājumi par lietderības revīzijām

Lai sekmētu Komisijas uz darbības rezultātiem pamatoto kultūru un tās uzsvaru uz ieguldīto līdzekļu lielāku lietderību, Iekšējās revīzijas dienests 2018. gadā īstenoja divu veidu revīzijas — lietderības revīzijas ( ) un revīzijas, kas ietver būtiskus darbības rezultātu elementus (vispārējas revīzijas). Abu šo veidu revīziju īstenošana bija daļa no Iekšējās revīzijas dienesta 2016.–2018. gada stratēģiskā revīzijas plāna.

Iekšējās revīzijas dienests saskaņā ar savu metodiku un paraugpraksi aplūkoja darbības rezultātus netiešā veidā. Tas tika veikts, izvērtējot, vai un kā vadība ir izveidojusi kontroles sistēmas, kas paredzētas tās darbību rezultātu (lietderība un efektivitāte) novērtēšanai un ticamības nodrošināšanai. Izmantojot šo pieeju, Iekšējās revīzijas dienests cenšas pārliecināties, ka ģenerāldirektorāti un dienesti ir izveidojuši atbilstošas darbības rezultātu sistēmas un darbības rezultātu novērtēšanas rīkus, galvenos rādītājus un uzraudzības sistēmas. Daļēji tas ir saistīts ar to, ka daudzos juridiskajos pamatos ir noteikti mērķi, kas ir plašāki nekā tie, kurus Komisija var sasniegt saviem spēkiem. Tas nozīmē, ka SMART ( ) mērķi un kritēriji vispirms ir jāizlemj Komisijas līmenī. Šo mērķu un kritēriju uzdevums ir, cik vien iespējams, nošķirt Komisijas konkrēto ieguldījumu no citu tādu galveno dalībnieku ieguldījuma, kuri veicina ES mērķu īstenošanu un sasniegšanu (dalībvalstis, reģioni, valstis, kas nav Eiropas Savienībā, starptautiskās organizācijas u. c.).

Turpmākajās iedaļās ir izklāstīti Iekšējās revīzijas dienesta secinājumi par dažādajiem tā 2018. gadā veikto revīziju aspektiem, kas attiecas uz darbības rezultātiem.

4.1.1.Komisijas ģenerāldirektorātu, dienestu un izpildaģentūru darbības rezultāti: horizontālie procesi

4.1.1.1. Sinerģijas un lietderības pārbaude

Lielā daļā no 2018. gadā veiktajām revīzijām uzmanība bija pievērsta lietderīgai un efektīvai resursu izmantošanai dažādajos Komisijas ģenerāldirektorātos un dienestos.

Viena no galvenajām Komisijas iniciatīvām šajā jomā ir sinerģijas un lietderības pārbaude, kas sākta 2016. gadā ( ). Šī tālejošā iniciatīva tiecās mainīt darba metodes Komisijā, panākt atbalsta funkciju lietderības uzlabošanu, kā arī atbrīvot resursus pārgrupēšanai uz jomām, kurām ir vislielākā politiskā nozīme. Iekšējais revīzijas dienests revīzijā atzina, ka sinerģijas un lietderības pārbaudes iniciatīva Komisijai ir liels izaicinājums. Šī iniciatīva ir devusi jaunus un inovatīvus domāšanas un problēmu risināšanas veidus. Visaptverošā “jomas vadītāja” pieeja jo īpaši palīdz mazināt savrupību un sekmēt saskaņotāku domāšanas veidu. Iniciatīvai pēc tās iesākuma bija ļoti sarežģīts posms, un tas bija gaidāms, ņemot vērā iniciatīvas vērienīgumu. Iekšējās revīzijas dienests norāda, ka kopš minētā sākumposma ir panākta attīstība un īstenoti kopīgi centieni, lai risinātu pamatā esošās sistēmas nepilnības. Šo centienu mērķis ir ieviest stabilākus procesus un dot jaunu impulsu iniciatīvai, uz kuru joprojām tiek liktas ļoti lielas cerības turpmākajā attīstībā, jo īpaši, ņemot vērā pašreizējās Komisijas pilnvaru termiņa beigas un jaunās Komisijas darba sākumu 2019. gadā. Tiek risinātas daudzas no sākotnējām problēmām, piemēram, i) centrālās vadības trūkums svarīgu jautājumu risināšanā, ii) ietaupījumu stabilitātes un īstenojamības nodrošināšana, iii) budžeta jautājumi, iv) efektīvas uzraudzības trūkums un v) pieejas nepietiekamā vienotība un saskaņotība. Tomēr turpmāk joprojām ir veicams ievērojams darbs, lai panāktu ilgtspējīgu un reālu sinerģiju un lietderību un paredzētajā termiņā sasniegtu mērķus, kas noteikti paziņojumā par 2016. gada sinerģijas un lietderības pārbaudi. Ir jādara vēl vairāk, lai izmantotu jau pašreiz panākto attīstību un nodrošinātu sinerģijas un lietderības pārbaudes iekļaušanu Komisijas darba kultūrā.

Revīzijā arī tika konstatēts, ka korporatīvā līmenī centrālajiem dienestiem būtu jādefinē skaidri ietaupījumu noteikšanas kritēriji, kā arī cieši jāuzrauga šā mērķa sasniegšanā panāktā virzība un “jomas vadītājiem” būtu jāizveido atbilstīgi kvalitātes mehānismi, lai parādītu klientiem ģenerāldirektorātiem savu pakalpojumu kvalitātes līmeni un vajadzības gadījumā veiktu koriģējošas darbības. Iekšējās revīzijas dienesta ieteikumos paredzētais šajā sakarā ir uzskatāms par samērīgiem uzlabojumiem, kuri tiecas palīdzēt nodrošināt, lai sinerģijas un lietderības pārbaudes iniciatīvas mērķi galu galā tiktu sekmīgi īstenoti. Pēc Iekšējās revīzijas dienesta revīzijas Komisija 2019. gada aprīlī izdeva jaunu paziņojumu par sinerģijas un lietderības iniciatīvu ( ).

4.1.1.2. Pārvaldības procesi

Iekšējās revīzijas dienests 2017. gadā ziņoja par vairākiem trūkumiem, kas konstatēti Komisijas pārvaldības procesos. Komisija 2018. gada novembrī saskaņā ar Iekšējās revīzijas dienesta ieteikumiem sagatavoja paziņojumu un lēmumu kopumu (“pārvaldības paketi”), lai risinātu Iekšējās revīzijas dienesta konstatētās problēmas un atjauninātu Komisijas korporatīvās pārvaldības pasākumus.