[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 12.9.2006 COM(2006) 456 galīgā redakcija/2 2006/0167 (ACC) CORRIGENDUM Absence de l’acronyme.Annule et remplace la page de couverture et la première page de l’acte du document COM(2006) 456 final, du 10.8.2006. Cette correction concerne toutes les versions linguistiques. Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par atsevišķu pamatnostādņu piemērošanu valsts atbalstītu eksporta kredītu jomā (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | 110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Kopiena ir līgumslēdzēja puse ESAO noslēgtajā Nolīgumā par pamatnostādnēm valsts atbalstītiem eksporta kredītiem (turpmāk – „nolīgums”). Nolīgums Kopienas tiesību aktos vienmēr ticis iekļauts ar Padomes lēmumu. Pašreizējā nolīguma versija, kas piemērojama Kopienā, ir 2000. gada 22. decembra Lēmums 2001/76/EK, kas grozīts ar Padomes 2002. gada 22. jūlija Lēmumu 2002/634/EK par eksporta kredītu piešķiršanu kuģiem. Lēmums 2001/76/EK ir papildināts ar 2000. gada 22. decembra Lēmumu 2001/77/EK, ar ko nosaka īpašus noteikumus attiecībā uz eksporta kredītiem projektu finansējumam. Nolīgumu 2004. gadā pārskatīja nolūkā to grozīt un racionalizēt, ievērojot trīs lielus mērķus, proti : palielināt lietotājdraudzīgumu, uzlabot saskaņu ar atbilstīgajiem pienākumiem PTO un uzlabot caurskatāmību attiecībā pret trešām pusēm. Izmaiņas tika veiktas arī 2005. gadā, jo īpaši, tika ieviesti noteikumi, kas piemērojami atmaksas kārtībai, projektu finansēšanas darbībām un projektiem atjaunojamās enerģijas un ūdens nozarē. Pārskatītais teksts stājās spēkā 2005. gada decembra sākumā, un tas ir noteicošais teksts, kas piemērojams valsts atbalstītiem eksporta kredītiem. Tādēļ Komisija lūdz Padomi pieņemt jaunu lēmumu, ar ko apstiprina pārskatīto nolīguma tekstu nolūkā nodrošināt tā ievērošanu Kopienas tiesību aktos. | 120 | Vispārējais konteksts Galvenais mērķis Nolīgumam par pamatnostādnēm valsts atbalstītiem eksporta kredītiem ir regulēt valdības nozīmi eksporta kredītu jomā tā, lai eksports atspoguļotu kvalitāti un cenas nevis izdevīgākos valsts atbalstītos noteikumus, un tādējādi izveidot visiem eksportētājiem vienādus konkurences nosacījumus. Nolīgumā ir noteikti ierobežojumi attiecībā uz valsts atbalstīto eksporta kredītu noteikumiem. Šie ierobežojumi attiecas uz minimālajām prēmiju likmēm, minimālo skaidras naudas maksājumu, kas jāveic kreditēšanas termiņa sākumā vai pirms tā, maksimālajiem atmaksāšanas termiņiem un minimālajām procentu likmēm attiecībā uz valsts finansiālo atbalstu. Tāpat ir noteikti ierobežojumi attiecībā uz saistītās palīdzības noteikumiem un pienākums nodrošināt caurskatāmību ar tirdzniecību saistītai nesaistītajai palīdzībai. Visbeidzot, nolīgumā paredzētas tūlītējas un iepriekšējas paziņošanas procedūras, apspriešanās procedūras un informācijas apmaiņas un pārskatīšanas procedūras. Komisija uzskata, ka nolīgums ir efektīvs starptautisks instruments, lai izvairītos no subsīdijām. Nolīgums ir palīdzējis izvairīties no konkurences kropļošanas saistībā ar valsts atbalstītiem eksporta kredītiem. Tas tiek regulāri atjaunināts, organizējot sarunas un vienojoties ESAO. Pašreizējie Padomes lēmumi ir jāatjaunina, lai atspoguļotu jaunāko nolīguma versiju, t.i., ESAO 2005. gada 5. decembra dokumentu TD/PG(2005)38/FINAL. | 130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā Nolīguma dalībnieki 2004. un 2005. gadā nolēma grozīt un racionalizēt nolīgumu. Pārskatītais teksts ir noteicošais teksts, kas kopš 2005. gada decembra piemērojams valsts atbalstītiem eksporta kredītiem. Tādēļ Lēmums 2001/76/EK ir jāaizstāj ar šo lēmumu, kura pielikumā ietverts konsolidētais un pārskatītais nolīguma teksts; Lēmums 2001/77/EK un Lēmums 2002/634/EK ir jāatceļ. | 140 | Atbilstība pārējām Eiropas Savienības politikas jomām un mērķiem Priekšlikums ir ļoti tehnisks, un tas attiecas tikai uz finanšu/apdrošināšanas noteikumiem, kas piemērojami valsts atbalstītiem eksporta kredītiem, uz kuriem attiecas ESAO nolīgums. Tas atbilst ES politikām un mērķiem, un tas tieši neietekmē pamattiesības. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | 219 | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām notika jau sarunu gaitā, kuru rezultātā tika pieņemta jaunā nolīguma versija. | Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana | 221 | Attiecīgās zinātnes/speciālo zināšanu jomas Finanses/apdrošināšana/starptautiskā tirdzniecība | 222 | Izmantotā metodika Sarunas | 223 | Galvenās organizācijas/eksperti, ar kuriem apspriedās ESAO | 2249 | Saņemto un izmantoto ieteikumu kopsavilkums Nav norādīts, ka pastāv bīstami riski ar neatgriezeniskam sekām. | 225 | Nav piemērojams. Kopienas teksts tieši atspoguļo ekspertu panākto vienošanos ESAO līmenī. | 226 | Izmantotie līdzekļi, lai ekspertu konsultācijas padarītu publiski pieejamas Pilnīgs nolīguma teksts ir pieejams ESAO tīmekļa vietnē par eksporta kredītiem: http://webdomino1.oecd.org/olis/2005doc.nsf/Linkto/td-pg(2005)38-final | 230 | Ietekmes novērtējums Nav piemērojams (ļoti ierobežota ietekme sakarā ar to, ka izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējo versiju ir nelielas). | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI | 305 | Ierosinātās rīcības kopsavilkums Komisija lūdz Padomi pieņemt lēmuma projektu, ar ko apstiprina pārskatīto nolīguma tekstu un nodrošina tā ievērošanu Kopienas tiesību aktos. Nolīgumā ietvertās pamatnostādnes, kas pievienotas šim lēmumam, piemēro Kopienā. Lēmumu 2001/76/EK un tā pielikumu aizstāj ar šo lēmumu un tā pielikumu. Lēmumu 2001/77/EK un Lēmumu 2002/634/EK atceļ. | 310 | Juridiskais pamats Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 133. pants. | 329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. | Nolīgums ir palīdzējis izvairīties no konkurences kropļošanas saistībā ar valsts atbalstītiem eksporta kredītiem. Tas tiek regulāri atjaunināts, organizējot sarunas un vienojoties ESAO līmenī. Pašreizējie Padomes lēmumi ir jāatjaunina, lai atspoguļotu jaunāko nolīguma versiju, t.i., ESAO 2005. gada 5. decembra dokumentu TD/PG(2005)38/FINAL. Abi teksti ir gandrīz identiski. Lēmuma projekts, ar ko apstiprina pārskatīto nolīguma tekstu, nodrošina tā ievērošanu Kopienas tiesību aktos. | 332 | Ietekme ir tāda pati kā nolīgumam, kas jau ir pieņemts, panākot Kopienas un tās dalībvalstu vienošanos ESAO. Lēmumam nav tiešas ietekmes citos līmeņos. | Instrumentu izvēle | 341 | Ierosinātie instrumenti: citi. | 342 | Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. Līdz šim piemērotais instruments, lai īstenotu nolīgumu Kopienas tiesību aktos, ir Padomes lēmums. | IETEKME UZ BUDžETU | 409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | PAPILDU INFORMāCIJA | 510 | Vienkāršošana | 511 | Priekšlikums paredz likumdošanas vienkāršošanu. | 512 | Ar ierosināto Padomes lēmumu atjaunina un aizstāj divus iepriekšējos lēmumus. | 520 | Spēkā esošo tiesību aktu atcelšana Līdz ar priekšlikuma pieņemšanu tiks atcelti spēkā esošie tiesību akti. | 1. 2006/0167 (ACC) Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par atsevišķu pamatnostādņu piemērošanu valsts atbalstītu eksporta kredītu jomā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Kopiena ir līgumslēdzēja puse ESAO noslēgtajā Nolīgumā par pamatnostādnēm valsts atbalstītiem eksporta kredītiem, turpmāk tekstā „nolīgums”. (2) Pamatojoties uz Padomes 2000. gada 22. decembra Lēmumu 2001/76/EK, ar ko aizstāj 1978. gada 4. aprīļa Lēmumu par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā[1], un Padomes 2000. gada 22. decembra Lēmumu 2001/77/EK par pamatnolīguma principu piemērošanu projektu finansējumam oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā[2], Kopienā piemēro nolīgumā ietvertās pamatnostādnes un īpašos noteikumus projektu finansēšanai. (3) Nolīguma dalībnieki ir nolēmuši grozīt un racionalizēt nolīgumu. Dalībnieku apstiprinātās izmaiņas attiecas uz palielinātu lietotājdraudzīgumu, uzlabotu saskaņu ar atbilstīgajiem starptautiskajiem pienākumiem un labāku caurskatāmību, jo īpaši attiecībā pret trešām pusēm. Turklāt nolīguma dalībnieki arī nolēma nolīguma tekstā ietvert noteikumus par projektu finansēšanu, kas tika ieviesti ar Lēmumu 2001/77/EK, un noteikumus par eksporta kredītu piešķiršanu kuģiem, kas tika ieviesti ar Padomes 2002. gada 22. jūlija Lēmumu 2002/634/EK[3], ar ko grozīja Lēmumu 2001/76/EK. (4) Tādēļ Lēmums 2001/76/EK ir jāatceļ un jāaizstāj ar šo lēmumu, kura pielikumā ietverts konsolidētais un pārskatītais nolīguma teksts, un Lēmums 2001/77/EK ir jāatceļ, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Kopienā piemēro pamatnostādnes, kas ietvertas Nolīgumā par pamatnostādnēm valsts atbalstītiem eksporta kredītiem. Nolīguma teksts ir sniegts šā lēmuma pielikumā. 2. pants Ar šo atceļ Lēmumu 2001/76/EK un Lēmumu 2001/77/EK. 3. pants Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS NOLĪGUMS PAR VALSTS ATBALSTĪTIEM EKSPORTA KREDĪTIEM SATURS I NODAĻA: VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 12 1. MĒRĶIS 12 2. STATUSS 12 3. LĪDZDALĪBA 12 4. INFORMĀCIJA, KAS PIEEJAMA VALSTĪM, KAS NAV DALĪBNIEKI 12 5. PIEMĒROŠANAS JOMA 12 6. NOZARU VIENOŠANĀS 13 7. PROJEKTU FINANSĒŠANA 13 8. IZSTĀŠANĀS 14 9. UZRAUDZĪBA 14 II NODAĻA: FINANŠU NOTEIKUMI EKSPORTA KREDĪTIEM 15 10. PIRMĀ IEMAKSA, MAKSIMĀLAIS VALSTS ATBALSTS UN VIETĒJĀS IZMAKSAS 15 11. VALSTU IEDALĪJUMS, LAI NOTEIKTU MAKSIMĀLOS ATMAKSAS TERMIŅUS 16 12. MAKSIMĀLIE ATMAKSAS TERMIŅI 16 13. ATMAKSAS NOTEIKUMI SPĒKSTACIJĀM, KAS NAV KODOLSPĒKSTACIJAS 17 14. PAMATSUMMAS ATMAKSA UN PROCENTU ATMAKSA 17 15. PROCENTU LIKMES, PRĒMIJU LIKMES UN CITAS NODEVAS 18 16. EKSPORTA KREDĪTU SPĒKĀ ESĪBAS LAIKS 18 17. RĪCĪBA, LAI NOVĒRSTU VAI MAZINĀTU ZAUDĒJUMUS 19 18. SASKAŅOŠANA 19 19. VALSTS FINANSIĀLĀ ATBALSTA MINIMĀLĀS FIKSĒTĀS PROCENTU LIKMES 19 20. CIRR NOTEIKŠANA 19 21. CIRR DERĪGUMA TERMIŅŠ 20 22. CIRR PIEMĒROŠANA 20 23. KREDĪTRISKA PRĒMIJA 20 24. MINIMĀLĀS PRĒMIJU LIKMES VALSTIJ UN VALSTS KREDĪTRISKS 21 25. VALSTS RISKA KLASIFIKĀCIJA 22 26. DAUDZPUSĒJU UN REĢIONĀLU IESTĀŽU KLASIFIKĀCIJA 24 27. VALSTS EKSPORTA KREDĪTU SEGUMA PROCENTUĀLĀ DAĻA UN KVALITĀTE 24 28. ATSEVIŠĶU VALSTS RISKA ELEMENTU IZSLĒGŠANA UN VALSTU RISKA MAZINĀŠANAS METODES 24 29. MINIMĀLO VALSTS PRĒMIJU LIKMJU UN VALSTS KREDĪTRISKA SPĒKĀ ESĪBAS PĀRSKATĪŠANA 25 III NODAĻA: SAISTĪTĀ ATBALSTA NOTEIKUMI 27 30. VISPĀRĪGI PRINCIPI 27 31. SAISTĪTĀ ATBALSTA VEIDI 27 32. SAISTĪTĀ FINANSĒŠANA 28 33. VALSTU ATBILSTĪBAS KRITĒRIJI ATTIECĪBĀ UZ SAISTĪTO ATBALSTU 29 34. PROJEKTA ATBILSTĪBAS KRITĒRIJI 30 35. MINIMĀLAIS KONCESIJAS LĪMENIS 30 36. IZŅĒMUMI ATTIECĪBĀ UZ VALSTĪM UN PROJEKTIEM, KAS TIESĪGI SAŅEMT SAISTĪTO ATBALSTU 31 37. SAISTĪTĀ ATBALSTA KONCESIJAS LĪMEŅA APRĒĶINS 31 38. SAISTĪTĀ ATBALSTA SPĒKĀ ESĪBAS LAIKS 33 39. SASKAŅOŠANA 33 IV NODAĻA: PROCEDŪRAS 34 1. IEDAĻA: KOPĪGAS PROCEDŪRAS EKSPORTA KREDĪTIEM UN ATBALSTAM TIRDZNIECĪBAI 34 40. PAZIŅOJUMI 34 41. INFORMĀCIJA PAR VALSTS ATBALSTU 34 42. SASKAŅOŠANAS PROCEDŪRAS 34 43. ĪPAŠAS APSPRIEDES 35 2. IEDAĻA: EKSPORTA KREDĪTU PROCEDŪRAS 35 44. IEPRIEKŠĒJA PAZIŅOŠANA AR APSPRIEŠANOS 35 45. IEPRIEKŠĒJA PAZIŅOŠANA BEZ APSPRIEŠANĀS 35 3. IEDAĻA: PROCEDŪRAS ATBALSTAM TIRDZNIECĪBAS JOMĀ 36 46. IEPRIEKŠĒJA PAZIŅOŠANA 36 47. STEIDZAMA PAZIŅOŠANA 36 4. IEDAĻA: SAISTĪTĀ ATBALSTA APSPRIEŠANAS PROCEDŪRAS 37 48. APSPRIEŠANĀS MĒRĶIS 37 49. APSPRIEŠANĀS JOMA UN GRAFIKS 37 50. APSPRIEŽU REZULTĀTS 38 51. KONTAKTADRESES 38 52. INFORMĀCIJAS LŪGUMU SATURS 38 53. ATBILŽU SATURS 39 54. MUTVĀRDU APSPRIEDES 39 55. KOPĪGO NOSTĀJU PROCEDŪRAS UN VEIDS 39 56. ATBILDES UZ KOPĪGO NOSTĀJU PRIEKŠLIKUMIEM 40 57. KOPĪGO NOSTĀJU PIEŅEMŠANA 40 58. DOMSTARPĪBAS PAR KOPĪGĀM NOSTĀJĀM 41 59. KOPĪGAS NOSTĀJAS PIEMĒROŠANAS DIENA 41 60. KOPĪGO NOSTĀJU SPĒKĀ ESĪBA 41 61. MINIMĀLO PROCENTU LIKMJU PAZIŅOŠANA 42 62. PROCENTU LIKMJU PIEMĒROŠANAS DIENA 42 63. STEIDZAMAS PROCENTU LIKMJU IZMAIŅAS 42 7. IEDAĻA:PĀRSKATĪŠANA 42 64. NOLĪGUMA REGULĀRA PĀRSKATĪŠANA 42 65. MINIMĀLO PROCENTU LIKMJU PĀRSKATĪŠANA 42 66. MINIMĀLO PRĒMIJU LIKMJU UN SAISTĪTU JAUTĀJUMU PĀRSKATĪŠANA 43 I PIELIKUMS: NOZARES VIENOŠANĀS PAR EKSPORTA KREDĪTIEM KUĢIEM 44 II PIELIKUMS: NOZARES VIENOŠANĀS PAR EKSPORTA KREDĪTIEM KODOLSPĒKSTACIJĀM 49 III PIELIKUMS: NOZARES VIENOŠANĀS PAR EKSPORTA KREDĪTIEM CIVILIEM LIDAPARĀTIEM 53 IV PIELIKUMS: NOZARES VIENOŠANĀS PAR EKSPORTA KREDĪTIEM ATJAUNOJAMĀS ENERĢIJAS UN ŪDENSSAIMNIECĪBAS PROJEKTIEM, KAS IR SPĒKĀ UZ PĀRBAUDES LAIKU LĪDZ 2007. GADA 30. JŪNIJAM 72 V PIELIKUMS: INFORMĀCIJA, KAS JĀNODROŠINA PAZIŅOJUMOS 75 VI PIELIKUMS: MINIMĀLO PRĒMIJU LIKMJU APRĒĶINĀŠANA 82 VII PIELIKUMS: KRITĒRIJI UN NOTEIKUMI, KAS REGULĒ VALSTU RISKA KLASIFIKĀCIJAS PIEMĒROŠANU, IEKĻAUJOT GARANTĒTĀJU TREŠĀ VALSTĪ VAI DAUDZPUSĒJU VAI REĢIONĀLU INSTITŪCIJU 84 VIII PIELIKUMS: KRITĒRIJI UN NOTEIKUMI, KAS REGULĒ VALSTU RISKA MAZINĀŠANU/IZSLĒGŠANU, APRĒĶINOT MINIMĀLO PRĒMIJU LIKMES 87 IX PIELIKUMS: ATTĪSTĪBAS KVALITĀTES PĀRBAUDES PROTOKOLS 96 X PIELIKUMS: NOTEIKUMI UN NOSACĪJUMI, KAS PIEMĒROJAMI PROJEKTA FINANSIĀLAJIEM DARĪJUMIEM 98 XI PIELIKUMS: DEFINĪCIJU SARAKSTS 102 I NODAĻA: VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. MĒRĶIS a) Nolīguma par valsts atbalstītiem eksporta kredītiem, turpmāk tekstā „nolīgums”, galvenais mērķis ir nodrošināt pamata noteikumus valsts atbalstītu kredītu sakārtotai izmantošanai. b) Nolīgums ir vērsts uz vienādu spēles noteikumu nodrošināšanu eksporta kredītu jomā kā noteikts 5. panta a) apakšpunktā, lai eksportētāju starpā veicinātu konkurenci, kas balstās uz eksportējamo preču un pakalpojumu kvalitāti un cenu, nevis visizdevīgākajiem valsts atbalstītajiem finanšu noteikumiem. 2. STATUSS ESAO izstrādātais nolīgums sākotnēji stājās spēkā 1978. gada aprīlī, un tas ir beztermiņa. Tas ir nolīgums uz savstarpējas uzticēšanās pamata, bet nav ESAO tiesību akts[4], lai gan saņem administratīvu ESAO sekretariāta atbalstu (turpmāk tekstā „sekretariāts”). 3. LĪDZDALĪBA Nolīguma pašreizējās dalībvalstis ir: Austrālija, Kanāda, Eiropas Kopiena, Japāna, Koreja, Jaunzēlande, Norvēģija, Šveice un Savienotās Valstis. Esošie dalībnieki var uzaicināt pievienoties citas ESAO dalībvalstis un valstis, kas nav dalībnieces. 4. INFORMĀCIJA, KAS PIEEJAMA VALSTĪM, KAS NAV DALĪBNIEKI a) Tām valstīm, kas nav dalībnieces, dalībnieki apņemas nodot informāciju par paziņojumiem saistībā ar valsts atbalstu kā to nosaka 5. panta a) apakšpunkts. b) Dalībnieks, pamatojoties uz savstarpējas apmaiņas principu, konkurences situācijā atbild uz valsts, kas nav dalībnieks, lūgumu par valsts atbalsta piedāvātajiem finansiālajiem noteikumiem tāpat kā tas būtu atbildējis uz dalībvalsts lūgumu. 5. PIEMĒROŠANAS JOMA Nolīgums attiecas uz visa veida valsts atbalstu, ko valdība nodrošina vai tās vārdā nodrošina preču un/vai pakalpojumu eksportam, tostarp finanšu nomai, kuras atmaksas termiņi ir divi gadi vai vairāk. a) Iespējamie valsts atbalsta veidi: 1) eksporta kredīta garantija vai apdrošināšana (tīrais segums); 2) valsts finansiālais atbalsts: - tiešais kredīts /finansēšana un refinansēšana vai - procentu likmju atbalsts; 3) jebkura iepriekš minēto atbalstu kombinācija. b) Nolīgums attiecas uz saistīto atbalstu; IV nodaļā izklāstītās procedūras attiecas arī uz nesaistīto atbalstu tirdzniecībai. c) Nolīgums neattiecas uz militārās tehnikas un lauksaimniecības preču eksportu. d) Valsts atbalsts netiek piešķirts, ja ir skaidri pierādījumi, ka līgums ar pircēju valstī, kas nav preču galamērķa valsts, galvenokārt noslēgts ar mērķi iegūt labvēlīgākus atmaksas noteikumus. 6. NOZARU VIENOŠANĀS A) Šis nolīgums ietver nozaru vienošanās par šādām jomām: - kuģi (I pielikums); - kodolspēkstacijas (II pielikums); - civilie lidaparāti (III pielikums); - atjaunojamās enerģijas un ūdenssaimniecības projekti (IV pielikums). b) Nozares vienošanās dalībnieks var piemērot tās noteikumus attiecībā uz valsts atbalstu to preču un/vai pakalpojumu eksportam, kas ietvertas attiecīgās nozares vienošanās. Gadījumā, ja nozares vienošanās neietver atbilstošu noteikumu, nozares vienošanās dalībnieks piemēro šā nolīguma attiecīgo noteikumu. 7. PROJEKTU FINANSĒŠANA A) Dalībnieki var piemērot X pielikumā izklāstītos noteikumus attiecībā uz preču un/vai pakalpojumu eksporta darījumiem, kas atbilst X pielikuma 1. papildinājuma kritērijiem. b) Šā punkta a) apakšpunkts nav piemērojams to preču un pakalpojumu eksportam, uz ko attiecas nozares vienošanās par civilajiem lidaparātiem. 8. IZSTĀŠANĀS Dalībnieks var izstāties, rakstiski informējot sekretariātu ar ātra sakaru līdzekļa palīdzību, piemēram, ESAO tiešsaistes informācijas sistēmu ( OLIS ). Izstāšanās stājas spēkā 180 kalendārās dienas pēc tam, kad sekretariāts saņēmis paziņojumu. 9. UZRAUDZĪBA Sekretariāts uzrauga nolīguma izpildi. II NODAĻA: FINANŠU NOTEIKUMI EKSPORTA KREDĪTIEM Finanšu noteikumi eksporta kredītiem ietver visus šajā nodaļā izklāstītos noteikumus, kas lasāmi saistībā viens ar otru. Nolīgums paredz tādu noteikumu ierobežojumus, kas var būt atbalstīti valsts līmenī. Dalībnieki atzīst, ka finanšu noteikumus, kas paredz stingrākus ierobežojumus nekā šis nolīgums, tradicionāli piemēro dažām tirdzniecības vai rūpniecības nozarēm. Dalībniekiem jāturpina ievērot šādus pieņemtus finanšu noteikumus, jo īpaši, principu, saskaņā ar kuru atmaksas termiņi nepārsniedz preču lietošanas ilgumu. 10. PIRMĀ IEMAKSA, MAKSIMĀLAIS VALSTS ATBALSTS UN VIETĒJĀS IZMAKSAS a) Dalībvalstis pieprasa to preču un to pakalpojumu pircējiem, kas saņem valsts atbalstu, veikt pirmo iemaksu vismaz 15% apmērā no eksporta līguma vērtības kreditēšanas termiņa sākumā, kas noteikts XI pielikumā, vai pirms tā. Lai noteiktu pirmo iemaksu, eksporta līguma vērtību var proporcionāli samazināt, ja darījumā ietvertas tādas preces un pakalpojumi no trešām valstīm, kas nesaņem valsts atbalstu. Ir pieļaujams finansējums/apdrošināšana 100% apjomā no prēmijas. Prēmiju var iekļaut vai neiekļaut eksporta līguma vērtībā. Drošības iemaksas, kas veiktas pēc kreditēšanas termiņa sākuma, neuzskata par pirmo iemaksu šajā nozīmē. b) Valsts atbalstu šādām pirmajām iemaksām var piešķirt tikai apdrošināšanas vai garantijas veidā pret parastajiem pirmskredīta riskiem. c) Izņemot b) un d) apakšpunktu nosacījumus, dalībnieki nesniedz valsts atbalstu, kas pārsniedz 85% no eksporta līguma vērtības, ieskaitot trešo valstu piegādes, bet neieskaitot vietējās izmaksas. d) Dalībnieki var piešķirt valsts atbalstu vietējām izmaksām ar nosacījumu, ka 1) kopējais apvienotais valsts atbalsts, ko sniedz saskaņā ar c) un d) apakšpunktiem, nepārsniedz 100% no eksporta līguma vērtības. Tā rezultātā, atbalstīto vietējo izmaksu summa nedrīkst pārsniegt pirmo iemaksu; 2) tas netiek piešķirts ar noteikumiem, kas ir labvēlīgāki/mazāk ierobežojoši nekā tie, kas ir spēkā attiecībā uz saistītu eksportu; 3) I kategorijas valstīm, kas definētas 11. panta a) punktā, tas aprobežojas ar tīro segumu. 11. VALSTU IEDALĪJUMS, LAI NOTEIKTU MAKSIMĀLOS ATMAKSAS TERMIŅUS a) Pirmās kategorijas valstis ir tās, kas ir Pasaules Bankas gradācijas sarakstā[5]. Visas citas valstis ir 2. kategorijā. Pasaules Bankas gradācijas līmeni pārrēķina katru gadu. Valsts kategoriju var mainīt tikai tad, kad tās Pasaules Bankas kategorija ir palikusi nemainīga divus gadus pēc kārtas. b) Šādus darbības kritērijus un procedūras ņem vērā, klasificējot valstis: 1) iedalījumu šā nolīguma vajadzībām nosaka nacionālais kopienākums (NKI) uz vienu iedzīvotāju, ko aprēķina Pasaules Banka, lai izveidotu Pasaules Bankas aizņēmējvalstu iedalījumu; 2) Gadījumos, kad Pasaules Bankai nav pietiekami informācijas, lai publicētu datus par NKI uz vienu iedzīvotāju, Pasaules Banku lūdz aprēķināt, vai attiecīgās valsts NKI uz vienu iedzīvotāju ir augstāks vai zemāks par pašreizējo robežvērtību. Valsti klasificē atbilstoši šim aprēķinam, ja vien dalībnieki nelemj rīkoties savādāk. 3) Ja valsts ir pārklasificēta saskaņā ar 12. panta a) apakšpunktu, pārklasificēšana stājas spēkā divas nedēļas pēc tam, kad sekretariāts visiem dalībniekiem darījis zināmu slēdzienu, kas sastādīts no iepriekšminētajiem Pasaules Bankas datiem 4) Gadījumos, kad Pasaules Banka pārskata skaitliskos datus, šādas pārskatīšanas neņem vērā attiecībā uz nolīgumu. Tomēr valstu klasifikāciju var izmainīt kopīgas nostājas veidā, un dalībnieki labvēlīgi izskata izmaiņas to kļūdu un tās nolaidības dēļ, kas attiecas uz skaitliskiem datiem un kas atzītas tajā pašā kalendārajā gadā, kurā sekretariāts pirmo reizi izplatīja šos skaitliskos datus. 12. MAKSIMĀLIE ATMAKSAS TERMIŅI Neierobežojot 13. panta darbību, maksimālais atmaksas termiņš atšķiras atkarībā no galamērķa valsts iedalījuma, ko nosaka saskaņā ar 11. panta kritērijiem. a) Valstīm, kas pieder I kategorijai, maksimālais atmaksas termiņš ir pieci gadi ar iespēju vienoties par astoņiem ar pusi gadiem, ja ir ievērotas 45. pantā norādītās iepriekšējās informēšanas procedūras. b) Valstīm, kas pieder II kategorijai, maksimālais atmaksas termiņš ir desmit gadi. c) Gadījumā, ja ir līgums, kur paredzēta vairāk nekā viena galamērķa valsts, dalībniekiem atbilstoši 55. līdz 60. panta procedūrām jācenšas izveidot kopīgu nostāju, lai panāktu vienošanos par attiecīgiem noteikumiem. 13. ATMAKSAS NOTEIKUMI SPĒKSTACIJĀM, KAS NAV KODOLSPĒKSTACIJAS a) Spēkstacijai, kas nav kodolspēkstacija, maksimālais atmaksas termiņš ir 12 gadi. Ja dalībnieks plāno atbalstīt atmaksas termiņu, kas ir ilgāks par 12. pantā noteikto, dalībnieks izdara iepriekšēju paziņošanu saskaņā ar 45. panta procedūru. b) Spēkstacija, kas nav kodolspēkstacija, ir pabeigtas spēkstacijas vai to daļas, kas darbojas bez kodolenerģijas; tās iekļauj visas detaļas, iekārtas, materiālus un pakalpojumus (tajā skaitā darbinieku apmācību), kas vajadzīgi tieši tādu spēkstaciju būvniecībai un ekspluatācijas uzsākšanai, kuras nav kodolspēkstacijas. Tas neattiecas uz izmaksām par kurām parasti ir atbildīgs pircējs, piemēram, izdevumi, kas attiecas uz zemes apbūvi, ceļiem, ciemu būvniecību, elektrolīnijām, un ūdens piegādi, kā arī izmaksām, kas izriet no oficiālām apstiprinājuma procedūrām (piemēram, novietojuma atļaujām, būvniecības atļaujām, degvielas iepildes atļaujām) pircēja valstī, izņemot: 1) gadījumos, kad kontrolcentra pircējs ir tas pats, kas spēkstacijas pircējs, maksimālais atmaksas termiņš oriģinālajam kontrolcentram ir tāds pats kā spēkstacijai, kas nav kodolspēkstacija (t.i. 12 gadi); un 2) maksimālais atmaksas termiņš apakšstacijām, transformatoriem un sadales līnijām ar minimālo sprieguma slieksni 100 kv ir tāds pats kā spēkstacijai, kas nav kodolspēkstacija. 14. PAMATSUMMAS ATMAKSA UN PROCENTU ATMAKSA a) Eksporta kredīta pamatsummu atmaksā ar vienādām un regulārām iemaksām. b) Eksporta kredīta pamatsummu un procentus parasti atmaksā ar vienādām un regulārām iemaksām ne retāk kā reizi sešos mēnešos, pirmais maksājums jāveic ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma. c) Gadījumos, kad eksporta kredīts piešķirts attiecībā uz nomu, a) apakšpunktā aprakstīto vienādo pamatsummas maksājumu vietā var piemērot vienādus pamatsummas un procentu kombinētos maksājumus. d) Pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos eksporta kredītus drīkst piešķirt ar noteikumiem, kas atšķiras no a) līdz c) apakšpunktā paredzētajiem noteikumiem. Šāda atbalsta piešķiršanu izskaidro ar neatbilstībām starp kredīta ņēmējam pieejamā finansējuma laiku un parāda apkalpošanas profilu, kas paredz atmaksas grafiku ar vienlīdzīgiem maksājumiem reizi pusgadā, un tam jāatbilst šādiem kritērijiem. 1) Neviens pamatsummas maksājums vai maksājumu virkne sešu mēnešu periodā nedrīkst pārsniegt 25% no kredīta pamatsummas. 2) Pamatsumma atmaksājama ne retāk kā reizi 12 mēnešos. Pirmais pamatsummas maksājums jāveic ne vēlāk kā 12 mēnešus kreditēšanas termiņa sākuma un 12 mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma jābūt atmaksātiem ne mazāk kā 2% no kredīta pamatsummas. 3) Procentus maksā ne retāk kā reizi 12 mēnešos, un pirmo procentu maksājumu veic ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma. 4) Maksimālais svērtais atmaksas perioda ilgums nedrīkst pārsniegt: - darījumiem, kad pircējs ir valsts (vai pircējs ar valsts garantētu atmaksu) četrus ar pusi gadus darījumiem I kategorijas valstīs un piecus gadus un trīs mēnešus II kategorijas valstīs; - darījumiem ar pircējiem, kas nepārstāv valsti (un bez valsts garantētas atmaksas), piecus gadus I kategorijas valstīs un sešus gadus II kategorijas valstīs; - neierobežojot divu iepriekšējo iedaļu noteikumus, darījumiem, kas ietver atbalstu spēkstacijām, kas nav kodolspēkstacijas saskaņā ar 13. pantu, sešus gadus un trīs mēnešus. 5) Dalībnieks izdara iepriekšēju paziņojumu saskaņā ar 45. pantu, kas paskaidro iemeslu, kāpēc nav piešķirts atbalsts saskaņā ar a) līdz c) apakšpunktu. e) Maksājamos procentus pēc kreditēšanas termiņa sākuma nekapitalizē. 15. PROCENTU LIKMES, PRĒMIJU LIKMES UN CITAS NODEVAS a) Procentos neietver: 1) jebkādu prēmijas veida maksājumu vai citu maksu, lai apdrošinātu vai garantētu piegādātāja kredītus vai finanšu kredītus; 2) jebkuru citu maksājumu bankas nodevas veidā vai komisijas maksas, kas saistītas ar eksporta kredītu, un kas nav gada vai pusgada bankas nodevas, kuras jāmaksā visu atmaksas periodu; un 3) ieturamos nodokļus, ko uzliek importētāja valsts. b) Ja valsts atbalstu sniedz, izmantojot tiešus kredītus/finansēšanu vai refinansēšanu, prēmiju var pievienot procentu likmes nominālvērtībai, vai prēmija var būt atsevišķa maksa; abas daļas dalībniekiem jānosaka atsevišķi. 16. EKSPORTA KREDĪTU SPĒKĀ ESĪBAS LAIKS Finanšu noteikumus atsevišķam eksporta kredītam vai kredītlīnijai, kuru spēkā esības laiks atšķiras no derīguma termiņa tirgus procentu bāzes likmēm ( CIRR ), ko nosaka 21. pants, pirms galīgo saistību uzņemšanās nenosaka periodam, kas ilgāks par sešiem mēnešiem. 17. RĪCĪBA, LAI NOVĒRSTU VAI MAZINĀTU ZAUDĒJUMUS Nolīgums neliedz eksporta kredītu apdrošināšanas vai finansēšanas iestādēm vienoties par izdevīgākiem noteikumiem nekā atļauti, ja šāda rīcība tiek veikta pēc līguma piešķiršanas (ja eksporta kredītnolīgums un papildu dokumenti ir jau stājušies spēkā) un ja nodoms ir vienīgi novērst vai mazināt zaudējumus no notikumiem, kas varētu izraisīt nemaksāšanu vai pieprasījumus. 18. SASKAŅOŠANA Ņemot vērā dalībnieka starptautiskās saistības un saskaņā ar nolīguma mērķi, dalībnieks drīkst saskaņā ar 42. pantā noteikto procedūru saskaņot dalībnieka vai nepievienojušās valsts piedāvātos finanšu noteikumus. Finanšu noteikumi, kas piešķirti saskaņā ar šo pantu, tiek uzskatīti par atbilstīgiem I un II nodaļas un vajadzības gadījumā I, II, II, IV un X pielikuma noteikumiem. 19. VALSTS FINANSIĀLĀ ATBALSTA MINIMĀLĀS FIKSĒTĀS PROCENTU LIKMES a) Dalībvalstis, kas nodrošina valsts finansiālo atbalstu, izmantojot tiešus kredītus/finansēšanu, refinansēšanu, vai procentu likmju atbalstu, piemēro minimālās procentu likmes. Dalībnieki piemēro attiecīgās tirgus procentu bāzes likmes ( CIRR ). CIRR ir procentu likmes, kas izveidotas atbilstoši šādiem principiem: 1) CIRR jāatspoguļo galīgās tirgus aizdevumu procentu likmes attiecīgās valūtas vietējā tirgū; 2) CIRR cieši jāatbilst likmei pirmās klases vietējiem aizņēmējiem; 3) CIRR jābalstās uz finansējuma izmaksu finansējumam ar fiksētu procentu likmi; 4) CIRR nedrīkst deformēt vietējās konkurences nosacījumus; un 5) CIRR jābūt tuvam likmei, kas pieejama pirmās klases ārzemju aizņēmējiem. b) Valsts finansiālais atbalsts nedrīkst atcelt vai kompensēt, daļēji vai pilnībā, attiecīgo kredītriska prēmiju, kas maksājuma par neatmaksas risku atbilstīgi 23. panta noteikumiem. 20. CIRR NOTEIKŠANA a) Katrs dalībnieks, kas vēlas noteikt CIRR , savai valsts valūtai izvēlas vienu no divām šādām pamatlikmju sistēmām: 1) trīs gadu valsts obligāciju ienākumi ar atmaksas termiņiem līdz pieciem gadiem, ieskaitot; piecu gadu valsts obligāciju ienākumi piecu gadu laikā un līdz astoņiem ar pusi gadiem, ieskaitot; un septiņu gadu valsts obligāciju ienākumi astoņu ar pusi gadu laikā; vai 2) piecu gadu valsts obligāciju ienākumi attiecībā uz visiem maksājumu termiņiem. Par atkāpēm no pamatlikmju sistēmas vienojas dalībnieki. b) CIRR nosaka kā fiksētu 100 bāzes punktu rezervi virs tai attiecīgās pamatlikmes, ja vien dalībnieki nav vienojušies citādāk. c) Citi dalībnieki izmanto CIRR , kas noteikts šai valūtai, ja tie nolemj par finansēšanu attiecīgajā valūtā. d) Dalībnieks var mainīt savu pamatlikmju sistēmu sešus mēnešus pēc iepriekšējas paziņošanas un pēc apspriešanās ar dalībniekiem. e) Dalībnieks vai valsts, kas nav nolīguma dalībniece, drīkst lūgt noteikt CIRR tādas valsts valūtai, kas nav dalībniece. Pēc apspriešanās ar ieinteresēto valsti, kas nav dalībniece, dalībnieks vai sekretariāts šīs valsts vārdā drīkst izteikt priekšlikumu CIRR noteikšanai šajā valūtā, izmantojot kopīgās nostājas procedūras saskaņā ar 55. līdz 60. pantu. 21. CIRR DERĪGUMA TERMIŅŠ Procentu likmi, kas attiecas uz darījumu, nosaka periodam, kas nepārsniedz 120 dienas. Ja valsts finansiālā atbalsta noteikumi ir noteikti pirms līguma parakstīšanas dienas, CIRR pieskaita 20 bāzes punktu rezervi. 22. CIRR PIEMĒROŠANA a) Ja valsts finansiālo atbalstu sniedz mainīgu likmju aizdevumiem, bankām un citām finansēšanas iestādēm nav atļauts visā aizdevuma laikā piedāvāt zemākās likmes iespēju — CIRR (sākotnējā līguma laikā) vai īstermiņa tirgus likmi visā aizdevuma periodā. b) Ja aizdevums vai kāda tā daļa tiek brīvprātīgi atmaksāta pirms termiņa, aizņēmējs valsts iestādei, kas piešķīrusi valsts finansiālo atbalstu, kompensē visas izmaksas un zaudējumus, kas radušies pirmstermiņa atmaksas rezultātā, ieskaitot valsts iestāžu izmaksas par tās fiksēto likmju skaidras naudas ieplūšanas daļas aizvietošanu, ko pārtrauca pirmstermiņa atmaksa. 23. KREDĪTRISKA PRĒMIJA Dalībnieki papildus procentu maksai iekasē prēmiju, lai segtu eksporta kredītu neatmaksas risku. Dalībnieku iekasētajām prēmiju likmēm jābūt balstītām uz risku, saskaņotām un tās nedrīkst būt nepietiekamas, lai segtu ilgtermiņa darbības izdevumus un zaudējumus. 24. MINIMĀLĀS PRĒMIJU LIKMES VALSTIJ UN VALSTS KREDĪTRISKS Dalībnieki nosaka maksu ne mazāku kā minimālās prēmijas likmi ( MPR ) attiecībā uz valsts kredītņēmēja risku un valsts kredītrisku, neatkarīgi no tā, vai pircējs/aizņēmējs ir privāta vai valsts iestāde. a) Piemērojamā MPR tiek noteikta saskaņā ar šādiem faktoriem: - piemērojamo valsts riska klasifikāciju, ko nosaka 25. pants; - to, vai valsts eksporta kredītu segums ir stingri ierobežots saistībā ar valsts risku, kā to nosaka 25. panta a) apakšpunkts; - riska laiku (t.i. riska horizontu vai HOR ); - seguma procentuālo apjomu un nodrošinātā valsts eksporta kredīta produkta kvalitāti, kā to nosaka 27. pants, un - jebkādu piemēroto valsts riska mazināšanas/izslēgšanas tehniku, kā to nosaka 28. pants. b) MPR izteiktas procentuāli no kredīta pamatsummas tā, it kā prēmijas tiktu iekasētas pilnā apjomā datumā, kad noticis pirmais kredīta samazinājums. MPR aprēķināšanā izmantotās matemātiskās formulas skaidrojums ir sniegts VI pielikumā. c) Saskaņā ar 25. pantu valstīm, kas klasificētas 0. kategorijā, nav noteikta MPR , taču dalībnieki nedrīkst piemērot prēmiju likmes, kas ir zemākas par pieejamām privātā tirgus cenām. d) „Augstākā riska” valstīm, kas pieder pie 7. kategorijas, principā aprēķina prēmiju likmes, kas ir augstākās par šai kategorijai noteiktajām MPR ; šīs prēmiju likmes nosaka dalībvalsts, kas sniedz valsts atbalstu. e) Aprēķinot darījuma MPR , piemērojamā valsts riska klasifikācija ir pircēja valsts klasifikācija, izņemot gadījumus, kad: - iestāde, kas ir kredītspējīga attiecībā uz garantētā kredīta apjomu, iesniedz nodrošinājumu neatsaucamas, beznosacījumu, pieprasījuma, juridiski spēkā esošas un īstenojamas garantijas formā par visu parāda atmaksas saistību visam kredīta termiņam trešajā valstī, un šajā gadījumā piemērojamā valsts riska klasifikācija var būt atbilstoša garantētāja atrašanās valsts riska klasifikācijai; vai - daudzpusēja vai reģionāla iestāde, kā to nosaka 26. pants, darījumā darbojas vai nu kā aizņēmējs, vai garantētājs, un šai gadījumā piemērojamā valsts riska klasifikācija var būt atbilstoša konkrētās daudzpusējās vai reģionālās institūcijas atrašanās valsts riska klasifikācijai. f) Kritēriji un nosacījumi, kas attiecas uz valsts riska klasifikācijas piemērošanu saskaņā ar 24. panta e) apakšpunkta pirmo un otro ievilkumu, ir noteikti VII pielikumā. g) Ja valsts atbalsts ir stingri saistīts ar valsts risku, kā nosaka 25. panta a) apakšpunkts, t.i. pircēja/aizņēmēja riska segums ir pilnīgi izslēgts, MPR ir samazināta par 10%; tas ir atspoguļots matemātiskā formulā, kas tiek izmantota MPR aprēķināšanā VI pielikumā. h) Riska horizonta ( HOR ) metode, kas izmantota MPR aprēķināšanā, atbilst pusei no izmaksu perioda, pieskaitot visu atmaksas periodu, un atbilst regulāra eksporta kredīta atmaksas profilam, t.i. atmaksa vienādās pusgada pamatsummas plus uzkrāto procentu iemaksās, sākot sešus mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma. Eksporta kredītiem ar nestandarta atmaksas profiliem ekvivalentais atmaksas periods (izteikts vienādos pusgada maksājumos) tiek aprēķināts, izmantojot šādu formulu: ekvivalents atmaksas periods = (vidējais svērtais atmaksas perioda ilgums -0,25) / 0,5. i) Dalībnieks, kas piemēro MPR e) apakšpunkta pirmajā ievilkumā minētajā gadījumā, kā rezultātā prēmijas likme ir zemāka nekā MPR , kas piemērojami pircēja valstij, izdara iepriekšēju paziņojumu saskaņā ar 44. panta a) apakšpunktu. Dalībnieks, kas piemēro MPR gadījumā, kas minēts 24. panta e) apakšpunkta otrajā ievilkumā vai 24. panta g) apakšpunktā, izdara iepriekšēju paziņojumu saskaņā ar 45. panta a) apakšpunktu. 25. VALSTS RISKA KLASIFIKĀCIJA Valsts kredītrisks ir novērtējums attiecībā uz to, vai valsts apmaksās savus ārējos parādus (t.i., valsts kredītrisks). a) Pieci valsts kredītriska elementi ir: - tāds vispārējs moratorijs attiecībā uz atmaksām, ko noteikusi pircēja/aizņēmēja/garantētāja valdība vai tās valsts aģentūra, ar kuras starpniecību tiek īstenota atmaksa; - politiski notikumi un/vai saimnieciskas grūtības, kas rodas ārpus dalībnieka paziņotāja valsts, vai tiesību akti vai administratīvi pasākumi, kas pieņemti ārpus tā dalībnieka paziņotāja valsts, kurš neļauj vai atliek to līdzekļu pārsūtīšanu, kas nomaksāti saistībā ar kredītu; - pircēja/aizņēmēja valstī pieņemtas tiesību normas, kas nosaka, ka vietējā valūtā veiktā atmaksa ir likumīga samaksa par parādu, neraugoties uz to, ka valūtu maiņas kursu svārstību rezultātā līdzekļu pārsūtīšanas dienā šāda atmaksa, konvertējot kredīta valūtā, vairs nenosedz parāda summu; - jebkurš cits ārvalsts valdības pasākums vai lēmums, kas neļauj atmaksu saistībā ar kredītu un - force majeure gadījumi, kas rodas ārpus dalībnieka paziņotāja valsts, t.i. karš (ieskaitot pilsoņu karu), ekspropriācija, revolūcija, sacelšanās, pilsoņu nemieri, cikloni, plūdi, zemestrīces, izvirdumi, paisuma viļņi un kodolnegadījumi. b) Valstis tiek klasificētas kādā no astoņām valsts riska kategorijām (0.-7.). MPR ir noteiktas no pirmās līdz septītajai kategorijai, bet 0. kategorijai tās nenosaka, jo šai kategorijai valsts riska līmenis tiek uzskatīts par nenozīmīgu. c) ESAO valstis ar augstu ienākumu līmeni, ko katru gadu, pamatojoties uz NKI uz vienu iedzīvotāju, nosaka Pasaules Banka, klasificē 0. kategorijā. - Lai noteiktu MPR , jebkura ESAO valsts, kas pieder 0. kategorijai pateicoties augstam ienākumu līmenim, paliek klasificēta 0. kategorijā, līdz tā noslīd zem augsta ienākumu līmeņa NKI sliekšņa divus gadus pēc kārtas, un šajā laikā valsts klasifikāciju jāpārskata saskaņā ar 25. panta d) līdz f) apakšpunktu. - Jebkuru ESAO valsti, kas divus gadus pēc kārtas pārsniedz augsta ienākumu līmeņa slieksni, pēc definīcijas klasificē 0. kategorijā. Klasifikācija stājas spēkā tūlīt pēc tam, kad sekretariāts paziņojis par valsts statusu, ko noteikusi Pasaules Banka. - Citas valstis, kuru riska līmeni uzskatīta par līdzīgu, arī drīkst klasificēt 0. kategorijā. d) Visas valstis, kas nav ESAO valstis ar augstu ienākumu līmeni[6], tiek klasificētas ar valsts riska klasifikācijas metodikas palīdzību, kas ietver: - valsts riska novērtējuma modeli (turpmāk tekstā „modelis”), kas paredz valsts kredītriska kvantitatīvu novērtējumu, ko attiecībā uz katru valsti balsta uz trijām riska rādītāju grupām: dalībnieku pieredzi attiecībā uz maksāšanu, finanšu stāvokli un ekonomikas stāvokli. Modeļa metodika ietver dažādus pasākumus, tostarp trīs riska rādītāju grupu novērtēšanu, kā arī riska rādītāju grupu kombinēšanu un elastīgu vērtēšanu; - modeļa rezultātu kvalitatīvu izvērtējumu attiecībā uz katru valsti, lai ietvertu politisko risku un/vai citus riska faktorus, kas daļēji vai vispār nav ņemti vērā modelī. Vajadzības gadījumā modeļa kvantitatīvajā vērtējumā var būt jāveic korekcijas, lai atspoguļotu galīgo valsts kredītriska novērtējumu. e) Valstu riska klasifikāciju nepārtraukti uzrauga un pārskata vismaz reizi gadā, un izmaiņas, kas izriet no valsts riska klasifikācijas metodikas, nekavējoties jāpaziņo sekretariātam. Kad valsts tiek pārkvalificēta zemākā vai augstākā valsts riska kategorijā, dalībnieki ne vēlāk kā piecas darbdienas pēc tam, kad sekretariāts paziņojis par pārklasifikāciju, uzliek prēmiju likmes, kas vienādas vai augstākas nekā MPR , kas atbilst jaunajai valsts riska kategorijai. f) Piemērojamo valstu riska klasifikāciju publisko sekretariāts. 26. DAUDZPUSĒJU UN REĢIONĀLU IESTĀŽU KLASIFIKĀCIJA Daudzpusējās un reģionālās iestādes pienācīgi klasificē un uzrauga; sekretariāts publisko piemērojamo klasifikāciju. 27. VALSTS EKSPORTA KREDĪTU SEGUMA PROCENTUĀLĀ DAĻA UN KVALITĀTE MPR tiek diferencētas, lai ņemtu vērā eksporta kredītu produktu atšķirīgo kvalitāti un dalībnieku nodrošināto seguma procentuālo daļu, kā to nosaka VI pielikums. Diferencēšana ir balstīta uz eksportētāja izredzēm (t.i., lai neitralizētu konkurējošo ietekmi, kas saistīta ar eksportētājam/finanšu institūcijai iesniegto produktu atšķirīgo kvalitāti). a) Eksporta kredīta produkta kvalitāte ir funkcija, kas saistīta ar to, vai produkts ir apdrošināšana, garantija vai tiešs kredīts/finansējums, un apdrošināšanas produktiem – procentu seguma esība prasību gaidīšanas periodā (t.i., periodā starp pienācīgo pircēja/aizņēmēja maksājuma izdarīšanas datumu un datumu, kad apdrošinātājam ir jāatlīdzina eksportētājam/finanšu institūcijai) tiek nodrošināta bez papildu maksas. b) Visus dalībnieku piedāvātos eksporta kredītu produktus klasificē kādā no trim produktu kategorijām, kas ir: - standartam neatbilstošs produkts, t.i. apdrošināšana bez procentu seguma pieprasījumu nogaidīšanas perioda laikā un apdrošināšana ar procentu segumu pieprasījumu nogaidīšanas perioda laikā ar attiecīgu prēmijas papildu atskaitījumu; - standarta produkts, t.i. apdrošināšana ar procentu segumu pieprasījumu nogaidīšanas perioda laikā bez attiecīga prēmijas papildu atskaitījuma un tiešie kredīti/finansēšana; un - produkts virs standarta, t.i., garantijas. 28. ATSEVIŠĶU VALSTS RISKA ELEMENTU IZSLĒGŠANA UN VALSTU RISKA MAZINĀŠANAS METODES Dalībnieki saskaņā ar īpašiem kritērijiem un nosacījumiem, kas minēti VIII pielikumā, drīkst izslēgt noteiktus valstu riska elementus vai izmantot noteiktas valsts riska mazināšanas metodes, kas uzskaitītas 28. panta b) apakšpunktā, kā rezultātā tiek pazeminātas piemērojamās MPR , izmantojot valsts riska mazināšanas/izslēgšanas faktoru ( MEF ) MPR formulā. MEF nosaka šādi: a) attiecībā uz izraudzītu valstu kredītriska elementu izslēgšanu no valsts eksportkredīta seguma: - situācijās, kad tikai pirmie trīs valsts kredītriska elementi, kā nosaka 25. panta a) apakšpunkts, tiek kopumā izslēgti no seguma, piemēro MEF 0,5; - situācijās, kad tikai ceturtais un piektais valsts kredītriska elements, kas minēts 25. panta a) apakšpunktā, tiek kopumā izslēgts no seguma, drīkst piemērot MEF 0,2. b) Attiecībā uz šīm valsts riska mazināšanas metodēm, piemērojamās MPR , kā arī kritēriji un nosacījumi, saskaņā ar kuriem drīkst piemērot MEF , ir noteikti VIII pielikumā: - ārzonas nākotnes plūsmas struktūra kombinācijā ar ārzonas darījuma kontu; - ārzonas konvertējamie vērtspapīri; - uz aktīviem balstīti ārzonas vērtspapīri; - ar aktīviem nodrošinātais un uz aktīviem balstītais ārzonas finansējums; - starptautisko finanšu institūciju līdzfinansējums; - finansējums vietējā valūtā; - trešās valsts apdrošināšana vai nosacījuma garantija; - parādnieks, kas pārstāv mazāku risku nekā valsts. c) Vairāk nekā vienas 28. panta b) apakšpunktā aprakstītās valsts riska mazināšanas metodes izmantošanai nav tiešas kumulatīvās ietekmes uz MEF piemērošanu. Atbilstošā MEF izvēlē, lai atspoguļotu valsts riska mazināšanas metožu kombināciju, ņem vērā iespējamo divu vai vairāku metožu pārklāšanās ietekmi uz identiskiem valsts kredītriskiem. Pārklāšanās gadījumā parasti ņem vērā tikai vislabākās kvalitātes nodrošinājumu, lai noteiktu piemērotāko piemērojamo MEF . d) Dalībnieks, kas piemēro MPR gadījumos, kas aprakstīti 28. panta a) līdz c) apakšpunktā, izdara iepriekšēju paziņojumu saskaņā ar 44. panta a) apakšpunktu. e) Valsts riska mazināšanas metožu saraksts, kas minēts 28. panta b) apakšpunktā, nav uzskatāms par slēgtu sarakstu, saskaņā ar 66. pantu dalībnieki uzrauga un pārskata pieredzes kopumu par šo metožu izmantošanu, ietverot piemērojamos kritērijus, nosacījumus, apstākļus un VIII pielikumā noteiktos MEF . 29. MINIMĀLO VALSTS PRĒMIJU LIKMJU UN VALSTS KREDĪTRISKA SPĒKĀ ESĪBAS PĀRSKATĪŠANA a) Lai novērtētu MPR atbilstību un nepieciešamības gadījumā pieļautu korekcijas uz augšu vai uz leju, paralēli izmanto trīs prēmiju atgriezeniskās saites instrumentus ( PFT ), lai pārraudzītu un pielāgotu MPR . b) Naudas plūsmas PFT un uzkrājumu PFT ir norēķinu pieejas, kas novērtē MPR derīgumu, balstoties uz kopējo apjomu, valsts riska kategoriju un riska horizontu saskaņā ar dalībnieku patiesajiem rezultātiem saistībā ar valsti un valsts kredītrisku attiecībā uz eksporta kredītiem, uz kuriem attiecas MPR . c) Trešo PFT veido četri privātā tirgus rādītāju komplekti[7], kas nodrošina informāciju par tirgus cenām valstī un valsts kredītrisku. III NODAĻA: SAISTĪTĀ ATBALSTA NOTEIKUMI 30. VISPĀRĪGI PRINCIPI a) Dalībnieki ir vienojušies par vispārēju principu, ka tiem ir jābūt papildu politikai attiecībā uz eksporta kredītiem un saistīto atbalstu. Eksporta kredītu politika jābalsta uz atklātu konkurenci un brīvu tirgus spēku darbību. Saistītā atbalsta politikai jānodrošina valstis, nozares un projekti, kam ir maza piekļuve tirgus finansējumam vai tādas nav, ar vajadzīgajiem ārējiem resursiem. Saistītā atbalsta politikai jānodrošina vislabākā cenas un vērtības attiecība, jāmazina tirdzniecības traucējumus un jāsekmē no attīstības viedokļa efektīvu šo resursu izmantošanu. b) Nolīguma saistītā atbalsta noteikumi neattiecas uz daudzpusējo vai reģionālo iestāžu atbalsta programmām. c) Šie principi neietekmē Attīstības veicināšanas komitejas ( DAC ) viedokļus attiecībā uz saistītā un nesaistītā atbalsta kvalitāti. d) Dalībnieks drīkst lūgt papildu informāciju, kas attiecas uz saistījuma statusu jebkuram atbalsta veidam. Ja pastāv neskaidrība par to, vai konkrēta finansējuma prakse attiecināma uz saistītā atbalsta definēto darbības jomu, kas aprakstīta XI pielikumā, donorvalsts iesniedz pierādījumus jebkuras prasības atbalstam, lai konstatētu, ka atbalsts patiesībā ir „nesaistīts” saskaņā ar XI pielikumā sniegto definīciju. 31. SAISTĪTĀ ATBALSTA VEIDI Saistīto atbalstu var piešķirt turpmāk minētajos veidos: a) valsts palīdzības attīstības jomā ( ODA ) aizdevumi, kas definēti „Attīstības veicināšanas komitejas ( DAC ) pamatprincipos attiecībā uz saistīto finansēšanu un saistīto, un daļēji nesaistīto valsts palīdzību attīstības jomā (1987)”; b) ODA dotācijas, kas definētas „ DAC pamatprincipos attiecībā uz saistīto finansēšanu un saistīto, un daļēji nesaistīto valsts palīdzību attīstības jomā (1987)”; c) citas valsts finanšu plūsmas ( OOF ), kas ietver dotācijas un aizdevumus, bet neietver valsts atbalstītus eksporta kredītus, kuri atbilst nolīguma noteikumiem; vai d) jebkura likumos paredzēta vai faktiska kombinācija (piemēram, sajaukums), ko kontrolē devējs, aizdevējs vai aizņēmējs, un kas ietver vismaz divus iepriekšminētos un/vai šādas finansēšanas sastāvdaļas: 1) eksporta kredītu, kas saņem valsts atbalstu ar tādiem tiešiem kredītiem/finansēšanu, refinansēšanu, procentu likmju atbalstu, garantiju vai apdrošināšanu, uz ko attiecas nolīgums; 2) citus līdzekļus ar tirgus nosacījumiem vai tādiem, kas ir tuvu tiem, vai naudas maksājumus no pircēja. 32. SAISTĪTĀ FINANSĒŠANA a) Saistīto finansēšanu var īstenot dažādos veidos, tostarp, kā jauktus kredītus, jaukto finansēšanu, kopfinansēšanu, paralēlo finansēšanu vai atsevišķi integrētus darījumus. Saistītās finansēšanas raksturīgākās iezīmes ir šādas: - koncesijas sastāvdaļa, kas ar likumu vai faktiski saistīta ar nekoncesijas sastāvdaļu; - viena tāda daļa vai visi finansēšanas pasākumi, kas būtībā ir saistītais atbalsts; - koncesijas līdzekļi, kas ir pieejami tikai tad, ja saistīto nekoncesijas sastāvdaļu ir pieņēmis saņēmējs. b) Saistību faktiski nosaka šādi faktori: - neoficiālas vienošanās pastāvēšana starp saņēmēju un devēju iestādi; - devēja nodoms, veicināt finansēšanas pasākumu pieņemamību, izmantojot ODA ; - efektīva visu finansēšanas pasākumu sasaistīšana ar pasūtītāja donorvalstī; - ODA sasaistošais statuss un katra finansēšanas darījuma konkursa vai līguma slēgšanas līdzekļi; vai - jebkura cita prakse, kuru noteikusi DAC vai dalībnieki, un kurā pastāv faktiska saistība vismaz starp divām finansēšanas sastāvdaļām. c) Saistības vai kombinācijas faktisku noteikšanu neliedz šādas darbības: - līguma sadalīšana, izmantojot atsevišķu viena līguma sastāvdaļu paziņošanu; - to līgumu sadalīšana, ko finansē vairākos posmos; - savstarpēji atkarīgu līguma daļu nepaziņošana; - nepaziņošana, kuras iemesls ir tas, ka finansēšanas pasākumu daļa ir nesaistīta. 33. VALSTU ATBILSTĪBAS KRITĒRIJI ATTIECĪBĀ UZ SAISTĪTO ATBALSTU a) Saistītais atbalsts netiek piešķirts valstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir pietiekams, lai tās nevarētu pretendēt uz 17 gadu aizdevumiem no Pasaules Bankas[8]. Valsti pārklasificē tikai pēc tam, kad tās Pasaules Bankas kategorija nav mainījusies divus secīgus gadus. b) Klasificējot valstis, piemēro šādus darbības kritērijus un procedūras. 1) Klasifikāciju nolīguma mērķiem nosaka pēc NKI uz vienu iedzīvotāju, ko aprēķina Pasaules Banka aizņēmēju valstu Pasaules Bankas klasifikācijas nolūkā. Šo informāciju publisko sekretariāts. 2) Gadījumos, kad Pasaules Bankai nav pietiekamas informācijas, lai publicētu NKI uz vienu iedzīvotāju, Pasaules Banku lūdz aprēķināt, vai attiecīgās valsts NKI uz vienu iedzīvotāju ir augstāks vai zemāks par pašreizējo robežvērtību. Valsti klasificē atbilstoši šim aprēķinam, ja vien dalībnieki nelemj rīkoties savādāk. 3) Ja valsts tiesības uz saistīto atbalstu mainās saskaņā ar 33. panta a) apakšpunktu, pārklasifikācija stājas spēkā divas nedēļas pēc tam, kad sekretariāts visiem dalībniekiem paziņojis secinājumus, kas izriet no iepriekšminētajiem Pasaules Bankas datiem. Pirms pārklasifikācijas spēkā stāšanās dienas nevar izziņot saistītā atbalsta finansējumu valstij, kas tikko kvalificēta kā tiesīga saņemt atbalstu; pēc šīs dienas nevar izziņot saistītā atbalsta finansējumu jaunai izvirzītai valstij, izņemot atsevišķus darījumus, ko sedz saskaņā ar iepriekšēji piešķirtu kredītlīniju, kurus var paziņot līdz kredītlīnijas termiņa beigām (kas nav ilgāks par vienu gadu pēc piemērošanas dienas). 4) Gadījumos, kad Pasaules Banka pārskata skaitliskos datus, šādas pārskatīšanas neņem vērā attiecībā uz nolīgumu. Tomēr klasifikāciju var mainīt ar kopīgu nostāju saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas no 55. līdz 60. pantam, un dalībnieki labvēlīgi izskata izmaiņas, kuru iemesls ir kļūdas un nolaidības, kas saistītas ar skaitliskiem datiem un atzītas tajā pašā gadā, kurā sekretariāts šos skaitliskos datus izplatīja pirmo reizi. 5) Neraugoties uz to valstu klasifikāciju, kam var vai nevar pretendēt uz saistīto atbalstu, dalībnieki izvairās no jebkādiem saistītā atbalsta kredītiem, kas atšķiras no tiešām dotācijām, pārtikas un humānās palīdzības, kā arī palīdzības, lai mazinātu kodolavāriju vai lielu rūpniecisku avāriju sekas vai novērstu šādas avārijas Baltkrievijā, Bulgārijā, Rumānijā, Krievijas Federācijā un Ukrainā. Ja šo valstu NKI uz vienu iedzīvotāju trīs secīgus gadus pārsniedz Pasaules Bankas slieksni, kas liedz saņemt 17 gadu kredītu, valsts tiesības uz šādiem kredītiem nosaka iepriekš minētā 33. panta a) apakšpunktā un b) apakšpunkta 1. līdz 4. daļā ietvertie noteikumi, kā arī citi šā nolīguma nosacījumi par saistīto atbalstu[9]. 34. PROJEKTA ATBILSTĪBAS KRITĒRIJI a) Saistīto atbalstu nesniedz valsts vai privātiem projektiem, kas parastos apstākļos būtu komerciāli dzīvotspējīgi, ja tos finansētu ar tirgus vai nolīguma nosacījumiem. b) Galvenie atbilstības kritēriji, lai saņemtu atbalstu ir šādi: - projekts ir finansiāli dzīvotnespējīgs, t.i., projektam ar attiecīgu izcenojumu, kas noteikts atbilstoši tirgus principiem, nav iespējas ģenerēt pietiekamu naudas plūsmu, lai segtu projekta darbības izmaksas un lai apkalpotu izmantoto kapitālu, t.i. pirmais galvenais kritērijs; vai, - pamatojoties uz saziņu ar citiem dalībniekiem, ir pamats secināt, ka iespēja projektu finansēt ar tirgus vai nolīguma nosacījumiem ir maz ticama, t.i. otrais galvenais kritērijs. Attiecībā uz projektiem, kas pārsniedz SDR 50 miljonus, izsverot šāda atbalsta piemērotību, īpaša uzmanība jāpievērš gaidāmajai finansējuma pieejamībai tirgū vai nolīguma noteikumiem. c) Šā panta b) apakšpunktā norādītie galvenie kritēriji ir paredzēti, lai aprakstītu to, kā jāvērtē projekts, lai noteiktu, vai tas jāfinansē ar šādu atbalstu vai ar eksporta kredītiem atbilstoši tirgus vai nolīguma nosacījumiem. Izmantojot 48. līdz 50. pantā minēto apspriešanās procedūru, ir sagaidāms, ka laika gaitā tiks uzkrāta pieredze, kas attiecībā uz eksporta kredītu un atbalsta aģentūrām ļaus precīzāk definēt ex ante vadlīniju, kas attieksies uz šo divu kategoriju nošķiršanu attiecībā uz projektiem. 35. MINIMĀLAIS KONCESIJAS LĪMENIS Dalībnieki nepiešķir saistīto atbalstu, ja koncesijas līmenis ir mazāks nekā 35% vai 50%, ja saņēmējvalsts ir vismazāk attīstītā valsts ( LDC ), izņemot turpmāk minētos gadījumus, uz kuriem arī neattiecas paziņošanas procedūras, kuras nosaka 47. panta a) apakšpunkts. a) Tehniskā palīdzība: saistītais atbalsts, kurā valsts palīdzība attīstības jomā ietver tikai tehnisko sadarbību, kas ir mazāk nekā 3% no kopējās darījuma vērtības vai SDR (īpašās aizņēmumtiesības) 1 miljons, ņemot vērā mazāko; un b) mazi projekti: kapitāla projekti, kuru vērtība ir mazāka nekā SDR 1 miljons un ko pilnībā finansē no attīstības palīdzības dotācijām. 36. IZŅĒMUMI ATTIECĪBĀ UZ VALSTĪM UN PROJEKTIEM, KAS TIESĪGI SAŅEMT SAISTĪTO ATBALSTU a) Šā nolīguma 33. un 34. panta noteikumi neattiecas uz saistīto atbalstu, ja koncesijas līmenis ir 80% vai vairāk, izņemot attiecībā uz saistīto atbalstu, kas veido 32. pantā aprakstītās saistītās finansēšanas pasākumu daļu. b) Šā nolīguma 34. panta noteikumi neattiecas uz saistīto atbalstu, kura vērtība ir mazāka par SDR 2 miljoniem, izņemot saistīto atbalstu, kas ir daļa no 32. pantā aprakstītās saistītās finansēšanas. c) Šā nolīguma 33. un 34. panta noteikumi neattiecas uz saistīto atbalstu vismazāk attīstītām valstīm ( LDC ), kuras definējusi Apvienoto Nāciju Organizācija. d) Neierobežojot 33. un 34. panta darbību, dalībnieks izņēmuma kārtā drīkst piešķirt atbalstu, izmantojot vienu no šiem līdzekļiem: - kopīgās nostājas procedūru, kas definēta XI pielikumā un aprakstīta 55. līdz 60. pantā; vai - kā pamatojumu atbalsta piešķiršanai izmantojot ievērojamas dalībnieku daļas viedokli, kā aprakstīts 48. un 49. pantā; vai - vēstuli ESAO ģenerālsekretāram saskaņā ar 50. panta procedūrām, kas, kā uzskata dalībnieki, būs retas un neregulāras. 37. SAISTĪTĀ ATBALSTA KONCESIJAS LĪMEŅA APRĒĶINS Saistītā atbalsta koncesijas līmeni aprēķina, izmantojot to pašu metodi, ko DAC izmanto attiecībā uz dotācijas elementu, izņemot turpmāk izklāstīto. a) Diskonta likmi, ko izmanto, lai aprēķinātu aizdevuma koncesijas līmeni attiecīgā valūtā, t.i. atšķirīgā diskonta likme ( DDR ), katru gadu izmaina 15. janvārī un aprēķina šādi: - vidējā CIRR vērtība + rezerve Rezerve (R) ir atkarīga no atmaksas termiņiem (A) šādi: A | R | mazāk nekā 15 gadi | 0,75 | no 15 līdz 20 gadiem, neieskaitot | 1,00 | no 20 līdz 30 gadiem, neieskaitot | 1,15 | 30 gadi un vairāk | 1,25 | - visām valūtām vidējo CIRR vērtību aprēķina, ņemot vērā vidējās mēnešu CIRR vērtības, kas ir spēkā sešu mēnešu periodā no iepriekšējā gada 15. augusta līdz pašreizējā gada 14. februārim. Pārrēķināto likmi, ieskaitot rezervi, noapaļo līdz tuvākajiem 10 bāzes punktiem. Ja valūtai ir vairāk par vienu CIRR , šim aprēķinam izmanto CIRR ilgākajam maksājuma termiņam, kas norādīts 20. panta a) apakšpunktā. b) Bāzes datums koncesijas līmeņa aprēķināšanai ir kredīta sākuma termiņš, kas norādīts XI pielikumā. c) Vispārējā saistīto finansēšanas pasākumu koncesijas līmeņa aprēķināšanas nolūkā attiecībā uz šādiem kredītiem, līdzekļiem un maksājumiem koncesijas līmeni uzskata par nulli: - eksporta kredītiem, kas atbilst nolīguma noteikumiem; - citiem līdzekļiem ar tirgus likmēm vai tādām likmēm, kas ir tuvu tirgus likmēm; - citiem valsts līdzekļiem ar koncesijas līmeni mazāku nekā 35. panta mazākais atļautais, izņemot saskaņošanas gadījumus; - pirmajai iemaksai no pircēja. Maksājumus, ko kreditēšanas termiņa sākumā vai pirms tā neuzskata par pirmo iemaksu, neiekļauj koncesijas līmeņa aprēķinā. d) Diskonta likme saskaņošanā: saskaņojot atbalstu, vienādi saskaņošanas līdzekļi ar vienādu koncesijas līmeni, kas pārrēķināts ar attiecīgo diskonta likmi, kura spēkā saskaņošanas laikā. e) Vietējās izmaksas un trešās valsts iepirkumu iekļauj koncesijas līmeņa aprēķinā tikai tad, ja tos finansē devēja valsts. f) Vispārējo pasākumu koncesijas līmeni nosaka, reizinot katras pasākumu komponenta nominālvērtību ar attiecīgo katra komponenta koncesijas līmeni, saskaitot rezultātus un izdalot šo kopējo vērtību ar komponentu kopējo nominālvērtību. g) Diskonta likme attiecīgam atbalsta aizdevumam ir likme, kas ir spēkā paziņošanas laikā. Tomēr steidzamas paziņošanas gadījumos diskonta likme ir tā, kas spēkā laikā, kad tika noteikti atbalsta aizdevuma noteikumi. Diskonta likmes izmaiņas aizdevuma laikā neizmaina tā koncesijas līmeni. h) Ja valūtas maiņa ir izdarīta pirms līgums ir noslēgts, paziņošanu pārskata. Diskonta likme, ko izmanto, lai aprēķinātu koncesijas līmeni, ir tā, ko piemēro pārskatīšanas dienā. Pārskatīšana nav vajadzīga, ja alternatīvā valūta un visa informācija, kas vajadzīga koncesijas līmeņa aprēķināšanai, ir norādīta sākotnējā paziņojumā. i) Neraugoties uz g) apakšpunktu, diskonta likme, ko izmanto, lai aprēķinātu to atsevišķo darījumu koncesijas līmeni, kuri iesākti saskaņā ar atbalsta kredītlīniju, ir likme, ko sākotnēji paziņoja attiecībā uz kredītlīniju. 38. SAISTĪTĀ ATBALSTA SPĒKĀ ESĪBAS LAIKS a) Dalībnieki var noteikt noteikumus saistītam atbalstam ne ilgāk par diviem gadiem, neatkarīgi no tā, vai tā ir saistīta ar atsevišķu darījumu finansēšanu vai atbalsta protokolu, atbalsta kredītlīniju vai līdzīgu nolīgumu. Atbalsta protokola, atbalsta kredītlīnijas vai līdzīgs nolīguma gadījumā spēkā esības periods sākas to parakstīšanas dienā, kas jāpaziņo atbilstoši 47. pantam; kredītlīnijas paildzināšanu paziņo tā it kā tas būtu jauns darījums ar piezīmi, kas izskaidro, ka tā ir paildzināšana un ka to atjauno ar noteikumiem, kas atļauti paildzināšanas paziņošanas laikā. Atsevišķu darījumu, tajā skaitā to, kas paziņoti saskaņā ar atbalsta protokolu, atbalsta kredītlīniju vai līdzīgu nolīgumu, gadījumā spēkā esības periods sākas dienā, kad saskaņā ar 46. vai attiecīgā gadījumā 47. pantu tiek paziņotas saistības. b) Valstij pirmo reizi zaudējot tiesības uz septiņpadsmit gadu Pasaules Bankas aizdevumiem, pašreizējo un jauno saistītā atbalsta protokolu un kredītlīniju spēkā esību ierobežo līdz vienam gadam pēc dienas, kad iespējama pārklasifikācija atbilstoši 33. panta b) apakšpunktam. c) Šādu protokolu un kredītlīniju atjaunošana ir iespējama tikai ar nosacījumiem, kas ir saskaņā ar nolīguma 33. un 34. panta noteikumiem, pēc: - valstu pārklasifikācijas un - nolīguma noteikumu izmaiņām. Šajos apstākļos pašreizējos noteikumus var saglabāt neatkarīgi no tās diskonta likmes izmaiņām, kas norādītas 37. pantā. 39. SASKAŅOŠANA Ņemot vērā dalībnieka starptautiskās saistības un saskaņā ar šā nolīguma mērķi, dalībvalsts drīkst saskaņot, ievērojot 42. pantā noteiktās procedūras, finansiālos noteikumus, kurus piedāvā dalībvalsts vai valsts, kas nav nolīguma dalībniece. IV NODAĻA: PROCEDŪRAS 1. IEDAĻA: KOPĪGAS PROCEDŪRAS EKSPORTA KREDĪTIEM UN ATBALSTAM TIRDZNIECĪBAI 40. PAZIŅOJUMI Paziņojumi, ko paredz šā nolīguma procedūras, izdarāmi saskaņā ar V pielikumu un tiem jāietver tajā paredzētā informācija, un to kopijas iesniedzamas sekretariātam. 41. INFORMĀCIJA PAR VALSTS ATBALSTU a) Tiklīdz dalībvalsts sniedz valsts atbalstu, ko tā ir izziņojusi saskaņā ar 44. līdz 47. panta procedūrām, tā vienmēr atbilstīgi informē pārējās dalībvalstis, iekļaujot paziņojuma atsauces numuru attiecīgajā kreditoru izziņošanas sistēmas ( CRS ) 1C veidlapā. b) Apmainoties ar informāciju saskaņā ar 52. līdz 54. pantu dalībvalsts informē pārējās valstis par kredīta noteikumiem, kurus tas paredz atbalstīt konkrētajā darījumā un drīkst lūgt līdzīgu informāciju no pārējās dalībvalstīm. 42. SASKAŅOŠANAS PROCEDŪRAS a) Pirms to finanšu noteikumu saskaņošanas, ko dalībnieks vai nepievienojusies valsts gatavojas piedāvāt saskaņā ar 18. un 39. pantu, dalībnieks veic visus saprātīgos pasākumus, tostarp vajadzības gadījumā apspriedes klātienē, kas aprakstītas 54. pantā, lai pārliecinātos, ka valsts atbalsta šos noteikumus un tie atbilst šādiem nosacījumiem: 1) dalībnieks informē pārējos dalībniekus par noteikumiem, kurus tas plāno atbalstīt, ievērojot tādas pašas paziņošanas procedūras, kas tiek prasītas saskaņotajiem noteikumiem un nosacījumiem. Saskaņošanas gadījumā ar nepievienojušos valsti dalībnieks, kas veic saskaņošanu, ievēro tādas pat paziņošanas procedūras, kādas tiktu prasītas, ja saskaņotos noteikumus būtu piedāvājis dalībnieks. 2) Neraugoties uz iepriekš minēto 1. apakšpunktu, ja piemērojamā paziņošanas procedūra prasītu saskaņošanu veicošajam dalībniekam aizkavēt saistības pēc pēdējā piedāvājumu iesniegšanas termiņa, saskaņošanu veicošajam dalībniekam par šādu nodomu jāinformē, cik ātri vien iespējams. 3) Ja ierosinātājs dalībnieks maina vai atsauc savu nodomu atbalstīt paziņotos noteikumus un nosacījumus, tam nekavējoties par to jāinformē pārējie dalībnieki. b) Dalībnieks, kas vēlas piedāvāt identiskus finansiālos noteikumus kā tie, par kuriem paziņots atbilstīgi 44. un 45. pantam, drīkst to darīt pēc šeit paredzētā nogaidīšanas perioda beigām. Šim dalībniekam jāpaziņo par savu nodomu, cik ātri vien iespējams. 43. ĪPAŠAS APSPRIEDES a) Dalībvalsts, kurai ir pamatots iemesls uzskatīt, ka finanšu noteikumi, kurus piedāvā cita dalībvalsts (ierosinātāja dalībvalsts) ir labvēlīgāki nekā tie, ko paredz nolīgums, informē sekretariātu; sekretariāts nekavējoties padara šo informāciju pieejamu. b) Ierosinātāja dalībvalsts apliecina šā piedāvājuma finansiālos noteikumus divu darbdienu laikā pēc tam, kad informāciju paziņojis sekretariāts. c) Pēc ierosinātājas dalībvalsts paskaidrojuma jebkurš dalībnieks drīkst prasīt sekretariātam piecu darbdienu laikā sasaukt īpašu dalībvalstu sanāksmi, lai apspriestu šo jautājumu. d) Kamēr nav zināmi īpašās dalībvalstu sanāksmes pieņemtie lēmumi, finansiālie noteikumi, kas ietver valsts atbalstu, nestājas spēkā. 2 . IEDAĻA: EKSPORTA KREDĪTU PROCEDŪRAS 44. IEPRIEKŠĒJA PAZIŅOŠANA AR APSPRIEŠANOS a) Dalībnieks paziņo visiem pārējiem dalībniekiem vismaz desmit dienas pirms jebkādu saistību uzņemšanās, ja tas plāno piemērot minimālo prēmijas standartu saskaņā ar 24. panta e) apakšpunkta pirmo ievilkumu vai 28. pantu atbilstīgi nolīguma V pielikumam. Ja kāds cits dalībnieks lūdz apspriedi šajā laika posmā, dalībnieks atkāpju ierosinātājs uzgaida papildu desmit kalendārās dienas. Ja piemērojamā MPR pēc riska samazināšanas/izslēgšanas ir mazāka vai vienāda ar 75% no MPR , kas veidotos, piemērojot pircēja valsts riska klasifikāciju bez jebkādas riska mazināšanas vai izslēgšanas, dalībnieks, kas izdara paziņojumu, informē visus citus dalībniekus vismaz 20 kalendārās dienas pirms jebkādu saistību uzņemšanās. b) Dalībnieks informē visus citus dalībniekus par galīgo lēmumu pēc apspriešanās, lai atvieglotu pieredzes kopuma pārskatīšanu saskaņā ar 66. pantu. Dalībnieki saglabā datus par savu pieredzi attiecībā uz prēmiju likmēm, par kurām paziņots saskaņā ar šī panta a) apakšpunktu. 45. IEPRIEKŠĒJA PAZIŅOŠANA BEZ APSPRIEŠANĀS a) Dalībnieks paziņo visiem pārējiem dalībniekiem vismaz desmit kalendārās dienas pirms jebkādu saistību uzņemšanās saskaņā ar X pielikumu, ja tas plāno: 1) atbalstīt atmaksas termiņus, kuri ir ilgāki par pieciem gadiem, bet nepārsniedz astoņus ar pusi gadus, attiecībā uz I kategorijas valsti; 2) piešķirt atbalstu spēkstacijai, kas nav kodolspēkstacija, ar atmaksu, kura ir ilgāka nekā attiecīgais 12. pantā pieļaujamais maksimums, bet nepārsniedz 12 gadus, kas noteikti 13. panta a) apakšpunktā; 3) piešķirt atbalstu saskaņā ar 14. panta d) apakšpunktu; 4) piemērot prēmijas likmi saskaņā ar 24. panta e) apakšpunkta otro ievilkumu; 5) piemērot prēmijas likmi saskaņā ar 24. panta g) apakšpunktu. b) Ja ierosinātājs dalībnieks maina vai atsauc savu nodomu piešķirt atbalstu šādam darījumam, tas nekavējoties informē visus pārējos dalībniekus. 3 . IEDAĻA: PROCEDŪRAS ATBALSTAM TIRDZNIECĪBAS JOMĀ 46. IEPRIEKŠĒJA PAZIŅOŠANA a) Dalībnieks sniedz iepriekšēju paziņojumu, ja tas plāno piešķirt valsts atbalstu - tādam nesaistītajam atbalstam tirdzniecības jomā, kura vērtība ir SDR 2 miljoni vai vairāk un koncesijas līmenis ir mazāks nekā 80%; - tādam nesaistītajam atbalstam tirdzniecības jomā, kura vērtība ir mazāka nekā SDR 2 miljoni un kura dotācijas elements (ko definējusi DAC ) ir mazāks nekā 50%; - tādam saistītajam atbalstam tirdzniecības jomā, kura vērtība ir SDR 2 miljoni vai vairāk un koncesijas līmenis ir mazāks nekā 80%; - tādam saistītajam atbalstam tirdzniecības jomā, kura vērtība ir mazāka nekā SDR 2 miljoni un koncesijas līmenis ir mazāks nekā 50%, izņemot 35. panta a) un b) apakšpunktā noteiktos gadījumus. b) Iepriekšēju paziņošanu veic, vēlākais, 30 darbdienas pirms piedāvājuma slēgšanas vai saistību uzņemšanās dienas, ņemot vērā agrāko termiņu. c) Ja dalībnieks, kas ierosinājis mainīt vai atsaukt savu nodomu atbalstīt paziņotos noteikumus, tas nekavējoties atbilstīgi informē visus pārējos dalībniekus. d) Šā panta noteikumi attiecas uz saistīto atbalstu, kas veido tās saistītās finansēšanas pasākumu daļu, kura aprakstīta 32. pantā. 47. STEIDZAMA PAZIŅOŠANA a) Dalībnieks steidzami, proti, divu darbdienu laikā, paziņo visiem pārējiem dalībniekiem par saistībām, ja tas piešķir tādu saistīto atbalstu tirdzniecības jomā, kura vērtība ir - SDR 2 miljoni vai vairāk un koncesijas līmenis ir 80% vai vairāk; vai - mazāka nekā SDR 2 miljoni un koncesijas līmenis ir 50% vai vairāk, izņemot 35. panta a) un b) apakšpunktā minētos gadījumus. b) Dalībnieks arī nekavējoties paziņo visiem pārējiem dalībniekiem, ja tiek parakstīts atbalsta protokols, kredītlīnija vai līdzīgs nolīgums. c) Iepriekšējs paziņojums nav jāizdara, ja dalībnieks plāno saskaņot finansiālos noteikumus, par kuriem izdarīts steidzams paziņojums. 4. IEDAĻA: SAISTĪTĀ ATBALSTA APSPRIEŠANAS PROCEDŪRAS 48. APSPRIEŠANĀS MĒRĶIS a) Dalībnieks, kas cenšas noskaidrot iespējamo tirdzniecības pamatojumu attiecībā uz saistīto atbalstu, var lūgt nodrošināt pilnu atbalsta kvalitātes novērtējumu (sīki izklāstīts IX pielikumā). b) Turklāt dalībnieks var lūgt apspriešanos ar citiem dalībniekiem saskaņā ar 49. pantu. Tā ietver 54. pantā minētās mutvārdu apspriedes, lai izvērtētu: - pirmkārt, vai atbalsta piedāvājums atbilst 33. un 34. panta prasībām; un - vajadzības gadījumā, vai atbalsta piedāvājums ir pamatots, pat ja tas neatbilst 33. un 34. panta prasībām. 49. APSPRIEŠANĀS JOMA UN GRAFIKS a) Apspriežu laikā dalībnieks cita starpā var lūgt šādu informāciju: - sīki izstrādāta tehniski ekonomiska pamatojuma/projekta aplēses novērtējumu; - vai ir piedāvājums, kas konkurē ar atbalsta finansējumu vai finansēšanu bez koncesijas; - par sagaidāmiem ārvalstu valūtas ienākumiem vai uzkrājumiem no projekta; - vai ir sadarbība ar daudzpusējām organizācijām, piemēram, Pasaules Banku; - par starptautiskā konkurējošā piedāvājuma ( ICB ) klātbūtni, jo īpaši ja donorvalsts piegādātājs ir zemākais novērtētais piedāvājums; - par saistībām attiecībā uz vidi; - par jebkādu privātā sektora līdzdalību un - koncesijas vai atbalsta kredītu paziņojumu grafiku (piemēram, seši mēneši līdz piedāvājuma slēgšanai vai saistību uzņemšanās dienai). b) Apspriešanos pabeidz un rezultātus attiecībā uz abiem 48. panta jautājumiem sekretariāts paziņo visiem dalībniekiem vismaz 10 darbdienas pirms piedāvājuma slēgšanas vai saistību uzņemšanās dienas, ņemot vērā agrāko termiņu. Ja starp pusēm, kas apspriežas, ir domstarpības, sekretariāts aicina citus dalībniekus paust savus viedokļus piecu darbdienu laikā. Tas ziņo šos viedokļus dalībniekam paziņotājam, kuram jāpārskata turpmākā rīcība, ja izrādās, ka atbalsts atbalsta piedāvājumam nav būtisks. 50. APSPRIEŽU REZULTĀTS a) Donors, kas vēlas turpināt projektu, neraugoties uz to, ka nav būtiska atbalsta, sniedz iepriekšēju paziņojumu par saviem nodomiem pārējiem dalībniekiem ne vēlāk kā 60 kalendārās dienas pēc apspriedes pabeigšanas, t.i. priekšsēdētāja lēmuma pieņemšanas. Donors arī uzraksta vēstuli ESAO ģenerālsekretāram, kurā izklāsta apspriežu rezultātus un paskaidro valsts intereses, kas nav saistītas ar tirdzniecību, un kas nosaka šādu rīcību. Dalībnieki uzskata, ka šādi gadījumi būs reti. b) Donors nekavējoties paziņo dalībniekiem, ka tas ir nosūtījis vēstuli ESAO ģenerālsekretāram, un tās kopiju pievieno paziņojumam. Ne donors, ne arī kāds cits dalībnieks neuzņemas saistītā atbalsta saistības desmit darbdienu laikā pēc tam, kad dalībniekiem sniegts šis paziņojums. Projektiem, attiecībā uz kuriem apspriešanās procesā ir noteikti konkurējoši komerciāli piedāvājumi, iepriekšminēto 10 darba dienu laikposmu pagarina līdz 15 dienām. c) Sekretariāts pārrauga apspriežu noriti un rezultātus. 5. IEDAĻA: INFORMĀCIJAS APMAIŅA PAR EKSPORTA KREDĪTIEM UN ATBALSTU TIRDZNIECĪBAS JOMĀ 51. KONTAKTADRESES Visu saziņu veic starp katrā valstī izraudzītām kontaktadresēm, izmantojot tūlītējas saziņas līdzekļus, piemēram, OLIS , un ar to rīkojas konfidenciāli. 52. INFORMĀCIJAS LŪGUMU SATURS A) Dalībnieks var lūgt informāciju citam dalībniekam par attieksmi, kāda tam ir attiecībā uz trešo valsti, iestādi trešā valstī vai konkrētu uzņēmējdarbības īstenošanas paņēmienu. b) Dalībnieks, kas saņēmis pieteikumu valsts atbalstam, var lūgt informāciju citam dalībniekam, norādot visizdevīgākos kredīta noteikumus, ko dalībnieks informācijas lūguma iesniedzējs vēlētos atbalstīt. c) Ja informācijas lūgums ir iesniegts vairāk nekā vienam dalībniekam, tajā ietver adresātu sarakstu. d) Visu informācijas lūgumu kopijas nosūta sekretariātam. 53. ATBILŽU SATURS a) Dalībnieks, kuram ir adresēts informācijas lūgums, atbild septiņu kalendāro dienu laikā un sniedz pēc iespējas vairāk informācijas. Atbildē iekļauj visprecīzākās norādes, ko dalībnieks var sniegt par lēmumu, kuru tas iespējams pieņems. Ja nepieciešams, pilna atbilde seko iespējami īsā laikā. Kopijas nosūta citiem informācijas lūguma adresātiem un sekretariātam. b) Ja atbilde uz informācijas lūgumu vēlāk kļūst par nederīgu jebkāda iemesla dēļ, piemēram: - pieteikums ir izdarīts, mainīts vai atsaukts, vai - citi apstākļi tiek izskatīti, atbildi sniedz nevilcinoties un kopijas sniedz visiem pārējiem informācijas lūguma adresātiem un sekretariātam. 54. MUTVĀRDU APSPRIEDES a) Dalībnieki vienojas labvēlīgi atbildēt uz lūgumiem pēc ātrām mutvārdu apspriedēm desmit darbdienu laikā. b) Lūgumu sasaukt mutvārdu apspriedi drīkst izteikt gan dalībnieki, gan nepievienojušās valstis. Apspriedes norit iespējami īsā laikā pēc desmit darbdienu laika posma beigām. c) Dalībnieku priekšsēdētājs ar sekretariātu saskaņo nepieciešamību pēc nepieciešamas turpmākas rīcības, piemēram, kopīgas nostājas. Sekretariāts nekavējoties paziņo apspriedes rezultātus. 55. KOPĪGO NOSTĀJU PROCEDŪRAS UN VEIDS a) Kopīgās nostājas priekšlikumi ir adresēti vienīgi sekretariātam. Kopīgās nostājas priekšlikumu sekretariāts nosūta visiem dalībniekiem un, ja tas attiecas uz saistīto atbalstu, uz visām DAC kontaktadresēm. OLIS kopīgo nostāju reģistra paziņojumu sadaļā nenorāda ierosinātāja identitāti. Sekretariāts tomēr var mutiski atklāt ierosinātāja identitāti dalībniekam vai DAC loceklim pēc pieprasījuma. Sekretariāts saglabā šādu pieprasījumu uzskaites datus. b) Kopīgās nostājas priekšlikumu datē, un tie ir šādā formātā: - atsauces numurs, „Kopīga nostāja”; - importētājvalsts un pircēja nosaukums; - iespējami precīzs projekta nosaukums vai apraksts, lai skaidri identificētu projektu; - noteikumi, ko paredz ierosinātāja valsts; - kopīgās nostājas priekšlikums; - zināmo konkurējošo solītāju valstiskā piederība un nosaukumi; - komerciālā un finanšu piedāvājuma slēgšanas diena un piedāvājuma numurs cik vien tas ir zināms; - cita saistītā informācija, ieskaitot kopīgās nostājas iemeslus, projekta pētījumu pieejamību un/vai īpašus apstākļus. c) Kopīgās nostājas priekšlikumu, kas ierosināts saskaņā ar 33. panta b) apakšpunkta 4. daļu, adresē sekretariātam un kopijas nosūta pārējiem dalībniekiem. Dalībnieks, kas iesniedz kopīgās nostājas priekšlikumu, sniedz pilnu paskaidrojumu par iemesliem, kādēļ tas uzskata, ka valsts klasificēšanai jābūt atšķirīgai no 33. panta b) apakšpunktā izklāstītās procedūras. d) Sekretariāts publisko pieņemtās kopīgās nostājas. 56. ATBILDES UZ KOPĪGO NOSTĀJU PRIEKŠLIKUMIEM a) Atbildes sniedz 20 kalendāro dienu laikā, lai gan dalībnieki ir mudināti atbildēt uz kopīgās nostājas priekšlikumu iespējami ātrāk. b) Atbilde var būt lūgums pēc papildu informācijas, akcepts, noraidījums, kopīgās nostājas koriģēšanas priekšlikums vai alternatīvas kopīgās nostājas priekšlikums. c) Attiecībā uz dalībnieku, kas paziņo, ka tam nav nekādas nostājas, jo nav saskāries ar eksportētāju vai iestādi saņēmējā valstī saistībā ar atbalstu attiecīgajam projektam, uzskata, ka tas ir akceptējis kopīgās nostājas priekšlikumu. 57. KOPĪGO NOSTĀJU PIEŅEMŠANA a) Pēc 20 kalendāro dienu laikposma sekretariāts informē visus dalībniekus par kopīgās nostājas priekšlikuma statusu. Ja kopīgo nostāju nav akceptējuši visi dalībnieki, bet neviens to nav noraidījis, priekšlikumu atstāj spēkā uz papildu 8 kalendāro dienu laika posmu. b) Pēc šī papildu laikposma attiecībā uz dalībnieku, kas nav skaidri noraidījis kopīgās nostājas priekšlikumu, uzskata, ka tas ir pieņēmis kopīgo nostāju. Tomēr dalībnieks, arī dalībnieks ierosinātājs, savu kopīgās nostājas akceptu var noteikt atkarīgu no tā, vai viens vai vairāki dalībnieki sniedz skaidru akceptu. c) Ja dalībnieks neakceptē vienu vai vairākus kopīgās nostājas elementus, tas netieši akceptē visus pārējos kopīgās nostājas elementus. Saprotams, ka šāda daļēja akceptēšana var izraisīt to, ka citi dalībnieki maina savu attieksmi pret piedāvāto kopīgo nostāju. Visi dalībnieki var brīvi piedāvāt vai saskaņot noteikumus, uz kuriem neattiecas kopīgā nostāja. d) Kopīgo nostāju, kas netika pieņemta, var izskatīt no jauna, izmantojot 55. un 56. panta procedūras. Šādos apstākļos dalībnieki nav saistīti ar savu sākotnējo lēmumu. 58. DOMSTARPĪBAS PAR KOPĪGĀM NOSTĀJĀM Ja ierosinātājs dalībnieks un dalībnieks, kas ir piedāvājis koriģēšanu vai alternatīvu, nevar vienoties par kopīgo nostāju papildu 8 kalendāro dienu laikposmā, šo laikposmu var pagarināt ar abpusēju piekrišanu. Sekretariāts informē visus dalībniekus par jebkuru šādu pagarināšanu. 59. KOPĪGAS NOSTĀJAS PIEMĒROŠANAS DIENA Sekretariāts informē visus dalībniekus par to, ka kopīga nostāja stāsies spēkā vai ka tā ir noraidīta. Kopīga nostāja stājas spēkā 3 kalendārās dienas pēc šā paziņojuma. Sekretariāts ar OLIS starpniecību paziņo pastāvīgi atjauninātus uzskaites datus par visām kopīgām nostājām, attiecībā uz kurām ir panākta vienošanās, vai par kurām nav nolemts. 60. KOPĪGO NOSTĀJU SPĒKĀ ESĪBA a) Kopīgā nostāja, tiklīdz panākta vienošanās par to, ir spēkā divus gadus no tās piemērošanas dienas, ja vien sekretariāts nav informēts par to, ka tā vairs nav saistoša, un ka šo faktu ir akceptējuši visi dalībnieki. Kopīgā nostāja paliek spēkā papildu divu gadu laikposmā, ja dalībnieks lūdz pagarinājumu 14 kalendāro dienu laikā pēc sākotnējā beigu termiņa. Par turpmākiem pagarinājumiem var vienoties, izmantojot to pašu procedūru. Kopīgā nostāja, par kuru panākta vienošanās atbilstoši 33. panta b) apakšpunkta 4. daļai, ir spēkā līdz brīdim, kad ir pieejami Pasaules Bankas dati par nākamo gadu. b) Sekretariāts pārrauga kopīgo nostāju statusu un atbilstīgi informē dalībniekus, uzturot OLIS „spēkā esošo kopīgo nostāju statusa” sarakstu. Sekretariāts cita starpā veic šādas darbības: - pievieno jaunās kopīgās nostājas, kad tās ir akceptējuši dalībnieki; - atjaunina beigu datumu, ja dalībnieks lūdz pagarinājumu; - dzēš kopīgās nostājas, kuru termiņš ir beidzies; - katru ceturksni izdod kopīgo nostāju sarakstu, kuru termiņš beidzas nākamajā ceturksnī. 6. IEDAĻA: DARBĪBAS NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ MINIMĀLO PROCENTU LIKMJU (CIRR) PAZIŅOŠANU 61. MINIMĀLO PROCENTU LIKMJU PAZIŅOŠANA a) To valūtu CIRR , kas noteiktas saskaņā ar 20. panta noteikumiem, vismaz reizi mēnesī nosūta sekretariātam, izmantojot tūlītējas saziņas līdzekļus, izsūtīšanai visiem dalībniekiem. b) Šāds paziņojumam jānonāk sekretariātā ne vēlāk kā 5 dienas pēc tā mēneša beigām, uz ko attiecas šī informācija. Tad sekretariāts nekavējoties informē visus dalībniekus par piemērojamajām likmēm. 62. PROCENTU LIKMJU PIEMĒROŠANAS DIENA Jebkuras izmaiņas procentu likmēs stājas spēkā piecpadsmitajā dienā pēc katra mēneša beigām. 63. STEIDZAMAS PROCENTU LIKMJU IZMAIŅAS Ja tirgus norises nosaka vajadzību pēc to CIRR izmaiņu paziņošanas, kas notikušas attiecīgā mēneša laikā, izmainīto likmi ievieš desmit dienas pēc tam, kad paziņojumu par šo izmaiņu ir saņēmis sekretariāts. 7. IEDAĻA :PĀRSKATĪŠANA 64. NOLĪGUMA REGULĀRA PĀRSKATĪŠANA a) Dalībnieki vismaz reizi gadā pārskata nolīguma darbību. Pārskatīšana parasti notiek katra gada otrajā ceturksnī. Pārskatīšanā dalībnieki cita starpā pārbauda paziņošanas procedūras, atkāpes, DDR sistēmas īstenošanu un darbību, noteikumus un procedūras attiecībā uz saistīto atbalstu, saskaņošanas jautājumus, iepriekšējās saistības, praksi attiecībā uz lauksaimniecības izstrādājumiem un plašākas nolīguma līdzdalības iespējas. b) Šo pārskatīšanu balsta uz informāciju par dalībnieku pieredzi un uz to priekšlikumiem, lai uzlabotu nolīguma darbību un efektivitāti. Dalībnieki ņem vērā nolīguma mērķus un dominējošo ekonomikas un monetāro stāvokli. Informācija un priekšlikumi, ko dalībnieki vēlas iesniegt šai pārskatīšanai, nonāk sekretariātā ne vēlāk kā četrdesmit piecas kalendārās dienas pirms pārskatīšanas dienas. 65. MINIMĀLO PROCENTU LIKMJU PĀRSKATĪŠANA a) Dalībnieki periodiski pārskata CIRR noteikšanas sistēmu, lai nodrošinātu, ka paziņotās likmes atspoguļo pašreizējos tirgus nosacījumus un atbilst spēkā esošo likmju noteikšanas pamatmērķiem. Šādas pārskatīšanas arī attiecas uz rezervi, kas jāpieskaita, piemērojot šīs likmes. b) Dalībnieks var iesniegt dalībnieku priekšsēdētājam argumentētu lūgumu pēc ārkārtējas pārskatīšanas, ja šis dalībnieks uzskata, ka vienas vai vairāku valūtu CIRR vairs neatspoguļo pašreizējos tirgus nosacījumus. 66. MINIMĀLO PRĒMIJU LIKMJU UN SAISTĪTU JAUTĀJUMU PĀRSKATĪŠANA Dalībnieki regulāri, vismaz reizi gadā, pārrauga un pārskata visus prēmiju noteikumus un kārtību. Tas ietver šādus pasākumus: a) valsts riska modeļa metodikas pārskatīšanu attiecībā uz tās pamatotību, ņemot vērā pieredzi; b) minimālās prēmiju likmes valstij un valsts kredītriskam, lai laika gaitā tās pielāgotu ar mērķi nodrošināt, ka tās saglabājas kā precīzs riska mērs, ņemot vērā trīs PFT : naudas plūsmu un uzkrājuma pieejas, un attiecīgā gadījumā privātā tirgus rādītājus; c) MPR izmaiņas, kas ņem vērā eksporta kredītu produktu atšķirīgo kvalitāti un nodrošinātā seguma procentuālo daļu; un d) uzkrāto pieredzi saistībā ar riska mazināšanu un/vai izslēgšanu, kā to nosaka 28. pants un turpmāku konkrēto riska mazināšanas/izslēgšanas faktoru derīgumu un piemērotību. Lai palīdzētu pārskatīšanā, sekretariāts sniedz ziņojumus par visiem paziņojumiem. I PIELIKUMS: NOZARES VIENOŠANĀS PAR EKSPORTA KREDĪTIEM KUĢIEM I NODAĻA: NOZARES VIENOŠANĀS DARBĪBAS JOMA 1. LĪDZDALĪBA Nozares vienošanās dalībnieki ir: Austrālija, Eiropas Kopiena, Japāna, Koreja un Norvēģija. 2. PIEMĒROŠANAS JOMA Šī nozares vienošanās, kas papildina nolīgumu, nosaka konkrētas vadlīnijas valsts atbalstītiem eksporta kredītiem, kas attiecas uz šādiem eksporta līgumiem. a) Ikvienu jaunu jūras kuģi ar 100 gt un vairāk, ko izmanto preču vai cilvēku pārvadāšanai vai īpašu pakalpojumu veikšanai (piemēram, zvejas kuģi, zivju pārstrādes bāzes kuģi, ledlauži un tādi kuģi kā bagari, kam, pateicoties to dzinējspēkam un vadīšanai (stūrēšanai), nemainīgi ir raksturīgas visas īpašības, lai tie būtu piemēroti patstāvīgai kuģošanai atklātā jūrā), velkoņiem, kuru jauda ir no 365 kilovatiem un vairāk, kā arī kuģu nepabeigtajiem korpusiem, kas ir peldoši un pārvietojami. Nozares vienošanās neattiecas uz karakuģiem. Nozares vienošanās neattiecas uz peldošām piestātnēm un mobilām piekrastes iekārtām, bet gadījumā, ja rastos problēmas saistībā ar eksporta kredītu piešķiršanu šīm iekārtām, Nozares vienošanās dalībnieki (turpmāk – dalībnieki), izskatot ikviena dalībnieka pamatotu pieprasījumu, var nolemt, ka nozaru vienošanās attiecas uz minētajām iekārtām. b) Jebkāda veida kuģa pārbūvi. Kuģa pārbūve nozīmē ikvienu pārbūvi, ko veic jūras kuģiem ar vairāk nekā 1000 gt, ja pārbūves darbības rada būtiskas kravas izvietojuma, korpusa vai dzinēja sistēmas izmaiņas. c) 1) Lai gan nozares vienošanās neietver kuģus, kas atbilst gaisa spilvena kuģu tipam, dalībniekiem ir atļauts piešķirt gaisa spilvena kuģiem eksporta kredītus ar tādiem pašiem nosacījumiem, kā piešķirot tos kuģiem, kuri nozares vienošanās ziņā ir dominējošie. Tie apņemas samērīgi izmantot šo iespēju un nepiešķirt šādus kredīta nosacījumus gaisa spilvena kuģiem gadījumos, ja konstatē, ka nozares vienošanās noteikumu piemērošana nenodrošina konkurenci. 2) Attiecībā uz nozares vienošanos terminu „gaisa spilvena kuģis” definē šādi: amfībijas tipa transportlīdzeklis, kas sver vismaz 100 tonnas un ir izveidots tā, lai to pilnībā balstītu no transportlīdzekļa plūstošais gaiss, kas veido elastīgā gaisa spilvenu norobežojošā virsmā ietvertu kameru ap transportlīdzekļa perifēriju, un kuru virzīt uz priekšu un kontrolēt spēj dzenskrūves, no ventilatoriem pievadītais gaiss vai līdzīgas ierīces, zemei vai ūdens virsmai atrodoties zem transportlīdzekļa. 3) Ar to saprot, ka ir jāierobežo eksporta kredītu piešķiršana ar vienādiem nosacījumiem, ko ietver šī nozares vienošanās tiem gaisa spilvenu kuģiem, ko izmanto jūras ceļos un ceļos, kuri nav sauszemes ceļi, izņemot piekļūšanai kuģu piestātnēm, kas atrodas ne vairāk kā viena kilometra attālumā no ūdens. II NODAĻA: NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ EKSPORTA KREDĪTIEM UN SAISTĪTO ATBALSTU 3. MAKSIMĀLAIS ATMAKSAS TERMIŅŠ Neatkarīgi no valstu klasifikācijas, maksimālais atmaksas termiņš ir 12 gadi pēc piegādes. 4. SKAIDRAS NAUDAS MAKSĀJUMI Veicot piegādi, dalībnieki pieprasa minimālo skaidras naudas maksājumu 20% apmērā no līgumcenas. 5. PAMATSUMMAS ATMAKSA Eksporta kredīta pamatsummu atmaksā parasti sešu mēnešu un ilgākais 12 mēnešu laikā, regulāri veicot vienādas iemaksas. 6. MINIMĀLĀ PRĒMIJA Nolīguma noteikumus, kas attiecas uz minimālās prēmijas standartiem, nepiemēro, kamēr šos noteikumus nav papildus pārskatījuši šīs nozares vienošanās dalībnieki. 7. PALĪDZĪBA Ikvienam dalībniekam, kas vēlas piešķirt atbalstu, papildus nolīguma noteikumiem ir jāapstiprina, ka kreditēšanas periodā ar kuģi neveic darbības atvērtajā reģistrā un ka ir saņemts attiecīgs apliecinājums tam, ka gala īpašnieks dzīvo saņēmējvalstī, tas nav ārzemju meitasuzņēmums, kas neveic darbību un ir apņēmies nepārdot kuģi bez savas valdības apstiprinājuma. III NODAĻA: PROCEDŪRAS 8. PAZIŅOŠANA Lai nodrošinātu pārredzamību, katrs dalībnieks papildus nolīguma noteikumiem un SRAB/Bernes Savienības/ESAO kreditoru paziņošanas procedūras noteikumiem katru gadu sniedz informāciju par valsts atbalsta piešķiršanas sistēmu, un par šīs nozares vienošanās piemērošanas līdzekļiem, tajā skaitā spēkā esošajām sistēmām. 9. PĀRSKATĪŠANA a) Nozares vienošanos pārskata katru gadu vai pēc kāda dalībnieka pieprasījuma ESAO Kuģu būves darba grupā un sniedz ziņojumu par to nolīguma dalībniekiem. b) Lai veicinātu vienotību un konsekvenci starp nolīgumu un šo nozares vienošanos, un ņemot vērā kuģu būves nozares specifiku, šīs nozares vienošanās un nolīguma dalībnieki vajadzības gadījumā apspriedīsies un veiks saskaņošanu. c) Pēc nolīguma dalībnieku lēmuma mainīt nolīgumu šīs nozares vienošanās dalībnieki (dalībnieki) izskatīs šādu lēmumu un izvērtēs tā ietekmi uz nozares vienošanos. Kamēr minētā izvērtēšana nav pabeigta, nolīguma grozījumi uz šo nozares vienošanos neattieksies. Ja nozares vienošanās dalībniekiem nolīguma grozījumi ir pieņemami, viņi to paziņo rakstiski nolīguma dalībniekiem. Ja nozares vienošanās dalībniekiem nolīguma grozījumi nav pieņemami, ciktāl tie attiecas uz kuģu būvēšanu, viņi informē nolīguma dalībniekus par saviem iebildumiem un sāk sarunas ar tiem, lai jautājumiem rastu risinājumu. Gadījumā, ja abām grupām neizdodas vienoties, nozares vienošanās dalībnieku uzskati attiecībā uz grozījumu piemērošanu kuģu būvniecībai ir noteicošie. d) Pēc tam, kad stājas spēkā „Vienošanās par standarta konkurences noteikumu ievērošanu komerciālās kuģu būvniecības un remonta nozarē”, šo nozares vienošanos pārstāj piemērot tiem dalībniekiem, kuriem pēc tiesiskā pamatojuma ir jāpiemēro 1994. gada Vienošanās par eksporta kredītu piešķiršanu kuģiem (C/WP6(94)6). Šie dalībnieki nekavējoties veic pārskatīšanu, lai saskaņotu 1994. gada vienošanos ar šo nozares vienošanos. PIELIKUMS: SAISTĪBAS TURPMĀKAJAM DARBAM Papildus nolīguma turpmākajam darbam šīs nozares vienošanās dalībnieki apņemas: a) izstrādāt orientējošu sarakstu, iekļaujot tajā tādu veidu kuģus, kurus parasti uzskata par komerciāli neizdevīgiem, ņemot vērā saistītā atbalsta disciplīnas, ko paredz nolīgums; b) pārskatīt nolīguma noteikumus saistībā ar minimālās prēmijas standartiem, lai iekļautu tos šīs nozares vienošanās saturā; c) atkarībā no sasniegumiem attiecīgajās starptautiskajās sarunās apspriest citu minimālo likmju disciplīnu iekļaušanu, tai skaitā īpašo tirgus procentu bāzes likmi un mainīgās likmes; d) apspriest ikgadējās iemaksas piemērošanu pamatsummas nomaksai. II PIELIKUMS: NOZARES VIENOŠANĀS PAR EKSPORTA KREDĪTIEM KODOLSPĒKSTACIJĀM I NODAĻA: NOZARES VIENOŠANĀS DARBĪBAS JOMA 1. DARBĪBAS JOMA a) Šī nozares vienošanās, kas papildina nolīgumu - izklāsta īpašas pamatnostādnes, ko piemēro valsts atbalstītiem eksporta kredītiem, kuri saistīti ar pabeigtu kodolspēkstaciju vai to daļu eksporta līgumiem, kas ietver visas sastāvdaļas, ierīces un pakalpojumus, tajā skaitā personālsastāva apmācību, kas vajadzīga šādu kodolspēkstaciju būvniecībai un ekspluatācijas uzsākšanai. Vienošanās arī nosaka noteikumus, ko piemēro atbalstam saistībā ar kodoldegvielu; - neattiecas uz priekšmetiem, par kuriem pircējs ir parasti atbildīgs, jo īpaši, uz izmaksām, kas saistītas ar zemes apbūvi, ceļiem, ciemu būvniecību, elektrolīnijām, un ūdens piegādi, kā arī izmaksām, kas izriet no oficiālām apstiprināšanas procedūrām (piemēram, novietojuma atļaujām, būvniecības atļaujām, degvielas iepildes atļaujām), izņemot: - gadījumos, kad kontrolcentra pircējs ir tas pats, kas spēkstacijas pircējs un līgums ir noslēgts saistībā ar sākotnējo šīs spēkstacijas kontrolcentru, maksimālais atmaksas termiņš un minimālās procentu likmes par sākotnējo kontrolcentru ir tādas pašas, kā kodolspēkstacijas gadījumā (t.i., 15 gadi un SCIRR likmes); - neattiecas uz apakšstacijām, transformatoriem un pārvades līnijām. b) Šo nozares vienošanos arī piemēro esošo kodolspēkstaciju modernizēšanai gadījumos, kad kopējā modernizācijas vērtībā ir SDR 80 miljoni vai lielāka (X kategorija) un stacijas ekonomiskā darbība varētu tikt pagarināta vismaz par 15 gadiem. Ja kāds no šiem kritērijiem nav izpildīts, piemērojami nolīguma nosacījumi. c) Nolīguma noteikumus biežāk nekā nozares vienošanās noteikumus piemēro valsts atbalstam, ko sniedz kodolspēkstacijas ekspluatācijas pārtraukšanai. Ekspluatācijas pārtraukšanu definē kā kodolspēkstacijas slēgšanu vai demontāžu. Nolīguma 55. līdz 60. pantā izklāstītās kopīgās nostājas procedūras sniedz iespēju ierobežot vai pagarināt atmaksas termiņus. 2. PĀRSKATĪŠANA Dalībnieki regulāri pārskata nozares vienošanās noteikumus. II NODAĻA: EKSPORTA KREDĪTU UN SAISTĪTĀ ATBALSTA NOTEIKUMI 3. MAKSIMĀLAIS ATMAKSAS TERMIŅŠ Maksimālais atmaksas termiņš, neraugoties uz valstu klasifikāciju, ir piecpadsmit gadi. 4. PAMATSUMMAS UN PROCENTU ATMAKSA a) Eksporta kredīta pamatsumma atmaksājama vienādās daļās. b) Pamatsumma atmaksājama un procenti maksājami ne retāk kā katrus sešus mēnešus, un pirmais pamatsummas un procentu maksājums izdarāms ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc kredīta spēkā stāšanās dienas. c) Eksporta kredītiem, kas piešķirti nomas darījumu atbalstam, vienādi kombinēti pamatsummas un procentu maksājumi var tikt piemēroti vienādu pamatsummas atmaksu vietā, kā minēts a) apakšpunktā. 5. MINIMĀLĀS PROCENTU LIKMES a) Dalībnieki, piešķirot valsts finansiālo atbalstu ar tiešās finansēšanas, refinansēšanas vai procentu likmes atbalsta starpniecību, piemēro minimālās procentu likmes; dalībnieki piemēro attiecīgo speciālo tirgus procentu bāzes likmi ( SCIRR ). Ja nemainīgas SCIRR saistības ir sākotnēji noteiktas ilgākajam pieļaujamam laika posmam, kas nepārsniedz 15 gadus, sākot no līguma piešķiršanas dienas, jebkuru valsts atbalstu atlikušajam aizdevuma laika posmam arī ierobežo tā, lai tas attiektos tikai uz garantijām vai procentu likmes atbalstu pie attiecīgās SCIRR , kura dominē jaunas procentu likmes noteikšanas brīdī. b) Ja valsts finansiālais atbalsts piešķirts attiecībā uz iekārtām, kuras ir domātas daļējai kodolspēkstacijas apgādei, un attiecībā uz kurām piegādātājs nav atbildīgs par ekspluatācijas uzsākšanu, minimālā procentu likme ir SCIRR atbilstoši šīs nozares vienošanās 6. pantam. Citā gadījumā dalībnieks var piedāvāt attiecīgo tirgus procentu bāzes likmi ( CIRR ) atbilstoši nolīguma 20. pantam, ja ilgākais pieļaujamais laika posms no līguma piešķiršanas dienas līdz pēdējai atmaksai nepārsniedz 10 gadus. 6. SCIRR NOTEIKŠANA SCIRR nosaka nemainīgā līmenī, par 75 bāzes punktiem pārsniedzot attiecīgās valūtas CIRR , izņemot attiecībā uz Japānas jenu — par 40 bāzes punktiem pārsniedzot CIRR . Attiecībā uz valūtām, kurām ir vairāk nekā viena CIRR likme saskaņā ar nolīguma 20. panta a) apakšpunkta pirmo ievilkumu, SCIRR noteikšanai izmanto CIRR ilgākajam termiņam. 7. VIETĒJĀS IZMAKSAS UN PROCENTU KAPITALIZĀCIJA Nolīguma 10. panta d) apakšpunkta noteikumi nav spēkā, ja valsts finansiālo atbalstu piešķir, balstoties uz SCIRR . Valsts finansiālais atbalsts, piemērojot citas likmes nevis SCIRR, gan attiecībā uz vietējām izmaksām, gan attiecībā uz to procentu kapitalizāciju, kas uzkrāti pirms sākuma termiņa, kopsummā nedrīkst pārsniegt 15% no eksporta vērtības. 8. VALSTS ATBALSTS KODOLDEGVIELAI a) Maksimālais atmaksas termiņš sākotnējai degvielas piegādei nepārsniedz četrus gadus pēc piegādes. Dalībnieks, kas piešķir valsts finansiālo atbalstu sākotnējai degvielas piegādei, piemēro minimālās procentu likmes; dalībnieks piemēro attiecīgo CIRR . Sākotnēja degvielas piegāde nozīmē sākotnēji uzstādītu kodolaktīvo zonu un divas turpmākas atkārtotas uzpildes, kas kopā veido ne vairāk kā divas trešdaļas no kodolaktīvās zonas. b) Maksimālais atmaksas termiņš turpmākām atkārtotām kodoldegvielas uzpildēm ir seši mēneši. Ja ārkārtas apstākļos par piemērotiem uzskata ilgākus termiņus, bet jebkurā gadījumā ne garākus par diviem gadiem, piemēro 44. pantā izklāstītās procedūras. Dalībnieks, kas sniedz valsts finansiālo atbalstu turpmākai kodoldegvielas atkārtotai uzpildei, piemēro minimālās procentu likmes; dalībnieks piemēro attiecīgo CIRR . c) Valsts atbalstu atsevišķai urāna bagātināšanas pakalpojumu nodrošināšanai nesniedz ar noteikumiem, kas ir izdevīgāki nekā tie, kurus piemēro kodoldegvielai. d) Atkārtotu apstrādi un izmantotās degvielas apsaimniekošanu (tajā skaitā atkritumu apglabāšanu) apmaksā skaidrā naudā. e) Dalībnieki nesniedz bezmaksas kodoldegvielu vai pakalpojumus. 9. PALĪDZĪBA Dalībnieki nesniedz palīdzības atbalstu, ja vien tas nav nesaistītas dotācijas veidā. III NODAĻA: PROCEDŪRAS 10. IEPRIEKŠĒJA APSPRIEŠANĀS Atzīstot priekšrocības, kas var rasties, ja var panākt kopīgu nostāju par noteikumiem attiecībā uz kodolspēkstacijām, dalībnieki vienojas, ka visos gadījumos, kad ir nodoms piešķirt valsts atbalstu, iepriekš apspriedīsies. 11. IEPRIEKŠĒJA PAZIŅOŠANA a) Dalībnieks, kas ierosina iepriekšēju apspriešanos, vismaz desmit dienas pirms galīgā lēmuma pieņemšanas visiem pārējiem dalībniekiem paziņo noteikumus, ko tas plāno atbalstīt saskaņā ar nolīguma V pielikumu. b) Citi dalībnieki desmit dienu laikposmā, kas norādīts a) apakšpunktā, nepieņem galīgo lēmumu attiecībā uz noteikumiem, ko tie atbalstīs, bet piecu dienu laikā apmainās ar informāciju ar visiem pārējiem dalībniekiem, apspriežot atbilstošus kredīta noteikumus darījumam, lai panāktu kopēju nostāju attiecībā uz šiem noteikumiem. c) Ja desmit dienu laikposmā pēc sākotnējā paziņojuma saņemšanas, izmantojot minētos līdzekļus, kopīga nostāja nav panākta, katra dalībnieka, kas piedalās apspriešanā, galīgo lēmumu atliek uz papildu desmit darba dienām, kuru laikā mutvārdu apspriedēs cenšas panākt kopīgu nostāju. III PIELIKUMS: NOZARES VIENOŠANĀS PAR EKSPORTA KREDĪTIEM CIVILIEM LIDAPARĀTIEM 1. DAĻA: JAUNI, LIELI LIDAPARĀTI UN ŠĀDU LIDAPARĀTU DZINĒJI I NODAĻA: DARBĪBAS JOMA 1. DARBĪBAS JOMA UN VEIDS a) Nozares vienošanās 1. daļa, kas papildina šo nolīgumu, izklāsta īpašas pamatnostādnes, ko piemēro valsts atbalstītiem eksporta kredītiem, kas saistīti ar jaunu, lielu civilo lidaparātu, kas uzskaitīti I papildinājumā, un šādiem lidaparātiem uzstādīto dzinēju pārdošanu vai nomu. Jauns lidaparāts ir ražotāja īpašumā esošs lidaparāts, t.i. lidaparāts, kas nav ticis piegādāts, ne arī iepriekš izmantots tam paredzētajam mērķim pasažieru un/vai kravas transportēšanā. Tas neizslēdz dalībnieka atbalstu saskaņā ar jaunam lidaparātam piemērojamiem noteikumiem darījumiem, kad, iepriekš informējot dalībnieku, ir noslēgtas pagaidu komerciālas vienošanās par finansējumu, jo valsts atbalsta piešķiršana ir aizkavējusies. Šādos gadījumos atmaksas termiņš, ieskaitot „kreditēšanas termiņa sākumu” un „galīgo atmaksas dienu”, būs tāds pats kā tad, ja valsts atbalsts lidaparāta pārdošanai vai nomai būtu piešķirts dienā, kad lidaparāts ir sākotnēji piegādāts. b) I nodaļas noteikumus piemēro arī dzinējiem un rezerves daļām, kas tiek uzskatītas par sākotnējā lidaparāta pasūtījuma sastāvdaļu, saskaņā ar šīs nozares vienošanās 3. daļas 33. panta noteikumiem. To nepiemēro lidojumu stimulatoriem, uz kuriem attiecas nolīguma noteikumi. 2. MĒRĶIS Šīs nozares vienošanās daļas mērķis ir nodrošināt līdzsvaru, kas visos tirgos: - izlīdzina konkurences finanšu nosacījumus starp dalībniekiem; - dalībnieku starpā neitralizē finansējumu kā izvēles faktoru konkurējošiem lidaparātiem; - novērš konkurences kropļojumus. II NODAĻA: EKSPORTA KREDĪTU UN ATBALSTA NOTEIKUMI 3. PIRMĀ IEMAKSA a) Dalībnieki pieprasa veikt pirmo iemaksu vismaz 15% apmērā no lidaparāta kopējās cenas, kurā ietverta lidaparāta korpusa, jebkuru uzstādīto dzinēju, kā arī rezerves dzinēju un rezerves daļu cena, ciktāl minēts šīs nozares vienošanās 3. daļas 33. pantā. b) Valsts atbalstu pirmajai iemaksai var piešķirt tikai apdrošināšanas un garantiju veidā, t.i. kā tīro segumu, pret parastiem pirms kredīta riskiem. 4. MAKSIMĀLAIS ATMAKSAS TERMIŅŠ Maksimālais atmaksas termiņš ir 12 gadi. 5. ATBILSTOŠĀS VALŪTAS Valūtas, kurās atļauts piešķirt valsts finansiālo atbalstu, ir ASV dolāri, euro un Apvienotās Karalistes mārciņas. 6. PAMATSUMMAS ATMAKSA a) Eksporta kredīta pamatsummu parasti atmaksā vienādās un regulārās daļās ne retāk kā reizi sešos mēnešos, un pirmā iemaksa jāveic ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma. Nomas gadījumā šādu atmaksas profilu var piemērot tikai pamatsummai, vai pamatsummas un procentu apvienotajiem maksājumiem. b) Dalībniekam, kas vēlas piešķirt atbalstu pamatsummas atmaksai ar noteikumiem, kas atšķiras no a) apakšpunktā noteiktajiem, jāievēro šādi nosacījumi: 1) neviens atsevišķs maksājums vai maksājumu virkne sešu mēnešu periodā nedrīkst pārsniegt 25% no pamatsummas, kas jāatmaksā atmaksas periodā; 2) dalībniekam par to iepriekš jāpaziņo. 7. PROCENTU MAKSĀJUMI a) Procentus atmaksas periodā parasti nekapitalizē. b) Procenti maksājami ne retāk kā reizi sešos mēnešos, un pirmais maksājums jāveic ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma. c) Dalībniekam, kas vēlas piešķirt atbalstu procentu maksājumiem ar noteikumiem, kas atšķiras no a) un b) apakšpunktā noteiktajiem, par to iepriekš jāpaziņo. 8. MINIM ĀLĀS PROCENTU LIKMES a) Dalībnieki, kas piešķir valsts finansiālo atbalstu, kurš nepārsniedz 85% tā lidaparāta kopējās cenas, kas minēts nozares vienošanās 3. panta a) apakšpunktā, piemēro minimālās procentu likmes, kas nepārsniedz 62,5% no kopējās lidaparāta cenas, ievērojot šādus nosacījumus: - ar atmaksas termiņu desmit gadi vai īsāku — TB10 + 120 bāzes punkti; - ar atmaksas termiņu, kas pārsniedz desmit gadus, līdz divpadsmit gadiem — TB10 + 175 bāzes punkti; - šajā kontekstā TB10 ir valdības ienākums no obligācijām desmit gadu periodā attiecīgajā valūtā (izņemot euro) pie nemainīga vidējā dzēšanas termiņa pēdējo divu kalendāro nedēļu laikā. Attiecībā uz euro TB10 nozīmē ienākumus no vērtspapīriem desmit gadu periodā, kas aprēķināti balstoties uz pēdējo divu nedēļu euro ienākumu līknes vidējo rādītāju, kuru Eiropas Kopienu Statistikas birojs aprēķina, lai noteiktu euro CIRR . Visām valūtām piemēro iepriekš noteikto rezervi. b) Maksimālais lidaparāta kopējās cenas procentuālais apjoms, ko var finansēt ar minimālajām procentu likmēm, kuras noteiktas a) apakšpunktā, nevar pārsniegt 62,5%, ja aizdevuma atmaksa ilgst visu finansēšanas laiku, un 42,5%, ja aizdevuma atmaksa iekļauta vēlākajos maksājumos. Dalībnieki var arī brīvi izvēlēties atmaksas veidu, ņemot vērā maksimālo ierobežojumu, kas piemērojams šim modelim. Dalībnieks, kas piedāvā šādu piešķīrumu, paziņo citiem dalībniekiem summu, procentu likmi, datumu, kurā procentu likme ir noteikta, procentu spēkā esības laiku un atmaksas modeli. Dalībnieki pārskata abus ierobežojumus, katrā pārskatīšanā atbilstoši šīs nozares vienošanās 17. pantam pārbaudot, vai viens ierobežojums paredz lielākas priekšrocības nekā otrs, ar mērķi koriģēt izdevīgāko, nodrošinot lielāku līdzsvaru. c) Ievērojot 85% robežvērtību, kas noteikta a) apakšpunktā, 1) dalībnieki var piešķirt papildu valsts finansiālo atbalstu veidā, kas ir pielīdzināms tam, kuru sniedz Private Export Funding Corporation ( PEFCO ). Pārējie dalībnieki reizi 2 nedēļās saņem informāciju par PEFCO aizņēmumu izmaksām un piemērojamām aizdevumu likmēm, neieskaitot valsts garantiju maksas, kas ir spēkā attiecībā uz finansēšanu ar nemainīgām procentu likmēm tūlītējas izmaksas kredītiem, kas attiecas uz vairākām secīgām dienām, kā arī attiecībā uz līguma piedāvājumiem vai konkursa piedāvājumiem. Dalībnieks, kas piedāvā šādu piešķīrumu, paziņo citiem dalībniekiem summu, procentu likmi, datumu, kurā procentu likme ir noteikta, procentu likmes spēkā esības laiku un atmaksas modeli. Jebkurš dalībnieks, kurš saskaņo cita dalībnieka ierosinātu finansēšanu, saskaņo visus tās noteikumos, izņemot saistību piedāvājuma spēkā esības laiku, kā noteiks šīs nozares vienošanās 8. pantā. 2) šīs paziņotās likmes piemēro visi dalībnieki, kamēr 24 mēnešu izmaksu procentu likme nav lielāka nekā 225 bāzes punkti virs TB10. Gadījumā, ja 24 mēnešu likme pārsniedz 225 bāzes punktus, dalībnieki var brīvi piemērot 225 bāzes punktu likmi 24 mēnešu izmaksai un visas atbilstošās likmes, un tie nekavējoties apspriežas, lai rastu pastāvīgu risinājumu. d) Minimālajās procentu likmēs ietver kredīta apdrošināšanas prēmiju un garantiju maksas. Tomēr saistību un pārvaldības maksas neiekļauj procentu likmē. 9. PROCENTU LIKMES KORIĢĒŠANA Minimālās procentu likmes, kas noteiktas šīs nozares vienošanās 8. pantā, pārskata reizi divās nedēļās. Ja vidējais valdības obligāciju ienākums attiecīgai valūtai pie nemainīga dzēšanas termiņa atšķiras par 10 bāzes punktiem vai vairāk jebkura divu nedēļu perioda beigās, šādas minimālās procentu likmes koriģē par to pašu bāzes punktu starpību, kas pieminēta iepriekš, un pārrēķināto likmi noapaļo līdz tuvākajiem pieciem punktiem. 10. EKSPORTA KREDĪTU/PROCENTU LIKMJU PIEDĀVĀJUMU SPĒKĀ ESĪBAS LAIKS Atbilstoši šīs nozares vienošanās 8. pantam noteikto minimālo procentu likmju piedāvājuma ilgums nepārsniedz trīs mēnešus. 11. PROCENTU LIKMJU PIEDĀVĀJUMU NOTEIKŠANA UN PROCENTU LIKMJU IZVĒLE a) Dalībnieki var piešķirt valsts finansiālo atbalstu saskaņā ar šīs nozares vienošanās 8. un 9. pantu ar procentu likmēm, kas piemērojamas dienā, kad attiecīgajam lidaparātam ir sniegts procentu likmes piedāvājums, ja piedāvājums ir pieņemts tā spēkā esības laikā atbilstoši šīs nozares vienošanās 10. pantam. Ja procentu likmes piedāvājums nav šādā veidā pieņemts, turpmākos procentu likmes piedāvājumus var sniegt līdz attiecīgā lidaparāta piegādes termiņam, bet ne vēlāk par to. b) Procentu likmes piedāvājumu var pieņemt un procentu likmi izvēlēties jebkurā laikā starp līguma parakstīšanu un attiecīgā lidaparāta piegādes termiņu. Likme, ko izvēlējies aizdevuma ņēmējs, nav atceļama. 12. TĪRĀ SEGUMA ATBALSTS Dalībnieki var piešķirt valsts atbalstu vienīgi garantiju vai apdrošināšanas veidā, t.i. tīrais segums, uz kuru attiecas 85% robežvērtība, kas noteikta šīs nozares vienošanās 8. panta a) apakšpunktā. Jebkurš dalībnieks, kas piešķir šādu atbalstu, paziņo citiem dalībniekiem summu, termiņu, valūtu un atmaksu un procentu likmju modeli. 13. KONKURENCES ATSKAITES PUNKTS Valsts atbalstītas konkurences gadījumā lidaparāti, kas ir lielo civilo lidaparātu sarakstā šīs nozares vienošanās I papildinājumā un kas konkurē ar citiem lidaparātiem, var izmantot tādus pašus kredīta noteikumus. 14. ATMAKSAS RISKA GARANTIJA Dalībnieki bez paziņošanas citiem dalībniekiem var lemt par garantiju, ko tie uzskata par pieņemamu, lai nodrošinātu atmaksas risku. Tie tomēr vienojas sniegt informāciju par šādu garantiju, ja to lūdz citi dalībnieki vai ja to uzskata par lietderīgu. 15. MODEĻU IZMAIŅAS Dalībnieki vienojas, ka, ja fiksētas procentu likmes piedāvājums ir izdarīts vai ir noslēgts attiecībā uz vienu lidaparāta veidu, tajā ietvertos noteikumus nevar pārnest uz citu veidu, kas nozīmē atšķirīgu modeļa apzīmējumu. 16. NOMA Dalībnieki saskaņā ar citiem nozares vienošanās 1. daļas noteikumiem var piešķirt atbalstu finanšu nomai, pamatojoties uz tiem pašiem noteikumiem, kas piemērojami pirkuma līgumam. 17. PALĪDZĪBA Dalībnieki nepiešķir palīdzības atbalstu, ja vien tas nav nesaistītas dotācijas veidā. Tomēr dalībnieki labvēlīgi izskata jebkurus lūgumus pieņemt kopīgu nostāju attiecībā uz saistīto atbalstu humāniem mērķiem. III NODAĻA: PROCEDŪRAS 18. IEPRIEKŠĒJA PAZIŅOŠANA, SASKAŅOŠANA UN INFORMĀCIJAS APMAIŅA Šai nozares vienošanās daļai piemēro iepriekšējas paziņošanas, saskaņoš