EIROPAS KOMISIJA Briselē, 20.7.2021 SWD(2021) 706 final KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 2021. gada ziņojums par tiesiskumu







Valstu sadaļa - tiesiskuma situācija Vācijā Pavaddokuments dokumentam KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI 2021. gada ziņojums par tiesiskumu



Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Kopsavilkums Vācijas tiesu sistēmas iezīmes nosaka valsts svarīgā federālo zemju (Länder) loma tiesvedībā, un joprojām tiek uzskatīts, ka tiesu neatkarības līmenis ir ļoti augsts. Tiek apspriests likumdošanas priekšlikums, kura mērķis ir ierobežot reti izmantotās tieslietu ministru pilnvaras dot norādījumus prokuroriem atsevišķās lietās, ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas judikatūru. Reaģējot uz kritiku, ko daži tiesneši pauduši par ierosināto pieredzes prasību atcelšanu, notiek apspriešana par dažu federālo zemju galveno tiesnešu atlases kritērijiem. Turpinās papildu amata vietu izveide tiesnešiem un prokuroriem saskaņā ar 2019. gada Tiesiskuma paktu. Kā norādīts 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu, joprojām pastāv ilgtermiņa problēmas saistībā ar pieņemšanu darbā tiesu sistēmā, tostarp arī ņemot vērā gaidāmos tiesnešu pensionēšanās viļņus. Ar iniciatīvām turpinās tiesu sistēmas digitalizācijas uzlabošana. Vairākās federālajās zemēs tiek izveidotas specializētās komerclietu tiesas, kuras galvenokārt izskata starptautiskus jautājumus un kuras var strādāt angļu valodā. Tiesu sistēma turpina darboties efektīvi, un notiek uzlabojumi administratīvo lietu gadījumā. Ir vērojamas arī turpmākas pozitīvas tendences attiecībā uz stratēģisko reakciju uz korupcijas novēršanu, papildinot spēkā esošo korupcijas apkarošanas regulējumu. Vācija modernizē korupcijas novēršanas federālajā administrācijā stratēģisko satvaru. Ar jaunu likumu ir noteikta lobiju reģistra ieviešana līdz 2022. gada janvārim, tomēr neparedzot “ietekmi uz likumdošanu”. Lai gan ir paredzēts ieviest dažus labojumus, joprojām pastāv trūkumi parlamenta deputātu sekundāro darbību regulēšanas jomā un noteikumos par aktīvu atklāšanu. Politisko partiju finansēšanas noteikumos ir dažas juridiskas nepilnības, tostarp attiecībā uz sponsorēšanu, savukārt ziedojumu maksimālais apjoms tiek uzskatīts par pārāk lielu. Ņemot vērā ierastās kukuļošanas, izmantojot skaidru naudu, apjoma kritumu, ir ievērojami samazinājušies korupcijas finansiālie zaudējumi. Uzmanības lokā nonāk citi nemonetāras kukuļošanas veidi, piemēram, brīvbiļetes uz pasākumiem, un iespējamā neatļautā ietekme, izmantojot privātās vakariņas, kurās piedalās uzņēmēji un politiķi. Vācija ir vadošā valsts pasaulē tādu personu kriminālvajāšanas jomā, kuras veic ārvalstu kukuļošanu, bet tajā nav tiesību normas par uzņēmumu kriminālatbildību. Vācijā ir labi funkcionējošs mediju brīvības un plurālisma regulējums. Pārskatītās Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas transponēšanas ietvaros tika atjaunināts Vācijas tiesiskais regulējums mediju jomā, it īpaši ar Līguma par valsts medijiem starpniecību, kurš stājās spēkā 2020. gada novembrī. Mediju un attiecīgo regulatīvo iestāžu neatkarības līmenis joprojām ir augsts. Vācijas tiesību akti garantē augstu mediju īpašumtiesību pārredzamības līmeni. Neraugoties uz stabilu tiesisko regulējumu, saglabājas būtiskas bažas par žurnālistu fizisko drošību, it īpaši atspoguļojot protestus. Šajā saistībā 2020. gads izcēlās ar to, ka tika reģistrēts ievērojams pret žurnālistiem vērstas agresijas gadījumu skaits. Covid-19 pandēmijas laikā liela loma bija kontroles un līdzsvara sistēmai. Ierobežojošos pasākumus galvenokārt īstenoja federālo zemju valdības, balstoties uz Likumu par aizsardzību pret infekcijām, kas grozīts vairākas reizes, tostarp 2020. gada novembrī, lai palielinātu federālā parlamenta uzraudzību. Šiem pasākumiem ir veikta padziļināta pārbaude tiesā. Ir paustas bažas saistībā ar vispārīgo tendenci, ka samazinās apspriešanās ar ieinteresētajām personām periods. 2021. gada 9. jūnijā Komisija uzsāka pārkāpuma procedūru pret Vāciju par ES tiesību prioritātes principa pārkāpumu saistībā ar Federālās konstitucionālās tiesas 2020. gada 5. maija spriedumu. Pilsoniskajai sabiedrībai joprojām ir pieejams stabils regulējums, taču pastāv neskaidrības attiecība uz bezpeļņas organizāciju atbrīvojuma no nodokļiem statusu. Pēc ieinteresēto personu domām, bažas par šāda statusa zaudēšanu tām var likt atturēties no savas nostājas paušanas par potenciāli sensitīviem jautājumiem. I.Tiesu sistēma Tiesu sistēma Vācijā ir strukturēta federāli. Jurisdikciju īsteno federālās tiesas un 16 federālo zemju tiesas. Attiecībā uz tiesvedību lielākā kompetence un darba slodze ir federālajām zemēm. Tiesu struktūru veido vispārējās jurisdikcijas (civiltiesiskās un krimināltiesiskās) un specializētās tiesas (administratīvās, finanšu un sociālās tiesas). Tiesnešu un prokuroru iecelšana, izņemot federālās tiesas un Ģenerālprokuratūru, kas pastāv pie Federālās tiesas, ir federālo zemju kompetencē. Lai gan konkrētās iecelšanas procedūras federālo zemju starpā atšķiras, visām ir kopīgi pamatelementi, īpaši princips par nopelniem kā noteicošo kritēriju un iecelšanas procesa un lēmuma par iecelšanu pārbaude tiesā. Federālo tiesu gadījumā tiesnešu atlases komiteja (Richterwahlausschuss) izvēlas tiesnešus iecelšanai, ko veic izpildvara, un procesa gaitā ir jākonsultējas ar attiecīgo tiesu tiesnešu padomēm (Präsidialräte). Pašlaik 16 federālajās zemēs darbojas 638 vietējās tiesas, 115 reģionālās tiesas un 24 federālo zemju augstākās tiesas, kā arī 51 administratīvā tiesa un 15 augstākās administratīvās tiesas. Darbojas piecas federālās tiesas: Federālā tiesa, Federālā administratīvā tiesa, Federālā finanšu tiesa, Federālā darba lietu tiesa un Federālā sociālo lietu tiesa. Atbilstības konstitūcijai pārbaudi nodrošina Federālā konstitucionālā tiesa un federālo zemju konstitucionālās tiesas. Prokuratūras Vācijā ir daļa no izpildvaras, federālā līmenī darbojas Ģenerālprokuratūra, kas pastāv pie Federālās tiesas. Federālo zemju līmenī katrai zemei ir sava prokuratūra. Vācija ir iesaistīta Eiropas Prokuratūrā. Vācijā ir 27 reģionālās advokātu kolēģijas, kuru jumta organizācija ir Vācijas Federālā advokātu kolēģija. Neatkarība Joprojām tiek uzskatīts, ka tiesu neatkarības līmenis ir augsts. Kopumā 2021. gadā 80 % iedzīvotāju un 69 % uzņēmumu uzskata, ka tiesu un tiesnešu neatkarības līmenis ir “ļoti augsts“ vai “diezgan augsts”. Attiecībā uz šo priekšstatu par tiesu sistēmas neatkarības augsto līmeni pēdējos piecos gados ir vērojama stabila tendence, un iedzīvotāju gadījumā tas ir vēl nedaudz palielinājies, salīdzinot ar 2020. gadu, savukārt uzņēmumu gadījumā tas ir nedaudz samazinājies, salīdzinot ar stabilo līmeni iepriekšējos gados. Tiek izvērtētas izmaiņas tieslietu ministru tiesībās dot norādījumus prokuroriem atsevišķās lietās. 2021. gada janvārī apspriešanai federālo zemju iestādēm un ieinteresētajām personām tika iesniegts priekšlikuma projekts par grozījumiem prokuroriem paredzētu norādījumu sistēmā atsevišķās lietās, par kuru notikušas diskusijas pēdējo gadu laikā. Priekšlikumā cita starpā ir ņemta vērā Eiropas Savienības Tiesas judikatūra attiecībā uz Eiropas apcietināšanas orderi. Ar priekšlikumu tiktu kodificēts pienākums ievērot likumības principu un tiktu ieviesta prasība, ka norādījumiem atsevišķās lietās jābūt pamatotiem un izdotiem rakstveidā. Šādas paredzētās garantijas atbilstu Eiropas Padomes ieteikumiem. Turklāt ar priekšlikumu tiktu atcelta iespēja dot norādījumus atsevišķās lietās ES tiesu iestāžu sadarbības jomā krimināllietās, saglabājot to citos gadījumos. Ieinteresētās personas ir plaši atbalstījušas ierosinātās garantijas, tomēr reakcija uz ierosināto norādījumu došanas atcelšanu ir neviennozīmīga. Dažas federālās zemes un ieinteresētās personas uzskata, ka ir jāsaglabā pašreizējā norādījumu sistēma, lai nodrošinātu konstitucionālās demokrātijas principa ievērošanu un tādējādi prokuratūras atbildību. Citas ieinteresētās personas uzskata, ka pilnvaras dot norādījumus atsevišķās lietās pilnībā jāatceļ un ka ar priekšlikumu tiktu mākslīgi nodalīti valsts jautājumi no jautājumiem, kuros notiek ES tiesu iestāžu sadarbība. Valdība pārskata apspriešanas rezultātus, lai izlemtu, vai un kā rīkoties tālāk saistībā ar priekšlikumu. Reaģējot uz kritiku par ierosināto konkrētu pieredzes prasību atcelšanu, notiek apspriešana par federālo tiesu galveno tiesnešu atlases kritērijiem. Lēmumus par paaugstināšanu federālo tiesu senāta priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieka un galvenā tiesneša amatā pieņem federālais prezidents saskaņā ar atbildīgā ministra priekšlikumu. Priekšlikums ir balstīts uz procedūru, kas ietver attiecīgās tiesas tiesnešu padomes obligātu līdzdalību. Princips par nopelniem kā galveno kritēriju kandidātu atlasē ir noteikts, izmantojot tiesību aktos paredzētās prasības, un it īpaši galveno tiesnešu amata gadījumā, izmantojot attiecīgā amata atlases kritērijus, un pieteikumi tiek izvērtēti, it īpaši pamatojoties uz attiecīgās tiesas priekšsēdētāja veikto profesionālo novērtējumu. 2020. gada septembrī Tieslietu ministrija pārskatīja visu tās pārziņā esošo federālo tiesu galveno tiesnešu amata atlases kritērijus, it īpaši atceļot parasti piemērojamo prasību par piecu gadu pieredzi attiecīgajā federālajā tiesā, kas jāizpilda, lai kļūtu par galveno tiesnesi. Federālo tiesu priekšsēdētāji un ieinteresētās personas ir to kritizējušas, apgalvojot, ka šāda pieredze ir nepieciešama, lai galvenie tiesneši varētu veikt savus pienākumus, un paužot nožēlu, ka viņi nepiedalījās izmaiņu izstrādē. Ministrija arī tika kritizēta par atlases kritēriju pārskatīšanu notiekošās darbā pieņemšanas procedūras laikā. Reaģējot uz kritiku, Tieslietu ministrija ir iesaistījusies dialogā ar federālajām tiesām. 2021. gada sākumā ministrija federālajam prezidentam piedāvāja divus kandidātus vakantajam Federālās finanšu tiesas priekšsēdētāja vietnieka un priekšsēdētāja amatam, kurus ievēlēja federālā tiesnešu atlases komiteja, bet kuriem nebija piecu gadu pieredzes Federālajā finanšu tiesā. Pašlaik tiek izskatītas apelācijas sūdzības pret paaugstināšanas procedūru priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka amatā, apturot lēmuma par iecelšanu izpildi. Eiropas Padome ir norādījusi, ka Augstākās tiesas priekšsēdētāju iecelšanas procedūra ir jāparedz tiesību aktos, pamatojoties uz principu par nopelniem kā noteicošo kritēriju, un oficiāli jāizslēdz politiskās ietekmes iespēja. Kvalitāte Notiek darbs pie 2019. gada Tiesiskuma pakta īstenošanas, tomēr joprojām pastāv ilgtermiņa problēmas attiecībā uz pieņemšanu darbā tiesu sistēmā. Turpinās 2000 tiesnešu un prokuroru amata vietu izveide un aizpildīšana federālajās zemēs atbilstoši Tiesiskuma paktam. Vairumā federālo zemju ir izveidotas visas piešķirtās amata vietas (dažās no tām pat ir pārsniegtas noteiktās prasības), un pārējās federālajās zemēs visas paredzētās amata vietas tiks izveidotas līdz 2021. gada decembrim. Ir izveidotas arī federālajā līmenī paredzētās amata vietas. 2021. gada 10. jūnijā tika prezentēts federālās valdības un federālo zemju iestāžu kopīgais ziņojums par pakta īstenošanas stāvokli, kurā secināts, ka īstenošana labi virzās uz priekšu, un it īpaši norādīts, ka pagaidām ir izveidotas vairāk nekā 2700 tiesnešu un prokuroru amata vietas un 2500 vietas ir aizpildītas. Tomēr ieinteresētās personas uzskata, ka ir nepieciešami turpmāki ieguldījumi, it īpaši ņemot vērā arvien apjomīgākus jaunos tiesu sistēmas pienākumus, un tādēļ tās ir ierosinājušas paplašināt Tiesiskuma pakta darbību. Tieslietu ministru konferences 2021. gada 16. jūnija lēmumā 16 federālo zemju pārstāvji kopīgi pieprasīja Tiesiskuma pakta darbības turpināšanu un paplašināšanu pēc 2021. gada, tostarp attiecībā uz tiesu sistēmas digitalizācijā veikto ieguldījumu finansēšanu. Kā norādīts 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu, joprojām pastāv problēmas attiecībā uz ilgtermiņa situāciju darbā pieņemšanas jomā tiesām un prokuratūrām, ņemot vērā tuvojošos pensionēšanās vilni; ieinteresētās personas šajā saistībā turpina norādīt uz jaunāko tiesnešu un prokuroru algu konkurētspēju un atšķirīgo algu līmeni dažādās federālajās zemēs. Federālās zemes, it īpaši Vācijas austrumu daļā, īsteno vairākas iniciatīvas, lai piesaistītu absolventus tiesu sistēmas profesijām, gaidot turpmākajos gados to tiesnešu pensionēšanos, kuri pieņemti darbā pēc atkalapvienošanās. Turpinās centieni uzlabot tiesu sistēmas digitalizāciju, tostarp Covid-19 pandēmijas kontekstā. Vācijā attiecībā uz civilo un administratīvo tiesvedību pastāv aptveroši procesuālie noteikumi par digitālo rīku izmantošanu. Tomēr to lietošana ir zemākā līmenī galvenajās tiesas sēdēs kriminālprocesu ietvaros, it īpaši attiecībā uz iespēju īstenot procesa mutisko daļu ar apsūdzēto, izmantojot distances saziņu. Elektronisko sakaru rīki tiesām un prokuratūrām ir pilnībā ieviesti. Digitālie risinājumi tiesvedības uzsākšanai un sekošanai tai civillietās un administratīvajās lietās ir labi attīstīti, taču to izmantošanas līmenis krimināllietās praksē ir zemāks. Ņemot vērā kopējo mērķi līdz 2026. gadam pilnībā pāriet uz elektronisko datņu izmantošanu, turpinās trīs projektu īstenošana federālo zemju līmenī attiecībā uz elektronisko datņu ieviešanu. Federālā valdība, sadarbojoties ar federālajām zemēm un federālajām tiesām, izstrādā vairākus turpmākās digitalizācijas projektus, tostarp kopīgas videokonferenču platformas izveidi visām tiesām un IT lietojumprogrammas izveidi, kas ļaus iedzīvotājiem saņemt palīdzību, iesniedzot prasības tiesā. Valdības un ieinteresētās personas ziņo, ka Covid-19 pandēmijas apstākļos esošās iespējas rīkot tiesas sēdes digitāli, kuras paredzētas civilprocesa kodeksā, veicināja tiesu nepārtrauktu darbību. Vairākās federālajās zemēs ir izveidotas specializētās komerclietu tiesas, kuras galvenokārt izskata starptautiskus strīdus. 2020. gada novembrī Bādenē-Virtembergā darbību uzsāka jauna komerclietu tiesa, kura izskata augstas finanšu vērtības komerclietas, it īpaši ar starptautisku dimensiju, un kuras mītnes vietas atrodas Manheimā un Štutgartē. Pēc pušu pieprasījuma tiesvedība var tikt pilnībā īstenota angļu valodā. Hesenē, Ziemeļreinā-Vestfālenē un Zārā jau bija izveidotas specializētas palātas, kuras izskata komerctiesiskus strīdus un kurās ir iespēja īstenot tiesvedību angļu valodā. Šo iniciatīvu vispārīgais mērķis ir palielināt Vācijas pievilcību kā valstij, kurā var veikt starptautisku tiesvedību komerclietās. Nostājas dokumentā, kuru 2020. gada novembrī pieņēma federālo zemju tieslietu ministru konference, federālo zemju pārstāvji aicina izveidot tiesiskos nosacījumus neobligātai tādu komerclietu tiesu ieviešanai, kas izskata vienīgi tādas komerclietas ar starptautisko dimensiju, kuru vērtība pārsniedz 2 miljonus EUR, īstenojot tiesvedību angļu valodā. Bundesrātam iesniegtais Ziemeļreinas-Vestfālenes un Hamburgas pārstāvju likumprojekts tika iesniegts Bundestāgam 2021. gada maijā, un tajā bija piedāvāts grozīt Tiesu konstitūcijas likumu, lai atļautu šādu tiesu izveidi. Efektivitāte Tiesu sistēma turpina darboties efektīvi, un ir novērojami efektivitātes uzlabojumi administratīvo lietu gadījumā. 2019. gadā ir uzlabojies gan administratīvo lietu izskatīšanas laiks (no 435 dienām 2018. gadā līdz 397 dienām 2019. gadā), gan pabeigšanas koeficients (no 97,1 % 2018. gadā līdz 109 % 2019. gadā), tādējādi mainot iepriekšējo gadu negatīvo tendenci, kad efektivitāte administratīvajās lietās samazinājās. Pateicoties efektivitātes palielinājumam, samazinājās arī nepabeigto administratīvo lietu skaits, taču tas joprojām ir salīdzinoši augsts — 1,0 lieta uz 100 iedzīvotājiem. Strīdīgu civillietu un komerclietu gadījumā darbības rādītāji ir saglabājušies stabili (pabeigšanas koeficients nedaudz palielinājās no 97,2 % 2018. gadā līdz 98,8 % 2019. gadā). Kā norāda ieinteresētās personas, šķiet, ka Covid-19 pandēmija pagaidām nav būtiski ietekmējusi tiesu sistēmas efektivitāti. Lai izprastu, kāpēc ierosināto lietu skaits pakāpeniski samazinās, Tieslietu ministrija ir pasūtījusi pētījumu par šo tēmu. II.Pretkorupcijas regulējums Vācijā vairākas iestādes ir atbildīgas par korupcijas novēršanu federālajā līmenī, tostarp Federālā iekšlietu, būvniecības un mītnes zemes ministrija un Augstākā revīzijas iestāde. Pašlaik tiek pārskatīts 2004. gada Rīkojums par korupcijas novēršanu federālajā administrācijā, kurā nodrošināts stratēģiskais tiesiskais regulējums attiecībā uz korupcijas novēršanu federālajā valsts pārvaldē. Pašlaik arī tiek pārskatīti papildu sīki izstrādāti noteikumi par dāvanām un pakalpojumiem federālajām amatpersonām un Korupcijas novēršanas direktīvas ietvaros arī visaptveroši rīcības kodeksi, kuru mērķis ir novērst korupciju federālajā līmenī. Attiecībā uz korupcijas apkarošanu Vācija izvēlas decentralizētu pieeju. Sešpadsmit federālās zemes ir atbildīgas par korupcijas pārkāpumu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu visā Vācijā. Dažās federālajās zemēs ir izveidota specializēta korupcijas apkarošanas policija un prokuratūra. Federālās Kriminālpolicijas birojs piedalās informācijas apmaiņā starp starptautisko līmeni un vietējo līmeni, kā arī starp policijas birojiem federālo zemju līmenī.

Ekspertu un uzņēmumu vadītāju priekšstatā korupcijas līmenis publiskajā sektorā joprojām ir zems. 2020. gada Transparency International korupcijas uztveres indeksā Vācijas rezultāts ir 80/100, un tā ierindojas 4. vietā Eiropas Savienībā un 9. vietā pasaulē . Šis priekšstats pēdējos piecos gados ir bijis salīdzinoši stabils . Vācija ir sākusi pārskatīt savu aptverošo stratēģisko satvaru korupcijas novēršanai federālajā līmenī. Šajā kontekstā atjauninājumi federālās valdības 2004. gada Rīkojumā par korupcijas novēršanu federālajā administrācijā , kas ir galvenais tiesiskais regulējums korupcijas novēršanai, cita starpā tiek plānoti, ņemot vērā korupcijas riska analīzi . Pašlaik tiek pārskatīti arī 2004. gada noteikumi par aizliegumu pieņemt pakalpojumus un dāvanas, lai novērtētu, vai būtu nepieciešami atjaunināti un saskaņoti noteikumi un lielāka juridiskā noteiktība . Vācija pirmo reizi publicēs aptverošu apkopojuma ziņojumu par federālās valsts pārvaldes godprātību 2021. gadā . Ņemot vērā valsts federālo struktūru, Vācijas pretkorupcijas institucionālais regulējums korupcijas apkarošanai ir decentralizēts. Sešpadsmit Vācijas federālās zemes ir atbildīgas par korupcijas apkarošanu . Attiecīgo 16 federālo zemju iekšlietu ministriju kompetences jomu līmenis ir atkarīgs no konkrētās federālās zemes tiesiskā regulējuma. Tās var ietvert politikas koordināciju un korupcijas novēršanu, kā arī dažos gadījumos izmeklēšanas uzdevumus. Policija, tostarp Valsts kriminālpolicijas biroji (Landeskriminalämter) un vietējā policija, ir pakļauta 16 federālo zemju tiesību aktiem. Dažas federālās zemes ir izveidojušas īpašas policijas vienības un īpašas prokuratūras, kas koncentrējas konkrēti uz ekonomisko noziedzību un korupcijas izmeklēšanu un kriminālvajāšanu . Lēmuma pieņemšanai korupcijas lietās ir izveidotas īpašas kriminālnoziegumu novēršanas nodaļas reģionālajās tiesās, kuras specializējas “balto apkaklīšu” noziegumu jomā, tostarp korupcijā. Federālās Kriminālpolicijas birojam (Bundeskriminalamt) ir svarīga loma sadarbībā un informācijas apmaiņā starp federālajām zemēm un ar starptautiskajiem partneriem kriminālizmeklēšanas procesā. Ziņoto korupcijas gadījumu skaits ir palielinājies, taču kopējie korupcijas radītie finansiālie zaudējumi sabiedrībai samazinās. Informācija par Vācijas policijas centieniem apkarot korupciju, par kuru ir plaši paredzēta kriminālatbildība , ir pieejama publiski. Jaunākajos oficiālajos federālās policijas ziņojumos par korupciju ir norādīts, ka 2019. gadā policija ir reģistrējusi 5428 korupcijas gadījumus . Tas ir būtisks palielinājums par 42,7 % salīdzinājumā ar 2018. gadu. Ziņojumā arī ir norādīts neliels aizdomās turēto skaita palielinājums par 3,3 %. 67 % no personām, kuras pieņēma kukuli, bija amatpersonas. Visvairāk skartā nozare ir publiskie iepirkumi. Tradicionālā kukuļošana, kurā izmanto skaidras naudas maksājumus, samazinās, un līdz ar to ir ievērojami samazinājušies korupcijas radītie finansiālie zaudējumi — par 61,2 %, kas ir attiecīgi 47 miljoni EUR 2019. gadā. Tās vietā populārāki kļūst citi nemonetāras kukuļošanas veidi un iespējamā neatļautā ietekme, tostarp galvenokārt nodrošinot pasākumu brīvbiļetes, kas citādi nav pieejamas sabiedrībai, un privātas vakariņas, kurās tiekas uzņēmēji un politiķi. Parlamentārās izmeklēšanas komitejas regulāri sasauc un rīko komitejas sanāksmes, lai risinātu augsta līmeņa korupcijas lietas, kas saistītas ar valdības locekļiem vai federālajiem ministriem. Pastāv zināmas bažas par spēju konstatēt un izmeklēt iespējamos ar korupciju saistītos finanšu noziegumus . Lai kliedētu bažas par neizskatīto lietu uzkrāšanos, Vācijas Finanšu ziņu vākšanas vienība paziņoja, ka tā palielinās savu darbinieku skaitu līdz 800 darbiniekiem nākamo trīs gadu laikā un ieviesīs īpašu programmatūru riska jomu noteikšanai . Ārvalstu kukuļošanas gadījumos Vācijas tiesībaizsardzība uzņēmumu saukšanā pie atbildības joprojām ir kritiski zema, neraugoties uz tās vadošo lomu izmeklēšanā, kriminālvajāšanā un sankciju noteikšanā personām, kuras veic ārvalstu kukuļošanu . 2021. gada martā tika pieņemts jauns federālais likums, ar kuru ievieš lobiju reģistru interešu pārstāvjiem, un tas stāsies spēkā 2022. gada 1. janvārī. Tiesību akta mērķis ir uzlabot federālo lēmumu pieņemšanas procesa pārredzamību. Ar to ievieš noteikumus lobēšanas darbībām Vācijas Federālajā parlamentā, valdībā un ministrijās. Ieinteresētās personas atzinīgi vērtē plašo paredzēto personu tvērumu, ieskaitot arī advokātus un tādu konsultāciju sabiedrību klientus, kuras veic lobēšanas viņu vārdā . Tomēr tādi dalībnieki kā arodbiedrības, darba devēju asociācijas, baznīcas un reliģiskās apvienības kā svarīgākie lobēšanas dalībnieki Vācijā, ir atbrīvoti no obligātās reģistrācijas prasības. Finanšu informācijas sniegšana par summām, kas ieguldītas lobēšanā, arī joprojām nav obligāta. Turklāt reģistrācijas prasība attiecas vienīgi uz sanāksmēm ar augstākā līmeņa valdības amatpersonām. Tehniskais līmenis ministrijās, kur regulāri notiek lielākā daļa lobēšanas darbību, nav iekļauts, tādējādi nebūs šādu sanāksmju uzskaites datu. Par prasību neievērošanu var piemērot sodu līdz 50 000 EUR. Elektroniskais lobiju reģistrs sāks darbu līdz 2022. gada 1. janvārim, un to pārvaldīs parlaments (Bundestāgs). Jēdziena “ietekme uz likumdošanu” ieviešana, kas ļautu pārraudzīt un izsekot visus interešu pārstāvjus, kuri vēlas ietekmēt un piedalīties noteiktu tiesību aktu veidošanā, nav saņēmusi politiskā vairākuma atbalstu federālajā līmenī lobiju reģistra apspriešanas ietvaros. Pretkorupcijas starpvalstu grupa (GRECO) arī ir ieteikusi uzlabot tiesību aktu priekšlikumos izmantotās ārējās informācijas pārredzamību. Joprojām arī pastāv bažas par Vācijas tiesību aktu attiecībā uz virpuļdurvju efekta noteikumu konsekventu piemērošanu, tostarp dažādiem nogaidīšanas periodiem un plašo rīcības brīvību, kas ir vadītājiem, pieņemot lēmumu par valsts sekretāru un ģenerāldirektoru turpmāko nodarbinātību. Vācija stiprina noteikumus par parlamentāriešu un finanšu uzraudzības struktūru dalībnieku iespējamajiem interešu konfliktiem. Lai ierobežotu federālā parlamenta deputātu sekundārās darbības, 2020. gada decembrī parlamentam tika iesniegti grozījumi Likumā par federālā parlamenta deputātiem un tie tika pieņemti 2021. gada jūnijā. Reforma ietver aizliegumu parlamentāriešiem papildus veikt algotu lobēšanas darbību, kā arī sniegt atalgotas lekcijas, kas ir saistītas ar viņu darbu parlamentā. Publiski jāatklāj sekundārās darbības, par kurām ienākumi pārsniedz 1000 EUR mēnesī vai 3000 EUR gadā. Grozījumi neparedz, ka jānorāda papildu darbības veikšanai faktiski veltītais laiks. Likumā par finanšu tirgus integritātes uzlabošanu (FISG), kas stājies spēkā 2021. gada 1. jūlijā, Federālās Finanšu pakalpojumu uzraudzības iestādes darbiniekiem papildus ir aizliegta privāta finanšu instrumentu tirdzniecība . Tiek pārskatīti Vācijas noteikumi par aktīvu deklarācijām. Likuma par federālā parlamenta deputātiem grozījumi paredz prasību federālā parlamenta deputātiem atklāt savus finanšu ieguldījumus uzņēmumos bez juridiskās personas statusa un uzņēmumos, kuros akciju kapitāls pārsniedz 5 %, kā arī ieņēmumus no šādiem ieguldījumiem. Par parlamentāriešu aktīviem un finanšu interesēm ir jāpaziņo, ja attiecīgā parlamenta deputāta pārziņā ir kāds jautājums parlamentārajā komitejā un tajā pašā laikā viņš saņem atalgojumu, veicot sekundāro darbību. Tomēr joprojām pastāv bažas attiecībā uz regulējuma trūkumu federālās valdības locekļiem atklāt aktīvus un īpašumus . Tiek izstrādāti jauni noteikumi par trauksmes cēlēju aizsardzību. Tiesību aktu projekta par trauksmes cēlēju aizsardzību mērķis ir nodrošināt aizsardzību gadījumos, kad tiek atklāti ES un valsts tiesību aktu pārkāpumi, un tas attiecas gan uz privāto, gan publisko sektoru. Praksē federālajā un federālo zemju līmenī ir izveidoti vairāki kontaktpunkti trauksmes cēlēju informācijas sniegšanai, tostarp korupcijas apkarošanas pārstāvji, specializēti ombudi, piemēram, Bruņoto spēku ombuds federālajā līmenī un pilsoņu ombudi un uzticēšanās juristi federālo zemju līmenī, kuri sekmē korupcijas pārkāpumu atklāšanu un izmeklēšanu. Tika kritizēta sadrumstalotība iestāžu un administratīvajā līmenī, jo potenciālajiem trauksmes cēlējiem un sūdzību iesniedzējiem var būt grūtības noteikt atbilstošos informācijas atklāšanas kanālus . Politisko partiju finansēšanu regulē konkrēts likums, kurā paredzētas samērā atturošas sankcijas. Politiskajām partijām ir jāiesniedz gada finanšu pārskati federālā parlamenta priekšsēdētājam, tostarp par politiskās partijas aktīviem, saistībām, ienākumiem un izdevumiem gan kampaņas periodos, gan periodos starp kampaņām . Neprecizitāšu gadījumā attiecīgajai partijai var piemērot naudas sodu, kas divas reizes pārsniedz attiecīgās neprecizitātes vērtību. Ir paustas bažas par būtisku laikposmu, kas pagājis no partijas ienākumu gūšanas līdz paziņošanai . Par ziedojumiem, kuri pārsniedz 50 000 EUR, nekavējoties jāziņo, un attiecīgā informācija jāpublicē federālā parlamenta tīmekļa vietnē. Ziedojumi, kuri pārsniedz 10 000 EUR, ir publiski jāatklāj gada pārskatā, turklāt maksimālā anonīma ziedojuma summa ir 500 EUR un maksimālā ziedojuma skaidrā naudā summa ir 1000 EUR. Starptautiskie pārbaudītāji ir atkārtoti norādījuši, ka nepieciešams samazināt robežvērtības un stiprināt uzskaiti . Sponsorēšana aizvien lielākoties netiek regulēta, neraugoties uz to, ka tā var nodrošināt piekļuvi svarīgām valdības amatpersonām. Covid-19 pandēmija ietekmēja cīņu ar korupciju Vācijā, norādot pandēmijas apstākļiem raksturīgos korupcijas riskus. Finanšu ziņu vākšanas vienība saņem arvien vairāk ziņojumus valdības piedāvāto Covid-19 atbalsta pasākumu kontekstā, tostarp attiecībā uz korupciju un galvenokārt krāpšanas novēršanu . Turklāt tas, ka parlamentārieši, kuri bijuši starpnieki ķirurģisko masku darījumos ar valdību, iespējams saņēmuši slēptās komisijas maksas, ir izraisījis sabiedrisku apspriešanu un korupcijas izmeklēšanu uzsākšanu. Lai veicinātu korupcijas novēršanu, tostarp Covid-19 pandēmijas laikā un pēc tās, Vācija 2021. gadā uzsāks elektroniskā konkurences reģistra izmantošanu, lai atbalstītu publiskā iepirkuma procesus . Pēc darbības uzsākšanas reģistrā tiks ievietota un atzīmēta tāda informācija publiskām līgumslēdzējām iestādēm, kura ir nozīmīga pretendentu izslēgšanai no iepirkuma, tostarp par galīgiem notiesājošiem spriedumiem, rīkojumiem par sodu un naudas sodiem par korupciju, kukuļošanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu nemaksāšanu un citiem smagiem noziegumiem. III.Mediju plurālisms un mediju brīvība Vācijā ir labi izstrādāts regulējums mediju brīvībai un plurālismam, tas lielākoties ir federālo zemju kompetencē. Četrpadsmit mediju iestādes ir neatkarīgas regulatīvās iestādes, kuru politisko neatkarību nodrošina juridiskās garantijas. Konstitūcija (Grundgesetz) un sekundārie tiesību akti skaidri garantē žurnālistu tiesības aizsargāt savu avotu konfidencialitāti un tiesības piekļūt informācijai. Jaunais Līgums par valsts medijiem (Medienstaatsvertrag) un papildu tiesību akti tika pieņemti, lai transponētu pārskatīto Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu Vācijas tiesību aktos. Mediju iestāžu un apraides padomju neatkarības līmenis joprojām ir augsts. Līdz ar pārskatītā Līguma par valsts medijiem stāšanos spēkā mediju iestādēm ir piešķirtas jaunas kompetences, it īpaši attiecībā uz mediju starpniecību. Tomēr mediju iestādes tikai pakāpeniski sāks pilnībā piemērot jaunos noteikumus, pakāpeniski pieņemot kopīgos statūtus atbilstoši prasībām, kas paredzētas Līgumā par valsts medijiem, un sīki izklāstot dažus nosacījumus (piemēram, par tāda satura atrodamību, kas uzskatāms par būtisku sabiedriskās domas veidošanā). Preses nozares pašregulācija turpina sekmīgi darboties ar nelielām problēmām attiecībā uz aizrādījumu publicēšanu. Vācijas Preses padome sastāv no žurnālistu un izdevēju asociācijām. Tās 2020. gada ziņojumā ir uzsvērts, ka ir strauji pieaudzis sūdzību skaits saistībā ar dažiem strīdīgiem preses rakstiem (2020. gadā tika saņemtas 4085 sūdzības salīdzinājumā ar 2175 sūdzībām 2019. gadā). Tajā pašā laikā ziņojumā ir secināts, ka attiecīgie izdevēji publicēja tikai 34 no kopumā 53 publiskajiem aizrādījumiem, kurus izdeva Preses padome 2020. gadā. Preses kodeksā ir paredzēta prasība izdevējiem publicēt šādus publiskus aizrādījumus, tādēļ tas varētu norādīt uz iespējamām problēmām attiecībā uz šā pašregulatīvā Preses kodeksa aspekta efektivitāti. Vācijas tiesību akti turpina garantēt augstu mediju īpašumtiesību informācijas pārredzamības līmeni. Tas saistīts ar prasībām, kuras paredz, ka komerciālajām raidorganizācijām ir jāsniedz īpašumtiesību informācija un jāziņo par plāniem, kas ietekmē akcionāru struktūru. Turklāt tiešsaistes medijiem īpašumtiesību informācija ir skaidri jānorāda to tīmekļa vietnēs. Attiecībā uz preses izdevumiem īpašumtiesību pārredzamības pienākumi ir noteikti attiecīgajos federālo zemju preses likumos. Valsts mediju iestāžu Mediju koncentrācijas komisija (KEK) uzrauga koncentrāciju privāto raidorganizāciju sektorā un uztur publisku datubāzi par mediju īpašumtiesību informāciju, kas aptver TV, radio, presi un tiešsaistes medijus. 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instruments liecina par zemu riska līmeni saistībā ar mediju īpašumtiesību pārredzamību un vidēju risku attiecībā uz informatīvu mediju koncentrāciju. Mediju koncentrāciju regulē Līgums par valsts medijiem, un Mediju koncentrācijas komisija veic tās regulatīvu uzraudzību. Mediju organizācijas ir izmantojušas ar Covid-19 saistītās atbalsta shēmas. Kopējais mediju plurālisma līmenis Vācijā joprojām ir augsts. Tajā pašā laikā ieinteresētās personas norāda uz daudzu reģionālo un vietējo preses izdevumu arvien lielākām ekonomiskajām grūtībām, kas apdraud viedokļu daudzveidību reģionālā līmenī. Mediju nozares dalībnieki varēja pieteikties Vācijas valdības vispārējām atbalsta programmām, kuru mērķis bija novērst Covid-19 pandēmijas ekonomisko ietekmi uz uzņēmumiem un ārštata darbiniekiem. Turklāt radio apraides sektoram bija paredzēta mērķtiecīga atbalsta programma. Lai gan ar valsts atbalsta shēmām izdevās mazināt Covid-19 pandēmijas ietekmi, mediju plurālisma uzraudzības instruments liecina par bažām attiecībā uz nozares ilgtermiņa ilgtspēju, pat ņemot vērā to, ka mediju nozares dalībnieki lēnām var gūt lielākus ieņēmumus no digitālajiem piedāvājumiem. Ir ieviestas garantijas pret politisko partiju kontroli pār medijiem. 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instrumenta radītājs attiecībā uz mediju politisko neatkarību liecina par zemu risku. Politiskā reklāma nav atļauta nedz televīzijas apraidē, nedz radio un telemedijos, kuri nodrošina apraidei līdzīgus pakalpojumus, izņemot īsā laikposmā pirms vēlēšanām, un tā tiek stingri regulēta attiecībā uz ētera laika sadalījumu starp partijām. Runājot par mediju saturu, uz kuru neattiecas šie noteikumi par telemedijiem, kas nodrošina apraidei līdzīgus pakalpojumus, ar pārskatīto Līgumu par valsts medijiem ir paplašināti pārredzamības noteikumi attiecībā uz tiešsaistes politisko reklāmu, nosakot prasību atbilstoši marķēt šādu reklāmu. Ir izveidots regulējums žurnālistu piekļuvei informācijai, taču ir kritizēti daži trūkumi. Konstitūcija, Informācijas brīvības likums un preses likumi, kuri ir spēkā vairumā federālo zemju, nodrošina žurnālistiem piekļuvi informācijai. Tomēr, salīdzinot pasaules mērogā, “Reportieri bez robežām” vērtē šo regulējumu kā diezgan vāju. GRECO ieteica veikt Informācijas brīvības likuma neatkarīgu novērtējumu un uz tā pamata ieviest iespējamos uzlabojumus, it īpaši attiecībā uz izņēmumiem, atbilstoši kuriem var noraidīt likumā paredzētos pieprasījumus. Ir pastiprinājušās bažas par žurnālistu fizisko drošību, it īpaši protestu atspoguļošanas laikā. Neraugoties uz esošo regulējumu žurnālistu aizsardzības jomā, ieinteresētās personas ziņo par agresīvāku izturēšanos pret žurnālistiem un mediju darbiniekiem, kad tie atspoguļo protestus. Konkrētāk, ar Covid-19 pandēmiju saistīto protestu laikā vairākkārt tika ziņots par vardarbību pret žurnālistiem. Līdz 2020. gada decembrim policijas statistikas datos par attiecīgo gadu bija norādīti 252 incidenti pret mediju pārstāvjiem (salīdzinot ar 104 gadījumiem 2019. gadā un 93 gadījumiem 2018. gadā). Minētajos 252 incidentos bija 29 draudu gadījumi un 30 vardarbīgi nodarījumi, no kuriem 22 gadījumi tika klasificēti kā miesas bojājumu nodarīšana. Kopš 2020. gada oktobra Eiropas Padomes Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platforma publicēja vienu brīdinājumu par Vāciju saistībā ar agresīvu rīcību pret žurnālistiem demonstrācijas laikā. Žurnālistu asociācijas un biedrības norāda, ka žurnālistiem protestu laikā trūkst policijas atbalsta un aizsardzības. Vācijas Preses padome aicina nodrošināt labāku aizsardzību preses brīvībai un ir ierosinājusi atjaunināt esošos mediju un policijas rīcības principus. Federālo zemju iestādes pašlaik novērtē minēto rīcības principu izmaiņas. Turklāt dažās federālajās zemēs ir veikti pasākumi, kas uzlabo žurnālistu un policijas attiecības. 2021. gada aprīlī žurnālistu asociācijas publicēja rīcības kodeksu medijiem, lūdzot izdevējus apņemties ievērot vairākus pasākumus, kuru mērķis ir aizsargāt žurnālistus pret vardarbību un draudiem. Lai gan 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instrumenta radītājs saistībā ar žurnālista profesiju, standartiem un aizsardzību liecina par zemu risku, attiecīgais rādītājs saistībā ar žurnālistu fizisko drošību liecina par augstu risku. Pastāv zināmas bažas par žurnālistu privātumu tiesvedības laikā. Žurnālistu asociācijas pauda bažas par žurnālistu privātajiem datiem un it īpaši viņu privātās adreses publiskošanu, ja tie uzsāk tiesvedību pret fizisku aizskaršanu vai aizskaršanu tiešsaistē. NVO un žurnālistu asociācijas saskata iespējamos riskus, ka žurnālisti tiks pakļauti izlūkdienestu īstenotiem elektroniskās novērošanas pasākumiem, it īpaši tad, kad tie sazinās ar potenciālajiem informatoriem, un aicina paredzēt stingrākus aizsardzības pasākumus attiecīgajos tiesību aktos, it īpaši pārskatītajā Federālā izlūkdienesta (BND) likumā. Parasti pirmstiesas mehānismu izmantošanas rezultātā iespējamie stratēģiskas tiesvedības gadījumi pret sabiedrības līdzdalību (SLAPP) tiek noraidīti pirms nonākšanas tiesā. Tomēr, lai gan ir neliels augsta līmeņa lietu skaits, ieinteresētās personas norāda un pētījumi liecina, ka Vācijā arī var konstatēt preventīvu tiesvedību pret vai draudus žurnālistiem.

IV.Citi institucionāli jautājumi saistībā ar līdzsvara un atsvara sistēmu Vācija ir federatīva demokrātiska republika, kurā pilnvaras ir sadalītas starp federālo valdību un 16 federālo zemju valdībām. Varas sadale ir nostiprināta Pamatlikumā un federālo zemju konstitūcijās. Federālā līmenī federālās likumdošanas pilnvaras ir federālajam parlamentam (Bundestag) un federālās zemes pārstāvošajai struktūrai (Bundesrat). Valdība, Bundesrāts vai Bundestāga deputāti var iesniegt tiesību aktu priekšlikumus. Vācijas Cilvēktiesību institūts un Federālā Diskriminācijas novēršanas aģentūra palīdz aizsargāt pamattiesības. Ir izteiktas bažas par likumdošanas procesa pārredzamību un tendenci saīsināt apspriešanās periodus. Kopumā likumdošanas procesā ir izveidots stabils apspriešanās ar ieinteresētajām personām regulējums. 2020. gada septembrī federālā valdība arī izveidoja platformu, kurā apvienotas dažādu ministriju tīmekļa vietnes, kurās atrodas informācija par ieinteresēto personu (agrīnas) iesaistīšanās iespējām. Tomēr federālo zemju tieslietu ministru konferences 2020. gada novembra nostājas dokumentā ir uzsvērta prasība nodrošināt pietiekamu federālo zemju apspriešanās laiku attiecībā uz likumprojektu un ir pieprasīts, lai Bundesrāta sagatavotos tiesību aktu priekšlikumus bez nepamatotas kavēšanās izskatītu Bundestāgs. Turklāt ieinteresētās personas ir paudušas bažas par regulāru saīsinātu apspriešanās periodu izmantošanu garu un sarežģītu priekšlikumu izskatīšanai un izteica bažas par to, ka informācija, kas ietekmē likumdošanas procesu pirms oficiālās apspriešanas procedūras, nav pietiekami pārredzama. GRECO 2020. gada decembrī arī ieteica identificēt un atklāt būtisku ārējo informāciju, ko izmanto tiesību aktu priekšlikumos un kas saņemta pirms apspriešanās uzsākšanas. Lai gan saīsināti apspriešanās periodi ir izmantoti arī Covid-19 pandēmijas kontekstā, ieinteresētās personas uzskata, ka tā ir plašāka tendence. Regulējums ar Covid-19 pandēmiju saistīto pasākumu pieņemšanai ir grozīts vairākas reizes, un attiecībā uz pasākumiem ir veikta visaptveroša pārbaude tiesā. Pasākumi saistībā ar pandēmiju tiek veikti, pamatojoties uz Likumu par aizsardzību pret infekcijām (IfSG), kurā ir paredzēta iespēja federālo zemju valdībām (kuru kompetencē ir ieviest pasākumus atbilstoši IfSG) ieviest ierobežojumus, izdodot rīkojumu. Covid-19 pandēmijas apstākļos 2020. gada martā tika paplašinātas arī federālās valdības pilnvaras veikt IfSG paredzētos pasākumus. Vairumu šo pilnvaru var izmantot tikai tad, ja Bundestāgs ir izsludinājis “epidēmijas stāvokli”, kuru tas var atcelt jebkurā brīdī un kurš ir atkārtoti jāapstiprina ik pēc trim mēnešiem. Balstoties uz diskusijām par federālā parlamenta līdzdalības trūkumu, 2020. gada novembrī tika pieņemti grozījumi, lai palielinātu parlamenta kontroli, galvenokārt ieviešot tādu standarta pasākumu sarakstu, kurus var pieņemt, izdodot rīkojumu, un kuri iepriekš nebija noteikti tiesību aktos. 2021. gada aprīlī tika pieņemti papildu grozījumi, ieviešot tā dēvēto avārijas bremzi, kas paredz noteiktu ierobežojošu pasākumu automātisku ieviešanu ar federālo likumu, ja trīs dienu laikā pilsētā vai reģionā tiek sasniegta noteikta Covid-19 gadījumu robežvērtība. Saistībā ar minētajiem grozījumiem notika nozīmīgas diskusijas par šādu tiesību normu atbilstību Konstitūcijai un proporcionalitāti. Lai pielāgotos pandēmijas apstākļiem, federālais parlaments ir grozījis savu reglamentu, atļaujot elektroniskos balsojumus komitejās un samazinot balsošanai nepieciešamo kvorumu plenārsēdēs. Pasākumiem, kas īstenoti pandēmijas kontekstā, ir veiktas visaptverošas pārbaudes tiesā, galvenokārt federālo zemju augstākajās administratīvajās tiesās un konstitucionālajās tiesās, un līdz 2020. gada beigām bija reģistrētas vairāk nekā 6000 lietu. Daudzas no šīm lietām pagaidām ir izskatītas tikai ārkārtas procedūras ietvaros, un galvenais lēmums vēl nav pieņemts. Kopš marta Konstitucionālā tiesa ir saņēmusi 321 konstitucionālo sūdzību saistībā ar Covid-19 pasākumiem un ir slēgusi 273 no tām. Komisija ir uzsākusi pārkāpuma procedūru pret Vāciju par ES tiesību pamatprincipu pārkāpumu saistībā ar Federālās konstitucionālās tiesas 2020. gada 5. maija spriedumu. 2021. gada 9. jūnijā Komisija pieņēma lēmumu nosūtīt Vācijai oficiālu paziņojumu par Savienības tiesību aktu autonomijas, prioritātes, iedarbīguma un vienveidīgas piemērošanas principu pārkāpumu, kā arī Tiesas jurisdikcijas ievērošanu saskaņā ar LESD 267. pantu . Saskaņā ar 2020. gada 5. maija spriedumu Federālā konstitucionālā tiesa ir atcēlusi Tiesas sprieduma juridisko spēku Vācijā . Ar Federālās konstitucionālā tiesas 2021. gada 29. aprīļa rīkojumu, kurā prasība par sprieduma izpildi ir atzīta par nepieņemamu , netiek atcelta tiesiskā situācija, kuru radīja Federālās konstitucionālā tiesas spriedums, it īpaši attiecībā uz ES tiesību aktu prioritātes principu. Federālās Diskriminācijas novēršanas aģentūras vadītāja amats joprojām ir vakants. Saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem Federālās Diskriminācijas novēršanas aģentūras vadītāju ieceļ federālā valdība saskaņā ar Ģimenes lietu, vecāka gadagājuma iedzīvotāju, sieviešu un jauniešu ministrijas priekšlikumu, un tas neatkarīgi pilda savus pienākumus. Kopš 2018. gada aprīļa amata pienākumi tiek pildīti ad interim, jo atlases procedūras rezultātā izvēlētā jaunā direktora iecelšana tika atcelta tiesā, ņemot vērā, ka netika nodrošināta atbilstība principam par nopelniem kā galveno kritēriju. Kā norāda atbildīgā ministrija, bija vairāki atšķirīgi tiesas lēmumi par atlases procedūru, izraisot neskaidrību par atlases kritērijiem. Neraugoties uz dažiem regulējuma uzlabojumiem, problēmas joprojām rada neskaidrība attiecībā uz atbrīvojuma no nodokļiem statusu civilās sabiedrības organizācijām. Kopumā pilsoniskās sabiedrības telpa joprojām tiek uzskatīta par “atvērtu” un ir izveidota stabila sistēma pilsoniskajai sabiedrībai. Ar Nodokļu kodeksa reformu 2020. gada decembrī tika ieviestas papildu pilsoniskās sabiedrības dalībnieku kategorijas darbībām, uz kurām attiecas atbrīvojuma no nodokļiem statuss sabiedriskā labuma bezpeļņas organizācijām. Tomēr šī reforma nav novērsusi neskaidrību, kas radās ar Federālās finanšu tiesas 2019. gada nolēmumu un kas vēlāk tika apstiprināta ar 2020. gada decembra nolēmumu par atbrīvojuma no nodokļiem statusa darbības jomu. Saskaņā ar judikatūru pilsoniskās sabiedrības organizācijas nedrīkst iesaistīties politikā vispārīgā izpratnē, bet tām ir atļauts to darīti vienīgi tad, ja tas ir nepieciešams Nodokļu kodeksā ietverto darbību veikšanai. Tās drīkst sniegt sabiedrībai informāciju neitrālā veidā, tomēr praksē šo nosacījumu interpretācija pilsoniskās sabiedrības organizācijām rada ievērojamu neskaidrību, it īpaši organizācijām, kuras darbojas cilvēktiesību un demokrātijas aizstāvēšanas jomā. Pēc ieinteresēto personu domām, baidoties zaudēt atbrīvojuma no nodokļiem statusu, pilsoniskās sabiedrības organizācijas var izlemt nepaust viedokli par potenciāli sensitīviem jautājumiem, un tās norāda, ka draudus vērsties tiesā saistībā ar nodokļu maksātāja statusu arī var izmantot kā politisku taktiku. Tajā pašā laikā jaunizveidotais Vācijas Federālais pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanās un brīvprātīgā darba fonds, kurš sāka darbību 2020. gada jūlijā un kura pamatā ir vairāku federālo ministriju kopīga iniciatīva, ir izveidojis atbalsta programmu, lai palīdzētu pilsoniskās sabiedrības organizācijām tikt galā ar Covid-19 pandēmijas ietekmi, un tā budžets 2020. gadā bija 20 miljoni EUR. I pielikums. Informācijas avotu saraksts alfabētiskā secībā* * To iesūtīto dokumentu saraksts, kas saņemti 2021. gada ziņojuma par tiesiskumu apspriešanas laikā, ir pieejams vietnē https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . “Beteiligung auf Bundesebene” (Līdzdalība federālajā līmenī) ( https://www.bundesregierung.de/breg-de/service/gesetzgebungsverfahren-beteiligung ). Bundeskriminalamt (2020), “Bundeslagebild Korruption 2019”, ( https://www.bka.de/SharedDocs/Downloads/DE/Publikationen/JahresberichteUndLagebilder/Korruption/korruptionBundeslagebild2019.html;jsessionid=BB07C9D8DF5A361AB3C08080C0AC57C7.live0612?nn=28078 ) Mediju plurālisma un brīvības centrs (2021), “Media pluralism monitor 2021”. Civicus, “Monitor tracking civic space — Germany” ( https://monitor.civicus.org/country/germany/ ). Tieslietu ministru konference (2020), “Bericht der Länderarbeitsgruppe „Justizstandort Deutschland: Stärkung der Gerichte in Wirtschaftsstreitigkeiten/Commercial Courts” (Valsts darba grupas ziņojums “Vācija kā tiesiskuma nodrošinātāja: ekonomisku strīdu izskatīšanas tiesu / komerclietu tiesu stiprināšana) ( https://www.justiz.nrw.de/JM/jumiko/beschluesse/2020/Herbstkonferenz_2020/Top-I-25-Bericht-der-Laenderarbeitsgruppe-Justizstandort-Deutschland---Staerkung-der-Gerichte-in-Wirtschaftsstreitigkeiten.pdf ). Tieslietu ministru konference (2020), “Föderalismus in der Praxis stärken — Die Beteiligung der Länder an Gesetzgebungsvorhaben des Bundes und die Behandlung von Gesetzesinitiativen des Bundesrates durch die Bundesregierung” (Federālisma stiprināšana praksē — Federālo zemju līdzdalība federālo tiesību aktu priekšlikumu izstrādē un Federālās padomes likumdošanas iniciatīvu izskatīšana federālajā valdībā) ( https://www.justiz.nrw.de/JM/jumiko/beschluesse/2020/Herbstkonferenz_2020/Top-I-8-Foerderalismus-in-der-Praxis-staerken---Die-Beteiligung-der-Laender-an-Gesetzgebungsvorhaben.pdf ) Tieslietu ministru konference (2021), “Personalverstärkungen nachhaltig fortsetzen und Digitalisierung der Justiz vorantreiben — Pakt für den Rechtsstaat 2.0” (Lēmums — Ilgtspējīgas personāla skaita palielināšanas un tiesu sistēmas digitalizācijas turpināšana — Tiesiskuma pakts 2.0) ( https://www.justiz.nrw.de/JM/jumiko/beschluesse/2021/Fruehjahrskonferenz_2021/TOP-I_-1-u-I_-20---Pakt-fuer-den-Rechtsstaat.pdf ). Eiropas Tiesnešu konsultatīvā padome (2016), Atzinums Nr. 19 “The role of court presidents”. Eiropas Padomes Ministru komiteja (2000), Ministru komitejas Ieteikums Nr. Rec(2000)19 “Role of Public Prosecution in the criminal justice system”. Eiropas Padome, Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platforma — Vācija ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/germany ). Eiropas Savienības Tiesa (2020), paziņojums presei Nr. 58/20.

Federālā Konstitucionālā tiesa, 2021. gada 29. aprīļa lēmums,

2 BvR 1651/15, 2 BvR 2006/15. Deutsche Richterzeitung (2020), “Corona führt zu Digtialisierungsschub” (Koronavīruss rada virzību digitalizācijā). Deutsche Richterzeitung (2020), “Corona-Krise sorgt für tausende Verfahren” (Koronavīrusa krīze izraisa tūkstošiem gadījumu). Deutsche Richterzeitung (2021), “Pakt mit durchwachsener Zwischenbilanz” (Pakts ar viduvējiem starpposma rezultātiem). “Richtlinie der Bundesregierung zur Korruptionsprävention in der Bundesverwaltung” (2004) (Federālās valdības Rīkojums par korupcijas novēršanu federālajā administrācijā (2004)) ( https://www.verwaltungsvorschriften-im-internet.de/bsvwvbund_30072004_O4634140151.htm ). Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2019), “Flash Eurobarometer 482: businesses’ attitudes towards corruption in the EU”. Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2020), “Special Eurobarometer 502: corruption”. DRB (2021), “Große Besoldungsunterschiede zwischen den Bundesländern” (Būtiskas algas atšķirības dažādās federālajās zemēs) ( https://www.drb.de/newsroom/presse-mediencenter/nachrichten-auf-einen-blick/nachricht/news/grosse-besoldungsunterschiede-zwischen-den-bundeslaendern ). Eiropas Preses un mediju brīvības centrs (2021), Eiropas Preses un mediju brīvības centra sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Eiropas Preses un mediju brīvības centrs, Mediju brīvības kartēšanas platforma ( https://www.ecpmf.eu/monitor/mapping-media-freedom/ ). Eiropas Komisija (2020), Ziņojums par tiesiskumu, Valstu sadaļa — tiesiskuma situācija Vācijā. Eiropas Komisija (2021), Eiropas Savienības rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā. Eiropas Komisija (2021. gada 9. jūnijs), Pārkāpuma lietu pakete jūnijā: svarīgākie lēmumi. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lv/inf_21_2743 Eiropas Žurnālistu federācija (2021), “Germany: 252 attacks against media workers in 2020 ( https://europeanjournalists.org/blog/2021/01/21/germany-252-attacks-against-media-workers-in-2020/ ). Valstu cilvēktiesību aizsardzības iestāžu Eiropas tīkls (2021), Valstu cilvēktiesību aizsardzības iestāžu Eiropas tīkla sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Vācijas Federālais pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanās un brīvprātīgā darba fonds, “Förderprogramm 2020: Gemeinsam wirken in Zeiten von Corona” ( https://www.deutsche-stiftung-engagement-und-ehrenamt.de/foerderung/ ). Vācijas Federālās Tieslietu un patērētāju aizsardzības ministrija (2019. gads), Tiesiskuma pakts. Vācijas Bundestāgs (2021), Federālās valdības atbilde, Drucksache 19/25940 ( https://dip21.bundestag.de/dip21/btd/19/259/1925940.pdf )

Vācijas Federālā Advokātu kolēģija (2021), Vācijas Federālās Advokātu kolēģijas sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Vācijas Žurnālistu federācija (2020), Drošības uzlabošana ( https://www.djv.de/startseite/profil/der-djv/pressebereich-download/pressemitteilungen/detail/news-sicherheit-verbessern ). Vācijas Žurnālistu federācija (2021), BND likums: Labāka aizsardzība informatoriem ( https://www.djv.de/suche/meldungen/news-informanten-besser-schuetzen ) Vācijas Žurnālistu federācija (2021), Mediju rīcības kodekss ( https://www.djv.de/startseite/info/themen-wissen/schutzkodex-journalistinnen-vor-gewalt-und-bedrohungen-schuetzen ). Vācijas valdība (2021), Vācijas sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Vācijas Žurnālistu savienība (2020), dju in ver.di nosoda uzbrukumus mediju darbiniekiem “Querdenken” demonstrācijā Leipcigā ( https://dju.verdi.de/presse/pressemitteilungen/++co++79521560-21a6-11eb-bdd1-001a4a16012a ); Vācijas Preses padome (2020), Mediju un policijas rīcības principi ar mērķi novērst šķēršļus policijas pienākumu veikšanai un žurnālistikas brīvībai ( https://www.presserat.de/files/presserat/dokumente/download/Verhaltensgrunds%C3%A4tze_MedienPolizei_Entwurf_24_11_2020.pdf ) Vācijas Preses padome (2021), 2020. gada ziņojums ( https://www.presserat.de/jahresberichte-statistiken.html ). Gesellschaft für Freiheitsrechte (2021), Gesellschaft für Freiheitsrechte sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Gesellschaft für Freiheitsrechte un Open Society Foundations (2020), “Shrinking spaces in Germany; shrinking spaces in Europe”. GFF (2021), GFF sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Gostomzyk T. un Moßbrucker D. (2019), ““If you write that, I'll sue you!” Study on preventive attorney strategies towards the media.” GRECO (2020) piektā novērtēšanas kārta. “Preventing corruption and promoting integrity in central governments (top executive functions) and law enforcement agencies”. Novērtēšanas ziņojums par Vāciju. H. Steinharter, Financial Intelligence Unit (2020): “Anti-Geldwäsche-Behörde FIU plant Hunderte neue Stellen, Handelsblatt” ( https://www.handelsblatt.com/finanzen/banken-versicherungen/banken/financial-intelligence-unit-anti-geldwaesche-behoerde-fiu-plant-hunderte-neue-stellen/26745786.html?ticket=ST-55488-FuqUZPM3mm6lk6jLHzJ6-ap6 ) Hesenes, Bavārijas, Brandenburgas, Ziemeļreinas-Vestfālenes, Mēklenburgas-Priekšpomerānijas, Zāras, Lejassaksijas un Šlēsvigas-Holšteinas iestādes (2021), kopīgā vēstule. Federālā konstitucionālā tiesa, 2016. gada 29. novembra spriedums, 2 BvR 2453/15. Federālā konstitucionālā tiesa, 2020. gada 5. maija spriedums, 2 BvR 859/15. Federālā konstitucionālā tiesa (19.5.2020.), paziņojums presei Nr. 37/2020 ( https://www.bundesverfassungsgericht.de/SharedDocs/Pressemitteilungen/EN/2020/bvg20-037.html ) Federālā finanšu tiesa, 2020. gada 10. decembra spriedums, V R 14/20. Federālā Finanšu tiesa, 2019. gada 10. janvāra spriedums, V R 60/17.

Eiropas Savienības Tiesa, 2019. gada 27. maija spriedums apvienotajās lietās C-508/18 OG un C-82/19 PPU PI un 2020. gada 24. novembra spriedums lietā C-510/19. KEK (2021), Mediju koncentrācija ( https://www.kek-online.de/medienkonzentration ). LTO (2021), Steidzamas apelācijas attiecībā uz vadības nomaiņu Federālajā finanšu tiesā. ( https://www.lto.de/recht/justiz/j/vg-muenchen-eilantraege-neubesetzung-praesident-bmjv-bundesgerichte-richter-auswahl-erfahrung-politische-einflussnahme-bundes-finanzhof/ ) Kultūras un mediju valsts ministrs (2020), “Neustart Kultur”: Privātās raidorganizācijas ( https://www.bundesregierung.de/breg-de/bundesregierung/staatsministerin-fuer-kultur-und-medien/private-rundfunkveranstalter-1777032 ) ESAO (2021), “Phase 4 Two-Year Follow-Up Report: Germany” ( https://www.oecd.org/corruption/germany-oecdanti-briberyconvention.htm ) Bādenes-Virtembergas policijas Preses kodekss (Iekšlietu, digitalizācijas un pašvaldību ministrija (2021), Federālās zemes mēroga standarti par attiecībām ar presi ( https://im.baden-wuerttemberg.de/de/service/presse-und-oeffentlichkeitsarbeit/pressemitteilung/pid/landesweite-standards-fuer-die-pressearbeit/ ) “Reportieri bez robežām” (2021), 2021. gada pasaules preses brīvības indekss — Vācija ( https://rsf.org/en/germany ) “Reportieri bez robežām” (2021), organizācijas “Reportieri bez robežām” sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. “Reportieri bez robežām” (2021), Neizmantota iespēja veicināt preses brīvību ( https://www.reporter-ohne-grenzen.de/pressemitteilungen/meldung/verpasste-chance-fuer-die-pressefreiheit ) Hamburgas valdība (2021), Hamburgas nostājas dokuments par Tiesiskuma paktu. ( https://www.hamburg.de/bjv/unsere-themen/14908648/positionspapier-zum-pakt-fuer-den-rechtsstaat/ ) Hamburgas valdība (2021), Hamburgas nostājas dokuments par Tiesiskuma paktu. Priekšsēdētājas Urzulas fon der Leienas paziņojums (2020), Statement/20/846. SWR (2021), Bettina Limperg: “Das muss sich unbedingt ändern” ( https://www.swr.de/swraktuell/baden-wuerttemberg/karlsruhe/bettina-limperg-praesidentin-des-bghs-100.html ) Transparency International (2021), 2020. gada korupcijas uztveres indekss. Transparency International Vācijas nodaļa (2020), Nostājas dokuments par likumprojektu, ar ko ieviešu lobiju reģistru ( https://www.transparency.de/fileadmin/Redaktion/Aktuelles/Stellungnahmen/2020/Stellungnahme_Transparency_Deutschland_Lobbyregister_20-09-29.pdf ) Transparency International-Deutschland (2018), “Comments and Recommendations to UNCAC Second Review Cycle” ( https://www.transparency.de/fileadmin/Redaktion/Aktuelles/Stellungnahmen/2018/18-09-10_Comments_and_Recommendations_UNCAC_Second_Review_Cycle.pdf ) Transparency International-Deutschland (2020), “Stellungnahme zum Entwurf eines Gesetzes zur Stärkung der Finanzmarktintegrität” ( https://www.transparency.de/fileadmin/Redaktion/Aktuelles/Stellungnahmen/2020/20-11-09_Stellungnahme_Transparency_Deutschland_Referentenentwurf_Gesetz_zur_Staerkung_der_Finanzmarktaufsicht_-_Website-Version__1_.pdf ) UNCAC (2019), “Review of implementation of the United Nations Convention Against Corruption, Review Cycle 1 (Chapter III and IV), Executive Summary: Germany, Implementation Review Group (July 2020) un Review Cycle 2 (Chapter II and V), Executive Summary: Germany, Implementation Review Group” ( https://www.unodc.org/documents/treaties/UNCAC/WorkingGroups/ImplementationReviewGroup/ExecutiveSummaries2/V2000216e.pdf ) ZDF (2021), ZDF sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu.

II pielikums. Vācijas apmeklējums Komisijas dienesti 2021. gada martā rīkoja virtuālas sanāksmes, kurās piedalījās: ·Tieslietu ministru konferences Eiropas lietu komiteja ·Federālā administratīvā tiesa ·Federālā Advokātu kolēģija ·Federālā Kriminālpolicija ·Federālā Augstākā tiesa ·Finanšu ziņu vākšanas vienība ·Vācijas Tiesnešu un prokuroru asociācija ·Vācijas Advokātu kolēģija ·Vācijas Cilvēktiesību institūts ·Gesellschaft für Freiheitsrechte ·Mediju iestāžu apvienotais birojs ·Lobbycontrol DE ·Kultūras un mediju valsts ministrs ·Veselības ministrija ·Tieslietu ministrija ·Iekšlietu ministrija ·Preses padome ·Minhenes Specializētā korupcijas un ekonomisko noziegumu prokuratūra

·Transparency International Vācijas nodaļa * Komisija vairākās horizontālās sanāksmēs tikās arī ar šādām organizācijām: ·Amnesty International ·Reproduktīvo tiesību centrs ·CIVICUS ·Eiropas Pilsonisko brīvību savienība ·“Pilsoniskā sabiedrība — Eiropa” ·Eiropas Baznīcu konference ·EuroCommerce ·Eiropas Bezpeļņas organizāciju tiesību centrs ·Eiropas Preses un mediju brīvības centrs ·Eiropas Pilsoniskās sabiedrības forums ·Eiropas Žurnālistu federācija ·Eiropas Demokrātijas partnerība ·Eiropas Jaunatnes forums ·Front Line Defenders ·Human Rights House Foundation ·Human Rights Watch ·ILGA Eiropas nodaļa