Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar kuru paredz makrofinansiālo palīdzību Ukrainai /* COM/2014/0182 final - 2014/0104 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS · Priekšlikuma pamatojums un mērķi Ukrainas ekonomikā kopš 2012. gada otrā pusgada iestājusies recesija. Tikai vienu ceturksni 2013. gadā bijusi pozitīva izaugsme, ko 2014. gada pirmajos divos mēnešos ātri vien nomainīja pretēja tendence pēc tam, kad pasliktinājās politiskā un drošības situācija. Ukrainas valdība 2013. gadā zaudēja pieeju starptautiskajiem finanšu tirgiem, jo samazinājās uzticēšanās, ņemot vērā aizvien pieaugošo fiskālā un tekošā konta deficītu un tik ļoti nepieciešamo reformu trūkumu. Iestāžu nevēlēšanās īstenot reformas arī neļāva noslēgt finansēšanas līgumu ar SVF. Pēc parāda atmaksāšanas lielā apmērā 2013. gada ceturtajā ceturksnī un 2014. gada sākumā un centrālās bankas intervences ar mērķi aizsargāt fiksēto valūtas kursu pret dolāru, rezerves ievērojami samazinājās līdz USD 15,5 miljardiem februāra beigās, ļoti novājinot un strauji pasliktinot Ukrainas maksājumu bilances stāvokli. Pašreizējā politiskā krīze ļoti postoši ietekmē Ukrainas jau tā nestabilo ekonomisko un finansiālo situāciju. Situāciju vēl vairāk pasliktinās tas, ka Krievija de facto pārtrauc palīdzību saskaņā ar USD 15 miljardu paketi, par kuru tika panākta vienošanās pagājušā gada decembrī, un paziņojums, ka tiks pārtraukta gāzes piegāde par samazinātu cenu, ko, sākot ar 2014. gada aprīli, nodrošināja Gazprom. Šādos apstākļos Ukraina saskaras ar nopietnu risku, ka tuvākajā nākotnē nespēs pildīt saistības. Vienlaikus februārī pēc masveida protestiem, kuri turpinās kopš novembra beigām, atkāpās valdība. Ukrainas parlaments 27. februārī apstiprināja jaunu valdību, un valsts atgriezās pie 2004. gada konstitūcijas. Neskatoties uz šīm izmaiņām, Ukraina nav spējusi atjaunot politisko stabilitāti, jo Krievijas Federācija nesen ir pārkāpusi Ukrainas suverenitāti un teritoriālo integritāti. Jaunā valdība ir publiski apņēmusies līdz 25. maija prezidenta vēlēšanām sākt īstenot būtiskas un visaptverošas reformas. Lai gan politiskais process pašlaik ir nestabils, tomēr pagaidām ir vērojamas skaidras pazīmes, kas liecina par apņemšanos īstenot ekonomikas reformas. Ņemot vērā iepriekš minēto, Ukrainas iestādes vēlas saņemt daudzpusēju un divpusēju kreditoru un līdzekļu devēju finansiālo palīdzību, lai atbalstītu reformu programmu, ko pašlaik gatavo ar mērķi samazināt ekonomisko nestabilitāti, palielināt starptautiskās rezerves un sekmēt ekonomikas izaugsmi. SVF marta sākumā nosūtīja savus darbiniekus komandējumā uz Ukrainu, un tiek sagaidīts, ka SVF uzņemsies svarīgu lomu saistībā ar šīs programmas sagatavošanu un starptautiskās finanšu palīdzības mobilizēšanu Ukrainai. Paredzams, ka turpmākajās nedēļās SVF un Ukrainas iestādes vienosies par ekonomikas programmu, kas tiks atbalstīta ar SVF kredītlīniju. Paredzams, ka Ukrainai vajadzīgais ārējais finansējums būs lielāks nekā finansējumus, ko varētu nodrošināt SVF. Šajā sakarā Eiropas Komisija 2014. gada 5. martā paziņoja par finansiālā atbalsta kopumu Ukrainai, ko nākamajā dienā atbalstīja ES valstu vai valdību vadītāji. Viens no minētā kopuma elementiem ir jauna makrofinansiālās palīdzības (MFP) programma līdz 1 miljardam euro. Eiropas Komisija iesniedz Padomei priekšlikumu, ar ko Ukrainai piešķir makrofinansiālo palīdzību maksimāli 1 miljona euro apmērā. Palīdzība tiktu piešķirta vidēja termiņa aizdevumu veidā, neparedzot dotācijas komponentu, jo Ukraina neizpilda atbilstības kritērijus par dotāciju izmantošanu MFP darbībās. Ierosinātā ES MFP ir paredzēta, lai palīdzētu Ukrainai segt daļu no tai vajadzīgā ārējā finansējuma saistībā ar stabilizācijas un reformu programmu, ko pašlaik sagatavo, tādējādi samazinot maksājumu bilances un fiskālo īstermiņa nelīdzsvarotību ekonomikā. Ar ierosināto palīdzību tiktu atbalstīta steidzamā fiskālā konsolidācija un ārējā stabilizācija un veicināti Ukrainas iestāžu veiktie strukturālo reformu īstenošanas pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot vispārējo makroekonomisko vadību, stiprināt ekonomikas pārvaldību un pārredzamību un uzlabot ilgtspējīgas izaugsmes apstākļus. Ierosinātā makrofinansiālā palīdzība atbilst Austrumu partnerības mērķiem un jaunās Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) ievirzēm. Tā būtu signāls citām reģiona valstīm, ka ES ir gatava ekonomisko grūtību brīžos atbalstīt valstis, kas uzsāk politiskas reformas. Šajā kontekstā Komisija uzskata, ka ir ievēroti politiskie un ekonomiskie priekšnosacījumi MFP darbībai atbilstoši ierosinātajai summai un veidam. · Vispārīgais konteksts Pēc 5 ceturkšņus ilgušās lejupslīdes 2013. gada 4. ceturksnī reālais IKP pieauga par 3,3 %, tādējādi nodrošinot nelielu pieaugumu 2013. gadā. Vājo ekonomikas rādītāju iemesls bija vairāku faktoru apvienojums: slikta raža, tērauda eksporta apjoma sarukums un kavēšanās veikt iekšējās reformas. SVF dati liecina, ka janvārī un februārī izaugsme bijusi negatīva. Ņemot vērā nestabilo situāciju, prognozes 2014. gadam svārstās no -5 % līdz + 3 % atkarībā no pieņēmumiem. Makroekonomikas korekcijai, ieskaitot fiskālo konsolidāciju un valūtas kursa elastību, būs samazinoša ietekme, taču, no otras puses, plānotā SVF atbalsta vienošanās palielinātu uzticēšanos, kas varētu veicināt drīzu ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) pieplūdumu. Tomēr Krievijas politika attiecībā uz Ukrainu nozīmē būtisku lejupvērstu risku, kas apdraud izaugsmi. Inflācija pēdējos gados ir bijusi ļoti neliela, 2013. gada beigās sasniedzot 0,3 %. Tomēr 2014. gadā inflācijas spiediens ir pieaudzis. PCI janvārī bija 0,5 % un februārī — 1,2 %, un Ukrainas Valsts banka (UVB) prognozē, ka saistībā ar grivnas (UAH) vērtības kritumu un gaidāmo enerģijas tarifu pieaugumu mājsaimniecībām līdz 2014. gada beigām tas var sasniegt 10 % vai vairāk. Fiskālais deficīts, ieskaitot Ukrainas enerģētikas nozares lielākā operatora Naftogaz operatīvo deficītu, 2013. gadā tika aprēķināts 6,5-7,5 % apmērā no IKP joprojām spēkā esošo enerģijas subsīdiju dēļ (7 % apmērā no IKP), kā arī ekonomikas lejupslīdes dēļ. Kapitāla izdevumi 2013. gadā tika samazināti par 40 %, bet PVN ieņēmumi samazinājās par 7 %. Ukrainas parlaments janvāra sākumā pieņēma 2014. gada budžetu, taču tas balstījās uz realitātei neatbilstošiem pieņēmumiem par izaugsmi un inflāciju, un pašlaik to pārskata Finanšu ministrija, cieši sadarbojoties ar SVF. Ieņēmumu apjoms 2014. gada janvārī-februārī bija 82 % no budžetā plānotajiem ieņēmumiem, kas liecina, ka 2014. gadā izdevumi jāsamazina par aptuveni 80 miljardiem UAH jeb 15-17 %. Turklāt Krievijas gāzes importa cenas 1. aprīlī palielināsies vismaz par USD 400 par 1000 kubikmetriem, radot būtisku spiedienu uz budžetu. Tomēr finanšu ministrs ir paudis pārliecību, ka gāzes tarifi mājsaimniecībām un centralizētās apkures uzņēmumiem tiks palielināti pirms 25. maija vēlēšanām, tādējādi mazinot šo spiedienu. Vēl viens jautājums ir kavētie maksājumi — gan saistībā ar PVN atmaksu uzņēmumiem, gan kavētie subsīdiju maksājumi komunālo pakalpojumu uzņēmumiem attiecīgi 12 miljardu un 8 miljardu UAH apmērā. Kopš krīzes sākuma ir bijis liels spiediens uz vietējo valūtu. UVB februārī ir ļāvusi grivnas vērtībai ievērojami samazināties (aptuveni par 25 %). Daļēji tā bija apzināta devalvācija ar oficiālo maiņas kursu 7. februārī no 7,99 UAH /USD, kurš kopš 2012. gada jūlija visu laiku bijis 8,708 UAH /USD. Vēlāk valūtas devalvācija kļuva arvien straujāka, jo UVB nespēja iejaukties ļoti zemo ārvalstu valūtas rezervju dēļ. Saskaņā ar UVB un SVF vienošanos UVB turpina ievērot neiejaukšanās politiku, izņemot būtisku valūtas kursa svārstību gadījumus. UVB saglabā arī vairākus kapitāla kontroles pasākumus, taču apgalvo, ka jaunas neieviesīs. Neskatoties uz šiem pasākumiem, grivna joprojām ir nestabila. Vēl lielāka valūtas devalvācija būtu saistīta ar kredītportfeļu un banku kapitāla pasliktināšanās risku, un nav teikts, ka tā palīdzētu atjaunot tekošā konta bilanci, jo liela daļa eksporta ir atkarīga no importētām izejvielām. Turklāt Ukrainas ekonomika ir vērsta uz patēriņu (75 % no IKP), un devalvācija un to pavadošā inflācija visticamāk izraisītu IKP sarukumu. Tekošā konta stāvoklis 2013. gadā ievērojami pasliktinājās līdz aprēķinātajam deficītam 10 % apmērā no IKP, kas galvenokārt atspoguļo eksporta samazināšanos. UVB paredz, ka pēc korekcijām saistībā ar plānoto SVF kredītlīniju, ieskaitot fiskālo konsolidāciju, tekošā konta deficīts 2014. gadā ievērojami samazināsies. Tomēr īstermiņā tekošā konta deficīta koriģēšanai būs vajadzīgs ievērojams finansējums – vismaz 4 miljardi USD līdz 2014. gada otrā ceturkšņa beigām. Saskaņā ar aprēķinu neto ĀTI ir vēl vairāk samazinājušies no 5,0 % no IKP 2012. gadā līdz 2,6 % no IKP 2013. gadā un 2014. gada janvārī bija gandrīz 0 %. Ārējais parāds 2013. gada beigās tika noteikts 76,7 % apmērā no IKP. Tikai aptuveni viena trešdaļa no tā ir valsts iestāžu parāds vai parāds, par ko valsts iestādes ir sniegušas galvojumu (ieskaitot Valsts bankas parādu SVF). Papildus valsts garantētajām dažu Ukrainas korporatīvo aizņēmēju saistībām, piemēram, valsts garantētām eiroobligācijām, ko izdevis Naftogaz, sistēmiska nozīme valstij var būt arī citām Ukrainas uzņēmumu ārējām saistībām. Jo īpaši Naftogaz parādam (kavētajos maksājumos) par gāzes sūtījumiem no Krievijas Gazprom ir tieša ietekme uz valsts tekošo kontu, jo Gazprom nosaka cenu atkarībā no Naftogaz veiktajiem parāda atmaksājumiem. Lielā tekošā konta deficīta, spiediena uz grivnu un ievērojamu parāda atmaksājumu dēļ 2013. gadā oficiālās rezerves samazinājās par 16 % līdz USD 20,4 miljardiem. Šī negatīvā tendence turpinājās janvārī un februārī, kad februāra beigās rezerves samazinājās vēl par 13 % mēnesī līdz USD 15,5 miljardiem (atbilst 2 mēnešu importa apjomam). Šī tendence skaidri liecina, ka palielinās maksājumu bilances nestabilitāte. Valsts parāda rādītājs 41 % apmērā no IKP (2013. gada beigās) ir zemāks par augstam riskam noteikto kritēriju. Tajā pašā laikā valsts parāda, proti, ārējā parāda vai ārvalstu valūtās izteikta iekšējā parāda apkalpošanas saistības rada lielu spiedienu uz valsts finansēm un starptautiskajām rezervēm tuvākajai nākotnei. Valdības un UVB parādu apkalpošanas kopējie izdevumi uz atlikušo 2014. gadu ir aptuveni USD 10 miljardi. Parāda maksājumi sasniegs maksimumu no jūnija līdz septembrim. No marta līdz maijam parāda apkalpošanas izdevumi sasniedz aptuveni USD 2 miljardus. Turklāt atlikusī Naftogaz parāda summa Gazprom ir vēl USD 2 miljardi. Parāda atmaksāšanas saistības 2015. gadā ir aptuveni USD 10 miljardi. Saskaņā ar UVB sniegto informāciju banku sektorā ir pietiekama likviditāte, bet no februāra uzņēmumiem vairs neizsniedz kredītus. Noguldījumu apjoms janvārī nokritās līdz aptuveni 2 % un februārī — aptuveni 8 %. Turpmāka valūtas devalvācija izraisītu problēmas banku sektorā un aktīvu kvalitāte varētu strauji kristies. Banku sektorā ir vajadzīga rūpīga aktīvu kvalitātes pārskatīšana. Papildus īstermiņa riskiem banku sektorā Ukrainā ir dažas strukturālas nepilnības, kuru novēršana droši vien būs viens no uzdevumiem reformu programmā, ko atbalstīs ar plānoto SVF kredītlīniju. Banku sektorā vērojamas acīmredzamas nepilnības saistībā ar banku uzraudzību un korporatīvo pārvaldību, un netiek aizsargātas kreditoru tiesības. Papildus nepieciešamībai pārstrukturēt un nostiprināt banku sistēmu citi svarīgi strukturālo reformu uzdevumi būs komunālo pakalpojumu tarifu palielināšana, kas šobrīd būtiski ietekmē fiskālo deficītu, vienlaikus nostiprinot sociālā nodrošinājuma tīklu, korupcijas apkarošana, it īpaši nodokļu un muitas jomā, privātā sektora attīstības veicināšāna un uzņēmējdarbības vides uzlabošana, lai piesaistītu ieguldījumus, tostarp ĀTI. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Ukrainai 2014. un 2015. gadā būs ievērojamas ārējā finansējuma vajadzības, ko nosaka joprojām būtisks tekošā konta deficīts, lielas ārējā parāda atmaksāšanas saistības un nepieciešamība atjaunot ārvalstu valūtas obligātās rezerves. Joprojām ļoti vāja būs arī privātā kapitāla plūsma ārvalstu tiešo ieguldījumu vai privāto kredītu veidā. Paredzams, ka sākotnējā prognoze par Ukrainai vēl vajadzīgo ārējo finansējumu būs pieejama tuvākajās nedēļās, pamatojoties uz pašlaik notiekošo Ukrainas iestāžu un SVF tehnisko apspriežu rezultātiem. Taču jau tagad ir paredzams, ka šo vajadzību nodrošināšanai būs vajadzīgs plašāks starptautiskais atbalsts, lai izveidotu priekšnosacījumus veiksmīgai reformu īstenošanai Ukrainā. Ierosinātā ES makrofinansiālā palīdzība palīdzētu segt daļu no atlikušā ārējā finansējuma iztrūkuma 2014. un 2015. gadā. · Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes Lēmums (2002. gada 12. jūlijs), ar kuru paredz papildu makrofinansiālo palīdzību Ukrainai (2002/639/EC).[1] Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 646/2010/ES (2010. gada 7. jūlijs), ar kuru paredz makrofinansiālo palīdzību Ukrainai.[2] · Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem ES mērķis ir panākt aizvien ciešākas attiecības ar Ukrainu, kas sniedzas tālāk par divpusēju sadarbību un ietver pakāpenisku politisko asociāciju un ekonomisko integrāciju. Ukraina ir svarīga valsts gan Eiropas kaimiņattiecību politikas, gan Austrumu partnerības kontekstā. ES un Ukraina 1998. gadā parakstīja partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN), kurā noteikts pamats mūsu sadarbībai visās reformas galvenajās jomās, un tas joprojām ir mūsu attiecību juridiskais pamats. Attiecības vēl vairāk nostiprināja Ukrainas Ministru kabineta 2009. gada novembrī pieņemtā ES un Ukrainas asociācijas programma, kuru atjaunināja 2011. gadā (ES un Ukrainas Sadarbības padome to apstiprināja 2013. gada jūnijā) un kurā tika noteikts mērķis sagatavot un veicināt jauna asociācijas nolīguma stāšanos spēkā. Par nolīgumu risināja sarunas no 2007. līdz 2011. gadam, to parafēja 2012. gadā un tuvākajā laikā ir paredzēts to parakstīt. Ekonomiskās saiknes ar Eiropas Savienību ir būtiskas. ES ir viens no Ukrainas vissvarīgākajiem tirdzniecības partneriem, — ES īpatsvars Ukrainas ārējā tirdzniecībā ir aptuveni viena trešā daļa. Ukrainas importa vērtība no ES 2012. gadā bija 23,8 miljardi EUR, turpretī tās eksporta vērtība bija 14,6 miljardi EUR. Turklāt Ukraina ir ievērojami atkarīga no ES ārvalstu tiešo ieguldījumu un citu finanšu plūsmu ziņā. Saistībā ar asociācijas nolīgumu ES 2011. gadā ir pabeigusi sarunas ar Ukrainu par padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA), lai nodrošinātu Ukrainai pilnīgu pieeju ES vienotajam tirgum. Komisija 2014. gada 11. martā pieņēma priekšlikumu ES Padomes un Parlamenta regulai, ar ko uz laiku atceļ muitas nodokļus eksportam no Ukrainas uz ES (COM 2014/166). Ierosinātie pasākumi, kurus likumdevēji paredzējuši pieņemt turpmākajos mēnešos, tiks piemēroti nekavējoties un pārtraukti 2014. gada novembrī, kad sāksies padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas pagaidu piemērošana. ES MFP papildinās Eiropas kaimiņattiecību instrumenta, Kaimiņattiecību politikas ieguldījumu mehānisma, Stabilitātes un miera veicināšanas instrumenta un ES budžeta pozīcijas "Kopējā ārpolitikas un drošības politika" ietvaros piešķirtās dotācijas kopsummā par 1,565 miljardiem euro. Atbalstot to, ka Ukrainas iestādes pieņem piemērotu īstermiņa makroekonomiskās politikas un strukturālo reformu satvaru, ES MFP palielinātu ES vispārējās iesaistes pievienoto vērtību, sekmējot ES vispārējās intervences efektivitāti, tai skaitā ar citu finanšu instrumentu palīdzību. Ukrainas pāreja tuvākajā laikā būs ļoti sarežģīta, un joprojām saglabājas politiskā un ekonomiskā sabrukuma risks. Vienlaikus jaunā valdība ir publiski apņēmusies veikt būtiskus pasākumus politisko un ekonomisko reformu sagatavošanā ar mērķi apkarot korupciju un nostiprināt institūcijas un mehānismus, tostarp tiesiskumu. Valsts plāno arī ekonomikas reformu programmu, kuras mērķis ir izveidot pamatu ilgtspējīgas izaugsmes modelim. Ierosinātā MFP saskan ar ES apņemšanos atbalstīt Ukrainas tuvākā laika ekonomiskās un politiskās pārejas procesu. Tā saskan arī ar principiem, kuri reglamentē MFP instrumenta izmantošanu, proti, MFP ārkārtas raksturs, politiski priekšnosacījumi, komplementaritāte, nosacītība un finanšu disciplīna. Pašreizējā darbība notiek ļoti īpašos ārkārtējas steidzamības apstākļos. Komisija MFP darbības laikā turpinās uzraudzīt un novērtēt šo kritēriju izpildi, tostarp ciešā sadarbībā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu novērtējot politiskos priekšnosacījumus. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI · Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Makrofinansiālo palīdzību sniedz kā būtisku daļu no starptautiskā atbalsta, kas paredzēts Ukrainas ekonomikas stabilizācijai. Sagatavojot šo priekšlikumu par MFP, Komisijas dienesti ir apspriedušies ar Starptautisko Valūtas fondu, kas jau ir sācis plašu finansējuma programmu, un ar citiem daudzpusējiem un divpusējiem kreditoriem un līdzekļu devējiem. Komisija ir arī regulāri sazinājusies ar Ukrainas iestādēm. · Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Tā kā ir nepieciešama steidzama apstiprināšana, tikai Komisija ar neatkarīgu ekspertu palīdzību 2014. gada aprīlī un maijā sagatavos operatīvu novērtējumu, pārbaudot Ukrainas publiskā sektora finanšu aprites un administratīvo procedūru kvalitāti un ticamību. · Ietekmes novērtējums MFP un ar to saistītās ekonomiskās korekcijas palīdzēs samazināt draudošo saistību neizpildes un ekonomiskā sabrukuma risku, nodrošinot Ukrainai īstermiņā vajadzīgo ārējo finansējumu un vienlaicīgi atbalstot politikas pasākumus ar mērķi stiprināt maksājumu bilanci un fiskālo stāvokli un sekmēt ilgtspējīgu izaugsmi. Ir plānots, ka nosacījumi, kuri saistīti ar programmu, ievērojami palīdzēs uzlabot publisko finanšu pārvaldības efektivitāti un pārredzamību, veicinās fiskālās reformas, lai samazinātu komunālo pakalpojumu uzņēmumu subsīdijas un citus izdevumus, atbalstīs pašreizējos pasākumus sociālā nodrošinājuma tīkla stiprināšanai, stiprinās finanšu sektora pārvaldību un uzraudzību, atbalstīs pretkorupcijas pasākumus, tādējādi palielinot ieņēmumus, un atvieglinās tādu pasākumu pieņemšanu, kuru mērķis ir uzlabot tiesisko regulējumu tirdzniecības un ieguldījumu jomā. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI · Ierosināto pasākumu kopsavilkums Eiropas Savienība Ukrainai piešķir makrofinansiālo palīdzību vidēja termiņa aizdevuma veidā, tās kopējam maksimālajam apmēram sasniedzot 1 miljardu euro. Šī palīdzība sekmēs to, ka 2014. gadā tiek segtas Ukrainas atlikušās ārējā finansējuma vajadzības. Palīdzību sniegs viena vai divu maksājumu veidā, ar nosacījumu, ka ir spēkā SVF atbalsta vienošanās un ka Ukraina īsteno specifiskus strukturālo reformu pasākumus, kurus būs akceptējusi Komisija ES vārdā un Ukraina saprašanās memorandā. Saprašanās memorandu sagatavos sadarbībā ar SVF un Pasaules banku. Ņemot vērā Ukrainai ļoti svarīgo nepieciešamību īstenot stingru makroekonomikas politiku un vērienīgas reformas, netiek uzskatīts par lietderīgu izmaksāt jaunās programmas palīdzību bez īpašiem nosacījumiem. Šajā kontekstā vēlamais risinājums ir izmaksāt palīdzību divās daļās, pirmo daļu izmaksājot ar nosacījumu, ka ir spēkā SVF atbalsta vienošanās, un otro daļu — arī ar nosacījumu, ka tiek ievēroti nosacījumi, par kuriem panākta vienošanās. Abas daļas izmaksās ar vismaz trīs mēnešu starplaiku. Paredzams, ka pirmo daļu (varētu būt 500 miljoni EUR) izmaksās 2014. gada jūnijā, bet otro – šā gada rudenī. Tomēr, ja Komisija nolemtu, ka, ņemot vērā finansējuma vajadzības ārkārtējo steidzamību, palīdzība būtu jāizmaksā ar vienu maksājumu, tā joprojām izmaksātu palīdzību ar nosacījumu, ka jābūt izpildītām dažām svarīgām iepriekšējām darbībām. Sagatavojot pirms palīdzības izmaksāšanas izpildāmo nosacījumu vai iepriekšējo darbību sarakstu, Komisija pievērsīsies strukturālajām reformām, kuru mērķis ir uzlabot vispārējo makroekonomisko pārvaldību un ilgtspējīgas izaugsmes nosacījumus (piemēram, pievēršoties publiskā sektora finanšu pārvaldības pārredzamībai un efektivitātei, fiskālajām reformām, finanšu sektora pārvaldībai un uzraudzībai, reformām sociālā nodrošinājuma tīkla nostiprināšanai un reformām, kuru mērķis ir uzlabot tiesisko regulējumu tirdzniecības un ieguldījumu jomā). Palīdzību pārvaldīs Komisija. Tiek piemēroti īpaši noteikumi par krāpšanas un citu nelikumību novēršanu saskaņā ar Finanšu regulu. Lēmums izmaksāt visu MFP aizdevumu veidā ir pamatots, ņemot vērā Ukrainas attīstības līmeni (mērot ienākumus uz vienu iedzīvotāju) un parāda rādītājus. Šis lēmums atbilst arī Pasaules Bankas un SVF attieksmei pret Ukrainu. Ukraina nav tiesīga saņemt koncesiju finansējumu ne no IDA, ne SVF. · Juridiskais pamats Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir LESD 213. pants. Ņemot vērā to, ka nebūtu iespējams izmaksāt ierosināto palīdzību 2014. gada pirmajā pusē un tādējādi netiktu risinātas Ukrainas steidzamās finansiālās vajadzības, ja lēmumu pieņemtu Parlaments un Padome saskaņā ar LESD 212. pantu, izmantojot parasto likumdošanas procedūru, ir pamatoti izmantot LESD 213. pantu, kurš paredz, ka Padome pieņem lēmumu. · Subsidiaritātes princips Šis priekšlikums nav ES ekskluzīvā kompetencē. Subsidiaritātes principu piemēro, ciktāl dalībvalstis, darbojoties atsevišķi, nevar pietiekamā mērā sasniegt mērķi atjaunot īstermiņa makroekonomisko stabilitāti Ukrainā un tāpēc to labāk spēj izdarīt Eiropas Savienība. Galvenie iemesli tam ir budžeta ierobežojumi valstu līmenī un vajadzība koordinēt līdzekļu devēju darbību, lai maksimāli palielinātu palīdzības apmēru un efektivitāti. · Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam: tas atbilst īstermiņa makroekonomiskās stabilitātes sasniegšanai vajadzīgajam minimumam, samazinot risku, ka valsts varētu neizpildīt saistības, un nepārsniedz to, kas vajadzīgs šim nolūkam. Ņemot vērā Ukrainai 2014. un 2015. gadā vajadzīgā ārējā finansējuma apjomu, palīdzības apjoms atbildīs samērā ierobežotai daļai no tā, kas vajadzīgs. To uzskata par atbilstīgu sloga sadali Eiropas Savienībai, ņemot vērā palīdzību, ko Ukrainai apsolījuši citi divpusējie un daudzpusējie līdzekļu devēji un kreditori. · Papildināmība Ierosinātā MFP papildinātu palīdzību, kas paredzēta no citiem daudzpusējiem un divpusējiem līdzekļu devējiem saistībā ar SVF atbalstīto ekonomikas programmu. ES MFP papildinās arī ES dotācijas un aizdevumus, kas piešķirti standarta ES sadarbības instrumentu (jo īpaši Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta) ietvaros un ko piešķīrusi Eiropas Investīciju banka. · Juridisko instrumentu izvēle Projektu finansēšana vai tehniskā palīdzība nebūtu piemērota vai pietiekama, lai sasniegtu šos makroekonomiskos mērķus. Salīdzinot ar citiem ES instrumentiem, galvenā MFP pievienotā vērtība būs tās ātra īstenošana, lai atvieglotu Ukrainai tūlītēju ārējā finansējuma iegūšanu, kā arī palīdzētu izveidot stabilu makroekonomisko vidi, tostarp veicinot maksājumu bilances un budžeta ilgtspēju un pienācīgus pamatnosacījumus strukturālajām reformām. Palīdzot izveidot pienācīgu vispārējo makroekonomikas un struktūrpolitikas satvaru, MFP var palielināt to pasākumu efektivitāti, kuri Ukrainā finansēti ar citiem, specifiskākiem ES finanšu instrumentiem. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Plānotā palīdzība tiktu piešķirta aizdevuma veidā un būtu jāfinansē ar aizņēmuma operācijas palīdzību, kuru Komisija veiks ES vārdā. Palīdzības ietekme uz budžetu atbildīs to summu iemaksai (kvota: 9 %), kuras no budžeta pozīcijas 01 03 06 ("Garantiju fonda finansējums") tiek piešķirtas ES Garantiju fondam ārējai darbībai. Pieņemot, ka aizdevums tiks izmaksāts 2014. gadā, un saskaņā ar noteikumiem par garantiju fonda mehānismu iemaksa tiks veikta 2016. gada budžetā. 5. IZVĒLES ELEMENTI · Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība Priekšlikumā ir iekļauta turpināmības klauzula. Ierosinātā MFP būs pieejama vienu gadu, sākot no pirmās dienas pēc saprašanās memoranda stāšanās spēkā, ar iespēju vajadzības gadījumā to pagarināt. 2014/0104 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar kuru paredz makrofinansiālo palīdzību Ukrainai EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 213. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu[3], tā kā: (1) Eiropas Savienības ("Savienība") un Ukrainas ("Ukraina") attiecības attīstās Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) un Austrumu partnerības ietvaros. Savienības un Ukrainas Partnerības un sadarbības nolīgums stājās spēkā 1998. gada 1. martā. Divpusējais politiskais dialogs un ekonomiskā sadarbība vēl vairāk attīstījās 2009. gada 23. novembrī pieņemtās ES un Ukrainas asociācijas programmas ietvaros. Jauns asociācijas nolīgums, kas ietver padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA), tika apspriests 2007.-2011. gadā un parafēts 2012. gadā. Ukrainas Ministru kabinets 2013. gada 21. novembrī pieņēma lēmumu apturēt sagatavošanos asociācijas nolīguma parakstīšanai. Pēc valdības atkāpšanās 2014. gada februārī Ukrainas jaunā valdība ir paziņojusi par gatavību parakstīt asociācijas nolīgumu tuvākajā nākotnē. Eiropadome savā 2014. gada 6. marta paziņojumā par Ukrainu pauda gatavību drīzumā parakstīt visas asociācijas nolīguma politiskās sadaļas un pieņemt vienpusējus pasākumus, kas ļautu Ukrainai izmantot DCFTA paredzētās būtiskās priekšrocības. Šim nolūkam Komisija 2014. gada 11. martā pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai. (2) Pašreizējā politiskā krīze ļoti postoši ietekmē Ukrainas jau tā nestabilo ekonomisko un finansiālo situāciju. Ukrainas maksājumu bilances un fiskālais stāvoklis pašlaik ir ļoti novājināts, un tas strauji pasliktinās, ekonomikas izaugsmei atkal nonākot recesijā. Situāciju vēl vairāk pasliktinās tas, ka Krievija de facto pārtrauc palīdzību saskaņā ar 15 miljardu USD paketi, un paziņojums, ka tiks pārtraukta gāzes piegāde par samazinātu cenu, ko, sākot ar 2014. gada aprīli, nodrošināja Gazprom. Šādos apstākļos Ukraina saskaras ar nopietnu risku, ka tuvākajā nākotnē nespēs pildīt saistības. (3) Pēc valdības atkāpšanās parlaments 2014. gada 22. februārī iecēla jaunu pagaidu prezidentu un 27. februārī — jaunu valdību. Lai gan tika atjaunota 2004. gada konstitūcija un paziņots, ka 2014. gada 25. maijā notiks prezidenta vēlēšanas, politiskā stabilitāte Ukrainā varētu neatjaunoties, jo Krievijas Federācija nesen ir pārkāpusi Ukrainas suverenitāti un teritoriālo integritāti. (4) Šajā kontekstā Ukrainai vajadzīga steidzama finansiāla palīdzība no starptautiskajiem kreditoriem un līdzekļu devējiem. Ņemot vērā to, ka nebūtu iespējams ātri izmaksāt makrofinansiālās palīdzības Ukrainai ("Savienības makrofinansiālā palīdzība") pirmo daļu 2014. gada pirmajā pusē un tādējādi netiktu risinātas Ukrainas steidzamās finansiālās vajadzības, ja lēmumu pieņemtu Parlaments un Padome saskaņā ar LESD 212. pantu, izmantojot parasto likumdošanas procedūru, ir pamatoti sniegt Savienības makrofinansiālo palīdzību, pamatojoties uz LESD 213. pantu. (5) Palīdzība ir vajadzīga steidzami, jo Ukrainai nekavējoties nepieciešams finansējums papildus citu starptautisko finanšu iestāžu un citu divpusējo līdzekļu devēju sniegtajam finansējumam un Savienības makrofinansiālajai palīdzībai, ko paredz Padomes Lēmums (2002. gada 12. jūlijs), ar kuru paredz papildu makrofinansiālo palīdzību Ukrainai (2002/639/EC)[4], un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 646/2010/ES (2010. gada 7. jūlijs), ar kuru paredz makrofinansiālo palīdzību Ukrainai[5]. (6) Pašreizējā krīze Ukrainā attaisno steidzamās procedūras izmantošanu izņēmuma kārtā saskaņā ar LESD 213. pantu. Lēmums, ar kuru paredz makrofinansiālo palīdzību Ukrainai, neskar citas turpmākas MFP darbības. (7) Kopš valdības atkāpšanās Savienība vairākkārt ir apliecinājusi savu apņemšanos atbalstīt Ukrainas jauno valdību, lai varētu stabilizēt finanšu situāciju un turpināt reformu īstenošanu. Savienība ir arī paziņojusi par gatavību pilnībā atbalstīt starptautiskās kopienas un starptautisko finanšu iestāžu, it īpaši SVF, darbību saistībā ar starptautiskās palīdzības kopumu, lai risinātu Ukrainas neatliekamās problēmas, pamatojoties uz skaidru apņemšanos veikt reformas. Savienības finansiālais atbalsts Ukrainai atbilst Eiropas Savienības politikai, kā noteikts EKP un Austrumu partnerībā. (8) Savienības makrofinansiālajai palīdzībai vajadzētu būt finanšu instrumentam, kas izmantojams ārkārtas gadījumos ar mērķi sniegt konkrētam mērķim nepiesaistītu atbalstu maksājumu bilances problēmu novēršanai, lai nodrošinātu saņēmējam nekavējoties vajadzīgo ārējo finansējumu, un tai būtu jābalsta tādas politikas programmas īstenošana, kas ietver tūlītējus stingrus korekcijas pasākumus un strukturālas reformas, kuru mērķis ir novērst maksājumu bilances problēmas īstermiņā. (9) Paredzams, ka Ukrainas iestādes un Starptautiskais Valūtas fonds (SVF) tuvākajā laikā vienosies par ekonomikas programmu, kas tiks atbalstīta ar SVF kredītlīniju. (10) Eiropas Komisija 2014. gada 5. martā, ņemot vērā Ukrainas maksājumu bilances stāvokļa kraso pasliktināšanos, paziņoja par atbalsta pasākumu kopumu, kas ietvēra ierosināto MFP. Pasākumu kopumu apstiprināja Eiropadomes ārkārtas sanāksmē 6. martā. Pasākumi ietver finansiālo palīdzību 11 miljardu EUR apmērā no 2014. līdz 2020. gadam, ieskaitot dotāciju kopsummā līdz 1,565 miljardiem EUR tajā pašā periodā, ko piešķirs saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību instrumentu, Kaimiņattiecību politikas ieguldījumu mehānismu, Stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu un kopējās ārpolitikas un drošības politikas budžetu. Savienības makrofinansiālo palīdzību, ko paredz Padomes Lēmums (2002. gada 12. jūlijs), ar kuru paredz papildu makrofinansiālo palīdzību Ukrainai (2002/639/EC)[6], un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 646/2010/ES (2010. gada 7. jūlijs), ar kuru paredz makrofinansiālo palīdzību Ukrainai[7], var izmaksāt, līdzko ir stājusies spēkā SVF programma. (11) Tā kā Ukraina ir valsts, uz kuru attiecas EKP, tā ir tiesīga saņemt Savienības makrofinansiālo palīdzību. (12) Tā kā ir paredzams, ka Ukrainai arvien lielākā apmērā vajadzīgais ārējais finansējums krietni pārsniegs SVF un citu daudzpusēju institūciju piešķirto resursu apjomu, tad pašreizējos ārkārtas apstākļos Savienības steidzamā makrofinansiālā palīdzība, ko tā sniegs Ukrainai, ir uzskatāma par piemērotu atbildi uz Ukrainas lūgumu atbalstīt finanšu stabilizāciju. Savienības makrofinansiālā palīdzība atbalstītu Ukrainas ekonomikas stabilizācijas un strukturālo reformu programmu, papildinot resursus, kas pieejami saskaņā ar SVF atbalsta vienošanos. (13) Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāatbalsta ilgtspējīgas ārējā finansējuma situācijas atjaunošana Ukrainā, tādējādi atbalstot tās ekonomisko un sociālo attīstību. (14) Savienības makrofinansiālās palīdzības apmērs balstās uz Ukrainas atlikušo ārējā finansējuma vajadzību provizorisku aprēķinu, un tajā tiek ņemta vērā valsts spēja finansēt sevi ar pašas resursiem, jo īpaši izmantojot tās rīcībā esošās starptautiskās rezerves. Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāpapildina SVF un Pasaules Bankas piedāvātās programmas un piešķirtie resursi. Palīdzības apmēra noteikšanā ņem vērā arī vajadzību nodrošināt taisnīgu sloga sadali starp Savienību un citiem līdzekļu devējiem, kā arī citu Savienības ārējās finansēšanas instrumentu līdzšinējo izmantošanu Ukrainā un Savienības vispārējās iesaistes pievienoto vērtību. (15) Komisijai būtu jānodrošina, ka Savienības makrofinansiālā palīdzība juridiski un pēc būtības atbilst pamatprincipiem, mērķiem un pasākumiem, kas veikti dažādās jomās ārējā darbībā un citos attiecīgos Savienības politikas virzienos. (16) Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāatbalsta Savienības ārpolitika attiecībā uz Ukrainu. Komisijas dienestiem un Eiropas Ārējās darbības dienestam būtu cieši jāsadarbojas visu makrofinansiālās palīdzības sniegšanas laiku, lai koordinētu Savienības ārpolitiku un nodrošinātu tās saskaņotību. (17) Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāatbalsta Ukrainas apņēmība ievērot vērtības, kas tai ir kopīgas ar Savienību, tostarp demokrātija, tiesiskums, laba pārvaldība, cilvēktiesību ievērošana, ilgtspējīga attīstība un nabadzības samazināšana, kā arī Ukrainas saistības ievērot atklātas, likumīgas un godīgas tirdzniecības principus. (18) Savienības makrofinansiālās palīdzības piešķiršanas priekšnoteikumam vajadzētu būt tādam, ka Ukrainā tiek ievēroti efektīvi demokrātiskie mehānismi, tostarp daudzpartiju parlamentārā sistēma un tiesiskums, un tiek garantēta cilvēktiesību ievērošana. Turklāt ar Savienības makrofinansiālās palīdzības konkrētajiem mērķiem būtu jāuzlabo publiskā sektora finanšu pārvaldības sistēmu efektivitāte, pārredzamība un atbildība Ukrainā un jāveicina strukturālās reformas, kuru mērķis ir atbalstīt ilgtspējīgu izaugsmi un fiskālo konsolidāciju. Komisijai būtu regulāri jāuzrauga gan priekšnoteikumu izpildīšana, gan minēto mērķu sasniegšana. (19) Lai nodrošinātu, ka Savienības finansiālās intereses, kas saistītas ar Savienības makrofinansiālo palīdzību, tiek efektīvi aizsargātas, Ukrainai būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju un jebkurus citus pārkāpumus saistībā ar palīdzību. Turklāt būtu jāparedz noteikumi, ka Komisija veic pārbaudes un ka Revīzijas palāta veic revīzijas. (20) Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšana neskar budžeta lēmējinstitūciju pilnvaras. (21) Makrofinansiālās palīdzības summām vajadzētu atbilst budžeta apropriācijām, kas paredzētas daudzgadu finanšu shēmā. (22) Savienības makrofinansiālā palīdzība būtu jāpārvalda Komisijai. Lai nodrošinātu to, ka Eiropas Parlaments un Padome spēj sekot šā lēmuma īstenošanai, Komisijai tie būtu regulāri jāinformē par norisēm saistībā ar palīdzību un jāsniedz tiem attiecīgie dokumenti. (23) Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā lēmuma īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011[8], IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants 1. Savienība Ukrainai piešķir makrofinansiālo palīdzību ("Savienības makrofinansiālā palīdzība") ar maksimālo summu 1 miljards euro, lai atbalstītu Ukrainas ekonomikas stabilizāciju un reformas. Palīdzība sekmē to, lai segtu Ukrainas maksājumu bilances vajadzības, kas konstatētas valdības ekonomikas programmā, ko atbalsta SVF. 2. Visu Savienības makrofinansiālās palīdzības summu Ukrainai piešķir aizdevumu veidā. Komisija ir pilnvarota Savienības vārdā kapitāla tirgos vai no finanšu iestādēm aizņemties nepieciešamos līdzekļus un aizdot tos Ukrainai. Maksimālais aizdevumu atmaksas termiņš ir 15 gadi. 3. Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšanu pārvalda Komisija saskaņā ar nolīgumiem vai vienošanos, kas panāktas starp SVF un Ukrainu, un ekonomikas reformu pamatprincipiem un mērķiem, kas paredzēti EKP ietvaros pieņemtajā ES un Ukrainas asociācijas programmā. Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un Padomi par norisēm saistībā ar Savienības makrofinansiālo palīdzību, tostarp par tās izmaksāšanu, un laikus iesniedz minētajām iestādēm attiecīgos dokumentus. 4. Savienības makrofinansiālā palīdzība ir pieejama vienu gadu, sākot no pirmās dienas pēc 3. panta 1. punktā minētā saprašanās memoranda stāšanās spēkā. Termiņu, kurā pieejama palīdzība, var pagarināt ar Padomes lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma. 5. Ja Ukrainas finanšu vajadzības Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšanas laikā būtiski samazinās salīdzinājumā ar sākotnējām prognozēm, tad Komisija saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru samazina palīdzības summu vai arī to aptur vai atceļ. 2. pants 1. Priekšnoteikums Savienības makrofinansiālās palīdzības piešķiršanai ir tas, ka Ukrainā tiek ievēroti efektīvi demokrātiskie mehānismi, tostarp daudzpartiju parlamentārā sistēma un tiesiskums, un tiek garantēta cilvēktiesību ievērošana. Komisija uzrauga šā priekšnoteikuma ievērošanu visā Savienības makrofinansiālās palīdzības sniegšanas laikā. Šo pantu piemēro saskaņā ar Padomes Lēmumu 2010/427/ES[9]. 3. pants 1. Komisija saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru vienojas ar Ukrainas iestādēm par skaidri definētiem ekonomikas politikas un finanšu nosacījumiem, kuriem jāattiecas uz Savienības makrofinansiālo palīdzību un kuros galvenā uzmanība ir pievērsta strukturālām reformām un stabilām valsts finansēm, un kuri jāizklāsta saprašanās memorandā ("saprašanās memorands"), kurā iekļauj arī minēto nosacījumu izpildes grafiku. Saprašanās memorandā izklāstītie ekonomikas politikas un finanšu nosacījumi atbilst 1. panta 3. punktā minētajiem nolīgumiem vai kārtībai, tostarp makroekonomikas korekciju un strukturālo reformu programmām, ko Ukraina īsteno ar SVF atbalstu. 2. Minēto nosacījumu mērķis jo īpaši ir stiprināt publiskā sektora finanšu pārvaldības sistēmu efektivitāti, pārredzamību un atbildību Ukrainā, tostarp attiecībā uz Savienības makrofinansiālās palīdzības izmantošanu. Izstrādājot politikas pasākumus, pienācīgi ņem vērā arī panākumus saistībā ar savstarpēju tirgus atvēršanu, uz noteikumiem balstītas un taisnīgas tirdzniecības attīstību un citas prioritātes Savienības ārpolitikas kontekstā. Komisija regulāri pārrauga panākumus minēto mērķu sasniegšanā. 3. Savienības makrofinansiālās palīdzības detalizēti finanšu noteikumi ir izklāstīti aizdevuma līgumā, par ko vienojas Komisija un Ukrainas iestādes. 4. Komisija regulāri pārbauda, vai joprojām tiek izpildīti 4. panta 3. punktā minētie nosacījumi, tostarp to, vai Ukrainas ekonomikas politika atbilst Savienības makrofinansiālās palīdzības mērķiem. Šādi rīkojoties, Komisija cieši sadarbojas ar SVF un Pasaules Banku un vajadzības gadījumā ar Eiropas Parlamentu un Padomi. 4. pants 1. Ievērojot 3. punkta nosacījumus, Komisija Savienības makrofinansiālo palīdzību dara pieejamu vienā vai divās aizdevuma daļās. Katra maksājuma apmēru nosaka saprašanās memorandā. 2. Savienības makrofinansiālās palīdzības summas vajadzības gadījumā nosaka saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009[10]. 3. Komisija pieņem lēmumu par maksājumu veikšanu, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi: a) lēmuma 2. pantā izklāstītais priekšnoteikums; b) pastāvīgi un sekmīgi tiek īstenota politikas programma ar korekcijas un strukturālo reformu pasākumiem, ko atbalsta vienošanās par kredītu, kura noslēgta ar SVF un nav saistīta ar piesardzības pasākumiem. Izmaksu sāk nekavējoties, līdzko ir stājusies spēkā SVF programma; c) ekonomikas politikas un finanšu nosacījumi, par kuriem panākta vienošanās saprašanās memorandā, tiek īstenoti, ievērojot konkrētu grafiku. Gadījumā, ja paredz otru maksājumu, izmaksu veic ne agrāk kā trīs mēnešus pēc pirmā maksājuma veikšanas. 4. Ja 3. punktā minētie nosacījumi nav izpildīti, Komisija uz laiku pārtrauc vai atceļ Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšanu. Šādos gadījumos tā informē Eiropas Parlamentu un Padomi par minētās apturēšanas vai atcelšanas iemesliem. 5. Savienības makrofinansiālo palīdzību izmaksā Ukrainas Valsts bankai. 5. pants 1. Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību saistītos aizņēmuma un aizdevuma darījumus veic euro, izmantojot vienu un to pašu valutēšanas dienu, un Savienību neiesaista maksājuma termiņu pārcelšanā un nepakļauj to valūtas maiņas kursa vai procentu likmju riskam vai jebkādam citam komercriskam. 2. Ja apstākļi ļauj un Ukraina to lūdz, Komisija var veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka aizdevuma noteikumos tiek iekļauta klauzula par pirmstermiņa atmaksu un ka tāda pati klauzula tiek ietverta aizņēmuma operāciju noteikumos. 3. Ja apstākļi ļauj samazināt aizdevuma procentu likmi un Ukraina to lūdz, Komisija var nolemt refinansēt visu tās sākotnējo aizdevumu vai tā daļu vai pārstrukturēt atbilstošos finanšu nosacījumus. Refinansēšanas vai pārstrukturēšanas operācijas veic saskaņā ar 1. un 4. punktu, un ar tām nevar pagarināt minēto aizņēmumu atmaksas termiņu vai palielināt neatmaksātā kapitāla summu refinansēšanas vai pārstrukturēšanas dienā. 4. Visas izmaksas, kas Savienībai rodas saistībā ar šajā lēmumā paredzētajiem aizņēmuma un aizdevuma darījumiem, sedz Ukraina. 5. Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par to, kā norisinās 2. un 3. punktā minētās operācijas. 6. pants 1. Savienības makrofinansiālo palīdzību īsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012[11] un Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012[12]. 2. Savienības makrofinansiālo palīdzību īsteno saskaņā ar tiešu pārvaldību. 3. Ar Ukrainas iestādēm parakstāmajā saprašanās memorandā un aizdevuma nolīgumā paredz noteikumus, ar kuriem: a) nodrošina, ka Ukraina regulāri pārbauda, vai no Savienības budžeta piešķirtais finansējums tiek pareizi izmantots, veic piemērotus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai un vajadzības gadījumā uzsāk tiesvedību, lai atgūtu visus izšķērdētos līdzekļus, kas piešķirti saskaņā ar šo lēmumu; b) saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95[13], Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96[14] un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013[15] nodrošina Savienības finansiālo interešu aizsardzību, jo īpaši paredzot konkrētus pasākumus, ar kuriem novērš un apkaro krāpšanu, korupciju un jebkurus citus pārkāpumus, kas ietekmē Savienības makrofinansiālo palīdzību; c) nepārprotami pilnvaro Komisiju, tostarp Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai vai tā pārstāvjus, veikt pārbaudes, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas; d) Komisiju un Revīzijas palātu nepārprotami pilnvaro veikt revīzijas laikposmā, kad ir piešķirta Savienības makrofinansiālā palīdzība, un pēc tam, arī veikt dokumentu revīzijas un revīzijas uz vietas, piemēram, operatīvos novērtējumus; e) nodrošina, ka Savienība ir tiesīga saņemt aizdevuma atmaksu pirms termiņa, ja tiek konstatēts, ka saistībā ar Savienības makrofinansiālās palīdzības pārvaldību Ukraina ir iesaistījusies krāpnieciskā vai koruptīvā darbībā vai jebkādā citā nelikumīgā darbībā, kas kaitē Savienības finansiālajām interesēm. 4. Savienības makrofinansiālās palīdzības īstenošanas laikā Komisija, veicot operatīvus novērtējumus, uzrauga, vai pareizi darbojas ar šo palīdzību saistītie Ukrainas finanšu noteikumi, administratīvās procedūras un iekšējās un ārējās kontroles mehānismi. 7. pants 1. Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. 8. pants 1. Katru gadu līdz 30. jūnijam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šā lēmuma īstenošanu iepriekšējā gadā, tostarp īstenošanas novērtējumu. Ziņojumā: a) izvērtē Savienības makrofinansiālās palīdzības īstenošanā gūtos panākumus; b) novērtē Ukrainas ekonomikas stāvokli un perspektīvas, kā arī 3. panta 1. punktā minēto politisko pasākumu īstenošanā gūtos panākumus; c) norāda saistību starp saprašanās memorandā izklāstītajiem ekonomiskās politikas nosacījumiem, Ukrainas faktisko ekonomisko un fiskālo situāciju un Komisijas lēmumiem izmaksāt Savienības makrofinansiālās palīdzības daļas. 2. Ne vēlāk kā divus gadus pēc 1. panta 4. punktā minētā pieejamības perioda beigām Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ex post novērtējuma ziņojumu, kurā izvērtēti izmaksātās Savienības makrofinansiālās palīdzības rezultāti un efektivitāte un tas, kādā mērā tā ir veicinājusi palīdzības mērķu sasniegšanu. 9. pants Šis lēmums stājas spēkā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4. Mērķis(-i) 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme 1.7. Paredzētais(-ie) pārvaldības paņēmiens(-i) 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Makrofinansiālā palīdzība Ukrainas Republikai 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[16] Politikas joma: Sadaļa 01 – Ekonomika un finanses Darbība: 03 – Starptautiskā ekonomika un finanses 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību 1.4. Mērķi 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu "Veicināt labklājību ārpus ES" Galvenās ar ECFIN ģenerāldirektorātu saistītās darbības jomas attiecas uz: 1. Eiropas kaimiņattiecību politikas ieviešanas veicināšanu, padziļinot ekonomisko analīzi un intensificējot politikas dialogu un padomu sniegšanu saistībā ar rīcības plānu ekonomiskajiem aspektiem; 2. makrofinansiālās palīdzības attīstīšanu, uzraudzību un ieviešanu trešās valstīs sadarbībā ar attiecīgajām starptautiskajām finanšu iestādēm. 1.4.2. Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētais mērķis Nr. 1: "Nodrošināt makrofinansiālo palīdzību trešām valstīm, lai pārvarētu to grūtības saistībā ar maksājumu bilanci un atjaunotu ārējā parāda atmaksājamību." Attiecīgās ABM/ABB darbības: starptautiskās ekonomikas un finanšu attiecības, pasaules mēroga pārvaldība. 1.4.3. Paredzamie rezultāti un ietekme Ierosināto palīdzību veido ES aizdevums līdz 1 miljardam euro Ukrainai ("Ukraina"), un tās mērķis ir veicināt ilgtspējīgāku maksājumu bilances situāciju. Palīdzība radīs valstij iespēju pārvarēt ekonomiskās un sociālās grūtības, ar kurām tā saskārās iekšējo un reģionālo nemieru rezultātā. Tā veicinās arī strukturālās reformas, kuru mērķis ir palielināt ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un uzlabot publiskā sektora finanšu pārvaldību. 1.4.4. Rezultātu un ietekmes rādītāji Iestādēm būs regulāri jāziņo Komisijas dienestiem par noteiktu rādītāju kopumu un pirms palīdzības izmaksas jāiesniedz visaptverošs ziņojums par atbilstību saskaņotajiem politikas nosacījumiem. Komisijas dienesti turpinās uzraudzīt publiskā sektora finanšu pārvaldību pēc tam, kad, sagatavojot šo pasākumu, būs veikts operatīvais novērtējums par finanšu apriti un administratīvajām procedūrām Ukrainā. ES delegācija Ukrainā arī regulāri ziņos par jautājumiem, kas attiecas uz palīdzības uzraudzību. Komisijas dienesti uzturēs ciešus sakarus ar SVF un Pasaules Banku, lai izmantotu to atziņas, kas gūtas no to pašreizējās darbības Ukrainā. Ierosinātajā lēmumā ir paredzēts Padomei un Eiropas Parlamentam adresēts gada ziņojums, kurā iekļauts šīs darbības īstenošanas novērtējums. Divu gadu laikā pēc īstenošanas perioda beigām tiks veikts neatkarīgs ex post novērtējums par palīdzību. 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Palīdzības izmaksa būs atkarīga no turpmākās Ukrainas un SVF atbalsta vienošanās apmierinošas īstenošanas. Turklāt Komisija un Ukrainas iestādes saprašanās memorandā vienojas par konkrētiem politikas nosacījumiem. 1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Palīdzot valstij pārvarēt ekonomikas satricinājumu, ko izraisīja iekšējie un reģionālie nemieri, ierosinātā MFP veicinās makroekonomisko stabilitāti un ekonomikas reformas valstī. Papildinot starptautisko finanšu iestāžu, ES un citu līdzekļu devēju piešķirtos resursus, šī palīdzība veicinās tā finansiālā atbalsta kopuma vispārējo efektivitāti, par kuru pēckrīzes apstākļos vienojās starptautiskā līdzekļu devēju kopiena. Ierosinātā programma arī stiprinās valdības apņēmību īstenot reformas un centienus izveidot ciešākas attiecības ar ES. Šis rezultāts tiks panākts, cita starpā izmantojot atbilstošus nosacījumus palīdzības izmaksāšanai. Plašākā mērogā programma būtu signāls citām reģiona valstīm, ka ekonomisko grūtību brīžos ES ir gatava atbalstīt valstis, kas uzsāk nepārprotamu ceļu uz politiskām reformām. 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Kopš 2004. gada ir veikti piecpadsmit ex post novērtējumi par makrofinansiālās palīdzības darbībām. Šajos novērtējumos secināts, ka MFP darbības, lai arī dažkārt nelielā mērā un netieši, veicina ārējās ilgtspējas un makroekonomiskās stabilitātes uzlabošanos, kā arī palīdz saņēmējvalstī īstenot strukturālās reformas. Vairumā gadījumu MFA darbībām bija pozitīva ietekme uz saņēmējvalsts maksājumu bilanci, un tās palīdzēja mazināt šo valstu budžeta ierobežojumus. Tās arī veicināja nedaudz lielāku ekonomikas izaugsmi. 1.5.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem ES ir viena no lielākajām līdzekļu devējām Ukrainā. Savas parastās sadarbības ietvaros ES 2014.–2020. gada laikposmam plāno piešķirt dotācijas līdz 1,565 miljardiem euro vērtībā, lai atbalstītu Ukrainas politiskās un ekonomiskās reformas. Salīdzinot ar citiem ES instrumentiem, galvenā MFP pievienotā vērtība būs tās ātra īstenošana, lai nekavējoties atvieglotu Ukrainas spiedīgo ārējā finansējuma situāciju, kā arī palīdzētu izveidot stabilu makroekonomisko vidi, tostarp veicinot maksājumu bilances un budžeta ilgtspēju un pienācīgus pamatnosacījumus strukturālajām reformām. MFP nenodrošina regulāru finansiālo atbalstu un nav paredzēta saņēmējvalstu ekonomiskajai un sociālajai attīstībai. MFP ir jāpārtrauc, tiklīdz ir stabilizēta valsts ārējā finansiālā situācija. Ar MFP tiktu papildinātas arī starptautisko finanšu iestāžu plānotās darbības, jo īpaši SVF atbalstītā korekciju un reformu programma un Pasaules Bankas attīstības politikas aizdevumi. 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme X Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva – X Priekšlikums/iniciatīva ir spēkā 1 gadu pēc saprašanās memoranda spēkā stāšanās, kā noteikts lēmuma 1. panta 4. punktā. – X X Finansiālā ietekme no 2014. līdz 2016. gadam 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi[17] X Komisijas īstenota centralizēta tiešā pārvaldība 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Šī ir makroekonomiska rakstura palīdzība, un tās struktūra atbilst SVF atbalstītajai ekonomikas programmai. Komisijas dienesti veiks darbības uzraudzību, pamatojoties uz SVF atbalsta vienošanās īstenošanā gūtajiem panākumiem un konkrētiem reformu pasākumiem, par kuriem jāvienojas ar Ukrainas iestādēm saprašanās memorandā (skatīt arī 1.4.4. punktu). 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Apzinātie riski Saistībā ar ierosināto MFP darbību pastāv fiduciārie, politikas un politiskie riski. Pastāv risks, ka makrofinansiālā palīdzība, kas nav paredzēta konkrētiem izdevumiem, varētu tikt izmantota krāpnieciskā veidā. Kopumā šis risks ir saistīts ar tādiem faktoriem kā pārvaldības sistēmu kvalitāte centrālajā bankā un Finanšu ministrijā un iekšējo un ārējo revīzijas spēju piemērotība. Vēl viens būtisks risks, kas apdraud ierosināto darbību, ir saistīts ar ekonomisko un politisko nedrošību, jo Krievijas Federācija nesen bez iemesla ir pārkāpusi Ukrainas suverenitāti un teritoriālo integritāti. Iekšzemē galvenais risks ir nestabilitāte saistībā ar grūtībām politisko un ekonomisko reformu procesā. Starptautiskās kopienas atbalstīto stabilizācijas un reformu pasākumu, tostarp ierosinātās MFP darbības, pilnīgu īstenošanu var apdraudēt sociālā neapmierinātība, kas var izraisīt nemierus. Visbeidzot pastāv riski, kuru iemesls ir iespējama ekonomiskās situācijas pasliktināšanās Eiropā un pasaulē. 2.2.2. Paredzētās kontroles metodes Makrofinansiālajai palīdzībai piemēros pārbaudes, kontroles un revīzijas procedūras, par kurām atbild Komisija, tostarp Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Eiropas Revīzijas palāta. 2.2.3. Pārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaidāmais neatbilstību īpatsvars Pamatizmaksas, kas Komisijai rodas saistībā ar pārbaudes un kontroles metodēm, kā arī izmaksas par pirms darbības veikto operatīvo novērtējumu par finanšu un administratīvo apriti ir aprakstītas 3.2.1. tabulā. Turklāt rodas izmaksas par Eiropas Savienības Revīzijas palātas iesaistīšanos un iespējamo OLAF iesaistīšanos. Operatīvais novērtējums ne tikai palīdz novērtēt nepareizas līdzekļu izmantošanas riskus, bet kā netiešu labumu sniedz arī lietderīgu informāciju par publiskā sektora finanšu pārvaldības jomā vajadzīgajām reformām. Attiecībā uz gaidāmo neatbilstību īpatsvaru jānorāda, ka, balstoties uz pieredzi, kas gūta kopš MFP instrumenta izveides, neatbilstību risks (aizdevuma neatmaksāšana vai līdzekļu nepareiza izmantošana) tiek uzskatīts par zemu. 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Lai mazinātu krāpnieciskas izmantošanas riskus, tiks veikti vairāki pasākumi. Pirmkārt, ierosinātais juridiskais pamats makrofinansiālajai palīdzībai Ukrainai ietver noteikumu par krāpšanas novēršanas pasākumiem. Šie pasākumi tiks sīkāk izstrādāti saprašanās memorandā un aizdevuma līgumā, paredzot vairākus noteikumus par pārbaudēm, krāpšanas novēršanu, revīzijām un līdzekļu atgūšanu krāpšanas vai korupcijas gadījumā. Paredzēts ir arī, ka palīdzība būs saistīta ar vairākiem konkrētiem politiskiem nosacījumiem, galvenokārt publiskā sektora finanšu pārvaldības jomā, lai stiprinātu efektivitāti, pārredzamību un atbildību. Otrkārt, Komisijas dienesti ar pienācīgi pilnvarotu neatkarīgu ekspertu atbalstu veiks finanšu aprites un administratīvo procedūru operatīvu novērtējumu Ukrainas Finanšu ministrijā un Valsts bankā, lai izpildītu Eiropas Kopienu vispārējam budžetam piemērojamās Finanšu regulas prasības. Ar šo pārskatu tiks noteikts, vai Ukrainā pastāv pietiekami efektīvs satvars makrofinansiālās palīdzības pareizai finanšu pārvaldībai, aptverot tādas jomas kā vadības struktūra un organizācija, līdzekļu pārvaldība un kontrole, IT sistēmu drošība, iekšējās un ārējās revīzijas spējas, kā arī centrālās bankas neatkarība. Ņemot vērā šo novērtējumu, ar valsts iestāžu piekrišanu var ieviest īpašus mehānismus, kurus piemēro līdzekļu pārvaldībai, ko veic saņēmēji. Turklāt palīdzība tiks iemaksāta šim nolūkam izveidotā kontā Ukrainas Valsts bankā. Visbeidzot, palīdzībai piemēros pārbaudes, kontroles un revīzijas procedūras, par kurām atbild Komisija, tostarp OLAF un Eiropas Savienības Revīzijas palāta. 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas · Esošās budžeta izdevumu pozīcijas 01 03 02: Makrofinansiālā palīdzība 01 03 06 – Garantiju fonda nodrošinājums Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Numurs [Apraksts………………...……….] || Dif./nedif. ([18]) || no EBTA valstīm[19] || no kandidātvalstīm[20] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē 4. || 01 03 02 Makrofinansiālā palīdzība || Dif. || Nē || Nē || Nē || Nē 4. || 01 03 06 Garantiju fonda finansējums || Dif. || Nē || Nē || Nē || Nē 01 03 06 – Eiropas Savienības garantija ES aizdevumiem, kas piesaistīti makrofinansiālam atbalstam trešām valstīm. Garantiju fonds ārējām darbībām ir jānodrošina saskaņā ar grozīto Fonda regulu. Saskaņā ar šo regulu aizdevumi tiek noteikti, balstoties uz neatmaksāto summu gada beigās. Nodrošinājuma summu aprēķina "n" gada sākumā kā starpību starp mērķsummu un Fonda neto aktīviem "n-1" gada beigās. Šo nodrošinājuma summu "n" gadā ieraksta "n+1" gada budžeta projektā un faktiski iemaksā vienā darījumā "n+1" gada sākumā no pozīcijas "Garantiju fonda finansējums" (budžeta pozīcija 01 03 06). Tādējādi 9 % (maksimums 90 miljoni euro) no faktiski izmaksātās summas tiks ņemti vērā mērķsummā „n-1” gada beigās Fonda nodrošinājuma aprēķinam. Budžeta iegrāmatojums ("p.m.") budžeta pozīcijā, kas atspoguļo budžeta garantiju aizdevumam, tiks izmantots vienīgi tad, ja garantija faktiski tiks pieprasīta. Parasti budžeta garantija netiek pieprasīta. ¨¨No jauna veidojamās budžeta pozīcijas: nav. 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem Miljonos euro (3 zīmes aiz komata) || Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 4. || || || [Izdevumu kategorija: ES kā globālais partneris] || ĢD: <ECFIN> || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || KOPĀ || ||  Darbības apropriācijas || || || || || || || Budžeta pozīcija 01 03 06 – Garantiju fonda finansējums || Saistības || (1a) || || || 90 || || 90 || || Maksājumi || (2 a) || || || 90 || || 90 || || Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[21] (operatīvais novērtējums un ex-post novērtējums) || || || || || || || Budžeta pozīcija 01 03 02 || Saistības || (3) || 0,1 || 0,2 || || || 0,30 || || || Maksājumi || (3 a) || 0,1 || 0,1 || 0,10 || || 0,30 || || KOPĀ ECFIN ģd apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || 0,1 || 0,2 || 90 || || 90,3 || || Maksājumi || =2+2a +3 || 0,1 || 0,1 || 90,1 || || 90,3 || ||  KOPĀ darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 0,1 || 0,2 || 90 || || 90,3 || || || Maksājumi || (5) || 0,1 || 0,1 || 90,1 || || 90,3 ||  KOPĀ darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 0,1 || 0,2 || 90 || || 90,3 || Maksājumi || (5) || 0,1 || 0,1 || 90,1 || || 90,3 ||  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || || || || || || KOPĀ apropriācijas 4. IZDEVUMU KATEGORIJA daudzgadu finanšu shēma || Saistības || =4+ 6 || 0,1 || 0,2 || 90 || || 90,3 || Maksājumi || =5+ 6 || 0,1 || 0,1 || 90,1 || || 90,3 || Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas Miljonos euro (trīs zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5. || "Administratīvie izdevumi" || || || || || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || KOPĀ  Cilvēkresursi || 0,528 || 0,132 || 0,066 || || 0,726  Pārējie administratīvie izdevumi || 0,028 || 0,012 || 0,004 || || 0,044 KOPĀ — ECFIN ĢD || apropriācijas || 0,556 || 0,144 || 0,070 || || 0,770 KOPĀ apropriācijas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA daudzgadu finanšu shēma || (Saistību summa = maksājumu summa) || 0,556 || 0,144 || 0,070 || || 0,770 Miljonos euro (trīs zīmes aiz komata) || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || KOPĀ KOPĀ apropriācijas 1.-5. IZDEVUMU KATEGORIJA daudzgadu finanšu shēma || Saistības || 0,556 || 0,144 || 0,070 || || 0,770 Maksājumi || 0,556 || 0,144 || 0,70 || || 0,770 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas – X Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriāciju izmantošanu šādā veidā: Saistību apropriācijas miljonos euro (trīs zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un rezultātus ò || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1[22] || || || || || || || || || || || || || 2013. gads || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || || || Rezultāta veids || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Kopējais daudzums || Kopējās izmaksas Rezultāts Nr.1 || Operatīvais novērtējums || || || 1 || 0,1 || || || || || || || 1 || 0,1 - Rezultāts Nr. 2 || Ex-post novērtējums || || || || || 1 || 0,2 || || || || || 1 || 0,2 - Rezultāts Nr. 3 || Garantiju fonda finansējums || || || || || || || 1 || 90 || || || 1 || 90 Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1 || || || 1 || 0,1 || 1 || 0,2 || 1 || 90 || || || 3 || 90,3 KOPĒJĀS IZMAKSAS || || || 1 || 0,1 || 1 || 0,2 || 1 || 90 || || || 3 || 90,3 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.3.1. Kopsavilkums – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas – X Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā: Miljonos euro (trīs zīmes aiz komata) || [23] || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (skatīt 1.6. punktu) || KOPĀ 5. IZDEVUMU KATEGORIJA daudzgadu finanšu shēma || || || || || || || || || Cilvēkresursi || || 0,528 || 0,132 || 0,066 || || || || || 0,726 Pārējie administratīvie izdevumi || || 0,028 || 0,012 || 0,004 || || || || || 0,044 Starpsumma — 5. IZDEVUMU KATEGORIJA daudzgadu finanšu shēma || || 0,556 || 0,144 || 0,070 || || || || || 0,770 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[24] || || || || || || || || || Cilvēkresursi || || || || || || || || || Pārējie administratīvie izdevumi || || || || || || || || || Starpsumma – ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || || || || || || || || || KOPĀ || || 0,556 || 0,144 || 0,070 || || || || || 0,770 Vajadzīgās administratīvās apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. 3.2.3.2. Paredzamās cilvēkresursu vajadzības – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu – X Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Aprēķins izsakāms ar pilnslodzes ekvivalentu || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (skatīt 1.6. punktu)  Štatu saraksta amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) || 01 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || || 4 || 1 || 0,5 || || || || XX 01 01 02 (Delegācijas) || || || || || || || || XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || || || || || || || || 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) || || || || || || || ||  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE)[25] XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || || || || || || || || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) || || || || || || || || XX 01 04 yy[26] || - galvenajā mītnē || || || || || || || || - delegācijās || || || || || || || || XX 01 05 02 (CA, SNE, INT — netiešā pētniecība) || || || || || || || || 10 01 05 02 (CA, SNE, INT — tiešā pētniecība) || || || || || || || || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) || || || || || || || || KOPĀ || || 4 || 1 || 0,5 || || || || XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. Vajadzīgie cilvēkresursi tiks nodrošināti, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts: Ierēdņi un pagaidu darbinieki || D direkcijas direktors: uzraudzīt un pārvaldīt darbību, sazināties ar Padomi un Parlamentu par šā lēmuma pieņemšanu un saprašanās memoranda (SM) apstiprināšanu, risināt sarunas ar Ukrainas iestādēm par saprašanās memorandu, pārskatīt ziņojumus, vadīt pārbaudes komandējumus un novērtēt nosacījumu izpildē gūtos panākumus. Nodaļas vadītājs/Nodaļas vadītāja vietnieks D direkcijā: palīdzēt direktoram darbības pārvaldībā, sazināties ar Padomi un Parlamentu par šā lēmuma pieņemšanu un saprašanās memoranda apstiprināšanu, risināt sarunas ar Ukrainas iestādēm par saprašanās memorandu un aizdevuma līgumu (kopā ar L direkciju), pārskatīt ziņojumus un nosacījumu izpildē gūtos panākumus. Ekonomisti, MFP sektors (D direkcija): sagatavot lēmumu un SM, sazināties ar iestādēm un starptautiskām finanšu iestādēm, doties pārbaudes komandējumos, sagatavot Komisijas dienestu ziņojumus un Komisijas procedūras saistībā ar palīdzības pārvaldību, sazināties ar neatkarīgiem ekspertiem par operatīvo novērtējumu un ex-post novērtējumu. L direktorāts (L4, L5 un L6 nodaļa direktora uzraudzībā): sagatavot aizdevuma līgumu, risināt sarunas ar Ukrainas iestādēm un gādāt par to, lai līgumu apstiprinātu atbildīgie Komisijas dienesti un abas puses to parakstītu. Pārraudzīt procesus pēc aizdevuma līguma stāšanās spēkā. Sagatavot Komisijas Lēmumus par aizņēmuma darījumiem, pārraudzīt līdzekļu pieprasījumu iesniegšanu, izvēlēties bankas, sagatavot un izpildīt finansēšanas darījumus un izmaksā līdzekļus Ukrainai. Veikt administratīvus uzdevumus saistībā ar aizdevuma atmaksas pārraudzību. Sagatavot attiecīgos ziņojumus par iepriekš minētajām darbībām. Ārštata darbinieki || Nepiemēro 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu – X Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai. 3.2.5. Trešo personu iemaksas – X Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu. 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem X Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus. [1] OV L 209, 6.8.2002., 22.-23. lpp. [2] OV L 189, 22.7.2010., 28. lpp. [3] OV C […], […], […]. lpp. [4] OV L 209, 6.8.2002., 22.-23. lpp. [5] OV L 189, 22.7.2010., 28. lpp. [6] OV L 209, 6.8.2002., 22.-23. lpp. [7] OV L 189, 22.7.2010., 28. lpp. [8] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.). [9] Padomes Lēmums 2010/427/ES (2010. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (OV L 201, 3.8.2010., 30. lpp.). [10] Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (2009. gada 25. maijs), ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai (OV L 145, 10.6.2009., 10. lpp.). [11] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.). [12] Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 (2012. gada 29. oktobris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.). [13] Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.). [14] Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.). [15] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013, 1. lpp). [16] ABM: budžeta vadība pa darbības jomām – ABB: budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [17] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [18] Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif. – nediferencētās apropriācijas. [19] EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [20] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [21] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās "BA" pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [22] Kā aprakstīts 1.4.2. punktā "Konkrētie mērķi…" [23] N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot. [24] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās "BA" pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [25] CA — līgumdarbinieki, LA — vietējie darbinieki, SNE — valstu norīkotie eksperti, INT — pagaidu darbinieki ("Intérimaire"), JED — jaunākie eksperti delegācijās ("Jeune Expert en Délégation"). [26] Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām "BA" pozīcijām).