20. atzinīgi vērtēEiropas Savien ības sniegto finansi ālo atbalstu vair ākiem nojaukšanas projektiem jauna-
jās dalībvalstīs, ievērojot noteiktus pamatnosac ījumus;
21. atbalsta Komisijas nost āju, ka kodolelektrostaciju nojauk šanas izmaksas, kas inter alia ietver arīcitas
ārējas izmaksas un subs īdijas cita veida elektroener ģijas ražošanai, novērtējot jebkuras elektrostacijas ekono-
misko dzīvotspēju, jāņem arīvērātādāveidā, lai novērstu konkurences izkrop ļojumus;
22. atzīmē, ka saskaņāar starptautiskaj ām konvencijām par civiltiesisko apdro šināšanu kodolelektrostaci-
jas operators atbild par civiltiesisk ās atbildības apdrošināšanu pret neparedz ētiem notikumiem vai negad īju-
miem visānojaukšanas laikā;
23. atzīmē, ka 1960. gada 29. j ūlija Parīzes Konvencija par tre šop ušu atbildību kodolener ģetikas jomāun
1963. gada 31. janv āra papildu konvencija pie 1960. gada 29. j ūlija Parīzes konvencijas, k āto groza
1964. gada 28. janv āra Papildu protokols un 1982. gada 16. novembra protokols, joproj āmi rs pēkāun ES
tās nevar vienpus ēji atcelt; turkl āt atzīmē, ka Parlaments 2004. gada 26. febru āra rezolūcijāpar trešop ušu
atbildību kodolener ģetikas jomā(1) piekrita Padomes l ēmuma priekšlikumam, ar ko pilnvaro dal ībvalstis,
kuras ir līgumslēdzējas puses 1960. gada 29. j ūlija Parīzes Konvencijai, Eiropas Kopienas interes ēs ratificēt
protokolu, ar ko groza šo konvenciju, vai pievienoties tam;
*
**
24. uzdod t āpriekšsēdētājam nosūtītšo rezolūciju Padomei un Komisijai.
(1) OV C 98 E, 23.4.2004., 123. lpp.
P6_TA(2005)0433
Cīņa ar klimata p ārmaiņām pasaul ē
Eiropas Parlamenta rezol ūcija par strat ēģiju cīņai ar klimata p ārmaiņām pasaul ē(2005/2049(INI))
Eiropas Parlaments ,
—ņemot vērāKomisijas pazi ņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu
komitejai un Re ģionu komitejai “Stratēģija cīņai ar klimata p ārmaiņām pasaulē”(KOM(2005)0035),
—ņemot vērāANO Vispārējās konvencijas par klimata p ārmaiņām(UNFCCC) Kioto protokolu un piem ē-
rošanas procedūras protokola īstenošanai, kas pie ņemtas Pušu konferencēs Bonnā(2001. gada j ūlijā),
Marrākešā(2001. gada novembr ī),Ņūdeli (2002. gada oktobr īun novembr ī), Milānā(2003. gada
decembrī) un Buenosaires ā(2004. gada decembr ī),
—ņemot vērātāiepriekšējās rezolūcijas par klimata p ārmaiņām, joīpaši 2005. gada 13. janv āra rezolūciju
par Buenosairesas Klimata p ārmaiņu konferences (1) rezultātiem un 2005. gada 12. maija rezol ūciju par
Valdības ekspertu semin āru par klimata p ārmaiņām(2),
—ņemot vērāpaziņojumus, ko G8 augst ākālīmeņa sanāksmēGlenīglāizteica 24 starptautisk āsu zņēmēj-
darbības līderi, kas pārstāv Pasaules Ekonomikas forumu, piem ēram, par nepiecie šamību noteikt ilgter-
miņa klimata stabiliz ācijas mērķus,
(1) OV C 247 E, 6.10.2005., 144. lpp.
(2) Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0177.C 280 E/120 LV 18.11.2006. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 16. novembris
—ņemot vērāReglamenta 45. pantu,
—ņemot vērāVides, sabiedr ības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas zi ņojumu, kāarīAttīstības
komitejas un R ūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus (A6-0312/2005),
A. tākāklimata pārmaiņas ir viens no 21. gadsimta liel ākajiem izaicin ājumiem, jo tāmi rbūtiska negatīva
ietekme uz vidi, ekonomiku un soci ālo jomu pasaules m ērogā, kas var izrais īt katastrofiskas sekas, un t ā
kāar klimata pārmaiņām saistītās problēmas atšķiras no citāmp ašreiz risināmajām vides probl ēmām;
B. tākājau pašreiz ir vērojamas klimata p ārmaiņu pazīmes, piemēram, kūst polārais ledus un m ūžīgais
sasalums, kāarīnotiek aizvien bie žākas un spēcīgākas laika apst ākļu radītas katastrofas; t ākāiepriekšējā
desmitgadēekonomiskie zaud ējumi laika apst ākļu izraisīto dabas katastrofu d ēļir sešas reizes lielāki
salīdzinājumāar 1960. gadu;
C. tākālielākāatbildība par siltimn īvas efektu izraiso šugāzu (SEG) emisij ām atmosfērāgan pašreiz, gan
pagātnēir rūpnieciski attīstītajām valstīm; tākājaunattīstības valstis var ētu visvairāk ciest no klimata
svārstībāmu ntākārūpnieciski attīstītajām valstīmjāuzņemas galvenāatbildība, sniedzot pal īdzību
valstīm ar zemiem ien ākumiem, lai t ās pielāgotos klimata p ārmaiņām, pielāgošanās procesāsniedzot
tām tehnoloģisku un finansi ālu atbalstu;
D. tākāKioto protokols st ājāss pēkā2005. gada 16. febru ārīun to ratificējušas 152 valstis un re ģionālās
ekonomiskās integrācijas organizācijas, kuras rada 61,6 % no 1990. gada I pielikuma SEG emisij āmu n
pārstāv gandrīz 90 % no pasaules iedz īvotāju skaita,
E. tākāANO Vispārējās konvencijas par klimata p ārmaiņām un Kioto protokola piln īgaīstenošana visās
valstīsi rbūtiska klimata p ārmaiņu problēmas risināšanā, tomēr pasākumi nebūs pietiekami efekt īvi,
kamēr netiks rasts pasaules m ēroga risinājums, attiecībāuz plašām ekonomisk ām apvienībām, kas arī
ir galvenie pies ārņojošo vielu emisijas rad ītāji;
F. tākāKioto protokols paredz, ka sarunas par saist ībām attiecībāuz emisiju samazin āšanu laika period ā
pēc 2012. gada s āksies 2005. gad ā,u nlīdz ar tošim uzdevumam j ābūt ar visaugst āko prioritāti
11. Pušu konferencē(COP-11) un 1. Protokola pu šu sanāksmē(COP/MOP1) Monreālā;
G. tākātuvākajālaikājānosaka turpm ākie mērķi, lai viestu skaidr ību par ieguld ījumiem attiec ībāuz ener-
ģijas avotiem ar zemu oglek ļa saturu, tehnolo ģijām ar zemu siltumn īcefekta gāzu emisiju un atjauno-
jamo enerģiju, un lai nov ērstu ieguldījumus nesader īgāenerģētikas infrastrukt ūrā;
H. tākā, laiīstenotu galveno UNFCCC mērķi, proti, nov ērstu bīstamas klimata p ārmaiņas, saskaņāar
jaunākajiem zinātniskajiem zi ņojumiem vajadz ētu panākt SEG koncentr āciju zem 500 ppm CO 2ekv.,
kas ir nedaudz virs pa šreizējālīmeņa, un tādējādi tuvākajānākotnēnepieciešama lielākāemisiju sama-
zināšana;
I. tākāieguldījumi efektīvāenerģijas izmantošanāir perspektīvākais veids, kāsamazināt oglekļa emisijas,
un tākāES ir būtisks potenciāls rentablam ener ģijas ietaupījumam;
J. tākāietekmi uz klimatu var iev ērojami mazin āt, veicot labāku sociālo plānošanu;
K. tākāpašreizējie emisiju tirdzniec ības noteikumi ir attiecin āti arīuz citām jomām (piemēram, uz aviā-
ciju) un analīzējāpierāda, kašāds noteikumu jomas papla šinājums palīdzēsn o vērst klimata p ārmaiņas
un ka bagātās valstis/reģioni nebūs privileģēti uz to valstu un uz ņēmumu rēķina, kas ir att īstības fāzē;
L. tākāļoti vēlama ir lielāka iedzīvotāju iesaistīšana vispārējos centienos samazin āt emisiju daudzumu un
attīstīt noturīgāku dzīvesveidu;18.11.2006. LV C 280 E/121 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 16. novembris
M. tākāSEG emisiju daudzums turpina pieaugt daudz ās dalībvalstīs, pierādot, ka nepiecie šamaātra ES
rīcība, lai spētu ievērot Kioto protokola saist ības;
N. tākāSEG emisiju samazin āšanai paredzēto pasākumu izmaksas kompens ēs ieguvums no ierobe žojuma,
nepieļaujot Zemes gaisa temperat ūras paaugstin āšanos vairākkāpar 2°C salīdzinot ar pirmsindustriali-
zācijas laika temperat ūras līmeni, jo tiks nov ērsts kaitējums un zaud ējumi, ko citādi varētu radīt klimata
pārmaiņas pasaulē;
O. tākāpašreiz ir vēsturiska saimnieciska izdev ība attīstīt ekonomiku, kas balst ījusies uz fosil ākurināmā
izmantošanu; tākābūtiska saimnieciska izdev ība ir arījaunattīstības valstīm, kurām ir lieli atjaunojam ās
enerģijas resursi, bet pa šreiz nav to izmanto šanai nepiecie šamās tehnoloģijas,
1. uzsver, ka ES klimata p ārmaiņu samazināšanas stratēģijas pamatājābūt septiņvirzienu pieejai:
— ievērot Kioto protokola pamatelementus —saistoši siltumnīcefekta gāzu emisiju m ērķlielumi, vispārēja
emisiju kvotu tirdzniec ības sistēma un elastīgi mehānismi,
— uzsākt būtisku emisiju samazin āšanu katrāvalstīpar 30 % līdz 2020. gadam, apvienojot tirgus stimul ē-
šanas un regul ēšanas paņēmienus, lai veicin ātu ieguldījumus efektivit ātēun/vai bezoglek ļa tehnoloģijās,
vai tehnoloģijās ar zemu oglek ļa emisiju,
— veikt pasākumus, lai iesaist ītu citas lielākās valstis, joīpaši ASV,
— attīstīt stratēģisko partnerību ar tādām valstīmkāĶ īna, Dienvidāfrika, Brazīlija un Indija, lai pal īdzētu
tām izstrādāt noturīgas enerģētikas stratēģiju un nodro šinātušo valstu līdzdalību centienos samazin āt
klimata pārmaiņas,
— aktīvi veicināt noturīgas enerģētikas tehnolo ģiju pētniecību un jaunradi un nov ērst“nesaprātīgas”stimu-
lēšanas paņēmienus, tādus kāfosilākurināmāsubsidēšana, kāarīārējo izmaksu, tostarp klimata p ār-
maiņu izmaksu, internaliz ēšana enerģijas ražošanas cenā,
— izmantojot Eiropas un dal ībvalstu tiesību aktus, pan ākt lielāku energoefektivit āti un pazemin āt to teh-
noloģiju izmaksas, kas samazina klimata p ārmaiņas,
— sekmējot plašāku tiešu Eiropas iedz īvotāju iesaistīšanu klimata p ārmaiņu samazināšanā, iepriekšsnie-
dzot detalizētu informāciju par oglek ļa saturu ražojumos un pakalpojumu nodro šināšanā,nākotnēpare-
dzot iespēju ieviest personaliz ētu tirdzniecības kvotu sist ēmu;
2. aicina ES nodro šināt, ka 11. Pušu konferencēun 1. Pušu konferencēun sēdēMonreālāvienojas par
grafiku sarun ām par turpm ākām saistībām attiecībāuz klimatu, par vieno šanās panākšanas termiņu nosakot
2008. gada beigas;
3. aicina ES vad ībuCOP-11 unCOP/MOP1 iesniegt priek šlikumus par turpm āko klimata programmu,
pamatojoties uz visp ārējo mērķi, saskaņāar kuru plan ētas vidējātemperatūra nedrīkst paaugstin āties vairāk
kāpar 2°C, salīdzinot ar temperat ūru pirmsindustrializ ācijas laikmetā;
4. uzskata, ka turpm ākajai sistēmai jābalstāsu zk o pēju, bet diferenc ētu atbildību ar mērķis lēgt līgumus
un panākt konverģenci, kāarīuz turpmāku un strauj āku emisiju samazin āšanu un aizvien jaunu valstu
iesaistīšanu emisiju samazin āšanas procesā; uzsver, ka visi emisiju ierobe žošanas mērķlielumi jāpamato ar
jaunākajiem zinātnes atzinumiem, lai nepie ļautu planētas vidējās gaisa temperat ūras paaugstin āšanos vairāk
kāpar 2°C, pamatojoties uz racion ālu pārliecību; turklāt uzsver, ka visiem paredz ētajiem pasākumiem jābūt
rentabliem, un t ādēļpar ilgtermiņamērķijānosaka uz emisiju kvotu tirdzniec ības sistēmu balstīta pasaules
oglekļa tirgus izveide; turkl āt atzīmē, ka rentabilit ātes aprēķinos jāiekļauj bezdarbības radītās izmaksas un
paredzamais saimnieciskais ieguvums no agr īnas rīcības un inovācijas, kāarīno tehnoloģiju apguves, kas
pazeminās klimata pārmaiņu samazināšanas izmaksas;C 280 E/122 LV 18.11.2006. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 16. novembris
5. atzinīgi vērtēEiropadomes secin ājumus 2005. gada 23. mart āBriselē,j oīpaši attiecībāuz ieteikumu
rūpnieciski attīstītajām valstīm panākt emisiju samzin ājumu par 15 –30 % līdz 2020. gadam; tom ēr prasa,
lai noteiktu ar īemisiju samazin āšanas mērķlielumus ilgākālaika periodā, un ierosina samazin āt emisijas par
60–80 % līdz 2050. gadam;
6. paužnožēlu, ka pašreizējāASV administr ācija neīsteno UNFCCC saistības, saskaņāar kurāmjāpanāk
1990. gada emisiju l īmenis un jānovēršbīstamas klimata p ārmaiņas, un paužnozēlu par tāslēmumu nera-
tificēt Kioto Protokolu; aicina ES nodro šināt, ka atsevišķas valstis neblo ķēdaudzpusējo procesu;
7. atgādina, ka ener ģijas ietaupījumu potenci āls ES ir 40 %, bet, lai to sasniegtu, ir j ānosaka saisto šimērķi;
8. atzīmē, ka ar sistem ātisku pieeju l īdz 2020. gadam ar atjaunojam ās enerģijas veidiem b ūtu iespējams
nodrošināt 25 % no ES ener ģijas patēriņa;
9. uzsver, ka efekt īvai klimata p ārmaiņu samazināšanai nepiecie šama būtiska energosist ēmu, transporta
sistēmu unēku siltumapg ādes projektēšanas pārveidošana un kašai pārveidošanai jākļūst par Lisabonas
stratēģijas dzinējspēku, lai palielin ātu izaugsmi un konkur ētspēju; aicina ES izstr ādāt stratēģiju, lai panāktu,
ka Eiropas ekonomikai ir visaugst ākāenergoefektivit āte pasaulē, nosakot ikgad ējos enerģijas intensitātes
samazinājuma mērķlielumus 2,5 –3 % apmērā;
10.šajāziņāaicina dalībvalstis ieviest past āvīgas uzraudzības sistēmas, lai novērtētu izmantoto materi ālu
un enerģijas apjomu katr āekonomikas nozar ē,tādējādi atbalstot atbilst īgu emisiju samazin āšanas politiku;
11. atzīst, ka novēlota rīcība palielinās kaitīgas ietekmes uz vidi ra šanās risku un sad ārdzinās izmaksas;
turklāt uzskata, ka visp ārējāemisiju samazin āšana nedrīkst izraisīt citus apdraud ējumus;
12. uzskata, ka c īņa pret klimata p ārmaiņāmnāk par labu gan sabiedr ībai, gan videi, k āarītāsekmē
Lisabonas programmas m ērķu un ANO t ūkstošgades mērķu sasniegšanu; uzskata, ka ieguld ījums ar atjau-
nojamās enerģijas veidos un to izstr āde rada jaunas iesp ējas lauksaimniec ībāun mežsaimniecībā, rada jaunas
darba vietas, uzlabo vesel ību, sekmēreģionālo izaugsmi, ļauj sekmīgāk izmantot viet ējos un reģionālos
resursus un progres īvās tehnoloģijas, kāarīsamazina nabadz ību;
13. prasa, lai ES velt ītu lielākas pūles daudzsolo šu tehnoloģiju izstrādē, sadarbojoties ar citiem iesaist īta-
jiem dalībniekiem pasaules m ērogā;
14. uzsver, ka daudzas SEG emisiju samazin āšanai nepiecie šamās tehnoloģijas jau pastāv; tomēr to iekļū-
šanu tirgūkavēdaudzišķēršļi un nesaprātīgi stimulēšanas paņēmieni, tādi kāfosilākurināmāsubsidēšana;
tādēļaicina Komisiju iesniegt ties ību aktu priek šlikumus, lai aizliegtu šādu subsidēšanu, un tāvietāizveidot
pareizu stimul ēšanas struktūru, lai palielin ātu energoefekt īvu, zema oglek ļa vai bezoglek ļa tehnoloģiju
izmantošanu, un, nosakot visp ārējas valsts iepirkumu proced ūras ES mērogā, aicina samazin ātšādu tehno-
loģiju izmaksas; turkl āt prasa papildus tam, lai Sept ītajāpamatprogramm āgalveno uzman ību pievēršpētnie-
cībai un jaunradei jom ās, kas saistītas ar klimata p ārmaiņu mazināšanu, izveidot Ārkārtas programmu —
līdzīgu ASV 60. gadu programmai Apollo —, veicinot pētniecību un jaunradi, lai atbalst ītu noturīgu ener-
ģētiku un zemes izmanto šanas pārvaldību;
15.ņemot vērā, ka lielu —ja ne lielāko—ES enerģētikas infrastrukt ūras daļu vajadzēspārstrukturēt
nākamajās desmitgadēs, aicina Komisiju iesniegt priek šlikumus, lai nodro šinātu, ka visus ieguld ījumus ener-
ģētikas infrastrukt ūrāES robežās realizē, pielietojot vislab ākās pieejamās tehnoloģijas attiecībāuz fosilo
kurināmo ar zema vai nulles l īmeņa emisiju;18.11.2006. LV C 280 E/123 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 16. novembris
16. atzīmē, ka ieguldījumi efektivit ātes paaugstin āšanas pasākumos un atjaunojam ās enerģijas tehnoloģijās
ir galvenās klimata pārmaiņu samazināšanas alternat īvas; vienlaikus nor āda, ka oglek ļa ierobežošanas un
piesaistes meto žu izstrāde ir nozīmīga—ne tikai reģionos ar lieliem og ļuk rājumiem;
17. aicina Komisiju un dal ībvalstis veikt skaidrus un konkr ētus ieguldījumus tīras attīstības mehānisma un
tāpārvaldes iestāžu eventuālajāreformā, lai paātrinātu tāsīstenošanu un veicin ātu plašāku privātāsektora
iesaistīšanu, tādējādi radot nepiecie šamos priekšnoteikumus reformas īstenošanai līdz 2012. gadam;
18. norāda uz vajadz ību atbalstīt ar kosmosa tehnisk ām sistēmām saistītu jaunu tehnolo ģiju izstrādi, lai
analizētu dabas katastrofas no kosmosa, t ādējādi prognozējot un samazinot to posto šās sekas;
19. uzskata, ka klimata p ārmaiņu un dabas katastrofu nov ēršanai nepiecie šamāspētniecības un tehnolo-
ģijas attīstības komplicētība, kāarīar to saistītais pārrobežu aspekts, izvirza pras ību rast risinājumu Eiropas
līmenī, kas pārsniedz reģionālās un valsts subsidiarit ātes principu;
20. atzīst, ka būs nepieciešamas izmaiņas attiecībāuz pieeju un fizisko piel āgošanos, lai sabiedr ība saga-
tavotos klimata p ārmaiņu sekām;
21. aicina t ās dalībvalstis, kas to v ēl nav veikušas, ieguldīt resursus papildfinans ējuma fondā, lai nodroši-
nātu, ka tīras attīstības mehānisma valde var īstenot savas pilnvaras, lai izveidotu nevainojamas darb ības
efektīvu mehānismu;
22. uzsver, ka kritiski j āvērtētransporta nozares att īstība, jo tārada apmēram 30 % no Kopienas CO2
emisijām, no kurām aptuveni 85 % emisiju rada autotransports; uzsver, ka dzelzce ļa transporta energoefek-
tivitāte ir daudz liel āka; paužnožēlu, ka autotransporta nozar ēnoteiktajālaika posmānespēsīstenot prasī-
bas par emisiju m ērķlielumu 140 g/km, kas noteiktas saska ņāar pašreizējo brīvprātīgo vienošanos; tādēļ
aicina izstrādāt stingru pasākumu politiku, lai samazin ātu transporta rad īto emisiju daudzumu, tostarp nosa-
kot obligātus mērķlielumus no fosil ākurināmāatvasinātajāmC O 2emisijām no jauniem transportl īdzekļiem,
lai emisiju līmeni 80 –100 g/km no jauniem transportl īdzekļiem sasniegtu vid ējātermiņā, ieviešot emisiju
tirdzniecības sistēmu automobi ļur ažotājiem, un citus pas ākumus, tādus kāātruma ierobe žojumus ES
mērogā, satiksmes nodevas un nodok ļu stimulus kombin ācijāar vispārēju dzelzceļa un sabiedrisk ātrans-
porta izmanto šanas pieaugumu; turkl āt prasa Komisijai izstr ādāt novatoriskas metodes transporta rad ītāCO 2
emisiju piesārņojuma noteik šanai, un iesniegt priek šlikumus, kuru m ērķis ir stabilizēt vai samazin āt satiks-
mes apjomus ES no šībrīžalīdz 2010. gadam;
23. ar bažām norāda uz kravu p ārvadājumu pieaugumu un aicina Komisiju apr ēķināt kravu pārvadājumu
radītāsC O 2emisijas, lai iesniegtu priek šlikumus par kravu autop ārvadājumu apjoma lielas da ļas novirzīšanu
uz videi nekait īgākiem transporta veidiem; aicina Komisiju t āspārskatāpar Eiropas klimata p ārmaiņu pro-
grammu (EKPP) iek ļaut priekšlikumus Eiropas ātrgaitas dzelzce ļa kravu pārvadājumu tīkla izveidei, lai atrisi-
nātu kravu pārvadājumu tīkla sadrumstalot ību un likvidētu atlikušās sastrēgumu veidošanās vietas infrastruk-
tūrākāarīaicina apsvērt iespēju noteikt oblig ātus CO2emisiju mērķlielumus smagkravas automobi ļiem; arī
aicina Komisiju izp ētīt panākumus klimata p ārmaiņu samazināšanā,ļaujot visām dalībvalstīm izmantot
Zviedrijas un Somijas standartiem atbilsto šus smagkravas automobi ļus; kāarīcik drīz vien iespējams ziņot
par rezultātiem;
24. vēlreiz atkārto Parlamenta pras ību par starptautisko avioreisu un ku ģu satiksmes rad īto emisiju
iekļaušanu emisiju samazin āšanas mērķlielumu programm āno 2012. gada;
25. atbalsta ekolo ģijas nodokļu ieviešanu Kopienas m ērogā; uzsver, ka, l īdzīgi citiem tirgus instrumen-
tiem, tie ir b ūtiski, laiīstenotu efekt īvu piesārņojuma samazin āšanas politiku; aicina Komisiju iesniegt
priekšlikumus un dal ībvalstis ieviest pirmo Eiropas ekolo ģijas nodokli v ēlākais 2009. gad ā;C 280 E/124 LV 18.11.2006. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 16. novembris
26. atbalsta Komisijas priek šlikumu par tematisku strat ēģiju pilsētvides attīstībai, lai uzlabotu pils ētas
teritoriju kvalit āti, joīpaši gaisa kvalitāti; attiecībāuz klimata p ārmaiņām uzskata, ka par priorit ārāmjāno-
saka divas politikas jomas: sabiedrisk ātransporta pakalpojumu att īstība, izmantojot t īras vai mazāk piesār-
ņojošas tehnoloģijas, un tādu būvniecības metožu veicināšana, kas ir notur īgas un ar augstu vides kvalit āti
(HEQ );
27. uzskata, ka ES un dal ībvalstīmi rjāizskata un jāpārstrādāsociālāsp lānošanas instrumenti, lai samazi-
nātu ietekmi uz klimatu, jo īpaši attiecībāuz plānošanu un jauniem ieguld ījumiem transporta sist ēmāsu n
jaunos dzīvojamos un r ūpniecības rajonos;
28. lai apliecin ātu nepārprotamu ES vad ību pirms 2012. gada sarun ām, aicina Komisiju iesniegt īpašus
tiesību aktu projektus, lai papla šinātu Celtniecības direktīvas jomu, un aktualiz ēt Biodegvielas direkt īvu,
iekļaujot jaunākās tehnoloģijas biodegvielas un fosil ās degvielas sajaukuma veidus (t ādus kāMTHF, etillevu-
lināts utt.),šiem jaunajiem degvielas veidiem nosakot oblig ātus kopējos standartus ES m ērogā, veicinot ar
biodegvielu darbin āmu transporta veidu att īstību, kāarīKomisijas pārskatāpar EKPP iek ļaujot tādus mini-
mālos standartus, k ā10 % biodegvielas benz īnā;
29. aicina ES nodro šināt, ka struktūrfondi tiek izmantoti k āprioritārs līdzeklis notur īgai attīstībai;
30. atzīmē,k aa v iācija rada 4 līdz 9 % no vis ām SEG emisij ām pasaulēun ka aviācijas radītās emisijas
gadāpalielinās par 3 %; uzsver to noz īmi, kāda ir stingru ierobe žošanas mērķlielumu noteik šanai aviācijas
nozarē; mudina Komisiju veikt t ūlītējus pasākumus, lai samazin ātu aviācijas radīto ietekmi uz klimatu, izvei-
dojot emisiju tirdzniec ības izmēģinājuma sistēmu aviācijas radītajām emisijām laika periodam no 2008. gada
līdz 2012. gadam, kas attiektos uz visiem lidojumiem no un uz jebkuru ES lidostu, paral ēli ieviešot instru-
mentus, lai risin ātu jautājumu par visp ārējo aviācijas ietekmi uz klimatu; k āarīaicina veikt l īdzvērtīgus
pasākumus, lai samazin ātu kūģniecības radītās emisijas;
31. aicina Komisiju noteikt skaidru virz ību uz tautsaimniec ību ar zemu CO 2līmeni, izstrādājot plānu,
kurā, citu starpā, tuvāk aplūkotasūdeņraža un atjaunojam ās enerģijas iespējas; vienlaikus aicina Komisiju
konstatēt jebkādusšķēršļus, kas kavējaunu un tīru tehnoloģiju izstrādi un ieviešanu;
32. uzsver, ka Eiropas Savien ībai pretēji tās pieejai elektroener ģijas un degvielas nozarei nav sistem ātiskas
pieejas atjaunojam ās enerģijas atbalstam apkures un dzes ēšanas nozarē, lai ganšīnozareļoti lielāmērāir
atkarīga no gāzes un naftas un izmaksas, kas saist ītas ar atjaunojam ās enerģijasīpatsvara pieaugumu, ir
salīdzinoši zemas; tādēļaicina izstrādāt stratēģiju, lai, palielinot ra žošanu, atjaunojam ās enerģijas veidu apku-
res un dzesēšanas sistēmas kļūtu konkurētspējīgas.Šajāziņāuzskata, kaēkuīpašniekiem un celtniekiem
izvirzītie ES mēroga birokrātiskie noteikumi ir nepiem ēroti un ka noteico šai jābūt direktīvai, ar ko nosaka
reāli sasniedzamus, bet augstus m ērķus un koordin ēdalībvalstu darbības, balstoties uz pagaidu pas ākumiem
tirgus pieejam ības veicināšanai;
33.šajāsaistībāuzskata, ka Komisijai l īdzīgi priekšlikumam par biodegvielas veidiem j āiesniedz priek šli-
kums direktīvai par apkuri un dzes ēšanu;
34. uzskata, ka straujai biomasas un lauku saimniec ībās iegūstāmās enerģijas ražošanas veicināšanai
jākļūst par galveno priorit āti, lai mainītu Kopienas lauksaimniec ības politikas m ērķus, paralēli līdzsvarojot
pieeju pārtikas ražošanai; uzsver, ka ener ģijas ražošana no biomasas j āorganizētā, lai tābūtu efektīva gan
attiecībāuz enerģijas pārveidi, gan ar īekoloģiski noturīga;šajāziņāatzinīgi vērtēKomisijas nodomu iesniegt
rīcības plānu attiecībāuz biomasu un prasa Komisijai t ās priekšlikumāiekļaut juridiski saisto šus pasākumus;18.11.2006. LV C 280 E/125 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 16. novembris
35. norāda uz vajadz ību dažādot pētniecības un aizsargpas ākumu programmas, lai nov ērstu ietekmi uz
cilvēka veselību un drošību, plūdus, sausumu, ugunsgr ēkus—joīpašim ežos un aizsarg ātās platībās—,
bioloģiskās daudzveidības mazināšanos un ekonomiskus zaud ējumus; aicina dal ībvalstis un Komisiju ņemt
vērāto nozīmi, kāda ir mežiem un lauksaimniec ībai piesaistot oglekli, apturot eroziju, radot resursus un
būtiski regulējot klimatu;
36. lai nodro šinātu līdzvērtīgus starptautiskos noteikumus, aicina Komisiju un dal ībvalstis apsvērt iespēju
noteikt sektor ālus mērķus to valstu energoietilp īgām eksporta nozar ēm, kuras nav uz ņēmušās emisiju sama-
zināšanas saistības, kāpapildu nosac ījumu rūpnieciski attīstīto valstu saisto šajiem emisiju samazin āšanas
mērķlielumiem; turkl āt prasa Komisijai izp ētīt iespēju iesaistīt ES emisiju tirdzniec ības sistēmātrešās valstis;
aicina Komisiju akt īvi piedalīties dialogāar katras nozares uz ņēmumiem, lai noteiktu k ādas izmaiņas ražo-
šanas, patēriņa un transporta jom āvar un vajag atbalst īt, lai samazin ātu SEG emisijas ES;
37. aicina Komisiju nopietni apsv ērt“spekulatīvo izmantotāju”problēmu saistībāar klimata p ārmaiņu
samazināšanu; aicina Komisiju un dal ībvalstis izpētīt iespēju noteikt tirdzniec ības robežu pielāgošanas pasā-
kumus, lai nov ērstu jebkādasīslaicīgas konkurējošor ažotāju priekšrocības, kādas varētu būtrūpnieciski
attīstītās valstīs, kurās nepastāv oglekļa emisiju ierobe žošanas noteikumi; uzsver, ka starptautiskie tirdzniec ī-
bas modeļibūtiski ietekmēklimata pārmaiņas; tāpēc aicina PTO iek ļaut savādarbībānoturīgas attīstības
mehānismu;
38. uzskata, ka attiec ībāuz pašreizējo siltumnīcas efektu izraiso šogāzu tirdzniecības shēmu ( ETS)u ntās
iespējamo paplašināšanu, iegūtās tiesības ir būtiski jāpārskata to lielo nepiln ību dēļ,u njāizpēta alternatīvas
metodes, tādas kāsalīdzinošānovērtēšana un vairāksolīšana, izmantojot aug šupēju pieeju; turkl āt uzskata, ka
jāpārskata arīvalstīm noteiktās emisiju kvotas, jo palielin ājusies pārrobežu tirdzniecība, joīpaši tirdzniecība
ar elektroener ģiju;
39. iesaka ES izstr ādātīpašu sadarbības politiku ar jaunatt īstības valstīm saistībāar klimata pārmaiņām;
atzīmē, ka, lai klimata p ārmaiņu apsvērumus iekļautu plašākāattīstības politikā, ir vajadzīga vairāku instru-
mentu izstrāde un ieviešana; uzskata, ka priorit ātesšajājomāir lauksaimniec ība un pārtikas nekaitīgums —
divas jomas, kas ir visjut īgākās attiecībāuz klimatu; turkl āt uzskata, ka liela probl ēma ir arīekonomikas
dažādošana, atzīstot, ka daudzas Mazo salu valstu alianses ( AOSIS ) jaunattīstības valstis ir ļoti atkarīgas no
tūrisma; cīņāpret klimata p ārmaiņāmi zšķiroša nozīme ir transporta, soci ālāsp lānošanas un ener ģētikas
jautājumiem; atzīmē, ka citas priorit ātes ir katastrofu nov ēršana un sagatavot ība;
40. atzinīgi vērtēKomisijas izveidoto Āfrikas Vides un notur īgas attīstības informācijas sistēmu, kas
pamatojoties uz satel īta un datoriz ētās kartografēšanas tehnolo ģijām, atbalsta Eiropas Kopienas Hum ānās
palīdzības biroja (ECHO) izstrādes pasākumus; ierosina izp ētīt iespējamo Komisijas strukt ūras attīstību un
paplašināšanu, lai ietvertu klimata p ārmaiņun o vērošanas tīklu;
41. uzsver, ka attiec ībāuz jaunattīstības valstu dal ību turpmākāklimata programm ā, ES ir skaidri j āatzīst,
kašo valstu priorit āte ir nabadz ības izskaušana un attīstība; tomēr ANO Tūkstošgades attīstības mērķus
nekad nesasniegs, ja pien ācīgi nerisinās vides probl ēmas, tādas kāklimata pārmaiņas; noturīga attīstība un
nabadzības izskaušana jāsaglabākāpamatprogramma, saska ņāar kuru jaunatt īstības valstis mudin ās noteikt
politikas virzienus un pas ākumus, integr ējot ar klimata p ārmaiņām saistītās problēmas—pielāgojoties tām
vai tās samazinot;
42. tādēļatbalsta jauna, saska ņota politiska risin ājuma rašanu, lai uzlabotu jau apdraud ēto iedzīvotāju
grupu labklājību,īstenojot visp ārēju attīstības stratēģiju ar atbilstīgu ekonomisko atbalstu; iesaka šo jauno
stratēģiju balstīt uz savstarp ēju saistību starp klimata p ārmaiņām, dabas resursu p ārvaldi, katastrofu nov ēr-
šanu un nabadz ības izskaušanu;C 280 E/126 LV 18.11.2006. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 16. novembris
43. uzsver, ka vis ām jaunattīstības valstīm ir tiesības uz ekonomikas izaugsmi; uzsver, ka ES un cit ām
rūpnieciski attīstītām valstīmjāpalīdz jaunattīstības valstīm noturīgu tehnoloģiju izstrādē; tomēr jaunattīstī-
bas valstīm nevajag atk ārtot rūpnieciski attīstīto valstu pies ārņojuma radīšanas praksi; tom ēr uzsver, ka t īra
attīstības mehānisma noteikumi j āgroza, lai tie veicin ātu noturīgu attīstību; ierosina, lai starptautisko finan šu
institūciju prioritātes aizdevumu jom ā,kāarīES atbalsta līdzekļi, tiktu novirz īti atjaunojam ās enerģijas un
energoefektivit ātes atbalstam; k āarīierosinaīstenot daudzpus ēju Noturīgas enerģijas iniciatīvu, iesaistot ES,
tādas valstis kāĶ īna, Indija, Braz īlija, Dienvidāfrika u.c., un vair ākus lielākos enerģētikas nozares uz ņēmu-
mus, lai veicin ātu plašu sadarbību tehnoloģiju jomā, galveno uzman ību pievēršot enerģētikai un transpor-
tam, par paraugu ņemot neseno vieno šanos par ES un Ķīnas partnerību klimata p ārmaiņu jomā;
44. aicina Komisiju, atsaucoties uz sadarb ību tehnoloģijas jomāar B pielikum āminētajām valstīmu n
Komisijas pārskatu par Koton ūNolīgumu, palīdzētšo valstu vald ībām pieņemt valsts ener ģētikas stratēģiju,
lai mazinātu to atkarību no import ētāfosilākurināmā, veicinātu tehnoloģiju izaugsmi, jo īpaši attiecībāuz
atjaunojamo ener ģiju, konkrēti—biomasu, un lai pal īdzētu tām sasniegt ANO T ūkstošgades attīstības mēr-
ķus;
45. uzsver nepiecie šamību palielināt finanšu atbalstu vismaz āk attīstītajām valstīm, lai tās varētu pielāgo-
ties klimata p ārmaiņām;šajāziņāuzskata, ka notur īga mežsaimniecības pārvaldība, joīpaši tropu mežu
pārvaldība, ir būtisks elements, lai samazin ātu klimata pārmaiņas un lai tām pielāgotos, un līdz ar to prasa
Komisijaišomērķi noteikt par priorit āru tās sadarbības politikas att īstības jomā;
46. aicina Komisiju p ētītīstenošanas iespējas un pamatot ību personaliz ētas emisiju tirdzniec ības kvotu
sistēmas izveidei, lai iesaist ītu iedzīvotājus un ietekm ētu privātāpatēriņa modeļus;
47. aicina ES iest ādes radīt pozitīvu piemēru, samazinot SEG emisijas daudzveid īgas rīcības rezultātā,
piemēram, paaugstinot biroju ēku un visu izmantojamo iek ārtu energoefektivit āti, samazinot transporta
radītāoglekļa izplūdi utt.; uzskata, ka īpaša uzmanība jāpievēršEiropas Parlamenta deput ātu ceļošanai, iet-
verot EP atra šanos dazādās vietās lietderības pārskatīšanu, transportl īdzekļu ar zemu oglek ļa izplūdi nodo-
šanu autovadītāju rīcībāutt.;
48. aicina Komisiju ierosin āt pasākumus ES m ērogā, lai palielinātu iedzīvotāju informētību par izšķērdīga
patēriņau nr ažošanas ietekmi uz klimata p ārmaiņām;
49. atzīst un atbalsta ar inform ācijas un komunik ācijas tehnoloģiju (IKT) pamatotus risin ājumus, lai atda-
lītu ekonomikas izaugsmi no ener ģijas un materi ālu patēriņa un transporta izmanto šanas, tādējādi sekmējot
noturīgas sabiedrības izaugsmi; aicina Komisiju ierosin āt politikas pas ākumus, lai ar IKT starpniec ību panāk-
tos efektivitātes uzlabojumus saist ītu ar mājokļiem, dematerializ āciju, transportu un p āreju no ražošanas uz
pakalpojumu snieg šanu;
50. uzdod t āpriekšsēdētājam nosūtītšo rezolūciju Padomei, Komisijai, dal ībvalstu valdībām un parla-
mentiem un UNFCCC un PTO sekretari ātam, lūdzot to nodot vis āmārpuskopienas l īgumumslēdzējām
pusēm.18.11.2006. LV C 280 E/127 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 16. novembris