[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 11.6.2007 COM(2007) 314 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM UN EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI „Termiņa vidusposma pārskats par Eiropas Vides un veselības rīcības plānu 2004.–2010. gadam” {SEC(2007) 777} KONTEKSTS Eiropas iedzīvotājiem rūp vide, veselība un dzīves kvalitāte. Seši no 10 Eiropas iedzīvotājiem uzskata, ka ir „ļoti” vai „diezgan” ticams, ka vides piesārņojums kaitē veselībai[1] un ka Eiropas Savienība šajā jomā nedara pietiekami daudz[2]. Eiropas iedzīvotāji turklāt norādījuši, ka rūpes par vidi ir galvenais inovāciju virzītājspēks, un vides aizsardzības politika drīzāk sekmē, nevis kavē ekonomiskos sasniegumus[3] . Lai kliedētu šīs bažas, Komisija 2003. gada jūnijā pieņēma Eiropas Vides un veselības stratēģiju[4] . Šīs stratēģijas galvenie mērķi bija samazināt vides faktoru izraisīto slimību slogu ES, apzināt un novērst jaunus veselības apdraudējumus, ko izraisījuši vides faktori, un stiprināt ES politikas veidošanas spēju šajā jomā. Šo stratēģiju papildināja Eiropas Vides un veselības rīcības plāns 2004.–2010. gadam[5] , kurā uzsvērts, ka jāizveido laba informatīvā bāze, tostarp koordinēta pieeja cilvēka biomonitoringam, un jāveicina pētniecība vides un veselības jomā, lai sekmīgāk varētu izvērtēt vides ietekmi uz cilvēka veselību. Gan stratēģiju, gan rīcības plānu atbalstīja citas ES institūcijas[6]. Skaidra norāde par to, cik svarīga ir vides ietekme uz sabiedrības veselību, ietverta arī Eiropas nākotnes redzējumā — atjauninātajā Ilgtspējīgas attīstības stratēģijā , par ko Padome vienojās 2006. gada jūnijā[7]. Turklāt līdzekļi, kas ietaupīti veselības aprūpes nozarē, veicot atbilstīgus pasākumus, palīdzēs sasniegt Lisabonas programmā izvirzītos mērķus. Patlaban no astmas cieš 30 miljoni cilvēku visā Eiropā[8], un veselības aprūpes dienestiem izmaksā aptuveni 17,7 miljardus euro gadā[9]. Turklāt līdz šim gūtā pieredze vides un veselības aizsardzības integrācijas jomā ir piemērs efektīvam starpnozaru darbam, no kā var mācīties, īstenojot principu „ veselība visās politikas jomās ”, kuru par prioritāti izvirzīja Somijas prezidentūra un kuru Komisija ietvērusi ES Veselības aizsardzības stratēģijā. Šā paziņojuma mērķis ir sniegt pārskatu par to, kā līdz šim sekmējusies rīcības plāna īstenošana, īsi izklāstīt, kā mainījusies rīcības plānā pieminētā politika, piemēram, saistībā ar ķīmiskajām vielām, gaisu, ūdeni un troksni, un akcentēt jomas, kam nākotnē pievēršama īpaša uzmanība. VIDES UN VESELīBAS INTEGRāCIJA Nav šaubu, ka pēdējo 30 gadu laikā tieši veselības apsvērumi rosinājuši pieņemt virkni tiesību aktu vides aizsardzības jomā. Līdzīgā kārtā videi nodarītais kaitējums devis ierosmi pasākumiem sabiedrības veselības jomā un ietekmējis vairākas sabiedrības veselības aizsardzības politikas nostādnes. Tomēr jaunas vides un veselības apsvērumu iniciatīvas ir arī stratēģijas un rīcības plāna nopelns. Abos dokumentos uzsvērts, ka cilvēka veselība ir svarīgs vides politikas elements, tādējādi akcentējot, ka vajadzīga faktiska īstenošana un koordinēta pieeja. Tāpat jānostiprina informatīvā bāze, lai izvērtētu, cik lietderīgas ir pašreizējās politikas nostādnes un vai vajadzīgas jaunas. 2006. gadā veiktā informatīvās bāzes analīze[10] skaidri liecina, ka jau darbojas daudzas vides un veselības informācijas sistēmas, tomēr ir vajadzīgi ilglaicīgi pūliņi, lai nodrošinātu sistēmu integrāciju un saderību, kā arī datu kvalitāti un salīdzināmību. Tas jo sevišķi attiecas uz tādiem reprezentatīviem datiem par vides piesārņotāju faktisko iedarbību uz cilvēku un par šādu piesārņotāju iespējamo ietekmi uz veselību, kas iegūti, veicot cilvēka biomonitoringu (CBM)[11],— šie dati ir jāapkopo ar salīdzināmām metodēm. Tādēļ Komisija ir rosinājusi intensīvu sadarbību starp dalībvalstīm, lai risinātu galvenās problēmas (datu interpretācija, ētika, saziņa), kas jāpārvar, līdz CBM sniegtās iespējas varēs izmantot pilnībā. Komisijai ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm Sestajā Pētniecības pamatprogrammā (2002.–2006.) (PP6)[12] izdevies pētniecībai paredzētos līdzekļus koncentrēt tādās jomās kā prioritārās slimības un vides un veselības mijiedarbība. Gan Padome, gan Parlaments atbalstīja nostāju, ka saskaņā ar Septīto Pētniecības pamatprogrammu 2007.–2013. gadam (PP7)[13] jāpastiprina centieni tādās jomās kā cilvēka biomonitorings, iekštelpu gaisa kvalitāte un negatīvu vides faktoru agrīnas iedarbības ilglaicīga ietekme uz veselību. Komisija turpinās strādāt, lai izpētītu projektu rezultātus un to, cik tie lietderīgi iespējamo politikas pasākumu izstrādē. Projektu rezultātu reāla izmantošana politikas pasākumos ir ilgtermiņa prioritāte, un tās nozīme rīcības plāna īstenošanas gaitā tikai augs. Atbildība par sekmēm šajā sarežģītajā jomā jāuzņemas dalībvalstīm, Komisijai, starptautiskām organizācijām, piemēram, Pasaules Veselības organizācijai, un citām ieinteresētām pusēm. Tāpēc Komisija jau no pašiem procesa aizsākumiem tajā iesaistījusi dalībvalstis un ieinteresētās aprindas, un turpinās to darīt arī turpmāk. Viens no galvenajiem sasniegumiem pēdējos trīs gados ir ciešāka saikne starp vides politiku, veselības aizsardzības politiku un attiecīgajām pētniecības nozarēm, kas ļāvusi izveidot savstarpēji sasaistītu vides un veselības politiku, kura savukārt tiks integrēta dažādās citās politikas jomās — transporta, enerģētikas, ķīmisko vielu, nodarbinātības politikā. Komisija netaupīs pūles šajā jomā, jo īpaši gadījumos, kad integrācija ir sevišķi nozīmīga, proti, tādās jomās kā iekštelpu un āra gaisa kvalitāte un klimata pārmaiņu ietekme uz veselību. Lai sasniegtu šo mērķi, ir vajadzīga integrēta pieeja saskaņā ar Kopienas Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju. Bez ievērības nav atstātas arī novitātes , piemēram, nanotehnoloģijas; šajā jomā Komisija ierosina konkrētus pasākumus „drošai, integrētai un atbildīgai” nanotehnoloģiju izstrādei, un tas nozīmē, ka jau laikus jāapsver nanotehnoloģiju vides, veselības un sociālie aspekti[14]. Uzmanība tiks pievērsta arī citām jaunām parādībām, piemēram, mikrobu rezistencei — vides problēmai, kas ietekmē cilvēka veselību[15]. Pašlaik Komisija gatavo lūgumu atbildīgajām riska novērtēšanas iestādēm, lai tās sniedz atzinumu par biocīdu ietekmi uz rezistenci pret antibiotikām. Klimata pārmaiņu ietekmei veltīti dažādi ES finansēti projekti[16], un tās izpēte turpināsies saskaņā ar PP6 un PP7. 2008. gadā tiks sagatavots „Paziņojums par klimata pārmaiņu ietekmi uz veselību”. Vairākos pētniecības projektos Komisija īpašu uzmanību pievērsusi mazaizsargātām iedzīvotāju grupām , piemēram, bērniem, kas ir īpaši jutīgi pret kaitīgu vides iedarbību. Arī turpmāk Komisija īpašu uzmanību veltīs mazaizsargātām grupām. RīCīBAS PLāNA īSTENOšANAS SEKMES — GALVENIE FAKTI Rīcības plānā paredzētas 13 darbības, kas vērstas uz 1) informācijas plūsmas uzlabošanu, izveidojot integrētu vides un veselības informāciju; 2) trūkstošo zināšanu papildināšanu, stiprinot pētniecību vides un veselības jomā, kā arī apzinot jaunās problēmas; 3) riska mazināšanas politikas pārskatīšanu un pielāgošanu, kā arī saziņas pilnveidošanu. Informācijas plūsmas uzlabošana Galvenais secinājums, kas pausts pārskatā[17] par esošajām vides un veselības informācijas un monitoringa sistēmām , kuru Komisija sagatavoja 2006. gadā, ir tāds, ka pastāv vairākas ES mēroga vides un veselības monitoringa un informācijas sistēmas, kā arī ir ieviestas novērtēšanas stratēģijas, kas aptver dažāda veida ietekmi uz vidi, kura varētu skart cilvēka veselību. Daudzos gadījumos tiek izstrādāti jauni pasākumi, lai paaugstinātu aizsardzības līmeni. Pārskatā sniegti konkrēti ieteikumi, kā panākt esošo sistēmu ciešāku sasaisti un integrāciju, stiprināt pūliņus pētniecības un cilvēka biomonitoringa jomā, uzlabot datu apkopošanas procedūras. Kopš 2004. gada Komisija cieši sadarbojusies ar dalībvalstīm un ekspertiem, sagatavojot ES izmēģinājuma projektu[18] par cilvēka biomonitoringu (CBM), lai pārbaudītu, vai Eiropā ir iespējams ieviest saskaņotu pieeju CBM. Līdz ar pirmajiem uzaicinājumiem iesniegt pieteikumus saskaņā ar PP7[19] tika rezervēti ES līdzekļi CBM tīklam[20], lai finansētu ES mēroga izmēģinājuma projektu. Izmēģinājuma posmā galvenā uzmanība tiks pievērsta rīcības spēju pilnveidošanai un procedūru saskaņošanai , CBM stratēģiskajai nozīmei nākotnē un pienācīgai saziņai gan individuālā, gan Kopienas līmenī. Attiecībā uz nākamo posmu Komisija patlaban izskata iespēju turpmākos CBM pasākumus integrēt jau izveidotā sistēmā, piemēram, ES veselības pārbaužu apsekojumā[21]; Komisija gādās arī par to, lai CBM tiktu sasaistīts ar esošo tiesisko regulējumu. Saskaņā ar PP6 KPC ir uzsācis pētījumus par metabonomikas izmantošanu CBM. Trūkstošo zināšanu papildināšana Ir uzsākti vairāki Kopienas finansēti projekti, lai integrētu un stiprinātu ES pētniecību vides un veselības jomā . Kopš 2004. gada tiek analizēti un konsolidēti projektu galīgie rezultāti; tiek organizētas konferences un semināri, lai iepazīstinātu ar šiem rezultātiem. Pārskats par galvenajiem rezultātiem sniegts 2. tabulā. Laikposmam no 2007. līdz 2010. gadam izvirzīti šādi mērķi: izanalizēt pagaidu un galīgos rezultātus un organizēt seminārus par konkrētiem vides un veselības jautājumiem, lai iepazīstinātu ar pētījumu rezultātiem, noskaidrotu, kādi pētījumi vajadzīgi, un iekļautu tos turpmākajos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Kopienas programmām. Komisija ir uzsākusi īstenot mērķtiecīgus pētniecības projektus saistībā ar slimībām, veselības traucējumiem un dažādu faktoru iedarbību. Kopš 2004. gada Kopienas pētniecībā galvenā uzmanība pievērsta astmas un alerģiju cēloņiem, neiroimunoloģisko traucējumu cēloņiem un mehānismiem[22], metālu iedarbības ietekmei uz veselību, ES tīklu izveidei, lai veicinātu pētījumus par mazpazīstamām vēža formām un par gēnu un vides mijiedarbību, kas var veicināt vēža izplatīšanos riska grupās[23]. Laika posmam no 2007. līdz 2010. gadam izvirzīti šādi uzdevumi: izdibināt ar vidi saistītu slimību cēloņus un pētīt, kāda ir nelabvēlīgu vides faktoru ilglaicīgā ietekme uz veselību, izmantojot esošās populācijas kohortas vai, iespējams, izveidojot jaunas. Šādi projekti ļaus nostiprināt zinātnisko pamatojumu izpratnei par sakarībām starp (jo īpaši) ķīmisko vielu iedarbību un ietekmi uz veselību un būs noderīgi, izstrādājot ES politiku par risku novērtēšanu saistībā ar ķīmisko vielu iedarbību[24]. Komisija ir finansējusi vairākus projektus, lai izstrādātu metodiku vides un veselības mijiedarbības analīzei . Šo projektu mērķis ir pilnveidot metodes un modeļus, kas vajadzīgi, lai veiktu integrētu risku novērtējumu (jo īpaši tādu risku, kas saistīti ar kombinētu iedarbību), un to īstenošana ļaus uzlabot paņēmienus un metodes, lai novērtētu ietekmi uz veselību, kā arī lai analizētu izmaksas un ieguvumus. 2004.–2006. gadam izvirzītie mērķi bija izstrādāt integrētas riska novērtēšanas metodes un modeļus, lai varētu izvērtēt kumulatīvos efektus, mijiedarbību starp nelabvēlīgajiem faktoriem un to ietekmi uz cilvēka veselību, kā arī izveidot metodiku, paņēmienus un modeļus, lai pētītu vides un veselības mijiedarbības problēmu visā tās sarežģītībā[25]. Tāpat Komisijas mērķis bija izveidot grāmatvedības sistēmas, kuras ietvertu ārējās izmaksas, kas saistītas ar dažādiem nelabvēlīgiem vides faktoriem, izvērtēt ar veselību saistītās ārējās izmaksas un definēt ilgtspējības robežvērtības. Bez tam tika uzsākti pētījumi, lai varētu izvērst un validēt metodes un paņēmienus, kas vajadzīgi, lai novērtētu ietekmi uz vidi un veselību, veiktu izmaksu un ieguvumu analīzi un noteiktu piesārņojuma avotus[26] un lai samērotu pārtikas labumu no veselības viedokļa ar iespējamo vides piesārņotāju radīto apdraudējumu veselībai[27]. 2007.–2010. gadam izvirzītie mērķi paredz izvērtēt, cik nozīmīgi politikas veidošanā ir PP5 un PP6 projektu rezultāti attiecībā uz: i) integrētām riska novērtēšanas metodēm un modeļiem; ii) metodēm un paņēmieniem, kurus izmanto, lai novērtētu ietekmi uz vidi un veselību, veiktu izmaksu un ieguvumu analīzi un noteiktu piesārņojuma avotus; iii) vides piesārņojuma skartas pārtikas radīto risku un ieguvumu analīzi. Finansētie projekti iespējamo vides un veselības apdraudējumu identificēšanai un novēršanai nodrošinās zinātnisko pamatojumu pasākumiem saistībā ar klimata pārmaiņām, ūdens kvalitāti un nanotehnoloģiju riska novērtēšanu. Uzdevums 2004.–2006. gadā bija izzināt, kādas ir iespējas uzlabot plānošanu veselības aprūpes nozarē, gatavojoties ekstremāliem laikapstākļiem nākotnē, sekmēt jaunu apdraudējumu savlaicīgu izvērtēšanu, uzsākt pētījumus, lai izvērtētu globālu pārmaiņu radītos faktorus, kuri saistīti ar nepazīstamu cilvēkslimību parādīšanos un izplatīšanos, un aplūkot tādus jautājumus kā i) klimata pārmaiņas un veselība, ii) ūdens piesārņojums, tostarp patogēnu klātbūtne dzeramā ūdens avotos, un iii) nanodaļiņu iespējamā ietekme uz vidi un veselību[28]. Laika posmā no 2007. līdz 2010. gadam tiks pētīti tādi jautājumi kā klimata pārmaiņu ietekme uz cilvēka un dzīvnieku veselību, kā arī nanodaļiņu radītais apdraudējums cilvēka veselībai. Riska mazināšanas politikas pārskatīšana un pielāgošana, kā arī saziņas pilnveidošana Ir gūtas sekmes, izstrādājot pasākumus sabiedrības veselības aizsardzības jomā un izveidojot tīklus saistībā ar vides un veselības noteicējfaktoriem . Sabiedrības veselības aizsardzības programmā[29] vide un veselība ir galvenās prioritātes, kas iekļautas arī visās ikgadējās darba programmās. Lai samazinātu aktīvo un pasīvo smēķēšanu, tika uzsākti vairāki projekti saistībā ar gaisa kvalitāti (skatīt turpmāk). Īstenojot projektu elektromagnētiskā lauka (EML) jomā (tas pabeigts 2005. gadā)[30], tika izveidots to ES politikas veidotāju tīkls, kas nodarbojas ar EML jautājumiem, radītas funkcionālas iespējas zinātnieku un politiķu sadarbībai un sagatavoti saziņas līdzekļi, lai sekmīgāk informētu sabiedrību par šiem jautājumiem. Tika strādāts pie speciālistu apmācības uzlabošanas un organizatorisko spēju pilnveidošanas vides un veselības jomā . Izglītība pirmām kārtām ir dalībvalstu pārziņā, tāpēc rīcības plānā pausts aicinājums dalībvalstīm veikt vajadzīgos pasākumus. Kaut arī ES līmenī veica zināmus sekmēšanas pasākumus, izmantojot Sabiedrības veselības aizsardzības programmu, tomēr netika iesniegts neviens projekts. Tika sagatavoti izglītojoši materiāli par bērniem un apkārtējo vidi, veselību un drošību, kurus mācībspēki var izmantot, lai papildinātu veselības aprūpes jomas ekspertu un darbinieku zināšanas[31]. Lielākajā daļā PP6 projektu ir paredzētas plašas mācību programmas ES līmenī vides un veselības speciālistiem un zinātniekiem, tostarp specifiski kursi vai vasaras skolas interesentiem, kā arī tīmekļa iniciatīvas. Sekmīga bija arī ar prioritārām slimībām saistīto risku samazināšanas pasākumu koordinēšana . Galvenie ieviestie riska samazināšanas pasākumi attiecas uz elpošanas orgānu slimībām, sirds un asinsvadu slimībām, vēzi, neiroloģiskās attīstības traucējumiem un endokrīniem traucējumiem. Izdevies ievērojami uzlabot riska samazināšanas pasākumu koordinēšanas mehānismu identificēšanu. Tomēr vēl daudz jāpaveic, lai pētījumus par prioritārām slimībām sasaistītu ar attiecīgiem politikas procesiem un informācijas sistēmām. Daži pasākumi, ko turpmāk varētu veikt šajā jomā, ir šādi: izmantot ES Veselības portāla sadaļu “Mana vide”; izstrādāt attiecīgus jautājumus apsekojumiem par veselības aptaujām un pārbaudēm; apvienot veselības informācijas sistēmas par prioritāro slimību izplatību, par mirstību un veselības aprūpes izdevumiem, vajadzības gadījumā nodrošinot pienācīgu koordināciju ar Eiropas statistikas sistēmu. Veikti vairāki pasākumi, lai uzlabotu iekštelpu gaisa kvalitāti . 2007. gada janvārī Komisija pieņēma Zaļo grāmatu “ Virzība uz Eiropu, kas brīva no tabakas dūmiem: politikas iespējas ES līmenī ” [32] un uzsāka plašu konsultēšanos par to, kā vislabāk cīnīties ar pasīvo smēķēšanu ES. Patlaban Komisija sagatavo nākamo iniciatīvu par „no tabakas dūmiem brīvu vidi”, kas tiks pieņemta 2008. gadā, un ziņojumu par to, kā sekmējies īstenot Padomes Ieteikumu[33] par smēķēšanas novēršanu un tabakas kontroles uzlabošanas iniciatīvām. Komisija 2005. gada maijā pilnvaroja Veselības un vides apdraudējuma zinātnisko komiteju (SCHER) sagatavot atzinumu par risku novērtēšanas potenciālo stratēģiju, kas palīdzētu veidot politiku iekštelpu gaisa kvalitātes jomā, apzināt iespējamās bažas saistībā ar dažādiem piesārņotājiem un apsvērt, kādi riski saistās ar gaisa atsvaidzinātāju lietošanu. Veselības un vides apdraudējuma zinātniskā komiteja 2006. gada janvārī sniedza atsevišķu atzinumu[34] par gaisa atsvaidzinātājiem. Par pārējiem jautājumiem komiteja sagatavoja iepriekšēju ziņojumu, kas tika nodots sabiedriskai apspriešanai 2007. gada janvārī. 2006. gada oktobrī tika izveidota ekspertu darba grupa, kuras uzdevums turpināt ar Zinātniskās komitejas atzinumiem aizsākto darbu un ievērot politiķu, dalībvalstu un citu ieinteresēto personu[35] Komisijai pausto lūgumu — jautājumu aplūkot no dažādiem viedokļiem un veikt konkrētus pasākumus saistībā ar vairākiem piesārņotājiem/jomām. Iekštelpu gaisa kvalitātei galvenā uzmanība pievērsta divos PP6 projektos[36],[37]. KPC vairākās Eiropas pilsētās mērīja gaisa piesārņojumu, lai noskaidrotu, kāda ir izvēlēto vielu koncentrācija telpās un ārpus tām un kādām koncentrācijām tiek pakļauti cilvēki[38]. 2006. gadā KPC sagatavoja ziņojumu, kurā izklāstītas stratēģijas, kā noteikt un kontrolēt, cik liels ir iekštelpu gaisa piesārņojuma daudzums kopējā piesārņojumā, ko uzņemam ieelpojot[39]. Komisija arī nākamībā atbalstīs pētījumus par iekštelpu gaisa kvalitāti. Turpmākie pasākumi būs vērsti uz sabiedrības un speciālistu informēšanu, paraugprakses apmaiņu valstu un vietējā līmenī un saskaņotu politiku iekštelpu gaisa kvalitātes jomā. Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātniskā komiteja (SCENIHR) 2007. gada 21. martā pieņēma atzinumu „ Elektromagnētisko lauku (EML) iespējamā ietekme uz cilvēka veselību”[40]. Saskaņā ar SVP un PP7 arī turpmāk tiks atbalstīti projekti, kuru mērķis ir „aizpildīt robus” pētniecībā. Komisija var rēķināties arī ar EMF-NET[41], kas ir plašs ES mēroga tīkls, kurā apvienojušies zinātnieki un eksperti, kas pārskata un izvērtē jaunus zinātniskos datus par EML iespējamo ietekmi uz cilvēku. Turklāt saskaņā ar tiesību aktiem par iekšējo tirgu ir pieņemti un atjaunināti ražojumu standarti, lai nodrošinātu, ka tirgū un ekspluatācijā nonākušie ražojumi nepakļauj iedzīvotājus no zinātniskā viedokļa pārmērīgam riskam. KOPSAVILKUMS PAR SEKMēM, KAS GūTAS, īSTENOJOT AR VESELīBU SAISTīTU VIDES POLITIKU UN ATTIECīGO PāRTIKAS POLITIKU Tā kā rīcības plāna galvenais mērķis ir integrēt vides un veselības aizsardzību, lai nodrošinātu to, ka cilvēka veselības aspekti tiek ņemti vērā vides politikā un otrādi, rīcības plāna efektīva īstenošana ir atkarīga no konkrētām vides un veselības politikas nostādnēm. Šajā sakarā kopš 2004. gada ir pieņemtas vairākas jaunas iniciatīvas, lai mazinātu cilvēka veselības apdraudējumu un apkopotu precīzāku informāciju. Tās ir šādas. Eiropas informācijas sistēma par ūdens resursu stāvokli ( Water Information System for Europe — WISE ) ir pilnveidota, un to apstiprinājuši Komisijas dienesti, Eiropas Vides aģentūra un dalībvalstis. Sīki izstrādātajā WISE īstenošanas plānā paredzēta sistēmas pilnveidošana, tostarp dzeramā ūdens datu iekļaušana; ir izstrādātas jaunas, uz WISE orientētas vadlīnijas, kuru galīgā apstiprināšana paredzēta 2007. gada beigās. Tiek plānots, ka 2008. gada beigās Komisija sagatavos priekšlikumu par Dzeramā ūdens direktīvas pārskatīšanu. Komisija ir pieņēmusi priekšlikumu jaunai direktīvai par virszemes ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu[42], kurā būs noteikti ierobežojumi tādas 41 ķīmiskās vielas koncentrācijām virszemes ūdeņos, kas apdraud gan dzīvniekus un augus ūdens vidē, gan cilvēka veselību. 2004. gadā pieņemta pēdējā atvasinātā direktīva par gaisa kvalitāti [43], ar ko nosaka robežvērtības gaisā esošajam arsēnam, niķelim, kadmijam un benzpirēnam. 2005. gadā Komisija pieņēma Tematisko stratēģiju par gaisa piesārņojumu[44] un priekšlikumu direktīvai par apkārtējā gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai[45]. Plānots, ka 2007. gadā Komisija sagatavos priekšlikumu par jaunu lieljaudas transportlīdzekļu emisiju standartu EURO VI, kā arī pārskatīs spēkā esošos tiesību aktus par rūpnieciskajām emisijām[46]. Daudz paveikts ķīmisko vielu jomā. Kopš Dzīvsudraba stratēģijas[47] pieņemšanas 2005. gadā Komisija ir pieņēmusi vairākus priekšlikumus par konkrētiem dzīvsudraba izmantošanas aizliegumiem ES[48], par dzīvsudraba eksporta aizliegumu no 2011. gada[49] un par neizmantotā dzīvsudraba drošu glabāšanu. Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātniskā komiteja patlaban izvērtē, cik drošas pacientiem un lietotājiem ir zobu amalgamas un citi zobu restaurācijas materiāli[50]. Līdztekus Veselības un vides apdraudējuma zinātniskā komiteja gatavo atzinumu par zobu amalgamā esošā dzīvsudraba radīto vides apdraudējumu un netiešo ietekmi uz veselību[51]. Ir iesniegts priekšlikums par procedūras uzlabošanu attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū. Papildus tam un nolūkā samazināt vispārējo apdraudējumu, ko rada pesticīdu lietošana ES, Komisija ir pieņēmusi Tematisku stratēģiju par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu[52] un priekšlikumu pamatdirektīvai[53], ar ko cita starpā paredz profesionālo lietotāju pienācīgu apmācību, ierobežo pesticīdu lietošanu noteiktos apgabalos un uzsāk attiecīgo rādītāju izstrādi. Sagatavojot tiesību aktus, regulatīvās iestādes ņem vērā nesen izveidoto to vielu sarakstu, kuru nozīme saistībā ar endokrīnajiem traucējumiem jāizvērtē vispirms, jo šajā sarakstā vielas sakārtotas atkarībā no to iespējamās ietekmes uz savvaļas dzīvniekiem, cilvēka veselību un iedarbības riskiem. Ķīmisko vielu jomā ir sperts nozīmīgs solis — 2006. gada decembrī tika pieņemta REACH regula[54], kas stāsies spēkā 2007. gada jūnijā un kas paredz, ka ar ES Ķīmisko vielu aģentūras starpniecību jāapkopo informācija par ķīmisko vielu toksikoloģiskajām īpašībām. REACH regulā endokrīnās sistēmas darbības traucējumu izraisītāji atzīti par vielām, kas rada ļoti lielas bažas, tāpēc uz tiem tiks attiecināts atļauju piešķiršanas režīms. Svarīgs pavērsiens saistībā ar Dioksīnu un polihlorbifenilu stratēģiju notika 2004. gadā, kad tika pieņemta regula par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem (NOP)[55] un Kopienas īstenošanas plāns attiecībā uz NOP[56], kurā izklāstīti ES pasākumi, tostarp pasākumi, kas vajadzīgi, lai nākamajos gados varētu vēl nopietnāk pievērsties dioksīna emisiju rūpnieciskajiem un sadzīves avotiem. ES tiesību aktos ir noteikta vides un rūpniecisko piesārņotāju maksimālā koncentrācija pārtikā , kā arī paredzēti paraugu ņemšanas un analīzes noteikumi, lai uzraudzītu tiesību aktu ievērošanu nolūkā garantēt patērētāju drošību. Saistībā ar trokšņa iedarbību un ietekmi uz veselību Komisija pēdējo trīs gadu laikā aktīvi piedalījusies darbā pie PVO Nakts trokšņu vadlīnijām; šā projekta rezultātus Komisija 2007. gadā izmantos, pārskatot trokšņa ietekmi uz veselību. Nanotehnoloģiju stratēģijā[57] un rīcības plānā 2005.–2009. gadam Komisija ierosina konkrētus pasākumus „drošai, integrētai un atbildīgai” nanotehnoloģiju izstrādei, un tas nozīmē, ka nanotehnoloģiju vides, veselības un sociālie aspekti jāapsver sevišķi laicīgi. Viens no uzdevumiem 2006. gadā bija pārskatīt patlaban spēkā esošo tiesisko regulējumu, lai noskaidrotu, vai tas pienācīgi aptver rūpnieciski ražotus nanomateriālus un paredz pietiekamu aizsardzību pret to ietekmi. SECINāJUMI UN TURPMāKIE PASāKUMI Lai gan trīs gadi ir pārāk īss laiks nozīmīgu rīcības plānu īstenošanai, ciešāki sakari starp vides, veselības un pētniecības jomām Kopienas un dalībvalstu līmenī ir īsts sasniegums. Nākamajos trīs gados Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm turpinās īstenot dažādus pasākumus, kas paredzēti rīcības plānā. Tāpēc Komisija arī turpmāk pievērsīs uzmanību vides un veselības aspektu integrēšanai citās politikas jomās, kā arī visu jomas dalībnieku ciešākai sadarbībai. Lai ES varētu sekmīgāk veidot politiku šajā jomā, Komisija tieksies aizvien vairāk izmantot pētniecības projektu un citu informācijas apkopošanas pasākumu rezultātus, tos iestrādājot politikas nostādnēs. 2010. gadā Komisija noskaidros, kādiem jautājumiem jāpievēršas nākamajā programmas ciklā. Ar šo termiņa viduspoma pārskatu Komisija iepazīstinās Vides un veselības programmas termiņa vidusposma pārskata starpvaldību sanāksmē, kas notiks 2007. gada jūnijā. [1] Eirobarometrs 238 (2006). Speciālizlaidums par riska jautājumiem. [2] Eirobarometrs 217 (2005) [3] Eirobarometrs 215 (2005) [4] COM(2003) 338 [5] COM(2004)416 [6] Padomes secinājumi par stratēģiju, Eiropas Parlamenta rezolūcijas par stratēģiju un rīcības plānu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par rīcības plānu. Nīderlandes un Luksemburgas prezidentūras konferences attiecīgi 2004. gada decembrī un 2005. gada jūnijā. [7] http://register.consilium.europa.eu/pdf/lv/06/st10/st10917.lv06.pdf [8] GINA Global Initiative for Asthma [Pasaules astmas iniciatīva]. The Global Burden of Asthma Report [Ziņojums par astmas izplatību pasaulē], 2004. [9] The European Lung White Book: The First Comprehensive Survey on Respiratory Health in Europe [Eiropas Baltā grāmata par plaušu slimībām — pirmais visaptverošais pētījums par elpceļu veselību Eiropā], 2003. [10] (SEC(2006)1461. Informatīva brošūra pieejama http://europa.eu.int/comm/environment/health/index_en.htm. [11] Piesārņotāju mērīšana cilvēku audos un ķermeņa šķidrumos. [12] http://cordis.europa.eu/fp6/ [13] http://cordis.europa.eu/fp7/home_en.html [14] Nanothenoloģiju rīcības plāns 2005.–2009. gadam. [15] http://www.who.int/foodborne_disease/resistance/en/http://www.who.int/mediacentre/factsheets/fs194/en/http://www.emea.eu.int/pdfs/vet/regaffair/081899en.pdfhttp://www.antibioticos.msc.es/PDF/resist_emea_paper_on_antibiotic_resistance.pdfhttp://www.oie.int/eng/publicat/ouvrages/A_119.htmhttp://europa.eu/scadplus/leg/en/cha/c11561.htm [16] http://ec.europa.eu/health/ph_information/dissemination/unexpected/unexpected_2_en.htm [17] SEC(2006) 1461 [18] www.http://www.eu-humanbiomonitoring.org [19] http://cordis.europa.eu/fp7/home_en.html [20] Sadarbības programmas daļas „Vide un veselība” vides temats. [21] http://ec.europa.eu/health/ph_information/dissemination/reporting/ehss_06_en.htm [22] ES kopējais finansējums šiem projektiem: 28 miljoni euro (6. tabula). [23] ES kopējais finansējums šiem projektiem: 30 miljoni euro. [24] Sk. tabulas III pielikumā. [25] ES kopējais finansējums šiem projektiem: 35 miljoni euro (9. tabula). [26] ES kopējais finansējums šiem projektiem: 11 miljoni euro (10. tabula). [27] ES kopējais finansējums šiem projektiem: 5 miljoni euro (11. tabula). [28] ES kopējais finansējums šiem projektiem: 2 miljoni euro (12. tabula). [29] http://ec.europa.eu/health/ph_programme/programme_en.htm [30] http://www.jrc.ec.europa.eu/eis-emf/home.cfm [31] Apmācība bērnu veselības, vides un drošības jautājumos - http://ec.europa.eu/health/ph_projects/2003/action3/action3_2003_09_en.htm [32] http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/Tobacco/keydo_tobacco_en.htm [33] 2003/54/EK. http://europa.eu/scadplus/leg/en/cha/c11574.htm [34] http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scher/scher_opinions_en.htm [35] Parlamenta rezolūcija, galīgā redakcija, A6 – 0008/2005; Nīderlandes un Luksemburgas prezidentūras konferences 2004. gada decembrī un 2005. gada jūnijā. [36] http://indoorairenvie.cstb.fr/ [37] http://www.proneteurope.eu [38] Eiropas iekštelpu gaisa monitoringa un iedarbības novērtēšanas projekts. www.jrc.ec.europa/project/airmex/index.htm. [39] STRATEX http://www.jrc.cec.eu.int/pce/modnoiseca_ecareports.htm [40] http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/scenihr_opinions_en.htm. Secinājumi apkopoti tehniskajos pielikumos. [41] http://www.jrc.cec.eu.int/emf-net/ [42] COM(2006) 397 [43] 2004/107/EK [44] COM(2005) 446 [45] COM(2005) 447 [46] IPPC , 96/61/EK [47] COM(2005) 20 [48] COM(2006) 69 [49] COM(2006) 636 [50] http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_q_009.pdf [51] http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scher/docs/scher_q_050.pdf [52] COM(2006) 372 [53] COM(2006) 373 [54] http://ec.europa.eu/environment/chemicals/reach_intro.htm [55] Regula (EK) Nr. 850/2004, ar ko groza Direktīvu 79/117/EEK (OV L 158, 30.4.2004.). [56] SEC(2007) 341 [57] COM(2004) 338