KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM Komisijas 31. ikgadējais ziņojums Eiropas Parlamentam par ES antidempinga, antisubsidēšanas un tirgus aizsardzības pasākumiem (2012.g.) /* COM/2013/0890 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM Komisijas 31. ikgadējais ziņojums Eiropas Parlamentam par ES antidempinga, antisubsidēšanas un tirgus aizsardzības pasākumiem (2012.g.) Ievads Šis 2012. gada ziņojums tiek iesniegts Eiropas Parlamentam, ņemot vērā tā 1981. gada 16. decembra rezolūciju par Eiropas Savienības antidempinga pasākumiem un tā Rūpniecības, ārējās tirdzniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu. Šajā īsajā ziņojumā sniegts pārskats par pasākumiem 2012. gadā, un tāpat kā iepriekšējos gados to papildina detalizētāks Komisijas dienestu darba dokuments, kam pievienoti sīki izklāstīti pielikumi. Ziņojumā ievērota tāda pati kopējā struktūra kā darba dokumentā; abos šajos dokumentos izmantoti vieni un tie paši virsraksti, tādējādi nodrošinot iespēju viegli atrast plašāku informāciju. Šis ziņojums un darba dokumenta pilns teksts ir publiski pieejams šajā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/anti_dumping/legis/index_en.htm . 1. Pārskats par tiesību aktiem Antidempinga, antisubsidēšanas un tirgus aizsardzības izmeklēšanas veic, pamatojoties uz Padomes pamatregulām. Pārskats par spēkā esošajiem tiesību aktiem sniegts darba dokumentā. Pamata tiesību aktus antidempinga un antisubsidēšanas jomā turpmāk sauc par pamatregulu(-ām). 2012. gadā tika veikti divi antidempinga pamatregulas grozījumi. Ņemot vērā Tiesas spriedumu Brosmann Footwear lietā[1], tika uzskatīts par lietderīgu kodificēt praksi izskatīt tikai atlasīto uzņēmumu TER pieprasījumus. Tāpat, lai ievērotu PTO nolēmumu strīdu izšķiršanas lietā[2] par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes skrūvēm un stiprinājumiem, bija jāmaina arī juridiskie nosacījumi, saskaņā ar kuriem ražotājiem eksportētājiem valstīs, kas nav tirgus ekonomikas valstis, piešķir individuālu dempinga starpību. 2. Pamatjēdzieni Darba dokumenta 2. daļā sniegts pārskats par tirdzniecības aizsardzības instrumentu (TAI) izmeklēšanās izmantoto terminoloģiju un procedūrām. 3. TAI modernizācija 2011. gada oktobrī tika sākta tirdzniecības aizsardzības instrumentu (TAI) modernizācija. Tā kā pēdējā desmitgadē pasaules tirdzniecība ir vērojami mainījusies, taču ES tirdzniecības aizsardzības sistēma ir saglabājusies lielā mērā nemainīga kopš Urugvajas kārtas noslēgšanas pirms gandrīz 15 gadiem, tika secināts, ka TAI ir jāpielāgo pašreizējām uzņēmējdarbības vajadzībām. Notiekošās modernizācijas mērķis ir uzlabot pašreizējo ES tirdzniecības aizsardzības sistēmu, lai tas nāktu par labu visām ieinteresētajām personām. Lielākā uzmanība tiek pievērsta reālu problēmu, ar kurām, izmantojot minētos instrumentus, saskaras Savienības ražotāji, importētāji, tirgotāji u.c., praktiskiem risinājumiem. Mērķis ir padarīt sistēmu lietderīgāku un pasākumus efektīvākus, tomēr nemainot sistēmas pamatprincipus un tajā iestrādāto līdzsvaru. 2012. gadā ir daudz paveikts šā mērķa sasniegšanai. No 2012. gada aprīļa līdz jūlijam notika sabiedriska apspriešana, lai uzzinātu ieinteresēto personu viedokļus. 2012. gada maijā notika augsta līmeņa konference, lai informētu un uzklausītu ieinteresētās personas. Tika veikts ietekmes novērtējums, kas ir obligāti jāveic ES tiesību aktu izstrādē, un tas tika iesniegts Komisijas iekšējā augsta līmeņa ietekmes novērtējuma padomē 2012. gada decembrī. Pamatojoties uz to, Komisija 2013. gada aprīlī pieņēma tiesību akta priekšlikumu un paziņojumu. Tika pieņemts arī pamatnostādņu projekts par četrām tēmām. Tiesību akta priekšlikums tika nosūtīts Padomei un Parlamentam, kur tas tiek izskatīts saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. Pamatnostādņu projekts tika nodots sabiedriskai apspriešanai, un pēc tam, kad būs ņemti vērā saņemtie viedokļi, Komisija apstiprinās galīgās pamatnostādnes. Komisijas mērķis ir pabeigt modernizāciju vēl pašreizējo likumdevēju pilnvaru laikā, proti, 2014. gada pavasarī, un šā mērķa sasniegšanai tā konstruktīvi sadarbojas ar pārējām iestādēm. 4. Valsts mēroga tirgus ekonomikas statuss (TES) Antidempinga izmeklēšanas vajadzībām valsti var klasificēt kā pilnīgas tirgus ekonomikas valsti, ja tā atbilst pieciem kritērijiem, kuri izklāstīti šim ziņojumam pievienotajā darba dokumentā. 2012. gadā turpināja izskatīt divus no sešiem pieprasījumiem piešķirt valsts mēroga TES, kurus bija iesniegušas Ķīna, Vjetnama, Armēnija, Kazahstāna, Mongolija un Baltkrievija. Tikai Mongolija un Vjetnama gada laikā sniedza papildu informāciju, kas apstiprinātu šo valstu apgalvojumus, un šo valstu pieprasījumi ir dažādos izskatīšanas posmos. Četras pārējās valstis – Ķīna, Armēnija, Kazahstāna un Baltkrievija – nesniedza nekādu informāciju, kas ļautu turpmāk analizēt notikumu attīstības gaitu šajās valstīs. Apspriešanās ar Baltkrievijas Republikas iestādēm tika apturēta jau 2010. gadā, ņemot vērā politisko situāciju šajā valstī. Armēnijai 2010. gada jūnijā tika nosūtīti papildu jautājumi par jauniem notikumiem saistībā ar tās gatavošanos TES statusam. Tomēr līdz 2012. gada beigām Komisija joprojām nav saņēmusi nekādu jaunu informāciju no Armēnijas iestādēm. Pārējām četrām TES kandidātvalstīm, kuras turpina strādāt pie šā statusa saņemšanas, ir atšķirīgi panākumi piecu TES kritēriju izpildē. Lai gan Ķīnas iestādes vairākas reizes principā piekrita, ka 2012. gadā jāsasauc nākamā TES darba grupas sanāksme, tā tika atcelta. Komisija joprojām vēlas apspriest Ķīnas paveikto TES statusa piešķiršanai un cer, ka Ķīnas iestādes turpinās iesaistīties šajā procesā un sniegs datus, kas Komisijai vajadzīgi TES analīzei. Vjetnamā 2012. gada novembrī notika ES un Vjetnamas TES darba grupas sanāksme. Tajā tika apspriests TES ziņojuma projekts un Vjetnamas iestādes atbildēja uz virkni Komisijas jautājumu par vēl neatrisinātām problēmām saistībā ar četriem kritērijiem, kuriem vēl nav atbilstības. Sagaidāms, ka galīgo TES ziņojumu Vjetnamas iestādēm darīs zināmu 2013. gadā. Joprojām tiek analizēta informācija, kas tika iegūta ES un Mongolijas darba grupas sanāksmē Ulanbatorā 2011. gada septembrī, kā arī 2012. gada decembrī saņemtā papildu informācija, un TES ziņojums būs gatavs 2013. gadā. 5. Informatīvi un komunikācijas pasākumi, divpusēji kontakti 5.1. Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) Ņemot vērā TAI procedūru sarežģītību (sevišķi MVU, jo tie ir nelieli un sadrumstaloti), ir izveidots tirdzniecības aizsardzības atbalsta dienests MVU. Dienesta uzdevums ir risināt vispārējus un konkrētus MVU svarīgus jautājumus un problēmas saistībā ar TAI. MVU ir veltīta atsevišķa sadaļa TAI tīmekļa vietnē, un tajā norādīti tirdzniecības aizsardzības atbalsta dienesta kontaktpunkti. 2012. gadā minētie kontaktpunkti saņēma daudzus informācijas pieprasījumus un tos uzreiz izpildīja. Minētie pieprasījumi bija gan par TAI procesa norisi, gan saturu. 5.2. Divpusēji kontakti/informatīvie pasākumi – nozare un trešās valstis TAI dienestu darba svarīga sastāvdaļa ir ES tirdzniecības aizsardzības tiesību aktu un prakses skaidrošana. Komisija 2012. gadā noorganizēja mācību semināru par tirdzniecības aizsardzības jautājumiem amatpersonām no trešām valstīm. Turklāt 2012. gadā divpusējos kontaktos ar vairākām trešām valstīm, piemēram, Ķīnu, Koreju, Maroku un Malaiziju tika apspriesti dažādi tirdzniecības aizsardzības jautājumi. 2012. gadā notika arī vairākas tikšanās ar galvenajām ieinteresēto personu apvienībām un uzņēmumiem, piemēram, Eiropas Biznesa konfederāciju un Eurocommerce; piemēram, 2012. gada novembrī notika vienas dienas seminārs Eiropas Biznesa konfederācijai. 6. Uzklausīšanas amatpersona Tirdzniecības ģenerāldirektorāta (DG TRADE) uzklausīšanas amatpersonas, kura sāka darboties 2007. gadā, loma un pilnvaras 2012. gada februārī ar Eiropas Komisijas priekšsēdētāja lēmumu tika noteiktas oficiālā mandātā. No 2012. gada uzklausīšanas amatpersona administratīvi ir piesaistīta par tirdzniecības politiku atbildīgajam komisāram, tādējādi nostiprinot šīs amatpersonas neatkarību. Pilnvarās izklāstīti arī sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz uzklausīšanas amatpersonas veiktām uzklausīšanām par visiem ar tirdzniecību saistītas procedūras aspektiem – no procedūras sākšanas līdz galīgo konstatējumu izpaušanai un galīgajiem pasākumiem. Turklāt mandāts piešķir uzklausīšanas amatpersonai lēmumu pieņemšanas pilnvaras strīdos par piekļuvi lietai, Komisijas rīcībā esošas informācijas konfidencialitāti un termiņu pagarināšanas pieprasījumu apmierināšanu. Uzklausīšanas amatpersona ir pilnvarota apspriest ar komisāru, kas atbildīgs par tirdzniecības politiku, un DG TRADE ģenerāldirektoru jebkādas problēmas saistībā ar tirdzniecības izmeklēšanas gaitu vai saturu. Kopš uzklausīšanas amatpersonas amata izveides 2007. gadā pieprasījumu skaits šai amatpersonai iejaukties ir aizvien pieaudzis; 2012. gadā tas palielinājās ievērojami – par 50 % salīdzinājumā ar 2011. gadu. Laika posmā, uz kuru attiecas šis ziņojums, uzklausīšanas amatpersona ir saņēmusi 132 pieprasījumus iejaukties (2011. gadā – 81), no kuriem 128 bija saistīti ar TAI un attiecās uz 41 TAI procedūru. Arī uzklausīšanu skaits palielinājās ievērojami (par 50 %), salīdzinot ar 2011. gadu: notika 39 uzklausīšanas (2011. gadā – 26), no kurām 12 bija daudzpusējas uzklausīšanas, kur kopumā 43 ieinteresētās personas ar līdzīgām interesēm piedalījās kopīgās uzklausīšanās. Uzklausīšanas amatpersonas iejaukšanos pieprasīja trešo valstu ražotāji eksportētāji, Savienības ražošanas nozare, lietotāji un importētāji, kā arī trešo valstu valdību pārstāvji. Tā strādāja ar jautājumiem, kas attiecās uz visiem izmeklēšanas posmiem, un sniedza virkni ieteikumu Komisijas dienestiem ar mērķi nostiprināt tiesību uz aizsardzību izmantošanu. Galvenie jautājumi, ar ko uzklausīšanas amatpersona 2012. gadā saskārās, ir iedalāmi 3 grupās: i) izpaustās informācijas saturs un kvalitāte, ii) piekļuve dokumentiem un nekonfidenciālo dokumentu kvalitāte, iii) iebildumi pret apgalvojumiem, konstatējumiem un secinājumiem. 7. Pārskats par antidempinga, antisubsidēšanas un tirgus aizsardzības izmeklēšanām un pasākumiem 7.1. Vispārīga informācija Eiropas Savienībā 2012. gada beigās bija spēkā 102 antidempinga pasākumi un 10 antisubsidēšanas pasākumi. 2012. gadā antidempinga vai antisubsidēšanas pasākumi skāra 0,17 % no kopējā importa ES. Jāuzsver, ka sīkāka informācija par turpmāk minētajiem jautājumiem ir atrodama šim ziņojumam pievienotajā darba dokumentā. Atsauces uz darba dokumenta pielikumiem ir sniegtas virsrakstos. 7.2. Jaunas izmeklēšanas (sk. A līdz E pielikumu un N pielikumu) 2012. gadā tika sāktas 19 jaunas izmeklēšanas. Pagaidu maksājumi tika noteikti 9 procedūrās. 3 gadījumos tika noteikti galīgie maksājumi. 9 izmeklēšanas tika izbeigtas, nenosakot pasākumus. 7.3. Pārskatīšanas izmeklēšanas Pārskatīšanas izmeklēšanas vēl joprojām veido lielāko daļu TAI dienestu darba. Laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam tās veidoja 60 % no visām uzsāktajām izmeklēšanām. Darba dokumenta 2. tabulā sniegta statistikas informācija par 2008.-2012. gadu. 7.3.1. Termiņbeigu pārskatīšanas (sk. F pielikumu) Pamatregulu 11. panta 2. punktā un 18. pantā noteikts, ka pasākumi ir spēkā piecus gadus, izņemot gadījumus, kad termiņbeigu pārskatīšanā tiek pierādīts, ka tie jāsaglabā sākotnējā veidā. 2012. gadā 13 pasākumi pēc piecu gadu termiņa beidzās automātiski. 2012. gadā tika sāktas 14 termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas. 9 termiņbeigu pārskatīšanas tika noslēgtas, apstiprinot maksājumus nākamajiem pieciem gadiem. 4 termiņbeigu pārskatīšanas noslēdzās ar to, ka pasākumi tika izbeigti. 7.3.2. Starpposma pārskatīšanas (sk. G pielikumu) Saskaņā ar pamatregulu 11. panta 3. punkta un 19. panta noteikumiem pasākumus var pārskatīt, kamēr tie ir spēkā. Pārskatīšanu var ierobežot, attiecinot to tikai uz dempinga/subsidēšanas vai kaitējuma aspektiem. Kopā 2012. gadā tika sāktas 5 starpposma pārskatīšanas. 6 starpposma pārskatīšanas tika noslēgtas, apstiprinot vai grozot maksājumu. 5 starpposma pārskatīšanas noslēdzās ar to, ka pasākumi tika izbeigti. 7.3.3. “Citas” starpposma pārskatīšanas (sk. H pielikumu) 2012. gadā tika sāktas 4 “citas” pārskatīšanas, kas neatbilst pamatregulu 11. panta 3. punktam vai 19. pantam, un 3 šādas pārskatīšanas minētajā laika periodā tika pabeigtas. 7.3.4. Pārskatīšanas sakarā ar jauniem eksportētājiem (sk. I pielikumu) Saskaņā ar pamatregulu 11. panta 4. punktu un 20. pantu var veikt “jauna uzņēmuma” un “paātrināto” pārskatīšanu, lai noteiktu individuālo dempinga starpību vai individuālo kompensācijas maksājumu jauniem eksportētājiem, kuri atrodas attiecīgajā eksportētājvalstī un kuri ražojumu izmeklēšanas periodā nav eksportējuši. Šādiem eksportētājiem ir jāpierāda, ka tie patiešām ir jauni eksportētāji un ka tie faktiski sākuši eksportēt uz ES pēc izmeklēšanas perioda. Kā tādiem tiem var aprēķināt individuālo maksājumu, kas parasti ir mazāks par valsts mēroga maksājumu. 2012. gadā tika sākta viena pārskatīšana sakarā ar jauniem eksportētājiem, bet 2 šādas pārskatīšanas tika pabeigtas. 7.3.5. Izmeklēšanas saistībā ar pasākumu absorbēšanu (sk. J pielikumu) Ja ir pietiekama informācija, kas liecina, ka pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda un pirms vai pēc pasākumu noteikšanas eksporta cenas ir samazinājušās vai ir nepietiekami (vai nemaz nav) mainījušās ES importētā ražojuma tālākpārdošanas cenas vai turpmākās pārdošanas cenas, var sākt “absorbēšanas” pārskatīšanu, lai pārbaudītu, vai pasākums ir ietekmējis iepriekš minētās cenas. Dempinga starpības var aprēķināt atkārtoti un maksājumu var palielināt, lai ņemtu vērā šādas zemākas eksporta cenas. Iespēja veikt “absorbēšanas” pārskatīšanas ir iekļauta pamatregulu 12. pantā un 19. panta 3. punktā. 2012. gadā nav sākta vai noslēgta neviena šāda pārskatīšana. 7.3.6. Izmeklēšanas saistībā ar pasākumu apiešanu (sk. K pielikumu) Pamatregulu 13. un 23. pantā ir paredzēta iespēja atsākt izmeklēšanu, ja tiek sniegti pierādījumi par pasākumu apiešanu. 13 šādas izmeklēšanas tika sāktas 2012. gadā. 2 izmeklēšanas saistībā ar pasākumu apiešanu tika noslēgtas, paplašinot maksājumu piemērošanu, bet 1 – nepaplašinot maksājumu piemērošanu. 7.4. Tirgus aizsardzības izmeklēšanas (sk. L pielikumu) 2012. gadā tādu nebija. 8. Antidempinga un antisubsidēšanas pasākumu izpilde 8.1. Pasākumu pēcpārbaude Pēcpārbaude attiecībā uz spēkā esošajiem pasākumiem tika vērsta uz četrām galvenajām jomām: 1) novērst krāpšanu, 2) uzraudzīt tirdzniecības plūsmas un notikumu attīstību tirgos, 3) uzlabot efektivitāti ar attiecīgajiem instrumentiem, 4) reaģēt uz pārkāpumiem. Darbības šajās jomās ļāva TAI dienestiem sadarbībā ar dalībvalstīm rīkoties proaktīvi, lai nodrošinātu tirdzniecības aizsardzības pasākumu pienācīgu izpildi Eiropas Savienībā. 8.2. Saistību uzraudzība (sk. M un Q pielikumu) Saistību uzraudzība veido daļu no izpildes darbībām, jo saistības ir viens no antidempinga vai antisubsidēšanas pasākumu veidiem. Komisija apstiprina saistības, ja tiek pierādīts, ka tās var efektīvi novērst dempinga vai subsidēšanas radīto kaitējumu. Spēkā esošo saistību skaits 2012. gada sākumā bija 18. Attiecībā uz saistībām 2012. gadā notika šādas pārmaiņas: viena uzņēmuma saistības beidzās, jo beidzās/tika atcelta pasākumu piemērošana. Divu uzņēmumu saistības tika atsauktas, jo to uzraudzība kļūtu neiespējama. Tādējādi kopējais spēkā esošo saistību skaits 2012. gada beigās bija 15. 9. Kompensācijas Saskaņā ar pamatregulu 11. panta 8. punktu un 21. panta 1. punktu importētāji var pieprasīt atmaksāt attiecīgo iekasēto maksājumu, ja tiek pierādīts, ka dempinga/subsīdiju starpība ir likvidēta vai samazināta līdz tādam līmenim, kas ir zemāks par spēkā esošo maksājumu. 2012. gadā tika iesniegti 26 jauni kompensāciju pieprasījumi. 2012. gada beigās turpinājās 10 kompensāciju izmeklēšanas, kas attiecās uz 35 pieprasījumiem. 2012. gadā tika pieņemti 26 Komisijas lēmumi: 12 lēmumos tika piešķirtas daļējas kompensācijas, bet 14 lēmumos kompensāciju pieprasījumus noraidīja. 8 pieprasījumi tika atsaukti. 10. Pārskatīšana tiesā — Tiesas/Vispārējās tiesas lēmumi (sk. S pielikumu) Vispārējā tiesa 2012. gadā pasludināja 13 spriedumus antidempinga vai antisubsidēšanas jomā. Tiesa 2012. gadā pasludināja 9 spriedumus antidempinga jomā. 6 no šiem spriedumiem attiecās uz apelācijām pret Vispārējās tiesas spriedumiem. Tiesa arī pasludināja 3 spriedumus, atbildot uz prejudiciāla nolēmuma pieprasījumiem. 2012. gadā tika ierosinātas 23 jaunas lietas – 17 lietas Vispārējā tiesā un 6 lietas Tiesā. Vispārējā tiesā un Tiesā 2012. gada beigās vēl neizskatīto lietu saraksts antidempinga un antisubsidēšanas jomā ir atrodams darba dokumenta S pielikumā. 11. Pasākumi Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) ietvaros 11.1. Strīdu izšķiršana antidempinga, antisubsidēšanas un tirgus aizsardzības jomā PTO nosaka stingru procedūru strīdu izšķiršanai starp PTO dalībvalstīm attiecībā uz PTO nolīgumu piemērošanu. 2012. gadā Indonēzija pieprasīja apspriešanos ar Eiropas Savienību PTO līmenī par antidempinga pasākumiem, ko Eiropas Savienība bija noteikusi alifātisko spirtu importam, un par konkrētiem aspektiem izmeklēšanā, kuras rezultātā minētie pasākumi tika noteikti. 11.2. Citi PTO pasākumi Sarunu grupai par noteikumiem bija oficiāla sanāksme 2012. gada 29. februārī. Sanāksmes vienīgais uzdevums bija apstiprināt V.E. Wayne McCook (Jamaika) par nākamo priekšsēdētāju. Pēc tam divas reizes (2012. gada februārī un aprīlī) notika Tehnisko jautājumu grupas (Sarunu grupas apakšgrupas) sanāksmes. Paralēli šīm darbībām Komisijas dienesti piedalījās antidempinga, subsīdiju un kompensāciju un tirgus aizsardzības komiteju darbā. Komitejas divas reizes tikās regulārajās sanāksmēs, lai pārskatītu paziņojumus un pārrunātu īpašus jautājumus. Turklāt 2012. gada laikā vairākas reizes tikās Antidempinga lietu neformālā tehnisko jautājumu grupa. Secinājums 2012. gadā bija vērojams no jauna uzsākto lietu, kā arī noteikto pagaidu un galīgo pasākumu skaita samazinājums salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Arī izmeklēšanu, kuras noslēdzās bez pasākumu noteikšanas, skaits nedaudz samazinājās, salīdzinot ar iepriekšējo gadu. Pārskatīšanas joprojām ir ievērojama dienestu darba daļa – salīdzinājumā ar 2011. gadu uzsākto pārskatīšanu skaits ir palielinājies vairāk nekā uz pusi. Salīdzinājumā ar 2011. gada datiem pabeigto pārskatīšanu skaits ir samazinājies par trešdaļu. Spēkā esošie tirdzniecības aizsardzības pasākumi 2012. gadā skāra 0,17 % no visa importa ES. [1] Tiesas 2012. gada 2. februāra spriedums lietā C-249/10 P Brosmann Footwear (HK) u.c./Padome. [2] PTO, Apelācijas institūcijas ziņojums, AB-2011-2, WT/DS397/AB/R, 2011. gada 15. jūlijs. PTO, Ekspertu grupas ziņojums, WT/DS397/R, 2010. gada 3. decembris.