Valsts tiesnešu padome un Valsts prokuroru padome saskaras ar grūtībām pēc grozījumiem, ar kuriem tika mazināta to loma tiesnešu un valsts prokuroru atlasē. Likums par Valsts tiesnešu padomi un Likums par Valsts prokuroru padomi tika grozīts 2018. gadā . Šo izmaiņu pamatā bija 2018. gadā pieņemtais spriedums, kurā Konstitucionālā tiesa atzina, ka Valsts tiesnešu padome nav sniegusi pietiekamu pamatojumu lēmumā par tiesneša iecelšanu citā tiesā . Tiesnešu un prokuroru amati tiek aizpildīti, izmantojot uz nopelniem balstītu procedūru, kuras pamatā ir novērtēšanas sistēma, kas ņem vērā divus elementus. Pirmais elements ir vai nu kandidāta galīgais vērtējums Valsts tiesnešu vai valsts prokuroru skolā, vai, ja esošs tiesnesis tiek iecelts darbam citā tiesā, amata funkciju izpildes novērtējums. Otrais elements ir intervija attiecīgajā padomē. Tomēr, kā norādīja Konstitucionālā tiesa, neraugoties uz to, ka tiem piešķirts mazāk punktu, kandidāti var tikt atlasīti, nenorādot atbilstošu pamatojumu. 2018. gada grozījumu norādītais mērķis bija uzlabot iecelšanas procedūras objektivitāti un pārredzamību, cita starpā samazinot to punktu skaitu, kurus katra padome var piešķirt kandidātiem, pamatojoties uz interviju . Tomēr šādā veidā grozījumu rezultātā tika samazināta padomju iespēja ranžēt kandidātus, piešķirot punktus pēc intervijas. To rezultātā arī tika ierobežotas to kandidātu izvēles iespējas, ar kuriem padomes varēja veikt intervijas. Šo izmaiņu kopējā ietekme bija padomju lomas mazināšanās kandidātu atlasē tiesnešu vai prokuroru amatiem. Šo grozījumu sekas bija redzamas dažās iecelšanas procedūrās 2019. un 2020. gadā, kuru ietvaros padomes saskārās ar problēmām, mēģinot izvairīties no tā, ka iecelšanas procedūra kļūst par vienkāršu punktu skaitīšanu . Konstitucionālās tiesas lēmuma rezultātā Valsts tiesnešu padome un Valsts prokuroru padome analizē, kā uzlabot pamatojumu lēmumos un atzinumos, tostarp izmantojot skaidrāk noteiktus kritērijus, kuri jāņem vērā, piešķirot punktus intervijā. Tomēr iespēja vēl vairāk uzlabot abu padomju darba kvalitāti, tostarp ievērojot tiesu iestāžu padomju izstrādāto paraugpraksi attiecībā uz tiesnešu iecelšanu, ir darbietilpīgāka un tādēļ atkarīga no pietiekamu finanšu un cilvēku resursu pieejamības . Šajā saistībā būtu jānorāda, ka abas padomes saskaras ar ievērojamām problēmām resursu ziņā un ka to administratīvās spējas ir ļoti vājas, neraugoties uz finanšu resursu pieaugumu .

Ir ieviesti tiesību akti par interešu konfliktu novēršanu, lai gan ir nepieciešami uzlabojumi saistībā ar to īstenošanu un skaidri noteiktām uzraudzības struktūras pilnvarām. Likumā par interešu konfliktu novēršanu ir ietverti sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz interešu konfliktiem, neatbilstībām, dāvinājumiem un finanšu deklarācijām. Tajā ir noteikti vispārīgi rīcības principi attiecībā uz valsts amatpersonas pienākumu pildīšanu, tostarp personām, kurām uzticēti augstākā līmeņa izpildvaras amatpersonu pienākumi. Likumā viena no centrālajām lomām ir piešķirta neatkarīgajai Interešu konfliktu risināšanas komisijai (“komisija”), kas uzrauga likuma īstenošanu, pārbauda finanšu deklarācijas un īsteno apmācības . Komisija var ierosināt tiesvedību par interešu konfliktu un pieņemt lēmumus par to, vai konkrēta darbība ir uzskatāma par pārkāpumu. Tā var piemērot sankcijas, piemēram, brīdinājumu vai amatpersonas mēnešalgas daļēju ieturēšanu. Tā aktīvi līdzdarbojās Likuma par interešu konfliktu novēršanu ievērošanas nodrošināšanā, jo īpaši attiecībā uz augstākā līmeņa izpildvaras amatpersonām. Lai gan tā var piemērot administratīvas sankcijas par likuma neievērošanu, tās spēju pārbaudīt informāciju un panākt lēmumu īstenošanu šķietami ierobežo tas, ka trūkst pilnīgas piekļuves informācijai un nenotiek sadarbība ar amatpersonām. Pēc pārskatīšanas tiesā komisijas lēmumi tikuši atcelti, jo īpaši attiecībā uz augstākā līmeņa izpildvaras amatpersonām. Iepriekšējie lēmumi arī ir izpelnījušies kritiku no valdības puses, un tās rezultātā komisija un nevalstiskās organizācijas paziņoja Eiropas Padomei par arvien biežāku tās pieņemto lēmumu neievērošanu . Komisija ir atkarīga no sadarbības ar iestādēm finanšu deklarāciju pārbaužu veikšanā. Tomēr GRECO arī ir izdeva vairākus ieteikumus attiecībā uz komisijas lomu. Tie cita starpā attiecas uz uzlabotām iespējām iegūt informāciju, kas nepieciešama finanšu deklarāciju pārbaudei, pieejamo sankciju pārskatīšanu par Likuma par interešu konfliktu novēršanu pārkāpumiem, lai nodrošinātu atbilstošas sekas, un finanšu deklarāciju rezultatīvas pārbaudes nodrošināšanu. Tā arī ieteica ieviest augstākā līmeņa izpildvaras amatpersonām prasību par ad hoc informācijas atklāšanu gadījumos, ja pastāv privāto interešu un oficiālo pienākumu konflikti . Iestādes ir palielinājušas komisijas budžetu un plāno grozīt Likumu par interešu konfliktu novēršanu 2020. gadā, savukārt Eiropas Komisija un citi starptautiskie novērtējumi ir uzsvēruši, cik svarīgi ir nodrošināt, ka Interešu konfliktu novēršanas komisijai ir pietiekamas pilnvaras, lai piemērotu preventīvas iedarbības sankcijas un izpildītu savu būtisko preventīvo uzdevumu . Horvātija plāno grozīt Likumu par interešu konfliktu novēršanu, un Administrācijas ministrija ir izveidojusi darba grupu šā projekta priekšlikuma sagatavošanai.

Transparency International 2019. gada korupcijas uztveres indeksā Horvātija saņēma 47 punktus no 100 un ieņēma 18. vietu ES dalībvalstu vidū un 63. vietu pasaulē. Horvātija arī ir viena no dalībvalstīm, kurām ir sliktākais rezultāts 2020. gada Eirobarometra aptaujā par to, kā iedzīvotāji uztver korupciju . 97 % Horvātijas iedzīvotāju uzskata, ka korupcija viņu valstī ir plaši izplatīta (vidēji ES — 71 %), un 54 % respondentu uzskata, ka korupcija ietekmē viņu personīgo ikdienas dzīvi (vidēji ES — 26 %). Uzņēmumu kategorijā 91 % uzņēmumu uzskata, ka korupcija ir plaši izplatīta (vidēji ES — 63 %), un 57 % uzņēmumu uzskata, ka korupcija sagādā problēmas darījumdarbības jomā (vidēji ES — 37 %). Turklāt 28 % respondentu uzskata, ka tiek īstenots pietiekams skaits sekmīgu kriminālvajāšanu, lai atturētu cilvēkus no korupcijas (vidēji ES — 36 %), savukārt 16 % uzņēmumu uzskata, ka cilvēki un uzņēmumi, kas pieķerti augstāko amatpersonu kukuļošanā, tiek pienācīgi sodīti (vidēji ES — 31 %) .

Neraugoties uz virzību visvecāko lietu pabeigšanā, uzkrāto neizskatīto lietu skaits un tiesvedības ilgums civillietu un komerclietu tiesās joprojām ir viens no lielākajiem Eiropas Savienībā . 2019. gadā vidējais tiesvedības ilgums pirmās instances tiesās joprojām bija viens no garākajiem Eiropas Savienībā — salīdzinot ar 2018. gadu, tas palielinājās līdz aptuveni 855 dienām strīdīgu civillietu gadījumā un 735 dienām strīdīgu komerclietu gadījumā . Municipālajās tiesās un komerctiesās skatīto izpildes lietu vidējais ilgums pastāvīgi palielinājās, sasniedzot 797 dienas. Tomēr otrās instances županiju tiesās strīdīgu civillietu izskatīšanas vidējais ilgums bija tikai 258 dienas . Līdzīgi otrās instances Augstajā komerctiesā strīdīgu komerclietu vidējais ilgums samazinājās vēl vairāk — līdz 634 dienām. Augstākajā tiesā civillietas vidējais izskatīšanas ilgums bija 720 dienas. Ar labiem rezultātiem tika turpināta Tieslietu ministrijas iniciatīva pabeigt neizskatītās lietas, kuras ir vismaz 10 gadus vecas; minētā iniciatīva tika izstrādāta sadarbībā ar tiesu priekšsēdētājiem, kuri brīvprātīgi sagatavo rīcības plānus. Laikposmā no 2016. līdz 2019. gadam šādu lietu skaits samazinājās par aptuveni 50 % . Uzkrāto neizskatīto komerclietu skaits turpināja samazināties galvenokārt tādu uzlaboto darījumdarbības procesu dēļ, ko ierosināja Augstā komerctiesa. Neraugoties uz to, ka Augstajā komerctiesā ir palielinājies jauno lietu skaits, uzkrāto neizskatīto lietu skaits 2019. gadā samazinājās vairāk nekā par 20 %, salīdzinot ar 2018. gadu. Šie uzlabojumi komerclietu izskatīšanā ietver procesuālā darba nodošanu tiesas darbiniekiem, tādējādi ļaujot tiesnešiem pievērst uzmanību lietas būtībai. Darījumdarbības procesu reforma daļēji tiek paplašināta arī attiecībā uz pirmās instances komerctiesām. Papildu virzība uzkrāto neizskatīto lietu skaita samazināšanā tika panākta arī civillietās visu instanču tiesās, taču municipālajās tiesās pašlaik tiek iesniegts ārkārtīgi liels jauno lietu skaits par aizdevumiem, kas saistīti ar Šveices franku , un fizisko personu maksātnespēju .

Žurnālisti saskaras ar daudziem apdraudējumiem tiešsaistē, tostarp nomelnošanas kampaņām, naida runu, nogalināšanas draudiem un fizisku uzbrukumu draudiem . Saskaņā ar vairākiem ziņojumiem un ieinteresētajām personām varas iestādes bieži nereaģē uz to savlaicīgi . Kriminālkodekss nodrošina zināmu vārda brīvību un žurnālistu aizsardzības pasākumus, jo saskaņā ar to “uzskatu un vārda brīvības pārkāpums” un “iebiedēšana” ir uzskatāmi par kriminālpārkāpumiem . Tomēr arī pret žurnālistiem tiek ierosinātas tiesas prāvas, bieži vien ar mērķi viņus iebiedēt . 2019. gadā pret žurnālistiem tika ierosinātas krietni vairāk nekā 1000 tiesas prāvas . Vairums no šīm lietām ir civillietas, kuras attiecas uz “kompensācijas prasībām par iespējamo nemateriālo kaitējumu”, tomēr dažos gadījumos ir ierosinātas krimināllietas. Attiecībā uz šo tiesas prāvu vilni tika iesniegts brīdinājums Eiropas Padomes platformā, un tas tika klasificēts kā “saistīts ar žurnālistu vajāšanu” . Horvātijā viens no paredzētajiem sodiem par neslavas celšanu ir arī brīvības atņemšana, bet spēcīga cieņas aizskaršana tika svītrota no Kriminālkodeksa 2019. gadā .

Neraugoties uz negatīvo uztveri, specializētās iestādes nodrošina konsekventus rezultātus korupcijas kriminālvajāšanas jomā. 2019. gada aprīlī Tieslietu ministrija izveidoja darba grupu attiecībā uz grozījumu izstrādi Likumā par Korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanas biroju. Grozījumu mērķis ir uzlabot organizētās noziedzības un korupcijas kriminālvajāšanas efektivitāti, kā arī saskaņot to ar citiem atbilstīgajiem valsts tiesību aktiem . Gan USKOK, gan PNUSKOK ir spējuši panākt rezultātus attiecībā uz augsta līmeņa ar korupciju saistītu pārkāpumu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu . Saskaņā ar valsts prokurora gada ziņojumu 2019. gadā USKOK kopumā tika iesniegtas 1365 kriminālsūdzības , no kurām aptuveni 1003 (aptuveni 73 %) bija saistītas ar korupciju. No minētajām sūdzībām 879 (aptuveni 88 %) bija saistītas ar pilnvaru ļaunprātīgu izmantošanu un 124 (aptuveni 12 %) bija saistītas ar korupciju šaurākā nozīmē. 2019. gadā apsūdzības tika izvirzītas pret 109 personām. 2019. gadā USKOK saņēma un izskatīja lielu skaitu lietu un reģistrēja mazāku nepabeigto lietu skaitu salīdzinājumā ar 2018. gadu. 2019. gadā aptuveni 90 % izmeklēšanu, kuras veica USKOK izmeklētāji, bija nepieciešami 6 mēneši to pabeigšanai; izmeklēšanas ilgums samazinājās no 12 mēnešiem 2016. gadā . Neraugoties uz specializēto pakalpojumu ierakstu un nesen veiktajiem uzlabojumiem, korupcijas apkarošanas darbības traucē notiesāšanas gadījumu trūkums un ierobežoti cilvēkresursi, jo īpaši attiecībā uz specializētiem izmeklētājiem. Lai gan pastāv ievērojams izmeklēšanu un apsūdzību skaits saistībā ar organizēto noziedzību un korupciju, gan Valsts prokuratūra (DORH), gan USKOK saskaras ar tiesu sistēmas neefektivitātes problēmām, kuru gadījumā ilgstoša tiesvedība un pārsūdzības bieži vien traucē lietu pabeigšanu. Turklāt plašu rezonansi guvušās lietas pret iepriekšējām augstākajām amatpersonām paliek nepabeigtas un to tiesvedība ir ilga. Līdz ar to 80 % respondentu Eirobarometra aptaujā uzskata, ka augsta līmeņa korupcijas lietas netiek pietiekami izmeklētas, un 74 % uzskata, ka valdības centieni apkarot korupciju nav iedarbīgi (vidēji ES — 53 %) .

Plašsaziņas līdzekļu plurālisma un brīvības centrs (2020), “2020 Media pluralism monitor”: https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 .

CIVICUS (2020), Horvātijas valsts profils. https://monitor.civicus.org/country/croatia/ .

“Commission staff working document — Country Report Croatia 2019 including an in-depth review on the prevention and correction of macroeconomic imbalances accompanying the document communication from the Commission to the European Parliament, the European Council, the Council, the European Central Bank and the Eurogroup 2019 European Semester: Assessment of progress on structural reforms, prevention and correction of macroeconomic imbalances, and results of in-depth reviews under Regulation (EU) No 1176/2011 {COM(2019) 150 final}”.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par pārbaudi, vai Horvātija pilnībā piemēro Šengenas acquis, COM(2019) 497 final.

Horvātijas Konstitucionālā tiesa, 2019. gada 17. decembra nolēmumi, U-I-4658/2019 un U-I-4659/2019,

https://narodne-novine.nn.hr/clanci/sluzbeni/2019_12_126_2550.html .

Horvātijas Konstitucionālā tiesa, 2018. gada 22. maija spriedums, U-III-5074/2017.

Horvātijas Konstitucionālās tiesas 2019. gada 17. decembra spriedumi U-I-4658/2019 un U-I-4659/2019. https://narodne-novine.nn.hr/clanci/sluzbeni/2019_12_126_2550.html .

Horvātijas Konstitucionālā tiesa, 2020. gada 24. jūnija spriedums, U-III-3053/2018.

Eiropas Padome, Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platforma. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/the-platform .

Eiropas Padome: Ministru komiteja (2016), “Recommendation CM/Rec(2016)4 of the Committee of Ministers to member States on the protection of journalism and safety of journalists and other media actors”.

Horvātijas valdība (2019), Pretkorupcijas programma uzņēmumiem, kuros kontrolpakete pieder valstij, 2019.–2020. gadam.

Horvātijas valdība (2016–2020), Pretkorupcijas rīcības plāns.

Horvātijas valdība (2020), sniegtā informācija 2020. gada ziņojumam par tiesiskumu.

Horvātijas valdība (2020), 2019. gada Likuma par tiesībām piekļūt informācijai īstenošanas ziņojuma kopsavilkums. https://www.pristupinfo.hr/dokumenti-i-publikacije/izvjesca-o-provedbi-zppi/ .

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/13/ES (2010. gada 10. marts) par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva), L 95/1.

Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2020), “Flash Eurobarometer 482: Businesses’ attitudes towards corruption in the EU”.

Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2020), “Special Eurobarometer 502: Corruption”.

Grozījumu projekts Likumam par Valsts tiesnešu padomi. https://www.sabor.hr/sites/default/files/uploads/sabor/2019-01-18/081446/PZ_301.pdf .

Eiropas Komisija (2016, 2017, 2018, 2019, 2020), Eiropas Savienības rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā.

Eiropas Žurnālistu federācija (2019), “Croatian journalists stage protest against abusive lawsuits”. https://europeanjournalists.org/blog/2019/03/05/croatian-journalists-stage-protest-against-abusive-lawsuits/ .