EIROPAS KOMISIJA Briselē, 19.12.2018 COM(2018) 890 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPADOMEI, PADOMEI, EIROPAS CENTRĀLAJAI BANKAI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI, REĢIONU KOMITEJAI UN EIROPAS INVESTĪCIJU BANKAI

Sagatavošanās saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības 2019. gada 30. martā: Komisijas rīcības plāna ārkārtas situācijām īstenošana



Eiropadome aicina intensīvāk strādāt, lai visos līmeņos panāktu gatavību Apvienotās Karalistes izstāšanās sekām, ņemot vērā visus iespējamos iznākumus Eiropadome (50. pants), 2018. gada 13. decembris 1.Ievads Apvienotā Karaliste ir nolēmusi izstāties no Eiropas Savienības, izmantojot Līguma par Eiropas Savienību 50. pantā paredzēto procedūru. Ja vien šis lēmums netiks atsaukts vai periods netiks vienbalsīgi pagarināts, izstāšanās kļūs par faktu jau pēc nedaudz vairāk nekā 100 dienām. Komisija pauž nožēlu par šo lēmumu, bet respektē to. Kā uzsvērts Komisijas pirmajā paziņojumā par sagatavotību Brexit 2018. gada 19. jūlijā, neatkarīgi no paredzētā scenārija Apvienotās Karalistes izvēle radīs būtiskus traucējumus. Tāpēc Komisija ir konsekventi aicinājusi Eiropas iedzīvotājus, uzņēmumus un dalībvalstis sagatavoties visiem iespējamajiem scenārijiem, novērtēt attiecīgos riskus un plānot savu reakciju, lai tos mazinātu. Komisija 2018. gada 13. novembrī savā otrajā paziņojumā par sagatavotību Brexit pieteica rīcības plānu ārkārtas situācijai. Rīcības plānā iekļautie ārkārtas pasākumi ir vienpusēji pasākumi kaitējuma ierobežošanai, un tie var tikai mazināt nopietnākās sekas, ko rada izstāšanās bez līguma. Komisijas un Apvienotās Karalistes sarunu vedēji 2018. gada 14. novembrī vienojās par izstāšanās līguma noteikumiem. Komisija 2018. gada 22. novembrī apstiprināja gatavo izstāšanās līgumu. Eiropadome (50. pants) 2018. gada 25. novembrī atbalstīja izstāšanās līgumu un aicināja Komisiju, Eiropas Parlamentu un Padomi veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka līgums var stāties spēkā 2019. gada 30. martā un tādējādi būtu nodrošināta sakārtota izstāšanās. Komisija 2018. gada 5. decembrī pieņēma divus Padomes lēmumu priekšlikumus par izstāšanās līguma parakstīšanu un noslēgšanu, lai turpmāko nedēļu laikā ES pusē būtu iespējama tā noslēgšana un ratifikācija. Eiropadome (50. pants) 2018. gada 13. decembrī apliecināja, ka tā apstiprina izstāšanās līgumu un paredz sākt līguma ratifikāciju. Apvienotajai Karalistei izstāšanās līgums būs jāratificē saskaņā ar tās konstitucionālajām prasībām. Abu pušu veikta izstāšanās līguma ratifikācija joprojām ir Komisijas mērķis un prioritāte. Eiropadome (50. pants) 2018. gada 13. decembrī arī aicināja intensīvāk strādāt pie tā, lai visos līmeņos panāktu gatavību Apvienotās Karalistes izstāšanās sekām attiecībā uz visiem iespējamiem iznākumiem. Šajā paziņojumā ir izskaidroti pasākumi, ko Komisija šodien – 2018. gada 19. decembrī – pieņēma, reaģējot uz šo aicinājumu, kā arī citi izšķiroši svarīgi pasākumi, lai īstenotu rīcības plānu ārkārtas situācijai. 2.Komisijas rīcības plāns ārkārtas situācijai Ņemot vērā joprojām pastāvošo nenoteiktību, kas vērojama saistībā ar ratifikācijas procesu Apvienotajā Karalistē, un saskaņā ar Eiropadomes (50. pants) 2018. gada 13. decembra secinājumiem Eiropas Komisija steidzami sāk īstenot savu rīcības plānu ārkārtas situācijai. Komisija šodien pieņēma visus tiesību aktu priekšlikumus un deleģētos aktus, par kuriem tā paziņoja minētajā rīcības plānā. Atlikušie īstenošanas aktu projekti, par kuriem tā paziņoja, būs gatavi, vēlākais, līdz 2019. gada 15. februārim, kas kompetentajām komitejām dos pietiekami daudz laika balsojumam par tiem. Līdztekus Komisija ir arī turpinājusi ciešu sadarbību ar dalībvalstīm, lai koordinētu plānošanu ES un valstu līmenī. Komisijas pieņemto pasākumu paketē, kas aprakstīta šajā paziņojumā, ņemtas vērā ar dalībvalstīm notikušās diskusijas. Minētais papildina jau veiktos sagatavotības pasākumus, kas bija pieteikti otrajā paziņojumā par sagatavotību. Komisija aicina Eiropas Parlamentu un Padomi pieņemt šos priekšlikumus steidzamā kārtā. Dalībvalstīm būtu jāpaātrina darbs, lai sagatavotos visiem scenārijiem attiecībā uz Apvienotās Karalistes izstāšanos. Komisija arī aicina dalībvalstis atturēties no divpusēju nolīgumu slēgšanas, vienošanām un apspriedēm ar Apvienoto Karalisti. Tas apdraudētu ratifikācijas procesu, vairumā gadījumu nebūtu saderīgi ar Savienības tiesībām un riskētu radīt nevienlīdzīgus apstākļus dalībvalstu starpā. Tas arī sarežģītu Savienības turpmākās sarunas par jaunu partnerību ar Apvienoto Karalisti. Tāpat kā izstāšanās līguma gadījumā, ir īpaši svarīgi turpināt izmantot vienotu pieeju sagatavotībai un ārkārtas darbam. 3.Turpmākā rīcība Kā norādīts otrajā paziņojumā par sagatavotību Brexit, ārkārtas pasākumos, kas tiek pieņemti visos līmeņos, būtu jāievēro šādi principi: ·ārkārtas pasākumi nedrīkstētu dublēt priekšrocības, ko sniedz dalība Savienībā, nedz arī pārejas perioda noteikumus, kas paredzēti izstāšanās līguma projektā; ·pasākumiem būtu jābūt īslaicīgiem. Šodien pieņemtajiem pasākumiem Komisija ir attiecīgā gadījumā ierosinājusi laika ierobežojumus atkarībā no konkrētās situācijas attiecīgajā nozarē;

·Eiropas Savienībai tie būtu jāpieņem vienpusēji, lai aizstāvētu savas intereses, un tiem vajadzētu būt atsaucamiem jebkurā laikā; ·tiem būtu jāatbilst Līgumos paredzētajam kompetenču dalījumam; ·valstu ārkārtas pasākumiem būtu jābūt saderīgiem ar ES tiesību aktiem; ·tie nedrīkstētu kompensēt kavējumus, kurus būtu bijis iespējams novērst ar sagatavotības pasākumiem un attiecīgo ieinteresēto personu savlaicīgu rīcību. Saskaņā ar LESD 355. panta 3. punktu un tiktāl, cik paredzēts 1972. gada Aktā par Apvienotās Karalistes pievienošanos Eiropas Kopienām, Savienības tiesību akti attiecas uz Gibraltāru kā Eiropas teritoriju, par kuras ārējām attiecībām ir atbildīga kāda no dalībvalstīm. Kad Apvienotā Karaliste vairs nebūs dalībvalsts, LESD 355. panta 3. punkts uz Gibraltāru vairs neattieksies. Līdz ar to ārkārtas pasākumi uz Gibraltāru neattieksies. 4.Pilsoņi Ja izstāšanās līgums netiks ratificēts, ES pilsoņus, kas uzturas Apvienotajā Karalistē, vairs neaizsargās ES noteikumi par brīvu pārvietošanos. Uz Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem Eiropas Savienībā no izstāšanās dienas attiektos vispārīgie noteikumi, kas ir piemērojami trešo valstu valstspiederīgajiem ES. Tas ietekmētu viņu tiesības uzturēties un strādāt tur, kur viņi patlaban dzīvo, kā arī viņu izmantoto sociālā nodrošinājuma aizsardzību. Komisija ir konsekventi un skaidri norādījusi, ka ES pilsoņu aizsardzība Apvienotajā Karalistē, kā arī Apvienotās Karalistes pilsoņu aizsardzība Eiropas Savienībā ir prioritāte. Tā aicina dalībvalstis izmantot dāsnu pieeju attiecībā uz Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem, kuri jau uzturas to teritorijā. Komisija savā 13. novembra paziņojumā atzinīgi vērtēja premjerministres Mejas apliecinājumu, ka pat gadījumā, ja vienošanās netiks panākta, ES pilsoņu tiesības Apvienotajā Karalistē tiks aizsargātas līdzīgā veidā. Komisija sagaida, ka šis apliecinājums tiks drīzumā oficiāli apstiprināts, lai pilsoņi varētu izmantot šīs tiesības. Tiesības uzturēties Attiecībā uz Apvienotās Karalistes pilsoņiem, kuri uzturas Eiropas Savienībā, un viņu tiesībām ieceļot, uzturēties un strādāt ES dalībvalstīs tiks piemēroti ES noteikumi, kā arī valstu noteikumi par trešo valstu valstspiederīgajiem. Attiecībā uz īstermiņa uzturēšanos (līdz 90 dienām 180 dienu periodā) Komisija ir pieņēmusi regulas priekšlikumu, ar ko Apvienotās Karalistes valstspiederīgos atbrīvo no vīzas prasībām ar nosacījumu, ka visi Savienības pilsoņi tāpat tiek atbrīvoti no Apvienotās Karalistes vīzas prasībām. Trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri vēlas jebkādā nolūkā uzturēties kādā ES dalībvalstī ilgāk par 90 dienām, no valsts migrācijas iestādēm ir jāsaņem uzturēšanās atļauja vai ilgtermiņa vīza. Trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri vienā dalībvalstī piecus gadus ir bijuši likumīgi iedzīvotāji, šajā dalībvalstī saskaņā ar Savienības noteikumiem un, ievērojot konkrētus nosacījumus, ir jāpiešķir pastāvīgā iedzīvotāja statuss. Komisija otrajā paziņojumā par sagatavotību Brexit precizēja, ka tā uzskata, ka šajā nolūkā būtu jāņem vērā Apvienotās Karalistes valstspiederīgo likumīgas uzturēšanās periodi kādā dalībvalstī līdz izstāšanās brīdim. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija aicina dalībvalstis: üveikt pasākumus saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, lai visi Apvienotās Karalistes valstspiederīgie, kuri 2019. gada 29. martā likumīgi uzturas kādā dalībvalstī, arī turpmāk bez pārtraukuma tiktu uzskatīti par šīs dalībvalsts likumīgajiem iedzīvotājiem; übūt gatavām izsniegt uzturēšanās atļaujas attiecīgajiem Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem kā pierādījumu viņu uzturēšanās likumībai un tiesībām strādāt. Dalībvalstis, jo īpaši tās, kurās uzturas visvairāk šo valstspiederīgo, tiek aicinātas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem izmantot pragmatisku pieeju un izsniegt pagaidu uzturēšanās dokumentus, līdz būs iespējams izdot galīgās uzturēšanās atļaujas. Lai ņemtu vērā katras dalībvalsts konkrēto situāciju, var izmantot dažādas tehniskās iespējas, piemēram, valsts likumdošanas pasākumus, pagaidu dokumentu izsniegšanu vai jau spēkā esošu dokumentu atzīšanu; un üveikt visus nepieciešamos likumdošanas un administratīvos pasākumus, lai līdz izstāšanās dienai spētu izsniegt pagaidu uzturēšanās dokumentus un līdz 2019. gada beigām varētu apstrādāt pieteikumus vienotā formāta galīgo uzturēšanās atļauju saņemšanai. Komisija ar mērķi nodrošināt saskaņotu pieeju 2018. gada 20. decembrī ar dalībvalstīm (ES-27) apspriedīs papildu praktiskos jautājumus. Attiecībā uz ES pilsoņiem, kuri uzturas Apvienotajā Karalistē, papildus dalībvalstu diplomātisko pārstāvniecību centieniem Apvienotajā Karalistē Komisijas pārstāvniecības Apvienotajā Karalistē turpinās cieši uzraudzīt Apvienotās Karalistes nostāju attiecībā uz Savienības pilsoņu turpmāku uzturēšanos Apvienotajā Karalistē. Šajā sakarā tā ieinteresētajām personām sniegs informāciju un zinātību. Sociālā nodrošinājuma koordinācija Savienības tiesību akti paredz kopīgus noteikumus par sociālā nodrošinājuma koordinēšanu, lai aizsargātu to ES pilsoņu sociālā nodrošinājuma tiesības, kuri ir izmantojuši savas pamattiesības pārcelties uz citu dalībvalsti. Savienības noteikumi par sociālā nodrošinājuma koordinēšanu attiecas uz tiesībām, kas izriet no valsts tiesību aktiem un ir saistītas ar slimību, maternitāti un paternitāti, pensijām, invaliditāti, bezdarbu, ģimenes pabalstiem, nelaimes gadījumiem darbā un arodslimībām. Principi, kas ir pamatā noteikumiem par sociālā nodrošinājuma koordinēšanu, nodrošina, ka uz pilsoņiem attiecas tikai vienas dalībvalsts tiesību akti (vienotība) un ka viņiem ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā tās dalībvalsts pilsoņiem, kurā viņiem tiek sniegts nodrošinājums (vienlīdzīga attieksme). Šie principi arī nodrošina, ka iestādes, nosakot personas atbilstību pabalsta saņemšanai, ņem vērā iepriekšējos apdrošināšanas, darba vai uzturēšanās periodus citās dalībvalstīs (summēšana), un ka pilsoņi parasti var saņemt naudas pabalstus, uz kuriem viņiem ir tiesības, pat tad, ja viņi dzīvo citā dalībvalstī (eksportējamība). Ja izstāšanās līgums netiks ratificēts, Savienības noteikumi par sociālā nodrošinājuma koordinēšanu Apvienotajai Karalistei vairs nebūs piemērojami. Tas ES pilsoņiem, kuri pašlaik strādā vai uzturas Apvienotajā Karalistē (vai ir to darījuši iepriekš) rada bažas par tiesībām uz sociālo nodrošinājumu. Tas pats attiecas arī uz Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem, kuri pašlaik strādā/uzturas citā dalībvalstī. Komisija aicina dalībvalstis veikt visus iespējamos pasākumus, lai reaģētu uz šīm bažām un nodrošinātu juridisko noteiktību un aizsardzību tiesībām uz sociālo nodrošinājumu, ko ieguvuši pilsoņi, kuri izmantoja savas tiesības brīvi pārvietoties līdz 2019. gada 30. martam.

Konkrētāk, Komisija aicina dalībvalstis: üattiecībā uz ES-27 pilsoņiem un Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem ņemt vērā darba/apdrošināšanas periodus, kas savākti Apvienotajā Karalistē līdz izstāšanās brīdim; üinformēt pilsoņus, ka viņiem būtu jāglabā attiecīgie dokumenti, kas sniedz pierādījumus par šiem periodiem; ünodrošināt, ka līdz izstāšanās brīdim savākto periodu “summēšana” attiecas arī uz tiem, kas turpina dzīvot Apvienotajā Karalistē; üeksportēt vecuma pensijas uz Apvienoto Karalisti, neraugoties uz to, ka tā būs trešā valsts. Tas attiektos uz tiem pilsoņiem, kuri turpina uzturēties Apvienotajā Karalistē pēc izstāšanās dienas, kā arī uz tiem Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem, kuri ieguvuši vecuma pensijas tiesības ES-27 valstīs līdz izstāšanās dienai. Komisija 2018. gada 20. decembrī sniegs konkrētus un detalizētus padomus dalībvalstīm (ES-27) par to, kā panākt saskaņotu ārkārtas situācijas pieeju attiecībā uz sociālā nodrošinājuma koordinēšanu, kuri dalībvalstīm būtu jāpiemēro no izstāšanās dienas. Komisija atgādina, ka Savienībai ir ekskluzīva kompetence sociālā nodrošinājuma koordinēšanas jomā attiecībā uz savāktajiem laikposmiem un faktiem un notikumiem, kas notikuši pirms izstāšanās datuma. 5.Konkrētu nozaru regulējums Finanšu pakalpojumi Ja izstāšanās līgums netiks ratificēts, finanšu uzņēmumi, kas reģistrēti Apvienotajā Karalistē, no izstāšanās dienas zaudēs tiesības sniegt savus pakalpojumus ES-27 dalībvalstīs saskaņā ar ES finanšu pakalpojumu pasēm. Tādēļ Apvienotās Karalistes uzņēmumiem un to darījumu partneriem ES-27 dalībvalstīs ir līdz Apvienotās Karalistes izstāšanās brīdim jārīkojas, lai nodrošinātu atbilstību Savienības tiesību aktiem visos scenārijos, kā Komisija norādījusi paziņojumos ieinteresētajām personām, kurus tā publicēja šajā jomā. Pēc rūpīgas to risku pārbaudes, kas saistīti ar vienošanās nepanākšanas scenāriju finanšu nozarē, un ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas un Eiropas Uzraudzības iestāžu viedokļus, Komisija secināja, ka finanšu stabilitātes nodrošināšanai ES-27 valstīs ir nepieciešams tikai ierobežots skaits ārkārtas pasākumu. Šie pasākumi mazina finanšu stabilitātes riskus tikai tajās jomās, kurās ar tirgus dalībnieku sagatavotības pasākumiem vien acīmredzami nepietiek, lai līdz izstāšanās dienai novērstu šos riskus. Tāpēc Komisija šodien pieņēma turpmāk minētos tiesību aktus, kurus piemēros no izstāšanās dienas, ja izstāšanās līgums netiks ratificēts. üNosacīts pagaidu lēmums par līdzvērtību I uz 12 mēnešiem ar mērķi nodrošināt, ka atvasināto instrumentu centralizētas tīrvērtes jomā nenotiek nekādi traucējumi. Tas ļaus Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI) uz laiku atzīt centrālos darījumu partnerus, kuri patlaban ir reģistrēti Apvienotajā Karalistē, tādējādi ļaujot tiem pagaidām turpināt sniegt pakalpojumus Savienībā. Komisija ir secinājusi, ka ES-27 dalībvalstu uzņēmumiem ir vajadzīgs šis laiks, lai ieviestu pilnībā dzīvotspējīgas alternatīvas Apvienotās Karalistes uzņēmumiem. üNosacīts pagaidu lēmums par līdzvērtību II uz 24 mēnešu laikposmu ar mērķi nodrošināt, ka attiecībā uz Apvienotās Karalistes centrālo vērtspapīru depozitāriju sniegtajiem pakalpojumiem nenotiek nekādi traucējumi. Tas pagaidām ļaus tiem turpināt sniegt notāra un centralizētās uzturēšanas pakalpojumus uzņēmumiem Savienībā. Tas ļaus ES-27 uzņēmumiem, kuriem patlaban ES-27 dalībvalstīs nav uzreiz pieejamas alternatīvas, izpildīt savas saistības saskaņā ar ES tiesību aktiem. üDivas deleģētās regulas III , IV , kas fiksētā periodā ļauj vieglāk pārjaunot konkrētus ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus ar darījumu partneri, kas veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē, lai aizstātu minēto darījumu partneri ar darījumu partneri, kas uzņēmējdarbību veic Savienībā. Tas ļauj nodot šādus līgumus ES-27 darījumu partnerim, saglabājot to izņēmuma statusu un līdz ar to neattiecinot uz tiem Eiropas Tirgus infrastruktūras regulā (ETIR) paredzētās tīrvērtes un drošības rezerves noteikšanas saistības. Uz šādiem līgumiem, kas noslēgti pirms ETIR, tajā ietvertās prasības neattiecas. Šis akts nodrošinās, ka darījumu partnera maiņa nemainīs minēto izņēmuma statusu. Visās finanšu pakalpojumu nozarēs uzņēmumiem būtu jāturpina veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai mazinātu riskus un nodrošinātu, ka klienti joprojām tiek apkalpoti. Uzņēmumiem būtu aktīvi jāinformē klienti par uzņēmumu veiktajiem pasākumiem un šo pasākumu īstenošanu. Apvienotās Karalistes uzņēmumu klientiem Eiropas Savienībā, no savas puses, ir jāsagatavojas scenārijam, ka uz pakalpojuma sniedzēju ES tiesību akti vairs neattiecas. Gaisa transports Ja izstāšanās līgums netiks ratificēts, gaisa satiksme starp ES un Apvienoto Karalisti no izstāšanās dienas tiks pārtraukta. Lai novērstu pilnīgu gaisa satiksmes pārtraukšanu starp Savienību un Apvienoto Karalisti un nodrošinātu pamatsavienojamību, Komisija šodien pieņēma divus pagaidu pasākumus: üregulas priekšlikums V , ar ko uz laiku – 12 mēnešiem – nodrošina konkrētu gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu starp Apvienoto Karalisti un ES-27 dalībvalstīm, ļaujot Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem lidot pāri Savienības teritorijai bez nosēšanās, nolaisties Savienības teritorijā nolūkos, kas nav saistīti ar satiksmi, un veikt regulārus un neregulārus starptautiskos pasažieru un kravas gaisa pārvadājumu pakalpojumus. Minētais tiks īstenots, ja Apvienotā Karaliste piešķirs līdzvērtīgas tiesības gaisa pārvadātājiem no Savienības, kā arī ja Apvienotā Karaliste nodrošinās godīgas konkurences apstākļus; üregulas priekšlikums VI attiecībā uz aviācijas drošību, ar ko uz laiku – 9 mēnešiem – pagarina dažu spēkā esošo licenču derīguma termiņu, lai risinātu īpašo situāciju aviācijas drošības nozarē, kur Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra (EASA) noteiktus sertifikātus var izsniegt, tikai pamatojoties uz licenci, kura izdota trešā valstī, savukārt Apvienotā Karaliste var izsniegt licences tikai no izstāšanās dienas, kad tā ir atguvusi “projektētājas valsts” statusu. Lai nodrošinātu vajadzīgo tiesisko regulējumu nolūkā novērst darbības pēkšņu pārtraukšanu gaisa transporta jomā, ir nepieciešama un iespējama tikai ES līmeņa ārkārtas rīcība. Papildu valsts pasākumi nav nepieciešami.

Kravu autopārvadājumi Ja izstāšanās līgums netiks ratificēts, kravu autopārvadājumi starp ES un Apvienoto Karalisti būs ļoti ierobežoti un tos varēs veikt tikai starptautiskas ierobežotu kvotu sistēmas ietvaros. Komisija šodien pieņēma aktu, kas nodrošinātu pamatsavienojamību. Tas ļaus pārvadātājiem no Apvienotās Karalistes uz laiku ievest preces Savienībā ar nosacījumu, ka Apvienotā Karaliste piešķir līdzvērtīgas tiesības Savienības kravu autopārvadātājiem un tiek ievēroti godīgas konkurences nosacījumi. üRegulas priekšlikums VII , ar ko uz laiku – uz 9 mēnešiem – ļauj Apvienotajā Karalistē licencētiem kravu autopārvadātājiem veikt preču autopārvadājumus starp Apvienotās Karalistes teritoriju un ES-27 dalībvalstīm. Lai nodrošinātu atbilstošu tiesisko regulējumu kravu autopārvadājumu jomā, ir nepieciešama ES līmeņa ārkārtas rīcība. ES tiesību akti ir aizstājuši vecos divpusējos nolīgumus par kravu autopārvadājumu tiesībām, un tos nevar atjaunot. Jebkurš jauns divpusējs nolīgums radītu problēmas kompetences jomā un nespētu nodrošināt, ka kravu autopārvadājumus uz Apvienoto Karalisti var veikt citas dalībvalsts operators (trešo valstu pārvadājumi). Tāpēc tie nav praktisks risinājums. Muita un preču eksports Ja izstāšanās līgums netiks ratificēts, visus attiecīgos ES tiesību aktus par importētām precēm un eksportētām precēm piemēros no izstāšanās dienas. Tas ietver nodevu un nodokļu uzlikšanu un formalitāšu un kontroles pasākumu ievērošanu, kurus paredz spēkā esošais tiesiskais regulējums, ar mērķi nodrošināt vienlīdzīgus apstākļus. Dalībvalstu rīcība joprojām ir ļoti būtiska. Dalībvalstīm jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai no izstāšanās dienas gadījumā, ja izstāšanās līgums netiks ratificēts, spētu piemērot Savienības Muitas kodeksu un attiecīgos noteikumus par netiešajiem nodokļiem visam importam no Apvienotās Karalistes un eksportam uz Apvienoto Karalisti. Tām būtu jāizmanto pašreizējās iespējas izsniegt atļaujas tirdzniecības veicināšanas pasākumiem, kas paredzēti Savienības Muitas kodeksā. Sanāksmēs ar dalībvalstīm Komisija ir sniegusi sīku informāciju par iespējām, kas pieejamas saskaņā ar Savienības Muitas kodeksu. Komisija šodien pieņēma arī šādu tehnisku pasākumu: üdeleģētā regula VIII , ar ko jūru ap Apvienoto Karalisti iekļauj noteikumos par termiņiem, kuros pirms preču izvešanas vai ievešanas Savienības muitas teritorijā ir jāiesniedz ievešanas kopsavilkuma deklarācijas un pirmsizvešanas deklarācijas. Ja izstāšanās līgums netiks ratificēts, divējāda lietojuma preču eksportam no ES uz Apvienoto Karalisti, sākot no izstāšanās datuma, būs vajadzīgas individuālas licences. Divējāda lietojuma preces ir preces, programmatūra un tehnoloģija, ko var izmantot gan civilām, gan militārām vajadzībām. Savienība kontrolē divējāda lietojuma preču eksportu, tranzītu un starpniecību, lai tā varētu veicināt starptautisko mieru un drošību un novērst masu iznīcināšanas ieroču (MII) izplatīšanu. Savienības vispārējās eksporta atļaujas atļauj divējāda lietojuma preču eksportu uz noteiktiem galamērķiem, ievērojot konkrētus nosacījumus. Lai atvieglotu divējāda lietojuma preču eksporta uz Apvienoto Karalisti kontroli no izstāšanās dienas, ja netiks ratificēts izstāšanās līgums, un lai nodrošinātu eksporta atļauju režīma pienācīgu darbību visām ES-27 dalībvalstīm, Komisija ir pieņēmusi šādu tiesību aktu: üregulas priekšlikums IX , ar ko Apvienoto Karalisti iekļauj to valstu sarakstā, kurām vispārējā atļauja eksportēt divējāda lietojuma preces ir derīga visā ES. Eiropas Savienības klimata politika Eiropas Savienības klimata politiku veido dažādi instrumenti, jo īpaši emisijas kvotu tirdzniecības sistēma un kvotu sistēma daļēji halogenētu fluorogļūdeņražu laišanai tirgū. Emisijas kvotu tirdzniecības sistēma darbojas, balstoties uz emisijas kvotu piedāvājuma tirgus mehānismiem. Ja izstāšanās līgums netiks ratificēts, Apvienotā Karaliste vairs nepiedalīsies sistēmā, un kvotas, ko tā ir izdevusi, var radīt pārmērīga piedāvājuma situāciju. Lai novērstu tirgus kropļojumus, kas varētu rasties, un lai nodrošinātu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas raito darbību un vidisko integritāti, Komisija pieņēma šādu tiesību aktu: üKomisijas lēmums X no 2019. gada 1. janvāra attiecībā uz Apvienoto Karalisti uz laiku apturēt bezmaksas emisijas kvotu piešķiršanu, izsoli un starptautisko kredītu apmaiņu. Turklāt, ja izstāšanās līgums netiks ratificēts, Apvienotā Karaliste vairs nepiedalīsies daļēji halogenētu fluorogļūdeņražu laišanai tirgū paredzētajā kvotu sistēmā. Tāpēc Komisija ir pieņēmusi šādus pasākumus: üĪstenošanas lēmums XI , ar ko atļauj pienācīgu gada kvotu piešķiršanu Apvienotās Karalistes uzņēmumiem piekļuvei ES-27 tirgum. üĪstenošanas regula XII , ar ko nodrošina, ka uzņēmumu ziņojumos tiek nošķirts ES tirgus un Apvienotās Karalistes tirgus, lai nākotnē varētu pareizi piešķirt kvotas. Citas nozares Komisija atkārtoti pauž apņemšanos nodrošināt, ka pašreizējās programmas starp Īrijas un Ziemeļīrijas robežapgabaliem turpinās visu scenāriju gadījumā, ņemot vērā reģionālās sadarbības īpašo nozīmi šajā teritorijā. Šajā nolūkā Komisija šodien pieņēma šādu tiesību aktu: üregulas priekšlikums XIII , ar ko nodrošina, ka līdz 2020. gada beigām turpinās PEACE IV (Īrija–Apvienotā Karaliste) un “Apvienotā Karaliste–Īrija” (Īrija–Ziemeļīrija–Skotija) programmas.

Komisija uzsver to, ka attiecībā uz nākamo daudzgadu finanšu shēmu tā ir ierosinājusi turpināt un nostiprināt pārrobežu atbalstu mieram un izlīgumam Īrijas un Ziemeļīrijas robežapgabalos. Visbeidzot, Apvienotās Karalistes izstāšanās rezultātā ir vajadzīgi konkrēti statistikas noteikumu pielāgojumi. Šajā saistībā Komisija šodien pieņēma šādu tiesību aktu: üKomisijas deleģētā regula XIV par Apvienotās Karalistes iekļaušanu statistikā par maksājumu bilanci, pakalpojumu starptautisko tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem. 6.Turpmākie pasākumi saistībā ar ārkārtas situāciju Komisija turpmāko nedēļu laikā turpinās īstenot rīcības plānu ārkārtas situācijai. Tā turpinās uzraudzīt vajadzību pēc papildu rīcības. Tiks turpināta ciešā koordinācija ar dalībvalstīm, t. sk. nozaru semināri Padomes darba grupā (50. pants). Komisija tik bieži, cik vajadzīgs, piedalīsies Eiropas Parlamenta un Padomes sanāksmēs par sagatavotības un ārkārtas situācijas jautājumiem. Komisija aicina abus likumdevējus nodrošināt ierosināto tiesību aktu pieņemšanu tā, lai tie stātos spēkā līdz Apvienotās Karalistes izstāšanās datumam. Komisija arī vērš Eiropas Parlamenta un Padomes uzmanību uz to, ka ir svarīgi, lai deleģētie akti stātos spēkā pēc iespējas ātrāk. Visbeidzot, Komisija atkārtoti aicina dalībvalstis saglabāt vienotību arī attiecībā uz ārkārtas rīcībām, atturoties no divpusējiem nolīgumiem, kas nebūtu saderīgi ar ES tiesību aktiem un nevar sasniegt tādus pašus rezultātus kā rīcība ES līmenī. Šādas vienošanās arī sarežģītu jebkādu turpmāko attiecību veidošanu starp ES un Apvienoto Karalisti.



Komisijas pieņemto tiesību aktu saraksts