[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 16.2.2005

SEC(2005) 230 galīgā redakcija

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 3. punktu par atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu 2003./2004.–2009./2010. finanšu gadam

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

Padomes Regula (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1] paredz, ka neiesaistītās dalībvalstis, t.i., dalībvalstis, kas nav pieņēmušas vienoto valūtu, līdz 1999. gada 1. martam Padomei un Komisijai iesniedz konverģences programmas. Saskaņā ar šīs regulas 9. pantu Padome pārbauda visas konverģences programmas, ņemot vērā novērtējumu, ko sniedz Komisija un komiteja, kas izveidota ar Līguma 114. pantu (Ekonomikas un finanšu komiteja). Padome pēc Komisijas ieteikuma un apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, pamatojoties uz programmas pārbaudi, sniedza atzinumu. Saskaņā ar regulu dalībvalstīm katru gadu jāiesniedz atjauninātas konverģences programmas, kuras arī var pārbaudīt Padome, izmantojot tādu pašu procedūru.

1999. gada 8. februārī Padome novērtēja pirmo Apvienotās Karalistes konverģences programmu, kas tika iesniegta 1998. gada 22. decembrī un aptver laika posmu no 1997./1998. finanšu gada līdz 2003./2004. finanšu gadam. Atjauninātās programmas tika iesniegtas katru gadu. Pēdējo atjaunināto konverģences programmu Apvienotā Karaliste iesniedza 2004. gada 17. decembrī. Komisijas dienesti veica šīs atjauninātās programmas tehnisko novērtējumu, ņemot vērā Komisijas dienestu 2004. gada rudens ekonomikas prognožu rezultātus un rīcības kodeksu[2], vispārīgi pieņemtu potenciālā ražošanas apjoma un cikliski koriģētu bilanču aprēķināšanas metodoloģiju, vispārējo ekonomikas politikas pamatnostādņu ieteikumus laika posmam no 2003. gada līdz 2005. gadam un principus, kas noteikti 2002. gada 27. novembra Komisijas paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par budžeta politiku koordinācijas stiprināšanu[3]. Minētais novērtējums ir šāds:

- Apvienotās Karalistes varas iestādes 2004. gada 17. decembrī iesniedza sesto atjaunināto konverģences programmu (tālāk tekstā — Atjauninātā programma), kas aptver laika posmu no 2003./2004. finanšu gada līdz 2009./2010. finanšu gadam Atjauninātā programma iekļauj varas iestāžu pēdējās prognozes saistībā ar valsts finansēm, ko nosaka 2004. gada 2. decembra Pirmsbudžeta pārskats (PBP). Programma daļēji atbilst pārskatītajam „rīcības kodeksam par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu”. Dati par kopējiem izdevumiem un ieņēmumiem nav iesniegti saskaņā ar EKS95, kā arī informācija nav iesniegta, izmantojot rīcības kodeksa noteiktas standartizētas tabulas. Arī atjauninātajā programmā ieņēmumi no UMTS tīkla pārdošanas drīzāk tiek aplūkoti kā ikgada ieņēmumu plūsma nekā aktīvu pārdošana, kā arī nav sniegta informācija par to nozīmīgumu attiecībā uz valsts finanšu prognozēm.

- Centrālā makroekonomiskā prognoze ir nemainīgs ekonomiskais pieaugums, kas samazina savu tendenci, sākot no 2006. gada. Tiek paredzēta pieauguma atkārtota līdzsvarošana līdz ar iekšzemes pieprasījuma prognozēto samazināšanos, kamēr, domājams, pēdējais negatīvais pieauguma šķērslis no neto eksporta tiks novērsts. Ņemot vērā pašreiz pieejamo informāciju, programmā iekļautās makroekonomiskās prognozes šķiet vispārēji ticamas, neraugoties uz riskiem par sliktāku pieaugumu īstermiņā. Prognozes šķiet labvēlīgas 2005. gadam, bet saskaņā ar Komisijas dienestu prognozi — 2006. gadam. Tādējādi varas iestāžu pieauguma prognoze 2007. gadam un turpmāk ir nedaudz zemāka nekā Komisijas dienestu pēdējais iespējamā pieauguma novērtējums.

- Noteikti ir jāuzsver, ka Apvienotās Karalistes varas iestādes balsta savas valsts finanšu prognozes uz prognozes scenāriju, kurā ražošanas apjoma pieauguma tendence ir par ceturtdaļu procenta punktu zemāka, nekā tika noteikts centrālajā makroekonomiskajā prognozē. Pat ņemot vērā šo zemāka pieauguma scenāriju, 2005. gadā pastāv zemāka IKP pieauguma risks, nekā tiek prognozēts; tomēr vidēja termiņa pieņēmumi saistībā ar ražošanas apjoma pieauguma tendenci, iespējams, apstiprina piesardzīgo novērtējumu.

- Neraugoties uz spēcīgu darba tirgu un vidējo ieņēmumu pieaugumu, SPCI inflācija palika apslāpēta 2004. gadā, kas ir krietni zemāk par oficiālo 2 % inflācijas mērķi. Paredzot topošo cenu spiedienu, Anglijas Banka gada laikā četras reizes palielināja mārciņas bāzes procentu likmi, kā rezultātā no 2003. gada novembra repo likmes kumulatīvs pieaugums bija 125 bāzes punkti (4,75 %). Pirmajā pusgadā sterliņa mārciņas spēkā esošā valūtas kursa nomināls pieauga lēni, tomēr pēc tam pazeminājās iepriekšējā līmenī, bet līdz 2004. gada beigām indeksa vērtība (gada sākumā) nedaudz izmainījās; atspoguļojot šo attīstību, divpusējs maiņas kurss pret eiro 2004. gada pirmajā pusē pirms gada beigām tika novērtēts kā līdzīgs tādam, kāds tas bija pirms divpadsmit mēnešiem. Pagājušā gada laikā Apvienotās Karalistes obligāciju ienesīguma likmju attīstība bija vispārēji saskaņā ar starptautisko obligāciju tirgu tendencēm, toties tā ir citāda 10 gadu valdības obligāciju ienesīguma likmēm salīdzinoši ar pieaugumu Vācijā no apmēram 50 bāzes punktiem 2004. gada sākumā līdz gandrīz 100 bāzes punktiem novembra vidū, kas ir saistāms ar lielāku starpību starp īstermiņa procentu likmēm un lielāku valdības neto parāda izsludināšanu Apvienotajā Karalistē, salīdzinot ar iepriekšējiem gadiem.

- Apvienotās Karalistes fiskālās politikas sistēmas pamatā ir divi iekšzemes fiskālās politikas noteikumi, kas kopumā attiecas uz valsts sektoru: „zelta likums”, kas tiecas nodrošināt, lai ekonomiskā cikla laikā valdība aizņemtos tikai no finanšu neto ieguldījumiem, bet ne no fondu kārtējām izmaksām; un „ilgtspējīgs ieguldījuma likums”, kas tiecas saglabāt valsts sektora neto parādu „stabilā un piesardzīgā līmenī” — mazāk nekā 40% no IKP cikla laikā. Šajā sistēmā atjauninātā programma prognozē deficīta samazinājumu no 3,2 % no IKP 2003./2004. finanšu gadā līdz mazāk par 3 % atsauces vērtības 2004./2005. finanšu gadā (finanšu gads ir Apvienotās Karalistes valsts finanšu novērtējuma atsauces periods saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu). Pēc tam atjauninātā programma prognozē pakāpenisku deficīta samazinājumu vidējā termiņā, bet tikai 1,7 % līmenī 2008./2009. finanšu gadā. Izdevumu līmenis turpina pieaugt saskaņā ar valdības politikas prioritātēm, iekļaujot neto ieguldījumu pieaugumu, bet paredzētais ieņēmumu līmeņa palielinājums uzlabotu vispārējo valsts budžeta bilanci. Kaut arī makroekonomiskais redzējums būtībā nav mainīt, deficīta prognozes 2006./2007. finanšu gadam ir augstākas salīdzinājumā ar iepriekšējo atjaunināto programmu, savukārt 2007./2008. finanšu gadam tās tiek saglabātas; no tā var secināt, ka esošai nenoteiktai īstermiņa nostājai pēc 2005./2006. finanšu gada sekos striktāka valsts finanšu konsolidācija nekā iepriekšējā atjauninātajā programmā.

- Izskatās, ka augstāka deficīta riski ir novērtēti tuvākajā termiņā. Konkrēti deficīts 2004./2005. finanšu gadā varētu pārsniegt 3 % no IKP. Gan īstermiņā, gan arī vidējā termiņā riskus nosaka salīdzinoši labvēlīga pieauguma prognoze 2005. gadam, kā arī mazāku ieņēmumu ieguves iespējamība, jo īpaši tas attiecas uz ienākuma nodokli. Valdības ministrijas var uzskatīt, ka nav viegli pāriet uz ekonomiskāku budžetu, jo īpaši tādā periodā, kad no 2006./2007. finanšu gada tiek prognozēts mazāks izdevumu pieaugums, un tādējādi var izmantot uzkrāto neiztērēto budžeta atlikumu. Tomēr no 2006./2007. finanšu gada šiem negatīvajiem riskiem stājas pretī salīdzinoši piesardzīgas makroekonomiskās prognozes.

- Ņemot vērā šo risku novērtējumu, nešķiet, budžeta nostādne programmā nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai jebkādā punktā prognozes periodā parastu makroekonomisku svārstību dēļ nepārsniegtu deficīta slieksni 3% no IKP . Tas nav pietiekami, lai tiktu nodrošināts, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vidējā termiņa mērķis saistībā ar bezdeficīta budžeta stāvokli tiktu sasniegts līdz 2009./2010. finanšu gadam. Tomēr tajā pašā laikā ir jāuzsver, ka parāda līmenis ir salīdzinoši zemi un prognozētās bilances ietekmē iepriekšminētās svarīgās valsts ieguldījumu programmas īstenošana.

- Tiek prognozēts, ka atjauninātās programmas aptvertajā periodā bruto parāda līmenis nedaudz pieaugs (lielākoties primārās bilances deficītu dēļ), 2007./2008. finanšu gadā sasniedzot apmēram 43 % no IKP, kas ir krietni mazāks par Līgumā noteikto atsauces vērtību 60% no IKP.

- Kopš iepriekšējās atjauninātās programmas šajā programmā tiek izskatītas valdības strukturālo reformu programmas, sniedzot informāciju par reformām darba, produktu un kapitāla tirgū. Tajā arī tiek izklāstīti turpmākie pasākumi, lai uzlabotu valsts finanšu kvalitāti, izmantojot galveno valsts sektora efektivitātes sekmēšanas programmu saskaņā ar ieteikumu, kas ir iekļauts 2003.–2005. gada vispārējās ekonomikas politikas pamatnostādnēs Apvienotās Karalistes varas iestādēm, lai nodrošinātu, ka sabiedriskie pakalpojumi kopā ar plānotu izdevumu palielinājumu „..tiek efektīvi sniegti, kas ļauj nodrošināt rentabilitāti”. Atjauninātajā programmā tiek uzsvērti arī svarīgi, pašlaik realizēti centieni uzlabot valsts sektora ražošanas apjoma noteikšanu.

- Šķiet, ka Apvienotā Karaliste ir salīdzinoši labvēlīgā stāvoklī attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību. Salīdzinoši zemā valsts parāda attiecība pret IKP un spēcīgais uzsvars, ko Apvienotās Karalistes varas iestādes ir piešķīrušas pašreizējām politikām, valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējībai, šai sakarā ir pozitīvi vērsts. Programmā izklāstītās stratēģijas pamatā galvenokārt ir vēlme sasniegt augstu un stabilu ilgtermiņa ekonomisko pieaugumu ar atbilstošām un ilgtspējīgām valsts finansēm, kuras tiek uzskatītas par nepieciešamām. Kamēr nevar izslēgt lielākus ar sabiedrības novecošanos saistītus izdevumus un kamēr pastāv to privāto pensiju nepietiekamas nodrošināšanas iespējamība, kurām var būt ietekme uz Apvienotās Karalistes valsts finansēm, varas iestādes no 2005. gada aprīļa ir ieviesušas Pensiju aizsardzības fondu, kas ir veidots, lai aizsargātu dalībniekus, kuri ir iesaistīti privātās noteiktu pabalstu shēmās, kas kļūst maksātnespējīgas. Tomēr šīs shēmas efektivitāte līdz šim tiek pārbaudīta. Turklāt piemērošanās Apvienotās Karalistes iekšzemes fiskālajiem noteikumiem nozīmētu, ka jebkāda veida valsts pensiju nodrošinājuma pieaugumu (kopumā cikla laikā) finansē ieņēmumu vai izdevumu pārstrukturēšana. Apvienotās Karalistes salīdzinoši zemais nodokļu līmenis atvieglo jebkādu budžeta nelīdzsvarotību piemērošanu, kas var rasties ilgtermiņā.

- Kopumā vērtējot, atjauninātajā programmā izklāstītā ekonomikas politika daļēji atbilst valstij specifiskajam ieteikumam par valsts finansēm, kas ir adresēts Apvienotajai Karalistei 2004. gada atjauninātajās vispārējās ekonomikas politikas pamatnostādnēs, ka Apvienotajai Karalistei jāuzlabo cikliski koriģētais budžeta stāvoklis, kas atbilst bezdeficīta budžetam vai ar pārpalikumu valsts budžetam vidējā termiņā. 2004./2005. finanšu gadam pierādījumi par nozīmīgu progresu tā arī netiek apstiprināti izpildes datumā, kā arī pastāv ievērojamas neskaidrības gan par ieņēmumiem, gan arī izdevumiem, atstājot iepriekšminēto deficīta risku augstāku par 3 % no IKP. Turklāt plānotā nebūtiskās inflācijas nostādne 2005./2006. finanšu gadā un fiskālā nostādne vidējā termiņā nav saskaņā ar vispārējās ekonomikas politikas pamatnostādnēs sniegtajiem ieteikumiem.

- Ņemot vērā iepriekšminēto, Apvienotajai Karalistei būtu jānodrošina, lai budžeta deficīts būtu zemāks nekā 3 % no IKP 2004./2005. finanšu gadā saskaņā ar plāniem, un jāuzlabo cikliski koriģētais stāvoklis, lai nodrošinātu bezdeficīta budžetu vai sasniegtu un vidējā termiņā noturētu valsts budžetu ar pārpalikumu.

Ņemot vērā šo novērtējumu, Komisija ir pieņēmusi klātpievienoto ieteikumu, kas ir paredzēts Padomes atzinumam par atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu, un nosūta to Padomei.

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 3. punktu par atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu 2003./2004.–2009./2010. finanšu gadam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[4], un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu;

ņemot vērā Komisijas ieteikumu;

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

1. Padome 2005. gada 8. martā pārbaudīja atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu, kas aptver laika posmu no 2003./2004. līdz 2009./2010. finanšu gadam. Programma daļēji atbilst „rīcības kodeksam par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu”. Dati saistībā ar kopējiem izdevumiem un ieņēmumiem nav iesniegti saskaņā ar EKS95, kā arī informācija nav iesniegta, izmantojot rīcības kodeksa noteiktas standartizētas tabulas. Arī atjauninātajā programmā ieņēmumi no UMTS tīkla pārdošanas drīzāk tiek aplūkoti kā ikgada ieņēmumu plūsma nekā aktīvu pārdošana, kā arī nav sniegta informācija par to svarīgumu attiecībā uz valsts finanšu prognozēm. Tāpēc Apvienotā Karaliste tiek aicināta panākt atbilsmi datu prasībām.

2. Programma satur divus atšķirīgus makroekonomisko un budžeta prognožu scenārijus: „augstāko” makroekonomisko scenāriju, kā arī zemāka pieauguma scenāriju, kas ir balstīts uz pieņēmumiem par pieauguma tendenci, kura ir par četriem procentu punktiem mazāka nekā centrālajā prognozē; iepriekšminētā uzsver valsts finanšu prognozes. Tādējādi zemāka pieauguma scenārijs, novērtējot budžeta prognozes, tiek uzskatīts par atsauci un atspoguļo vispārēji ticamus pieņēmumus. Scenārijs paredz reālu 3 % IKP pieaugumu 2005. gadā, kas ir tikai nedaudz zemāks par 3,5 % pieaugumu 2004. gadā pirms tā samazināšanās līdz 2,25 % līdz 2007./2008. finanšu gadam. Ņemot vērā pašreiz pieejamo informāciju, pastāv risks, ka 2005. gadā IKP pieaugums būs zemāks nekā prognozēts, jo šķiet, ka prognozētais pieaugums ir augstāks par pašreizējo prognozes līmeni; tomēr vidējā termiņā pieauguma pieņēmuma tendence, kas ir valsts finanšu prognožu pamatā, iespējams, apstiprina piesardzīgo novērtējumu. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju arī šķiet ticamas.

3. Apvienotās Karalistes fiskālās politikas sistēmas pamatā ir divi iekšzemes fiskālās politikas noteikumi, kas ir paredzēti valsts sektoram: „zelta likums”, kas tiecas nodrošināt, lai ekonomiskā cikla laikā valdība aizņemtos tikai no finanšu neto ieguldījumiem, bet ne no fondu kārtējām izmaksām; un „ilgtspējīgs ieguldījuma likums”, kas tiecas saglabāt valsts sektora neto parādu „stabilā un piesardzīgā līmenī” — mazāk nekā 40 % no IKP cikla laikā. Šajā sistēmā atjauninātā programma prognozē deficīta samazinājumu no aprēķinātajiem 3,2 % no IKP 2003./2004. finanšu gadā līdz mazāk par 3 % atsauces vērtības 2004./2005. finanšu gadam (finanšu gads ir Apvienotās Karalistes valsts finanšu novērtējuma atsauces periods saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu). Pēc tam atjauninātā programmas prognozē turpmāku pakāpenisku deficīta samazinājuma vidējā termiņā, bet tikai 1,7 % līmenī 2008./2009. finanšu gadā. Izdevumu līmenis turpina pieaugt saskaņā ar valdības politikas prioritātēm, bet paredzētais ieņēmumu līmeņa palielinājums, uzlabotu vispārējās valsts budžeta bilanci. Vispārējā izdevumu līmenī tiek īstenota nozīmīga valsts ieguldījumu programma, kas tiecas palielināt vispārējus valdības neto ieguldījumus no 1,9 % no IKP 2004./2005. finanšu gadā līdz 2,4 % 2007./2008. finanšu gadā. Salīdzinoši ar 2003. gada atjaunināto programmu deficīta prognozes gan šim finanšu gadam, gan arī nākamajam ir vērtētas kā pieaugošas; tomēr no 2005./2006. finanšu gada atjauninātajā programmā ietvertās vidēja termiņa prognozes uzrāda nedaudz straujāku valsts finanšu konsolidāciju, nekā iepriekšējā atjauninātajā programmā minētās.

4. Pastāv skaidri riski, ka budžeta rezultāts varētu būt sliktāks, nekā ir prognozēts programmā īstermiņā. Konkrēti deficīts 2004./2005. finanšu gadā varētu pārsniegt 3 % no IKP. Gan īstermiņā, gan arī vidējā termiņā riskus nosaka salīdzinoši labvēlīga IKP pieauguma prognoze 2005. gadam, kā arī mazāku ieņēmumu ieguves iespējamība, jo īpaši tas attiecas uz ienākuma nodokli. Valdības ministrijas var uzskatīt, ka nav viegli pāriet uz ekonomiskāku budžetu, jo īpaši tādā periodā, kad no 2006./2007. finanšu gada tiek prognozēts mazāks izdevumu pieaugums, un tādējādi var izmantot uzkrāto neiztērēto budžeta atlikumu. Tomēr no 2006./2007. finanšu gada šiem negatīvajiem riskiem stājas pretī salīdzinoši piesardzīgas makroekonomiskās prognozes.

5. Ņemot vērā šo risku novērtējumu, nešķiet, ka budžeta nostādne programmā nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai jebkādā punktā prognozes periodā parastu makroekonomisku svārstību dēļ nepārsniegtu deficīta slieksni 3 % no IKP. Tas nav pietiekami, lai tiktu nodrošināts, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vidējā termiņa mērķis saistībā ar bezdeficīta budžeta stāvokli tiktu sasniegts līdz 2009./2010. finanšu gadam. Tomēr tajā pašā laikā ir jāuzsver, ka parāda līmenis ir salīdzinoši zems un prognozētās bilances ietekmē iepriekšminētās svarīgās valsts ieguldījumu programmas īstenošana.

6. Tiek novērtēts, ka bruto parāda līmenis ir sasniedzis 39,5 % no IKP 2003./2004. finanšu gadā un ir krietni zemāks par 60 % no IKP, kas ir Līgumā noteiktā atsauces vērtība. Programma paredz, ka parāda līmenis palielināsies lēnām — par mazāk nekā diviem procentu punktiem periodā līdz 2009./2010. finanšu gadam.

7. Šķiet, ka Apvienotā Karaliste ir salīdzinoši labvēlīgā situācijā attiecībā uz tās valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, neraugoties uz paredzētām budžeta izmaksām saistībā ar iedzīvotāju novecošanos. Salīdzinoši zemā valsts parāda attiecība pret IKP līmeni un spēcīgais uzsvars, ko Apvienotās Karalistes varas iestādes ir piešķīrušas pašreizējām politikām, valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējībai, šai sakarā ir pozitīvi vērsts. Nevar izslēgt lielākus ar sabiedrības novecošanos saistītus izdevumus, jo pastāv to privāto pensiju nepietiekamas nodrošināšanas iespējamība, kurām var būt ietekme uz valsts finansēm, tāpēc varas iestādes no 2005. gada aprīļa ir ieviesušas Pensiju aizsardzības fondu, lai aizsargātu dalībniekus, kuri ir iesaistīti privātās noteiktu pabalstu shēmās, kas kļūst maksātnespējīgas. Šie pasākumi ir atbalstāmi, taču to efektivitāte vēl tiek pārbaudīta. Apvienotās Karalisstes salīdzinoši zemais nodokļu līmenis atvieglo jebkādu budžeta nelīdzsvarotību piemērošanu, kas var rasties ilgtermiņā.

8. Programmā izklāstītā ekonomikas politika daļēji atbilst valstij specifiskajam ieteikumam par valsts finansēm, kas ir adresēts Apvienotajai Karalistei vispārējo ekonomikas politikas pamatnostādņu 2004. gada atjauninājumā, proti, Apvienotajai Karalistei tika ieteikts „censties izvairīties no pārmērīga deficīta, lai uzlabotu cikliski koriģētu budžeta stāvokli valsts finanšu konsolidēšanai, kas atbilst bezdeficīta budžetam vai ar pārpalikumu valsts budžetam vidējā termiņā”. 2004./2005. finanšu gadam deficīta risks ir augstāks nekā 3 % no IKP. Turklāt plānotā nebūtiskās inflācijas nostādne 2005./2006. finanšu gadā un fiskālā nostādne vidējā termiņā nav saskaņā ar vispārējās ekonomikas politikas pamatnostādnēs sniegtajiem ieteikumiem.

* * *

Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu, Padome sniedza atzinumu, ka Apvienotajai Karalistei būtu (i) jānodrošina, lai deficīts būtu zemāks par 3 % no IKP 2004./2005. finanšu gadā saskaņā ar plāniem, un (ii) jāuzlabo cikliski koriģēts budžeta stāvoklis, lai nodrošinātu, bezdeficīta budžetu vai sasniegtu un vidējā termiņā saglabātu valsts budžetu ar pārpalikumu.

Nozīmīgāko makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

[pic]

[1] OV L 209, 2.8.1997. Visi dokumenti, uz kuriem ir atsauce šajā tekstā, ir atrodami šajā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Ekonomikas un finanšu komitejas pārskatītais atzinums par stabilitātes un konverģenču programmu saturu un formātu, kuru 10.7.2001. apstiprinājusi ECOFIN Padome.

[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] OV L 209, 2.8.1997, 1. lpp. Dokumenti, uz kuriem ir atsauce šajā tekstā, ir atrodami šajā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.