Priekšlikums Padomes regula, ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts tādas dažu veidu alumīnija folijas importam, kuras izcelsme ir Armēnijā, Brazīlijā un Ķīnas Tautas Republikā /* COM/2009/0450 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 4.9.2009 COM(2009) 450 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts tādas dažu veidu alumīnija folijas importam, kuras izcelsme ir Armēnijā, Brazīlijā un Ķīnas Tautas Republikā PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS - Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (“pamatregula”), procedūrā attiecībā uz tādas dažu veidu alumīnija folijas importu, kuras izcelsme ir Armēnijā, Brazīlijā un Ķīnas Tautas Republikā. - Vispārējais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. - Spēkā esošie noteikumi saistībā ar priekšlikumu Provizoriskie pasākumi ir spēkā un tika piemēroti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 287/2009, ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu tādas dažu veidu alumīnija folijas importam, kuras izcelsme ir Armēnijā, Brazīlijā un Ķīnas Tautas Republikā. - Saskanība ar Savienības politiku un mērķiem citās jomās Nepiemēro. 2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS - Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. - Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana Speciālas zināšanas nebija nepieciešamas. - Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI - Ierosinātās rīcības kopsavilkums Komisija 2008. gada 12. jūlijā uzsāka antidempinga procedūru attiecībā uz dažu veidu Armēnijas, Brazīlijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija folijas importu. Ar Regulu (EK) Nr. 287/2009 Komisija šim importam piemēroja pagaidu antidempinga maksājumu. Pievienotais Padomes regulas priekšlikums ir balstīts uz galīgajiem konstatējumiem par dempingu, tā izraisīto kaitējumu, cēloņsakarībām un Kopienas interesēm. Pagaidu konstatējumus kopumā apstiprināja, lai gan bija jāizdara dažas izmaiņas dempinga starpības, kaitējuma starpības un līdz ar to arī maksājuma aprēķinos. Tādēļ tiek ierosināts Padomei pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, kas jāpublicē ne vēlāk kā 2009. gada 7. oktobrī. - Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. - Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. - Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. Nav piemērojama norāde par to, kā priekšlikuma mērķim tiek līdz minimumam samazināts un proporcionāli sadalīts Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, ekonomiskā procesa dalībnieku un pilsoņu finansiālais un administratīvais slogs. - Instrumentu izvēle Ierosinātie instrumenti: regula. Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ. Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts tādas dažu veidu alumīnija folijas importam, kuras izcelsme ir Armēnijā, Brazīlijā un Ķīnas Tautas Republikā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, tā kā: 1. PROCEDŪRA 1.1. Pagaidu pasākumi (1) Komisija ar Regulu (EK) Nr. 287/2009[2] (“pagaidu regula”) ir noteikusi pagaidu antidempinga maksājumu tādas dažu veidu alumīnija folijas importam, kuras izcelsme ir Armēnijā, Brazīlijā un Ķīnas Tautas Republikā. (2) Procedūru sāka pēc tam, kad Eurométaux (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību ražotāju vairākuma vārdā, kas šajā gadījumā pārstāv vairāk nekā 25 % no alumīnija folijas kopējās ražošanas Kopienā. (3) Kā minēts pagaidu regulas 13. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laiku no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laiku no 2005. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). 1.2. Turpmākā procedūra (4) Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiski fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts noteikt antidempinga pagaidu pasākumus (“pagaidu paziņojuma sniegšana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus iesniegumus, kuros izteica savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas lūdza iespēju tās uzklausīt, tādu iespēju deva. (5) Pēc pagaidu antidempinga pasākumu piemērošanas Komisija turpināja izmeklēšanu attiecībā uz dempingu, tā radīto kaitējumu un Kopienas interesēm un veica papildu analīzes un pārbaudes apmeklējumus, lai pārbaudītu datus, ko saturēja atbildes uz anketas jautājumiem, kuras iesniedza daži Kopienas ražotāji eksportētāji un ražotāji. (6) Piecus papildu pārbaudes apmeklējumus veica šādu Kopienas ražotāju uzņēmumu telpās: - Novelis UK Limited , Braidnorta, Apvienotā Karaliste; - Novelis Luxembourg , Didelanža, Luksemburgas Lielhercogiste; - Novelis Foil France S.A.S. , Rugles, Francija; - Grupa Kety S.A. , Keti, Polija; - Hydro Aluminium Inasa,S.A., Irurtzuna, Spānija. (7) Vienu papildu apmeklējumu veica šāda ar ražotājiem eksportētājiem saistītu uzņēmuma telpās: - Alcoa Transformación de Productos, S.L., Alikante, Spānija. (8) Trīs papildu apmeklējumus veica šādu ražotāju eksportētāju telpās: - Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Shanghai un Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Hebei (“Alcoa”); - Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd., Shandong (“Shandong”); - Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Jiangsu (“Zhenjiang”). (9) Apmeklējumu veica arī Šanhajas Standartizētu nākotnes līgumu biržā, Šanhajā. (10) Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīgo antidempinga pasākumu piemērošanu tādas dažu veidu alumīnija folijas importam, kuras izcelsme ir Armēnijā, Brazīlijā un Ķīnas Tautas Republikā, un to summu galīgo iekasēšanu, kas nodrošinātas ar pagaidu maksājumu. Noteica arī termiņu, kurā tās varēja sniegt iebildumus pēc minētās informācijas saņemšanas. (11) Ņēma vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski iesniegtos komentārus un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīja konstatējumus. 1.3. Izmeklēšanas joma (12) Brazīlijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka izmeklēšanas jomā vajadzēja iekļaut Krieviju, jo visā attiecīgajā periodā (t.i., no 2005. gada līdz IP beigām) Krievijas importa apjomi un tirgus daļas bija ievērojamas un pat pārsniedza Armēnijas importa apjomus un tirgus daļas. Turklāt Brazīlijas ražotājs eksportētājs minēja, ka Krievijas importa cenas ir tādā pat līmenī kā attiecīgo valstu importa cenas un ka procedūras sākšanas laikā bija prima facie pierādījumi par dempingu. (13) Analizējot sūdzību, Komisija secināja, ka attiecībā uz Krieviju nav pietiekamu prima facie pierādījumu par dempingu. Tātad Krievijas neiekļaušanu sūdzībā uzskatīja par pamatotu. Tā kā pierādījumu par dempingu nav, nav svarīgi, vai importa apjomu un/vai tirgus daļas importam, kura izcelsme ir Krievijā, patiešām pārsniedza izmeklēšanas jomā iekļautās valsts vai valstu importa apjomus un/vai tirgus daļas. Tāpēc Brazīlijas ražotāja eksportētāja pieprasījumu noraidīja. 2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS (14) Pakārtotā ražošanas nozare Kopienā, t.i., “pārtinēji”, atkārtoti apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma definīcijā jāiekļauj arī patēriņa ruļļi, t.i., alumīnija folijas ruļļi, kas sver mazāk par 10 kg, jo, ja galīgos pasākumus piemēro vienīgi tādas alumīnija folijas importam, kuras svars pārsniedz 10 kg (lielie ruļļi), tas būtu iemesls patēriņa ruļļu eksporta apjoma pieaugumam no attiecīgajām valstīm par zemām cenām. Apgalvoja arī, ka abiem ražojumiem pamatā ir vienādas īpašības, vienīgā atšķirība ir iepakojumā. (15) Pagaidu regulas 15. līdz 19. apsvērumā secināja, ka patēriņa ruļļi un lielie ruļļi ir atšķirīgi ražojumi fizisko īpašību un galvenā gala lietojuma ziņā. Turpmākajā izmeklēšanā šie konstatējumi apstiprinājās. Patiešām, patēriņa ruļļu un lielo ruļļu fiziskās atšķirības pārsniedz tikai atšķirību iepakojumā, jo attiecīgo ražojumu pirms atkārtotas iepakošanas ir atkārtoti jāpārtin un jāpārdod galapatērētājam. Konstatēja arī, ka atšķiras patērētāji, pārdošanas kanāli un pamata pielietojums. Tāpēc neuzskatīja par atbilstīgu iekļaut patēriņa ruļļus šajā izmeklēšanā ietverto ražojumu klāstā. (16) Apgalvojums par to, ka lielo ruļļu importu var aizstāt ar patēriņa ruļļu importu, ir izskatīts tālāk 97. līdz 99. apsvērumā. (17) Tā kā par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu nav saņemti citi komentāri, ar šo apstiprina pagaidu regulas 14. līdz 21. apsvērumā izklāstītos konstatējumus. 3. TIRGUS EKONOMIKAS REŽĪMS (“TER”) UN ANALOGĀ VALSTS 3.1. Armēnija (18) Vienīgais ražotājs eksportētājs Armēnijā apstrīdēja pagaidu konstatējumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 24. līdz 31. apsvērumā. (19) Uzņēmums vispirms apgalvoja, ka Komisija kļūdās, uzskatot, ka uzņēmumam Armēnijā būtu vajadzējis pieteikties TER, jo pēc tā domām Armēnija ir valsts, kurā ir tirgus ekonomika atbilstīgi PTO Antidempinga nolīguma noteikumiem, un ka Armēnijas iekļaušanu antidempinga pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta zemsvītras piezīmē ir jāatceļ. (20) Taču, kā izklāstīts pagaidu regulas 25. apsvērumā, Armēnija ir tieši minēta pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta zemsvītras piezīmē kā viena no valstīm, kurās nav tirgus ekonomikas. Režīms attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem valstīs, kurās nav tirgus ekonomikas un kuras ir PTO biedres, ir izklāstīts 2. panta 7. punkta b) apakšpunktā. Šajā izmeklēšanā tika pilnībā ievēroti šie noteikumi. Tāpēc šo argumentu atkal noraidīja. (21) Uzņēmums tad apgalvoja, ka tas atbilst otrajam TER kritērijam, neatbilstību kuram konstatēja pagaidu regulas 27. līdz 29. apsvērumā. Uzņēmums pamatoja savu apgalvojumu ar pārskatu par 2007. gadu iesniegšanu, kurus neuzrādīja pārbaudes apmeklējuma laikā uzņēmumā pirms pagaidu pasākumu piemērošanas. Uzņēmums atkārtoti apgalvoja, ka neuzskata, ka otrais kritērijs pieprasa to, lai uzņēmuma pārskati būtu sagatavoti atbilstīgi starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un ka Armēnijas valsts grāmatvedības standarti ir pietiekami, jo Armēnija ir PTO biedre. (22) Šo argumentu noraidīja. Uzņēmumā ir jābūt vienam skaidram pārskatu komplektam, kas atbilst starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Neatbilstības, ko atzīmēja revidenti attiecībā uz 2006. un 2007. finanšu gadu, bija tādas, kas skaidri parādīja, ka pārskati nav sagatavoti atbilstīgi starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (“SGS”), un tāpēc uzņēmums nevarēja pierādīt, ka atbilst 2. kritērijam. TER kritēriji patiesībā norāda uz starptautiskajiem standartiem, un PTO biedra statuss to nemaina. Turklāt PTO biedra statuss pats par sevi negarantē tirgus nosacījumu izpildi kāda uzņēmuma saimnieciskajā darbībā. (23) Uzņēmums tad turpināja apgalvot, ka tas atbilst trešajam TER kritērijam, neatbilstību kuram provizoriski konstatēja pagaidu regulas 30. apsvērumā, pamatojoties uz jautājumiem, kuri attiecas uz Armēnijas valsts veikto akciju pārdošanu un arī uz to, ka valsts uzņēmumam bez maksas ir piešķīrusi zemi. Uzņēmums apgalvoja, ka jautājums par zemi, kas uzņēmumam piešķirta bez maksas, nav nozīmīgs un ka to nav jāizskata kopā ar otru jautājumu par akcijām, kuru uzņēmums arī uzskata par nenozīmīgu. (24) Arī šo argumentu noraidīja. Pats fakts, ka zeme tika iegūta par brīvu un ka to var pārdot, samaksājot valstij tās kadastrālo vērtību (kas ir ievērojami zemāka nekā tās tirgus vērtība), padara šo zemi par nozīmīgu un vērtīgu uzņēmuma aktīvu, kas neparādās uzņēmuma pārskatos un kam tādējādi ir būtiska ietekme uz uzņēmuma izmaksām. Turklāt uzņēmumam neizdevās pierādīt, ka izkropļojums, ko radīja akciju pārdošana par zemākām cenām nekā to nominālvērtība, bija nenozīmīgs. (25) Tāpēc var secināt, ka šie divi jautājumi par atbilstību 3. kritērijam norāda uz izkropļojumu, kas radies tādā ekonomiskā situācijā, kura nav tirgus ekonomika. (26) Apstiprina konstatējumu, ka šim uzņēmumam TER piešķiršana ir jāatsaka. 3.2. ĶTR (27) Viens ĶTR ražotājs eksportētājs apstrīdēja pagaidu konstatējumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 32. apsvērumā. Tas vairākkārtīgi atkārtoja, ka Komisijai nevajadzēja salīdzināt Šanhajas Standartizēto nākotnes līgumu biržas ( SHFE ) un Londonas Metālu biržas ( LME ) noteiktās cenas, apskatot abas bez PVN, un ka bez šīs korekcijas cenas izmeklēšanas periodā būtu līdzīgas. (28) Šo argumentu noraidīja to iemeslu dēļ, kas izklāstīti pagaidu regulas 38. apsvērumā, jo cenas ir jāsalīdzina uz analogiem pamatiem. Ķīnas attiecīgā ražojuma ražotāji maksā PVN par neapstrādāta alumīnija iepirkumiem. Lielākā daļa no šā PVN vēlāk tiek pieprasīta atpakaļ, pārdodot galaražojumu vai nu iekšzemē (šajā gadījumā pieprasīt atpakaļ var visu), vai eksportam (šajā gadījumā Ķīnas valdība ierobežo PVN pieprasīšanu atpakaļ līdz noteiktam apjomam noteiktām precēm noteiktos laikos). Neliela apjoma atpakaļ neatprasāma PVN ietveršana būtiski neietekmē minētos secinājumus. (29) Jāatzīmē arī, ka būtiskā atšķirība starp LME un SHFE cenām IP laikā norāda uz valsts iejaukšanos neapstrādāta alumīnija cenu noteikšanas mehānismā, kas konstatēts pagaidu regulā (32. apsvērums) un apstiprinājās pēc Komisijas dienestu veiktā Šanhajas Standartizēto nākotnes līgumu biržas ( SHFE ) apmeklējuma. (30) Šajā apmeklējumā apstiprinājās, ka valstij ir galvenā loma SHFE cenu noteikšanā un ka tā ietekmē cenu noteikšanas mehānismus, jo īpaši, ņemot vērā, ka tā darbojas gan kā neapstrādātā alumīnija pārdevējs, gan kā pircējs ar Valsts rezervju biroja un citu valsts iestāžu starpniecību. Turklāt valsts nosaka dienas cenas ierobežojumus SHFE statūtos, ko apstiprinājis valsts regulators, Ķīnas Vērtspapīrus regulējošā komisija (ĶVRK). Ir skaidrs arī, ka SHFE ir slēgta birža Ķīnā reģistrētiem uzņēmumiem un Ķīnas pilsoņiem un ka faktiski nepastāv arbitrāža starp SHFE un starptautiskām biržām ārpus Ķīnas. Tas parādās būtiskās cenu atšķirībās, ko noteikusi SHFE un tādas starptautiskas biržas kā LME . Turklāt, ja SHFE standartizētais nākotnes līgums paredz fizisku piegādi, tā var notikt tikai apstiprinātā noliktavā ĶTR teritorijā, atšķirībā no starptautiskajām biržām, kur piegāde var notikt visā pasaulē. Šie piegādes noteikumi nodrošina, ka vietējais Ķīnas tirgus paliek izolēts no pasaules tirgus un ka no cenu izkropļojuma labumu gūst tikai Ķīnas uzņēmumi. (31) Ar šo apstiprina pagaidu konstatējumus, kas izklāstīti 22. līdz 40. apsvērumā. 3.3. ĶTR un Armēnija: Atsevišķais režīms (AR) (32) Tā kā nav saņemti komentāri, ar šo apstiprina pagaidu konstatējumus par Armēnijas ražotāju eksportētāju, kas izklāstīti pagaidu regulas 42. apsvērumā. (33) Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apstrīdēja pagaidu regulas 42. apsvērumā izklāstīto pagaidu konstatējumu par AR piešķiršanas atteikšanu. Šis atteikums bija tāpēc, ka uzņēmuma lielākā daļa pieder valstij. Uzņēmums apgalvoja, ka lēmums ir jāmaina, jo valstij īpašumtiesības pieder ar Honkongas Fondu biržā kotēta uzņēmuma starpniecību, un valdē nav valsts amatpersonu. (34) Šos argumentus noraidīja. Šā uzņēmuma lielākā daļa pieder valstij, un tāpēc valde, kas pārvalda uzņēmumu, atskaitās lielākajam akciju turētājam – valstij. Uzņēmums arī nevarēja pierādīt un neiesniedza nekādus pierādījumus, ka valsts ar valdes lēmumu starpniecību nevar ietekmēt uzņēmuma ar uzņēmējdarbību saistītos lēmumus. (35) Tāpēc apstiprina pagaidu regulas 41. un 42. apsvērumā izklāstītos pagaidu konstatējumus. 3.4. Analogā valsts (36) Tā kā nav citu komentāru, apstiprina pagaidu regulas 43. līdz 52. apsvērumā izklāstīto pagaidu konstatējumu, ka Turcija ir piemērota un pieņemama analogā valsts. 4. DEMPINGS 4.1. Brazīlija (37) Tā kā nav citu komentāru, apstiprina pagaidu regulas 53. līdz 68. apsvērumā izklāstītos pagaidu konstatējumus. 4.2. Armēnija (38) Vienīgais Armēnijas ražotājs eksportētājs apstrīdēja pagaidu konstatējumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 69. līdz 77. apsvērumā. Uzņēmums apgalvoja, ka nav pamatoti atskaitījumi, kas veikti atbilstīgi pamatregulas 2. panta 9. punktam, par pārdošanas, vispārējām un administratīvām izmaksām (SGA) un pamatotu peļņu no pārdošanas ar saistītu uzņēmumu starpniecību. (39) Pārbaudē konstatēja, ka atsevišķa pārdošana nav veikta ar saistītu importētāju starpniecību Kopienā. Šajos apstākļos korekcijas, kas veiktas atbilstīgi pamatregulas 2. panta 9. punktam, nebija nodrošinātas, un aprēķinus attiecīgi pārskatīja. 4.3. ĶTR (40) Tā kā nav citu komentāru, apstiprina pagaidu regulas 78. līdz 82. apsvērumā izklāstītos pagaidu konstatējumus. (41) Lai aprēķinātu atlikušo dempinga starpību Ķīnai, grozīja pagaidu regulas 83. apsvērumā izklāstīto pagaidu metodoloģiju tā, ka starpību aprēķināja, pamatojoties uz vidējo svērto vērtību no (i) kopējās dempinga starpības, ko aprēķina uzņēmumam, kuram nav piešķirts ne TER, ne AR, un (ii) šā uzņēmuma lielākā dempinga darījuma eksporta cenas noteikšanai, kas atrodams Comext datu bāzē (kura ir reprezentatīva attiecībā uz Ķīnas eksportētājiem, kas nesadarbojas). Pamatojoties uz to, valsts vienoto dempinga līmeni noteica 47,0 % apmērā no CIF cenas ar piegādi līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas. 4.4. Galīgā dempinga starpība Valsts | Uzņēmums | Galīgā dempinga starpība | Brazīlija | Companhia Brasileira de Aluminio | 27,6 % | Visi pārējie uzņēmumi | 27,6 % | ĶTR | Alcoa Bohai un Alcoa Shanghai | 25,6 % | Shandong Loften | 33,7 % | Zhenjiang Dingsheng | 37,4 % | Visi pārējie uzņēmumi | 47,0 % | Armēnija | RUSAL Armenal | 33,4 % | Visi pārējie uzņēmumi | 33,4 % | 5. KAITĒJUMS 5.1. Kopienas produkcija un Kopienas ražošanas nozares definīcija (42) Kā minēts pagaidu regulas 87. apsvērumā, sūdzību četru Kopienas ražotāju, kuri sadarbojās izmeklēšanā, vārdā iesniedza uzņēmums Eurométaux . Vēl viens ražotājs atbalstīja sūdzību, un viens ražotājs iebilda pret to. Tādēļ piecus ražotājus, kuri bija sūdzības iesniedzēji vai atbalstīja sūdzību, uzskata par Kopienas ražošanas nozari (KRN) pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. (43) Tā kā nav komentāru par produkciju un Kopienas ražošanas nozares definīciju, ar šo apstiprina pagaidu regulas 86. līdz 87. apsvērumu. 5.2. Kopienas patēriņš (44) Armēnijas ražotājs eksportētājs apstrīdēja Kopienas patēriņa noteikšanas veidu, pieprasot ņemt vērā KRN pārdošanas apjomus pašu noieta tirgū. Tas pats uzņēmums apgalvoja arī, ka sūdzībā iekļautie aptuvenie dati nav ticams pamats patēriņa noteikšanai Kopienā, un izdarīja atsauci uz kādu neatkarīgu tirgus pētījumu. (45) Attiecībā uz minēto pašu izlietojumu konstatēja, ka izmeklēšanas periodā pašu noieta tirgum bija paredzēts tikai ļoti neliels produkcijas apjoms. Tas attiecās tikai uz viena Kopienas ražotāja pārdevumiem attiecīgā perioda pirmajā gadā. Tāpēc uzskatīja, ka tam bija niecīga ietekme, ja tāda bija vispār, uz kopējo situāciju. (46) Attiecībā uz Kopienas kopējā patēriņa noteikšanu uzskatīja, ka sākuma posmā izmantotā metodoloģija ir pamatota un ka tā sniedza pilnīgu reālās situācijas atainojumu. Armēnijas ražotājs eksportētājs nepaskaidroja, kāpēc Kopienas iestāžu izmantotā metodoloģija nebija pamatota un kā tā varēja novest pie rezultātiem, kuriem nevar uzticēties. Nekonstatēja, ka Armēnijas ražotāja eksportētāja citētais pētījums ir tieši saistīts, jo tas attiecas uz dažādu veidu alumīnija foliju un tajā bija dati par uzņēmumiem, kas neatrodas ES un kurus nevarēja pārbaudīt. Turklāt pagaidu konstatējumus par Kopienas kopējo patēriņu, kas iekļauti pagaidu regulas 90. apsvēruma 1. tabulā, apstiprināja citas ieinteresētās personas, tostarp ar KRN nesaistīti importētāji. (47) Pamatojoties uz iepriekš minēto, secināja, ka pagaidu regulā noteiktais Kopienas kopējais patēriņš sniedz ticamu reālās situācijas atainojumu. (48) Tā kā nav citu komentāru par Kopienas patēriņu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 88. līdz 90. apsvērumu. 5.3. Attiecīgā importa ietekmes kumulatīvais novērtējums (49) Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas Brazīlijas ražotājs eksportētājs atkārtoti apgalvoja, ka ražojums, kura izcelsme ir Brazīlijā, atbilst tādiem visaugstākajiem kvalitātes standartiem kā minimālās prasības attiecībā uz stiepes stiprību un pagarināmību, pieļaujot plašākas izmantošanas jomas un pārdošanu plašākam patērētāju lokam salīdzinājumā ar ražojumu, kuru eksportē pārējās divas attiecīgās valstis. Tādējādi tika apgalvots, ka alumīnija folijai ir dažādi tirgus segmenti atkarībā no ražojuma kvalitātes un vienīgi Brazīlijas ražojums atbilst standartiem, lai tiktu pārdots augstākās kvalitātes tirgus segmentā. (50) Brazīlijas eksportētājs arī atkārtoti apgalvoja, ka pārdošanas kanāli un izplatīšanas metodes šiem ražojumiem ir atšķirīgas. Proti, tika apgalvots, ka Brazīlijas eksports galvenokārt tiek veikts ar tirgotāju starpniecību, savukārt Armēnijas un Ķīnas ražotāji eksportētāji pārdod tieši pārtinējiem Kopienā. Tika apgalvots arī, ka Brazīlijas eksportētājam ir ilglaicīgas un stabilas biznesa attiecības ar konkrētiem klientiem Kopienā, kamēr eksportētāji no Armēnijas un Ķīnas tikai nesen ir ienākuši Kopienas tirgū. (51) Visbeidzot, tas pats ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tendences attiecībā uz importa apjomiem un tirgus daļām atšķiras no citu eksportējošo valstu attiecīgajām tendencēm, kas varētu norādīt, ka konkurences apstākļi patiešām ir atšķirīgi. (52) Attiecībā uz pirmo apgalvojumu, t.i., atšķirību kvalitātes standartos, izmeklēšana noskaidroja, ka, neskatoties uz kvalitātes atšķirībām, alumīnija folijas tirgu galvenokārt virza cena, un kvalitātes atšķirībām ir vien neliela nozīme piegādātāja izvēlē. Šos konstatējumus apstiprināja importētāji, kas sadarbojās, un attiecīgie lietotāji. Tādējādi Brazīlijas ražotāja eksportētāja nepamatoto apgalvojumu, t.i., ka alumīnija folijas tirgus ir sadalīts vairākos segmentos atbilstīgi ražojuma kvalitātes atšķirībām, šajā izmeklēšanā nevarēja apstiprināt, un šajā sakarā iesniegtā prasība ir jānoraida. (53) Attiecībā uz minētajiem atšķirīgajiem pārdošanas kanāliem un izplatīšanas metodēm atzīmē, ka Brazīlijas ražotājs eksportētājs nenoliedz, ka viņš pārdod savus ražojumus gan ar nesaistītu tirgotāju starpniecību, gan tieši pārtinējiem Kopienā. Pamatojoties uz to, uzskatīja, ka pārdošanas kanāli ir tie paši. Vien tas, ka Brazīlijas eksportētājs pēdējo gadu laikā ir izveidojis ilglaicīgas biznesa attiecības, netraucē šiem ražojumiem būt vienlīdzīgos konkurences apstākļos ar tirgū jaunienākušo konkurentu ražojumiem. Patiešām, ražotājs eksportētājs neapgalvoja vai nenorādīja, ka tā klienti nebūtu pārgājuši pie citiem piegādātājiem, ja tie būtu uzskatījuši to par vajadzīgu. Tādējādi tas, ka Brazīlijas eksportētājs ilgi ir bijis Kopienas tirgū, neļauj secināt, ka tā ražojumiem ir atšķirīgi konkurences apstākļi, salīdzinot ar ražojumiem, kas importēti no Armēnijas un Ķīnas. Tāpēc šajā sakarā iesniegto prasību noraidīja. (54) Visbeidzot, attiecībā uz atšķirīgām importa tendencēm Brazīlijas ražotājs eksportētājs neiesniedza papildu informāciju vai pierādījumus, un tāpēc ar šo apstiprina 93. apsvērumā izklāstītos pagaidu konstatējumus. (55) Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas Armēnijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, lai veiktu kaitējuma analīzi, Armēnijas importa apjomi nav jākumulē ar citiem, jo importa apjomi un tirgus daļa nav lieli un importa tendences nav nozīmīgas, turklāt ir acīmredzamas kvalitātes atšķirības ražojumiem, kas eksportēti no Armēnijas, un tiem, kas eksportēti no Brazīlijas un ĶTR. (56) Šo prasību nevar pieņemt, jo konstatēja, ka ir izpildīti visi pamatregulas 3. panta 4. punktā izklāstītie kumulatīvie nosacījumi. - Kā provizoriski noteikts un apstiprināts iepriekš 4.2 līdz 38. apsvērumā, Armēnijai noteiktā dempinga starpība bija virs de minimis sliekšņa, kas definēts pamatregulas 9. panta 3. punktā. - Importa apjoms no Armēnijas nebija niecīgs pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē, t.i., tās tirgus daļas sasniedza 5,26 %, kā norādīts pamatregulas 96. apsvērumā (4. tabula). Konstatēja arī, ka no 2006. gada līdz IP beigām importa apjomi no Armēnijas ievērojami palielinājušies, neraugoties uz Ķīnas importa atkārtotu ienākšanu tirgū un ievērojamajiem importa apjomiem no Brazīlijas attiecīgajā periodā. - Attiecībā uz konkurences apstākļiem starp ražojumiem, kas importēti no attiecīgajām valstīm, un jo īpaši attiecībā uz argumentiem, kuri izteikti saistībā ar importēto ražojumu ievērojamām kvalitātes atšķirībām, kā izklāstīts iepriekš 51. apsvērumā, konstatēja, ka Armēnijas ražojumiem ir līdzīgas pamata fiziskās un tehniskās īpašības un tos izmanto vieniem un tiem pašiem galvenajiem mērķiem, neskatoties uz to īpašo kvalitāti. Atzīmē arī to, ka šis ražotājs eksportētājs paziņoja savu nolūku pārslēgt ražošanu pat uz augstākas kvalitātes pārveidotu foliju, kas norāda uz to, ka arguments par izgatavoto ražojumu iespējami slikto kvalitāti var būt pārspīlēts. (57) Tāpēc prasības, ko šajā sakarā iesniedza Armēnijas ražotājs eksportētājs, noraidīja. (58) Tā kā nav citu komentāru par attiecīgā importa ietekmes kumulatīvo novērtējumu saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu, ar šo apstiprina pagaidu secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 91. līdz 94. apsvērumā. 5.4. Imports no attiecīgajām valstīm 5.4.1. Attiecīgo valstu importa apjoms un tirgus daļa (59) Tā kā nav komentāru par importu no attiecīgajām valstīm, ar šo apstiprina konstatējumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 95. un 96. apsvērumā. 5.4.2. Cenas (60) Tā kā nav komentāru par attiecīgā importa cenām, ar šo apstiprina konstatējumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 97. apsvērumā. 5.4.3. Cenu samazinājums (61) Brazīlijas ražotājs eksportētājs apstrīdēja metodoloģiju, kas izmantota, lai aprēķinātu viņam piemērojamo samazinājuma starpību. Šajā sakarā ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka samazinājuma starpības aprēķināšanu neveica vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Tādējādi tika apgalvots, ka eksportu no Brazīlijas galvenokārt veic nesaistītam importētājam, kas ražojumu pārdod tālāk pārtinējiem, kamēr KRN ražojumus pārdod tieši pārtinējiem. Tāpēc apgalvoja, ka eksporta cenai vajadzēja pieskaitīt SGA un tirgotāja peļņu. Izmeklēšanā atklāja, ka pretēji tam, ko apgalvoja Brazīlijas ražotājs eksportētājs, eksporta pārdevumus galvenokārt neveica nesaistītam importētājam, jo vairāk nekā 70 % no tā eksporta pārdevumiem veica tieši pārtinējiem. Tāpat izmeklēšanā atklāja, ka KRN pārdod attiecīgo ražojumu galvenokārt pārtinējiem, kaut gan daži pārdevumi ir veikti tirgotājiem. Tāpēc un lai nodrošinātu, ka salīdzināšana tomēr tiek veikta vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, nolēma izslēgt tirgotājam veiktos pārdevumus un balstīt cenu samazinājuma aprēķinu tikai uz tiešajiem pārdevumiem pārtinējiem. Tā kā šis apjoms pārsniedza 70 % no ražotāja eksportētāja kopējā pārdevuma Kopienai, to atzina par reprezentatīvu. (62) Otrs tā paša Brazīlijas ražotāja eksportētāja minētais arguments bija, ka vajadzēja izdarīt korekciju, ņemot vērā importētā ražojuma un KRN ražojuma kvalitātes atšķirības. Taču izmeklēšana skaidri parādīja, ka kvalitātes jautājums nav noteicošais faktors, jo galapatērētāja izvēli vairāk nosaka cena, nevis iespējamās kvalitātes atšķirības (piemēram, folijas biezums). (63) Pamatojoties uz iepriekš minēto, vidējais svērtais cenas samazinājums, kas izteikts procentos no KRN EXW pārdošanas cenām neatkarīgiem klientiem, Brazīlijai bija 9,6 %. (64) Tā kā nav citu komentāru par cenu samazinājumu, ar šo apstiprina konstatējumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 98. līdz 100. apsvērumā. 5.5. Stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē (65) Kā minēts 5.1. apsvērumā, kaitējuma faktorus noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju no pieciem Kopienas ražotājiem. Sestais Kopienas ražotājs iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem pēc pagaidu konstatējuma, ko tomēr vairs nevarēja pārbaudīt un ko tāpēc neņēma vērā galīgajā konstatējumā. Pēc pārbaudes apmeklējumu uz vietas pabeigšanas dažus kaitējuma faktorus, pamatojoties uz apmeklētajos uzņēmumos atrastajiem pierādījumiem, vajadzēja pārskatīt. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu importa par dempinga cenām ietekmes uz KRN pārbaudi un visu ekonomisko faktoru, kuri attiecīgajā periodā iespaidoja KRN stāvokli, novērtējumu vajadzēja attiecīgi pārskatīt. 5.5.1. Ražošana, jauda un jaudas izmantojums 1. tabula. Ražošana, jauda un jaudas izmantojums 2005. g | 2006. g | 2007. g | IP | Ražošanas apjoms (tonnās) | 50 952 | 48 467 | 40 071 | 32 754 | Ražošana (indekss) | 100 | 95 | 79 | 64 | Ražošanas jauda (tonnās) | 59 400 | 59 400 | 59 400 | 59 400 | Ražošanas jauda (indekss) | 100 | 100 | 100 | 100 | Ražošanas jaudas izmantojums | 86% | 81% | 67% | 55% | Jaudas izmantojums (indekss) | 100 | 94 | 79 | 64 | (66) Kā redzams tabulā, KRN ražošanas apjoms laikā no 2005. gada līdz IP vēl uzrādīja izteikti negatīvu tendenci. Attiecībā uz kopējo ražošanas jaudu galīgie konstatējumi apstiprināja ražošanas jaudas izmantojuma samazināšanos attiecīgajā periodā. 5.5.2. Pārdošanas apjoms, tirgus daļas, pieaugums un vienības vidējās cenas EK (67) Nākamajā tabulā redzami KRN snieguma rādītāji par tās pārdošanas apjomiem neatkarīgiem klientiem Kopienā. 2. tabula. Pārdošanas apjoms, tirgus daļa, cenas un vienības vidējās cenas Kopienā 2005. g | 2006. g | 2007. g | IP | Pārdošanas apjoms (t) | 43 661 | 45 191 | 37 207 | 30 310 | Pārdošanas apjoms (indekss) | 100 | 104 | 85 | 70 | Tirgus daļa | 48% | 53% | 34% | 33% | Vienības cenas (EUR/t) | 2 566 | 3 045 | 3 219 | 3 068 | Vienības cenas (indekss) | 100 | 119 | 125 | 120 | (68) Saskaņā ar provizoriskajiem secinājumiem Kopienas patēriņš attiecīgajā periodā palielinājās par 4 %, savukārt KRN pārdošanas apjoms samazinājās par 30 %, t.i., KRN nevarēja gūt labumu no pieaugušā patēriņa. Tādēļ KRN tirgus daļa samazinājās no 48 % 2005. gadā līdz 33 % IP laikā. (69) Tādējādi attiecībā uz KRN snieguma rādītājiem par tās pārdošanas apjomiem neatkarīgiem klientiem Kopienā galīgie konstatējumi būtiski neizmainīja provizoriski konstatēto stāvokli. 5.5.3. Krājumi (70) Šajā tabulā sniegtie skaitļi uzrāda krājumu apjomu katra perioda beigās. 3. tabula. Krājumi 2005. g | 2006. g | 2007. g | IP | Krājumi (tonnās) | 1 789 | 1 711 | 2 148 | 2 355 | Krājumi (indekss) | 100 | 96 | 120 | 132 | (71) Kā minēts pagaidu regulas 107. apsvērumā, izmeklēšanā atklāja, ka krājumus nevar uzskatīt par nozīmīgu kaitējuma faktoru, jo lielāko ražojumu daudzumu izgatavo pēc pasūtījuma. Tādēļ krājumu tendences ir uzrādītas zināšanai. Kaut arī galīgie konstatējumi tagad uzrāda būtisku krājumu līmeņa pieaugumu par 32 %, konstatēja, ka tas radies, pateicoties viena uzņēmuma īslaicīgam krājumu apjoma pieaugumam, kas nekādā ziņā nav reprezentatīvs. 5.5.4. Ieguldījumi un spēja piesaistīt kapitālu 4. tabula. Ieguldījumi 2005. g | 2006. g | 2007. g | IP | Ieguldījumi (EUR) | 7 090 015 | 807 899 | 1 355 430 | 3 998 397 | Ieguldījumi (indekss) | 100 | 11 | 19 | 56 | (72) KRN ieguldījumi būtiski samazinājās; t.i., apstiprinās pagaidu regulas 108. apsvērumā konstatētā tendence. Tā kā nav nekādu būtisku izmaiņu un nav komentāru par KRN veiktajiem ieguldījumiem laikā no 2005. gada līdz IP, ar šo apstiprina pagaidu regulas 108. apsvērumā izklāstītos konstatējumus. 5.5.5. Ienesīgums, ieguldījumu atdeve un naudas plūsma 5. tabula. Ienesīgums, ieguldījumu atdeve un naudas plūsma 2005. g | 2006. g | 2007. g | IP | Ienesīgums no EK pārdošanas apjoma | -2,8% | -2,6% | 0,2% | -0,1% | Atdeve no kopējiem ieguldījumiem | -43,7% | -439,1% | 19,3% | -1,3% | Naudas plūsma | 2% | 1% | 4% | 5% | (73) Iepriekšējā tabulā parādīts, ka KRN ienesīgums attiecīgajā periodā ir nedaudz palielinājies, kaut gan IP laikā tas saglabājas negatīvs un, proti, daudz mazāks par peļņas normu 5 % apmērā. Kā parādīts iepriekš 1. un 2. tabulā, izmeklēšanā atklāja, ka KRN stāvokļa pasliktināšanās galvenokārt izpaudās kā KRN ražošanas apjoma un pārdošanas apjoma būtisks kritums. Tas norāda uz to, ka KRN, saskārusies ar importu par dempinga cenām, ir zaudējusi pārdošanas apjomus un tirgus daļas, mēģinot samazināt zaudējumus. Tātad, neskatoties uz to, ka 2007. gadā KRN guva niecīgu peļņu, IP laikā tā atkal cieta nelielus zaudējumus, un tāpēc var uzskatīt, ka KRN ir cietusi būtisku kaitējumu. Pārskatītie konstatējumi par ienesīgumu nemaina pagaidu secinājumus šajā sakarībā, un galīgie konstatējumi neatkāpjas no secinājuma, ka kopējais ienesīgums saglabājās ļoti zems, ja ne negatīvs, neskatoties uz to, ka 2007. gadā un IP laikā būtiski pieauga patēriņš. (74) Ieguldījumu atdevi pārrēķināja, pamatojoties uz pārbaudītiem datiem no KRN, izmantojot to pašu metodoloģiju, kas aprakstīta pagaidu regulas 110. apsvērumā. Rezultātā konstatēja pozitīvu rādītāju 2007. gadā, tādējādi uzrādot nelielu peļņu, ko KRN guvusi tajā pašā periodā. (75) Attiecībā uz naudas plūsmu galīgos konstatējumus tāpat pārskatīja, pamatojoties uz pārbaudītiem KRN datiem. Šis rādītājs apstiprina, ka KRN ir centusies atbildēt uz importa par dempinga cenām pieplūdumu no attiecīgajām valstīm, saglabājot pārdošanas cenas iespējami augstākajā līmenī, samazinot pārdošanas apjomus un tirgus daļas. 5.5.6. Nodarbinātība, darba ražīgums un algas 6. tabula. Nodarbinātība, darba ražīgums un algas 2005. g | 2006. g | 2007. g | IP | Darbinieku skaits | 482 | 460 | 386 | 343 | Darbinieku skaits (indekss) | 100 | 95 | 80 | 71 | Nodarbināšanas izmaksas | 13 618 746 | 13 031 854 | 10 882 109 | 9 642 041 | Nodarbināšanas izmaksas (indekss) | 100 | 96 | 80 | 71 | Vidējās darbaspēka izmaksas | 28 226 | 28 359 | 28 195 | 28 122 | Vidējās darbaspēka izmaksas (indekss) | 100 | 100 | 100 | 100 | Darba ražīgums (tonnas uz darbinieku) | 106 | 105 | 104 | 96 | Darba ražīgums (indekss) | 100 | 100 | 98 | 90 | (76) Pārskatot datus, var secināt, ka tendences attiecībā uz nodarbinātību, darba ražīgumu un algām KRN laikā no 2005. gada līdz IP vispār saglabājās tādas pašas kā jau pagaidu regulā iezīmētās. Tā kā nav nekādu būtisku izmaiņu un komentāru, ar šo apstiprina konstatējumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 112. apsvērumā. 5.5.7. Dempinga starpības lielums (77) Tā kā par šo jautājumu nav nekādu komentāru, ar šo apstiprina konstatējumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 113. apsvērumā. 5.5.8. Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām (78) Tā kā par šo jautājumu nav nekādu komentāru, ar šo apstiprina konstatējumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 114. apsvērumā. 5.5.9. Pieaugums (79) Tā kā par šo jautājumu nav nekādu komentāru, ar šo apstiprina konstatējumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 115. apsvērumā. 5.6. Secinājums par kaitējumu (80) Tā kā par Kopienas ražošanas nozares stāvokli citu komentāru nav, ar šo apstiprina pagaidu regulas 116. līdz 118. apsvēruma secinājumu, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums. 6. CĒLOŅSAKARĪBA 6.1. Importa par dempinga cenām ietekme (81) Armēnijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Armēnijas importa tirgus daļa attiecīgajā periodā vidēji bija nepietiekama, lai radītu kaitējumu, ko cieta Kopienas ražošanas nozare. Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka imports no Ķīnas neradīja nekādu kaitējumu, jo KRN ienesīgums pieauga, tāpat kā Ķīnas importa apjoms. (82) Kā minēts pagaidu regulas 91. līdz 94. apsvērumā un kā apstiprināts iepriekš 5.3. līdz 57. apsvērumā, nosacījumi importa kumulācijai no visām izmeklēšanai pakļautajām valstīm, lai novērtētu importa par dempinga cenām ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu, tika ievēroti. (83) Attiecībā uz KRN ienesīguma attīstību pārskatītie skaitļi būtiski nemaina kopējo kaitējuma ainu. KRN piedzīvoja zaudējumu samazināšanos laikā no 2005. gada līdz 2006. gadam, bet 2007. gadā ražošanas nozarei bija neliela peļņa (0,2 %). Šī peļņa IP laikā samazinājās un pārtapa par nelieliem zaudējumiem - 0,1 % apmērā. (84) Jāatgādina arī tas, ka, kā secināts pagaidu regulas 121. apsvērumā un 73. apsvērumā iepriekš, KRN stāvokļa pasliktināšanās galvenokārt izpaudās kā būtisks KRN ražošanas apjoma un pārdošanas apjoma samazinājums. Tas norāda uz to, ka KRN, saskārusies ar importu par dempinga cenām, zaudēja pārdošanas apjomus un tirgus daļu, cenšoties samazināt zaudējumus. Tātad, neskatoties uz to, ka KRN guva nelielu peļņu 2007. gadā, apstiprinās tas, ka KRN cieta būtisku kaitējumu, jo pārskatītie konstatējumi par ienesīgumu uzrādīja zaudējumus IP laikā. Tā kā KRN stāvokļa pasliktināšanās sakrita ar importa pieaugumu no attiecīgajām valstīm, ar šo apstiprina secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 123. apsvērumā. (85) Tādēļ secināts, ka spiedienam, ko radīja imports par dempinga cenām, kura apjoms un tirgus daļa no 2006. gada būtiski palielinājās, bija noteicošā nozīme, izraisot Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tādēļ minētos apgalvojumus noraida. 6.2. Citu faktoru ietekme 6.2.1. Imports ar izcelsmi trešās valstīs, kas nav ĶTR, Armēnija un Brazīlija (86) Tā kā par importu ar izcelsmi trešās valstīs, kas nav attiecīgās valstis, nav nekādu komentāru, ar šo apstiprina pagaidu regulas 124. līdz 126. apsvēruma secinājumus. 6.2.2. Kopienas ražošanas nozares eksports (87) Tā kā nav nekādu komentāru par KRN eksporta veikumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 127. un 128. apsvērumā izdarītos secinājumus. 6.2.3. Kopienas ražošanas nozares imports (88) Viens ražotājs eksportētājs, atsaucoties uz noteiktu informāciju par tirgu, apgalvoja, ka viena Kopienas ražotāja importētais apjoms no saistītā Ķīnas uzņēmuma ir būtisks. (89) Taču šos apgalvojumus nevarēja apstiprināt, jo pārbaudītie skaitļi saistībā ar attiecīgo Ķīnas ražotāju eksportētāju un ar to saistīto Kopienas importētāju apstiprināja pagaidu secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 129. apsvērumā. 6.2.4. Pašu radīts kaitējums (90) Dažas ieinteresētās personas atkārtoti apgalvoja, ka Kopienas ražotāji būtu vairāk ieinteresēti izdevīgākajā pārveidotās alumīnija folijas tirgū. Tika apgalvots, ka pārveidoto alumīnija foliju un attiecīgo ražojumu (sauktu arī par alumīnija foliju mājsaimniecības vajadzībām) ražo vienās un tajās pašās ražošanas līnijās un ka tāpēc pārslēgties no viena ražojuma uz otru var salīdzinoši viegli. Tāpēc KRN attiecīgā ražojuma ražošanas apjoma samazināšanās ir notikusi sakarā ar to, ka pieauguši KRN pārveidotās alumīnija folijas ražošanas, nevis importa apjomi no attiecīgajām valstīm. Tika apgalvots, ka tieši pretēji, importa apjomu pieaugums no attiecīgajām valstīm bija sakarā ar nepietiekamo piegādi no KRN Kopienas tirgū, ko izraisīja palielinātie pārveidotās alumīnija folijas ražošanas apjomi. Pagaidu regulas 132. apsvēruma konstatējumi tika kritizēti, jo tie bija pamatoti ar skaitļiem, kuri attiecās tikai uz vienu Kopienas pārveidotās alumīnija folijas ražotāju. (91) Izmeklēšanā apstiprināja, ka KRN pārveidotās alumīnija folijas ražošanas apjomi būtiski nepalielinājās. Patiešām, papildu izmeklēšana parādīja, ka neviens no sūdzību iesniegušajiem un sūdzību atbalstošajiem Kopienas ražotājiem nav pārveidojis būtisku sava kopējā ražošanas apjoma daļu uz pārveidotas alumīnija folijas ražošanu, un tāpēc apgalvojumi šajā sakarā bija jānoraida. Pamatojoties uz to, nevarēja secināt, ka būtiska ražošanas jauda patiešām bija novirzīta no attiecīgā ražojuma uz pārveidoto alumīnija foliju. Faktiski vienās un tajās pašās velmēšanas iekārtās var ražot dažādu veidu foliju, un tāpēc var arī secināt, ka, ja attiecīgā ražojuma ienesīgums tiktu atjaunots godīgas tirdzniecības apstākļos, KRN varētu būt vairāk jaudas, lai ražotu attiecīgo ražojumu. Tādējādi tas apstiprina pagaidu regulas 132. apsvērumā izklāstītos pagaidu secinājumus. 6.2.5. Patēriņa izmaiņas Kopienas tirgū (92) Tā kā nav nekādu komentāru par patēriņu Kopienas tirgū, ar šo apstiprina pagaidu regulas 133. un 134. apsvērumā izdarītos secinājumus. 6.2.6. KRN izmaksu izmaiņas (93) Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka KRN bija spējīga palielināt savu peļņas normu, neskatoties uz izejmateriāla izmaksu pieaugumu, kas ir pretrunā pagaidu regulas 136. apsvērumā izklāstītajam pagaidu secinājumam, t.i., KRN nevarēja palielināt savas pārdošanas cenas tādā pašā tempā, kā pieauga izejmateriālu cenas. Šis apgalvojums bija jānoraida. Pirmkārt, pat ja izmeklēšanā beigās atklāja nelielu ienesīguma pieaugumu 2007. gadā, peļņas pieauguma tendence neatbilda pieaugošajam Kopienas patēriņam. Otrkārt, izmaksu pieaugums un pēc tam pārdošanas cenas pieaugums izraisīja būtisku tirdzniecības apjomu un tirgus daļas samazinājumu, jo tirgū bija imports par dempinga cenām, kas bija zemākas par KRN cenām. Izmeklēšanā arī atklāja, ka ražošanas apjoma samazinājums bija saistīts ar importa pa dempinga cenām pieplūdumu, kamēr ražošanas jaudas saglabājās stabilā līmenī. Tāpēc ražošanas izmaksas tika attiecinātas uz mazākiem ražošanas apjomiem, kas palielināja ražošanas vienības izmaksas. 6.3. Secinājums par cēloņsakarību (94) Tā kā nav komentāru par šo jautājumu, ar šo apstiprina secinājumus pagaidu regulas 137. un 138. apsvērumā. 7. KOPIENAS INTERESES 7.1. Kopienas ražošanas nozares intereses (95) Tā kā nav komentāru par Kopienas ražošanas nozares interesēm, ar šo apstiprina secinājumus pagaidu regulas 142. līdz 145. apsvērumā. 7.2. Importētāju intereses (96) Tā kā nav komentāru par importētāju interesēm, ar šo apstiprina konstatējumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 146. līdz 149. apsvērumā. 7.3. Lietotāju intereses (97) Pārtinēju, kas ir attiecīgā ražojuma galvenie lietotāji Eiropas Kopienā un kurus pārstāvēja Alumīnija folijas asociācija (turpmāk “EAFA”) apgalvojumi bija šādi. - Pretēji pagaidu regulas 153. apsvēruma pagaidu konstatējumiem patēriņa ruļļu transportēšanas izmaksas no Ķīnas veido tikai nelielu procentuālo apjomu no preču vērtības (apmēram 1 % no pārdošanas cenas) un tās gandrīz neatšķiras no attiecīgā ražojuma transportēšanas izmaksām (apmēram 0,2 % no pārdošanas cenas). - Lielais ražojumu klāsts, ko piedāvā Kopienas pārtinēji, nebūtu priekšrocība, jo mazumtirgotāji varētu arī iegūt attiecīgo ražojumu lielos daudzumos, slēdzot atsevišķus līgumus ar patēriņa ruļļu importētājiem/tirgotājiem. - Pretēji pagaidu regulas 154. apsvēruma pagaidu konstatējumiem pārveidotās alumīnija folijas ražošana paliktu prioritāte Kopienas ražotājiem, kuri nav ieinteresēti ražot attiecīgo ražojumu. Gadījumā, ja piemēros galīgos pasākumus, attiecīgā ražojuma piegādes apjoms Kopienā nebūs pietiekams, lai apmierinātu pārtinēju vajadzības. - Pretēji pagaidu regulas 162. apsvēruma pagaidu konstatējumiem galīgie pasākumi, ja tādi tiks piemēroti, būtu jāpiemēro arī ražojumiem, kas sver mazāk par 10 kg. Pretējā gadījumā šie pasākumi izraisītu patēriņa ruļļu importa par dempinga cenām pieplūdumu, jo īpaši no Ķīnas, radot smagas negatīvas sekas Kopienas pārtinējiem, novedot pie 4 000 darba vietu zaudēšanas Kopienā. Šo viedokli atbalstīja ražotāji eksportētāji no divām attiecīgajām valstīm. (98) Pierādījumus, kas iesniegti attiecībā uz transportēšanas izmaksām, uzskatīja par ticamiem, un tāpēc tos varēja pieņemt. Taču risks, ka attiecīgā ražojuma importu var aizstāt ar pakārtotā ražojuma importu, netiek uzskatīts par iemeslu nepiemērot antidempinga pasākumus. Patiešām, netika iesniegti vai iegūti nekādi pierādījumi par to, ka šāda importa apjomi varētu palielināties būtiski un par tādām cenām, kas ir zemākas par Kopienas pārtinēju cenām. Pakārtotā ražojuma ražotāju eksportētāju negodīgu tirdzniecības praksi būtu jāizskata atsevišķi, pamatojoties uz pietiekamiem prima face pierādījumiem. Turklāt uzskata, ka pārslēgšanās uz pakārtoto ražojumu ražošanu Ķīnā lielākos daudzumos, ļoti iespējams, aizņemtu kādu laiku, jo tas prasītu jaunus ieguldījumus iekārtās un jaunu pārdošanas kanālu izveidošanu. Tāpēc jebkāda ietekme būs jūtama tikai vidējā termiņā. Attiecībā uz darbavietu skaitu pakārtotajā ražošanas nozarē Kopienā šis apgalvojums nebija pamatots. Tāpēc uz minētajiem skaitļiem nevarētu paļauties. Pamatojoties uz to, ar šo apstiprina pagaidu secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 153. līdz 162. apsvērumā. (99) Tā kā nav citu komentāru par Kopienas interesēm, ar šo apstiprina konstatējumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 150. līdz 163. apsvērumā. 8. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI 8.1. Kaitējuma novēršanas līmenis (100) Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķins ir jābalsta uz ražošanas izmaksām, nevis uz attiecīgā ražojuma pārdošanas cenu. Tas pats eksportētājs apgalvoja, ka peļņas norma, ko izmantoja, lai aprēķinātu kaitējuma novēršanas līmeni, ir pārāk augsta un ka tai būtu jābūt 1 %, kas vairāk atbilstu pašreizējiem tirgus apstākļiem, jo īpaši ekonomikas lejupslīdei. Turklāt šis ražotājs eksportētājs atkārtoti apgalvoja, ka ir jāizdara korekcijas attiecībā uz eksportētā ražojuma un KRN ražoto un pārdoto ražojumu Kopienas tirgū kvalitātes atšķirībām. (101) Attiecībā uz pirmo apgalvojumu, t.i., kaitējuma novēršanas līmeni jānosaka, balstoties uz ražošanas izmaksām, atzīmē, ka šādas metodoloģijas izmantošana nekādi neietekmē rezultātus, un tāpēc to uzskatīja par nebūtisku. Attiecībā uz peļņas normas līmeni, kā minēts pagaidu aprēķina 165. apsvērumā, ražotājiem piemēroja ļoti konservatīvu peļņas normu pirms nodokļu nomaksas —5%. Tā bija ieteikts arī sūdzībā un to izmantoja arī iepriekšējā izmeklēšanā. Taču piedāvātā peļņas norma nebija tādā līmenī, kas ļautu KRN saglabāt ražošanas jaudu un jaunus ieguldījumus, un tāpēc tā bija jānoraida. Attiecībā uz apgalvojumu par ražojuma kvalitāti, kā jau minēts 51. apsvērumā, konstatēja, ka visiem ražojumu veidiem ir līdzīgas fiziskās un tehniskās pamatīpašības un ka to pamata pielietojums ir viens un tas pats, neskatoties uz to īpašo kvalitāti. Tā kā nav nekādu pierādījumu, kas pamatotu šos apgalvojumus, ar šo apstiprina pagaidu secinājumus, kuri izklāstīti pagaidu regulas 164. līdz 166. apsvērumā. (102) Cits ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka kaitējuma novēršanas līmenim jābūt tādam, lai noteiktās pārdošanas cenas kompensētu reālo zaudējumu. Tas bija jānoraida, jo kaitējuma novēršanas līmenis ir cenu līmenis, kuru Kopienas ražošanas nozare varētu saprātīgi sasniegt, ja nebūtu importa par dempinga cenām. (103) Tas pats ražotājs eksportētājs vēl apgalvoja, ka peļņas norma būtu jānosaka reālās peļņas, kas iegūta attiecīgā perioda sākumā, šajā gadījumā – zaudējuma, līmenī. Pamatojoties uz to, samazinājuma norma būtu de minimis . (104) Šis arguments bija jānoraida, pamatojoties uz to, ka Kopienas ražošanas nozari joprojām ietekmēja iepriekšējā situācija ar dempingu no Krievijas un Ķīnas, kā arī Brazīlijas izcelsmes importu par dempinga cenām. Tāpēc uzskatīja, ka 5 % peļņas norma būtu tā peļņas norma, ko ražošanas nozare šajā jomā var pamatoti sasniegt parastos konkurences apstākļos. (105) Kā minēts iepriekš 5.4.3. apsvērumā, lai nodrošinātu, ka salīdzināšana tiek veikta vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, aprēķinot cenu samazinājumu un arī kaitējuma novēršanas līmeni, izslēdza Brazīlijas ražotāja eksportētāja veiktos pārdevumus savam nesaistītajam tirgotājam. (106) Tā kā nav citu komentāru par kaitējuma novēršanas līmeni, ar šo apstiprina pagaidu regulas 164. līdz 166. apsvērumu. (107) Galīgā valsts mēroga kaitējuma starpība Ķīnai tika aprēķināta, pamatojoties uz vidējo svērto i) tā Ķīnas uzņēmuma kaitējuma starpību, kuram tika atteikts TER un AR un ii) minētā Ķīnas uzņēmuma lielāko kaitējuma starpību, pamatojoties uz eksporta cenām no Eurostat datiem (tās ir reprezentatīvas attiecībā uz Ķīnas eksportētājiem, kas nesadarbojās). Pamatojoties uz minēto, valsts mēroga kaitējuma starpību noteica 30,0% apmērā no CIF cenas ar piegādi līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas. 8.2. Galīgie pasākumi (108) Ņemot vērā iepriekšminēto un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, galīgais antidempinga maksājums jānosaka tādā līmenī, kas ir pietiekams, lai novērstu importa par dempinga cenām radīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. (109) Piedāvā šādas galīgo antidempinga maksājumu likmes. Valsts | Uzņēmums | Galīgā dempinga starpība | Galīgā kaitējuma starpība | Galīgais antidempinga maksājums | Brazīlija | Companhia Brasileira de Aluminio | 27,6 % | 17,6% | 17,6% | Visi pārējie uzņēmumi | 27,6 % | 17,6% | 17,6% | ĶTR | Alcoa Bohai un Alcoa Shanghai | 25,6 % | 6,4% | 6,4% | Shandong Loften | 33,7 % | 20,3% | 20,3% | Zhenjiang Dingsheng | 37,4 % | 24,2% | 24,2% | Visi pārējie uzņēmumi | 47,0 % | 30,0% | 30,0% | Armēnija | RUSAL Armenal | 33,4 % | 13,4% | 13,4% | Visi pārējie uzņēmumi | 33,4 % | 13,4% | 13,4% | (110) Atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājumu likmes, kas precizētas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir piemērojamas vienīgi tādu attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi. Uz importētiem ražojumiem, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīta šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp personas, kas saistītas ar konkrēti norādītājiem uzņēmumiem, nevar attiecināt šo likmi, un tiem piemēro maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. (111) Visas prasības piemērot uzņēmumam individuālo antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma nomaiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības struktūru darbības sākšanas) nekavējoties jāadresē Komisijai[3], sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkādām pārmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdevumiem iekšējā tirgū vai eksportu saistībā ar, piemēram, tā nosaukuma maiņu vai ražošanas un tirdzniecības struktūru izmaiņām. Vajadzības gadījumā regulu attiecīgi groza, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes. 8.3. Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana (112) Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, uzskata par vajadzīgu atbilstīgi galīgā antidempinga maksājuma līmenim galīgi iekasēt summas, kuras nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu, kas noteikts ar pagaidu regulu. Tā kā galīgie maksājumi ir mazāki par pagaidu maksājumiem, atmaksā provizoriski nodrošinātās summas, kas pārsniedz antidempinga maksājumu galīgo likmi. 8.4. Pasākumu veids (113) Izmeklēšanas laikā vienīgais sadarbībā iesaistījies ražotājs eksportētajs Armēnijā un vienīgais sadarbībā iesaistījies ražotājs eksportētājs Brazīlijā piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. (114) Abus piedāvājumus pārbaudīja. Brazīlijas eksportētāja piedāvājums nepieļauj kaitējumu nodarošu dempingu un līdz pietiekamai pakāpei ierobežo pasākumu apiešanas risku. Attiecībā uz Armēnijas eksportētāja piedāvājumu ir liels vairākkārtējas kompensācijas risks — viena un tā paša ražojuma pārdošana vienam un tam pašam pircējam, nosūtot no dažādām vietām, un dažādu ražojumu pārdošana vieniem pircējiem, izmantojot vienas grupas dažādus tirdzniecības uzņēmumus, — kura iemesls ir uzņēmumu grupas sarežģītā struktūra un tirdzniecības kanāli. Armēnijas eksportētājs būtiski pārskatītu saistību piedāvājumu iesniedza pēc pamatregulas 8. panta 2. punktā minētā termiņa. Jāmin, ka pārskatītais piedāvājums ne vien netika iesniegts laikā, bet turklāt nav pieņemams šāda iemesla dēļ. Lai gan uzņēmums piedāvāja pārdot vien tieši pirmajam neatkarīgajam pircējam ES, proti, tirdzniecības kanālā neiekļaujot savus divus saistītos uzņēmumus, izmeklēšana liecina, ka uzņēmums citus ražojumus pārdevis tiem pašiem pircējiem ES. Turklāt uzņēmums paziņoja, ka plāno ražot un pārdot uz ES jaunu ražojuma veidu, proti, pārveidoto alumīnija foliju ( ACF ). Tā kā pastāv iespēja, ka šis jaunais ražojuma veids tiks pārdots tiem pašiem pircējiem ES, pat pārskatītais piedāvājums pietiekamā mērā neizslēdz vairākkārtējas kompensācijas risku. (115) Ar Lēmumu 2009/XXX/EK Komisija pieņēma CBA saistību piedāvājumu. Padome atzīst, ka saistības nepieļauj kaitējumu nodarošu dempingu un līdz pietiekamai pakāpei ierobežo pasākumu apiešanas risku. Rusal Armenal piedāvājumu noraida 113. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ un arī uzņēmuma grāmatvedības ierakstos konstatēto problēmu dēļ, kā paskaidrots iepriekš 21. un 22. apsvērumā. (116) Lai Komisija un muitas iestādes turpmāk varētu efektīvi kontrolēt, kā CBA pilda saistības, kad attiecīgajai muitas iestādei ticis iesniegts pieprasījums par laišanu brīvā apgrozībā, atbrīvojumu no maksājuma piešķirs ar nosacījumu, ka i) ir iesniegts saistību rēķins, proti, faktūrrēķins, kurā norādīta vismaz tā informācija un ietverta deklarācija, kas ir minēta II pielikumā; ii) importētās preces ir ražojis, piegādājis un pārdevis pats CBA pirmajam neatkarīgajam pircējam Kopienā un iii) muitas iestādēs deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst aprakstam saistību rēķinā. Ja iepriekšminētie nosacījumi nav ievēroti, pieņemot deklarāciju laišanai brīva apgrozībā, piemērojams antidempinga maksājums. (117) Ja saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu Komisija pēc pārkāpuma atsauc savu saistību apstiprinājumu, norādot konkrētus darījumus, un attiecīgos saistību rēķinus pasludina par nederīgiem, muitas parāds rodas brīdī, kad par šiem darījumiem pieņem deklarāciju laišanai brīvā apgrozībā. (118) Importētājiem jāņem vērā tas, ka muitas parāds, pieņemot deklarāciju laišanai brīvā apgrozībā, kā aprakstīts 115. un 116. apsvērumā, var rasties pat tad, ja Komisija ir apstiprinājusi tāda ražotāja piedāvātas saistības, ar kuru importētājiem bijuši tieši vai netieši iegādes darījumi, un tas uzskatāms par normālu tirdzniecības risku. (119) Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 7. punktu muitas iestādēm nekavējoties jāinformē Komisija gadījumā, ja konstatēti fakti, kas norāda uz saistību pārkāpumu. (120) Iepriekšminēto iemeslu dēļ Komisija uzskata CBA piedāvātās saistības par pieņemamām un Armenal piedāvātās saistības par nepieņemamām, un attiecīgie uzņēmumi ir informēti par būtiskajiem faktiem, apsvērumiem un pienākumiem, uz kuriem balstās saistību apstiprinājums vai atteikums. (121) Saistību pārkāpuma vai anulēšanas gadījumā, vai tad, ja Komisija anulē saistību apstiprinājumu, antidempinga maksājumu, ko Padome noteikusi saskaņā ar 9. panta 4. punktu, piemēro automātiski, izmantojot pamatregulas 8. panta 9. punktu. 9. UZRAUDZĪBA (122) Lai samazinātu pasākumu apiešanas risku maksājumu likmju lielo atšķirību dēļ, tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā ir nepieciešami īpaši pasākumi, lai nodrošinātu pienācīgu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi ir šādi. (123) Dalībvalstu muitas iestādēm tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas pielikumā izklāstītajiem noteikumiem. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem eksportētājiem. (124) Gadījumā, ja tā uzņēmuma eksporta apjoms, kas gūst labumu no zemākām individuālām maksājumu likmēm, pēc attiecīgo pasākumu piemērošanas būtiski palielinās, tad šādu apjoma palielinājumu varētu uzskatīt par tirdzniecības modeļa izmaiņām, ko radījusi pasākumu piemērošana pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt izmeklēšanu, lai novērstu pasākumu apiešanu. Šajā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālās maksājumu likmes un attiecīgo valsts mēroga maksājuma piemērošanu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu importētai alumīnija folijai, kuras biezums ir no 0,008 mm līdz 0,018 mm, bez pamatnes, kas nav tālāk citādi apstrādāta, kā vien velmēta, spolēs ar platumu, kurš nepārsniedz 650 mm, un svaru, kas pārsniedz 10 kilogramus, ar KN kodu ex 7607 11 10 (TARIC kods 7607 11 19 10), kuras izcelsme ir Armēnijā, Brazīlijā un Ķīnas Tautas Republikā. 2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama to ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, kuri minēti 1. punktā un kurus ražo tabulā uzskaitītie uzņēmumi, ir šāda. Valsts | Uzņēmums | Antidempinga maksājums | TARIC papildu kods | Armēnija | Slēgta akciju sabiedrība Rusal-Armenal | 13,4% | A943 | Visi pārējie uzņēmumi | 13,4% | A999 | Ķīnas Tautas Republika | Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd. un Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd. | 6,4% | A944 | Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd. | 20,3% | A945 | Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd. | 24,2% | A946 | Visi pārējie uzņēmumi | 30,0% | A999 | Brazīlija | Companhia Brasileira de Aluminio | 17,6% | A947 | Visi pārējie uzņēmumi | 17,6% | A999 | 3. Neskarot 1. punktu, galīgo antidempinga maksājumu nepiemēro importam, kas laists brīvā apgrozībā saskaņā ar 2. pantu. 4. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 5. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro, ja dalībvalstu muitas iestādēm uzrāda derīgu faktūrrēķinu, kas atbilst I pielikumā minētajiem noteikumiem. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi. 2 . pants 1. Imports, kas deklarēts laišanai brīvā apgrozībā un kuram faktūrrēķinus izrakstījuši uzņēmumi, no kuriem Komisija ir pieņēmusi saistības un kuru nosaukumi ir norādīti Komisijas Lēmumā [2009/…./EK], kurā laiku pa laikam ir izdarīti grozījumi, atbrīvo no antidempinga maksājuma, kas noteikts ar 1. pantu, ja: - tos ir nepastarpināti ražojuši, nosūtījuši un tiem ir izrakstījuši rēķinu minētie uzņēmumi pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā un - šim importam pievienots saistību rēķins, proti, faktūrrēķins, kurā norādīta vismaz tā informācija un deklarācija, kas minēta šīs regulas II pielikumā, un - muitas iestādēs deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst aprakstam saistību rēķinā. 2. Pieņemot deklarāciju laišanai brīvā apgrozībā, muitas parāds rodas: - ja attiecībā uz 1. punktā minēto importu konstatē, ka nav izpildīts viens vai vairāki nosacījumi, kas uzskaitīti minētajā punktā, vai, - ja Komisija saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu ar regulu vai lēmumu atsauc savu piekrišanu saistībām, norādot konkrētus darījumus, un paziņo attiecīgos saistību rēķinus par nederīgiem. 3 . pants Summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem atbilstīgi Komisijas Regulai (EK) Nr. 287/2009 alumīnija folijas importam, kuras biezums nav mazāks par 0,008 mm un nepārsniedz 0,018 mm, bez pamatnes, tālāk citādi neapstrādāta kā vien velmēta, ruļļos, kuru platums nepārsniedz 650 mm un kuru svars pārsniedz 10 kilogramus, un kuru deklarē ar KN kodu ex 7607 11 19 (TARIC kods 7607 11 19 10), kuras izcelsme ir Armēnijā, Brazīlijā un Ķīnas Tautas Republikā, galīgi iekasē saskaņā ar galīgā maksājuma likmi, kas noteikta atbilstīgi iepriekš minētajam 1. pantam. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu likmes, atmaksā. 4 . pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un tā ir piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, […] Padomes vārdā — priekšsēdētājs […] I pielikums Šīs regulas 1. panta 5. punktā minētajā derīgajā faktūrrēķinā jābūt izdevēja uzņēmuma pārstāvja parakstītai deklarācijai šādā formā. 1. Rēķina izdevēja uzņēmuma pārstāvja vārds/uzvārds un amats. 2. Šāda deklarācija: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā faktūrrēķinā norādītais alumīnija folijas “apjoms”, kas pārdots eksportam uz Eiropas Kopienu, ir ražots uzņēmumā (uzņēmuma nosaukums un adrese) (TARIC papildkods) (attiecīgajā valstī). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.” 3. Datums un paraksts. 4. II pielikums Faktūrrēķinā, kas pievienots uzņēmuma pārdevumiem Kopienā, uz kuriem attiecas saistības, norāda šādu informāciju. 1. Virsraksts “FAKTŪRRĒĶINS, KAS PIEVIENOTS PRECĒM, UZ KURĀM ATTIECAS SAISTĪBAS”. 2. Tā uzņēmuma nosaukums, kas izdevis faktūrrēķinu. 3. Faktūrrēķina numurs. 4. Faktūrrēķina izdošanas datums. 5. TARIC papildu kods, saskaņā ar kuru rēķinā norādītās preces ir jāmuito uz Kopienas robežas. 6. Precīzs preču apraksts, kurā ietverts: - produkta koda numurs (PKN), kuru izmanto saistību mērķiem, - skaidri formulēts attiecīgajam PKN atbilstošo preču apraksts, - uzņēmuma produkta koda numurs (UPK), - TARIC kods, - daudzums (jānorāda tonnās). 7. Pārdošanas noteikumu apraksts, kurā norāda: - tonnas cenu - piemērojamos maksāšanas noteikumus, - piemērojamos piegādes noteikumus, - atlaides un rabatus kopā. 8. Tā uzņēmuma, kurš darbojas kā importētājs Kopienā, nosaukums, kam uzņēmums tieši izdod faktūrrēķinu, kurš pievienots precēm, uz kurām attiecas saistības. 9. Uzņēmuma amatpersonas, kas izdevusi faktūrrēķinu un parakstījusi tālāk norādīto deklarāciju, vārds, uzvārds. “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā faktūrrēķinā norādīto preču pārdošana tiešam eksportam uz Eiropas Kopienu notiek atbilstoši [UZŅĒMUMA NOSAUKUMS] piedāvāto un Eiropas Komisijas ar Lēmumu [Lēmums 2008/XXXX/EK] pieņemto saistību darbības jomai un noteikumiem. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.” [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. [2] OV L 94, 8.4.2009., 17. lpp. [3] European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N-105 4/92, 1049 Brussels, Belgium.