Ziņojums par to, kā tiek īstenots Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 22. oktobra Lēmums par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 2119/98/EK

Šā ziņojuma mērķis ir informēt Eiropas Parlamentu un Padomi par to, kā tiek īstenots 2013. gada 22. oktobrī pieņemtais Lēmums Nr. 1082/2013/ES par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem . Šis pienākums ir paredzēts Lēmuma Nr. 1082/2013/ES 19. pantā, kurā ir noteikts, ka līdz 2015. gada 7. novembrim un pēc tam ik pēc trim gadiem ir jāiesniedz ziņojums. Ziņojumā īpaši jāietver “Agrīnās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmas” (EWRS) un epidemioloģiskās uzraudzības tīkla darbības izvērtējums, kā arī informācija par to, kā iedibinātie mehānismi un struktūras papildina citas brīdinājuma sistēmas Savienības līmenī, vienlaikus nepieļaujot to dublēšanos.

Lēmums Nr. 1082/2013/ES, kas ir spēkā kopš 2013. gada 6. novembra, ir uzlabojis veselības drošību Eiropas Savienībā un Savienības iedzīvotāju aizsardzību pret infekcijas slimībām un citiem ar bioloģiskām un ķīmiskām vielām saistītiem vai ekoloģiskiem notikumiem.

Salīdzinoši zema un vidēja riska ES veselības apdraudējumu laikā ir sistemātiski pārbaudīta dalībvalstu sagatavotība, kā arī mehānismi brīdinājumu paziņošanai, risku novērtēšanai un pārrobežu draudu pārvaldībai, koordinējot reaģēšanu ES līmenī. Tomēr vislielākais pārbaudījums ir bijusi nesenā ebolas epidēmija.

Visos gadījumos iedibinātie mehānismi un struktūras, proti, EWRS, epidemioloģiskās uzraudzības tīkls, Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (ECDC), Veselības drošības komiteja (VDK), ir darbojušās efektīvi un nodrošinājušas nopietna pārrobežu veselības apdraudējuma gadījumam atbilstošu kvalitātes līmeni. Šīs struktūras ir veikušas ne tikai savu ikdienas standarta darbu, bet arī sekmīgi strādājušas Ebolas vīrusa uzliesmojuma, Tuvo Austrumu respiratorā sindroma koronavīrusa (MERS CoV) un poliomielīta draudu laikā.

EWRS ir bijusi būtiska nozīme brīdinājumu un dalībvalstu īstenoto pasākumu paziņošanā. Selektīvā apmaiņas funkcija bija izšķiroši svarīga personas datu pārsūtīšanai, lai sniegtu atbalstu ar ebolu inficēto pacientu medicīniskajai evakuācijai no epidēmijas skartajām valstīm uz ES.

ECDC tika izveidots ar Regulu (EK) Nr. 851/2004 kā neatkarīga ES aģentūra, kuras uzdevums cita starpā ir savlaicīgi sniegt infekcijas slimību izraisītu sabiedrības veselības apdraudējumu riska novērtējumu, tostarp informēt par risinājumiem, kuri paredz iespējamu sabiedrības veselības aizsardzības pasākumu noteikšanu.

Šīs sistēmas nedublējot ir papildinājušas citas ES ātrās brīdināšanas sistēmas, kas aptver citas jomas (piemēram, pārtiku, dzīvnieku veselību utt.), kuras var nopietni ietekmēt sabiedrības veselību. Papildināmība ir nodrošināta, modernizējot EWRS informātikas rīku, lai lietotājiem, kuri atbildīgi par citām nozarēm, sniegtu iespēju piekļūt informācijai, un izveidojot darbības režīmu, kas paziņojumus, kuri nosūtīti ar EWRS starpniecību, ļauj saņemt arī Komisijas dienestiem, kas atbildīgi par pārtikas nekaitīgumu, dzīvnieku veselību, medicīniskajām ierīcēm un zālēm, kā arī citām nozarēm, kuras varētu ietekmēt nopietni pārrobežu veselības apdraudējumi. Sīkāka informācija un piemēri ir sniegti turpmāk ziņojumā.

Lielākā daļa dalībvalstu saskaņā ar Lēmuma Nr. 1082/2013/ES 4. panta 2. punktu ir iesniegušas Komisijai atjauninātu informāciju par sagatavotības un reaģēšanas plānošanas aktuālo stāvokli valsts līmenī. Pamatojoties uz līdz šim saņemto informāciju, Komisija sadarbībā ar ECDC un PVO Eiropas Reģionālo biroju (WHO EURO) sagatavoja progresa kopsavilkuma ziņojumu, lai sāktu diskusiju VDK.

Tā kā par sabiedrības veselības aizsardzības pasākumu veikšanu nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu gadījumā ir atbildīgas dalībvalstis, Lēmumā Nr. 1082/2013/ES tām ir noteikts pienākums informēt par šādiem pasākumiem, lai stiprinātu savstarpēju koordināciju saziņā ar Komisiju. Ebolas uzliesmojuma laikā dalībvalstis VDK ietvaros apmainījās ar informāciju un apsprieda to veiktos pasākumus, reaģējot uz minēto uzliesmojumu. Būtisks pasākums, kas tika sekmīgi īstenots uzliesmojuma laikā, bija ar Ebolas vīrusu inficēto un iespējami inficēto veselības aprūpes darbinieku medicīniskā evakuācija uz ES. Turklāt tikai ieviesti pasākumi, kas atvieglo no ebolas skartajām valstīm iebraukušo personu pārbaudes pirms ieceļošanas ES.

Turklāt, lai gan vispārējā komunikācija VDK ietvaros ir bijusi diezgan efektīva, procesa gaitā ir gūti vairāki svarīgi secinājumi. Ebolas uzliesmojuma kulminācijas laikā īpaša uzmanība tika pievērsta informācijas apmaiņai, savukārt impulss apspriest un koordinēt reaģēšanu bija mazāk izteikts. Svarīgākais ebolas uzliesmojuma rezultātā gūtais secinājums ir tas, ka būtu jāuzlabo to noteikumu īstenošana, kuri paredz, ka dalībvalstīm ir jākoordinē nacionālajā līmenī veiktās darbības.

2.Īstenošanas pasākumi un galvenie sasniegumi

2.1.Veselības drošības komiteja

VDK pēc ES veselības ministru pieprasījuma tikai izveidota 2001. gadā kā Eiropas līmeņa konsultatīva grupa veselības drošības jautājumos. Ar Lēmumu Nr. 1082/2013/ES komitejas izveide tika dokumentēta un tika stiprinātas tās pilnvaras.

Pēc dalībvalstu pārstāvju iecelšanas VDK pilnā sastāva izveide tika pabeigta 2014. gada jūnijā. 2015. gada 26. jūnijā pieņemtajā reglamentā tika paredzēts, ka tas tiks pārskatīts sešu mēnešu laikā, ņemot vērā divus īstenošanas lēmumu projektus, kas jāpieņem saskaņā ar Lēmuma Nr. 1082/2013/ES 8. un 11. pantu. VDK vada Komisijas pārstāvis, Komisija nodrošina arī sekretariāta darbību un tās pārstāvji tiekas plenārsēdēs Luksemburgā vidēji divas reizes gadā (vienu reizi 2014. gadā un trīs reizes 2015. gadā), kā arī ad hoc kārtībā, organizējot audiosanāksmes. Ad hoc audiosanāksmes tiek rīkotas saskaņā ar Komisijas vai VDK iniciatīvu, lai apspriestu to ES īstenoto pasākumu koordinēšanu, kuri pieņemti, reaģējot uz nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem.

VDK 2015. gada 27. februāra plenārsēdē vienojās, ka būtu jāizveido pastāvīgs ziņotāju tīkls un pastāvīga darba grupa sagatavotības jomā.

Pēc tam, kad ieinteresētās dalībvalstis bija izvirzījušas savus kandidātus, 2015. gada aprīlī tika izveidota dalībvalstu pārstāvju grupa, kura īpaši šim mērķim rīkoto audiokonferenču laikā 2015. gada maijā apsprieda katras darba grupas pilnvaras.

2.2.Sagatavotība un reaģēšanas plānošana

Lēmuma Nr. 1082/2013/ES 4. panta 2. punktā ir noteikts, ka dalībvalstīm līdz 2014. gada 7. novembrim un pēc tam ik pēc trim gadiem ir jāiesniedz Komisijai atjaunināta informācija par sagatavotības un reaģēšanas plānošanas aktuālo stāvokli valsts līmenī. Iesniedzamā informācija aptver ziņas par Starptautisko veselības aizsardzības noteikumu (SVAN) īstenošanu, sadarbspēju starp veselības nozari un citām nozarēm, kā arī uzņēmējdarbības nepārtrauktības plāniem. Turklāt saskaņā ar 4. panta 3. punktu dalībvalstīm laikus jāinformē Komisija, ja tās būtiski pārskata valsts sagatavotības plānošanu. Komisija ir izveidojusi īpašu tīmekļa vietni “EUSurvey”, lai dotu iespēju sniegt ziņojumus droši, lietotājam draudzīgi un saskaņoti, izmantojot Komisijas Īstenošanas lēmumā 2014/504/ES noteikto veidni. Kopš 2015. gada 23. oktobra 26 ES dalībvalstis un viena EEZ valsts , kopā pārstāvot 86 % no EEZ kopējā iedzīvotāju skaita, sniedza pieprasīto informāciju, izmantojot šo tīmekļa vietni. Dalībvalstīm, kuras līdz šim nav iesniegušas prasīto informāciju, ir nosūtīts attiecīgs atgādinājums.

Pamatojoties uz saņemto informāciju, Komisija saskaņā ar Lēmuma Nr. 1082/2013/ES 4. panta 5. punktu nosūtīja VDK kopsavilkuma progresa ziņojumu, lai ierosinātu diskusiju. Šā dokumenta struktūra atbilst Komisijas Īstenošanas lēmuma 2014/504/ES pielikumā pievienotās veidnes struktūrai. VDK pārsūtītajā informācijā ir sniegti tikai apkopotie dati.

Sniegtā informācija atklāja vairākas priekšrocības un trūkumus. Runājot par priekšrocībām, lielākā daļa respondentu norādīja, ka tie ir īstenojuši SVAN noteiktās pamatpilnvaras un ka tie iesaistīja citu nozaru pārstāvjus sagatavotības un reaģēšanas plānošanas darbībās, kas aptver virkni nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu. Ir ieviestas darba standartprocedūras (DSP) koordinācijas nodrošināšanai starp veselības nozari un virkni citu nozaru, kas tiek uzskatītas par būtiskām saistībā ar nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu novēršanu. Lielākā daļa respondentu atbildēja, ka ir pārbaudījuši nozaru sadarbspēju.