Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2021/C 418/14)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU, AR KO GROZA VIENOTO DOKUMENTU

“Huşi”

PDO-RO-A1583-AM02

Paziņojuma datums: 2021. gada 13. jūlijā.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Īpašu marķēšanas nosacījumu norādīšana

Specifikācija ir papildināta ar citiem vīndārzu nosaukumiem, piemēram, Colina Mănăstirii, La Schit un Dealul lui Moțoc, ko var izmantot ar šo ACVN apzīmēto vīnu marķējumā, ja tie iegūti minētajās vietās.

Grozījums attiecas uz specifikācijas III nodaļu un vienotā dokumenta 9. punktu.

2. Jaunu vīndarībā izmantojamu vīnogu šķirņu ieviešana ražošanā

Baltvīnu, sārtvīnu un sarkanvīnu specifikācijai ir pievienotas jaunas vīna vīnogu šķirnes, proti, “Grasă de Cotnari”, “Riesling de Rhin”, “Muscadelle” un “Semillon” baltvīniem un “Syrah”, “Zweigelt”, “Sangiovese”, “Nebbiolo” un “Barbera” sarkanvīniem. Šīs šķirnes ir iecienītas sārtvīniem ne tikai tāpēc, ka tās ir aromātiskas šķirnes, kuras var uzkrāt aromātus (jo īpaši augļi) un cukurus, bet arī tāpēc, ka sārtvīnos var uzkrāties krāsas tanīni un veidoties aromātu koncentrācija.

Grozījums attiecas uz specifikācijas IV nodaļu un vienotā dokumenta 7. punktu.

3. Grozījums attiecībā uz vīna ražas iznākumu

Izmaiņas ir saistītas ar vīndarības faktoriem, kurus nosaka jauna vīndarības aprīkojuma pieejamība un jaunu tehnisku risinājumu izmantošana vīndarības materiālu jomā; tie palīdz palielināt saražoto “Huși” vīnu daudzumu un kvalitāti.

Pēc plašiem apgabala vīndārzu pārveidošanas un pārstrukturēšanas projektiem ir būtiski mainījusies to stādījumu biezība un tīrība un stādījumu vidējā biezība ir lielāka nekā iepriekšējos vīndārzos. Klonu selekcijas pielāgošana un piemērotas potcelmu sistēmas izmantošana apgabalā ir veicinājusi ievērojamu vīna iznākuma un vīnogu ražas apjoma pieaugumu.

Pārveidotajos/pārstrukturētajos vīndārzos, jo īpaši vīndārzos, kuros ir sastādītas tādas vietējās šķirnes kā “Tămâioasa Românească”, “Busuioacă de Bohotin”, “Fetească regală”, “Fetească albă” un “Feteasca neagră”, kā arī tādas svešzemju šķirnes kā “Traminer roz”, “Riesling de Rhin”, “Chardonnay”, “Sauvignon” vai “Cabernet Sauvignon”, izmantota klonu selekcija, kas būtiski palielina vīna produkcijas apjomu ar ACVN “Huși” apzīmētā produkta apgabalā, kur ir labvēlīgs klimats (optimāls saules starojums veģetācijas periodā, lai vīnogas labi nogatavotos, mērens klimats kalnainākajos apgabalos, biežuma un ilguma ziņā mēreni sala periodi utt.). Turklāt šīm šķirnēm piemīt daudz lielāks ražošanas potenciāls.

Uz klimata pārmaiņām, kuras ietekmē vīndārzus, kas noteiktajā apgabalā uzturēti no 1961. līdz 1990. gadam un no 1991. līdz 2018. gadam, norāda pastāvīga temperatūras paaugstināšanās no jūnija līdz oktobrim vismaz par 1,4 °C analizētajā intervālā, mijoties lietusgāzēm un ļoti augstas temperatūras periodiem, un šī tendence arī atbilst par Rumāniju izstrādātajiem klimata pārmaiņu scenārijiem laikposmam no 2001. līdz 2030. gadam.

Ir pievienoti arī nosacījumi attiecībā uz gadiem, kuros ir labvēlīgs klimats, kas ietekmē produkcijas līmeni, lai vīna ražas iznākumu varētu pārsniegt ne vairāk kā par 20 %.

Grozījums attiecas uz specifikācijas V un VI nodaļu un vienotā dokumenta 5. punktu.

4. Noteikumu par audzēšanas metodēm svītrošana

Specifikācijā ir svītrota virkne vīndārzu audzēšanas metožu, kas saistītas ar mēslošanu, jo ar ACVN “Huși” apzīmētā produkta apgabalā tās vairs nav vajadzīgas.

Grozīta specifikācijas VIII nodaļa, bet vienotais dokuments nav mainīts.

5. Nosacījuma pievienošana attiecībā uz novāktām vīnogām

Specifikācijā ir pievienots nosacījums, ka gados, kuros ir nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi, novākto vīnogu pieņemamais cukuru saturs var būt 160 g/l, kas ir vērtība, ar kādu var nodrošināt ar ACVN “Huși” apzīmēto vīnu kvalitāti, saglabājot ražoto vīnu specifiskās kvalitātes īpašības.

Grozīta specifikācijas VII nodaļa, bet vienotais dokuments nav mainīts.

6. Nosacījumu pievienošana attiecībā uz sārtvīna ražošanu

Reaģējot uz patērētāju pieprasījumu pēc attiecīgiem vīniem, specifikācijā ir pievienoti noteikumi, kuros paredzēta iespēja baltvīnus un sārtvīnus ražot no šķirnes “Pinot Gris” un “Traminer Roz” vīnogām; tas atbilst vajadzībai dažādot ar šo aizsargāto nosaukumu ražotos vīnus.

Grozījums attiecas uz specifikācijas IX nodaļu un vienotā dokumenta 5. punktu.

7. Atkāpe attiecībā uz vīnu kopējo spirta saturu

Pievienota atkāpe attiecībā uz tādu vīnu kopējo spirta saturu, kuri ražoti bez bagātināšanas, lai ar ACVN “Huși” apzīmēto vīnu gadījumā tiktu sasniegta vērtība 15 tilp. %.

Grozījums attiecas uz specifikācijas IX nodaļu un vienotā dokumenta 5. punktu.

8. Ražošanas tehnoloģiju noteikumu pievienošana

Specifikācija ir papildināta ar norādi par noteikumiem, saskaņā ar kuriem attiecībā uz ACVN “Huși” var atļaut arī tādus ražošanas tehnoloģiskos posmus / vīndarības metodes, ko izmanto starptautiskajā praksē un vīndarībā. Tomēr, tos piemērojot, vienmēr būtu jāsaglabā ar šo ACVN apzīmētā produkta īpašā kvalitāte.

Grozīta specifikācijas IX nodaļa, bet vienotais dokuments nav mainīts.

9. Marķēšanas/tirdzniecības nosacījumu pārformulēšana

Vīnus var marķēt jebkādā veidā, ja vien obligātā informācija ir norādīta tajā pašā redzamības laukā. Etiķete un kontretiķete nav obligātas, marķējumam var būt viena vai vairākas daļas, jebkāda forma, un tas var būt izgatavots no jebkāda materiāla un izmantojot jebkādu paņēmienu.

Marķējumā var izmantot arī tradicionālo apzīmējumu, kas paredzēts spēkā esošajos tiesību aktos par vīniem, un tajā ir norādīta ražas kvalitāte, par ko liecina cukuru saturs ražas novākšanas laikā (kad vīnogām ir dižciltīgā puve).

Grozījums attiecas uz specifikācijas XII un XIII nodaļu un vienotā dokumenta 9. punktu.

10. Vīna ražošanas nosacījumu pārformulēšana neatbilstības gadījumā

Ja izgatavotās produkcijas iegūto īpašību/iezīmju novērtējumā, ko ražotājs veic jebkurā ražošanas procesa posmā, tiek konstatēts, ka vīna produkti jāklasificē citās kategorijās, specifikācijā jānorāda nosacījumi, ar kādiem produkciju var klasificēt citās kategorijās, kā paredzēts spēkā esošajos tiesību aktos.

Grozīta specifikācijas XIV nodaļa, bet vienotais dokuments nav mainīts.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1. Nosaukums vai nosaukumi

Huşi

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

4. Vīna/vīnu apraksts

1. Organoleptiskās īpašības

ĪSS APRAKSTS

1. “Muscat Ottonel”: salmu dzeltens / intensīvi dzeltens, tipisks aromāts, harmonisks, noapaļots.

2. “Sauvignon”: zaļgani dzeltens, intensīvs vīnogulāju ziedu, plūškoka ziedu, zaļo citrusaugļu aromāts, augļains, ilgāk izturētam vīnam parādās meloņu nianses.

3. “Pinot Gris”: citronu dzeltens, zaļgans, vasaras ābolu vai svaigi pļautas zāles smarža, nedaudz rūgtens.

4. “Feteasca regală”: citronu dzeltens, zeltains, pļavas ziedu smarža, pēc izturēšanas — svaigi pļautas zāles smarža, medains, augļains.

5. “Fetească albă”: salmu dzeltens / zaļgans, tipisks vīnogulāju ziedu aromāts, ar tipisku dabisku izsmalcinātību.

6. “Riesling Italian”: salmu dzeltens, izsmalcināts nogatavojušos vīnogu aromāts, nedaudz skābena garša, dzīvīgs, augļains, noapaļots, patīkama pēcgarša.

7. “Zghihară de Huşi”: zaļgani dzeltens, augļains, zaļo ābolu, citrusaugļu aromāts, skābena garša.

8. “Chardonnay”: zeltaini dzeltens, akāciju ziedu aromāts, svaiga sviesta, ziedu nianses, līdzsvarots skābums.

9. “Tămâioasă românească”: zaļgani dzeltens / salmu krāsā, izteikts vīraka un bazilika aromāts.

10. “Aligoté”: salmu dzeltens, rūgtena pēcgarša.

11. “Pinot noir”: rubīnsarkans, ķiršu, zemeņu, skābo ķiršu aromāts, samtains.

12. “Fetească neagră”: granātsarkans, aromāts ar plūmju niansēm, pilnmiesīgs.

13. “Cabernet Sauvignon”: violeti sarkans, sarkano jāņogu, dzērveņu, kazeņu aromāts, ļoti zālains.

14. “Merlot”: spilgti sarkans / tumši sarkans, nogatavojušos meža augļu aromāts, samtains.

15. “Băbească neagră”: spilgti sarkans, ziedu buķete, tanīniem bagāts.

16. “Busuioacă de Bohotin”: sīpolmizas krāsa, rožu ziedlapiņu un bazilika smarža, ilga pēcgarša.

VISPĀRĪGĀS ANALĪTISKĀS ĪPAŠĪBAS

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 15 Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %): 10,5 Minimālais kopējais skābums: 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru): 18 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru): 250

2. Organoleptiskās īpašības

ĪSS APRAKSTS

No baltogu šķirnēm “Grasă de Cotnari”, “Muscadelle”, “Semillon” un “Riesling de Rhin” iegūto vīnu vispārīgās organoleptiskās īpašības:

aromātiskajām un pusaromātiskajām šķirnēm piemīt aromātu nianses, kas pārsniedz vidējo rādītāju un varētu izraisīt aromātu vai cukuru uzkrāšanos, tādējādi skaidri diferencējot patērētājiem piedāvātos produktus.

No sarkanogu šķirnēm “Syrah”, “Zweigelt”, “Sangiovese”, “Nebbiolo” un “Barbera” iegūto vīnu vispārīgās organoleptiskās īpašības:

vīniem raksturīga palielināta krāsas tanīnu uzkrāšanās un atbilstīga aromātiskuma koncentrācija. Ļoti iespējams, ka tas notiek saistībā ar apgabala klimata pārmaiņām pēdējos gados.

VISPĀRĪGĀS ANALĪTISKĀS ĪPAŠĪBAS

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 15 Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %): 10,5 Minimālais kopējais skābums: 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru): 20 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru): 250

5. Vīndarības metodes

5.1. Īpašās vīndarības metodes

1. Audzēšanas metodes

Audzēšanas metode:

— vismaz 3 000 augu uz hektāru vai vismaz 75 % augu, salīdzinot ar plānoto vīndārzu,

— apūdeņošana: pieļaujama tikai sausos gados un tikai ar Vīnkopības un vīna valsts biroja (ONVPV) paziņojumu, ja ūdens saturs augsnē 100 cm dziļumā pazeminās līdz 50 % no pilnās mitrumietilpības un ja piemēro saprātīgas apūdeņošanas devas (400–600 m3/ha),

— ražas priekšlaicīga novākšana: augļu nobriešanas perioda sākumā drīkst samazināt vīnogu ķekaru skaitu, ja iespējamās ražas apjoms pārsniedz maksimālo daudzumu, kas atļauts specifikācijās.

2. Vīnu ražošana

Attiecīgais ierobežojums vīnu gatavošanā

Konkrētos klimatiskajos apstākļos, kuriem kopā ar konkrētu šķirņu potenciālu ir pozitīva ietekme uz noteiktā apgabala stādījumos iegūto ražu, ar ACVN “Huși” apzīmētos vīnus varētu gatavot arī ārpus noteiktā apgabala — blakus esošajā apgabalā, kur vīnkopības centri nodrošina labāko ražotspēju.

Šim nolūkam (ātrai vīna gatavošanai, fermentācijai kontrolētā temperatūrā, dažu šķirņu, to vidū “Fetească regală”, “Sauvignon”, “Muscat Ottonel”, “Tămâioasă românească”, “Busuioacă de Bohotin”, aromātiskā potenciāla saglabāšanai) paredzētajā blakus esošajā apgabalā ietilpst šādas pilsētas un ciemati Vrančas [Vrancea] žudecā:

— Panciu, Movilița,

— Odobești, Unirea, Jariștea, Bolotești,

— Obrejița, Tâmboiești, Popești, Budești, Cârligele, Vârteșcoiu, Câmpineanca.

3. Baltvīna vai sārtvīna ražošana

Īpašā vīndarības metode

Baltvīnus un sārtvīnus pēc ražotāja izvēles var iegūt no šķirnēm “Pinot gris” un “Traminer roz”, izmantojot tehnoloģijas, kas saglabā vīnogu un no šīm šķirnēm ražoto vīnu ACVN kvalitāti.

5.2. Maksimālais ražas iznākums

1. Šķirnes “Aligoté”, “Fetească Regală”, “Zghihară de Huși”, “Crâmpoșie Selecționată”, “Francușă”, “Plăvaie”, “Donaris” un “Grasă de Cotnari” 16 000 kilogramu vīnogu no hektāra

2. Šķirnes “Riesling Italian”, “Semillon”, “Băbească Gri”, “Codană” un “Portugais Bleu” 16 000 kilogramu vīnogu no hektāra

3. Šķirnes “Riesling de Rhin”, “Muscadelle”, “Fetească Albă”, “Chardonnay”, “Aromat de Iași”, “Syrah”, “Sangiovese”, “Nebbiolo” un “Barbera” 15 000 kilogramu vīnogu no hektāra

4. Šķirnes “Muscat Ottonel”, “Sauvignon”, “Pinot Gris”, “Tămâioasă Românească”, “Șarba”, “Traminer roz”, “Busuioacă de Bohotin”, “Merlot” un “Zweigelt” 13 500 kilogramu vīnogu no hektāra

5. Šķirnes “Cabernet Sauvignon”, “Fetească Neagră”, “Pinot Noir”, “Negru Aromat” un “Băbească Neagră” 12 600 kilogramu vīnogu no hektāra

6. Baltvīni un sārtvīni, šķirnes “Aligoté”, “Fetească Regală”, “Zghihară de Huși”, “Crâmpoșie Selecționată”, “Francușă” un “Plăvaie” 123 hektolitri no hektāra

7. Baltvīni un sārtvīni, šķirnes “Grasă de Cotnari”, “Donaris”, “Riesling Italian”, “Semillon”, “Băbească Gri”, “Codană” un “Portugais Bleu” 123 hektolitri no hektāra

8. Sarkanvīni, šķirnes “Codană” un “Portugais Bleu” 119 hektolitri no hektāra

9. Baltvīni un sārtvīni, šķirnes “Riesling de Rhin”, “Muscadelle”, “Fetească Albă”, “Chardonnay” un “Aromat de Iași” 115 hektolitri no hektāra

10. Sarkanvīni, “Syrah”, “Sangiovese”, “Nebbiolo” un “Barbera” 111 hektolitri no hektāra

11. Baltvīni un sārtvīni, šķirnes “Muscat Ottonel”, “Sauvignon”, “Pinot Gris”, “Tămâioasă Românească”, “Șarba” un “Traminer roz” 104 hektolitri no hektāra

12. Sarkanvīni, šķirnes “Busuioacă de Bohotin”, Merlot’ un Zweigelt’ 100 hektolitru no hektāra

13. Sārtvīni, šķirnes “Cabernet Sauvignon”, “Fetească Neagră”, “Pinot Noir”, “Negru Aromat” un “Băbească Neagră” 97 hektolitri no hektāra

14. Sarkanvīni, šķirnes “Cabernet Sauvignon”, “Fetească Neagră”, “Pinot Noir”, “Negru Aromat” un “Băbească Neagră”

93 hektolitri no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Apgabals, kas noteikts ar kontrolētu cilmes vietas nosaukumu “Huși” apzīmētu vīnu ražošanai, atrodas turpmāk uzskaitītajās Vaslujas [Vaslui] žudeca teritorijās.

1.1. Apzīmējums “HUȘI”: — Huși pilsēta, — Duda-Epureni pašvaldības teritorija, ciemati: Epureni, Duda, — Pădureni pašvaldības teritorija, ciemati: Pădureni, Văleni, Leoști, Ivănești, Rusca, — Tătărăni pašvaldības teritorija, ciemati: Tătărăni, Crăsnășeni, Bălțați, Manțu, — Stănilești pašvaldības teritorija, ciemati: Stănilești, Pogănești, — Buneşti-Avereşti pašvaldības teritorija, ciemati: Buneşti, Avereşti, Armăşeni, Tăbălăeşti, Plopi, — Arsura pašvaldības teritorija, ciemati: Arsura, Fundătura, Pâhnești, — Drânceni pašvaldības teritorija, ciemati: Drânceni, Ghermănești, Râșești, — Boțești pašvaldības teritorija, ciemati: Boțești, Gugești, — Banca pašvaldības teritorija, ciemati: Banca, Stoișești, Sârbi, Țifu, — Fălciu pašvaldības teritorija, ciemati: Fălciu, Bozia, Copăceana, Rânzești, — Blăgești pašvaldības teritorija, ciemati: Blăgești, Igești.

1.2. Papildapzīmējums “VUTCANI”: — Vutcani pašvaldības teritorija, ciemati: Vutcani, Mălăiești, — Roșiești pašvaldības teritorija, ciemati: Roșiești, Gara Roșiești, Valea lui Darie, — Şuletea pašvaldības teritorija, ciemati: Şuletea, Râşcani, Fedeşti, — Epureni pašvaldības teritorija, Horga ciemats, — Berezeni pašvaldības teritorija, ciemati: Berezeni, Rânceni, Mușata.

7. Galvenās vīna vīnogu šķirnes

“Aligoté B” — “Plant de trois”, “Plant gris”, “Vert blanc”, “Troyen blanc”

“Aromat de Iași B”

“Barbera N”

“Busuioacă de Bohotin Rs” — “Schwarzer Muscat”, “Muscat fioletovâi”, “Muscat violet cyperus”, “Tămâioasă violetă”

“Băbeasca gri G”

“Băbească neagră N” — “Grossmuttertraube”, “Hexentraube”, “Crăcana”, “Rară neagră”, “Căldăruşă”, “Serecsia”

“Cabernet Sauvignon N” — “Petit Vidure”, “Bourdeos tinto”

“Chardonnay B” — “Gentil blanc”, “Pinot blanc”, “Chardonnay”

“Codană N”

“Crâmpoşie selecţionată B”

“Donaris B”

“Fetească albă B” — “Păsărească albă”, “Poama fetei”, “Mädchentraube”, “Leanyka”, “Leanka”

“Fetească neagră N” — “Schwarze Mädchentraube”, “Poama fetei neagră”, “Păsărească neagră”, “Coada rândunicii”

“Fetească regală B” — “Königliche Mädchentraube”, “Königsast”, “Kiralyleanka”, “Dănășană”, “Galbenă de Ardeal”

“Frâncuşă B” — “Vinoasă”, “Mildweisser”, “Mustoasă de Moldova”, “Poamă creaţă”

“Grasă de Cotnari B” — “Dicktraube”, “Grasă”, “Köver szölö”

“Merlot N” — “Bigney rouge”

“Muscadelle B” — “Moscatello bianco”, “Mouscadet doux”

“Muscat Ottonel B” — “Muscat Ottonel blanc”

“Nebbiolo N”

“Negru Aromat N”

“Pinot Gris G” — “Affumé”, “Grauer Burgunder”, “Grauburgunder”, “Grauer Mönch”, “Pinot cendré”, “Pinot Grigio”, “Ruländer”

“Pinot Noir N” — “Blauer Spätburgunder”, “Burgund mic”, “Burgunder roter”, “Klävner Morillon Noir”

“Pinot noir N” — “Spätburgunder”, “Pinot nero”

“Plăvaie B” — “Bălană”, “Plăvană”, “Poamă bălaie”

“Portugais Bleu N” — “Blauer Portugieser”, “Oporto”, “Portugieser”

“Riesling de Rhin B” — “Weisser Riesling”, “White Riesling”

“Riesling Italian B” — “Olasz Riesling”, “Olaszriesling”, “Welschriesling”

“Sangiovese N” — “Brunello di Montalcino”, “Morellino”

“Sauvignon B” — “Sauvignon verde”

“Syrah N” — “Shiraz”, “Petit Syrah”

“Sémillon B” — “Semillon blanc”

“Traminer Roz Rs” — “Rosetraminer”, “Savagnin roz”, “Gewürztraminer”

“Tămâioasă românească B” — “Busuioacă de Moldova”, “Muscat blanc à petit grains”

“Tămâioasă românească B” — “Rumänische Weihrauchtraube”, “Tamianka”

“Zghihară de Huși B” — “Zghihară”, “Zghihară galbenă”, “Zghihară verde bătută”

“Zweigelt N” — “Blauerzweigelt”, “Negru de Zweigelt”, “Zweigelt blau”

“Șarba B”

8. Saiknes vai saikņu apraksts

Saikne ar noteikto apgabalu

Litoloģiskais substrāts veido tipoloģiski daudzveidīgu segumu. Mežu māla-aluviālajā augsnē var mīties stepēm un meža stepēm raksturīgie elementi. Karbonātiskā melnzeme un pelēkzeme ir izplatītākās augsnes Huși ieplakā un vienlaikus arī vīndārziem vērtīgākās augsnes, jo smilšainā / mālu atgādinošā konsistence uzlabo to fizikālās īpašības un bioķīmiskās pamatīpašības: intensīvu bioloģisko aktivitāti, ievērojamu humusa saturu, augstu katjonu apmaiņas spēju, neitrālu vai nedaudz skābu reakciju, augstu bāzisko un barības vielu piesātinājumu.

Reljefu veido virkne zemu ieapaļu pauguru, kas stiepjas ZR–DA virzienā. Pauguriem ir dažādi vērsumi, morfoloģiskās īpašības un slīpumi. Šajā vīnkopības apgabalā ir atšķirīgi apakšapgabali: paugurains apgabals aptuveni 300 m augstumā v.j.l. un zemāks pakājes apgabals, kura vidējais augstums ir 150 m. Pauguriem ir dažādi vērsumi, morfoloģiskās īpašības un slīpumi, un uz tiem izvietoti vairāki no apgabala vīndārziem.

Huși ieplaku dienvidos, rietumos un ziemeļos norobežo augsti pauguri, bet austrumos — Prutas [Prut] ieleja, un tajā atrodas vairāk nekā 70 % šā apgabala vīndārzu. Ielejas, kas atdala reģiona paugurus ar nedaudz asimetriskām nogāzēm, sākas piekrastes līdzenumā ar paugurainu segumu, veidojot ieplaku virkni (Voloseni, Huși, Novaci, Diuca, Fundătura, Arsura), un kopā ar ieplakas augstākajiem kalniem ietver vērtīgākos vīnkopības apgabalus.

Klimats ir mēreni kontinentāls, kalnos tam raksturīgas vidēji izteiktas kontinentālā klimata iezīmes, bet Huși ieplakā tas ir izteikti kontinentāls.

Globālais saules starojums ir aptuveni 120 kcal/CMP gadā, vidējais saulesgaismas daudzums ir 2 000 stundu gadā augstos kalnos un vairāk nekā 2 100 stundu Huși ieplakā un Prutas ielejā. Ņemot vērā gada vidējās starojuma un saules siltuma vērtības, norādām, ka tās saglabājas augstas visu augšanas sezonu un tāpēc labvēlīgi ietekmē vīnogu attīstību un nogatavošanos.

Dominējošie vēji ir R, ZR un Z vēji, kuri kopā veido vairāk nekā 60 % gada vēju un kuriem, kad tie pūš lejup pa kalnu nogāzēm līdz ieplakai, piemīt “fēna” īpašības. ZA vējš, jo īpaši Crivăț, palielina salu, savukārt A un DA vēji vasarā ir karsti un sausi un palielina sausumu, un abi ir intensīvi jūtami gan Huși ieplakā, gan Prutas palienē.

Hidrogrāfisko tīklu, kas drenē pilsētas teritoriju, veido divas galvenās “artērijas”: Drăslăvăț dienvidos un Răiești, ko veido Turbata un Șara, ziemeļos. Tās satek kopā pilsētas austrumos, veidojot Huși upi. Drăslăvăț un Răiești upēm piemīt straumēm raksturīgas hidrogrāfiskās īpašības. Pavasarī, kad pieaugošās temperatūras ietekmē strauji kūst sniegs, vai vasarā pēc lietusgāzēm minētās upes nes lielu daudzumu ūdens, dažkārt arī pārplūstot.

Šajā apgabalā ražotie vīni ir sausi līdz saldi vai desertvīni — baltvīni, sārtvīni vai sarkanvīni. Parasti tie ir viegli vīni, ne pārāk ekstraktīvi, ar mērenu spirta saturu, nedaudz skābi apgabala ziemeļos un ar maksimālo skābumu Averești apgabalā, kur dažos gados dabiskais skābums var sasniegt 11–12 gramus vīnskābes uz litru, un tāpēc šis apgabals ir izcili piemērots dzirkstošo vīnu ražošanai.

Sarkanvīnu krāsa ir no gaišas apgabala ziemeļos līdz intensīvai dienvidos.

Pirmās rakstiskās liecības par vīndārzu pastāvēšanu apgabalos, kur atrodas mūsdienu vīndārzi, ir senākas par pirmajiem rakstiem, kuros minēta Huși pilsēta. Aktā, ko Aleksandrs Labais izdevis 1415. gadā, ir noteiktas vecā vīndārza robežas. Citā dokumentā, kas datēts ar 1436. gada augustu, norādīts, ka Epureni, Pâhnești un Huși vīnkopības apgabalos atradušies vīnogulāju stādījumi. Jaunāku laiku dokumentos teikts, ka laikposmā no 1600. līdz 1662. gadam vīnogulāji tikuši intensīvi stādīti Saca un Ochi vīndārzos; Huși vīnogulāji piederēja vietējam valdniekam.

Huși vīnu izcilo kvalitāti apliecina ceļojuma piezīmes, kuras viduslaiku Moldāvijā rakstījuši ārvalstu ceļotāji, jo īpaši Marco Bandinus 1646. gadā: “Huși, senās Moldāvijas vīndārzu zemēs, ražo garšīgu un smaržīgu vīnu, kas ir ļoti pieprasīts”. Ievērojamais kartogrāfs Dimitrie Cantemir, kas dzimis Silișteni ciematā netālu no Huși (ciemats kopš tā laika ir pārdēvēts viņam par godu), darbā “Descriptio Moldaviae” raksta, ka “labākais vīns tiek gatavots Cotnari, bet nākamais labākais — Huși”.

9. Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Marķējuma norādes

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību aktos.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu.

Nosacījuma apraksts:

aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “HUŞI” atkarībā no ražotāju interesēm var papildināt ar kādu no šādiem atsevišķu vīndārzu nosaukumiem (vīniem, kas ražoti tikai šajās saimniecībās): DUDA-EPURENI, PĂDURENI, DEALUL LOHAN, DEALUL DOBRINA, DEALUL ŞARA, DEALUL OCHI, DEALUL GALBENA, DEALUL OGRADA, DEALUL PODGORIA, CERDACUL LUI VODĂ, DEALUL MĂNĂSTIRII, AVEREŞTI, PÎHNEŞTI, ARSURA, DEALUL DRAGALINA, DEALUL ROŞIORI, PODINA, ARMĂŞENI, DEALUL PRIBEASCA, BUNEŞTI, MOVILA LUI ANDREI, DEALUL CÂLCEA, COLINA MĂNĂSTIRII, LA SCHIT, DEALUL LUI MOȚOC.

Tirdzniecības nosacījumi

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību aktos.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu.

Nosacījuma apraksts:

vīnus var marķēt jebkādā veidā, ja vien obligātā informācija ir norādīta tajā pašā redzamības laukā. Etiķete un kontretiķete nav obligātas, marķējumam var būt viena vai vairākas daļas, jebkāda forma, un tas var būt izgatavots no jebkāda materiāla un izmantojot jebkādu paņēmienu.

Marķējumā var izmantot arī tradicionālo apzīmējumu, kas paredzēts spēkā esošajos tiesību aktos par vīniem, un tajā ir norādīta ražas kvalitāte, par ko liecina cukuru saturs ražas novākšanas laikā (kad vīnogām ir dižciltīgā puve).

Saite uz produkta specifikāciju

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_husi_modif_cf_cererii_1422_14.06.2019_no_track_changes_0.pdf

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.