-Lai gan Krievija ir bloķējusi Ukrainas jūras ostas, Ukrainas iekšzemes ūdensceļu ostas Donavā ir sasniedzamas arī ar atsevišķiem jūras kuģiem. Tomēr pašlaik tās var segt samērā nelielu daļu kopējo eksporta vajadzību un to darbība ir pakļauta paaugstinātam kuģošanas riskam Melnās jūras ziemeļu apgabalos; briesmām pakļauta arī piekļuve pa dzelzceļu un autoceļiem no Odesas.

-Ukraina izmanto 1520 mm sliežu ceļa platumu (t. s. krievu platumu), bet ES (UIC) normālplatums ir 1435 mm. Tas nozīmē, ka lielākajā daļā ES dalībvalstu nevar izmantot Ukrainas vagonus un preces jāpārkrauj no vagoniem, kas kursē pa krievu platuma sliežu ceļiem, uz vagoniem, kas kursē pa normālplatuma sliežu ceļiem. Pārkraušanai jānotiek loģistikas objektos robežšķērsošanas vietu tuvumā abās robežas pusēs, vai nu nomainot vagonu ratiņus, vai pārkraujot preces no krievu platuma dzelzceļa vagoniem uz normālplatuma dzelzceļa vagoniem.

Lai lauksaimniecības preces varētu nonākt ES un pasaules tirgos, kā arī lai nodrošinātu, ka Ukraina varēs importēt pašas nepieciešamākās preces (piemēram, humanitāro palīdzību, pārtiku, lopbarību, mēslošanas līdzekļus, degvielu), ir steidzami jāizveido alternatīvi loģistikas maršruti, kas izmanto visus transporta veidus, savienojot ES ar Ukrainu, vienlaikus atjaunojot Ukrainas piekļuvi Melnās jūras maršrutiem. Tālab ir jāpaplašina un jāattīsta atbilstoši kravu pārvadāšanas pakalpojumi šajos loģistikas maršrutos, kas Ukrainu savieno ar jūras ostām ES, no kurienes preces varētu vest tālāk vai, ja iespējams, arī uzglabāt. Tas ir svarīgi ne tikai lauksaimniekiem Ukrainā, bet arī patērētājiem ES un ārpus tās.

ES ir apņēmusies atbalstīt Ukrainas ekonomiku un ekonomikas atveseļošanu, kā arī palīdzēt stabilizēt pasaules pārtikas tirgus un uzlabot pasaules nodrošinātību ar pārtiku. Tādējādi kopīgs uzdevums ir dot Ukrainai iespēju eksportēt preces, ko tā vēlas, turpināt atbalstīt vietējo ražošanu un nodrošināt, ka gan eksportam, gan importam tiek ievērojami uzlabota savienojamība ar Eiropu. Ar tādu domu Komisija nesen ierosināja uz kādu laiku atcelt visus atlikušos muitas nodokļus importam no Ukrainas saskaņā ar ES un Ukrainas asociācijas nolīgumu, kā arī apturēt visus tirdzniecības aizsardzības pasākumus, kas attiecas uz Ukrainas tēraudu .

Steidzamības dēļ ir pamats arī uz kādu laiku piešķirt prioritāti ar eksportu saistītiem Ukrainas kravas vilcieniem Eiropas transporta tīklā. Lai to panāktu, ir jānodrošina pietiekama dzelzceļa laika nišu pieejamība no pārkraušanas centriem uz ES ostām.

Steidzami vajadzīgas graudu piltuves un intermodālie vagoni, kā arī konteineri un cisternas (šķidrumiem, piemēram, saulpuķu eļļai). Transportam Donavā vajadzīgs vairāk liellaivu un kabotāžas kuģu. Tā kā intermodālo vagonu ES ir pieejams vairāk, konteineru (mobilo) pārkraušanu robežšķērsošanas vietās var palielināt relatīvi ātri. Tādēļ ir svarīgi steidzami izvērtēt iespēju palielināt konteineru izmantošanu labības pārvadāšanai un to pieejamību gan Ukrainā, gan ES.

Lai loģistikas ķēdē apmierinātu attiecīgo eksporta tirgu nepārtraukto pieprasījumu, ir vajadzīgs liels skaits ES normālplatuma vagonu. To varētu daļēji atrisināt, nodrošinot visefektīvāko ritošā sastāva izmantošanu (piemēram, samazinot ceļā pavadīto laiku, kā arī iekraušanas/izkraušanas laiku pārkraušanas centros un ostās), taču būtisks trūkums joprojām ir acīmredzami nepietiekama vagonu piegāde ES normālplatuma sliežu ceļiem.

Pagaidu jūras blokāde Melnās jūras ziemeļos, kā arī civilās aviācijas nelidošana Ukrainā prasa, lai jauni Ukrainas eksporta un importa piegādes maršruti tiktu organizēti, izmantojot galvenokārt sauszemes transportu un iekšzemes ūdensceļu pārvadājumus. Dalībvalstis, kas atrodas Ukrainas tuvumā, piešķir ievērojamus resursus un pūliņus, lai nodrošinātu netraucētu eksportu no Ukrainas uz ES un ārpus tās. Komisija atzīst šo priekšposteņa ES dalībvalstu centienus un plāno turpināt atbalstīt attiecīgās darbības, ko tās veic.

Komisija mudina Ukrainā vēl vairāk vienkāršot nepieciešamo eksporta sertifikātu izdošanas procedūras. Procedūru racionalizēšana palīdzētu izvairīties no kavējumiem graudu transportēšanā no Ukrainas.

Bez tam ne visās robežšķērsošanas vietās pietiek darbinieku, kas vajadzīgi, lai katru dienu un augu diennakti apstrādātu pienākošos vagonus. Procedūras ievērojami paātrinātu kontroles un inspekcijas jaudas uzlabošana, samērīgāka piemērošana vai atbrīvošana no tām, uzlabojoties izpratnei par piemērojamiem noteikumiem. Tādēļ dalībvalstīm ir arī jānodrošina pietiekams darbinieku skaits robežkontroles punktos, lai visās attiecīgajās robežšķērsošanas vietās paātrinātu visas pašreizējās pārbaudes un pakalpojumus sniegtu cauru diennakti. Turklāt pārbaudes un inspekcijas varētu veikt ne tikai pie robežas, bet arī citur (piemēram, jūras ostās vai galamērķī).

ES tiesību aktos nav prasīta veterinārā vai fitosanitārā sertifikācija ne labības importam, ne tranzītam caur ES. Valsts kontroles programmas ietvaros dalībvalstis var ņemt paraugus, lai pārbaudītu atbilstību ES prasībām gan attiecībā uz importu, gan valsts tirgu. Tomēr kontrolei ir jābūt atkarīgai no riska, samērīgai un nediskriminatīvai. Pašlaik pārbaudes diemžēl var prasīt vairākās dienas un atšķirties dažādās robežšķērsošanas vietās un dalībvalstīs. Kavēšanās ne tikai traucē kravu ātru pārsūtīšanu, bet arī rada papildu izmaksas tirgotājiem un pārvadātājiem.

10) Komisija centīsies ātri noslēgt autotransporta nolīgumu ar Ukrainu, tiklīdz Padome to būs pilnvarojusi.

Apsveramas arī citas iespējas, piemēram, autotransports. Tas prasīs pārvarēt dažu pašreizēju ierobežojumu, kas saistās ar tranzīta atļaujām, vadītāja tahogrāfa kartēm, vadītāja apliecībām, arodprasmes apliecībām vai citiem noteikumiem, kas kavē Ukrainas kravas automobiļu un šoferu darbošanos ES. Būtu jāapsver arī atbilstīgi vienkāršojumi, to vidū garantijas, kas atvieglotu ES kravas automobiļu ekspluatāciju Ukrainā. 2022. gada 6. aprīlī Komisija pieņēma ieteikumu Padomei sākt sarunas par autotransporta nolīgumu ar Ukrainu, kuru pēc sākotnējā termiņa varētu piemērot, kamēr Krievijas militārā agresija pret Ukrainu joprojām skaudri ietekmēs transporta infrastruktūru un darbību. Ieteikuma mērķis ir piešķirt Ukrainas un ES pārvadātājiem noteiktas piekļuves tiesības attiecībā uz tranzītu un divpusējiem pārvadājumiem starp attiecīgajām teritorijām.

12) Iesaistot valstu iestādes un partneru piemeklēšanas platformu, Komisija identificēs vājās vietas, ko rada ES vai valsts sertifikācija vai citas procedūras, un mudinās dalībvalstu muitu noteikt pasākumus to novēršanai, piemēram, kontroles pārvietošanu nostāk no robežas. 13) Komisija mudina dalībvalstis piemērot riskam atbilstošas samērīgas kontroles un paraugu ņemšanu. Tā aicina dalībvalstis kādu laiku piemērot maksimālu elastību vai pat atcelt nebūtiskas savu tiesību aktu prasības un atvieglot administratīvās procedūras, lai samazinātu administratīvo nastu. 14) Lai paātrinātu kontroles procedūras, dalībvalstīm būtu jānodrošina pienācīga robežsargu, muitnieku, fitosanitāro un veterināro inspektoru spējas un klātbūtne uz robežas. 15) Komisija sasauks regulāras sanāksmes, lai risinātu no jauna radušos jautājumus un piemērotu koordinētu pieeju starp dalībvalstīm. Būtu arī jārīko regulāras sanāksmes ar Ukrainas iestādēm, lai sekotu situācijai un novērstu visus trūkumus. Komisija arī rīkos sanāksmes ar nozares pārstāvjiem, lai nodrošinātu, ka netiek pieprasīti oficiāli sertifikāti, ja tos nepieprasa galamērķa kompetentās iestādes.

3.4Preču glabāšana ES teritorijā

Lai gan vissvarīgākā prioritāte ir lauksaimniecības produktu pārvietošana uz jūras ostām, tai nav jāizslēdz iespēja izmantot ES pieejamo uzglabāšanas jaudu, lai tādu jaudu atbrīvotu Ukrainas pusē. Tas varētu nodrošināt buferzonas izveidi, vēlams – robežšķērsošanas vietu tuvumā, stacijās pie krievu platuma līnijām, kas pieejamas ES un ES jūras ostās, un ritošā sastāva izmantošanas efektivitātes uzlabojumu. Tādā mērā ir nepieciešama uzglabāšanas jaudas kartēšana. ES ostu uzglabāšanas jaudas novērtēšana nāktu par labu ne tikai īstermiņā, bet arī vidējā termiņā (2022. gada raža), jo zināms skaits graudu uzglabāšanas iekārtu Ukrainā var būt nepieejamas vai pat iznīcinātas.

Darbība 16) Komisija izvērtēs ES pieejamo uzglabāšanas jaudu un koordinēs darbības ar dalībvalstīm, lai palīdzētu nodrošināt lielāku pagaidu uzglabāšanas jaudu.

Vidēja termiņa un ilgtermiņa pasākumi

3.5Infrastruktūras jaudas palielināšana jaunajos eksporta koridoros

Papildus steidzamajai vajadzībai rast alternatīvus ceļus, lai risinātu kritisko jautājumu par labības eksportu, iespējami drīz būtu jāīsteno arī vidēja termiņa pasākumi, lai uzlabotu infrastruktūru (ieskaitot pārkraušanas un multimodālos termināļus un nepieciešamos dzelzceļa un autoceļu savienojumus attiecīgajās ostās) ES un Ukrainas un Moldovas teritorijā un palielinātu savienojamību ar ES.

Komisija turpinās vērtēt pašreizējās nepilnības un apzināt citas vājās vietas. Piemēram, dažas robežšķērsošanas vietas ar abējādu sliežu ceļa platumu netiek izmantotas jau ilgu laiku vai to caurlaidība pēdējos gadus bijusi zema. Taču darbības paplašināšana prasītu steidzami atjaunināt šīs līnijas ES teritorijā. 2021.–2027. gada programmas, ko finansē no Kohēzijas fonda un Eiropas Reģionālās attīstības fonda (“Interreg” programmu ietvaros), apvienojumā ar Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem varētu dot ieguldījumu attiecīgajos darbos, izmantojot atbilstīgas iepirkuma procedūras. Cita prioritāte ir pastāvošo vagonu platuma pārveidotāju jaudas palielināšana un transporta infrastruktūras jaudas palielināšana robežpunktos, un arī to var atbalstīt ar iepriekš minētajiem instrumentiem.

Darbība 17) Komisija dos norādījumus par pieejamo finansējumu un piemērotākajām iepirkuma procedūrām, kas jāizmanto, lai atbalstītu infrastruktūras izveidi (vai atjaunošanu) vai stiprinātu infrastruktūru tur, kur strauja iejaukšanās var nest drīzu rezultātu.

3.6Jauni infrastruktūras savienojumi

Ukrainas rekonstrukcijā būs jāveido jauni infrastruktūras savienojumi, kas ievērojami pārsniegs to, kas līdz šim bijis paredzēts Ukrainai domātajā ekonomikas un investīciju plānā. Novērtējot turpmākās vajadzības, galvenā uzmanība būtu jāpievērš šādiem aspektiem:

·pārrobežu savienojumu (autoceļu, dzelzceļa-autoceļu un dzelzceļa-dzelzceļa) uzlabošana starp ES un Ukrainu un transporta plūsmu optimalizācija un modernizācija infrastruktūras jaudas, savstarpējas izmantojamības un robežšķērsošanas pakalpojumu efektivitātes ziņā, ieskaitot jaunu robežšķērsošanas punktu atvēršanu. Nepieciešamās investīcijas var atbalstīt Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) programma;