LV    LV  
 EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 13.7.2012. 
SWD(2012) 207 final 
  
TRANSPORTL ĪDZEKĻU TEHNISK Ā STĀVOKĻA NOTEIKUMU KOPUMS 
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments dokumentiem 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par meh ānisko transportl īdzekļu 
un to piekabju periodiskaj ām tehniskaj ām apskat ēm un par Direkt īvas 2009/40/EK 
atcelšanu 
un 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Savien ībā izmantotu 
komerciālo transportl īdzekļu tehniskaj ām pārbaudēm uz ceļiem un par 
Direktīvas 2000/30/EK atcelšanu 
un 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA, ar ko groza Padomes 
Direktīvu 1999/37/EK par transportl īdzekļu reģistrācijas dokumentiem 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA kopsavilkums 
{COM(2012) 380 final} 
{SWD(2012) 206 final}  
 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments dokumentiem 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par meh ānisko transportl īdzekļu 
un to piekabju periodiskaj ām tehniskaj ām apskat ēm un par Direkt īvas 2009/40/EK 
atcelšanu 
un 
EIROPAS PARLAMENTA UN P ADOMES REGULA par Savien ībā izmantotu 
komerciālo transportl īdzekļu tehniskaj ām pārbaudēm uz ceļiem un par 
Direktīvas 2000/30/EK atcelšanu 
un 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA, ar ko groza Padomes 
Direktīvu 1999/37/EK par transportl īdzekļu reģistrācijas dokumentiem 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA kopsavilkums 
1. PROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
Direktīvā 2009/40/EK ir noteikts st andartu minimums, kas piem ērojams meh ānisko 
transportl īdzekļu periodiskaj ām tehniskaj ām apskatēm (PTA). PTA uzdevums ir nodrošin āt 
ekspluatācijā esošo transportl īdzekļu pienācīgu uztur ēšanu un p ārbaudi, lai šie 
transportl īdzekļi sava darbm ūža laikā saglabātu tipa apstiprin ājumam1 atbilstošus darb ības 
rādītājus. Direkt īvu 2009/40/EK papildina Direkt īva 2000/30/EK, kur ā ir noteiktas pras ības 
attiecībā uz komerci ālo transportl īdzekļu tehnisk ā stāvokļa kontroli (tehnisk ās pārbaudes uz 
ceļiem, TPC), ko veic periodisko tehnisko apskašu starplaikos. 
Komisija 2010. gada 20. j ūlijā pieņēma Ceļu satiksmes droš ības politikas ievirzes, kur ās 
paziņoja par nol ūku saska ņot un pak āpeniski nostiprin āt ES ties ību aktus attiec ībā uz 
transportl īdzekļu tehniskaj ām apskat ēm un tehniskaj ām pārbaudēm uz ceļiem; tehnisk ās 
apskates attiecin āt uz divrite ņu transportl īdzekļiem ar dzin ēju; iespēju izveidot Eiropas 
elektronisko platformu, lai saska ņotu transportl īdzekļu datus un veicin ātu šo datu apmai ņu. 
Apspriešan ās ar ieinteres ētajām person ām un Komisijas veikt ā analīze apliecin āja Eiropas 
pašreizējās PTA sist ēmas galveno problēmu – ceļu satiksm ē piedalās pārāk daudz 
transportl īdzekļu ar tehniskiem defektiem. Turkl āt Apvienotaj ā Karalistē un Vācijā veiktie 
pētījumi rāda, ka jebkur ā laikā gandrīz 10 % automobi ļu ir tāds defekts, kura d ēļ PTA tie tiktu 
atzīti par nepiem ērotiem ce ļu satiksmei. Turkl āt, veicot tehnisk ās apskates saska ņā ar 
pašreizējiem noteikumiem, daudzi tehniskie defekti, kas nopietni ietekm ē drošību 
(galvenok ārt saistībā ar elektroniskajiem droš ības elementiem, piem ēram, ABS, ESC), vispār 
netiek pārbaudīti. 
Tehniskie defekti b ūtiski palielina satiksmes negad ījumu risku: tiek l ēsts, ka tie izraisa 6 % no 
kopējā satiksmes negad ījumu skaita, katru gadu tas noz īmē 2000 boj āgājušo un v ēl lielāku 
skaitu cietušo. Tehnisko defektu d ēļ vidēji par apm ēram 1,2 % un 5,7 % palielin ās arī emisiju 
daudzums (t. i.,. CO, HC, NO un CO 2), un daži transportl īdzekļi rada gandr īz 20 reizes vair āk 
emisiju. 
Konstatēts, ka šai problēmai ir divējādi cēloņi. 
                                                 
1 Termins “tipa apstiprin ājums” ir defin ēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra 
Direktīvā 2007/46/EK, ar ko izveido sist ēmu mehānisko transportl īdzekļu un to piekabju, k ā arī tādiem 
transportl īdzekļiem paredz ētu sistēmu, sastāvdaļu un atseviš ķu tehnisku vien ību apstiprin āšanai. 
 
LV 3   LV Pirmkārt, ES tiesību aktu darb ības joma ir p ārāk šaura un ir noteikts p ārāk zems pras ību 
līmenis. Dal ībvalstu pašreiz ējo PTA sist ēmu salīdzinošā analīze liek dom āt, ka pras ības, kas 
ES tehnisko apskašu 7 p īlāriem noteiktas ES ties ību aktos, nav pietiekamas, lai defektu 
daudzumu samazin ātu līdz ilgtspējīgam līmenim: 
– netiek pārbaudīti pietiekami daudzi elementi (jo īpaši elektronisk ās drošības ierīces 
netiek rūpīgi pārbaudītas), 
– defektu defin īcijas ir novecojušas un v ērtēšana nav harmoniz ēta, 
– PTA izmantotais apr īkojums nav pietiekami veiktsp ējīgs, 
– inspektoru kvalifik ācijas prasības nav prec īzi noteiktas, 
– daudzu kategoriju transportl īdzekļi (proti, motocikli, kas ir iesaist īti daudzos 
satiksmes negad ījumos) visp ār netiek p ārbaudīti, 
– transportl īdzekļi netiek p ārbaudīti pietiekami bieži (jo īpaši vecāki transportl īdzekļi 
vai komerci āli transportl īdzekļi, kam ir liel āks bojājumu īpatsvars), 
– tehniskās apskates staciju uzraudz ība daudzās dalībvalstīs nav pietiekama. 
Otrkārt, attiecīgie dalībnieki neapmain ās ar inform āciju un datiem, kas ir b ūtiski apskašu 
efektivitātes un apskašu rezult ātu izpildes nodrošin āšanai. Proti: 
– bieži vien nav pieejami elektronisko droš ības elementu p ārbaudei vajadz īgie dati, 
– odometra nolas ījumi netiek saglab āti centraliz ēti, 
– PTA pases nav aizsarg ātas pret viltošanu, 
– PTA rezult āti nav pieejami izpildes iest ādēm, piemēram, policijai vai re ģistrācijas 
iestādēm. 
Problēmas attīstība (bāzes scenārijs) 
Konstatētajiem trūkumiem, kuri rada min ētās problēmas, ir regulatīvs raksturs. N īderlande un 
Apvienotā Karaliste apsver iesp ējas samazināt PTA biežumu, lai mazin ātu transportl īdzekļu 
īpašnieku izdevumus, ta ču tas ir tikai pietic īgs sākums iesp ējamām pārmaiņām nākotnē visās 
ES dalībvalstīs. ES līmenī tāpat kā līdz šim tiks regul āri atjaunin āti Direktīvas 2009/40/EK 
tehniskie pielikumi, lai ņemtu vērā tehnikas att īstību2. Tomēr, tā kā saskaņā ar direkt īvu ir 
atļauts komitejas proced ūrā atjaunin āt tikai p ārbaudāmo elementu un tehnisko apskašu 
metožu sarakstu, b āzes scenārijā nav iespējams groz īt ne apskašu darb ības jomu, ne biežumu, 
ne arī datu apmai ņas pamatsist ēmu. 
Pieejamās prognozes ļauj secināt, ka nākotnē transportl īdzekļu skaits Eirop ā palielināsies. 
Komisija apr ēķinājusi, ka, saglab ājot līdzšinējo politiku, vieglo automobi ļu skaits no 
220,2 milj. 2005. gad ā palielināsies līdz 307,1 milj. 2050. gad ā3. Lielāks transportl īdzekļu 
skaits princip ā palielina satiksmes negad ījumu risku. 
Tajā pašā laikā paredzams, ka Ce ļu satiksmes droš ības politikas ievirz ēs 2010.–2020. gadam 
ierosinātie vērienīgie politikas pas ākumi uzlabos ce ļu satiksmes droš ību. Proti, lielas cer ības 
                                                 
2 Jaun ākais grozījums bija Direkt īva 2010/48/ES. 
3 Primes-Tremove , atsauces scen ārijs. 
 
LV 4   LV ir saistītas ar intelektiskaj ām transporta sist ēmām (ITS) un saist īto daudzpus īgo tehnolo ģiju 
un rīku izstrādi un ieviešanu. No otras puses, š īs sistēmas ieviešanas d ēļ transportl īdzekļos 
būs jāuzstāda sarežģītākas elektronisk ās ierīces, kuras pašreiz ējos apstākļos ir grūti pārbaudīt, 
jo ražotāju tehniskie dati patlaban nav pieejami funkcion ālā veidā. Kopumā paredzams, ka 
satiksmes negad ījumos boj āgājušo skaits ar ī turpmāk samazin āsies4, taču iespējams, ka 
palielināsies tehnisku defektu izrais ītu satiksmes negad ījumu īpatsvars, kas patlaban ir 6 %.  
No vides aspekta raugoties, pies ārņotāju emisiju daudzums krasi samazin āsies, jo sen ākajām 
EURO klas ēm atbilstoši transportl īdzekļi pakāpeniski tiks nodoti met āllūžņos un tirg ū tiks 
laisti jauni “nulles emisijas” transportl īdzekļi. Šajā saistībā proporcion āli palielin āsies 
tehnisku defektu rad īta bīstamu pies ārņotāju ietekme uz gaisa kvalit āti. 
2. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
ES tiesības rīkoties transporta jom ā ir noteiktas L īgumā par Eiropas Savien ības darbību. 
Precīzāk, Līguma 91. pant ā noteikts, ka likumdev ējiem ir pien ākums izstr ādāt pasākumus, kas 
uzlabo ce ļu satiksmes droš ību. 
Autopārvadājumiem – individu āliem un pasažieru p ārvadājumiem, un jo īpaši 
komercpārvadājumiem – ir izteikts p ārrobežu raksturs. Īpaši svar īgi tas ir attiec ībā uz 
noteikumu izpildes jomu, kuras efektivit āte ir atkar īga no nep ārtrauktas inform ācijas plūsmas 
par transportl īdzekļu tehnisko st āvokli, iepriekš ējās apskatēs iegūtiem datiem un daž ādu 
dalībvalstu daž ādu iestāžu sadarb ības krāpšanas gad ījumu atkl āšanai. Ar ī transportl īdzekļu 
ražošana ir glob āla nozare, un pas ākumi ražot āju datu nodrošin āšanai PTA vajadz ībām jāveic 
maksimāli augstā līmenī. 
Saskaņā ar pašreiz ējiem noteikumiem dal ībvalstīm ir piešķirta diezgan plaša r īcības brīvība 
direktīvu piemērošanā, jo īpaši ļaujot tām noteikt augst ākus PTA standartus. Pieredze r āda, ka 
ne visas dal ībvalstis ir izmantojušas šo iesp ēju, tāpēc visās Eiropas valst īs tehnisko apskašu 
kvalitāte nav vien āda. Šo tendenci var nov ērst, tikai saskan īgi rīkojoties ES l īmenī. 
Lai nemekl ētu tikai le ģislatīvus risinājumus, Komisija ir izv ērtējusi arī tādas rīcības ietekmi, 
kuras pamat ā ir tiesiski nesaistoša pieeja vai apvienota tiesiski nesaistoša un le ģislatīva pieeja. 
Komisija uzskata, ka dažu tehnisk ā stāvokļa noteikumu sist ēmas aspektu izv ērtēšana būtu 
jāuztic dalībvalstīm, kas daudz efekt īvāk var sasniegt m ērķus. Jo īpaši tas attiecas uz 
tehniskajām pārbaudēm uz ceļiem, inspektoru apm ācību un uzraudz ības darbībām. 
3. ES INICIAT ĪVAS MĒRĶI 
Šīs iniciatīvas galvenie m ērķi ir šādi. 
1. Palīdzēt Eiropas Savien ībā samazin āt satiksmes negad ījumos boj āgājušo skaitu 
2010.−2020. gad ā un līdz 2050. gadam piln īgi novērst satiksmes negad ījumus ar let ālu 
iznākumu, veicot pas ākumus, kuru m ērķis ir uzlabot PTA un p ārbaudēm uz ceļiem paredz ētu 
sistēmu kvalit āti un koordin ēšanu. 
2. Palīdzēt samazin āt autotransporta rad īto siltumn īcefekta g āzu un pies ārņotāju emisiju 
daudzumu, veicot pas ākumus, kuru m ērķis ir efekt īvāk atklāt tādus transportl īdzekļus, kuri 
tehnisku defektu d ēļ rada pārmērīgu piesārņojumu, un ne ļaut tiem piedal īties ceļu satiksm ē. 
Šiem visp ārējiem mērķiem var pak ārtot divus konkr ētus mērķus: 
                                                 
4 Ce ļu satiksmes droš ības politikas ievirz ēs ir izvirz īts mērķis nākamajos desmit gados ce ļu satiksmes 
negadījumos boj āgājušo skaitu gad ā samazināt par 50 %. 
 
LV 5   LV – paplašināt Eiropas Savien ībā tehnisko apskašu un p ārbaužu uz ce ļiem darbības jomu 
un paaugstin āt prasību līmeni, 
– izveidot piem ērotu sistēmu, kas nodrošina nep ārtrauktu inform ācijas plūsmu starp 
PTA izpild ē iesaistītajiem dal ībniekiem un dal ībvalstīm. 
Trijos gados p ēc visu jauno ties ību aktu elementu (tostarp datu apmai ņas sistēmas 
izveidošanas) st āšanās spēkā ir jāsasniedz divi darb ības mērķi: 
– tehnisku defektu izrais ītos satiksmes negad ījumos boj āgājušo skaita samazin āšana 
līdz 1100 gad ā, kas novērtēts kā maksimālais iespējamais samazin ājums, un 
– to transportl īdzekļu izslēgšana no ce ļu satiksmes, kuri rada visliel āko emisiju 
apjomu. 
4. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
Ir apsvērtas vairāku politikas risin ājumu iesp ējas: nemain īt politiku (0. politikas  risinājums); 
neturpināt ES rīcību – juridiski nesaistoša pieeja (1. politikas risin ājums); leģislatīva pieeja 
(2. politikas risin ājums); apvienota juridiski nesaistoša un le ģislatīva pieeja (3. politikas 
risinājums). Jau agr īnā posmā tika nolemts neizv ēlēties iespēju neturpin āt ES rīcību, jo šāda 
izvēle neveicin ātu mērķu sasniegšanu un b ūtu pretrun ā esošajai ES strat ēģijai. 
1. politikas risin ājums paredz, ka Komisijai intens īvāk jāveic salīdzinošā izvērtēšana un 
skrīnings, jāizpēta PTA un p ārbaudēm uz ceļiem vajadz īgo ieguld ījumu optim ālais līmenis, 
kopā ar dalībvalstīm analizējot uz riska izv ērtējumu balst ītus tehnisko apskašu rež īmus. Šis 
risinājums ietvertu ar ī iespēju prasīt juridisko atbild ību no person ām, kuru transportl īdzekļiem 
nav veikta vajadz īgā PTA. Izpildes pas ākumi ietvertu transportl īdzekļu īpašniekiem 
paredzētas izpratnes veidošanas kampa ņas, stingr ākas tehnisk ās apskates un p ārbaudes uz 
ceļiem, kā arī stingrāku uzraudz ību dalībvalstīs. Visbeidzot, 1. politikas risin ājums ietvertu 
ieteikumus transportl īdzekļu ražotāju brīvprātīgai rīcībai. 
2. un 3. politikas risin ājums tika iedal īti trīs pakāpeniskos apakšrisin ājumos no a) l īdz c), 
kuros paredz ēta PTA un p ārbaudēm uz ceļiem (TPC) piem ērojamo ES standartu m ērena līdz 
maksimāla paaugstin āšana. Katrs no trim apakšrisin ājumiem tika analiz ēts atsevišķi. 
2.a politikas risin ājumā ir paredz ēts paplašin āt TPC darb ības jomu, lai t ā neattiektos tikai uz 
emisiju un bremžu p ārbaudi; noteikt detaliz ētas prasības PTA izmantotajam apr īkojumam; 
noteikt vald ības strukt ūru pienākumu veikt regul āras PTA staciju kvalit ātes pārbaudes; PTA 
piemērot motocikliem (L 3,4,5,7) un vieglaj ām piekab ēm (O 2); pirmās obligātās PTA datumu 
noteikt nevis ceturtaj ā, bet trešaj ā gadā pēc reģistrācijas; noteikt regul āru apmācību prasības 
PTA un TPC inspektoriem. 
2.b politikas risin ājumā, papildinot 2.a politikas risin ājumu, ir paredz ēts noteikt augst ākus 
standartus apr īkojumam, ko izmanto PTA stacij ās (arī elektronisko droš ības elementu 
diagnostikas apr īkojumam) un TPC (15 % transportl īdzekļu pārbaužu uz ce ļiem jāveic 
pārvietojam ām tehnisko p ārbaužu vien ībām); palielin āt inspektoru (PTA un TPC) īpašās 
apmācības ilgumu l īdz 4 dien ām gadā; iekļaut mopēdus (L 1,2,6) to transportl īdzekļu skaitā, 
kuriem jāveic PTA, un autofurgonus (N 1) ar komerci ālai izmantošanai paredz ētām mazām 
piekabēm (O 1,2) – to transportl īdzekļu skaitā, kuriem j āveic TPC; palielin āt vecāku vieglo 
transportl īdzekļu tehnisko apskašu biežumu (ikgad ējas apskates, nevis apskates ik p ēc diviem 
gadiem M 1N1O1,2L3,4,5,7 kategorijas transportl īdzekļiem); noteikt oblig ātu prasību uz ceļiem 
pārbaudīt 10 % no komerci ālajiem transportl īdzekļiem; uzlabot PTA staciju uzraudz ības 
kvalitāti. 
 
LV 6   LV 2.c politikas risin ājumā, papildinot 2.b politikas risin ājumu, ir paredz ēts ieviest visu 
kategoriju transportl īdzekļu emisiju test ēšanu TPC, izmantojot att ālās uzrādes tehnolo ģijas un 
nosakot m ērķi pārbaudīt 15 % transportl īdzekļu; paplašin āt TPC darb ības jomu attiec ībā uz 
visu kategoriju transportl īdzekļiem; palielin āt vieglo transportl īdzekļu (M 1N1O1,2 L3,4,5,7) 
tehnisko apskašu biežumu l īdz vienai reizei gad ā, sākot no reģistrācijas datuma, un smagajiem 
M2,3N2,3O3,4 kategorijas transportl īdzekļiem – līdz vienai reizei pusgad ā, nevis gad ā, sākot no 
reģistrācijas datuma. 
Lai nodrošin ātu PTA datu apmai ņu un datu apmai ņu PTA vajadz ībām, sākotnēji tika apsv ērti 
trīs tehniski risin ājumi: centraliz ēta datu kr ātuve, centraliz ēti noteikta datu kr ātuve ar visu 
datu piln īgu replic ēšanu katrai dal ībvalstij un centraliz ēti noteiktas, ta ču reģionāli 
administr ētas datu kr ātuves, kur ās glabājas tikai viet ēja rakstura inform ācija. Tom ēr sākotnējā 
analīze parādīja, ka, ņemot vērā PTA konkr ētās prasības, pirmie divi risin ājumi izmaks ātu 
pārāk dārgi un arī darbības ziņā nebūtu optimāli. Tāpēc turpmāk tika analiz ēts tikai trešais 
risinājums, kas iestr ādāts 2.a–c un 3.a–c politikas risin ājumā. 
1. tabula. Politikas risin ājumu apkopojums.  
 PTA un p ārbaudēm uz ceļiem 
piemērojamo ES standartu 
minimums  Datu apmai ņa 
0. politikas risin ājums Nemainīt politiku  
1. politikas risin ājums (PR 1)  Juridiski nesaistoša pieeja  
2. politikas risin ājums Leģislatīva pieeja  
PR 2a Mēreni paaugstin āt PTA un 
pārbaudēm uz ceļiem piem ērojamo 
standartu minimumu  
PR 2b Būtiski paaugstin āt PTA un 
pārbaudēm uz ceļiem piem ērojamo 
standartu minimumu  
PR 2c  Maksimāli paaugstin āt PTA un 
pārbaudēm uz ceļiem piem ērojamo 
standartu minimumu   
 
Datu apmai ņas platforma  
3. politikas risin ājums Juridiski nesaistoša pieeja + le ģislatīva pieeja  
PR 3a PR 2a + PR 1 
PR 3b PR 2b + PR 1 
PR 3c PR 2c + PR 1  
PR 2 + PR 1 
 
 
LV 7   LV 5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Analizējot ietekmi, ņemta vērā daļēja izmaksu un ieguvumu anal īze. Galven ā ekonomisk ā un 
sociālā ietekme un ietekme uz vidi ir iedal īta atkarībā no tā, vai tā rada izmaksas vai 
ieguvumus. Protams, vienas grupas izmaksas var b ūt citas grupas ieguvums. Piem ēram, 
papildu PTA palielin ās transportl īdzekļu īpašnieku izmaksas un remontdarbn īcu ieguvumus. 
Tāpēc turpmāk iekļautajā analīzē ir aplūkotas iesp ējamās sociālās izmaksas un ieguvumi. 
Sadaļas beigās ir detaliz ēti aplūkota ietekme uz konkr ētām ieinteres ēto personu grup ām, t. i., 
ietekme uz MVU, iedz īvotājiem un publisk ā sektora iest ādēm. 
Visas izmaksas ir nor ādītas naudas izteiksm ē. Ieguvumu pus ē lielākā ietekmes da ļa attiecībā 
uz ceļu satiksmes droš ību un vidi ir izteikta naudas izteiksm ē, skaitliski ir nor ādīti arī 
ieguvumi saist ībā ar jaunu darbvietu rad īšanu. Tom ēr dažus svar īgus ieguvumus nav 
iespējams izteikt skait ļos, tāpēc tie ir nor ādīti kvalitat īvā izteiksmē. 
Izmaksas galvenok ārt rada:  
– PTA staciju papildu apr īkojums un darbinieki, š īs izmaksas sedz remontdarbn īcas, 
kas pārsvarā ir MVU, 
– plašāka transportl īdzekļu klāsta biež ākas apskates, š īs izmaksas sedz 
transportl īdzekļu īpašnieki, 
– remontdarbn īcu uzraudz ība un datu apmai ņas sistēmas izveide, š īs izmaksas sedz 
publiskā sektora iest ādes. 
Ieguvumus galvenok ārt rada: 
– labāka ceļu satiksmes droš ība (rada gandr īz katrs politikas risin ājums un 
apakšrisin ājums), 
– mazāka ietekme uz vidi, 
– papildu darbvietas, 
– politikas veidošanai un iekš ējā tirgus darb ības uzlabošanai vajadz īgo statistikas datu 
labāka pieejam ība. 
Tabulā dots katra politikas risin ājuma izmaksu un ieguvumu apkopojums. 
2. tabula. Daž ādo risinājumu izmaksas un ieguvumi.  
Politikas 
risināju
ms Izmaksas (milj. 
EUR) Ieguvums 
naudas 
izteiksmē 
(milj. 
EUR) Ieguvumu 
un izmaksu 
attiecība 
naudas 
izteiksmē 
(milj. 
EUR) Citi ieguvumi 
PR 1 0,28, no kuriem:  
0,2 inform ācijas 184 
(galvenok
ārt 656:1 Plašāka PTA un TPC darb ības joma 
un augstāks līmenis, ko rada papildu 
salīdzinošā izvērtēšana un skr īnings, 
kā arī PTA un p ārbaudēm uz ceļiem 
 
LV 8   LV kampaņas, 
0,08 salīdzinošā 
izvērtēšana saistībā ar 
ceļu 
satiksmes 
drošību) vajadzīgā optimālā ieguld ījumu 
apmēra izpēte 
PR 2a 459,5 , no 
kuriem: 
125 biež ākas 
apskates, 
150 vair āk 
pārbaudīto 
transportl īdzekļu 
kategoriju, 
95 liel āks 
vajadzīgo 
darbinieku skaits 
 1622 
(galvenok
ārt 
saistībā ar 
ceļu 
satiksmes 
drošību) 3,53:1 – radītas 1450 papildu darbvietas, 
– labākas inspektoru apm ācības un PTA 
staciju uzraudz ības dēļ palielin ājies 
konstatēto tehnisko defektu skaits, 
– mērķtiecīgās pārbaudēs uz ce ļiem 
palielinājies konstat ēto nopietno p ārkāpēju 
skaits, 
– datu apmai ņa uzlabojusi PTA rezult ātu 
izpildi, 
– datu apmai ņa uzlabojusi politikas 
veidošanas iesp ējas un vairojusi 
lietoto automobi ļu tirgu uzticam ību 
PR 2b 3347 , no kuriem: 
1681 biež ākas 
apskates, 
273 vair āk 
pārbaudīto 
transportl īdzekļu 
kategoriju, 
263 liel āks 
vajadzīgo 
darbinieku skaits 5623 
(galvenok
ārt 
saistībā ar 
ceļu 
satiksmes 
drošību) 1,68:1 PR 2a papildu ieguvumi: 
– radīti 12 000 papildu darbvietu, 
– plašāka TPC darb ības joma ļāvusi atklāt 
vairāk defektu (p ārbaudīts 
plānotais transportl īdzekļu skaits 
un aptverti visu kategoriju 
transportl īdzekļi), 
– labākas inspektoru apm ācības dēļ 
palielinājies konstat ēto tehnisko 
defektu skaits 
PR 2c 9227 , no kuriem: 
8541 biež ākas 
apskates, 
281 vair āk 
pārbaudīto 
transportl īdzekļu 
kategoriju, 
273 liel āks 
vajadzīgo 
darbinieku skaits 7027 
(galvenok
ārt 
saistībā ar 
ceļu 
satiksmes 
drošību) 0,76:1 PR 2b papildu ieguvumi: 
– radītas 34 260 papildu darbvietas 
PR 3a 460, no kuriem: 
125 biež ākas 1806 
(galvenok3,93:1 PR 1 ieguvumi plus PR 2a ieguvumi 
 
LV 9   LV apskates, 
150 vair āk 
pārbaudīto 
transportl īdzekļu 
kategoriju, 
95 liel āks 
vajadzīgo 
darbinieku skaits ārt 
saistībā ar 
ceļu 
satiksmes 
drošību) 
PR 3b 3347 , no kuriem: 
1681 biež ākas 
apskates 
273 vair āk 
pārbaudīto 
transportl īdzekļu 
kategoriju, 
263 liel āks 
vajadzīgo 
darbinieku skaits 5807 
(galvenok
ārt 
saistībā ar 
ceļu 
satiksmes 
drošību) 1,73:1 PR 1 ieguvumi plus PR 2b ieguvumi 
PR 3c 9227 , no kuriem: 
8541 biež ākas 
apskates, 
281 vair āk 
pārbaudīto 
transportl īdzekļu 
kategoriju, 
273 liel āks 
vajadzīgo 
darbinieku skaits 7211 
(galvenok
ārt 
saistībā ar 
ceļu 
satiksmes 
drošību) 0,78:1 PR 1 ieguvumi plus PR 2c ieguvumi 
 
6. POLITIKAS RISIN ĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
1. politikas risin ājums ļauj gūt visātrāko rezultātu, t. i., ar ļoti niecīgām izmaks ām nedaudz 
uzlabot ce ļu satiksmes droš ību un vides aizsardz ību. Tomēr šajā gadījumā ne tuvu netiek 
pilnībā izmantotas tehnisk ā stāvokļa noteikumu sist ēmas iespējas uzlabot ce ļu satiksmes 
drošību, kas daž ādos pētījumos apl ēstas kā gadā novērsti 900–1100 satiksmes negad ījumi ar 
letālu iznākumu. 2.a politikas risin ājuma instrumenti ir daudz efekt īvāki, jo tie ļauj gadā 
novērst 749 satiksmes negad ījumus ar let ālu iznākumu. 2.b politikas risin ājums – ietekmes 
aprēķināšanā ņemot vērā iespējamo kļūdas robežu –, iesp ējams, ļauj pilnā mērā izmantot 
tehniskā stāvokļa noteikumu sist ēmas potenci ālu novērst satiksmes negad ījumus, tajos 
cietušos un boj āgājušos. 2.c politikas risin ājums pārsniedz tā dēvēto “standarta” potenci ālu, 
radot iesp ēju novērst 1441 satiksmes negad ījumu ar let ālu iznākumu, tādējādi attaisnojot 
pārmērīgi lielās izmaksas. 
 
LV 10   LV Ņemot vērā minētos apsvērumus un ES galvenos m ērķus attiecībā uz ceļu satiksmes droš ību, 
var secināt: 
• 1. politikas risin ājums izmaksu zi ņā ir ļoti efektīvs, taču tas pietiekam ā mērā 
nepalīdz sasniegt ES m ērķus ceļu satiksmes droš ības un vides jom ā, 
• 2.a politikas risin ājums izmaksu zi ņa ir relatīvi efektīvs un ļauj būtiski uzlabot ce ļu 
satiksmes droš ību un vides aizsardz ību, taču nepārsniedz visp ārējo “tradicion ālo” 
potenciālu, 
• 2.b politikas risin ājums ļauj pilnībā izmantot tehnisko apskašu “tradicion ālo” 
potenciālu uzlabot ce ļu satiksmes droš ību un vides aizsardz ību, turklāt tam ir 
pozitīva izmaksu un ieguvumu attiec ība, 
• 2.c politikas risin ājums ļauj sasniegt mazliet lab āku rezult ātu nekā 2.b politikas 
risinājums, taču ar daudz liel ākām izmaks ām (ieguvumu un izmaksu attiec ība ir 
mazāka par 1), 
• visos 3. politikas risin ājuma variantos ir apvienota 1. politikas risin ājuma izmaksu 
efektivitāte ar 2. politikas risin ājuma efektivit āti. 
Tāpēc par vēlamo risin ājumu jāuzskata 3.b politikas risin ājums.  Aprēķini, kas ir š īs 
izvēles pamat ā, ir diezgan stabili, ko apliecina ar ī jutīguma anal īzes rezult āti. 
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Piecos gados p ēc visu jaun ā noteikumu kopuma elementu (tostarp datu apmai ņas sistēmas 
izveidošanas) st āšanās spēkā Komisija zi ņos Padomei un Parlamentam par pas ākumu 
efektivitāti mērķu sasniegšan ā. Jo īpaši un saska ņā ar darbības mērķiem Komisija uzdos veikt 
zinātnisku pētījumu, lai nov ērtētu, vai un k ādā mērā ir samazin ājies tehnisko defektu izrais ītu 
satiksmes negad ījumu, ievainojumu, let ālu iznākumu un emisiju daudzums un īpatsvars. 
Komisija izmantos valsts autop ārvadājumu uzņēmumu riska nov ērtēšanas sist ēmas rezult ātus, 
lai uzraudz ītu komerci ālo transportl īdzekļu atbilstību tehnisko apskašu pras ībām un sist ēmas 
ietekmi uz š īs kategorijas transportl īdzekļu izraisīto satiksmes negad ījumu skaitu un 
īpatsvaru. 
Komisija izmantos iesp ējamo siner ģiju, ko var ētu radīt motociklu tipa apstiprin ājuma tiesību 
aktu pārskatīšana5. Šī jaunā regula par mehaniz ētu divu vai tr īs riteņu transportl īdzekļu tipa 
apstiprinājumu paredz pras ības attiec ībā uz pasākumiem, kurus veic, lai nov ērstu neatļautus 
pārveidojumus. Šie pas ākumi, kā norādīts pievienotaj ā ietekmes nov ērtējuma ziņojumā, būs 
jāveic tehnisk ā stāvokļa pārbaudēs (gan PTA, gan TPC) un kop ā ar tirgus uzraudz ības 
elementiem nodrošin ās papildu uzraudz ību. 
Uzraudzības un nov ērtēšanas proces ā tiks izmantota papildu siner ģija ar nesen s ākto 
gatavošanos paredz ētajai likumdošanas iniciat īvai par pārreģistrāciju6. Viena no galvenaj ām 
pārreģistrācijas probl ēmām ir datu pieejam ība, kuru cent īsies novērst Transportl īdzekļu 
administrat īvā platforma, kas nodrošin ās padziļinātu ieskatu ES inform ācijas apmai ņas 
darbībā un ļaus veikt sist ēmas uzraudz ību reāllaikā. 
                                                 
5 Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par divu vai tr īs riteņu transportl īdzekļu un 
kvadriciklu apstiprin āšanu un tirgus uzraudz ību, COM(2010)542 gal īgā redakcija. 
6 Cit ā dalībvalstī iepriekš re ģistrētu transportl īdzekļu reģistrācija 
http://ec.europa.eu/enterprise/policies/single-m arket-goods/files/car_reg istration/roadmap_en.pdf . 
 
LV 11   LV Lai uzraudz ītu, vai dal ībvalstis p ārbauda noteikto skaitu komerci ālo transportl īdzekļu, 
Komisija izmantos ar ī pašreizējo pārbaudēm uz ceļiem paredz ēto ziņošanas sist ēmu, kā 
noteikts 6. pant ā Direktīvā 2000/30/EK par transportl īdzekļu tehniskām pārbaudēm uz ceļiem. 
Šie ziņojumi ļaus arī uzraudzīt uzlabotās PTA sist ēmas ietekmi uz defektu skaita samazin āšos.