Priekšlikums Padomes regula, ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktam piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes furfurilspirta importam /* COM/2009/0625 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 16.11.2009 COM(2009) 625 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktam piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes furfurilspirta importam PASKAIDROJUMA RAKSTS Priekšlikuma konteksts | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā procedūrā saistībā ar Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna”) izcelsmes furfurilspirta importam piemērojamo pasākumu pārskatīšanu piemēro Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”). | Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Nepiemēro. | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu saraksts. | Priekšlikuma juridiskie aspekti | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Padome 2003. gada oktobrī ar Regulu (EK) Nr. 1905/2003[1] noteica galīgos antidempinga pasākumus īpaša maksājuma veidā Ķīnas izcelsmes furfurilspirta (“FS”) importam. Pēc tam, kad 2008. gada maijā tika publicēts paziņojums par Ķīnas izcelsmes furfurilspirta importam piemērojamo antidempinga pasākumu gaidāmo termiņa izbeigšanos[2], Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu. Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, lai sāktu termiņa beigu pārskatīšanu, Komisija 2008. gada 30. oktobrī saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu sāka termiņa beigu pārskatīšanu saistībā ar spēkā esošajiem pasākumiem attiecībā uz Ķīnas izcelsmes furfurilspirta importu. Pievienotais Padomes regulas priekšlikums ir sagatavots, izmantojot galīgos izmeklēšanas konstatējumus par dempinga atkārtošanos un Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Tāpēc Padomei ir ierosināts pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, lai pagarinātu patlaban spēkā esošo pasākumu termiņu vēl uz diviem gadiem. | Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tādēļ subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu, jo rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. | Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. | Juridisko instrumentu izvēle | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. | Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. | Ietekme uz budžetu | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | 1. Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktam piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes furfurilspirta importam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[3] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 2. punktu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: A. PROCEDŪRA 2. Spēkā esošie pasākumi 3. Padome 2003. gada oktobrī ar Regulu (EK) Nr. 1905/2003[4] noteica galīgos antidempinga pasākumus īpaša maksājuma veidā Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna”) izcelsmes furfurilspirta (“FS”) importam. Četriem Ķīnas ražotājiem, kuri sadarbojās, īpašā maksājuma lielums svārstījās no 84 euro līdz 160 euro par tonnu, savukārt valsts mēroga maksājums bija noteikts 250 euro par tonnu (“sākotnējā izmeklēšana”). 4. Pieprasījums veikt termiņa beigu pārskatīšanu 5. Pēc tam, kad 2008. gada maijā tika publicēts paziņojums par Ķīnas izcelsmes furfurilspirta importam piemērojamo antidempinga pasākumu gaidāmo termiņa izbeigšanos[5], Komisija 2008. gada 30. jūlijā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu. 6. Pieprasījumu vienīgā Kopienas ražotāja vārdā, kura produkcija veido 100 % no furfurilspirta produkcijas Kopienā, iesniedza uzņēmums International Furan Chemicals B.V. (“pieprasījuma iesniedzējs”). Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisītu dempinga turpināšanos un Kopienas ražošanas nozarē nodarītā kaitējuma atkārtošanos. 7. Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, lai atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam sāktu termiņa beigu pārskatīšanu, Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par šīs pārskatīšanas sākšanu[6]. 8. Izmeklēšana 9. Procedūra 10. Par pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja Kopienas ražotāju – pieprasījuma iesniedzēju, ražotājus eksportētājus Ķīnā, Ķīnas iestādes, ražotāju piedāvātajā analogajā valstī – Amerikas Savienotajās Valstīs, zināmos ieinteresētos importētājus/tirgotāju un lietotājus Kopienā. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu. 11. Visām personām, kurām bija oficiāli paziņots par pārskatīšanas sākšanu, un personām, kuras bija pieprasījušas anketu paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā, nosūtīja anketas. 12. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no Kopienas ražotāja – pieprasījuma iesniedzēja, diviem tirgotājiem, desmit lietotājiem, divām lietotāju apvienībām, viena ražotāja eksportētāja Ķīnā un ražotāja analogajā valstī. 13. Ieinteresētās personas un pārbaudes apmeklējumi 14. Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai novērtētu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un noteiktu Kopienas intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos. 15. Kopienas ražotājs un saistītie uzņēmumi: - TransFurans Chemicals BVBA, Gēla, Beļģija, - International Furan Chemicals BV , Roterdama, Nīderlande, - Central Romana Corporation, LTD , Laromāna, Dominikānas Republika; - ražotāji eksportētāji Ķīnā: - Zrucheng Taisheng Chemical Co. Ltd. ; - ražotājs analogajā valstī: - Penn Speciality Chemicals Inc. , Amerikas Savienotās Valstis (“ASV”); - nesaistītie importētāji/tirgotāji: - S. Chemicals , Nīderlande; - lietotāji: - Kiilto OY , Somija, - Mazzon Flli. , Itālija, - SATEF Hüttenes-Albertus , Itālija, - Ashland Südchemie Kernfest , Vācija, - Hüttenes-Albertus , Vācija. 16. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods 17. Izmeklēšana saistībā ar dempinga un kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos aptvēra laikposmu no 2007. gada 1. oktobra līdz 2008. gada 30. septembrim (“PIP” jeb “pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). 18. Tendenču izpēte saistībā ar kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtējumu aptvēra laikposmu no 2005. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“aplūkotais periods” jeb “attiecīgais periods”). B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS 19. Attiecīgais ražojums 20. Attiecīgais ražojums ir sākotnējā izmeklēšanā aplūkotais ražojums, proti, Ķīnas izcelsmes furfurilspirts, ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 2932 13 00. 21. Furfurilspirts ir ķīmisks produkts. Tas ir bezkrāsains vai bāli dzeltens šķidrums, kas šķīst daudzos parastos organiskos šķīdinātājos. Furfurilspirtu ražo no furfurola (FF) – ķīmiska šķidruma, ko iegūst, pārstrādājot dažāda veida lauksaimniecības atkritumus, piemēram, cukurniedres, kukurūzas vālītes un rīsu čaumalas. 22. Furfurilspirts ir patēriņa prece, ko galvenokārt izmanto sintētisko sveķu ražošanai, ko izmanto liešanas veidņu izgatavošanai, kuras savukārt izmanto metāla karkasu ražošanai rūpnieciskiem mērķiem. 23. Līdzīgais ražojums 24. Šajā izmeklēšanā, līdzīgi kā iepriekšējā izmeklēšanā, ir konstatēts, ka fiziskās un tehniskās pamatīpašības, kas piemīt Kopienas ražošanas nozarē ražotajam un Kopienā pārdotajam furfurilspirtam, Ķīnas iekšējā tirgū ražotajam un pārdotajam furfurilspirtam, no Ķīnas Kopienā importētajam furfurilspirtam, kā arī ASV ražotajam un pārdotajam furfurilspirtam, neatšķiras, un visus šos ražojumus izmanto vienādi. 25. Tāpēc tika secināts, ka visi šie ražojumi uzskatāmi par vienu līdzīgo ražojumu pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA 26. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisītu dempinga turpināšanos vai atkārtošanos. 27. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 9. punktu tika izmantota sākotnējā izmeklēšanā lietotā metodika. Termiņa beigu pārskatīšanā netika gūta informācija par to, ka būtu mainījušies apstākļi, tāpēc jautājums par to, vai ražotājiem būtu nosakāms tirgus ekonomikas režīms (TER), netika aplūkots sīkāk. 28. Ievadpiezīmes 29. Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā četri Ķīnas ražotāji eksportētāji sadarbojās saistībā ar izmeklēšanu un pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam. Tomēr neviens no šiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem neatbilda visiem nosacījumiem, kādi bija jāievēro, lai piešķirtu TER, tāpēc visi TER piešķiršanas pieprasījumi bija jānoraida. Tiem visiem piešķīra atsevišķo režīmu (AR), jo izmeklēšanā konstatēja, ka tie atbilst izvirzītajiem kritērijiem. Jānorāda, ka sākotnējā izmeklēšanā AR piešķīra vienīgi Ķīnas eksportētājam, kurš sadarbojās šajā termiņa beigu pārskatīšanā. 30. Vienīgā Ķīnas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, produkcija PIP veidoja 23,1 % no importa apjomiem Kopienā. No pārējiem ražotājiem eksportētājiem nebija iespējams tiešā veidā iegūt ticamu informāciju par attiecīgā ražojuma importa apjomiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Kopienā. Šajos apstākļos un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu Komisijai attiecībā uz kopējiem importa daudzumiem un cenām bija jāizmanto pieejamie fakti, proti, Eurostat sniegtā informācija un dokumentācija, ko, pieprasot sākt pārskatīšanu, bija iesniedzis sūdzības iesniedzējs. 31. Pašreizējie antidempinga maksājumi, kas svārstās no 84 euro līdz 160 euro par tonnu, un atlikušais valsts mēroga maksājums 250 euro par tonnu atbilst iepriekšējā izmeklēšanā noteiktajam kaitējuma līmenim. 32. Dempings izmeklēšanas periodā 33. Analogā valsts 34. Sākotnējā izmeklēšanā Amerikas Savienotās Valstis (“ASV”) izmantoja kā atbilstošu tirgus ekonomikas valsti, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz Ķīnu. Paziņojumā par pašreizējās izmeklēšanas sākšanu Komisija norādīja uz ieceri par analogo valsti izmantot ASV. Ieinteresētās personas tika aicinātas izteikt piezīmes par šo nodomu. ASV uzskatīja par atbilstošu valsti, ņemot vērā tās iekšzemes tirgus lielumu un atvērtību un to, ka viens ASV ražotājs bija piekritis pilnībā sadarboties izmeklēšanā. 35. Importētāju apvienība iebilda pret ieceri ASV izmantot par analogo valsti, apgalvojot, ka Amerikas Savienotajās Valstīs ir tikai viens galvenais ražotājs un ārkārtīgi augstas cenas iekšzemes tirgū. Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka konkurence ASV ir zemāka nekā Ķīnas iekšzemes tirgū, tāpēc šie tirgi nav salīdzināmi. Tomēr tika konstatēts, ka ASV tirgū ir tikai viens ražotājs, tāpēc arī importam bija zināma nozīme, lai nodrošinātu pietiekamu konkurenci šajā lielajā tirgū. Turklāt neviens no zināmajiem ražotājiem, ar kuriem sazinājās citās iespējamajās analogajās valstīs, tostarp Taizemē, Turcijā un Dienvidāfrikā, nepiekrita sadarboties. 36. Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka ASV ir vispiemērotākā un pieņemamākā analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu. 37. Normālā vērtība 38. Normālo vērtību atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas bija saņemta no ražotāja ASV. 39. Komisija vispirms konstatēja, ka ASV ražotāja kopējie pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bija pietiekami lieli, tāpēc tos varēja uzskatīt par reprezentatīviem pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. 40. Pēc tam pārbaudīja, vai attiecīgo ražojumu, kas tika pārdots reprezentatīvos daudzumos analogās valsts iekšzemes tirgū, var uzskatīt par pārdotu parastā tirdzniecības apritē atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam. Tika konstatēts, ka pārdošanas apjoms pa ražojuma veidiem, kas bija pārdots par neto pārdošanas cenu, kas bija vienāda vai lielāka par ražošanas izmaksām, bija 80 % no kopējā pārdošanas apjoma vai lielāks un ka attiecīgā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija vienāda vai lielāka par ražošanas izmaksām. Tāpēc varēja izmantot faktiskās pārdošanas cenas iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā visu PIP laikā veikto iekšzemes pārdevumu cenu vidējo svērto cenu neatkarīgi no tā, vai šie pārdevumi bija vai nebija rentabli. 41. Tādējādi normālo vērtību noteica atbilstoši pamatregulas 2. panta 1. punktā izklāstītajam, izmantojot cenas, ko neatkarīgie pircēji bija samaksājuši vai kas tiem bija jāmaksā parastā tirdzniecības apritē analogās valsts iekšējā tirgū. 42. Eksporta cena 43. Sākotnējā izmeklēšanā vienīgajam Ķīnas ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, piešķīra atsevišķo režīmu. Šim uzņēmumam attiecīgā ražojuma eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica, pamatojoties uz eksporta cenām, kas faktiski samaksātas vai jāmaksā Kopienā esošajam pirmajam neatkarīgajam pircējam. 44. Ievērojot to, ka sadarbība no Ķīnas bija ļoti neliela, valsts mēroga dempinga starpību, kas piemērojama visiem pārējiem eksportētājiem Ķīnā, aprēķināja, izmantojot Ķīnas eksporta datus. 45. Salīdzinājums 46. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas korekcijas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Visos gadījumos, kad to atzina par pieņemamu, precīzu un pamatotu ar pierādījumiem, tika veiktas atbilstošas korekcijas saistībā ar transporta izmaksām, apdrošināšanu un kredītizmaksām. 47. Dempinga starpība 48. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu ASV noteikto vidējo svērto normālo vērtību, pamatojoties uz ražotāja cenu, salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu Ķīnas ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās. Salīdzinājums liecināja, ka pastāv ievērojams dempings un ka dempinga starpība ir lielāka nekā 40 %. 49. Pamatojoties uz Eurostat un Ķīnas statistikas datiem, tika konstatēts, ka dempinga starpība visiem pārējiem eksporta apjomiem no Ķīnas uz ES ir ievērojama, proti, tādā pašā līmenī, kā minēts iepriekš. 50. Importa apjoma izmaiņas, ja pasākumus atceltu 51. Ievadpiezīme 52. Jāatgādina, ka pasākumi ir spēkā kopš 2003. gada oktobra. 53. Ražošanas attīstība un ražošanas jaudu izmantojums Ķīnā 54. Ķīnas ražotāji eksportētāji pašreizējā izmeklēšanā nesadarbojās, tāpēc nav pieejami pārbaudāmi dati par to jaudu un tās izmantojumu. 55. Saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja aplēsēm ražošanas jaudas kopapjoms 2006. gadā Ķīnā bija aptuveni 364 900 tonnas furfurilspirta gadā. 56. Saskaņā ar Ķīnas Nacionālā ķīmiskās informācijas centra[7] apgalvojumu “ Ķīnas furfurola un furfurilspirta ražošanas jauda pēdējos gados ir palielinājusies nepieredzēti ātri. Tādu lejupējā patēriņa nozaru, kā furāna gumijas, kopējā lejupslīde ir izraisījusi ievērojamu pārprodukciju furfurola un furfurilspirta tirgū”(.)“Furfurola un īpaši furfurilspirta ražošana Ķīnā joprojām ir atkarīga no eksporta” . Saskaņā ar šo avotu Ķīnā 2005. gadā bija vairāk nekā 300 furfurilspirta ražotāju. Furfurilspirta ražošanas kopējā jauda bija 240 000 tonnu gadā, un tika saražots aptuveni 140 000 tonnu. 57. Saskaņā ar vienīgā Ķīnas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, aplēsēm kopējais furfurilspirta ražošanas apjoms 2008. gadā Ķīnā bija 200 000 tonnu. 58. Katrā gadījumā Ķīnas ražošanas jauda joprojām ir ievērojama. Turklāt, neraugoties uz veiktajiem pasākumiem, Ķīnas eksporta apjomi uz ES aizvien palielinājās. Lai kāds arī nebūtu informācijas avots, ir skaidrs, ka Ķīnas ražošanas jauda ievērojami pārsniedz patēriņu ES. 59. Kopienā ir liels un stabils furfurilspirta tirgus un, ievērojot to, ka Amerikas Savienotajās Valstīs importam no Ķīnas piemēro nozīmīgus antidempinga pasākumus diapazonā no 43 % līdz 50 %, kas 2006. gada jūlijā tika pagarināti, sagaidāms, ka, esošos pasākumus pārtraucot, Ķīnas ražotājiem būs stimuls rezerves jaudu nosūtīt uz Kopienu. 60. Pamatojoties uz iepriekš minēto, var secināt, ka, ievērojot Ķīnā pieejamo milzīgo jaudu un antidempinga maksājumu pastāvēšanu citos nozīmīgos tirgos, piemēram, ASV, pastāv liela iespēja, ka, pasākumus atceļot, imports Kopienā par dempinga cenām palielināsies. 61. No Ķīnas uz ES veiktā importa apjoms un cena 62. Attiecīgā ražojuma imports no Ķīnas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija aptuveni 21 000 tonnu. Vienības cena bija vidēji 1210 euro par tonnu (sk. 57. apsvērumu). Šajā pašā laikposmā vidējā vienības pārdošanas cena Kopienā bija daudz augstāka par šo cenu, tādējādi ES tirgus taptu ļoti pievilcīgs Ķīnas eksportētājiem, ja pasākumi tiktu atcelti. 63. Uz trešajām valstīm veiktā Ķīnas eksporta apjoms un cenas 64. Izmantojot informāciju, ko bija sniedzis Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, tika konstatēts, ka šis uzņēmums ir eksportējis lielākus daudzumus uz trešajām valstīm nekā uz ES par cenām, kas bija ievērojami zemākas par Kopienas ražotāju cenām ES tirgū un zemākas par Ķīnas eksporta cenām uz ES. 65. To apstiprina publiski pieejamie Ķīnas statistikas dati, kas liecina, ka attiecībā uz lielāko daļu izmeklēšanas perioda Ķīnas uzņēmumi eksportēja galvenokārt uz Āzijas valstīm par cenām, kas bija daudz zemākas par to eksporta cenām uz Kopienas tirgu. Šajos apstākļos, ja pasākumi tiktu atcelti, Ķīnas ražotāji eksportētāji var novirzīt šos pārdevumus uz Kopienas tirgu, kurā cenas ir augstākas, bet kurā aizvien ir dempinga cenas, kas ievērojami pazeminātu Kopienas ražošanas nozares cenas. 66. Informācija, kas pieejama par pārdošanas cenām Ķīnas iekšzemes tirgū, ir ierobežota. 67. Tomēr, izmantojot atbildes uz anketas jautājumiem, kuras sniedza vienīgais Ķīnas uzņēmums, kurš sadarbojās, ir skaidrs, ka šis uzņēmums pārdeva attiecīgo ražojumu iekšzemes tirgū par cenu, kas bija daudz zemāka par eksporta cenām uz trešajām valstīm un uz ES. 68. Secinājums 69. Izmeklēšana liecināja, ka attiecīgā ražojuma importa apjoms PIP bija diezgan liels un dempinga līmenis, kas bija konstatēts attiecībā uz šo importu, bija ievērojams. 70. Ņemot vērā Ķīnā pieejamo rezerves jaudu, kas lielā mērā pārsniedz kopējo patēriņu ES, ievērojamās atšķirības cenās, ko maksā ES un trešās valstis, un no tā izrietošo Kopienas tirgus pievilcīgumu Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kā paskaidrots 41. apsvērumā, tiek secināts, ka, pasākumu atceļot, imports par dempinga cenām Kopienā, iespējams, pieaugtu. D. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA 71. Līdzīgi kā sākotnējā izmeklēšanā, arī šajā izmeklēšanā ir tikai viens furfurilspirta ražotājs Kopienā – uzņēmums TransFurans Chemicals Beļģijā (“ TFC ”). Attiecīgi sūdzības iesniedzēja saražotā produkcija veido kopējo produkciju Kopienā pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. 72. Visa Kopienas ražošana noris vienā saimnieciskā struktūrā, kurā ir trīs uzņēmumi, kas darbojas šādi: 73. Uzņēmums TFC Dominikānas Republikā izvietotā mātesuzņēmuma Central Romana Corporation (“ CRC ”) piegādāto izejvielu furfurolu pārvērš attiecīgajā ražojumā. Nīderlandē izvietotais uzņēmums International Furan Chemicals (“ IFC ”) darbojas kā pārstāvis, kurš TFC saražoto attiecīgo ražojumu pārdod visā pasaulē. Uzņēmumiem TFC , IFC un CRC ir kopīgs īpašnieks. 74. Pamatojoties uz iepriekš minēto, TFC un tā saistītais uzņēmums IFC veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 5. panta 4. punkta un 4. panta 1. punkta nozīmē. Tādēļ, lai pilnībā novērtētu konkrētus kaitējuma rādītājus, bija jāņem vērā arī daži CRC sniegtie dati. E. STĀVOKLIS KOPIENAS TIRGŪ 75. Ievadpiezīme 76. Kopienas ražošanas nozarē ir tikai viens ražotājs, tāpēc konkrētie dati saistībā ar Kopienas ražošanas nozari, kā norādīts pārbaudītajās atbildēs uz anketas jautājumiem, Ķīnas ražotāju eksportētāju patēriņš un tirgus daļa un citu trešo valstu imports ir atspoguļots indeksētā formā, lai saglabātu iesniegto datu konfidencialitāti saskaņā ar pamatregulas 19. pantu. 77. Patēriņš Kopienā 78. Patēriņu Kopienā aprēķināja, izmantojot Kopienas ražošanas nozares saražotā furfurilspirta Kopienā veikto pārdošanas apjomu, no Ķīnas veiktā importa un no citām trešajām valstīm veiktā importa kopējo apjomu. 79. Attiecībā uz importa apjomiem no attiecīgās valsts un atbilstoši sākotnējā izmeklēšanā noskaidrotajam izmantoja nevis Eurostat statistikas datus par importu, bet gan Ķīnas oficiālos statistikas datus par eksportu, kas izrādījās precīzāki, jo atsevišķi Eurostat dati par šo ražojumu bija klasificēti kā slepeni un tāpēc nebija vispārpieejami. Nebija citas drošākas informāciju, tāpēc izmantoja Eurostat statistikas datus par citu trešo valstu importa apjomiem. 1. tabula. Patēriņš Kopienā (pēc pārdošanas apjomiem) 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Indekss | 100 | 108 | 158 | 166 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 8 % | 47 % | 5 % | Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza Kopienas ražošanas nozare, Eurostat un Ķīnas oficiālie eksporta dati. 80. Uz šā pamata un atbilstoši 1. tabulā norādītajam patēriņš Kopienā attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās, proti, par 66 %. 81. Jānorāda, ka iepriekšminēto pieaugumu var ietekmēt tas, ka, iespējams, ir slepeni dati par importu no Taizemes, kā minēts 61. apsvērumā turpmāk. 82. Ķīnas importa apjoms, tirgus daļa un cenas 2. tabula. Ķīnas importa apjoms, tirgus daļa un importa cena 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Imports (tonnās) | 16 010 | 10 635 | 19 245 | 21 002 | Indekss | 100 | 66 | 120 | 131 | Tirgus daļa (indekss) | 100 | 62 | 76 | 79 | CIF importa cena (euro par tonnu) | 887 | 738 | 893 | 1 210 | Indekss | 100 | 83 | 101 | 136 | Avots: Ķīnas oficiālie eksporta dati. 83. Ķīnas importa apjoms attiecīgajā periodā pieauga par 31 %, no 16 010 tonnām 2005. gadā līdz 21 002 tonnām PIP, tikmēr tirgus daļa šai pašā laikposmā saruka par 21 %. Šī tendence jāaplūko, ņemot vērā to, ka patēriņš Kopienā minētajā periodā ievērojami palielinājās par 66 %. 84. Jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozare PIP no Ķīnas importēja 5000―9000 tonnu attiecīgā ražojuma, ko tā pēc tam tālākpārdeva Kopienas tirgū. Tādējādi Kopienas ražošanas nozare bija arī galvenais attiecīgā ražojuma importētājs no Ķīnas. Kopienas ražošanas nozare importēja šo ražojumu, jo, pat ražojot ar pilnu jaudu (sk. 64. un 65. apsvērumu), tā nespēja apmierināt pieprasījumu Kopienas tirgū. 85. Ķīnas importa cenas attiecīgajā periodā vidēji palielinājās par 36 %, no 887 euro par tonnu 2005. gadā līdz 1210 euro par tonnu PIP. 86. CIF importa cenu, kas pie Kopienas robežas bija jāmaksā neatkarīgiem pircējiem un kurā bija ietvertas pēcimportēšanas izmaksas, salīdzināja ar Kopienas ražošanas nozares ražošanas cenām, kas noteiktas viena veida ražojumiem, un atklājās, ka Ķīnas importa cenas nesamazināja Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas PIP. 87. Citu trešo valstu importa apjoms, tirgus daļa un cenas 3. tabula. Imports no citām trešajām valstīm 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Taizeme | Tonnas | 673 | 208 | 10 660 | 11 450 | Indekss | 100 | 31 | 1 584 | 1 701 | Indeksētā tirgus daļa | 100 | 28 | 1 017 | 1 044 | Importa cena (euro par tonnu) | 1 059 | 822 | 1 086 | 1 302 | Indekss | 100 | 78 | 103 | 123 | Dienvidāfrika | Tonnas | 890 | 0 | 123 | 2 695 | Indekss | 100 | 0 | 14 | 303 | Indeksētā tirgus daļa | 100 | 0 | 8 | 183 | Importa cena (euro par tonnu) | 682 | 0 | 930 | 1 301 | Indekss | 100 | 0 | 136 | 191 | Citas trešās valstis | Tonnas | 160 | 11 | 193 | 239 | Indekss | 100 | 7 | 120 | 149 | Indeksētā tirgus daļa | 100 | 0 | 75 | 100 | Importa cena (euro par tonnu) | 1 790 | 7 500 | 3 051 | 3 368 | Indekss | 100 | 419 | 170 | 188 | Avots: Eurostat dati. 88. Tiek norādīts, ka Eurostat dati attiecībā uz Taizemi liecina, ka importa apjoms attiecīgajā periodā no nenozīmīgiem daudzumiem 2005. un 2006. gadā pieauga līdz 10 660 tonnām 2007. gadā un līdz 11 450 tonnām PIP, turklāt ievērojami palielinājās arī indeksētā tirgus daļa – no 100 līdz 1044. Tomēr jānorāda, ka Eurostat datos ietilpa daži slepeni dati par importu no Taizemes 2005. un 2006. gadā, un importa un tirgus daļas palielinājums patiesībā bija zemāks, nekā iepriekš norādīts. No Taizemes veiktā importa cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 23 % un bija augstākas par Ķīnas cenām un Kopienas ražošanas nozares cenām PIP. 89. Lai gan imports no Dienvidāfrikas attiecīgajā periodā palielinājās, tas aizvien bija diezgan neliels, un importa cenas būtiski neatšķīrās no Taizemes importa cenām. 90. Importa apjomi no citām trešajām valstīm nebija ievērojami. 91. Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis 92. Ražošana, ražošanas jauda un jaudas izmantojums 93. Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 8 %, bet tās ražošanas jauda šajā periodā nemainījās. 94. Jaudas izmantojums attiecīgajā periodā pieauga par 8 %, sasniedzot pilnu jaudu. Kopienas ražošanas nozares ražošanas jauda kopš 2006. gada bija lielāka nekā tās teorētiski noteiktā jauda. 4. tabula. Kopienas produkcija 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Indekss | 100 | 104 | 106 | 108 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 4 % | 1 % | 2 % | Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza Kopienas ražošanas nozare. 5. tabula. Kopienas ražošanas jauda 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Indekss | 100 | 100 | 100 | 100 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 0 % | 0 % | 0 % | Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza Kopienas ražošanas nozare. 6. tabula. Jaudas izmantojums 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Indekss | 100 | 104 | 106 | 108 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 4 % | 1 % | 2 % | Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza Kopienas ražošanas nozare. 95. Krājumi 96. Krājumi attiecīgajā periodā samazinājās par 50 %, jo šajā periodā, īpaši PIP, bija liels pieprasījums un Kopienas ražošanas nozare nespēja pietiekami apgādāt Kopienas tirgu. Tādējādi krājumi nepārtraukti samazinājās. 7. tabula. Krājumi 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Indekss | 100 | 81 | 89 | 50 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | -19 % | 10 % | -44 % | Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza Kopienas ražošanas nozare. 97. Pārdošanas apjomi, tirgus daļa un cenas 8. tabula. Pārdošanas apjomi un vērtības 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Pārošanas apjoms (indekss) | 100 | 151 | 147 | 134 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 51 % | -2 % | 9 % | Pārdošanas apjomu vērtība (indekss) | 100 | 127 | 156 | 175 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 27 % | 23 % | 12 % | Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza Kopienas ražošanas nozare. 98. Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms no 2005. līdz 2006. gadam palielinājās par 51 %, maksimumu sasniedzot 2006. gadā, bet pēc tam nepārtraukti saruka. Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa tajā pašā laikā samazinājās par 19 %. Tas izskaidrojams ar to, ka pieprasījums Kopienas ražošanas nozarē palielinājās vairāk nekā pārdošanas apjoms kopumā. Kopienas ražošanas nozare jau ražoja ar pilnu jaudu, kā minēts iepriekš, tāpēc tā nespēja palielināt pārdošanas apjomu tikpat daudz, cik patēriņu. 9. tabula. Kopienas nozares pārdošanas tirgus daļa 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Indekss | 100 | 140 | 93 | 81 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 40 % | -34 % | -13 % | Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza Kopienas ražošanas nozare, Eurostat dati un Ķīnas eksporta dati. 99. Kopienas ražošanas nozares vienības pārdošanas cenas vispirms no 2005. līdz 2006. gadam samazinājās par 16 %, bet pēc tam nepārtraukti palielinājās. Tādējādi Kopienas ražošanas nozares vidējās cenas visā attiecīgajā periodā kopumā pieauga par 31 %. 10. tabula. Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Indekss | 100 | 84 | 106 | 131 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | -16 % | 26 % | 23 % | Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza Kopienas ražošanas nozare. 100. Faktori, kas ietekmēja cenas Kopienā 101. Tādējādi pieprasījuma radītais spiediens visā attiecīgajā periodā izraisīja ievērojamu cenu pieaugumu. Lielais pieprasījums PIP pat radīja īslaicīgu ražojuma deficītu Kopienas tirgū. 102. Cenas Kopienas tirgū visu attiecīgo periodu bija augstas. Ķīnas imports par dempinga cenām šajā periodā neradīja ievērojamu cenu spiedienu. Tādējādi šo pašu tendenci var novērot arī attiecībā uz importu no Ķīnas un importu no pārējām trešajām valstīm, izņemot 2006. gadu, kad samazinājās gan apjomi, gan cenas. 103. Pilnas ražošanas izmaksas mazāk ietekmēja pārdošanas starpības, un cenas pieauga, galvenokārt pateicoties tirgus attīstībai. Par to liecina arī ārkārtīgi lielais izmaksu pieaugums 2006. gadā, ko bija izraisījis neierasti lielais furfurola ražošanā izmantotā mazuta izmaksu pieaugums, kas gan tieši neietekmēja Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu, kas minētajā gadā samazinājās. 104. Nodarbinātība, produktivitāte un darba alga 105. Nodarbinātība attiecīgajā periodā būtiski nemainījās, bet produktivitāte pieauga par 6 % ražošanas apjoma pieauguma dēļ. Furfurola un furfurilspirta pārstrāde ir diezgan vienkāršs process, kas nav darbietilpīgs. Vidējā darba alga attiecīgajā periodā samazinājās par 4 %. 11. tabula. Nodarbinātība 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Indekss | 100 | 106 | 105 | 102 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 6 % | -1 % | -3 % | Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza Kopienas ražošanas nozare. 12. tabula. Produktivitāte 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Indekss | 100 | 98 | 100 | 106 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | -2 % | 2 % | 6 % | Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza Kopienas ražošanas nozare. 13. tabula. Darba alga 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Indekss | 100 | 102 | 95 | 96 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | - | 2 % | -6 % | 1 % | Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, ko iesniedza Kopienas ražošanas nozare. 106. Rentabilitāte 107. Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte no 2005. gada līdz PIP kopumā ievērojami pieauga, proti, par 43 %, un PIP laikā bija ļoti augsta, būtiski pārsniedzot sākotnējā izmeklēšanā izvirzīto peļņas mērķi (15,17 %). Jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte bija augsta visā attiecīgajā periodā, izņemot 2006. gadu. Minētajā gadā īpaši augstas bija degvielas izmaksas, kas ir viens no galvenajiem izmaksu faktoriem furfurola ražošanā un kas kopā ar zemām pārdošanas cenām Kopienas ražošanas nozarei radīja zaudējumus. 14. tabula. Rentabilitāte 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Indekss | 100 | -27 | 125 | 143 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | - | -127 % | 562 % | 14 % | Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza Kopienas ražošanas nozare. 108. Ieguldījumi, atdeve no ieguldījumiem un kapitāla piesaistes spēja 109. Ieguldījumi attiecīgajā periodā palielinājās, lai gan kopējais apjoms nebija ievērojams, un veidoja nelielu daļu no gūtās peļņas. Kopienas ražošanas nozare ieguldīja nevis jaunas jaudas veidošanā, bet gan novirzīja ieguldījumus iekārtu remontam un uzturēšanai. Izmeklēšanā arī atklājās, ka atdeve no ieguldījumiem, proti no līdzīgā ražojuma pārdošanas iegūtā neto peļņa pirms nodokļu samaksas, kas izteikta kā procentuālā daļa no pamatlīdzekļu neto bilances vērtības, kas attiecināma uz līdzīgo ražojumu, attiecīgajā periodā bija ievērojami pieaugusi. 15. tabula. Ieguldījumi 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Indekss | 100 | 116 | 150 | 187 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 16 % | 29 % | 25 % | Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza Kopienas ražošanas nozare. 16. tabula. Atdeve no ieguldījumiem 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Atdeve no ieguldījumiem | 4,3 % | -6,1 % | 8,3 % | 18,4 % | Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza Kopienas ražošanas nozare. 110. Izmeklēšanā netika gūti pierādījumi tam, ka Kopienas ražošanas nozarei būtu grūtības piesaistīt kapitālu. 111. Naudas plūsma 112. Naudas plūsma, līdzīgi kā rentabilitāte, attiecīgajā periodā ievērojami pieauga. 17. tabula. Naudas plūsma 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Indekss | 100 | -167 | 294 | 661 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | -267 % | 276 % | 125 % | Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza Kopienas ražošanas nozare. 113. Izaugsme 114. Kopienas ražošanas nozare neguva tiešu labumu no tirgus palielināšanās attiecīgajā periodā, jo pieauga tās pārdošanas apjomi, bet samazinājās kopējā tirgus daļa. Tomēr to izraisīja Kopienas ražošanas nozares pieņemtais lēmums saglabāt ražošanas jaudu vienā un tai pašā līmenī visu attiecīgo periodu. Lai gan rentabilitāte bija augsta un pieprasījums aizvien pieauga, netika veikti ieguldījumu, lai palielinātu jaudu. 115. Dempinga starpības lielums 116. Neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, dempings PIP aizvien bija ievērojams, lai gan zemākā līmenī nekā sākotnējā izmeklēšanā noteikts, izmantojot gan vienīgā ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, sniegtos datus, gan no pieejamajiem faktiem (Ķīnas statistikas datiem) iegūtos aprēķinus. 117. Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām 118. Pat tad, ja Kopienas ražošanas nozarei būtu bijusi iespēja atgūties no iepriekšējā dempinga īpaši pārdošanas apjoma, pārdošanas cenu un rentabilitātes ziņā, dempinga starpības arvien ir ievērojamas. 119. Kopienas ražošanas nozares eksporta darbība 18. tabula. Kopienas ražošanas nozares eksporta apjoms 2005 | 2006 | 2007 | PIP | Indekss | 100 | 82 | 78 | 96 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | - | -18 % | -5 % | 23 % | Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza Kopienas ražošanas nozare. 120. Kopienas ražošanas nozares galvenais eksporta tirgus ir ASV. Lai gan eksporta līmenis 2006. un 2007. gadā samazinājās, 2005. gadā sasniegtais eksporta līmenis PIP laikā tika gandrīz atgūts. Jānorāda, ka uz ASV veiktā eksporta apjoms bija ievērojams, proti, tas atbilda 25 % no kopējā ražošanas apjoma PIP, lai gan, no otras puses, lai apmierinātu savu pircēju pieprasījumu Kopienā, Kopienas ražošanas nozare lielus attiecīgā ražojuma apjomus importēja arī no Ķīnas. Kopienas ražošanas nozares saražotais furfurilspirts tika eksportēts uz ienesīgāko ASV tirgu, kurā cenas bija vēl augstākas nekā Kopienas tirgū. 121. Secinājums par stāvokli Kopienas ražošanas nozarē 122. Antidempinga pasākumi nepārprotami pozitīvi ietekmēja stāvokli Kopienas ražošanas nozarē. Pozitīvu tendenci demonstrēja visi galvenie kaitējumu raksturojošie rādītāji, piemēram, ražošanas apjoms (+8 %) un pārdošanas apjoms (+34 %), pārdevumu vērtība (+75 %), vidējā pārdošanas cena (+31 %), ieguldījumi (+87 %), rentabilitāte (+43 %), naudas plūsma (+561 %), krājumi (-50 %) un produktivitāte (+6 %). Kopienas ražošanas nozares peļņas līmenis bija augsts visā attiecīgajā periodā, izņemot 2006. gadu. 123. Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanos nevarētu uzskatīt par tendenci, kas norāda uz kaitējumu. Kopienas ražošanas nozare, kas jau ražoja ar maksimālo jaudu, nespēja apmierināt aizvien pieaugošo pieprasījumu, kas, neraugoties uz pārdošanas apjomu pieaugumu, negatīvi ietekmēja tās tirgus daļu. 124. Jāsecina, ka, ievērojot Kopienas ražošanas nozari raksturojošo rādītāju pozitīvo attīstību, tiek uzskatīts, ka tās stāvoklis ir labs, un nevarēja konstatēt, ka būtiskais kaitējums ir turpinājies Tāpēc tika pārbaudīts, vai kaitējums varētu atkārtoties, ja pasākumus atceltu. F. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA 125. Kopsavilkums analīzei par dempinga turpināšanās un kaitējumu radošā dempinga atkārtošanās iespējamību 126. Jāatgādina, ka, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, Ķīnas ražotāji eksportētāji joprojām veica ievērojamu dempingu, kā paskaidrots 31. apsvērumā. Ja eksporta cenas tiktu atbilstoši samazinātas, pasākumus atceļot, dempinga starpība arvien palielinātos. 127. Atbilstoši iepriekš minētajam stimuls palielināt eksporta apjomus uz Kopienu ir vērā ņemams, jo otrā lielākajā Ķīnas eksporta tirgū – ASV – ir spēkā ievērojami antidempinga pasākumi, kas aizliedz eksportu no Ķīnas, tāpēc šis tirgus eksportam no Ķīnas faktiski nav pieejams. 128. Turklāt tika konstatēts, ka Ķīnas ražotājiem bija ievērojamas rezerves jaudas pārmērīgi lielās strukturālās jaudas dēļ, ko bija izraisījusi pieprasījuma samazināšanās Ķīnas iekšējā tirgū pēc 2008. gada Olimpiskajām spēlēm un vispasaules ekonomiskā krīzes ietekme. 129. Tika arī konstatēts, ka Ķīnas eksporta cenas uz trešajām valstīm bija zemākas nekā eksporta cenas uz Kopienu. 130. Tāpēc tika secināts, ka tad, ja pasākumus atceltu, dempings, iespējams, turpinātos un importa apjoms palielinātos, kas vismaz īstermiņā pazeminātu cenas Kopienā. 131. Par dempinga cenām veiktā importa palielinājums parasti izraisītu lejupvērstu spiedienu uz pārdošanas cenām un negatīvi ietekmētu Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti, kā arī traucētu tai finansiāli atgūties, kā tika novērots PIP. 132. Par dempinga cenām veiktā importa ietekme uz Kopienas ražošanas nozari – norādes un iespējamā attīstība laikposmā pēc PIP 133. Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa kopš 2006. gada samazinājās, bet patēriņš arvien pieauga, tikmēr Ķīnas importa tirgus daļa no minētā gada aizvien palielinājās. Ievērojot šo rādītāju neviennozīmību (proti, Kopienas ražošanas nozare kopumā atguvās, bet zaudēja tirgus daļu), tika pārbaudīta attīstība pēc PIP, lai gūtu skaidrāku priekšstatu par iespējamajām tendencēm nākotnē. Turklāt jāatgādina, ka kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ko izraisa lejupvērsts spiediens uz cenām, var ietekmēt vai sekmēt vispasaules ekonomikas attīstība un tās ietekme uz pieprasījumu un patēriņu. 134. Tika savākta papildu informācija, lai noteiktu, vai secinājumi, kas izdarīti, analizējot rādītājus par attiecīgo periodu un jo īpaši PIP, joprojām ir pamatoti arī pēc PIP. Saistībā ar šo Kopienas ražošanas nozare iesniedza informāciju par pārdošanas cenu attīstību Kopienā laikposmā no 2008. gada oktobra līdz 2009. gada aprīlim, kā arī par Ķīnas importa apjomiem un vidējām importa cenām šai pašā periodā. 135. Balstoties uz šo, varēja skaidri novērot, ka Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas Kopienas tirgū nepārtraukti samazinās, proti, pārdošanas cenas 2009. gada aprīlī samazinājās par 35 %, salīdzinot ar vidējām pārdošanas cenām PIP. Lai gan nebija vērojama nepārtraukta Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomu samazināšanās, tie 2009. gada aprīlī bija par 33 % zemāki nekā 2009. gada martā. Bija vērojama Kopienas ražošanas nozarei izdarīto pasūtījumu samazināšanās. 136. Ievērojami ir samazinājusies Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte. Tādējādi nepārtraukti samazinājās peļņas līmenis, un 2009. gada aprīlī tas bija par gandrīz 80 % mazāks nekā PIP laikā sasniegtais peļņas līmenis. Tādējādi Kopienas ražošanas nozares peļņas līmenis kopš 2009. gada marta ne vien nav sasniedzis sākotnējā izmeklēšanā izvirzīto peļņas līmeni, bet 2009. gada aprīlī tas bija samazinājās vēl vairāk. 137. Attiecībā uz Ķīnas importu nepārtraukti samazinājās Ķīnas importa cenas, taču šis samazinājums bija mazāks nekā importa apjomu samazinājums un Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu samazinājums Kopienas tirgū. Lai gan Ķīnas importa cenas lielākoties bija nedaudz augstākas nekā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas, dažus mēnešus tās bija zemākas, kas liecina par to, ka šā importa izraisītais cenu spiediens tirgū ir palielinājies. Līdzīgi tika konstatēts, ka šā perioda beigās Ķīnas cenas bija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. 138. Ievērojot iepriekš minēto un ņemot vērā izteikto lejupvērsto tendenci attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares finansiālo stāvokli, tika secināts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā kaitējums, iespējams, atkārtotos. 139. Tiek norādīts, ka pasaules ekonomiskās krīzes ietekmē pieprasījums Kopienā ievērojami samazinājās, kas ir negatīvi ietekmējis pārdošanas apjomus, pārdošanas cenas un rentabilitāti Kopienas tirgū. Kopienas ražošanas nozares finansiālais stāvoklis ir pasliktinājies, padarot to īpaši neaizsargātu un vieglāk pakļaujamu par dempinga cenām veiktā importa spiedienam no Ķīnas. Līdz ar šāda importa parādīšanos minētais stāvoklis, iespējams, vēl vairāk pasliktinātos, ja pasākumus atceltu. 140. Secinājumi par kaitējuma atkārtošanās iespējamību 141. Kopumā tiek uzskatīts, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, īstermiņā par dempinga cenām veiktā importa no Ķīnas uz Kopienu iespējamais pieaugums būtu ievērojams, tādējādi samazinātos cenas un atkal rastos kaitējums Kopienas ražošanas nozarei. 142. Tomēr jānorāda, ka kopumā stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē attiecīgajā periodā bija pozitīvs, jo tā bija spējusi atgūties no iepriekšējā dempinga un perioda beigās guva ievērojamu peļņu. Tādējādi tiek uzskatīts, ka Kopienas ražošanas nozarei var būt vajadzīgs mazāk laika nekā parastais periods – pieci gadi, lai tā atgūtos no pašreizējās nelabvēlīgās situācijas, kas katrā ziņā ir pārejoša, un lai novērstu kaitējuma atkārtošanos, ja pasākumi tiktu atcelti. Vidējā termiņā pieprasījums Kopienas ražošanas nozarē var atkal palielināties. Ja tas tā notiks, ievērojot Kopienas tirgus specifiku un īpaši vajadzību Kopienas lietotājiem iegūt ātru un drošu piegādes avotu, tiek uzskatīts, ka vidējā termiņā Kopienas ražošanas nozare var atgūties no radītā kaitējuma vai ka kaitējuma atkārtošanas vairs nav iespējama. Turpmāk šo situāciju var pārskatīt. G. KOPIENAS INTERESES 143. Ievadpiezīme 144. Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai pašreizējo antidempinga pasākumu turpināšana kopumā būtu pret Kopienas interesēm. Nosakot Kopienas intereses, tika novērtētas visu pārējo iesaistīto personu, proti, Kopienas ražošanas nozares, importētāju/tirgotāju, kā arī attiecīgā ražojuma lietotāju dažādās intereses. 145. Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā uzskatīja, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Kopienas interesēm. Turklāt pašreizējā izmeklēšana ir termiņa beigu pārskatīšana, kurā analizē situāciju, kādā antidempinga pasākumi darbojas. 146. Pamatojoties uz to, pārbaudīja, vai, neraugoties uz iepriekšminētajiem secinājumiem par dempinga turpināšanās un kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ir pārliecinoši iemesli, lai secinātu, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu saglabāšana nav Kopienas interesēs. 147. Kopienas ražošanas nozares intereses 148. Jāatgādina, ka dempings PIP aizvien saglabājās un ka pastāv Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma dempinga turpināšanās un Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanās iespējamība. 149. Kopienas ražošanas nozare ir pierādījusi savu dzīvotspēju un konkurētspēju, ko apstiprina visu galveno kaitējuma rādītāju pozitīvā attīstība attiecīgajā periodā. Iepriekš piemērotie antidempinga pasākumi ir labvēlīgi ietekmējuši PIP noteikto cenu līmeni, dodot iespēju Kopienas ražošanas nozarei atjaunot rentabilitāti. 150. Tāpēc tādu pasākumu saglabāšana, kas vērsti pret importu par dempinga cenām no Ķīnas, ir Kopienas ražošanas nozares interesēs. 151. Nesaistīto importētāju/tirgotāju intereses 152. Komisija nosūtīja anketas visiem zināmajiem nesaistītajiem importētājiem/tirgotājiem. Tikai viens importētājs/tirgotājs sadarbojās izmeklēšanā. 153. Izmeklēšanā tika atklāts, ka apjomi, kurus attiecīgajā periodā bija pārdevis sadarbībā iesaistītais nesaistītais importētājs, bija nelieli un ka attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomi veidoja tikai nelielu daļu no tā pārdošanas kopapjoma. 154. Tiek uzskatīts, ka, pasākumiem turpinoties, pašreizējā importētāju/tirgotāju situācija nemainīsies. Ir skaidrs, ka importētāji var atrast citus piegādes avotus, par ko liecina citu trešo valstu, īpaši Taizemes, tirgus daļa, kas ir pierādījums konkurencei Kopienas tirgū. 155. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika uzskatīts, ka pasākumu turpināšana būtiski neietekmētu importētājus/tirgotājus.; 156. Lietotāju intereses 157. Komisija nosūtīja anketas visiem zināmajiem nesaistītajiem lietotājiem. Astoņi lietotāji sadarbojās izmeklēšanā un pārstāvēja 44 % no Ķīnas importa kopapjoma. Izmeklēšanā atklājās, ka šie lietotāji bija tieši importējuši attiecīgo ražojumu no Ķīnas. Turklāt divas lietotāju apvienības atbildēja uz anketas jautājumiem un iesniedza piezīmes. 158. Galvenie rūpnieciskie furfurilspirta lietotāji Kopienā ir furāna sveķu ražotāji. Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, vismaz daži lietotāji PIP joprojām guva diezgan lielu peļņu. 159. Turklāt lietotāji norādīja, ka Kopienas ražošanas nozarei arī turpmāk jābūt nozīmīgam piegādes avotam, lai īstermiņā nodrošinātu attiecīgā ražojuma pieejamību un panāktu zināmu piegādes drošumu un pastāvību. 160. Ievērojot iepriekš minēto, tika uzskatīts, ka pasākumu turpināšana būtiski negatīvi neietekmētu rūpnieciskos lietotājus. 161. Secinājums par Kopienas interesēm 162. Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav pārliecinošu, ar Kopienas interesēm pamatotu iemeslu, kas neļautu pagarināt antidempinga pasākumu termiņu. H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI 163. Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija iecerēts ieteikt pašreizējo pasākumu saglabāšanu. Turklāt pēc informācijas izpaušanas tām tika dots laiks, kurā izteikt piezīmes un iesniegt prasības. 164. Ir skaidrs, ka Kopienas ražošanas nozare varēja gūt labumu no spēkā esošajiem pasākumiem, un tās stāvoklis, analizējot lielāko daļu kaitējuma rādītāju, attiecīgajā periodā ievērojami uzlabojās. Kopienas ražošanas nozare PIP guva lielu peļņu, un pārdošanas un ražošanas apjoms šajā periodā sasniedza maksimālo līmeni. Ņemot vērā Kopienas ražošanas nozares pozitīvo ekonomisko attīstību attiecīgajā periodā, nebija iespējams noteikt, vai būtiskais kaitējums ir turpinājies. 165. Tomēr, no vienas puses, izmeklēšanā tika konstatēts, ka, neraugoties uz patēriņa pieaugumu, Kopienas ražošanas nozare ir zaudējusi tirgus daļu, savukārt ir palielinājusies Ķīnas importa tirgus daļa. No otras puses, izmeklēšanā arī tika konstatēts, ka Ķīnā ir rezerves jauda un ka dempings PIP turpinājās lielos apmēros. 166. Izmeklēšanā attiecībā uz kaitējuma atkārtošanās iespējamību tika noskaidrots, ka stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē pēc PIP bija pasliktinājies un līdz 2009. gada otrā ceturkšņa beigām tajā bija radies kaitējums. Turklāt tika atklāts, ka Ķīnā bija pieejama ievērojama rezerves jauda un, ļoti iespējams, tā tiktu novirzīta uz Kopienu, ja pasākumi tiktu atcelti. Iespējams, šī gaidāmā par dempinga cenām veiktā importa parādīšanās palielinās cenu spiedienu Kopienā un negatīvi ietekmēs Kopienas ražošanas nozares cenas un peļņu. Tāpēc tika konstatēts, ka, pasākumus atceļot, vismaz īstermiņā kaitējums, iespējams, atkārtotos. 167. Tas situāciju vēl vairāk pasliktinātu saistībā ar pašreizējo ekonomisko krīzi, kas periodā pēc PIP ir izraisījusi patēriņa samazināšanos. Saskaņā ar šo scenāriju par dempinga cenām veiktā importa pieaugums daudzkārt pastiprinātu negatīvo ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari. 168. Visbeidzot tiek uzskatīts, ka tad, ja vidējā termiņā būs vērojama ekonomikas atgūšanās, pieprasījums pēc furfurilspirta Kopienā pieaugs. Šajos apstākļos Kopienas ražošanas nozare spēs attiecīgi palielināt pārdošanas apjomu. 169. Tāpēc no iepriekš minētā izriet, ka, neskarot pārējos pamatregulas 11. panta noteikumus, atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktā minētajam furfurilspirta importam no Ķīnas piemērojamie antidempinga pasākumi, kas noteikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1905/2003, ir jāsaglabā vēl divus gadus. 170. Lai pēc iespējas samazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā ir nepieciešami īpaši pasākumi, lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi ir šādi.Dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs faktūrrēķins, kurš atbilst šīs regulas pielikuma prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem eksportētājiem. 171. Ja pēc attiecīgo pasākumu piemērošanas būtiski pieaug eksporta apjoms, ko eksportē kāds no četriem uzņēmumiem, kas gūst labumu no zemākām individuālā maksājuma likmēm, tad šādu apjoma palielinājumu varētu uzskatīt par tirdzniecības modeļa pārmaiņām, ko izraisījusi pasākumu piemērošana pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt izmeklēšanu, lai novērstu pasākumu apiešanu. Šajā izmeklēšanā, cita starpā, var pārbaudīt, vai ir jāatceļ individuālais maksājums un secīgi jāpiemēro valsts mēroga maksājums, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 172. Ar šo tiek piemērots galīgais antidempinga maksājums tāda furfurilspirta importam, ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 2932 13 00 ( TARIC kods 2932 13 00 90) un kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā. 173. Šā panta 1. punktā aprakstītajam ražojumam piemērojamā galīgā antidempinga maksājuma likme ir šāda: Uzņēmumi | Antidempinga maksājuma likme (euro par tonnu) | TARIC papildkods | Gaoping Chemical Industry Co. Ltd | 160 | A442 | Linzi Organic Chemical Inc. | 84 | A440 | Zhucheng Taisheng Chemical Co. Ltd. | 97 | A441 | Henan Huilong Chemical Industry Co. Ltd. | 156 | A484 | Visi pārējie uzņēmumi | 250 | A999 | 174. Gadījumos, kad preces pirms nonākšanas brīvā apgrozībā ir bojātas un tāpēc cena, kas par tām faktiski samaksāta vai jāmaksā, tiek proporcionāli sadalīta, lai atbilstīgi Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 145. pantam varētu noteikt attiecīgo preču muitas vērtību, antidempinga maksājumu, kas aprēķināts, pamatojoties uz šā panta 2. punktu, proporcionāli samazina atbilstīgi cenai, kura faktiski samaksāta vai jāmaksā. 175. Šā panta 2. punktā minētajiem četriem uzņēmumiem noteiktās individuālā maksājuma likmes piemēro tad, ja dalībvalstu muitas iestādēm uzrāda derīgu faktūrrēķinu, kas atbilst šīs regulas pielikuma prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, jāpiemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteiktā maksājuma likme. 176. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un ir spēkā divus gadus. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, [..] Padomes vārdā — priekšsēdētājs […] PIELIKUMS Šīs regulas 1. panta 4. punktā minētajam derīgajam rēķinam jāpievieno uzņēmuma pārstāvja parakstīta deklarācija šādā formā: 1. Rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja vārds, uzvārds un ieņemamais amats. 2. Šāda deklarācija: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka [apjoms] furfurilspirta, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2932 13 00 ( TARIC papildkods), uz ko attiecas šis rēķins un kas pārdots eksportam uz Eiropas Kopienu, ražots [uzņēmuma nosaukums un adrese] Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.” 3. Datums un paraksts [1] OV L 283, 31.10.2003., 1. lpp. [2] OV C 111, 6.5.2008., 50. lpp. [3] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. [4] OV L 283, 31.10.2003., 1. lpp. [5] OV C 111, 6.5.2008., 50. lpp. [6] OV C 275, 30.10.2008., 21. lpp. [7] Ķīnas Nacionālais ķīmiskās informācijas centrs ( Chem China ) tika izveidots 1992. gada oktobrī pēc tam, kad 1959. gadā dibinātais Ķīmiskās rūpniecības ministrijas Zinātniskās un tehnoloģiskās informācijas izpētes institūts tika apvienots ar 1984. gadā dibināto Ķīmiskās rūpniecības ministrijas Ekonomiskās informācijas centru. Skatīt http://www.chemchina.com.cn/chempwas/en/7under_8.htm.