EIROPAS KOMISIJA Briselē, 21.4.2021 COM(2021) 202 final 2021/0105(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par mašīnbūves izstrādājumiem (Dokuments attiecas uz EEZ) {SEC(2021) 165 final} - {SWD(2021) 82 final} - {SWD(2021) 83 final}



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS 1.1.Priekšlikuma pamatojums un mērķi Mašīnu direktīva (turpmāk “MD”)nosaka tiesisko regulējumu mašīnu laišanai vienotajā tirgū, pamatojoties uz LESD 114. pantu (tiesību aktu tuvināšana). MD vispārējie mērķi ir šādi: i) nodrošināt mašīnu brīvu apriti iekšējā tirgū; ii) nodrošināt augsta līmeņa aizsardzību lietotājiem un citām apdraudējumam pakļautām personām. MD ir ievēroti ES tiesību aktu “jaunās pieejas” principi. Tā ir ar nodomu izstrādāta tehnoloģiski neitrāla, proti, tā nosaka būtiskās prasības, kas jāievēro attiecībā uz veselības aizsardzību un drošību (turpmāk “drošības prasības”), bet nenorāda konkrētu tehnisku risinājumu atbilstības šīm prasībām panākšanai. Tehniskā risinājuma izvēle ir ražotāju ziņā — tas paver ceļu inovācijai un jaunu risinājumu izstrādei. Direktīvas REFIT izvērtējuma laikā visas ieinteresētās personas apstiprināja, ka tā ir būtisks tiesību akts, tomēr izvērtējums atklāja nepieciešamību uzlabot un vienkāršot MD, kā arī pielāgot to tirgus vajadzībām. Daži Eiropas Parlamenta deputāti pauda atbalstu Mašīnu direktīvas pārskatīšanai. Konkrēti, tika ieteikts piemērot šo tiesību aktu 21. gadsimta vajadzībām un tādējādi veicināt ES ekonomikas inovāciju. Ražojumu drošuma regulējumā ietilpstošās Direktīvas 2006/42/EK par mašīnām (MD) pārskatīšana kā daļa no Komisijas darba programmas 2020. gadam saskaņā ar prioritāti “Digitālajam laikmetam gatava Eiropa” veicina digitālo pārkārtošanos un stiprina vienoto tirgu. Attiecībā uz jaunajām tehnoloģijām un to ietekmi uz tiesību aktiem drošuma jomā Komisija 2020. gada februārī publicēja Balto grāmatu par mākslīgo intelektu, kurai pievienots “Ziņojums par mākslīgo intelektu, lietu internetu un robotiku drošuma un atbildības aspektā”. Ziņojumā, kurā analizēta jauno tehnoloģiju ietekme un problēmuzdevumi, ko tās rada Savienības tiesību aktiem drošuma jomā, secināts, ka pašreizējiem tiesību aktiem attiecībā uz ražojumu drošumu piemīt vairāki trūkumi, kas cita starpā ir jārisina Mašīnu direktīvā. Tas ir vēl jo svarīgāk, lai nodrošinātu ilgtspējīgu atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas, jo mašīnu nozare ir mašīnbūves nozīmīga daļa un viens no ES ekonomikas rūpnieciskajiem balstiem. Ņemot vērā aspektus, kas uzsvērti izvērtējumā un sīkāk aplūkoti Mašīnu direktīvas ietekmes novērtējuma ziņojumā, kā arī atsaucoties uz Komisijas politikas mērķiem digitalizācijas jomā, šajā priekšlikumā paredzēts risināt turpmāk izklāstītās problēmas. 1. problēma: MD nav pietiekamā mērā ņemti vērā jaunie riski, ko rada jaunās tehnoloģijas. Lai veicinātu uzticēšanos digitālajām tehnoloģijām, MD jānodrošina juridiskā noteiktība attiecībā uz šīm tehnoloģijām; esošās nepilnības varētu kavēt vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanu ražotājiem, kas ietekmētu MD efektivitāti. Ir vairāki aspekti, kas jārisina šīs problēmas ietvaros. Pirmais attiecas uz iespējamiem riskiem, kas izriet no cilvēku un robotu tiešas sadarbības, jo kopdarbības robotu (kobotu), kas paredzēti darbam kopā ar darbiniekiem cilvēkiem, izplatība strauji pieaug. Otrs iespējama riska avots ir savienotas mašīnas. Trešā problēmu joma ir saistīta programmatūras atjauninājumu ietekmi uz mašīnu darbību pēc to laišanas tirgū. Ceturtā problēma ir saistīta ar ražotāju spēju veikt pilnīgu risku novērtējumu attiecībā uz mašīnmācīšanās lietojumprogrammatūru pirms ražojuma laišanas tirgū. Visbeidzot, attiecībā uz autonomajām mašīnām un attālinātajām uzraudzības stacijām pašreizējā MD paredz vadītāju vai operatoru, kas atbild par mašīnas kustību. Vadītājs var pārvietoties ar mašīnu vai arī pavadīt mašīnu, vai vadīt mašīnu, izmantojot tālvadību, tomēr MD nav aplūkota iespēja, ka vadītāja nav, un tā nenosaka prasības autonomām mašīnām. 2. problēma: i) juridiska nenoteiktība, jo trūkst skaidrības par darbības jomu un definīcijām; ii) tradicionālo tehnoloģiju iespējamas nepilnības, kas saistītas ar drošumu. MD ir vajadzīga lielāka juridiskā noteiktība darbības jomas un definīciju ziņā, jo tās ir ražotājiem radījušas grūtības izprast, kāds tiesiskais regulējums tiem būtu jāpiemēro. Ir konstatēts, ka MD daļēji pārklājas ar citiem ES īpašajiem tiesību aktiem vai nav saderīga ar tiem. Attiecībā uz direktīvā noteiktajām definīcijām — vairākus iebildumus radīja “daļēji komplektētas mašīnas” definīcija, jo īpaši saistībā ar tās nošķīrumu no “mašīnu” definīcijas, kura ir precizēta. Turklāt ir nepieciešams precizēt izņēmumu attiecināšanu uz transportlīdzekļiem un uzlabot izņēmumu attiecināšanas uz atsevišķiem ražojumiem, uz kuriem attiecas Zemsprieguma direktīva (Direktīva 2014/35/ES), saskaņotību gadījumos, kad šajos ražojumos integrēta bezvadu lokālā tīkla funkcionalitāte. Turklāt ir izplatīta prakse, ka tirgū laistas mašīnas tiek pārveidotas, lai, piemēram, pievienotu tām kādu funkciju vai uzlabotu to darbību. Ja mašīnai tiek veikta būtiska modifikācija bez ražotāja piekrišanas, ir iespējams, ka tā vairs neatbildīs būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, un tas ir problemātiski. Pašreizējā MD šo situāciju nerisina. Pastāv vairākas tradicionālajām tehnoloģijām piemērojamas prasības, kas nav saistītas ar jaunajām tehnoloģijām un ir tikušas atzītas vai nu par nepietiekami skaidrām, vai arī nepietiekami drošām, vai arī pārāk preskriptīvām un tādām, kas, iespējams, kavēs inovāciju. Šīs prasības attiecas uz celšanas iekārtu uzstādīšanu, pazemināta ātruma pacēlājiem, sēdekļiem, aizsardzību pret bīstamām vielām, gaisvadu elektrolīnijām un vibrāciju, ko rada pārnēsājamas rokas mašīnas un ar roku vadāmas mašīnas. 3. problēma: nepietiekami noteikumi augsta riska mašīnām. Dažas dalībvalstis un ieinteresētās personas uzskata, ka trešo personu veikts atbilstības novērtējums ir labāk piemērots to augsto risku novēršanai, ko rada dažu grupu mašīnas. Vēl viena problēma saistīta ar to, ka pašreizējais augsta riska mašīnu saraksts, kas iekļauts I pielikumā, tika izstrādāts pirms 15 gadiem, un kopš tā laika tirgus ir ievērojami mainījies. No saraksta jāsvītro mašīnas, kas vairs nav uzskatāmas par augsta riska mašīnām, un/vai tajā jāiekļauj citas (piemēram, mašīnas, kurās iegultas mākslīgā intelekta sistēmas, kas paredzētas drošības funkciju pildīšanai). 4. problēma: izmaksas naudas izteiksmē un saistībā ar vidi, kuras rada apjomīga dokumentācija papīra formātā. MD prasa, lai ražotāji sniegtu nepieciešamo informāciju par mašīnām, piemēram, instrukcijas. Drukāta versija ir tikusi uzskatīta par visefektīvāko risinājumu, kā nodrošināt visiem mašīnas lietotājiem piekļuvi instrukcijām. Tomēr kopš tā laika ir paplašinājusies interneta un digitālo tehnoloģiju izmantošana. Prasība nodrošināt drukātu eksemplāru palielina ekonomikas dalībnieku izmaksas un administratīvo slogu, kā arī nelabvēlīgi ietekmē vidi. Tomēr jāņem vērā arī tas, ka dažiem lietotājiem ir mazāk zinātības digitālajā jomā, dažviet nav piekļuves internetam un digitālā rokasgrāmata var neatbilst ražojuma versijai.

5. problēma: neatbilstība citiem Savienības tiesību aktiem ražojumu drošuma jomā. Jaunais tiesiskais regulējums ir pasākumu kopums, kura mērķis ir apkopot visus elementus, kas vajadzīgi, lai ar vispusīgu tiesisko regulējumu reāli nodrošinātu rūpniecības ražojumu drošumu un atbilstību prasībām, kas pieņemtas, lai aizsargātu dažādas sabiedrības intereses un nodrošinātu vienotā tirgus pienācīgu darbību. Viens no Komisijas galvenajiem mērķiem ir saskaņot tiesību aktus attiecībā uz ražojumu harmonizāciju ar Lēmumā Nr. 768/2008/EK ietvertajiem atsauces noteikumiem. Lai gan pati Mašīnu direktīva jau ir jaunās pieejas direktīva, tā vēl nav saskaņota ar jauno tiesisko regulējumu. Tas, ka MD nav saskaņota ar jauno tiesisko regulējumu, rada pretrunas ar citiem ES tiesību aktiem attiecībā uz ražojumiem. 6. problēma: interpretācijas atšķirības saistībā ar transponēšanu. Tas, ka pašreizējais tiesiskais regulējums attiecībā uz mašīnām ir direktīva, kas ļauj dalībvalstīm izvēlēties līdzekļus likumdošanas mērķu izpildei, ir radījis MD noteikumu atšķirīgu interpretāciju, radot juridisku nenoteiktību un saskaņotības trūkumu vienotajā tirgū. Turklāt dažās dalībvalstīs direktīvas transponēšana ir aizkavējusies. 1.2.Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Šī iniciatīva atbilst Vienotā tirgus aktam, kurā uzsvērta nepieciešamība atjaunot patērētāju uzticību tirgū pieejamo ražojumu kvalitātei un pastiprinātas tirgus uzraudzības nozīme. Šim nolūkam regula par mašīnbūves izstrādājumiem ir saskaņota ar Lēmuma Nr. 768/2008/EK noteikumiem. Turklāt tā stiprina saskaņotību ar Zemsprieguma direktīvu (Direktīvu 2014/35/ES), ņemot vērā to, ka elektriskiem un elektroniskiem ražojumiem, kuriem šo regulu nepiemēro, nepiemēros arī Radioiekārtu direktīvu (Direktīvu 2014/53/ES) gadījumā, ja tajos integrēta bezvadu lokālā tīkla funkcionalitāte. 1.3.Saskanība ar citām Savienības politikas jomām Šis priekšlikums saskan ar Savienības politiku mākslīgā intelekta jomā un gaidāmo Mākslīgā intelekta regulu, kurā tiks risināti jautājumi par riskiem, kas ietekmē to augsta riska mākslīgā intelekta sistēmu drošumu, kuras ir iegultas mašīnās vai kuras ir drošības sastāvdaļas topošās regulas par mašīnbūves izstrādājumiem nozīmē. Turklāt šis priekšlikums saskan ar Savienības politiku kiberdrošības jomā, veidojot saikni ar turpmākajām kiberdrošības shēmām, kas atbilst Regulai (ES) 2019/881 un ļauj pierādīt atbilstību topošajai regulai par mašīnbūves izstrādājumiem. Turklāt tas veicina regulatīvās vides vienkāršošanos. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE 2.1.Juridiskais pamats Priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants, jo regulas mērķis ir saskaņot veselības aizsardzības un drošības prasības attiecībā uz mašīnām visās dalībvalstīs un novērst kavēkļus mašīnu tirdzniecībai starp dalībvalstīm. 2.2.Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Subsidiaritātes princips ir aktuāls jo īpaši saistībā ar pievienotajiem jaunajiem noteikumiem, kuru mērķis ir uzlabot Direktīvas 2006/42/EK efektīvu piemērošanu un saskaņotību ar Savienības politiku mākslīgā intelekta jomā. Bez Savienības mēroga regulējuma dalībvalstis varētu noteikt atšķirīgas drošības prasības, kas radītu atšķirības to ražotāju, kuri tirgo mašīnas dažādās valstīs, ražojumu drošumā lietotājiem. Piemēram, dažas tirgus uzraudzības iestādes, ar kurām notika apspriešanās, uzskatīja par nepieciešamu nodrošināt, ka programmatūras atjauninājumi, kas nav ņemti vērā sākotnējā ražotāja riska novērtējumā un kam ir ietekme uz drošumu, prasa novērtēt mašīnas atbilstību saskaņā ar attiecīgu procedūru, kuras rezultātā tiek piešķirta jauna CE zīme. Turklāt topošajā regulā par mašīnbūves izstrādājumiem ir noteiktas Savienības mēroga prasības, kuru pamatā ir Eiropas standartos paredzētie risinājumi. Ņemot vērā Savienības standartizācijas pasākumu plašo tvērumu, jebkādas izmaiņas topošās regulas par mašīnbūves izstrādājumiem darbības jomā vai prasībās jāveic Savienības līmenī, lai nepieļautu tirgus kropļojumus, šķēršļu radīšanu ražojumu brīvai apritei un apdraudējumu cilvēku veselībai un labjutībai. Turklāt jaunpievienotie noteikumi saskaņos ekonomikas dalībnieku pienākumus, noteikumus attiecībā uz izsekojamību, noteikumus attiecībā uz novērtēšanu, ko veic atbilstības novērtēšanas struktūras, un to paziņošanu, kā arī tirgus uzraudzības noteikumus. Attiecībā uz Savienības līmeņa rīcības pievienoto vērtību — reglamentējošas darbības Savienības līmenī veicina iekšējā (un digitālā) vienotā tirgus attīstību, nodrošina juridisko noteiktību un vienlīdzīgus konkurences apstākļus nozarē, kā arī nodrošina mašīnu lietotāju lielāku uzticēšanos. 2.3.Proporcionalitāte Vēlamais politikas risinājums ir 3. risinājums — apgrūtinājuma samazināšana līdz minimumam un drošuma uzlabošana.

Šis politikas risinājums paredz visu konstatēto problēmu risināšanu visefektīvākajā un iedarbīgākajā veidā, ierosinot pārskatīt MD, lai tā būtu piemērota paredzētajam nolūkam ne tikai pašlaik, bet arī turpmāk, un nodrošinātu saskaņotību ar spēkā esošajiem tiesību aktiem attiecībā uz ražojumu drošumu, kā arī ar turpmāko mākslīgā intelekta satvaru. 3. politikas risinājums paredz, ka jaunas prasības jāpievieno un esošās — jāprecizē mērķtiecīgi un samērīgi tikai tad, ja tas ir nepieciešams un prasības tiek plaši piemērotas konkrētu veidu mašīnām. Tiek palielināta juridiskā skaidrība attiecībā uz pašreizējā tiesību akta darbības jomu, definīcijām un prasībām, tostarp tām, kuras attiecas uz risku, ko rada jaunās tehnoloģijas, un veicina standartizācijas darbības šajā jomā; tas uzlabo drošumu un nodrošina lielāku uzticēšanos un nozares konkurētspēju (digitālajā) tirgū. Tas arī paredz, ka augsta riska mašīnas jāpielāgo pašreizējam tehniskajam līmenim, jāatceļ iespēja veikt iekšējas pārbaudes augsta riska mašīnu atbilstības novērtēšanai un jānodrošina pilnīga saskaņotība ar priekšlikumu Mākslīgā intelekta regulai. Tajā ierosināts apgrūtinājuma mazināšanas pasākums, kuru īpaši prasījuši nozares pārstāvji,— atļauja izmantot digitālus dokumentus, vienlaikus nodrošinot, ka tiešajiem lietotājiem un patērētājiem pēc pieprasījuma bez maksas ir pieejama dokumentu drukāta versija. Visbeidzot, pārskatītās MD saskaņotība un juridiskā noteiktība uzlabosies, ja direktīva tiks saskaņota ar jauno tiesisko regulējumu un kļūs par regulu. Lai nodrošinātu proporcionalitāti, šis politikas risinājums paredz standartizācijas procesu, kurā Komisija izdotu jaunu standartizācijas pieprasījumu sīki izstrādātiem tehniskiem risinājumiem, kas jāizstrādā standartizācijas iestādēm, un norādījumos par mašīnām būtu sniegti sīkāki skaidrojumi un piemēri. Kā paskaidrots ietekmes novērtējumā, vēlamais politikas risinājums atbilst proporcionalitātes principam. Ierosinātās drošības prasību izmaiņas attiecas tikai uz dažu veidu mašīnām — mašīnām, kurās izmantotas jaunās tehnoloģijas, īpašām un augsta riska mašīnām. Apgrūtinājuma mazināšanas pasākumi (piemēram, būtiskas modifikācijas definīcijas precizēšana, digitāli dokumenti, saskaņošana ar jauno tiesisko regulējumu, aizstāšana ar regulu) turpretī attiecas uz visu veidu mašīnām. Proporcionalitāti nodrošina arī tas, ka MD ir tehnoloģiski neitrāla. Priekšlikumā ierosināti tikai patiešām nepieciešamie drošības prasību precizējumi vai papildinājumi, un tie ir jāpapildina ar jaunu, Komisijas izdotu standartizācijas pieprasījumu, lai pilnvarotu standartizācijas iestādes izstrādāt brīvprātīgus tehniskus risinājumus. 2.4.Juridiskā instrumenta izvēle Ierosinātais tiesību akts ir regula. Ierosinot direktīvu aizstāt ar regulu, ņemts vērā Komisijas vispārīgais mērķis vienkāršot normatīvo vidi un vajadzība panākt, lai ierosinātie tiesību akti visā Savienībā tiktu īstenoti vienādi. Turklāt Mašīnu direktīva ir direktīva, ar ko jāveic pilnīga saskaņošana, proti, tā paredz augstu drošuma pakāpi un neļauj dalībvalstīm noteikt stingrākus pienākumus. Šajā ziņā regula pēc savas juridiskās būtības labāk nodrošinātu, ka dalībvalstis nenosaka valsts mēroga tehniskās prasības, kas ir stingrākas nekā spēkā esošās direktīvas I pielikumā noteiktās drošības prasības un/vai ir tām pretrunā. Pāreja no direktīvas uz regulu neradīs nekādas izmaiņas regulatīvajā pieejā. Jaunās pieejas raksturīgās iezīmes tiks pilnībā saglabātas, jo īpaši ražotājiem tiks dotas izvēles iespējas, izraugoties līdzekļus, ko tie izmanto būtisko prasību (saskaņoto standartu vai citu tehnisko specifikāciju) ievērošanai, un izraugoties kādu no pieejamajām atbilstības novērtēšanas procedūrām, lai apliecinātu ražojumu atbilstību. Juridiskā instrumenta veids neietekmēs spēkā esošos mehānismus, kuri tiek izmantoti tiesību aktu īstenošanā (standartizācijas process, darba grupas, tirgus uzraudzība, dalībvalstu administratīvā sadarbība un vadlīniju dokumentu izstrāde) un kuri turpinās darboties atbilstoši regulai tieši tāpat, kā patlaban tie darbojas atbilstoši direktīvai. Visbeidzot, regulu izmantošana iekšējā tirgus tiesību aktu jomā saskaņā ar ieinteresēto personu pausto vēlmi ļauj izvairīties no pārmērīgas reglamentēšanas riska. Tas arī ļauj ražotājiem izmantot tieši regulas tekstu tā vietā, lai atrastu un izpētītu 27 transponēšanas tiesību aktus. Pamatojoties uz minēto, tiek uzskatīts, ka regula ir vispiemērotākais risinājums visām iesaistītajām pusēm, jo tā ļaus ātrāk un konsekventāk piemērot ierosinātos tiesību aktus un ļaus radīt precīzāk noteiktu regulatīvo vidi ekonomikas dalībniekiem. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI 3.1.Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes Direktīvas izvērtējumā secināts, ka pārskatīšanas mērķim jābūt: i) novērst riskus, kas izriet no jaunajām tehnoloģijām, vienlaikus netraucējot tehnikas attīstību; ii) uzlabot dažu galveno jēdzienu un definīciju juridisko skaidrību pašreizējā MD tekstā; iii) vienkāršot prasības dokumentācijai, atļaujot digitālus formātus, un tādējādi samazināt administratīvo slogu ekonomikas dalībniekiem, kā arī radīt papildu labvēlīgu ietekmi uz izmaksām saistībā ar vidi; iv) nodrošināt saskaņotību ar citām direktīvām un regulām attiecībā uz ražojumiem, kā arī uzlabot tiesību aktu izpildi, saskaņojot aktu ar jauno tiesisko regulējumu; v) samazināt transponēšanas izmaksas, pārveidojot direktīvu par regulu. Izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā priekšlikumā. 3.2.Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Visā MD pārskatīšanas sagatavošanas gaitā notika apspriešanās ar ieinteresētajām personām, tostarp dalībvalstu, ražotāju apvienību, patērētāju un darba ņēmēju asociāciju, paziņoto struktūru un standartizācijas organizāciju pārstāvjiem. Apspriešanās ietvēra īpašas ekspertu grupas sanāksmes, apspriešanos ar darba grupu mašīnu jomā un tirgus uzraudzības iestāžu administratīvās sadarbības grupu mašīnu jomā. Pēc apspriedēm darba grupā mašīnu jomā un divpusējām sanāksmēm dažu ieinteresēto personu viedoklis ir mainījies, jo īpaši attiecībā uz nepieciešamību patiešām pievērst uzmanību jaunajiem riskiem, ko rada jaunās digitālās tehnoloģijas. ·1. konkrētais mērķis — aptvert jaunus riskus, kas saistīti ar jaunajām digitālajām tehnoloģijām Lai gan lielākā daļa ieinteresēto personu uzskata, ka MD pietiekami ņem vērā inovācijas, dažas ir paudušas bažas par jauno digitālo tehnoloģiju iespējamo ietekmi uz drošumu. ·2. konkrētais mērķis — nodrošināt darbības jomas un definīciju saskaņotu interpretāciju un uzlabot tradicionālo tehnoloģiju drošumu Attiecībā uz darbības jomu un definīcijām lielākā daļa ieinteresēto personu atzina par pareizu arī turpmāk neattiecināt MD uz tās 1. panta 2. punkta k) apakšpunktā uzskaitītajiem zemsprieguma ražojumiem, uz kuriem attiecas Zemsprieguma direktīva un kuros integrēta bezvadu lokālā tīkla funkcionalitāte, kā arī precizēt daļēji komplektētu mašīnu definīciju. Attiecībā uz atbilstības novērtēšanas pienākumu ieviešanu saistībā ar tirgū laistu vai ekspluatācijā nodotu mašīnu būtiskām modifikācijām ieinteresēto personu viedokļi atšķiras. Ieinteresētās personas lielākā vai mazākā mērā ir vienisprātis par būtisko veselības aizsardzības un drošības prasību piemērošanu tradicionālām mašīnām, izņemot dažus īpašus gadījumus, kad tās uzskata, ka tas nav nepieciešamas, jo uz riskiem jau attiecas citi Savienības tiesību akti.

·3. konkrētais mērķis — pārvērtēt mašīnas, kas uzskatāmas par augsta riska mašīnām, kā arī pārvērtēt saistītās atbilstības nodrošināšanas procedūras Uz jautājumu par to, vai MD I pielikumā paredzētā iespēja, ka ražotājs varētu veikt iekšējās pārbaudes, rada bažas par drošumu, sabiedriskajā apspriešanā tika saņemtas dažādas atbildes. Intervijās sniegtajās atbildēs savukārt daudzos gadījumos bija norādīts, ka I pielikuma pielāgošana un regulāra atjaunināšana varētu dot labumu. ·4. konkrētais mērķis — samazināt prasības, kas paredz papīra formāta dokumentus Attiecībā uz atļauju izmantot digitāla formāta dokumentus gandrīz visas nozari pārstāvošās ieinteresēto personu grupas norādīja, ka tā ir atbalstāma. Lielākā daļa dalībvalstu un patērētāju organizāciju atbalsta to, ka jānodrošina arī papīra formāta dokumenti. ·5. konkrētais mērķis — nodrošināt saskaņotību ar citiem tiesību aktiem, kas skar ražojumu drošumu Prasību par saskaņošanu ar jauno tiesisko regulējumu atbalstīja gandrīz visi. ·6. konkrētais mērķis — nepieļaut interpretācijas atšķirības, kas saistītas ar transponēšanu Lielākā daļa ieinteresēto personu vēlas, lai tiktu samazinātas no transponēšanas izrietošās iespējamās atšķirības Mašīnu direktīvas interpretācijā, un min iespējamos ieguvumus no direktīvas pārveides par regulu. Ražotājiem pārveide varētu samazināt papildu izmaksas, kas saistītas ar interpretācijas atšķirībām dalībvalstīs. 3.3.Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana ― ietekmes novērtējums Komisija veica Mašīnu direktīvas pārskatīšanas ietekmes novērtējumu. Regulējuma kontroles padome 2021. gada 5. februārī sniedza atzinumu par ietekmes novērtējuma projektu. Padomes atzinums, kā arī galīgais ietekmes novērtējums un tā kopsavilkums tiek publicēti kopā ar šo priekšlikumu. Pamatojoties uz apkopoto informāciju, ietekmes novērtējumā tika izskatīti un salīdzināti četri risinājumi, kā risināt problēmas un jautājumus saistībā ar Mašīnu direktīvu. 0. risinājums — pamatscenārijs (“bez izmaiņām”) Šis risinājums paredz, ka standartizācijas process turpinātos bez izmaiņām, nepievēršot īpašu uzmanību riskiem, ko rada jaunās tehnoloģijas, un jomām, kurās jāveic uzlabojumi saistībā ar tradicionālajām tehnoloģijām. Tas paredz arī “Norādījumu par MD piemērošanu” pārskatīšanu parastā kārtībā ar ierobežotu vērienu un bez īpašiem centieniem panākt vienprātību. 1. risinājums — nozares pašregulējums un izmaiņas norādījumos Šis risinājums neparedz grozījumus spēkā esošajā tiesību aktā. “Norādījumos par MD piemērošanu” tiktu ieviesti precizējumi, kā arī tiktu īstenoti centieni panākt vienprātību, lai pēc iespējas noskaidrotu galvenās problēmas, kā aprakstīts 1.1. iedaļā. Jaunie riski, kurus rada jaunās tehnoloģijas (kā arī daži riski, ko rada tradicionālās tehnoloģijas), tiktu risināti, izdodot jaunu Komisijas standartizācijas pieprasījumu ar mērķi virzīt parasto standartizācijas procesu. 2. risinājums — apgrūtinājuma samazināšana līdz minimumam Šā risinājuma pamatā ir nodoms mazināt apgrūtinājumu ekonomikas dalībniekiem. Lai īstenotu šo nodomu, risinājuma mērķis ir palielināt dažu noteikumu juridisko skaidrību un vienkāršot dažus administratīvos pienākumus. Tomēr, lai līdz minimumam samazinātu apgrūtinājumu ekonomikas dalībniekiem, nebūtu jāveic pielāgojumi drošības prasībās attiecībā uz ražojumiem un tādējādi nemainītos ražotāju pienākumi attiecībā uz mašīnu projektēšanu un ražošanu. Jaunie riski, kurus rada jaunās tehnoloģijas (kā arī daži riski, ko rada tradicionālās tehnoloģijas), tiktu risināti, izdodot īpašu Komisijas standartizācijas pieprasījumu ar mērķi virzīt parasto standartizācijas procesu, ciktāl iespējams. 3. risinājums — apgrūtinājuma samazināšana līdz minimumam un drošuma uzlabošana Šā risinājuma mērķis ir arī palielināt dažu noteikumu juridisko skaidrību un vienkāršot dažus administratīvos pienākumus. Turklāt tā mērķis ir uzlabot drošumu, pielāgojot drošības prasības un pielāgojot atbilstības novērtējumu riskam, kas saistīts ar mašīnbūves izstrādājumiem, tostarp jaunajām tehnoloģijām.

Tika konstatēts, ka vislabākais ir 3. risinājums, jo: 0. risinājums neparedz nekādu rīcību un nerisina konstatētās problēmas un jautājumus, turklāt pastāv risks, ka problēmas netiks atrisinātas un mērķi netiks sasniegti; 1. risinājuma rezultāti būtu ierobežoti. Tas nenodrošina efektīvu reaģēšanu uz problēmām; 2. risinājums veicinātu konkurētspēju, līdz minimumam samazinot apgrūtinājumu ražotājiem, bet nesamazinātu nedrošu ražojumu skaitu tirgū. Turpretī 3. risinājums veicinātu konkurētspēju, līdz minimumam samazinot apgrūtinājumu ražotājiem, un arī uzlabotu drošumu, precizējot vai papildinot prasības. Tas radītu papildu izmaksas atbilstības nodrošināšanai, taču arī ieguvumus, jo tirgū nonāktu mazāk nedrošu ražojumu. Šis risinājums turklāt vislabāk atbilst nākotnes prasībām, jo ar to tiek risināti jauno tehnoloģiju radītie riski. 3.4.Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Saskaņotība ar jauno tiesisko regulējumu nozīmē, ka direktīvas darbība un tās izpildes panākšana būs labāka, kā arī mazināsies apgrūtinājums ražotājiem, kam jāievēro saistībā ar savu ražojumu drošumu jāievēro vairāki tiesību akti (piemēram, uz mašīnām attiecas gan Mašīnu direktīva, gan Radioiekārtu direktīva). Tā racionalizē drošības procedūru procesu, vispirms iesaistot ražotājus un dalībvalstis, bet Komisiju informējot pēc tam, un rosina Komisiju pieņemt lēmumu tikai tad, ja starp dalībvalstīm pastāv domstarpības. Vēl viens vienkāršošanas aspekts ir mākslīgā intelekta jomas un mašīnu jomas tiesību aktu priekšlikumu savstarpējā papildināmība — Mākslīgā intelekta regulā atbilstības novērtēšana deleģēta mašīnu regulējumam, lai riska novērtējums attiecībā uz visām mašīnām, kas aprīkotas ar mākslīgā intelekta sistēmām, tiktu veikts tikai saskaņā ar topošo regulu par mašīnbūves izstrādājumiem. Visbeidzot, direktīvas pārveide par regulu novērsīs transponēšanas nepieciešamību dalībvalstīs un nodrošinās tiesību akta interpretācijas un īstenošanas saskaņotību. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Šis priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. 5.CITI ELEMENTI 5.1.Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Lai novērtētu jauno noteikumu efektivitāti, Komisija uzraudzīs to īstenošanu, piemērošanu un atbilstību tiem. Komisijai regula būs regulāri jāizvērtē un jāpārskata un jāsniedz par to publisks ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei. 5.2.Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums Piemērošanas joma un definīcijas Ierosinātās regulas darbības joma paliek nemainīga, bet to precizē, pievienojot jaunu priekšmetu 1. pantā, pielāgojot darbības jomas formulējumu un pievienojot jaunu ievilkumu mašīnu definīcijā attiecībā uz mezglu, kurā trūkst tikai tās programmatūras augšupielādes, kas paredzēta tā īpašajam lietojumam,— nolūkā novērst to, ka ražotāji šādus kopumus klasificē kā daļēji komplektētas mašīnas. Turklāt ir precizēta arī drošības sastāvdaļas definīcija, paredzot nemateriālas sastāvdaļas, piemēram, programmatūru. Ir izveidota jauna būtiskas modifikācijas definīcija, lai nodrošinātu, ka mašīnas, kuras laistas tirgū un/vai nodotas ekspluatācijā un kurām veiktas būtiskas modifikācijas, atbilst III pielikumā izklāstītajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām. Turklāt ir iekļautas arī jaunā tiesiskā regulējuma Lēmuma Nr. 768/2008/EK vispārējās definīcijas. Regulā ir precizēta arī citu Savienības saskaņošanas tiesību aktu piemērošana gadījumos, ja III pielikumā nav paredzēti ar mašīnām saistīti riski, kas jānovērš.

Izņēmumi Lai palielinātu juridisko noteiktību, atbrīvojums attiecībā uz autotransporta līdzekļiem ietver ne tikai Savienības tiesību aktus par tipa apstiprinājumu. Nolūks ir novērst to, ka transportlīdzekļiem, uz kuriem neattiecas minētie tiesību akti, nav piemērojami tiesību akti par mašīnām, jo šie tiesību akti nav paredzēti tikai tādu risku pārvaldībai, kas saistīti ar mašīnu funkcijām (piemēram, zāģēšanu, rakšanu utt.), nevis risku pārvaldību, kas saistīti tikai ar cilvēku vai preču pārvadāšanas funkciju. Turklāt, runājot par atbrīvojumu sarakstā iekļautajiem elektriskajiem un elektroniskajiem izstrādājumiem, kurus reglamentē Zemsprieguma direktīva,— arī minētie ražojumi būtu jāizslēdz no šīs regulas darbības jomas, jo arvien vairāk šo ražojumu, piemēram, veļas mazgājamās mašīnas, aprīko ar bezvadu lokālā tīkla funkcionalitāti un tāpēc uz tiem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/53/ES par radioiekārtām. Augsta riska mašīnas Ar priekšlikumu izveido klasifikācijas noteikumus augsta riska mašīnām un piešķir Komisijai pilnvaras pieņemt deleģētos aktus ar mērķi pielāgot I pielikumā esošo augsta riska mašīnu sarakstu. Saraksts ir novecojis un ir jāpielāgo zinātnes un tehnikas attīstībai, un ir jāņem vērā jauna veida mašīnas, kas rada augstu risku, piemēram, mašīnas, kurās drošības funkcijas nodrošina mākslīgais intelekts. Ekonomikas dalībnieku pienākumi Priekšlikumā ir paredzēti ražotāju, importētāju un izplatītāju pienākumi, kas jāsaskaņo ar jaunā tiesiskā regulējuma Lēmumu Nr. 768/2008/EK. Tādējādi tiks precizēti attiecīgie pienākumi, kas ir samērīgi ar ekonomikas dalībnieku atbildību. Turklāt, ja saskaņā ar definīciju mašīna ir būtiski modificēta, mašīnas modifikāciju veikusī puse ir uzskatāma par ražotāju un tai ir jāuzņemas attiecīgie pienākumi. Tā kā mašīnu piegādes ķēdes kļūst arvien sarežģītākas, ir noteikts vispārējs pienākums sadarboties tām mašīnu piegādes ķēdē iesaistītajām trešām personām, kuras nav ekonomikas dalībnieki. Mašīnu atbilstības prezumpcija Tiek saglabāta mašīnu atbilstības prezumpcija, kas ir spēkā, ja ražotāji piemēro Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētos attiecīgos saskaņotos standartus vai to daļas. Tomēr, lai nodrošinātu atbilstības prezumpciju gadījumos, kad saskaņotu standartu nav, Komisijai tiks piešķirtas pilnvaras pieņemt tehniskās specifikācijas. Tā būs alternatīva iespēja, kas izmantojama tikai gadījumos, kad standartizācijas iestādes nespēj nodrošināt standartus vai ir izstrādājušas standartus, kuri neatbilst Komisijas standartizācijas pieprasījumam un III pielikumā izklāstītajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām. Atbilstības novērtēšana Priekšlikumā paredzēts, ka ražotāji arī turpmāk var veikt tādu mašīnu iekšējās pārbaudes, kas nav klasificētas kā augsta riska mašīnas. Tomēr, ņemot vērā to, ka I pielikums tiks pielāgots zinātnes un tehnikas attīstībai, kad tas būs nepieciešams, kā arī saskaņošanu ar jauno tiesisko regulējumu, attiecībā uz augsta riska mašīnām tiks pieņemta tikai trešās personas sertifikācija pat tādos gadījumos, kad ražotājs piemēro attiecīgos saskaņotos standartus. Ar priekšlikumu atjaunina attiecīgos moduļus, kas paredzēti jaunā tiesiskā regulējuma Lēmumā Nr. 768/2008/EK. Paziņotās struktūras Lai nodrošinātu augsta līmeņa veselības un drošības aizsardzību un panāktu visu ieinteresēto personu uzticēšanos jaunās pieejas sistēmai, ļoti svarīga ir paziņoto struktūru pienācīga darbība. Tādēļ, ņemot vērā jaunā tiesiskā regulējuma lēmumu, priekšlikumā ir izklāstītas prasības valstu iestādēm, kuras ir atbildīgas par atbilstības novērtēšanas struktūrām (paziņotajām struktūrām). Tajā galīgā atbildība par paziņoto struktūru izraudzīšanos un uzraudzību ir atstāta dalībvalstu ziņā. Savienības tirgus uzraudzība, Savienības tirgū ienākošo mašīnu pārbaude un Savienības drošības procedūra Priekšlikumā iekļauti jaunā tiesiskā regulējuma Lēmuma Nr. 768/2008/EK noteikumi. Tas pastiprinās tirgus uzraudzību un precizēs drošības klauzulas procedūru. Komisijas lēmumi par dalībvalstu veiktajiem pasākumiem attiecībā uz ES tirgū laistajiem ražojumiem būs nepieciešami tikai tad, ja citas dalībvalstis šādam pasākumam nepiekritīs, — tas vienkāršos Komisijas darbu. Būtiskās veselības aizsardzības un drošības prasības tradicionālajām mašīnām Ierosinātajā regulā pielāgotas vai ieviestas turpmāk uzskaitītās prasības ar mašīnām saistītu konkrētu risku novēršanai. 1.1.2. iedaļa par drošības integrācijas principiem ir pielāgota, lai ļautu mašīnu lietotājiem testēt mašīnu drošības funkcijas. 1.6.1. iedaļa par apkopi ir pielāgota, lai atvieglotu savlaicīgu un drošu glābšanu situācijā, kad operators ir iesprostots mašīnā. Digitāli dokumenti — Būtisko veselības aizsardzības un drošības prasību 1.7.4. iedaļa par instrukcijām un V pielikums par ražotāja atbilstības deklarāciju ļauj ražotājiem nodrošināt instrukcijas un atbilstības deklarāciju digitālā formātā. Tomēr dokumenti papīra formātā pēc pieprasījuma ir jānodrošina obligāti.

Ir veikti papildu pielāgojumi būtisko veselības aizsardzības un drošības prasību 1.7.4. iedaļā par instrukcijām, lai ļautu pieprasīt informāciju par mašīnu radīto bīstamo vielu emisijām, kā arī būtisko veselības aizsardzības un drošības prasību 2.2.1.1. un 3.6.3.1. iedaļas prasībās par vibrācijām, ko rada pārnēsājamas rokas mašīnas un ar roku vadāmas mašīnas, lai pielāgotu instrukcijas attiecībā uz vibrācijām nolūkā samazināt arodtraumu iespējamību. Būtisko veselības aizsardzības un drošības prasību 2.2. iedaļa par pārnēsājamām rokas mašīnām un/vai ar roku vadāmām mašīnām ir pielāgota, lai sekmētu bīstamu vielu emisiju uztveršanu vai mazināšanu. 3. iedaļa par tādu risku novēršanu, ko rada mašīnu kustīgums, ir pielāgota, lai novērstu riskus, kas saistīti ar autonomām mašīnām un attālinātām uzraudzības stacijām. Būtisko veselības aizsardzības un drošības prasību 3.2.2. iedaļa par pārvietojamu mašīnu [mobilo mašīnu] sēdekļiem ir pielāgota, lai uzlabotu vadītāju drošību. Būtisko veselības aizsardzības un drošības prasību 3.5.4. iedaļa par risku saskarties ar spriegumam pieslēgtām gaisvadu elektrolīnijām ir pievienota ar mērķi novērst negadījumus, kad mašīna saskaras ar gaisvadu elektrolīnijām. Būtisko veselības aizsardzības un drošības prasību 6.2. iedaļa par vadības ierīcēm ir pielāgota, lai inovācijas sekmēšanas nolūkā nodrošinātu, ka gadījumos, kad tas iespējams, zema ātruma liftos varētu izmantot vadības ierīces, kas atgriežas neitrālā stāvoklī, tiklīdz operators tās atlaiž. Celšanas iekārtu uzstādīšana — lai atvieglotu tirgus uzraudzības darbības, ražotāja atbilstības deklarācijā turpmāk būs jānorāda adrese, kur mašīna ir pastāvīgi uzstādīta (tikai attiecībā uz ēkā vai konstrukcijā uzstādītām celšanas mašīnām). Būtiskās veselības aizsardzības un drošības prasības mašīnām, kurās izmantotas jaunas digitālās tehnoloģijas Riska novērtējumā, kas ražotājam jāveic pirms mašīnas laišanas tirgū / nodošanas ekspluatācijā, būs jāiekļauj arī riski, kas rodas pēc mašīnas laišanas tirgū sakarā ar tās evolucionējošo un autonomo darbību. Kiberdrošība, kas ietekmē drošumu Lai novērstu riskus, ko rada ļaunprātīgas trešo personu darbības un kas ietekmē mašīnu drošumu, ar šo priekšlikumu tiek pievienota būtisko veselības aizsardzības un drošības prasību 1.1.9. iedaļa un precizēta 1.2.1. iedaļa par vadības sistēmu drošumu un izturību. Cilvēka un mašīnas mijiedarbība Mašīnas kļūst arvien jaudīgākas, autonomākas un dažas izskatās gandrīz kā cilvēki, tādēļ nepieciešams pielāgot būtiskās veselības aizsardzības un drošības prasības saistībā ar saskarsmi starp cilvēku un mašīnu, proti, būtisko veselības aizsardzības un drošības prasību 1.1.6. iedaļu par ergonomiku un 1.3.7. iedaļu par riskiem saistībā ar kustīgajām daļām un psiholoģisko spriedzi. Mašīnas ar evolucionējošām spējām Lai gan riskus, kas saistīti ar mākslīgā intelekta sistēmām, reglamentēs Savienības tiesību akti attiecībā uz mākslīgo intelektu, ar priekšlikumu ir jānodrošina, ka visa mašīna ir droša, ņemot vērā mijiedarbību starp mašīnas sastāvdaļām, tostarp mākslīgā intelekta sistēmām. Šajā sakarā ir pielāgotas šādas būtisko veselības aizsardzības un drošības prasību iedaļas: iedaļa “Vispārējie principi”, 1.1.6. iedaļa “Ergonomika”, 1.2.1. iedaļa “Vadības sistēmu drošums un izturība” un 1.3.7. iedaļa “Riski saistībā ar kustīgajām daļām un psiholoģisko spriedzi”. Mašīnu drošuma izsekojamība Tirgū laistu mašīnu drošums arvien vairāk balstās uz programmatūras darbību. Lai uzlabotu atbilstības novērtēšanas procesu un tirgus uzraudzību, būtisko veselības aizsardzības un drošības prasību 1.2.1. iedaļai par vadības sistēmu drošumu un izturību un saskaņā ar IV pielikumu tehniskajā dokumentācijā norādāmajai informācijai ir pievienotas dažas jaunas prasības. Īstenošanas akti Ar priekšlikumu Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras vajadzības gadījumā pieņemt īstenošanas aktus, lai nodrošinātu šīs regulas vienveidīgu piemērošanu. Minētie īstenošanas akti tiks pieņemti saskaņā ar noteikumiem par īstenošanas aktiem, kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu. Deleģētie akti

Ar šo priekšlikumu Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, lai, ņemot vērā tehnisko zināšanu vai jaunu zinātnisku atziņu attīstību, pielāgotu I pielikumā iekļauto augsta riska mašīnu sarakstu un II pielikumā iekļauto drošības sastāvdaļu indikatīvo sarakstu. Izvērtēšana un pārskatīšana Lai novērtētu jauno noteikumu efektivitāti, Komisija uzraudzīs to īstenošanu, piemērošanu un atbilstību tiem. Komisijai regula ir regulāri jāizvērtē un jāpārskata un jāsniedz par to publisks ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei. Nobeiguma noteikumi Lai ražotājiem, paziņotajām struktūrām un dalībvalstīm dotu laiku pielāgoties jaunajām prasībām, ierosināto regulu sāks piemērot 30 mēnešus pēc tās stāšanās spēkā. Tomēr, lai vienkāršotu mehānismu, drīz pēc šīs regulas stāšanās spēkā jāpiemēro drošības klauzulas procedūra. Attiecībā uz ražojumiem, kurus ražo, un sertifikātiem, kurus paziņotās struktūras izdod saskaņā ar Direktīvu 2006/42/EK, ir paredzēti pārejas noteikumi, lai tiktu izlietoti krājumi un nodrošināta raita pāreja uz jaunajām prasībām. Ar ierosināto regulu tiks atcelta un aizstāta Direktīva 2006/42/EK. 2021/0105 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par mašīnbūves izstrādājumiem (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/42/EK tika pieņemta saistībā ar iekšējā tirgus izveidi, lai saskaņotu veselības aizsardzības un drošības prasības attiecībā uz mašīnām visās dalībvalstīs un novērstu šķēršļus mašīnu tirdzniecībai starp dalībvalstīm. (2)Mašīnu nozare ir mašīnbūves nozīmīga daļa un viens no Savienības ekonomikas rūpnieciskajiem balstiem. Mašīnu lietošanas tieši izraisīto nelaimes gadījumu lielā skaita dēļ radušās sociālās izmaksas var samazināt, pateicoties drošai mašīnu konstrukcijai un ražošanai un pareizai uzstādīšanai un uzturēšanai. (3)Pieredze Direktīvas 2006/42/EK piemērošanā liecina, ka pastāv nepilnības un pretrunas saistībā ar aptvertajiem ražojumiem un atbilstības novērtēšanas procedūrām. Tādēļ ir nepieciešams uzlabot un vienkāršot minētajā direktīvā izklāstītos noteikumus, kā arī pielāgot tos tirgus vajadzībām un paredzēt skaidrus noteikumus attiecībā uz satvaru, saskaņā ar kuru mašīnbūves izstrādājumus var darīt pieejamus tirgū.

(4)Tā kā noteikumi, ar ko nosaka prasības mašīnbūves izstrādājumiem, jo īpaši būtiskās veselības aizsardzības un drošības prasības, kā arī atbilstības novērtēšanas procedūras, visiem operatoriem visā Savienībā ir jāpiemēro vienveidīgi un nedrīkst pieļaut to atšķirīgu piemērošanu dalībvalstīs, Direktīva 2006/42/EK būtu jāaizstāj ar regulu. (5)Dalībvalstis ir atbildīgas par cilvēku, jo īpaši darba ņēmēju un patērētāju, un — attiecīgā gadījumā — mājdzīvnieku veselības aizsardzību un drošību, kā arī īpašumu drošību savā teritorijā, jo īpaši attiecībā uz riskiem, ko rada mašīnu lietošana. Skaidrībai — arī lauksaimniecības dzīvnieki būtu jāuzskata par mājdzīvniekiem. (6)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 765/2008 nosaka atbilstības novērtēšanas struktūru akreditācijas noteikumus, paredz tirgus uzraudzības sistēmu produktiem un sistēmu trešo valstu produktu kontrolei, kā arī nosaka vispārīgos principus attiecībā uz CE zīmi. Minētā regula būtu jāpiemēro mašīnbūves izstrādājumiem, uz kuriem attiecas šī regula, lai nodrošinātu, ka ražojumi, uz kuriem attiecas brīva preču aprite Savienībā, atbilst prasībām, kas nodrošina augsta līmeņa aizsardzību tādām sabiedrības interesēm kā cilvēku un — attiecīgos gadījumos — mājdzīvnieku veselības aizsardzība un drošība un īpašumu drošība, un attiecīgā gadījumā vides aizsardzība. (7)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1020 paredz noteikumus par tirgus uzraudzību un Savienības tirgū ienākošo produktu kontroli. Minētā regula jau attiecas uz mašīnām, jo Direktīva 2006/42/EK ir minēta tās I pielikumā. (8)Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 768/2008/EK ir paredzēti kopēji principi un atsauces noteikumi, kas piemērojami dažādu nozaru tiesību aktos. Lai nodrošinātu atbilstību citiem nozaru tiesību aktiem ražojumu jomā, ir lietderīgi konkrētus šīs regulas noteikumus pielāgot minētajam lēmumam, ciktāl nozares īpatnības neprasa citu risinājumu. Tādēļ dažas definīcijas, ekonomikas dalībnieku vispārīgie pienākumi, atbilstības prezumpcijas noteikumi, noteikumi par ES atbilstības deklarāciju, noteikumi par CE zīmi, prasības atbilstības novērtēšanas struktūrām, noteikumi par paziņošanas procedūrām un atbilstības novērtēšanas procedūrām, kā arī noteikumi par procedūrām, kas attiecas uz tādiem mašīnbūves izstrādājumiem, kuri rada risku, būtu jāpielāgo minētajā lēmumā paredzētajiem atsauces noteikumiem. (9)Šai regulai būtu jāattiecas uz mašīnbūves izstrādājumiem, kas ir jauni Savienības tirgū brīdī, kad tos laiž tirgū, proti, tie ir vai nu jauni mašīnbūves izstrādājumi, kurus izgatavojis ražotājs, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai arī jauni vai lietoti mašīnbūves izstrādājumi, kas importēti no trešās valsts. (10)Ja pastāv iespēja, ka mašīnbūves izstrādājumus izmantos patērētāji, proti, neprofesionāli operatori, ražotājam, konstruējot un izgatavojot ražojumus, būtu jāņem vērā tas, ka patērētājiem nav tādu pašu zināšanu un pieredzes, kā rīkoties ar mašīnbūves izstrādājumiem. Tas pats attiecas uz gadījumiem, kad mašīnbūves izstrādājumu parasti lieto, sniedzot pakalpojumu patērētājam. (11)Beidzamajā laikā tirgū ir nonākušas modernākas mašīnas, kas ir mazāk atkarīgas no operatora (cilvēka). Šīs mašīnas, kas pazīstamas kā kopdarbības roboti jeb koboti, izpilda noteiktus uzdevumus un darbojas strukturētā vidē, tomēr tās var iemācīties veikt jaunas darbības šajā kontekstā un kļūt autonomākas. Tādu mašīnu papildu uzlabojumi, kas jau ieviestas vai ko paredzēts ieviest, ietver informācijas apstrādi reāllaikā, problēmu risināšanu, kustīgumu, sensoru sistēmas, mācīšanos, piemērošanās spēju un spēju darboties nestrukturētā vidē (piemēram, būvlaukumos). Komisijas ziņojumā par mākslīgo intelektu, lietu internetu un robotiku drošuma un atbildības aspektā norādīts, ka jaunu digitālo tehnoloģiju, piemēram, mākslīgā intelekta, lietu interneta un robotikas, parādīšanās rada jaunas problēmas attiecībā uz ražojumu drošumu. Ziņojumā secināts, ka pašreizējiem tiesību aktiem ražojumu drošuma jomā, tostarp Direktīvai 2006/42/EK, šajā ziņā piemīt vairāki trūkumi, kas jānovērš. Tādējādi šai regulai būtu jāattiecas uz drošuma riskiem, ko rada jaunās digitālās tehnoloģijas. (12)Lai nodrošinātu cilvēku un mājdzīvnieku veselības aizsardzību un drošību, īpašumu drošību un — attiecīgos gadījumos — vides aizsardzību, šī regula būtu jāpiemēro mašīnbūves izstrādājumu visu veidu piegādēm, tostarp tālpārdošanai, kā minēts Regulas (ES) 2019/1020 6. pantā. (13)Lai nodrošinātu juridisko noteiktību visiem lietotājiem, būtu skaidri jānosaka šīs regulas darbības joma un pēc iespējas precīzāk jādefinē ar tās piemērošanu saistītie jēdzieni. (14)Lai nepieļautu, ka attiecībā uz vienu un to pašu ražojumu tiek pieņemti divi regulējumi, ir lietderīgi no šīs regulas darbības jomas izslēgt ieročus, tostarp šaujamieročus, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/853 . (15)Tā kā šīs regulas mērķis ir novērst riskus, ko rada mašīnas cita funkcija, nevis preču vai personu pārvadāšana, tā nebūtu jāpiemēro transportlīdzekļiem, kuru izmantošanas vienīgais nolūks ir preču vai personu pārvadāšana pa autoceļiem, gaisu, ūdeni vai dzelzceļu neatkarīgi no maksimālā ātruma. Tomēr mašīnām, kas uzmontētas šādiem transportlīdzekļiem, vai mobilajai tehnikai, kas paredzēta darbu atvieglošanai, piemēram, būvlaukumos vai noliktavās, tostarp pašizgāzējiem un autoiekrāvējiem, piemīt mašīnas funkcija, un tādēļ uz tām šī regula būtu jāattiecina. Tā kā lauksaimniecības un mežsaimniecības transportlīdzekļi un divu riteņu vai trīs riteņu transportlīdzekļi un kvadricikli, kā arī sistēmas, sastāvdaļas, atsevišķas tehniskas vienības, daļas un aprīkojums, kas konstruēts un ražots šādiem transportlīdzekļiem, ietilpst attiecīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 167/2013 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 168/2013 darbības jomā, tie būtu jāizslēdz no šīs regulas darbības jomas. (16)Mājsaimniecības ierīces, kas paredzētas lietošanai sadzīvē un kas nav ar elektrību darbināmas mēbeles, audio un video iekārtas, informācijas tehnoloģiju iekārtas, biroja iekārtas, zemsprieguma sadales ierīces un vadības ierīces un elektromotori, ietilpst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/35/ES darbības jomā, un tādēļ būtu jāizslēdz no šīs regulas darbības jomas. Dažos no šiem izstrādājumiem, piemēram, veļas mazgājamajās mašīnās, arvien vairāk tiek integrēta bezvadu lokālā tīkla funkcionalitāte, un tāpēc uz tiem kā uz radioiekārtām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/53/ES. Arī minētie izstrādājumi būtu jāizslēdz no šīs regulas darbības jomas. (17)Mašīnu nozares attīstības rezultātā arvien plašāk tiek izmantoti digitālie līdzekļi un programmatūrai ir arvien lielāka nozīme mašīnu izstrādē. Līdz ar to būtu jāpielāgo mašīnas definīcija. Šajā sakarā mašīnas, kurās trūkst tikai tās programmatūras augšupielādes, kas paredzēta to īpašajam lietojumam, būtu jādefinē kā mašīnas, nevis kā daļēji komplektētas mašīnas. Turklāt drošības sastāvdaļu definīcija būtu jāattiecina ne tikai uz materiālām, bet arī uz digitālām ierīcēm. Ņemot vērā arvien plašāko programmatūras kā drošības sastāvdaļas lietojumu, programmatūra, kas pilda drošības funkciju un tiek laista tirgū pati par sevi, būtu jāuzskata par drošības sastāvdaļu. (18)Daļēji komplektētas mašīnas ir mašīnbūves izstrādājumi, kam jāveic turpmāka montāža, lai tie varētu veikt savu konkrēto uzdevumu, proti, precīzi noteiktas darbības, kuru veikšanai attiecīgais mašīnbūves izstrādājums ir projektēts. Nav nepieciešams, lai visas šīs regulas prasības attiektos uz daļēji komplektētām mašīnām, tomēr, lai panāktu mašīnbūves izstrādājuma drošumu kopumā, ir svarīgi nodrošināt šādu daļēji komplektētu mašīnu brīvu apriti, izmantojot īpašu procedūru. (19)Ja mašīnbūves izstrādājumi rada riskus, kuru mazināšanai paredzētas šajā regulā izklāstītās būtiskās veselības aizsardzības un drošības prasības, bet uz tiem pilnīgi vai daļēji attiecas arī citi konkrētāki Savienības tiesību akti, šī regula tiem nebūtu jāpiemēro, ciktāl uz minētajiem riskiem attiecas minētie citi Savienības tiesību akti. Citos gadījumos mašīnbūves izstrādājumi var radīt riskus, uz kuriem neattiecas šajā regulā izklāstītās būtiskās veselības aizsardzības un drošības prasības. Piemēram, mašīnbūves izstrādājumi, kuros integrēta bezvadu lokālā tīkla funkcionalitāte vai mākslīgā intelekta sistēma, var radīt riskus, kurus šajā regulā izklāstītās būtiskās veselības aizsardzības un drošības prasības nemazina, jo šī regula neattiecas uz riskiem, ko rada šādas sistēmas. Mākslīgā intelekta sistēmām būtu jāpiemēro Savienības īpašie tiesību akti mākslīgā intelekta jomā, jo tajos ir iekļautas īpašas drošības prasības attiecībā uz augsta riska mākslīgā intelekta sistēmām. Lai nepieļautu saskaņotības trūkumu attiecībā uz atbilstības novērtēšanas veidu un to, ka tiek ieviestas prasības divu atbilstības novērtējumu veikšanai, minētās īpašās drošības prasības tomēr būtu jāpārbauda šajā regulā noteiktās atbilstības novērtēšanas procedūras ietvaros. Šajā regulā izklāstītās būtiskās veselības aizsardzības un drošības prasības jebkurā gadījumā būtu jāpiemēro, lai attiecīgos gadījumos nodrošinātu mākslīgā intelekta sistēmas drošu integrēšanu mašīnā kopumā tā, lai netiktu apdraudēts mašīnbūves izstrādājuma drošums kopumā. (20)Tirdzniecības gadatirgos, izstādēs un līdzīgos pasākumos vajadzētu būt iespējai izstādīt šīs regulas prasībām neatbilstošus mašīnbūves izstrādājumus, jo tas neradītu drošības risku. Tomēr pārredzamības labad ieinteresētās personas būtu pienācīgi jāinformē par to, ka šie mašīnbūves izstrādājumi neatbilst prasībām un tos nevar iegādāties. (21)Tehnoloģiju attīstība mašīnu nozarē ietekmē augsta riska mašīnbūves izstrādājumu klasifikāciju. Lai pienācīgi aptvertu visus augsta riska mašīnbūves izstrādājumus, būtu jānosaka novērtēšanas kritēriji, saskaņā ar kuriem Komisija novērtē, vai mašīnbūves izstrādājumi ir iekļaujami augsta riska mašīnbūves izstrādājuma sarakstā. (22)Citus riskus, kas saistīti ar jaunajām digitālajām tehnoloģijām, rada ļaunprātīgas trešās personas, kurām ir ietekme uz mašīnbūves izstrādājumu drošumu. Šajā sakarā būtu jāpieprasa, lai ražotāji īstenotu samērīgus pasākumus, kas aprobežojas ar mašīnbūves izstrādājuma drošuma aizsardzību. Tas neizslēdz tādu citu Savienības tiesību aktu piemērošanu mašīnbūves izstrādājumiem, kuri īpaši regulē kiberdrošības aspektus. (23)Lai nodrošinātu, ka mašīnbūves izstrādājumi, kurus laiž tirgū vai nodod ekspluatācijā, neapdraud cilvēku vai mājdzīvnieku veselību un drošību un nerada kaitējumu īpašumam un attiecīgā gadījumā videi, būtu jānosaka būtiskās veselības aizsardzības un drošības prasības, kas jāievēro, lai mašīnbūves izstrādājumus varētu laist tirgū. Brīdī, kad mašīnbūves izstrādājumus laiž tirgū vai nodod ekspluatācijā, tiem būtu jāatbilst būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām. Ja šādi mašīnbūves izstrādājumi pēc tam ar materiāliem vai digitāliem līdzekļiem tiek modificēti tā, kā ražotājs nav paredzējis, un tas varētu radīt neatbilstību attiecīgajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, modifikācija būtu jāuzskata par būtisku. Piemēram, lietotāji var augšupielādēt mašīnbūves izstrādājumā programmatūru, ko ražotājs nav paredzējis un kas var radīt jaunus riskus. Lai nodrošinātu šāda mašīnbūves izstrādājuma atbilstību attiecīgajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, personai, kas veic būtisko modifikāciju, pirms modificētā mašīnbūves izstrādājuma laišanas tirgū vai nodošanas ekspluatācijā būtu no jauna jāveic atbilstības novērtējums. Šī prasība būtu jāpiemēro tikai attiecībā uz mašīnbūves izstrādājuma modificēto daļu, ar nosacījumu, ka modifikācija neietekmē visu mašīnbūves izstrādājumu kopumā. Lai nepieļautu nevajadzīgu un nesamērīgu apgrūtinājumu, personai, kas veic būtisko modifikāciju, nevajadzētu pieprasīt atkārtoti veikt testus un sagatavot jaunu dokumentāciju attiecībā uz mašīnbūves izstrādājuma aspektiem, kurus modifikācija neietekmē. Personai, kas veic būtisko modifikāciju, vajadzētu būt pienākumam pierādīt, ka modifikācija neietekmē mašīnbūves izstrādājumu kopumā.

(24)Mašīnu nozarē aptuveni 98 % uzņēmumu ir mazie un vidējie uzņēmumi (MVU). Lai samazinātu regulatīvo slogu MVU, paziņotajām struktūrām būtu jāpielāgo maksas par atbilstības novērtējumu un jāsamazina tās proporcionāli MVU īpašajām interesēm un vajadzībām. (25)Lai nodrošinātu augsta līmeņa aizsardzību sabiedrības interesēm, piemēram, cilvēku un — attiecīgos gadījumos — mājdzīvnieku veselībai un drošībai un īpašumu drošībai, un — attiecīgos gadījumos — videi, kā arī godīgu konkurenci Savienības tirgū, ekonomikas dalībniekiem vajadzētu būt atbildīgiem par mašīnbūves izstrādājumu atbilstību šīs regulas prasībām saistībā ar viņu attiecīgo lomu piegādes ķēdē. (26)Visiem ekonomikas dalībniekiem, kas iesaistīti piegādes un izplatīšanas ķēdē, būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka viņi dara pieejamus tirgū tikai šai regulai atbilstīgus mašīnbūves izstrādājumus. Ar šo regulu būtu jāparedz skaidra un samērīga pienākumu sadale atbilstīgi katra ekonomikas dalībnieka lomai piegādes un izplatīšanas ķēdē. (27)Lai atvieglotu ekonomikas dalībnieku, tirgus uzraudzības iestāžu un lietotāju saziņu, dalībvalstīm būtu jāmudina ekonomikas dalībnieki papildus pasta adresei norādīt arī tīmekļa vietnes adresi. (28)Tā kā ražotājs sīki pārzina konstruēšanas un ražošanas procesu, tas var vislabāk veikt atbilstības novērtēšanas procedūru. Tādēļ atbilstības novērtēšanai arī turpmāk vajadzētu būt tikai un vienīgi ražotāja pienākumam. (29)Ražotājam vai viņa pilnvarotam pārstāvim būtu jānodrošina arī tas, lai mašīnbūves izstrādājumiem, ko ražotājs vēlas laist tirgū, tiktu veikts riska novērtējums. Šajā nolūkā ražotājam būtu jānosaka, kuras no būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām ir piemērojamas mašīnbūves izstrādājumam un saistībā ar kurām ir jāveic pasākumi, lai novērstu riskus, ko mašīnbūves izstrādājums varētu radīt. Ja mašīnbūves izstrādājumā ir iebūvēta mākslīgā intelekta sistēma, riska novērtējumā apzinātajiem riskiem būtu jāietver tie, kas varētu rasties mašīnbūves izstrādājuma aprites cikla laikā sakarā ar paredzamajām izmaiņām izstrādājuma darbībā, kad tas darbojas ar dažāda līmeņa autonomiju. Šajā sakarā, ja mašīnbūves izstrādājumā ir iebūvēta mākslīgā intelekta sistēma, riska novērtējumā attiecībā uz mašīnbūves izstrādājumu būtu jāņem vērā šīs mākslīgā intelekta sistēmas radīto risku novērtējums, kas veikts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... +. (30)Nedalāmā mašīnbūves izstrādājuma drošums ir atkarīgs no tā sastāvdaļu, daļēji komplektētu mašīnu un atsevišķu mašīnu, kas iesaistītas mašīnbūves sistēmas saskaņotā montāžā, savstarpējās atkarības un mijiedarbības. Tāpēc ražotājiem riska novērtējumā būtu jāvērtē visas minētās mijiedarbības. Riska novērtējumā būtu jāpievērš uzmanība arī mašīnbūves izstrādājumā uzstādītās programmatūras turpmākiem atjauninājumiem vai pilnveidojumiem, kas ir paredzēti brīdī, kad mašīnbūves izstrādājumu laiž tirgū. (31)Ir svarīgi, lai pirms ES atbilstības deklarācijas sagatavošanas ražotājs vai viņa pilnvarots pārstāvis, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, sagatavotu tehniskās dokumentācijas komplektu, kas pēc pieprasījuma būtu jādara pieejama valsts iestādēm vai paziņotajām struktūrām. Mašīnbūves izstrādājuma ražošanā izmantoto apakšmezglu detalizēti plāni būtu jāpieprasa kā daļa no tehniskās dokumentācijas komplekta vienīgi tad, ja zināšanas par šādiem plāniem ir būtiskas, novērtējot atbilstību šajā regulā noteiktajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām. (32)Ir jānodrošina, ka trešo valstu izcelsmes mašīnbūves izstrādājumi, kas nonāk Savienības tirgū, atbilst šīs regulas prasībām un neapdraud cilvēku un — attiecīgos gadījumos — mājdzīvnieku veselību un drošību un īpašumu drošību, un — attiecīgos gadījumos — vidi, un īpaši ka ražotāji ir pienācīgi veikuši pienācīgas šādu mašīnbūves izstrādājumu atbilstības novērtēšanas procedūras. Tādēļ būtu jāparedz, ka importētāji nodrošina, ka mašīnbūves izstrādājumi, ko tie laiž tirgū, atbilst šīs regulas prasībām un neapdraud cilvēku un — attiecīgos gadījumos — mājdzīvnieku veselību un drošību un īpašumu drošību, un — attiecīgos gadījumos — vidi. Tā paša iemesla dēļ būtu arī jāparedz noteikums, ka importētājiem jāpārliecinās, ka ir veiktas atbilstības novērtējuma procedūras un ka CE zīme un ražotāja izstrādātā tehniskā dokumentācija ir pieejama valstu kompetentajām iestādēm pārbaudes veikšanai. (33) Pēc tam, kad ražotājs vai importētājs mašīnbūves izstrādājumus ir laidis tirgū un izplatītājs dara tos pieejamus tirgū, izplatītājam būtu jārīkojas pietiekami piesardzīgi, lai nodrošinātu, ka viņa darbības saistībā ar mašīnbūves izstrādājumiem nelabvēlīgi neietekmē to atbilstību šajā regulā noteiktajām prasībām. (34)Laižot mašīnbūves izstrādājumus tirgū, importētājam uz mašīnbūves izstrādājuma būtu jānorāda sava uzņēmuma nosaukums, reģistrētais komercnosaukums vai reģistrētā preču zīme, kā arī pasta adrese saziņai. Gadījumos, kad mašīnbūves izstrādājuma izmērs vai īpatnības to neļauj, būtu jāparedz izņēmumi. Tas ietver arī gadījumus, kad importētājam būtu jāatver iepakojums, lai uz mašīnbūves izstrādājuma norādītu sava uzņēmuma nosaukumu un adresi. (35)Lai nodrošinātu mašīnbūves izstrādājumu lietotāju veselības aizsardzību un drošību, ekonomikas dalībniekiem būtu jānodrošina, ka visa attiecīgā dokumentācija, piemēram, lietotājiem paredzētas instrukcijas, kas satur precīzu un saprotamu informāciju, ir viegli uztverama, tajā ir ņemta vērā tehnikas attīstība un izmaiņas tiešo lietotāju paradumos un tā ir pēc iespējas atjaunināta. Ja mašīnbūves izstrādājumus dara pieejamus tirgū iepakojumā, kurš satur vairākas vienības, instrukcijas un informācija būtu jāpievieno mazākajai tirgū pieejamajai vienībai. (36)Ikviens ekonomikas dalībnieks, kurš ar savu vārdu vai preču zīmi laiž mašīnbūves izstrādājumu tirgū vai modificē mašīnbūves izstrādājumu tā, ka izmaiņas varētu ietekmēt tā atbilstību šīs regulas prasībām, būtu jāuzskata par ražotāju, un viņam būtu jāuzņemas ražotāja pienākumi. (37)Tā kā izplatītāji un importētāji ir cieši saistīti ar tirgu, tiem būtu jāiesaistās tirgus uzraudzības uzdevumos, ko veic kompetentās valsts iestādes, un tiem vajadzētu būt gataviem aktīvi līdzdarboties, sniedzot minētajām iestādēm visu vajadzīgo informāciju par attiecīgo mašīnbūves izstrādājumu. (38)Ja ir nodrošināta mašīnbūves izstrādājumu izsekojamība visā piegādes ķēdē, tirgus uzraudzība kļūst vienkāršāka un efektīvāka. Tāpēc būtu jāpieprasa, lai ekonomikas dalībnieki noteiktu laiku glabātu informāciju par saviem darījumiem ar mašīnbūves izstrādājumiem. Tomēr šim pienākumam vajadzētu būt samērīgam ar katra ekonomikas dalībnieka lomu piegādes ķēdē, un no ekonomikas dalībniekiem nevajadzētu prasīt tādas informācijas atjaunināšanu, ko tie nav sagatavojuši. (39)Šajā regulā būtu jānosaka tikai būtiskās veselības aizsardzības un drošības prasības, kā arī vairākas konkrētākas prasības attiecībā uz dažu kategoriju mašīnbūves izstrādājumiem. Lai būtu vieglāk novērtēt atbilstību minētajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, ir jāparedz prezumpcija par to mašīnu atbilstību, kas atbilst saskaņotajiem standartiem, kuri ir izstrādāti un kuru atsauces ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012, ar mērķi noteikt šo prasību detalizētas tehniskās specifikācijas. (40)Ja attiecīgu saskaņotu standartu nav, Komisijai vajadzētu būt iespējai noteikt tehniskās specifikācijas būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām. Tehnisko specifikāciju izmantošana būtu jāparedz kā alternatīvs risinājums, kas atvieglo ražotāja pienākumu ievērot veselības aizsardzības un drošības prasības, piemēram, gadījumos, kad standartizācijas process ir iestrēdzis ieinteresēto personu vienprātības trūkuma dēļ vai saskaņota standarta izstrāde nepamatoti kavējas. Šāda kavēšanās, piemēram, var notikt, ja neizdodas sasniegt vajadzīgo kvalitāti. (41)Komisijas noteikto saskaņoto standartu un tehnisko specifikāciju ievērošanai vajadzētu būt brīvprātīgai. Tāpēc būtu jāpieņem alternatīvi tehniski risinājumi, ja tehniskajā dokumentācijā ir pierādīta mašīnas atbilstība attiecīgajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām. (42)Būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām vajadzētu būt izpildītām, lai panāktu to, ka mašīnbūves izstrādājums ir drošs. Šīs prasības būtu jāpiemēro, novērtējot un ņemot vērā modernizācijas pakāpi mašīnbūves izstrādājumu izgatavošanas laikā un tajā laikā spēkā esošās tehniskās un ekonomiskās prasības. (43)Lai novērstu riskus, ko rada trešo personu ļaunprātīgas darbības, kuras ietekmē mašīnbūves izstrādājumu drošumu, šajā regulā būtu jāiekļauj būtiskās veselības aizsardzības un drošības prasības, attiecībā uz kurām atbilstības prezumpciju attiecīgā apjomā var sniegt ar sertifikātu vai atbilstības apliecinājumu, kas izsniegts saskaņā ar attiecīgu kiberdrošības shēmu, kura pieņemta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/881 54. panta 3. punktu.

(44)Regulā (ES) Nr. 1025/2012 paredzēta kārtība iebildumu iesniegšanai pret saskaņotajiem standartiem, ja minētie standarti neatbilst vai nepilnīgi atbilst šīs regulas prasībām. (45)Augsta riska mašīnu saraksts, kas iekļauts Direktīvas 2006/42/EK I pielikumā, līdz šim ir balstīts uz risku, ko rada konkrētās mašīnas paredzētais lietojums vai jebkāds pamatoti paredzams tās nepareizs lietojums. Tomēr mašīnu nozarē ienāk jauni mašīnbūves projektēšanas un izgatavošanas veidi,, kuri var radīt ievērojamus riskus neatkarīgi no paredzētā lietojuma vai jebkāda pamatoti paredzama nepareiza lietojuma. Piemēram, programmatūra, kura nodrošina mašīnu drošības funkcijas un kuras pamatā ir mākslīgais intelekts, un kura var būt vai nebūt iegulta mašīnbūves izstrādājumā, būtu jāklasificē kā augsta riska mašīnbūves izstrādājums tādu mākslīgā intelekta īpašību dēļ kā atkarība no datiem, melnās kastes efekts, autonomija un savienojamība, kas varētu ievērojami palielināt kaitējuma varbūtību un smagumu un būtiski ietekmēt mašīnbūves izstrādājuma drošumu. Turklāt tādas uz mākslīgo intelektu balstītas programmatūras, kas nodrošina mašīnbūves izstrādājumu drošības funkcijas, tirgus joprojām ir visai ierobežots, tādēļ trūkst pieredzes un datu. Tāpēc tādas uz mākslīgo intelektu balstītas programmatūras, kas nodrošina drošības funkcijas, atbilstības novērtēšana būtu jāveic trešai personai. (46)Ražotājiem būtu jāsagatavo ES atbilstības deklarācija ar mērķi sniegt informāciju par mašīnbūves izstrādājumu atbilstību šai regulai. Ražotājiem var pieprasīt arī sagatavot ES atbilstības deklarāciju attiecībā uz citiem Savienības tiesību aktiem. Lai nodrošinātu efektīvu piekļuvi informācijai tirgus uzraudzības nolūkā, būtu jāizstrādā vienota ES atbilstības deklarācija attiecībā uz visiem Savienības tiesību aktiem. Lai ekonomikas dalībniekiem samazinātu administratīvo slogu, vajadzētu būt iespējai, ka minētā vienotā ES atbilstības deklarācija ir dokumentu kopa, kurā iekļautas atsevišķas attiecīgās atbilstības deklarācijas. (47)CE zīme, kas norāda uz ražojuma atbilstību, ir redzamais rezultāts veselam procesam, kas plašā nozīmē ietver arī atbilstības novērtēšanu. Vispārējie principi, kas reglamentē CE zīmes izmantošanu, ir izklāstīti Regulā (EK) Nr. 765/2008. Noteikumi attiecībā uz CE zīmes uzlikšanu mašīnbūves izstrādājumiem būtu jānosaka šajā regulā. (48)CE zīmei vajadzētu būt vienīgajai, kas garantē, ka mašīnbūves izstrādājumi atbilst šīs regulas prasībām. Tādēļ dalībvalstīm būtu pienācīgi jārīkojas attiecībā uz citiem marķējumiem, kas varētu maldināt trešās personas par CE zīmes nozīmi vai formu. (49)Lai ekonomikas dalībnieki varētu pierādīt un kompetentās iestādes nodrošināt, ka mašīnas, kas ir darītas pieejamas tirgū, atbilst būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, jāparedz atbilstības novērtēšanas procedūras. Lēmumā Nr. 768/2008/EK paredzēti atbilstības novērtēšanas procedūru moduļi, kas ietver procedūras pieaugošā stingrības pakāpē, kuras ir proporcionālas riska un nepieciešamā drošuma līmenim. Lai nodrošinātu saskaņotību starp nozarēm un izvairītos no ad hoc risinājumiem, atbilstības novērtēšanas procedūras būtu jāizvēlas no minētajiem moduļiem. (50)Ražotājiem būtu jābūt atbildīgiem par to, lai tiktu sertificēta to ražoto mašīnbūves izstrādājumu atbilstība šai regulai. Tomēr attiecībā uz dažu veidu mašīnbūves izstrādājumiem, kam piemīt augstāks risks, būtu jāparedz stingrāka sertifikācijas procedūra, kurā nepieciešama paziņotas struktūras līdzdalība. (51)Ir svarīgi, lai visas paziņotās struktūras savas funkcijas veiktu vienādā līmenī un godīgas konkurences apstākļos. Tādēļ attiecībā uz atbilstības novērtēšanas struktūrām, kuras vēlas tikt paziņotas, lai varētu sniegt atbilstības novērtēšanas pakalpojumus, būtu jānosaka obligātās prasības. (52)Ja atbilstības novērtēšanas struktūra pierāda atbilstību saskaņotajos standartos noteiktajiem kritērijiem, būtu jāpieņem, ka tā atbilst attiecīgajām prasībām, kuras noteiktas šajā regulā. (53)Lai nodrošinātu saskaņotu mašīnbūves izstrādājumu atbilstības novērtēšanas kvalitātes līmeni, ir arī jānosaka prasības paziņojošajām iestādēm un citām struktūrām, kuras piedalās paziņoto struktūru novērtēšanā, paziņošanā un pārraudzīšanā. (54)Šajā regulā noteiktā sistēma būtu jāpapildina ar akreditācijas sistēmu, kas paredzēta Regulā (EK) Nr. 765/2008. Akreditācija ir svarīgs līdzeklis, kā pārbaudīt atbilstības novērtēšanas struktūru kompetenci, tāpēc arī tā būtu jāizmanto paziņošanā. (55)Regulā (EK) Nr. 765/2008 paredzētā pārredzamā akreditācija, kas nodrošina atbilstības sertifikātu vajadzīgo uzticamību, valstu publiskā sektora iestādēm visā Savienībā būtu jāuzskata par vēlamāko līdzekli, kā pierādīt atbilstības novērtēšanas struktūru tehnisko kompetenci. Tomēr valstu iestādes var uzskatīt, ka tām ir piemēroti līdzekļi, ar ko pašām veikt minēto novērtēšanu. Šādos gadījumos, lai nodrošinātu citu valsts iestāžu veiktās novērtēšanas pienācīgu ticamību, valsts iestādēm būtu jāiesniedz Komisijai un pārējām dalībvalstīm vajadzīgie dokumentārie pierādījumi, ka izvērtētās atbilstības novērtēšanas struktūras atbilst attiecīgajām normatīvajām prasībām. (56)Atbilstības novērtēšanas struktūras par dažām savām darbībām, kas saistītas ar atbilstības novērtēšanu, bieži slēdz apakšlīgumus vai izmanto meitasuzņēmumu. Lai nodrošinātu tāda līmeņa aizsardzību, kāda nepieciešama tirgū laižamajām mašīnām, ir ļoti svarīgi, lai atbilstības novērtēšanā iesaistītie apakšuzņēmēji un meitasuzņēmumi attiecībā uz atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanu atbilstu tādām pašām prasībām, kādām atbilst paziņotās struktūras. Tādēļ ir svarīgi, lai to struktūru kompetences un snieguma novērtēšana, kuras tiks atzītas par paziņotajām struktūrām, un jau paziņoto struktūru pārraudzīšana attiektos arī uz darbībām, kuras veic apakšuzņēmēji un meitasuzņēmumi. (57)Paziņotās struktūras var piedāvāt savus pakalpojumus visā Savienībā, tāpēc ir lietderīgi dot pārējām dalībvalstīm un Komisijai iespēju iebilst pret konkrētu paziņoto struktūru. Tādēļ ir svarīgi noteikt laikposmu, kurā var novērst visas šaubas vai bažas par atbilstības novērtēšanas struktūru kompetenci, pirms tās sāk darboties kā paziņotās struktūras. (58)Konkurētspējas nodrošināšanas nolūkā ir svarīgi, lai paziņotās struktūras piemērotu atbilstības novērtēšanas procedūras, neradot nevajadzīgu apgrūtinājumu ekonomikas dalībniekiem. Tā paša iemesla dēļ un lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret ekonomikas dalībniekiem, jānodrošina atbilstības novērtēšanas procedūru konsekventa tehniskā piemērošana. Vislabāk to var panākt, ja paziņotās struktūras īsteno pienācīgu koordināciju un sadarbību. (59)Tirgus uzraudzība ir būtisks instruments, ciktāl tas nodrošina Savienības tiesību aktu pareizu un vienveidīgu piemērošanu. Tādēļ ir lietderīgi ieviest tiesisko regulējumu, saskaņā ar kuru tirgus uzraudzību var veikt pienācīgā veidā. (60)Dalībvalstīm būtu jāveic visi atbilstīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka mašīnbūves izstrādājumus, uz kuriem attiecas šī regula, var laist tirgū tikai tad, ja tie, pareizi uzstādīti un izmantoti paredzētajam nolūkam vai izmantošanas apstākļos, ko var saprātīgi paredzēt, neapdraud cilvēku veselību vai drošību un — attiecīgos gadījumos —mājdzīvniekus un īpašumu, kā arī vidi. Mašīnbūves izstrādājumi, uz kuriem attiecas šī regula, būtu jāuzskata par neatbilstošiem šajā regulā noteiktajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām tikai tādos izmantošanas apstākļos, kas varētu rasties likumīgas un viegli paredzamas cilvēku rīcības rezultātā. (61)Tirgus uzraudzības sakarā būtu skaidri jānošķir tāda saskaņota standarta apstrīdēšana, kas piešķir atbilstības prezumpciju attiecībā uz mašīnbūves izstrādājumiem, un drošības klauzula attiecībā uz mašīnbūves izstrādājumiem. (62)Direktīvā 2006/42/EK jau ir paredzēta drošības procedūra, kas nepieciešama, lai dotu iespēju apstrīdēt mašīnbūves izstrādājumu atbilstību. Lai uzlabotu pārredzamību un lai samazinātu procedūras ilgumu, ir jāuzlabo esošā drošības procedūra ar mērķi padarīt to efektīvāku un izmantot tajā dalībvalstīs pieejamo zinātību. (63)Pašreizējā drošības procedūra būtu jāpapildina ar procedūru, kas ļauj ieinteresētajām personām saņemt informāciju par pasākumiem, kurus paredzēts veikt attiecībā uz mašīnbūves izstrādājumiem, kas rada risku cilvēku un — attiecīgos gadījumos — mājdzīvnieku veselībai vai drošībai un īpašumu drošībai, un — attiecīgos gadījumos — videi. Tai būtu jāļauj tirgus uzraudzības iestādēm sadarbībā ar attiecīgajiem ekonomikas dalībniekiem savlaicīgāk rīkoties saistībā ar šādiem mašīnbūves izstrādājumiem.

(64)Ja dalībvalstis un Komisija vienojas par kādas dalībvalsts veikta pasākuma pamatotību, Komisijai turpmāk nebūtu jāiesaistās, izņemot gadījumus, kad neatbilstība var būt izskaidrojama ar saskaņotā standarta nepilnībām. (65)Lai ņemtu vērā tehnikas attīstību un zināšanas vai jaunas zinātniskas atziņas, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz augsta riska mašīnbūves izstrādājumu saraksta un drošības sastāvdaļu indikatīvā saraksta grozīšanu. Īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgu apspriešanos, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. (66)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras noteikt tehniskās specifikācijas būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, pieprasīt paziņotājai dalībvalstij veikt vajadzīgos korektīvos pasākumus attiecībā uz paziņoto struktūru, kas neatbilst tās paziņošanas prasībām, kā arī noteikt, vai valsts pasākums attiecībā uz prasībām atbilstošām mašīnām, kuras dalībvalsts ieskatā apdraud cilvēku veselību un drošību, ir pamatots. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011. (67)Komisijai pienācīgi pamatotos gadījumos, kas attiecas uz cilvēku veselības un drošības aizsardzību, ja to prasa nenovēršami un steidzami iemesli, būtu jāpieņem tūlītēji piemērojami īstenošanas akti, ar ko nosaka, vai valsts pasākums saistībā ar atbilstīgiem mašīnbūves izstrādājumiem, kas rada risku, ir vai nav pamatots. (68)Ar šo regulu izveidotajai komitejai atbilstīgi iedibinātai praksei var būt noderīga loma, izskatot ar šīs regulas piemērošanu saistītus jautājumus, kurus saskaņā ar komitejas reglamentu ierosina tās priekšsēdētājs vai dalībvalsts pārstāvis. (69)Kad Komisijas ekspertu grupā izskata tādus ar šo regulu saistītus jautājumus, kas nav jautājumi par tās īstenošanu vai pārkāpumiem, Eiropas Parlamentam saskaņā ar pastāvošo praksi būtu jāsaņem pilnīga informācija un dokumentācija un attiecīgos gadījumos uzaicinājums apmeklēt šādas sanāksmes. (70)Komisijai ar īstenošanas aktiem, nepiemērojot Regulu (ES) Nr. 182/2011 šo aktu īpašā rakstura dēļ, būtu jānosaka, vai dalībvalstu pieņemtie pasākumi attiecībā uz neatbilstīgiem mašīnbūves izstrādājumiem ir pamatoti. (71)Tehniskajai dokumentācijai un tirgus uzraudzībai nepieciešamo mašīnu datu izsekojamībai jāatbilst konfidencialitātes noteikumiem nolūkā aizsargāt ražotājus. (72)Dalībvalstīm būtu jāparedz noteikumi par sankcijām, kas piemērojamas par šīs regulas pārkāpumiem, un jānodrošina, lai minētie noteikumi tiktu izpildīti. Paredzētajām sankcijām vajadzētu būt iedarbīgām, samērīgām un atturošām. (73)Tā kā šīs regulas mērķi — proti, nodrošināt, ka tirgū laistie mašīnbūves izstrādājumi atbilst prasībām, kuras nodrošina augsta līmeņa aizsardzību cilvēku un, attiecīgos gadījumos, mājdzīvnieku veselībai un drošībai un īpašumu drošībai, kā arī enerģijas racionālu izmantošanu, vienlaikus garantējot iekšējā tirgus darbību, — nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstu līmenī, bet, ņemot vērā vajadzību pēc saskaņošanas, šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. (74)Padomes Direktīva 73/361/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz stiepļu tauvu, ķēžu un āķu sertificēšanu un marķēšanu būtu jāatceļ, jo Direktīva 2006/42/EK ir pārņēmusi tās darbības jomu, iekļaujot celšanas palīgierīces, ķēdes un troses. (75)Direktīva 2006/42/EK ir vairākkārt grozīta. Tā kā ir vajadzīgi turpmāki būtiski grozījumi un ir jānodrošina noteikumu par mašīnbūves izstrādājumiem vienveidīga īstenošana visā Savienībā, Direktīva 2006/42/EK būtu jāatceļ. (76)Ir jāparedz pietiekams laiks, lai ekonomikas dalībnieki varētu izpildīt pienākumus, kas paredzēti šajā regulā, un dalībvalstis varētu izveidot administratīvo infrastruktūru, kas vajadzīga tās piemērošanai. Tādēļ šīs regulas piemērošana būtu jāatliek, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I NODAĻA VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI 1. pants Priekšmets Ar šo regulu nosaka prasības attiecībā uz mašīnbūves izstrādājumu konstruēšanu un ražošanu ar mērķi ļaut tos darīt pieejamus tirgū vai nodot ekspluatācijā un nosaka noteikumus par mašīnbūves izstrādājumu brīvu apriti Savienībā. 2. pants

Darbības joma (1)Šo regulu piemēro šādiem mašīnbūves izstrādājumiem: (a)mašīnām; (b)maināmām iekārtām; (c)drošības sastāvdaļām; (d)celšanas palīgierīcēm; (e)ķēdēm, trosēm, stropēm un siksnām; (f)noņemamām mehāniskās transmisijas ierīcēm; (g)daļēji komplektētām mašīnām. (2)Šo regulu nepiemēro: (a)drošības sastāvdaļām, kas paredzētas lietošanai kā rezerves daļas, lai nomainītu identiskas sastāvdaļas, un ko piegādā sākotnējā mašīnbūves izstrādājuma ražotājs; (b)īpašam aprīkojumam, ko paredzēts izmantot tirgus laukumos vai atrakciju parkos; (c)mašīnām, kuras īpaši izstrādātas vai nodotas ekspluatācijā kodolenerģijas ražošanas nolūkos un kuru darbības kļūmes rezultātā iespējama radioaktivitātes emisija; (d)ieročiem, tostarp šaujamieročiem; (e)transportlīdzekļiem, kuru izmantošanas vienīgais nolūks ir preču vai personu pārvadāšana pa autoceļiem, gaisu, ūdeni vai dzelzceļu, izņemot mašīnas, kas uzmontētas šādiem transportlīdzekļiem; (f)divu riteņu vai trīs riteņu transportlīdzekļiem un kvadricikliem, kā arī sistēmām, sastāvdaļām, atsevišķām tehniskām vienībām, daļām un aprīkojumam, kas konstruēts un ražots šādiem transportlīdzekļiem un ietilpst Regulas (ES) Nr. 168/2013 piemērošanas jomā; (g)lauksaimniecības un mežsaimniecības transportlīdzekļiem, kā arī sistēmām, sastāvdaļām, atsevišķām tehniskām vienībām, daļām un aprīkojumam, kas konstruēts un ražots šādiem transportlīdzekļiem un ietilpst Regulas (ES) Nr. 167/2013 piemērošanas jomā; (h)jūras kuģiem un mobilām atkrastes platformām, kā arī mašīnām, kas uzstādītas uz šādiem kuģiem vai platformām; (i)mašīnām, kas īpaši konstruētas un ražotas militārām vai policijas vajadzībām; (j)mašīnām, kas īpaši konstruētas un ražotas pētniecības nolūkiem pagaidu lietojumam laboratorijās;

(k)šahtās lietotām pacelšanas ierīcēm; (l)mašīnām, kas paredzētas izpildītāju pārvietošanai izrāžu laikā; (m)šādiem elektriskiem un elektroniskiem ražojumiem, ciktāl uz tiem attiecas Direktīvas 2014/35/ES vai Direktīvas 2014/53/ES piemērošanas joma: i)mājsaimniecības ierīcēm, kas paredzētas lietošanai sadzīvē un nav ar elektrību darbināmas mēbeles; ii)audio un video aprīkojumam; iii)informācijas tehnoloģijas iekārtām; iv)biroja iekārtām; v)zemsprieguma sadales ierīcēm un vadības ierīcēm; vi)elektromotoriem; (n)šādām augstsprieguma elektroiekārtām: i)sadales ierīcēm un vadības ierīcēm; ii)transformatoriem. 3. pants Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: (1)“mašīna” ir: (a)īpaša lietojuma nolūkā savienotu daļu vai sastāvdaļu, no kurām vismaz viena kustas, mezgls, kas aprīkots vai ko paredzēts aprīkot ar tādu piedziņas sistēmu, kurā netiek tieši pielietots cilvēka vai dzīvnieka spēks; (b)a) apakšpunktā minētais mezgls, kurā trūkst tikai to sastāvdaļu, kas nepieciešamas, lai to nostiprinātu uz vietas vai pieslēgtu enerģijas un piedziņas avotiem; (c)a) un b) apakšpunktā minētais mezgls, kas gatavs uzstādīšanai un var darboties attiecīgajā stāvoklī tikai tad, ja tas ir uzstādīts transportlīdzeklim vai ierīkots ēkā vai konstrukcijā; (d)mezgli, kuri sastāv no mašīnām, kas minētas a), b) un c) apakšpunktā, vai no 7. punktā minētajām daļēji komplektētām mašīnām un kuros viena mērķa sasniegšanai mašīnas sakārto un vada tā, lai tās darbotos kā viens vesels;

(e)mezgls, kas sastāv no kravu un/vai cilvēku celšanas nolūkā savienotām daļām vai sastāvdaļām, no kurām vismaz viena kustas, un kura vienīgais enerģijas avots ir tieši pielikts cilvēku spēks; (f)a), b), c), d) un e) apakšpunktā minētais mezgls, kurā trūkst tikai tās programmatūras augšupielādes, kas paredzēta tā īpašajam lietojumam; (2)“maināma iekārta” ir ierīce, kuru pēc mašīnbūves izstrādājuma nodošanas ekspluatācijā šim mašīnbūves izstrādājumam uzmontē pats operators, lai mainītu tā funkciju vai piešķirtu tam jaunu funkciju, ciktāl minētā ierīce nav instruments; (3)“drošības sastāvdaļa” ir tāda neatkarīgi tirgū laista mašīnas materiāla vai digitāla sastāvdaļa, tostarp programmatūra, kura pilda drošības funkciju un kuras atteice vai darbības traucējums apdraud cilvēku drošību, bet kura nav nepieciešama, lai mašīna darbotos, vai kuru mašīnas darbības nodrošināšanai var aizstāt ar parastām sastāvdaļām; (4)“celšanas palīgierīce” ir sastāvdaļa vai ierīce, kas nav pievienota celšanas mašīnai, ļaujot noturēt kravu, un kas atrodas starp mašīnu un kravu vai arī uz pašas kravas vai paredzēta kā neatņemama kravas daļa, un ko tirgū laiž pašu par sevi, tostarp stropes un to sastāvdaļas; (5)“ķēdes” ir ķēdes, kas konstruētas un ražotas celšanas vajadzībām kā celšanas mašīnas vai celšanas palīgierīces daļa; (6)“troses” ir troses, kas konstruētas un ražotas celšanas vajadzībām kā celšanas mašīnas vai celšanas palīgierīces daļa; (7)“stropes” ir stropes, kas konstruētas un ražotas celšanas vajadzībām kā celšanas mašīnas vai celšanas palīgierīces daļa; (8)“siksnas” ir siksnas, kas konstruētas un ražotas celšanas vajadzībām kā celšanas mašīnas vai celšanas palīgierīces daļa; (9)“noņemama mehāniskās transmisijas ierīce” ir noņemama sastāvdaļa jaudas pārvadīšanai starp pašgājēju mašīnu vai traktoru un citu mašīnu, savienojot tās pie pirmā stacionārā gultņa; (10)“daļēji komplektēta mašīna” ir mezgls, kas ir mašīna, izņemot tādā ziņā, ka tā pati nevar veikt konkrētu uzdevumu un ir paredzēta vienīgi iekļaušanai citā mašīnā vai citā daļēji komplektētā mašīnā vai iekārtā vai samontēšanai ar to, tādējādi veidojot mašīnbūves izstrādājumu; (11)“darīt pieejamu tirgū” ir, veicot komercdarbību, par samaksu vai bez maksas piegādāt mašīnbūves izstrādājumu izplatīšanai vai izmantošanai Savienības tirgū; (12)“laist tirgū” ir mašīnbūves izstrādājumu pirmo reizi darīt pieejamu Savienības tirgū; (13)“nodot ekspluatācijā” ir mašīnbūves izstrādājumu pirmo reizi izmantot Savienībā tam paredzētā nolūkā; (14)“Savienības saskaņošanas tiesību akti” ir jebkurš Savienības tiesību akts, ar ko saskaņo produktu tirdzniecības nosacījumus; (15)“mākslīgā intelekta sistēma” ir mākslīgā intelekta sistēma, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) .../... 3. panta 1. punktā; (16)“būtiska modifikācija” ir mašīnbūves izstrādājuma tāda modifikācija ar materiāliem vai digitāliem līdzekļiem pēc tā laišanas tirgū vai nodošanas ekspluatācijā, kuru ražotājs nav paredzējis un kuras rezultātā var tikt ietekmēta mašīnbūves izstrādājuma atbilstība attiecīgajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām; (17)“ražotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas ražo mašīnbūves izstrādājumus vai kas pasūta mašīnbūves izstrādājumu projektēšanu vai ražošanu un tirgo šos mašīnbūves izstrādājumus ar savu vārdu vai preču zīmi, vai kas projektē un izgatavo mašīnbūves izstrādājumus savām vajadzībām; (18)“lietošanas instrukcija” ir informācija, kuru ražotājs nodrošina, laižot mašīnbūves izstrādājumu tirgū vai nododot to ekspluatācijā, un kuras mērķis ir informēt mašīnbūves izstrādājuma lietotāju par tā paredzēto nolūku un pareizu lietošanu, kā arī informācija par jebkādiem piesardzības pasākumiem, kas jāveic, lietojot vai uzstādot mašīnbūves izstrādājumu, tostarp informācija par drošuma aspektiem; (19)“pilnvarots pārstāvis” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un ir saņēmusi rakstisku ražotāja pilnvarojumu attiecībā uz konkrētiem uzdevumiem rīkoties tā vārdā;

(20)“importētājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un kas Savienības tirgū laiž kādas trešās valsts izcelsmes mašīnbūves izstrādājumus; (21)“izplatītājs” ir jebkura tāda fiziska vai juridiska persona piegādes ķēdē, kas nav ražotājs vai importētājs un kas dara mašīnbūves izstrādājumus pieejamus tirgū; (22)“ekonomikas dalībnieki” ir ražotājs, viņa pilnvarotais pārstāvis, importētājs un izplatītājs; (23)“tehniskā specifikācija” ir dokuments, kurā noteiktas tehniskās prasības, kādām mašīnbūves izstrādājumam ir jāatbilst; (24)“saskaņots standarts” ir standarts, kas definēts Regulas (ES) Nr. 1025/2012 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā; (25)“CE zīme” ir zīme, ar ko ražotājs norāda, ka mašīnbūves izstrādājums atbilst piemērojamajām prasībām, kuras noteiktas Savienības saskaņošanas tiesību aktos attiecībā uz tās uzlikšanu; (26)“akreditācija” ir akreditācija, kā definēts Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. panta 10. punktā; (27)“valsts akreditācijas struktūra” ir valsts akreditācijas struktūra, kā definēts Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. panta 11. punktā; (28)“atbilstības novērtēšana” ir process, kurā novērtē, vai ir ievērotas šajā regulā attiecībā uz mašīnbūves izstrādājumiem noteiktās būtiskās veselības aizsardzības un drošības prasības; (29)“atbilstības novērtēšanas struktūra” ir struktūra, kas veic atbilstības novērtēšanas darbības, tostarp kalibrēšanu, testēšanu, sertificēšanu un inspicēšanu; (30)“paziņotā struktūra” ir atbilstības novērtēšanas struktūra, par ko paziņots saskaņā ar šīs regulas 26. pantu; (31)“tirgus uzraudzības iestāde” ir tirgus uzraudzības iestāde, kā definēts Regulas (ES) 2019/1020 3. panta 4. punktā; (32)“atsaukšana” ir jebkāds pasākums, kura mērķis ir saņemt atpakaļ mašīnbūves izstrādājumu, kas jau darīts pieejams tiešajam lietotājam; (33)“izņemšana” ir jebkāds pasākums, kura mērķis ir novērst, ka mašīnbūves izstrādājums no piegādes ķēdes tiek darīts pieejams tirgū. 4. pants Brīva aprite 1.Dalībvalstis saistībā ar šīs regulas aptvertajiem aspektiem neliedz darīt pieejamus tirgū vai nodot ekspluatācijā mašīnbūves izstrādājumus, kas atbilst šai regulai. 2.Dalībvalstis neliedz tāda mašīnbūves izstrādājuma izstādīšanu tirdzniecības gadatirgos, izstādēs un demonstrējumos vai līdzīgos pasākumos, kurš neatbilst šīs regulas prasībām, ar nosacījumu, ka labi redzama zīme skaidri norāda, ka attiecīgais mašīnbūves izstrādājums neatbilst šai regulai un nebūs pieejams tirgū, kamēr nebūs nodrošināta tā atbilstība. Demonstrējumu laikā veic atbilstošus pasākumus, kas nodrošina cilvēku aizsardzību. 5. pants

Augsta riska mašīnbūves izstrādājumi 1.Uz I pielikumā uzskaitītajiem augsta riska mašīnbūves izstrādājumiem attiecas īpaša atbilstības novērtēšanas procedūra, kā minēts 21. panta 2. punktā. 2.Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 45. pantu, lai grozītu I pielikumu, ņemot vērā tehnikas attīstību un zināšanas vai jaunas zinātniskas atziņas, šajā nolūkā saskaņā ar 3. un 4. punktā noteiktajiem kritērijiem iekļaujot augsta riska mašīnbūves izstrādājumu sarakstā jaunus mašīnbūves izstrādājumus vai svītrojot no minētā saraksta tajā esošus mašīnbūves izstrādājumus. 3.Mašīnbūves izstrādājumu iekļauj I pielikuma augsta riska mašīnbūves izstrādājumu sarakstā, ja tas apdraud cilvēku veselību tā konstrukcijas un paredzētā nolūka dēļ. Mašīnbūves izstrādājumu no I pielikuma augsta riska mašīnbūves izstrādājumu saraksta svītro, ja tas vairs nerada tādu risku. Risku, ko rada konkrēts mašīnbūves izstrādājums, nosaka, pamatojoties uz kaitējuma rašanās varbūtību un kaitējuma smagumu. Nosakot kaitējuma varbūtību un smagumu, ņem vērā: (a)to, kādā mērā kaitējums ietekmētu katru skarto personu; (b)potenciāli skarto personu skaitu; (c)to, kādā mērā potenciāli skartās puses ir atkarīgas no mašīnbūves izstrādājuma darbības rezultāta; (d)to, kādā mērā potenciāli skartās puses ir neaizsargātas salīdzinājumā ar mašīnbūves izstrādājuma lietotāju; (e)mašīnbūves izstrādājuma radītā kaitējuma atgriezeniskuma pakāpi; (f)to, kādā mērā mašīnbūves izstrādājums ir ticis izmantots konkrētam nolūkam; (g)norādes par kaitējumu, ko mašīnbūves izstrādājumi, kuri izmantoti konkrētam nolūkam, nodarījuši agrāk. 4.Komisija, pamatojoties uz pieejamo informāciju, rūpīgi novērtē 3. punktā noteiktos kritērijus. Dalībvalstis jo īpaši paziņo Komisijai šādu informāciju, kad tā kļūst pieejama saistībā ar tirgus uzraudzību vai saistībā ar piektajā punktā minētajām bažām: (a)riska novērtējumu, kā minēts 3. punktā; (b)izmaksu lietderības analīzi; (c)mašīnu izraisīto negadījumu analīzi; (d)statistikas datus par nelaimes gadījumiem, ko izraisījis mašīnbūves izstrādājums iepriekšējos četros gados, pamatojoties jo īpaši uz informāciju, kas iegūta no tirgus uzraudzības informācijas un saziņas sistēmas (ICSMS), drošības klauzulām, ātrās ziņošanas sistēmas (RAPEX) un Mašīnu nozares administratīvās sadarbības grupas ziņojumiem. 5.Dalībvalsts, kurai rodas bažas par kāda mašīnbūves izstrādājuma iekļaušanu vai neiekļaušanu I pielikumā esošajā sarakstā, nekavējoties informē Komisiju par savām bažām un tās pamato. 6. pants Drošības sastāvdaļas

1.Drošības sastāvdaļu indikatīvs saraksts ir dots II pielikumā. 2.Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 45. pantu, lai grozītu II pielikumu, ņemot vērā tehnikas attīstību un zināšanas vai jaunas zinātniskas atziņas, šajā nolūkā iekļaujot drošības sastāvdaļu indikatīvajā sarakstā jaunas drošības sastāvdaļas vai svītrojot no minētā saraksta tajā esošas drošības sastāvdaļas. 3.Komisija rūpīgi novērtē riskus, kuru dēļ kādu drošības sastāvdaļu iekļauj II pielikumā esošajā drošības sastāvdaļu sarakstā vai kādu drošības sastāvdaļu svītro no minētā saraksta. 4.Dalībvalsts, kurai rodas bažas par kādas drošības sastāvdaļas iekļaušanu vai neiekļaušanu II pielikumā esošajā sarakstā, nekavējoties informē Komisiju par savām bažām un tās pamato. 7. pants Prasības attiecībā uz mašīnbūves izstrādājumiem Mašīnbūves izstrādājumus dara pieejamus tirgū vai nodod ekspluatācijā tikai ar nosacījumu, ka tad, ja tos pienācīgi uzstādot, uzturot un izmantojot paredzētajā nolūkā vai pamatoti paredzamos apstākļos, tie atbilst III pielikumā izklāstītajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām. 8. pants Īpaši Savienības saskaņošanas tiesību akti Ja uz konkrēta mašīnbūves izstrādājuma radītajiem riskiem, kuru mazināšanai paredzētas III pielikumā izklāstītās veselības aizsardzības un drošības prasības, pilnībā vai daļēji attiecas arī citi konkrētāki Savienības saskaņošanas tiesību akti, šī regula minētajam mašīnbūves izstrādājumam nav piemērojama, ciktāl uz šādiem riskiem attiecas minētie konkrētie Savienības tiesību akti. 9. pants Eiropas Parlamenta un Padomes regula (ES) .../... + Ja mašīnbūves izstrādājumi satur mākslīgā intelekta sistēmu, kurai piemēro Regulā (ES) …/… izklāstītās būtiskās veselības aizsardzības un drošības prasības, šo regulu attiecībā uz minēto mākslīgā intelekta sistēmu piemēro tikai saistībā ar tās drošu integrēšanu mašīnā kopumā tā, lai netiktu apdraudēts mašīnbūves izstrādājuma drošums kopumā. II NODAĻA EKONOMIKAS DALĪBNIEKU PIENĀKUMI 10. pants Ražotāju pienākumi 1.Ražotāji, laižot mašīnbūves izstrādājumu tirgū, gādā, lai tas būtu konstruēts un ražots saskaņā ar III pielikumā izklāstītajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām. 2.Pirms mašīnbūves izstrādājuma laišanas tirgū ražotāji sagatavo IV pielikumā minēto tehnisko dokumentāciju (“tehniskā dokumentācija”) un veic attiecīgās atbilstības novērtēšanas procedūras, kas minētas 21. vai 22. pantā, vai nodrošina to veikšanu. Ja, veicot minēto atbilstības novērtēšanas procedūru, tiek apliecināta mašīnbūves izstrādājuma atbilstība III pielikumā izklāstītajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, ražotāji saskaņā ar 18. pantu sagatavo ES atbilstības deklarāciju un uzliek CE zīmi saskaņā ar 20. pantu, izņemot daļēji komplektētām mašīnām.

3.Ražotāji tehnisko dokumentāciju un — attiecīgā gadījumā — ES atbilstības deklarāciju glabā pieejamu tirgus uzraudzības iestādēm desmit gadus pēc mašīnbūves izstrādājuma laišanas tirgū. Attiecīgā gadījumā šajā tehniskajā dokumentācijā iekļauto pirmkodu vai ieprogrammēto loģiku dara pieejamu pēc kompetento valsts iestāžu pamatota pieprasījuma ar nosacījumu, ka tas ir vajadzīgs, lai minētās iestādes varētu pārbaudīt atbilstību III pielikumā izklāstītajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām. 4.Ražotāji nodrošina, ka ir ieviestas procedūras, kas nodrošina sērijveidā ražotu mašīnbūves izstrādājumu pastāvīgu atbilstību šai regulai. Pienācīgi ņem vērā izmaiņas ražošanas procesā vai mašīnbūves izstrādājuma konstrukcijā vai īpašībās, kā arī izmaiņas 17. pantā minētajos saskaņotajos standartos vai tehniskajās specifikācijās, uz kuriem atsaucoties deklarēta mašīnbūves izstrādājuma atbilstība vai kurus piemērojot pārbaudīta tā atbilstība. Ja to uzskata par lietderīgu saistībā ar mašīnbūves izstrādājumu radītajiem riskiem, ražotāji tiešo lietotāju veselības un drošības aizsardzības nolūkā veic to mašīnbūves izstrādājumu paraugu testēšanu, kuri darīti pieejami tirgū vai nodoti ekspluatācijā, izmeklē un, ja vajadzīgs, reģistrē sūdzības, neatbilstīgus ražojumus un ražojumu atsaukumus, kā arī pastāvīgi informē par šādu uzraudzību izplatītājus. 5.Ražotāji nodrošina, lai uz to tirgū laistajiem mašīnbūves izstrādājumiem ir tipa, partijas vai sērijas numurs vai cits identifikācijas elements vai, ja mašīnbūves izstrādājuma izmērs vai īpašības to neļauj, lai vajadzīgā informācija ir sniegta uz iepakojuma vai mašīnbūves izstrādājumam pievienotajā dokumentā. 6.Ražotāji uz mašīnbūves izstrādājuma vai, ja tas nav iespējams, uz tā iepakojuma vai mašīnbūves izstrādājumam pievienotajā dokumentā norāda sava uzņēmuma nosaukumu, reģistrēto komercnosaukumu vai reģistrēto preču zīmi un saziņai – pasta adresi un e-pasta adresi. Adresē norāda vienu kontaktpunktu, ko var izmantot saziņai ar ražotāju. Kontaktinformāciju norāda tiešajiem lietotājiem un tirgus uzraudzības iestādēm viegli saprotamā valodā. 7.Ražotāji nodrošina, ka mašīnbūves izstrādājumiem ir pievienotas III pielikuma 1.7. iedaļā minētās instrukcijas un informācija tiešajiem lietotājiem viegli saprotamā valodā, ko noteikusi attiecīgā dalībvalsts. Šādas instrukcijas un informācija ir skaidra, saprotama, nepārprotama un salasāma. 8.Ražotāji vai nu pievieno mašīnbūves izstrādājumam ES atbilstības deklarāciju, vai III pielikuma 1.7. iedaļā noteiktajās instrukcijās un informācijā norāda tīmekļa vietnes adresi, kurā var piekļūt ES atbilstības deklarācijai. 9.Ražotāji, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka mašīnbūves izstrādājums, kuru tie ir laiduši tirgū vai nodevuši ekspluatācijā, neatbilst III pielikumā izklāstītajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, nekavējoties veic korektīvus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu šā mašīnbūves izstrādājuma atbilstību vai arī attiecīgā gadījumā to izņemtu vai atsauktu. Turklāt, ja mašīnbūves izstrādājums rada risku, ražotāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi mašīnbūves izstrādājumu darījuši pieejamu tirgū, norādot sīku informāciju, jo īpaši par neatbilstību un veiktajiem korektīvajiem pasākumiem. 10.Pēc kompetentās valsts iestādes pamatota pieprasījuma ražotāji šai iestādei tai viegli saprotamā valodā papīra vai elektroniskā formātā sniedz visu informāciju un dokumentāciju, kas vajadzīga, lai apliecinātu, ka mašīnbūves izstrādājums atbilst III pielikumā izklāstītajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām. Pēc minētās iestādes pieprasījuma ražotāji ar to sadarbojas visos pasākumos, kas tiek veikti, lai novērstu riskus, kurus rada mašīnbūves izstrādājums, ko viņi laiduši tirgū vai nodevuši ekspluatācijā. 11. pants Pilnvarotie pārstāvji 1.Ražotājs ar rakstisku pilnvarojumu drīkst iecelt pilnvarotu pārstāvi. Pilnvarotā pārstāvja pilnvarojumā neietilpst 10. panta 1. punktā noteiktie pienākumi un tehniskās dokumentācijas sagatavošana. 2.Pilnvarotais pārstāvis veic uzdevumus, kas norādīti no ražotāja saņemtajā pilnvarojumā. Pilnvarojums pilnvarotajam pārstāvim ļauj veikt vismaz šādas darbības: (a)desmit gadus pēc mašīnbūves izstrādājuma laišanas tirgū glabāt valsts tirgus uzraudzības iestādēm pieejamu ES atbilstības deklarāciju un tehnisko dokumentāciju; (b)pēc kompetentās valsts iestādes pamatota pieprasījuma sniegt šai iestādei visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai apliecinātu mašīnbūves izstrādājuma atbilstību; (c)pēc kompetento valsts iestāžu pieprasījuma sadarboties ar tām visos tajos mašīnbūves izstrādājumu radīto risku likvidēšanas pasākumos, uz kuriem attiecas pilnvarotā pārstāvja pilnvarojums. 12. pants Importētāju pienākumi 1.Importētāji laiž tirgū tikai tādus mašīnbūves izstrādājumus, kas atbilst III pielikumā izklāstītajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām.

2.Pirms mašīnbūves izstrādājuma laišanas tirgū importētāji pārliecinās, ka ražotājs ir veicis pienācīgās atbilstības novērtēšanas procedūras, kas minētas 21. vai 22. pantā. Importētāji pārliecinās, ka ražotājs ir sagatavojis tehnisko dokumentāciju, ka mašīnbūves izstrādājumam ir 19. pantā minētā CE zīme, ka tam ir pievienoti vajadzīgie dokumenti un ka ražotājs ir izpildījis 10. panta 5. un 6. punktā noteiktās prasības. Ja importētājs uzskata vai viņam ir pamats uzskatīt, ka mašīnbūves izstrādājums neatbilst III pielikumā izklāstītajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, importētājs nelaiž mašīnbūves izstrādājumu tirgū, kamēr nav panākta tā atbilstība. Turklāt, ja mašīnbūves izstrādājums apdraud cilvēku un — attiecīgos gadījumos — mājdzīvnieku veselību un drošību un īpašumu drošību, un — attiecīgos gadījumos — vidi, importētājs par to informē ražotāju un tirgus uzraudzības iestādes. 3.Importētāji uz mašīnbūves izstrādājuma vai, ja tas nav iespējams, uz tā iepakojuma vai mašīnbūves izstrādājumam pievienotajā dokumentā norāda sava uzņēmuma nosaukumu, reģistrēto komercnosaukumu vai reģistrēto preču zīmi un –saziņai pasta adresi un e-pasta adresi. Kontaktinformāciju norāda tiešajiem lietotājiem un tirgus uzraudzības iestādēm viegli saprotamā valodā. 4.Importētāji nodrošina, ka mašīnbūves izstrādājumam ir pievienotas III pielikuma 1.7. iedaļā minētās instrukcijas un informācija tiešajiem lietotājiem viegli saprotamā valodā, ko noteikusi attiecīgā dalībvalsts. 5.Importētāji nodrošina, lai laikā, kad tie ir atbildīgi par mašīnbūves izstrādājumu, tā uzglabāšanas vai pārvadāšanas apstākļi nelabvēlīgi neietekmētu mašīnbūves izstrādājuma atbilstību III pielikumā izklāstītajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām. 6.Ja saistībā ar mašīnbūves izstrādājumu radītajiem riskiem cilvēku un — attiecīgos gadījumos — mājdzīvnieku veselībai un drošībai un īpašumu drošībai, un — attiecīgos gadījumos — videi tas tiek uzskatīts par lietderīgu, importētāji veic to mašīnbūves izstrādājumu paraugu testēšanu, kas darīti pieejami tirgū, izmeklē un, ja vajadzīgs, reģistrē sūdzības, neatbilstīgus ražojumus un ražojumu atsaukumus, kā arī pastāvīgi informē par šādu uzraudzību izplatītājus. 7.Importētāji, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka mašīnbūves izstrādājums, kuru tie ir laiduši tirgū, neatbilst III pielikumā izklāstītajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, nekavējoties veic korektīvus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu šā mašīnbūves izstrādājuma atbilstību vai arī attiecīgā gadījumā to izņemtu vai atsauktu. Turklāt, ja mašīnbūves izstrādājums rada risku cilvēku un — attiecīgos gadījumos — mājdzīvnieku veselībai un drošībai un īpašumu drošībai, un — attiecīgos gadījumos — videi, importētāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi mašīnbūves izstrādājumu darījuši pieejamu tirgū, norādot sīku informāciju, jo īpaši par neatbilstību un veiktajiem korektīvajiem pasākumiem. 8.Importētāji desmit gadus pēc mašīnbūves izstrādājuma laišanas tirgū glabā ES atbilstības deklarācijas kopiju, lai tā būtu pieejama tirgus uzraudzības iestādēm, un nodrošina, ka minētajām iestādēm var darīt pieejamu tehnisko dokumentāciju. Attiecīgos gadījumos šajā tehniskajā dokumentācijā iekļauto pirmkodu vai ieprogrammēto loģiku dara pieejamu pēc kompetento valsts iestāžu pamatota pieprasījuma ar nosacījumu, ka tas ir vajadzīgs, lai minētās iestādes varētu pārbaudīt atbilstību III pielikumā izklāstītajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām. 9.Pēc kompetentās valsts iestādes pamatota pieprasījuma importētāji šai iestādei tai viegli saprotamā valodā papīra vai elektroniskā formātā sniedz visu informāciju un dokumentāciju, kas vajadzīga, lai apliecinātu, ka mašīnbūves izstrādājums atbilst III pielikumā izklāstītajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām. Pēc minētās iestādes pieprasījuma importētāji sadarbojas ar to visos pasākumos, kas tiek veikti, lai novērstu to mašīnbūves izstrādājumu radītos riskus cilvēku un — attiecīgos gadījumos — mājdzīvnieku veselībai un drošībai un īpašumu drošībai, un — attiecīgos gadījumos — videi, ko viņi laiduši tirgū. 13. pants Izplatītāju pienākumi 1.Darot mašīnbūves izstrādājumu pieejamu tirgū, izplatītāji rūpīgi ievēro šīs regulas prasības. 2.Pirms mašīnbūves izstrādājumu dara pieejamu tirgū, izplatītāji pārliecinās, ka: (a)uz mašīnbūves izstrādājuma ir CE zīme; (b)mašīnbūves izstrādājumam ir pievienoti nepieciešamie dokumenti, kā arī III pielikuma 1.7. iedaļā minētās instrukcijas un informācija valodā, kas viegli saprotama tiešajiem lietotājiem dalībvalstī, kurā mašīnbūves izstrādājumi tiks darīti pieejami tirgū; (c)ražotājs un importētājs ir izpildījuši attiecīgi 10. panta 5. un 6. punktā un 12. panta 3. punktā noteiktās prasības. 3.Ja izplatītājs uzskata vai viņam ir iemesls uzskatīt, ka mašīnbūves izstrādājums neatbilst III pielikumā izklāstītajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, izplatītājs nedara mašīnbūves izstrādājumu pieejamu tirgū, kamēr nav panākta tā atbilstība. Turklāt, ja mašīnbūves izstrādājums apdraud cilvēku un — attiecīgos gadījumos — mājdzīvnieku veselību un drošību un īpašumu drošību, un — attiecīgos gadījumos — vidi, izplatītājs par to informē ražotāju un tirgus uzraudzības iestādes. 4.Izplatītāji nodrošina, lai laikā, kad tie ir atbildīgi par mašīnbūves izstrādājumu, tā uzglabāšanas vai pārvadāšanas apstākļi nelabvēlīgi neietekmētu mašīnbūves izstrādājuma atbilstību III pielikumā izklāstītajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām. 5.Izplatītāji, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka mašīnbūves izstrādājums, kuru tie ir darījuši pieejamu tirgū, neatbilst III pielikumā izklāstītajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, nodrošina, ka tiek veikti korektīvi pasākumi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu šā mašīnbūves izstrādājuma atbilstību vai arī attiecīgā gadījumā to izņemtu vai atsauktu. Turklāt, ja mašīnbūves izstrādājums rada risku cilvēku un — attiecīgos gadījumos — mājdzīvnieku veselībai un drošībai un īpašumu drošībai, un — attiecīgos gadījumos — videi, izplatītāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi mašīnbūves izstrādājumu darījuši pieejamu tirgū, norādot sīku informāciju, jo īpaši par neatbilstību un veiktajiem korektīvajiem pasākumiem. 6.Pēc kompetentās valsts iestādes pamatota pieprasījuma izplatītāji šai iestādei tai viegli saprotamā valodā papīra vai elektroniskā formātā sniedz visu informāciju un dokumentāciju, kas vajadzīga, lai pierādītu, ka mašīnbūves izstrādājums