Komisijas dienesti ir izveidojuši atklātu un konsultatīvu procesu, lai noteiktu stratēģiskās prioritātes attiecībā uz ģeogrāfiskiem tirgiem, paužamos vēstījumus un veicināmās nozares. Tirgus prioritāšu pamatā ir Regulas mērķi, proti, tādu darbību skaita palielināšana, kas vērstas uz trešajām valstīm ar augstāko izaugsmes potenciālu. Iekšējā tirgū galvenais mērķis ir informēt patērētājus par ES produktu augstajiem standartiem un par ES kvalitātes shēmām un saistītajiem simboliem, jo īpaši attiecībā uz bioloģisko ražošanu, aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm (AĢIN), aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem (ACVN), garantētu tradicionālo īpatnību (GTĪ), “kalnu apgabalu produktiem” un tālāko reģionu (TR) produktu logotipiem. Attiecībā uz trešajām valstīm Komisijas dienesti veic makroekonomikas analīzi par plānoto importa pieaugumu, kā arī politikas novērtējumu par brīvās tirdzniecības nolīgumiem (BTN) un sanitāro un fitosanitāro šķēršļu plānoto atcelšanu. Veicināšanas programmas faktiski var sagatavot augsni potenciālam eksportam uz trešo valstu tirgiem jau pirms BTN noslēgšanas vai stāšanās spēkā. Veicināšanas jautājumos Komisijas dienesti rakstveidā arī sistemātiski apspriežas ar dalībvalstīm Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejā. Tie arī sistemātiski apspriežas ar ieinteresētajām personām, izmantojot pilsoniskā dialoga grupas, un saņem daudz ieguldījuma no lauksaimniecības pārtikas ražošanas nozares un no sociāli profesionālajām organizācijām.

Organizācijas no Francijas saņēma 17 dotācijas (no 23 iesniegtajiem pieteikumiem) no visiem 53 priekšlikumiem, kam piešķirtas tiesības vienas valsts programmās, kas kopā atbilst 36 % no budžeta. 10 dotācijas (16 pieteikumi), kas veido 29 % no budžeta, tika piešķirtas saņēmējiem Spānijā. Lai arī pieteikumu iesniedzēji no Itālijas un Grieķijas iesniedza visvairāk priekšlikumu (attiecīgi 36 un 30), tie katrs saņēma 4 dotācijas. Saņēmēji no Francijas koordinēja pusi no atlasītajām vairāku valstu programmām.

Ņemot vērā īpašās tēmas gada darba programmā, plaši bija pārstāvētas gaļas un piena ražošanas nozares (42,1 % no kopējā pieprasītā finansējuma); daudz bija arī priekšlikumu dažādu produktu kategorijā, ņemot vērā "patēriņa groza" pieeju, kāda tiek prasīta attiecībā uz vīnu (aptuveni 20 % no pieprasītā finansējuma).

Visvairāk priekšlikumu vienas valsts programmām iesniedza organizācijas no Itālijas, Grieķijas un Francijas. Neviens priekšlikums netika saņemts no Igaunijas, Somijas, Luksemburgas, Maltas un Slovākijas.

14 programmas bija veltītas "augļu un dārzeņu" veicināšanai, absorbējot 30,1 % no budžeta, savukārt dažādi produkti (13 programmas) saņēma gandrīz ceturto daļu no pieejamā budžeta. Gaļa un gaļas produkti (12 programmas) veido 17,1 % no budžeta, tālāk ir piena produkti — 7 priekšlikumi ar 14,8 % no budžeta. Apvienotās Karalistes un Dānijas ierosinātā vairāku valstu programma, ar ko veicina bioloģisko ražošanu, saņēma pusi no pieejamā budžeta.

Tika apstiprināti priekšlikumi no 16 dalībvalstīm. Lielākais saņēmēju skaits bija no Itālijas (10), Francijas (8) un Grieķijas (8). Neviens priekšlikums netika pieņemts no pieteikumu iesniedzējiem 9 dalībvalstīs (Bulgārijā, Kiprā, Čehijas Republikā, Igaunijā, Somijā, Ungārijā, Rumānijā, Slovākijā un Apvienotajā Karalistē). 25 % no budžeta tika piešķirti atlasītām programmām no Itālijas, 17,4 % — Grieķijas programmām un 9,6 % — Francijas programmām.

Ir divu veidu veicināšanas programmas. Vienas valsts programma ir veicināšanas programma, kuru pieteikusi viena vai vairākas organizācijas no vienas un tās pašas dalībvalsts. Vairāku valstu programmu iesniedz vismaz divas priekšlikumu iesniedzējas organizācijas no vismaz divām dalībvalstīm vai viena vai vairākas ES līmeņa organizācijas.

Veicināšanas programma ir saskanīgs darbību kopums ar mērķi informēt par produktu/nozari/shēmu vai to veicināt. To īsteno laika posmā, kas nav īsāks par vienu gadu, taču ne ilgāks par trīs gadiem. Tā var ietvert, piemēram, reklāmas kampaņas presē, televīzijā, radio vai internetā, akcijas tirdzniecības vietā, sabiedrisko attiecību kampaņas, dalību izstādēs un gadatirgos, kā arī dažādas citas darbības. Tā var būt B2B (uzņēmumu darījumi ar uzņēmumiem) kampaņa vai B2C (uzņēmumu darījumi ar patērētājiem) kampaņa.

Lielākā budžeta daļa vienas valsts programmām (23,1 %) tika piešķirta 10 programmām, kas veicina “produktu groza” pieeju. Tūlīt aiz tās bija piena produkti ar 9 programmām un 22,1 % no budžeta. 3 programmas bija paredzētas olīveļļai un saņēma 16,5 % no budžeta, 13,1 % tika piešķirts augļu un dārzeņu veicināšanai (8 programmas). Gandrīz 19 % no budžeta tika piešķirti augļu un dārzeņu veicināšanai vairāku valstu programmās, savukārt vairāku valstu programma aitas un kazas gaļas veicināšanai saņēma 18 % no budžeta.

Attiecībā uz 2018. gada programmām dotācijas nolīgumi šā ziņojuma sagatavošanas laikā vēl nebija parakstīti. Tāpēc šeit norādīta tikai iesniegšanas statistika un atlases rezultāti.

CHAFEA pēc uzaicinājuma publicēšanas saņēma 182 priekšlikumus (146 vienas valsts, 36 vairāku valstu programmām).

Visvairāk priekšlikumu vienas valsts programmām iesniedza organizācijas no Itālijas, Francijas un Grieķijas. Neviens pieteikums netika saņemts no Austrijas, Igaunijas, Slovākijas, Maltas, Zviedrijas, Luksemburgas, Horvātijas un Ungārijas.

Priekšlikumiem augļu un dārzeņu veicināšanai tika pieprasīti 27 % no pieejamā budžeta, gaļai un gaļas produktiem — 17 %, savukārt piena produktiem — 14 %, kopā veidojot 58 % no ES iemaksām. Daudz bija arī priekšlikumu dažādu produktu kategorijā, ņemot vērā "groza" pieeju, kāda tiek prasīta attiecībā uz vīnu (28 % no budžeta).

Pēc budžeta pārdales darbībām nopietnu tirgus traucējumu gadījumā un neizmantotā budžeta pārdales saskaņā ar gada darba programmu tika apstiprināti 58 priekšlikumi vienas valsts programmām.

Kamēr nav parakstīti dotāciju nolīgumi, ir gaidāms, ka Itālijas organizācijas saņems 18 dotācijas no pavisam 58 dotācijām (un no 31 Itālijas organizāciju iesniegtā priekšlikuma), kas atbilst 35 % no budžeta. Pieteikumu iesniedzēji no Francijas saņemtu 11 dotācijas (20 pieteikumi) un gandrīz 14 % no budžeta. Trešie attiecībā uz atlasīto programmu skaitu un ES iemaksu daļu būtu pieteikumu iesniedzēji no Grieķijas, ceturto vietu ieņemot pieteikumu iesniedzējiem no Spānijas. Pieteikumu iesniedzēji no Vācijas, Somijas, Latvijas un Slovēnijas nesaņēma nevienu dotācijas apstiprinājumu.

Gaidāms, ka augļu un dārzeņu ražošanas nozare ar 17 pieteikumiem saņems 31,2 % no budžeta, gaļa un gaļas produkti — 22,7 % (12 dotācijas), siers un piena produkti — 19,5 % (13 dotācijas), savukārt "produktu grozs" — 19,2 % no pieejamā budžeta (10 dotācijas). Četras minētās nozares veido lielāko daļu no dotācijas saņemšanai novērtētajām programmām un saņem ievērojamu daļu no pieejamā budžeta.

Gaidāms, ka dotāciju saņems 21 priekšlikums vairāku valstu programmām, no kuriem 15 ir vērsti uz iekšējo tirgu. Saņēmēji no Francijas un Itālijas katrs koordinē četras programmas, organizācijas no Beļģijas un Grieķijas katra koordinēs 3 no atlasītajām vairāku valstu programmām.

Ir gaidāms, ka vīna, sidra un etiķa programmas saņems 26 % no budžeta, siera un piena produkti — 21 %, savukārt "produktu grozs" un augļu un dārzeņu programmas katra saņems 18 % no pieejamā budžeta.

3.2.3. Pārskats par uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus

Lielais saņemto priekšlikumu skaits pēc uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus publicēšanas 2016., 2017. un 2018. gadā liecina par patiesu ieinteresētību shēmā. Turklāt dalībnieki plašā mērā ir atzinīgi novērtējuši iesniegšanas procedūras vienkāršošanu un pieejamos instrumentus, kas palīdz pieteikumu iesniedzējiem iesniegt priekšlikumu.

Priekšlikumus vērtē 3 neatkarīgi eksperti, izvērtējot atbilstību dažādajiem uzaicinājumos norādītajiem kritērijiem. Visi tiesīgie priekšlikumi tiek novērtēti pēc kopējā piešķirto punktu skaita. Piedāvājumam vai piedāvājumiem, kas saņem visaugstāko punktu skaitu, piešķir līdzfinansējumu atkarībā no budžeta pieejamības. Aģentūra nenovirzās no ekspertu komisijas sagatavotajiem sarakstiem, arī Komisija tā nav rīkojusies vienas valsts programmu atlases gadījumā. Ne gada darba programmās, ne uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus starp piešķiršanas kritērijiem neiekļauj budžeta sadalījumu starp dalībvalstīm.

Priekšlikumu atlase ir atkarīga no priekšlikumu kvalitātes, t. i., no tā, cik labi ir ņemti vērā uzaicinājumos minētie kritēriji. Vēl viens nozīmīgs faktors, kas ietekmē priekšlikumu veiksmi, ir arī konkurences līmenis kategorijā, kurā tie iesniegti.

Statistika par dalībnieku veidu liecina, ka piedalās ne tikai labi zināmās nozares organizācijas, bet arī liels skaits ražotāju organizāciju vai ražotāju organizāciju apvienību, ražotāju grupu un pārstrādes uzņēmumu, kas darbojas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu jomā u. c.

Pirmie veicināšanas materiāli, kas saņemti no īstenotajām programmām, liecina, ka kampaņām ir patiess galvenais ES vēstījums, tādējādi palielinot ES redzamību. Vēstījumi sniedz informāciju par Eiropas ražošanas standartiem, Eiropas produktu kvalitāti un drošību un ES kvalitātes shēmām, tā apliecinot pievienoto vērtību ES veicināšanas politikai.

Detalizēta informācija par atlasītajām programmām (saņēmēju nosaukumi, budžets, produkta nozare, mērķvalstis, vēstījumi, statistika) ir pieejama CHAFEA tīmekļa vietnē. Tajā arī sniegti kampaņu piemēri ar vizuālajiem materiāliem, īstenoto darbību attēliem, pirmajiem rezultātiem u. c.

3.3. Komisijas ierosināti pasākumi