LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 25.10.2004 
COM(2004) 708 gal īgā redakcija 
2004/0248 (COD)   
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA, 
ar ko paredz noteikumus par fas ētu produktu nomin ālajiem daudzumiem, atce ļ 
Padomes Direkt īvas 75/106/EEK un 80/232/EEK un groza Padomes Direkt īvu 
76/211/EEK 
    
[SEC(2004 1298] 
(iesniegusi Komisija) 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
Ievērojot plašu apspriešanos ar ieinteres ētajām pusēm un ietekmes nov ērtējumu, Komisija 
ierosina atcelt Direkt īvas 75/106/EEK un 80/232/EEK, lai liel ākajā daļā nozaru likvid ētu 
iepakojuma izm ēru nomin ālos daudzumus, ļoti nedaudz ās nozarēs saglabātu obligātos 
nominālos daudzumus un iek ļautu tos vien ā tiesību aktā. 
1. PAMATOJUMS  
1.1. Spēkā esošie ties ību akti 
1960. gados daž ādas valsts ties ību normas par fas ētu produktu nomin ālajiem daudzumiem 
(iepakojuma/pudeles izm ēriem) bija galvenais š ķērslis brīvai preču kustībai starp 
dalībvalstīm. 
Tad radās nepieciešam ība saskaņot šos izm ērus. Tajā pašā laikā pastāvēja viedoklis par š ādu 
jaunu Kopienas noteikumu neuzspiešanu uz ņēmumiem, kas str ādāja tikai nacion ālajā tirgū un 
neparedzēja eksportu uz cit ām dalībvalstīm. Tādā veidā saskaņošanas noteikumiem bija 
“izvēles raksturs”: dal ībvalstīm ir jāpieņem Kopienas noteikumi, ta ču tās drīkst saglab āt spēkā 
esošās valsts ties ību normas viet ējam tirgum. No br īvas kustības iegūtu tikai tie produkti, kas 
atbilst Kopienas noteikumiem. 
Tomēr dažiem produktiem (piem ēram, vīns, spirtotie dz ērieni) tika ieviesta piln īga 
saskaņošana. Kopien ā noteiktie izm ēri ir saistoši visiem uz ņēmējiem ekskluzivit ātes ziņā, tas 
ir, visi attiec īgajā valstī noteiktie izm ēri ir atcelti. 
Pirmie Kopienas ties ību akti par fas ētu produktu izm ēru diapazoniem ir dat ēti ar 1975. gadu. 
Tā ietver gan metrolo ģisko prasību, gan šķidrumu izm ēru diapazonu regul ējumu. Ties ību akti 
ir apkopoti dotaj ā tabulā. 
Lietošanai p ārtikā paredzētie 
šķidrumi Citi šķidrumi un vielas, 
kas nav š ķidrumi 
Metroloģiskās 
prasības Direktīvas 75/106 1. un 2. pielikumsDirektīva 76/2111 
 
Izmēru/daudzumu 
diapazons Direktīvas 75/1062 3. pielikums  
 Direktīva 80/2323 
 
1. tabula. Ties ību aktu kopsavilkums  
Šis priekšlikums skar tikai ties ību aktus par „izm ēru/daudzumu diapazoniem”, ta ču neskar 
metroloģiskās prasības, kas b ūs vēlāka priekšlikuma priekšmets. 
                                                 
1 Padomes 1976. gada 20. janv āra Direktīva 76/211/EEK  par dalībvalstu likumu tuvin āšanu attiec ībā uz 
dažu fasētu produktu iepild īšanu pēc svara vai tilpuma 
2 Padomes 1974. gada 19. decembra Direkt īva 75/106/EEK  par dalībvalstu ties ību aktu tuvin āšanu 
attiecībā uz dažu fas ētu šķidrumu pild īšanu pēc tilpuma 
3 Padomes 1980. gada 15. janv āra Direktīva 80/232/EEK  par dalībvalstu likumu tuvin āšanu attiec ībā uz 
konkrētu fasētu produktu pie ļaujamo nomin ālā daudzuma un nomin ālās ietilpības diapazonu 
 
LV 3   LV 1.2. Pārskata nepieciešam ība 
SLIM-IV ( Simplier Legislation for the Internal Market ) īstenošanas ietvaros darba grupa, 
kurā ir locekļi, kurus iec ēlušas dalībvalstis un Komisijas, Padomes un neatkar īgo ekspertu 
noteikto ieinteres ēto pušu p ārstāvji, ieteica š ādu skatījumu uz iepakojuma izm ēru tiesību 
aktiem 4: 
“ņemot vērā to sarežģītību (aptuveni 40 m ērķa produkti, konkr ētu vērtību diapazonu 
sarežģītība utt.), pat ērētāju paraugu un preferen ču evolūciju starpposma period ā un 
iebildi attiec ībā uz šā tipa ties ību aktu saglab āšanas lietder ību. Turkl āt sekmīgi 
direktīvu grozījumi un 1975. gada direkt īvas sfēras paplašin āšana ir rad ījusi 
problēmas šā tiesību aktu kopuma piem ērošanā ... ... ..  
Direktīvu piem ērošana ir izr ādījusies sarež ģīta, galvenok ārt diapazoniem 
piemērojamo daž ādo noteikumu un prakšu d ēļ: atsevišķi diapazoni tika padar īti par 
saistošiem (piem ēram, vīns), kamēr citiem saglab ājās izvēles raksturs. Turkl āt, tā kā 
Kopienas noteikumiem bija izv ēles raksturs, dal ībvalstis saglab āja tiesības noteikt 
diapazonus nacion ālajā līmenī. Noteikumu daudzveid ība noveda pie Eiropas 
Kopienas sadal īšanās dažādos attiec īgo valstu tirgos.  
Turklāt jaunu iepakošanas form ātu un jaunu produktu un to klasifik ācijas ieviešana 
tiecās saasināt jau tā neskaidro situ āciju”. 
Savā atbildē par secin ājumiem attiec ībā uz SLIM Komisija nor ādīja, ka tā  
“rūpīgi pārskatīs dažādos darba grupas atskait ē ietvertos ieteikumus un vajadz ības 
gadījumā ierosinās nepieciešamos pas ākumus cieš ā sadarbībā ar dalībvalstīm un 
citām attiecīgajām pusēm”.  
Šī pārskata nepieciešam ība pieauga v ēlāk, kad Eiropas Kopienu Tiesa Cidrerie-Ruwet lietā 
nolēma, ka „Cassis de Dijon jurisprudence” attiecas ar ī uz attiec īgajā valstī noteiktajiem 
iepakojuma izm ēriem, tas ir, dal ībvalstīm ir jāpieņem savā tirgū produkti, kas likum īgi ražoti 
un pārdoti kādā citā dalībvalstī 5, ja vien nepast āv kādas īpaši svarīgas sabiedriska rakstura 
prasības. Tiesa izteica vi edokli, ka tas gandr īz neattiecas uz iepakojuma izm ēriem. 
1.3. Politikas alternat īvu ietekmes nov ērtējums 
Labākas regul ēšanas politikas ietvaros 6 Komisija īstenoja politikas alternat īvas ietekmes 
novērtējumu 7, kas parādīja, ka brīvi izmēri ir visvēlamākais variants, jo tas pie ļauj pilnīgu 
nozares konkurenci un pat ērētāju izvēles brīvību, neapdraudot Kopienas m ērķus vides jom ā. 
Ierobežojumu atcelšana ir attaisnojama, ņemot vērā pieaugošo p ārredzamību, ko pied āvā 
Kopienas ties ību akti attiec ībā uz patērētājiem, kas pieprasa vien ības izcenojuma noteikšanu 
un aizliedz maldinošas prakses un rekl āmu. Turkl āt no Cidrerie-Ruwet nolēmuma top skaidrs, 
kas attiec īgo valstu ties ību akti palielina neskaidr ību iekšējā, kamēr noteikti izm ēri ierobežo 
produktu piel āgošanu jaun ām patērētāju vajadz ībām, kas ir izveidota tirgus prakse liel ākajā 
daļā nozaru. 
                                                 
4 KOM(2000)56 gal īgais, 9.-11. un 21.-22. lpp 
5 Lieta C-3/99, 2000. gada 12. oktobris, Cidrerie Ruwet SA  pret Cidre Stassen SA  un HP Bulmer Ltd . 
6 Iest āžu nolīgums par lab āku tiesību aktu izstr ādi, kas parakst īts 2003. gada decembr ī, un Eiropas 
pārvalde: Lab āka tiesību aktu izstr āde, KOM(2002) 275 gal īgais, 5.6.2002. 
7 2003. gada 28. maija „Politikas alternat īvu ietekme”, kas public ēts 2003. gada j ūnijā. 
 
LV 4   LV Tomēr arī izrādījās, ka var b ūt nozares, kur ās regulējums, pamatojoties uz piln īgu 
saskaņošanu, ir j āsaglabā. Turpmākā izpēte 8 parādīja, ka noteikti izm ēri ļauj līdzsvarot 
neproporcion ālo spiedienu attiec ībā uz pircējiem no lielu izplat ītāju puses, k ā, piemēram, 
lielveikaliem, uz maziem un vid ējiem uzņēmumiem, kuriem pret ējā gadījumā rastos pārmērīgi 
augstas izmaksas seviš ķi nozarēs ar struktur ālu zema piepras ījuma pieaugumu, un kuri 
pieraduši pie noteiktiem izm ēriem. Tādā veidā, pamatojoties uz šo, oblig ātie diapazoni var ētu 
vārētu attaisnojami nozar ēs, kurās Kopienas regulators jau ir noteicis saska ņotus oblig ātos 
izmērus: tas ir, v īnam, stipriem alkoholiskiem dz ērieniem, š ķīstošai kafijai un baltajam 
cukuram. Netika atrastas nek ādas nepārprotamas liec ības, lai Kopien ā noteiktos izm ērus 
attiecinātu uz citām nozarēm. 
2. PRIEKŠLIKUMA M ĒRĶI UN UZDEVUMI  
2.1. Ierobežojumu atcelšana un vienk āršošana 
Iepriekš izkl āstīto iemeslu d ēļ ir ierosin āts atcelt visus esošos iepakojumu izm ērus, kas 
patlaban, iev ērojot saska ņošanu p ēc izvēles, ir noteikti Direkt īvās 75/106/EEK 
un 80/232/EEK, un tikai ļoti īpašās nozarēs saglabāt spēkā esošo regul ējumu, kam pamat ā ir 
pilnīga saskaņošana (tas ir, iz ņemot valsts ties ību normas). T āpēc priekšlikums pied āvā 
pilnīgu saska ņošanu, tādējādi aizliedzot dal ībvalstīm izdot ties ību aktus attiec ībā uz 
iepakojuma izm ēriem, izņemot EK ties ību aktos noteiktos. 
Obligātie izmēri paliek sp ēkā tajās nozarēs, kurās patlaban ir oblig ātais regul ējums vai kur ās 
ir Komisijas saist ības 9 atjaunot iepriekš ējos noteiktos oblig ātos izmērus. 
Tomēr, ņemot vērā pieredzi par to, kur noteiktie izm ēri ir saglab āti, ir jāievieš šādi grozījumi: 
1. Pašlaik apskat īto nozaru defin īcija var tikt p ārskatīta, lai saglab ātu saskaņotību ar 
likumdošanas att īstību lauksaimniec ības nozar ē: papildin ājums par aromatiz ētiem un 
liķiera vīniem tagad ir iek ļauts regul ās par vīnu 10. 
2. Ja tikai neliels skaits izm ēru atbilst p ārdošanai, nav iemesla noteikt izm ērus, kas tiek 
pārdoti īpaši profesion ālai lietošanai vai „mini” izm ērus (piem ēram, 3, 4, 5 cl 
stipriem alkoholiskajiem dz ērieniem). Ir j ānosaka tikai izm ēri, kas pat ērētājiem tiek 
pārdoti ierobežot ā intervālā, kamēr ārpus interv āla esošajiem izm ēriem jākļūst 
brīviem. 
Tā kā netika sa ņemti nekādi viedok ļi no adāmo dziju nozares, kur ā patlaban ir fiks ēti izmēri, 
tad Komisija šaj ā nozarē neierosina saglab āt obligātos izmērus. 
Turklāt Komisija ierosina saglab āt spēkā esošos noteikumus par iepakojuma izm ēriem 
aerosolu veid ā iepakotiem produktiem, kas ietverti Direkt īvā 75/324/EEK. Tom ēr atšķirībā no 
                                                 
8 Zi ņojums par paplašin āto to nozaru ietekmes nov ērtējumu, kas pieprasa fiks ētus izmērus (tiks 
publicēts). 
9 Apsv ērums 1999. gada 22. febru āra Direkt īvā 1999/4/EK, kas attiecas uz kafijas ekstraktiem un 
cigoriņu ekstraktiem, un Direkt īvā 2001/111/EK, kas attiecas uz da žu veidu cukuru, kurš paredz ēts 
lietošanai p ārtikā. 
10 Reg. 1493/99 par v īna tirgus kop īgo organiz āciju un 1601/91, kas nosaka visp ārējus noteikumus 
aromatizētu vīnu, aromatiz ētus vīnus saturošu dz ērienu un aromatiz ētus vīnus saturošu koktei ļu 
definēšanai, aprakstam un noform ēšanai. 
 
LV 5   LV regulējuma attiec ībā uz iepakojuma izm ēriem, kura m ērķis ir aizsarg āt likumīgās 
ekonomisk ās intereses, aerosolu izm ērus un pild ījuma līmeņus nosaka droš ības apsvērumi, un 
tie turpmāk tiks iek ļauti pārskatītajā Padomes Direkt īvā 75/324/EEK par dal ībvalstu likumu 
tuvināšanu attiec ībā uz aerosola flakoniem. 
Lai nodrošin ātu pārskatāmību, visiem fas ētu produktu nomin ālie daudzumi ir j āiekļauj vienā 
tiesību aktā. Tas izvirza pras ību atcelt Direkt īvu 80/232/EEK un Direkt īvu 75/106/EEK, jo 
nominālie daudzumi tiks iek ļauti ierosin ātajā direktīvā. Tā kā šķidro produktu metrolo ģiskās 
prasības, kas patlaban ir izkl āstītas Direkt īvā 75/106/EEK, ir t ādas pašas, k ā 
Direktīvā 76/211/EEK noteikt ās, tās būs apskatītas šajā direktīvā, kas ir groz īta, lai 
paplašinātu tās darbības jomu ar m ērķi ietvert šos produktus. 
2.2. Laika ierobežojums 
Saglabātie obligātie nomin ālie daudzumi b ūtībā ir atkāpe no visp ārējās politikas, kuras 
pamatā ir ietekmes nov ērtējums nomin ālo daudzumu ierobežojumu atcelšanai, t āpēc tiem 
jābūt ierobežotiem laik ā. Ierobežojums 20 gadu garum ā atspoguļo vidēju iepakojuma iek ārtu 
investīciju ciklu, un tas ļaus attiecīgajām nozarēm pielāgoties ierobežojumu atcelšanai. 
2.3. Akta forma 
Patlaban sp ēkā esošie ties ību akti attiec ībā uz iepakojuma izm ēriem ir direkt īvu veidā. 
Oficiālas un juridiskas vienot ības labad ties ību aktam, ar kuru groza un atce ļ spēkā esošo 
tiesību aktu, ar ī jābūt direktīvas veidā. Transpon ējot direkt īvu, dalībvalstīm būs atkārtoti 
jāizskata savi ties ību akti attiec ībā uz iepakojuma izm ēriem. 
2.4. Juridiskais pamats 
Ierosinātās direktīvas juridiskais pamats ir EK L īguma 95. pants.  
3. Saskaņotība ar Kopienas principiem 
3.1. Proporcionalit āte 
Mērķis ir atcelt ierobežojumus attiec ībā uz iepakojuma izm ēriem, izņemot ierobežojumus 
tajās nozarēs, kurās obligātie izmēri ir noteikti Kopienas l īmenī vai arī par tiem politisk ā 
līmenī ir panākta vienošan ās starp Komisiju un Eiropas Parlamentu 11. Šo mērķi ir 
apstiprinājusi atgriezenisk ā saite, ko snieguši pat ērētāji un pat ērētāju organiz ācijas visā 
apspriedes proces ā ietekmes nov ērtējumu veid ā, kas nor ādīja uz vajadz ību līdzsvarot 
neproporcion ālo pircēju spiedienu šaj ās konkrētajās nozarēs. Vienīgais veids, k ā sasniegt šo 
mērķi, ir Kopienas l īmenī noteikt oblig ātos izmērus šīm nozarēm. Priekšlikums aprobežojas ar 
tiem izmēriem un interv āliem, kuros produkti ir vispiepras ītākie starp pirc ējiem. 
                                                 
11 Apsv ērumos Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 22. febru āra Direktīvā 1999/4/EK, kas attiecas 
uz kafijas ekstraktiem un cigori ņu ekstraktiem, un Padome s 2001. gada 20. decembra 
Direktīvā 2001/111/EK, kas attiecas uz d ažu veidu cukuru , kurš paredz ēts lietošanai p ārtikā, Padome un 
Eiropa Parlaments iev ēroja Komisijas nol ūku atjaunot oblig ātos nomin ālos daudzumus šaj ās direktīvās 
noteiktajiem produktiem; 
 
LV 6   LV 3.2. Subsidiarit āte 
Ja ir noteikta vajadz ība pēc fiksētiem izmēriem, brīvu preču kustību Kopienas l īmenī var 
nodrošināt tikai šie fiks ētie izmēri. Ņemot vērā Cidrerie-Ruwet tiesas praksi, ir tieš ām maz 
ticams, ka attiec īgajās valstīs noteiktos diapazonus var tikt piem ērot produktiem, kas likum īgi 
tirgoti citās dalībvalstīs.  
4. Saskaņotība ar Kopienas politik ām 
4.1. Uzņēmumu politika 
Izmēru liberaliz ācija veicina konkurenci, jo t ā sekmē uzņēmējdarbību, jaunin ājumu ieviešanu 
un atvieglo piek ļuvi tirgiem12. Ierobežojumu atcelšana likvid ē potenci ālos šķēršļus 
konkurencei iekš ējā tirgū. No saglab ātajiem fiks ētajiem izm ēriem iegūst mazie un vid ējie 
uzņēmumi. 
4.2. Patērētāju politika 
Patērētāju tiesību aizsardz ības aspekti ir apskat īti dažādos Kopienas ties ību aktos 13, kas ir 
izstrādāti kopš produktu fas ēšanas ties ību aktu pie ņemšanas. Min ētie patērētāju aizsardz ības 
tiesību akti aizliedz negod īgas biznesa un pat ērētāju prakses un att īsta saskaņotu un būtisku 
informācijas sistēmu patērētājiem, izmantojot mar ķējumu. Cenas noteikšana par kilogramu 
vai litru ļauj patērētājiem ātri salīdzināt produktus, kas iesai ņoti dažādos iepakojumos, un ir 
saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas pieeju, saska ņā ar kuru par standartu uzskata „vid ējo 
patērētāju, kas ir pietiekami labi inform ēts un pietiekami v ērīgs un piesardz īgs” 14. 
4.3. Vides politika 
Vides regul ējums neietekm ē izmērus, kā arī izmēri neietekm ē vides regul ējumu. Sp ēkā 
esošais vides regul ējums joproj ām ir piem ērojams, un izm ēri netrauc ē pilnīgi un atbilstoši 
īstenot vides ties ību aktus, seviš ķi atkritumu nov ēršanu, kam vajadz īgs maksim āli samazin āt 
iepakošanu. 15 
5. Atsauce uz Darba programmu 
Šī priekšlikuma iesniegšana Padomei  un Eiropas Parlamentam ir min ēta Komisijas 2003. gada 
darba programm ā (27. lpp, 2003/ENTR/33 punkts). 
                                                 
12 A. Peterse, L. Nijhuis, A. Palmigiano " Regulation and Innovation in the area of pre-packaging sizes ", F. 
Leone (ed.), EC DG JRC-IPTS  Technical Report Series, Seville, 2002., 55.-67. lpp. 
13 Galvenie pat ērētāju tiesību aizsardz ības dokumenti ir: Direkt īva 2000/13 par p ārtikas produktu eti ķetēm 
un pasniegšanas veidu (2. pants), Direkt īva 84/450/EEK par maldinošu rekl āmu (kas groz īta ar 
Direktīvu 97/55/EK, lai iek ļautu noteikumus par sal īdzinošo rekl āmu), tiks groz īta ar KOM(2003)356 
galīgo, 18.6.2003: priekšlikums EP un Padomes Direkt īvai attiec ībā negodīgu biznesa un pat ērētāju 
komercdarb ības praksi iekš ējā tirgū, Direktīva 98/6/EK par pat ērētāju aizsardz ību, norādot patērētājiem 
piedāvāto produktu cenas (cenas par litru/kilogramu): vien ības cenas, kas ir saistošas vis ām lielveikalos 
esošajām precēm. 
14 Lieta  Estée Lauder Cosmetics pret Lancaster Group [2000] ECR I-117, § 30, kas min ēta Cidrerie-
Ruwet lietā C-3/99. 
15 2. pielikums Direkt īvā 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu. 
 
LV 7   LV 6. Atbilstība EEZ 
Šīs priekšlikums ir apskat īts Eiropas Ekonomikas zonas l īgumā. 
7. Ārējā apspriešan ās 
Laikposm ā no 2002. gada 8. novembra l īdz 2003. gada 31. janv ārim Uzņēmumu 
ģenerāldirektorāts, izmantojot internetu, 11 valod ās publiski apspried ās ar patērētājiem, 
ražotājiem un mazumtirgot ājiem saska ņā ar Komisijas konsult āciju standartiem 16. Pusēm tika 
lūgts izteikt viedokli par to, vai saglab āt spēkā esošos fas ēto preču tiesību aktus attiec ībā uz 
fiksētiem izm ēriem, vai ar ī atļaut brīvus iepakojuma izm ērus. Visaptverošs Komisijas 
darbinieku darba dokument ā bija izkl āstīti galvenie jaut ājumi 17, un ziņojumā bija apkopoti 
galvenie atzinumi, kas izriet ēja no apspriešan ās 18. 
“Eurobarometer” aptauj ā 2001. gada oktobr ī 19 ES patērētājiem tika vaic āts par viņu vispārējo 
pieredzi, izmantojot iesai ņotus un pudel ēs pildītus produktiem, ko p ārdod veikalos un 
lielveikalos. Aptauja par ādīja, ka liel ākā daļa patērētāju atbalsta standarta izm ērus, taču arī 
vēlas lielāku izvēli. Tur, kur izm ēri ir standartiz ēti, patērētāji vēlētos, lai tiem b ūtu pietiekami 
daudz izv ēles iespēju attiecībā uz produktiem, kas pieejami veikalos, kas dotu iesp ēju 
izvēlēties izmēru, kāds tiem ir nepieciešams. 
Patērētāju organiz ācijām 25 dalībvalstīs un Eiropas pat ērētāju federācijām tika lūgts izteikt 
viedokli, pamatojoties uz visp ārējās ietekmes nov ērtējuma dokumentiem un ietekm ēm uz 
nozarēm, kuras v ēlas izņēmumus. Atbild ēja astoņas organiz ācijas no 6 dal ībvalstīm un visas, 
izņemot vienu, princip ā atbalsta br īvus izmērus un akcept ē ierobežotu nelielu diapazonu 
saglabāšanu 20. 
Lielbritānijas Karaliskais nacion ālais instit ūts aklo personu vajadz ībām pārstāv 2 miljonu 
cilvēku ar redzes trauc ējumiem intereses Lielbrit ānijā. Tas atbalsta oblig ātos fiksētos izmērus, 
jo tas nodrošina skaidr ību, kas ir īpaši svar īga cilvēkiem ar redzes trauc ējumiem, kam 
informācijas mar ķējumi bieži ir nepieejami un kam ir gr ūti izlasīt informāciju par vien ības 
izcenojumiem. Tas var pie ņemt to, ka izm ēru diapazons aprobežojas ar vispiepras ītākajiem 
izmēriem nozar ēs, kas ir iek ļautas šajā priekšlikum ā. 
Atsevišķi tika pārstāvētas diabēta slimnieku intereses. Diab ēta izplatība pieaug, un tas skar 
vairāk nekā 5 % iedz īvotāju, no kuriem lielai da ļai ir jāinjicē noteikta insul īna deva atbilstoši 
katram pat ērētajam ogļhidrātu daudzumam. Br īvie izmēri ļauj iepakojumu piel āgot izmēriem, 
ko diabēta slimnieki var viegli izmantot, un šaj ā priekšlikum ā visās nozarēs, kas attiecas uz 
diabētu, atstāj brīvus izmērus 21. 
                                                 
16 KOM(2002)704 gal īgais, 11.12.2002. 
17 Uz ņēmumu ģenerāldirektorāta darba dokuments “ Pack Sizes in the EU ”, 2002. gada j ūlijs. 
18 Sabiedrisk ās apspriešanas par iepakojuma izm ēriem rezult āti, 2003. gada maijs. 
19 Gallup Europe : FLASH Eurobarometer N°113 „Les emballages et les ménages” (22-29/10/01). 
20 Skat īt 2. pielikumu Zi ņojumā par paplašin āto ietekmes nov ērtējumu nozar ēs, kas pieprasa fiks ētus 
izmērus. 
21 Šādi produkti satur og ļhidrātus: piens un piena pro dukti, siers, maize, r īsi, graudi, makaroni, aug ļu 
sulas, saldie alkoholiskie dz ērieni, aug ļi un dārzeņi, kas ir žāvēti vai sald ēti, ievārījumi un aug ļu kokteiļi 
un taukvielas. 
 
LV 8   LV Vispārēja nozares reakcija ir bijusi pozit īva. Tā atbalsta br īvus izmērus, nepiem ērojot ES vai 
attiecīgo valstu ties ību aktus, jo tas ļauj ātri pielāgot izmērus jaunām patērētāju prasībām, 
viegli ieviest jaunin ājumus un g ūt apjomrad ītus ietaup ījumus iekš ējā tirgū. Obligātie Kopien ā 
noteiktie izm ēri samazina pe ļņu un rada papildu invest īcijas, jo nozar ē būtu vajadzīgs mainīt 
to pašreiz ējās prakses. Tur, kur šis priekšlikums saglab ā fiksētus Kopienas izm ērus, attiec īgās 
nozares ir izteikušas piln īgu atbalstu. 
Ne visas nozares ir izteikuš as savu viedokli (piem., ad āmo dziju sektors). Dažas nozares nav 
varējušas izstr ādāt viedokli visas ES m ērogā, piemēram, piena produktu nozare, bez k ā 
vienošanās par saska ņotiem izm ēriem varētu būt sarežģīta. Tur, kur pašreiz ējās tirgus prakses 
nodrošina apmierinošus rezult ātus, tās var tikt saglab ātas, jo saska ņā ar priekšlikumu 
dalībvalstis nedr īkst ierobežot laišanu tirg ū tādu iemeslu d ēļ, kas skar izm ērus. 
 
LV 9   LV 2004/0248 (COD) 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA, 
ar ko paredz noteikumus par fas ētu produktu nomin ālajiem daudzumiem, atce ļ 
Padomes Direkt īvas 75/106/EEK un 80/232/EEK un groza Padomes Direkt īvu 
76/211/EEK 
EIROPA PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,  
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu 22, 
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu 23, 
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu 24, 
rīkojoties saska ņā ar Līguma 251. pant ā izklāstīto procedūru 25, 
tā kā: 
(1) Padomes 1974. gada 19. septembra Direkt īvā 75/106/EEK par dal ībvalstu ties ību aktu 
tuvināšanu attiec ībā uz dažu fas ētu šķidrumu pild īšanu pēc tilpuma 26 un Padomes 
1980. gada 15. janv āra Direkt īvā 80/232?EEK par dal ībvalstu likumu tuvin āšanu 
attiecībā uz konkr ētu fasētu produktu pie ļaujamo nomin ālā daudzuma un nomin ālās 
ietilpības diapazonu 27 bija noteikti nomin ālie daudzumi vair ākiem šķidriem un 
nešķidriem fas ētiem produktiem, k ā iemesls bija nodrošin āt brīvu preču kustību, 
ievērojot šo direkt īvu prasības. Lielākajai daļai produktu attiec īgajā valstī noteiktie 
nominālie daudzumi past āv līdzās Kopienas nomin ālajiem daudzumiem. Tom ēr 
dažiem produktiem Kopienas nomin ālie daudzumi ir noteikti, izsl ēdzot jebk ādus 
attiecīgajā valstī noteiktos nomin ālos daudzumus. 
(2) Patērētāju izvēles izmai ņas un jaunin ājumi fasēšanas un mazumtirdzniec ības jomā 
Kopienas un attiec īgo valstu l īmenī radīja vajadzību novērtēt, vai spēkā esošie ties ību 
akti joproj ām ir atbilstoši.  
                                                 
22 OV C , , . lpp 
23 OV C , , . lpp 
24 OV C , , . lpp 
25 OV C , , . lpp 
26 OV L 42 , 15.2.1975., 1. lpp. Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar 2003. gada Pievienošan ās aktu. 
27 OV L 51, 25.2.1980., 1. lpp. Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti Direktīvu 87/356/EEK (OV L 192, 
11.7.1987., 48. lpp). 
 
LV 10   LV (3) Eiropas Kopienu Tiesa 2000. gada 12. oktobra spriedum ā lietā C-3/99, Cidre-Ruwet 28 
apstiprināja, ka dal ībvalstis nedr īkst aizliegt t ādu normāla tilpuma fas ētu preču 
pārdošanu, kas nav iek ļautas Kopienas diapazon ā, un kuras ir likum īgi ražotas un 
pārdotas cit ās dalībvalstīs, ja vien š āds aizliegums nav paredz ēts, lai iev ērotu seviš ķi 
svarīgas prasības attiec ībā uz patērētāju aizsardz ību, bez iz ņēmuma attiecas uz valsts 
un import ētiem produktiem, ir vajadz īgs, lai iev ērotu attiec īgo prasību, un ir piel āgots 
nospraustajam m ērķim, un ja m ērķi nevar sasniegt ar citiem l īdzekļiem, kas maz āk 
ierobežo Kopienas iekš ējo tirdzniec ību. 
(4) Īpaši svar īgas pras ības attiec ībā uz patērētāju aizsardz ību saglab āt nominālos 
daudzumus ir maz ticamas, t ā kā patērētāju intereses ir aizsarg ātas ar vair ākām 
direktīvām, kas pie ņemtas pēc Direktīvas 75/106/EEK un 80/232/EEK, seviš ķi 
Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. febru āra Direkt īva 98/6/EK, par 
patērētāju aizsardz ību, norādot patērētājiem piedāvāto produktu cenas 29. 
(5) Ietekmes nov ērtējums, ieskaitot plašu apspriešanos ar vis ām ieinteres ētajām pusēm, 
norādīja, ka br īvi nomin ālie daudzumi palielina ražot āju brīvību piedāvāt preces 
atbilstoši pat ērētāju gaumei un uzlabo konkurenci attiec ībā uz kvalitāti un cenu iekš ējā 
tirgū. 
(6) Tāpēc nominālos daudzumus nevajadz ētu pakļaut regulējumam Kopienas vai valsts 
līmenī, un ir jādod iespēja fasētās preces laist tirg ū jebkurā nominālā daudzum ā. 
(7) Tomēr noteiktās nozarēs šādu ierobežojumu atcelšana var izrais īt neproporcion āli 
lielas papildu izmaksas it īpaši mazos un vid ējos uzņēmumos. T āpēc šajās nozarēs 
spēkā esošie Kopienas ties ību akti j āpielāgo, ņemot vērā pieredzi, jo īpaši lai 
nodrošinātu to, ka Kopienas nomin ālie daudzumi ir noteikti vismaz tiem produktiem, 
kas ir vispiepras ītākie starp pat ērētājiem.  
(8) Tā kā saistošo nomin ālo daudzumu saglab āšana ir jāuzskata par iz ņēmumu, tai j ābūt 
ierobežotai laik ā, ņemot vērā atbilstošu invest īciju ciklu iek ārtās attiecīgajās nozarēs. 
Tāpēc šajās nozarēs spēkā esošie Kopienas ties ību akti jāpielāgo, ņemot vērā pieredzi, 
jo īpaši lai ierobežotu Kopien ā noteiktos nomin ālos daudzumus apjomus tikai tiem 
produktiem, kas ir vispiepras ītākie starp pat ērētājiem.  
(9) Lai veicin ātu pārskatāmību, visi fas ēto produktu nomin ālie apjomi ir j ānosaka vien ā 
tiesību aktā, un Direkt īvas 75/106/EEK un 80/232/EEK ir j āatceļ. 
(10) Dažiem š ķidriem produktiem Direkt īva 75/106/EEK nosaka metrolo ģiskas pras ības, 
kas ir identiskas t ām, kas ir noteiktas Padomes 1976. gada 20. janv āra 
Direktīvā 76/211/EEK par dal ībvalstu likumu tuvin āšanu attiec ībā uz dažu fas ētu 
produktu iepild īšanu pēc svara vai tilpuma 30. Tāpēc Direktīva 76/211/EEK ir j āgroza, 
lai tās darbības jom ā iekļautu produktus, kas patlaban ir noteikti 
Direktīvā 75/106/EEK. 
                                                 
28 [2000] ECR I-8749 
29 OV L 080, 18.3.1998., 27. lpp. 
30 OV L 46 21.2.1976., 1. lpp. Direkt īvā grozījumi izdar īti ar Komisijas Direkt īvu 78/891/EEK 
(OV L 311, 4.11.1978., 21. lpp). 
 
LV 11   LV (11) Tā kā dalībvalstis nevar efekt īvi sasniegt šos darb ības mērķus, taču tas ir iesp ējams 
Kopienas l īmenī, atceļot Kopienas diapazonus  un nodrošinot vienveid īgus Kopienas 
nominālos daudzumus, kur tie nepieciešami, Kopiena var ieviest pas ākumus saska ņā 
ar subsidiarit ātes principu, k ā noteikts L īguma 5. pant ā. Saskaņā ar minētajā pantā 
noteikto proporcionalit ātes principu š ī direktīva nosaka tikai to, kas ir vajadz īgs, lai 
sasniegtu šos m ērķus, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKT ĪVU: 
I nodaļa – Vispārīgi noteikumi 
1. pants 
Priekšmets un darb ības joma 
Šajā direktīvā ir izklāstīti noteikumi par fas ētu produktu nomin ālajiem daudzumiem. T ā 
attiecas uz fas ētiem produktiem un fas ējumiem, k ā noteikts Direkt īvas 76/211/EEK 2. pant ā.  
2. pants 
 Brīva preču kustība 
Izņemot direkt īvas 3. un 4. pant ā noteikto, dal ībvalstis nedr īkst, pamatojoties uz iepakojuma 
nominālo daudzumu, atteikt, aizliegt vai ierobežot fas ētu preču laišanu tirg ū.  
II nodaļa – Īpaši noteikumi  
3. pants 
Laišana tirg ū un brīva atseviš ķu produktu kust ība 
[20 gadus p ēc 9. pantā minētā datuma] dal ībvalstis nodrošina, ka pielikuma 3. punkt ā minētos 
produktus, kas fas ēti intervālos, kas uzskait īti pielikuma 1. un 2. punkt ā, laiž tirgū tikai tad, ja 
tie ir fasēti nominālajos daudzumos, kas uzskait īti pielikuma 1. un 2. punkt ā.  
4. pants 
1. Dal ībvalstis nedr īkst, pamatojoties uz nomin ālajiem daudzumiem, atteikt, aizliegt vai 
ierobežot t ādu aerosolu veid ā pārdotu fasētu produktu laišanu tirg ū, kas uzskait īti 
pielikuma 4. punkt ā un kas atbilst š īs direktīvas prasībām. 
2. Aerosola tarai ir j ānorāda nomin ālā kapacitāte saskaņā ar pielikuma 4. punkta 
a) apakšpunktu. Nor ādei ir jābūt tādai, lai tā nebūtu pretrun ā ar nomin ālo tilpumu. 
 
LV 12   LV 3. Atk āpjoties no Padomes Direkt īvas 75/324/EEK 8. panta 1. punkta e) apakšpunkta 31, 
aerosolu veida p ārdotiem produktiem, kas atbilst š īs direktīvas prasībām, nav jābūt 
marķētiem ar to satura nomin ālo svaru. 
5. pants 
1. Direkt īvas 3. un 4. panta vajadz ībām, ja divas vai vair ākas atseviš ķi fasētas preces 
veido kompleksu iepakojumu, pielikum ā uzskaitītie nomin ālie daudzumi attiecas uz 
katru fasējumu atseviš ķi. 
2. Tur, kur fas ēto produktu veido divi vai vair āki individu āli iepakojumi, kas nav 
paredzēti pārdošanai atseviš ķi, nominālajiem apjomiem, kas uzskait īti Pielikum ā, ir 
jāattiecas uz visu fas ēto produktu. 
III nodaļa – Atcēlumi, groz ījumi un nobeiguma noteikumi 
6. pants 
 Atcelšana 
Direktīvas 75/106/EEK un 80/232/EEK tiek atceltas. 
7. pants 
Grozījumi 
Direktīvas 76/211/EEK 1. pant ā frāze “izņemot tos, kas min ēti Padomes 1974. gada 
19. decembra Direkt īvā 75/106/EEK par dal ībvalstu likumu tuvin āšanu attiec ībā uz dažu 
fasējamu šķidrumu iepild īšanu pēc tilpuma, un” tiek dz ēsta. 
8. pants 
Pārņemšana 
1. Dal ībvalstis v ēlākais [12 m ēnešus pēc 9. pantā minētā datuma] pie ņem un public ē 
normatīvos un administrat īvos aktus, kas vajadz īgi, lai iev ērotu šīs direktīvas 
prasības. Dalībvalstis dara zin āmus Komisijai attiec īgo noteikumu tekstus un 
atbilstības tabulu starp min ētajiem noteikumiem un šo direkt īvu. 
Dalībvalstis piem ēro attiecīgos noteikumus, s ākot ar [18 m ēneši pēc 9. pantā noteiktā 
datuma].  
Kad dalībvalstis pie ņem šos noteikumus, tajos ie tver atsauci uz šo direkt īvu vai šādu 
atsauci pievie no to ofici ālai publik ācijai. Dal ībvalstis nosaka, k ā šāda atsauce ir 
izdarāma. 
2. Dal ībvalstis dara zin āmu Komisijai valsts ties ību aktu galveno noteikumu tekstu, ko 
tās pieņem jomā, uz kuru attiecas š ī direktīva.  
                                                 
31 OV L 147, 9.6.1975., 40. lpp 
 
LV 13   LV 9. pants 
Stāšanās spēkā  
Šī direktīva stājas spēkā divdesmitaj ā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savien ības 
Oficiālajā Vēstnesī. 
Direktīvas 6. un 7. pantu piem ēro, sākot ar [18 m ēnešiem pēc spēkā stāšanās datuma]. 
10. pants 
Adresāti 
Šī direktīva ir adres ēta dalībvalstīm. 
Briselē,  
Eiropas Parlamenta v ārdā Padomes v ārdā 
priekšsēdētājs priekšs ēdētājs 
 
LV 14   LV PIELIKUMS  
 
FASĒJUMU SATURA NOMIN ĀLO DAUDZUMU DIAPAZONS  
1. PRODUKTI, KURUS P ĀRDOD P ĒC TILPUMA  (daudzums ml) 
Vīns Intervālā no 100ml l īdz 1500ml tikai š ādi 8 izmēri: 
Ml: 100 — 187— 250 — 375 — 500— 750 — 1000 — 1500  
Dzeltenais 
vīns Intervālā no 100ml l īdz 1500ml tikai š āds 1 izmērs: 
Ml: 620  
Dzirkstošais 
vīns Intervālā no 125ml l īdz 1500ml tikai š ādi 5 izmēri: 
Ml: 125 — 200 — 375 —750 —1500  
Liķiera vīns Intervālā no 100ml l īdz 1500ml tikai š ādi 7 izmēri:  
Ml: 100— 200 — 375 — 500 — 750 — 1000 — 1500  
Aromatiz ētais 
vīns Intervālā no 100ml l īdz 1500ml tikai š ādi 7 izmēri: 
Ml: 100 — 200 — 375 — 500 —750 — 1000 — 1500  
Stiprie 
alkoholiskie dzērieni Intervālā no 100ml l īdz 1500ml tikai š ādi 7 izmēri: 
Ml: 100 — 200 — 350 — 500 — 700 — 1000— 1500  
2. PRODUKTI, KURUS P ĀRDOD P ĒC SVARA  (daudzums g) 
Šķīstošā 
kafija Intervālā no 50g līdz 300g tikai š ādi 4 izmēri: 
g: 50 — 100 — 200 — 300  
Baltais cukurs Intervālā no 250g l īdz 1 500g tikai š ādi 5 izmēri: 
g: 250 —500 —750 —1000 – 1500  
 
LV 15   LV 3. PRODUKTU  DEFINĪCIJAS 
Vīns Vīns, kā noteikts 1. panta 2. punkta b) apakšpunkt ā Padomes Regul ā 1493/1999 par v īna 
tirgus kop īgo organiz āciju 32 (KMT poz īcija: KN kods ex 22.04)  
 
Dzeltenais v īns Vīns, kā noteikts 1. panta 2. punkta b) apakšpunkt ā Padomes Regul ā 1493/1999 par v īna 
tirgus kop īgo organiz āciju KMT poz īcija: KN kods ex 22.04) ar pre ču izcelsmes 
apzīmējumu „Côtes du Jura”, „Arbois”, „L’Etoile un Château-Chalon” pild īts pudelēs, kā 
noteikts Komisijas 2002. gada 29. apr īļa Regulas (EK) Nr. 753/2002 1. pielikuma 
3. punktā, kas nosaka konkr ētu veidu, k ā ieviest Padomes Regulu (EK) Nr. 1493/1999, kas 
attiecas uz konkr ētu vīna nozares produktu aprakstu, apz īmējumu, sniegšanu un 
aizsardzību 33 
 
Dzirkstošais v īns Vīns, kā noteikts 1. panta 2. punkta b) apakšpunkt ā un 1. pielikuma 15., 16., 17. un 
18. punkt ā Padomes Regul ā 1493/1999 par kop īgo vīna tirgus organiz āciju (KMT 
apakšpozīcija 22.04.10)  
Liķiera vīns Vīns, kā noteikts 1. panta 2. punkta b) apakšpunkt ā un 1. pielikuma 14. punkt ā Padomes 
Regulā 1493/1999 par kop īgo vīna tirgus organiz āciju (KMT apakšpoz īcija 22.04.21 – 
22.04.29)  
Aromatiz ētais vīns Dzērieni uz v īna bāzes, kā noteikts 2. panta 1. punkta a) apakšpunkt ā Padomes 
Regulā 1601/91/EEK, kas nosaka visp ārējus noteikumus aromatiz ētu vīnu, aromatiz ētus 
vīnus saturošu dz ērienu un aromatiz ētus vīnus saturošu koktei ļu definēšanai, aprakstam un 
noformēšanai 34 (KMT apakšpoz īcija 22.05)  
 
Stiprie alkoholiskie 
dzērieni Stiprie alkoholiskie dz ērieni, kā noteikts 1. panta 2. punkt ā Padomes 1989. gada 29. maija 
Regulā 1576/89, ar ko paredz visp ārīgus noteikumus alkoholisko dz ērienu defin īcijai, 
aprakstam un noform ējumam 35 (KMT poz īcija 22.08)  
 
Šķīstošā kafija Kafijas ekstrakti, k ā noteikts pielikuma 1. punkt ā Eiropas Parlamenta un Padomes 
1999. gada 22. febru āra Direkt īvā 1999/4/EK, kas attiecas uz kafijas ekstraktiem un 
cigoriņu ekstraktiem 36 
 
Baltais cukurs Cukurs, k ā noteikts A pielikuma 1., 2. un 3. punkt ā Padomes 2001. gada 20. decembra 
Direktīvā 2001/111/EK, kas attiecas uz dažu veidu cukuru, kurš paredz ēts lietošanai 
pārtikā 37 
 
4. TILPUMU  DIAPAZONS  PRODUKTIEM,  KURUS  PĀRDOD  AEROSOLU  VEIDĀ 
Zemāk dotie diapazoni attiecas uz  visiem produktiem, kurus p ārdod aerosolu veid ā, izņemot 
aromātiskos ūdeņus, matu losjonus, losjonus lietošanai pirms un p ēc skūšanās, kas satur 
mazāk par 3 % tilpuma dab īgās vai sintētiskās kosmētikas eļļas un maz āk par 70 % tilpuma 
tīra etilspirta un medic īnas līdzekļu.  
                                                 
32 OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp 
33 OV L 272, 23.10.2003., 38. lpp 
34 OV L 149, 14.6.1991., 1. lpp 
35 OV L 160, 12.6.1989., 1. lpp 
36 OV L 66, 13.3.1999., 26. lpp 
37 OV L 10, 12.1.2002., 53. lpp 
 
LV 16   LV a. PRODUKTI, KURUS P ĀRDOD MET ĀLA TRAUKOS  
 
ŠĶIDRUMA TILPUMS ML TRAUKU TILPUMS ML 
 produktiem, kuros izmanto 
sašķidrināto gāzi (a) produktiem, kuros izmanto tikai 
saspiestās gāzes 
 
(b) produktiem, kuros izmanto sl āpekļa 
oksīdu vai oglek ļa dioksīdu, vai tikai abu 
maisījumu, ja produkta Bunsena 
koeficients ir 1,2 vai maz āks 
25 40 47 
50 75 89 
75 110 140 
100 140 175 
125 175 210 
150 210 270 
200 270 335 
250 335 405 
300 405 520 
400 520 650 
500 650 800 
600 800 1 000 
750 1 000 — 
b. PRODUKTI, KURUS P ĀRDOD CAURSP ĪDĪGOS VAI NECAURSP ĪDĪGOS 
STIKLA VAI PLASTMASAS TRAUKOS (š ķidruma tilpums ml): 
25 — 50 — 75 — 100 — 125 — 150