C 229/29

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2022/C 229/07)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“Αρνάκι Λήμνου” / “Arnaki Limnou”

ES Nr.: PGI-GR-02791 – 27.7.2021

ACVN ( ) AĢIN (X)

1. AĢIN nosaukums vai nosaukumi

“Αρνάκι Λήμνου” / “Arnaki Limnou”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Grieķija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.1. grupa. Svaiga gaļa (un subprodukti)

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Produkts “Arnaki Limnou” ir gaļa, ko iegūst no jēriem, kuri nokauti 60–120 dienu vecumā un sver vairāk nekā 10 kg. Ar nosaukumu “Arnaki Limnou” apzīmēto gaļu iegūst no tādu dzīvnieku liemeņiem, kuri dzimuši Limnas [Limnos] un Ajosefstratijas [Agios Efstratios] salās (Limnas reģionālā vienība). Tie ir dzimuši tradicionāli audzētām un šīm salām pielāgotām aitām, kas barojas ar skaidri noteiktā (salu) ģeogrāfiskā apgabala veģetāciju.

“Arnaki Limnou” gaļa ir maiga, sulīga un mīksta, ar savdabīgu, raksturīgu un patīkamu aromātu un garšu. Gaļas krāsa ir gaiši sarkana un viendabīga, un tās tauki ir pilnīgi balti. Gaļai — jo īpaši izcirtņiem, kas ir ļoti pieprasīti un kam ir augsta komerciālā vērtība, piemēram, muguras gabaliem, pakaļkājām un ribām (karbonādei) — ir zemādas tauki un labi attīstīta muskuļu masa.

“Arnaki Limnou” gaļas ēdamajos audos ir augsts tauku — galvenokārt starpmuskuļu tauku — saturs (“marmorējums”). Tas produktam piešķir īpašas organoleptiskās īpašības un labvēlīgi ietekmē tā maigumu un garšu.

Tauku saturs “Arnaki Limnou” liemeņu ēdamajos audos ir 10 līdz 15 %, savukārt vidējais tauku saturs citās Grieķijas daļās iegūtu līdzīgu liemeņu ēdamajos audos ir 1,5 līdz 3 %.

“Arnaki Limnou” gaļas ēdamo audu ķīmiskais sastāvs ir norādīts turpmāk esošajā tabulā.

Produkts Olbaltumvielas Tauki “Arnaki Limnou” 17,6 līdz 23,4 % 10,0 līdz 15,0 %

“Arnaki Limnou” gaļu pārdod svaigu šādos veidos:

— viss liemenis;

— pusliemenis;

— izcirtņi pēc svara.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Jēri dzimst no novembra beigām līdz februāra beigām un barojas galvenokārt ar mātes pienu; zīšana ilgst 45–60 dienas. Šā perioda beigās jērus pieradina ēst rupjo lopbarību, izmantojot adaptīvo barību, kas sastāv no rupjiem pārtikas produktiem, piemēram, uz vietas ražota labības un pākšaugu siena. Pēc atšķiršanas no mātes parasti 1 vai 2 mēnešus pavasarī jēri atrodas ganībās kopā ar pieaugušajām aitām, barojoties ar vietējo veģetāciju.

Limnā un Ajosefstratijā audzēto aitu (“Limnas aitu”) populāciju ierobežoti ir ietekmējušas šķirnes “Mytilini” (jeb “Lesvos”) un “Chios”.

Pieaugušo aitu barības pamatā ir pārsvarā tas, ko tās atrod, brīvi ganoties noteiktā ģeogrāfiskā apgabala ganībās. Aitu barībā ietilpst arī papildu maisījumi, kas parasti satur no labības iegūtus produktus, pākšaugus, labības (galvenokārt cieto kviešu) salmus, āboliņu un eļļas augu produktus, kuri pārsvarā ražoti noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, vitamīnus un mikroelementus.

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Apzīmējumu “Arnaki Limnou” var izmantot tikai un vienīgi jēriem, kas dzimuši, audzēti un nokauti noteiktajā apgabalā. Tas ietver atasiņošanu un dīrāšanu. Arī aitas, kurām dzimuši jēri, ir dzimušas un audzētas noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Papildus valsts un ES tiesību aktos noteikto marķēšanas prasību ievērošanai neatkarīgi no tā, kā produkts tiek piedāvāts pārdošanai (vesela liemeņa, pusliemeņa vai izcirtņu veidā), “Arnaki Limnou” gaļai piestiprina šādu īpašu logotipu:

Iepriekš norādītajam logotipam jāpievieno koda numurs, kas identificē dzīvnieku un liemeņa izcelsmes saimniecību, kā arī kaušanas datumu. Koda numuru veido šādi elementi:

— ciparu kods, kas atbilst saimniecībai, kurā dzīvnieki audzēti;

— liemenim atbilstīgā dzīvā dzīvnieka identifikācijas kods;

— kaušanas datums.

Piemēram, liemenim, kas iegūts saimniecībā ar koda numuru EL8330**** no dzīva dzīvnieka ar numuru 002, kurš nokauts 01.12.2020., tiktu piešķirts unikālais kods 8330****002-01/12/2020.

Ja “Arnaki Limnou” gaļa ir sadalīta un iepakota, iepriekš minēto etiķeti pārliek vai nu uz atsevišķiem gaļas izcirtņiem, vai uz ārējā apvalka, ja produkts jau ir iepakots, lai attiecīgā informācija tiktu nodota galapatērētājam.

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfisko apgabalu, kurā ražo produktu “Arnaki Limnou”, nosaka Limnas un Ajosefstratijas salu ģeogrāfiskās robežas.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Produkta un noteiktā apgabala saiknes pamatā ir gaļas specifiskās kvalitātes īpašības. “Arnaki Limnou” gaļa ir slavens produkts. Tam piemīt patīkamas organoleptiskās īpašības, ko rada tradicionālās jēru un aitu audzēšanas metodes un to barība, kuras pamatā pārsvarā ir noteiktā ģeogrāfiskā apgabala ganību bagātīgā veģetācija.

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Limnas un Ajosefstratijas salas pieder pie Egejas jūras ziemeļaustrumu salu grupas. Limna lielākoties sastāv no līdzeniem bezmežu plašumiem un līdzenumiem. Daži no ainavas galvenajiem elementiem ir kviešu un labības lauki, vīndārzi, krūmāji un plašas ganības, kas aizņem vairāk nekā pusi salas. Ajosefstratijas (jeb Ai Stratis) salā ir līdzīga aina.

Abas salas ir nesaraujami saistītas gan sociālajā un kultūras ziņā, gan arī ekonomiski un ar tirdzniecības starpniecību. Gadu gaitā abu salu starpā ir tirgoti un pārvadāti daudzi produkti. Šī nepārtrauktā lauksaimniecības dzīvnieku pārvietošana ietvēra arī aitu pārvadāšanu, kas veicināja to viendabīgo attīstību abās salās. Ajosefstratijas salai ir regulāras piekrastes kuģu satiksmes līnija tikai ar Limnu.

Dabas faktori

Tāpat kā pārējā Grieķijā, arī šajā apgabalā valda tipisks Vidusjūras klimats. Ziemas ir maigas un mitras. Vasaras ir diezgan karstas un sausas, un gandrīz visu gadu te ir ilgstoši saulesgaismas periodi. Tomēr klimats šajā apgabalā ir sausāks, dažkārt ar spēcīgiem vējiem un retiem nokrišņiem.

Limna un Ajosefstratija kā Egejas jūras salas nodrošināja nozīmīgu ceļu vietējo augu sugu pakāpeniskai migrācijai uz Grieķiju no austrumiem, jo tuvumā atradās Mazāzijas izcelsmes augi.

Abu salu aitas lielākoties barojas ar bagātīgo zālaugu veģetāciju, kurā ietilpst aromātisko augu un krūmu šķirnes. Pētījumi ir parādījuši, ka Limnas dabisko veģetāciju veido 756 augu sugas, pārsvarā terofīti (55 %). To vidū ir astoņas sugas, kas ir endēmiskas Grieķijā, viena — endēmiska Egejas jūras ziemeļaustrumu daļā un viena — endēmiska Limnā. Turklāt, neraugoties uz Ajosefstratijas nelielo izmēru, tajā sastopamas 438 dažādas augu sugas.

Kopumā Limnas un Ajosefstratijas salās plaši izplatīta ir gariga (krūmājs). Krūmājs aizņem 25 % apgabala ganību platības. Tipiskas garigas sugas ir šādas: Kermes ozols (Quercus coccifera), brūnvālīte (Sarcopoterium spinosum), timiāns (Coridothymus capitatus), parastā raudene (Origanum vulgare), dzeloņainā irbulene (Genista acanthoclada), salvija (Salvia verbenaca, Salvia virgata), pērkonamoliņš (Anthyllis hermanniae), dievkrēsliņš (Euphorbia acanthothamnos), asinszāle (Hypericum olympicum), cistusroze (Cistus creticus, Cistus parviflorus, Cistus salviifolius) un satureja (Satureja nervosa). Apgabalā sastopami arī šādi augi: Vidusjūras dievkrēsliņš (Euphorbia characias), jānītis (Dittrichia viscosa) un zīlaine (Ballota acetabulosa).

Makijā — abu salu mežainajā veģetācijā — ietilpst arī šādas sugas: Jūdaskoks (Cercis siliquastrum), pūkainā kalikotoma (Calicotome villosa), doņu spartija (Spartium junceum), mastikas koks (Pistacia lentiscus), zaļais olīvkoks (Phillyrea latifolia), savvaļas olīvkoks (Olea europaea subsp. oleaster), rozmarīns (Rosmarinus officinalis), savvaļas sparģelis (Asparagus acutifolius), ruskuss (Ruscus aculeatus) un citi.

Apgabalā ir arī kāpas ar veģetāciju, ko veido sklerofītu krūmājs.

Papildus tam abu salu veģetācijā bieži ir sastopami dabiskie zālaugi un pākšaugi, kas ir vispiemērotākās sugas aitu ganīšanai.

Lauksaimniecības dzīvnieki

Saistībā ar aitu populācijas ilgstošo un pastāvīgo pielāgošanu apkārtējai videi, veicot ilgu selekcijas un audzēšanas procesu, tā ir perfekti pielāgojusies specifiskajiem vietējiem augsnes un klimatiskajiem apstākļiem un attīstījusi ļoti specifiskas īpašības, piemēram, pašpietiekamību un izturību pret nelabvēlīgiem vides apstākļiem, izturību pret endēmiskām slimībām un augstas kvalitātes ražīgumu.

Dzīvnieki ir vidēja izmēra un proporcionāli labi veidoti. Tie ir pielāgojušies apgabala sarežģītajiem ģeofiziskajiem un klimatiskajiem apstākļiem, kā arī Limnas un Ajosefstratijas mikroklimatam un videi.

Parasti aitu un jēru uzturs palīdz iegūt gaļu ar raksturīgu taukskābju profilu. Gaļas tauku sastāvs ir saistīts ar pietiekamu augos esošo polinepiesātināto taukskābju proporciju, ko uzskata par ļoti vēlamu, jo tā ir saistīta ar iegūtās gaļas īpašo garšu. Dzīvnieku brīvās ganīšanās dēļ gaļā palielinās arī citu vēlamo mikroelementu, piemēram, vitamīnu un dabisko antioksidantu, koncentrācija.

Cilvēkfaktori

Dzīvnieku audzēšanas tradicionālās metodes pamatā ir dzīvnieku turēšana tipiskos aplokos (mantres) netālu no ganībām. Šā tradicionālā dzīvnieku turēšanas veida izmantošana nodrošina tiešu piekļuvi apkārtējām ganībām.

Produkta “Arnaki Limnou” īpašības ietekmē lopkopju izmantotās tradicionālās metodes. Konkrēti, vēlīnā jēru atšķiršana (aptuveni 60 dienu vecumā) veicina veselīgu jēru augšanu un bagātīgus tauku nogulsnējumus to ķermenī. Papildus tam ganāmpulku pārvaldība, izmantojot tradicionālo audzēšanas aplokos sistēmu, nodrošina, ka aitām nav jāpārvar lieli attālumi, lai atrastu barību, jo ganības atrodas netālu no aplokiem un attālumi salās ir nelieli. Tāpēc dzīvniekiem gandrīz nav jāpiepūlas, un tie var uzkrāt daudz vairāk starpmuskuļu tauku nekā citi līdzīgi dzīvnieki un attīstīt muskuļu masu.

Cik vien iespējams, līdz atšķirto jēru kaušanas brīdim tiem kopā ar pieaugušajiem dzīvniekiem ir pastāvīga piekļuve ganībām. Pieauguši dzīvnieki un jēri atrodas ganībās visu gadu, un, tā kā tiek izmantota daļēji ekstensīvas lauksaimniecības metode, tiem ir tieša piekļuve ganībām ar ļoti daudzveidīgiem aromātiskajiem ēdamajiem augiem un garšaugiem. Augi veido aromātiskas sastāvdaļas taukaudos un veicina produkta patīkamās organoleptiskās īpašības. Šādu īpašību vidū ir garša, kas apvienota ar gaļas maigumu, kuru rada lielais starpmuskuļu tauku daudzums.

Daļēji ekstensīvā lauksaimniecības metode, kuras pamatā ir apgabala dabiskās ekosistēmas maksimāla izmantošana ganību veidā, laika gaitā ir attīstīta, ņemot vērā specifiskos apkārtējās vides apstākļus un tiem pielāgojoties. Faktiski tas ir gan veids, kā saglabāt apgabala ekosistēmu un bioloģisko daudzveidību, gan vienlaikus arī vietējā kultūras mantojuma neatņemama sastāvdaļa.

Aitkopības prasme ir pārmantota no paaudzes paaudzē, lopkopības metodes un pieredzi nododot gados jaunākiem lauksaimniekiem, kuri līdz šai dienai turpina ražot slaveno augstas kvalitātes produktu “Arnaki Limnou”. Gadsimtiem ilgi ganāmpulkus pārvalda pieredzējuši kehagiades — kā lopkopjus dēvē vietējie ļaudis —, izmantojot tradicionālo audzēšanas aplokos sistēmu. Tā ir izveidojies dzīvotspējīgs un ilgtspējīgs daļēji ekstensīvas aitkopības modelis.

Produkta specifika

Organoleptisko īpašību ziņā “Arnaki Limnou” gaļa ir maiga, sulīga un mīksta. Kopējais tauku saturs ir augsts, un lielākoties tie ir starpmuskuļu tauki (“marmorējums”), kas pozitīvi ietekmē produkta garšu un maigumu.

Kaušanai izvēlētā vecuma dēļ liemenis ir diezgan smags. Gaļai — jo īpaši izcirtņiem, kas ir ļoti pieprasīti un kam ir augsta komerciālā vērtība, piemēram, muguras gabaliem, pakaļkājām un ribām (karbonādei) — ir arī labi attīstīta muskuļu masa.

Cēloniskā saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta specifiskajām īpašībām

Produktam “Arnaki Limnou” piemīt patīkamas organoleptiskās īpašības, un tas ir ļoti plaši izplatīts produkts, kas daudzus gadus ir nepārtraukti ražots abās salās. Specifiskie vides faktori un cilvēku izmantotās metodes, kas ilgstoši dominējušas Limnas un Ajosefstratijas salu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, ir ļāvuši izveidot produktu ar patīkamām īpašībām, kas “Arnaki Limnou” padara atšķirīgu no citiem līdzīgiem produktiem.

Aitkopība ir lopkopības darbības pamats, un tā notiek abās salās. Ganību veģetācija abās salās ir ļoti līdzīga. Limnā ir plašas ganību platības, kas aizņem trešdaļu no kopējās salas platības. Aptuveni 25 % salas ganību veido krūmāji. Veģetācija šajās platībās ir zema, reta un izkaisīta. Dominē brūnvālīte, timiāns un daudz aromātisko augu.

Limnas un Ajosefstratijas ganībām ir ievērojama kapacitāte, un tās labvēlīgi ietekmē tajās sastopamo aromātisko augu daudzveidība. Rezultātā gaļas produktos esošie tauki iegūst organoleptiskās īpašības, ko veido ganību daudzveidīgie aromātiskie un citi augi. Tāpēc produkta kvalitāte un organoleptiskās īpašības ir atkarīgas no dzīvnieku plašās piekļuves ganībām.

Noteiktā apgabala lēzenais reljefs ar zemajiem līdzenumiem nodrošina vieglu piekļuvi ganībām, kas atrodas netālu no tradicionālajām novietnēm. Tāpēc dzīvniekiem gandrīz nav jāpiepūlas, un tie var uzkrāt daudz vairāk starpmuskuļu tauku nekā citi līdzīgi dzīvnieki un attīstīt muskuļu masu.

Jo īpaši aitas, kas ganās Limnas un Ajosefstratijas salās, barojas ar ļoti daudzveidīgiem aromātiskajiem ēdamajiem augiem un garšaugiem. Tām nav tālu jāiet, lai atrastu barību, jo salas ir mazas.

Ņemot vērā klimatiskos apstākļus, dzīvnieki var visu gadu dzīvot ārā — ganībās, nevis mājdzīvnieku novietnēs. Tāpēc pēc perioda, kurā jēri barojušies tikai ar pienu, tiem līdz nokaušanai ir pieejamas ganības. Augstais tauku saturs ēdamajos audos ir saistīts ar barošanos ganībās. Dzīvnieka barība lielā mērā sastāv no tā, ko tas atrod, brīvi ganoties.

Pieaugušām aitām, tāpat kā jēriem laikposmā no to atšķiršanas līdz nokaušanai, ganības ir pieejamas gandrīz visu gadu. Tieši šī kombinācija — saskaņā ar daļēji ekstensīvo metodi audzēto dzīvnieku tieša ganīšanās abu salu bagātīgajā veģetācijā un ilgais zīšanas periods — piešķir gaļai raksturīgās īpašības, un rezultātā tiek iegūti liemeņi ar pietiekamu daudzumu muskuļu masas un starpmuskuļu tauku.

Starpmuskuļu tauku daudzums “Arnaki Limnou” gaļā tieši ietekmē gaļas mitruma saturu un konsistenci, kā arī tās garšu un gatavošanas laikā izdalītos aromātus.

Ar nosaukumu “Arnaki Limnou” apzīmētā produkta identitātes pamatā ir daļēji ekstensīva lauksaimniecības metode, brīva ganīšanās un lopkopju izmantotās tradicionālās metodes. Pieprasījums pēc produkta “Arnaki Limnou”, kam piemīt aprakstītās patīkamās īpašības, ir stimuls šo lopkopības metožu saglabāšanai, lai garantētu minētās īpašības.

Viss iepriekš minētais veicina “Arnaki Limnou” gaļas labo kvalitāti un patīkamās organoleptiskās īpašības, kas veidojušas tās reputāciju. Produkts ir saistīts ar kulinārijas tradīciju salās, kur vietējie ēdieni, piemēram, “kaspakino” jēra gaļa, ir vieni no iecienītākajiem gan vietējo iedzīvotāju, gan tūristu vidū.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/2021/prodiagrafes_arnaki_limnou150222.pdf

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.