Oficiālais Vēstnesis 226 E , 15/09/2005 Lpp. 0353 - 0358



P6_TA(2004)0111 Rumānijas progress ceļā uz pievienošanos Eiropas Parlamenta rezolūcija par Rumānijas progresu ceļā uz pievienošanos (KOM(2004)0657 — C6-0151/2004 — 2004/2184(INI)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Komisijas 2004. gada kārtējo ziņojumu par Rumānijas progresu ceļā uz pievienošanos un Komisijas stratēģijas dokumentu par paplašināšanās procesā panākto attīstību (KOM(2004)0657 — C6-0151/2004), - ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras secinājumus 2002. gada 12. un 13. decembrī Kopenhāgenā, kā arī Eiropadomes secinājumus 2003. gada 12. un 13. decembrī Briselē, - ņemot vērā visas Parlamenta rezolūcijas, kas pieņemtas kopš paplašināšanās sākuma, - ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, - ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A6-0061/2004), A. tā kā Rumānija ir veltījusi ievērojamas pūles tam, lai pievienotos Eiropas Savienībai; B. tā kā Rumānijas izvērtējums ir veikts, stingri ievērojot Kopenhāgenas kritērijus un 1999. gada 10. un 11. decembrī Helsinkos izteiktos Eiropadomes prezidentūras secinājumus, kā arī diferencētas pieejas principu; C. ņemot vērā, ka ir vajadzīgas papildu pūles, īpaši tiesiskuma un iekšlietu jomā attiecībā uz cīņu pret korupciju, organizēto noziedzību, robežkontroli, konkurences jomā attiecībā uz valsts atbalstu, kā arī vides jomā attiecībā uz tiesību aktu īstenošanu visās nozarēs un tiesību aktu horizontālo saskaņošanu; Politiskā situācija un kritēriji 1. neskarot vajadzību padziļināt reformas tiesiskuma un valsts pārvaldes jomā, kā arī pastiprināt cīņu pret korupciju, atzīst, kā tas secināts Komisijas ziņojumā, ka Rumānija apmierina Kopenhāgenas politiskos kritērijus un ir nostiprinājusi savu iestāžu stabilitāti, garantējot demokrātiju, tiesību prioritāti, cilvēktiesības, kā arī minoritāšu — gan ungāru, gan romu — tiesību cieņu un aizsardzību; 2. izsaka atzinību Rumānijai par administratīvās un tiesu sistēmas reformu attīstību un par to, ka sākta valsts pārvaldes reformas stratēģijas īstenošana, kas bija nepieciešama, lai decentralizētu un dekoncentrētu civildienestu un politikas virzienu koordinēšanu, kā arī koordinētu politikas virzienus; ir pārliecināts, ka Rumānija apzinās, cik svarīgi ir administratīvās un tiesu sistēmas reformas turpināt kā prioritāti, un ka tā turpinās daudz pūļu veltīt šo reformu sistemātiskai īstenošanai; 3. mudina Rumāniju strauji kā prioritāti virzīt uz priekšu civildienesta reformu, kas ir vajadzīga Rumānijas pilnvērtīgai integrācijai Eiropas Savienībā; iesaka īpašu vērību veltīt 2004. gada maijā pieņemtās valsts pārvaldes reformas stratēģijas noteikumu īstenošanai, īpašu uzmanību veltot ierēdņu atbilstošam atalgojumam, paaugstināšanai amatā, pamatojoties uz nopelniem un atklātu konkursu rezultātiem, kā arī labākai personāla vadībai un mācībām; izsaka atzinību par 2004. gada februārī pieņemto Civildienesta ētikas kodeksu; 4. atzinīgi vērtē pūles, ko Rumānija veltījusi decentralizācijas un pašvaldību jomā, jo īpaši par 2004. gada maija stratēģiju; tomēr izsaka bažas, ka šajā jomā Rumānija vēl nav atrisinājusi problēmas, uz kurām Komisija norādīja 2003. gada ziņojumā; uzsver lielo nozīmi, kāda ir administratīvās spējas un finanšu vadības pastiprināšanai pašvaldību līmenī, vienlaikus nodrošinot, lai pašvaldībām ir pietiekami ieņēmumi, kā arī cilvēku un materiālie resursi; 5. atzīst, ka atbilstoši Parlamenta prasībai ārkārtas līdzekļi ir lietoti ierobežoti "izņēmuma gadījumos", kas minēti Rumānijas Konstitūcijā, tomēr izsaka nožēlu, ka faktiski šādas prakses izmantošana nav mazinājusies; atkārtoti prasa Rumānijas valdībai atturēties no ārkārtas līdzekļu lietošanas, kā arī izmantot parastās tiesību aktu piemērošanas procedūras; pieprasa skaidrāk un precīzāk definēt jēdzienu "izņēmuma apstākļi" ārkārtas līdzekļu kontekstā; 6. izsaka atzinību Rumānijai par tās Konstitūcijas pārskatīšanu 2003. gada oktobrī, kas sekmējusi parlamentārā procesa vienkāršošanu, piešķirot abām palātām noteiktas kompetences prioritātes attiecībā uz dažādiem tiesību aktu tipiem; uzskata, ka jāturpina politikas virzienu un likumdošanas procesu uzlabošanai veltītās pūles; 7. aicina Rumāniju, it īpaši tās tiesu iestādes, pilnībā piemērot likumus, kas attiecas uz informācijas brīvību; aicina Rumānijas Parlamentu un valdību atvieglot plašsaziņas līdzekļu iespējas kontrolēt to darbu, tādējādi palielinot likumdošanas procesa pārredzamību; 8. uzskata, ka attiecībā uz vārda brīvību žurnālistu tiesiskā situācija ir uzlabojusies, tomēr izsaka bažas, ka palielinās tādu gadījumu skaits, kad notiek nopietni fiziski uzbrukumi pētnieciskajiem žurnālistiem, un pieprasa panākt, ka šos gadījumus izmeklē; pauž bažas arī par to, ka daudzu plašsaziņas līdzekļu jomā aktīvu organizāciju ekonomiskā situācija aizvien ir nestabila, tādējādi dodot varas iestādēm iespēju izdarīt spiedienu; šajā sakarā uzskata, ka ir vajadzīgi papildu pūliņi, lai labāk nodrošinātu vārda brīvības pilnīgu izpausmi; 9. aicina Rumāniju intensificēt valdības pieņemtās stratēģijas un rīcības plāna īstenošanu, lai pabeigtu tiesu sistēmas reformu, galveno uzmanību pievēršot praktiskai pieņemto likumu īstenošanai; šajā nolūkā aicina Rumāniju ātri nodrošināt cilvēkresursus un finanšu līdzekļus, kas būtu pietiekami to efektivitātes nodrošināšanai; 10. atzinīgi vērtē līdz šim veiktos pasākumus izpildvaras nodalīšanai no tiesu varas, piemēram, to, ka ir atceltas tieslietu ministra pilnvaras iecelt tiesnešus amatā vai paaugstināt viņus; pauž bažas par Komisijas secinājumu, ka nesen veikts oficiāls pētījums ir apstiprinājis izpildvaras spēju aizvien vēl ietekmēt tiesvedības nolēmumus; atkārtoti pieprasa pastiprināt tiesu neatkarību un profesionalitāti; aicina Rumāniju radīt tiesu varas īstenošanai labvēlīgāku vidi, ieceļot vairāk tiesnešu un piedāvājot viņiem tālākizglītības iespējas, tai skaitā nododot viņu rīcībā pieredzi, kas atzīta par labāko ES valstīs; aicina Rumāniju ievērot visus Komisijas ieteikumus, ko tā izteikusi savā kārtējā ziņojumā, lai nodrošinātu patiesu tiesiskumu; 11. neatlaidīgi aicina Rumāniju panākt lielāku progresu decentralizācijas un pašvaldību autonomijas jomā, piešķirot pašvaldībām finanšu resursus, kā arī lielākus un pietiekamus personāla resursus, modernizējot darba metodes, paaugstinot algas un nodrošinot efektīvas mācības; 12. izsaka atzinību valdībai, ka tā pieņēmusi trīs secīgus likumus par Tiesnešu Augstāko padomi, tiesu sistēmas organizēšanu un tiesnešu statusu; aicina administrāciju sākt praksē piemērot šos likumus, kas stājušies spēkā 2004. gada 30. septembrī un kas paredz ievērojami uzlabot tiesu sistēmas neatkarību un efektivitāti; 13. ir noraizējies, ka, neraugoties uz bažām, ko Komisija izteikusi attiecībā uz tiesību aktiem par biedrošanās brīvību, nacionālās minoritātes pārstāvošās alternatīvās politiskās organizācijas reģistrēšanā saskārās ar ievērojamiem administratīviem šķēršļiem, kas tām liedza piedalīties vēlēšanās; 14. atzīmē, ka korupcija joprojām rada nopietnas bažas; šajā sakarā ir uztraukts, ka saskaņā ar Komisijas novērtējumu Rumānijā joprojām ir maz sekmīgu apsūdzību par korupciju, sevišķi attiecībā uz korupciju augstākajā līmenī; aicina Rumānijas valdību intensificēt pūles cīņā pret korupciju, īpaši pievēršot uzmanību korupcijai augstākajā līmenī; aicina Rumāniju veltīt papildu pūliņus, lai Valsts korupcijas apkarošanas birojam uzticētu lielāku atbildību korupcijas apkarošanā un tādējādi nodrošinātu tā neatkarību un efektivitāti; izsaka atzinību par Rumānijas pozitīvo reakciju uz Eiropas Parlamenta aicinājumu palielināt Nacionālā pretkorupcijas biroja personālu un tā līdzšinējo konstruktīvo līdzdalību Eiropas Padomes valstu grupā cīņai pret korupciju (GRECO) un neatlaidīgi mudina panākt lielāku progresu šajā virzienā; 15. aicina Rumāniju kā cilvēku kontrabandas upuru izcelsmes, tranzīta un galamērķa valsti veikt konkrētus pasākumus cīņai šajā jomā, piemēram, attīstīt sadarbību starp attiecīgajām Rumānijas varas iestādēm (robežpoliciju, valsts policiju, valsts prokuratūru, ārvalstnieku departamentu, valsts bēgļu biroju utt.) un tām līdzvērtīgām iestādēm kaimiņvalstīs; aicina Rumāniju katru gadu iesniegt pārbaudītus datus, kas ļautu novērtēt šajā cīņā sasniegtos panākumus; 16. izsaka atzinību Rumānijai par 2004. gada jūlijā pieņemto rīcības plānu attiecībā uz Šengenas kritēriju pieņemšanu un aicina Rumāniju to ātri un pilnībā īstenot, lai paātrinātu tās iekārtu, infrastruktūru modernizāciju un cilvēkresursu atjaunošanu, kā arī uzlabotu kontroli un uzraudzību uz robežas ar Ukrainu, Moldovu un Melnajā jūrā; 17. izsaka atzinību Rumānijai par reaģēšanu uz starptautisko organizāciju aicinājumiem un Parlamenta prasībām ieviest valsts tiesību normas bērnu aizsardzības jomā un stingrus noteikumus bērnu adopcijai ārvalstniekiem; uzskata, ka pienācīgai šī jaunā tiesiskā pamata piemērošanai vajadzētu vēl vairāk uzlabot bērnu tiesību aizsardzību; atgādina, ka jāturpina uzturēt kontaktus ar visām ģimenēm, kuras skar moratorijs, un tāpēc atbalsta nodomu drīzumā izveidot starptautisku komisiju, lai izskatītu konkrētus gadījumus, un; 18. lūdz īpašu uzmanību pievērst tiem bērniem un jauniešiem, kuri pamet aprūpes iestādes un kuriem ir nepieciešama atbilstīga iesaistīšana sabiedrībā un tās atbalsts, kā arī aizsardzība pret ļaunprātīgu izmantošanu; 19. izsaka atzinību Rumānijai par tās tiesību aktu pielāgošanu Eiropas Cilvēktiesību tiesas praksei, lai novērstu cietsirdīgu apiešanos ieslodzījuma vietās, taču pauž bažas, ka turpina pienākt informācija par sliktu izturēšanos policijas iecirkņos, cietumos un psihiatriskajās slimnīcās; aicina Rumānijas varas iestādes efektīvi izmeklēt visus pārkāpumus un saukt pie atbildības par cilvēktiesību neievērošanu atbildīgās personas; 20. izsaka nopietnas bažas par to, ka personas ar garīga rakstura traucējumiem ir pakļautas patvaļīgai ieslodzīšanai psihiatriskajās slimnīcās, un par neatbilstīgajiem apstākļiem un piemērotas aprūpes trūkumu šajās slimnīcās, kā arī citās iestādēs personām ar garīga rakstura traucējumiem; aicina Rumāniju risināt šo situāciju kā visaugstākās pakāpes steidzamības jautājumu un nodrošināt, lai slimnīcām un aprūpes iestādēm būtu ārstēšanai un dzīves apstākļu nodrošināšanai atbilstīgi līdzekļi; 21. uzskata, ka stratēģija attiecībā uz romiem, kuras mērķis nepārprotami ir novērst diskrimināciju, protams, tiek īstenota, taču pauž bažas par Komisijas vērtējumā minēto, ka vardarbība pret romu minoritāti un tās diskriminācija faktiski aizvien ir ļoti plaši izplatīta, un tas notiek pat valsts iestādēs; neatlaidīgi aicina Rumānijas valdību aktīvāk darboties šajā jomā un kā prioritāti izvirzīt izglītību un iespēju radīšanu, vienlaikus paredzot speciālus pasākumus diskriminācijas novēršanai; atzinīgi vērtē faktu, ka nesen ir nodibināts Valsts romu lietu birojs; Ekonomiskie kritēriji 22. izsaka atzinību Rumānijai par Komisijas ziņojuma secinājumiem, ka Rumānija atbilst pastāvētspējīgas tirgus ekonomikas kritērijiem un ka tā pārliecinoši ir īstenojusi struktūrreformu programmu, kas tai ļaus izturēt konkurences spiedienu un pielāgoties tirgus konjunktūrai Eiropas Savienības iekšienē; 23. aicina Rumāniju veikt uzlabojumus, kas sekmētu makroekonomikas stabilitāti un padziļinātu struktūrreformas; atzīmē, ka, lai turpinātu samazināt valsts budžeta deficītu, ir jānodrošina finansiālā disciplīna, pakāpenisks enerģētisko resursu cenu noregulējums, sedzot izmaksas, un valsts uzņēmumu finansiālās darbības uzlabošanās; 24. aicina valdību līdz paredzētajam termiņam pabeigt privatizāciju, atrisināt šajā procesā radušās domstarpības un ātri likvidēt bezperspektīvos uzņēmumus; uzskata, ka jāpanāk progress tiesu sistēmas darbībā un valsts pārvaldē, lai nodrošinātu tiesību saskaņotu un prognozējamu īstenošanu, kā arī radītu uzņēmumiem un ārvalstu investīcijām labvēlīgu vidi; 25. atgādina, ka nabadzība aizvien ir ļoti nopietna problēma Rumānijā, kaut gan rādītāji, kas attiecas uz šo sociālo likstu, 2003. - 2004. gadā ir nedaudz pazeminājušies; izsaka atzinību Rumānijas valdībai, kura cīņu pret sociālo izstumtību un nabadzību ir izvirzījusi par prioritāru uzdevumu un sasniegusi atzīstamu progresu attiecībā uz galveno risināmo uzdevumu noteikšanu, proti, bērni, kas atstāj valsts aprūpes iestādes, jaunieši, kas nevar iesaistīties darba tirgū, lauksaimnieku ģimenes, pensionāri, bezpajumtnieki un romi, kā arī mudina Rumānijas valdību meklēt vispiemērotākos risinājumus; atzinīgi vērtē juridiskas sistēmas izveidošanu, ar kuru regulē sociālās palīdzības sniegšanu, un centienus iesaistīt nevalstiskās organizācijas šīs palīdzības sniegšanā; aicina Rumānijas valsts iestādes turpināt tādu statistikas rādītāju izstrādāšanu, kuri attiecas uz nabadzību, un pabeigt kopā ar Komisiju veidoto memorandu par sociālo izstumtību; 26. atzinīgi vērtē ievērojamo daudzumu tiesību aktu, ko Rumānija ir pieņēmusi sociālās aizsardzības jomā, valsts izdevumu palielinājumu šajā jomā un sociālās programmas pieņemšanu 2003. -2004. gadam, kuras mērķis ir veicināt solidaritāti; tajā pašā laikā uzsver, ka Rumānijai vajadzētu pieņemt stingrākus pasākumus nekā līdz šim, lai valstī radītu iespēju jaunu uzņēmumu izveidošanai, kas ir nākotnes labklājības pamats; mudina Rumāniju veikt sociālās aizsardzības sistēmas reformu, īpaši attiecībā uz veselības aprūpes pakalpojumu uzlabošanu, tostarp visaptverošu garīgās veselības aprūpes reformu, un invalīdu sociālās iesaistīšanas nodrošināšanu; Ar acquis saistītie kritēriji 27. uzskata, ka lielākajā daļā jomu Rumānija ir sasniegusi pietiekamu saskaņotības līmeni un ka Rumānija, ja tā saglabās pašreizējo virzības tempu un turpinās pildīt uzņemtās saistības, ir uz pareizā ceļa, lai pabeigtu prasīto tiesību aktu pārņemšanu pirms paredzētā pievienošanās datuma; 28. atbalsta Rumāniju tās centienos palielināt savas administratīvās spējas lielākajā daļā acquis jomu; vērš Rumānijas uzmanību uz to, ka nepietiek tikai ar uzlabojumiem likumdošanas jomā un rīcības plānu pieņemšanu; visās jomās ir jāpieņem īstenošanas un piemērošanas mehānismi; ir jāpieņem īpaši likumu uzraudzības un piemērošanas pasākumi un jāiesniedz precīzi gada dati, lai varētu novērtēt šo pasākumu progresu; 29. aicina Rumāniju enerģiski pievērsties tiem pasākumiem, kuri vēl ir jāpārņem preču un kapitāla brīvas kustības, muitas un finanšu kontroles jomā; 30. aicina Rumāniju būtiski pastiprināt tiesību aktu īstenošanu visās ar vides aizsardzību saistītajās nozarēs; pieprasa, lai Rumānija uzlabo tiesību aktu horizontālo saskaņošanu vides aizsardzības jomā, it īpaši gaisa kvalitātes, atkritumu apsaimniekošanas, ūdens kvalitātes un dabas aizsardzības, kā arī vairākās citās nozarēs; 31. atbalsta Rumānijas valdības centienus īpašu nozīmi piešķirt Donavas deltai, kas ir viena no Natura 2000 zonām, un aicina Komisiju atbalstīt šo rīcību, izmantojot pārrobežu pasākumus ar Ukrainu un nodrošinot savu starpniecību pašreizējā interešu konflikta risināšanā, kurš pretējā gadījumā varētu radīt šķēršļus šīs Eiropai svarīgās dabas zonas pilnīgai aizsardzībai; 32. uzskata, ka valsts atbalsta jomā Rumānijas valsts iestāžu rezultāti tiesību aktu piemērošanā vēl būtiski jāuzlabo; 33. neatlaidīgi aicina Rumāniju saskaņā ar acquis communautaire nodrošināt vēl aizvien augsto standartu ievērošanu attiecībā uz noteikumiem un procedūrām valsts iepirkuma un konkursa uzaicinājumu jomā; 34. izsaka vispārēju vērtējumu, ka ievērojami jāpastiprina ES līdzekļu pārvaldības aģentūru administratīvās un īstenošanas spējas; uzskata, ka lauksaimniecības jomā Rumānijai vēl jāpastiprina SAPARD aģentūras administratīvās un īstenošanas spējas; 35. pieprasa, lai sociālās un nodarbinātības politikas jomā Rumānija raudzītos, lai darba inspekcijām ir pietiekami daudz līdzekļu, lai nodrošinātu noteikumu pienācīgu piemērošanu attiecībā uz veselības aizsardzību un drošību darba vietā; turklāt aicina pievērst īpašu uzmanību rūpnieciskās vides uzlabošanai; 36. neatlaidīgi aicina Rumānijas valdību uzlabot Eiropas Sociālā fonda līdzekļu izmantošanas nosacījumus un pie reizes uzlabot arī apropriāciju apgūšanas spējas nodarbinātības stratēģijas pasākumiem; 37. atzīmē, ka Rumānijas tiesību aktu saskaņošana ar acquis communautaire ir samērā apmierinoša enerģētikas, rūpniecības, pētniecības un telekomunikāciju jomā; tomēr aicina valdību vislielāko uzmanību pievērst tiesību aktu īstenošanai rūpniecības politikas jomā, ņemot vērā nozares strukturālos trūkumus, kas ierobežo to piemērošanas iespējas; uzskata, ka steidzami ir nepieciešama arī efektīva energoapgādes drošība, jo neefektīvu apkures sistēmu darbības pārtraukšana un dzīvotnespējīgu ogļraktuvju jautājums vēl aizvien ir galvenie risināmie uzdevumi, kas prasa veikt sociālus pasākumus, lai risinātu darbaspēka problēmu, kā arī uzskata, ka ir jāpārskata telekomunikāciju nozares liberalizācija kā stratēģija; 38. uzsver, ka 2004. gadā kopējā pirmsiestāšanās finansiālā palīdzība Rumānijai sasniedza apmēram EUR 825 miljonus, no kuriem EUR 405,3 miljoni — nacionālajai PHARE programmai, EUR 158,7 miljoni no SAPARD un EUR 289 - 334 miljoni no ISPA; tādējādi kopējais palīdzības apjoms ir apmēram 1,4% no valsts IKP. 39. aicina Rumāniju turpināt centienus reģionālās politikas jomā un struktūrinstrumentu koordinēšanā, lai palielinātu administratīvās spējas līdz līmenim, kas tai ļautu pilnībā izmantot struktūrinstrumentu līdzekļus; 40. aicina Rumāniju vislielāko uzmanību pievērst tiesību aktu īstenošanai tieslietu un iekšlietu jomā, kā arī šajā sakarā stiprināt tās aģentūras un iestādes, kuras ir atbildīgas par likumu piemērošanu un kurām trūkst darbinieku un apmācības iespēju; kā arī aicina paātrināt īpašumtiesību atjaunošanu un pieņemt tiesību aktus par baznīcu agrākā stāvokļa atjaunošanu; 41. izsaka lielas bažas par garajiem pārejas periodiem, par ko ir panākta vienošanās attiecībā uz vides sadaļu, it īpaši attiecībā uz Rozijas Montanas (Rosia Montana) raktuvju attīstību, kuras nopietni apdraud vidi visā reģionā; Secinājumi 42. vēlas un tic, ka ir iespējams, ja Rumānija, Padome un Komisija veiks atbilstīgos centienus, ātri un apmierinoši noslēgt sarunas līdz 2004. gada beigām, lai varētu parakstīt pievienošanās līgumu, tiklīdz tas būs iespējams, 2005. gadā un lai tas varētu stāties spēkā 2007. gada 1. janvārī; 43. atgādina, ka pret Rumāniju, tāpat kā pret Bulgāriju un jaunajām dalībvalstīm, nopietnu trūkumu gadījumā piemēros īpašās drošības klauzulas [atbilstoši 2003. gada Pievienošanās līguma 37., 38. un 39. pantam]; 44. aicina Rumāniju pievērst uzmanību tam, ka uz to, tāpat kā uz Bulgāriju, varētu attiecināt arī īpašu drošības mehānismu, kas ļauj Komisijai, ja tā uzskata, ka ir nopietni apdraudētas Rumānijas spējas izpildīt no pievienošanās izrietošās saistības, it īpaši attiecībā uz acquis īstenošanu un Kopenhāgenas politisko kritēriju ievērošanu, ieteikt, lai Padome vienprātīgi pieņem lēmumu atlikt attiecīgās valsts pievienošanos uz vienu gadu; Rumānijas pievienošanās ir jānotiek, pamatojoties uz tās nopelniem un sasniegtajiem rezultātiem; 45. rūpīgi uzraudzīs attīstību visā laika posmā starp pievienošanās līguma parakstīšanu un faktisko pievienošanos; šajā sakarā lūgs Komisiju turpināt regulāri informēt Parlamentu ar Ārlietu komitejas starpniecību; 46. tādēļ mudina Rumāniju demonstrēt stingrību un neatlaidību, īstenojot visas tās saistības, kuras valsts uzņēmusies sarunu gaitā; raudzīsies, lai Komisija izveido pastāvīgu uzraudzības un palīdzības sistēmu, kam būtu jāpalīdz Rumānijai šajā ceļā; *** 47. uzdod Parlamenta priekšsēdētājam iesniegt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī Rumānijas valdībai un parlamentam. --------------------------------------------------