Priekšlikums Padomes regula par novērtēšanas mehānisma izveidi, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu /* COM/2009/0102 galīgā redakcija - CNS 2009/0033 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 4.3.2009 COM(2009)102 galīgā redakcija 2009/0033 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA par novērtēšanas mehānisma izveidi, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS - Priekšlikuma pamatojums un mērķi Ierosinātās regulas galvenais mērķis ir izveidot tiesisko regulējumu, lai novērtētu to Šengenas acquis elementu pareizu piemērošanu, kas ir Kopienas tiesību aktu sastāvdaļa. Tas saskan ar priekšlikumu lēmumam par novērtēšanas mehānisma izveidi, lai uzraudzītu to Šengenas acquis elementu piemērošanu, kas ir ES tiesību aktu sastāvdaļa. Šis divkāršais novērtēšanas mehānisms ir paredzēts, lai saglabātu savstarpēju uzticību starp dalībvalstīm to spējai efektīvi piemērot papildu pasākumus, kas ļauj izveidot zonu bez iekšējām robežām. Jaunā mehānisma vispārējiem mērķiem būtu jābūt Šengenas acquis pārredzamas, efektīvas un konsekventas īstenošanas nodrošināšana, atspoguļojot arī juridiskās situācijas izmaiņas pēc Šengenas acquis integrācijas Eiropas Savienības regulējumā. - Vispārīgais konteksts Ar Šengenas acquis izveidoto zonu bez iekšējām robežām – Šengenas zonu – pagājušā gadsimta astoņdesmito gadu beigās un deviņdesmito gadu sākumā starpvaldību līmenī izstrādāja dalībvalstis, kas vēlējās atcelt kontroli pie iekšējām robežām un īstenot papildu pasākumus šajā nolūkā, piemēram, kopējus noteikumus par kontroli pie ārējām robežām, kopēju vīzu politiku, policijas un tiesu iestāžu sadarbību un Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS ) izveidi. Kopienas regulējuma ietvaros nebija iespējams atcelt kontroli pie iekšējām robežām, jo dalībvalstis nevarēja vienoties par to atcelšanas nepieciešamību, lai sasniegtu mērķi par personu brīvu pārvietošanos (EK līguma 14. pants). Tomēr gadu laikā visas toreizējās dalībvalstis, izņemot Apvienoto Karalisti un Īriju, ir pievienojušās Šengenas zonai. Šengenas acquis kļuva par Eiropas Savienības regulējuma sastāvdaļu, 1999. gadā stājoties spēkā Amsterdamas Līgumam[1]. Šengenas zonas pamatā ir pilnīga savstarpēja uzticība starp dalībvalstīm to spējai pilnībā īstenot papildu pasākumus, kas ļauj atcelt kontroli pie iekšējām robežām, piemēram, dalībvalstu veiktās pārbaudes pie ārējām robežām ne tikai aizsargā to pašu intereses, bet ir arī to visu citu dalībvalstu interesēs, uz kurām cilvēki varētu ceļot pēc Šengenas zonas ārējo robežu šķērsošanas. Lai iegūtu un saglabātu šo savstarpējo uzticību, Šengenas dalībvalstis 1998. gadā izveidoja pastāvīgo komiteju. Tās mandāts ir noteikts Šengenas Izpildu komitejas lēmumā ( SCH/Com-ex (98) 26 def ) un ietver divus atsevišķus uzdevumus. 1. Pārbaudīt, vai dalībvalstis, kas vēlas pievienoties Šengenai, ir izpildījušas visus priekšnosacījumus Šengenas acquis piemērošanai (t.i., robežkontroles atcelšanai) („piemērošana”). 2. Pārbaudīt, ka dalībvalstis, kas īsteno acquis („īstenošana”), pareizi piemēro Šengenas acquis . Tādējādi Šengena nodala „piemērošanu” un „īstenošanu”. Tāpēc, pirmkārt, jāveic pārbaudes, lai noteiktu, vai ir izpildīti nosacījumi savstarpējai uzticībai, pirms var piemērot acquis . Otrkārt, savstarpējā uzticība jāsaglabā, pārbaudot acquis pareizu īstenošanu. Šengenas starpvaldību posmā bija vajadzīgas īpašas normas, lai pārbaudītu pareizu īstenošanu. Šengenas acquis integrēja Eiropas Savienības regulējumā bez atkārtotām sarunām. Tādējādi pastāvīgā komiteja un tās 1998. gada mandāts tika pārņemts bez izmaiņām, izņemot to, ka pastāvīgā komiteja kļuva par Šengenas Novērtēšanas darba grupu ( SCH-EVAL ) Padomē. Uz to attiecās EK līguma 66. pants un Līguma par ES 30. un 31. pants, jo Šengenas acquis ietver gan pirmā, gan trešā pīlāra pasākumus. Ņemot vērā tā starpvaldību raksturu, Šengenas novērtējums ir bijis un joprojām ir pilnīgā dalībvalstu pārziņā, Komisijai piedaloties kā novērotājai. Tā joprojām ir loģiska pieeja attiecībā uz mandāta pirmo daļu, jo ES/tieslietu un iekšlietu acquis nav nekā līdzīga nodalījumam starp „piemērošanu” un „īstenošanu”. Turklāt jāatzīmē, ka lēmumu pieņemšanas procedūra, lai atceltu kontroli pie iekšējām robežām un pilnībā piemērotu Šengenas acquis , 2004. un 2007. gada paplašināšanās kārtām bija noteikta pievienošanās līgumos, tādējādi – primārajos tiesību aktos. Pievienošanās aktos bija paredzēts Padomes lēmums pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu. Komisijai nav paredzētas iniciatīvas tiesības. Tomēr pieeja ir mazāk loģiska attiecībā uz mandāta otro daļu, jo īpaši attiecībā uz pirmā pīlāra jautājumiem. Tādējādi jau acquis integrācijas laikā Komisija izdeva deklarāciju, paziņojot, ka tā „uzskata, ka izpildu komitejas lēmuma, ar ko izveido Šengenas Īstenošanas konvencijas pastāvīgo komiteju ( SCH/Com-ex (98) 26 Def , 16.9.1998.), integrācija Eiropas Savienības regulējumā nekādā veidā neietekmē tās pilnvaras, kas izriet no Līgumiem, un jo īpaši tās kā Līgumu uzraudzītājas atbildību.” Tā kā novērtējums pirms piemērošanas ir būtisks dalībvalstīm, lai iegūtu savstarpēju uzticību, šķiet pamatoti, ka par to joprojām ir atbildīgas dalībvalstis. Turklāt, ja dalībvalsts nepilda sniegtos ieteikumus, nav iespējams pieņemt lēmumu par kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām, kas tādējādi ir efektīvs "stimuls" acquis pilnīgai un pareizai piemērošanai. Komisija turpinās pilnībā piedalīties šajos novērtējumos kā novērotāja. - Nepieciešamība uzlabot acquis pareizas piemērošanas novērtēšanu 2004. gada Hāgas programmā Komisija tiek aicināta, „ tiklīdz ir pabeigta kontroles pie iekšējām robežām atcelšana, iesniegt priekšlikumu, lai esošo Šengenas novērtēšanas mehānismu papildinātu ar uzraudzības mehānismu, nodrošinot dalībvalstu ekspertu pilnīgu iesaistīšanu un ietverot nepaziņotas pārbaudes ”. Kopš 1999. gada ir bijušas vairākas apspriedes starp dalībvalstīm un Komisiju par Šengenas novērtēšanas mehānisma efektivitātes palielināšanu, jo īpaši par mandāta otro daļu, proti, acquis pareizas piemērošanas pārbaudi pēc kontroles atcelšanas pie iekšējām robežām. Ir konstatēti šādi galvenie trūkumi: 1. esošā metodika novērtēšanas mehānismam nav piemērota. Noteikumi par novērtējumu konsekvenci un biežumu nav skaidri. Nav prakses veikt nepaziņotus apmeklējumus uz vietas; 2. jāizstrādā metodika prioritāšu noteikšanai, pamatojoties uz riska analīzi; 3. jānodrošina konsekventi augsta ekspertu kvalitāte novērtēšanas pasākuma laikā. Ekspertiem, kas piedalās novērtēšanā, būtu jābūt pietiekamām juridiskām zināšanām un praktiskai pieredzei. Eksperta nosūtīšana no katras dalībvalsts katrā apmeklējumā uz vietas var mazināt pasākuma efektivitāti. Jānosaka piemērots ekspertu skaits dalībai apmeklējumos; 4. jāuzlabo pēcnovērtēšanas mehānisms, lai novērtētu to ieteikumu turpmāku pārbaudi, kas sniegti pēc apmeklējumiem uz vietas, jo pasākumi, kas veikti trūkumu novēršanai, kā arī termiņš, kurā tie jānovērš, dažādās dalībvalstīs atšķiras; 5. esošajā novērtēšanas sistēmā nav atspoguļota Komisijas kā Līguma uzraudzītājas institucionālā atbildība par pirmā pīlāra jautājumiem. Turpmākie punkti ir paredzēti, lai novērstu šos trūkumus. Novērtējumu metodika Šis priekšlikums ievieš skaidru plānošanu, paredzot gan paziņotu, gan nepaziņotu apmeklējumu uz vietas daudzgadu un gada programmas. Dalībvalstis joprojām tiks regulāri novērtētas, lai nodrošinātu acquis vispārēju pareizu piemērošanu. Šengenas acquis visas daļas, kuru juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, var būt novērtējuma priekšmets. Šā novērtējuma pamatā var būt atbildes uz anketām, apmeklējumi uz vietas vai abu apvienojums. Pēdējā gadījumā apmeklējumi var notikt drīz pēc atbilžu saņemšanas uz anketām. Pēdējos gados dalībvalstīm nav bijusi vajadzība veikt novērtējumus uz vietas attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, ieroču un narkotiku jomā. Arī datu aizsardzība ne vienmēr ir bijusi pakļauta novērtējumiem uz vietas. Tomēr apmeklējumi uz vietas neaprobežojas ar ārējām robežām un vīzām un var ietvert Šengenas acquis visas daļas, tostarp noteikumus kontroles atcelšanai pie iekšējām robežām. Tomēr attiecībā uz ieročiem jāatzīmē, ka tad, kad acquis integrēja ES regulējumā, Šengenas acquis attiecīgie noteikumi tika aizstāti ar Padomes 1991. gada 18. jūnija Direktīvu 91/477/EEK par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli[2]. Minētās direktīvas pareizas transponēšanas pārbaude tika uzticēta Komisijai saskaņā ar EK līgumu. Tā kā dalībvalstīm nekad nav bijusi vajadzība veikt novērtējumus uz vietas, nav vajadzības šajā priekšlikumā iekļaut direktīvas pareizas transponēšanas pārbaudi. Konkrēto vajadzību pēc apmeklējumiem uz vietas noteiks Komisija pēc apspriešanās ar dalībvalstīm, ņemot vērā attiecīgās dalībvalsts tiesību aktu, procedūru vai organizācijas izmaiņas, kā arī Frontex nodrošināto riska analīzi par ārējām robežām un vīzām. Turklāt vajadzības gadījumā gada programmā var iekļaut arī tematiskus vai reģionālus novērtējumus. Papildus šiem regulārajiem novērtējumiem var veikt nepaziņotus apmeklējumus uz vietas, pamatojoties uz Frontex nodrošināto riska analīzi vai jebkuru citu avotu, kas liecina par vajadzību veikt nepaziņotu apmeklējumu. Vajadzības gadījumā var vienmēr pielāgot gan daudzgadu, gan gada programmas. Dalībvalstu eksperti Dalībvalstu eksperti tiek iesaistīti arī pareizas piemērošanas pārbaudē citās Kopienas tiesību aktu jomās, piemēram, aviācijas un jūras satiksmes drošībā. Tā kā to papildu pasākumu pareiza īstenošana, kas ļauj atcelt kontroli pie iekšējām robežām, ir būtiski svarīga dalībvalstu iekšējai drošībai, dalībvalstu ekspertiem joprojām būs svarīga loma novērtēšanas procesā. Viņi piedalīsies gan paziņotos, gan nepaziņotos apmeklējumos un konsultēs Komisiju par daudzgadu un gada novērtēšanas programmu sagatavošanu. Lai garantētu ekspertu augstu kvalitāti, dalībvalstīm jānodrošina, lai ekspertiem būtu atbilstīga kvalifikācija, tostarp pamatīgas teorētiskās zināšanas un praktiska pieredze novērtējuma jomās, kā arī padziļinātas zināšanas par apmeklējuma uz vietas principiem, procedūrām un metodēm. Attiecīgajām organizācijām (piemēram, Frontex ) būtu jāorganizē atbilstīgas mācības, un būtu jānodrošina līdzekļu pieejamība dalībvalstīm to pasākumu veikšanai, kas paredzēti īpašām mācībām Šengenas acquis novērtēšanas jomā (piemēram, tostarp mācības par tās Kopienas darbību prioritātēm, kas pieņemtas saskaņā ar Ārējo robežu fonda izveidotajiem noteikumiem)[3]. Ņemot vērā nepieciešamību samazināt iesaistīto ekspertu skaitu, lai nodrošinātu efektīvu novērtēšanu uz vietas, to ekspertu skaits, kas piedalās paziņotos apmeklējumos, būtu jāierobežo līdz astoņām personām. Tā kā varētu būt grūtāk nekavējoties nodrošināt ekspertu pieejamību nepaziņotiem apmeklējumiem, to ekspertu skaits, kas piedalās šādos apmeklējumos, būtu jāierobežo līdz sešām personām. To pasākumu pareiza īstenošana, lai nodrošinātu personu brīvu pārvietošanos saskaņā ar EK līguma 14. pantu, neietekmē citu dalībvalstu iekšējo drošību, tāpēc kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām var pilnībā uzticēt Komisijai. Vērts pieminēt, ka uz kontroles pie iekšējām robežām atcelšanas pārbaudi neattiecas starpvaldību mandāts. Novērtējuma turpmāka pārbaude Lai efektīvi novērstu konstatētos trūkumus un nepilnības, katrs ziņojuma konstatējums būtu jāiedala vienā no trīs kategorijām. Divu nedēļu laikā attiecīgajai dalībvalstij būtu jāsniedz savi apsvērumi par ziņojumu un sešu nedēļu laikā – rīcības plāns par to, kā novērst trūkumus. Dalībvalsts pienākums būs sešu mēnešu laikā ziņot par tās rīcības plāna īstenošanu. Atkarībā no konstatētajiem trūkumiem Komisija var plānot un veikt paziņotus vai nepaziņotus apmeklējumus uz vietas, lai pārbaudītu rīcības plāna pareizu īstenošanu. Nopietnu nepilnību gadījumā Komisijai nekavējoties jāinformē Padome. Tas neietekmē Komisijas tiesības jebkurā novērtēšanas posmā sākt pienākumu neizpildes procedūru. Dalībvalsts varētu neievērot acquis , piemēram, kad tā atsaka ieceļošanu personām, kurām ir citas dalībvalsts izdota derīga Šengenas vīza. Šādos gadījumos nav apdraudēta dalībvalsts iekšējā drošība, bet tā tomēr pārkāpj Kopienas tiesību aktus. Šengenas acquis integrācija Eiropas Savienības regulējumā Ņemot vērā Komisijas pienākumus saskaņā ar EK līgumu, Komisijai ir svarīgi uzņemties atbildību par Šengenas novērtēšanas procesu, lai novērtētu acquis pareizu piemērošanu pēc kontroles pie iekšējām robežām atcelšanas. Tomēr ir svarīga arī dalībvalstu pieredze, lai varētu pārbaudīt īstenošanu uz vietas, kā arī saglabātu savstarpēju uzticību starp dalībvalstīm. Dalībvalstu ekspertu dalības izmaksas segs no ES budžeta. Būtu jāatgādina arī, ka attiecībā uz noteikumiem, kas dalībvalstīm jāpiemēro pēc pievienošanās, Komisija saglabā savas tiesības kā Līgumu uzraudzītāja. Jaunais novērtēšanas mehānisms neattiecas uz šo noteikumu pareizu piemērošanu, jo tas vispirms jānovērtē Padomei, lai noteiktu, vai var atcelt kontroli pie iekšējām robežām. - Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Izpildu komitejas lēmums, ar ko izveido Šengenas Īstenošanas konvencijas pastāvīgo komiteju ( SCH/Com-ex (98) 26 Def , 16.9.1998.) - Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Priekšlikums atbilst Eiropas Savienības pašreizējiem politikas virzieniem un mērķiem, jo īpaši mērķim izveidot un uzturēt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. 2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM Kopš 1999. gada Padomes darba grupā „Šengenas novērtēšana” ir notikušas vairākas apspriedes, lai palielinātu Šengenas novērtēšanas mehānisma efektivitāti. Grupa vienojās, piemēram, ierobežot to ekspertu skaitu, kas piedalās novērtējumos. Tomēr šī vienošanās nav juridiski saistoša, un jebkurai dalībvalstij joprojām ir tiesības sūtīt ekspertu novērtēšanas apmeklējumos, kas dažreiz apgrūtina šo apmeklējumu nevainojamas darbības nodrošināšanu. Turklāt ir apspriests arī novērtējumu biežums un metodika. Komisija 2008. gada aprīlī organizēja ekspertu sanāksmi. Dalībvalstis piekrita Komisijas konstatēto trūkumu novērtējumam. Lai gan dalībvalstis atzina nepieciešamību mainīt esošo mehānismu, dažas dalībvalstis pauda šaubas par Komisijas institucionālo lomu jaunajā Šengenas novērtēšanas mehānismā. 3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI - Ierosināto pasākumu kopsavilkums Instruments paredz jaunu Šengenas novērtēšanas mehānismu, lai nodrošinātu Šengenas acquis pārredzamu, efektīvu un konsekventu īstenošanu. Tas atspoguļo arī juridiskās situācijas izmaiņas pēc Šengenas acquis integrācijas Eiropas Savienības regulējumā. - Juridiskais pamats Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 66. pants. Par juridisko pamatu starpvaldību mandātam pieņēma EK līguma 66. pantu (kā arī Līguma par ES 30. un 31. pantu attiecībā uz trešā pīlāra daļu), un novērtēšanas jomas paliek tādas pašas. - Subsidiaritāte un proporcionalitāte Saskaņā ar subsidiaritātes principu ierosinātā instrumenta mērķi, proti, palielināt pašreizējā Šengenas novērtēšanas mehānisma efektivitāti, par ko pašlaik ir atbildīga Padome, var sasniegt tikai Kopienas līmenī. Šis priekšlikums iekļaujas pašreizējā regulējumā, tajā pašā laikā ierobežojot iesaistīto ekspertu skaitu un palielinot efektivitāti. Tas neparedz neko tādu, kas nebūtu samērīgs ar to, kas nepieciešams tā mērķa sasniegšanai. - Juridiskā instrumenta izvēle Novērtēšanas mehānisms, lai nodrošinātu Kopienas tiesību aktu pareizu piemērošanu, pēc savas būtības nevar pieprasīt rīcību no dalībvalstīm, lai to transponētu valsts tiesību aktos, tāpēc izvēlētais instruments ir regula. 4. IETEKME UZ BUDžETU Komisija ir sagatavojusi kopēju finanšu pārskatu, kurš attiecas arī uz lēmumu, kas ierosināts saskaņā ar Līguma par ES VI sadaļu Tas pievienots šai regulai. Pietiekami cilvēkresursi un finanšu līdzekļi būs jāpiešķir Komisijai, kas būs atbildīga par jauno Šengenas novērtēšanas mehānismu. Tiks atlīdzinātas arī dalībvalstu ekspertiem radušās izmaksas. 5. PAPILDU INFORMāCIJA Līgumiem pievienoto dažādo protokolu un ar trešām valstīm noslēgto asociācijas nolīgumu sekas Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir EK līguma IV sadaļa, tāpēc piemēro „maināmas ģeometrijas” sistēmu, kas paredzēta protokolos par Apvienotās Karalistes, Īrijas un Dānijas nostāju un Šengenas protokolā. Šis priekšlikums papildina Šengenas acquis . Tāpēc jāņem vērā šādas sekas saistībā ar dažādajiem protokoliem. Apvienotā Karaliste un Īrija. Tas paredz novērtēšanas mehānismu, kas attiecas uz Šengenas acquis daļām, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste un Īrija nepiedalās, saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumu 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā un Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā. Tāpēc Apvienotā Karaliste un Īrija piedalās šīs regulas pieņemšanā un šī regula tām ir saistoša vai piemērojama tikai tad, ja novērtēšanas mehānisms attiecas uz tām Šengenas acquis daļām, kurās Apvienotā Karaliste un Īrija piedalās, piemēram, pārvadātāja atbildība un narkotikas. Dānija. Saskaņā ar to protokolu par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par ES un EK līgumam, Dānija atbilstīgi EK līguma IV sadaļai nepiedalās pasākumu pieņemšanā, ko veic Padome, izņemot tos „pasākumus, kas nosaka, kuru trešo valstu pilsoņiem vajadzīgas vīzas, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, vai pasākumus, kas attiecas uz vīzu formu vienādību”. Šis priekšlikums papildina Šengenas acquis , un saskaņā ar protokola 5. pantu „sešu mēnešu laikā pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par priekšlikumu vai iniciatīvu papildināt Šengenas acquis saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma IV sadaļas noteikumiem, Dānija izlemj, vai tā īstenos šo lēmumu savos valsts tiesību aktos”. Šengenas acquis papildinošo instrumentu īstenošanas divpakāpju procedūras ietekme uz jaunajām dalībvalstīm (Bulgāriju, Kipru un Rumāniju) 2003. gada Pievienošanās akta[4] 3. panta 1. punktā un 2005. gada Pievienošanās akta[5] 4. panta 1. punktā noteikts, ka Šengenas acquis un to papildinošo vai ar to citādi saistīto aktu noteikumi, kas uzskaitīti attiecīgi šo aktu I un II pielikumā, jaunajās dalībvalstīs būs saistoši un piemērojami no to pievienošanās dienas. Pielikumos neminētie noteikumi un akti, kuri arī ir saistoši jaunajām dalībvalstīm no to pievienošanās dienas, jaunajās dalībvalstīs būs piemērojami tikai tad, ja šādā nolūkā pieņemts Padomes lēmums saskaņā ar minētajiem pantiem. Šī ir divpakāpju īstenošanas procedūra, saskaņā ar kuru atsevišķi Šengenas acquis noteikumi ir saistoši un piemērojami no pievienošanās dienas Eiropas Savienībai, savukārt citi, jo īpaši tie, kas cieši saistīti ar kontroles pie iekšējām robežām atcelšanu, ir saistoši no pievienošanās dienas, taču piemērojami jaunajās dalībvalstīs tikai pēc Padomes lēmuma pieņemšanas tādā nolūkā. Šis instruments nosaka, kā jānodrošina acquis pareiza īstenošana pēc kontroles pie iekšējām robežām atcelšanas. Jāuzsver, ka attiecībā uz tiem noteikumiem, kas ir piemērojami pēc pievienošanās, Komisija saglabā savas tiesības kā Līgumu uzraudzītāja. Tomēr ar šo instrumentu ieviestais novērtēšanas mehānisms attiecas uz šiem noteikumiem tikai pēc tam, kad Padome būs veikusi Šengenas novērtēšanu, lai noteiktu, vai var atcelt kontroli pie iekšējām robežām. Norvēģija un Īslande. Attiecībā uz Norvēģiju un Īslandi šis priekšlikums pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma nozīmē, kuru noslēgusi Eiropas Savienības Padome, Īslandes Republika un Norvēģijas Karaliste par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[6]. Šveice. Attiecībā uz Šveici šis priekšlikums pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma nozīmē, kuru noslēgusi Eiropas Savienība, Eiropas Kopiena un Šveices Konfederācija par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[7]. Lihtenšteina. Attiecībā uz Lihtenšteinu šis priekšlikums pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā protokola nozīmē, kas parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, attiecībā uz jomām, kuras norādītas Padomes Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A – G punktā, to lasot kopā ar Padomes Lēmuma 2008/261/EK[8] 3. pantu. Jāuzsver, ka Šengenas acquis piemērošanā konstatētie pārkāpumi Īslandē, Norvēģijā, Šveicē un Lihtenšteinā, jānodod izskatīšanai jauktajām komitejām, kas izveidotas saskaņā ar iepriekšminētajiem nolīgumiem, un tiem piemēro attiecīgos noteikumus par strīdu atrisināšanu. To dalībvalstu ekspertu piedalīšanās, kas vēl pilnībā nepiemēro acquis vai kas drīkst piemērot tikai acquis daļas Kipras, Bulgārijas un Rumānijas eksperti var piedalīties to acquis daļu novērtēšanā, ko tās jau piemēro saskaņā ar attiecīgajiem Pievienošanās aktiem (piemēram, ārējās robežas, izņemot SIS ). Apvienotās Karalistes un Īrijas eksperti var piedalīties tikai to acquis daļu novērtējumos, kas jau ir piemērotas. 2009/0033 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA par novērtēšanas mehānisma izveidi, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 66. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu, tā kā: (1) Hāgas programmā[9] Komisija tiek aicināta, „tiklīdz ir pabeigta kontroles pie iekšējām robežām atcelšana, iesniegt priekšlikumu, lai esošo Šengenas novērtēšanas mehānismu papildinātu ar uzraudzības mehānismu, nodrošinot dalībvalstu ekspertu pilnīgu iesaistīšanu un ietverot nepaziņotas pārbaudes”. (2) Ar izpildu komitejas 1998. gada 16. septembra lēmumu[10] tika izveidota Šengenas Novērtēšanas un īstenošanas pastāvīgā komiteja. Pastāvīgajai komitejai tika piešķirts mandāts, pirmkārt, noteikt, vai ir izpildīti visi priekšnosacījumi, lai atceltu kontroli pie iekšējām robežām ar kandidātvalsti, un, otrkārt, nodrošināt, lai Šengenas acquis pienācīgi piemērotu valstis, kas jau pilnībā īsteno acquis . (3) Ir vajadzīgs īpašs novērtēšanas mehānisms, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu, ņemot vērā nepieciešamību saglabāt augsta līmeņa savstarpējo uzticību starp tām dalībvalstīm, kas ietilpst zonā bez kontroles pie iekšējām robežām, un nepieciešamību nodrošināt augstus, vienotus standartus Šengenas acquis praktiskajā piemērošanā. Šāda mehānisma pamatā būtu jābūt ciešai sadarbībai starp Komisiju un šīm dalībvalstīm, neskarot Komisijas pilnvaras saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 226. pantu. (4) Tāpēc būtu jāpārskata 1998. gadā izveidotais novērtēšanas mehānisms attiecībā uz pastāvīgajai komitejai piešķirtā mandāta otro daļu. Pastāvīgajai komitejai piešķirtā mandāta pirmā daļa būtu joprojām jāpiemēro, kā noteikts 1998. gada 16. septembra lēmuma I daļā. (5) Šengenas acquis ietverti gan noteikumi, uz kuriem attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, gan noteikumi, uz kuriem attiecas Līgums par Eiropas Savienību. Iepriekšējos novērtējumos gūtā pieredze liecina par nepieciešamību saglabāt saskaņotu novērtēšanas mehānismu, kas attiecas uz abiem pīlāriem. (6) Šī regula ir vajadzīgais juridiskais pamats novērtēšanas mehānisma īstenošanai attiecībā uz jautājumiem, kas ietilpst Eiropas Kopienas dibināšanas līguma darbības jomā. Padomes … Lēmums XXXX/XXX/JHA par novērtēšanas mehānisma izveidi, lai uzraudzītu Šengenas acquis piemērošanu, ir vajadzīgais juridiskais pamats novērtēšanas mehānisma īstenošanai attiecībā uz jautājumiem, kas ietilpst Līguma par Eiropas Savienību darbības jomā. (7) Tas, ka vajadzīgais juridiskais pamats novērtēšanas mehānisma izveidei ir atsevišķi instrumenti, neietekmē principu, ka visi novērtējumi būtu jāīsteno viena vienota mehānisma ietvaros. Tāpēc dažiem šo instrumentu noteikumiem būtu jābūt identiskiem. (8) Novērtēšanas mehānismam būtu jāizveido pārredzami, efektīvi un skaidri noteikumi par metodiku, kas jāpiemēro novērtējumiem, augsti kvalificētu ekspertu izmantošanu apmeklējumos uz vietas un novērtējumu konstatējumu turpmāko pārbaudi. Proti, metodikai būtu jānodrošina nepaziņoti apmeklējumi uz vietas, lai papildinātu paziņotus apmeklējumus uz vietas, jo īpaši attiecībā uz robežkontroli un vīzām. (9) Novērtēšanas mehānisma darbības jomā būtu jāietver to attiecīgo tiesību aktu pārbaude, ar kuriem atceļ kontroli pie iekšējām robežām un pārbaudes valsts teritorijā. Ņemot vērā īpašo raksturu, kas piemīt šiem noteikumiem, kuri neietekmē dalībvalstu iekšējo drošību, attiecīgie apmeklējumi uz vietas būtu jāuztic tikai Komisijai. (10) Eiropas Aģentūrai operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām[11] (turpmāk „ Frontex ”) būtu jāatbalsta mehānisma īstenošana, galvenokārt riska analīzes jomā saistībā ar ārējām robežām. Būtu jābūt iespējai balstīt mehānismu uz aģentūras kompetenci, lai veiktu speciālus apmeklējumus uz vietas pie ārējām robežām. (11) Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai apmeklējumiem uz vietas pieejamiem ekspertiem būtu vajadzīgā pieredze un viņi būtu pabeiguši īpašas mācības šajā nolūkā. Attiecīgajām organizācijām (piemēram, Frontex ) būtu jāorganizē atbilstīgas mācības, un būtu jānodrošina līdzekļu pieejamība dalībvalstīm to pasākumu veikšanai, kas paredzēti īpašām mācībām Šengenas acquis novērtēšanas jomā, izmantojot esošos finanšu instrumentus un to pilnveidošanu. (12) Šī regula un izpildu komitejas 1998. gada 16. septembra lēmums tādā mērā, kādā tas nav atcelts ar šo regulu, neskar Komisijas pilnvaras saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu attiecībā uz to Šengenas acquis noteikumu piemērošanu, kas norādīti 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 1. punktā attiecībā uz Kipras Republiku un 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 1. punktā attiecībā uz Bulgārijas Republiku un Rumāniju. (13) Saskaņā ar 1. un 2. pantu protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tāpēc Dānijai šī regula nav saistoša vai piemērojama. Tā kā šī regula papildina Šengenas acquis atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma trešās daļas IV sadaļas noteikumiem, Dānijai saskaņā ar minētā protokola 5. pantu sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas pieņemšanas dienas būtu jāizlemj, vai tā šo regulu transponēs savos tiesību aktos. (14) Šī regula pilnveido tos Šengenas acquis noteikumus, kuros Apvienotā Karaliste piedalās tādā mērā, kādā novērtējamie Šengenas acquis ir iekļauti Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumā 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[12] un vēlākajā Padomes 2004. gada 22. decembra Lēmumā 2004/926/EK par to, kā Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste piemēro daļu no Šengenas acquis noteikumiem[13]. Tāpēc Apvienotā Karaliste piedalās šīs regulas pieņemšanā un tai šī regula ir saistoša vai piemērojama tikai minētajā mērā. (15) Šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus, kuros Īrija piedalās tādā mērā, kādā novērtējamie Šengenas acquis ir iekļauti Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumā 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[14]. Tāpēc Īrija piedalās šīs regulas pieņemšanā un tai šī regula ir saistoša vai piemērojama tikai minētajā mērā. (16) Attiecībā uz Īslandi un Norvēģiju šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma nozīmē, kuru noslēgusi Eiropas Savienības Padome, Īslandes Republika un Norvēģijas Karaliste par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[15], attiecībā uz jomu, kura norādīta 1. panta A – G punktā Padomes 1999. gada 17. maija Lēmumā 1999/437/EK[16] par dažiem minētā nolīguma piemērošanas pasākumiem, izņemot 13. panta 7. punktu un 16. panta trešo ievilkumu. (17) Attiecībā uz Šveici šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma nozīmē, kurš noslēgts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[17], attiecībā uz jomām, kuras norādītas Padomes Lēmuma 1999/437/EK[18] 1. panta A – G punktā, to lasot kopā ar Padomes 2008. gada 27. februāra Lēmuma 2008/146/EK[19] 3. pantu, izņemot 13. panta 7. punktu un 16. panta trešo ievilkumu. (18) Attiecībā uz Lihtenšteinu šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā protokola nozīmē, kas parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, attiecībā uz jomām, kuras norādītas Padomes Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A – G punktā, to lasot kopā ar Padomes 2008. gada 26. marta Lēmuma 2008/261/EK 3. pantu, izņemot 13. panta 7. punktu un 16. panta trešo ievilkumu. (19) Attiecībā uz Kipru šī regula ir akts, kas papildina Šengenas acquis vai kā citādi ir saistīts ar to 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punkta nozīmē. (20) Attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju šī regula ir akts, kas papildina Šengenas acquis vai kā citādi ir saistīts ar to 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punkta nozīmē, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Mērķis un darbības joma Ar šo regulu izveido novērtēšanas mehānismu, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu dalībvalstīs, uz kurām pilnībā attiecas Šengenas acquis , un dalībvalstīs, kurām Padome ir atļāvusi piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā. Dalībvalstis, kurām ir atļauts piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā, piedalās tikai to noteikumu novērtēšanā, uz kuriem attiecas atļauja un kurus tās jau piemēro. Dalībvalstis, kas vēl pilnībā nepiemēro acquis , piedalās tikai to acquis daļu novērtēšanā, ko tās jau piemēro. 2. pants Definīcijas Šajā regulā piemēro šādu definīciju. „Šengenas acquis ” ir Šengenas acquis noteikumi, kas integrēti Eiropas Savienības regulējumā ar protokolu, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, kā arī to papildinošo vai ar to citādi saistīto aktu noteikumi, ja šo noteikumu un aktu juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līgums. 3. pants Pienākumi 1. Komisija ir atbildīga par šā novērtēšanas mehānisma īstenošanu. Šo mehānismu koordinē grupa, turpmāk „koordinācijas grupa”, kurā ir dalībvalstu un Komisijas pārstāvji. Grupu vada Komisijas pārstāvis. Komisija var aicināt Frontex piedalīties koordinācijas grupā. 2. Dalībvalstis sadarbojas ar Komisiju koordinācijas grupā, lai ļautu Komisijai veikt uzdevumus, kas tai uzticēti ar šo regulu. Dalībvalstis sadarbojas ar Komisiju arī novērtējumu sagatavošanas, apmeklējuma uz vietas, ziņošanas un turpmākas pārbaudes posmos. 4. pants Novērtējumi 1. Novērtējumi var ietvert anketas un apmeklējumus uz vietas. Abus var papildināt ar novērtētās dalībvalsts prezentācijām novērtējuma jomā. Apmeklējumus uz vietas un anketas var izmantot neatkarīgi vai apvienojumā saistībā ar konkrētām dalībvalstīm un konkrētām jomām. Var būt paziņoti un nepaziņoti apmeklējumi uz vietas. 2. Konkrētās jomas, uz kurām var attiekties novērtējumi, ir uzskaitītas šīs regulas pielikumā, ja šīs jomas ir saistītas ar aktiem vai noteikumiem, kuru juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līgums. Pielikumā dots šo jomu nepilnīgs saraksts. 5. pants Daudzgadu programma 1. Komisija ciešā sadarbībā ar koordinācijas grupu izveido daudzgadu novērtēšanas programmu piecu gadu periodam ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms nākamā piecu gadu perioda sākuma. 2. Daudzgadu programmā ir to dalībvalstu saraksts, kas jānovērtē katru gadu. Katru dalībvalsti novērtē vismaz vienreiz katra piecu gadu perioda laikā. Novērtējamo dalībvalstu secība tiks balstīta uz riska analīzi, ņemot vērā migrācijas spiedienu, laiku, kas pagājis kopš iepriekšējā novērtējuma, un līdzsvaru starp novērtējamajām Šengenas acquis dažādajām daļām. 3. Daudzgadu programmai pievieno standarta anketu. 4. Vajadzības gadījumā daudzgadu programmu var pieņemt ciešā sadarbībā ar koordinācijas grupu. 6. pants Riska analīze 1. Ne vēlāk kā katra gada 30. septembrī Frontex iesniedz Komisijai riska analīzi, ņemot vērā migrācijas spiedienu, ar ieteikumiem attiecībā uz novērtējumu prioritātēm nākamajā gadā. Ieteikumi attiecas uz īpašām ārējo robežu daļām un īpašām robežšķērsošanas vietām, kas jānovērtē nākamajā gadā daudzgadu programmas ietvaros. Komisija nodrošina šīs riska analīzes pieejamību dalībvalstīm. 2. Tajā pašā termiņā, kas norādīts 1. punktā, Frontex iesniedz Komisijai atsevišķu riska analīzi ar ieteikumiem par prioritātēm attiecībā uz novērtējumiem, kas nākamajā gadā jāīsteno, izmantojot nepaziņotus apmeklējumus uz vietas. Šie ieteikumi var attiekties uz reģionu vai īpašu apgabalu, un tie ietver sarakstu ar ārējo robežu vismaz desmit konkrētām daļām un desmit konkrētām robežšķērsošanas vietām. 7. pants Gada programma 1. Ņemot vērā Frontex saskaņā ar 6. pantu iesniegto riska analīzi, Komisija ne vēlāk kā iepriekšējā gada 30. novembrī izveido gada novērtēšanas programmu. Programmā var paredzēt novērtējumu par: - acquis piemērošanu vienā dalībvalstī, kā noteikts daudzgadu programmā; un papildus attiecīgā gadījumā: - acquis konkrētu daļu piemērošanu vairākās dalībvalstīs (tematiski novērtējumi); - acquis piemērošanu dalībvalstu grupā (reģionāli novērtējumi). 2. Tās programmas pirmajā daļā, kuru Komisija izveidojusi ciešā sadarbībā ar koordinācijas grupu, tiks uzskaitītas dalībvalstis, kas nākamajā gadā jānovērtē saskaņā ar daudzgadu programmu. Šajā daļā ietver novērtējamo apgabalu sarakstu un iekļauj anketu, kas jāpaziņo attiecīgajām dalībvalstīm. Ja novērtējums tajā posmā ir iespējams, programmā ietver uz vietas veicamo apmeklējumu sarakstu. Komisija, analizējot atbildes uz anketu, izlemj, vai apmeklējumam uz vietas jānotiek, vai ne. Apmeklējums uz vietas nenotiek agrāk kā četrus mēnešus pēc tam, kad Komisija ir paziņojusi anketu attiecīgajai dalībvalstij. 3. Komisija sagatavo programmas otru daļu, kurā uzskaitīti nākamajā gadā veicamie nepaziņotie apmeklējumi uz vietas. Šī daļa uzskatāma par konfidenciālu un netiek paziņota dalībvalstīm. 4. Vajadzības gadījumā gada programmu var pielāgot saskaņā ar attiecīgi 2. un 3. punkta noteikumiem. 8. pants Ekspertu saraksts 1. Komisija izveido to ekspertu sarakstu, kurus dalībvalstis izraudzījušās dalībai apmeklējumos uz vietas. Sarakstu paziņo koordinācijas grupai. 2. Dalībvalstis norāda katra eksperta attiecīgās kompetences jomas, atsaucoties uz šīs regulas pielikumā uzskaitītajām jomām. Dalībvalstis pēc iespējas drīz paziņo Komisijai par jebkādām izmaiņām. 3. Saskaņā ar 9. panta 5. punktā noteiktajām prasībām dalībvalstis norāda, kuru ekspertu pieejamību var nodrošināt nepaziņotiem apmeklējumiem uz vietas. 4. Ekspertiem jābūt atbilstīgai kvalifikācijai, tostarp pamatīgām teorētiskām zināšanām un praktiskai pieredzei jomās, uz kurām attiecas novērtēšanas mehānisms, kā arī padziļinātām zināšanām par novērtēšanas principiem, procedūrām un metodēm un jāspēj efektīvi sazināties kopējā valodā. 5. Dalībvalstis nodrošina, lai to izraudzītie eksperti atbilstu iepriekšējā punktā noteiktajām prasībām, tostarp norādot mācības, kuras eksperti apmeklējuši. Turklāt dalībvalstis nodrošina, lai eksperti pastāvīgi apmeklētu mācības, lai saglabātu viņu atbilstību šīm prasībām. 9. pants Par apmeklējumiem uz vietas atbildīgās darba grupas 1. Apmeklējumus uz vietas veic Komisijas ieceltas darba grupas. Darba grupās ir eksperti no 8. pantā minētā ekspertu saraksta un Komisijas ierēdnis(ņi). Komisija nodrošina katrā darba grupā iekļauto ekspertu ģeogrāfisko līdzsvaru un kompetenci. Dalībvalstu eksperti nedrīkst piedalīties apmeklējumā uz vietas tajā dalībvalstī, kurā viņi ir nodarbināti. 2. Komisija var aicināt Frontex izraudzīties aģentūras pārstāvi dalībai ārējo robežu apmeklējumā kā novērotājam. 3. To ekspertu skaits, kas piedalās novērtēšanas apmeklējumos, nedrīkst pārsniegt astoņas personas paziņotos apmeklējumos uz vietas un sešas personas nepaziņotos apmeklējumos uz vietas. 4. Paziņotu apmeklējumu gadījumā Komisija informē tās dalībvalstis, kuru eksperti iecelti saskaņā ar 1. punktu, ne vēlāk kā četras nedēļas pirms ieplānotā apmeklējuma uz vietas. Dalībvalstis vienas nedēļas laikā apstiprina ekspertu pieejamību. 5. Nepaziņotu apmeklējumu gadījumā Komisija informē tos ekspertus, kas iecelti saskaņā ar 1. punktu, ne vēlāk kā vienu nedēļu pirms ieplānotā apmeklējuma uz vietas. Dalībvalstis 48 stundu laikā apstiprina ekspertu pieejamību. 6. Apmeklējumu uz vietas koordinējošais eksperts ir Komisijas ierēdnis. 10. pants Apmeklējumu uz vietas veikšana 1. Darba grupas apmeklējumiem uz vietas veic visus vajadzīgos sagatavošanas darbus, lai nodrošinātu apmeklējumu uz vietas efektivitāti, precizitāti un konsekvenci. 2. Pirms apmeklējumiem uz vietas dalībvalstis tiek informētas: - vismaz divus mēnešus pirms paredzētā paziņotā apmeklējuma uz vietas; - vismaz 24 stundas pirms paredzētā nepaziņotā apmeklējuma uz vietas. 3. Apmeklējuma uz vietas darba grupas locekļiem katram ir identifikācijas dokuments, kas atļauj veikt apmeklējumus uz vietas Komisijas uzdevumā. 4. Attiecīgā dalībvalsts nodrošina, lai ekspertu darba grupa varētu tieši sazināties ar attiecīgajām personām. Tā nodrošina darba grupas piekļuvi visām jomām, telpām un dokumentiem, kas vajadzīgi novērtēšanai. Tā nodrošina, lai darba grupa varētu izmantot savu mandātu pārbaudīt ar novērtējamajām jomām saistītās darbības. 5. Attiecīgā dalībvalsts ar visu veidu līdzekļiem savu likumīgo tiesību ietvaros palīdz darba grupai tās uzdevuma izpildē. 6. Paziņotu apmeklējumu uz vietas gadījumā Komisija attiecīgajām dalībvalstīm iepriekš paziņo darba grupas ekspertu vārdus. Attiecīgā dalībvalsts izraugās kontaktpersonu praktisku pasākumu veikšanai saistībā ar apmeklējumu uz vietas. 7. Dalībvalstis ir atbildīgas par vajadzīgo pasākumu veikšanu saistībā ar savu ekspertu braucienu un izmitināšanu. Komisija atlīdzina to ekspertu ceļa un izmitināšanas izmaksas, kuri piedalās apmeklējumos. 11. pants Anketa 1. Anketas attiecas uz atbilstīgajiem tiesību aktiem, kā arī organizatoriskajiem un tehniskajiem līdzekļiem, kas ir pieejami Šengenas acquis īstenošanai, un statistikas datiem par katru novērtēšanas jomu. 2. Dalībvalstis sniedz Komisijai atbildes uz anketu sešu nedēļu laikā pēc tās paziņošanas. 12. pants Personu brīvas pārvietošanās pārbaude pie iekšējām robežām Neatkarīgi no 9. panta darba grupās nepaziņotiem apmeklējumiem uz vietas, lai pārbaudītu kontroles pie iekšējām robežām neesamību, ir tikai Komisijas ierēdņi. 13. pants Novērtējuma ziņojumi 1. Pēc katra novērtējuma sagatavo ziņojumu. Ziņojuma pamatā ir attiecīgi apmeklējuma uz vietas konstatējumi un anketa. 6. ja novērtējuma pamatā ir tikai anketa vai nepaziņots apmeklējums, ziņojumu sagatavo Komisija; 7. paziņotu apmeklējumu uz vietas gadījumā ziņojumu sagatavo darba grupa apmeklējuma laikā. Komisijas ierēdnis ir kopumā atbildīgs par ziņojuma sagatavošanu, kā arī tā integritātes un kvalitātes nodrošināšanu. 2. Ziņojumā analizē attiecīgi kvalitatīvos, kvantitatīvos, operatīvos, administratīvos un organizatoriskos aspektus un uzskaita jebkādus trūkumus vai nepilnības, kas konstatētas novērtējuma laikā. Ziņojumā ietver ieteikumus koriģējošai rīcībai, kā arī attiecīgos termiņus to īstenošanai. 3. Uz katru no ziņojuma konstatējumiem attiecas viena no šādām klasifikācijām: 8. atbilst; 9. atbilst, bet ir vajadzīgi uzlabojumi; 10. neatbilst, ir nopietni trūkumi. 4. Komisija informē attiecīgo dalībvalsti par ziņojumu attiecīgi četru nedēļu laikā pēc apmeklējuma uz vietas vai atbilžu uz anketu saņemšanas. Attiecīgā dalībvalsts iesniedz savus apsvērumus par ziņojumu divu nedēļu laikā. Attiecīgā dalībvalsts sešu nedēļu laikā pēc ziņojuma saņemšanas iesniedz Komisijai rīcības plānu par to, kā novērst konstatētos trūkumus. 5. Komisijas eksperts ziņojumu un attiecīgās dalībvalsts atbildi iesniedz koordinācijas grupai. Komisija iesniedz savu novērtējumu par rīcības plāna atbilstību. Dalībvalstis tiek aicinātas iesniegt apsvērumus par ziņojumu un rīcības plānu. 6. Attiecīgā dalībvalsts ziņo Komisijai par rīcības plāna īstenošanu sešu mēnešu laikā pēc ziņojuma saņemšanas un pēc tam turpina to darīt reizi trijos mēnešos, kamēr rīcības plāns nav pilnībā īstenots. Atkarībā no konstatēto trūkumu būtiskuma un veiktajiem pasākumiem šo trūkumu novēršanai Komisija var ieplānot paziņotus vai nepaziņotus apmeklējumus uz vietas, lai pārbaudītu rīcības plāna īstenošanu. 7. Šā panta 1. līdz 6. punkts neskar Komisijas pilnvaras saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 226. pantu. 8. Ja apmeklējumā uz vietas tiek atklāta būtiska nepilnība, kas, iespējams, ievērojami ietekmē vienas vai vairāku to dalībvalstu vispārējo drošības līmeni, kuras pilnībā piemēro Šengenas acquis , Komisija pēc iespējas drīz informē Padomi. 14. pants Konfidenciāla informācija Darba grupas uzskata par konfidenciālu jebkuru informāciju, ko tās iegūst savu pienākumu izpildes laikā. Ziņojumi, kas sagatavoti pēc apmeklējumiem uz vietas, klasificējami kā ierobežotai lietošanai paredzēti. Komisija pēc apspriešanās ar attiecīgo dalībvalsti izlemj, kuru ziņojuma daļu drīkst publiskot. 15. pants Pārejas noteikumi 1. Pirmā daudzgadu programma saskaņā ar 5. pantu un pirmā gada programma saskaņā ar 7. pantu tiek izveidota sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā. Abu programmu sākuma datumi ir vienu gadu pēc šīs regulas stāšanās spēkā. 2. Pirmo riska analīzi, ko Frontex sniedz saskaņā ar 6. pantu, iesniedz Komisijai ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā. 3. Dalībvalstis izraugās savus ekspertus saskaņā ar 8. pantu ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā. 16. pants Ziņošana Parlamentam un Padomei Komisija iesniedz Padomei un Eiropas Parlamentam gada ziņojumu par novērtējumiem, kas veikti saskaņā ar šo regulu. Ziņojumu publisko, un tajā iekļauj informāciju par: - iepriekšējā gadā veiktajiem novērtējumiem, - secinājumiem saistībā ar katru novērtējumu un stāvokli attiecībā uz koriģējošu rīcību, un - jebkurām pienākumu neizpildes procedūrām, kuras Komisija sākusi novērtējumu rezultātā. 17. pants Atcelšana Attiecībā uz Šengenas acquis , kā definēts 2. pantā, izpildu komitejas 1998. gada 16. septembra lēmuma, ar ko izveido Šengenas Novērtēšanas un īstenošanas pastāvīgo komiteju ( SCH/Com-ex (98) 26 def. ), II daļa ar nosaukumu “Īstenošanas komiteja valstīm, kas jau piemēro konvenciju” tiek atcelta vienu gadu pēc šīs regulas stāšanās spēkā. 18. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS - Iekšējās robežas - pārbaudes atcelšana pie iekšējām robežām; - šķēršļu atcelšana pie iekšējām robežām. - Ārējās robežas - robežu dienestu stratēģija, organizatoriskā un funkcionālā struktūra; - riska analīze, izlūkošana un datu plūsmas pārvaldība; - atpakaļuzņemšana, izraidīšana un nelegālā imigrācija, tostarp pārvadātāja atbildība; - noteikumi pārbaužu veikšanai robežšķērsošanas vietās; - robežšķērsošanas vietu infrastruktūra; - robežkontrolei pieejamie tehniskie līdzekļi pie ārējām robežām; - robežsargu skaits un mācības; - novērošanas sistēmas pie robežām; - esošās sadarbības formas ar trešām kaimiņvalstīm. - Vīzas - noteikumi par vīzu izdošanu; - Šengenas Informācijas sistēmas un vīzu informācijas sistēmas izmantošana; - konsulātu telpu drošība; - noteikumi un praktiski pasākumi Šengenas vīzu ielīmju saņemšanai un uzglabāšanas nosacījumi; - konsulāro darbinieku skaits un mācības; - IT iekārtas viltotu un falsificētu dokumentu atklāšanai; - konsulārā sadarbība. - Datu aizsardzība - personas datu aizsardzības juridiskie, organizatoriskie un tehniskie aspekti; - pasākumi, ko veic, lai liegtu piekļuvi informācijas sistēmām un uzglabātajiem datiem; - datu subjekta tiesības un sūdzību izskatīšana; - uzraudzības loma (apmeklējumi uz vietas); - datu aizsardzība saistībā ar vīzu izdošanu; - sadarbība ar citām datu aizsardzības iestādēm. - Šengenas Informācijas sistēma ( SIS ) / Sirene - datu drošība; - to IT sistēmu un tīklu drošība, kurās apstrādā datus; - telpu drošība; - likumi un noteikumi par SIS ; - datu apstrāde, ievade, grozīšana, brīdinājumu dzēšana, datu kvalitātes pasākumi; - Sirene Bureaux tehniskā pieejamība un darbības jauda; - galalietotāju piekļuve attiecīgajiem SIS datiem; - mācības. - Narkotikas - Šengenas medicīniskās izziņas ieviešana un radušies šķēršļi. FINANŠU PĀRSKATS TIESĪBU AKTU PRIEKŠLIKUMIEM, KAS FINANSIĀLI IETEKMĒ VIENĪGI BUDŽETA IEŅĒMUMUS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Priekšlikums Padomes regulai par novērtēšanas mehānisma izveidi, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu, un Padomes lēmumam par novērtēšanas mehānisma izveidi, lai uzraudzītu Šengenas acquis piemērošanu 2. ABM / ABB ( BUDžETA LīDZEKļU VADīBA VAI SADALE PA DARBīBAS JOMāM ) Politikas joma: Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa (18. sadaļa) Darbības: Solidaritāte – Ārējās robežas, vīzu politika un personu brīva kustība (18.02. nodaļa) 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas ( ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumu 18.02. nodaļā (Solidaritāte – Ārējās robežas, vīzu politika un personu brīva kustība) izveido 18 02 XX. pantu ar nosaukumu „Šengenas novērtēšana”* *Šo budžeta pozīciju paredzēts izveidot 2010. gada PBP. 3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums Paredzams, ka darbība sāksies no 2010. vai 2011. gada. Darbība būs pastāvīga. 3.3. Budžeta informācija Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | Šengenas asociēto valstu iemaksas | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija | Skatīt 3.1. iedaļā | Fakult. | Dif.[20] | JĀ/ | JĀ | NĒ | Nr. [3A] | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi 4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2010. gads | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā | Darbības izdevumi[21] | Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | p.m. | 0,56 | 0,73 | 0,73 | Maksājumu apropriācijas (MA) | b | Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[22] | Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4. | c | PAMATSUMMAS KOPAPJOMS | Saistību apropriācijas | a+c | p.m. | 0,56 | 0,73 | 0,73 | Maksājumu apropriācijas | b+c | p.m. | 0,56 | 0,73 | 0,73 | Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[23] | Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | 0,12 | 0,61 | 0,85 | 0,85 | Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6. | e | p.m. | 0,06 | 0,1 | 0,1 | Kopējās orientējošās izmaksas | KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 0,12 | 1,23 | 1,68 | 1,68 | KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 0,12 | 1,23 | 1,68 | 1,68 | Ziņas par līdzfinansējumu Ja priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (norādīt finansētāju), līdzfinansējuma apjoms jānorāda šajā tabulā (ja finansētāji ir vairāki, var pievienot papildu rindas). miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Līdzfinansētājs | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā | …………………… | f | KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu ( Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu[24]. Vajadzības gadījumā finanšu apropriācijas 2010. gadam darīs pieejamas ar pārvietojumu 18.02. nodaļas ietvaros ( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā ( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[25] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu) 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem ( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda: Šis priekšlikums papildina Šengenas acquis , kā noteikts Padomes Lēmumā 1999/437/EK. Trešās valstis, kas asociētas Šengenas acquis , Īslande un Norvēģija[26], kā arī Šveice[27] un Lihtenšteina[28] tādējādi piedalās izmaksu segšanā. miljonos EUR (1 zīme aiz komata) Pirms darbības [Gads n-1] | Pēc darbības | Kopā — cilvēkresursi | 1 | 5 | 7 | 7 | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI 5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Ņemot vērā Šengenas acquis starpvaldību izcelsmi, esošais Šengenas novērtēšanas mehānisms ir uzticēts Padomei. Izdevumus, kas radušies novērtējumu ietvaros, sedz no to dalībvalstu valsts budžeta, kuru eksperti piedalās Šengenas acquis . Pēc Šengenas acquis integrācijas Eiropas Savienības regulējumā jānodrošina arī tiesiskais regulējums, kurā šos novērtējumus veic. Rezultātā izmaksas, kas radušās ar šā mehānisma starpniecību, jo īpaši saistībā ar dalībvalstu ekspertu dalību (ceļa izdevumu atlīdzināšana un izmitināšana apmeklējuma uz vietas laikā), sedz no ES budžeta. Dalībvalstu eksperta dienas naudu joprojām sedz no attiecīgās dalībvalsts budžeta. 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija Šengenas zonas kā brīvas pārvietošanās zonas bez kontroles pie iekšējām robežām saglabāšana ir atkarīga no efektīva novērtēšanas mehānisma saistībā ar papildu pasākumiem, kas ļauj saglabāt šādu zonu bez kontroles pie iekšējām robežām. Šengenas starpvaldību novērtēšanas regulējums ir jāpielāgo ES regulējumam, un Komisija kā Līgumu uzraudzītāja uzņemas pienākumus, tajā pašā laikā pilnībā nodrošinot dalībvalstu ekspertu dalību, lai saglabātu savstarpēju uzticību. Lai saglabātu saskaņotu novērtējuma kopumu, arī novērtējums uz trešā pīlāra pamata jākoordinē Komisijai, tajā pašā laikā atkal pilnībā iesaistot dalībvalstu ekspertus. Hāgas programmā Padome aicināja Komisiju iesniegt priekšlikumu, kas papildina pašreizējo Šengenas novērtēšanas mehānismu, kurš ietver dalībvalstu ekspertus. 5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji Vispārējais mērķis ir Šengenas acquis pareiza piemērošana visās papildu pasākumu jomās, kas ļauj saglabāt zonu bez kontroles pie iekšējām robežām. Darbība Nr. 1. Novērtēšana, vai nu izmantojot apmeklējumus uz vietas, vai arī pamatojoties uz anketām šādās politikas jomās: ārējās robežas, vīza, policijas sadarbība pie iekšējām robežām, Šengenas Informācijas sistēma, datu aizsardzība, narkotikas, tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās. Rādītājs. Acquis pareizas piemērošanas novērtējums ziņojumos (atbilst pilnībā; atbilst, bet ir vajadzīgi uzlabojumi; neatbilst) Darbība Nr. 2. Novērtēšana, izmantojot nepaziņotus apmeklējumus uz vietas, attiecībā uz Šengenas acquis pirmā pīlāra jomām Rādītājs. Acquis pareizas piemērošanas novērtējums, lai novērstu konkrētas nepilnības. Pēc katra apmeklējuma tiks sagatavots ziņojums, kurā norādīta atbilstība Kopienas tiesību aktiem. 5.4. Īstenošanas metode (orientējoši) ( Pārvalda centralizēti ( Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija ( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot ( izpildaģentūrām ( Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē ( dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu ( Pārvalda dalīti vai decentralizēti ( kopā ar dalībvalstīm ( kopā ar trešām valstīm ( Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt) Piezīmes: 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 6.1. Uzraudzības sistēma Ierosinātais juridiskais instruments paredz izveidot Šengenas acquis pareizas piemērošanas novērtēšanas mehānismu. Acquis pareiza piemērošana tiks novērtēta novērtēšanas ziņojumos, norādot atbilstības pakāpi. Komisija iesniegs gada ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par šo instrumentu īstenošanu. 6.2. Novērtēšana 6.2.1. Provizorisks novērtējums 6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi) 6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskums 7. Krāpšanas apkarošanas pasākumi Lai apkarotu krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, šai darbībai bez ierobežojuma tiek piemēroti Regulas (EK) Nr. 1037/1999 noteikumi. 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksas Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) 2010. gads | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | Gads n+4 | Gads n+5 | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[31] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 4 | 6 | 6 | B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | Personāls, ko finansē[32] atbilstoši XX 01 02. pantam | Pārējais personāls, ko finansē[33] atbilstoši XX 01 04/05. pantam | KOPĀ | 1 | 5 | 7 | 7 | 8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumi 8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā) ( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas (1) ( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru 2009. gadam ( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā (2 – 2011. gadam un 1 – 2012. gadam) ( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana) (3) ( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam 8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi) miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ | Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts | - iekšējais (intra muros) | - ārējais (extra muros) | Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Cilvēkresursu veids | 2010. gads | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 1 | 5 | 7 | 7 | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) | Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0,37 | 0,73 | 0,85 | 0,85 | Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki | Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam | 8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) | 2010. gads | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ | XX 01 02 11 01 – Komandējumi | XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences | p.m. | 0,06 | 0,1 | 0,1 | XX 01 02 11 03 – Komitejas[35] | XX 01 02 11 04 — Pētījumi un konsultēšanās | XX 01 02 11 05 — Informācijas sistēmas | 2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) | p.m. | 0,06 | 0,1 | 0,1 | 3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | p.m. | 0,06 | 0,1 | 0,1 | Aprēķins — citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā | [1] Tādā nolūkā bija jādefinē Šengenas acquis (Padomes Lēmums 1999/435/EK, OV L 176, 10.7.1999., 1. lpp.) un Līgumos jānosaka juridiskais pamats visām normām un lēmumiem, kas veido šo acquis (Padomes Lēmums 1999/436/EK, OV L 176, 10.7.1999., 17. lpp.). Katra acquis norma ieguva juridisku pamatu pirmā vai trešā pīlāra ietvaros. Tās Šengenas acquis normas, kurām nebija iespējams noteikt vienu juridisko pamatu (t.i., SIS normas), tika uzskatītas par trešā pīlāra sastāvdaļu. Visām izmaiņām šajos acquis ir vajadzīgs atbilstīgs juridiskais pamats saskaņā ar Līgumiem. [2] OV L 256, 13.9.1991., 51. lpp. [3] OV L 144, 6.6.2007., 22. lpp. [4] OV L 236, 23.10.2003., 33. lpp. [5] OV L 157, 21.6.2005., 29. lpp. [6] OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp. [7] OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp. [8] OV L 83, 26.3.2008., 3. lpp. [9] OV C 53, 3.3.2005., 1. lpp. (1.7.1. punkts). [10] OV L 239, 22.9.2000., 138. lpp. [11] Padomes 2004. gada 26. oktobra Regula (EK) Nr. 2007/2004 (OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.). [12] OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp. [13] OV L 395, 31.12.2004., 70. lpp. [14] OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp. [15] OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp. [16] OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp. [17] OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp. [18] OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp. [19] OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp. [20] Diferencētās apropriācijas. [21] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā. [22] Izdevumi, kas ietverti xx. sadaļas xx 01 04. pantā. [23] Izdevumi, kas ietverti xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu. [24] Novērtēšanas mehānismu turpinās īstenot pēc 2013. finanšu gada. [25] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [26] 12. panta 1. punkta pēdējā daļa Nolīgumā starp Padomi, Īslandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par abu valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.). [27] 11. panta 3. punkta otrā daļa Nolīgumā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 53, 27.2.2008., 50. lpp.). [28] 3. pants protokolā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 83, 26.3.2008., 3. lpp.). [29] Vajadzības gadījumā (ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus) pievienot papildu slejas. [30] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā. [31] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [32] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [33] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā. [34] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu. [35] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.