PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Tehnoloģijas pārmaiņas skar visas sabiedrības un ekonomikas daļas un pārveido ES iedzīvotāju dzīvi. Transports šajā ziņā nav izņēmums. Jaunas tehnoloģijas krasi maina situāciju mobilitātes jomā. Ņemot vērā šos apstākļus, ES un tās nozarēm ir jāizpilda sarežģīts uzdevums, proti, jākļūst par pasaules līderi inovācijā, digitalizācijā un dekarbonizācijā. Tāpēc Komisija ir pieņēmusi visaptverošu pieeju, lai nodrošinātu, ka ES mobilitātes politikā ir atspoguļotas šīs politikas prioritātes, kas strukturētas kā trīs mobilitātes paketes “Eiropa kustībā”.

Ievērojot Mazemisiju mobilitātes stratēģiju, Komisija pieņēma divas mobilitātes paketes 2017. gada maijā un novembrī. Minētajās paketēs ir izklāstīta pozitīvi orientēta darba programma Mazemisiju mobilitātes stratēģijas īstenošanai un vienmērīgas pārejas uz tīru, konkurētspējīgu un savienotu mobilitāti visiem nodrošināšanai. Eiropas Parlamentam un Padomei būtu jānodrošina šo priekšlikumu ātra pieņemšana.

Šī iniciatīva ir daļa no trešās paketes “Eiropa kustībā”, ar ko tiek īstenota jaunā 2017. gada septembra rūpniecības politikas stratēģija, un tā ir paredzēta, lai noslēgtu procesu, kas sniedz Eiropai iespēju maksimāli izmantot mobilitātes modernizācijas sniegtās priekšrocības. Ir būtiski, lai nākotnes mobilitātes sistēma būtu droša, tīra un efektīva visiem ES iedzīvotājiem. Mērķis ir panākt, ka Eiropas mobilitāte kļūst drošāka un pieejamāka, Eiropas rūpniecība kļūst konkurētspējīgāka, Eiropas darbvietas kļūst drošākas un Eiropa kļūst tīrāka un labāk pielāgojas vajadzībai vērsties pret klimata pārmaiņām. Lai tas būtu iespējams, būs vajadzīga ES, dalībvalstu un ieinteresēto personu pilnvērtīga iesaistīšanās, jo īpaši ieguldījumu stiprināšanā transporta infrastruktūras jomā.

Ekonomikas izaugsmes stimulēšana un ieguldījumu palielināšana reālajā ekonomikā ir Komisijas prioritāšu centrā. Investīciju plānam Eiropai, ar kuru šis visaptverošais mērķis tiek pārvērsts darbībā, ir trīs mērķi, proti, mobilizēt finansējumu reālajai ekonomikai, nodrošināt pamanāmību un tehnisko palīdzību ieguldījumu projektiem un uzlabot ieguldījumu tiesisko regulējumu.

Ieguldījumi transporta infrastruktūrā būtiski veicina šo mērķu sasniegšanu. Paredzams, ka jo īpaši Eiropas transporta tīkla (TEN-T) pamattīkla un tā koridoru pabeigšana radīs papildu ienākumu EUR 4500 miljardu jeb 1,8 % no ES IKP apmērā un nodrošinās 13 miljonus darba gadu līdz 2030. gadam. Tiek lēsts, ka TEN-T pamattīkla pabeigšanai vajadzīgo ieguldījumu apmērs ir aptuveni EUR 500 miljardu laikposmā no 2021. gada līdz 2030. gadam un sasniedz aptuveni EUR 1500 miljardus, ja pieskaita ieguldījumus TEN-T visaptverošajā tīklā un citus ieguldījumus transporta jomā.

Pieredze liecina, ka TEN-T pamattīkla projektu īstenošanu ietekmē sarežģītas administratīvās procedūras un regulatīvā nenoteiktība, kas var palielināt izmaksas un veicināt kavēšanos.

Nesen atjauninātajā H. Christophersen, K. Bodewig un C. Secchi rīcības plānā “Making the best use of new financial schemes for European transport infrastructure projects” (“Kā vislabāk izmantot jaunas finanšu shēmas Eiropas transporta infrastruktūras projektiem”) (2015. gads) administratīvo atļauju, atļauju piešķiršanas noteikumu un citu regulatīvo procedūru vienkāršošana tika norādīta kā viens no ieteikumiem TEN-T pabeigšanas veicināšanai. Ar šo rīcības plānu iepazīstināja TEN-T Eiropas koordinatori K. Bodewig un C. Secchi, kā arī bijušais priekšsēdētāja vietnieks H. Christophersen.

TEN-T lietpratīga pabeigšana ir būtiska vienotā tirgus darbībai, transporta digitalizācijai un pārejai uz mazoglekļa mobilitāti. Savos nesenajos paziņojumos Komisija uzsvēra vajadzību mobilizēt privātos ieguldījumus nozarēs, kuras ir kritiski svarīgas ES nākotnei un kurās joprojām ir tirgus nepilnības. Tā arī atgādināja, ka pārrobežu un ilgtspējīgs transports un TEN-T infrastruktūra ir kritiski svarīgi ES virzībai uz mazoglekļa un resursefektīvu ekonomiku.

Atbalstošas normatīvās vides radīšana un efektīvu procedūru ieviešana ir uzdevums, kas jāizpilda ne tikai Eiropas līmenī. Arī G7 valstis, jo īpaši ministru deklarācijā, kas pieņemta G7 valstu satiksmes ministru sanāksmē, kura notika Kaljāri 2017. gada jūnijā, ir atzinušas regulējuma sarežģītību, kas ietekmē atļauju piešķiršanas procedūru efektivitāti. Deklarācijā bija uzsvērts, ka ir svarīgi palielināt infrastruktūras projektu atzīšanu sabiedrībā, nodrošināt efektīvas administratīvās procedūras un racionalizēt normatīvo vidi. Arī ES dalībvalstis ir pielikušas pūles, lai racionalizētu procedūras valsts līmenī.

Šīs iniciatīvas mērķis ir mazināt kavēšanos TEN-T infrastruktūras projektu īstenošanā. Tā paredz maksimālu trīs gadu termiņu visam atļauju piešķiršanas procesam. Tās mērķis ir arī viest lielāku skaidrību par procesiem, kas jāievēro projektu virzītājiem, jo īpaši attiecībā uz atļauju piešķiršanu, publisko iepirkumu un citām procedūrām.

Šī iniciatīva aizsargā tiesu iestāžu pieejamību attiecībā uz TEN-T infrastruktūras projektu īstenošanu. Tā neskar administratīvās pārsūdzības procedūras un tiesiskās aizsardzības līdzekļus, ko var izmantot tiesā. Tomēr dalībvalstis var noteikt īpašus procesuālus noteikumus, piemēram, par ļaunprātīgi vai ļaunticīgi iesniegta argumenta nepieņemamību, kas ir atbilstoši mehānismi tiesvedības efektivitātes nodrošināšanai. Pārrobežu projektos ir īpašas grūtības publiskā iepirkuma rīkošanā, kuras izraisa vajadzība piemērot dažādus tiesību aktu kopumus, kā to uzsvērušas ieinteresētās personas. Tas palielina projektu sarežģītību un rada izmaksas. Šīs iniciatīvas mērķis ir paredzēt iespēju sistemātiski piemērot vienu vienīgu satvaru kopēja subjekta īstenotu pārrobežu projektu gadījumā, ja vien iesaistītās dalībvalstis nenolemj citādi. Tas atbilst mērķiem, kas izklāstīti nesen pieņemtajā paziņojumā par izaugsmes un kohēzijas veicināšanu ES pierobežas reģionos.

Tiek uzskatīts, ka šī iniciatīva ne tikai palielinās ieguldījumus un piesaistīs privāto kapitālu infrastruktūrai ar lielu ES pievienoto vērtību, bet arī sniegs lielāku skaidrību iedzīvotājiem un pilsoniskajai sabiedrībai, nostiprinot pārredzamības satvaru viņu iesaistei TEN-T projektu plānošanā.

Paredzamie konkrētie ieguvumi ir šādi: