4. politikas prioritāte: ES atbalsts sociālās aizsardzības mehānismiem saglabājās nemainīgā līmenī, proti, 237 miljoni EUR 2018. gadā. ES sagatavoja norāžu kopumu, ietverot pamatprincipus, gūtos secinājumus un daudzsološas prakses sociālās aizsardzības programmu atbalstam satricinājumu un ieilgušu krīžu gadījumā.

Īstenojot 5. politikas prioritāti, ES jau 2019. gadā (gadu pirms noteiktā termiņa) izpildīja savas saistības līdz 2020. gadam ieguldīt 3,5 miljardus EUR uztura jomā, un tā ir pastiprinājusi centienus analizēt, kā tās sniegtais atbalsts palīdz novērst aizkavētu augšanu. ES un tās dalībvalstis turpina stiprināt globālās pārvaldības un pārskatatbildības mehānismus, un savu atbalsta programmu ietvaros tās strādā, lai novērstu dažādās nepietiekama uztura formas, līdz 2025. gadam sasniedzot globālo aizkavētas augšanas samazināšanas mērķi.

3. tabula. Tādu projektu piemēri, kuru īstenošanā panākti ievērojami rezultāti

ES finansēja projektu “Rapid City Profiling Towards Early Recovery in Yemen” (“Ātra pilsētas profilēšana ceļā uz Jemenas sākotnējo atveseļošanu”), lai mērķtiecīgāk novirzītu un koordinētu ieguldījumus humānās palīdzības, atveseļošanas un attīstības jomā, kā arī stiprinātu ieinteresēto personu un skarto iedzīvotāju izturētspēju izvēlētās pilsētās konflikta situācijā.

Itālija īstenoja projektu “SA.NI — Food Security, Nutrition and Hygiene for Equatorial band’s communities in South Sudan” (“SA.NI — pārtikas nodrošinājums, uzturs un higiēna ekvatoriālās joslas Dienvidsudānas kopienām”), un tā ietvaros 1550 cilvēkiem tika nodrošināta piekļuve ūdenim, 450 sievietes apguva apmācību programmu “Safe Water Champion” un 5000 sieviešu, kuras bija grūtnieces vai zīdīja bērnus, saņēma pirmsdzemdību pakalpojumus.

Vācija finansēja reģionālo projektu “Agricultural Technical Vocational Education and Training for Women” (“Lauksaimnieciski tehniskā profesionālā izglītība un apmācība sievietēm”), kurā tika atbalstīta sieviešu prasmju attīstīšana lauksaimniecības nozarē. Tā sadarbībā ar Āfrikas Savienības Attīstības aģentūru (AUDA-NEPAD) īstenoja projektu sešās valstīs, proti, Beninā, Burkinafaso, Ganā, Kenijā, Malāvijā un Togo.

Nīderlande atbalsta “Projet d’Appui à la Production Agricole au Burundi” (PAPAB), piemērojot PIP (Plan Intégré Paysan) pieeju. Pamatojoties uz lauku saimniecību uzņēmējdarbības plānu, mazi pārtikas ražotāji var veikt efektīvākus ieguldījumus augsnes ražīguma pārvaldībā un lauksaimniecības sistēmas izturētspējā, tādējādi uzlabojot pārtikas nodrošinājumu. Pateicoties šai pieejai, 37 400 mājsaimniecību ir uzskatāmi palielinājušas savu ražīgumu un ieņēmumus un 18 700 hektāri lauksaimniecības zemes tiek apsaimniekoti ilgtspējīgākā veidā. Citas Nīderlandes programmas “Geodata for Agriculture and Water” (G4AW) (“Ģeodati lauksaimniecībai un ūdenim”) ietvaros tiek izmantoti satelīta dati, lai uzlabotu pārtikas nodrošinājumu. Šī programma aptver 23 projektus 14 valstīs, un tās mērķis ir līdz 2022. gadam iesaistīt 4,5 miljonus mazo lauksaimnieku.

Kopīga plānošana

ES un tās dalībvalstis guva būtiskus panākumus kopīgas plānošanas jomā. Šī pieeja ir ieviesta 23 valstīs, un ir sācies īstenošanas posms. Lai atbalstītu šo procesu, ES ir izstrādājusi jaunas kopīgās plānošanas pamatnostādnes un norāžu dokumentus konfliktu skartām un nestabilām valstīm, kā arī ekonomiski spēcīgākām jaunattīstības valstīm un valstīm ar vidējiem ienākumiem. Tika organizēti arī divi globāla mēroga savstarpējās mācīšanās pasākumi Kambodžā un Ugandā attiecīgi 2018. gada decembrī un 2019. gada novembrī. Abi pasākumi pulcēja virkni dažādu pārstāvju no partnervalstīm, ES un 16 dalībvalstīm, kuri noteica praktiskus soļus un instrumentus kopīgu pieeju formalizēšanai un ES ietekmes un pamanāmības palielināšanai valstu līmenī.

Bolīvija bija viena no pirmajām valstīm, kas sadarbībā ar ES, astoņām dalībvalstīm un Šveici sāka īstenot kopīgo plānošanu, Vienotā Eiropas stratēģija 2017.–2020. gadam ir saskaņota ar Bolīvijas 2025. gada Patriotisko programmu, kā arī ekonomiskās un sociālās attīstības plānu 2016.–2020. gadam. Kopīgā plānošana ES+ grupā ir sekmējusi sadarbību un koordināciju virknē dažādu nozaru. Saistībā ar PUN jomu tā apliecināja, ka regulārs dialogs un kopīgi pasākumi ir galvenās iniciatīvas, lai iesaistītu ES partnerus kopīgā darbā — no kopīgas plānošanas līdz kopīgai īstenošanai.

4. REZULTĀTU PAZIŅOŠANA

Ņemot vērā ar PUN saistīto jautājumu daudzdimensionālo raksturu, projektu daudzveidību, atšķirīgās īstenošanas sistēmas un kanālus, attīstības politikas programmu konkrētos mērķus un dalībvalstu individuālās statistikas prakses, ziņošana par standarta apkopotajiem rādītājiem, kas atspoguļo uz ietekmi uz vietas, ir sarežģīta. Tomēr ES un tās dalībvalstis pastiprināti cenšas saskaņot pieejas saistībā ar ziņošanu Eurostat, kā arī ziņošanu par ilgtspējīgas attīstības mērķiem.

Turpmāk 4. tabulā ir sniegti skaitliski izteikti rezultāti, kas panākti saistībā ar atlasītām tēmām, piemēram, atbalsts cilvēkiem, kuriem trūkst pārtikas, uzturs, lauksaimniecības un ganību ekosistēmu ilgtspējīga pārvaldība, kā arī atbalsts sīksaimniecībām, lai palielinātu ilgtspējīgas ražošanas apjomu, kā arī uzlabotu piekļuvi tirgiem, zemes un finanšu resursiem. Tomēr, veicot jebkādus salīdzinājumus, ir jāievēro piesardzība, jo dažādu valstu aprēķina metodes var atšķirties un tabula neatspoguļo visu katrā jomā īstenoto darbu, bet parāda tikai ar pieejamo instrumentu palīdzību reģistrēto informāciju.

4. tabula. Rezultāti un ietekme uz vietas

Austrija Ar Austrijas Attīstības aģentūras finansēto pasākumu palīdzību 2017. un 2018. gadā tika sniegts atbalsts 1 327 983 sīksaimnieku. Šo pasākumu mērķis bija palielināt ilgtspējīgas lauksaimnieciskās ražošanas apjomu un/vai uzlabot piekļuvi zemei un citiem dabas resursiem, finanšu pakalpojumiem un/vai tirgiem. No iepriekšminētajiem 399 217 sīksaimnieku trūka pārtikas.

Eiropas Komisija (2013–2018) Ar uzturu saistītās programmas sniedza labumu 17 787 000 sieviešu reproduktīvā vecumā un bērniem līdz piecu gadu vecumam, turklāt 1 381 000 no viņiem trūka pārtikas (2018. gads); 26 197 000 cilvēku, kuriem trūka pārtikas, saņēma ES atbalstu; tika ieviestas ilgtspējīgas zemes apsaimniekošanas prakses 4 152 000 ha platībā; 6 985 000 sīksaimnieku guva labumu no ES atbalstītiem pasākumiem, kas bija paredzēti, lai palielinātu to ilgtspējīgas ražošanas apjomus, uzlabotu to piekļuvi tirgiem un/vai zemes drošību. No iepriekšminētajiem 828 000 sīksaimnieku trūka pārtikas (2018. gads).

Somija Laikposmā no 2015. līdz 2017. gadam ar divpusējo un pilsoniskās sabiedrības projektu starpniecību tika nodrošināts atbalsts aptuveni 3 106 000 lauksaimnieku, no kuriem 41 % bija sievietes, lai palielinātu viņu ilgtspējīgas ražošanas apjomus, uzlabotu viņu piekļuvi tirgiem un/vai zemes drošību. Sadarbojoties ar privāto sektoru, ir nodrošināts atbalsts vairāk nekā 2 200 000 lauksaimnieku. 120 000 ģimeņu ir ieguvušas zemes īpašuma tiesības. 64 % zemes īpašuma tiesību apliecinājumus ieguva laulāti pāri, un 19 % — tikai sievietes. Turklāt, īstenojot divpusējus pasākumus, kā arī pasākumus sadarbībā ar pilsonisko sabiedrību un privāto sektoru, attiecībā uz 3 245 400 ha meža tika īstenota ilgtspējīgas apsaimniekošanas prakse.

Francija Ārlietu ministrijas finansētos projektos laikposmā no 2016. līdz 2018. gadam tika atbalstītas 9 086 289 ģimenes lauku saimniecības. Šo projektu mērķis bija uzlabot šo saimniecību konkurētspēju, pielāgot to lauksaimniecības praksi klimata pārmaiņām, kā arī uzlabot to piekļuvi zemei un finanšu pakalpojumiem. Bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas, atjaunošanas vai ilgtspējīgas apsaimniekošanas programmas 2016.–2018. gadā ir sniegušas labumu 57 621 000 ha zemes. Eiropas lietu un ārlietu ministrijas pārtikas atbalsta programma 2017.–2019. gadā ir nodrošinājusi atbalstu 5,4 miljoniem cilvēku, kuriem trūka pārtikas.

Vācija Federālās Ekonomiskās sadarbības un attīstības ministrijas globālā programma pārtikas un uztura nodrošinājumam un labākam uzturam (daļa no Vācijas iniciatīvas “ONE WORLD — no hunger”) sniedza atbalstu 178 600 sieviešu reproduktīvā vecumā un 67 400 bērnu vecumā līdz diviem gadiem, 2018. gadā uzskatāmi uzlabojot viņu uzturu. Vismaz 16 000 000 cilvēku, kuriem trūka pārtikas, guva labumu no Vācijas valdības pasākumiem PUN uzlabošanai.

Nīderlande (2019) Atbalsts tika sniegts 20 100 000 cilvēku, kuriem bija nepietiekams uzturs, un aptuveni 15 300 000 no viņiem guva uzskatāmu labumu no uzlabota uztura; atbalstu saņēma 19 200 000 ģimenes sīksaimniecību, un 6 600 000 no tām uzlaboja savu ražīgumu un/vai ieņēmumus, un 5 600 000 ieguva (arī) labāku piekļuvi tirgiem; tika uzlaboti 673 000 ha lauksaimniecības zemes; attiecībā uz 612 000 ha no šīs platības tika īstenotas ekoloģiski efektīvākas prakses, un 118 000 ha kļuva izturētspējīgāki pret satricinājumiem; 113 000 lauksaimnieku ieguva drošas zemes īpašuma tiesības.