LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 12.3.2009 
SEC(2009) 270 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
 
Pavaddokuments 
Komisijas pazi ņojums Eiropas Parlamentam, Padome i, Eiropas Ekonomikas un soci ālo 
lietu komitejai un Re ģionu komitejai 
 
par inform ācijas un sakaru tehnolo ģiju intens īvāku izmantošanu, lai sekm ētu pāreju uz 
energoefekt īvu ekonomiku, kas rada zemas oglek ļa emisijas  
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS
 
  
{COM(2009) 111 gal īgā redakcija} 
{SEC(2009) 268} 
{SEC(2009) 269}
 
LV 2   LV IETEKMES  NOVĒRTĒJUMA  KOPSAVILKUMS 
Pēc Komisijas pirm ā paziņojuma par inform ācijas un sakaru tehnolo ģiju (IST) izmantošanu 
energoefektivit ātei1 sākās ilgs sabiedrisk ās apspriešanas, izp ētes un ekspertu uzklaus īšanas 
process, kura gait ā tika noskaidrots, k ā IST izmantojamas, lai palielin ātu energoefektivit āti un 
plašākā nozīmē — lai veicin ātu visas Eiropas ekonomikas un sabiedr ības pāreju uz 
energoefekt īvāku dzīvesveidu. M ēģinot noteikt š ā potenciāla lielumu, tika g ūti pārliecinoši 
pierādījumi, ka tieši šis kvantific ēšanas, izm ērāmības un uzskait āmības aspekts praktiski vis ās 
ekonomikas un sabiedriskaj ās jomās ir viens no liel ākajiem šķēršļiem energoefektivit ātes 
sasniegšanai un vienlaikus ar ī viena no liel ākajām iespējām IST nozarei dot ieguld ījumu ES 
energoefektivit ātes mērķu sasniegšan ā. Apspriešanas rezult ātā kļuva skaidrs ar ī tas, ka dažas 
ieinteresēto personu grupas politikas pas ākumu ietvaros ir gatavas uz ņemties iniciat īvu ES 
līmenī. Jau ir uzs āktas dažādas uzņēmumu un pils ētu  reģionu partner ību iniciat īvas, kuras 
varētu izvērst vēl plašāk.  
Problēmu noteikšana 
Ietekmes nov ērtējumā konstatētā galvenā problēma ir tā, ka, lai gan daudzi IST r īki un 
tehnoloģijas jau ir pieejami un b ūtu rentabli izmantojami, masveid ā tos tomēr vēl neievieš — 
rezultātā nav iesp ējams piln ībā izmantot IST potenci ālu energoefektivit ātes palielin āšanai. 
IST rīku un uz IST balst ītu jauninājumu ātrāku ieviešanu kav ē vairāki šķēršļi/barjeras paš ā 
IST nozar ē, lielākajās enerģiju patērējošajās nozarēs un vis ā ekonomik ā kopumā 
(uzņēmumos, m ājsaimniec ībās, visos valsts p ārvaldes līmeņos) — nepietiekama izpratne un 
informācijas pieejam ība, nav kop īgi pieņemtas metodolo ģijas un instrumentu m ērīšanas, 
kvantificēšanas un p ārvaldes jom ās (jo īpaši attiec ībā uz kompleks ām sistēmām), probl ēmas 
saistībā ar ieguld ījumu veikšanu, savstarp ēju izmantojam ību un standartiz āciju, jaunin ājumu 
gausa ieviešana, nav starpnozaru partner ību, ierobežota "za ļo" publisko iepirkumu proced ūras 
piemērošana.  
Komisija ir īstenojusi gan regulat īvus, gan neregulat īvus pasākumus energoefektivit ātes jomā 
un turpina šos pas ākumus pastiprin āt. Tomēr pārskatītajā energoefektivit ātes rīcības plānā2 
norādīts, ka vairums dal ībvalstu līdz šim vēl nav ceļā uz noteikto m ērķi — par 20 % palielin āt 
energoefektivit āti — un ka šie centieni ir steidzami j āpastiprina. Cenšoties sasniegt 
2020. gada energoefektivit ātes mērķi, papildinoša, veicinoša un pastiprinoša ietekme var b ūt 
īpašai iniciat īvai saistībā ar IST izmantošanu energoefektivit ātes palielin āšanai.  
Subsidiarit āte 
Problēmām ir starpnozaru, p ārrobežu un pat glob āls raksturs. T ās joprojām pastāv visās 
dalībvalstīs. Pat tajās dalībvalstīs, kuras ir guvušas visliel ākos panākumus un pašas veikušas 
konkrētus pasākumus energoefektivit ātes mērķu sasniegšanai, tirgus ac īmredzami nesp ēj 
pietiekami ātri novērst konstat ētos šķēršļus. Šādos apstākļos ir nepieciešami Eiropas m ēroga 
kopīgi centieni, kas var atvieglot piem ērotu pamatnosac ījumu radīšanu tautsaimniec ībām, lai 
integrētu energoefekt īvus risin ājumus ražošanas procesos un pat ērētāju un uz ņēmumu 
patēriņa modeļos. Eiropas m ēroga koordin ēšana varētu radīt sinerģiju starp dal ībvalstu un 
reģionu līmeņa darbībām. Ir atz īts, ka starptautiskaj ām iestādēm jāpiedalās, piedāvājot 
                                                 
1 COM (2008) 241, 2008. gada 13. maijs. Energoefektivit ātes paaugstin āšana ar inform ācijas un sakaru 
tehnoloģijām. 
2 COM (2008) 742, Energoefektivit āte: kā sasniegt pl ānotos 20 %. 
 
LV 3   LV neatkarīgas platformas inform ācijas apmai ņai starp ieinteres ētajām person ām un uzņemoties 
galveno vad ību. Pašreiz ējā situācijā nozare ir nep ārprotami paudusi aicin ājumu Eiropas 
Savienībai uzņemties vad ību. 
Mērķi 
Galvenais uzdevums ir izmantot inform ācijas un sakaru tehnolo ģijas kā sviru, lai pal īdzētu 
sasniegt ES m ērķus enerģijas un klimata p ārmaiņu jomā, plašākā mērā un ātrāk ieviešot uz 
IST balst ītus jaunin ājumus gan paš ā IST nozar ē, gan citās galvenaj ās enerģiju patērējošajās 
jomās un sperot pirmos so ļus (mērījumi un izpratnes rad īšana), lai rad ītu priekšnoteikumus 
strukturālai pārejai uz inform ācijas sabiedr ību, ko raksturo energoefektivit āte un zems oglek ļa 
emisijas l īmenis. 
Politikas risin ājumi 
Tika izskat īti šādi četri politikas risin ājumi:  
– 1. risinājums — neveikt turpm ākus ES pas ākumus; 
– 2. risinājums — cieš āka sadarb ība un partner ība esošo pas ākumu ietvaros, 
kā izklāstīts otrajā paziņojumā; 
– 3. risinājums — Komisijas Ieteikums par inform ācijas un sakaru tehnolo ģiju 
intensīvāku izmantošanu, lai sekm ētu pāreju uz energoefekt īvu ekonomiku, kas 
rada zemas oglek ļa emisijas, un pazi ņojums;  
– 4. risinājums — regulat īvi vai likumdošanas pas ākumi. 
4. risinājumu noraid īja jau nov ērtējuma sākuma posm ā. Regulatīva pieeja nenov ēršami rad ītu 
augstāku izmaksu un administrat īvo slogu, jo īpaši mazajiem un vid ējiem uzņēmumiem, un 
varētu nevajadz īgi kavēt attīstību izteikti šaj ā inovatīvajā jomā. Turklāt nebūtu lietderīgi šajā 
posmā veikt stingrus regulat īvus pasākumus attiec ībā uz IST nozari, jo cit ās nozarēs līdz šim 
nav piemēroti mērķtiecīgi regulējoši pasākumi, lai samazin ātu tajās enerģijas patēriņu. 
Izvērtējot 1. risin ājumu, secin āja, ka pašreiz ējās iniciatīvas — vai nu k ā politikas instrumenti, 
vai arī kā dažādu tirgus dal ībnieku br īvprātīgas iniciat īvas — gan palielin ās energoefektivit āti, 
tomēr pietiekam ā mērā nerisinās galvenās ietekmes nov ērtējumā izklāstītās problēmas, un, 
paturot pr ātā globālo mērķi līdz 2020. gadam palielin āt energoefektivit āti par 20 %, past āv 
risks, ka to īstenošana praks ē būs drīzāk lēna un pak āpeniska.  
2. risinājums ir orient ēts uz izpētes pastiprin āšanu saska ņā ar Pētniecības pamatprogrammu un 
Konkurētspējas un jaunin ājumu pamatprogrammu, balstoties uz iesp ējām veikt 
pirmskomerci ālu publisko iepirkumu i2010 politikas ietvaros.  
3. risinājums aptvertu ne tikai esošo politikas pas ākumu, pētniecības un jaunin ājumu 
pamatnosac ījumu saska ņošanas iesp ējas, bet ar ī ieteikumu formul ēšanu plašam ieinteres ēto 
aprindu lokam, tostarp IST nozarei, dal ībvalstīm, reģionālajām un viet ējām iestādēm un 
pilsētām. Ieteikumu papildin ātu atbalsta pas ākumi, kurus Komisija var veikt, lai atvieglotu 
īstenošanu.  
2. un 3. politikas risin ājumu nov ērtēja, vadoties p ēc iepriekš noteiktiem krit ērijiem un 
salīdzinot ar 1. risin ājumu. Nov ērtējuma rezult āti parādīja, ka pieeja, saska ņā ar kuru tiek 
 
LV 4   LV iesaistīts plašs ieinteres ēto personu loks, veidotas jaunas partner ības un liel āks uzsvars tiek 
likts uz ieviešanu un piepras ījumu, nevis uz izp ēti un ES jau past āvošajām shēmām, var sniegt 
lielāku labumu un ļauj ātrāk sasniegt m ērķus. Tāpēc kā labākais tika izraudz īts 3. risinājums.  
Pakārtoto risin ājumu anal īze saskaņā ar Komisijas ieteikumu  
Lai varētu sniegt konkr ētus ieteikumus, izraudz ītā politikas pieeja tika analiz ēta pamatīgāk. 
Tika sniegti un nov ērtēti ieteikumi liel ākā un mazākā mērā vērienīgiem pasākumiem. Dažus 
pasākumus noraid īja, pamatojoties uz augst ām izmaks ām, īstenošanas gr ūtībām vai augstu 
risku, ka tie netiks īstenoti. Risin ājumi, kurus vajadz ētu iekļaut Komisijas ieteikum ā, attiecas 
uz IST nozari, galvenaj ām enerģiju patērējošajām nozarēm (loģistika, ēkas un celtniec ība un 
enerģijas galapat ēriņš) un viet ējām un reģionālajām iestādēm. Tie ir orient ēti uz strauj ākām 
pārmaiņām, radot jaunas partner ības, kā arī ieviešot un izmantojot jaunas metodolo ģijas un 
instrumentus uzraudz ībai, mērījumu veikšanai, kontrolei un zi ņošanai par ener ģijas patēriņu. 
IST nozare tiek aicin āta rādīt piemēru un vienoties par ļoti vērienīgiem energoefektivit ātes 
mērķiem.  
Novērtēšana un uzraudz ība 
Neatkarīgi no tā, cik lielā mērā noteiktas nozares, pils ētas un uz ņēmumi ir ap ņēmušies dot 
savu ieguld ījumu, izraudz ītais risinājums tom ēr ir saistīts ar risku, ka tas var netikt īstenots. 
Lai novērtētu īstenošanas virz ību un nepieciešam ību nākotnē turpināt vai pastiprin āt 
pasākumus, nekav ējoties tiks s ākta uzraudz ība; visaptverošs nov ērtējums tiks veikts 
2012. gad ā.