Priekšlikums padomes Lemumam ar ko apstiprina Eiropas Kopienas pievienošanos Starptautiskajai konvencijai par jaunu augu šķirņu aizsardzību, kas pārskatīta Ženēvā 1991. gada 19. martā /* COM/2004/0798 galīgā redakcija - CNS 2004/0275 */





Briselē, 16.12.2004 COM(2004) 798 galīgā redakcija 2004/0275 (CNS) . Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM ar ko apstiprina Eiropas Kopienas pievienošanos Starptautiskajai konvencijai par jaunu augu šķirņu aizsardzību, kas pārskatīta Ženēvā 1991. gada 19. martā (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Starptautiskās jaunu augu šķirņu aizsardzības savienības (UPOV) darbība galvenokārt ir saistīta ar starptautiskās saskaņotības un sadarbības veicināšanu, pieņemot tiesību aktus par augu šķirņu aizsardzību. Saskaņošana tiek veicināta, pirmkārt, UPOV uzņemoties konkrētas darbības, kuru rezultātā tiek pieņemti ieteikumi un parauglīgumi un veidlapas un, otrkārt, pateicoties tam, ka UPOV kalpo kā forums viedokļu un pieredzes apmaiņai. UPOV ir izveidojusi detalizētu vispārīgo principu kopumu attiecībā uz augu šķirņu izpēti; to pielietošana aptver arī valstu reģistrus un sēklu sertifikāciju. UPOV konvencija nosaka, ka tai drīkst pievienoties starpvaldību organizācijas, kas ir kompetentas attiecībā uz konvencijas pārvaldītajiem jautājumiem un kas ievēro pašas savus tiesību aktus, nodrošinot selekcionāru tiesību atzīšanu un aizsardzību, padarot tās saistošas visām tās dalībvalstīm. Tā kā ar Padomes 1994. gada 27. jūlija Regulu (EK) Nr. 2100/94 par Kopienas augu šķirņu aizsardzību, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 873/2004, ir izveidota Kopienas augu šķirņu tiesību sistēmu, tas ļauj Eiropas Kopienai pievienoties UPOV. Eiropas Kopienas pievienošanās UPOV ir nepieciešama, lai pilnībā īstenotu tiesības, ko Konvencija piešķir tās dalībniekiem, un lai tā tiktu atzīta par starptautiskās sabiedrības locekli saskaņā ar šajā konvencijā noteiktajiem pienākumiem; visi Eiropas Kopienas pilsoņi, pateicoties Kopienas dalībai, baudīs tādu pašu attieksmi, tostarp tiesības uz šķirņu aizsardzību, citās UPOV dalībvalstīs, kā šo citu dalībvalstu pilsoņi; saistību uzņemšanās tai pat laikā nodrošina citos starptautiskos līgumos noteiktu saistību izpildi un jo īpaši to saistību izpildi, ko nosaka PTO Līgums par intelektuālā īpašuma tiesību sistēmām (TRIPS līgums). Saskaņā ar UPOV konvenciju kandidātam pirms pievienošanās dokumenta iesniegšanas jālūdz UPOV Padomei to konsultēt attiecībā uz tā tiesību aktu atbilstību konvencijas noteikumiem; Eiropas Kopiena 1997. gada 1. aprīlī lūdza šādu padomu attiecībā uz Padomes Regulu (EK) Nr. 2100/94 un tās īstenošanas aktiem; UPOV Padome 1997. gada 29. aprīlī pieņēma lēmumu par pozitīvu konsultāciju iznākumu. Kopienai jābūt pārstāvētai UPOV Padomes sapulcēs, kurās piedalās Savienības dalībnieku pārstāvji, un citās Padomes izveidotās struktūrās un jebkurās citās UPOV rīkotās sapulcēs; Kopiena šai nolūkā pilnvaro Kopienas Augu šķirņu biroju. Turklāt ir svarīgi, lai Kopiena veiktu brīvprātīgas iemaksas saskaņā ar UPOV konvenciju, ņemot vērā tās dalībvalstu izdarītās iemaksas: Kopiena maksās piecas iemaksu vienības UPOV gada budžetā (2004. gada budžetam viena vienība atbilst 53,641 Šveices frankiem). 2004/0275 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM ar ko apstiprina Eiropas Kopienas pievienošanos Starptautiskajai konvencijai par jaunu augu šķirņu aizsardzību, kas pārskatīta Ženēvā 1991. gada 19. martā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpašo tā 37. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta otro daļu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu, tā kā (1) Starptautiskā konvencija par jaunu augu šķirņu aizsardzību (turpmāk tekstā „UPOV konvencija”), kas pieņemta Ženēvā 1991. gada 19. martā, nodrošina ekskluzīvas īpašuma tiesības jaunu augu sugu selekcionāriem, pamatojoties uz kopīgu un skaidri definētu principu kopumu. (2) Kopienas kompetence noslēgt vai pievienoties starptautiskiem līgumiem vai vienošanās neizriet tikai no skaidri izteiktas Līguma piemērošanas, bet var arī izrietēt no citiem Līguma noteikumiem un tiesību aktiem, ko saskaņā ar tiem pieņēmušas Kopienas iestādes. (3) UPOV konvencijas tēmas arī atbilst šai jomā pieņemtu Kopienas regulu darbības apjomam. (4) No tā izriet, ka UPOV konvencijas pieņemšana attiecas gan uz Kopienu, gan tās dalībvalstīm. (5) UPOV konvencija jāpieņem Kopienas vārdā, ņemot vērā tās kompetencē esošos jautājumus. (6) Padomes priekšsēdētājam jāpiešķir pilnvaras iesniegt Kopienas pievienošanās dokumentu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU: 1. pants 1. Starptautiskās konvencijas par jaunu augu šķirņu aizsardzību (turpmāk saukta „UPOV konvencija’”) pārstrādātais teksts, kas 1991. gada 19. martā pieņemts Ženēvā, ar šo Kopienas vārdā tiek pieņemts attiecībā uz tās kompetencē esošajiem jautājumiem. 2. UPOV konvencijas pārstrādātais teksts ir minēts I pielikumā. 2. pants 1. Padomes priekšsēdētājs ar šo tiek pilnvarots nozīmēt personu vai personas, kas ir tiesīgas Kopienas vārdā iesniegt pievienošanās dokumentu Jaunu augu šķirņu aizsardzības savienības (turpmāk „UPOV”) ģenerālsekretāram. 2. Deklarācija, kas izklāstīta II pielikumā, jāpievieno pievienošanās dokumentam. 3. pants 1. Visos Kopienas kompetencē esošos jautājumos attiecībā uz augu šķirņu aizsardzību Komisijai Kopienas vārdā jāiesaistās sarunās UPOV Padomē un citās šīs Padomes izveidotajās institūcijās saskaņā ar EK Līguma spēkā esošajiem noteikumiem un jo īpaši tā 300. pantu. 2. Kopiena brīvprātīgi veic iemaksas par katru attiecīgo budžeta periodu, nodrošinot tādu iemaksu vienību skaitu un tādus nosacījumus, kādi noteikti 2. pielikumā minētajā deklarācijā, un tādās robežās, kādas šim mērķim piešķirtas Kopienas vispārējā budžeta ietvaros. Briselē, […] Padomes vārdā - priekšsēdētājs I PIELIKUMS 1991-03-19 1991. GADA DOKUMENTS STARPTAUTISKĀ KONVENCIJA PAR JAUNU AUGU ŠĶIRŅU AIZSARDZĪBU, kas pieņemta 1961. gada 2. decembrī, kura grozījumi izdarīti Ženēvā 1972. gada 10. novembrī, 1978. gada 23. oktobrī un 1991. gada 19. martā 1991. GADA AKTS STARPTAUTISKĀ KONVENCIJA PAR JAUNU AUGU ŠĶIRŅU AIZSARDZĪBU, kas pieņemta 1961. gada 2. decembrī, kurā grozījumi izdarīti Ženēvā 1972. gada 10. novembrī, 1978. gada 23. oktobrī un 1991. gada 19. martā PANTU SARAKSTS I nodaļa: Definīcijas 1. pants : Definīcijas II nodaļa: Līgumslēdzēju vispārējās saistības 2. pants : Līgumslēdzēju pamatpienākums 3. pants : Aizsargājamās ģintis un sugas 4. pants : Valsts režīms III nodaļa: Nosacījumi selekcionāra tiesību piešķiršanai 5. pants : Aizsardzības nosacījumi 6. pants : Jaunums 7. pants : Atšķirīgums 8. pants : Viendabīgums 9. pants : Stabilitāte IV nodaļa: Iesniegums selekcionāra tiesību piešķiršanai 10. pants : Pieteikumu iesniegšana 11. pants : Tiesības uz prioritāti 12. pants : Pieteikuma pārbaude 13. pants : Pagaidu aizsardzība V nodaļa: Selekcionāra tiesības 14. pants : Selekcionāra tiesību apjoms 15. pants : Izņēmumi selekcionāra tiesībās 16. pants : Selekcionāra tiesību izbeigšanās 17. pants : Ierobežojumi selekcionāra tiesību īstenošanā 18. pants : Komercdarbību regulējošie pasākumi 19. pants : Selekcionāra tiesību ilgums VI nodaļa: Šķirņu nosaukumi 20. pants : Šķirņu nosaukumi VII nodaļa: Selekcionāra tiesību anulēšana un atcelšana 21. pants : Selekcionāra tiesību anulēšana 22. pants : Selekcionāra tiesību atcelšana VIII nodaļa: Savienība 23. pants : Dalībnieki 24. pants : Juridiskais statuss un mītne 25. pants : Institūcijas 26. pants : Padome 27. pants : Savienības birojs 28. pants : Valodas 29. pants : Finanses IX nodaļa: Konvencijas īstenošana; Citi līgumi 30. pants : Konvencijas īstenošana 31. pants : Attiecības starp līgumslēdzējiem un valstīm, kas saistītas ar iepriekšējiem aktiem 32. pants : Īpašas vienošanās X nodaļa: Noslēguma noteikumi 33. pants : Paraksts 34. pants : Ratifikācija, pieņemšana vai apstiprināšana; pievienošanās 35. pants : Atrunas 36. pants : Paziņojumi attiecībā uz likumdošanu un aizsargātajām ģintīm un sugām; informācija publicēšanai 37. pants : Spēkā stāšanās; Agrāku tiesību aktu atcelšana 38. pants : Konvencijas grozīšana 39. pants : Denonsēšana 40. pants : Pašreizējo tiesību saglabāšana 41. pants : Konvencijas oriģinālie un oficiālie teksti 42. pants : Depozitārās funkcijas I NODAĻA DEFINĪCIJAS 1. pantsDefinīcijas Šajā tiesību aktā: i) “šī konvencija” nozīmē pašreizējo (1991. gada) aktu, kas ietver Starptautisko konvenciju par jaunu augu šķirņu aizsardzību; ii) “1961./1972. gada akts” nozīmē Starptautisko 1961. gada 2. decembra konvenciju par jaunu augu šķirņu aizsardzību, kurā grozījumi izdarīti ar Papildu aktu 1972. gada 10. novembrī; iii) “1978. gada akts” nozīmē 1978. gada 23. oktobra aktu, kas ietver Starptautisko konvenciju par jaunu augu šķirņu aizsardzību; iv) “selekcionārs” ir - persona, kas ir selekcionējusi, vai atklājusi un attīstījusi kādu šķirni, - persona, kas ir augstāk minētās personas darba devējs vai kas ir pasūtījusi minētās personas darbu gadījumā, ja tā paredz attiecīgā līgumslēdzēja tiesību akti, vai - pirmā vai otrā augstāk minētā personu tipa tiesību pārņēmējs pēc vajadzības; v) “selekcionāra tiesības” ir tiesības, kas selekcionāram piešķirtas saskaņā ar šo konvenciju; vi) “šķirne” ir augu grupējums viena botāniskā taksona ietvaros zemākajā zināmajā pakāpē, un šis grupējums, neskatoties uz to, vai pilnībā izpildīti nosacījumi selekcionāra tiesību piešķiršanai, var tikt - definēts kā genotipam vai genotipu kombinācijai raksturīgo īpašību izpausme, - atšķirts no jebkura cita augu grupējuma, izpaužoties vismaz vienai no minētajām īpašībām un - uzskatīts par vienību attiecībā uz piemērotību pavairošanai nemainītā veidā; vii) “Līgumslēdzējs” ir valsts vai starpvaldību organizācija, kas pievienojusies šai konvencijai; viii) “teritorija” attiecībā uz līgumslēdzēju gadījumā, ja līgumslēdzējs ir valsts, nozīmē šīs valsts teritoriju, un gadījumā, ja līgumslēdzējs ir starpvaldību organizācija, tā nozīmē teritoriju, uz kuru attiecas šīs starpvaldību organizācijas dibināšanas līgums; ix) “iestādes” nozīmē iestādes, kas minētas 30. panta 1. punkta ii) daļā; x) “Savienība” nozīmē Jaunu augu šķirņu aizsardzības savienību, kas dibināta saskaņā ar 1961. gada aktu un tālāk minēta 1972. gada aktā, 1978. gada aktā un šajā konvencijā; xi) “Savienības dalībnieks” ir valsts, kas pievienojusies 1961./1972. gada aktam vai 1978. gada aktam, vai līgumslēdzējs. II NODAĻA LĪGUMSLĒDZĒJU VISPĀRĒJĀS SAISTĪBAS 2. pantsLīgumslēdzēju pamata pienākums Katrs līgumslēdzējs nodrošina un aizsargā selekcionāru tiesības. 3. pants Aizsargājamās ģintis un sugas 1. [ Valstis, kas jau ir savienības dalībnieces ] Katrs līgumslēdzējs, kuram ir saistošs 1961./1972. gada akts, vai 1978. gada akts, piemēro šīs konvencijas noteikumus, i) sākot ar datumu, kad tam šī konvencija kļūst saistoša attiecībā uz visām augu ģintīm un sugām, uz ko tā attiecas minētajā datumā saskaņā ar 1961./1972. gada akta vai 1978. gada akta noteikumiem un, ii) vēlākais piecus gadus pēc šī datuma attiecībā uz visām augu ģintīm un sugām. 2. [ Savienības jaunie dalībnieki ] Katrs līgumslēdzējs, kam nav saistošs 1961./1972. vai 1978. gada akts, piemēro šīs konvencijas noteikumus, i) datumā, kad tam šī konvencija kļūst saistoša, attiecībā uz vismaz 15 augu ģintīm vai sugām un ii) vēlākais, beidzoties 10 gadu periodam pēc šī datuma, attiecībā uz visām augu ģintīm un sugām. 4. pants Valsts režīms 1. [ Režīms ] Neierobežojot šajā konvencijā noteiktās tiesības, līgumslēdzējas valsts pilsoņi, kā arī līgumslēdzēja teritorijā dzīvojošas fiziskas personas un reģistrētas juridiskas personas attiecībā uz selekcionāru tiesību piešķiršanu un aizsardzību pārējo līgumslēdzēju teritorijā bauda tādu pašu režīmu, kāds ir ticis piešķirts vai var tikt piešķirts saskaņā ar katra līgumslēdzēja tiesību aktiem, ko piemēro tās pilsoņiem ar noteikumu, ka minētie pilsoņi, fiziskas vai juridiskas personas ievēro nosacījumus un formalitātes, kas tiek piemēroti minētā līgumslēdzēja pilsoņiem. 2. [ “Pilsoņi” ] Iepriekšējā paragrāfa nolūkos “pilsoņi”, ja līgumslēdzējs ir valsts, nozīmē šīs valsts pilsoņus, un, ja līgumslēdzējs ir starpvaldību organizācija, tie nozīmē to valstu pilsoņus, kas ir šīs organizācijas dalībnieces. III NODAĻA NOSACĪJUMI SELEKCIONĀRA TIESĪBU PIEŠĶIRŠANAI 5. pantsAizsardzības nosacījumi 1. [ Kritēriji, kas jāizpilda ] Selekcionāra tiesības piešķiramas, ja šķirne ir i) jauna, ii) atšķirīga, iii) viendabīga un iv) stabila. 2. [ Citi nosacījumi ] Selekcionāra tiesību piešķiršana nav saistāma ar jebkādiem turpmākiem vai atšķirīgiem nosacījumiem, ar noteikumu, ka šķirne ir apzīmēta ar nosaukumu saskaņā ar 20. panta noteikumiem, iesniedzējs ievēro tā līgumslēdzēja tiesību aktos paredzētās formalitātes, kura iestādē iesniegts pietikums, un nomaksā nepieciešamās nodevas. 6. pants Jaunums 1. [ Kritēriji ] Šķirne tiek uzskatīta par jaunu, ja datumā, kad iesniegts pieteikums selekcionāra tiesību piešķiršanai, pavairotais vai novāktais šķirnes materiāls nav pārdots vai citādi izmantots šķirnes izstrādes nolūkā, ko veic selekcionārs vai ar viņa piekrišanu, i) tā līgumslēdzēja teritorijā, kurā iesniegts pieteikums, agrāk nekā gadu pirms šī datuma un ii) teritorijās ārpus tā līgumslēdzēja teritorijas, kurā iesniegts pieteikums, agrāk nekā četrus gadus vai attiecībā uz kokiem un vīnogulājiem agrāk nekā sešus gadus pirms minētā datuma. 2. [ Nesen radītas šķirnes ] Ja līgumslēdzējs attiecina šo konvenciju uz augu ģinti vai sugu, uz kuru agrāk nav attiecināta šī konvencija vai agrāks akts, to var uzskatīt par nesen radītu šķirni, kas eksistējusi aizsardzības piešķiršanas datumā, lai atbilstu jaunuma nosacījumam, kas definēts 1. punktā, pat ja minētajā paragrāfā aprakstītā pārdošana vai izmantošana notikusi agrāk nekā tur minētajās laika robežās. 3. [ “Teritorija” atsevišķos gadījumos ] 1. punkta nolūkos visi līgumslēdzēji, kas ir vienas un tās pašas starpvaldību organizācijas dalībnieki, drīkst rīkoties kopīgi, ja tā prasa šīs organizācijas noteikumi, lai saskaņotu aktus, kas veikti šīs organizācijas dalībvalstu teritorijās, ar aktiem, kas veikti viņu pašu teritorijās, un šāda risinājuma gadījumā par to jāinformē ģenerālsekretārs. 7. pants Atšķirīgums Šķirne tiek uzskatīta par atšķirīgu, ja tā ir skaidri atšķirama no jebkuras citas šķirnes, kuras esamība ir vispārīgi zināma pieteikuma iesniegšanas laikā. Jo īpaši pieteikuma iesniegšana selekcionāra tiesību piešķiršanai vai citas šķirnes iekļaušanai oficiālā šķirņu reģistrā jebkurā valstī tiek uzskatīta par vispārējas atpazīstamības piešķiršanu no iesniegšanas datuma ar noteikumu, ka pieteikuma sekas ir selekcionāra tiesību piešķiršana vai minētās citas šķirnes iekļaušana oficiālā šķirņu reģistrā atkarībā no situācijas. 8. pants Viendabīgums Šķirni uzskata par viendabīgu, ja saskaņā ar mainību, ko var prognozēt no konkrētajām pavairošanas iezīmēm, tā ir pietiekami viendabīga attiecīgo īpašību izpausmē. 9. pants Stabilitāte Šķirni uzskata par stabilu, ja atbilstošās raksturojošās īpašības paliek nemainīgas pēc atkārtotas pavairošanas vai attiecībā uz konkrēto pavairošanas ciklu katra šāda cikla beigās. IV NODAĻA IESNIEGUMS SELEKCIONĀRA TIESĪBU PIEŠĶIRŠANAI 10. pantsPieteikumu iesniegšana 1. [ Pirmā pieteikuma vieta ] Selekcionārs drīkst izvēlēties līgumslēdzēju, kura iestādē tas vēlas iesniegt pirmo pieteikumu selekcionāra tiesību piešķiršanai. 2. [ Sekojošo pieteikumu laiks ] Selekcionārs drīkst vērsties citu līgumslēdzēju iestādēs ar pieteikumu selekcionāra tiesību piešķiršanai, negaidot, kamēr selekcionāra tiesības viņam piešķirs tā līgumslēdzēja iestāde, kurai tikai iesniegts pirmais pieteikums. 3. [ Aizsardzības neatkarība ] Neviens līgumslēdzējs neatsakās piešķirt selekcionāra tiesības un neierobežo to ilgumu, pamatojoties uz to, ka jebkurā citā valstī vai starpvaldību organizācijā nav iesniegts pieteikums par šo pašu šķirni, tas atteikts vai beidzies tā ilgums. 11. pants Tiesības uz prioritāti 1. [ Tiesības; to ilgums ] Jebkurš selekcionārs, kas ir pareizi iesniedzis pieteikumu šķirnes aizsardzībai vienā no līgumslēdzējām pusēm (“pirmo pieteikumu”) bauda tiesības uz prioritāti 12 mēnešus ilgā laika posmā attiecībā uz pieteikuma iesniegšanu selekcionāra tiesību piešķiršanai par šo pašu šķirni jebkurā citā līgumslēdzēja pusē (“sekojošais pieteikums”). Šo periodu aprēķina no pirmā pieteikuma iesniegšanas datuma. Iesniegšanas datums netiek ieskaitīts minētajā laika posmā. 2. [ Tiesību pieprasīšana ] Lai gūtu labumu no tiesībām uz prioritāti, selekcionārs sekojošajā pieteikumā pieprasa pirmā pieteikuma tiesības uz prioritāti. Iestāde, kurā iesniegts sekojošais pieteikums, drīkst pieprasīt, lai selekcionārs ne agrāk kā trīs mēnešu laikā no sekojošā pieteikuma iesniegšanas datuma sagādātu kopiju no pirmo pieteikumu veidojošiem dokumentiem, un kopijai nepieciešams tās iestādes apliecinājums, kurā minētais pieteikums bijis iesniegts un paraugi vai citi pierādījumi tam, ka šķirne, par kuru iesniegti abi pieteikumi, ir viena un tā pati. 3. [ Dokumenti un materiāli ] Selekcionāram piešķir divus gadus ilgu posmu pēc tiesību uz prioritāti izbeigšanās vai, gadījumā, ja pirmais pieteikums noraidīts vai atsaukts, pienācīgu laika posmu pēc šī atteikuma vai atsaukuma, lai tā līgumslēdzēja iestādei, kurā iesniegts sekojošais pieteikums, iesniegtu jebkādu informāciju, dokumentus vai materiālus, kas nepieciešami pārbaudei saskaņā ar 12. pantu, kā to pieprasa attiecīgā līgumslēdzēja tiesību akti. 4. [ Norises piešķirtā perioda laikā ] Norises, kas notiek 1. punktā paredzētā perioda laikā, tostarp cita pieteikuma iesniegšana vai tās šķirnes publiskošana vai izmantošana, kas ir pirmā pieteikuma subjekts, nav iemesls, lai noraidītu sekojošo pieteikumu. Šādas norises arī nedod iemeslu jebkādām trešās puses tiesībām. 12. pants Pieteikuma pārbaude Jebkurš lēmums piešķirt selekcionāra tiesības prasa atbilstības pārbaudi 5. līdz 9. panta nosacījumiem. Pārbaudes gaitā iestāde drīkst audzēt šķirni vai veikt nepieciešamos testus, pasūtīt šķirnes audzēšanu vai citu nepieciešamo testu veikšanu, vai ņemt vērā to audzēšanas testu vai citu izmēģinājumu rezultātus, kas jau tikuši veikti. Pārbaudes nolūkos iestāde drīkst prasīt selekcionāram piegādāt visu nepieciešamo informāciju, dokumentus vai materiālus. 13. pants Pagaidu aizsardzība Katrs līgumslēdzējs nodrošina pasākumus, kas paredzēti selekcionāra interešu aizsardzībai laika posmā no pieteikuma iesniegšanas vai publicēšanas selekcionāra tiesību piešķiršanai līdz šo tiesību piešķiršanai. Šo pasākumu rezultātā selekcionāra tiesību īpašniekam ir tiesības vismaz uz taisnīgu atlīdzību no jebkuras personas, kas minētā perioda laikā veikusi darbības, kam pēc tiesību piešķiršanas nepieciešama selekcionāra atļauja, kā to paredz 14. pants. Līgumslēdzējs var paredzēt, ka šādi pasākumi ir spēkā tikai attiecībā uz personām, kuras selekcionārs ir informējis par pieteikuma iesniegšanu. V NODAĻA SELEKCIONĀRA TIESĪBAS 14. pantsSelekcionāra tiesību apjoms 1. [ Darbības ar pavairojamo materiālu ] a) Saskaņā ar 15. un 16. pantu šādām darbībām ar aizsargātās šķirnes pavairojamo materiālu nepieciešama selekcionāra atļauja: i) ieguve vai reprodukcija (pavairošana), ii) apstrāde pavairošanas nolūkā, iii) piedāvāšana pārdošanai, iv) pārdošana vai cita veida mārketings, v) eksportēšana, vi) importēšana, vii) uzglabāšana jebkurā no apakšpunktos no i) līdz vi) minētajos nolūkos. b) Selekcionārs drīkst dot šādas tiesības saskaņā ar nosacījumiem un ierobežojumiem. 2. [ Darbības attiecībā uz novākto materiālu ] Saskaņā ar 15. un 16. pantu 1) punkta a) apakšpunkta daļām no i) līdz vii) attiecībā uz novākto materiālu, ieskaitot veselus augus un augu daļas, kas iegūti, neatļauti izmantojot aizsargātās šķirnes pavairojamo materiālu, nepieciešama selekcionāra atļauja, ja vien selekcionāram nav bijusi praktiska iespēja īstenot savas tiesības attiecībā uz minēto pavairojamo materiālu. 3. [ Darbības attiecībā uz noteiktiem produktiem ] Katrs līgumslēdzējs drīkst noteikt, ka saskaņā ar 15. un 16. punktu darbībām, kas attiecas uz 1) punkta a) apakšpunkta daļām no i) līdz vii) attiecībā uz produktiem, kas izgatavoti tieši no aizsargātās šķirnes novāktā materiāla, uz ko attiecas 2) punkta nosacījumi, neatļauti lietojot minēto novākto materiālu, nepieciešama selekcionāra atļauja, ja vien selekcionāram nav bijusi praktiska iespēja īstenot savas tiesības attiecībā uz novākto materiālu. 4. [ Iespējamās papildu darbības ] Katrs līgumslēdzējs drīkst noteikt, ka saskaņā ar 15. un 16. pantu citām darbībām nekā 1) punkta a) apakšpunkta daļās no i) līdz vii) noteiktās arī nepieciešama selekcionāra atļauja. 5. [ Būtiski atvasinātas un noteiktas citas šķirnes ] a) Punktu 1) līdz 4) nosacījumi arī piemērojami attiecībā uz i) šķirnēm, kas ir būtiski atvasinātas no aizsargātās šķirnes, ja pati aizsargātā šķirne nav būtiski atvasināta šķirne, ii) šķirnēm, kas nav saskaņā ar 7. pantu nav skaidri atšķiramas no aizsargātās šķirnes un iii) šķirnēm, kuru radīšanai nepieciešama atkārtota aizsargātās šķirnes izmantošana. b) Apakšpunkta a) i) daļas nolūkos šķirne uzskatāma par būtiski atvasinātu no citas šķirnes (“izejas šķirne”), kad i) tā ir pārsvarā atvasināta no izejas šķirnes vai no šķirnes, kas pati ir pārsvarā atvasināta no izejas šķirnes, saglabājot izejas īpašību izpausmi, kas ir izejas šķirnes genotipa vai genotipu kombinācijas rezultāts, ii) tā ir skaidri atšķirama no izejas šķirnes un iii) izņemot atšķirības, ko rada atvasināšanas akts, tā atbilst izejas šķirnei, saglabājot izejas īpašību izpausmi, kas ir izejas šķirnes genotipa vai genotipu kombinācijas rezultāts. c) Būtiski atvasinātas šķirnes var tikt iegūtas, piemēram, selekcionējot dabisku vai ierosinātu mutāciju, vai somaklonālu šķirni, selekcionējot individuālu variantu no izejas šķirnes augiem, atgriezeniskā krustošanā vai transformācijā ar gēnu inženierijas palīdzību. 15. pants Izņēmumi selekcionāra tiesībās 1. [ Obligātie izņēmumi ] Selekcionāra tiesības neattiecas uz i) darbībām, kas veiktas privāti un nekomerciālos nolūkos, ii) darbībām, kas veiktas eksperimentu nolūkos un iii) darbībām, kas veiktas ar nolūku selekcionēt citas šķirnes un, izņemot gadījumus, kad ir spēkā 14. panta 5) punkta nosacījumi, darbībām, uz ko attiecas 14. panta apakšpunktu no 1) līdz 4) attiecībā uz šīm citām šķirnēm. 2. [ Izvēles izņēmumi ] Neierobežojot 14. panta darbību, katrs līgumslēdzējs drīkst saprātīgās robežās un ņemot vērā selekcionāra likumīgo interešu aizsardzību, ierobežot selekcionāra tiesības attiecībā uz jebkuru šķirni, lai ļautu zemniekiem pavairošanas nolūkos viņu pašu īpašumā izmantot novākto produktu, ko tie ieguvuši, savos īpašumos stādot aizsargāto šķirni vai šķirni, uz kuru attiecas 14. panta 5. punkta a) apakšpunkta daļa i) vai ii). 16. pants Selekcionāra tiesību izbeigšanās 1. [ Tiesību izbeigšanās ] Selekcionāra tiesības neattiecas uz darbībām ar jebkuru aizsargātās šķirnes vai 14. panta 5. punktā minētās šķirnes materiālu, ko selekcionārs vai ar viņa piekrišanu pārdevis vai citādi laidis apgrozībā iesaistītā līgumslēdzēja teritorijā, vai jebkādu materiālu, kas atvasināts no minētā materiāla, ja vien šīs darbības i) neietver attiecīgās šķirnes tālāku pavairošanu vai ii) neietver šķirnes materiāla eksportu uz valsti, kas neaizsargā šīs augu ģints vai sugas šķirnes, kurai pieder šī šķirne, izņemot gadījumus, kad eksportējamais materiāls paredzēts gala patēriņa nolūkiem. 2. [ Jēdziena “ materiāls ” nozīme ] 1) punkta nolūkos “materiāls” attiecībā uz šķirni nozīmē: i) jebkāda veida pavairošanas materiālu, ii) novākto materiālu, tostarp veselus augus un augu daļas, un iii) jebkādu produktu, kas izgatavots tieši no novāktā materiāla. 3. [ “Teritorija” noteiktos gadījumos ] 1. punkta nolūkos līgumslēdzēji, kas ir vienas un tās pašas starpvaldību organizācijas dalībnieces, drīkst darboties kopā, kad to pieprasa šīs organizācijas noteikumi, lai ieviestu šīs organizācijas dalībvalstīs pieņemtos tiesību aktus, par to attiecīgi informējot ģenerālsekretāru. 17. pants Ierobežojumi selekcionāra tiesību īstenošanā 1. [ Valsts intereses ] Izņemot gadījumus, kas skaidri formulēti šai konvencijā, neviens līgumslēdzējs nedrīkst ierobežot brīvu selekcionāra tiesību īstenošanu citos nolūkos nekā sabiedrības interesēs. 2. [ Taisnīga atlīdzība ] Kad jebkāda ierobežojuma dēļ trešajai pusei tiek piešķirtas tiesības veikt jebkādu darbību, kurai ir nepieciešama selekcionāra atļauja, attiecīgajam līgumslēdzējam jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai selekcionārs saņemtu taisnīgu atlīdzību. 18. pants Komercdarbību regulējošie pasākumi Selekcionāra tiesības ir neatkarīgas no jebkādiem pasākumiem, ko līgumslēdzējs veic, lai savā teritorijā regulētu šķirņu materiāla ražošanu, sertifikāciju un mārketingu vai šāda materiāla importu vai eksportu. Jebkurā gadījumā šie pasākumi neietekmē šīs konvencijas noteikumu piemērošanu. 19. pants Selekcionāra tiesību ilgums 1. [ Aizsardzības periods ] Selekcionāra tiesības tiek piešķirtas uz noteiktu laika periodu. 2. [ Minimālais periods ] Minētais periods nedrīkst būt īsāks nekā 20 gadi no selekcionāra tiesību piešķiršanas datuma. Kokiem un vīnogulājiem šis periods nedrīkst būt īsāks nekā 25 gadi no šī datuma. VI NODAĻA ŠĶIRNES NOSAUKŠANA 20. pantsŠķirnes nosaukšana 1. [ Šķirņu iedalījums pēc nosaukumiem; nosaukuma izmantošana ] a) Šķirni apzīmē ar nosaukumu, kas ir tās sugas apzīmējums. b) Visiem līgumslēdzējiem jānodrošina, ka saskaņā ar 4. punktu nekādas tiesības attiecībā uz nosaukuma došanu, kas reģistrēts kā šķirnes nosaukums, nekavē nosaukuma brīvu izmantošanu saistībā ar šo šķirni pat pēc selekcionāra tiesību izbeigšanās. 2. [ Nosaukuma raksturojums ] Nosaukumam jāļauj identificēt šķirne. Tas var sastāvēt tikai no cipariem, izņemot gadījumus, kad ir cita nostabilizējusies prakse šķirņu nosaukšanā. Tas nedrīkst radīt nepareizu priekšstatu vai neskaidrības attiecībā uz šķirnes vai selekcionāra īpašībām, vērtību vai identitāti. Jo īpaši tam jāatšķiras no ikviena nosaukuma, kas jebkura līgumslēdzēja teritorijā apzīmē tās pašas augu sugas vai tuvu radniecīgas sugas esošu šķirni. 3. [ Nosaukuma reģistrācija ] Šķirnes nosaukumu selekcionārs iesniedz atbildīgajai iestādei. Ja tiek konstatēts, ka nosaukums neatbilst 2. punkta prasībām, iestāde atsakās to reģistrēt un pieprasa selekcionāram piedāvāt citu nosaukumu iepriekš noteikta laika perioda ietvaros. Iestāde reģistrē nosaukumu vienlaicīgi ar selekcionāra tiesību piešķiršanu. 4. [ Iepriekšējas trešo pušu tiesības ] Iepriekšējas trešo pušu tiesības netiek ietekmētas. Ja iepriekšēju tiesību dēļ nosaukuma izmantošana tiek aizliegta personai, kas saskaņā ar 7. punkta nosacījumiem ir tiesīgs to lietot, iestāde liek selekcionāram iesniegt citu nosaukumu šai šķirnei. 5. [ Vienāds nosaukums visās līgumslēdzējās pusēs ] Šķirne iesniedzama visās līgumslēdzējās pusēs ar vienu un to pašu nosaukumu. Katras līgumslēdzējas puses iestāde reģistrē iesniegto nosaukumu, ja vien tā neuzskata nosaukumu par nepiemērotu tās teritorijā. Tādā gadījumā tā pieprasa selekcionāram iesniegt citu nosaukumu. 6. [Informācijas apmaiņa starp līgumslēdzēju pušu iestādēm] Līgumslēdzēja iestāde nodrošina, ka visas pārējās līgumslēdzējas puses ir informētas par jautājumiem, kas attiecas uz sugu nosaukumiem, jo īpaši nosaukumu pieteikšanu, reģistrāciju un atcelšanu. Jebkura iestāde drīkst vērsties ar saviem atzinumiem, ja tādi ir, par nosaukuma reģistrāciju pie tās iestādes, kas informējusi par nosaukumu. 7. [ Pienākums lietot nosaukumu ] Jebkura persona, kas kādas līgumslēdzējas puses teritorijā veic šajā teritorijā aizsargātas šķirnes pavairošanas materiāla pārdošanu vai mārketingu, apņemas lietot šīs šķirnes nosaukumu pat pēc tam, kad selekcionāra tiesības uz šo šķirni beigušās, izņemot gadījumus, kad saskaņā ar 4. punkta nosacījumiem iepriekšējās tiesības nepieļauj šādu izmantošanu. 8. [ Saistībā ar nosaukumiem izmantotās norādes ] Kad šķirne tiek piedāvāta pārdošanai vai mārketingam, atļauts kopā ar reģistrēto šķirnes nosaukumu izmantot preču zīmi, tirdzniecības nosaukumu vai līdzīgu norādi. Ja šāda norāde tiek piešķirta, šķirnei tomēr jābūt viegli atpazīstamai. VII NODAĻA SELEKCIONĀRA TIESĪBU ANULĒŠANA UN ATCELŠANA 21. pantsSelekcionāra tiesību anulēšana 1. [ Iemesli anulēšanai ] Katrs līgumslēdzējs paziņo par selekcionāra tiesību anulēšanu, kad tiek konstatēts i) ka 6. un 7. panta nosacījumi nebija tikuši ievēroti selekcionāra tiesību piešķiršanas brīdī, ii) ka, gadījumā, kad selekcionāra tiesības piešķirtas, pamatā balstoties uz selekcionāra iesniegto informāciju un dokumentiem, selekcionāra tiesību piešķiršanas brīdī nav tikuši ievēroti 8. un 9. panta nosacījumi vai iii) ka selekcionāra tiesības piešķirtas personai, kurai nav uz to tiesību, ja vien tās netiek nodotas tālāk personai, kurai uz to ir tiesības. 2. [ Citu iemeslu izslēgšana ] Neviena selekcionāra tiesības nedrīkst tikt anulētas citu kā tikai 1. punktā minēto iemeslu dēļ. 22. pants Selekcionāra tiesību atcelšana 1. [ Iemesli atcelšanai ] a) Ikviens līgumslēdzējs drīkst atcelt tā piešķirtās selekcionāra tiesības, ja tiek konstatēts, ka 8. un 9. panta nosacījumi vairs netiek pildīti. b) Turklāt ikviens līgumslēdzējs drīkst atcelt tā piešķirtās selekcionāra tiesības pēc attiecīga lūguma saņemšanas un noteikta laika perioda ietvaros, ja i) selekcionārs neiesniedz iestādei informāciju, dokumentus vai materiālus, kas nepieciešami, lai pārliecinātos par šķirnes pastāvēšanu, ii) selekcionārs nenomaksā nodevas, kas maksājamas par tiesību uzturēšanu spēkā vai iii) gadījumā, ja pēc tiesību piešķiršanas ir atcelts šķirnes nosaukums, selekcionārs nepiedāvā citu piemērotu nosaukumu. 2. [ Citu iemeslu izslēgšana ] Selekcionāra tiesības netiek atceltas citu kā vien 1. punktā minēto iemeslu dēļ. VIII NODAĻA SAVIENĪBA 23. pantsDalībnieki Līgumslēdzēji ir savienības dalībnieki. 24. pants Juridiskais statuss un mītne 1. [ Juridiska persona ] Savienība ir juridiska persona. 2. [ Rīcībspēja ] Savienībai katra līgumslēdzēja teritorijā saskaņā ar šai teritorijā spēkā esošajiem tiesību aktiem ir tāda rīcībspēja, kāda nepieciešama savienības mērķu sasniegšanai un tās funkciju īstenošanai. 3. [ Mītne ] Savienības mītne un tās pastāvīgās institūcijas atrodas Ženēvā. 4. [ Vienošanās par galveno mītni ] Savienībai ir vienošanās par galveno mītni ar Šveices Konfederāciju. 25. pants Institūcijas Savienības pastāvīgās institūcijas ir tās Padome un savienības birojs. 26. pants Padome 1. [ Uzbūve ] Padome sastāv no savienības dalībnieku pārstāvjiem. Katrs savienības dalībnieks nozīmē vienu pārstāvi un vienu pārstāvja vietnieku. Pārstāvjus vai viņu vietniekus drīkst pavadīt asistenti vai padomdevēji. 2. [ Amatpersonas ] Padome ievēl prezidentu un pirmo viceprezidentu no tās locekļu vidus. Tad drīkst ievēlēt arī citus viceprezidentus. Pirmais viceprezidents pilda prezidenta pienākumus, ja prezidents nevar tos pildīt. Prezidents ir amatā trīs gadus. 3. [ Sesijas ] Padome sanāk pēc prezidenta uzaicinājuma. Kārtējo Padomes sesiju jānotur reizi gadā. Papildus prezidentam ir pilnvaras sasaukt Padomi; viņam tā jāsasauc trīs mēnešu laikā, ja to lūdz trešdaļa savienības dalībnieku. 4. [ Novērotāji ] Valstis, kas nav savienības dalībnieces, drīkst tikt uzaicinātas uz Padomes sapulcēm kā novērotāji. Citi novērotāji, kā arī eksperti, arī drīkst tikt uzaicināti uz šādām sapulcēm. 5. [ Uzdevumi ] Padomes uzdevumi ir šādi: i) apsvērt piemērotus pasākumus, lai aizsargātu savienības intereses un veicinātu tās attīstību; ii) pieņemt kārtības noteikumus; iii) iecelt ģenerālsekretāru un, ja tā uzskata to par nepieciešamu, ģenerālsekretāra vietnieku, un noteikt iecelšanas nosacījumus katrai no šīm amatpersonām; iv) izvērtēt gada ziņojumu par savienības aktivitātēm un sastādīt programmu nākotnes darbam; v) sniegt ģenerālsekretāram visus nepieciešamos norādījumus savienības uzdevumu veikšanai; vi) izveidot savienības administratīvos un finansiālos noteikumus; vii) izskatīt un pieņemt savienības budžetu un noteikt katra dalībnieka ieguldījumu Savienībā; viii) izskatīt un pieņemt ģenerālsekretāra iesniegtās atskaites; ix) noteikt 38. pantā minēto konferenču laiku un vietu un veikt to sagatavošanai nepieciešamos pasākumus; un x) vispārēji pieņemt visus nepieciešamos lēmumus, lai nodrošinātu Savienības efektīvu funkcionēšanu. 6. [ Balsošana ] a) Katram savienības dalībniekam, kas ir valsts, Padomē ir viena balss. b) Jebkurš līgumslēdzējs, kas ir starpvaldību organizācija drīkst savas kompetences jomā īstenot tiesības balstot to dalībvalstu vārdā, kas ir Savienības dalībnieces. Šāda starpvaldību organizācija nav tiesīga balsot par tās dalībvalstīm, ja dalībvalstis īsteno savas tiesības balsot, un otrādi. 7. [ Vairākums ] Jebkuram Padomes lēmumam nepieciešams vienkāršs nodoto balsu vairākums, bet Padomes lēmumiem atbilstīgi 5. punkta daļām ii), vi) un vii) un saskaņā ar 28. panta 3. punktu, 29. panta 5. punkta b) apakšpunktu un 38. panta 1. punktu nepieciešamas trīs ceturtdaļas nodoto balsu. Atturēšanās netiek uzskatīta par balsi. 27. pants Savienības birojs 1. [ Biroja uzdevumi un vadība ] Savienības birojs veic visus tos pienākumus un uzdevumus, ko tam uzticējusi Padome. To vada ģenerālsekretārs. 2. [ Ģenerālsekretāra pienākumi ] Ģenerālsekretārs ir atbildīgs Padomes priekšā; viņš ir atbildīgs par Padomes lēmumu izpildīšanu. Viņam jāiesniedz savienības budžets Padomes apstiprināšanai, un viņš ir atbildīgs par tā īstenošanu. Viņam jāziņo padomei par savu administratīvo darbu, aktivitātēm un savienības finansiālo stāvokli. 3. [ Darbinieki ] Saskaņā ar 26. panta 5. punkta iii) daļas nosacījumiem administratīvie un finansiālie noteikumi paredz kārtību personāla izveidei un nodarbināšanai, lai nodrošinātu savienības biroja efektīvu darbību. 28. pants Valodas 1. [ Biroja valodas ] Savienības birojs savu pienākumu veikšanai izmanto angļu, franču, vācu un spāņu valodas. 2. [ Valodas konkrētās sapulcēs ] Padomes sapulces un pārskata konferences jānotur četrās valodās. 3. [ Turpmākās valodas ] Padome drīkst pieņemt lēmumu izmantot vēl citas valodas. 29. pants Finanses 1. [ Ienākumi ] Savienības izdevumus jāsedz no i) Savienības dalībvalstu ikgadējiem dalības maksas ieguldījumiem, ii) maksājumiem par sniegtajiem pakalpojumiem, iii) dažādiem ieņēmumiem. 2. [ Ieguldījumi: vienības ] a) Katras savienības dalībvalsts ieguldījums kopējā gada dalības maksu apjomā nosakāms, ņemot vērā kopējo izdevumu daudzumu, ko paredzēts segt no savienības dalībvalstu ieguldījumiem, un dalības maksas vienību skaitu, kas attiecas uz šo valsti saskaņā ar 3. punktu. Minēto daļu aprēķina atbilstīgi 4. punktā minētajai kārtībai. b) Ieguldījumu vienību skaitu izsaka veselos skaitļos vai to daļās ar noteikumu, ka neviena daļa nav mazāka par vienu piektdaļu. 3. [ Dalības maksa: katra dalībnieka daļa ] a) Dalības maksas vienību skaitam, kas piemērojams katrai savienības dalībvalstij, kas parakstījusi 1961./1972. gada aktu vai 1978. gada aktu, jābūt vienādam datumā, kad tai kļuvusi saistoša šī konvencija, un tieši pirms minētā datuma. b) Jebkurai citai savienības dalībvalstij, pievienojoties savienībai, deklarācijā, kas adresēta ģenerālsekretāram, jānorāda tai piemērojamo dalības maksas vienību skaits. c) Jebkura savienības dalībvalsts drīkst jebkurā laikā ģenerālsekretāram adresētā deklarācijā norādīt tai piemērojamu dalības maksas vienību skaitu, kas atšķiras no skaita, kas tai piemērots saskaņā ar a) vai b) apakšpunktu. Šāda deklarācija, ja tā izdarīta pirmo sešu kalendārā gada mēnešu laikā, stājas spēkā no sekojošā kalendāra gada sākuma, citādi tā stājas spēkā no otrā sekojošā kalendārā gada, kas seko gadam, kad tika iesniegta deklarācija. 4. [ Dalības maksa: daļu aprēķināšana ] a) Katram budžeta periodam vienai dalības maksas vienībai atbilstošais apjoms tiek iegūts, dalot šajā periodā no savienības dalībvalstu ieguldījumiem sedzamo kopējo izdevumu apjomu ar kopējo vienību skaitu, kas piemērojamas savienības dalībvalstīm. b) Katras savienības dalībvalsts dalības maksas apjomu nosaka, reizinot vienai vienībai atbilstošo summu ar šai savienības dalībvalstij piemērojamo vienību skaitu. 5. [ Nokavētie maksājumi ] a) Savienības dalībvalsts, kas nokavējusi dalības maksas nomaksu, saskaņā ar b) apakšpunktu nedrīkst īstenot savas tiesības balsot Padomes sapulcēs, ja nokavēto maksājumu apjoms ir vienāds vai lielāks par tai aprēķināto ieguldījumu apjomu par pilnu iepriekšējo gadu. Balsstiesību apturēšana neatbrīvo šo savienības dalībvalsti no tās pienākumiem saskaņā ar šo konvenciju un neatņem tai nevienu no konvencijas paredzētajām tiesībām. b) Padome drīkst atļaut minētajai savienības dalībvalstij turpināt īstenot savas balsstiesības, ja un tik ilgi, cik Padome uzskata, ka maksājumu nokavēšanu izraisījuši ārkārtas situācija un nenovēršami apstākļi. 6. [ Pārskatu audits ] Savienības rēķinu auditu veic savienības dalībvalsts, kā to nosaka administratīvie un finansiālie noteikumi. Šādu savienības dalībvalsti ieceļ Padome ar pašas valsts piekrišanu. 7. [ Starpvaldību organizāciju ieguldījumi ] Līgumslēdzējam, kas ir starpvaldību organizācija, nav pienākuma maksāt dalības maksu. Ja tomēr tas izvēlas maksāt dalības maksu, attiecīgi piemērojami 1. līdz 4. punkta noteikumi. IX NODAĻA KONVENCIJAS ĪSTENOŠANA, CITI LĪGUMI 30. pantsKonvencijas īstenošana 1. [ Īstenošanas pasākumi ] Katra līgumslēdzēja puse veic pasākumus, kas nepieciešami šīs konvencijas īstenošanai, jo īpaši tā: i) nodrošina piemērotus tiesiskus līdzekļus selekcionāru tiesību efektīvai īstenošanai; ii) uztur iestādi, kurai uzticēts uzdevums piešķirt selekcionāru tiesības, vai uztic šo uzdevumu citas līgumslēdzējas puses uzturētai iestādei; iii) nodrošina sabiedrības informēšanu ar regulāru informatīvu publikāciju palīdzību attiecībā uz - iesniegumiem selekcionāra tiesību piešķiršanai un šo tiesību piešķiršanu un - piedāvātiem un pieņemtiem nosaukumiem. 2. [ Likumu saskaņotība ] Jāsaprot, ka, iesniedzot ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprinājuma vai pievienošanās dokumentus, katrai valstij vai starpvaldību organizācijai jābūt spējīgai saskaņā ar saviem tiesību aktiem nodrošināt šīs konvencijas noteikumu spēkā stāšanos. 31. pants Attiecības starp līgumslēdzējiem un valstīm, kas saistījušās ar iepriekšējiem aktiem 1. [ Attiecības starp šīs konvencijas dalībvalstīm ] Attiecībās starp savienības dalībvalstīm, kam ir saistoša gan šī konvencija, gan kāds agrāks konvencijas akts, ir piemērojama tikai šī konvencija. 2. [Iespējamās attiecības ar valstīm, kurām šī konvencija nav saistoša] Jebkura savienības dalībvalsts, kurai šī konvencija nav saistoša, drīkst ģenerālsekretāram adresētā paziņojumā deklarēt, ka attiecībās ar katru savienības dalībnieku, kuram ir saistoša tikai šī konvencija, tā piemēros jaunāko sev saistošo aktu. Sākot ar viena mēneša ilga perioda beigšanos pēc šī paziņojuma izdarīšanas un līdz kamēr šo paziņojumu izteikušajai savienības dalībvalstij kļūst saistoša šī konvencija, minētajam savienības dalībniekam jāpiemēro jaunāko aktu, kas tam ir saistošs attiecībās ar katru no pārējiem savienības dalībniekiem, kuriem saistoša ir tikai šī konvencija, tā kā pēdējam no minētajiem jāpiemēro šī konvencija attiecībā uz pirmo. 32. pants Īpašas vienošanās Savienības dalībnieki patur savā starpā tiesības slēgt īpašas vienošanās šķirņu aizsardzībai, ciktāl šīs vienošanās nav pretrunā ar šīs konvencijas nosacījumiem. X NODAĻA NOSLĒGUMA NOTEIKUMI 33. pantsParaksts Šo konvenciju drīkst parakstīt jebkura valsts, kura tās pieņemšanas brīdī ir savienības dalībniece. Konvence paliek atvērta parakstīšanai līdz 1992. gada 31. martam. 34. pants Ratifikācija, pieņemšana vai apstiprināšana; Pievienošanās 1. [ Valstis un noteiktas starpvaldību organizācijas ] a) Jebkura valsts drīkst, kā to nosaka šis pants, kļūt par šīs konvencijas dalībvalsti. b) Jebkura starpvaldību organizācija drīkst, kā to nosaka šis pants, kļūt par šīs konvencijas dalībnieci, ja tā: i) kompetenta šīs konvencijas pārvaldītajos jautājumos, ii) ir pašai savi tiesību akti, kas nodrošina selekcionāru tiesību piešķiršanu un aizsardzību saistoši visām tās dalībvalstīm un iii) ir tikusi pienācīgi pilnvarota pievienoties šai konvencijai saskaņā ar tās iekšējo procedūru. 2. [ Pievienošanās dokuments ] Jebkura valsts, kas ir parakstījusi šo konvenciju, kļūst par tās dalībnieci, iesniedzot šīs konvencijas ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumentu. Jebkura valsts, kas nav parakstījusi šo konvenciju, un jebkura starpvaldību organizācija kļūst par šīs konvencijas dalībnieci, iesniedzot pievienošanās dokumentu šai konvencijai. Ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumenti iesniedzami ģenerālsekretāram. 3. [ Padomes konsultācijas ] Jebkura valsts, kas nav savienības dalībniece, un jebkura starpvaldību organizācija pirms pievienošanās dokumenta iesniegšanas lūdz Padomei to konsultēt attiecībā uz tās likumu atbilstību šīs konvencijas noteikumiem. Ja lēmums, kas ietilpst konsultācijās, ir pozitīvs, pievienošanās dokuments drīkst tikt iesniegts. 35. pants Atrunas 1. [Princips] Saskaņā ar 2. punktu nav atļautas nekādas atrunas attiecībā uz šo konvenciju. 2. [Iespējamais izņēmums] a) ņemot vērā 3. panta 1. punkta nosacījumus, jebkura valsts, kas brīdī, kad tā kļūst par šīs konvencijas dalībnieci, ir 1978. gada akta dalībniece, un, kas, ciktāl tas attiecas uz aseksuāli pavairojamām šķirnēm, nodrošina rūpnieciskā īpašuma tiesību aizsardzību, kas atšķiras no selekcionāra tiesībām, tā saglabā tiesības šo praksi turpināt, nepiemērojot šo konvenciju minētajām šķirnēm. b) Ikviena valsts, kas izmanto minētās tiesības, ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumenta iesniegšanas brīdī attiecīgi informē ģenerālsekretāru. Tā pati valsts jebkurā brīdī drīkst atsaukt minēto paziņojumu. 36. pants Paziņojumi attiecībā uz likumdošanu un aizsargātajām ģintīm un sugām; informācija publicēšanai 1. [ Sākotnējā paziņošana ] Iesniedzot ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentu šai konvencijai, kā tas katrā gadījumā piemēroti, ikvienai valsts vai starpvaldību organizācija informē ģenerālsekretāru par: i) tās tiesību aktiem attiecībā uz selekcionāra tiesībām un ii) augu ģinšu un sugu sarakstu, kurām datumā, kad tai kļūs saistoša šī konvencija, piemēros šīs konvencijas noteikumus. 2. [ Izmaiņu paziņošana ] Katrs līgumslēdzējs nekavējoties informē ģenerālsekretāru par i) jebkādām izmaiņām tā tiesību aktos attiecībā uz selekcionāra tiesībām un ii) jebkādu šīs konvencijas darbības paplašināšanu attiecībā uz papildu ģintīm un sugām. 3. [ Informācijas publicēšana ] Ģenerālsekretārs, pamatojoties uz visu līgumslēdzēju paziņojumiem, publicē informāciju par i) tiesību aktiem, kas nosaka selekcionāra tiesības un jebkādām izmaiņām šajos tiesību aktos un ii) augu ģinšu un sugu sarakstu, kas minēts 1. punkta ii) daļā, un jebkādu paplašinājumu, kas minēts 2. punkta ii) daļā. 37. pants Spēkā stāšanās; agrāku tiesību aktu atcelšana 1. [ Sākotnējā spēkā stāšanās ] Šī konvencija stājas spēkā vienu mēnesi pēc brīža, kad piecas valstis ir iesniegušas savus ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentus, kā tas katrā gadījumā piemēroti, ar noteikumu, ka vismaz trīs no šiem dokumentiem iesniegušas valstis, kas parakstījušas 1961./1972. gada vai 1978. gada aktu. 2. [ Sekojošā spēkā stāšanās ] Jebkura valsts, uz ko neattiecas 1. punkts, vai jebkura starpvaldību organizācija iesaistās šai konvencijā vienu mēnesi pēc datuma, kurā tā iesniegusi savu ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentu, kā tas katrā gadījumā piemēroti. 3. [ 1978. gada akta slēgšana ] Pēc šīs konvencijas stāšanās spēkā saskaņā ar 1. punktu nedrīkst tikt iesniegts neviens pievienošanās dokuments 1978. gada aktam, izņemot jebkuru valsti, kas saskaņā ar pieņemtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas praksi uzskatāma par attīstības valsti un šai gadījumā drīkst iesniegt šādu dokumentu līdz 1995. gada 31. decembrim, un jebkura cita valsts drīkst iesniegt šādu dokumentu līdz 1993. gada 31. decembrim, pat ja šī konvencija stājas spēkā pirms šī datuma. 38. pants Konvencijas grozīšana 1. [ Konference ] Šo konvenciju drīkst grozīt savienības dalībnieku konferencē. Par konferences sasaukšanu izlemj Padome. 2. [ Kvorums un vairākums ] Konferences lēmumiem ir spēks tikai tad, ja tajā pārstāvēta vismaz puse savienības dalībvalstu. Jebkura grozījuma pieņemšanai nepieciešams trīs ceturtdaļu vairākuma atbalsts no klātesošajām un balsojušajām savienības dalībvalstīm. 39. pants Denonsēšana 1. [ Paziņojumi ] Jebkurš līgumslēdzējs drīkst denonsēt šo konvenciju, nosūtot ģenerālsekretāram adresētu paziņojumu. Ģenerālsekretāram nekavējoties jāinformē visi savienības dalībnieki par šāda paziņojuma saņemšanu. 2. [ Agrāki akti ] Paziņojums par šīs konvencijas denonsēšanu arī nozīmē jebkura agrāka akta denonsēšanu, kas ir saistošs šo konvenciju denonsējušajai pusei. 3. [ Spēkā stāšanās datums ] Denonsēšana stājas spēkā tā kalendārā gada beigās, kas seko gadam, kad ģenerālsekretārs ir saņēmis paziņojumu. 4. [ Iegūtās tiesības ] Denonsēšana neietekmē nekādas tiesības, ko šķirne ieguvusi, pateicoties šai konvencijai vai agrākam aktam pirms datuma, kad denonsēšana stājas spēkā. 40. pants Pašreizējo tiesību saglabāšana Šī konvencija neierobežo esošās selekcionāru tiesības saskaņā ar līgumslēdzēju tiesību aktiem vai jebkādu agrāku aktu vai vienošanos, kas atšķiras no šīs konvencijas un noslēgta starp savienības dalībniekiem. 41. pants Konvencijas oriģinālie un oficiālie teksti 1. [ Oriģināli ] Šī konvencija ir parakstīta vienā oriģinālā eksemplārā angļu, franču un vācu valodās, franču tekstam dodama priekšroka jebkuru nesaskaņu gadījumā starp dažādajiem tekstiem. Oriģināls glabājas pie ģenerālsekretāra. 2. [ Oficiālie teksti ] ģenerālsekretārs pēc konsultācijām ar ieinteresētajām valdībām izveido šīs konvencijas oficiālos tekstus arābu, holandiešu, itāļu, japāņu un spāņu valodās un citās valodās pēc Padomes lēmuma. 42. pants Depozitārās funkcijas 1. [ Kopiju izplatīšana ] Ģenerālsekretāram jāizplata apliecinātas konvencijas kopijas visām valstīm un starpvaldību organizācijām, kas bijušas pārstāvētas Diplomātiskajā konferencē, kas pieņēma šo konvenciju un pēc šāda lūguma saņemšanas jebkurai citai valstij vai starpvaldību organizācijai. 2. [ Reģistrācija ] Ģenerālsekretāram jāreģistrē šī konvencija Apvienoto Nāciju sekretariātā. Rezolūcija par 14. panta 5. punktu Diplomātiskā konference par Starptautiskās jaunu augu šķirņu aizsardzības konvencijas grozīšanu, kas notika 1991. gadā no 4. līdz 19. martam, lūdz UPOV ģenerālsekretāru nekavējoties pēc konferences sākt darbu, lai izveidotu standarta vadlīniju projektu, kas jāpieņem UPOV padomei, par būtiski atvasinātajām šķirnēm. Ieteikums 15. panta 2. punktam Diplomātiskā konference rekomendē, ka 1961. gada 2. decembra Starptautiskās jaunu augu šķirņu aizsardzības konvencijas 15. panta 2. punkta nosacījumi, kas grozīti Ženēvā 1972. gada 10. novembrī, 1978. gada 23. oktobrī un 1991. gada 19. martā, nedrīkst tikt saprasti kā nolūks piešķirt iespēju praksei, ko parasti sauc par “zemnieka privilēģiju” uz lauksaimniecības vai dārzkopības produkcijas sektoriem, kuros šāda privilēģija nav parasta prakse attiecīgā līgumslēdzēja teritorijā. Kopīgs paziņojums attiecībā uz 34. pantu Diplomātiskā konference atzīmēja un pieņēma Dānijas delegācijas deklarāciju un Nīderlandes delegācijas deklarāciju, saskaņā ar kuru diplomātiskās konferences pieņemtā konvencija nebūs automātiski piemērojama Dānijā vai Nīderlandē tieši pēc tās ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās, Dānijas gadījumā Grenlandē un Fēru salās un Nīderlandes gadījumā Arubā un Nīderlandes Antiļu salās. Minētā konvencija tiks piemērota minētajās teritorijās, ja un kad Dānija vai Nīderlande, kā tas katrā gadījumā piemēroti, par to skaidri informēs ģenerālsekretāru. II PIELIKUMS Eiropas Kopienas deklarācija Sekojošā deklarācija tiks pievienota pie pievienošanās dokumenta, kas iesniegts UPOV ģenerālsekretāram: “Attiecībā uz UPOV konvencijas 29. panta 7. punktu Kopiena brīvprātīgi UPOV budžetā maksās piecas dalības maksas vienības saskaņā ar 29. panta 3. punkta b) apakšpunktu, sākot ar 2005. gada budžeta periodu”. LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT Policy area(s): Health and consumer protection Activit(y/ies): Food Safety, Animal Health, Animal Welfare and Plant Health | TITLE OF ACTION: ACCESSION OF THE EUROPEAN COMMUNITY TO THE INTERNATIONAL CONVENTION FOR THE PROTECTION OF NEW VARIETIES OF PLANTS, ADOPTED AT GENEVA ON 19 MARCH 1991 | 1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S) Chapter 17 04 — FOOD SAFETY, ANIMAL HEALTH, ANIMAL WELFARE AND PLANT HEALTH ARTICLE 17 04 09 — INTERNATIONAL AFFAIRS IN THE FIELD OF FOOD SAFETY, ANIMAL HEALTH, ANIMAL WELFARE AND PLANT HEALTH 2. OVERALL FIGURES 2.1. Total allocation for action (Part B): 1.032 € million for commitment 2.2. Period of application: 2005 - 2010 2.3. Overall multiannual estimate of expenditure: (a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention) (see point 6.1.1) € million ( to three decimal places) Year (2005) | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n+5 and subs. Years | Total | Commitments | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 1.032 | Payments | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 1.032 | (b) Technical and administrative assistance and support expenditure (see point 6.1.2) Commitments | Payments | Subtotal a+b | Commitments | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 1.032 | Payments | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 1.032 | (c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure (see points 7.2 and 7.3) Commitments/ payments | TOTAL a+b+c | Commitments | Payments | 2.4. Compatibility with financial programming and financial perspective X Proposal is compatible with existing financial programming. Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective. Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement. 2.5. Financial impact on revenue: X Proposal has no financial implications (involves technical aspects regarding implementation of a measure) OR Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows: (NB All details and observations relating to the method of calculating the effect on revenue should be shown in a separate annex.) (€ million to one decimal place) Prior to action [Year n-1] | Situation following action | DO | CND | YES | NO | NO | 4 | 4. LEGAL BASIS Art. 37 in conjunction with Art. 300 of the EC Treaty 5. DESCRIPTION AND GROUNDS 5.1. Need for Community intervention [1] 5.1.1. Objectives pursued The main activities of the International Union for the Protection of New Varieties of Plants (UPOV) are concerned with promoting international harmonisation and cooperation in the introduction of plant variety protection legislation. Harmonisation is enhanced, firstly, through specific activities undertaken within UPOV leading to recommendations and model agreements and forms and, secondly, through the fact that UPOV serves as a forum to exchange views and share experiences. UPOV has established a detailed set of general principles for the conduct of the examination of plant varieties; their use also extends to national listing and seed certification. The Council of UPOV consists of the representatives of the members of the Union. Certain intergovernmental organisations, such as the Community, may become members. Council Regulation (EC) No 2100/94 of 27 July 1994 on Community Plant Variety Rights, as last amended by Council Regulation (EC) No 873/2004 of 29 April 2004, has established a Community system of plant variety rights. The Community Plant Variety Office (CPVO) implements and applies the system for the protection of plant variety rights on a Community level. The CPVO is a Community institution that has been operating since 27 April 1995. Any individual plant breeder or breeding company whose domicile or headquarters is located in the European Union can apply. Through improved arrangements on an international level the Community and its Member States would be able to further minimise the cost of operating their protection systems. Obtaining protection in several countries by individual plant breeders and breeding companies throughout the Union at relatively low cost depends on suitable international agreements. The direct involvement of the Community is widely considered as an important step in this direction. As the 1991 Act of the UPOV Convention provides for the possibility of accession to UPOV by intergovernmental organisations, the Community should be represented at the meetings of the UPOV Council and other bodies established by that Council and at any other meeting organised by UPOV; the Commission would ensure the Community Plant Variety Office being associated in this respect. For political reasons it is also important that the Community pays contributions on a voluntary basis, in accordance with Article 29 (7) of the UPOV Convention, taking into account the contributions paid by its Member States. 5.1.2. Measures taken in connection with ex ante evaluation Article 34 (1) (b) of the UPOV Convention introduced that intergovernmental organisation having competence in respect of matters governed by the Convention and having their own legislation providing for the grant and protection of breeders’ rights binding on all its Member States, may become party to the UPOV Convention. This would permit the European Community to accede to UPOV. Under Article 34 (3) of the UPOV Convention a member candidate shall, before depositing its instrument of accession, ask the UPOV Council to advise it in respect of the conformity of its laws with the provisions of the Convention; on 1 April 1997 the European Community has asked such advice in respect of Council Regulation (EC) No 2100/94 and its implementing acts; on 29 April 1997 the UPOV Council adopted a decision embodying a positive advice. The accession of the European Community to the UPOV Convention is necessary in order to fully exercise the rights conferred by this Convention to the parties thereto, and also to be recognised as a member of the international society bound by the obligations laid down in this Convention; all citizens of the European Community would enjoy, as a consequence of Community membership, the same treatment including the right of access to variety protection in other UPOV members as are accorded to nationals of such other members; the acceptance of the obligations ensures at the same time the fulfilment of obligations laid down in other international agreements, and in particular those of Article 27 (3) of the WTO-Treaty on Intellectual Property Rights Systems (TRIPS Agreement). 5.1.3. Measures taken following ex post evaluation Not applicable 5.2. Action envisaged and budget intervention arrangements The President of the Council will deposit the instrument of accession with the Secretary-General of UPOV. The Community will be represented at the meetings of the UPOV Council and other bodies established by that Council and at any other meeting organised by UPOV. The Community Plant Variety Office will be associated in this respect. The Community will pay, on a voluntary basis, five contribution units to the UPOV annual budget (for the 2004 budgetary period one unit corresponds to 53,641 Swiss Francs). 5.3. Methods of implementation For each budgetary period, UPOV calculates the amount corresponding to one unit its members contribute to the budget. The amount of the contribution of each member is obtained by multiplying the amount corresponding to one contribution unit by the number of contribution units applicable to that member. Although intergovernmental organisations are not obliged to pay contributions to the organisation the Community will pay, on a voluntary basis, five contribution units to the UPOV budget, corresponding to the amount provided by the largest EU Member States (see list). EU Member States’ contributions to the 2004 budget of UPOV (53,641 CHF/unit): Country | Units | Fee | Austria | 1.50 | EUR | 51,563.35 | Belgium | 1.50 | EUR | 51,563.35 | Czech Republic | 0.50 | EUR | 17,187.785 | Denmark | 1.50 | EUR | 51,563.35 | Estonia | 0.20 | EUR | 6,875.114 | Finland | 1.00 | EUR | 34,375.57 | France | 5.00 | EUR | 171,877.85 | Germany | 5.00 | EUR | 171,877.85 | Hungary | 0.50 | EUR | 17,187.785 | Ireland | 1.00 | EUR | 34,375.57 | Italy | 2.00 | EUR | 68,751.14 | Latvia | 0.20 | EUR | 6,875.114 | Lithuania | 0.20 | EUR | 6,875.114 | Netherlands | 3.00 | EUR | 103,126.71 | Poland | 0.50 | EUR | 17,187.785 | Portugal | 0.50 | EUR | 17,187.785 | Slovakia | 0.50 | EUR | 17,187.785 | Slovenia | 0.20 | EUR | 6,875.114 | Spain | 2.00 | EUR | 68,751.14 | Sweden | 1.50 | EUR | 51,563.35 | UK | 2.00 | EUR | 68,751.14 | EU members total | 30.30 | EUR | 1,041,579.771 | Planned Community contribution | 5.00 | (EUR | 171,877.85) | Based on the situation UPOV members contribute to the budget in 2004, five units would correspond to 171,877. A decision on adjustment for the budget period 2005 will be taken in autumn 2004. 6. FINANCIAL IMPACT 6.1. Total financial impact on Part B - (over the entire programming period) (The method of calculating the total amounts set out in the table below must be explained by the breakdown in Table 6.2.) 6.1.1. Financial intervention Commitments (in € million to three decimal places) 1 | 2 | 3 | 4=(2X3) | Action 1 - Measure 1 - Measure 2 Action 2 - Measure 1 - Measure 2 - Measure 3 etc. | TOTAL COST | Contribution to the UPOV budget | 1 | 0.172 | 1.032 | 7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE 7.1. Impact on human resources Types of post | Staff to be assigned to management of the action using existing and/or additional resources | Total | Description of tasks deriving from the action | Number of permanent posts | Number of temporary posts | Officials or temporary staff | A B C | If necessary, a fuller description of the tasks may be annexed. | Other human resources | Total | 7.2. Overall financial impact of human resources Type of human resources | Amount (€) | Method of calculation * | Officials Temporary staff | Other human resources (specify budget line) | Total | The amounts are total expenditure for twelve months. 7.3. Other administrative expenditure deriving from the action Budget line (number and heading) | Amount € | Method of calculation | Overall allocation (Title A7) A0701 – Missions A07030 – Meetings A07031 – Compulsory committees 1 A07032 – Non-compulsory committees 1 A07040 – Conferences A0705 – Studies and consultations Other expenditure (specify) | 2,500 | Two missions to UPOV | Information systems (A-5001/A-4300) | Other expenditure - Part A (specify) | Total | 2,500 | The amounts are total expenditure for twelve months. 1 Specify the type of committee and the group to which it belongs. I. Annual total (7.2 + 7.3) II. Duration of action III. Total cost of action (I x II) | 2,500 € 6 years 15,000 € | 8. FOLLOW-UP AND EVALUATION 8.1. Follow-up arrangements The President of the Council will deposit the instrument of accession with the Secretary-General of UPOV. The Commission will represent the Community at the meetings of the UPOV Council and other bodies established by that Council and at any other meeting organised by UPOV. 8.2. Arrangements and schedule for the planned evaluation No evaluation planned. 9. ANTI-FRAUD MEASURES Not applicable. [1] For further information, see separate explanatory note. [2] For further information, see separate explanatory note.