Komisijas ziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai par eiropas transporta tīkla pamatnostādņu īstenošanu 2004.–2005. gadā atbilstīgi Lēmuma Nr. 1692/96/EK 18. pantam {SEC(2009) 18} /* COM/2009/0005 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 20.1.2009 COM(2009) 5 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI PAR EIROPAS TRANSPORTA TĪKLA PAMATNOSTĀDŅU ĪSTENOŠANU 2004.–2005. GADĀ atbilstīgi Lēmuma Nr. 1692/96/EK 18. pantam {SEC(2009) 18} SATURS 1. Ievads 3 2. Politikas konteksts 3 1. nodaļa 6 1.1. ĪSTENOŠANAS VISPĀRĪGS RAKSTUROJUMS 6 1.2. ĪSTENOŠANA SADALĪJUMĀ PA TRANSPORTA VEIDIEM UN NOZARĒM 6 1.2.1. TEN-T autoceļu tīkls 6 1.2.2. TEN-T dzelzceļa tīkls 7 1.2.3. TEN-T iekšējo ūdensceļu tīkls 7 1.2.4. TEN-T ostas 7 1.2.5. TEN-T lidostas 7 1.2.6. Kombinētā transporta tīkls 8 1.2.7. Satiksmes vadības un navigācijas sistēmas 8 2. nodaļa 9 2.1. HORIZONTĀLIE JAUTĀJUMI 9 2.1.1. Savietojamība 9 2.1.2. Pētniecība un attīstība 9 2.1.3. Vides aizsardzība 9 3. nodaļa 10 3.1. VISPĀRĪGS NOVĒRTĒJUMS PAR TEN-T ĪSTENOŠANU LAIKPOSMĀ NO 2004. LĪDZ 2005. GADAM 10 3.2. PRIORITĀRIE PROJEKTI 11 3.3. FINANSĒJUMA AVOTI 12 3.3.1. TEN-T budžets 12 3.3.2. Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) 12 3.3. Kohēzijas fonds 13 3.3.4. Eiropas Investīciju bankas aizdevumi 13 Finansējuma avotu vispārīgs novērtējums 13 SECINĀJUMI 14 KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI PAR EIROPAS TRANSPORTA TĪKLA PAMATNOSTĀDŅU ĪSTENOŠANU 2004.–2005. GADĀ atbilstīgi Lēmuma Nr. 1692/96/EK 18. pantam 1. IEVADS Šajā ziņojumā sniegts Eiropas transporta tīkla ( TEN-T ) attīstības novērtējums, ievērojot Lēmumā Nr. 1692/96/EK izklāstītās TEN-T pamatnostādnes. Šīs pamatnostādnes ir vispārīgs normatīvs tīkla izveides pamatdokuments, un tajās ir noteikti vispārējas intereses projekti. Pamatnostādnes aptver šādas transporta jomas: autoceļu, dzelzceļa un iekšējo ūdensceļu tīkli, jūras maģistrāles, jūras ostas un iekšējo ūdensceļu ostas un citi dažāda veida transporta tīklu savstarpējā savienojuma punkti, kā arī satiksmes pārvaldības un navigācijas sistēmas. Lēmuma 18. panta 3. punktā noteikts, ka Komisija ar dalībvalstu palīdzību reizi divos gados ziņo par pamatnostādņu īstenošanu. Šis ziņojums aptver divu gadu laikposmu no 2004. gada līdz 2005. gada beigām. Ziņojumā iekļautajos datos par ieguldījumiem minētas ES 15[1], ES 25[2] (no 2004. gada 1. maija) un ES 27[3] (no 2007. gada 1. janvāra) valstis. 2. POLITIKAS KONTEKSTS Eiropas Parlaments un Padome 1996. gada jūlijā pieņēma Lēmumu Nr. 1692/96/EK par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla ( TEN-T ) attīstībai. TEN-T pamatnostādnes ir vispārējs normatīvs tīkla izveides pamatdokuments, kurā noteikti arī vispārēju interešu projekti. Eiropadomes 1994. gada Esenes sanāksmē īpaša nozīme piešķirta četrpadsmit šādiem projektiem. Komisija 2001. gada septembrī pieņēma Balto grāmatu „Eiropas transporta politika līdz 2010. gadam: laiks izlemt”. Ņemot vērā pieaugošo autoceļu noslogotību un transporta ārējo izmaksu palielināšanos, Baltajā grāmatā aicināts lielāku uzmanību kopējā transporta politikā pievērst pārvadājumu novirzīšanai uz citiem transporta veidiem, lai tādējādi panāktu ilgtspējību. Kopumā pasažieru pārvadājumu apjoms neaug tik strauji kā IKP, bet kravu pārvadājumu apjoms aug straujāk par IKP. Autopārvadājumu kopējais apjoms, kā arī jūras un gaisa pārvadājumu apjoms aug aptuveni tādā pašā tempā kā IKP. Tas liecina par transporta izaugsmes nelīdzsvarotību un dzelzceļa — jo īpaši kravu pārvadājumu — arvien lielāku marginalizāciju. [pic] 1. attēls. Pieprasījums pēc pārvadājumiem salīdzinājumā ar IKP pieaugumu no 1995. gada līdz 2006. gadam ES 25 valstīs[4]. Eiropas Parlaments un Padome 2001. gada 22. maijā pieņēma Lēmumu Nr. 1346/2001/EK[5], ar ko groza TEN-T pamatnostādnes attiecībā uz jūras ostām, iekšējām ostām un kombinētā transporta termināļiem, uzsverot tīkla multimodālās iezīmes un tādējādi atbildot uz jaunākajām attīstības tendencēm. Komisija 2001. gada oktobrī ierosināja grozīt Lēmumu Nr. 1692/96/EK par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai. Eiropas Parlaments priekšlikumu ar dažām izmaiņām apstiprināja pirmajā lasījumā. Tā kā priekšlikumu nevirzīja tālāk Padomē, Komisija nolēma ierosināt plašākus pamatnostādņu grozījumus un izveidoja augsta līmeņa darba grupu (ALDG), ko vadīja bijušais Komisijas priekšsēdētāja vietnieks K. van Mīrts ( K. Van Miert ) un kurā piedalījās pārstāvji no ES 27 valstīm un Eiropas Investīciju bankas. Komisija 2003. gada 1. oktobrī iesniedza jaunu priekšlikumu, kas papildināja 2001. gada priekšlikumu, pamatojoties uz ALDG veikto darbu un ņemot vērā Eiropas Parlamenta pirmajā lasījumā izteiktās piezīmes. Atbilstīgi ALDG ieteikumiem priekšlikumā bija noteikti starptautisko pārvadājumu jomā būtiski svarīgi 30 prioritāri projekti. Prioritāro projektu skaitā bija arī projekti jaunajās dalībvalstīs. Eiropas Parlaments un Padome ar Lēmumu Nr. 884/2004/EK[6] par grozījumiem Lēmumā Nr. 1692/96/EK 2004. gada aprīlī pieņēma pārskatītās pamatnostādnes. Grozītajās pamatnostādnēs lielāka prioritāte piešķirta galvenajiem projektiem un ierobežotie resursi mērķtiecīgi novirzīti uz Eiropas interešu projektiem, piemēram, pārrobežu posmiem un dabiskiem šķēršļiem, nosakot projektu pabeigšanas termiņu 2020. gadā. Papildus vispārējam mērķim — nodrošināt personu un preču ilgtspējīgu mobilitāti — jāievieš mehānismi, kas atbalstīs jūras maģistrāļu attīstību starp dalībvalstīm, lai samazinātu autoceļu noslogotību un/vai uzlabotu piekļuvi nomaļiem un salu reģioniem un valstīm. ĪSTENOŠANA Gatavojot šo ziņojumu, veikta TEN-T izveidei 2004. un 2005. gadā piešķirto līdzekļu analīze sadalījumā pa projektiem un dalībvalstīm, īpašu uzmanību pievēršot prioritārajiem projektiem. Kopējie ieguldījumi TEN-T tīklā ES 27 valstīs divu gadu laikposmā no 2004. līdz 2005. gadam bija aptuveni EUR 101,74 mljrd. TEN-T ieguldījumu avotu vispārējs novērtējums 2004.–2005. gadā ļauj secināt, ka no valsts budžeta finansēti aptuveni 76,9 % ieguldījumu, kas nepārprotami ir lielākā daļa un kopā ar EIB aizdevumiem veido vairāk nekā 91 % no visiem ieguldījumiem. 1. nodaļa 1.1. ĪSTENOŠANAS VISPĀRĪGS RAKSTUROJUMS Kopējie ieguldījumi TEN-T tīklā ES 27 valstīs 2004. gadā bija EUR 50,4 mljrd., bet 2005. gadā — EUR 51,3 mljrd. Sadalījumā pa transporta veidiem ieguldījumi laikposmā no 2004. līdz 2005. gadam galvenokārt piešķirti dzelzceļiem (57 %), kam seko autoceļi (27 %), lidostas (9 %), ostas (5 %) un iekšējie ūdensceļi (2 %). Šis sadalījums rāda, ka salīdzinājumā ar 1996 . –2003. gadu vairāk līdzekļu atvēlēts dzelzceļiem. [pic] 2. attēls. Ieguldījumi sadalījumā pa transporta veidiem 2004. un 2005. gadā 1.2. ĪSTENOŠANA SADALĪJUMĀ PA TRANSPORTA VEIDIEM UN NOZARĒM 1.2.1. TEN-T autoceļu tīkls Pamatnostādnēs TEN-T autoceļu tīkls definēts kā tīkls, ko veido automaģistrāles un citi augstas kvalitātes autoceļi. Pašreizējo, plānoto un modernizējamo TEN-T autoceļu tīkla garums ES 27 valstīs 2005. gadā bija aptuveni 98 500 km. TEN-T autoceļu tīkla automaģistrāļu un augstas kvalitātes autoceļu kopējais garums ES 27 valstīs 2005. gadā bija aptuveni 70 200 km. Lai pārējie autoceļi atbilstu pamatnostādņu vispārējam mērķim, tie vēl jāizbūvē vai jāmodernizē. Aptuveni 28 300 km pastāvošo autoceļu 2005. gadā joprojām iekļāva parasto autoceļu kategorijā. Kopējie ieguldījumi TEN-T autoceļu tīklā ES 27 valstīs 2004. gadā bija EUR 12,70 mljrd., bet 2005. gadā — EUR 14,55 mljrd. (kopsumma laikposmā no 2004. līdz 2005. gadam bija EUR 27,26 mljrd.). Salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem ieguldījumu autoceļu jomā vidējais gada apjoms laikā no 2004. līdz 2005. gadam palicis tādā pašā līmenī. Laikposmā no 2004. līdz 2005. gadam ekspluatācijā nodoto automaģistrāļu un augstas kvalitātes autoceļu kopējais garums ir 1 442 km. 1.2.2. TEN-T dzelzceļa tīkls TEN-T dzelzceļa tīkla (ātrgaitas un parasto dzelzceļa līniju) kopējais garums ES 27 valstīs 2005. gadā bija aptuveni 97 600 km. No jauna izbūvētu un modernizētu ātrgaitas dzelzceļa līniju kopējais garums 2005. gadā bija palielinājies līdz 10 677 km. Kopējie ieguldījumi TEN-T dzelzceļa tīklā ES 27 valstīs 2004. gadā bija EUR 30,22 mljrd., bet 2005. gadā — EUR 28,36 mljrd. (kopsumma laikposmā no 2004. līdz 2005. gadam bija EUR 58,58 mljrd.). Salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem ieguldījumu dzelzceļa jomā vidējais gada apjoms laikā no 2004. līdz 2005. gadam ir ievērojami palielinājies. Laikposmā no 2004. līdz 2005. gadam ekspluatācijā nodoto ātrgaitas dzelzceļa līniju kopējais garums ir 460 km. 1.2.3. TEN-T iekšējo ūdensceļu tīkls TEN-T iekšējo ūdensceļu tīklu veido upes un kanāli un dažādi tos savienojoši atzarojumi un posmi. Šajā tīklā ietilpstošajiem ūdensceļiem jāatbilst obligātajiem tehniskajiem rādītājiem, kas noteikti IV kategorijas ūdensceļiem. Pa tiem var braukt kuģi un 80–85 m garas un 9,50 m platas stumjamas sakabinātas liellaivas. TEN-T tīklā iekļautie iekšējie ūdensceļi ir šādās ES 27 valstīs: Austrijā, Beļģijā, Bulgārijā, Čehijā, Francijā, Itālijā, Lietuvā, Luksemburgā, Nīderlandē, Polijā, Portugālē, Rumānijā, Slovākijā, Somijā, Ungārijā un Vācijā. TEN-T iekšējo ūdensceļu tīkla kopējais garums ES 27 valstīs 2005. gadā bija aptuveni 14 100 km. Tīkla galvenās asis ir Reina un Donava. Kopējie ieguldījumi TEN-T iekšējo ūdensceļu tīklā ES 27 valstīs 2004. gadā sasniedza EUR 1 044 milj., bet 2005. gadā — EUR 1 029 milj. (kopsumma laikposmā no 2004. līdz 2005. gadam bija EUR 2 074 milj.). 1.2.4. TEN-T ostas Eiropas Parlaments un Padome 2001. gada 22. maijā pieņēma Lēmumu Nr. 1346/2001/EK[7], ar ko groza 1996. gadā pieņemtās pamatnostādnes attiecībā uz jūras ostām, iekšējām ostām un kombinētā transporta termināļiem un III pielikuma 8. projektu. Lēmumā teikts, ka savstarpējā savienojuma punkti, tostarp jūras ostas, iekšējās ostas un kombinētā transporta termināļi, ir priekšnoteikums dažādu transporta veidu integrēšanai multimodālā tīklā. TEN-T ostu tīklu veido 407 ostas (A kategorijas jūras ostas un iekšējās ostas). Kopējie ieguldījumi TEN-T ostās ES 27 valstīs 2004. gadā bija EUR 2,08 mljrd., bet 2005. gadā — EUR 2,53 mljrd. (kopsumma laikposmā no 2004. līdz 2005. gadam bija EUR 4,61 mljrd.). 1.2.5. TEN-T lidostas TEN-T lidostu tīklu 2005. gadā veidoja 407 lidostas, tostarp 71 starptautiska, 77 Kopienas un 259 reģionālas lidostas. Kopējie ieguldījumi TEN-T lidostās ES 27 valstīs 2004. gadā bija EUR 4,37 mljrd., bet 2005. gadā — EUR 4,83 mljrd. (kopsumma laikposmā no 2004. līdz 2005. gadam bija EUR 9,21 mljrd.). 1.2.6. Kombinētā transporta tīkls Eiropas kombinētā transporta tīklu veido dzelzceļa līnijas un iekšējie ūdensceļi, kuri ir piemēroti kombinētajam transportam un jūras pārvadājumiem un pa kuriem var veikt kravu pārvadājumus lielā attālumā, kā arī ar tādām iekārtām aprīkoti kombinētā transporta termināļi, ar kurām var veikt kravu pārkraušanu starp dzelzceļa, iekšējo ūdensceļu, jūras transportu un autotransportu. Šajā tīklā ietilpst arī piemērots ritošais sastāvs. Kombinētais transports pamatnostādnēs iekļauts, lai uzsvērtu tīkla multimodālās iezīmes. 1.2.7. Satiksmes vadības un navigācijas sistēmas TEN-T pamatnostādnēs iekļauta satiksmes vadības sistēmu un satiksmes informācijas pakalpojumu telemātikas infrastruktūra. Mērķis ir nodrošināt savietojamību un pārrobežu pakalpojumu nepārtrauktību. Kopš daudzgadu indikatīvās programmas sākuma 2001. gadā vairāki Eiropas reģioni ir koordinējuši savus IT pakalpojumu plānus Eiropas reģionālajos projektos CENTRICO, ARTS, CORVETTE, STREETWISE, VIKING un SERTI . Jauna Eiropas reģionālā projekta CONNECT (inovatīvu IT pakalpojumu pasākumu koordinācija un veicināšana Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīs) īstenošana uzsākta 2004. gada maijā. CONNECT ir Centrāleiropas un Austrumeiropas valstu valsts iestāžu, autoceļu pārvalžu un satiksmes informācijas pakalpojumu sniedzēju sadarbība. Partneri no Austrijas, Čehijas, Itālijas, Polijas, Slovākijas, Slovēnijas, Ungārijas un Vācijas sadarbojas, lai, ieviešot harmonizētus un sinhronizētus IT pakalpojumu lietojumus, šā reģiona augsta līmeņa autoceļu tīklā uzlabotu pārrobežu satiksmi un pārvadājumus. Eiropas Parlaments un Padome pieņēma direktīvu (2004/52) par elektronisko maksas iekasēšanas sistēmu savietojamību. Šai direktīvai būs īpaši svarīga nozīme Eiropas ceļu tīkla ( TERN ) savietojamības un pakalpojumu nepārtrauktības nodrošināšanā. 2. nodaļa 2.1. HORIZONTĀLIE JAUTĀJUMI 2.1.1. Savietojamība Viens no galvenajiem TEN-T mērķiem ir valsts transporta tīklu savietojamība. Lai starptautiskie pakalpojumi kļūtu efektīvāki un līdz ar to konkurētspējīgi, savietojamībai jāaptver valstu parastā un ātrgaitas dzelzceļa sistēmas. Labāka savietojamība, t. i., iespēja vilcieniem šķērsot valstu robežas bez vajadzības apstāties vai bez pielāgošanās tehniskām atšķirībām būtiski uzlabo transporta veiktspēju un samazina ekspluatācijas izmaksas. ES 2004. gadā pieņēma „otro dzelzceļa paketi”, ko veido divas direktīvas (2004/49 un 2004/50) un Regula Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu. 2.1.2. Pētniecība un attīstība Pētniecība un attīstība ir viens no TEN-T pamatnostādnēs iekļautajiem pamatpasākumiem. Īstenojot Piekto pamatprogrammu (1998.–2002. gads) un Sesto pamatprogrammu (2002.–2006. gads) pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrācijas jomā, saskaņā ar īpašām atsevišķām programmām uzsākti vairāki svarīgi pasākumi tādās jomās kā ilgtspējīga mobilitāte un kombinētā transporta sistēmas, sauszemes transports un jūras tehnoloģijas, efektīvas enerģētikas sistēmas un pakalpojumi iedzīvotājiem. Īpašu ieguldījumu transporta pētniecības programma devusi ES Eiropas transporta tīkla politikā, atbalstot ieguldījumu programmas plānošanu un finansēšanu un jaunas infrastruktūras un pakalpojumu attīstību. Lai palīdzētu politikas veidotājiem vērtēt dažādu infrastruktūras plānu ietekmi, izstrādāta novērtēšanas metodika un nodrošināti programmatūras rīki. Transporta tīklu un termināļu efektīvai darbībai novērtēti arī jauni risinājumi. 2.1.3. Vides aizsardzība Ilgtspējīga vides attīstība un aizsardzība ir svarīgs jautājums, kas aptver daudzas jomas un ir lielā mērā saistīts gan ar TEN-T tīkla attīstību, gan ar dažādiem horizontāliem jautājumiem. Attiecībā uz dažādiem ar transportu saistītiem vides jautājumiem jau ir spēkā starptautiskas saistības, standarti un ieteikumi. Pamatnostādņu Lēmuma Nr. 1692/96/EK 8. pantā teikts, ka „projektu plānošanā un īstenošanā dalībvalstīm jāņem vērā vides aizsardzība, veicot ieviešamajiem vispārējas intereses projektiem ietekmes uz vidi novērtēšanu atbilstīgi Padomes Direktīvai 85/337/EEK un piemērojot Direktīvu 92/43/EEK”. Prasība veikt stratēģisku vides novērtējumu (SVN) noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. jūnija Direktīvā 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu. Dalībvalstīm šī direktīva bija jātransponē valsts tiesību aktos līdz 2004. gada jūlijam. Direktīvu piemēro visiem ar transportu saistītiem plāniem un programmām, ja tajos paredzēti tādi nākotnes projekti, kuriem jāveic ietekmes uz vidi novērtējums (IVN), tostarp ar Eiropas transporta tīklu saistīti projekti. Gatavojot šos plānus un programmas, dalībvalstīm jāņem vērā vides ietekmes novērtējuma rezultāti. 3. nodaļa 3.1. VISPĀRĪGS NOVĒRTĒJUMS PAR TEN-T ĪSTENOŠANU LAIKPOSMĀ NO 2004. LĪDZ 2005. GADAM Kopējie ieguldījumi TEN-T tīklā ES 27 valstīs laikposmā no 2004. līdz 2005. gadam bija EUR 101,74 mljrd. Lielākā ieguldījumu daļa piešķirta dzelzceļiem (aptuveni EUR 58,6 mljrd.), kam seko autoceļi (aptuveni EUR 27,2 mljrd.) un lidostas (aptuveni EUR 9,2 mljrd.). [pic] 3. attēls. Ieguldījumi TEN-T tīklā ES 27 valstīs 2004. un 2005. gadā salīdzinājumā ar ieguldījumiem 2002. un 2003. gadā (miljardos euro) Valstis ar lielāko ieguldījumu apjomu laikposmā no 2004. līdz 2005. gadam bija Itālija (EUR 17,89 mljrd.), Apvienotā Karaliste (EUR 17,17 mljrd.), Spānija (EUR 13,91 mljrd.), Vācija (EUR 10,47 mljrd.), Francija (EUR 9,10 mljrd.) un Nīderlande (EUR 6,58 mljrd.). [pic] 4. attēls. Ieguldījumi TEN-T tīklā sadalījumā pa valstīm un transporta veidiem tādās 14 valstīs no ES 27 valstīm, kuru ieguldījumi 2004. un 2005. gadā bija vislielākie (miljonos euro) [pic] 5. attēls. Ieguldījumi TEN-T tīklā sadalījumā pa valstīm un transporta veidiem pārējās ES 27 valstīs 2004. un 2005. gadā (miljonos euro) 3.2. PRIORITĀRIE PROJEKTI Eiropas transporta tīklu veido daudzi vispārējas intereses projekti. Tomēr daži projekti Eiropas Savienībai ir īpaši svarīgi, ņemot vērā to mērogu, nozīmi starptautiskās tirdzniecības veicināšanā un ES kohēzijas stiprināšanā vai apjomu, kādā tie palīdz novirzīt tālsatiksmes plūsmas uz videi draudzīgiem transporta veidiem. TEN-T 1996. gada pamatnostādnēs[8] bija iekļauti 14 prioritāri projekti, kas jāīsteno līdz 2010. gadam. Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīlī pieņemtajās 2004. gada pamatnostādnēs[9] iekļauti 30 prioritāri projekti, kas jāīsteno līdz 2020. gadam. Kopš 2001. gada jau ir pabeigti trīs prioritārie projekti: PP9 Dzelzceļa ass Korka–Dublina–Belfāsta–Stranrēra (Īrija, Apvienotā Karaliste) — no 1989. līdz 2001. gadam; PP10 Malpensas lidosta (Milāna, Itālija) — no 1995. līdz 2001. gadam; PP11 Ērezunda fiksētais savienojums (Dānija, Zviedrija) — no 1992. līdz 2000. gadam. Ieguldījumi prioritāro projektu daļās, kas ir prioritātes, līdz 2005. gada beigām sasniedza EUR 108,1 mljrd. Atlikusī ieguldījumu summa šajos projektos laikposmā no 2006. līdz 2020. gadam ir aptuveni EUR 289,1 mljrd. Prioritāro projektu kopējās izmaksas saskaņā ar dalībvalstu 2008. gadā sniegto informāciju visā laikposmā no 1996. līdz 2020. gadam ir EUR 397,2 mljrd. Ja dalībvalstis ieguldījumus turpmāk piešķirs galvenokārt prioritārajiem projektiem, lielāko daļu no šiem projektiem varētu pabeigt līdz 2020. gadam. 3.3. FINANSĒJUMA AVOTI Papildus valsts (valsts iestāžu) finansējumam daļu ieguldījumu TEN-T tīklā līdzfinansē no dažādiem Kopienas finansējuma avotiem, piemēram, no TEN-T budžeta, Kohēzijas fonda, Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un Eiropas Investīciju bankas (EIB) līdzekļiem. Šiem atbalsta avotiem noteikti konkrēti atbilstības kritēriji, mērķi un finansēšanas noteikumi. Ierobežots skaits projektu — galvenokārt lidostu, ostu un autoceļu jomā — saņem privātā sektora finansējumu. 3.3.1. TEN-T budžets Laikposmā no 2004. līdz 2005. gadam TEN-T budžeta finansējuma kopsumma bija EUR 1,36 mljrd. Atbilstīgi TEN-T pamatnostādnēm lielākā daļa finansējuma piešķirta dzelzceļiem — 61,3 % no kopējā TEN-T atbalsta šajā laikposmā. Turklāt laikposmā no 2004. līdz 2005. gadam atkārtoti uzsvērta globālo navigācijas satelītu sistēmu (GNSS) nozīme. Galileo sistēmai kopumā piešķirti aptuveni EUR 250 milj. (18,4 %). 3.3.2. Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) ES 2004. gada budžets pirmo reizi bija 25 dalībvalstu (ES 25) budžets. Pēc desmit jaunu dalībvalstu pievienošanās 2004. gada maijā vajadzēja papildu budžeta līdzekļus, ko ieguva, pieņemot budžeta grozījumus. Struktūrfondu maksājumu apropriāciju līmenis 2004. gadā sasniedza absolūtu maksimumu, ko galvenokārt nodrošināja ES 15 programmu veiksmīga īstenošana, kā arī maksājumi jaunajām ES 10 valstīm. Galvenā uzmanība 2005. gadā tika veltīta 2000.–2006. gada plānošanas perioda sekmīgai pabeigšanai un jauno 2007.–2013. gada kohēzijas politikas programmu sagatavošanai. No ERAF līdzekļiem laikposmā no 2000. līdz 2006. gadam vairāk nekā EUR 8,8 mljrd. iztērēti galvenokārt TEN-T projektu īstenošanai. 3.3. Kohēzijas fonds Visas astoņas iepriekš ISPA programmas finansējumu saņēmušās jaunās dalībvalstis kopā ar Maltu un Kipru no 2004. gada 1. maija atbilst līdzekļu saņemšanas kritērijiem no Kohēzijas fonda. ISPA programmas projektus automātiski piesaistīja Kohēzijas fondam. Desmit jauno dalībvalstu strukturālam atbalstam (laikposmā no 2004. līdz 2006. gadam) pavisam piešķīra EUR 24 mljrd.: no šī summas EUR 8,5 mljrd. atvēlēja Kohēzijas fondam. Trīspadsmit saņēmējvalstīm piešķirtie Kohēzijas fonda līdzekļi 2004. gadā bija EUR 5,62 mljrd., bet 2005. gadā — EUR 5,13 mljrd. Transporta nozarei 2004. gadā piešķīra nedaudz vairāk par pusi (51,8 %) no kopējiem piešķirtajiem Kohēzijas fonda līdzekļiem, bet 2005. gadā — mazliet mazāk par pusi (49,8 %). Lai uzlabotu kopējo līdzsvaru, Komisija tāpat kā iepriekš lūdza dalībvalstīm īpašu priekšroku dot dzelzceļa projektiem. 3.3.4. Eiropas Investīciju bankas aizdevumi EIB finansē daudzus TEN-T projektus ar nosacījumu, ka sekmīgi veikts projektu tehnisko, finanšu un vides aspektu novērtējums un projekti atbilst ES mērķiem. Viena no galvenajām EIB aizdevumu iezīmēm — ar tiem var segt līdz 50 % no projekta izmaksām; cita EIB priekšrocība salīdzinājumā ar komercbankām ir garāki aizdevumu termiņi. Turklāt EIB aizdevumus dod, neprasot riska prēmiju par katru projektu, jo aizdevumi jānodrošina ar garantijām. EIB aizdevumi 2004. un 2005. gadā sasniedza gandrīz EUR 13,75 mljrd., bet laikposmā no 2004. līdz 2013. gadam EIB TEN-T projektiem kopumā ir gatava sniegt aizdevumus aptuveni EUR 75 mljrd. apmērā. Laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam EIB kopā ar EK un ERAB ir izveidojusi jauno JASPERS (Apvienotā palīdzība projektu atbalstam Eiropas reģionos) instrumentu, lai īpaši jaunajām dalībvalstīm palīdzētu sagatavot lielus infrastruktūras projektus, kuru īstenošanai vajag Kohēzijas fonda, struktūrfondu un EIB finansējumu. Finansējuma avotu vispārīgs novērtējums Var secināt, ka TEN-T ieguldījumu finansējuma avoti ir dažādi, tostarp valsts finansējums, daudzas un dažādas Eiropas Kopienas finansēšanas programmas un aizdevumi. TEN-T ieguldījumu finansējuma avotu vispārējs novērtējums rāda, ka laikposmā no 2004. līdz 2005. gadam nepārprotami lielākā TEN-T ieguldījumu finansējuma daļa, proti, gandrīz 78 %, piešķirta no valsts budžeta. Otru lielāko daļu — aptuveni 13,5 % — veido Eiropas Investīciju bankas aizdevumi. Šie avoti kopā veido vairāk nekā 90 % no TEN-T ieguldījumiem. Lai gan privātā sektora finansējuma precīzu summu ir grūti noteikt (jo ir grūtības iegūt datus par ieguldījumiem privātā infrastruktūrā, piemēram, ostās un lidostās), aplēsts, ka tas veido tikai nelielu kopējā finansējuma daļu. Tādējādi valsts budžeta līdzekļi joprojām ir ar TEN-T saistīto projektu galvenais finansējuma avots. Finansējuma avots | 2004. g. | 2005. g. | 2004.–2005. g. | % | TEN-T budžets | 526,52 | 564,38 | 1 090,9 | 1,1 % | Kohēzijas fonds (ietverot ISPA) | 1 611,84 | 1 459,77 | 3 071,61 | 3,0 % | EIB | 6 374 | 7 371 | 1 3745 | 13,5 % | ERAB | 197,3 | 176,2 | 373,5 | 0,4 % | ERAF (aptuvens aprēķins) | 2 045,9 | 1 855,6 | 3 901,5 | 3,8 % | Valsts budžets un privātais sektors | 39 669,39 | 39 889,34 | 79 558,73 | 78,2 % | Kopā | 50 424,05 | 51 316,29 | 101 770,2 | 100,0 % | 1. tabula. TEN-T finansējuma avotu sadalījums ES 27 valstīs (miljonos euro) SECINĀJUMI Kopējie ieguldījumi TEN-T tīklā ES 27 valstīs divos gados no 2004. līdz 2005. gadam rāda, ka ieguldījumu vidējā gada summa TEN-T tīklā salīdzinājumā ar iepriekšējo periodu, t. i., laikposmu no 2000. līdz 2003. gadam, ir palielinājusies un vidēji gadā tērēti ievērojami lielāki līdzekļi nekā iepriekšējos gados, proti, jau aptuveni EUR 51 mljrd. Turklāt vidējie kopējie ieguldījumi ES 27 valstīs, izteikti procentos kā daļa no IKP, ir palielinājušies no 0,43 % 2002.–2003. gadā līdz 0,47 % 2004.–2005. gadā. Viens no iemesliem neapšaubāmi ir dotāciju pieaugums, jo no 2004. gada 1. maija tiesības saņemt šo finansējumu bija desmit jaunajām dalībvalstīm. Tomēr sīkāka ieguldījumu analīze rāda, ka dažās, jo īpaši ES 15 valstīs (Dānijā, Francijā, Vācijā), kopējo ieguldījumu līmenis IKP izteiksmē bija ievērojami zemāks par ES vidējiem rādītājiem. Attiecībā uz finansējumu var secināt, ka valsts finansējums joprojām veidoja nepārprotami lielāko TEN-T tīkla ieguldījumu daļu. Lai nodrošinātu ierobežotā Kopienas finansējuma mērķtiecīgu sadali un atvieglotu atsevišķu –— jo īpaši pārrobežu –— projektu saskaņotu īstenošanu, Komisija, vienojoties ar attiecīgajām dalībvalstīm un apspriežoties ar Eiropas Parlamentu, ir iecēlusi „Eiropas koordinatorus”. Eiropas koordinatori rīkojas Komisijas vārdā un uzdevumā, paātrinot kopējo interešu projektu īstenošanu. Trīsdesmit prioritāros starptautiskās satiksmes jomā līdz 2020. gadam pabeidzamos projektus pašlaik kopumā īsteno saskaņā ar plānu. Gadā ieguldot aptuveni EUR 50 mljrd., transporta infrastruktūru var ievērojami pilnveidot, tomēr pārrobežu „šauro vietu” novēršana vēl arvien rit gausi, tādēļ šis process jāpasteidzina. [1] Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Dānija, Francija, Grieķija, Itālija, Īrija, Luksemburga, Nīderlande, Portugāle, Somija, Spānija, Vācija un Zviedrija. [2] Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Dānija, Francija, Grieķija, Itālija, Īrija, Luksemburga, Nīderlande, Portugāle, Somija, Spānija, Vācija un Zviedrija; Čehija, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Malta, Polija, Slovākija, Slovēnija un Ungārija. [3] ES 25 valstis un Bulgārija un Rumānija. [4] Avots: EU energy and transport in figures 2005 — statistical pocketbook (ES enerģētika un transports skaitļos 2005. gadā — statistikas uzziņu grāmata). [5] Lēmums Nr. 1346/2001/EK, ar ko groza Lēmumu Nr. 1692/96/EK attiecībā uz jūras ostām, iekšējām ostām un kombinētā transporta termināļiem un III pielikuma 8. projektu (OV L 185, 6.7.2001., 1. lpp.). [6] Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Lēmums Nr. 884/2004/EK par grozījumiem Lēmumā Nr. 1692/96/EK par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai, OV L 201, 07.06.2004. [7] Sk. 6. zemsvītras piezīmi . [8] Sk. 1. zemsvītras piezīmi. [9] Sk. 7. zemsvītras piezīmi.