KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par to, kā darbojas kārtība attiecībā uz datorizētu sistēmu akcīzes preču aprites kontrolei atliktās nodokļa maksāšanas režīmā un par administratīvās sadarbības noteikumu piemērošanu akcīzes nodokļa jomā atbilstīgi Lēmuma Nr. 1152/2003/EK 8. panta 3. punktam, Direktīvas 2008/118/EK 45. panta 1. punktam, Padomes Regulas (EK) Nr. 2073/2004 35. panta 1. punktam un Padomes Regulai (ES) Nr. 389/2012 /* COM/2013/0850 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par to, kā darbojas kārtība attiecībā uz datorizētu sistēmu akcīzes preču aprites kontrolei atliktās nodokļa maksāšanas režīmā un par administratīvās sadarbības noteikumu piemērošanu akcīzes nodokļa jomā atbilstīgi Lēmuma Nr. 1152/2003/EK 8. panta 3. punktam, Direktīvas 2008/118/EK 45. panta 1. punktam, Padomes Regulas (EK) Nr. 2073/2004 35. panta 1. punktam un Padomes Regulai (ES) Nr. 389/2012 SATURS 1........... Ievads........................................................................................................................... 4 2........... Kopsavilkums............................................................................................................... 4 3........... Datorizēta sistēma akcīzes preču apritei un kontrolei................................................... 5 4........... Elektroniskā administratīvā dokumenta drukātais eksemplārs vai cits tirdzniecības dokuments un procedūras gadījumos, kad sistēma nav pieejama (Padomes Direktīvas 2008/118/EK 45. panta 1. punkts) 8 5........... Apspriešanās rezultāti par administratīvās sadarbības kārtību akcīzes nodokļa jomā... 9 6........... Vispārīgi secinājumi un tālāka virzība......................................................................... 10 1. Ievads Eiropas Savienībā ar akcīzes nodokli visbiežāk apliek alkoholiskos dzērienus, rūpnieciski ražotus tabakas izstrādājumus un energoproduktus (degvielu un kurināmo, piemēram, dīzeļdegvielu un benzīnu, elektroenerģiju, dabasgāzi, akmeņogles un koksu). Visas ES dalībvalstis piemēro akcīzes nodokli šīm trim ražojumu kategorijām, un pamatnoteikumi, īpaši nodokļu struktūra un minimālās likmes, ir saskaņoti ES, lai novērstu konkurences kropļojumus iekšējā tirgū, kurā vairs nepastāv fiskāla rakstura kontrole uz iekšējām robežām starp dalībvalstīm. Lai akcīzes nodokļa sistēma iekšējā tirgū darbotos, ir nepieciešami vispārīgi noteikumi, kas attiecas uz visām ražojumu kategorijām. Šie noteikumi it īpaši attiecas uz akcīzes preču ražošanu, glabāšanu un pārvietošanu starp dalībvalstīm. Tāpat obligāts noteikums ir efektīva administratīvā sadarbība starp dalībvalstīm visos ar akcīzes nodokli saistītos jautājumos, lai pēc iespējas samazinātu kropļojumus un akcīzes nodoklis tiktu pareizi piemērots pārrobežu gadījumos. Tādēļ iepriekš minētie tiesību akti par akcīzes nodokli konkrētiem ražojumiem ir integrēti horizontālu noteikumu kopumā, kas ietverti dažādos ES tiesību aktos par šiem jautājumiem. Šī ziņojuma mērķis ir novērtēt, kā darbojas šie horizontālie noteikumi atbilstīgi tiesību aktos noteiktajam ziņošanas pienākumam par diviem galvenajiem aspektiem: kā darbojas kārtība attiecībā uz datorizētu sistēmu akcīzes preču aprites kontrolei atliktās nodokļa maksāšanas režīmā, kā administratīvās sadarbības noteikumi tiek piemēroti akcīzes nodokļa jomā. Tādējādi šis ziņojums ir oficiālā ekonomikas novērtējuma pirmais pamatakmens; šādu novērtējumu Komisija plāno veikt arī turpmāk, aptverot arī visus citus būtiskos juridiskos noteikumus, kas paredzēti Padomes Direktīvā 2008/118/EK par akcīzes nodokļa piemērošanas vispārējo režīmu, kā arī pārskatīt ES akcīzes preču aprites un kontroles sistēmas (EMCS) darbību un datorizēto sistēmu akcīzes preču aprites kontrolei atliktās akcīzes nodokļa maksāšanas gadījumā ES. Būtu jāņem vērā, ka jautājums ir tehnisks, tādēļ šajā ziņojumā nav iespējams atkārtoti skaidrot visas pamatā esošās koncepcijas un terminus. Saistībā ar šo atsauce tiek dota uz pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu un skaidrojumiem Komisijas īpašajās tīmekļa vietnēs[1]. Pievienotais dienestu darba dokuments sniedz sīkāku skaidrojumu par šajā ziņojumā apskatītajiem jautājumiem. 2. Kopsavilkums Atbilstīgi tiesību aktos noteiktajām Komisijas juridiskajām saistībām šajā ziņojumā ir trīs iedaļas, kurās aplūkota ES akcīzes nodokļa tiesību aktu īstenošana noteiktos horizontālos aspektos. Katras iedaļas pamatā ir plašs attiecīgo ieinteresēto personu apsekojums un arī citi ieinteresēto personu sniegtie dati, kā arī Komisijas apsvērumi par aplūkotajiem jautājumiem. Pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā ir sniegts plašs pārskats par ieguldījumu, kas saņemts trīskārtējās apspriešanās laikā ar ieinteresētajām personām, galvenajiem konstatētajiem faktiem un izmantoto metodoloģiju. Ziņojuma 3. nodaļā sniegts pārskats par to, kā tiek īstenots Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1152/2003/EK par datorizētas sistēmas ieviešanu akcīzes preču apritei un kontrolei. Saskaņā ar minēto lēmumu tiek izveidota pārvaldības kārtība un paredzēts centrālais izstrādes finansējums datorizētai sistēmai akcīzes preču apritei un kontrolei (EMCS). Lielākā daļa ieinteresēto personu ziņo, ka lēmumā noteiktā pārvaldības kārtība darbojas labi, un uzskata, ka EMCS ir nozīmīgs uzlabojums salīdzinājumā ar iepriekšējo, uz papīra dokumentiem balstīto sistēmu. Tomēr ieinteresētās personas izteikušas vairākus lietderīgus ieteikumus par uzlabojumiem, īpaši saistībā ar EMCS sasaisti ar muitas sistēmām. Komisija ņems ieteikumus vērā, veicot turpmāku darbu juridiskajā un tehniskajā jomā. Ziņojuma 4. nodaļā uzmanība pievērsta Direktīvas 2008/118/EK 45. panta 1. punktā noteiktajai prasībai par to, ka Komisija sniedz ziņojumu par procedūrām gadījumos, kad EMCS nav pieejama, un prasībai sniegt elektroniskā administratīvā dokumenta drukātu eksemplāru. Ieinteresētās personas vispārīgi bija apmierinātas ar Direktīvā 2008/118/EK noteikto kārtību, tomēr tās aicināja izveidot dokumentu standartveidnes gadījumiem, kad sistēma nav pieejama, lai nodrošinātu to vieglu atpazīstamību visām ieinteresētajām personām. Komisija izskatīs iespēju iestrādāt šos ieteikumus, nākamreiz pārskatot Komisijas Regulu (EK) Nr. 684/2009. Ziņojuma 5. nodaļā sniegts kopsavilkums par apspriešanos ar dalībvalstīm par pirmo pieredzi darbā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 389/2012 par administratīvu sadarbību akcīzes nodokļa jomā, ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2073/2004. Dalībvalstis uzskata, ka jaunā kārtība ir uzlabojums salīdzinājumā ar iepriekšējo, uz elektroniskajām veidlapām balstīto sistēmu, jo tiek nodrošināta labāka kontrole darbplūsmām un pieeja administratīvās sadarbības informācijas arhīvam. Tika izteikti vairāki ieteikumi, kā uzlabot EMCS darbību, un Komisija tos ņems vērā un iekļaus turpmākā novērtējumā par EMCS un nepieciešamības gadījumā saistībā ar attiecīgiem īstenošanas aktiem. 3. Datorizēta sistēma akcīzes preču apritei un kontrolei Eiropas Parlaments un Padome 2003. gadā pieņēma Lēmumu Nr. 1152/2003/EK, ar kuru tika atļauta datorizēta sistēma akcīzes preču apritei un kontrolei. Saskaņā ar lēmumu Komisijai ir pienākums ziņot Parlamentam un Padomei par lēmuma īstenošanu. Pamatojoties uz minēto lēmumu, Komisijai un dalībvalstīm laikposmā no 2004. gada līdz 2009. gadam bija jānosaka un jāizstrādā EMCS. EMCS pamatdarbības sākums tika plānots 2009. gada 1. aprīlī (šajā datumā visiem dalībniekiem visās dalībvalstīs bija jānodrošina iespēja izpildīt elektroniskos administratīvos dokumentus, nosūtot elektroniskus ziņojumus par saņemšanu, savukārt uz papīra dokumentiem balstītā sistēma turpināja darboties.) Tika plānots, ka EMCS pilnā apmērā sāks darboties 2010. gada 1. janvārī (kad visa akcīzes preču aprite atliktās akcīzes nodokļa maksāšanas režīmā bija jāorganizē, izmantojot EMCS). Pamatojoties uz diskusijām starp Komisiju un dalībvalstīm un ņemot vērā diskusijas Akcīzes nodokļa komitejā, tika konstatēts, ka sākotnējie plāni vairs nav reāli. Vairākas dalībvalstis apstiprināja, ka tām ir tehniskas problēmas izmantot EMCS. Tāpat pastāvēja juridiska rakstura ierobežojumi, jo diskusijas Padomē par direktīvas priekšlikumu, kas bija EMCS juridiskais pamats, paņēma vairāk laika nekā sākotnēji plānots. Tādēļ Komisija ierosināja pārskatīt plānus EMCS ieviešanai un apsvērt divas iespējas: 1) atlikt EMCS ieviešanu un izplatīšanu uz vienu gadu (līdz 2010. gada 1. aprīlim), bet nemainīt specifikācijā pa posmiem un darbības jomām noteikto stratēģiju; 2) ļaut, lai dalībvalstis, kuras līdz 2010. gada aprīlim (piemēram, 2009. gada 1. septembrī) jau ir gatavas sākt ieviest un savā starpā izmantot EMCS, to dara. Muitas politikas grupas 25. sanāksmē (kas notika 2008. gada 2. jūlijā) par akcīzes jautājumiem atbildīgie ģenerāldirektori ar ievērojamu balsu vairākumu pieņēma lēmumu atbalstīt pirmo scenāriju. EMCS pirmais darbības posms tika sākts 2010. gada aprīlī; tā darbojās paralēli uz papīra dokumentiem balstītajai sistēmai, kas tika izmantota kopš 1993. gada. Iepriekšējo, uz papīra dokumentiem balstīto sistēmu, EMCS aizstāja 2011. gada 1. janvārī. EMCS otrais darbības posms tika sākts 2012. gada 1. janvārī. Tas nozīmēja reģistrēt kontroles darbības, ziņot par notikumiem aprites laikā un nodrošināt informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm par administratīvo sadarbību. Komisija ir veikusi trīs apsekojumus par ekonomikas dalībniekiem un dalībvalstu administrācijām saistībā ar dažādiem EMCS aspektiem. Šajā iedaļā uzmanība pievērsta tam, kādi rezultāti bija apsekojumam par lēmuma ieviešanas aspektiem. Citu apsekojumu rezultāti aplūkoti citās šā ziņojuma nodaļās. Apsekojuma ietvaros tika saņemta 131 atbilde: 104 atbildes bija no atsevišķiem ekonomikas dalībniekiem un Eiropas tirdzniecības federācijām un 27 — no 23 dalībvalstīm. Vairākums ieinteresēto personu uzskata, ka kopumā lēmuma mērķi ir īstenoti apmierinoši. Ieinteresētās personas ziņo, ka lēmumā noteiktā pārvaldības kārtība darbojas labi: EMCS projekts devis pietiekamu ieguldījumu visām ieinteresētajām personām, un lēmumu pieņemšanas process kopumā atbildis plāniem. Tādēļ Komisija neierosinās pārskatīt lēmumu. Kopumā ekonomikas dalībnieki ir apmierināti ar to, ka pašreizējā apspriešanās kārtība par EMCS projektu pamatojas uz diskusijām kontaktpersonu grupā akcīzes nodokļa jautājumos (ECG). Tomēr daži ekonomikas dalībnieki vēlētos, lai ECG sanāksmes notiktu biežāk un diskusijas būtu vairāk vērstas uz praktiskiem jautājumiem. Viņi arī vēlas, lai Komisija biežāk organizētu apsekojumus, kas būtu vērsti uz tirgotājiem un attiektos uz EMCS. Komisija apsvērs, kā labāk izpildīt šos pieprasījumus. Vairākums ieinteresēto personu arī uzskata, ka EMCS ir nozīmīgs uzlabojums salīdzinājumā ar iepriekšējo, uz papīra dokumentiem balstīto sistēmu. Par to liecina arī īpaši zemais tehnisko kļūdu līmenis (tehniskas kļūdas notiek retāk nekā 1 % no aprites) un tas, ka akcīzes preču aprites īstenošanai ir vajadzīgs ļoti īss laiks (vidēji 6,8 dienas no elektroniskā administratīvā dokumenta apstiprināšanas līdz ziņojuma nosūtīšanai par saņemšanu piegādes vietā.) Tomēr uzmanība vēl jāpievērš šādiem EMCS aspektiem. Savienojums starp EMCS un muitas sistēmām nedarbojas apmierinoši, un ekonomikas dalībniekiem un dalībvalstu administrācijām ir jāveic manuāla iejaukšanās. Tas īpaši attiecas uz gadījumu, kad savienojums skar izvešanu, jo izvešanas procedūra sākas dalībvalstī, kas nav dalībvalsts, kurā atrodas ar akcīzes preci saistītais ekonomikas dalībnieks vai no kuras preces no citas dalībvalsts tiek izvestas no ES. Kārtība izņēmuma gadījumiem parastajā notikumu secībā aprites gaitā ne vienmēr ir labi definēta, un rezultātā rodas juridiskā nenoteiktība un papildu slogs ekonomikas dalībniekiem un dalībvalstīm. Ekonomikas dalībnieki joprojām dažreiz piedzīvo kavēšanos, ko izraisa novēlota informācijas izplatīšana par ekonomikas dalībnieku atļaujām citās dalībvalstīs. Dažiem preču saņēmējiem un dažām dalībvalstīm, kas ir piegādes vietas dalībvalstis, joprojām rodas problēmas saistībā ar preču nosūtītāja sniegto datu kvalitāti. Lai risinātu problēmas saistībā ar savienojumu ar muitas sistēmām, tiks izstrādāta nākamā EMCS versija, kurā savienojums ar muitas sistēmām ir uzlabots. Komisija arī centīsies jaunajās muitas sistēmās iestrādāt tādas īpašas prasības saistībā ar akcīzes precēm, kuras tiks izstrādātas Savienības Muitas kodeksa pilnīgai īstenošanai. Tas nozīmēs arī pārskatīt Direktīvas 2008/118/EK noteikumus par muitas procedūrām. Komisija patlaban pēta iespējas uzlabot procedūras izņēmuma gadījumiem, lai nākamajā EMCS versijā tiktu iestrādāta jauna funkcionalitāte. Tas varētu nozīmēt pārskatīt Direktīvu 2008/118/EK, lai skaidrotu esošos noteikumus šajā jomā un paplašinātu to tvērumu. Komisija ir pieņēmusi jaunu īstenošanas regulu (Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 612/2013), saskaņā ar kuru tiek noteikts, ka ekonomikas dalībnieku atļaujas tiek izplatītas starp dalībvalstīm reālā laikā. Izplatīšana reālā laikā tiks sākta līdz 2015. gada 1. janvārim. Patlaban Komisija un dalībvalstis kopīgi strādā, uzlabojot EMCS sistēmu atbilstības testēšanu, lai samazinātu problēmu rašanās iespējamību nepareizu datu dēļ. Visbeidzot ieinteresētās personas tika aicinātas ierosināt, pēc kādiem kritērijiem nākotnē būtu jāvērtē EMCS darbības rezultāti. Ieinteresētās personas lielā mērā atbalsta šādus lielumus: aprites slēgšanai nepieciešamais laiks; laiks, kas ir nepieciešams, lai sagatavotu atbildi administratīvās sadarbības pieprasījumam; procentos izteikts kļūdainas aprites apjoms; procentos izteikts izvešanas aprites apjoms, kas jāslēdz manuāli; izmērāms mazāks administratīvais slogs/ labāka ieņēmumu iekasēšana. Uzskaitījuma 1.–3. punktā minētie lielumi principā tiek noteikti automātiski. Savukārt par 4. un 5. punktā noteiktajiem lielumiem ir vajadzīga sīkāka analīze, lai noteiktu labāko veidu šādas informācijas apkopošanai. Komisija patlaban gatavo īstenošanas regulu par statistiku, pamatojoties uz Padomes Regulas (ES) Nr. 389/2012 34. pantu, un ņems vērā šos ierosinājumus, izstrādājot īstenošanas regulu un pārskatot EMCS CS/MISE komponenta darbību.[2] 4. Elektroniskā administratīvā dokumenta drukātais eksemplārs vai cits tirdzniecības dokuments un procedūras gadījumos, kad sistēma nav pieejama (Padomes Direktīvas 2008/118/EK 45. panta 1. punkts) Šī nodaļa ziņojumā sagatavota, pamatojoties uz Padomes Direktīvas 2008/118/EK 45. panta 1. punktu, kurā ir noteikta prasība Komisijai iesniegt ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par procedūrām gadījumos, kad EMCS nav pieejama (uz šādiem gadījumiem attiecas direktīvas 26. un 27. pants), un ņemot vērā prasību sniegt pavaddokumenta drukāto eksemplāru, kā noteikts direktīvas 21. panta 6. punktā. Šī ziņojuma sagatavošanas nolūkā Komisija veica apsekojumu, iesaistot dalībvalstis un tirgotāju pārstāvjus, lai novērtētu, cik efektīva un lietderīga ir izstrādātā kārtība. Turpmākiem pētījumiem daži jautājumi tika arī uzdoti par EMCS kopumā. Aptaujas rezultātā tika saņemtas pavisam 104 atbildes, un varēja konstatēt divus dažādus paraugus: dalībvalstu un tirgotāju. Aptaujas laikā sniegtās atbildes deva vērtīgu ieskatu par to, kādas procedūras darbojas patlaban, ja sistēma nav pieejama, un kādas ir varbūtējās problēmas saistībā ar pavaddokumenta drukāto eksemplāru. Gan dalībvalstu paraugā, gan tirgotāju paraugā vairākums aptaujāto bija apmierināti ar pašreizējo procedūru gadījumos, kad sistēma nav pieejama. Tomēr vairākums aptaujāto abos paraugos pauda viedokli, ka visās dalībvalstīs ir vajadzīgs noteiktas formas standartdokuments par procedūrām gadījumos, kad sistēma nav pieejama. Vairākums dalībvalstu uzskatīja, ka standartveidne, kurā būtu iekļauti tikai būtiskie dati, samazinātu nepieciešamību katrā jaunā EMCS versijā mainīt dokumentus par procedūru gadījumos, kad sistēma nav pieejama. Arī daži respondenti, kas ir tirgotāji, dod priekšroku iespējamu alternatīvu meklēšanai, lai uzlabotu pieeju valstīs pastāvošajām EMCS, un vēlas mazāk izmantot iespēju, ka gadījumos, kad sistēma nav pieejama, pastāv noteikta procedūra. Saistībā ar elektroniskā pavaddokumenta (e-AD) drukāto eksemplāru 50 % dalībvalstu uzskatīja, ka būtu lietderīgi pievienot svītrkodu ar dokumenta administratīvo atsauces kodu. Gandrīz 40 % respondentu dalībvalstu paraugā un tirgotāju paraugā norādīja nepieciešamību standartizēt dokumentu. Varētu izstrādāt standartveidni, kurā būtu iekļauts svītrkods. Tādējādi būtu vieglāk atpazīt drukāto eksemplāru un atrisināt ar valodu saistītas problēmas, kad drukātie eksemplāri ir visās oficiālajās valodās. Tomēr respondenti vairāk dod priekšroku procedūru izstrādāšanai gadījumiem, kad sistēma nav pieejama, jo vairākums respondentu abos paraugos norādījuši, ka ir nepieciešams standartdokuments par procedūru gadījumos, kad sistēma nav pieejama. Sniedzot atbildes par vispārējiem jautājumiem saistībā ar EMCS, vairākums respondentu gan dalībvalstu, gan tirgotāju paraugā norādījuši, ka viņu darbības pieredze ar EMCS ir vai nu laba, vai arī izcili laba. Sistēmas uzlabošanai respondenti ierosina, piemēram, iekļaut iespēju labot datus (e-AD) formā pēc apstiprināšanas un ātrāk atjaunināt SEED datubāzi (tādu tirgotāju reģistrs, kuriem piešķirta atļauja pārvietot preces EMCS ietvaros), lai tajā būtu jaunākie dati. Tāpat ir svarīgi skatīt problēmas EMCS sistēmā saistībā ar izvešanas procedūru. Aptaujas ietvaros saņemtā atgriezeniskā saite tiks pētīta, lai uzlabotu nākamos apsekojumus par metodēm un kritērijiem EMCS novērtēšanai turpmāk un Direktīvas 2008/118/EK vispārējo ieviešanu. Komisija ierosina: · izstrādāt visās dalībvalstīs pieejamu noteiktas formas standartveidni dokumentiem par procedūrām gadījumos, kad sistēma nav pieejama; · izskatīt iespējas uzlabot valstīs pastāvošās EMCS sistēmas pieejamību, lai novērstu nepieciešamību izmantot procedūru, ja sistēma nav pieejama; · iespēju ierosināt standartveidni saistībā ar e-AD drukātiem eksemplāriem. Tādējādi varētu samazināt ar valodu saistītās grūtības. Veidnes pamatā varētu būt tirdzniecības standartdokuments, piemēram, CMR preču pavadzīme. Standartveidni vajadzētu ieviest pēc brīvprātības principa izmēģinājuma projekta ietvaros; · administratīvā atsauces koda[3] numuru, ar kuru tiek īpaši identificēta katra aprite, reproducēt kā svītrkodu izdrukātajā eksemplārā, lai palīdzētu sauszemes kontroles veicējiem un tirgotājiem identificēt sūtījumus. Komisija pēc iespējas iestrādās iepriekš minētos ierosinājumus nākamajos Komisijas Regulas (EK) Nr. 684/2009 grozījumos, ar kuriem tiks noteikts EMCS elektronisko ziņojumu un dokumentu saturs par procedūrām, ja sistēma nav pieejama. 5. Apspriešanās rezultāti par administratīvās sadarbības kārtību akcīzes nodokļa jomā Padomes Regula (ES) Nr. 389/2012 stājās spēkā 2012. gada jūlijā, aizstājot Padomes Regulu (EK) Nr. 2073/2004. Jaunajā regulā tiek skaidrota un saskaņota kārtība ekonomikas dalībnieku reģistrācijai, informācijas apmaiņai, darbības statistiskas sagatavošanai, kā arī noteikts Komisijas un dalībvalstu pienākums uzturēt un izstrādāt EMCS. Pirmais ziņojums par regulas darbību jāsagatavo 2017. gadā, bet Komisija uzskatīja, ka būtu lietderīgi apkopot pirmo reakciju no dalībvalstīm par regulas izmantošanu, īpaši saistībā ar EMCS, jo saskaņā ar regulu EMCS obligāti jāizmanto visos parastos apstākļos. Līdz šim jaunā regula nav izraisījusi lielas pārmaiņas dalībvalstu savstarpējā sadarbībā. Tomēr palielinās Centrālā biroja akcīzes nodokļa jautājumos atbildība. Elektronisko veidlapu aizstāšana EMCS trešajā posmā (sākot no 2012. gada janvāra) līdz šim bijusi ļoti veiksmīga, un vairākums dalībvalstu to uzskata par uzlabojumu. Tomēr vajadzētu pārskatīt to pašreizējo saturu un darbplūsmas, lai noteiktu iespējamos turpmākos uzlabojumus, tādējādi apmierinot uzņēmēju paustās vajadzības. Dalībvalstis vēlas redzēt atgriezeniskās saites ziņojuma izstrādi EMCS sistēmā un arī attiecīga noteikuma ieviešanu īstenošanas regulā, jo tas ļautu dalībvalstīm, kas pieprasa informāciju, informēt dalībvalsti, kura tiek lūgta sniegt informāciju, par turpmāku rīcību, kas veikta, pamatojoties uz saņemto informāciju. Dažas dalībvalstis kritizējušas pašreizējo kārtību gadījumos, kad EMCS nav pieejama. Dalībvalstis ne vienmēr tiek iesaistītas dokumentu plūsmā, un pastāv viedoklis, ka tādējādi veidojas iespējas veikt krāpšanu. Dalībvalstis vēlas redzēt, ka dokumentu plūsma tiek nodrošināta arī attiecīgajām dalībvalstīm un tā atbilst e-AD plūsmai. Dažas dalībvalstis vēlas, lai tiktu sagatavots jauns ziņojums, ar kura palīdzību varētu nodot informāciju, ja ekonomikas dalībnieks, kuram tiek veikta pārbaude, nevar sagatavot dokumentus par kārtējām akcīzes precēm. Dažas dalībvalstis ziņo, ka ne par visiem pieprasījumiem par administratīvo sadarbību atbildes tiek sniegtas 1–3 mēnešu laikā vai atbildes vispār netiek sniegtas. Šādu praksi varētu veicināt tas, ka EMCS sistēmā nav nodrošināts atbalsts Regulā (ES) Nr. 389/2012 noteiktajai iespējai atteikt administratīvās sadarbības pieprasījumu vai sniegt pamatojumu atteikumam, kaut gan sistēmā pastāv iespēja atteikt pieprasījumu saistībā ar vēsturisku apriti EMCS. Dažas dalībvalstis arī ierosinājušas pastiprināt sistēmu, lai nodrošinātu, ka uz pieprasījumiem tiek sniegtas daļējas atbildes. Pastāv uzskats, ka SEED darbojas labi un tajā esošie dati ir uzticami un atjaunināti. Var gaidīt, ka turpmāk uzlabojumi tiks veikti, stājoties spēkā prasībām par pakalpojumu līmeni, kas ietvertas Komisijas Īstenošanas regulā (EK) Nr. 612/2013. Turpmāk EMCS būtu jāiestrādā labāks atbalsts riska analīzes veikšanai. Komisija ņems vērā šos apsvērumus, veicot turpmāku juridisko un tehnisko darbu. 6. Vispārīgi secinājumi un tālāka virzība Komisijas apsekojumi par to, kā darbojas galvenie horizontālie noteikumi kārtībai attiecībā uz datorizētu sistēmu akcīzes preču aprites kontrolei atliktās nodokļa maksāšanas režīmā un kā tiek piemēroti noteikumi par administratīvo sadarbību akcīzes nodokļa jomā, skaidri parāda, ka pašreizējie noteikumi darbojas apmierinoši. Tomēr ir saņemti daudzi lietderīgi priekšlikumi uzlabojumu veikšanai, īpaši par savienojumu starp EMCS un muitas sistēmām, standartdokumentu ieviešanu procedūrai gadījumos, kad sistēma nav pieejama, un īpaši ierosinājumi par dažām EMCS funkcijām. Komisija plāno tos ņemt vērā, kopā ar dalībvalstīm veicot attiecīgo tehnisko darbu, tostarp, ja iespējams, aptverot īstenošanas tiesību aktus. Pamatojoties uz šo, tiks veikts plašāks novērtējums par ES akcīzes nodokļa sistēmu un jo īpaši par EMCS kopumā, kā arī par Direktīvas 2008/118/EK īstenošanu kopumā, ņemot vērā iniciatīvu par iespējamo tiesību aktu reformu, sākot no 2015. gada. [1] http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/excise_duties/circulation_control/index_en.htm [2] Šis EMCS komponents atbild par operacionālu datu iegūšanu un statistiskas pārskatu sagatavošanu, tādēļ tas nodrošinās lielāko daļu informācijas ziņošanai par darbības rezultātiem. [3] Administratīvais atsauces kods; sīkāku informāciju un skaidrojumus skatīt arī vietnē http://ec.europa.eu/taxation_customs/common/faq/faq_2898_en.htm