EIROPAS KOMISIJA Briselē, 30.5.2018 COM(2018) 382 final 2018/0206(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) {SEC(2018) 273 final}

{SWD(2018) 289 final}



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Eiropā patlaban ir izšķirošs brīdis, kad tās nozīme un panākumi nākamajās desmitgadēs būs atkarīgi no spējas saglabāt konkurētspēju pasaules ekonomikā un nodrošināt augstu nodarbinātības līmeni, izglītību un apmācību, veselības aprūpi, sociālo iekļautību un aktīvu līdzdalību sabiedrībā. Lai Eiropa taptu konkurētspējīga, solidāra un noturīga nākotnē, tās cilvēkos jāiegulda tagad: jāiegulda viņu izglītībā un apmācībā, prasmju veicināšanā, veselībā, kā arī jāsekmē viņu radošums un potenciāls veidot uzņēmumus un ieviest jauninājumus. Turklāt joprojām būtiskas ir vairākas problēmas. Neraugoties uz uzlabojumiem, bezdarba un ilgstoši augstā nabadzības līmeņa mazināšana arvien ir prioritāte visā ES. Eiropas pilsoņiem visvairāk rūp sociālie un nodarbinātības jautājumi, kuros no Savienības gaida visvairāk. Turklāt Savienībā vērojamas tādas problēmas kā: ·nepietiekami augsts prasmju līmenis, ·aktīvās darba tirgus politikas un izglītības sistēmu potenciāla nepietiekama izmantošana, ·problēmas, ko rada jaunās tehnoloģijas, piemēram, automatizācija un ar to saistītās jaunās darba formas, ·sociāli atstumto grupu, tostarp romu un migrantu, sociālā atstumtība, ·zema darbaspēka mobilitāte. Šo problēmu risināšanai nepieciešamas gan politikas iniciatīvas, gan mērķtiecīgi atbalsta pasākumi. Atbildot uz iedzīvotāju aicinājumu veicināt Savienības sociālo dimensiju, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija 2017. gada 17. novembrī kopīgi izsludināja Eiropas sociālo tiesību pīlāru. Tagad ir svarīgi, lai Eiropas iestādes un dalībvalstis sadarbotos ar mērķi īstenot tajā ietvertās tiesības un princius. Komisija 2018. gada 2. maijā pieņēma priekšlikumu regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam. Priekšlikumā atspoguļots pašreizējais ekonomiskais un sociālais konteksts Eiropas Savienībā un sniegta konkrēta atbilde uz Eiropas sabiedrības aicinājumu veidot sociāli atbildīgāku Eiropu un vairāk ieguldīt cilvēkos. Šajā sakarā minētais priekšlikums paredz izmantot Eiropas Sociālo fondu (ESF+) kā galveno ES instrumentu, ar kuru ieguldīt cilvēkos un īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru. ESF+ tiek apvienotas šādas programmas un fondi: –Eiropas Sociālais fonds (ESF) un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva (JNI), –Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD), –Nodarbinātības un sociālās inovācijas programma (EaSI), –Savienības rīcības programma veselības jomā (Veselības programma). Augšminēto fondu apvienošanai ir trejāds mērķis:

–izstrādājot integrētākas pieejas plānošanai un īstenošanai, sekmēt saskaņotību un sinerģijas starp ES instrumentiem, kuri papildina un sniedz būtisku atbalstu cilvēkiem un uzlabo viņu dzīves līmeni, –palielināt elastību un panākt, lai līdzekļus varētu labāk izmantot ekonomiskās pārvaldības ciklā identificēto problēmu risināšanai un ES prioritāšu izpildei, –panākt vienkāršāku fondu plānošanu un pārvaldību, tādējādi samazinot administratīvo slogu iestādēm un atbalsta saņēmējiem. Tāpēc ESF+ palīdzēs veidot pilntiesīgu sociālo Eiropu un sekmēs tās ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174. pantu, kas ir vajadzīgais priekšnoteikums pienācīgai Eiropas Savienības kā stabilas un dzīvotspējīgas ekonomiskās un politiskās savienības darbībai. Šajā priekšlikumā paredzēts, ka regula būs piemērojama no 2021. gada 1. janvāra, un tas tiek iesniegts 27 Savienības dalībvalstīm atbilstoši Eiropadomes 2017. gada 29. martā saņemtajam Apvienotās Karalistes paziņojumam par nodomu izstāties no Eiropas Savienības un Euratom, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu. •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā ESF+ atbalsta tādus politikas virzienus un prioritātes, kuri palīdz panākt pilnīgu nodarbinātību, uzlabot darba kvalitāti un ražīgumu, palielināt darba ņēmēju ģeogrāfisko un profesionālo mobilitāti Savienībā, uzlabot izglītības un apmācības sistēmas un veicināt sociālo iekļautību un veselību. Galvenais ESF+ regulas politikas mērķis ir palīdzēt radīt darbspējīgāku un noturīgāku “Sociālo Eiropu” un īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, kā arī sociālās un nodarbinātības prioritātes, kas noteiktas Eiropas ekonomikas pārvaldības procesā. ESF+ palīdzēs īstenot integrētās pamatnostādnes, kas pieņemtas saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, un attiecīgos konkrētai valstij paredzētos ieteikumus, kas pieņemti ar Eiropas pusgada ietvaros, un sekmēt vispārējo mērķi panākt gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi pēc 2030. gada (ANO ilgtspējīgas attīstības mērķi) un augšupvērstu konverģenci. Turklāt ESF+ palīdzēs uzlabot nodarbinātības iespējas, paaugstināt dzīves līmeni un uzlabot veselības līmeni, palielināt darbaspēka mobilitāti un ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, kā noteikts Līgumā par Eiropas Savienības darbību un ES Pamattiesību hartā. Ar ESF+ ir paredzēts dot ieguldījumu Prasmju programmā Eiropai un trešo valstu valstspiederīgo integrēšanā. Minimālās atbalsta daļas un apjomu noteikšana dalītā pārvaldībā īstenotam ESF+, kas būs viens no struktūrfondiem, nodrošinās iepriekš aprakstīto Savienības prioritāšu pienācīgu atspoguļošanu ieguldījumu apjomā, kas tieši paredzēts Eiropas iedzīvotājiem. •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām ESF+ mērķis ir uzlabot sinerģiju un saskaņotību ar citiem fondiem, kuri iegulda cilvēkkapitāla attīstībā. ESF+ jo īpaši būtu jānodrošina papildināmība un sinerģija ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (EGF), programmu Erasmus un Eiropas Solidaritātes korpusu, Patvēruma un migrācijas fondu (AMIF), programmām “Apvārsnis Eiropa” un “Digitālā Eiropa”, Strukturālo reformu atbalsta programmu, tostarp reformu īstenošanas instrumentu. ESF+ un EGF arī turpmāk papildinās viens otru, jo ESF+ turpinās atbalstīt preventīvos un sagatavošanās pasākumus, savukārt EGF arī turpmāk būs fonds, kura līdzekļi tiks izmantoti ārkārtas situācijās ārpus daudzgadu finanšu shēmas. ESF+ un Erasmus darbojas līdzīgās jomās, galvenokārt palīdzot cilvēkiem iegūt jaunas prasmes, pilnveidojot esošās prasmes, lai apmierinātu rūpniecības nozaru vajadzības, uzlabojot digitālās prasmes un izglītības un apmācības kvalitāti. Tāpēc tiks pastiprināta sadarbība starp ESF+ un Erasmus. Sadarbības konkrētais raksturs tiks sīkāk izklāstīts darba programmās un programmu vadlīnijās, tādējādi ļaujot panākt iedarbīgu un efektīvu sinerģiju. Turklāt ESF+ turpinās atbalstīt trešo valstu valstspiederīgo vidēja termiņa un ilgtermiņa integrāciju, savukārt īstermiņa vajadzības tiks segtas no Patvēruma un migrācijas fonda līdzekļiem. ESF+ dalītā pārvaldībā īstenotā sadaļa arī turpmāk ietilps kohēzijas politikā, un uz šo sadaļu galvenokārt attieksies Kopīgo noteikumu regula (KNR). Uz ESF+ attieksies tādi paši noteikumi par pārvaldību, plānošanu, uzraudzību, revīziju u. c., kādus piemēro pārējiem dalītā pārvaldībā īstenotiem fondiem. Programmās dalībvalstīs arī turpmāk varēs apvienot Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un ESF+ finansējumu, izmantojot no vairākiem fondiem finansētās programmas. Veselības sadaļā pienācīga pārvaldības struktūra sniegs stratēģiskās vadlīnijas un tehniskos atzinumus par pasākumiem, kas veicami, lai atbalstītu un īstenotu attiecīgo sadaļu. Tas arī palīdzēs koordinēt pētniecības, digitālā tirgus, reģionālā un kohēzijas fonda un citu fondu papildinošā atbalsta pozīcijas. Komisijas priekšlikumā par daudzgadu finanšu shēmu 2021.—2027. gadam ir noteikts tālejošāks mērķis integrēt ar klimatu saistītos jautājumus visās ES programmās un kopējais mērķis 25 % no ES izdevumiem atvēlēt klimata mērķu izpildei. Tam, kā šī programma veicina šā vispārējā mērķa sasniegšanu, sekos ES klimata rādītāju marķēšanas sistēma atbilstīgajā sadalījuma līmenī, tostarp izmantojot precīzākas metodikas, ja tādas būs pieejamas. Komisija arī turpmāk katru gadu iesniegs informāciju par saistību apropriācijām saskaņā ar ikgadējo budžeta projektu. Lai atbalstītu programmas potenciāla pilnīgu izmantošanu klimata mērķu izpildē, Komisija centīsies apzināt attiecīgās darbības programmas sagatavošanas, īstenošanas, pārskatīšanas un izvērtēšanas laikā. 2.TIESISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību IX sadaļā “Nodarbinātība”, X sadaļā “Sociālā politika” un XIV sadaļā “Sabiedrības veselība” un jo īpaši tā 46., 149., 153., 162. līdz 166., 168., 174., 175. un 349. pantā ir izklāstīts tiesiskais regulējums pasākumiem, uz kuriem attiecas šis priekšlikums. ESF+ ir trīs sadaļas. Pirmā sadaļa, ko īsteno pēc dalītās pārvaldības principa, attiecas uz agrāko Eiropas Sociālo fondu, kas izveidots, balstoties uz LESD 162. un 164. pantu, un minimālās materiālās palīdzības sniegšanu vistrūcīgākajām personām, ievērojot LESD 175. panta trešo daļu. Otrā sadaļa, ko īsteno pēc tiešās un netiešās pārvaldības principa, attiecas uz darbībām, kuras sekmē nodarbinātību un sociālo inovāciju (EaSI), pamatojoties uz LESD 175. panta trešo daļu. Trešā sadaļa, ko īsteno pēc tiešās pārvaldības principa, attiecas uz veicināšanas pasākumiem, kas izstrādāti, lai aizsargātu un uzlabotu cilvēku veselību (LESD 168. pants). Šajā priekšlikumā definēti ESF+ vispārējie mērķi un atbalsta apmērs, kas izteikts konkrētos mērķos. Tajā paredzēti kopīgie noteikumi, kas piemērojami šīm trim sadaļām, un īpašie noteikumi katrai no tām. Turklāt, tiecoties vienkāršot politikas īstenošanu, Komisija 2018. gada 29. maijā pieņēma priekšlikumu Kopīgo noteikumu regulai, ar kuru paredzēts uzlabot dalītā pārvaldībā īstenota atbalsta koordināciju un saskaņot īstenošanu. Šie kopīgie noteikumi attiecas uz dalītā pārvaldībā īstenoto ESF+ sadaļu. Dažādie fondi, kuri īstenoti pēc dalītās pārvaldības principa, tiecas sasniegt savstarpēji papildinošus mērķus, un tiem ir viens pārvaldības veids, tāpēc Regulā (ES) Nr. [Regula, ar ko paredz kopīgos noteikumus], ir izklāstīta virkne kopīgu vispārējo mērķu un tādi vispārīgie principi kā partnerība un daudzlīmeņu pārvaldība. Turklāt minētajā regulā paredzēti kopīgi stratēģiskās plānošanas un finansējuma plānošanas elementi, tostarp noteikumi par partnerības nolīgumu, kas jānoslēdz ar katru dalībvalsti, un tajā ir izklāstīta kopīgā pieeja attiecībā uz fondu darbību. Līdz ar to tajā ir ietverti izpildes nosacījumi, veikuma pārskats un uzraudzības, ziņošanas un izvērtēšanas kārtība. Tajā paredzēti arī kopīgie noteikumi par tiesībām pretendēt uz atbalstu un ir noteikti īpaši pasākumi finanšu instrumentiem, fonda InvestEU izmantošanai, kopienu virzītai vietējai attīstībai un finanšu pārvaldībai. Turklāt daži pārvaldības un kontroles nosacījumi ir kopīgi visiem fondiem. •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Sociālās un nodarbinātības politikas un sabiedrības veselības jomā Savienība dala kompetenci ar dalībvalstīm (LESD 4. pants), kuru kompetencē ir noteikt kārtību, kādā tās koordinē savu rīcību (LESD 5. pants) vai veikt darbības, ar kurām tiek atbalstītas, koordinētas vai papildinātas dalībvalstu darbības (LESD 6. pants). Dalītā pārvaldībā īstenotai ESF+ sadaļai piemēro subsidiaritātes principu. Komisija, ievērojot dalītās pārvaldības principu, stratēģiskās plānošanas un īstenošanas uzdevumus deleģē ES dalībvalstīm un reģioniem. Tā arī ierobežo ES darbību tikai tiktāl, ciktāl tas vajadzīgs tās mērķu sasniegšanai, kā noteikts Līgumos. Dalītās pārvaldības mērķis ir nodrošināt, lai lēmumi tiktu pieņemti pēc iespējas tuvāk iedzīvotājiem, bet neizslēdzot rīcību ES līmenī, ja tā ir pamatota, un ņemot vērā iespējas, kas pieejamas valstu, reģionālā vai vietējā līmenī. Dalītā pārvaldība tuvina Eiropu tās iedzīvotājiem un sasaista vietējās vajadzības ar Eiropas mērķiem. Turklāt tas palielina atbildību par Savienības mērķiem, jo dalībvalstis un Komisija kopīgi dala lēmumu pieņemšanas pilnvaras un atbildību. Subsidiaritātes princips attiecas uz šīm divām sadaļām, kuras īstenojamas pēc tiešās un netiešās pārvaldības principa. EaSI sadaļā galvenā uzmanība tiks pievērsta inovatīvas dimensijas projektiem, kuros ir skaidra ES pievienotā vērtība, un tas nozīmē, ka ES rīcība ir efektīvāka par rīcību valsts, reģionālā vai vietējā līmenī, lai sasniegtu kritisko masu un samazinātu administratīvo slogu. Veselības sadaļā ir atzīta ES veselības dimensija, un minētā sadaļa papildina un atbalsta dalībvalstu veselības aizsardzības politiku, respektējot to kompetenci šajā jomā saskaņā ar LESD 168. pantu. •Proporcionalitāte Saskaņā ar proporcionalitātes principu šajā priekšlikumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. Komisijas priekšlikums ir sagatavots, vadoties pēc Proporcionalitātes principa, jo tas ierosina turpmāku vienkāršošanu atbilstoši ieteikumiem, ko pieņēmusi Augsta līmeņa grupa, kura uzrauga vienkāršošanu ESI fondu saņēmēju interesēs. Priekšlikums ir samērīgs, jo tajā ir apvienoti un konsolidēti noteikumi un apvienoti fondi, tādējādi samazinot slogu ieinteresētajām personām. Savienības un valstu iestāžu administratīvais slogs ir tikai tik liels, ciktāl tas nepieciešams, lai Komisija varētu pildīt savus pienākumus attiecībā uz Savienības budžeta izpildi. •Juridiskā instrumenta izvēle Izvēlētais instruments ir Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude –Eiropas Sociālais fonds (ESF) Priekšrocības. 2000.–2006. gada un 2007.–2013. gada Eiropas Sociālā fonda (ESF) ex post izvērtējumos fonda ieguldījums atzīts par atbilstīgu, rezultatīvu un efektīvu. Fonds aptvēra ievērojamu skaitu ES pilsoņu, jo īpaši tos, kuriem atbalsts visvairāk bija vajadzīgs. Tas notika tāpēc, ka ESF nodrošināja ievērojamus finanšu līdzekļus nodarbinātības un sociālo problēmu risināšanai dalībvalstīs un paplašināja esošo darbību, atbalstot politikas virzienus vai grupas, kas citādi nebūtu saņēmušas atbalstu. Turklāt ESF atbalstīja vietēja/reģionāla mēroga inovācijas, kuras pēcāk tikai izvērstas valsts līmenī. Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam programmu intervence tapa stabilāka un tika precizēti konkrētie mērķi, tika standartizētas rādītāju definīcijas un tika noteiktas atsauces vērtības un mērķvērtības. Trūkumi. –Politikas saskaņošana: lai gan fonda sasaiste ar Eiropas pusgadu 2014. līdz 2020. gada plānošanas periodā ievērojami uzlabojās, tā joprojām nav optimāla.

–Plānošana: pierādījumi liecināja, ka 2014.—2020. gadā pastiprinājās orientēšanās uz rezultātiem, bet darbības rezultātu satvars nav bijis pietiekams stimuls dalībvalstīm. Tika pausta kritika par to, ka plānošanas prasības rada administratīvo slogu. –Programmas īstenošana: pētījumi liecina, ka, neraugoties uz zināmu progresu, ESF pārvaldība un īstenošana joprojām ir pārāk sarežģīta. Lai gan 2014. līdz 2020. gadā bija vērojami uzlabojumi, pāreja no pieejas, kuras pamatā ir ievaddati, uz pieeju, kuras pamatā ir rezultāti, palika nepabeigta. –Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva Priekšrocības. Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva ir palielinājusi informētību par jaunatnes nodarbinātības politiku un vairākās dalībvalstīs ir virzījusi politikas reformas saistībā ar Garantijas jauniešiem izveidošanu un īstenošanu. Dalībvalstis ziņo, ka Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva ir izšķirīgi svarīga nodarbinātības politikas izstrādei un īstenošanai attiecīgajās valstīs. Trūkumi. Galvenās problēmas rada tās finanšu pārvaldība (tā tiek finansēta no diviem finansējuma avotiem — JNI īpašā piešķīruma un ESF) un papildu ziņošanas prasības. Atbalsta saņēmēji un īstenošanas iestādes uzskatīja, ka šie elementi palielina administratīvo slogu. –Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD) Priekšrocības. FEAD vidusposma novērtējuma provizoriskie rezultāti, arī atsauksmes no ieinteresētajām personām, norāda, ka tā atbalstītie pārtikas nodrošināšanas, materiālās palīdzības sniegšanas un sociālās iekļautības pasākumi būtiski palīdz vistrūcīgākajām personām, tostarp tām, kuras citādi nesaņemtu vispārējo sociālo palīdzību vai kurām nepieciešams tūlītējs atbalsts. Trūkumi. ES tiesiskais regulējums un tā interpretācija vai valsts prasības var apgrūtināt fondu līdzekļu apgūšanu. Grūtības rada programmas uzsākšanas posma novilcinājums un administratīvie šķēršļi, kas galvenokārt saistīti ar valsts iepirkuma politiku un tādām papildu prasībām kā ar darbībām un galīgajiem atbalsta saņēmējiem saistīto datu/informācijas reģistrācija uzraudzības nolūkos un pārmērīgas un laikietilpīgas procedūras. –Nodarbinātības un sociālās inovācijas programma (EaSI) Priekšrocības. Vidusposma izvērtēšana rāda, ka EaSI programma laikposmā no 2014. līdz 2016. gadam lietderīgi un efektīvi palīdzēja palielināt informētību par ES politiku pirmiznākumiem sociālās iekļautības un nabadzības mazināšanas jomā. Izvērtēšana arī appliecināja, ka, pateicoties šai programmai, ir uzlabojusies izpratne par nodarbinātības pārrobežu potenciālu, bijis iespējams ātrāk pārbaudīt un ieviest inovatīvus pasākumus un tikusi atvieglota mikrofinansējuma un aizdevumu pieejamība un atbalsts uzņēmējdarbībai. Turklāt ar EaSI tika veicinātas politikas pārmaiņas, izplatot salīdzinošās un analītiskās zināšanas, spēju veidošanu, savstarpēju mācīšanos un dialogu, kā arī sekmējot to, ka dažādas ieinteresētās personās var ietekmēt sociālekonomiskās politikas formulēšanu un īstenošanu. Trūkumi. Vēl ir daudz darāmā, lai uzlabotu EaSI atbilstību un ietekmi. PROGRESS ass ietvaros vēl vairāk būtu jādara, lai īstenotu sociālās politikas eksperimentus, pārskatot projektu izvērtēšanas un atlases procedūras un radot apstākļus, kas padarītu tos plašāk piemērojamus. Kas attiecas uz EURES, ilgāks īstenošanas periods un administratīvā sloga samazināšanas pasākumi var palīdzēt ieinteresētajām personām pienācīgi izstrādāt, īstenot un novērtēt projektu efektivitāti un nodrošināt to ilgtspēju. –Veselības programma Priekšrocības. Vidusposma izvērtēšana apstiprināja pasākumiem piemītošo ES līmeņa pievienoto vērtību, jo tika konstatēts, ka dalībvalstīm izdevies vairāk pievērsties pārrobežu veselības apdraudējumiem, tehniskajām pamatnostādnēm un ieteikumiem vēža, HIV/AIDS un tuberkulozes profilaksei, varējušas vairāk atbalstīt ES veselības tiesību aktus par zālēm un medicīnas ierīcēm, kā arī veikt e-veselības tīkla darbības un veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanu. Izvērtējumā arī atzīta tādu instrumentu pievienotā vērtība, ar kuriem tiek kontrolētas veselības aprūpē iegūtas infekciju slimības, un tas, ka ir bijuši saskaņotāki centieni novērst rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem un visaptverošs sagatavošanas darbs, izmantojot vienotās rīcības, lai apzinātu un apmainītos ar paraugpraksi par slimību profilaksi un pārvaldību. Tajā tika atzīts arī pozitīvais ieguldījums darbībās, kuras veicina sadarbspējīgu un standartizētu pārrobežu apmaiņu ar veselības informāciju, un centieni šim nolūkam izveidot ES mēroga digitālo infrastruktūru. Trūkumi. Vidusposma izvērtēšanā atklājās, ka neleģislatīvās jomās, kurās darbības var definēt vai noteikt plašāk, pastāv risks, ka šie pasākumi ir mazāk koncentrēti. Pievienotās vērtības kritērijus var vienkāršot, lai tie attiektos uz trim galvenajām jomām: pārrobežu veselības apdraudējumu risināšana, apjomradīto ietaupījumu uzlabošana un apmaiņa ar paraugpraksi un tās veicināšana un īstenošana. Tika konstatētas arī dažas nepilnības un trūkumi saistībā ar īstenošanas datu uzraudzību, kas programmu vadītājiem var apgrūtināt programmas sasniegumu aktuālo pārskatīšanu. •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Apspriešanās ar ieinteresētajām personām balstījās uz ieinteresēto personu apzināšanu, kas galvenokārt aptver galvenās ES iestādes un organizācijas, kuras darbojas sociālās un nodarbinātības politikas jomā un sniedz attiecīgo ieguldījumu, kā arī visu valsts līmeņu publiskās iestādes, sociālos partnerus, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, finansējuma saņēmējus, galīgos atbalsta saņēmējus un pilsoņus visā ES. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām tika izmantotas dažādas metodes un instrumenti, kas ļāva nodrošināt pietiekami lielu šādu personu dažādību un skaitu un pārbaudīt ieinteresēto personu atzinumus. Šādas apspriešanās ietvēra vairākas atklātas sabiedriskās apspriešanas, kas tika veiktas daudzgadu finanšu shēmas ietvaros, ex post izvērtējumu par ESF, FEAD un EaSI vidusposma novērtējumus. Tostarp notika arī iesaistīto ieinteresēto personu konferences un sanāksmes, mērķa grupu sanāksmes, intervijas, mērķtiecīgas apspriešanās tiešsaistē un nostājas dokumentu analizēšana. Sīkāku informāciju par apspriešanos ar ieinteresētajām personām skatīt ietekmes novērtējumā. Galvenie secinājumi pēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām bija šādi. –Fondu pievienotā vērtība ir tā, ka tie lietderīgi un efektīvi veicina publiskos ieguldījumus, racionalizē zināšanu apmaiņu starp valstīm un reģioniem, uzlabo sociālo integrāciju un veido iekļaujošāku Eiropu, atbalsta eksperimentus un inovācijas attiecīgajās rīcībpolitikās, samazina reģionālās atšķirības un sekmē konverģenci. Tie arī būtiski sekmē kohēzijas politikas sviras efektu uz publiskajiem un privātajiem ieguldījumiem. –Sarežģītās procedūras uzskatāms par būtiskāko šķērsli tam, ka fondi nevar sekmīgi sasniegt savus mērķus. –Tika pausts aicinājums vienkāršot un samazināt administratīvo slogu, ar kādu saskaras atbalsta saņēmēji, tostarp piemērot vienkāršākas datu sniegšanas prasības dalībniekiem.

–Ir jāstiprina sociālā dimensija. –Būtu jāsaskaņo noteikumi, kas ir piemērojami dažādajiem ES fondiem. –Tika pausts aicinājums stiprināt sinerģiju un novērst ES instrumentu dublēšanu un pārklāšanos. Fondu apvienošana tika atzīta par labāko veidu, kā sasniegt šo mērķi, ar noteikumu, ka šāda apvienošana palīdz vienkāršot ES instrumentus. –Politikas dokumentos lielāka uzmanība pievērsta tam, kā uzlabot saikni starp fondiem un Eiropas pusgadu. –Pašreizējos sabiedrības veselības aizsardzības jautājumus iespējams efektīvi risināt ar sadarbību ES līmenī. Tam, ka ES risina kopīgās problēmas tādās jomās kā nevienlīdzība veselības jomā, migrācija, iedzīvotāju novecošana, pacientu drošība, augstas kvalitātes veselības aprūpe, pievēršanās veselības apdraudējumiem, tostarp infekcijas slimībām, nelipīgām slimībām un mikrobu rezistencei, ir pievienotā vērtība. Galvenie priekšlikumi, ar kuriem tiek risināti ieinteresēto personu ierosinātie jautājumi, izklāstīti turpmāk: –veicināt sinerģijas un izvairīties no tādu finansēšanas instrumentu pārklāšanās, kuru līdzekļi tiek ieguldīti cilvēkos un viņu vajadzībās, ESF, JNI, FEAD, EaSI un Veselības programma tiks apvienoti vienā fondā (ESF+). Tādējādi tas atvieglos finansējuma pieejamību atbalsta saņēmējiem, palīdzēs tiem kombinēt dažādus pasākumu veidus un vienkāršos finansējuma pārvaldību; –atsaukties uz aicinājumu stiprināt sociālo dimensiju. ·ESF+ paredzētā atbalsta tvērums tiek saskaņots ar Eiropas sociālo tiesību pīlāru. Dažādu instrumentu apvienošana ESF+ ļaus apvienot finanšu līdzekļus pīlāra principu īstenošanai. ·Apvienojot FEAD un ESF, tiks stiprināta ESF+ sociālās iekļautības dimensija. Tādējādi būs iespējams vairāk izmantot noteikumus par pārtikas produktu nodrošināšanu/materiālās palīdzības sniegšanu un sociālajai iekļautībai paredzēto atbalstu un aktīvos pasākumus. ·Vismaz 25 % no ESF+ finanšu līdzekļiem, kas atvēlēti dalībvalstīm, tiks paredzēti sociālās iekļautības veicināšanai un nabadzības apkarošanai. Turklāt dalībvalstīm vismaz 2 % no ESF+ finanšu līdzekļiem, kas tām būs atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu, būs jāpiešķir pasākumiem vistrūcīgāko personu atbalstam. Tādējādi finanšu līdzekļu minimālais apjoms būs paredzēts tiem, kam visvairāk nepieciešama palīdzība. –Lai vienkāršotu ESF+ īstenošanu, samazinātu administratīvo slogu atbalsta saņēmējiem un koncentrētos uz rezultātu sasniegšanu, Kopīgo noteikumu regulā ir ieviesti vairāki noteikumi. Tomēr ESF+ regula paredz arī materiālās nenodrošinātības mazināšanas pasākumus, lai ņemtu vērā ieinteresēto personu lūgumu šāda veida palīdzībai piemērot mazāk stingras prasības un lai vienkāršotu datu vākšanas, uzraudzības un ziņošanas prasības. –Lai panāktu stingrāku saskaņošanu ar Eiropas pusgadu, pienācīga summa no ESF+ finanšu līdzekļiem, kas dalībvalstīm atvēlēta, ievērojot dalītās pārvaldības principu, tiks piešķirta Eiropas pusgadā konstatēto problēmu risināšanai. •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Komisija savus lēmumus ir pieņēmusi, balstoties uz ekspertu atzinumiem, kas apkopoti, izmantojot vairākus pētījumus, kā arī dalībvalstu ziņojumus par ESF īstenošanu. Pētījumos tika izmantotas vairākas metodes, tostarp literatūras apskats, mērķtiecīgi apsekojumi, aptaujas, mērķgrupas un ekonomiskā modelēšana. Ziņojumi un pētījumi ir norādīti ietekmes novērtējumā. ESF+ regulas priekšlikumā ir ņemti vērā ieteikumi, kas gūti pētījumos, uzlabojot sinerģiju un papildināmību starp fondiem, nostiprinot saikni ar ES politikas prioritātēm, vienlaikus palielinot elastīgumu un iekļaujot vairākus administratīvā sloga samazināšanas pasākumus, piemēram, vienkāršotas izmaksu iespējas un vienkāršotas uzraudzības un ziņošanas prasības. •Ietekmes novērtējums Šo priekšlikumu pamato ietekmes novērtējums. 2018. gada 25. aprīlī notika Regulējuma kontroles padomes sēde, kurā ietekmes novērtējumam tika sniegts pozitīvs atzinums ar atrunu. Tabulā ir izklāstīti galvenie saņemtie apsvērumi un tas, kā tas tika atspoguļots ietekmes novērtējumā. Galvenie Regulējuma kontroles padomes apsvērumi Ietekmes novērtējuma ziņojumā veiktie grozījumi 1) Nav skaidrs, kā notiek darbību prioritāšu noteikšana jo īpaši saistībā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāru un kā tiek ņemta vērā finansējuma iespējamā samazināšana. Tekstā precizēts, ka finansējuma iespējamais samazinājums būtu jārisina, ierobežojot ESF+ tvērumu administratīvo reformu jomā un palielinot valstu līdzfinansējuma likmes. 3) Ziņojumā nav pietiekami pierādīts, ka uzraudzības un izvērtēšanas sistēma ir stabila un laikus nodrošinās vajadzīgo informāciju. Sīkāka informācija par uzraudzības un izvērtēšanas sistēmu ir iekļauta 5. iedaļā. Papildu apsvērumi un pielāgojumu prasības 1) Gūtā pieredze būtu plašāk jāizmanto, apzinot galvenās vispārīgās un konkrētam fondam raksturīgās problēmas, kas apzinātas publicētajos izvērtējumos un provizoriskajos izvērtējumu rezultātos. Publicētajos izvērtējumos, provizoriskajos izvērtējumu rezultātos un apspriedēs ar ieinteresētajām personām ir apzinātas konkrētas katram fondam raksturīgās problēmas. Pēc izanalizēšanas iespējams izdalīt četras daudzgadu finanšu shēmai raksturīgās problēmas, proti, mijiedarbība un sinerģija starp fondiem, saskaņotība ar politikām un elastība, vienkāršošana, veikums un orientācija uz rezultātiem. Tāpēc daudzgadu finanšu shēmas šķērseniskā problēma ir atrodama katrā fondā (2.1.2.2. iedaļa). 2) Precizēt, kāpēc nepieciešama fondu apvienošana, un norādīt ar šādu apvienošanu saistītos riskus. Ir iekļauts sīkāks skaidrojums ar iemesliem, kāpēc attiecīgie fondi ir apvienoti un kāpēc šajā jaunajā fondā nav iekļauts EGF. Turklāt ir mazināts galvenais risks, uz ko norādīja ieinteresētās puses – apvienotais fonds palielinātu administratīvo slogu, jo uz agrākā FEAD un EaSI veida pasākumiem attieksies vienkāršāki noteikumi (4.1.1. iedaļa). 3) ESF+ programmas atskaites punkta rādītājiem jāatspoguļo Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES. Atskaites punkta rādītāji pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES ir iekļauti teksta 2.1.1. iedaļā. 4) Lielāka ESF+ prioritāšu noteikšanas pārredzamība. Precizēt galvenās ESF+ politikas prioritāšu pārmaiņas, tostarp saikni ar Eiropas sociālo tiesību pīlāru. Paskaidrot, vai ESF+ aptvers visas vai tikai dažas no pīlāra jomām un kā tas notiks. Detalizētāk izskaidrot saikni starp strukturālajām reformām un Eiropas pusgadu. Ziņojumā tika precizēts, ka apvienotais fonds nemainīs finansēšanas instrumenta prioritātes, kas izriet no tā, ka dažādu fondu politikas prioritātes iepriekš daļēji pārklājās. ESF+ atbalstīs tās Eiropas sociālo tiesību pīlāra politikas prioritātes, kuras ietilpst tā piemērošanas jomā. Tekstā arī precizēts, uz kurām pīlāra tiesībām un principiem attiecas ESF+ darbības joma. Jautājums par prioritāšu noteikšanu ir precizēts 30. un 31. lappusē. 5) Precizēt, vai ESF+ risinās valsts pārvaldes reformu un cik lielā mērā tas notiks. Skatīt iespējamo turpmāko atbalstu no citām finansēšanas programmām (piemēram, no strukturālo reformu atbalsta programmas). Ziņojumā, cik vien iespējams, tika precizēta ESF+ darbības joma attiecībā uz valsts pārvaldes reformu, ņemot vērā to, ka laikā, kad tapa šis ietekmes novērtējums, gaidāmās reformu atbalsta programmas darbības joma vēl nebija zināma. 6) Precīzi noteikt galvenās pārmaiņas ESF+ mehānismu īstenošanā. Izmaiņas, ko ierosināts veikt mehānismu īstenošanā, attiecas uz dažādiem jautājumiem un tāpēc atšķiras. Saistībā ar plānošanu, piemēram, būtiska pārmaiņa ir finansējuma un politikas procesa saskaņošana, racionalizējot plānošanas dokumentus. Īstenošanas ziņā galvenā izmaiņa elastīgāk jāpiemēro ESF teritoriālajiem noteikumiem un jāievieš pastāvīgi nosacījumi (4. iedaļa). 8) Precīzi norādīt saskaņotību starp ESF+, ERAF un Erasmus+. Tas, ciktāl ERAF, ESF+ un Erasmus+ ir saskaņoti savā starpā, ir izklāstīts ziņojuma pamattekstā. Papildu informācija sniegta 4. pielikumā. 9) Paskaidrot, kā uzraudzības sistēma pievērsīsies laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam konstatētajiem strīdīgajiem jautājumiem. Plānojot izvērtēšanu, vajadzētu paredzēt katra fonda starpposma izvērtēšanu. Paskaidrot, kā tika ņemti vērā ieinteresēto personu viedokļi. Atticībā uz uzraudzību un izvērtēšanu skatīt galvenos apsvērumus 3. punktā. Ieinteresēto personu viedokļi ir apkopoti ziņojuma pamattekstā (1.2.2. iedaļa) un sīkāk paskaidroti 2. pielikumā, jo īpaši skatīt 6.2. iedaļu, kurā skaidrots, kā tika ņemti vērā ieinteresēto personu viedokļi. Ietekmes novērtējumā tika izvērtēti labākie veidi, kā palielināt ES līmenī sniegtu atbalstu un kā uzlabot sinerģiju starp dažādiem instrumentiem, jo īpaši ar mērķi labāk īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāra principus. Izvērtētās iespējas bija šādas.

Risinājums Nr. 1: apvienot ESF, JNI, FEAD, EaSI un ES Veselības programmu. –Šis vēlamākais risinājums balstījās gan uz izvērtējumu rezultātiem, gan uz apspriedēm ar ieinteresētajām personām. Vadošās iestādes uzskatīja, ka plaša fondu integrēšana ļautu racionalizēt stratēģiskās intervences pasākumus visās sociālās politikas jomās. Tas uzlabotu elastību, plānojot intervences pasākumus, un sekmētu Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošanu. Atbalsta saņēmēji apstiprināja, ka vēl aizvien nav pilnībā izmantots potenciāls sinerģijas stiprināšanai starp programmām un finansētajiem projektiem. Risinājums Nr. 2: apvienot ESF, JNI, FEAD, EaSI, ES Veselības programmu un EGF. –Tas tikai mākslīgi samazinātu fondu skaitu. Ja EGF tiktu apvienots ar ESF+, tas negatīvi ietekmētu EGF ļoti konkrētos mērķus, lielo politisko atpazīstamību un budžeta elastību. Ieinteresētās personas to apstiprināja apspriešanās procesā. Risinājums Nr. 3: apvienot dalītā pārvaldībā īstenotos fondus (proti, izslēdzot EaSI un ES Veselības programmu, bet iekļaujot EGF). –Tas nozīmētu atteikties no tā, ka EGF lielā mērā tiek atpazīts kā ES līmeņa ārkārtas instruments, kas ļauj mīkstināt globalizācijas izraisītās pārmaiņas. Tiktu zaudētas elastības iespējas un sinerģija, kas tiktu gūta, ja EaSI iekļaujot ESF+. Risinājums Nr. 4: saglabāt FEAD kā atsevišķu fondu, bet apvienot FEAD programmās paredzēto materiālo palīdzību un sociālo iekļautību. –Tas ļautu nodrošināt vairāk sinerģijas starp dažāda veida atbalstu, kas paredzēts minimālās materiālās palīdzības sniegšanai un sociālās iekļaušanas pasākumiem, vienlaikus saglabājot pašreizējos īstenošanas noteikumus. Tas tomēr nenodrošinātu pienācīgu norobežošanos no ESF veida sociālās iekļaušanas pasākumiem. –Risinājums Nr. 5: apvienot visus Eiropas strukturālos un investīciju fondus. –Tas varētu nelabvēlīgi ietekmēt politikas īstenošanu, jo īstenošanas noteikumus nebūtu iespējams pielāgot konkrētām politikas prasībām. Tas nepalielinātu sinerģiju un saskaņotību ar citiem cilvēkkapitāla fondiem. •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Ar Kopīgo noteikumu regulu (kura attiecas uz daudzām dalītās pārvaldības politikas jomām) tiks vienkāršota fonda dalītā pārvaldībā istenotā sadaļa, izmantojot kopīgus un vienkāršotus noteikumus attiecībā uz plānošanu, uzraudzību un izvērtēšanu, pārvaldību un kontroli, informāciju un komunikāciju un finanšu pārvaldību. Tiks paredzēti noteikumi, kas atvieglos vienkāršoto izmaksu iespēju izmantošanu, kā arī jauno iespēju izmantot finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām. Tiks racionalizēta revīzijas pieeja, vairāk pievēršoties uz risku balstītām revīzijas izlasēm un ievērojot “vienotas revīzijas” principu. Skaidrāk ir izklāstīti dažādu pārvaldības un kontroles sistēmas iestāžu pienākumi un uzdevumi.Palielināsies elastība, jo sākotnēji tiks plānots finansējums tikai pirmajiem 5 gadiem. Pēdējos 2 gados piešķīrumi tiks veikti, pamatojoties uz būtisku un padziļinātu vidusposma pārskatu, kura rezultātā 2025. gadā tie tiks attiecīgi pārplānoti. Programmu saturs tiks vienkāršots un būs stratēģisks. •Pamattiesības ESF+ regula nodrošina pamattiesību ievērošanu un ņem vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzītos principus. Dalībvalstīm šī regula jāpiemēro, ievērojot minētās tiesības un principus, 4.IETEKME UZ BUDŽETU Kopējais budžets, kas laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam piešķirts ESF+, ir 101 miljards EUR (pašreizējās cenās), no kuriem 100 miljardi EUR atvēlēti dalītā pārvaldībā īstenotai ESF+ sadaļai. Tiešā pārvaldībā īstenotās ESF+ sadaļas finansējums ir 1174 miljoni EUR pašreizējās cenās, no kuriem 761 miljons EUR paredzēts Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļai, bet 413 miljoni EUR – Veselības sadaļai. Sīkāka informācija par finanšu un personāla vajadzībām ir pieejama pievienotajā tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatā. Šajā priekšlikumā noteikta ESF+ atvēlētā minimālā summa, kas palīdzēs nodrošināt pienācīgu finansējumu ieguldījam cilvēkos Savienībā. 5.CITI ELEMENTI

•Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Īstenojot dalītās pārvaldības principu, kopējo izlaides rādītāju un kopējo rezultātu rādītāju mērķvērtības, bet vajadzības gadījumā – arī programmu īpašo izlaides rādītāju un īpašo rezultātu rādītāju mērķvērtības tiks noteiktas programmas līmenī. Datus par izlaides rādītājiem un datus par rezultātu rādītājiem dalībvalstu iestādes elektroniski nosūtīs Komisijai sešas reizes gadā. To atbilstība tiks pārbaudīta. Tiks pārbaudīts, vai sistēma ir pietiekami droša, lai vāktu, reģistrētu un uzglabātu datus, kas nepieciešami programmu uzraudzībai, novērtēšanai, finanšu pārvaldībai un verificēšanai. Lai vienkāršotu datu vākšanu un samazinātu slogu dalībniekiem un atbalsta saņēmējiem, iestādēm būs iespēja, cik vien iespējams, uzraudzības datus iegūt no esošajiem administratīvajiem reģistriem. Sensitīvi dati netiks iegūti tieši no dalībniekiem un nebalstīsies uz reģistriem vai informētu novērtējumu. Atbildību par izvērtēšana arvien dalīs dalībvalstis un Komisija. Papildus dalībvalstu veiktiem izvērtējumiem Komisija pēc dalītās pārvaldības principa īstenotas ESF+ sadaļas starpposma un retrospektīvu izvērtējumu veiks, piesaistot dalībvalstis. Lai nodrošinātu datu produktīvu, efektīvu un savlaicīgu savākšanu, ievērojot tiešās un netiešās pārvaldības principu, darbības rezultātu satvars tiks izstrādāts, pamatojoties uz EaSI un Veselības programmā gūto attiecīgo praksi. Komisija tiešās un netiešās pārvaldības sadaļas izvērtēs tā, lai tas papildinātu dažādos lēmumu pieņemšanas procesus. •Konkrēto priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums Tās ESF+ sadaļas nodrošināšana un īstenošana, kura tiek īstenota pēc dalītās pārvaldības principa, lielā mērā ir aptverta Kopīgo noteikumu regulā. Tāpēc galvenie regulas elementi būtu jālasa saistībā ar Kopīgo noteikumu regulu. ESF+ regulas struktūra ir šāda: I daļa. Vispārīgie noteikumi (ko piemēro visām sadaļām) Šajā daļā izklāstīts regulas priekšmets, definīcijas, vispārīgie mērķi un to īstenošanas metodes, kā arī konkrētie mērķi. Tajā ietverti arī noteikumi par dzimumu līdztiesības, vienlīdzīgu iespēju un nediskriminācijas principiem, kuri Komisijai un dalībvalstīm jāievēro, īstenojot ESF+. Šī daļa attiecas uz visām ESF+ sadaļām. ESF+ konkrēto mērķu pamatā ir Eiropas sociālo tiesību pīlārā izklāstītie principi. II daļa. Īstenošana ESF+ sadaļā, ievērojot dalītās pārvaldības principu Šajā daļā ir izklāstīti noteikumi, kas piemērojami dalīti pārvaldītai sadaļai, kurā ietilpst līdzšinējais Eiropas Sociālais fonds, līdzšinējā Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva un līdzšinējais Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām. Šie noteikumi papildina Kopīgo noteikumu regulā izklāstītos noteikumus. I nodaļa. Kopīgie noteikumi, ko piemēro pēc dalītās pārvaldības principa veiktai plānošanai Šajā nodaļā ir izklāstīta pēc dalītās pārvaldības principa īstenotas ESF+ sadaļas konsekvence un tematiskā koncentrācija. Tajā īpaši paredzēti: –noteikumi, kas stiprina saskaņošanu ar Eiropas pusgadu – nolūkā stiprināt saikni ar Eiropas pusgadu priekšlikumā iekļauts jauns noteikums: ja dalībvalstij ir attiecīgais konkrētai valstij paredzētais ieteikums, tai būtu jāatvēl atbilstošs līdzekļu apjoms no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas. –Tematiskās koncentrācijas prasības. Nabadzības apkarošana un sociālās iekļautības veicināšana. Joprojām liela problēma ir sociālā nevienlīdzība. Tāpēc vismaz 25 % no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas finanšu līdzekļiem tiks novirzīti sociālās iekļautības veicināšanai, lai pienācīgi īstenotu Eiropas sociālo dimensiju, kā izklāstīts Eiropas sociālo tiesību pīlārā, un lai vismaz finanšu līdzekļu minimālais apjoms tiktu atvēlēts tiem, kam tas visvairāk vajadzīgs. Turklāt vēlams, lai dalībvalstis finanšu līdzekļu minimālo apjomu piešķirtu pasākumiem, kas ar kuriem tiks mazināta materiālā nenodrošinātība. Jauniešu nodarbinātības iespēju uzlabošana. Lai gan jauniešu bezdarba līmenis Savienībā ir samazinājies – no maksimuma 24 % 2013. gada janvārī līdz 15,6 % 2018. gada martā –, tas joprojām vairāk nekā divas reizes pārsniedz kopējo bezdarba līmeni (15,9 % salīdzinājumā ar 7,1 % 2018. gada februārī). Lielākoties visos attālākajos reģionos bez darba ir 40 % jauniešu. 2017. gadā nodarbinātībā, izglītībā vai apmācībā neiesaistīto jauniešu (NEET) īpatsvars joprojām bija ļoti augsts – 13,4 %. Tāpēc dalībvalstīm, kurās 15 līdz 29 gadu vecu NEET jauniešu skaits pārsniedz konkrēto sliekšņvērtību, 10 % no finanšu līdzekļiem, kas tām no ESF+ sadaļas atvēlēta dalītajā pārvaldībā, būtu jāpiešķir mērķtiecīgām darbībām un strukturālām reformām, ar kurām paredzēts atbalstīt jauniešus. Ja attālākajos reģionos NEET rādītājs pārsniedz šo sliekšņvērtību, piešķīrumu palielina līdz 15 %.

II nodaļa. Vispārējais atbalsts no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas Šī nodaļa attiecas uz visu atbalstu, ko nodrošina dalīti pārvaldītā ESF+ sadaļa, izņemot atbalstu, ar kuru paredzēts mazināt materiālo nenodrošinātību. Tajā izklāstīti noteikumi par attiecināmību un uzraudzību, kuri papildina Kopīgo noteikumu regulu (KNR). Tajā ir noteikums par inovatīvām darbībām, ar kuru dalībvalstis tiek aicinātas atbalstīt sociālo inovāciju un sociālās politikas eksperimentus, kas stiprina augšupējas pieejas, kas balstītas uz partnerībām. III nodaļa. ESF+ atbalsts materiālās nenodrošinātības mazināšanai III nodaļa attiecas vienīgi uz materiālo palīdzību, kas tiks sniegta no agrāk par Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām dēvētā fonda. Tas skaidrojams ar to, ka šādiem darbību veidiem ir noteiktas zemākas sliekšņvērtības dalībai un tādējādi tās ir vieglāk administratīvi pārvaldīt. Ieinteresētās personas aicināja saglabāt šo pieeju un atteikties no stingrāku ESF noteikumu piemērošanas (piemēram, ziņojot datus par rādītājiem vai noteikumos par revīzijas takām). Šajā nodaļā ir izklāstīti atbalsta principi, ziņošanas noteikumi, darbību atbilstība, rādītāji un revīzija. III daļa. Īstenošana, ievērojot tiešās un netiešās pārvaldības principu I nodaļa. Īpašie noteikumi, ko piemēro Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļai Šī nodaļa attiecas uz Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļu, ko paredzēts īstenot, ievērojot tiešās un netiešās pārvaldības principu. Tajā ir noteikumi par darbības mērķiem, attiecināmām darbībām un subjektiem, kas tiesīgi piedalīties. II nodaļa. Īpašie noteikumi, ko piemēro Veselības sadaļai Šī nodaļa attiecas uz Veselības sadaļu, ko paredzēts īstenot, ievērojot tiešās pārvaldības principu. Tajā ir noteikumi par darbības mērķiem, attiecināmām darbībām, subjektiem, kas tiesīgi piedalīties, un pārvaldību. III nodaļa. Kopīgie noteikumi, ko piemēro Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļai un Veselības sadaļai Šajā nodaļā ir izklāstīti noteikumi, ko piemēro abām tiešās pārvaldības sadaļām: asociētajām trešajām valstīm, kā arī tajā aplūkoti ES finansējuma veidi un īstenošanas metodes, darba programma, uzraudzība un ziņošana, izvērtēšana, Savienības finanšu interešu aizsardzība, revīzijas, informācija, komunikācija un publicitāte. IV daļa. Nobeiguma noteikumi IV daļā ir izklāstīti noteikumi, kas attiecas uz visiem: deleģēšanas īstenošana, komiteju procedūra dalīti pārvaldītai ESF+ sadaļai, komiteja, kas izveidota saskaņā ar LESD 163. pantu, pārejas noteikumi un spēkā stāšanās diena. Pielikumi –I pielikums. Kopējie rādītāji par vispārējo atbalstu no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas –II pielikums. Kopējie rādītāji par ESF+ atbalstu materiālās nenodrošinātības mazināšanai –III pielikums. Rādītāji par Veselības sadaļu

2018/0206 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 46. panta d) punktu, 149. pantu, 153. panta 2. punkta a) apakšpunktu, 164. pantu, 168. panta 5. punktu, 175. panta 3. punktu un 349. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, reaģējot uz sociālajām problēmām Eiropā, 2017. gada 17. novembrī kopīgi izsludināja Eiropas sociālo tiesību pīlāru. Divdesmit pīlāra pamatprincipi ir strukturēti trijās kategorijās: vienādas iespējas un darba tirgus pieejamība, taisnīgi darba nosacījumi, sociālā aizsardzība un sociālā iekļaušana. Darbībās, kādas paredzēts veikt Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+) ietvaros, būtu jāvadās pēc divdesmit Eiropas sociālo tiesību pīlāra pamatprincipiem. Lai sekmētu Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu, ESF+ būtu jāatbalsta ieguldījums cilvēkos un sistēmās tādās politikas jomās kā nodarbinātība, izglītība un sociālā iekļaušana, tādējādi sekmējot ekonomisko, teritoriālo un sociālo kohēziju saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174. pantu. (2)Savienības līmenī Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgads ir sistēma, kurā nosaka dalībvalstu reformu prioritātes un uzrauga to īstenošanu. Atbalstot minētās reformu prioritātes, dalībvalstis izstrādā savu nacionālo daudzgadu ieguldījumu stratēģiju. Minētās stratēģijas būtu jāiesniedz kopā ar ikgadējām valstu reformu programmām, kas tādējādi dotu iespēju iezīmēt un koordinēt prioritāros investīciju projektus, kuri atbalstāmi ar valsts un/vai Savienības finansējumu. Turklāt tām būtu jāpalīdz Savienības finansējumu izmantot saskaņoti, lai maksimāli palielinātu pievienoto vērtību finansiālajam atbalstam galvenokārt no Savienības programmām, ko attiecīgā gadījumā atbalsta Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Kohēzijas fonds, Eiropas Sociālais fonds Plus, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai, Eiropas Investīciju stabilizācijas funkcija un InvestEU. (3)Padome [....] pieņēma pārskatītas dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes, kas attiecīgo tekstu saskaņo ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra principiem, lai tādējādi uzlabotu Eiropas konkurētspēju un veidotu to par labāku vietu investīciju veikšanai, darbvietu izveidei un sociālās kohēzijas stiprināšanai. Lai nodrošinātu pilnīgu ESF+ pielāgošanu minētajās pamatnostādnes izklāstītajiem mērķiem, jo īpaši attiecībā uz nodarbinātību, izglītību, apmācību un cīņu ar sociālo atstumtību, nabadzību un diskrimināciju, ESF+ būtu jāsniedz atbalsts dalībvalstīm, ņemot vērā attiecīgās integrētās pamatnostādnes un konkrētos attiecīgajai valstij paredzētos ieteikumus, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, kā arī attiecīgā gadījumā valsts līmenī – valstu reformu programmas, kas pamatojas uz valstu stratēģijām. Turklāt ESF+ būtu jāveicina Savienības galveno iniciatīvu un darbību īstenošanas attiecīgie aspekti, jo īpaši “Jaunu prasmju programma Eiropai” un Eiropas izglītības telpa, attiecīgie Padomes ieteikumi un citas iniciatīvas, piemēram, “Garantija jauniešiem”, “Prasmju pilnveides ceļi” un ilgstošo bezdarbnieku integrēšana. (4)Padome 2017. gada 20. jūnijā apstiprināja “Eiropas Savienības atbildes reakciju uz ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam” — ilgtspējīgai Eiropas nākotnei. Padome uzsvēra, cik svarīgi ir līdzsvaroti un integrēti panākt ilgtspējīgu attīstību trīs (ekonomiskajā, sociālajā un vides) dimensijās. Ilgtspējīgu attīstību ir svarīgi integrēt visās Savienības iekšējās un ārējās politikas jomās, un ir būtiski, ka Savienībai ir vērienīga politika pasaules mēroga problēmu risināšanai. Padome pauda gandarījumu par Komisijas 2016. gada 22. novembra paziņojumu “Turpmākie pasākumi ilgtspējīgai Eiropas nākotnei”, kas bija pirmais solis, lai ilgtspējīgas attīstības mērķus un ilgtspējīgu attīstību kā būtisku pamatprincipu iekļautu visos Savienības politikas virzienos, tostarp izmantojot savus finansēšanas instrumentus. (5)Savienība saskaras ar strukturālām problēmām, ko izraisījusi ekonomikas globalizācija, migrācijas plūsmu pārvaldība un arvien pieaugošie drošības draudi, pāreja uz tīru enerģiju, tehnoloģiju attīstība un strauji novecojošs darbaspēks, kā arī arvien lielāks prasmju un darbaspēka trūkums atsevišķās nozarēs un reģionos, jo īpaši MVU. Ņemot vērā mainīgo situāciju darba tirgū, Savienībai vajadzētu būt gatavai pašreizējām un turpmākajām problēmām, veidot ieguldījumus attiecīgās prasmēs, veicinot iekļaujošāku izaugsmi un uzlabojot nodarbinātības un sociālo politiku, tostarp saistībā ar darbaspēka mobilitāti. (6)Regula (ES) Nr. [...] nosaka darbības satvaru Eiropas Reģionālās attīstības fondam (ERAF), Eiropas Sociālajam fondam Plus (ESF+), Kohēzijas fondam, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam (EJZF), Patvēruma un migrācijas fondam (AMIF), Iekšējās drošības fondam un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentam kā daļai no Integrētās robežu pārvaldības fonda (IBMF), un jo īpaši izklāsta politikas mērķus un noteikumus dalīti pārvaldītu Savienības fondu plānošanai, uzraudzīšanai, izvērtēšanai, pārvaldīšanai un kontrolei. Tāpēc ir jāprecizē ESF+ vispārīgie mērķi un jānosaka īpaši noteikumi, kas piemērojami darbībām, kuras drīkst finansēt no ESF+. (7)Regula (ES, Euratom) Nr. [gaidāmā Finanšu regula] (“Finanšu regula”) paredz noteikumus par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumus par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo izpildi, finanšu palīdzību, finanšu instrumentiem un budžeta garantijām. Lai nodrošinātu saskaņotību, īstenojot Savienības finansēšanas programmas, Finanšu regula ir jāpiemēro darbībām, kuras īstenojamas tiešā vai netiešā pārvaldībā saskaņā ar ESF+. (8)Šajā regulā minētie finansēšanas veidi un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles pasākumu izmaksas, administratīvo slogu un gaidāmo neatbilstības risku. Attiecībā uz dotācijām būtu jāietver apsvērumi par vienreizēju maksājumu, vienotu likmju un vienības izmaksu izmantošanu, kā arī par finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā paredzēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. Lai īstenotu pasākumus, kas saistīti ar trešo valstu pilsoņu sociālekonomisko integrāciju, un saskaņā ar Kopīgo noteikumu regulas 88. pantu Komisija var atmaksāt dalībvalstīm, izmantojot vienkāršoto izmaksu iespējas, tostarp veicot vienreizējus maksājumus.

(9)Lai racionalizētu un vienkāršotu finansēšanas situāciju un radīt papildu sinerģijas iespējas, izmantojot integrētas pieejas finansēšanai, darbības, ko atbalstīja Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD), Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programma un Savienības rīcības programma veselības jomā, būtu jāintegrē ESF+. Tāpēc ESF+ būtu jāiekļauj trīs sadaļas: dalītā pārvaldībā īstenota ESF+ sadaļa, Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļa un Veselības sadaļa. Tam vajadzētu palīdzēt samazināt administratīvo slogu, kas saistīts ar dažādu fondu pārvaldīb, jo īpaši dalībvalstīs, vienlaikus saglabājot vienkāršākus noteikumus tādām vienkāršākām darbībām kā pārtikas izdalīšana un/vai minimālās materiālās palīdzības sniegšana. (10)Ņemot vērā šo plašo ESF+ darbības jomu, ir lietderīgi paredzēt, ka darbībām, kas jāveic Savienības līmenī, minētā fonda mērķi – uzlabot darba tirgus efektivitāti un veicināt kvalitatīvu nodarbinātību, uzlabot kvalitatīvas izglītības un apmācības pieejamību, kā arī sekmēt sociālo iekļautību un veselību un mazināt nabadzību – Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā un Veselības sadaļā tiek īstenoti ne vien pēc dalītās pārvaldības principa, bet arī pēc tiešās un netiešās pārvaldības principa. (11)Savienības rīcības programmas integrēšana veselības aizsardzības jomā ar ESF+ arī radīs sinerģiju starp tādu iniciatīvu un politikas virzienu izstrādi un pārbaudīšanu, ar kuriem paredzēts uzlabot tādu veselības aprūpes sistēmu efektivitāti, noturību un ilgtspēju, kas izstrādātas ESF+ programmas Veselības sadaļā, un to īstenošanu dalībvalstīs, izmantojot pārējās ESF+ regulas sadaļās noteiktos instrumentus. (12)Ar šo regulu paredz ESF+ finansējumu. Daļa no šā finansējuma būtu jāizmanto darbībām, kuras Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā un Veselības sadaļā tiks īstenotas tiešā un netiešā pārvaldībā. (13)ESF+ būtu jācenšas veicināt nodarbinātību, izmantojot aktīvus intervences pasākumus īpaši jauniešu, ilgstošo bezdarbnieku un ekonomiski neaktīvo personu (re)integrēšanai darba tirgū, kā arī veicinot pašnodarbinātību un sociālo ekonomiku. ESF+ būtu jācenšas uzlabot darba tirgu darbību, atbalstot darba tirgus iestāžu, piemēram, valsts nodarbinātības dienestu, modernizēšanu, lai uzlabotu to spēju nodrošināt aktīvākas mērķtiecīgas konsultācijas un profesionālo orientāciju darba meklējumos, pāreju uz nodarbinātību un lielāku darba ņēmēju mobilitāti. ESF+ vajadzētu veicināt sieviešu dalību darba tirgū, izmantojot pasākumus, kuru mērķis ir, cita starpā, uzlabot darba un privātās dzīves līdzsvaru un bērnu aprūpes pieejamību. Vajadzētu paredzēt, ka ESF+ mērķis ir arī stabilas un labi pielāgotas darba vides nodrošināšana, lai reaģētu uz veselības apdraudējumiem, kas saistīti ar darba veidu maiņu un novecojoša darbaspēka vajadzībām. (14)ESF+ būtu jānodrošina atbalsts, ar kuru paredzēts uzlabot izglītības un apmācības sistēmu kvalitāti, efektivitāti un darba tirgus nozīmes palielināšanu, lai sekmētu galveno kompetenču, jo īpaši digitālo prasmju apguvusi, kas nepieciešamas ikvienam personiskajai izaugsmei un attīstībai, nodarbinātībai, sociālajai iekļautībai un aktīvam pilsoniskumam. ESF+ vajadzētu veicināt progresu izglītībā un apmācībā un pāreju uz darba dzīvi, atbalstīt mūžizglītību un piemērotību darba tirgum un veicināt konkurētspēju un sociālo un ekonomisko inovāciju, atbalstot mērogojamas un ilgtspējīgas iniciatīvas šajās jomās. To varētu panākt, izmantojot mācīšanos darbavietā un māceklību, profesionālo orientāciju mūža garumā un prasmju prognozēšanu, sadarbībā ar nozares pārstāvjiem, atjauninātiem mācību materiāliem, prognozēšanu un absolventu apzināšanu, pedagogu apmācīšanu, mācību rezultātu apstiprināšanu un kvalifikāciju atzīšanu. (15)ESF+ piedāvātais atbalsts būtu jāizmanto, lai veicinātu tādas kvalitatīvas un iekļaujošas izglītības un apmācības, kurā nepastāv nošķiršana, pieejamību visiem, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, sākot ar agrīno pirmsskolas izglītību un aprūpi, un beidzot ar vispārējo un profesionālo izglītību un apmācību un augstāko izglītību, kā arī pieaugušo izglītību un apmācību, tādējādi veicinot iespējas pāriet no vienas izglītības un apmācības jomas uz citu, novēršot priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, uzlabojot zināšanas veselības jomā, stiprinot neformālo un ikdienējo mācīšanos un veicinot mācību mobilitāti visiem. Šajā kontekstā būtu jāatbalsta sinerģija ar programmu Erasmus jo īpaši nolūkā sekmēt nelabvēlīgā situācijā esošu izglītojamo dalību mācību mobilitātē. (16)ESF+ būtu jāveicina elastīgas prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējas visiem, jo īpaši digitālās prasmes un svarīgāko pamattehnoloģiju apguve, lai sniegtu cilvēkiem prasmes pielāgoties digitalizācijai, tehnoloģiskām pārmaiņām, inovācijai, sociālajām un ekonomiskajām pārmaiņām, veicinot mobilitāti un atbalstot karjeras maiņu, jo īpaši zemas kvalifikācijas un/vai mazkvalificētiem pieaugušajiem saskaņā ar Prasmju programmu Eiropai. (17)Sadarbībā ar programmu “Apvārsnis Eiropa” būtu jānodrošina, ka ESF+ var integrēt un izvērst inovatīvas mācību programmas, ko atbalsta minētā programma, lai nodrošinātu cilvēkiem prasmes un kompetences, kādas būs nepieciešamas darbiniekiem nākotnē. (18)ESF+ vajadzētu atbalstīt dalībvalstu centienus apkarot nabadzību, lai pārrautu nelabvēlīgu apstākļu mantošanu no paaudzes paaudzē, un sekmēt sociālo iekļaušanu, nodrošinot vienlīdzīgas iespējas visiem, apkarojot diskrimināciju un mazinot nevienlīdzību veselības jomā. Tas nozīmē arī mobilizēt virkni politikas pasākumu, kas paredzēti visnelabvēlīgākajā situācijā esošām personām neatkarīgi no vecuma, tostarp bērniem, sociāli atstumtām kopienām, piemēram, romiem, kā arī nabadzīgajiem darba ņēmējiem. ESF+ būtu jāsekmē no darba tirgus tālu esošu cilvēku aktīva iekļaušana, lai nodrošinātu viņu sociālekonomisko integrāciju. ESF+ būtu arī jāizmanto, lai veicinātu savlaicīgu un vienlīdzīgu piekļuvi izmaksu ziņā pieejamiem, ilgtspējīgiem un ļoti kvalitatīviem pakalpojumiem, piemēram, veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei, jo īpaši ģimenē un kopienā balstītiem aprūpes pakalpojumiem. ESF+ būtu jāveicina sociālās aizsardzības sistēmu modernizācija ar mērķi jo īpaši veicināt to pieejamību. (19)ESF+ vajadzētu veicināt nabadzības mazināšanu, atbalstot valstu shēmas, kas paredzētas nenodrošinātības ar pārtiku un materiālās nenodrošinātības mazināšanai un sekmētu vistrūcīgāko personu un to personu sociālo integrāciju, kurus apdraud nabadzība vai sociālā atstumtība. Lai panāktu, ka Savienības līmenī vismaz 4 % no dalītā pārvaldībā īstenotas ESF+ sadaļas finanšu līdzekļiem tiek atvēlēti vistrūcīgākajām personām, dalībvalstīm vismaz 2 % no no dalītā pārvaldībā īstenotas ESF+ sadaļas nacionālajiem finanšu līdzekļiem būtu jāpiešķir tam, lai novērstu tādas ārkārtējas nabadzības veidus, kas visvairāk izraisa sociālo atstumtību, piemēram, bezpajumtniecību, bērnu nabadzību un nenodrošinātību ar pārtiku. Ņemot vērā darbību raksturu un galīgo atbalsta saņēmēju veidu, jāpanāk, lai uz atbalstu, ar kuru paredzēts mazināt vistrūcīgāko personu materiālo nenodrošinātību, attiektos vienkāršāki noteikumi. (20)Ņemot vērā pastāvīgo vajadzību pastiprināt centienus, lai risinātu migrācijas plūsmu pārvaldību visā Savienībā un lai nodrošinātu saskaņotu, stingru un konsekventu atbalstu solidaritātes un kopīgas atbildības centieniem, ESF+ būtu jānodrošina atbalsts, ar ko veicina trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomisko integrāciju, līdztekus Patvēruma un migrācijas fonda finansētām darbībām. (21)ESF+ būtu jāatbalsta politika un sistēmas reformas nodarbinātības, sociālās iekļautības, veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes, kā arī izglītības un apmācības jomā. Lai stiprinātu saskaņotību ar Eiropas pusgadu, dalībvalstīm būtu jāatvēl tāda attiecīga summa no ESF+ finanšu līdzekļiem, kas tām atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu, lai varētu īstenot attiecīgos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus saistībā ar strukturālām problēmām, kuras ir lietderīgi risināt, izmantojot daudzgadu investīcijas, kas ietilpst ESF+ darbības jomā. Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina saskaņotība, koordinācija un papildināmība starp dalīto pārvaldību un ESF+ Veselības sadaļu un Strukturālo reformu atbalsta programmu, tostarp reformu īstenošanas instrumentu un tehniskā atbalsta instrumentu. Jo īpaši Komisijai un dalībvalstīm visos procesa posmos būtu jānodrošina efektīva koordinācija, lai nodrošinātu konsekvenci, saskaņotību, papildināmību un sinerģiju starp finansējuma avotiem, tostarp ar to saistīto tehnisko palīdzību. (22)Lai nodrošinātu, ka Eiropas sociālo tiesību pīlārā izvirzītā Eiropas sociālā dimensija tiek pienācīgi īstenota un ka minimālais finanšu līdzekļu apjoms tiek paredzēts tiem, kuriem tas visvairāk nepieciešams, dalībvalstīm vismaz 25 % no finanšu līdzekļiem, kas tām atvēlēti no dalītā pārvaldībā īstenotās ESF+ sadaļas, būtu jāpiešķir sociālās iekļautības veicināšanai. (23)Ņemot vērā pastāvīgi augsto jauniešu bezdarba līmeni un ekonomiskās aktivitātes trūkumu vairākās dalībvalstīs un reģionos, kas jo īpaši skar nodarbinātībā, izglītībā vai apmācībā neiesaistītos jauniešus, šīm dalībvalstīm jāturpina ieguldīt pietiekamus dalītā pārvaldībā īstenotas ESF+ sadaļas finanšu līdzekļus darbībās, kas sekmē jauniešu nodarbinātību, tostarp Garantijas jauniešiem īstenošanā. Pamatojoties uz darbībām, ko 2014.— 2020. gada plānošanas periodā atbalsta Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva un kas vērstas uz atsevišķām personām, dalībvalstīm arī turpmāk būtu jāveicina jauniešu nodarbinātības un izglītības reintegrācijas un iesaistīšanas pasākumi, attiecīgā gadījumā prioritāri pievēršoties ilgstošajiem bezdarbniekiem, ekonomiski neaktīvajām personām un nelabvēlīgā situācijā esošajiem jauniešiem, tostarp darbam ar jaunatni. Turklāt dalībvalstīm būtu jāiegulda līdzekļi pasākumos, kuru mērķis ir atvieglot pāreju no skolas uz darba dzīvi, kā arī pārskatot un pielāgojot nodarbinātības dienestu darbu, lai tie sniegtu īpaši pielāgotu atbalstu jauniešiem. Tāpēc attiecīgajām dalībvalstīm vismaz 10 % no savas valsts dalītā pārvaldībā īstenotās ESF+ sadaļas finanšu līdzekļiem būtu jāpiešķir tam, lai sekmētu jauniešu piemērotību darba tirgum. (24)Dalībvalstīm būtu jānodrošina šo fondu atbalstīto darbību koordinācija un papildināmība. (25)Saskaņā ar LESD 349. pantu un 1994. gada Pievienošanās akta 6. protokola 2. pantu attālākajos reģionos un mazapdzīvotos ziemeļu reģionos ir tiesības izmantot konkrētus pasākumus, ievērojot kopējo politiku un ES programmas. Pastāvīgo ierobežojumu dēļ šiem reģioniem vajadzīgs īpašs atbalsts. (26)Prasmīga un efektīva ESF+ atbalstīto darbību īstenošana ir atkarīga no labas pārvaldības un partnerības starp visiem attiecīgajiem teritoriālajiem un sociālekonomiskajiem dalībniekiem, jo īpaši sociālajiem partneriem un nevalstiskajām organizācijām. Tādēļ ir svarīgi, lai dalībvalstis mudinātu sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību iesaistīties dalīti pārvaldīta ESF+ īstenošanā. (27)Lai politikas pasākumi labāk reaģētu uz sociālām pārmaiņām un lai sekmētu un atbalstītu inovatīvus risinājumus, būtiski ir atbalstīt sociālo inovāciju. Konkrēti, lai kāpinātu politikas efektivitāti un tādējādi pamatotu īpaša ESF+ atbalsta saņemšanu, ļoti svarīgi ir testēt un izvērtēt inovatīvos risinājumus pirms to plašākas izmantošanas. (28)Dalībvalstīm un Komisijai būtu jānodrošina, ka ESF+ veicina sieviešu un vīriešu vienlīdzību saskaņā ar LESD 8. pantu, lai sekmētu vienlīdzīgu attieksmi un iespējas vīriešiem un sievietēm visās jomās, tostarp attiecībā uz dalību darba tirgū, nodarbinātības noteikumiem un profesionālo izaugsmi. Tām arī būtu jānodrošina, ka ESF+ veicina vienlīdzīgas iespējas visiem bez diskriminācijas saskaņā ar LESD 10. pantu un sekmē personu ar invaliditāti iekļaušanu sabiedrībā vienlīdzīgi ar citiem un palīdz īstenot Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām. Šie principi būtu laicīgi un saskaņoti jāņem vērā visos aspektos un visos programmu sagatavošanas, uzraudzības, īstenošanas un novērtēšanas posmsos, vienlaikus nodrošinot, ka tiek veiktas īpašas darbības, lai veicinātu dzimumu līdztiesību un vienlīdzīgas iespējas. ESF+ būtu jāveicina arī pāreju no aprūpes iestādē veiktas aprūpes uz aprūpi kopienā un ģimenē, jo īpaši personām, kuras saskaras ar daudzkārtēju diskrimināciju. ESF+ nebūtu jāatbalsta darbības, kas sekmē segregāciju un sociālo atstumtību.Regula (ES) Nr. [gaidāmā KNR] paredz noteikumus par izdevumu attiecināmību izstrādāt valsts līmenī ar dažiem izņēmumiem, kuru dēļ nepieciešams paredzēt īpašus noteikumus attiecībā uz dalītā pārvaldībā īstenotu ESF+ sadaļu.

(29)Lai mazinātu administratīvo slogu, ko uzliek datu vākšana, tad, ja šādi dati ir pieejami reģistros, dalībvalstīm vajadzētu ļaut vadošajām iestādēm iegūt informāciju no šadiem reģistriem. (30)Attiecībā uz personas datu apstrādi, ko īsteno šīs regulas ietvaros, valstu datu pārziņiem šīs regulas nolūkiem savi pienākumi būtu jāpilda saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679. (31)Sociālās politikas eksperimenti ir neliela mēroga projektu pārbaudes, kurās var iegūt pierādījumus par sociālo inovāciju īstenošanas iespējamību. Būtu jāpanāk, ka veiksmīgas idejas iespējams īstenot plašākā mērogā vai citos kontekstos ar finansiālu atbalstu no ESF+ vai no citiem avotiem. (32)ESF+ regula paredz noteikumus, ar kuriem paredzēts panākt darba ņēmēju brīvu pārvietošanos nediskriminējošā veidā, nodrošinot ciešu sadarbību starp dalībvalstu centrālajiem nodarbinātības dienestiem un Komisiju. Eiropas nodarbinātības dienestu tīklam būtu jāveicina labāka darba tirgu darbība, atvieglojot darba ņēmēju pārrobežu mobilitāti un lielāku pārredzamību attiecībā uz informāciju par darba tirgu. ESF+ darbības joma ietver arī izstrādātas un atbalstītas mērķtiecīgas mobilitātes shēmas, kas palīdzes aizpildīt brīvās darbvietas tur, kur darba tirgū ir konstatētas nepilnības. (33)Mikrouzņēmumiem, sociālās ekonomikas un sociālajiem uzņemumiem, jo īpaši cilvēkiem, kuriem darba tirgus ir visnepieejamākais, viens no galvenajiem šķēršļiem uzņēmējdarbības sākšanai ir finansējuma nepieejamība. ESF+ regula paredz noteikumus, kas radīs tirgus ekosistēmu, lai palielinātu sociālo uzņēmumu piekļuvi finansējumam, kā arī lai apmierinātu pieprasījumu no tiem, kam tas visvairāk vajadzīgs, jo īpaši bezdarbniekiem, sievietēm un neaizsargātiem cilvēkiem, kuri vēlas dibināt vai attīstīt mikrouzņēmumu. Šis mērķis tiks īstenots, izmantojot finanšu instrumentus un budžeta garantiju, kas paredzēti fonda InvestEU sociālo ieguldījumu un prasmju politikas sadaļā. (34)Sociālo ieguldījumu tirgus dalībniekiem, tostarp labdarības dalībniekiem, var būt izšķiroša nozīme, lai sasniegtu vairākus ESF+ mērķus, jo tie piedāvā finansējumu un inovatīvu un papildinošu pieeju cīņai pret sociālo atstumtību un nabadzību, bezdarba samazināšanu un ieguldījumu ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. Tādēļ labdarības dalībniekiem, piemēram, fondiem un līdzekļu devējiem attiecīgi būtu jāiesaistās ESF+ darbībās, jo īpaši tajās, kuru mērķis ir attīstīt sociālo ieguldījumu tirgus ekosistēmu. (35)LESD 168. pants paredz, ka, nosakot un īstenojot visu Savienības politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis. Savienībai jāpapildina un jāatbalsta valstu veselības politika, jāstimulē sadarbība starp dalībvalstīm un jāveicina to programmu koordinācija, pilnībā ievērojot dalībvalstu atbildību par to veselības politikas noteikšanu un veselības aprūpes pakalpojumu un medicīniskās aprūpes organizēšanu un sniegšanu. (36)Ilgāk saglabājot cilvēku veselību un aktivitāti un dodot viņiem iespējas pašiem aktīvi rūpēties par savu veselību, tas vispārēji labvēlīgi ietekmēs viņu veselību, tostarp mazinās nevienlīdzību veselības jomā, sekmēs cilvēku dzīves kvalitāti, produktivitāti un konkurētspēju, bet vienlaikus samazinās valstu budžetiem radīto spiedienu. Komisija ir apņēmusies palīdzēt dalībvalstīm sasniegt savus ilgtspējīgas attīstības mērķus, jo īpaši 3. mērķi “Nodrošināt veselīgu dzīvi un sekmēt labklājību ikvienam un visos vecumos”. (37)Pierādījumiem un kopējām vērtībām un principiem Eiropas Savienības veselības sistēmās, kā izklāstīts Padomes 2006. gada 2. jūnija secinājumos, būtu jāatbalsta lēmumu pieņemšanas procesi, plānojot un pārvaldot novatoriskas, efektīvas un noturīgas veselības aizsardzības sistēmas, popularizējot instrumentus, kas nodrošina vispārēju piekļuvi kvalitatīvai veselības aprūpei, kā arī brīvprātīgā darba labākās prakses ieviešanu plašākā mērogā. (38)Lai papildinātu dalībvalstu rīcību saskaņā ar attiecīgo stratēģiju, ESF+ Veselības sadaļai būtu jāpalīdz nodrošināt slimību profilaksi visu ikviena Savienības pilsoņa dzīvi un veselības veicināšanu, pievēršoties veselības riska faktoriem, piemēram, tabakas lietošanai un pasīvai smēķēšanai, pārmērīgai alkohola lietošanai, nelegālo narkotiku lietošanai un veselībai narkotiku nodarītā kaitējuma mazināšanai, neveselīgiem uztura paradumiem un fiziskās aktivitātes trūkumam, un sekmēt labvēlīgu vidi veselīgam dzīvesveidam. ESF+ Veselības sadaļa būtu jāintegrē efektīvas novēršanas modeļos, inovatīvās tehnoloģijās un jaunos uzņēmējdarbības modeļos un risinājumos, lai tādējādi sniegtu ieguldījumu novatoriskās, efektīvās un ilgtspējīgās veselības aprūpes sistēmās un vienkāršotu piekļuvi labākai un drošākai veselības aprūpei Eiropas iedzīvotājiem. (39)Vairāk nekā 80 % priekšlaicīgas nāves gadījumu Savienībā izraisa nelipīgas slimības, un efektīvai slimību profilakse paredz daudz un dažādus pārrobežu aspektus. Turklāt Eiropas Parlaments un Padome uzsvēra nepieciešamību līdz minimumam samazināt nelabvēlīgo ietekmi uz sabiedrības veselību, ko rada nopietni pārrobežu veselības apdraudējumi, piemēram, infekcijas slimības un citi bioloģiskas, ķīmiskas, vidiskas vai nezināmas izcelsmes draudi, atbalstot sagatavotības un reaģēšanas spēju veidošanu. (40)Lai nodrošinātu veselības sistēmu efektivitāti un pacientu veselību, ir būtiski mazināt rezistentu infekciju un veselības aprūpē iegūtu infekciju radīto slogu un garantēt iedarbīgu antimikrobiālo vielu pieejamību. (41)Komisija nesen iesniedza priekšlikumu par veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanu, ar ko Eiropas Savienības līmenī tiks atbalstīta sadarbība veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanā un tiks uzlabota inovatīvu veselības aprūpes tehnoloģiju pieejamība pacientiem visā Savienībā, labāk izmantoti pieejamie finanšu līdzekļi un uzlabota uzņēmējdarbības paredzamība. (42)Ņemot vērā dažu ESF+ Veselības sadaļā ietverto mērķu īpašo raksturu un tajā paredzēto darbību veidu, attiecīgās dalībvalstu kompetentās iestādes ir vispiemērotākās attiecīgo pasākumu īstenošanai. Šīs iestādes, ko norīkojušas dalībvalstis, būtu jāuzskata par norādītiem labuma guvējiem [jaunās Finanšu regulas] 195. panta nozīmē un dotācijas šādām iestādēm būtu jāpiešķir, iepriekš nepublicējot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus. (43)Eiropas references tīkli ir tīkli, kuros veselības aprūpes sniedzēji no visas Eiropas sadarbojas, lai ārstētu retas un sarežģītas ierobežotas izplatības slimības un stāvokļus, kuriem vajadzīga ļoti specifiska ārstēšana, koncentrētas zināšanas un ievērojami finanšu līdzekļi. Eiropas references tīkli ir tīkli, kurus par tādiem apstiprinājusi Eiropas references tīklu dalībvalstu padome apstiprināšanas procedūras rezultātā, kas noteikta Komisijas 2014. gada 10. marta Īstenošanas lēmumā 2014/287/ES. Tāpēc minētie tīkli būtu jāuzskata par norādītiem labuma guvējiem [jaunās Finanšu regulas] 195. panta nozīmē un dotācijas šādām iestādēm būtu jāpiešķir, iepriekš nepublicējot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus. (44)ES veselības aizsardzības tiesību aktiem ir tūlītēja ietekme uz iedzīvotāju dzīvi, veselības sistēmu efektivitāti un noturību un labu iekšējā tirgus darbību. Zāļu un medicīnisko tehnoloģiju (zāļu, medicīnisko ierīču un cilvēkcilmes vielu) tiesiskajam regulējumam, kā arī tabakas jomas tiesību aktiem, pacientu tiesībām pārrobežu veselības aprūpē un nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem ir būtiska nozīmeveselības aizsardzībā ES. Regulai, kā arī tās īstenošanai un izpildei jāiet kopsolī ar inovācijām un pētniecības sasniegumiem un sociālajām pārmaiņām šajā jomā, vienlaikus nodrošinot veselības aizsardzības mērķu izpildi. Tādēļ ir nepārtraukti jāattīstīta pierādījumu bāze, kas vajadzīga šāda zinātniska rakstura tiesību aktu īstenošanai. (45)Lai maksimāli palielinātu Savienības un starptautisko pasākumu efektivitāti un lietderību un lai īstenotu Veselības sadaļu, būtu jāattīsta sadarbība ar attiecīgām starptautiskajām organizācijām, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizāciju un tās specializētajām aģentūrām, jo īpaši Pasaules Veselības organizāciju (PVO), kā arī ar Eiropas Padomi un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO). (46)Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām, saskaņā ar ES apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu un izpildīt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī regula integrēs rīcību klimata politikas jomā Savienības politikas virzienos un ļaus sasniegt kopējo mērķi 25 % no ES budžeta izdevumiem klimata mērķu izpildei. Attiecīgās darbības sagatavošanas un īstenošanas procesā tiks apzinātas un starpposma izvērtējumā tiks pārskatītas. (47)Saskaņā ar Padomes Lēmuma 2013/755/ES 94. pantu fiziskās personas un tiesību subjekti no aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) ir tiesīgi pretendēt uz finansējumu saskaņā ar Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļas un Veselības sadaļas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. (48)Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, drīkst piedalīties Savienības programmās saskaņā ar sadarbību, kas izveidota saskaņā ar EEZ līgumu, kurā paredzēta programmu īstenošanu ar lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar minēto līgumu. Būtu jāievieš konkrēts noteikums ar šo regulu piešķirt nepieciešamās tiesības un piekļuvi atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai un Eiropas Revīzijas palātai visaptveroši īstenot savu attiecīgo kompetenci.

(49)Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013, Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95, Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus, ievērojot Finanšu regulu un citus piemērojamo noteikumus. Jo īpaši saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) drīkst veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes uz vietas un inspekcijas, lai noskaidrotu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai citi noziedzīgi nodarījumi, kas skar Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) drīkst izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par ES mēroga krāpšanu un citām nelikumīgām darbībām, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371. Saskaņā ar Finanšu regulu jebkura persona vai subjekts, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā sadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzību, piešķirt nepieciešamās tiesības un piekļuvi Komisijas, OLAF, Eiropas Prokuratūra un Eiropas Revīzijas palātai (ERP), un nodrošināt, lai trešām personām, kuras iesaistītas Savienības līdzekļu īstenošanā grand līdzvērtīgas tiesības. (50) Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko, pamatojoties uz 322. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību, pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome. Šie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka budžeta izveides un izpildes procedūru, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas, netiešo izpildi, un nodrošina finanšu jomas subjektu atbildības kontroli. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību tad, ja pastāv vispārēji trūkumi attiecībā uz tiesiskumu dalībvalstīs, tā kā tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvai ES finansējuma izpildei. (51)Tā kā šīs regulas mērķi, proti, uzlabot darba tirgu efektivitāti un veicināt kvalitatīvu darbavietu pieejamību, uzlabot izglītības un apmācības pieejamību un kvalitāti, veicināt sociālo iekļautību un veselību un mazināt nabadzību, kā arī darbības, kas paredzētas Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā un Veselības sadaļā, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, bet to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. (52)Lai grozītu dažus nebūtiskus šīs regulas elementus, pilnvaras pieņemt tiesību aktus, kas groza un papildina pielikumus par rādītājiem, saskaņā ar 290. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību būtu jādeleģē Komisijai. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai tās notiktu saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. (53)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Īstenošanas pilnvaras, kas attiecas uz galīgo atbalsta saņēmēju strukturētā apsekojuma modeli, ņemot vērā šā modeļa raksturu, būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantā paredzēto konsultēšanās procedūru, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I daļa Vispārīgie noteikumi 1. pants Priekšmets Ar šo regulu izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+). Šajā regulā ir izklāstīti ESF+ mērķi, budžets laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, īstenošanas metodes, Savienības finansējuma forma un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi. 2. pants Definīcijas 1. Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: 1) “papildpasākumi” ir darbības, kas tiek īstenotas līdztekus pārtikas izdalīšanai un/vai minimālās materiālās palīdzības sniegšanai un ar kurām paredzēts novērst sociālo atstumtību, piemēram, izmantojot un nodrošinot sociālos pakalpojumus vai sniedzot ieteikumus par mājsaimniecības budžeta pārvaldīšanu; 2) “asociētā valsts” ir tāda trešā valsts, kura ar Savienību ir parakstījusi nolīgumu, kas tai dod tiesības piedalīties ESF+ Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā un Veselības sadaļā saskaņā ar 30. pantu; 3) “minimālā materiālā palīdzība” ir preces, ar kurām tiek apmierinātas personas pamatvajadzības uz cilvēka cienīgu dzīvi, piemēram, apģērbs, higiēnas preces un mācībām nepieciešamie priekšmeti;

4) “finansējuma apvienošanas darbība” ir ES budžeta atbalstītas darbības, tostarp Finanšu regulas 2. panta 6. punktā minētā finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros, kuras apvieno no ES budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas un/vai finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem; 5) “kopējie tūlītējo rezultātu rādītāji” ir kopējie rezultātu rādītāji, kas aptver ietekmi četru nedēļu laikposmā no dienas, kad dalībnieks pārtrauc darbību (izstāšanās datums); 6) “kopējie ilgtermiņa rezultātu rādītāji” ir kopējie rezultātu rādītāji, kas aptver ietekmi sešu mēnešu laikposmā pēc tam, kad dalībnieks ir pārtraucis darbību; 7) “pārtikas iegādes un/vai minimālās materiālās palīdzības sniegšanas izmaksas” ir faktiskās izmaksas, kas saistītas ar atbalsta saņēmēja veiktu pārtikas iegādi un/vai minimālās materiālās palīdzības sniegšanu un nav tikai iegādātās pārtikas cena un/vai minimālās materiālās palīdzības summa; 8) “galīgais atbalsta saņēmējs” ir vistrūcīgākā persona(-s), kura(-s) saņem atbalstu, kā noteikts 4. panta 1. punkta xi) apakšpunktā; 9) “veselības krīze” ir jebkura ar veselības aspektu saistīta krīze, kas parasti tiek uztverta kā apdraudējums un uz kuru nenoteiktības apstākļos iestādēm ir nekavējoties jāreaģē; 10) “tiesību subjekts” ir jebkura fiziska persona vai juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar valsts, Savienības vai starptautiskajiem tiesību aktiem un kas minētajos aktos par tādu ir atzīta, un kam ir juridiskās personas statuss, un kas, rīkodamās savā vārdā, var īstenot tiesības, un kam var būt saistoši pienākumi; 11) “mikrofinansējums” ir garantijas, mikrokredīti, pašu kapitāls un kvazikapitāls kopā ar citiem uzņēmējdarbības izvēršanas pakalpojumiem, kurus var sniegt kā individuālas konsultācijas, apmācību un darbaudzināšanu un kurus var saņemt fiziskas personas un mikrouzņēmumi, kuriem ir grūtības saņemt kredītus profesionālām un/vai peļņu nesošām darbībām; 12) “mikrouzņēmums” ir uzņēmums, kurā darbinieku skaits ir mazāks par 10 un kura ikgadējais apgrozījums vai bilance ir mazāka par 2 000 000 EUR; 13) “vistrūcīgākās personas” ir fiziskas personas — atsevišķi cilvēki, ģimenes, mājsaimniecības vai grupas, kurās ietilpst šādi cilvēki —, kuru nepieciešamība pēc palīdzības noteikta pēc objektīviem kritērijiem, ko, apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un vienlaikus izvairoties no interešu konflikta, paredzējušas un apstiprinājušas valsts kompetentās iestādes un kuros var iekļaut elementus, kas ļauj palīdzību mērķtiecīgi novirzīt konkrētos ģeogrāfiskos apgabalos mītošām vistrūcīgākajām personām; 14) “atsauces vērtība” ir vērtība, ar ko nosaka kopējo rezultātu rādītāju un programmu īpašo rezultātu rādītāju mērķus, kuru pamatā ir pašreizējie vai iepriekš veikti līdzīgi intervences pasākumi; 15) “sociālais uzņēmums” ir fiziska persona vai neatkarīgi no tā juridiskās formas – uzņēmums: (a)kuram saskaņā ar statūtiem, nolikumu vai jebkādu citu juridisku dokumentu, kas var izraisīt atbildību saskaņā ar tās dalībvalsts noteikumiem, kurā tas atrodas, galvenais sociālais mērķis ir panākt pozitīvu un izmērāmu sociālo ietekmi, nevis nodrošināt citiem nolūkiem paredzētu peļņu, un kurš sniedz pakalpojumus vai ražo preces, kas rada sociālo atdevi, un/vai izmanto tādas preču ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas metodes, ar ko tiek īstenoti sociālie mērķi, (b)kurš, pirmkārt un galvenokārt, savu peļņu izmanto galvenā sociālā mērķa sasniegšanai un kurš ir ieviesis iepriekš izstrādātas procedūras un noteikumus peļņas sadalei tā, lai šāda sadale neapdraudētu galveno sociālo mērķi, (c)kurš tiek pārvaldīts saimnieciskā, atbildīgā un pārredzamā veidā, jo īpaši iesaistot darbiniekus, pircējus un ieinteresētās personas, kurus ietekmē tā uzņēmējdarbība; 16) “sociālās inovācijas” ir darbības, kuras ir sociālas gan attiecībā uz to mērķi, gan līdzekļiem, un jo īpaši tādas darbības, kas saistītas ar jaunu ideju (attiecībā uz precēm, pakalpojumiem un modeļiem) izstrādi un īstenošanu, kuras apmierina sociālās vajadzības un tai pašā laikā rada jaunas sociālās attiecības vai sadarbības izpausmes, tādējādi sniedzot labumu sabiedrībai un veicinot tās spēju rīkoties; 17) “sociālās politikas eksperimenti” ir politikas intervences pasākumi, kas piedāvā inovatīvus risinājumus sociālo vajadzību apmierināšanai un ko īsteno nelielā mērogā un apstākļos, kuri nodrošina iespēju izmērīt to ietekmi pirms to atkārtošanas citā sakarā vai plašākā mērogā, ja rezultāti izrādītos pārliecinoši; 18) “galvenās kompetences” ir zināšanas, prasmes un kompetences, kuras visiem cilvēkiem vajadzīgas jebkurā viņu dzīves posmā personiskai izaugsmei un attīstībai, nodarbinātībai, sociālajai iekļautībai un aktīvam pilsoniskumam. Galvenās kompetences ir: rakstpratība, daudzvalodība, iemaņas matemātikā, dabaszinātnēs, tehnoloģijās un inžienierzinātnēs, digitālā pratība, personiskās, sociālās iemaņas un prasme mācīties, pilsoniskums, spēja veikt uzņēmējdarbību, kultūras izpratne un izpausme; 19) “trešā valsts” ir valsts, kas nav Eiropas Savienības dalībvalsts. 2. [Gaidāmās KNR] 2. pantā sniegtās definīcijas attiecas arī uz to ESF+ sadaļu, ko īsteno pēc dalītās pārvaldības principa.

3. pants Vispārīgie mērķi un to īstenošanas metodes ESF+ mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm panākt augstu nodarbinātības līmeni, taisnīgu sociālo aizsardzību un prasmīgu un izturīgu darbaspēku, kas sagatavots darba pasaulei nākotnē atbilstoši principiem, kas izklāstīti Eiropas sociālo tiesību pīlārā, kuru 2017. gada 17. novembrī izsludināja Eiropas Parlaments, Padome un Komisija. ESF+ atbalsta, papildina un sniedz pievienoto vērtību dalībvalstu rīcībpolitikām, ar kurām paredzēts nodrošināt vienlīdzīgas iespējas, darba tirgus pieejamību, taisnīgus darba nosacījumus, sociālo aizsardzību, sociālo iekļautību un augstu sabiedrības veselības aizsardzības līmeni. To īsteno: a) ar dalīto pārvaldību – attiecībā uz to palīdzības daļu, kas atbilst konkrētajiem mērķiem 4. panta 1. punktā (“dalītā pārvaldītā īstenota ESF+ sadaļa”), un b) ar tiešo un netiešo pārvaldību – attiecībā uz to palīdzības daļu, kas atbilst mērķiem 4. panta 1. punktā un 23. pantā (“Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļa”) un mērķiem 4. panta 1. un 3. punktā un 26. pantā (“Veselības sadaļa”). 4. pants Konkrētie mērķi 1. ESF+ atbalsta šādus konkrētos mērķus tādās politikas jomās kā nodarbinātība, izglītība, sociālā iekļautība un veselība un tādējādi veicina politikas mērķi “Sociālāka Eiropa — Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošana”, kas izklāstīts [gaidāmās KNR] [4.] pantā: i) uzlabot darbvietu pieejamību visiem darba meklētājiem, jo īpaši jauniešiem, ilgstošajiem bezdarbniekiem un ekonomiski neaktīvajām personām, un veicināt pašnodarbinātību un sociālo ekonomiku; ii) modernizēt darba tirgus iestādes un dienestus tā, lai tie varētu novērtēt un prognozēt vajadzīgās prasmes, nodrošināt savlaicīgu palīdzību un atbalstu, kas individuāli pielāgots darba tirgus vajadzībām, kā arī sekmēt pāreju un mobilitāti; iii) veicināt sieviešu līdzdalību darba tirgū, labāk līdzsvarot darba un ģimenes dzīvi, tostarp uzlabot bērnu aprūpes un tādas veselīgas un labi pielāgotas darba vides pieejamību, kurā ņemti vērā veselības apdraudējumi, darbinieku, uzņēmumu un uzņēmēju pielāgošanos pārmaiņām un aktīvas un veselīgas vecumdienas; iv) uzlabot izglītības un apmācības sistēmu kvalitāti, efektivitāti un darba tirgus nozīmi, lai sekmētu galveno kompetenču, tostarp digitālo prasmju, apguvi; v) sekmēt, lai jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošajiem būtu vienlīdz lielā mērā pieejama kvalitatīva un iekļaujoša izglītība, no pirmsskolas izglītības un aprūpes līdz vispārējai un arodizglītībai un apmācībai un augstākajai izglītībai, un lai viņi to iegūtu, kā arī veicināt pieaugušo izglītību un apmācību, tostarp mācīšanās mobilitāti visiem; vi) veicināt mūžizglītību, galvenokārt piedāvājot prasmju paaugstināšanas un pārkvalificēšanās iespējas visiem, ņemot vērā digitālās prasmes, labāk prognozējot esošo prasmju pārmaiņas un vajadzību pēc jaunām prasmēm, pamatojoties uz darba tirgus vajadzībām, atvieglojot karjeras maiņu un sekmējot profesionālo mobilitāti; vii) veicināt aktīvu iekļautību ar mērķi sekmēt vienlīdzīgas iespējas un aktīvu līdzdalību un uzlabot piemērotību darba tirgum; viii) sekmēt trešo valstu valstspiederīgo un sociāli atstumto kopienu, piemēram, romu, sociālekonomisko integrāciju; ix) uzlabot vienlīdzīgu un savlaicīgu piekļuvi kvalitatīviem, ilgtspējīgiem un cenu ziņā pieejamiem pakalpojumiem, modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas, tostarp veicināt sociālās aizsardzības pieejamību, uzlabot veselības aprūpes sistēmu un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu pieejamību, rezultativitāti un noturību; x) veicināt nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto personu, arī vistrūcīgāko personu un bērnu, sociālo integrāciju;

xi) mazināt materiālo nenodrošinātību, piešķirot pārtiku un/vai minimālo materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām, tostarp izmantojot papildpasākumus. 2. Ar darbībām, kuras tiek īstenotas ESF+ sadaļā pēc dalītās pārvaldības principa un ar kurām paredzēts sasniegt 1. punktā minētos konkrētos mērķus, ESF+ arī veicina pārējos politikas mērķus, kas norādīti [gaidāmās KNR] 4. pantā, jo īpaši mērķus, kuri attiecas uz: 1. viedāku Eiropu, attīstot prasmes pārdomātai specializācijai un svarīgām pamattehnoloģijām, rūpniecisko pārkārtošanos, nozaru sadarbību prasmju un uzņēmējdarbības jomā, pētnieku apmācību, tīklošanas darbības un partnerības starp augstākās izglītības iestādēm, profesionālās izglītības un apmācības iestādēm, pētniecības un tehnoloģiju centriem, uzņēmumiem un kopām, kā arī atbalstu mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem un sociālajai ekonomikai; 2. zaļāku mazoglekļa ekonomiku, kas sasniedzama, uzlabojot izglītības un apmācības sistēmas, kādas nepieciešamas prasmju un kvalifikāciju pielāgošanai, darbaspēka kvalifikācijas celšanai, un izveidojot jaunas darba vietas nozarēs, kas saistītas ar vidi, klimatu, enerģētiku un bioekonomiku. 3. Veselības sadaļā ESF+ atbalsta veselības veicināšanu un slimību profilaksi, sekmē veselības sistēmu lietderību, pieejamību un noturību, padara drošāku veselības aprūpi, mazina veselības nozarē valdošo nevienlīdzību, aizsargā pilsoņus pret pārrobežu veselības apdraudējumiem un atbalsta ES veselības jomas tiesību aktus. 5. pants Budžets 1.Kopējais ESF+ īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir 101 174 000 000 EUR pašreizējās cenās. 2.Finansējums, kas atvēlēts ESF+ sadaļā, ievērojot dalītās pārvaldības principu, atbilstoši mērķim “Ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai” ir 100 000 000 000 EUR pašreizējās cenās jeb 88 646 194 590 EUR 2018. gada cenās, no tiem 200 000 000 EUR pašreizējās cenās jeb 175 000 000 EUR 2018. gada cenās piešķir starpvalstu sadarbībai, ar ko paredzēts atbalstīt inovatīvus risinājumus, kā minēts 23. panta i) punktā, un papildu finansējumu 400 000 000 EUR pašreizējās cenās jeb 376 928 934 EUR 2018. gada cenās piešķir attālākajiem reģioniem, kas noteikti LESD 349. pantā, un NUTS 2. līmeņa reģioniem, kuri atbilst 1994. gada Pievienošanās akta 6. protokola 2. pantā noteiktajiem kritērijiem. 3.Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļai un Veselības sadaļai laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam atvēlētais finansējums ir 1 174 000 000 EUR pašreizējās cenās. 4.Orientējošais 3. punktā minētās summas sadalījums ir: 5.761 000 000 EUR – Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļas īstenošanai; 6.413 000 000 EUR – Veselības sadaļas īstenošanai. 7.Šā panta 3. un 4. punktā minēto summu drīkst izmantot arī tehniskajai un administratīvajai palīdzībai, kas vajadzīga programmu īstenošanai, piemēram, programmu sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, tostarp korporatīvajām informācijas tehnoloģiju sistēmām. 6. pants Vīriešu un sieviešu līdztiesība, vienlīdzīgas iespējas un nediskriminācija 1. Visas programmas, ko īsteno ESF+ sadaļā, ievērojot dalītās pārvaldības principu, un darbības, kas tiek atbalstītas Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā un Veselības sadaļā, nodrošina vīriešu un sieviešu līdztiesību visā to sagatavošanas, īstenošanas, uzraudzīšanas un izvērtēšanas laikā. Turklāt tās veicina vienlīdzīgas iespējas visiem un nepieļauj diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ visā to sagatavošanas, īstenošanas, uzraudzīšanas un izvērtēšanas laikā. 2. Dalībvalstis un Komisija atbalsta arī konkrētas mērķdarbības, kuras veicina 1. punktā minētos principus, ikvienā no ESF+ mērķiem, tostarp pāreju no aprūpes iestādē īstenotas aprūpes uz aprūpi kopienā un ģimenē.

II daļa. Īstenošana ESF+ sadaļā, ievērojot dalītās pārvaldības principu I nodaļa Kopīgie noteikumi, ko piemēro plānošanai 7. pants Konsekvence un tematiskā koncentrācija 1. Dalībvalstis ESF+ finanšu līdzekļus, ko īsteno, ievērojot dalītās pārvaldības principu, galvenokārt atvēl intervences pasākumiem, kas palīdzēs risināt problēmas, kuras noteiktas to dalībvalstu reformu programmās, Eiropas pusgadā un attiecīgajos konkrētai valstij paredzētajos ieteikumus, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, un tās ņem vērā Eiropas sociālo tiesību pīlārā noteiktās tiesības un principus. Dalībvalstis un attiecīgā gadījumā Komisija sekmē sinerģiju un nodrošina koordināciju, papildināmību un saskaņotību starp ESF+ un citiem Savienības fondiem, programmām un instrumentiem, piemēram, Erasmus, Patvēruma un migrācijas fondu un Strukturālo reformu atbalsta programmu, tostarp reformu īstenošanas instrumentu un tehniskā atbalsta instrumentu, gan plānošanas, gan īstenošanas posmā. Dalībvalstis un attiecīgā gadījumā Komisija pilnveido koordinācijas mehānismus, lai izvairītos no darba dublēšanās, un nodrošina ciešu sadarbību starp tiem, kas ir atbildīgi par programmu īstenošanu, lai panāktu, ka atbalsta sniegšanas darbības ir saskaņotas un racionālas. 2. Dalībvalstis piešķir pienācīgu summu no ESF+ finanšu līdzekļiem, kas tām atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu, tādu problēmu risināšanai, kas apzinātas attiecīgajos konkrētai valstij paredzētajos ieteikumus, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, un Eiropas pusgadā, uz ko attiecas ESF+ darbības joma, kā izklāstīts 4. pantā. 3. Dalībvalstis vismaz 25 % no ESF+ finanšu līdzekļiem, kas tām atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu, piešķir konkrētajiem mērķiem sociālās iekļautības politikas jomā, kas izklāstīti 4. panta 1. punkta vii) līdz xi) apakšpunktā, tostarp trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomiskās integrācijas veicināšanai. 4. Dalībvalstis vismaz 2 % no ESF+ finanšu līdzekļiem, kas tām atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu, iedala konkrētajam mērķim – samazināt materiālo nenodrošinātību, kas noteikts 4. panta 1. punkta xi) apakšpunktā. Pienācīgi pamatotos gadījumos finanšu līdzekļus, kas piešķirti 4. panta 1. punkta x) apakšpunktā noteiktajam konkrētajam mērķim vistrūcīgāko personu atbalstam, var ņemt vērā, pārbaudot, vai tiek ievērota šā punkta pirmajā daļā minētā prasība par vismaz 2 % piešķiršanu. 5. Dalībvalstis, kurās 15 līdz 29 gadu vecu nodarbinātībā, izglītībā vai apmācībā neiesaistītu jauniešu skaits 2019. gadā saskaņā ar Eurostat datiem pārsniedz vidējo rādītāju Savienībā, laikposmā no 2021. līdz 2025. gadam vismaz 10 % no ESF+ finanšu līdzekļiem, kas tām atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu, piešķir tādiem mērķtiecīgiem pasākumiem un strukturālām reformām, kas atbalstīta jauniešu nodarbinātību, pāreju no skolas uz darba dzīvi un veidus, kas palīdz atgriezties izglītībā vai apmācībā, un otrās iespējas izglītību, jo īpaši Garantija jauniešiem īstenošanas sakarā. Vidējā termiņā plānojot ESF+ finanšu līdzekļus, ko īsteno, ievērojot dalītās pārvaldības principu, 2026. un 2027. gadam saskaņā ar [gaidāmās KNR] [14.] pantu, dalībvalstis, kurās 15 līdz 29 gadu vecu nodarbinātībā, izglītībā vai apmācībā neiesaistītu jauniešu skaits 2024. gadā saskaņā ar Eurostat datiem pārsniedz vidējo rādītāju Savienībā, 2026. un 2027. gadā šīm darbībām piešķir vismaz 10 % no ESF+ finanšu līdzekļiem, kas tām atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu. Attālākie reģioni, kuri atbilst pirmās un otrās daļas nosacījumiem, savās programmās pirmajā daļā norādītajām mērķdarbībām piešķir vismaz 15 % no ESF finanšu līdzekļiem, kas īstenoti, ievērojot dalītās pārvaldības principu. Šo piešķīrumu ņem vērā, pārbaudot atbilstību minimālajai procentuālajai daļai nacionālajā līmenī, kas noteikta šā panta pirmajā un otrajā daļā. Dalībvalstis šādas darbības īpaši attiecina uz ekonomiski neaktīvajiem jauniešiem un ilgstoši bez darba esošiem jauniešiem, un tās veic mērķtiecīgus informēšanas pasākumus. 6. Šā panta 2. līdz 5. punkts neattiecas uz konkrēto papildu piešķīrumu, ko saņem attālākie reģioni un NUTS 2. līmeņa reģioni, kuri atbilst 1994. gada Pievienošanās akta 6. protokola 2. pantā noteiktajiem kritērijiem. 7. Šā panta 1. līdz 5. punkts neattiecas uz tehnisko palīdzību. 8. pants

Partnerība 1. Katra dalībvalsts nodrošina sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju pienācīgu dalību to nodarbinātības, izglītības un sociālās iekļautības politikas virzienu īstenošanā, kas tiek atbalstīti ESF+ sadaļā, ko īsteno, ievērojot dalītās pārvaldības principu. 2. Dalībvalstis katrā programmā atvēl pienācīgu summu no ESF+ finanšu līdzekļiem, ko īsteno, ievērojot dalītās pārvaldības principu, sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju veidošanai. 9. pants Materiālās nenodrošinātības mazināšana Finanšu līdzekļus, kas minēti 7. panta 4. punktā, plāno, ņemot vērā konkrēto prioritāti vai programmu. 10. pants Jaunatnes nodarbinātības atbalstīšana Atbalstu, kas paredzēts 7. panta 5. punktā, plāno, ņemot vērā konkrēto prioritāti, un to izmanto konkrētajam mērķim, kas izklāstīts 4. panta 1. punkta i) apakšpunktā. 11. pants Attiecīgo konkrētām valstīm paredzēto ieteikumu atbalstīšana Darbības, ar kurām paredzēts risināt problēmas, kas apzinātas attiecīgajos konkrētām valstīm paredzētajos ieteikumos un Eiropas pusgadā, kā minēts 7. panta 2. punktā, plāno, ņemot vērā vienu vai vairākas konkrētās prioritātes. II nodaļa Vispārējais atbalsts no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas 12. pants Tvērums

Šī nodaļa attiecas uz ESF+ atbalstu, ievērojot 4. panta 1. punkta i) līdz x) apakšpunktu, ja to īsteno saskaņā ar dalītās pārvaldības principu (“Vispārējais atbalsts no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas”). 13. pants Inovatīvas darbības 1. Dalībvalstis atbalsta sociālās inovācijas un sociālās politikas eksperimentu darbības vai stiprina augšupējas pieejas, kas balstās uz partnerībām, kurās iesaistītas publiskas iestādes, privātais sektors un pilsoniskā sabiedrība, piemēram, atbalsta vietējās rīcības grupas, kuras izstrādā un īsteno kopienu virzītas vietējās attīstības stratēģijas. 2. Dalībvalstis drīkst atbalstīt nelielā mērogā testētu inovatīvu pieeju izvēršanu (sociālās politikas eksperimentus), kuras izstrādātas Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā un citās Savienības programmās. 3. Inovatīvas darbības un pieejas drīkt plānot, ievērojot jebkuru no 4. panta 1. punkta i) līdz x) apakšpunktā norādītajiem konkrētajiem mērķiem. 4. Katra dalībvalsts vismaz vienu prioritāti paredz 1. vai 2. punkta vai abu šo punktu īstenošanai. Šīm prioritātēm maksimālo līdzfinansējuma likmi drīkst palielināt līdz 95 %, taču tas attiecas uz līdzekļu piešķīrumu, kas nepārsniedz 5 % no ESF+ finanšu līdzekļiem, kas dalībvalstīm atvēlēti un tiks apgūti, ievērojot dalītās pārvaldības principu. 14. pants Attiecināmība 1. Papildus [gaidāmās KNR] [58.] pantā minētajām izmaksām, īstenojot vispārējo atbalstu no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, par attiecināmām neuzskata izmaksas: (a)par zemes un nekustamā īpašuma iegādi un infrastruktūras nodrošināšanu un (b)par mēbeļu, iekārtu un transportlīdzekļu iegādi, izņemot gadījumus, kad šāda iegāde vajadzīga, lai izpildītu darbības mērķi, vai šādi priekšmeti ir pilnībā nolietoti, vai šādu priekšmetu iegāde ir visekonomiskākais risinājums. 2. Ieguldījumi natūrā kā pabalsti vai alga, ko kāda trešā puse izmaksā darbības dalībniekiem, drīkst pretendēt uz ieguldījumu no vispārējā atbalsta no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, ja šādi ieguldījumi natūrā radušies saskaņā ar nacionālajiem noteikumiem, tostarp atbilstoši grāmatvedības noteikumiem, un tie nepārsniedz trešai pusei radušās izmaksas. 3. Konkrēto papildu piešķīrumu, ko saņem attālākie reģioni un NUTS 2. līmeņa reģioni, kuri atbilst 1994. gada Pievienošanās akta 6. protokola 2. pantā noteiktajiem kritērijiem, izmanto, lai atbalstītu 4. panta 1. punktā minētos konkrētos mērķus. 4. Tiešās personāla izmaksas pretendē uz ieguldījumu no vispārējā atbalsta dalītā pārvaldībā īstenotai ESF+ sadaļai, ja to līmenis nepārsniedz 100 % no parastā atalgojuma attiecīgās darbības veikšanai dalībvalstī, kā liecina Eurostat dati. 15. pants Rādītāji un ziņošana 1. Lai uzraudzītu, kā noris īstenošana, programmās, kuras saņem vispārējo atbalstu no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, izmanto kopējos izlaides rādītājus un kopējos rezultātu rādītājus, kā izklāstīts šīs regulas I pielikumā. Programmās var izmantot arī programmu īpašos rādītājus. 2. Kopējo izlaides rādītāju un programmu īpašo izlaides rādītāju atsauces vērtība ir nulle. Ja tas atbilst atbalstīto darbību raksturam, kumulatīvos kvantificētos starpposma mērķrādītājus un to mērķvērtības izsaka absolūtos skaitļus. Paziņotās izlaides rādītāju vērtības izsaka absolūtos skaitļos. 3. Kopējiem rezultātu rādītājiem un programmas īpašajiem rādītājiem, kuriem noteikts kumulatīvs, skaitliski izteikts starpposma mērķis 2024. gadam un mērķvērtība 2029. gadam, atsauces vērtību nosaka, izmantojot jaunākos pieejamos datus vai citus atbilstošus informācijas avotus. Kopējo rezultātu rādītāju mērķvērtības izsaka absolūtos skaitļos vai procentuāli. Programmu īpašos rezultātu rādītājus un ar tiem saistītās mērķvērtības var izteikt gan skaitliskā, gan kvalitatīvā izteiksmē. Paziņotās kopējo rezultātu rādītāju vērtības izsaka absolūtos skaitļos.

4. Datus par rādītājiem attiecībā uz dalībniekiem nosūta tikai tad, kad ir pieejami visi dati, kas prasīti saskaņā ar I pielikuma 1a) punktu saistībā ar minēto dalībnieku. 5. Tad, ja dati ir pieejami reģistros vai līdzvērtīgos avotos, dalībvalstis ļauj vadošajām iestādēm un citām struktūrām, kurām uzticēta tādu datu vākšana, kas vajadzīgi, lai uzraudzītu un novērtētu vispārējo atbalstu no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, iegūt šādus datus no datu reģistriem vai līdzvērtīgiem avotiem saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 6. panta 1. punkta c) un e) apakšpunktu. 6. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38. pantu, lai izmainītu I pielikumā atspoguļotos rādītājus, ja tas uzskatāms par vajadzīgu programmu īstenošanas progresa efektīvai novērtēšanai. III nodaļa ESF+ atbalsts materiālās nenodrošinātības mazināšanai 16. pants Tvērums Šī nodaļa attiecas uz ESF+ atbalstu, ievērojot 4. panta 1. punkta xi) apakšpunktu. 17. pants Principi 1. Materiālās nenodrošinātības mazināšanai paredzēto ESF+ atbalstu drīkst izmantot vienīgi tādas pārtikas un preču izdalīšanai, kas atbilst Savienības tiesību aktiem par patēriņa preču nekaitīgumu. 2. Dalībvalstis un atbalsta saņēmēji izvēlas pārtiku un/vai minimālo materiālo palīdzību pēc objektīviem kritērijiem, ņemot vērā vistrūcīgāko personu vajadzības. Pārtikas produktu un attiecīgā gadījumā preču atlases kritērijos ņem vērā arī klimata un vides aspektus, tiecoties mazināt pārtikas atkritumu daudzumu. Attiecīgos gadījumos izdalāmo pārtikas produktu veidu izvēlas, ņemot vērā tā nozīmi vistrūcīgāko personu līdzsvarota uztura nodrošināšanā. Pārtiku un/vai minimālo materiālo palīdzību drīkst nodrošināt vistrūcīgākajām personām tiešā vai netiešā veidā, izmantojot elektroniskos kuponus vai kartes, ar noteikumu, ka tos var izl