EIROPAS KOMISIJA Briselē, 12.6.2019 COM(2019) 278 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Ceturtais progresa ziņojums par ienākumus nenesošu aizdevumu samazināšanu un turpmāku riska samazināšanu banku savienībā



KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPADOMEI, PADOMEI UN EIROPAS CENTRĀLAJAI BANKAI Ceturtais progresa ziņojums par ienākumus nenesošu aizdevumu samazināšanu un turpmāku riska samazināšanu banku savienībā Ievads Pilnvērtīga banku savienība ir būtiska, lai nodrošinātu, ka ekonomiskā un monetārā savienība kļūst noturīgāka pret nelabvēlīgiem ekonomikas satricinājumiem nākotnē, ļaujot veikt lielāku riska dalīšanu pāri robežām. Kā izklāstīts paziņojumā “Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšana: pārskats par paveikto četrus gadus pēc piecu priekšsēdētāju ziņojuma”, pabeidzot banku savienības izveidi, tiktu ievērojami palielināta uzticība banku nozarei un plašākā mērogā — ekonomiskajai un monetārajai savienībai. Lai nodrošinātu šādu progresu, Savienība un tās dalībvalstis ir pielikušas ievērojamas pūles, lai samazinātu riskus. Kā izklāstīts šajā progresa ziņojumā, tas ir devis rezultātus. Šis progresa ziņojums parāda, kā pēdējos gados ir veikti mērķtiecīgi pasākumi, lai risinātu problēmas saistībā ar ienākumus nenesošiem aizdevumiem (INA), kas ir viena no svarīgākajām jomām, lai mazinātu risku Eiropas banku nozarē. Dažādu iemeslu, tostarp finanšu krīzes un pēc tās piedzīvotās ekonomikas lejupslīdes dēļ, kā arī nepiesardzīgas aizdevumu prakses un neatbilstīga kredītspējas novērtējuma dēļ daudzi aizņēmēji (gan privātpersonas, gan uzņēmumi), jo īpaši dalībvalstīs, kurās bija vērojama ilgstoša vai dziļa lejupslīde, nespēja atmaksāt aizdevumus un pat bankrotēja. Tā rezultātā daudzas bankas saskārās ar INA uzkrāšanos savās bilancēs. Pēdējos gados pieliktie pūliņi un no tiem izrietošie rezultāti (kas paredzami arī turpmāk) sakņojas visaptverošajā pasākumu kopumā, kas izklāstīts ECOFIN padomes “Rīcības plānā INA risināšanai Eiropā” . Šis rīcības plāns ir gandrīz pilnībā īstenots. Atbildot uz šo rīcības plānu un neaprobežojoties ar Padomes 2016. gada ceļvedi, Komisija 2018. gada martā nāca klajā ar īpašu un visaptverošu pasākumu kopumu, lai vēl vairāk samazinātu INA. Padome arī piekrita regulāri izskatīt INA jautājumu un izvērtēt gūto progresu, pamatojoties uz Komisijas veikto novērtējumu. Šajā kontekstā šis paziņojums ir Komisijas ceturtais progresa ziņojums. Tādēļ tas ir ieguldījums Eiropadomes jūnija sanāksmē, kurā apspriedīs ES stratēģisko programmu 2019.–2024. gadam, tostarp ekonomisko un monetāro savienību. Ir panākts būtisks progress, lai samazinātu pašreizējo INA apjomu un palīdzētu novērst to atkārtotu uzkrāšanos nākotnē. Neraugoties uz to, ka dažās dalībvalstīs INA līmenis joprojām ir augsts, būtu jāuzsver, ka tiek panākts progress to novēršanā. Ir ļoti svarīgi, lai visas attiecīgās ieinteresētās personas atbalstītu šos centienus un laika gaitā pilnībā atrisinātu šo jautājumu. 1.Plašāks konteksts: riska samazināšana Savienībā Pēdējās desmitgades laikā Savienība un tās dalībvalstis ir daudz darījušas, lai mazinātu risku banku nozarē. Ar plašu pasākumu klāstu, kas tika ieviests kopš finanšu krīzes: 1) ir ievērojami un praktiski nostiprināta banku maksātspēja, aizņemto līdzekļu īpatsvars un likviditātes pozīcijas; 2) ir būtiski uzlabota pārvaldība banku nozarē un tās uzraudzība; un 3) ir būtiski uzlabota banku noregulējamība. Eurozonas banku, kas ir vienotā uzraudzības mehānisma tiešā uzraudzībā, vidējie pirmā līmeņa kapitāla rādītāji ir saglabājušies stabili, palielinoties līdz 15,54 % 2018. gada 4. ceturksnī salīdzinājumā ar 15,63 % 2017. gada 4. ceturksnī. Šīs spēcīgākās kapitāla pozīcijas atspoguļo arī augstākus sviras rādītājus. Vidējais sviras rādītājs joprojām krietni pārsniedz noteikto prasību, proti, 3 %, 2018. gada 4. ceturksnī tas bija 5,28 % salīdzinājumā ar 5,41 % 2017. gada 4. ceturksnī. Eurozonas bankas arī saglabāja savu noturību pret likviditātes satricinājumiem, likviditātes seguma rādītājam 2018. gada 4. ceturksnī saglabājoties augstā 145,61 % līmenī salīdzinājumā ar 143,56 % 2017. gada 4. ceturksnī. Tas viss apliecina izlēmīgo rīcību, kas veikta, lai mazinātu risku eurozonā. Kā norādīts tās 2017. gada paziņojumā par banku savienību un apstiprināts tās otrajā un trešajā progresa ziņojumā par INA mazināšanu, Komisija ir ierosinājusi turpmākus būtiskus un papildinošus pasākumus, lai samazinātu risku un uzlabotu Eiropas banku nozares noturību. Konkrētāk, papildus konkrētajiem pasākumiem attiecībā uz INA, kas sīkāk aprakstīti turpmāk, pēdējo mēnešu laikā ir ieviesti daži būtiski secīgi pasākumi, kas ir daļa no Komisijas centieniem: ·Pirmkārt, Eiropas Parlaments un Padome vienojās par banku nozares tiesību aktu kopumu, efektīvi ieviešot stingrāku regulējumu banku regulēšanai un uzraudzībai. Tas ir svarīgs pagrieziena punkts starptautisko standartu īstenošanā un pēckrīzes regulējuma programmas pabeigšanā. Tas palielina ES banku noturību un uzlabo to aizdošanas spējas, lai atbalstītu ES reālo ekonomiku; kā arī ·Otrkārt, likumdevēji vienojās par direktīvu attiecībā uz preventīvās pārstrukturēšanas regulējumu, otro iespēju un pārstrukturēšanas, maksātnespējas un saistību dzēšanas procedūru efektivitātes palielināšanas pasākumiem, pamatojoties uz sistēmām, kas jau darbojas dalībvalstīs. Tā mudinās dzīvotspējīgus uzņēmumus pārstrukturēties agrīnā posmā, lai varētu labāk saglabāt vērtību un saglabāt vairāk darba vietu. Tā arī sniegs godīgiem uzņēmējiem otro iespēju sākt jaunu uzņēmumu, nevis tikt sodītiem par neveiksmi pirmajā uzņēmējdarbības mēģinājumā. Tas nozīmē, ka ir sperts būtisks solis, jo efektīvi pārstrukturēšanas un maksātnespējas noteikumi ir būtiski, lai novērstu un mazinātu INA. Komisija atzinīgi vērtē abu minēto priekšlikumu pieņemšanu un aicina tos laikus īstenot. 2.Jaunākās tendences saistībā ar ienākumus nenesošiem aizdevumiem INA rādītāji 2018. gada trešajā ceturksnī turpināja samazināties. Jaunākie dati liecina, ka bruto INA rādītājs visām ES bankām vēl vairāk samazinājās līdz 3,3 % (2018. gada 3. ceturksnis); tas ir par 1,1 procentpunktiem mazāk salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu (sk. 1. attēlu). Tas turpināja un apstiprināja vispārēju lejupēju tendenci kopš 2014. gada 4. ceturkšņa. Tādējādi ES vidējais INA īpatsvars tuvojas pirmskrīzes līmenim (sk. 2. attēlu). Arī rezervju veidošanas rādītājs ir vēl vairāk uzlabojies un sasniedzis 59,4 % (2018. gada 3. ceturksnis). 1. un 2. attēls. Ienākumus nenesošu aizdevumu īpatsvars Savienībā Jaunākie ceturkšņa dati liecina, ka INA īpatsvars turpināja samazināties gandrīz visās dalībvalstīs. Taču situācija joprojām ievērojami atšķiras starp dalībvalstīm (sk. 2. tabulu). 2018. gada 3. ceturkšņa beigās 14 dalībvalstīm bija samērā zems INA īpatsvars, kas nesasniedza 3 %, taču dažās valstīs tas joprojām bija ievērojami augstāks — 3 dalībvalstīs to īpatsvars pārsniedza 10 % . Pat dalībvalstīs ar salīdzinoši augstu INA īpatsvaru vairumā gadījumu ir daudzsološs un pastāvīgs progress, kas saistīts ar vairāku politikas darbību apvienojumu un ekonomikas izaugsmi. 2. tabula. Ienākumus nenesoši aizdevumi un uzkrājumi katrā dalībvalstī

Avots: Eiropas Centrālā banka, Konsolidēti banku dati. Komisijas dienestu aprēķini (Finanšu stabilitātes, finanšu pakalpojumu un kapitāla tirgu savienības ĢD). Banku un politikas veidotāju apņēmīgā rīcība, jo īpaši dalībvalstīs ar salīdzinoši augstu INA līmeni, ir veicinājusi šo INA un INA īpatsvaru samazināšanos. Turklāt Komisija turpināja konstruktīvi strādāt ar dalībvalstīm, lai, ņemot vērā ES valsts atbalsta un banku darbības noteikumus, bankām paredzētos konkrētos gadījumos rastu risinājumus ar skaidru mērķi ierobežot izmaksas nodokļu maksātājiem, vienlaikus nodrošinot, ka noguldītāji vienmēr tiek pilnībā aizsargāti. Tas ir ļāvis veikt darījumus, kas no banku bilances pēdējo trīs gadu laikā ir svītrojuši aptuveni 112 miljardus EUR no bruto INA apjoma (tostarp aptuveni 82 miljardus EUR Itālijā; aptuveni 24 miljardus EUR Portugālē; aptuveni 6 miljardus EUR Kiprā). Tomēr Savienībai un tās dalībvalstīm nebūtu jāmazina to pūliņi. Mums būtu jāapzinās ekonomikas vides lejupslīdes potenciālā ietekme. Ienākumus nenesošo aizdevumu problēmas risināšanai pēdējo gadu laikā palīgā nākusi spēcīga ekonomikas un tirgus konjunktūra. Saglabājot mūsu kopīgos centienus, ienākumus nenesošo aizdevumu jautājums tiks risināts visizšķirīgākā veidā, tādējādi palielinot mūsu noturību pret iespējamiem negatīviem satricinājumiem nākotnē. Atšķirības attiecībā uz INA īpatsvaru dalībvalstīs atspoguļo pastāvīgo asimetrisko ietekmi, ko radījusi finanšu krīze. Neraugoties uz vispārējo iepriecinošo progresu, INA joprojām rada risku (lai gan tas samazinās) visvairāk skarto banku dzīvotspējai un ekonomikas izaugsmei, un finanšu stabilitātei dažās dalībvalstīs. Vēl vairāk samazinot INA, varētu panākt lielāku konverģenci starp dalībvalstīm. Kopējais INA apmērs visā Savienībā joprojām ir 786 miljardi EUR. Būtu jāpievērš pastāvīga uzmanība parādu pārstrukturēšanai, maksātnespējas un parādu atgūšanas procesiem, kas daudzos gadījumos varētu gūt ievērojamu labumu no turpmākām reformām. Efektīvas un paredzamas izpildes un maksātnespējas sistēmas ir būtiskas, lai palīdzētu bankām novērst INA apjomu un palīdzētu izvairīties no to izveidošanās nākotnē. Risinot šo svarīgo jautājumu efektīvā veidā, tiktu sniegts spēcīgs impulss, lai atbalstītu turpmāku INA samazināšanu. Tiesību aktu saskaņošana šajā jomā ir sarežģīta, ņemot vērā ciešo saikni ar dažādām tiesību jomām, kas ir valstu kompetencē, un ar sabiedriskās politikas izvēli, kas sniedzas tālāk par INA jautājumu. Ienākumus nenesošu aizdevumu sekundāro tirgu ilgtspējīga izaugsme ir vienlīdz svarīgs faktors. Dalībvalstu un ES iestāžu kolektīvajos centienos nevajadzētu aizmirst joprojām neizmantoto potenciālu, kas ir labi funkcionējošs sekundārais tirgus, ne tikai attiecībā uz pašreizējo INA krājumu novēršanu, bet arī nodrošinot noieta tirgu nākotnes plūsmām, tādējādi būtiski novēršot INA atkārtotu uzkrāšanos banku bilancēs. Attiecīgie politikas pasākumi (sk. arī turpmāk) būtu pastāvīgi jāvērš uz sekundārā tirgus turpmāku attīstīšanu, lai stimulētu un saglabātu pašreizējo tempu vairākās dalībvalstīs. 3.Progress Padomes Rīcības plāna īstenošanā Padome savā Rīcības plānā piekrita regulāri izskatīt INA jautājumu, lai apzinātu to izmaiņas Savienībā un izvērtētu Rīcības plāna īstenošanā gūto progresu, pamatojoties uz Komisijas veikto novērtējumu. 3. tabulā apliecināts, ka ir veikti nozīmīgi soļi ceļā uz Rīcības plāna pilnīgu īstenošanu. 3. tabula. Rīcības plāna īstenošanā gūtais progress 3.1.Bankas nodrošina pietiekamu zaudējumu segumu turpmākiem INA Kā daļu no 2018. gada martā iesniegtā priekšlikumu kopuma par ienākumus nenesošiem aizdevumiem Komisija ierosināja regulu, ar ko groza Kapitāla prasību regulu (CRR) , ieviešot “normatīvu prudenciālā atbalsta mehānismu”, lai novērstu risku, ka attiecībā uz turpmākajiem INA izveidotās rezerves ir nepietiekamas. Regulu pieņēma 2019. gada aprīlī. Regulā ir noteikts, ka bankām ir jānodrošina pietiekams aizdevumu zaudējumu segums (t. i., kopēji minimālie seguma līmeņi) no jauna izsniegtiem aizdevumiem, ja tie kļūst par nerezultatīviem riska darījumiem (NRD). Ja banka nenodrošina piemērojamo minimālo seguma līmeni, tai ir jāatskaita iztrūkums no pašu kapitāla. Saskaņā ar prudenciālā atbalsta mehānismu piemērojamā minimālā seguma prasība ir atkarīga no diviem galvenajiem ievadmainīgajiem: ·vai daļa vai viss NRD ir nodrošināts ar atbilstīgu kredītaizsardzību (kā definēts CRR); un ·laika periods, kurā riska darījums ir klasificēts kā nerezultatīvs. Seguma prasības bankām pakāpeniski palielinās līdz 100 % pēc 3 gadiem nenodrošinātiem NRD un pēc 9 un 7 gadiem attiecībā uz NRD, kas attiecīgi nodrošināti ar nekustamo īpašumu, un NRD, kas nodrošināti ar citu atbilstīgu kredītaizsardzību. Šī pieeja atspoguļo paaugstināto risku, kas izriet no “novecojušiem” NRD, pat ja tie ir nodrošināti: jo ilgāk NRD paliek banku bilancēs, jo mazāk bankas mēdz atgūt savu naudu. Pasākuma mērķis ir stimulēt banku proaktīvu un savlaicīgu NRD pārvaldību. Tas ir svarīgi, jo sekmīgas atgūšanas un īstenojami pārskatīšanas pasākumi parasti notiek pirmajos gados pēc riska darījuma atzīšanas par nerezultatīvu. Lai nodrošinātu juridisko noteiktību un konsekvenci prudenciālajā regulējumā, ar šo regulu tiek ieviesta arī “nerezultatīva riska darījuma” (NRD) vienota definīcija, kas ir saskaņā ar definīciju, kuru jau izmanto uzraudzības pārskatu sniegšanas mērķiem. Kopumā prudenciālais atbalsta mehānisms samazinās finanšu stabilitātes riskus, kas izriet no augsta līmeņa nepietiekami segtiem NRD, novēršot šādu NRD uzkrāšanos vai palielināšanos, kuriem ir negatīva ietekme jo īpaši saspringtos tirgus apstākļos. Un otrādi – tas arī palīdzēs nodrošināt, ka iestādēm ir pietiekams zaudējumu segums attiecībā uz NRD, tādējādi aizsargājot to rentabilitāti, kapitālu un finansējuma izmaksas paaugstinātas spriedzes laikposmos. Tas savukārt palīdzētu nodrošināt stabilu un mazāk prociklisku finansējumu mājsaimniecībām un uzņēmumiem. 3.2.Direktīva par kredītu apkalpotājiem, kredītu pircējiem un nodrošinājuma atgūšanu