par to, kā piemērota Regula (ES) Nr. 978/2012 par vispārējās tarifa preferenču sistēmas piemērošanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008

Spēkā esošā VPS regula stājās spēkā 2014. gada 1. janvārī uz desmit gadu periodu. VPS sastāv no trim dažādiem režīmiem:

5.uzlabot to mehānismu efektivitāti, kas nodrošina ES finansiālo un ekonomisko interešu aizsardzību; un

Eiropas Savienības VPS gadu desmitu laikā ir piedzīvojusi vairākas pārmaiņas attiecībā uz valstīm un produktiem, ko tā aptver, pārmaiņu mērķis ir bijis arī arvien vairāk veicināt ilgtspējīgu attīstību. 2012. gada VPS reformai bija trīs vispārīgi mērķi: i) veicināt nabadzības izskaušanu, palielinot eksportu no valstīm, kurām visvairāk nepieciešama palīdzība; ii) sekmēt ilgtspējīgu attīstību un labu pārvaldību; iii) nodrošināt labākus ES finansiālo un ekonomisko interešu aizsardzības pasākumus. Šie vispārīgie mērķi tika ietverti sešos konkrētos VPS regulas darbības mērķos:

(MFN=0 ir imports no ES ar vislielākās labvēlības režīma (MFN) nulles līmeņa tarifiem, MFN>0 ir imports no ES ar pozitīviem MFN tarifiem, BTN ir brīvās tirdzniecības nolīgums)

Tālāk 2. tabulā var skatīt, ka, salīdzinājumā ar kopējo ES importu no pasaules, VPS daļa ir samērā neliela un pat ar tendenci samazināties. Lielākā daļa importa uz ES notiek atbilstoši vislielākās labvēlības režīma (MFN) tarifiem (t. i., tarifiem, kas attiecas uz visām valstīm). Laikā no 2011. līdz 2016. gadam ES imports citu sistēmu ietvaros, kas nav VPS preferenciālās sistēmas, t. i., saskaņā ar visu veidu tirdzniecības nolīgumiem (brīvās tirdzniecības nolīgumiem, padziļinātiem un visaptverošiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem un ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem), ir stabili audzis, tātad tā nozīme aizvien palielinās. Tas atbilst mērķim aicināt, lai valstis, kas iepriekš bijušas VPS saņēmējvalstis, turpinātu tirdzniecību ar ES saskaņā ar visaptverošākām preferenciālajām tirdzniecības sistēmām, kas bieži vien ir savstarpējas.

Kopumā jau ir vērojama VPS reformas pozitīvā ekonomiskā ietekme, un tā joprojām ir nepieciešama VPS saņēmējvalstīm. Konkrēti, lai gan sistēmas kopējā ietekme uz tirdzniecību ir mazinājusies mazāka saņēmējvalstu skaita dēļ, tā ir būtiska tām valstīm, kam visvairāk nepieciešama palīdzība, proti, VAV un citām neaizsargātām valstīm. To kopējais eksports uz ES ir būtiski palielinājies, un faktiskais VPS piedāvāto preferenču izmantojums kopumā ir bijis pozitīvs (skatīt 2. attēlu). Dažās valstīs tomēr pastāv problēmas izmantot tirdzniecības iespējas pilnībā, piemēram, spēcīga konkurence ar citām valstīm, ar tarifiem nesaistīti tirdzniecības šķēršļi, izcelsmes noteikumu prasības, ko papildina citi piegādes ierobežojumi, piemēram, ierobežotas ražošanas un transporta spējas, diversifikācijas trūkums un kopumā zema industriālā attīstība.

2.1.Nabadzības izskaušanas veicināšana, palielinot eksportu no valstīm, kurām visvairāk nepieciešama palīdzība

Lai analizētu VPS darbību un ietekmi saņēmējvalstīs un ES, ārējā novērtējumā starpposma novērtējumam tika izmantotas trīs papildinošas pieejas, proti: i) kvantitatīva un kvalitatīva dokumentu izpēte un datu analīze; ii) ietverošs un plašs ieinteresēto pušu apspriešanās process un iii) valstu un sektoru gadījumu izpēte. Reformētās VPS ekonomiskajai analīzei tika izmantoti visjaunākie Eurostat sniegtie ekonomiskie, tirdzniecības un tarifu dati par periodu no 2011. līdz 2016. gadam. Turklāt tika apkopoti arī indikatori, pēc kuriem analizēt sociālo ietekmi un ietekmi uz vidi un cilvēktiesībām. Šo pētījumu papildināja kvalitatīvs pētījums, kura pamatā ir literatūras avotu izpēte, kā arī tirdzniecības plūsmu faktoru ekonometriskais novērtējums, kurā izmantota tirdzniecības gravitācijas modelēšana. Tā kā reformētā VPS ir bijusi spēkā tikai trīs gadus kopš starpposma novērtēšanas sākuma, viegli pieejamu un atjauninātu rādītāju par sociālo ietekmi, ietekmi uz cilvēktiesībām un vidi ir maz. Lai novērstu šo trūkumu, tika veikta gadījumu izpēte vairākās saņēmējvalstīs. Tomēr tā var sniegt tikai norādes un var nebūt reprezentatīva. Tādējādi patlaban izdarītie secinājumi ir indikatīvi.

VPS ietekmi uz vidi novērtēt ir sarežģītāk vairāku iemeslu dēļ, piemēram, tādēļ, ka trūkst atbilstošu un atjauninātu datu un rādītāju un nav iespējams nošķirt VPS no citiem faktoriem, kas ietekmē vidi. Tā varētu būt pozitīva tikai tad, ja saņēmējvalstīm būtu rīcībpolitika, kas reāli novirzītu to resursus uz vides politiku un mazināšanas pasākumiem, kuri ierobežotu ekonomiskās aktivitātes pieauguma potenciālo kaitīgo ietekmi uz vidi.

Valsts ilgtspējīga attīstība ekonomikā, sociālajā un vides jomā ir atkarīga no daudziem faktoriem, arī no kopējās valsts attīstības stratēģijas. VPS kā tirdzniecības politikas instruments papildina citas ES ārējās politikas jomas, piemēram, attīstības politiku. VPS ir saistīta ar šīm ES politikas jomām, kā arī tās ārpolitiku un drošības politiku, jo īpaši tāpēc, ka tā ir saistīta ar cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu.

Jāsecina, ka reformētajā VPS ir mazāk standarta VPS saņēmējvalstu, lielāks preferenču izmantojums un tā ir veicinājusi nabadzības izskaušanu, palielinot eksportu no valstīm, kam visvairāk nepieciešama palīdzība.

Standarta VPS un EBA pamatā ir cilvēktiesību un darba ņēmēju tiesību ievērošana. VPS+ saņēmējvalstīm ir arī efektīvi jāīsteno visas VPS+ atbilstīgās starptautiskās konvencijas. ES turpinās iesaistīties ar saņēmējvalstīm un izmantot savu ietekmi. ES joprojām ir gatava sākt procedūru, lai uz laiku atsauktu preferences attiecībā uz visiem vai noteiktiem produktiem, ja iesaiste ar VPS saņēmējvalstīm nenesīs gaidītos rezultātus un ja tiks ievēroti VPS regulas juridiskie nosacījumi.

Visbeidzot — reformētā VPS ir veicinājusi ilgtspējīgu attīstību un labu pārvaldību, jo īpaši izmantojot ES pastiprināto režīmam VPS+ atbilstīgo starptautisko konvenciju īstenošanas pārraudzību.

2.3.Labākas ES finansiālo un ekonomisko interešu aizsardzības nodrošināšana

Vienpusēju tirdzniecības preferenču piešķiršana citām valstīm var nodrošināt ieguvumus ES rūpniecībai, piemēram, nozarēm, kuru konkurētspēja ir atkarīga no importētām izejvielām, un patērētājiem, piedāvājot lētākas preces un lielāku izvēli. Taču tā var palielināt arī konkurences spiedienu uz ES rūpniecību, kas konkurē ar precēm, kuras tiek importētas VPS ietvaros. Lai gan, samazinoties saņēmējvalstu skaitam, būtu jāmazinās konkurences spiedienam uz ES rūpniecību, noteiktos rūpniecības sektoros (piemēram, tekstilrūpniecībā, apģērba un riepu nozarē) tas varētu nebūt noticis. Šī iemesla dēļ viens no Komisijas mērķiem ir labākas ES finansiālo un ekonomisko interešu aizsardzības nodrošināšana.

VPS regulā ir iestrādāti mehānismi ES rūpniecības aizsardzībai gadījumos, kad tā ir pamatoti nepieciešama. Lai labāk aizsargātu ES ekonomiskās intereses, 2012. gadā tika reformēti vispārīgie aizsardzības noteikumi. Nesen sāktā aizsardzības izmeklēšana, kas attiecas uz rīsu importu no Kambodžas un Mjanmas/Birmas, būs pirmā jauno aizsardzības noteikumu pārbaude. Turklāt Komisija stingri pārrauga apstākļus, kad ir automātiski jāsāk VPS regulas 29. pantā noteiktie aizsardzības pasākumi. Bez tam Komisija nodrošina, lai valstis, kam vairs nav nepieciešamas vienpusējas preferences (tāpēc, ka ir uzlabojušies to ieņēmumi vai ir noslēgts tirdzniecības nolīgums ar ES), tiktu izslēgtas no sistēmas. Visbeidzot, valstij VPS tarifa preferences tiek atceltas konkrētām produktu sadaļām, ja tā kļūst pietiekami konkurētspējīga.

Jāsecina, ka reformētā VPS ir uzlabojusi ES finansiālo un ekonomisko interešu aizsardzības noteikumus. Pārāk konkurētspējīgi produkti regulāri tiek izslēgti no sistēmas, un šobrīd notiek aizsardzības izmeklēšana attiecībā uz rīsu importu.

3.Secinājumi

Starpposma novērtējumā pamatā tika vērtēta galvenās 2012. gadā notikušās reformas rezultātu iestrādāšana spēkā esošajā VPS regulā. Novērtējums rāda, ka ES spēkā esošā VPS ir uz pareizā ceļa un sasniedz savus mērķus. PTO iespēju došanas klauzulas noteiktajos ietvaros tā rada ekonomiskus ieguvumus jaunattīstības valstīm un tādējādi veicina saņēmējvalstu attīstību. Turklāt 2012. gada reformas ietvaros ir veiksmīgi noteiktas preferences valstīm, kam visvairāk nepieciešama palīdzība, un ir dots ieguldījums to ilgtspējīgā attīstībā. Visbeidzot, spēkā esošās regulas īstenošanas periodā sistēmas efektivitāte joprojām ir stabila.

Tādējādi grozījumi VPS regulā pirms tās termiņa beigām 2023. gada 31. decembrī nav nepieciešami.

Saskaņā ar Pētījuma ieteikumiem VPS regulas īstenošanu tomēr var uzlabot divos svarīgos aspektos:

1. VPS+ pārraudzības pārredzamības uzlabošana un pilsoniskās sabiedrības labāka iesaistīšana gan ES, gan saņēmējvalstīs: Saskaņā ar paziņojumu “Tirdzniecība visiem” Komisija ir uzņēmusies nodrošināt pārredzamību. Šajā sakarā jau ir ieviesti vairāki pasākumi pārredzamības un iekļautības nodrošināšanai VPS+ pārraudzības procesā. Notiek regulāras un plašas apspriešanas ar ieinteresētajām personām, lai procesā varētu iesaistīties pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, tostarp vietējā pilsoniskā sabiedrība. Turklāt galvenais informācijas avots ir divgadu ziņojumi par VPS īstenošanu, un tie tiek publicēti uzreiz pēc nosūtīšanas Eiropas Parlamentam un Padomei. Jānorāda, ka publiski pieejamie ANO un Starptautiskās Darba organizācijas ziņojumi ir primārais informācijas avots par VPS+ pārraudzību. Komisija izpētīs praktiskas iespējas, kā uzlabot VPS+ pārraudzības pārredzamības uzlabošanu un palielināt pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu.