LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 24/63

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB)”

COM(2011) 121 galīgā redakcija – 2011/0058 (CNS)

2012/C 24/12

Ziņotājs: Joachim WUERMELING kgs

Eiropas Savienības Padome saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 115. pantu 2011. gada 6. aprīlī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Padomes direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB)”

COM(2011)121 galīgā redakcija – 2011/0058 (CNS).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2011. gada 4. oktobrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 475. plenārajā sesijā, kas notika 2011. gada 26. un 27. oktobrī (26. oktobra sēdē), ar 137 balsīm par, 22 balsīm pret un 15 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1 EESK atbalsta kopējās konsolidētās uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes (KKUINB) ieviešanu, kas ir vērienīgs un svarīgs pasākums ES vienotajā tirgū. Lai pilnībā izveidotu vienoto tirgu, jāturpina tuvināt pamatnosacījumi uzņēmumu aplikšanai ar nodokli.

1.1.1 Komisijas ierosinātā direktīva vērtējama atzinīgi, jo, ieviešot KKUINB, var radīt . Ierosinātie noteikumi principā ļauj paaugstināt uzņēmumu ienākuma nodokli atbilstīgi saimnieciskās darbības rādītājiem, kā arī novērst izkropļojumus un izvairīšanos no nodokļa maksāšanas. Ierosinātā direktīva tomēr ir vēl jāprecizē un dažviet jāgroza.

1.1.2 Ieviešot KKUINB, varētu mazināt vai pat likvidēt lielāko daļu Eiropas Savienībā. Šie šķēršļi ir ierobežotas pārrobežu zaudējumu izlīdzināšanas iespējas, sarežģīta iekšējo cenu noteikšana, nodokļu dubulta uzlikšana un nevienlīdzīga attieksme pret pastāvīgajām pārstāvniecībām un meitasuzņēmumiem ES teritorijā un, atkarībā no to atrašanās vietas, attiecīgās valsts teritorijā vai ārpus tās.

1.1.3 EESK pauž cerību, ka ierosinātā direktīva jau vidējā termiņā ļaus būtiski , un administratīvās izmaksas, kas rodas dalībvalstīm.

1.1.4 KKUINB ļaus . Ieviešot KKUINB, uzņēmumu lēmumi iekšējā tirgū vairs nebūs atkarīgi no nodokļu apsvērumiem. Tā KKUINB veicina godīgu un ilgtspējīgu konkurenci un pozitīvi ietekmē .

1.2 EESK atzīmē — izskanējušas bažas, ka KKUINB varētu ierobežot valstu suverenitāti, nodokļu noteikšanas iespējas, samazināt nodokļu ieņēmumus vai izraisīt citas neparedzētas sekas. Īpaši jānorāda uz draudiem, ka, Eiropas Savienība, kas 27 dalībvalstīs būs ieviesusi KKUINB sistēmu, strauji mainoties pasaules ekonomikai, kurā valda sīva konkurence, nebūs radījusi struktūras, lai ātri reaģētu uz pasaulē notiekošajām izmaiņām nodokļu jomā vai stimulēšanas pasākumiem (piemēram, pētniecībai un izstrādei), un tāpēc varētu zaudēt ārvalstu tiešos ieguldījumus.

1.2.1 Ieviešot KKUINB, atbilstīgi jārisina jautājums par ierobežotu fiskālo neatkarību un zemākiem nodokļu ieņēmumiem. Laikā, kad Eiropas Savienībā stāvoklis publisko finanšu jomā ir ļoti sarežģīts, būtiski ir panākt, ka dalībvalstis neizjūt nevajadzīgu negatīvu ietekmi uz to ienākumiem un spēj prognozēt ietekmi uz valsts budžetu. tās daļai nodokļa bāzē. Tomēr ekonomikas politikas pasākumus, kas saistīti ar nodokļu noteikumiem attiecībā uz KKUINB, var īstenot vienīgi ES līmenī. Paustas bažas, ka tas mazinās Eiropas elastību un konkurētspēju ārvalstu tiešo ieguldījumu piesaistīšanā un tāpēc ieguldījumi nenonāks Eiropas Savienībā, bet tos veiks tādās valstīs kā Šveice vai Singapūra.

1.2.2 Saistībā ar uzņēmuma atrašanās vietas izvēli grūti ir paredzēt, vai un cik lielā mērā KKUINB radīs negatīvu , jo uzņēmuma aplikšana ar nodokli ir tikai viens no daudzajiem svarīgajiem faktoriem, kas ietekmē minēto lēmumu. šajā sakarā .

1.2.3 Nodokļa bāze ir plašāka par pašreizējo vidējo bāzi dalībvalstīs. Sākotnēji tas rada lielākus nodokļu ieņēmumus. Savukārt kompensējot pārrobežu zaudējumus, nodokļu slogs samazinās. EESK uzskata, ka nobīdēm būtu jāizlīdzinās laika gaitā un dalībvalstīm nedraud .

1.2.4 Pēc EESK domām, KKUINB sistēma būtu jāveido tā, lai . Tādēļ EESK atbalsta direktīvā paredzēto iespēju dalībvalstīm pielāgot nodokļu likmes tā, lai nodokļu slogs nedz palielinās, nedz samazinās.

1.2.5 Pašreizējās debatēs uzmanības centrā, protams, ir nodokļu politikas un nodokļu sistēmas jautājumi. EESK tomēr iesaka Eiropas Parlamentam un dalībvalstīm, veicot kopējo pasākuma novērtējumu, ņemt vērā arī , ko KKUINB sniedz visām dalībvalstīm, radot brīvus un taisnīgus nodokļu konkurences nosacījumus.

1.2.6 Ieviešot KKUINB, nodokļu kļūtu . EESK uzskata, ka KKUINB ieviešana neietekmēs to, cik liela nozīme uzņēmumu atrašanās vietas izvēlē ir valstīs noteiktajām likmēm, jo arī pēc tam nodokļu likmes dalībvalstīs atšķirsies. Pašreizējā nodokļu konkurencē galvenokārt runa ir par to, ka peļņa un zaudējumi tiek pārcelti uz dalībvalstīm, kurās ir salīdzinoši zemāki vai attiecīgi augstāki nodokļi. Ieviešot KKUINB, nodokļu konkurence būtu virzīta uz faktoriem, kas ņemti vērā nodokļu bāzes sadalījuma formulā.

1.3 (konsolidācija) dažādās dalībvalstīs ir, pēc EESK domām, ir , un tā ir KKUINB regulējuma stūrakmens. Vien konsolidācija ļaus atrisināt pašreizējās iekšējo cenu noteikšanas problēmas, veikt Eiropas Savienībā pārstrukturēšanu, kas neietekmēs nodokļus, un novērst nodokļu dubultu uzlikšanu. Tā kā konsolidācija ir būtiska ekonomiskā priekšrocība, ko sniedz KKUINB, tā būtu jau pašā sākumā jāiekļauj kopējās bāzes koncepcijā.

1.4 Ja runa ir par KKUINB piemērošanas jomu, EESK vairs neuzskata, ka KKUINB būtu uzreiz jāievieš un obligāti jāizmanto, taču , ka sākotnējā posmā tā varētu būt . Ilgākā termiņā tomēr vajadzētu noteikt, ka pēc zināma robežlieluma pārsniegšanas obligāti jāpiemēro KKUINB. Tas tādēļ, ka pastāvīga, fakultatīva KKUINB izmantošana dalībvalstīm ilgākā termiņā radītu ievērojamu administratīvo slogu, jo līdztekus jaunajai sistēmai, proti, KKUINB sistēmai, valstis izmantotu arī līdzšinējo sistēmu uzņēmumu ienākuma nodokļa iekasēšanai.

1.5 EESK atzinīgi vērtē to, ka KKUINB var izmantot neatkarīgi no tā, vai tie veic pārrobežu darbību jeb darbojas vienīgi vienas valsts teritorijā. Tieši KKUINB , jo ar pārrobežu darbību saistīto atbilstības nodrošināšanas izmaksu pieaugums būtiski samazinās. Taču tas neattiecas uz daudziem mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas kā līgumsabiedrības un individuālie uzņēmumi nemaksā uzņēmumu ienākuma nodokli.

1.6 Tas, ka, principiāli lietojot atbrīvojuma metodi, novērš nodokļu dubultu uzlikšanu ārpus ES gūtiem ienākumiem, ir atzinīgi vērtējama un turpmāk pilnveidojama pieeja. EESK uzskata — .

1.7 Noteikumi , daži noteikumi . Tas ir jādara, piemērošanā. Tā, piemēram, trūkst definīciju, un juridiskie jēdzieni nav pietiekami precīzi. Tas apdraud saskaņotu piemērošanu.

1.8 EESK uzskata, ka lietderīgi būtu nodokļu bāzes noteikšanai, lai vienkāršotu nodokļu procedūras galvenokārt maziem un vidējiem uzņēmumiem un nodrošinātu noteikumu vienādu piemērošanu attiecībā uz visiem nodokļu maksātājiem, taču tas nozīmē, ka jāuzlabo dalībvalstu administratīvā sadarbība, kura pašlaik nav sākta, jo īpaši tādā jomā kā automātiska informēšana par konsolidācijas apmēru. EESK tomēr atzīmē, ka paveras plašas iespējas strīdiem starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm un galveno nodokļu iestādi par jautājumiem, kas saistīti ar lūgumu pēc kompetentās iestādes viedokļa, ieņēmumu revīziju un sadales formulu.

1.9 EESK uzskata, ka Eiropas Komisijai vairāk uzmanības būtu jāpievērš ierosinātajam sadalījuma regulējumam. Pašreizējais priekšlikums paredz, ka visi trīs faktori — pārdevumi sadalījumā pa galamērķiem, aktīvi un darbaspēks — ir vienlīdz nozīmīgi, un tāpēc tas var radīt priekšrocības lielajām dalībvalstīm, kurās vienkārši to lieluma dēļ ir augsts patēriņa līmenis. Intelektuālā īpašuma tiesību faktora gandrīz pilnīga izslēgšana no formulas izraisītu to, ka sistēma būtu balstīta uz novecojušu redzējumu par mūsdienīgu Eiropas ekonomiku, un tas nekādā ziņā nesekmētu un nestimulētu viedas ekonomikas attīstību.

1.10 EESK uzskata, ka divu vai vairāk dalībvalstu ieceres, valdībām sadarbojoties, saskaņot uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi, veicina konverģenci nodokļu jomā. Tomēr šādas iniciatīvas jāplāno tā, lai tās neradītu jaunus šķēršļus saskaņošanai Eiropas mērogā, un tās nebūtu mēģinājums izvirzīt priekšnoteikumus ES mēroga projektam.

2. Priekšlikums saturs un konteksts

2.1 Komisija 2011. gada 16. martā pieņēma priekšlikumu Padomes direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmuma ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB) (COM(2011)121/4; IP/11/319). Pašlaik uzņēmumi nodokļa bāzi aprēķina saskaņā ar noteikumiem, kas atšķiras visās 27 valstu sistēmās. Tas rada gan ievērojamu administratīvo slogu, it sevišķi maziem un vidējiem uzņēmumiem, gan konkurences izkropļojumus vienotajā tirgū.

2.2 Ieviešot KKUINB, paredzēts likvidēt vai vismaz mazināt ES teritorijā un kavē vienotā tirgus pilnīgu izveidi.

— Būtiski samazināsies administratīvās izmaksas, ko rada nodokļu aprēķināšana (izmaksas, ko rada nodokļu prasību ievērošana).

— Sarežģītais jautājums par iekšējo cenu noteikšanu uzņēmumā vairs nebūs jārisina, jo nodokļu režīms visur būs vienāds.

— Pārrobežu darbībā radušos zaudējumus varēs izlīdzināt.

— Nodokļu dubultās uzlikšanas problēma tiks Eiropas Savienībā saskaņoti atrisināta.

2.3 Komisija lēš, ka KKUINB ļaus uzņēmumiem Eiropas Savienībā ik gadu ietaupīt atbilstības nodrošināšanas izmaksas 700 miljonu EUR apmērā, vēl 1,3 miljardus EUR — ar konsolidācijas palīdzību un pārrobežu darbībā — 1 miljardu EUR. Ieviešot KKUINB, Eiropas Savienība arī varēs piesaistīt vairāk ārvalstu investoru.

2.4 Direktīvas saturs liecina, ka tas, vai KKUINB ieviešana negatīvi ietekmēs nodokļu ieņēmumu apjomu, būs atkarīgs tikai no dalībvalstu lēmumiem par nodokļu likmju lielumu. Eiropas Komisijas veiktās modelēšanas rezultāti liecina, ka daudzu gadu garumā nav paredzama nodokļu ieņēmumu samazināšanās, it sevišķi tādēļ, ka KKUINB ir plašāka nekā valstu noteikumos noteiktā bāze.

2.5 Izlīdzinot pārrobežu zaudējumus, tiktu tomēr attiecīgi sašaurināta. Atbilstības nodrošināšanas izmaksu samazināšanās un, piesaistot vairāk ārvalstu investoru, varētu to vismaz daļēji kompensēt.

2.6 ir noteikumi, kas attiecas uz KKUINB piemērošanas jomu, nodokļa bāzes aprēķināšanu, pārrobežu peļņas aprēķināšanu (konsolidācija), nodokļu ieņēmumu sadali starp dalībvalstīm un centrālā kontaktpunkta izveidi uzņēmumu interesēs.

2.7 tikai uz juridiskām personām, kas Eiropas Savienībā maksā uzņēmumu ienākuma nodokli. Tas nozīmē, ka KKUINB neattiecas uz līgumsabiedrībām, fiziskām personām un ieguldījumu fondiem.

2.8 Attiecīgie uzņēmumi var izvēlēties, vai tie maksā nodokļus, piemērojot KKUINB (ierosinātās direktīvas 6. pants), kas sākumā tiem ir obligāti jādara piecus gadus, pēc tam trīs gadus (ierosinātās direktīvas 105. pants).

2.9 Ierosinātajā direktīvā ir iekļauti visi noteikumi attiecībā uz bāzes aprēķināšanu. Tajā nav atsauces uz kādu konkrētu grāmatvedības sistēmu, lai gan atsevišķos noteikumos atspoguļojas ar IFRS (Starptautiskie finanšu pārskatu standarti) saistītie grāmatvedības principi. Ar nodokli apliekamos ienākumus nosaka, pamatojoties uz peļņas un zaudējumu aprēķinu atbilstīgi starptautiski pieņemtajai praksei.

2.10 , kas izvēlas . Pašlaik tāda iespēja ir ierobežota vai tādas vispār nav, tādēļ uzņēmumu filiālēm, kas atrodas ārvalstīs, ir ļoti neizdevīgs nodokļu režīms.

2.11 Direktīvas subjektu loks aptver principā visas Eiropas Savienībā reģistrētās uzņēmumu grupas, kā arī uzņēmumu pastāvīgās pārstāvniecības, kas darbojas Eiropas Savienībā. Meitasuzņēmumi tiek iekļauti subjektu lokā, ja mātesuzņēmumam pieder vairāk nekā 50 % balsstiesību un vairāk nekā 75 % kapitāla. Materiālā piemērošanas joma aptver visus grupas dalībnieku gūtos ienākumus. Teritoriālā piemērošanas joma ir vienīgi Eiropas Savienība.

2.12 Saskaņā ar vienotiem noteikumiem noteikta peļņa, kas aprēķināta, pamatojoties uz darbaspēka, aktīvu un pārdevumu faktoru, atbilstīgi saimnieciskās darbības rezultātiem tiek sadalīta dalībvalstīm, kurās uzņēmums darbojas. Sadale notiek, pamatojoties uz formulu, kurā ņemti vērā trīs vērtību faktori (darbaspēks, pārdevumi un aktīvi). Pielāgojot faktorus, ņemtas vērā, piemēram, finanšu nozarei (finanšu iestādes un apdrošināšanas uzņēmumi) raksturīgās īpatnības. Katrā dalībvalstī nosaka nodokļa konkrēto lielumu, valsts nodokļa likmi piemērojot iedalītajai peļņas daļai.

3. Vispārīgas piezīmes

3.1 EESK ieviest KKUINB, jo tas ir nozīmīgs pasākums fiskālo šķēršļu pārvarēšanai vienotajā tirgū, proti, vairs nenotiks nodokļu dubulta uzlikšana, tiks novērsta nevienlīdzīga attieksme pret pastāvīgajām pārstāvniecībām vienotajā tirgū, varēs izlīdzināt pārrobežu zaudējumus un nebūs iekšējo cenu noteikšanas problēmu.

3.2 EESK jau agrāk uzsvērusi, ka arī nodokļu jomā jārada brīvi un taisnīgi konkurences nosacījumi pārrobežu darbības veicināšanai (1). Komiteja 2006. gada 14. februārī pieņēma sīki izstrādātu atzinumu par tematu “Kopējas konsolidētas uzņēmumu nodokļu bāzes izveidošana Eiropas Savienībā” (2).

3.3 Komisijas minētie dati tomēr ir pretrunīgi. Lai gan ietekmes novērtējumā ir minēts Deloitte pētījums, kurā apgalvots, ka tajos gadījumos, kad starptautisks uzņēmums veidos jaunu meitasuzņēmumu citā dalībvalstī, atbilstības nodrošināšanas radītie izdevumi varētu samazināties par līdz pat 60 %, tomēr PWC pētījumā, kurā analizētas vairākas izvēlētas starptautiskas grupas, lēsts, ka atbilstības nodrošināšanas radītie izdevumi samazinātos tikai par 1 %. Citā pētījumā, ko veikuši Ernst and Young, aprēķināts, ka izdevumi atbilstības nodrošināšanai varētu palielināties par 13 %, jo rastos papildu izmaksas saistībā ar nodokļu atmaksas pieprasījumu sagatavošanu un iesniegšanu un ar to saistīto nodokļu administrēšanu, un šis izmaksas pārsniegtu gaidītos izmaksu ietaupījumus, ko radītu tas, ka retāk būs jānosaka iekšējās cenas. Palielināsies nodokļu iestāžu administratīvās izmaksas, jo papildu valsts nodokļu sistēmai būs jānodrošina KKUINB sistēmas darbība.

3.4 Ierosinātā direktīva ļauj , un dalībvalstu administratīvās izmaksas, lai arī vispirms radīsies ar pielāgošanos saistītas izmaksas.

3.5 Pašlaik Eiropas Savienībā uzņēmēji pieņem lēmumus, ievērojot ne tikai konkurētspējas kritērijus. Bieži vien izšķiroša nozīme ir apsvērumiem, kas saistīti ar nodokļu optimizāciju, piemēram, pētniecisko darbību veic tur, kur izdevumus var norakstīt, vai riskantu darbību veic vietās, kur zaudējumus var atskaitīt no summas, ko apliek ar nodokli. Tas, ka uzņēmēji lēmumus pieņem, pamatojoties uz nodokļa izdevīgumu, ir pretrunā vienotā tirgus idejai un negatīvi ietekmē izaugsmi un darba vietu radīšanu.

3.6 EESK tomēr izprot daudzu — jo īpaši deviņu dalībvalstu (3) parlamentu — paustās bažas, ka priekšlikums neatbilst subsidiaritātes principam un tādēļ tas varētu ierobežot valstu suverenitāti, nodokļu noteikšanas iespējas, kā arī samazināt nodokļu ieņēmumus vai izraisīt citas neparedzētas sekas.

3.6.1 Taisnība, ka attiecībā uz uzņēmumiem, kas būs izvēlējušies KKUINB sistēmu, dalībvalstis , jo nodokļa bāze tiks noteikta ES līmenī. Taču tagad šādus konkurētspējas veicināšanas un darba vietu radīšanas pasākumus varēs veikt ES līmenī, un tie pozitīvi ietekmēs visu vienoto tirgu, neradot dažādiem uzņēmumiem atšķirīgus pamatnosacījumus.

3.6.2 Vidējā termiņā un ilgākā termiņā KKUINB varētu izraisīt no noteiktām vietām, kur valsts bija piešķīrusi nodokļu atvieglojumus. KKUINB mērķis ir novērst tieši šādus konkurences izkropļojumus, ko rada nodokļu atvieglojumi. EESK tomēr uzskata, ka minētie aspekti Komisijai būtu sīkāk jāizpēta, veicot , lai ES iestādes un citas ieinteresētās personas varētu labāk izvērtēt šādas sekas.

3.7 KKUINB nemazina dalībvalstu , jo dalībvalstis var brīvi noteikt nodokļa lielumu tām iedalītajai daļai. Ar KKUINB saskaņo nodokļa bāzi, nevis nodokļu likmes. Dalībvalstis arī turpmāk varēs noteikt valsts nodokļu likmes atbilstīgi to budžeta politikas vajadzībām. Īslaicīgi var tomēr samazināties nodokļu ieņēmumi, un to var vienīgi nākotnē koriģēt, paaugstinot nodokļa likmi.

4. Īpašas piezīmes

4.1 Komisijas ierosinātā direktīva ir ievērojams sasniegums, tomēr . Ierosinātie noteikumi tomēr principā ļauj paaugstināt uzņēmumu ienākuma nodokli atbilstīgi saimnieciskajiem rādītājiem, novērst izkropļojumus un izvairīšanos no nodokļa maksāšanas.

4.2 Lai arī ierosinātā direktīva ir paredzēta galvenokārt uzņēmumiem vai uzņēmumu grupām, kas veic pārrobežu darbību, EESK atzinīgi vērtē to, ka KKUINB var izmantot neatkarīgi no tā, vai uzņēmums veic pārrobežu darbību jeb darbojas tikai vienas valsts teritorijā. Tā palīdzēs arī maziem un vidējiem uzņēmumiem uzsākt pārrobežu darbību, jo KKUINB salīdzinājumā ar nodokļu uzlikšanu atbilstīgi vairāku valstu sistēmām ļaus būtiski samazināt izmaksas. Iespēja izvēlēties KKUINB sistēmu sniedz priekšrocības maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas dibināti kā kapitālsabiedrības. Taču tas neattiecas uz daudzajiem mazajiem un vidējiem individuālajiem uzņēmumiem un līgumsabiedrībām, kas nemaksā uzņēmumu ienākuma nodokli.

4.3 Tādēļ EESK vairs neuzstāj, ka KKUINB būtu uzreiz jāievieš un obligāti jāizmanto, un uzskata, ka sākotnējā posmā tā varētu būt . Ilgākā termiņā vajadzētu noteikt, ka pēc zināma robežlieluma pārsniegšanas uzņēmumiem, kas veic pārrobežu darbību, obligāti jāpiemēro KKUINB. Tas tādēļ, ka pastāvīga, fakultatīva KKUINB izmantošana dalībvalstīm ilgākā termiņā radītu ievērojamu administratīvo slogu, jo tām līdztekus jaunajai sistēmai, proti, KKUINB sistēmai, būtu jāizmanto arī līdzšinējā valsts uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma.

4.4 Grupas dalībnieku kopējās peļņas un zaudējumu summēšana () ir ļoti svarīga, lai vienotajā tirgū likvidētu fiskālos šķēršļus, un . Tikai ar konsolidāciju var nodrošināt šādas priekšrocības: zaudējumu pārrobežu izlīdzināšana, iekšējo cenu noteikšanas problēmu novēršana, iespēja veidot fiskāli neitrālu uzņēmuma struktūru, nodokļu dubultas uzlikšanas novēršana un vienlīdzīga attieksme pret meitasuzņēmumiem un pastāvīgajām pārstāvniecībām Eiropas Savienībā. Tāpēc konsolidācija ir pilnībā atbalstāma. Tā ir visaptverošs risinājums, kas ir labāks nekā daļējs risinājums, t.i., kopīga uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze bez konsolidācijas.

4.5 Definējot , atbilstīgi noteikta KKUINB darbības joma. Subjektu loka noteikšana, pamatojoties uz formāliem kritērijiem, ir veiksmīgs risinājums, jo šie kritēriji ir viegli izmantojami, pārbaudāmi un nepieļauj plašas interpretēšanas iespējas. Pēc uzņēmumu domām, kritēriji ir arī vienkārši un droši no juridiskā viedokļa. To tikai daļēji var apgalvot par noteikumiem attiecībā uz pievienošanos grupai un izstāšanos no tās. Ir pareizi, ka materiālās piemērošanas joma ir definēta plaši (proti, aptverti visi gūtie ienākumi), lai novērstu nošķiršanas grūtības. Atbilstoša ir arī teritoriālās piemērošanas joma, t.i., Eiropas Savienība. Lai aptvertu arī citās pasaules valstīs gūtos ienākumus, vajadzētu veikt saskaņošanu, kas būtu saistīta ar ļoti lielām izmaksām, jo nav starptautisku noteikumu par peļņas noteikšanu.

4.6 EESK uzskata, ka pa dalībvalstīm atbilstīgi darbaspēka, aktīvu un pārdevumu faktoram ir lietderīgāks nekā saskaņā ar makroekonomikas rādītājiem veikts aprēķins, jo pirmajam ir konkrēta saikne ar ekonomiku.

4.6.1 . Nodokļu maksātāju iespēja faktorus attiecināt uz vienu dalībvalsti, kurā ir pēc iespējams zemāka nodokļu likme, ir būtiski ierobežota, jo tiek ņemti vērā vairāki faktori. Lai izmantotu alternatīvas sadalījuma metodes, vajadzīgi viennozīmīgi nošķiršanas noteikumi un īpašs pamatojums. Tie ir vajadzīgi, piemēram, finanšu nozarei (bankas un apdrošināšanas uzņēmumi), jo tā veic specifisku uzņēmējdarbību.

4.6.2 Tomēr pastāv , ka atsevišķas dalībvalstis formulu varētu piemērot atšķirīgi un tādējādi visu iedalīto daļu summa būtu lielāka vai mazāka nekā faktiski sadalāmie kopējie ienākumi. Sekas varētu būt tādas, ka visi sadalāmie ienākumi tiek vairākkārt aplikti ar nodokli vai aplikti ar zemāku nodokli. Eiropas Komisijas uzdevums ir to novērst, tuvākajā laikā pieņemot īstenošanas noteikumus.

4.6.3 Attiecībā uz precīzāk jānošķir ekonomiskās īpašumtiesības un faktiskā izmantošana un jāapsver, kā varētu ņemt vērā intelektuālā īpašuma faktoru. Runājot par divdaļīgo , jāatzīmē, ka sadalījums, pamatojoties uz nodarbināto skaitu, ir vienkārši un viegli veicams, taču tas var radīt problēmas sevišķi tad, ja viens grupas dalībnieks uzrauga darbību un atbild par to. Pētījumi liecina, ka peļņas sadalei, pamatojoties uz darbaspēka faktoru, var būt negatīvas ekonomiskās sekas darba tirgū. Ņemot vērā, ka Eiropas Savienībā ir atšķirīgas sociālās apdrošināšanas sistēmas, tad sociālo un pensijas pabalstu iekļaušana radītu iespējamus papildu konfliktus starp dalībvalstīm. ir vērsts uz situāciju tirgū un varētu nepamatoti radīt priekšrocības lielajām dalībvalstīm tikai dēļ to lieluma. Vajadzētu apsvērt tā svītrošanu no sadalījuma formulas vai tā nozīmības pārskatīšanu.

4.7 Nodokļa bāze ir plašāka par pašreizējo vidējo bāzi dalībvalstīs. Sākotnēji tas rada lielākus nodokļu ieņēmumus. Savukārt, izlīdzinot pārrobežu zaudējumus, nodokļu slogs samazinās. Pēc EESK domām, tā, lai . Tāpēc EESK atbalsta direktīvā paredzēto iespēju dalībvalstīm pielāgot nodokļu likmes tā, lai nodokļu slogs nepalielinātos un nesamazinātos.

4.8 Izvēlētā atbilst starptautiskiem standartiem, tostarp standartiem divdesmit piecās no divdesmit septiņām dalībvalstīm. EESK uzskata, ka tas ir pareizi. Ierosinātajā direktīvā nav atsauces uz IFRS grāmatvedības noteikumiem, jo KKUINB ir tiesiskais regulējums, kas ļauj neatkarīgi noteikt ar nodokli apliekamo peļņu. Tomēr IFRS principi, kas ir pilnveidojušies kopš ilggadīgā KKUINB projekta sākuma, atspoguļojas dažos noteikumos.

4.9 Daži noteikumi ir , un šis trūkums ir jānovērš. Tas ir jādara, lai novērstu fragmentāciju, ko var izraisīt piemērošana dalībvalstīs. Jāteic, ka un tiek izmantoti nepietiekami precīzi juridiskie jēdzieni (piemēram, aktīvi vai izmaksas). Tā kā atsevišķas jomas, piemēram, darbības ar finanšu aktīviem, nav precīzi reglamentētas vai arī nav pietiekami precīzi reglamentēta, piemēram, ekonomiskā īpašnieka definīcija, ir apdraudēta.

4.10 Apšaubāms, vai priekšlikumā iekļautā vispārīgā klauzula, kas attiecas uz ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu, tās pašreizējā redakcijā ir lietderīga. Ierosinātajā direktīvā teikts, ka mākslīgus darījumus, kuru veikšanas vienīgais nolūks ir izvairīties no aplikšanas ar nodokli, ignorē bāzes aprēķināšanas vajadzībām (ierosinātās direktīvas 80. pants). Šāda vispārīga nosacījuma piemērošana vai interpretēšana var radīt būtiskas problēmas, jo saskaņā ar ES Tiesas praksi katrā gadījumā atsevišķi ir jāpierāda ļaunprātīga izmantošana.

4.11 EESK atzinīgi vērtē to, ka, principiāli izmantojot atbrīvojuma metodi, novērš . Tādējādi ES uzņēmumiem ir jāmaksā tikai trešās valsts nodoklis. EESK pauž neizpratni, kāpēc Komisijas priekšlikumā teikts, ka no minētā noteikuma jāatkāpjas, ja trešā valstī ir zemāks nodoklis. EESK uzskata, ka , ja ārvalstī ir pārāk zems nodoklis, ir apšaubāma, jo tas skars ne tikai ļaunprātīgu praksi, bet arī vispārpieņemtas uzņēmējdarbības praksi.

4.12 Uzkrājumu veidošanas iespēja ir, pēc EESK domām, pārāk ierobežota.

4.12.1 Uzkrājumus drīkst veidot vienīgi saistībā ar darbību vai darījumiem, kuru pamatā ir juridisks pienākums. Tas neattiecas uz . EESK uzskata, ka tā nav ekonomiski pamatota pieeja, jo uzņēmējdarbības rādītājus un attiecīgi ar nodokli apliekamo peļņu ietekmē arī pienākumi, kas radušies, veicot uzņēmējdarbību.

4.12.2 Runājot par noteikumiem attiecībā uz uzkrājumiem, kuru pamatā ir juridiski pienākumi, jāatzīmē, ka jāprecizē prasības, kas nodrošinātu to veidošanas . Arī kritēriji to ticamai novērtēšanai nav pietiekami precīzi. Tā kā noteikumi nav pietiekami konkrēti, nav skaidrs, kas jādara ar uzkrājumiem, kuri paredzēti iespējamo zaudējumu segšanai. Arī pensiju uzkrājumi netiek minēti noteikumos, tomēr tie jāņem vērā, citādi īpašie noteikumi par novērtējumu zaudē savu nozīmi.

4.12.3 Ierosinātajā direktīvā nav sīkāku paskaidrojumu par ES tiesībās atzītiem un Komisijai nav arī deleģētas īstenošanas pilnvaras. Priekšlikumā iekļauts vienīgi īpašs noteikums par to, ka apdrošināšanas sabiedrību tehniskās rezerves ir atskaitāmas un dalībvalstis var paredzēt izlīdzināšanas rezervju atskaitīšanu.

4.12.4 Sīkāk izstrādāti noteikumi ir vajadzīgi arī, piemēram, finanšu nozarei, lai attiecīgi ņemtu vērā ar risku saistītās īpatnības (finanšu krīzes kontekstā). Sīkāk izstrādāti noteikumi ir vajadzīgi sevišķi attiecībā uz darbībām ar atvasinātiem instrumentiem un nomas darījumiem. Būtu arī lietderīgi priekšlikumā iekļaut noteikumus, kas paredz iespēju atskaitīt bankas uzkrājumus (vispārējo bankas risku vajadzībām) vai arī samazināt finanšu aktīvu vērtību. Priekšlikumā direktīvai ir īpaši noteikumi, kas attiecas uz apdrošināšanas sabiedrībām, un tajā vajadzētu iekļaut arī sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz finanšu nozari.

4.13 Tas ir pareizi, ka uzņēmumu ienākuma nodoklis, tāpat kā šādam nodoklim līdzīgi nodokļi, nav atskaitāms. Tomēr ierosinātās KKUINB direktīvas III pielikumā saskaņā ar 14. pantu minētie neatskaitāmie dalībvalstu nodokļi būtu vēlreiz rūpīgi jāpārbauda. Ar uzņēmumu ienākuma nodokli nevar salīdzināt, piemēram, apdrošināšanas nodokli (Versicherungsteuer), kas nav atskaitāms vien tādēļ, ka to uzliek valsts teritorijā. Tā kā ar apdrošināšanas nodokli apliek apdrošināšanas prēmiju un apdrošināšanas sabiedrības to iegrāmato kā ieņēmumus, tad jābūt iespējai to atskaitīt kā uzņēmuma izdevumus.

4.14 noteikšana ir lietderīga, lai nodrošinātu vienlīdzīgu nodokļu režīmu, jo brīva izvēle pieļauj pārāk lielu rīcības brīvību. Tāpēc tas, ka izņēmuma kārtā var izmantot saskaņotas procentu likmes, var radīt problēmas.

4.15 Priekšlikumā paredzēta iespēja veikt . Tam ir savs pamatojums. Portfeļa amortizācijas metode paver uzņēmumiem iekšējās finansēšanas iespējas. Ja amortizācijas likme ir tikai 25 %, tad lielākā daļa amortizācijas summas tiek izlīdzināta aizvietojuma ieguldījumu veikšanas brīdī. Tādēļ portfeļa amortizācijas likme būtu attiecīgi jāpaaugstina.

4.16 Nosakot, ka neplānota amortizācija attiecas uz neamortizējamiem pamatlīdzekļiem vienīgi tad, ja ir pierādījums par pastāvīgu vērtības samazinājumu, tiek pārāk ierobežoti vērā ņemamie zaudējumi. Turklāt nav pietiekami precīzi izklāstīts, kas ir “pastāvīgs vērtības samazinājums”. Ārkārtas amortizāciju nepiemēro aktīviem, kuru atsavināšanas ieņēmumi ir atbrīvoti no nodokļa, piemēram, kapitālsabiedrību daļas. Tas varētu negatīvi ietekmēt kontrolakciju sabiedrības un riska kapitāla sabiedrības.

4.17 EESK uzskata, ka noteikti jāveido nodokļu bāzes noteikšanai, lai vienkāršotu nodokļu procedūras galvenokārt mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un nodrošinātu noteikumu vienādu piemērošanu attiecībā uz visiem nodokļu maksātājiem, taču tas nozīmē, ka jāuzlabo dalībvalstu administratīvā sadarbība, kura pašlaik nav sākta, jo īpaši, būtu efektīvi jākontrolē jomas (uzņēmumi, meitasuzņēmumi, pastāvīgās pārstāvniecības), kurās veic konsolidāciju un kuras mainīsies katru gadu. Informācijas automātiskai paziņošanai, līdzīgi kā tas ir ar informāciju par PVN Eiropas Savienībā, jākļūst par normu.

4.18 Jāuzsver tas, ka visa saziņa ar nodokļu iestādēm noritēs vienīgi starp tā dēvēto galveno grupas nodokļu maksātāju un galveno nodokļu iestādi, kurai tas pakļauts. Tādējādi vairs nebūs jāveic saskaņošana ar dažādām nodokļu iestādēm dalībvalstīs. EESK atzinīgi vērtē to, ka šāds risinājums mazinās administratīvo slogu nodokļu maksātājiem un finanšu iestādēm.

Briselē, 2011. gada 26. oktobrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Staffan NILSSON

(1) EESK atzinums par tematu “Nodokļu politika Eiropas Savienībā: prioritātes turpmākajos gados” (OV C 48, 21.02.2002., 73. lpp.).

(2) Komisijas pieprasīts izpētes atzinums (OV C 088, 14.04.2006., 48. lpp.).

(3) Atbilstoši Protokola (Nr. 2) par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 6. pantam Bulgārijas, Īrijas, Maltas, Polijas, Rumānijas, Slovākijas, Zviedrijas, Nīderlandes un Apvienotās Karalistes parlamenti nosūtījuši Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Komisijai motivētus atzinumus.