Priekšlikums Padomes regula, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 2015/2006 un (EK) Nr. 41/2007 attiecībā uz dažu zivju krājumu zvejas iespējām un ar tām saistītiem nosacījumiem /* COM/2007/0570 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 5.10.2007 COM(2007) 570 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 2015/2006 un (EK) Nr. 41/2007 attiecībā uz dažu zivju krājumu zvejas iespējām un ar tām saistītiem nosacījumiem (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Padomes Regulā (EK) Nr. 2015/2006[1] Kopienas zvejas kuģiem ir noteiktas konkrētu dziļūdens zivju krājumu zvejas iespējas 2007. un 2008. gadā. Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija ( NEAFC ) 2007. gada jūnijā notikušajā ārkārtas sanāksmē nolēma ieteikumus par Atlantijas lielgalvja zvejas aizliegumu NEAFC pārvaldības apgabalā attiecināt arī uz 2007. gada otro pusi. Šie ieteikumi ir jāiestrādā Kopienas tiesību aktos. Padomes Regulā (EK) Nr. 41/2007 2007. gadam ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistīti nosacījumi, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un — attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi[2]. Kopienai un Īslandei apspriežoties 2007. gada 28. martā, tika panākta vienošanās par kvotām Īslandes kuģiem, kuri līdz 2007. gada 30. aprīlim izmantos Kopienas kvotu, kas iedalīta atbilstīgi tās nolīgumam ar Dānijas valdību un Grenlandes pašvaldību, un par kvotām Kopienas kuģiem, kuri no jūlija līdz decembrim zvejos sarkanasarus Īslandes ekskluzīvajā ekonomikas zonā. Šī vienošanās ir jāiestrādā Kopienas tiesību aktos. Nosacījumi, ko piemēro zvejai konkrētās zonās un kas saistīti ar vairākām KPN, ir jāprecizē attiecībā uz piezveju, un ir jānodrošina tas, ka korekti piemēro 1966. gada 19. decembra Nolīgumu starp Norvēģiju, Dāniju un Zviedriju par savstarpēju piekļuvi zvejai Skagerakā un Kategatā. Tādēļ ir jāizdara grozījums. Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija ( NEAFC ) 2007. gada jūnijā notikušajā ārkārtas sanāksmē pieņēma ieteikumus par saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem, ko 2007. gadā NEAFC pārvaldības apgabalā piemēro attiecībā uz sarkanasariem ICES I un II zonas starptautiskajos ūdeņos. Šie ieteikumi ir jāiestrādā Kopienas tiesību aktos. Kopienai un Fēru salām rakstiski apspriežoties, tika panākta vienošanās par piekļuvi siļķes krājumam ICES I un II zonas EK un starptautiskajos ūdeņos. Šī vienošanās ir jāiestrādā Kopienas tiesību aktos. Nosacījumi par aizstātiem vai zvejas darbību izbeigušiem kuģiem saistībā ar papildu dienu iedalīšanu par zvejas darbību izbeigšanu ir jāprecizē, jo atsauce uz konkrētiem kuģiem, uz kuriem attiecas zvejas piepūles ierobežojumi, ir norādīta nepareizi. Saistībā ar ziņojumiem par zvejas piepūli ir jāprecizē Regulas (EK) Nr. 41/2007 IIA, IIB un IIC pielikumā paredzētā atkāpe no prasības par ziņošanu attiecībā uz kuģiem, kuri ir aprīkoti ar kuģu satelītuzraudzības sistēmām. Regulas (EK) Nr. 41/2007 IIB pielikuma virsraksts ir jālabo, lai nodrošinātu tā saskanību ar attiecīgā pielikuma darbības jomu. Ņemot vērā pasīvo zvejas rīku marķēšanas un identificēšanas pašreizējos noteikumus, kuri paredzēti Komisijas 2005. gada 1. marta Regulā (EK) Nr. 356/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus pasīvo zvejas rīku un rāmju traļu marķēšanai un identificēšanai[3], un dažus īpašus noteikumus par žaunu tīklu izmantošanu, ir jāmaina norāde par pasīvo zvejas rīku garumu, 2,5 kilometrus aizstājot ar 5 jūras jūdzēm, lai nodrošinātu to, ka nemazinās drošība darbā ar minētajiem zvejas rīkiem. Vides aizsardzības prasību iekļaušanai kopējā zivsaimniecības politikā ir jāpieņem pasākumi, lai mazinātu zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām. Saskaņā ar jaunāko zinātnisko informāciju un jo īpaši Starptautiskās Jūras pētniecības padomes ( ICES ) ziņojumiem jūrā pie Īrijas rietumu un dienvidrietumu krasta ir atklāti un kartēti īpaši jutīgi dziļūdens biotopi. Šajos biotopos sastopamas svarīgas un ļoti daudzveidīgas biocenozes, tāpēc uzskata, ka tiem jānodrošina prioritāra aizsardzība. Turklāt tiem ir piešķirts Kopienas nozīmes biotopu statuss saskaņā ar Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību. Šo biotopu reģenerācija pēc bojājumiem, ko tiem nodarījusi zveja ar aktīvajiem un pasīvajiem zvejas rīkiem, ir neiespējama vai ļoti grūta un ilgstoša. Tāpēc ir jāaizliedz zveja attiecīgajos apgabalos. Tāpēc līdz pastāvīgu aizsardzības pasākumu ieviešanai ir lietderīgi aizliegt jebkāda veida zveju attiecīgajos apgabalos. Ar pašreizējo priekšlikumu ir paredzēts izdarīt vajadzīgos grozījumus Regulā (EK) Nr. 2015/2006 un Regulā (EK) Nr. 41/2007. Padome tiek aicināta pēc iespējas drīzāk pieņemt šo priekšlikumu, lai zvejnieki varētu plānot darbu šajā zvejas sezonā. Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 2015/2006 un (EK) Nr. 41/2007 attiecībā uz dažu zivju krājumu zvejas iespējām un ar tām saistītiem nosacījumiem EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[4] un jo īpaši tās 20. pantu, ņemot vērā Padomes 2004. gada 26. februāra Regulu (EK) Nr. 423/2004, ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus[5], un jo īpaši tās 8. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[6], tā kā: (1) Padomes Regulā (EK) Nr. 2015/2006[7] Kopienas zvejas kuģiem ir noteiktas konkrētu dziļūdens zivju krājumu zvejas iespējas 2007. un 2008. gadā. (2) Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija ( NEAFC ) 2007. gada jūnijā notikušajā ārkārtas sanāksmē nolēma ieteikumus par Atlantijas lielgalvja zvejas aizliegumu NEAFC pārvaldības apgabalā attiecināt arī uz 2007. gada otro pusi. Šie ieteikumi ir jāiestrādā Kopienas tiesību aktos. (3) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 41/2007[8] 2007. gadam ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistīti nosacījumi, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un — attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi. (4) Kopienai un Īslandei apspriežoties 2007. gada 28. martā, tika panākta vienošanās par kvotām Īslandes kuģiem, kuri līdz 2007. gada 30. aprīlim izmantos Kopienas kvotu, kas iedalīta atbilstīgi tās nolīgumam ar Dānijas valdību un Grenlandes pašvaldību, un par kvotām Kopienas kuģiem, kuri no jūlija līdz decembrim zvejos sarkanasarus Īslandes ekskluzīvajā ekonomikas zonā. Šī vienošanās ir jāiestrādā Kopienas tiesību aktos. (5) Nosacījumi, ko piemēro zvejai konkrētās zonās un kas saistīti ar vairākām KPN, ir jāprecizē attiecībā uz piezveju, un ir jānodrošina tas, ka korekti piemēro 1966. gada 19. decembra Nolīgumu starp Norvēģiju, Dāniju un Zviedriju par savstarpēju piekļuvi zvejai Skagerakā un Kategatā. Tādēļ ir jāizdara grozījums. (6) Kopienai un Fēru salām rakstiski apspriežoties, tika panākta vienošanās par piekļuvi siļķes krājumam ICES I un II zonas EK un starptautiskajos ūdeņos. Šī vienošanās ir jāiestrādā Kopienas tiesību aktos. (7) Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija ( NEAFC ) 2007. gada jūnijā notikušajā ārkārtas sanāksmē pieņēma ieteikumus par saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem, ko 2007. gadā NEAFC pārvaldības apgabalā piemēro attiecībā uz sarkanasariem ICES I un II zonas starptautiskajos ūdeņos. Šie ieteikumi ir jāiestrādā Kopienas tiesību aktos. (8) Nosacījumi par aizstātiem vai zvejas darbību izbeigušiem kuģiem saistībā ar papildu dienu iedalīšanu par zvejas darbību izbeigšanu ir jāprecizē, jo atsauce uz konkrētiem kuģiem, uz kuriem attiecas zvejas piepūles ierobežojumi, ir norādīta nepareizi. (9) Saistībā ar ziņojumiem par zvejas piepūli ir jāprecizē Regulas (EK) Nr. 41/2007 IIA, IIB un IIC pielikumā paredzētā atkāpe no prasības par ziņošanu attiecībā uz kuģiem, kuri ir aprīkoti ar kuģu satelītuzraudzības sistēmām. (10) Regulas (EK) Nr. 41/2007 IIB pielikuma virsraksts ir jālabo, lai nodrošinātu tā saskanību ar attiecīgā pielikuma darbības jomu. (11) Ņemot vērā pasīvo zvejas rīku marķēšanas un identificēšanas pašreizējos noteikumus, kuri paredzēti Komisijas 2005. gada 1. marta Regulā (EK) Nr. 356/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus pasīvo zvejas rīku un rāmju traļu marķēšanai un identificēšanai[9], un dažus īpašus noteikumus par žaunu tīklu izmantošanu, ir jāmaina norāde par pasīvo zvejas rīku garumu, 2,5 kilometrus aizstājot ar 5 jūras jūdzēm, lai nodrošinātu to, ka nemazinās drošība darbā ar minētajiem zvejas rīkiem. (12) Vides aizsardzības prasību iekļaušanai kopējā zivsaimniecības politikā ir jāpieņem pasākumi, lai mazinātu zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām. Saskaņā ar jaunāko zinātnisko informāciju un jo īpaši Starptautiskās Jūras pētniecības padomes ( ICES ) ziņojumiem jūrā pie Īrijas rietumu un dienvidrietumu krasta ir atklāti un kartēti īpaši jutīgi dziļūdens biotopi. Šajos biotopos sastopamas svarīgas un ļoti daudzveidīgas biocenozes, tāpēc uzskata, ka tiem jānodrošina prioritāra aizsardzība. Turklāt tiem ir piešķirts Kopienas nozīmes biotopu statuss saskaņā ar Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību[10]. Šo biotopu reģenerācija pēc bojājumiem, ko tiem nodarījusi zveja ar aktīvajiem un pasīvajiem zvejas rīkiem, ir neiespējama vai ļoti grūta un ilgstoša. Tāpēc ir jāaizliedz zveja attiecīgajos apgabalos. Tāpēc līdz pastāvīgu aizsardzības pasākumu ieviešanai ir lietderīgi aizliegt jebkāda veida zveju attiecīgajos apgabalos. (13) Tādēļ ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2015/2006 un Regula (EK) Nr. 41/2007, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Grozījumi Regulā (EK) Nr. 2015/2006 Regulas (EK) Nr. 2015/2006 pielikuma 2. daļu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu. 2. pants Grozījumi Regulā (EK) Nr. 41/2007 Regulu (EK) Nr. 41/2007 groza šādi. (1) Regulas 10. pantu aizstāj ar šādu: „10. pants Piekļuves ierobežojumi 1. Kopienas kuģi nedrīkst zvejot Skagerakā 12 jūras jūdžu robežās no Norvēģijas bāzes līnijas. Tomēr kuģiem, kas peld ar Dānijas vai Zviedrijas karogu, ir atļauts zvejot līdz pat 4 jūras jūdzēm no Norvēģijas bāzes līnijas. 2. Īslandes jurisdikcijā esošajos ūdeņos Kopienas kuģi drīkst zvejot tikai apgabalos, kurus ierobežo iedomātas taisnes, kas secīgi savieno punktus ar šādām koordinātām: dienvidrietumu apgabals 1. 63°12'N un 23°05'W caur 62°00'N un 26°00'W, 2. 62°58'N un 22°25'W, 3. 63°06'N un 21°30'W, 4. 63°03'N un 21°00'W, no turienes — 180°00'S; dienvidaustrumu apgabals 1. 63°14'N un 10°40'W, 2. 63°14'N un 11°23'W, 3. 63°35'N un 12°21'W, 4. 64°00'N un 12°30'W, 5. 63°53'N un 13°30'W, 6. 63°36'N un 14°30'W, 7. 63°10'N un 17°00'W, no turienes — 180°00'S.”. (2) Regulas (EK) Nr. 41/2007 IA, IB, IIA, IIB, IIC un III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu. 3. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs I PIELIKUMS Regulas (EK) Nr. 2015/2006 pielikuma 2. daļu groza šādi. (1) Ierakstu par Atlantijas lielgalvi ICES VI zonā (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kuri nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) aizstāj ar šādu ierakstu: „Suga: | Atlantijas lielgalvis | Zona: | VI (Kopienas ūdeņi) | Hoplostethus atlanticus | Gads | 2007 | 2008 | Spānija | 5 | 3 | Francija | 30 | 15 | Īrija | 5 | 3 | Apvienotā Karaliste | 5 | 3 | EK | 45 | 22” | (2) Ierakstu par Atlantijas lielgalvi ICES VII zonā (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kuri nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) aizstāj ar šādu ierakstu: „Suga: | Atlantijas lielgalvis | Zona: | VII (Kopienas ūdeņi) | Hoplostethus atlanticus | Gads | 2007 | 2008 | Spānija | 1 | 1 | (1) Tikai piezvejā. Specializētā zveja saskaņā ar šo kvotu nav atļauta. | Francija | 131 | 64 | Īrija | 39 | 19 | Apvienotā Karaliste | 1 | 1 | Citas (1) | 1 | 1 | EK | 174 | 86” | (3) Ierakstu par Atlantijas lielgalvi Kopienas ūdeņos un ūdeņos, kuri nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, ICES I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XI, XII un XIV zonā aizstāj ar šādu ierakstu: „Suga: | Atlantijas lielgalvis | Zona: | Kopienas ūdeņi I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XI, XII un XIV zonā | Hoplostethus atlanticus | Gads | 2007 | 2008 | Spānija | 4 | 2 | Francija | 21 | 10 | Īrija | 5 | 3 | Portugāle | 6 | 3 | Apvienotā Karaliste | 4 | 2 | EK | 40 | 20” | II PIELIKUMS Regulas (EK) Nr. 41/2007 pielikumus groza šādi. (1) Regulas IA pielikums (a) Ierakstu par jūras līdaku ICES IIIa zonā un ICES IIIb, IIIc un IIId zonas EK ūdeņos aizstāj ar šādu ierakstu: „Suga: | jūras līdaka Molva molva | Zona: | IIIa; EK ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā LIN/03. | Beļģija | 8 | (1) | Piesardzības KPN. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. | Dānija | 62 | Vācija | 8 | (1) | Zviedrija | 24 | Apvienotā Karaliste | 8 | EK | 109 | (1) Šo kvotu drīkst izmantot tikai ICES IIIa, IIIb, IIIc un IIId zonas EK ūdeņos.”. | (b) Ierakstu par Norvēģijas omāru ICES IIIa zonā un ICES IIIb, IIIc un IIId zonas EK ūdeņos aizstāj ar šādu ierakstu: „Suga: | Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus | Zona: | IIIa; EK ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā NEP/3A/BCD | Dānija | 3 800 | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. | Vācija | 11 | (1) | Zviedrija | 1 359 | EK | 5 170 | KPN | 5 170 | (1) Šo kvotu drīkst izmantot tikai ICES IIIa, IIIb, IIIc un IIId zonas EK ūdeņos.”. | (c) Ierakstu par jūrasmēli ICES IIIa zonā un ICES IIIb, IIIc un IIId zonas EK ūdeņos aizstāj ar šādu ierakstu: „Suga: | jūrasmēle Solea solea | Zona: | IIIa; EK ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā SOL/3A/BCD | Dānija | 755 | Analītiskā KPN. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. | Vācija | 44 | (1) | Nīderlande | 73 | (1) | Zviedrija | 28 | EK | 900 | KPN | 900 | (1) Šo kvotu drīkst izmantot tikai ICES IIIa, IIIb, IIIc un IIId zonas EK ūdeņos.”. | (d) Ierakstu par dzelkņu haizivi ICES IIIa zonā un ICES I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonas EK un starptautiskajos ūdeņos aizstāj ar šādu ierakstu: „Suga: | dzelkņu haizivs Squalus acanthias | Zona: | IIIa; EK un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā DGS/135X14 | EK | 2 828 | (1), (2) | Piesardzības KPN. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. | KPN | 2 828 | (1) | (1) Piezvejas kvota. Šo sugu zivis nedrīkst pārsniegt 5 % no nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa. (2) ICES IIIa zonas Norvēģijas ūdeņos drīkst zvejot tikai Dānija un Zviedrija.”. | (e) Ierakstu par Esmarka mencu ICES IIIa zonā un ICES IIa un IV zonas EK ūdeņos aizstāj ar šādu ierakstu: „Suga: | Esmarka menca Trisopterus esmarki | Zona: | IIIa; EK ūdeņi IIa un IV zonā NOP/2A3A4. | Dānija | 0 | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. | Vācija | 0 | (1) | Nīderlande | 0 | (1) | EK | 0 | Norvēģija | 1 000 | (2), (3) | KPN | Nepiemēro | (1) Šo kvotu drīkst izmantot tikai ICES IIa, IIIa un IV zonas EK ūdeņos. (2) Šo kvotu drīkst izmantot ICES VIa zonā uz ziemeļiem no 56°30'N. (3) Tikai piezvejā.”. | (2) Regulas IB pielikums (a) Ierakstu par siļķi ICES I un II zonas EK un starptautiskajos ūdeņos aizstāj ar šādu ierakstu: „Suga: | siļķe | Zona: | EK un starptautiskie ūdeņi I un II zonā | Clupea harengus | HER/1/2. | Beļģija | 30 | Analītiskā KPN. | Dānija | 28 550 | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. | Vācija | 5 000 | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Spānija | 94 | Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. | Francija | 1 232 | Īrija | 7 391 | Nīderlande | 10 217 | Polija | 1 445 | Portugāle | 94 | Somija | 442 | Zviedrija | 10 580 | Apvienotā Karaliste | 18 253 | EK | 83 328 | Norvēģija | 74 995 | (1) | Fēru salas | 10 834 | (1) | KPN | 1 280 000 | __________ | (1) Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas un Fēru salu KPN daļas (piekļuves kvota). Šo kvotu drīkst izmantot EK ūdeņos uz ziemeļiem no 62°N. | Īpašie nosacījumi | Ievērojot iepriekšminēto kvotu ierobežojumus, še turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: | Norvēģijas ūdeņi uz ziemeļiem no 62°N un zvejas zona ap Jana Majena salu (HER/*2AJMN) | Beļģija | 30 | (2) | Dānija | 28 550 | (2) | Vācija | 5 000 | (2) | Spānija | 94 | (2) | Francija | 1 232 | (2) | Īrija | 7 391 | (2) | Nīderlande | 10 217 | (2) | Polija | 1 445 | (2) | Portugāle | 94 | (2) | Somija | 442 | (2) | Zviedrija | 10 580 | (2) | Apvienotā Karaliste | 18 253 | (2) | (2) Kad visu dalībvalstu kopējā nozveja ir sasniegusi 74 995 tonnas, turpmākas nozvejas nav atļautas. | Fēru salu ūdeņi II un Vb zonā uz ziemeļiem no 62°N (HER/*25B-F) | Beļģija | 3 | Dānija | 3 712 | Vācija | 650 | Spānija | 12 | Francija | 159 | Īrija | 960 | Nīderlande | 1 329 | Polija | 187 | Portugāle | 12 | Somija | 56 | Zviedrija | 1 374 | Apvienotā Karaliste | 2 374” | (b) Ierakstu par moivu ICES V un XIV zonas Grenlandes ūdeņos aizstāj ar šādu ierakstu: „Suga: | moiva | Zona: | Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā | Mallotus villosus | CAP/514GRN | Visas dalībvalstis | 0 | EK | 28 490 | (1), (2) | KPN | Nepiemēro | (1) No tām 28 490 tonnas ir iedalītas Īslandei. (2) Zvejošanai līdz 2007. gada 30. aprīlim.”. | (c) Pēc ieraksta par sarkanasariem ICES I un II zonas Norvēģijas ūdeņos iekļauj šādu ierakstu par sarkanasariem I un II zonas starptautiskajos ūdeņos: „Suga: | sarkanasari Sebastes spp. | Zona: | starptautiskie ūdeņi ICES I un II zonā RED/1/2INT | EK | Neattiecas | (1) | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. | KPN | 15 500 | (2) | (1) Zvejas darbības drīkst veikt tikai tie kuģi, kuri iepriekš ir bijuši iesaistīti sarkanasaru zvejā NEAFC pārvaldības apgabalā. (2) Drīkst zvejot laikposmā no 2007. gada 1. septembra līdz 15. novembrim. KPN ir ietvertas visas piezvejas.”. | (d) Ierakstu par sarkanasariem ICES Va zonas Īslandes ūdeņos aizstāj ar šādu ierakstu: „Suga: | sarkanasari | Zona | Īslandes ūdeņi Va zonā | Sebastes spp. | RED/05A-IS | Beļģija | 100 | (1), (2) | Vācija | 1 690 | (1), (2) | Francija | 50 | (1), (2) | Apvienotā Karaliste | 1 160 | (1), (2) | EK | 3 000 | (1), (2) | KPN | Nepiemēro | __________ | (1) Tostarp nenovēršamā piezveja (mencas piezveja nav atļauta). | (2) Zvejošanai laikposmā no jūlija līdz decembrim.”. | (3) Regulas IIA pielikums (a) Pielikuma 10.1. punktu aizstāj ar šādu punktu: „10.1. Komisija, pamatojoties uz zvejas darbību izbeigšanu, kas notikusi pēc 2002. gada 1. janvāra, var iedalīt dalībvalstij papildu dienas, ko apgabalā var pavadīt kuģis, uz kura atrodas kāds no 4.1. punktā minētajiem zvejas rīkiem. Kilovatdienās izteiktu zvejas piepūli, ko 2001. gadā īstenojuši zvejas darbību izbeigušie kuģi, kuri izmantoja attiecīgo zvejas rīku, dala ar zvejas piepūli, ko 2001. gadā īstenojuši visi kuģi, kuri izmantoja minēto zvejas rīku. Papildu dienu skaitu aprēķina, šādi iegūto koeficientu reizinot ar sākotnēji iedalīto dienu skaitu. Dienas daļu, kas iegūta šajos aprēķinos, noapaļo līdz tuvākajai pilnajai dienai. Šo punktu nepiemēro, ja kuģis ir aizstāts atbilstīgi 5.1. punktam vai ja iepriekšējos gados darbību izbeigšana jau ir izmantota, lai iegūtu papildu dienas jūrā.”. (b) Pielikuma 22. punktu aizstāj ar šādu punktu: „ 22. Ziņojumi par zvejas piepūli Atkāpjoties no 9. panta Padomes 2004. gada 26. februāra Regulā (EK) Nr. 423/2004, ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus[11], Padomes Regulas (EK) Nr. 2847/93 19.c pantā paredzētā prasība par ziņošanu neattiecas uz kuģiem, kuri ir aprīkoti ar kuģu satelītuzraudzības sistēmām atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2244/2003 5. un 6. pantam.”. (3) Regulas IIB pielikums (a) Pielikuma virsrakstu aizstāj ar šādu: „ZVEJAS PIEPŪLE KUĢIEM SAISTĪBĀ AR DAŽU DIENVIDU HEKA UN NORVĒĢIJAS OMĀRA KRĀJUMU ATJAUNOŠANU ICES VIIIc UN IXa ZONĀ, IZŅEMOT KADISAS JŪRAS LĪCI” (b) Pielikuma 9.1. punktu aizstāj ar šādu punktu: „9.1. Pamatojoties uz zvejas darbību izbeigšanu, kas notikusi pēc 2004. gada 1. janvāra atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2792/1999 7. pantam vai ko izraisījuši citi apstākļi, par kuriem dalībvalstis ir pienācīgi ziņojušas, Komisija var iedalīt dalībvalstij papildu dienas, ko apgabalā var pavadīt kuģis, uz kura atrodas zvejas rīks, kas pieder kādai no 3. punktā minētajām grupām. Var ņemt vērā ikvienu kuģi, kas var pierādīt, ka tas pilnībā izbeidzis zveju attiecīgajā apgabalā. Kilovatdienās izteiktu zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenojuši zvejas darbību izbeigušie kuģi, kuri izmantoja attiecīgo zvejas rīku, dala ar zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenojuši visi kuģi, kuri izmantoja minēto zvejas rīku. Papildu dienu skaitu aprēķina, šādi iegūto koeficientu reizinot ar sākotnēji iedalīto dienu skaitu. Dienas daļu, kas iegūta šajos aprēķinos, noapaļo līdz tuvākajai pilnajai dienai. Šo punktu nepiemēro, ja kuģis ir aizstāts atbilstīgi 4.1. punktam vai ja iepriekšējos gados darbību izbeigšana jau ir izmantota, lai iegūtu papildu dienas jūrā.”. (c) Pielikuma 17. punktu aizstāj ar šādu punktu: „ 17. Ziņojumi par zvejas piepūli Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19.b, 19.c, 19.d, 19.e un 19.k pantu piemēro kuģiem, uz kuriem atrodas zvejas rīki, kas pieder kādai no šā pielikuma 3. punktā noteiktajām grupām, un kuri darbojas šā pielikuma 1. punktā noteiktajos apgabalos. Padomes Regulas (EK) Nr. 2847/93 19.c pantā paredzētā prasība par ziņošanu neattiecas uz kuģiem, kuri ir aprīkoti ar kuģu satelītuzraudzības sistēmām atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2244/2003 5. un 6. pantam.”. (4) Regulas IIC pielikums (a) Pielikuma 9.1. punktu aizstāj ar šādu punktu: „9.1. Pamatojoties uz zvejas darbību izbeigšanu, kas notikusi pēc 2004. gada 1. janvāra atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2792/1999 7. pantam vai ko izraisījuši citi apstākļi, par kuriem dalībvalstis ir pienācīgi ziņojušas, Komisija var iedalīt dalībvalstij papildu dienas, ko apgabalā var pavadīt kuģis, uz kura atrodas zvejas rīks, kas pieder kādai no 3. punktā minētajām grupām. Var ņemt vērā ikvienu kuģi, kas var pierādīt, ka tas pilnībā izbeidzis zveju attiecīgajā apgabalā. Kilovatdienās izteiktu zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenojuši zvejas darbību izbeigušie kuģi, kuri izmantoja attiecīgo zvejas rīku, dala ar zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenojuši visi kuģi, kuri izmantoja minēto zvejas rīku. Papildu dienu skaitu aprēķina, šādi iegūto koeficientu reizinot ar sākotnēji iedalīto dienu skaitu. Dienas daļu, kas iegūta šajos aprēķinos, noapaļo līdz tuvākajai pilnajai dienai. Šo punktu nepiemēro, ja kuģis ir aizstāts atbilstīgi 4.1. punktam vai ja iepriekšējos gados darbību izbeigšana jau ir izmantota, lai iegūtu papildu dienas jūrā.”. (b) Pielikuma 16. punktu aizstāj ar šādu punktu: „ 16. Ziņojumi par zvejas piepūli Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19.b, 19.c, 19.d, 19.e un 19.k pantu piemēro kuģiem, uz kuriem atrodas zvejas rīki, kas pieder kādai no šā pielikuma 3. punktā noteiktajām grupām, un kuri darbojas šā pielikuma 1. punktā noteiktajos apgabalos. Padomes Regulas (EK) Nr. 2847/93 19.c pantā paredzētā prasība par ziņošanu neattiecas uz kuģiem, kuri ir aprīkoti ar kuģu satelītuzraudzības sistēmām atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2244/2003 5. un 6. pantam.”. (5) Regulas III pielikums (a) Pielikuma 9.4. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu: „a) žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 120 mm un mazāks par 150 mm, — ar nosacījumu, ka tos izliek ūdeņos vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums nepārsniedz 600 metrus, tie nav garāki par 100 acu rindām, to linuma nostiepuma attiecība nav mazāka par 0,5 un tie ir aprīkoti ar pludiņiem vai ierīcēm, kas nodrošina līdzvērtīgu peldspēju. Vienas izlikto tīklu rindas garums ir ne vairāk kā 5 jūras jūdzes, un visu viena kuģa vienā reizē izlikto tīklu rindu kopējais garums nepārsniedz 25 km. Maksimālais ūdenī atrašanās laiks ir 24 stundas; vai”. (b) Pielikuma 13. punktu aizstāj ar šādu punktu: „ 13. Pagaidu pasākumi apdraudētu dziļūdens biotopu aizsardzībai 13.1. Grunts tralēšanu un zveju ar statiskajiem zvejas rīkiem, tostarp ar nostiprinātiem žaunu tīkliem un āķu jedām, ir aizliegts veikt apgabalos, ko ierobežo loksodromas, kuras secīgi savieno turpmāk minētos punktus, ko nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu. Hecate jūras pacēlumi: – 52° 21.2866' N, 31° 09.2688' W – 52° 20.8167' N, 30° 51.5258' W – 52° 12.0777' N, 30° 54.3824' W – 52° 12.4144' N, 31° 14.8168' W – 52° 21.2866' N, 31° 09.2688' W Faraday jūras pacēlumi: – 50° 01.7968' N, 29° 37.8077' W – 49° 59.1490' N, 29° 29.4580' W – 49° 52.6429' N, 29° 30.2820' W – 49° 44.3831' N, 29° 02.8711' W – 49° 44.4186' N, 28° 52.4340' W – 49° 36.4557' N, 28° 39.4703' W – 49° 29.9701' N, 28° 45.0183' W – 49° 49.4197' N, 29° 42.0923' W – 50° 01.7968' N, 29° 37.8077' W Reykjanes zemūdens klints daļa: – 55° 04.5327' N, 36° 49.0135' W – 55° 05.4804' N, 35° 58.9784' W – 54° 58.9914' N, 34° 41.3634' W – 54° 41.1841' N, 34° 00.0514' W – 54° 00.0' N, 34° 00.0' W – 53° 54.6406' N, 34° 49.9842' W – 53° 58.9668' N, 36° 39.1260' W – 55° 04.5327' N, 36° 49.0135' W Altair jūras pacēlumi: – 44° 50.4953' N, 34° 26.9128' W – 44° 47.2611' N, 33° 48.5158' W – 44° 31.2006' N, 33° 50.1636' W – 44° 38.0481' N, 34° 11.9715' W – 44° 38.9470' N, 34° 27.6819' W – 44° 50.4953' N, 34° 26.9128' W Antialtair jūras pacēlumi: – 43° 43.1307' N, 22° 44.1174' W – 43° 39.5557' N, 22° 19.2335' W – 43° 31.2802' N, 22° 08.7964' W – 43° 27.7335' N, 22° 14.6192' W – 43° 30.9616' N, 22° 32.0325' W – 43° 40.6286' N, 22° 47.0288' W – 43° 43.1307' N, 22° 44.1174' W 13.2. Grunts tralēšanu un zveju ar statiskajiem zvejas rīkiem, tostarp ar nostiprinātiem žaunu tīkliem un āķu jedām, ir aizliegts veikt apgabalos, ko ierobežo loksodromas, kuras secīgi savieno turpmāk minētos punktus, ko nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu. Belgica Mound Province: - 51 ° 49'N, 11°86'W - 51 ° 54'N, 11°69'W - 51°26'N, 11°55'W - 51°23'N, 11°74'W Hovland Mound Province: - 52°27'N, 13°21'W- 52°40'N, 12°97'W- 52°28'N, 12°90'W- 52°28'N, 12°49'W - 52°07'N, 12°49'W- 52°07'N, 12°88'W - 52°15'N, 12°94'W- 52°15'N, 13°18'W Ziemeļrietumu Porcupine Bank: I apgabals - 53°51'N, 14°54'W - 53°59'N, 14°46'W- 53°68'N, 14°26'W- 51°57'N, 14°19'W- 53°53'N, 14°24'W- 53°40'N, 14°48'W II apgabals - 53°72'N, 14°18'W- 53°86'N, 11°89'W- 53 ° 76'N, 13°83'W- 53 ° 61'N, 14°12'W Dienvidrietumu Porcupine Bank: - 51°91'N, 15°12'W- 51°91'N, 14°92'W- 51°70'N, 14°92'W- 51°70'N, 15°17'W - 51°82'N, 15°10'W” [1] OV L 384, 29.12.2006., 28. lpp. [2] OV L 15, 15.1.2007., 1. lpp. [3] OV L 56, 2.3.2005., 8. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1805/2005. [4] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. [5] OV L 70, 9.3.2004., 8. lpp. [6] OV C , , . lpp. [7] OV L 384, 29.12.2006., 28. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 754/2007 (OV L 172, 30.6.2007., 26. lpp.). [8] OV L 15, 20.1.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 754/2007. [9] OV L 56, 2.3.2005., 8. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1805/2005. [10] OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp. [11] OV L 70, 9.3.2004., 8. lpp.