Īpašais ziņojums Kohēzijas politikas 
līdzekļu piešķiršana 
atjaunojamās enerģijas 
ražošanai: vai sasniegti 
labi rezultātiLV 2014  Nr. 06
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA
EIROPAS REVĪZIJAS PAL ĀTA 
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352 4398-1
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2014. gads
ISBN 978-92-872-0405-9
doi:10.2865/84795
© Eiropas Savienība, 2014. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Printed in Luxembourg
LV 2014  Nr. 06
Īpašais ziņojums Kohēzijas politikas 
līdzekļu piešķiršana 
atjaunojamās enerģijas 
ražošanai: vai sasniegti 
labi rezultāti
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)
02
 Saturs
Punkts
 Glosārijs un saīsinājumi
I–VIII  Kopsavilkums
1–11 Ievads
1–3 Atjaunojamā enerģija
4–6 ES politikas mērķi. Atjaunojamās enerģijas mērķis 2020. gadam
7 Šķēršļi atjaunojamās enerģijas iegūšanai
8 Kohēzijas politikas finansiālais atbalsts atjaunojamās enerģijas iegūšanai
9–11 Dalītā pārvaldība
12–13 Revīzijas tvērums un pieeja
14–47 Apsvērumi
14–16 Revidētajos projektos tiešie rezultāti bija sasniegti, kā plānots…
14–16 Kopiespaids ir tāds, ka projekti ir labi plānoti un rezultāti tiek sasniegti saskaņā ar plānu
17–21 … bet bija zināmas grūtības ar īstenošanu
17–21 Iespējami uzlabojumi visos projektu posmos, sākot ar iepirkumu, ieskaitot īstenošanu un beidzot ar 
uzraudzību un izvērtēšanu
22–25 … un vairākumā gadījumu nebija pienācīgi izvērtēti koprezultāti, vai projekti nesasniedza 
izvirzītos enerģijas ieguves mērķus
22–23 Var uzlabot AER datu ievākšanu un ziņojumu sagatavošanu
24–25 Ne vienmēr sasniegti projektu koprezultāti
26–31 AER projektu plānošanā nepietiekami ņemts vērā rentabilitātes princips
26–27 Rentabilitāte – svarīgs ES tēriņu mērķis
28–31 Rentabilitātei varētu pievērst lielāku uzmanību jau agrīnā stadijā
03 Saturs
32–40 … iespējams īstenot rentablākus AER projektus
41–47 Kohēzijas politikas līdzekļi rada ierobežotu ES pievienoto vērtību: ar AER projektiem varēja vairāk 
veicināt ES enerģētikas mērķu sasniegšanu
48–54 Secinājumi un ieteikumi
 I pielikums.   Dalībvalstu virzība uz 2020. gada AER mērķu sasniegšanu
 II pielikums.   Kohēzijas politikas līdzekļu (ERAF un KF, 2007.–2013. g.) piešķīrumi AER un 
atlasītiem projektiem, 2007.–2012. g.
 III pielikums.  Revidēto AER projektu saraksts
 IV pielikums.  AER projektu rezultātu kopvērtējums
 Komisijas atbildes
Avots : Eiropas Revīzijas palāta.
04
 Glosārijs  
un saīsinājumi
AER : atjaunojamie energoresursi. No tiem iegūtā enerģija nāk no atjaunojamajiem nefosiliem energoresursiem, 
proti, tā ir vēja, saules, aerotermālā, ģeotermālā, hidrotermālā un jūras enerģija, hidroenerģija un biomasas enerģija, 
atkritumu poligonu un notekūdeņu attīrīšanas iekārtu gāzes un biogāzes enerģija.
 ο Ģeotermālā enerģija  ir enerģija, kas siltumenerģijas veidā atrodas zem zemes garozas.
 ο Biomasa  ir lauksaimniecības, mežsaimniecības un saistīto nozaru, arī zivsaimniecības un akvakultūras, produktu, 
bioloģiskas izcelsmes atkritumu un atlieku bioloģiski noārdāmas frakcijas (tostarp augu un dzīvnieku izcelsmes 
vielas), kā arī rūpniecības un sadzīves atkritumu bioloģiski noārdāmas frakcijas.
 ο Saules enerģija  ir enerģija, ko saule izstaro gaismas un siltuma veidā un ko cilvēks var iegūt ar dažādām 
tehnoloģijām, piemēram, izmantojot solāro apkuri, saules fotoelementus vai no saules siltumenerģijas iegūtu 
elektroenerģiju.
 ο Vēja enerģija  ir izmantojama enerģija, kas iegūta no vēja, piemēram, vēja ģeneratoru saražotā elektroenerģija.
 ο Hidroenerģija  ir krītoša vai tekoša ūdens radītās kustības enerģijas izmantošana elektroenerģijas iegūšanai.
AER direktīva : 2009. gada 23. aprīļa Direktīva 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas 
veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK
AER 2020. gada mērķi : Direktīvā 2009/28/EK par atjaunojamo enerģiju, kas dalībvalstīm bija jāievieš līdz 2010. gada 
decembrim, visām dalībvalstīm ir izvirzīti obligāti mērķi, kuru izpilde ļautu 2020. gadā Eiropas Savienībā 20 % visas 
enerģijas iegūt no atjaunojamiem avotiem, turklāt transporta nozarē šim īpatsvaram jābūt 10 %.
CO2: oglekļa dioksīds
KF: Kohēzijas fonds
Enerģijas mērvienības
 οGW, MW, kW  – gigavats, megavats, kilovats
 οGWh, MWh, kWh  – gigavatstunda, megavatstunda, kilovatstunda
 οkWp  – kilovatstunda pie maksimālā snieguma (fotoelementu moduļa nominālā jauda)
05 Glosārijs un saīsinājumi 
ERAF : Eiropas Reģionālās attīstības fonds
ES pievienotā vērtība : vispārīgā nozīmē tā ir vērtība, kas rodas ES intervences rezultātā papildus tai vērtībai, kuru, 
iztrūkstot ES intervencei, būtu radījusi dalībvalsts pati.
Garantētā maksa : politikas mehānisms, ar ko veicina ieguldījumus atjaunojamās enerģijas tehnoloģijā, piedāvājot 
atjaunojamās enerģijas ražotājiem ilgtermiņa līgumus, kuri parasti balstīti uz katras tehnoloģijas izstrādes izmaksām.
Liekais atbalsts : rodas, ja finansējumu piešķir saņēmējam, kurš būtu izdarījis to pašu izvēli arī bez atbalsta. Šādos 
gadījumos iznākums nav gūts, pateicoties attiecīgajai politikai, un saņēmējam izmaksātajam atbalstam nav bijusi 
tieša ietekme.
Rentabilitātes jēdziens : attiecas uz revidētās vienības, darbības vai programmas spēju vai potenciālu sasniegt 
zināmus rezultātus ar pieņemamām izmaksām. Rentabilitātes analīze ir pētījums par attiecību starp projekta 
izmaksām un iznākumu. Šo attiecību izsaka kā sasniegtā iznākuma vienas vienības izmaksas1. Rentabilitātes jēdziens 
ir uzsvērts arī ES finanšu noteikumos (sk. šā ziņojuma 6. punktu).
1 3000. augstāko revīzijas iestāžu starptautiskais standarts ( ISSAI ) “Lietderības revīzijas standarti un vadlīnijas, pamatojoties uz INTOSAI  Revīzijas 
standartiem un praktisko pieredzi”.
06
 Kopsavilkums
I
Revīzijā tika meklēta atbilde uz jautājumu, vai ar 
Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu 
(kohēzijas politikas līdzekļi) – diviem galvenajiem 
finansējuma avotiem, ko izmanto ES atjaunojamās 
enerģijas veicināšanas izdevumu programmām, – ir 
sasniegti labi rezultāti.
II
Atjaunojamai enerģijai 2007.–2013. plānošanas periodā 
piešķīra apmēram 4,7  miljardus  EUR. Palāta pārbaudīja, 
vai šā perioda līdzekļus piešķīra rentabliem un labi 
izstrādātiem atjaunojamās enerģijas ieguves pro ­
jektiem, kuriem bija skaidras prioritātes un racionāli 
mērķi. Palāta pārbaudīja arī, vai šie līdzekļi ar labiem 
rezultātiem veicināja ES 2020. gada mērķi attiecībā uz 
atjaunojamiem energoresursiem (AER).
III
Palāta konstatēja, ka revidētajos 24 AER projektos2 
tiešie rezultāti bija sasniegti atbilstoši plānam. Lie ­
lākā daļa revidēto projektu bija pienācīgi izstrādāti 
un gatavi īstenošanai, tiklīdz atlasīti. Nebija nozīmīgi 
pārsniegtas projektu izmaksas vai kavēti termiņi, un 
atjaunojamās enerģijas ieguves iekārtas bija uzstādītas 
saskaņā ar plānu un darbojās. Nebija acīmredzama 
tehniskās ilgtspējas riska.
2 Revīzijas rezultāti iegūti, pārbaudot 24 pabeigtus atjaunojamās 
enerģijas ieguves projektus, kas ietilpa deviņās no ERAF un 
KF finansētās darbības programmās Maltā, Austrijā, Polijā, Somijā 
un Apvienotajā Karalistē. Tie bija biomasas, fotoelementu, saules 
siltumenerģijas un vēja enerģijas projekti.IV
Vienā trešdaļā revidēto projektu bija sasniegti (vai 
gandrīz sasniegti) un pienācīgi mērīti enerģijas iegu ­
ves rezultāti. Palāta konstatēja, ka kopumā kohēzijas 
politikas līdzekļu piešķiršana AER projektiem tikai 
ierobežotā mērā veicinājusi ES 2020. gada AER mērķu 
sasniegšanu, jo
 οrentabilitāte nav bijusi vadošais princips AER pro ­
jektu plānošanā un īstenošanā,
 οkohēzijas politikas līdzekļiem bija ierobežota 
ES pievienotā vērtība.
V
Konkrētāk, Palāta konstatēja, ka revidētajās dalībvalstīs 
varētu veikt vairākus uzlabojumus: daži iepirkuma pro ­
cesi nenodrošināja pilnīgu pārredzamību, godīgumu 
un efektivitāti līgumslēdzēju atlasē; nebija pietiekamas 
sagatavotības uzraudzībai un novērtēšanai; program ­
mās nebija paskaidrots, kā ES līdzekļi varētu rentabli 
veicināt AER mērķu sasniegšanu; piešķirot budžetu, 
ne vienmēr apsvēra pasākumu rentabilitāti dažādās 
AER jomās; programmās nebija izvirzīti rezultātu 
uzraudzības un novērtēšanas rādītāji.
VI
Palāta secina, ka vajadzīgi uzlabojumi, lai šo prog ­
rammu finansējums dotu pēc iespējas lielāku ieguldī ­
jumu 2020. gada AER mērķu sasniegšanā.
Kopsavilkums 07
VII
Kohēzijas politikas izdevumi pārsvarā paredzēti vispā ­
rējās ekonomikas atbalstīšanai, un, lai gan kohēzijas 
politikas galveno mērķu – ekonomiskās izaugsmes 
un darbavietu radīšanas – tieša vērtēšana neietilpa 
revīzijas tvērumā, Palātas apsvērumi un ieteikumi ir 
formulēti arī šo politikas mērķu kontekstā.
VIII
Ņemot vērā, ka 2014.–2020. gada plānošanas periodā 
AER veicināšanai droši vien piešķirs vēl vairāk 
ES līdzekļu, Palāta ir formulējusi turpmāk dotos 
ieteikumus.
1. ieteikums
Komisijai, kad tā izstrādā norādījumus programmu 
un projektu sagatavošanai un atlasei, kā arī izvirza 
nosacījumus, ar kādiem finansējums piešķirams 
AER ieguldījumiem,
 οjānodrošina, lai turpmākajās AER programmās, 
kuras līdzfinansē saskaņā ar kohēzijas politiku, būtu 
ievērots rentabilitātes princips, tostarp jāizvairās 
no liekā atbalsta sniegšanas. Programmas jāiz­
strādā tā, lai tās balstītos uz vajadzību pamatīgu 
novērtējumu, lai prioritāras būtu visrentablākās 
tehnoloģijas (tajā pašā laikā nediskriminējot atse ­
višķas AER jomas) un lai pēc iespējas tiktu sekmēta 
ES 2020. gada AER mērķu sasniegšana. Jāizvirza 
pienācīgi atjaunojamās enerģijas ieguves mērķi 
saistībā ar budžetu, kā arī projektu atlases kritēriji, 
ar kuriem pievērsta pietiekama uzmanība enerģi ­
jas ražošanas rezultātu rentabilitātei (jāizvairās no 
projektu pārliekas kompensēšanas);
 οjāmudina dalībvalstis ieviest stabilāku un pare ­
dzamāku AER tiesisko regulējumu, un, praktiskākā 
līmenī, raitākas procedūras no atjaunojamiem ener ­
goresursiem iegūtās elektroenerģijas integrēšanai 
elektrotīklos.2. ieteikums
Pamatojoties uz Komisijas norādījumiem, dalībvalstīm 
ir jāievieš un jāpiemēro projektu apstākļiem pielāgoti 
obligātie rentabilitātes kritēriji. Dalībvalstīm arī jāvairo 
kohēzijas politikas līdzekļu pievienotā vērtība, uzlabo ­
jot AER projektu īstenošanu, uzraudzību un novērtē ­
šanu un uzkrājot mērījumu datus par enerģijas ražoša ­
nas izmaksām visās attiecīgajās AER jomās.
08
 Ievads
Atjaunojamā enerģija
01 
Enerģija no atjaunojamiem avotiem ir 
svarīga, lai uzlabotu energoapgādes 
drošību Eiropas Savienībā un mazinā ­
tu ES atkarību no tradicionālā (fosilā) 
kurināmā un importētās enerģijas, kā 
arī lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu 
emisijas. Elektrības un siltuma ražo ­
šanai var tikt izmantoti dažādi avoti: 
saule (koncentrētā saules enerģija vai 
fotoelementu enerģija), vējš (sausze ­
mes vai jūras vējš), ūdens (lielas, mazas 
vai mikro hidroenerģijas stacijas), zeme 
(ģeotermālās koģenerācijas stacijas) 
un biomasa (cietā vai šķidrā biomasa, 
atkritumu gāze, rūpniecības un sadzī ­
ves atkritumu bioloģiski noārdāmās 
frakcijas un šķidrā biodegviela).
02 
Atjaunojamie energoresursi ir svarīgi 
arī, lai samazinātu oglekļa dioksī ­
da (CO2) emisijas un uzlabotu vides 
ilgtspēju. Atjaunojamo energoresursu 
tehnoloģijas attīstība var uzlabot Eiro ­
pas ekonomiku, rūpniecības konkurēt ­
spēju un nodarbinātību. Tiek uzskatīts, 
ka vidējā un ilgākā termiņā atjauno ­
jamie energoresursi būs ekonomiski 
konkurētspējīgi ar tradicionālajiem 
energoresursiem3.
03 
Atjaunojamās enerģijas izmantošana ir 
paredzēta Līguma par Eiropas Savienī ­
bas darbību 194. panta 1. punktā sais ­
tībā ar iekšējā tirgus izveidi un darbību 
un vajadzību saglabāt un uzlabot vidi.ES politikas mērķi. Atjau -
nojamās enerģijas mērķis 
2020. gadam
04 
Jau 1997. gadā ES deklarēja mērķi, ka 
2010. gadā 12 % enerģijas jānāk no at ­
jaunojamiem avotiem. Eiropas Savienī ­
bas Padome (Padome) izvirzīja saistošu 
ES mērķi, ka 2020. gadā enerģijas bruto 
galapatēriņā AER īpatsvaram jābūt 
20 %; šis mērķis izvirzīts, pamatojoties 
uz Komisijas atjaunojamās enerģijas 
ceļvedi, kurā ieskicēta AER integrēšana 
ES energopolitikā un tirgū (sk.  I pieli -
kumu  par valstu 2020. gada AER mēr ­
ķiem)4. Atjaunojamās enerģijas direktī ­
va, ko pieņēma 2009. gadā, ir juridiski 
saistošs pamats AER veicināšanai laikā 
līdz 2020. gadam5.
 οDirektīvā ne tikai izvirzīts 
ES 2020. gada vispārējais saistošais 
20 % mērķis un valstu obligātie 
mērķi 10–49 % apmērā, bet arī uz ­
labots regulējums, kas veicina elek ­
troenerģijas iegūšanu no atjaunoja ­
miem avotiem (piemēram, ieviestas 
prasības dalībvalstīm attiecībā uz 
piekļuvi elektrotīklam un vienkāršo ­
tas administratīvās procedūras).
 οAr Direktīvu dalībvalstīm uzdots 
izstrādāt valsts rīcības plānus, kuros 
paredzēta AER plašāka izmantoša ­
na, un Direktīvā ir arī noteikti da ­
lībvalstu sadarbības mehānismi ar 
mērķi rentabli sasniegt AER mērķi.3 COM(2010) 630 galīgā 
redakcija “Enerģētika 2020. 
Konkurētspējīgas, ilgtspējīgas 
un drošas enerģētikas 
stratēģija”, 10.11.2010.
4 COM(2006) 848 galīgā 
redakcija “Atjaunojamo 
enerģijas avotu ceļvedis. 
Atjaunojamie enerģijas avoti 
21. gadsimtā: ilgtspējīgākas 
nākotnes veidošana”, 
10.1. 20 07.
5 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2009. gada 23. aprīļa 
Direktīva 2009/28/EK par 
atjaunojamo energoresursu 
izmantošanas veicināšanu un 
ar ko groza un sekojoši atceļ 
Direktīvas 2001/77/EK un 
2003/30/EK (“AER direktīva”) 
(OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.).
09 Ievads
05 
No dalībvalstīm tiek prasīts nodroši ­
nāt, ka to AER īpatsvars ir vienāds ar 
2020. gada AER mērķa orientējošo at ­
tīstības līkni vai pārsniedz to. Dalībval ­
stīm reizi divos gados jāziņo Komisijai 
par Direktīvas īstenošanu un panākto 
virzību valsts mērķa sasniegšanā. 
AER pasākumi jāievieš rentablā veidā6. 
Komisijai līdz 2014. gada 31. decem ­
brim jāsagatavo progresa ziņojums par 
AER direktīvas ieviešanu7.
06 
Arī ES finanšu noteikumos paredzēts, 
ka rentabilitātes principam jābūt sva ­
rīgam kritērijam, pieņemot jebkuru lē ­
mumu par publiskajiem izdevumiem8. 
Eiropas Parlaments ir norādījis uz va ­
jadzību apzināt izmaksu ziņā visefek ­
tīvākos atjaunojamos energoresursus 
un izmaksu ziņā visoptimālāko politiku 
AER potenciāla izmantošanai9. Saskaņā 
ar Komisijas jaunāko progresa ziņo ­
jumu10 Eiropas Savienības 2020. gada 
AER mērķis kopumā, visticamāk, tiks 
pārsniegs, lai gan 2012. gadā ne visas 
dalībvalstis sasniedza savus saistošos 
valsts mērķus (sk. I pielikumu ). Komi ­
sija saskaņā ar savu 2013. gada zaļo 
grāmatu ieskicēja sākotnējos apsvēru ­
mus par Eiropas Savienības klimata un 
enerģētikas politiku 2020.–2030. gadā 
un ierosināja Eiropas Savienībai saisto ­
šu AER mērķi 27 % apmērā11.Šķēršļi atjaunojamās 
enerģijas iegūšanai
07 
Papildus ārējiem faktoriem (piemēram, 
enerģijas cenu izmaiņas vai piekļuve 
aizdevumiem) AER ieguldījumus visā 
Eiropas Savienībā kavē vairāki nozarei 
specifiski šķēršļi, kurus dalībvalstis un 
Komisija vēl nav novērsušas12.
 οPastāv institucionāli un juridiski 
šķēršļi, piemēram, ES līmenī ener ­
gojautājumiem piešķirtā prioritāte 
ne vienmēr atspoguļojas vietējā, 
reģiona vai valsts līmenī, un līdz 
ar to trūkst skaidras īstenošanas 
stratēģijas, iestāžu elastības vai val ­
stu juridiskās kārtības elastības, kā 
arī skaidra likumiskā vai līgumiskā 
ietvara – tas kavē AER veicināšanu. 
Sarežģītas atļauju saņemšanas pro ­
cedūras, kas jāievēro AER iekārtu 
plānošanā, būvēšanā un eksplua ­
tācijā, kā arī vides aizsardzības pra ­
sības, traucē projektu iniciatoriem 
izstrādāt dzīvotspējīgu projektu 
priekšlikumus (trūkst efektīvas 
administratīvās sistēmas).
 οNo atjaunojamiem energoresur ­
siem iegūto elektroenerģiju ir grūti 
integrēt pārvades un sadales tīklos 
(tehniskas problēmas, nepietieka ­
ma infrastruktūra, diskriminējoša 
prakse attiecībā uz piekļuvi tīk ­
liem, izmaksu sadale starp tīklu 
operatoriem, valdību un projektu 
iniciatoriem, kā arī iegūtās enerģijas 
mērījumu trūkums).
 οNestabila vai neparedzama stimu ­
lēšanas kārtība un informācijas trū ­
kums par piegādātājiem, klientiem 
un iekārtu uzstādītājiem kavē ren ­
tablas tehnoloģijas izmantošanu.6 AER direktīvas 9. un 
41. apsvērums.
7 AER direktīvas 23. panta 
8. punkta c) apakšpunkts.
8 Komisijas 2012. gada 
29. oktobra Deleģētā regula 
(ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
Regulas (ES, Euratom) 
Nr. 966/2012 par finanšu 
noteikumiem, ko piemēro 
Savienības vispārējam 
budžetam, piemērošanas 
noteikumiem, 18. panta 
1. punkta h) apakšpunkts 
(OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.).
9 Eiropas Parlamenta 2013. gada 
21. maija rezolūcija par 
pašreizējām problēmām 
un iespējām saistībā ar 
atjaunojamo energoresursu 
izmantošanu Eiropas 
iekšējā enerģijas tirgū 
(2012/2259(INI)).
10 COM(2013) 175  final “Progresa 
ziņojums par atjaunojamiem 
energoresursiem”, 27.3.2013.
11 COM(2013) 169 final “Zaļā 
grāmata. Klimata un 
enerģētikas politikas satvars 
2030. gadam”, 27.3.2013., un 
COM(2014) 15  final  “Klimata un 
enerģētikas politikas satvars 
2020.–2030. gadam”, 22.1.2014.
12 Sk., piemēram, 
COM(2012) 271  final 
“Enerģija no atjaunojamiem 
energoresursiem – būtiska 
Eiropas enerģijas tirgus 
sastāvdaļa”, 6.6.2012., 
kā arī Komisijas 2010. un 
2012. gada progresa 
ziņojumus (tos sagatavo reizi 
divos gados) COM(2011) 31 
galīgā redakcija, 31.1.2011., 
un COM(2013) 175  final , 
27.3.2013. Sk. arī ziņojumus, 
ko sagatavojušas Eiropas 
AER asociācijas (Eiropas 
Atjaunojamās enerģijas 
padome ( EREC ) un tās 
dalīborganizācijas), īpaši EREC  
2013. gada ziņojumu Analysis 
of deviation and barriers, 2013 
report  [“Noviržu un šķēršļu 
analīze”], www.keepontrack.
eu/publications .
10 Ievads
Kohēzijas politikas finan -
siālais atbalsts atjaunoja -
mās enerģijas iegūšanai
08 
Kohēzijas politikas instrumenti – Eiro ­
pas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) 
un Kohēzijas fonds (KF) – ir ES izde ­
vumu programmas, kuras ir svarīgā ­
kais finansējuma avots atjaunojamās 
enerģijas veicināšanai13. Ja 2000.–
2006. gada plānošanas periodā šīs 
nozares projektiem bija atvēlēti tikai 
600 miljoni EUR, tad 2007.–2013. gada 
periodā atjaunojamai enerģijai piešķīra 
jau apmēram 4,7  miljardus  EUR, kas 
atspoguļo šīs politikas jomas lielāku 
nozīmi (sk.  II pielikumu , kur parādīts 
atbalsta sadalījums dalībvalstīm). 
2014.–2020. plānošanas periodā pa ­
lielināsies kohēzijas politikas atbalsts 
pārejai uz ekonomiku ar zemu oglekļa 
dioksīda emisiju līmeni, un atbalsts no 
ERAF varētu sasniegt vismaz 27 miljar ­
dus EUR14. Papildu atbalstu var piešķirt 
arī no Kohēzijas fonda.13 Citas ES programmas, 
ar kurām veicināja 
AER izmantošanu 2007.–
2013. gada plānošanas periodā 
bija: Eiropas enerģētikas 
programma ekonomikas 
atveseļošanai, “Saprātīga 
enerģijas izmantošana 
Eiropā” un pētniecības 
pamatprogramma.
14 Reģioniem būs jāiegulda 
obligāta daļa ERAF resursu 
(20 % attīstītākajiem 
reģioniem, 15 % pārejas 
reģioniem un 12 % mazāk 
attīstītiem reģioniem) 
mazoglekļa ekonomikas 
atbalstam visās nozarēs, 
tostarp jāiegulda atjaunojamā 
enerģijā (4. panta 1. punkts 
Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2013. gada 
17. decembra Regulā (ES) 
Nr. 1301/2013 par Eiropas 
Reģionālās attīstības fondu 
un īpašiem noteikumiem 
attiecībā uz mērķi “Investīcijas 
izaugsmei un nodarbinātībai” 
un ar ko atceļ Regulu (EK) 
Nr. 1080/2006 (OV L 347, 
20.12.2013., 289. lpp.).
Galvenie fakti par kohēzijas politikas izdevumiem atjaunojamiem energoresursiem
 ο270,8 miljardi EUR – ERAF un KF piešķīrumi kopā 2007.–2013. gada periodam
 ο0,6 miljardi  EUR – ERAF un KF piešķīrumi kopā atjaunojamiem energoresursiem 2000.–2006. gada periodam
 ο4,7 miljardi  EUR – ERAF un KF piešķīrumi kopā atjaunojamiem energoresursiem 2007.–2013. gada periodam
Vismaz 27 miljardi EUR – paredzētie minimālie ERAF piešķīrumi, ar kuriem veicina pāreju uz ekonomiku ar 
zemu CO2 emisiju līmeni, tostarp piešķīrumi AER, 2014.–2020. gadam. Papildu piešķīrumi iespējami arī no Ko ­
hēzijas fonda14.1. izcēlums
11 Ievads
Dalītā pārvaldība
09 
Īstenojot kohēzijas politiku, dalībvalstis 
izstrādā darbības programmas, ievieš 
un piemēro vadības un kontroles sis ­
tēmas un katru gadu iesniedz Komi ­
sijai īstenošanas ziņojumu. Valsts vai 
reģiona iestāžu ikdienas darbs ir atlasīt 
projektus un atbildēt par to īstenošanu 
un novērtēšanu.
10 
Vadošās iestādes, starpniecības 
iestādes un apliecinātājiestādes vada 
darbības programmu īstenošanu15. Pro ­
jektus finansē, ja ir ievēroti noteikumi, 
kurus paredz daļēji ES līmenī16 un daļēji 
dalībvalstu līmenī (dalībvalstu iestādes 
atbild par projektu atlasi, par projektu 
izmaksu, ieguvumu un peļņas novērtē ­
jumu un par ekonomiskās, sociālās un 
vides ietekmes novērtējumiem).11 
Komisija izstrādā vadlīnijas attiecībā 
uz darbības programmu sagatavošanu, 
apstiprina darbības programmas un 
pārrauga dalībvalstu sistēmu ieviešanu 
un piemērošanu. Galvenais veids, kādā 
Komisija uzrauga darbības programmu 
īstenošanu, ir ar saņemto īstenošanas 
ziņojumu starpniecību un piedalīšanos 
uzraudzības komiteju darbā. Papildus 
gada īstenošanas ziņojumiem Komisija 
var lūgt vadošajām iestādēm sniegt 
sīkāku informāciju par programmām 
un projektu atlasi.15 Noteikumu kopsavilkumu 
attiecībā uz to, kā 2007.–
2013. gadā piemērojams 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fonds, Eiropas Sociālais fonds 
un Kohēzijas fonds, tostarp 
attiecībā uz vadības un 
kontroles sistēmām, sk.  http://
europa.eu/legislation_
summaries/regional_policy/
management/g24241_en.htm .
16 Padomes 2006. gada 11. jūlija 
Regula (EK) Nr. 1083/2006, 
ar ko paredz vispārīgus 
noteikumus par Eiropas 
Reģionālās attīstības fondu, 
Eiropas Sociālo fondu un 
Kohēzijas fondu un atceļ 
Regulu (EK) Nr. 1260/1999 
(OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.).
12
 Revīzijas tvērums  
un pieeja
12 
Revīzijā tika meklēta atbilde uz jau ­
tājumu, vai ERAF un KF projektos, ar 
kuriem iegulda līdzekļus atjaunojamās 
enerģijas ražošanā, tika sasniegti labi 
rezultāti. Revidentu izstrādātie revīzi ­
jas kritēriji (sk.  IV pielikumu ) balstījās 
uz dažādiem avotiem un pētījumiem, 
tostarp uz Komisijas dienestu veikto 
darbu. Palāta pārbaudīja, vai revidēto 
projektu īstenošana un tiešo rezultātu 
sasniegšana noritēja saskaņā ar plānu 
un vai projektos bija sasniegti ener ­
ģijas ražošanas mērķi. It īpaši revīzijā 
analizēja, vai 2007.–2013. gada plāno ­
šanas perioda darbības programmu 
līdzekļus piešķīra rentabliem un labi 
izstrādātiem atjaunojamās enerģijas ie ­
guves projektiem, kuriem bija skaidras 
prioritātes un racionāli mērķi, un cik 
lielā mērā projekti veicināja 2020. gada 
mērķa sasniegšanu attiecībā uz atjau ­
nojamiem energoresursiem.
13 
Revīzijas rezultāti iegūti, pārbaudot 
24 pabeigtus atjaunojamās enerģijas 
ražošanas projektus, kas ietilpa devi ­
ņās no ERAF un KF finansētās darbības 
programmās Apvienotajā Karalistē, 
Austrijā, Maltā, Polijā un Somijā17. Tie 
bija biomasas, fotoelementu, saules 
siltumenerģijas un vēja enerģijas pro ­
jekti18. Revidēto AER projektu saraksts 
dots III pielikumā .17 Pamatojoties uz 
AER piešķirtajiem līdzekļiem, 
projektus revīzijai izraudzījās 
no šādām darbības 
programmām (DP):
 DP I  Investing in 
Competitiveness for 
a Better Quality of 
Life – 2007MT161PO001
 DP  Niederösterreich 
2007-2013: Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit 
& Beschäftigung / 
EFRE  – 2007AT162PO001
 DP  Salzburg 2007–
2013: Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit 
& Beschäftigung / 
EFRE  – 2007AT162PO006
 DP  Steiermark 2007–
2013: Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit 
& Beschäftigung / 
EFRE  – 2007AT162PO007
 DP  Program Operacyjny 
Infrastruktura 
i Środowisko  – 2007PL161PO002
 DP  Regionalny Program 
Operacyjny Województwa 
Lubelskiego  – 2007PL161PO007
 DP  Alueellinen Kilpailukyky - ja 
työllisyystavoite; Länsi -Suomen 
EAKR- toimenpideohjelma 2007–
2013  – CCI2007FI162PO003
 DP  West Wales and 
the Valleys ERDF 
Convergence programme  – 
2007UK161PO002
 DP  East Wales ERDF 
Regional competitiveness 
and Employment 
programme  – 2007UK162PO012
18 No 24 revidētajiem projektiem 
9 projektos ražoja elektrību ar 
pilnas jaudas vai mikrojaudas 
vēja ģeneratoriem vai 
fotoelementu paneļiem, 
savukārt pārējos 15 projektos 
ieguva siltumu no biomasas 
vai ražoja karsto ūdeni ar 
saules kolektoriem. Projektu 
lielums bija dažāds, sākot 
no vienas mājsaimniecības 
ar vienu saules paneli, 
līdz pat vēja parkam ar 
16 ģeneratoriem.
13
 Apsvērumi
Revidētajos projektos 
tiešie rezultāti bija 
sasniegti, kā plānots…
Kopiespaids ir tāds, ka 
projekti ir labi plānoti un 
rezultāti tiek sasniegti 
saskaņā ar plānu
14 
Revidētie AER projekti bija pienācīgi 
izstrādāti un gatavi īstenošanai, tiklīdz 
atlasīti. Lai gan dažiem biomasas un 
vēja enerģijas projektiem bija samērā 
ilgs sagatavošanas posms, parasti pirms 
projektu apstiprināšanas bija saņemtas 
svarīgākās atļaujas un tehniskie plāni. 
Attiecīgos gadījumos bija arī nodrošinā ­
ta iekārtu savienošana ar pārvades vai 
sadales tīkliem vai līgumu noslēgšana 
ar pietiekami daudziem patērētājiem19.
15 
Projektos nebija ievērojami pārsnieg ­
tas izmaksas vai kavēti termiņi. Kopu ­
mā revidētos AER projektus īstenoja 
plānotā laika grafikā vai ar samērā maziem kavējumiem (tikai divu projek ­
tu īstenošana aizkavējās ilgāk par pus ­
gadu, un vienā no šiem gadījumiem 
kavējuma iemesls bija mazas koģene ­
rācijas stacijas remonts). Īstenošanas 
gaitā izmaksas netika būtiski pārsnieg ­
tas. 2. izcēlumā  uzskaitīti revidēto 
AER projektu piemēri.
16 
Izņemot vienu biomasas iekārtu pro ­
jektu20, atjaunojamās enerģijas jauda 
bija uzstādīta un darbojās saskaņā ar 
plānu. Nebija acīmredzama tehniskās 
ilgtspējas riska. Revidenti konstatēja 
tikai nelielas novirzes no sākotnējiem 
plāniem un apstiprinātajiem projektu 
priekšlikumiem. Projektu rezultātā 
uzstādītā enerģijas ražošanas jauda 
pārsvarā saskanēja ar līdzfinansēšanas 
lēmumiem. Kopš ekspluatācijas uzsāk ­
šanas iekārtas darbojās bez būtiskām 
tehniskām vai citām problēmām. Tikai 
nedaudzas ražošanas iekārtu daļas 
revidētajos projektos neekspluatēja. 
Operatoru rīcībā bija pietiekamas 
profesionālās zināšanas un resursi, lai 
nodrošinātu iekārtu raitu darbību un 
regulāru apkopi.19 Piemēram, Austrijā revidētie 
biomasas projekti bija 
apstiprināti ar nosacījumu, ka 
saražotajai siltumenerģijai būs 
pietiekami daudz patērētāju.
20 Viens Austrijas biomasas 
spēkstacijas projekts bija 
novirzījies no sākotnējā 
plāna tādējādi, ka ES līdzekļi 
bija izmantoti siltumtīkla 
paplašināšanai, nevis otra 
katla uzstādīšanai atbilstoši 
sākotnējam plānam. Šī 
novirze bija skaidrojama ar 
gatavošanos apkures jaudas 
palielināšanai, lai apkalpotu 
jaunus siltuma patērētājus, un 
tātad tā nav nepilnība pareizas 
finanšu pārvaldības aspektā.1. attēlsBiomasas spēkstacijas iekšskats  Bruck an der Mur , Austrijā  
(spēkstacija uzbūvēta un darbojas saskaņā ar plānu)
Avots : Eiropas Revīzijas palāta.

14 Apsvērumi 2. attēlsKokskaidu glabātuve biomasas spēkstacijā Bruck an der Mur , Austrijā
Avots : Eiropas Revīzijas palāta.
Saskaņā ar kohēzijas politiku līdzfinansēto, revīzijā iekļauto AER projektu tiešo 
rezultātu piemēri
Sīkāk par projektu tiešajiem rezultātiem sk.  III pielikumu .
Biomasa
Austrijā revidēja trīs biomasas siltumstacijas (šo siltumstaciju jauda bija robežās no 3 MW līdz 8 MW), kuras 
bija uzbūvētas kopā ar rajona apkures tīkla līnijām (0,6 līdz 11 km). Stacijas piegādāja apkuri un karsto ūdeni 
266 patērētājiem (privātpersonām un uzņēmumiem).
Trijos Somijā revidētajos projektos bija uzstādīti jauni biomasas granulu vai kokskaidu katli (jauda no 
0,8 MW līdz 2,5 MW). Ar tiem aizstāja vecos katlus, kurus darbināja ar fosilo kurināmo (smago dīzeļdegvielu). 
Divos no šiem projektiem bija ierīkoti arī vajadzīgie rajona apkures tīkli (0,6 km un 3 km).
Vēja enerģija
Polijā bija uzbūvēti pieci vēja parki ar jaudu amplitūdā no 3,2 MW līdz 38 MW. Parkiem ir arī visa vajadzīgā 
infrastruktūra (augsta un vidēja sprieguma apakšstacijas, savienojumi ar elektrotīklu un piekļuves ceļi).
Saules enerģija (fotoelementu enerģija un saules kolektori)
Divos Maltas projektos uz sabiedriskajām ēkām bija uzstādītas fotoelementu elektrosistēmas, kā arī vajadzīgā 
infrastruktūra un uzraudzības sistēmas. Viens projekts bija papildināts ar mazu vēja ģeneratoru.
Piecos līdzīgos Polijas projektos uzstādīja plakanos saules kolektorus mājsaimniecībām un sabiedriskām ēkām 
piecās pašvaldībās, lai piegādātu iedzīvotājiem karsto ūdeni. Kopā apmēram 3 000 valsts sektora un privātie 
līdzekļu saņēmēji uzstādīja saules kolektorus. Vienā projektā bija iekļauta ielu apgaismošana un fotoelementu 
enerģija.2. izcēlums
15 Apsvērumi
… bet bija zināmas grūtī -
bas ar īstenošanu
Iespējami uzlabojumi visos 
projektu posmos, sākot ar 
iepirkumu, ieskaitot īsteno -
šanu un beidzot ar uzrau -
dzību un izvērtēšanu
17 
AER izmantošanu kavē grūtības ar 
saražotās elektroenerģijas integrēšanu 
tīklā. Visā Eiropas Savienībā elektrotīk ­
lu nepietiekama attīstība ir apzināta kā 
viens no galvenajiem šķēršļiem, lai no 
AER iegūto elektrību integrētu pārva ­
des un sadales tīklos21. Tātad ES un tās 
dalībvalstīm jāiegulda gan valsts tīklos, gan pārrobežu savienojumos, tādē ­
jādi veidojot iekšējo enerģijas tirgu. 
Revidēto projektu īpašnieki uzsvēra, 
ka tīklos nav pietiekamas rezerves jau ­
das22 un tīkli jāpaplašina un jāmoder ­
nizē, un ka visas sistēmas efektivitāti 
varētu uzlabot, ja būtu pārredzamāka 
informācija par to, kādu daļu izmaksu 
sedz tīkla operatori un kādu – valdība 
un projektu iniciatori. Lai gan tikai 
dažos no revidētajiem projektiem bija 
tīklu savienojuma problēmas, AER iz ­
mantošanu nepapildina dalībvalstu 
tīklu uzlabošanas pasākumi. Valsts 
iestādes un AER operatori bieži minēja, 
ka AER efektīvu integrāciju tīklā kavē 
neatrisināti tehniski un izmaksu jautā ­
jumi. 3. izcēlumā  aprakstītas problē ­
mas, kādas var rasties ar atjaunojamās 
elektroenerģijas nodošanu tīklā.21 COM(2013) 175  final .
22 Sk. arī Eiropas Parlamenta 
un Padomes 2006. gada 
18. janvāra Direktīvu 2005/89/
EK par pasākumiem, lai 
nodrošinātu elektroapgādes 
drošumu un ieguldījumus 
infrastruktūrā (OV L 33, 
4.2.2006., 22. lpp.). 
Direktīvas 3. panta 2. punkta 
f) apakšpunktā noteikts, ka, 
īstenojot pasākumus, kuru 
mērķis ir elektroapgādes 
drošība, dalībvalstis ņem 
vērā vajadzību nodrošināt 
pietiekamas pārvades un 
ražošanas rezerves jaudas 
stabilai tīklu darbībai.3. attēlsVēja parks Golicē, Polijā
Avots : Eiropas Revīzijas palāta.

16 Apsvērumi
18 
Komisija, analizējusi dalībvalstu 
2011. gada progresa ziņojumus par 
atjaunojamiem energoresursiem, 
norādīja, ka joprojām lēni tiek likvidēti 
administratīvie šķēršļi un saglabājas 
sarežģītas un atturošas atļauju proce ­
dūras24. Revidētajās dalībvalstīs varētu 
ieviest uzlabojumus. Revīzijā tika 
konstatēts, piemēram, ka Maltā AER 
sāka izmantot tikai 2007.–2013. gada 
periodā, tāpēc tirgus vēl nav sasniedzis briedumu. Vēl nav pilnībā ieviesta 
efektīva administratīvā sistēma. Polijā 
un Apvienotajā Karalistē vēl daļēji trū ­
ka valsts vai reģionu līmenī saskaņotas 
pieejas iestāžu darba koordinēšanai. 
Tika vāji mērīti un uzskaitīti projektu 
rezultāti enerģijas ieguves aspektā, un 
līdz ar to datus neizmantoja projektu 
un dažādu AER jomu salīdzināšanai, 
kas būtu noderīga informācija turpmā ­
ku pasākumu izstrādē.24 SWD(2013) 102  final  “Progresa 
ziņojums par atjaunojamiem 
energoresursiem”, 27.3.2013.No AER ražotās elektroenerģijas nodošana tīklā Polijā, fotoelementu radītās 
elektroenerģijas integrācija tīklā Maltā
Polijā pārvades un sadales tīklu nekvalitatīvais stāvoklis un rezerves jaudas trūkums ir bijuši galvenie šķēršļi 
no fotoelementiem un vēja iegūtās elektroenerģijas nodošanai tīklā. AER plašāku izmantošanu kavē ne tikai 
nepieciešamība paplašināt un modernizēt tīklu infrastruktūru, bet arī sarežģījumi ar vajadzīgo atļauju saņem ­
šanu, lai pieslēgtos tīklam (juridiskas un tehniskas problēmas, kā arī pieslēgšanās maksa)23. Revidētajos vēja 
enerģijas projektos bijuši vajadzīgi 4 līdz 5 gadi no projekta sākuma līdz iekārtu izbūvei, ieskaitot laiku, kas 
bijis vajadzīgs tīkla piekļuves atļaujas saņemšanai.
Maltā attiecīgos gadījumos bija pieejamas skaidras vadlīnijas par saules un fotoelementu iekārtu būvatļaujām. 
Tomēr 2010. un 2011. gadā, kad īstenoja vairākus ES līdzfinansētus projektus, tajos bieži radās grūtības ar iegū ­
tās elektroenerģijas nodošanu tīklā, sevišķi tās enerģijas nodošanu, kas pārsniedza ražotāja paša patēriņu. Tā 
kā tīkla operators nebija uzstādījis skaitītājus, ražotājiem pat 4 mēnešus nesamaksāja garantēto maksu.
23 Integration of electricity from renewables to the electricity grid and to the electricity market  – RES -Integration  [“No AER saražotās elektroenerģijas 
integrācija elektrotīklā un elektrības tirgū”]. Valsts ziņojums: Polija. Eclareon, Oeko -Institut e.V. , 20.12.2011.3. izcēlums
17 Apsvērumi
19 
Tomēr Austrijā revidenti novēroja labas 
prakses piemēru. Pienācīgu uzraudzību 
šajā dalībvalstī nodrošināja biomasas 
siltumspēkstaciju kvalitātes vadības 
rīks (“ QM Heizwerke ”, sk.  4. izcēlumu ).
Projektu uzraudzība Austrijā
Kvalitātes uzraudzība ir obligāta prasība visās rajona mēroga biomasas katlumājās, kas lielākas par 40 kW vai 
kas nodod siltumu tīklā, kurš garāks par 1 km. Finansēšanas koordinēšanu un plānošanas un ekspluatācijas 
datu apstrādi veic ar datubāzi, kas ir standarta platforma projektu līdzekļu saņēmējiem, kā arī sniedz tehniskos 
un ekonomiskos datus kvalitātes uzraudzītājiem un kalpo par IT platformu darbību uzraudzībai un optimizēša ­
nai. “ QM Heizwerke ” ieviesa 2006. gadā, un nu tajā ir dati par vairāk nekā 100 biomasas stacijām.
Tīmekļa saite: www.qm ­heizwerke.at4. izcēlums 4. attēlsRevidenti apmeklē biomasas spēkstaciju Weissenbach an der Triesting , Austrijā
Avots : Eiropas Revīzijas palāta.

18 Apsvērumi
20 
Iepirkuma process nenodrošināja pil ­
nībā pārredzamu, godīgu un efektīvu 
līgumslēdzēju atlasi.
 οDivos Maltā revidētos fotoelementu 
projektos nācās atcelt konkursu, 
jo neviens piedāvājums neatbilda 
tehniskajiem vai administratīvajiem 
nosacījumiem. Tam par iemeslu 
bija vai nu pārāk stingras tehniskās 
prasības, vai arī pārlieku sarežģītas 
procedūras un prasības. Tas abos 
gadījumos izraisīja kavējumus un 
traucēja priekšlikumu iesniedzēju 
konkurenci.
 οDivos projektos Polijā bija jāizvēlas 
noteikti vēja ģeneratoru modeļi, 
jo tāds ierobežojums bija izvirzīts 
būvniecības plānos vai atļaujās. 
Tāpēc nevarēja izstrādāt tādas 
konkursa specifikācijas, kas nodro ­
šinātu konkurenci veicinošu iepir ­
kumu un labāko cenas un kvalitātes 
attiecību. Līdzīgi bija ar vēl vienu 
citu projektu, kurā jau iepriekš bija noteikts saules kolektora tips. Katrā 
no šiem konkursiem tikai viens no 
iesniegtajiem priekšlikumiem atbil ­
da tehniskajām specifikācijām.
 οĪstenotājiestādēm un projektu 
līdzekļu saņēmējiem trūka zināša ­
nu par AER tehnoloģijām, to tirgu 
un iepirkuma regulējumu. Bieži 
AER iekārtu iegādes un uzstādīša ­
nas darbs bijis līdzīgs, pat identisks, 
turklāt maza mēroga, kas īpaši 
sakāms par darbībām, kuras finansē 
saskaņā ar dotācijas shēmām. Tātad 
pastāvēja priekšnosacījumi, lai 
iepirkumu saskaņotu specializēta 
ekspertu grupa valsts vai reģiona 
līmenī un tādējādi iegūtu labā ­
ku cenas un kvalitātes attiecību, 
ietaupītu uz lielāku apjomu rēķina 
un iepirkumu veiktu ātrāk. Piemēri 
ir ūdenssildīšanas jumta iekār ­
tas, fotoelementu paneļi un mazi 
biomasas projekti Maltā un Polijā. 
Maltā projektus reizēm nācās uz lai ­
ku pārtraukt iepirkuma neefektīvas 
organizācijas dēļ.5. attēlsBiomasas spēkstacija Flačau, Austrijā
Avots : Eiropas Revīzijas palāta.

19 Apsvērumi
21 
AER projekti nav sagatavoti tā, lai tos 
būtu iespējams efektīvi uzraudzīt un 
novērtēt. Nevienā no revidētajām 
darbības programmām nebija izvirzīti 
pietiekami precīzi mērķi un rezultatīvie 
rādītāji, un tie nebalstījās uz ticamiem 
bāzes datiem. Tāpēc projektus neva ­
rēja salīdzināt ne vienā un tajā pašā 
AER jomā, ne saistībā ar citām AER jo ­
mām, un kompetentās iestādes nespē ­
ja pārbaudīt, kā ES līdzekļi veicinājuši 
Eiropas Savienības un valsts AER mērķu 
sasniegšanu (sk. arī 30. punktu).
… un vairākumā gadī -
jumu nebija pienācīgi 
izvērtēti koprezultāti, vai 
projekti nesasniedza 
izvirzītos enerģijas iegu -
ves mērķus
Var uzlabot AER datu 
ievākšanu un ziņojumu 
sagatavošanu
22 
Dalībvalstīs nav pieejami precīzi un 
apstiprināti dati par AER projektu 
faktiskajiem rezultātiem. Šajā nozarē ir 
ļoti svārstījušās tehnoloģiju izmaksas 
(lielākajai daļai tehnoloģiju cenas ir 
ārkārtīgi kritušās), savukārt enerģi ­
jas cenas ir palielinājušās. Ir svarīgi 
analizēt aktuālāko informāciju par 
AER tehnoloģiju izmaksām, lai apzinā ­
tu, kuras tehnoloģijas ir visienesīgākās 
konkrētajos vietējos apstākļos un cik 
liels atbalsts tām vajadzīgs.
23 
Tomēr, lai gan ir pieejami dati par 
projektu uzstādīto jaudu, 11 no 24 re ­
vidētajiem projektiem nebija datu par 
faktiski saražoto enerģiju vai šie dati 
nebija ticami.Tā kā reāli mērījumi un attiecīgi ziņoju ­
mi nebija nosacījumi publiskā līdzfi ­
nansējuma saņemšanai, tad projektu 
noslēguma ziņojumos dotas aplēses, 
nevis mērīti rezultāti. Aplēses parasti 
balstītas uz AER tehnoloģiju tehniska ­
jiem parametriem, kādus norādījuši 
ražotāji, un uz vietējo situāciju. Daudzi 
atjaunojamās enerģijas ražotāji iegūto 
enerģiju nav mērījuši. Tā, 11 no 24 re ­
vidētajiem projektiem (pieci saules 
enerģijas projekti Ļubļinas rajonā 
Polijā, četri projekti Maltā un divi – Ap ­
vienotajā Karalistē) enerģijas ieguves 
rezultāti nebalstījās uz mērītiem un 
apstiprinātiem datiem, bet gan uz 
pieņemtām vērtībām, kas iegūtas no 
specializētās literatūras vai no profe ­
sionālām inženieru aplēsēm.
Ne vienmēr sasniegti pro -
jektu koprezultāti
24 
Ja 13 no 24 revidētajiem projektiem 
saražotā enerģija bija mērīta, tad mēr ­
ķus sasniedza tikai piecos projektos, 
savukārt vēl trijos citos projektos – 
mērķi tika gandrīz sasniegti. Pārējos 
projektos ražošanas mērķi netika 
sasniegti vai tika sasniegti tikai daļēji. 
Dažos gadījumos iemesls bija nepie ­
tiekami precīzas prognozes, bet dažos 
projektos bija tehniskas problēmas 
sākumposmā. 1. tabulā  AER projektu 
ražošanas plāni ir salīdzināti ar faktiski 
saražoto enerģijas daudzumu.
25 
Kopumā, izvērtējusi 24 revidēto 
projektu rentabilitāti, īstenošanu un 
mērķu sasniegšanu, Palāta konstatē, ka 
ir bijuši gan labi, gan apmierinoši, gan 
vāji projekti, kā tas parādīts IV pieliku -
mā. 5. izcēlumā  minēti dažu AER pro ­
jektu vājo rezultātu iemesli.
20 Apsvērumi
Vāju projekta rezultātu iemesli
Austrijā faktiski saražotais enerģijas daudzums saskanēja ar prognozēm vai pārsniedza tās projektu posmos, 
kuros tika saņemts tiešs atbalsts no ERAF. Taču plānotos mērķus nesasniedza divos vēlāk izvērstos projektos, 
vienā no kuriem palielināja apkures jaudu, savukārt otrā izbūvēja tīklus papildu klientu apkalpošanai. Galvenie 
iemesli bija par augstu novērtēts pieprasījums pēc apkures un lielu klientu īslaicīga apkures nepatērēšana.
Plānoto rezultātu nesasniegšanas iemesls Polijas vēja enerģijas projektos bija pārāk optimistiskas vēja progno ­
zes un tehniskas problēmas pirmajā ekspluatācijas gadā.
Apvienotajā Karalistē revīzijas laikā vēl nebija pieejami galīgie dati un revidētās dotācijas shēmas vēl nebija 
pabeigtas, tomēr apakšprojektu rezultāti liecināja, ka dažos no tiem nebija sasniegti plānotie enerģijas ražo ­
šanas mērķi, galvenokārt tāpēc, ka biomasas materiālos bija augsts ūdens saturs vai reālais enerģijas pieprasī ­
jums bija mazāks nekā prognozēts.5. izcēlums 1. tabulaVidēji plānotās un faktiski saražotās enerģijas salīdzinājums revidētajos 
AER projektos, kuros mērīti enerģijas ieguves rezultāti (2009.–2012. gads, %)
Avots:  Palātas aprēķini, pamatojoties uz “ QM Heizwerke ” datubāzi (Austrija), informācija par līdzīgu projektu vidējām ieguldījumu izmaksām 
(Somija un Polija), projektu finansēšanas nolīgumi un līdzekļu saņēmēju aprēķini par projektu rezultātiem.PL 20. projektsMT 22. projekts
MT 21. projektsMT 24. projekts
MT 23. projekts
Dati nav pieejami- 20 %
20 %0 %
40 %
60 %
80 %
100 %AT 1. projektsAT 2. projektsFI 4. projektsFI 5. projektsFI 7. projektsFI 8. projektsUK 9. projektsUK 10. projektsPL 11. projektsPL 12. projektsPL 13. projektsPL 14. projektsPL 16. projektsPL 17. projekts
Dati nav pieejamiPL 19. projekts
PL 18. projekts
PL 15. projekts
FI 6. projekts
AT 3. projekts
- 60 %
- 40 %
Plānotie rezultāti
21 Apsvērumi
AER projektu plānošanā 
nepietiekami ņemts vērā 
rentabilitātes princips
Rentabilitāte – svarīgs 
ES tēriņu mērķis
26 
Rentabilitāte ir revidētās vienības, 
darbības vai programmas spēja vai po ­
tenciāls sasniegt noteiktus rezultātus 
ar pieņemamām izmaksām. Rentabili ­
tātes analīze ir pētījums par attiecību 
starp projekta izmaksām un iznākumu. 
Šo attiecību izsaka kā sasniegtā iznā ­
kuma vienas vienības izmaksas25.27 
Optimāla (jeb rentabla) atjaunojamās 
enerģijas ražošana ir svarīga labai eko ­
nomikas darbībai. Kohēzijas politikas 
līdzekļi veido ievērojamu daļu atbalsta 
AER jomai un varētu būt svarīgs dzinēj ­
spēks gan AER politikai, gan reģionu 
ekonomikas attīstībai.25 3000.  ISSAI  “Lietderības 
revīzijas standarti un 
vadlīnijas, pamatojoties uz 
INTOSAI  Revīzijas standartiem 
un praktisko pieredzi”.6. attēlsPolijā uzstādīta vēja ģeneratora ārskats un iekšskats
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
22 Apsvērumi
Rentabilitātei varētu pievērst 
lielāku uzmanību jau agrīnā 
stadijā
28 
Laikā, kad tika gatavotas darbības 
programmas, valsts iestādes neizs ­
trādāja pienācīgus vajadzību novēr ­
tējumus, kuros būtu apzinātas vis ­
rentablākās tehnoloģijas AER mērķu 
sasniegšanai un papildinoši finanšu 
instrumenti vai valsts atbalsta shēmas. 
Tāpēc darbības programmās nav skaid ­
rojuma par to, kā ES līdzekļi varētu ren ­
tabli veicināt AER mērķu sasniegšanu.
29 
Turklāt Komisija un valsts iestādes 
neplānoja vajadzīgos kohēzijas politi ­
kas (vai valsts) līdzekļu ieguldījumus 
AER mērķu veicināšanā. Aplūkojot 
revidētās darbības programmas, kon ­
statēts, ka Austrijas un Somijas prog ­
rammās nebija noteikta plānotā un 
faktiskā atjaunojamās enerģijas ieguve 
ERAF un KF atbalstītos pasākumos. Lai 
2020. gadā sasniegtu AER mērķi, piecās 
revidētajās dalībvalstīs uzstādāmā 
atjaunojamās enerģijas ieguves jauda 
ir 95 304 MW (sk.  2. tabulu ). Īstenoša ­
nas ziņojumos, kurus vadošās iestādes 
iesniegušas Komisijai, redzams, ka līdz 
2012. gadam revidētajās dalībvalstīs 
kohēzijas politikas projekti no vajadzī ­
gās jaudas bija nodrošinājuši 4 464 MW 
jeb 4,7 % salīdzinājumā ar 2020. gada 
mērķi (jeb 8,1 % pretnostatījumā 
2013. gada trajektorijas mērķim revidē ­
tajās dalībvalstīs). Atšķiras apmērs, kādā dalībvalstis 
izmanto kohēzijas politikas līdzekļus 
AER jomai. Kā var redzēt 2. tabulā , vai ­
rākās dalībvalstīs nav pieejami izman ­
tojami dati, kas ļautu salīdzināt kohēzi ­
jas politikas projektu sasniegto saistībā 
ar AER mērķiem. Datu trūkums apgrū ­
tina ekonomisko un enerģijas ieguves 
bāzes datu noteikšanu dažādās AER jo ­
mās un dažādām AER tehnoloģijām.
23 Apsvērumi 2. tabula2007 .–2013. gada kohēzijas politikas līdzekļi AER jomai un to ietekme uz 2020. gada 
AER mērķu sasniegšanu dalībvalstīs
1 Dalībvalstīm piešķirto līdzekļu un rezultātu attiecību (EUR/MW) nevar salīdzināt, jo ieguldījumi ir dažādi (enerģijas ražošana, AER veicināšana, 
sadarbība, eksperimentālie projekti u. c.).
Avots:  Valstu atjaunojamās enerģijas rīcības plāni (2010. g.), darbības programmu 2012. gada īstenošanas ziņojumi. Darbības 
programmaAER piešķirtie 
ERAF un KF 
līdzekļi (EUR)1Papildu AER jauda, kas iegūta ar 
ERAF un KF ieguldījumiem
(MW)Papildu AER jauda, kas vajadzīga 
2020. g. AER mērķu sasniegšanai
(MW)ERAF un KF ieguldījums kopējā AER 
jaudā, kas vajadzīga 2020. g. AER 
mērķu sasniegšanai (%)Plānotā jaudaZiņojumos 
norādītā jauda
(2012. g. beigās)līdz 2013. gadam līdz 2020. gadam
(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7 = 3:6)
Austrija 25 037 408 105 99 11 301 13 179 0,79
Beļģija 11 851 495 Dati nav pieejami 3 062 8 255
Dati nav paziņoti KomisijaiBulgārija 16 710 959 Dati nav pieejami 4 232 5 189
Kipra 9 520 000 Dati nav pieejami 190 584
Čehijas Republika 397 759 730 131 12 Dati nav pieejami
Vācija 252 995 745 29 118 71 621 110 934 0,03
Dānija Dati nav pieejami 6 017 6 754
Dati nav paziņoti Komisijai Igaunija 0 6 Dati nav pieejami
Spānija 160 152  052 Dati nav pieejami 49 722 69 844
Somija 20 682 247 Dati nav pieejami 24 690 33 420 Dati nav paziņoti Komisijai
Francija 363 591 135 1 161 307 1 833 445 39 628 62 167 Dati nav apstiprināti
Grieķija 283 795 789 156 106 6 872 13 271 1,18
Ungārija 349 310 777 0 0 1 109 1 537 Dati nav paziņoti Komisijai
Īrija Dati nav pieejami 3 496 8 339
Itālija 775 717 953 5 215 2 893 32 524 43 823 11,9
Lietuva 58 485 290 0 173 1 289 1 635 Dati nav paziņoti Komisijai
Luksemburga 1 767 056 5 000 11 000 179 347 Dati nav apstiprināti
Latvija 67 180 000 77 21 1 661 2 168 3,55
Malta 78 200  000 Dati nav pieejami 36 160 Dati nav paziņoti Komisijai
Nīderlande 19 182 600 Dati nav pieejami 6 086 14 994 Dati nav paziņoti Komisijai
Polija 825 761 396 972 246 4 444 10 335 9,4
Portugāle 59 857 312 0 0 12 699 19 200 Dati nav paziņoti Komisijai
Rumānija 331 542 611 200 275 9 635 12 589 1,58
Zviedrija 52 342 949 0 271 21 744 23 786 Dati nav paziņoti Komisijai
Slovēnija 54 186 553 355 120 1 258 1 693 21
Slovākija 90 252 216 98 72 2 144 2 746 3,57
Apvienotā Karaliste 159 590  365 12 000 4 120 14 660 38 210 31,4
Horvātija Dati nav pieejami Dati nav paziņoti Komisijai
Revidētās dalībvalstis 1 109 271 416 13 077 4 464 55 131 95 304 13,72
Kopā 4 665 401 221 1 185 643 1 852 975 318 998 505 159 Dati nav apstiprināti
24 Apsvērumi
30 
Revidētajās darbības programmās ne ­
bija aplūkota pasākumu rentabilitāte 
dažādās AER jomās, un, piešķirot bu ­
džeta līdzekļus atjaunojamiem energo ­
resursiem, tā nebija ņemta vērā. Tāpat 
nebija izstrādāti pienācīgi vajadzību un 
starpposma novērtējumi.
 οKad 2007. gadā izstrādāja darbības 
programmas, trūka detalizētas stā ­
vokļa analīzes (tostarp trūka reģio ­
nu vajadzību novērtējuma dažādās 
AER jomās). Īpaši atzīmējams, ka 
valsts iestādes nebija aprēķinājušas 
uzstādītās jaudas vienības izmaksas 
vai saražotās enerģijas vienības 
izmaksas, tātad nebija aplūkotas ar 
publiskiem līdzekļiem finansējamo 
pasākumu izmaksas un ieguvumi.
 οDarbības programmu izstrādē ne ­
ņēma vērā agrāku valsts vai ES fi ­
nansētu AER programmu rezultātus 
vai pieredzi.
 οNebija formulēts pienācīgs pama ­
tojums publisko līdzekļu piešķir ­
šanai intervences pasākumiem, 
kas paredz atjaunojamās enerģijas 
iegūšanu. Pārsvarā līdzekļus pie ­
šķīra, pamatojoties uz aptuvenām 
aplēsēm par reģiona potenciālu un 
līdzekļu apguves spēju, nevis uz re ­
ģiona stāvokļa sistemātisku analīzi 
un iespējamo AER veidu vai tehno ­
loģiju salīdzinājumu. οKaut arī Somijas un Apvienotās 
Karalistes iestādes īstenošanas 
gaitā programmas nedaudz pie ­
lāgoja bez oficiālas novērtēšanas, 
parasti 2007.–2013. gada pasāku ­
miem neizstrādāja starpposma vai 
līdzīgus novērtējumus, bet tas būtu 
palīdzējis AER programmas ievirzīt 
labākā gultnē.
31 
Turklāt darbības programmās nebi ­
ja izstrādāti rezultatīvie rādītāji, kas 
ļautu pienācīgi uzraudzīt un novērtēt 
AER pasākumu rentabilitāti, un arī tas 
būtu atvieglojis novērtējumu par ES lī ­
dzekļu devumu AER mērķu sasniegša ­
nā ( 2. tabula ). Austrijas, Polijas un Mal ­
tas darbības programmām bija rādītāji 
attiecībā uz papildu AER jaudu, bet 
Somijas rezultatīvajos rādītājos neietil ­
pa rādītāji, ar kuriem novērtēt jaunie ­
gūto ražošanas jaudu, faktiski saražoto 
enerģiju vai CO2 emisiju samazināšanu/
novēršanu, un arī Apvienotajā Karalistē 
nebija rezultatīvā rādītāja attiecībā uz 
AER jaudas uzstādīšanu. Tas nozīmē, 
ka vadošās iestādes un Komisija šajos 
gadījumos nespēja pienācīgi uzraudzīt 
un ex post  novērtēt kohēzijas politikas 
līdzekļu ieguldījumu atjaunojamos 
energoresursos26.26 Somijas un Apvienotās 
Karalistes gada īstenošanas 
ziņojumos nebija paskaidroti 
faktiskie rezultāti un to 
mērījumi un nebija novērtēti 
dažādu AER jomu šķēršļi, 
potenciāls un vajadzības 
revidēto darbības programmu 
aptvertajos reģionos.
25 Apsvērumi
... iespējams īstenot ren -
tablākus AER projektus
32 
Uzlabojot AER projektu plānošanas 
un īstenošanas efektivitāti, tiešā veidā 
būtu veicināta 2020. gada ES un valstu 
mērķu sasniegšana. Turklāt tas nāktu 
par labu enerģijas patērētājiem un 
veicinātu ekonomiku kopumā.
33 
ES atbalstītajiem projektiem bija 
dažādi rentabilitātes rezultāti. Ieguldī ­
jumiem AER tehnoloģijās ir ļoti atšķi ­
rīgas izmaksas, un tās ir atkarīgas no 
atrašanās vietas. Nav tā, ka ES varētu 
izdalīt vienu vienīgo visrentablāko atjaunojamās enerģijas ražošanas 
tehnoloģiju. Tāpēc Palātas revidenti 
salīdzināja izmaksas tikai vienā un 
tajā pašā AER jomā vienā un tajā pašā 
dalībvalstī. Četri revidēti projekti bija 
ievērojami dārgāki nekā līdzīgi projek ­
ti tajā pašā dalībvalstī (biomasas un 
fotoelementu projekti, sk.  3. tabulu ). 
Aprēķināts, ka revidētajos projektos 
uzstādītās jaudas vidējās izmaksas ir 
robežās no 0,16 miljoniem EUR/MW 
līdz 1,8 miljoniem EUR/MW. Vienā 
revidētajā dalībvalstī iestādes bija 
aprēķinājušas, ka revidēto projektu 
atmaksāšanās laiks varētu būt divi līdz 
537 gadi. Kapitālietilpīgi ieguldījumi, 
kuriem atmaksāšanās laiks ir ilgāks par 
100 gadiem, nesasniegs ekonomiski 
pieņemamu peļņas slieksni. Tas liecina, 
ka publisko atbalstu ne vienmēr piešķī ­
ra rentablākajiem projektiem.7 . attēlsTransformatoru stacija vēja parkā Golicē, Polijā
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.

26 Apsvērumi 3. tabulaRevidēto AER projektu rentabilitāte
Avots:  Palātas aprēķini, pamatojoties uz projektu dokumentiem, un vadošo iestāžu veiktā analīze1.
1 Piezīme par Somijas projektiem:  Revidēto projektu vidējās ieguldījumu izmaksas par iekārtām. 5. projektā ieskaitītas izmaksas arī par cauruļu 
izbūvi spēkstacijā, 6. projektā – tikai papildu katls. Nav pieejami dati par Maltas 23. un 24. projektu (fotoelementi), Polijas 16.–20. projektu (saules 
enerģija) un Apvienotās Karalistes 9. un 10. projektu (biomasa).EUR/MW miljonos
EUR/MW miljonos
EUR/kWp tūkstošosFaktiskie ieguldījumiIeguldījumi 1 MW vai kWp iegūšanai salīdzinājumā ar vidējām ieguldījumu izmaksām dalībvalstī
Vidēji dalībvalstī
0 0,20 0,40 0,60 0,80 1,00 1,20
1,00 1,50 2,00 0,50 0
0 1,00 2,00 3,00 4,00 5,00FI 8. projekts
FI 7. projektsFI 6. projektsFI 5. projektsFI 4. projekts
AT 3. projekts
AT 2. projekts AT 1. projekts Biomasa Vējš FotoelementiPL 15. projekts
PL 14. projekts
PL 13. projektsPL 12. projekts
PL 11. projekts
MT 22. projekts
MT 21. projekts
27 Apsvērumi
34 
AER projektiem tikai daļēji izvirzīja 
racionālus enerģijas mērķus. Projekti 
saskanēja ar valsts stratēģiskajiem 
AER mērķiem. Vajadzības gadījumā 
bija izstrādātas kurināmā piegādes 
koncepcijas (biomasas projektiem Aus ­
trijā, Somijā un Apvienotajā Karalistē). 
Dažiem projektiem bija veikta zināma 
priekšizpēte par ekonomisko dzīvot ­
spēju un ienesīgumu, bet nebija veikta 
analīze par labākajiem un rentablā ­
kajiem AER veidiem un labākajiem 
tehnoloģiskajiem risinājumiem. Nebija 
aplūkoti agrāk īstenotu līdzīgu inter ­
vences pasākumu novērtējumi, tātad 
revidēto AER projektu sagatavošanā 
nebija ņemta vērā iepriekšējā pieredze.
35 
Tikai apmēram pusei revidēto projektu 
(13 no 24) bija pieejami dati, kas ļauj 
pārbaudīt, kā izpildīts faktiski sara ­
žotās enerģijas rādītājs ( 1. tabula  un 
III pielikums ), sk. arī 24. punktu. Bieži 
pirms mērķu izvirzīšanas un projekta 
izstrādes nebija pieejami bāzes dati 
par enerģijas ražošanas izmaksām un 
patērētāju izmantotā tradicionālā ku ­
rināmā daudzumu (piemēram, Polijas 
Ļubļinas rajona darbības programma). 
Tātad šādos gadījumos nav iespējams 
novērtēt, vai finansētajos projektos 
izpildīti plānotie ekonomiskie vai 
finansiālie rezultāti (piemēram, saistībā 
ar atmaksāšanās laiku).36 
Atlases procedūras negarantēja ren ­
tablu projektu izraudzīšanos. Pārsvarā 
projektu atlases kritēriji, kurus apstip ­
rināja katrai darbības programmai iz ­
veidotās uzraudzības komitejas, neļāva 
īstenotājiestādēm apzināt rentablākos 
AER projektus. Bieži atlases vai līgum ­
piešķiršanas kritērijos nebija ņemta 
vērā uzstādītā enerģijas jauda, faktiski 
saražotā enerģija un vajadzīgie iegul ­
dījumi. Reizēm tā vietā, lai izstrādātu 
atjaunojamās enerģijas ražošanas kritē ­
rijus, izmantoja atlases kritērijus, kurus 
vispārīgi piemēroja daudzām darbības 
programmā ietvertām nozarēm27.
37 
Reizēm trūka pietiekamas projektu pie ­
teikumu konkurences. Gadījumos, kad 
projektus atlasīja priekšlikumu kon ­
kursā, neņēma vērā pieteikumu pēc 
iespējas lielāku rentabilitāti (atmak ­
sāšanās laiks, ieguldījumu attiecība 
pret saražoto enerģiju). Kaut arī parasti 
projektu pieteikumiem bija jāatbilst 
obligātiem kritērijiem, projektu atlases 
process nenovērsa to, ka subsidē 
samērā zemas kvalitātes projektus 
enerģijas ražošanas rezultātu aspektā. 
Par priekšnosacījumu izvirzot noteiktu 
ieguldījumu apjomu, radās risks, ka 
noraida mazākus projektus, kuriem 
tomēr varētu būt labāki ekonomiskie 
parametri.27 Piemēram,
– Polijas darbības programmā 
“Infrastruktūra un vide” 
dažādu jomu AER projektus 
atlasīja pēc vieniem 
kritērijiem, lai gan ierosināto 
AER projektu veidi nebija 
salīdzināmi;
– Somijā projektu 
pieteikumus nešķiroja 
prioritātēs un rentabilitātes 
un attiecināmības kritērijus 
balstīja uz aplēstu, nevis 
precīzu atmaksāšanās laiku;
– Maltā vienādus atlases 
kritērijus izmantoja 
darbības programmas 
aptvertās dažādās nozarēs, 
bet ne atsevišķus kritērijus 
tieši AER nozarē. Lai gan 
saskaņā ar vienu kritēriju 
bija paredzēts piešķirt 
punktus par to, ka “projekts 
atbilst stingrākiem 
rādītājiem, nevis tikai 
obligātajiem”, tomēr 
atlases kritēriji neietvēra 
atjaunojamās enerģijas 
ieguves rentabilitāti vai 
izmaksu un ieguvumu 
attiecību;
– Austrijā revidētajās darbības 
programmās neaplūkoja 
pieteikumu maksimālu 
rentabilitāti (atmaksāšanās 
laiks, ieguldījumu attiecība 
pret saražoto enerģiju).
28 Apsvērumi
38 
No otras puses, Austrijā, Apvienotajā 
Karalistē un zināmā mērā arī Somijā 
finansēšanas noteikumos bija iekļauti 
tehniski un ekonomiski kritēriji, kuru 
nolūks bija novērst nelietderīgu bio ­
masas projektu atlasīšanu. Tas mazinā ­
ja neefektīvu pieteikumu atlases risku. 
Ņēma vērā arī projektu ienesīgumu, un 
ienesīgākus projektus subsidēja mazāk 
(6. izcēlums ). Pārējo revīzijā apmeklēto 
dalībvalstu kompetentās iestādes šādā 
veidā nepielāgoja projektu līdzfinansē ­
šanas likmes.39 
Darbības programmu ES līdzfinansē ­
šanas likme svārstījās robežās no 2 % 
līdz 85 %, bet dokumentos tas nebija 
pamatots. Saskaņā ar līdzfinansēšanas 
principu daļu projekta ieguldījumu 
izmaksu sedz publiskās dotācijas ga ­
lasaņēmējs un ir jāņem vērā projekta 
ieņēmumi vai ienesīgums. Dotācijas 
mērķim ir jābūt tādas darbības atbal ­
stīšanai, ko savādāk nevarētu uzsākt 
finanšu trūkuma vai ekonomiska 
stimula trūkuma dēļ. Radās alternatī ­
vās izmaksas, proti, liela līdzfinansē ­
juma piesaiste nozīmēja, ka atbalsts 
ar publiskiem līdzekļiem gāja secen 
citiem AER projektiem vai tos īstenoja 
mazākā apmērā. Netika noteikta saikne 
starp atbalsta likmi un ienesīgumu 
vai vajadzību stimulēt ieguldītājus 
AER projektu īstenošanai. Nepama ­
toti ļoti lielas līdzfinansēšanas likmes 
(publisks finansiāls atbalsts pārsniedz 
to, kas nepieciešams, lai projekts būtu 
ekonomiski vai finansiāli dzīvotspējīgs) 
radīja liekā atbalsta risku, t. i., tika aiz ­
stāti kā privāti, tā valsts līdzekļi, kā arī 
atbalstu saņēma mazāks AER projektu 
skaits. 7. izcēlumā  aprakstīti pārmērī ­
gas līdzfinansēšanas gadījumi.
Projektu atlases piemēri Austrijā, Somijā un Apvienotajā Karalistē
Piesakoties uz līdzfinansējumu Austrijā, jāievēro tehniski un ekonomiski kritēriji (siltuma plūsmas blīvums uz 
vienu rajona apkures cauruļu metru, rajona apkures un katlu efektivitāte). Tāpēc ir ievērojami mazāks risks, ka 
atbalstīs neefektīvus projektus.
Somijā ir paredzēti attiecīgi attiecināmības kritēriji, kā arī iespēja apspriesties ar enerģijas konsultantiem, un 
šādas kārtības nolūks ir izslēgt komerciāli dzīvotnespējīgus projektus: projekta priekšlikumu iesniedzējiem 
lūdza sniegt informāciju par to, kāds būtu projekta atmaksāšanās laiks bez publiskā atbalsta – tas nedrīkst būt 
īsāks par trim gadiem (komerciāli ienesīgs) vai garāks par 12 gadiem (neekonomisks).
Apvienotajā Karalistē ierosināto projektu izmaksas salīdzināja ar mērķizmaksām, kas balstījās uz agrāk īsteno ­
tiem līdzīgiem biomasas projektiem.6. izcēlums
29 Apsvērumi
40 
Dažādām AER jomām vai tehnoloģi ­
jām neaprēķināja ienesīgumu. Kad 
programmu plānošanas gaitā noteica 
līdzfinansēšanas likmes, neizšķīra da ­
žādas AER jomas, ieguldījumu apjomu 
un veidu, citus veicināšanas/atbalsta 
režīmus dalībvalstī (garantētā maksa, 
piemaksas), ieguldījumu iespējamo 
ienesīgumu un izmantotās AER tehno ­
loģijas veidu.Liels publiskais līdzfinansējums Polijā un Maltā
Polijā shēmās, kurās īstenoja maza mēroga fotoelementu un saules enerģijas projektus, piešķīra 85 % ES finan ­
sējuma, līdz ar to atsevišķi projektu īpašnieki (mājsaimniecības) varēja saņemt līdz pat 100 % subsīdiju. Lielākā 
daļa lielu vēja parku saņēma maksimālo publisko atbalstu – vai nu gandrīz 70 % no kopējām attiecināmām 
ieguldījumu izmaksām, vai arī 10 miljonus EUR (4 no 5 revidētajiem projektiem). Kaut arī vairākumā gadījumu 
piemēroja maksimālo līdzfinansēšanas likmi, to nemodulēja vai nepamatoja, balstoties uz rentabilitātes apsvē ­
rumiem plānošanas dokumentos. Četri no pieciem līdzekļu saņēmējiem, kuri bija īstenojuši vēja enerģijas pro ­
jektus, atzina, ka viņi būtu varējuši īstenot projektus bez dotācijas vai ar mazāku dotāciju, un plānoja izmantot 
ES dotāciju aizņēmuma pirmstermiņa atmaksāšanai.
Maltā lielu daļu pieejamā ES finansējuma izmantoja tam, lai atbalstītu atjaunojamās enerģijas iekārtu uzstādī ­
šanu publiskām iestādēm, un tādā veidā nepiesaistīja pietiekami daudz privātā finansējuma. Caurmērā šajos 
projektos ES finansēja līdz pat 85 % ieguldījumu izmaksu. Turklāt divās lielās dotācijas shēmās privātām māj ­
saimniecībām un uzņēmumiem finansēja atjaunojamās enerģijas iekārtas attiecīgi par 50 % un 60 %.7. izcēlums 8. attēlsSaules kolektori uz privātmājas jumta Polijā
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.

30 Apsvērumi
Kohēzijas politikas 
līdzekļi rada ierobežotu 
ES pievienoto vērtību: ar 
AER projektiem varēja 
vairāk veicināt 
ES enerģētikas mērķu 
sasniegšanu
41 
Ievērojama ES pievienotā vērtība bija 
uzskatāmi parādīta tikai dažos projek ­
tos, kuros ERAF un KF līdzfinansējums 
veicināja finansēšanu no citiem avo ­
tiem un līdzfinansējums tika atsaucīgi 
uzņemts kā papildu ieguldījumu avots 
un tādējādi sekmēja projektu īsteno ­
šanu. Tādiem lielākiem projektiem kā 
vēja parki trešās personas – finanšu 
iestādes – uzskatīja ES līdzfinansējumu 
par kvalitātes zīmi. Skaidrs, ka valstīs, 
kur AER agrāk neizmantoja tik plaši 
(īstenoja tikai dažas AER programmas, 
bija mazāka administratīvā pieredze 
šajā nozarē), ES līdzekļiem bijusi lielāka 
pievienotā vērtība, jo tie palīdzēju ­
ši attīstīties ekonomikai, uzlabojuši 
šīs nozares projektu kvalitāti, kā arī 
zināmā mērā kalpojuši par katalizato ­
ru un piesaistījuši līdzekļus no citiem 
avotiem. Jāatzīmē zināma “praktiskā 
pievienotā vērtība”: ES projektos 
īstenotājiestādēm izvirzītie pienāku ­
mi nodrošināja iesaistīto organizāciju 
pieredzes apmaiņu. To īpaši pieminēja 
organizācijas Maltā, Polijā un Apvieno ­
tajā Karalistē.42 
Palāta cita starpā konstatēja, ka 
AER piešķīrumiem Austrijas un Somijas 
darbības programmās bija tendence 
vienkārši aizstāt valsts līdzekļus. Abās 
šajās valstīs ERAF tikai papildināja jau 
esošus valsts vai reģiona finansēšanas 
mehānismus, un Austrijā ES atbalstu 
praktiski integrēja bez jebkādām 
izmaiņām jau pastāvošā subsidēšanas 
shēmā biomasas spēkstacijām. Austrijā 
un Somijā AER tradīcijas pastāv jau 
krietnu laiku (īpaši hidroenerģijas un 
biomasas jomās), un ir grūti novērtēt, 
vai ES līdzekļi devuši papildu pievieno ­
to vērtību, īpaši saistībā ar inovācijām.
31 Apsvērumi
43 
Komisija 2012. gadā uzsvēra, ka 
dalībvalstīm un reģioniem jānodro ­
šina, lai AER finansējums papildinātu 
privātos ieguldījumus un palīdzētu tos 
piesaistīt, nevis aizstātu tos28. Palāta 
konstatēja, ka dažus AER projektus 
varēja īstenot bez publiskā atbalsta. 
Bija skaidrs, ka daudzi projektu iesnie ­
dzēji būtu uzstādījuši AER iekārtas arī 
ar mazāku publisko dotāciju vai vispār 
bez tās, un tādējādi paliktu pāri nauda 
citiem AER pasākumiem. Tomēr dotāci ­
jas lēmumi bija svarīgi, jo tie veicināja 
spēcīgus projektus, kurus atbalstīja 
bankas.
 οVisi Austrijā revidētie projekti bija 
apstiprināti pēc būvdarbu pabeig ­
šanas, un tas liecina, ka subsīdija 
nebija nosacījums ieguldījumu 
veikšanai.
 οČetrus no pieciem Somijā revidē ­
tajiem projektiem varēja īstenot 
bez subsīdijām (tikai vienu pro ­
jektu neīstenotu bez publiskajiem 
līdzekļiem).
 οVairāku vēja enerģijas projektu 
īpašnieki atzina, ka būtu realizējuši 
projektus bez publiskām subsīdi ­
jām, jo pietika ar tādiem ekono ­
miskajiem stimuliem kā vēja spēka 
izmantošana un “zaļais sertifikāts”. 
Un patiešām, vairāki līdzīgi vēja par ­
ki bija uzbūvēti bez subsidēšanas.44 
AER ieguldījumi tikai nedaudz uz ­
laboja pārvaldības spēju. Viens no 
sagaidītajiem ES pievienotās vērtības 
aspektiem ir labāka administratīvā un 
pārvaldes spēja dalībvalstīs. Lai gan 
daudzas ieinteresētās personas Maltā, 
Polijā un Apvienotajā Karalistē sacīja, 
ka ES projektos gūta ārkārtīgi vērtīga 
pieredze, pārsvarā nebija uzskatāmi 
parādīts, ka ievērojami uzlabojusies 
projektu plānošana, īstenošana un 
darbība. AER dotācijas shēmu un 
atsevišķu projektu pārvaldīšanā parasti 
galveno uzmanību pievērsa tam, lai 
viss būtu saskaņā ar noteikumiem, bet 
ne tam, lai darbu darītu saimniecis ­
ki visizdevīgākajā veidā. Austrijā un 
Somijā ES līdzfinansējumu vienkārši 
iekļāva valsts atbalsta mehānismos, 
īpaši neuzsverot inovāciju aspektu 
(sk. arī 42. punktu). Abās šajās dalīb ­
valstīs neizplatīja projektu īstenošanā 
gūto pieredzi un tajā nedalījās arī ar 
kaimiņreģioniem.
45 
Bieži AER projektus īstenoja nestabilā 
normatīvajā vidē. Tiesa, AER piešķirto 
ES līdzekļu mērķis nebija mainīt notei ­
kumus, tomēr ar tiem varētu panākt 
zināmus uzlabojumus. AER tiesiskajā 
regulējumā daudzās dalībvalstīs bija 
daudz izmaiņu, tostarp ar atpakaļejošu 
spēku mainīja subsīdiju un veicināša ­
nas kārtību. Atļauju saņemšanas pro ­
cedūras bieži ir sarežģītas un atturošas 
vai tās nepiemēro konsekventi, un 
kopā ar tirgus nenoteiktību un ener ­
ģijas cenu svārstībām ir apdraudēta 
ieguldītāju ticība šai nozarei.28 COM(2012) 663 final “Kā 
panākt, lai iekšējais enerģijas 
tirgus patiešām funkcionētu”, 
15.11. 2012.
32 Apsvērumi
46 
Dalībvalstīs kohēzijas līdzekļi atjauno ­
jamajai enerģijai ir izmantoti dažādā 
mērā, tomēr kopumā maz. Lai arī 
salīdzinājumā ar 2000.–2006. gada 
plānošanas periodu, kad AER nozarei 
piešķīra 0,6  miljardus  EUR Eiropas 
Savienības līdzekļu, 2007.–2013. gada 
plānošanas periodā šai nozarei piešķīra 
jau 4,7 miljardus EUR, tomēr tas ir tikai 
1,7 % no kopējiem ERAF un KF izdevu ­
miem. Ņemot vērā milzīgās ieguldīju ­
mu vajadzības, lai Eiropas Savienībā 
sasniegtu 2020. gada AER mērķus, 
valsts un reģionu iestādes ir maz 
piešķīrušas ES līdzekļus29. Dalībval­
stis šai nozarei piešķīra 0–10,7 % no 
kopējiem ERAF un KF līdzekļiem. Pat 
Maltā AER piešķirtie 10 % nav ievē ­
rojams īpatsvars, lai sasniegtu valsts 
2020. gada AER 10 % mērķi, ņemot 
vērā, ka 2007. gadā Maltā AER praktiski 
neizmantoja un 2012. gadā sasniegtais 
atjaunojamās enerģijas īpatsvars gala ­
patēriņā bija mazāk nekā 2 % (sk.  I pie -
likumu ). No revidētajām dalībvalstīm 
Maltai nebija izdevies sasniegt pirmo 
starpposma mērķi, savukārt Austrija, 
Somija un Polija nebija iestrādājušas 
AER direktīvas prasības valsts tiesību 
aktos līdz 2013. gada oktobrim (ter ­
miņš bija 2010. gada 5. decembris).47 
AER nozarē piešķirto līdzekļu apguve 
bijusi gausa. Līdz 2012. gada beigām30 
atjaunojamiem energoresursiem 
2007.–2013. gadā pieejamo ERAF un 
KF līdzekļu apguve (tikai 58 %) bijusi 
daudz zemāka nekā caurmēra kopējo 
ERAF un KF līdzekļu apguve (88 %), 
turklāt zemāka arī nekā energoefek ­
tivitātes pasākumos (84 %). Lai gan 
energoefektivitātes pasākumu tirgus 
nepilnības un šķēršļi ir atšķirīgi, gan ­
drīz visās dalībvalstīs ES līdzfinansētus 
projektus vada tās pašas vadošās iestā ­
des (sk.  4. tabulu ). Viens no iemesliem 
lēnākai ERAF un KF līdzekļu izmaksāša ­
nai AER nozarē nepārprotami ir projek ­
tu samērā lielā sarežģītība un nepietie ­
kama administratīvā spēja vadīt šāda 
veida ieguldījumu pasākumus. Tātad 
visumā kohēzijas līdzekļi tikai viduvēji 
veicinājuši ES atjaunojamo energore ­
sursu mērķu sasniegšanu.29 SEC(2011) 131 galīga redakcija, 
31.1.2011.
30 Summas, ko vadošās 
iestādes piešķīrušas 
atlasītajiem projektiem. 
Jaunākie pieejamie dati ir par 
2012. gada beigām.4. tabulaKohēzijas politikas līdzekļu apguve revidēto dalībvalstu AER projektos (atlasītos 
projektos 2012. gada beigās)
Avots:  Reģionālās politikas ĢD datubāze SFC 2007.ES dalībvalstsKopējie kohēzijas politikas 
līdzekļi atlasītiem projektiem (%)Kohēzijas politikas līdzekļi 
atlasītiem energoefektivitātes 
projektiem (%)Kohēzijas politikas līdzekļi atlasī -
tiem AER projektiem (%)
Austrija 75,6 2 87, 3 50,6
Somija 90,8 34,5 30,6
Malta 88,1 37,9 43,3
Polija 85,4 112,2 5 7, 8
Apvienotā Karaliste 84,7 73,6 49,9
Vidēji visās dalībvalstīs 87,7 84,5 58,0
33
 Secinājumi  
un ieteikumi
48 
Kopumā Palāta konstatē, ka kohēzijas 
politikas līdzekļu atbalstam AER pro ­
jektiem bijusi tikai ierobežota atdeve 
un tas tikai ierobežotā mērā veicinājis 
ES 2020. gada AER mērķu sasniegšanu.
49 
Revidētajos projektos tiešie rezultāti 
bija sasniegti saskaņā ar plānu. Lielākā 
daļa revidēto AER projektu bija pienā ­
cīgi izstrādāti un gatavi īstenošanai, 
tiklīdz atlasīti, projektos nebija nozīmī ­
gi pārsniegtas izmaksas vai kavēti ter ­
miņi, un atjaunojamās enerģijas jaudu 
pārsvarā uzstādīja saskaņā ar plāniem 
(14.–16. punkts).
50 
Tomēr Palāta konstatēja nepilnības 
īstenošanas posmā. Te galvenokārt 
jāatzīmē nepilnības saistībā ar re ­
zultatīvajiem rādītājiem un projektu 
rezultātu mērīšanu un ziņošanu, kā arī 
trūkumi saistībā ar iepirkuma procedū ­
rām un projektu gala iznākumu. Bieži 
sastopamās grūtības ar atjaunojamās 
elektroenerģijas nodošanu tīklā ir gal ­
venais kavēklis AER attīstībai Eiropas 
Savienībā (17.–21. punkts).
51 
Divās trešdaļās no revidētajiem 
AER projektiem nebija sasniegti 
enerģijas ražošanas mērķi vai nebija 
pienācīgi mērīti rezultāti. Lielākajā daļā 
šo gadījumu pieejamie dati par faktiski 
saražoto enerģiju nebija pietiekami vai 
tie nebija reāli mērīti. Plānotos rezultā ­
tus nesasniedza pārsvarā tāpēc, ka bija 
neprecīzas prognozes vai tehniskas 
problēmas. Kopumā projektiem ir biju ­
ši dažādi iznākumi (22.–25. punkts).52 
Rentabilitāte nav bijusi vadošais prin ­
cips AER projektu plānošanā. Izstrādā ­
jot attiecīgās darbības programmas, 
AER jomas nesakārtoja prioritārā secī ­
bā un nevērtēja, kā ieguldītie līdzekļi 
veicinās AER mērķu sasniegšanu. Pār ­
svarā līdzekļus piešķīra, pamatojoties 
uz aptuvenām aplēsēm par reģiona 
potenciālu un līdzekļu apguves spēju, 
nevis uz reģiona stāvokļa sistemātisku 
analīzi un iespējamo AER veidu vai 
tehnoloģiju salīdzinājumu. Pasākumu 
rentabilitāti neņēma vērā arī tad, kad 
tiem piešķīra budžetu. Ne visos pro ­
jektos bija izvirzīti racionāli enerģijas 
mērķi un pienācīgi enerģijas ražošanas 
rezultatīvie rādītāji. Atlases kritēriji un 
procedūras bieži neveicināja ren ­
tablāko AER projektu izraudzīšanos. 
Projektu rezultāti rentabilitātes ziņā 
bija neviendabīgi, un dažās dalībvalstīs 
augstā līdzfinansēšanas likme nebija 
pamatota dokumentos, kuros aplūkots 
projektu ienesīgums (26.–40. punkts).
53 
Revīzijā tika konstatēts arī, ka AER pie ­
šķirtajiem kohēzijas politikas līdzek ­
ļiem bijusi ierobežota ES pievienotā 
vērtība. Dalībvalstīs, kuras izmantoja 
ES līdzekļus vienkārši AER piešķirto 
valsts dotāciju papildināšanai, pastāv 
risks, ka notiek vienkārši publisko 
līdzekļu aizstāšana, kā arī liekā atbalsta 
risks. Lai gan ES līdzfinansējumam bi ­
jusi zināma “praktiskā pievienotā vērtī ­
ba”, ieguldījumu projekti nav palīdzē ­
juši ievērojami uzlabot vadības spēju. 
Kopumā ERAF un KF līdzekļi AER noza ­
rē izmantoti nepietiekami, ņemot vērā 
vajadzību rīkoties aktīvāk, lai sasniegtu 
ES mērķus (41.–47. punkts).
34 Secinājumi un ieteikumi 
54 
Palāta uzsver, ka vajadzīgi uzlaboju ­
mi, lai kohēzijas politikas finansējums 
dotu pēc iespējas lielāku ieguldījumu 
enerģētikas mērķu sasniegšanā31. 
Turklāt kohēzijas politikas izdevumi 
dod labumu visai ekonomikai, tostarp 
stimulē ekonomikas izaugsmi un 
darbavietu radīšanu, kas ir kohēzijas 
politikas virsuzdevumi. Ņemot vērā, ka 
2014.–2020. gada plānošanas periodā 
AER veicināšanai droši vien piešķirs vēl 
vairāk ES līdzekļu, Palāta ir formulējusi 
turpmāk dotos ieteikumus.
1. ieteikums
Komisijai, izstrādājot norādījumus 
programmu un projektu sagatavošanai 
un atlasei, kā arī izvirzot nosacījumus, 
ar kādiem finansējums piešķirams 
AER ieguldījumiem,
ο jānodrošina, ka turpmāk saskaņā 
ar kohēzijas politiku līdzfinansētās 
programmās ievēro rentabilitātes 
principu, tostarp ES finansiālais 
atbalsts jāpiešķir rentablām prog ­
rammām, kuras bez atbalsta neīs ­
tenotu, un tādējādi būs iespējams 
izvairīties no lieka atbalsta sniegša ­
nas. Programmas jāizstrādā tā, lai 
tās balstītos uz vajadzību pamatīgu 
novērtējumu, lai prioritāras būtu 
visrentablākās tehnoloģijas (tajā 
pašā laikā nediskriminējot atseviš ­
ķas AER jomas) un lai pēc iespējas 
tiktu sekmēta ES 2020. gada mērķu 
sasniegšana. Jāizvirza pienācīgi 
atjaunojamās enerģijas ražošanas 
rādītāji attiecībā pret budžetu, kā 
arī projektu atlases kritēriji, uzsve ­
rot enerģijas ražošanas rezultātu 
rentabilitāti (jāizvairās no projektu 
pārāk lielas kompensēšanas);ο jāsekmē tas, lai dalībvalstis ieviestu 
stabilu un paredzamu AER tiesisko 
regulējumu, kā arī raitākas proce ­
dūras attiecībā uz atjaunojamās 
elektroenerģijas integrēšanu tīklos.
2. ieteikums
Pamatojoties uz Komisijas norādīju ­
miem, dalībvalstīm ir jāievieš un jāpie ­
mēro projektu apstākļiem pielāgoti 
obligātie rentabilitātes kritēriji. Dalīb ­
valstīm arī jāvairo kohēzijas politikas 
līdzekļu pievienotā vērtība, uzlabojot 
AER projektu īstenošanu, uzraudzību 
un novērtēšanu un uzkrājot mērījumu 
datus par enerģijas ražošanas izmak ­
sām visās attiecīgajās AER jomās.31 Šajā politikas jomā Palāta 
ir publicējusi ziņojumu 
par energoefektivitātes 
pasākumiem, kurus 
līdzfinansē no ERAF un 
KF (Īpašais ziņojums 
Nr. 21/2012 “Kohēzijas politikas 
ieguldījumi energoefektivitātē 
un to rentabilitāte”, https://
eca.europa.eu ). Minētajā 
revīzijā skatīja, cik rentabli ir 
kohēzijas politikas ieguldījumi 
energoefektivitātē, īpaši 
pievēršoties Komisijas 
pārvaldības uzdevumiem, 
konkrēti, darbības 
programmu apstiprināšanai 
un programmu izpildes 
uzraudzībai reģionos.
35 Secinājumi un ieteikumi 
Šo ziņojumu 2014. gada 9. aprīļa sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas 
II apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Henri GRETHEN .
Revīzijas palātas vārdā –
priekšsēdētājs
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

36
 Pielikumi
Dalībvalstu virzība uz 2020. gada AER mērķu sasniegšanuI pielikums
2020. gada AER mērķu sasniegšana saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju:  
1 Avots:  Eurostat , no atjaunojamiem energoresursiem iegūtās enerģijas reālais īpatsvars (% enerģijas bruto galapatēriņā) 2012. gadā (kur sniegti 
dati arī par 2010. gadu), 10.3.2014.
2 Avots:  Progresa ziņojums par atjaunojamiem energoresursiem (Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un 
sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai), COM(2013) 175 final , 27.3.2013. Pirmais starpposma mērķis, kas aprēķināts kā vidējais rādītājs no 
2011. un 2012. gada īpatsvara.
3 Avots:  sk. šīs tabulas 1. zemsvītras piezīmi.
4 Avots:  Direktīva 2009/28/EK.DalībvalstsAER īpatsvars 
2010. g.1 1. starpposma 
mērķis2AER īpatsvars 
2012. g.32020. g. AER 
mērķis4
Beļģija 5,0  % 4,4 % 6,8 % 13 %
Bulgārija 14,4  % 10,7  % 16,3 % 16 %
Čehijas Republika 9,3 % 7, 5 % 11,2  % 13 %
Dānija 22,6  % 19,6  % 26,0  % 30 %
Vācija 10,7  % 8,2 % 12,4  % 18 %
Igaunija 24,7  % 19,4  % 25,2  % 25 %
Īrija 5,6 % 5,7 % 7, 2 % 16 %
Grieķija 9,7 % 9,1 % 15,1  % 18 %
Spānija 13,8  % 10,9  % 14,3 % 20 %
Francija 12,7  % 12,8  % 13,4  % 23 %
Itālija 10,6  % 7, 6 % 13,5  % 17 %
Kipra 6,0 % 4,9 % 6,8 % 13 %
Latvija 32,5  % 34,0  % 35,8  % 40 %
Lietuva 19,8  % 16,6  % 21,7  % 23 %
Luksemburga 2,9 % 2,9 % 3,1 % 11 %
Ungārija 8,6 % 6,0 % 9,6 % 13 %
Malta 0,4 % 2,0 % 1,4 % 10 %
Nīderlande 3,7 % 4,7 % 4,5 % 14 %
Austrija 30,8  % 25,4  % 32,1  % 34 %
Polija 9,3 % 8,8 % 11,0  % 15 %
Portugāle 24,2  % 22,6  % 24,6  % 31 %
Rumānija 23,2  % 19,0  % 22,9  % 24 %
Slovēnija 19,2  % 17, 8  % 20,2  % 25 %
Slovākija 9,0 % 8,2 % 10,4  % 14 %
Somija 32,4  % 30,4  % 34,3 % 38 %
Zviedrija 47, 2  % 41,6  % 51,0  % 49 %
Apvienotā Karaliste 3,3 % 4,0 % 4,2 % 15 %
ES 12,5  % 10,7  % 14,1  % 20 %
37 Pielikumi
Kohēzijas politikas līdzekļu (ERAF un KF, 2007 .–2013. g.) piešķīrumi AER un atlasītiem 
projektiem, 2007.–2012. g.II pielikums
1  Atlases rādītājs virs 100 % nozīmē, ka līdzekļus pārvietoja no citām prioritātēm vai pasākumiem tajā pašā darbības programmā vai no citas 
darbības programmas.  
Avots:  Reģionālās politikas ĢD datubāze SFC 2007  un atlasīto projektu 2012. gada īstenošanas ziņojumi. DalībvalstsAtlasītie projekti Atlasītie projekti 
ERAF un KF kopējā 
summa (EUR)
(A)AER piešķirtā summa 
(EUR)
(B)% no kopējiem 
AER  līdzekļiem
(C)ES summa (EUR) 
visiem atlasītajiem 
projektiem
(D)% no atlasītajiem 
projektiem
(D) / (B)1
Beļģija 990  283  172 11 851 495 1,2 % 7 242 095 61,1  %
Bulgārija 5 488 168 381 16 710 959 0,3 % 4 226 413 25,3 %
Čehijas Republika 22 751 854 293 397 759 730 1,7 % 131 059  678 32,9  %
Dānija 254 788 620
Vācija 16 107 313 706 252 995 745 1,6 % 119 319  102 47, 2  %
Igaunija 3 011 942 552
Īrija 375 362  372
Grieķija 15 846 461 042 283 795  789 1,8 % 392 484 152 138,3 %
Spānija 26 595 884 632 160 152  052 0,6 % 71 145 156 44,4  %
Francija 8 054 673 061 363 591 135 4,5 % 245 249  934 67, 5  %
Horvātija 705 861 911
Itālija 21 025 331 585 775 717 953 3,7 % 397 058 482 51,2  %
Kipra 492 665  838 9 520 000 1,9 % 5 191 095 54,5  %
Latvija 3 947 343 917 67 180 000 1,7 %
Lietuva 5 747 186 096 58 485 290 1,0 % 67 554  207 115,5  %
Luksemburga 25 243 666 1 767 056 7, 0 % 4 875 000 275,9  %
Ungārija 21 292 060 049 349 310 777 1,6 % 179 983 308 51,5  %
Malta 728 123  051 78 200  000 10,7  % 33 879 548 43,3 %
Nīderlande 830 000  000 19 182 600 2,3 % 22 345 138 116,5  %
Austrija 680 066  021 25 037 408 3,7 % 12 676 799 50,6  %
Polija 57 178 151 307 825 761 396 1,4 % 477 355  029 5 7, 8  %
Portugāle 14 558 172 647 59 857 312 0,4 % 5 006 939 8,4 %
Rumānija 15 528 889 094 331 542 611 2,1 % 209 940 000 63,3 %
Slovēnija 3 345 349 266 54 186 553 1,6 % 14 408 713 26,6  %
Slovākija 9 998 728 328 90 252 216 0,9 % 66 524 170 73,7  %
Somija 977 401 980 20 682  247 2,1 % 6 329 763 30,6  %
Zviedrija 934 540 730 52 342 949 5,6 % 8 772 042 16,8  %
Apvienotā Karaliste 5 392 019 735 159 590  365 3,0 % 74 770 872 46,9  %
Pārrobežu 7 893 300 818 199 927 583 2,5 % 148 745 005 74,4  %
EU-27 + pārrobežu 270 757 167 870 4 665 401 221  1,7 % 2 706 142 640 58,0  %
38 Pielikumi
Revidēto AER projektu sarakstsIII pielikums
Projekta 
numursDalīb-
valstsDarbības 
programmaIntervences pasākumsĪstenošanas 
veidsProjekta 
budžets
(miljonos EUR)No kā līdzfinansējumsPapildu 
uzstādītā 
AER jauda 
(plānotā/
faktiskā) 
MW vai 
kWp/aIeguldījumi 
revidētajos 
projektos
(miljonos 
EUR/MW vai 
EUR/kWp/a)Vidējā saražotā 
enerģija (plā -
notā/faktiskā) 
MWh/a
Valsts
(miljonos EUR)ERAF / KF
(miljonos EUR)
1. 
projekts
ATLejasaustrijaBiomasas spēkstacijas būvniecī -
ba Weissenbach an der TristingAtsevišķs projekts 0,745 0,117 0,117 3 / 3 MW 0,5172 440 / 
2 319 MWh/a
2. 
projektsŠtīrijaBiomasas spēkstacijas būvniecī -
ba un rajona siltumtīkla izbūve 
Bruck an der MurAtsevišķs projekts 5,658 0,871 0,882 8 / 8 MW 0,48818 659 / 
12 263 MWh/a
3. 
projektsZalcburgaBiomasas spēkstacijas būvniecī -
ba un rajona siltumtīkla izbūve 
FlačauAtsevišķs projekts 5,667 0,886 0,885 6 / 4 MW 1,02724 009 / 
23 026 MWh/a
4. 
projekts
FILänsi-SuomenBiomasas granulu katla uzstādī -
šana (aizstāti trīs fosilā kurināmā 
katli) un maģistrālā cauruļvada 
izbūve, Lievestuore  Atsevišķs projekts 0,405 0,017 0,011 1 / 1 MW 0,2524 136 / 
5 215 MWh/a
5. 
projektsLänsi-SuomenBiomasas kokskaidu katla uzstā -
dīšana (aizstāts fosilā kurināmā 
katls) un siltumtīkla rekonstruk -
cija Kyyjärvi  rūpnieciskajā zonā Atsevišķs projekts 0,711 0,085 0,056 1 / 1 MW 0,4152 500 / 
2 394 MWh/a
6. 
projektsLänsi-SuomenJauna biomasas granulu katla 
uzstādīšana (aizstāts fosilā kuri -
nāmā katls) Tikkakoski  zonā Atsevišķs projekts 0,388 0,022 0,009 2,5 / 2,5 MW 0,1274 000 / 
7 500 MWh/a
7. 
projektsLänsi-SuomenJauna biomasas granulu katla 
uzstādīšana (aizstāts fosilā kuri -
nāmā katls) un siltumtīkla izbūve 
pārveidotā noliktavā, Kiukainen  Atsevišķs projekts 0,324 0,029 0,02 1 / 1 MW 0,2702 800 / 
4 000 MWh/a
8. 
projektsLänsi-SuomenJauna biomasas granulu katla 
uzstādīšana (aizstāts fosilā kuri -
nāmā katls), Eura  Atsevišķs projekts 0,447 0,054 0,036 0,8 / 0,8 MW 0,31 140 / 
1 500 MWh/a
9. 
projekts
UKAustrumvelsa 
(konkurētspēja) Koksnes enerģijas uzņēmējdarbī -
bas shēma 2 (80085)Dotācijas shēma 0,2 0 0,076 MW / datu 
nav–2 700 MWh / dati 
vēl nav pieejami
10. 
projektsRietumvelsa un 
Ielejas
(konverģence)Koksnes enerģijas uzņēmējdarbī -
bas shēma 2 (80028)Finansēšanas 
shēma1,2 0 0,492,6 MW / 
datu nav–5 300 MWh/ dati 
vēl nav pieejami
39 Pielikumi III pielikums
Projekta 
numursDalīb-
valstsDarbības 
programmaIntervences pasākumsĪstenošanas 
veidsProjekta 
budžets
(miljonos EUR)No kā līdzfinansējumsPapildu 
uzstādītā 
AER jauda 
(plānotā/
faktiskā) 
MW vai 
kWp/aIeguldījumi 
revidētajos 
projektos
(miljonos 
EUR/MW vai 
EUR/kWp/a)Vidējā saražotā 
enerģija (plā -
notā/faktiskā) 
MWh/a
Valsts
(miljonos EUR)ERAF / KF
(miljonos EUR)
11. 
projekts
PLInfrastruktūra  
un videVēja parka celtniecība austrumu 
Margonin  II rajonāAtsevišķs projekts 29,209 11,81 5,906 20 / 20 MW 1,46046 735 / 
47 288 MWh/a
12. 
projektsInfrastruktūra  
un videTrīs vēja ģeneratoru celtniecība 
Stypolow , Kozuchow  pašvaldībāAtsevišķs projekts 7, 5 8 4 1,85 4,315 4,5 / 4,5 MW 1,68514 153 / 
10 074 MWh/a
13. 
projektsInfrastruktūra  
un videVēja parka celtniecība, 
Jarogniew-MołtowoAtsevišķs projekts 30,179 15,35 10,0 20 / 20 MW 1,56259 211 / 
47 825 MWh/a
14. 
projektsInfrastruktūra  
un videVēja parka celtniecība, Golice Atsevišķs projekts 55,75 35,41 10,0 38 / 38 MW 1,46780 332 / 
57 393 MWh/a
15. 
projektsInfrastruktūra  
un videČetru vēja spēkstaciju būvniecī -
ba, PluznicaAtsevišķs projekts 5,914 1,51 3,365 3,2 / 3,2 MW 1,8488 286 / 
7 381 MWh/a
16. 
projektsLubelskieSaules kolektoru uzstādīšana 
publiskām ēkām un dzīvojamām 
mājām, KłoczewAtsevišķs projekts 1,659 0,24 1,412,82 / 2,82 
MW0,5281 502 MWh/a / 
Dati nav sniegti
17. 
projektsLubelskieSaules kolektoru uzstādīšana 
publiskām ēkām un dzīvojamām 
mājām, Kraśnik  Atsevišķs projekts 1,096 0,14 0,9311,55 / 1,55 
MW0,588972 MWh/a /  
Dati nav sniegti
18. 
projektsLubelskieSaules kolektoru uzstādīšana 
publiskām ēkām un dzīvojamām 
mājām, Potok Górny  Atsevišķs projekts 1,866 0,27 1,533,46 / 3,61 
MW0,415972 MWh/a / 
Dati nav sniegti
19. 
projektsLubelskieSaules kolektoru uzstādīšana 
publiskām ēkām un dzīvojamām 
mājām, Ruda-HutaAtsevišķs projekts 1,188 0,17 1,0101,89 / 1,89 
MW0,519990 MWh/a /  
Dati nav sniegti
20. 
projektsLubelskieSaules kolektoru un fotoelemen -
tu uzstādīšana un ielu apgaismo -
jums, Goraj  un TurobinAtsevišķs projekts 1,371 0,2 1,1650,12 / 0,12 
MW–Nav noteikts / 
Dati nav sniegti
40 Pielikumi III pielikums
Projekta 
numursDalīb-
valstsDarbības 
programmaIntervences pasākumsĪstenošanas 
veidsProjekta 
budžets
(miljonos EUR)No kā līdzfinansējumsPapildu 
uzstādītā 
AER jauda 
(plānotā/
faktiskā) 
MW vai 
kWp/aIeguldījumi 
revidētajos 
projektos
(miljonos 
EUR/MW vai 
EUR/kWp/a)Vidējā saražotā 
enerģija (plā -
notā/faktiskā) 
MWh/a
Valsts
(miljonos EUR)ERAF / KF
(miljonos EUR)
21. 
projekts
MTIeguldījumi 
konkurētspējas 
veicināšanai, lai 
uzlabotu dzīves 
kvalitātiAtjaunojamās enerģijas ieguves 
iekārtu uzstādīšana Maltas 
Mākslas, zinātņu un tehnoloģijas 
koledžāAtsevišķs projekts 0,464 0,07 0,395134/134 KW 
p/a3 464235 / 213 MWh/
a1
22. 
projektsIeguldījumi 
konkurētspējas 
veicināšanai, lai 
uzlabotu dzīves 
kvalitātiEnergovieda iestāde (mājokļu 
pārvalde)Atsevišķs projekts 0,041 0,006 0,0353,48 /3,51 
KW p/a3 9495,23 / 5,28 
MWh/a1
23. 
projektsIeguldījumi 
konkurētspējas 
veicināšanai, lai 
uzlabotu dzīves 
kvalitātiAER izmantošanas veicināšana 
mājsaimniecībāsDotācijas shēma 16,932 2,76 14,392 9 216 KW p/a –9 015 / 13 824 
MWh/a1
24. 
projektsIeguldījumi 
konkurētspējas 
veicināšanai, lai 
uzlabotu dzīves 
kvalitātiERAF enerģētikas dotācijas 
shēma uzņēmumiemDotācijas shēma 18,404 2,76 15,643 6 023 KW p/a –5 000 MWh/a / 
dati nav sniegti
1 Piezīme:  Faktiskie rezultāti nav balstīti uz mērītiem datiem.
41 Pielikumi
AER projektu rezultātu kopvērtējumsIV pielikumsNB!  Salīdzināmības nolūkā šajā pielikumā daži projekti ir iedalīti apakšprojektos, tā ka kopumā to ir 27.
Izvērtēto projektu/apakšprojektu skaits
Vāji Apmierinoši LabiNeattiecas / 
dati nav 
pieejamiProjektu īstenošana Iekārtas darbojas bez ievērojamām problēmām  (projekta rezultāti ir labi , 
ja iekārtas darbojas bez neplānotas dīkstāves; apmierinoši , ja dīkstāve 
tikai nedaudz ietekmē enerģijas ražošanu; vāji , ja dīkstāve ievērojami 
ietekmē enerģijas ražošanu)0 2 25 0
Uzstādītā jauda (projekta rezultāti ir labi , ja ir uzstādīta plānotā jauda; 
apmierinoši , ja ir nelielas novirzes no plāna; vāji , ja plānotā jauda nav 
uzstādīta / ievērojamas novirzes) 0 0 27 0
Visa ražošanas jauda tiek izmantota saskaņā ar plānu  (projekta rezultāti 
ir labi , ja energojaudu izmanto pēc plāna; apmierinoši , ja ir nelielas 
novirzes no plāna; vāji , ja energojaudu neizmanto / ievērojamas novirzes 
no plāna) 2 6 19 0
Ir ievērots tehniskais plāns (TP)
(projekta rezultāti ir  vāji , ja ir ievērojamas novirzes no TP; apmierinoši , 
ja ir tikai dažas novirzes, kas daudz neietekmē rezultātus; labi , ja 
noviržu nav)0 1 26 0
Ir ievērots budžets (projekta rezultāti ir labi , ja nav mainījusies cena; 
apmierinoši , ja cena pieaugusi robežās no 0 % < x < 20 %; vāji , ja 
pieaugums > 20 %)1 0 26 0
Ir ievērots darbības plāns (DP) (projekta rezultāti ir labi , ja nav noviržu 
no DP; apmierinoši , ja ir tikai dažas novirzes, kas daudz neietekmē 
rezultātus; vāji , ja ir ievērojamas novirzes)2 6 19 0
Riska pārvaldība, projekta sarežģītība, īstenošanas šķēršļi  (projekta rezul -
tāti ir labi , ja gadījumos, kad apzināts risks, ir veikti attiecīgi pasākumi; 
apmierinoši , ja risks tikai daļēji analizēts un mazināts; vāji , ja risks nav 
pienācīgi analizēts)0 10 17 0
Pārredzami, atbilstoši un izmērāmi rezultatīvie rādītāji un atlasīti vislabāk 
sagatavotie pieteikumi (projekta rezultāti ir labi , ja ir izmantoti pienācīgi 
rādītāji, lai atlasītu vislabāk sagatavotos pieteikumus, ir izvērtēta pie -
teikumu rentabilitāte un nodrošināta projektu iesniedzēju konkurence; 
apmierinoši , ja šie kritēriji piemēroti tikai daļēji; vāji , ja šie kritēriji nav 
piemēroti)0 27 0 0
Atļauju saņemšana un sabiedrības atbalsts (labi izstrādāti, gatavi projekti). 
Projekta rezultāti ir labi , ja iekārtas darbojas un nav bijušas problēmas ar 
atļauju saņemšanu; apmierinoši , ja saņemtas tikai svarīgākās atļaujas; 
vāji , ja konstatētas nopietnas problēmas ar atļauju saņemšanu un sabied -
rības atbalstu0 2 25 0
42 Pielikumi IV pielikumsIzvērtēto projektu/apakšprojektu skaits
Vāji Apmierinoši LabiNeattiecas / 
dati nav 
pieejamiRentabilitāteDarbības efektivitāte. Projekta rezultāti ir labi , ja darbības efektivitāte ir 
> 95 %; apmierinoši , ja 80 %< x < 95 %; vāji , ja < 80 %4 7 7 7 9
Ieguldījumu (būvniecības) izmaksas  (EUR/MW vai EUR/KWp). Projekta 
rezultāti ir labi , ja ieguldījumu izmaksas pārsniedz caurmēra izmak -
sas < 10 % vai mazāk; apmierinoši , ja pārsniedz caurmēra izmaksas 
10 % < x < 30 %; vāji , ja pārsniedz caurmēra izmaksas > 30 % 4 1 17 5
Projektu atlasē izmantoti rentabilitātes kritēriji. Projektu rezultāti ir labi , 
ja atlasīti visrentablākie projekti:
– labākā izmaksu / uzstādītās jaudas attiecība (EUR/MW)
– labākā izmaksu / saražotās enerģijas attiecība (EUR/MWh); 
apmierinoši , ja rentabilitātes kritēriji izmantoti tikai daļēji; vāji , ja šie 
kritēriji nav izmantoti 12 10 5 5 0
Projektus finansē pēc atklātas konkursa un atlases procedūras un ir 
pretendentu konkurence. Projektu rezultāti ir labi , ja ir izmantota atklāta 
konkursa un atlases procedūra; apmierinoši , ja ir izmantota atklāta 
procedūra, bet saņemts maz priekšlikumu; vāji , ja nav izmantota atklāta 
procedūra 8 14 5 5 0
Ir pieejami kvalitatīvi pētījumi. Projektu rezultāti ir labi , ja plānošana 
balstīta uz priekšizpēti, uzņēmējdarbības plānu vai tmldz.; apmierinoši , ja 
šādi dokumenti ne vienmēr ir ievēroti; vāji , ja šādi dokumenti nav izmantoti 6 10 10 10 1
Līdzdalība (īpašnieku  / ieinteresēto personu apņemšanās īstenot projek -
tu). Projekta rezultāti ir labi , ja bija spēcīga apņemšanās to īstenot, tostarp 
pietiekamas zināšanas un projektam piešķirti līdzekļi no izstrādes posma 
līdz pat iekārtas ekspluatācijai; apmierinoši , ja apņemšanās bija stabila, 
bet zināma nedrošība ar līdzekļiem vai zināšanām; vāji , ja apņemšanas ne -
bija stabila un nebija pietiekamu zināšanu un līdzekļu projekta plānošanai 
un īstenošanai 0 10 17 0
Atbilstība AER stratēģiskajam ietvaram. Projekta rezultāti ir labi , ja 
projekta mērķi saskanēja ar AER stratēģisko ietvaru; apmierinoši , ja dažas 
projekta sastāvdaļas nebija tieši saistītas ar AER  mērķiem; vāji , ja mērķi 
nesaskanēja ar AER stratēģisko ietvaru 0 0 27 0
Izvērtēto projektu/apakšprojektu skaits
Mērķu sasniegšana Vāji Apmierinoši LabiNeattiecas / 
dati nav 
pieejami
Saražotā enerģija.  Projekta rezultāti ir labi , ja enerģija saražota > 95 % 
no plānotā; apmierinoši , ja 85 % < x < 95 %; vāji , ja < 85 %6 2 6 13
43
Tādēļ Komisija uzskata, ka lietderība un efektivi ­
tāte būtu jānovērtē ne tikai atjaunojamās enerģijas 
megavatos uz vienu ieguldīto euro, bet arī attiecībā 
uz vispārējiem programmas un projektu panāku ­
miem vēlamo rezultātu sasniegšanā.
Komisija uzskata, ka rentabilitātes jēdzienu var 
definēt vairākos veidos – kā ļoti īslaicīgu izmaksu 
samazināšanos vai dinamisku vidēja termiņa un 
ilgtermiņa efektivitātes izmaksu samazināšanos, 
izmantojot inovācijas vispārējai enerģētikas sistē ­
mas pārveidei, kas sasaucas ar 2020. gada mērķiem 
un sagatavo pamatu tālākajam laika periodam.
IV – otrā aizzīme
Komisija uzskata, ka kohēzijas politikas investīci ­
jas AER ir veiktas saskaņā ar piemērojamā tiesiskā 
regulējuma mērķiem un prasībām. Savu viedokli par 
Eiropas pievienoto vērtību kohēzijas politikā Komi ­
sija izklāstīja 2011. gada jūnija Komisijas dienestu 
darba dokumentā “ES budžeta pievienotā vēr ­
tība”2
. Lielākā daļa investīciju AER būtu jānodrošina 
privātajam sektoram. Dalībvalstīm un reģioniem ir 
jānodrošina, lai publiskais finansējums saskaņā ar 
noteikumiem par valsts atbalstu nevis aizstāj, bet 
papildina un palīdz piesaistīt privātās investīcijas. 
Kohēzijas politikas finansējums jāizmanto, lai papil ­
dinātu esošās valsts pievienotās vērtības nodro ­
šināšanas atbalsta shēmas. Komisija uzskata, ka, 
analizējot ES līdzekļu pievienoto vērtību šajā jomā, 
ir jāņem vērā dažādi faktori.
1 Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulas 
(ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro 
Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas 
(EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu 30. pants.
2 Komisijas dienestu darba dokuments “ES budžeta pievienotā 
vērtība”, kas pievienots Komisijas paziņojumam “Budžets stratēģijai 
“Eiropa 2020””, SEC(2011) 867 galīgā redakcija, 29.6.2011.Kopsavilkums
III
Komisija atzinīgi vērtē konstatējumu, ka visos revi ­
dētajos AER projektos tiešie rezultāti bija sasniegti 
atbilstoši plānam. Ņemot vērā pieaugošās inves ­
tīcijas kohēzijas politikā, kas plānotas ilgtspējīgas 
enerģijas, tostarp atjaunojamās enerģijas, jomā laika 
posmā no 2014. līdz 2020. gadam, Palātas ziņojums 
ir ļoti savlaicīgs, un kopumā ziņojumā paustā vēlme 
optimāli izmantot finansējumu ir apsveicama.
IV
Faktiskie darbības rezultāti nav zināmi līdz brīdim, 
kamēr sistēma nav sākusi pilnībā darboties. Faktis ­
kais enerģijas ražošanas līmenis no gada uz gadu 
atšķiras atkarībā no vairākiem parametriem (tostarp, 
piemēram, laikapstākļiem, iekārtas uzticamības un 
ēkas noslogojuma). Faktiskos datus paziņo pēc tam, 
kad sistēma sāk pilnībā darboties.
IV – pirmā aizzīme
Rentabilitātes prasības var noteikt konkrēto inter ­
vences pasākumu atlases kritērijos. Tomēr kohēzijas 
politika kalpo plašākam mērķim un visām darbības 
programmām, ko finansē saskaņā ar kohēzijas poli ­
tiku, ir jāatbilst politikas mērķiem stiprināt ekono ­
misko, sociālo un teritoriālo kohēziju un veicināt 
vispārēju harmonisku attīstību, mazinot atšķirības 
starp reģionu attīstības līmeņiem un veicinot 
izaugsmi vismazāk attīstītajos reģionos. Kohēzijas 
politika ir integrēta un vietai pielāgota politika, un 
atjaunojamās enerģijas īpatsvara palielināšana ir 
viens no vairākiem tās programmu mērķiem, kas 
nozīmē, ka projektiem var vienlaicīgi būt vairāk 
mērķu, nevis tikai atjaunojamās enerģijas ieguve. 
Komisija atzīst ES Finanšu regulā##1 noteiktos liet ­
derības un efektivitātes principus. Regulā noteikts, 
ka lietderības princips saistīts ar labāko attiecību 
starp izmantotajiem resursiem un sasniegtajiem 
rezultātiem un efektivitātes princips saistīts ar 
konkrētu noteikto mērķu un paredzēto rezultātu 
sasniegšanu.Komisijas  
atbildes
Komisijas atbildes 44
Ja ir pierādījumi, kas izriet no darbības pārskata, ka 
attiecībā uz prioritāti nav izdevies sasniegt starp ­
posma mērķus, kas attiecas tikai uz noteiktajiem 
finanšu un tiešo rezultātu rādītājiem un galvena ­
jiem īstenošanas pasākumiem, un ka dalībvalsts 
nav veikusi vajadzīgos pasākumus, lai novērstu šo 
problēmu, Komisija var apturēt visu starpposma 
maksājumu vai daļu no tā vai visbeidzot piemērot 
finanšu korekcijas. Šādām programmām nevaja ­
dzētu piešķirt izpildes rezervi.
Saskaņā ar tiesisko regulējumu 2014.–2020. gadam 
Komisija attiecībā uz līdzekļiem pastiprina arī 
ex ante  noteikumus, lai nodrošinātu, ka tiek ieviesti 
nepieciešamie nosacījumi to efektīvai izmantošanai.
Turklāt Komisija savā aktīvajā un nepārtrauktajā 
darbā ar dalībvalstīm ieteiks vadošajām iestādēm 
iekļaut AER projektu atlases procesā un atlases kri ­
tērijos Eiropas Revīzijas palātas ieteikumus. Pašreiz 
atlases kritērijos nepieciešams iekļaut ieguldījumu 
prioritārā virziena gaidāmajos rezultātos.
Komisija daļēji piekrīt šim ieteikumam. Komisija 
piekrīt, ka ir svarīgi izvairīties no liekā atbalsta 
sniegšanas. Lai 2014.–2020. gada periodā atbalstītu 
vairāk uz tirgu vērstu pieeju, Komisija mudina, kā to 
paredz Regula (ES) Nr. 1303/2013, izmantot finanšu 
instrumentus, nevis dotācijas, lai atbalstītu investīci ­
jas, kuras uzskata par finansiāli dzīvotspējīgām, bet 
kuras nepiesaista pietiekamu finansējumu no tirgus 
avotiem.
Komisija arī piekrīt, ka programmām jābūt balstītām 
uz vajadzību pamatīgu novērtējumu. Šajā nolūkā 
Regulā (ES) Nr. 1303/2013 paredzēts, ka partnerības 
nolīgumā 2014.–2020. gadam tiks ietverta atšķi ­
rību, attīstības vajadzību un izaugsmes potenciāla 
analīze. Katrā darbības programmā izdarītā izvēle 
attiecīgi jāpamato. Prasības, kas izriet no Atjauno ­
jamo energoresursu direktīvas (piem., stratēģiskā 
pieeja, vajadzību novērtējums un valstu rīcības 
plāni atjaunojamo energoresursu jomā), nodroši ­
nās arī kohēzijas politikas AER investīciju optimālu 
plānošanu.V
Komisija dalībvalstīm ir pastāvīgi uzsvērusi punktu 
par trūkumiem valstu pārvaldes sistēmās.
Kohēzijas politikas reforma 2014.–2020. gadam 
nodrošinās attiecīgo darbības programmu uzraudzī ­
bas komitejai nepieciešamo stimulu apstiprināt atla ­
ses kritērijus, tādējādi nodrošinot šāda veida inves ­
tīciju maksimālu ietekmi. Dalībvalstīm un reģioniem 
sākumā jāizlemj, kādus mērķus ir plānots sasniegt 
ar pieejamajiem resursiem, un precīzi jānosaka, kā 
katram prioritārajam virzienam novērtēs panāku ­
mus šo mērķu izpildē. Tas ļaus regulāri uzraudzīt un 
apspriest, kā tiek izmantoti finanšu resursi.
2014.–2020. gada plānošanas periodā ir ieviestas 
prasības stingrākai intervences loģikai visām priori ­
tātēm, tostarp vairāki kopīgi tiešo rezultātu rādītāji, 
kuru izmantošana attiecīgajos gadījumos ir obli ­
gāta. AER jomā gan ERAF, gan KF regulējumā 2014.–
2020. gadam iekļauts kopīgs rādītājs “papildu jauda 
atjaunojamās enerģijas ražošanā”.
Attiecībā uz novērojumiem, kas saistīti ar rentabi ­
litātes aspektiem, Komisija atsaucas uz savu atbildi 
par IV punktu.
1. ieteikums
Saskaņā ar kohēzijas pamatnostādnēm Komisija, 
izņemot lielo projektu apstiprināšanu, projektu 
atlasē nav iesaistīta.
Jaunais tiesiskais regulējums 2014.–2020. gadam ar 
pieņemto programmu saturu un intervences loģiku, 
tostarp ar prioritārajos virzienos ietverto mērķu 
rezultātu rādītājiem un tiešajiem rezultātiem, tomēr 
no paša sākuma nodrošina, ka projektu atlase, ciktāl 
vien iespējams saskaņā ar Revīzijas palātas ietei ­
kumu, notiek dalībvalstīs.
Tāpat, pamatojoties uz katrai darbības programmai 
noteikto izpildes satvaru, Komisija ar starpposma 
mērķu palīdzību, kas attiecas tikai uz rādītājiem, 
varēs veicināt un pārskatīt programmu izpildi.
Komisijas atbildes 45
2. ieteikums
Komisija pieņem šo ieteikumu un uzskata to no 
savas puses par īstenotu. Dalībvalstīm būtu jāņem 
vērā Komisijas 2013. gada novembra vadlīnijas par 
atjaunojamās enerģijas atbalsta shēmu izveidi. 
Gaidāmās Enerģijas un vides aizsardzības atbalsta 
pamatnostādnes veicinās arī dalībvalstu atjau ­
nojamās enerģijas atbalsta shēmu rentabilitātes 
paaugstināšanos.
Ievads
07
Komisija norāda, ka atbildība par tādu nozarei spe ­
cifisko šķēršļu novēršanu, kas kavē investīcijas AER, 
gulstas uz dalībvalstīm.
Komisija ir pievērsusies šiem šķēršļiem savos regu ­
lārajos ziņojumos, izklāstot ieteikumus dalībvalstīm. 
Atbalsta shēmas ne vienmēr bija labi izstrādātas, 
kas izraisīja vai nu nelabvēlīgus apstākļus, vai 
pārmērīgu kompensāciju. Komisijas vadlīnijās par 
atjaunojamās enerģijas atbalsta shēmu izveidi, kas 
publicētas 2013. gada novembrī, kā arī vadlīnijās par 
sadarbības mehānismu izmantošanu atjaunojamās 
enerģijas jomā uzsvērti principi, kas būtu jāievēro, 
lai risinātu šo situāciju.4
4 C(2013) 7243 final , 5.11.2013., Komisijas paziņojums “Iekšējā 
elektroenerģijas tirgus darbība un optimāla publiskā intervence” un 
tam pievienotais Komisijas dienestu darba dokuments SWD(2013) 
439 final  “Eiropas Komisijas vadlīnijas par atjaunojamās enerģijas 
atbalsta shēmu izveidi” un SWD(2013) 440 final  “Vadlīnijas par 
sadarbības mehānismu izmantošanu atjaunojamās enerģijas jomā”.Tomēr kohēzijas politika ir integrēta un vietai 
pielāgota politika, un atjaunojamās enerģijas 
īpatsvara palielināšana ir tikai viens no tās dau ­
dzajiem mērķiem. Citi kohēzijas politikas mērķi, 
piemēram, inovāciju veicināšana, var pamatot 
tādu tehnoloģiju izvēli, kas nav visrentablākās. 
Regulā (ES) Nr. 1303/2013 paredzēts, ka atlases 
procedūrām un kritērijiem ir jānodrošina darbību 
ieguldījums darbības programmas attiecīgās priori ­
tātes konkrēto mērķu un rezultātu sasniegšanā, kas 
var aptvert vairāk mērķu nekā tikai atjaunojamās 
enerģijas ieguvi.
Attiecībā uz lielajiem projektiem 2014.–2020. gada 
plānošanas periodā Komisija turpinās pieprasīt veikt 
izmaksu un ieguvumu analīzi, tostarp ekonomisko 
un finanšu analīzi. Kā daļa no izmaksu un ieguvumu 
analīzes ir nepieciešama iespēju analīze, kurā ar 
mērķi palielināt projekta ieguvumus sabiedrībai, 
lai izvēlētos labāko variantu, cita starpā ņem vērā 
ekonomiskos un finansiālos apsvērumus, piemēram, 
būvniecības izmaksas.
Komisija pieņem otrajā ievilkumā izklāstīto ietei ­
kumu. Tā ir pastāvīgi atgādinājusi dalībvalstīm par 
nepieciešamību nodrošināt stabilitāti tiesiskajā 
regulējumā un ir arī pastāvīgi kritizējusi biežās 
izmaiņas ar atpakaļejošu datumu dalībvalstu tie ­
siskajā regulējumā. Šie jautājumi risināti Komisijas 
2013. gada novembra paziņojumā par iekšējā elek ­
troenerģijas tirgus darbību un optimālu publisko 
intervenci un Komisijas vadlīnijās par atjaunojamās 
enerģijas atbalsta shēmu izveidi, kā arī vadlīnijās par 
sadarbības mehānismu izmantošanu atjaunojamās 
enerģijas jomā3.
3 C(2013) 7243 final , 5.11.2013., Komisijas paziņojums “Iekšējā 
elektroenerģijas tirgus darbība un optimāla publiskā intervence” un 
tam pievienotais Komisijas dienestu darba dokuments SWD(2013) 
439 final  “Eiropas Komisijas vadlīnijas par atjaunojamās enerģijas 
atbalsta shēmu izveidi’’ un SWD(2013) 440 final  “Vadlīnijas par 
sadarbības mehānismu izmantošanu atjaunojamās enerģijas jomā”.
Komisijas atbildes 46
Apsvērumi
17
Kaut arī Komisija atzīst, ka grūtības ar AER elektro ­
enerģijas integrēšanu tīklā ir kavējušas AER izman ­
tošanu, tas nav tieši atkarīgs no projektu vadības. 
Prasība uzlabot tīklu pieejamību AER elektroener ­
ģijai saskaņā ar Atjaunojamās enerģijas direktīvu ir 
juridiska prasība.
18
Komisija uzskata, ka dalībvalstu progress, novēršot 
administratīvos šķēršļus šajā jomā, patiešām ir lēns.
Attiecībā uz atsauci uz Apvienoto Karalisti Komisija 
uzskata, ka formulējumā būtu jāņem vērā konstitu ­
cionālā kārtība un decentralizācijas process, kas ir 
spēkā šajā dalībvalstī. Dažādie darbības program ­
mas dokumenti un programmas uzraudzības komi ­
tejas Apvienotajā Karalistē ir savrupi un neatkarīgi, 
un saskaņošana tiek panākta, izmantojot transver ­
sālas tēmas, kas iekļautas visās valstī pastāvošajās 
programmās.
20 – pirmais ievilkums
Līgumslēdzēja iestāde atzinusi šos trūkumus, un 
konkursi tika izziņoti no jauna tieši tādēļ, lai nodro ­
šinātu pārredzamību un lielāku konkurenci.
20 – otrais ievilkums
Attiecībā uz vēja parku projektiem Polijā jāsaka, ka 
nav bijis šķēršļu (ja piešķiršanas procedūras rezul ­
tātā būtu izvēlēts cita piegādātāja piedāvājums), lai 
atbalsta saņēmējs pieteiktu izmaiņas būvatļaujās un 
norādītu citu ģeneratoru modeli.
Attiecībā uz saules kolektoru projektu Polijā jāno ­
rāda, ka konkursa joma tika norādīta pareizi un 
saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem.Konkursa aprakstā bija noteikts, ka procedūra attie ­
cas uz konkrēto saules kolektoru tipu vai cita veida 
kolektoru tipu ar tādiem pašiem parametriem. Šajā 
projektā veiktas arī divas pārbaudes, ko veica valsts 
iestādes, kuras nav apšaubījušas projekta atbilstību 
publiskā iepirkuma likumam.
21
2014.–2020. gada plānošanas periodā ir ieviestas 
prasības stingrākai intervences loģikai attiecībā 
uz visām prioritātēm, tostarp vairāki kopīgi tiešo 
rezultātu rādītāji, kuru izmantošana atbilstošajos 
gadījumos ir obligāta. AER jomā gan ERAF, gan KF 
regulējumā 2014.–2020. gadam iekļauts kopīgs 
rādītājs “papildu jauda atjaunojamās enerģijas ražo ­
šanā”. Tomēr, lai no kohēzijas politikas līdzekļiem 
līdzfinansēto pasākumu ietekmi uz izmaiņām atjau ­
nojamās enerģijas ražošanā un patēriņā atdalītu no 
citu ārējo faktoru ietekmes, vienmēr tiek pieprasīts 
novērtējums.
23
Faktiskie darbības rezultāti nav zināmi līdz brīdim, 
kamēr sistēma nav sākusi pilnībā darboties. Faktis ­
kais enerģijas ražošanas līmenis no gada uz gadu 
atšķiras atkarībā no vairākiem parametriem (tostarp, 
piemēram, laikapstākļiem, iekārtas uzticamības un 
ēkas noslogojuma). Faktiskos datus paziņo pēc tam, 
kad sistēma sāk pilnībā darboties.
24
Attiecībā uz vēja parku projektiem Polijā, no kuriem 
četri no pieciem neatbilda 1. tabulā norādītajiem 
mērķiem, Komisija uzskata, ka rezultāti būtu jāvērtē 
vēja parka kompleksa pilnas darbības laikā, kas 
attiecībā uz vienu projektu tā nebija. AER investīci ­
jām ir ieteicams veikt labāku teritoriālo plānošanu, 
ņemot vērā īpašos apstākļus attiecībā uz atjauno ­
jamo energoresursu veidu konkrētajā vietā. Fakts, 
ka AER projekti dažkārt nesasniedz vai tikai daļēji 
sasniedz plānotos ražošanas mērķus, apstiprina 
šādu investīciju augsto riska profilu un līdz ar to 
publiskā finansējuma nepieciešamību, lai iegūtu 
banku atbalstītus projektus un tādējādi piesaistītu 
privāto finansējumu.
Komisijas atbildes 47
5. izcēlums – otrā rindkopa
Komisija ierosināja Polijas iestādēm un partnerībai 
“Kopējā palīdzība projektu sagatavošanai Eiropas 
reģionos (JASPERS)” novērtēt vēja parka kompleksu 
projektu rezultātus un finansiālā ienesīguma normu 
(FRR), pamatojoties uz reālākām aplēsēm. Rezultātu 
rādītāji tad labāk atspoguļotu vēja parku kompleksu 
darbības laiku.
5. izcēlums – trešā rindkopa
Apvienotajā Karalistē diviem no pieciem objektiem, 
kuriem revīziju veica klātienē, tiešie rezultāti bija 
zemāki par plānotajiem, jo pieprasījums sistēmā bija 
mazāks par prognozēto. Datu vākšanas pasākums, 
kuru vadošā iestāde paredz darbības beigās, nepie ­
ciešams, lai savāktu objektam raksturīgos datus, kas 
nodrošina lielāku skaidrību par to, kāpēc pieprasī ­
jums bijis mazāks par prognozēto.
26
Komisija atzīst ES Finanšu regulā noteiktos lietderī ­
bas un efektivitātes principus. Regulā noteikts, ka 
lietderības princips saistīts ar labāko attiecību starp 
izmantotajiem resursiem un sasniegtajiem rezultā ­
tiem un efektivitātes princips saistīts ar konkrētu 
noteikto mērķu un paredzēto rezultātu sasniegšanu. 
Tādēļ Komisija uzskata, ka lietderība un efektivi ­
tāte būtu jānovērtē ne tikai atjaunojamās enerģijas 
megavatos uz vienu ieguldīto euro, bet arī attiecībā 
uz vispārējiem programmas un projektu panāku ­
miem vēlamo rezultātu sasniegšanā.
27
Rentabilitātes prasības var noteikt konkrēto inter ­
vences pasākumu atlases kritērijos. Tomēr kohēzijas 
politika kalpo plašākam mērķim un visām darbības 
programmām, ko finansē saskaņā ar kohēzijas poli ­
tiku, ir jāatbilst politikas mērķiem stiprināt ekono ­
misko, sociālo un teritoriālo kohēziju un veicināt 
vispārēju harmonisku attīstību, mazinot atšķirības 
starp reģionu attīstības līmeni un veicinot izaugsmi 
vismazāk attīstītajos reģionos.Kohēzijas politika ir integrēta un vietai pielāgota 
politika, un atjaunojamās enerģijas īpatsvara 
palielināšana ir viens no vairākiem tās programmu 
mērķiem, kas nozīmē, ka projektiem var vienlaicīgi 
būt vairāk mērķu, nevis tikai atjaunojamās enerģijas 
ieguve. Turklāt konkrēti attiecībā uz investīcijām 
AER Komisija uzskata, ka rentabilitātes jēdzienu var 
definēt vairākos veidos – kā ļoti īslaicīgu izmaksu 
samazināšanos vai dinamisku vidēja termiņa un 
ilgtermiņa efektivitātes izmaksu samazināšanos, 
izmantojot inovācijas vispārējai enerģētikas sistē ­
mas pārveidei, kas sasaucas ar 2020.  gada mērķiem 
un sagatavo pamatu tālākajam laika periodam.
28
Lai gan Regulā (EK) Nr. 1083/2006  nav pieprasīts 
veikt “vajadzību novērtējumus”, Komisija piekrīt, 
ka vajadzību novērtējums varētu būt lietderīgs. 
Kā vispārēja prasība visām darbības program ­
mām, ko finansē saskaņā ar kohēzijas politiku laika 
posmam no 2007. līdz 2013. gadam, programmas 
ietver “situācijas analīzi atbilstīgajā jomā vai nozarē 
attiecībā uz stiprajām un vājajām pusēm un izvēlēto 
rīcības stratēģiju”.
Laika posmā no 2014. līdz 2020. gadam prioritārajos 
virzienos būs jāizvēlas viena vai vairākas investī ­
ciju prioritātes saskaņā ar īpašajām vajadzībām un 
kontekstu dalībvalstīs. Konkrētie mērķi un atbilsto ­
šie rezultatīvie rādītāji tad atspoguļos, ko paredzēts 
panākt katrā prioritārajā virzienā – saistībā ar situā ­
cijas analīzi un noteiktajām politikas vajadzībām.
29
Laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam, ņemot vērā 
kopējo pieejamo finanšu līdzekļu apjomu, kā arī kat ­
ras dalībvalsts noteiktās vajadzības un prioritātes, 
relatīvais AER veikto investīciju īpatsvars dažādās 
dalībvalstīs bija atšķirīgs. Pirms 2020. gada klimata 
un enerģētikas mērķu un attiecīgo ES tiesību aktu 
pieņemšanas tika plānotas un pieņemtas kohēzijas 
politikas darbības programmas 2007.–2013. gadam. 
Pēc tam tika ņemti vērā apsvērumi attiecībā uz 
ieguldījumu AER 2020. gada mērķu sasniegšanā, 
ja un kad dalībvalstis paziņojušas labojumus savās 
darbības programmās.
Komisijas atbildes 48
36
Attiecībā uz konkrētiem projektiem jānorāda, ka 
dalībvalstis par atlasi ir atbildīgas pašas. Attiecībā uz 
apsvērumiem saistībā ar rentabilitāti un plašākiem 
kohēzijas politikas mērķiem Komisija atsaucas uz 
savām atbildēm par 26. un 27. punktu.
37
Komisija atsaucas uz savām atbildēm par 26. un 
27. punktu.
39
Komisija piekrīt, ka ir svarīgi izvairīties no liekā 
atbalsta sniegšanas. Attiecībā uz līdzfinansē ­
šanas likmi noteikumi ir izklāstīti Regulas (EK) 
Nr. 1083/2006 53. pantā. Tas pats par sevi neno ­
zīmē, ka daļu no projekta investīciju izmaksām 
sedz publisko subsīdiju galasaņēmējs. Tās pašas 
regulas 55. pantā ir arī noteikumi attiecībā uz pro ­
jektiem, no kuriem gūst ieņēmumus. Lai ievērotu 
saistošos AER mērķus, dalībvalstīm ir jāveicina inves ­
tīcijas AER projektos, kas, ņemot vērā šādu investī ­
ciju augstāku riska profilu, paši nevar saņemt banku 
finansējumu. AER līdzfinansēšanas likmes valsts 
atbalsta projektiem tiek noteiktas valsts lēmumos 
par atbalsta piešķiršanu, un tādā gadījumā finan ­
sējuma deficīta metodika nav piemērojama. Tomēr 
finansējuma deficīta aprēķināšana joprojām jāvei ­
cina, jo tā palīdz noteikt atbalsta apjomu (vai inten ­
sitāti) un, ja nepieciešams, ierobežot valsts atbalstu 
zem maksimālā līmeņa.
Lai 2014.–2020. gada periodā atbalstītu vairāk uz 
tirgu vērstu pieeju, Komisija mudina, kā to paredz 
Regula (ES) Nr. 1303/2013, izmantot finanšu instru ­
mentus, nevis dotācijas, lai atbalstītu investīcijas, 
kuras uzskata par finansiāli dzīvotspējīgām, bet 
kuras nepiesaista pietiekamu finansējumu no tirgus 
avotiem. Finanšu instrumentu atbalsta pamatā 
saskaņā ar iepriekš minētās regulas 37. panta 2. pun ­
ktu ir sīks ex ante  novērtējums, kurā inter alia  sniegti 
pierādījumi par tirgus nepilnībām vai neoptimāliem 
investēšanas apstākļiem, kā arī par publisko inves ­
tīciju vajadzību lēsto līmeni un apmēru, tostarp par 
atbalstāmo finanšu instrumentu veidiem.Tomēr ir svarīgi ņemt vērā, ka lielākā daļa investīciju 
šajā jomā būtu jāveic privātajam sektoram. Dalīb ­
valstīm un reģioniem ir jānodrošina, lai publiskais 
finansējums saskaņā ar noteikumiem par valsts 
atbalstu nevis aizstāj, bet papildina un palīdz 
piesaistīt privātās investīcijas. Kohēzijas politi ­
kas finansējums jāizmanto, lai papildinātu esošās 
valsts pievienotās vērtības nodrošināšanas atbalsta 
shēmas.
30
Kopš 2009. gadā pieņemta Atjaunojamo energore ­
sursu direktīva un juridiskā prasība apstiprināt val ­
stu rīcības plānus atjaunojamo energoresursu jomā 
(VRPAEJ), no dalībvalstīm faktiski tika pieprasīts 
veikt pienācīgu AER investīciju vajadzību novērtē ­
jumu un VRPAEJ pamatā bija šādi vajadzību novēr ­
tējumi. Tie arī veido nopietnu un labi atspoguļotu 
pamatu ar AER saistītajām investīcijām dalībvalstīs. 
Turklāt fakts, ka šādi plāni tika pieņemti pārredzamā 
veidā un bija publiski pieejami, veicināja labāku plā ­
nošanu un pārredzamību, pirmo reizi ļaujot visiem 
dalībniekiem, tostarp investoriem un kaimiņu 
dalībvalstīm, koordinēt šādas investīcijas un līdz ar 
to panākt lielāku pievienoto vērtību un rentabilitāti. 
Tomēr visas 2007.–2013. gada kohēzijas politikas 
darbības programmas apsprieda un apstiprināja 
pirms VRPAEJ pieņemšanas (2010. gada jūnijā).
30 – ceturtais ievilkums
Darbības programmu starpposmu izvērtēšana 
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1083/2006 48. pantu, ja 
to neprasīja konkrēti apstākļi, nebija obligāta.
Tomēr visi projekti Velsā, sākot ar 2014. gadu, tika 
novērtēti. Līdz 2014. gada beigām Velsas vadošā 
iestāde pasūtīs visu darbības novērtējumu kopsa ­
vilkumu, lai izdarītu konstatējumus programmas 
līmenī, tostarp attiecībā uz situāciju enerģētikā.
32
Komisija piekrīt vispārējam apgalvojumam, bet 
norāda, ka revidēto projektu plānošanā un īsteno ­
šanā nav konstatētas būtiskas nepilnības.
Komisijas atbildes 49
Secinājumi un ieteikumi
Komisijas kopējā atbilde 
par 48. un 52. punktu
Kohēzijas politikas reforma 2014.–2020. gadam 
nodrošinās attiecīgo darbības programmu uzrau ­
dzības komitejai nepieciešamos stimulu apstiprināt 
atlases kritērijus, tādējādi nodrošinot šāda veida 
investīciju maksimālu ietekmi. Dalībvalstīm un 
reģioniem sākumā jāizlemj, kādus mērķus ir plānots 
sasniegt ar pieejamajiem resursiem, un precīzi jāno ­
saka, kā katram prioritārajam virzienam novērtēs 
panākumus šo mērķu izpildē. Tas ļaus veikt regulāru 
uzraudzību un apspriest, kā tiek izmantoti finanšu 
resursi.
Attiecībā uz 2014.–2020. gada periodu 
Regulā (ES) Nr. 1303/2013 paredzēts, ka atlases 
procedūrām un kritērijiem ir jānodrošina darbību 
ieguldījums darbības programmas attiecīgās priori ­
tātes konkrēto mērķu un rezultātu sasniegšanā, kas 
var aptvert vairāk mērķu nekā tikai atjaunojamās 
enerģijas ieguvi. Attiecībā uz lielajiem projektiem 
Komisija pieprasa dalībvalstīm/ vadošajām iestādēm 
veikt izmaksu un ieguvumu analīzi, tostarp ekono ­
mikas un finanšu analīzi, katram lielajam projektam, 
lai pierādītu, ka projekts ir vēlams no ekonomiskā 
viedokļa (t. i., sabiedrībai šis projekts būs ieguvums) 
un ka ir vajadzīgas kohēzijas politikas līdzekļu inves ­
tīcijas, lai projekts būtu finansiāli dzīvotspējīgs un, 
dažos gadījumos, ņemot vērā riska profilu, varētu 
saņemt banku finansējumu. Kā daļa no izmaksu un 
ieguvumu analīzes ir nepieciešama iespēju ana ­
līze, kurā ar mērķi palielināt projekta ieguvumus 
sabiedrībai, lai izvēlētos labāko variantu, cita starpā 
ņem vērā ekonomiskos un finansiālos apsvērumus, 
piemēram, iespējami zemas būvniecības izmaksas.
Komisija arī atsaucas uz savām atbildēm par 
25.–26., 28.–32., 36.–37. un 39. punktu.7. izcēlums
Vēja parku projektiem Polijā piešķīra 22–70 % no 
kopējām attiecināmajām investīciju izmaksām, 
nepārsniedzot 10 miljonus euro. Var atzīmēt, ka ES 
līdzfinansējuma līmenis vēja parku lielajiem pro ­
jektiem, t. i., projektiem, kurus vērtē Komisija, ir 
22–25 %.
42
Attiecībā uz dalībvalstu publiskā finansējuma mehā ­
nismiem jānorāda, ka kohēzijas politikas finansē ­
jums tik tiešām bija nepieciešams to papildināšanai 
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1083/2006 9. pantu. 
Esošajiem ERAF finansējuma papildināšanas mehā ­
nismiem ir finanšu pievienotā vērtība tādā nozīmē, 
ka ir iespējams izdarīt vairāk, nekā tas būtu gadī ­
jumā, ja kohēzijas politikas līdzekļu nebūtu. Nav 
nepieciešams mainīt politikas būtību pievienotās 
vērtības dēļ.
44
Komisija norāda, ka, lai ES pievienotā vērtība uzla ­
botu administratīvo spēju, ir nepieciešams laiks. AER 
investīcijas ir salīdzinoši jauna kohēzijas politikas 
joma, un būs nepieciešams zināms laiks, lai šādas 
pieredzes rezultātiem būtu kāda ietekme.
45
Komisija atsaucas uz savu atbildi par 7. punktu.
46
Komisija atsaucas uz savu atbildi par 29. punktu.
Komisijas atbildes 50
 — atbalsta ieguldījums atjaunojamo energore ­
sursu tirgu attīstībā dalībvalstīs un Eiropas 
Savienībā;
 — ieguldījums ES līdzekļos AER mērķu sasniegša ­
nai rentablā un energoefektīvā veidā, vienlaikus 
sekmējot inovācijas un tehnoloģiju attīstību 
(ES integrētās enerģētikas un klimata pārmaiņu 
politikas mērķi).
Komisija atsaucas uz savām atbildēm 
par 42., 46. un 47. punktu.
1. ieteikums
Komisija saskaņā ar kohēzijas politikas pamatnos ­
tādnēm, izņemot lielo projektu apstiprināšanu, 
projektu atlasē nav iesaistīta.
Jaunais tiesiskais regulējums 2014.–2020. gadam ar 
pieņemto programmu saturu un intervences loģiku, 
tostarp ar prioritārajos virzienos ietverto mērķu 
rezultātu rādītājiem un tiešajiem rezultātiem, tomēr 
no paša sākuma nodrošina, ka projektu atlase, ciktāl 
vien iespējams saskaņā ar Revīzijas palātas ietei ­
kumu, notiek dalībvalstīs.
Tāpat, pamatojoties uz katrai darbības programmai 
noteikto izpildes satvaru, Komisija ar starpposma 
mērķu palīdzību, kas attiecas tikai uz rādītājiem, 
veicina un pārskata programmu izpildi. Ja ir pierādī ­
jumi, kas izriet no darbības pārskata, ka attiecībā uz 
prioritāti nav izdevies sasniegt starpposma mērķus, 
kas attiecas tikai uz noteiktajiem finanšu un tiešo 
rezultātu rādītājiem un galvenajiem īstenošanas 
pasākumiem, un ka dalībvalsts nav veikusi vajadzī ­
gos pasākumus, lai novērstu šo problēmu, Komisija 
var apturēt visu vai daļu starpposma maksājuma 
vai visbeidzot piemērot finanšu korekcijas. Šādām 
programmām nevajadzētu piešķirt izpildes rezervi.50
Komisija dalībvalstīm ir pastāvīgi uzsvērusi punktu 
par trūkumiem valstu pārvaldes sistēmās. Tā ir arī 
juridiska prasība, kas izklāstīta Atjaunojamo energo ­
resursu direktīvas 13. pantā. To uzrauga un analizē 
Komisijas pārgadu atjaunojamo energoresursu 
progresa ziņojumos.
Komisija atsaucas uz savām atbildēm 
par 17. un 21. punktu.
51
Komisija atsaucas uz savām atbildēm par 23. un 
25. punktu.
53
Komisija uzskata, ka kohēzijas politikas investīci ­
jas AER ir veiktas saskaņā ar piemērojamā tiesiskā 
regulējuma mērķiem un prasībām. Savu viedokli par 
Eiropas pievienoto vērtību kohēzijas politikā Komi ­
sija izklāstīja 2011. gada jūnija Komisijas dienestu 
darba dokumentā “ES budžeta pievienotā vērtība”. 
Komisija uzskata, ka, analizējot ES līdzekļu pievie ­
noto vērtību šajā jomā, ir jāņem vērā šādi faktori:
 — atbalstāmo tehnoloģiju un projektu iegul ­
dījums, lai panāktu ES AER mērķus, tostarp 
veicinot tehnoloģiju attīstību un inovācijas, un 
ieguldījums nodarbinātības iespējās un reģio ­
nālās attīstības nodrošināšanā, jo īpaši lauku 
apvidos un izolētos apvidos;
 — atbalstāmo projektu ieguldījums AER mērķu 
sasniegšanā un panākumi valstu rīcības plānu 
atjaunojamo energoresursu jomā īstenošanā 
(tai skaitā, ņemot vērā ieguldījumu AER veicinā ­
šanā dažādās nozarēs (AER – elektroenerģijas 
ražošanā, AER – apkurē un dzesēšanā, kā arī 
AER – transportā));
Komisijas atbildes 51
Tomēr kohēzijas politika ir integrēta un vietai 
pielāgota politika, un atjaunojamās enerģijas 
īpatsvara palielināšana ir tikai viens no tās dau ­
dzajiem mērķiem. Citi kohēzijas politikas mērķi, 
piemēram, inovāciju veicināšana, var pamatot 
tādu tehnoloģiju izvēli, kas nav visrentablākās. 
Regulā (ES) Nr. 1303/2013 paredzēts, ka atlases 
procedūrām un kritērijiem ir jānodrošina darbību 
ieguldījums darbības programmas attiecīgās priori ­
tātes konkrēto mērķu un rezultātu sasniegšanā, kas 
var aptvert vairāk mērķu nekā tikai atjaunojamās 
enerģijas ieguvi.
Attiecībā uz lielajiem projektiem 2014.–2020. gada 
plānošanas periodā Komisija turpinās pieprasīt veikt 
izmaksu un ieguvumu analīzi, tostarp ekonomisko 
un finanšu analīzi. Kā daļa no izmaksu un ieguvumu 
analīzes ir nepieciešama iespēju analīze, kurā ar 
mērķi palielināt projekta ieguvumus sabiedrībai, 
lai izvēlētos labāko variantu, cita starpā ņem vērā 
ekonomiskos un finansiālos apsvērumus, piemēram, 
būvniecības izmaksas.
1. ieteikums – otrā aizzīme
Komisija piekrīt šim ieteikumam. Tā ir pastāvīgi 
atgādinājusi dalībvalstīm par nepieciešamību 
nodrošināt stabilitāti tiesiskajā regulējumā un ir arī 
pastāvīgi kritizējusi biežās izmaiņas ar atpakaļejošu 
datumu dalībvalstu tiesiskajā regulējumā. Šie jautā ­
jumi risināti Komisijas 2013. gada novembra paziņo ­
jumā par iekšējā elektroenerģijas tirgus darbību un 
optimālu publisko intervenci un Komisijas vadlīnijās 
par atjaunojamās enerģijas atbalsta shēmu izveidi, 
kā arī vadlīnijās par sadarbības mehānismu izman ­
tošanu atjaunojamās enerģijas jomā5.
5 C(2013) 7243 final , 5.11.2013., Komisijas paziņojums “Iekšējā 
elektroenerģijas tirgus darbība un optimāla publiskā intervence” un 
tam pievienotais Komisijas dienestu darba dokuments SWD(2013) 
439 final  “Eiropas Komisijas vadlīnijas par atjaunojamās enerģijas 
atbalsta shēmu izveidi’’ un SWD(2013) 440 final  “Vadlīnijas par 
sadarbības mehānismu izmantošanu atjaunojamās enerģijas jomā”.Saskaņā ar tiesisko regulējumu 2014.–2020. gadam 
Komisija pastiprina arī ex ante  noteikumus attiecībā 
uz līdzekļiem, lai nodrošinātu, ka tiek ieviesti nepie ­
ciešamie nosacījumi to efektīvai izmantošanai.
Turklāt Komisija savā aktīvajā un nepārtrauktajā 
darbā ar dalībvalstīm ieteiks vadošajām iestādēm 
iekļaut AER projektu atlases procesā un atlases kri ­
tērijos Eiropas Revīzijas palātas ieteikumus. Pašreiz 
atlases kritērijos nepieciešams iekļaut ieguldījumu 
prioritārā virziena gaidāmajos rezultātos.
1. ieteikums – pirmā aizzīme
Komisija daļēji piekrīt šim ieteikumam. Komisija 
piekrīt, ka ir svarīgi izvairīties no liekā atbalsta 
sniegšanas. Lai 2014.–2020. gada periodā atbalstītu 
vairāk uz tirgu vērstu pieeju, Komisija mudina, kā to 
paredz Regula (ES) Nr. 1303/2013, izmantot finanšu 
instrumentus, nevis dotācijas, lai atbalstītu investīci ­
jas, kuras uzskata par finansiāli dzīvotspējīgām, bet 
kuras nepiesaista pietiekamu finansējumu no tirgus 
avotiem. Finanšu instrumentu atbalsta pamatā 
saskaņā ar iepriekš minētās regulas 37. panta 2. pun ­
ktu ir sīks ex ante  novērtējums, kurā inter alia  sniegti 
pierādījumi par tirgus nepilnībām vai neoptimāliem 
investēšanas apstākļiem, kā arī par publisko inves ­
tīciju vajadzību lēsto līmeni un apmēru, tostarp par 
atbalstāmo finanšu instrumentu veidiem.
Komisija arī atzīst, ka programmām jābūt balstītām 
uz vajadzību pamatīgu novērtējumu. Šajā nolūkā 
Regulā (ES) Nr. 1303/2013 paredzēts, ka partnerības 
nolīgumā 2014.–2020. gadam tiks ietverta atšķi ­
rību, attīstības vajadzību un izaugsmes potenciāla 
analīze. Katrā darbības programmā izdarītā izvēle 
attiecīgi jāpamato. Prasības, kas izriet no Atjauno ­
jamo energoresursu direktīvas (piem., stratēģiskā 
pieeja, vajadzību novērtējums un valstu rīcības 
plāni atjaunojamo energoresursu jomā), nodroši ­
nās arī kohēzijas politikas AER investīciju optimālu 
plānošanu.
Komisijas atbildes 52
2. ieteikums
Komisija pieņem šo ieteikumu un uzskata to savas 
puses par īstenotu. Dalībvalstīm būtu jāņem vērā 
Komisijas 2013. gada novembra vadlīnijas par atjau ­
nojamās enerģijas atbalsta shēmu izveidi. Gaidāmās 
Enerģijas un vides aizsardzības atbalsta pamatnos ­
tādnes veicinās arī dalībvalstu atjaunojamās enerģi ­
jas atbalsta shēmu rentabilitātes paaugstināšanos.
KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
•  Viens eksemplārs: 
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
•  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās 
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm), Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm), ar Europe Direct dienesta starpniecību 
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm) vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no  
jebkuras vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
• Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Maksas abonementi•  Ar Eiropas Savienības Publikāciju biroja tirdzniecības aģentu starpniecību  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lv.htm).
QJ­AB­14­006 ­LV­C ISSN 1831 ­0877
Eiropas Revīzijas palāta (ERP) novērtēja, vai ar 
kohēzijas politikas līdzekļiem līdzfinansēto 
atjaunojamās enerģijas ieguves projektu 
rezultāti palīdz sasniegt ES šajā jomā izvirzīto 
2020. gada mērķi. ERP secina, ka, lai gan projektu 
tiešie rezultāti bija sasniegti saskaņā ar plāniem, 
tomēr daudzos ieguldījumu projektos nebija 
pietiekami ņemts vērā rentabilitātes princips vai 
tie nedeva reālu ES pievienoto vērtību. ERP 
iesaka Komisijai veicināt rentabilitātes principu 
ES līdzfinansētās atbalsta programmās, savukārt 
dalībvalstīm – ieviest stabilu un paredzamu 
atjaunojamās enerģijas tiesisko regulējumu. 
Turklāt dalībvalstīm jāpiemēro projektu 
apstākļiem pielāgoti obligātie rentabilitātes 
kritēriji un jāvairo ES pievienotā vērtība, labāk 
īstenojot, uzraugot un novērtējot projektus.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA