PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Viena no svarīgākajām Komisijas prioritātēm ir dziļāks un taisnīgāks iekšējais tirgus: “politikas darba kārtības centrā izvirzīt tādas politiskās nostādnes, kas rada izaugsmi un darbvietas”. Eiropadome uzskata, ka “dziļāka un taisnīgāka vienotā tirgus panākšanai būs liela nozīme jaunu darbvietu radīšanā, produktivitātes veicināšanā un investīcijām un inovācijai pievilcīgas vides nodrošināšanā”. Profesionālo pakalpojumu nozīmību ES ekonomikā nevar pārvērtēt, un ir veikti daudzi pētījumi, kas apliecina neizmantotos ieguvumus, ko sniedz pakalpojumu vienotais tirgus.

Kamēr nav izstrādātas saskaņotas prasības ES līmenī, profesionālo pakalpojumu regulējums paliek dalībvalstu prerogatīva. Kamēr vien tiek ievēroti nediskriminēšanas un proporcionalitātes principi, dalībvalstis var izlemt, vai ir nepieciešama iejaukšanās un vai ir jāparedz noteikumi un ierobežojumi attiecībā uz pielaišanu profesijā vai darbošanos tajā. Vairumā gadījumu regulējums ir pamatots un pat vēlams, piemēram, ja runa ir par veselības un drošības jautājumiem. Tomēr, lai nodrošinātu, ka regulējums atbilst mērķim un nerada nepamatotu slogu, tas ir rūpīgi jāizvērtē, lai pilnībā apsvērtu, kā tas ietekmē ieinteresētās personas un plašāku uzņēmējdarbības vidi. Saskaņā ar Komisijas darbvietu un izaugsmes prioritātēm galvenais uzdevums ir nodrošināt optimālu normatīvo vidi. Tāpēc saskaņā ar vienotā tirgus stratēģiju profesionālo pakalpojumu regulējuma reformas ietvaros tika ierosināts ieviest iepriekšēju “samērības testu”.

Tiesības uz darbu tādā izpratnē kā brīvība nodarboties ar savu izvēlēto profesiju vai darījumdarbības brīvība ir noteiktas ES Pamattiesību hartā. ES vienotā tirgus galvenie ieguvumi ir brīvība veikt uzņēmējdarbību un brīvība sniegt pakalpojumus. Ir jāpārvar šo brīvību ierobežojumi, kas jo īpaši apgrūtinoši ir MVU. Reglamentējošiem pasākumiem kā tādiem ir jābūt pilnībā pamatotiem, veicot rūpīgu samērības novērtējumu.

“Reglamentētās profesijas” ir darbības, kuru veikšanai tiek pieprasīta profesionālā kvalifikācija, un tās ir sastopamas visās ekonomikas nozarēs. Laika gaitā dalībvalstis ir ieviesušas atšķirīgu regulējumu, kas ataino katras valsts ilglaicīgās tradīcijas valsts regulējuma vai profesionālo asociāciju pašregulācijas pasākumu veidā. Kopumā regulējumam ir dibināti iemesli, kuru pamatā ir vajadzības aizsargāt sabiedrības interešu pamatmērķus, un regulējums sabiedrībai sniedz labumu, piemēram, precizējot, kādas tehniskās zināšanas, apmācība un kompetences profesionāļiem ir nepieciešamas, lai nodrošinātu iedzīvotāju aizsardzību. Tomēr neatbilstīgs regulējums var apgrūtināt profesionāļus, uzņēmējdarbību un patērētājus; apgrūtinājums var būt nesamērīgas prasības attiecībā uz kvalifikāciju, plašas rezervētās darbības, obligāta dalība profesionālajās asociācijās vai citi pasākumi. Šajā saistībā Tiesa ir konsekventi uzskatījusi, ka valsts regulējums profesiju jomā un jebkādas prasības attiecībā uz kvalifikāciju, pat ja tie tiek piemēroti nediskriminējošā veidā, kavē vai padara mazāk pievilcīgu iespēju ES pilsoņiem un uzņēmumiem īstenot savas Līgumā garantētās pamattiesības. Tiesa arī uzskata, ka tas, ka viena dalībvalsts piemēro stingrākus nosacījumus nekā otra, nenozīmē, ka tās nosacījumi ir nesamērīgi un neatbilstīgi ES tiesību aktiem. Dalībvalstis katrā atsevišķā gadījumā, ņemot vērā konkrētās profesijas reglamentējošo kontekstu, vērtē, vai ir nepieciešams ieviest ierobežojumus profesionālo darbību sākšanai un to veikšanai, un kādi ierobežojumi vislabāk spēj risināt konkrētos jautājumus, kas skar sabiedrības intereses.

2013. gadā Direktīva 2005/36/EK (Direktīva par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu) tika grozīta ar Direktīvu 2013/55/ES, lai modernizētu Savienības tiesības reglamentēto profesiju jomā. Ar to tika ieviesta reglamentēto profesiju pārredzamība un savstarpējais novērtējums visās dalībvalstīs. Pamatojoties uz informāciju, ko sniegušas attiecīgās kompetentās iestādes savstarpējās novērtēšanas procesā, šķiet, ka daudzām dalībvalstīm šāds novērtējums ir bijis izaicinājums. Tas, ka vairumā gadījumu novērtējumam trūkst pienācīga pamatojuma, liek domāt, ka pastāv problēma attiecībā uz to, kā tiek vērtēta regulējuma nepieciešamība un regulējuma ietekme uz plašāku uzņēmējdarbības vidi. Savstarpējās novērtēšanas procesā atklājās, ka reglamentējošie lēmumi pašreiz ne vienmēr tiek pieņemti, pamatojoties uz skaidru un objektīvu analīzi, un ne vienmēr atklāti un pārredzami. Turklāt, lai arī Komisija līdz šim ir veikusi padziļinātas diskusijas un sniegusi norādījumus, tas tomēr nav kavējis ieviest jaunus ierobežojošus pasākumus bez objektīvas un vispusīgas analīzes. Dalībvalstis ir ieviesušas jaunu regulējumu, piemēram, attiecībā uz darbošanos juridiskajās profesijās, vai noteikušas vai paplašinājušas rezervēto darbību tvērumu, piemēram, attiecībā uz nodokļu konsultācijām vai tūristu gidu pakalpojumiem, neveicot samērības novērtējumu vai to veicot tikai ļoti virspusēji.

Pašreizējā neviendabīgā profesiju reglamentēšanas kārtība visā ES negatīvi ietekmē pakalpojumu sniegšanu un profesionāļu mobilitāti. Dalībvalstīm rīkojoties vienatnē, netiks nodrošināts saskaņots ES tiesiskais regulējums attiecībā uz paredzēto nacionālo tiesību aktu samērības novērtēšanu un netiks risinātas esošās problēmas, ar kurām saskaras valsts iestādes. Ņemot vērā Savienības mērogu un ietekmi, galvenie darbības mērķi, kas paredz ieviest lielāku skaidrību attiecībā uz piemērojamajiem kritērijiem, pastiprināt uzticamību, pārredzamību un salīdzināmību dalībvalstu līmenī un nodrošināt, ka noteikumi tiek piemēroti vienādi, lai novērstu turpmāku slogu un vienotā tirgus sadrumstalotību, ir veiksmīgāk sasniedzami ES līmenī ar vienota novērtēšanas mehānisma ieviešanu visā ES, ko piemēro visas dalībvalstis salīdzināmā veidā. Ņemot vērā biežās izmaiņas profesiju reglamentēšanā, ja netiks veiktas darbības ES līmenī, pastāv risks, ka pieaugs plaisa starp tiem, kas jau piemēro labu reglamentēšanas praksi un atbilstīgi novērtē samērību pirms izlemšanas par regulējuma pieņemšanu, un tiem, kas to nedara, tādējādi palielinot reglamentēšanas kvalitātes novirzes. Tas galu galā negatīvi ietekmē piekļuvi profesijām un rada negatīvas sekas patērētājiem un arī tautsaimniecībai.

Lai risinātu šo jautājumu, Komisija vienotā tirgus stratēģijā pasludināja iniciatīvu, kas paredz, ka dalībvalstīm pirms valsts tiesību aktu pieņemšanas vai grozīšanas profesiju jomā ir jāveic samērības tests. Dalībvalstīm ir lielas iespējas veicināt izaugsmi un darbvietas, palielinot reglamentēto profesiju pārredzamību, veicot noteikumu samērības rūpīgu analīzi pirms to pieņemšanas, vienlaikus veicot reglamentēto profesiju reformu, lai modernizētu tām piemērojamās prasības. Kā norādīts šim priekšlikumam pievienotajā ietekmes novērtējumā, ir veikti vairāki pētījumi, kas parāda, kā nepareiza regulējuma izvēle kropļo konkurenci, ierobežojot iekļūšanu tirgū, un tādējādi var radīt ievērojamus darba iespēju zudumus, augstākas cenas patērētājiem un kavēt brīvu apriti. Akadēmiskais pētījums liecina, ka ES varētu radīt apmēram 700 000 vairāk darbvietu, pievēršoties nevajadzīgiem un nesamērīgiem noteikumiem.

Tāpēc ir izstrādāts samērības tests, lai nodrošinātu labāku regulējuma praksi un galu galā labākus rezultātus. Tas attiecas uz jaunām vai pārskatītām prasībām, kas piemērojamas attiecībā uz pielaišanu reglamentētā profesijā vai darbošanos tajā. Samērības testā ir konsolidēta Tiesas judikatūra attiecībā uz to, cik samērīgas ir prasības, kas ierobežo pielaišanu reglamentētās profesijās vai darbošanos tajās, taču lēmums par to, kā un kādas profesijas reglamentēt, tiek atstāts dalībvalstu ziņā, un šis lēmums tiek pieņemts, pamatojoties uz pierādījumiem, pēc rūpīga, pārredzama un objektīva novērtējuma veikšanas. Tiek pilnībā ņemta vērā katras profesijas specifika un normatīvā vide. Šī iniciatīva sniedz ieguvumu profesionāļiem, patērētājiem un valsts pārvaldei galvenokārt tādējādi, ka tā nodrošinātu profesiju labāku regulējumu, novēršot nesamērīgu noteikumu pieņemšanu. Šā priekšlikuma mērķis lielā mērā ir Tiesas iedibinātās judikatūras kodifikācija. Novirzīšanās no šīs judikatūras varētu izmainīt priekšlikumu. Priekšlikuma izmaiņu gadījumā Komisija priekšlikumu varētu atsaukt.

ES direktīva varētu būtiski atvieglot dalībvalstu pienākumu ievērot proporcionalitātes principu un varētu garantēt, ka dalībvalstis vienādi īsteno samērības testu visos regulējuma līmeņos, lai novērstu vienotā tirgus sadrumstalotību.

Iniciatīvas mērķis ir ieviest skaidrību un veicināt objektīvu, ticamu un vispusīgu samērības testu, lai palielinātu uzticamību un inovācijas, regulāri pārskatot valsts tiesību aktus profesiju jomā. Saistībā ar šo darbību mērķis ir sniegt atbalstu dalībvalstīm, lai tās ne tikai izpildītu šos kopīgos uzdevumus, bet darītu to strukturētā un racionālā veidā, tādējādi atvieglojot savus administratīvos pienākumus.