[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 13.11.2007 COM(2007) 696 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Ziņojums par rezultātiem, kas gūti, pārskatot ES tiesisko regulējumu par elektroniskajiem sakariem un pakalpojumiem saskaņā ar Direktīvu 2002/21/EK, un 2007. gada reformas priekšlikumu kopsavilkums KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Ziņojums par rezultātiem, kas gūti, pārskatot ES tiesisko regulējumu par elektroniskajiem sakariem un pakalpojumiem saskaņā ar Direktīvu 2002/21/EK, un 2007. gada reformas priekšlikumu kopsavilkums (Dokuments attiecas uz EEZ) 1. Ievads Elektronisko sakaru tīkli un pakalpojumi ir izšķirošs Eiropas Savienības ekonomiskās un sociālās struktūras aspekts. Plaša finansiāli pieejamu un drošu platjoslas sakaru tīklu pieejamība ir izšķirošs priekšnosacījums, lai izmantotu Eiropas Savienības iespējas izaugsmes un darba vietu izveides jomā —Lisabonas atjauninātās stratēģijas galvenais mērķis. Viens no šīs stratēģijas elementiem — iniciatīva i2010, ko Komisija sāka 2005. gada jūnijā[1] —popularizē atvērtu un konkurētspējīgu digitālo tautsaimniecību un aicina izveidot vienotu Eiropas informācijas telpu. Tam paredzētais galvenais instruments ir elektronisko sakaru ES tiesiskā regulējuma reforma. Reforma būs ietekmīgs vienotā tirgus pārskata balsts, jo elektroniskie sakari spēj nodrošināt būtiskas tirgus integrācijas priekšrocības: - iedzīvotājiem un mazajiem uzņēmumiem nodrošina faktiskus ieguvumus, - pilnvērtīgāk izmantojot globalizāciju, - sasniedzot jaunus zināšanu un inovāciju apvāršņus, - aptverot stabilu sociālo un vides aspektu. Šajā paziņojumā sniegta informācija par rezultātiem, ko Komisija guvusi, pārskatot tiesisko regulējumu par elektroniskajiem sakariem saskaņā ar 25. pantu Direktīvā 2002/21/EK[2], un izskaidrotas galvenās Komisijas ierosinātās politikas izmaiņas (turpmāk — 2007. gada reformas priekšlikumi). Detalizēta informācija atrodama Komisijas tiesību aktu priekšlikumos[3] un saistītajā ietekmes novērtējumā[4]. 2. Pārskata mērķi un apspriešanas norise 2.1 . Pamatinformācija un pārskata mērķi ES tiesiskais regulējums par telesakariem tika izveidots 20. gadsimta deviņdesmitajos gados, lai nodrošinātu konkurenci valstu tirgos, kur līdz tiesiskā regulējuma izveidei valdīja valsts monopols. Kulmināciju šis process sasniedza līdz ar valsts tirgu liberalizāciju 1998. gadā. Nākamais attīstības posms datējams ar 2002. gadu, kad pieņēma pašlaik spēkā esošo noteikumu kopumu, kas ņem vērā tehnoloģiju konverģenci un kurus piemēro visiem elektronisko sakaru veidiem. Saskaņā ar 2002. gada regulatīvā modeļa pamatā ir valstu iestādēm uzticēta atbildība par valstu tirgu pārraudzību, piemērojot kopīgu ES noteikumu kopumu. Ar 2002. gada regulējumu izveidoja arī konkurences tiesību jēdzienu „dominējošais stāvoklis”, ko izmanto kā kritēriju, lai nodrošinātu to, ka regulējumu piemēro tikai uzņēmumiem ar lielu ietekmi tirgū. Komisija 2006. un 2007. gadā pārskatīja ES regulējuma darbību galveno mērķu sasniegšanas, proti, konkurences veicināšanas, iekšējā tirgus konsolidācijas un iedzīvotāju interešu pārstāvēšanas jomā. Ņemot vērā tehnoloģiju un tirgus attīstību, it īpaši ņemot vērā konkurenci, kas atsevišķās jomās kļuvusi sīvāka, ņemot vērā arī joprojām pastāvošo viena vai dažu operatoru dominējošo stāvokli virknē galveno tirgu, kā arī vienotā elektronisko sakaru tirgus trūkumu un arvien atšķirīgāku regulēšanas pieeju paplašinātajā Eiropas Savienībā, Komisija uzskata, ka ir nepieciešama vērienīga tiesiskā regulējuma reforma. Komisijas 2007. gada reformas priekšlikumi pievēršas trim jautājumu grupām, proti, labākam regulējumam, vienotajam tirgum un komunikācijai ar iedzīvotājiem. i) Labāks regulējums konkurētspējīgākiem elektroniskajiem sakariem Ar 2007. gada reformas priekšlikumiem Komisija pirmām kārtām vēlas vienkāršot un uzlabot regulējuma vidi, samazinot ex-ante regulējumu skaitu, kur to pieļauj tirgus attīstība, un vienkāršojot tirgus analīzes procedūru. Turklāt labāka radiofrekvenču spektra pārvaldība — vienkāršojot piekļuvi šim ierobežotajam resursam un tā izmantošanai un pārejot uz radiofrekvenču spektra sadalījumu, kas orientēts uz tirgu, — palielinās konkurenci bezvadu pakalpojumu jomā un pavērs iespēju izmantot radiofrekvenču spektra ekonomiskās iespējas . ii) Pabeigt vienotā elektronisko sakaru tirgus izveidi Saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem valsts pārvaldes iestādes pieļauj vērā ņemamu rīcības brīvību tiesību aktu ieviešanā, taču to nākotnes izredzes joprojām ierobežo valsts robežas — par spīti pūliņiem uzlabot koordināciju, nodibinot Eiropas Regulatoru grupu (ERG), valsts regulatorus pulcējošu forumu. Tā rezultātā radušies regulēšanas nekonsekvence un konkurences kropļojumi, kas kavē vienota Eiropas tirgus attīstību, kurā uzņēmumi var darboties robežu nekavēti un kurā privātie patērētāji un korporatīvie patērētāji neatkarīgi no ģeogrāfiskās atrašanās vietas var izmantot līdzvērtīgu sakaru pakalpojumu pieejamības sniegtās priekšrocības. Tāpēc Komisija ierosina izveidot neatkarīgu Eiropas Elektronisko sakaru tirgus iestādi, kuras pamatā būs valsts pārvaldes iestāžu ekspertu lietpratība un kura uzlabos pašreizējos koordinācijas mehānismus. Ir ierosināts arī nostiprināt neatkarību un paplašināt valsts iestāžu pilnvaras. Tas nodrošinās konsekventu (de-)regulāciju Eiropas Savienībā, kas notiks Komisijas pārraudzībā, un līdzvērtīgus konkurences apstākļus operatoriem vienotajā tirgū. iii) Komunikācija ar iedzīvotājiem Strauji mainīgā tirgus vidē ir vajadzīgi jauni pasākumi, lai saglabātu un uzlabotu patērētāju aizsardzību un lietotāju tiesības un nodrošinātu to, ka patērētāji var izmantot visas priekšrocības, ko sniedz dinamisks tirgus, kura robežas kļūst arvien nemanāmākas. Komisijas priekšlikumu mērķis ir stiprināt drošību un privātumu, lai virkni pārvietojamo ierīču padarītu ātrdarbīgāku un efektīvāku, un paaugstināt pakalpojumu kvalitāti, kā arī nodrošināt neierobežotu piekļuvi digitālajam un tiešsaistes saturam. Reformas priekšlikumi nodrošinās arī to, ka lietotājiem invalīdiem, vecāka gadagājuma lietotājiem un lietotājiem ar īpašām vajadzībām nodrošinās labāku piekļuvi elektronisko sakaru pakalpojumiem. 2.2 . Apspriešanās process Apspriešanās ritēja divos posmos: I posms, kas sākās 2005. gada beigās, bija „uzaicinājums izteikt viedokli”; tika saņemti aptuveni 160 rakstiski priekšlikumi[5]. Šos viedokļus ņēma vērā, sagatavojot Komisijas 2006. gada 29. jūnija paziņojumu par regulējuma pārskatīšanu[6] un tam pievienoto dienestu darba dokumentu un ietekmes novērtējumu. Publicējot minētos dokumentus, uzsāka sabiedriskās apspriešanas otro posmu, kas ilga līdz 2006. gada oktobrim un kura laikā rīkoja atklātu darbsemināru. Kopā tika saņemtas 224 atsauksmes no plaša ieinteresēto personu loka gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās [7]. Rakstiskus atzinumus iesniedza 52 nozares apvienības, 12 arodapvienības un darba ņēmēju arodbiedrības, 15 lietotāju apvienības, kā arī 18 dalībvalstis un Eiropas Regulatoru grupa, kurā ietilpst 27 valsts pārvaldes iestādes. Reaģējot uz ERG iesniegumu, Komisija no 2006. novembra līdz 2007. februārim risināja regulējuma dialogu, lai labāka regulējuma vārdā izpētītu iespējas samazināt regulējuma nekonsekvenci un šķēršļus, kas stājas ceļā vienotajam tirgum[8]. 3. LABāKS REGULēJUMS KONKURēTSPēJīGāKIEM ELEKTRONISKAJIEM SAKARIEM 3.1 . Ex-ante regulējuma uzmanības centrā atkal atrodas joprojām pastāvošās tirgus konkurences problēmas Pamatinformācija un mērķi Pēdējos desmit gados ES noteikumi ir sekmīgi nodrošinājuši konkurenci valsts telesakaru tirgos, sekmējot jauno un vēsturisko tirgus dalībnieku investīcijas un inovācijas un paverot vairāk iespēju uzņēmējiem un privātajiem patērētājiem[9]. 2006. gada jūnija paziņojumā Komisija secināja, ka vispārīgie ES regulējuma principi ir labi sabalansēti un atbalsta jaunas investīcijas. ES regulējums paredz to, ka tirgi, kuros nepieciešams ex-ante regulējums, tiek norādīti Komisijas ieteikumā[10]. Šis ieteikums valsts pārvaldes iestādēm ir būtisks atspaids tirgu analīzei, kuru veic, lai noteiktu, vai tajos vajadzīgs ex-ante regulējums. Valsts pārvaldes iestādēm tirgus analīzes rezultāti ir jāpaziņo Komisijai. Tiesiskais regulējums paredz, ka ex-ante pienākumi ir jāatceļ brīdī, kad tirgū panākta pilnvērtīga konkurence. Vēsturiskie operatori daudzos tirgos saglabā dominējošo stāvokli, it īpaši fiksētās telefonijas jomā (vēsturisko tirgus dalībnieku vidējā tirgus daļa ir 65,8 %[11]) un — vairumā valstu — arī platjoslas pakalpojumu jomā (vēsturisko tirgus dalībnieku vidējā tirgus daļa pārsniedz 55 %, bieži vien tā pārsniedz 65 %[12]). Mobilo operatoru skaits — ar dažiem sakaru operatoru izņēmumiem — nav mainījies, taču attīstība virzās uz konsolidāciju. Pamatojoties uz pieredzi, kas šajā sistēmā gūta pēdējos četros gados (saņemti vairāk nekā 600 paziņojumi), Komisija 2006. gada jūnijā ieteica vienkāršot paziņošanas procedūras un no saraksta izslēgt lielākos mazumtirdzniecības tirgus, jo efektīva vairumtirdzniecības regulācija būs pietiekama, lai aizsargātu mazumtirdzniecības lietotājus. Piekļuves tīklu un operatoru piedāvāto pakalpojumu nošķiršanas veidi ir iztirzāti 2006. gada jūnija ietekmes novērtējumā. Kopš tā laika Apvienotajā Karalistē funkcionālās nošķiršanas ietekme kļūst arvien pamanāmāka; līdzīgu pasākumu noteikšanu apsver arī Itālija, Zviedrija un Polija. Konkurences problēmas parasti rodas tāpēc, ka piekļuves tīklos ir vērojami milzīgi trūkumi, kam raksturīgs vertikāli integrētu vēsturisko tīklu operatoru dominējošais stāvoklis un joprojām pastāvošās grūtības efektīvi piemērot nediskriminējošus tiesiskās aizsardzības līdzekļus. Pārejot uz „nākamās paaudzes piekļuves tīkliem”, varētu paaugstināt apjomradītu ietaupījumu un darbības jomas paplašināšanās nozīmi, tā mazinot infrastruktūras aizstājamību. Pirms režīma un strukturālo tiesiskās aizsardzības līdzekļu ieviešanas tomēr ir jāanalizē to ietekme uz jaunām vēsturisko un jauno tirgus dalībnieku investīcijām un patērētāju labklājību. Sabiedriskās apspriešanas rezultāti Jaunie tirgus dalībnieki, dalībvalstis un valsts pārvaldes iestādes atbalstīja Komisijas viedokli par to, ka kopumā pašreizējais ES regulējums veicina konkurenci un investīcijas, un noraidīja atsevišķu vēsturisko operatoru aicinājumu pasludināt „regulējuma brīvdienas”. Bija vērojama vienprātība jautājumā par to, ka jaunās tehnoloģijas izmantojums pats par sevi nav jauns tirgus un ka regulējumā iestrādātā uz tirgus balstītā pieeja paredz iespēju ņemt vērā investīciju riskus. Valsts pārvaldes iestādes īpaši aicināja iespējamo tiesiskās aizsardzības līdzekļu „darba rīku kopumu” papildināt ar funkcionālo nošķiršanu, lai tādējādi risinātu aktuālās konkurences problēmas. Vairums ieinteresēto aprindu atbalstīja priekšlikumus racionalizēt paziņošanas procedūras. Ieteikumā ierosinātais tirgu skaita samazinājums guva vēsturisko operatoru atbalstu, savukārt jaunie tirgus dalībnieki un patērētāji, kā arī virkne valsts pārvaldes iestāžu izturējās krietni piesardzīgāk. Atsevišķi vēsturiskie tirgus dalībnieki un dažas valsts pārvaldes iestādes ierosināja, ka Komisija varētu izstrādāt norādījumus reģiona ģeogrāfisko tirgu jautājumā. Politikas priekšlikumi — aktualizēts regulējums par joprojām pastāvošām konkurences problēmām 1. Pirmā vērienīgā nozares deregulācija Lai pārtrauktu ex-ante regulējuma piemērošanu, Komisija ir pārstrādājusi ieteikumu par konkrētajiem tirgiem. No 18 sarakstā norādītajiem tirgiem tajā palikuši vien 7. Komisija intensīvāk pārraudzīs tirgus, kuros nav panākta pilnvērtīga konkurence, un rūpīgi uzraudzīs tos tirgus, kam ir izšķiroša ietekme uz Eiropas konkurētspēju, it īpaši tirgus, kas saistīti ar platjoslas piekļuves piegādi. 2. Tirgus analīzes procedūras iespējams racionalizēt un vienkāršot Šie tiesību aktu priekšlikumi vienkāršos tirgus analīzes sistēmas noteikto paziņošanas pienākumu. 3. Funkcionālās nošķiršanas kā tiesiskās aizsardzības līdzekļa ieviešana, ar kuru valsts pārvaldes iestādes varētu novērst joprojām pastāvošās konkurences problēmas Tiesību aktu priekšlikumi valsts pārvaldes iestādes nodrošina ar tiesiskās aizsardzības papildu līdzekli — funkcionālo nošķiršanu —, t.i., aktivitāšu nošķiršanu piespiedu kārtā, bez resursu nodalīšanas; šis ir izņēmuma kārtā piemērojams tiesiskās aizsardzības līdzeklis, un tā piemērošana ir Komisijas pārziņā. 4. Komisijas norādījumi Lai nozarē palielinātu juridisko noteiktību, Komisija 2008. gada vasarā izdos norādījumus par to, kā tiesisko regulējumu piemērot tādiem aspektiem kā optiskās šķiedras izmantošana lokālā piekļuves tīkla izveidē. Komisija izpētīs iespēju izdot norādījumus arī citās jomā, it īpaši par reģionālu ģeogrāfisko diferencēšanu. 3.2. Radiofrekvenču spektra pārvaldība Eiropā — ir vajadzīga reforma Pamatinformācija un mērķi Bezvadu tehnoloģijas straujā attīstība un arvien augošais platjoslas pakalpojumu pieprasījums (it īpaši mobilo un nomadisko ierīču nozarē) ekonomikā un sabiedrībā kopumā ir krasi palielinājis radiofrekvenču spektra piekļuves nozīmi. Lēš, ka no radiofrekvenču spektra atkarīgo pakalpojumu kopējā vērtība ES ir aptuveni 250 miljardi euro[13]. Eiropadome secinājusi[14], ka, ņemot vērā inovāciju un konkurences veicināšanu, visaugstākā prioritāte ir tādu spektra sadalījuma modeļu izveidei, kas sasniegtu visus noteiktos mērķus, vērienīgai moderno mobilo pakalpojumu popularizēšanai un koordinētai pieejai tā radiofrekvenču spektra izmantojumam, kurš atbrīvojas digitālās pārslēgšanās rezultātā. Turklāt Eiropas Parlaments ir uzsvēris, ka visām ieinteresētajām aprindām radiofrekvenču spektrs jāizmanto efektīvi, un norādījis, ka ir vajadzīga radiofrekvenču spektra harmonizācija ES un ka ir jāatceļ pārlieku ierobežojoši regulējuma nosacījumi. Eiropas Parlaments noteicis arī to, ka saskaņā ar Līguma 151. panta 4. punktu[15] ir jāņem vērā sabiedrības, kultūras un politikas apsvērumi. Šajā strauji mainīgajā vidē pašreizējā radiofrekvenču spektra pārvaldības sistēma, kurā lēmumus par radiofrekvenču spektra izmantojumu galvenokārt pieņem valsts iestādes un bieži vien ierobežo potenciālās tehnoloģijas un pakalpojumus, ir izsmēlusi tās iespējas. Tā kā valsts robežas zaudē nozīmi optimāla radiofrekvenču spektra izmantojuma noteikšanā, tad radiofrekvenču spektra pārvaldes sistēmā valdošā fragmentētā pieeja paaugstina izmaksas, radiofrekvenču spektra lietotāji zaudē tirgus iespējas un tiek kavēta inovatīvu lietojumu un pakalpojumu ieviešana. Ja situācija nemainīsies, tad Eiropa negūs panākumus bezvadu sistēmu attīstības un inovāciju jomā, it īpaši saistībā ar patlaban notiekošo pārslēgšanos no analogās uz digitālo televīziju, kas jaunu izmantojumu vajadzībām — gan apraidei, piemēram, mobilajai televīzijai, gan citiem lietojumiem, piemēram, bezvadu platjoslas pakalpojumiem — atbrīvos plašu visvērtīgākās radiofrekvenču spektra daļas diapazonu. Piekļuve platjoslas sakaru pakalpojumiem var būtiski ietekmēt Eiropas Savienības konkurētspēju un kohēziju [16] produktivitātes paaugstināšanas un sociālās ietekmes ziņā. Bezvadu piekļuve ir viens no daudzsološākajiem līdzekļiem, ar ko novērst atšķirības platjoslas pakalpojumu jomā un pārvarēt „digitālo plaisu”, it īpaši nomaļos un lauku apvidos[17]. Komisija virknē paziņojumu[18] ir izklāstījusi galvenos principus ES stratēģijai par progresīvu radiofrekvenču spektra politiku, turklāt dalībvalstis un vairums ieinteresēto uzņēmēju grupu[19] ir paudušas atbalstu minētajiem priekšlikumiem. Komisija ar 2006. gada jūnija paziņojumu ierosināja radiofrekvenču spektra pārvaldības reformu, lai - atceltu nevajadzīgus radiofrekvenču spektra izmantojuma ierobežojumus, nostiprinot tehnoloģiskās neitralitātes (brīvība radiofrekvenču joslā izmantot jebkuru tehnoloģiju) un pakalpojumu neitralitātes principu (brīvība radiofrekvenču spektru izmantot jebkuram elektroniskajam sakaru pakalpojumam), - uzlabot piekļuvi radiofrekvenču spektram, atļaujot plašāku radiofrekvenču spektra diapazonu izmantot bez licences un ekskluzīvā izmantojuma tiesības novirzot uz joslām, par kurām iepriekš noslēgta vienošanās (sekundārā tirdzniecība), - izveidot efektīvāku un koordinētāku sistēmu, ar ko atļaujas piešķir Eiropā vai pārrobežu aspektā nozīmīgām bezvadu sistēmām. Sabiedriskās apspriešanas rezultāti Pakalpojuma neitralitātes princips — sabiedriskās apspriešanas rezultāti liecina, ka ieinteresēto aprindu, it īpaši mobilo operatoru un bezvadu tehnoloģijas nozares pārstāvju, uzskati ir vienoti. Turpretim atsevišķas apraides organizācijas un zemes televīzijas sadales tīklu operatori pauda bažas par reformas ietekmi uz pašlaik spēkā esošajām tiesībām. Vairums respondentu pauda tehnoloģijas neitralitātes principam labvēlīgu viedokli. Atbalstu guva pakāpeniska tehnisko ierobežojumu atcelšana. Daudzi pauda bažas jautājumā par traucējumu pārvaldību, it īpaši saistībā ar nelicencētu radiofrekvenču spektru; tomēr daži respondenti norādīja, ka minētajām problēmām, domājams, ir iespējams rast tehnisku risinājumu. Sabiedriskās apspriešanas rezultāti liecina, ka sekundārā tirdzniecība gūst arvien lielāku atbalstu. Vairums dalībvalstu, nozares apvienību un uzņēmumu pauda labvēlīgu viedokli, tomēr tās uzskatīja, ka ir jānovērš radiofrekvenču spektra izmantošanas tiesību uzkrāšana. Pretēju viedokli pauda galvenokārt zemes apraidītāji un atsevišķas dalībvalstis, kas uzskatīja, ka tirdzniecība ietekmētu apraidi. Politikas priekšlikums — radiofrekvenču spektrs 5. Vienkāršot piekļuvi radiofrekvenču spektram un atcelt nevajadzīgus radiofrekvenču spektra izmantojuma ierobežojumus Komisijas tiesību aktu priekšlikumi nostiprina tehnoloģijas un pakalpojumu neitralitātes principu un rada mehānismu, ar ko norāda joslas, kurās Eiropas Savienībā varēs tirgoties ar iegūtajām tiesībām izmantot radiofrekvenču spektru (sekundārā tirdzniecība). Ir ierosināti arī regulējoši noteikumi, kas paredz atbalstīt radiofrekvenču spektra izmantojumu bez licences un uzlabot radiofrekvenču spektra izmantošanas atļauju piešķiršanas nosacījumu koordināciju. Izstrādājot priekšlikumus, ņemti vērā politikas mērķi panākt apjomradītus ietaupījumus, vajadzība novērst kaitīgus traucējumus un sasniegt vispārējo interešu mērķus (piemēram, panākt sociālo un reģionālo kohēziju, nodrošināt dzīvības aizsardzību, novērst neefektīvu radiofrekvenču spektra izmantojumu un veicināt kultūras un valodu daudzveidību un plašsaziņas līdzekļu plurālismu). 4. Vienotais elektronisko sakaru tirgus 4.1 . Pamatinformācija un mērķi Pēdējos gados notikusī tehnoloģiju un tirgus attīstības ietekmē arvien lielāka kļūst iespēja elektronisko sakaru pakalpojumus izmantot, pārsniedzot dalībvalstu ģeogrāfiskās robežas. Jau šodien uzņēmēji ir pauduši interesi lidaparātos vai kuģos nodrošināt tādu personālo satelītu sakaru sistēmu darbību un tādus mobilos sakarus, kas pārsniegtu valstu ģeogrāfiskās robežas. Turklāt regulējumam ir jābūt saskaņotam, lai vienotajā tirgū pilnvērtīgi varētu izmantot īpaši svarīgu pakalpojumu potenciālu, piemēram, mobilie platjoslas pakalpojumi un balss IP telefonija. Tomēr par spīti citu ekonomikas reģionu konkurences spiedienam Eiropā vēl nav izveidots vienotais elektronisko sakaru tīklu vai pakalpojumu tirgus. ES noteikumu ieviešanai 27 nošķirtās valsts pārvaldes sistēmās ir divi lieli trūkumi: mākslīga nacionālo tirgu segmentācija un nekonsekventi piemēroti ES noteikumi. Risinot jautājumu par vienotā tirgus trūkumu, Komisija 2006. gada apspriešanās dokumentos izklāstīja virkni priekšlikumu, proti: i) uzlabot regulējuma efektivitāti un konsekvenci Eiropas Savienībā, nostiprinot Komisijas pārraudzību pār valsts pārvaldes iestāžu piemērotajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, ii) uzlabot izpildes mehānismu efektivitāti un darbības ātrumu, nostiprinot valsts iestāžu neatkarību un paplašinot tām piešķirtās faktiskās pilnvaras, iii) izstrādāt vienkāršāku operatoru izvēles un atļaujas piešķiršanas procedūru, ko piemēro Kopienas mēroga pakalpojumu sniedzējiem, iv) institucionāli nostiprināt valsts pārvaldes iestāžu un Komisijas sadarbību. 4.2 . Sabiedriskās apspriešanas rezultāti Daudzi ieinteresētie uzņēmumi pauda lielas bažas par pašreizējā regulējuma atšķirīgo ieviešanu dažādās valstīs; turklāt minētās atšķirības neļauj izmantot visas iekšējā tirgus priekšrocības. Atsevišķi interesenti aicināja nodrošināt stingrāku ES regulējumu. Nozares (un arī patērētāju asociācijas) pauda īpaši lielu nožēlu par to, ka joprojām nav izveidots vienotais elektronisko sakaru tirgus un ka uzņēmumiem un lietotājiem minētajā sektorā nav līdzvērtīgu konkurences apstākļu. Ieinteresētās aprindas pieminēja arī ERG ierobežojumus, kas par spīti 2006. un 2007. gadā ieguldītajiem pūliņiem, brīvu koordināciju joprojām atļauj tikai regulatoriem. Ja dalībvalstis bija piesardzīgas attiecībā uz to, ka Komisijai piešķirtu „tiesības cedēt”, tad vairākas nozares grupas (jaunie tirgus dalībnieki un atsevišķi vēsturiskie tirgus dalībnieki) vai nu atbalstīja institucionālu ERG reformu un/vai lūdza Komisijai piešķirt plašākas pilnvaras, lai izvairītos no „mazākā kopsaucēja” principa, ko atsevišķi ieinteresētie uzņēmēji uzskata par neatņemamu regulēšanas mehānisma elementu, kura pamatā ir 27 valsts pārvaldes iestāžu vienprātība. Turklāt virknē viedokļu atspoguļojās fakts, ka pašreizējā operatoru izvēles un atļauju izsniegšanas pieeja nav saderīga ar jaunu pakalpojumu izveidei vajadzīgo apjomradīto ietaupījumu gūšanu. Ņemot vērā pašreizējos un potenciālos Kopienas mēroga pakalpojumus, ir lietderīgi izveidot vienotu radiofrekvenču spektra un tālruņa numuru izmantošanas tiesību piešķiršanas sistēmu. Ņemot vērā izpildes mehānismus, lielākā daļa dalībvalstu un jauno tirgus dalībnieku asociāciju atbalstīja priekšlikumu paplašināt valsts iestāžu izpildes pilnvaras, savukārt vēsturiskie tirgus dalībnieku un mobilo operatoru asociācijas minēto priekšlikumu noraidīja. Politikas priekšlikumi — iekšējais tirgus 6. Nostiprināt valsts iestāžu neatkarību un paplašināt izpildes pilnvaras Šī priekšlikuma īstenošanas rezultātā tiesisko regulējumu ieviesīs efektīvāk un ātrāk. 7. Pabeigt vienotā tirgus izveidi, nodibinot neatkarīgu Eiropas Elektronisko sakaru tirgus iestādi Ir ierosināts dibināt neatkarīgu Eiropas Elektronisko sakaru tirgus iestādi, kas pulcēs tās valsts pārvaldes iestādes, kuras patlaban ir iesaistījušās ERG. Jaunizveidotā iestāde Komisijai sniegtu ieteikumus, tai būtu skaidri definēts uzdevums sekmēt vienotā tirgus darbību, turklāt iestāde būs atbildīga Eiropas Parlamenta priekšā. Tādējādi tiks pārtraukta valsts pārvaldes iestāžu brīvā sadarbība (kas pašlaik norisinās ERG) un darbu sāks jauna iestāde, kura nodrošinās efektīvāku, autoritatīvāku un atklātāku sistēmu. Jaunā iestāde: - panāktu saskaņotāku un konsekventāku ES noteikumu piemērošanu iekšējā tirgū, pilnvērtīgāk izmantojot valsts regulatoru ekspertu zināšanas par Kopienas sistēmu, - palīdzētu Komisijai citās nozarēs, kas saistītas ar elektroniskajiem sakariem, piemēram, vairāku valstu tirgus analīze un uzņēmumu izvēle pārrobežu pakalpojumu nodrošināšanai, - pildītu pieņemšanas vietas funkcijas, kurā varētu vērsties uzņēmumi, kas vēlas saņemt tiesības izmantot radiofrekvenču spektru un tālruņa numurus, lai sniegtu pārrobežu pakalpojumus Eiropas Savienībā, - pārņemtu Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras ( ENISA ) funkcijas un Eiropā nodrošinātu ekspertu centra pakalpojumus tīklu un informācijas drošības jautājumos. 8. Pastiprināt Komisijas pārraudzību pār tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, tā panākot lielāku konsekvenci Tiesību aktu priekšlikumi paplašina Komisijas pilnvaras, kas saskaņā ar tirgus analīzes procedūru paredz pārraudzīt valsts pārvaldes iestāžu ierosinātos tiesiskās aizsardzības līdzekļus (cieši sadarbojoties ar jauno Eiropas iestādi), tādējādi veicinot konsekventāku, efektīvāku un straujāku tiesiskās aizsardzības līdzekļu piemērošanu Eiropas Savienībā. 9. Efektīvāka tehniskā harmonizācija virknē galveno darbības jomu Lai samazinātu atšķirības veidā, kā valsts pārvaldes iestādes īsteno tiesisko regulējumu, ir ierosināts paplašināt Komisijas pilnvaras, lai tā (sadarbojoties ar Eiropas Elektronisko sakaru tirgus iestādi) varētu pieņemt tehniskās harmonizācijas pasākumus šādās jomās — dārga metodoloģija, numuru saglabāšanas nodrošināšana, patērētāju aizsardzība un elektronisko sakaru pakalpojumu un aprīkojuma pieejamība galalietotājiem invalīdiem. 5. Komunikācija ar iedzīvotājiem 5.1 . Lietotāju tiesības un patērētāju aizsardzība Pamatinformācija un mērķi Tehnoloģisko izmaiņu un spēcīgākas konkurences mijiedarbības rezultātā sāk paplašināties iedzīvotājiem sniegto pakalpojumu klāsts, pakalpojumiem kļūstot arvien kvalitatīvākiem un lētākiem. Tomēr ir iespējams rīkoties aktīvāk, lai panāktu to, ka patērētāji varētu izmantot visas priekšrocības, ko sniedz patiešām vienots elektronisko sakaru tirgus. Komisija 2006. gada jūnija paziņojumā norādīja četras galvenās jomas, kurās jāievieš izmaiņas, proti, - lietotājiem paredzētās informācijas pārredzamība un publicēšana, - lietotāju invalīdu vajadzībām vienkāršota piekļuve, - neatliekamās palīdzības dienesti un piekļuve „112”, un - nodrošināt piekļuves iespēju un pakalpojumu kvalitātes pamatlīmeni („tīkla neitralitāte”). Turklāt Komisijas identificētos[20] ilgstoši pastāvošos jautājumus (piemēram, universālā pakalpojuma koncepcija un darbības joma) iztirzās Komisijas paziņojumā, ko paredzēts publicēt 2008. gadā. Sabiedriskās apspriešanas rezultāti Kaut arī patērētāji un lietotāju invalīdu asociācijas atbalstīja visus Komisijas priekšlikumus, daudzi operatori uzskatīja, ka obligātie pasākumi var negatīvi ietekmēt to spēju radīt inovācijas, un rosināja paļauties uz pašregulāciju. Aprīkojuma ražotāji un programmatūras izstrādes uzņēmumi atbalstīja ES harmonizācijas nostiprināšanu. Lielākā daļa komentāru iesniegušo dalībvalstu atbalstīja e-pieejamības, informācijas pārredzamības un pakalpojumu kvalitātes jomā izteiktos priekšlikumus. ERG atbalstīja arī informācijas pārredzamības, zvanītāja atrašanās vietas noteikšanas un e-pieejamības jomā izteiktos priekšlikumus. Politikas priekšlikumi — patērētāju aizsardzība 10. Atjaunināt un nostiprināt regulējuma vispārīgos noteikumus par patērētāju aizsardzību Tiesību aktu priekšlikumos ir iestrādāti šādi aspekti. - Uzlabot patērētājiem pieejamās pakalpojumu sniedzēja nodrošinātās informācijas (tostarp informācijas par piegādes nosacījumiem un tarifiem) pārskatāmību. - Noteikt, ka pēc fiksētā vai mobilā operatora nomaiņas tālruņa numura faktiskās pārnešanas termiņš ir viena darbadiena. - Uzlabot „112” neatliekamās palīdzības dienesta darbību Eiropas Savienībā, it īpaši nodrošinot efektīvāku piekļuvi informācijai par zvanītāja atrašanās vietu. - Piešķirt valsts pārvaldes iestādēm tiesības noteikt pakalpojumu kvalitātes obligātās prasības, pamatojoties uz Kopienā izstrādātiem standartiem. 11. Atjaunināt un nostiprināt noteikumus par e-pieejamību un lietotāju invalīdu tiesības Tiesību aktu priekšlikumos ir iestrādāti šādi aspekti. - Uzlabot lietotāju invalīdu piekļuvi neatliekamās palīdzības pakalpojumam „112”. - Nostiprināt pašreizējos noteikumus, tā nodrošinot to, ka lietotāji invalīdi, vecāka gadagājuma cilvēki un cilvēki ar īpašām vajadzībām var izmantot un piekļūt e-sakaru pakalpojumiem. 5.2. Privātums un drošība Pamatinformācija un mērķi Viens no tiesiskā regulējuma galvenajiem mērķiem ir pārstāvēt ES iedzīvotāju intereses, cita starpā nodrošinot augstu personas datu un privātuma aizsardzības līmeni un to, ka tiek saglabāta publisko sakaru tīklu integritāte un drošība. Tā kā pēdējos gados radušies arvien jauni elektroniskie draudi (piemēram, vīrusi, surogātpasts, spiegprogrammatūra un pikšķerēšana), šie mērķi ir kļuvuši vēl nozīmīgāki. 2006. gada jūnija apspriešanas dokumentos ieskicēta virkne priekšlikumu par to, kā nostiprināt pašreizējos ar drošību saistītos tiesiskā regulējuma noteikumus. Ierosināto izmaiņu mērķis ir palielināt pašreizējo tīklu un sistēmu elastību — tā papildinot tos tiesību aktus, kuros konkrētas darbības atzītas par kriminālām[21] — un uzlabot personas datu aizsardzību elektronisko sakaru sektorā. Sabiedriskās apspriešanas rezultāti Sabiedriskās apspriešanas rezultāti liecina, ka dalībvalstis piesardzīgi atbalsta Komisijas priekšlikumus. No otras puses, vairāki operatori un pakalpojumu sniedzēji apsver izmaksu iespējamo ietekmi. Patērētāju organizācijas atbalsta, bet Datu aizsardzības iestādes vēlas, lai Komisija iestrādā stingrākus noteikumus. Politikas priekšlikums — privātums un drošība 12. Paaugstināt tīklu un pakalpojumu drošību un lietotāju privātumu Komisijas tiesību aktu priekšlikumos aplūkota virkne mērķu, tostarp: - informēt lietotāju, ja tīkla drošības pārkāpuma rezultātā bijuši apdraudēti lietotāja personas dati; - palielināt operatoru un valsts pārvaldes iestāžu atbildību par visu elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu drošību un integritāti; - paplašināt kompetento iestāžu ieviešanas un izpildes pilnvaras, it īpaši surogātpasta apkarošanas jomā; - skaidrot, kā ES noteikumus piemēro tādām datu vākšanas un identifikācijas ierīcēm, kuras izmanto publiskos elektronisko sakaru tīklus. Šo mērķu sasniegšanu veicinās ENISA integrācija jaunajā Elektronisko sakaru tirgus iestādē. 6. SECINĀJUMS Ar 2007. gada ES tiesiskā regulējuma reformu Komisija ierosina šo noteikumu kopumu pielāgot tehnoloģiju un tirgus attīstības tendencēm. Saskaņā ar apņemšanos nodrošināt labāku regulējumu Komisija ir sagatavojusies spert pirmo lielo soli tuvāk sektora deregulācijai, to tirgu skaitu, kuros vajadzīgs ex-ante regulējums, samazinot no 18 līdz 7. Komisija plāno arī palielināt konkurenci atlikušajos tirgos, kuros valda trūkumi, piemēram, izveidojot jaunu funkcionālās nošķiršanas tiesiskās aizsardzības līdzekli. Komisija ierosina spert izšķirošo soli tuvāk vienotam Eiropas elektronisko sakaru tirgum, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi un patērētāji elektronisko sakaru pakalpojumus var sniegt un izmantot, neņemot vērā valstu robežas. Eiropas elektronisko sakaru pārvaldīšanas trūkumi, ko rada 27 nošķirtas valsts pārvaldes sistēmas, kļūst arvien lielāki un kropļo Eiropas konkurētspēju. Tāpēc Komisija ierosina pilnveidot vienotā tirgus regulēšanu, izveidojot neatkarīgu Eiropas Elektronisko sakaru tirgus iestādi, kas sadarbībā ar Komisiju palīdzēs nodrošināt Eiropā līdzvērtīgus regulējuma apstākļus un paplašinās Eiropas spēju risināt tīkla informācijas un drošības jautājumus. Turklāt Komisija uzskata, ka ir būtiski nostiprināt iedzīvotāju tiesības, piemēram, nodrošinot, ka, tirgiem piedāvājot arvien vairāk izvēles iespēju, patērētāji saņem pilnvērtīgāku informāciju par piegādes nosacījumiem un tarifiem un ka tiem ir vienkāršāk pāriet no viena pakalpojumu sniedzēja pie cita. Ar 2007. gada reformas priekšlikumiem ierosinot reformas, kas palielinātu inovācijas un investīcijas bezvadu tehnoloģijās, Komisija pievēršas arī radiofrekvenču spektra pārvaldībai, kuru tā uzskata par ES regulējuma visvājāko vietu. Elektroniskajiem sakariem ir būtiska ietekme uz ES ekonomiku kopumā. Funkcionējošs vienotais tirgus — tas ir visspēcīgākais Eiropas ierocis pasaules konkurences cīņā. Eiropa nedrīkst zaudēt laiku. Tāpēc Komisija uzskata, ka 2007. gada reformas ierosinājumiem jāstājas spēkā vēl pirms 2009. gada beigām. [1] COM(2005) 229. [2] OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp. [3] COM(2007) 697, COM(2007) 698, COM(2007) 699. [4] SEC(2007) 1472. [5] http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/info_centre/documentation/public_consult/review/index_en.htm. [6] COM(2006) 334. [7] http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/info_centre/documentation/public_consult/review_2/index_en.htm. [8] Komisāres Reding 2006. gada 30. novembra vēstule ERG, ERG atbilde un komisāres Reding un priekšsēdētāja Viola 2007. gada 27. februāra kopīgais paziņojums atrodams: http://erg.eu.int/whatsnew/index_en.htm. [9] Turpmāki pierādījumi un kvantitatīvie dati atrodami saistītajā ietekmes novērtējumā. [10] Komisijas ieteikums par konkrētajiem preču un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex-ante regulējums saskaņā ar pamatdirektīvu 2002/21/EK, OV L 114, 8.5.2003, 45. lpp. [11] Komisija, 12. ziņojums: Eiropas elektronisko sakaru regulējums un tirgi 2006. gadā, 2. pielikums, 13. lpp. Dati par mazumtirdzniecības ieņēmumiem no visu veidu zvaniem, 2006. gada decembra dati par ES-25 valstīm. [12] Ibid. 2. pielikums, 66. lpp. 2006. gada oktobri dati par ES-25 valstīm, iekļauti arī dati par tālākpārdošanu. [13] Sk. Komisijas Paziņojumu „ Pilnīga digitālo dividenžu priekšrocību izmantošana Eiropā: vienota pieeja digitālās pārslēgšanās atbrīvota radiofrekvenču spektra izmatojumam”, COM(2007) 700. [14] Eiropadomes sanāksme Briselē, 14. līdz 15.12.2006., Prezidentūras secinājumi 16879/1/06 rev. 1. [15] Rezolūcija (P6_TA-PROV(2007)0041) atrodas http://ec.europa.eu/information_society/policy/radio_spectrum/docs/ep_dr_res_spectrum_14_02.pdf. [16] Platjoslas pakalpojumi ir zināšanu ekonomikas pamata infrastruktūra, turklāt tie ir būtiski ietekmējuši IST ekonomisko nozīmi, gūstot 50 % ražīguma kāpuma, kas pēdējos desmit gados panākts modernajās valstīs. [17] Vidēji ES-25 dalībvalstīs platjoslas pakalpojumi bija pieejami vairāk nekā 90 % pilsētas iedzīvotāju un tikai 71 % lauku iedzīvotāju (Komisija, prognozes, 2007. gada janvāris). [18] COM(2005) 411, COM(2005) 400, COM(2005) 461. [19] It īpaši sk. RSPG atzinumu par digitālo dividendi, radiofrekvenču tirdzniecību un bezvadu piekļuves politiku elektronisko sakaru pakalpojumiem ( WAPECS ); teksti atrodami http://rspg.ec.europa.eu. [20] Sk. divus paziņojumus par Universālā pakalpojuma darbības jomas pārskatu, COM(2005) 203 un COM(2006) 163. [21] Padomes Pamatlēmums 2005/222/TI par uzbrukumiem informācijas sistēmām, OV L 69, 16.3.2005, 67. lpp.