ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
PASKAIDROJUMA RAKSTS

Saskaņā ar 395. panta 1. punktu 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (turpmāk “PVN direktīva”) Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar vienprātīgu lēmumu var atļaut jebkurai dalībvalstij piemērot īpašus pasākumus, atkāpjoties no minētās direktīvas noteikumiem, nolūkā vienkāršot PVN iekasēšanas procedūru vai novērst noteiktu veidu nodokļa nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļa maksāšanas.

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

PVN direktīvas XII sadaļas 1. nodaļā dalībvalstīm ir paredzēta iespēja piemērot īpašus režīmus mazajiem uzņēmumiem, tostarp iespēja atbrīvot no nodokļa tādus nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums ir mazāks par konkrētu summu. Šis atbrīvojums nozīmē to, ka nodokļa maksātājam nav jāiekasē PVN par piegādēm un rezultātā nodokļa maksātājs nevar atskaitīt priekšnodokli.

Saskaņā ar PVN direktīvas 287. panta 15. punktu Slovēnija drīkst atbrīvot no PVN tos nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz EUR 25 000 ekvivalentu valsts valūtā.

Ar Padomes Īstenošanas Lēmumu 2013/54/ES Padome deva Slovēnijai atļauju atbrīvot no PVN tos nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz EUR 50 000. Šo lēmumu pagarināja ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2089 līdz 2018. gada 31. decembrim. Šis pasākums nodokļa maksātājiem ir fakultatīvs, kas vienmēr var izvēlēties parasto PVN režīmu.

Slovēnija ir pieprasījusi pagarināt šā pasākuma piemērošanas termiņu. Saskaņā ar Slovēnijas sniegto informāciju 2017. gada beigās apmēram 48 % reģistrēto personu ar PVN apliekamā peļņa bija mazāka par EUR 50 000, un PVN ieņēmumi, ko tie radīja, bija tikai 1 % no kopējiem PVN ieņēmumiem, no kuriem 0,3 % bija ar nodokli apliekamās personas, kuru apgrozījums bija mazāks par 25 000. Turklāt to nodokļu maksātāju skaits, kuri reģistrēti kā PVN maksātāji un kuru apgrozījuma robežvērtība ir no EUR 25 000 līdz EUR 50 000, ir samazinājies, sākot no 2013. gada. Tas nozīmē, ka aizvien lielāks skaits mazo uzņēmumu izmanto minēto vienkāršošanas pasākumu.

Saskaņā ar Slovēnijas sniegto informāciju pasākuma ietekme uz iekasētajiem nodokļu ieņēmumiem galapatēriņa stadijā būs nenozīmīga.
par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā tās Tirdzniecības komitejas sastāvā, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puse

PROJEKTS

ES un Ukrainas Asociācijas komitejas tās Tirdzniecības komitejas sastāvā Lēmums Nr. .../2018

(...)

par šķīrējtiesnešu saraksta izveidošanu saskaņā ar 323. panta 1. punktu Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses

ASOCIĀCIJAS KOMITEJA TĀS TIRDZNIECĪBAS KOMITEJAS SASTĀVĀ,

ņemot vērā 2014. gada 27. jūnijā Briselē parakstīto Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (“nolīgums”), un jo īpaši tā 323. panta 1. punktu un 465. panta 3. punktu,

tā kā:

(1)Saskaņā ar nolīguma 323. panta 1. punktu Asociācijas komiteja tās Tirdzniecības komitejas sastāvā ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā izveido to personu sarakstu, kuras vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem.

(2)Savienība ir ierosinājusi piecus šķīrējtiesnešu kandidātus. Ukraina ir ierosinājusi četras personas, kuras vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem. Ukraina un Savienība ir vienojušās par pieciem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri var būt par šķīrējtiesas priekšsēdētājiem.

(3)Lai izvairītos no turpmākas kavēšanās to personu saraksta izveidē, kuras vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem, un lai tādējādi nodrošinātu nolīguma un jo īpaši tā IV sadaļas 14. nodaļas pienācīgu darbību, Asociācijas komiteja tās Tirdzniecības komitejas sastāvā apstiprina minēto sarakstu, pamatojoties uz iesniegtajiem priekšlikumiem.

(4)Ukraina pēc iespējas drīzāk ierosina piekto kandidātu Asociācijas komitejai tās Tirdzniecības komitejas sastāvā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1. Saraksts ar personām, kuras vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem saskaņā ar 323. panta 1. punktu Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, ir norādīts šā lēmuma pielikumā.

2. Ukraina pēc iespējas drīzāk ierosina Asociācijas komitejai tās Tirdzniecības komitejas sastāvā piekto kandidātu, kurš vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnesi.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

[vieta], … [datums]
Instruments ir paredzēts LESD 218. panta 3. punktā un 218. panta 4. punktā.

3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

•Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

2017. gadā Komisija veica ex ante izvērtējumu par iespējamu IZPN ar Gambijas Republiku. Izvērtējuma ziņojumā secināts, ka ES zvejas sektorā ir padziļināta interese par zvejošanu Gambijā (to nosaka šā sektora reģionālā stratēģija) un ka IZPN ar Gambiju palīdzētu stiprināt reģiona zvejniecību uzraudzību, kontroli un pārraudzību, kā arī veicinātu to labāku pārvaldību. Gambija ir paudusi ieinteresētību sākt sarunas ar ES par iespējamu IZPN.

•Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

Apspriešanās notiks Tāljūras flotes konsultatīvās padomes ietvaros. Paredzēts rīkot ad hoc sanāksmes ar dalībvalstu, nozares pārstāvju un, iespējams, NVO piedalīšanos.

•Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

Neattiecas.

•Ietekmes novērtējums

Neattiecas.

•Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

Neattiecas.

•Pamattiesības

Sarunu norādēs, kuras ierosinātas kā pielikums lēmumam, ar ko iesaka pilnvarot sākt sarunas, ir iekļauta klauzula, kas ļauj apturēt nolīgumu un protokolu gadījumā, kad ir pārkāptas cilvēktiesības un demokrātijas principi.

4.IETEKME UZ BUDŽETU

Jaunā IZPN un protokola ietekme uz budžetu ietver tāda finansiāla ieguldījuma izmaksu Gambijas Republikai, kas ir saderīgs ar daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, un jo īpaši piešķīrumus budžeta pozīcijai, kas paredzēta ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem. Ikgadējās saistību un maksājumu summas, tostarp rezerves pozīcija attiecībā uz protokoliem, kuri nav stājušies spēkā gada sākumā, tiek noteiktas ikgadējā budžeta procedūrā.

5.CITI ELEMENTI

•Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

Sarunas ir plānots sākt 2018. gada 3. vai 4. ceturksnī.

•Konkrēto priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums
EIROPAS KOMISIJA

Briselē, 28.6.2018

COM(2018) 495 final

2010/0186(NLE)

Grozīts priekšlikums

PADOMES LĒMUMS

par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Kopējās gaisa telpas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses
2.4.Priekšlikuma pamatojums

Grozošais protokols stāsies spēkā, tiklīdz visas Puses būs deponējušas ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas instrumentus Eiropas Padomes Ģenerālsekretāram. Turklāt, ņemot vērā ratificējošo Pušu lielo skaitu, grozījumu protokolā ir paredzēta “daļējas stāšanās spēkā” iespēja mazākā Pušu grupā pēc pieciem gadiem, tiklīdz vismaz trīs astotdaļas Pušu būtu izteikušas piekrišanu uzņemties saistības. Grozījumu protokola parakstīšanas ceremonija ir plānota 2018. gada 25. jūnijā Strasbūrā.

ES dalībvalstīm (pašlaik Konvencijas Nr. 108 vienīgajām Pusēm) būtu jāveic pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu grozījumu protokola ātru stāšanos spēkā.

Pirmkārt, ņemot vērā to, ka modernizētajā konvencijā lielākoties būs paredzēti VDAR un Policijas direktīvai līdzīgi aizsardzības pasākumi, (daļēja) stāšanās spēkā palīdzēs veicināt Savienības datu aizsardzības standartus visā pasaulē. Konvencijai Nr. 108 tiešām bijusi ļoti liela nozīme “Eiropas datu aizsardzības modeļa” izplatīšanā visā pasaulē, jo to bieži izmanto par iedvesmas avotu valstis, kuras apsver pašas savu privātuma tiesību aktu pieņemšanu vai modernizēšanu. Tagad tas ir vēl svarīgāk, ņemot vērā to, ka daudzos pasaules reģionos pieaug to valstu skaits, kuras ievieš šādus tiesību aktus. Konvencijas Pušu aizsardzības standartu palielināšana atvieglotu arī datu plūsmas starp ES un tām konvencijas Pusēm, kuras nav ES dalībvalstis. Vairākām valstīm pievienošanās Konvencijai Nr. 108 izrādījās arī noderīga, lai sagatavotos Eiropas Komisijas iespējamam pietiekamas aizsardzības atzinumam. VDAR nostiprina šo aspektu, skaidri nosakot, ka pievienošanās Konvencijai Nr. 108 ir svarīgs faktors, kas Eiropas Komisijai jāņem vērā pietiekamas aizsardzības novērtējumā. Pat bez pietiekamības aizsardzības augstāks aizsardzības līmenis (jo īpaši attiecībā uz tiesu un ārpustiesas tiesiskās aizsardzības līdzekļu pieejamību, kā arī uzraudzības iestāžu veiktu efektīvu uzraudzību) veicinātu datu apmaiņu, pamatojoties uz atbilstīgiem aizsardzības pasākumiem (jo īpaši tāpēc, ka šādi aizsardzības pasākumi varētu kļūt vieglāk ieviešami Pušu tiesību sistēmās).

Otrkārt, ir svarīgi saglabāt modernizētās konvencijas pilnīgu saskaņotību ar VDAR un Policijas direktīvas noteikumiem, lai ES dalībvalstis arī turpmāk varētu būt konvencijas Puses un ievērot tās noteikumus, nepārkāpjot Savienības tiesību aktus. Tas jo īpaši attiecas uz noteikumiem par brīvu datu plūsmu starp Pusēm, ņemot vērā to, ka modernizētajā konvencijā (atšķirībā no pašreizējā teksta) ir noteikts atbrīvojums no šā noteikuma Pusēm, “kam ir saistoši saskaņotie aizsardzības noteikumi, kuri ir kopīgi valstīm, kas pieder pie reģionālas starptautiskās organizācijas.” Tādējādi tiek nodrošināts, ka ES dalībvalstis ievēros saistības, neskatoties uz nosacījumiem attiecībā uz starptautisku pārsūtīšanu, kuri paredzēti Savienības tiesību aktos par datu aizsardzību.

Treškārt, pašreizējā Konvencija Nr. 108 neparedz starptautisku organizāciju pievienošanās iespēju. Ar grozījumu protokolu šis aspekts tiek mainīts, un tādējādi tā stāšanās spēkā ir ES nākotnes pievienošanās konvencijai nosacījums.
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Šā priekšlikuma mērķis ir noteikt īstenošanas pasākumus, kas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 311. panta ceturto daļu ir paredzēti Komisijas priekšlikuma Padomes lēmumam par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu 7. pantā. Ar to paredzēts atcelt un aizstāt Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 608/2014.

Ierosinātais jaunais lēmums par pašu resursiem palīdzēs saglabāt un reformēt pašreizējos trīs pašu resursus: tradicionālos pašu resursus, PVN pašu resursus to grozītajā redakcijā un NKI pašu resursus.

Turklāt ar lēmuma par pašu resursiem priekšlikumu tiek ieviestas trīs jaunas pašu resursu kategorijas, kas pamatojas uz kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi, Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu un nereciklēta izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu.

Šis regulas priekšlikums aptver visus praktiskos pasākumus saistībā ar Savienības pašu resursiem. Līdzīgi kā Regulā (ES, Euratom) Nr. 608/2014 ierosinātajā regulā izklāstīta racionalizēta procedūra, kā padarīt sistēmu elastīgu lēmuma par pašu resursiem ietvaros un atbilstīgi tajā noteiktajiem ierobežojumiem.

Ieteikumā ietverti vispārēja rakstura noteikumi, kas piemērojami visa veida pašu resursiem un kam īpaši svarīga ir atbilstīga parlamentārā uzraudzība. Tie galvenokārt attiecas uz jautājumiem par ieņēmumu kontroli un uzraudzību, tostarp attiecīgajām ziņošanas prasībām un saistītajām Komisijas inspektoru pilnvarām.

Saskaņā ar Līguma par Eiropas savienības darbību 322. panta 2. punktu šie īstenošanas pasākumi ir papildināti ar noteikumiem, ar ko nosaka metodes un procedūru, kā Komisijas rīcībā jānodod vai tai jāmaksā pašu resursu ieņēmumi, tostarp vajadzības gadījumā pasākumus, kuri jāveic, lai izpildītu kases vajadzības.

Šī iniciatīva ir daļa no plašāka pašu resursu tiesību aktu kopuma, ko Komisija ierosina līdz ar daudzgadu finanšu shēmas regulu 2021.–2027. gadam. Tajā ietverts iepriekšminētais lēmums par pašu resursiem, īpaša jauno pašu resursu pieejamības regula un grozījums regulā par pašu resursiem no pievienotās vērtības nodokļa. Šī iniciatīva nav daļa no Normatīvās atbilstības un izpildes programmas.

Pašreizējā Regulā (ES, Euratom) Nr. 608/2014 noteikti Eiropas Savienības pašu resursu sistēmas īstenošanas pasākumi atbilstoši 9. pantam Lēmumā Nr. 2014/335/ES, Euratom. Ierosinātajā lēmumā par pašu resursiem ietverti jauni pašu resursi un 7. pantā noteikts, ka jāparedz īstenošanas pasākumi attiecībā uz:
Daļu no pārcelšanās izmaksām varētu nākties priekšfinansēt no ES budžeta – vēl pirms finansiālā norēķina. Šajā saistībā Komisija sadarbībā ar Eiropas Banku iestādi novērtēs iespējamās vajadzības pēc papildu finansējuma, kas piesaistāms caur ES budžetu. Vajadzības gadījumā Komisija iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei attiecīgus priekšlikumus ikgadējās budžeta procedūras ietvaros (attiecībā uz 2019. gadu un, ja nepieciešams, arī uz 2018. gadu). Tas attiecas, piemēram, uz izmaksām saistībā ar pašu pārcelšanos. Turklāt izmaksas saistībā ar iekārtošanos jaunajās telpās tiks iekļautas arī dokumentos saistībā ar Finanšu regulas 203. pantā izklāstīto būvdarbu procedūru, kurā noteikts, ka pirms līguma noslēgšanas attiecībā uz būvdarbu projektiem ir jāsaņem apstiprinājums no Eiropas Parlamenta un Padomes. Ir sagaidāms, ka šī procedūra tiks uzsākta pēc iespējas drīz (vēlākais 2018. gada sākumā).

Eiropas Banku iestādes pārcelšanās būs saistīta ar ietekmi uz budžetu, konkrētāk, ar izmaksām, kas izriet no tās Londonas biroja telpu pašreizējā nomas līguma darbības pirmstermiņa izbeigšanas, pašas pārcelšanās izmaksām, kā arī izmaksām saistībā ar iekārtošanos jaunajās telpās Parīzē. Kā teikts Padomes 2017. gada 22. maija norādījumos sarunām par nolīgumu ar Apvienoto Karalisti, kurā izklāstīta kārtība attiecībā uz tās izstāšanos no Eiropas Savienības, Apvienotajai Karalistei būtu pilnā apmērā jāsedz konkrētas izmaksas saistībā ar izstāšanās procesu, piemēram, Apvienotajā Karalistē izvietoto aģentūru pārcelšanās izmaksas.

(2)Ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 50. panta 3. punktu, Eiropas Banku iestādei darbība jaunajā mītnesvietā būtu jāsāk dienā, no kuras Līgumi vairs nebūs piemērojami Apvienotajā Karalistē, vai 2019. gada 30. martā (atkarībā no tā, kurš datums iestāsies agrāk).

“7. pants

Mītnesvieta

Iestādes mītnesvieta ir Parīze (Francijā).”

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šo regulu piemēro no dienas, no kuras Līgumi vairs nebūs piemērojami Apvienotajā Karalistē, vai no 2019. gada 30. marta (atkarībā no tā, kurš datums iestāsies agrāk).

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē,
ar ko dod piekrišanu tam, ka Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz Visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses

PASKAIDROJUMA RAKSTS

1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

Šis priekšlikums ir sagatavots, ņemot vērā to, ka ir paredzēts parakstīt, provizoriski piemērot un noslēgt Visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (turpmāk “nolīgums”). Priekšlikuma mērķis ir dot iespēju Padomei dot piekrišanu tam, ka Komisija noslēdz minēto nolīgumu Eiropas Atomenerģijas kopienas (EAEK) vārdā.

Tā kā EAEK arī ir puse Visaptverošā un pastiprinātā partnerības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, Komisija sagatavo atsevišķu ieteikumu, lai Padome dotu piekrišanu tam, ka Komisija noslēdz tās nolīguma daļas, uz kurām attiecas Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgums.

Procedūra, kurā EAEK paraksta un noslēdz starptautiskos nolīgumus, atšķiras no tās, kas piemērojama ES. Jo īpaši EAEK līguma 101. pantā ir noteikts, ka šādi nolīgumi ir jānoslēdz Komisijai, kad tā saņēmusi Padomes piekrišanu. Tādēļ nepieciešams pieņemt divus atsevišķus Padomes lēmumus par to, lai parakstītu un noslēgtu nolīgumu; viens lēmums piemērojams ES, otrs — EAEK.

Lai EAEK vārdā noslēgtu nolīgumu, Komisija iesaka Padomei dot piekrišanu saskaņā ar EAEK līguma 101. panta otro daļu.

Pēc tam, kad Padome ir devusi piekrišanu un Komisija ir pieņēmusi attiecīgo lēmumu, Komisija varēs EAEK vārdā parakstīt un noslēgt nolīgumu.

2. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

Komisija iesaka Padomei, ievērojot Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 101. panta otro daļu, dot piekrišanu tam, ka tiek noslēgts Visaptverošais un pastiprinātais partnerības nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz jautājumiem, kuri ir EAEK kompetencē.

Pievienotais priekšlikums kopā ar Komisijas lēmumu par nolīguma noslēgšanu ir juridiskais instruments Visaptverošā un pastiprinātā partnerības nolīguma noslēgšanai EAEK vārdā.

Saskaņā ar Euratom līguma 102. pantu attiecībā uz EAEK nolīgums nestājas spēkā, kamēr dalībvalstis nav paziņojušas Komisijai, ka nolīgums ir stājies spēkā saskaņā ar šo valstu attiecīgo tiesību aktu noteikumiem.

Ieteikums

PADOMES LĒMUMS,

ar ko dod piekrišanu tam, ka Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz Visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 101. panta otro daļu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,
Šā Padomes īstenošanas lēmuma priekšlikuma mērķis ir aicināt dalībvalstis piemērot furānilfentanilam kontroles pasākumus un kriminālsodus, kas paredzēti to tiesību aktos atbilstoši dalībvalstu saistībām, kuras izriet no Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada konvencijas par psihotropajām vielām.

Ievērojot Padomes Lēmuma 2005/387/TI 8. panta 1. punktu, Komisija sešu nedēļu laikā no riska novērtējuma ziņojuma saņemšanas dienas iesniedz Padomei iniciatīvu par kontroles pasākumu piemērošanu jaunām psihoaktīvām vielām visā Savienībā vai ziņojumu, kurā izskaidrots Komisijas viedoklis, kāpēc šāda iniciatīva nav nepieciešama. Saskaņā ar Tiesas 2015. gada 16. aprīļa spriedumu apvienotajās lietās C-317/13 un C-679/13, pirms tiek pieņemts akts, kura pamatā ir Padomes Lēmuma 2005/387/TI 8. panta 1. punkts, ir jākonsultējas ar Eiropas Parlamentu.

(10)Tikai desmit dalībvalstis furānilfentanilam piemēro kontroles pasākumus saskaņā ar valsts tiesību aktiem narkotiku kontroles jomā, un trīs dalībvalstis to kontrolē saskaņā ar citiem tiesību aktiem, tādējādi kontroles pasākumu piemērošana visā Savienībā ļautu izvairīties no šķēršļiem tiesībaizsardzības iestāžu un tiesu iestāžu pārrobežu sadarbībā un veicinātu aizsardzību pret riskiem, ko var radīt vielas pieejamība un lietošana.

(9)Furānilfentanils nav iekļauts to vielu sarakstos, kurām piemēro kontroles pasākumus saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1961. gada Vienoto konvenciju par narkotiskajām vielām vai Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvenciju par psihotropajām vielām. Patlaban viela netiek vērtēta ANO sistēmā.

(7)Savienībā furānilfentanilam nav atzīta lietojuma nedz medicīnā, nedz veterinārijā. Izņemot furānilfentanila izmantošanu par analītisku references standartu, kā arī zinātniskos pētījumos, nav norāžu, ka to var izmantot citām vajadzībām.

Dalībvalstis vēlākais [vienu gadu pēc šā lēmuma publicēšanas dienas] saskaņā ar valsts tiesību aktiem veic pasākumus, kas nepieciešami, lai 1. pantā minētajai jaunajai psihoaktīvajai vielai piemērotu kontroles pasākumus un kriminālsodus, kā paredzēts to tiesību aktos, kas atbilst to saistībām, kuras izriet no ANO 1971. gada Konvencijas par psihotropajām vielām.

3. pants

Šis Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šo lēmumu piemēro saskaņā ar Līgumiem.

Briselē,
Ietekmes novērtējumā par labāko tika atzīta PO3b iespēja, kurā noteikta diferencēta maksa vieglajiem transportlīdzekļiem atkarībā no to CO2 un piesārņojošo vielu emisijām, un to var papildināt ar prasību vismaz daļā no tīkla iekasēt no SDT maksu par ārējām izmaksām un pietiekami ilgā laikposmā pakāpeniski atcelt vieglajiem transportlīdzekļiem maksu, kas atkarīga no laika. Minētie pasākumi ir saglabāti šajā priekšlikumā, izstrādājot risinājumu, kas ir starp PO3b un PO4 iespēju, taču tuvāk PO4.

PO3b vai PO4 iespējas īstenošana līdz 2030. gadam samazinātu izmaksas saistībā ar satiksmes sastrēgumiem par 2,5–6 % jeb EUR 9–22 miljardiem, nodrošinātu papildu ieņēmumus no autoceļu nodevām EUR 10–63 miljardu apmērā gadā un palīdzētu palielināt ieguldījumus autoceļu infrastruktūrā par 25–260 %, salīdzinot ar pašreizējo līmeni.

Tas būtiski samazinātu autotransporta radīto CO2, NOx un daļiņu emisiju apjomu. Tam būtu pozitīva ietekme uz sabiedrības veselību — proporcionāli gaisa piesārņojuma samazinājumam, un tas ļautu līdz 2030. gadam ietaupīt izmaksas saistībā ar gaisa piesārņojumu un avārijām EUR 370 miljonu līdz EUR 1,56 miljardu apmērā, izsakot pašreizējā vērtībā.

PO3b un PO4 ļautu radīt 62 000–152 000 jaunu darbavietu, ja kaut vai tikai 30 % no ceļa nodevu papildu ieņēmumiem tiktu ieguldīti atpakaļ autoceļu uzturēšanā. Turklāt visas šīs iespējas sekmētu vienlīdzīgu attieksmi pret ES iedzīvotājiem, uz pusi samazinot īstermiņa uzlīmju cenu.

PO3a un 3b iespēja paaugstinātu transporta izmaksas kravas pārvadājumu nozarē par 1,1 %, bet pasažieru transporta izmaksas nemainītos. PO4 gadījumā pasažieru un kravas transporta izmaksas varētu palielināties par 1,3–2,0 % — atkarībā no tā, kā dalībvalstis faktiski ieviestu maksas piesaisti nobrauktajam attālumam (iespējams, arī tās valstis, kas patlaban neiekasē maksu par atsevišķām transportlīdzekļu kategorijām). Iestādēm būtu jāsedz izmaksas, kas rastos jaunu iekasēšanas sistēmu ieviešanas dēļ vai esošo sistēmu paplašināšanas dēļ, un attiecīgajām dalībvalstīm kopā tas līdz 2030. gadam izmaksātu EUR 2–3,7 miljardus. Maksas par autoceļu lietošanu attiecināšana uz jaunām tīkla daļām un jaunām lietotāju grupām palielinātu ceļa lietotājiem atbilstības izmaksas par EUR 198–850 miljoniem gadā, sākot no 2025. gada.

Ietekme uz MVU, tostarp visā autopārvadājumu nozarē, būtu ierobežota, jo ceļu nodevas veido tikai nelielu daļu no kopējām transporta izmaksām. Jebkurš izmaksu pieaugums vai nu tiek nodots tālāk klientiem, vai arī to var kompensēt nodokļu atlaides, kas kļūs iespējamas, grozot direktīvas II nodaļu.
09.2913

ex 2401 10 35 ex 2401 10 70 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 20 35 ex 2401 20 70 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95

91 10 11 21 91 91 10 11 21 91

Dabīga neapstrādāta tabaka, sagriezta vienādos gabalos vai nesagriezta, kuras muitas vērtība nav mazāka par 450 euro/100 kg neto svara un kuru izmanto kā aptinumu vai kā saistvielu, ražojot 2402 10 00 apakšpozīcijas preces

1.1.-31.12.

6 000 tonnu