Ieteikums PADOMES IETEIKUMS par Polijas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas 2014. gada konverģences programmu /* COM/2014/0422 final - 2014/ () */





Ieteikums PADOMES IETEIKUMS par Polijas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas 2014. gada konverģences programmu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1] un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu[2], ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas[3], ņemot vērā Eiropadomes secinājumus, ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu, ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu, ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu, ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu, tā kā: (1) Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. (2) Padome 2010. gada 13. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm, kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. (3) Valstu vai to valdību vadītāji 2012. gada 29. jūnijā pieņēma lēmumu par Izaugsmes un nodarbinātības paktu, kas ir saskaņots pamats rīcībai valstu, ES un eurozonas līmenī, izmantojot visas iespējamās sviras, instrumentus un politikas jomas. Viņi pieņēma lēmumu par dalībvalstu līmenī veicamo rīcību, jo īpaši paužot pilnīgu apņemšanos sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus un īstenot konkrētai valstij adresētos ieteikumus. (4) Padome 2013. gada 9. jūlijā pieņēma ieteikumu par Polijas valsts reformu programmu 2013. gadam un sniedza savu atzinumu par Polijas atjaunināto konverģences programmu 2012.–2016. gadam. (5) Komisija 2013. gada 13. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu[4], iezīmējot 2014. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, Komisija pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu[5], kurā Polija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām paredzēts izstrādāt padziļinātu pārskatu. (6) Eiropadome 2013. gada 20. decembrī apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdevumu nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu, novērst krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi. (7) Polija 2014. gada 24. aprīlī iesniedza savu 2014. gada valsts reformu programmu un 2014. gada 30. aprīlī – savu 2014. gada konverģences programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. (8) 2014. gada konverģences programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2015. gadam panākt, ka budžeta deficīts ir zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības, proti, 3 % no IKP, un līdz 2018. gadam sasniegt vidēja termiņa mērķi. Vidēja termiņa mērķis (-1 % no IKP strukturālā izteiksmē) paredz stingrākas saistības, nekā noteikts Stabilitātes un izaugsmes paktā. 2014. gada konverģences programmā izklāstītie mērķi attiecībā uz pamata deficītu atbilst pārmērīgā deficīta savlaicīgai novēršanai. Lai gan (pārrēķinātā) strukturālā korekcija 2014. gadā atbilst Padomes ieteikumam saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, tā nav pietiekama, lai gūtu 2015. gadā nepieciešamos uzlabojumus. Gados pēc plānotās pārmērīga budžeta deficīta novēršanas plānotā (pārrēķinātā) gada virzība uz vidēja termiņa mērķi ir lēnāka, nekā noteikts Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībās. Tādēļ programmas mērķi daļēji atbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām. Tiek prognozēts, ka programmas laikposmā vispārējās valdības parāds saglabāsies mazāks par 60 % no IKP. Polijas iestādes prognozē, kas tas strauji samazināsies no 57,1 % no IKP 2013. gadā līdz 49,5 % 2014. gadā – galvenokārt apjomīga vienreizēja pensiju fonda aktīvu pārveduma dēļ – un šādā līmenī paliks arī 2015. gadā. Programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs, ir ticams attiecībā uz 2014. gadu un optimistisks attiecībā uz 2015. gadu, jo tajā norādītais reālais IKP pieaugums – 3,8 % – ir lielāks nekā Komisijas 2014. gada pavasara prognozēs norādītais – 3,4 %. Pamatojoties uz Padomes veikto programmas izvērtējumu un Komisijas prognozi, ievērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka, lai gan sagaidāms, ka Polijā tiks ievērota pamata deficīta robežvērtība, ko Padome ir ieteikusi 2014. gadam, pastāv risks, ka pārmērīga budžeta deficīta novēršana 2015. gadā nebūs ilgtspējīga un pēc tam korekcijas vidēja termiņa mērķa sasniegšanai nebūs pienācīgas. (9) Lai nodrošinātu panākumus fiskālās konsolidācijas stratēģijas īstenošanā, ir svarīgi, lai fiskālā konsolidācija tiktu atbalstīta ar visaptverošām strukturālām reformām. Izaugsmi veicinošu izdevumu (izglītībā, izpētē un inovācijās) nelielais īpatsvars pazemina ilgtermiņa izaugsmes izredzes. Paredzams, ka vidējā termiņā līdz ilgtermiņā izdevumi veselības aprūpes jomā ievērojami palielināsies iedzīvotāju novecošanas dēļ. Stiprinot primāro veselības aprūpi un konsultēšanas sistēmas un izmantojot izmaksu efektivitātes ieguvumu potenciālu stacionārajā aprūpē, var mazināt slogu publiskajām finansēm un uzlabot piekļuvi veselības aprūpei. Zemais nodokļu saistību izpildes līmenis joprojām rada problēmas, jo īpaši attiecībā uz nodokļu pārvaldības efektivitāti un administratīvo slogu nodokļu maksātājiem. Polijā ir plaša samazināto PVN likmju sistēma, kas veicina to, ka Polijā ir ES vislielākais to iespējamo ieņēmumu īpatsvars, ko varētu gūt, ja piemērotu standarta PVN likmi. Tas rada ieņēmumu zudumus un palielina nodokļu saistību izpildes izmaksas. Enerģijas nodokļu līmenis ir samērā zems. Nesen ir veikti pasākumi, lai uzlabotu Polijas fiskālo sistēmu. Tomēr sistēmai nāktu par labu, ja tiktu izveidota pilntiesīga, neatkarīga fiskālā padome, kura būtu atbildīga par fiskālo noteikumu ievērošanas ex-ante pārbaudēm, makroekonomisko un budžeta prognožu novērtējumu un publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspējības analīzi, kā arī par fiskālo noteikumu ievērošanas ex-post pārbaudēm. (10) Jauniešu bezdarbs pēdējā gada laikā ir pakāpeniski pieaudzis, kas daļēji ir tādēļ, ka iegūtā izglītība joprojām nav saskaņota ar darba tirgus vajadzībām, kā arī tādēļ, ka pieaug to jauniešu īpatsvars, kas nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā. Neraugoties uz līdzšinējiem centieniem reformēt profesionālās izglītības un apmācības sistēmu, ir nepieciešams vēl vairāk atvieglot piekļuvi kvalitatīvai māceklībai un apmācībai darbavietā, stiprināt izglītības iestāžu un darba devēju sadarbību un iesaistīt tos jauniešus, kuri nav ne nodarbināti, ne iesaistīti izglītībā vai apmācībā un nav reģistrējušies valsts nodarbinātības dienestā, saskaņā ar garantijas jauniešiem mērķiem. Ir īpaši svarīgi arī pielāgot prasmes darba tirgus prasībām, izmantojot mūžizglītības programmas, kurās līdzdalība joprojām ir ļoti zema, jo īpaši gados vecāku darba ņēmēju vidū, kuru zināšanas bieži vien neatbilst mūsdienu prasībām. Joprojām pastāv darba tirgus segmentācija, un tiek pārmērīgi izmantoti terminēti darba līgumi, tostarp civiltiesiski līgumi. Terminēti darba līgumi jo īpaši bieži ir sastopami jauniešu vidū. Lai gan bieži tiek apgalvots, ka nodarbinātība uz noteiktu laiku ir instruments, kas palīdz bezdarbniekiem ienākt darba tirgū, lai vēlāk pārietu uz nodarbinātību uz nenoteiktu laiku, šķiet, ka tas neattiecas uz lielāko daļu darba ņēmēju Polijā, ņemot vērā, ka pārejas no nodarbinātības uz noteiktu laiku uz nodarbinātību uz nenoteiktu laiku īpatsvars ir zems, un tas lielākoties negatīvi ietekmē ražīgumu un cilvēkkapitāla kvalitāti. (11) Sieviešu līdzdalība darba tirgū joprojām ir zema. Polija ir veikusi vairākus pasākumus, lai palielinātu sieviešu nodarbinātību, tostarp palielinājusi agrīnās bērnu aprūpes pakalpojumu (mazbērnu novietņu) pieejamību un valsts finansējumu bērnudārziem, lai mudinātu vecākus reģistrēt bērnus pirmsskolas izglītības iestādēs. Tomēr agrīnās bērnu aprūpes pakalpojumu pieejamība joprojām ir zema, jo īpaši lauku apvidos, un joprojām pastāv atšķirības piekļuvē pirmsskolas izglītībai. Gados vecāku cilvēku līdzdalība darba tirgū Polijā joprojām ir zema. Priekšlaicīgas pensionēšanās iespējas tika ievērojami samazinātas, bet ir nepieciešami papildu centieni, lai palielinātu gados vecāku cilvēku nodarbināmību un efektīvu darba dzīves ilgumu. Īpašo pensiju shēmu kalnračiem un lauksaimniekiem reforma joprojām sagādā problēmas. Shēma lauksaimniekiem (KRUS) rada stimulus maziem lauksaimniekiem turpināt darbu lauksaimniecības nozarē, tādēļ rodas slēptais bezdarbs lauku apvidos un tiek stimulēta ēnu ekonomika. Uz kalnračiem joprojām attiecas privilēģijas attiecībā uz pensijas tiesībām un prasībām par minimālo darba stāžu. Abas pensiju shēmas negatīvi ietekmē nozaru un teritoriālā darbaspēka mobilitāti. (12) Polija ir to ES valstu vidū, kurās ir viszemākais pētniecības un attīstības izdevumu līmenis, un Polijā ir viens no zemākajiem plašu inovāciju rādītājiem. Privāto pētniecības un attīstības izdevumu līmenis ir īpaši zems. Zemais pētniecības un attīstības izdevumu līmenis ir saistīts ar zemo uzņēmumu aktivitāti pētniecības un inovāciju jomā un uzņēmējdarbības vidi, kas nav pietiekami labvēlīga inovācijām. Inovāciju atbalsta sistēma Polijā ir bijusi tāda, kas izvairās no riska, un balstījās pārsvarā uz dotācijām, atbalstot tehnoloģiju absorbciju un nodošanu, tādējādi būtiski neietekmējot patiesi jaunas inovācijas. Esošajiem nodokļu atvieglojumiem pētniecības un attīstības nozarē nav efektīvas ietekmes uz privātā sektora iekšējās pētniecības un attīstības veicināšanu, un tos izmanto vienīgi lieli uzņēmumi. Polijas uzņēmumi ļoti paļāvās uz tehnoloģiju absorbciju. Lai gan tas ir bijis veiksmīgs risinājums, lai nodrošinātu produktivitātes pieaugumu un ekonomikas izaugsmi, Polijai tagad ir nepieciešama pāreja uz tādu modeli, kas būtu vairāk pielāgots vietējiem apstākļiem un balstīts uz inovācijām. Polijas uzņēmumu inovāciju kapacitātes uzlabošana, saiknes starp zinātni un rūpniecību uzlabošana un tādu mērķtiecīgu instrumentu izstrāde, kas būtu pielāgoti visam inovāciju ciklam, joprojām sagādā problēmas. (13) Vēl joprojām ir ļoti liels ieguvumu potenciāls energoefektivitātes uzlabošanai visās Polijas ekonomikas jomās, un šādi ieguvumi varētu veicināt izaugsmi, uzlabot konkurētspēju un sekmēt Polijas energoatkarības mazināšanos. Iekšzemes enerģijas ražošanas jauda noveco, un elektroenerģijas tīkls joprojām ir pārslogots, taču tiek izstrādāti projekti, lai palielinātu starpsavienojumu ar kaimiņos esošām dalībvalstīm jaudu. Dabasgāzes tirgū galvenā problēma joprojām ir diversifikācijas un konkurences trūkums. (14) Polijas slikti attīstītā transporta un platjoslas infrastruktūra joprojām ir galvenais izaugsmes kavēklis. Jo īpaši ir nepieciešami ievērojami ieguldījumi sliktā stāvoklī esošajā dzelzceļa tīklā, lai uzlabotu dzelzceļa nozares konkurētspēju un panāktu labāku līdzsvaru starp autotransportu un dzelzceļa transportu. Tikai aptuveni trešā daļa no kopumā aptuveni 20 000 km ekspluatācijā esošo dzelzceļa līniju ir labā tehniskā stāvoklī. Joprojām turpinās problēmas attiecībā uz dzelzceļa projektu īstenošanu laikus. Uzlabojot atkritumu apsaimniekošanu, var palielināt resursu izmantošanas efektivitāti. (15) Līgumu izpilde Polijā ir ilgstoša, un procedūra būvatļauju saņemšanai ir gara un apgrūtinoša. Augstās nodokļu saistību izpildes izmaksas rada lielu problēmu uzņēmējdarbības videi. Polija ir guvusi ievērojamus panākumus, īstenojot vērienīgu reformu nolūkā atvieglot piekļuvi reglamentētām profesijām. (16) Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir vispusīgi izanalizējusi Polijas ekonomikas politiku. Tā ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Polijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Eiropas Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1.–6. ieteikumā. (17) Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi Polijas konverģences programmu, un tās atzinums[6] ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā, AR ŠO IESAKA Polijai laikposmā no 2014. gada līdz 2015. gadam rīkoties šādi. 1. Pastiprināt budžeta stratēģiju, lai līdz 2015. gadam nodrošinātu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu ilgtspējīgā veidā, panākot strukturālo korekciju pasākumu īstenošanu, kas noteikti Padomes ieteikumā saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas un līdz vidēja termiņa mērķa sasniegšanai turpināt ikgadējo strukturālo korekciju 0,5 % apmērā no IKP. Fiskālās nelīdzsvarotības noturīgai koriģēšanai ir nepieciešams ticamā veidā īstenot vērienīgas strukturālās reformas, lai palielinātu pielāgošanās spējas un palielinātu izaugsmi un nodarbinātību. Šajā saistībā līdz minimumam ierobežot izaugsmi veicinošu ieguldījumu samazinājumus, precīzāk noteikt sociālās politikas mērķus, paaugstināt izdevumu efektivitāti un vispārējo efektivitāti veselības aprūpes nozarē, paplašināt nodokļu bāzi, risinot problēmu saistībā ar samazinātās PVN likmes plašo sistēmu, un uzlabot nodokļu saistību izpildi, jo īpaši palielinot nodokļu pārvaldības efektivitāti. Izveidot neatkarīgu fiskālo padomi. 2. Stiprināt centienus, lai samazinātu jauniešu bezdarbu, jo īpaši turpinot uzlabot izglītības atbilstību darba tirgus vajadzībām, palielinot māceklības un apmācību darbavietā pieejamību un stiprinot to jauniešu iesaistīšanu, kuri nav ne nodarbināti, ne iesaistīti izglītībā vai apmācībā un nav reģistrējušies valsts nodarbinātības dienestā, un izglītības iestāžu un darba devēju sadarbību saskaņā ar garantijas jauniešiem mērķiem. Palielināt pieaugušo līdzdalību mūžizglītībā, lai pielāgotu prasmju piedāvājumu pieprasījumam. Novērst darba tirgus segmentāciju, pastiprinot centienus, lai nodrošinātu labāku pāreju no nodarbinātības uz noteiktu laiku uz nodarbinātību uz nenoteiktu laiku, un samazinot civiltiesisku līgumu pārmērīgu izmantošanu. 3. Turpināt centienus, lai palielinātu sieviešu līdzdalību darba tirgū, jo īpaši veicot turpmākus pasākumus nolūkā palielināt tādas kvalitatīvas bērnu aprūpes un pirmsskolas izglītības pieejamību, kuru vecāki var atļauties, un nodrošinot stabilu finansējumu. Iekļaut lauksaimniekus vispārējā pensiju shēmā, sākot ar to, ka tiktu paātrināta lauksaimnieku ienākumu novērtēšanas un reģistrēšanas sistēmas izveide. Pakāpeniski pārtraukt īpašo pensiju sistēmu kalnračiem, lai viņus integrētu vispārējā shēmā. Nostiprināt vispārējo pensiju reformu, pastiprinot centienus nolūkā veicināt gados vecāku cilvēku nodarbinātību, lai palielinātu izstāšanās no darba tirgus vecumu. 4. Uzlabot nodokļu atvieglojumu efektivitāti attiecībā uz pētniecības un attīstības veicināšanu privātajā sektorā, kas papildinātu centienus stiprināt saiknes starp pētniecības, inovāciju un rūpniecības politiku, un mērķtiecīgāk izmantot esošos instrumentus inovācijas cikla dažādos posmos. 5. Atjaunot un paplašināt enerģijas ražošanas jaudu un uzlabot efektivitāti visā energoapgādes ķēdē. Paātrināt un paplašināt elektroenerģijas tīkla – tostarp pārrobežu starpsavienojumu ar kaimiņos esošām dalībvalstīm – izveidi, un izveidot gāzes starpsavienojumu ar Lietuvu. Nodrošināt dzelzceļa ieguldījumu projektu efektīvu īstenošanu nekavējoties un uzlabot administratīvās spējas šajā nozarē. Pastiprināt centienus, lai palielinātu platjoslas tīkla pārklājumu. Uzlabot atkritumu apsaimniekošanu. 6. Veikt turpmākus pasākumus, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi, vienkāršojot līgumu izpildi un prasības būvatļauju saņemšanai. Pastiprināt centienus, lai samazinātu izmaksas un laiku, kas uzņēmumiem nepieciešams nodokļu saistību izpildei. Pabeigt pašreizējo reformu, kuras mērķis ir atvieglot piekļuvi reglamentētām profesijām. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs [1] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. [2] COM(2014) 422 final. [3] P7_TA(2014)0128 un P7_TA(2014)0129. [4] COM(2013) 800 final. [5] COM(2013) 790 final. [6] Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.