EIROPAS KOMISIJA Briselē, 18.11.2022 COM(2022) 700 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI par progresu ceļā uz Eiropas izglītības telpu













{SWD(2022) 750 final} - {SWD(2022) 751 final}



Saturs 1. Ievads 2.Līdzšinējais progress ceļā uz Eiropas izglītības telpu (EIT) 2.1.ES iniciatīvas, kas veido EIT, tiek īstenotas saskaņā ar plānu 2.2.Spēcīgāks pārvaldības satvars, kas virza EIT izveidi 2.3.Progress ES līmeņa mērķrādītāju sasniegšanā un izglītības stāvoklis ES 3. Spēcīgāka atveseļošanās 3.1.Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu ES fondu mobilizēšana EIT valstu pasākumiem un reformām, kas veicina ilgtspējīgu un iekļaujošu atveseļošanos 3.2.EIT instrumentu un ES fondu mobilizēšana izglītības solidaritātei ar Ukrainu 4. Turpmākie pasākumi, kas vajadzīgi, lai līdz 2025. gadam izveidotu EIT 4.1. Sešas sagatavošanas stadijā esošās ES līmeņa stratēģiskās EIT iniciatīvas 4.2. Jauns taisnīguma rādītājs un citi centieni pierādījumu bāzes papildināšanai 4.3. Investīciju kvalitātes nodrošināšana izglītībā un mācībās, izmantojot jaunu mācību laboratoriju 4.4. EIT pārvaldības stiprināšana 4.5. EIT ģeopolitiskās dimensijas stiprināšana 5. Secinājumi un turpmākā rīcība 5.1. Galvenie konstatējumi 5.2. Vidusposma pārskats





1. Ievads Pēdējos gados ES līmenī aizvien lielāka uzmanība tiek pievērsta izglītības kvalitātes un iekļautības veicināšanai. 2017. gadā Romas deklarācijā tika pausts solījums strādāt, lai izveidotu “Savienību, kurā jaunieši gūst labāko izglītību un apmācību un var studēt un atrast darbu visā kontinentā.” Tajā pašā gadā Komisija izklāstīja redzējumu par Eiropas izglītības telpu (EIT) kā ikvienam pieejamu patiesu kopīgu telpu kvalitatīvai izglītībai un mūžizglītībai pāri robežām. Eiropas Parlaments, Padome un Komisija Gēteborgas sociālajā samitā svinīgi pasludināja Eiropas sociālo tiesību pīlāru , kura pirmais princips paredz, ka “ikvienam ir tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību, apmācību un mūžizglītību (..).” 2019. gadā Eiropas Komisijas priekšsēdētāja Urzula fon der Leiena apņēmās līdz 2025. gadam padarīt EIT par realitāti: “Mums ir jālikvidē šķēršļi attiecībā uz izglītību un jāuzlabo piekļuve kvalitatīvai izglītībai. Mums jānodrošina, ka izglītojamie var vieglāk pārvietoties starp izglītības sistēmām dažādās valstīs. Turklāt mums ir jāmaina izglītības kultūra uz mūžizglītību, kas bagātina mūs visus.” Kā izklāstīts 2020. gada paziņojumā par Eiropas izglītības telpas izveidi līdz 2025. gadam (EIT paziņojums) un divās 2021. gada Padomes rezolūcijās, vispārējā pieeja EIT izveidei ir balstīta uz vairākiem elementiem: ·politikas mērķiem reformām un Eiropas sadarbībai; ·ES līmeņa mērķrādītājiem progresa novērtēšanai; ·ES līmeņa darbībām, lai atbalstītu dalībvalstis īstenošanas procesā; kā arī ·reformēta pārvaldības satvara sadarbībai un kopradei. Lai īstenotu šādu vērienīgu programmu, aktīvi jāiesaista dalībvalstis, ES iestādes un ieinteresētās personas, jo īpaši skolotāji, pasniedzēji, izglītojamie un izglītības un mācību iestādes. EIT ir būtiska nozīme ES politikas darba kārtībā, jo īpaši attiecībā uz “mūsu eiropeisko dzīvesziņu” un “ekonomiku cilvēku labā”. Tā ir viens no virzītājspēkiem, kas veicina “digitālajam laikmetam gatavu Eiropu” un Eiropas zaļo kursu. Tā veicina “līdztiesības savienību”, “spēcīgāku Eiropu pasaulē” un “jaunu impulsu Eiropas demokrātijai”. Negaidītas problēmas — Covid-19 pandēmija un Krievijas agresīvais karš pret Ukrainu — pārbaudīja izglītības un mācību sistēmu noturīgumu un būtiski (lai gan atšķirīgā mērā) skāra skolotājus, pasniedzējus un izglītojamos visā ES. EIT attīstību palīdzējuši veicināt arī jauni instrumenti un procesi, piemēram, NextGenerationEU un konference par Eiropas nākotni. EIT veidošanu atbalsta ar ES finansējumu. Programma “Erasmus+” , kuras budžets salīdzinājumā ar 2014.–2020. gadu ir divkāršots (līdz vairāk nekā 26 miljardiem EUR), un tās iekļaujošākā, digitālā un zaļā pieeja palīdz veicināt Eiropas sadarbību un valstu reformas, lai izveidotu EIT. Atveseļošanas un noturības mehānisms (ANM), kas ir programmas NextGenerationEU galvenais instruments, var ienest būtiskas pārmaiņas, lai sasniegtu EIT mērķus visās jomās. To papildina kohēzijas politikas fondi. Rezultātā tiek lēsts, ka kopējie ES izdevumi izglītībai un prasmēm laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam trīskāršosies salīdzinājumā ar 2014.–2020. gada periodu. Šajā paziņojumā, ko papildina pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā (SWD(2022) 750) sniegtie pierādījumi, ir izvērtēts progress EIT izveidē un jo īpaši aplūkotas pamatdarbības, pārvaldība, investīcijas un ES fondu mobilizācija, kā arī darbs pie ES līmeņa rādītāju izstrādes. Paziņojumā arī uzsvērti jautājumi, kuriem jāpievērš turpmāka uzmanība, un darbības līdz 2025. gadam. 2022. gada Izglītības un apmācības pārskats (SWD(2022) 751) ir daļa no EIT progresa ziņojuma paketes. EIT progresa ziņojums un pārskats ir savstarpēji papildinoši, jo ziņojumā tiek sekots līdzi īstenošanas progresam, bet pārskatā — ES līmeņa mērķrādītāju sasniegšanas progresam. Pārskatā ir atspoguļoti arī galvenie konstatējumi par Komisijas jauno papildu ES līmeņa rādītāju kopumu attiecībā uz taisnīgumu izglītībā. Komisija publicē šo progresa ziņojumu, lai sniegtu ieguldījumu vidusposma pārskata pārdomu procesā 2023. gadā, kas cita starpā ietver pasākumu ar Eiropas Parlamenta līdzdalību, lai kopā ar citām ES iestādēm, dalībvalstīm, reģionālajām un vietējām iestādēm, sociālajiem partneriem, pilsonisko sabiedrību un citām ieinteresētajām personām izvērtētu, apspriestu un dotu jaunu impulsu EIT izveidei. Līdz 2025. gadam dalībvalstīm ar Komisijas atbalstu būs jākoncentrējas uz īstenošanu, jo īpaši nodrošinot ES un valstu resursu lietderīgu izmantošanu reformām un investīcijām, kā arī progresa uzraudzību. Pilnīgu ziņojumu par EIT Komisija sniegs 2025. gadā.



2.Līdzšinējais progress ceļā uz Eiropas izglītības telpu (EIT)

2.1.ES iniciatīvas, kas veido EIT, tiek īstenotas saskaņā ar plānu ES līmeņa darbības tiek īstenotas saskaņā ar plānu. EIT jomā ir noteiktas kopumā 40 ES līmeņa darbības. No tām 14 ir stratēģiskas EIT iniciatīvas, par kurām jālemj komisāru kolēģijai, un lielāko daļu no tām kopīgi īsteno Komisija un Padome. Šīs iniciatīvas nodrošina satvaru rīcībai un politikas pamatnostādnes, lai panāktu progresu galvenajās reformu un Eiropas sadarbības jomās. Komisija jau ir ierosinājusi astoņas no šīm iniciatīvām, un Padome ir pieņēmusi lielāko daļu no tām. (Sk. 4.1. iedaļu par EIT stratēģiskajām iniciatīvām, kuras vēl ir jāiesniedz). Jau pieņemtās EIT stratēģiskās iniciatīvas Darbība Komisija (priekšlikums/ lēmums) Padome (pieņemšana) Īstenošana (ES un valsts līmenī) Prioritārā joma Iekļaušanas pasākumu satvars programmai “Erasmus+” un programmai “Eiropas Solidaritātes korpuss” 2021.–2027. gadam . Šajā Komisijas Īstenošanas lēmumā ir uzsvērti pasākumi, kas veicina iekļaušanu, taisnīgumu un daudzveidību abās programmās.  –  Kvalitāte, taisnīgums, iekļaušana un dzimumu līdztiesība Jaukta tipa mācīšanās pieejas kvalitatīvai un iekļaujošai pamatizglītībai un vidējai izglītībai . Šis Padomes ieteikums attiecas uz mācību vides un mācību līdzekļu apvienošanu, lai izveidotu noturīgākas pamatizglītības un vidējās izglītības un mācību sistēmas, ņemot vērā Covid-19 pandēmiju.    Digitālā pārkārtošanās Brīvprātīgo jauniešu mobilitāte ES . Šā Padomes ieteikuma mērķis ir dot iespēju jauniešiem brīvprātīgi strādāt citās ES valstīs, veicinot iekļautību, kvalitāti, atzīšanu un ilgtspēju.    Kvalitāte, taisnīgums, iekļaušana un dzimumu līdztiesība Eiropas universitāšu stratēģija . Šā paziņojuma mērķis ir atbalstīt augstākās izglītības nozari, lai pielāgotos mainīgajiem apstākļiem un stiprinātu pārrobežu sadarbību.  Padomes secinājumi  Augstākā izglītība “Veidot tiltus rezultatīvai sadarbībai augstākās izglītības jomā Eiropā” . Šā Padomes ieteikuma mērķis ir veicināt ciešāku sadarbību, atbalstot augstākās izglītības iestāžu alianses kopīgu programmu un iniciatīvu izstrādē.    Augstākā izglītība Eiropas pieeja mikroapliecinājumiem mūžizglītībā un nodarbināmībā . Šā Padomes ieteikuma mērķis ir atbalstīt mikroapliecinājumu sniedzējus un tādējādi arī izglītojamos, piemērojot ES pieeju to izstrādei un izmantošanai, tādējādi veicinot iekļaušanu un vienlīdzīgas iespējas.    Mūžizglītība un mobilitāte Mācīšanās zaļās pārkārtošanās un ilgtspējīgas attīstības sekmēšanai . Šajā Padomes ieteikumā dalībvalstīm sniegts ceļvedis, kā atbalstīt mācīšanos un mācīšanu saistībā ar zaļo pārkārtošanos un ilgtspējīgu attīstību visos izglītības un mācību posmos.    Zaļā pārkārtošanās Ceļi uz panākumiem skolā . Šā Padomes ieteikuma priekšlikuma mērķis ir veicināt labākus izglītības rezultātus visiem izglītojamajiem, samazinot to skolēnu skaitu, kuriem ir vājas sekmes pamatprasmju apguvē, un to skolēnu skaitu, kuri priekšlaicīgi pamet izglītību, vienlaikus veicinot labbūtību skolā.  Sagatavošanā Sagatavošanā Kvalitāte, taisnīgums, iekļaušana un dzimumu līdztiesība Līdztekus šīm stratēģiskajām iniciatīvām, ko pieņems Komisija un Padome, Komisijas dienestu līmenī 2021.–2022. gadā ir uzsāktas arī citas svarīgas darbības, lai atbalstītu politikas reformu un sadarbību starp izglītības un mācību iestādēm, kas bieži ietver ES finansiālo atbalstu. Atsevišķas ES finansētas EIT darbības Darbība Īstenošana Prioritārā joma Žana Monē vārdā nosauktās darbības skolām un PIA Ikgadēji uzaicinājumi no 2021. gada, lai veicinātu aktīvu pilsoniskumu un ES izzināšanu programmas “Erasmus+” valstīs. 15 miljoni EUR programmā “Erasmus+” 2021.–2022. gadam: ✓ skolotāju apmācība; ✓ skolu tīkli; ✓ iniciatīvas “Mācāmies par ES” inovatīviem veidiem, kā mācīt par ES, tās politiku un vērtībām. Kvalitāte, taisnīgums, iekļaušana un dzimumu līdztiesība Profesionālās izcilības centri Vairāk nekā 90 miljoni EUR 25 “Erasmus+” projektiem 2021. un 2022. gadam, kas veicina reformas un nodrošina augstas kvalitātes prasmes un kompetences, kuras rada kvalitatīvu nodarbinātību un iespējas visos karjeras posmos un kuras atbilst inovatīvas, iekļaujošas un ilgtspējīgas ekonomikas vajadzībām. Kvalitāte, taisnīgums, iekļaušana un dzimumu līdztiesība Meitenes un sievietes STEM un IKT jomā Digitālās un uzņēmējdarbības prasmes meitenēm un sievietēm; ✓ Girls Go Circular , ko īsteno Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts, un zināšanu un inovāciju kopienas: programmu pabeidza 11 205 skolnieces (no tām 2021. gadā — 7682 meitenes), un līdz 2022. gada beigām paredzēts iesaistīt 10 000 meiteņu 10 valstīs; ✓tika izveidotas ESTEAM meiteņu un sieviešu tiešsaistes kopienas, un 2022. gadā tika organizēti 5 ESTEAM festivāli , lai veidotu uzņēmējdarbības un STEAM (zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu, mākslas un matemātikas) kompetences. Digitālā pārkārtošanās Klimatizglītības koalīcija Kopīgi radīta augšupēja iniciatīva, lai iesaistītu izglītības kopienu ES, valsts un vietējā līmenī, ar kopīgām iniciatīvām, kas atbalsta zaļo prasmju attīstību un uzvedības maiņu. Klimatizglītības platforma , ikgadējā Klimatizglītības diena, 10 aktīvi kopienas uzdevumi, kas iesaista vairāk nekā 4400 reģistrētu kopienas dalībnieku. Zaļā pārkārtošanās Programmas “Erasmus+” skolotāju akadēmijas Ikgadēji uzaicinājumi atbalstīt skolotāju apmācības sniedzēju tīklus, lai izstrādātu un testētu lietderīgas, inovatīvas un pārnesamas programmas, kas palielina skolotāju apmācības Eiropas dimensiju un internacionalizāciju atbilstoši EIT prioritātēm. Akadēmijas izstrādā un testē inovatīvus skolotāju mobilitātes modeļus. 2022. gadā sākušas darboties 11 skolotāju akadēmijas. 37,5 miljoni EUR no programmas “Erasmus+” 2021.–2022. gadam. Skolotāji un pasniedzēji Eiropas Inovatīvas mācīšanas balva Ikgadēja balva, lai demonstrētu inovatīvu mācīšanas praksi saskaņā ar EIT prioritātēm (2021. gads: tālmācība un jaukta tipa mācīšanās; 2022. gads: radošuma un ilgtspējas veicināšana). 2021. gadā apbalvoti 104 projekti 31 programmā “Erasmus+” iesaistītā valstī; 2022. gadā apbalvoti 98 projekti 29 programmā “Erasmus+” iesaistītās valstīs. Skolotāji un pasniedzēji Iniciatīva “Eiropas universitātes” Iniciatīvas “Eiropas universitātes” turpmāka izvēršana, atbalstot augstākās izglītības iestāžu transnacionālas alianses, kas attīsta ilgtermiņa strukturālu, stratēģisku un ilgtspējīgu sadarbību, veidojot starpuniversitāšu centrus. 44 Eiropas universitātes. 1,1 miljards EUR no “Erasmus+” finansējuma 2021.–2027. gadam. Augstākā izglītība Ciešāka sadarbība ar Rietumbalkānu valstīm Programma Rietumbalkāniem inovācijas, pētniecības, izglītības, kultūras, jaunatnes un sporta jomā un pastiprināta partnerības pieeja. Ziemeļmaķedonija un Serbija kā “Erasmus+” asociētās valstis, Ziemeļmaķedonija kā Eiropas Solidaritātes korpusa asociētā valsts. Ekonomikas un investīciju plāna Rietumbalkāniem īstenošana, galveno uzmanību pievēršot cilvēkkapitāla attīstībai. Ģeopolitiskā dimensija 2.2.Spēcīgāks pārvaldības satvars, kas virza EIT izveidi Tika panākts progress arī EIT stratēģiskā satvara pārvaldības stiprināšanā. Nesen veiktās reformas ir parādījušas daudzsološas pazīmes, kas liecina par elastīgāku reaģēšanu, risinot kopīgās problēmas, vienlaikus izmantojot savstarpējās mācīšanās iespēju priekšrocības. Jaunais stratēģiskais satvars, kas izklāstīts divās 2021. gada Padomes rezolūcijās, lika pamatus spēcīgākam pārvaldības mehānismam, kas balstās uz uzticēšanos, brīvprātīgu sadarbību, kopradi, elastību un lielāku dalībvalstu atbildību. Pārvaldības rezolūcija radīja skaidrību par Augsta līmeņa grupas (ALG) izglītības un mācību jautājumos lomu un stiprināja to. Ņemot vērā kara ietekmi uz izglītību Ukrainā, ALG nodrošināja forumu pragmatiskai ad hoc sadarbībai. Tās darbam nāca par labu jaunas struktūras — ALG Koordinācijas padomes — izveide. Šie jaunā stratēģiskā satvara pārvaldības uzlabojumi izrādījās ļoti vērtīgi, jo stiprināja tā spēju reaģēt uz negaidītiem izaicinājumiem (sk. 3.2. iedaļu). 2021.–2025. gada EIT stratēģiskā satvara darba grupas veido pamatu ar EIT prioritātēm saistītai intensīvai strukturētai sadarbībai un savstarpējas mācīšanās procesam ar dalībvalstīm, Eiropas Ekonomikas zonas / Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstīm un kandidātvalstīm, ieinteresētajām personām, ekspertiem un starptautiskajām organizācijām. Jaunās paaudzes darba grupas, kas izveidotas saskaņā ar EIT mērķiem, ir nodrošinājušas pieredzes apmaiņu un mācīšanos no līdzbiedriem par tādām tēmām kā nevienlīdzība un izglītības priekšlaicīga pamešana, vidisko ilgtspēju sekmējoša izglītība, prasmes zaļās pārkārtošanās īstenošanai, digitālo izglītību veicinoši faktori vai dzimumu līdztiesības veicināšana izglītībā. Darba grupas ir arī svarīgs kanāls, lai sadarbotos ar ieinteresētajām personām, dodot tām iespēju sniegt ieguldījumu EIT izveidē. Komisija ir sadarbojusies ar plašāku ieinteresēto personu loku, rīkojot ikgadējos Eiropas izglītības samitus (kuros tiek uzsāktas svarīgas EIT iniciatīvas, piemēram, “Klimatizglītības koalīcija”, vai pasniegta Eiropas inovatīvas mācīšanas balva), izglītības un inovācijas samitu un vairākas mērķtiecīgas un atklātas sabiedriskās apspriešanas. Dažādi ES tiešsaistes rīki un prakses kopienas nodrošina mijiedarbību ar ieinteresētajām personām. Saskaņā ar konferences par Eiropas nākotni priekšlikumu, kurā aicināts vēl vairāk uzlabot informācijas platformas ar izglītību saistītas informācijas apkopošanai un apmaiņai, jaunais EIT portāls palīdz izglītojamajiem, kā arī skolotājiem, pasniedzējiem un ieinteresētajām personām piekļūt ES finansējumam, prasmju pilnveides programmām, kvalitatīvai izglītībai, mācībām un mūžizglītībai. Tas nodrošina piekļuvi darba grupu darba rezultātiem un kalpo par vietu, kur var iegūt informāciju par izglītības politikas attīstību un rezultatīvu un inovatīvu praksi. Eiropas Skolu izglītības platforma ir publiska platforma, kurā apkopo informāciju un kura veicina zināšanu apmaiņu ES mērogā starp visām ieinteresētajām personām skolu izglītībā, tajā skaitā sākotnējās arodmācībās. Arī EPALE PIA speciālistu kopiena piedāvā iespējas dalīties zināšanās, veidot sadarbības tīklus un izplatīt informāciju par PIA. Jaunais Digitālās izglītības centrs kalpo par informācijas apmaiņas un sadarbības telpu, kas veicina inovāciju un apvieno ieinteresētās personas digitālās izglītības jomā. Programma “Digitālā Eiropa” atbalsta ciešāku sadarbību digitālās izglītības nozarē Eiropā starp Eiropas izglītības tehnoloģiju (EdTech) jaunuzņēmumiem / maziem un vidējiem uzņēmumiem un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām. Programmas “Erasmus+” 2. pamatdarbība “Partnerības sadarbībai” piedāvā iespējas dažādām ieinteresētajām personām, arī no EdTEch nozares, apvienot spēkus ar izglītības un mācību nozares ieinteresētajām personām un izstrādāt digitālās pārkārtošanās plānus. EIT attīstību veicina arī Komisijas atbalstītie tīkli un starptautiskās organizācijas . 2.3.Progress ES līmeņa mērķrādītāju sasniegšanā un izglītības stāvoklis ES EIT kontekstā ir noteikti septiņi ES līmeņa mērķrādītāji. Šim paziņojumam pievienotajā 2022. gada Izglītības un apmācības pārskatā ir atspoguļots jaunākais progress šo mērķrādītāju sasniegšanā, analizētas galvenās problēmas un jaunākās norises dalībvalstīs gan ES mērogā (Komisijas dienestu darba dokuments SWD (2022) 751 — salīdzinošais ziņojums), gan konkrētu valstu perspektīvā (Komisijas dienestu darba dokuments SWD (2022) 751 — valstu ziņojumi). Tas ietver daudz pierādījumu par izglītības stāvokli ES un palīdz noteikt kopīgās problēmas, kas vēl nav pietiekami labi atspoguļotas ES līmeņa mērķrādītājos. ES līmeņa mērķrādītāju sasniegšanas tendences ir neviennozīmīgas. No vienas puses, redzama skaidra un pozitīva tendence virzīties uz augšupēju konverģenci attiecībā uz vairākiem ilglaicīgiem rādītājiem: turpina samazināties izglītības priekšlaicīgas pamešanas īpatsvars; pieaug to jauniešu īpatsvars, kuri ieguvuši terciāro izglītību, lai gan vienlaikus palielinās dzimumu atšķirība; pēdējos desmit gados ir pastāvīgi palielinājusies līdzdalība pirmsskolas izglītībā, tādējādi ES saglabā virzību, lai sasniegtu šos 2030. gada mērķrādītājus. No otras puses, joprojām pastāv strukturālas problēmas: 3,1 miljons izglītību priekšlaicīgi pametušo jauniešu ir pārtraukuši dalību izglītības sistēmā, un ir vērojama satraucoša stagnācija saistībā ar nespēju uzlabot sasniegumus pamatprasmju apguvē. Turklāt pozitīvās tendences, kas saistītas ar ES līmeņa mērķrādītājiem, slēpj būtiskas atšķirības dalībvalstīs un starp tām, un nevar uzskatīt par pašsaprotamu, ka pozitīvās tendences ir noturīgas un turpināsies. Viena no dalībvalstu galvenajām prioritātēm ir bijusi nevienlīdzības novēršana izglītībā. Visā ES ir īstenots plašs pasākumu klāsts, piemēram, papildu finansiāls atbalsts nelabvēlīgā situācijā esošām skolām, skolotāju apmācības programmas vai atbalsta personāla pieejamības palielināšana. Pirms pandēmijas apmēram pusē dalībvalstu bija ieviesti pasākumi, lai atbalstītu skolotājus nelabvēlīgākā situācijā esošajās skolās. Vairākas valstis ir uzsākušas mērķtiecīgas programmas, lai kompensētu pandēmijas radīto kaitējumu mācībām, kas visvairāk skāra nelabvēlīgākā situācijā esošus bērnus. Tomēr visnozīmīgākais faktors, kas nosaka izglītības rezultātus, joprojām ir sociālekonomiskais stāvoklis. Būtībā bērni un jaunieši, kuri nāk no nelabvēlīgas vides, atpaliek attiecībā uz visiem ES līmeņa mērķrādītājiem. Nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļautajiem bērniem (vecumā no 3 gadiem) ir par 7,5 procentpunktiem mazāka iespēja, ka viņi piedalīsies formālajā bērnu aprūpē. Jauniešiem, kuru vecākiem ir zems izglītības līmenis, ir deviņas reizes lielāka iespēja priekšlaicīgi pārtraukt izglītību un mācības, un par 48,6 procentpunktiem mazāka iespēja iegūt terciāro izglītību salīdzinājumā ar jauniešiem, kuru vecākiem ir augsts izglītības līmenis. Aplūkojot mūžizglītības pamatkompetences, var secināt, ka nepietiekams progress pamatprasmju jomā varētu būt saistīts ar to, ka netiek pietiekami risināta netaisnīguma pamatproblēma. Pandēmijas ietekme, iespējams, ir saasinājusi nevienlīdzību izglītības rezultātu ziņā. Šajā kontekstā ES līmeņa mērķrādītājus, visticamāk, neizdosies sasniegt, ja netiks pastiprināti pievērsta uzmanība taisnīgumam izglītībā. Septiņi ES līmeņa mērķrādītāji ES līmeņa mērķrādītājs Jaunākais ES vidējais rādītājs Kopā Sievietes Vīrieši 1. 2030. gadā vismaz 96 % bērnu vecumā no 3 gadiem līdz obligātās sākumskolas izglītības uzsākšanas vecumam būtu jāpiedalās pirmsskolas izglītībā un aprūpē. 93,0 % (2020) 93,1 % (2020) 93,0 % (2020) 2. 2030. gadā izglītību priekšlaicīgi pametušo īpatsvaram vajadzētu būt mazākam par 9 %. 9,7 % (2021) 7,9 % (2021) 11,4 % (2021) 3. 2025. gadā tādu nesenu PIA absolventu īpatsvaram, kuri profesionālajā izglītībā un apmācībā izmantojuši darba vidē balstītas mācības, to kopskaitā būtu jāsasniedz vismaz 60 %. 60,7 % (2021) 60,3 % (2021) 61,0 % (2021) 4. 2030. gadā terciārās izglītības ieguvēju īpatsvaram 25–34 gadus vecu iedzīvotāju vidū vajadzētu būt vismaz 45 %. 41,2 % (2021) 46,8 % (2021) 35,7 % (2021) 5. Būtu jāpanāk, ka 2025. gadā vismaz 47 % pieaugušo vecumā no 25 līdz 64 gadiem ir piedalījušies mācībās iepriekšējo 12 mēnešu laikā. [*] [*] [*] 6. 2030. gadā to 15 gadus veco jauniešu, kuriem ir vājas sekmes lasīšanā, matemātikā un dabaszinātnēs, īpatsvaram vajadzētu būt ir mazākam par 15 %. Lasīšana: 22,5 % (2018) Matemātika: 22,9 % (2018) Dabaszinātnes: 22,3 % (2018) Lasīšana: 17,5 % (2018) Matemātika: 22,9 % (2018) Dabaszinātnes: 21,2 % (2018) Lasīšana: 27,4 % (2018) Matemātika: 22,8 % (2018) Dabaszinātnes: 23,2 % (2018) 7. 2030. gadā to astotklasnieku īpatsvaram, kuriem ir vājas sekmes datorpratības un informācijpratības jomā, vajadzētu būt mazākam par 15 %. [**] [*] [*]

Avots: 1. mērķrādītājam — Eurostat (UNESCO ESAO Eurostat (UOE) kopīga datu vākšana; 2., 3., 4., 5. mērķrādītājam — ES darbaspēka apsekojums); 6. mērķrādītājam — ESAO (Starptautiskā skolēnu novērtēšanas programma (PISA)); 7. mērķrādītājam — Starptautiskā Izglītības sasniegumu novērtēšanas asociācija (IEA) (Starptautiskais datorpratības un informācijpratības pētījums (ICILS)). Piezīme. [*] Sākot no 2023. gada, pamatā esošie darbaspēka apsekojuma dati būs pieejami reizi divos gados; [**] ICILS 2023. gada dati būs pieejami 2024. gadā. Turklāt visā ES saasinās skolotāju trūkuma problēma, ko lielā mērā izraisa skolotāju novecošana un profesijas mazā pievilcība, — tas rada nopietnu risku izglītības kvalitātei un taisnīgumam pat dažās valstīs ar labākajiem rezultātiem. Lai gan trūkst salīdzināmu datu par dalībvalstīm, par problēmas apmēru liecina dalībvalstu sniegtās aplēses, kas minētas attiecīgajos valstu ziņojumos (Komisijas dienestu darba dokuments SWD (2022) 751 — valstu ziņojumi). Problēmas parasti ir nopietnākas tādos mācību priekšmetos kā STEM (zinātne, tehnoloģija, inženierzinātnes un matemātika) un IKT, kā arī attālos vai nelabvēlīgos reģionos. Lai uzlabotu kompetenču pieejā balstītu mācīšanu un mācīšanos, vairākās valstīs tiek īstenotas visaptverošas mācību programmu reformas, kam nepieciešami labi apmācīti un pieredzējuši skolotāji. Lai uzlabotu profesijas pievilcību, pēdējos gados vairākās valstīs ir ievērojami paaugstinātas algas. Dalībvalstis tiecas piesaistīt vairāk kandidātu skolotāju sākotnējai izglītībai, atbalstīt jaunos skolotājus, uzlabot darba apstākļus un piedāvāt alternatīvus ceļus, kā sākt strādāt šajā profesijā.



3. Spēcīgāka atveseļošanās Gan Covid-19 pandēmija, gan Krievijas agresīvais karš pret Ukrainu ir dziļi ietekmējuši un mobilizējuši EIT. ES fondi, jo īpaši gandrīz divkāršotais programmas “Erasmus+” budžets, un pastiprināta sadarbība EIT stratēģiskā satvara pārvaldības ietvaros ir atbalstījuši valstu izglītības sistēmas krīzes laikā un ir vērsti uz to, lai stiprinātu to spēju veicināt atveseļošanos, izmantojot investīcijas un reformas saskaņā ar EIT mērķiem. Covid-19 un Krievijas iebrukuma Ukrainā ilgstošā ietekme joprojām var palēnināt progresu vai novērst uzmanību no ilgtermiņa strukturālo problēmu risināšanas (kuras ir saasinājušās pandēmijas un kara dēļ). Šajā nodaļā aplūkots, kā Atveseļošanas un noturības mehānisms (ANM) un citi 2021.–2027. gada perioda ES fondi palīdz veicināt atveseļošanu saskaņā ar EIT mērķiem un kā ES fondi un sadarbība EIT ietvaros ir tikuši mobilizēti, lai novērstu Krievijas agresīvā kara pret Ukrainu ietekmi uz izglītību (saskaņā ar EIT mērķiem veicināt kvalitāti, taisnīgumu un iekļautību). Kaut arī pēdējos divos gados nozīmīgs sasniegums ir bijis ES fondu plānošana EIT mērķu sasniegšanai, lai sekmīgi izveidotu EIT, būtiska nozīme būs rezultatīvai reformu un investīciju īstenošanai un to stingrai uzraudzībai nākamajā posmā. 3.1.Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu ES fondu mobilizēšana EIT valstu pasākumiem un reformām, kas veicina ilgtspējīgu un iekļaujošu atveseļošanos Izglītības un mācību politikai ir pievērsta pastiprināta uzmanība pēc pandēmijas uzliesmojuma un tās graujošās ietekmes uz skolēniem un skolotājiem. Ir mobilizēti visi pastiprinātā EIT stratēģiskā satvara pārvaldības līmeņi, lai pastiprinātu sadarbību un savstarpēju mācīšanos un tādējādi palīdzētu ierobežot pandēmijas negatīvo ietekmi uz mācīšanās rezultātiem un labbūtību. EIT ir cieši saistīta ar Eiropas pusgadu un ES fondu plānošanu reformām un investīcijām izglītībā un mācībās. Eiropas pusgads nosaka vispārējas pamatnostādnes ES un valstu līmenī, tajā skaitā padziļinātu analīzi par izglītības un mācību nozīmi dalībvalstu sociālekonomiskajā kontekstā. Tas ir pamatā valstu politikas un investīciju prioritāšu noteikšanai , un EIT piedāvā atbalstu apzināto problēmu risināšanai. Saikne starp ES finansējumu un reformu prioritātēm ir vēl vairāk nostiprināta saskaņā ar 2021.–2027. gada perioda daudzgadu finanšu shēmu un ANM. ANM ir kļuvis par galveno ES finansējuma avotu izglītībai un mācībām, arī attiecībā uz digitālo izglītību un prasmes, īstenojot reformas un investīcijas, un šiem mērķiem ir piešķirts aptuveni 71 miljards EUR, kas ir aptuveni 14 % no kopējā ANM budžeta. Investīciju plānošana izglītībā un mācībās no kohēzijas politikas fondiem joprojām turpinās, un provizoriski ir piešķirti 21,13 miljardi EUR no ESF+ un 2,3 miljardi EUR no ERAF, kas līdz šim ir ieplānoti izglītības, mācību un prasmju politikas atbalstam. Turklāt, izmantojot tehniskā atbalsta instrumentu, Komisija pēc dalībvalstu pieprasījuma sniedz papildu atbalstu izglītības un mācību jomā divpusēji vai daudzvalstu līmenī. Ir mobilizēti ES fondi, lai novērstu nevienlīdzību un padarītu izglītības sistēmas noturīgākas pēc pandēmijas. Dalībvalstis ir uzsākušas vairākus tūlītējus krīzes pārvarēšanas pasākumus, kas parasti ir iekļauti ilgtermiņa stratēģijās, kuras aptver desmitgadi līdz 2030. gadam. Šīs stratēģijas bieži vien tiek atbalstītas ar ES fondu līdzekļiem un to ievirzi nosaka EIT mērķi. Jo īpaši ANM kopā ar kohēzijas politikas fondiem sniedz ievērojamu finansiālu atbalstu kompensējošām mācību programmām, kā arī visaptverošākiem pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt kvalitatīvas izglītības pieejamību visiem, ieskaitot mācību programmu reformas un prasmju neatbilstības novēršanu, izmantojot pārkvalifikāciju un prasmju pilnveidi. Turklāt ES fondi, tajā skaitā ERAF, palīdz modernizēt infrastruktūru, lai stiprinātu vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīviem un iekļaujošiem izglītības pakalpojumiem, nodrošinātu inovatīvu mācību vidi un apstākļus iekļaujošai digitālajai izglītībai, izmantojot aprīkojumu un platformas. ANM reformas un investīcijas veicina izglītības un mācību digitālo un zaļo pārkārtošanos saskaņā ar EIT mērķiem. No 71 miljarda EUR aptuveni 28 miljardi EUR ir paredzēti digitālās izglītības un prasmju atbalstam visā ES. Valstis plāno uzlabot digitālo infrastruktūru un savienojamību, bieži pievēršot īpašu uzmanību nelabvēlīgākā situācijā esošām skolām. Tās investē līdzekļus pasākumos, lai uzlabotu skolēnu un skolotāju digitālās prasmes, digitālos resursus un saturu, kā arī lai pielāgotu skolu mācību programmas. ANM līdzekļi tiek plānoti arī darbaspēka (jo īpaši mazkvalificētu darba ņēmēju) digitālo prasmju pilnveidošanai un profesionālās izglītības un apmācības (PIA) kursu pielāgošanai digitālajām prasībām. ANM veicina arī izglītības un mācību zaļināšanu, jo īpaši investējot energoefektīvā izglītības un mācību infrastruktūrā, kā arī uzlabojot izglītības un mācību politiku vidiskās ilgtspējas jomā. ES fondi ievērojami palīdz universitātēm kļūt par pārmaiņu virzītājspēku saskaņā ar EIT mērķiem. Pandēmija veicināja vairāk inovāciju, jo īpaši digitālo formātu jomā. Paredzams, ka ES fondi vēl vairāk paātrinās un konsolidēs digitalizāciju un augstākās izglītības nozares pārveidi saskaņā ar Eiropas universitāšu stratēģiju un jauno Eiropas inovācijas programmu , izmantojot sinerģiju starp EIT un Eiropas Pētniecības telpu (EPT). Papildus digitālajai infrastruktūrai dalībvalstis plāno ieguldīt arī digitālā satura izstrādē, progresīvu digitālo prasmju attīstīšanā, studiju kursu pielāgošanā, akadēmiskā personāla apmācībā, tiešsaistes/kombinētu kursu izstrādē un pārvaldības digitalizācijā. Investīciju un reformu mērķis ir uzlabot augstākās izglītības atbilstību darba tirgum, modernizējot studiju programmas, ieviešot jaunus studiju kursus, arī mikroapliecinājumus, stimulējot STEM/STEAM specializāciju, uzlabojot pārvaldību un finansējumu, uzlabojot piekļuvi augstākajai izglītībai nelabvēlīgākā situācijā esošiem studentiem un atbalstot iekļaušanu, piemēram, ar mērķtiecīgām stipendijām, kvalifikāciju atzīšanu vai piekļuvi cenas ziņā pieejamām studentu mītnēm. 3.2.EIT instrumentu un ES fondu mobilizēšana izglītības solidaritātei ar Ukrainu Krievijas agresīvā kara pret Ukrainu rezultātā ES ir ieradušies miljoniem pārvietoto personu, galvenokārt sievietes un bērni. Bērnu un jauniešu (daudzi no kuriem ir kara traumēti un neprot ES valodas) iekļaušana dalībvalstu izglītības un mācību sistēmā ir bijis liels izaicinājums lielas nenoteiktības apstākļos. Tūlītēja prioritāte ir nodrošināt bērnu iekļaušanu kvalitatīvā un iekļaujošā vispārējā izglītībā 2022./2023. mācību gadā, vienlaikus saglabājot viņu saikni ar Ukrainu. ES Izglītības solidaritātes grupa Ukrainai, mobilizējot visus EIT stratēģiskā satvara līmeņus, palīdzēja no Ukrainas pārvietotajiem skolēniem un skolotājiem integrēties ES izglītības sistēmās. Augsta līmeņa grupai bija būtiska nozīme dalībvalstu vajadzību apzināšanā, atbalstot Ukrainas bēgļu bērnus, un ātras, koordinētas ES reakcijas nodrošināšanā, kur kopā ar ALG koordinācijas padomi tā darbojās kā piemērots forums Eiropas kopīgo problēmu apzināšanai un dalībvalstu centienu koordinēšanai. EIT stratēģiskā satvara darba grupas apvienoja ekspertu zināšanas no visas ES, īstenojot pieredzes apmaiņu un savstarpējas mācīšanās pasākumus. Dalībvalstis guva labumu no šīs pieredzes apmaiņas, īstenojot Pagaidu aizsardzības direktīvu attiecībā uz tādiem galvenajiem jautājumiem kā i) ukraiņu personāla pieņemšana darbā, ii) bēgļu bērnu, kas vēl nav uzņemti uzņēmējvalstu izglītības sistēmās, informēšana, iii) piekļuve pirmsskolas izglītībai un aprūpei, iv) kvalifikāciju atzīšana, v) studentu uzņemšana augstākajā izglītībā, vi) cīņa pret dezinformāciju kara laikā, vii) psihosociālais atbalsts, viii) iestājeksāmenu organizēšana Ukrainas augstākajā izglītībā vai valodas apguve. Šī informācijas apmaiņa veicināja atjauninātu norāžu un informācijas par labu praksi sagatavošanu un praktiskas atziņas, kas palīdz dalībvalstīm iekļaut pārvietotos bērnus izglītībā . Eiropas Komisija 2022. gada jūnijā publicēja arī politikas norādes dalībvalstīm, īstenojot Pagaidu aizsardzības direktīvas noteikumus saistībā ar piekļuvi darba tirgum, PIA un prasmju pilnveidi / pārkvalifikāciju. Eiropas Izglītības fonds (ETF) ir sagatavojis un īstenojis ārkārtas pasākumu kopumu, lai atbalstītu Ukrainas jauniešu mācību nepārtrauktību, izmantojot tiešsaistes kursus, un Ukrainas bēgļu nodarbināmību ārpus savas valsts. EIT portālam ir bijusi būtiska nozīme informācijas izplatīšanā par ātro, koordinēto ES rīcību izglītības jomā, reaģējot uz Krievijas agresīvo karu pret Ukrainu. Portāls School Education Gateway ir darbojies kā publiska platforma, kas atbalsta skolotājus un plašāku izglītības kopienu, apvienojot resursus un piedāvājot bezmaksas profesionālās pilnveides kursus tiešsaistē saistībā ar bēgļu izglītību . Komisija ir mobilizējusi ES fondus, lai atbalstītu no Ukrainas bēgošo cilvēku iekļaušanu izglītības sistēmā. Iniciatīva “Kohēzijas rīcība bēgļu atbalstam Eiropā” (CARE), kas tika pieņemta 2022. gada aprīlī, nodrošina maksimālu elastību, lai novirzītu neizmantotos 2014.–2020. gada struktūrfondu līdzekļus (aptuveni 7 miljardi EUR). Tiesību aktu grozījumi pieļauj ES līdzfinansējumu 100 % apmērā, un dalībvalstis var izmantot ERAF un ESF savstarpēji aizvietojami. Iniciatīva FAST-CARE tika pieņemta 29. jūnijā, un ar to tika ieviests jauns pasākumu kopums, arī papildu elastība attiecībā uz 2014.–2020. un 2021.–2027. gada kopīgo noteikumu regulām. Ar to tika paplašināta CARE regulā paredzētā elastība un ieviesti papildu pasākumi, jo īpaši, lai palīdzētu dalībvalstīm labāk risināt jaunās vajadzības un krīzes ilgtermiņa sekas. REACT-EU pašreizējām kohēzijas politikas programmām (ESF, ERAF un Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (EAFVP)) 2021. un 2022. gadam ir nodrošinājusi 50 miljardu EUR vērtus jaunus papildu resursus, kas jāizlieto līdz 2023. gada beigām. Kopējais piešķīrums izglītībai saskaņā ar REACT-EU ir aptuveni 4,9 miljardi EUR. Tagad iebraucējiem no Ukrainas ir pieejamas jaunas iespējas programmā “Erasmus+”. Organizācijas, kas īsteno “Erasmus+” projektus, var uzņemt ukraiņu skolotājus un studentus, nodrošinot tiem pasniedzēju darba, studiju vai stažēšanās iespējas. Darbiniekus ar atbilstošām speciālajām zināšanām var nosūtīt uz reģioniem, kuros ir izmitināti bēgļi. Organizācijas, kas aktīvi darbojas programmā “Erasmus+”, var uzaicināt skolotājus, pasniedzējus un citus ekspertus, lai uz laiku atbalstītu to darbu tādās jomās kā valodu apguve vai integrācija. Augstākās izglītības iestādes dalībvalstīs un trešās valstīs, kas ir programmas asociētās valstis, var uzņemt un finansēt studentus un personālu no Ukrainas augstākās izglītības iestādēm, formāli neiesaistot nosūtītāju iestādi. Studenti var apgūt kursus uzņemošajās iestādēs un saņemt papildu atbalstu, piemēram, palīdzību ar izmitināšanu, integrāciju vietējā akadēmiskajā sabiedrībā vai valodas apmācību. Uz stažēšanos var pretendēt arī studenti un nesenie absolventi (kuri ir pabeiguši Ukrainas augstākās izglītības iestādi ne vēlāk kā 12 mēnešus pirms bēgšanas no Ukrainas). Personāls ir tiesīgs piedalīties mācību mobilitātes un apmācības programmās. Ukrainas jaunieši un jaunatnes darbinieki var piedalīties jauniešu mobilitātes pasākumos. Potenciālie pieteikumu iesniedzēji visā programmā “Erasmus+” tiek aicināti pašreizējā un turpmākajos uzaicinājumos iekļaut projektu pieteikumos darbības, kas saistītas ar no Ukrainas pārvietoto personu integrāciju. Šīs tēmas ir labi iestrādātas programmā “Erasmus+”, un iekļaušana un daudzveidība, kā arī līdzdalība un pilsoniskā iesaistīšanās ir iekļautas kā galvenās transversālās prioritātes.



4. Turpmākie pasākumi, kas vajadzīgi, lai līdz 2025. gadam izveidotu EIT 4.1. Sešas sagatavošanas stadijā esošās ES līmeņa stratēģiskās EIT iniciatīvas Komisija gatavo sešas atlikušās stratēģiskās EIT iniciatīvas, kas jāpieņem līdz 2025. gadam, un atbalsta dalībvalstis visu stratēģisko EIT iniciatīvu īstenošanā. Gan jaunu EIT stratēģisko iniciatīvu kopradi, gan pieredzi, kas gūta, valstīm īstenojot visas EIT iniciatīvas, var apspriest 2023. gada vidusposma pārskatā (sk. 5.2. iedaļu). EIT stratēģiskās iniciatīvas, kas jāpieņem līdz 2025. gadam Darbība Prioritārā joma Digitālo izglītību veicinošie faktori: mērķis būs atbalstīt dalībvalstis to izglītības un mācību sistēmu digitālās pārkārtošanās procesā, nosakot galvenos faktorus, kas veicina rezultatīvu un iekļaujošu digitālo izglītību. Digitālā pārkārtošanās Digitālo prasmju nodrošināšanas uzlabošana izglītībā un apmācībā: mērķis būs palīdzēt dalībvalstīm risināt kopīgās problēmas, kas saistītas ar dažādu iedzīvotāju grupu digitālo prasmju līmeni, un uzlabot to izglītības un mācību sistēmu spēju nodrošināt digitālo prasmju apgūšanu. Digitālā pārkārtošanās Eiropas mācību mobilitātes sistēma: mērķis būs veicināt starptautisko mācību mobilitāti visos līmeņos, apzināt atlikušos šķēršļus un sniegt norādījumus, kā tos pārvarēt. Mūžizglītība un mobilitāte Eiropas kvalitātes nodrošināšanas un atzīšanas sistēma: mērķis būs pārskatīt pašreizējos kvalitātes nodrošināšanas un atzīšanas pasākumus un nodrošināt, lai tie atbilstu mērķim, ņemot vērā augstākās izglītības vides attīstību. Augstākā izglītība Kopīga Eiropas grāda zīme: mērķis ir izmēģināt akadēmiskā grāda zīmi, kas tiks piešķirts brīvprātīgi, lai apliecinātu mācību rezultātus un prasmes, kas iegūtas kopīgās Eiropas programmās, kurās iesaistīta padziļināta starpvalstu sadarbība. Augstākā izglītība Iespējamais juridiskais statuss augstākās izglītības iestāžu aliansēm: mērķis ir izmēģināt programmu, kas ietver padziļinātu sadarbību starp augstākās izglītības iestādēm, izmantojot institucionalizētus instrumentus, kas vajadzības gadījumā ļautu kopīgi izmantot cilvēkresursus, tehnisko, datu, izglītības, pētniecības un inovācijas kapacitāti. Augstākā izglītība Tas, ka Padome pieņems Padomes ieteikumu par ceļiem uz panākumiem skolā (par Komisijas priekšlikumu sk. 2.1. iedaļu iepriekš), būs svarīgs solis ceļā uz politikas satvara izveidi, lai veicinātu labākus izglītības rezultātus visiem Eiropas jauniešiem neatkarīgi no viņu sociālekonomiskā stāvokļa un personiskajām īpašībām. Tajā ierosināta visaptveroša pieeja, i) galveno uzmanību pievēršot gan sasniegumiem skolā, gan labbūtībai skolā, ii) uzsvaru liekot ne tikai uz kompensāciju, bet arī uz prevenciju un agrīnu iejaukšanos, iii) apvienojot vispārējus, mērķtiecīgus un individualizētus pasākumus, lai efektīvi sasniegtu visas grupas. Lai atbalstītu tā īstenošanu, Komisija 2023. gada sākumā izveidos ekspertu grupu par labbūtību un atbalstošu mācību vidi grupām, kurām draud vāji sasniegumi. Šī grupa sagatavos ES vadlīnijas labbūtības veicināšanai skolās, jo ir plaši pierādīts, ka tā ir saistīta ar nelabvēlīgākā situācijā esošu skolēnu mācību rezultātiem. Īstenojot Digitālās izglītības rīcības plānu, Komisija, pamatojoties uz strukturētā dialoga par digitālo izglītību un prasmēm rezultātiem , 2023. gada sākumā iesniegs divu pamatiniciatīvu priekšlikumus, . Gaidāmajā priekšlikumā Padomes ieteikumam par digitālo izglītību veicinošiem faktoriem tiks pievērsta uzmanība formālajai izglītībai un apmācībai, īpaši pievēršoties investīcijām, spēju veidošanai un digitālo tehnoloģiju sekmīgai izmantošanai, lai uzlabotu mācīšanu un mācīšanos, ar mērķi uzlabot visu izglītojamo mācību rezultātus. Priekšlikumā Padomes ieteikumam par digitālo prasmju nodrošināšanas uzlabošanu izglītībā un mācībās tiks izvirzīts stratēģiskāks skatījums uz digitālo prasmju pilnveidošanu un veicināta kvalitatīva, iekļaujoša, saskaņota un koordinēta pieeja digitālo prasmju nodrošināšanai visos izglītības un mācību līmeņos. Abi priekšlikumi atbalstīs skolotāju mācību vajadzības. Padomes ieteikumā par digitālo izglītību veicinošiem faktoriem galvenā uzmanība tiks pievērsta skolotāju digitālajai pedagoģijai un viņu spējai izmantot digitālās tehnoloģijas mācīšanas un mācīšanās procesā. Padomes ieteikumā par digitālo prasmju nodrošināšanas uzlabošanu izglītībā un mācībās galvenā uzmanība tiks pievērsta skolotāju digitālajai kompetencei un viņu spējai mācīt informātiku un/vai citus digitālos priekšmetus, lai attīstītu izglītojamo digitālās prasmes. Līdz 2023. gada beigām Komisija ierosinās Eiropas mācību mobilitātes sistēmu, lai mācību periodi ārvalstīs ikvienam kļūtu par normu, nevis izņēmumu. Jaunā sistēma mudinās dalībvalstis padarīt mobilitātes pieredzi par vērtīgu visu izglītības un mācību veidu sastāvdaļu un iekļaut mobilitātes iespējas izglītības un mācību programmās. Tajā pastiprināta uzmanība tiks pievērsta iekļaujošai mobilitātei un ar to paplašinās 2011. gada ieteikuma “Jaunatne kustībā” darbības jomu, lai visus izglītojamos un personālu (arī skolotājus un jaunatnes darbiniekus) iekļautu visās izglītības un mācību, jaunatnes un sporta nozarēs, neatkarīgi no tā, vai tā ir formālā vai neformālā izglītība, vai arī ikdienēja mācīšanās. Ar šo sistēmu tiks risināti tādi pastāvīgie šķēršļi mobilitātei kā administratīvais slogs, valodas barjeras, finanšu līdzekļu trūkums un automātiskas atzīšanas shēmu trūkums. Tajā tiks pievērsta uzmanība arī jaunākajām mācīšanās modeļu attīstības tendencēm, kuru mērķis ir padarīt mācību mobilitāti videi draudzīgāku un vairāk to saistīt ar digitālās mācīšanās iespējām. Augstākās izglītības jomā gaidāmās EIT stratēģiskās iniciatīvas ietver pasākumus saskaņā ar Eiropas universitāšu stratēģiju. Pēc ziņojuma Padomei par automātiskās atzīšanas ieviešanu, kas plānots 2022. gada beigās, Komisija 2023. gadā rīkos apspriešanos par turpmāko rīcību attiecībā uz Eiropas kvalitātes nodrošināšanas un atzīšanas sistēmu. Programmas “Erasmus+” finansētajos projektos 2022.–2023. gadā tiks izmēģināta kopīga Eiropas grāda zīme, pamatojoties uz Eiropas kritērijiem, kā arī institucionalizēti sadarbības instrumenti, lai nodrošinātu dziļāku sadarbību starp augstākās izglītības iestādēm, pārbaudot ideju par iespējamu juridisko statusu augstākās izglītības iestāžu aliansēm. Pamatojoties uz šo izmēģinājuma projektu rezultātiem, kopā ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām tiks noteikti nākamie soļi. 4.2. Jauns taisnīguma rādītājs un citi centieni pierādījumu bāzes papildināšanai Jau no paša sākuma ES sadarbībā izglītības un mācību jomā būtiska nozīme ir bijusi taisnīgumam — tas atspoguļojas jau sen noteiktajā ES līmeņa mērķrādītājā, kas paredz samazināt to skolēnu īpatsvaru, kuriem ir vāji sasniegumi pamatprasmju apguvē, un ko novērtē, izmantojot ESAO Starptautiskā skolēnu novērtēšanas programmu (PISA). Jauniešiem, kuriem ir ļoti vāji sasniegumi lasīšanā, matemātikā vai dabaszinātnēs, ir lielāks risks, ka vēlāk dzīvē viņiem var rasties problēmas, piemēram, attiecībā uz viņu izredzēm darba tirgū vai sociālo iekļaušanu. Lai papildinātu šo agrīnās brīdināšanas rādītāju, Komisija ir spērusi nākamo soli un 2022. gada Izglītības un apmācības pārskatā pirmo reizi vēsturē piedāvā rādītāju, kas sniedz pierādījumus par vāju izglītības rezultātu pamatcēloņiem (sk. II.2.2.1. iedaļu SWD (2022) 750 un SWD (2022) 751). Jaunajā rādītājā aplūkots skolēnu ar vājiem sasniegumiem īpatsvars visās trijās PISA jomās vienlaicīgi , salīdzinot katras valsts sociālekonomiskā stāvokļa indeksa augstākajā un zemākajā ceturtdaļā esošo skolēnu sasniegumus. Dati apstiprina, ka viens no galvenajiem faktoriem, kas nosaka vājus izglītības rezultātus, ir personas sociālekonomiskais stāvoklis. Vāju sasniegumu risks nelabvēlīgā sociālekonomiskajā stāvoklī esošiem jauniešiem ES vidēji ir gandrīz sešas reizes lielāks nekā jauniešiem ar labvēlīgu sociālekonomisko stāvokli, un tas norāda uz nopietnu problēmu taisnīguma ziņā. Kā minēts iepriekš, vairumā dalībvalstu izglītības sistēmas nespēj atsaistīt izglītības rezultātus no sociālekonomiskā stāvokļa. Pierādījumi tiešām liecina par sociālekonomiskā stāvokļa un izglītības līmeņa nodošanu no paaudzes paaudzē, tādējādi apburtajā lokā sējot bezdarba un atstumtības sēklas. Jaunais ES līmeņa rādītājs par taisnīgumu izglītībā Jaunais ES līmeņa rādītājs par taisnīgumu izglītībā ir balstīts uz ESAO Starptautisko skolēnu novērtēšanas programmu (PISA). Tas atspoguļo vāju sasniegumu īpatsvaru lasīšanā, matemātikā un dabaszinātnēs (kopā) 15 gadus vecu skolēnu vidū, kas atrodas sociālekonomiskā stāvokļa indeksa zemākajā ceturtdaļā [C]. Divi salīdzinošie rādītāji ir [A] valsts vidējais vājo sasniegumu īpatsvars un [B] vājo sasniegumu īpatsvars ekonomiskā, sociālā un kultūras stāvokļa (ESCS) indeksa augstākajā ceturtdaļā. Avots: 2022. gada Izglītības un apmācības pārskats (Eiropas Komisijas aprēķini, pamatojoties uz ESAO PISA 2018 datiem). Jaunu PISA datu publicēšana 2023. gada decembrī ļaus no jauna paraudzīties uz situāciju un izvērtēt pandēmijas sākotnējo ietekmi. Tie arī palīdzēs sniegt informāciju, kas nepieciešama mērķrādītāju noteikšanai 2030. gadam, ja dalībvalstis vēlēsies to darīt stratēģiskā satvara Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā 2026.–2030. gada cikla ietvaros. Šis jaunais rādītājs sniedz daudz pierādījumu un jaunu atziņu. Pirmkārt, kaut arī konstatētais ES vidējais rādītājs jau pats par sevi ir satraucošs, dažās dalībvalstīs situācija ir vēl daudz sliktāka, un atšķirība sasniedz gandrīz 40 procentpunktus. Otrkārt, atšķirības starp valstīm ir tik ievērojamas, ka vāju sasniegumu īpatsvars augsta sociālekonomiskā stāvokļa iedzīvotāju vidū vienā dalībvalstī var būt lielāks nekā vāju sasniegumu īpatsvars zema sociālekonomiskā stāvokļa iedzīvotāju vidū citā dalībvalstī. Treškārt, dati sniedz arī labas ziņas: dažām valstīm ir izdevies ierobežot atšķirības starp dažādu sociālekonomisko grupu vāju sasniegumu rādītājiem, un — kas ir svarīgi — tās ir tās pašas valstis, kuras uzrāda labus rezultātus PISA novērtējumā kopumā. Tas liecina, ka ir iespējams apvienot kvalitatīvu izglītību ar taisnīgu izglītību. Tas parāda, ka ar izglītības politiku var vienlaikus sasniegt kvalitāti un iekļautību, tātad starp izcilību un sociālo taisnīgumu nav neizbēgama kompromisa. Šie secinājumi ir ļoti svarīgi politikas veidošanā. Kā to vislabāk panākt, var apspriest vidusposma pārskata pārdomu procesā. Viens no galvenajiem jautājumiem ir, kā nodrošināt, lai jaunais rādītājs ne tikai aizpildītu zināšanu nepilnības, bet arī tiktu izmantots politikas veidošanas uzlabošanai. Viena no iespējām ir, pamatojoties uz jauno rādītāju, izstrādāt jaunu ES līmeņa mērķrādītāju 2026.–2030. gada ciklam, lai palīdzētu fokusēt politiku un sistemātiski risināt problēmas kā pastāvīgu EIT darba sastāvdaļu (sk. 5.2. iedaļu). Turpmāki centieni pastiprināt atbalstu uz pierādījumiem balstītai politikas veidošanai Taisnīgums nav vienīgā joma, kurā tiek veikti uzlabojumi EIT stratēģiskajam satvaram pieejamajā pierādījumu bāzē. Divas papildu ES līmeņa rādītāju jomas, kas tiek izstrādātas, attiecas attiecīgi uz skolotāja profesiju un izglītību vidiskajai ilgtspējai. Trešais piemērs, ko vērts uzsvērt, ir Eiropas Augstākās izglītības nozares novērošanas centrs. Pirmkārt, lai stiprinātu pierādījumu bāzi, uzlabotu regulāru ES līmeņa uzraudzību attiecībā uz konkrētiem skolotāja profesijas aspektiem, nodrošinātu savstarpēju mācīšanos un labāku izpratni par šķēršļiem un politikas instrumentiem, Komisija ar Rādītāju un kritēriju pastāvīgās darba grupas tehnisko atbalstu gatavo infopaneli, kurā būs apkopoti vairāki līdzvērtīgi rādītāji dažādās apakšdimensijās. Reaģējot uz dalībvalstīs plaši izplatīto skolotāju trūkumu, galvenā uzmanība tiks pievērsta skolotāja profesijas pievilcībai. Otrkārt, Komisija izstrādā rādītājus, lai atzītu izglītības un mācību nozīmi sekmīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai . Pašlaik tiek pētīti pieejamie un gaidāmie datu avoti, kā vadlīnijas izmantojot 2022. gada Padomes ieteikumu par mācīšanos zaļās pārkārtošanās īstenošanai un ilgtspējīgai attīstībai un iedvesmojoties no jaunās Eiropas kompetenču sistēmas ilgtspējas jomā . Darbs ir sākotnējā stadijā, un tas tiek veikts ar Rādītāju un kritēriju pastāvīgās darba grupas tehnisko atbalstu. Visbeidzot, Komisija centīsies izveidot Eiropas Augstākās izglītības nozares novērošanas centru, ieskaitot rezultātu pārskatu, lai sniegtu pierādījumus par progresu, kas panākts, īstenojot Eiropas universitāšu stratēģiju. Tajā tiks apvienoti labākie pašreizējie ES datu rīki un iespējas, lai sniegtu pierādījumus un rādītājus par galvenajām prioritātēm, piemēram, iekļaušanu, vērtībām, kvalitāti un atbilstību, mobilitāti, zaļajām un digitālajām prasmēm, nodarbināmību, starpvalstu sadarbību, tehnoloģiju nodošanu un zināšanu vērtības celšanu. 4.3. Investīciju kvalitātes nodrošināšana izglītībā un mācībās, izmantojot jaunu mācību laboratoriju

Palielinoties spiedienam uz valstu budžetiem un vienlaikus pieaugot nepieciešamībai veikt reformas un investīcijas izglītībā (sākot ar infrastruktūru un ēku būvniecību un beidzot ar mācībspēku apmācību, digitālo ierīču nodrošināšanu un finansējumu atvērtajiem izglītības resursiem), uzmanība arvien vairāk tiek pievērsta investīciju kvalitātes jautājumiem. Dalībvalstis ir atzinušas, ka izglītības sistēmu darbību ietekmē to spēja uzturēt atbilstošu investīciju līmeni un nodrošināt to lietderību, taisnīgumu, kvalitāti un efektivitāti. Šajā nolūkā tās ir gatavas izstrādāt un kopīgi izmantot izvērtēšanas metodikas, kas palīdz noteikt pasākumus ar augstu individuālo un sociālo ietekmi, ņemot vērā savas valsts prasības . Eiropas Komisija 2021. gada maijā izveidoja ekspertu grupu jautājumos, kas saistīti ar kvalitatīvām investīcijām izglītībā un mācībās, lai apzinātu politikas virzienus, kuriem ir vislielākais potenciāls uzlabot izglītības rezultātus un iekļautību, vienlaikus uzlabojot izdevumu efektivitāti, kā arī uzraudzību un izvērtēšanu. Tieši šādā garā šī grupa ierosināja i) sistēmiski veikt vairāk izglītības politikas izvērtējumu, ii) dalīties zināšanās par labākajām izvērtēšanas metodēm un iii) organizēt savstarpēju mācīšanos un spēju veidošanu attiecībā uz izvērtēšanas metodikām, tādējādi ļaujot dalībvalstīm izdarīt pamatotu izvēli par investīcijām izglītībā. Ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar kvalitatīvām investīcijām, galīgais ziņojums — galvenie politikas secinājumi Galīgajā ziņojumā ir minēti daudzi daudzsološi izglītības politikas pasākumi, kas tomēr būtu jāturpina izmēģināt dalībvalstu līmenī. Eksperimentēšana un izvērtēšana ir galvenie soļi, lai izstrādātu un sekmīgi attīstītu politikas intervences pasākumus, kas pielāgoti katram konkrētajam vietējam, reģionālajam vai valsts kontekstam. No metodoloģiskā viedokļa pārskatā atklājās, ka liela daļa pārliecinošu pierādījumu ir iegūti ASV un Apvienotajā Karalistē, bet daudz mazāk — ES dalībvalstīs. Turklāt to izvērtējumu skaits, kuros sniegta detalizēta izmaksu un ieguvumu analīze, ir vēl mazāks. Tāpēc ir nepieciešams attīstīt zināšanas par izvērtēšanu un rezultātu izplatīšanu ES līmenī. Ir sagaidāms, ka pieredzes un pierādījumu apkopošana par politikas izvērtēšanu ES līmenī, sniegs ieguvumus. Eksperti secināja, ka izvērtēšanas kultūras attīstība ES būtu jāatbalsta ar šādiem pasākumiem: üveicināt zināšanu uzlabošanu par izvērtēšanas metodēm katrā dalībvalstī; üizplatīt zināšanas par rūpīgi izvērtētu politiku, lai izstrādātu un izplatītu paraugpraksi; kā arī üpiešķirt ES finansējumu politikas eksperimentiem, lai izvērtētu inovatīvas izglītības politikas izstrādi. Lai īstenotu ekspertu grupas galvenos secinājumus, 2022. gada novembrī Komisija uzsāks mācību laboratoriju par kvalitatīvām investīcijām izglītībā un mācībās, lai palīdzētu dalībvalstīm veikt lietderīgu, efektīvu un uz pierādījumiem balstītu izvēli attiecībā uz izglītības finansējumu. Laboratorija sekmēs izglītības politikas izvērtējumus, kas pielāgoti konkrētām vietējām, reģionālām un valsts vajadzībām, un veicinās to regulāru izmantošanu politikas veidošanā. Tā piedāvās dalībvalstīm zināšanas, rīkus, metodes un resursus, lai izvērtētu savus publiskos izdevumus izglītībai un mācībām. Tā arī veicinās tīklu veidošanu un sadarbību starp izvērtēšanas pakalpojumu sniedzējiem un speciālo zināšanu centriem visā ES, arī starptautiskajām organizācijām, piemēram, ESAO. 4.4. EIT pārvaldības stiprināšana Covid-19 pandēmijas un Krievijas iebrukuma Ukrainā ietekme uz izglītības un mācību sistēmām izraisīja dažu strukturālo jautājumu aktualizēšanos. Lai efektīvi risinātu šādas sistēmiskas problēmas, ir vajadzīgi ilgtermiņa centieni, kurus sekmē cieša sadarbība . Šādas sadarbības prioritātes ietver šajā progresa ziņojumā norādīto problēmu risināšanu (piemēram, taisnīguma veicināšana izglītībā un mācībās un skolotāju trūkuma problēmas risināšana). Konferencē par Eiropas nākotni tika izklāstītas idejas, kā uzlabot ES, kas cita starpā ietvēra priekšlikumus uz nākotni vērstiem pasākumiem, kas pilnībā atbilst EIT mērķiem, kurus vislabāk var veicināt ar ciešāku sadarbību (piemēram, Eiropas pilsoniskuma izglītības veicināšana kā ieguldījums pilsoniskās identitātes veidošanā vai turpmāka informācijas platformu uzlabošana, lai apkopotu un apmainītos ar informāciju, kas saistīta ar izglītību). EIT pasākumu īstenošanā būtiska ir ieinteresēto personu — arī pilsoniskās sabiedrības — iesaistīšanās.. Lai pilsonisko sabiedrību labāk iesaistītu ES līmeņa centienos izveidot EIT, Komisija no 2023. gada pētīs iespējas programmā “Erasmus+” palielināt finansiālo atbalstu pilsoniskās sabiedrības sadarbības veicināšanai saistībā ar izglītības un jaunatnes politiku. Komisija atbalstīs EIT stratēģiskā satvara pārvaldības struktūru mobilizēšanu un konsolidēs tā brīvprātīgo pieeju, lai panāktu ciešāku sadarbību un koordināciju starp dalībvalstīm un citām izglītības jomā ieinteresētajām personām. Lai nodrošinātu rezultatīvāku izvērtēšanu par progresu EIT izveidē, arī ar Augsta līmeņa grupas un tās nesen izveidotās Koordinācijas padomes palīdzību, Komisija ierosina veikt vidusposma pārdomu procesu, kā izklāstīts tālāk 5.2. iedaļā. Šajā pārdomu procesā var izvērtēt, kā reformēta pārvaldība un sadarbība ES līmenī var palīdzēt risināt jaunas un atkārtotas problēmas, izmantojot sistēmiskas reformas, un tādējādi palīdzēt EIT izveidē, un noteikt iespējamās jomas, kurās veicamas korekcijas. Tiks apspriesta arī savstarpējās mācīšanās lietderība un tas, kā tā var labāk atbalstīt ES dalībvalstis kopīgu problēmu risināšanā un uz nākotni vērstu pasākumu izstrādē, izmantojot pilnveidotu politikas izstrādi, ko atbalsta uzlabota ES salīdzinošo pierādījumu bāze, kā arī labāka rezultātu izplatīšana ES, valstu un vietējā līmenī. 4.5. EIT ģeopolitiskās dimensijas stiprināšana EIT ģeopolitiskā dimensija kļūst aizvien nozīmīgāka. Ir pierādījies, ka EIT ir reformu virzītājspēks citās valstīs, un tā ir kā globāls kvalitātes standarts ar vairākām EIT darbībām (piemēram, Žana Monē vārdā nosauktajām darbībām, profesionālās izcilības centriem un “Erasmus+” skolotāju akadēmijām), kas sasniedz valstis un dalībniekus ārpus ES, veicinot Eiropas izglītības un mācību sistēmu pievilcību, motivējot valstis virzībā uz dalību ES un atbalstot tās izglītības, pētniecības un inovācijas sistēmu pārveidē. To ir vēl vairāk veicinājusi iniciatīva Global Gateway un ES globālais ieguldījums 4. ilgtspējīgas attīstības mērķa sasniegšanā par iekļaujošu un taisnīgu kvalitatīvu izglītību un mūžizglītības iespējām visiem, veicinot mācību mobilitāti un digitālo pārkārtošanos gan izglītībā, gan ar tās palīdzību, kā arī kvalitāti, taisnīgumu, iekļaušanu un dzimumu līdztiesību izglītībā. Turklāt tā tika stiprināta, palielinot Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta (NDICI) budžetu izglītībai no 7 % līdz 10 % un stiprinot “Erasmus+” starptautisko dimensiju — programmu “Erasmus Mundus” —, kas tagad ir pilnībā ieviesta un kuras kopējais budžets ir 2,2 miljardi EUR. ES un dalībvalstu apvienotā atbalsta sniegšana Ukrainai izglītības jomā pierāda, ka Eiropas komanda var būt elastīga un efektīva, reaģējot uz krīzēm, un apliecina šādas neformālas un brīvprātīgas sadarbības pievienoto vērtību. Programmā “Erasmus+” tika ieviests vēl nepieredzēts elastīgums, ar ko tika atbalstīta skolēnu, studentu un personāla integrācija ES izglītības sistēmās, tajā skaitā izmantojot tās starptautisko dimensiju. Komisija atbalstīs arī Ukrainas izglītības atveseļošanu, ieskaitot bojāto Ukrainas skolu atjaunošanu. Pamatojoties uz iniciatīvas Global Gateway izglītības dimensiju, Komisija turpinās atbalstīt Eiropas komandas pieeju, lai veicinātu kvalitatīvu izglītību partnervalstīs, jo īpaši ņemot vērā Ukrainas izglītības sistēmas atjaunošanu pēc kara. Pēc tam, kad 2022. gada 23. jūnijā Ukrainai tika piešķirts ES kandidātvalsts statuss, Komisija aicināja attiecīgās izglītības pārvaldes iestādes pievienoties EIT stratēģiskā satvara darba grupām — tas palīdzēs uzlabot savstarpējo mācīšanos un turpināt atbalstu, lai novērstu negatīvo ietekmi, ko iebrukums Ukrainā ir atstājis uz izglītību. Komisija kopā ar Rietumbalkānu valstīm izstrādāja programmu Rietumbalkāniem inovācijas, pētniecības, izglītības, kultūras, jaunatnes un sporta jomā . Šī programma ir vērsta uz Rietumbalkānu valstu tuvināšanu ES, arī izglītības jomā. Kā konkrēta darbība “Erasmus+” ietvaros tiks veicināta ciešāka partnerība ar Rietumbalkānu valstīm, lai izglītības organizācijām un iestādēm dotu iespēju piedalīties svarīgās programmas stratēģiskajās darbībās, un darbs sākotnēji būs saistīts ar Eiropas universitāšu aliansēm. Tas tiks turpināts arī globālākā mērogā, lai palielinātu ES universitāšu būtisko nozīmi Eiropas globālās ietekmes palielināšanā un demokrātisko vērtību un sadarbības miera labā veicināšanā. Eiropas universitāšu alianses, ko atbalsta “Erasmus+”, ir šī procesa priekšgalā — tās veicina Eiropas vērtības un identitāti un radikāli uzlabo Eiropas augstākās izglītības nozares kvalitāti un konkurētspēju. Projekta “Study in Europe” portāls kalpo kā vienas pieturas aģentūra, kurā var iegūt informāciju un padomus par studijām Eiropā. Tas novirza apmeklētājus uz valstu vietnēm augstākās izglītības jomā, jo īpaši, izmantojot atsevišķu valstu profilus, un demonstrē priekšrocības, ko sniedz studijas Eiropā. Tā ir konkrēta Eiropas komandas pieejas izpausme, un portāla paspārnē organizētie tīklošanās pasākumi veicina mācīšanos no līdzbiedriem un paraugprakses apmaiņu. Tie palīdz popularizēt Eiropu kā studiju un pētniecības galamērķi partnervalstīs visā pasaulē. Nākotnē projekts “Study in Europe” tiks attīstīts plašāk, jo īpaši tā tīklošanās aspekti. Izglītība joprojām ir arī ES sadarbības prioritāte Eiropas kaimiņattiecību un paplašināšanās reģionā, un tā gūst labumu no divpusējā un reģionālā finansējuma saskaņā ar Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu un Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu. Vidējā termiņā un ilgtermiņā Komisija kopā ar ES dalībvalstīm atbalstīs pārdomas par turpmāku koordinētas pieejas veicināšanu attiecībā uz investīcijām izglītībā partnervalstīs, lai padarītu Eiropas komandu par līderi un efektīvu virzītājspēku izglītības nozarē gan valstu un reģionālā līmenī, gan starptautiski.

5. Secinājumi un turpmākā rīcība 5.1. Galvenie konstatējumi Šis izvērtējums liecina, ka EIT ir uz pareizā ceļa: pēdējos divos gados ir gūti panākumi, izstrādājot EIT iniciatīvas, pastiprinot sadarbību un kopradi un mobilizējot finansējumu valstu reformām un investīcijām. EIT ir sniegusi programmu reformām, investīcijām un sadarbībai taisnīgākas, labākas un uz nākotni vērstas izglītības nodrošināšanai ikvienam Eiropā. No vienas puses, īstenošanas procesā vēl ir pāragri gaidīt izmērāmus pierādījumus par EIT darbību, pārvaldības reformu un ES finansējuma ietekmi valsts, reģionālā un vietējā līmenī. No otras puses, pirmās pazīmes liecina, ka, pateicoties kopējām EIT saistībām un Eiropas sadarbībai, iniciatīvas dalībvalstīs un ES līmenī ir savstarpēji pastiprinājušas cita citu. Apliecinājums EIT darbībai ir spēcīgāka pārvaldība — tās īstenošanā tikademonstrēta kopīga valstu un ES līderība, pastiprinot sadarbību reformu jomā un rīcību, lai sasniegtu ES līmeņa mērķrādītājus, kā arī spēju reaģēt uz jaunām problēmām. Pastiprinātais stratēģiskais satvars ļāva apvienot zināšanas un resursus, organizēt labas prakses apmaiņu un īstenot konkrētus risinājumus. Kopīgās EIT ieceres ir palielinājušas sadarbību un atbildības uzņemšanos par kopīgām prioritātēm. Tā rezultātā izglītība un mācības kļūst par kopīgu jautājumu, kas balstās uz kopīgām interesēm. Lai gan tendences attiecībā uz vairākiem ES līmeņa mērķrādītājiem liecina par pozitīvu augšupēju konverģenci (izglītības priekšlaicīgas pamešanas gadījumu skaits samazinās, savukārt terciārās izglītības ieguve un līdzdalība pirmsskolas izglītībā un aprūpē pieaug), ir vērojamas arī būtiskas brīdinājuma zīmes, kas prasa sistemātiskus ilgtermiņa centienus, lai uzlabotu izglītības un mācību kvalitāti un taisnīgumu. Komisija turpinās uzlabot ES līmeņa rezultātu uzraudzību, lai atbalstītu uz pierādījumiem balstītu politikas veidošanu un veicinātu savstarpēju mācīšanos par konstatētajām nopietnajām problēmām (ieskaitot taisnīguma veicināšanu izglītībā un skolotāju trūkuma problēmas risināšanu visā ES).