ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7.

ECB atzīmē, ka lēmuma projektā nav iekļauti vairāki svarīgi jautājumi, kas jārisina šādi: 7.1. Citos monetārajos nolīgumos Eiropas Savienības Tiesa ir iestāde, kas risina strīdus, kuri var rasties saistībā ar šādiem nolīgumiem. Lēmuma projektā skaidri jānosaka, ka tāda pati kārtība tiek piemērota arī šajā gadījumā. ECB uzskata, ka Tiesas jurisdikcija attiecībā uz šāda veida nolīgumiem nav acīmredzama un atsaucas uz vairākiem Tiesas atzinumiem, kuros Tiesa skaidri nošķīrusi dalībvalstu noslēgtos līgumus no līgumiem, ko noslēgušas dalībvalstis, kas atbildīgas par atkarīgajām teritorijām, t. i., nerīkojoties savā dalībvalstu statusā (3). 7.2. Viens no svarīgākajiem šī monetārā nolīguma elementiem ir garantēt, ka tiek turpināts Senbertelemī piemērot attiecīgos pašlaik spēkā esošos un nākotnē pieņemtos ES tiesību aktus ar tūlītēju tiešu ietekmi, piem., regulas, ECB saprot, ka Francijas nolūks ir šo jautājumu risināt ar grozījumu attiecīgajos Francijas likumos palīdzību. ECB atzīmē, ka atšķirībā no citiem monetārajiem nolīgumiem lēmuma projektā nav noteikta kopējas komitejas izveide, kas atbildētu par tiesību aktu grozījumu izstrādes virzības izvērtēšanu. ECB uzskata, ka ir neapmierinoša situācija, kurā nav šādas struktūras, kuras ietvaros ES kā viena no nolīguma parakstītājām pusēm piedalās un uzrauga, vai AZT tiek pienācīgi piemēroti attiecīgie ES tiesību akti, jo īpaši, ja vietējā banku sistēma lieto euro. ECB uzskata, ka ir būtiski par attiecīgo ES tiesību aktu piemērošanu vienoties ar Komisiju un ECB (4), piem., iekļaujot attiecīgos ES un ECB tiesību aktus monetārā nolīguma pielikumā un publicējot šādu pielikumu un tā grozījumus Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Vēl viena iespēja varētu būt, ka lēmuma projekts liek Francijai pirms Senbertelemī adresētu tiesību aktu pieņemšanas informēt ECB, ja šie tiesību akti ietilpst ECB kompetences jomās. Turklāt ES iestādēm jābūt tiesībām pieprasīt Francijai informāciju par šādiem tiesību aktiem. 7.3. ECB saprot, ka pēc Senbertelemī statusa maiņas 2012. gada 1. janvārī uz to vairs neattieksies tieši piemērojamās ES tiesību normas, kas ļauj attiecīgajām ES struktūrām, piem., Eiropolam, veikt darbības cīņā ar euro banknošu viltošanu. Šis jautājums arī jāatrisina monetārajā nolīgumā, lēmuma projektam pilnvarojot ES iekļaut šādu normu monetārajā nolīgumā. Attiecībā uz grozījumiem, kurus ECB iesaka veikt ierosinātajā lēmumā, konkrēti redakcionāli priekšlikumi kopā ar paskaidrojumiem ir izklāstīti pielikumā.
4.

ECB atzinīgi vērtē SVK sasaukšanu. ECB saprot, ka, izņemot SVK pilnvarās norādītos gadījumus, LES teksts netiks grozīts (3). ECB jo īpaši apsveic SVK pilnvaru pausto apstiprinājumu tam, ka cenu stabilitāte ir viens no Savienības mērķiem (4), kā arī to, ka monetārā politika tieši norādīta kā viena no Savienības ekskluzīvajām kompetencēm. EB atzinīgi novērtē arī panta par Savienības mērķiem pārskatīšanu, lai tajā iekļautu ekonomikas un monetārās savienības, kuras valūta ir euro, izveidi (5).
1.2.

ECB atzinīgi novērtē ierosināto regulu. Brīvo darba vietu salīdzināmu datu nodrošināšana paplašina to datu loku, kuri pieejami cenu stabilitātes risku analīzei un novērtējumam euro zonā, kas nepieciešams Eurosistēmas monetārās politikas īstenošanai. Brīvo darba vietu dati ir arī dažu darba tirgus mainīgo viens no galvenajiem rādītājiem, jo īpaši attiecībā uz nodarbinātību un bezdarbu. Pašlaik pieejamie euro zonas kopsavilkuma dati, kas balstās uz datiem, ko nacionālās statistikas iestādes brīvprātīgi nosūtījušas Eiropas Kopienu Komisijai (Eurostat), atspoguļo nozīmīgas atšķirības attiecībā uz to, kā tiek definētas euro zonas laikrindu aprēķināšanā izmantotās nacionālās laikrindas.
4.

ECB atzīmē, ka priekšlikuma galvenais mērķis ir pagarināt “Perikla” programmas darbības laiku (pašlaik paredzēts to beigt 2005. gada 31. decembrī) līdz 2011. gada 31. decembrim ar to pašu gada budžetu 1 miljona EUR apmērā. Priekšlikums paredz arī administratīvu atbalstu pārrobežu izmeklēšanai pēc iepriekšēja Eiropola izvērtējuma saņemšanas, ja šādu atbalstu nesniedz citas Eiropas iestādes. Tas ierosina Kopienas ieguldījumu informācijas apmaiņas un ārējo pasākumu līdzfinansējumā palielināt no 70 % līdz 80 %, kā arī ieviest elastīgu pieeju attiecībā uz ierobežojumu tam, cik projektu dalībvalstis var gada laikā pieteikt finansējumam saskaņā ar “Perikla” programmu.
Īpašais ziņojums Nr. 8/2008 Vai savstarpējā atbilstība ir efektīvs nosacījums?



Oficiālais Vēstnesis C 045 , 24/02/2009 Lpp. 0022 - 0022



Īpašais ziņojums Nr. 8/2008 "Vai savstarpējā atbilstība ir efektīvs nosacījums?" (2009/C 45/04) Eiropas Revīzijas palāta informē, ka ir publicēts Īpašais ziņojums Nr. 8/2008 "Vai savstarpējā atbilstība ir efektīvs nosacījums?" Ziņojums ir pieejams lasīšanai vai lejupielādei Eiropas Revīzijas palātas tīmekļa vietnē: www.eca.europa.eu. Ziņojumu var saņemt bez maksas drukātā un lasāmatmiņas kompaktdiska veidā, pieprasot to Eiropas Revīzijas palātas Komunikācijas un ziņojumu daļā: European Court of Auditors Communication and Reports Unit 12, rue Alcide De Gasperi L-1615 Luxembourg Tālr.: (352) 4398-1 E-pasts: euraud@eca.europa.eu vai aizpildot elektronisko pieprasījuma veidlapu virtuālajā grāmatnīcā EU-Bookshop. --------------------------------------------------
134.

Komisija atbalsta centienus samazināt jaudas un, lai nodrošinātu vienādus nosacījumus, var ierosināt attiecīgas pamatnostādnes, taču tā nevar izvirzīt dalībvalstīm konkrētus jaudas samazināšanas mērķus. Komisija plāno turpināt pārdomas par to, kā labāk noteikt līdzsvaru starp jaudu un resursiem, lai dalībvalstis ar vienādiem nosacījumiem varētu pildīt savas saistības zvejas jaudas koriģēšanā atbilstīgi Regulas 2371/2002 11. panta 1. punktam. Komisija apsvērs arī to, kā labāk stimulēt un rosināt jaudas samazinājumus, taču Komisijas nolūks nav ierosināt tādu Eiropas līmeņa sistēmu, kas ietvertu konkrētus mērķus zvejas jaudai katrā flotes segmentā, kā tas līdz 2002. gadam ir darīts Vairākgadu virzības programmās (MAGP), jo šāda veida ikdienas vadības sistēma nesniedz vēlamos rezultātus, un 2002. gada KZP reformas laikā vairākums dalībvalstu to nepārprotami noraidīja.
90.

Nav konstatēti lieka finansējuma vai finansējuma dublēšanās gadījumi. Ar to instrumentu palīdzību, kurus Komisija izmanto jau šobrīd (skat. 65.-79. punktu), kopumā ir iespējams noskaidrot, vai pieteiktais projekts jau saņem finansējumu no EK līdzekļiem. Komisija atsaucas arī uz dalībvalstu atbildību sniegt pilnīgu un pareizu informāciju. Komisija nevar regulāri pārbaudīt, vai dalībvalstis ir iesniegušas pareizus datus, taču pārraudzības vizīšu un revīziju laikā šis ir viens no aspektiem, kas tiek pārbaudīts. Pateicoties tam, ka referenti regulāri kontaktējas un apmeklē dalībvalstis, lieka finansējuma vai finansējuma dublēšanās risks ir ierobežots. Tikai projekti par summu, kas nesasniedz EUR 50 miljoni, kurus var līdzfinansēt no ERAF, var radīt iespējamu finansējuma dublēšanās risku, jo par nelielu finansiālu atbalstu dalībvalstīm nav pienākums iesniegt šādus projektus Komisija apstiprināšanai. Tomēr risks tiek kontrolēts, izmantojot dalībvalstu vadības un kontroles sistēmas un revīzijas. Komisija arī atgādinās dalībvalstīm, ka TEN-T finansējuma saņēmējiem ir jāinformē Komisija par vēlāk saņemtiem līdzekļiem no ERAF.
22.

Maksājumu summa bija 8 713 504 EUR jeb 55,75 % no galīgajām apropriācijām un 57,13 % no saistībām (2016. gadā šie rādītāji attiecīgi bija 52,80 % un 53,81 %). Saskaņā ar Finanšu regulas 13. panta 4. punktu automātiski uz 2018. gadu pārnestās saistības bija 6 537 285 EUR, proti, 41,83 % no galīgajām apropriācijām un 42,87 % no saistībām (2016. gadā šie rādītāji attiecīgi bija 45,32 % un 46,19 %).
18.

Komisijas Iekšējās revīzijas dienests (IRD) 2016. gada janvāra revīzijas ziņojumā norādīja uz to, ka ir absolūti nepieciešams uzlabot Centra IT projektu vadību. Konkrēti, IRD secināja, ka attiecībā uz IT sistēmām, ar kurām atbalsta Centra pamatdarbības procesus, nav visaptveroša ilgtermiņa stratēģiska redzējuma, ka Centra IT projektu vadības metodoloģija ir tikai daļēji pielāgota Centra vajadzībām un ka sistēmas prasību pārvaldības process nav pienācīgs. Centrs un IRD vienojās par koriģējošas rīcības plānu.
Lai gan finanšu noteikumos un to īstenošanas kārtībā teikts, ka pamatlīdzekļu fiziskā inventarizācija jāveic vismaz reizi trijos gados, Aģentūra nav veikusi visaptverošu fizisko inventarizāciju kopš 2009. gada.

2014

Kopējais to apropriāciju līmenis, par kurām bija uzņemtas saistības, bija augsts, proti, 100 % (2013. gadā – 94 %). Apropriācijas, par kurām bija uzņemtas saistības un kuras bija pārnestas uz 2015. gadu, kopā veido 1,3 miljonus EUR, t. i., 15 % no kopējām apropriācijām (2013. gadā – 1,2 miljoni EUR jeb 13,5 %). II sadaļā “Administratīvie izdevumi” pārnesumu līmenis apropriācijām, par kurām uzņemtas saistības, ir augsts, proti, 0,6 miljoni EUR jeb 49 % (2013. gadā – 0,8 miljoni EUR jeb 59 %). Tas bija saistīts ar ieguldījumiem IT infrastruktūrā, kura, kā plānots, Aģentūras abiem birojiem bija pasūtīta gada beigās.
2014

Viens no Aģentūras uzdevumiem ir izplatīt dalībvalstīm un sabiedrībai pienācīgu informāciju par farmakoloģisko uzraudzību. Šo informāciju ievāc no atsevišķām valsts iestādēm, un to pārbauda kopā ar attiecīgajiem farmācijas uzņēmumiem. Tomēr Aģentūra lielā mērā ir atkarīga no dalībvalstu iestāžu veiktām pārbaudēm, kuras tad arī nosaka sabiedrībai izplatītās informācijas pilnīgumu un precizitāti.
Lai gan budžeta izpildes līmenis 2013. gadā bija apmierinošs, no 2012. gada pārnesto un 2013. gadā anulēto apropriāciju līmenis (215 000 EUR jeb 19 % pārnesumu) norāda uz trūkumiem Aģentūras budžeta plānošanā un ir pretrunā budžeta gada pārskata principam. Šīs anulētās apropriācijas ir saistītas galvenokārt ar provizoriskām saistībām, kas uzņemtas parastiem administratīviem izdevumiem.

Tas, kādā apmērā no 2013. gada pārnestās budžeta apropriācijas anulēja 2014. gadā (260 209 EUR, t. i., 20 % no pārnesumiem, 2013. gadā – 19 %), liecina, ka budžeta vajadzības 2013. gada beigās – tāpat kā iepriekšējā gadā – bija pārvērtētas.

2014

Kaut arī Aģentūras sākotnējais budžets bija grozīts un 2014. gada septembrī to samazināja par 3 miljoniem EUR, Aģentūra bija uzņēmusi saistības tikai par 91 % no samazinātā budžeta apropriācijām. Zemo īstenošanas līmeni galvenokārt var izskaidrot ar organizatoriskām un pamatdarbības problēmām, kas saistītas ar Aģentūras paplašinātajām pilnvarām attiecībā uz papildu programmu un uzdevumu īstenošanu ciešā sadarbībā ar Komisiju. Tomēr tik nepilnīgi izlietots budžets norāda uz to, ka Aģentūrai ir jāuzlabo budžeta plānošana.
2013

Birojs 2013. gadā bija par augstu novērtējis savas budžeta vajadzības par 13 % (2012. g. – 32 %), un no 12 miljonu EUR lielā budžeta saistības bija uzņemtas tikai par 10,4 miljoniem EUR. Pārnesto apropriāciju summa bija 2,5 miljoni EUR jeb 24 % no visām tām apropriācijām, par kurām bija uzņemtas saistības (2012. g. – 65 %), no šīs summas par 3 37 031 EUR nebija uzņemtas juridiskas saistības. Kaut arī budžeta plānošana joprojām varētu būt labāka, gan budžeta vajadzību pārāk augsta novērtēšana, gan to apropriāciju pārnesumi, par kurām bija uzņemtas saistības, bija ievērojami zemāki nekā iepriekšējā gadā.
4.

ES maksimālais ieguldījums kopuzņēmumā IMI tā saimniecisko izdevumu segšanai un pētniecībai ir viens miljards EUR, kuru finansē no Septītās pamatprogrammas budžeta. ES finansiālais ieguldījums kopuzņēmumā IMI2 saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” nepārsniedz 1,638 miljardus EUR, no tiem ne vairāk kā 1,425 miljardi EUR atbilst farmācijas nozares ieguldījumam (7) un ne vairāk kā 213 miljoni EUR – to uzņēmumu ieguldījumiem, kuri pievienojas kopuzņēmumam IMI2 kā asociētie partneri. Kopuzņēmuma locekļi vienādās daļās sedz saimnieciskos izdevumus (kas kopuzņēmumam IMI2 nedrīkst pārsniegt 85,2 miljonus EUR).
Apstrādāt priekšlikumus saistībā ar to vielu, kas rada ļoti lielas bažas, iekļaušanu to vielu sarakstā, kuras ar laiku iekļautu atļauju izsniegšanas procedūrā, un sniegt ieteikumus par dažu šā saraksta vielu iekļaušanu licencēto vielu sarakstā, kā arī apstrādāt licencēšanas pieteikumus (REACH regulas VII sadaļa).

Darbības un pakalpojumi 2014. gadā (2013. g.)
Lai sasniegtu šos mērķus, Savienība, papildinot dalībvalstīs veiktās darbības, veic šādas darbības: a) īsteno pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrācijas programmas, veicinot sadarbību ar uzņēmumiem, pētniecības centriem un universitātēm, kā arī to savstarpēju sadarbību, b) veicina sadarbību ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām Savienībā veicamās pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrācijas jomā, c) izplata un vairo Savienības sasniegumus pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrācijas jomā, d) stimulē zinātnieku mācības un mobilitāti Savienībā.

Aģentūra cenšas sniegt “kvalitatīvu atbalstu saviem saņēmējiem, pārvēršot ES politiku darbībā. Būdama Eiropas Komisijas izpildaģentūra, tā pārvalda nozīmīgas COSME, LIFE, “Apvārsnis 2020”un EJZF programmu daļas. Aģentūra gādā par to, lai no šīm programmām finansētās darbības būtu rezultatīvas, un sniedz vērtīgu ieguldījumu Komisijas politisko uzdevumu īstenošanā”.

Turklāt Aģentūrai tiek uzticēts īstenot šādas darbības, kas pārņemtas no Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas (CIP): a) “Saprātīga enerģija Eiropai (SEE II)”, b) ekoinovācijas iniciatīva, c) Eiropas Biznesa atbalsta tīkls, d) uzņēmējdarbības portāls “Tava Eiropa”, e) Eiropas Palīdzības dienests intelektuālā īpašuma tiesību jautājumos, f) I Porta projekts.

Par plānotajiem 1 056,5 (1) (242,9) miljoniem EUR (no tiem 100 % bija no ES vispārējā budžeta) bija uzņemtas saistības un 123,11 (2) (213,9) miljoni EUR no apropriācijām bija izmaksāti (98,98 %); par to bija nobalsojušas budžeta lēmējiestādes. Par EASME pamatdarbības budžeta izpildi atbild Komisija.

Produkti un pakalpojumi 2014. gadā
Pēc augsta līmeņa riska novērtējuma, kuru 2012. gadā veica ārējs konsultants un 2013. gada februārī – Komisijas iekšējās revīzijas dienests, tika konstatēti vairāki iespējami būtiski riski Iestādes kontroles mehānismu darbībā, it īpaši tādās jomās kā datu pārvaldība, darbības nepārtrauktība un IT drošība. Iestāde 2012. gadā sāka visaptverošu iekšējās kontroles sistēmu pašnovērtējumu. Process turpinās, un koriģējošo pasākumu īstenošana ir plānota 2013. gadā.

2012

Kopējais to apropriāciju līmenis, par kurām bija uzņemtas saistības, bija 99 %. No tām pārnesto apropriāciju līmenis bija īpaši augsts II sadaļā “Administratīvie izdevumi” – 2,3 miljoni EUR (22 % no II sadaļas apropriācijām) – un III sadaļā “Pamatdarbības izdevumi” – 5,6 miljoni EUR (30 % no III sadaļas apropriācijām). II sadaļā pārnesumi 1,1 miljona EUR apmērā bija veikti saskaņā ar EFSA pārvaldības plānu vai arī attiecās uz maksājumiem, kuri bija atlikti ar Iestādi nesaistītu iemeslu dēļ. III sadaļā pārnesumi 2,1 miljona EUR apmērā bija veikti saskaņā ar EFSA pārvaldības plānu, bet 0,83 miljoni EUR bija pārnesti ar Iestādi nesaistītu iemeslu dēļ.
12.

IMI kopuzņēmums saskaņā ar savu ex post revīzijas stratēģiju veica otro daļu no paredzētajām 40 ex post revīzijām, un no tām 14 bija pabeigtas līdz 2014. gada jūnijam. Atklāto kļūdu īpatsvars, kas izriet no šīm revīzijām, ir 2,3 % (8). Palāta sniedza atzinumu ar iebildēm par IMI kopuzņēmumu, jo bija pietiekami un atbilstīgi revīzijas pierādījumi, uz kuriem balstīt atzinumu, un iespējamā ietekme tiek uzskatīta par būtisku, bet ne visaptverošu (9).
no darba tirgus atstumtu personu integrācija, neskarot 166. pantu;

Vēl pa vienam pārstāvim no katras grupas un Komisijas

Viens koordinators no katras no trim interešu grupām

Pirmo trīs kategoriju locekļus un to aizstājējus ieceļ no Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas locekļu un to aizstājēju vidus.

Trīs pārstāvji no Komisijas

Viens pārstāvis no katras dalībvalsts darba ņēmēju organizācijas

Viens pārstāvis no katras dalībvalsts darba devēju organizācijas

Viens pārstāvis no katras dalībvalsts valdības

44 (44) amata vietas štatu sarakstā, no kurām aizpildītas 42 (42)

17,5 (16,9) miljoni EUR, no tiem:

Produkti un pakalpojumi 2013. gadā (Informācijas vākšana un analizēšana)
2012

Apmēram 1 01 000 EUR (45 % no saistību apropriācijām, kas pārnestas no 2011. gada) anulēja. 2012. gadam paredzētās apropriācijas 5 45 000 EUR apmērā (17 % no kopējām 2012. gadam paredzētajām apropriācijām) neizmantoja, un tās arī nācās anulēt. Saistību apropriāciju pārnesumu līmenis uz 2013. gadu bija augsts un sasniedza 6 11 000 EUR jeb 19 % no kopējām apropriācijām. Tas liecina par grūtībām Biroja darbību plānošanā un/vai īstenošanā. Pārnesumu uz 2012. gadu galvenie iemesli bija saistīti ar novēlotu pieņemšanu darbā un to, ka nebija efektīvas politikas, kas nodrošinātu ekspertu pieprasīto komandējuma izdevumu savlaicīgu apstiprināšanu un atlīdzināšanu.
11.

Centrs 2012. gadā piešķīra dotācijas dalībvalstu narkomānijas uzraudzības centriem (saņēmēji), lai atbalstītu sadarbību Eiropas Informācijas tīkla par narkotikām un narkomāniju (Reitox) ietvaros (8). 2012. gadā dotāciju izdevumi bija 2,6 miljoni EUR jeb 16 % no kopējiem pamatdarbības izdevumiem. Ex ante pārbaudes, ko Centrs veic pirms saņēmēju deklarēto izmaksu atmaksāšanas, ietver izmaksu deklarāciju un saņēmēju nolīgto ārējo revidentu sagatavoto revīzijas apliecinājumu dokumentāro analīzi. Centrs parasti neiegūst no saņēmējiem dokumentus, kas pamato deklarācijās norādīto izmaksu attiecināmību un precizitāti. Izmaksu ex post pārbaudes uz vietas saņēmēju līmenī notiek reti (9). Tāpēc esošie kontroles mehānismi sniedz tikai ierobežotu pārliecību par to, kā Centrs pārvalda saņēmēju izmaksu deklarācijās norādīto izmaksu attiecināmību un precizitāti. Palātas revidētajiem darījumiem Centrs ieguva apliecinošos dokumentus Palātas vārdā, un tie sniedza pamatotu pārliecību par darījumu likumību un pareizību. Pārliecību ievērojami paaugstinātu nejauši atlasītu apliecinošo dokumentu pārbaude un lielāka saņēmēju skaita pārbaudes uz vietas.
18.

Saistībā ar “Clean Sky” partneru iesniegto izmaksu deklarāciju ex ante pārbaudi konstatēja šādas nepilnības: — kontrolsaraksti, kurus izmantoja ex ante izmaksu deklarāciju pārbaudēs, ne vienmēr bija izsmeļoši, — atbildīgie darbinieki nebija sagatavojuši tehniskās pieņemšanas ziņojumu par partneru darbībām, — vismaz vienā gadījumā finanšu pārbaudes un atļaušanas funkcijas pildīja administratīvais vadītājs, kas ir pretrunā finanšu procedūru rokasgrāmatai un principam par pienākumu nošķiršanu, — Kopuzņēmuma partneri parasti visai vēlu iesniedz izmaksu deklarācijas. Revīzijas laikā no 292 izmaksu deklarācijām vismaz 70 nebija iesniegtas Kopuzņēmumam savlaicīgi. 15 gadījumos šie kavējumi pārsniedza vienu gadu.
12.

eStream projekta neīstenošana notika tehnisko iemeslu un vides apstākļu dēļ. ERCEA ir atzinusi nepilnības IT projektu pārvaldē un panākusi ievērojumu progresu savā rīcības plānā, lai novērstu šīs nepilnības. Ir vērts atzīmēt, ka zaudējumi EUR 258 967 apmērā ir apmēram 2,5 % no Aģentūras IT vajadzībām atvēlētā budžeta eStream izstrādes laikā.
Pārvaldība

Valde Sastāvs 14 locekļi, kurus Padome ieceļ sadarbībā ar Eiropas Parlamentu un Komisiju, un viens Komisijas pārstāvis. Uzdevums Pieņemt darba programmu un budžetu un nodrošināt to izpildi. Izpilddirektors Ieceļ Valde, izvēloties no Komisijas ierosināto kandidātu saraksta, pēc uzklausīšanas Eiropas Parlamentā. Konsultatīvā padome Sastāvs Viens pārstāvis no katras dalībvalsts. Uzdevums Sniegt konsultācijas izpilddirektoram. Zinātniskā komiteja un zinātnes ekspertu grupas Izstrādāt Iestādes zinātniskos atzinumus. Ārējā revīzija Eiropas Revīzijas palāta Iekšējā revīzija Iestādes Iekšējās revīzijas nodaļa Eiropas Komisijas Iekšējās revīzijas dienests Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma
Pārvaldība

Valde — No katras dalībvalsts pa vienam valdības pārstāvim, pa vienam loceklim, kas pārstāv darba devēju organizācijas, pa vienam loceklim, kas pārstāv darba ņēmēju organizācijas; — trīs locekļi, kas pārstāv Komisiju, — viena sanāksme gadā. Birojs — Sastāv no 11 locekļiem. Trīs locekļi pārstāv katru no sociālajiem partneriem un valdībām, divi locekļi ir no Komisijas; — Birojs pārrauga Valdes lēmumu īstenošanu un veic pasākumus Fonda atbilstīgai pārvaldībai Valdes sanāksmju starplaikā; — sešas sanāksmes gadā. Direktoru un direktora vietnieku ieceļ Komisija no kandidātu saraksta, ko iesniegusi Valde. Direktors īsteno Valdes un tās Biroja lēmumus un pārvalda Fondu. Iekšējā revīzija Komisijas iekšējās revīzijas dienests Ārējā revīzija Eiropas Revīzijas palāta Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma
Aģentūras kompetence (Padomes Regula (EEK) Nr. 1210/1990)

Mērķi Izveidot Eiropas vides informācijas un novērojumu tīklu un tādējādi nodrošināt Savienību un dalībvalstis ar 1. objektīvu, drošu un salīdzināmu informāciju Eiropas līmenī, lai tās varētu: a) veikt vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu vidi, b) novērtēt šādu pasākumu rezultātus, c) nodrošināt to, ka sabiedrība ir pienācīgi informēta par vides stāvokli; 2. vajadzīgo tehnisko un zinātnisko atbalstu. Uzdevumi — Sadarbībā ar dalībvalstīm izveidot un koordinēt Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklu. — Nodrošināt Savienību un dalībvalstis ar objektīvu informāciju, kas vajadzīga, lai izstrādātu un īstenotu pamatotu un efektīvu vides politiku. — Palīdzēt uzraudzīt vides pasākumus, sniedzot pienācīgu atbalstu prasību formulēšanā attiecībā uz ziņojumu sagatavošanu. — Individuāli konsultēt dalībvalstis par valstu vides pasākumu uzraudzības sistēmu izstrādi, izveidi un paplašināšanu. — Reģistrēt, salīdzināt un izvērtēt datus par vides stāvokli, sagatavot ziņojumus par vides kvalitāti un slodzi Savienības teritorijā, nodrošināt vienotus vides datu vērtēšanas kritērijus visām dalībvalstīm, kā arī pilnveidot un uzturēt uzziņu centru par vidi. — Palīdzēt nodrošināt, lai Eiropas līmenī vides dati būtu salīdzināmi, un vajadzības gadījumā ar piemērotiem līdzekļiem veicināt vides mērmetožu saskaņošanas uzlabošanu. — Sekmēt Eiropas vides informācijas iekļaušanu starptautiskās uzraudzības programmās. — Reizi piecos gados publicēt pārskatu par vides stāvokli, tendencēm un nākotnes prognozēm, papildinot to ar ziņojumu par rādītājiem konkrētās jomās. — Veicināt vides stāvokļa prognozēšanas paņēmienu izstrādi un informācijas apmaiņu par metodēm kaitējuma novēršanai vai mazināšanai. Veicināt metožu izstrādi videi nodarīto zaudējumu, kā arī vides saglabāšanas, aizsardzības un atjaunošanas politikas izmaksu novērtēšanai. — Nodrošināt drošas un salīdzināmas vides informācijas plašu izplatību sabiedrībai, it īpaši attiecībā uz vides stāvokli, šajā nolūkā sekmēt jaunās telemātikas tehnoloģijas izmantošanu. — Aktīvi sadarboties ar citām Savienības struktūrām un programmām un ar citām starptautiskām struktūrām un kopīgo interešu jomās ar iestādēm trešās valstīs, ņemot vērā, ka jāizvairās no darbību dublēšanas. — Atbalstīt Komisiju informācijas apmaiņas procesā par vides novērtēšanas metožu attīstību un labāko praksi un informācijas izplatīšanā par rezultātiem, kas attiecas uz pētījumiem vides jomā, un darīt to tādā veidā, kas vislabāk sekmē politikas īstenošanu.
Pārvaldība

1. Valde — No katras dalībvalsts: — pa vienam loceklim, kas pārstāv valdību, — pa vienam loceklim, kas pārstāv darba devēju organizācijas, pa vienam loceklim, kas pārstāv darba ņēmēju organizācijas, — trīs locekļi, kas pārstāv Komisiju. 2. Valdes birojs — Sastāv no 11 locekļiem. Trīs locekļi pārstāv katru no sociālajiem partneriem un valdībām, divi locekļi ir no Komisijas, — Birojs pārrauga Valdes lēmumu īstenošanu un veic pasākumus Fonda atbilstīgai pārvaldībai Valdes sanāksmju starplaikā. 3. Direktoru ieceļ Komisija no kandidātu saraksta, ko iesniegusi Valde. Direktors īsteno Valdes un tās Biroja lēmumus un pārvalda Fondu. 4. Ekspertu komitejās darbojas ne vairāk kā trīs locekļi, kas pārstāv Komisiju, valdības un sociālos partnerus. Komiteju mērķis ir sniegt padomu par lielu projektu īstenošanu un rezultātu izvērtēšanu. 5. Ārējā revīzija Eiropas Revīzijas palāta 6. Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma