par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Regula (ES) Nr. 305/2011, ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus un atceļ Padomes Direktīvu 89/106/EEK

Turklāt 2017. gadā tiek plānota atbilstības pārbaude, ko attiecinās uz būvniecības nozarē piemēroto ES tiesību aktu, tostarp CPR, saskaņotību, kā arī uz izmaksām un ieguvumiem, kas no šiem aktiem izriet nozarei. Kas attiecas uz CPR ekonomisko ietekmi, ir sākts pētījums, kura rezultāti ir gaidāmi 2016. gada vasarā.

Šā ziņojuma pamatā esošais faktu materiāls ir iegūts no dalībvalstu un ieinteresēto personu ziņojumiem Komisijai, no dalībvalstu un galveno ieinteresēto personu regulāri saņemtajām atbildēm, galvenokārt ar padomdevējas grupas, Būvniecības pastāvīgās komitejas un tirgus uzraudzības administratīvās sadarbības grupas (AdCO-CPR) starpniecību, kā arī no neatkarīga pētījuma „Būvizstrādājumu regulas īstenošanas analīze”, kas pabeigts 2015. gada jūlijā.

Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Regula (ES) Nr. 305/2011, ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus un atceļ Padomes Direktīvu 89/106/EEK

Tas ir apstiprināts Tiesas spriedumā lietā C-100/13, kurā norādīts, ka dalībvalstīm ir jāatturas noteikt papildu prasības. Šā sprieduma piemērojamība atbilstoši CPR un tā plašais lietojums attiecībā uz visiem saskaņotajiem standartiem apstiprina kopējas tehniskās terminoloģijas obligāto raksturu. Tā kā saskaņotā sistēma, kas izveidota ar CPR vai tās palīdzību, tiek uzskatīta par pilnīgu, saskaņotajā jomā nav atstātas iespējas nekādām citām sistēmām, kas attiecas uz būvizstrādājumu tirdzniecību. Tāpēc Komisija lūdza visām dalībvalstīm pielīdzināt savas nacionālās sistēmas šiem principiem un uzmanīgi seko līdzi to veiktajām korekcijām.

Tomēr pretēji CPR principiem vairākās dalībvalstīs joprojām tiek izmantots nacionāls marķējums. Nacionāli ex ante procesi vai pārbaudes, kas aptver saskaņoto jomu, nav atļauti. Nav atļauts arī ar nacionālajām prasībām nesaistīts brīvprātīgs marķējums, jo tāds marķējums nepamatoti kavē ar CE zīmi marķētu būvizstrādājumu brīvu apriti, piemēram, marķējums, kas saistīts ar daudz stingrāku ekspluatācijas īpašību noturības novērtējuma un pārbaudes sistēmu, kuru izmanto ēku inspekcijas vai apdrošināšanas uzņēmumi, vai ar finanšu stimuliem saistīts marķējums.

Lai ES tirgū varētu laist būvizstrādājumu, ir vajadzīga ekspluatācijas īpašību deklarācija un CE zīme. Tās jālieto to izstrādājumu ražotājiem, uz ko attiecas saskaņotā joma. Kā definēts CPR, deklarācija un zīme ir arī vienīgais veids, kā informēt par izstrādājumu ekspluatācijas īpašībām attiecībā uz būtiskajiem raksturlielumiem.

Pārejas perioda laikā Komisija uzsāka informācijas kampaņas, kas galvenokārt bija vērstas uz uzņēmējiem, jo īpaši MVU, kā arī valstu iestādēm un būvizstrādājumu lietotājiem. Arī vairākas nozares asociācijas un valstu iestādes veica informācijas kampaņas, kas vērstas to uz attiecīgajiem dalībniekiem vai teritorijām.

Tā kā CPR ievieš jaunu dokumentāciju, procedūras un saistības, minētajā regulā paredzēts pārejas periods. CPR pilnā apmērā ir piemērojama tikai kopš 2013. gada 1. jūlija, t. i., mazāk nekā trīs gadus pirms šā ziņojuma. Tas ir viens no iemesliem, kāpēc dažu CPR aspektu īstenošanu vēl nevar novērtēt pilnībā, tāpēc šis novērtējums daļēji kļūst par priekšnovērtējumu.

Lai gan CPR būtiski nemainīja šīs jomas saskaņoto standartu kopējo sistēmu, ieinteresētās personas nesen pieprasīja ātrāku un racionālāku standartizācijas procesu, kurā standarti labāk atbilstu lietotāju vajadzībām. Uz CPR balstīto saskaņoto standartu izsmeļošais raksturs, ko apstiprinājusi Tiesa iepriekšminētajā lietā C-100/13, joprojām prasa pielāgot vairākus standartus. Turklāt jāsniedz jauni vai pārskatīti standartizācijas pieprasījumi un jāpabeidz darbs pie tiem saskaņotajiem standartiem, kas vēl nav izziņoti Oficiālajā Vēstnesī. To visu var panākt, tikai īstenojot uzlabotu sadarbību starp CEN, dalībvalstīm, nozari, Komisiju un attiecīgajām ieinteresētajām personām, jo īpaši izmantojot Kopīgo standartizācijas iniciatīvu.

Šo apstākļu iespaidā Komisijai bija jāveic lielāks uzraudzības un kontroles darbs. Rezultātā liels skaits potenciālo saskaņoto standartu nav izziņoti Oficiālajā Vēstnesī pirms atbilstošām korekcijām vai tādu deleģēto aktu pieņemšanas, ar ko iekļauj klases un/vai robežvērtību līmeņus. Īpaši svarīga būs nepārtraukta sadarbība ar Eiropas Standartizācijas komitejas (CEN) konsultantiem, lai uzlabotu situāciju pirms saskaņoto standartu iesniegšanas Komisijai nolūkā publicēt to atsauces Oficiālajā Vēstnesī.

Tā kā lielākā daļa saskaņoto standartu attiecas uz CPD laiku un tā kā tie visi izstrādāti, pamatojoties uz standartizācijas mandātiem, kas parasti izsniegti pirms 10–20 gadiem, daži standarti tagad ir jāpārskata atbilstoši tehnikas un tirgus attīstībai. Turklāt līdz šim ne visas specifiskās CPR iezīmes ir pilnībā izprastas un atzītas. Lai pārietu no CPD uz CPR, ieinteresētajām personām, Eiropas standartizācijas organizācijām un dalībvalstu iestādēm bija jāmācās pielāgoties jaunajām iezīmēm un jāpārceļ tās uz saskaņotajiem standartiem. Šā procesa uzsākšanā ir bijusi zināma kavēšanās, un pašlaik noris pielāgošanās.

Viena no CPR īpatnībām ir, ka tajā paredzēts, ka saskaņoto standartu izmantošana ir obligāta ražotājiem, laižot tirgū būvizstrādājumus, un dalībvalstu iestādēm, nosakot prasības to izmantošanai. Tas nozīmē, ka visas ieinteresētās personas var paļauties uz ieviestajiem vienotajiem noteikumiem un tām šajā nolūkā nav jāizmanto citi (nacionālie) instrumenti.

Atšķirībā no saskaņotajiem standartiem, kas atbilstoši Savienības saskaņošanas tiesību aktiem ir izstrādāti, pilnībā pamatojoties uz jauno tiesisko regulējumu, gaidāms, ka uz CPR balstītie saskaņotie standarti tikai iezīmēs, pēc kādām metodēm un kritērijiem attiecībā uz būtiskajiem raksturlielumiem novērtēt būvizstrādājumu ekspluatācijas īpašības. Kopumā tie nenosaka prasības attiecībā uz izstrādājumu ekspluatācijas īpašībām. Tas ir saistīts ar iepriekš minēto pilnvaru sadalījumu starp ES un dalībvalstīm.

Paralēli Komisijas iniciatīvām dalībvalstīm ir jāturpina palīdzēt saviem PCPC, lai tie darbotos labāk un lai veicinātu to atpazīstamību būvniecības nozarē.

Visas dalībvalstis ir izveidojušas būvizstrādājumu informācijas punktus (PCPC), kas informē par nacionālajiem noteikumiem un atbild uz nozares sūtītajiem informācijas pieprasījumiem. Eiropas Komisija publicē PCPC sarakstu un regulāri sasauc to sanāksmes, lai nodrošinātu attiecīgu koordināciju un apmainītos ar labāko praksi.

EOTA politikas mērķi, kas definēti CPR un izriet no pieredzes un kritikas saistībā ar CPD, tika sasniegti: saīsināt un vienkāršot procedūras, samazināt izmaksas ražotājiem un padarīt šīs procedūras pārredzamākas. Pārejot no izstrādājumu apstiprinājumu sniegšanas tikai uz to ekspluatācijas īpašību novērtēšanu, pirmais solis bija ieviest principu kopumu, ko pēc tam pārveidoja par konkrētām END sagatavošanas un pieņemšanas procedūrām. Pateicoties iesaistīto ražotāju un Komisijas lielākai līdzdalībai šajās procedūrās, atbilstība šiem principiem ir bijusi laba.

Kopš 2011. gada novembra lielākā daļa dalībvalstu, izmantojot Komisijas elektroniskos līdzekļus saskaņā ar stingriem kritērijiem, kas izklāstīti CPR un balstās uz to, ir norīkojušas TNI. Eiropas tehnisko novērtējumu (ETN) pieprasījumus un līdz ar to arī END projektu sagatavošanu galvenokārt veic nedaudzas TNI.

Tomēr pāreja no CPD uz CPR vēl nav pabeigta. Gandrīz 90 % ETN, kas izsniegti atbilstoši CPR, joprojām balstās uz Eiropas tehniskā novērtējuma pamatnostādnēm (ETNP), kas izmantotas kā END. Šīs prakses principi ir saskaņoti ar EOTA, un tie ir jāievēro, lai novērstu jebkādus sarežģījumus, jo īpaši iesaistītajiem ražotājiem. Pašlaik noris ETNP pārveidošana par END, sākot ar visbiežāk izmantotajām. Eiropas tehniskos apstiprinājumus, kas izsniegti atbilstoši CPD (līdz 2013. gada 30. jūnijam) ražotāji var izmantot kā ETN līdz to derīguma termiņa beigām (maksimāli piecus gadus, t. i., iespējams līdz 2018. gada 30. jūnijam).

TNI pieejas maiņa no „ izstrādājuma apstiprinājuma” uz „ekspluatācijas īpašību novērtējumu” ir galvenā problēma attiecībā uz to, kā pareizi īstenot CPR noteikumus par END sagatavošanu un pieņemšanu. Pēc Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1062/2013 par būvizstrādājumu Eiropas tehniskā novērtējuma formātu pieņemšanas EOTA un Komisija vienojās par principiem, kā vadīt END sagatavošanu, un izstrādāja sīkus norādījumus, pamatojoties uz šajos procesos gūto pieredzi. Tas viss ļāva 2015. gada jūlijā pirmo reizi publicēt Oficiālajā Vēstnesī atsauces uz END.

EOTA nav informējusi Komisiju par to, ka būtu jebkādi nepieciešams atrisināt domstarpības starp TNI, kā norādīts CPR 23. pantā. Tomēr tas nenozīmē, ka šādu domstarpību nav, jo īpaši tāpēc, ka EOTA END ir pieņēmusi ar kavēšanos.

Tātad CPR 19., 20., 21. un 24. pants darbojas atbilstoši to mērķiem. Praktiskā pāreja no CPD uz CPR varēja būt ātrāka, un ieviestās procedūras varētu turpināt racionalizēt. Tomēr kopumā uzlabojumus, kas vajadzīgi ātrākai un pārredzamākai END pabeigšanai, var veikt bez regulatīviem priekšlikumiem.

7.Paziņotās iestādes un paziņojošās iestādes

Ar CPR izveidotās sistēmas uzticamība lielā mērā balstās uz paziņotajām iestādēm, kam jāizpilda stingras prasības attiecībā uz tehnisko kompetenci, objektivitāti un atbildību. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš to neatkarībai — kritērijam, kas uzsvērts CPR pieņemšanas procesā. Dalībvalstu nozīmētās paziņojošās iestādes ir atbildīgas par valstu paziņošanas procedūru un uzraudzības procedūrām.

Paziņoto iestāžu grupas un tās apakšgrupu darbības ir uzlabotas, pateicoties to tiesiskā atbalsta pastiprināšanai CPR. Šāda saskaņošana ir vajadzīga, lai nodrošinātu ieviesto noteikumu vienādu piemērošanu, tādējādi izvairoties no šad tad izskanējušās kritikas par prakses atšķirībām šajā jomā.

Lielāka juridiskā noteiktība un konsekvence tika panākta, kad ar Komisijas 2014. gada 18. februāra Deleģēto regulu (ES) Nr. 568/2014 tika grozīts CPR V pielikums. Minētā regula precizēja, kādā pakāpē un ar kādu lomu paziņotās iestādes iesaistās būvizstrādājumu ekspluatācijas īpašību noturības pārbaudē un novērtēšanā. Rezultātā paziņotās iestādes tagad labāk izprot savus pienākumus.

Pāreja no CPD uz CPR radīja pieejas maiņu arī attiecībā uz paziņotajām iestādēm. Dažām no tām vēl ir jāpielāgojas, lai papildus pārējiem to funkciju precizējumiem pilnībā veiktu visu, kas vajadzīgs attiecībā uz mērķtiecīgām sertifikācijas darbībām. Tas attiecas arī uz akreditācijas standartu izmantošanu paziņošanas vajadzībām.

Sakarā ar CPR noteikumu piemērošanu šajā jomā saņemtās atbildes liecina, ka daži noteikumi varētu būt precīzāki. Tāpat šiem noteikumiem nāktu par labu, ja papildus tiktu pārbaudīts, vai tie nebūtu jānodala no jaunās pieejas principiem.

8.Mikrouzņēmumi un vienkāršošana

Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus MVU un mikrouzņēmumiem, CPR ir paredzētas atkāpes no pienākuma sagatavot ekspluatācijas īpašību deklarāciju un vienkāršotas procedūras būvizstrādājumu laišanai tirgū.

Pašreizējā īstenošanas posmā pieredzes par to, kā praktiski izmantot lielāko daļu šo iespēju, vēl nav daudz, izņemot noteikumus par vienkāršotām procedūrām attiecībā uz klasifikāciju bez testēšanas, uz koplietošanu un kaskādes principu. Šie noteikumi attiecīgā gadījumā tiek lietoti bieži.

Tomēr līdz šim nav dokumentāru pierādījumu par to, kā tiek izmantotas citas attiecīgās iespējas. Tas varētu nozīmēt, ka gaidītā finanšu un administratīvā sloga atvieglošana uzņēmumiem nav īstenojusies. Ieinteresēto personu norādītie iemesli, kāpēc ieviešana bijusi pieticīga, ir arī šādi: