Pašlaik gandrīz visas dalībvalstis pārceļ migrantus no Itālijas un Grieķijas. Ungārija, Polija un Čehijas Republika ir palikušas vienīgās dalībvalstis, kas nav mainījušas nostāju un joprojām nav uzņēmušās un neīsteno pārcelšanu ne no Grieķijas, ne Itālijas, nepildīdamas savus tiesību aktos noteiktos pienākumus.

2015. gada jūlija secinājumi, kuros nolemts pārmitināt 22 504 personas, tiek sekmīgi īstenoti — jau ir pārmitinātas vairāk nekā divas trešdaļas no norunātā skaita.

Pārcelšana joprojām ir galvenais pasākums, kas veicams, lai mazinātu spiedienu uz Grieķiju un Itāliju, sadalot atbildību par to migrantu pieteikumu izskatīšanu, kuriem nepārprotami ir vajadzīga starptautiskā aizsardzība. Dalībvalstīm nevajadzētu atslābt, jo patlabanējais pārcelšanas temps vēl aizvien nav pietiekams, lai līdz 2017. gada septembrim būtu pārcelti migranti, kuriem uz to ir tiesības. Tomēr tiesību aktos noteiktie dalībvalstu pienākumi ar to nebeidzas; Padomes lēmumi attiecas uz tām personām, kas ieradušās Grieķijas un Itālijas teritorijā līdz 2017. gada 26. septembrim. Tāpēc dalībvalstīm joprojām pieņemamā termiņā pēc tam jāīsteno pārcelšanas procedūra attiecībā uz pieteikuma iesniedzējiem, kas ir tiesīgi uz pārcelšanu.

Kopumā līdz šim pārcelts vairāk nekā 20 000 personu. Kamēr lielākā daļa dalībvalstu patlaban taisnīgi un proporcionāli piedalās shēmas īstenošanā, Ungārija, Polija un Čehijas Republika, nepildīdamas savus tiesību aktos noteiktos pienākumus, nedz uzņemas saistības, nedz arī pārceļ tiesīgās personas no Grieķijas un Itālijas.

Rezultātā 2017. gada maijā no Itālijas tika pārcelts vairāk nekā 1000 personu — tas līdz šim ir lielākais skaits, kas ir tuvs izvirzītajiem mēneša mērķiem —, tādējādi no Itālijas pavisam pārceltas 6896 personas. Tomēr Itālijai vēl jāpieliek pūles, lai identificētu un reģistrētu pārcelšanai visas tiesīgās personas, kas atrodas Itālijā, un pārcelšanai ātri novirzītu jaunieceļojušās tiesīgās personas. Grieķijā, kur gaidāms, ka pārceļamo personu skaits saglabāsies stabils (pārcelšanai reģistrētas 27 208 personas), mēnesī pārcelto personu skaits ir stabilizējies, sasniedzot 1300, tādējādi kopējais no Grieķijas pārcelto personu skaits ir 13 973. Vēl jāpārceļ aptuveni 11 000. Tālab dalībvalstis ir vienojušās par konkrētu operatīvo plānošanu, un ir gaidāms, ka, pamatojoties uz šo plānošanu un ar pašreizējo saistību uzņemšanās tempu jūlijā tiks sasniegts mērķis mēnesī pārcelt 3000 personu un līdz septembrim šāds temps tiks saglabāts.

2017. gada pirmajos piecos mēnešos ir ievērojami palielinājies pārcelšanas temps. Kopš janvāra pārcelts gandrīz 10 300 personu. Salīdzinājumā ar to pašu laikposmu 2016. gadā, kad tika pārcelts tikai 1600 personu, pieaugums ir vairāk nekā pieckārtīgs. Tas ir skaidrojams ar to, ka 2016. gada otrajā pusē procedūras sākušas pilnībā darboties, vairākums dalībvalstu patlaban regulāri uzņemas saistības un abas saņēmējas dalībvalstis pastāvīgi cenšas uzlabot savstarpējo sadarbību un uzticēšanos.

Trīspadsmitajā ziņojumā par pārcelšanu un pārmitināšanu raksturotas steidzamās darbības, kas vēl veicamas, lai tuvāko mēnešu laikā pārceltu visus tos, kam uz to ir tiesības un kas patlaban atrodas Itālijā un Grieķijā, kā arī lai izpildītu pārmitināšanas mērķus.

·Slovākija tiek aicināta tuvāko nedēļu laikā pārskatīt savu preferenču politiku, kas attiecas uz pārcelšanas pieteikuma iesniedzējiem, lai tā atbilstu Padomes lēmumiem, un iespējami drīz sākt pārcelšanu no Grieķijas.

·Šajā īstenošanas noslēguma posmā dalībvalstīm vajadzētu palielināt spējas apstrādāt pārcelšanas pieprasījumus, lai nodrošinātu raitu procesa norisi, izvairītos no kavēšanās pārsūtīšanas procedūrā un vajadzības gadījumā risinātu ar uzņemšanas spējām saistītās problēmas, arī ar spējām uzņemt neaizsargātus pieteikuma iesniedzējus saistītās.

·Būtu jāpabeidz un jāīsteno pārsūtīšanas plānošanas dokumenti. Dalībvalstīm, kam vēl nav plānošanas dokumentu, vajadzētu sekot to valstu piemēram, kuras tos ir izstrādājušas.

·Čehijas Republikai, Ungārijai, Polijai un Austrijai nekavējoties jāsāk saistību uzņemšanās un pārcelšana no Grieķijas, lai izpildītu savus tiesību aktos noteiktos pienākumus.

Saskaņā ar 6. jūnija datiem pārcelti 365 no 574 uz pārcelšanu tiesīgajiem nepavadītajiem nepilngadīgajiem. Kopš iepriekšējā ziņojuma vēl arī citas dalībvalstis ir piedāvājušas vietas šīs kategorijas neaizsargātajiem pieteikuma iesniedzējiem. Dalībvalstis tiek mudinātas turpināt vajadzīgo vietu nodrošināšanu reģistrētu no vecākiem nošķirtu bērnu pārcelšanai.

Pēdējo mēnešu laikā pārcelšanas temps sasniedzis 1300 pārsūtīšanu mēnesī, bet tas vēl nav pietiekams, lai līdz 2017. gada septembrim pārceltu visus, kam uz to ir tiesības. Kopā ar Grieķijas Patvēruma dienestu un Starptautisko Migrācijas organizāciju (IOM) Komisija rīkoja īpašu sanāksmi, kuras mērķis bija pārvarēt ar loģistikas koordināciju saistītās problēmas, par labu piemēru izmantojot Zviedrijas plānošanas dokumentu. Lai plānotu pārcelšanas procedūras dažādos posmus, notikušas divpusējas sanāksmes ar dalībvalstīm, kuru mēneša saistību apjoms ir liels. Par plānošanas dokumentiem ir panākta vienošanās ar Franciju, Nīderlandi, Rumāniju, Spāniju, Vāciju un Zviedriju. Pamatojoties uz šo plānošanu un ar pašreizējo tempu, kādā visas dalībvalstis uzņemas mēneša saistības, pārcelšanas ietvaros jūnijā vajadzētu pārcelt 2500 personu un jūlijā, augustā un septembrī 3000 personu. Lai reāli īstenotu šo plānošanu, visām dalībvalstīm katrā pārcelšanas procedūras posmā vajadzētu rīkoties konstruktīvi, un Komisija ir gatava šo procesu atvieglot. Dalībvalstis, kuru uzņemšanas spēja ir ierobežota (Īrija, Somija un Portugāle), ir centušās novērst šīs grūtības.

Kaut arī iepriekšējos ziņojumos ir pausti atkārtoti ieteikumi un notikušas vairākas divpusējas viedokļu apmaiņas dažādos līmeņos, Slovākija turpina stingru preferenču politiku, kuras dēļ ir nesamērīgi daudz noraidījumu. Šāda politika neatbilst Padomes lēmumiem par pārcelšanu, kuros atļauta noraidīšana, kas pamatota ar valsts drošību vai sabiedrisko kārtību. Tagad tas noteikti jāmaina. Nevienai dalībvalstij no savām preferencēm nevajadzētu izslēgt neaizsargātus pieteikuma iesniedzējus, jo tie ir jāpārceļ prioritārā kārtā. Ir arī ļoti svarīgi, lai dalībvalstis nodrošinātu spējas uzņemt īpaši neaizsargātus pieteikuma iesniedzējus. Visām dalībvalstīm vajadzētu būt gatavām uzņemt visu veidu patvēruma meklētājus (lielas ģimenes, neprecētus vīriešus) un taisnīgu daļu neaizsargātu pieteikuma iesniedzēju, tostarp nepavadītus nepilngadīgos un personas ar lielām veselības problēmām.

Tagad gandrīz visas dalībvalstis ik mēnesi vai reizi divos mēnešos uzņemas saistības un veic pārcelšanu no Grieķijas. Tiesību aktos noteiktos pienākumus vēl nepilda tikai Čehijas Republika, Ungārija, Polija un Austrija. Malta pārcelšanu veikusi pilnībā, Latvija un Norvēģija ir gandrīz izpildījušas saistības. Igaunija, Somija, Lietuva, Luksemburga un Portugāle saistību izpildē sekmīgi virzās uz priekšu.

Kā ziņots iepriekš, Grieķija ir pabeigusi visu to personu reģistrāciju (“starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniegšanu”), kas tika aptvertas pirmsreģistrācijas procesā, tostarp uz pārcelšanu tiesīgo personu reģistrāciju. Saskaņā ar 9. jūnija datiem pārcelšanas shēmas ietvaros pieteikumu ir iesniegušas kopumā 27 208 personas; jau ir pārceltas 13 973 personas, bet vēl ir jāpārceļ 10 923. Kaut gan līdz 2017. gada 26. septembrim iespējams reģistrēt vēl arī citus pieteikuma iesniedzējus un dažus no pārcelšanas shēmas varētu izslēgt, ir gaidāms, ka kopējais pārcelšanai reģistrēto personu skaits kopumā saglabāsies stabils.

2.1. Grieķija: pārcelšana Grieķijā kļuvusi par stabilu procedūru, bet, lai pārceltu visus, kam uz to ir tiesības, vēl joprojām nepieciešams būtiski paātrināt pārcelšanu

Arī Austrija nav pārcēlusi nevienu, tomēr nesen, proti, maijā tā uzņēmusies saistības pārcelt 50 personu no Itālijas. Tagad bez ilgākas kavēšanās jāķeras pie reālas pārcelšanas.

Igaunija un Īrija nav veikušas pārcelšanu no Itālijas, jo Itālija piemēro stingru politiku attiecībā uz pārcelšanas mērķa dalībvalstu rīkotajām papildu drošības intervijām, savukārt Bulgārija un Slovākija nav veikusi pārcelšanu no Itālijas, jo tai ir ļoti stingra preferenču politika (Bulgārija nevēlas pieņemt eritrejiešus, savukārt Slovākija uzņem tikai vientuļas sievietes ar bērniem un personas ar ceļošanas dokumentiem), kādēļ Itālijai gandrīz nav iespējams atrast pieteikuma iesniedzējus, kas atbilst šīm preferencēm. Lai nodrošinātu visu tiesīgo pieteikuma iesniedzēju pārcelšanu tuvākajos mēnešos, būtu jāatrod risinājums, kā pārcelšanas mērķa dalībvalstīm organizēt papildu drošības intervijas. Turklāt Kipra, Francija un Latvija jau vairāk nekā trīs mēnešus nav uzņēmušās saistības pret Itāliju.

Somija un Malta drīzumā būs pārcēlušas visus tām iedalītos migrantus no Itālijas un, spriežot pēc regulārajām mēneša saistībām un pārcelšanām, citas dalībvalstis (Vācija, Luksemburga un Nīderlande) gūst labus rezultātus, savukārt Horvātija un Portugāle nesen atsākušas saistību uzņemšanos. No otras puses, Bulgārija, Čehijas Republika, Igaunija, Ungārija, Īrija, Polija, Slovākija un Austrija ir vienīgās dalībvalstis, kas no Itālijas nav pārcēlušas nevienu personu. Maijā Austrija uzņēmās savas pirmās saistības, kas attiecās uz 50 personām Itālijā, un tai būtu jānodrošina, ka īsākajā iespējamajā laikā notiek reāla pārcelšana. Tas arī nozīmē, ka Itālijai vajadzētu laikus nosūtīt pārcelšanas pieprasījumus, lai Austrija varētu izpildīt savas saistības.

Pārcelšanas temps no Itālijas uzrāda stabilu pozitīvu tendenci, un visu to tiesīgo pieteikuma iesniedzēju pārcelšana, kuri patlaban atrodas Itālijā, ir reālistisks mērķis, ņemot vērā, ka dalībvalstis caurmērā īsteno Komisijas izvirzītos mērķus.

Līdz šim Itālija reģistrējusi pārcelšanai aptuveni 8600 personu, no kurām 6896 jau ir pārceltas. Itālijas varas iestādes norādījušas, ka reģistrāciju gaida vēl aptuveni 700 pieteikuma iesniedzēju. Turklāt 2017. gadā līdz šim Itālijā ieradušies vairāk nekā 2500 eritrejiešu, un arī viņi drīzumā būtu jāreģistrē pārcelšanai. Savukārt 2016. gadā vien Itālijā ieradušies aptuveni 20 700 eritrejiešu, tādejādi ir skaidrs, ka tikai aptuveni puse no viņiem līdz šim ir reģistrēta pārcelšanas shēmai. Tāpēc ir izšķirīgi svarīgi, lai Itālija iespējami drīz identificētu un reģistrētu pārcelšanai visus atlikušos tiesīgos pieteikuma iesniedzējus, kas patlaban atrodas tās teritorijā. Lai sasniegtu minētos pieteikuma iesniedzējus, Eiropas Patvēruma atbalsta birojs (EASO) ar Komisijas atbalstu ir gatavs sākt mērķorientētu informācijas kampaņu (sociālajos medijos, ar EASO pārcelšanas bukleta izplatīšanu plašākā mērogā, ar EASO pārcelšanas tālruņa līniju, ar reklāmkarogu, ar EASO mobilo vienību starpniecību), kas ļautu reģistrēt vairāk tiesīgo pieteikuma iesniedzēju. Itālijai būtu jāsniedz nepieciešamais atbalsts informācijas kampaņas īstenošanai un informētības palielināšanai par pārcelšanas shēmu vietējās prefektūrās/kvestūrās un uzņemšanas centros.

2.2. Itālija: lai nodrošinātu visu to pieteikuma iesniedzēju pārcelšanu, kam uz to ir tiesības un kas patlaban atrodas Itālijā, nepieciešami papildu centieni

Ziņojumā aplūkotajā periodā divi nepavadīti nepilngadīgie no Itālijas pārcelti uz Norvēģiju, tādējādi kopējais no Itālijas pārcelto nepavadīto nepilngadīgo skaits sasniedz piecus (ieskaitot vienu no vecākiem nošķirtu bērnu). Konkrētā pārsūtīšana varēja sekmīgi noritēt tāpēc, ka vietējā līmenī tika īstenota pastiprināta sadarbība. Tiek izskatīti vēl vairāki citi pieteikumi.

Kā ziņots divpadsmitajā ziņojumā, Itālijai būtu jāmācās no šajās pirmajās pārcelšanās gūtās pieredzes un būtu jāstandartizē procedūras, lai garantētu, ka visiem tiesīgajiem nepavadītajiem nepilngadīgajiem tiktu piedāvāta pārcelšanas iespēja, ja tas būtu viņu interesēs. 1. jūnijā Komisija rīkoja sanāksmi ar visiem attiecīgajiem dalībniekiem, kuras mērķis bija veicināt tālāku procesa racionalizāciju. Savukārt dalībvalstīm savās saistībās būtu jāturpina paredzēt vietas nepavadītiem nepilngadīgajiem un sniegt Itālijas iestādēm konkrētu informāciju par viņiem paredzētajiem konkrētajiem dalībvalstu uzņemšanas nosacījumiem. Ņemot vērā, ka procedūras var būt ilgākas nekā pieaugušajiem, dalībvalstis tiek mudinātas saglabāt vietas pieejamas nepilngadīgajiem ilgāku laiku (t. i., atjaunot to pieejamību, lai, uzņemoties nākamās saistības, varētu uzņemt nepilngadīgos).

Nepieciešamā steidzamā rīcība ·Čehijas Republikai, Ungārijai un Polijai nekavējoties būtu jāsāk saistību uzņemšanās un pārcelšana no Grieķijas, lai izpildītu savus tiesību aktos noteiktos pienākumus. ·Bulgārija un Slovākija tiek aicinātas tuvāko nedēļu laikā pārskatīt savu preferenču politiku, kas attiecas uz pārcelšanas pieteikumiem, lai tā atbilstu Padomes lēmumiem, un iespējami drīz sākt pārcelšanu no Itālijas. ·Itālija tiek aicināta tuvākajās nedēļās nodrošināt abpusēji pieņemamu risinājumu attiecībā uz papildu drošības intervijām, ko pieprasa vairākas dalībvalstis, lai atbilstoši Padomes lēmumiem novērtētu ar drošību saistītos riskus. ·Itālijai prioritārā kārtā būtu jāpaātrina tiesīgo pieteikuma iesniedzēju reģistrācija pārcelšanai, jāsadarbojas ar EASO informācijas kampaņas īstenošanā un jo īpaši pēdējos posmos jāpaātrina centieni koncentrēt pārcelšanas procedūru. ·Visām pārējām dalībvalstīm būtu jāturpina saistību uzņemšanās un pārcelšana no Itālijas reizi mēnesī proporcionāli savām saistībām, jāpalielina spējas apstrādāt pārcelšanas pieprasījumus, jāizvairās no pārāk ierobežojošām preferencēm, jāierobežo prasības, kas izraisa kavēšanos pārsūtīšanas procedūrā, un jādod priekšroka pieteikumiem, kas attiecas uz neaizsargātiem pieteikuma iesniedzējiem, jo īpaši nepavadītiem nepilngadīgajiem.

3.Pārmitināšana

Turpinās virzība 2015. gada 20. jūlija secinājumu īstenošanā — jau ir pārmitinātas vairāk nekā divas trešdaļas no 22 504 personām, par kuru pārmitināšanu bija panākta vienošanās. Kopš 2017. gada 12. maija shēmas ietvaros pārmitinātas 256 personas. Tā kā vairākas valstis, kam ir lielas kvotas, ir izpildījušas saistības, kas izriet no secinājumiem, un pievērsušās ES un Turcijas 2016. gada 18. marta paziņojuma īstenošanai, tad nesenākā pārmitināšana notikusi no Turcijas, taču joprojām turpinās arī mazāka apjoma pārmitināšana no Jordānijas un Libānas.

Līdz 2017. gada 9. jūnijam 16 419 personu ir pārmitināts uz 21 valsti (Beļģiju, Čehijas Republiku, Dāniju, Vāciju, Igauniju, Franciju, Islandi, Īriju, Itāliju, Latviju, Lihtenšteinu, Lietuvu, Nīderlandi, Norvēģiju, Austriju, Portugāli, Spāniju, Somiju, Zviedriju, Šveici un Apvienoto Karalisti). Septiņas dalībvalstis (Apvienotā Karaliste, Igaunija, Īrija, Nīderlande, Somija, Vācija un Zviedrija) un trīs asociētās valstis (Islande, Lihtenšteina un Šveice) jau ir izpildījušas saistības. Lai gan pašlaik pārmitināšanu veic vairāk dalībvalstu nekā iepriekšējos gados, 10 dalībvalstis šīs shēmas ietvaros vēl nav pārmitinājušas nevienu. Rodas aizvien lielākas šaubas par to, vai dalībvalstis, kuras saistību praktiskajā īstenošanā ievērojami kavējas, spēs tās izpildīt.

2015. gada 20. jūlija secinājumu īstenošana ietver dalībvalstu centienus ES un Turcijas paziņojuma ietvaros pārmitināt sīriešus no Turcijas. Kopš 2016. gada 4. aprīļa ES un Turcijas paziņojuma pārmitināšanas daļas ietvaros no Turcijas ir pārmitināti 6254 sīrieši. Kopš pēdējā ziņojuma perioda šā mehānisma ietvaros ir pārmitināti 559 sīrieši, un pašlaik visās saistībās kopā paredzētais atlikušais skaits ir 24 461. Personu pārmitināšana ES un Turcijas paziņojuma ietvaros līdz šim ir notikusi uz Austriju, Beļģiju, Franciju, Igauniju, Itāliju, Latviju, Lietuvu, Luksemburgu, Nīderlandi, Portugāli, Rumāniju, Somiju, Spāniju, Vāciju un Zviedriju. Papildus tam Norvēģija kopš 2016. gada 4. aprīļa līdz šim no Turcijas ir pārmitinājusi 563 sīriešus.

Dalībvalstis, kas veic pārmitināšanu ES un Turcijas paziņojuma ietvaros, gatavo turpmākās operācijas, tostarp misijas uz Turciju, kuru mērķis ir intervēt pārmitināšanas kandidātus. Uzņemot 11 sīriešus, Rumānija ir sākusi īstenot savu iepriekšējo paziņojumu par drīzu pārmitināšanas sākšanu. ES delegācija Ankarā ir uzsvērusi Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos birojam (UNHCR), cik svarīgi ir sūtīt jaunus kandidātu iesniegtus pieprasījumus arī dalībvalstīm, kurām saistību apjoms ir mazāks.

No dalībvalstīm, kuras vēl nav veikušas pārmitināšanu no Turcijas, Malta gatavo misijas uz Turciju un Kipra ir oficiāli vērsusies pie UNHCR, paužot gatavību ES un Turcijas paziņojuma ietvaros pārmitināt piecas personas. Tās valstis (Bulgārija un Čehijas Republika), kas lietas no UNHCR saņēmušas jau 2016. gada vasarā, taču pēc tam nav veikušas nekādus pasākumus, tiek mudinātas šajā ziņā steidzami rīkoties.

Lai atbalstītu pārmitināšanu ES un Turcijas paziņojuma ietvaros un apspriestu notiekošo, ES delegācija Ankarā turpināja rīkot iknedēļas sanāksmes ar Turcijas Migrācijas pārvaldības ģenerāldirektorātu. ES delegācija ik nedēļu tiekas arī ar dalībvalstīm, kā arī UNHCR un IOM, lai salīdzinātu statistikas datus un apspriestu operatīvos jaunumus.

Lai novērstu nepilnības un īstenotu iepriekšējos ziņojumos sniegto ieteikumu, ES delegācija piedāvāja dalībvalstīm pārskatītu UNHCR izmantoto jautājumu un atbilžu dokumentu, lai nodrošinātu, ka informācija, ko kandidātiem sīriešiem sniedz par uzņemšanas apstākļiem un kultūras, sociālajiem un juridiskajiem standartiem ES dalībvalstīs, ir izsmeļoša. Dokumenta pārskatīto redakciju jau ir apstiprinājis UNHCR, kā arī vairums dalībvalstu, un 13 dalībvalstis jau nosūtījušas savus atjauninātos jautājumu un atbilžu dokumentus.