Īpašais ziņojums Kļūdas lauku attīstības 
izdevumos: kādi ir to 
cēloņi un kā tie tiek 
novērstiLV 2014  Nr. 23
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352 4398-1
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu ).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2015. gads
ISBN 978-92-872-1618-2
doi: 10.2865/167988
© Eiropas Savienība, 2015. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Printed in Luxembourg
Kļūdas lauku attīstības 
izdevumos: kādi ir to 
cēloņi un kā tie tiek 
novērsti
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2014  Nr. 23
02
 Saturs
Punkts
 Glosārijs
I–XI Kopsavilkums
1–5 Ievads
6–11 Revīzijas tvērums un pieeja
12–21 Atrasto kļūdu veidi un izplatība
12–14 Kopējā informācija
15–16 Ieguldījumu pasākumi
17 Platībatkarīgais atbalsts
18–21 Dalībvalstu grupās atšķirīgs finansiālās īstenošanas rādītājs un kļūdu īpatsvars
22–92 Apsvērumi
22–54 I DAĻA – Kādi ir kļūdu īpatsvara galvenie cēloņi ieguldījumu pasākumos
23–29 Publiskā iepirkuma noteikumu neievērošanas dēļ publiskās struktūras ir nozīmīgs kļūdu avots
30–38 Kļūdu īpatsvaru ievērojami ietekmēja tas, ka labuma guvēji nebija ievērojuši attiecināmības kritērijus
39–45 Indikācijas liecina, ka privātie labuma guvēji varētu būt izdarījuši apzinātus pārkāpumus
46 – 54 Dalībvalstu iestādes būtu varējušas atklāt un izlabot kļūdas ieguldījumu pasākumos
55–69 II DAĻA – Kādi ir kļūdu īpatsvara galvenie cēloņi platībatkarīgajā atbalstā
56–65 Agrovides atbalsts ir tas platībatkarīgais pasākums, kurā visbiežāk rodas kļūdas
66–69 Maksājumos mazāk labvēlīgajiem apgabaliem kļūdas rodas retāk
03 Saturs
70–92 III DAĻA – Vai dalībvalstu rīcības plāni un jaunais ES tiesiskais regulējums piedāvā potenciālu šos 
cēloņus efektīvi novērst
71–81 Komisijas ierosinātie rīcības plāni ir solis pareizajā virzienā kļūdu cēloņu novēršanā
82–92 Jaunais ES tiesiskais regulējums var pozitīvi ietekmēt kļūdu cēloņu novēršanu
93–100 Secinājumi un ieteikumi
 Pielikums.  Lauku attīstības pasākumu saraksts
 Komisijas atbilde
04
 Glosārijs
Administratīvās pārbaudes : oficiāli apstiprinātas, automatizētas pieteikumu 
pārbaudes, kuras veic maksājumu aģentūras, lai pārbaudītu, vai tie atbilst 
atbalsta sniegšanas noteikumiem. Ir jāpārbauda visi elementi, kurus iespējams un 
ir piemēroti kontrolēt ar administratīviem līdzekļiem.
Attiecināmības kritēriji : noteikumi, kas jāievēro, pretējā gadījumā pieprasīto 
atbalstu neizmaksā vai to atsauc. Šos noteikumus sagatavo tā, lai ar 
ierobežotajiem finanšu resursiem panāktu programmas mērķu izpildi.
Dalīta pārvaldība : ES budžeta izpildes metode, ar kuru saskaņā īstenošanas 
uzdevumi ir deleģēti dalībvalstīm1. Šim nolūkam dalībvalstu iestādes ieceļ 
struktūras, kas atbild par ES līdzekļu pārvaldību un kontroli. Šīs struktūras 
atskaitās Komisijai. Šā ziņojuma kontekstā šīs struktūras tiek sauktas par 
“maksājumu aģentūrām”.
Ieguldījumu pasākums : materiāliem vai nemateriāliem ieguldījumiem sniegts 
atbalsts.
Kļūdu īpatsvars : katra nepareizā darījuma kļūdu īpatsvars ir kļūdas summas 
attiecība pret kopējo izmaksāto summu. Kopējā kļūdu īpatsvara aprēķins ir 
paskaidrots 1. izcēlumā .
Lauksaimnieciskā darbība : lauksaimniecības produktu ražošana, audzēšana, 
tostarp ražas novākšana, slaukšana, dzīvnieku audzēšana un to turēšana 
lauksaimniecības vajadzībām vai zemes uzturēšana labā lauksaimniecības un 
vides stāvoklī.
Lauksaimniecības saistības : lauksaimniecības prakse, kuru pieteikuma 
iesniedzējs apņemas ievērot.
Lauku attīstības programma : dokuments, ko sagatavojusi dalībvalsts vai 
reģions un ko apstiprinājusi Komisija, lai plānotu un uzraudzītu lauku attīstības 
politikas īstenošanu. Tajā var ietilpt līdz 46 dažādiem pasākumiem un papildu 
apakšpasākumiem.
Liekais atbalsts : gadījumi, kad subsidētā darbība būtu pilnībā vai daļēji veikta 
arī bez publiskā atbalsta.
Maksājumu aģentūra : struktūra, kas dalībvalstī atbildīga par lauksaimniecības 
subsīdiju pienācīgu novērtējumu, aprēķinu, pārbaudi un izmaksu. Daļu 
maksājumu aģentūras darba var veikt pilnvarotas struktūras.
Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) : uzņēmumi, kuros strādā mazāk nekā 
250 darbinieku, kuru gada apgrozījums nepārsniedz 50 miljonus EUR un/vai kuru 
kopējā gada bilance nepārsniedz 43 miljonus EUR2.1 1. panta 2. punkts 1995. gada 
18. decembra Regulā (EK, 
Euratom) Nr. 2988/95 par 
Eiropas Kopienu finanšu 
interešu aizsardzību (OV L 312, 
23.12.1995., 1. lpp.).
05 Glosārijs
Pasākums : atbalsta shēma politikas īstenošanai. Katram pasākumam izstrādā 
konkrētus noteikumus, kuri jāievēro projektos vai darbībās, ko var finansēt. Izšķir 
divus galvenos pasākumu veidus: tie ir ieguldījumu pasākumi un platībatkarīgais 
atbalsts.
Pārbaudes uz vietas : pārbaudes, kuras veic maksājumu aģentūras inspektori, 
lai pārbaudītu atbilstību piemērojamajiem noteikumiem, tostarp pieteikuma 
iesniedzēja telpu apmeklējums (piemēram, lauku saimniecības pārbaudes 
apmeklējums, lai mērītu un novērtētu deklarēto lauku bloku attiecināmību). 
Atsevišķus elementus, piemēram, dzīvnieku esamību, var pārbaudīt tikai uz 
vietas.
Pārkāpums : Kopienas tiesību normas pārkāpums, ko rada kāda saimnieciskās 
darbības subjekta rīcība vai nolaidība, kas kaitē vai varētu kaitēt Kopienu 
budžetam vai to pārvaldītiem budžetiem, mazinot vai zaudējot ienākumus 
no Kopienu vārdā tieši izveidotajiem pašu resursiem vai veicot nepamatotus 
izdevumus3.
Pārmērīga reglamentēšana : nevajadzīgi un/vai neproporcionāli noteikumi, 
piemēram, pārmērīgi attiecināmības nosacījumi.
Platībatkarīgais atbalsts : atbalsts, ko sniedz lauksaimniecības zemes 
ilgtspējīgai izmantošanai. Šo atbalstu maksā par katru deklarēto attiecināmo 
hektāru.
Publiskais iepirkums : konkursa process, kas jāievēro publiskām struktūrām, 
iepērkot preces, būvdarbus un pakalpojumus, kuru vērtība pārsniedz noteiktu 
robežvērtību. Mērķis ir panākt labākās vērtības piedāvājumu, radot pietiekamu 
konkurenci starp piegādātājiem, un nodrošināt to, ka līguma slēgšanas tiesības 
piešķir taisnīgi, pārredzami un bez diskriminācijas. Direktīvā 2004/18/EK un 
Direktīvā 2004/17/EK noteikts publiskā iepirkuma tiesiskais regulējums, kas 
jāīsteno valstu iestādēm.
Vadošā iestāde : dalībvalsts iecelta valsts vai reģionālā iestāde, kas vada lauku 
attīstības programmu (LAP).2 59. pants Eiropas Parlamenta 
un Padomes 2012. gada 
25. oktobra Regulā (ES, 
Euratom) Nr. 966/2012 par 
finanšu noteikumiem, ko 
piemēro Savienības 
vispārējam budžetam, un par 
Padomes Regulas (EK, 
Euratom) Nr. 1605/2002 
atcelšanu (OV L 298, 
26.10.2012., 1. lpp.).
3 Komisijas 2003. gada 6. maija 
Ieteikums 2003/361/EK par 
mikro, mazo un vidējo 
uzņēmumu definīciju 
(OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).
06
I
Eiropas Savienība (ES) un dalībvalstis piešķīra vai ­
rāk nekā 150 miljardus EUR lauku attīstības politikai 
2007.–2013. gada plānošanas periodā. Izpildīts dalītā 
pārvaldībā, kopējais budžets tika gandrīz vienlīdzīgi 
sadalīts starp ieguldījumu pasākumiem (galvenokārt 
tika atbalstīti ieguldījumi materiālos un nemateriālos 
aktīvos) un platībatkarīgo atbalstu (lauksaimniekiem 
kompensēja pūliņus zināmu lauksaimniecisko darbību 
veikšanā).
II
Palāta lēš, ka vidējais kļūdu īpatsvars lauku attīstības 
izdevumos, kas radušies pēdējos trīs gados, bija 8,2 %4. 
Divas trešdaļas no šā kļūdu īpatsvara veidoja kļūdas 
ieguldījumu pasākumos un vienu trešdaļu – kļūdas 
platībatkarīgajā atbalstā. Minētajā kontekstā šā īpašā 
ziņojuma mērķis ir aprakstīt šā augstā kļūdu īpatsvara 
galvenos cēloņus un novērtēt, vai dalībvalstu un 
Komisijas veiktie pasākumi nākotnē efektīvi novērsīs 
apzinātos cēloņus.
III
Palāta secina, ka Komisija un dalībvalstis daļēji efektīvi 
novērš augstā kļūdu īpatsvara galvenos cēloņus lauku 
attīstībā. Šis vispārējais secinājums galvenokārt ir bal­
stīts uz novērtējumu, ka, neskatoties uz Komisijas ini ­
ciatīvām, dalībvalstu rīcības plānos nebija sistemātiski 
risināti jautājumi par apzināto nepilnību novēršanu.
4 Iespējamākais kļūdu īpatsvars, par kuru ziņoja visā politikas grupā 
(lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselības aizsardzība), bija 
7,7 % 2011. finanšu gadā, 7,9 % 2012. finanšu gadā un 6,7 % – 
2013. finanšu gadā. Kļūdu īpatsvars lauku attīstības izdevumos atsevišķi 
ir augstāks nekā citos grupas komponentos (attiecīgos skaitļus tikai 
saistībā ar lauku attīstību skatīt arī 4. punkta 5. zemsvītras piezīmē).IV
Kļūdu cēloņi tika apzināti, analizējot 2011., 2012. un 
2013. gada likumības un pareizības revīzijās pēc 
nejaušības principa atlasītu 461 maksājuma izlasi. Šo 
pirmo darba posmu papildināja zināšanas, kas izrietēja 
no Palātas novērtējuma par kontroles sistēmām, kuras 
darbojas dalībvalstīs. Otrajā posmā Palāta caurskatīja 
10 dalībvalstu (no 27) rīcības plānus un pārbaudīja, 
vai tajos bija efektīvi apzināti kļūdu cēloņi un iekļauti 
koriģējoši pasākumi. Šo darbu noslēdza novērtējums 
par ES tiesiskā regulējuma 2014.–2020. plānošanas 
periodam potenciālo ietekmi uz kļūdu cēloņiem.
V
Publiskā iepirkuma noteikumu neievērošanas devums 
kļūdu īpatsvarā bija viena astotdaļa. Galvenie pārkā ­
pumi bija nepamatota tieša piešķiršana bez konkursa 
procedūras, atlases un piešķiršanas kritēriju nepareiza 
piemērošana vai nevienlīdzīga izturēšanās pret pre ­
tendentiem. Šāda stāvokļa galvenais izskaidrojums ir 
zināšanu trūkums par iepirkuma noteikumu piemēro ­
šanu un priekšrokas došana sadarbībai ar atsevišķiem 
piegādātājiem.
VI
Tas, ka publiskie un privātie labuma guvēji neapzināti 
neievēroja attiecināmības kritērijus, veidoja ceturto 
daļu no kļūdu īpatsvara. Gadījumi, kad bija aizdomas 
par privāto labuma guvēju tīšu pārkāpumu izdarīšanu, 
veidoja vēl vienu astotdaļu no kļūdu īpatsvara. Palāta 
konstatēja, ka pasākumā lauksaimniecības produktu 
pārstrādes atbalstam visbiežāk radās kļūdas, bet pasā ­
kumā gados jauno lauksaimnieku darbības uzsākšanas 
atbalstam nebija attiecināmības kļūdu.Kopsavilkums
07
 Kopsavilkums
VII
Dalībvalstu kontroles iestādes varēja un tām vaja ­
dzēja atklāt un izlabot lielāko daļu kļūdu ieguldījumu 
pasākumos (gan kļūdas, kuras pieļāva privātie labuma 
guvēji, gan tās, kuras pieļāva publiskie labuma guvēji). 
Kontroles sistēmas ir nepilnīgas, jo pārbaudes nav 
izsmeļošas un ir balstītas uz nepietiekamu informāciju.
VIII
Kļūdas platībatkarīgajā atbalstā veidoja gandrīz treš ­
daļu no kļūdu īpatsvara, un to galvenais cēlonis bija 
lauksaimniecības saistību neievērošana. Tam ir trīs 
iemesli: vāji stimuli lauksaimniekiem ievērot šīs saistī ­
bas, zems saistību pārbaudes līmenis un zems sankciju 
līmenis, ja saistības nav ievērotas. Savukārt kompensā ­
cijas maksājumos par mazāk labvēlīgajiem apgabaliem 
kļūdas rodas retāk, šo maksājumu raksturlielumi ir 
līdzīgi pasākumam gados jauno lauksaimnieku darbī ­
bas uzsākšanas atbalstam.
IX
Komisijas ierosinātie rīcības plāni ir solis pareizajā 
virzienā kļūdu cēloņu novēršanā. Tomēr dalībvalstu 
īstenotajiem rīcības plāniem galvenokārt ir reaģējošs 
raksturs, un tie nerisina sistemātiski problēmas, kuras 
izraisīja kļūdas visās dalībvalstīs. Turklāt trūkst preven ­
tīvas rīcības attiecībā uz nepilnībām, kuras plaši izplatī ­
tas ES līmenī. ES tiesiskais regulējums 2014.–2020. plā ­
nošanas periodam ir potenciāls līdzeklis kļūdu cēloņu 
novēršanai. Tomēr pašlaik noritoši reglamentējošās 
sistēmas divi posmi sniedz galveno potenciālu kļūdu 
mazināšanai: Komisija caurskata un apstiprina lauku 
attīstības programmas un dalībvalstis īsteno valstu 
reglamentējošos noteikumus.X
Saistībā ar kļūdu cēloņu novēršanu atkārtots kon ­
statējums šajā ziņojumā ir tas, ka ir jāuztur pienācīgs 
līdzsvars starp noteikumu skaitu un sarežģītību, kam 
jāatspoguļo nepieciešamība sasniegt iepriekš noteik ­
tus mērķus un nepieciešamība garantēt izdevumu 
likumību un pareizību. Palātas skatījumā pareiza līdz ­
svara atrašana starp šiem diviem pretsvariem ir atslēga 
lauku attīstības politikas sekmīgai īstenošanai.
XI
Palāta ir formulējusi turpmāk uzskaitītos ieteikumus.
a) Komisijai jāpabeidz īstenot līdzšinējos koriģējošos 
pasākumus, turpinot pievērst īpašu vērību kļūdu 
pamatcēloņiem lauku attīstības izdevumos. Šajā 
nolūkā dalībvalstīm vajadzības gadījumā jāveic 
preventīvie un koriģējošie pasākumi šādās jomās: 
publiskais iepirkums, apzināta noteikumu apiešana 
un agrovides maksājumi.
b) Komisijai cieši jāuzrauga LAP īstenošana un 
atbilstīguma revīzijās jāņem vērā piemērojamie 
noteikumi, tostarp vajadzības gadījumā arī valstu 
līmenī pieņemtie noteikumi, lai mazinātu 2007.–
2013. gada plānošanas periodā pieļauto nepilnību 
un kļūdu atkārtošanās risku.
c) Komisijai un dalībvalstīm jāanalizē:
i) cik lielā mērā raksturlielumus – mērķtiecīgāku 
tvērumu, ierobežotus attiecināmības kritērijus 
un vienkāršotu izmaksu iespēju izmantošanu – 
iespējams atkārtot lielāka atbalsta pasākumu 
skaita izstrādē un īstenošanā, neapdraudot šo 
pasākumu vispārējo mērķu sasniegšanu;
Kopsavilkums 08
ii) kā uzlabot shēmu, ar kuru atbalsta ieguldī ­
jumus lauksaimniecības produktu pārstrādē, 
ņemot vērā šos elementus:
­ faktiskā vajadzība pēc publiskā atbalsta 
šajā nozarē un liekā atbalsta risks,
­ labuma guvēju mērķauditorijas kate ­
gorijas: lauksaimnieki, kas vēlas panākt 
savu uzņēmumu vertikālu integrāciju, vai 
uzņēmumi, kuri neveic lauksaimniecisku 
darbību,
­ augsti publiskā atbalsta griesti, kas dod 
stimulu lieliem uzņēmumiem, jo tikai tiem 
ir pieejams prasītais līdzfinansējums,
­ viss attiecināmības nosacījumu kopums un 
iespējas tos apiet,
­ lielāka piepūle administratīvo pārbaužu 
un pārbaužu uz vietas izstrādes un izpildes 
uzlabošanā;
iii) agrovides maksājumu pasākums tā, lai saistī ­
bas varētu pēc iespējas kontrolēt ar dalībvalstu 
administratīvajām pārbaudēm.
09
 Ievads
01 
Eiropas Savienība (ES) piešķīra gandrīz 
100 miljardus  EUR lauku attīstības mēr ­
ķu sasniegšanai 2007.–2013. gada plā ­
nošanas periodā. Dalībvalstis ES lauku 
attīstības politikas līdzfinansēšanai 
no saviem līdzekļiem arī ir piešķīrušas 
55 miljardus  EUR. Šo publisko atbalstu 
īsteno dalītā pārvaldībā (sk.  1. attēlu ).
02 
Aptuveni pusi no lauku attīstības bu ­
džeta dalībvalstis piešķīra ieguldījumu 
pasākumu  atbalstam. Šādu pasākumu 
piemēri ir lauku saimniecību moderni ­
zācija, atbalsts jaunajiem lauksaimnie ­
kiem vai pamatpakalpojumu uzlabo ­
šana lauku iedzīvotājiem. Finansējuma 
otru pusi piešķīra platībatkarīgajam 
atbalstam . Šā veida atbalsta lielākie 
pasākumi ir agrovides maksājumi un 
kompensācijas maksājumi par nelab ­
vēlīgiem dabas apstākļiem lauksaim ­
niekiem, piemēram, kalnu apvidos. 
Šā ziņojuma pielikumā  uzskaitīti visi 
pasākumi un to finanšu izpilde.
03 
Kopš 2011. gada Palātas publicēta ­
jos gada pārskatos ir iekļauti īpašie 
izvērtējumi par politikas grupu “Lauku 
attīstība, vide, zivsaimniecība un ve ­
selība”, kurā lauku attīstības izdevumi 
veido aptuveni 90 %. Šis izvērtējums 
ir balstīts uz Palātas pārbaudes rezul ­
tātiem saistībā ar darījumu likumību 
un pareizību un kontroles sistēmu 
efektivitāti.04 
Pamatojoties uz reprezentatīvu darīju ­
mu izlasi (sk. arī 8. punktu)5, Palāta lēš, 
ka vidējais kļūdu īpatsvars tikai lauku 
attīstības izdevumos, kas radušies 
pēdējos trīs gados, bija 8,2 %. Tas, kā 
konstatētie noteikumu neievērošanas 
gadījumi atsevišķos darījumos ir izteik ­
ti skaitļos kļūdu īpatsvara aprēķinā, 
parādīts 1. izcēlumā .
05 
Piemērojamo noteikumu nozīmīgais 
neievērošanas līmenis, uz ko norāda 
augstais kļūdu īpatsvars6, nozīmē, ka 
attiecīgā nauda netiek tērēta saska ­
ņā ar noteikumiem. Tas var negatīvi 
ietekmēt lauku attīstības politikas 
mērķu sasniegšanu (lauksaimniecības 
un mežsaimniecības konkurētspējas 
uzlabošana; vides un lauku teritoriju 
uzlabošana; dzīves kvalitātes celšana 
lauku apvidos un saimnieciskās darbī ­
bas dažādošanas veicināšana).5 8,2 % ir trīs gadu vidējais 
rādītājs, zemākā robežvērtība 
ir 6,1 % un augstākā – 10,3 %. 
Vidējo vērtību veido 8,4 % 
2011. gadā, 8,3 % 2012. gadā 
un 7,9 % 2013. gadā.
6 Palātas būtiskuma slieksnis ir 
2 % no revidētajiem 
izdevumiem. Tas nozīmē, ka 
revidenti uzskata, ka kopējā 
kļūdainība zem šīs 
robežvērtības nebūs būtiska; 
citiem vārdiem sakot, tā 
neietekmēs finanšu 
informācijas lietotājus.
10 Ievads 1. attēlsES lauku attīstības politikas īstenošana dalītā pārvaldībā
Tiesiskais regulējums:
Pamatojoties uz ES līmenī pieņemtajām 
regulām, valstu vai reģionālā līmenī dalībvalstis sagatavo lauku attīstības 
programmas, kurās tās deﬁnē stratēģiju un 
piedāvā pasākumus, ko tās vēlas izmantot savu apzināto vajadzību apmierināšanai. 
Līdzekļus piešķir, izmantojot 
attiecināmības un/vai atlases kritērijus, kuri deﬁnēti dalībvalstu īstenošanas noteikumos.
Budžeta izpilde:
Pamatojoties uz ﬁnansēšanas līgumiem, 
kas parakstīti ar dalībvalstīm, labuma 
guvēji īsteno projektus un iesniedz 
maksājuma pieprasījumus, lai saņemtu 
publisko atbalstu, kurš atbilst radušos 
attiecināmo izmaksu zināmai procentu-
ālai daļai.
Dalībvalstis veic pārbaudes saistībā ar 
projekta pienācīgu īstenošanu un maksājuma pieprasījuma pareizību un pārskaita publisko atbalstu labuma guvējiem (tostarp ES līdzﬁnansējumu).
Dalībvalstis reizi ceturksnī iesniedz 
Komisijai izdevumu deklarācijas, lai pieprasītu to publiskā atbalsta daļu, kuru apmaksā ES. Pēc pārbaudēm Komisija dalībvalstij atlīdzina samaksāto ES līdzﬁnansējumu.Maksājuma pieprasījuma posms (pēc pārbaužu veikšanas dalībvalstis 
izmaksā publisko atbalstu labuma guvējiem)
(maksājuma pieprasījumi) 
Dalībvalstis pieprasa 
ES līdz/f_inansējuma 
atmaksu no KomisijasLabuma guvēji iesniedz 
maksājuma pieprasījumusLabuma guvēji 
īsteno apstiprināto 
projektuDalībvalstis rīko 
projektu 
konkursusPriekšlikumus sagatavo 
dalībvalstis, un Komisija 
tos apstiprinaPriekšlikumu sagatavo 
Komisija, un Padome to 
apstiprina
Komisija dalībvalstīm izmaksā ES līdzﬁnansējumu(izdevumu deklarācijas)Īstenošanas posms (labuma guvēji īsteno projektu/saistības)
(līgumi ar trešām personām / lauksaimniecības prakses)Pieteikšanās posms (ﬁnansējumu sadala labuma guvējiem)
(starp labuma guvējiem un dalībvalstīm tiek parakstīti līgumi)Sīki izstrādāti noteikumi un procedūras dalībvalstu līmenī
(valstu vai reģionālie tiesību akti, procedūras, norādījumi)Stratēģiskā plānošana dalībvalstu līmenī
(valstu stratēģiskie plāni, lauku attīstības programmas)Lauku attīstības politika deﬁnēta ES līmenī
(Kopienas stratēģiskās vadlīnijas, Padomes regula)
11 Ievads
Kļūdu īpatsvara aprēķins
Palāta kā kļūdas definē tos darījumus (vai to daļas), kuri neatbilst mērķiem, kas apstiprināti ar budžetu un juri ­
disko pamatu, nav pareizi aprēķināti un neatbilst attiecīgajiem noteikumiem un regulām.
Lai novērtētu, vai ir pieļauta kļūda, Palāta meklē atbildi uz jautājumu: “Vai izmaksātā summa vai atlasītais 
līgumslēdzējs būtu bijis cits, ja būtu ievērotas piemērojamās procedūras?”.
Ja atbilde uz šo jautājumu ir “jā” un ja ir iespējams izmērīt, cik liela summa no revidētās summas bija kļūdaina, 
tad kļūdas vērtību naudas izteiksmē aprēķina, kā turpmāk aprakstīts.
 οIeguldījumu pasākumiem kļūdas summa ir tās izmaksu vienības vērtība, kuru uzskata par neattiecināmu.
 οAttiecībā uz publisko iepirkumu uzskata, ka iepirkuma likuma procedūras noteikumu neievērošana, kas liek 
šķēršļus godīgas konkurences mērķa sasniegšanai un līguma slēgšanas tiesību piešķiršanai tam pretenden ­
tam, kura piedāvājums ir vislabākais, ietekmē visu ar līgumu saistītā maksājuma vērtību.
 οPlatībatkarīgajam atbalstam izmanto dalībvalstu piemēroto samazināšanas sistēmu, ar kuras palīdzību 
lauksaimniekam paredzēto īpašo saistību pārkāpšanu izsaka skaitļos7. Kļūdas summā ietilpst arī atšķirības 
lauku bloku platībā, kas atklājas ar globālās pozicionēšanas sistēmas ierīcēm veiktos mērījumos.
Katra nepareizā darījuma kļūdu īpatsvars ir kļūdas summas attiecība pret kopējo izmaksāto summu. Tad šo 
kļūdu īpatsvaru ekstrapolē uz visas revidētās kopas summu.
7 ES tiesību akti paredz, ka dalībvalstīm jāpiemēro samazinājums, ja labuma guvējs pieprasījumā ir norādījis pārāk lielu faktisko platību vai 
dzīvnieku skaitu vai ja tas neievēro saistības.1. izcēlums
12
 Revīzijas tvērums  
un pieeja
06 
Šajā ziņojumā aprakstīts, kādi ir galve ­
nie cēloņi augstajam kļūdu īpatsvaram 
lauku attīstībā. Tajā arī novērtēts, vai 
dalībvalstu un Komisijas veiktie pasā ­
kumi nākotnē efektīvi novērsīs apzinā ­
tos cēloņus. Ziņojumā ietverta infor ­
mācija, kas revidentiem bija pieejama 
līdz 2014. gada septembra beigām, kad 
revīzijas darbs tika pabeigts.
07 
Vispārējais revīzijas jautājums bija 
šāds:
Cik lielā mērā Komisija un dalībval­
stis efektīvi novērš galvenos cēlo ­
ņus augstajam kļūdu īpatsvaram 
lauku attīstībā?
Revīzijā tika meklētas atbildes uz šā ­
diem izvērstiem jautājumiem:
 ­ Kādi ir kļūdu īpatsvara galvenie 
cēloņi ieguldījumu pasākumos?
 ­ Kādi ir kļūdu īpatsvara galvenie 
cēloņi platībatkarīgajā atbalstā?
 ­ Vai dalībvalstu rīcības plāni un 
jaunais ES tiesiskais regulējums 
piedāvā potenciālu šos cēloņus 
efektīvi novērst?08 
Lai gūtu atbildi uz pirmajiem diviem 
apakšjautājumiem, Palātas revidenti 
analizēja rezultātus, kuri bija ziņoti 
attiecībā uz darījumu izlasi, kas pēc 
nejaušības principa bija atlasīta 2011., 
2012. un 2013. gada likumības un 
pareizības revīzijās. Triju gadu, nevis 
viena gada rezultātu izmantošana ļauj 
sīkāk analizēt kļūdu veidus. Analīzē tika 
caurskatīts 4618 darījums, no kā 160 da ­
rījumi ietekmēja kļūdu īpatsvaru. Šo 
kļūdu cēloņu apzināšanu papildināja 
zināšanas, kas izrietēja no Palātas veik ­
tās to kontroles sistēmu pārbaudes, 
kas dalībvalstīs darbojās no 2011. līdz 
2013. gadam.
09 
Atbildē uz 2012. gada pārskatu Komi ­
sija norādīja, ka katrai no 27 dalībval ­
stīm ir īstenoti plaši rīcības plāni, lai 
apzinātu kļūdu cēloņus un izstrādātu 
atbilstīgus koriģējošos pasākumus. Pa ­
lāta izraudzījās desmit no šiem rīcības 
plāniem9 un pētīja, vai tajos bija iekļau ­
ta Palātas, Komisijas un pašu dalīb ­
valstu apzināto nepilnību novēršana. 
Šis darbs, kas daļēji balstījās uz gada 
pārskata vajadzībām paveikto, ietvē ­
ra arī par attiecīgajām dalībvalstīm 
atbildīgo Komisijas dienestu ierēdņu 
iztaujāšanu.8 No 482 darījumiem, kas minēti 
gada pārskatos par 2011., 
2012. un 2013. gadu, 
21 darījums tika izslēgts, jo 
atspoguļoja maksājumus par 
iepriekšējo plānošanas 
periodu slēgšanu vai arī 
maksājumus saistībā ar 
pirmspievienošanās palīdzības 
programmu.
9 Bulgārija, Dānija, Vācija 
(Berlīne ­Brandenburga), 
Spānija, Francija, Itālija 
(Lombardija), Latvija, Ungārija, 
Portugāle un Rumānija.
13 Revīzijas tvērums un pieeja 
10 
Līdz šā ziņojuma pieņemšanas dienai 
ES regulas par jauno 2014.–2020. gada 
lauku attīstības plānošanas periodu jau 
bija apstiprinātas. Tas ļāva revidentiem 
spriest, cik lielā mērā ar jauno tiesisko 
regulējumu ieviestās izmaiņas varētu 
nozīmīgi ietekmēt šos kļūdu cēloņus. 
Dalībvalstu reglamentējošie noteikumi 
jaunajam plānošanas periodam jopro ­
jām atradās izstrādes stadijā, tāpēc tie 
šā ziņojuma tvērumā neietilpa.
11 
Šā ziņojuma uzmanības centrā ir lauku 
attīstības īstenošanas atbilstība piemē ­
rojamajiem normatīvajiem aktiem, un 
atsauce uz izpildes aspektiem – saim ­
nieciskumu, lietderību un efektivitāti – 
ir neliela. Šie pareizas finanšu vadības 
elementi ir plaši aptverti citos Palātas 
īpašajos ziņojumos.
14
 Atrasto kļūdu veidi 
un izplatība
Kopējā informācija
12 
Šajā iedaļā ietverta pārbaudītās 
461 maksājuma izlases analīze, kā arī 
to 160 maksājumu analīze, uz kuriem ir 
balstīts 8,2 % vidējais kļūdu īpatsvars.
13 
2. attēlā  parādīts, ka izlase ir gandrīz 
vienlīdzīgi sadalīta starp divu galveno 
veidu pasākumiem. Tajā arī redzams, 
ka ieguldījumu pasākumi veidoja 
lielāku kļūdu īpatsvara daļu (aptuveni 
divas trešdaļas) nekā platībatkarīgais 
atbalsts (aptuveni vienu trešdaļu).14 
Kā redzams 1. attēlā , reglamentējošos 
noteikumus veido divi līmeņi: ES līme ­
nis, kas paredz vispārējās prasības un 
nosacījumus, un dalībvalstu līmenis. 
Dalībvalstis pilda ES regulu prasības un 
izvirza papildu nosacījumus saskaņā ar 
saviem politikas mērķiem. Attiecībā uz 
to tiesību aktu veidiem, kuru prasības 
bija pārkāptas, Palāta konstatēja, ka ti ­
kai 1,3 procentpunkti no kļūdu īpatsva ­
ra bija saistīti ar ES regulu tiešo prasību 
neievērošanu. Lielākās daļas kļūdu 
īpatsvara (6,9 procentpunkti) iemesls ir 
dalībvalstu līmenī izvirzīto nosacījumu 
neievērošana.2.attēlsPlatībatkarīgā atbalsta un ieguldījumu pasākumu daļa 
izlasē un kļūdu īpatsvarā
2475,7 %2142,5 %
izlase kļūdu īpatsvarsPlatībatkarīgais atbalsts
Ieguldījumu pasākumi
15 Atrasto kļūdu veidi un izplatība
Ieguldījumu pasākumi
15 
Ieguldījumu pasākumu dažādu veidu 
labuma guvēju sadalījums ir sniegts 
3. attēlā . Tajā redzams, ka publiskās 
struktūras bija par iemeslu ceturtajai 
daļai no 8,2 % kļūdu īpatsvara. Ir divu 
galveno kategoriju privātie labuma gu ­
vēji: lauksaimnieki un tie labuma guvē ­
ji, kuri neveic lauksaimniecisko darbī ­
bu. Šie otrās kategorijas labuma guvēji 
veidoja tikai piekto daļu no izlases, bet 
to devums ieguldījumu projektu kļūdu 
īpatsvarā bija trešdaļa.16 
Visizplatītākās konstatētās kļūdas 
ieguldījumu pasākumos bija attiecinā ­
mības nosacījumu pārkāpumi, indikā ­
cijas, kas liecināja, ka privātie labuma 
guvēji varētu būt izdarījuši apzinātus 
pārkāpumus, un publiskā un privātā 
iepirkuma noteikumu neievērošana 
(sk. 4. attēlu ). Ieguldījumu projektos 
parasti ietilpst neliels skaits individuālu 
augstas vērtības izmaksu vienību. Tas 
nozīmē, ka, ja individuālas izmaksu 
vienības uzskata par neattiecināmām, 
rezultātā veidojas diezgan augsts kļū ­
du īpatsvars kā attiecība pret kopējo 
maksājumu. Arī tad, ja projekti vai 
labuma guvēji ir neattiecināmi, rezultā ­
tā revidētajam maksājumam piemēro 
100 % kļūdu īpatsvaru.3. attēlsIeguldījumu pasākumu dažādu veidu labuma guvēju daļa 
izlasē un kļūdu īpatsvarā
106
1,6 %46
1,8 %95 2,3 %
izlase kļūdu īpatsvarsPubliskās struktūras
Privātie labuma guvēji, kas nav
lauksaimnieki
Lauksaimnieki
16 Atrasto kļūdu veidi un izplatība 4. attēls 5. attēls5,7 % kļūdu īpatsvara veidojošo ieguldījumu pasākumu sadalījums
2,5 % kļūdu īpatsvara veidojošā platībatkarīgā atbalsta sadalījumsAizdomas par apzinātiem pārkāpumiem – 1,1 %Privātais iepirkums – 0,6 %Pārsniegti atbalsta griesti – 0,5 %Cits – 0,5 %
Publiskais iepirkums –1,1 %
Attiecināmības kritēriji –
publiskie labuma guvēji 0,9 %
Attiecināmības kritēriji –
privātie labuma guvēji 1 %
Attiecināmības kritēriji – 0,9 %
Lauksaimniecības saistības – 0,9 %Cits – 0,4 %
Platības atšķirības – 0,3 %Platībatkarīgais atbalsts
17 
Lielākā daļa platībatkarīgajos maksāju ­
mos konstatēto pārkāpumu bija saistī ­
ta ar agrovides saistību neievērošanu 
(pienākumi, kas saistīti ar zemes vai 
lauku saimniecību apsaimniekošanu), neattiecināmiem lauku blokiem un 
pārāk augstiem deklarētajiem skait ­
ļiem (sk.  5. attēlu ). Parasti kļūdas skar 
lauku saimniecības ierobežotu platību, 
tā rezultātā kļūdu īpatsvars maksājumā 
ir zemāks nekā ieguldījumu pasāku ­
mos, kuros attiecināmības pārkāpumi 
ietekmē lielāku maksājuma daļu.
17 Atrasto kļūdu veidi un izplatība
Dalībvalstu grupās 
atšķirīgs finansiālās 
īstenošanas rādītājs un 
kļūdu īpatsvars
18 
Lauku attīstības budžets 2007.–
2013. gada periodam (sk. 1. punktu) ir 
sadalīts katram gadam pa dalībvalstīm. 
Padomes Regulā (EK) Nr. 1290/200510 
ir noteikts, ka Komisija atbrīvo jebkuru 
gada saistības daļu, kas nav izmantota 
divu gadu periodā pēc saistības uz ­
ņemšanas gada (zināms kā “n+2 notei ­
kums”). Šā noteikuma mērķis ir paātri ­
nāt programmu īstenošanu.
19 
Palāta salīdzināja dalībvalstu finan ­
siālās īstenošanas rādītājus (t. i., 
attiecību starp kumulatīvajiem faktis ­
kajiem maksājumiem un plānotajiem 
maksājumiem) ar to kļūdu īpatsvaru. 
Lai iegūtu statistiski reprezentatīvu 
informāciju, 27 dalībvalstis, kurām bija 
2007.–2013. gada lauku attīstības prog ­
rammas, sadalīja trīs grupās – katrā pa 
deviņām dalībvalstīm – to finansiālās 
īstenošanas rādītāju lejupejošā secī ­
bā (stāvoklis 2013. gada 15. oktobrī). 
Pieejamā informācija nedod iespēju 
parādīt individuālu dalībvalstu rezultā ­
tus. Trijās grupās ir pārstāvētas turp ­
māk uzskaitītās dalībvalstis.
 ­ Augstākie finansiālās īstenošanas 
rādītāji: Beļģija, Čehijas Republika, 
Igaunija, Īrija, Latvija, Luksembur ­
ga, Austrija, Slovākija un Somija. ­ Vidēji finansiālās īstenošanas rādī ­
tāji: Vācija, Francija, Lietuva, Nīder ­
lande, Polija, Portugāle, Slovēnija, 
Zviedrija un Apvienotā Karaliste.
 ­ Zemākie finansiālās īstenošanas 
rādītāji: Bulgārija, Dānija, Grieķija, 
Spānija, Itālija, Kipra, Ungārija, 
Malta un Rumānija.
20 
6. attēlā  sniegti apkopoti skaitļi kopš 
plānošanas perioda sākuma (2007. g.) 
līdz 2013. finanšu gada beigām11; tajos 
redzama spēcīga negatīva atbilstība 
starp finansiālās īstenošanas rādītājiem 
un kļūdu īpatsvaru trijās dalībvalstu 
grupās. Tādu pašu analīzi veica par 
dažādiem datumiem un atsevišķi par 
ieguldījumu pasākumiem un platībat ­
karīgo atbalstu, rezultāti bija līdzīgi. 
Tomēr platībatkarīgo atbalstu galve ­
nokārt izmaksā saskaņā ar daudzgadu 
līgumiem, tā rezultātā īstenošanas 
rādītāji un kļūdu īpatsvars ir samērā 
stabils. Negatīvā atbilstība ir izteik ­
tāka ieguldījumu pasākumiem, kuru 
īstenošanas rādītāji ir zemāki un kļūdu 
īpatsvars augstāks.
21 
Finansiālās īstenošanas rādītāju un 
kļūdu īpatsvara atbilstības izvērsts 
salīdzinājums neietilpa šīs revīzijas 
tvērumā.10 29. pants Padomes 2005. gada 
21. jūnija Regulā (EK) 
Nr. 1290/2005 par kopējās 
lauksaimniecības politikas 
finansēšanu (OV L 209, 
11.8.2005., 1. lpp.).
11 Dalībvalstis līdz 
10. novembrim deklarē 
Komisijai savus lauku attīstības 
izdevumus, kas izmaksāti no 
1. jūlija līdz 15. oktobrim. Kad 
ES ieguldījums ir pieņemts, to 
izmaksā decembrī. Tādējādi 
šajā revīzijā ietilpa izdevumi, 
kas izmaksāti, vēlākais, 
2013. gada 15. oktobrī.
18 Atrasto kļūdu veidi un izplatība 6. attēlsFinansiālās īstenošanas rādītāju salīdzinājums ar kļūdu īpatsvaru trijās deviņu 
dalībvalstu grupās
83,0 %
72,3 %
57,5 %
3,6 %8,6 %10,0 %
0 %2 %4 %6 %8 %10 %12 %
0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %70 %80 %90 %
kļūdu īpatsvars
9 dalībvalstis, kurās ir 
vidējs īstenošanas 
līmenis9 dalībvalstis, kurās ir 
visaugstākais 
īstenošanas līmenis9 dalībvalstis, kurās ir 
viszemākais 
īstenošanas līmenis
19
 Apsvērumi
12 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2004. gada 31. marta 
Direktīva 2004/18/EK par to, kā 
koordinēt būvdarbu valsts 
līgumu, piegādes valsts 
līgumu un pakalpojumu valsts 
līgumu slēgšanas tiesību 
piešķiršanas procedūru 
(OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.).
13 Komisijas 2011. gada 
27. janvāra Regula (EK) 
Nr. 65/2011, ar ko nosaka sīki 
izstrādātus noteikumus, lai 
īstenotu Padomes Regulu (EK) 
Nr. 1698/2005 attiecībā uz 
pārbaudes kārtību, kā arī 
savstarpējo atbilstību saistībā 
ar lauku attīstības atbalsta 
pasākumiem (OV L 25, 
28.1.2011., 8. lpp.).I DAĻA – Kādi ir kļūdu 
īpatsvara galvenie cēloņi 
ieguldījumu pasākumos
22 
Šajā iedaļā ir izskatīti kļūdu cēloņi 
ieguldījumu pasākumos, kuri veidoja 
divas trešdaļas no kļūdu īpatsvara 
(sk. 2. attēlu ). Palāta konstatēja, ka 
galvenie kļūdu īpatsvaru paaugstinošie 
faktori bija labuma guvēja veids un 
pasākuma veids. Dažos pasākumos kļū ­
das bija sastopamas biežāk, bet citos – 
gandrīz nemaz.
Publiskā iepirkuma notei ­
kumu neievērošanas dēļ pub ­
liskās struktūras ir nozīmīgs 
kļūdu avots
23 
Galvenie mērķi atbalstam, ko sniedz 
publiskajām struktūrām lauku attīs ­
tības pasākumiem, ir uzlabot dzīves 
kvalitāti lauku apvidos, uzlabot un 
attīstīt lauku infrastruktūru un atjaunot 
mežsaimniecības ražošanas potenciā ­
lu. Pasākumi, ar kuriem tiek atbalstīta 
šo mērķu sasniegšana, veido aptuveni 
ceturto daļu no kopējiem ieguldījumu 
izdevumiem. Turklāt vadošās iestādes 
var izmantot līdz 4 % no kopējā lauku 
attīstības budžeta kā “tehnisko palīdzī ­
bu”, lai finansētu sagatavošanu, pār ­
valdību, uzraudzību, novērtēšanu un 
informācijas un kontroles pasākumus, 
kurus veic saistībā ar lauku attīstības 
programmām.24 
Lielākā daļa revidēto publisko struktū ­
ru bija pašvaldības vai to asociācijas. 
Palāta revidēja arī centrālās valdības, 
reģionālās un vietējās pašpārvaldes 
(tostarp maksājumu aģentūras), kā arī 
citas publiskas organizācijas, piemē ­
ram, apūdeņošanas konsorcijus.
25 
Direktīvā 2004/18/EC12 ir prasība da ­
lībvalstīm likt publiskajām iestādēm 
līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanā 
īstenot publiskā iepirkuma konkursa 
procedūras. Tajā norādīts, ka izņēmumi 
pieļaujami tikai pamatotos gadījumos 
(piemēram, ja neparedzamu iemeslu 
dēļ radusies ārkārtēja steidzamība). 
Komisijas Regulā (ES) Nr. 65/201113 
paredzēts, ka ieguldījumu projektos 
jāievēro piemērojamie valsts publiskā 
iepirkuma noteikumi.
26 
Kļūdas publiskā iepirkuma procedū ­
rās veido astoto daļu no vidējā kļūdu 
īpatsvara lauku attīstības izdevumos. 
Šajā skaitlī iekļauti tikai tie gadījumi, 
kad publiskā iepirkuma noteikumu no ­
pietni pārkāpumi ietekmēja izraudzītā 
pretendenta atlasi.
20 Apsvērumi
27 
No daudzajiem piemērojamajiem no ­
teikumiem tikai trīs iepirkuma noteiku ­
mu nopietnu pārkāpumu kategorijas 
izraisīja šo nozīmīgo ietekmi uz kļūdu 
īpatsvaru (sk.  1. tabulu ).28 
Palāta apzināja divus galvenos iemes ­
lus, kuru dēļ netiek neievēroti publiskā 
iepirkuma noteikumi. Pirmkārt, lauku 
infrastruktūras projektus parasti īsteno 
mazas pašvaldības, kurām bieži vien 
ir neliela pieredze publiskā iepirkuma 
procedūru īstenošanā un kuru rīcī ­
bā nav sagatavotu un pieredzējušu 
darbinieku. Konkursa procedūras laikā 
valsts iestādes nesniedz izvērstus 
norādījumus.1. tabulaPubliskā iepirkuma noteikumu pārkāpums Piemērs
Nepamatota tieša piešķiršana bez konkursa procedūrasIeguldījumu projekta labuma guvējs  – pašvaldība Nīderlandē  – piekrita īstenot 
konkursa procedūru un deleģēja projekta īstenošanu fondam. Nolīgumā ar fondu bija 
aprakstīta iepirkuma procedūra, kurā bija norādīts, ka jāpiemēro konkursa procedūra 
un tā jāpublicē šim mērķim paredzētā tīmekļa vietnē.
Tomēr trīs nedēļas pēc nolīguma parakstīšanas fonda valde nolēma piemērot tiešas 
piešķiršanas procedūru, to nepublicējot šim nolūkam izveidotā tīmekļa vietnē.
Atlases un piešķiršanas kritēriju nepareiza piemērošanaVācijā (Brandenburga‑Berlīne) pašvaldība ievēroja konkursa procedūru, lai izvēlētos 
platjoslas interneta piegādātāju.
Izvērtējot piedāvājumus, pašvaldība neizmantoja līguma slēgšanas tiesību piešķir ‑
šanas kritērijus, kas bija uzskaitīti publicētajā līguma paziņojumā, bet citus, tam 
sekoja sarunu procedūra, kurā bija atļauts piedalīties tikai diviem pretendentiem. 
Procedūras beigās pašvaldība neizvēlējās visizdevīgāko piedāvājumu.
Nevienlīdzīga attieksme pret pretendentiemRumānijā lauku pašvaldība ieguva atbalstu kādam ieguldījumu projektam, kas 
ietvēra ūdensapgādes tīklu, notekūdeņu sistēmu, vietējo ceļu un kādas pašvaldības 
ēkas uzlabošanu.
Septiņi pretendenti iesniedza piedāvājumus, lai iegūtu publiska būvdarbu līguma 
slēgšanas tiesības; labuma guvējs noraidīja piecus no tiem, to pamatojot ar to, ka šie 
pretendenti nebija ievērojuši prasības. Palāta konstatēja, ka uzvarējušais pretendents 
arī nebija ievērojis divas prasības, kuru neievērošana bija izmantota kā pamats, lai 
noraidītu pārējos piedāvājumus.
21 Apsvērumi
14 Padomes 2005. gada 
20. septembra Regula (EK) 
Nr. 1698/2005 par atbalstu 
lauku attīstībai no Eiropas 
Lauksaimniecības fonda lauku 
attīstībai (ELFLA), 71. pants 
(OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.).29 
Otrkārt, kļūdas rodas tāpēc, ka atsevišķi 
labuma guvēji dod priekšroku sadarbī ­
bai ar konkrētiem līgumslēdzējiem un 
tāpēc piešķir līguma slēgšanas tiesības 
tieši, nepublicējot paziņojumu par 
līgumu vai neprasot piedāvājumus no 
citiem iespējamiem pretendentiem. 
80 % no šiem gadījumiem izraudzītais 
pretendents bija tas, kurs iepriekš bija 
piegādājis līdzīgas preces vai sniedzis 
līdzīgus pakalpojumus labuma guvē ­
jam (sk.  2. izcēlumu ). Maksājumu aģen ­
tūras nevienā no gadījumiem pret šādu 
praksi neiebilda, kaut arī nebija ievēroti 
iepirkuma pamatprincipi – pārredzamī ­
ba, objektivitāte, nediskriminācija un 
pienācīga informācijas sniegšana.
Līguma slēgšanas tiesības piešķiršana tieši esošajiem piegādātājiem
Reģionāla pārvaldes struktūra Zviedrijā īstenoja infrastruktūras pasākuma projektu, kas bija saistīts ar lauk ­
saimniecības un mežsaimniecības attīstību un pielāgošanu. Revidētais projekts bija iepriekšējā projekta 
turpinājums.
Zviedrijas publiskā iepirkuma likumā atļauts līguma slēgšanas tiesības piešķirt tieši tikai ārkārtas apstākļos vai 
tad, ja līguma vērtība ir zem zināmas robežvērtības, un tādā gadījumā līgumslēdzējai iestādei jāsaņem vismaz 
trīs piedāvājumi.
Labuma guvējs šos noteikumus nebija ievērojis un bija tieši piešķīris trīs līgumu slēgšanas tiesības, katrā no 
šiem gadījumiem saņemot tikai vienu piedāvājumu, proti, no uzņēmumiem, kuri tos pašus pakalpojumus bija 
snieguši iepriekšējam projektam.2. izcēlums
Kļūdu īpatsvaru ievērojami 
ietekmēja tas, ka labuma 
guvēji nebija ievērojuši attie ­
cināmības kritērijus
30 
Padomes regulā par atbalstu lauku at ­
tīstībai14 noteikts, ka izdevumi ir attie ­
cināmi tikai tad, ja tie ir radušies saska ­
ņā ar attiecināmības noteikumiem un 
atlases kritērijiem, kas izstrādāti valsts 
līmenī. Dalībvalstīm jāsagatavo šie 
noteikumi un kritēriji, lai ierobežotos 
finanšu resursus novirzītu tām jomām, 
projektiem un labuma guvējiem, kuri 
visvairāk palīdz panākt programmas 
mērķu izpildi.31 
Attiecināmības pārkāpumi veidoja 
ceturto daļu no kļūdu īpatsvara lauku 
attīstības izdevumos, un sadalījums 
starp privātajiem un publiskajiem labu ­
ma guvējiem bija vienlīdzīgs. Palāta 
konstatēja plašu attiecināmības pārkā ­
pumu spektru, kas atspoguļoja ieguldī ­
jumu pasākumu dažādību un īstenoša ­
nas noteikumu un tiem piemērojamo 
kritēriju lielo skaitu dalībvalstīs.
22 Apsvērumi
32 
Attiecināmības pārkāpumi var rasties 
labuma guvēja, projekta un individuālu 
izmaksu vienību līmenī. Šādu gadījumi 
piemēri attēloti 2. tabulā.2. tabulaLīmenis, kurā noticis pārkāpums Piemērs
Labuma guvējsLai uzņēmumi varētu izmantot atbalstu ieguldījumiem lauksaimniecības produktu pārstrādē 
Spānijā, tiem bija jāalgo mazāk nekā 750  darbinieki un apgrozījums nedrīkstēja pārsniegt 
200 miljonus EUR. Lai izvērtētu atbilstību šiem robežlielumiem, tika ņemti vērā arī kontrolējošo 
uzņēmumu skaitļi (līdz pat augstākajam labuma guvējam īpašniekam).
Labuma guvējs iesniedza projektu, kas paredzēja tā ražošanas iekārtu paplašināšanu. Pietei ‑
kumā tas bija iekļāvis datus par tikai pusi no uzņēmumiem, kuri ietilpa grupā. Balstoties uz 
šo nepilnīgo informāciju, labuma guvējs deklarēja, ka ir ievērojis maksimālos robežlielumus 
attiecībā uz darbinieku skaitu un kopējo apgrozījumu.
Palāta pārrēķināja rādītājus, iekļaujot datus par visiem grupas uzņēmumiem, un konstatēja, ka 
ir pārsniegti abi robežlielumi. Tādējādi labuma guvējs bija neattiecināms.
ProjektsVairāki lauksaimnieki Polijā ieguva atbalstu tādas ražotāju grupas izveidei, kas iegādātos 
lauksaimniecības produktus no tās locekļiem un pēc tam tos pārdotu trešām personām (nolūkā 
panākt labāku cenu nekā to varētu izdarīt katrs atsevišķs lauksaimnieks).
Viens no atbalsta saņemšanas nosacījumiem bija tas, ka ražotāju grupai bija jāpārdod produkti 
trešām personām.
Palāta konstatēja, ka ražotāju grupas vienīgais klients bija cits uzņēmums, kas piederēja tiem 
pašiem lauksaimniekiem. Tādējādi revidētais projekts bija neattiecināms.
Individuālas izmaksu vienībasLabuma guvējs Portugālē iesniedza projektu, kura ietvaros tika stādīti olīvkoki. Viens no 
izdevumu attiecināmības nosacījumiem bija tas, ka izdevumi drīkstēja būt radušies tikai pēc 
tam, kad bija iesniegts projekta pieteikums (lai izvairītos no liekā atbalsta un nodrošinātu, ka 
atbalstu saņem tikai lauksaimnieki, kuriem tas tiešām ir vajadzīgs).
Izskatot maksājuma pieprasījumu, Palāta konstatēja izmaksu vienības – tās veidoja vairāk nekā 
10 % no pieprasītās summas  –, kas bija radušās pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas dienas. 
Tādējādi šīs izdevumu vienības bija neattiecināmas.
33 
Dalībvalstis pildīja gan ES prasības, 
gan īstenoja savus politikas mērķus ar 
valstu tiesību aktu un reģionālo normu 
starpniecību; tie parasti bija lauku 
attīstības programmas, īstenošanas no ­
teikumi, procedūru rokasgrāmatas un 
norādījumi pieteikumu iesniedzējiem. Tā rezultātā ir jāpiemēro ievērojams 
skaits noteikumu un prasību. Palāta 
tomēr uzskata, ka šādi noteikumi bieži 
vien ir vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka 
publiskos līdzekļus izlieto politikas 
mērķu sasniegšanai un ka tiek ievēroti 
pareizas finanšu vadības principi.
23 Apsvērumi
34 
Palāta uzskata, ka revidētajos pro ­
jektos noteikumi nebija nevajadzīgi 
sarežģīti un neizvirzīja nepamatotas 
prasības labuma guvējiem un dalībval ­
stu iestādēm. Kaut arī tika atrasti daži 
pārmērīgas reglamentēšanas piemēri, 
to ietekme uz kļūdu īpatsvaru bija 
niecīga.
35 
Pastāv risks, ka dalībvalstis var atcelt 
efektīvus noteikumus, lai izvairītos no 
kļūdām. Efektīvi noteikumi ir svarīgi 
politikas mērķu sasniegšanai. Palāta 
uzskata, ka vienkāršošana nedrīkst 
likt šķēršļus pareizai finanšu vadībai. 
Piemēram (sk.  3. izcēlumu ), turpmāk 
aprakstītais sākotnējais Portugāles no ­
teikums ir efektīvs veids, kādā izslēgt 
ieguldījumus, kuri būtu veikti arī bez 
publiskā atbalsta. Ja ieguldījums būtu 
veikts tāpat, publiskais atbalsts nebija 
vajadzīgs. Palāta vairākos īpašajos 
ziņojumos ir kritizējusi, ka izdevumi ir 
attiecināmi, pirms ir iesniegts pietei ­
kums, un ir ieteikusi, ka tiem jābūt 
attiecināmiem tikai no dotācijas ap ­
stiprināšanas brīža. Tādējādi attiecīgajā 
gadījumā risinājums kļūdu nepieļau ­
šanai nebūtu tāds, ka dalībvalsts atceļ 
efektīvu noteikumu, bet gan rūpīgāk 
pārbauda maksājumu pieprasījumus.Pasākumā “Atbalsts jaunajiem 
lauksaimniekiem” netika 
atrastas attiecināmības kļūdas
36 
Revidētajā 461 projekta izlasē ietilpa 
20 projekti pasākumā “Atbalsts jauna ­
jiem lauksaimniekiem”. Šo atbalstu pie ­
šķir cilvēkiem līdz 40 gadu vecumam, 
kuri pirmo reizi dzīvē kļūst par lauku 
saimniecības īpašniekiem. Atbalsts iz ­
paužas kā vienreizējs maksājums, kura 
maksimālā summa ir 70 000 EUR, un 
tā mērķis ir palīdzēt šiem lauksaimnie ­
kiem izveidot un attīstīt lauku saim ­
niecības. Labuma guvēji var izmantot 
atbalstu, lai pirktu zemi, ēkas, iekārtas 
un dzīvniekus un lai segtu apgrozāmā 
kapitāla prasības.
Efektīva attiecināmības kritērija atcelšanas piemērs
Portugālē ieguldījumi, kas bija veikti pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas, plānošanas perioda sākumā 
2007. gadā tika uzskatīti par neattiecināmiem. Revidēto gadījumu izlasē bija divi tādi gadījumi, kuros atseviš ­
ķām izmaksu vienībām šis noteikums nebija ievērots, tādējādi attiecīgie izdevumi bija neattiecināmi.
2011. gadā valsts noteikumi tika mainīti. Tagad izdevumi, kuri radušies, pirms ir iesniegts atbalsta pieteikums, 
ir attiecināmi.3. izcēlums
24 Apsvērumi
37 
Papildus pamata attiecināmības prasī ­
bām (vecums līdz 40 gadiem un lauku 
saimniecības dibināšana pirmo reizi) 
Padomes Regulā15 paredzēti vēl divi 
nosacījumi. Labuma guvējiem jābūt 
piemērotai profesionālajai prasmei un 
kompetencei un jāiesniedz attīstības 
plāns par savu lauksaimniecības dar ­
bību attīstību. Revidētajos 20 projek ­
tos dalībvalstis izvirzīja nelielu skaitu 
izvērstu prasību. Piemēram, lauksaim ­
niekiem mācībās bija jāiegūst pienācī ­
gas prasmes un kompetence trīs gadu 
laikā un jāsagatavo un jāīsteno vien ­
kāršots biznesa plāns, kurā jāapraksta 
lauku saimniecības sākotnējais stā ­
voklis un konkrēti atskaites punkti un 
mērķi pasākumu īstenošanai.
38 
Kaut arī Palāta konstatēja atsevišķas 
procedūras nepilnības un problēmas 
saistībā ar pareizu finanšu vadību, 
tā neatrada likumības un pareizības 
kļūdas attiecībā uz to, kādā veidā 
jaunie lauksaimnieki bija sagatavojuši 
un īstenojuši projektus. Palāta uzska ­
ta, ka tam par iemeslu ir neliels skaits 
izvērstu prasību, pasākuma mērķtie ­
cīgs tvērums un vienreizēju maksāju ­
mu izmantošana. Protams, šāda veida 
shēmām ir jānodrošina arī izmaksu liet ­
derība un jādemonstrē pareiza finanšu 
vadība – šie aspekti ziņojuma tvērumā 
neietilpst. Taču piemērs liecina, ka 
shēmas relatīva vienkāršība ietekmē 
pārkāpumu līmeni.Indikācijas liecina, ka pri ­
vātie labuma guvēji varētu 
būt izdarījuši apzinātus 
pārkāpumus
39 
Komisija Regulā (ES) Nr. 65/2011 
noteikts, ka, ja konstatē, ka saņēmējs 
tīši ir sniedzis nepatiesu deklarāciju, 
attiecīgo darbību izslēdz no atbalsta 
un atgūst visas par šo darbību jau 
izmaksātās summas16.
40 
Krāpšana var izpausties kā viens vai 
vairāki no šiem elementiem17:
 ­ nepareizu vai nepilnīgu pārskatu 
vai dokumentu izmantošana vai 
uzrādīšana, kā rezultātā no ES bu ­
džeta vai no ES vai tās uzdevumā 
pārvaldītiem budžetiem nepareizi 
tiek izmaksāti līdzekļi,
 ­ prasītās informācijas neatspoguļo ­
šana ar tādām pašām sekām,
 ­ līdzekļu nepareiza lietošana citiem 
mērķiem nekā tie, kuriem šie 
līdzekļi sākotnēji tika piešķirti.
41 
No revidētajiem privātajiem ieguldī ­
jumu projektiem 4 % (6 no 152) Palāta 
atrada indikācijas, kas liecināja, ka 
labuma guvēji varētu būt izdarījuši 
apzinātus pārkāpumus. Šie gadījumi 
veido astoto daļu no vidējā kļūdu īpat ­
svara lauku attīstības izdevumos.15 Padomes Regula (EK) 
Nr. 1698/2005, 22. pants.
16 Komisijas Regula (EK) 
Nr. 65/2011, 4. panta 8. punkts 
un 30. panta 2. punkts.
17 Krāpšanas jēdziens, kā to 
izmanto Kopienas tiesību 
aktos, ir definēts 1. pantā 
Padomes 1995. gada 26. jūlija 
aktā, ar ko izstrādā Konvenciju 
par Eiropas Kopienu finanšu 
interešu aizsardzību.
25 Apsvērumi
42 
Visus gadījumus, kuros ir indikācijas 
par apzinātiem pārkāpumiem, Palā ­
ta paziņo Eiropas Birojam krāpšanas 
apkarošanai ( OLAF ) turpmākai analīzei 
un pienācīgai rīcībai. Piemērs ir sniegts 
4. izcēlumā .
Visvairāk problēmu rada 
pasākums, ar kuru atbalsta 
ieguldījumus pārtikas produktu 
pārstrādes iekārtās
43 
Lauku attīstības pasākums “Lauksaim ­
niecības un mežsaimniecības produktu 
pievienotās vērtības radīšana” deva 
nozīmīgāko pienesumu privāto iegul ­
dījumu kļūdu īpatsvarā. Šā pasākuma 
mērķauditorija ir mazie un vidējie 
uzņēmumi (MVU), un ar to finansē 
ieguldījumu iekārtās, kas paredzētas 
primāro produktu pārstrādei. Šo ie ­
kārtu kategorijā ietilpst vīna darītavas, 
dzirnavas, augļu un dārzeņu pārstrādes 
un iesaiņošanas iekārtas.44 
No 19 projektiem, kurus revidēja 
saistībā ar šo pasākumu, 10 projektos 
bija kļūdas (par trim no tiem tika ziņots 
OLAF ). Galvenās novērotās nepilnības 
bija neatbilstība MVU kritērijam un 
atbilstošu privātā iepirkuma procedūru 
neievērošana. Publiskais atbalsts šim 
pasākumam parasti ir vairāki miljo ­
ni EUR katram projektam. Šajā kontek ­
stā pieteikumu iesniedzējiem ir spēcīgs 
stimuls apiet noteikumus, lai saņemtu 
atbalstu.
Apzināta pārkāpuma indikāciju piemērs
Labuma guvējs pieteicās saņemt atbalstu ieguldījumu pasākumā, kura noteikumos bija prasība, ka lietotas 
iekārtas uzskatāmas par neattiecināmām. Iesniedzot maksājuma pieprasījumu, labuma guvējs deklarēja, ka 
projektam paredzētās iekārtas no dīlera ir pirktas jaunas.
Apmeklējumā uz vietas Palātas revidenti atrada pierādījumus, kas liecināja, ka patiesībā tās nebija nopirktas 
jaunas. Pēc tam revidenti ieguva trešās personas dokumentāciju, kas apstiprināja, ka iekārtas ir nopirktas 
lietotas.
Izdevumi tika novērtēti kā neattiecināmi un lieta nosūtīta OLAF .4. izcēlums
26 Apsvērumi
45 
Papildus minētajam Palāta nesen 
ziņoja par vairākiem šā pasākuma 
īstenošanā konstatētiem trūkumiem, 
kuri nopietni ietekmēja pasākuma liet ­
derību un efektivitāti politikas mērķu 
sasniegšanā18.
Dalībvalstu iestādes būtu 
varējušas atklāt un izla ­
bot kļūdas ieguldījumu 
pasākumos
46 
Komisijas Regula (ES) Nr. 65/2011 pa ­
redz, ka dalībvalstis izveido kontroles 
sistēmu, kas nodrošina visu nepiecie ­
šamo pārbaužu veikšanu, lai nodroši ­
nātu atbalsta piešķiršanas noteikumu 
ievērošanas kontroli. Regulā noteikts, 
kā šādas pārbaudes jāveic, tostarp, 
kas jākontrolē, kā jāveido izlases un 
kāds ir katra atbalsta veida minimālais 
tvērums.
47 
Administratīvās pārbaudes jāveic vi ­
siem atbalsta pieteikumiem un maksā ­
jumu pieprasījumiem un tajās jāietver 
vismaz viens atbalstītās darbības vai 
ieguldījuma vietas apmeklējums, lai 
pārliecinātos, ka ieguldījums patiešām 
veikts. Turklāt ik gadu jāveic pārbaudes 
uz vietas projektu izlasei, kurā pārstā ­
vēti vismaz 5 % radušos izdevumu.48 
Palāta uzskata, ka dalībvalstis varēja 
un tām vajadzēja nepieļaut lielāko daļu 
kļūdu ieguldījumu pasākumos turp ­
māk aprakstīto divu iemeslu dēļ.
49 
Pirmkārt, dalībvalstīm bija pieejama 
informācija, kas vajadzīga, lai atklā ­
tu un izlabotu kļūdas, taču daudzos 
gadījumos tā netika vai nu izmantota, 
vai pieprasīta. Palāta novēroja šādas 
raksturīgas situācijas:
 ­ labuma guvēja iesniegtajos aplie ­
cinošajos dokumentos informācija 
bija pieejama (piemēram, rēķinu 
datumi), bet maksājumu aģentūra 
to neizmantoja,
 ­ informācija bija pieejama labuma 
guvēja līmenī (piemēram, grāmato ­
jumi), bet maksājumu aģentūra to 
nepieprasīja,
 ­ informācija bija pieejama trešo 
personu līmenī (piemēram, labuma 
guvēju uzņēmumu akcionāru 
struktūra), bet maksājumu aģentū ­
ra to necentās iegūt.
50 
Otrkārt, dalībvalstu iestāžu veiktās pār ­
baudes nebija izsmeļošas. Šādu gadīju ­
mi piemēri ir aprakstīti 5. izcēlumā .18 Īpašais ziņojums Nr. 1/2013 
“Vai ES atbalsts pārtikas 
pārstrādes nozarei ir efektīvi 
un lietderīgi nodrošinājis 
lauksaimniecības produktu 
pievienotās vērtības radīšanu” 
(http://eca.europa.eu ).
27 Apsvērumi
51 
Palātas veiktā sistēmu pārbaude ap ­
stiprina, ka dalībvalstu veikto pārbau ­
žu kvalitāte ir nepietiekama. Palāta ir 
novērtējusi pārraudzības un kontroles 
sistēmu galveno aspektu kvalitāti ie ­
guldījumu pasākumiem 14 maksājumu 
aģentūrās 13 dalībvalstīs19 pēdējo trīs 
gadu laikā. Tika novērtēts, ka nevienā 
maksājumu aģentūrā nav efektīvu 
sistēmu attiecībā uz administratīvajām 
pārbaudēm, un tikai piecu aģentūru 
sistēmas tika novērtētas kā efektīvas 
pārbaudēm uz vietas.52 
Lielāko daļu kļūdu ieguldījumu pa ­
sākumos pieļauj atbalsta pieteiku ­
mu sākumposmā un tam sekojošajā 
iepirkuma posmā. Atbalsta pieteikumu 
pārbaude ir sarežģīta un bieži vien 
laikietilpīga procedūra.Dalībvalstu iestāžu veikto administratīvo pārbaužu nepietiekamas kvalitātes piemēri
Polijā tieši piešķīra līguma slēgšanas tiesības saistībā ar līgumu, kurš bija līdzfinansēts tehniskās palīdzības 
pasākuma ietvaros (sk. 23. punktu), nerīkojot obligāto konkursa procedūru. Palāta konstatēja, ka nebija veiktas 
prasītās pārbaudes, jo maksājumu aģentūra nepārbaudīja, vai tehniskā palīdzības projekti atbilda publiskā 
iepirkuma noteikumiem.
Maksājumu aģentūra Rumānijā pārbaudīja maksājuma pieprasījumu, ko labuma guvējs bija iesniedzis saistī ­
bā ar projektu, kurā sniedza lauku saimniecību konsultāciju pakalpojumus. Maksājumu aģentūras kontroles 
ziņojumā bija norādīts, ka atšķirība starp labuma guvēja pieprasīto summu un maksājumu aģentūras apstipri ­
nāto summu bija vairāk nekā 3 %. Maksājumu aģentūra nepiemēroja sodu, kas prasīts šādos gadījumos, jo šim 
pasākumam šādu pārbaudi neveica.
Veikto būvdarbu izmaksas Spānijā pamatoja ar līgumslēdzēja sagatavoto rēķinu kopijām un maksājumus 
apliecinošo dokumentu kopijām. Šajos rēķinos bija redzams, ka līgumslēdzējs piedāvāja 5 % atlaidi visu rēķinu 
kopējai vērtībai. Arī maksājumu reģistros bija redzams, ka labuma guvējs nav apmaksājis rēķinus pilnībā, 
bet ir atskaitījis 5 % atlaidi. Kaut arī maksājumu aģentūra bija pārbaudījusi rēķinus un maksājumu reģistrus, 
izdevumi bija apstiprināti pilnībā, neatskaitot 5 % atlaidi, kas veidoja izdevumus, kuri labuma guvējam nebija 
radušies.
Reģionāla pārvaldes struktūra Zviedrijā neievēroja piemērojamos iepirkuma noteikumus (sk.  2. izcēlumu ). 
Palāta konstatēja, ka maksājumu aģentūra bija deleģējusi revidēto projektu atbalsta pieteikumu un maksāju ­
mu pieprasījumu apstiprināšanas uzdevumus attiecīgajai reģionālajai pārvaldes struktūrai. Tajā pašā laikā šī 
struktūra saņēma atbalstu kā labuma guvējs. Reģionālā pārvaldes struktūra administratīvo pārbaužu ietvaros 
nebija pārbaudījusi valsts publiskā iepirkuma noteikumu ievērošanu.5. izcēlums
19 Sk. 4.2. pielikumu Palātas gada 
pārskatos par 2011., 2012. un 
2013. gadu.
28 Apsvērumi
53 
Palāta atzīmē, ka grūtības šajā posmā 
daļēji var izraisīt neefektīvas procedū ­
ras maksājumu aģentūrās. Maksājumu 
aģentūras parasti veic atbalsta pietei ­
kumu pārbaudes pilnā apmērā, pat ja 
pārbaudes procesa noteiktā brīdī kļūst 
skaidrs, ka pieteikums ir neattiecināms. 
Tādējādi laiks, kas tērēts pārbaužu 
turpināšanai pēc tam, kad ir konstatē ­
ta neattiecināmība, ir neefektivitātes 
avots.54 
Ierobežoto finanšu resursu kontekstā, 
īpaši plānošanas perioda beigās, var 
gadīties, ka iespējams līdzfinansēt tikai 
nelielu daļu atbalsta pieteikumu (tos, 
kuri saņēmuši augstāko atlases punktu 
skaitu). Tomēr dažas maksājumu aģen ­
tūras visiem iesniegtajiem pieteiku ­
miem veic pilnu pārbaužu kopumu, pat 
ja daudzi attiecināmi projekti nesa ­
ņems atbalstu, jo tie nesaņems pietie ­
kami lielu atlases punktu skaitu. Šajā 
kontekstā maksājumu aģentūra Itālijā 
(Sicīlijā) izmanto lietderīgu procedūru, 
kas aprakstīta 6. izcēlumā .
Labākās prakses piemērs atbalsta pieteikuma vērtēšanā
Itālijā (Sicīlijā) atbalsta pieteikumus vērtē divos posmos.
Pirmajā posmā visiem pieteikumiem veic ierobežotu skaitu pārbaužu; rezultātus publicē sākotnējā atlases 
ziņojumā. Projektus atlasa lejupejošā secībā pēc tiem piešķirto atlases punktu skaita, līdz atlasīto projektu 
kopējā vērtība sasniedz piešķirto budžetu.
Otrajā posmā pilnu pārbaudi veic tikai tiem projektiem, kas izturējuši sākotnējās atlases procedūru. Ja starp 
tiem atrod neattiecināmus projektus, tos aizvieto ar tiem sākotnējo atlasi neizturējušajiem projektiem, kuri 
saņēmuši augstāko punktu skaitu.6. izcēlums
29 Apsvērumi
II DAĻA – Kādi ir kļūdu 
īpatsvara galvenie cēloņi 
platībatkarīgajā atbalstā
55 
Šajā iedaļā ir izskatīti kļūdu cēloņi 
platībatkarīgajā atbalstā. Kaut arī kopē ­
jais budžets ir vienlīdzīgi sadalīts starp 
ieguldījumu pasākumiem un platībat ­
karīgo atbalstu, pēdējā devums kļūdu 
īpatsvarā bija tikai trešdaļa (sk.  2. attē -
lu). Galveno ietekmi uz kļūdu īpatsvaru 
radīja agrovides saistību neievērošana 
pretstatā atbalstam mazāk labvēlīgiem 
apgabaliem.
Agrovides atbalsts ir tas 
platīb atkarīgais pasākums, 
kurā visbiežāk rodas kļūdas
56 
Agrovides maksājumus piešķir lauk ­
saimniekiem, kuri brīvprātīgi piekrīt 
ievērot noteiktas saistības vai sasniegt 
ar vidi saistītus mērķus. Maksājumus 
piešķir nolūkā segt papildu izmaksas 
un neiekasētos ieņēmumus, kas ir 
sekas vidi saudzējošu lauksaimniecības 
metožu izmantošanai piecu līdz septi ­
ņu gadu periodā. Agrovide ir finansiāli 
nozīmīgākais lauku attīstības pasā ­
kums, kuram atvēlēti aptuveni 20  mil ­
jardi  EUR (piektā daļa no kopējā lauku 
attīstības budžeta 2007.–2013. gada 
plānošanas periodā).57 
Agrovides saistību pārkāpumi veidoja 
astoto daļu no kopējā kļūdu īpatsvara. 
Kļūdas radās galvenokārt vienkār ­
šu saistību neievērošanas rezultātā 
(sk. 7. izcēlumu ), tomēr tas ievēro ­
jami kavēja vēlamo vides ieguvumu 
sasniegšanu.
30 Apsvērumi
Vienkāršu agrovides saistību neievērošanas piemēri7. izcēlums
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
 Avots:  Eiropas Revīzijas palāta .
 Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.  Nīderlandē lauksaimnieks noslēdza līgumu saistībā ar 
pasākumu “Botāniskas zālāju malas”.
No trim saistībām viena bija par bagarēšanu (lai saglabātu 
bioloģisko daudzveidību, bija aizliegts pļavas malu apklāt 
ar dūņām, kas izbagarētas no ūdens kanāliem).
Apmeklējumā uz vietas Palātas revidenti konstatēja, ka 
izraktās dūņas nebija vienmērīgi izklātas, bet gan novie ­
totas divu metru zemes joslā vairāk nekā 4 000 metru 
garumā gar kanāliem.
Apvienotajā Karalistē (Anglija) lauksaimnieks saņēma at ­
balstu par pastāvīgām ganībām ar ļoti mazu ieguldījumu 
(piemēram, mēslošanas līdzekļiem). Viena no prasībām 
bija nepieļaut pārmērīgu noganīšanu, lai negatīvi neietek ­
mētu veģetācijas augšanu, kvalitāti vai daudzveidību.
Palāta konstatēja, ka daļa no lauciņa bija bojāta pārmērī ­
gas noganīšanas dēļ.
Maltā lauksaimnieks apņēmās atturēties no kultūru au ­
dzēšanas vismaz viena metra joslā gar žogiem un šo joslu 
neapstrādāt, nerakt, nemēslot un nesmidzināt. Šīs apņem ­
šanās mērķis bija bioloģiskās daudzveidības saglabāšana.
Palāta konstatēja, ka labuma guvējs nebija ievērojis šo 
prasību nevienā no lauku blokiem, uz kuriem šīs saistības 
attiecās.
31 Apsvērumi
58 
Palāta uzskata, ka ir trīs iemesli, kuri 
kopā izskaidro kļūdu īpatsvaru agro­
vides pasākumos. Tie ir grafiski atspo ­
guļoti 7. attēlā  un aprakstīti turpmāka ­
jos punktos.
Saistību ievērošana nerada 
tūlītēju pozitīvu ietekmi 
lauksaimniekam
59 
Lauksaimniekus tieši ietekmē saistību 
ievērošanas izmaksas un/vai ieņēmu ­
mu zaudējums zemākas ražas dēļ, ko 
izraisa vidi saudzējošu metožu izman ­
tošana. Lielākajā daļā gadījumu tomēr 
šie pūliņi nevainagojas ar tūlītēju 
pozitīvu ietekmi uz lauku saimniecību. 
Līdz ar to lauksaimnieki mazāk ievēro 
saistības tad, ja nav tiešas tūlītējas attiecības starp ievērotajām saistībām 
un ietekmi uz to lauksaimniecisko 
darbību.
60 
Tā tas bija 13 gadījumos no konstatē ­
tajām 17 kļūdām, kad pasākuma radītie 
ieguvumi bija tālejoši ilgtermiņa vides 
ieguvumi (piemēram, bioloģiskās 
daudzveidības aizsardzība).7 . attēlsKļūdu īpatsvara iemesli agrovides maksājumos
Vāji stimuli 
ievērot saistības
Zems sankciju 
līmenisZems kontroles 
līmenis
32 Apsvērumi
61 
Palāta nekonstatēja, ka zināšanu 
trūkums par saistībām bija pamatots 
izskaidrojums lielākajai daļai pārkāpu ­
mu, kurus lauksaimnieki bija pieļāvuši. 
Pirms saistības parakstīšanas lauk ­
saimnieki tiek iepazīstināti ar izvērstu 
nosacījumu sarakstu, kas tiem jāievēro. 
Turklāt 13 gadījumos no 17 kļūdas 
attiecās uz lieliem lauksaimniekiem, 
kuriem ir plašas zināšanas un resursi. 
Šiem lauksaimniekiem bija vairāk nekā 
50 hektāru zemes, un lauksaimniecība 
bija to galvenais ienākumu avots.
Agrovides saistību kontroles 
līmenis bija zems
62 
Dalībvalstis pārbauda lielākās daļas 
agrovides saistību ievērošanu tikai 
pārbaudēs uz vietas, kuras veic izlasei, 
kurā iekļauti 5 % no visiem atbalstu 
saņemošajiem labuma guvējiem. Tas 
nozīmē, ka vidēji pastāv iespēja, ka 
lauksaimnieks tiks pārbaudīts reizi 
20 gados. Turklāt ne visas saistības ie ­
spējams pārbaudīt gada jebkurā laikā, 
tādējādi samazinās pārbaužu tvērums 
un neatbilstību atklāšanas iespējas. 
Šis saistību zemais kontroles līmenis 
ir vēl viens konstatētā kļūdu īpatsvara 
iemesls.63 
No konstatētajiem 17 kļūdu gadīju ­
miem Palāta apzināja astoņus gadī ­
jumus, kuros saistību pārbaudi varēja 
novirzīt no pārbaudēm uz vietas uz 
administratīvajām pārbaudēm (sk. pie ­
mēru 8. izcēlumā ). Šādas izmaiņas 
procedūrā būtu ļāvušas dalībvalstu 
iestādēm administratīvajās pārbau ­
dēs labot un atklāt kļūdas, jo šādas 
pārbaudes veic 100 % labuma guvēju. 
Tas būtu īpaši piemēroti pārbaudēm, 
kuru pamatā ir dokumentāri pierādīju ­
mi, piemēram, lauksaimnieka reģistri 
par veiktajām darbībām (mēslošana, 
dzīvnieku ganīšana, zāles pļaušana) un 
trešo personu izsniegti sertifikāti.
Piemērs par agrovides saistību, ko varēja pārbaudīt administratīvās pārbaudēs
Viena no pasākuma saistībām Igaunijā bija tāda, ka uz katriem pieciem turētajiem hektāriem lauksaimniekam 
jāpaņem vismaz viens augsnes paraugs un jānosūta uz akreditētu laboratoriju, lai pārbaudītu augsnes skābu ­
mu, kā arī tās fosfora un kālija saturu. Noteikumos bija paredzēts, ka laboratorijas rezultāti jātur lauku saimnie ­
cībā un tiem jābūt pieejamiem, ja inspektori tos vēlas apskatīt apmeklējumā uz vietas.
Palātas revidentu apmeklējumā uz vietas lauksaimnieks uzrādīja laboratorijas rezultātus par deviņiem augsnes 
paraugiem. Pārrēķinā noskaidrojās, ka, balstoties uz lauku bloku platību, lauksaimniekam bija jāpaņem 13 pa ­
raugi, nevis tikai deviņi. Šo saistību neievērošanu bija iespējams konstatēt administratīvās pārbaudēs.8. izcēlums
33 Apsvērumi
Samazinājumu un sankciju 
sistēmai nav spēcīgas 
preventīvas ietekmes
64 
Dalībvalstis piemēro proporcionālu 
samazinājumu un sankciju sistēmu, 
kuras rezultātā – atkarībā no pārkāpu ­
ma smaguma, apmēra un pastāvības – 
parasti tiek daļēji samazināts veiktais 
maksājums. Piemēram, 8. izcēlumā  
aprakstītajā gadījumā tika piemērots 
5 % samazinājums par saistības neievē ­
rošanu. Saistību neievērošanas gadī ­
jumā lauksaimnieki neriskē pazaudēt 
savu naudu, bet tikai atdot atpakaļ 
viņiem jau izmaksāto. Ārkārtas gadī ­
jumos, kad lauksaimnieki nav pildījuši 
nevienu no uzņemtajām saistībām un 
maksājumu aģentūra nolemj atgūt visu 
veikto maksājumu, lauksaimnieki var 
atrasties tādā pašā situācijā kā tie būtu 
bijuši tad, ja nebūtu saistības uzņēmu ­
šies nemaz.65 
Šajā kontekstā kļūdu biežums (17 no 
121 revidētā maksājuma) arī norāda uz 
to, ka maksājumu samazināšanas sistē ­
mai saistību neievērošanas gadījumos 
ir tikai ierobežota preventīva ietek ­
me uz lauksaimniekiem (sk. piemēru 
9. izcēlumā ).
Maksājumos mazāk labvēlī ­
gajiem apgabaliem kļūdas 
rodas retāk
66 
Maksājumi lauksaimniekiem kalnu ap ­
vidos un citos apgabalos, kuros ir ne ­
labvēlīgi dabas apstākļi (kopā tos sauc 
par “mazāk labvēlīgiem apgabaliem”), 
ir kompensācija lauksaimniekiem par 
lauksaimnieciskās darbības turpināša ­
nu šajos apgabalos. Šo lauku attīstības 
pasākumu mērķis ir lauksaimniecības 
zemes ilgtspējīga izmantošana, un 
tādējādi tie sekmē vides un lauku aina ­
vas uzlabošanu.
Pārkāpuma ierobežotas finansiālas sekas
Lauksaimnieks Apvienotajā Karalistē uzņēmās saistības attiecībā uz virsāja veģetācijas izveidi skābā zālājā. Pa ­
sākumā bija tikai divas saistības: dzīvnieku blīvuma samazināšana (ganībās esošo dzīvnieku skaits uz hektāru) 
un aizliegums ganīt no oktobra līdz martam.
Palāta lauksaimnieku apmeklēja oktobrī un konstatēja, ka dzīvnieki joprojām ganījās lauku blokos. Finansiālas 
sekas lauksaimniekam bija 3 % samazinājums maksājumam.9. izcēlums
34 Apsvērumi
67 
Revidēto 78 ar mazāk labvēlīgajiem ap ­
gabaliem saistīto maksājumu ietekme 
uz kopējo kļūdu īpatsvaru būtu bijusi 
niecīga, ja vien nebūtu divu gadījumu, 
kuros konstatēja kļūdas dalībvalstu 
izvirzīto papildu attiecināmības nosa ­
cījumu neievērošanas dēļ (sk.  10. iz -
cēlumu ). Tas ilustrē dilemmu, proti, 
attiecināmības nosacījumu ievērošana 
tiek prasīta, lai nodrošinātu, ka līdzekļi 
ir labi izlietoti, bet tas tajā pašā laikā 
paaugstina kļūdu risku.
68 
Šis salīdzinoši zemais kļūdu īpatsvars 
izskaidrojams ar attiecīgā pasākuma 
galvenajiem raksturlielumiem:
 ­ neliels skaits izvērstu attiecināmī ­
bas nosacījumu: zemei jāatrodas 
noteiktā teritorijā, kuru definējusi 
dalībvalsts un apstiprinājusi Komi ­
sija, un tā jāuztur labā lauksaimnie ­
cības un vides stāvoklī, ­ vienreizēji maksājumi uz hektāru, 
kas pakāpeniski samazinās. Tas 
nozīmē, ka lielākās lauku saimnie ­
cības saņems zemākus maksāju ­
mus par platībām, kuras pārsniedz 
zināmu robežlielumu, un ka šādas 
lauku saimniecības iespējamās 
platības atšķirības ietekmē tikai 
nedaudz.
69 
Palāta atzīmē, ka zemais kļūdu īpat ­
svars ieguldījumu pasākumā “Atbalsts 
jaunajiem lauksaimniekiem” arī bija iz ­
skaidrojams ar šiem raksturlielumiem, 
t. i., ierobežots skaits izvērstu prasību, 
mērķtiecīgs tvērums un vienreizēju 
maksājumu izmantošana.
Dalībvalstu izvirzītie papildu attiecināmības nosacījumi mazāk labvēlīgo apgabalu 
maksājumiem
Itālijā un Portugālē ganības kalnu apvidos bija attiecināmas ar nosacījumu, ka labuma guvējam ir zināms skaits 
dzīvnieku. Apmeklējumos uz vietas Palātas revidenti atklāja, ka attiecīgajiem lauksaimniekiem nebija prasītā 
dzīvnieku skaita un ka ganības līdz ar to nebija attiecināmas atbalsta saņemšanai.
Šie divi gadījumi veidoja kļūdu īpatsvara lielāko daļu maksājumos par mazāk labvēlīgiem apgabaliem.10. izcēlums
35 Apsvērumi
III DAĻA – Vai dalībvalstu 
rīcības plāni un jaunais 
ES tiesiskais regulējums 
piedāvā potenciālu šos 
cēloņus efektīvi novērst
70 
Komisija un dalībvalsts ir rīkojušās, lai 
novērstu kļūdu cēloņus lauku attīstībā. 
Šajā iedaļā iztirzāts jautājums par to, 
vai divi galveni pasākumi – rīcības plā ­
ni un jaunais ES tiesiskais regulējums – 
būs efektīvi.
Komisijas ierosinātie rīcī ­
bas plāni ir solis pareiza ­
jā  virzienā kļūdu cēloņu 
novēršanā
71 
Lauku attīstības izdevumus dalītā 
pārvaldībā īsteno dalībvalstis un 
Komisija20. Saskaņā ar subsidiaritātes 
principu dalībvalstis ir atbildīgas par 
lauku attīstības programmu īstenošanu 
atbilstīgā teritoriālā līmenī, ievērojot 
valstu institucionālo kārtību. Komisija 
ir atbildīga par dalībvalstu pārraudzī ­
bu, lai nodrošinātu, ka tās pilda savus 
pienākumus.
72 
Ja īstenošanas gaitā kļūdu līmenis 
pastāvīgi ir augsts, Komisijai21 jāiden ­
tificē kontroles sistēmu trūkumi un 
jāanalizē iespējamo korekcijas pasā ­
kumu izmaksas un ieguvumi, kā arī 
jāveic vai jāierosina atbilstīga darbība. 
Ja nepilnību rezultātā ģenerāldirektora 
ticamības deklarācijā tiek formulēta at ­
runa, Komisijai ir jāanalizē informācija gada darbības pārskatā un jāsagatavo 
rīcības plāns. Tāda kārtība lauku at ­
tīstības izdevumos ir pastāvējusi kopš 
2011. gada.
73 
Šajā kontekstā, cenšoties samazināt 
kļūdu īpatsvaru lauku attīstības izdevu ­
mos, Komisija aicināja visas dalībvalstis 
izstrādāt trīs līmeņu rīcības plānu, 
lai apzinātu kļūdu cēloņus, īstenotu 
mērķtiecīgus koriģējošos pasākumus 
konstatēto kļūdu novēršanai un stipri ­
nātu profilakses pasākumus kļūdu riska 
mazināšanai.
Rīcības plāni vēl nav pilnībā 
izstrādāts instruments kļūdu 
cēloņu novēršanai
74 
Rīcības plānu tvērums un kvalitāte 
dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķī ­
rās. Palāta konstatēja, ka divi rīcības 
plāni (Vācija – Berlīne ­Brandenburga 
un Ungārija) bija samērā vāji, tajos bija 
maz pasākumu, un potenciāls kļūdu 
cēloņus sekmīgi novērst bija zems, 
divi rīcības plāni (Itālija – Lombardija 
un Rumānija) bija salīdzinoši labi, tajos 
bija daudz pasākumu, un potenciāls 
kļūdu cēloņus sekmīgi novērst bija 
augsts. Ir trīs galvenās nepilnības, ku ­
ras ir pamatā atšķirībām rīcības plānu 
iespējamajā efektivitātē. Tas paskaid ­
rots turpmākajos punktos.20 Padomes Regula (EK) 
Nr. 1290/2005.
21 Regula (ES, Euratom) 
Nr. 966/2012.
36 Apsvērumi
75 
Pirmkārt, dalībvalstis neuzņēmās atbil ­
dību par kļūdu apzināšanu un koriģē ­
jošu pasākumu piedāvāšanu. Rīcības 
plāniem piemēro oficiālu uzraudzības 
un pēcpārbaudes procedūru. Ja da ­
lībvalstis neīsteno ierosinātos pasā ­
kumus, tām var pārtraukt, apturēt vai 
samazināt maksājumus un piemērot 
finanšu korekcijas. Rīcības plāni bija iz ­
strādāti iteratīvā procesā. Kad revīzijas 
darbs bija pabeigts, noritēja ceturtā atjaunināšana. Komisija sākotnēji darīja 
zināmu neizsmeļošu kļūdu cēloņu 
sarakstu. Tomēr ne visus no šiem cēlo ­
ņiem dalībvalstis centās novērst, un no 
tiem cēloņiem, kuri tika novērsti, da ­
žiem ir ierobežots potenciāls novērst 
kļūdu cēloņus (sk.  11. izcēlumu ). Vēlāk 
pēc Komisijas pieprasījumiem rīcības 
plānus pakāpeniski uzlaboja.
Ierosinātās rīcības piemērs kļūdu īpatsvara samazināšanai
Samazinājumu un sankciju sistēma bija viens no iespējamajiem kļūdu cēloņiem platībatkarīgajā atbalstā, ko 
Komisija apzināja un dalībvalstis centās novērst. Sistēma netika uzskatīta par proporcionālu (dažos gadīju ­
mos dalībvalstis piemēroja 100 % maksājuma samazinājumu, pat ja nebija ievērotas tikai vienas no vairākām 
saistībām).
Palāta piekrīt, ka korekcijām samazinājumu un sankciju sistēmā būtu jānodrošina, lai jebkura šāda sistēma 
pienācīgi atspoguļotu sasniedzamā vides mērķa neizpildes līmeni.
Tomēr, kaut arī piemēroto sankciju samazināšana samazinās kļūdu īpatsvaru, tā nenovērsīs attiecīgos pārkā ­
pumus un to potenciāli nelabvēlīgo ietekmi uz vidi. Sankcijām kā tādām jākalpo kā efektīvam preventīvam 
līdzeklim, kas attur lauksaimniekus no pienākumu neievērošanas. Tas nebija panākts 9. izcēlumā  aprakstītajā 
gadījumā.11. izcēlums
22 Komisija dalībvalstīs veic 
atbilstīguma revīzijas, lai 
pārbaudītu, vai izdevumi ir 
izmaksāti atbilstoši 
piemērojamajiem 
noteikumiem. Revīziju slēdz ar 
finanšu korekcijām vai bez tām 
atkarībā no konstatētajām 
kļūdām. 2013. gadā slēgto 
revīziju atbilstīguma 
procedūru vidējais ilgums bija 
36 mēneši.76 
Otrkārt, četros no pārbaudītajiem 
desmit rīcības plāniem nebija sistemā ­
tiski ņemti vērā Komisijas un Palātas 
revīzijas konstatējumi. Dalībvalstis 
neņēma vērā visas nepilnības, par 
kurām Komisijas revidenti bija ziņojuši 
līdz atbilstīguma revīzijas procedūru 
slēgšanai, tas nozīmē, ka, visticamāk, 
kļūdu cēloņi netiks novērsti arī nāka ­
majā periodā22.
37 Apsvērumi
Labākā prakse konkrētu mērķtiecīgu pasākumu izstrādē
Bulgārijā lauksaimnieki saņēma īsziņas no maksājumu aģentūras par saistībām ar laika ierobežojumu (perio ­
diem, kad noteikta prakse ir aizliegta).
Itālijā (Lombardijā) lauksaimnieki tiek rakstiski brīdināti par platības atšķirībām starp iepriekšējā kampaņā 
deklarēto platību un no lauku bloku identifikācijas sistēmas atjaunināšanas izrietošo platību (IT sistēma, kurā 
identificē lauku bloku atrašanās vietu un platību).
Rumānijā maksājumu aģentūra ieguva pilnu un brīvu piekļuvi komercreģistram, kurā pieejama informācija 
MVU statusa pārbaudei.12. izcēlums77 
Treškārt, lielākā daļa ierosinātu pasāku ­
mu bija vispārīgi. Vairākums dalībval ­
stu ierosināja vispārīgus risinājumus, 
tādus kā procedūru rokasgrāmatu 
atjaunināšana vai mācību kursu organi ­
zēšana. Piemēram, attiecībā uz publis ­
ko iepirkumu raksturīgs risinājums bija 
inspektoru un labuma guvēju izglīto ­
šana par piemērojamajiem publiskā 
iepirkuma noteikumiem. Tomēr rīcības 
plānos nav analizēts, kuri noteikumu 
aspekti ir tie, kuru neievērošana ir 
visvairāk iespējama, un kāpēc. Šajā 
kontekstā pastāv risks, ka ir apdraudē ­
ta ierosināto pasākumu efektivitāte.
78 
Palāta konstatēja arī labākās prakses 
piemērus piemērotu atbilžu izstrādē uz 
apzinātajām problēmām (sk.  12. izcē -
lumu ). Komisija divas reizes gadā rīko 
seminārus, kuros piedalās visu dalīb ­
valstu pārstāvji. Tajos ir iespēja pārru ­
nāt rīcības plānu izpildes gaitu, dalīties 
pieredzē un izplatīt labāko praksi.Nepietiekami pievērsta 
uzmanība ES līmenī izplatītu 
nepilnību profilaksei
79 
Rīcības plāni piedāvā novērst nepil ­
nības, kuras konkrēti apzinātas katrā 
dalībvalstī, bet tajos nav iekļauti 
preventīvi pasākumi citās valstīs kon ­
statēto nepilnību novēršanai. Komisija 
nepieprasīja dalībvalstīm sistemātiski 
pievērsties nopietnāko plaši izplatīto 
ES līmenī atrasto trūkumu novērša ­
nai, to piemēri ir publiskā iepirkuma 
noteikumu neievērošana, apzināti pār ­
kāpumi un nepietiekamas agrovides 
saistību administratīvās pārbaudes.
38 Apsvērumi
80 
Palātas revidenti pārbaudīja desmit rī ­
cības plānus, lai pārbaudītu, vai tajos ir 
iekļauti pasākumi plaši izplatītu trūku ­
mu novēršanai. Noskaidrojās, ka tā nav. 
Trīs dalībvalstis nebija iekļāvušas ne ­
kādus pasākumus publiskā iepirkuma 
jomā, piecas to bija darījušas vispārīgi, 
bet tikai divas (Latvija un Rumānija) 
bija izstrādājušas izvērstus pārbaudes 
sarakstus. Palāta konstatēja, ka agrovi ­
des saistību neievērošanu bija iespē ­
jams konstatēt administratīvās pār ­
baudēs (sk. 63. punktu), bet tikai viena 
dalībvalsts (Spānija) šo jautājumu bija 
iekļāvusi rīcības plānā, un arī tad tikai 
septiņiem no 17 reģioniem. Apzinātu 
pārkāpumu atklāšana bija iekļauta tikai 
vienā rīcības plānā (Rumānijā).
81 
Šajā kontekstā rīcības plāni ir solis pa ­
reizajā virzienā, bet galvenokārt tiem 
ir reaģējošs raksturs. Tas, ka dalībval­
stis nepievērsās ES mēroga problēmu 
risināšanai, uzskatot, ka šīs problēmas 
uz tām neattiecas, mazina šo plānu 
turpmāko efektivitāti.
Jaunais ES tiesiskais regulē ­
jums var pozitīvi ietekmēt 
kļūdu cēloņu novēršanu
82 
2014.–2020. gada lauku attīstības 
plānošanas periodu īstenos kā daļu 
no reformētās kopējās lauksaimnie ­
cības politikas, kuru ieviesa ar četrām 
pamatregulām23 un ar tām saistītajiem 
deleģētajiem un īstenošanas aktiem24.83 
Savu pilnvaru ietvaros Palāta 
2012. gadā publicēja Atzinumu 
Nr. 1/2012 par atsevišķiem regulu 
priekšlikumiem saistībā ar kopējo lauk ­
saimniecības politiku 2014.–2020. gada 
posmā25. Ja Atzinumā Nr. 1/2012 bija 
pausti viedokļi par visiem kopējās 
lauksaimniecības politikas aspektiem 
galvenokārt no pareizas finanšu vadī ­
bas viedokļa, tad šajā īpašajā ziņojumā 
izskatīta tikai jauno tiesību aktu iespē ­
jamā ietekme uz likumības un pareizī ­
bas kļūdu cēloņiem lauku attīstībā.
Jauno tiesību aktu kopumā 
ietilpst faktori, kas var novērst 
kļūdu cēloņus
84 
Jaunais tiesiskais regulējums ievieš 
ex ante  nosacījumu jēdzienu, kas ir 
konkrēts un iepriekš precīzi noteikts 
izšķirošs faktors, kas ir konkrētā mērķa 
efektīvas un iedarbīgas sasniegšanas 
priekšnoteikums, ir tieši un patiesi 
saistīts ar šo konkrēto mērķi un tieši to 
ietekmē26. Publiskais iepirkums ir viens 
no vispārīgiem ex ante  nosacījumiem 
tiesību aktos, kas paredz, ka, lai varētu 
efektīvi piemērot ES publiskā iepir ­
kuma noteikumus, ir jābūt ieviestai 
pienācīgai kārtībai, lai nodrošinātu, ka 
līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas 
procedūras ir pārredzamas, ka iesais ­
tītie darbinieki ir sagatavoti un ka vi ­
ņiem ir nodota nepieciešamā informā ­
cija. Palāta atzinīgi novērtē šo uzsvaru 
uz piemērojamo publiskā iepirkuma 
noteikumu ievērošanu, kas bija minēti 
kā viens no galvenajiem kļūdu avotiem 
2007.–2013. gada plānošanas periodā.23 http://ec.europa.eu/
agriculture/cap ­post ­2013/
legislation/index_en.htm .
24 http://ec.europa.eu/
agriculture/cap ­post ­2013/
implementation/
index_en.htm .
25 http://www.eca.europa.eu/
Lists/ECADocuments/
OP12_01/OP12_01_EN.PDF .
26 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2013. gada 
17. decembra Regulas (ES) 
Nr. 1303/2013, ar ko paredz 
kopīgus noteikumus par 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu, Eiropas Sociālo fondu, 
Kohēzijas fondu, Eiropas 
Lauksaimniecības fondu lauku 
attīstībai un Eiropas Jūrlietu un 
zivsaimniecības fondu un 
vispārīgus noteikumus par 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu, Eiropas Sociālo fondu, 
Kohēzijas fondu un Eiropas 
Jūrlietu un zivsaimniecības 
fondu un atceļ Padomes 
Regulu (EK) Nr. 1083/2006, 
2. panta 33. punkts (OV L 347, 
20.12.2013., 320. lpp.).
39 Apsvērumi
85 
Kaut arī pasākumu pārbaudāmība un 
kontrolējamība bija jau aptverta 2007.–
2013. gada plānošanas perioda kontro ­
les pamatprincipos, tā ir īpaši uzsvērta 
jaunajos tiesību aktos27. Saskaņā ar 
jaunajiem noteikumiem dalībvalstīm 
ir jānodrošina, lai visi lauku attīstības 
pasākumi būtu pārbaudāmi un kon ­
trolējami – gan ex ante , pirms tie tiek 
faktiski īstenoti, gan vēlāk īstenošanas 
gaitā. Palāta uzskata, ka, visticamāk, 
šī pieeja palīdzēs samazināt kļūdu 
īpatsvaru divējādi: pirmkārt, radot 
iespēju precīzāk definēt attiecināmības 
kritērijus un citas saistības, lai tie būtu 
labuma guvējiem labāk saprotami un 
vieglāk ievērojami, un, otrkārt, ļaujot 
labāk izstrādāt kontroles procedūras, 
lai nodrošinātu, ka šādus kritērijus var 
efektīvi pārbaudīt.
86 
Jaunajos tiesību aktos ir uzlabotas arī 
labuma guvējiem radušos izmaksu 
noteikšanas un atlīdzināšanas meto ­
des. Tādējādi papildus tradicionālajai 
atlīdzināšanas metodei, kas balstīta uz 
attiecināmām izmaksām, kuras labuma 
guvējam faktiski ir radušās un kuras tas 
ir apmaksājis, jaunajos tiesību aktos 
paredzētas alternatīvas metodes, pie ­
mēram, standarta izmaksas, vienreizēji 
maksājumi un vienotas likmes finansē ­
jums, kuras ir līdzvērtīgas atlīdzināša ­
nai. Palāta uzskata, ka šo vienkāršoto 
izmaksu metožu izmantošana labvēlīgi 
ietekmēs visus dalībniekus, jo tā var 
samazināt administratīvās formalitātes 
un ierobežot to kļūdu tvērumu, kuras 
saistītas ar maksājumu pieprasījumu 
sagatavošanu un pārbaudi, pama ­
tojoties uz rēķiniem un maksājumu 
dokumentiem.87 
Akreditētajām maksājumu aģentūrām 
būs jāievēro papildu kritēriji attiecībā 
uz krāpšanu. Lai gan prasība pār ­
baudēs iekļaut elementus krāpšanas 
novēršanai un atklāšanai ir pārnes ­
ta kā iepriekš, divi jauni noteikumi 
izceļ maksājumu aģentūru lomu šajā 
sakarā: darbinieku mācībās ir jāiekļauj 
izpratnes veidošana par krāpšanu un 
uzraudzības pasākumos jāiekļauj arī 
krāpšanas novēršanas un atklāšanas 
procedūras. Šie risinājumi, vistica ­
māk, palīdzēs maksājumu aģentūrām 
paaugstināt efektivitāti krāpniecisku 
darbību novēršanā un atklāšanā.
88 
“N+2” noteikums, kurš bija spēkā 
2007.–2013. gada plānošanas periodā 
(sk. 18. punktu) ir padarīts elastīgāks 
un pārveidots par “n+3” noteikumu28, 
dodot dalībvalstīm papildu gadu pie ­
šķirtā budžeta izlietošanai. Tas varētu 
mazināt nelīdzsvarotību starp spiedie ­
nu uz dalībvalstīm budžetu iztērēt un 
nepieciešamību nodrošināt, ka tas tiek 
iztērēts pareizi un atbilstoši pareizas 
finanšu vadības principam.
89 
Parasti ieguldījumu labuma guvējiem 
pārtikas pārstrādes pasākumos bija 
jābūt maziem un vidējiem uzņēmu ­
miem (sk. 43. punktu). Jaunajā tiesis ­
kajā regulējumā šis attiecināmības 
kritērijs ir atcelts, jo tas bija viens no 
galvenajiem kļūdu iemesliem šāda 
veida ieguldījumos. Šā priekšlikuma 
ietekme varētu būt pozitīva attiecībā 
uz kļūdu īpatsvara samazināšanu, bet 
negatīva attiecībā uz politikas efektivi ­
tāti (sk. 35. punktu).27 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2013. gada 
17. decembra Regulas (ES) 
Nr. 1305/2013 par atbalstu 
lauku attīstībai no Eiropas 
Lauksaimniecības fonda lauku 
attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ 
Padomes Regulu (EK) 
Nr. 1698/2005 62. pants 
(OV L 347, 20.12.2013., 
487. lpp.).
28 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2013. gada 
17. decembra Regulas (EK) 
Nr. 1306/2013 par kopējās 
lauksaimniecības politikas 
finansēšanu, pārvaldību un 
uzraudzību un Padomes 
Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) 
Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, 
(EK) Nr. 814/2000, (EK) 
Nr. 1290/2005 un (EK) 
Nr. 485/2008 atcelšanu 
38. panta 1. punkts (OV L 347, 
20.12.2013., 549. lpp.).
40 Apsvērumi
90 
2007.–2013. gada plānošanas perio ­
dā29 vairāk nekā 3 % atšķirības gadī ­
jumā starp labuma guvēja pieprasīto 
maksājumu un maksājumu aģentūras 
apstiprināto attiecināmo summu tika 
piemērots sods, kas bija vienāds ar šīs 
atšķirības summu. Šāda sistēma ir ie ­
viesta, lai atturētu labuma guvējus no 
neattiecināmu izdevumu pieprašanas. 
Saskaņā ar jauno tiesisko regulējumu30 
robežvērtība soda piemērošanai ir 
palielināta līdz 10 %. Šī izmaiņa, vistica ­
māk, mazinās nosacījuma preventīvo 
raksturu, un tā rezultātā var palielinā ­
ties neattiecināmo izdevumu iekļauša ­
na maksājumu pieprasījumos.
ES regulu tieši noteikumi nebija 
galvenais kļūdu avots
91 
Kā iepriekš norādīts, ES jaunais tiesis ­
kais regulējums, visticamāk, palīdzēs 
samazināt kļūdu īpatsvaru. Papildu vē ­
rība jāpievērš regulatīvā procesa turp ­
mākajos posmos dalībvalstu līmenī, jo 
vairākumu kļūdu pieļauj dalībvalstu 
tiesību aktu īpašo noteikumu īstenoša ­
nā (sk. 14. punktu).
92 
Tā kā dalībvalstu tiesību akti vēl nav 
apstiprināti (sk. 10. punktu), nebija 
iespējams gūt dziļāku ieskatu tiesiskā 
regulējuma izmaiņu iespējamajā ietek ­
mē uz kļūdu īpatsvaru.29 Komisijas Regulas (EK) 
Nr. 65/2011 30. panta 1. punkts.
30 Komisijas 2014. gada 17. jūlija 
Īstenošanas regulas (ES) 
Nr. 809/2014, ar ko paredz 
noteikumus par to, kā Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
Regulu (ES) Nr. 1306/2013 
piemēro attiecībā uz integrēto 
administrācijas un kontroles 
sistēmu, lauku attīstības 
pasākumiem un savstarpējo 
atbilstību, 63. panta 1. punkts 
(OV L 227, 31.7.2014., 69. lpp.).
41
 Secinājumi  
un ieteikumi
93 
Palāta secina, ka Komisija un dalīb ­
valstis daļēji efektīvi novērš augstā 
kļūdu īpatsvara galvenos cēloņus lauku 
attīstībā. Šis vispārējais secinājums gal ­
venokārt ir balstīts uz novērtējumu, ka, 
neskatoties uz Komisijas iniciatīvām, 
dalībvalstu rīcības plānos nebija siste ­
mātiski risināti jautājumi par apzināto 
nepilnību novēršanu.
94 
Lai apzinātu kļūdu cēloņus lauku 
attīstības izdevumos, Palātas reviden ­
ti analizēja darījumu izlasi, kas pēc 
nejaušības principa bija atlasīta 2011., 
2012. un 2013. gada likumības un 
pareizības revīzijās. Rezultāti atklāja, 
ka, neskatoties uz to, ka izdevumi bija 
sadalīti līdzīgi, ieguldījumu pasākumi 
veido divas trešdaļas kļūdu īpatsvara, 
bet platībatkarīgais atbalsts – atlikušo 
trešdaļu (12.–21. punkts).
95 
Ieguldījumu pasākumiem kļūdu 
cēloņus var apzināt divos veidos 
(22.–54. punkts):
 ­ no labuma guvēja viedokļa neat ­
bilstības galvenie avoti bija saistīti 
ar publisko iepirkumu, attiecinā ­
mības kritērijiem privātajiem un 
publiskajiem labuma guvējiem 
un aizdomām par privāto labuma 
guvēju krāpniecisku rīcību, ­ Palāta secina, ka no maksājumu 
aģentūru viedokļa administratī ­
vajās pārbaudēs un pārbaudēs uz 
vietas varēja un vajadzēja novērst 
lielāko daļu kļūdu.
96 
Attiecībā uz platībatkarīgo atbalstu 
kļūdu īpatsvaru izskaidro trīs faktori: 
ierobežoti stimuli labuma guvējiem ie ­
vērot lauksaimniecības saistības, zems 
lauksaimniecības saistību kontroles 
līmenis un vājš sankciju sistēmu pre ­
ventīvais raksturs (55.–69. punkts).
97 
Atbildot uz augstu kļūdu īpatsvaru 
lauku attīstības izdevumos, Komisija 
uzdeva dalībvalstīm izstrādāt rīcības 
plānus kļūdu cēloņu novēršanai un 
labošanai. Kaut arī tā ir pozitīvi vērtēja ­
ma norise, rīcības plāniem galvenokārt 
ir reaģējošs raksturs, un tie nerisina 
sistemātiski problēmas, kuras izraisī ­
ja kļūdas visās dalībvalstīs. Konkrēti, 
trūkst preventīvas rīcības attiecībā uz 
nepilnībām, kuras plaši izplatītas ES lī ­
menī (70.–81. punkts).
42 Secinājumi un ieteikumi 
1. ieteikums
Komisijai jāpabeidz īstenot līdzšinē ­
jos koriģējošos pasākumus, turpinot 
pievērst īpašu vērību kļūdu pamat ­
cēloņiem lauku attīstības izdevumos. 
Šajā kontekstā dalībvalstīm vajadzības 
gadījumā jāveic turpmāk uzskaitītie 
preventīvie un koriģējošie pasākumi:
Publiskais iepirkums
• Ex ante  nosacījumu piemēroša ­
nā (sk. 84. punktu) dalībvalstīm 
jāizstrādā un jāsniedz sīki izstrādāti 
norādījumi labuma guvējiem par 
to, kā piemērot publiskā iepir ­
kuma noteikumus. Šajā procesā 
jāiesaistās valstu iestādēm, kuru 
uzdevums ir publiskā iepirkuma 
noteikumu ievērošanas uzrau ­
dzība. Uzmanība jāpievērš trim 
galvenajiem noteikumu pārkāpu ­
miem: nepamatotai tiešai piešķir ­
šanai bez pienācīgas konkursa 
procedūras, atlases un piešķiršanas 
kritēriju nepareizai piemērošanai 
un nevienlīdzīgai attieksmei pret 
pretendentiem.
Tīša noteikumu apiešana
• Pamatojoties uz īpašiem attie ­
cināmības un atlases kritērijiem 
savās lauku attīstības programmās, 
dalībvalstīm jāizstrādā pamatno­
stād nes, lai palīdzētu inspektoriem 
atklāt rādītājus, kuri rada aizdomas 
par krāpniecisku rīcību.Agrovides maksājumi
• Dalībvalstīm jāpaplašina adminis ­
tratīvo pārbaužu tvērums, ietverot 
saistības, kuru ievērošanu var pār ­
baudīt, pamatojoties uz dokumen ­
tāriem pierādījumiem, un kuras 
pašlaik pārbauda tikai pārbaudēs 
uz vietas, ko veic 5 % gadījumu. 
Turklāt samazinājumu un sankciju 
sistēma jāizstrādā tā, ka tai ir pre ­
ventīva ietekme uz iespējamajiem 
noteikumu pārkāpējiem.
98 
ES tiesiskais regulējums 2014.–
2020. plānošanas periodam ir pie ­
ņemts, un tas ir potenciāls līdzeklis 
kļūdu cēloņu novēršanai. Tomēr 
pašlaik noritošie divi posmi sniedz 
galveno potenciālu kļūdu mazināšanai: 
Komisija caurskata un apstiprina lauku 
attīstības programmas un dalībvalstis 
īsteno valstu reglamentējošos noteiku ­
mus (82.–92. punkts).
2. ieteikums
Komisijai cieši jāuzrauga LAP īsteno ­
šana un atbilstīguma revīzijās jāņem 
vērā piemērojamie noteikumi, tostarp 
vajadzības gadījumā arī valstu līmenī 
pieņemtie noteikumi, lai mazinātu 
2007.–2013. gada plānošanas periodā 
pieļauto nepilnību un kļūdu atkārtoša ­
nās risku.
43 Secinājumi un ieteikumi 
99 
Palāta konstatēja, ka zems kļūdu īpat ­
svars bija vienā ieguldījumu pasākumā 
(atbalsts jaunajiem lauksaimniekiem, 
sk. 36.–38. punktu) un divos platībatka ­
rīgos pasākumos (“maksājumi par ma ­
zāk labvēlīgajiem apgabaliem”, sk. 66.–
69. punktu). Šiem pasākumiem ir trīs 
galvenie raksturlielumi: mērķtiecīgs 
tvērums, ierobežots prasību skaits un 
vienreizēju maksājumu izmantošana. 
Palāta konstatēja, ka citā ieguldījumu 
pasākumā, ar ko atbalsta ieguldījumus 
lauksaimniecības produktu pārstrā ­
des atbalstam, kļūdas radās visbiežāk. 
Vairāk nekā pusē revidēto projektu tika 
atrastas kļūdas, no tām trešā daļa bija 
saistīta ar gadījumiem, kad bija aizdo ­
mas par krāpniecisku darbību. Palāta 
šā pasākuma efektivitāti ir kritizējusi 
iepriekšējos īpašajos ziņojumos.
3. ieteikums
Komisijai un dalībvalstīm jāanalizē:
• cik lielā mērā raksturlielumus – 
mērķtiecīgāku tvērumu, ierobe ­
žotus attiecināmības kritērijus 
un vienkāršotu izmaksu iespēju 
izmantošanu – iespējams atkārtot 
lielāka atbalsta pasākumu skaita 
izstrādē un īstenošanā, neapdrau ­
dot šo pasākumu vispārējo mērķu 
sasniegšanu;• kā uzlabot shēmu, ar kuru atbalsta 
ieguldījumus lauksaimniecības 
produktu pārstrādē, ņemot vērā 
šos elementus:
­ faktiskā vajadzība pēc publiskā 
atbalsta šajā nozarē un liekā 
atbalsta risks,
­ labuma guvēju mērķauditorijas 
kategorijas: lauksaimnieki, kas 
vēlas panākt savu uzņēmumu 
vertikālu integrāciju, vai uzņē ­
mumi, kuri neveic lauksaimnie ­
cisku darbību,
­ augsti publiskā atbalsta griesti, 
kas dod stimulu lieliem uzņē ­
mumiem, jo tikai tiem ir pieej ­
ams prasītais līdzfinansējums,
­ viss attiecināmības nosacījumu 
kopums un iespējas tos apiet,
­ lielāka piepūle administratī ­
vo pārbaužu un pārbaužu uz 
vietas izstrādes un izpildes 
uzlabošanā;
• agrovides maksājumu pasākums 
tā, lai saistības varētu pēc iespējas 
kontrolēt ar dalībvalstu administra ­
tīvajām pārbaudēm.
44 Secinājumi un ieteikumi 
100  
Saistībā ar kļūdu cēloņu mazināšanu 
atkārtots konstatējums šajā ziņojumā 
(sk. 33.–35., 38., 67., 88.–90. punktu, 
3. izcēlumu  un 11. izcēlumu ) ir tas, 
ka ir jāuztur pienācīgs līdzsvars starp 
noteikumu skaitu un sarežģītību, kam 
jāatspoguļo nepieciešamība sasniegt 
iepriekš noteiktus mērķus un nepiecie ­
šamība garantēt izdevumu likumību un pareizību. Palātas skatījumā pareiza 
līdzsvara atrašana starp šiem diviem 
pretsvariem ir atslēga lauku attīstības 
politikas sekmīgai īstenošanai.
Šo ziņojumu 2014. gada 17. decembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas 
palātas I apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas locekle Rasa BUDBERGYTĖ .
 Revīzijas palātas vārdā –
 priekšsēdētājs
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
45
 Pielikums
Lauku attīstības pasākumu saraksts
Ieguldījumu pasākumi
Pasākums Izdevumi1 (EUR) Revidētie darījumi
Lauku saimniecību modernizācija 8 204 333 653 53
Pamatpakalpojumi ekonomikai un lauku iedzīvotājiem 1 965 164 204 24
Atbalsts jaunajiem lauksaimniekiem 2 096 198 537 20
Ciematu atjaunošana un attīstība 2 300 229 913 20
Lauksaimniecības un mežsaimniecības produktu pievienotās vērtības radīšana 2 990 722 693 19
Vietējo attīstības stratēģiju īstenošana. Dzīves kvalitāte/dažādošana 1 707 595 920 17
Infrastruktūra, kas saistīta ar lauksaimniecības un mežsaimniecības attīstību un pielāgošanu 2 355 539 793 15
Priekšlaicīga pensionēšanās 2 051 938 167 13
Uzņēmējdarbības sākšana un attīstīšana 881 435 718 9
Lauku mantojuma uzlabošana un saglabāšana 682 545 431 8
Mežsaimniecības iespēju atjaunošana un preventīvu darbību ieviešana 963 189 776 5
Tehniskā palīdzība 763 706 346 4
Nelauksaimniecisku darbību dažādošana 714 070  708 4
Arodapmācība un informēšanas darbības 518 543  051 4
Tūrisma darbību veicināšana 482 748 900 4
Dabas katastrofās bojātā lauksaimnieciskās ražošanas potenciāla atjaunošana un atbilstīgu preven ‑
tīvu darbību ieviešana348 644 877 4
Sadarbība jaunu produktu, procesu un tehnoloģiju izstrādāšanā lauksaimniecības un pārtikas 
nozarē un mežsaimniecības nozarē113 588 163 4
Vietējās rīcības grupas darbības nodrošināšana, prasmju apguve un teritorijas aktivizēšana 545 795 172 3
Saimniecības, kurās saskaņā ar kopējā tirgus organizācijas reformu notiek pārstrukturēšana 146 941 744 3
Vietējo attīstības stratēģiju īstenošana. Konkurētspēja 145 665 094 3
Lauksaimniecības zemes pirmreizējā apmežošana (ierīkošanas izmaksas) 1 226 065 54522
Ar mežiem saistīti neienesīgi ieguldījumi 379 677 940 2
Daļēji naturālas saimniecības 609 703  070 1
Neienesīgi ieguldījumi, kas saistīti ar agrovides saistībām vai Natura  2000 315 192 539 1
Ražotāju grupas 152 989 100 1
Konsultāciju pakalpojumu izmantošana 89 316 108 1
Lauksaimnieku dalība pārtikas kvalitātes shēmās 65 390 549 1
Pārvaldes, aizvietošanas un konsultāciju pakalpojumu izveide 24 853 320 1
1 Kumulatīvās summas, kas dalībvalstīm izmaksātas kopš plānošanas perioda sākuma (2007. g.) līdz 2013. finanšu gada beigām (2013. gada 
15. oktobris), kā tas reģistrēts Komisijas SFC datubāzē.
2 Lauksaimniecības zemes pirmreizējās apmežošanas pasākums atbalsta ierīkošanas izmaksas (ieguldījumus, kas veikti zemes sagatavošanai un 
stādīšanai) un platībatkarīgo atbalstu (uzturēšana un kompensācija). Izdevumu deklarācijā Komisijai izmaksas netiek nošķirtas.Pielikums
46 Pielikums
Ieguldījumu pasākumi
Pasākums Izdevumi1 (EUR) Revidētie darījumi
Lauku saimniecību konsultāciju un paplašināšanas pakalpojumu sniegšana Bulgārijā un Rumānijā 7 136 945 1
Mežu ekonomiskās vērtības paaugstināšana 211 138 607 0
Lauksaimniecībā neizmantotas zemes pirmreizējā apmežošana (ierīkošanas izmaksas) 111 889  830 0
Prasmju apguve, vietējo attīstības stratēģiju rosināšana un īstenošana 73 558 357 0
Informēšanas un veicināšanas pasākumi 66 792  678 0
No Kopienas tiesību aktiem izrietošo standartu ievērošana 59 547 670 0
Apmācība un informācija 58 573 586 0
Sadarbības projektu īstenošana 46 980  838 0
Vietējo attīstības stratēģiju īstenošana. Vides/zemes pārvaldība 21 311 569 0
Agromežsaimniecības sistēmu pirmreizējā izveide uz lauksaimniecības zemes 536 880 0
Kopā 33 499 252 991 247
Platībatkarīgais atbalsts
Pasākums Izdevumi (EUR) Revidētie darījumi
Agrovides maksājumi 18 616 040 063 121
Maksājumi par nelabvēlīgiem dabas apstākļiem lauksaimniekiem kalnu apvidos 6 267 068 345 43
Maksājumi par nelabvēlīgiem dabas apstākļiem lauksaimniekiem ārpus kalnu apvidiem 6 357 074 251 35
Dzīvnieku labturības maksājumi 409 206 501 8
Lauksaimniecības zemes pirmreizējā apmežošana (ikgadējs maksājums piecus gadus uzturēšanas 
izmaksu segšanai vai kompensācija par neiekasētiem ieņēmumiem 15  gadus)1 226 065 54526
Natura  2000 maksājumi un maksājumi, kas saistīti ar Direktīvu 2000/60/EK 165 985 883 1
Mežu vides maksājumi 40 496 635 0
Natura  2000 maksājumi 33 193  755 0
Papildinājumi tiešajam maksājumam Bulgārijai un Rumānijai 436 997  683 0
Kopā 33 552 128 661 214
1 Kumulatīvās summas, kas dalībvalstīm izmaksātas kopš plānošanas perioda sākuma (2007. g.) līdz 2013. finanšu gada beigām (2013. gada 
15. oktobris), kā tas reģistrēts Komisijas SFC datubāzē.
2 Lauksaimniecības zemes pirmreizējās apmežošanas pasākums atbalsta ierīkošanas izmaksas (ieguldījumus, kas veikti zemes sagatavošanai un 
stādīšanai) un platībatkarīgo atbalstu (uzturēšana un kompensācija). Izdevumu deklarācijā Komisijai izmaksas netiek nošķirtas.Pielikums
47
III
Kopš 2012. gada Komisija risina augstā kļūdu 
īpatsvara problēmu, pieprasot dalībvalstīm rīcības 
plānus un uzraugot to īstenošanu. Pamatojoties uz 
gūto pieredzi un Revīzijas palātas ieteikumiem, šie 
rīcības plāni laika gaitā ir uzlaboti.
Ne vienmēr visu darbību paredzamie rezultāti būs 
novērojami īstermiņā, jo īpaši attiecībā uz pasāku ­
miem, kas tiek īstenoti daudzgadu saistību ietvaros. 
Tomēr kopējo centienu samazināt kļūdu īpatsvaru 
ar rīcības plānu īstenošanu pirmie rezultāti jau ir 
redzami, jo ir samazinājies kļūdu īpatsvars lauku 
attīstībā 2013. gadā.
Komisija turpinās uzraudzīt rīcības plānu īstenošanu 
gan no revīzijas, gan darbību viedokļa, izmantojot 
divpusējas sanāksmes, uzraudzības komitejas un 
gada pārskata sanāksmes.
V
Komisija savās revīzijās ir atklājusi nepilnības arī 
publiskajos iepirkumos. Šajā saistībā jau ir veiktas 
būtiskas finanšu korekcijas.
Publiskie iepirkumi ir viens no centrālajiem elemen ­
tiem lauku attīstības rīcības plānos.
Tomēr jānorāda, ka neatbilstība publisko iepirkumu 
noteikumiem nenozīmē, ka 100 % izdevumu ir neat ­
bilstīgi. Pēc būtības projekta mērķi var sasniegt, un 
tas var sniegt pievienoto vērtību.Kopsavilkums
II
Komisija atzinīgi vērtē Palātas ziņojumu par kļūdu 
pamatcēloņu analīzi, kurā apkopoti pēdējo trīs 
gadu ticamības deklarāciju rezultāti un lielākoties 
apstiprināti galvenie secinājumi, kurus līdz šim bija 
izdarījusi Komisija tās dienestu darba dokumentā 
par kļūdu pamatcēloņu novērtēšanu lauku attīstības 
politikas īstenošanā un korektīvajiem pasākumiem, 
ko iesniedza Eiropas Parlamentam un Padomei 
2013. gada jūnijā1.
Palāta ziņo par 8,2 % lielu vidējo kļūdu īpatsvaru 
lauku attīstībā 2011.–2013. gadā. Tomēr Komisija 
norāda uz nelielu kļūdu īpatsvara samazinājumu 
ELFLA (no 8,4 % 2011. gadā līdz 7,9 % 2013. gadā).
Šis kļūdu īpatsvars ir lielāks nekā atsevišķie rādītāji, 
ko katru gadu publicē Eiropas Revīzijas palāta gada 
ziņojuma 4. nodaļā. Iemesls ir tas, ka šajā analīzē ir 
aptverts 461 darījums no visiem 532 darījumiem trīs 
gados (veselības, vides un zivsaimniecības politikā). 
Šajā ziņojumā neietvertajā 71 darījumā vidējais 
kļūdu īpatsvars ir zemāks. Komisija arī norāda, ka 
Palāta nosaka izlasi un aprēķina gada kļūdu īpat ­
svaru politikas līmenī (lauku attīstība, vide, zivsaim ­
niecība un veselība).
Lauku attīstībā ir 90 % visu politikas izdevumu, un 
kopumā tā ir vairāk pakļauta kļūdām nekā citas 
jomas šajā politikas grupā. Liela loma augstajā 
kļūdu īpatsvarā bija dažu atbilstības prasību sarežģī ­
tībai lauku attīstības pasākumos.
1 SWD(2013) 244, 27.6.2013.Komisijas  
atbilde
Komisijas atbilde 48
VIII
Agrovides shēmas – saistībā ar ierobežotiem sti ­
muliem labuma guvējiem ievērot lauksaimniecības 
saistības – ataino lauksaimnieku brīvprātīgu apņem ­
šanos nodrošināt vides labumus un sabiedriskos 
labumus, kas pārsniedz obligātās prasības. Agro ­
vides maksājumu kompensējošā būtība (ietverot 
radušās izmaksas un negūtos ienākumus) neparedz 
tūlītēju ekonomisku labumu lauksaimniekiem, kaut 
arī ilgākā termiņā tie ir iespējami.
Attiecībā uz “zemo” saistību kontroles līmeni 
saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem gadī ­
jumos, kad pārbaudēs uz vietas atklāj būtiskas 
neatbilstības, dalībvalstīm ir pienākums palielināt 
labuma guvēju procentuālo īpatsvaru pārbaudēs uz 
vietas. Šī nosacījuma pareizu piemērošanu pār ­
bauda Komisija atbilstības revīzijās.
Lauksaimniecības saistību kontroles līmenis ir 
noteikts 100 % administratīvajām pārbaudēm un 
5 % pārbaudēm uz vietas. Vadības un kontroles 
izmaksas, ko publicēja 2013. gada revīzijas ziņojumā, 
bija EUR 4 miljardi visā KLP . Tāpēc būtu jāpievērš 
uzmanība kontroles pasākumu efektivitātei, nevis to 
skaita palielināšanai.
Attiecībā uz sankcijām Komisija uzskata, ka, kaut arī 
sankcijām par neatbilstībām ir jābūt samērīgām, tās 
jāsaglabā kā preventīvs līdzeklis.Komisija 2014.–2020. gadam jau ir sniegusi norādī ­
jumus iesaistītajām iestādēm par izvairīšanos no 
biežākajām kļūdām Eiropas strukturālo un investī ­
ciju fondu projektos. Šīs pamatnostādnes iesniedza 
vadošajām iestādēm un maksājumu aģentūrām 
seminārā par kļūdu īpatsvaru, kas notika 2014. gada 
oktobrī.
VI
Revīzijas atbilstības procedūrās  uzrauga būtiskākās 
nepilnības lauksaimniecības produktu ražošanas 
atbalsta pasākumā.
Saistībā ar tīšiem pārkāpumiem Komisija ievieš krāp ­
šanas apkarošanas stratēģiju, organizējot seminārus 
par šo tematu vairākās dalībvalstīs.
Komisija piekrīt šim secinājumam.
Komisija turpinās sniegt dalībvalstīm ieteikumus un 
pamatnostādnes, kā arī izplatīs labāko praksi kon ­
troles sistēmas uzlabošanai, lai izvairītos no kļūdām.
Turklāt maksājumu aģentūrām ir jāizpilda Regulas 
(ES) Nr. 907/2014 (programma 2014.–2020. gadam) 
1. pielikumā noteiktie akreditācijas kritēriji pirms 
jebkādu maksājumu veikšanas. Komisijas dienesti 
pārbauda akreditāciju ex‑post  revīzijās.
Komisijas atbilde 49
Turklāt Komisija jau ir sniegusi dalībvalstīm konkrē ­
tus norādījumus par publiskajiem iepirkumiem un 
lauksaimniecības­ vides­ klimata pasākumu, tostarp 
divkāršu finansējumu.
Tīša noteikumu apiešana ir Krāpšanas apkarošanas 
stratēģijas un šim jautājumam īpaši paredzētu vairā ­
kās dalībvalstīs organizētu semināru daļa.
XI b)
Komisija piekrīt šim ieteikumam. Komisija pašlaik 
vērtē jauno programmu kontrolējamību un pār ­
baudāmību un runās par atklātajiem trūkumiem 
uzraudzības komitejās un gada pārskata sanāksmēs 
ar vadošajām iestādēm.
Turklāt revīzijas konstatējumi tiks cieši uzraudzīti, 
lai noteiktu un novērstu jebkuru kļūdu avotu valstu 
īstenošanas noteikumos, kuros nepieciešamības 
gadījumā nekavējoties jāveic izmaiņas.
Mācībās, kas gūtas no programmu un valstu notei ­
kumu īstenošanas, dalīsies ELAT un īpašos seminā ­
ros par kļūdu īpatsvaru.
XI c)
Komisija daļēji piekrīt ieteikumam, jo tā nevar 
spriest par šādas analīzes tvērumu un rezultātu vai 
likumdevēju izdarītajām politikas izvēlēm nākama ­
jam plānošanas periodam.IX
Pamatojoties uz SWD(2013) 244, rīcības plānu 
iz strā  di uzskatīja par preventīvu procesu, kura 
pamatā ir pašu dalībvalstu novērtējums attiecībā uz 
pamatcēloņiem, kam bija ietekme uz kļūdu īpat ­
svaru. Šajā procesā pakāpeniski ir paredzēta iespēja 
reaģēt, ņemot vērā revīzijas konstatējumus un 
piedāvājot konkrētas korektīvas darbības. Joprojām 
uzdevuma daļa ir divkāršā iespēja (preventīva un 
reaģējoša). Rīcību programmu pēdējie atjauninā ­
jumi liecina, ka 50 % visu darbību ierosināja konkrēti 
Palātas vai Komisijas konstatējumi, taču otras puses 
pamatā bija pašu dalībvalstu novērtējums.
Turklāt visu 2014.–2020. gada lauku attīstības 
programmās iekļauto pasākumu pārbaudāmības un 
kontrolējamības ex‑ante  novērtējumā ir ietverts arī 
kļūdu īpatsvara risks no prevencijas viedokļa.
X
Komisija piekrīt viedoklim, ka ir svarīgi rast pienā ­
cīgu līdzsvaru starp noteikumu skaitu un sarežģī ­
tību, vienlaikus garantējot izdevumu likumību un 
pareizību.
XI a)
Komisija piekrīt ieteikumam. Konkrēti Palātas 
ierosināti jautājumi būtu jārisina rīcības plānos tikai 
tad, ja ir atklātas nepilnības. Komisija saprot to, cik 
svarīgi ir norādījumi saistībā ar kļūdu trīs pamatcē ­
loņiem un labākās prakses izplatīšanu. Šo jautājumu 
risinās Eiropas Lauku attīstības tīklā un semināros.
Komisijas atbilde 50
Šis kļūdu īpatsvars ir lielāks nekā atsevišķie rādītāji, 
ko katru gadu publicē Eiropas Revīzijas palāta gada 
ziņojuma 4. nodaļā. Iemesls ir tas, ka šajā analīzē ir 
aptverts 461 darījums no visiem 532 darījumiem trīs 
gados (veselības, vides un zivsaimniecības politikā). 
Šajā ziņojumā neietvertajā 71 darījumā vidējais 
kļūdu īpatsvars ir zemāks. Komisija arī norāda, ka 
Palāta nosaka izlasi un aprēķina gada kļūdu īpat ­
svaru politikas līmenī (lauku attīstība, vide, zivsaim ­
niecība un veselība).
Lauku attīstībā ir 90 % visu politikas izdevumu, un 
kopumā tā ir vairāk pakļauta kļūdām nekā citas 
politikas grupas jomas. Dažu attiecināmības prasību 
sarežģītībai lauku attīstības pasākumos bija liela 
nozīme augstajā kļūdu īpatsvarā.
05
Kļūdu īpatsvars ne vienmēr nozīmē, ka politikas 
mērķi nav sasniegti, ko varētu apgalvot tikai, novēr ­
tējot atbalstīto darbību rezultātus. Lai sasniegtu 
lauku attīstības politikas mērķus, noteiktas grūtības 
saistībā ar politikas īstenošanu ir neizbēgamas, 
ņemot vērā vērienīgos lauku attīstības (LA) mērķus. 
Ņemot vērā šo, jāatzīst, ka būs ļoti grūti sasniegt 
2 % vai zemāku kļūdu īpatsvaru, neizmantojot nepa ­
matotus kontroles resursus par aizliegtu izmaksu 
apmēru.Komisija 2017. gadā sagatavos stratēģisku ziņojumu 
par fondu, apkopojot dalībvalstu iesniegtos gada 
progresa ziņojumus (Regulas (ES) Nr. 1303/2013 
53. pants). Turklāt Komisija un dalībvalstis novērtēs 
lauku attīstības programmu darbības rezultātus 
Regulas (ES) Nr. 1303/2013 21. pantā paredzētajā 
pārskatīšanas procesā. Ņemot vērā šos un citus 
pierādījumus (piemēram, revīzijas konstatējumus), 
Komisija vērtēs politikas koncepciju un faktisko 
nepieciešamību sniegt priekšlikumus nākamajam 
plānošanas periodam.
Plānošanas perioda beigās Komisija veiks katra 
atbalsta pasākuma pastāvīgās nepieciešamības 
rūpīgu analīzi, pirms sniegt priekšlikumu nākama ­
jam plānošanas periodam, kā to darīja pašreizējā 
periodā.
Komisija piekrīt, ka pēc iespējas ir jāizmanto admi ­
nistratīvās pārbaudes, kaut arī tā norāda, ka lielā ­
kajā daļā gadījumu tas nav iespējams agrovides 
darbībās.
Ievads
01
ES piešķīra 96 miljardus, bet dalībvalstu plānotais 
ieguldījums ir 55 miljardi.
04
Palāta ziņo par 8,2 % lielu vidējo kļūdu īpatsvaru 
2011.–2013. gadā lauku attīstībā. Tomēr Komisija 
norāda uz nelielu kļūdu īpatsvara samazinājumu 
ELFLA (no 8,4 % 2011. gadā līdz 7,9 % 2013. gadā).
Komisijas atbilde 51
Publiskie iepirkumi ir viens no centrālajiem elemen ­
tiem lauku attīstības rīcības plānos.
Tomēr jānorāda, ka iepirkuma neatbilstība neno ­
zīmē, ka 100 % izdevumu ir neatbilstīgi. Pēc būtības 
projekta mērķi var sasniegt, un tas var sniegt pievie ­
noto vērtību.
Turklāt Komisija 2013. gada 19. decembrī pieņēma 
pamatnostādnes finanšu korekciju noteikšanai, ko 
publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumu gadīju ­
mos Komisija piemēro izdevumiem, kurus finansē 
Savienība saskaņā ar dalīto pārvaldību2. Saskaņā ar 
šīm pamatnostādnēm publisko iepirkumu notei ­
kumu pārkāpumi ir jāvērtē, pamatojoties uz propor ­
cionalitātes principu.
Dalībvalstīm jau ir iesniegtas norādes par biežāka ­
jiem pārkāpumiem Eiropas strukturālo un inves ­
tīciju fondu vadībā (4. seminārs “Kļūdu īpatsvars”, 
2014. gada oktobris).
27
Attiecībā uz 1. tabulu:
Rumānija : paziņoto kļūdu atklāja Eiropas Revīzijas 
palāta DAS  2012. gadā. Rumānijas Kļūdu īpatsvara 
rīcības plānā ir iekļauti pasākumi, lai novērstu nepil ­
nības publisko iepirkumu procedūrās.
Nīderlande : province 2012. gadā ar atpakaļejošu 
datumu anulēja iepirkumu noteikumus, kas stājās 
spēkā 2010. gada 1. janvārī. Tomēr šajā gadījumā 
to nevajadzēja darīt. Komisija to uzrauga kopā ar 
dalībvalsti.
Vācija (Brandenburga -Berlīne) : Tā kā pēdējās saistī ­
bas attiecībā uz platjoslas internetu varētu tikt izpil ­
dītas 2012. gadā, nevar veikt papildu preventīvas 
un korektīvas darbības. 2014.–2020. gada periodā 
atbalsts platjoslas internetam vairs nav paredzēts.
2 Komisijas Lēmums C(2013)9527Atrasto kļūdu veidi un izplatība
12
Attiecībā uz Palātas norādītajiem kļūdu veidiem 
jānorāda, ka Komisija savās ieguldījumu pasākumu 
un ar jomu saistīto shēmu revīzijās atklāja līdzīgus 
trūkumus kā Revīzijas palāta. Attiecīgajām dalīb ­
valstīm ir noteiktas finanšu korekcijas (vai pašlaik 
tiek veiktas atbilstības noskaidrošanas procedūras, 
lai piemērotu šādas korekcijas), lai aizsargātu ES 
budžetu. Turklāt, ja tika atklāti trūkumi, attiecīgajām 
dalībvalstīm pieprasīja veikt korektīvas darbības.
14
Lauku attīstības politika tiek īstenota ar valsts vai 
reģionālu lauku attīstības programmu. Lielākā daļa 
kļūdu attiecas uz īpašajiem apstākļiem, kas noteikti 
programmās un citos valsts noteikumos. Tie ir 
nepieciešami, lai īstenotu politiku, taču dalībvalstu 
problēma ir ierobežot šos valstu noteikumus nepie ­
ciešamajā mērā politikas mērķu sasniegšanai.
2014.–2020. plānošanas periodā visās attīstības 
programmās ir jāiekļauj pasākumu pārbaudāmības 
un kontrolējamības ex‑ante  novērtēšana, ko kopā 
veic vadošā iestāde un maksājumu aģentūra.
Apsvērumi
26
Savās revīzijās Komisija atklāja trūkumus arī saistībā 
ar publisko iepirkumu procedūrām. Saistībā ar šo 
jau ir izdarītas finanšu korekcijas.
Komisijas atbilde 52
40
Komisija vēlas norādīt, ka dalībvalstis ir atklājušas 
un ziņojušas par 0,11 % lauku attīstības izdevumu, 
kas saistīti ar krāpnieciskām darbībām3.
43
Komisijas savās revīzijās atklāja nepilnības mazo 
un vidējo uzņēmumu (MVU) kritērija pārbaudē un 
to, ka nav ievērotas attiecīgās publisko iepirkumu 
procedūras. Ja tika atklāti trūkumi, attiecīgajām 
dalībvalstīm ir noteiktas neto finanšu korekcijas 
(vai pašlaik tiek veiktas atbilstības noskaidrošanas 
procedūras šādu korekciju piemērošanai), lai aizsar ­
gātu ES budžetu. Turklāt, attiecīgajām dalībvalstīm 
pieprasīja veikt korektīvas darbības.
Pašreizējā tiesiskajā regulējumā 2014.–2020. gadam 
nav noteikti ierobežojumi attiecībā uz uzņēmuma 
lielumu, lai tas varētu saņemt atbalstu ieguldī ­
jumiem fiziskos aktīvos. Dalībvalstis var piešķirt 
atbalstu konkrētiem saņēmējiem, pamatojoties uz 
SWOT  secinājumiem un vajadzību novērtējumu. 
Šīm papildu prasībām ir jābūt kontrolējamām un 
pārbaudāmām.
46
Līdzīgus noteikumus piemēros 2014.–2020. gadā.
48
Komisija piekrīt viedoklim, ka dalībvalstis varētu 
noteikt daudz Palātas atklāto kļūdu. KLP noteiku ­
mos dalībvalstīm ir sniegti visi nepieciešamie instru ­
menti, lai novērstu lielāko daļu kļūdu risku.
Komisija turpinās sniegt dalībvalstīm ieteikumus un 
pamatnostādnes, kā arī izplatīs labāko praksi kon ­
troles sistēmas uzlabošanai, lai izvairītos no kļūdām.
3  Komisijas Ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei: Eiropas 
Savienības finansiālo interešu aizsardzība – Cīņa pret krāpšanu. 
2013. gada ziņojums COM(2014) 474  final .2. izcēlums
Zviedrija ir iekļāvusi “publiskos iepirkumus” kā kļūdu 
pamatcēloni un korektīvas un preventīvas darbības 
savā kļūdu īpatsvara rīcības plānā.
32
2. tabulā minētās nepilnības ir iekļautas attiecīgajos 
rīcības plānos, kuru mērķis ir uzlabot administratī ­
vās kontroles sistēmu.
35
Komisija piekrīt viedoklim, ka vienkāršošana 
nedrīkst likt šķēršļus pareizai finanšu vadībai.
Jaunajā tiesiskajā regulējumā KLP 2014.–
2020. gadam ir ietverti vienkāršošanas faktori, kas 
neietekmē negatīvi pareizu finanšu vadību (piemē ­
ram, fiksētas summas maksājumi, standarta izmak ­
sas). Regulas (ES) Nr. 1305/2013 60. pantā ir noteikts, 
ka attiecināmi ir tikai ieguldījumu izdevumi, kas 
radušies pēc tam, kad ir iesniegts pieteikums atbal ­
sta saņemšanai.
3. izcēlums
Nepilnības ir iekļautas attiecīgajos rīcības plānos, 
kuru mērķis ir uzlabot administratīvās kontroles 
sistēmu.
Saskaņā ar jauno tiesisko regulējumu tas vairs nav 
iespējams. Skatīt atbildi uz 35. punktu.
38
Vienreizējs maksājums kā jauno lauksaimnieku 
atbalsta gadījumā var neatbilst citiem pasākumu 
politikas mērķiem. Tāpēc īstenošanas vienkāršoša ­
nai ir jānodrošina pienācīgs līdzsvars starp politikas 
mērķu sasniegšanu un pareizu finanšu vadību. 
Labums, ko gūst no kļūdu īpatsvara samazināšanas, 
nedrīkstētu būt vienīgais vērā ņemamais faktors.
Komisijas atbilde 53
62
Attiecībā uz “zemo” agrovides saistību kontroles 
līmeni saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem, 
kad pārbaudēs uz vietas atklāj lielu skaitu neat ­
bilstību atbalsta shēmā vai atbalsta pasākumā vai 
reģionā vai reģiona daļā, dalībvalsts pienākums ir 
palielināt labuma guvēju procentuālo īpatsvaru 
pārbaudēs uz vietas.
Atkarībā no dalībvalsts un atsevišķa pasākuma fak ­
tiskais pārbaužu uz vietas īpatsvars varētu būt virs 
5 %. Šī noteikuma pareizu piemērošanu Komisija 
pārbauda atbilstības revīzijās.
Pārbaudēs uz vietas ir jāpārbauda visi attiecināmī ­
bas kritēriji, saistības un citi pienākumi. Ja kaut ko 
no tā nevar pārbaudīt uzreiz pārbaudē uz vietas, 
jāorganizē otrs apmeklējums.
63
Saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem admi ­
nistratīvajās pārbaudēs iekļauj visus elementus, 
kas ir iespējami un piemēroti kontrolei, izmantojot 
administratīvus līdzekļus (tostarp agrovides saistību 
ievērošanu).
Komisija savās atbilstības revīzijās pārbauda arī 
to, vai papildus pārbaudēm uz vietas var veikt arī 
administratīvas pārbaudes. Attiecīgos gadījumos 
dalībvalstīm sniedz ieteikumus un piemēro finanšu 
korekcijas.
Turklāt 2014.–2020. gada KLP jaunajā tiesiskajā 
regulējumā ir noteikumi, saskaņā ar kuriem dalībval ­
stīm ir jānodrošina, ka visi īstenot paredzētie lauku 
attīstības pasākumi ir pārbaudāmi un kontrolē ­
jami. Lauku attīstības programmā jāiekļauj pasā ­
kumu pārbaudāmības un kontrolējamības ex‑ante  
novērtējums.5. izcēlums
Nepilnības ir iekļautas attiecīgajos rīcības plānos, 
kuru mērķis ir uzlabot administratīvās kontroles 
sistēmu.
51
Savās revīzijās Komisija atklāja nepilnības arī saistībā 
ar administratīvo pārbaužu veikšanu. Attiecīgajām 
dalībvalstīm pieprasīja veikt korektīvas darbības, un 
attiecīgajos gadījumos piemēroja finanšu sankcijas.
57
Savās revīzijās Komisija arī atklāja nepilnības 
agrovides saistību pārbaudēs, un attiecīgajām 
dalībvalstīm pieprasīja veikt korektīvas darbības. 
Turklāt attiecīgajām dalībvalstīm piemēroja finanšu 
sankcijas.
7. izcēlums
Trūkumi Maltā galvenokārt ir tāpēc, ka agrovides 
pasākumu atbalsta saņēmēji neievēro saistības. Mal ­
tas administrācija ir veikusi mērķtiecīgus informēša ­
nas pasākumus un ir sniegusi individuālas apmācī ­
bas konkrētiem labuma guvējiem.
59
Agrovides shēmas ataino lauksaimnieku brīvprātīgu 
apņemšanos nodrošināt vides ieguvumus un vides 
sabiedriskos labumus, kas pārsniedz obligātās pra ­
sības. Agrovides maksājumu kompensējošā būtība 
(ietverot radušās izmaksas un negūtos ienākumus) 
neparedz tūlītēju ekonomisku labumu lauksaimnie ­
kiem, kaut arī ilgākā termiņā tie ir iespējami.
Komisijas atbilde 54
Komisija turpinās uzraudzīt rīcības plānu īstenošanu 
gan no revīzijas, gan darbību viedokļa, izmantojot 
divpusējas sanāksmes, uzraudzības komitejas un 
gada pārskata sanāksmes.
75
Jaunajā KLP Regulā (ES) Nr. 1306/2013 ir pastip ­
rinātas Komisijas pilnvaras. 41. panta 2. punktā ir 
noteikts, ka starpposma maksājumus dalībvalstīm 
var pārtraukt vai samazināt, ja atklāj, ka valsts 
kontroles sistēmas galvenie elementi nav efektīvi 
vai nav īstenoti nepieciešamie korektīvie pasākumi. 
36. panta 7. punktā ir noteikts, ka starpposma 
maksājumu pārtraukšana ir pirmais ātri un reaktīvi 
izmantojamais rīks gadījumā, ja rodas šaubas par 
maksājumu likumību un pareizību.
Turklāt, lai izvairītos no finanšu korekcijām, kat ­
rai maksājumu aģentūrai, par kuru AGRI ĢD gada 
darbības ziņojumā ir paustas bažas, būs jārīkojas 
nekavējoties.
Komisija uzskata, ka, kaut arī sankcijām par neat ­
bilstībām ir jābūt samērīgām, tās jāsaglabā kā 
preventīvs līdzeklis.
76
Revīzijas konstatējumus sistemātiskāk izsekoja 
jaunākajos rīcības plānu atjauninājumos (2014. gada 
septembrī). Dalībvalstīm bija daudz lielākā mērā 
jāņem vērā Palātas un Komisijas revīziju konstatē ­
jumi. Patiešām, 46 % dalībvalstu iesniegto pasā ­
kumu bija saistīti ar konkrētiem revīziju konstatēju ­
miem, no kuriem 50 % bija no Palātas ziņojumiem.
Jānorāda arī, ka visus būtiskākos gadījumus, par ko 
ziņojusi Palāta, uzrauga Komisija, tostarp atbilstošos 
gadījumos atbilstības procedūrā.64
Komisija uzskata, ka, kaut arī sankcijām par neat ­
bilstībām ir jābūt samērīgām, tās jāsaglabā kā 
preventīvs līdzeklis.
Saskaņā ar jauno tiesisko regulējumu, aprēķinot 
samazinājumu, ir jāņem vērā arī atkārtošanās. 
Dalībvalstis var pieņemt lēmumu, vai definēt tiesību 
aktos ietverto kritēriju faktisko piemērošanu, kā arī 
konkrētu īpatsvaru un summas.
65
Ja saistību neievērošana ir būtiska, labuma guvējam 
nepiešķir atbalstu ne gadā, kad konstatēta neat ­
bilstība, ne nākamajā gadā.
10. izcēlums
Nepilnības ir iekļautas attiecīgajos rīcības plānos, 
kuru mērķis ir uzlabot administratīvās kontroles 
sistēmu.
74
Kopš 2012. gada Komisija risina augstā kļūdu īpat ­
svara problēmu, pieprasot no dalībvalstīm rīcības 
plānus un uzraugot to īstenošanu. Pamatojoties uz 
gūto pieredzi un Revīzijas palātas ieteikumiem, šie 
rīcības plāni laika gaitā ir uzlaboti.
Ne vienmēr visu darbību paredzamie rezultāti būs 
novērojami īstermiņā, jo īpaši attiecībā uz pasāku ­
miem, kas tiek īstenoti daudzgadu saistību ietvaros. 
Tomēr Komisijas un dalībvalstu kopējo centienu 
samazināt kļūdu īpatsvaru ar rīcības plānu īsteno ­
šanu pirmie rezultāti jau ir redzami, jo ir samazinā ­
jies kļūdu īpatsvars lauku attīstībā 2013. gadā.
Komisijas atbilde 55
80
Trūkumus, ko pierāda revīzijas konstatējumi, 
uzrauga Komisija, un dalībvalstīm sistemātiski pie ­
prasa tās risināt rīcības plānos.
81
Dalībvalstu veiktais (preventīvo) pasākumu pār ­
baudāmības un kontrolējamības novērtējums, kā 
arī ciešā revīzijas konstatējumu uzraudzīšana ļaus 
uzlabot rīcības plānu efektivitāti, kā to pierāda 
2014. gada oktobra atjauninājums.
90
Palātas minēto pārmaiņu ieviesa, jo izmaksas, kas 
saistītas ar administratīvā soda piemērošanu mazām 
summām, varētu būt nesamērīgas ar ieguvumiem, 
tādējādi apdraudot pareizu finanšu vadību.
91
Komisija pilnībā apzinās, cik nozīmīgi ir nākamie 
pasākumi regulatīvajā procesā. Attiecībā uz to ir 
pastiprināti dalībvalstu pienākumi, pieprasot gan 
vadošajām iestādēm, gan maksājumu aģentūrām 
veikt plānoto programmu pārbaudāmības un 
kontrolējamības ex‑ante  novērtējumu. Turklāt tagad 
Komisija izmanto tādus pastiprinātus preventīvus 
rīkus kā maksājumu atlikšana un pārtraukšana, kam 
varētu būt preventīva ietekme uz kļūdām.
Kā apstiprina Palāta savā Īpašajā ziņojumā, pār ­
mērīga regulēšana (papildu un nepamatoti valsts/
reģionālie noteikumi) tikai nedaudz ietekmē kļūdu 
īpatsvaru.77
Līdz ar rīcības plānu trešo atjauninājumu 2014. gada 
septembrī dalībvalstīm pieprasīja nodrošināt uzrau ­
dzības rādītājus un pēdējos zināmos rezultātus, lai 
uzlabotu rīcību lietderību.
78
Lauku attīstības un lauksaimniecības fondu komite ­
jas četras kopējas sanāksmes, kas līdz šim bija veltī ­
tas tikai kļūdu īpatsvaram (semināri), ir sistemātisks 
process, kurā notiek dalīšanās labā un inovatīvā 
praksē. Turklāt jānorāda, ka papildus semināriem un 
ELAT darbībām labākās prakses apmaiņa notiek arī 
oficiālajās Lauku attīstības komitejas sanāksmēs un 
visu dalībvalstu maksājumu aģentūru direktoru trīs 
gada sanāksmēs.
No 2015. gada Eiropas Lauku attīstības tīkls (ELAT) 
būs vēl viens instruments labākās prakses izplatīša ­
nai 2014.–2020. gadā. ELAT organizēs īpašus pasā ­
kumus, dalīsies atbilstošajā informācija un iesaistīs 
ieinteresētās puses informētības palielināšanas 
iniciatīvās.
79
Komisija nodrošina regulāru informācijas apmaiņu 
ar dalībvalstīm par jautājumiem, kas saistīti ar kļūdu 
īpatsvaru, un ir nodrošinājusi vispārēju vadlīniju 
kopumu par lauku attīstības pasākumiem un citiem 
saistītajiem horizontālajiem jautājumiem (piemē ­
ram, vienkāršotu izmaksu risinājumiem, publisko 
iepirkumu noteikumiem).
Jo īpaši SWD(2013) 244 par kļūdu īpatsvaru lauku 
attīstībā ir iekļauts biežāko pamatcēloņu kopums, 
kas galu galā varētu attiekties uz visām dalībval ­
stīm, kam ir jānosaka, kuri pamatcēloņi tās ietekmē, 
paredzot atbilstošas novēršanas darbības.
Komisijas atbilde 56
95 – otrā daļa
Komisija piekrīt šim secinājumam.
Komisija turpinās sniegt dalībvalstīm ieteikumus un 
pamatnostādnes, kā arī izplatīs labāko praksi kon ­
troles sistēmas uzlabošanai, lai izvairītos no kļūdām.
Turklāt maksājumu aģentūrām ir jāizpilda Regulas 
(ES) Nr. 907/2014 (programma 2014.–2020. gadam) 
1. pielikumā noteiktie akreditācijas kritēriji pirms 
jebkādu maksājumu veikšanas. Komisijas dienesti 
pārbauda akreditāciju ex‑post  revīzijās.
96
Agrovides shēmas – saistībā ar ierobežotiem sti ­
muliem labuma guvējiem ievērot lauksaimniecības 
saistības – ataino lauksaimnieku brīvprātīgu apņem ­
šanos nodrošināt vides labumus un sabiedriskos 
labumus, kas pārsniedz obligātās prasības. Agro ­
vides maksājumu kompensējošā būtība (ietverot 
radušās izmaksas un negūtos ienākumus) neparedz 
tūlītēju ekonomisku labumu lauksaimniekiem, kaut 
arī ilgākā termiņā tie ir iespējami.
Attiecībā uz “zemo” saistību kontroles līmeni 
saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem gadī ­
jumos, kad pārbaudēs uz vietas atklāj būtiskas 
neatbilstības, dalībvalstīm ir pienākums palielināt 
labuma guvēju procentuālo īpatsvaru pārbaudēs uz 
vietas. Šī nosacījuma pareizu piemērošanu pār ­
bauda Komisija atbilstības revīzijās.
Lauksaimniecības saistību kontroles līmenis ir 
noteikts 100 % administratīvajām pārbaudēm un 
5 % pārbaudēm uz vietas. Vadības un kontroles 
izmaksas, ko publicēja 2013. gada revīzijas ziņojumā, 
bija EUR 4 miljardi visā KLP . Tāpēc būtu jāpievērš 
uzmanība kontroles pasākumu efektivitātei, nevis to 
skaita palielināšanai.Secinājumi un ieteikumi
93
Kopš 2012. gada Komisija risina augstā kļūdu īpat ­
svara problēmu, pieprasot no dalībvalstīm rīcības 
plānus un uzraugot to īstenošanu. Pamatojoties uz 
gūto pieredzi un Revīzijas palātas ieteikumiem, šie 
rīcības plāni laika gaitā ir uzlaboti.
Ne vienmēr visu darbību paredzamie rezultāti būs 
novērojami īstermiņā, jo īpaši attiecībā uz pasāku ­
miem, kas tiek īstenoti daudzgadu saistību ietvaros. 
Tomēr Komisijas un dalībvalstu kopējo centienu 
samazināt kļūdu īpatsvaru ar rīcības plānu īsteno ­
šanu pirmie rezultāti jau ir redzami, jo ir samazinā ­
jies kļūdu īpatsvars lauku attīstībā 2013. gadā.
Komisija turpinās uzraudzīt rīcības plānu īstenošanu 
gan no revīzijas, gan darbību viedokļa, izmantojot 
divpusējas sanāksmes, uzraudzības komitejas un 
gada pārskata sanāksmes.
95 – pirmā daļa
Komisija savās revīzijās ir atklājusi nepilnības arī 
šajos jautājumos. Šajā saistībā jau ir veiktas būtiskas 
finanšu korekcijas.
Publiskie iepirkumi un saistību nepildīšana ir centrā ­
lie elementi lauku attīstības rīcības plānos.
Tomēr jānorāda, ka neatbilstība publisko iepirkumu 
noteikumiem nenozīmē, ka 100 % izdevumu ir neat ­
bilstīgi. Pēc būtības projekta mērķi var sasniegt, un 
tas var sniegt pievienoto vērtību.
Komisijas atbilde 57
1. ieteikums  – Publiskais iepirkums
Ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.
Tomēr Komisija vēlas uzsvērt, ka 2014.–2020. gada 
periodam tā jau ir sniegusi norādījumus iesaistī ­
tajām iestādēm par izvairīšanos no biežākajām 
kļūdām Eiropas strukturālo un investīciju fondu 
projektos. Šīs pamatnostādnes iesniedza vadošajām 
iestādēm un maksājumu aģentūrām seminārā par 
kļūdu īpatsvaru, kas notika 2014. gada oktobrī.
1. ieteikums  – Tīša noteikumu apiešana
Komisija piekrīt dalībvalstīm adresētajam 
ieteikumam.
1. ieteikums  – Agrovides maksājumi
Komisija piekrīt dalībvalstīm adresētajam ieteiku ­
mam un vēlas uzsvērt, ka savās atbilstības revīzijās 
tā sistemātiski pārbauda, vai papildus pārbaudēm 
uz vietas var veikt administratīvas pārbaudes. Ja var, 
dalībvalstīm tiek sniegti ieteikumi, lai paplašinātu 
administratīvo pārbaužu tvērumu, un tiek piemēro ­
tas finanšu korekcijas.
Turklāt 2014.–2020. gada KLP tiesiskajā regulējumā 
ir noteikumi, saskaņā ar kuriem dalībvalstīm ir 
jānodro šina, ka visi īstenot paredzētie lauku attīstī ­
bas pasākumi ir pārbaudāmi un kontrolējami.
Visās lauku attīstības programmās ir jāietver 
pasākumu, tostarp lauksaimniecības­ vides­ klimata 
pasākumu, darbību un konkrētu saistību, ex‑ante  
novērtējums. Ja šie kontroles pasākumi nav apmie ­
rinoši, lauku attīstības programma ir atbilstoši 
jāmaina (Regulas (ES) Nr. 1305/2013 62. pants). 
Turklāt, ja saistību neievērošana ir būtiska vai ir 
pārkāpti attiecināmības kritēriji, ir paredzēts pilnībā 
samazināt atbalstu, kā arī labuma guvējam nepiešķir 
atbalstu ne gadā, kad konstatēta neatbilstība, ne 
nākamajā gadā.Attiecībā uz sankcijām Komisija uzskata, ka, kaut arī 
sankcijām par neatbilstībām ir jābūt samērīgām, tās 
jāsaglabā kā preventīvs līdzeklis.
97
Pamatojoties uz SWD(2013) 244, rīcības plānu 
iz strādi uzskatīja par preventīvu procesu, kura 
pamatā ir dalībvalstu pašnovērtējums attiecībā uz 
pamatcēloņiem, kam bija ietekme uz kļūdu līmeni. 
Šajā procesā pakāpeniski ir paredzēta iespēja 
reaģēt, ņemot vērā revīzijas konstatējumus un 
piedāvājot konkrētas korektīvas darbības. Joprojām 
uzdevuma daļa ir divkāršā iespēja (preventīva un 
reaģējoša). Rīcību programmu pēdējie atjauninā ­
jumi liecina, ka 50 % visu darbību ierosināja konkrēti 
Palātas vai Komisijas konstatējumi, taču otras puses 
pamatā bija pašu dalībvalstu novērtējums.
Turklāt visu 2014.–2010. gada lauku attīstības 
programmās iekļauto pasākumu pārbaudāmības un 
kontrolējamības ex‑ante  novērtējumā ir ietverts arī 
kļūdu īpatsvara risks no prevencijas viedokļa.
1. ieteikums
Komisija piekrīt ieteikumam. Konkrēti Palātas ierosi ­
nāti jautājumi būtu jārisina rīcības plānos tikai tad, 
ja ir atklātas nepilnības.
Komisija saprot to, cik svarīgi ir norādījumi saistībā 
ar kļūdu trīs pamatcēloņiem un labākās prakses 
izplatīšanu. Šo jautājumu risinās Eiropas Lauku attīs ­
tības tīklā un semināros.
Turklāt Komisija jau ir sniegusi dalībvalstīm konkrē ­
tus norādījumus par publiskajiem iepirkumiem un 
lauksaimniecības­ vides­ klimata pasākumu, tostarp 
divkāršu finansējumu. Tīša noteikumu apiešana ir 
Krāpšanas apkarošanas stratēģijas un šim jautāju ­
mam īpaši paredzētu vairākās dalībvalstīs organi ­
zētu semināru daļa.
Komisijas atbilde 58
Komisija 2017. gadā sagatavos stratēģisku ziņojumu 
par fondu, apkopojot dalībvalstu iesniegtos gada 
progresa ziņojumus (Regulas (ES) Nr. 1303/2013 
53. pants). Turklāt Komisija un dalībvalstis novērtēs 
lauku attīstības programmu darbības rezultātus 
Regulas (ES) Nr. 1303/2013 21. pantā paredzētajā 
pārskatīšanas procesā. Ņemot vērā šos un citus 
pierādījumus (piemēram, revīzijas konstatējumus), 
Komisija vērtēs politikas koncepciju un faktisko 
nepieciešamību sniegt priekšlikumus nākamajam 
plānošanas periodam.
Plānošanas perioda beigās Komisija veiks katra 
atbalsta pasākuma pastāvīgās nepieciešamības 
rūpīgu analīzi, pirms sniegt priekšlikumu nākama ­
jam plānošanas periodam, kā to darīja pašreizējā 
periodā.
3. ieteikums – pēdējais punkts
Komisija piekrīt, ka pēc iespējas ir jāizmanto admi ­
nistratīvās pārbaudes, kaut arī tā norāda, ka lielā ­
kajā daļā gadījumu tas nav iespējams agrovides 
darbībās.Attiecībā uz sankcijām Komisija uzskata, ka, kaut arī 
sankcijām par neatbilstībām ir jābūt samērīgām, tās 
jāsaglabā kā preventīvs līdzeklis.
2. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam. Komisija pašlaik 
vērtē jauno programmu kontrolējamību un pār ­
baudāmību un runās par atklātajiem trūkumiem 
uzraudzības komitejās un gada pārskata sanāksmēs 
ar vadošajām iestādēm.
Turklāt revīzijas konstatējumi tiks cieši uzraudzīti, 
lai noteiktu un novērstu jebkuru kļūdu avotu valstu 
īstenošanas noteikumos, kuros nepieciešamības 
gadījumā nekavējoties jāveic izmaiņas.
Mācībās, kas gūtas no programmu un valstu notei ­
kumu īstenošanas, dalīsies ELAT un īpašos seminā ­
ros par kļūdu īpatsvaru.
3. ieteikums
Komisija daļēji piekrīt ieteikumam, jo tā nevar 
spriest par šādas analīzes tvērumu un rezultātu vai 
likumdevēju izdarītajām politikas izvēlēm nākama ­
jam plānošanas rezultātam.
KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
•  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
•  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm), 
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm), ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
• Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
QJ­AB­14­024­LV­N ISSN 1977 ­5717
Palāta lēš, ka vidējais kļūdu īpatsvars lauku 
attīstības izdevumos, kas radušies pēdējos trīs 
gados, bija 8,2 %. Dalībvalstu kontroles iestādes 
neatklāja kļūdas, jo pārbaudes nav izsmeļošas un 
ir balstītas uz nepietiekamu informāciju. Daži no 
galvenajiem kļūdu iemesliem ir publiskā 
iepirkuma noteikumu neievērošana, gadījumi, 
kad bija aizdomas par privāto labuma guvēju 
tīšu pārkāpumu izdarīšanu, un lauksaimniecības 
saistību neievērošana attiecībā uz platībatkarīgo 
atbalstu. Komisija un dalībvalstis tikai daļēji 
efektīvi novērš augstā kļūdu īpatsvara galvenos 
cēloņus lauku attīstībā. Palāta ir sagatavojusi 
vairākus konkrētus ieteikumus koriģējošu un 
preventīvu pasākumu veikšanai, lai novērstu 
ES līmenī plaši izplatītos trūkumus.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA