Priekšlikums Padomes regula ar ko pēc pārskatīšanas sakarā ar termiņa izbeigšanos piemēro galīgu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves ievedumiem saskaņā ar Padomes regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu un izbeidz daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar Padomes regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktu /* COM/2007/0566 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 4.10.2007 COM(2007) 566 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko pēc pārskatīšanas sakarā ar termiņa izbeigšanos piemēro galīgu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves ievedumiem saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu un izbeidz daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktu (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Priekšlikuma konteksts | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 („pamatregula”), Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves ievedumiem. | Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes Regula Nr. 1676/2001, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu, inter alia, par Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta plēves importu; regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1424/2006 (OV L 270, 29.9.2006., 1. lpp.). Padomes Regula (EK) Nr. 367/2006, ar ko Indijas izcelsmes polietilēnteraftalāta (PET) plēves importam nosaka galīgu kompensācijas maksājumu; regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 25. augusta Regulu (EK) Nr. 1288/2006 (OV L 236, 31.8.2006., 1. lpp.). Komisijas Lēmums Nr. 2006/173/EK (OV L 68, 8.3.2006.), ar kuru atceļ Komisijas Lēmumu Nr. 2006/645/EK, ar ko pieņem piedāvātās saistības par antidempinga procedūru attiecībā uz tādas polietilēntereftalāta plēves importu, kuras izcelsme, cita starpā, ir Indijā. | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau bija iespēja izmeklēšanā aizstāvēt savas intereses saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet tajā ietverts pilnīgs novērtējamo apstākļu saraksts. | Priekšlikuma juridiskie aspekti | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Pievienotais priekšlikums ietver pārskatīšanu sakarā ar to antidempinga pasākumu termiņa izbeigšanos, kuri tika piemēroti kopš 2001. gada, un daļēju starpposma pārskatīšanu, kas aprobežojas ar viena konkrēta eksportētāja īstenotā dempinga pārbaudi. Tiek ierosināts saglabāt antidempinga pasākumus PET plēves ievedumiem tajā pašā līmenī, salīdzinot ar iepriekšējos tiesību aktos noteikto līmeni. Tāpēc Padomei tiek piedāvāts pieņemt pievienoto priekšlikumu regulai, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. | Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. | Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. | Nepiemēro prasību norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionu un pašvaldību iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. | Juridisko instrumentu izvēle | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. | Citi līdzekļi nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. | Ietekme uz budžetu | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko pēc pārskatīšanas sakarā ar termiņa izbeigšanos piemēro galīgu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves ievedumiem saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu un izbeidz daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] („pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. un 3. punktu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, tā kā: A. PROCEDŪRA 1. Spēkā esošie pasākumi 1. Ar Regulu (EK) Nr. 1676/2001[2], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1424/2006[3], Padome piemēroja galīgu antidempinga maksājumu polietilēntereftalāta (PET) plēvei, kuras izcelsme, inter alia , ir Indijā. Pasākumi, uz kuriem attiecas pašreizējās pārskatīšanas, bija ad valorem antidempinga maksājums no 0–18 %, ko piemēroja atsevišķi nosauktu eksportētāju ievedumiem, un atlikusī maksājuma likme 17,3 % apmērā, ko piemēroja visu pārējo uzņēmumu ievedumiem. Izmeklēšana, kuras rezultātā tika pieņemta grozītā Regula (EK) Nr. 1676/2001, turpmāk tiks saukta par „sākotnējo izmeklēšanu”. 2. Sākotnējā izmeklēšanā Indijas importam piemērotos pasākumus paplašināja ar Regulu (EK) Nr. 1975/2004[4], iekļaujot tādus PET plēves ievedumus, kas sūtīti no Brazīlijas un Izraēlas vai deklarēti kā ievedumi, kuru izcelsme ir Brazīlijā vai Izraēlā. 3. Ar Lēmumu Nr. 2001/645/EK[5] Komisija pieņēma piecu Indijas ražotāju piedāvātās saistības sakarā ar sākotnējo izmeklēšanu. Šīs saistības tika atceltas ar Lēmumu Nr. 2006/173/EK[6]. 4. Ar Regulu (EK) Nr. 367/2006, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1288/2006[7], Padome piemēroja galīgu kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes PET plēves ievedumiem. Pasākumi bija ad valorem nodokļu veidā 7–19,1 % apmērā, ko uzlika atsevišķi nosauktu eksportētāju ievedumiem, un atlikusī maksājuma likme 19,1 % apmērā, kas piemērojama visu pārējo uzņēmumu ievedumiem. Izmeklēšana, kuras rezultātā tika pieņemta grozītā Regula (EK) Nr. 367/2006, turpmāk tiks saukta par „iepriekšējo pretsubsidēšanas izmeklēšanu”. 2. Pārskatīšanas pieprasījums 5. Attiecīgi 2006. gada 23. maijā un 3. jūlijā šādi Kopienas ražotāji iesniedza pieprasījumu veikt pārskatīšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu un pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tikai attiecībā uz uzņēmuma Jindal Poly Films Limited („ Jindal ”) pārbaudi: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH un Nuroll SpA („pieteikuma iesniedzēji”). Pieteikuma iesniedzēji ražo lielāko daļu no Kopienas PET plēvju produkcijas. 6. Pieteikuma iesniedzēji apgalvoja un sniedza pietiekamus prima facie pieradījumus, ka a) ir dempinga un Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespēja un b) ir mainījušies apstākļi saistībā ar dempingu, pamatojoties uz kuru tika noteikti pasākumi uzņēmumam Jindal , un šīs pārmaiņas ir paliekošas. 3. Izmeklēšana 7. Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai sāktu pārskatīšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu un daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, Komisija paziņoja par šādu pārskatīšanu sākšanu, attiecīgi 2006. gada 22. augustā[8] un 25. augustā[9] publicējot paziņojumus par procedūras sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . 8. Daļējā starpposma pārskatīšana aprobežojās tikai ar dempinga pārbaudi saistībā ar uzņēmumu Jindal . Pārskatīšanas izmeklēšanas periods („ RIP ”) abām pārskatīšanām tika noteikts no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam. Tendenču izpēte saistībā ar kaitējuma turpināšanās un atsākšanās iespējamību aptvēra laiku no 2003. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām („attiecīgais periods”). 4. Personas, uz kurām attiecas procedūra 9. Komisija oficiāli informēja ražotājus eksportētājus, eksportētājvalsts pārstāvjus, Kopienas ražotājus, importētājus un attiecīgos zināmos lietotājus par to, ka sākta pārskatīšana sakarā ar termiņa izbeigšanos. Attiecībā uz abām pārskatīšanām ieinteresētājām personām tika dota iespēja paust savu viedokli rakstveidā un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumos norādītajā termiņā. 10. Visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja īpašus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa, tika uzklausītas. 11. Ņemot vērā acīmredzami lielo PET plēvju ražotāju eksportētāju skaitu Indijā, kas bija nosaukti pieprasījumā, paziņojumā par procedūras sākšanu attiecībā uz pārskatīšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos bija paredzēta pārbaude izlases veidā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai varētu izlemt, vai jāizmanto atlase, un, ja jāizmanto, lai veiktu atlasi, visi ražotāji eksportētāji tika aicināti pieteikties un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt galvenās ziņas par savu darbību saistībā ar PET plēvi RIP . Seši ražotāji eksportētāji Indijā informēja par savu vēlēšanos sadarboties. No šiem sešiem ražotājiem eksportētājiem izlasei tika izraudzīti un anketu saņēma trīs uzņēmumi ( Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited un Jindal ). Tika atzīts, ka šie uzņēmumi veido vislielāko reprezentatīvo PET plēvju eksporta apjomu uz Kopienu, ko varētu pienācīgi izmeklēt pieejamajā laikā saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu. 12. Turklāt Komisija nosūtīja anketas visām pārējām zināmajām iesaistītajām personām vai personām, kuras bija ar sevi iepazīstinājušas līdz paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajiem termiņiem. Pilnībā aizpildītas anketas tika saņemtas no četriem Kopienas ražotājiem, trijiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, viena importētāja/lietotāja un četriem lietotājiem. 13. Komisija meklēja un pārbaudīja visu tai nepieciešamo informāciju, lai noteiktu dempingu un kaitējumu, dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un to, vai pasākumu saglabāšana būtu Kopienas interesēs. Pārbaudes nolūkā tika apmeklētas šādas ieinteresētās personas to atrašanās vietā: a) Kopienas ražotāji - Dupont Teijin Films (Luksemburga) - Mitsubishi Polyester Film GmbH (Vācija) - Nuroll SpA (Itālija) - Toray Plastics Europe (Francija) b) Ražotāji eksportētāji Indijā - Ester Industries Limited , New Delhi - Garware Polyester Limited , Aurangabad - Jindal Poly Films Limited , New Delhi c) Saistītais importētājs/lietotājs Kopienā - Rexor SAS (Francija) d) Importētājs/lietotājs - Coverne SpA (Itālija) e) Lietotāji - Safta SpA (Itālija) - Metalvuoto SpA (Itālija) B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS 1. Attiecīgais ražojums 14. Attiecīgais ražojums ir tas pats, kas sākotnējā izmeklēšanā, proti, Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēve, kuru parasti klasificē ar KN kodu ex 3920 62 19 un ex 3920 62 90. 2. Līdzīgs ražojums 15. Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka PET plēvēm, ko ražo un pārdod Indijas iekšzemes tirgū, un PET plēvēm, ko no Indijas eksportē Kopienā, kā arī PET plēvēm, ko ražo un pārdod Kopienas ražotāji Kopienas tirgū, ir vienādi fiziskie un tehniskie raksturlielumi un izmantošanas veidi. Tāpēc minētie ražojumi ir līdzīgi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. C. DAĻĒJA STARPPOSMA PĀRSKATĪŠANA — DEMPINGS 1. Normālā vērtība 16. Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms tika pārbaudīts, vai uzņēmuma Jindal pārdevumi iekšzemes tirgū ir reprezentatīvi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, tas ir, vai tas veido vismaz 5 % vai vairāk no Kopienā importētā attiecīgā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma. 17. Tika pārbaudīts, vai katra ražojuma veida pārdevumi iekšzemes tirgū ir 5 % vai vairāk no kopējā pārdošanas apjoma tādam pašam ražojuma veidam, ko eksportē uz Kopienu. 18. Attiecībā uz tiem ražojuma veidiem, kuru pārdevumi iekšzemes tirgū ir 5 % vai vairāk no tāda paša ražojuma veida pārdošanas apjoma, ko eksportē uz Kopienu, pēc tam pārbaudīja, vai parastajā tirdzniecības apritē ir bijis pietiekams pārdošanas apjoms saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Attiecībā uz katru ražojuma veidu, kura pārdevumi iekšzemes tirgū par cenu, kas pārsniedz ražošanas izmaksas, veidoja vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz vidējo svērto cenu, ko faktiski par ražojumu maksāja iekšzemes tirgū. Attiecībā uz tiem ražojuma veidiem, kuru rentablie darījumi veidoja 80 % vai mazāk, bet vairāk nekā 10 % no pārdošanas apjoma, normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties uz vidējo svērto cenu, ko faktiski maksāja iekšzemes tirgū tikai par rentabliem darījumiem. Attiecībā uz tiem ražojuma veidiem, no kuriem mazāk nekā 10 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū tika pārdoti par cenu, kas nebija mazāka par vienības pašizmaksu, tika uzskatīts, ka attiecīgais ražojuma veids netika pārdots parastajā tirdzniecības apritē, un tāpēc normālā vērtība ir jānosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. 19. Attiecībā uz tiem ražojuma veidiem, kuru ražotāja eksportētāja noteiktās cenas iekšzemes tirgū nevarēja izmantot, lai noteiktu normālo vērtību nepietiekamas reprezentativitātes dēļ vai tāpēc, ka nenotika tirdzniecība parastajā tirdzniecības apritē, normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu noteica, pamatojoties uz ražošanas izmaksām, kas rodas attiecīgajam ražotājam eksportētājam, tām pieskaitot samērīgas tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas („TVA izmaksas”) un peļņu. 20. TVA izmaksas aprēķināja, pamatojoties uz izmaksām, kas rodas ražotājam eksportētājam attiecībā uz minētā ražojuma to tirdzniecības apjomu iekšzemes tirgū, ko uzskata par reprezentatīvu. Peļņas normu aprēķināja, pamatojoties uz vidējo svērto peļņas normu uzņēmumam attiecībā uz tiem ražojuma veidiem, kurus parastajā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū pārdod pietiekamos daudzumos. 2. Eksporta cena 21. Lielākā daļa attiecīgā ražojuma eksporta uz Kopienu RIP ir pārdota neatkarīgiem pircējiem. Tāpēc eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamām eksporta cenām. 22. Daļa eksporta tika pārdota saistītam uzņēmumam Kopienā. Saistītais uzņēmums neveica tiešu preču tālākpārdošanu, bet gan tik ievērojami pārveidoja preces, ka tika atzīts, ka nav iespējams noteikt eksportētā ražojuma eksporta cenu, pamatojoties uz pārveidotā ražojuma tālākpārdošanas cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Tās cenas, ko saistītais uzņēmums maksāja uzņēmumam Jindal, tika salīdzinātas ar cenām, ko uzņēmums Jindal par tiem pašiem ražojumu veidiem prasīja nesaistītajiem klientiem Kopienā RIP . Tā kā tika konstatēts, ka šie divi cenu kopumi atbilda katram produkta veidam, secināja, ka cenas, ko uzņēmumam Jindal maksāja saistītais uzņēmums Kopienā, bija ticamas un tās varētu izmantot eksporta cenas aprēķināšanai. 3. Salīdzināšana 23. Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu veica pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā tās atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Tāpēc attiecīgi tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības attiecībā uz atlaidēm, transporta, apdrošināšanas, apstrādes, pārkraušanas un papildu izmaksām, iepakošanu, kredītiem un komisijas maksām, vajadzības gadījumā nodrošinot pārbaudītus pierādījumus. 24. Uzņēmums Jindal pieprasīja normālās vērtības korekciju attiecībā uz ievedmuitu, kas nav iekasēta saskaņā ar iepriekšējas atļaujas shēmu (IAS) par izejmateriālu importu, ko izmanto eksportēto preču ražošanā. IAS paredz izejmateriālu beznodokļu ievešanu, ja uzņēmums eksportē atbilstošu galīgās produkcijas daudzumu un vērtību, ko nosaka saskaņā ar oficiāli noteiktām standarta ieguldīto resursu un saražotās produkcijas normām. Importu atbilstoši IAS var izmantot, lai ražotu eksporta preces vai papildinātu vietējās izejvielas, ko izmanto šo preču ražošanā. Uzņēmums apgalvoja, ka izmanto attiecīgā ražojuma eksportu uz EK, lai pildītu IAS prasības attiecībā uz importētajiem izejmateriāliem. Ņemot vērā to, ka tika secināts, ka uzņēmums katrā gadījumā nav veicis dempingu RIP , nenonāca pie secinājuma par to, ka šis pieprasījums bija pamatots , jo tas neietekmētu pārskatīšanas izmeklēšanas rezultātu. 4. Dempinga starpība 25. Dempinga starpību noteica, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu. 26. Šajā salīdzinājumā ieguva negatīvu dempinga starpību. 5. Apstākļu maiņas noturīgums 27. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika arī pārbaudīts, vai šīs izmeklēšanas konstatējumus varētu pamatoti uzskatīt par tādiem, kas ir būs spēkā ilgstoši. 28. Šajā sakarā jāatgādina, ka divās izmeklēšanās pēc kārtas tika konstatēts, ka uzņēmums Jindal nav veicis dempingu; to konstatēja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1676/2001[10] un Padomes Regulu (EK) Nr. 63/2005[11]. Šos konstatējumus par to, ka nav veikts dempings, ir apstiprinājusi pašreizējā izmeklēšana, un nekas neliecina, ka šī situācija (dempings netiek veikts) būtu īslaicīga. 29. Tāpēc tiek uzskatīts, ka ar spēkā esošajiem pasākumiem attiecībā uz uzņēmumu Jindal tiek sasniegti plānotie rezultāti un tie jāsaglabā. D. PāRSKATīšANA SAKARā AR TERMIņA IZBEIGšANOS D.1. Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība 1. Iepriekšējas piezīmes 30. Saskaņā ar Eurostat ziņām Kopienā no Indijas importētais attiecīgā ražojuma apjoms bija 23 472 tonnas RIP . No šī daudzuma trīs atlasīto ražotāju eksportētāju īpatsvars bija aptuveni 97 % RIP ; viens pats uzņēmums Jindal RIP veidoja aptuveni 90 % no eksporta kopapjoma no Indijas uz EK. 31. Sākotnējās izmeklēšanas periodā (IP) (1999. gada 1. aprīlis–2000. gada 31. marts), ievedumu apjoms no Indijas bija 50 590 tonnas. Iepriekšējās pretsubsīdiju izmeklēšanas IP (2003. gada 1. oktobris–2004. gada 30. septembris) ievedumu apjoms no Indijas bija 12 679 tonnas. 2. Ievedumi par dempinga cenām RIP 2.1. Iepriekšēja piezīme 32. Kā minēts iepriekš 11. apsvērumā, izlasē tika iekļauti trīs ražotāji eksportētāji. Uz uzņēmumu Jindal attiecas konstatējumi, kas minēti 16.–26. apsvērumā. 2.2. Normālā vērtība 33. Lai noteiktu normālo vērtību uzņēmumam Garware un Ester , vispirms tika pārbaudīts, vai katra ražotāja eksportētāja pārdevumi iekšzemes tirgū ir reprezentatīvi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, tas ir, vai tie veido vismaz 5 % vai vairāk no Kopienā importētā reģistrētā attiecīgā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma. 34. Tika noskaidrots, vai katra ražojuma veida pārdevumi iekšzemes tirgū ir 5 % vai vairāk no kopējā pārdošanas apjoma tādam pašam ražojuma veidam, ko eksportē uz Kopienu. 35. Attiecībā uz tiem ražojuma veidiem, kuru pārdevumi iekšzemes tirgū ir 5 % vai vairāk no tāda paša ražojuma veida pārdošanas apjoma, ko eksportē uz Kopienu, pēc tam pārbaudīja, vai parastajā tirdzniecības apritē ir bijis pietiekams pārdošanas apjoms saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Attiecībā uz katru ražojuma veidu, kura pārdevumi iekšzemes tirgū par cenu, kas pārsniedz ražošanas izmaksas, veidoja vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz vidējo svērto cenu, ko faktiski par ražojumu maksāja iekšzemes tirgū. Attiecībā uz tiem ražojuma veidiem, kuru rentablie darījumi veidoja 80 % vai mazāk, bet vairāk nekā 10 % no pārdošanas apjoma, normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties uz vidējo svērto cenu, ko faktiski maksāja iekšzemes tirgū tikai par rentabliem darījumiem. Attiecībā uz tiem ražojuma veidiem, kuriem mazāk nekā 10 % no pārdevumiem iekšzemes tirgū netika pārdoti zem vienības pašizmaksas, tika uzskatīts, ka attiecīgais ražojuma veids netika pārdots parastajā tirdzniecības apritē, un tāpēc normālā vērtība ir jāveido saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. 36. Attiecībā uz tiem ražojuma veidiem, kuru ražotāja eksportētāja noteiktās cenas iekšzemes tirgū nevarēja izmantot, lai noteiktu normālo vērtību nepietiekamas reprezentativitātes dēļ vai tāpēc, ka nenotika tirdzniecība parastajā tirdzniecības apritē, normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu noteica, pamatojoties uz ražošanas izmaksām, kas rodas attiecīgajam ražotājam eksportētājam, tām pieskaitot samērīgas tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas („TVA izmaksas”) un peļņu. 37. TVA izmaksas aprēķināja, pamatojoties uz izmaksām, kas rodas ražotājam eksportētājam attiecībā uz minētā ražojuma tiem pārdevumiem iekšzemes tirgū, ko uzskata par reprezentatīviem. Peļņas normu aprēķināja, pamatojoties uz vidējo svērto peļņas normu uzņēmumam attiecībā uz tiem ražojuma veidiem, kurus parastajā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū pārdod pietiekamos daudzumos. 2.3. Eksporta cena 38. Attiecībā uz eksporta cenu noteikšanu jāatgādina, ka pašreizējā izmeklēšana cenšas noteikt, vai aizsargpasākumi ir jāatceļ un vai dempings turpināsies vai atkārtosies. Saistībā ar to, nosakot eksporta cenas, kas tika izmantotas dempinga aprēķinos, nepietiek tikai ar eksportētāju iepriekšējās darbības izvērtēšanu, bet arī jāizskata iespējamā eksporta cenu attīstība turpmāk. Proti, jānosaka, vai iepriekšējās eksporta cenas ir ticami rādītāji iespējamām turpmākām eksporta cenām. 39. Ņemot vērā to, ka pastāv cenu saistības RIP posmā, tika konkrēti pārbaudīts, vai šādas saistības ir ietekmējušas iepriekšējās eksporta cenas, lai noteiktu turpmāko eksporta darbības veidu. Turklāt ir jāatgādina, ka uzņēmuma Garware un Ester cenu saistības tika atsauktas 2006. gada 9. martā, savukārt RIP ietver laika periodu no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam. Tika konstatēts, ka gan uzņēmuma Garware , gan Ester eksporta darījumi RIP, kad bija spēkā cenu saistības, tika veikti par cenām, kuras bija ļoti līdzīgas MIP (minimālā importa cena), kas rada šaubas, ka šīs cenas varētu uzskatīt par ilgstošām un ka tās tika noteiktas neatkarīgi no MIP . Līdzīgs pamatojums tika aprakstīts jau Padomes Regulas (EK) Nr. 366/2006[12] 28. apsvērumā. 40. Attiecībā uz uzņēmumu Garware pēc saistību atsaukšanas RIP veiktie darījumi ietver 20 % no kopējā eksporta apjoma, un tie turpinājās pēc saistību atsaukšanas. Ņemot vērā eksportēto apjomu pēc tam, kad 2006. gada 8. martā izbeidzās saistības, cenas par šiem darījumiem tiek uzskatītas par samērīgām, ja aplūko uzņēmuma Garware cenu politiku, kāda tā būtu bijusi, ja nebūtu saistību. Attiecīgi šo darījumu cenas tika izmantotas, aprēķinot eksporta cenas visam uzņēmuma Garware eksportētajam apjomam visā RIP . 41. Attiecībā uz uzņēmumu Ester pēc saistību atsaukšanas RIP veiktie darījumi ietver tikai 5 % no kopējā apjoma, un tie turpinājās ļoti īsu laika periodu pēc saistību atsaukšanas. Tāpēc šo darījumu cenas nevar uzskatīt par reprezentatīvām eksporta cenām, kuras uzņēmums varētu noteikt, ja nebūtu saistību. Kā jau iepriekš norādīts 39. apsvērumā, eksporta cenas uz Kopienu, ko uzņēmums Ester bija noteicis pirms saistību atsaukšanas, bija ļoti līdzīgas MIP . Turklāt arī tika konstatēts, ka uzņēmuma Ester eksporta cenas uz citām trešām valstīm, pamatojoties gan uz vidējām svērtajām cenām, gan uz ražojuma veidu, bija ievērojami zemākas par cenām uz Kopienu, tādējādi pieļaujot varbūtību, ka, nepastāvot saistībām, šīs cenas eksportam uz Kopienu būtu pielīdzinātas cenām par tāda paša ražojuma veidu uz citām trešām valstīm. Tādēļ secināja, ka laikā, kad bija spēkā saistības, uzņēmuma Ester eksporta cenas uz Kopienu nevar izmantot, lai noteiktu ticamas eksporta cenas pamatregulas 2. panta 8. punkta nozīmē saistībā ar pašreizējo pārskatīšanu sakarā ar termiņa beigām. Ņemot vērā to, ka uzņēmums Ester RIP pārdeva attiecīgo ražojumu ievērojamos daudzumos pasaules tirgū, tika nolemts noteikt eksporta cenu, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām cenām visās trešās valstīs par tiem modeļiem, kas tika pārdoti Kopienai RIP , kad bija spēkā saistības. RIP posmā pēc saistību atsaukšanas eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām cenām Kopienā. 2.4. Salīdzināšana 42. Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas attiecīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Tāpat vajadzības gadījumā un, pamatojot ar pārbaudītiem pierādījumiem, tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības saistībā ar transporta, apdrošināšanas, apstrādes, pārkraušanas izmaksām un papildu izmaksām, komisijas maksām, iepakošanu, izdevumiem, kas saistīti ar kredītu. 43. Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka par atsevišķiem izvedumiem izdarīta eksporta cenas korekcija atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktam, pamatojoties uz priekšrocībām, kuras pēc eksportēšanas saņem atbilstīgi Piešķīruma shēmai ievedmuitas maksājumiem (“DEPB shēma”). Atbilstīgi minētajai shēmai kredītus, ko saņem, eksportējot attiecīgo ražojumu, varēja izmantot, lai kompensētu kādu preču ievedumu ievedmuitu, vai tos varēja netraucēti pārdot citiem uzņēmumiem. Turklāt nav noteikts, ka importētās preces jāizmanto tikai eksportētā ražojuma izgatavošanai. Ražotāji nepierādīja, ka DEPB shēmas priekšrocības, ko piešķir pēc eksportēšanas, ietekmēja cenas salīdzināmību un, konkrēti to, ka iekšzemes tirgū DEPB shēmas radīto priekšrocību dēļ klienti maksāja dažādas cenas. Tādēļ sūdzību noraidīja. 2.5. Dempinga starpība 44. Dempinga starpību noteica, pamatojoties uz svērtās vidējās normālās vērtības salīdzinājumu ar svērto vidējo eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu. Ja eksporta cenas balstījās uz cenām uz trešām valstīm, atbilstošas CIF vērtības tika aprēķinātas, palielinot ražotāja cenu uz trešām valstīm par vidējo svērto starpību starp ražotāja un CIF līmeņa cenām uz Kopienu pēc ražojuma veida. 45. Salīdzinājumā iegūtā dempinga starpība bija robežās no 15 % līdz 25 %. Vēlreiz jānorāda, ka uzņēmumam Jindal tika konstatēta negatīva dempinga starpība (skatīt iepriekš 26. apsvērumu). 3. Ievedumu attīstība gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti Spēkā esošo pasākumu ietekme uz ievedumiem par dempinga cenām to atcelšanas gadījumā 3.1. Neizmantota jauda 46. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā visu zināmo Indijas eksportētāju neizmantotā jauda tika lēsta 32 000 apjomā. Tomēr jānorāda, ka apmēram 25 000 tonnu no šā apjoma attiecina uz Indijas eksportētājiem, kuru antidempinga maksājums ir 0 %. Ja antidempinga pasākumus atceltu, šo uzņēmumu eksportu tas būtiski neietekmētu. Tādēļ uz Indijas eksportētājiem, kuru antidempinga maksājums nav 0 %, attiecina tikai aptuveni 7000 tonnas. Viņu neizmantoto jaudu, kas RIP bija apmēram 30 % no attiecīgā ražojuma kopējā importa apjoma no Indijas uz Kopienu un 3 % no Kopienas patēriņa, pasākumu atcelšanas gadījumā varēja novirzīt uz Kopienu. 3.2. Stimuli pārdošanas apjomu novirzīšanai uz Kopienu 47. Pamatojoties uz ražojuma veidu salīdzinājumu, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atlasīto Indijas eksportētāju, kuru dempinga starpība nebija 0 %, eksporta cenas uz trešām valstīm bija par 20–30 % zemākas, nekā to pašu ražotāju eksportētāju eksporta cenas uz Kopienu. Šo divu eksportētāju pārdevumi uz trešām valstīm notika lielos daudzumos, un tie sasniedza 80–90 % no to kopējiem eksporta pārdevumiem. Tāpēc uzskatīja, ka eksporta cenas līmenis uz citām trešām valstīm ir rādītājs iespējamam eksporta pārdevumu cenu līmenim uz Kopienu pasākumu atcelšanas gadījumā. 48. Dažus no lielākajiem PET plēves eksporta tirgiem pasaulē aizsargā augsti tarifi. Konkrēti PET plēves ievedumi no Indijas uz ASV tiek aplikti ar antidempinga maksājumiem robežās no 2,32 % līdz 24,11 % un kompensācijas pasākumiem no 9 %–25,27 % atkarā no iesaistītā Indijas eksportētāja. 3.3. Slēdziens 49. Tāpēc secina, ka, ņemot vērā attiecīgos cenu līmeņus, neizmantoto jaudu un iepriekš aprakstītos stimulus, ir iespējams, ka: i) dempings turpināsies, ii) pieaugs uz Kopienu eksportētie apjomi gadījumā, ja spēkā esošos antidempinga pasākumus atcels. D.2. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA 50. Izmeklēšanā pilnībā sadarbojās četri Kopienas ražotāji ( Dupont Teijin Films , Mitsubishi Polyester Film GmbH , Nuroll SpA un Toray Plastics Europe ). Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā viņi saražoja aptuveni 95 % no Kopienas ražošanas nozares produkcijas. Tāpēc pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē tie pārstāv Kopienas ražošanas nozari. 51. Norādīja, ka kopš sākotnējās izmeklēšanas ir mainījušies PET plēves ražotāji Kopienā. Proti, Kodak Industrie (Francija) vairs neražo PET plēvi Kopienā un 3M savu darbību pārcēlis uz I.T.P. SpA (Itālija), kas savas ražotnes pielāgo jauniem un citādiem ražojumiem. Jāpiemin arī, ka, tā kā Čehija no 2004. gada 1. maija ir Eiropas Savienības dalībvalsts, uzņēmums Fatra a.s. (dibināts Čehijā) veido Kopienas ražošanas nozari. D.3. KOPIENAS TIRGUS STĀVOKLIS 1. Patēriņš Kopienas tirgū 52. Nosakot Kopienas patēriņu kopumā, izmantoja Eurostat importa statistiku, datus par Kopienas ražošanas nozares pārdevumiem Kopienā un pārējiem Kopienas ražotāju pārdevumiem. 1. tabula Kopienas patēriņš | 2003 | 2004 | 2005 | RIP(01.07.05. – 30.06.06.) | Apjoms (tonnās) | 253 890 | 250 231 | 251 612 | 257 177 | Indekss (2003=100) | 100 | 99 | 99 | 101 | 53. Salīdzinājumā ar 2003. gadu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā patēriņš pieauga par 1 % (vairāk kā 3 000 tonnas). 2. Ievedumi no Indijas, Brazīlijas un Izraēlas — apjoms, tirgus daļa un importa cenas 54. Ievedumi no Indijas Kopienā kāpa par 86 % no 2003. gada līdz RIP, tirgus daļa palielinājās no 5–9 %, bet cenas noslīdēja par 12 %. Šie datu pamatā ir Eurostat statistika. 2. tabula Ievedumi no Indijas | 2003 | 2004 | 2005 | RIP(01.07.05. – 30.06.06.) | Apjoms (tonnās) Indekss (2003=100) | 12 597 100 | 15 972 127 | 23 912 190 | 23 472 186 | Tirgus daļa | 5 % | 6 % | 10 % | 9 % | Cenas EUR par 1 tonnu | 2 005 | 1 890 | 1 866 | 1 755 | Indekss (2003=100) | 100 | 94 | 93 | 88 | 55. Pēc tam, kad uz Brazīlijas un Izraēlas ievedumiem, ar kuriem tika apieti pasākumi, kā iepriekš minēts 2. apsvērumā, attiecināja antidempinga pasākumus, kas bija piemēroti Indijas ievedumiem, cenas strauji noslīdēja. Minēto trīs valstu izcelsmes PET plēves cenas pieauga par 219 % pēc tam, kad noteica pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu antidempinga pasākumu apiešanu. 3. tabula Ievedumi no Brazīlijas un Izraēlas | 2003 | 2004 | 2005 | RIP(01.07.05. – 30.06.06.) | Apjoms (tonnās) Indekss (2003=100) | 6 855 100 | 5 527 91 | 271 5 | 419 6 | Tirgus daļa | 2 % | 2 % | 0 % | 0 % | Cenas EUR par 1 tonnu (Eurostat dati) Indekss (2003=100) | 1 581 100 | 1 741 110 | 4 170 264 | 3 461 219 | 56. Tomēr būtu jāņem vērā konstatētais fakts, ka Jindal šajā izmeklēšanā ražojumus nepārdeva par dempinga cenām un ka iepriekšējās izmeklēšanās nav konstatēts dempings pārējo uzņēmumu (konkrēti Flex Industries Limited un Polyplex Corporation Limited ) darbībā. Tāpēc šajā izmeklēšanā vērā ņems tikai Indijas ievedumus par dempinga cenām un ievedumus, kuru gadījumā konstatēta pasākumu apiešana. Indijas ievedumi par dempinga cenām un ievedumi, kam piemēroti maksājumi, kas vajadzīgi, lai novērstu antidempinga pasākumu apiešanu, no 2003. gada līdz RIP saruka par 70 % (skatīt turpmāk 4. tabulu). Straujais ievedumu kritums lielā mērā saistīts ar to, ka Brazīlijas un Izraēlas ievedumiem piemēroja pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu antidempinga pasākumu apiešanu. 4. tabula (pēc Eurostat un uzņēmumu datiem) Ievedumi no Indijas, Brazīlijas un Izraēlas | 2003 | 2004 | 2005 | RIP (01.07.05. – 30.06.06.) | Apjoms (tonnās) | 10 383 | 8 881 | 3 618 | 2 766 | Indekss (2003=100) | 100 | 86 | 35 | 27 | Tirgus daļa | 4 % | 4 % | 1 % | 1 % | Cenas EUR par 1 tonnu | 1 855 | 1 852 | 1 891 | 1 785 | 3. Ievedumi no citām trešām valstīm 57. Ievedumi no citām trešām valstīm palielinājās par 24 % attiecīgajā periodā (2003. gadā no 62 000 tonnām līdz 77 000 tonnām RIP ) un tirgus daļa Kopienā attiecīgi šiem ievedumiem pieauga par 5 procentu punktiem (no 25–30 %). Lielākā ievedumu daļa bija no Dienvidkorejas, ASV, Taizemes un Apvienotajiem Arābu Emirātiem. Vidējā cena par vienu tonnu saruka par 11 % no 2003. gada līdz RIP . Dati pamatoti ar Eurostat informāciju. 5. tabula Valsts | 2003 | 2004 | 2005 | RIP (01.07.05. – 30.06.06.) | Dienvidkoreja | Importa apjoms (tonnās) | 25 895 | 23 983 | 22 225 | 23 878 | Indekss (2003=100) | 100 | 93 | 86 | 92 | Tirgus daļa | 10% | 10% | 9% | 9% | Cenas EUR par 1 tonnu | 2 137 | 2 146 | 2 239 | 2 098 | ASV | Importa apjoms | 14 611 | 18 636 | 20 544 | 13 432 | Indekss (2003=100) | 100 | 128 | 141 | 92 | Tirgus daļa | 6% | 7% | 8% | 5% | Cenas EUR par 1 tonnu | 7 575 | 6 067 | 4 974 | 6 690 | Taizeme | Importa apjoms | 2 858 | 6 511 | 8 647 | 8 647 | Indekss (2003=100) | 100 | 228 | 303 | 303 | Tirgus daļa | 1 % | 3 % | 3 % | 3 % | Cenas EUR par 1 tonnu | 1 742 | 1 764 | 1 811 | 1 758 | Apvienotie Arābu Emirāti | Importa apjoms (tonnās) | 1 | 26 | 2 478 | 5 898 | Indekss (2004=100) | 100 | 9 422 | 22 427 | Tirgus daļa | 0 % | 1 % | 2 % | Cenas EUR par 1 tonnu | 2 872 | 1 854 | 1 790 | Kopā: Dienvidkoreja, ASV, Taizeme un Apvienotie Arābu Emirāti | Importa apjoms (tonnās) | 43 366 | 49 157 | 53 894 | 51 855 | Indekss (2003=100) | 100 | 80 | 100 | 110 | Tirgus daļa | 17 % | 20 % | 21 % | 20 % | Pārējās valstis, izņemot Indiju, Brazīliju un Izraēlu. Kopā | Importa apjoms (tonnās) | 62 300 | 65 683 | 74 191 | 77 054 | Indekss (2003=100) | 100 | 105 | 119 | 124 | Tirgus daļa | 25 % | 26 % | 30 % | 30 % | cena | Vidējā svērtā cena (EUR par 1 tonnu) Indekss | 3 848 100 | 3 756 98 | 3 431 90 | 3 428 89 | 4. Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis 58. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus svarīgākos ekonomikas faktorus un indeksus, kuri ietekmē Kopienas ražošanas nozares stāvokli. 4.1. Ražošana, ražošanas jauda un jaudas izmantojums 59. Attiecīgajā periodā ražošanas jauda nemainījās (ap 190 000 tonnām), un ražošana un jaudas izmantojums samazinājās par 4 %. 6. tabula 2003 | 2004 | 2005 | RIP (01.07.05. – 30.06.06.) | Ražošana tonnās Indekss (2003=100) | 176 682 100 | 175 465 99 | 165 348 94 | 168 875 96 | Jauda tonnās Indekss (2003=100) | 190 694 100 | 185 863 97 | 186 721 98 | 189 832 100 | Jaudas izmantojums Indekss (2003=100) | 93 % 100 | 94 % 101 | 89 % 96 | 89 % 96 | 4.2. Krājumi 60. No 2003.–2004. gadam attiecīgā ražojuma krājumi samazinājās no 23 926 tonnām–22 241 tonnām, 2005. gadā nedaudz pieauga un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās līdz 21 272 tonnām. Kritums galvenokārt saistīts ar ražošanas lejupslīdi. 7. tabula Uzskaite | 2003 | 2004 | 2005 | RIP (01.07.05. – 30.06.06.) | Tonnas Indekss (2003=100) | 23 929 100 | 22 241 93 | 23 209 97 | 21 272 89 | 4.3. Pārdevumi nesaistītiem pircējiem Kopienā un tirgus daļa 61. Kopienas ražošanas nozare nesaistītiem pircējiem Kopienas tirgū pārdeva par 5 % mazāku apjomu: 2003. gadā — 142 755 tonnas, bet 2005. gadā — 135 956 tonnas. Apjoms nedaudz pieauga no 2005. gada līdz RIP , sasniedzot tikai 98 % no 2003. gada pārdevumiem. Saistītiem uzņēmumiem pārdotais apjoms bija niecīgs (katrā attiecīgā gada periodā tie bija robežās no 200–300 tonnām). Turklāt no 2003. gada līdz RIP Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa saruka par 2 procentu punktiem. 8. tabula 2003 | 2004 | 2005 | RIP (01.07.05. – 30.06.06.) | Pārdevumi (tonnās) Indekss (2003=100) | 142 755 100 | 144 282 101 | 135 956 95 | 139 212 98 | Kopējā patēriņa tirgus daļa | 56 % | 58 % | 54 % | 54 % | 4.4. Pārdošanas cenas un izmaksas 62. Attiecīgajā periodā samazinājās vienības pārdošanas cena par 2 % (2003. gadā no EUR 2891 par vienu tonnu līdz EUR 2819 par vienu tonnu RIP ) un arī vidējās izmaksas par vienu tonnu (2003. gadā no EUR 3216 par vienu tonnu līdz EUR 3137 par vienu tonnu RIP ). Izmaksas samazinājās, kaut arī būtiski pieauga vairākuma izejvielu vidējās izmaksas (naftas cenu kāpuma dēļ). Šie skaitļi norāda uz Kopienas ražošanas nozares nespēju ar tās pārdošanas cenām pilnībā segt savas ražošanas izmaksas, lai nezaudētu pārāk lielu tirgus daļu. 9. tabula 2003 | 2004 | 2005 | RIP (01.07.05. – 30.06.06.) | Vidējā svērtā cena (EUR par 1 tonnu) Indekss | 2 891 100 | 2 865 99 | 2 929 101 | 2 819 98 | Vidējā svērtā cena (EUR par 1 tonnu) Indekss (2003=100) | 3 216 100 | 3 112 97 | 3 152 98 | 3 137 98 | 4.5. Pieaugums 63. Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozare zaudēja savu tirgus daļu, lai gan tirgus nedaudz pieauga. 4.6. Nodarbinātība, ražīgums un darba algas 64. No 2003. gada līdz RIP nodarbinātības līmenis Kopienas ražošanas nozarē samazinājās par 13 %. Lai gan vidējā viena nodarbinātā alga pieauga par 5 %, racionalizācijas ceļā panāca to, ka viena nodarbinātā darba ražīgums pieauga par 9 %. Tāpēc darbaspēka izmaksu līmenis par vienu saražoto tonnu samazinājās par 4 %. 10. tabula 2003 | 2004 | 2005 | RIP(01.07.05. – 30.06.06.) | Nodarbinātība Indekss (2003=100) | 2 263 100 | 2 112 93 | 2 027 90 | 1 978 87 | Ražīgums (tonnās uz vienu nodarbināto) Indekss (2003=100) | 78 100 | 83 106 | 82 104 | 85 109 | Darba algas tūkstošos euro Indekss (2003=100) | 138 876 100 | 132 916 96 | 129 098 93 | 127 375 92 | Vidējā darba alga vienam nodarbinātajam Indekss (2003=100) | 61 362 100 | 62 922 103 | 63 669 104 | 64 407 105 | Darba algas par vienu saražoto tonnu Indekss (2003=100) | 786 100 | 758 96 | 781 99 | 754 96 | 4.7. Rentabilitāte un ienākumi no ieguldījumiem 65. Pārdevumu rentabilitāte uzrāda peļņu, kas gūta, Kopienā pārdodot attiecīgo ražojumu. Ienākumus no ieguldījumiem aprēķināja, pamatojoties uz peļņu no kopējiem aktīviem. 66. Lai gan 2004. un 2005. gadā novēroja nelielu kāpumu, rentabilitāte un ienākumi no ieguldījumiem, nesaistītiem pircējiem Kopienā pārdodot attiecīgo ražojumu, visā attiecīgajā periodā saglabājās negatīvi. Pēc 2005. gada, kas tika pieredzēts kritums, pārskatīšanas izmeklēšanas laikā kā rentabilitāte, tā ienākumi no ieguldījumiem bija sevišķi mazi (rentabilitāte: 11 %, ienākumi no ieguldījumiem: -3,1 %). 11. tabula 2003 | 2004 | 2005 | RIP(01.07.05. – 30.06.06.) | Rentabilitāte Indekss (2003=100) | - 11,2 % - 100 | - 8,6 % - 77 | - 7,6 % -68 | -11,3 % -101 | Peļņa no ieguldītā kapitāla Indekss (2003=100) | -2,6 % - 100 | -2,1 % -81 | -1,9 % -75 | -3,1 % -118 | 4.8. Naudas plūsma 67. Naudas plūsma pasliktinājās īpaši pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. 12. tabula 2003 | 2004 | 2005 | RIP (01.07.05. – 30.06.06.) | Naudas plūsma (tūkst. EUR) Indekss (2003=100) | 35 305 100 | 34 690 98 | 21 980 62 | 15 128 43 | 4.9. Ieguldījumi un spēja piesaistīt kapitālu 13. tabula 2003 | 2004 | 2005 | RIP (01.07.05. – 30.06.06.) | Ieguldījumi (tūkst. EUR) Indekss (2003=100) | 21 745 100 | 18 131 83 | 16 772 77 | 17 724 82 | 68. No 2003. gada līdz RIP ieguldījumi PET plēves ražošanā samazinājās par 18 %. RIP ieguldījumu vērtība pieauga par 6 % salīdzinājumā ar 2005. gada stāvokli, bet attiecībā pret 2003. gadu tie bija mazāki. Izmeklēšanā konstatēja, ka ieguldījumi tika veikti, lai galvenokārt uzlabotu ražojuma kvalitāti un saglabātu ražošanas jaudu. 69. Mazos ieguldījumus pārsvarā izskaidro Kopienas ražošanas nozares mātesuzņēmumu nevēlēšanās ieguldīt vai sniegt ieguldījumu garantijas nerentablās darbībās, piemēram, PET plēves ražošanā Eiropā. 4.10. Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga ietekmes 70. Analizējot dempinga lielumu, ņem vērā faktu, ka spēkā ir pasākumi, kas novērš kaitējumu nodarošu dempinga ietekmi. Kā minēts iepriekš, pieejamā informācija liecina, ka viens no atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem joprojām ražojumu Kopienā pārdod par dempinga cenām. Lai gan konstatētā dempinga starpība ir liela, tā nav nopietni ietekmējusi Kopienas ražošanas nozares stāvokli RIP, jo ievedumu daļa par dempinga cenām no Indijas un ievedumi, kuru gadījumā konstatēja pasākumu apiešanu, ir 1 % no Kopienas kopējā patēriņa. Jindal darbība nepārprotami kaitēja Kopienas ražošanas nozares stāvoklim. Tomēr jāņem vērā tas, ka pat ja Jindal ievedumus netiek analizēti, Kopienas ražošanas nozare neatgūtos no iepriekšējā dempinga pēc tam, kad 2001. gadā noteica antidempinga pasākumus, jo tika apieti antidempinga pasākumi (pretpasākumus pieņēma tikai 2004. gada nogalē) un saistības, kuras atcēla tikai pagājušajā gadā, nebija piemērotas. Nedrīkst aizmirst, ka pirms noteica pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu antidempinga pasākumu apiešanu, un atcēla saistības, konstatētais līmenis Indijas uzņēmumu ievedumiem par dempinga cenām bija trīskārt lielāks par to līmeni pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. 5. Secinājums par stāvokli Kopienas tirgū 71. PET filmas patēriņa apjoms Kopienas tirgū palielinājās par 1 %, turpretī Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 2 %. 72. Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis ir pasliktinājies, raugoties pēc lielākās daļas kaitējuma rādītājiem: ražošanas, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma (-4 %), pārdošanas apjoma (-2 %) un pārdevumu vērtības (-5 %), tirgus daļas (-2 procentu punkti) un naudas plūsmas, rentabilitātes, ieguldījumu darbības un ienākumiem no ieguldījumiem. 73. Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares centieni pārstrukturēt nodarbinātības sistēmu, samazināt izmaksu un kāpināt katra nodarbinātā ražīgumu nevarēja līdzsvarot izejvielu cenu kāpuma ietekmi. Ražošanas cenas bija augstākas par pārdošanas cenām. Līdztekus dempinga ievedumi no Indijas bija par zemām cenām, un tika konstatēts, ka citas valstis pasākumus bija apgājušas. Tomēr norādīja, ka Kopienas ražošanas nozarē piedzīvoto cenu spiedienu daļēji izraisīja ievedumi no Jindal , par kuru konstatēja, kas tas RIP neesot importējis par dempinga cenām, lai gan tā ievedumi veidoja aptuveni 90 % no visiem PET plēves ievedumiem no Indijas. 74. Ņemot vērā iepriekš teikto, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis ir nestabils, un, ja ievedumi par dempinga cenām turpinās pieaugt, šis stāvoklis drīzāk saasināsies. D.4. Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība 75. Kā jau minēts iepriekš, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis vēl ir nestabils. Ja antidempinga pasākumus atceltu, ievērojami palielinātos ievedumi par dempinga cenām. Kā iepriekš norādīts 46. apsvērumā, Indijas eksportētāji, kam piemēro antidempinga maksājumu, varētu būtiski kāpināt sava eksporta apjomu, un, kā norādīts 48. apsvērumā, daži lielākie pasaules PET plēves tirgi tiek aizsargāti ar augstām tarifu likmēm, konkrēti PET plēves tirgus ASV. 76. Antidempinga maksājumu neesības dēļ Indijas ievedumi par dempinga cenām Kopienas tirgū varētu izraisīt nopietnu cenas spiedienu. Tādēļ ir skaidrs, ka kaitējuma atkārtošanās ir iespējama. 77. Ņemot vērā iepriekš minēto, ja Kopienas ražošanas nozari nepasargātu no pieaugošā ievedumu apjoma par dempinga cenām no Indijas, tās finansiālais stāvoklis pasliktinātos vēl vairāk. Tādēļ secina, ka Kopienas ražošanas nozarei, ļoti iespējams, tiktu atkārtoti nodarīts kaitējums, ja atceltu Indijai noteiktos antidempinga pasākumus. D.5. KOPIENAS INTERESES 78. Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tiks apsvērts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Kopienas interesēm. 79. Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai Kopienas intereses tika noteiktas, izvērtējot visu dažādo iesaistīto intereses, t.i., Kopienas ražošanas nozares, importētāju un attiecīgā ražojuma lietotāju intereses. 80. Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nebija pretrunā Kopienas interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tādēļ, analizējot stāvokli, kurā antidempinga pasākumi jau bija spēkā, var vērtēt katru gadījumu, kad spēkā esošie antidempinga pasākumi nepamatoti nelabvēlīgi ietekmējuši iesaistītās personas. 81. Uz tā pamata pārbaudīja, vai secinājumiem, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu saglabāšana nebūtu Kopienas interesēs, bija nopietns iemesls, lai gan nonāca pie slēdziena, ka kaitējumu radoša dempinga atkārtošanās ir iespējama. 82. Lai novērtētu, kāda būtu iespējamā ietekme, ja pasākumus noteiktu vai nenoteiktu, pieprasīja informāciju no visām ieinteresētajām personām, par kurām bija zināms, ka tās ir iesaistītas, vai kuras pieteicās. Uz šā pamata Komisija nosūtīja anketas Kopienas ražošanas nozarei, deviņiem nesaistītiem importētājiem un 23 lietotājiem. Turklāt Komisija sazinājās arī ar visiem pārējiem zināmiem Kopienas ražotājiem, kas nesniedza pieprasīto informāciju, lai tie izmeklēšanā sadarbotos un no viņiem iegūtu ziņas par to ražošanu un pārdevumiem. 1. Ietekme uz Kopienas ražošanas nozari 83. Tiek atgādināts, ka Kopienas ražošanas nozare vēl aizvien nav pasargāta, kā noteikts no 58.–74. apsvērumam. 84. Paredzams, ka pasākumu piemērošana mazinās turpmāko tirgus izkropļošanu un cenu samazinājumu. Pasākumi ļautu Kopienas ražošanas nozarei vismaz saglabāt tās pārdevumus un izmantot apjomradītus ietaupījumus. 85. Citādi, ja antidempinga pasākumus atceltu, Kopienas ražošanas nozares finansiālais stāvoklis, iespējams, paliks nemainīgs vai pat pasliktināsies. Kopienas ražošanas nozari nopietni ietekmēja zaudētie ieņēmumi zemo cenu un sarūkošās tirgus daļas dēļ. 86. Tādēļ antidempinga pasākumu saglabāšana būtu Kopienas ražošanas nozares interesēs. 2. Ietekme uz importētājiem un lietotājiem 87. Izmeklēšanā sadarbojās tikai viens importētājs/lietotājs un četri lietotāji un iesniedza pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem. Tie patērē 16,3 % no Kopienas PET plēves patēriņa, un tie norādīja, ka antidempinga maksājumu termiņa pagarināšana viņu uzņēmumus būtiski neietekmētu. 3. Secinājums par Kopienas interesēm 88. Ņemot vērā visus iepriekšminētos faktus, secina, ka pasākumu noteikšana būtiski nelabvēlīgi neietekmētu attiecīgā ražojuma lietotāju un importētāju stāvokli vai pat to neietekmētu vispār. 89. Tāpēc secina, ka nav nopietnu iemeslu turpmāk nepiemērot antidempinga pasākumus Kopienas interešu dēļ. E. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI 90. Visām personām paziņoja būtiskos faktus un apsvērumus, uz kā pamata paredzēja ieteikt spēkā esošo pasākumu saglabāšanu. Pēc šīs informācijas nodošanas atklātībā tām atvēlēja laiku paust savu viedokli. 91. Pamatojoties uz iepriekš izklāstītajiem faktiem un apsvērumiem, secina, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu ir jāpārtrauc daļēja starpposma pārskatīšana, kas notiek tikai attiecībā uz Jindal , un jāsaglabā antidempinga maksājums 0 % apmērā, kas noteikts sākotnējā izmeklēšanā PET plēves ievedumiem, ko ražojis un Eiropas Kopienā eksportējis Jindal . 92. Attiecībā uz termiņa beigu pārskatīšanu, kā paredzēts pamatregulas 11. panta 2. punktā un pamatojoties uz iepriekš minētajiem konstatējumiem, ir jāsaglabā antidempinga pasākumi, ko piemēro PET plēves ievedumiem no Indijas, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Ar šo pārtrauc daļējo starpposma pārskatīšanu par antidempinga pasākumiem, kurus piemēro polietilēntereftalāta (PET) plēves ievedumiem, kuru izcelsme ir, cita starpā, Indijā, kurus parasti deklarē ar KN kodiem ex 3920 62 19 un ex 3920 62 90, ciktāl šie pasākumi attiecas uz Indijas ražotāju eksportētāju Jindal Poly Films Limited . 2. pants 93. Ar šo piemēro galīgu antidempinga maksājumu polietilēntereftalāta (PET) plēves ievedumiem, kurus klasificē ar KN kodiem ex 3920 62 19 ( TARIC kodi 3920 62 19 03, 3920 62 19 06, 3920 62 19 09, 3920 62 19 13, 3920 62 19 16, 3920 62 19 19, 3920 62 19 23, 3920 62 19 26, 3920 62 19 29, 3920 62 19 33, 3920 62 19 36, 3920 62 19 39, 3920 62 19 43, 3920 62 19 46, 3920 62 19 49, 3920 62 19 53, 3920 62 19 56, 3920 62 19 59, 3920 62 19 63, 3920 62 19 69, 3920 62 19 76, 3920 62 19 78 un 3920 62 19 94), un ex 3920 62 90 ( TARIC kodi 3920 62 90 33 un 3920 62 90 94) un kuru izcelsme ir Indijā. 94. Šāda ir galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro ražojumu, kurus izgatavojuši tabulā minētie uzņēmumi, neto cenai ar piegādi līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas: Uzņēmums | Galīgs maksājums (%) | TARIC Papildu kods | Ester Industries Limited 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi - 110 003, Indija | 17,3 | A026 | Flex Industries Limited A-1, Sector 60, Noida 201 301, (U.P.), Indija | 0,0 | A027 | Garware Polyester Limited Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, Indija | 6,8 | A028 | Jindal Poly Films Limited 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, Indija | 0,0 | A030 | MTZ Polyfilms Limited New India Centre, 5th floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, Indija | 18,0 | A031 | Polyplex Corporation Limited B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, Indija | 0,0 | A032 | SRF Limited Express Building 9-10 Bahadur Shah Zaraf Marg New Delhi 110-02 Indija | 3,5 | A753 | Visi pārējie uzņēmumi | 17,3 | A999 | 95. Ja kāda no personām Komisijai iesniedz pietiekamus pierādījumus par to, ka – tā nav eksportējusi 1. punktā aprakstītās preces no 1999. gada 1. aprīlim līdz 2000. gada 31. martam un no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam; – ka tā nav saistīta ne ar vienu eksportētāju vai ražotāju, kam piemēro ar Regulu (EK) Nr. 366/2006 noteiktos pasākumus, un – ka tā eksportēja attiecīgās preces pēc 2005. gada 1. jūlija–2006. gada 30. jūnija perioda vai tā ir uzņēmusies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Kopienu ievērojamu ražojumu daudzumu; tad Padome, pieņemot lēmumu ar vienkāršu balsu vairākumu pēc Komisijas iesniegta priekšlikuma, ko tā pieņēmusi pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, var grozīt 2. punktu, iekļaujot šo personu to uzņēmumu sarakstā, uz kuriem attiecas antidempinga pasākumi, kā redzams tabulā regulas 2. punktā, nosakot vidējo svērto maksājuma likmi 3,5 % apmērā. 2. pants 96. Galīgais atlikušais antidempinga maksājums, ko piemēro ievedumiem no Indijas, kā noteikts regulas 2. punktā, ar šo tiek attiecināts uz tādas pašas polietilēntereftalāta plēves ievedumiem, kas nosūtīti no Brazīlijas un Izraēlas (neatkarīgi no tā, vai Brazīlija vai Izraēla ir norādīta kā izcelsmes valsts) ( TARIC kodi 3920 62 19 01, 3920 62 19 04, 3920 62 19 07, 3920 62 19 11, 3920 62 19 14, 3920 62 19 17, 3920 62 19 21, 3920 62 19 24, 3920 62 19 27, 3920 62 19 31, 3920 62 19 34, 3920 62 19 37, 3920 62 19 41, 3920 62 19 44, 3920 62 19 47, 3920 62 19 51, 3920 62 19 54, 3920 62 19 57, 3920 62 19 61, 3920 62 19 67, 3920 62 19 74, 3920 62 19 77, 3920 62 19 92, 3920 62 90 31, 3920 62 90 92) izņemot to ražojumu ievedumus, ko saražojis: Terphane Ltda BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, State of Pernambuco , Brazīlija ( TARIC papildu kods A569); Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South , 42504, POB 8380, Izraēla ( TARIC papildu kods A570); Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd. , Kibbutz Hanita , 22885, Izraēla ( TARIC papildu kods A691). 97. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.). [2] OV L 227, 13.8.2001., 1. lpp. [3] OV L 270, 29.9.2006., 1. lpp. [4] OV L 342, 18.11.2004., 1. lpp. [5] OV L 227, 23.8.2001., 56. lpp. [6] OV L 68, 8.3.2006., 37. lpp. [7] OV L 236, 31.8.2006., 1. lpp. [8] OV C 197, 22.8.2006., 2. lpp. [9] OV C 202, 25.8.2006., 16. lpp. [10] OV L 227, 13.8.2001., 1. lpp. [11] OV L 63, 10.3.2005., 1. lpp. [12] OV L 68, 8.3.2006., 6. lpp.