Šis priekšlikums par jaunu Padomes ieteikumu ir būtisks elements jaunajā ES atbalstītajā vēža skrīninga shēmā. Shēma ir viena no pamatiniciatīvām Eiropas Vēža uzveikšanas plānā, kas ir viens no galvenajiem pīlāriem Eiropas veselības savienībai, par kuru priekšsēdētāja Urzula fon der Leiena pavēstīja runā par stāvokli Savienībā 2020. gadā.

–par prioritāti noteikt dzemdes kakla vēža skrīningu, veicot cilvēka papilomas vīrusa (HPV) testus sievietēm vecumā no 30 līdz 65 gadiem, nevis onkocitoloģiskās uztriepes skrīningu sievietēm vecumā no 20 līdz 30 gadiem, un atbalstīt šā vēža izskaušanu, vakcinējot pret HPV līdz 15 gadu vecumam,

–paplašināt krūts vēža skrīningu, iekļaujot ne tikai sievietes vecumā no 50 līdz 69 gadiem, bet visas sievietes vecumā no 45 līdz 74 gadiem, un apsvērt īpašus diagnostikas pasākumus sievietēm ar īpaši blīvām krūtīm,

Apspriešanās ar ieinteresētajām personām notika, rīkojot uzaicinājumu iesniegt atsauksmes saistībā ar vajadzību atjaunināt Padomes ieteikumu par vēža skrīningu; tas tika publicēts atsauksmju sniegšanai no 2022. gada 25. janvāra līdz 22. februārim. Kopumā tika saņemtas 87 autentiskas atbildes, no kurām lielāko daļu sniedza nevalstiskās organizācijas, uzņēmumi / uzņēmējdarbības organizācijas, patērētāju organizācijas / patērētāji, valsts iestādes un akadēmiskās/pētniecības iestādes. Ieinteresētās personas pauda vajadzību uzlabot un paplašināt pašreizējās vēža skrīninga programmas un izmantot jaunas, inovatīvas tehnoloģijas, kā arī norādīja uz nepieciešamību pēc skrīninga programmu kvalitātes nodrošināšanas un koordinēšanas.

Līgums par Eiropas Savienības darbību un it īpaši tā 168. panta 6. punkts paredz, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma var pieņemt ieteikumus minētajā tiesību normā izklāstītajiem mērķiem. Tas nozīmē, ka ir iespējams pieņemt tādu ieteikumu par vēža skrīningu, kas papildina valstu politiku un veicina vēža profilaksi, jo tā ir viena no lielākajām veselības problēmām Savienībā.

19)Šo analīzi ir vieglāk veikt, ja skrīninga dati un attiecīgā informācija ir piesaistīti vēža reģistriem un saslimstības un mirstības datiem un ir sadarbspējīgi ar tiem. Skrīninga programmu datu sekundārā izmantošana ir vērtīgs resurss vēža pētniecībai un tehnoloģiskai attīstībai vēža pacientu aprūpē, it īpaši, ja to apvieno ar citiem datu avotiem, piemēram, genoma datiem. Šādus sekundāros datus varētu iegūt plānotajā Eiropas veselības datu telpā.

4)Padomes Ieteikumā 2003/878/EK ir izklāstīti ieteikumi par vēža skrīningu Savienībā. Tajā ES dalībvalstis ir mudinātas īstenot skrīninga programmas, kas balstītas uz plašām iedzīvotāju grupām un kvalitātes nodrošināšanu, un tas ir palīdzējis uzlabot vēža skrīningu un panākt to, ka lielākajai daļai cilvēku mērķa vecuma diapazonā, kuri nāk no visām sociālekonomiskajām grupām un visā teritorijā, ir pieejami organizēti skrīningi.

3)Vēzis ir izplatīta slimība un biežs mirstības cēlonis visā Eiropā. Saskaņā ar aplēsēm 2020. gadā Savienībā vēzis tika diagnosticēts aptuveni 2,7 miljoniem cilvēku. Ekstrapolējot no 2020. gada skaitļiem, tiek lēsts, ka katrs otrais Savienības pilsonis dzīves laikā saslims ar vēzi, kas ilgstoši ietekmēs viņu dzīves kvalitāti, un tikai puse no visiem vēža slimniekiem izdzīvos.

22)Vajadzētu būt pieejamiem pienācīgiem cilvēkresursiem un finanšu resursiem, lai nodrošinātu atbilstīgu organizāciju un kvalitātes kontroli visās dalībvalstīs. Lai līdzfinansētu daļu no nepieciešamajiem ieguldījumiem un izdevumiem, tajā skaitā pētniecībai nepieciešamajiem, varētu mobilizēt līdzekļus, kas kohēzijas politikai piešķirti no Eiropas fondiem, sevišķi no Reģionālās attīstības fonda un Eiropas Sociālā fonda Plus, kā arī programmas “ES – veselībai” un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”.

23)Būtu jāveic pasākumi, lai nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīvam skrīningam, pienācīgi ņemot vērā iespējamo vajadzību pievērsties konkrētām sociālekonomiskajām grupām vai apgabaliem, kuros ir apgrūtināta piekļuve veselības aprūpes iestādēm.

24)Ir ētiski, juridiski un sociāli pareizi vēža skrīningu piedāvāt tikai pilnībā informētiem cilvēkiem, kuriem nav simptomu, ja ir pierādīts, ka skrīnings samazina slimības izraisītu mirstību, ja ieguvumi un riski ir labi zināmi un ja skrīninga izmaksu lietderība ir pieņemama.

25)Pielikumā ir norādītas skrīninga metodes, kas pašlaik atbilst šiem stingrajiem priekšnoteikumiem.

26)Pielikumā minētos skrīninga testus var piedāvāt iedzīvotājiem tikai organizētās skrīninga programmās ar kvalitātes nodrošināšanu visos līmeņos un tikai tad, ja ir pieejama laba informācija par ieguvumiem un riskiem, pienācīgi resursi skrīninga veikšanai, uzraudzība ar papildu diagnostikas procedūrām un vajadzības gadījumā to personu ārstēšana, kurām skrīninga tests ir pozitīvs.

27)Turklāt pielikumā minētie skrīninga testi, it īpaši plaušu, prostatas un kuņģa vēža skrīninga testi, būtu jāievieš pakāpeniski, lai nodrošinātu skrīninga programmu pakāpenisku un atbilstīgu plānošanu, izmēģināšanu un ieviešanu. Skrīningus ieviesīs, izmantojot faktos balstītas Eiropas pamatnostādnes ar kvalitātes nodrošināšanu, lai palīdzētu nodrošināt skrīninga programmu ieviešanu un uzraudzību.

28)Pielikumā ieteiktie skrīninga testi, kam ir pierādīta efektivitāte, būtu nopietni jāapsver, jo dalībvalstu lēmums ieviest ieteiktos skrīninga testus ir balstīts uz pieejamo profesionālo pieredzi, prioritāšu noteikšanu veselības aprūpes nozares cilvēkresursiem un finanšu resursiem attiecīgajā dalībvalstī, kā arī uz Eiropas pamatnostādnēm un kvalitātes nodrošināšanu ar mērķi uzraudzīt skrīninga programmu kvalitāti.

29)Tādu jaunu vēža skrīninga programmu vai metožu ieviešanai, kas ietver jonizējošo starojumu, ir pilnībā jāatbilst noteikumiem, kuri minēti Padomes 2013. gada 5. decembra Direktīvā 2013/59/Euratom, ar ko nosaka drošības pamatstandartus aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajiem draudiem un atceļ Direktīvu 89/618/Euratom, Direktīvu 90/641/Euratom, Direktīvu 96/29/Euratom, Direktīvu 97/43/Euratom un Direktīvu 2003/122/Euratom; cita starpā dalībvalstīm jābūt pienākumam nodrošināt attiecīgajiem speciālistiem atbilstīgu apmācību par metodes radiācijas aizsardzības aspektiem, kvalitātes nodrošināšanas programmu īstenošanu un radioloģisko iekārtu kvalitātes kontroli, starojuma dozu novērtēšanu un diagnostikas atskaites līmeņu noteikšanu un nodrošināt medicīniskās fizikas eksperta iesaisti attēlveidošanas procedūru optimizēšanā.

30)Skrīninga metodikas tiek pastāvīgi pilnveidotas. Tādēļ līdztekus ieteicamo skrīninga metodiku piemērošanai būtu jāveic jaunu metožu kvalitātes, piemērojamības un izmaksu lietderības novērtēšana, ja to var pamatot ar pieejamajiem datiem. Veicot pašreizējo un turpmāko darbu, tajā skaitā izstrādājot Eiropas pamatnostādnes ar kvalitātes nodrošināšanu, ir iespējams identificēt jaunas skrīninga pieejas un jaunas metodes, kas varētu aizstāt vai papildināt pielikumā minētos testus vai būt piemērotas citiem vēža veidiem.

31)Starptautiskā tehniskā sadarbība, jo īpaši PVO Starptautiskajā Vēža izpētes aģentūrā, var tieši palīdzēt uzlabot skrīninga programmas un pamatnostādnes ES un pasaulē.

32)Padomes 2008. gada 28. maija secinājumos par vēža radītā sloga mazināšanu Komisija tika aicināta izskatīt šķēršļus, kas kavē pārbaudītu skrīninga metožu veiksmīgu īstenošanu, un nodrošināt vidēja termiņa un ilgtermiņa zinātnisku un profesionālu atbalstu dalībvalstīm Padomes Ieteikuma 2003/878/EK īstenošanā.

33)2017. gada maija ziņojumā par Padomes Ieteikuma 2003/878/EK īstenošanu tika ieteikts Padomes ieteikumu atjaunināt, jo ES dalībvalstīs kopš 2003. gada ir apstiprināti un ieviesti jauni skrīninga testi un protokoli, un iekļaut tajā politiku regulārai vēža skrīninga pamatnostādņu un īstenošanas ziņojumu atjaunināšanai.

34)Izmantojot savu zinātnisko konsultāciju mehānismu, Komisija 2021. gada 22. aprīlī pilnvaroja Galveno zinātnisko padomdevēju grupu sagatavot zinātniskus ieteikumus par vēža skrīninga uzlabošanu Savienībā, it īpaši pievēršot uzmanību šādām jomām: i) kā panākt jaunāko zinātnes atziņu iestrādāšanu pašreizējās dzemdes kakla, kolorektālā un krūts vēža skrīninga programmās; ii) zinātniskais pamats vēža skrīninga programmu attiecināšanai uz citiem vēža veidiem, piemēram, plaušu, prostatas un kuņģa vēzi, un to īstenojamība Savienībā; iii) galvenie zinātniskie elementi, kas jāņem vērā, lai visā Savienībā optimizētu uz risku balstītu vēža skrīningu un agrīnu diagnostiku.

35)2021. gada 30. jūnijā Komisija nāca klajā ar jaunām, uz pierādījumiem balstītām Eiropas pamatnostādnēm ar kvalitātes nodrošināšanu krūts vēža diagnostikā un iepazīstināja ar Eiropas vēža informācijas sistēmu, kas ir viena no galvenajām sistēmām vēža radītā sloga uzraudzībai un prognozēšanai.

36)Padomes 2021. gada 10. decembra secinājumos par Eiropas veselības savienības stiprināšanu tika atgādināts, ka Covid-19 pandēmijas izraisītā veselības, ekonomiskā un sociālā nedrošība ir izjaukusi veselības veicināšanas un profilakses programmas un negatīvi ietekmējusi piekļuvi agrīnai vēža diagnosticēšanai un ārstēšanai laikā, kad slimnīcas izjūt pastiprinātu slodzi, un ka tam var būt nelabvēlīga ietekme uz vēža izplatību un pacientu izdzīvošanu.

37)Turklāt minētajos Padomes secinājumos Komisija tika aicināta attiecīgā gadījumā nodrošināt Eiropas Vēža uzveikšanas plāna efektīvu īstenošanu un palīdzēt dalībvalstīm īstenot efektīvas vēža kontroles darbības, izmantojot piemērotus instrumentus un rīkus, cita starpā — apsvērt iespēju iesniegt priekšlikumu par Padomes Ieteikuma 2003/878/EK atjaunināšanu.

38)Komisijas 2022. gada 3. februāra paziņojumā “Eiropas Vēža uzveikšanas plāns” (COM(2021) 44 final) tika paziņots par jaunas ES atbalstītas vēža skrīninga shēmas izstrādi, kurai pateicoties dalībvalstis varēs nodrošināt, lai līdz 2025. gadam skrīnings tiktu piedāvāts 90 % ES iedzīvotāju, kuri atbilst krūts, dzemdes kakla un kolorektālā vēža skrīninga kritērijiem. Šai shēmai paredzēts piešķirt Savienības finansējumu, un tās uzdevums būs panākt uzlabojumus trīs pamatjomās: piekļuve, kvalitāte un diagnostika.

39)Jaunajā ES atbalstītajā vēža skrīninga shēmā saskaņā ar Eiropas Vēža uzveikšanas plānu paredzēts arī pārskatīt Padomes Ieteikumu 2003/878/EK, ietverot atjauninātu to testu sarakstu, ko izmanto krūts, dzemdes kakla un kolorektālā vēža skrīningam, kā arī organizēto skrīninga programmu iespējamu paplašināšanu, iekļaujot tajās papildu vēža veidus, proti, plaušu, prostatas un kuņģa vēzi, ņemot vērā jaunas, pierādījumos balstītas zināšanas.

40)Galveno zinātnisko padomdevēju grupa 2022. gada 2. martā publicēja zinātnisko atzinumu “Cancer screening in the European Union” (“Vēža skrīnings Eiropas Savienībā”) par vēža skrīninga uzlabošanu visā Savienībā. Šajā atzinumā ieteikts atjaunināt krūts, dzemdes kakla un kolorektālā vēža skrīninga metodiku un testus un paplašināt organizētās vēža skrīninga programmas, iekļaujot plaušu un prostatas vēzi un noteiktos apstākļos arī kuņģa vēzi, kā norādīts pielikumā. Atzinuma pamatā ir izmantots konsorcija “Eiropas akadēmisko iestāžu zinātnē balstīti padomi politikas jomā” (Science Advice for Policy by European Academies (SAPEA)) veiktais pierādījumu pārskata ziņojums “Improving cancer screening in the European Union” (“Vēža skrīninga uzlabošana Eiropas Savienībā”).

41)Komisijas Galveno zinātnisko padomdevēju grupa arī ieteica izmantot strauji attīstošās tehnoloģiskās iespējas un zinātnes atziņas, lai visā Savienībā optimizētu agrīnu diagnostiku un uz risku balstītu vēža skrīningu.