LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 19.05.2004 
KOM(2004) 384 gal īgā versija 
2004/0122 (CNS)   
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMAM 
ar kuru groza L ēmumu Nr. 2002/463/EK, ar ko pie ņem rīcības programmu 
administrat īvai sadarb ībai ārējo robežu, v īzu, patvēruma un imigr ācijas jom ā (ARGO 
programma) 
(iesniegusi Komisija)
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. IEVADS 
ARGO programma, kas veicina administrat īvo sadarb ību ārējo robežu, v īzu, patvēruma un 
imigrācijas jomā, ir nepieciešams likumdošanas iniciat īvu, kas ir aizs āktas saska ņā ar Līguma 
62. un 63. pantu, papildin ājums. Fakts, ka likumdošanas sasniegumi paši par sevi nav 
pietiekami un ka ir nepieciešam ība pēc efektīvas operat īvas sadarb ības starp dal ībvalstu 
kompetent ām varas iest ādēm, lai izveidotu Br īvības, drošības un taisn ības zonu, ir atk ārtoti 
uzsvērts, tai skait ā arī Eiropas konstit ūcijas projekt ā. 
Tajā pašā dienā, 2002. gada 13. j ūnijā, kurā Padome pie ņēma ARGO programmu, t ā arī 
pieņēma ES dal ībvalstu ārējo robežo vad ības plānu1, kas atkal uzsv ēra koordin ācijas un 
sadarbības mehānisma noz īmīgumu šaj ā jomā. Šis darb ības plāns saskaņā ar Komisijas 
2002. gada maija pazi ņojumu2 arī attiecas uz atbild ības dalīšanu starp dal ībvalstīm kā ārējo 
robežu integr ētas vadības daļu. Seviljā Eiropas Padome piepras īja, lai Komisija p ārbaudītu 
jautājumus attiec ībā uz finansi ālo problēmu dalīšanu ārējo robežu p ārvaldības lietā. Komisija 
to sīki izvērsa savā 2002. gada un 2003. gada j ūnija3 paziņojumā. Otrajā paziņojumā Komisija 
apstiprināja investīciju un oper āciju izmaksu īstenot apjomu, kas rodas no š ī uzdevuma jo 
īpaši attiec ībā uz personu kontroli. Tom ēr detalizētu un salīdzinošu datu apkopošana š ādiem 
mērķiem, kā arī to analīze ir ļoti sarežģīta. Komisija nosl ēdza, apstiprinot, ka noz īmīgi un 
piemēroti risinājumi probl ēmas dalīšanai ir jāgaida pēc 2006. gada finanšu perspekt īvas, bet 
īslaicīgajiem jaut ājumiem Komisijai var ētu izanaliz ēt ARGO programmas p ārskatīšanas 
iespēju.  
2. M ĒRĶIS 
Ierosinātā ARGO l ēmuma groz ījuma mērķis ir padar īt iespējamu finansi ālā atbalsta 
nacionālajiem projektiem ārējo robežu zon ā noteikumu , virzot specifiskos struktur ālos vājos 
punktus uz strat ēģiskajiem robežpunktiem. Tie tiks integr ēti līgumā ar dalībvalstīm uz 
objektīva kritērija pamata (riska nov ērtējuma). Groz ītie noteikumi skaidri nosaka m ērķus, 
kurus šiem projektiem vai darb ībām ir jāsasniedz. Š īs darbības nepieprasa akt īvu citu 
dalībvalstu, kandid ātu vai trešo valstu iesaist īšanos. Tom ēr tām ir nozīmīga loma, defin ējot 
riska novērtējuma kritēriju, kopš tas ir kop ējs uzdevums starp vis ām dalībvalstīm un nozīmīga 
ārējo robežu integr ētās vadības daļa. Turklāt dalībvalstis ar Komitejas starpniec ību arī ir 
bildušas v ārdu ikgada darba programmas sagatavošan ā un šī jaunā veida projekta izv ēlē. Citas 
dalībvalstis ar ī var piedal īties kā novērotājas šo darb ību sagatavošan ā un/vai īstenošanā.  
                                                 
1 Padomes dokuments 10019/02. 
2 Pazi ņojums attiec ībā uz ES dal ībvalstu ārējo robežu integr ētu vadību. 
3 3.12.2002 pazi ņojums KOM (2002) 703, kas integr ē migrācijas jautājumus ES attiec ībās ar trešaj ām 
valstīm, un pazi ņojums KOM (2003) 323 par kop ējās nelegālās imigrācijas, kontrabandas, cilv ēku 
nelikumīgas pārvadāšanas, ārējo robežu un neleg ālo rezidentu atgriešanas politikas att īstību. 
 
LV 3   LV 3. ARGO  ĪSTENOŠANA 
Komisijas dienesti ir nesen nodevuši atkl ātībai savu pirmo ikgada zi ņojumu Padomei un 
Eiropas Parlamentam par ARGO programmas īstenošanu (2002.-2003.).4 Šajā ziņojumā 
Komisija atz īmēja, ka 2003. gadam ir skaidra nor āde par ARGO programmas nepiln īgu 
izpildi, galvenok ārt sakarā ar grūtībām, kādas raduš ās valstu administr ācijām organiz ējot un 
mobilizējot resursus ar saviem ES partneriem tiem darb ības veidiem, kurus sekm ē ARGO 
programma. Neš ķiet, ka nacion ālās aģentūras ir atbr īvotas no daž ām atbilstības kritēriju 
prasībām, kas ir izkl āstītas ARGO l ēmumā, jo īpaši saska ņā ar nosac ījumiem par citu 
dalībvalstu vai trešo valstu a ģentūru iesaistīšanu. Iegūtā pieredze no iepriekš ējām īstenošanām 
ir arī nozīmīgs arguments par labu ierosin ātajiem groz ījumiem, kas tiek ierobežots l īdz ārējo 
robežu zonai. Galvenais instruments ARGO īstenošanai ir darba programma, kas nosaka 
ikgada priorit ātes, mērķus, un nosaka to darb ību pamatprincipus, kurus Komisija uz ņemas. 
Komisija ar ī paredz izmantot ikgada darba programmu, lai sadarb ībā ar dalībvalstīm noteiktu, 
kurš ir vissvar īgākais mērķa kritērijs, nosakot šo jauno darb ību atbilstību par krit ērijiem. 
4. FINANS ĒJUMS 
Savā 2003. gada j ūnija paziņojumā Komisija apl ūkoja veidus, k ā iegūt papildu finanšu 
resursus inter alia ārējo robežu kontrolei, ko 2004. gad ā varētu piešķirt ar ARGO programmas 
palīdzību. Eiropas Padome atbalst īja šo pieeju un budžeta l ēmējinstitūcijas nolēma būtiski 
palielināt kopējo budžetu , kas ir pieš ķirts šī gada programmai. Š ķiet, ka Padome un Eiropas 
Parlaments piekrita, ka ārējo robežu zonai ir vajadz īgs neatliekams probl ēmu risinājums. 
2003. gad ā šis pieaugošais budžets apvienojum ā ar ARGO nepiln īgu izpildi bija cits faktors, 
kas mudin āja Komisiju p ārskatīt pašreizējos ARGO nosac ījumus un ierosin āt šo lēmumu par 
grozījumiem. T āpēc ierosinājums nepieprasa finansi ālā ieguldījuma izpēti, tā kā grozītie 
nosacījumi nav s ākotnēji iekļauti jaunaj ā paplašinātajā budžetā, bet drīzāk ir tā rezultāts. 
5. SUBSIDIARIT ĀTE UN PROPORCIONALIT ĀTE 
Komisija v ēlētos uzstāt, kā jau Padome daudzas reizes ir apstiprin ājusi, ka atbild ība par ārējo 
robežu kontroli paliek dal ībvalstu zi ņā. Galvenais Kopienas politikas m ērķis šajā jomā ir 
izveidot integr ētu pieeju robežu p ārvaldībai. Visām ES ārējām robežām ir paredz ēts 
viendabīgs un efekt īvs kontroles un uzraudz ības līmenis. Tas ir noz īmīgi ne tikai dal ībvalstu 
iekšējai drošībai zonā bez iekšējām robežām, bet arī vadot un veicinot cilv ēku plūsmu starp 
ES un pārējām pasaules valst īm. Komisija ir piln ībā ņēmusi vērā subsidiarit ātes principu, 
tādējādi jebkāda veida finansi ālai intervencei pie ES dal ībvalstu ārējām robežām ir pievienot ā 
vērtība. Komisija ar ī nodrošina to, lai šeit nesakristu ARGO veicin ātās darbības ārējo robežu 
jomā un ierosin ātās Eiropas A ģentūras operat īvās sadarbības vadībai pie ārējām robežām 
darbības. Tādējādi 2005. gad ā aģentūra nevarēs finansēt no pašas darb ību budžeta dal ībvalstu 
kopīgās darbības un izm ēģinājuma projektus. ARGO (2006.) p ēdējā gada programmas 
izveides d ēļ Komisija var sv ītrot no ikgad ējās darba programmas noda ļu par ārējām robežām. 
                                                 
4 Skat. dokumentu SEK (2004) 211. 
 
LV 4   LV 2004/0122 (CNS) 
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMAM 
ar kuru groza L ēmumu Nr. 2002/463/EK, ar ko pie ņem rīcības programmu 
administrat īvai sadarb ībai ārējo robežu, v īzu, patvēruma un imigr ācijas jom ā (ARGO 
programma) 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 66. pantu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu5, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu6, 
nemot vērā Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu7, 
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu8, 
tā kā: 
(1) Lēmuma Nr. 463/2002/EK9 galvenais m ērķis ir veicin āt administrat īvo sadarb ību ārējo 
robežu, vīzu, patvēruma un imigr ācijas jomās. 
(2) Sav ā 2003. gada 3. j ūnija paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par Kop ējas 
politikas neleg ālās imigrācijas, kontrabandas, cilv ēku nelikum īgas pārvadāšanas, ārējo 
robežu un neleg ālo rezidentu atpaka ļatgriešanas jom ā attīstību10 Komisija izvirza 
ARGO programmas p ārskatīšanas iesp ēju, lai nodrošin ātu finansi ālo atbalstu valstu 
projektiem ārējo robežu jom ā, īpaši virzot struktur ālās nepilnības stratēģiskajos 
robežpunktos, kas ir noteikti l īgumā ar dalībvalstīm, pamatojoties uz objekt īviem 
kritērijiem. 
(3) Eiropas Padome san āksmē Salonikos aicin āja Komisiju p ārbaudīt līdzekļu piešķiršanas 
iespējas saskaņā finanšu perspekt īvu 3. poz īciju, lai laika posm ā no 2004. gada l īdz 
2006. gadam risin ātu vissteidzam ākās struktur ālās vajadzības un lai plaš āk īstenotu 
solidaritātes defin īciju, kura ietvertu inter alia Kopienas atbalstu ārējo robežu 
pārvaldībai11. 
                                                 
5 OJ C […], […], p. […].. 
6 OJ C […], […], p. […]. 
7 OJ C […], […], p. […]. 
8 OJ C […], […], p. […]. 
9 OJ L 161, 19.6.2002., 1. lpp. 
10 KOM (2003) 323 gal īgā versija 
11 Eiropas Padomes san āksmes Salonikos secin ājumu 23. punkts. 
 
LV 5   LV (4) Budžeta l ēmējinstitūcija12 ir ievērojami palielin ājusi apropri ācijas, kas ir paredz ētas 
ARGO programmai 2004. gadam lab ākai ārējo robežu p ārvaldībai. 
(5) Lai veicin ātu vispārējos ARGO programmas m ērķus, ir lietder īgi palielin āt to darbību 
skaitu, kas ir ierosin ātas ārējo robežu jom ā, un paredz ēt jauna veida darb ības. 
(6) Dal ībvalstīm ir jāierosina darb ības, kuras noteikti neiesaista citas dal ībvalstis, bet 
veicina visp ārējos mērķus un atbalsta darb ības ārējo robežo jom ā, kā tas ir izkl āstīts 
Lēmumā Nr. 2002/463/EK. 
(7) Noteikumi par apspriešanos ar L ēmumā Nr. 2002/463/EK paredz ēto ARGO komiteju 
ir jāiekļauj jaunaj ā Finanšu regul ā, kas attiecas uz EK visp ārējo budžetu13. 
(8) Saska ņā ar Protokola par D ānijas situāciju 1. un 2. pantu, kas ir pievienots Eiropas 
Savienības līgumam un Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumam, D ānija nepiedal ās šā 
lēmuma pie ņemšanā, tāpēc tas nav tai saistošs un tai to nepiem ēro. 
(9) Saska ņā ar Protokola par Apvienot ās Karalistes un Īrijas situāciju 3. pantu, kas ir 
pievienots Eiropas Savien ības līgumam un Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumam, 
Apvienotā Karaliste ar 2002. gada 29. janv āra vēstuli sniedza pazi ņojumu par savu 
vēlmi piedal īties Lēmuma Nr. 2002/463/EK pie ņemšanā un piemērošanā. 
(10) Saska ņā ar Protokola par Apvienot ās Karalistes un Īrijas situāciju 3. pantu, kas ir 
pievienots Eiropas Savien ības līgumam un Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumam, 
Īrija nepiedal ās šī lēmuma pie ņemšanā. Rezultātā un neierobežojot min ētā protokola 
4. pantu, š ā lēmuma noteikumi Īrijai nav piem ērojami. 
(11) Lēmums Nr. 2002/463/EK t āpēc ir grozīts šādi, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU. 
                                                 
12 ES visp ārējais budžets 2004. finanšu gadam (OV L 53, 23.2.2004.) 
13 Regula Nr. 1605/2002 O.V. L 248 16.09.2002. 
 
LV 6   LV 1. pants 
Lēmums 2002/463/EK tiek groz īts šādi: 
1. 10. pant ā iekļauj šādu 1.a punktu:  
„1.a Darb ības, kas min ētas 8. pant ā un kas ir vienas dal ībvalsts nacion ālās aģentūras 
ierosināta, ar kuru īsteno vienu no 4. pant ā minētajām rīcībām politikas jom ā, 
atbilst kopfinans ējuma saņemšanai saska ņā ar ARGO programmu, kas 
nodrošina, ka tie:   (a) seko vienam no 3. pant ā minētajiem galvenajiem m ērķiem,  
 (b) sekm ē integrētu robežu p ārvaldību, risinot īpašas struktur ālās 
problēmas stratēģiskajos robežpunktos, kas ir noteiktas uz objekt īvu kritēriju 
pamata.” 
2. 11. pantu groza š ādi: 
(a) 3., 4. un 6. pant ā vārdus „10. panta 1. punkts” aizst āj ar vārdiem „10. panta 
1. un 1a. punkts”. 
(b) 5. punktu aizst āj ar šo: 
„(5) Lēmumus par Kopienas dot āciju piešķiršanu 10. panta 1. un 1a. punkt ā 
minētajām darbībām var pie ņemt saska ņā ar dotāciju līgumiem starp 
Komisiju un valstu a ģentūrām, kas ierosina darb ības. Šo dot āciju lēmumu 
un līgumu īstenošana ir pak ļauta Komisijas finanšu kontrolei un 
Revīzijas palātas pārbaudēm. 
3. 12. pantu groza š ādi: 
a) 3. punkta a) apakšpunktu aizst āj ar šo: 
„(a) sagatavot ikgada darba programmu, kur ā ietverti īpaši mērķi, tematisk ās 
prioritātes, mērķu kritēriji, kas min ēti 10. panta 1a. punkta 
b) apakšpunkt ā, 10. panta 3. punkt ā minēto darbību apraksts, kuras 
Komisija paredz īstenot un, ja nepieciešams, citu darb ību saraksts.” 
(b) 4. pantu aizst āj ar šo: 
“4. Ikgada darba programmu, ka s ietver Komisijas ierosin ātās darbības un 
īpašās 9. pantā minētās darbības, pieņem saska ņā ar 13. panta 2. punkt ā 
minēto proced ūru.  
 Attiecībā uz 10. panta 1a. punkt ā minētajām darbībām, izvēlēto darbību 
sarakstu pie ņem saskaņā ar 13. panta 3. punkt ā minēto procedūru. 
 
LV 7   LV 2. pants 
Šis lēmums stājas spēkā no tā publicēšanas dienas „Eiropas Savien ības Oficiālajā Vēstnesī”. 
Šis lēmums ir adres ēts dalībvalstīm saskaņā ar Līgumu. 
Briselē,  
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs 
  
 
LV 8   LV FINANŠU P ĀRSKATS LIKUMDOŠANAS NOL ŪKOS  
Politikas joma(-s): Tieslietas un iekšlietas  
Darbība(-s): Kop ējā imigrācijas un patv ēruma politika  
 
DARBĪBAS NOSAUKUMS : I EROSIN ĀJUMA PROJEKTS PADOMES L ĒMUMAM , AR KURU GROZA 
LĒMUMU NR. 2002/463/EK,  A R  K O  P I E ŅEM RĪCĪBAS PROGRAMMU ADMINISTRAT ĪVAI 
SADARB ĪBAI ĀRĒJO ROBEŽU , VĪZU, PATVĒRUMA UN IMIGR ĀCIJAS JOM Ā (ARGO  
PROGRAMMA ) 
1. B UDŽETA POZ ĪCIJA(-S) + POSTENIS (-ŅI) 
18 03 07: ARGO programma 
18 01 04 06: ARGO – administrat īvās pārvaldības izdevumi  
2. VISP ĀRĪGIE  SKAITĻI 
2.1. Kop ējais piešķīrums darb ībai (B da ļa): 46,179 € miljoni saist ībām 
2.2. Piem ērošanas laiks: 
2002.-2006. gads 
2.3. Visp ārīgais daudzgadu izdevumu nov ērtējums 
(a) Saist ību apropri āciju/maks ājumu apropri āciju (finanšu intervences) grafiks (skat. 
6.1.1. punktu) 
 € miljoni ( līdz trim zīmēm aiz komata ) 
 
 2002. 2003. 2004. 2005. 2006. 2007. 
un 
sekojo
šie  
Kopā 
Saistības 3,000 7,675 21,300 6,200 7,200  45,375 
Maksājumi 2,400 4,438 12,549 7,476 9,836 8,678 45,375 
(b) Tehnisk ā un administrat īvā atbalsta izmaksas (skat. 6.1.2. punktu)  
 
 2002. 2003. 2004. 2005. 2006. 2007. 
un 
sekojo
šie  
Kopā 
Saistības 0,024 0,200 0,180 0,200 0,200  0,804 
Maksājumi 0,024 0,200 0,180 0,200 0,200  0,804 
 
LV 9   LV  
Starpsumma a+b 2002. 2003. 2004. 2005. 2006. 2007. 
un 
sekojo
šie Kopā 
Saistības 3,024 7,875 21,480 6,400 7,400  46,179 
Maksājumi 2,424 4,638 12,729 7,676 10,036 8,678 46.179 
(c) Visp ārīgā cilvēku resursu un citu administrat īvo izdevumu finansi ālā ietekme (skat. 
7.2. un 7.3. punktu) 
Saistības/maksājumi 0,357 0,357 0,357 0,357 0,357 0,324 2,109 
 
 
KOPĀ a+b+c 2002. 2003. 2004. 2005. 2006. 2007. 
un 
sekojo
šie Kopā 
Saistības 3,381 8,232 21,837 6,757 7,757 0,324  
48,288 
Maksājumi 2,781 4,995 13,086 8,033 10,393  
9,002  
48,288 
2.4. Atbilst ība finanšu programmai un finanšu perspekt īvai 
X Ierosin ājums atbilst esošajai finanšu programmai. 
 Ierosin ājums izrais īs atbilstoš ās pozīcijas pārprogramm ēšanu finanšu 
perspektīvā. 
 Ierosin ājums, iesp ējams, pras īs iestāžu nolīguma nosac ījumu piem ērošanu. 
2.5. Finansi āla ietekme uz ie ņēmumiem: 
X Ierosin ājumam nav finansi ālas ietekmes (ietver te hniskos aspektus attiec ībā uz 
pasākuma īstenošanu) 
VAI 
 
LV 10   LV Ierosinājumam ir finansi āla ietekme – ietekme uz ie ņēmumiem ir š āda: 
(€ miljoni l īdz vienai z īmei aiz komata)  
  Situ ācija pēc darbības 
Budžeta 
pozīcija Ieņēmumi Pirms 
darbības 
[Gad
s n-1][Gad
s n]  [n+1] [n+2] [n+3
] [n+4]  [n+5]  
a) Ieņēmumi absol ūtā 
izteiksmē         
b) Ieņēmumu izmai ņas  ∆       
3. BUDŽETA  RAKSTUROJUMS 
Izdevumu veids  Jauns  EBTA 
devums  Kandidātvalstu 
ieguldījums  Pozīcija 
finanšu 
perspektīvā 
Neobl. Daž. N Ē N Ē N Ē Nr. 3 
4. JURIDISKAIS  PAMATS 
Eiropas Kopienu dibin āšanas līguma 66. pants. 
Padomes L ēmums Nr. 2002/463/EK, ar ko pie ņem rīcības programmu 
administrat īvai sadarb ībai ārējo robežu, v īzu, patvēruma un imigr ācijas jomā (ARGO 
programma) 
5. APRAKSTS  UN PAMATOJUMS 
5.1. Nepieciešam ība pēc Kopienas intervences 
5.1.1. Sasniedzamie m ērķi 
ARGO programmu izveidoja ar Padomes 2002. gada 13. j ūnija Lēmumu 
2002/463/EK (OV L 161, 19/06/2002, 11.  lpp.). ARGO programmas m ērķis bija 
nodrošināt finansiālu atbalstu daž ām dalībvalstu ierosin ātām darbībām ārējo robežu, 
vīzu, patvēruma un imigr ācijas jomās, kas ir paredz ētas, lai veicin ātu sadarbību starp 
valstu administr ācijām un pastiprin ātu šajās jomās esošo proced ūru efektivit āti, 
nosakot sarež ģījumus jaunu Kopienas ties ību aktu īstenošanā un nodrošinot atkl ātību 
to piemērošanā. 
Padomes 2002. gada 13. j ūnija Lēmuma 2002/463/EK, ar kur u izveidota ARGO 
programma, 11. panta 1. punkt ā ir ietverta finanšu at sauce 25 miljonu eiro apjom ā 
periodā no 2002. l īdz 2006. gadam. Tom ēr pēc politikas att īstīšanas jo īpaši ārējo 
robežu jom ā budžeta l ēmējinstitūcijas ievērojami palielin āja apjomus, kas ir pieš ķirti 
ARGO programmai 2003. gad ā (+ 4,675 miljoni eiro) un 2004. gad ā (+ 19,5 miljoni 
eiro). Šā nozīmīgā pieauguma d ēļ, kas atspogu ļoja nozīmi, ko Komisija, Padome un 
 
LV 11   LV Eiropas Parlaments pieš ķīra darbību attīstībai īpašā ārējo robežu sadarb ības jomā, kā 
arī grūtības, kas ir noteiktas ARGO programmas īstenošanā tās pirmajos divos gados, 
kā tas ir raksturots pirmaj ā ikgada zi ņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par 
ARGO programmas (SEK(2004)211, 17/02/2004) īstenošanu, Komisija ierosina 
izmaiņas Padomes L ēmumā 2002/463/EK, lai padar ītu iespējamu noteikumu par 
finansiālo atbalstu valstu projektiem ārējo robežu jom ā, risinot īpašas struktur ālās 
problēmas stratēģiskos robežpunktos.  
5.1.2. Pas ākumi, kas ir veikti saist ībā ar ex ante izvērtēšanu 
Eiropas Padome Sevi ļas sanāksmē lūdza Komisijai p ārbaudīt jautājumus attiec ībā uz 
finansiālā sloga dal īšanu ārējo robežu p ārvaldībā. Komisija to s īki izvērsa savā 
2002. gada decembra un 2003. gada j ūnija pazi ņojumos14. Otrajā paziņojumā 
Komisija apstiprin āja investīciju un oper āciju izmaksu īsteno apjomu, kas rodas no š ī 
uzdevuma jo īpaši attiec ībā uz personu kontroli. Tom ēr detalizētu un salīdzinošu datu 
apkopošana š ādiem mērķiem, kā arī to analīze ir ļoti sarežģīta. Komisija nosl ēgumā 
apstiprināja, ka noz īmīgs un piem ērots risin ājums sloga dal īšanai būtu sagaid īt 
2006. gada finanšu perspekt īvas pieņemšanu, bet īstermiņā Komisija var ētu izpētīt 
ARGO programmas p ārskatīšanas iesp ēju, lai atbalst ītu valstu projektus ārējo robežu 
jomā, risinot īpašas struktur ālās problēmas strat ēģiskajos robež punktos, tiktu 
noteiktas l īgumā ar dalībvalstīm uz objekt īvu kritēriju pamata (riska izv ērtēšana). 
Ziņojumā par ARGO programmas īstenošanu 2002. un 2003. gad ā atbalstītas 
izmaiņas nosac ījumos par projektu atbilst ību saska ņā ar ARGO programmu. 
Dalībvalstu gr ūtības finansi ālajā programm ēšanā attiecībā uz kopfinans ējuma 
prasībām saskaņā ar ARGO programmu ir pat ak ūtākas, kad t ās lūdz kopīgas rīcības 
saskaņošanu ar cit ām dalībvalstīm. Darbības ārējo robežu jom ā prasa noz īmīgas 
investīcijas (person āla pieņemšana un apm ācība, aprīkojuma ieg āde un atjaunošana), 
ko ir grūti plānot starpvalstu l īmenī. Tomēr jāatzīmē, ka šādām investīcijām pat, ja 
tās īsteno viena dal ībvalsts, var ētu būt pozitīva ietekme, pastiprinot Eiropas 
Savienības ārējo robežu p ārvaldību visu dal ībvalstu lab ā. ES pievienotajai v ērtībai ir 
jābūt izveidotai pirms ARGO finans ējuma nodrošin āšanas, pamatojoties uz 
objektīviem kritērijiem, par ko ir vienojuš ās vairums dal ībvalstu. 
5.1.3. Pas ākumi, kas ir īstenoti pēc ex post izvērtēšana 
N/A. 
5.2. Paredz ētās darbības un budžeta intervences k ārtība. 
Ierosināto grozījumu mērķis ir pārskatīt atbilstības nosac ījumus dal ībvalstu projektu 
iesniegšanai (10. pants). T ādējādi projektus, kas ir vienas dal ībvalsts iesniegti ārējo 
robežu jom ā, varētu uzskat īt par piem ērotiem, ja tie attiecas uz īpašu struktur ālo 
problēmu risinājumu strat ēģiskajos robežpunktos, kas ir noteiktas, pamatojoties uz 
objektīviem krit ērijiem (riska izv ērtējums), kuri tiks defin ēti Komisijas izveidotaj ā 
ikgada darba programm ā saskaņā ar Argo komiteju (vad ības proced ūra). ARGO 
komitejai ar ī jāsniedz atzinums (padomdev ēja proced ūra) par to projektu sarakstu, 
                                                 
14 3.12.2002 Pazi ņojums KOM (2002) 703, kas integr ē migrācijas jautājumus ES attiec ībās ar trešaj ām 
valstīm un Pazi ņojums KOM (2003) 323 par neleg ālās migrācijas, kontrabandas, cilv ēku nelegālās 
transportēšanas, ārējo robežu un neleg ālo rezidentu atgriešanas kop ējās politikas att īstību. 
 
LV 12   LV kas ir izv ēlēti saskaņā ar šiem jaunajiem nosac ījumiem, lai apstiprin ātu atbalst īto 
projektu ES pievienoto v ērtību. 
5.3. Īstenošanas metodes. 
Īstenošanas metodi attiec ībā uz dotācijām valstu a ģentūru iesniegtajiem projektiem 
neietekmē šis ierosin ājums par Padomes L ēmuma groz ījumiem. 
6. FINANSI ĀLĀ IETEKME 
6.1. Kop ējā finansiālā ietekme uz B da ļu – (ārpus visa programmas laikposma) 
6.1.1. Finansi ālā intervence 
Saistības (miljonos € l īdz trim zīmēm aiz komata) 
Sadalījums 2002.* 2003.* 2004. 2005. 2006. 2007. un 
sekoj.  Kopā 
1. rīcība – dal ībvalstu 
projekti attiec ībā uz ārējām 
robežām, vīzām, patvērumu 
un imigrāciju 2,116 2,636 19,000 4,200 5,200  33,152 
2. rīcība – Komisijas 
iniciatīvas (pētniecība) 0,699 0 2,300 2,000 2,000  6,999 
KOPĀ 2,815 2,636 21,300 6,200 7,200  40,151 
* 2002. un 2003. gads ir balst īts uz faktisko īstenošanu 
6.1.2. Tehnisk ā un administrat īvā palīdzība, atbalsta izdevumi un IT izdevumi (saist ību 
apropriācijas) 
 2002. 2003. 2004. 2005. 2006. 2007. un 
sekoj.  Kopā 
1) Tehniskais un 
administrat īvais atbalsts         
b) Tehnisk ā atbalsta dienesti         
b) Cits tehniskais un 
administrat īvais atbalsts: 
- iekšējs: 
- ārējs: 
tostarp datoriz ētu vadības 
sistēmu izveide un 
uzturēšana        
 
LV 13   LV Starpsumma 1         
2) Atbalsta izdevumi         
a) Izpēte  0,176 0,156 0,176 0,176  0,684 
b) Ekspertu tikšan ās 0,024 0,024 0,024 0,024 0,024  0,120 
c) Inform ācija un 
publikācijas        
Starpsumma 2  0,024 0,200 0,180 0,200 0,200  0,804 
KOPĀ 0,024 0,200 0,180 0,200 0,200  0,804 
6.2. Izmaksu apr ēķināšana katram B da ļā paredz ētajam pas ākumam (vis ā 
programmas laik ā) 
Saistības (miljonos € l īdz trim zīmēm aiz komata ) 
Sadalījums Izlaižu veids 
(projekti, lietas)  Izlaižu skaits 
(1 .... n gadam 
kopā) Vidējā maksa 
par vienību Kopējās izmaksas 
(1 .... n gadam 
kopā) 
 1 2 3 4=(2X3)  
1. darbība – dalībvalstu projekti 
attiecībā uz ārējām robež ām, 
vīzām, patvērumu un imigr āciju 
- Ārējās robežas 
- Patvērums 
- Imigrācija/Vīzas  
Projekti saist ībā 
ar kop ējām 
darbībām, 
apmācību, 
personāla 
apmaiņu, jaunu 
tehnoloģiju 
izmantošanu, pozitīvu 
pieredžu 
attīstīšanu
  
 
70 36 
60  
 
0,350 0,125 
0,075  
 
24,000 
4,500 
4,652 
2. darbība. Komisijas darb ības 
 
 Izpēte, 
pakalpojumi, 
piegādātāji 15   
6,999 
KOPĒJĀS IZMAKSAS   181  40,151 
Ja ir nepieciešams, izskaidrot apr ēķinu metodi 
 
LV 14   LV 7. IETEKME  UZ PERSON ĀLA UN ADMINISTRAT ĪVAJĀM IZMAKS ĀM 
7.1. Ietekme uz cilv ēkresursiem 
Personāls, kas ir noz īmējams darb ības 
vadībai, izmantojot esošos resursus  Uzdevumu, kas izriet no darb ības, 
apraksts  
Amatu veidi  
Pastāvīgo amatu 
skaits  Pagaidu amatu 
skaits  Kopā 
 
Ierēdņi A 
B C
 1 1 1  1 
1 1  
 
Citi cilvēkresursi      
Kopā 3   3 
7.2. Visp ārējā finansiālā ietekme uz cilv ēkresursiem 
Cilvēkresursu veids  Summa (€)  Aprēķinu metode*  
Darbinieki 1A + 1B + 1C 
Pagaidu person āls 324.000 
 108,000 vid ējais mat./gad ā x 3 
Citi cilvēkresursi 
(īpašā budžeta poz īcija)  
Kopā324.000  
Apjoms ir kop ējie divpadsmit m ēnešu izdevumi. 
7.3. Citas no darb ības izrietoš ās administrat īvās izmaksas 
Budžeta poz īcija 
(numurs un postenis)  Summa (€)  Aprēķinu metode  
Vispārējais sadal ījums (A7 ) 
A0701 - Komand ējumi 
A07030 – Sapulces 
A07031 – Oblig ātās komitejas (Programmu komiteja) 
A07032 – Neoblig ātās komitejas 
A07040 – Konferences 
A0705 – Izp ēte un konsult ācijas 
Citi izdevumi (konkretiz ēt)  
  
33.600  
  
€ 672 x 25 eksperti x 2 komitejas
 
Informācijas sistēmas (A-5001/A-4300)    
Citi izdevumi – A da ļa (konkretiz ēt)   
Kopā33.600  
Summa ir kop ējie divpadsmit m ēnešu izdevumi. 
 
LV 15   LV Konkretiz ēt komitejas veidu un grupu, kurai t ā pieder. 
7.4. Sadal ījums 
Cilvēku un administrat īvo resursu nepieciešam ību sedz ar pieš ķīrumu, kas ir iedal īts 
vadošajam ĢD saskaņā ar ikgada sadal ījuma proced ūru. 
I. Ikgada kopsumma (7,2 + 7,3) 
II. Darb ības ilgums 
III. Kop ējās darbības izmaksas (I x II) €357.600 
5 gadi €1.788.000 
8. TURPM ĀKIE  PASĀKUMI  UN IZVĒRTĒŠANA 
8.1. Turpm ākie pasākumi 
Nav paredz ētas izmaiņas. 
8.2. Pl ānotās izvērtēšanas pas ākumi un grafiks 
Nav paredz ētas izmaiņas. 
9. KR ĀPŠANAS  APKAROŠANAS  PASĀKUMI 
Nav paredz ētas izmaiņas.