Īpašais ziņojums Nr. 2/2010 “Saskaņā ar Sesto pētniecības pamatprogrammu īstenoto projektēšanas pētījumu un jaunu infrastruktūru izveides atbalsta shēmu efektivitāte”





Kopsavilkums I. Projektēšanas pētījumu (PP) un jaunu infrastruktūru izveides (JII) atbalsta shēmas ir daļa no ES politikas, kura attiecas uz augsta līmeņa Eiropas pētniecības infrastruktūru attīstīšanu. Ieguldījums projektos, ko īstenoja saskaņā ar Sesto pētniecības pamatprogrammu (2002.–2006. gadam), bija 140 miljoni EUR. II. Revīzijā pārbaudīja, vai abas shēmas ir sekmējušas augstākās kvalitātes pētniecības infrastruktūru tīkla izstrādi un darbību Eiropā, un to optimālo izmantojumu Eiropas mērogā, pamatojoties uz pētnieku paustajām vajadzībām. Revīzijā īpaši analizēja, vai projektēšanas pētījumu shēma ir bijusi noderīga lēmumu pieņēmējiem un vai jaunu infrastruktūru izveides shēmas īstenošanas rezultātā ir radušās jaunas infrastruktūras. Uzmanību pievērsa arī pasākumiem, kuri tika veikti, lai sekmētu savstarpēji papildināma finansējuma izmantošanu pētniecības materiāli tehniskajai bāzei. III. Palātas secinājumi bija šādi: - projektēšanas pētījumu shēmu pozitīvi novērtēja aptaujātie pētniecības darbinieki, kuri uzskatīja, ka šī shēma sniedza izšķirošo sākotnējo finansējumu infrastruktūras izveidei un sekmēja sadarbību starp iespējamajiem konkurentiem Eiropas pētniecības jomā, un - Eiropas Savienības atbalstam jaunu infrastruktūru izveidei bija neliela ietekme uz pētniecības materiāli tehniskās bāzes struktūras rašanos Eiropā. Jaunu infrastruktūru izveides shēmai bija neliels katalītisks efekts un, kaut arī jaunu infrastruktūru izveides atbalsta maksājums sekmēja dažus attiecīgo investīciju projektu tehniskos uzlabojumus, lielākā daļa atbalstīto projektu būtu virzījusies uz priekšu neatkarīgi no ES atbalsta; - Komisijas dienesti aktīvi neveicināja dažādu Eiropas pētniecības iestādēm pieejamo finansēšanas avotu izmantošanu, kaut arī to atbalstīja daudzos oficiālos paziņojumos. IV. Palāta iesaka Komisijai atkārtoti izvērtēt, vai jaunu infrastruktūru izveides projekti būtu finansējami no pētniecības budžeta, ņemot vērā konstatējumus par to pievienoto vērtību Eiropai. Turklāt shēmas mērķiem jābūt skaidriem un reāli sasniedzamiem. Komisijai jāizvērtē, kas jāsasniedz ar savstarpēji papildināmu finansēšanas avotu izmantošanu, un, ja tā ir pārliecināta, ka ir iespējamas sinerģijas labākam ES līdzekļu izlietojumam, tai jāveic vajadzīgie pasākumi. Ievads 1. Šis ziņojums attiecas uz ES izdevumiem projektēšanas pētījumu (PP) un jaunu infrastruktūru izveides (JII) atbalsta shēmām, kas ietilpst Pētniecības infrastruktūru (PI) darbības jomā saskaņā ar Sesto pētniecības pamatprogrammu (2002.–2006. gadam). 2. Termins "pētniecības infrastruktūras" attiecas uz materiāli tehnisko bāzi un resursiem, kas pētniekiem akadēmiskajā un/vai rūpniecības jomā nodrošina būtiskus pakalpojumus. Infrastruktūra var būt viens resurss konkrētā vietā, kā arī sadalītu vai pat virtuālu resursu tīkls, kas pakalpojumus sniedz elektroniski [1]. ES pētniecības budžets līdzfinansē pētniecības infrastruktūras 3. Kopš 1984. gada ES pētniecības un tehnoloģiju attīstības (PTA) darbības tiek finansētas ar daudzgadu pamatprogrammu starpniecību. Šajās programmās nosaka zinātniskos un tehnoloģiskos mērķus, kuri īstenojami programmu posmā. Īpašu atbalstu pētniecības materiāli tehniskajai bāzei sāka sniegt ar Otro pamatprogrammu (1987.–1991. gads). Sākotnējais mērķis bija uzlabot zinātnieku piekļuvi valstu pētniecības infrastruktūrām, tomēr vēlāk to paplašināja, lai iekļautu arī atbalstu sadarbības tīkliem un pētniecības pasākumiem nolūkā uzlabot infrastruktūru sniegto pakalpojumu kvalitāti un kvantitāti, kā arī jaunu zinātnisku iekārtu izstrādei [2]. Kopš Otrās pamatprogrammas finanšu atbalsts ir ievērojami palielinājies (sk. 1. attēlu). 1. attēls. Izdevumi pētniecības infrastruktūru programmām +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Komisija 4. Sestās pētniecības pamatprogrammas Pētniecības infrastruktūru darbības jomas vispārīgais mērķis bija veicināt "augstākās kvalitātes un efektīvāka pētniecības infrastruktūru tīkla attīstību" Eiropā. Tam vajadzēja pamatoties uz pētnieku aprindu izteiktajām vajadzībām, kā arī radīt Eiropas pievienoto vērtību, paplašinot šādu infrastruktūru pielietojumu visā Eiropā. 5. Saskaņā ar analīzi, ko 2000. gadā veica Komisija, mūsdienu prasībām atbilstošas pētniecības materiāli tehniskās bāzes izveidošanu Eiropā traucēja tas, ka - nebija koordinācijas mehānismu, lai novērtētu vajadzības un noteiktu prioritātes katrā valstī un nozarē; - nebija saskaņotas Eiropas nostājas par piedalīšanos pasaules mēroga pasākumos; - bija grūti izveidot daudzvalstu finansēšanas nolīgumus; - starptautiska piekļuve materiāli tehniskajai bāzei bija apgrūtināta; - infrastruktūras dalībnieku koordinācija bija vāja, un attiecīgi pietrūka kritiskās masas tehnoloģiju attīstībai saistībā ar infrastruktūrām [3]. 6. Lai palīdzētu atrisināt konstatētās grūtības, kas saistītas ar jaunas pētniecības materiāli tehniskās bāzes izveidi, Komisija Sestajā pamatprogrammā ierosināja pieeju, kura bija vērsta uz lielmēroga pētniecības materiāli tehniskās bāzes atbalstu Eiropā. Tika izveidotas piecas atbalsta shēmas, un tās aptvēra šādas jomas: - starptautiska pieeja, - integrētas darbības, - komunikāciju tīkla izveide, - projektēšanas pētījumi, - jaunu infrastruktūru izveide. 7. Sestajā pamatprogrammā no 715 miljoniem EUR, kas bija pieejami infrastruktūru atbalstam, 140 miljonus EUR piešķīra projektēšanas pētījumu un jaunu infrastruktūru izveides atbalsta shēmām (sk. pārskatu 2. attēlā). 2. attēls. Projektēšanas pētījumu un jaunu infrastruktūru izveides shēmas Sestajā pamatprogrammā +++++ TIFF +++++ Projektēšanas pētījumi 8. Projektēšanas pētījumu projekti ir paredzēti tam, lai pārbaudītu materiāli tehniskās bāzes (tostarp jaunu iekārtu izstrādes) iespējamību nākotnē. Projektēšanas pētījumu shēmai bija jāatbalsta priekšizpēte un tehniskais sagatavošanās darbs jaunām infrastruktūrām, kurām būtu Eiropas mērogs un kuras atbilstu Eiropas interesēm. Atbalstu varēja sniegt arī vispasaules nozīmes iekārtām, kuras atrodas ārpus Eiropas, bet kurās Eiropas organizācijas ir iecerējušas piedalīties. 9. Tie projektēšanas pētījumu projekti, kurus revidēja Palāta (sk. I pielikumu), attiecās uz tādiem jautājumiem kā brīvo elektronu gaismas avoti, daļiņu paātrinātāji, lieli optiskie un infrasarkanās gaismas teleskopi un akvakultūras centru izveide. Projektēšanas pētījuma piemērs dots 1. izcēlumā. 1. izcēlums. SKADS projekts Viens no projekta "Kvadrātkilometra zonas radioteleskopa projektēšanas pētījums" (Square Kilometre Array Design Study jeb SKADS) mērķiem bija izstrādāt rentablu tehnoloģiju nākotnes radioastronomijai. ES finansiālā atbalsta kopsumma bija 10,4 miljoni EUR, kas ir apmēram viena trešdaļa no projekta kopējām izmaksām. Dotācijas līgumslēdzēju, SKADS konsorciju, veidoja 26 dalībnieki no deviņām ES dalībvalstīm, Dienvidāfrikas, Kanādas, Austrālijas un Krievijas. Šajā projektēšanas pētījumā apstiprināja, ka Kvadrātkilometra zonas (Square Kilometre Array jeb SKA) milzīgo radioteleskopu, kas izvietots vairākos kontinentos, varētu uzbūvēt, izmantojot vienkāršākas un lētākas struktūras nekā simtiem parasto diskveida antenu, kā sākotnēji bija plānots. Pēc tam SKA projektu iekļāva "Eiropas pētniecības infrastruktūru ceļvedī" (sk. 16. un 17. punktu). Pirmo posmu ir plānots uzsākt 2012.–2016. gadā. Jaunu infrastruktūru izveide 10. Jaunu infrastruktūru izveides shēmas mērķis bija atbalstīt jaunu vai uzlabotu infrastruktūru radīšanu. Tāpat kā projektēšanas pētījumiem, atbalstu varēja sniegt arī pasaules nozīmes materiāli tehniskajai bāzei, kas atrodas ārpus Eiropas, bet kurā Eiropas organizācijas gatavojas piedalīties. Starp attiecināmajiem projektiem varēja būt gan tradicionālas ēkas, gan arī antenu sistēma Atakamas tuksnesī Čīlē vai virtuāla infrastruktūra, piemēram, sadalīts digitālais arhīvs lingvistisko pētījumu pilnveidošanai (par revidētajiem jaunu infrastruktūru izveides projektiem sk. II pielikumu). Jaunu infrastruktūru izveides projekta piemērs dots 2. izcēlumā. 2. izcēlums. CeMaCE projekts Tjērnes Jūras bioloģijas laboratorija (Tjärnö Marine Biological Laboratory jeb TMBL) ir jūras bioloģijas lauka stacija Zviedrijā. Kopā ar Akademiska Hus, lielāko akadēmisko mācību iestāžu ēku īpašnieku Zviedrijā, TMBL būvē Jūras ķīmiskās ekoloģijas centru (Centre for Marine Chemical Ecology jeb CeMaCE). Šis multidisciplinārais objekts dos Eiropas pētniekiem piekļuvi laboratorijām, iekārtām un zinātniskajai pieredzei. Centrs, kuram ir tieša pieeja jūrai no Kostera fjorda krasta, apvieno pētījumus molekulārajā bioloģijā, ekoloģijā un evolucionārajā bioloģijā, un tas varētu sniegt inovatīvu pieeju jūras ekoķīmijai. Eiropas finanšu atbalsts šim projektam bija vairāk nekā EUR 900 000, un to galvenokārt izlietoja, lai uzbūvētu jūras ekotronu — iekārtu, kura piedāvā ekoloģiski atbilstošu eksperimentālo vidi ar vairāku vides faktoru kontroli, — un šis atbalsts sekmē jūras ekoloģijas laboratoriju izveidi. Projekta kopējās izmaksas bija 9 miljoni EUR. Projektu atlase 11. Projektēšanas pētījumu un jaunu infrastruktūru izveides projektus Sestajā pamatprogrammā atlasīja pēc 2003. gada novembrī publicētā piedāvājumu konkursa [4]. Maksimālā līdzfinansēšanas likme projektēšanas pētījumu un jaunu infrastruktūru izveides projektiem bija attiecīgi 50 % un 10 %. Konkurss bija izsludināts projektiem jebkurā zinātnes un tehnoloģiju jomā, un Komisija saņēma 121 piedāvājumu kopā par 387 miljoniem EUR. Tā kā Komisija pēc vienošanās ar Programmu komiteju, kurā ir dalībvalstu un asociēto valstu pārstāvji, uzskatīja, ka daudzus labus piedāvājumus nāksies izslēgt, ja paliks spēkā piedāvājuma orientējošais budžets 70 miljoni EUR [5], tā palielināja šā piedāvājumu konkursa budžetu līdz 140 miljoniem EUR. 12. Projektu piedāvājumus vērtēja multidisciplināra vērtēšanas komisija, kurā bija 62 neatkarīgi eksperti. Vērtēšana notika pēc četriem kritērijiem: - pievienotā vērtība Eiropai, - zinātniskā un tehnoloģiskā izcilība, - atbilstība shēmas mērķiem un - pārvaldības kvalitāte. 13. Par prasībām atbilstošiem atzina 77 projektus, un 30 projekti saņēma finanšu atbalstu; 92 miljonus EUR piešķīra 19 projektēšanas pētījumiem un 48 miljonus EUR — deviņiem jaunu infrastruktūru izveides projektiem [6]. Pētniecības materiāli tehnisko bāzi var līdzfinansēt arī no struktūrfondiem 14. Papildus finansējumam no pētniecības budžeta, ko pārvalda Komisija saskaņā ar dažādām pamatprogrammām, pētniecības materiāli tehniskās bāzes attīstību var finansēt arī no ES struktūrfondiem, kurus arī finansē no ES budžeta, bet kurus pārvalda dalībvalstis. Kā potenciālā finansējuma avots 3 miljardi EUR, kas pieejami struktūrfondu "Pētniecības, tehnoloģiju attīstības un inovācijas (RTDI) infrastruktūru" jomā 2000.–2006. gadam, bija ievērojami lielāka summa nekā 715 miljoni EUR, kuri atvēlēti pētniecības infrastruktūrām saskaņā ar Sesto pamatprogrammu. 3. attēlā parādītas iesaistītās summas un maksimālās līdzfinansējuma likmes dažādajiem finansējuma avotiem. 3. attēls. Struktūrfondu (SF) un pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammu salīdzinājums | 6. PP | SF 2000.–2006. g | 7. PP | SF 2007.–2013. g. | Programmas posms | 2002.–2006. g. | 2002.–2006. g. | 2007.–2013. g. | 2007.–2013. g. | RTDI budžets (miljonos euro) | 17883 | 38815 | 53272 | 49744 | RTDI infrastruktūru budžets (miljonos euro) | 715 | 3128 | 1715 | 9758 | Attiecināmība | ES un asociētās valstis | 1. mērķis: 2412 2. mērķis: 681 ES iniciatīva: 35 | ES un asociētās valstis | Konverģences reģioni: 7363 Reģionālā konkurētspēja un nodarbinātības reģioni: 2247 Eiropas teritoriālā sadarbība: 148 | Maksimālā līdzfinansējuma likmes | PP: 50 % JII: 10 % | 1. mērķis: 75–85 % citi mērķi: 50 % | PP: 50 % JII: 3–6 miljoni EUR projektam | Konverģences reģioni: 75–85 % Reģionālā konkurētspēja un nodarbinātības reģioni: 50–85 % Eiropas teritoriālā sadarbība: 75–85 % | Dažas izmaiņas Komisijas pieejā Septītajai pamatprogrammai 15. Septītā pamatprogramma (7. PP) [7] (2007.–2013. gadam) salīdzinājumā ar Sesto pamatprogrammu (6. PP) pētniecības infrastruktūru jomā ievieš dažas izmaiņas. Projektēšanas pētījumiem pieņemtā pieeja kopumā paliek nemainīga, bet izmaiņas notikušas jaunu infrastruktūru izveides shēmā, proti, projektu atlases jomā, un finansējuma ziņā notikusi akcenta pārbīde no izveides uz sagatavošanās posmu. 16. Septītās pamatprogrammas projektu atlases pieeja ir vairāk "apvērsta" (top-down), un atbalstam atlasītie projekti ir galvenokārt tie, kuri iekļauti "Eiropas pētniecības infrastruktūru ceļvedī". Tas ir saraksts, ko sagatavojis Eiropas Stratēģijas forums par pētniecības infrastruktūrām (ESFRI). 17. ESFRI cenšas nodrošināt saskaņotu pieeju pētniecības politikas izstrādei Eiropā, un šajā forumā piedalās Komisijas pārstāvis un ministru ieceltas personas, kuras atbild par pētniecību dalībvalstīs un asociētajās valstīs. "Ceļvedī" ir apzinātas zinātniskās vajadzības pētniecības infrastruktūru jomā Eiropā 10–20 gadiem un apzināti projekti, kurus uzskata par ļoti svarīgiem zinātnes un inovāciju attīstībai Eiropā. Revīzijas tvērums un pieeja 18. Revīzijas mērķis bija izvērtēt projektēšanas pētījumu un jaunu infrastruktūru izveides finansēšanas shēmas un to ieguldījumu pētniecības infrastruktūru pasākumu mērķu sasniegšanā Sestās pamatprogrammas posmā (2002.–2006. gadā). 19. Revīzijas pieeja aptvēra turpmāk minētos jautājumus. a) Vai saskaņā ar projektēšanas pētījumu shēmu veica priekšizpēti un sagatavošanas darbu, kas bija noderīgs lēmumu pieņēmējiem jaunu infrastruktūru veidošanā? b) Vai jaunu infrastruktūru izveides shēma efektīvi veicināja jaunu infrastruktūru radīšanu? c) Vai Komisija attiecīgi rīkojās, lai sekmētu savstarpēji papildināma finansējuma izmantošanu projektēšanas pētījumu un jaunu infrastruktūru izveides shēmās, kā paredzēts Sestās pamatprogrammas lēmumā? 20. Revīzijā ietvēra: - pētniecības infrastruktūru jomas juridiskā pamata analīzi, proti, projektēšanas pētījumu un jaunu infrastruktūru izveides shēmu izstrādi; - projektu atlases un uzraudzības procedūru (tostarp visu attiecīgo vērtēšanas ziņojumu) pārbaudi; - Komisijas darbinieku, galveno Eiropas pētniecības organizāciju un astoņu dalībvalstu (Beļģijas, Čehijas Republikas, Vācijas, Itālijas, Nīderlandes, Polijas, Zviedrijas un Apvienotās Karalistes) pētniecības ministriju pārstāvju aptauju; - revīzijas uz vietas, kuru laikā revidēja atlasīto paraugu — deviņus no deviņpadsmit projektēšanas pētījumiem un visus deviņus JII projektus; - visu noraidīto pretendentu aptauju tiešsaistē. Revīzija attiecās uz Sestās pamatprogrammas darbības laiku (2002.–2006. gadu). Revidētie projekti uzskaitītiIunIIpielikumā. Apsvērumi Projektēšanas pētījumu shēma Mērķi lielākoties ir sasniegti 21. Projektēšanas pētījumu shēmas mērķis bija sekmēt priekšizpēti un tehnisko sagatavošanās darbu jaunām infrastruktūrām ar izteiktu Eiropas dimensiju. Palāta uzskatīja, ka shēma darbojās veiksmīgi tad, ja: - ES finansējums veicināja pētījumus, kuri vidējā un ilgā termiņā uzlaboja Eiropas mēroga pētniecības materiāli tehniskās bāzes struktūru, un - līdzfinansētajos pētījumos tika izcelta Eiropas pievienotā vērtība. 22. Pēc dažādām revīzijas aptaujām Palāta konstatēja, ka dalībniekiem kopumā bija pozitīvs viedoklis par projektēšanas pētījumu shēmu un viņi uzskatīja, ka šie pētījumi ir uzlabojuši valsts līmeņa lēmumu pieņēmēju informētību un atbalstu. Lielākā daļa projektu pēc tam tika iekļauti ESFRI sarakstā (sk. 16. un 17. punktu), tādējādi palielinot īstenošanas varbūtību (sk. 4. attēlu). 4. attēls. Deviņu Palātas revidēto projektēšanas pētījumu projektu attīstība +++++ TIFF +++++ 23. Aptauju laikā projektu koordinatori un dalībvalstu pārstāvji paziņoja arī to, ka ES atbalsts projektēšanas pētījumiem ir bijis svarīgs, lai aizpildītu plaisu starp idejas izstrādi un projekta faktisko īstenošanu. Atbalsts bija devis iespēju zinātniekiem strukturēti izstrādāt savus priekšlikumus un iepazīstināt ar tiem. Vairākums projektu koordinatoru arī atzina, ka iespēja vairākām iestādēm kopā strādāt vienā uzņēmumā bija svarīgs un vērtīgs šīs atbalsta shēmas aspekts. 3. izcēlumā sniegts piemērs sadarbībai starp lielākajiem Eiropas pētniecības institūtiem, kuri citkārt būtu konkurenti. 24. Saņēmēji un pētniecības organizāciju pārstāvji paziņoja, ka finansējuma nodrošināšanas aspektā infrastruktūras projekta projektēšanas posms ir visgrūtākais. Īpaši tas attiecas uz gadījumiem, kad vajadzīga starptautiska sadarbība. Tāpēc projektēšanas pētījumu shēmu, kurā Komisija iesaistījās ar līdz pat 50 % no kopējām izmaksām, aptaujātie uzskatīja par svarīgu, jo tā sniedza pamatu liela mēroga Eiropas projektu izstrādei. Aptaujātie uzskatīja, ka sadarbību Eiropas līmenī ir grūti nodrošināt ar mehānismiem, kuros vairāk akcentētas valstu vai reģionu programmas. 3. izcēlums. EUROFEL projekts EUROFEL projektēšanas pētījums bija projekts, kurā 16 Eiropas pētniecības institūti kopīgi strādāja, lai sagatavotu nākamās paaudzes brīvo elektronu lāzera gaismas avotu izstrādi, ko paredzēts būvēt kā dalītu infrastruktūru septiņos Eiropas centros. Sākotnēji bija septiņi konkurējoši projekti par brīvo elektronu lāzeru izstrādi piecās Eiropas valstīs. Tomēr Komisija dažām iestādēm ieteica iesniegt kopīgus priekšlikumus, tādējādi sekmējot Eiropas sadarbību šajā jomā. Dažiem dalībniekiem galvenais ieguvums no projekta bija sadarbība ar dažādām iestādēm, kuras parastos apstākļos savā starpā būtu konkurējušas. Šā projektēšanas pētījuma panākumus var vērtēt pēc tā izveides projekta iekļaušanas "Eiropas pētniecības infrastruktūru ceļvedī", un projektu plānots īstenot nākamajos 8–12 gados. Jaunu infrastruktūru izveides shēma Katalītiskais efekts un pievienotā vērtība Eiropai 25. ES līdzekļu izmaksāšanas kritēriji saskaņā ar jaunu infrastruktūru izveides shēmu nav pietiekami precīzi definēti. Padomes Lēmumā 2002/835/EK [8] ir noteikts, ka shēmas uzdevums ir sniegt minimālo finansējumu, kas darbotos kā katalizators pasākumā, kura izbūves un darbības izmaksu lielāko daļu sedz valstis vai citi finanšu avoti. Katalizators paātrina vai veicina reakciju vai procesu. Palātas izpratnē tas nozīmē, ka jaunu infrastruktūru izveides finansēšanai uz priekšu būtu jāvirza projekti, kuri citādi nebūtu sākti. 26. Turklāt Lēmumā 2002/835/EK teikts, ka finansējums jāsniedz, ja ir izvērsts pamatojums par iegūstamo "pievienoto vērtību Eiropai". Komisijas 2002.–2003. gada darba programmas sadaļā, kas attiecas uz Sesto pamatprogrammu, jaunu infrastruktūru izveides atbilstība prasībām interpretēta tā, ka atbalsts jaunu infrastruktūru izveidei būs pieejams, "kad šādam atbalstam var būt izšķirošas sekas Eiropas pievienotās vērtības izpratnē". To var apliecināt, kā minēts darba programmā, padarot projektus pētniekiem pievilcīgākus un/vai sniedzot labākus pakalpojumus, tostarp nodrošinot - plašāku piedāvātās infrastruktūras pieejamību, - modernāku tehnoloģiju, - elastīgāku pielāgojamību starpdisciplinārajiem pētījumiem, - labāku piesaisti pētnieku aprindām. 27. Palāta pārbaudīja visus jaunu infrastruktūru izveides projektus un vērtēja to, kā Komisija bija piemērojusi iepriekš minētās attiecināmības prasības, kuras noteiktas Lēmumā 2002/835/EK un iestrādātas Komisijas 2002.–2003. gada darba programmā. 28. Attiecībā uz svarīgo jautājumu par Eiropas pētnieku pieeju infrastruktūrām Palāta konstatēja, ka Komisijas finansējums bija virzīts uz izveides finansēšanu vai aprīkojuma pirkšanu, pietiekami nenodrošinot pieeju pētniekiem. Neliels katalītiskais efekts… 29. Lai novērtētu, vai jaunu infrastruktūru izveides atbalstam ir bijis katalītisks efekts, Palāta pārbaudīja - projektu sākuma datumu un to datumu, kad tika parakstīti līgumi ar ES, jo tas varētu norādīt uz finansējuma svarīgumu projekta uzsākšanai; - vai lēmums par finansējuma piešķiršanu vai nepiešķiršanu bija izšķirošs projekta uzsākšanai vai tālākvirzībai; - galveno ieinteresēto personu viedokļus par to, kādā mērā ES ieguldījums kalpoja par katalizatoru pārējiem ieguldījumiem projektos. 5. attēls. Projekta sākuma un līguma parakstīšanas grafiks +++++ TIFF +++++ 30. Palātas veiktajā revīzijā konstatēja, ka septiņi no deviņiem jaunu infrastruktūru izveides projektiem bija sākti pirms attiecīgajiem Komisijas lēmumiem un vēlāk parakstītajiem līgumiem (sk. 5. attēlu). Astoto projektu sāka pēc tam, kad Komisija bija pieņēmusi lēmumu, bet pirms līguma parakstīšanas. 31. Tā kā vairākumā gadījumu projektus sāka un īstenoja pirms līgumu parakstīšanas un tā kā ES atbalsts jaunu infrastruktūru izveides projektiem nepārsniedza 10 % no kopējām projekta izmaksām [9], nekas neliecināja, ka ES finansējums bija izšķirošais faktors lēmumā par projekta īstenošanu vai neīstenošanu (sk. piemēru 4. izcēlumā). 32. Aptauju laikā Eiropas pētniecības organizāciju un dalībvalstu ministriju pārstāvji atzina, ka jaunu infrastruktūru izveides shēma nepaātrināja darbības, kurām tika piešķirts atbalsts, jo pieejamā finansējuma līmenis bija zems un pēc būtības ar 10 % vien no kopējām izmaksām nepietiek katalītiska efekta panākšanai. 4. izcēlums. DIRAC projekta 1. posms Mērķis Starptautiskās daļiņu paātrinātaja iekārtas izveidei Darmštates Jonu pētniecības un antiprotonu centrā (DIRAC) ir modernizēt esošos daļiņu paātrinātājus, lai nākotnē varētu veikt pētījumus par Visuma izcelšanos. Šis projekts, kuru līdzfinansē 14 partneri (11 ES dalībvalstis, Ķīna, Indija un Krievija), ietver gan jaunas infrastruktūras (magnēta) iegādi, gan esošās infrastruktūras (sinhrotronu paātrinātāja un spektrometra) modernizēšanu. ES finansējums 10,4 miljonu EUR apmērā bija paredzēts, lai atbalstītu projekta pirmo fāzi, kuras izmaksas lēsa uz 104 miljoniem EUR. Bija sagaidāms, ka kopējais ieguldījums būs apmēram 1,2 miljardi EUR. Laikā, kad parakstīja līgumu ar Komisiju, projekta īstenošana jau bija sākusies. 33. Līdzīgs secinājums atrodams Vērtēšanas komisijas ziņojumā: "(..) eksperti uzskatīja, ka EK finansējumam bija lielāka ietekme uz projektēšanas pētījumiem nekā uz izveides projektiem, jo izveide būtu notikusi jebkurā gadījumā, un ieguvums no ES sniegtā 10 % atbalsta reizēm nebija īpaši skaidrs." [10]. 34. Atbildot uz revīzijas aptauju, deviņi no desmit atbildējušajiem noraidītajiem pretendentiem apstiprināja, ka Komisijas lēmums par finansējumu būtiski neietekmēja projektu īstenošanu un lielākā daļa pretendentu turpināja savus projektus neatkarīgi no atteiktā finansējuma, lai gan reizēm tomēr mazākā mērogā (sk. 6. attēlu). 35. Kad Palāta uzdeva līdzīgu jautājumu atlasīto jaunu infrastruktūru izveides projektu koordinatoriem, trīs no četriem atbildēja, ka negatīvs Komisijas lēmums nebūtu viņus kavējis turpināt projektu (sk. arī 6. attēlu). 6. attēls. Atlasīto un noraidīto piedāvājumu īstenošana Vai turpinājāt īstenot projektu neatkarīgi no atteiktā ES finansējuma? | Vai ES finansējuma atteikums būtu apturējis projekta īstenošanu? | +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ | | Noraidīto pretendentu aptauja | Projektu koordinatoru aptauja | …tomēr atbalsts jaunu infrastruktūru izveidei izpaudās kā papildu vai labāku iekārtu iegāde 36. Lai gan ES finansējumam, kas sniedza papildu 10 % no visām projekta izmaksām, par kurām bija vienošanās valstu līmenī, bija neliels katalītiskais efekts attiecībā uz projektu kopumā, tas ļāva nopirkt vai izstrādāt papildu iekārtas, kuras sākotnējā projekta priekšlikumā nebija paredzētas. Tādēļ šis finansējums papildināja valsts finansējumu, un šajā nozīmē ES finansējums ļāva infrastruktūras apgādāt ar papildu vai labākām tehnoloģijām. Dažos gadījumos tas arī atviegloja iekārtu starpnozaru izmantošanu. Finansējuma savstarpējā papildināmība Komisija atbalstīja savstarpēji papildināmu finansējumu, bet tās veiktie pasākumi bija ierobežoti 37. Kā jau minēts 14. punktā, papildus infrastruktūru finansēšanai no pētniecības budžeta ES palīdzība var nākt arī no struktūrfondiem reģionālās un kohēzijas politikas atbalstam. Arī EIB var finansēt Eiropas mēroga pētniecības infrastruktūru projektus. 38. Ir aizliegts divkāršs finansējums vai viena un tā paša izdevumu posteņa iesniegšana atbalstam no dažādām shēmām. Projekta līdzfinansēšana no dažādiem ES finansēšanas mehānismiem ir iespējama retos gadījumos, jo katram instrumentam ir savi specifiski līdzfinansēšanas noteikumi. Tomēr ir atļauts izmantot savstarpēji papildinošus finansējuma avotus. Līdzekļu savstarpējā papildināmība nozīmē dažādu finansējuma avotu izmantošanu dažādām projekta darbībām, kuras tiek veiktas saistīti vai secīgi [11]. 39. Iespēju izmantot savstarpēji papildināmu finansējumu no dažādiem Eiropas Savienības avotiem Komisija ir ieteikusi dažādos ES dokumentos. Parlaments 2000. gada maija ziņojumā [12] noteikti atbalstīja savstarpēji papildināma finansējuma izmantošanu pētniecības pamatprogrammas un citu ES politiku, īpaši struktūrfondu, ietvaros. Komisijas paziņojumā "Ceļā uz Eiropas pētniecības telpu" [13] teikts, ka pētniecības infrastruktūru jomā jāizmanto iespējas kombinēt struktūrfondu, EIB aizdevumu un Sestās pamatprogrammas finansējumu. 40. Par savstarpēji papildināmu finansējumu saistībā ar projektēšanas pētījumu un jaunu infrastruktūru izveides shēmām bija runāts arī lēmumos, ar kuriem izveido Sesto pamatprogrammu [14] un īpašo programmu "Eiropas pētniecības telpas izveide" [15]. Projektēšanas pētījumi bija jāveic, pamatojoties uz sistemātisku izpēti par "iespējamiem ieguldījumiem no citiem avotiem, tostarp no EIB vai struktūrfondiem, lai finasētu šīs infrastruktūras". Atbalstu no jaunu infrastruktūru izveides shēmas "var papildināt ar iemaksām no EIB vai struktūrfondiem, lai finansētu šīs infrastruktūras". Savstarpēji papildināma finansējuma izmantošana bija minēta arī Pētniecības infrastruktūru darba programmā [16]. 41. Pētniecības finansējuma apvienots izmantojums ar struktūrfondu, kohēzijas un citiem finansējuma avotiem ir īpaši paredzēts, lai īstenotu Eiropas Savienības konverģences reģionu potenciālu rūpniecības un pētniecības attīstībā. 42. Lai gan iepriekš minētajos lēmumos un dokumentos Komisija aicināja izmantot savstarpēji papildināmus finansējuma avotus, Sestās pamatprogrammas laikā tā šo jautājumu aktīvi nerisināja. Nebija izstrādāti norādījumi, kas palīdzētu projektu koordinatoriem meklēt potenciālas finansējuma sinerģijas, un minētajā laikposmā patiešām neviens jaunu infrastruktūru izveides projekts nesaņēma atbalstu ne no struktūrfondu finansējuma, ne no EIB aizdevumiem. Vairākums aptaujāto noraidīto pretendentu apgalvoja, ka nav bijuši informēti par iespēju izmantot savstarpēji papildināmus finansēšanas avotus (sk. 7. attēlu). 43. Komisijai būtu jāveic arī praktiski pasākumi, lai pienācīgi pārvaldītu papildināmības aspektu, piemēram, jāpārbauda, vai nav izmaksāts divkāršs finansējums un vai līdzfinansējums nav neattiecināms. Tomēr tika konstatēts, ka: i) attiecīgie ģenerāldirektorāti (Pētniecības ĢD un Reģionālās politikas ĢD) nebija izstrādājuši kopēju "pētniecības infrastruktūru" definīciju; ii) abiem ģenerāldirektorātiem nebija iespēju iegūt savstarpēji saistītu informāciju par Sestās pamatprogrammas un struktūrfondu attiecināmajiem projektiem; iii) kohēzijas politikas ietvaros nav izstrādāti īpaši mehānismi un datubāzes savstarpēji papildināma finansējuma pārvaldīšanai un koordinēšanai. 7. attēls. Informācija par savstarpēji papildināmu finansējumu. Revīzijas palātas aptaujāto noraidīto pretendentu atbildes Vai Komisija vai valsts kontaktpersona Jūs informēja par iespēju papildināt Pētniecības infrastruktūru programmas finansējumu ar citiem ES finansējuma avotiem? +++++ TIFF +++++ Secinājumi un ieteikumi 44. Palāta uzskata, ka projektēšanas pētījumu shēma savus mērķus lielā mērā ir sasniegusi, turpretim jaunu infrastruktūru izveides shēmas sniegtā pievienotā vērtība tiek novērtēta kā zema. Vai projektēšanas pētījumu shēma noderēja lēmumu pieņēmējiem 45. Pētniecības aprindu pārstāvji kopumā pozitīvi vērtēja projektēšanas pētījumu shēmu. Viņi uzskatīja, ka šī shēma deva iespēju strukturēti attīstīt zinātniskas idejas, pārbaudot materiāli tehniskās bāzes izveides iespējamību nākotnē. Īpaši atzinīgi tika vērtēta izdevība sadarboties dažādām iestādēm. Process palīdzēja lēmējiem apzināt projektus, kurus ir vērts atbalstīt, un vairākums revidēto projektēšanas pētījumu projektu bija iekļauti ESFRI sarakstā. Vai jaunu infrastruktūru izveides shēma veicināja jaunu infrastruktūru rašanos 46. Jaunu infrastruktūru izveides shēmā sniegtajam finansējumam nebija izšķirošas ietekmes uz projektu īstenošanu. Līdzekļu piešķiršana jaunu infrastruktūru izveidei attiecīgos investīciju projektos ļāva īstenot dažus tehniskus uzlabojumus — tika iegādātas jaunas vai labākas iekārtas. Tomēr, īstenojot jaunu infrastruktūru izveides shēmu, netika radītas jaunas infrastruktūras, bet gan drīzāk tas bija papildu finansējums projektiem, kuri būtu virzījušies uz priekšu neatkarīgi no šīs shēmas. 1. ieteikums Komisijai atkārtoti jāizvērtē, vai nākamajās pamatprogrammās jaunu infrastruktūru izveides projekti būtu finansējami no pētniecības budžeta, ņemot vērā Palātas konstatējumus par pievienoto vērtību Eiropai un katalītisko efektu. Komisijai būtu jānodrošina, lai shēmas mērķi būtu izklāstīti skaidri un saprotami visiem, un šiem mērķiem jābūt reāli sasniedzamiem, ņemot vērā plānoto iesaistītā finansējuma apmēru. Vai Komisija attiecīgi rīkojās saistībā ar savstarpēji papildināmu finansējumu 47. Lai gan projektēšanas pētījumu un jaunu infrastruktūru izveides finansēšana no savstarpēji papildināmiem ES budžeta avotiem bija paredzēta Sestās pamatprogrammas lēmumā, Komisija aktīvi neveicināja šo iespēju, tāpēc tā netika izmantota. 2. ieteikums Komisijai jānoskaidro, ko tā vēlas sasniegt, iekļaujot tiesību aktos iespēju izmantot savstarpēji papildināma finansējuma izmantošanu. Ir jāizvērtē gan tā pozitīvie un negatīvie aspekti, gan saistītās izmaksas un ieguvumi. Ja Komisija ir pārliecināta, ka ar īpašam mērķim paredzētu ES līdzekļu, EIB aizdevumu un valstu finansējuma apvienošanu iespējams panākt noderīgas sinerģijas, tai būtu aktīvi jāsekmē savstarpēji papildināmu finansēšanas avotu izmantošana, vienlaikus gādājot par pienācīgu kontroles mehānismu ieviešanu, lai novērstu un atklātu jebkādu šīs iespējas nepareizu izmantošanu. Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2010. gada 5. maija sēdē Luksemburgā. Revīzijas palātas vārdā — +++++ TIFF +++++ priekšsēdētājs Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] "Atbalsts pētniecības infrastruktūrām Sestās pamatprogrammas īpašajā programmā "Eiropas pētniecības telpas izveide", Darba programma 2002.–2003. gadam", 1. lpp. [2] Padomes 1999. gada 25. janvāra Lēmums 1999/173/EK, ar ko pieņem īpašu programmu zinātniskajai izpētei, tehnoloģijas attīstībai un demonstrējumiem jomā, kas attiecas uz cilvēku pētniecības iespēju un sociālekonomisko pamatzināšanu uzlabošanu (1998.–2002. g.) (OV L 64, 12.3.1999, 105. lpp.). [3] Sk. Komisijas dienestu darba dokumentu "Eiropas pētniecības telpa infrastruktūrām", SEC(2001) 356, 27.2.2001. [4] Piedāvājumu konkurss FP6-2003-Infrastructures-4. [5] Vērtētāji atzīmēja, ka "šajā konkursā iesniegto piedāvājumu skaits apmēram sešreiz pārsniedza orientējošo budžetu (70 miljonus EUR). Pat ļoti labu piedāvājumu līmenī, saskaņā ar vienprātīgu novērtējumu, piedāvājumu bija divas līdz trīs reizes par daudz.", Call FP6-2003-Infrastructures-4 Panel Report ["Piedāvājumu konkurss FP6-2003-Infrastructures-4". Vērtēšanas komisijas ziņojums], 2004. gada 7. maijs. [6] Piedāvājumu konkurss attiecās arī uz citu projektu kategoriju ("papildu pasākumi"), kas nav šīs revīzijas priekšmets. Šajā kategorijā atlasīja divus projektus. [7] Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1982/2006/EK (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.). [8] OV L 294, 29.10.2002, 44. lpp. [9] Jaunu infrastruktūru izveides 34. īpašais noteikums: "Izmaksu atlīdzināšana par citiem īpašiem atbalsta pasākumiem, ja izmaksas radušās līgumslēdzējiem, kuri piemēro FC (pilnas izmaksas ar faktiskajām netiešajām izmaksām), FCF (pilnas izmaksas ar netiešajām vienotas likmes izmaksām) vai AC (papildizmaksas ar netiešajām vienotas likmes izmaksām) izmaksu paziņošanas modeļus, nedrīkst pārsniegt 10 % no kopējām attiecināmajām izmaksām". [10] Pētniecības infrastruktūru darbības, Projektu konkurss Call FP6-2003-Infrastructures-4, Vērtēšanas komisijas ziņojums, 4. lpp. [11] "Pētniecība un jauninājumi Eiropas reģionu konkurētspējai. Praktiski norādījumi par ES finansējuma iespējām pētniecībai un jauninājumiem", 2. redakcija, 2.12.2008., 12.–13. lpp. [12] Ziņojums par Komisijas paziņojumu "Ceļā uz Eiropas pētniecības telpu" (COM(2000) 6 — C5-0115/2000 — 2000/2075(COS)). [13] "…jāizmanto iespēja apspriest 2000.–2006. gadam plānoto strukturālo palīdzību, lai noskaidrotu, kā vislabāk apvienot šajā sistēmā (proti, no struktūrfondiem) īstenotos projektus ar Eiropas programmās īstenotajiem projektiem." COM(2000) 6, 18. lpp. [14] Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1513/2002/EK (OV L 232, 29.8.2002, 1. lpp.). [15] Padomes 2002. gada 30. septembra Lēmums 2002/835/EK, ar ko pieņem īpašu pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrējumu programmu "Eiropas pētniecības telpas izveide" (2002.–2006. gads). [16] Darba programma (2002.–2003. gads): Atbalsts pētniecības infrastruktūrām no Sestās pamatprogrammas īpašās programmas "Eiropas pētniecības telpas izveide", 2003. gada jūnija pirmais atjauninātais variants. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS ĪSTENOTIE PROJEKTĒŠANAS PĒTĪJUMU PROJEKTI Joma | Projekta akronīms | Projekta nosaukums | Projekta galvenie sasniegumi [1] | ES finansējuma galvenā ietekme [1] | Izveides perspektīvas [1] | Brīvo elektronu lāzeri | EUROFEL | European FEL Design Study[Eiropas brīvo elektronu lāzeru projektēšanas pētījums] | Sagatavota nākamās paaudzes brīvo elektronu lāzera gaismas avotu izveide. Projekta ietekme ir galvenokārt tehniska, tas risināja inženierijas problēmas (galveno komponentu projektēšana). | Tehniskā sadarbība starp dažādām iestādēm, kas gatavo līdzīgas infrastruktūras. | Sadalītu infrastruktūru tīkls, kas iekļauts ESFRI ceļvedī. | Citas — paātrinātāji | EUROTeV | European Design Study Towards a Global Linear Collider [Eiropas projektēšanas pētījums par starptautiskā daļiņu paātrinātāja izveidi] | Dalība starptautiskā projektā (ILC Global Effort). Galvenokārt pētījumi par daļiņu paātrinātāja apakšsistēmām un citi svarīgi jautājumi, kurus apzināja starptautiska vērtēšanas grupa. | Vairāku Eiropas organizāciju iesaistīšana konsorcijā (koordinators būtu piedalījies Starptautiskā lineārā daļiņu paātrinātāja (ILC) projektā arī bez ES finansējuma, taču mazākā mērogā). | Starptautiskā projekta tehniskās projektēšanas ziņojums plānots 2012. gadā, iespējamā izveide šīs desmitgades beigās. | Astrofizika | ELT DESIGN STUDY | Extremely Large Telescope Design Study [Ļoti liela teleskopa projektēšanas pētījums] | Izstrādātas pamattehnoloģijas un koncepcijas, kas vajadzīgas liela Eiropas optiskā un infrasarkanās gaismas teleskopa iespējamajai izveidošanai. | Šajā projektēšanas pētījumā iesaistītas gandrīz visas lielākās Eiropas iestādes. Projekts atspoguļo visu Eiropas astronomu vienprātību. | Pasaulē ir vairāki līdzīgi konkurējoši projekti. Tikai viens no šiem projektiem tiks pabeigts. Tādēļ teleskopa izveide joprojām neskaidra. Izveides sagatavošanas pasākumi finansēti no 7. PP. | Kodolfizika | EURISOL DS | European Isotope Separation On-Line Radioactive Ion Beam Facility [Eiropas izotopu elektroniskas atdalīšanas radioaktīvā jonu kūļa iekārta] | Risinātas lielākās tehniskās problēmas, kas sagaidāmas, veidojot jaunu materiāli tehnisko bāzi, priekšizpēte, jautājumi par atrašanās vietu un lietotājiem. | Šis projekts nebūtu īstenots bez ES finansējuma; sinerģijas ar citiem Eiropas projektiem. | Vēl nav iekļauts ESFRI sarakstā. | Strukturālā inženierija | L-SURF | Large Scale Underground Research Facility on Safety and Security [Lielmēroga pazemes pētniecības iekārta saistībā ar drošību un aizsardzību] | Priekšizpēte, tehniskās specifikācijas, darbības plāns ar finansēšanas iespējām atkarībā no tā, kā virzīsies projekts, juridiskas personas dibināšanas izvērtējums. | Pārskats par drošības un aizsardzības pasākumiem Eiropā. | Revīzijas apmeklējuma laikā juridiskā persona nebija nodibināta. Nav droša finansējuma potenciālajai izveidei. | Vide | DesignACT | Designing the Aquaculture Centre of Technology-facing the unmet needs in European aquaculture [Akvakultūras centra projektēšana, lai tehnoloģiski risinātu Eiropas akvakultūras aktuālās vajadzības] | Akvakultūras infrastruktūras inventarizācija un vajadzību apzināšana, satura specifikācijas, izmaksu aprēķins, vides pārskats, pārvaldība, darbība un finanšu plāni, izveides plāns un attīstības stratēģija, jaunas juridiskas personas finansēšana. | Pamati unikālai lielmēroga eksperimentālai, jūrā izvietotai akvakultūras iekārtai, kas atvērta ārzemju pētniekiem, jaudīgs informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (ICT) komponents un mācību iespējas studentiem. | Nav iekļauts ESFRI sarakstā, bet ir perspektīva saņemt valstu finansējumu. | Kodolfizika | DIRAC secondary-Beams | Internal Target experiments with highly energetic stored and cooled secondary beams at the International Accelerator Facility, Darmstadt Ion Research and Antiproton Center (DIRAC) [Iekšēja mērķa eksperimenti ar lieljaudas un atdzesētiem sekundāriem kūļiem Starptautiskajā daļiņu paātrinātājā Darmštates Jonu pētniecības un antiprotonu centrā (DIRAC)] | Tehnoloģiju, prototipu un paātrinātāja komponentu izstrāde, iespējamības pārbaudes un pierādījumi. | Projektā piedalījās daudzas iestādes no visas pasaules. Tā kā projektēšanas posmā nebija pietiekama finansējuma no valstu finansēšanas mehānismiem, materiāli tehniskās bāzes sagatavošana nebūtu bijusi iespējama tādā mērogā. | Izveide ir sākta, un sagaidāms, ka tiks pabeigta līdz 2016. gadam. | Astrofizika | SKADS | Square Kilometre Array Design Study [Kvadrātkilometra zonas radioteleskopa projektēšanas pētījums] | Rentablas tehnoloģijas izstrāde un sistēmas koncepcija. | Projektā piedalījās daudzas jaunas radioastronomijas grupas no visas Eiropas. Tās deva savu ieguldījumu un iesaistījās Kvadrātkilometru zonas (SKA) radioteleskopa izstrādē. | Projekts iekļauts ESFRI sarakstā. | Citas — astrodaļiņas | KM3NeT | Design Study for a Deep Sea Facility in the Mediterranean for Neutrino Astronomy and Associated Sciences [Projektēšanas pētījums par dziļjūras iekārtu Vidusjūrā neitrīno astronomijai un saistītajām zinātnēm] | Galvenais faktiskais rezultāts ir tehniskās projektēšanas ziņojums par dziļjūras neitrīno teleskopu un jūras zinātņu platformu. Analizēti arī vietas jautājumi. | ES finansējumam bija liela nozīme: virzība uz iekārtas izveidi būtu lēnāka un tai trūktu stabilas perspektīvas. | Projekts iekļauts ESFRI sarakstā, un dažas valstis ir gatavas sniegt finansējumu. | [*] Secinājumi no revīzijas aptaujām. -------------------------------------------------- II PIELIKUMS ES IEGULDĪJUMS JAUNU INFRASTRUKTŪRU IZVEIDES PROJEKTOS Projekta akronīms | Dotācijas nolīguma parakstīšanas datums (Komisija) | Projekta sākuma datums (un ilgums) | Kopējais budžets pēc pārrunām (EUR) | ES ieguldījums (EUR) | ES ieguldījums / kopējais finansējums (%) | Projekta apraksts | ES ieguldījuma sadale | ALMA Enhancement | 19.10.2005. | 1.1.2006. (60 mēneši) | 284015100 | 8518360 | 3,00 % | Alma Enhancement ir daļa no lielā Eiropas un Ziemeļamerikas kopīgā ALMA (Atacama Large Millimeter Array) projekta. Pašlaik ALMA ir pasaulē lielākais zemes astronomijas projekts. ALMA infrastruktūras izveide Čīlē sākās jau 2003. gadā, un tās pilnīga pabeigšana plānota 2012. gadā. ES ALMA Pilnveidošanas projekts ļauj izveidot aparatūras un programmatūras papildu komponentus ALMA projektam, pievienojot p iekto frekvences joslu milimetra un mazākā diapazonā, kas ļauj iegūt precīzākus attēlus un ūdenslīnijas mērījumus ar augstu izšķirtspēju. | ES ieguldījums skar visus darba uzdevumus. Lielākā daļa darba uzdevumu attiecas uz piektās frekvenču joslas uztvērēju projektēšanu, ražošanu, komplektēšanu un pārbaudi. | BINASP | 27.9.2005. | 15.3.2004. (60 mēneši) | 20869204 | 1912120 | 9,16 % | BINASP projektā paredzēts izveidot bionanotehnoloģiju pētniecības institūtu un materiālās bāzes sistēmu AREA Zinātnes parkā Triestē. Tas tiks sasniegts, īstenojot septiņus uzdevumus (cita starpā, dzīvnieku mītne, moderna mikroskopijas un nanoskopijas vienība, optiskā molekulāro attēlu laboratorija utt.). Šie uzdevumi galvenokārt paredz izstrādāt jaunas metodes un nopirkt vajadzīgās iekārtas. | ES ieguldījums, kas bija aptuveni 7 %, attiecas uz visiem šajā projektā ierosinātajiem uzdevumiem. ES finansējums 20 % apmērā bija prasīts tikai 1. uzdevumam (pārvaldība) un 10. uzdevumam (nanobiofotonikas iekārtas izveide). | CeMaCE | 18.4.2005. | 5.3.2004. (36 mēneši) | 8996302 | 937432 | 10,42 % | CeMaCE projekta mērķis ir palielināt pašreizējos ieguldījumus laboratoriju materiāli tehniskajā bāzē un specializētajās iekārtās, lai izveidotu integrētu jūras ekoķīmijas zinātniskās pētniecības centru. Galvenie uzdevumi ir izveidot jūras ekotronu un jūras ekoķīmijas laboratoriju, kā arī modernizēt molekulārās bioloģijas laboratoriju un paplašināt ēdināšanas un izmitināšanas telpas. | ES ieguldījums ir prasīts visiem uzdevumiem, izņemot ēdināšanas un izmitināšanas telpu paplašināšanu. 1. uzdevumam (jūras ekotrona izveide) ir prasīts 100 % finansējums, turpretī abām laboratorijām prasītais finansējums ir mazāk nekā 10 %. | CISB | 21.3.2005. | 5.3.2004. (48 mēneši) | 18866474 | 1730000 | 9,17 % | Šā projekta mērķis ir izveidot jaunu infrastruktūru — Integrētas strukturālās bioloģijas centru (CISB), kurā triju vadošo starptautisko institūtu (EMBL, ESRF un ILL) resursus apvienos ar Žozefa Furjē universitātes (Université Joseph Fourier) resursiem. Papildus jaunas laboratorijas izveidei un aprīkošanai (1. un 2. uzdevums) projekta mērķis ir nodrošināt jaunas vai modernizētas tehniskās platformas, lai atbalstītu postgenomikas strukturālo bioloģiju (3.–9. uzdevums). | ES ieguldījums nebija prasīts 1. un 2. uzdevumam (izveide un aprīkošana). Vairāk nekā 60 % un 68 % ieguldījuma (EUR 425000 un EUR 200 000) bija prasīti, lai izveidotu difraktometru neitronu proteīna kristalogrāfijai LADI III un lai izstrādātu augstas caurlaidības elektronu mikroskopijas platformu. | DAM-LR | 11.4.2005. | 1.1.2005. (36 mēneši) | 3596000 | 382000 | 10,62 % | DAM-LR projekts ir pilnībā sadalīta un virtuāla infrastruktūra. Projektā paredzēts izstrādāt un izvērst sadarbības tīklu Eiropas pētniekiem, lai atvieglotu pārvaldību un piekļuvi dažādiem lingvistiskiem resursiem, proti, multimediju iekārtām, leksikoniem, gramatikas aprakstiem un citiem. DAM-LR integrē partneriestāžu valodas resursu arhīvus, lai tie parādītos lietotājam kā viena liela krātuve. | Projektā ir 12 uzdevumi. Pirmie septiņi uzdevumi galvenokārt attiecas uz vietējām infrastruktūrām un tiem nav prasīts ES ieguldījums. Pārējie pieci risina sadalītās infrastruktūras izveidi un tajos ir ieguldīti ES atbalsta līdzekļi (diapazonā no 35 % līdz 55 %). | DIRAC-PHASE-1 | 9.12.2005. | 1.10.2005. (48 mēneši) | 100951660 | 10405360 | 10,31 % | Šis projekts ir Starptautiskās antiprotonu un jonu pētniecības iekārtas (FAIR) izveides pirmais posms, un tam atvēlēti 1,2 miljardi EUR. DIRAC-PHASE-1 mērķis ir ievērojami uzlabot iekārtas veiktspēju un pētniecības iespējas UNILAC/SIS18 paātrinātāja sistēmā GSI (Smago jonu pētniecības centra) laboratorijā Darmštatē, lai iegūtu augstāku kūļu intensitāti un enerģijas. Tas tika panākts ar divām smago jonu sinhrotrona SIS18 modernizācijām, pielāgojot infrastruktūru ar R3B-Magnet un modernizējot HADES spektrometru. | ES ieguldījums ir sadalīts līdzīgās daļās visiem uzdevumiem, izņemot vienu (kas formulēts kā "vispārējā izveide: visi pārējie izveides uzdevumi projekta darbības laikā"), par kuru finansējums nav prasīts. | EUTRICOD | 19.10.2005. | 1.11.2004. (48 mēneši) | 21814400 | 2060000 | 9,44 % | Šā projekta mērķis ir stiprināt un paplašināt pētniecības jaudu un panākt, lai šī pētniecības iestāde tiktu starptautiski atzīta kā Eiropas Mācību un pētniecības centrs ievestām un ļoti lipīgām slimībām. | Lielākā daļa ES ieguldījuma ir prasīta trim konkrētiem darba uzdevumiem: BSL 3 insektārija un BSL 4 objekta izveidei, kā arī pētniecības apmetņu modernizēšanai Ganā. | ISIS TS2 | 21.4.2005. | 1.3.2005. (48 mēneši) | 165015111 | 11000000 | 6,67 % | ISIS TS 2 ir modernizēts ISIS atomskaldīšanas neitronu avots, kas dod iespēju darboties 18 jaunām neitronu frakcionēšanas iekārtām ar pilnveidotu un optimizētu veiktspēju. Šā projekta mērķis ir izstrādāt pirmās septiņas iekārtas. | ES ieguldījums ir prasīts galvenokārt trim uzdevumiem, kas paredz projektēt un izstrādāt trīs iekārtas (1. uzdevums: LET, 5. uzdevums: NIMROD un 7. uzdevums: WISH); atbalsts ir prasīts arī pārējiem instrumentiem. ES finansējums nav prasīts tikai vienam uzdevumam (mērķis: ekstrahēto protonu kūļa projektēšana un izveide, ēkas un pakalpojumi). | STAR | 18.4.2005. | 1.10.2004. (36 mēneši) | 103925000 | 11000000 | 10,58 % | Projekta mērķis ir sekmēt pasaulē atzītas un unikālas Eiropā bāzētas pētniecības platformas izveidi mūsdienīgai silīcija pētniecībai un izstrādei. Tas tiks izdarīts, paplašinot infrastruktūru 300 mm robežās ar saderīgām pētniecības pilotlīnijām, ko izstrādā IMEC, CEA/LETI un FhG, ar lielākoties savstarpēji papildināmām iekārtām, un savstarpēji saistot trīs jaunās pētniecības iekārtas labākai silīcija plākšņu nomaiņai, kas ļauj darbināt tā saukto virtuālo apstrādes iekārtu. | ES finansējums ir prasīts visiem darba uzdevumiem: 10 % ir prasīti pirmajiem trijiem (infrastruktūras paplašinājums par 300 mm katrā no trim vietām), bet 100 % finansējums ir prasīts pārvaldības un izplatīšanas pasākumiem. | --------------------------------------------------