KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI Turpmāki pasākumi saistībā ar Padomes Lēmumu 2010/320/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu(2011. gada jūnijs) /* COM/2011/0422 galīgā redakcija */





KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI Turpmāki pasākumi saistībā ar Padomes Lēmumu 2010/320/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu (2011. gada jūnijs) Ievads Šajā ceturkšņa paziņojumā novērtēti pasākumi, kurus plānojusi un īstenojusi Grieķija, lai ievērotu Padomes Lēmumu 2010/320/ES[1]. Līdz 2010. gada beigām veiktos pasākumus novērtēja 2011. gada 24. februāra paziņojumā[2]. Līdz ar tam pievienoto Komisijas dienestu ziņojumu, kas sagatavots sadarbībā ar ECB[3], tas arī papildina novērtējumu par atbilstību Memorandam par ekonomikas un finanšu politiku (MEFP) un Saprašanās memorandam (SM)[4], ņemot vērā starp Grieķiju un eurozonas dalībvalstīm noslēgto nolīgumu par aizdevuma piešķiršanu. Šis novērtējums pamatojas uz ziņojumu, ko Grieķija iesniedza Padomei un Komisijai[5], kā arī Eiropas Komisijas darbinieku, SVF un ECB veikto vizīti saistībā ar ekonomikas korekcijas programmu, kas tiek finansēta no euro zonas dalībvalstu divpusējiem aizdevumiem un SVF rezerves vienošanās. PADOMES 2010. GADA 10. MAIJA LēMUMS Padome 2010. gada 10. maijā saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu un 136. pantu pieņēma Lēmumu 2010/320/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai līdz 2014. gadam novērstu pārmērīgu budžeta deficītu. Pēc tam, kad vispārējās valdības deficīts 2009. gada beigās sasniedza EUR 36 306 miljonus, Padomes lēmumā bija paredzēts, ka Grieķijai jāveic vairāki īpaši pasākumi, kuru mērķis ir saglabāt vispārējās valdības parādu zem šādiem maksimāli pieļaujamajiem rādītājiem: - EUR 18 508 miljoniem (8,0 % no IKP, pamatojoties uz jaunākajiem IKP datiem) 2010. gadā, - EUR 17 065 miljoniem (7,6 % no IKP, pamatojoties uz jaunākajām prognozēm) 2011. gadā, - EUR 14 916 miljoniem (6,5 % no IKP) 2012. gadā, - EUR 11 399 miljoniem (4,8 % no IKP) 2013. gadā un - EUR 6 385 miljoniem (2,6 % no IKP) 2014. gadā[6]. Lēmumā precizēts, ka ieņēmumi no privatizācijas netiek ņemti vērā šo maksimāli pieļaujamo rādītāju sasniegšanā. Lēmumā arī noteikts, ka konsolidētā vispārējās valdības bruto parāda ikgadējais pieaugums nepārsniedz: - EUR 34 058 miljonus 2010. gadā, - EUR 17 365 miljonus 2011. gadā, - EUR 15 016 miljonus 2012. gadā, - EUR 11 599 miljonus 2013. gadā un - EUR 7885 miljonus 2014. gadā[7]. Šo lēmumu grozīja 2010. gada 7. septembrī (Lēmums 2010/486/ES)[8], 2010. gada 20. decembrī (Lēmums 2011/57/ES)[9] un 2011. gada 7. martā (Lēmums 2011/257/ES)[10]. Vispārējās valdības budžeta deficīta maksimāli pieļaujamie apjomi un parāda līmeņa ikgadējās izmaiņas tika atstātas iepriekšējā līmenī. BUDžETA IZPILDE 2010. gads Saskaņā ar EKS metodoloģiju aprēķinātais valdības budžeta deficīta maksimāli pieļaujamais apjoms 2010. gadā netika ievērots. Lai gan Padomes lēmumā noteiktais maksimāli pieļaujamais budžeta deficīta apjoms 2010. gadam bija EUR 18 508 miljoni (8,0 % no IKP), faktiskais deficīts sasniedza EUR 24 193 miljonus (jeb 10,5 % no IKP). Lielākā daļa novirzes no budžeta mērķa jau tika prognozēta iepriekšējos ceturkšņa paziņojumos, un tā daļēji veidojās no publiskā sektora uzņēmumu pārklasificēšanas (0,8 % no IKP). Taču arī faktiskais Eurostat apstiprinātais deficīts[11] par aptuveni 1 % no IKP pārsniedza Komisijas 2011. gada februāra prognozes[12]. Šī novirze no iepriekšējās prognozes radās saistībā ar ieņēmumu samazināšanos, sliktāku sociālās apdrošināšanas bilanci salīdzinājuma ar plānoto, kā arī saistībā ar nokavēto maksājumu uzkrāšanos tādā apjomā, kas pārsniedza iepriekš prognozēto. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2010. gada beigās sasniedza EUR 328 588 miljonus jeb 142,8 % no IKP. Salīdzinājumā ar 2009. gadu parāds ir palielinājies par EUR 29 882 miljoniem, kas ir mazāk nekā Padomes noteiktais maksimāli pieļaujamais apjoms. 2011. gada pirmais ceturksnis 2011. gada pirmajā ceturksnī MEFP un SM noteiktais ceturkšņa izpildes kritērijs attiecībā uz valsts primāro izdevumu apmēru ir ievērots. Izdevumu apmērs bija EUR 13,5 miljardi, bet maksimāli pieļaujamais apmērs — EUR 15 miljardi. Jānorāda, ka atšķirībā no iepriekšējiem ceturkšņiem, kuros maksimāli pieļaujamais valsts primāro izdevumu apjoms bija noteikts pēc kases principa, minētajos datos iekļautas arī izmaiņas valsts nokavēto maksājumu uzkrājumos. Saskaņā ar pieejamo informāciju valsts nokavēto maksājumu apjoms 2011. gada pirmā ceturkšņa beigās ir EUR 1,1 miljards (salīdzinājumā ar 0,9 miljardiem 2010. gada beigās)[13]. Šajā pašā laikposmā (koriģētais) vispārējās valdības primārais deficīts sasniedza EUR 806 miljonus salīdzinājumā ar maksimāli pieļaujamo apjomu, kas ir EUR 2 miljardi. Šī bija pirmā reize, kad šī kritērija novērtējumā tika ņemta vērā uzkrātie nokavētie maksājumi. 1. un 2. tabulā ietverta sīka informācija par budžeta īstenošanu laikposmā no 2011. gada janvāra līdz martam, kā arī atsevišķi dati par 2011. gada maiju. 1. tabula – Budžeta izpilde (2011. gada janvāris − marts) 2010 | 2011 | Pēc kases principa (miljonos EUR) | Janvāris - marts | Izmaiņas janvārī – martā, % | Budžeta izmaiņas, % | Ieņēmumi kopā | 12 362 | 11 732 | -5,1 | 8,5 | Ieņēmumi pirms atmaksas | 13 141 | 11 931 | -9,2 | 5,6 | Nodokļu atmaksa | 1 057 | 825 | -21,9 | -23,7 | Kapitāla ieņēmumi | 275 | 609 | 121,5 | 27,7 | Izdevumi NATO | 3 | 17 | Izdevumi kopā | 16 732 | 16 435 | -1,8 | 6,6 | Primārie izdevumi | 12 373 | 12 086 | -2,3 | 1,9 | Slimnīcu iepriekšējie parādi | - | 375 | Militārie izdevumi un NATO | - | 50 | Pieprasītās garantijas (vispārējai valdībai) | 46 | 10 | -78,3 | 0,0 | Procenti | 2 797 | 3 237 | 15,7 | 20,4 | Kapitāla izdevumi | 1 516 | 677 | -55,3 | 0,6 | Valsts budžeta bilance | -4 370 | -4 703 | 7,6 | -3,9 | Nokavēto maksājumu izmaiņas | - | 263 | - | - | Valsts primārie izdevumi | 13 935 | 13 461 | -3,4 | - | Pašvaldību bilance (*) | - | 191 | - | - | Sociālās apdrošināšanas bilance (*) | - | 605 | - | - | Citi | - | -9 | - | - | Vispārējās valdības (koriģētā) bilance | - | -4 179 | - | - | Vispārējās valdības (koriģētā) primārā bilance (**) | - | -806 | - | - | Avots. Galvenā statistikas pārvalde, Grieķijas Finanšu ministrija un pašu aprēķini. (*) Pamatojoties uz Grieķijas Bankas banku sektora statistiku. (**) Neietver valsts uzņēmumus un lielāko daļu ārpusbudžeta līdzekļu. | 2. tabula – Budžeta izpilde (2011. gada janvāris − maijs) 2010 | 2011 | Pēc kases principa (miljonos EUR) | Janvāris - maijs | Izmaiņas Janvāris - maijs | Budžeta izmaiņas, % | Ieņēmumi kopā | 20 069 | 19 019 | -5,2 | 8,5 | Ieņēmumi pirms atmaksas | 21 508 | 20574 | -4,3 | 5,6 | Nodokļu atmaksa | 1 751 | 2 234 | 27,6 | -23,7 | Kapitāla ieņēmumi | 309 | 661 | 113,9 | 27,7 | Izdevumi NATO | 3 | 18 | Izdevumi kopā | 29 169 | 29 293 | 0,4 | 6,6 | Primārie izdevumi | 20 418 | 21 292 | 4,3 | 1,9 | Slimnīcu iepriekšējie parādi | - | 375 | - | Militārie izdevumi un NATO | 68 | 66 | - | Pieprasītās garantijas (vispārējai valdībai) | 56 | 15 | -73,2 | 0,0 | Procenti | 5 397 | 5 844 | 8,3 | 20,4 | Kapitāla izdevumi | 3 230 | 1 701 | -47,3 | 0,6 | Valsts budžeta bilance | - 9 100 | -10 274 | 12,9 | -3,9 | Valsts primārie izdevumi | 23 772 | 23 449 | -1,4 | Avots. Galvenā statistikas pārvalde, Grieķijas Finanšu ministrija un pašu aprēķini. | 4. prognozes 2011. gadam un 2012.–2014. gadam Saskaņā ar Komisijas, SVF un ECB speciālistu prognozēm ekonomikas korekciju programmas ceturtās pārskatīšanas vizītes kontekstā (2010. gada maijā) deficīts 2011. gadā pārsniegs 10 % no IKP, ja netiks pieņemti papildu pasākumi. Tas nozīmē fiskālo nobīdi gandrīz 3 % apmērā no IKP papildus maksimāli pieļaujamajam deficīta apjomam, kas ir 7½ % no IKP[14]. Nobīdes ir paredzamas arī 2012.–2014. gada laikposmā: 5 % 2012. gadā, 7 % 2013. gadā un gandrīz 10 % 2014. gadā. Nobīde veidojās galvenokārt no ieņēmumu samazinājuma, no nepietiekamiem nodokļu ieņēmumiem, no aizkavēšanās fiskālo pasākumu ieviešanā 2011. gada budžetā, kā arī no bāzes efekta, ko radīja 2010. gada fiskālie rezultāti, kas bija sliktāki, nekā plānots. Turklāt daži pasākumi, par kuriem jau bija panākta vienošanās ar Komisiju un kas bija iekļauti 2011. gada budžetā, netiks ieviesti (piemēram, vienādot šķidrā kurināmā un transporta vajadzībām paredzētās dīzeļdegvielas aplikšanu ar nodokli)°. Šķiet, ka lejupslīde ir bijusi dziļāka un ilgāka, nekā līdz šim prognozēts. 2010. gadā ekonomiskā aktivitāte samazinājās par 4½ %, t. i. mazliet vairāk, nekā tika prognozēts programmas uzsākšanas laikā un turpmākās pārskatīšanas laikā. Komisijas dienestu pašreizējā prognoze ir, ka 2011. reālais IKP samazināsies par 3,8 % salīdzinājumā ar sākotnējā programmā prognozētajiem 2,5 %. Saskaņā ar Grieķijas konstitutīvo budžeta likumu valdībai jāsagatavo vidēja termiņa fiskālā stratēģija 2012.-2015. gada laikposmam. Šīs stratēģijas kontekstā Grieķijas valdība izziņoja papildu fiskālo pasākumu pieņemšanu 2011.–2015. gadam ar mērķi šajā laikposmā samazināt deficītu. Šiem pasākumiem ir dažādi ieviešanas riska līmeņi. 2011. gadā un 2012. gadā šis risks ir salīdzinoši zems, jo nav ņemti vērā ieņēmumi no uzlabotas nodokļu maksātāju saistību izpildes, un lielākā daļa konsolidācijas efekta veidojas no nodokļu bāzes paplašināšanas un nodokļu likmju palielināšanas (EUR 3,1 miljards 2011. gadā), kā arī publiskajā sektorā strādājošo algu samazināšanas un sociālo izdevumu samazināšanas (izdevumu samazinājums veido EUR 3,4 miljardus 2011. gadā). Sagaidāms, ka papildu pasākumi, lai nepārsniegtu deficīta maksimālo pieļaujamo apjomu 2011. gadā, un vidēja termiņa fiskālā stratēģija ( MTFS ) laikposmā līdz 2015. gadam ietvers šādus pasākumus (kā ierasts, Grieķijas valdība ir apņēmusies apspriesties ar Komisiju, ECB un SVF, ja vajadzēs šos pasākumus pārskatīt). - Samazināt izdevumus algām par vismaz EUR 770 miljoniem 2011. gadā, par vēl EUR 600 miljoniem 2012. gadā, EUR 448 miljoniem 2013. gadā, EUR 306 miljoniem 2014. gadā un EUR 71 miljonu 2015. gadā, īstenojot striktāku darbinieku skaita samazināšanu nekā nosaka princips "1 jauns, 5 projām" ("1 jauns, 10 projām" 2011. gadā); palielinot nedēļas darba stundu skaitu publiskajā sektorā strādājošiem no 37,5 līdz 40 stundām un samazinot atlīdzību par virsstundu darbu; samazinot algotu komiteju un padomju skaitu; ierobežojot citas papildu kompensāciju, pabalstu un prēmiju shēmas; samazinot līgumdarbinieku skaitu (par 50 % 2011. gadā un par vēl 10 % 2012. gadā un turpmākajos gados); uz laiku apturot automātiskus algas pieaugumus; ieviešot jaunu atalgojuma shēmu; publiskajā sektorā ieviešot daļēja laika darbu un neapmaksātu atvaļinājumu; samazinot jaunuzņemto skaitu militārajās un policijas akadēmijās, liekajiem štata darbiniekiem nosakot darbaspēka rezerves statusu un maksājot vidēji 60 % no pamatalgas, par 50 % samazinot piemaksu par darba ražīgumu. - Samazināt valsts darbības izdevumus par vismaz EUR 190 miljoniem 2011. gadā, par vēl EUR 92 miljoniem 2012. gadā, EUR 161 miljoniem 2013. gadā, EUR 323 miljoniem 2014. gadā un EUR 370 miljoniem 2015. gadā, izmantojot e-iepirkumu sistēmu visiem publiskajiem iepirkumiem; racionalizējot publiskā sektora izdevumus par enerģiju; efektīvāk izmantojot publiskā sektora īpašumus un tādējādi samazinot izdevumus īrei; samazinot izdevumus par telekomunikācijām, atceļot avīžu izplatīšanu par brīvu; samazinot darbības izdevumus parastajā budžetā visās izdevumu kategorijās; piemērojot kritērijus publiskā sektora izdevumiem pēc tam, kad gada garumā vispārējās valdības izdevumu pārvaldībai pilnībā izmantota vadības informācijas sistēma ( MIS ). - Samazināt izdevumus no ārpusbudžeta līdzekļiem un pārvedumus citām struktūrvienībām par vismaz EUR 540 miljoniem 2011. gadā, par vēl EUR 150 miljoniem 2012. gadā, EUR 200 miljoniem 2013. gadā, EUR 200 miljoniem 2014. gadā un EUR 150 miljoniem 2015. gadā, novērtējot visu publiskā sektora subsidēto struktūru funkcijas, rentabilitāti un izmaksas, tās apvienojot un slēdzot; apvienojot un slēdzot izglītības iestādes (skolas un augstākās izglītības iestādes), un samazinot tām subsīdijas; samazinot valsts atbalstu citām struktūrām, kas ir ārpus vispārējās valdības sektora, un izveidojot darbības plānu struktūru slēgšanai, apvienošanai un samazināšanai. - Valsts uzņēmumos ietaupīt vismaz EUR 414 miljonus 2012. gadā, vēl 329 miljonus 2013. gadā, EUR 297 miljonus 2014. gadā un EUR 274 miljonus 2015. gadā, palielinot OSE , OASA un citu uzņēmumu ieņēmumus, īstenojot Hellenic Defence Systems , Hellenic Aeronautical Industry un Hellenic Horse Racing Corporation pārstrukturizācijas plānus un privatizāciju; pārdodot ar uzņēmumu pamatdarbību nesaistītos aktīvus; samazinot personāla izdevumus; samazinot darbības izdevumus, apvienojot un slēdzot uzņēmumus. - Samazināt aizsardzībai veltītos darbības izdevumus par vismaz EUR 133 miljoniem 2013. gadā, EUR 133 miljoniem 2014. gadā un vēl EUR 134 miljoniem 2015. gadā, turklāt samazinot militārā aprīkojuma iepirkumus (piegādes) par EUR 830 miljoniem 2010.–2015. gada laikposmā. - Samazināt veselības aprūpes izdevumus un izdevumus zālēm par vismaz EUR 310 miljoniem 2011. gadā, par vēl EUR 697 miljoniem 2012. gadā, EUR 349 miljoniem 2013. gadā, EUR 303 miljoniem 2014. gadā un EUR 463 miljoniem 2015. gadā, ieviešot jaunu veselības aprūpes plānu un saistībā ar to samazinot izdevumus par slimnīcām; pārvērtējot citu pārraudzībā esošo veselības aprūpes struktūru (izņemot slimnīcas) pilnvaras un izdevumus; ieviešot centralizētu iepirkumu sistēmu; samazinot vidējās izmaksas uz pacientu, pacientus iedalot diagnostiski saistītās grupās; ierobežojot pakalpojumu sniegšanu neapdrošinātiem pacientiem ("atlases" funkcija); ieviešot maksu par ārvalstu pilsoņiem sniegtajiem pakalpojumiem; nodrošinot Valsts primārās veselības aprūpes organizācijas ( EOPI ) darbību; nodrošinot, ka IKA veic ar roku izrakstītu recepšu skenēšanu; paplašinot to zāļu sarakstu, kuram nav vajadzīga recepte; nosakot jaunas medikamentu cenas; garantējot, ka sociālā nodrošinājuma sektors var pārdot savus pakalpojumus apdrošinātājiem un pilnībā ieviešot e-recepšu sistēmu. - Samazināt sociālos pabalstus par vismaz EUR 1 188 miljoniem 2011. gadā, par vēl EUR 1 230 miljoniem 2012. gadā, EUR 1025 miljoniem 2013. gadā, EUR 1 010 miljoniem 2014. gadā un EUR 700 miljoniem 2015. gadā, koriģējot papildu pensiju shēmas un 2015. gadā tās "iesaldējot"; "iesaldējot" pamatpensijas; reformējot invaliditātes pensiju sistēmu; veicot pensionāru uzskaiti un personas datu pārbaudi ar sociālā nodrošinājuma numura ieviešanu un maksimāli pieļaujamā pensijas apmēra noteikšanu; racionalizējot pensionēšanās kritērijus ( EKAS ); racionalizējot OEE-OEK un OAED pabalstus un pabalstu saņemšanu; samazinot vienreizējos maksājumus, ko saņem pensionējoties; pārbaudot personas datus ar noteiktiem limitiem darba devējiem, kas var pievienoties OAED shēmām; samazinot OGA pamatpensijas un citu sociālā nodrošinājuma fondu zemāko pensiju robežvērtības, kā arī nosakot striktākus kritērijus, kas balstās uz pastāvīgas dzīvesvietas prasību; samazinot izdevumus sociālajiem pabalstiem, pārbaudot datus; visiem sociālā nodrošinājuma fondiem ieviešot vienotu regulējumu veselības aprūpes pabalstu saņemšanai; ieviešot vienotus līgumus ar privātajām slimnīcām un medicīnas centriem; pārskatot sociālo pabalstu sniegšanu naudā un pakalpojumu veidā, likvidējot mazāk efektīvo; palielinot īpašo pensionāru maksājumu (sk. Likumu Nr. 3863/2010), ko iekasē no tiem pensionāriem, kuru ikmēneša pensija pārsniedz EUR 1700; palielinot īpašo pensionāru maksājumu, ko iekasē no tiem pensionāriem, kuru vecums ir zem 60 gadiem un kuru ikmēneša pensija pārsniedz EUR 1700; ieviešot īpašu diferencēto maksājumu no papildpensijām, kuras pārsniedz EUR 300 mēnesī, samazinot transfertus uz NAT (jūrnieku pensiju shēma) un OTE pensiju shēmu, vienlaicīgi samazinot pensijas. - Samazināt citus izdevumus par vismaz EUR 150 miljoniem 2011. gadā, par vēl EUR 250 miljoniem 2012. gadā, EUR 175 miljoniem 2013. gadā, EUR 170 miljoniem 2014. gadā un EUR 160 miljoniem 2015. gadā, samazinot no valsts subsīdijām finansēto pašvaldību izdevumus. - Samazināt izdevumus publiskā sektora investīciju budžetā (publiskā sektora investīcijas no iekšzemes finansējuma un ar investīcijām saistītās dotācijas) un administratīvās izmaksas, kas saistītas ar valsts stratēģisko ietvardokumentu (VSID), par EUR 950 miljoniem 2011. gadā, no kuriem EUR 350 miljoni būs pastāvīgs samazinājums, un par vēl EUR 154 miljoniem 2012. gadā (administratīvās izmaksas). - Palielināt nodokļus par vismaz EUR 2017 miljoniem 2011. gadā, par vēl EUR 3678 miljoniem 2012. gadā, EUR 156 miljoniem 2013. gadā un EUR 685 miljoniem 2014. gadā, sākot ar 2011. gada septembri palielinot PVN restorānos un bāros no 13 % līdz 23 %; palielinot īpašuma nodokli; līdz EUR 8000 samazinot ieņēmumus, kas nav apliekami ar nodokli un nosakot progresīvu solidaritātes maksājumu; Palielinot uz aprēķinu pamata noteiktus nodokļus un maksājumus pašnodarbinātām personām; samazinot nodokļu atbrīvojumus/izmaksas; mainot nodokļu režīmu tabakas izstrādājumiem ar paātrinātu akcīzes nodokļa samaksas kārtību un citu nodokļa struktūru; piemērojot akcīzi bezalkoholiskajiem dzērieniem; piemērojot akcīzi dabasgāzei un sašķidrinātajai gāzei; atceļot nodokļa priekšrocības par šķidro kurināmo (uzņēmumiem no 2011. gada oktobra un mājsaimniecībām pakāpeniski no 2011. gada oktobra līdz 2013. gada oktobrim); palielinot transportlīdzekļu nodokli; nosakot ārkārtas maksājumus par transportlīdzekļiem, motocikliem un baseiniem; palielinot soda naudas par nelikumīgu būvniecību un apbūves plānu pārkāpumu legalizāciju; uzliekot nodokli privātajām laivām un jahtām; nosakot īpašu maksājumu par vērtīgu nekustamo īpašumu; nosakot īpašu maksājumu par smēķēšanai atvēlētām vietām; - Uzlabot nodokļu maksātāju saistību izpildi par vismaz EUR 878 miljoniem 2013. gadā, par vēl EUR 975 miljoniem 2014. gadā un EUR 1147 miljoniem 2015. gadā. - Palielināt sociālo iemaksu apjomu par vismaz EUR 629 miljoniem 2011. gadā, par vēl EUR 259 miljoniem 2012. gadā, EUR 714 miljoniem 2013. gadā, EUR 1139 miljoniem 2014. gadā un EUR 504 miljoniem 2015. gadā, pilnībā ieviešot vienotu atalgojuma sistēmu un vienotu apdrošināšanas iemaksu veikšanas metodi; palielinot iemaksu likmes OGA un ETAA labuma guvējiem; izveidojot OAEE labuma guvēju solidaritātes fondu; koriģējot bezdarba apdrošināšanas iemaksu privātajā sektorā nodarbinātajiem; ieviešot bezdarba apdrošināšanas iemaksu pašnodarbinātajiem; kā arī nosakot bezdarbniekiem paredzētu maksājumu, ko iekasē no publiskajā sektorā strādājošajiem, tostarp valsts uzņēmumu, pašvaldību un citu publiskā sektora struktūru darbiniekiem. - Palielināt pašvaldību ieņēmumus par vismaz EUR 105 miljoniem 2012. gadā, par vēl EUR 170 miljoniem 2013. gadā, EUR 130 miljoniem 2014. gadā un EUR 145 miljoniem 2015. gadā, palielinot ieņēmumus no nodevām, maksājumiem, tiesībām un citām ieņēmumu plūsmām pašvaldību apvienošanas rezultātā; kā arī palielinot vietējo nodokļu saistību izpildi pēc vietējā nodokļa samaksas apliecinājuma sertifikāta ieviešanas. 5. Strukturālo reformu īstenošanā sasniegtie rezultāti Pamazām tiek gūti panākumi strukturālo fiskālo reformu īstenošanā, bet dažos gadījumos tas notiek lēnāk, nekā plānots. Ir uzsāktas reformas nodokļu administrācijas jomā, īstenojot vairākus pasākumus. Valdības rīcība līdz šim ir bijusi galvenokārt likumdošanas jomā ar mērķi uzlabot nodokļu administrācijas efektivitāti un kontroli, izveidojot efektīvu projektu vadības sistēmu un īstenojot stratēģiju cīņai ar izvairīšanos no nodokļiem, lai atjaunotu nodokļu disciplīnu un uzlabotu nodokļu maksātāju saistību izpildi. Attiecīgais 2011. gada martā pieņemtais likums ir daļa no plašākas 3 gadu stratēģijas cīņai ar izvairīšanos no nodokļiem. Līdz ar Parlamentārā budžeta biroja izveidošanu un tā vadītāja un darbinieku iecelšanu, kā arī Galvenās grāmatvedības iestādes reorganizāciju progresē budžeta iestāžu reformas. Panākumi ir gūti arī laicīgā fiskālo datu sniegšanā, lai gan vēl jāuzlabo kvalitāte un apjoms. Jāuzlabo arī budžeta izdevumu fiskālā pārvaldība, jo īpaši attiecībā uz saistību reģistru katrā ministrijā un citās iestādēs, kas nav valsts pārvaldes institūcijas. Lai gan ir uzsākta nokavēto maksājumu datu publiskošana, datu apjoms un aptvērums būtu jāuzlabo. Progress ir panākts arī veselības aprūpes reformā, proti, pirmā reformu pakete ir pieņemta 2011. gada februāra vidū, un pašlaik notiek šo reformu īstenošana, tostarp datu bāzes ESY.NET izveidošana, ar kuru nodrošina gandrīz visu slimnīcu ienākumu/izdevumu datu pieejamību. Taču vairāki fiskāli strukturālie pasākumi ir atlikti, piemēram, publiskā sektora atalgojuma sistēmas vienkāršošana un Vienotās maksājumu iestādes (VMI) pilnvērtīgas darbības nodrošināšana. Kaut arī ar aizkavēšanos, bet tiek gatavoti pārskati par valsts pārvaldes un sociālo programmu funkcijām. 6. Privatizācija Ir pieņemts lēmums par svarīgiem pasākumiem, kas vajadzīgi, lai intensificētu un paātrinātu privatizācijas programmas gaitu. Grieķijas valdība ir viena tām valdībām Eiropā, kurām ir vislielākais aktīvu portfelis. Šajā portfelī ietilpst biržā kotēti un nekotēti uzņēmumi, koncesijas un nekustamais īpašums, t. i. ēkas un komerciāli izmantojama zeme. Lielākā daļa no šiem aktīviem nav nesuši nekādus ienākumus; valsts uzņēmumi, kas strādā ar zaudējumiem, ir radījuši izmaksas, kuras ir segtas no nodokļu maksātāju naudas. Šo aktīvu privatizācija palīdzēs samazināt valdības bilanci ar nelielām vai nekādam izmaksām no nākotnes ieņēmumu viedokļa, un var pat faktiski samazināt izmaksas. Tajā pašā laikā privatizācija rosina ekonomisko aktivitāti un sekmē ārvalstu tiešās investīcijas. Valdība ir noteikusi galvenos privatizējamos aktīvus (vēl gan jāiegulda darbs, lai izveidotu nekustamā īpašuma portfeļus privatizācijai), un ir izveidots provizorisks privatizācijas gaitas grafiks. Lai šo procedūru paātrinātu un nodrošinātu visa procesa neatgriezeniskumu, tiek izveidots piemērots vadības mehānisms, proti, drīzumā tiks dibināts privatizācijas fonds ar neatkarīgu un profesionālu valdi. Gan Komisijai, gan Eurogrupai būs tiesības valdē norīkot vienu novērotāju. Fiskālās konsolidācijas turpināšana un privatizācijas plānu īstenošana palīdzēs atjaunot ilgtspējīgu valdības parāda attiecību pret IKP. Lai gan Grieķijai būs jāturpina neatlaidīgi īstenot taupības pasākumus, un parāda attiecības pret IKP samazināšana ilgs daudzus gadus, šī parāda attiecības pret IKP pazemināšanās tirgū palielinās uzticību Grieķijas ekonomikai. 7. SECINāJUMS Padomes lēmumā noteiktais valdības budžeta deficīta (pēc EKS 95 metodoloģijas) maksimāli pieļaujamais apjoms 2010. gadam nav sasniegts. Tomēr 2010. gadā deficīta rādītājs ir samazinājies par gandrīz 5 procentpunktiem salīdzinājumā ar 2009. gadu. Valdības parāda attiecība pret IKP ir pieaugusi no 127,1 % no IKP 2009. gada beigās līdz 142,8 % 2010. gadā. Lai 2011. gadā nepārsniegtu parāda maksimālo pieļaujamo apjomu, ir vajadzīgi papildu pasākumi. Tādēļ valdība ir izstrādājusi ilglaicīgu pasākumu kopumu, kas ļaus tuvākajos gados samazināt deficītu. Šīs vidēja termiņa fiskālās stratēģijas kontekstā, lai sasniegtu deficīta mērķus laikposmā līdz 2014. gadam un nodrošinātu to, ka parāda attiecība pret IKP ilgstoši un vienmērīgi krītas, ir noteikti pastāvīgi fiskālās konsolidācijas pasākumi aptuveni 10 % apmērā no IKP. Sagaidāms, ka parāda attiecību pret IKP piecos gados varētu samazināt par gandrīz 20 procentpunktiem ar izvērsta privatizācijas plāna palīdzību. Kopumā, par spīti fiskālajām novirzēm 2010. gadā Grieķija veic nepieciešamos pasākumus, lai īstenotu vajadzīgo politiku un darbotos saskaņā ar plānu, kura mērķis ir līdz 2014. gadam novērst pārmērīgu budžeta deficītu, atbilstoši Padomes lēmumam. I PIELIKUMS. PADOMES LĒMUMĀ PIEPRASĪTIE PASĀKUMI, KURI JĀPIEŅEM LĪDZ 2011. GADA MARTA BEIGĀM. Pasākumi (kas paredzēti Padomes lēmuma 2. panta 4. punktā) | Īstenošanas gaita | "Līdz 2011. gada marta beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus: | a) (atcelts) | -- | b) publicē pensiju izdevumu visaptverošas ilgtermiņa prognozes līdz pat 2060. gadam, kā noteikts 2010. gada jūlija tiesību aktu reformā. Plānos ietver papildshēmas (palīgshēmas), pamatojoties uz visaptverošu datu kopumu, kurus apkopojusi un izstrādājusi Valsts aktuāru iestāde. Plānus salīdzina un apstiprina Ekonomikas politikas komiteja; | Daļēji izpildīts. Ilgtermiņa prognozes, kuras iesniegusi Valsts aktuāru iestāde attiecas uz četriem galvenajiem pensiju fondiem, kas aptver izdevumus 9,4 % apmērā no IKP 2009. gadā jeb 2/3 no visiem pensiju izdevumiem tajā gadā, 93 % no kopējā apdrošināto aktīvo iedzīvotāju skaita un 93 % no visiem Grieķijas pensionāriem. Pieejamās prognozes neattiecas uz visiem papildfondiem, labklājības fondiem, dažu valsts organizāciju fondiem un jūrnieku fondiem. | c) valdība sedz 2010. gadā uzkrātos kavētos maksājumus un samazina iepriekšējos gados uzkrātos kavētos maksājumus; | Nav izpildīts. Piegādātājiem vēl neapmaksātie un nokavētie izdevumi 2011. gada pirmajā ceturksnī ir pieauguši. Grieķijas Finanšu ministrijas sniegtie dati liecina, ka 2011. gada marta beigās valdības nokavēto maksājumu apjoms sasniedza 1,1 miljardu, un no decembra beigām tas ir pieaudzis par vismaz EUR 263 miljoniem. Eksistē nokavētie maksājumi citos valdības līmeņos (piemēram, pašvaldībām un slimnīcām), kuri vēl nav iekļauti ceturkšņa izpildes kritēriju aprēķinā. Rēķinot visai valdībai kopumā, 2011. gada marta beigās nokavēto maksājumu apjoms sasniedza EUR 6 miljardus. | d) pieņem vidēja termiņa budžeta stratēģijas plānu, kurā noteikti pastāvīgie fiskālās konsolidācijas pasākumi vismaz 8 % apmērā no IKP (daži no pasākumiem jau noteikti 2010. gada maijā), kā arī rezerve neparedzētiem gadījumiem, kas nodrošinās deficīta mērķu sasniegšanu laikposmā līdz 2014. gadam un to, ka parāda attiecība pret IKP sāk ilgtspējīgi samazināties. Stratēģijas plānu sabiedriskai apspriešanai publicēs līdz marta beigām. Vidēja termiņa stratēģijas plānā jo īpaši ietilpst: piesardzīgas makroekonomikas prognozes; bāzes ieņēmumu un izdevumu prognozes valstij un citām valdības struktūrām; pastāvīgu fiskālo pasākumu apraksts, to termiņi un apjoms; gada izdevumu griesti katrai ministrijai un fiskālie mērķi citām valdības struktūrām līdz 2014. gada beigām; pēcpasākumu fiskālās prognozes vispārējai valdībai atbilstoši budžeta deficīta un parāda mērķiem; parāda prognozes ilgākā termiņā, pamatojoties uz piesardzīgām makroekonomikas prognozēm, primārajiem pārpalikumiem, sākot ar 2014. gadu; un privatizācijas plāni. Vidēja termiņa stratēģijas plānā tiks iekļautas notiekošās veselības aprūpes un pensiju reformas, kā arī konkrēti nozaru plāni. Nozaru plāni (plānu projektiem jābūt pieejamiem līdz marta beigām) jo īpaši aptvers: nodokļu politikas reformas; valsts uzņēmumus; ārpusbudžeta līdzekļus (publiskā sektora juridiskas personas un īpašam nolūkam paredzēti konti); publiskā sektora algas; un valsts pārvaldi; sociālos tēriņus; publiskā sektora investīcijas un militāros tēriņus. Katru nozares plānu pārvaldīs starpministriju darba grupas; | Vēl nav izpildīts. Vidēja termiņa fiskālo stratēģiju ir paredzēts pieņemt līdz 2011. gada jūnija beigām. | e) izstrādā plānu nodokļu nemaksāšanas novēršanai, kurā ietver kvantitatīvus izpildes rādītājus, lai nodrošinātu ieņēmumu dienesta pārskatatbildību; pieņem tiesību aktus, ar ko vienkāršo administratīvo nodokļu strīdu un pārsūdzību tiesā procesus un pieņem nepieciešamos tiesību aktus un procedūras, lai labāk risinātu nodokļu amatpersonu pārkāpumu, korupcijas un slikto rezultātu problēmas, ietverot saukšanu pie atbildības pienākumu nepildīšanas gadījumos; un publicē piecu nodokļu nemaksāšanas novēršanas darba grupu ikmēneša ziņojumus, tostarp progresa rādītāju kopumu; | Daļēji izpildīts. Parlamenta pieņemtā likuma teksta galīgā redakcija būtiski atšķīrās no likumprojekta teksta, kuru iepriekš apsprieda ar Komisijas dienestiem. Daži no sākotnējā projektā iekļautajiem elementiem, piemēram, netiešās revīzijas metodes, likumā nav iekļauti. | f) izstrādā detalizētu rīcības plānu ar grafiku, lai pabeigtu un ieviestu vienkāršoto atalgojuma sistēmu; sagatavo vidēja termiņa cilvēkresursu plānu laikposmam līdz 2013. gadam saskaņā ar noteikumu "1 jauns, 5 projām", konkretizējot arī plānus kvalificēta personāla pārcelšanai uz prioritārām jomām; un publicē ikmēneša datus par valdības struktūrvienību personāla maiņu (darba attiecību uzsākšana, darba attiecību izbeigšana, pārcelšana starp struktūrām); | Daļēji izpildīts. Ir sagatavots ziņojums, kurā raksturota publiskā sektora nodarbinātības un publiskā sektora atalgojuma sistēma Taču šajā ziņojumā nav iekļauti politikas risinājumi attiecībā uz termiņiem atalgojuma shēmu vienkāršošanai. | g) īsteno 2010. gadā uzsākto veselības aprūpes sistēmas visaptverošo reformu ar mērķi panākt, lai valsts veselības aprūpes izdevumi nepārsniegtu 6 % no IKP; veic pasākumus, ar kuriem uz farmācijas precēm ietaupa vismaz EUR 2 miljardus salīdzinājumā ar 2010. gada līmeni, no kuriem vismaz EUR 1 miljardu ietaupa 2011. gadā; uzlabo slimnīcu uzskaites un norēķinu sistēmas šādā veidā: pabeidz divkāršā ieraksta uzkrājumu principa grāmatvedības sistēmu ieviešanu visās slimnīcās; izmanto vienotu kodēšanas sistēmu un kopīgu medicīnas preču reģistru; medicīnas preču krājumu un plūsmu visās slimnīcās aprēķina, izmantojot vienotu medicīnas preču kodēšanas sistēmu; un savlaicīgi nosūta rēķinus par ārstēšanas izmaksām (ne vēlāk kā pēc 2 mēnešiem) Grieķijas sociālā nodrošinājuma fondiem, citu dalībvalstu un privātiem veselības apdrošinātājiem; un nodrošina, ka vismaz 50 % no zāļu apjoma, ko izmanto valsts slimnīcās, līdz 2011. gada beigām ir ģenēriskās zāles un zāles, kam beidzies patenta darbības laiks, nosakot, ka visām valsts slimnīcām obligāti jāiepērk farmaceitiskie produkti, pamatojoties uz aktīvo vielu. | Daļēji izpildīts. Valdība pieņēma likumu Nr. 3918/2011 par strukturālajam izmaiņām veselības aprūpes sistēmā un citiem noteikumiem, ar kuriem ievieš vairākas izmaiņas sistēmu pārvaldībā un veidā, kādā dažus pakalpojumus pērk, sniedz (piemēram, iepirkumu sistēmā) un regulē (piemēram, aptiekās). Ar šo likumu arī apvieno četru lielāko fondu (IKA-ETAM, OGA, OPAD un OAEE) veiktās veselības apdrošināšanas funkcijas un izveido Valsts veselības pakalpojumu organizāciju (EOPYY) ar mērķi pirkt veselības aprūpes pakalpojumus tiem kas ir apdrošināti šajos fondos. 2011. gada februārī aptuveni 20 slimnīcās nebija pienācīgas / modernas informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) sistēmas. Citās slimnīcas Veselības ministrija bija izveidojusi tīmekļa platformu ESY.net, kas darbojas kā informācijas (finanšu, administratīvās un darbības informācijas) integrācijas sistēma visām slimnīcām. Šī informācija tiek apkopota katru mēnesi un nosūtīta Veselības ministrijai un Finanšu ministrijai. 132 slimnīcas pašlaik ir pārgājušas uz divkāršā ieraksta uzkrājumu principa grāmatvedības sistēmu ikmēneša ieņēmumu un izdevumu uzskaitei. 2009. gada bilanci ir iesniegušas 119 slimnīcas, 2010. gada bilanci — 121 slimnīca, bet dažas to vēl nav izdarījušas. Februārī EKEVYL un EPI izveidoja vienotu kodēšanas sistēmu visam medicīniskajam aprīkojumam, ko paredzēts izmantot valsts veselības aprūpes sistēmas slimnīcās, un tīmekļa platformu slimnīcu pieprasījumu uzraudzībai. Pašlaik notiek IKT sistēmu modernizācijas process virzībā uz pilnībā integrētu un automatizētu sistēmu. 2010. gada decembra apkārtrakstā visām slimnīcām tika prasīts iesniegt ceturkšņa ziņojumu (par 2010. gada oktobri – decembri) par zāļu cenām, tostarp ģenērisko zāļu apjomu un cenām. Citā apkārtrakstā tika noteikts mērķis līdz 2011. gadam par 50 % palielināt ģenērisko zāļu izmantošanu valsts veselības aprūpes sistēmas slimnīcās. Pašlaik ģenēriskās zāles veido 12,4 % no kopējā apjoma. | h) lai cīnītos pret izšķērdību un nesaimniecisku darbību valsts uzņēmumos un lai iegūtu fiskālos ietaupījumus vismaz EUR 800 miljonus, pieņem tiesību aktu, ar kuru: samazina pamatatlīdzību valsts uzņēmumos vismaz par 10 % uzņēmuma līmenī; ierobežo papildu atlīdzību līdz 10 % no pamatatlīdzības; nosaka bruto ienākumu galējo robežu EUR 4 000 mēnesī (12 maksājumi gadā); palielina pilsētas transporta tarifus vismaz par 30 %; pasākumus, ar ko samazina valsts uzņēmumu darbības izdevumus par 15 līdz 25 %; un pieņem tiesību aktu par OASA pārstrukturēšanu; | Izpildīts. Likumu Nr. 3920/2011 par OASA pārstrukturēšanu pieņēma 2011. gada 22. februārī. | i) rada jaunu tiesisko regulējumu, lai veicinātu reģionālo lidostu koncesijas līgumu noslēgšanu; | Izpildīts. Likumu Nr. 3913/2011 pieņēma 2011. gada 16. februārī. | j) izveido neatkarīgu darba grupu izglītības politikas jomā, kuras mērķis ir palielināt valsts izglītības sistēmas (pamatskolas, vidusskolas un augstākās izglītības) efektivitāti un panākt efektīvāku resursu izmantošanu; | Izpildīts. | k) pieņem tiesību aktu, ar kuru izveido Vienoto publiskā iepirkuma iestādi saskaņā ar rīcības plānu; un izstrādā e-iepirkumu IT platformu un nosaka starpposmu mērķus saskaņā ar rīcības plānu, tostarp: testē izmēģinājuma versiju, visas funkcionalitātes pieejamību visiem līgumiem un pakāpeniski ievieš e-iepirkumu sistēmas obligātu izmantošanu piegādēm, pakalpojumiem un darba līgumiem; | Procesā. Likumprojekts par Vienoto publiskā iepirkuma iestādi atbilst darbības plānam, par kuru 2010. gada septembrī vienojās Komisija un Grieķija. Līgums par e-iepirkumu platformas nodrošināšanu vēl nav parakstīts. | l) pieņem tiesību aktu, kurā nosaka kvalifikāciju un pienākumus tiem grāmatvežiem, kurus visās ministrijās un galvenajās valdības struktūrās norīko kā atbildīgos par to, ka tiek nodrošināta pienācīga finanšu uzraudzība; ieceļ grāmatvežus; un paātrina procesu, ar kuru izveido saistību reģistrus un operatīvos reģistrus, kas aptver visu vispārējo valdību (izņemot vismazākās struktūrvienības). | Daļēji izpildīts. Grāmatveži ir iecelti, bet vēl nav uzsākuši pilnvērtīgu darbu. Saistību reģistri vēl nedarbojas visās valsts iestādēs. | [1] OV L 145, 11.6.2010., 6. lpp. [2] COM(2011) 85 galīgā redakcija. [3] "The Economic Adjustment Programme for Greece – Third Review", European Economy – Occasional Paper , 2011. gads. Šajā dokumentā lasītājs var iepazīties ar makroekonomisko, finanšu, fiskālo un strukturālo reformu gaitas sīkāku novērtējumu. [4] 3. maija Memorands par ekonomikas un finanšu politiku un Saprašanās memorands par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem, pārskatīts 2011. gada 23. februārī. [5] "Grieķijas ekonomikas stabilizācijas programma" — Ziņojums, kas iesniegts saskaņā ar Padomes lēmumu, 2011. gada maijs. Grieķijas valdība šo dokumentu iesniedza 2011. gada 17. jūnijā. Pētījums pieejams tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu/countries/greece_en.htm. [6] Attiecība pret IKP ir orientējoša. Padomes lēmumā minētās attiecības pret IKP attiecas uz nominālo IKP, par kuru dati bija pieejami maijā: 8,0 %, 7,6 %, 6,5 %, 4,9 % un 2,6 % no IKP attiecīgi no 2010. līdz 2014. gadam. [7] Ņemot vērā 2011. gada aprīlī pārskatītos parāda datus par 2010. gadu un jaunākās nominālā IKP prognozes, minētie apjomi atbilst šādām maksimāli pieļaujamajām parāda pret IKP attiecībām: 143 %, 154 %, 158 %, 159 % un 157 % no IKP attiecīgi no 2010. līdz 2014. gadam. [8] OV L 241, 14.9.2010., 12. lpp. [9] OV L 26, 29.1.2011., 15. lpp. [10] OV L 110, 29.4.2011., 26. lpp. [11] Eurostat News Release Nr. 60/2011, 2011. gada 26. aprīlis. [12] "The Economic Adjustment Programme for Greece – Third Review", European Economy – Occasional Paper N° 77 , 2011. gada februāris. [13] Eksistē nokavētie maksājumi citos valdības līmeņos (piemēram, pašvaldībām un slimnīcām), kuri vēl nav iekļauti ceturkšņa izpildes kritēriju aprēķinā. [14] Iepriekšējā korekciju programmas pārskatīšanā Komisijas dienesti jau konstatēja nobīdi vismaz ¾ % apmērā no IKP.