10.

Produkta specifikācijas 5. punkta h) apakšpunktā (“Manipulācijas pēc ražas novākšanas”) tekstu: “Mūsdienās to joprojām dara, un tam ir liela loma kartupeļu labās kvalitātes nodrošināšanā. Pēc kartupeļu nogatavināšanas katrs ražotājs kooperatīvam paziņo par savu ražu, un tad atkarībā no ražas uzskaites datiem hierarhiskā secībā izdala maisus. Pēc kaudzes pirmās šķirošanas laukā kartupeļus iepako maisos un agronoms laukā veic pirmo kvalitātes pārbaudi. Par atbilstošām atzītās partijas ved uz iepakošanas uzņēmumu, kurā veic otro kvalitātes pārbaudi un atlasa visus bumbuļus ar defektiem, lai kartupeļus var pārpakot maisos kā pārbaudītus kartupeļus.” groza un izsaka šādā redakcijā: “Mūsdienās to joprojām dara, un tam ir liela loma to kartupeļu labās kvalitātes nodrošināšanā, kurus paredzēts izmantot kā sēklas kartupeļus, savukārt attiecībā uz lietošanai uzturā paredzētajiem kartupeļiem šis paņēmiens vairs nav obligāts. Vietējie ražotāji var arī pēc ražas novākšanas un pirmās šķirošanas, kas jāveic, līdzko kartupeļi ir izrakti, pārvest lietošanai uzturā paredzētos kartupeļus uz mūsdienīgām aukstuma noliktavām, kuras nu atrodas salas iepakošanas uzņēmumos un iepriekš nepastāvēja – tajās lietošanai uzturā paredzētie kartupeļi vairākus mēnešus saglabā specifiskās kvalitātes īpašības, līdz tiek nogādāti galapatērētājiem visā Grieķijā. Nogatavināšana, apsedzot ar salmiem, vairs nav obligāta attiecībā uz lietošanai uzturā paredzētajiem kartupeļiem, jo: a) ja lietošanai uzturā paredzētos kartupeļus uzreiz pēc novākšanas maisos vai tvertnēs pārved uz atbilstošām noliktavām un tos tur glabā pareizajos apstākļos (temperatūras un mitruma ziņā), tie ir mazāk uzņēmīgi pret kartupeļu bumbuļu kožu invāziju – vietējie agronomi novērojuši, ka to attīstība mūsdienīgajās aukstuma noliktavās ir palēnināta; b) ja lietošanai uzturā paredzētos kartupeļus pēc novākšanas pārved tieši uz aukstuma noliktavām, to kvalitāti var pārbaudīt pirms sapakošanas partijās, jo kartupeļu miltrasas parazītu dzīves cikls aukstumā paātrinās un visus cietušos bumbuļus pirms pārdošanas var atlasīt. Pēc pirmās šķirošanas laukā kartupeļus iepako maisos vai tvertnēs un agronoms laukā veic pirmo kvalitātes pārbaudi. Par atbilstošām atzītās partijas ved uz iepakošanas uzņēmumu, kurā veic otro kvalitātes pārbaudi un atlasa visus bumbuļus ar defektiem, lai kartupeļus var pārpakot maisos kā pārbaudītus kartupeļus.” Attiecīgi vienotā dokumenta 3.4. punktā (iepriekš 3.5. punktā) tekstu: “Šiem posmiem ir jānotiek noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, jo vietējie kartupeļu audzētāji ir ieguvuši zinātību, ar ko iespējams nodrošināt agrīnu ražu, maksimāli izmantojot vietējās vides īpatnības (stādīšanas laiks ir saistāms ar nokrišņu daudzumu). Turklāt arī pēc bumbuļu nolasīšanas tiek izmantots īpašs paņēmiens, proti, kartupeļu apsegšana ar salmiem, lai to miza kļūtu biezāka un tāpēc arī izturīgāka pārvadāšanas laikā, vienlaikus neļaujot rasties dažādiem virsas bojājumiem.” groza un izsaka šādā redakcijā: “Šiem posmiem ir jānotiek noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, jo vietējie kartupeļu audzētāji ir ieguvuši zinātību, ar ko iespējams nodrošināt agrīnu ražu, maksimāli izmantojot vietējās vides īpatnības (stādīšanas laiks ir saistāms ar nokrišņu daudzumu). Turklāt arī pēc bumbuļu nolasīšanas tiek izmantots īpašs paņēmiens, proti, kartupeļu apsegšana ar salmiem, lai to miza kļūtu biezāka un tāpēc arī izturīgāka pārvadāšanas laikā, vienlaikus neļaujot rasties dažādiem virsas bojājumiem. Šis posms ir obligāts attiecībā uz kartupeļiem, kurus paredzēts izmantot kā sēklas kartupeļus, un brīvprātīgs attiecībā uz kartupeļiem, kas paredzēti lietošanai uzturā.” Attiecīgi vienotā dokumenta 5.1. punkta C) apakšpunktā teikumu: “Vēl viena īpatnība attiecībā uz kartupeļu audzēšanu Naksā ir tāda, ka novāktos kartupeļus, kurus paredzēts izmantot kā sēklas kartupeļus, nogatavina, apklājot ar salmiem.” groza un izsaka šādā redakcijā: “Vēl viena īpatnība attiecībā uz kartupeļu audzēšanu Naksā ir tāda, ka novāktos kartupeļus, kurus paredzēts izmantot kā sēklas kartupeļus, nogatavina, apklājot ar salmiem. Attiecībā uz lietošanai uzturā paredzētajiem kartupeļiem šis paņēmiens nav obligāts.” Attiecīgi vienotā dokumenta 5.3. punktā “Cēloniska saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta īpašo kvalitāti, reputāciju un citām īpašībām” tekstu: “Vietējie kartupeļu audzētāji pēc bumbuļu novākšanas uz lauka veic pirmo šķirošanu, kuras mērķis ir atlasīt svešķermeņus un iebojātos bumbuļus. Pēc tam kartupeļi, kurus paredzēts izmantot kā sēklas kartupeļus, uz lauka tiek sakrauti kaudzēs un pārklāti ar salmu kārtu un vēlāk arī ar kartupeļu lakstu kārtu, lai tos aizsargātu no saules. Tādā veidā nogatavināšanas periods uz lauka uzlabo produkta uzglabāšanās spējas, jo miza sacietē un kļūst biezāka, padarot kartupeļus izturīgākus pārvadāšanas laikā, un mazinās iespēja rasties dažādiem virsas bojājumiem. Tā pazeminās arī toksisko glikoalkaloīdu saturs kartupeļos. Lietošanai uzturā paredzētos kartupeļus uzreiz pēc novākšanas pārved uz uzņēmumiem, kas klasificē, glabā, iepako un pārdod “Patata Naxou” – tur tos glabā atbilstošos apstākļos (temperatūras un mitruma ziņā).” groza un izsaka šādā redakcijā: “Vietējie kartupeļu audzētāji pēc bumbuļu novākšanas uz lauka veic pirmo šķirošanu, kuras mērķis ir atlasīt svešķermeņus un iebojātos bumbuļus. Pēc tam kartupeļi, kurus paredzēts izmantot kā sēklas kartupeļus, uz lauka tiek sakrauti kaudzēs un pārklāti ar salmu kārtu un vēlāk arī ar kartupeļu lakstu kārtu, lai tos aizsargātu no saules. Attiecībā uz lietošanai uzturā paredzētajiem kartupeļiem šis paņēmiens nav obligāts. Tādā veidā nogatavināšanas periods uz lauka uzlabo produkta uzglabāšanās spējas, jo miza sacietē un kļūst biezāka, padarot kartupeļus izturīgākus pārvadāšanas laikā, un mazinās iespēja rasties dažādiem virsas bojājumiem. Tā pazeminās arī toksisko glikoalkaloīdu saturs kartupeļos. Var arī lietošanai uzturā paredzētos kartupeļus uzreiz pēc novākšanas pārvest uz uzņēmumiem, kas klasificē, glabā, iepako un tirgo “Patata Naxou” – tur tos glabā atbilstošos apstākļos (temperatūras un mitruma ziņā).” Attiecīgi produkta specifikācijas 6. punkta c) apakšpunkta I punktā “Saikne starp produkta kvalitāti un ģeogrāfisko apgabalu” tekstu: “Vēl viena īpatnība, kura attiecas uz kartupeļu audzēšanu Naksā un kurai ir liela loma to vietējo kartupeļu labās kvalitātes nodrošināšanā, ko paredzēts izmantot kā sēklas kartupeļus, ir tāda, ka novāktos bumbuļus nogatavina laukā, apsegtus. Miza sacietē, tas samazina otrreizējas invāzijas risku, un kartupeļi ir izturīgāki pārvadāšanas laikā (23. pielikums). Šis paņēmiens arī samazina glikoalkaloīdu (toksīnu) satura palielināšanās risku turpmāku manipulāciju veikšanas laikā (24. pielikums).” groza un izsaka šādā redakcijā: “Vēl viena īpatnība, kura attiecas uz kartupeļu audzēšanu Naksā un kurai ir liela loma to vietējo kartupeļu labās kvalitātes nodrošināšanā, ko paredzēts izmantot kā sēklas kartupeļus, ir tāda, ka novāktos bumbuļus nogatavina laukā, apsegtus. Miza sacietē, tas samazina otrreizējas invāzijas risku, un kartupeļi ir izturīgāki pārvadāšanas laikā (23. pielikums). Šis paņēmiens arī samazina glikoalkaloīdu (toksīnu) satura palielināšanās risku turpmāku manipulāciju veikšanas laikā (24. pielikums). Nogatavināšana laukā apsedzot ir pēc ražas novākšanas obligāti veicama manipulācija attiecībā uz kartupeļiem, kurus paredzēts izmantot kā sēklas kartupeļus, un brīvprātīgi veicama manipulācija attiecībā uz lietošanai uzturā paredzētajiem kartupeļiem. Vietējie ražotāji var arī pēc ražas novākšanas un pirmās šķirošanas, kas jāveic, līdzko kartupeļi ir izrakti, pārvest lietošanai uzturā paredzētos kartupeļus uz mūsdienīgām aukstuma noliktavām, kuras nu atrodas salas iepakošanas uzņēmumos un iepriekš nepastāvēja – tajās lietošanai uzturā paredzētie kartupeļi vairākus mēnešus saglabā specifiskās kvalitātes īpašības, līdz tiek nogādāti galapatērētājiem visā Grieķijā.” Šo grozījumu pamatā ir tas, ka 2011. gada martā, kad tika apstiprināts pieteikums reģistrēt “Patata Naxou” kā AĢIN, lielāko daļu izaudzēto kartupeļu bija paredzēts izmantot kā sēklas kartupeļus, savukārt pēdējo sešu gadu laikā lielākā daļa “Patata Naxou” produkcijas bijusi paredzēta lietošanai uzturā un tikai nelielu procentuālo daļu bija paredzēts izmantot kā sēklas kartupeļus. Tāpēc nogatavināšanai, apklājot ar salmiem, vairs nav jābūt obligātai attiecībā uz lietošanai uzturā paredzētajiem kartupeļiem. Sēklas kartupeļu pieprasījums samazinājies galvenokārt tāpēc, ka pēdējo gadu laikā vērojama sīva konkurence ar sēklas kartupeļiem no Kipras, kur ražu novāc ātrāk nekā Naksā, tāpēc tos dažādās Grieķijas daļās var nodrošināt agrīnajai stādīšanai. Nogatavināšana laukā, apsedzot ar salmiem, ir obligāta attiecībā uz kartupeļiem, kurus paredzēts izmantot kā sēklas kartupeļus, tāpat kā tas bijis līdz šim, jo apsegtie “Patata Naxou” nogatavojas, miza sacietē un kļūst biezāka, padarot kartupeļus izturīgākus pārvadāšanas laikā, un mazinās iespēja rasties dažādiem virsas bojājumiem. Šīs īpašības ir vēlamas, jo sēklas kartupeļus glabā ilgi – lai tos varētu izmantot nākamajā veģetācijas periodā –, un ar tiem mēro lielus attālumus pa visu Grieķiju. Šis paņēmiens attiecībā uz sēklas kartupeļiem arī samazina glikoalkaloīdu (toksīnu) satura palielināšanās risku turpmāku manipulāciju veikšanas laikā. Nogatavināšana, apsedzot ar salmiem, vairs nav obligāta attiecībā uz lietošanai uzturā paredzētajiem kartupeļiem, jo: a) kad lietošanai uzturā paredzētos kartupeļus uzreiz pēc novākšanas maisos vai tvertnēs pārved uz atbilstošām noliktavām un tos tur glabā pareizajos apstākļos (temperatūras un mitruma ziņā), tie ir mazāk uzņēmīgi pret kartupeļu bumbuļu kožu invāziju – vietējie agronomi novērojuši, ka to attīstība mūsdienīgajās aukstuma noliktavās ir palēnināta; b) tā kā lietošanai uzturā paredzētos kartupeļus pēc novākšanas pārved tieši uz aukstuma noliktavām, to kvalitāti var pārbaudīt pirms sapakošanas partijās, jo kartupeļu miltrasas parazītu dzīves cikls aukstumā paātrinās un visus cietušos bumbuļus pirms pārdošanas var atlasīt. Tādējādi produkta pārvešana uz mūsdienīgām aukstuma noliktavām pēc novākšanas un pirmās šķirošanas laukā sniedz iespēju uzlabot “Patata Naxou” (lietošanai uzturā paredzēto kartupeļu) kvalitātes īpašības. Grozījumu, ar ko ievieš to, ka pēc kartupeļu nogatavināšanas katrs audzētājs kooperatīvam paziņo par savu ražu un tad atkarībā no ražas uzskaites datiem hierarhiskā secībā izdala maisus, svītro saistībā ar grozījumiem punktā par izcelsmes apliecinājumu. Visbeidzot, pārvadāšanas un uzglabāšanas tvertnes kā alternatīvu maisiem pievieno tāpēc, ka kartupeļi tiek mazāk bojāti un to kvalitāte tiek mazāk apdraudēta, jo tvertnēs tie saņem mazāk triecienu nekā maisos un uzglabāšanas laikā tiem tiek nodrošināta lielāka gaisa aprite, kā rezultātā tos var glabāt ilgāk.