Attiecībā uz 2019. gadu visu dalībvalstu gada darbības ziņojumu pamatā bija kontrolsaraksta veidne (iepriekšējā formātā; kā minēts iepriekš, sākot no 2020. gada, ziņojumos tiks izmantots atjaunināts formāts). Dažas dalībvalstis kontrolsaraksta veidnē sniegto informāciju saistīja ar publiski pieejamiem ziņojumiem (piemēram, gada ziņojumiem vai politikām, ko izmanto, lai analizētu projektu ietekmi uz vidi, sabiedrību un cilvēktiesībām). Ir vērts norādīt, ka EKA juridiskie statusi atšķiras, un dažās dalībvalstīs oficiāli atbalstītus eksporta kredītus sniedz apdrošināšanas sabiedrības vai finanšu iestādes, kas darbojas saskaņā ar publisku pilnvarojumu. Tādā gadījumā gada darbības ziņojumi acīmredzami attiecas tikai uz šādu uzņēmumu publiskā sektora darbībām, kuras ir nošķirtas no privātā sektora darbībām.

Šo gada pārskatu Eiropas Parlamentam sagatavo Komisija, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulā (ES) Nr. 1233/2011 par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un par Padomes Lēmumu 2001/76 EK un 2001/77/EK atcelšanu. Minētās regulas I pielikumā paredzēts, ka dalībvalstis Komisijai iesniedz gada darbības ziņojumu, lai uzlabotu pārredzamību Savienības līmenī. Konkrētāk, dalībvalstis ziņo par aktīviem un pasīviem, samaksātajām summām un atgūtajiem līdzekļiem, jaunām saistībām, riskiem, prēmiju maksām un iespējamām saistībām, kas varētu rasties no oficiāli atbalstītām eksporta kredītu darbībām, kā arī par to, kā EKA oficiāli atbalstītajās eksporta kredītu darbībās tiek ņemti vērā vides riski, kas var izraisīt citus attiecīgus riskus. Savukārt Komisija, pamatojoties uz šo informāciju, Eiropas Parlamentam sagatavo gada pārskatu, iekļaujot novērtējumu par EKA atbilstību Eiropas Savienības mērķiem un saistībām.

Regulas (ES) Nr. 1233/2011 I pielikuma 2. punktā ir minēti gan vides riski, gan “citi attiecīgi riski”. Tāpat kā iepriekšējos gados, dalībvalstis plaši interpretē vides un ar to saistītos riskus un savos novērtējumos iekļauj ne tikai vides riskus, bet arī vispārīgākus finanšu un sociālos riskus. Lai ņemtu vērā šādus riskus, paziņotā pienācīgas izpētes prakse ietver ex ante novērtējumus un novērtēšanas procedūras, kuru laikā riski tiek identificēti un novērtēti un var ietekmēt darījumu atbilstību atbalsta saņemšanai. Riska novērtēšanas procedūras ir formalizētas īpašās politikās, kuras dažas EKA ir izvēlējušās publicēt savās tīmekļa vietnēs. Šādas novērtēšanas procedūras parasti ir atkarīgas no konkrētā darījuma veida un kategorijas saskaņā ar proporcionalitātes principu (t. i., jo riskantāks un/vai lielāks darījums, jo intensīvāks novērtējums). Vairumā gadījumu novērtējumus veic neatkarīgi ārēji eksperti, bet arvien biežāk tos veic specializētie eksperti katrā EKA. Turklāt standarta pienācīgas izpētes prakse ietver līguma klauzulu un nosacījumu izstrādi attiecībā uz ietekmes mazināšanas pasākumiem, kas vajadzības gadījumā saistīti ar līguma nosacījumiem, un to uzraudzību laika gaitā, lai nodrošinātu atbilstību standartiem un, attiecīgā gadījumā, ietekmes mazināšanas pasākumu īstenošanu. Dalībvalstis pastāvīgi pārvērtē un pilnveido savus iekšējos procesus.

Visas dalībvalstis, izņemot vienu (Bulgāriju, kas nav ESAO dalībvalsts), ziņo par atbilstību ESAO Ieteikumam par kopējo pieeju oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem un vides un sociālo jautājumu pienācīgu izpēti (“kopējā pieeja”), kas ir pieņemts un labi izveidots novērtēšanas instruments ESAO valstīs un kam ir normatīva ietekme ārpus ESAO. Daudzas dalībvalstis norāda, ka tās piemēro kopējo pieeju, it īpaši tajā minētos vides un cilvēktiesību aspektus, arī ārpus ESAO noteiktā tvēruma. Turklāt visas dalībvalstis ar vienu izņēmumu (Bulgārija) ziņo par atbilstību ESAO Ieteikumam par kukuļošanu un oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem. Tās arī ziņo par atbilstību ESAO principiem un vadlīnijām ilgtspējīgas kreditēšanas prakses veicināšanai oficiālu eksporta kredītu sniegšanā valstīs ar zemiem ienākumiem. To ievērošana iet roku rokā ar Pasaules Bankas un Starptautiskā Valūtas fonda politikas ciešu ievērošanu attiecībā uz ilgtspējīgu aizdevumu praksi.

Šiem trim ESAO ieteikumiem, kas īpaši vērsti uz eksporta kredītiem, ir liela, taču ne ekskluzīva nozīme. Dalībvalstu politikas pamatā ir arī starptautiskie standarti un plašāks ES acquis. Atsauces uz ES mērķiem, standartiem un pamatnostādnēm ziņojumos liecina, ka tiek ņemti vērā gan ieteikuma, gan saistošo tiesību instrumenti, un ka noteikumu nozīme ir tikpat svarīga kā to formulējums. Turklāt daudzas dalībvalstis ziņo, ka tiek ievēroti citi starptautiski standarti, lai nodrošinātu rūpīgu pārbaudi vēl lielākai darījumu daļai. Tie, protams, ietver standartus, kas minēti kopējā pieejā, proti, Starptautiskās finanšu korporācijas Vides un sociālās darbības standartus (IFC darbības standartus), Pasaules Bankas grupas Vides, veselības un drošuma pamatnostādnes (EHS vadlīnijas) un Pasaules Bankas aizsardzības pasākumu politikas, bet arī Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, ESAO vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem par atbildīgu rīcību, ANO Konvenciju par bērna tiesībām, Starptautiskās Darba organizācijas Deklarāciju par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā un Ekvatora principus. Viena dalībvalsts (Austrija) ziņo, ka ir izstrādājusi novērtēšanas metodiku, kuras pamatā ir ANO ilgtspējīgas attīstības mērķi, un viena (Zviedrija) atsaucas uz tās atbalstu ANO Globālā līguma principiem. Turklāt dažas dalībvalstis skaidri atsaucas uz klimata pārmaiņu iniciatīvām, piemēram, ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām.

Kopējā pieeja arvien vairāk tiek uzskatīta par minimālo standartu. Dalībvalstis aizvien biežāk min papildu politikas mērķus vai apsvērumus, kas papildina tos, kas nostiprināti kopējā pieejā (piemēram, sociālā ilgtspēja un nodokļu nemaksāšanas novēršana). Daudzās jomās dalībvalstis piemēro savus papildpasākumus, lai nodrošinātu, ka eksporta kredītu atbalsts ir pieejams tikai tādiem darījumiem, kas atbilst stingram standartu kopumam un ko var saistīt ar valsts tiesību aktiem. Ilustrācijai tikai viens piemērs: pēdējos gados vairākas EKA ir pieņēmušas īpašus lēmumus par klimata aizsardzību, kas ietver skaidru eksporta kredītu atbalsta izbeigšanu ogļu spēkstacijām. Politikas konverģenci ES pierāda fakts, ka ES 2021. gada aprīlī iesniedza ESAO Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībniekiem priekšlikumu nekavējoties izbeigt oficiāli atbalstītu eksporta kredītu un piesaistītā atbalsta sniegšanu ogļu enerģijas nozarei. Dalībvalstis arī min savu pastāvīgo apņemšanos uzlabot un attīstīt esošos noteikumus.

(c)Cita informācija, kas iekļauta gada darbības ziņojumos

Lielākajai daļai EKA ir korporatīvās sociālās atbildības politika, kas parasti ietver ne tikai iekšējos centienus, bet arī ciešu dialogu ar EKA klientiem. Šajā kontekstā EKA arvien vairāk novērtē savu praksi un izstrādā plānus, kā samazināt savu ietekmi uz vidi (ceļojumu politika utt.). Ja EKA ir privāts uzņēmums, tai parasti ir vienota politika visām tās darbībām (publiskajām un privātajām), un ilgtspējas ziņojumos un publicētajās politikas nostādnēs tās netiek nošķirtas.

Pārredzamība ir būtisks jautājums: dalībvalstis vēlas nodrošināt, lai EKA darbotos pēc iespējas pārredzami, vienlaikus ievērojot konfidencialitāti, kas var būt nepieciešama komercdarījumiem. Saskaņā ar kopējo pieeju, visās ES EKA saskaņota procedūra ir detalizētas informācijas (tostarp ietekmes uz vidi un sociālo novērtējumu ziņojumi) atklāšana par projektiem, kuriem to īpašību dēļ var būt nelabvēlīga ietekme uz vidi vai sabiedrību. Dalībvalstis var turpināt šos centienus, atklājot papildu informāciju par konkrētiem darījumiem vai to vērtēšanas procedūrām (ar dažiem izņēmumiem, kopumā ES EKA savās tīmekļa vietnēs publicē lielu daudzumu informācijas, kas tulkota angļu valodā).

(d)EKA atbilstība Savienības mērķiem un saistībām

Lai uzlabotu pārredzamību ES līmenī, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1233/2011 dalībvalstīm ir pienākums iesniegt Komisijai gada darbības ziņojumu, kurā, ievērojot valsts tiesisko regulējumu, tās sniedz noteiktu finanšu un darbības informāciju par savām eksporta kredītu darbībām, tostarp informāciju par to, kā tiek risināti vides riski.

Saskaņā ar I pielikuma 3. punktu “Komisija, pamatojoties uz šo informāciju, Eiropas Parlamentam sagatavo gada pārskatu, iekļaujot novērtējumu par EKA atbilstību Savienības mērķiem un saistībām”.