Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 6. punktu par Padomes nostāju saistībā ar grozītā priekšlikuma Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ēku energoefektivitāti (pārstrādāta redakcija) pieņemšanu pirmajā lasījumā /* COM/2010/0165 galīgā redakcija - COD 2008/0223 */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 15.4.2010 COM(2010)165 galīgā redakcija 2008/0223 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 6. punktu par Padomes nostāju saistībā ar grozītā priekšlikuma Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ēku energoefektivitāti (pārstrādāta redakcija) pieņemšanu pirmajā lasījumā 2008/0223 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 6. punktu par Padomes nostāju saistībā ar grozītā priekšlikuma Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ēku energoefektivitāti (pārstrādāta redakcija) pieņemšanu pirmajā lasījumā 1. PRIEKŠVĒSTURE Datums, kad priekšlikumu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0780 – COD/2008/0223): | 2008. gada 13. novembris | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma datums: | 2009. gada 13. maijs | Reģionu komitejas atzinuma datums: | 2009. gada 24. aprīlis | Datums, kad Eiropas Parlaments pirmajā lasījumā sniedzis atzinumu: | 2009. gada 23. aprīlis | Datums, kad pieņemta Padomes nostāja pirmajā lasījumā: | 2010. gada 14. aprīlis | 2. KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvas 2002/91/EK par ēku energoefektivitāti, "ĒEED", pārstrādāšanas mērķis ir precizēt un vienkāršot atsevišķus noteikumus, paplašināt direktīvas darbības sfēru, padarīt stingrākus dažus tās noteikumus, lai paaugstinātu to efektivitāti, kā arī paredzēt vadošo lomu publiskajam sektoram. Šīs direktīvas mērķi un principi tiek saglabāti, un dalībvalstis joprojām turpinās noteikt konkrētas energoefektivitātes prasības. 3. PIEZĪMES PAR PADOMES NOSTĀJU PIRMAJĀ LASĪJUMĀ 3.1. Vispārējās piezīmes par Padomes nostāju Apspriestās Padomes nostājas teksts pēc būtības ir saskaņā ar Komisijas priekšlikumu, un tāpēc to var atbalstīt. 3.2. Vienošanās par Padomes nostāju pirmajā lasījumā Apspriestā Padomes nostāja ir starpiestāžu sarunu rezultāts. Sarunas notika divos posmos. Pirmais sarunu posms bija par priekšlikuma būtību un otrais – par priekšlikuma pielāgošanu Līgumam par Eiropas Savienības darbību, kas attiecas uz deleģētiem un īstenošanas tiesību aktiem (LESD 290. un 291. pants), kā arī juridisko pamatu. Attiecībā uz priekšlikuma būtību 2009. gada 30. novembrī ITRE komitejas priekšsēdētājs, Herberts Reils, apstiprināja Parlamenta pieņemto vienošanās tekstu, par ko tika panākta vienošanās 2009. gada 17. novembrī trīspusējās sarunās, un ko Coreper apstiprināja 2009. gada 20. novembrī. Attiecībā uz priekšlikuma pielāgošanu Līgumam par Eiropas Savienības darbību 2010. gada 24. martā panākto kompromisu apstiprināja Coreper un 2010. gada 25. martā to apstiprināja ITRE komitejas priekšsēdētājs H.Reils. Apspriestā Padomes nostāja oficiāli tika pieņemta rakstiskajā procedūrā 2010. gada 14. aprīlī. Galvenie sarunu jautājumi, par kuriem tika panākta vienošanās, ir šādi. Izmaiņas juridiskajā pamatā (preambula). Tā kā ir stājies spēkā Līgums par Eiropas Savienības darbību, likumdevēji vienojās izdarīt izmaiņas juridiskajā pamatā. Tagad tas ir LESD 194. panta 2. punkts. Direktīvas 1. pantā tika pievienots punkts, uzsverot to, ka direktīvā paredzētās prasības ir minimālās prasības, un tās neliedz dalībvalstīm uzturēt spēkā vai ieviest stingrākus aizsargpasākumus. Komisija piekrīt šīm izmaiņām, kuras neietekmē piemērojamo lēmumu pieņemšanas procedūru. Noteikumi par deleģētiem un īstenošanas tiesību aktiem (22. līdz 26. pants). Direktīvā Komisijai tiek deleģētas tiesības, kas tai ļauj pēc direktīvas stāšanās spēkā uz 5 gadu termiņu, kas tiek automātiski atjaunots, pieņemt 5. pantā paredzēto salīdzinošās metodoloģijas sistēmu (līdz 2011. gada 30. jūnijam) un pielāgot to tehniskajai attīstībai (I pielikuma 3. un 4. punkts). Parlaments un Padome jebkurā brīdi drīkst atsaukt deleģētās tiesības un iebilst pret deleģēto tiesību aktu 2 mēnešu laikā pēc tā paziņošanas, ar iespēju pieprasīt pagarinājumu vēl uz 2 papildu mēnešiem. Pēc Parlamenta pieprasījuma ir iekļauts Komisijas paziņojums par deleģētajiem tiesību aktiem, kas paziņoti iestāžu darba pārtraukšanas laikposmā, kā arī Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgais paziņojums par to, ka šīs direktīvas noteikumi nekādā veidā neradīs precedentu attiecībā uz šo iestāžu nostāju par turpmākiem deleģētajiem tiesību aktiem ( skatīt I pielikumu ). Komisijai ir arī jāpieņem īstenošanas tiesību akts saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 3. panta konsultēšanas procedūru, lai izveidotu brīvprātīgu, vienotu sertifikācijas sistēmu nedzīvojamo ēku energoefektivitātes sertificēšanai (10. panta 9. punkts). Izmaksu ziņā optimāls minimālo energoefektivitātes prasību līmenis un salīdzinošās metodoloģijas sistēma (5. pants un III pielikums). Komisija izstrādās salīdzinošo metodoloģiju, lai aprēķinātu izmaksu ziņā optimālu energoefektivitātes prasību līmeni ēkām. Dalībvalstis pamatos jebkuras [būtiskas] atšķirības un iesniegs plānu, izklāstot atbilstošus turpmākus pasākumus. Esošās ēkas (7. pants). Šis noteikums patlaban ir stingrāks, jo paredzēta prasība, ka visas esošās ēkas, kurās veic nozīmīgu atjaunošanu, atbilst energoefektivitātes prasībām un ka energoefektivitātes prasības ir noteiktas arī būves elementiem. Ēkas inženiertehniskās sistēmas (8. pants) . Jaunais noteikums paredz energoefektivitātes prasības ēku inženiertehniskajām sistēmām (piemēram, apkures sistēmām, karstā ūdens apgādes sistēmām un gaisa kondicionēšanas sistēmām). Gandrīz nulles enerģijas ēkas (9. pants). Tika panākta vienošanās par 'gandrīz nulles enerģijas ēku' definīciju un nepieciešamību izstrādāt valsts plānus, lai palielinātu šādu ēku skaitu. Dalībvalstis nodrošina, ka pēc 2018. gada 31. decembra jaunās ēkas, kurās atrodas valsts iestādes un kuru īpašnieces ir valsts iestādes, un pēc 2020. gada 31. decembra citas jaunās ēkas ir 'gandrīz nulles enerģijas ēkas'. Finansiālie stimuli un tirgus šķēršļi (10. pants). Jaunais pants tika iekļauts, lai akcentētu piemērota finansējuma nozīmību. Dalībvalstis izveido sarakstu ar pastāvošiem un ierosinātiem pasākumiem, un Komisija iesniedz analīzi par pieejamajiem līdzekļiem. Komisijas paziņojumā par ēku energoefektivitātes finansēšanu minēts, cik svarīga nozīme ir finanšu instrumentiem Eiropas būvniecības pārveidošanā par energoefektīvu un zemu oglekļa emisiju nozari ( skatīt II pielikumu ). Energoefektivitātes sertifikāti (11. līdz 13. pants). Šis noteikums patlaban ir stingrāks, jo tika pilnveidots sertifikātu saturs, noteikts pienākums novietot redzamā vietā sertifikātu sabiedriskās vietās un ieviesta prasība, ka energoefektivitātes sertifikātā iekļautais energoefektivitātes rādītājs ir jānorāda nekustamā īpašuma sludinājumos. Apkures sistēmu un gaisa kondicionēšanas sistēmu inspicēšana (14. līdz 16. pants) un neatkarīgi eksperti un kontroles sistēmas (18. pants un II pielikums). Dalībvalstīm ir lielāka fleksibilitāte attiecībā uz gaisa kondicionēšanas sistēmu inspicēšanu. Šim nosacījumam tika pievienota prasība nodrošināt neatkarīgas kontroles sistēmas sertifikātiem un ziņojumiem par apkures sistēmu un gaisa kondicionēšanas sistēmu inspicēšanu. Klauzula par pārskatīšanu (19. pants). Pārskatīšanas klauzula tika konkretizēta, nosakot direktīvas izvērtēšanas datumu (01/01/2017). Transponēšana (28. pants). Tika izdarīti grozījumi dalībvalstu transponēšanas pasākumu pieņemšanā: divi gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā. Datums, kad piemēro valsts tiesību aktus, ar kuriem transponē gandrīz visus direktīvas noteikumus, tagad ir "divi gadi un seši mēneši" un "trīs gadi" pēc direktīvas stāšanās spēkā. Tika atvēlēts papildu termiņš (līdz 31/12/2015), lai piemērotu 11. panta 1. un 2. punktu attiecībā uz individuāli izīrētām ēkas daļām. 4. SECINĀJUMS Padomes nostāja atbilst Komisijas sākotnējā priekšlikuma mērķiem. Tāpēc Komisija apstiprina tās tekstu. I pielikums Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas paziņojums attiecībā uz LESD 290. pantu "Eiropas Parlaments, Padome un Komisija deklarē, ka šīs direktīvas noteikumi nekādā veidā neskar nostāju, kas iestādēm nākotnē varētu būt attiecībā uz LESD 290. panta īstenošanu vai atsevišķiem tiesību aktiem, kuros būtu šādi noteikumi." Komisijas paziņojums "Eiropas Komisija ņem vērā, ka – izņemot gadījumos, kad tiesību aktos ir paredzēta steidzamības procedūra, – Eiropas Parlaments un Padome uzskata, ka attiecībā uz paziņojumiem par deleģētajiem aktiem ņem vērā iestāžu darba pārtraukšanas laikposmus (ziema, vasara un Eiropas Parlamenta vēlēšanas), lai nodrošinātu, ka Eiropas Parlaments un Padome spēj attiecīgajos tiesību aktos noteiktajos termiņos īstenot savas prerogatīvas, un ir gatava attiecīgi rīkoties." II pielikums Komisijas paziņojums par ēku energoefektivitātes finansēšanu "Komisija uzsver, cik svarīga nozīme Eiropas būvniecības pārveidošanā par energoefektīvu un zemu oglekļa emisiju nozari ir finanšu instrumentiem. Komisija arī turpmāk aicinās dalībvalstis plaši izmantot resursus, ko piedāvā Eiropas Reģionālās attīstības fonds (patlaban energoefektivitātes paaugstināšanai un atjaunojamās enerģijas izmantošanai mājokļu nozarē var piešķirt līdz 4 % no kopējiem valstij paredzētajiem Eiropas Reģionālās attīstības fonda līdzekļiem, kuru apjoms ir EUR 8 miljardi, un šīs summas nāk papildus finanšu atbalstam, kas bez maksimālā ierobežojuma paredzētas ilgtspējīgai enerģijai sabiedriskajās ēkās un komerciāliem un rūpnieciskiem mērķiem izmantotās ēkās). Tāpat Komisija atbalstīs dalībvalstu centienus labāk izmantot visus pieejamos fondus un finansējumu, kas var kalpot kā stimuls turpmākiem ieguldījumiem energoefektivitātē. Komisija arī izskatīs iespēju plašāk izstrādāt pašreizējās iniciatīvas, piemēram, Smart Cities jeb progresīvo pilsētu projektu[1], vai izmantot „Saprātīgas enerģijas Eiropai II” budžetu, lai, piemēram, dalītos ar zināšanām vai sniegtu tehnisku palīdzību valstu apgrozības fondu izveidē. Komisija sagatavos pārskatu par dalībvalstu pašreizējiem finanšu mehānismiem un to analīzi, kā arī izmantos šī darba konstatējumus, lai sekmētu paraugprakses apmaiņu ES. Pēc Direktīvas [2010/XXX/EK] [9.a panta 4. punktā] minētās analīzes Komisija izvērtēs finansiālu stimulu turpmākās attīstības iespējas (tostarp attiecībā uz 9.a panta 4.a punktā minētajiem Kopienas instrumentiem) un to optimālu izmantošanu investīcijām ēku energoefektivitātes paaugstināšanā." [1] SET-Plan COM (2009) 519