ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
10.

atbilstoši atzinumiem, kas par Komisijas dažādajiem tiesību aktu priekšlikumiem pieņemti kopš 2012. gada sākuma, atkārtoti uzsver: a. attiecībā uz 1.a un 1.b apakškategoriju un fondiem, kurus aptver vienotais stratēģiskais satvars (VSS): — atbalsta lielāka finansējuma piešķiršanu pētniecībai un inovācijai; — aicina atjaunot sākotnēji ierosināto budžetu Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam, lai finansētu ieguldījumus Eiropas tīklos; atbalsta VSS izveidi diviem struktūrfondiem un kohēzijas fondam, ELFLA un EJZF; — atkārtoti pauž skaidru un negrozāmu noraidošu nostāju pret visiem makroekonomisko nosacījumu veidiem; — atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemts priekšlikums izveidot jaunu kategoriju “pārejas reģioni” un ka ir atzīta nepieciešamība ņemt vērā tālāko reģionu īpašo situāciju; — atkārtoti mudina iekļaut t.s. drošības tīklā visus reģionus, kuri vairs nebūs tiesīgi saņemt konverģences mērķa īstenošanai paredzēto finansējumu, proti, saglabājot divas trešdaļas no iepriekš piešķirtā finansējuma; — atbalsta pienācīga apjoma līdzekļu nodrošināšanu mazāk attīstītajiem reģioniem un dalībvalstīm un atšķirību samazināšanu vidējos atbalsta intensitātes apjomos uz vienu iedzīvotāju, jo tā ir kohēzijas politikas prioritārais mērķis; — pauž nožēlu, ka Eiropadomes secinājumu projektā ierosināts par 26 % samazināt Eiropas teritoriālās kohēzijas mērķim piešķiramos līdzekļus, taču atzinīgi vērtē to, ka RK priekšlikums palielināt līdzfinansējuma likmi līdz 85 % ir ņemts vērā; — atbalsta līdzfinansējuma likmi, kas dalībvalstīm, kuras saskaras ar īslaicīgām budžeta grūtībām, ir par 10 procentpunktiem augstāka; — atbalsta neatgūstamā PVN ierindošanu no VSS fondiem piešķirto līdzekļu attiecināmo izdevumu kategorijā; — atkārtoti uzsver iebildumus pret ierosināto darbības rezervi; b. attiecībā uz 2. izdevumu kategoriju: — pauž nožēlu, ka Eiropadomes secinājumu projektā ierosināts, ka dalībvalstis var noteikt tiešo maksājumu maksimālo summu pēc saviem ieskatiem; — mudina tiešo atbalstu taisnīgāk sadalīt starp tām dalībvalstīm, kurās nākamajā plānošanas periodā tiešie maksājumi par hektāru nesasniedz 90 % no ES vidējā rādītāja, sākt dinamiski samazināt atšķirības jau nākamā plānošanas perioda sākumā un sasniegt ES vidējo rādītāju līdz nākamās finanšu shēmas vidum; — atzinīgi vērtē 30 % likmi ekoloģiskās ilgtspējas pasākumiem; — atbalsta iespēju budžeta līdzekļus pārnest no pirmā uz otro pīlāru; — atbalsta pārejas reģionu iekļaušanu lauku attīstības regulā; — neatbalsta jaunas rezerves izveidi krīzes situācijām lauksaimniecības nozarē un it īpaši priekšlikumu neiztērētās summas izmaksāt kā tiešos maksājumus;
8.

konstatē, ka Eiropadomes panāktais kompromiss par finanšu plānu laika periodam no 2007. līdz 2013. gadam paredz finanšu līdzekļu piešķiršanu 0.37 % apmērā no ES bruto ienākumiem strukturālajai un kohēzijas politikai. Minētā summa ir ievērojami zemāka par to, kuru RK uzskata par vajadzīgu Eiropas reģionu konverģences nodrošināšanai ES 27 valstīs (1), tādēļ RK aicina budžeta lēmējiestādes šos līdzekļus palielināt. RK uzskata, ka steidzami ir nepieciešams noslēgt starpiestāžu nolīgumu attiecībā uz finanšu plānu 2006. gada 1. pusgadam, lai teritoriālās pašvaldības varētu uzsākt ES līdzfinansēto projektu plānošanu.
Pārredzamības paziņojumu iekļauj katrā politiskajā reklāmā, vai to var viegli iegūt, izmantojot norādi reklāmā, un tajā iekļauj šādu informāciju: (a) sponsora identitāte un kontaktinformācija; (b) laikposms, kurā paredzēts publicēt un izplatīt politisko reklāmu; (c) pamatojoties arī uz informāciju, kas saņemta saskaņā ar 6. panta 3. punktu, – informācija par kopumā iztērētajām summām vai par citu tādu labumu vērtību, kas daļēji vai pilnībā saņemti apmaiņā pret konkrētās reklāmas (un attiecīgā gadījumā politiskās reklāmas kampaņas) izveidi, izvietošanu, popularizēšanu, publicēšanu un izplatīšanu, kā arī to avoti; (d) attiecīgā gadījumā – norāde par vēlēšanām vai referendumiem, ar kuriem reklāma ir saistīta; (e) attiecīgā gadījumā – saites uz reklāmu tiešsaistes repozitorijiem; (f) informācija par to, kā izmantot 9. panta 1. punktā paredzētos mehānismus. (g) Informāciju, kas jāiekļauj pārredzamības paziņojumā, sniedz, izmantojot I pielikumā norādītos īpašos datu laukus.

Pārredzamības paziņojumu iekļauj katrā tiešsaistes un bezsaistes politiskajā reklāmā, vai to var viegli iegūt, izmantojot norādi reklāmā, un tajā iekļauj šādu informāciju: (a) sponsora identitāte un kontaktinformācija; (b) laikposms, kurā paredzēts publicēt un izplatīt politisko reklāmu; (c) pamatojoties arī uz informāciju, kas saņemta saskaņā ar 6. panta 3. punktu, – informācija par kopumā iztērētajām summām vai par citu tādu labumu vērtību, kas daļēji vai pilnībā saņemti apmaiņā pret konkrētās reklāmas (un attiecīgā gadījumā politiskās reklāmas kampaņas) izveidi, izvietošanu, popularizēšanu, publicēšanu un izplatīšanu, kā arī to avoti; (d) attiecīgā gadījumā – norāde par vēlēšanām vai referendumiem, ar kuriem reklāma ir saistīta; (e) attiecīgā gadījumā – saites uz reklāmu tiešsaistes repozitorijiem; (f) informācija par to, kā izmantot 9. panta 1. punktā paredzētos mehānismus. (g) Informāciju, kas jāiekļauj pārredzamības paziņojumā, sniedz, izmantojot I pielikumā norādītos īpašos datu laukus.
2.

pauž dziļu nožēlu par to, ka Krievijas iebrukuma dēļ bojā gājuši vairāk nekā 10 tūkstoši galvenokārt civiliedzīvotāju un vēl daudz vairāk cilvēku ievainoti, miljoniem personu bijuši spiesti pārvietoties Ukrainā un uz trešām valstīm. nosoda to, ka okupētajā Ukrainā krievu agresori vēršas pret vietējiem un reģionālajiem pārstāvjiem, kā arī žurnālistiem un cilvēktiesību aizstāvjiem, kas tiek nolaupīti un aizturēti; RK pievienojas Eiropas Padomes Vietējo un reģionālo pašvaldību kongresa prasībai par šo cilvēku tūlītēju un beznosacījumu atbrīvošanu. Komiteja uzsver, ka Krievijas iebrukuma dēļ ir masveidā iznīcināta Ukrainas infrastruktūra, ēkas, skolas, slimnīcas, civilie mājokļi un kultūras mantojums (visu zaudējumu apmērs saskaņā ar aplēsēm sasniedz vairāk nekā 750 miljardus euro) un tiek prognozēts straujš IKP samazinājums par 35 % (SVF prognozes). RK arī uzsver, ka Ukrainas ekonomika ir zaudējusi 30–50 % no ražošanas jaudas un zaudējumi ir koncentrēti ekonomiski nozīmīgos reģionos, proti, Ukrainas austrumos un dienvidos;
19.

aicina veidot ciešāku sadarbību starp veselības un sociālajiem dienestiem, it īpaši vietējā un reģionālā līmenī, lai palielinātu iedzīvotāju informētību par veselīgu dzīvesveidu un sniegtu viņiem informāciju par to, kā samazināt vēža risku. Pašlaik tikai 3 % no veselības aprūpes budžeta tiek atvēlēti veselības veicināšanai un slimību profilaksei;
31.

NDICI ) paredzēts ar klimatu saistītiem mērķiem, citastarp izmantojot iniciatīvas, kuru mērķis ir no jauna atklāt un aizsargāt Vidusjūru – jūras teritoriju, kuru visvairāk ietekmē piesārņojums, biodaudzveidības zudums, jūras līmeņa celšanās, plūdi un ūdens sasilšana un kuras ekonomiskās attīstības potenciāls vides jomā ir milzīgs, un šajā sakarā atgādina, ka 2016. gadā zilā ekonomika veidoja 1,3 % no ES IKP uzsver, ka dienvidu kaimiņreģioni ir viens no pasaules karstākajiem punktiem tādā jomā kā klimata pārmaiņas un vides degradācija, un tāpēc aicina Eiropas iestādes pēc iespējas drīzāk Eiropas zaļo kursu īstenot ES dienvidu kaimiņvalstīs, sadarbojoties nolūkā veidot vērienīgu Vidusjūras zaļo kursu, un palielināt finansējumu, kas Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentā () paredzēts ar klimatu saistītiem mērķiem, citastarp izmantojot iniciatīvas, kuru mērķis ir no jauna atklāt un aizsargāt Vidusjūru – jūras teritoriju, kuru visvairāk ietekmē piesārņojums, biodaudzveidības zudums, jūras līmeņa celšanās, plūdi un ūdens sasilšana un kuras ekonomiskās attīstības potenciāls vides jomā ir milzīgs, un šajā sakarā atgādina, ka 2016. gadā zilā ekonomika veidoja 1,3 % no ES IKP ( 3 )
1.

atzinīgi vērtē renovācijas vilni ( Renovation Wave ), kas skar nozari, kura veido 40 % no Eiropas enerģijas patēriņa, un palīdzēs līdz 2050. gadam sasniegt klimatneitralitāti un mazināt energoatkarību no trešām valstīm, palielinot Eiropas energoapgādes drošību. Uzskata, ka ir svarīgi šo politiku iekļaut atveseļošanas un noturības programmās, kā arī Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) programmās, lai darbības tiktu koordinētas ar mērķi novērst nodalītus un neefektīvus pasākumus; norāda, ka šīs stratēģijas sekmes lielā mērā būs atkarīgas no tās ilgtspējas un īstenošanas iespējamības vietējā un reģionālajā līmenī un ka nav pieļaujami radīt papildu administratīvo slogu; aicina arī panākt, ka visi renovācijas viļņa pasākumi sniedz konkrētu labumu, un turpināt nodrošināt ekonomisko efektivitāti, sabiedrības atbalstu un finansiālo dzīvotspēju (it īpaši tas attiecas uz publiskajiem budžetiem, ievērojot spēkā esošos budžeta noteikumus, un uz īrniekiem un īpašniekiem);
8.

norāda, ka aprūpes nozarē ir vajadzīga ne tikai pārveide, bet jāpiemēro arī jaunas paradigmas, lai pārietu no aprūpes uz profilaksi un iekļaušanu; no aprūpes kvalitātes uz dzīves kvalitāti; no institūcijām uz mājsaimniecībām; no aprūpes profesionalizācijas uz sistēmu, kurā notiek sadarbība ar ģimeni ar mērķi to iesaistīt; no ārstnieciskas pieejas uz aprūpes un pakalpojumu pieeju; no vienota vispārēja modeļa uz iespēju veidot individuālu dzīvesstilu; no sistēmas pieejas uz pieeju, kas orientēta uz klientiem; no bailēm no tehnoloģijām uz to lietošanu; no tradicionālu risinājumu izmantošanas uz digitālu risinājumu izmantošanu, kuros par prioritāti tiek izvirzīti cilvēki; no būtiski svarīgu darbības rezultātu rādītāju izmantošanas uz “veselā saprāta” izmantošanu;
43.

pauž nožēlu par to, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām bieži nākas saskarties ar negatīvo ietekmi, ko rada produkti, kuru lietošanas laiks ir beidzies, bet ražotājs par to savākšanu nav atbildīgs; šie produkti (vai to daļas) bieži vien piesārņo augsni vai gaisu, un vietējās un reģionālās pašvaldības sedz izmaksas, kas saistītas ar to aizvākšanu;
1.

norāda, ka Covid-19 pandēmija ir dramatiski atklājusi, ka, no vienas puses, pastāv ideja, kuru mēs visi atbalstām, ka kultūra var būt lielisks trumpis Eiropas sociālajai, ekonomikas un ilgtspējīgajai attīstībai. No otras puses, ir atklājusies kultūras un radošo industriju realitāte. Apzinoties, ka jēdziens “kultūras un radošās industrijas” ir nekonkrēts un robežšķirtne starp valsts finansētu vai subsidētu mākslu un kultūru un patstāvīgu komerciāla rakstura kultūras radīšanu un radošo darbību ir tikpat izplūdusi kā pašas nozares robežas, šajā atzinumā uzmanība pirmām kārtām pievērsta tiem dalībniekiem, kuri saņem ļoti niecīgu publisko atbalstu vai to nesaņem nemaz. Gandrīz visās valstīs šo sektoru lielākoties veido mazie uzņēmumi, neatkarīgie mākslinieki un citi brīvie profesionāļi, tam ir raksturīga neaizsargātība un bieži vien – nestabilitāte, un pandēmijas krīzē tas ir viens no vissmagāk skartajiem, kā RK to ir uzsvērusi Rezolūcijā par prioritātēm 2020.–2025. gadam;
Academia corner

aicina Eiropas Komisiju un Pilsētas mēru pakta biroju arī turpmāk stiprināt vietējā līmeņa praktiķu grupu ( 6 ) un padarīt to pārredzamāku, šajā nolūkā publiskojot tās sastāvu: šāda grupa ir būtisks resurss, kas dod iespēju garantēt, lai Pilsētas mēru pakta lēmumu pieņemšanas procesā tiktu ievērota augšupēja pieeja un lai tiktu pienācīgi ņemtas vērā vietējo un reģionālo pašvaldību vajadzības. Eiropas Komisija varētu apsvērt iespēju līdztekus un papildus esošajām sanāksmēm organizēt augsta līmeņa apmācību praktiķiem. Šādus apmācības pasākumus, kuros īpaša uzmanība tiktu pievērsta tam, kā atbalstīt speciālistus no mazajām pašvaldībām, varētu rīkot ar to akadēmisko aprindu speciālistu atbalstu, kuri pieder Pilsētas mēru pakta kopienas grupai “Akadēmiskā telpa” ();
7.3.

Meža nozarei ir jāsaņem atbilstošs finansējums no KLP budžeta, it īpaši no lauku attīstībai atvēlētā budžeta, jo daudzi reģionālie un vietējie dalībnieki izmanto šos līdzekļus, lai stiprinātu sava reģiona mežsaimniecību un uzlabotu meža ilgtspējīgu izmantošanu. Tā kā KLP īstenošana valstu līmenī kļūst arvien elastīgāka, meža nozarei var būt vēl lielāka vai gluži pretēji – mazāka nozīme daudzu reģionu lauku attīstības pasākumos. Tas ir svarīgi no lauku iedzīvotāju nodarbinātības, reģionu ekonomikas un ilgtspējīgas attīstības viedokļa. Tādēļ tagad ir svarīgs brīdis, lai KLP lauku attīstības budžetā nodrošinātu pienācīgu finansējumu mežsaimniecības pasākumiem. Lai varētu panākt, ka valstu KLP programmām ir ietekme uz klimata un vides aizsardzību, ir vajadzīgs reģionālo un vietējo iestāžu ieguldījums un dažādu pārvaldes līmeņu sadarbība. Mežsaimniecības nozares finansēšanas iespējas būtu jāpublisko arī visos pārvaldes līmeņos, lai tās varētu pilnībā un pienācīgi izmantot.
17.

uzskata, ka tām saimniecībām, kas ir cietušas no ĀCM, būtu jāsaņem no Eiropas Savienības īpašs atbalsts, kurš var izpausties kādā no šiem veidiem: a) likvidēto ganāmpulku vērtības atmaksāšana bez papildu nosacījumiem; b) vēsturisko subsīdiju mehānisma izmantošana piecus gadus pēc ražošanas pārtraukšanas, kuru izraisīja ganāmpulka likvidēšana; c) finansiāls atbalsts saimniecības reorganizācijai uz citu ražošanas jomu; d) palīdzība pilnīgas biodrošības ieviešanā saimniecībām, kas turpina nodarboties ar cūkkopību un cūku nobarošanu, kā arī tad, ja krīzes gadījumā rodas finansiāli apgrūtinājumi saistībā ar obligāti īstenojamajiem pasākumiem (pārbaudes, transports u. c.); e) atbalsts cūkkopjiem un cūku audzētājiem par zaudētajiem ienākumiem sakarā ar destabilizētu cūkgaļas tirgu; f) atbalsts saimniecībām, kas vēlas cūkgaļas ražošanu palielināt, izmantojot biodrošību savās saimniecībās; g) atbalsts uzņēmumiem, kurus ietekmē ĀCM dēļ noteikti ierobežojoši pasākumi augkopībai; h) atbalsts saimniecībām, kas veikušas kaušanu saimniecībā un ražojušas nelielā apjomā; i) visu beigto mežacūku aizvākšana uz valsts rēķina;
65.

atkārtoti pauž stingru atbalstu tādai iniciatīvai kā Eiropas kultūras galvaspilsētas (2020.–2033. gads) un aicina to turpināt pēc 2033. gada, jo tādā veidā būtu vēl vairāk jāatspoguļo Eiropas kultūras bagātība visā tās daudzveidībā un jāveicina Eiropas kopējās kultūras telpas, kas balstās uz sabiedrības līdzdalību, ilgtermiņa attīstība. Šajā saistībā Komiteja pauž nožēlu par to, ka Eiropas Komisija nolēmusi, sākot ar 2023. gadu, no iniciatīvas izslēgt Apvienoto Karalisti. Eiropas kopējās kultūras telpa patiešām sniedzas pāri Eiropas Savienības robežām;
20.

uzskata par atbilstīgiem ierosinātos kritērijus, kuru uzdevums ir nodrošināt sabiedrisko labumu Eiropas mērogā, apjomradītus ietaupījumus un sviras efektu, kā arī sargāt Eiropas kopīgās vērtības un stiprināt vienoto tirgu. Šāda Eiropas pievienotās vērtības definīcija dod pārliecību, ka subsidiaritāte un proporcionalitāte ES līmenī īstenotajās darbībās joprojām tiks ievērota. Sevišķi svarīgi ir ņemt vērā to, ka viens no nosacījumiem, lai uzlabotu konkurētspēju ES kopumā, ir attīstības atšķirību mazināšana starp ES valstīm un katrā no tām. No šāda viedokļa raugoties, ir jāuzsver kohēzijas politikas nozīme Eiropas pievienotās vērtības radīšanā, kas tiek panākta, īstenojot strukturālās reformas, stiprinot administratīvās spējas visos pārvaldības līmeņos (“plašāka ietekme”), kā arī sniedzot tiešo atbalstu, piemēram, iniciatīvas “Mazāk attīstītie reģioni” ietvaros;
3.

Tādēļ ir radusies vajadzība nodrošināt ES līmeņa koordināciju tajās ES politikas jomās, kas ietekmē ar mežsaimniecību saistītos jautājumus, un novērtēt ES globālo saistību ietekmi uz mežu ilgtspējīgu izmantošanu. Meža stratēģijā būtu jāņem vērā dalībvalstu kopējie mērķi un to atšķirības. Kad ES, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijā un Pasaules Tirdzniecības organizācijā, risina sarunas par jautājumiem, kas ietekmē mežus (skatīt 2. punktu), tai jāņem vērā dalībvalstu un to reģionu viedokļi par mežiem. Meža stratēģija ir efektīvs instruments dažādu politikas jomu saskaņošanai un dalībvalstu un to reģionu dažādo viedokļu tuvināšanai. Stratēģijā ir arī jānorāda jauni mērķi un pasākumi, kas būtu jāapsver ES līmenī.
1.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Stratēģiska pieeja izturētspējai ES ārējās darbības jomā” (JOIN(2017) 21 final) un jo īpaši to, ka vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmīgā loma ir īpaši uzsvērta, norādot, ka tās ir viens no galvenajiem elementiem, kas, pamatojoties uz subsidiaritātes un proporcionalitātes principu, ļauj uzlabot izturētspēju Eiropas Savienībai visapkārt; tomēr uzsver, ka pašvaldību nozīmes uzsvēršanai būtu jāizpaužas konkrētos Eiropas Savienības un tās dalībvalstu politikas pasākumos, piemēram, vietējās un reģionālās pašvaldības un to apvienības no ES partnervalstīm jāiesaista ES ārējās darbībās, jāatbalsta vietējo un reģionālo pašvaldību veiktspējas uzlabošana dažādās politikas jomās utt.;
10.

tomēr atzīmē, ka makroreģionālās stratēģijas ir kritiskā posmā, kurā aizvien vairāk tiek atzīts to potenciāls, bet to praktiskā īstenošana ir vēl vairāk jāpilnveido, lai to sniegtos ieguvumus varētu izmantot pilnībā. Šim atzinumam, kas atspoguļo vietējo un reģionālo viedokli par makroreģionālajām stratēģijām, ir plašāks stratēģisks mērķis saistībā ar pašlaik notiekošo gatavošanos nākamajam plānošanas periodam un Eiropas nākotni kopumā;
4.

norāda, ka Savienībā ir 362 salas, kurās ir vairāk nekā 50 iedzīvotāju, un kopumā tajās dzīvo 17,7 miljoni cilvēku (no tiem 3,7 miljoni – tālākajos reģionos); IKP uz vienu iedzīvotāju (2010. gadā) tajās sasniedz aptuveni 79,2 % no ES vidējā līmeņa un liela daļa no tām joprojām ir iekļauta mazāk attīstīto reģionu kategorijā;
23.

aicina Eiropas Komisiju pēc 2015. gadā notikušās Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanas iespējami ātrāk sagatavot jaunās prioritātes partnerībai ar Jordāniju un Libānu. Libāna un Jordānija līdz ar Turciju ir uzņēmušas lielāko daļu no 5 miljoniem Sīrijas bēgļu. Gandrīz 700 000 jeb katrs devītais no 6,7 miljoniem cilvēku, kuri patlaban mīt Jordānijā, ir Sīrijas pilsoņu kara bēglis. Libānā šis skaitlis sasniedz 1,1 miljonu no 4,6 miljoniem cilvēku, bet Turcijā – vairāk nekā 2,5 miljonus no 79,5 miljoniem iedzīvotāju;
16.

Turklāt sociālā inovācija rosina labāku inovāciju. Tehnoloģiskā attīstība noris arvien straujāk un tādas attīstības tendences kā digitalizācija un automatizācija izraisa būtiskas pārmaiņas darba tirgū un pilsētu un reģionu tautsaimniecībā kopumā: automatizācijas un robotizācijas rezultātā izzūd darbvietas, no vienas puses, un tiek radītas jaunas darbvietas, no otras puses. Lielie dati skar iedzīvotāju privātumu, un ne visi var vienlīdz labi sekot tehnoloģiskajai attīstībai un to izmantot. Sociālā inovācija var palīdzēt palielināt mūsu sabiedrības noturību. Komiteja visur Eiropas Savienībā redz labus vietējo un reģionālo pašvaldību īstenotas sociālās inovācijas piemērus (4).
1.

atzīst, ka pasaules ekonomikas krīzes dēļ ir pieaugusi iedzīvotāju neuzticēšanās lielai banku nozares daļai. Atsevišķu lielu banku veiktās augsta riska spekulācijas šo krīzi ievērojami pastiprināja vai – vēl vairāk – bija viens no daudzajiem finanšu sistēmu sabrukuma iemesliem. Raugoties no ekonomiskā viedokļa, bija vajadzīga arī sistēmiskas nozīmes banku “glābšana”, tomēr dalībvalstu iedzīvotāji ļoti kritiski vērtēja to, ka dalībvalstis uzņemas atbildību par galvenokārt privātu finanšu iestāžu riskantiem darījumiem. Tādēļ ir svarīgi nodrošināt, lai ar atbilstošiem priekšlikumiem par Eiropas noguldījumu garantiju sistēmu visās dalībvalstīs līdzvērtīgi stiprinātu iedzīvotāju uzticēšanos Eiropas banku nozarei;
12.

atgādina, ka vecāka gadagājuma cilvēku ieguldījums Eiropas tūrisma nozares attīstībā ir vērā ņemams un ka šiem cilvēkiem piemīt milzīgs tirgus potenciāls. Jāatzīmē arī, ka eiropiešu, kas pārsnieguši 65 gadu vecumu, pirktspēja pārsniedz 3 000 miljardus euro un ka to cilvēku skaits, kuri cieš no novecošanas izraisītiem traucējumiem, iespējams palielināsies no 68 miljoniem 2005. gadā līdz 84 miljoniem 2020. gadā. Pašlaik vairāk nekā 128 miljoni Eiropas Savienības iedzīvotāju ir vecumā no 55 līdz 80 gadiem, t. i., aptuveni 25 % no kopējā iedzīvotāju skaita. Tomēr 41 % Eiropas Savienības 28 dalībvalstu iedzīvotāju nekad nav devušies ceļojumā ārpus savas valsts robežām, un 7 vecāka gadagājuma cilvēki no 10 ceļo tikai pa savu valsti;
3.

atzinīgi vērtē to, ka jaunā Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda (EJZF) prioritātēs ietverta ilgtspējīgas un konkurētspējīgas akvakultūras veicināšana, tādējādi sniedzot jūtamu stimulu jauniem akvakultūras veidiem ar augstu inovācijas un izaugsmes potenciālu, piemēram, akvakultūra atklātā jūrā un atklātos ūdeņos, akvakultūra, kas nav paredzēta cilvēku patēriņam, vai akvakultūras dažādošana, ar to saprotot papildu darbību, kas orientēta uz to, lai izmantotu ar attiecīgajām novietnēm saistītos dabas resursus, dažādotu nozares saimniecisko aktivitāti, kā arī sekmētu tās ražojumu popularizēšanu;
1.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus, kas ir svarīgs posms Eiropas Savienības atbildes rīcībā, tai konstatējot, ka izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanas dēļ ES līmenī atbilstoši aplēsēm netiek gūti iespējamie ienākumi no nodokļiem aptuveni viena triljona euro apmērā gadā; turklāt jāņem vērā, ka ieņēmumi no nodokļiem ES veido aptuveni 90 % no visiem publiskajiem ieņēmumiem. Šis iztrūkums nopietni apdraud ES nodokļu sistēmu efektivitāti un taisnīgumu, palielina nodokļu slogu visiem iedzīvotājiem un uzņēmumiem, faktiski samazina publiskajiem un privātajiem ieguldījumiem nepieciešamo pieejamo publisko finansējumu un radušos konkurences izkropļojumu dēļ ietekmē saimnieciskās darbības vietas izvēli, tādējādi apdraudot ES ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķa īstenošanu;
5.

Mūžizglītības ideja pašlaik ir svarīgākais ES izglītības un nodarbinātības politikas stūrakmens, un tāpēc tai ir liela nozīme integrācijā. Neformālās un ikdienējās izglītošanās procesā iegūto prasmju un zināšanu atzīšana un apstiprināšana ir viens no šīs idejas svarīgākajiem principiem, kura piemērošanas rezultātā izglītības procesiem būtu jākļūst elastīgākiem, lai tādējādi palielinātu darbaspēka mobilitāti, sekmētu gan nodarbināmību, tostarp jauniešu vidū, gan migrantu iekļaušanu, kā arī pārskatītu izglītības (it īpaši pieaugušo izglītības) koncepciju kopumā. Pateicoties atzītai ikdienējai un neformālai apmācībai, indivīds ne tikai iegūs sertifikātu par to, ka ārpus formālās izglītības ietvariem sasniedzis zināmu prasmju līmeni, bet atsevišķos gadījumos, ja būs ievēroti akreditācijas noteikumi, viņam arī būs nodrošināta pāreja uz citu izglītības līmeni.
7.

piekrīt Vispārējo lietu padomes 2013. gada oktobra secinājumiem par to, ka ir jāpārskata makroreģionu pārvaldības sistēmas, un atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas 2014. gada 20. maijā publicēto ziņojumu, kā arī Eiropas Komisijas 2014. gada 17. jūnija paziņojumu par ES stratēģiju Adrijas un Jonijas jūras reģionam; bez tam piekrīt Padomes viedoklim par to, kāda nozīme ir iesaistīto valstu atbildībai un līdzdalībai, kam vajadzīga attiecīgo reģionālo un vietējo dalībnieku spēju pastiprināšana, kā arī skaidri formulētas ieinteresēto personu ilgtermiņa saistības (6); turklāt aicina, lai reģionālās pārvaldes iestādes un Reģionu komiteja, atbalstot Eiropas Komisiju, tiktu vairāk iesaistītas koordinēšanas un īstenošanas posmā. Šajā saistībā Komiteja piekrīt, ka rīcības plānā būtu jāparedz pārvaldības struktūra, kuras sastāvā katram pīlāram ir koordinatori no kompetentajām ministrijām, un uzsver, ka tie var būt arī reģionālo valdību pārstāvji;
29.

norāda: no Komisijas pētījumiem izriet, ka atklāta piekļuve publiskā sektora un no publiskiem līdzekļiem finansētu struktūru datiem stimulē ekonomikas izaugsmi un paver jaunas iespējas uzņēmējdarbībai, tostarp mazajiem uzņēmumiem, neatkarīgi no to atrašanās vietas. Atklātie publiskie dati palīdz uzlabot apstākļus funkcionālam digitālajam iekšējam tirgum, kurā patērētājiem iespējams piedāvāt ērtu, drošu un elastīgu piekļuvi legālam digitālajam saturam un pakalpojumiem (6);
23.

uzsver, ka no teritoriālās attīstības viedokļa noteikti ir jācenšas nodrošināt, ka digitālo nelīdzsvarotību, kas IKT ierīču pieejamības jomā pakāpeniski samazinās, neaizstāj līdzīga nelīdzsvarotība, kura saistīta ar to izmantošanas veidiem. Tāpēc ir vajadzīgas papildu – īpaši lauku teritorijām vai nelabvēlīgā stāvoklī esošām grupām paredzētas – programmas, lai novērstu tā dēvēto “otro” digitālo plaisu vai to mazinātu, ja tā jau ir izveidojusies;