LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Briselē, 6.5.2013  
SWD(2013) 166 final 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI, 
kas attiecas uz ofici ālajām kontrol ēm un citām oficiālām darbībām, kuras veic, lai 
nodrošin ātu, ka tiek piem ēroti pārtikas aprites un dz īvnieku bar ības tiesību akti un 
noteikumi par dz īvnieku vesel ību un labtur ību, augu vesel ību, augu reprodukt īvo 
materiālu, augu aizsardz ības līdzekļiem, un ar ko groza reg ulas (EK) Nr. 999/2001, 
Nr. 1829/2003, Nr. 1831/2003, Nr. 1/2005, Nr. 396/2005, Nr. 834/2007, Nr. 1099/2009, 
Nr. 1069/2009, Nr. 1107/2009, regula s Nr. 1151/2012, Nr. [….]/2013, [ lūdzam Publik āciju 
biroju ievietot numuru Regula i, ar ko paredz noteikumus t ādu izdevumu p ārvaldībai, kas 
attiecas uz p ārtikas apriti, dz īvnieku vesel ību un dzīvnieku labkl ājību, augu vesel ību un 
augu pavairojamo materi ālu] un direkt īvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 
2008/119/EK, 2008/120/EK un 2009/128/EK (Ofici ālo kontro ļu regula) 
{COM(2013) 265 final} 
{SWD(2013) 167 final}  
 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI, 
kas attiecas uz ofici ālajām kontrol ēm un citām oficiālām darbībām, kuras veic, lai 
nodrošin ātu, ka tiek piem ēroti pārtikas aprites un dz īvnieku bar ības tiesību akti un 
noteikumi par dz īvnieku vesel ību un labtur ību, augu vesel ību, augu reprodukt īvo 
materiālu, augu aizsardz ības līdzekļiem, un ar ko groza regulas (EK) Nr. 999/2001, 
Nr. 1829/2003, Nr. 1831/2003, Nr. 1/2005, Nr . 396/2005, Nr. 834/2007, Nr. 1099/2009, 
Nr. 1069/2009, Nr. 1107/2009, regulas Nr. 1151/2012, Nr. [….]/2013, [ lūdzam Publik āciju 
biroju ievietot numuru Regula i, ar ko paredz noteikumus t ādu izdevumu p ārvaldībai, kas 
attiecas uz p ārtikas apriti, dz īvnieku vesel ību un dzīvnieku labkl ājību, augu vesel ību un 
augu pavairojamo materi ālu] un direkt īvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 
2008/119/EK, 2008/120/EK un 2009/128/EK (Ofici ālo kontro ļu regula) 
1. P ROBLĒMAS DEFIN ĪCIJA 
Pamatinform ācija 
Par Eiropas Savien ības (ES) lauksaimniec ības un pārtikas ķēdes tiesību aktu izpildes 
nodrošināšanu ir atbild īgas dalībvalstis (DV), kuru iest ādes uzrauga, vai attiec īgās 
prasības tiek efekt īvi īstenotas vis ā ES. Šīs atbildības ietvaros t ās pārbauda, vai 
operatoru darb ības un preces, kas laistas ES tirg ū (ražotas ES vai ievestas no treš ām 
valstīm), atbilst attiec īgajiem lauksaimniec ības un p ārtikas ķēdes standartiem un 
prasībām. Visiem uz ņēmumiem neatkar īgi no to lieluma piem ēro oficiālās kontroles 
atkarībā no riska, ko daž ādas darbības var rad īt nekaitīgumam lauksaimniec ības un 
pārtikas ķēdē. Mazāki uzņēmumi, arī mikrouzņēmumi, ir vair āk nekā puse no kop ējā 
uzņēmumu skaita liel ākajā daļā DV, un to darb ības, kaut ar ī to apjoms ir maz āks, var 
būt saistītas ar slēptiem riskiem (piem ēram, nesen ā E.Coli  krīze). 
Lai radītu integrētu un vienotu pieeju ofici ālajām kontrol ēm visā lauksaimniec ības 
un pārtikas ķēdē, Regulā (EK) Nr. 882/2004 (turpm āk “Regula”) ir paredz ēti 
saskaņoti ES noteikumi DV veikto kontroles darb ību reglament ēšanai. Regul ā ir 
noteikts visp ārējs regulējums attiec ībā uz oficiālajām kontrol ēm barības un pārtikas 
tiesību aktu, dz īvnieku vesel ības un dz īvnieku labtur ības noteikumu jomā, 
paredzot noteikumus, kas reglament ē gan šādu kontro ļu organizēšanu , gan 
finansēšanu .  
Lai gan past āv minētā integrētā pieeja, v ēsturisku apsv ērumu dēļ kontrole, ko veic 
dzīvnieku vesel ības nolūkos (pārbaudot gan viet ējās, gan ievest ās preces), un 
kontrole attiec ībā uz veterin āro zāļu atliekām joprojām bijusi reglament ēta atsevišķi. 
Turklāt Regulas darb ības jomā netika iek ļautas noteiktas nozares, kas ir saist ītas ar 
lauksaimniec ības un p ārtikas ķēdi, t. i., augu vesel ība, augu reprodukt īvais 
 
LV 3   LV materiāls (turpm āk tekstā “ARM”), dz īvnieku izcelsmes blakusprodukti 
(turpmāk tekstā “DBP”) , un tām bija izstr ādāti īpaši nozares rež īmi.  
Ar Regulu ir ieviesti svar īgi uzlabojumi attiec ībā uz to, kā kompetent ās iestādes (KI) 
organizē un veic ofici ālās kontroles vis ā lauksaimniec ības un pārtikas ķēdē, tādējādi 
radot pamatu integr ētākai un horizont ālai pieejai.  Tomēr pēdējos piecos gados g ūtie 
pierādījumi (atsauksmes no DV KI un ieinteres ētajām person ām un SANCO ĢD 
Pārtikas un Veterin ārā biroja (PBV) veikt ās revīzijas) ir liecin ājuši par tr ūkumiem, 
kas izriet no t ā, ka konkr ēti principi/m ērķi nav piln ībā īstenoti/sasniegti, un no t ā, ka 
integrētā pieeja attiec ībā uz oficiālajām kontrol ēm ir konsolid ēta tikai da ļēji.  
Regulas p ārskatīšana ir da ļa no paketes, kur ā ietilpst v ēl trīs citi lieli p ārskatīšanas 
pasākumi, kuru m ērķis ir dzīvnieku vesel ības, augu vesel ības un ARM acquis1 
pielāgot mūsdienu pras ībām. Tāpēc tās mērķis ir moderniz ēt un integr ēt oficiālo 
kontroļu sistēmu tā, lai tā būtu arī konsekventi saist īta ar ES r īcībpolitiku 
pilnveidošanu min ētajās nozarēs.  
Problēmas apzin āšana 
Lai gan DV vis ā lauksaimniec ības un p ārtikas ķēdē nodrošina ofici ālo kontro ļu 
īstenošanu lab ā līmenī un ar Regulu izveidoto izpi ldes instrumentu izmantošan ā ir 
vērojams progress, ir apzin āti trūkumi, ko izraisa oficiālo kontro ļu regulējuma 
struktūra, no vienas puses,  un, no otras puses,  nenoteikt ība, kas saist īta ar 
pietiekamu resursu pieejam ību oficiālo kontro ļu pienācīgai finans ēšanai .  
Oficiālās kontroles regul ējuma strukt ūra 
(1) Regulas m ērķis izstrādāt integrētu un vienotu pieeju ofici ālajām kontrol ēm vēl 
nav sasniegts. Ar Regul ā izklāstītajiem principiem un pras ībām nav piln īgi 
saskaņoti oficiālās kontroles reglament ējoši ES noteikumi, kas paredz ēti 
nozarēm, kuras nav Regulas piem ērošanas jom ā. Šā iemesla d ēļ ir radušās 
nekonsekvences  un juridiskas nepiln ības, jo minētajās nozarēs trūkst svarīgu 
normu, kas nodrošin ātu, ka izpildes darb ības ir pamatotas, iedarb īgas un uz t ām 
attiecas p ārskatatbild ība (sk. piem ērus ziņojuma 7. un 8. lpp.). T ādējādi atkarā 
no tā, kādi lauksaimniec ības un p ārtikas ķēdes noteikumi kompetentaj ām 
iestādēm konkrēti jāpilda, atšķiras arī kompetento iest āžu pieeja un nosac ījumi, 
taču šīs ir nepamatotas atš ķirības.  
(2) Regula paredz, ka, lai uz vesel ības aizsarg āšanu vērstas ofici ālās kontroles 
darbības būtu maksim āli efektīvas, ofici ālajām kontrol ēm jābūt balstītām uz 
riska anal īzes. Pašlaik ir divas jomas, kur ās šādu pieeju joproj ām neizmanto, 
proti, ofici ālās kontroles, ko veic uz robežas konkr ētām precēm, kuras ieved 
no trešām valstīm, un ofici ālās kontroles attiec ībā uz veterināro zāļu 
atliekām (sk. piem ērus ziņojuma 8. un 9. lpp.). Aprakst ītās situācijas galvenais 
iemesls ir t āds, ka pašlaik š ādas kontroles ir paredz ētas ES noteikumos, kuri 
bija spēkā pirms Regulas pie ņemšanas un netika ar to atcelti un kuros nav 
noteikti pien ācīgi mehānismi, ar kuriem ņemtu vērā faktisko risku, kas var ētu 
                                                 
1 Par ietekmes nov ērtējumu, kas pievienots p ārskatītajām veterin ārsanitāro un fitosanit āro tiesību aktu 
redakcijām, jau ir sa ņemti pozit īvi atzinumi no Ietekmes nov ērtējuma padomes. Pašlaik tiek sagatavots 
ietekmes nov ērtējums, kas papildina ties ību aktu pārskatīšanu augu reprodukt īvā materiāla jomā.  
 
LV 4   LV izrietēt no konkr ētas preces, uz ņēmējdarbības vai treš ās valsts. T āpēc visās 
dalībvalstīs resursi kontrol ēm tiek pieš ķirti, nebalstoties uz riska anal īzes, un 
galu galā tiek būtiskā apmērā šķērdēti valsts resursi (laiks un nauda), ko 
produktīvāk varētu izmantot augst āka riska jom ās. Neefekt īvā resursu 
izlietošana rada ar ī nevajadz īgu slogu operatoriem  (laiks, person āls, aprīkojums 
un nodrošin ājums, ko mobiliz ē, lai varētu veikt kontroles).   
(3) Nevajadz īgs administrat īvs slogs tiek radīts DV KI. K ā piemēru var min ēt 
dalībvalstu pien ākumu Komisijai katru gadu nos ūtīt atjaunin ātus veterin āro 
zāļu atlieku uzraudz ības plānus, kas Komisijai j āapstiprina. Taj ā pašā jomā 
nevajadzīgi ir arī konkrētie ziņošanas pien ākumi, jo tie dubl ē Regulā noteikto 
vispārīgo ziņošanas pras ību. Šis slogs izriet no DV pien ākumiem, kas noteikti 
Direktīvā 96/23/EK.  
(4) Turklāt Regulā ir noteikts, ka ofici ālajām laboratorij ām jābūt akreditētām 
saskaņā ar standartu EN ISO/ IEC 17025, bet nav dota iesp ēja paredzēt pagaidu 
noteikumus ārkārtas situācijām vai gad ījumiem, kur laboratorij ām jāizmanto 
jauna metode, uz kuru akredit ācija vēl neattiecas (sk. piem ērus ziņojuma 
10. lpp.). Nav ar ī paredzēta elastīga pieeja attiec ībā uz mazām laboratorij ām, 
kas veic ļoti vienkāršus testus (sk. piem ērus ziņojuma 10. lpp.)  
(5) Regulā ir paredz ēti daži svar īgi principi un meh ānismi, ko DV KI pašlaik 
izpilda atš ķirīgi vai piem ēro atbilstoši atš ķirīgai DV praksei. Konkr ētāk, tas 
attiecas uz paredz ēto administrat īvo sadarb ību, pirmk ārt, starp dal ībvalstīm 
pārrobežu izpildes pas ākumu īstenošanā, un, otrkārt, starp sanit ārajām iestādēm 
un muitas p ārvaldēm. Tomēr DV šo instrumentu neizmanto piln ā apmērā, 
un/vai tām rodas gr ūtības izprast t ā piemērošanas nosac ījumus (sk. piem ērus 
ziņojuma 10. lpp.) V ēl viena pras ība, kuras īstenošanā DV prakse var atš ķirties, 
ir DV KI pien ākums nodrošin āt, ka to kontroles darb ības notiek “augst ā 
pārredzamības līmenī” attiecībā pret operatoriem un sabiedr ību kopum ā. Šādas 
atšķirības iemesls ir galvenok ārt tas, ka Regul ā nav paredz ēti vispus īgi 
norādījumi, kā sadarbībai būtu jānotiek (termi ņi, informācija, ar ko j āapmainās, 
utt.) un k āda inform ācija būtu jāpublisko. Turkl āt Komisija nav pilnvarota 
paredzēt sīkākus noteikumus un vienotu īstenošanas k ārtību. 
Oficiālo kontroļu finansēšana 
(1) Ir prasīts, lai dalībvalstis nodrošin ātu, ka ofici ālo kontroļu veikšanai ir pieejami 
pietiekami finanšu resursi. Tom ēr no DV sa ņemtā un PVB rev īzijās gūtā 
informācija liecina, ka DV ļoti bieži ir gr ūtības nodrošin āt pienācīgus resursus 
kontroles dienestiem. XV pielikum ā (ziņojuma 132. lpp.) ir nor ādīti vairāki 
būtiski gadījumi, kur p ēdējo četru gadu laik ā ES inspektori ir zi ņojuši, ka 
kontroles pas ākumos konstat ētie trūkumi un neapmierinoša vai nepietiekama 
līmeņa kontroles saist ās ar resursu tr ūkumu vai nepietiekam ību (sk. 
piemērus ziņojuma 11. lpp.) Š ādas grūtības vēl vairāk pastiprina ekonomikas 
un finanšu kr īze, kas turpin ās, un ir risks, ka v ēl lielāks spiediens uz valsts 
finansēm un līdzekļiem, kurus atv ēl oficiālo kontro ļu veikšanai, var ētu 
nelabvēlīgi ietekmēt DV spēju veikt efekt īvas oficiālās kontroles un t ādējādi arī 
ar ES ties ību aktiem nodrošin āto aizsardz ības līmeni.  
 
LV 5   LV Lai mazin ātu šo kontroles finans ēšanas atkar ību no publiskaj ām finansēm, 
Regulā ir noteiktas vair ākas kontroles darb ības (galvenok ārt attiecībā uz gaļas, 
piena, zivju produktu ražošanu un attiec ībā uz kontroli, ko veic uz ES 
robežām), saistībā ar kurām DV iekas ē no operatoriem maksu ( obligāto 
maksu [nodevu] ) kontroles izdevumu segšanai . Saistībā ar citām kontroles 
darbībām DV var izv ēlēties, vai maksu no operatoriem iekas ēt vai nē. 
Tomēr atbilstoši pašreiz ējam regul ējumam oblig ātās maksas kompetentaj ām 
iestādēm nesniedz iesp ēju segt visas savas izmaksas un t ādējādi nodrošin āt 
stabilu resursu pl ūsmu, lai finans ētu kontroles veikšanu.  
Turklāt, tā kā DV par ofici ālās kontroles darb ībām iekasē būtiski atšķirīgas 
summas, uz ņēmumu vid ū Eiropas Savien ībā ir radies priekšstats, ka ofici ālās 
kontroles darb ību izmaksas starp lauksaimniec ības un p ārtikas ķēdes 
operatoriem ES teritorij ā netiek sadal ītas vienādi vai taisn īgi. Operatori ar ī 
sūdzas, ka pašreiz ējā sistēma neparedz pietiekamas priekšroc ības un 
atvieglojumus atbilst īgajiem uz ņēmējiem (un ka tai ir vajadz īga stingr āka 
bonus malus  pieeja). 
(2) Ja operatoriem ir j āmaksā obligātās maksas, t ās var smag āk ietekm ēt 
mikrouzņēmumus , jo tiem ir maz āks apgroz ījums/caurlaidsp ēja. Lai gan 
pašlaik nek ādi pierādījumi neliecina, ka oblig ātā maksa, kuru iekas ē, 
pamatojoties uz sp ēkā esošo regul ējumu, ir faktiski nelabv ēlīgi vai nesam ērīgi 
ietekmējusi mikrouz ņēmumus, vajadz ība atļaut kontroles iest ādēm segt 
izmaksas, lai nodrošin ātu pietiekamus resursus ofici ālo kontro ļu veikšanai, 
būtu jāizvērtē samērā ar vajadz ību mazin āt slogu ļoti maziem uz ņēmumiem 
atbilstoši Komisijas jaunajai politikai “Regulat īvā sloga mazin āšana MVU — 
ES regulējuma piel āgošana mikrouz ņēmumu vajadz ībām”2. Saskaņā ar minēto 
politiku mikrouz ņēmumiem b ūtu princip ā jānoņem reglament ējošs slogs, 
izņemot gad ījumus, kad var pier ādīt, ka šādu slogu attiecin āt uz tiem ir 
vajadzīgi un sam ērīgi.  
2. S UBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
Lai nodrošin ātu lauksaimniec ības un pārtikas ķēdes noteikumu vien ādu īstenošanu 
visā ES un iekš ējā tirgus netrauc ētu darbību, ir vajadz īgs saskaņots ES tiesiskais 
regulējums, kas reglament ē oficiālo kontro ļu organiz ēšanu un veikšanu vis ā 
lauksaimniec ības un pārtikas ķēdē. Ar šādu loģisko pamatojumu, kas joproj ām ir 
spēkā, tikuši izstr ādāti pašlaik sp ēkā esošie noteikumi par ofici ālajām kontrol ēm. Tā 
kā šajā pārskatīšanā apzinātās problēmas ir saist ītas ar ES tiesisk ā regulējuma 
pašreizējo struktūru, DV to nevar reform ēt vienas pašas. Ir vajadz īga Eiropas 
likumdev ēja iejaukšan ās. 
Pievienoto v ērtību, kas piem īt atsevišķam, vienotam ES noteikumu kopumam, kurš 
reglament ē oficiālās kontroles, rada tas, ka š āds kopums izpild ītājiem (un to 
operatoriem) valst īs nodrošina sist ēmu, kurā KI var pa ļauties uz cit ā DV veikt ām 
izpildes darb ībām un uz kontroles rezult ātu reproduc ējamību un zin ātnisko un 
tehnisko pamatot ību. Tas ar ī nodrošina, ka ES lauksaimniec ības un pārtikas ķēdes 
                                                 
2 COM(2011) 803. 
 
LV 6   LV standarti, kas vajadz īgi vienotā tirgus darb ībai, dažādās DV un nozar ēs tiek piem ēroti 
vienādi un konsekventi.  
Efektīva ES ofici ālās kontroles sist ēma ir svar īga gan ES eksportam, gan importam. 
ES spēja eksport ēt uz trešām valstīm ir atkar īga no augsto kvalit ātes standartu 
reputācijas un no pievienot ās vērtības, ko var apliecin āt attiecībā uz ES prec ēm 
salīdzinājumā ar precēm, kuras ražo ārpus Eiropas. To var sasniegt, tikai īstenojot 
uzticamu ofici ālās kontroles sist ēmu, kas nodrošina, ka ES lauksaimniec ības un 
pārtikas ķēdes nekait īguma un kvalit ātes standarti tiek konsekventi izpild īti un ka 
tiek attaisnotas attiec īgās tirdzniec ības partneru cer ības. Attiec ībā uz importu ir 
svarīgi, lai visa p ārtika ES tirg ū būtu nekaitīga. No treš ām valstīm ievesto pre ču 
kontrole, ko veic DV KI, nodrošina, ka treš ās valstis pied āvā attiecīgas garantijas par 
minēto preču līdzvērtīgu nekaitīguma līmeni. 
Attiecībā uz kontroles finans ēšanu kop īgi ES noteikumi nodrošina, ka KI var 
paļauties uz uzticamu resursu pl ūsmu kontroles centienu uztur ēšanai tādā līmenī, 
kādu pamato riski un izpildes vajadz ības (piem ēram, neatbilst ības līmenis). 
Konkrētāk, noteikumi par maksu nodrošina, ka uz ņēmumi, kas darbojas ar dz īvnieku 
barību/pārtiku un g ūst tiešu labumu no efekt īvi veiktas kontroles, pal īdz finans ēt 
šādu kontroli, lai mazin ātu kontroles finans ējuma atkar ību no publiskaj ām finansēm. 
Vienoti ES noteikumi ir vajadz īgi arī tāpēc, lai nov ērstu diskrimin āciju starp 
operatoriem, kas atrodas DV, kur ā piemēro principu “lietot ājs maksā” (un 
tādējādi arī maksas), un operatori em, kas atrodas DV, kur ā to nepiem ēro. Tikai 
vienoti ES noteikumi var nodrošin āt vienādu pieeju š ā mērķa īstenošanā. 
ES rīcība nedrīkstētu pārsniegt to, kas ir nepieciešams izvirz īto mērķu sasniegšanai. 
Šajā kontekst ā ir aplūkots plašs risin ājumu klāsts, tostarp risin ājums, kas paredz 
saskaņot maksas likmes starp dal ībvalstīm, un risin ājums, kas paredz š ā jautājuma 
regulējumu atcelt. Anal īzes mērķis bija izstr ādāt visatbilstoš āko risinājumu, kas 
nodrošinātu specializ ētu resursu pietiekamu un past āvīgu plūsmu ofici ālo kontro ļu 
veikšanai, vienlaikus atv ēlot dalībvalstīm laiku un r īcības brīvību, kas tām vajadzīgs, 
lai gādātu par iekš ējām procedūrām un uzņēmumu specifiku.  
3. P OLITIKAS M ĒRĶI 
Vispārīgie mērķi (kas kopum ā atbilst Līguma mērķiem) ir šādi: 
1) sniegt ieguld ījumu iekš ējā tirgus netrauc ētas darbības veicin āšanā; 
2) augst ā līmenī uzturēt cilvēku, dzīvnieku un augu vesel ības aizsardz ību un 
dzīvnieku labtur ību un nepie ļaut, ka to nelabv ēlīgi ietekm ē iespējama ES 
tiesību aktu ne īstenošana; 
3) nodrošin āt ES tiesību aktu pien ācīgu un vien ādu īstenošanu. 
Konkrētie mērķi ir noteikti, lai likvid ētu konkr ētos analīzes laikā konstatētos 
šķēršļus, kas liedz vai trauc ē sasniegt visp ārīgos mērķus šajā jomā.  
 
LV 7   LV 1. tabula. Konkr ētie mērķi un to saist ība ar probl ēmām 
 Attiecīgā problēma Konkrētie mērķi 
Kontroles pras ību nekonsekvence, tr ūkumi un 
pārklāšanās Nodrošināt vispus īgu un konsekventu pieeju 
attiecībā uz ofici ālajām kontrol ēm visā 
lauksaimniec ības un pārtikas ķēdē 
Uz riska anal īzi balst ītas pieejas 
nekonsekventa īstenošana  Paredzēt iespēju efektīvi izmantot valsts kontroles 
resursus  
Administrat īvais slogs un nesam ērīgas prasības Mazināt administrat īvo slogu un atteikties no 
nevajadzīgām prasībām 
Uzlabot p ārredzamību Oficiālo kontro ļu regulējuma 
struktūra 
Sadarbības un p ārredzamības pras ību 
nevienāda izpilde  
Veicināt sadarbību starp DV, lai uzlabotu ofici ālās 
kontroles sniegumu  Oficiālo kontro ļu 
finansēšana Grūtības un nel īdzsvarotība oficiālās kontroles 
darbību finansēšanā - Nodrošin āt pietiekamu resursu 
pieejamību 
- Nodrošin āt taisnīgumu un god īgumu 
oficiālo kontroļu finansēšanā 
- Uzlabot ofici ālo kontro ļu finansēšanas 
sistēmas pārredzamību 
4. P OLITIKAS RISIN ĀJUMI  
Pieejamo risin ājumu anal īze tika veikta divos posmos.   
(1) Vispirms tika izv ērtēta ietekme, ko var ētu radīt divas iesp ējamas status quo  
maiņas, kuru konkr ētie mērķi ir atcelt regul ējumu ofici ālo kontro ļu 
finansēšanas jaut ājumā (1.A risin ājums) un atbr īvot mikrouz ņēmumus no 
maksu sist ēmas (1.B risin ājums)3. 
(2) Pēc tam 1. risin ājuma anal īzē gūto rezultātu izmantoja, lai izstr ādātu 2.–
4. risinājumu, kur ā apvienoti š ādi elementi: i) paplašin āt Regulas darb ības 
jomu, taj ā iekļaujot tādas pārtikas aprites nozares, uz kur ām tā pašlaik 
neattiecas (t. i., augu vesel ība, ARM un DBP), ii) uzlabot un vienk āršot 
tiesisko regul ējumu, iii) nodrošin āt izmaksu piln īgu segšanu, iekas ējot maksas, 
iv) paplašin āt to kontroles darb ību sarakstu, saist ībā ar kurām maksas 
iekasēšana no operatoriem ir oblig āta. 
Pamatscen ārijs — oficiālo kontro ļu sistēma ir daļēji integrēta lauksaimniec ības un 
pārtikas ķēdē, dažas lauksaimniec ības un pārtikas ķēdes nozares ir ārpus Regulas 
piemērošanas jomas. Ofici ālās kontroles, ko veic uz ES ārējām robežām noteikt ām 
precēm, kuras ieved no treš ām valstīm, un veterin āro zāļu atlieku ofici ālās kontroles  
nav pielāgotas uz riska anal īzi balstītai pieejai. Tas joproj ām radīs izmaksas, no 
                                                 
3 Lai gan teor ētiski 1.A un 1.B risin ājumus var ētu apvienot ar citiem 2.–4 risin ājuma elementiem, tie ir 
izklāstīti un novērtēti atsevišķi, jo tajos paredz ētas tiešām nozīmīgas pārmaiņas. Faktiski tie abi b ūtiski 
mainītu pašreiz ējo regulējumu attiec ībā uz nacion ālo kontroles sist ēmu finans ēšanu un liktu apšaub īt ar 
to ieviestos principus. Turkl āt 1.A un 1.B risin ājuma apvienošana ar citiem 2.–4 risin ājuma elementiem 
nenodrošin ātu būtisku kompromisu un t āpēc nemainītu 2.–4. risin ājuma izmaksu un ieguvumu anal īzi 
tādā apjomā, ka to var ētu uzskatīt par ievērojamu. 
 
LV 8   LV kurām var izvair īties (izriet no stingri noteikt ām kontrol ēm, kas nebalst ās uz riska 
analīzi). Tā kā nebūs vienotu nor ādījumu, kā īstenot administrat īvo sadarb ību un 
nodrošināt augstu p ārredzamības līmeni, nacion ālās iestādes darbosies un sadarbosies 
nekonsekventi un neefekt īvi. Ofici ālo laboratoriju akredit ēšanas pras ībai nav 
paredzēts izņēmums.  
Obligāta maksu iekas ēšana attiecas uz ier obežotu kontroles darb ību skaitu. DV var 
izvēlēties iekas ēt ES standarta maksu, kas noteikta Regul ā un kas neatbilst 
faktiskajām kontroles izmaks ām. Rezult ātā var trūkt resursu un draud ēt iespējamība, 
ka tiks nelabv ēlīgi ietekm ēta kontroles sist ēmas spēja novērst un ierobežot vesel ības 
riskus, kas rodas vis ā lauksaimniec ības un pārtikas ķēdē. 
1.A risinājums — atcelt Savien ības noteikumus par kontroles maks ām. Katra DV 
pati izlemtu, k ādu pieeju izmantot ofici ālās kontroles darb ību finansēšanā, ja vien t ā 
nodrošina atbilstošu resursu l īmeni kontroles veikšanai. Šis risin ājums noz īmē, ka 
vajadzētu atcelt  Regulas 27.–29. pantu,  jo īpaši maksu oblig āto iekasēšanu noteikt ās 
jomās.  
1.B risinājums — oblig āta mikrouz ņēmumu atbr īvošana no piem ērojamām maksām. 
Šis risinājums, kas izraudz īts, ņemot vērā, ka Komisija past āvīgi cenšas veicin āt 
mikrouzņēmumu konkur ētspēju, nozīmētu, ka to operatoru loks, no kuriem iekas ē 
obligātās maksas, b ūtu attiecīgi jāierobežo, neiek ļaujot mikrouz ņēmumus. 
2. risinājums — racionaliz ācija. Šis risin ājums paredz uzlabot tiesisko regul ējumu, 
racionaliz ējot noteikumus, kas piem ērojami kontrolēm, kuras veic uz ES ārējām 
robežām attiecībā uz konkrētām precēm no treš ām valstīm, un veterināro zāļu 
atlieku kontrol ēm, un tos piel āgojot uz riska anal īzi balstītajai pieejai . Tiktu 
ieviesta iesp ēja izveidot ar cit ām nacion ālajām iestādēm kopīgus kontroles 
koordinācijas meh ānismus (uz robež ām un citviet), lai izmantotu visas iesp ējamās 
darbības siner ģijas. Tiktu vienkāršoti  noteikumi par ofici ālajām laboratorij ām, 
attiecīgos gadījumos paredzot iz ņēmumus. Liekie/novecojušie l īdzšinējie tiesību 
akti tiktu atcelti , lai izvair ītos no pārklāšanās un administrat īviem slogiem . 
Komisija  tiktu pilnvarota ar dele ģētiem/īstenošanas aktiem noteikt k ārtību noteikt ām 
prasībām, attiec ībā uz kurām vajadz īgi sīkāk izstrādāti noteikumi (piem ēram, 
attiecībā uz administrat īvo sadarb ību un pārredzamību). 
Obligātās maksas jom ās, kurās tās jau ir paredz ētas, tiktu saglab ātas un tiktu piln īgi 
likvidēti pašreizējie šķēršļi, kas liedz segt izmaksas piln ā apmērā (piemēram, ES 
saskaņotas standarta maksas ). DV tiktu nodrošin āta iespēja atbrīvot no maksas 
mikrouzņēmumus . Līdz pilnīgai izmaksu segšanas sist ēmas piem ērošanai tiktu 
paredzēts divu gadu  pārejas periods.  
3. risinājums — racionaliz ācija + integr ācija. Papildinot 2. risin ājumu, 3. risin ājums 
paredzētu paplašināt Regulas piem ērošanas jomu , lai tajā iekļautu pašlaik 
neiekļautās nozares (augu vesel ību, ARM un DBP) un pabeigtu ofici ālo kontro ļu 
“integrāciju”. Attiec ībā uz oficiālo kontro ļu finansēšanu to darb ību sarakstam, uz 
 
LV 9   LV kurām attiecina obligātās maksas , tiktu pievie notas ofici ālās kontroles, kas saist ītas 
ar augu pases  nodrošināšanas pien ākumiem un sertifikāciju ARM jom ā4.  
4. risinājums — racionaliz ācija + integr ācija + plaš āka izmaksu segšana . Papildinot 
3. risinājumu, 4. risin ājums paredz ētu obligāto inspic ēšanas maksu sarakstu 
paplašināt, piemērojot tās visām kontrol ēm, ko veic dz īvnieku bar ības un pārtikas 
uzņēmumi, attiec ībā uz kuriem saska ņā ar pārtikas un dz īvnieku bar ības 
nekaitīguma noteikumiem  ir paredz ēta reģistrēšanas  prasība. Tiktu paredz ēts trīs 
gadu  pārejas periods piln īgas izmaksu segšanas sist ēmas piem ērošanai atbilstoši 
paplašinātajai darbības jomai. 
2. tabula. Anal īzē iekļauto risin ājumu kopsavilkums  
 Regulas darb ības 
joma  Tiesiskais 
regulējums Izmaksu 
segšana  Obligāto maksu 
piemērošanas joma  
Pamatscen ārijs daļēja (neiekļaujot 
augu vesel ību, 
ARM un DBP)  nepilnības un 
trūkumi daļēja daļēja (gaļa, piens, 
zivsaimniec ības produkti, 
imports)  
1.A risinājums status quo  status quo  Nē (regulējuma 
atcelšana)  / 
1.B risinājums status quo  status quo  status quo  atbrīvojums 
mikrouzņēmumiem  
2. risinājums status quo  uzlabots  pilnīga  status quo  
3. risinājums paplašināta, 
iekļaujot augu 
veselību un ARM  uzlabots  pilnīga IEKĻAUTA augu vesel ība un 
ARM  
4. risinājums paplašināta, 
iekļaujot augu 
veselību un ARM  uzlabots  pilnīga  VISI reģistrētie pārtikas un 
dzīvnieku bar ības apritē 
iesaistītie uzņēmēji 
5. I ETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Ietekmes nov ērtējumā (IN) ir analiz ēta dažādu politikas risin ājumu iesp ējamā tiešā 
vai netieš ā sociālā un ekonomisk ā ietekme un ietekme uz vidi. Katrs risin ājums ir 
novērtēts, to salīdzinot ar teor ētisko “nek ā nedarīšanas” pamatscen āriju, un t āpēc 
izklāstītā ietekme ir k ā papildinājums pašreiz ējam status quo . Ekonomisk ā ietekme 
tiek nov ērtēta pēc šādiem krit ērijiem: konkurētspēja, inovācija, ilgtspēja, 
vienkāršošana  un administrat īvā sloga mazin āšana . Vienlīdz svarīga analīzei ir arī 
sociālā ietekme (jo īpaši nekaitīgums , kā arī pārskatatbild ība). Novērtējumā par katra 
risinājuma ietekmi uz vidi un uz nodarbin ātības līmeni nav konstat ēta būtiska 
ietekme (ne labv ēlīga, ne nelabv ēlīga). 
1.A risinājums — atcelt Savien ības noteikumus par kontroles maks ām 
Atceļot pašreiz ējo ES regul ējumu par inspic ēšanas maks ām, visticam āk, palielin āsies 
atšķirība starp nacion ālajām pieejām un, iesp ējams, samazin āsies kontrol ēm 
piešķirto resursu apjoms. 
                                                 
4 Tas tiktu dar īts, lai ņemtu vērā vēlamo risin ājumu, kas izraudz īts attiecībā uz ietekmes nov ērtējumiem, 
kuri pievienoti p ārskatītajiem augu vesel ības un APM regul ējumiem. 
 
LV 10   LV Lai gan ietekme uz to resursu l īmeni, kurus faktiski izmanto, b ūtu atkarīga no katras 
DV izraudz ītajiem politikas risin ājumiem un t āpēc to nevar piln īgi paredz ēt un 
analizēt, maz ticams, ka tiktu atrisin ātas probl ēmas, kas apzin ātas saistībā ar 
līdzšinējo maksu rež īmu, piem ēram, nesp ēja pienācīgi nodrošin āt izmaksu segšanu 
un kontroles veikšanas atkar ība no budžeta politikas. Ņemot vērā pašreizējo 
ekonomikas kr īzi, ir iesp ējams, ka probl ēmas varētu palielin āties, ja DV l ēmumu 
rezultātā samazinātos to resursu apjoms, kas pieejami nacion ālo kontroles sist ēmu 
darbības nodrošin āšanai. Tādējādi KI kļūtu arvien gr ūtāk iedarbīgi pārraudzīt 
atbilstību nekait īguma pras ībām visā lauksaimniec ības un pārtikas ķēdē un novērst 
un atrisin āt plaša mēroga krīzes. 
Atceļot ES regul ējumu, stāvoklis ties ību aktu jom ā kļūtu sarežģītāks, jo, visticam āk, 
palielinātos atšķirības nacion ālajos noteikumos, kas attiecas uz kontroles 
finansēšanu. Tādējādi, no operatoriem vien ā DV iekas ējot maksu par kontroli, bet no 
konkurentiem cit ās DV to neiekas ējot, varētu rasties konkurences izkrop ļojumi, kas 
rezultātā nelabvēlīgi ietekmētu vienoto tirgu. 
1.B risinājums — oblig āta mikrouz ņēmumu atbr īvošana no piem ērojamām maksām 
Obligātā mikrouz ņēmumu atbr īvošana no piem ērojamām maksām, vienlaikus 
samazinot tiem finansi ālo slogu, trauc ētu sasniegt m ērķi nodrošin āt kontroles 
sistēmas ilgtsp ēju un tādējādi arī ietekmētu nekait īgumu lauksaimniec ības un 
pārtikas ķēdē. 
No 23 DV, par kur ām ir pieejami dati, 16 dal ībvalstīs mikrouz ņēmumu ir vair āk nekā 
puse no visiem uz ņēmumiem, un 9 š ādās valstīs (AT, BE, CY, FI, IT, NL, PL, SE, 
SI) mikrouz ņēmumu īpatsvars sasniedz pat divas trešda ļas (vai vair āk) no visiem 
uzņēmējiem. Tur, kur mikrouz ņēmumi ir liel ā pārsvarā pār citiem uz ņēmumiem, kam 
piemēro maksas, to atbr īvošana no maks āšanas ļoti spēcīgi nelabv ēlīgi ietekm ēs KI 
segto izmaksu īpatsvaru. M ērķis nodrošin āt ilgtspējīgu kontroles finans ēšanu, piln īgi 
sedzot izmaksas, tiktu kav ēts, jo kontroles joproj ām būtu jāveic visiem operatoriem 
un tik bieži, cik nepieciešams atkar ībā no riska.  
Lai gan ie ņēmumus, ko KI neieg ūtu atbrīvojuma d ēļ, varētu kompens ēt ar 
pārskaitījumiem no visp ārējā budžeta, ar ī tas radītu situāciju, ka kontroles darb ības ir 
ļoti atkarīgas no publiskajiem resursiem, un t ādējādi — jo īpaši krīzes un budžeta 
ierobežojumu laikos — izrais ītu finansi ālu nenoteikt ību, kas nav savietojama ar 
mērķi nodrošin āt konsekventas, rezultat īvas un ar risku sam ērīgas kontroles darb ības 
visā lauksaimniec ības un p ārtikas ķēdē. Mazāki kompetento iest āžu ieņēmumi 
nozīmētu mazāk kontro ļu, lielāku iespējamību, ka netiks iev ēroti ES 
lauksaimniec ības un p ārtikas ķēdes tiesību akti, un to, ka nekait īgums 
lauksaimniec ības un pārtikas ķēdē ir pakļauts augst ākam pārtikas krīžu riskam.  
Turpretī, ja neieg ūtie ieņēmumi tiktu kompens ēti, iekasējot lielākas maksas no 
lielākiem uzņēmumiem, mikrouz ņēmumu oblig ātā atbrīvošana no maks ām nozīmētu 
netaisnīgu attieksmi pret liel ākiem uzņēmumiem un, iesp ējams, rad ītu konkurences 
izkropļojumus.  
Pamatojoties uz iepriekš izkl āstīto analīzi, ko piln īgi atbalsta KI un nozares p ārstāvji, 
ar kuriem notikušas apspriedes, uzskat āms, ka mikrouz ņēmumu (vai visp ār MVU) 
automātiska atbr īvošana no piem ērojamām maksām var trauc ēt sasniegt m ērķi 
 
LV 11   LV attiecībā uz nacion ālo kontroles sist ēmu ilgtsp ējas nodrošin āšanu un var rad īt 
konkurences izkrop ļojumus5. Tāpēc turpm āk izklāstītajos risin ājumos 
mikrouzņēmumu atbr īvošana no maksu piem ērošanas ir aizst āta ar meh ānismu, kur ā 
šādus trūkumus var risin āt. 
2. risinājums — racionaliz ācija 
Uz riska anal īzi balstītas kontroles resursu izmantošanas efektiviz ēšana un 
specializētu finanšu resursu mobiliz ēšana, tādējādi samazinot spiedienu uz valstu 
finansēm, ļauj virzīties uz galven ā mērķa sasniegšanu, proti, uztur ēt efektīvas 
kontroles un nekait īgumu lauksaimniec ības un p ārtikas ķēdē. DV var da ļēji vai 
pilnīgi no maks ām atbrīvot mikrouz ņēmumus, iev ērojot valsts atbalsta noteikumus.  
2. risinājums ļautu piln īgi īstenot uz  riska anal īzi balstītu pieeju  attiecībā uz 
oficiālajām kontrol ēm nozarēs, kurās DV KI pašlaik nav at ļauts pielāgot kontroles 
pasākumus faktiskajiem riskie m (t. i., noteiktu no treš ām valstīm ievestu pre ču 
oficiālās kontroles, ko veic uz ES robež ām, un veterin āro zāļu atlieku ofici ālās 
kontroles). T ādējādi tiktu nodrošin āta kontroles resursu optim ālāka piešķiršana un 
attiecīgi paaugstin ātos kontroles sist ēmas efektivit āte. Turkl āt, nodrošinot 
nacionālajām iestādēm iespēju kontroles pas ākumus v ērst uz jom ām, kurās 
neatbilstību un risku l īmenis ir augst āks, mazin ātos oficiālo kontro ļu slogs uz 
atbilstīgajiem uz ņēmumiem un t ādējādi tiktu labv ēlīgi ietekmēta to konkur ētspēja. 
Tomēr ieguvumi efektivit ātes un konkur ētspējas palielin āšanās ziņā būtu tikai da ļēji, 
jo tādas jomas k ā augu vesel ība, ARM un DBP nav iek ļautas Regulas piem ērošanas 
jomā. Faktiski kontroles resursu maksim āli efektīvu piešķiršanu var nodrošin āt tikai 
tad, ja KI veic risku priorit āšu noteikšanu vis ās lauksaimniec ības un pārtikas ķēdes 
nozarēs, arī iepriekš min ētajās. To kav ē pašreizējā oficiālo kontro ļu tiesību aktu 
sadrumstalot ība. 
Attiecībā uz ofici ālo kontro ļu finansēšanu , nosakot, ka DV ir piln īgi jāsedz 
kontroļu izmaksas ar oblig ātām maksām, tiktu mobiliz ēta stabilāka ar šādu maksu 
starpniecību iekasētu finanšu resursu pl ūsma, tādējādi mazinot spiedienu uz valstu 
budžetiem. 
Lielākajā daļā dalībvalstu kontroles izmaksas ar maks ām sedz tikai da ļēji, šāda 
seguma līmenim sv ārstoties no 20 % l īdz vairāk nekā 80 %, un asto ņas DV šādi sedz 
visas izmaksas. T ādējādi, dažos gad ījumos ieviešot piln īgu izmaksu segšanu, 
kontroļu izmaksu papildu da ļa tiktu pārnesta uz lauksaimniec ības un pārtikas ķēdē 
iesaistītajiem uz ņēmējiem un sadal īta starp tiem. Paredzams, ka oblig āto maksu 
paaugstin āšana, kas atkar ībā no pašreiz ējā izmaksu segšanas l īmeņa būtu atšķirīga, 
neradītu būtisku papildu slogu operatoriem – ar ī ne tajās nozarēs, kurās kontroļu 
izmaksas visvair āk ietekm ē operatoru kop ējās ražošanas izmaksas, proti, ga ļas 
inspicēšana (pēc skaitļiem, kas nor ādīti 6. ierāmējumā 31. lpp., var l ēst, ka atkar ībā 
no tā, kāds dalībvalstīs ir pašreiz ējais izmaksu segšanas īpatsvars, papildu maksas 
tiktu iekas ētas aptuveni 0,2–0,8 % apm ērā no vidējā operatora gada produkcijas 
                                                 
5 Šis secin ājums attiecas ar ī uz gadījumiem, kad oblig āto maksu piem ēro visiem re ģistrētajiem pārtikas 
un dzīvnieku bar ības apritē iesaistītajiem uz ņēmējiem (4. risin ājums), jo mikrouz ņēmumu īpatsvars 
dažādās lauksaimniec ības un p ārtikas ķēdes jomās vienmēr ir ļoti nozīmīgs ( Fooddrinkeurope  
2012. gada apr īlī publicētie dati liecina, ka 79 % p ārtikas un dz ērienu nozares uz ņēmumu ir 
mikrouzņēmumi). 
 
LV 12   LV vērtības), savuk ārt tas ofici ālo kontroļu veikšanai vis ām dalībvalstīm6 gadā garantētu 
jaunus līdzekļus aptuveni EUR 0,9–3,4 miljardu apm ērā. 
Paredzot atteikties no ES standarta maksu izmantošanas un nosakot, ka jebk ādai 
maksai jābūt pamatotai ar izmaks ām, 2. risin ājums radītu vienlīdzīgus konkurences 
apstākļus visiem operatoriem, kam piem ēro obligātās maksas. Jaunas normas 
nodrošinās, ka DV kontro ļu finansēšanas meh ānismus var izmantot, lai nodrošin ātu 
priekšrocības zema riska uz ņēmumiem, kuriem ir labi darb ības rezult āti, arī tad, ja 
visiem operatoriem piem ēro vienotas likmes maksas neatkar īgi no tā, vai tos p ārskata 
periodā faktiski inspic ē (tiem nosaka zem āku maksas likmi nek ā neatbilst īgajiem 
operatoriem). 
Izvirzot pras ību visus maksas apr ēķinus pamatot uz izmaks ām, ir paredzams, ka 
tādām DV, kuras pašlaik maksu noteikšan ā nepamatojas uz rad ītajām izmaks ām, 
radīsies zināms papildu administrat īvs slogs sakar ā ar to, ka var b ūt nepieciešams 
grozīt attiecīgas administrat īvas proced ūras. Lai gan liel ākā daļa DV oblig ātās 
maksas vismaz da ļēji nosaka p ēc faktiskaj ām izmaks ām, ieviešot piln īgi uz 
izmaksām balstītu sistēmu, varētu būt nepieciešams piel āgot pašreiz ējās izmaksu 
noteikšanas sist ēmas. Paredzams , ka papildu izmaksas varētu segt no publiskajiem 
budžetiem  (saskaņā ar aplēsēm, ko iesniegušas divas DV, izmaksas var ētu būt no 
dažiem tūkstošiem euro gad ā, tās izsakot FTE laikā, kas tiek pavad īts, savācot un 
apkopojot datus apr ēķina veikšanai, līdz lielākām summ ām (vienreiz ēja summa 
EUR 0,5 miljonu apm ērā), ja tiek izveidots speci āls IT rīks, kas var re ģistrēt katrai 
inspekcijai atv ēlēto laiku un resursus; sk. 6. ier āmējumu ziņojuma 31. lpp.). 
2. risinājumā ir ņemtas vērā šādas pielāgošanas vajadz ības, dalībvalstīm atvēlot divus 
gadus, kuru laik ā administrat īvās sistēmas piel āgot jaunajam izmaksu/maksas 
modelim. 
2. risinājums arī palielinātu pārskatatbild ību attiecībā uz kontroles darb ībām, jo, 
padarot maksas meh ānismus pārredzamākus (operatoriem b ūtu pilnīgi skaidrs, par ko 
no tiem tiek iekas ēta maksa un k ā tā tiek apr ēķināta, ņemot vērā KI raduš ās 
izmaksas), tiktu izveidota cieš āka saikne starp izmaks ām un maks ām. Šāda lielāka 
skaidrība efektiviz ētu oficiālās kontroles sist ēmas un ar ī ļautu Komisijai lab āk 
uzraudzīt īstenošanu. Turkl āt labāka pārredzamība arī palīdzētu tiekties uz t ādu 
mērķi kā novērst, ka maksu ie ņēmumi tiek nepamatoti novirz īti prom no tiem 
paredzētā izlietojuma (proti, kontroles izmaksu kompens ēšana).  
Ja dalībvalstīm paver iesp ēju, ka mikrouz ņēmumus atslogo no ietekmes, k āda rastos, 
izmaksas sedzot piln ībā, un attiec ībā uz nomaks ātajām maksām tiem pieš ķir pilnīgu 
vai daļēju atbrīvojumu ar nosac ījumu, ka kompetentaj ām iestādēm no visp ārējā 
budžeta tiek p ārskaitīta līdzvērtīga summa, kompetentaj ām iestādēm netiek at ņemti 
kontroles uzdevumu veikšanai nepieciešamie resursi.  
3. risinājums — racionaliz ācija + integr ācija  
Pilnīgi integr ēta kontroles sist ēma visā lauksaimniec ības un p ārtikas ķēdē ar 
ieguvumiem no vienk āršošanas un siner ģijas maksim āli efektiviz ētu izpildi, t ādējādi 
                                                 
6 Nozares produkcijas v ērtība ir EUR 400 miljardi gad ā. Uzņēmumu skaits ir 60 000 ( Eurostat , 
2008. gads). Vid ējā gada inspic ēšanas maksa uz vienu operatoru pie piln īgas izmaksu segšanas 
nosacījuma ir aptuveni EUR 80 000 gad ā (nozares dati). 
 
LV 13   LV veicinot lauksaimniec ības un pārtikas ķēdes tiesību aktu m ērķu sasniegšanu. DV no 
maksām var piln īgi vai da ļēji atbrīvot mikrouz ņēmumus ar nosac ījumu, ka 
dalībvalsts kompetentajai iest ādei no visp ārējā budžeta p ārskaita līdzvērtīgu summu.  
Papildus ietekmei, kas uzsv ērta attiec ībā uz 2. risin ājumu, paplašinot Regulas 
darbības jomu un taj ā iekļaujot tādas jomas k ā augu vesel ība, ARM un DBP, 
3. risinājums nodrošin ātu saskaņotu pieeju attiec ībā uz oficiālajām kontrol ēm visā 
lauksaimniec ības un pārtikas ķēdē, vienlaikus vajadz ības gadījumā nodrošinot, ka 
tiek ņemta vērā katras nozares specifika. Visp ārējā sistēma kļūtu saskaņotāka un 
uzticamāka, jo visas nozares izmant otu vienus un tos pašus meh ānismus un 
uzdevumus. 
ES segs s ākotnējās izmaksas, kas izriet ēs no jaun ā augu vesel ības laboratoriju 
akreditācijas pien ākuma (sk. XIX pielikumu, 194. lpp.), un ir paredz ēts piecu gadu 
pārejas periods, lai var ētu netrauc ēti ieviest jauno pien ākumu. 
4. risinājums — racionaliz ācija + integr ācija + plaš āka izmaksu segšana  
Obligāto maksu iekas ēšanu paplašinot t ā, lai aptvertu lauksaimniec ības un pārtikas 
ķēdes pamatdarb ības, šis risin ājums kopum ā uzlabotu kontroles sist ēmas ilgtsp ēju un 
mazinātu tās vispārējo atkarību no budžet āriem lēmumiem. Tas ar ī nodrošina 
taisnīgāku pieeju inspic ēšanas maks ām, kliedējot pašreiz ējās sistēmas šķietamo 
netaisnīgumu, kas izriet no t ā, ka maksu iekas ē tikai no konkr ētu kategoriju 
operatoriem. DV no maks ām var piln īgi vai da ļēji atbrīvot mikrouz ņēmumus ar 
nosacījumu, ka dal ībvalsts kompetentajai iest ādei no visp ārējā budžeta p ārskaita 
līdzvērtīgu summu.  
Tradicion ālo pieeju oblig āto maksu (galvenok ārt) ierobežot ar ga ļas un piena 
ražošanas nozari un dz īvnieku izcelsmes produktu p ārbaudēm uz robež ām kļūst 
arvien gr ūtāk pamatot, un t āpēc arvien biež āk šķiet, ka pret dažiem operatoriem 
salīdzinājumā ar citiem t ā ir netaisn īga. Turklāt līdz ar Regulu un KI izvirz īto prasību 
novērtēt riskus un pl ānot un veikt kontroles vis ā lauksaimniec ības un pārtikas ķēdē, 
zūd loģiskais pamatojums piem ērot maksu tikai min ētajām nozarēm. 4. risin ājums 
nodrošina, ka oblig ātās maksas attiecas ar ī uz svarīgām lauksaimniec ības un pārtikas 
ķēdes jomām, kurās pārtikas un dz īvnieku bar ības apritē iesaistītie uzņēmēji no 
efektīvi veiktām oficiālajām kontrol ēm gūst tiešu labumu, jo kontroles tiem pal īdz 
nodrošināt tirgū nekaitīgu pārtiku un dz īvnieku bar ību. Attiecinot izmaksu segšanas 
prasību uz vis ām kontroles darb ībām, kuru m ērķis ir nodrošin āt pārtikas un 
dzīvnieku bar ības nekait īgumu, tiek nodrošin āta 2. risin ājuma labv ēlīga ietekme, kas 
izpaužas k ā ilgtspējīgāks kontroles darbs plaš ākā mērogā.  
Ekonomisk ā ietekme uz katru DV un operatoriem b ūtu atkarīga no tā, vai (un cik 
lielā mērā) DV jau iekas ē maksu taj ās nozarēs, kurās nav piem ērojamas oblig ātas 
maksas. Dati, kas pieejami no DV, kuras to jau dara, liecina, ka summas ir atš ķirīgas 
atkarībā no uzņēmuma lieluma/caurlaidsp ējas un veido tikai nelielu da ļu no 
ražošanas izmaks ām. Piemēram, maksa, ko piem ēro katru gadu neatkar īgi no tā, vai 
gada laik ā inspicēšana faktiski tiek veikta, var būt no nelielas summas 
(EUR 84,5 gad ā vismazākajiem restor āniem Beļģijā) līdz lielākai summai, tom ēr 
tās nav pārmērīgas (EUR 1500 gad ā vislielākajām rūpnieciskaj ām maizn īcām 
Itālijā).  
 
LV 14   LV DV, kurās maksu iekas ē par faktiskaj ām katras inspic ēšanas izmaks ām, summas 
atšķiras atkar ībā no kontroles darb ību izmaks ām par stundu. Ofici ālo kontro ļu 
biežums ir atkar īgs no riska, operatoru l īdzšinējās atbilstības, pašu operatoru veikto 
kontrolpārbaužu uzticam ības un citiem faktoriem, un daž ādām nozar ēm un 
uzņēmumu kategorij ām ir atšķirīgs. Kā ilustratīvu tipisku piem ēru var min ēt 
pārtikas mazumtirgot āju, ko reizi gad ā inspicē viens inspektors, kurš pavada 
1,5 stundas laika, veicot kontrolp ārbaudes, un 1,5 stundas biroj ā tās sagatavo un zi ņo 
par to rezult ātiem. Ja maksu iekas ē atkarībā no kontrolei pat ērētā laika, tad šāda 
hipotētiska kontrole izmaks ātu aptuveni EUR 50 gad ā Polijā un EUR 150 gad ā 
Itālijā. Restorānā veikto inspekciju biežums b ūtu līdzīgs, bet tās būtu ilgākas un 
izmaksātu apmēram par 30–40 % vair āk (EUR 65 gad ā Polijā un līdz EUR 210 gad ā 
Itālijā). Kopum ā tas varētu garantēt papildu resursus no EUR 2,3 miljardiem l īdz 
vairākkārt lielākai summai (l īdz pat EUR 37 miljardiem hipot ētiskā gadījumā, kur 
visiem operatoriem piem ēro maksu p ēc tādas likmes, ko pašlaik piem ēro 
vislielākajiem pārtikas uzņēmumiem, t. i., aptuveni EUR 1500)7. 
Tāpat kā 2. risinājums, arī 4. risinājums kompetentaj ām iestādēm radītu zināmu 
papildu administrat īvo slogu, kas izpaustos k ā pienākums izveidot maksu 
iekasēšanas sist ēmu un apjoma zi ņā, visticam āk, būtu pielīdzināms slogam, k ādu 
radītu 2. risin ājums, bet to nedaudz p ārsniegtu, ņemot vērā, ka jāveic plaš āki 
aprēķini. Racionaliz ējot maksu iekas ēšanas meh ānismus un uzlabojot to efektivit āti, 
šādas izmaksas laika gait ā samazinātos. DV tiktu atv ēlēts trīs gadu pārejas periods.  
                                                 
7 T ās ir summ ētas jaunās maksas, ko iekas ētu nozarēs, kurās pašlaik piem ēro obligāto maksu (t. i., maksu 
palielinājums gaļas ražošanas nozar ē atbilstoši 2. risin ājumam), un maksas, kas iekas ējamas pirmo reizi 
atbilstoši 4. risin ājumam. Uz ņēmumu skaits ir 25 miljoni ( Eurostat , 2008. gads). Tipisks apm ērs 
maksai, ko iekas ē atbilstoši 4. risin ājumam, ir diapazon ā no EUR 85 l īdz EUR 1500 (sk. iepriekš). 
 
LV 15   LV 6. R ISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
3. tabula. Risin ājumu salīdzinājums attiec ībā pret mērķiem 
Vispārīgie mērķi 1.A risinājums 1.B risinājums 2. risinājums 3. risinājums 4. risinājums 
Sniegt ieguld ījumu iekš ējā tirgus 
netraucētas darbības veicin āšanā (--) Atšķirības starp 
dalībvalstīm, 
visticamāk, palielin ās 
un ietekm ē 
konkurenci  (0) (+) Tiek likvid ēti 
izkropļojumi, ko 
rada prakses (maksu) atš ķirības 
(jomās, kur ās 
pašlaik piem ēro 
obligātās maksas) (++) Tāpat k ā 
2. risinājumā, plus 
racionaliz ēti 
noteikumi par 
oficiālajām kontrol ēm 
ir piemērojami vis ās 
lauksaimniec ības un 
pārtikas ķēdes jomās (+++)  Tāpat k ā 
3. risinājumā, plus 
izkropļojumi, kas saist īti 
ar maksām, tiek likvid ēti 
arī jaunajās jomās, kurās 
piemēro obligātās maksas  
Augstā līmenī uzturēt cilvēku, 
dzīvnieku un augu vesel ības 
aizsardzību un dz īvnieku 
labturību un nepie ļaut, ka tos 
nelabvēlīgi ietekm ē iespējama ES 
tiesību aktu ne īstenošana  (-) Iesp ējams, 
samazinās kontrole un 
spēja rea ģēt uz 
riskiem  (0) (+) Vairāk uz 
riska anal īzi 
balstītu kontro ļu 
kāpina efektivit āti 
un spēju reaģēt uz 
riskiem  (++) Maksim āli 
palielināta kontro ļu 
efektivitāte un 
samazināti 
nepietiekami 
optimālas aizsardz ības 
riski (++) Tāpat k ā 
3. risinājumā 
Nodrošināt ES ties ību aktu 
pienācīgu un vien ādu īstenošanu  (-) Iespējama tiesību 
aktu nepietiekami 
optimālas izpildes 
nodrošināšana, ja 
samazinās resursi  (0) (+) Precīzāks to 
darbību saraksts, 
par kur ām 
iekasējama maksa, 
un izmaksu 
saraksts; tikai ar izmaksām 
pamatotas maksas (++) Vien ādas 
prasības un uzdevumi 
visās
 lauksaimniec ības 
un pārtikas ķēdes 
nozarēs  (++) Tāpat k ā 
3. risinājumā 
Nodrošināt vispus īgu un 
konsekventu pieeju attiec ībā uz 
oficiālajām kontrol ēm visā 
lauksaimniec ības un p ārtikas 
ķēdē (0) (0) (+) Uz riska 
analīzi balst ītās 
pieejas principa 
konsekventa 
izmantošana   (++) Vien ādi 
uzdevumi un 
mehānismi, ko 
izmanto visas nozares   (++) Tāpat k ā 
3. risinājumā 
Dot iespēju efektīvāk izmantot 
nacionālos kontroles resursus  (0) (0) (+) Pilnīgi uz 
riska anal īzi 
balstīta pieeja   (++) Visu 
lauksaimniec ības un 
pārtikas ķēdes jomu 
iekļaušana ļautu 
prioritizēt risku starp 
nozarēm (++) Tāpat kā 
3. risinājumā 
Mazināt administrat īvo slogu un 
atteikties no nevajadz īgām 
prasībām (0) Tiek likvid ēts 
administrat īvais slogs, 
kas saist īts ar ES 
noteikumiem par 
maksu, bet DV 
pārvalda savus 
režīmus (0) (+) Likvidēta 
vajadzība iesniegt 
nevajadzīgus 
plānus un 
ziņojumus   (+) Tāpat k ā 
2. risinājumā (+) Tāpat kā 2. risinājumā 
Veicināt ciešāku sadarb ību starp 
DV, lai uzlabotu ofici ālās 
kontroles sniegumu  (0) (0) (+) Var pieņemt 
noteikumus par 
administrat īvo 
sadarbību un 
izstrādāt sinerģijas 
(IAS) (++) Iespējamas 
sinerģijas arī ar augu 
veselības un ARM 
nozarēm  (++) Tāpat k ā 
3. risinājumā 
Nodrošināt pietiekamu resursu 
pieejamību (-) Finansējuma 
pietiekam ība ir 
atkarīga no budžeta 
lēmumiem – nesp ēja 
nodrošināt izmaksu 
segšanu kr īzes laikos, 
visticamāk, padziļinās  (- -) Līdzekļu 
nepietiekam ība, 
jo no mikrouzņēmumi
em maksas 
netiek iekas ētas  (++) Tā kā 
izmaksas tiek 
segtas ar maksu starpniecību, 
mazinās atkarība 
no valstu budžetiem un 
spiediens uz tiem
 (++) Tāpat k ā 
2. risinājumā (+++)  Tāpat k ā 
2. risinājumā, tikai 
plašākā mērogā 
Nodrošināt taisn īgumu un 
godīgumu ofici ālo kontro ļu 
finansēšanā (-) Nav garant ēti 
vienlīdzīgi 
konkurences apst ākļi, 
jo pieejas attiec ībā uz 
maksu, visticam āk, 
atšķiras  (-) Konkurences 
apstākļi nav 
vienlīdzīgi, jo 
tiek nodrošin ātas 
priekšroc ības 
mikrouzņēmumi
em  (+) Visi operatori, 
kam piem ēro 
obligāto maksu, 
sedz kontroles faktiskās izmaksas(+) Tāpat k ā 
2. risinājumā (++) Tāpat k ā 
2. risinājumā, plus maksa 
tiek iekasēta no visiem 
operatoriem , kas g ūst 
vislielāko labumu no 
kontroles  
 
LV 16   LV Uzlabot p ārredzamību, ar ī 
oficiālo kontro ļu finans ēšanas 
sistēmas pārredzamību (0)  (++) Var noteikt 
sīki izstr ādātas 
“augstas pārredzamības” 
prasības; 
palielinās maksas 
mehānisma 
pārredzamība  (++) Tāpat k ā 
2. risinājumā  (++) Tāpat k ā 
2. risinājumā 
 
 
LV 17   LV   1.A risināju
ms: 
maksu 
regulējuma 
atcelšana  1.B risināju
ms: mikrouz
ņēmumu 
atbrīvošana  2. risinājums: 
racionaliz ācija 3. risinājums: 
racionaliz ācija 
+ integrācija8 4. risinājums: 
racionaliz ācija + 
integrācija + 
plašāka izmaksu 
segšana  
  Darb ība EUR Darbība EUR Darbība EU
R Darbība EUR 
Izmak
sas Tādas 
kārtības 
izstrādāšan
a un 
īstenošana, 
kuru 
izmanto, lai 
ziņotu par 
maksu 
aprēķināša
nu un 
iekasēšanu EUR 0,5 mil
joni, 
vienreizējs 
maksājums 
+ 
EUR  2000 
gadā 
(uz katru 
DV)  Tāda pati 
(kā 
2. risināju
mā, plus 
augu veselība 
un augu 
reprodukt
īvais 
materiāls)Tik
pat  Tāda pati 
kā 2. un 
3. risināj
umā Tikpat  
Dalībva
lsts KI  
Ieguv
umi Atkarīgas no katras DV 
izvēles – vai iekas ēt vai 
neiekasēt maksu par 
oficiālajām kontrol ēm (1.A) 
un vai segt mikrouzņēmumiem 
piemērojamo kontro ļu 
izmaksas uz citu uz ņēmumu 
rēķina, kā arī, kāds ir 
procentuālais īpatsvars p ēdējā 
minētā risinājumā (1.B) 
Stabils 
finansējum
s jomās, 
kurās jau 
piemēro 
maksu, t. i., 
gaļas 
ražošanas 
nozarē (jau 
iekasētās 
maksas 
procentu āl
ā 
īpatsvara 
palielināju
ms, ar 
kuru 
izmaksas 
tiek segtas 
pilnā 
apmērā) Atkarībā no 
tā, cik lielu 
procentuālo 
īpatsvaru no 
izmaksām 
sedz DV. 
Jauni 
līdzekļi 
aptuveni 
EUR 0,9–
3,4 miljardi  
apmērā gadā 
visām ES 
DV9,10 Tikpat  Tik
pat  Pilnīga 
izmaksu 
segšana 
par 
visām 
oficiālajā
m 
kontrolē
m, ko 
veic 
reģistrēti
em 
operatori
em, plus 
maksas 
palielināj
ums 
tāpat kā 
2. risināj
umā Jauno 
maksu 
kopsu
mma 
apmēra
m 
EUR  2
, 3–
37 milj
ardi 
gadā  
visās 
ES 
DV11 + 
EUR 0,
9–
3,4 mil
jardi 
gadā 
 
Uzņēm
ēji Izmak
sas Atkarīgas no katras DV 
izvēles iekasēt vai neiekas ēt 
maksu par ofici ālajām 
kontrolēm (1.A) un vai 
mikrouzņēmumiem 
piemērojamo kontro ļu 
izmaksas segt no citiem 
uzņēmumiem, k ā arī no 
pēdējo minēto procentu ālā 
īpatsvara (1.B)  Pašreizējo 
maksu 
palielināju
ms (gaļas 
ražošanas 
nozare), ar 
kuru 
izmaksas 
tiek segtas 
pilnā Atkarībā no 
tā, cik liels 
izmaksu 
īpatsvars 
dalībvalstīm 
tiek segts. 
Jaunās 
maksas 
aptuveni 
EUR 0,9–Tāda pati 
(kā 
2. risināju
mā, plus 
augu 
veselība 
un augu 
reprodukt
īvais 
materiāls)Tik
pat  Jaunas 
izmaksas 
operatori
em, kam 
pašlaik 
nepiemēr
o maksu 
(gaļas 
ražošana
s nozare) Jaunās 
iekasēj
amās 
maksas 
kopā 
apmēra
m 
EUR 2,
3–
37 milj
                                                 
8 Attiec ībā uz 3. risin ājumu izmaksas un ieguvumi ir saist īti ar augu vesel ības, ARM un DBP t ādu 
iekļaušanu piem ērošanas jom ā, kuras ietekme ir nov ērtēta šo nozaru attiec īgajos ietekmes 
novērtējumos, kas šeit nav iek ļauti. 
9 Nozares produkcijas v ērtība ir EUR 400 miljardi gad ā (Uzņēmējdarbības ĢD). Uzņēmumu skaits ir 
60 000 ( Eurostat , 2008. gads). Vid ējā gada inspic ēšanas maksa uz vienu operatoru ar nosac ījumu, ka 
tiek pilnīgi segtas izmaksas, ir aptuveni EUR 80 000 gad ā (IN XI pielikums). 
10 Liel ākā daļa operatoru atseviš ķās dalībvalstīs pašlaik sedz 30–80 % no inspic ēšanas maksas, da ļa no 
tiem – par 100 %. 
11 Atbilstoši 4. risin ājumam min ētajām nozarēm pirmo reizi iekas ējamas jaunas maksas. Šie skait ļi atbilst 
abām galējām hipotēzēm, ka visiem operatoriem maksu iekas ē pēc likmēm, ko pašlaik izmanto 
vismazākajiem un visliel ākajiem uz ņēmumiem. To uz ņēmumu skaits, kuriem pašlaik nepiem ēro maksu, 
ir 25 miljoni ( Eurostat , 2008. gads). 
 
LV 18   LV apmērā 3,4 miljard
u apmērā 
(visās ES 
DV) 
(aptuveni 
0,2–0,8 % 
no gada 
produkcijas 
ražošanas 
vērtības 
gaļas 
ražošanas 
nozarē12) + 
palielināj
ums kā 
2. risināj
umā ardu 
apmērā 
gadā 
visās 
ES 
DV + 
EUR 0,
9–
3,4 mil
jardi 
gadā 
Ieguv
umi Uz riska 
analīzi 
balstīta 
pieeja 
veterinārm
edicīniskā
m 
kontrolēm ES mēroga 
ietaupījumi 
EUR 12,4– 
98,5 miljon
u apm ērā 
gadā 
(sedz ar 
maksu 
ieņēmumiem
) Tikpat  Tik
pat  Tāda pati 
kā 2. un 
3. risināj
umā Tikpat  
                                                                                                                                                         
12 Pamatojoties uz Apvienot ās Karalistes nozares apl ēsēm. 
 
LV 19   LV Vēlamais risin ājums  
Uzskatāms, ka 4. risinājums  nodrošina vislab āko veidu, k ā sasniegt m ērķus (sk. 
kopsavilkumu iepriekš ējā tabulā). Lai gan no visu lauksaimniec ības un p ārtikas 
ķēdes nozaru piln īgas integr ēšanas vienot ā tiesiskaj ā regulējumā izriet attiec īgas 
ierobežotas izmaksas, t ā faktiski ir vislab ākā pieeja no vienk āršošanas, skaidr ības, 
saskaņotības un administrat īvā sloga mazin āšanas viedok ļa. Attiecībā uz kontroles 
finansēšanu 4. risinājums  nodrošina ilgstošu nacion ālo kontroles sist ēmu 
ilgtspējības saglab āšanu, mazinot to atkar ību no publiskaj ām finansēm un risku, ka 
pašreizējā ekonomikas un finanšu kr īze varētu ietekm ēt pieejamo kontroles resursu 
līmeni. Ierobežot ās papildu izmaksas, kas rodas operatoriem, kompens ē, paaugstinot 
kontroles efektivit āti, ieviešot meh ānismus priekšroc ību piešķiršanai atbilst īgajiem 
operatoriem un palielinot kontroles dienestu p ārskatatbild ību. 
7. U ZRAUDZ ĪBA UN IZV ĒRTĒŠANA  
ES tiesiskais regul ējums, kas piem ērojams ofici ālajām kontrol ēm visā 
lauksaimniec ības un pārtikas ķēdē, tiek pārskatīts, lai sist ēmu padar ītu efektīvāku un 
konsekvent āku un nodrošin ātu tās ilgstošu ilgtsp ējību. Uzskat āms, ka neatkar īgi no 
tā, kurš risin ājums tiek īstenots, sp ēkā esošie noteikumi k ļūs saprotam āki un DV KI 
būs vieglāk tos piem ērot. Lai nov ērtētu, cik veiksm īga ir bijusi pas ākumu ieviešana, 
ir noteikti turpm āk norādītie sasniegumu pamatr ādītāji, kas atbilst r īcībpolitikas 
operatīvajiem mērķiem. 
Operatīvie mērķi Rādītāji 
Izveidot vienotu un vienk āršāku oficiālo kontroļu tiesisko 
regulējumu - Komisij ā saņemto lūgumu skaits, ka s attiecas uz 
juridisko interpret āciju  
- Cik ES l īmeņa tiesību aktu ir piem ērojami ofici ālajām 
kontrolēm katrā nozarē/attiecībā uz katru produktu 
- Nozarei un DV rad ītā deklarētā vidējā administrat īvā 
sloga mai ņas, par kur ām ziņots 
Visa kontrole, tostarp kontrole uz robež ām, balstās uz 
riska anal īzi DV aptauja par to, vai resursi, kas atbr īvojušies sakar ā ar šo 
pārskatīšanu, tiek izmantoti kontro ļu veikšanai augst āka 
riska jom ās 
Palielināt tādu gadījumu skaitu, kad p ārrobežu izpildes 
gadījumi tiek atrisin āti ar administrat īvās palīdzības un 
sadarbības starpniec ību - Tādu gadījumu skaits, kad notikusi sazin āšanās ar 
Regulas 35. pant ā paredzēto administrat īvās sadarbības 
kontaktpunktu starpniec ību 
- Tādu no ekonomikas dal ībniekiem sa ņemto sūdzību 
skaits, kur ās norādīta DV nesp ēja koordin ēt 
izmeklēšanu pārrobežu neatbilst ību gadījumā  
Palielināt to ofici ālo instrumentu skaitu, ko starp KI un 
muitas dienestiem izmanto ofici ālo kontroļu veikšanai  Cik dienesta l īmeņa nolīgumu nosl ēgts starp KI un cit ām 
iestādēm, arī muitas dienestiem  
Skaitā mazināt PVB ziņojumos nor ādītus neapmierinošus 
izpildes rezult ātus, kas izskaidrojami ar resursu 
nepietiekam ību PVB ziņojumi, kuros nor ādīts uz resursu tr ūkumu DV; 
skaita tendences