Komisijas paziņojums par pamatnostādnēm par to, kā vislabāk īstenot ieņēmumus nenesošu aizdevumu pārdošanu sekundārajos tirgos

(2022/C 405/01)

Satura rādītājs

GLOSĀRIJS UN DEFINĪCIJAS 3

KOPSAVILKUMS 7

IEVADS 11

1. Darījuma strukturēšana: portfeļa atlase 12

1.1. Galvenās darbības 12

1.2. Juridisko / nodokļu / patērētāju tiesību aizsardzības ierobežojumu novērtēšana 13

1.3. Portfeļa atlases procesa mērķi 14

1.4. Portfeļa atlases procesa tehniskie aspekti 16

1.5. Iekšējo resursu nepieciešamās izmantošanas un iespējamās papildu vajadzības pēc ārējā atbalsta apsvēršana 17

1.6. Organizatoriskie jautājumi 17

2. Sagatavošanās posms 18

2.1. Galvenās darbības 18

2.2. Procesa posmu skaits un laika grafiks 18

2.3. Galveno dokumentu sagatavošana 19

2.4. Aizdevumu datnes sagatavošana un dokumentācijas izguve 19

2.5. Lēmums par VDT izveidi 20

2.6. Aizdevuma pārdošanas un pirkuma līguma sagatavošana 21

3. Pirmspārdošanas posms 22

3.1. Galvenās darbības 22

3.2. Tirgus izzināšana 22

3.3. Labākās pārdošanas stratēģijas noteikšana 23

3.4. Procesa un pārdošanas materiālu sagatavošana nesaistošajam un saistošajam posmam 25

4. Nesaistoša piedāvājuma posms (1. posms) 27

4.1. Galvenās darbības 27

4.2. Piedāvājumu iesniegšanas procesa uzsākšana un informācijas paketes izplatīšana 28

4.3. Pretendenti, kas uzņemas sākotnējās uzticamības pārbaudes 29

4.4. Pretendentu nesaistošo piedāvājumu iesniegšana un uz otro kārtu izvirzāmo sarakstā iekļaujamo pretendentu atlase 29

5. Saistoša piedāvājuma posms (2. posms) 29

5.1. Galvenās darbības 29

5.2. Pārdevēja mērķuzdevumi 30

5.3. Paraugprakse 30

6. Darījuma parakstīšana un noslēgšana 34

6.1. Galvenās darbības 34

6.2. Galvenie riska apsvērumi 35

6.3. APPL apsvērumi 36

6.4. Citi apsvērumi 36

6.5. Cenu piešķiršana 36

7. Posms pēc noslēgšanas 37

7.1. Galvenās darbības 37

7.2. Migrācijas process 37

7.3. Pārdevēja pienākumi 38

7.4. Pēcpārdošanas darbības 38

PIELIKUMI

GLOSĀRIJS UN DEFINĪCIJAS

1 posma process INA pārdošanas process, kas ietver tikai saistoša piedāvājuma posmu (2. posmu). 2 posmu process INA pārdošanas process, kas ietver gan nesaistoša piedāvājuma posmu (1. posmu), gan saistoša piedāvājuma posmu (2. posmu). NILLN Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana ir finanšu nozieguma veids. Tas ietver nelikumīgi iegūtu līdzekļu (“netīrās naudas”) iegūšanu un to izcelsmes maskēšanu tā, lai izskatītos, ka tie iegūti no likumīga avota. Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršana (NILLN) ir darbības, kuras finanšu iestādes veic, lai panāktu atbilstību juridiskajām prasībām, kas paredz aktīvi uzraudzīt aizdomīgas darbības un ziņot par tām. Analīzes pārskats Kad pārdevējs saņem NP no 1. posma ieguldītājiem, pārdevējs tos salīdzina un analizē, rezultātā izveidojot NP analīzes pārskatu. Pārdevējs izmanto to, lai sarakstā sarindotu attiecīgos pretendentus, kas pēc tam var pāriet uz 2. posmu. Kad pārdevējs saņem SP no 2. posma ieguldītājiem, pārdevējs tos atkal salīdzina un analizē, rezultātā izveidojot SP analīzes pārskatu. Izsoles veidi Pārdevējs var izvēlēties izsoles veidu paredzētajai INA pārdošanai. Plaši izmantoto izsoles veidu saraksts ir ietverts šo pamatnostādņu 4. pielikumā. SP ziņojums Saskaņoto procedūru (SP) ziņojums ir daļa no pārdevēja uzticamības pārbaudes, kas būtu jāsniedz ieguldītājiem. SP uzdevumos ir iesaistīts speciālists, kurš veic noteiktas procedūras, par kurām ir vienojušies speciālists, pārdevējs un jebkuras attiecīgās trešās personas. Pamatojoties uz šādu uzticamības pārbaudes pasākumu faktiskajiem konstatējumiem, speciālists sagatavo SP ziņojumu un kopīgo to ar tām personām, kuras ir piekritušas procedūrām. SP Saistošais piedāvājums, ko iesniedz 2. posma ieguldītāji. SP termiņš Pārdevēja noteiktais termiņš SP saņemšanai no 2. posma ieguldītājiem. SP vadlīnijas Rakstiskas vadlīnijas, kuras pārdevējs sniedz 2. posma ieguldītājiem un kurās sīki norādīts SP veids un saturs. Plaša izsole Plaša izsole parasti ir 2 posmu process, kurā liels ieguldītāju loks tiek aicināts iesniegt orientējošu NP. Pēc šā pirmā izsoles posma tiek veikts uzticamības pārbaudes process ierobežotam tādu ieguldītāju sarakstam, kas tiks aicināti iesniegt galīgo SP. Pēc šā otrā izsoles posma tiek izvēlēts viens vēlamais pretendents, ar kuru pārdevējs uzsāk sarunas par APPL un, iespējams, papildu darījumu līgumiem. Vadlīnijās ir aprakstīts plašas izsoles process. Noslēgšana Datums, kurā INA darījums tiek likumīgi pabeigts, un parasti datums, kurā tiek samaksāta pirkuma cena un INA īpašumtiesības tiek nodotas pircējam. Robeždatums Pārdevējs parasti nosaka un paziņo 2. posma ieguldītājiem robeždatumu, no kura pircējam pienākas ar INA saistītie ieņēmumi. Neatbilstīgi INA INA, kas neatbilst visiem attiecināmības kritērijiem vai atbilst vismaz vienam izslēgšanas kritērijam. Atklāšanas kvalifikators Pārdevējs var nodot konkrētus apliecinājumus un garantijas (AG) atklātībai, piemēram: “pārdevējs garantē, ka visi aktīvi ir 1. kārtas hipotēkas, ja vien pārdevējs to nav pienācīgi atklājis (tādā veidā, ko pārdevējs var pierādīt) pircējam līdz [pēdējās atklāšanas datumam].” Uzticamības pārbaude un uzticamības pārbaudes dokumentācija Uzticamības pārbaudes laikā pārdevējs parasti juridiski atbilstošā veidā nodrošina fizisku vai virtuālu piekļuvi attiecīgajai uzticamības pārbaudes dokumentācijai, uz kuru pamatojoties 2. posma ieguldītāju juridiskie un darbības eksperti var pārskatīt un pārbaudīt dokumentu kvalitāti un pieejamību, apstiprināt ar cenu noteikšanu saistītos pieņēmumus un novērtēt AG prasības APPL vajadzībām. Izslēgšanas kritēriji un attiecināmības kritēriji Attiecināmības kritēriji ir kritēriji, par kuriem vienojās APPL un kuriem ir jāatbilst katram pārdotajam INA. Izslēgšanas kritēriji ir kritēriji, par kuriem vienojās APPL un kuriem neatbilst (nebūtu jāatbilst) nevienam no pārdotajiem INA. Ārpakalpojumu sniedzēji Ārpakalpojumu sniedzēji ir pakalpojumu sniedzēji, kas piedāvā vispārīgu atbalstu pārdevējam INA pārdošanas procesā, tajā skaitā finanšu konsultanti, tehniskie konsultanti, darījumu platformas un VDT pakalpojumu sniedzēji. Plašāka informācija par konkrētām ārpakalpojumu sniedzēju kategorijām ir atrodama 3. pielikumā. Informācijas memorands Informācijas memorands sniedz īsu ieskatu par pārdodamo INA galvenajām iezīmēm. Ieguldītāja APPL cenu pielikums Aizdevuma pārdošanas un pirkšanas līguma (APPL) projekta cenu pielikums, ko sniedz 2. posma ieguldītājs 2. posmā un ko parasti iesniedz līdz SP termiņam. PSP princips “pazīsti savu pircēju” jeb “pazīsti savu klientu” (PSP) ir standarts, kuru izmantoto finanšu pakalpojumu nozarē un kurā noteiktas prasības attiecībā uz identitātes pārbaudi, piemērotību un riskiem, kas saistīti ar darījumu attiecību uzturēšanu. Procedūras ietilpst nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas (NILLN) politikas plašākā darbības jomā. Aizdevuma datne Aizdevuma datne ir elektroniska datne vai datņu kopums, kas satur no finanšu uzņēmuma sistēmām iegūtus datus par aizdevumu produktu. To var uzskatīt par vienreizēju pārdevēja kredītportfeļa informācijas apakškopas momentuzņēmumu. Tā ietver informāciju, ko pārdevējs 2. posma laikā sniedzis 2. posma ieguldītājiem. APPL Aizdevuma pārdošanas un pirkšanas līgums, ko dažkārt dēvē arī par pārdošanas un pirkšanas līgumu vai parāda pārdošanas līgumu. Šajās pamatnostādnēs tiks izmantots saīsinājums APPL. APPL darbības nosacījumi Darbības nosacījumi ne vairāk kā 2–4 lappušu garumā, kuros ietverti galvenie APPL noteikumi (piemēram, paredzētā darījuma struktūra, pārdevēja AG, atbildības režīms), par kuriem pārdevējs vēlas iegūt ieguldītāju atsauksmes jau procesa sākumā, piemēram, 1. posmā. Vadības sanāksme Sanāksme(-es), kuru(-as) pārdevējs piedāvā 2. posma ieguldītājiem un kurā(-ās) 2. posma ieguldītāji saņem pamatinformāciju par pārdodamajiem INA un skaidrojumus par restrukturizācijas vai pirmapstrādes darbībām, un kurā(-ās) 2. posma ieguldītāji var uzdot jautājumus pārdevēja darbiniekiem, kam ir padziļinātas zināšanas par pārdodamajiem INA, kā arī par iepriekšējām restrukturizācijas darbībām. Sarunu procedūra Sarunu procedūra ir divpusējs process, kurā iesaistīts viens potenciālais ieguldītājs. Konkurences trūkuma dēļ tirdzniecības procesa galvenie posmi (ar kopīgoto attiecīgo dokumentāciju) un rezultāti ievērojami atšķiras no plašas izsoles. NP Nesaistošs piedāvājums, t. i., orientējošs piedāvājums, ko iesniedzis 1. posma ieguldītājs, t. i., piedāvājums, kas nav juridiski saistošs pretendentam. NP termiņš Pārdevēja noteiktais termiņš NP saņemšanai no 1. posma ieguldītājiem. Informācijas neizpaušanas līgums (INL) Informācijas neizpaušanas līgums ir konfidencialitātes līgums, ko paraksta pārdevējs un ieinteresētie ieguldītāji. INL izklāsta nosacījumus, saskaņā ar kuriem pārdevējs kopīgo konfidenciālu informāciju. Ieguldītājiem ir jāparaksta līgums pirms piekļuves attiecīgajiem datiem un uzticamības pārbaudes uzsākšanas. Ieņēmumus nenesoši aizdevumi (INA) Bankas aizdevumu uzskata par ieņēmumus nenesošu aizdevumu tad, kad vērojamas pazīmes, ka aizņēmējs nespēs to atmaksāt (tātad apakškategorija “maz ticams, ka samaksās” (UTP)), vai kad pagājušas vairāk nekā 90 dienas, kopš aizņēmējs nav veicis nepieciešamos maksājumus vai procentu maksājumus. 1. posms = nesaistoša piedāvājuma posms Posms, kura beigās pārdevējs sagaida saņemt NP no visiem 1. posma ieguldītājiem. 1. posma ieguldītājs Ieguldītājs, kuram pārdevējs ir atļāvis piedalīties INA pārdošanas procesa 1. posmā. 2. posms = saistoša piedāvājuma posms Posms, kura beigās pārdevējs sagaida saņemt SP no visiem 2. posma ieguldītājiem. 2. posma ieguldītājs Ieguldītājs, kuram pārdevējs ir atļāvis piedalīties INA pārdošanas procesa 2. posmā. 2. posma dati un dokumenti Dati un dokumenti, ko pārdevējs sagatavo sagatavošanās posmā, lai tos nodotu 2. posma ieguldītājiem 2. posma sākumā. Attiecībā uz visiem INA papildus katra aizdevuma datiem 2. posma datos un dokumentos parasti ir iekļauta uzticamības pārbaudes dokumentācija, kas jānovērtē 2. posma ieguldītājiem. 2. posma datos un dokumentos būtu jāiekļauj arī visas izmaksas vai maksas, ko pārdevējs paredz veikt pircējam. Vēlamais pretendents Ieguldītājs, kurš pēc pārdevēja domām ir iesniedzis vislabāko SP. Ideālā gadījumā un vairumā gadījumu vēlamais pretendents ir arī pircējs. Procesa vēstule Procesa vēstule ir dokuments, kurā norādīti pārdošanas procesa posmi un termiņi, kas jāievēro visiem iesaistītajiem dalībniekiem. Pircējs Ieguldītājs, ar kuru pārdevējs noslēdz APPL. JA process Process, ko parasti veic 2. posmā, kurā 2. posma ieguldītāji var uzdot jautājumus, uz kuriem pārdevējam ir jāatbild. AG Apliecinājumi un garantijas, kas sniegtas APPL, turpretim pārdevēja AG var ietvert apliecinājumus un garantijas attiecībā uz INA pamatā esošajiem aktīviem, pirmapstrādi utt. Apkalpošanas nodošanas datums Datums, kurā pircējs vai apkalpotājs, kas rīkojas pircēja vārdā, pārņem iegādātā INA apkalpošanu. Apkalpošanas nodošanas datums parasti ir tāds pats kā noslēgšanas datums, bet var būt arī pēc noslēgšanas, ja pārdevējs un pircējs tā ir vienojušies. Parakstīšana Pārdevēja un pircēja sarunās apspriestā un pārdevēja un pircēja parakstāmā galīgā APPL parakstīšana. Atkarībā no darījuma sarežģītības parakstīšana var būt pirms noslēgšanas vai līdz ar to. Mērķorientēta izsole Mērķorientēta izsole ir konkurences process, kas līdzīgs plašai izsolei, bet ietver īsāku potenciālo ieguldītāju sarakstu (aptuveni 2–8). Šī iespēja parasti ļauj pārdevējam labāk kontrolēt procesu, vienlaikus gūstot labumu no mierīgiem konkurences apstākļiem. Parasti tas ir 2 posmu process, lai gan īpašos apstākļos un īpaši steidzamās situācijās pirmais posms var tikt izlaists. Īss kopsavilkums Īss kopsavilkums ir anonīms pārdošanas dokuments, kurā ietverta galvenā informācija par darījumu un kopsavilkuma dati par atsavināmajiem INA. Tajā ir apkopoti ieguldījuma iespējas galvenie elementi. Darījumu platformas Darījumu platformas ir tiešsaistes tirdzniecības vieta, kas savieno INA pircējus un pārdevējus un palīdz organizēt pārdošanas procesu. Tās atvieglo INA darījumus, nodrošinot piekļuvi ieguldītājiem un tehnoloģisko atbalstu (tajā skaitā VDT). Darījumu platformas piedāvā veikt tiešsaistes INA izsoles, savukārt pārdevējs var izvēlēties vēlamo izsoles veidu. Pārdevēja veiktā uzticamības pārbaude Pārdevēja veiktais novērtējums, kura rezultāts tiek kopīgots ar ieguldītājiem. Pārdevēja veiktā uzticamības pārbaude var ietvert, piem.: nekustamā īpašuma novērtējumu, aizdevuma datnes konsekvences pārbaudi, juridiskās dokumentācijas novērtēšanu. VDT Virtuālā datu telpa, kuru pārdevējs var izmantot, lai sniegtu informāciju, datus un dokumentus visiem ieguldītājiem 2. posmā (un 1. posmā, ja vien pārdevējs nav VDT izveidojis tikai 2. posmam). VDT nodrošinātājs (Tehnoloģiju) uzņēmums, kas piedāvā VDT izveidošanu un organizēšanu INA pārdošanai.

KOPSAVILKUMS

Kā Komisija ir paziņojusi savā 2020. gada 16. decembra rīcības plānā, tā ciešā sadarbībā ar Komisijas INA konsultatīvās padomes locekļiem un novērotājiem ir izstrādājusi Pamatnostādnes par to, kā vislabāk īstenot ar INA pārdošanu sekundārajos tirgos saistītu procesu. Šo pamatnostādņu mērķis ir veicināt labus pārdošanas un pirkšanas procesus INA darījumiem ES sekundārajos tirgos un jo īpaši palīdzēt pārdevējiem un pircējiem, kuriem var būt mazāka pieredze sekundāro tirgu darījumos.

Šis dokuments ir izstrādāts, balstoties uz labāko praksi, un tajā ir aprakstīta tādu galveno darbību secība, kas jāveic konkurences darījuma procesa sagatavošanā. Pamatnostādnēs ir izklāstītas dažas prakses un nosacījumi, kas tiek uzskatīti par nepieciešamiem veiksmīga rezultāta sasniegšanai. Lai gan tirgus dalībniekiem nav obligāti jāievēro pamatnostādnes, tās nodrošina INA pārdevējiem un pircējiem skaidru un strukturētu procesu, kuram būtu tiem jāpalīdz sasniegt veiksmīgu rezultātu.

Dokumenta galvenajā struktūrā ir ievērota hronoloģiska argumentācija. Katra galvenā nodaļa ir vērsta uz vienu no konkrētajiem posmiem, kas būtu jāievēro visā pārdošanas procedūrā. Pēc noklusējuma standarta tirgus darījums šajā dokumentā ir definēts kā plašas izsoles process, kas sastāv no vairākiem posmiem ar diviem šādiem galvenajiem posmiem: nesaistoša piedāvājuma posms (1. posms) un saistoša piedāvājuma posms (2. posms).

Turpmāk norādītajā tabulā ir sniegts stilizēts dokumenta kopsavilkums, kas aptver visus darījuma procesa posmus. Tajā ir norādītas galvenās darbības un galvenie mērķuzdevumi katram posmam. Plašāka informācija par katru no šiem elementiem ir atrodama pamatnostādņu galvenās daļas attiecīgajās nodaļās.

Posms Galvenās darbības Galvenie mērķuzdevumi — Juridisko / nodokļu / patērētāju tiesību aizsardzības ierobežojumu novērtēšana — Esošo IT sistēmu pārskatīšana, lai optimizētu atlases procesu — Darījuma apjoma noteikšana / pārdodamā portfeļa atlase — Lēmumu pieņemšana par ārpakalpojumu sniedzēju un/vai citu ārējo konsultantu izmantošanu — Visefektīvākās un vislietderīgākās organizatoriskās struktūras noteikšana procesa vadīšanai (ja nepieciešams, ar ārpakalpojumu sniedzēju atbalstu) — Citu apsvērumu precizēšana saistībā ar apkalpošanu, portfeļa modelēšanu un rezerves cenas noteikšanu — Iespējamās izmaiņas IT sistēmā — Pārdošanai paredzētā portfeļa atlase — Organizatoriskās struktūras izveide darījuma procesa vadīšanai — Līgumi ar ārpakalpojumu sniedzējiem (ja piemērojams/nepieciešams) — Procesa posmu skaita noteikšana (proti, 2 posmu process ar NP un SP vai 1 posma process tieši ar SP) — Laika grafika, tajā skaitā iekšējo darbību un pieejas tirgum noteikšana (ņemot vērā juridisko un konsultatīvo konsultantu iesaistīšanos) — Galveno pārdošanas dokumentu sagatavošana (galvenokārt īsa kopsavilkuma un informācijas memoranda sagatavošana). Uzticamības pārbaudes laikā SP posmā var būt nepieciešama vadības prezentācija. Galveno procesa dokumentu (galvenokārt ieguldītāja INL, procesa vēstules (ja nepieciešama atsevišķi 1. posmam un 2. posmam), SP pamatnostādņu un, ja nepieciešams, NP pamatnostādņu) sagatavošana — Aizdevuma datnes un dokumentācijas izguve — VDT (1) izveide (ieskaitot detalizētu VDT indeksu), ja vien izmaksu un ieguvumu analīze neattur no VDT izmantošanas, jo īpaši maziem portfeļiem — APPL sagatavošana. — Ieguldītāja VDT (1. posma VDT ir gatava atvēršanai, 2. posma VDT tiek gatavota) — Īss kopsavilkums — Informācijas memorands — Vadības prezentācijas sākotnējais projekts — Procesa vēstules sākotnējais projekts — APPL sākotnējais projekts — Aizdevuma datne — INL projekts — VDT noteikumi (1. un 2. posmam) — Tirgus izzināšana — Labākās pārdošanas stratēģijas noteikšana — Sarunas par INL — APPL darbības nosacījumu sagatavošana — Procesa un pārdošanas materiālu (piem., ieguldītāja prezentācijas) sagatavošanas turpināšana 1. posmam un 2. posmam — Procesa vēstule — Uzticamības pārbaudes materiālu saraksts — APPL darbības nosacījumi — Parakstīti INL — Ieguldītāju garais saraksts — Pēc izvēles: ieinteresētības apliecinājumi — 1. posma ieguldītāja VDT pārvaldība (ietverot atvēršanu, lietotāja un piekļuves pārvaldību, VDT atskaites utt.) — (Turpinājums) 2. posma datu un dokumentu, kā arī ieguldītāja VDT, ja piemērojams, sagatavošana — 1. posma procesa un pārdošanas materiālu atklāšana — (Jēgpilnu) datu datņu atklāšana ieguldītājiem (izmantojot VDT) — (Ierobežota) JA procesa vadība, ja tāds ir nepieciešams apjoma sarežģītības un/vai pretendentu skaita dēļ — NP un komentāru par APPL darbības nosacījumiem (ja piemērojams) analīze — Saistoša piedāvājuma posmam atlasīto pretendentu saraksta izveide — Izsoles veida izvēle un izsoles sagatavošana — INA portfeļa pabeigšana, iespējams, izslēdzot no portfeļa dažus neatbilstošus INA: i) ja tie (vairs) neatbilst sākotnējiem atlases kritērijiem vai ii) pamatojoties uz ieguldītāju pamatotu pieprasījumu. — Ieguldītāja VDT (2. posma VDT ir gatava atvēršanai) vai citi līdzekļi, ar kuriem kopīgot informāciju ar ieguldītājiem — Aizdevumu datnes (pilns komplekts) — Pēc izvēles: sagatavoti pārdevēja uzticamības pārbaudes materiāli (SP ziņojums, juridiskā uzticamības pārbaude u. c.) — VDT ziņojumi (piemēram, par pretendenta darbību un interešu jomām) — Atbildes uz jautājumiem, balstoties uz JA, ja piemērojams — NP analīzes pārskats un pretendentu saraksts — Pēc izvēles (ja nav iekļauts procesa vēstulē): JA procesa vadlīniju projekts (2. posmam) — 2. posma datu un dokumentu nodrošināšana 2. posma ieguldītājiem — JA procesa vadība — Pēc izvēles: vadības sanāksmes(-ju) organizēšana un rezultātu apkopošana/nodrošināšana visiem 2. posma ieguldītājiem — Izsoles organizēšana — Iesniegto SP vēstuļu un ieguldītāja APPL cenu pielikumu analīze — Vēlamā pretendenta / pircēja atlase — Pēc izvēles: PSP process — INA portfeļa pabeigšana, iespējams, izslēdzot no portfeļa dažus neatbilstošus INA: i) ja tie (vairs) neatbilst sākotnējiem atlases kritērijiem vai ii) pamatojoties uz ieguldītāju pamatotu pieprasījumu — Procesa informācijas nodrošināšana 2. posma ieguldītājiem — APPL projekta nodrošināšana 2. posma ieguldītājiem — SP vadlīniju nodrošināšana 2. posma ieguldītājiem — Galīgā vadības prezentācija — Jauna vai atjaunināta informācija (tajā skaitā informācija par visām izmaksām, kas saistītas ar INA vai darījumu un ko pārdevējs vēlas, lai pircējs uzņemas segt), kas jāsniedz ieguldītājiem, izmantojot VDT un JA procesu — Pēc izvēles: Pārdevēja veiktās uzticamības pārbaudes ziņojumi, kas jāsniedz 2. posma ieguldītājiem — Pēc izvēles un ja piemērojams: VDT ziņojumi (piemēram, par pretendenta darbību un interešu jomām) — SP analīzes pārskats un izraudzīts vēlamais pretendents — Vienmērīgas iziešanas no portfeļa pārvaldīšana, kad INA pārdošana ir pabeigta, cita starpā pārdevēja un pircēja darbību, kas jāveic pēc pārdošanas, noteikšana. — APPL un, ja piemērojams, turpmākās darījuma dokumentācijas noformēšana — Finansiālā noslēgšana — Datu un dokumentu nodošanas sagatavošanas pabeigšana — Sarunas un vienošanās par INA apkalpošanas nodošanu no pašreiz strādājošā apkalpotāja pircējam vai tā apkalpotājam — Darījuma uzskaite — Kad tiek veikta noslēgšana: migrācijas process: INA un attiecīgās informācijas un dokumentācijas nodošana pircējam, lai nodrošinātu netraucētu uzņemšanu. — VDT arhīvi — Galīgais APPL — Pēc noslēgšanas paredzēto saistību pārvaldība un īstenošana saskaņā ar APPL. — Sadarbība starp pārdevēju un pircēju, kā paredzēts APPL un (ja piemērojams) pēc ad hoc principa, ja rodas problēmas vai ir nepieciešamas neparedzētas darbības.

IEVADS

Covid-19 pandēmija ir izraisījusi strauju ekonomikas lejupslīdi ES un visā pasaulē. Neskatoties uz valdību īstenotajām plašajām atbalsta shēmām, bankas saskaras ar privātpersonām un uzņēmumiem, kuri ir kļuvuši finansiāli nestabilāki, jo īpaši tas attiecas uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). Svarīga mācība, kas gūta no pēdējās ekonomikas krīzes, ir pēc iespējas ātrāk novērst INA atkārtotu uzkrāšanos banku bilancēs. Šajā kontekstā ir vajadzīgi turpmāki strukturāli pasākumi, lai novērstu INA uzkrāšanos banku bilancēs notiekošās pandēmijas un ar to saistīto seku rezultātā.

Lai sniegtu bankām papildu instrumentu, ar kuru risināt problēmas saistībā ar kredītrisku, kas radies Covid-19 pandēmijas dēļ, Komisija savā 2020. gada decembra rīcības plānā par INA problēmas risināšanu pēc Covid-19 pandēmijas ir izklāstījusi mērķorientētu pasākumu, ar kuru uzlabot INA sekundāros tirgus. Sekundāro tirgu turpmāka attīstība saistībā ar apgrūtinošām parādsaistībām ir viena no galvenajām politikas jomām šajā kontekstā. Padziļināts un likvīds sekundārais tirgus problemātiskiem aktīviem visā ES ļautu bankām labāk samazināt savus INA, pārdodot tos ieguldītājiem, kas ir trešās personas. Ja bankas, izmantojot sekundāros tirgus, labāk spētu pārvirzīt ieņēmumus nenesošos aktīvus no savas bilances, tas palīdzētu bankām koncentrēties uz to kreditēšanas darbībām, atbrīvotu vietu savās bilancēs jauniem aizdevumiem, un tādējādi tās varētu finansēt ekonomikas atveseļošanos (2). Būtu jāveicina vieglāka ienākšana tirgū un dalība tajā, jo īpaši mazākiem pārdevējiem un pircējiem, kuriem var būt izšķiroša nozīme vietējā līmeņa INA noregulējumā.

Iestājoties Covid-19 pandēmijas ekonomiskajām sekām, INA tirdzniecības aktivitāte sākotnēji ievērojami samazinājās, bet nesen atkal ir palielinājusies. Kad valsts atbalsta pasākumi tiks pakāpeniski atcelti, iespējams, ka maksātnespējas gadījumu skaits var pieaugt un šī problēma var ietekmēt banku bilances. Bankām jābūt gatavām laikus identificēt parādnieka grūtības un aktīvi sadarboties ar saviem parādniekiem, veicot savlaicīgu un atbilstīgu pārstrukturēšanu, kad nepieciešams (3). Gadījumā, kurā INA (portfeļu) pārdošana ieguldītājiem, kas ir trešās personas, tiek uzskatīta par atbilstošu pieeju, bankām vajadzētu būt gatavām veikt efektīvu un lietderīgu darījumu procesu, kas noved pie vislabākā iespējamā rezultāta. Tas nodrošinātu labāku cenu par INA, kas tiek pārdoti pircējam ar labu reputāciju, kurš nodrošina atbilstību tiesību aktiem, tajā skaitā tiesību aktiem patērētāju aizsardzības jomā.

Šajā sakarā Komisija savā rīcības plānā paziņoja, ka tā sadarbībā ar Eiropas Banku iestādi (EBI) un attiecīgajām ieinteresētajām personām izstrādās pamatnostādnes INA pārdevējiem. Tāpēc Komisija ir publicējusi Pamatnostādnes par to, kā vislabāk īstenot ar INA pārdošanu sekundārajos tirgos saistītu procesu. Šo pamatnostādņu mērķis ir veicināt labus pārdošanas un pirkšanas procesus INA darījumiem ES sekundārajos tirgos un jo īpaši palīdzēt pārdevējiem un pircējiem, kuriem var būt mazāka pieredze sekundāro tirgu darījumos. Pamatnostādnes varētu sniegt vairākus ieguvumus ES sekundārajiem tirgiem, ļaujot vairāk standartizēt procesus, palielinot darījumu termiņu efektivitāti un pārredzamību un uzlabojot tirgus praksi dalībvalstīs, jo īpaši tur, kur sekundārie tirgi ir mazāk attīstīti.

Šajā dokumentā ir apkopota paraugprakse, ievērojot tādu galveno darbību secību, kas jāveic konkurences darījuma procesa sagatavošanā. Visiem dažādajiem posmiem pamatnostādnēs ir sniegti skaidri ieteikumi par to, kāda būtu efektīva un lietderīga pieeja. Dokumentā sīki aprakstīts galvenais process un materiāli, kas tiek sniegti ārējiem ieguldītājiem standarta tirgus darījumos. Ņemot vērā būtisko datu un informācijas apmaiņas nozīmi, pamatnostādnēs ir iekļauti ieteikumi tieši par informācijas atklāšanas apjomu attiecīgajos posmos.

Pamatnostādnēs ir izklāstītas dažas prakses un nosacījumi, kas tiek uzskatīti par nepieciešamiem veiksmīga rezultāta sasniegšanai. Galvenā mērķauditorija ir bankas (kā INA pārdevējas) un jo īpaši mazākas iestādes, kurām ir mazāka pieredze INA pārvirzīšanā uz sekundārajiem tirgiem. Tomēr pamatnostādnes sniedz redzējumu arī lielākām bankām, jo šis dokuments varētu kļūt par tirgus prakses standartu visiem INA pārdevējiem. Papildus banku nozarei pamatnostādnes varētu izmantot kā atsauces dokumentu arī citām iestādēm, kas iesaistītas INA pārdošanā.

Tirgus dalībniekiem nav pienākuma ievērot pamatnostādnes. Tās ir drīzāk paredzētas, lai atbalstītu INA pārdevējus un pircējus tāda skaidra un strukturēta procesa apraksta ievērošanā, kas ļautu sasniegt veiksmīgu rezultātu. Jo īpaši pamatnostādnēs ir ietvertas norādes par konkrētiem pasākumiem, ko pārdevējs un pircējs varētu veikt, lai uzlabotu procesa efektivitāti un lietderību. Pamatnostādnēs arī ir norādīti daži pasākumi, kas ir svarīgāki attiecībā uz konkrētu darījumu un/vai aktīvu klases veidu (un dažos gadījumos konkrētu apjomu).

Attiecībā uz darījumu veidiem pamatnostādnes attiecas uz (lielu) INA portfeļu tiešu pārdošanu un atsaucas uz (lieliem) ar vienu parādnieku saistītiem darījumiem (4). Ir ņemti vērā gan nenodrošinātie, gan nodrošinātie aizdevumi, tostarp šādu kategoriju INA:

— nodrošināts mājokļa nekustamais īpašums (MNĪ): nepieciešamas daudzas pārbaudes, un būtiska ir pareiza dokumentācija;

— nodrošināts komerciāls nekustamais (KNĪ) īpašums: ļoti neviendabīgs pēc būtības, ar raksturlielumiem, kas atšķiras atkarībā no atrašanās vietas, lieluma, nozares, izmantojuma utt.;

— mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) riska darījumi: liela uzmanība jāpievērš nodrošinājuma novērtēšanai, naudas plūsmas analīzei un statistikas metožu izmantošanai un izlases veidošanai;

— nenodrošināti patērētāju: portfeļus parasti veido mazi riska darījumi;

— nenodrošināti uzņēmumu: ietver nopietnāku uzticamības pārbaudi;

— noma: tai ir īpaši raksturlielumi un specializācija (5).

Iepriekš minētais liecina, ka INA ir īpašs produkts. INA pārdošana bieži vien ir ļoti atkarīga no portfeļa. Tāpēc procesa pilnīga standartizācija nav iespējama, un tas nav pamatnostādņu mērķis.

Dokumenta galvenajā struktūrā ir ievērota hronoloģiska argumentācija. Katra galvenā nodaļa ir vērsta uz vienu no konkrētajiem posmiem, kas jāievēro visā pārdošanas procedūrā. Divas galvenās alternatīvās standarta stratēģijas konkurences procedūras izveidei ir mērķorientēta izsole un sarunu procedūra. Pamatnostādnēs ir sīki aprakstītas šīs divas alternatīvās stratēģijas, kā arī to iespējamās sekas, ja tās tiek izvēlētas. Pamatnostādnēs ir atspoguļots plašas izsoles process, kas parasti ir 2 posmu process.

Šo dokumentu Komisija izstrādāja, cieši sadarbojoties ar Komisijas INA konsultatīvās padomes locekļiem un novērotājiem. To saraksts ir norādīts 1. pielikumā.

1. Darījuma strukturēšana: portfeļa atlase

1.1. Galvenās darbības

Portfeļa atlase ir pamats veiksmīgam darījumam. Būtiski ir atlasīt tirgojamu portfeli, kas atbilst iekšējiem stratēģiskajiem mērķiem un piesaista ieguldītāju pieprasījumu. Agrīna augstākās vadības iesaiste portfeļa atlases procesā palielina izpildes noteiktību, kas ir svarīgi gan pārdevējam, gan pircējam. Tirgojams un labi atlasīts portfelis samazina izpildes risku, tādējādi novēršot neefektīvu resursu izmantošanu visām iesaistītajām personām.

Šajā pirmajā posmā galvenās darbības ir šādas.

— Juridisko / nodokļu / patērētāju tiesību aizsardzības ierobežojumu novērtēšana.

— Esošo IT sistēmu pārskatīšana, lai optimizētu atlases procesu.

— Darījuma apjoma noteikšana / pārdodamā portfeļa atlase.

— Lēmums par: i) iekšējo resursu izmantošanu attiecībā pret ārpakalpojumu sniedzējiem, ar nosacījumu, ka vienmēr būs nepieciešams noteikts iekšējo resursu līmenis (6), un ii) visefektīvāko un vislietderīgākās organizatoriskās struktūras noteikšanu procesa vadīšanai.

— Citu apsvērumu precizēšana saistībā ar apkalpošanu, portfeļa modelēšanu un rezerves cenas noteikšanu.

Lai optimizētu atlases procesu un izvairītos no augstām izmaksām, kas saistītas ar datu validēšanu, datu salīdzināšanu un laikietilpīgām manuālām izmaiņām, esošā IT sistēma būtu jāpārskata un nepieciešamības gadījumā jāpielāgo. Jo sarežģītāks ir darījums, jo lielāka ir iespējamība, ka ir ieteicams izstrādāt pārdevēja iekšējo organizatorisko struktūru kā projektu, ciktāl tas ļauj labāk saskaņot visas iekšējās ieinteresētās personas darījumā un ciešāk uzraudzīt darījuma norisi.

Portfeļa atlasei ir svarīga nozīme jebkurā darījumā, jo portfeļa pareiza izvēle ir svarīga sekmīgai izpildei. Portfeļa atlases procesam ir jāatspoguļo pārdevēja prasības un stratēģiskie mērķi un vienlaikus jāpiesaista ieguldītāju pieprasījums, kas var nebūt pieskaņots pārdevējam. Pārdevēja mērķus var ietekmēt izmaiņas stratēģijā, regulatīvais slogs un/vai izmaiņas vēlmē uzņemties risku. Lai gan pārdevējam varētu būt cerības pārdot sarežģītākus riska darījumus par augstu cenu, šie mērķi var būt jāpielāgo, jo ieguldītājiem ir atšķirīgas ienesīguma cerības un izmaksu aprēķins attiecībā uz piedāvāto INA restrukturizācijas stratēģijām. Lēmumu par pārdošanu vai paturēšanu/saglabāšanu, lai gūtu labumu no turpmākas iespējamās izaugsmes, galvenokārt nosaka pārdevēja organizācijā pastāvošie iekšējie uzskati (piedzītā vērtība, atskaitot izpildes izmaksas, apvienojumā ar peļņas un zaudējumu (PZ) ietekmi dažādiem klienta darījumdarbības segmentiem) salīdzinājumā ar subjektīvo tirgus skatījumu (kas attiecas uz portfeli vai vienu biļeti).

Portfeļa atlases procesā var būt arī jāizslēdz aktīvi, kurus varētu būt grūti īstenot pret aizņēmēju un/vai nodot trešajai personai vai kuri ir īpaši atzīmēti portfelī. Labs piemērs ir riska darījumi ar trešās personas tiesībām vai tādi, kas ir citādi apgrūtināti, piemēram, garantijas. Šādos gadījumos bieži ir grūti vai neiespējami saņemt no saņēmēja vajadzīgo piekrišanu aktīva nodošanai. Tas var radīt situācijas, kad, piemēram, daži aizņēmēja riska darījumi, piemēram, termiņa aizdevumi, var tikt nodoti pircējam, bet visdarbietilpīgākie riska darījumi paliek bankā. Tas arī norāda uz to, cik svarīgi ir tas, ka darījumu komanda (ja tā ir atsevišķa no darba komandas) uztur atklātu dialogu ar attiecīgajiem restrukturizācijas darbiniekiem.

Ir vērts norādīt, ka portfelis joprojām var tikt mainīts vēlāk procesa gaitā, cita starpā pamatotas neatbilstīgas prasības tiks izslēgtas pēc atklāšanas. 1. posma un 2. posma laikā pārdevējs turpina pārbaudīt INA, pārbaudot, vai atsevišķi aizdevumi ir jāizslēdz no galīgā portfeļa saskaņā ar attiecināmības kritērijiem un izslēgšanas kritērijiem. Vēlamais pretendents (kas galu galā / ideālā gadījumā vairumā gadījumu ir arī pircējs) var arī lūgt izslēgt dažus INA. Pamatojoties uz to, portfeli pabeidz. Hronoloģiski šī pieeja ietver šādas darbības:

— galveno atlases kritēriju (veids, darījuma partneris, statuss, lielums, ģeogrāfija utt.) piemērošana;

— nenododamu aizdevumu izslēgšana (7) un

— aizdevumu izslēgšana pēc pārdevēja un pircēja sarunām.

1.2. Juridisko / nodokļu / patērētāju tiesību aizsardzības ierobežojumu novērtēšana

Pirms INA portfeļa veidošanas un pārdošanas ir jānoskaidro vairāki juridiskie jautājumi, kas dažādās valstīs ir atšķirīgi.

— Vai ir atļauts pārdot aizdevumus trešai personai (piemēram, banku darbības slepenība, īpaši aizdevuma nosacījumi utt.) un kādas ir prasības trešai personai (kā noteikts vietējos tiesību aktos, ar kuriem īsteno Direktīvu par kredītu apkalpotājiem un kredītu pircējiem (8))?

— Vai ir atļauts koplietot datus ar trešām personām un kādus datus var koplietot un kurus ne vai tikai ar Datu apstrādes nolīgumu (9)?

— Vai ir nepieciešams pieprasīt atļauju no kādas pārvaldes struktūras, ņemot vērā iecerētā darījuma specifiku (kā arī noteikumus vietējos tiesību aktos, ar kuriem īsteno Direktīvu par kredītu apkalpotājiem un kredītu pircējiem)?

— Vai, pārdodot portfeli trešai personai, ir kādas saistības, kas izriet no līguma ar pašreizējo aizdevuma apkalpotāju/advokātu (piemēram, maksa par juridiskiem pakalpojumiem, soda naudas u. c.)?

— Vai aizdevumi ir pakļauti ierobežojumiem vai arī tie ietver biržā kotētus uzņēmumus ar īpašiem ierobežojumiem (piemēram, iekšējā informācija, pārdevēja darbinieki, likumā noteiktie tiesību pārņemšanas ierobežojumi)?

— Vai ir nepieciešama valsts / valsts attīstības bankas (piemēram, Finnreva, KfW) piekrišana, ja pārdod trešai personai?

— Kādi ir nodokļu maksājumi saskaņā ar pārdevēja jurisdikciju?

Ja INA pamatā esošie līgumi ir izbeigti (denonsētie aizdevumi), parasti viss riska darījums ir pēc pieprasījuma un pilnībā jāmaksā iepriekš, kas rada iespēju veikt tiešo pārdošanu. Tomēr attiecībā uz INA apakškategoriju “maz ticams, ka maksās” (UTP) situācija ir sarežģītāka, jo pamatā esošie līgumi joprojām ir spēkā, un, lai veiktu atsavināšanu, jāņem vērā gan debitoru parādi, gan līgumi (10).

Lai nodrošinātu pienācīgu patērētāju aizsardzību, attiecīgajā gadījumā ir noteikti daži juridiskās informācijas sniegšanas patērētājiem vietējie/valsts pienākumi, kuri ir jāpārbauda un jāizpilda.

1.3. Portfeļa atlases procesa mērķi

Portfeļa atlasei ir svarīga nozīme izpildes riska samazināšanā. Šā riska mazināšana ir efektīvas un lietderīgas INA portfeļa pārdošanas pamatā, un tas ir viens no svarīgākajiem faktoriem darījumos gan pārdevējiem, gan pircējiem. Darījuma neizdošanās iespējamību, īpaši ja pārdevējs un pircējs ir ieguldījuši ievērojamu laiku un resursus, nevajadzētu novērtēt par zemu, un tas var izraisīt arī pārdevēja un/vai pircēja reputācijas problēmas. Ja pārdevējs nevar izpildīt darījumu, atkarībā no konkrētajiem iemesliem, ieguldītāji var nepiedalīties turpmākajos darījumos, ko organizēs tas pats pārdevējs. Pārdevēji, kuri pagātnē ir atcēluši darījumus, var nebūt uzskatāmi par pievilcīgiem/uzticamiem kā citi, jo tie varētu būt saistīti ar lielāku nenoteiktību un risku, ka darījumi atkal tiks atcelti. Ieguldītāji labāk izvēlas piešķirt savus resursus, personālu un kapitālu ierobežotā apmērā darījumiem tirgū, kurā viņi sagaida vislielāko izpildes iespējamību, un nevēlas izšķiest potenciāli ievērojamu finanšu apjomu, kā arī citu (iekšējo) resursu apjomu uzticamības pārbaudei. No otras puses, 1. posma ieguldītājus, kas izslēgti no procesa pēc nereālu NP iesniegšanas, pircējs var neuzaicināt piedalīties turpmākajos darījumos.

Ir svarīgi izmantot portfeļa atlasi kā līdzekli, lai līdzsvarotu visu ieinteresēto personu dažādās un bieži vien pretrunīgās intereses. Portfeļa atsavināšanas darījumā bieži ir jāiesaista daudzas dažādas iekšējās ieinteresētās personas, tajā skaitā vismaz INA attiecību vadības komanda, kā arī pārstāvji no finanšu, riska, IT, juridiskās un atbilstības nodrošināšanas nodaļas. Tāpēc iekšējā cerību pārvaldība ir svarīga, lai iegūtu apstiprinājumus, kas nepieciešami darījuma veikšanai. Tomēr, ņemot vērā dažādās iesaistītās iekšējās nodaļas, pat labi izstrādāts un izpildīts process var prasīt lielu pārdevēja organizācijas resursu patēriņu. Turklāt varētu būt nepieciešama iekšējo IT sistēmu uzlabošana, kas rada papildu izmaksas. Gadījumos, kad ir nepieciešams ārējs atbalsts konsultēšanai datu jomā un to apstiprināšanai, orientējošu cenu noteikšana utt., tiešās un netiešās kopējās izmaksas var kļūt būtiskas. Tāpēc pārdevējam būtu jāņem vērā, ka var rasties ievērojamas izmaksas neatkarīgi no tā, vai darījums ir veiksmīgi pabeigts.

To faktoru piemēri, kuru dēļ darījumi var netikt pabeigti, ir šādi:

— nepieciešamā iekšējā apstiprinājuma neiegūšana (citu iemeslu starpā) šādu iemeslu dēļ: — iesniegtās cenas ir krietni zemākas par paredzamajām cenām; — trūkst un/vai nepietiekama augstākās vadības iesaiste un/vai — neparedzētu faktoru rašanās (piemēram, negatīvs atspoguļojums presē, likumdošanas izmaiņas utt.),

— neizdevīgs tirgus laiks tāpēc, ka ieguldītāji nav ieinteresēti un/vai piedāvātajam portfelim nav tirgus,

— tehniskie iemesli, piemēram, nodošanas ierobežojumi, kas rodas darījuma procesa laikā. Parasti šādi ierobežojumi ir paredzami, un izvēlētajā apjomā nevajadzētu iekļaut INA, ja šāds risks pastāv,

— datu nepilnības un/vai datu kvalitātes problēmas, kas negatīvi ietekmē cenu noteikšanu un/vai nodošanu,

— juridiskie/nodokļu ierobežojumi INA pārdošanai noteiktās jurisdikcijās, piemēram, īpašas licences prasības pircējiem (kurām būtu jābeidz pastāvēt, tiklīdz ir ieviesta Direktīva par kredītu apkalpotājiem un kredītu pircējiem), juridiskās piedziņas priekšnoteikums pirms pārdošanas, tādu nodokļu uzlikšana, kas padara darījumu par komerciāli neizdevīgu utt (11)..

Lielāko daļu no šiem faktoriem var mazināt ar labi pārdomātu portfeļa atlasi un rūpīgi izpētītu/plānotu pārdošanas procesu pirms darījuma uzsākšanas. Portfeļa atlase, kuras pamatā ir augstākās vadības apstiprināts stratēģisks lēmums, parasti saņems attiecīgus apstiprinājumus, jo tā parasti jau ir saskaņota ar vadības mērķiem un bankas stratēģisko INA atsavināšanas plānu. Darījuma veikšanas iemesli un iespējamie mērķi ir norādīti 2. pielikumā.

Pat ja aktīvai INA pārdošanas programmai nav iepriekš noteiktas vai visaptverošas stratēģijas, portfeļa atlase vienmēr būtu jābalsta uz vispārējiem iekšējiem mērķiem un galvenajiem snieguma rādītājiem (KPI) un tai jāatbilst iekšējām vadlīnijām. Ir svarīgi norādīt, ka iekšējie stratēģiskie mērķi nav obligāti jāsasniedz katrā gadījumā atsevišķi. Iespējams, ka kritērijiem neatbilstošu riska darījumu pievienošana, pamatojoties uz vienu nosaukumu, joprojām var pievienot vērtību portfeļa kopējai tirgspējai. Piemēram, portfelim varētu pievienot aktīvus, par kuriem tirgū ir skaidra interese, pat ja tie neatbilstu visiem darījuma mērķiem. Šāds papildinājums var palielināt piedāvājuma pievilcību absolūtos skaitļos, kā arī paplašināt ieguldītāju loku, kā rezultātā palielināsies cena.

Portfeļa atlase, kas atbilst pārdevēja cerībām, noteikti ir priekšnoteikums, kaut arī ir tikai viena veiksmīga darījuma daļa. Portfelim ir arī jāpiesaista ieguldītāju interese un būtu jāļauj viņiem īstenot arī viņu cerības. Tirgus izpēte un izzināšana ir galvenais pasākums, ar ko mazināt šo riska faktoru. Nepārprotami ir veltīgi atlasīt tādu portfeli, kas atbilst pārdevēja prasībām/apsvērumiem, bet neatrod tirgū pieprasījumu. Portfeļa atlases māksla līdzsvaro tirgus pieprasījumu ar iekšējiem pārdevēja mērķiem atlases procesā.

Ieteicams veidot viendabīgu portfeli, kas mērķēts uz noteiktām ieguldītāju grupām. Turklāt, lai gan pastāv noteikta jauktu portfeļu pārdošana, portfeļa sastāvā būtu jāizvairās no pārāk daudz dažādu aktīvu klašu jaukšanas, jo ieguldītāji pārsvarā ir specializējušies uz noteiktām aktīvu klasēm. Vairumā gadījumu ieguldītāji izvēlas no šādām klasēm:

— patērētāju VAI uzņēmumu, VAI valsts,

— nodrošināti ar stingriem īpašumiem (piemēram, nekustamie īpašumi, lidmašīnas, automašīnas utt.) VAI nenodrošināti, un

— bankrotējis VAI nav bankrotējis.

Turklāt ir ieteicams veidot viendabīgu INA portfeli attiecībā uz jurisdikciju, t. i., atlasot INA (un ideālā gadījumā arī nekustamā īpašuma nodrošinājumu) tikai no vienas jurisdikcijas. Ieguldītāju skaits samazināsies portfeļiem, kas ietver INA no dažādām jurisdikcijām, un starpvalstu portfeļi palielinās sarežģītību attiecībā uz dažādiem plānotā darījuma parametriem gan pārdevējam, gan pircējam (juridiskie, nodokļu, apkalpošanas). Aplūkojot jurisdikciju, pārdevējam jāņem vērā:

— kur faktiski ir reģistrēts INA, t. i., kurā jurisdikcijā atrodas pārdevējs?

— kuras valsts tiesību akti attiecas uz pamatā esošajiem aizdevuma līgumiem?

— kur atrodas aizņēmēju dzīvesvieta / kur atrodas to galvenais birojs vai juridiskā adrese (aizdevuma piešķiršanas laikā un pašlaik)?

— Kur atrodas nodrošinājums (nekustamais īpašums)?

Vēl viens būtisks kritērijs, kas jāņem vērā, ir portfeļa lielums un iespējamā pirkuma cena. Ieguldītājiem uzticamības pārbaudes procesā ir jāiegulda laiks un resursi, kas ir jāiekļauj viņu iespējamās peļņas no kapitāla ieguldījuma aprēķinā. Turklāt, ja darījumā uzvarēs cita persona, šāds ieguldījums var vispār netikt atgūts. Ja portfelis ir pārāk mazs ieguldāmo līdzekļu ziņā un paredzamā peļņa ir pārāk maza, iespējamās uzticamības pārbaudes izmaksas var būt augstākas nekā piedāvātā portfeļa paredzamā peļņa, vai arī pārdevējam var nākties apsvērt iespēju nodrošināt visaptverošas AG APPL, lai atsvērtu risku, ka uzticamības pārbaude neatmaksāsies, un/vai sniegt iespēju iepazīties ar portfeli. Šajā gadījumā pastāv liels risks, ka neviens nepievienosies procesam vai neiesniegs piedāvājumu. Tā kā uzticamības pārbaudes izmaksas ir ievērojamas neatgūstamās izmaksas gadījumā, ja netiek izvēlēts vēlamais pretendents, un ir atkarīgas no sarežģītības, ir jāatrod pareizais līdzsvars starp portfeļa lielumu, AG un portfeļa cenu/peļņu, lai tirgū radītu interesi.

1.4. Portfeļa atlases procesa tehniskie aspekti

Ir svarīgi ņemt vērā portfeļa atlases procesa tehniskākus aspektus. IT sistēmas bankās bieži vien nav īpaši paredzētas portfeļa atsavināšanai, jo šādas sistēmas parasti ir paredzētas, lai atbalstītu iekšējo restrukturizācijas procesu un restrukturizācijas darbinieka ikdienas uzdevumus. Banka saviem klientiem piedāvā dažādus produktus, un tai ir jāatklāj būtisks grāmatvedības un normatīvās informācijas apjoms, galvenokārt par kopējo riska darījumu līmeni. Tomēr bankas darījumdarbības modelis bankas portfeļa kontekstā parasti nav vērsts uz aktīvu biežu pirkšanu un pārdošanu. Bankas IT sistēma nav paredzēta biežiem darījumiem. Tā parasti atspoguļo riska darījuma nolūku, jo tas bankai ir svarīgi. Tā ne vienmēr atspoguļo vairāk juridisku vai līgumisku nolūku, kas var būt ārkārtīgi svarīgi no darījuma viedokļa. Tāpēc informācijas sniegšana potenciālajiem ieguldītājiem piemērotā veidā varētu radīt grūtības bankai, un informācija, kas tiek izmantota, lai sagatavotu aizdevuma datnes, parasti ir jāapstiprina (aizdevuma datnes sagatavošana ir uzsvērta 2. iedaļā).

Vienreizējiem darījumiem datu validāciju un attiecīgā gadījumā datu koriģēšanu bieži vien var veikt manuāli. Gadījumos, kuros tiek plānoti regulārāki darījumi, ir lietderīgi uzlabot IT sistēmu, lai nodrošinātu efektīvāku procesu. Tas var ietvert esošās IT sistēmas pārskatīšanu un vairāku (papildu) lauku grozīšanu un/vai izveidi darījumu nolūkos. IT sistēmas uzlabojumiem būtu jānodrošina, ka pārdevējs visā darījuma procesā var laikus sniegt attiecīgos datus par visām pozīcijām. Tas samazinātu ieguldītāju uzticamības pārbaudes izmaksas un samazinātu kopējās darījumu izmaksas, tādējādi uzlabojot cenas noteikšanu.

Inovatīva pieeja efektīvu darījumu atbalstam ir īpaša tāda lauka ieviešana pārdošanas sistēmā, kuru aizdevuma speciālists (vai restrukturizācijas speciālists) var izmantot, lai klasificētu riska darījumu kā piemērotu darījumu mērķiem. Tā kā aizdevumu pārvaldniekiem būtu jābūt vislabākajam pārskatam par riska darījuma vērtību, viņi var labāk ieteikt iekšējo restrukturizācijas stratēģiju vai pārdošanas stratēģiju. Tādējādi šis lauks ļauj aizdevumu pārvaldniekiem klasificēt konkrētus aizdevumus kā atsavināmus un koncentrēties uz aizdevumiem, kuriem viņi varētu pievienot lielāku vērtību.

Turklāt darījumu pārvaldības komandai vajadzētu būt iespējai filtrēt konkrētus pārvaldības mērķus un iekļaut INA, kas atbilst vadības mērķiem. Šo INA iekļaušanai parasti ir nepieciešams attiecīgā aizdevuma pārvaldnieka apstiprinājums. Šāda pieeja arī ļauj darījumu komandai labāk pārvaldīt darījuma laiku, kas varētu būt noderīgi, ja tirgū pašlaik darbojas pārāk daudz citu pārdevēju. Tā ir ļoti vienkāršs un spēcīgs instruments iekšējās noliktavas funkcijas izveidošanai. Ņemot vērā, ka šo lauku aktīvi izmanto aizdevuma pārvaldnieks, tam arī jānodrošina iespēja ciešāk saskaņot atbildīgā aizdevuma speciālista un darījumu komandas darbu.

Kad darījumu komanda secina, ka ir sasniegts pietiekams apjoms un laiks, kad ieiet tirgū, ir uzskatāms par pievilcīgu, attiecīgos datus no pārdošanas sistēmas var augšupielādēt sistēmā, ko izmanto (un dažos gadījumos īpaši izstrādājusi) darījumu komanda. Programmatūra ļauj veikt detalizētu portfeļa analīzi, parāda stratifikācijas tabulas, aizpilda attiecīgos laukus un galu galā izveido aizdevuma datni. Pamatojoties uz datiem, augstākajai vadībai tiks sniegts pirmais iespējamās pirkuma cenas novērtējums. Pēc tam, kad vadība to ir apstiprinājusi, var tikt uzsākts darījuma process. Vienkārša portfeļa kontekstā ar pilnīgām un pabeigtām datu kopām un APPL iepriekš aprakstītais process darbojas labi un var sniegt ātru ieskatu par potenciālo portfeli un attiecīgo pārdošanas ietekmi. Lielāku vai specifisku tādu darījumu gadījumā, kuriem nav skaidra pamatojuma (pārdošanas iemesla), un saliktiem portfeļiem, kas ir nestrukturēti ar jauktām aktīvu klasēm, noteikti ir jāveic detalizēta katra gadījuma analīze. Jo īpaši būtu jāpieliek papildu pūles attiecībā uz organizatoriskiem jautājumiem.

1.5. Iekšējo resursu nepieciešamās izmantošanas un iespējamās papildu vajadzības pēc ārējā atbalsta apsvēršana

Pirms portfeļa sastāva sagatavošanas un pārdošanas pārdevējam būtu jāapsver plānotajām pārdošanas darbībām pieejamie iekšējie resursi un iespējamā vajadzība iesaistīt ārpakalpojumu sniedzēju, piemēram, darījumu platformu (sk. arī 3. pielikumu).

Lēmumu pieņemšanas procesā varētu palīdzēt šādi jautājumi:

— vai pārdevējam ir iekšējie eksperti, kas ir pieredzējuši pārdošanas procesa īstenošanā?

— vai pārdevējam ir piekļuve plašai ieguldītāju datubāzei, lai izvēlētos vispiemērotākos un konkurētspējīgākos ieguldītājus šim darījumam?

— vai pārdevējs zina, ko ieguldītāji sagaida uzticamības pārbaudes procesā?

— vai pārdevējam ir nepieciešams atbalsts datu sagatavošanā?

— vai pārdevējam ir īpašs iekšējais advokāts vai arī ir nepieciešams atbalsts juridisku/nodokļu konsultāciju veidā attiecībā uz dokumentāciju (INL, APPL)?

— vai pārdevējam ir savas tehniskās iespējas datu kopīgošanai vai arī ir nepieciešams VDT pakalpojumu sniedzējs vai darījumu platforma?

1.6. Organizatoriskie jautājumi

Plānojot darījumu, īpaša iekšējā komanda un/vai ārpakalpojumu sniedzējs ir resursi, ko vērts apsvērt. Šajā iedaļā galvenā uzmanība ir pievērsta iekšējiem aspektiem un apsvērumiem. Veiksmīga darījuma plānošanu un izpildi nevar atstāt tikai aizdevuma/restrukturizācijas pārvaldnieka ziņā, bet, kā jau iepriekš minēts, tai ir nepieciešamas prasmes no daudzām nodaļām, un to var atbalstīt konsultanta darba sekmēšana. Iesaistīto darba apjomu nevajadzētu nenovērtēt par zemu. Tāpat arī ļoti svarīga ir esošā pircēju tīkla vērtība un daudzu darījumu veikšanas pieredze.

Vēl viens svarīgs apsvērums ir tas, vai aizdevuma/restrukturizācijas pārvaldnieka personīgie mērķi varētu būt (vai šķiet ir) pretrunā ar vispārējo vadības mērķi, kas saistīts ar darījumu. Var būt sarežģīti saskaņot aizdevuma/restrukturizācijas pārvaldnieka individuālos mērķus ar mērķiem, kas tiktu sasniegti, pārdodot INA tirgū, kas tādējādi samazina viņa darba slodzi. Varētu būt arī gadījums, kad aizdevumu/restrukturizācijas pārvaldnieki saskaras ar personīgām bažām, ka, pārdodot savus riska darījumus tirgū, viņu amatvieta varētu kļūt lieka. Viena no iespējām, kā šo problēmu mazināt, varētu būt līdzīgi kā iespēja IT sistēmā iekļaut lauku tirgojamiem aktīviem (skatīt iepriekšējo iedaļu), proti, koriģēt gada mērķus aizdevumu/restrukturizācijas pārvaldniekiem, lai mudinātu aizdevuma/restrukturizācijas pārvaldnieku atzīmēt ķeksīti lodziņā. Tā ir izrādījusies veiksmīga metode, lai stimulētu atbilstošu un efektīvu aizdevumu identificēšanu pārdošanas programmai.

Daudziem pārdevējiem varētu ieteikt izveidot īpašu (un ideālā gadījumā neatkarīgu) darījumu komandu/nodaļu (ja tas ir ekonomiski efektīvi), kas tādējādi vēl vairāk uzlabotu organizatorisko struktūru, lai atvieglotu un vadītu efektīvus INA darījumus. Šāda specializēta komanda varētu veidot zināšanas par INA tirgiem un pieredzi ar tirgus dinamiku (dažādās valstīs/jurisdikcijās). Tādējādi komanda varētu konsultēt par INA portfeļa atlasi, iespējamām tirgus cenām un ekonomiskiem ieguvumiem, pārdodot konkrētu portfeli. Tas savukārt atvieglo nepieciešamo (iepriekšējo) apstiprinājumu un atbalstu no (augstākās) vadības iesaistei INA darījumos.

Lielākiem darījumiem varētu ieteikt izveidot darījumu kā (atsevišķu) projektu. Iepriekš minēto iemeslu dēļ projekts būtu jāvada iekšējai darījumu komandai (kuru var atbalstīt ārpakalpojumu sniedzēji).

Lielāku pārdošanas iestāžu gadījumā darījumu komandai varētu ieteikt izveidot projektu vadības biroju (PVB), kas koordinētu dažādas darba plūsmas, izveidotu koplietojamas mapes informācijas apmaiņai starp dažādām darba plūsmām un organizētu saziņu ar vadības komiteju. Koordinācijas komitejā būtu jāiekļauj visi attiecīgie augstākā līmeņa vadītāji, lai nodrošinātu, ka viņi tiek pastāvīgi informēti par darījumu gaitu, un lai ar viņiem saskaņotu attiecīgo iznākumu. Tas palīdz mazināt risku, ka pārdošanas apstiprinājums tiks atteikts. Attiecībā uz dažādu darba plūsmu izveidi un ieviešanu pārdevējiem parasti ir diezgan liela elastība. Tomēr galvenajām darbplūsmām ir jāspēj pildīt savas funkcijas, un tām nedrīkst traucēt pārāk sarežģīta struktūra. Šādi procesi ietver aizdevuma datnes validāciju/koriģēšanu/bagātināšanu, datus / uzticamības pārbaudi (kas būtu jāvada aizdevuma/restrukturizācijas pārvaldniekam), finanses, tirgvedību (vada darījuma vadītājs) un juridiskos aspektus.

Šāda struktūra, tostarp PVB, varētu nebūt dzīvotspējīga mazākam pārdevējam, kas vēlas pārdot INA portfeli, kurš tirgū tiek uzskatīts par nelielu, bet pārdevējam tas tomēr ir ievērojama apmēra. (Mazāka) pārdevēja iekšējā analīzē būtu jāapsver visefektīvākā un rentablākā organizatoriskā struktūra, ņemot vērā pārdodamo INA lielumu un sarežģītību.

2. Sagatavošanās posms

2.1. Galvenās darbības

Pamatojoties uz iepriekš aprakstītajām darbībām un pārdomām, pārdevējam sagatavošanās posmā ir jārūpējas par šādām galvenajām darbībām:

— procesa posmu skaita noteikšana (proti, 2 posmu process ar NP un SP vai 1 posma process tieši ar SP);

— laika grafika, tajā skaitā iekšējo darbību un pieejas tirgum noteikšana (ņemot vērā juridisko un konsultatīvo konsultantu iesaistīšanos, kā arī laiku, kas nepieciešams, lai izpildītu ieguldītāju pieprasījumus);

— galveno pārdošanas dokumentu sagatavošana (galvenokārt īsa kopsavilkuma un informācijas memoranda sagatavošana). Uzticamības pārbaudes laikā 2. posmā var būt nepieciešama vadības prezentācija. Galveno procesa dokumentu (galvenokārt ieguldītāja INL, procesa vēstules (ja nepieciešama atsevišķi 1. posmam un 2. posmam), SP vadlīniju un, ja nepieciešams, NP vadlīniju) sagatavošana;

— aizdevuma datnes un dokumentācijas izguve;

— VDT (12) izveide (ieskaitot detalizētu VDT indeksu);

— APPL sagatavošana.

2.2. Procesa posmu skaits un laika grafiks

Pirmkārt, būtu jāpieņem lēmums par to, vai veikt 2 posmu vai 1 posma procesu atbilstoši tirgū laistā portfeļa veidam un paredzamajiem termiņiem (piem., ja aktīva veids ir labi zināms ar labi zināmām paredzamajām cenā, priekšroka dodama 1 posma procesam, lai saīsinātu laika grafiku). Būtu jānosaka laika grafiks, tajā skaitā visas attiecīgās iekšējās darbības un atskaites punkti pieejā tirgum, ņemot vērā:

1. apstiprināšanas ceļa konsekvenci, kas izriet no Direktoru padomes pilnvaru un parakstītāju pilnvaru deleģēšanas (13);

2. Iespējamo uzaicināmo ieguldītāju saraksta noteikšanu. Atsavināšanas gadījumā ir jāizpilda visas iekšējās atbilstības prasības (piemēram, PSP);

3. tādu iespējamo apkalpotāju saraksta noteikšanu, ko uzaicināt jebkuram ieguldītājam, kurš varētu būt ieinteresēts iegādē, bet kuram pašlaik nav piekļuves apkalpotājam);

4. piedāvājumu konkursa konteksta izveidi, lai vajadzības gadījumā panāktu pietiekamu cenu līmeni; tomēr neliela INA portfeļa vai viena nosaukuma darījuma gadījumā pārdevējam būtu arī jāapsver lielākas darījumu izmaksas un centieni attiecībā pret iespēju īstenot divpusēju sarunu pieeju;

5. darījuma dokumentācijas noteikšanu — INL, APPL un, iespējams, papildu darījumu dokumenti ir jāsaskaņo ar attiecīgajām iekšējām juridiskajām funkcijām, ko galu galā atbalsta ārējs juridiskais konsultants; APPL būtu jāparaksta arī nodokļu departamentam un revidentiem;

6. laiku, kas nepieciešams, lai veiktu pārdevēja uzticamības pārbaudi / datu koriģēšanu, sagatavotu īsu kopsavilkumu un informatīvo memorandu un aizdevuma datni.

2.3. Galveno dokumentu sagatavošana

Pēc tam iestādei būtu jāsagatavo ar INA saistītā dokumentācija un komerciālie materiāli. Īsā kopsavilkumā ietver galveno darījuma pamatinformāciju un kopsavilkuma datus par atsavināmajiem INA, procesa vēstuli ar visām attiecīgajām darījuma darbībām un termiņiem (sk. arī 3.4. iedaļu) un informācijas memorandu ar papildu informāciju par darījuma struktūru un INA portfeli. Informācijas memorandā sniedz tādu sīku aprakstu par mērķa INA portfeli / viena riska darījumu, ko izmanto kā galveno tirdzniecības dokumentu konkursa procesā. Tajā norāda arī kopsavilkumu, ieguldījumu apsvērumus, pārdošanas struktūru, konkursa norises metodi, paredzamās atgūstamās summas utt.

Šajos dokumentos būtu skaidri jānorāda visi noteikumu par iesaistīšanos procesā, tostarp laika grafiks, nosacījumi utt. Jāuzsver, ka sākotnējā posmā ir svarīga skaidra un pārredzama komunikācija, lai potenciālajiem ieguldītājiem tiktu izskaidrots, kāpēc darījums notiek un kādi ir iesaistīšanās noteikumi. Pretējā gadījumā tā varētu izraisīt pārpratumus un galu galā apdraudēt darījumu. Pārdevējiem nevajadzētu aizmirst šos “mīkstos” faktus, jo tie var motivēt ieguldītāju apsvērt darījumu.

2.4. Aizdevumu datnes sagatavošana un dokumentācijas izguve

Šajā posmā pārdošanas iestādei jāsāk vākt datus par portfeļa INA (un nodrošinājumiem, ja tādi ir), lai izveidotu aizdevumu datnes, kas būtu pieejamas ieguldītājiem. Pārdevējam ir jāsagatavo aizdevuma datne, kas ietver vismaz informāciju par šādām galvenajām jomām:

— kopējā nesamaksātā summa un iedalījums pamatprasībā, procentos, maksās un izmaksās,

— izcelsmes datums,

— aizņēmēju veids,

— prasības/aizņēmēja statuss (piemēram, maksātnespējīgs),

— saistību neizpildes datums un informācija par darbībām, kas veiktas, lai izvairītos no noilguma,

— vēsturiskie maksājumi, ideālā gadījumā par katru aizdevumu,

— parāda piedziņas procedūras statuss un prognozētie atgūstamie līdzekļi (biznesa plāns), ja pieejams,

— parāda juridiskais statuss (piemēram, pirmstiesas, pašlaik tiesas procesā, jau ar īpašumtiesībām un izpildes darbībās (14)),

— ja aizdevums ir nodrošināts, papildus: galvenā informācija par nodrošinājumu, tostarp aizturējuma tiesību pakāpe, reģistrētie fakti (reģistrētās summas), trešās personas tiesības, pieejamās atvērtā tirgus vērtības, personīgās garantijas utt. Attiecībā uz komerciālā nekustamā īpašuma (KNĪ) aizdevumiem var būt nepieciešama plašāka informācija par nomas/apdzīvotības statusu, ienesīgumu, tirgus bruto nomas maksu. Uzņēmumu aizdevumu gadījumā var būt nepieciešams pievienot aizņēmēju finanšu pārskatus u. c.

Lai iegūtu precīzāku kredītportfeļu cenu noteikšanu, ieteicams censties apkopot ne tikai aktuālās informācijas datus, bet arī sniegt dažus vēsturiskos darbības datus, īpaši par piedziņas rādītājiem. Vēsturiskajos darbības datos būtu jāiekļauj faktiskās bruto iekasētās naudas plūsmas (ietverot sīku informāciju par starpposma iekasēšanu un skaidru naudu tiesas informācijā) par portfeli aizdevuma vai aizņēmēja līmenī, kā arī procedūras izmaksas un juridiskie izdevumi. Vēsturiskie darbības dati var ietvert apkopotas piedziņas līknes, kas atspoguļo pārdošanas iestādes vispārējo restrukturizācijas pieredzi. Nesakārto attiecību ar aizņēmēju dēļ ļoti noderīga ir arī informācija par juridisko statusu. Ieteicams veikt arī iekšējo piegādātāja uzticamības pārbaudi, lai pārbaudītu saglabātās informācijas pilnīgumu un pareizību un, iespējams, uzlabotu datu kvalitāti, izmantojot ad hoc koriģēšanu. Pārdevēja uzticamības pārbaudi var veikt iekšēji vai ar (specializēta) ārpakalpojumu sniedzēja atbalstu, kas var piedāvāt papildu neitrālu (un, iespējams, skaidrāku) skatījumu uz galveno būtisko atklājamo informāciju, kas galvenokārt ietekmē cenas.

Ir svarīgi norādīt, ka Eiropas Banku iestādes (EBI) standartizētajām INA datu veidnēm, kas pirmo reizi tika izstrādātas 2017. gadā, lai palīdzētu atvieglot finanšu uzticamības pārbaudi un INA darījumu izvērtēšanu, nākotnē būs arvien lielāka nozīme. Pēc Komisijas lūguma un pēc Direktīvas par kredītu apkalpotājiem un kredītu pircējiem pieņemšanas EBI pašlaik veic datu veidņu pārskatīšanu, racionalizējot tās, lai palīdzētu bankām labāk sagatavoties to INA pārvaldības stratēģiju ietvaros pēc Covid-19 pandēmijas. Veidņu izmantošana līdz šim ir bijusi brīvprātīga, tomēr ar Direktīvu par kredīta apkalpotājiem un kredītu pircējiem (15) piešķir EBI pilnvaras izstrādāt tās tālāk, lai tās pārveidotu par kredītiestāžu īstenošanas tehnisko standartu. Saskaņā ar direktīvā izklāstītajiem nosacījumiem kredītiestādēm turpmāk būs jāizmanto veidnes ienākumus nenesošu kredītlīgumu nodošanai (tostarp nodošanai citām kredītiestādēm). Ņemot vērā tirgus dalībnieku pieredzi gan no pircēja, gan pārdevēja puses, pārskatītajām veidnēm būtu jākļūst vienkāršākām, samērīgākām un efektīvākām, kas ļautu konsekventi noteikt cenas visā vienotajā tirgū.

Pārdevējs var veikt datu pilnīguma, precizitātes un citas datu kvalitātes pārbaudes un izveidot aizdevuma datni noteiktā formātā, kas nepieciešams darījumam vai normatīvajiem nolūkiem. Šajā saistībā ir ieteicams izmantot Eiropas Banku iestādes INA datu veidni, kas nākotnē būs obligāta. Ārpakalpojumu sniedzējs var arī atbalstīt konkrētā portfeļa paredzamās cenas noteikšanu.

Dokumentācijas sagatavošanā būtu jāiekļauj faktiskās aizdevuma datnes vai to paraugi, jo tās būs nepieciešamas ieguldītājiem uzticamības pārbaudes laikā. Jebkurā gadījumā dokumentācijas pieejamība kļūs aktuāla SP posma laikā, jo ieguldītāji parasti pieprasa AG attiecībā uz dokumentācijas pieejamību. Dokumentācijai nododamā veidā ir jābūt gatavai pirms parakstīšanas/noslēgšanas. Zināšanas par to, kādus datus un dokumentāciju kādā veidā var sniegt, ir priekšnoteikums, kas jāievēro, uzsākot INA pārdošanas procesu.

Fiziskās dokumentācijas vākšana var nebūt ikdienišķa formalitāte. Nekvalitatīva dokumentācija var pazemināt cenu. Atkarībā no aizdevuma līguma tā var ietvert dažādus dokumentus un ierakstus:

— aizdevuma dokumentāciju: — līgumus vai aktus ar parādniekiem; — tiesas dokumentāciju; — maksātnespējas dokumentāciju,

— papildinājumus ilgāka termiņa aizdevumiem,

— nodrošinājuma dokumentāciju,

— saraksti ar klientu vai tiesām,

— saraksti ar juristiem.

Ja pārdevējs nolemj kopīgot dokumentu izlasi tikai ar ieguldītājiem, tad izlases izveides process būtu labi jāizskaidro un visi izlasē ietilpstošie aizņēmēji ir skaidri jānorāda aizdevuma datnē. Pārdevējam būtu jāsagatavo izlases dokumentācija (statistiski) pēc nejaušības principa. Ja izvēlētie INA (šķiet) neatspoguļo nejaušu izlasi, ieguldītāja analītiķi uz to norādīs un ieguldītāji, visticamāk, pieprasīs papildu dokumentāciju, kas var aizkavēt kopējo procesu vai, ja pārdevējs neizpilda pieprasījumu, var pazemināt piedāvātās cenas, jo ieguldītāji baidās, ka portfeļa INA datu kvalitāte nav vienāda.

2.5. Lēmums par VDT izveidi

Lai kopīgotu informāciju, lielākiem darījumiem ar pārsvarā digitāli pieejamu informāciju, ieteicams izmantot VDT (iekšēju VDT risinājumu un/vai ārpakalpojumu sniedzēju, kas piedāvā VDT risinājumus). Ar to var viegli pārbaudāmā veidā izsekot dokumentu lejupielādes un katra potenciālā ieguldītāja darbību. Turklāt VDT parasti var veikt JA sesijas un var arī ļaut katram ieguldītājam kopīgot jebkuru papildu informācijas pieprasījumu, kas tādējādi veicina godīgu un pārredzamu procesu. VDT var izveidot pārdevējs iekšēji vai sadarbībā ar ārpakalpojumu sniedzēju (sīkāku informāciju sk. arī 3. pielikumā).

Ja pārdevējs izvēlas izmantot VDT, tad visi (elektroniski pieejamie) dati un dokumenti tiek kopīgoti, izmantojot VDT. Ja pārdevējs neizmanto VDT, pārdevējs izvēlas citu drošu datu pārsūtīšanas līdzekli.

Lēmums izveidot un izmantot VDT būtu jāpieņem katrā gadījumā atsevišķi, lai tas atbilstu visu iesaistīto personu interesēm. Jo īpaši maziem portfeļiem vai viena nosaukuma darījumiem būtu jāveic izmaksu un ieguvumu analīze, kas varētu atturēt no VDT izmantošanas un varētu ieteikt izmantot alternatīvus risinājumus, kuri minētajos apstākļos varētu būt rentablāki.

Izmantojot VDT, konkrētā vadlīniju dokumentā būtu jānosaka noteikumi, kuri jāievēro ieguldītājiem, izmantojot VDT (piekļūstot VDT un izmantojot tajā norādīto informāciju). Dokumentā parasti ir iekļauj to personu saraksts, kurām jāpiešķir piekļuve VDT, datu telpas noteikumus un atļauju tiesības (piemēram, lejupielāžu atļauju līmeņi, drukāšanas iespējas utt.). VDT noteikumiem būtu jābūt sabalansētiem, un tajos jāparedz, ka konflikta gadījumā noteicošais ir INL. Ievērojamu kavēšanos var radīt tas, ja VDT noteikumos ir ietverti stingrāki noteikumi nekā INL, tajā skaitā to personu iespējamā personiskā atbildība, kuras ieiet VDT. Ne pārdevēja, ne procesa interesēs kopumā nav tas, ka ieguldītāju analītiķi atsakās ieiet VDT, pamatojoties uz, piemēram, personiskās atbildības pantiem.

VDT augšupielādētajiem dokumentiem ir jāatbilst piemērojamajiem persondatu aizsardzības un banku darbības slepenības tiesību aktiem. Tāpēc, ja piemērojams, persondatu informācijai (t. i., personas identifikācijas numuram, vārdam/uzvārdam utt.) un/vai sensitīvai informācijai jābūt aizklātai ar melnu joslu saskaņā ar iekšējā/ārēja darījumu konsultanta ieteikumu.

No otras puses, šajā posmā pārdevējs nodrošina ieguldītājiem piekļuvi būtiskai informācijai aizdevumu datņu veidā, lai tie varētu veikt portfeļa analīzi. Jo atbilstošāka informācija, jo lielāka iespēja, ka pārdevējs iegūs reālus nesaistošus cenu piedāvājumus. Šajā būtiskajā informācijā būtu iekļauj vismaz: kopējā nenomaksātā summa, debitoru segments (privātpersonas, mazie uzņēmumi, lielie uzņēmumi u. c.), saistību nepildīšanas datums, vēsturiskie maksājumi, parāda juridiskais statuss, informācija par nodrošinājumu (ja aizdevums ir nodrošināts). Lielu portfeļu gadījumā VDT 1. posmā var neiekļaut pilnīgu dokumentāciju. Pēc tam 2. posmā var tikt nodrošināta aizdevuma dokumentācijas izlase. Aizdevuma dokumentācijas atklāšanas apjomu 1. posma ieguldītājiem varētu sniegt 1. posmā, lai tie varētu ņemt to vērā savos NP. Atlases kritēriji varētu būt pienācīgi jāpaziņo ieguldītājiem, jotādi varētu būt iekļauti APPL AG veidā. Ja ir piesaistīti ārpakalpojumu sniedzēji, viņiem ir ieteicams pārbaudīt un apstiprināt atlases kritērijus.

2.6. Aizdevuma pārdošanas un pirkuma līguma sagatavošana

Cenu ietekmēs ne tikai dati un dokumentācija, bet arī APPL ietvertie noteikumi. Tādēļ process saistībā ar APPL būtu jāsāk jau sagatavošanās posmā, un tam ir jābūt daļai no dokumentācijas, kas VDT tiek kopīgota ar ieguldītājiem, pirms tiek iesniegts SP, un tas ir svarīgs elements, kas jāapsver, lai sagatavotu SP.

Pārdevējam būtu jāpieņem lēmums par procesu saistībā ar APPL pēc turpmāk norādīto jautājumu apsvēršanas.

— Kādā valodā APPL jāsniedz ieguldītājiem? Par standarta tirgus praksi uzskata tādu, kurā priekšroka tiek dota angļu valodai ar nosacījumu, ka specifiskiem juridiskiem terminiem ir jānorāda arī atsauce uz attiecīgo juridisko terminu vietējā valodā. Tomēr, ja potenciālie ieguldītāji ir (tikai) vietējie, vietējā valoda, iespējams, ir pieņemama.

— Vai to izstrādās uzņēmuma juristi, vai arī tiks pilnvarots ārējs jurists?

— Vai APPL veidnes ir pieejamas no nozares asociācijām vai darījumu platformām?

— Kāda informācija juristiem ir nepieciešama, lai varētu pielāgot APPL portfelim?

— Kādus AG pārdevējs var sniegt? Šeit obligāti jābūt restrukturizācijas komandas ieguldījumam.

— Kuram iekšēji jāparaksta APPL, pirms tas tiek nodrošināts ieguldītājiem (16)?

— Saprātīgu termiņu noteikšana ieguldītājiem cenu pielikuma sagatavošanai un tādējādi ņemot vērā papildu laiku, kas varētu būt nepieciešams, ja APPL valoda nav angļu valoda, bet starp ieguldītājiem ir starptautiskas korporācijas/fondi.

— Iekšējo termiņu noteikšana: kas un kad ir jādara, lai varētu ievērot piegādes termiņu?

— Kad APPL projekts tiktu nodots ieguldītājiem?

APPL projekts būtu jāturpina izstrādāt nākamajā posmā (sk. arī 3.4. iedaļu).

3. Pirmspārdošanas posms

3.1. Galvenās darbības

Pirmspārdošanas posms ietver iepriekšēju novērtējumu par tirgus vēlmi saņemt atsauksmes par darījumu. Šā posma rezultāts ir darījuma struktūras un apjoma galīgā atlase, procesa vēstule, kurā aprakstīti darījuma noteikumi un laika grafiks, un uzticamības pārbaudes materiālu saraksts, kurā sīki norādīts, kad procesa galvenais materiāls tiks nodots potenciālajiem ieguldītājiem.

Galvenās darbības ir šādas:

— tirgus izzināšana;

— labākās pārdošanas stratēģijas noteikšana;

— procesa un pārdošanas materiālu sagatavošanas turpināšana NP un SP posmam.

Pirmspārdošanas darbības jomu un apjomu nosaka bieži vien pretrunīgas prasības, saskaņā ar kurām pārdevējs darbojas. Pārdevējam ir jāsabalansē:

— nepieciešamība pēc darījumu pārredzamības, kā to pieprasa ieinteresētās personas (piemēram, regulatori, akcionāri u. c.) un

— vispārējais mērķis (piemēram, palielināt atgūstamos līdzekļus/vērtību, ātrumu un cenas, samazināt traucējumus, rīcības brīvība, pievēršanās klientiem, kas nonākuši grūtā situācijā utt.)

3.2. Tirgus izzināšana

Šajā posmā pārdevējs var veikt tirgus izzināšanu, pamatojoties uz prognozētā darījuma iezīmēm, un sagatavot garu potenciālo ieguldītāju sarakstu, lai novērtētu viņu interesi par darījumu. Procesa ārējie ierobežojumi var neļaut izsludināt atklātu uzaicinājumu pēc iespējas lielākam ieguldītāju skaitam un/vai pārdevējam var nebūt zināšanu par visiespējamākajiem ieguldītājiem. Tāpēc ir svarīgi, lai bez ierobežojumiem būtu piekļuve pēc iespējas plašākam ieguldītāju kopumam un tas tiktu uzturēts. Šajā saistībā dažiem pārdevējiem vairākās jurisdikcijās ārpakalpojumu sniedzēji var palīdzēt vērsties pie pareizajiem ieguldītājiem, izmantojot savas ieguldītāju datubāzes.

Tirgus izzināšanas ietvaros pārdevējs var izdot īsu kopsavilkumu, kurā ir izklāstīts paredzētais process (ar vispārīgu laika grafiku), noteikumi par piekļuvi informācijai un konkursa procedūra. Ir svarīgi precizēt cerības un pēc iespējas sīkāk izklāstīt procesu. Tāpēc ir svarīgi nodrošināt konkrētu laika grafiku, norādīt, kad pārdevēja mērķuzdevumi tiks sniegti, kad ir sagaidāmi piedāvājumi un uz kāda pamata utt.

Īss kopsavilkums ir anonīms pārdošanas dokuments, kurā īsumā ir izklāstīti piedāvātā INA pārdošanas galvenie elementi. To var sniegt potenciālajiem ieguldītājiem pirms INL parakstīšanas (un tajā sniedz pirmo norādi par to, kad INA jāparaksta/jāizpilda). Jo īpaši attiecībā uz tāda INA pārdošanu, kas ietver nekustamā īpašuma nodrošinājumu, ir svarīgi, lai šāds īss kopsavilkums būtu sagatavots ar tādu vizuālo materiālu, karšu u. c. kopumu, kurš ir pēc iespējas visaptverošāks. Cik vien iespējams, neizpaužot konfidenciālus materiālus, šajā īsajā kopsavilkumā būtu vismaz jāpievēršas galvenajiem īpašuma faktiem, īpašuma atrašanās vietai, ieguldījumu svarīgākajiem aspektiem, aizņēmēja pārskatam, aizdevuma juridiskā procesa pašreizējam stāvoklim, galvenajiem finanšu rādītājiem, attēlam (17) un kontaktinformācijai (18).

Īso kopsavilkumu izplatīta potenciālajiem ieguldītājiem, lai iepazīstinātu tos ar paredzētā darījuma galvenajām iezīmēm. Pārdevējs apkopo potenciālo ieguldītāju ieinteresētības apliecinājumus. Pēc rakstisku ieinteresētības apliecinājumu saņemšanas pārdevējs var apsvērt iespēju uzaicināt pārdošanas procesā citus ieguldītājus.

Pārdevēja iekšējam/ārējam juridiskajam konsultantam ir jāvienojas par INL ar potenciālajiem ieguldītājiem un to attiecīgajiem juridiskajiem konsultantiem. Šā posma beigās potenciālajiem ieguldītājiem ir jāparaksta šie INL. Pēc INL noslēgšanas pārdevējs varēs 1. posma ieguldītājiem izplatīt sākotnējo procesa vēstuli un informatīvo memorandu.

Tā kā INL aptver sarežģītu tematu, var paiet ilgs laiks, lai vienotos par INL ar pieredzējušiem ieguldītājiem, kuriem ir savi iekšējie noteikumi un vadlīnijas, kas ir jāievēro. Tas ir jāatspoguļo laika grafikā. Iespējams, ka ieguldītāji ir gatavi ātri parakstīt līgumu, bet process joprojām tiek aizkavēts nedēļām ilgi, joINL ir jāapspriež ar citu ieguldītāju. Ieteicams centralizēt ieinteresēto ieguldītāju uzņemšanu, izmantojot stingrus komandas pienākumus un modernās tehnoloģijas (izmantojot iekšējās sistēmas vai, piemēram, darījumu platformas).

Elementi, kas jāņem vērā, popularizējot/reklamējot pārdošanu

Ļoti svarīga atlase pēc ieguldītāja dzīvesvietas un pārdošanas materiāla valoda. Parasti darījumi, kuru iespējamā cena skaidrā naudā (neto ieņēmumi) ir zem 5–20 miljoniem EUR (atkarībā no valsts un INA portfeļa specifikas), var būt pievilcīgi tikai vietējiem ieguldītājiem; lielāki darījumi būtu jāpārdod gan vietējiem, gan starptautiskajiem ieguldītājiem. Starptautiskie ieguldītāji parasti sagaida, ka darījums ietvers vispārpieņemtus tirgus dokumentus un procesus (piemēram, LMA INL) un darījuma procesam būs nepieciešama dokumentācija angļu valodā. Arī mazākiem darījumiem būtu jāapsver dokumentācija angļu valodā, jo vietējie ieguldītāji var būt saistīti ar lielākām korporācijām, kuru mītnesvieta atrodas ārvalstīs un kurām ir jāsaņem komitejas apstiprinājums.

Svarīgi ir arī sīki izstrādāt ieguldītāju atlasi, pamatojoties uz vēlmi konkrētajā aktīvu kategorijā. Ieguldītāji INA tirgū lielākoties iedala savas intereses pēc vairākiem faktoriem (sk. arī 1.3. iedaļu). Vēlēšanos pirkt var apliecināt arī ar finansiālām saistībām (piemēram, atmaksājamu iemaksu). Attiecībā uz pēdējo variantu pārdevējam būtu jāizvērtē iemaksu piedāvājumu drošības līmenis attiecībā pret papildu centieniem, kas nepieciešami, lai vienotos par vēl vienu dokumentu un apstrādātu dažādu ieguldītāju finanšu iemaksas, kuras beigās būs jāatmaksā (izņemot pircēju, kuram iemaksātā summa var tikt ieturēta no pirkuma cenas maksājuma).

3.3. Labākās pārdošanas stratēģijas noteikšana

Kā norādīts iepriekš, ir jāizdara izvēle starp 1 posma procesu vai 2 posmu procesu. Pēdējo no minētajiem raksturo divi informācijas atklāšanas līmeņi: pirmkārt, NP posmā pretendentiem tiek nodrošināta augsta līmeņa informācijas atklāšana. Pēc tam SP posmā atlasītajiem ieguldītājiem tiek nodrošināta piekļuve otrajam informācijas atklāšanas līmenim, kas parasti ietver sīkāk izstrādātus uzticamības pārbaudes materiālus (SP ziņojums, pārvērtēšana, apkalpošanas pārbaude utt.) Savukārt 1 posma procesā visiem pretendentiem vienlaikus tiek nodrošināts vienāds informācijas atklāšanas līmenis.

NP posmam ir vairākas šādas priekšrocības:

(i) palielināta konkurence, jo sākotnējais pretendentu skaits ir lielāks;

(ii) ieguldītāji tiek atlasīti nākamajam posmam, pamatojoties uz viņu NP vēstulēm, lai darbietilpīgākais saistošais posms un uzticamības pārbaude tiktu veikta tikai ar ierobežotu ieguldītāju grupu, tādējādi padarot kopējo procesu efektīvāku un vieglāk pārvaldāmu;

(iii) ieguldītājiem ir iespēja NP posmā pieprasīt papildu datus, ko pārdevējs var sagatavot un pēc tam sniegt saistošajā posmā. Nepieciešamās informācijas atklāšana par portfeļa kvalitāti var veicināt portfeļa cenas noteikšanu (kas nodrošina precīzāku cenas noteikšanu) un atvieglot sarunas par APPL;

(iv) cenu noteikšana varētu būt svarīgāka apakškategorijas “maz ticams, ka samaksās” portfeļiem, kas pēc Covid-19 krīzes varētu kļūt biežāk sastopami nekā tie, kas bija iepriekšējiem INA, par kuriem darījumi veikti pēdējos 10 gados;

(v) sensitīvāki dati/informācija (piemēram, privāta līguma un tiesas informācija, kas saistīta ar pašu aizņēmēju, īpašuma pārvērtējumi, pilna pakalpojumu sniedzēja pārbaude u. c.) tiek sniegta tikai atlasītajiem pretendentiem 2. posmā.

No otras puses, NP posma trūkumi ir šādi:

(i) darījums var aizņemt ilgāku laiku, jo procesam ir 2 posmi;

(ii) jāsagatavo divas datu kopas. Tomēr otrajā aizdevuma datnē būtu jāizmanto jau daļēji izstrādātais darbs, kas veikts pirmajā posmā, papildinot to līdz augstākai pabeigtības pakāpei un

(iii) plašāka ieguldītāju iesaistīšana var samazināt darījuma konfidencialitāti.

Kopumā 2 posmu procesu varētu ieteikt gadījumā, kad potenciālo ieguldītāju skaits vēl nav samazināts līdz, piem., pieciem vai mazāk. Ja pārdevējs jau zina, ka ieguldītāju skaits būs ierobežots un konkurss varētu būt pat neproduktīvs, pārdevējs noteikti varētu apsvērt ātrāku (un, iespējams, ienesīgāku) atlases procesu.

Informācijas atklāšanas posmu ilgums: vidēji 1. posms ilgst līdz aptuveni 4 nedēļas un otrais posms no 4 līdz 12 nedēļām (atkarībā no tā, vai portfelis ir nodrošināts vai nē, un atkarībā no tā, vai pārdevējs ievēros savus nodošanas termiņus). Tomēr, ņemot vērā portfeļu neviendabīgumu un šo darījumu individuālo raksturu, precīzs ilgums ir atkarīgs no katra portfeļa un ieguldītāju loka.

Kad ir pieņemts lēmums par to, vai izvēlēties 1 posma procesu vai 2 posmu procesu, pamatojoties uz tirgus praksi, ir trīs standarta stratēģijas, kuras izvēlēties konkurences procesa izveidei, — plaša izsole, mērķorientēta izsole un sarunu procedūra. Turpmāk ir sniegts šo trīs iespēju pārskats un norādes par to, kas ir vislabākā pārdošanas stratēģija dažādos scenārijos.

Plaša izsole

Plaša izsole parasti ir 2 posmu process, kurā liels ieguldītāju loks tiek aicināts iesniegt orientējošu NP. Pēc šā pirmā izsoles posma tiek veikts uzticamības pārbaudes process ierobežotam tādu ieguldītāju sarakstam, kas tiks aicināti iesniegt galīgo SP. Pēc šā otrā izsoles posma tiek izvēlēts viens vēlamais pretendents, ar kuru pārdevējs uzsāk sarunas par APPL un, iespējams, papildu darījumu līgumiem.

Pamatojoties uz iepriekš minētajām priekšrocībām, šā procesa galvenais ieguvums ir plašāks potenciālo ieguldītāju loks:

— lielāka konkurence nodrošina augstākus pārdošanas rezultātus,

— ieguldītāji tiks pakļauti pārredzamākam atlases procesam, kas balstīts uz cenu, nevis personiskajām attiecībām, un

— no atbilstības viedokļa ir pieejama reprezentatīvāka tirgus cena un cenu salīdzināmība.

Galvenie trūkumi ir papildu resursi, kas nepieciešami darījuma vadīšanai, konfidenciālas informācijas kopīgošana ar vairākiem dalībniekiem, pārdevēju reputācijas riski un iespējamais neveiksmīgas izpildes risks ar jauniem ieguldītājiem. Attiecībā uz ieguldītāju garajiem sarakstiem pārmērīgi gara saraksta risks ir tāds, ka ieguldītāji, kuriem ir reāla interese par darījumu, šādā situācijā varētu nevēlēties tērēt laiku un resursus uzticamības pārbaudes veikšanai, jo ir ļoti augsta konkurence un process nav tik mērķtiecīgs.

Attiecībā uz darījumiem, par kuriem paredzēts izplatīt informāciju plašai auditorijai, noteiktiem pārdevējiem vairākās jurisdikcijās darījumu platformas varētu piedāvāt efektīvu veidu, kā samazināt trūkumus, kas rodas, strādājot ar lielu skaitu ieguldītāju. Darījumu platformas ir paredzētas tam, lai mijiedarbības ar vairākiem iespējamiem ieguldītājiem sarežģītību pārnestu no pārdevēja uz īpaši izveidotu platformu.

Mērķorientēta izsole

Mērķorientēta izsole ir konkurences process, kas līdzīgs plašai izsolei, bet ietver īsāku potenciālo ieguldītāju sarakstu (aptuveni 2–8). Šī iespēja parasti ļauj pārdevējam labāk kontrolēt procesu, vienlaikus gūstot labumu no mierīgiem konkurences apstākļiem. Parasti tas ir 2 posmu process, lai gan īpašos apstākļos un īpaši steidzamās situācijās pirmais posms var tikt izlaists.

Galvenās priekšrocības ir saistītas ar šaurāku potenciālo ieguldītāju loku:

— mazāka sarežģītība (šajā posmā nepieciešama mazāka mijiedarbība, mazāk uzticamības pārbaudes pasākumu),

— dalībnieki ir labi zināmi, kas paātrina laika grafiku un veiksmīga iznākuma sasniegšanu. Tādējādi var arī iegūt labāku apņemšanos no katra dalībnieka, jo viņi uzskata, ka viņiem ir lielākas izredzes tikt izvēlētiem par vēlamo pretendentu, kas mudina viņus tērēt vairāk resursu, vairāk koncentrēties uz uzticamības pārbaudi, kas savukārt var pozitīvi ietekmēt cenu un APPL,

— bankas komanda var vieglāk pārvaldīt JA procesu ar ieguldītājiem un

— mazākas potenciālās informācijas konfidencialitātes problēmas un ierobežotas reputācijas riski.

Pārdošanas informācijas atklāšanas šauram lokam galvenais trūkums ir ierobežota konkurence, jo īpaši iespējamā tādu jaunienācēju izslēgšana, kas varētu būt ieinteresēti darījumā. Tas varētu novest pie mazākiem pārdošanas ieņēmumiem un, sliktākajā gadījumā, vēlāk regulējuma pārskatīšanas.

Sarunu procedūra

Sarunu procedūra ir divpusējs process, kurā iesaistīts viens potenciālais ieguldītājs. Konkurences trūkuma dēļ tirdzniecības procesa galvenie posmi (ar kopīgoto attiecīgo dokumentāciju) un rezultāti ievērojami atšķiras no plašas izsoles. Stratēģija, visticamāk, tiks pieņemta gadījumos, kad ātrums un ar darījumu saistīta konfidencialitāte ir īpaši svarīga pārdevējam, vai šādos gadījumos:

— sākotnējā tirgus novērtējumā interesi par darījumu izrādīja tikai neliels skaits ieguldītāju (viens vai divi);

— sarunas starp pārdevēju un potenciālo pircēju ir veiktas iepriekš vai arī šis ir atkārtots/turpmāks darījums, tāpēc var nebūt nepieciešamība uzsākt konkurences procesu.

Galvenās priekšrocības ir saistītas ar īpašām zināšanām/interesēm par parādnieku/kreditoru:

— ieguldītāji, kuri jau ir ieguldījuši noteiktā parādniekā (uzņēmumā), varētu maksāt prēmiju, jo uzticamības pārbaudei jāvelta mazāks darbs un ir mazāks risks;

— ieguldītāji/pakalpojumu sniedzēji, kas jau veic kreditora apkalpošanu, laika gaitā ir izstrādājuši īpašas zināšanas / procedūras saistībā ar prēmiju samaksu un izpildes noteiktības nodrošināšanu;

— uzticamības pārbaudes dokumentu kopīgošanai ir jāpieliek ļoti mazas pūles.

Galvenie trūkumi ir iespējamā ierobežotu references cenu apkopošana un šaura tirgus atgriezeniskā saite.

Atkarībā no trim iepriekš minētajām iespējām var paredzēt šādus termiņus:

Process Sagatavošanās posmi Nesaistoša piedāvājuma posms (1. posms) Saistoša piedāvājuma posms (2. posms) Sarunas un parakstīšana Plaša izsole — 2 posmu process 8–12 nedēļas 4–6 nedēļas 6–10 nedēļas 2–4 nedēļas Mērķorientēta izsole — 2 posmu process 6–10 nedēļas 4–6 nedēļas 6–10 nedēļas 2–4 nedēļas Mērķorientēta izsole — 1 posma process 6–8 nedēļas Neattiecas 6–10 nedēļas 2–4 nedēļas Sarunu procedūra — 1 posma process 4–8 nedēļas Neattiecas 6–8 nedēļas 2–4 nedēļas (19)

3.4. Procesa un pārdošanas materiālu sagatavošana nesaistošajam un saistošajam posmam

Procesa un pārdošanas materiālu sagatavošana NP posmam

Pirmspārdošanas posma galīgais mērķis ir sagatavot procesu un pārdošanas materiālus, kas ir atbilstoši izvēlētajai pārdošanai stratēģijai (piem., plašai izsolei, mērķorientētai izsolei, sarunu procedūrai). Rezultātā ir procesa vēstule (20), kas tiek kopīgota ar ieguldītājiem, kuri ir parakstījuši INL. Procesa vēstules dokumentā norāda:

(i) procedūru un noteikumus, kurus pārdošanas dalībnieki ievēros, un

(ii) uzticamības pārbaudes materiālu sarakstu, kurā ir sīki aprakstīts, kādi materiāli, kas sagatavoti iepriekšējos posmos (piem., īss kopsavilkums, aizdevuma datnes, aizdevuma dokumenti, novērtējumi, SP ziņojums, juridiskās uzticamības pārbaudes ziņojums, APPL u. c.), tiks iekļauti NP un SP posmā (ja ir pieņemts lēmums par dalītu procesu).

Šā posma nozīmi nedrīkst novērtēt par zemu. Ieguldītāji veicina uzticēšanos procesam, kura pamatā ir “spēles noteikumu” profesionālā būtība, kā to noteicis pārdevējs procesa vēstulē. Ieguldītāji parasti dod priekšroku uzticamības pārbaudes izmaksu ieguldīšanai tādos procesos, kuros viņiem ir liela pārliecība par pārdevēja laika grafiku un mērķiem. Savukārt pārdošanas procesi, kuriem, šķiet, ir mainīgs laika grafiks, mainīgi noteikumi utt., kaitē ne tikai konkrētā pārdošanas procesa izredzēm, bet arī pārdevēja izredzēm veikt turpmāku pārdošanu. Pārdevējiem būtu tas jāņem vērā, uzsākot INA pārdošanas procesu, un jāņem vērā, ka ieguldītāji mazāk vēlēsies atkārtoti piedalīties procesos, ja viņi novēro kādu no šādām parādībām:

— šķiet, ka pārdevējs ir tikai ieinteresēts salīdzināt savu INA uzskaites vērtību;

— pārdevējs regulāri uzsāk darījuma procesu vienam un tam pašam (vai līdzīgam) portfelim, taču nepārdod, pamatojoties uz to, ka tā cenu gaidas nav piepildījušās, vienlaikus nekad neatklājot savu rezerves cenu.

Tāpat arī ieguldījumi šajā posmā samazina juridisko izmaksu, regulatīvās kontroles un atbildības risku vēlāk. Procesa vēstulē nosaka ieguldītāju cerības attiecībā uz konkursa procedūras procesu, laika grafiku un formātu. Tādējādi viņi var piešķirt resursus un noteikt savu stratēģiju.

Procesa vēstulē būtu jānorāda vismaz:

— ierobežojumi attiecībā uz to, kāda veida personas var iesniegt piedāvājumu: pamatojoties uz iekšējā vai ārējā juridiskā (regulatīvā) konsultanta ieteikumiem, pārdevējam būtu jānosaka licence vai citas prasības, kas piemērojamas pircējam. Pat ja juridiski šādas atbilstības nodrošināšana pārsvarā ir pircēja pienākums, pārdevējs nevēlas riskēt ar procesa aizkavēšanos vai 2. posmam izraudzīties ieguldītājus, kuri nevar izpildīt prasības;

— līdzekļi, ar kuriem pretendents atzīst procesa vēstuli un pauž savu piekrišanu tai: piemēram, rakstisks apstiprinājums pirms piedāvājuma, ar piedāvājuma iesniegšanas darbību u. c.;

— visi termiņi, kas piemērojami attiecīgajā darījuma posmā, tostarp pārdevēja mērķuzdevumi, piemēram, dati, aizdevuma dokumentācijas izlase un APPL;

— PSP: kurā posmā potenciālajam pretendentam būs jāiesniedz PSP materiāls;

— piedāvājumu procedūra: — kā tiks veikta uzticamības pārbaude un kādos posmos tiks izdoti dažāda līmeņa materiāli. Piemēram, anonimizēta aizdevuma datne būs pieejama NP posmā; sīki izstrādāta aizdevuma datne būs pieejama SP posmā; — kā tiks risināti ar uzticamības pārbaudi saistītie jautājumi? Iesniegšanas process, mērķa izpildes laiks utt.; — iemaksa: vai, lai iesniegtu piedāvājumu, būs jāiemaksā iemaksa un kādi ir norādījumi par iemaksas veikšanu, ja tā ir nepieciešama? — kā jāiesniedz piedāvājumi: piemēram, pa e-pastu, elektroniskā platformā, pa tālruni, personīgi utt.; — piedāvājuma iesniegšanas veids: vai pārdošana tiks veikta kā slēgta izsole, angļu izsole, nīderlandiešu izsole vai kā kāds hibrīdmodelis (plašāku informāciju skatīt arī 4. pielikumā); — kāds būs derīgs piedāvājums: piemēram, vai tiks izskatīti daļēji piedāvājumi, vai tiks izskatīti piedāvājumi, kas paredz izmaiņas APPL utt.; — kādu laikposmu piedāvājumiem jābūt spēkā (piemēram, 72 stundas), ja 2. posmā;

— robeždatums: kāds būs aprēķina datums aizdevumiem, par kuriem tiek uzkrāti procenti? Kādi noteikumi tiks piemēroti pēc šā datuma saņemtajiem pamatsummas un procentu maksājumiem;

— piedāvājumu iesniegšanas termiņš: kad ir jāiesniedz piedāvājumi un vai tiek ņemti vērā novēlotie piedāvājumi;

— piedāvājuma nomenklatūra: vai piedāvājumi būtu jāiesniedz kā procenti no nesamaksātās pamatsummas vai bruto uzskaites vērtības, vai summu piedāvājuma valūtā u. c.?

— piedāvājuma apstiprinājums: kā pārdevējs apstiprinās piedāvājuma saņemšanu un kas pretendentam jādara, ja viņš nav saņēmis apstiprinājumu;

— kā piedāvājumi tiks novērtēti: piemēram, kāds būs process, ja tiks saņemti identiski piedāvājumi, vai pārdevējs ir apņēmies pārdot neatkarīgi no piedāvājuma ar augstāko cenu vērtības, vai pārdevējam būs jāpārdod piedāvājumam ar augstāko cenu utt.;

— piešķiršana: kā tiks informēti uzvarējušie un neuzvarējušie pretendenti?

— noslēgšanas process: attiecībā uz uzvarējušo pretendentu — process un laika grafiks noslēgšanai, piemēram: — godprātīga iemaksa. Ja ir nepieciešama iemaksa, kā tā tiek aprēķināta, kāds ir termiņš un kādos gadījumos tā tiek atdota atpakaļ; — APPL izpilde. Kad ir paredzēta parakstīšana?

— citi jautājumi: citi jautājumi, ko pārdevējs paredz. Piemēram, vai pārdevējs piedāvās finansējumu, vai ir nepieciešams regulatīvais apstiprinājums utt.

Iepriekšējos sagatavošanas procesa posmos ir sagatavoti visi dokumenti un materiāli, kas tiks nodoti ieguldītājam. Uzticamības pārbaudes materiālu sarakstā pārdevēja komandai un potenciālajiem ieguldītājiem būs norādīts, kurā posmā materiāls tiks izdots. Uz datu nodošanu attiecas:

— datu aizsardzības tiesību akti: pārdevējs vēlas aizsargāt un samazināt datu aizsardzības tiesību aktu pārkāpšanas risku,

— konkurences jautājumi: pārdevēji var vēlēties ierobežot tādu datu atklāšanu konkurentiem, kas varētu sniegt konkurentiem priekšrocības salīdzinājumā ar tiem,

— ieņēmumu un pārredzamības palielināšana: parasti, jo ātrāk potenciālajiem ieguldītājiem ir pieejams viss uzticamības pārbaudes materiāls (labs vai slikts), jo lielāka ir dalība un piedāvājumi.

Procesa un pārdošanas materiālu sagatavošana SP posmam

2 posmu procesā SP posmā izmantos iepriekšējā NP posmā sagatavoto dokumentāciju, jo īpaši procesa vēstuli ar pārdošanas noteikumiem. VDT datu aizsardzības un bankas slepenības ierobežojumu ietvaros var sniegt detalizētas informācijas lejupielādei lielākus atļauju līmeņus.

APPL projekts ir pēdējā galvenā dokumentācija, kas jāsagatavo un jāizsniedz SP posma sākumā. Galvenie APPL ietveramie temati ir uzskaitīti 6. pielikumā.

4. Nesaistoša piedāvājuma posms (1. posms)

4.1. Galvenās darbības

Pārdevēja vispārējais mērķis ir līdz NP termiņam saņemt no visiem 1. posma ieguldītājiem NP pārdevēja pieprasītajā veidā.

Kad ir pieņemts lēmums īstenot 2 posmu procesu, pārdevējs vispirms pieprasa NP un pēc tam SO. Sagatavošanās posma būtiska sastāvdaļa ir tā, kurā pārdevējs izvēlas atbilstošu potenciālo ieguldītāju grupu un apkopo attiecīgo kontaktinformāciju. Pārdevējs (iespējams, to atbalsta ārpakalpojumu sniedzēji) nosaka un izveido atbilstošo 1. posma ieguldītāju sarakstu.

Pārdevējam 1. posma sākumā ir jāsniedz katram 1. posma ieguldītājam: i) informācija, ka ieguldītājam ir atļauts piedalīties 1. posmā, un ii) konkrēts / sīki izstrādāts laika grafiks, kurā norādīts katrs svarīgākais posms, tostarp visi dati, dokumenti vai informācija, kas pārdevējam ir jāsniedz.

Galvenās darbības ir šādas:

— ja tiek izmantota VDT: 1. posma ieguldītāja VDT pārvaldība (ietverot atvēršanu, lietotāja un piekļuves pārvaldību, VDT atskaites utt.);

— (pastāvīga) 2. posma ieguldītāja VDT sagatavošana;

— 1. posma procesa un pārdošanas materiālu atklāšana;

— (jēgpilnu) datu datņu atklāšana 1. posma ieguldītājiem;

— (ierobežota) JA procesa vadība, ja tāds ir nepieciešams apjoma sarežģītības un/vai pretendentu skaita dēļ;

— 2. posma izsoles veida izvēle;

— pēc izvēles: APPL darbības nosacījumu nodrošināšana 1. posma ieguldītājiem;

— iesniegto NP analīze;

— 2. posmam atlasīto pretendentu saraksta izveide;

— portfeļa pabeigšana, iespējams, izslēdzot no portfeļa dažus neatbilstošus INA: i) ja tie (vairs) neatbilst sākotnējiem atlases kritērijiem vai ii) pamatojoties uz ieguldītāju pamatotu pieprasījumu.

4.2. Piedāvājumu iesniegšanas procesa uzsākšana un informācijas paketes izplatīšana

Pārdošanas materiāli ir pirmā oficiālā ievadinformācija par INA portfeli / vienu riska darījumu, kas tiek sniegta ieguldītājiem. Tiem ir būtiska nozīme ieguldītāju intereses rosināšanā un labvēlīga pirmā iespaida radīšanā. Kopā ar īso kopsavilkumu galvenie papildu pārdošanas dokumenti pirmajam NP posmam ir informācijas memorands, (jēgpilna) aizdevuma datne (21) un procesa vēstule.

1. posma procesa vēstulē ir izklāstīti NP posma noteikumi. Pārdevējs jau var kopīgot APPL projektu 1. posmā, taču 1. posmā nav pieņemts prasīt ieguldītājiem sagatavot ieguldītāja APPL cenu pielikumu, jo: i) ieguldītāji var nevēlēties tērēt naudu (ārējam juridiskam konsultantam) un resursus šajā 1. posmā un ii) pārdevējs nevēlas novērtēt no visiem 1. posma ieguldītājiem saņemtos ieguldītāju APPL cenu pielikumus. Tomēr, ja pārdevējs kā atlases kritēriju vēlas izmantot komentārus par līguma tematiem, pārdevējs var izvēlēties izplatīt (īsus) APPL darbības nosacījumus, kuros norādīti galvenie parametri, kas tiks ietverti APPL. Pamatojoties uz to, 1. posma ieguldītājiem var lūgt kopā ar to NP iesniegt paziņojumu par šiem parametriem. Tas nodrošina, ka pārdevējs pirms pāriešanas uz 2. posmu var ņemt vērā 1. posma ieguldītāju izvēles, un atbalsta pārdevēju tālākā APPL projekta izstrādē un pabeigšanā. Turklāt pārdevējs šādi uzzinātu, vai APPL darbības nosacījumos ir ietverti līgumiski noteikumi, kurus visi vai lielākā daļa ieguldītāju noraida.

Ja profesionāli sagatavots APPL netiek izplatīts komentēšanai pēc iespējas ātrāk procesā, pārdevējs pakļauj sevi “pārpārdošanas” riskam (pircēja sarunu stratēģija, kurā APPL sarunas izmanto kā iespēju, lai atgūtu ekonomisko vērtību pēc piedāvājumu iesniegšanas procesā piedāvātās pirkuma cenas). Tāpēc ir ieteicams:

— APPL darbības nosacījumus kopīgot ar ieguldītājiem 1. posma laikā,

— APPL izstrādāt sagatavošanās posmā un pabeigt 1. posmā, lai to varētu izplatīt ne vēlāk kā 2. posma sākumā, un

— pieprasīt ieguldītājiem iesniegt ieguldītāja APPL cenu pielikumus kopā ar to SP.

Kopā ar procesa vēstuli materiālos, kas jāsaņem 1. posma ieguldītājiem, ietver arī sīki izstrādātus portfeļa datus par katru konkrēto pozīciju un, ja nepieciešams, papildu sīki izstrādātu informāciju par visiem vai lielākajiem aizdevumiem. Procesa vēstulē vai citā pārdevēja kopīgotajā 1. posma materiālu daļā cita starpā jānorāda:

— sīki izstrādāts laika grafiks 1. posmam un ideālā gadījumā jau aptuvenais laika grafiks 2. posmam. Ja pārdevējs aizkavējas, pārdevējs to nekavējoties paziņo visiem 1. posma ieguldītājiem, tostarp informāciju par tādu termiņu atlikšanu, ko pārdevējs sākotnēji ir paziņojis. Laika grafikam, kas sākotnēji tika paziņots 1. posma ieguldītājiem, būtu jābūt reālistiskam, un izmaiņām būtu jābūt pārredzamām, lai pārdevējs saglabātu uzticamības reputāciju;

— informācija par pārdevēja prasībām attiecībā uz NP formātu un saturu. Pārdevējam ir ieteicams pieprasīt 1. posma ieguldītājiem norādīt, piemēram, informāciju un uzticamības pārbaudes pieprasījumus, kas viņiem būtu vajadzīgi 2. posmam, kā arī pieņēmumus, uz kuriem ir balstīts viņu NP, lai pārdevējs varētu to ņemt vērā 2. posma plānošanā un noteikt reālu 2. posma laika grafiku.

Ciktāl pārdevējs ir veicis jebkādus pārdevēja uzticamības pārbaudes darbus (piemēram, nekustamā īpašuma pārvērtēšanu, aizdevuma datnes konsekvences pārbaudes, juridiskās dokumentācijas pārskatīšanu), tie varētu būt noderīgi, lai atklātu šādas pārdevēja uzticamības pārbaudes darbības jomu 1. posmā. Tas palīdzētu ieguldītājiem noteikt iespējamo 2. posmā nepieciešamo uzticamības pārbaudes darba apjomu un iekļaut to kā daļu savā NP.

4.3. Pretendenti, kas uzņemas sākotnējās uzticamības pārbaudes

Pēc tam, kad no pārdevēja ir saņemti 1. posma materiāli, 1. posma ieguldītāji veic sākotnējo uzticamības pārbaudi, pamatojoties uz pieejamo informāciju. Viņi var arī iesniegt pārdevējam ierobežotu skaitu jautājumu, lai precizētu noteiktus aspektus saistībā ar INA (un to pamatā esošo nodrošinājumu, ja tāds ir). Varētu būt arī iespēja atļaut ierobežotu skaitu JA 1. posma ieguldītājiem, kas jau varēja uzdot (ierobežotu skaitu) jautājumus pārdevējam. Tas varētu būt saistīts ar iespējamo pārdošanas apjoma sarežģītību un/vai pretendentu skaitu. Turklāt pārdevējs varētu izstrādāt vadlīnijas sīkākam JA procesam 2. posmā. Šīs pirmās kārtas laikā pārdevējs (iespējams, ar ārpakalpojumu sniedzēju atbalstu) pārvaldīs ieguldītāju jautājumus centralizētā datnē un pēc tam sagatavos atbildes uz šiem jautājumiem vai sniegs palīgmateriālus, lai novērstu ieguldītāju sākotnējās bažas. Līdztekus pārdevējs turpinās attiecīgā (papildu) materiāla sagatavošanu otrajai kārtai.

4.4. Pretendentu nesaistošo piedāvājumu iesniegšana un uz otro kārtu izvirzāmo sarakstā iekļaujamo pretendentu atlase

Atkarībā no darījuma veida vai portfeļa struktūras pārdevējs (iespējams, ar ārpakalpojumu sniedzēju atbalstu) pieprasīs 1. posma ieguldītājiem iesniegt NP termiņā, ko pārdevējs norādījis procesa vēstulē vai citos materiālos. Kad NP ir saņemti, pārdevējs tos salīdzina un analizē, rezultātā izveidojot NP analīzes pārskatu. Ja nepieciešams, ar atsevišķiem ieguldītājiem var tikt veiktas īsas turpmākas sarunas, lai noskaidrotu dažus viņu attiecīgo NP aspektus.

Pārdevējs 1. posma rezultātā var iekļaut sarakstā izraudzītos 1. posma ieguldītājus un turpināt pārdošanas procesu, nodrošinot izraudzītajiem 2. posma ieguldītājiem piekļuvi detalizētākiem konfidenciāliem datiem un informācijai par INA portfeli. Visbeidzot, ieguldītāji, kuri nav izraudzīti 2. posmam, ir jāinformē pēc iespējas ātrāk, lai nostiprinātu pārdevēja kā uzticama un pārredzama tirgus dalībnieka reputāciju.

5. Saistoša piedāvājuma posms (2. posms)

5.1. Galvenās darbības

Pārdevēja mērķis ir līdz SP termiņam saņemt no visiem 2. posma ieguldītājiem SP tādā veidā, kā pārdevējs pieprasījis SP vadlīnijās.

Galvenās darbības ir šādas:

— procesa vēstules nodrošināšana 2. posma ieguldītājiem;

— SP vadlīniju nodrošināšana 2. posma ieguldītājiem;

— 2. posma datu un dokumentu nodrošināšana 2. posma ieguldītājiem;

— APPL projekta nodrošināšana 2. posma ieguldītājiem;

— JA procesa vadība;

— pēc izvēles: vadības sanāksmes(-ju) organizēšana un rezultātu apkopošana/nodrošināšana visiem 2. posma ieguldītājiem;

— izsoles organizēšana;

— iesniegto SP vēstuļu un ieguldītāja APPL cenu pielikumu analīze;

— vēlamā pretendenta / pircēja atlase;

— pēc izvēles: PSP process;

— portfeļa pabeigšana (turpinājums no nesaistošā posma).

5.2. Pārdevēja mērķuzdevumi

Procesa informācija

Pārdevējs 2. posma sākumā katram 2. posma ieguldītājam sniedz:

(i) informācija par to, ka ieguldītājs var piedalīties 2. posmā;

(ii) konkrētu / sīki izstrādātu laika grafiku, kurā norādīts katrs svarīgākais posms, tostarp visi dati, dokumenti vai informācija, kas pārdevējam ir jāsniedz. Šim laika grafikam jābūt reālam, un visām veiktajām izmaiņām jābūt pēc iespējas pārredzamākām, lai saglabātu pārdevēja uzticamības reputāciju, un

(iii) informāciju par pārdevēja prasībām attiecībā uz SP formātu un saturu. Pārdevējam ir ieteicams pieprasīt 2. posma ieguldītājiem norādīt, piemēram, pieņēmumus, uz kuriem ir balstīts viņu SP.

Informāciju par procesu var sniegt ar elektroniski parakstītu procesa vēstuli.

SP vadlīnijas

2. posma sākumā (un bieži vien kā procesa informācijas daļu): pārdevējs katram 2. posma ieguldītājam sniedz SP vadlīnijas, kurās izklāstītas pārdevēja prasības attiecībā uz SP formātu un saturu.

2. posma dati un dokumenti

2. posma sākumā: 2. posma datus un dokumentus nodrošina visiem 2. posma ieguldītājiem. Visas izmaksas, kuras, pamatojoties uz APPL projektu, sedz pircējs, paziņo minētajos dokumentos.

Uzticamības pārbaude (dokumentācija)

2. posma sākumā: fiziskās uzticamības pārbaudes laikposmu paziņošana vai virtuālās uzticamības pārbaudes dokumentācijas nodrošināšana visiem 2. posma ieguldītājiem.

APPL projekts

Sākumā vai 2. posmā vai neilgi pēc tā: APPL projektu nodrošina 2. posma ieguldītājiem.

2. posma papildu dati un dokumenti

Pastāvīgi: iespējams, pēc viena vai vairāku 2. posma ieguldītāju pieprasījuma vai tiklīdz kļūst pieejama atjaunināta informācija, pārdevējs sniedz papildu/atjauninātu informāciju visiem 2. posma ieguldītājiem.

Atbildes JA procesā

Pastāvīgi: pārdevējs laikus sniedz atbildes uz jautājumiem, kas uzdoti JA procesā.

Pēc izvēles: vadības sanāksmes prezentācija un tajā gūtie konstatējumi

Pēc vadības sanāksmes: ja pārdevējs organizē vienu vai vairākas vadības sanāksmes, kurās tiek veikta prezentācija, vadības sanāksmes(-ju) prezentācija un saistītie konstatējumi ir jākopīgo ar visiem 2. posma ieguldītājiem.

Pēc izvēles: galīgās VDT momentuzņēmums

Ja pārdevējs izmanto VDT un vēlas saistīt noteiktus AG ar atklāšanas kvalifikatoru, pārdevējs var saglabāt visas VDT ietvertās informācijas momentuzņēmumu, ko pircējam pēc parakstīšanas var sniegt elektroniski.

5.3. Paraugprakse

Procesa informācija un grafiks

Procesa informācijā, ko pārdevējs sniedz 2. posma ieguldītājiem, jāietver vismaz:

(i) datumi, kuros paredzams, ka noteiktie dati, dokumenti vai informācija būs pieejami 2. posma ieguldītājiem (tostarp 2. posma dati un dokumenti, kā arī APPL projekts);

(ii) datumi, kuros 2. posma ieguldītājiem ir jāsniedz noteiktie mērķuzdevumi (tajā skaitā SP termiņš un datums, kurā 2. posma ieguldītājiem jāiesniedz ieguldītāja APPL cenu pielikums);

(iii) sīkāka informācija: piem., APPL projekta valoda(-as), konkrētais saturs, kas jāiekļauj SP, un veids, kādā SP ir jāiesniedz, (ja piemērojams) konkrēts formāts, kādā jābūt JA procesa jautājumiem utt.;

(iv) vai, kad un kādā veidā tiek plānota(-as) vadības sanāksme(-es), piem., vai būs viena tikšanās visiem 2. posma ieguldītājiem vai atsevišķas sanāksmes 2. posma ieguldītājiem, vai vadības sanāksme(-es) notiks klātienē vai virtuāli, kas piedalīsies no pārdevēja puses un kādas ir šo personu lomas un zināšanas utt.

Lai nodrošinātu efektīvu, pārredzamu un uzticamu procesu, pārdevējam būtu:

(i) rūpīgi jāplāno un jānosaka vispārējs saprātīgs 2. posma laika grafiks;

(ii) laiks, kas jāpaziņo 2. posma ieguldītājiem, jānosaka tādā veidā, kas pieļauj noteiktu papildlaiku neparedzētiem kavējumiem;

(iii) aktīvi jāinformē 2. posma ieguldītāji gadījumā, ja kāds no pārdevēja mērķuzdevumiem aizkavējas;

(iv) jāpielāgo 2. posma ieguldītāju mērķuzdevumu (galvenokārt SP un ieguldītāja APPL cenu pielikuma) termiņi, ja pārdevēja mērķuzdevumi aizkavējas;

(v) jāpagarina termiņi visiem 2. posma ieguldītājiem, nevis atsevišķiem 2. posma ieguldītājiem.

Ņemiet vērā, ka INA ieguldītāji parasti ir pieredzējuši ieguldītāji, kuri var pielāgoties dažādiem procesiem. Ieguldītājiem ļoti svarīga vai pat vissvarīgākā piedāvājumu iesniegšanas procesa iezīme būtu tāda, ka process tiek vadīts efektīvā, pārredzamā un uzticamā veidā, nodrošinot godīgu attieksmi pret visiem ieguldītājiem.

2. posma dati un dokumenti / uzticamības pārbaudes dokumentācija

Vispārīgi: visi 2. posma dati un dokumenti ir jāsagatavo vai nu sagatavošanās posmā, vai vēlākais 1. posmā laikā. Pārdevējs 2 posmu procesā 1. posmā var būt saņēmis datu/informācijas/dokumentācijas pieprasījumus un, ja pārdevējs var un vēlas sniegt šos datus/informāciju/dokumentāciju, tie būtu jāsagatavo pirms 2. posma sākuma. Jo īpaši 1 posma procesā (nepieredzējušam) pārdevējam ir jābūt gatavam tam, ka datu/informācijas/dokumentācijas pieprasījumi tiek iesniegti saistošā piedāvājuma posmā, un pārdevējam ir jānosaka, kā ar tiem rīkoties, piemēram, plānot tā, lai būtu pieejamas attiecīgās iekšējās personas, kas sagatavotu papildu datus un informāciju visā saistošā piedāvājuma posmā.

Uzticamības pārbaudes dokumentācija: pārdevējam būtu jāsniedz informācija par atlases kritērijiem vai iemesliem ar datiem un dokumentiem, kas jāsniedz uzticamības pārbaudē, kā arī par iespējamiem iekļaušanas vai izslēgšanas gadījumiem saistībā ar pārdošanas priekšmetu šajā procesā. Pārdevējam jābūt gatavam, ka 2. posma ieguldītāji var papildus pieprasīs uzticamības pārbaudes dokumentāciju viņu izvēlētajiem gadījumiem, ja tiem šķiet, ka pārdevēja izlase neaptver attiecīgā lieluma nejaušu statistisko izlasi. Papildu pārdevēja uzticamības pārbaude, ko varētu nodrošināt 2. posma ieguldītājiem, ietver īpašuma pārvērtēšanu, SP ziņojumu, juridisko uzticamības pārbaudi u. c.

Uzticamības pārbaudes grafiks: piekļuve fiziskai uzticamības pārbaudei būtu jāorganizē atbilstošā laikā 2. posmā, proti, ne par agru, ne par vēlu: 2. posma ieguldītājiem vajadzētu būt iespējai iegūt pārskatu par INA un attiecīgajiem datiem pirms uzticamības pārbaudes. Piekļuve fiziskai uzticamības pārbaudei būtu jānodrošina 2. posma pirmajā pusē. Ja uzticamības pārbaudes dokumentācija 2. posma ieguldītājiem tiek sniegta virtuāli, tā būtu jānodrošina pēc iespējas agrāk 2. posma laikā.

APPL projekts

Ne tikai 2. posma dati un dokumenti, bet arī APPL noteikumi (piemēram, AG) varētu ietekmēt cenas, kuras 2. posma ieguldītāji piedāvās.