2009
EIROPAS SAVIENĪBAS SABIEDRĪBAS 
VESELĪBAS PROGRAMMA (2003.–2007. GADAM): VAI EFEKTĪVS 
VEIDS VESELĪBAS UZLABOŠANAI?EIROPAS 
REVĪZIJAS PALĀTA
Īpašais ziņojums  Nr. 2
ISSN 1831-0877
LV

EIROPAS SAVIENĪBAS 
SABIEDRĪBAS VESELĪBAS PROGRAMMA (2003.–2007. GADAM): VAI EFEKTĪVS VEIDS VESELĪBAS UZLABOŠANAI?Īpašais ziņojums  Nr. 2   2009
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA(saskaņā ar EK līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?2
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA
12, rue Alcide De Gasperi
L-1615 Luxembourg
Tālrunis +352 4398-45410
Fakss +352 4398-46410
E-pasts: euraud@eca.europa.eu
Internets: http://www.eca.europa.eu
Īpašais ziņojums  Nr. 2   2009
Liela daļa papildu informācijas par Eiropas Savienību ir pieejama internetā. 
Tai var piekļūt, izmantojot Europa  serveri (http://europa.eu).
Kataloga dati ir atrodami šīs publikācijas beigās.Luksemburga: Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs, 2009. gads.ISBN 978-92-9207-231-5
© Eiropas Kopienas, 2009. gads.
Pārpublicēšanas gadījumā atsauce uz avotu ir obligāta.
Printed in Belgium
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?3
SATURS
Punkts
 SAĪSINĀJUMI
I–VI KOPSAVILKUMS
1.–9.  IEVADS
10.–12.  REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA
13.–82.  REVĪZIJAS APSVĒRUMI
13.–33.  PROGRAMMU KONCEPCIJA
14.–18. INTERVENCES LOĢIKA NAV SKAIDRA
19.–21. PROGRAMMAS MĒRĶI NAV NE KONKRĒTI, NE IZMĒRĀMI VAI LAIKĀ IEROBEŽOTI
22.–28. TRŪKST STRATĒĢISKAS PLĀNOŠANAS UN NAV NOTEIKTAS PRIORITĀTES29.–33. PROGRAMMAS LĪMENĪ RĀDĪTĀJI SASNIEGUMU VĒRTĒŠANAI NAV ADEKVĀTI
34.–65.  PROGRAMMAS ĪSTENOŠANA: NO PROJEKTA KONCEPCIJAS LĪDZ REZULTĀTIEM
35.–38. PROJEKTU MĒRĶI NAV KONKRĒTI, PĀRBAUDĀMI UN IZSAKĀMI SKAITĻOS
39.–49.  DEFINĒTI SAGAIDĀMIE PROJEKTA REZULTĀTI, IDENTIFICĒTAS MĒRĶGRUPAS UN PLĀNOTA ILGTSPĒJA — 
BIEŽĀK GAN IZŅĒMUMS, NEVIS LIKUMS
50.–54.  NAV PIENĀCĪGI UZRAUDZĪTA PROJEKTU SAVSTARPĒJA PAPILDINĀMĪBA UN PROJEKTU PORTFEĻA KONSEKVENCE55.–65. IEROBEŽOTA PIEVIENOTĀ VĒRTĪBA EIROPAI
66.–82.  PROJEKTU PĀRVALDĪBA
67.–69. PARTNERĪBA DARBOJĀS LABI
70.–73. KOMISIJA PROJEKTUS UZRAUGA AD HOC , NEVIS SISTEMĀTISKI
74.–78. FAKTISKIE REZULTĀTI IEGŪTI, BET NAV AKTĪVI IZPLATĪTI
79.–82. PROJEKTU VĒRTĒŠANA VĒL NAV VISPĀRPIEŅEMTA PRAKSE
83.–92.  SECINĀJUMI UN IETEIKUMI
 I PIELIKUMS: SVP 2003.–2007. GADAM (VESELĪBAS FAKTORU DAĻA) — PĒC TĒMAS FINANSĒTIE PROJEKTI
 II PIELIKUMS: SVP (VESELĪBAS FAKTORU DAĻA) — SEŠU POLITIKAS JOMU ANALĪZE III PIELIKUMS:  SVP (VESELĪBAS FAKTORU DAĻA) SMART  KRITĒRIJU (T. I., KONKRĒTI, IZMĒRĀMI, SASNIEDZAMI, 
ATBILSTOŠI, LAIKĀ IEROBEŽOTI MĒRĶI) PIEMĒROŠANA PROJEKTA MĒRĶIEM, KAS NORĀDĪTI 36 REVIDĒTO PROJEKTU DOTĀCIJU NOLĪGUMOS
 KOMISIJAS ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?5
SAĪSINĀJUMI
ECDC : Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (ESPKC).
EK: Eiropas Kopiena.
EMCDDA : Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs.
ES: Eiropas Savienība.
ĢD JLS: Eiropas Komisijas Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāts.
ĢD SANCO : Eiropas Komisijas Veselības un patērētāju ģenerāldirektorāts.
ĢD TREN : Eiropas Komisijas Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāts.
NVO : nevalstiska organizācija.
PHEA : Sabiedrības veselības izpildaģentūra, kopš 2008. gada jūlija jaunais nosaukums — 
Veselības un patērētāju izpildaģentūra ( EAHC ).
PVO : Pasaules Veselības organizācija.
RDI  cikls : pētniecības, izstrādes un ieviešanas cikls.
RTD : pētniecība un tehnoloģiju izstrāde.
SVP : Sabiedrības veselības programma (2003.–2008. gadam).
2. SVP : otrā Sabiedrības veselības programma (2008.–2013. gadam).
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?6
KOPSAVILKUMS
I
Sabiedrības veselības programmas (2003.–
2007. gadam) jeb SVP mērķis bija papildi-
nāt dalībvalstu veiktos sabiedrības veselības 
aizsardzības un uzlabošanas pasākumus. Tie 
bija strukturēti ap trim pamatvirzieniem:  
informācija par veselības aizsardzību, ātra  reaģēšana uz veselības apdraudējumiem un 
veselības veicināšana ar veselības faktoru  
starpniecību.
II
Šajā laikposmā no programmas piešķīra  dotācijas organizāciju konsorcijiem apmē-ram 352 projektu īstenošanai, un kopējais  
Kopienas ieguldījums bija apmēram 232 mil-joni EUR.
III
Palātas veiktās revīzijas uzdevums bija  noskaidrot, vai uz projektiem, kurus finan-sēja no ES budžeta, attiecināja tādus nosa-cījumus, kas papildus dalībvalstu veiktajiem 
pasākumiem ļāva efektīvi uzlabot ES iedzīvo-
tāju veselību. Īpaši Palāta pārbaudīja, vai
SVP koncepcija bija piemērots pamats  a) 
tam, lai efektīvi īstenotu un uzraudzītu  
Kopienas finansētos veselības veicināša-
nas pasākumus;
Komisija programmas īstenošanas un pro- b) 
jektu atlases posmā nodrošināja, ka saskaņā 
ar SVP veselības faktoru daļu finansētie 
projekti potenciāli spēja sniegt noturīgus 
rezultātus, bija savstarpēji papildinoši un sniedza ES pievienoto vērtību; 
Komisija un projektu koordinatori nodro- c) 
šināja efektīvu projektu pārvaldību.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?7
IV
Turpmāk minēti Palātas konstatējumi un  
secinājumi.
Sabiedrības veselības programmai bija  a) 
izvirzīti ļoti plaši un drosmīgi mērķi, kuri 
krasi kontrastēja ar tās rīcībā nodotajiem ierobežotajiem līdzekļiem. Šādā stāvoklī 
ir būtiski koncentrēt uzmanību uz to, kas 
faktiski ir sasniedzams. Tomēr interven-
ces loģika nevienā posmā nebija skaidri izklāstīta un nepalīdzēja izvirzīt precī-zus, nozīmīgus un loģiski saistītus mēr-
ķus un noteikt piemērotus rezultatīvos  rādītājus. Tāpēc Sabiedrības veselības  programmai nebija stratēģiskas virzības. Gada darba plānos noteiktās program-
mas darbības jomu skaits pārsniedza to 
risināšanai finansēto projektu skaitu. Tā kā projekta iniciatorus aicināja iesniegt 
finansējuma pieprasījumu bieži vien  
ļoti vispārīgi formulētiem pasākumiem, 
investīcijas tika izkliedētas daudzām un 
dažādām projektu tēmām un mērķgru-
pām, tāpēc rezultāti tika sasniegti tikai 
daļēji. 
Projektu efektivitāti mazināja koncep- b) 
cijas nepilnības un īstenošanas problē-
mas. Projektos ar dažiem izņēmumiem  
nebija definēti sasniedzamie rezultāti,  un tāpēc nebija iespējams pierādīt, ka  
tiem ir bijusi kāda ietekme. Projektu  
dalībnieki bieži vien ar ilgtspēju saprata 
projekta pasākumu turpināšanu un tāpēc 
bija ļoti atkarīgi no turpmāka Kopienas 
finansējuma. Dažādajās prioritātes jomās 
jau uzsāktie pasākumi netika sistemā-tiski uzraudzīti, tāpēc reizēm darbs bija 
dubults.
Toties pozitīvi ir tas, ka programma sais- c) 
tīja ieinteresētās personas no dažādām valstīm. Kopumā šiem projektiem bija  
Eiropas dimensija, un daudzos gadīju-
mos tas veicināja savstarpēju pieredzes 
un zināšanu apmaiņu. Pievienoto vērtību Eiropai visvairāk nodrošināja sadarbības tīkli.KOPSAVILKUMS
V
Ņemot vērā šos konstatējumus, Palāta iesaka 
visos līdzīga rakstura tiesību aktos turpmāk 
paskaidrot programmas loģiku. Ciktāl tas  
attiecas uz tagadējo programmu, Komisi-
jai būtu jāapkopo izvērsta informācija, lai  
iegūtu pārskatu par jau īstenotajām darbī-bām un tādējādi apzinātu vēl darāmo. Ievē-
rojami jāsamazina gada prioritāšu skaits  
un jāpievēršas stratēģiskiem jautājumiem  
un darbībām ar skaidru pievienoto vērtību Eiropai. Turklāt Komisijai būtu jānovērš pro-jektu koncepcijā un īstenošanā konstatētās 
nepilnības.
VI
Būtībā laikposmam pēc 2013. gada Komi-
sija un dalībvalstis ir aicinātās pārskatīt ES 
finansējuma pieeju sabiedrības veselības  jomā. Turpmāk jāpilnveido citi pastāvošie  
sadarbības mehānismi, piemēram, atvērtā  
koordinācijas metode.
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?8
IEVADS
 1.  EK līguma 152. pantā ir aprakstīta Kopienu loma sabiedrības veselības 
aizsardzības jomā, un noteikts, ka Kopienas darbības ir vērstas uz to, 
lai “uzlabotu iedzīvotāju veselību, veiktu slimību profilaksi un novēr-stu draudus cilvēku veselībai”. Kopienas darbības papildina valsts  
līmenī veiktos pasākumus, un tajās jāņem vērā dalībvalstu pienā-
kumi veselības pakalpojumu un medicīniskās aprūpes organizācijā  
un nodrošināšanā.
 2.  Eiropas Komisijas galvenais uzdevums sabiedrības veselības aizsardzības 
jomā ir atvieglot sadarbību starp dalībvalstu iestādēm un īstenot  veicinošus pasākumus. Ārpus īpašās kompetences drošības stan-dartu jomā attiecībā uz cilvēku orgāniem un vielām, kā arī asinīm, ES likumdošanas pilnvaras šajā jomā aprobežojas ar veicināšanas pasā-kumiem, kas neparedz nekādu dalībvalstu tiesību aktu un noteikumu saskaņošanu.
 3.  Pirmo sabiedrības veselības programmu (SVP) pieņēma 2003.–2008. gadam 
ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1786/2002/EK1, un ar 
to aizstāja astoņas tematiskās darbības programmas veselības jomā2. 
SVP ir trīs galvenie mērķi:
papildināt informāciju un zināšanas sabiedrības veselības uzla- a) 
bošanai (veselības informācijas daļa);
uzlabot spēju ātri un saskaņoti reaģēt uz veselības apdraudēju- b) 
miem (veselības apdraudējumu daļa);
veicināt veselību un slimību profilaksi, pievēršoties veselības  c) 
faktoriem visās politikas un darbības jomās (veselības faktoru  daļa).
 4.  Šo mērķu sasniegšanai Komisija piešķīra dotācijas organizāciju konsor-
cijiem (valsts, nevalstiskām un akadēmiskām struktūrām), kas īsteno 
projektus, kuros risināti prioritāri sabiedrības veselības jautājumi, kas definēti gada darba plānos, kurus izstrādājusi Komisija un dalībvalstu 
pārstāvju komiteja
3. 1 OV L 271, 9.10.2002., 1. lpp.
2 Tās bija Kopienas darbības 
programmas saistībā ar vēzi, retām slimībām, ar piesārņojumu 
saistītām slimībām, AIDS un 
citām infekcijas slimībām, traumu 
profilaksi, narkotiku atkarības 
profilaksi, veselības uzraudzību un veselības veicināšanu, informāciju, 
izglītību un mācībām.
3 Programmas īstenošanas gada 
darba plāna izpildei Programmas 
komiteja darbojas kā vadības 
komiteja, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/468/EK 4. un 
7. pantā (OV L 184, 17.7.1999., 
23. lpp.). Tā pārrauga priekšdarbus, 
kritērijus un procedūras 
programmas pasākumu atlasei un 
finansēšanai, kopējo stratēģiju 
un pasākumu īstenošanas kārtību un programmas vērtēšanu, kā arī 
pasākumus, kas saistīti ar veselības 
uzraudzības koordinēšanu un 
ātro reaģēšanu uz veselības 
apdraudējumiem. Citi ar SVP īstenošanu saistītie pasākumi 
ir pieņemti ar konsultēšanas 
procedūru, kas minēta Lēmuma 
1999/468/EK 3. un 7. pantā.
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?9
4 Skaitļi attiecībā uz 2007. gada 
konkursiem balstās uz pieņemto 
piedāvājumu sarakstu. 2008. gada 
oktobrī pārrunas par dažiem līgumiem vēl turpinājās. 5.  SVP aptvēra laikosmu no 2003. līdz 2007. gadam. Šajā laikā tika finansēti 
apmēram 352 projekti, un EK ieguldījums kopā bija 231,7 miljoni EUR 
saistībās4 (sk. 1. attēlu ). Budžeta aspektā veselības faktoru daļa bija 
lielākā no visām trim, un Kopienas ieguldījums — 90,8 miljoni EUR — atbilda 40 % no kopējās summas, par kuru šajos projektos uzņemtas saistības. 
KOPIENAS KOPĒJAIS IEGULDĪJUMS (SAISTĪBAS MILJONOS EUR, IZTEIKTAS PROCENTOS 
NO KOPĒJĀ BUDŽETA) UN PROJEKTU SKAITS ATTIECĪGAJĀ PROGRAMMAS DAĻĀ1. ATTĒLS
 6.  Sabiedrības veselības programmā dotācijas nolīgumus slēdza ar projektu 
koordinatoriem, kuri saņēma līdzfinansējumu līdz pat 60 % (īpašos 
gadījumos — līdz 80 %) no projekta pasākumu īstenošanas izmaksām. 
Papildus projektu dotācijām neliela daļa no SVP darbības budžeta  (apmēram 3 %) ar piedāvājumu konkursa procedūru starpniecību tika 
izlietota pakalpojumu līgumiem.Veselības apdraudējumi
58,8 miljoni EUR (25 %) 68 projekti Informācija par veselību
82,1 miljoni EUR (35 %) 135 projekti 
Veselības faktori
90,8 miljoni EUR (40 %) 149 projekti 
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?10
 7.  No SVP finansētie projekti ļoti atšķīrās pēc lieluma, pieejas un mērķgrupas 
(sk. 1. izcēlumu ). Konsorciju lielums svārstījās no trim līdz 60 part-
neriem, Kopienas ieguldījums bija no 45 000 EUR līdz 2,5 miljoniem EUR, un arī projektu pasākumu veidi bija ļoti atšķirīgi.
 8.  Otrā Kopienas rīcības programma veselības aizsardzības jomā (2008.–
2013. gadam) stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī5. Komisija sākotnēji 
bija ierosinājusi apvienot sabiedrības veselības un patērētāju aiz-
sardzības programmas6. Tā bija ierosinājusi arī palielināt budžetu  
par apmēram 270 % (804 miljoni EUR veselībai 2008.–2013. gadā),  jo uzskatīja, ka SVP budžets veselības pasākumiem nebija pietie-kams, lai izpildītu Līgumā noteikto pienākumu novērst veselības  apdraudējumus
7. 
 9.  Tomēr saskaņā ar 2006. gada 17. maija iestāžu nolīgumu par 2007.–
2013. gada finanšu shēmu Eiropas Parlaments un Padome neapstipri-
nāja ne veselības aizsardzības un patērētāju aizsardzības programmu 
apvienošanu, ne budžeta palielināšanu. Likumdošanas procesa rezul-
tātā tika sagatavota otra sabiedrības veselības programma, kuras  mērķi un pasākumi bija līdzīgi kā pirmajai, bet budžets bija mazāks — 
322 miljoni EUR, t. i., apmēram par 9 % gadā mazāk nekā iepriekšējā 
programmā (sk. 2. izcēlumu ).5 Eiropas Parlamenta un Padomes 
Lēmums Nr. 1350/2007/EK (OV L 
301, 20.11.2007., 3. lpp.).
6 COM(2005) 115 galīgā redakcija.
7 “Pašreizējais budžetā 
paredzētais finansējums nav 
pietiekams, ne lai optimāli izpildītu Līgumā noteiktos pienākumus, 
ne arī lai īstenotu politisko gribu 
vēl vairāk darboties pilsoņu labā 
sabiedrības veselības un patērētāju 
tiesību aizsardzības jomā. Pašlaik 
Kopienas rīcībā esošie līdzekļi 
tai neļauj pilnībā nodrošināt ne darbības, kas vajadzīgas 
postošo sabiedrības problēmu vai 
nopietnu slimību apkarošanai, ne 
dalībvalstu sadarbību veselības 
jomā.” (Ietekmes novērtējums; 
SEC(2005) 0425, 29. lpp.).
SABIEDRĪBAS VESELĪBAS PROGRAMMA (VESELĪBAS FAKTORU DAĻA). 
PROJEKTA PASĀKUMU PIEMĒRI
Datu vākšana par viltotām receptēm kā narkotiku atkarības rādītājs.• 
Zinātniska simpozija organizēšana par dopinga medicīniskajām blaknēm.• 
Ziņojuma sagatavošana par alkohola tirdzniecības noteikumu ievērošanu.• 
Informatīvā materiāla sagatavošana un izplatīšana imigrantiem, kas sniedz sekspakalpojumus.• 
Sacensības organizēšana, lai skolās veicinātu nesmēķētāju klases.• 
Valsts un reģionālu plānu un politikas izstrāde, lai veicinātu barošanu ar krūti.• 1. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?11
SVP (2003–2007) UN 2. SVP (2008–2013) SALĪDZINĀJUMS2. IZCĒLUMS
SVP (2003–2007) 2. SVP (2008–2013)
Tiesiskais regulējums Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 
23. septembra Lēmums Nr. 1786/2002/EK par Kopienas rīcības programmas pieņemšanu sabiedrības veselības aizsardzības jomā (2003.–2008. gadam)Eiropas Parlamenta un Padomes 
2007. gada 23. oktobra Lēmums Nr. 1350/2007/EK, ar ko izveido otro Kopienas rīcības programmu veselības aizsardzības jomā (2008.–2013. gadam)
Mērķi • Uzlabot informēšanas kvalitāti un zināšanas par sabiedrības veselības aizsardzību• Palielināt spēju ātri un koordinēti reaģēt uz veselības apdraudējumu• Veicināt veselību un slimību profi  laksi, 
visos politikas un darbības virzienos ietverot veselības faktorus• Sagatavot un izplatīt informāciju un 
zināšanas par veselības aizsardzību• Uzlabot iedzīvotāju veselības drošību• Veicināt veselību, tostarp novēršot nevienlīdzību veselības aprūpes jomā
Budžets saskaņā ar programmas lēmumu354 miljoni EUR (2003.–2008. gadam)8 —
t. i., 59 miljoni EUR gadā sešus gadus322 miljoni EUR (2008.–
2013. gadam) —t. i., 53,7 miljoni EUR gadā sešus gadus
Finansēšanas mehānismi Dotācijas pasākumiemKonkursi (pakalpojumu līgumi)
9Dotācijas pasākumiemDarbības dotācijasKonferencesKopēji pasākumiKonkursi (pakalpojumu līgumi)
Programmu īsteno ĢD SANCO10Pilnībā pārvalda PHEA11
Ietekmes 
novērtējumsNav sagatavots Paplašināts ietekmes novērtējums 
(2005)12
8 Divi galvenie iemesli atšķirībai starp indikatīvo SVP budžetu programmas lēmumā un 231,7 miljoniem EUR, kas minēti 5. punktā u n ir 
saistoši 2003.–2007. gada projektiem: indikatīvajā budžetā bija iekļauti apmēram 58 miljoni EUR 2008. gadam (uz ko pēc tam atti ecās 2. 
SVP), un tas ietvēra arī Izpildaģentūras izdevumus.
9 Maksimālais 10 % apjoms no darbības budžeta gada darba plānos bija paredzēts konkursiem. Otrajā SVP šo maksimālo apjomu 
palielināja līdz 20 %.
10 No 2005. gada dotāciju pārvaldību un konkursu organizēšanu pakāpeniski pārņēma Sabiedrības veselības izpildaģentūra ( PHEA ) (kas 
pilnvērtīgi darbojas kopš 2007. gada 1. janvāra).
11 Komisijas Lēmums 2004/858/EK (OV L 369, 16.12.2004., 73. lpp.). 2008. gadā PHEA  nosaukumu mainīja uz Veselības un patērētāju 
izpildaģentūra ( EAHC ).
12 SEC(2005) 0425, Pielikums veselības un patērētāju aizsardzības stratēģijai un programmas priekšlikumam (COM(2005) 115 galīgā 
redakcija).
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?12
REVĪZIJAS TVĒRUMS 
UN PIEEJA
 10.  Veselības veicināšanas pasākumus var definēt kā “pasākumus, kas palīdz 
cilvēkiem izvēlēties un dzīvot veselīgu dzīvesveidu un kas rada vese-
lību atbalstošus dzīves apstākļus (vidi)”13. Šādi pasākumi galvenokārt 
ietilpa SVP veselības faktoru daļā. Revīzijā analizēja, vai Eiropas Par-laments, Padome un Komisija, izstrādājot programmu, bija izvirzī-juši pareizos nosacījumus un vai Komisija un projektu koordinatori izvirzīja pareizos nosacījumus, programmu īstenojot tā, lai projekti 
efektīvi palielinātu Eiropas iedzīvotāju spēju uzlabot savu veselību.
 11.  Palāta pārbaudīja, vai: 
SVP koncepcija bija piemērots pamats, lai efektīvi īstenotu un pār- a) 
raudzītu Kopienas finansētos veselības veicināšanas pasākumus 
papildus dalībvalstu veiktajiem pasākumiem;
programmas īstenošanas un projektu atlases posmā Komisija  b) 
nodrošināja, ka SVP veselības faktoru daļas projekti bija tādi, kas 
var dot ilgtspējīgus rezultātus, ka tie bija savstarpēji papildinoši 
un sniedza ES pievienoto vērtību;
Komisija un projektu koordinatori nodrošināja projektu efektīvu c) 
pārvaldību.
 12.  Revīzijas gaitā notika:
programmas tiesiskā regulējuma analīze, un tika skatīti program- a) 
mas vērtējumi un citi attiecīgi dokumenti;
analīze par Kopienas pasākumiem un politikas attīstību atlasī- b) 
tās veselības faktoru daļas jomās: narkotikas, alkohols, tabaka,  
seksuālā un reproduktīvā veselība, garīgā veselība, kā arī uzturs un fiziskā aktivitāte
14. Palāta analizēja Komisijas politikas doku-
mentus, PVO politikas dokumentus, iniciatīvas un programmas  
dalībvalstīs un trešās valstīs, kā arī akadēmisko un zinātnisko  
literatūru; 
novērtējums 36 projektu paraugam (no 149 projektiem kopā);  c) 
projekti bija finansēti no veselības faktoru daļas, kas ir viena no 
trim SVP (2003.–2007. gadam) daļām. Paraugs aptvēra visus pro-
jektus sešās izraudzītajās jomās, un revīzijas laikā projekti jau  
bija pietiekamā attīstības posmā15. Novērtējumā ietvēra projektu 
dokumentu analīzi, sarunas ar visiem projektu koordinatoriem un 
projektu partneru aptauju tiešsaistē16;13 Don Nutbeam et al, The Evidence 
of Health Promotion Effectiveness — 
Shaping Public Health in a New 
Europe, International Union for Health Promotion and Education (IUHPE)  
[“Veselības veicināšanas efektivitātes 
pierādījums. Sabiedrības veselības 
koncepcijas veidošana jaunajā 
Eiropā”, Starptautiskā apvienība veselības veicināšanai un izglītībai], 
1999., 3. lpp.
14 Atlasītās politikas jomas aptvēra 
visas sešas ar dzīvesveidu saistītās 
“veselības faktoru” daļas prioritātes. 
Katru gadu no 2003. līdz 2007. gadam finansējamos projektus atlasīja visās 
šajās jomās (sk.  I pielikumu ).
15 Paraugs aptvēra visus projektus, 
kuri bija vai nu pabeigti vai par 
kuriem bija iesniegts vismaz pirmais 
starpposma tehniskais ziņojums kādā no sešām “dzīvesveida veselības 
faktoru jomām”: alkohols, tabaka, 
narkotikas, pārtika un fiziskā 
aktivitāte, seksuālā un reproduktīvā 
veselība, garīgā veselība.
16 No 2008. gada 11. marta līdz 
4. aprīlim notika aptauja, kuras mērķis 
bija iegūt pārējo projektu dalībnieku 
viedokļus par partnerību un veselības 
veicināšanas projektu pārvaldību. 
Palātas izmantotā aptaujas anketa balstījās uz iepriekšējām aptaujām šajā 
jomā (sk. El Ansari W., “ Educational 
Partnerships for Health: Do Stakeholders 
Perceive Similar Outcomes? ”, Journal 
of Public Health Management and Practice [“Izglītojoša partnerība 
veselības jomā: vai ieinteresētās 
personas līdzīgi vērtē rezultātus?”, 
Sabiedrības veselības pārvaldības 
un prakses elektroniskais izdevums], 9. sējums 2. izlaidums, 2003, 136.–
156. lpp.). Aptaujāja 505 dalībniekus 
no paraugam atlasītajiem projektiem, 
242 dalībnieki pilnībā aizpildīja 
anketu — dalības koeficients bija 
47,9 %. Vēl 19 dalībnieki atbildēja uz 
atsevišķiem, bet ne uz visiem aptaujas jautājumiem.
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?13
sarunas ar ĢD d) SANCO  un PHEA  darbiniekiem;
iesniegto priekšlikumu, finansēto projektu un projektu budžetu e) 
kvantitatīva analīze;
apspriešanās ar ieinteresētajām personām valstu veselības minis- f) 
trijās un sabiedrības veselības aizsardzības iestādēs, ar dalībvalstu 
pārstāvjiem Programmas komitejā un ar valstu koordinatoriem  
astoņās dalībvalstīs (Beļģijā, Igaunijā, Somijā, Francijā, Vācijā,  Latvijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē);
diskusija ar speciālistu grupu par svarīgiem jautājumiem vese- g) 
lības veicināšanas un slimību profilakses jomā dažādos revīzijas posmos. Speciālistu galvenais devums Palātai bija analīzes jomā, piemēram, ierosinājums analīzes pamatā likt RDI  ciklu (sk. 10. izcē-
lumu ), un apstiprinājums šajā ziņojumā izklāstītajiem revīzijas  
apsvērumiem.
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?14
PROGRAMMU KONCEPCIJA
 13.  Programmas ir daudz efektīvākas, ja tās ir pareizi izplānotas un ja iece-
rētie rezultāti ir skaidri noteikti. To vislabāk var panākt, ja
programmas lēmumā (vai tā papilddokumentos) ir skaidri izklāstīta a) 
intervences loģika;
programmas mērķi definēti saskaņā ar b) SMART  pieeju, t. i., tie ir  
konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstoši un laikā ierobežoti;
prioritātes noteiktas atbilstoši organizācijas stratēģijai; c) 
rezultātus un sasniegumus var uzraudzīt, pamatojoties uz stabi- d) 
liem un nozīmīgiem rādītajiem.
INTERVENCES LOĢIKA NAV SKAIDRA
 14.  Galvenais programmas koncepcijas elements ir intervences loģikas 
noteikšana — hipotētisks cēloņu un seku saistījums, kas apraksta to, 
kā ar intervenci paredzēts sasniegt programmas vispārējos mērķus. ES 
kontekstā šos kopēos politiku un programmu mērķi vispārīgi nosaka 
Līgums. Intervences loģika veido konceptuālu saikni no intervences 
ieguldījumiem uz tās iznākumu un attiecīgi — kā sabiedrību ietekmē sasniegtie koprezultāti un iznākums
17. Skaidrs plānotās intervences 
loģikas izklāsts ļauj veidot mērķu hierarhiju un apzināt uzraudzības 
un vērtēšanas galvenos rādītājus.
 15.  Loģiskie modeļi, kuri parāda, kā ieguldījumi dažādos pasākumos novedīs 
pie plānotajiem rezultātiem, ir labākais intervences loģikas izklāsta 
veids. Ne Komisijas likumdošanas priekšlikumā programmai18, ne SVP 
tiesiskajā regulējumā vai kādā citā svarīgā dokumentā (piemēram,  
ietekmes novērtējumos19 vai gada darba plānos) programmas inter-
vences loģika šādā veidā skaidri nebija izklāstīta. Arī attiecībā uz  2. SVP stāvoklis nav mainījies.
 16.  Loģiskos modeļus izmanto citās ES politikas jomās, piemēram, ārējās 
darbībās, un citās pasaules daļās (ASV, Kanādā) tos regulāri izmanto 
sabiedrības veselības jomā. Piemēram, loģiskie modeļi programmas plānošanā, īstenošanā un vērtēšanā bija izmantoti Dienvidarizonas štata pierobežas programmā, kas bija veltīta karjeras iespējām vese-
lības aprūpes jomā
20, Veselības uzlabošanas iniciatīvā, ko finansēja 
Kalifornijas Veselības fonds21, un Kalgari Starpkultūru garīgās vese-
lības konsultāciju projektā22.REVĪZIJAS APSVĒRUMI
17 Eiropas Komisija, Budžeta ĢD, 
“ES pasākumu vērtēšana: praktiski 
norādījumi Komisijas dienestiem”, 
2004. gada jūlijs, 87. lpp. 
18 COM(2000) 285 galīgā redakcija.
19 Komisijas SVP priekšlikums tika 
pieņemts, pirms 2002. gadā ieviesa 
obligātu ietekmes vērtēšanu, un 
attiecīgi tā bija tikai ierobežota 
izmaksu lietderības analīze. 
Turpretim 2. SVP ir bijis paplašināts ietekmes novērtējums (sk. Eiropas 
Komisija, SEC(2005) 0425; Ietekmes 
novērtējums apvienotajai veselības 
un patērētāju aizsardzības 
stratēģijai un programmai).
20 “How Using a Logic Model Refined 
Our Program to Ensure Success ” 
[“Kā loģisko modeļu izmantošana 
bagātināja mūsu programmu 
panākumu nodrošināšanai”],  M. 
Page, S. H. Parker un R. Renger , 
sk. internetā: Health Promotion 
Practice OnlineFirst , publicēts 
2007. gada 28. augustā.
21 “Evaluating the California Wellness 
Foundation’s Health Improvement 
Initiative: A Logic Model Approach ” 
[“Kalifornijas Veselības fonda 
Veselības uzlabošanas iniciatīvas 
vērtējums: loģisko modeļu pieeja”], 
A. Cheadle, W. L. Beery, H. P. 
Greenwald, G. D. Nelson, D. Pearson un S. Senter , sk.: Health Promotion 
Practice , 2003. gada aprīlis; 4. sēj., 
146.–156. lpp.
22 “Evaluability Assessment: A 
Catalyst for Program Change and 
Improvement ” [“Vērtējamības 
novērtējums: stimuls grozīt 
un uzlabot programmu”], W. E. 
Thurston, J. Graham un J. Hatfield , 
sk.: Evaluation & the Health 
Professions , 2003. gada jūnijs; 
26. sēj., 206.–221. lpp.
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?15
 17.  Savā ziņojumā par SVP starpposma vērtējumu23 ārējie vērtētāji ieteica 
attīstīt šādu sistemātisku un loģisku, uz pierādījumiem balstītu  
izklāstu, lai aprakstītu saistību starp ieguldījumiem, darbībām, fak-tiskajiem rezultātiem un iznākumu (sk. 3. izcēlumu ). Turklāt citām  
budžeta jomām Palāta ir ieteikusi izmantot intervences loģiku prog-
rammas koncepcijā, mērķu noteikšanā un izpildes vērtēšanā
24.
 18.  Palāta uzskata, ka daudz grūtāk programmai izvirzīt SMART  mērķus (sk. 
19.–21. punktu) un noteikt stabilus rādītājus, lai efektīvi uzraudzītu programmas īstenošanu (sk. 70.–73. punktu), ja nav konceptuāla  pamata.
IETEIKUMI NO SABIEDRĪBAS VESELĪBAS PRGRAMMAS (2003.–2008. GADAM) 
STARPPOSMA VĒRTĒJUMA
“[SVP] šajā starpposmā īsteno darba programmu, kas paredzēta tās gada darba plānos. Tomēr tas ir 
piemērots laiks izmantot šos sasniegumus, lai
izstrādātu precīzākas prioritātes atbilstoši ieinteresēto personu gaidām un pilsoņu vajadzībām, kā arī • 
atbilstoši politikas mērķiem un augstiem godīguma standartiem;samērotu savu darbību ne tikai ar katra projekta mērķiem, bet arī ar Programmas lēmuma vispārējiem 
• 
mērķiem;ieinteresētajām personām daudz precīzāk paziņotu par savām prioritātēm un darbībām un lai adresētu 
• 
specializētus ziņojumus visai plašajai sabiedrības veselības aizsardzības kopienai.
Izpratni par to, kā sasniegt minēto, atvieglotu tādu loģisko modeļu izstrāde, kas spētu izsekot pre-
cīzajām cēloņsakarībām, kuras saskaņā ar ieceri saista programmas pasākumus ar tai plānotajiem rezultātiem. ”
(Wija J. Oortwijn et al, Interim evaluation of the Public Health Programme 2003-2008  [Starpposma vērtējums Sabiedrības 
veselības programmai 2003.–2008. gadam]. Nobeiguma ziņojums, RAND Europe  tehniskais ziņojums, 2007., 6. lpp ).3. IZCĒLUMS23 Wija J. Oortwijn et al, Interim 
evaluation of the Public Health 
Programme 2003-2008  [Starpposma 
vērtējums Sabiedrības veselības programmai 2003.–2008. gadam]. 
Nobeiguma ziņojums, RAND Europe  
tehniskais ziņojums, 2007, 6. lpp.
24 Sk. Īpašo ziņojumu Nr. 9/2007, 
“ES pētniecības un tehnoloģiju 
attīstības ( RTD ) pamatprogrammu 
vērtēšana — vai Komisijas pieeju 
iespējams uzlabot?” (OV C 26, 
30.1.2008.), 34.–36. punkts, un 
Īpašo ziņojumu Nr. 7/2008, 
“Saprātīgās enerģijas programmas 2003.–2006. gadam” (OV C 279, 
1.11.2008.), 18. un 21. punkts.
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?16
PROGRAMMAS MĒRĶI NAV NE KONKRĒTI, NE IZMĒRĀMI VAI 
LAIKĀ IEROBEŽOTI
 19.  Komisijas pārvaldības sistēmā pēc darbības jomām mērķi ir definēti kā 
darbības vēlamās sekas. Tiem nebūtu jāapraksta pati darbība, bet gan 
jāattēlo ar šo darbību panākamās izmaiņas25. SMART  mērķu izvirzīšana 
visās ES darbības nozarēs, kuras finansē no budžeta, ir Finanšu regulā 
noteikts pienākums26. 
 20.  Ja nav skaidras intervences loģikas, ir grūti izvirzīt saskanīgus program-
mas mērķus. Faktiski, kā to atspoguļo veselības faktoru daļa, SVP  
programmas lēmumā uzskaitītie iespējamie pasākumi ir ļoti plaši un 
vispārīgi. Kopējais politikas mērķis “veicināt veselību un novērst sli-mības, skatot veselības faktorus visās politikas jomās un pasākumos” 
nebija sīkāk iedalīts konkrētos, izmērāmos un laikā ierobežotos uzde-
vumos (sk. 4. izcēlumu ).
 21.  No programmas lēmuma nav skaidrs ne tas, kā ar šiem pasākumiem pare-
dzēts sekmēt plašā politiskā mērķa — veicināt veselību un novērst 
slimības — sasniegšanu, ne arī tas, kā šāda vispārīga mērķa sasnieg-
šanu varētu novērtēt.
TRŪKST STRATĒĢISKAS PLĀNOŠANAS UN NAV NOTEIKTAS 
PRIORITĀTES
 22.  Ja izdevumu programmā jāpanāk jebkāda izmērāma ietekme, programmai 
jākoncentrējas uz atlasītiem pasākumiem, kurus nosaka stratēģiskajā 
plānošanā saskaņā ar stingri izraudzītu prioritāšu kopumu. Prioritāšu 
skaitam jābūt samērīgam ar pieejamo budžetu, jo pārāk daudz prio-
ritāšu samazinās iespējas panākt ietekmi kādā atsevišķā jomā.
 23.  Katru gadu ES dalībvalstis veselībai tērē vidēji EUR 1 400 uz vienu iedzī-
votāju27. Lai gan šajos izdevumos ietilpst veselības veicināšana un  
informācijas sniegšana, lielākā daļa summas tiek izdota veselības  
pakalpojumu nodrošināšanai un medicīniskajai aprūpei, kas saskaņā ar Līgumu ir tikai pašu dalībvalstu kompetencē. 25 Eiropas Komisija, SPP/ABM 
guide  [Norādījumi par stratēģisko 
plānošanu un programmu izstrādi 
/ pārvaldību pēc darbības jomām], 
otrais izdevums, 2004. gada oktobris, 25. lpp.
26 27. panta 3. punkts 
Padomes Regulā (EK, Euratom) 
Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, 
ko piemēro Eiropas Kopienu 
vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.).
27 PVO Reģionālais Eiropas 
birojs, Kopenhāgena, “ Public 
expenditure on health, purchasing power parity euro per capita, WHO 
estimates for 2003-2005 ” [“Valsts 
sektora izdevumi veselības jomā, 
pirktspējas paritāte, kas izteikta 
EUR uz vienu iedzīvotāju, PVO 
aplēses 2003.–2005. gadam”], Datu 
bāze “Veselību visiem” (HFA-DB), (http://www.euro.who.int/hfadb), 
2008. gada oktobris. 
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?17SVP PROGRAMMAS MĒRĶIS — VESELĪBAS FAKTORU DAĻA
Programmas mērķi. 
Veselības faktoru daļaSMART  kritēriji
Konkrēti
(tā, lai varētu 
pārbaudīt 
gūtās sekmes)Izmērāmi
(jāziņo par 
sekmēm 
ticami un 
pārbaudāmi)Sasniedzami AtbilstošiLaikā iero-
bežoti
(ar termiņu)
“Veicināt veselību un slimību profi  laksi, iedarbojoties uz veselības noteicējiem 
faktoriem ar visām Kopienas politikām un darbībām, ar šādiem pasākumiem:
Nē1Nē2Daļēji3Jā Nē43.1. stratēģiju un pasākumu sagatavošana un ieviešana, to skaitā tādu, kas saistīti ar 
sabiedrības informētību par veselības noteicējiem faktoriem, kas saistīti ar dzīvesveidu, piemēram, uzturvērtība, fi  ziskā aktivitāte, tabakas, alkohola, narkotiku un citu vielu 
lietošana, garīgā veselība, arī tādu pasākumu, kas jāiekļauj visās Kopienas politikās un ar vecuma un dzimumu grupām saistītās stratēģijās;
3.2. situācijas analizēšana un stratēģijas izstrāde par sociāliem un ekonomiskiem 
veselību noteicošiem faktoriem, lai identifi  cētu un novērstu nevienlīdzību veselības 
aprūpē un novērtētu sociālo un ekonomisko faktoru ietekmi;
3.3. situācijas analizēšana un stratēģijas izstrāde par vides faktoru ietekmi uz veselību 
un to identifi  cēšanas un novērtēšanas veicināšana;
3.4. situācijas analizēšana un informācijas apmaiņa par ģenētiskajiem noteicošajiem 
faktoriem un par ģenētiskās pārbaudes pielietošanu;
3.5. metožu izstrāde veselības veicinātāju stratēģiju un pasākumu kvalitātes un 
efektivitātes izvērtēšanai;
3.6. attiecīgu apmācību par augstākminētajiem pasākumiem atbalstīšana.”
1 Mērķis nenorāda uz to, ko vajadzētu mainīt, ne arī iekļauj uzdevumus, attiecībā pret kuriem būtu iespējams uzraudzīt projekta gaitu.
2 Mērķis nav izmērāms vai aplēšams, rezultatīvie rādītāji nav noteikti.
3 Balstoties uz programmas lēmumā defi  nētajām “darbībām” kā “mērķiem”, tos ir iespējams sasniegt vismaz zināmā mērā.
4 Laikposms nav norādīts.4. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?18
28 Šīs deviņas jomas bija: alkohols, 
tabaka, narkotikas, uzturs un 
fiziskā aktivitāte, seksuālā un reproduktīvā veselība un 
HIV, garīgā veselība, sociāli 
ekonomiskie faktori, vides faktori, 
kā arī slimību un traumu profilakse. 
2003. un 2004. gadā papildu jomas 
bija mācības sabiedrības veselības 
jomā (ko vēlāk pārveidoja darbības spējas stiprināšanā) un veselības 
veicināšana konkrētos apstākļos. 
2005. gadā pārtrauca darbu 
pie pēdējās minētās tēmas, un 
pievienoja ģenētiskos veselības 
faktorus. 24.  SVP budžets — aptuveni 59 miljoni EUR gadā — ir piešķirts veselības 
veicināšanas un informēšanas pasākumiem, kā arī tam, lai novērstu 
veselības apdraudējumus, un tas ir 13 centi uz katru Eiropas Savienī-bas iedzīvotāju. Šādos apstākļos atbilstoša ES reakcija būtu tās relatīvi 
mazo budžetu novirzīt nedaudzām atlasītām prioritārām darbībām  
tādās jomās, kurās skaidri redzama pievienotā vērtība Eiropas līmenī, kā arī tādiem jautājumiem, kurus visefektīvāk var risināt starptautiskā līmenī.
 25.  Sabiedrības veselības jomā risināmās prioritātes ir noteiktas gada darba 
plānos, kuri sniedz orientējošas norādes projektu iniciatoriem. Gada 
darba plānos 2003.–2007. gadam bija iekļauti plaši tematiski saraksti 
katrai programmas daļai, aptverot plašu jautājumu loku. Katru gadu veselības faktoru daļā ierosināja deviņas šādas tēmas (ar gada budžetu aptuveni 18 miljoni EUR). Dažos, bet ne visos gados finansēja vēl trīs citas jomas
28 (sk. I pielikumu ).
 26.  Gada potenciālo darbības tēmu skaits svārstījās no vienas līdz septiņām, 
un katrā no šīm deviņām tēmām tās bija sakārtotas virzībā no konkrē-
tākas uz vispārīgāku (sk. piemērus 5. izcēlumā ). Šīs gada tēmas bija 
noteiktas kā pasākumi, par kuriem varēja iesniegt projektu priekšli-
kumus, nevis kā mērķi, kurus var izmantot kā orientieri sasniegumu 
novērtēšanai. 
 27.  Rezultātā gada darba plānos 2003.–2007. gadam kopā noteica 154 darbī-
bas jomas veselības faktoru daļai vien. Tajā pašā laikā šajā program-mas daļā finansēja tikai 149 projektus, un tas nozīmē, ka pat optimālos apstākļos ar projektiem vien visas šīs jomas nevarētu aptvert. Faktiski aptverto prioritāšu skaits bija vēl mazāks, jo daži projekti bija pare-dzēti vienai un tai pašai darbības jomai. Turklāt plašajām veselības tēmam — uzturam, alkoholam un garīgajai veselībai — attiecīgajā gadā bieži vien bija veltīti tikai viens vai divi projekti (sk.  I pielikumu ).
 28.  Tā kā organizācijas un konsorcijus aicināja prasīt finansējumu bieži 
vien ļoti vispārīgiem mērķiem (sk. piemērus 5. izcēlumā ), Komisijai 
iesniegtajos priekšlikumos ļoti bieži pietrūka stratēģiskās virzības.  
Šī problēma īpaši skar tās jomas, kurās bija paredzēts, ka projekti  
nodrošinās pamatizpēti vai citādi sekmēs politikas attīstību. Šajās  jomās konkursi (un pakalpojumu līgumu izmantošana) ļauj daudz pre-
cīzāk definēt sasniedzamos rezultātus. Tomēr šajās jomās bija noteikts 
ierobežojums — 10 % no SVP budžeta. Otrajā SVP maksimālo apjomu 
palielināja līdz 20 % (sk. 2. izcēlumu ).
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?19
GADA DARBĪBAS JOMAS SVP VESELĪBAS FAKTORU DAĻĀ5. IZCĒLUMS
Tēma Gada darba plānos noteiktās darbības jomas (piemēri)
(Avots : Gada darba plāni SVP īstenošanai, 2003.–2007. gadam)
Tabaka “Veicināt stratēģijas, lai mainītu smēķēšanas kā normālas jeb ikdienišķas 
parādības uztveri, tostarp stratēģijas un pasākumus, lai samazinātu smēķēšanas izplatību.” (2004)
Alkohols “Novērtēt ieviestos valstu tiesību aktus un pašregulējošos noteikumus, kas attiecas uz alkoholisko dzērienu reklāmu un tirdzniecību.” (2004)
Narkotikas “Prioritāti piešķirs priekšlikumiem par:•  tādu ārstēšanas un reintegrācijas pasākumu īstenošanu, kuri aptver visas 
dalībvalstis, un saistībā ar zāļu/narkotiku nepareizu/pārmērīgu lietošanu;
•  labāko praksi, kā uzlabot profi  lakses un kaitējuma mazināšanas pakalpojumu 
pieejamību, īpaši saistībā ar HIV/AIDS un citām ar asinīm pārnesamām infekcijām.” (2005)
Uzturs un fi  ziskā aktivitāte “Izstrādāt novatoriskus pasākumus, lai uzlabotu ēšanas ieradumus un fi  ziskās 
aktivitātes ieradumus visās iedzīvotāju grupās.” (2003)
Garīgā veselība “Pamatojoties uz esošās labās prakses pārskatīšanu, izstrādāt stratēģijas pasākumu īstenošanai attiecīgā vidē, lai veicinātu garīgo veselību, akcentējot depresijas, pašnāvību un līdzīgu saslimšanu profi  laksi.” (2003)
Seksuālā un reproduktīvā 
veselība“Ņemot vērā veselības uzraudzības sistēmas informāciju, izstrādāt veselības veicināšanas stratēģijas un noteikt labāko praksi, lai risinātu seksuālās izglītības jautājumus (pusaudžu grūtniecība, ģimenes plānošana) un pievērstos seksuāli transmisīvo slimību, piemēram, HIV/AIDS profi  laksei, tostarp apsvērtu pieejas, ko var 
izmantot skolās un konkrētās mērķgrupās.” (2004)
Traumu profi  lakse “Tiks atbalstīta dalīšanās labākajā praksē par bērnu drošību visās dalībvalstīs, 
EEZ un kandidātvalstīs un bērna drošības veicināšana, rīkojot Eiropas konferenci. Īpaša uzmanība tiks pievērsta fi  ziskās vardarbības un riska paziņošanas 
jautājumiem, rīkojot praktiskas traumu novēršanas nodarbības.” (2006)
Vides faktori “2004. gadā prioritāti piešķirs darbībām, kas atbalsta veselības un vides politikas un stratēģijas izstrādi, kā arī veselības un vides jautājumu integrāciju citās Kopienas politikās. Īpašs uzsvars tiks likts uz konsultāciju un zināšanu nodrošināšanu, lai izstrādātu darbības, tostarp likumdošanu un citas iniciatīvas par veselības aspektiem, kas saistīti ar vidi, jo īpaši saistībā ar gaisa piesārņojumu (tostarp gaisa piesārņojumu telpās) un elektromagnētisko lauku.”
Sociāli ekonomiskie faktori “Sociāli ekonomiskie faktori arī turpmāk būs programmas nozīmīga prioritāte. 2004. gadā atbalstīs darbu pie1)  efektīvu stratēģiju noteikšanas, lai novērstu nevienlīdzību veselības jomā 
un sociāli ekonomisko faktoru ietekmi uz veselību konkrētos apstākļos un iedzīvotāju grupās, kur šī ietekme ir sevišķi jūtama, it īpaši sociāli atstumto iedzīvotāju, minoritāšu un imigrantu vidū;
2)  stratēģiju izstrādes, lai risinātu jautājumus, kas saistīti ar bezdarba un nedrošu 
darba apstākļu ietekmi uz veselību.”
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?20
PROGRAMMAS LĪMENĪ RĀDĪTĀJI SASNIEGUMU VĒRTĒŠANAI 
NAV ADEKVĀTI
 29.  Atbilstoši budžeta pārvaldībai pēc darbības jomām Komisijas ģenerāldi-
rektorātiem prasīja definēt skaidrus un nozīmīgus mērķus, kas turklāt būtu loģiski saistīti ar to sasniegšanai paredzētajiem pasākumiem,  un identificēt attiecīgus rezultatīvos rādītājus sasniegumu uzrau-
dzībai. Rādītāji būtu jānosaka gan ietekmes vērtēšanai (atšķirība, ko 
izjūt mērķgrupa), gan faktiskajiem rezultātiem (līdzekļi, ar kuriem šī atšķirība būtu jāpanāk)
29.
 30.  Tas, ka SVP lēmumā vai gada darba plānos nebija skaidras intervences 
loģikas un konkrētu, izmērāmu un laikā ierobežotu mērķu, kavēja  šādu rezultatīvo rādītāju izstrādi. Piemēram, ĢD SANCO  gada darba 
plānos līdz 2006. gadam nebija iekļauti nekādi ietekmes rādītāji vese-
lības faktoru mērķim. Ietekmes rādītājs “veselīga mūža gadi” (mēra 
gadu skaitu, kādu persona noteiktā vecumā var cerēt nodzīvot “pie 
labas veselības”) bija Komisijas līdzfinsansēta projekta rezultāts  
un 2005. gadā bija noteikts kā Lisabonas stratēģijas strukturālais  rādītājs.
 31.  Tomēr, kaut arī ietekmes rādītājus pēc tam izstrādāja, tie bija pārāk 
vispārīgi, lai tos varētu izmantot uzraudzībai vai vērtēšanai, un tie 
nebija saistīti ne ar vienu skaitļos izsakāmu mērķi. Kā redzams no  piemēriem, ietekmes rādītājs drīzāk bija formulēts kā mērķis, nevis 
kā sasniegtā novērtēšanas līdzeklis (sk. 6. izcēlumu ). 29 Eiropas Komisija, 
Ģenerālsekretariāts: SPP/ABM 
guide  [Norādījumi par stratēģisko 
plānošanu un programmu izstrādi 
/ pārvaldību pēc darbības jomām], 
otrais izdevums, 2004. gada oktobris, 26. lpp.
IETEKMES RĀDĪTĀJS SVP VESELĪBAS FAKTORU DAĻAI 2006. GADA PĀRVALDĪBAS 
PLĀNĀ
“Palielināt ieinteresēto personu un sabiedrības informētību un reakciju attiecībā uz veselības faktoriem, 
kas saistīti ar dzīvesveidu, īpaši saistībā ar uzturu un fizisko aktivitāti, alkoholu un slimībām, kurām ir izšķiroša nozīme sabiedrības veselībā. ”6. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?21
ATLASĪTIE RĀDĪTĀJI MĒRĶIM “VEICINĀT LABU VESELĪBU NOVECOJOŠĀ EIROPĀ” 
2009. GADA PĀRVALDĪBAS PLĀNĀ
“S• abiedrības informētība par neveselīga dzīvesveida modeļiem un ar dzīvesveidu saistītajiem vese-
lības apdraudējumiem un veselības faktoriem, īpaši par uzturu, fizisko aktivitāti un alkoholu”  jāpa-
augstina no 66 % līdz 80 %;
“• To iedzīvotāju daļa, kuri ir mērījuši asinsspiedienu katru gadu,”  jāpalielina no 59 % līdz 80 %; 
“• To iedzīvotāju daļa, kuri ir informēti par veselības apdraudējumu, ko tabakas dūmi rada nesmēķē-
tājiem,”  jāpalielina no 75 % līdz 80 %.7. IZCĒLUMS 32.  Nesen stāvoklis ir uzlabojies: paziņojumā par darbībām 2009. gadā provi-
zoriskajam budžeta projektam ir noteikti ietekmes rādītāji un skaitļos 
izsakāmi mērķi attiecībā uz sabiedrības informēšanu par atsevišķiem veselības faktoriem (sk. 7. izcēlumu ). 
 33.  Tomēr šā ziņojuma izstrādes laikā Komisija vēl nebija izmantojusi minē-
tos rādītājus, lai novērtētu SVP efektivitāti kopumā vai atsevišķos  
projektos. Faktiski revīzijā atklājās, ka Komisija visos posmos nav  izveidojusi atbilstīgu uzraudzības sistēmu, kura tai ļautu veikt šādu 
rezultātu mērīšanu (sk. 70.–73. punktu).
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?22
PROGRAMMAS ĪSTENOŠANA: NO PROJEKTA 
KONCEPCIJAS LĪDZ REZULTĀTIEM
 34.  Lai programma būtu efektīva, tās projektiem jāpanāk pozitīvi rezultāti. 
Ticamāk, ka tas izdosies tad, ja pirms projekta sākšanas tā mērķi,  mērķgrupas un sagaidāmie rezultāti būs noteikti un ja būs definēts, kā ar rezultātiem panāks plānoto ietekmi.
  Lai varētu efektīvi īstenot programmas šajā politikas jomā, Komisijai kā 
programmas vadītājai 
pienācīgi jāpārrauga projektu portfelis un jānodrošina saskanība a) 
un konsekvence; un
jāgādā, lai finansētie projekti skaidri apliecinātu pievienoto vēr- b) 
tību Eiropai.
PROJEKTU MĒRĶI NAV KONKRĒTI, PĀRBAUDĀMI UN IZSAKĀMI 
SKAITĻOS
 35.  Projektiem jābūt plānotiem tā, lai tie būtu efektīvi. Programmas līmenī 
svarīga projekta koncepcijas daļa ir noteikt SMART  mērķus (t. i., kon-
krēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstoši, laikā ierobežoti mērķi), un  
tiem jābūt loģiski atvasināmiem no politikas mērķiem, kā noteikts  
programmas lēmumā. SVP finansējuma piešķiršanas kritēriji paredz, ka projektu iniciatoru uzdevums ir noteikt “konkrētus un reālistis-
kus mērķus (..) Projektam jānosaka pārbaudāmi un skaitļos izsakāmi mērķi”
30. 
 36.  Palāta analizēja revidēto projektu dotāciju nolīgumus un konstatēja, 
ka projektu iniciatoru iesniegtajos piedāvājumos bija drīzāk dažādu 
pasākumu un faktisko rezultātu apraksts, nevis konkrēti mērķi. Tipiski projekta “mērķi” bija informācijas apmaiņa starp attiecīgās jomas  organizācijām, darbības spēju stiprināšana un labas prakses veicinā-šana (sk. 8. izcēlumu ). Tomēr Komisija neveica koriģējošus pasākumus, 
lai šīs nepilnības novērstu līdz dotācijas līguma slēgšanai.30 “Sabiedrības veselības 
programmas darbību atlases un 
finansēšanas noteikumi, kritēriji un 
procedūras” (OV C 62, 15.3.2003.).
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?23
 37.  Palātas izvērstā analīze par to, vai dotācijas nolīgumos izvirzītie projektu 
mērķi kvalificējami kā atbilstoši SMART  kritērijiem, attēlota III  pie-
likumā. Palāta secina, ka nevienam no parauga projektiem mērķi  nebija pilnībā vērtējami kā atbilstoši šiem kritērijiem. Mērķi nebija 
definēti izmērāmā un laikā ierobežotā veidā, un nebija skaidrs, cik  
lielā mērā tie ir sasniedzami. Tie nebija formulēti kā uzdevumi, pret kuriem vēlākā posmā būtu vērtējama attīstība. Tomēr, ja projektos bija noteikta īpaša mērķgrupa, tad izvirzītie mērķi kopumā tai atbilda 
(sk. 40. punktu). 
SVP (VESELĪBAS FAKTORU DAĻA) — PROJEKTU MĒRĶU PIEMĒRI NO DOTĀCIJU 
NOLĪGUMIEM
A&M  (Eiropas centrs “AIDS un mobilitāte”): 
“• Veicināt sadarbību un kontaktus starp ES dalībvalstīm un pievienošanās pieteikumu iesniegušajām 
valstīm (jauno) imigrantu jautājumā ”;
“• Novērtēt un dokumentēt labāko praksi, pievēršoties profilaksei, aprūpei un atbalstam Eiropā HIV/
AIDS jomā, kā arī imigrācijas, mobilitātes un jauniešu jomā ”.
CHOB  (“Bērni, aptaukošanās un ar to saistītās novēršamās hroniskās slimības”):
“• Mērīt un analizēt pārtikas produktu tirdzniecības ietekmi uz bērniem un jauniešiem ”;
“• Noteikt un izskatīt politikas iespējas risināt jautājumu par bērnu aptaukošanos ”.
ELSA  (“Valsts tiesību aktu piemērošana un pašregulējoši noteikumi attiecībā uz alkohola 
reklāmu un tirdzniecību”):
“• Izveidot 28 Eiropas valstu speciālistu partneru tīklu, iemācīt partneriem novērtēt valsts tiesību aktus 
un pašregulējošos noteikumus un sasaukt trīs šā tīkla sanāksmes ”;
“• Sagatavot ziņojumu par esošajiem valstu tiesību aktiem, struktūrām un regulējumu, tostarp paš-
regulēšanas mehānismiem alkoholisko dzērienu reklāmas un tirdzniecības jomā ”.8. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?24
 38.  Taču tas nenozīmē, ka šajā jomā nav iespējams izvirzīt SMART  mērķus. 
Revidētajā paraugā revīzija konstatēja arī projektu ar konkrētiem mēr-
ķiem, kuri ar pavisam nelieliem grozījumiem būtu pilnībā atbilduši SMART  kritērijiem (sk.  9. izcēlumu ). 
DEFINĒTI SAGAIDĀMIE PROJEKTA REZULTĀTI, IDENTIFICĒTAS 
MĒRĶGRUPAS UN PLĀNOTA ILGTSPĒJA — BIEŽĀK GAN 
IZŅĒMUMS, NEVIS LIKUMS
 39.  SVP finansējuma piešķiršanas kritēriji paredzēja, ka projektu iniciatori 
“iegūs ilgtspējīgus rezultātus, kas palīdz īstenot programmas mērķus ”31.
Tādējādi projektos būtu bijis jānorāda plānotā mērķgrupa un jādefinē sasniedzamie rezultāti, kā arī tas, kā nodrošināt šo rezultātu ilgtspēju pēc projekta pabeigšanas.
SVP (VESELĪBAS FAKTORU DAĻA). PROJEKTS ”PEER DRIVE CLEAN!”. 
GANDRĪZ SASNIEGTU SMART  MĒRĶU PIEMĒRS
“Vispārējais mērķis ir uzrunāt jauniešus (vecumā no 18 līdz 24 gadiem) un stāstīt par alkohola un nar-
kotiku lietošanas bīstamību, kā arī agrīnā posmā panākt izmaiņas potenciāli augsta riska narkotiku lietotāju mērķgrupā .(...) Individuālos pasākumos ar PEER  pedagogiem mērķgrupa jāpārliecina nelietot 
apreibinošas vielas pirms motorizēta transportlīdzekļa vadīšanas. ”
Vai mērķu formulējums atbilst SMART  kritērijiem?
Konkrēti• : jā (skaidra mērķgrupa un tas, kādas izmaiņas jāpanāk)
Izmērāmi• : nē (“uzrunāt”, “pārliecināt”)
Sasniedzami• : jā
Atbilsotši• : jā (jauniem autovadītājiem ir lielāks risks dzērumā izraisīt ceļu satiksmes 
negadījumus)
Laikā ierobežoti• : nē
Šā projekta mērķi SMART  kritērijiem atbilst gandrīz pilnībā, izņemot izmērāmības un laika aspektus. 
Šie divi aspekti jāuzlabo, par mērķi nosakot apzināšanos (piem., “līdz projekta beigām X % studentu, 
kas kārto braukšanas eksāmenus autoskolās, kuras piedalās projektā, jāspēj nosaukt X apdraudējumi, ko rada alkohola un narkotiku lietošana ”) vai vēl labāk — jāpanāk uzvedības izmaiņas (piem., “ neviens 
no dalībniekiem nav pieķerts dzērumā pie stūres pirmajā gadā pēc vadītāja apliecības iegūšanas ”).9. IZCĒLUMS31 “Sabiedrības veselības 
programmas darbību atlases un 
finansēšanas noteikumi, kritēriji un procedūras” (OV C 62, 15.3.2003.).
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?25
VAIRĀKUMĀ GADĪJUMU MĒRĶGRUPA NAV NORĀDĪTA
 40.  Tikai 16 dotāciju nolīgumos no paraugam atlasītajiem veselības veicināša-
nas projektiem bija skaidri norādīta mērķgrupa. No tiem tikai deviņos 
bija precizēts, kādas izmaiņas minētajai mērķgrupai projekts izraisīs. 
Raksturīgi, ka SVP projekti tieši nevēršas pie Eiropas iedzīvotājiem kā to veselības veicināšanas pasākumu galīgās mērķgrupas (piem., pie cilvēkiem ar HIV, jauniešiem ar lieko svaru, narkomāniem, alkoholisma 
riska grupas), bet strādā ar “starpnieku” grupām — veselības speciā-
listiem vai politiķiem. Tomēr deviņi no 36 projektiem, ko revidēja  Palāta, jau pašā sākumā bija izveidoti ar mērķi panākt tiešu ietekmi 
uz sabiedrības veselību. Tie pārstāv vairāk nekā pusi projektu (56 %), 
kuriem norādīta mērķgrupa.
SAGAIDĀMIE REZULTĀTI NAV SAISTĪTI AR PLĀNOTO IETEKMI
 41.  Dotācijas nolīgumos tika noteikti katra projekta “sagaidāmie rezultāti” 
atsevišķās pozīcijās. Tomēr projektu parauga revīzijā Palāta konstatēja, 
ka bija izveidots projekta faktisko rezultātu, sasniegumu un darbību saraksts (piem., “notiks sanāksme”, “izstrādās mācību rokasgrāmatu”) 
bez paskaidrojuma, kā šie pasākumi varētu panākt izmaiņas tiešo  
adresātu vidū. Sagaidāmo rezultātu nepilnīga definēšana un rādītāju 
trūkums nozīmē, ka sasniegumi nav ne pierādāmi, ne atspēkojami.
 42.  Palāta konstatēja arī to, ka priekšlikumos nebija paskaidrota loģiskā 
saikne starp projektiem un iespējamo labumu, ko tie dotu sabiedrī-bai; par šādas saiknes esamību nepārliecinājās arī Komisija vai pro-jektu koordinatori atlases procesa laikā vai pirms dotāciju nolīgumu 
parakstīšanas. Iespējams, klusībā bija cerības uz pozitīvām sekām  jau no tā vien, ka veselības veicināšanas jautājumu iekļaus politikas 
darba kārtībā, ka tiks veidoti kontakti un notiks informācijas apmaiņa. 
Tomēr nevienā posmā netika paskaidrots, kā projekta pasākumi varētu 
panākt ietekmi, kas reāli uzlabotu cilvēku spēju izvēlēties veselīgu dzīvesveidu. Te atkal jāuzsver, cik svarīgi ir izstrādāt intervences  loģiku.
REZULTĀTU ILGTSPĒJA PLĀNOTA RETOS GADĪJUMOS
 43.  Novērtējot veselības veicināšanas projektus, dažādos cikla posmus var 
klasificēt šādi: izziņas un pētniecības projekti, izstrādes projekti,  ieviešanas projekti un pilna mēroga projekti, ko sauc arī par pētnie-cības, izstrādes un ieviešanas jeb RDI  ciklu (sk.  10. izcēlumu ). 
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?26
 44.  SVP projekti ar to ierobežoto ilgumu (lielākoties divi trīs gadi) un iero-
bežotajiem resursiem nav paredzēti tam, lai aptvertu pilnu veselības 
veicināšanas pasākumu ciklu — no pierādījumu bāzes izveidošanas līdz publiskās intervences sagatavošanai un īstenošanai un ilgstošas 
ietekmes nodrošināšanai veselības jomā. Šie projekti var aptvert tikai 
daļu no procesa. Tomēr ir jābūt orientējošam plānam par to, kā pro-jektu rezultātus varēs izmantot cikla nākamajā posmā.
 45.  Nevienā no revidētajiem projektiem nebija plāna par to, kā rezultātus 
pārņemt nākamajā RDI  cikla līmenī, vai par to, kā nodrošināt to ilgt-
spēju. Aptaujātie projektu koordinatori parasti saprata ilgtspēju kā 
projekta pasākumu turpināšanu, nevis kā rezultātu efektīvu izman-
tošanu pēc projekta darbības termiņa. Visos revidētajos gadījumos projekta laikā radītie faktiskie rezultāti (piemēram, tīmekļa vietnes vai datu bāzes) pēc projekta slēgšanas nebija atjaunināti.
 46.  Tika konstatēts, ka projektos ar dažiem izņēmumiem nav pat plāna ilgt-
spējas nodrošināšanai vai projekta rezultātu pārņemšanai pēc pro-jekta finansēšanas perioda beigām. Projektu īstenotāji centās iegūt 
no Komisijas pēcprojekta dotāciju, lai varētu turpināt projekta pasā-
kumus. Biežāk sastopamā nostāja bija, ka projekta rezultāti varētu  
būt ilgtspējīgi tikai tad, ja partneri arī turpmāk nodrošinātu Kopienas 
finansējumu.
PĒTNIECĪBAS, IZSTRĀDES UN IEVIEŠANAS CIKLS
Pētniecības, izstrādes un ieviešanas cikls ir koncepcija, kas apraksta sabiedrības veselības prog-
rammas attīstības posmu secību, sākot no faktu konstatēšanas un pierādījumu bāzes izveides, līdz stratēģijas vai darba plāna izstrādei, pilotpārbaudei un visbeidzot — īstenošanai pilnā mērogā. 
Projektus, kas aptver tikai vienu no šiem posmiem, var uzskatīt par ilgstpējīgiem, ja to rezultāti ir 
izmantoti cikla nākamajā posmā. Piemēram, pētniecības projektiem jānodrošina, lai rezultāti tiktu izmantoti izstrādes posmā, bet projektiem, kas izstrādā intervences plānu, jāizmanto iepriekš pēt-niecības projektos izveidotā pierādījumu bāze un eksperimentālās ieviešanas plāns.
Revīzijā skatīja šādas projektu kategorijas:
izziņas un pētniecības projekti (piem., datu vākšana);
• 
izstrādes projekti (piem., politikas, vadlīniju vai programmas izstrāde);• 
ieviešanas projekti (piem., izmēģināšana, mācības un darbības spējas veidošana);• 
pilna mēroga projekti (piem., izplatīšana, īstenošana plašākā mērogā).• 10. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?27
PASTĀVĪGS SADARBĪBAS TĪKLU FINANSĒJUMS VAIRĀK NEKĀ DESMIT 
GADUS
 47.  Dažādu dalībvalstu veselības speciālistu un medicīnas organizāciju tīkli 
sniedz pamatu pieredzes apkopošanai un apmaiņai ar labāko praksi; 
tādējādi tas ir līdzeklis noteiktu rezultātu sasniegšanai, bet ne rezul-tāts pats par sevi. Tīklu īpašības neļauj tos vienkārši ieskaitīt kādā  no RDI  cikla posmiem. Revidēto projektu paraugā bija 13 sadarbības 
tīkli. Aptaujātie koordinatori apgalvoja, ka tīklu izveide bija attiecīgo 
projektu svarīgākais mērķis un iznākums.
 48.  Tīkli bija īpaši atkarīgi no turpmāka Kopienas finansējuma. Daži tīkli ir 
saņēmuši finansējumu no SVP un iepriekšējām programmām vairāk nekā desmit gadus (sk.  2. attēlu ). Ja Komisija nepiešķīra nekādu pēc-
projekta dotāciju, tīkla pasākumus pārtrauca un sadarbība pajuka. 
SVP (VESELĪBAS FAKTORU DAĻA) — ATKĀRTOTU TĪKLU PROJEKTU PIEMĒRI2. ATTĒLS
1991 1996 2003 2008AIDS un mobilitāte
(kopš 1991. gada)
TAMPEP
(kopš 1993. gada)  
ENSP
(1996–2008)  
ENYPAT
(1996–2006)  17 gadi (turpinās pašlaik)
15 gadi (turpinās pašlaik)
13 gadi 
10 gadi Pirms 1996. gada
(Rīcības plāns “Eiropa pret AIDS”, 
1991.–1994. gads)8 rīcības programmas 1996.–2002. gads(Rīcības programma par AIDS un infekcijas slimībām. Rīcības programma cīņai pret vēzi)
SVP(2003.–2007. gads)2. SVP
(2008.–2013. gads)
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?28
 49.  Jāatzīmē arī tas, kas neviens SVP finansēšanas mehānisms nebija piemērots 
nepārtrauktai tīklu darbības izdevumu finansēšanai. SVP konkursos 
piedāvāja dotācijas darbībām (Finanšu regulas 108. panta 1. punkta 
a) apakšpunkts), nevis darbības dotācijas. Attiecīgi sadarbības tīkli bija jādefinē kā tāds vai citāds projekts, un dotācijas nolīgumos bija 
jāietver projekta pasākumi, ar kuriem varētu segt darbības izdevumus. 
Uz tīkliem attiecās arī konkursi un tās pašas atlases procedūras, kas uz 
citiem projektiem. Šāds stāvoklis radīja lieku administratīvu slodzi gan dalībniekiem, gan Komisijai. Otrajā SVP tīklus var finansēt ar speciālu darbības dotācijas mehānismu starpniecību (sk. 2. izcēlumu ).
NAV PIENĀCĪGI UZRAUDZĪTA PROJEKTU SAVSTARPĒJA 
PAPILDINĀMĪBA UN PROJEKTU PORTFEĻA KONSEKVENCE
 50.  Lai efektīvi īstenotu programmu, programmas pārvaldītāja (t. i., Komi-
sijas vai izpildaģentūras) rīcībā ir jābūt precīzam un atjauninātam  
pārskatam par projektu portfeli. Tas ļauj izvairīties no darbību pār-
klāšanās un dublēšanās un sekmēt veicamo pasākumu sinerģiju, bet 
programmas plānošana, īstenošana un pēcpārbaude notiek saskanīgi 
un konsekventi. 
NAV PROJEKTU PORTFEĻA UZRAUDZĪBAS
 51.  Revīzijas laikā ne ĢD SANCO , ne PHEA  nevarēja nosaukt uzraudzības 
līdzekli, kas sniegtu pārskatu par īstenotajiem projektiem izraudzīto prioritāšu, ietverto pasākumu un sasniegto rezultātu aspektā (sk. 70.–
73. punktu). Tas traucēja nodrošināt konsekvenci programmas īste-
nošanas gaitā. Tā kā šāda informācija nebija apkopota, Komisija lēma 
par prioritātēm savā gada darba plānā, nezinot, kādi ir projekti katrā 
politikas jomā vai kādas darbības tie aptver.
SADRUMSTALOTĪBA, PROJEKTU PĀRKLĀŠANĀS UN LĪDZĪGU PASĀKUMU 
PARALĒLA ĪSTENOŠANA
 52.  Lai iegūtu secinājumu par savstarpējo papildināmību apstākļos, kad šāda 
pārskata nav, Palāta analizēja visus projektus, kuri pievērsās vienam no sešiem ar dzīvesveidu saistītajiem faktoriem (alkohols, tabaka,  narkotikas, uzturs un fiziskā aktivitāte, seksuālā un reproduktīvā vese-lība, garīgā veselība) (sk. II pielikumu ). Šo izvērsto analīzi papildi-
nāja kvantitatīva analīze, pārrunas ar ieinteresētajām personām un apspriešanās ar speciālistiem. 
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?29
 53.  Analīze parādīja, ka projekti nebija savstarpēji papildinoši un kopējais 
projektu portfelis nebija konsekvents šādu iemeslu dēļ:
sadrumstalotība. a)  Narkotiku politikas jomā no SVP finansēja tikai 
nedaudzus projektus un tie risināja ļoti atšķirīgas ar narkoti-kām saistītas problēmas, sākot no dopinga izklaides sportā, līdz recepšu viltošanai (kas norādīja uz legālo narkotiku ļaunprātīgu lietošanu) un narkotiku izplatības novēršanai cietumos. Līdzīgu stāvokli konstatēja uztura un fiziskās aktivitātes politikas jomā, kur nedaudziem SVP projektiem bija ļoti atšķirīgi mērķi un darbības; 
pasākumu pārklāšanās un dubults darbs. b)  SVP projektiem alkohola 
politikas jomā lielā mērā bija raksturīga pārklāšanās iesaistīto  
partneru un iegūtās informācijas aspektā, turklāt tas bija rakstu-
rīgs ne tikai paraugam atlasītajiem projektiem, bet arī projektam, 
ko finansēja no SVP priekšteces — Kopienas Rīcības programmas veselības veicināšanas jomā, un ziņojumam, kuru sagatavoja pēc 
agrāk izsludināta konkursa;
līdzīgu pasākumu paralēla īstenošana. c)  Tabakas politikas jomā gal-
venajos projektos, ko finansēja no SVP, bija izveidoti divi plaši tīkli 
smēķēšanas apkarošanai; viens bija adresēts plašai sabiedrībai, bet 
otrs — tikai jauniešiem. Seksuālās un reproduktīvās veselības jomā no SVP finansēja daudzus tīklus, kuru mērķis bija stiprināt tajā  
iesaistīto NVO darbības spēju. Tīkli atrada savu nišu — dažādus 
tiešos un netiešos adresātus: NVO Centrāleiropas valstīs vai NVO, 
kas strādā ar imigrantiem vispār, ar tiem imigrantiem, kuri darbo-
jas seksuālo pakalpojumu jomā, ar vietējiem seksuālo pakalpojumu sniedzējiem, ar narkomāniem, kuri lieto injicējamas narkotikas,  vai ar HIV/AIDS inficētiem cilvēkiem. 
 54.  Visās šajās jomās jau pastāv citi mehānismi, kas varēja būt SVP vietā: 
platformas, darba grupas, aģentūras ( EMCDDA, ECDC ), PVO un citas ES 
programmas, piemēram, pētniecības un tehnoloģiju izstrādes pamat-
programmas vai Preventīvo un informatīvo pasākumu programma, lai 
novērstu narkotiku lietošanu (sk. 64. punktu un 12. izcēlumu ). 
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?30
IEROBEŽOTA PIEVIENOTĀ VĒRTĪBA EIROPAI
 55.  Saskaņā ar Līgumā noteiktajiem subsidiaritātes un proporcionalitātes 
principiem jomās, kas nav ekskluzīvā Kopienas kompetencē, piemē-
ram, sabiedrības veselības jomā, Kopiena darbojas tikai tad un tikai 
tiktāl, ja darbības apjoma vai rezultātu dēļ tās mērķus var vieglāk  sasniegt Kopiena
32.
PIEVIENOTĀ VĒRTĪBA EIROPAI KATRĀ PROGRAMMAS DAĻĀ: MAZ TICAMS, 
KA VESELĪBAS FAKTORU DAĻA RADA ŠĀDU PIEVIENOTO VĒRTĪBU
 56.  Galvenais secinājums, kas izriet no subsidiaritātes principa, ir tāds, ka 
ES veselības politikai jāsastāv tikai no pasākumiem, kas dod tādus  
faktiskos rezultātus, kurus nevarētu sasniegt dalībvalstis, darbojoties 
atsevišķi, vai kuri dod apjomradītus ietaupījumus. Veselības apdraudē-
jumu daļa paredzēta infekcijas slimību uzraudzībai, un veselības infor-
mācijas daļa — salīdzināmu datu vākšanai un kopēju rādītāju izstrādei. 
Šīs divas daļas tādējādi pievēršas jautājumiem, kurus noteikti neva-
rētu risināt dalībvalstis, darbojoties atsevišķi. Tomēr Palāta uzskata, ka citi mehānismi sadarbībai starp dalībvalstīm vienlīdz labi varētu 
tikt galā arī ar šo uzdevumu (sk. 64. un 65. punktu).
 57.  Savukārt pievēršanās veselības faktoriem, lai vecinātu veselību un  
novērstu slimības, pati par sevi nav pārrobežu uzdevums. Precīzāk  izsakoties, tieša veselības veicināšana — izglītība veselības jomā un ietekmējoši dzīvesveida paraugi — ir kultūras noteikta darbība, kurā 
jāņem vērā sabiedrības veselības aizsardzības sistēma katrā valstī, kā 
arī vietējās īpatnības un vajadzības. Tādējādi, salīdzinot SVP trīs daļas, 
šķiet, ka veselības faktoru daļai ir vismazāk iespēju radīt pievienoto vērtību Eiropai.
PIEVIENOTĀ VĒRTĪBA EIROPAI PĒC PROJEKTA VEIDA: TĪKLI VARĒTU RADĪT 
VISLIELĀKO PIEVIENOTO VĒRTĪBU EIROPAI 
 58.  Palāta vērtēja pievienoto vērtību Eiropai veselības veicināšanas projektu 
līmenī veselības faktoru daļā un ņēma vērā virkni argumentu par to, 
kādēļ pasākums veicams tikai un vienīgi vai labāk veicams Eiropas  
līmenī. Tā analizēja četras projektu kategorijas, kas noteiktas RDI  cikla 
pamatā, bet tīklus skatīja atsevišķi (sk. 10. izcēlumu ).32 Sk. 2. un 5. pantu Līgumā par 
Eiropas Savienību un 5. punktu 
Protokolā Nr. 30 par subsidiaritātes 
un proporcionalitātes principa 
piemērošanu.
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?31
 59.  Visos projektos jābūt iesaistītiem partneriem no vairākām Eiropas valstīm. 
Tā kā tīkliem ir pārrobežu raksturs, tie varētu radīt vislielāko pievie-
noto vērtību Eiropai, jo notiek dalīšanās ar zināšanām, vienprātības veidošana un labas prakses apmaiņa starp valstīm. 
 60.  Cita veida projektu pievienotā vērtība Eiropai ir mazāk uzskatāma.
Izziņas un pētniecības projekti. a) Pievienoto vērtību Eiropai galve-
nokārt rada tas, ka no vairākām valstīm savāc datus un veic to  
salīdzinošu analīzi. Šie projekti paredzēti kopējas terminoloģijas 
izstrādei, kopēju standartu noteikšanai, kā arī tam, lai nodrošinātu 
datu un metožu salīdzināmību starp dalībvalstīm. Tomēr atsevišķi 
pasākumi ir pārklājušies ar tiem, kuri veikti veselības informāci-jas daļā, kā arī saskaņā ar citām ES programmām, piemēram, RTD  
pamatprogrammām
33 vai Preventīvo un informatīvo pasākumu  
programmām, lai novērstu narkotiku lietošanu (sk. 54. punktu un 
II pielikumu ).
Izstrādes projekti. b) To pievienotā vērtība Eiropai bija saistība ar  
ES politikas attīstību. Ar šo projektu starpniecību bija paredzēts turpmāk attīstīt to attiecīgās prioritārās jomas Eiropas līmenī un 
sekmēt šo jomu iekļaušanu darba kārtībā visā Eiropā.
Īstenošana un pāreja pie pilna mēroga (“ c) going-to-scale ”) projektiem. 
Šo projektu pievienotā vērtība Eiropai bija vismazāk redzama.  Tas izskaidrojams ar pasākumu (piem., izmēģinājumi, mācības,  darbības spējas stiprināšana, izplatīšana un īstenošana plašākā  mērogā) īpatnībām — tie ir notikuši konkrētā reģionā vai valstī, 
nevis Eiropas līmenī. Attiecībā uz šo projektu kategoriju varētu 
iebilst, ka pasākumi bija jāfinansē reģionam vai valstij, kur tie  
notiek. Dažiem projektiem tieši tā arī bija: Kopienas finansējumu 
izlietoja tikai “Eiropas līmeņa darbībām” (piem., valstu koordina-toru sanāksmēm), nevis faktiskai intervencei vai ikdienas darbībām 
attiecīgajā valstī. Tomēr citos gadījumos SVP finansējums bija  
izlietots valsts vai reģionāliem pasākumiem. 
 61.  Palāta uzskata, ka visi projekti veselības faktoru daļā līdz noteiktai pakā-
pei potenciāli spēj dod pievienoto vērtību Eiropai ar to, ka saista  
partnerus no dažādām ES dalībvalstīm. Tomēr, piemērojot Palātas  izmantotos kritērijus, nepārprotamu pievienoto vērtību Eiropai no  
parauga projektiem ir devuši tīkli.33 Laikposmā no 2003. līdz 
2006. gadam “Dzīvības zinātnes, 
genomika un biotehnoloģijas veselībai” ir viena no septiņām 
galvenajām tematiskajām 
pētniecības prioritātēm 
Eiropas Savienības Sestajā 
pamatprogrammā (6. PP), kuras 
mērķis ir iegūt jaunas zināšanas 
un pielietot tās cilvēku veselības uzlabošanai. Lai atbalstītu 
pētniecības organizācijas, kas veic 
gan fundamentālos, gan lietišķos 
pētījumus, piešķīra orientējošu 
budžetu — 2514 miljonus EUR. Iespējas iegūt šo finansējumu 
bija šādās jomās: genomikas 
pieeja veselībai un slimībām, 
biotehnoloģijas, vēzis, HIV/AIDS, 
malārija un tuberkuloze. Līdzīgas 
finansējuma iespējas bija arī 5. PP 
un pašreizējā 7. PP.
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?32
PROJEKTA PARTNERU APTAUJA
“Projekta mērķus varēja sasniegt, tikai piedaloties Eiropas Savienības 
veselības programmā.”
0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 %
15 %
9 %
2 %
5 %36 %32 %
ne piekrītu, ne nepiekrītu
nepiekrītu
nemaz nepiekrītu
nezinupiekrītupilnībā piekrītu
“Dalība Eiropas sabiedrības veselības programmā ir efektīvākā nekā dalība kādā 
no valsts mēroga veselības projektiem.”
0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 %
26 %
6 %
2 %
6 %29 %31 %
ne piekrītu, ne nepiekrītu
nepiekrītu
nemaz nepiekrītu
nezinupiekrītupilnībā piekrītu11. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?33
IEINTERESĒTĀS PERSONAS POZITĪVI VĒRTĒ DALĪBU PROGRAMMĀ
 62.  Dalībnieki visnotaļ apstiprināja savu projektu Eiropas dimensiju. Lielākā 
daļa (68 %) no projekta partneriem, kas atbildēja uz Palātas aptauju, piekrita vai pilnībā piekrita, ka viņu projektu mērķus varēja realizēt tikai ar dalību SVP. Apmēram 60 % uzskatīja, ka dalība SVP ir daudz efek-tīvāka nekā dalība valstu īstenotajos projektos (sk. 11. izcēlumu ).
 63.  Ieinteresētās personas dalībvalstīs konstatēja, ka arī programma kopumā 
deva pievienoto vērtību Eiropai, jo radīja iespēju apkopot zināšanas 
un dalīties ar labu praksi. Revīzijā aptaujātie valstu iestāžu pārstāvji 
(Programmas komitejas locekļi un valstu koordinatori) piekrita, ka SVP 
atbilda dalībvalstu vajadzībai sadarboties, apmainoties ar informāciju, pieredzi un vadlīnijām par sabiedrības veselības problēmām, kas skar 
visus. SVP starpposma vērtējumā ir pausts secinājums, ka loģiskais 
pamats Eiropas intervencei sabiedrības veselības jomā ir plaši atzīts 
un atbalstīts
34. 
Pastāvošo koordinācijas mehānismu piemēri (sīkāk sk. II pielikumu )
Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs (• EMCDDA )
Eiropas Alkohola un veselības forums• 
ES Platforma diētas, fiziskās aktivitātes un veselības jomā• 
Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (• ECDC )
Forums “• Think Tank on HIV/AIDS ”
HIV/AIDS pilsoniskās sabiedrības forums• 12. IZCĒLUMS34 Wija J. Oortwijn et al, Interim 
evaluation of the Public Health 
Programme 2003-2008  [Starpposma 
vērtējums Sabiedrības veselības 
programmai 2003.–2008. gadam]. 
Nobeiguma ziņojums, RAND Europe  
tehniskais ziņojums, 2007, 63. lpp.
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?34
 64.  Tomēr informācijas apmaiņa un sadarbība starp dalībvalstīm sabiedrības 
veselības jomā neaprobežojas tikai ar SVP. Pastāv citi mehānismi, kas 
var radīt pievienoto vērtību Eiropai. Lielākajā daļā sabiedrības vese-lības jomu darbojas vairāki forumi, darba grupas un platformas, kas 
pievēršas ne tikai veselības faktoriem, bet arī informācijas sniegšanai 
par veselību un veselības apdraudējumiem. Tie veicina apspriešanos starp ieinteresētajām personām — īpaši valsts organizācijām, bet arī pilsoniskajai sabiedrībai, rūpniecībai u. c. — un piedāvā “tikšanās  
vietu”, kur var izstrādāt un saskaņot kopējas pieejas (sk. 54. pun-
ktu un 60. punkta a) apakšpunktu). Alternatīvu mehānismu pastā-vēšana vedina jautāt, vai šos pasākumus būtu jāturpina īstenot SVP 
ietvaros.
 65.  Savā pašreizējā ES veselības stratēģijā, kas publicēta 2007. gada oktobrī, 
Komisija ierosināja izveidot “strukturētas sadarbības mehānismu”,  lai apzinātu un veicinātu vajadzīgos koordinācijas pasākumus starp dalībvalstīm
35. Lai palīdzētu Komisijai noteikt prioritātes, precizēt  
rādītājus, izstrādāt pamatnostādnes un ieteikumus, rosināt apmaiņu 
ar labu praksi un novērtēt sasniegto, 2008. gada decembrī tika izvei-
dota Padomes Sabiedrības veselības darba grupa vecāko amatpersonu līmenī. 35 Eiropas Komisija, Baltā grāmata, 
“Kopā par veselību. ES stratēģiskā 
pieeja 2008.–2013. gadam”, COM(2007) 630 galīgā redakcija, 
10. lpp.
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?35
PROJEKTU PĀRVALDĪBA
 66.  Projekta koncepcija ir ļoti svarīga, tomēr projektus jāpārvalda tādā 
veidā, kas palielina to efektivitātes iespējas. Projekts var dot maksi-
mālu ieguldījumu kopējā mērķa sasniegšanā, ja plānotos rezultātus sasniedz un ja mērķgrupa tos izmanto. Vislielākā iespēja, ka tā notiks, ir tad, ja
partnerība darbojas labi; a) 
īstenošanas laikā projektus pienācīgi uzrauga, un tas ļauj Komisijai b) 
būt informētai par projekta pasākumiem, faktiskajiem rezultātiem, 
potenciālo pārklāšanos un sinerģijas iespējām starp projektiem, 
kā arī nodrošina atgriezenisko saikni projektu koordinatoriem; 
plānotos rezultātus iegūst un pienācīgi izplata; c) 
veic projektu galīgo novērtējumu, kas ļauj Komisijai un projektu d) 
iniciatoriem mācīties no pieredzes.
PARTNERĪBA DARBOJĀS LABI 
 67.  Ja projektu īsteno vairāki partneri, tad tas, kā darbojas partnerība, ir sva-
rīgs projekta efektivitātes faktors. Visus paraugam atlasītos projektus 
īstenoja vairākas organizācijas dažādās dalībvalstīs, bet dažreiz arī kandidātvalstīs. Parasti projektos bija galvenais projekta koordinators 
un vidēji 12 asociētie partneri no dažādām valstīm.
 68.  Vairumā gadījumu pienākumi starp koordinatoru un partneriem bija 
skaidri sadalīti. Tomēr deviņos no 36 revidētajiem gadījumiem tika 
konstatēts, ka partnerība bija ļoti nelīdzsvarota, jo projekta koordi-
nators un/vai viens vai otrs partneris īstenoja lielāko daļu projekta pasākumu, kamēr citi partneri iesaistījās ierobežoti.
 69.  Lielākā daļa projektu koordinatoru un partneru ļoti pozitīvi novērtēja 
sadarbību partnerībā (sk. 13. izcēlumu ). Daudzi aptaujas respondenti 
uzsvēra, ka partnerība ir viens no svarīgākajiem projekta aspektiem, 
jo rodas iespēja dibināt kontaktus, apmainīties idejām un dalīties  pieredzē un labā praksē.
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?36
PROJEKTA PARTNERU APTAUJA
“Esmu apmierināts ar projekta partneru sadarbību.”
0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 %
13 %
5 %
1 %
1 %48 %32 %
ne piekrītu, ne nepiekrītu
nepiekrītu
nemaz nepiekrītu
nezinupiekrītupilnībā piekrītu
“Projekta koordinators darbā iesaista visus partnerus.”
10 %
3 %
0 %
3 %43 %41 %0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 %
ne piekrītu, ne nepiekrītu
nepiekrītu
nemaz nepiekrītu
nezinupiekrītupilnībā piekrītu13. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?37
KOMISIJA PROJEKTUS UZRAUGA AD HOC , NEVIS 
SISTEMĀTISKI
 70.  Ne ĢD SANCO , ne PHEA  nebija rakstisku vadlīniju projektu uzraudzībai, ne 
arī dokumentēta uzraudzības procesa36 (sk. 51. punktu). Tāpēc pada-
rītais bija atkarīgs no atsevišķa projekta vadītāja. Kopumā uzraudzība izpaudās kā koordinatoru sagatavoto starpposma un galīgo ziņojumu izmantošana, lai noskaidrotu, vai līguma prasības bijušas ievērotas, 
un tas ļāva kredītrīkotājam veikt maksājumu. Parasti Komisija projektu koordinatoriem nedeva rakstisku atsauksmi par viņu vadīto projektu 
saturu un sasniegumiem.
 71.  Daudzi projektu koordinatori nebija apmierināti ar Komisijas veikto uzrau-
dzību, īpaši tas attiecas uz projektiem, kas nodarbojās ar politikas  attīstību. Aptaujāja 32 koordinatorus, un 17 no tiem ziņoja, ka pro-jekta darbības laikā nekad nav apsprieduši savu projektu tehniskos aspektus ar Komisijas pārstāvjiem. Lielākā daļa projektu koordinatoru bija aicinājuši Komisijas projektu vadītāju uz sanāksmēm, bet šādi  ielūgumi reti tika izmantoti.
 72.  ĢD SANCO  darbinieki apstiprināja, ka projektu uzraudzība aizņēma ļoti 
nelielu daļu no viņu darbības un ka parasti viņiem nebija laika sīkāk 
ar to nodarboties. Turklāt darbinieku mainības dēļ dažos gadījumos 
vienam projektam tā darbības laikā tika iecelti trīs vai četri dažādi vadītāji, kā arī vairākus mēnešus projekti bija atstāti bez vadītajiem 
vispār. 
 73.  Komisijas veiktā tehnisko aspektu uzraudzība kārtējiem projektiem notika 
ad hoc , nevis sistemātiski, un tā nebalstījās uz vispārējām minimālajām 
prasībām un nesniedza oficiālas atsauksmes dalībniekiem. Tāpēc var 
uzskatīt, ka nebija arī notiekošo projektu pārskata, jo šāds pārskats būtu ļāvis Komisijai izvairīties no darba dublēšanās un būtu nodro-šinājis, ka pilnībā izmanto projektu potenciālo sinerģiju (sk. 50. un 51. punktu). 36 Attiecībā uz lielāko daļu 
projektu revīzijas paraugā 
tehniskā uzraudzība joprojām 
bija ĢD SANCO  projekta vadītāju 
pienākums; 12 projektiem, ko 
atlasīja pēc 2005. gada konkursa, uzraudzības pienākums bija nodots 
jaunizveidotajai Sabiedrības 
veselības izpildaģentūrai ( PHEA ) 
pēc līguma parakstīšanas.
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?38
FAKTISKIE REZULTĀTI IEGŪTI, BET NAV AKTĪVI IZPLATĪTI 
 74.  Faktiskie rezultāti jeb sasniegumi ir tas, ko iegūst ar intervencei atvēlē-
tajiem resursiem. Kopumā revidēto veselības veicināšanas projektu 
līgumos paredzētie faktiskie rezultāti bija iegūti. Vispārīgās rezul-tātu kategorijās ietilpa ziņojumi par konkrētiem jautājumiem, mācību kursi, datu bāzes, tīmekļa vietnes un informatīvi izdevumi, piemēram, 
brošūras.
 75.  Projektu rezultātu izplatīšanai galvenokārt izmantoja internetu. Gandrīz 
visu projektu faktiskie rezultāti tika augšupielādēti tīmekļa vietnēs — 
vai nu projektu koordinatoru mājas lapās, vai īpaši izveidotās vietnēs. Tādējādi vienlaicīgi tika izveidotas vairākas līdzīgas vietnes katrā  jomā, bet tas ieinteresētajām personām apgrūtināja derīgas infor-mācijas atrašanu. 
 76.  Citi izplatīšanas kanāli bija konferences, informatīvie izdevumi, raksti 
zinātniskajos žurnālos un preses relīzes. Projektu partneriem rezultātu 
izplatīšanā bija nozīmīga loma, jo viņi pazina valsts un reģionālos  
apstākļus un, iespējams, savā valstī vai reģionā viņiem jau bija izvei-
dojies kontaktu tīkls.
 77.  Lai gan revīzijā konstatēja, ka faktiskie rezultāti bija iegūti un izplatīti, 
nevienā no revidētajiem projektiem koordinatori nevarēja parādīt, ka rezultāti sasnieguši mērķgrupu. Projekti pat neapkopoja šādu infor-māciju
37. Izplatīšana nebija ilgtspējīga, un tīmekļa vietnes un datu  
bāzes pēc finansēšanas perioda beigām kopumā nebija atjauninātas (sk. 45. punktu).
 78.  Turklāt aptaujātie valstu veselības ministriju un veselības iestāžu pār-
stāvji bieži vien neko nezināja par īstenotajiem projektiem un vēl  mazāk  — par to rezultātiem. Lielākā daļa aptaujāto valstu ieintere-sēto personu kritizēja projektu rezultātu izplatīšanu un uzskatīja, ka viņiem bijis pārāk maz informācijas par (notiekošo vai jau pabeigto) projektu iznākumu.37 Jāatzīmē, ka šīs revīzijas tvērumā 
neietilpst noteikt projekta faktisko 
rezultātu izplatīšanas ietekmi 
uz mērķgrupām — t. i., pētīt, vai 
informatīvie izdevumi tika lasīti 
un novērtēti un vai veselības 
speciālisti izmantoja datu bāzes.
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?39
PROJEKTU VĒRTĒŠANA VĒL NAV VISPĀRPIEŅEMTA PRAKSE
 79.  Bez stabilas vērtēšanas projektu efektivitāti nevar uzskatāmi parādīt. 
Saskaņā ar PVO veselības veicināšanas iniciatīvas būtu jāvērtē gan  procesu, gan iznākumu aspektā
38. Taču SVP nav juridiskas prasības  
obligāti vērtēt projektus.
 80.  Tomēr Komisija jau 2003. gadā savā pirmajā izsludinātajā konkursā pazi-
ņoja, ka dos priekšroku projektiem, kuri “pienācīgu uzmanību velta 
procesa un rezultātu pašvērtējumam”39. Sākot ar 2005. gada konkur-
siem, obligāta dotāciju nolīgumu sadaļa bija darba pakotne “Projekta vērtēšana”, bet projektu koordinatoriem nebija turpmāku norāžu, ko ar to iesākt.
 81.  Palāta pārbaudīja, vai revidēto veselības veicināšanas projektu vērtēšanā 
ir ievēroti lietderības, saskanības, viengabalainības, objektivitātes, skaidrības un rentabilitātes kritēriji
40. Šajā analīzē atklājās, ka
no 24 paraugam atlasītajiem projektiem, kurus īstenoja pirms   —
2005. gada, trijiem bija veikta visaptveroša pašvērtēšana. No tiem 
tikai vienā gadījumā bija ievēroti visi iepriekš minētie kritēriji; 
deviņos no 12 projektiem, kurus īstenoja pēc 2005. gada konkursiem,  —
bija plāni veikt ierobežotu pašvērtēšanu, piemēram, bija paredzēts, ka koordinators no projekta partneriem savāks atsauksmes aptau-jas veidā par projekta sanāksmēm vai semināriem. Trijos citos  
gadījumos bija plānots, ka vērtēšanu veiks ārējs vērtētājs.
 82.  Lai gan Komisija mudināja un nesen pat prasīja, lai veselības vecināšanas 
projektos būtu veikta vispusīga pašvērtēšana, tas vēl nav kļuvis par vispārēju praksi — daļēji tāpēc, ka Komisija nav sniegusi norādījumus 
projektu koordinatoriem un Komisija vai PHEA  neveic pēcpārbaudes 
(sk. 70.–73. punktu).38 “Veselības veicināšanas 
vērtēšana: ieteikumi politiķiem”. 
PVO Eiropas darba grupas 
ziņojums par veselības 
veicināšanas vērtēšanu, 4. lpp.
39 “Noteikumi, kritēriji un 
procedūras pasākumu atlasei un 
finansēšanai saskaņā ar sabiedrības 
veselības programmu” 
(OV C 62, 15.3.2003.).
40 EKA Revīzijas vadlīnijas par 
vērtēšanu, 2005. gada novembris, 
7. lpp.
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?40
PROGRAMMAS KONCEPCIJA
 83.  Palāta uzskata, ka SVP koncepcija nenodrošina piemērotu pamatu Kopie-
nas finansēto veselības veicināšanas pasākumu efektīvai īstenošanai 
un uzraudzībai. Tas, ka nebija izskaidrota SVP pakārtotā intervences 
loģika, nepalīdzēja izvirzīt konkrētus, izmērāmus un laikā ierobežo-tus programmas mērķus un noteikt pienācīgus rādītājus sasniegumu mērīšanai. 
 84.  Revīzijā atklāja, ka nepilnības ir arī Komisijas stratēģiskajā plānošanā 
un ka netiek noteiktas prioritātes. Tēmu daudzveidības un gada dar-
bības jomu daudzskaitlīguma dēļ ieguldījumi bija izkliedēti, un tas 
noveda pie sadrumstalotiem rezultātiem, jo pieejamā budžeta līdzekļi bija ierobežoti. Programma attīstījās daudzos un dažādos virzienos, un tai pietrūka stratēģiskas virzības. Palāta uzskata, ka SVP (2003.–2007. gadam) nav lielākais ieguldītājs veselības veicināšanas politikas 
attīstībā Eiropas Savienībā.
1. IETEIKUMS
Lai novērstu pašreizējo samēra trūkumu starp mērķiem un līdzekļiem, 
nākamās programmās jāizvirza precīzāk formulēti mērķi, kas vairāk  
atbilstu budžeta līdzekļiem.
Skaidri jāizklāsta visām turpmākajām programmām pakārtotā interven-
ces loģika, t. i., jānosaka konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstoši un 
laikā ierobežoti mērķi politikas un programmas līmenī, atspoguļojot 
saistību starp tiem un nosakot rādītājus, ar ko mēra to sasniegšanu. SECINĀJUMI UN IETEIKUMI
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?41
PROGRAMMAS ĪSTENOŠANA: NO PROJEKTA 
KONCEPCIJAS LĪDZ KOPREZULTĀTIEM
 85.  Palāta uzskata, ka Komisijas veiktā projektu atlase un programmas īste-
nošana nenodrošināja projektu savstarpēju papildināmību, vispārēju 
īstenojamo projektu portfeļa konsekvenci un to projektu finansēšanu, kuri varētu dot vislielāko pievienoto vērtību Eiropai. 
 86.  Projektu mērķi (kā piedāvāja projektu iniciatori) loģiski neizrietēja no 
programmas mērķiem, un tie neatbilda arī SMART  prasībām, kas  
noteiktas Finanšu regulā. Komisija neveica nekādus koriģējošus  
pasākumus nepilnību novēršanai pirms revidēto dotāciju nolīgumu 
parakstīšanas.
 87.  Sagaidāmie projektu rezultāti nebija definēti kā ietekme uz mērķgru-
pām, un rezultātu ilgtspēja uzskatāma par zemu. Projekti kopumā  
guva plānotos faktiskos rezultātus, bet revīzijā tika konstatēts, ka  
nav pierādāms, vai šie rezultāti sasniedza adresātu. Ļoti bieži jau no paša sākuma bija neskaidrs šādu faktisko rezultātu būtiskums un to 
uztveramība mērķgrupās. Dalībnieki bieži vien saprata ilgtspēju kā 
projekta pasākumu turpināšanu, un tādēļ bija ļoti atkarīgi no turp-
māka Kopienas finansējuma. 
 88.  Palāta atzīst, ka programma saistīja ieinteresētās personas no dažādām 
valstīm. Kopumā projektiem piemita Eiropas dimensija, un daudzos gadījumos tie veicināja pieredzes apmaiņu un savstarpēju mācīšanos. Tomēr EK Līguma 152. pants Eiropas Savienībai uztic tikai ierobežotas 
pilnvaras sabiedrības veselības jomā. Lisabonas līgums (kurš pašlaik tiek ratificēts) to būtiski neizmainītu. Tādējādi ES pasākumu pievienotā 
vērtība veselības veicināšanas jomā saskaņā ar SVP veiktajiem pasā-
kumiem galvenokārt ir sadarbības sekmēšanā starp ieinteresētajām 
personām dažādās dalībvalstīs. No visiem saskaņā ar SVP īstenotajiem projektiem tīkli ir tie, kas varētu radīt vislielāko pievienoto vērtību Eiropai un kas vislabāk apmierina dalībnieku vajadzību dalīties labā praksē, izstrādāt kopējus standartus un vadlīnijas un apmainīties ar 
zināšanām. 
 89.  Tomēr galvenais SVP īstenošanas mehānisms (t. i., dotācijas, kuras konkursu 
kārtībā piešķir pasākumiem) nav piemērotākais mehānisms šādu tīklu finansēšanai. Tas pats attiecas uz pasākumiem, ar kuriem paredzēts sekmēt Komisijas politikas attīstību.
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?42
PROJEKTU PĀRVALDĪBA
 90.  Attiecībā uz projektu pārvaldību Palāta konstatēja, ka partnerība kopumā 
darbojās labi. Tomēr Komisijas veiktā notiekošo projektu pārraudzība 
bija ad hoc , nevis sistemātiska, un nesniedza oficiālas atsauksmes dalīb-
niekiem. Projekti sasniedza dotācijas nolīgumos noteiktos rezultātus, bet projektu iniciatori retos gadījumos tos aktīvi izplatīja. Projektu ex post  vērtēšana dalībniekiem vēl nav kļuvusi par ierastu praksi.
2. IETEIKUMS
Attiecībā uz pašreizējo SVO (2008.–2013. gadam) Komisijai būtu jāap-
kopo pieredze, lai gūtu pārskatu par īstenotajiem projektiem un to  
rezultātiem un tādējādi konstatētu esošo pārklāšanos un visas citas  nepilnības tās projektu portfelī.
Gada darbības jomu skaits ir ievērojami jāsamazina, un tās jāorientē 
uz stratēģiskajām prioritātēm.
Komisijai turklāt būtu jānovērš nepilnības projektu koncepcijā un īste-
nošanā. Lai to panāktu, jāveic šādi pasākumi:
jāsaskaņo projekta mērķi ar programmas mērķiem un iepriekš minē-
• 
tajām pārskatītajām gada prioritātēm. Turklāt dotācijas nolīgumos 
jānosaka ne tikai veicamie pasākumi, bet arī vēlamie rezultāti, mērķ-
grupas un tas, kā šos rezultātus pēc projekta pabeigšanas ilgtspējīgi izmantos; 
kad vien iespējams, jānosaka skaitļos izsakāmi uzdevumi un rezultatī-
• 
vie rādītāji, lai atvieglotu mērķu sasniegšanas gaitas uzraudzību;
projekti jāvērtē • ex post , lai uzlabotu turpmāko projektu (un iespē-
jamo nākamo programmu) koncepciju, ņemot vērā gūto pieredzi  
un zināšanas.
Visbeidzot, Komisijai pilnībā jāizmanto pastāvošie SVP (2008.–
2013. gadam) finansēšanas mehānismi tīkliem (t. i., darbības dotācijas) 
pašreizējā plānošanas posmā, jo tie šādām darbībām ir vairāk piemē-
roti nekā dotācijas pasākumiem. Attiecībā uz pakalpojumu līgumiem 
Komisijai jāpiemēro lielāks maksimālais apjoms (drīzāk 20 %, nevis  
10 %) no pieejamā budžeta, lai īstenotu politikas attīstības atbalsta 
pasākumus. Taču tad darba uzdevumi ir jādefinē precīzāk nekā uzaici-
nājumos iesniegt projektu pieteikumus.
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?43
VISPĀRĒJS SECINĀJUMS
 91.  Sabiedrības veselības programmai bija izvirzīti ļoti plaši un drosmīgi 
mērķi, kuri krasi kontrastēja ar tai atvēlētajiem ierobežotajiem līdzek-
ļiem. Šis samēra trūkums vēl vairāk pieauga kopš pašreizējās SVP  (2008.–2013. gadam) ieviešanas.
 92.  Palāta apšauba Eiropas sabiedrības veselības programmu (tādu kā SVP) 
atsevišķu komponentu lietderību. Revīzijas secinājums ir, ka šādām 
programmām ir grūti panākt pierādāmu ietekmi uz iedzīvotāju vese-
lību. Ja arī programma sniedz pievienoto vērtību Eiropai, tā galveno-
kārt izpaužas kā iespēja starpniekiem sadarboties un apmainīties ar labu praksi, lai ar to papildinātu valstu programmas un pasākumus. Turklāt Palāta atzīmē, ka pastāv arī tāds sadarbības mehānisms kā  atvērtā koordinācijas metode, kas ļauj veidot sadarbības tīklus un  
nodrošina pieredzes apmaiņu.
3. IETEIKUMS
Laikposmā pēc 2013. gada Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai 
būtu jāpārskata ES sabiedrības veselības pasākumu tvērums un pieeja 
ES finansējumam šajā jomā, paturot prātā pieejamos budžeta līdzekļus un to, ka pastāv arī citi sadarbības mehānismi (piemēram, atvērtā koor-
dinācijas metode
41), kas atvieglo sadarbību un informācijas apmaiņu 
starp ieinteresētajām personām visā Eiropā. 
Pašreiz notiekošā budžeta pārskatīšana rada pirmo iespēju šādam pār-
vērtēšanas procesam. 
  Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2009. gada 5. marta sēdē  
Luksemburgā.
Revīzijas palātas vārdā —
e jas pa ātas ā dā
priekšsēdētājs  
Vítor Manuel da Silva Caldeira41 Šī metode balstās uz valdību 
brīvprātīgas sadarbības principu. 
Tās pamatā ir savstarpēja 
mācīšanās, salīdzināšana un 
labākās prakses apmaiņa.
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?44
I PIELIKUMS
SVP 2003.–2007. GADAM (VESELĪBAS FAKTORU DAĻA) — PĒC TĒMAS FINANSĒTIE PROJEKTI
Gads Tēma
Tabaka
Alkohols
Narkotikas
Uzturs un fi  ziskā 
aktivitāte 
Seksuālā un reproduktīvā 
veselība, HIV/AIDS
Garīgā veselība
Veselības sociālie faktori
Vides faktoru ietekme uz 
veselību
Veselības veicināšana 
konkrētā vidē
Mācības sabiedrības vese-
lības aizsardzības jomā
Slimību un traumu 
profi  lakse
Ģenētiskie faktori
Darbības spējas 
stiprināšanaKopā
2003 Finansētie projekti 2 1 1232 2114 19
Darbības jomu skaits 7 2 3211 3211 23
Finansētie projekti / darbības joma 0,29 0,50 0,33 1,00 3,00 2,00 0,67 0,50 1,00 4,00 1,33
2004 Finansētie projekti 2 1 224132532 27
Darbības jomu skaits 7 1 131121211 21
Finansētie projekti / darbības joma 0,29 1,00 2,00 0,67 4,00 1,00 1,50 2,00 2,50 3,00 2,00 1,81
2005 Finansētie projekti 5 4 222332 411 29
Darbības jomu skaits 5 4 235543 312 37
Finansētie projekti / darbības joma 1,00 1,00 1,00 0,67 0,40 0,60 0,75 0,67 1,33 1,00 0,50 0,81
2006 Finansētie projekti 4 2 5545 1 1 3 4 2 45
Darbības jomu skaits 3 3 354344 2 2 33
Finansētie projekti / darbības joma 1,33 0,67 1,67 1,00 1,00 1,67 2,75 0,75 2,00 1,00 1,38
2007 Finansētie projekti (aplēse) 10 11 4 3 1 29
Darbības jomu skaits 3 5 465344 4 2 40
Finansētie projekti / darbības joma 0,83 0,79 0,50 0,75 0,50 0,67
Kopējais fi  nansēto projektu skaits 149
Kopējais darbības jomu skaits 154
Finansētie projekti / darbības jomas kopā 0,97
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?45
II PIELIKUMS
SVP (VESELĪBAS FAKTORU DAĻA) — SEŠU POLITIKAS JOMU ANALĪZE
NARKOTIKAS
 1.  ES Padome 2004. gada decembrī apstiprināja ES Narkomānijas apkaro-
šanas stratēģiju (2005.–2012. gadam), kas ir pamats diviem secīgiem 
četru gadu rīcības plāniem narkomānijas apkarošanas jomā. Šīs stra-tēģijas divi vispārīgie mērķi ietver sabiedrības veselības aizsardzību 
(narkotiku lietošanas novēršanu, kaitējuma mazināšanu un ārstēšanu) 
un drošību (tādu normatīvo aktu piemērošanu, kas aizliedz narko-
tiku ražošanu un kontrabandu). ES līmenī ĢD SANCO  ir maznozīmīga 
loma narkotiku apkarošanas politikā. Šo politiku galvenokārt izstrādā ĢD JLS, bet lielākā daļa projektu finansējuma ir atvēlēta pētniecības 
projektiem, kurus pārvalda ĢD RTD  un ĢD TREN . 2007.–2013. gadam 
ir izveidota programma “Narkomānijas novēršana un informēšana  
par narkomāniju”, kuru pārvalda ĢD JLS (šīs programmas budžets ir 
21 miljons EUR). Šai programmai ir sabiedrības veselības programmai 
līdzīgi izvirzītie mērķi un mērķdalībnieki.
 2.  Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs (“Centrs”) nodro-
šina ES un tās dalībvalstis ar kopēju informatīvo sistēmu par narko-
tikām. Centrs apkopo informāciju par visiem narkotiku lietošanas  aspektiem, balstoties uz dalībvalstu vietējo uzraudzības centru  
datiem. Centrs ir izveidojis arī datu bāzi par labāko praksi narkotiku lietošanas novēršanā.
 3.  Sabiedrības veselības programma finansēja nedaudzus ar narkotiku lie-
tošanu saistītus projektus, un šie projekti aptvēra narkotiku proble-
mātikas plašu spektru un kontekstu. Tomēr šajos projektos galvenā 
uzmanība bija pievērsta pētniecībai / informācijas apkopošanai un 
labākās prakses apmaiņai. Palāta atklāja, ka daži no šo projektu mēr-ķiem un pasākumiem, piemēram, datu vākšana un datu bāzes izveide 
par labāko praksi, pārklājās ar Centra darbības jomu. Izmaksu un laika 
ziņā Centrs tos varēja īstenot efektīvāk. Ņemot vērā to, ka pastāv  
Centrs un īpaša programma “Narkomānijas novēršana un informēšana 
par narkomāniju”, jāpārskata, vai ir lietderīgi iekļaut šos ar narkotiku 
lietošanu saistītos projektus ES veselības programmās.
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?46
II PIELIKUMS
ALKOHOLS
 4.  Attiecībā uz veselību alkohola lietošana ir sarežģītāks temats nekā citi ar 
atkarībām saistīti faktori, jo saprātīgs tā patēriņš ir sociāli pieņemams un nerada draudus veselībai. Tomēr aplēses liecina, ka pārmērīga  alkohola lietošana izraisa aptuveni 10 % no kopējās saslimstības, kā arī 
rada vai padziļina citas sociālas vai ekonomiska rakstura problēmas, 
piemēram, satiksmes negadījumus un vardarbību. Visefektīvākie alko-hola kontroles politikas instrumenti (izmaksu ziņā) ir juridiski iero-
bežojumi, kuri ir dalībvalstu kompetencē (lielāks pirkšanas nodoklis, 
mazāka pieejamība un pasākumi, kuru mērķis ir apkarot transportlī-
dzekļa vadīšanu alkohola reibumā un alkohola lietošanu nepilngadīgo 
vidū).
 5.  Pēc Padomes 2001. gadā publicētajiem secinājumiem Komisija 2006. gada 
oktobrī sagatavoja stratēģiju alkohola radītā kaitējuma samazināša-
nai. Šī stratēģija piedāvā atbalstu kaitējuma samazināšanas projek-
tiem, datu vākšanai un informatīvu un izglītojošu pasākumu izstrādei sadarbībā ar dalībvalstīm. Attiecībā uz alkohola ražošanu ES stra-
tēģija balstās uz brīvprātīgiem rīcības kodeksiem un pašregulāciju, 
nevis juridiskiem ierobežojumiem. 2007. gada jūnijā Eiropas Komisija 
izveidoja Eiropas Alkohola un veselības forumu, kurā darbojas biz-
nesa nozares pārstāvji (alkohola ražotāji, reklāmas nozares pārstāvji, 
plašsaziņas līdzekļi, mazumtirgotāji un ēdināšanas nozares pārstāvji) 
un valsts veselības un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Foruma dalībnieki ir aicināti intensīvāk īstenot pasākumus, lai samazinātu  
alkohola radītu kaitējumu, piemēram, sekmētu atbildīgus reklāmas paziņojumus.
 6.  SVP projekti saistībā ar alkoholu bieži vien pārklājās iesaistīto partneru 
un sagatavotās informācijas ziņā. Trijos no pieciem revīzijas paraugā 
atlasītajiem projektiem tika vākta informācija un sagatavoti ziņojumi par alkohola politikas stāvokli katrā no ES dalībvalstīm. Tajā pašā  laikā Komisija sagatavoja visaptverošu ziņojumu “Alkohols Eiropā”, kā arī ziņojumu “Alkohola politika ES dalībvalstīs un Norvēģijā”, kuru 
sagatavoja, izmantojot finansējumu no iepriekšējās Kopienas rīcības 
programmas veselības sekmēšanai. Šādu pārklāšanos var skaidrot ar 
to, ka nebija ES alkohola stratēģijas, kas definētu prioritātes laikposmā 
līdz 2006. gadam, kā arī ar to, ka šajā jomā agrākās darbības netika 
plānotas saskaņoti.
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?47
II PIELIKUMS
TABAKA
 7.  Saskaņā ar PVO sniegto informāciju pašlaik pasaulē tabakas lietošana ir 
viens no galvenajiem novēršamas priekšlaicīgas nāves cēloņiem. Vis-efektīvākais veselības veicināšanas pasākums (izmaksu ziņā) saistībā ar tabaku ir tiesiskais regulējums (lielāki pirkšanas nodokļi, ierobežo-
jumi saistībā ar smēķēšanu darbavietā, tabakas reklāmas aizliegumi), 
kas jāpapildina ar patērētāju izglītošanu, organizējot kampaņas un brīdinot par tabakas bīstamību veselībai.
 8.  Kopienas atbalsts smēķēšanas apkarošanas organizācijām aizsākās jau 
1987. gadā līdz ar programmu “Eiropa pret vēzi”. ES ir pieņēmusi arī tiesību aktus par tabakas kontroli. Tie balstās uz EK līguma 95. pantā noteikto ES kompetenci iekšējā tirgus jomā. 2001. un 2003. gadā ES pieņēma divas nozīmīgas direktīvas par tabakas izstrādājumiem un 
reklamēšanu. Nesen 2007. gada sākumā tika publicēta zaļā grāmata 
“Virzība uz Eiropu, kas brīva no tabakas dūmiem: politikas iespējas ES 
līmenī”.
 9.  Šos tiesību aktus papildināja Kopienas atbalsts smēķēšanas novēršanas un 
pārtraukšanas pasākumiem visā Eiropā, kuros SVP projektiem ir mazno-
zīmīga loma to budžeta ziņā. Plašākas programmas ir pret smēķēšanu 
vērstas kampaņas, kuras finansē Kopienas Tabakas fonds, kas līdzekļus 
iegūst no nodevas, kuru piemēro ES tabakas ražotājiem piešķirtajām 
subsīdijām. Līdz šim Tabakas fonds ir finansējis divas lielas kampaņas izpratnes veicināšanai. Jaunāko kampaņu “ HELP  — par dzīvi bez tabakas” 
uzsāka 2005. gadā, un tās budžets četriem gadiem ir 72 miljoni EUR. Komisijas uzdevumā to izstrādāja veselības ekspertu un sabiedrisko attiecību speciālistu konsorcijs, un šajā kampaņā ir iekļauti informatīvi 
pasākumi un TV pārraides visās ES dalībvalstīs.
 10.  Sabiedrības veselības programmas finansētie tabakas projekti galvenokārt 
bija divu lielu tīklu izveide, kuri saņēma līdzekļus jau kopš 1996. gada no agrākām rīcības programmām. Viens no tīkliem nodarbojas ar smē-ķēšanas novēršanu kopumā, taču lielu uzmanību velta arī tabakas  kontroles lobēšanai un sekmēšanai, bet otrs tīkls galveno uzmanību 
ir pievērsis jauniešiem. Tā kā oficiāli šie tīkli nevarēja saņemt finan-
sējumu, tos pārveidoja par “pamatprojektiem” ar vairākiem koordinē-
jamiem apakšprojektiem. 2005. gadā šo uzbūves struktūru atcēla, un 
daži no apakšprojektiem turpmāk tika īstenoti kā atsevišķi projekti.
 11.  Lai gan sabiedrības veselības projektu ietekme nav izmērāma, Kopienas 
finansējums netieši ļāva vispārējam tīklam un tās dalīborganizācijām 
sekmīgi īstenot tabakas ierobežošanas lobēšanu un pasākumus gan ES, 
gan dalībvalstu līmenī. Viens no piemēriem ir dalībvalstīs nesen pie-
ņemtie tiesību akti par smēķēšanas aizliegumu sabiedriskās vietās.
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?48
II PIELIKUMS
UZTURS UN FIZISKĀ AKTIVITĀTE
 12.  Sabiedrībā pieaugošās bažas par aptaukošanās arvien lielāku izplatību 
jo īpaši bērnu vidū ir pēdējos gados atspoguļotas vairākos Komisijas pasākumos. 2006. gadā Komisija publicēja balto grāmatu “Eiropas  stratēģija attiecībā uz uzturu, lieko svaru un veselības jautājumiem, 
kas saistīti ar aptaukošanos”. Galvenais instruments šīs stratēģijas  
īstenošanā ir ES rīcības platforma “Uzturs, fiziskās aktivitātes un vese-lība”, ko izveidoja 2005. gadā un kas darbojas kā forums pilsoniskās 
sabiedrības un ražotāju pārstāvjiem, kuri ir apņēmušies veikt pasā-
kumus, lai samazinātu aptaukošanos. Dalībvalstu atbildīgās iestādes 
ir apvienotas Eiropas Uztura un fiziskās aktivitātes ekspertu tīklā. Lai 
vēl vairāk sekmētu dalībvalstu dalīšanos ar politikas idejām un praksi, 2007. gadā Komisija izveidoja arī augstākā līmeņa darba grupu, kura galveno uzmanību pievērsa ar uzturu un fizisko aktivitāti saistītiem veselības jautājumiem.
 13.  Līdztekus minētajām platformām šī stratēģija uzsver ES pasākumus 
saistītās politikas jomās, piemēram, patērētāju politika (marķēšana), 
lauksaimniecība (augļu nodrošināšana skolās) un pilsētas transports 
(fiziskas aktivitātes sekmēšana). Šajā stratēģijā sabiedrības veselības 
programmai ir ļoti ierobežota loma1.
 14.  Uztura un fiziskās aktivitātes jomā nav daudz SVP projektu, un to mērķi 
un pasākumi ir ļoti dažādi, tāpēc stāvokļa kopaina ir sadrumstalota. Vairākos revidētajos projektos vai nu nebija iespējams pārliecināties par gūtajiem rezultātiem, vai nu arī tie radīja zemu pievienoto vēr-
tību Eiropas mērogā. Piemēram, vienu projektu finansēja, lai atrastu partnerus projekta pēcpārbaudei, bet ierosinājumu par pēcpārbaudi 
tā arī nekad neiesniedza. Revidenti konstatēja, ka kāds cits projekts, 
kurā veica pētījumu par pārtikas mārketinga ietekmi uz bērniem, daļēji 
pārklājās ar līdzīgu PVO pētījumu. Vēl viens projekts finansēja darbī-bas, kuras projektu partneri īstenoja individuāli vairākās skolās par uzturu un fizisko aktivitāti. Lai vairotu bērnu iesaisti, šos vietējos  pasākumus izgudroja paši bērni, un tie varēja ietvert gan sporta svētku 
organizēšanu parkā, gan skolas sienu dekorēšanu ar augļu attēliem. 
Lai gan tam varētu būt kāda ietekme uz bērnu veselību tajās skolās, 
kuras piedalījās šajā projektā, šo vietējo pasākumu pievienotā vērtība 
ES mērogā un vajadzība pēc ES finansējuma ir apšaubāma.1 SVP ir pieminēta tikai 
vienu reizi: “Komisija turpinās 
atbalstīt uzraudzības veikšanu, 
izmantojot savus projektus 
saskaņā ar sabiedrības veselības 
aizsardzības programmu, kas atbalsta sadarbības pasākumus 
un informācijas apmaiņu 
paraugprakses jomā saistībā 
ar uzturu, fizisko aktivitāti un 
aptaukošanās novēršanu” (Baltās 
grāmatas 9. lpp.).
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?49
II PIELIKUMS
SEKSUĀLĀ UN REPRODUKTĪVĀ VESELĪBA
 15.  Sabiedrības veselības programma iezīmēja atkāpi no Komisijas īstenotās 
pieejas, kas bija virzīta vienas konkrētas slimības apkarošanai (tas  bija raksturīgi 1996.–2002. gada AIDS/infekciju slimību programmai). Seksuālās un reproduktīvās veselības politikas joma ir kļuvusi plašāka. 
Tomēr lielākajā daļā šīs jomas projektu galvenā uzmanība joprojām 
ir pievērsta HIV/AIDS
2. 
 16.  Komisija 2005. gadā pieņēma paziņojumu “HIV/AIDS apkarošana Eiropas 
Savienībā un kaimiņvalstīs laikposmā no 2006. līdz 2009. gadam”.  Tajā bija izklāstīts rīcības plāns, kas ir nozīmīgs dokuments, kurā  bija noteiktas vajadzības un veicamie pasākumi. Komisija uzsāka arī vairākas iniciatīvas, lai apspriestos ar attiecīgajām šajā jomā ieintere-
sētajām pusēm. HIV/AIDS apkarošanas ideju laboratorija ( Think Tank  
on HIV/AIDS ) ir forums, kurā Komisija, dalībvalstis, ES kandidātvalstis 
un EEZ valstis apmainās ar informāciju. HIV/AIDS apkarošanas pilso-
niskās sabiedrības forums ir neformāla padomdevējorganizācija, kuru izveidoja 2005. gadā, lai sekmētu NVO un tīklu līdzdalību.
 17.  Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru izveidoja 2005. gadā kā 
Kopienas aģentūru infekcijas slimību uzraudzībai. Šīs aģentūras pasā-
kumi attiecas uz HIV, un tā īsteno programmu saistībā ar HIV, seksuāli transmisīvajām slimībām un vīrusiem, kurus pārnes ar asinīm.
 18.  Revīzijai atlasītajā paraugā lielākā daļa projektu bija SVP projekti seksuā-
lās un reproduktīvās veselības jomā. Vairākums šo projektu bija tīkli ar 
kopējo mērķi stiprināt to NVO darbību, kuras līdzdarbojas projektos. 
Tie atrada savu nišu un galveno uzmanību pievērsa dažādiem tiešiem 
un netiešiem adresātiem: NVO Viduseiropas valstīs vai NVO, kuras  strādā ar imigrantiem, ar seksa industrijā nodarbinātiem imigrantiem, vietējiem seksuālo pakalpojumu sniedzējiem, intravenozo narkotiku lietotājiem vai ar HIV/AIDS inficētiem cilvēkiem.
 19.  Daži no tīkliem ievāca datus un uzraudzīja HIV/AIDS izplatību vai citus 
HIV/AIDS aspektus to noteiktajās mērķgrupās. Turpmāk šīs darbības varētu pārņemt Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs.2 Kopš HIV/AIDS parādīšanās 
1980. gados tas ir bijis nāves 
cēlonis vairāk nekā 25 miljoniem 
cilvēku visā pasaulē. Eiropā 
1990. gados tā izplatība uz laiku 
apstājās. Stāvoklis mainījās šā gadsimta sākumā, kad PVO ziņoja 
par to, ka HIV strauji izplatās 
Austrumeiropā un atkal uzliesmo 
Rietumeiropā.
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?50
II PIELIKUMS
GARĪGĀ VESELĪBA
 20.  Pēdējos gados garīgā veselība arvien plašāk tiek atzīta par sabiedrī-
bas veselības problēmu. Pretēji pašlaik spēkā esošajam EK līgumam Lisabonas līgumā ir skaidri pieminēta garīgā veselība kā ES darbības joma
3. Tomēr secīgas agrāk īstenotās sabiedrības veselības program-
mas ir jau līdzfinansējušas projektus garīgās veselības sekmēšanai un 
garīgo traucējumu novēršanai.
 21.  Pēc PVO Eiropas valstu ministru konferences par garīgo veselību Eiropas 
Komisija 2005. gada septembrī publicēja Zaļo grāmatu par garīgo  veselību (“Iedzīvotāju garīgās veselības uzlabošana. Veidojot Eiropas Savienības stratēģiju par garīgo veselību”), kura aizsāka konsultācijas par iespējamiem plānotajā garīgās veselības stratēģijā iekļaujamajiem 
pasākumiem. Tomēr dalībvalstis nespēja vienoties par šo stratēģiju 
un to neapstiprināja. Tāpēc plānotā ES platforma garīgās veselības 
jomā tā arī neīstenojās. Pēc vairākiem mēģinājumiem turpmāk risināt 
šo jautājumu Komisija 2008. gada jūnijā organizēja augsta līmeņa  konferenci, kurā vienojās par “Eiropas paktu par garīgo veselību un 
labklājību”.
 22.  Tā kā nav garīgās veselības stratēģijas, kura varētu dot ievirzi ES darbībām 
un tā kā gada darba plānos izklāstītajām garīgās veselības prioritā-tēm ir plašs spektrs, bet pašreizējās darbības nav izvērtētas, trīs no 
četriem revīzijas paraugā atlasītajiem projektiem garīgās veselības jomā ievērojami pārklājās. Divos projektos, ko finansēja saskaņā ar secīgiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, tika veikti identiski 
pasākumi, kuros galvenā uzmanība bija pievērsta politikas izstrādei un datu vākšanai. Daļēji pārklājās arī citu iesaistīto pušu darbs. Para-
lēli ir izveidotas vairākas garīgās veselības programmas datu bāzes 
(piemēram, Eiropas Aģentūra drošībai un veselības aizsardzībai darbā 
(Bilbao) izveidoja datu bāzi par stresu), taču tās nav labi sasaistītas cita ar citu.
 23.  Vēl viens projekts, kuru finansēja, lai atbalstītu Komisiju garīgās veselī-
bas stratēģijas izstrādē, nekad netika īstenots. Pēc tam šajā projektā 
noteica citus uzdevumus un paredzēja koordinēt citus garīgās vese-
lības projektus un sekmēt informācijas izplatīšanu par šo projektu  rezultātiem, bet šajā ziņā tas pārklājas ar vēl vienu RTD  finansētu  
projektu.3 EK Līguma 152. pants: 
“Kopienas rīcība papildina 
dalībvalstu politiku un ir vērsta 
uz to, lai uzlabotu iedzīvotāju 
veselību, veiktu slimību profilaksi 
un novērstu draudus cilvēku veselībai”. Lisabonas Līguma 
168. pants: “Savienības rīcība 
papildina dalībvalstu politiku 
un ir vērsta uz to, lai uzlabotu 
iedzīvotāju veselību, veiktu slimību 
profilaksi un novērstu draudus 
fiziskajai un garīgajai veselībai”.
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?51
III PIELIKUMS
SVP (VESELĪBAS FAKTORU DAĻA). SMART  KRITĒRIJU (T. I., KONKRĒTI, IZMĒRĀMI, 
SASNIEDZAMI, ATBILSTOŠI, LAIKĀ IEROBEŽOTI MĒRĶI) PIEMĒROŠANA PROJEKTA MĒRĶIEM, KAS NORĀDĪTI 36 REVIDĒTO PROJEKTU DOTĀCIJU NOLĪGUMOS
SMART  kritēriji4Projekta mērķu analīze
Konkrēti (Vai tie defi  nē mērķgrupu 
un faktorus, kuriem jāmainās?)Nedaudzos dotāciju nolīgumos bija skaidri noteiktas mērķa grupas saistībā 
ar tiešajiem un netiešajiem adresātiem un izmaiņām, kuras bija paredzēts ieviest projekta īstenošanas rezultātā. Bieži vien, lai gan mērķos nebija defi nēta mērķa grupa, to varēja nojaust no projekta darbībām (nojaušamā 
mērķa grupa).
Izmērāmi (Vai tie ir formulēti 
izmērāmā veidā, piemēram, ietekmes lielums, adresātu skaits?)Nevienam projektam nebija izmērāmu mērķu. Ja bija kvantitatīvi noteikti 
rezultatīvie rādītāji, tie attiecās uz iegūstamajiem faktiskajiem rezultātiem, nevis mērķiem (parasti tie bija formulēti šādi: “ziņojuma publicēšana X eksemplāros,” bet nekad, piemēram, “par X % palielināt to skolēnu skaitu, kuri ir veikuši fi  ziskas aktivitātes pēdējās 7 dienās”).
Sasniedzami (Vai tos var īstenot, 
ņemot vērā atvēlēto laiku, fi  nanšu 
līdzekļus un cilvēkresursus?)Lielākajā daļā projektu nebija skaidrs, vai mērķi ir sasniegti. Rezultatīvie 
rādītāji galvenokārt nepapildināja mērķus; sekmes mērķu sasniegšanā parasti neuzraudzīja. No otras puses, var teikt, ka tādus mērķus kā, piemēram, “informācijas apmaiņa”, “zināšanu palielināšana”, “sadarbības sekmēšana” ir gandrīz neiespējami nesasniegt.
Atbilstoši (Vai tie ir atbilstoši 
mērķgrupai/grupām?)Šā jautājuma pārbaude visiem projektiem līdz pat galīgajai mērķgrupai 
ir ārpus šīs revīzijas tvēruma. Tomēr tiešie adresāti, piemēram, NVO un veselības speciālisti, bieži vien iesaistījās kā projektu partneri. Projektu partneru aptaujā 88 % respondentu atzina, ka projektu mērķi bija atbilstoši viņu valstij vai reģionam, bet 86 % teica, ka tie bija atbilstoši viņu organizācijai.
Laikā ierobežoti (Vai tie nosaka 
laikaposmu, kurā jāsasniedz izvirzītie mērķi?)Termiņus gandrīz nekad nepiemēroja mērķiem, bet gan tikai faktiskajiem 
rezultātiem (piemēram, ziņojums jāsagatavo līdz X mēnesim).
4 Iekavās norādītie papildu jautājumi ir sniegti no The European Quality Instrument for Health Promotion (EQUIHP)  [Eiropas kvalitātes 
intrumenti veselības veicināšanai], Kok, H., Bollars, C., Molleman, G. and Van den Broucke, S., 2005. gads.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?52
KOMISIJAS 
ATBILDES
KOPSAVILKUMS
IV
Par Revīzijas palātas konstatējumiem un  
secinājumiem
a) 
Saskaņā ar Līguma 152. pantu jebkuras Komi-sijas rīcības mērķis sabiedrības veselības  jomā ir papildināt dalībvalstu veiktos pasā-kumus veselības aizsardzības un uzlaboša-nas jomā. Sabiedrības veselības programma (SVP) 2003.–2007. gadam ir tikai viens no šajā sakarībā izmantotajiem instrumentiem. 
Komisija piekrīt, ka ar lielāku budžetu varētu 
panākt vairāk, bet SVP 2003.–2007. gadam  
īstenošana atspoguļo Eiropas Parlamenta  
un Padomes piešķirtos budžeta līdzekļus, kā 
arī abu iestāžu šai programmai apstiprinātās 
prioritātes un mērķus.
SVP 2003.–2007. gadam loģikas pamatā ir  
veselības stratēģija, ko 2000. gadā pieņēma 
Komisija (COM(2000) 285 galīgā redakcija), 
un tajā ņemts vērā Līgumā noteiktais sub-
sidiaritātes princips. Konkrētas prioritātes  izklāstītas programmas lēmuma pielikumā. 
Programmas galvenais mērķis ir sasniegt  tādus starpposma rādītājus kā “labās prak-ses” noteikšana un popularizēšana, ES  sabiedrības veselības ekspertu tīkla izveide un informācijas apkopošana Eiropas sabied-
rības veselības jomā, lai sagatavotu vienotas pieejas. 
SVP prioritātes atbilstoši Eiropas Parlamenta 
un Padomes Lēmumam 1786/2002/EK par  Kopienas rīcības programmas pieņemšanu  
sabiedrības veselības aizsardzības jomā  
2003.–2008. gadam noteiktas saskaņā ar  
Līguma 152. panta prasībām un 2000. gadā 
apstiprināto Veselības stratēģiju.
Komisija atzīst, ka nepieciešams papildu  
progress, lai gada darba plānā noteiktu vai-rākas šādas prioritāšu jomas un iespējamās 
rīcības jomas, kas ir saderīgas ar pieejama-
jām budžeta apropriācijām.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?53
b) 
Revidējamo projektu atlasi veica SVP  (2003.–2007. gadam) sākuma posmā. Situā-
cija revidētās programmas jomā pēdējo  
divu gadu laikā ir būtiski mainījusies, un  šīs pārmaiņas ņemtas vērā pašreizējā SVP  (2008.–2013. gadam). Kopš 2006. gada uzai-
cinājumos iesniegt priekšlikumus izmanto-
tie “norādījumi pieteikumu iesniedzējiem”  ietver sīkus norādījumus par to, ka pietei-
kumu iesniedzējiem, izstrādājot pieteikumu, 
jāizmanto jaunākie vispāratzītie projektu  
vadības principi. Sarunu process nodrošina 
šo principu faktisko noteikšanu dotācijas  nolīgumā, un PHEA  (tagad — EAHC ) nodro-
šina to piemērošanu visā projekta īstenoša-nas laikā. Kopš 2007. gada izpildaģentūra  katru gadu veic informācijas apkopošanu.
c) 
Komisija atzinīgi vērtē revīzijas konsta-tējumu par to, ka ieinteresētās personas  
apstiprinājušas “pievienoto vērtību Eiropai” 
un SVP lietderību. Jāatzīmē arī, ka pievie-
notā vērtība Eiropai ir bijis kritērijs dotāciju 
piešķiršanai kopš SVP (2003.–2007. gadam) 
sākuma.
V
ES kontekstā Komisijas tiesību aktu priekš-
likumus parasti papildina “ ex ante  ietekmes 
novērtējums”, kurā analizēta iespējamo  
politisko risinājumu ekonomiskā un sociālā ietekme, kā arī ietekme uz vidi. Tieši šeit  
Komisija plāno skaidrot iespējamo nākamo 
programmu loģiku, kas varētu sekot pašrei-
zējai SVP (2008.–2013. gadam).
SVP (2003.–2007. gadam) starpposma vēr-
tējums, ko veica 2007. gadā, atklāja vairā-kas iespējamo uzlabojumu jomas. Vairāki  no šiem pasākumiem Sabiedrības veselības programmas (2008.–2013. gadam) vadības  jomā ir vai tiek īstenoti, tostarp arī ierosi-nātā informācijas apkopošana.Kopš 2006. gada, un jo īpaši pašreizējai SVP 
(2008.–2013. gadam), uzaicinājumā iesniegt 
priekšlikumus izmantotie “norādījumi pie-
teikumu iesniedzējiem” ietver sīkus norādī-jumus par to, ka pieteikumu iesniedzējiem, izstrādājot pieteikumu, jāizmanto jaunā-
kie vispāratzītie projektu vadības principi.  
Sarunu process nodrošina šo principu fak-tisko noteikšanu dotācijas nolīgumā, un  
PHEA  (tagad — EAHC ) nodrošina to ievēro-
šanu visā projekta īstenošanas laikā.
VI
Komisija piekrīt Revīzijas palātai, ka ES  līmenī pieejamais ierobežotais finansējums jāizmanto stratēģisku jautājumu risināšanai 
un darbību veikšanai, kam nepārprotami ir 
pievienotā vērtība Eiropai.
Komisija atbalsta arī Revīzijas palātas vie-
dokli par to, ka būtu iespējams tālāk attīstīt 
“atvērtās koordinācijas metodi”, kā arī citus 
forumus un platformas veselības aizsardzības 
jomā, kas veicina sadarbību un informācijas 
apmaiņu starp dalībvalstīm un ieinteresēta-
jām personām visā Eiropas Savienībā.
Tomēr Komisija uzskata, ka šādi sadarbī-
bas mehānismi nevar (un tiem nevajadzētu) aizstāt īpaši šim mērķim izveidotu Eiropas  finansējuma programmu sabiedrības vese-
lības jomā. Lai gan šādi instrumenti vei-cina sadarbību un informācijas apmaiņu,  
tie nenodrošina vajadzīgo finansējumu ES  
mēroga sabiedrības veselības pasākumiem  
(piemēram, tīklu izveidei un uzturēšanai).
Turklāt SVP nodrošina Komisijai nepiecieša-
mos līdzekļus tādu pasākumu uzsākšanai, kas veicina un atbalsta politikas izstrādi galve-najās sabiedrības veselības politikas jomās, izmantojot attiecīgus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?54
REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA
10.
Līguma 152. pants nosaka, ka “Kopienas  
rīcība papildina dalībvalstu politiku un ir  
vērsta uz to, lai uzlabotu iedzīvotāju vese-lību”, tādējādi nodalot dalībvalstu atbildību par veselības veicināšanas programmu īste-
nošanu no Kopienas atbildības par to veikto 
pasākumu papildināšanu.
Šajā ziņā Komisija uzsver, ka SVP galvenais 
mērķis ir starpnieki — dalībvalstis, galvenās 
ieinteresētās personas un dalībnieki, kā arī 
to iesaistīšana ES mēroga tīklā un palīdzība “labas prakses” noteikšanā un pārbaudē, lai 
atbalstītu un veicinātu sabiedrības veselības 
politikas izstrādi.
Skatīt arī atbildi uz 14., 21., 40. punktu un  
60. punkta c) apakšpunktu.
REVĪZIJAS APSVĒRUMI
14.
SVP pamatā esošā intervences loģika balstās uz Līguma 152. pantu, kas skaidri nosaka, ka 
“Kopienas rīcība papildina dalībvalstu poli-tiku un ir vērsta uz to, lai uzlabotu iedzīvo-tāju veselību”, tādējādi nodalot dalībvalstu atbildību par veselības veicināšanas prog-rammu īstenošanu no Kopienas atbildības  
par to veikto pasākumu papildināšanu.
Tādējādi SVP mērķis ir starpnieki — dalīb-
valstis, galvenās ieinteresētās personas un 
dalībnieki, kā arī to iesaistīšana ES mēroga tīklā un palīdzība “labas prakses” noteik-šanā un pārbaudē, lai atbalstītu un veici-nātu sabiedrības veselības politikas izstrādi. Šajā ziņā jāatzīmē arī, ka praktiskie norā-
dījumi “ES pasākumu vērtēšana” publicēti  2004. gadā, tāpēc tos nevarēja izmantot  
1999.–2000. gadā, kad tika izstrādāta SVP  
(2003.–2007. gadam).Turklāt SVP (2003.–2007. gadam), ko pie-
ņēma ar Lēmumu 1786/2002/EK, atspoguļo 
apstiprināšanas procesā noteikto Eiropas  Parlamenta un Padomes viedokli par priori-tātēm un mērķiem.
Skatīt arī atbildi uz 10., 21., 40. punktu un  
60. punkta c) apakšpunktu.
Tomēr Komisija atzīst, ka SVP (2003.–
2007. gadam) intervences loģika prog-
rammas lēmumā nav pietiekami skaidri  izklāstīta. Taču jāatzīmē, ka šo programmu 
izstrādāja 1999.–2000. gadā un apstiprināja 
2002. gadā, t.i., laikā, kad Komisijas pašreizē-
jās programmu sagatavošanas, uzraudzības 
un vērtēšanas metodes vēl nebija pilnībā  
izvērstas.
15. 
Loģiskā modeļa pieejas priekšrocības kļūs  
arvien vairāk redzamas tagad, kad SVP ir  
vairāk nostiprinājusies un tās rezultāti —  
skaidrāki. Kā ieteikts 2007. gada starpposma vērtējuma ziņojumā, pirmo mēģinājumu  
modelēt SVP iespējamās priekšrocības Eiro-pas iedzīvotājiem varētu veikt ex post vēr-
tējumā [kas tiks veikts 2010. gadā] ( Wija J.  
Oortwijn et al, Interim evaluation of the Public Health Programme 2003-2008  [Starpposma  
vērtējums Sabiedrības veselības program-mai 2003.–2008. gadam]. Nobeiguma ziņo-
jums, RAND Europe  tehniskais ziņojums,  
2007. gads, 2. iedaļa, 100. lpp.).
16. 
Komisija uzskata, ka sabiedrības veselību  nevar tieši salīdzināt ar citām ES politikas  jomām, jo Kopienas rīcības kompetence  saskaņā ar Līgumu ir ierobežota. Tāpat arī  Kopienas intervences sabiedrības veselības jomā nevar salīdzināt ar intervencēm, ko veic 
Revīzijas palātas minētās iestādes. Ir acīmre-
dzami, ka Kalifornijas Veselības fonda (kas ir privāts fonds) pilnvaras ir specifiskākas un 
fondam ir tieša pieeja tā veikto pasākumu  
atbalsta saņēmējiem (Kalifornijas iedzīvotā-
jiem), tāpēc to iespējams salīdzināt vienīgi 
ar dalībvalstu reģionālajām struktūrām.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?55
17. 
Rīcības plāns, kas sagatavots pēc SVP  
(2003.–2007. gadam) 2007. gada starpposma 
vērtējuma veikšanas, apstiprināja, ka SVP  vērtēšanā jāizmanto loģiskie modeļi.
Skatīt arī atbildi uz 15. punktu.
Turklāt kopš 2006. gada projektu pieteikuma 
formās prasīts, lai projekta koncepcija tiktu 
sagatavota saskaņā ar loģisku modeli. Kā  
to dokumentāri pierāda aģentūras sarunu  
vadlīnijas, kopš PHEA  (tagad — EAHC ) izvei-
des šā principa izmantošana ir pastiprināta 
un nodrošināta projektu apspriešanā un  
pēcpārbaudē.
18. 
Komisija piekrīt nepieciešamībai izveidot  
efektīvas programmas uzraudzības rādītā-jus. Atbilstošu rādītāju izstrāde politikas,  
programmas un projekta līmenī, kā arī datu 
apkopošana ir viens no SVP “veselības infor-
mācijas” daļas mērķiem.
Skatīt arī atbildi uz 30. un 31. punktu.
19. 
SVP (2003.–2007. gadam) tika izstrādāta  1999.–2000. gadā un apstiprināta 2002. gadā, t.i., laikā, kad Komisijas pašreizējās prog-
rammu sagatavošanas, uzraudzības un vērtē-šanas metodes vēl nebija pilnībā izvērstas.
Jāatzīmē arī, ka pieminētie SPP/ABM  norādī-
jumi publicēti tikai 2004. gadā.
SMART  mērķu noteikšana projektu līmenī  
pakāpeniski nostiprināta SVP (2003.–2007. gadam) pēdējos divos gados un  tās tagadējā nākamajā programmā. Kopš  2006. gada uzaicinājumā iesniegt priekšli-kumus izmantotie “norādījumi pieteikumu  iesniedzējiem” nosaka, ka pieteikumu iesnie-dzējiem jāizmanto jaunākie vispāratzītie  projektu vadības principi. PHEA  (tagad —  
EAHC ) nodrošina to ievērošanu visā projekta 
īstenošanas laikā.
Skatīt arī atbildi uz 86. punktu.20. 
Komisija principiāli uzskata, ka SVP interven-
ces loģiku nav iespējams paskaidrot tikpat 
nepārprotami, kā dalībvalstī vai trešā valstī īstenotas veselības veicināšanas program-mas intervences loģiku. Tas ir tāpēc, ka SVP 
nav domāta kā iedzīvotāju veselības veicinā-
šanas programma. Šā iemesla dēļ arī kopējos politikas mērķus nav iespējams viegli sadalīt 
pa konkrētiem mērķrādītājiem programmu  
un projektu līmenī.
Skatīt arī atbildes uz 14.–16. punktu.21. 
SVP darbības izriet no veselības stratēģijas, 
ko 2000. gadā pieņēma Komisija (COM (2000) 
285) un kurā noteiktas saiknes ar citu dalīb-
nieku (piemēram, dalībvalstu) darbībām.  
Tādējādi SVP mērķis ir starpnieki — dalīb-valstis, galvenās ieinteresētās personas un 
dalībnieki, kā arī to iesaistīšana ES mēroga 
tīklā un palīdzība “labas prakses” noteik-
šanā un pārbaudē, lai atbalstītu un veicinātu 
sabiedrības veselības politikas izstrādi.
Turklāt SVP (2003.–2007. gadam), ko pie-
ņēma ar Lēmumu 1786/2002/EK, atspoguļo Eiropas Parlamenta un Padomes viedokli par prioritātēm un mērķiem.
Skatīt arī atbildes uz 10., 14., 40. punktu un 
60. punkta c) apakšpunktu.
22. 
Komisija ir ieguldījusi lielu darbu, lai precīzi un sīki noteiktu tās prioritātes gada darba  plānā.
23. 
Komisijas finanšu intervenci sabiedrības  
veselības jomā ir grūti salīdzināt ar dalībval-
stu intervencēm, jo attiecīgās kompetences 
jomas atšķiras pēc to formas un apjoma.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?56
24. 
Komisija piekrīt, ka ar lielāku budžetu varētu panākt vairāk, bet SVP (2003.–2007. gadam) īstenošana atspoguļo Eiropas Parlamenta un Padomes piešķirtos budžeta līdzekļus, kā arī abu iestāžu šai programmai apstiprinātās  prioritātes un mērķus. 
SVP veicina uzlabotu veselības veicināšanas 
pasākumu izstrādes nosacījumu radīšanu.  Vidējā rādītāja uz vienu Eiropas iedzīvotāju 
aprēķināšana nav īpaši svarīga tāda veida  
programmā kā SVP.
25. 
Komisija pastāvīgi centusies precīzi un sīki noteikt finansējuma prioritātes gada darba plānā, lai sniegtu skaidrojumu par nepie-
ciešamā darba veidu, saikni ar politiku un  
saikni ar iepriekš paveikto darbu. Tēmu  
izvēli ietekmē dalībvalstu pārstāvji Program-
mas komitejā, kas vienojas par gada darba programmu.
Skatīt arī atbildi uz 78. punktu.26. 
Izstrādājot gada darba plānu, Komisija katrai 
tēmai ir sīki noteikusi konkrētas jomas, parā-
dot, kuriem pasākumiem būs īpaša nozīme.
27. 
Komisija atzīst, ka nepieciešams papildu  
progress, lai gada darba plānā noteiktu  vairākas šādas tēmas un iespējamās rīcī-
bas jomas, kas ir saderīgas ar pieejamajām budžeta apropriācijām. 28. 
Daudzos gadījumos saikņu izveide starp  dalībniekiem dažādās sabiedrības veselības politikas jomās un tīkla struktūru attīstība  dalībvalstīs ir uzskatāma arī par galveno  mērķi vairākumā SVP līdzfinansēto projektu. Šādas darbības galvenokārt veic, izmanto-jot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, lai piešķirtu dotācijas.
Konkursu izmantošana bieži vien ir apgrū-
tināta, jo īpaši jomās, kur potenciālo pre-
tendentu skaits uz šādiem pakalpojumu  līgumiem ir ierobežots.
30. 
SVP (2003.–2007. gadam) tika izstrādāta  1999.–2000. gadā un apstiprināta 2002.  gadā, t.i., laikā, kad Komisijas pašreizējās  
programmu sagatavošanas, uzraudzības un 
novērtēšanas metodes (piemēram, pārval-
dība pēc darbības jomām) vēl nebija pilnībā izvērstas.
SVP bija pirmā programma, kas, izmanto-
jot “veselības informācijas” daļu, noteica,  ka jādefinē pamatoti un kopīgi rādītāji un  
piemērotie dati jāapkopo visās dalībvalstīs. 
Jāatzīmē arī, ka Komisijas rādītājs “veselīga 
mūža gadi” ir pirmais un vienīgais ES līmenī 
pieejamais vispārējais sabiedrības veselības 
rādītājs.
31. 
Komisija uzskata, ka efektīvas programmu  uzraudzības rādītāju noteikšana lielā mērā  ir atkarīga no piemērotu datu pieejamības  projektu līmenī. Atbilstošu rādītāju un datu apkopošanas metožu izstrāde ir viens no SVP “veselības informācijas” daļas mērķiem.
Skatīt arī atbildi uz 18. punktu.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?57
32. 
Jaunie gada pārvaldības plāna rādītāji (pie-mēram, “sabiedrības informētība par nevese-līga dzīvesveida modeļiem un ar dzīvesveidu saistītajiem veselības apdraudējumiem”, “to iedzīvotāju daļa, kuri ir mērījuši asinsspie-dienu katru gadu”, “to iedzīvotāju daļa, kuri ir informēti par veselības apdraudējumu, ko tabakas dūmi rada nesmēķētājiem”, “to iedzī-votāju daļa, kas zina, ka sabalansēts uzturs nozīmē ēst dažādu pārtiku”) tika izstrādāti, sagatavojot 2009. gada darbības pārskatu  2009. gada provizoriskā budžeta projekta  ietvaros. Padomes Budžeta komiteja tos  atzina par būtisku uzlabojumu (Padomes  2008. gada 7. oktobra dokuments 13895/08 FIN362 — 23. lpp. “ COMBUD assessment  
report of the PDB 2009 Activity Statements —  
note d’introduction ”).
Turklāt Komisija ir izveidojusi darba grupu 
turpmākai rādītāju noteikšanai, kurus izman-tos ikgadējās politikas stratēģijas un gada  
pārvaldības plāna ietvaros, lai no 2010. gada 
sistematizētu attiecīgo piemēroto datu  
regulārāku apkopošanu ikgadējās politi-kas stratēģijas un gada pārvaldības plāna  
vajadzībām.
33. 
Revīzijas palātas veiktās revīzijas periodā  
Komisija katrā atsevišķā gadījumā nodroši-
nāja oficiālas atsauksmes dalībniekiem starp-
posma un nobeiguma ziņojuma posmā gan par darbības, gan finanšu apsvērumiem.
Kopš PHEA  (tagad — EAHC ) izveides projektu 
uzraudzība vēl vairāk uzlabojusies.
Skatīt arī atbildes uz 51., 53., 70.–73. punktu.36. Revīzijas palātas revidējamo projektu atlasi veica SVP (2003.-2007. gadam) sākuma  
posmā. Komisija atzīmē, ka dalībniekiem  
bija vajadzīgs laiks, lai pierastu pie prasībām 
sīkāk konkretizēt mērķus, darbības un pasā-kumus. Tomēr Komisija uzskata, ka situācija nemitīgi uzlabojas.
Kopš 2006. gada uzaicinājumā iesniegt  
priekšlikumus izmantotie “norādījumi pietei-
kumu iesniedzējiem” liek pieteikumu iesnie-
dzējiem, izstrādājot pieteikumu, izmantot  jaunākos vispāratzītos projektu vadības  principus (tostarp noteikt mērķus). Sarunu process nodrošina šo principu faktisko  noteikšanu dotācijas nolīgumā, un PHEA  
(tagad — EAHC ) projektu vadītāji nodrošina 
to piemērošanu visā projekta īstenošanas  
laikā.
38. 
Skatīt arī atbildes uz 19. un 86. punktu.
40. 
SVP galvenais mērķis ir starpnieki — dalīb-valstis, galvenās ieinteresētās personas un 
dalībnieki — un to iesaistīšana ES mēroga  
tīklā. Tā palīdz arī noteikt un pārbaudīt “labu 
praksi”, lai atbalstītu un veicinātu sabied-
rības veselības politikas izstrādi valsts  
līmenī.
Skatīt arī atbildes uz 10., 14., 21., 36. punktu 
un 60. punkta c) apakšpunktu.
41. 
Tas attiecas tikai uz 2003., 2004. un 2005.  
gada projektiem, un kopš tā laika situācija 
ir labota, 2006. gadā izdodot konkrētākus  
norādījumus pieteikumu iesniedzējiem.
Skatīt arī atbildi uz 36. punktu. 
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?58
42.
Izvēloties projektus, galvenais finansējuma piešķiršanas kritērijs ir nozīmība ES politikas īstenošanā. Projekti ietekmē politikas ciklu vairākos veidos, piemēram:
rezultāti tiek izmantoti dalībvalstu   —
un ieinteresēto personu tehniskajās  
struktūrās,
tiek veicināta ilgtspējīga ekspertu tīkla  —
izveide,
tiek nodrošināts pamats, lai sagatavotu  —
ieteikumus par labu praksi.
Ietekme uz iedzīvotāju dzīvesveidu tiek  
panākta netieši.
45.
Pētniecības, izstrādes un ieviešanas ( RDI ) 
cikls nav pilnībā piemērojams, jo projektu  
saņēmēji var būt tikai starpposma līmenī.  
Tāpēc pasākumā tika veikta tikai izpēte, kam sekoja izstrāde un atsevišķos gadījumos — 
izmēģinājuma projekts, tomēr Komisija  
nekādā ziņā nevar nodrošināt īstenošanu  
pilnā mērogā.
Komisija var minēt vairākus piemērus, kad  
saskaņā ar SVP (2003.–2007. gadam) finan-
sēto projektu rezultāti tikuši veiksmīgi  
izmantoti turpmākā darbā, piemēram:
darbu, lai noteiktu reklāmas ietekmi uz  —
jauniešiem (Bērni, aptaukošanās un ar  to saistītās novēršamās hroniskās slimī-
bas), izmantoja Komisijas apaļā galda  darba grupā par reklāmas pašregulējumu (no 2005. gada), kas sagatavoja ētikas  
kodeksu pašregulācijai ES reklāmas sek-
torā. To izmantoja, arī sagatavojot ES  
platformu diētas, fiziskās aktivitātes un veselības jomā, kurā joprojām aktīvi pie-
dalās Eiropas Kardioloģijas tīkls;Shape up —  programma palīdzēja radošu  
labas prakses piemēru izstrādē, lai vei-cinātu veselīgu dzīvesveidu skolās, un  publiskā un privātā sektora partnerības pieejas izstrādē, ko reklamē 2007. gadā Komisijas pieņemtā Eiropas stratēģija  attiecībā uz uzturu, lieko svaru un vese-lības jautājumiem, kas saistīti ar aptau-košanos. Shape up  programmas vadītāji 
pašlaik piedalās dalībnieku grupā, ko  
Komisija izveidoja, lai reklamētu labas  
prakses piemērus un Kopienas pieejas,  pamatojoties uz publiskā un privātā sek-tora partnerībām;labas prakses piemēri un politikas ietei- —
kumi seksuālās izglītības un seksuālās  veselības jomā, kurus izstrādāja SAFE  pro-
jekta ietvaros, tika izklāstīti forumā HIV/
AIDS Think Tank  un pilsoniskās sabiedrī-
bas forumā. To sagatavoto secinājumu  
galvenos elementus izmantoja apaļā  galda darba grupa seksuālās veselības  
jautājumos tās izstrādātajā apspriešanās 
dokumentā par iespējamām ES nākot-
nes darbībām šajā jomā, ko apsprieda  2008. gada maija seminārā;
saistībā ar narkotiku lietošanu ieslodzī- —
juma vietās ENDIPP  (Eiropas tīkls narko-
tiku un infekcijas slimību apkarošanai  
cietumos) nodrošināja pamatinformā-
ciju pēcpārbaudes darbam, kura rezul-
tātā savukārt tika sagatavoti valstu  
ziņojumi par profilakses, ārstniecības  un kaitējuma mazināšanas dienestiem  
ieslodzījuma vietās, par reintegrācijas  dienestiem, atbrīvojoties no ieslodzī-juma vietām, un metodēm, kā kontrolēt/
analizēt narkotiku lietošanu ieslodzīto  
vidū. Informāciju izmantoja arī Padomes 
ieteikuma sagatavošanas darbā;mainīta  — SUPPORT  orientācija, lai nodro-
šinātu lielāku garīgās veselības projektu pārredzamību un sinerģiju, kā arī palī-dzētu izmantot un izplatīt to rezultātus. SUPPORT  nodrošināja ieguldījumu Eiro-
pas pakta par garīgo veselību un lab-
klājību sagatavošanā 2008. gada jūnijā  notikušajā augsta līmeņa konferencē un 
organizēja ar to saistītus seminārus;
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?59
Eurocare — Closing the gap —  programma 
palīdzēja izveidot vienlīdzīgus nosacī-jumus sarunās par alkohola politiku ar  ieinteresētajām personām, jo tā ļāva  dalībniekiem ārpus šīs nozares izstrādāt vienotu nostāju un aizstāvēt to Komisi-jas organizētajās sarunās, kurās piedalī-jās uzņēmēji. Projekts ļāva sabiedrības  veselības jomas pārstāvjiem nodrošināt ievērojamu strukturētu un koordinētu  ieguldījumu Kopienas Pretalkohola stra-tēģijā, ko pieņēma 2006. gada oktobrī,  kā arī piedalīties tās īstenošanā;ieguldījums Komisijas Zaļajā grāmatā   —
“Virzība uz Eiropu, kas brīva no tabakas dūmiem” (ar dažādu ĢD SANCO  finansēto 
un Zaļajā grāmatā minēto projektu starp-
niecību), ieguldījums Vispārējā konven-
cijā par tabakas kontroli (VKTK) ar ENSP , 
Eiropas Smēķēšanas profilakses tīkla,  
ietvaros sagatavotās Vispārējās konven-cijas alianses (starptautisks tīkls, kurā ir 
vairāk nekā 200 nevalstisku organizāciju) 
nostājas dokumenta starpniecību.
Eiropas Slimību profilakses un kontroles cen-
tra ( ECDC ) izveide Stokholmā tika virzīta un 
tās darba prioritātes tika izstrādātas, pama-
tojoties uz projektiem par infekcijas slimību 
uzraudzību, ko atbalsta “veselības apdrau-
dējumu” daļa.
Plašākā nozīmē Lisabonas stratēģijā noteik-
tais veselīga mūža gadu rādītājs, kas ir  būtisks atsauces rādītājs intervencei “vese-lības faktoru” jomā, ir izstrādāts, pamatojo-ties uz veselības informācijas daļas ietvaros veikto veselības rādītāju projektu rezultā-tiem, un to joprojām aprēķina un turpina  attīstīt uz šādu projektu pamata, tāpat kā  citus galvenos Kopienas līmeņa etalonrā-dītājus veselības jomā, kas iekļauti Eiropas Kopienas Veselības rādītāju ( ECHI ) sarakstā. 
Šo rādītāju nozīme valstu līmenī ir skaidra, piemēram, Igaunijā veselīga mūža gadu rādī-
tājs pieņemts kā galvenais valsts veselības 
stratēģijas etalonrādītājs, bet Nīderlande  
izmanto sīkāk izstrādāto ECHI  sarakstu,  
salīdzinoši vērtējot valsts politiku īpašā  
publikācijā “ Dare to Compare ” (Uzdrošinies 
salīdzināt).46. 
Kopumā informācija par valsts finansējuma avotiem pieejama tikai dalībvalstīs veikto  tīkla izveides pasākumu valsts komponen-tiem. Ar to skaidrojama Eiropas SVP nepie-ciešamība, lai finansētu šādas darbības, kas nepārprotami ir visas ES interesēs.
Skatīt arī atbildes uz 56. un 64. punktu.
Pirmajā SVP (2003.–2007. gadam) finan-
sējuma mehānismi nebija pielāgoti ilgāka  
termiņa finanšu atbalsta sniegšanai. Pašrei-zējā SVP (2008.–2013. gadam) pieejami citi atbilstošāki līdzekļi un finansēšanas mehā-nismi — galvenokārt darbības dotācijas un kopīgu pasākumu finansējums.
48. 
Skatīt atbildi uz 46. punktu.
51. 
Komisija uzskata, ka tās veiktā projektu  
uzraudzība kopš revīzijas aptvertā perioda ir 
būtiski uzlabojusies. Tomēr informācija par 
iepriekš finansētajiem projektiem ir vienmēr bijusi pieejama. Jo īpaši iepriekš finansēto 
projektu saraksts ar saitēm uz to ziņojumiem 
bija publiski pieejams vai nu ĢD SANCO , vai 
PHEA  (tagad — EAHC ) tīmekļa vietnē. Kopš  
2008. gada šāda uzraudzības informācija ir 
kodēta arī visaptverošā datubāzē.
Šis līdzeklis vēl vairāk pastiprinās Komisijas 
veikto projektu portfeļa uzraudzību.
Skatīt arī atbildes uz 33., 52., 70.–73. punktu.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?60
52. 
Attiecībā uz projektu sasvstarpējo papildi-nāmību Komisija pieprasīja projektu ierosi-nātājiem aplūkot projektu esošo projektu  kontekstā un izmantot jau sasniegtos rezul-tātus. Tas noteikts arī kā viens no dotāciju piešķiršanas kritērijiem.
Atsevišķos gadījumos Komisija ir lūgusi  
projektu ierosinātājiem sadarboties ar  citiem projektiem un nodrošināt iepriekš  
finansēto darbu dokumentācijas publisku  
pieejamību.
Turklāt finansējumam izvēlēto projektu  
sarakstu parasti saskaņo ar visiem Komisi-jas departamentiem, piemērojot konsultā-ciju procedūru.
Skatīt arī atbildi uz 51. punktu.53.
a) 
Jāatzīmē, ka rīcības iespējas “veselības fak-
toru” jomā ir plašas. SVP mērķis bija saga-
tavot ceļu dažādām pieejām, vienlaikus  izvairoties no darbību pārklāšanās. Komi-
sija uzskata, ka tas, ka projekti ir atšķirīgi  
un aptver dažādus “narkotiku” vai “uztura  
un fiziskās aktivitātes” aspektus, liecina par 
to, ka centieni novērst pārklāšanos bijuši  
veiksmīgi.
Tādus SVP ietvaros finansētos projektus kā 
Shape up  vai EPODE  izmantoja 2007. gada  
Baltajā grāmatā par uzturu, lieko svaru un  veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptau-košanos. ES Stratēģija cīņai pret narkoti-
kām aicina izmantot daudzdisciplīnu pieeju 
(2004. gada 22. novembra Padomes doku-
ments 15074/04 ES Stratēģija cīņai pret nar-kotikām 2005.–2012. gadam).
53.
b) Visi revīzijā pārbaudītie projekti atbilda SVP atlases un projektu piešķiršanas kritērijiem. Lai gan atsevišķi projekti, iespējams, aplūko 
līdzīgus jautājumus, tas tiek veikts, pama-
tojoties uz atšķirīgiem aspektiem un atšķi-
rīgām metodēm.Alkohola izraisītā kaitējuma mazināšanas  
jomā Eiropas līmenī darbojās tikai ierobežots skaits organizāciju, kas spētu veikt Eiropas dimensijas projektu vadību. Jāatzīmē, ka  dažādu valstu ziņojumi par situāciju sais-tībā ar alkohola politiku ES dalībvalstīs, no vienas puses, un ziņojums “Alkohols Eiropā”, no otras puses, kalpo atšķirīgiem mērķiem  un to saturs ir atšķirīgs (skatīt II pielikuma 6. punktu).
53. 
c) Komisija uzskata, ka divi smēķēšanas apka-rošanas tīkli nepārprotami domāti dažādām mērķa grupām.
Seksuālās un reproduktīvās veselības jomā 
Komisijai ir speciāli šim mērķim izveidota  
HIV/AIDS  politika, tostarp rīcības plāns, ko  
daļēji īsteno, izmantojot SVP finansējumu.  Šāds finansējums ļauj uzlabot HIV  izplatī-
bas novēršanu Eiropā (skatīt II pielikuma  
15. punktu).
Revīzijas palātas pieminētajām konsultatī-
vajām struktūrām ir nozīmīga loma ES poli-
tikas koordinēšanā HIV/AIDS  jomā, bet nav  
finansēšanas iespēju (skatīt II pielikuma  
16. punktu).
Komisija uzskata, ka ir svarīgi atbalstīt un  
stiprināt specializētās NVO un tīklus, kas dar-bojas praksē vai politikas līmenī un atbal-
sta PLWHA  vai arī strādā, lai novērstu jaunas 
HIV  infekcijas. NVO vai tīkliem jāsasniedz to 
adresāti neatkarīgi no tā, vai tie ir pacienti, 
riska grupām piederoši cilvēki, vietējās vai 
valstu iestādes vai politiķi. Specializācija  
vai, kā minēts ziņojumā, “niša” tādējādi ir  ieguvums NVO, kas strādā HIV/AIDS  jomā.  
Ņemot vērā, piemēram, antiretrovirālās  terapijas izmaksas ES mūža garumā, kas ir  vidēji EUR 10 000 vienam pacientam gadā  (tikai zālēm vien), ieguldījums specializētā 
un profesionālā NVO, kas strādā ar cilvē-
kiem, kuri visvairāk pakļauti HIV  riskam, ir  
pamatots un attaisnojams (skatīt II pielikuma 
18. punktu).
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?61
Eiropas Slimību profilakses un kontroles  
centrs ( ECDC ) Stokholmā no 2008. gada izvēr-
sis pilnu darbību HIV/AIDS  epidemioloģijas 
jomā (skatīt II pielikuma 19. punktu).
54. 
Tikai pētniecības un tehnoloģiju izstrādes  
pamatprogramma un narkotiku programma, 
kā arī ECDC  infekcijas slimību uzraudzības  
jomā nodrošina finansējumu sadarbībai  
Eiropas līmenī. Šajos gadījumos Komisija  
ir izveidojusi mehānismus, lai nodrošinātu  sadarbību un izvairītos no darbību pārklā-šanās ar SVP.
Izmantojot SVP, Komisija ir sākusi pasākumus 
vairākās jomās, kas veicināja un atbalstīja  
politikas izstrādi Eiropas sabiedrības vese-
lības politikas galvenajās jomās. Tas darīts, 
paturot prātā citu sadarbības mehānismu  
esību.
ECDC  izveidoja, pamatojoties uz SVP (2003.–
2007. gadam) projektu rezultātiem. Turklāt 
Komisija finansē SVP projektus sadarbībā ar tādām starptautiskām organizācijām kā PVO 
(piemēram, 2007WHO02 “Uztura un fiziskās 
aktivitātes uzraudzība”) un ESAO (piemēram, 
2006OECD02 “Veselības jomas darbaspēks  
un starptautiskā migrācija”).
Skatīt arī atbildi uz 45. punktu.
56. 
“Pievienotās vērtības Eiropai” esība vien-mēr ir bijis viens no galvenajiem kritēri-jiem, pieņemot lēmumu par SVP projektu  
piešķiršanu.Citu sadarbības mehānismu (piemēram,  
“atvērtās koordinācijas metodes”) pastāvē-šana sadarbības veicināšanai un informāci-jas apmaiņai starp iesaistītajām personām  Eiropā neizslēdz SVP pasākumu iespēju. Šie citi mehānismi vairākumā gadījumu nenodro-šina finansējumu, kas nepieciešams, lai sāktu un uzturētu Eiropas līmeņa iniciatīvas.
Skatīt arī atbildes uz 46. un 64. punktu.
57. 
Gandrīz visus projektus veidoja tīkli, jo viens no atbilstības kritērijiem bija partneru iesais-tīšana no dažādām Eiropas valstīm.
58. 
Skatīt atbildi uz 45. punktu.
60. 
a) Skatīt atbildi uz 52. punktu.
60. 
c) SVP kopumā nefinansē pilna mēroga (“ going-
to-scale ”) īstenošanas projektus. Par to atbild 
dalībvalstis.
Skatīt atbildes uz 10., 14. un 40. punktu.62. 
Komisija atzinīgi vērtē šo “pievieno-tās vērtības Eiropai” un SVP lietderības  
apstiprinājumu.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?62
64. 
Citi pašreizējie sadarbības mehānismi īpaši sadarbībai ar dalībvalstīm nespēj aizstāt  SVP darbības politikas izstrādes veicināša-nai un atbalstam dažās jomās vai darbības, kurām izšķiroši svarīgs ir faktiskais finanšu atbalsts.
Skatīt arī atbildes uz 46., 54. un  
56. punktu.
65. 
Šīs Padomes darba grupas darbības  jāfinansē, izmantojot pašreizējo SVP  (2008.–2013. gadam).
69. 
Komisija atbalsta viedokli, ka partnerības  
pamatā darbojas labi.
Tā jo īpaši atzinīgi vērtē projektu koordi-
natoru pozitīvo vērtējumu par liela mēroga tīkliem zināšanu un pieredzes apmaiņai ES 
līmenī.
70.–73. 
Revīzijas palātas veiktās revīzijas periodā  Komisija katrā atsevišķā gadījumā nodro-
šināja oficiālas atsauksmes dalībniekiem  
starpposma un nobeiguma ziņojuma posmā 
gan par darbības, gan finanšu apsvērumiem. 
Vajadzības gadījumā tika veikti koriģējoši  
pasākumi saistībā ar ziņojumiem, ieturot  
maksājumus par periodu, kamēr tiek nodro-šināta papildu informācija.
Komisija uzskata, ka kopš PHEA  (tagad —  
EAHC ) izveides projektu uzraudzība vēl vai-
rāk uzlabojusies.
Skatīt arī atbildes uz 33., 51. un 52. punktu.78. 
Dalībvalstis tiek oficiāli informētas par izvē-lēto projektu sarakstu (skatīt, piemēram,  2008. gada C(2008)6180) pēc priekšlikumu  novērtēšanas ar to pārstāvju SVP komitejā  starpniecību. Pirms iesniegšanas Eiropas  Parlamentam izskatīšanai un pēc tam Komi-sijai apstiprināšanai sarakstu oficiāli izskata programmas komiteja.
Skatīt arī atbildi uz 25. punktu.
SECINĀJUMI UN IETEIKUMI
Programmas koncepcija
83.
Līguma 152. pants nosaka, ka “Kopienas  
rīcība papildina dalībvalstu politiku un ir  
vērsta uz to, lai uzlabotu iedzīvotāju vese-
lību”, tādējādi nodalot dalībvalstu atbildību par veselības veicināšanas programmu īste-
nošanu no Kopienas atbildības par to veikto 
pasākumu papildināšanu.
SVP izstrādāta saskaņā ar veselības stratē-
ģiju, ko 2000. gadā pieņēma Komisija (skatīt 
COM(2000) 285), kā arī ņemot vērā ierobe-
žoto Kopienas rīcības kompetenci atbilstoši 
Līgumam.
SVP galvenais mērķis ir starpnieki — dalīb-
valstis, galvenās ieinteresētās personas un dalībnieki — un to iesaistīšana ES mēroga  
tīklā. Tā palīdz arī noteikt un pārbaudīt “labu praksi”, lai atbalstītu un veicinātu sabiedrī-bas veselības politikas izstrādi.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?63
Komisija atzīst, ka SVP (2003.–2007. gadam) 
intervences loģika programmas lēmumā  nav pietiekami skaidri izklāstīta. Taču jāat-zīmē, ka šo programmu izstrādāja 1999.–2000. gadā un apstiprināja 2002. gadā, t.i., laikā, kad Komisijas pašreizējās programmu sagatavošanas, uzraudzības un novērtēšanas metodes vēl nebija pilnībā izvērstas.
Loģiskā modeļa pieejas priekšrocības kļūs  
arvien vairāk redzamas tagad, kad SVP ir vai-
rāk nostiprinājusies un tās rezultāti — skaid-rāki. Kā ierosināts 2007. gada starpposma  vērtējuma ziņojumā, tiks veikts pirmais  mēģinājums modelēt SVP iespējamās priekš-rocības Eiropas pilsoņiem.
Skatīt atbildes uz 10., 14., 15., 19., 21.,  
40. punktu un 60. punkta c) apakšpunktu.
Atbilstošu rādītāju un datu apkopošanas  
metožu izstrāde ir viens no SVP “veselī-
bas informācijas” daļas mērķiem. Komisija  
uzskata, ka programmu efektīvas uzraudzī-
bas rādītāju noteikšana lielā mērā ir atka-rīga no piemērotu datu pieejamības projektu 
līmenī.
Jauni rādītāji tika izstrādāti 2009. gada pro-
vizoriskā budžeta projekta ietvaros. Turklāt 
Komisija ir izveidojusi darba grupu turp-
mākai rādītāju noteikšanai, kurus izmantos 
ikgadējās politikas stratēģijas un gada pār-valdības plāna ietvaros 2010. gadā.
Skatīt atbildes uz 31. un 32. punktu.84. 
Komisija ir ieguldījusi lielu darbu, lai pre-
cīzi un sīki noteiktu savas prioritātes gada darba plānā. Komisija atzīst, ka nepiecie-
šams papildu progress, lai gada darba plānā noteiktu vairākas šādas tēmas un iespējamās rīcības jomas, kas ir saderīgas ar pieejama-jām budžeta apropriācijām. SVP (2003.– 2007. gadam) galīgais vērtējums 
būs pieejams 2010. gadā, kad vairākums  projektu būs pabeigti, un tas ļaus sagata-vot vispārējos secinājumus par programmas efektivitāti tās mērķu sasniegšanā.
Skatīt atbildes uz 22., 25. un 27. punktu.
1. ieteikums
Lai gan iniciatīvas tiesības ir Komisijai, Eiro-
pas Parlaments un Padome pieņem lēmumu par programmu, tostarp par sasniedzama-jiem mērķiem un budžeta apropriācijām,  kuru pieejamība jānodrošina šo mērķu  sasniegšanai.
Kopš 2002. gada Komisijas tiesību aktu  
priekšlikumus parasti papildina “ ex ante  
ietekmes novērtējums”, kurā analizē iespē-
jamo politisko risinājumu ekonomisko un  sociālo ietekmi, kā arī ietekmi uz vidi.
Tieši šeit Komisija plāno skaidrot pašreizējās 
SVP (2008.–2013. gadam) iespējamo nākamo programmu loģiku.
Skatīt atbildi uz 15. punktu.85. 
Jāatzīmē, ka rīcības iespējas “veselības fak-
toru” jomā ir plašas. SVP mērķis bija saga-
tavot ceļu dažādām pieejām, vienlaikus  izvairoties no darbību pārklāšanās.
Visi revīzijā pārbaudītie projekti atbilda  
visiem atlases un projektu piešķiršanas kritē-
rijiem. Lai gan atsevišķi projekti, iespējams, 
aplūko līdzīgus jautājumus, tas tiek veikts, 
pamatojoties uz atšķirīgiem aspektiem un  atšķirīgām metodēm, tādējādi palielinot  
iegūto rezultātu nozīmi.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?64
Komisija uzskata, ka tas, ka projekti ir atšķi-
rīgi un aptver dažādus noteiktas jomas  aspektus, liecina par to, ka centieni novērst 
pārklāšanos bijuši veiksmīgi.
Attiecībā uz projektu sasvstarpējo papildi-
nāmību Komisija pieprasījusi projektu iero-sinātājiem aplūkot projektus esošo projektu kontekstā un izmantot jau sasniegtos rezul-tātus. Tas noteikts arī kā viens no dotāciju piešķiršanas kritērijiem.
Turklāt Komisija atsaucas uz vispārējo kon-
sultāciju procedūru projektu saskaņošanai ar visiem departamentiem, ko piemēroja SVP.
Papildināmību būs vieglāk nodrošināt, izvei-
dojot visaptverošu projektu uzraudzības  
informācijas datubāzi.
“Pievienotās vērtības Eiropai” esība vienmēr 
ir bijis viens no galvenajiem kritērijiem, pie-
ņemot lēmumu par SVP projektu atlasi un  
piešķiršanu.
Skatīt atbildes uz 46., 51., 52., 53. un  
56. punktu.
86.–87. 
SVP (2003.–2007. gadam) tika izstrādāta  1999.–2000. gadā un apstiprināta 2002. gadā, t.i., laikā, kad Komisijas pašreizējās prog-
rammu sagatavošanas, uzraudzības un  novērtēšanas metodes vēl nebija pilnībā  
izvērstas.
Revīzijas palātas revidējamo projektu atlasi 
veica SVP (2003.–2007. gadam) sākuma  posmā.Komisija atzīmē, ka dalībniekiem bija vaja-
dzīgs laiks, lai pierastu pie prasībām sīkāk  konkretizēt mērķus, darbības un pasāku-
mus. Tomēr Komisija uzskata, ka situācija  
nemitīgi uzlabojas. Kopš 2006. gada uzaici-nājumos iesniegt priekšlikumus izmantotie “norādījumi pieteikumu iesniedzējiem” liek 
pieteikumu iesniedzējiem, izstrādājot pie-
teikumu, izmantot jaunākos vispāratzītos  projektu vadības principus (tostarp noteikt 
mērķus). Sarunu process nodrošina šo prin-
cipu faktisko noteikšanu dotācijas nolīgumā, 
un PHEA  (tagad — EAHC ) projektu vadītāji  
nodrošina to ievērošanu visā projekta īste-nošanas laikā.
Skatīt atbildes uz 19. un 36. punktu.88. 
Komisija atzinīgi vērtē šo “pievienotās vēr-
tības Eiropai” un SVP lietderības apstiprinā-jumu. “Pievienotās vērtības Eiropai” esība  
vienmēr ir bijis viens no galvenajiem kritē-
rijiem, pieņemot lēmumu par SVP projektu 
piešķiršanu.
Gandrīz visus projektus veidoja tīkli, jo viens 
no atbilstības kritērijiem bija partneru iesais-tīšana no dažādām Eiropas valstīm.
Skatīt atbildes uz 56. un 57. punktu.89. 
Komisija atzīst, ka pirmajā SVP (2003.–
2007. gadam) finansējuma mehānismi  
nebija pielāgoti ilgāka termiņa finanšu  
atbalsta sniegšanai. Pašreizējā SVP (2008.–2013. gadam) pieejami atbilstošāki līdzekļi un finansēšanas mehānismi — galveno-kārt darbības dotācijas un kopīgu pasā-
kumu finansējums. Kopumā informācija par 
valsts finansējuma avotiem pieejama tikai  
attiecībā uz dalībvalstīs veikto tīkla izvei-
des pasākumu valsts komponentiem. Ar to  
skaidrojama Eiropas SVP nepieciešamība, lai finansētu šādas darbības, kas nepārprotami 
ir visas ES interesēs.
Skatīt atbildes uz 46., 56. un 64. punktu.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?65
90. 
Komisija atbalsta viedokli, ka partnerības  
pamatā darbojas labi. Tā jo īpaši atzinīgi  vērtē projektu koordinatoru pozitīvo vērtē-
jumu par liela mēroga tīkliem zināšanu un  
pieredzes apmaiņai ES līmenī.
Revīzijas palātas veiktās revīzijas periodā  
Komisija katrā atsevišķā gadījumā nodro-
šināja oficiālas atsauksmes dalībniekiem  starpposma un nobeiguma ziņojuma posmā 
gan par darbības, gan finanšu apsvērumiem. 
Kopš PHEA  (tagad — EAHC ) izveides projektu 
uzraudzība vēl vairāk uzlabojusies.
Dalībvalstis tiek oficiāli informētas par  
izvēlēto projektu sarakstu pēc priekšlikumu 
novērtēšanas ar to pārstāvju SVP komitejā  
starpniecību. Pirms iesniegšanas Eiropas  
Parlamentam izskatīšanai un pēc tam Komi-
sijai oficiālai apstiprināšanai sarakstu oficiāli 
apstiprina komiteja.
Komisija nolēmusi ieviest Revīzijas palā-
tas ieteikumu pastiprināt informācijas  
izplatīšanas pasākumus SVP finansētiem  
projektiem.
Skatīt atbildes uz 33., 51., 69., 70. un  
78. punktu.
2. ieteikums
Atbilde uz pirmo apakšieteikumu
SVP (2003.–2007. gadam) starpposma vēr-
tējums, ko veica 2007. gadā, atklāja vairā-
kas iespējamo uzlabojumu jomas, tostarp  
informācijas apkopošanu, ko attiecībā uz  pašreizējo SVP (2008.–2013. gadam) iesaka Revīzijas palāta.
Skatīt atbildi uz 51. punktu.Komisija plāno veikt šādu informāci-
jas apkopošanu pašreizējai SVP (2008.–2013. gadam) katru gadu. Tas papildinās  
2007. un 2008. gadā apkopoto informā-
ciju par projektiem, ko īsteno saskaņā SVP  (2003.–2007. gadam).
Atbilde uz otro apakšieteikumu
Komisija atzīst, ka nepieciešams papildu  progress, lai gada darba plānā noteiktu vai-
rākas tēmas un iespējamās rīcības jomas,  
kas ir saderīgas ar pieejamajām budžeta  
apropriācijām. 
Skatīt atbildi uz 27. punktu.
Atbilde uz trešo apakšieteikumu
Kopš PHEA  (tagad — EAHC ) izveides projektu 
koncepciju izstrāde un uzraudzība ir uzla-
bojusies. Nemitīgi tiks izmantotas jaunas  
iespējas finansēt tīklu izveidi.
Skatīt atbildes uz 33. un 46. punktu.Vispārējs secinājums
91. 
Komisija piekrīt, ka ar lielāku budžetu varētu panākt vairāk, bet SVP 2003.–2007. gadam  atspoguļo Eiropas Parlamenta un Padomes piešķirtos budžeta līdzekļus, kā arī abu  ie stāžu šai programmai noteiktās prioritā-
tes un mērķus.
92. 
Jebkuru veselības veicināšanas pasākumu  
ietekmi uz iedzīvotāju veselību iespējams  novērtēt tikai, vērojot to uzvedības pārmai-ņas, ko iespējams vērtēt tikai ilgtermiņā.  Komisija uzskata, ka pašreizējā un iepriek-šējā SVP devusi lielu ieguldījumu modernas, 
līdzdalību nodrošinošas sabiedrības veselī-bas politikas veicināšanā ES līmenī.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?66
3. ieteikums
Atbilde uz pirmo apakšieteikumu 
Izmantojot SVP, Komisija ir varējusi uzsākt 
darbības vairākās nozīmīgās sabiedrības  
veselības jomās, kas veicinājušas un atbal-stījušas politikas izstrādi. Tas veikts, ņemot vērā pieejamos budžeta līdzekļus un to, ka 
pastāv arī citi sadarbības mehānismi (piemē-
ram, “atvērtā koordinācijas metode”), kas,  lai gan atvieglo sadarbību un informācijas  
apmaiņu starp ieinteresētajām personām  
visā Eiropā, nenodrošina tīklu izveidei un  
uzturēšanai nepieciešamo finansējumu.
Atbilde uz otro apakšieteikumu
Komisija uzskata, ka labākā iespēja izskatīt 
pašreizējās veselības programmas rezultā-
tus būs tad, kad būs pieejami SVP (2003.–
2007. gadam) vērtēšanas rezultāti, proti,  
2010. gadā.
Jebkurām iespējamām nākamajām prog-
rammām, kas sekos pašreizējai SVP (2008.–
2013. gadam) pēc 2014. gada, Komisijai  
atbilstoši tās procedūrām jāveic “ ex ante  
ietekmes novērtējums”, kurā analizēs dažā-dus politiskos risinājumus un to attiecīgo  
ietekmi.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009 — Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselī bas uzlabošanai?67
Eiropas Revīzijas palāta
Īpašais ziņojums Nr. 2/2009
Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselības uzlabošanai?
Luksemburga: Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs2009 — 66 lpp. — 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-231-5

Kā saņemt ES izdevumus
Maksas izdevumi:
• iepērkoties EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
• grāmatnīcās, norādot nosaukumu, izdevēju un/vai ISBN numuru;•  tieši sazinoties ar vienu no mūsu pārdošanas punktiem. Informāciju saziņai 
varat iegūt šādā interneta adresē: http://bookshop.europa.eu vai sūtot faksu uz +352 2929-42758.
Bezmaksas izdevumi:• izmantojot EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
•  Eiropas Komisijas pārstāvniecībās un delegācijās. Informāciju saziņai varat iegūt 
šādā interneta adresē: http://ec.europa.eu vai sūtot faksu uz +352 2929-42758.
ŠAJĀ ZIŅOJUMĀ EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA ANALIZĒ EIROPAS 
SAVIENĪBAS SABIEDRĪBAS VESELĪBAS PROGRAMMU (SVP) 2003.–
2007. GADAM. PALĀTAS VEIKTĀS REVĪZIJAS UZDEVUMS BIJA  
NOSKAIDROT, VAI UZ PROJEKTIEM, KURUS FINANSĒJA NO ES BUDŽETA, 
ATTIECINĀJA TĀDUS NOSACĪJUMUS, KAS PAPILDUS DALĪBVALSTU VEIKTAJIEM PASĀKUMIEM ĻĀVA EFEKTĪVI AIZSARGĀT UN UZLABOT SABIEDRĪBAS VESELĪBU. ZIŅOJUMĀ SNIEGTI IZVĒRSTI SECINĀJUMI UN IETEIKUMI PAR PROGRAMMAS KONCEPCIJU, ĪSTENOŠANU UN PĀRVALDĪBU. ATBILSTOŠI SAVIEM KONSTATĒJUMIEM PALĀTA APŠAUBA EIROPAS SABIEDRĪBAS VESELĪBAS PROGRAMMU (TĀDU KĀ SVP) ATSEVIŠĶU KOMPONENTU LIETDERĪBU. KOMISIJAI UN DALĪBVALSTĪM BŪTU JĀPĀRSKATA PIEEJA ES FINANSĒJUMAM SABIEDRĪBAS VESELĪBAS JOMĀ.
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTAQJ-AB-09-002-LV-C
ISBN 978-92-9207-231-5