EIROPAS KOMISIJA Brisel?, 3.6.2015 COM(2015) 279 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI Kopsavilkuma pārskats par Komisijas sasniegumiem vadības jomā 2014. gadā



Ievads Šis ir pirmais kopsavilkuma ziņojums, kas jāsagatavo Komisijai, kura sāka darbu 2014. gada 1. novembrī. Saskaņā ar priekšsēdētāja Žana Kloda Junkera izklāstītajām politiskajām prioritātēm jaunā Komisija īsteno mērķtiecīgāku programmu, kas piešķir īpašu nozīmi pareizas finanšu pārvaldības principiem. Komisijas locekļiem paredzētajās norādījumu vēstulēs priekšsēdētājs Žans Klods Junkers stingri uzsvēra nepieciešamību nodrošināt to pārziņā esošo programmu pareizu finanšu pārvaldību un uzstāja, ka ES budžeta aizsardzībai tiks veikti visi vajadzīgie pasākumi. Viņš arī aicināja pastiprināt izpildes kultūru un no jauna pievērst uzmanību ES budžeta pievienotās vērtības parādīšanai. Ņemot vērā iepriekš minēto, šajā ziņojumā ir izklāstīti Komisijas sasniegumi pārvaldības jomā 2014. gadā, analizējot un apkopojot informāciju, kas iekļauta katra Komisijas dienesta sagatavotajos gada darbības pārskatos. Pieņemot šo kopsavilkuma pārskatu, Komisija uzņemas vispārēju politisko atbildību par ES budžeta pārvaldību. 1. Pastiprināta izpildes sistēma Pastiprināta izpildes pārvaldības sistēma, ko Komisija solīja pagājušā gada kopsavilkuma ziņojumā, ir devusi pirmos rezultātus. Lielāks uzsvars uz izpildi sāk izpausties kā uzlabota ziņošana par politikas sasniegumiem, to ietekmi un pievienoto vērtību attiecībā uz ES pilsoņiem. Jaunā Komisija atjaunoja šo apņemšanos, kā arī veicināja turpmākas iniciatīvas, lai varētu likt lielāku uzsvaru uz rezultātiem. 1.1.Politikas sasniegumi Lai sniegtu detalizētu pārvaldības informāciju par Komisijas dienestu sniegumu, stratēģiskās plānošanas un programmu izstrādes cikls pamatojas uz diviem galvenajiem instrumentiem — gada pārvaldības plāniem un gada darbības pārskatiem. Pēdējo gadu laikā deleģētie kredītrīkotāji ir snieguši sīkākus paskaidrojumus par to, kā tie ir izmantojuši tiem piešķirtos finanšu līdzekļus un cilvēkresursus, lai sasniegtu kolēģijas noteiktos politikas mērķus, un kā politikas jomu īstenošana ir radījusi pievienoto vērtību ES sabiedrībai. Komisija norāda, ka pēdējo gadu laikā papildus programmas pārvaldības sasniegumiem tā ir panākusi ievērojamu progresu ziņošanā par politikas sasniegumiem. Turklāt katrā gada darbības pārskata portfelī tagad ir ietverts būtisks lietderīgas informācijas apjoms par politikas mērķiem, sasniegtajiem rezultātiem un to tiešo un netiešo ietekmi uz Eiropas sabiedrību. Lai apliecinātu Komisijas mērķu īstenošanu, kopsavilkums par galvenajiem izpildes rādītājiem ir sniegts 1. pielikumā. Attiecībā uz lielāko daļu rādītāju Komisija ir uz pareizā ceļa, lai sasniegtu savus daudzgadu mērķus. Lai nodrošinātu labāku izpildi, ir veikti vairāki papildu pasākumi: I)izsmeļošākas izpildes informācijas ietveršana no dažādiem avotiem, piemēram, novērtējumiem, pētījumiem, revīzijām un ietekmes novērtējumiem; II)ilustratīvu piemēru pievienošana, kas pierāda dažādo ES programmu ES pievienoto vērtību; III)ciešāka pārvaldības plānu saskaņošana ar gada darbības pārskatiem (piemēram, abos gadījumos izmantojot vienādus paraugus ziņošanai par mērķiem un rādītājiem); un IV)prasība gada darbības pārskatos ietvert piemērus par centieniem uzlabot pārvaldības lietderīgumu un saimnieciskumu. Piemēri par centieniem uzlabot pārvaldības lietderīgumu un saimnieciskumu: ✓ Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts (AGRI ĢD) 2014. gadā pilnīgi pārstrādāja tiesību aktus lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla jomā. Tika panākta šo tiesību aktu būtiska vienkāršošana, jo ģenerāldirektorāts konsolidēja piecus īstenošanas aktus vienā aktā, novērsa dublēšanos un vajadzību pēc savstarpējām atsaucēm. ✓ Atalgojuma un individuālo tiesību birojā (PMO) sarunās par jauno pamatlīgumu, kas sedz nelaimes gadījumu apdrošināšanu darbiniekiem vairākās iestādēs, tika panākts būtisks maksājamo prēmiju samazinājums. Jaunais līgums uzrādīja 23 % samazinājumu salīdzinājumā ar 2011. gadu — līdz 23 miljoniem euro 2013. gadā. 1.2.Iniciatīvas turpmākai izpildes sistēmas nostiprināšanai

1.2.1.Uz rezultātiem vērsts ES budžets Jaunās Komisijas mērķis ir attīstīt stiprāku izpildes kultūru attiecībā uz ES budžetu. Viena no tās galvenajām prioritātēm ir nodrošināt, ka budžets koncentrējas uz konkrētu rezultātu sasniegšanu iedzīvotāju labā, un tādēļ ir izveidots komisāru tīkls (“uz rezultātiem vērsts ES budžets”). Šis tīkls nodrošina rīcības politisko virzību, vadību un koordināciju, lai uzlabotu budžeta izpildi un nodrošinātu naudas lietderīgu izmantošanu. Savā pirmajā sanāksmē, kas notika 2015. gada 4. martā, tīkls apstiprināja kopīgu pieeju, lai analizētu un uzlabotu budžeta izpildes ciklu, nosakot jomas, kurās tiek tērēts budžets (budžeta piešķīrums), un to, kā tiek tērēti līdzekļi (budžeta izpilde) un kā tiek novērtēta Komisija (budžeta izpildes apstiprināšanas process). Tas ir noteicis sešas galvenās darba plūsmas, ar kurām Komisijas dienesti strādās kolēģijas pilnvaru laikā, lai īstenotu šādu stratēģiju: I)vienkāršošana: samazināt administratīvo slogu un vienkāršot atbilstības prasības visās politikas jomās, lai programmas īstenošanā palīdzētu koncentrēties uz rezultātiem, vienlaikus saglabājot likumību un pareizību; II)budžeta procedūra: sniegt izpildes informāciju, kas ir noderīga budžeta piešķīrumam un nodrošina lēmumu pieņemšanu, pamatojoties uz programmas īstenošanas rādītājiem kā pasākumu, kas paredz izdevumu operāciju efektivitāti un rezultātu sasniegšanu; III)kontroles izmaksu lietderība: racionalizēt un pilnveidot kontroles pasākumus, un pārdalīt resursus tiem kontroles pasākumiem, kurus tiesiskā regulējuma ietvaros uzskata par piemērotākajiem likumības un pareizības risku pārvaldībā; IV)ticamības deklarācija un budžeta izpildes apstiprinājums: apvienot budžeta aizsardzības mehānismus, piemēram, līdzekļu atgūšanu un finanšu korekcijas ar vienkāršošanu un izmaksu ziņā lietderīgiem kontroles pasākumiem, lai pārvaldītu risku un izveidotu labāku līdzsvaru starp politikas rezultātu sasniegšanu, kontroles pasākumu izmaksām un atbilstību finanšu noteikumiem; V)projektu datubāze: uzlabot iedzīvotāju piekļuvi projekta rezultātiem galvenajās jomās, lai uzlabotu ES finansēto iniciatīvu pārredzamību un salīdzināmību un palīdzētu parādīt tos dažādos veidus, kādos ES izdevumi veicina sabiedrības labklājību; un VI)saziņa: uzlabot saziņu un sadarbību starp budžeta plānošanā, izpildē un izpildes apstiprināšanā iesaistītajiem dalībniekiem un ar plašāku sabiedrību, saskaņojot prasības, daloties pieredzē par īstenošanu un ziņojot par sasniegtajiem rezultātiem. Viens no īstenojamiem pasākumiem ir tādas iestāžu darba grupas izveide, kas paredzēta uz rezultātiem balstīta budžeta izstrādei un kas apvienos budžeta veidošanas procesā iesaistītās iestādes (Komisiju, Eiropas Parlamentu, Padomi un Revīzijas palātu) ar mērķi izveidot kopīgu izpratni par to, kas ir uz rezultātiem balstīts budžets, kādas ir darba grupas galvenās funkcijas un kādi ir ES iestāžu un dalībvalstu uzdevumi un pienākumi, lai nodrošinātu efektīvu ES budžeta izpildi. Pamatojoties uz spēkā esošo tiesisko un regulatīvo sistēmu, šī darba grupa noteiks uzlabojumus izpildes budžeta modelim, kuru pašlaik piemēro ES budžetam, un to īstenošanai atbilstošu laiku. 1.2.2.Kontroles intensitātes un riska saskaņošana Viens no “uz rezultātiem vērsta ES budžeta” stratēģijas mērķiem ir pārvaldības un kontroles sistēmu izmaksu lietderības nodrošināšana. Neefektīvas kontroles sistēmas patērē ievērojamus resursus, kuri pretējā gadījumā varētu veicināt rezultātu sasniegšanu. Tās arī rada saņēmējiem ievērojamu administratīvo slogu un var mazināt to līdzdalību programmās. Pārskatītajā Finanšu regulā ir paredzēts, ka deleģētajiem kredītrīkotājiem, izveidojot iekšējās kontroles sistēmas, jāņem vērā risks un izmaksu lietderība (Finanšu regulas 66. panta 2. punkts) un gada darbības pārskatos jāziņo par kontroles pasākumu izmaksām un ieguvumiem (Finanšu regulas 66. panta 9. punkts). Kontroles izmaksu lietderības novērtēšanas primārais mērķis ir atbalstīt kontroles sistēmu izstrādes un saistīto resursu pārvaldību. Kontroles stratēģijās un sistēmās būtu jāņem vērā paaugstinātas pārbaudes prasības un biežums riskantākās jomās un jānodrošina, ka kontrolei konsekventi ir pievienotā vērtība. Ziņojumi par izmaksu lietderību uzlabojās 2014. gadā. Par 42 no 49 dienestiem varēja secināt, ka to pārvaldības un kontroles sistēmas izmaksu ziņā ir lietderīgas. Par pārējiem dienestiem to nevarēja izdarīt galvenokārt tādēļ, ka trūka iepriekšējo datu vai kritēriju un bija grūtības novērtēt kontroles ieguvumus. Vairums ģenerāldirektorātu varēja paziņot samērā daudz rādītāju, nodalot atsevišķi vai nu visus, vai tikai dažus kontroles stratēģijas posmus. Divas iniciatīvas tika īstenotas 2014. gadā, lai risinātu dienestu konstatētās galvenās problēmas: ABAC funkcionalitātes attīstība kontroles rezultātu reģistrēšanai; vienkāršotu rādītāju kopuma izveide, lai novērtētu kontroles pasākumu izmaksas un ieguvumus. Visi dienesti, par kuriem varēja izdarīt secinājumu, norādīja, ka to iekšējās kontroles sistēmas izmaksu ziņā ir lietderīgas, jo aprēķināmie ieguvumi pārsniedz izmaksas vai tās pamatojas uz skaitliskā izteiksmē nenosakāmiem ieguvumiem un/vai stabilu vai pozitīvu tendenci efektivitātes rādītāju jomā. Komisija uzdod saviem dienestiem izstrādāt vienotu to kontroles izmaksu uzskaiti, lai uzlabotu konsekvenci visā Komisijā un izveidotu ticamu rezultātu kopumu, ko var izmantot, lai noteiktu ieviestās kontroles sistēmas izmaksu relatīvo lietderību attiecīgo politikas mērķu kontekstā. 1.2.3.Pārskats par izpildes ziņošanu

Centrālie dienesti 2013. gada kopsavilkuma ziņojumā tika aicināti turpmākajos gada darbības pārskatos analizēt dažādos sasniegumu ziņošanas veidus. 2014. gadā tika konstatēts, ka: par izpildi tiek ziņots gada darbības pārskata I daļā; gada novērtējuma ziņojumā (ziņojuma 318. pants) ir sniegta izpildes informācija par to, kā galvenās finanšu programmas ir veicinājušas svarīgāko ES politikas — tostarp, attiecīgā gadījumā, stratēģijas “Europe 2020” — mērķu sasniegšanu; kopsavilkuma ziņojumā būtu jāuzskaita galvenie izpildes rādītāji, lai tiktu ietverta ziņošana par programmām, kas neparedz izdevumus, un varētu atsaukties uz gada darbības pārskatiem turpmākas analīzes veikšanai; papildu ziņošana par stratēģiju “Europe 2020” ir pieejama, izmantojot īpašus kanālus; un ziņošana par pamatiniciatīvām būtu jāpilnveido un jāvirza ar galveno politikas jomu palīdzību. Atsevišķa ziņošana nav ieteicama, jo saskaņā ar jauno daudzgadu finanšu shēmu programmu uzraudzības un ziņošanas kārtība to nepieļauj. Komisija uzdod saviem dienestiem turpināt centienus uzlabot ziņošanu par izpildi gada darbības pārskatos. 2. Konkrētas resursu pārvaldības problēmas Efektīva un lietderīga resursu pārvaldība ir Komisijas politikas īstenošanas pamatā. Komisija 2014. gadā saskārās ar nopietnām problēmām šajā jomā. Dažos gadījumos risināmās problēmas bija atkarīgas no apstākļiem, piemēram, Komisijas dienesti nebija saņēmuši maksājumu apropriācijas, citos gadījumos — no jautājumiem, kas radušies atkārtoti. Biežāka uzdevumu deleģēšana aģentūrām, kopuzņēmumiem un citām pilnvarotām struktūrām lika Komisijai pārskatīt piemērojamos uzraudzības mehānismus. Vēl viena joma, kurai jāpievērš uzmanība, attiecās uz dalībvalstu sniegto datu ticamību. Attiecībā uz katru problēmu Komisija veica problēmu novēršanas pasākumus vai korektīvos pasākumus, lai samazinātu apzinātos riskus. 2.1.Maksājumu apropriāciju iztrūkums Daudzgadu finanšu shēma 2014.–2020. gadam ir pirmā, kurā ir pieejami mazāk budžeta līdzekļu nekā iepriekšējās shēmās. Spiediens uz maksājumu maksimālo apjomu ir daudz lielāks, nekā tas bija iepriekšējās daudzgadu finanšu shēmās, un to izraisa divi faktori: 2014.–2020. gada pamatprogrammas sākšanu ļoti apgrūtina 2007.–2013. gada programmu nesamaksātās saistības (21,7 % no maksājuma maksimālā apjoma attiecīgajā laika posmā); un īpaši straujš maksājumu maksimālā apjoma samazinājums 2014. gadā (gandrīz par 9 miljardiem euro mazāks nekā 2013. gadā piešķirtā summa) un 2015. gadā. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisijai (jo īpaši 2014. gadā) bija problemātiski pildīt juridiskās saistības, kas izriet no iepriekšējām saistībām, vienlaikus sākot īstenot jaunās programmas. Komisijas dienesti ļoti cieši uzraudzīja budžeta izpildi. Dienesti veica pasākumus, lai nodrošinātu ierobežoto maksājumu apropriāciju apdomīgu izmantošanu, vienlaikus samazinot kavējuma procentus, ņemot vērā negatīvo ietekmi uz trešajām personām un dodot priekšroku finansiāli nestabiliem saņēmējiem, piemēram, dalībvalstīm, kuras saņem finansiālo palīdzību, MVU un NVO. Komisija informēja Eiropas Parlamentu un Padomi par situāciju budžeta izpildē. Jau 2014. gada maijā tā ierosināja budžeta grozījuma projektu, lai izskatītu tādu maksājuma pieprasījumu nepieredzētu apjomu, kuri attiecas uz 2007.–2013. gada kohēzijas programmām un saņemti 2013. gada pēdējās nedēļās. 2014. gada 17. decembrī tika panākta vienošanās par budžeta grozījumiem, proti, 2014. gada budžetā tika palielināts maksājumu apropriāciju apjoms, jo īpaši izmantojot neparedzēto izdevumu rezervi maksājumiem. Tas nozīmēja, ka ļoti liela apjoma maksājumi var tikt veikti gada pēdējo četru darbdienu laikā un nesamaksāto rēķinu uzkrājumu var ietvert 2014. gada beigās. Tomēr par spīti veiktajiem pasākumiem un papildu maksājumu apropriācijām, kas piešķirtas gada beigās, Komisija nevarēja novērst dažus kavējumus saistībā ar maksājumiem un līgumslēgšanas darbībām, kā arī sekojošo ķēdes reakciju attiecībā uz jauno programmu maksājumiem. Komisija ir novērtējusi ietekmi, ko šīs problēmas atstāja uz mērķu sasniegšanu, un secinājusi, ka šīs situācijas finanšu un reputācijas ietekme ir pietiekami mazināta, ņemot vērā pieejamo maksājumu apropriāciju aktīvo pārvaldību pārskata gada laikā. Attiecībā uz finansiālo ietekmi, vairāki Komisijas dienesti saskārās ar lielām pārvaldības un darbības problēmām; dažās izdevumu programmās maksājumu apropriācijas beidzās vairākus mēnešus pirms gada beigām. Attiecībā uz šīm programmām iespējas pārdalīt apropriācijas starp budžeta pozīcijām tika izsmeltas, gaidot pieprasījuma apstiprinājumu papildu maksājumu apropriācijām grozītajā budžetā. Maksājumu kavējumu procenti 2014. gadā pieauga gandrīz pieckārtīgi — budžetā kopumā aptuveni līdz 3 miljoniem euro. Par spīti šim pieaugumam procentu absolūtā summa ir samērā ierobežota salīdzinājumā ar nesamaksāto rēķinu apjomu 2014. gada beigās. Tie lielākoties bija koncentrēti (24,7 miljardi euro) kohēzijas politikas jomā, kur pieprasījumu atlīdzināšana dalībvalstu struktūrām ir atkarīga no pieejamā budžeta un novēlotai atlīdzināšanai netiek piemēroti procenti, tādējādi ievērojami ierobežojot finansiālo ietekmi uz ES budžetu. Ziņojumos nav minēta tiesvedības sākšana saistībā ar novēlotu maksājumu.

Attiecībā uz reputācijas ietekmi dienesti centās aktīvi pārvaldīt pieejamās apropriācijas vairākos veidos: proaktīvi atgūstot nepamatoti izmaksātās summas; samazinot priekšfinansējuma īpatsvaru; pēc iespējas saprātīgāk izmantojot maksājumu termiņus; un atliekot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus/piedāvājumus un saistītās līgumslēgšanas darbības, tādējādi pārceļot vairākus maksājuma veikšanas datumus uz 2015. gadu. Kaut arī tas mazināja negatīvo ietekmi uz ES budžetu, tas ietekmēja to ieinteresēto personu tiesisko paļāvību, kam, iespējams, bija jāatliek projekta sākšana un/vai pagaidām jāatrod lielāka līdzfinansējuma daļa. Tomēr, veicot rūpīgu novērtējumu, ir izdevies panākt, ka nolūkā ierobežot ietekmi uz galvenajām darbībām līdz šim kaitējums reputācijai ir bijis samērā neliels. Komisija uzdod saviem dienestiem turpināt pārvaldīt budžeta izpildi un vajadzības gadījumā veikt pasākumus, lai mazinātu riskus, ko rada jebkurš apropriāciju iztrūkums. 2.2.Pilnvaroto struktūru ietekme uz ticamības apstiprināšanas ķēdi Tā kā aizvien vairāk pieaug lietu skaits, Komisija uztic ES līdzekļu pārvaldi citām struktūrām (sk. 4. pielikumu), no kurām dažas ir pakļautas īpašai budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrai, kas atšķiras no Komisijai paredzētās procedūras. Saskaņā ar šo procedūru pilnvarotās struktūras vadībai jāsniedz atskaites par līdzekļu faktisko izmantošanu, savukārt deleģētajam kredītrīkotājam jānodrošina samērīga, bet efektīva šīs struktūras uzraudzība. Tā kā uz izdevumiem attiecas ticamības deklarācija, deleģētajiem kredītrīkotājiem jānorāda gada darbības pārskatos uzraudzības kontroles rezultāti un, attiecīgā gadījumā, visas būtiskās nepilnības, kas varētu radīt atrunas. Ir sagaidāms, ka 2014.–2020. gada plānošanas periodā pilnvarotajām struktūrām būs aizvien būtiskāka nozīme budžeta pārvaldībā. Tas kļuva skaidrs 2014. gadā — pirmajā jauno programmu ieviešanas gadā —, un šī tendence ir atspoguļota 2014. gada darbības pārskatos. Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts (EAC ĢD) un Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorāts (GROW ĢD, iepriekš ENTR ĢD), piemēram, izpilda 95 % un 89 % no to attiecīgajiem budžetiem, uzticot pārvaldes uzdevumus citām struktūrām. Attiecībā uz Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorātu (MOVE ĢD) un Finanšu stabilitātes, finanšu pakalpojumu un kapitāla tirgu savienības ģenerāldirektorātu (FISMA ĢD, iepriekš MARKT ĢD) šī procentuālā attiecība pārsniedz 50 %. Deleģēto kredītrīkotāju spēju uzraudzīt pilnvarotās struktūras un iegūt pamatotu ticamību lielā mērā nosaka pārskatatbildības struktūras un pārredzamības pasākumi, kas minēti ar katru pilnvaroto struktūru noslēgtajos deleģēšanas nolīgumos. Būtībā kontroles stratēģija nodrošina, ka deleģēšanas nolīgumos ir iekļauti noteikumi, kuros paredzēts, ka: I)šīs struktūras ziņo par kontroles rezultātiem ticami un pārredzami; un II)tiek atbilstīgi uzraudzītas šo vienību pārskatatbildības struktūras. Attiecībā uz 2014.–2020. gada programmām katrs ģenerāldirektorāts atskaitās par finanšu instrumentiem savā politikas jomā. Komisija ir noslēgusi finanšu un administratīvos pamatnolīgumus ar Eiropas Investīciju banku (EIB) un Eiropas Investīciju fondu, un ir sagaidāms, ka tas samazinās administratīvās izmaksas, stiprinās pārskatatbildību un nodrošinās konsekvenci. Komisija ir izstrādājusi veidni, lai nodrošinātu, ka galvenās pārvaldības, kontroles un ziņošanas prasības ir iekļautas katrā deleģēšanas nolīgumā, kas noslēgts ar attiecīgajiem dienestiem. Gada darbības pārskatu noformējums 2014. gadā tika uzlabots, lai nodrošinātu, ka ir ietverti visi tie līdzekļu pārvaldības veidi un gadījumi, ko īsteno pilnvarotās struktūras, vajadzības gadījumā iekļaujot tos atrunu tvērumā. Komisija uzdod saviem dienestiem, kas uztic budžeta izpildes uzdevumus citām struktūrām, nodrošināt, ka deleģēšanas nolīgumos ir ietverti vajadzīgie un samērīgie noteikumi, praktiski pasākumi, lai šīs struktūras varētu laicīgi un pārredzami ziņot par kontroles rezultātiem, un atbilstoši uzraudzības pasākumi, kas nodrošinās ziņotās informācijas pamatotu ticamību. Komisija uzdod attiecīgajiem dienestiem gada darbības pārskatos ziņot par minēto struktūru uzraudzību, kā arī par visiem elementiem, kas attiecas uz secinājumiem par ticamību. Īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai nodrošinātu, ka ticamības apstiprināšanas ķēdē nav nekādu būtisku nepilnību. 2.3.Dalībvalstu ziņoto kontroles rezultātu ticamība Joprojām ir problēmas saistībā ar dalībvalstu kontroles ziņojumu ticamību. Saskaņā ar dalīto pārvaldību dalībvalstis ir atbildīgas par uzticamu pārvaldības un kontroles sistēmu izveidi un uzturēšanu. Noteikumi ļauj Komisijai, ievērojot zināmus nosacījumus, uzticēties tam darbam, ko veic dalībvalstu revīzijas iestādes. Kohēzijas politikas jomā revīzijas iestādes nodrošina Komisijai ticamus datus par pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvu darbību un apstiprināto izdevumu likumību un pareizību. Attiecībā uz kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) neatkarīgas sertifikācijas iestādes sniedz atzinumu par to uz vietas veikto pārbaužu kvalitāti un kontroles statistikas precizitāti, ko sniedz katra maksājumu aģentūra.

Turklāt neto korekciju sistēma, ko Komisija piemēro kļūdu gadījumā (sk. 2.4. iedaļu), ir stimuls dalībvalstīm pastiprināt centienus atklāt kļūdas. Šai sistēmai būtu jāmudina dalībvalstis apliecināt savu apņemšanos uzlabot pārskatatbildību un pārredzamību, vajadzības gadījumā pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai pastiprinot kontroles pasākumus, jo īpaši attiecībā uz pirmā līmeņa pārvaldības pārbaudēm, un pieņemot skaidrus attiecināmības noteikumus, lai samazinātu kļūdas risku. Attiecībā uz ESI fondiem 2014.–2020. gada plānošanas periodā Komisija šajā sakarā atsaucas uz Kopīgo noteikumu regulu, kurā ir ietverta virkne uzlabojumu attiecībā uz pārvaldības sistēmām un ziņošanas prasībām. Lai gan likumdošanas procesā tika ieviesti papildu izņēmumi un pievienoti stingrāki nosacījumi, kas nozīmē, ka Komisijai jāsamazina saistītie riski, ir sagaidāms, ka šie pasākumi uzlabos dalībvalstu pārskatatbildību, lai varētu labāk novērst kļūdas un nodrošināt to kontrolēto vai pārvaldīto darījumu likumību un pareizību. Jo īpaši tas attiecas uz ex ante nosacījumiem, saskaņotiem un vienkāršotiem attiecināmības noteikumiem, plašākām iespējām izmantot vienkāršotus veidus attiecināmo izmaksu deklarēšanai un jauno gada apliecinājumu paketi, kurā iekļauti gada pārskati, pārvaldības deklarācijas, gada kopsavilkums, revīzijas atzinums un kontroles ziņojums. Attiecīgie ģenerāldirektorāti ir definējuši vienotu revīzijas stratēģiju un kopīgu revīziju plānu, lai iegūtu pamatotu ticamību par kontroles sistēmu atbilstību un efektīvu darbību. Ticamības nodrošināšanas process kopumā balstās uz kontroles struktūru, kurā tiek ievērots vienotas revīzijas modelis, ko izmantojot, kontrole Komisijas līmenī var pamatoties uz kontroles darbu, kuru jau veic citas struktūras (iestādes, kas veic programmu revīziju dalībvalstīs). Attiecībā uz lauksaimniecību tajos grozījumos, kas izdarīti ar jauno, atsevišķo horizontālo regulu, arī ir paredzēts, ka, sākot no 2015. gada, neatkarīgajām sertifikācijas iestādēm jāpārbauda maksājumu aģentūru uz vietas veikto pārbaužu rezultāti, veicot tās atkārtoti, pamatojoties uz reprezentatīvu paraugu, un jāsniedz revīzijas atzinums par izdevumu likumību un pareizību. Lai gan ir sagaidāms, ka tas uzlabos dalībvalstu uz vietas veikto pārbaužu kvalitāti, faktiski ir paredzēts izmantot neatkarīgo sertifikācijas iestāžu apstiprināto kļūdu īpatsvaru. Par kohēzijas politikas izdevumiem atbildīgie dienesti pārbaudīja dalībvalstu sniegto datu precizitāti, novērtējot 2007.–2013. gada pirmā līmeņa pārbaudes ar mērķtiecīgas augsta riska programmu revīzijas palīdzību, jo īpaši, lai noteiktu pārvaldības pārbaužu nepietiekamās ticamības galvenos cēloņus. Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts (REGIO ĢD) un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts (EMPL ĢD) arī nolēma paplašināt revīzijas segumu attiecībā uz dalībvalstu ziņotajiem datiem par turpmākajos gados atsauktajām un atgūtajām summām un izmantot visus revīzijas iestādēs pieejamos rezultātus, lai palielinātu to paziņoto datu ticamību, kurus izmanto kumulatīvā atlikušā riska aprēķināšanai. 2014. finanšu gada novērtējuma rezultāti ir šādi: ERAF un kohēzijas izdevumi attiecībā uz 2007.–2013. gadu: REGIO ĢD novērtēja 96 % no paziņoto kļūdu īpatsvara kā ticamu informācijas avotu un tādējādi palielināja valsts revīzijas iestāžu paziņoto vidējo kļūdu īpatsvaru no 1,8 % līdz 2,6 %; Eiropas Sociālais fonds (ESF) 2007.–2013. gads: EMPL ĢD novērtēja 88,1 % no paziņoto kļūdu īpatsvara kā ticamu informācijas avotu un tādējādi palielināja valsts revīzijas iestāžu paziņoto vidējo kļūdu īpatsvaru par 0,9 % — no 1,9 % līdz 2,8 %; un KLP: korekcijas, ko Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts (AGRI ĢD) veica attiecībā uz kļūdu īpatsvaru, kas izriet no maksājumu aģentūras paziņotajiem datiem, palielināja par 1,99 % tiešos maksājumus (no 0,55 % līdz 2,54 %) un par 3,57 % lauku attīstību (no 1,52 % līdz 5,09 %). 2014. gada darbības pārskatos tika ziņots par rezultātiem, kas gūti, Komisijai novērtējot revīzijas informācijas precizitāti un ticamību, un ko paziņojušas valsts iestādes. Tajos ir iekļauti detalizēti, kvantitatīvi novērtējuma rezultāti katrai darbības programmai vai maksājumu aģentūrai, ieskaitot visas turpmākās korekcijas vai Komisijas novērtējumus par paziņoto kļūdu īpatsvaru. Attiecībā uz atrunās iekļautajām darbības programmām vai maksājumu aģentūrām gada darbības pārskatos jāatspoguļo arī rīcības plāni, kas pieņemti, lai novērstu konstatētos sistēmiskos trūkumus. Ir svarīgi uzsvērt, ka: I)lielākā daļa dalībvalstu revīzijas kontroles ziņojumu ir ticami; un II)Komisija ne tikai pamatojas uz rezultātiem, bet arī izvērtē tos, lai izdarītu secinājumus par to ticamību. Vajadzības gadījumā deleģētie kredītrīkotāji koriģē paziņoto kļūdu īpatsvaru vai kontroles statistiku, pamatojoties uz jebkuru papildu informāciju, vai piemēro vienotas likmes korekciju, ja dalībvalsts informācija netiek uzskatīta par pietiekami ticamu. Ņemot vērā, ka pārvaldības, ziņošanas un pārskatatbildības noteikumi ir būtiski pārskatīti, Komisija uzdod saviem dienestiem, kas pārvalda budžetu, izmantojot dalīto pārvaldību, vajadzības gadījumā pielāgot metodoloģiju jaunajam plānošanas periodam, lai novērtētu to pārvaldības un kontroles sistēmu efektivitāti, kuras ieviesa dalībvalstu attiecīgās struktūras un aģentūras, attiecībā uz visiem ESI fondiem un pēc iespējas attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF). Šajā sakarā būs jāņem vērā izmaiņas, kas ieviestas tiesiskajā regulējumā sakarā ar pārskatīto Finanšu regulu. 2.4.Riskam pakļautā summa un kontroles sistēmu koriģējošā kapacitāte Revīzijas palāta (2013. gada pārskatā) un Eiropas Parlaments (budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijā) uzskatīja, ka dažos gada darbības pārskatos, iespējams, ir nepietiekami novērtētas “riskam pakļautās summas”, un ierosināja precizēt šādu summu aprēķinu un novērtēt koriģējošo mehānismu ietekmi uz šīm summām. Lai pievērstu uzmanību šiem apsvērumiem, deleģētie kredītrīkotāji pirmo reizi iekļāva 2014. gada darbības pārskatos kopējās riskam pakļautās summas precīzāko aplēsi attiecībā uz visu viņu pārziņā esošo budžetu. Iepriekšējos gados tas tika darīts tikai attiecībā uz atrunās iekļautajiem izdevumiem. Šī precīzākā aplēse attiecas uz izdevumiem, kas var neatbilst normatīvajām un līgumiskajām prasībām, kuras piemērojamas maksājuma veikšanas brīdī, t. i., pēc to ex ante kontroles pasākumu piemērošanas, kas paredzēti, lai novērstu kļūdas un pārkāpumus. Turklāt deleģētie kredītrīkotāji ziņoja par aplēstajām nākotnes korekcijām, tas ir, to aplēstajām finanšu korekcijām un atgūtajiem līdzekļiem, kas ir paredzēti no kontroles pasākumiem, kurus viņi īstenos turpmāk. Aprēķinu pamatā bija korekciju vidējais apmērs kopš 2009. gada, jo tā ir ex post kontroles koriģējošās kapacitātes labākā pieejamā norāde. Deleģētie kredītrīkotāji paziņoja kopējo riskam pakļauto summu gadā un precīzāko aplēsi par to kļūdu un pārkāpumu apjomu, ko turpmāk varētu novērst. Tas nodrošina pamatotu, kvantitatīvu kopsavilkumu par kontroles sistēmu darbības rezultātiem finanšu gada beigās, ņemot vērā to, ka kontroles cikls ir daudzgadu cikls un ka turpmāk tiks īstenoti papildu korektīvi pasākumi. Ir svarīgi saprast, ka riskam pakļautā summa attiecas uz neatbilstību normatīvajiem un līgumos paredzētajiem noteikumiem. Daudzos šādos gadījumos netiek veikti nepamatoti maksājumi, un tādēļ netiek izdoti atgūšanas rīkojumi vai veiktas finanšu korekcijas.

Veicot gada darbības pārskatu salīdzinošu izvērtēšanu un lai nodrošinātu konsekvenci, īpaša uzmanība tika pievērsta visu iespējamo riskam pakļauto summu nepietiekamam novērtējumam, koriģējošās kapacitātes pārvērtējumam un tam, kā nodrošināt ar kļūdām saistītu jēdzienu konsekventu izmantošanu. Izmantotās definīcijas ir izklāstītas 3. pielikumā, bet sīkāki dati ir doti 2. pielikumā. Šā ziņojuma 1. tabulā ir norādīti dati, kas sagrupēti pa dienestu grupām. Vairāki dienesti koriģēja aprēķinus, ņemot vērā savus īpašos apstākļus. Tādējādi tika iegūtas konservatīvākas aplēses, kas atspoguļotas gada darbības pārskatos. 1. tabula. Kopējā riskam pakļautā summa un aplēstās turpmākās korekcijas 2014. gadā (miljonos EUR) Joma Kopējie izdevumi Riskam pakļautā summa Aplēstās turpmākās korekcijas Zemākā vērtība Augstākā vērtība Lauksaimniecība 55 650 1727 1727 863 Kohēzija 56 770 1395 2693 1574 Ārējā palīdzība 10 288 289 302 91 Pētniecība 10 560 210 245 152 Citas iekšpolitikas jomas 3587 31 36 21 Administrācija 5583 0 34 2 Kopā 142 439 3651 5036 2703 Attiecībā uz Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorātu (EMPL ĢD), Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorātu (REGIO ĢD), Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorātu (MARE ĢD), Migrācijas un iekšlietu ģenerāldirektorātu (HOME ĢD), Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu ģenerāldirektorātu (NEAR ĢD, iepriekš ELARG ĢD), Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ģenerāldirektorātu (ECHO ĢD), Vides ģenerāldirektorātu (ENV ĢD), Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorātu (GROW ĢD, iepriekš ENTR ĢD), Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorātu (MOVE ĢD), Enerģētikas ģenerāldirektorātu (ENER ĢD) un Inovācijas un tīklu izpildaģentūru (INEA) aplēstā koriģējošā kapacitāte pārsniedz kopējās riskam pakļautās summas zemāko vērtību. Kohēzijas politikas jomā tas galvenokārt ir tāpēc, ka koriģējošās kapacitātes pamatā ir sešu gadu vidējais rādītājs, turpretim riskam pakļautā summa attiecas uz aplēsto kļūdu īpatsvaru, kas novērtēts 2014. gadā un kas ir zemāks nekā iepriekšējos gados. Citos gadījumos tas ir saistīts ar daudzām korekcijām, kas izdarītas iepriekšējās programmās paredzēto pasākumu dēļ. Nobeigumā dati liecina, ka 2014. gada kopējās riskam pakļautās summas precīzākā aplēse par Komisiju kopumā ir no 3 651 miljoniem līdz 5 036 miljoniem euro. Pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi, Komisija lēš, ka tie kontroles pasākumi, ko tā īstenos turpmākajos gados, ļaus noteikt un koriģēt kļūdas par kopējo summu aptuveni 2 700 miljoni euro. Komisija 2014. gadā uzlaboja arī to dalībvalstu datu kvalitāti, kas attiecas uz finanšu korekcijām un atgūtajiem līdzekļiem. Tā veicināja paraugprakses izmantošanu, lai uzlabotu atgūšanas mehānismus dalībvalstu un ES līmenī. Provizoriskajos konsolidētajos finanšu pārskatos (sk. 6. piezīmi sadaļā “ES budžeta aizsardzība”) ir norādītas finanšu korekcijas un atgūtie līdzekļi, kas apstiprināti/plānoti un īstenoti visās politikas jomās 2014. gadā. Tie sasniedza 2 980 miljonus euro (salīdzinājumā ar 3 362 miljoniem, 4 419 miljoniem un 1 840 miljoniem euro attiecīgi 2013., 2012. un 2011. gadā) un ir parādīti atbilstoši politikas jomām 2. un 3. tabulā. 2. tabula. Finanšu korekcijas un atgūtie līdzekļi, kas apstiprināti/plānoti 2014. gadā (miljonos EUR) Politikas joma Finanšu korekcijas Atgūtie līdzekļi Kopā Lauksaimniecība ELGF 1649 213 1862 Lauku attīstība 220 165 385 Kohēzijas politika ERAF 1330 - 1330 Kohēzijas fonds 292 - 292 ESF 342 1 343 ZVFI/EZF 39 29 67 ELVGF Virzības nodaļa 13 5 18 Cits - - - Iekšpolitikas jomas 5 293 298 Ārpolitikas jomas N/P 127 127 Administrācija N/P 5 5 Kopā apstiprinātie/plānotie 2014. gadā 3890 838 4728 3. tabula. Finanšu korekcijas un atgūtie līdzekļi, kas īstenoti 2014. gadā (miljonos EUR) Politikas joma Finanšu korekcijas Atgūtie līdzekļi Kopā Lauksaimniecība ELGF 796 150 946 Lauku attīstība 86 167 252 Kohēzijas politika ERAF 823 1 824 Kohēzijas fonds 191 - 191 ESF 289 1 290 ZVFI/EZF 41 25 66 ELVGF Virzības nodaļa 13 5 18 Cits - - - Iekšpolitikas jomas 5 274 279 Ārpolitikas jomas N/P 108 108 Administrācija N/P 5 5 Kopā īstenotie 2014. gadā 2244 736 2980 Nepamatoti izmaksātu summu korekcija ir svarīgs pareizas finanšu pārvaldības aspekts. Komisija izmantos katru iespēju, lai mudinātu dalībvalstu iestādes maksimāli izmantot visus pieejamos instrumentus, lai novērstu kļūdas un efektīvi ievērotu savus pienākumus un saistības attiecībā uz visām programmām saskaņā ar dalīto pārvaldību, lai aizsargātu ES budžetu un novērstu atlikušos trūkumus pārvaldības un kontroles sistēmās. Turklāt — ciktāl tas attiecas uz krāpšanu — visi Komisijas dienesti centās stiprināt savas iekšējās kontroles sistēmas, lai sekmīgāk novērstu krāpšanas risku. Visi dienesti ir pieņēmuši krāpšanas apkarošanas stratēģiju un atbilst Komisijas krāpšanas apkarošanas stratēģijas (CAFS) prasībām. 3. Pārvaldības ticamība

Šā ziņojuma 1. un 2. sadaļā ir paskaidrots, kā Komisijas dienesti ir uzlabojuši ziņošanu par politikas veikumu un līdzekļu pārvaldības problēmām. Šajā sadaļā tiks aplūkotas ģenerāldirektoru ticamības deklarācijas un Iekšējā revīzijas dienesta (IRD) vispārīgais atzinums, pamatojoties uz kuriem Komisija uzņemas politisko atbildību par budžeta pārvaldību. 3.1.Gada darbības pārskatu ticamība Deleģētie kredītrīkotāji novērtēja kontroles rezultātus un pārējos attiecīgos elementus, kas pamato to ticamību attiecībā uz kontroles mērķu sasniegšanu. Viņi ņēma vērā visas konstatētās nopietnās nepilnības un novērtēja to kumulatīvo ietekmi uz ticamības vispārējo līmeni — gan kvalitatīvā, gan kvantitatīvā ziņā —, lai noteiktu, cik tā ir būtiska. Tādējādi ticamības deklarācijās viņi iekļāva kopumā 25 atrunas, no kurām 20 atrunas bija kvantificējamas un piecas nebija kvantificējamas, bet pamatojās uz reputāciju. Attiecībā uz ieņēmumu operācijām deleģētie kredītrīkotāji sniedz ticamības deklarāciju bez piezīmēm. Atrunu skaits gada darbības pārskatos ir palielinājies (2013. gadā bija 21 atruna). Bija paredzētas četras jaunas atrunas, taču vienu no tām atcēla. Savukārt vienu atkārtotu atrunu sadalīja divās atsevišķās atrunās, iekļaujot katrā konkrētu rīcības plānu. Lai gan atrunu skaits ir palielinājies, izdevumi, kurus skar kvantificējamās atrunas, ir samazinājušies par 6 856 miljoniem euro (no 51 248 miljoniem euro 2013. gadā līdz 44 392 miljoniem euro) vai aptuveni par 31 % no kopējiem izdevumiem, kas pārvaldīti 2014. gadā. Tas ir saistīts ar pašreizējo atrunu tvēruma samazinājumu, ko ir izdarījuši AGRI ĢD, REGIO ĢD, EMPL ĢD un struktūras, kuras darbojas pētniecības politikas jomā. Jaunās atrunas neattiecas uz lielāko izdevumu programmām, un tādēļ tās būtiski nepalielināja tvērumu. Riskam pakļautā summa attiecībā uz atrunās iekļautajiem izdevumiem, ņemot vērā līdz šim atgūtos līdzekļus un veiktās finanšu korekcijas, tiek lēsta 2 285 miljonu euro apmērā. Rezultāti atbilstoši politikas jomām ir norādīti 4. tabulā. Sīkāki rezultāti atbilstoši dienestiem ir izklāstīti 2. pielikumā. 4. tabula. 2014. gada atrunu tvērums un riskam pakļautā summa (miljonos EUR) Politikas joma Kopējie izdevumi Tvērums: atrunās iekļautie izdevumi Atrunās iekļautā riskam pakļautā summa Lauksaimniecība 55 650 27 255 1447 Kohēzija 56 770 5650 418 Ārējā palīdzība 10 288 7940 216 Pētniecība 10 560 3489 200 Citas iekšpolitikas jomas 3587 58 4 Administrācija 5583 - - Kopā 142 439 44 392 2285 Šīs atrunas ietekmē visas galvenās izdevumu jomas (lauksaimniecību, struktūrfondus un Kohēzijas fondu, ārējās attiecības, pētniecību un citas iekšpolitikas jomas). Visos gadījumos attiecīgie deleģētie kredītrīkotāji ir pieņēmuši rīcības plānus, lai novērstu attiecīgās nepilnības un mazinātu radušos riskus. Ja kļūdu īpatsvars ilgstoši ir augsts, Finanšu regulā ir paredzēts, ka Komisijai jānosaka tiesību normu un/vai kontroles sistēmas nepilnības, jāanalizē iespējamo korektīvo pasākumu izmaksas un ieguvumi un jāveic vai jāierosina piemēroti pasākumi. Pārvaldības un kontroles sistēmas ir būtiski mainītas 2014.–2020. gada programmās. To īstenošana ir tikko sākusies, un Komisija varēs noteikt jauno pasākumu ietekmi uz kļūdu īpatsvaru tikai laika gaitā. Deleģētie kredītrīkotāji norādīja savu atrunu galvenos iemeslus un izklāstīja korektīvos pasākumus to novēršanai. Komisija uzdod saviem dienestiem turpināt centienus noteikt turpmākus vienkāršošanas pasākumus un strādāt pie tā, lai uzlabotu kontroles sistēmas nolūkā samazināt kļūdas risku, ņemot vērā izmaksas un attiecīgo administratīvo slogu. 3.1.1.Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai Tāpat kā 2013. gadā četri ģenerāldirektorāti un divas izpildaģentūras, kas īsteno Septīto pētniecības pamatprogrammu (FP7), saglabāja savu atrunu par to dotāciju likumību un pareizību, kuras izmaksātas izmaksu pieprasījumu atlīdzināšanai. Kopējā reprezentatīvajā revīzijas paraugā atklāto kļūdu īpatsvars 2014. gadā joprojām ir aptuveni 5 % (tāpat kā 2013. gadā), bet atlikušo kļūdu īpatsvars ir aptuveni 3 %. Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra (ERCEA) un Pētniecības izpildaģentūra (REA) neizteica atrunu par divām konkrētām apakšgrupām (projekti “Idejas” un “Cilvēki”), jo bija pietiekami daudz papildu pierādījumu par to, ka šo programmu kļūdu īpatsvars nepārsniedz būtiskuma robežvērtību. REA priekšsēdētājs saglabāja atrunu par konkrētu mazo un vidējo uzņēmumu sistēmas apakšgrupu (MVU projekti) salīdzinoši augstā riska profila dēļ un tādēļ, ka MVU grāmatvedībā pastāv īpaši riski saistībā ar dotāciju piešķiršanu. Lai mazinātu šos riskus, ir ieviests konkrēts rīcības plāns. Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra (EACEA) saglabāja savu atrunu par Mūžizglītības programmu (LLP), ņemot vērā atlikušo kļūdu īpatsvaru (4,1 %). Kļūdas galvenokārt ir saistītas ar grūtībām, kas rodas dažiem saņēmējiem, kuri nevar pienācīgi sagatavot apliecinošus dokumentus, un ar neatbilstību vairākiem attiecināmības noteikumiem. EACEA analizē biežāk sastopamās kļūdas un, ja nepieciešams, veiks turpmākus korektīvus pasākumus, ņemot vērā to izmaksas un ieguvumus. Tam apstāklim, ka saņēmējiem ir obligāti jāizmanto revīzijas sertifikāti, un labākai saziņai attiecībā uz finanšu saistībām, būtu turpmāk jāsamazina atlikušo kļūdu īpatsvars. Komunikācijas tīklu, satura un tehnoloģiju ģenerāldirektors izteica jaunu atrunu par atlikušo kļūdu īpatsvaru (2,94 % 2014. gadā) attiecībā uz izmaksu pieprasījumu precizitāti Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas (KJP) IKT politikas atbalsta programmā (PAP). Ņemot vērā to revīziju nelielo skaitu, kurās mēdz noteikt kumulatīvo un atlikušo kļūdu īpatsvaru (18 ex post revīzijas, kas aptver 10,9 miljonus euro, kuri veido 1,6 % no vajadzīgā ES ieguldījuma), rezultāti būtu jāuztver piesardzīgi. Tomēr pēdējo gadu laikā atklāto kļūdu īpatsvars (5,29 % 2014. gadā, 2,82 % 2013. gadā) pieaug, un sagaidāms, ka KJP plānošanas perioda beigās atlikušo kļūdu īpatsvara mērķis 2 % apmērā netiks sasniegts. Lai turpmāk samazinātu atlikušo kļūdu īpatsvaru IKT PAP jomā, ģenerāldirektorāts turpinās veikt ex post revīzijas saskaņā ar savu ex post kontroles stratēģiju attiecībā uz izdevumiem, kas nav saistīti ar pētniecību (42 revīzijas, kas uzsāktas 2014. gadā), un sniegt ieteikumus un atsauksmes dalībniekiem un sertificētajiem revidentiem, lai novērstu kļūdu pieļaušanu. 3.1.2.Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektors izteica atrunas par nopietniem trūkumiem konkrētu darbības programmu pārvaldības un kontroles sistēmu galvenajos aspektos, proti:

finanšu atrunu par 2007.–2013. gada ERAF un Kohēzijas fonda 77 darbības programmām saistībā ar 12 dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmām. Atrunas kvantifikācija atbilst 0,5 % no ERAF/Kohēzijas fonda starpposma maksājumiem 2014. gadā; otru finanšu atrunu par divām Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) programmām (attiecībā uz Turciju un Adrijas jūras reģionu), kas atbilst 7 % no starpposma maksājumiem 2014. gadā; un ar reputāciju saistītu atrunu par 2000.–2006. gada ERAF/Kohēzijas fonda pārvaldības un kontroles sistēmām 2014. gadā attiecībā uz trīs programmām (divām Itālijā un vienu Īrijā) un par divām Kohēzijas fonda atbalstītām transporta nozarēm (Rumānijā un Bulgārijā), taču bez finansiālas ietekmes. Katrā gadījumā, lai pārliecinātos, ka tiek īstenoti vajadzīgie korektīvie pasākumi, ir veikta vai plānota noteikta darbība. Šos korektīvos pasākumus veido ļoti stingra maksājumu pārtraukšanas un apturēšanas politika, lai aizsargātu ES līdzekļus. Maksājumi tiks atsākti, tikai pamatojoties uz pierādījumiem, ka vajadzības gadījumā korektīvie pasākumi, tostarp finanšu korekcijas, ir tikuši pilnībā īstenoti. Attiecībā uz 2000.–2006. gada plānošanas periodu katrā gadījumā ir veikta noteikta darbība un slēgšanas procesa ietvaros notiek finanšu korekciju procedūra. Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektors saglabāja divas atrunas par nopietniem trūkumiem konkrētu darbības programmu pārvaldības un kontroles sistēmu galvenajos aspektos: galvenā atruna ir finanšu atruna par 2007.–2013. gada ESF 2014. gadā attiecībā uz 36 darbības programmām 11 dalībvalstīs (Beļģijā, Čehijā, Francijā, Vācijā, Grieķijā, Ungārijā, Itālijā, Rumānijā, Slovākijā, Spānijā un Apvienotajā Karalistē). Tiek lēsts, ka riskam pakļautā summa attiecībā uz 2007.–2013. gada atrunu ir 1,7 % no 2007.–2013. gada ESF starpposma maksājumiem 2014. gadā; un otrā atruna ir ar reputāciju saistīta atruna par 2000.–2006. gada ESF 2014. gadā attiecībā uz septiņām darbības programmām Francijā, Itālijā un Spānijā. Attiecībā uz 2000.–2006. gada plānošanas periodu nepastāv finanšu risks, jo galīgie maksājumi netiks veikti, kamēr nebūs atrisināti visi jautājumi un nebūs panākta vienošanās ar dalībvalstīm par piemērojamās finanšu korekcijas līmeni. Komisija ir veikusi konkrētus pasākumus saistībā ar katru programmu, lai pārliecinātos, ka ir īstenoti vajadzīgie korektīvie pasākumi. Lai aizsargātu ES līdzekļus, šo pasākumu pamatā ir stingra maksājumu pārtraukšanas un apturēšanas politika un vajadzīgo finanšu korekciju īstenošana, taču Komisija turpinās arī aktīvi veicināt priekšrocības, ko attiecībā uz ESF sniedz vienkāršotu izmaksu iespēju izmantošana. Galvenā jaunā atruna 2014. gadā attiecas uz Grieķiju, kur kļūdu īpatsvars attiecībā uz četrām ESF darbības programmām ir provizoriski aplēsts 5 % apmērā. Grieķijas visas programmas pašlaik ir iekļautas atrunu sarakstā, un piesardzības apsvērumu dēļ maksājumi netiek veikti, kamēr notiek apspriedes ar Eiropas Revīzijas palātu un Grieķijas iestādēm. 3.1.3.Ilgtspējīga izaugsme — dabas resursi Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts (AGRI ĢD) saglabāja savas atrunas par: konkrētiem ELGF tirgus pasākumiem attiecībā uz atbalsta shēmām sešās dalībvalstīs (Austrijā, Francijā, Nīderlandē, Polijā, Spānijā un Apvienotajā Karalistē), savukārt jaunas atrunas tika ieviestas attiecībā uz Franciju (par papildu pasākumu) un Rumāniju. Riskam pakļautā summa atbilst 3,13 % no veiktajiem izdevumiem. Uz vietas veicot pārbaudes, Komisija konstatēja trūkumus vairumā pasākumu. Atrunas pamatā, kas attiecās uz skolu piena programmām Francijā, bija augsts dalībvalsts iestādes paziņoto kļūdu īpatsvars. Visos gadījumos vajadzīgie korektīvie pasākumi ir noteikti un paziņoti dalībvalstīm; ELGF tiešajiem maksājumiem, kas tiek veikti ar 15 maksājumu aģentūru starpniecību sešās dalībvalstīs (Spānijā (10), Francijā, Apvienotajā Karalistē (Anglijā), Grieķijā, Ungārijā un Portugālē). Riskam pakļautā summa atbilst 2 % no veiktajiem izdevumiem. Tā kā Komisija pati bija konstatējusi trūkumus, vajadzīgais korektīvais pasākums jau ir noteikts un paziņots dalībvalstīm; ELFLA izdevumiem attiecībā uz 22 maksājumu aģentūrām 14 dalībvalstīs, kā arī tika ieviestas sešas jaunas atrunas. Kopā 2014. gadā ir 28 atrunas, kas attiecas uz 16 dalībvalstīm (Bulgāriju, Vāciju (3), Dāniju, Spāniju (6), Franciju (2), Lielbritāniju (2), Grieķiju, Ungāriju, Itāliju (4), Lietuvu, Latviju, Nīderlandi, Poliju, Portugāli, Rumāniju un Zviedriju). Riskam pakļautā summa atbilst 4,76 % no veiktajiem izdevumiem. Tā kā Komisija pati bija konstatējusi trūkumus, vajadzīgais korektīvais pasākums jau ir noteikts un paziņots dalībvalstīm; un Turcijas izdevumiem saistībā ar Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu lauku attīstībai (IPARD). Riskam pakļautā summa atbilst 3,2 % no kopējiem IPARD izdevumiem. Vajadzīgais korektīvais pasākums ir jau noteikts un paziņots Turcijas iestādēm. Vajadzības gadījumā AGRI ĢD veiks korektīvu pasākumu, piemērojot neto finanšu korekcijas, lai atgūtu neattiecināmus izdevumus. Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore saglabāja savu atrunu par Eiropas Zivsaimniecības fonda (EZF) pārvaldības un kontroles sistēmām (Vācijas (Mecklenburg-Vorpommeren), Itālijas, Nīderlandes, Polijas un Rumānijas deklarēto izdevumu attiecināmība). Maksājumi attiecībā uz minētajām piecām programmām ir pārtraukti. Katram gadījumam tiek izstrādāts rīcības plāns, norādot pasākumus un termiņus to nepilnību novēršanai, kas radīja kļūdas. Maksājumi tiks atsākti tikai tad, kad tiks pienācīgi atrisināti šie jautājumi. Riskam pakļautā summa attiecībā uz šīm programmām veido tikai 1,26 % no kopējiem EZF maksājumiem 2014. gadā. Klimata politikas ģenerāldirektors (CLIMA ĢD) saglabāja savu ar reputāciju saistīto atrunu attiecībā uz atlikušajām būtiskajām nepilnībām drošības jomā, kas konstatētas ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) reģistrā. Pēc organizētajiem kiberuzbrukumiem dažiem valstu reģistriem laikposmā no 2010. gada novembra līdz 2011. gada janvārim kāds operators Tiesā iesniedza sūdzību pret Komisiju par kvotu zādzību. Tādēļ CLIMA ĢD darbības pārskatā radās neparedzētas saistības 16,2 miljonu euro apmērā. Pašlaik notiek tiesvedība. Drošības pasākumi, kurus CLIMA ĢD, Informātikas ģenerāldirektorāts (DIGIT ĢD) un Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāts (HR ĢD) noteica pēc ES ETS reģistra sākotnējā riska izvērtējuma, pašlaik ir tikai daļēji īstenoti. Oficiālā padziļinātā riska novērtējumā, kas pabeigts 2014. gadā, tika noteikti papildu drošības pasākumi, lai samazinātu risku līdz pieņemamam līmenim. Līdz 2016. gadam laicīga un sekmīga rīcības plāna īstenošana, ievērojot IRD revīzijas ziņojumu par ES ETS sistēmas pārvaldību un drošību, nodrošinātu pamatotu ticamību, ka jebkura veiksmīga kiberuzbrukuma atlikušais risks būs samazināts līdz pieņemam līmenim. 3.1.4.Drošība un pilsonība

Veselības un pārtikas nekaitīguma ģenerāldirektors varēja atcelt savu atrunu par dalībvalstu izmaksu pieprasījumu precizitāti saistībā ar dzīvnieku slimību apkarošanu un programmu uzraudzību pārtikas un barības politikas jomā. Ģenerāldirektors jau ir veicis vairākus nepilnību novēršanas pasākumus, lai minētajā jomā samazinātu kļūdu īpatsvaru. Visu pasākumu kumulatīvā ietekme samazināja kļūdu īpatsvaru, kas tagad nepārsniedz 2 % līmeni. 3.1.5.Globālā Eiropa Ārpolitikas instrumentu dienests (FPI) izteica jaunu atrunu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) atlikušo kļūdu īpatsvaru, kas ir 2,13 %. Pamatojoties uz veiktajiem ex post kontroles pasākumiem, KĀDP budžetā attiecībā uz ieroču neizplatīšanu un atbruņošanos ir konstatēts augsts kļūdu īpatsvars. FPI analizē iespēju atgūt no diviem saņēmējiem neattiecināmās summas, ņemot vērā to, ka citādi šie projekti jau būtu veiksmīgi pabeigti. Dienests arī analizē, kā tas turpmāk varētu izvairīties no līdzīgām kļūdām, piemēram, uzlabojot dotāciju nolīgumu veidnes, jo īpaši attiecībā uz prasībām, kas paredzētas apliecinošajiem dokumentiem un iekāpšanas kartēm kā pierādījumiem par ceļojumu. Attīstības un sadarbības ģenerāldirektors — EuropeAid (DEVCO ĢD) saglabāja savu vispārējo atrunu, t. i., atrunu, kas attiecas uz visām darbībām un pārvaldības cikliem, jo vispārējais atlikušo kļūdu īpatsvars, ņemot vērā attiecīgo darījumu likumību un pareizību, 2014. gadā bija 2,81 % (2013. gadā — 3,35 % un 2012. gadā — 3,63 %). DEVCO ĢD pārvalda — tieši (no galvenā biroja vai delegācijām) un netieši (ar starptautiskām organizācijām vai citām aģentūrām un struktūrām) — Eiropas Attīstības fondu (EAF) un sešus citus instrumentus ar atšķirīgiem juridiskiem pamatiem, atsauces dokumentiem un pārvaldības pasākumiem. Darbības ietver dotācijas, publisko iepirkumu, ieguldījuma fondus un administratīvos un atbalsta izdevumus. Apvienojumā ar ģeogrāfisko faktoru (darbības valstīs un reģionos ar zemu attīstības līmeni, nepietiekamu infrastruktūru un vāju pārvaldību) rodas kompleksa matrica, kas nosaka katras finanšu operāciju apakškopas riska profilu un nepieciešamību īstenot efektīvus preventīvos kontroles pasākumus. Kaut arī DEVCO ĢD pielāgo savu kontroles stratēģiju darbību vispārīgajam raksturojumam un izmanto kontroles rezultātus, lai iegūtu detalizētākus, ar kļūdām saistītus datus par dažādiem instrumentiem un jomām, tas nenodrošina diferencētu ticamību. Šā iemesla dēļ pēdējo trīs gadu laikā DEVCO ĢD ir izteicis atrunu, kas attiecas uz visām tā darbībām. Komisija pauž bažas, ka šīs vispārējās atrunas plašais tvērums var ietekmēt DEVCO ĢD ticamības deklarācijas kopējo stāvokli. Komisija uzdod DEVCO ĢD meklēt veidus, kā paaugstināt līmeni, līdz kuram tas ņem vērā kontroles rezultātus, lai nodrošinātu ticamību, kuras pamatā ir lielāka riska diferenciācija, un tādējādi novirzītu vairāk kontroles resursu uz tām jomām, uz kurām attiecas īpašas atrunas, ņemot vērā dažādo kontroles pasākumu relatīvo izmaksu lietderību. Konkrēti uzlabojumi tiek gaidīti 2015. gada beigās. Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu ģenerāldirektors izteica divas jaunas atrunas par: atlikušo kļūdu īpatsvaru attiecībā uz saņēmējvalstu īstenoto netiešo pārvaldību (IBMC), kurš pārsniedza 2 % būtiskuma līmeni (2,67 %). Ģenerāldirektorāts turpina atgūt līdzekļus saistībā ar kļūdām un pārkāpumiem. Saskaņā ar Revīzijas palātas ieteikumu ģenerāldirektorāts ir ievērojami samazinājis saņēmējvalstīm paredzētā priekšfinansējuma apmēru. Tas jo īpaši attiecas uz netiešās pārvaldības režīmu, kā arī ļaus samazināt finanšu risku; un kaitējumu Komisijas reputācijai sakarā ar nepilnību, kas konstatēta papildizmaksu atzīšanas procedūrās, kuras netieši pārvalda pilnvarotās struktūras (IMEE), nevis saņēmējvalstis. Iekšējās pārbaudēs tika atklāts, ka atsevišķos gadījumos izmaksas, par kurām paziņoja darbuzņēmēji, kas noslēguši līgumus atbilstīgi pilnvaroto struktūru īstenotajai netiešajai pārvaldībai, netika sistemātiski reģistrētas kā izmaksas uzkrājumu grāmatvedības sistēmā. Sakarā ar iekšējās kontroles sistēmā konstatēto nepilnību grāmatvedības uzskaitē papildizmaksas ir būtiski pazeminātas. Mācības kā korektīvs pasākums 2015. gadā būs pieejamas visiem kredītrīkotājiem ar pastarpināti deleģētām pilnvarām un to darbiniekiem, lai varētu paskaidrot noteikumus par papildizmaksu atzīšanu un priekšfinansējuma noskaidrošanu. Attiecīgā summa tiek lēsta 150 miljonu euro apmērā. Tomēr pārskatu ticamība netika ietekmēta, jo pārskatos tika izdarītas vajadzīgās korekcijas, veicot gada noslēguma ierakstus. 3.1.6.Administrācija Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektors (HR ĢD), ņemot vērā Revīzijas palātas konstatējumus, saglabāja savu ar reputāciju saistīto atrunu par Eiropas skolu 2012. gada pārskatiem un konstatētajām neatbilstībām, kas saistītas ar iespējamu krāpšanu vienā no skolām. HR ĢD jau ir veicis pasākumus atbilstīgi pašreizējai pārvaldības sistēmai, tostarp ilgstoši uzstājis nekavējoties īstenot Revīzijas palātas un IRD ieteikumus. Konkrētie pasākumi, kas veikti 2014. gadā, ir: Eiropas skolu konsultācija par vajadzīgajiem grozījumiem Finanšu regulā, lai izstrādātu tiesisko regulējumu uzkrājumu grāmatvedības ieviešanai, iepirkumu un maksājumu noteikumu atjaunināšanai, iekšējās kontroles sistēmas uzlabošanai un tam, lai tiktu nodrošināts, ka Eiropas skolu sistēma ir Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) jurisdikcijā; un Komisijas amatpersonas norīkojums atbalstīt pareizas finanšu pārvaldības un efektīvas grāmatvedības sistēmas īstenošanu. Komisija uzdod HR ĢD turpināt ar Valdes starpniecību uzstāt, lai Eiropas skolas arī turpmāk stiprinātu kontroles procedūras un uzlabotu vispārējo kontroles vidi. Skolām jāņem vērā Revīzijas palātas un IRD ieteikumi, jāievieš uzkrājumu grāmatvedības sistēma un jānostiprina savas iekšējās kontroles sistēmas. 3.2.Iekšējā revīzijas darba ticamība