Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam - Piekļuves uzlabošana modernajām informācijas un sakaru tehnoloģijām lauku apvidos {SEC(2009) 254} /* COM/2009/0103 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 3.3.2009 COM(2009) 103 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Piekļuves uzlabošana modernajām informācijas un sakaru tehnoloģijām lauku apvidos {SEC(2009) 254} KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Piekļuves uzlabošana modernajām informācijas un sakaru tehnoloģijām lauku apvidos 1. IEVADS Ir plaši atzīts, ka informācijas un sakaru tehnoloģiju (IST) efektīva izmantošana, ko veicina labāka piekļuve ātrdarbīgam (platjoslas) internetam, ir pamats produktivitātes paaugstināšanai un jauninājumu ieviešanas stimulēšanai Eiropā — arī lauku apvidos[1]. Tai var būt liela nozīme, veicinot uzņēmējdarbības un ekonomikas attīstību lauku apvidos un tādējādi palīdzot palielināt lauksaimniecības un mežsaimniecības nozaru konkurētspēju, uzlabot dzīves kvalitāti un dažādot lauku ekonomiku. Augstas kvalitātes interneta pakalpojumu sniegšana var palīdzēt izmantot lauku apvidu potenciālu un padarīt tos par pievilcīgāku vietu dzīvei. IST palīdz esošajiem uzņēmumiem uzlabot darbības efektivitāti un lietderību un atbilstoši to prasībām nodrošina ātru piekļuvi dažādu veidu informācijai. Tās sniedz labākas iespējas jaunu uzņēmumu izveidei, atvieglina pamatpakalpojumu sniegšanu un uzlabo dzīves kvalitāti[2]. Patlaban dažādās dalībvalstīs pastāv būtiskas atšķirības attiecībā uz e-pakalpojumu sniegšanu un saņemšanu un piekļuvi ātrdarbīgam internetam; situācija šajā ziņā vēl jo vairāk atšķiras atsevišķu dalībvalstu dažādos lauku apvidos, kā arī starp lauku un pilsētu teritorijām. Vairumā gadījumu lauku iedzīvotāji saņem sliktākas kvalitātes pakalpojumus par augstāku cenu. Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā[3] ir uzsvērta platjoslas pakalpojumu nozīme modernā ekonomikā un noteikts mērķis līdz 2010. gadam nodrošināt platjoslas pakalpojumu pieejamību visiem Eiropas iedzīvotājiem. Tāpēc Komisija ir ierosinājusi piešķirt papildu finansējumu 1,0 miljarda euro apmērā, lai novērstu platjoslas sakaru infrastruktūras nepilnības un tādējādi ļautu lauku apvidiem mērķtiecīgi risināt dažas no problēmām, ar kurām tie saskaras ekonomikas un finanšu krīzes rezultātā[4]. Šis vienotais paziņojums ir atbilde uz Padomes (Lauksaimniecības un zivsaimniecības ministru padomes) prasību, lai Komisija veiktu izpēti jautājumā par piekļuves uzlabošanu modernajām IST lauku apvidos, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi ātrdarbīgam internetam[5]. Paziņojums papildina politiskās debates par to, kā lauku attīstība palīdz sasniegt Lisabonas stratēģijas un Kopienas IST politikas mērķus. Kā pamatdokuments šim paziņojumam un tā pielikumam izmantots Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta pasūtītais un 2007. gada decembrī pabeigtais pētījums "Piekļuves iespējas datortīkliem lauku apvidos"[6]. 2. POLITISKAIS KONTEKSTS Uz zināšanām un jauninājumiem balstītas sabiedrības izveide ir viena no galvenajām ES prioritātēm. Lauku attīstības būtiskā nozīme IST ieviešanā lauku apvidos ir atzīta atjaunotajā Lisabonas programmā[7]. 2005. gadā ES politisko instrumentu modernizēšanai un izmantošanai tika izveidota stratēģiskā shēma i2010 , lai veicinātu informācijas sabiedrības attīstību līdz 2010. gadam. Rīgā notikušajā ministru konferencē pieņemtajā deklarācijā par e-iekļaušanu[8] dalībvalstis vienojās par vairākiem mērķiem, piemēram, līdz 2010. gadam uz pusi samazināt interneta izmantošanas rādītāju atšķirības, kas vērojamas attiecībā uz atstumtības apdraudētajām sabiedrības grupām, un līdz 2010. gadam palielināt piekļuvi platjoslas infrastruktūrai, nodrošinot to vismaz 90 % ES iedzīvotāju un uzņēmumu, kopīgajos centienos nodrošināt piekļuvi platjoslas pakalpojumiem visiem Eiropas iedzīvotājiem mobilizējot šim nolūkam piemērotus instrumentus, tostarp struktūrfondus (SF), Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA), ES informācijas sabiedrības politiku un ES konkurētspējas politiku. Lauku attīstības politika ir kopējās lauksaimniecības politikas otrais pīlārs; tā galvenokārt ir orientēta uz darba vietu radīšanu, izaugsmi un lauksaimniecības, mežsaimniecības, pārtikas rūpniecības un lauku apvidu konkurētspēju un ilgtspējību, cilvēkkapitāla uzlabošanu, vides saglabāšanu un uzlabošanu, dzīves kvalitāti un cīņu pret klimata pārmaiņām. Tāpēc IST ieviešanas un izplatīšanas veicināšana lauksaimniecības, lauksaimniecības pārtikas un mežsaimniecības nozarēs, kā arī lauku apvidos kopumā un lauku tūrisma nozarē ir noteiktas kā pamatdarbības saskaņā ar Kopienas lauku attīstības stratēģiskajām pamatnostādnēm[9]. Eiropas lauku attīstības tīkls, kas ir jauns nozīmīgs lauku attīstības politikas elements, sniedz iespējas diskusijām, lai definētu vajadzības un apmainītos ar informāciju par labu praksi. Gan struktūrfondi, gan ELFLA atbalsta ieguldījumus, kas veikti ar IST saistītos pakalpojumos, infrastruktūrā, produktos un iemaņu attīstīšanā un kuriem ir pozitīva ietekme gan konkrētos apgabalos, gan starp tiem. Patlaban vairums ieguldījumu, kas plānoti informācijas sabiedrības attīstībai lauku apvidos un mazāk attīstītos reģionos, lielākā mērā paredzēti e-pakalpojumu attīstības veicināšanai un mazākā mērā — IST infrastruktūras izveidei[10]. Iemaņu uzlabošanas un apmācības jomā Eiropas Sociālais fonds (ESF) un ELFLA sniedz finansējuma iespējas privātpersonām un uzņēmumiem lauku apvidos, turklāt ELFLA piedāvā īpašas papildu iespējas lauksaimniekiem un pārtikas rūpniecības un mežsaimniecības uzņēmumu vadītājiem. Turklāt ES 7. pētniecības programma veicina izpēti un jauninājumu ieviešanu lauku apvidos, jo īpaši ar iniciatīvām "Zināšanu reģioni" un "Pētniecības potenciāls", kurās IST ir viena no galvenajām nozarēm. Lauku attīstības stratēģiskās pamatnostādnes 2007.-2013. gadam mudina panākt sinerģiju un papildināmību starp lauku attīstību, nodarbinātību un strukturālo politiku. Attiecībā uz IST šāda sinerģija ir vislabāk izmantojama, iekļaujot darbības, kuru mērķis ir izveidot informācijas sabiedrību lauku apvidos, plašākās reģionālajās vai valstu IST stratēģijās, ko atbalsta gan ELFLA, gan struktūrfondi. Šai stratēģiskajai pieejai būtu jānodrošina saderība un papildināmība ar reģionālajiem un valstu IST politikas pasākumiem. Tāpēc Komisijai, dalībvalstīm un ieinteresētajām aprindām jāsadarbojas, lai izstrādātu ES platjoslas pakalpojumu nodrošināšanas stratēģiju un tādējādi paātrinātu platjoslas tīklu paplašināšanu un uzlabošanu, kā aicināts arī Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā. Labāka piekļuve internetam un IST lauku apvidos (potenciālajām) ES kandidātvalstīm varētu būt tikpat nozīmīga kā Eiropas Savienībai, jo tās jau ir uzsākušies sagatavošanās darbus ES politikas pasākumu īstenošanai, šim nolūkam saņemot finansējumu no pirmspievienošanās fondiem. 3. DARBīBAS JOMAS UN PAšREIZēJā SITUāCIJA 3.1. IST attīstība un prioritātes lauku apvidiem Savā 2006. gada paziņojumā „Atšķirību izlīdzināšana platjoslas pakalpojumu jomā“[11] Komisija skaidro galvenos platjoslas pakalpojumu jomā vērojamo atšķirību iemeslus starp lauku un pilsētas teritorijām. Tie ir, piemēram, mazs iedzīvotāju blīvums, ģeogrāfiskā nošķirtība un konkurences trūkums. Citi socioekonomiskie faktori, piemēram, zems ienākumu un izglītības līmenis, nepietiekama piekļuve jaunajām tehnoloģijām, zema pakalpojumu kvalitāte, nepietiekami atbilstoša satura lietojumi lauku uzņēmumiem un saimniecībām, nepietiekama informētība un sabiedrības novecošanās, ir iemesli zemākam šo tehnoloģiju ieviešanas līmenim[12]. Pieprasījuma stimulēšana: saturs, pakalpojumi un lietojumi Uz platjoslas tehnoloģijām balstīti lietojumi palīdz ietaupīt laiku un pārvarēt attālumus un ļauj pakalpojumiem sasniegt privātpersonas un uzņēmumus to atrašanās vietā. Veicinot pieprasījumu pēc tiešsaistes sabiedriskajiem pakalpojumiem un platjoslas pakalpojumiem lauku apvidos un to ieviešanu, ārkārtīgi svarīgi ir koncentrēties uz pakalpojumu izstrādi un to atbilstoša satura nodrošināšanu . IST jomā pastāvošās atšķirības starp pilsētu un lauku teritorijām liecina par nepieciešamību pēc valstu un vietējo pārvalžu un iestāžu ieguldījumiem pieprasījumu stimulējošos pasākumos. Sabiedrisko pakalpojumu, piemēram, e-pārvaldes, e-veselības aprūpes un e-mācību, kā arī e-prasmju un vietējo lietojumu izstrādei un pieejamībai ir ārkārtīgi liela nozīme. Ir jāveicina platjoslas un interneta (tostarp lauksaimniecībai svarīgu) pakalpojumu sniegšana uzņēmumiem, jo platjoslas pakalpojumu izmantošana uzņēmumos ir būtisks priekšnosacījums darbības efektivitātes palielināšanai. Labāka piekļuve internetam nodrošina uzņēmumiem labāku informācijas plūsmu, tirgus un cenu pārskatāmību, atvieglo sadarbību ar pārtikas nozari un samazina darījumu izmaksas. Patlaban sabiedrisko pakalpojumu izmantojuma līmenis Eiropas Savienības mazapdzīvotajos apgabalos ir zemāks nekā blīvi apdzīvotajos apgabalos[13]. Piemēram, e-pārvaldes pakalpojumu izmantošanas rādītājs ES-27 valstīs ir attiecīgi 22,5 % mazapdzīvotajos apgabalos un 32,9 % blīvi apdzīvotos apgabalos. Kā liecina vairāku lauku attīstības programmu (piemēram, Bulgārijas, Apvienotās Karalistes – Anglijas u.c.) dati, MVU un mikrouzņēmumi lauku apvidos internetu izmanto daudz mazāk nekā lielie uzņēmumi. MVU īpaši cieš no kvalificēta darbaspēka trūkuma jauno tehnoloģiju jomā[14]. 2008. gadā gandrīz puse (41,7 %) no mazapdzīvoto apgabalu iedzīvotājiem ES-27 valstīs vēl nekad nebija izmantojuši internetu; blīvi apdzīvotajos apgabalos šis rādītājs bija 27,4 %. Dažās dalībvalstīs (piemēram, Bulgārijā, Kiprā, Grieķijā, Itālijā, Portugālē, Rumānijā, Maltā utt.) aptuveni puse no iedzīvotājiem vēl nekad nav izmantojuši datoru. ES-27 valstīs mazapdzīvotos apgabalos tikai 30 % mājsaimniecību ir DSL interneta pieslēgums, savukārt pilsētu teritorijās šis rādītājs ir 40 %[15]. Laikā no 2005. līdz 2007. gadam DSL interneta pieslēguma ieviešanas rādītājs pilsētās pieauga vairāk nekā lauku apvidos. Raugoties atsevišķu valstu mērogā, DSL interneta pieslēguma ieviešanas līmenis laukos kopumā ir divas līdz četras reizes zemāks nekā pilsētu teritorijās[16]. Platjoslas infrastruktūra Ļoti būtiska ir dalībvalstu, reģionu un vietējo iestāžu nozīme lauku apvidu un to iedzīvotāju socioekonomisko vajadzību iekļaušanā valstu stratēģijās un valstu/reģionālajās programmās. Ir jāturpina un jāpastiprina pašreizējie centieni nodrošināt lauku apvidiem moderno IST, tostarp jauno — bezvadu un satelīta — tehnoloģiju pieslēgumus. Tāpēc Komisija Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā ierosināja šim nolūkam piešķirt papildu finansējumu 1,0 miljarda euro apmērā. Šādām iniciatīvām piešķirtajam publiskajam finansējumam jāatbilst EK līgumā paredzētajiem noteikumiem par valsts atbalstu. 2007. gada decembrī platjoslas (DSL) pakalpojumi ES-27 valstīs bija pieejami vidēji 98 % pilsētu teritoriju iedzīvotāju, bet lauku apvidos[17] šis rādītājs bija tikai 70 %. Pārklājums lauku apvidos joprojām ir nepietiekams Slovākijā (39 %), Polijā (43 %), Grieķijā (50 %) un Latvijā (65 %), kā arī Bulgārijā un Rumānijā. 3.2. Neizmantotās iespējas Lauksaimniecības uzņēmumi Informācijas un sakaru tehnoloģiju ieviešanas un izplatīšanas veicināšana visā lauksaimniecības pārtikas produktu nozarē un lauksaimniecības uzņēmējdarbībā kopumā ir būtisks faktors lauku attīstībai. Nepietiekama piekļuve platjoslas pakalpojumiem samazina lauksaimnieku konkurētspēju, ierobežo to iespējas piemērot labāku un novatoriskāku lauku saimniecības pārvaldību, pielāgot ražošanas modeļus aktuālajām norisēm ekonomikā, kontrolēt produkcijas daudzumu un kvalitāti un mazina to iespējas gūt zināšanas par tirgiem un to attīstības tendencēm, kā arī par izpēti un attīstību lauksaimniecības nozarē. Tā samazina lauksaimnieku komerciālās iespējas un ierobežo konsultatīvu pakalpojumu izmantošanu, apgrūtina saziņu ar vietējām un valsts pārvaldes iestādēm un kavē tos piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā. Turklāt nepietiekama piekļuve internetam un e-pakalpojumiem varētu mazināt lauksaimniekiem stimulu uzlabot to profesionālās iemaņas; tā kavē sasniegt pozitīvo ietekmi, kāda rodas, daloties un apmainoties ar informāciju par veiksmīgu profesionālo pieredzi. Mazie un vidējie uzņēmumi un mikrouzņēmumi Informācijas un sakaru tehnoloģijas varētu veicināt (mazo) lauku saimniecību un nelauksaimniecības uzņēmumu, tostarp pārtikas rūpniecības uzņēmumu, sadarbību, tīklu veidošanu un izaugsmi, tādējādi palielinot to konkurētspēju. Tās varētu pozitīvi ietekmēt šo uzņēmumu darbības rezultātus un produktivitāti un palīdzēt lauksaimniekiem pildīt savas daudzās funkcijas lauku apvidos, panākt apjomradītos ietaupījumus un atvieglināt e-uzņēmējdarbības, e-komercijas un e-bankas darbību veikšanu. IST izmantošanas veicināšana pārtikas nozarē un infrastruktūras radīšana, lai nodrošinātu pārtikas ražotājiem piekļuvi internetam, var kļūt par nozīmīgu nozares izaugsmes faktoru, kas ļaus palielināt pievienoto vērtību un uzlabot integrāciju starp lauksaimniekiem un pārtikas ražotājiem. Jaunieši Jauni cilvēki ir viens no būtiskākajiem stimulējošajiem faktoriem IST attīstībai lauku apvidos. Nepietiekamas iespējas piekļūt internetam izolē tos no pasaules notikumiem un informācijas plūsmām un samazina iespējas piekļūt darba tirgiem un līdzekļiem, kas ļautu tiem pilnveidot labi apmaksāta darba meklēšanai nepieciešamās zināšanas. Piekļuve internetam un atbilstoši lietojumi ir ārkārtīgi būtiski, ja vēlamies motivēt palikt lauku apvidos jauniešus, kas beidz skolu un uzsāk darba gaitas. Sievietes Arvien vairāk sieviešu lauku apvidos kļūst par uzņēmējām un iesaistās socioekonomiskajās darbībās. Ir jāturpina atvieglināt viņu piekļuve darba tirgiem. Viens no veidiem, kā to izdarīt, ir nodrošināt viņām ātrdarbīgu piekļuvi internetam un paaugstināt viņu digitālās prasmes. Vecāka gadagājuma cilvēki un nelabvēlīgā situācijā esošo iedzīvotāju grupas Lauksaimniekiem, kas gatavojas beigt savu profesionālo darbību, vecākiem cilvēkiem un nelabvēlīgā situācijā esošajām iedzīvotāju grupām lauku apvidos ir īpašas vajadzības, no kurām daudzas būtu iespējams apmierināt ar viegli pieejamu un atbilstošu tehnoloģiju un IST lietojumu palīdzību. IST varētu atvieglināt piekļuvi sabiedriskajiem pakalpojumiem, darba iespējām un kvalitatīvai izglītībai. 3.3. Lauku apvidu IST projektu iespējamā ietekme[18] Nodrošinot lauku apvidiem pakalpojumus, produktus un labāku infrastruktūru, būtu iespējams panākt dažāda veida ietekmi un labumus. Tomēr ir jāņem vērā ar vides aizsardzību saistītie apsvērumi vai ierobežojumi. Piemēram, veicot ieguldījumus tiešsaistes rezervēšanas sistēmās un interneta portālos, lauksaimnieki un lauku uzņēmumi var vietējiem un citu kopienu iedzīvotājiem nodrošināt labāku piekļuvi informācijai un izklaides iespējām, informēt par vietējām dabas un sociālajām vērtībām, palielināt tūristu skaitu, radīt izaugsmes un nodarbinātības iespējas un veicināt vietējās ekonomikas un sociālās situācijas attīstību. IST projektiem var būt arī spēcīga pozitīva ietekme, ja tie ir orientēti uz vietējo produktu pievienotās vērtības radīšanu vai piegādes ķēdes sistēmu uzlabošanu, uz precizitāti balstītu lauksaimniecību, decentralizētu atjaunojamo enerģijas avotu, piemēram, bioenerģijas avotu kartēšanu un popularizēšanu, dabas mantojuma saglabāšanu, informācijas sniegšanu sabiedrībai un uzņēmumiem, kā arī datu sniegšanu noteiktām lietotāju grupām un izglītības mērķiem, jaudas palielināšanu utt. Vienlaikus tiem varētu būt arī pozitīvi blakusefekti, kuru rezultātā tiktu vairāk izmantota bioenerģija, uzlabota piekļuve apmācības iespējām, nodarbinātības jomā sniegto konsultāciju attīstīšana, efektīva sabiedrisko pakalpojumu sniegšana, ilgtspējīgas lauksaimniecības veicināšana, jauninājumu nodošana tālāk, labas prakses piemērošanas veicināšana u.c. 4. DARBīBAS IST POPULARIZēšANAI LAUKU APVIDOS 4.1. ELFLA un IST Darbības Pašreizējā lauku attīstības plānošanas periodā īpaša vērība tiek veltīta IST. 65 lauku attīstības programmās atsauce uz platjoslas pakalpojumiem un IST ir iekļauta sākotnējā analīzē un 37 no šīm programmām — ex-ante novērtējumā (no kopā 94 programmām)[19]. Veiktās analīzes rezultāti apstiprina to, ka starp dažādām dalībvalstīm un reģioniem pastāv būtiskas atšķirības. Pusē no programmām (44 lauku attīstības programmas, ko izstrādājušas 7 dalībvalstis) situācija saistībā ar IST lauku apvidos atzīta kā vidēja, bet 16 lauku attīstības programmās (13 dalībvalstis) tā atzīta par sliktu. ELFLA dažādos veidos atbalsta IST uzņēmumu un pakalpojumu attīstību, ar tām saistīto iemaņu uzlabošanu un platjoslas pakalpojumu ieviešanu lauku apvidos [20] . Pie tiešajām darbībām, kuru mērķis ir padarīt IST par pamatpakalpojumu lauku ekonomikai un iedzīvotājiem, pieder attīstība tādās jomās kā e-veselības pakalpojumi, medicīnas konsultācijas un medicīniskā aprūpe, atbalsts uzņēmējdarbībai, vietējie sabiedriskie pakalpojumi, mobilie vai jaunatnes IST centri, publiskie interneta/sakaru punkti, platjoslas infrastruktūra, tostarp bezvadu tehnoloģijas utt. Specifiskas, konkrētai situācijai pielāgotas darbības ir, piemēram, informācijas tehnoloģiju aprīkojuma nodrošināšana nelielās skolās, transporta pakalpojumu pasūtīšana pa telefonu, lauku iedzīvotāju drošība, tālsakaru darbs vai ar IST saistītas iniciatīvas konkrētiem ciematiem (47 lauku attīstības programmas, ko izstrādājušas 16 dalībvalstis)[21]. (15 dalībvalstu) 21 lauku attīstības programmā ir minēti lauksaimniekiem piederoši uzņēmumi, kuru darbības joma nav lauksaimniecība, bet ir saistīta ar IST , piemēram, ar e-pakalpojumiem, e-komerciju, piekļuvi internetam utt. Lauksaimnieki var turpināt uzlabot savu informācijas tehnoloģiju aprīkojumu lauku saimniecību modernizācijas pasākumu ietvaros. 13 dalībvalstu 34 lauku attīstības programmās ir paredzēti IST ieviešanas pasākumi saistībā ar lauku tūrismu ; to ietvaros tiks izveidotas tīmekļa vietnes, kas paredzētas tirdzniecībai un elektroniskajai rezervēšanai, interneta portāli tūristiem un informācijas centri. Kā norādīts 17 dalībvalstu 28 lauku attīstības programmās, uz IST balstītu pakalpojumu izstrāde, sadarbības tīklu un grupu veidošana, e-komercija un e-tirdzniecība būs galvenie mērķi lauku mikrouzņēmumiem, kuri darbojas gan lauksaimniecībā, gan citās nozarēs . Lauksaimniekiem, mežsaimniekiem un pārtikas produktu ražotājiem būs pieejams ievērojams atbalsts profesionālajai apmācībai IST un datorprasmju jomā (40 lauku attīstības programmas), e-mācībām (13 lauku attīstības programmas), informatīviem pasākumiem, izmantojot IST (11 lauku attīstības programmas), vai konkrētām vietām paredzētiem pasākumiem, piemēram, tīklu veidošanai, demonstrācijas projektiem vai tālmācībai. Piemērs, kā IST izmantojamas vides aizsardzības mērķiem , ir sistēmas meža ugunsgrēku atklāšanai no attāluma un uzraudzībai, saziņas aprīkojums (piemēram, meža ugunsgrēku novēršanai) un tīklu veidošana (14 lauku attīstības programmas). Lauku attīstības programmas atbalstīs arī ieguldījumus informācijas tehnoloģijās, piemēram, sabiedrisko iestāžu ēku datortīklu izveidē, mācībās un informēšanā par vides aizsardzības jautājumiem saistībā ar Natura 2000 teritorijām, kā arī viedokļu apmaiņai paredzētos interneta forumos, datu bāzēs un elektroniskajos katalogos, kas paredzēti bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai, konsultāciju pakalpojumos, ražotāju grupu izveidē, lauku iedzīvotāju e-prasmju uzlabošanā utt. Finansējums tiks piešķirts arī valstu un reģionālajiem interneta portāliem, kas paredzēti sadarbībai lauku attīstības jomā. Programmas Leader pasākumi varētu aptvert plašu ieguldījumu klāstu saistībā ar IST lauku apvidos , piemēram, ieguldījumus novatoriskās sakaru tehnoloģijās tūrisma jomā, ražojošajās nozarēs, vides un kultūras bagātībās starpvalstu un starpreģionu sadarbības ietvaros, mācību pasākumos un interneta piekļuves nodrošināšanā. Budžets Lauku attīstības programmās paredzētās darbības saistībā ar IST ir iekļautas vairākos pasākumos, kuros plānots veikt arī darbības, kas nav saistītas ar IST[22]. Kopumā ELFLA lauku iedzīvotājiem paredzētiem pamatpakalpojumiem piešķirs 2,7 miljardus euro. Vēl 4,9 miljardi euro tiks piešķirti lauku saimniecību dažādošanai, nelauksaimniecības mikrouzņēmumu radīšanai un lauku tūrismam. Apmācības un informēšanas (tostarp e-prasmju) darbībām piešķirtā ELFLA finansējuma kopējā summa ir 1,2 miljardi euro. Papildu līdzekļi IST projektiem varētu tikt piešķirti saskaņā ar programmas Leader un/vai lauku attīstības pasākumiem. Ievērojama daļa līdzekļu, kas piešķirti lauku attīstības programmu ietvaros tehniskās palīdzības sniegšanai, ir paredzēti ieguldījumiem, lai nodrošinātu datortehniku un programmatūru valsts pārvaldes iestādēm ar mērķi sniegt tiešsaistes pakalpojumus un konsultācijas (iespējamajiem) pieteikumu iesniedzējiem. Mērķu noteikšana, uzraudzība un novērtēšana Vienotā uzraudzības un novērtēšanas sistēma lauku attīstībai 2007.-2013. gadā sniedz stabilu pamatu mērķu noteikšanai, situācijas uzraudzībai un novērtēšanai lauku apvidos, ņemot vērā vairākus kritērijus, tostarp saistībā ar IST. Piemēram, Austrija šajā sakarā plāno nodrošināt, lai 80 000 iedzīvotāji ar interneta piekļuves palīdzību varētu saņemt labākus pakalpojumus, savukārt Čehijā šis mērķis ir 70 000 iedzīvotāji. Kas attiecas uz interneta tīkla pārklājumu, Somijas mērķis ir panākt bezvadu interneta pārklājumu visā valstī līdz 2013. gadam, bet, piemēram, Lietuvas mērķis ir 99 % pārklājums un 2500 interneta piekļuves punkti. 4.2. Kohēzijas politikas fondi un IST Lai sasniegtu kopējo mērķi, ir pilnībā jāizmanto sinerģija starp Kopienas, valstu un/vai reģionu finansējumu un politikas pasākumiem, kas ietekmē situācijas attīstību saistībā ar IST lauku apvidos. Pašreizējā plānošanas periodā kohēzijas fondi turpinās atbalstīt IST attīstību, tostarp lauku apvidos. Aptuveni 15,3 miljardi euro (4,4 % no kopējā kohēzijas budžeta) tiks tieši ieguldīti IST prioritārajās jomās, tostarp sabiedriskajos elektroniskajos pakalpojumos un platjoslas infrastruktūrā. Eiropas Sociālais fonds (ESF) veiks ievērojamus ieguldījumus e-prasmju attīstīšanā, vadoties no dažādām stratēģiskajām prioritātēm, kā piemēram, mūžizglītība, nodarbināto spēja pielāgoties un bezdarbnieku apmācība, tostarp lauku apvidos. 4.3. Izpēte Izpētei ir liela nozīme, lai izprastu ar IST saistītās vajadzības lauku apvidos, kā arī lai rastu efektīvus un lietderīgus veidus, kā risināt esošās problēmas. Papildus saskaņā ar sesto un septīto pamatprogrammu piešķirtajam atbalstam Lauksaimniecības zinātniskās pētniecības pastāvīgās komitejas vadībā ir radīti divi Eiropas Pētniecības telpas sadarbības tīkli ( ICT-AGRI un RURAGRI ), kuru darbība galvenokārt ir orientēta uz valstu izpētes programmu koordinēšanu, tostarp attiecībā uz IST lietojumiem lauksaimniecībā un lauku apvidos. 4.4. IST projekti lauku apvidos un faktori, kas veicina to veiksmīgu īstenošanu[23] IST projekti Eiropas lauku apvidos ir orientēti uz i) interneta piekļuvei nepieciešamo aprīkojumu, ii) saturu, t.i., ko cilvēki meklē un izmanto internetā, tostarp pakalpojumiem, kas mudina tos izmantot tiešsaistes pakalpojumus, un iii) jaunu prasmju attīstīšanu, lai piekļūtu internetam. Vislielākā ietekme ir tādiem projektiem, kuri aptver visus šos trīs aspektus. Papildus labai projektu vadībai ekonomiskie, politiskie un sociālie faktori ir nosacījumu kopums, kas ietekmē IST projektu veiksmi lauku apvidos un spēj garantēt lielāku līdzdalību vietējās kopienās, augstu ieviešanas līmeni un ilgtspējību. Kopienas finansiālais atbalsts Izmaksas saistībā ar infrastruktūras izveidi, apmācībām un pakalpojumu piedāvājuma pielāgošanu ir augstākas lauku apvidos vairāku iepriekš minēto iemeslu dēļ. Daudzi komerciālie interneta pakalpojumu sniedzēji orientējas uz blīvi apdzīvotām pilsētu vai piepilsētu teritorijām, kur iespējams sagaidīt maksimālu abonentu skaitu un veikto ieguldījumu atmaksāšanos. Daudzos gadījumos interneta pakalpojumu izmantošana lauku apvidos tiek uzsākta lēnām, jo cilvēki ilgāk nekā pilsētās vilcinās, pirms ieviest jaunās tehnoloģijas. Publiskais finansējums, tostarp ES finansējums var palīdzēt aizstāt trūkstošos ieguldījumus IST piekļuves infrastruktūrā, tiešsaistes pakalpojumos un citos veicināšanas pasākumos, lai palielinātu pieprasījumu lauku apvidos, tostarp kalnu apgabalos un salās. Ir ārkārtīgi būtiski valstu un reģionālajās stratēģijās un programmās rast šo apgabalu vajadzībām atbilstošus risinājumus. Valstu un reģionālo iestāžu sniegtais atbalsts Papildus piedāvātajām finansējuma iespējām IST projektu ilgtspējību un veiksmi lauku apvidos pēdējo gadu laikā ir palielinājuši dažādi valsts un reģionu mēroga atbalsta projekti . Neatkarīgi no tā, vai tas ir bijis finansiāla vai juridiska rakstura atbalsts un vai projektu iniciatores ir bijušas valstu valdības un vietējās pārvaldes iestādes, ir radīts labums gan lauku uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecību un pārtikas ražošanu, un uzņēmumiem, kas nav lauku saimniecības, gan lauku iedzīvotājiem. Vietējo ekonomikas dalībnieku iesaistīšanās un sadarbība Vietējo (ekonomikas) dalībnieku iesaistīšanās projektā var ievērojami ietekmēt tā darbību, ja jauno tehnoloģiju ieviešanā tie vadās paši pēc savām interesēm. Vietējo iedzīvotāju iesaistīšana ir nepieciešama, lai projekti būtu ilgtspējīgi. Platjoslas pakalpojumu kopīgas izmantošanas shēmu izveide atsevišķām apdzīvotām vietām, kopienām vai grupām varētu palīdzēt iniciēt vietēja mēroga pasākumus platjoslas pakalpojumu ieviešanai un (labāk) definēt platjoslas tehnoloģiju stratēģijas. Lielāka uzmanība ir jāveltī kopienu ietvaros notiekošajai sadarbībai saistībā ar platjoslas resursu un aprīkojuma jautājumiem un to efektīvu izmantošanu. Tas apstiprinājies arī programmas Leader+ ietvaros gūtajos labas prakses piemēros. Jaunu uzņēmējdarbības iespēju un vajadzību apzināšana un atbilstoša rīcība Globalizācija un internets ir radījuši izteiktu konkurences cīņu par tirgiem un klientiem. Lai veiksmīgi turpinātu uzņēmējdarbību, lauku uzņēmējiem ir jāspēj atbilstoši reaģēt un izmantot IST sniegtās priekšrocības. Izprotot, ko vēlas potenciālie lietotāji (un kādā formā), būtu iespējams būtiski palielināt interneta ieviešanas līmeni un pareizi reaģēt uz esošo pieprasījumu lauku apvidos. Tas ļautu uzlabot situāciju saistībā ar tādām problēmām kā bezdarbs, zems interneta izmantošanas līmenis un vāja piekļuve informācijai lauku apvidos. Lielāka līdzatbildība par projektu , kas varētu nozīmēt pat iedzīvotāju kopienas iesaistīšanos tā vadīšanā, varētu nodrošināt augstāku interneta ieviešanas līmeni, ieguldījumu efektivitātes palielināšanos un attiecīgās darbības turpināšanu arī pēc tam, kad sākotnējās finansēšanas posms ir beidzies. 4.5. Labas IST ieviešanas prakses popularizēšana lauku apvidos Apmaiņa ar informāciju par labu praksi palīdz popularizēt un attīstīt novatoriskus produktus un pakalpojumus, rada pievienoto vērtību stratēģijas izstrādes procesā, uzlabo zināšanas un nodemonstrē, kā, pareizi izmantojot rīcībā esošos līdzekļus, iespējams gūt vērtīgus un pozitīvus rezultātus. Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta vadībā veicot ārēju pētījumu, ir sagatavota datubāze ar informāciju par 67 labas prakses piemēriem IST ieviešanai lauku apvidos , kuras izplatīšana varētu stimulēt novatoriskus projektus un veicināt stratēģijas izstrādi lauku apvidos. Šī datubāze aptver projektus, kas finansēti no privātiem un/vai Kopienas līdzekļiem pārsvarā laikā no 2000. līdz 2006. gadam. Tie iekļauti arī 2008. gada jūnijā Komisijas izveidotā Eiropas platjoslas interneta portāla datubāzē[24]. Šādu apmaiņu ar informāciju par labu praksi lauku attīstības jomā var turpināt integrēt ES un atsevišķu valstu lauku attīstības sadarbības tīklu darbībā un Interreg programmās un veicināt ar programmas Leader palīdzību. 5. SECINāJUMI UN IETEIKUMI IST attīstībai lauku apvidos vajadzīga strikta stratēģiskā pieeja, kā arī savstarpēja papildināmība un sinerģija starp Kopienas, atsevišķu valstu un reģionu fondiem un politikas pasākumiem, kas veicina lauku attīstību. Ar šo paziņojumu Komisija: - vēlreiz apstiprina Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā 2010. gadam noteikto mērķi „platjoslas pakalpojumi ikvienam” un atgādina, ka patlaban 30 % Eiropas lauku apvidu iedzīvotāju[25] nav piekļuves platjoslas pakalpojumiem; - uzaicina dalībvalstis efektīvi un lietderīgi izmantot Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā platjoslas infrastruktūrai paredzētos līdzekļus, uzlabojot ekonomisko situāciju un sadzīves apstākļus lauku apvidos. Šim nolūkam 2009. gadā pēc tam, kad Padome būs apstiprinājusi Komisijas priekšlikumu, jāveic mērķtiecīga lauku attīstības programmu pielāgošana, ņemot vērā dalībvalstu vajadzības; - iesaka paātrināt darbības, kas paredzētas, lai veicinātu pieprasījumu pēc informācijas un sakaru tehnoloģijām un to piegādi. Tam jāattiecas arī uz darbībām, kas veicina vietējos un atvilces maršrutēšanas pieslēgumus cenu ziņā pieejamām IST infrastruktūrām, kā arī piekļuvi tiešsaistes pakalpojumiem, to attīstīšanu un to satura pielāgošanu lauku uzņēmumiem, kas darbojas gan lauksaimniecības, gan citās nozarēs. Par pieprasījumu veicinošām darbībām būtu jāuzskata arī tādas darbības kā datoru iegāde, profesionāla apmācība IST un e-uzņēmējdarbības jomās lauksaimniekiem, pārtikas ražotājiem un uzņēmumiem, kas nenodarbojas ar lauksaimniecību, kā arī pasākumi, lai uzlabotu lauku iedzīvotāju digitālās prasmes. Papildus jau minētajām darbībām ir nepieciešams veikt tīklu veidošanas, novērtēšanas, uzraudzības un citu veidu pasākumus (pēc iespējas esošo IST uzraudzības centru darbības ietvaros), lai vietējā un reģionu mērogā palielinātu iespējas vadīt, plānot un īstenot IST projektus saskaņā ar lauku attīstības programmām; - mudina dalībvalstis un reģionus izmantot tehniskajai palīdzībai paredzētos līdzekļus, lai veiktu pētījumus/analīzes par situāciju saistībā ar IST lauku apvidos un lauksaimniecības nozarē, apzinātu jau uzsāktās IST iniciatīvas un uzraudzītu IST rādītājus; - aicina dalībvalstis un reģionus no 2010. gada savos gada ziņojumos par lauku attīstību norādīt attiecīgā ziņojuma gadā veiktos ar IST saistītos pasākumus, ja iespējams, informējot par to finansēšanu. Komisija ir gatava sniegt ziņojumus par iepriekš minētajiem jautājumiem, balstoties uz dalībvalstu sniegto informāciju; - uzstājīgi aicina dalībvalstis un reģionus savos 2010. gada starpposma pārskata ziņojumos par lauku attīstību lielāku uzmanību pievērst ar IST saistītiem pasākumiem, tostarp lauksaimniecības, mežsaimniecības un pārtikas rūpniecības jomās, kā arī gūtajiem panākumiem, lai, pamatojoties uz tiem, varētu ierosināt vēl vairāk pastiprināt ar IST saistītās darbības un nepieciešamības gadījumā veikt pielāgojumus lauku attīstības programmās; - uzsver, ka reālu rezultātu sasniegšanai lauku apvidos Kopienas finansējumam jābūt piešķirtam pareiziem mērķiem un papildināmam, lai radītu sinerģiju. Šā mērķa sasniegšanai ir ārkārtīgi būtiski, lai valstu un reģionālās iestādes cieši sadarbotos, pārvaldot dažādu Kopienas fondu (struktūrfondu/Kohēzijas fonda/ELFLA) līdzekļus; - uzsver to, cik būtiski ir izplatīt un dalīties ar informāciju par labu IST ieviešanas praksi, kas gūta lauku attīstībai veltītu Eiropas un valsts mēroga sadarbības tīklu ietvaros. ES lauku attīstības tīklam jāpalīdz rast noderīgas idejas IST politikas pasākumu īstenošanai lauku apvidos. 2010. gada otrajā pusē tiks organizēts attiecīgs pasākums; - mudina IST projektu vadītājus un izstrādātājus lauku apvidos izmantot izveidotos IST jautājumiem veltītos Eiropas interneta portālus (www.broadband-europe.eu un www.ePractice.eu). [1] COM(2007) 803, 11.12.2007. [2] Komisāres Mariannas Fišeres Bolas runa Nr. 07/311. [3] COM(2008) 800, 26.11.2008. [4] COM(2009) 36/2, 28.1.2009. [5] Padomes secinājumi 7085/07, 2007. gada 19. marts. [6] SAACNRA, 2007., http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/external/index_en.htm. [7] COM(2005) 330, 20.7.2005. [8] http://ec.europa.eu/information_society/events/ict_riga_2006/doc/declaration_riga.pdf. [9] Padomes 2006. gada 20. februāra Lēmums 2006/144/EK par Kopienas lauku attīstības stratēģiskajām pamatnostādnēm. [10] Noteikumus par dažādu ES fondu līdzekļu izmantošanu pieņem dalībvalstis un reģioni. [11] COM(2006) 129, 20.3.2006. [12] COM(2006) 129, 20.3.2006. un SAACNRA, 64. lpp. [13] Eurostat definīcija, kas balstīta uz urbanizācijas līmeni. [14] COM(2008) 394, 25.6.2008. [15] Eurostat. [16] Idate lauku apvidu definīcija. Sīkāku informāciju skatīt pielikumā. [17] Idate lauku apvidu definīcija. Sīkāku informāciju skatīt pielikumā. [18] Balstīts uz SAACNRA (2007. g.) analīzi par labas prakses piemēriem, 25.-38. lpp. [19] Tas attiecas arī uz sešām pamatprogrammām un sadarbības programmām lauku attīstības jomā, kuras gan nav iekļautas analīzē. Sīkāku informāciju skatīt pielikumā. [20] Ieguldījumi datortehnikā un programmatūrā saskaņā ar visām programmām pieder pie attaisnotajām izmaksām. [21] Vairākas dalībvalstis izlēma nekonkretizēt noteiktu pasākumu saturu, precīzi nenosakot prioritārās darbības; šīs programmas nav iekļautas. [22] Budžeta plānošanu lauku attīstības mērķiem veic prioritāro virzienu un pasākumu līmenī, nevis darbību līmenī. Tāpēc dati par ieguldījumiem saistībā ar konkrētām darbībām nav pieejami. [23] Balstīts uz SAACNRA (2007. g.) analīzi par labas prakses piemēriem, 25.-38. lpp. [24] www.broadband-europe.eu. [25] Idate lauku apvidu definīcija.