EIROPAS KOMISIJA Briselē, 12.6.2017 COM(2017) 313 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Gada ziņojums par iniciatīvas "ES palīdzības brīvprātīgie" īstenošanu 2016. gadā



I. Ievads Kā paredzēts Lisabonas līgumā, Eiropas Savienība 2014. gadā izveidoja iniciatīvu “ES palīdzības brīvprātīgie” (EUAV). Tās mērķis ir attīstīt ES spējas sniegt vajadzībām atbilstīgu humāno palīdzību un nostiprināt neaizsargātu vai katastrofu skartu kopienu spējas un izturētspēju trešās valstīs. Tajā pašā laikā tā sniedz Eiropas pilsoņiem iespēju paust solidaritāti ar grūtībās nonākušiem cilvēkiem, piedaloties humānās palīdzības pasākumos šajās valstīs. Regulas (ES) Nr. 375/2014 27. pantā ir noteikts, ka Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz gada ziņojumus par panākumiem regulas īstenošanā. Iniciatīva sāka darboties 2016. gadā, kad pirmie brīvprātīgie tika apmācīti un nosūtīti ārpus ES. Šis ir trešais gada ziņojums, kurā izklāstīti svarīgākie pasākumi un sasniegumi EUAV iniciatīvas īstenošanā. Ziņojuma pamatā ir dati, kas apkopoti un analizēti atbilstoši iniciatīvas darbību īstenošanas uzraudzības sistēmai. Minēto sistēmu izveidoja un savstarpēji saskaņoja Komisija un Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra (EACEA), kuras atbildībā ir pārvaldīt lielāko daļu iniciatīvas darbību. II. Mērķi un prioritātes Pasākumu pamatā bija 2016. gada darba programma EUAV iniciatīvas īstenošanai, ko Komisija pieņēma saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 375/2014 21. panta 3. punktu un Finanšu regulas 84. panta 2. punktu. Budžetā iniciatīvas īstenošanai tika atvēlēti EUR 16 885 000, lai palīdzētu ·stiprināt izturētspēju un katastrofu riska pārvaldību neaizsargātās, nestabilās vai katastrofu skartās valstīs un saistībā ar aizmirstām krīzēm; ·atlasīt, apmācīt un nosūtīt darbā brīvprātīgos; ·stiprināt brīvprātīgos uzņemošo organizāciju spējas trešās valstīs un sniegt tehnisku palīdzību tām ES dalībvalstīs esošajām organizācijām, kas nosūta brīvprātīgos uz ārvalstīm; ·sertificēt nosūtošās un uzņemošās organizācijas; ·izveidot ES palīdzības brīvprātīgo platformu un dažādus saziņas pasākumus;

·īstenot brīvprātīgo kandidātu apmācības programmu, ko finansē atbilstoši 2015. gada darba programmai. III. 2016. gadā īstenotās darbības Turpmāk 1.–5. sadaļā izklāstītās darbības ir deleģētas EACEA, kas tās īsteno sadarbībā ar Komisiju. EACEA ir atbildīga par uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, uzaicinājumiem iesniegt piedāvājumus, līgumu administrēšanu, kā arī par attiecīgo budžeta apropriāciju īstenošanu atbilstoši Komisijas pieņemtajām gada darba programmām. Pārvaldības darbību jomā Komisija joprojām ir tieši atbildīga par partneru un brīvprātīgo tīkla izveidi, tiešsaistes platformu un saziņu. 1.Sertifikācija Visām organizācijām, kas vēlas nosūtīt vai uzņemt brīvprātīgos saskaņā ar EUAV iniciatīvu, ir jābūt sertificētām. Nosūtošo un uzņemošo organizāciju sertifikācija sākās 2015. gadā un turpinājās visu 2016. gadu. Sertifikācijā pārbauda, vai visas iesaistītās organizācijas spēj pilnībā izpildīt augstos standartus un efektīvās procedūras, kas ieviestas, lai aizsargātu un pārvaldītu brīvprātīgos viņu nosūtīšanas periodā iniciatīvas ietvaros. Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus, ko publicēja 2015. gada janvārī, tika izsludināts nolūkā izveidot sarakstu, kurā iekļautas 100 sertificētas nosūtošās un uzņemošās organizācijas, kas vēlas piedalīties EUAV iniciatīvā. Līdz 2016. gada beigām bija sertificētas 82 organizācijas — 23 nosūtošās un 59 uzņemošās. Viens pieteikums tika noraidīts. Deviņu 2016. gadā iesniegtu pieteikumu izvērtēšana tiks pabeigta 2017. gadā. Sertifikācijas pieteikumus pieņems līdz 2020. gada 30. septembrim. Šis process tiek regulāri uzraudzīts un uzlabots, ņemot vērā ieinteresēto personu pausto pieredzi. Pamatojoties uz dialogu ar EUAV iniciatīvas dalībniekiem un viņu regulārajām atsauksmēm, process tika vienkāršots, un tika uzlabotas elektroniskās veidlapas pieteikumu iesniegšanai — tās kļuva lietotājdraudzīgākas, skaidri saprotamas un pieejamas trīs valodās (angļu, franču un spāņu).

2.Tehniskā palīdzība / spēju veidošana EUAV iniciatīva sniedz iespēju uzņemošajām organizācijām attīstīt to spējas, bet nosūtošajām organizācijām — saņemt tehnisko palīdzību. Mērķis ir nostiprināt to organizāciju spējas, kuras plāno piedalīties iniciatīvā, un nodrošināt to atbilstību standartiem un procedūrām, kas noteiktas attiecībā uz EUAV iniciatīvu. 2016. gada 30. aprīlī tika publicēts uzaicinājums iesniegt priekšlikumus (EACEA/27/2016), kurā paredzēts kopējais budžets EUR 7 960 000 apmērā uzņemošo organizāciju spēju veidošanas un nosūtošo organizāciju tehniskās palīdzības projektu līdzfinansēšanai dažādās jomās, piemēram, ·katastrofu riska pārvaldība; ·brīvprātīgo pārvaldība; ·spēja nokārtot sertifikāciju; ·vajadzību novērtēšanas rīki un metodes; ·partnerību veidošana; ·saziņas pasākumi. Līdz 2016. gada 4. jūlijam (pieteikumu iesniegšanas termiņš) bija iesniegti astoņi pieteikumi. Pieci projekti (trīs par tehnisko palīdzību un divi par spēju veidošanu), kuros kopumā bija 39 īstenošanas partneri, tika atlasīti līdzfinansējumam ar kopējo ES dotāciju EUR 2 845 689. Projekti par tehnisko palīdzību organizācijām, kas atrodas ES, ir vērsti uz to, lai stiprinātu un uzlabotu šo organizāciju procedūras, brīvprātīgo pārvaldības praksi un spēju nokārtot sertifikāciju. Organizāciju partnerību un savienību veidošana ir skaidra prioritārā joma, ko organizācijas vēlas attīstīt. Citas jomas, ko organizācijas ir iecerējušas stiprināt, ir partnerību pārvaldības, vajadzību novērtēšanas, programmu pārvaldības standartu noteikšana un brīvprātīgā darba attīstīšana vietējā līmenī. Arī trešo valstu organizāciju prasmju un spēju attīstīšanas projekti ir vērsti uz partnerību un savienību veidošanu. Veidojot ciešas partnerības projektu īstenošanas laikā, partneri var sākt jaunus kopīgus projektus atbilstoši EUAV iniciatīvai, jo īpaši nosūtīšanas pasākumus. Viņi darbojas kā “vēstnieki” savos attiecīgajos tīkos un palīdz uzlabot paraugpraksi atbilstoši ES standartiem. Gadījuma izpēte. Projektu “Vairāk un labāki ES palīdzības brīvprātīgie” vada GVC (Itālija) un īsteno astoņas partnerorganizācijas no astoņām dažādām valstīm — Spānijas, Portugāles, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Slovēnijas, Ungārijas — un viena saistītā organizācija no Itālijas. Projekta mērķis ir stiprināt pašreizējo un topošo nosūtošo organizāciju spējas veikt humānās palīdzības pasākumus, piedalīties iniciatīvā “ES palīdzības brīvprātīgie” un izprast un piemērot standartus un procedūras, kas vajadzīgas, lai kļūtu par nosūtošo organizāciju. Gadījuma izpēte. Iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” spēju veidošanas projekta “Nostiprināšana un ilgtspēja brīvprātīgās humānās palīdzības pārvaldībā (HVM)” mērķis ir stiprināt partnerus no Balkāniem, Kaukāza un Magribas dažādās jomās, kas saistītas ar brīvprātīgās humānās palīdzības pārvaldību.

Ieskaitot 10 projektus, kuri atlasīti finansējumam 2015. gadā un kuros iesaistīti 88 partneri, 2016. gadā darbojas kopumā 15 projekti. Šajos projektos ir iesaistījušās attiecīgi 44 (tehniskās palīdzības projektos) un 85 organizācijas (spēju veidošanas projektos), lai nostiprinātu savas pārvaldības un operatīvās sistēmas un strādātu partnerībā, īstenojot paraugpraksi humānās palīdzības sniegšanas un brīvprātīgo pārvaldības jomā. Sākot no 2017. gada pavasara, tiks pabeigti pirmie projekti, kas sāka darbību 2015. gadā. Projekti norit atbilstoši to vispārējām darba programmām; netiek ziņots par būtisku kavēšanos. Organizāciju darbības jomas: spēju veidošana; spēju veidošana un tehniskā palīdzība (ES valstis) vai spēju veidošana un nosūtīšana (trešās valstis); tikai tehniskā palīdzība; tikai nosūtīšana. 3.Nosūtīšana Brīvprātīgo nosūtīšana ir viens no galvenajiem pasākumiem EUAV iniciatīvā. Mērķis ir atlasīt, sagatavot un nosūtīt jaunākos un vecākos brīvprātīgos, lai tie palīdzētu nostiprināt ES spēju sniegt vajadzībām atbilstīgu humāno palīdzību un stiprināt neaizsargātu un katastrofu skartu kopienu spēju un izturētspēju trešās valstīs. 2016. gadā darbojās divi nosūtīšanas projekti, kas tika atlasīti finansējumam atbilstoši 2015. gada uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus. Tos vadīja nosūtošo un uzņemošo organizāciju grupas. Minētajos projektos tika atlasīti un apmācīti 44 brīvprātīgie, kuru pirmā nosūtīšana tika sākta 2016. gada decembrī. ES palīdzības brīvprātīgie piedalās projektos 13 valstīs ārpus ES — Angolā, Bolīvijā, Ekvadorā, Haiti, Jordānijā, Kambodžā, Libānā, Malāvijā, Nikaragvā, Senegālā, Sjerraleonē, Tunisijā un Turcijā. Šiem brīvprātīgajiem ir dažādi profili, un viņi darbojas dažādās jomās, piemēram, viņi atbalsta savu uzņemošo organizāciju tādās jomās kā projektu pārvaldība, pārtikas nodrošinājums un uzturs, saziņa, loģistika, pilsētvides noturība, dzimumu līdztiesības jautājumi un katastrofu riska pārvaldība. 2016. gada 17. martā tika publicēts uzaicinājums iesniegt priekšlikumus (EACEA/14/2016), paredzot kopējo budžetu EUR 8 400 000 apmērā, lai līdzfinansētu ES palīdzības brīvprātīgo nosūtīšanas projektus, tostarp prakses vietas jaunākajiem speciālistiem un spēju veidošanu un/vai tehnisko palīdzību organizācijām, kas īsteno iniciatīvu. Uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus bija divas kārtas ar diviem termiņiem (2016. gada 17. maijs un 1. septembris). Četri projekti, kuros iesaistīts 71 partneris, tika atlasīti līdzfinansējumam ar kopējo ES dotāciju EUR 4 920 356. Minētajos projektos 162 brīvprātīgie tiks nosūtīti uz trešām valstīm 2017. un 2018. gadā.

ES palīdzības brīvprātīgo nosūtīšana 2016. gadā ES partnervalstis Nosūtījuma valstis 4.Ārējie novērtētāji Darba programmā 2016. gadam ir paredzēts finansējums, lai atbalstītu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus pārvaldību attiecībā uz sertifikāciju, nosūtīšanu, tehnisko palīdzību un spēju veidošanu. Visiem saņemtajiem atbilstīgajiem pieteikumiem veic neatkarīgu ārēju novērtējumu, kas palīdz izlemt par sertifikācijas piešķiršanu vai noraidīšanu vai atlasīt projektus finansēšanai. Katru gadu tiek izveidota ekspertu grupa, kurā ir vismaz 35 % jaunu novērtētāju. Katrs novērtētājs tiek atlasīts pēc tā dzīves apraksta izvērtēšanas, ņemot vērā ·pētījumu līmeni un jomu; ·profesionālo pieredzi humānās palīdzības jomā; ·iepriekšēju pieredzi novērtētāja darbā; ·pārvaldītās valodas. Visiem grupas ekspertiem īsumā pastāsta par programmu, novērtēšanas procesu un novērtēšanas rīkiem, un visa procesa gaitā viņi izmanto Ekspertu rokasgrāmatu. 18 eksperti ir novērtējuši 68 pieteikumus par sertifikācijas, nosūtīšanas, spēju veidošanas un tehniskās palīdzības projektiem. EACEA ir izsludinājusi atklātu uzaicinājumu izteikt ieinteresētību, lai izveidotu to novērtētāju datubāzi, kuriem ir augsta līmeņa zināšanas par EACEA programmām. Šāda datubāze ļaus paātrināt gada ekspertu grupas izveidi. 5.Apmācības programma

Ar konsorciju, kurā ietvertas sabiedrības ICF Consulting Services Ltd (ICF), MDF Training and Consultancy BV (MDF), ar Punto.sud, Gesellschaft fur Organisation, Planung und Ausbildung mbH Consulting (GOPA), ar B&S Europe, Austrijas Miera un konfliktu risināšanas pētījumu centru (ASPR) un Scuola Superiore Sant’Anna (SSSUP) 2016. gada maijā tika parakstīts līgums par ES palīdzības brīvprātīgo kandidātu apmācību. Pizā 2016. gada oktobrī un novembrī/decembrī četrās grupās tika apmācīti 97 brīvprātīgo kandidāti. Apmācīto brīvprātīgo kandidātu skaits bija lielāks nekā nosūtāmo brīvprātīgo skaits, kas bija plānots, lai ņemtu vērā iespējamo atbirumu un brīvprātīgo kandidātus, kuri atzīti par nepiemērotiem nosūtīšanai pēc apmācības novērtējuma, un lai nodrošinātu nosūtīšanas projektu veiksmīgu un savlaicīgu izvēršanu. ES palīdzības brīvprātīgo apmācības programmas pamatā ir Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1398/2014 noteiktā kompetenču sistēma. Programmu īsteno, izmantojot apvienotu mācīšanās pieeju, kas ietver ·20 mācību stundas tiešsaistē, kas ir daļa no mācību ievada perioda; ·9–12 mācību stundas klātienē, izmantojot klases moduļus, kas ietver obligātos un izvēles apmācības moduļus; ·praktiskās nodarbības uz vietas, pamatojoties uz noteiktu scenāriju. Apmācībā tika iekļauts 1.–7. obligātais modulis, kā arī 8., 9. un 12. izvēles modulis. No apmācītajiem brīvprātīgajiem saņemtās atsauksmes bija ļoti pozitīvas; novērtējuma rezultāts bija 8,5 punkti no 10. Precīzas atsauksmes, ko sniedz brīvprātīgie un apmācības nodrošinātāji par katru moduli, ļaus pilnveidot dažus no moduļiem, tādējādi nepārtraukti uzlabojot šo svarīgo EUAV iniciatīvas daļu. 6.Atbalsta pasākumi Summa, kas 2016. gadā atvēlēta atbalsta pasākumiem, kuru mērķis ir informēšana un izpratnes veicināšana starp iespējamiem atbalsta saņēmējiem un ES palīdzības brīvprātīgo platformas attīstīšana, bija EUR 417 015. Īstenojot šīs darbības, attiecīgie dalībnieki tika informēti par iespējām iesaistīties iniciatīvā un tika plašāk attīstīta iniciatīvas platforma un datubāze, tiešsaistes brīvprātīgā darba shēma un partneru/brīvprātīgo tīkls ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīvai. Komisija turpināja vākt ieinteresēto personu atsauksmes par iniciatīvu, piemēram, 2016. gada janvārī tā rīkoja apaļā galda apspriedes par pieteikumu iesniegšanas procesu. Iesaistītās organizācijas informēja par grūtībām, ar ko tās saskārās, iesniedzot sertifikācijas pieteikumus vai priekšlikumus par nosūtīšanu, spēju veidošanu un tehnisko palīdzību. Tika izteikti priekšlikumi par iespējamiem risinājumiem un uzlabojumiem, lai dalība noritētu bez traucēkļiem un efektīvi. Komisija arī organizēja informatīvus pasākumus organizācijām par finansējuma iespējām, kas pieejamas EUAV iniciatīvā. ECHO ĢD telpās 2016. gada 5. aprīlī un 1. jūnijā notika divas “informācijas dienas” par uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus attiecībā uz nosūtīšanu, nosūtošo un uzņemošo organizāciju sertifikāciju, kā arī par spēju veidošanu un tehnisko palīdzību. Abi pasākumi tika straumēti tīmeklī, ļaujot klāt neesošajām organizācijām sekot prezentācijām attālināti un uzdot jautājumus.

2016. gada 5. decembrī — Starptautiskajā brīvprātīgo dienā — Komisija organizēja informatīvu sesiju, informējot par jaunākajām norisēm saistībā ar ES palīdzības brīvprātīgajiem un aicinot organizācijas iesaistīties. Papildus informācijas vākšanai organizācijām bija iespēja veidot tīklus un veicināt turpmākas partnerības. Iniciatīvas tvērums tika paplašināts, piedaloties dažādos nozīmīgos pasākumos, piemēram, Pasaules humānās palīdzības samitā (Stambulā, 2016. gada maijā), Eiropas Jaunatnes dienās Eiropas Parlamentā (Strasbūrā, 2016. gada maijā), Eiropas Attīstības dienās (Briselē, 2016. gada jūnijā) un AidEx konferencē un izstādē (Briselē, 2016. gada novembrī). Komisija vairākkārt apmeklēja dalībvalstis, piedalījās konferencēs un rīkoja divpusējas sanāksmes ar organizācijām, lai informētu un mudinātu iespējamos partnerus piedalīties EUAV iniciatīvā. Ir izstrādāti informācijas produkti, lai mudinātu iespējamās organizācijas un brīvprātīgos iesaistīties, un konkrēti pasākumi, piemēram, ES palīdzības brīvprātīgo kandidātu apmācība Pizā, Itālijā, 2016. gada novembrī sniedza iespējas apkopot brīvprātīgo atsauksmes un citus saziņas materiālus. Partneru un brīvprātīgo tīkla darbu nodrošina pamatinstruments – ES palīdzības brīvprātīgo platforma. To izstrādāja Komisija, un tā sāka darbu 2016. gada vasarā. Tika pakāpeniski ieviestas dažādas iespējas un instrumenti, piemēram, telpa apspriedēm, individuāli projekti, vakances, brīvprātīgo profili, telpa individuāliem projektiem mijiedarbības nodrošināšanai, u. c. Platforma darbojas galvenokārt kā darba vide atlasītiem projektiem, sertificētām organizācijām un brīvprātīgajiem. Tomēr tā arī sniedz plašas tīklu veidošanas iespējas dalībniekiem un tiem, kuri ir ieinteresēti piedalīties nākotnē. Automātiski paziņojumi un apmierinātības aptaujas būs dažas no gaidāmajām iespējām. IV. Secinājumi un turpmākā rīcība Nozīmīgākie pasākumi iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” īstenošanā 2016. gadā bija šādi: ·sākti pirmie desmit spēju veidošanas un tehniskās palīdzības projekti un pirmie divi projekti, kuru rezultātā tika nosūtīti pirmie ES palīdzības brīvprātīgie; ·publicētas pirmās vakances brīvprātīgajiem; ·sākta pirmā brīvprātīgo apmācība un īstenota apmācības programma; ·notiekošs sertifikācijas process, kurā sertificētas 82 nosūtošās un uzņemošās organizācijas; ·darbu sāka ES palīdzības brīvprātīgo platforma. Lai gan programmas iespējas tika izmantotas lēnāk, nekā gaidīts, organizācijas arvien labāk iepazīst un pārzina iniciatīvu, un tās pārņemšana uzlabojas daudzās organizācijās, kas jau īsteno projektus un plāno turpmākus pasākumus.

Arī 2017. gadā iniciatīva joprojām sniegs iespējas lielākam skaitam uzņemošo un nosūtošo organizāciju izmantot spēju veidošanas un tehniskās palīdzības projektu radītās priekšrocības, kā arī iespējas nosūtīt vairāk brīvprātīgo trešās valstīs. Tiks turpināta regulāra nosūtošo un uzņemošo organizāciju sertifikācija, kā arī ES palīdzības brīvprātīgo platformas uzturēšana un attīstīšana. Turklāt paredzams, ka 2017. gada vasarā tiks publicēta pirmā informācija par tiešsaistes brīvprātīgā darba iespējām. EUAV iniciatīvas veicināšana tiks turpināta, organizējot saziņas kampaņas. Notiks aktīva iesaistīšanas kampaņa, kuras mērķis būs uzlabot iesaistīto organizāciju rādītāju, sākot no 2016. gada, kā arī palielināt finansēto projektu skaitu. Tīklu veidošana veicinās partnerību veidošanu un palielinās iniciatīvā iesaistījušos organizāciju skaitu. 2017. gada februārī notika ES palīdzības brīvprātīgo tīkla seminārs, kurā EUAV dalībniekiem bija iespēja tikties ar organizācijām, mijiedarboties, dalīties pieredzē un veidot jaunas partnerības. Pašlaik neatkarīgi novērtētāji veic iniciatīvas starpposma novērtējumu, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 375/2014. Saskaņā ar darba programmu 2017. gadam viens no galvenajiem mērķiem būs veicināt izturētspējas stiprināšanu un katastrofu riska pārvaldību neaizsargātās, nestabilās vai katastrofu skartās valstīs un saistībā ar aizmirstām krīzēm, tostarp pasākumi šādos katastrofu pārvaldības cikla posmos: ·katastrofu novēršana; ·gatavība; ·katastrofu riska mazināšana; ·atgūšanās pēc dabas un cilvēka izraisītām katastrofām; ·agrīnā brīdināšana. Turpināsies ES palīdzības brīvprātīgo nosūtīšana trešās valstīs, lai atbalstītu vietējās kopienas to izturētspējas un katastrofu pārvaldības spēju uzlabošanā, tādējādi izrādot Komisijas stingro politisko apņemšanos stiprināt izturētspēju šajās valstīs. Šie pasākumi veicinās ·labāk sagatavotas, iekļaujošas un stabilas sabiedrības veidošanu; ·pakalpojumu un iespēju uzlabošanu; ·risku mazināšanu; ·ciešanu un zaudējumu mazināšanu.