LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 89/4

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2009/C 89/04

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“TRUSKAWKA KASZUBSKA”JEB“KASZËBSKÔ MALËNA”

EK Nr.: PL-AĢIN-0005-0593-19.03.2007.

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Nosaukums

“Truskawka kaszubska” jeb “kaszëbskô malëna”

Nosaukumu “truskawka kaszubska” visbiežāk lieto tirdznieciskos darījumos ar šo produktu, jo īpaši to lieto kašubu darījumos ar citas izcelsmes personām. Šo nosaukumu lieto, ja produktu eksportē uz ārvalstu tirgiem vai, ja zemenes pārdod citās valsts daļās, izņemot Kašūbiju. Vēl lieto arī nosaukumu “kaszëbskô malëna”. Minēto nosaukumu visbiežāk lieto sadzīvē. Šis nosaukums cēlies no kašubu valodas, tāpēc arī to visbiežāk lieto šā reģiona iedzīvotāji – kašubi. Var lietot vai nu vienu vai otru no šiem nosaukumiem.

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Polija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

Produkta veids (kā II pielikumā)

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība.

3.1. 1. punktā minētā produkta apraksts

Ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Truskawka kaszubska jeb kaszëbskô malëna” drīkst pārdot tikai šādu šķirņu zemenes, kurām ir turpmāk minētās organoleptiskās īpašības.

Tiešajam patēriņam (desertam) paredzētas ogas

1. Elsanta

1.1. Izskats un forma: ogu diametrs ir vismaz 18 mm, no lodveida konusa līdz konusa formai, veselas, nebojātas, ar kātiņu.

1.2. Krāsa: gaiši sarkana miziņa, spīdīga, diezgan vienmērīga; mīkstums no gaiši rozā līdz gaiši sarkanai krāsai, šķērsgriezumā krāsa diezgan vienmērīga.

1.3. Konsistence: mīkstums ļoti sulīgs, stingrs.

1.4. Garša un smarža: salda, aromātiska, izlīdzināta, atgādina meža zemenes.

2. Honeoye

2.1. Izskats un forma: ogu diametrs ir vismaz 18 mm, forma konusveida un lodveida ar sašaurinājumu pie kausiņa, veidojot kakliņu, veselas, nebojātas, ar kātiņu.

2.2. Krāsa: no intensīvi sarkanas līdz tumši sarkanai, krāsa visai ogai vienmērīga un ļoti spīdīga. Mīkstums vienmērīgi gaiši sarkans.

2.3. Konsistence: mīkstums sulīgs, ļoti stingrs.

2.4. Garša un smarža: salda, aromātiska, izlīdzināta, atgādina meža zemenes.

Elsanta un Honeoye šķirnes zemenēm Truskawka kaszubska jeb kaszëbskô malëna jābūt augstākās vai 1. šķiras ogām. Truskawka kaszubska jeb kaszëbskô malëna jābūt šādām īpašībām:

— krāsai jābūt intensīvi sarkanai, vismaz 80 % krāsojumam jābūt vienādam;

— formai jābūt viendabīgai bez nepareizībām;

— tām jābūt pieskārienstingrām, bez puvuma pēdām vai slimības pazīmēm.

Pārstrādei paredzētās ogas

3. Senga Sengana

3.1. Izskats un forma: ogas ir dažāda lieluma, platas konusveida ar nošķeltu galu, sirdsveida, sirdsveida/lodveida un lodveida/nierveida, veselas, bez bojājumiem, ar kātiņu vai bez tā

3.2. Krāsa: no intensīvi sarkanas līdz tumši sarkanai, vienmērīga. Mīkstums intensīvi sarkans, krāsojums diezgan vienmērīgs

3.3. Konsistence: mīkstums stingrs, sulīgs vai ļoti sulīgs un pastingrs

3.4. Garša un smarža: salda, aromātiska, izlīdzināta, atgādina meža zemenes.

3.2. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.4. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visiem truskawki kaszubskiej jeb kaszëbskô malëna ražošanas posmiem jānotiek 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Audzēšanai paredzētajos zemes gabalos jābūt nabadzīgām augsnēm, kas pieder IV, V vai VI klasei. Ogas novāc ar rokām tad, kad tās ir gatavas, pareizi veidotas, svaigas, stingras, veselas, bez bojājumiem, nesaspiestas, neizmirkušas, tīras, bez pelējuma un augu aizsardzības līdzekļu atliekām un kas nav slimas. Zemenes jāstāda rindā ik pēc 20–35 cm. Attālumam starp rindām jābūt 70–100 cm. Ja lieto kūtsmēslus, tad ne vairāk par 30 t/ha. Nav atļauts arī tāds audzēšanas veids, jo īpaši tik intensīva mēslošana, lai raža būtu lielāka par 25 tonnām zemeņu no hektāra.

3.5. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Zemenes jāiepako kārtās, kas nav biezākas par 10 cm.

3.6. Īpaši noteikumi marķēšanai

—

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Truskawka kaszubska jeb kaszëbskô malëna audzē Kartuzu (Kartuzi), Koscežinas (Kościerzyna), Bitovas (Bytów) apriņķa teritorijā, kā arī Pžividzas (Przywidz), Vejherovas (Wejherowo), Luzinas (Luzino), Šemudas (Szemud), Liņas (Linia), Lenčices (Lęczyce) un Cevices (Cewice) pagasta teritorijā.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Truskawki kaszubskiej jeb kaszëbskô malëna audzēšanas apgabalā, kas noteikts 4. punktā, ir viendabīgi vides apstākļi. Šī teritorija ģeogrāfiskā ziņā tiek saukta par Kašubas ezeru apgabalu, bet vēsturiski – par Kašūbiju.

Kašubas ezeru apgabala dabas vide atšķiras no apkārtējām teritorijām ar dabas apstākļiem: klimatu, apvidus reljefu un augsnes veidu.

Kašubas ezeru apgabalam raksturīgs nedaudz skarbāks klimats nekā blakus esošajos apgabalos. To nosaka lielais augstums, kas ir no 180 līdz 300 m virs jūras līmeņa. Klimata skarbumu ietekmē arī ļoti biežā polāri kontinentālo gaisa masu ieplūde no austrumiem. Salīdzinājumā ar piejūras klimatu te gada laikā ir lielas temperatūras svārstības. Nokrišņu daudzums nedaudz pārsniedz vidējo rādītāju valstī – 700 mm gadā, valdošie ir rietumu vēji. Te ir arī viens no valstī īsākajiem augšanas periodiem – no 180 līdz 200 dienām.

Minētajā apgabalā dominē podzolētās augsnes, kas veidojušās smiltīs, grantī un mālā. Tās ir IV, V, un VI klases augsnes, t. i., visneauglīgākās augsnes. Retāk sastopamas brūnās augsnes, ko veido grants un māli un kuras ir nedaudz auglīgākas nekā podzolētās augsnes. Audzēšanai izvēlētās zemes pH skaitlis ir no 5,0 līdz 6,0. Kašubas ezeru apgabalā ir dažāds postglaciālais reljefs, ko raksturo daudzie dīķi vai ezeri ar notekām. Truskawki kaszubskiej jeb kaszëbskô malëna audzēšanas teritorija ietver 32 pagastus (gminy), 21 pagasts atrodas mazāk labvēlīgā apgabalā II zemieņu zonā, bet 10 pagasti – I zemieņu zonā.

5.2. Produkta specifika

Zemeņu specifiku īpaši nosaka to ļoti stiprais neparasti intensīvais aromāts un smarža. Turklāt truskawka kaszubska jeb kaszëbskô malëna raksturīga saldāka garša nekā citu reģionu ogām.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputācija un citām īpašībām (AĢIN)

Truskawka kaszubska jeb kaszëbskô malëna 5.2. punktā aprakstītās kvalitātes īpašās pazīmes rada specifiski klimata un augsnes faktori, kas raksturoti 5.1. punktā.

Kašubas ezeru apgabala nabadzīgās augsnes un skarbais klimats izraisa zemeņu ziedēšanas aizkavēšanos un īsāku augšanas periodu. Dabas faktori, jo īpaši skarbais klimats, labvēlīgi ietekmē zemeņu attīstību un nogatavošanos, bet ļoti nabadzīgās augsnes un neizdevīgie audzēšanas apstākļi citiem kultūraugiem nav piemēroti. Lielā relatīvā augstuma starpība ļauj audzēt zemenes nogāzēs, kuras apspīd saules stari, kas nodrošina ogu atbilstošu nogatavošanos. Šie faktori, kā arī viegli skābās augsnes ir labvēlīgas zemeņu audzēšanai.

Zemeņu audzēšana Kašūbijā sākusies 20. gadsimta 20. un 30. gados. Zemeņu augstā kvalitāte un to pieaugošā popularitāte izraisīja to, ka vairāk nekā pusgadsimtu ilgā laikā zemeņu lauki arvien vairāk paplašinājās un beidzot kļuva par Kašūbijas ainavas neatņemamu sastāvdaļu. To pārpilnība 70. gadu sākumā bija cēlonis lēmumam par zemeņu lasīšanas svētku ieviešanu. Tas ir brīvdabas pasākums, kas ik gadu notiek jūlija pirmajā svētdienā. Zemeņu lasīšanas svētki ir šā reģiona lielākais pasākums, un to dalībnieku skaits no gada gadā pieaug un ir skaitāms desmitos tūkstošos. Par šo svētku popularitāti liecina fakts, ka 2005. gadā vienā dienā pārdeva gandrīz divas tonnas zemeņu.

Truskawki kaszubskiej jeb kaszëbskô malëna reputāciju apstiprina daudzi raksti un pierādījumi, kas liecina par to, ka šis produkts kļuvis par Kašūbijas iedzīvotāju kultūras un identitātes daļu. Vietējā presē tiek publicēta informācija, kas ir svarīga zemeņu audzētājiem, kā arī tiek sīki aprakstīti viņu centieni apvienot spēkus un ieņemt vienotu nostāju par truskawki kaszubskiej jeb kaszëbskô malëna un veikt pasākumus, lai saglabātu minēto zemeņu īpašo kvalitāti, smaržu un garšu.

Par Kašūbijas zemeņu reputāciju liecina arī to pircēju veiktie pasākumi (saldētavas un pārstrādes uzņēmumi), kas nodrošina rezerves truskawka kaszubska jeb kaszëbskô malëna iepirkšanai, jo šīs ogas ienākas vēlāk nekā citu Polijas reģionu zemenes. Par reputāciju liecina arī mēģinājumi ar nosaukumu truskawka kaszubska jeb kaszëbskô malëna pārdot citu reģionu zemenes, kas nogatavojas agrāk.

Par truskawka kaszubska jeb kaszëbskô malëna reputāciju un to stipro saikni ar 4. punktā noteikto ģeogrāfisko apgabalu liecina arī patērētāju aptaujas rezultāti. Aptuveni 67 % aptaujāto zināja vismaz vienu no nosaukumiem, ar kādiem produktu pārdod, t. i., truskawka kaszubska vai kaszëbskô malëna. Tiek vērtēts, ka Kašūbijas zemenes (truskawka kaszubska) ir garšīgākas (73 %) un saldākas (68 %) nekā citas zemenes. 64 % aptaujāto uzskata, ka truskawka kaszubska jeb kaszëbskô malëna ir Kašūbijai raksturīgs produkts. Turklāt Pomerānijas un Kašūbijas iedzīvotāji uzskata zemenes par sava reģiona visraksturīgākajām ogām. Gandrīz 1/3 kašubu nosauc tās uzreiz, bet gandrīz 80 % ir informēti par to īpašo stāvokli reģionā.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.