Priekšlikums Padomes regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula), lai izveidotu Programmu skolu apgādei ar augļiem {SEC(2008) 2225} {SEC(2008) 2226} /* COM/2008/0442 galīgā redakcija - CNS 2008/0146 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē COM(2008) 442/4 2008/xxxx (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula), lai izveidotu Programmu skolu apgādei ar augļiem (iesniegusi Komisija){SEC(2008) 2225}{SEC(2008) 2226} PASKAIDROJUMA RAKSTS Padomes Regulā (EK) Nr. 1182/2007, ar ko paredz īpašus noteikumus augļu un dārzeņu nozarei, ir paredzēta plaša augļu un dārzeņu nozares reforma, lai veicinātu nozares konkurētspēju un orientāciju uz tirgu un pietuvinātu to pārējiem reformētās kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) virzieniem. Viens no galvenajiem reformētā režīma mērķiem ir apgriezt otrādi augļu un dārzeņu patēriņa krituma tendenci. EK līguma 33. pantā izklāstītās KLP mērķi ietver tirgu stabilizāciju, nodrošinot piedāvāto produktu pieejamību un to, ka patērētāji tos saņem par samērīgām cenām. Kopienas atbalsta sniegšana saskaņā ar Programmu skolu apgādei ar augļu, dārzeņu un banānu produktiem, kas paredzēti mācību iestāžu audzēkņiem, atbilst šiem mērķiem. Turklāt programma sekmēs to, ka gados jaunie patērētāji iecienīs augļus un dārzeņus. Ņemot vērā iepriekš minēto, galvenais mērķis ES Programmā skolu apgādei ar augļiem (un dārzeņiem) ir nodrošināt politikas un finansējuma satvaru dalībvalstu veiktajiem pasākumiem, kuri vērsti uz augļu un dārzeņu īpatsvara palielināšanu bērnu uzturā, jo tieši bērnībā veidojas ēšanas paradumi. Tas nozīmētu ieguldījumu nākotnē, palīdzot novērst vai samazināt slikta uztura radīto risku veselībai. Turklāt pozitīvā ietekme uz patēriņu varētu veicināt KLP mērķu sasniegšanu. Tā kā aptaukošanās visbiežāk skar sociāli maznodrošinātās sabiedrības grupas, Programma skolu apgādei ar augļiem turklāt radītu pozitīvu sociālo ietekmi, mazinot veselības stāvokļa atšķirības. Augļu un dārzeņu patēriņa nozīmīgums veselīgā uzturā ir uzsvērts Komisijas Baltajā grāmatā „Eiropas stratēģija attiecībā uz uzturu, lieko svaru un veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos”, kurā akcentēta vajadzība pēc Eiropas mērogā saskaņotas rīcības un vērsta uzmanība uz KLP potenciālo nozīmi eiropiešu ēšanas paradumu veidošanā, īpaši, lai cīnītos ar aptaukošanos un lieko svaru. Tajā teikts, ka „ Augļu patēriņa veicināšanas programma skolām būtu nozīmīgs solis pareizajā virzienā ”. Papildus tam EK līguma 152. panta 1. punktā noteikts, ka, „nosakot un īstenojot visu Kopienas politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis”. Apstiprinot Augļu un dārzeņu tirgus kopīgās organizācijas reformu, Padome pieņēma šādu deklarāciju: „ Ņemot vērā dramatisko aptaukošanās gadījumu skaita pieaugumu skolēnu vidū, uz ko uzmanība vērsta nesen publicētajā Komisijas Baltajā grāmatā (..), Padome aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk iesniegt priekšlikumu skolu augļu shēmai, kas būtu balstīta uz ietekmes novērtējumu par saistītajiem ieguvumiem, realizējamību un administratīvajām izmaksām .” Ziņojumā par ES 2008. gada vispārējā budžeta projektu Eiropas Parlaments „ atkārtoti uzsver stingro apņemšanos iekļaut budžetā pienācīgus līdzekļus skolām paredzētiem augļiem un dārzeņiem , (..) pauž izbrīnu par to, ka Padome nav pildījusi savu politisko apņemšanos , (..) izveidojot budžetā jaunu pozīciju un rezervi, kamēr tiks pieņemts juridiskais pamats; aicina Komisiju šajā sakarā iesniegt likumdošanas priekšlikumu, kā noteikts Lauksaimniecības ministru padomes 2007. gada jūnija secinājumos”. Ievērojot apņemšanos īstenot labāku regulējumu, Komisija ir izvērtējusi, kāda ietekme būtu četriem variantiem, kas ir iespējami, īstenojot Programmu skolu apgādei ar augļiem: „ status quo ”, kurš neparedz papildu pasākumus Kopienas mērogā; „sadarbības izvēršana”, kurā paredzēta pieredzes un zinātības apmaiņa un informācijas un saziņas pasākumi; „atbalsta iniciatīvas”, kas ietver augļu un dārzeņu patēriņa veicināšanu skolās, taču nepiešķirot ES finansējumu produktu sagādei; un „vadošās iniciatīvas”, kas paredz vienota pielāgojama ES satvara izveidi skolēnu apgādei ar produktiem, uzraudzību, novērtēšanu, kā arī papildu pasākumus. Ietekmes novērtējumā secināts, ka „vadošās iniciatīvas” (4. variants) varētu būt vispiemērotākais mērķu sasniegšanai. Šajā saistībā Komisija ierosina izveidot Programmu skolu apgādei ar augļiem, kurā maksimāla rezultāta sasniegšanai tiktu apvienoti trīs varianti savstarpēji papildinošā pasākumu kopumā. Programma ietver šādus elementus. - Augļu un dārzeņu izplatīšana skolās par brīvu (kā daļa no varianta „vadošās iniciatīvas”). Kopienas atbalsts būtu jāpiešķir, līdzfinansējot 6–10 gadus vecu skolēnu apgādi ar augļiem un dārzeņiem mācību iestādēs (skolās), saistītos loģistikas pasākumus, uzraudzību un novērtēšanu. Šīm vajadzībām ir ierosināts paredzēt budžeta piešķīrumu ar kopējo apjomu EUR 90 miljoni saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 I sadaļu. Tas nodrošinātu iespēju paplašināt dažās dalībvalstīs uzsāktās augļu patēriņa veicināšanas programmas un izveidot šādas programmas valstīs, kurās — visbiežāk ierobežotu budžeta līdzekļu dēļ — šādu programmu nav.Kopienas līdzfinansējuma likme būtu 50 %, bet konverģences reģionos — 75 %. - Papildu pasākumi . Pienākums dalībvalstīm valsts vai reģionālā līmenī sadarbībā ar valsts veselības aizsardzības un mācību iestādēm, nozares pārstāvjiem un ieinteresētajām personām izstrādāt stratēģiju. Stratēģijā būtu jānosaka, kādā veidā Programmu skolu apgādei ar augļiem varētu īstenot un iekļaut skolas mācību programmā vislabāk. Īstenojot stratēģiju, par pienākumu tiktu izvirzīta ES līdzdalības atspoguļošana. Papildu pasākumi galvenokārt tiktu finansēti no valsts līdzekļiem. - Sadarbības izvēršanas pasākumi , lai motivētu šādās programmās iesaistītos dalībniekus apmainīties ar informāciju un zināšanām un veicinātu sabiedrības informētību (kā paredzēts 2. variantā „sadarbības izvēršana”). Šo pasākumu īstenošanai būtu jāatvēl EUR 1,3 miljoni. - Lauksaimniecības produktu patēriņa veicināšana , ko varētu atbalstīt ES lauksaimniecības produktu patēriņa veicināšanas pasākumu ietvaros (kā minēts 3. variantā „atbalsta iniciatīvas”). Dalībvalstis varētu izmantot šo satvaru, lai veiktu vajadzīgos papildu pasākumus, kuru mērķis ir palielināt informētību par augļu un dārzeņu patēriņa labvēlīgo ietekmi. Nesen veiktās augļu un dārzeņu nozares reformas rezultātā par EUR 6 miljoniem tika palielināts orientējošais budžets šo produktu patēriņa veicināšanai. - Uzraudzība un novērtēšana . Lai apkopotu plašus datus paraugprakses apmaiņai un turpmākai izpētei par to, cik iedarbīga ir Programma skolu apgādei ar augļiem tās dažādajos variantos, neatņemama ES programmas sastāvdaļa ir uzraudzība un novērtēšana. Tāpēc visas programmas ietvers šos trīs elementus: - augļu (un/vai dārzeņu) izplatīšana par brīvu mācību iestādēs (skolās), - virkne papildu pasākumu, - uzraudzība un novērtēšana. Priekšlikumam ir pievienots ietekmes novērtējums, ko izstrādājusi vairāku dienestu pārstāvju grupa, lai nodrošinātu saskaņu ar attiecīgajiem Kopienas politikas virzieniem. 2008/xxxx (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula), lai izveidotu Programmu skolu apgādei ar augļiem EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 36. un 37. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[1], tā kā: (1) Padomes Regulā (EK) Nr. 1182/2007[2], ar ko paredz īpašus noteikumus augļu un dārzeņu nozarei, ir paredzēta plaša augļu un dārzeņu nozares reforma, lai veicinātu nozares konkurētspēju un orientāciju uz tirgu un pietuvinātu to pārējiem reformētās kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) virzieniem. Viens no galvenajiem reformētā režīma mērķiem ir apgriezt otrādi augļu un dārzeņu patēriņa krituma tendenci. (2) EK līguma 33. pantā izklāstītās KLP mērķi ietver tirgu stabilizāciju, nodrošinot piedāvāto produktu pieejamību un to, ka patērētāji tos saņem par samērīgām cenām. Kopienas atbalsta sniegšana saskaņā ar Programmu skolu apgādei ar augļu, dārzeņu un banānu produktiem, kas paredzēti mācību iestāžu audzēkņiem, atbilst šiem mērķiem. Turklāt programma sekmēs to, ka gados jaunie patērētāji iecienīs augļus un dārzeņus un lietos tos lielākā daudzumā arī turpmāk, tādējādi nodrošinot ienākumus lauksaimniecībā nodarbinātajiem, kas arī ir viens no KLP mērķiem. Turklāt saskaņā ar EK līguma 35. panta b) punktu kopējā lauksaimniecības politikā var paredzēt kopīgus pasākumus, tādus kā Programma skolu apgādei ar augļiem, lai veicinātu konkrētu produktu patēriņu. (3) Papildus tam EK līguma 152. panta 1. punktā noteikts, ka, „nosakot un īstenojot visu Kopienas politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis”. Neapšaubāmie ieguvumi veselībai, kurus sniegs Programma skolu apgādei ar augļiem, ir aspekti, kas jāintegrē KLP īstenošanā. (4) Šajā ziņā augļu un dārzeņu patēriņa nozīmīgums veselīgā uzturā ir uzsvērts Komisijas Baltajā grāmatā „Eiropas stratēģija attiecībā uz uzturu, lieko svaru un veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos”, kurā akcentēta vajadzība pēc Eiropas mērogā saskaņotas rīcības un vērsta uzmanība uz KLP potenciālo nozīmi eiropiešu ēšanas paradumu veidošanā, īpaši, lai cīnītos ar aptaukošanos un lieko svaru. Tajā teikts, ka „Augļu patēriņa veicināšanas programma skolām būtu nozīmīgs solis pareizajā virzienā”. (5) Pieņemot Regulu (EK) Nr. 1182/2007, Padome nāca klajā ar šādu deklarāciju: „Ņemot vērā dramatisko aptaukošanās gadījumu skaita pieaugumu skolēnu vidū, uz ko uzmanība vērsta nesen publicētajā Komisijas Baltajā grāmatā (..), Padome aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk iesniegt priekšlikumu skolu augļu shēmai, kas būtu balstīta uz ietekmes novērtējumu par saistītajiem ieguvumiem, realizējamību un administratīvajām izmaksām.” (6) Tāpēc ir jāparedz Kopienas atbalsta līdzfinansējums mācību iestāžu audzēkņu apgādei ar konkrētiem veselīgiem augļu un dārzeņu, pārstrādātu augļu, dārzeņu un banānu produktiem, kā arī attiecībā uz dažām saistītajām loģistikas, sadales, aprīkojuma, saziņas, uzraudzības un novērtēšanas izmaksām. Komisijai jānosaka programmas nosacījumi. (7) Lai nodrošinātu, ka Programma skolu apgādei ar augļiem tiek īstenota pareizi, dalībvalstīm, kas vēlas piedalīties programmā, valsts vai reģionālā līmenī vispirms ir jāizstrādā stratēģija. Tām ir jāparedz arī vajadzīgie papildu pasākumi, lai programma būtu vēl iedarbīgāka. (8) Lai neierobežotu līdzīgu valsts pasākumu vispārējo ietekmi, dalībvalstīm jābūt atļaujai piešķirt papildu valsts atbalstu par produktu piegādes un saistītajām izmaksām un papildu pasākumiem, un Kopienas Programma skolu apgādei ar augļiem nedrīkst skart citas atsevišķas valstu īstenotās skolu augļu patēriņa veicināšanas programmas, kuras ir saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. Tomēr, lai nodrošinātu Kopienas programmas iedarbību praksē, tā nedrīkst aizstāt pašreizējo finansējumu, kas piešķirts dalībvalstu spēkā esošajām skolu augļu patēriņa veicināšanas programmām vai citām skolu apgādes programmām, kurās paredzēta augļu piegāde. (9) Lai nodrošinātu pareizu budžeta vadību, ir jānosaka Kopienas atbalsta maksimālais apjoms un maksimālās līdzfinansējuma likmes, un Kopienas finansiālais ieguldījums programmā ir jāpievieno to pasākumu sarakstam, kas var saņemt finansējumu no ELGF, kā paredzēts 3. panta 1. punktā Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu[3]. (10) Lai atvēlētu laiku programmas sekmīgai īstenošanai, tā jāpiemēro no 2009./2010. mācību gada. Pēc trīs gadu laikposma jāiesniedz ziņojums par programmu. (11) Lai programma būtu iedarbīgāka, Kopienai jābūt iespējai finansēt informācijas, uzraudzības un novērtēšanas pasākumus, kuri vērsti uz sabiedrības informētības palielināšanu par Programmu skolu apgādei ar augļiem un tās mērķiem un saistītajiem sadarbības izvēršanas pasākumiem, neskarot Padomes 2007. gada 17. decembra Regulā (EK) Nr. 3/2008 par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs[4] paredzētās Kopienas pilnvaras līdzfinansēt papildu pasākumus, kuri vajadzīgi, lai palielinātu informētību par augļu un dārzeņu patēriņa labvēlīgo ietekmi uz veselību. (12) Ar Regulu (EK) Nr. 361/2008[5] no 2008. gada 1. jūlija Regulas (EK) Nr. 1182/2007 noteikumi tika iekļauti Regulā (EK) Nr. 1234/2007[6]. (13) Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 1234/2007, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1290/2005 Regulas (EK) Nr. 1290/2005 3. panta 1. punktā pievieno šādu f) apakšpunktu: „(f) Kopienas finansiālais ieguldījums Programmā skolu apgādei ar augļiem, kas minēta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007(*) 103.ga panta 1. punktā. (*) OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.” 2. pants Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1234/2007 Regulu (EK) Nr. 1234/2007 groza šādi. (1) Regulas II daļas I sadaļas IV nodaļas IVa iedaļu groza šādi: (a) Aiz 103.g panta iekļauj šādu IIa apakšiedaļu: „IIA APAKšIEDAļA PROGRAMMA SKOLU APGāDEI AR AUGļIEM 103.ga pants Atbalsts skolēnu apgādei ar augļu, dārzeņu un banānu produktiem 1. Saskaņā ar nosacījumiem, kurus nosaka Komisija, no 2009./2010. mācību gada piešķir Kopienas atbalstu mācību iestāžu audzēkņu apgādei ar konkrētiem augļu un dārzeņu, pārstrādātu augļu, dārzeņu un banānu produktiem, ko nosaka Komisija, un atbalstu var piešķirt arī par dažām saistītām loģistikas, sadales, aprīkojuma, saziņas, uzraudzības un novērtēšanas izmaksām. 2. Dalībvalstis, kas vēlas piedalīties programmā, valsts vai reģionālā līmenī vispirms izstrādā stratēģiju programmas īstenošanai. Tās paredz arī vajadzīgos papildu pasākumus, lai programma būtu vēl iedarbīgāka. 3. Šā panta 1. punktā minētais Kopienas atbalsts (a) nepārsniedz EUR 90 miljonus vienā mācību gadā, (b) nepārsniedz 50 % no 1. punktā minētajām piegādes un saistītajām izmaksām vai 75 % no šādām izmaksām reģionos, uz kuriem attiecas konverģences mērķis, (c) sedz tikai piegādes un saistītās izmaksas, kas minētas 1. punktā, un (d) netiek izmantots, lai aizstātu pašreizējo finansējumu, kas piešķirts dalībvalstu spēkā esošajām skolu augļu patēriņa veicināšanas programmām vai citām skolu apgādes programmām, kas ietver augļu piegādi. „Konverģences mērķis” ir rīcības mērķis mazāk attīstīto dalībvalstu un reģionu labā saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, kas regulē Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim. 4. Dalībvalstis var papildus Kopienas atbalstam piešķirt valsts atbalstu par 1. punktā minēto produktu piegādes un saistītajām izmaksām. Tās var piešķirt valsts atbalstu arī par 2. punktā minētajiem papildu pasākumiem. 5. Kopienas programma skolu apgādei ar augļiem neskar citas atsevišķas valstu īstenotās skolu augļu patēriņa veicināšanas programmas, kuras ir saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. 6. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 5. pantu Kopiena var finansēt arī informācijas, uzraudzības un novērtēšanas pasākumus saistībā ar Programmu skolu apgādei ar augļiem, tostarp sabiedrības informētības palielināšanas pasākumus un saistītos sadarbības izvēršanas pasākumus.” (b) Pirms 103.h panta iekļauj šādu virsrakstu: „III APAKšIEDAļA PROCEDūRAS NOTEIKUMI” (c) Šādu punktu pievieno 103.h pantā: „(f) noteikumus par 103.ga pantā minēto Programmu skolu apgādei ar augļiem, tostarp attiecīgo produktu sarakstu, atbalsta sadali dalībvalstu starpā, finanšu un budžeta vadību, saistītās izmaksas, valstu stratēģijas, papildu pasākumus un informācijas, uzraudzības, novērtēšanas un sadarbības izvēršanas pasākumus.” (2) Regulas 180. panta otrajā daļā aiz „103.e” iekļauj „103.ga”. (3) Regulas 184. pantu papildina ar šādu 6. punktu: „6) līdz 2012. gada 31. augustam — Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā tiek piemērota 103.ga pantā paredzētā Programma skolu apgādei ar augļiem, vajadzības gadījumā pievienojot attiecīgus priekšlikumus. Ziņojumā jo īpaši jāapraksta, cik lielā mērā programma ir veicinājusi labi funkcionējošu skolu augļu patēriņa veicināšanas programmu izveidi dalībvalstīs un kāda ir programmas ietekme uz bērnu ēšanas paradumu uzlabošanu.” 3. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs FINANŠU PĀRSKATS | 1. | BUDŽETA POZĪCIJA 05 02 08 12 (jāizveido šāda pozīcija) 05 08 09 | APROPRIĀCIJAS – p.m. (2008. gads) EUR 2 miljoni (2009. gada PBP) | 2. | NOSAUKUMS Padomes Regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula), lai izveidotu Programmu skolu apgādei ar augļiem | 3. | JURIDISKAIS PAMATS EK līguma 36. un 37. pants | 4. | MĒRĶI Piegādāt augļu, dārzeņu un banānu produktus skolēniem mācību iestādēs, tādējādi uzlabojot turpmāko patēriņu un palīdzot stabilizēt tirgus. | 5. | FINANSIĀLĀ IETEKME | 12 MĒNEŠU LAIKPOSMS (miljonos EUR) | KĀRTĒJAIS FINANŠU GADS (2008.) (miljonos EUR) | NĀKAMAIS FINANŠU GADS (2009.) (miljonos EUR) | 5.0 | IZDEVUMI – NO EK BUDŽETA (KOMPENSĀCIJAS/ INTERVENCES PASĀKUMI) – VALSTS IESTĀDES – CITI | +91,3 | – | – | 5.1 | IEŅĒMUMI – EK PAŠU RESURSI (MAKSĀJUMI/ MUITAS NODOKĻI) – VALSTS | – | – | – | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 5.0.1 | PAREDZAMIE IZDEVUMI | +91,3 | +91,3 | +91,3 | +90,3 | 5.1.1 | PAREDZAMIE IEŅĒMUMI | – | – | – | – | 5.2 | APRĒĶINA METODE – | 6.0 | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO APROPRIĀCIJĀM, KAS IERAKSTĪTAS KĀRTĒJĀ BUDŽETA ATTIECĪGAJĀ NODAĻĀ? | JĀ NĒ | 6.1 | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT, VEICOT KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRVEDUMUS? | JĀ NĒ | 6.2 | VAI BŪS VAJADZĪGS PAPILDU BUDŽETS? | JĀ NĒ | 6.3 | VAI APROPRIĀCIJAS BŪS JĀIERAKSTA NĀKAMO GADU BUDŽETOS? | JĀ NĒ | PIEZĪMES 1) Produktu piegāde EUR 90 miljoni 2) Sadarbības izvēršana 2010.–2011.–2012. = EUR 1 miljons + ikgadēja konference (katru gadu) = EUR 0,3 miljoni | [1] OV C …, ..., … lpp. [2] OV L 273, 17.10.2007., 1. lpp. [3] OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1437/2007 (OV L 322, 7.12.2007., 1. lpp.). [4] OV L 3, 5.1.2008., 1. lpp. [5] OV L 121, 7.5.2008., 1. lpp. [6] OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. …/2008 (OV L …, …2008., … lpp.).