Komisijas paziņojums - Īstenojot pamatrīcību ,kopienas tiesību kopuma atjaunināšana un vienkāršošana" {SEC(2004) 774} /* COM/2004/0432 galīgā redakcija */





KOMISIJAS PAZIŅOJUMS - ĪSTENOJOT PAMATRĪCĪBU ,KOPIENAS TIESĪBU KOPUMA ATJAUNINĀŠANA UN VIENKĀRŠOŠANA" {SEC(2004) 774} Šai paziņojumā izvērtēti panākumi, kas gūti, īstenojot Komisijas 2003. gada februāra pamatrīcību ,Kopienas tiesību kopuma atjaunināsana un vienkārsosana" [1]. [1] COM(2003) 71. Šī iniciatīva ietilpst 2002. gada jūnija ,labāka regulējuma" iniciatīvas pasākumu ietvaros [2], paredz nodrosināt skaidru, efektīvu, aktuālu un lietotājiem draudzīgu Kopienas sekundāro tiesību aktu kopumu un arī atbilst mērķim uzlabot reglamentējoso vidi, kurā darbojas uzņēmumi, tādējādi veicinot konkurētspēju - vienu no Lisabonas stratēģijas mērķiem. Jauno Kopienas tiesību aktu iedarbību tagad aizvien biezāk novērtē integrēti. Šī iniciatīva ,Kopienas tiesību kopuma atjaunināsana un vienkārsosana" papildina so novērtējumu un pievērsas pasreizējo tiesību aktu kopuma vienkārsosanai un atjaunināsanai. [2] COM(2002) 278. Otrajā progresa ziņojumā, kurs pievienots sim paziņojumam [3], sīki aplūkots progress, kas panākts II fāzē (2003. gada oktobris - 2004. gada marts), kā arī aprakstīti III fāzei (2004. gada aprīlis - decembris) plānotie pasākumi, tādējādi aktualizējot Komisijas mainīgo atjaunināsanas un vienkārsosanas programmu [4]. [3] SEC(2004) 774. [4] Komisija 2004. gada beigās paredz publicēt detalizētāku progresa ziņojumu. Šā ziņojuma sagatavosanas laiku raksturo palielināta ES un dalībvalstu interese par labāku un vienkārsāku regulējumu. Tas atspoguļojas 4 Padomes prezidentūru 2004. gada 26. janvāra kopējā regulējuma reformas iniciatīvā, kas notiek 2004. un 2005. gadā, kā arī pavasara Eiropadomes secinājumos un Padomes sābrīza darbā. Attiecībā uz jauno politisko dinamiku, Komisija ir apņēmusies vēl vairāk strādāt pie Kopienas acquis atjaunināsanas un vienkārsosanas, tomēr būtiski nemainīt 2003. gada februārī pieņemtās pamatrīcības ievirzi. Komisija 2003. gada februārī uzsāka konsultācijas ar citām iestādēm un dalībvalstīm par iespējamo rīcības jomu, taču to atsaucība bija ļoti neliela. Komisija tālab atzinīgi vērtē Eiropadomes 2004. gada marta apņemsanos līdz 2004. gada beigām noteikt Padomes prioritātes Kopienas tiesību aktu atjaunināsanai un vienkārsosanai, kuras Komisija, uzklausījusi citas iestādes un ieinteresētās puses, ņems vērā turpmākajos mainīgās daudzgadu programmas atjauninājumos. Ar starpiestāzu vienosanos par labāku tiesību aktu izstrādi, kas stājās spēkā 2003. gada decembrī, būtu vēl vairāk jāatvieglo Kopienas acquis atjaunināsanas un vienkārsosanas darbs. Kopumā Komisijas vērienīgie Kopienas tiesību aktu atjaunināsanas un vienkārsosanas plāni virzās uz prieksu apmierinosi. II fāzes rezultāti liecina, ka temps ir straujs, tiesa, dazu būtisku pasākumu veiksana ir aizkavējusies. Komisijas prioritāte numur viens I un II fāzes laikā ir bijusi sekmīga paplasināsanās, tāpēc sagatavosanās tai ir būtiski palēninājusi darbu citās jomās, tostarp Kopienas acquis atjaunināsanas un vienkārsosanas pasākumus. 1. Saturiska sekundāro Kopienas tiesību aktu vienkārsosana Komisijas 2003. gada iniciatīva bija sākt pārbaudīt stratēģiskas nozares, lai noteiktu vienkārsosanas iespējas. Kops 2003. gada februāra pārbaudītas 21 stratēģiskas nozares (tostarp 13 nozares II fāzes laikā). Turpināsies visu stratēģiski svarīgāko jomu pārbauzu racionalizācija, tā nodrosinot visu vienkārsosanas iespēju izmantojumu. Mainīgā specifisko vienkārsosanas iniciatīvu programma kopumā izpildīta pēc plāna. Pamatrīcības ietvaros Komisija gatavojas vienkārsot lielu daudzumu Kopienas tiesību aktu (vairāk nekā 60). Līdz 2004. gada martam Komisija ir pieņēmusi 30 iniciatīvas, kas saistītas ar vienkārsosanu (18 iniciatīvu I fāzē un 12 - II fāzē), parasti ievērojot plānotos grafikus. Šobrīd tiek noteikti vēl jauni vienkārsosanas priekslikumi. Mainīgajai programmai II fāzē pievienotas 8 jaunas iniciatīvas (par tām paziņots 1. progresa ziņojumā [5]) un vēl 12 tiesību aktu vienkārsosanu sola 2. progresa ziņojums III fāzei. Komisija turklāt pieņēmusi 5 vienkārsosanas iniciatīvas I un II fāzei, ieprieks par tām neizziņojot. [5] COM(2003) 623. Vienkārsosanas reālās prieksrocības kļūst taustāmas tikai pēc tam, kad likumdevēja iestāde ir pieņēmusi vienkārsotu tiesību aktu un tas ir stājies spēkā. II fāzes beigās likumdevējā iestādē atradās 20 priekslikumi tiesību aktu vienkārsosanai (tostarp 8 bija ierosināts vienkārsot pirms 2003. gada februāra). Komisija tāpēc uzaicina Parlamentu un Padomi turpināt laicīgi pieņemt vienkārsosanas priekslikumus, citu mērķu starpā par prioritāru nosakot tiesi vienkārsosanas mērķi, kā to paredz starpiestāzu vienosanās par labāku tiesību aktu izstrādi. Otrajā progresa ziņojumā sniegtas sīkas ziņas par veiktās vienkārsosanas veidu: 1) tā ir tiesību aktu vienkārsosana, 2) valsts (ES, dalībvalstu) iestāzu administratīvo procedūru vienkārsosana un 3) vienkārsots administratīvais slogs privātpersonām (it īpasi uzņēmumiem). Ņemot vērā 2004. gada martā Eiropadomē apstiprinātās prioritātes, ir jāatzīmē, ka Komisija līdz 2004. gada ir pieņēmusi 25 iniciatīvas, kuras atvieglo administratīvo slogu, kas gulstas uz privātpersonām (tostarp 8 tiesību aktu priekslikumus, kas iesniegti vēl pirms 2003. gada februāra). Ir jāatgādina, ka sobrīd tiek veikti pasākumi, lai uzlabotu ES tiesību aktu kvalitāti un skaidrību, un 1998. gada starpiestāzu vienosanās par Kopienas tiesību aktu izstrādes kvalitāti paredz attiecīgas detalizētas pamatnostādnes. 2. Kopienas acquis apjoma samazināsana Komisija 2001. gadā izvirzīja mērķi līdz sava pilnvaru laika beigām samazināt acquis apjomu par 25 %, attiecīgi, par 22 500 ,Oficiālā Vēstnesa" lpp. [6] Komisija vienlaikus uzsāka īstenot plasu esoso tiesību aktu kodifikācijas programmu, ar kuru varētu samazināt acquis apjomu par 30 000 līdz 35 000 lpp., ja vien to izdotos pabeigt līdz 2005. gada beigām [7]. Lai gan tika nolemts so programmu pabeigt gadu pēc pilnvaru perioda beigām, Komisija, pakāpeniski kodificējot tiesību aktus, bija paredzējusi panākt plānoto apjoma samazinājumu. Citi pasākumi, piemēram, novecojusu tiesību aktu atcelsana (aktu daudzumu ir grūti prognozēt) un zināmā mērā arī likumdosanas procesa vienkārsosana papildinātu ieprieksminētos pasākumus. [6] COM(2001) 726. [7] COM(2001) 645. Īstenojot kodifikācijas programmu, Komisijai tomēr nācās saskarties ar neparedzētām problēmām, kas vairākumā gadījumu nebija no tās atkarīgas. Acquis tulkosanu jaunajās valodās (kas notiek attiecīgajās dalībvalstīs) neizdevās pabeigt līdz iestāsanās dienai, tāpēc tiesību aktu tulkojumi, kas vajadzīgi kodifikācijai jaunajās valodās, 2004. gadā vēl tikai top. Tāpēc Komisija sobrīd uzskata, ka 25 % samazinājuma mērķi līdz 2004. gada beigām visticamāk neizdosies sasniegt. Tomēr to varētu sasniegt samērīgā laikā pēc tam, ja vien izdotos pārvarēt dazādus tehniska rakstura sķērsļus. * Kodifikācija Neraugoties uz ieprieksminēto tulkosanas problēmu, kodifikācijas programmas tehniskais progress ir apmierinoss un II fāzes laikā ir būtiski palielinājusies kodifikācijas prieksdarbi - runājot par Komisiju, tās darba apjoms, salīdzinot ar I fāzi, ir divkārsojies - gan attiecībā uz apstrādāto tiesību aktu skaitu, gan atbilstoso OV lappusu skaitu. Arī Eiropas Parlamenta un Padomes tiesību aktu skaits ir trīskārsojies - gan skaita, gan OV lappusu ziņā. Kopumā sobrīd tiek apstrādātas vairāk nekā 10 000 lappuses. Papildus Komisijas acquis kodifikācijas programmai ikdienā tiek lietota arī tiesību aktu kodifikācijas tehnika, ko sauc par pārstrādāsanu. Runājot par galaproduktu, t. i., aktiem un priekslikumiem, kurus pieņem Komisija, II fāzes panākumus mazināja deviņu mēnesu moratorijs attiecībā uz kodificētu aktu pieņemsanu un publicēsanu, kas noteikts laikposmā pirms jauno dalībvalstu pievienosanās (2003. gada augusts - 2004. gada aprīlis). Moratorija mērķis bija nodrosināt, lai kodifikācijas process būtiskajā pievienosanās prieksdarbu beigu fāzē neradītu papildu slodzi Oficiālo publikāciju birojam un kandidātvalstīm. Kā jau minēts ieprieks, moratorija beigsanās turklāt nebūt nenozīmē straujāku tiesību aktu pieņemsanu III fāzes laikā, jo kops pievienosanās dienas visi kodificētie akti vienmēr ir jāpieņem 20 valodās. Tas nozīmē, ka kodificētie tiesību akti, kuri moratorija beigās bija sagatavoti pieņemsanai 11 valodās, aizkavēsies tik ilgi, līdz būs pieejami to tulkojumi jaunajās valodās, turklāt jaunie kodificētie tiesību akti tagad būs jāgatavo papildus vēl 9 valodās. Tālabad atlikusajā 2004. gadā būtisks kodificēto aktu skaits oficiāli pieņemts un publicēts OV netiks. Būs jāgaida 2005. gads un pakāpeniska tulkosanas situācijas normalizācija, un tikai tad būs redzami kodifikācijas darba galvenie rezultāti. Lai kodifikācijas programmas īstenosana atkal neaizkavētos, ir būtiski turpināt vai pat divkārsot acquis tulkosanas darbu jaunajās valodās. Paslaik var prognozēt, ka galīgās versijas būs sagatavotas publicēsanai tikai 2004. gada beigās. Kamēr tas nav noticis, Komisija īpasi izveidotā tīmekļa vietnē ievietos kodificēto tiesību aktu projektu oriģinālus attiecīgajā darba valodā, lai sabiedrība, iepazīstoties ar provizoriskajiem rezultātiem, spētu konstatēt, ciktāl darbs ir pavirzījies uz prieksu. * Novecojusu tiesību aktu atcelsana Pirmajā progresa ziņojumā jau tika aplūkotas galvenās grūtības, kas palēnina novecojusu tiesību aktu izņemsanu no acquis, it īpasi vajadzība pēc komplicētas juridiskā pamatojuma analīzes, izskatot katru gadījumu atsevisķi, lai varētu izstrādāt piemērotu procedūru. II fāzes laikā oficiāli tika atcelti vai par novecojusiem izziņoti tikai ļoti nedaudzi tiesību akti. Tikai nedaudzi Komisijas departamenti aktīvi līdzdarbojās sai procesā. Tomēr 2004. gada beigās tika rūpīgi izstrādātas pamatnostādnes, lai Komisijas departamentiem būtu vieglāk strādāt, un kopējais tiesību aktu skaits, kurus pārbauda, lai tos atceltu, pasludinātu par novecojusiem vai administratīvi grozāmiem, starpiestāzu atsauces datubāzē (CELEX) ir būtiski pieaudzis no 582 (izziņoti 2003. gada februārī) līdz 880. Tuvojas beigām 361 tiesību akta pārbaude. Pērn lielas pūles tika veltītas acquis pārbaudei saistībā ar paplasināsanos. Šai darbā atklājās, ka 40 % no sābrīza acquis apjoma nav vajadzīga publikācija jaunajās valodās, piemēram, runa ir par lēmumiem, kas adresēti atsevisķām dalībvalstīm, kā arī par novecojusu acquis. Lai gan sis procents nav uzskatāms par kvantitatīvu rādītāju novecojusu tiesību aktu atcelsanas jomā, ar paplasināsanos saistītais darbs ir ievērojami uzlabojis acquis pārbaudi un tagad piesķirs novecojuso tiesību aktu atcelsanas pasākumiem oficiālāku raksturu. * Konsolidācija Oficiālo publikāciju birojs 2003. gada jūnijā pabeidza visu Kopienas acquis konsolidācijas programmu (11 valodās), un ar tās rezultātiem iespējams iepazīties ar EUR-Lex palīdzību. Sekundāro tiesību aktu konsolidācija līdzinās kodifikācijai, jo arī tā apvieno galveno tiesību aktu un tā grozījumus vienotā dokumentā. Lai gan uz iegūtajiem konsolidētajiem tiesību aktiem neattiecas oficiālas lēmumu pieņemsanas procedūras un tālab tiem nav juridiska statusa, tie padara tiesību aktus daudz pieejamākus un samazina to apjomu. Oficiālo publikāciju birojs visu laiku turpina konsolidēt ES tiesību aktus un it īpasi sagatavot konsolidētos tekstus tādā formātā, kāds ir vajadzīgs turpmākai oficiālai kodifikācijai. Tiklīdz būs veikti nepieciesamie tulkojumi, 2004. gada septembrī sāksies sekundāro tiesību aktu konsolidācija jaunajās valodās, un tā noritēs saskaņā ar tām pasām prioritātēm, kuru mērķis ir pēc iespējas ātrāk pabeigt kodifikācijas programmu.