EIROPAS KOMISIJA Briselē, 28.11.2018 COM(2018) 766 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Trešais progresa ziņojums par ieņēmumus nenesošu kredītu samazināšanu un turpmāku riska samazināšanu banku savienībā {SWD(2018) 472 final}



KOMISIJAS PAZIŅOJUMS KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPADOMEI, PADOMEI UN EIROPAS CENTRĀLAJAI BANKAI Trešais progresa ziņojums par ieņēmumus nenesošu kredītu samazināšanu un turpmāku riska samazināšanu banku savienībā Ievads Pašreizējā ekonomikas un finanšu situācijā Eiropas Savienībai būtu jāizmanto iespēja nostiprināt ekonomisko un monetāro savienību. Saskaņā ar Komisijas 2017. gada 6. decembra ceļvedi ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšanai un attiecīgo Vadītāju programmu banku savienības izveides pabeigšana joprojām ir viens no ES galvenajiem politikas mērķiem. Banku savienības izveides pabeigšana vēl vairāk nostiprinās uzticību banku sektoram un plašākā ziņā ekonomiskajai un monetārajai savienībai. Tas uzlabos ekonomiskās un monetārās savienības noturību pret nevēlamiem satricinājumiem, padarot iespējamu plašāku riska dalīšanu pāri robežām. Šis paziņojums ir devums Eiropadomei un Eurosamitam, kas starp 27 ES dalībvalstīm notiks decembrī, kurā tiks apspriests progress Eiropas Stabilizācijas mehānisma nostiprināšanā un banku savienības izveides pabeigšanā, tostarp turpmākās darbības ceļā uz Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmu saskaņā ar jūnija Eurosamita paziņojumu iekļaujošā sastāvā. Šim progresam būtu jānotiek paralēli sasniegumiem riska mazināšanā. Kā Komisija uzsvēra savā 2017. gada 11. oktobra paziņojumā , banku savienības izveide būtu jāpabeidz, nodrošinot riska samazināšanu un paralēli arī riska dalīšanu, pamatojoties uz Padomes 2016. gada jūnija ceļvedi . Riska mazināšana un riska dalīšana viena otru papildina un nostiprina. Tāpēc progresam dažādajās jomās, tostarp nolīgumā par vienotā noregulējuma fonda atbalsta mehānismu un Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmā būtu jānotiek paralēli. Viena no galvenajām jomām riska mazināšanai Eiropas banku sektorā ir turpmāka ieņēmumus nenesošu kredītu (INK) samazināšanās. Finanšu krīze un turpmākās recesijas izraisīja aizņēmēju plašāku nespēju atmaksāt aizdevumus, jo vairāk cilvēku un uzņēmumu saskārās ar pastāvīgām grūtībām veikt maksājumus un pat ar bankrotu. Tas jo īpaši izteikti bija dalībvalstīs, kurās bija ilgas vai dziļas recesijas. Attiecīgi daudzu banku bilancēs pieauga INK. Augsts INK īpatsvars joprojām ir nozīmīga problēma, jo īpaši dažās dalībvalstīs. Augsti INK krājumi var ietekmēt banku darbības rezultātus. Pirmkārt, INK bankām rada mazāk ienākumu nekā ieņēmumus nesoši kredīti, tādējādi samazinot to rentabilitāti, un var radīt zaudējumus, kas samazina bankas kapitālu. Otrkārt, INK izmanto ievērojamus bankas resursus — gan cilvēku, gan finansiālos. Tas samazina bankas spēju aizdot, tostarp maziem un vidējiem uzņēmumiem. Savukārt šī nelabvēlīgā ietekme kredītu piedāvājuma ziņā arī samazina uzņēmumu spēju ieguldīt, manāmi ietekmējot reālo ekonomiku. Lai samazinātu augstos INK krājumus, ES apstiprināja visaptverošu pasākumu kopumu, kas izklāstīts pašlaik īstenotajā “Rīcības plānā, kā risināt ienākumus nenesošo aizdevumu problēmu Eiropā” . Atbildot uz šo vajadzību un neaprobežojoties ar Padomes 2016. gada ceļvedi, Komisija 2018. gada martā nāca klajā ar īpašu un visaptverošu pasākumu kopumu, lai vēl vairāk samazinātu INK. Padome arī piekrita izskatīt INK jautājumu regulāri un izvērtēt gūto progresu, pamatojoties uz Komisijas veikto novērtējumu. Šis paziņojums ir Komisijas trešais šāda veida progresa ziņojums, atbildot uz Padomes gaidām. Tas papildina progresa ziņojumu par kapitāla tirgu savienību, kas arī ir pieņemts šodien. 1.plašāks konteksts — riska mazināšana Eiropas Savienībā Pēdējās desmitgades laikā ES un tās dalībvalstis ir daudz darījušas, lai mazinātu risku banku sektorā. Vairāki pasākumi, kas veikti kopš finanšu krīzes, ir būtiskā un praktiskā veidā stiprinājuši banku maksātspēju, saistību īpatsvara un likviditātes pozīcijas, ir būtiski uzlabojuši pārvaldību banku sektorā un tā uzraudzību, kā arī ievērojami veicinājuši banku noregulējamību. Eurozonas banku, kas ir tiešā vienotā uzraudzības mehānisma uzraudzībā, vidējais pirmā līmeņa kapitāla rādītājs ir pieaudzis no 14,18 % 2017. gada 2. ceturksnī līdz 14,67 % 2018. gada 2. ceturksnī. Šī kapitāla pozīciju stiprināšana atspoguļojas arī augstākos sviras rādītājos. Vidējais sviras rādītājs vēl vairāk pieauga no 5,08 % 2017. gada 2. ceturksnī līdz 5,14 % 2018. gada 2. ceturksnī. Eurozonas bankas arī saglabāja savu noturību pret likviditātes satricinājumiem, likviditātes seguma rādītājam 2018. gada 2. ceturksnī saglabājoties stabilā 140,92 % līmenī salīdzinājumā ar 142,79 % 2017. gada 2. ceturksnī. Tas viss apliecina izlēmīgo rīcību, kas veikta, lai mazinātu risku eurozonā. Rezultātā riski ir risināti efektīvāk un vienmērīgāk. Nesenais spriedzes tests arī liecina, ka banku centieni palielināt savu pašu kapitālu pēdējos gados ir stiprinājuši to noturību un spēju izturēt triecienus, tā uzsverot Eiropas banku sistēmas stabilitāti. Kā norādīts 2017. gada paziņojumā par banku savienību un apstiprināts otrajā progresa ziņojumā par INK mazināšanu, Komisija ir ierosinājusi turpmākus būtiskus un papildinošus pasākumus, lai samazinātu risku un uzlabotu Eiropas banku sektora noturību. Piemēram, 2016. gada novembrī Komisija ierosināja pasākumu kopumu riska samazināšanai banku sektorā, kas ir ievērojams tiesību aktu kopums, kurā pārskatīta Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīva (BRRD), Vienotā noregulējuma mehānisma regula, IV Kapitāla prasību direktīva (CRD IV) un Kapitāla prasību regula (CRR) ar mērķi vēl vairāk samazināt atlikušos riskus banku sektorā. Komisija atzinīgi vērtē ievērojamos panākumus, kas gūti trialoga diskusijās starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju saistībā ar šo tiesību aktu kopumu, kam būtu jāļauj panākt vienošanos līdz šā gada beigām. Komisija 2016. gadā arī pieņēma priekšlikumu direktīvai par preventīvās pārstrukturēšanas regulējumu, otro iespēju un pārstrukturēšanas, maksātnespējas un saistību dzēšanas procedūru efektivitātes palielināšanas pasākumiem. Efektīvi pārstrukturēšanas un maksātnespējas noteikumi tik tiešām ir būtiski svarīgi, lai novērstu un samazinātu INK. 1. tabula. Progress saistībā ar ceļvedi banku savienības izveides pabeigšanai POLITIKAS APRAKSTS EIROPAS PARLAMENTS MINISTRU PADOME 1. Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēma 2. Kapitāla prasību reforma 3. Zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēja (regula un direktīva) 4. Kopīgais atbalsta mehānisms 5. Turpmāka sekundāro tirgu attīstība attiecībā uz INK, tostarp efektīvāka vērtības atgūšana 6. Minimālais zaudējumu segums nerezultatīviem riska darījumiem VIENOŠANĀS IESPĒJAMA, JA VISAS ES IESTĀDES IZRĀDĪS STINGRU POLITISKO APŅEMŠANOS 2.Jaunākās tendences saistībā ar ieņēmumus nenesošiem kredītiem INK rādītāji 2018. gada pirmajā pusē turpināja samazināties. Tas turpināja un apstiprināja kopējo uzlabojuma tendenci pēdējo gadu laikā. Jaunākie dati liecina, ka bruto INK rādītājs visām ES bankām vēl vairāk samazinājās līdz 3,4 % (2018. gada 2. ceturksnis); tas ir par 1,2 procentpunktiem mazāk salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu (sk. 1. attēlu). Nozīmīgu iestāžu INK rādītājs tajā pašā laika posmā arī samazinājās par gandrīz vienu procentpunktu, sasniedzot 4,4 %. Rādītājs tādējādi ir turpinājis lejupejošo tendenci kopš 2014. gada 4. ceturkšņa. Papildu datu avoti attiecībā uz ilgtermiņa tendenci norāda uz to, ka INK rādītājs atkal tuvojas pirmskrīzes līmenim (sk. 2. attēlu). Arī rezervju veidošanas rādītājs ir vēl vairāk uzlabojies un sasniedzis 59 % (2018. gada 2. ceturksnis).

1. un 2. attēls: Ieņēmumus nenesošu kredītu īpatsvars ES INK īpatsvars ir samazinājies gandrīz visās dalībvalstīs. Taču situācija joprojām ievērojami atšķiras starp dalībvalstīm (sk. 2. tabulu). 2018. gada 2. ceturkšņa beigās 12 dalībvalstīm bija zems INK īpatsvars, kas nesasniedza 3 %, taču dažās valstīs tas joprojām ir ievērojami augstāks — 3 dalībvalstīs to īpatsvars pārsniedza 10 %. Pat dalībvalstīs ar salīdzinoši augstu INK īpatsvaru vairumā gadījumu ir daudzsološs un pastāvīgs progress, kas saistīts ar vairāku politikas darbību apvienojumu un ekonomikas izaugsmi. Šādu INK un INK īpatsvara samazinājumu veicināja izlēmīga banku vadības un politikas veidotāju rīcība, jo īpaši dalībvalstīs ar salīdzinoši augstiem INK līmeņiem. Visās dalībvalstīs pastāv tendence vēl vairāk uzlabot riska pārvaldības prakses (jo īpaši neaizsargātās bankās) un stiprināt uzkrājumus attiecībā uz INK, tā uzlabojot bankas kapitāla pozīcijas. Piemēram, Spānijā pēc “Banco Popular” noregulējuma 2017. gadā citas bankas paātrināja savu bilanču sakārtošanu. Kiprā INK turpināja samazināties kopš 2015. gada beigām, un ir gaidāms, ka tie samazināsies vēl straujāk šā gada otrajā pusē, kad no banku sistēmas tiks izņemts apjomīgs INK portfelis, to atbalstot ar vērā ņemamu INK pārdošanas apmēru. Arī nepārtrauktā INK vērtspapīrošanas shēmu izmantošana sniedz stimulu INK samazināšanai. Itālijā 2016. gadā tika ieviesta ar valdības garantijām atbalstīta vērtspapīrošanas shēma (plašāk pazīstama kā Garanzia Cartolarizzazione Sofferenze jeb GACS), ko 2018. gada septembrī pagarināja vēl par sešiem mēnešiem. INK problēmu risināšanā palīdz arī vairākas citas tirgus infrastruktūras iniciatīvas. Piemēram, Portugālē iniciatīvas koordinācijas veicināšanai starp kreditoriem (lai paātrinātu kredīta pārstrukturēšanu vai INK pārdošanu) ir atzinīgi vērtējams papildinājums politikas pasākumu kopumā. Principā vide, kurā bankas var risināt jautājumus saistībā ar saviem INK, kopš krīzes ir ievērojami uzlabojusies. Tā rezultātā bankas ir varējušas izmantot atjaunotu stabilitāti finanšu sistēmā, daļēji ar labāka un skaidrāka tiesiskā regulējuma palīdzību. Šāda stabilitāte ir ļāvusi bankām uzlabot savu iekšējo spēju pārvaldīt un noregulēt INK. Daudzos gadījumos bankas ir pārveidojušas šādas darbības par īpaši paredzētām atsevišķām struktūrām. Papildus šai spējai bankas ir arī izmantojušas paplašināšanos pieejamajos ārējo aizdevumu pakalpojumos, kas ir atbalstījuši INK noregulējuma darbību pieaugošu nodošanu ārpakalpojumā. INK apkalpošanas tirgus nepārprotami ir audzis un kļuvis attīstītāks visā Eiropā. Atbilstoši pēckrīzes regulatīvajiem uzlabojumiem bankas un citi tirgus dalībnieki ir attiecīgi ieguvuši būtiskas zināšanas un pieredzi INK noregulējumā. Stabilā izaugsme INK pārdošanā un INK vērtspapīrošana ir sekmējušas šo nozīmīgo virzību uz stabilāku INK noregulējuma vidi. Taču patiesi ilgtspējīgs risinājums atlikušajai INK problēmai Eiropā ir atkarīgs no turpmākiem centieniem saistībā ar inovatīvām un sadarbības pieejām. Dažas no tām tirgū jau rodas, visaptverošām partnerībām iegūstot apveidu starp dažādiem tirgus dalībniekiem, piemēram, starp bankām un specializētām trešās puses parādus apkalpojošām sabiedrībām. Tas arvien vairāk ļauj tām dalīties ar zināšanām un informāciju. Tādējādi bankas un citi tirgus dalībnieki var veikt turpmākus soļus digitalizācijā un platformu iniciatīvās (piem., kreditoru koordinācija vai datu repozitoriji). Šādai attīstībai ir potenciāls samazināt INK pārvaldības izmaksas un ļaut vienkāršāk pārnest INK no bankām uz uzņēmumiem, kuri ir labāk aprīkoti, lai uzņemtos attiecīgo darbības un finansiālo slogu. Pastāvīga specializācija starp tirgus dalībniekiem vēl vairāk uzlabos efektivitāti INK pārvaldībā un noregulējumā no dažādām aktīvu kategorijām. Šādi uzlabojumi ir būtiski svarīgi, lai efektīvi risinātu pašreizējos INK krājumus. Līdz šim centieni ir bijuši spēcīgi koncentrēti uz nodrošinātiem INK un, mazākā mērā, uz nenodrošinātiem privāto klientu INK. Lielu daļu no atlikušajiem riska darījumiem veido INK korporatīvajiem, kā arī mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, jo īpaši dalībvalstīs, kurās INK radušies ekonomikas recesijas, nevis nekustamā īpašuma tirgu krīzes dēļ. Kopumā ar korporatīviem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem saistītie INK pēc sava rakstura ir neviendabīgāki un bieži var izrādīties sarežģītāk risināmi. Var uzskatīt, ka INK pārvaldība pašlaik ir pagrieziena punktā. Tā no krīzes darbības ir stabili pāraugusi strukturālākā un funkcionālākā pieejā. Komerciālais, tehnoloģiskais un regulatīvais progress kļūst skaidrs, taču tas ir jāturpina atbalstīt ar īpašiem politikas lēmumiem gan valstu, gan Eiropas līmenī. Tad tas var kalpot par pamatu, lai sistēma varētu kļūt par pilnībā ilgtspējīgu struktūru, kas spēj efektīvi noregulēt esošos INK krājumus, kā arī pārvaldīt un tādējādi novērst to turpmāku veidošanos. 2. tabula. Ieņēmumus nenesoši kredīti un uzkrājumi katrā dalībvalstī Avots: Eiropas Centrālā banka, Konsolidēti banku dati. Komisijas dienestu aprēķini (Finanšu stabilitātes, finanšu pakalpojumu un kapitāla tirgu savienības ĢD) Neskatoties uz šo daudzsološo progresu, INK joprojām rada riskus ekonomikas izaugsmei un finanšu stabilitātei. Kopējais INK apmērs visā ES joprojām ir 820 miljardi EUR. Strukturāli šķēršļi joprojām kavē INK krājumu straujāku samazināšanos. Parāda pārstrukturēšanas, maksātnespējas un parāda atgūšanas procesi, kā arī citi elementi dažos gadījumos joprojām rada ievērojamu šķērsli, jo tie ir pārāk lēni un neprognozējami. Aktivitāte INK sekundārajos tirgos dažās dalībvalstīs pieaug; to veicina attiecīgas politikas darbības (kā paskaidrots iepriekš), lai arī ar to vēl nepietiek, lai būtiski veicinātu INK samazināšanas centienus strukturāli. Tomēr sekundārā tirgus attīstība ir daudzsološa, jo tas ir saglabājis pastāvīgu kustību vairākās dalībvalstīs, bankām pārdodot lielus portfeļus. Ieguldītāju interese aug, un ar INK saistīto darījumu apmērs palielinās. 3.Progress Padomes Rīcības plāna īstenošanā Padome savā Rīcības plānā piekrita izskatīt INK jautājumu regulāri, lai apzinātu to izmaiņas Eiropas Savienībā un izvērtētu Rīcības plāna īstenošanā gūto progresu, pamatojoties uz Komisijas veikto novērtējumu. Šajā sadaļā izklāstīts detalizēts novērtējums attiecībā uz dažādiem Rīcības plāna elementiem. 3. tabulā apliecināts, ka ir veikti nozīmīgi soļi ceļā uz Rīcības plāna pilnīgu īstenošanu. 3. tabula. Progress Rīcības plāna īstenošanā 1.Esošo ES tiesību aktos paredzēto uzraudzības pilnvaru interpretācija attiecībā uz INK rezervju veidošanu Komisija sniedza nepieciešamo interpretāciju vienotā uzraudzības mehānisma pārskata ziņojumā, kas publicēts 2017. gada 11. oktobrī. Tajā precizēts, ka ES tiesību akti, jo īpaši VUM Regulas 16. panta 2. punkta d) apakšpunkts un CRD IV 104. panta 1. punkta d) apakšpunkts, sniedz uzraudzītājiem pilnvaras piemērojamā uzskaites ietvara robežās ietekmēt banku rezervju veidošanas politiku attiecībā uz INK, kā arī piemērot nepieciešamos pielāgojumus pašu kapitālam (atskaitījumi un līdzīgi režīmi) katrā gadījumā atsevišķi. 2.Rezervju veidošanas potenciāls, izmantojot automātisku rezervju veidošanu un rezervju veidošanu ar noteiktu termiņu

Kā daļu no sava 2018. gada martā iesniegtā priekšlikumu kopuma attiecībā uz INK, Komisija ierosināja regulu, ar ko groza Kapitāla prasību regulu, ieviešot kopējus minimālā seguma līmeņus jaunradītiem aizdevumiem, kas kļūst ieņēmumus nenesoši. Ja banka neievēro piemērojamo minimālo līmeni, tiek piemēroti atskaitījumi no tās pašu kapitāla. Priekšlikums pašlaik tiek apspriests Padomē un Eiropas Parlamentā. Padome ir vienojusies par savu nostāju sarunās, un Komisija aicina Parlamentu darīt tāpat, lai galīgo vienošanos varētu panākt pirms pašreizējā pilnvaru termiņa beigām. 3.Paplašināt vienotā uzraudzības mehānisma INK pamatnostādnes, iekļaujot nelielas (netieši uzraudzītas) bankas Eiropas Centrālā banka, veicot savas uzraudzības funkcijas, ir cieši sadarbojusies ar Eiropas Banku iestādi, lai pabeigtu nesen publicētās pamatnostādnes attiecībā uz nerezultatīvu riska darījumu pārvaldību (sk. turpmāk 4. punktu). Šādas pamatnostādnes būtu jāpiemēro visām kredītiestādēm Eiropas Savienībā. Arī mazāk sistēmiskām iestādēm būtu proporcionāli jāpiemēro pamatnostādnes sadarbībā ar valsts kompetentajām iestādēm. 4.Savienības mēroga pamatnostādņu pieņemšana attiecībā uz nerezultatīviem riska darījumiem Eiropas Banku iestāde 2018. gada oktobrī publicēja Pamatnostādnes par nerezultatīvu un neveiktu riska darījumu pārvaldību bankām un uzraudzības iestādēm. Pamatnostādnes ir vērstas uz efektīvu un iedarbīgu pārvaldību un INK ilgtspējīgu samazināšanu banku bilancēs. Saskaņā ar minētajām pamatnostādnēm tiek gaidīts, lai bankas izveidotu stratēģijas nerezultatīviem riska darījumiem kopā ar piemērotiem pārvaldības un darbības mehānismiem. Uz šādām stratēģijām un mehānismiem attiecas uzraudzības izvērtējums saskaņā ar uzraudzības pārbaudes un novērtējuma procesu. Pamatnostādnes būtu jāpiemēro no 2019. gada 30. jūnija. 5.Jaunas pamatnostādnes attiecībā uz banku aizdevumu izcelsmi, pārraudzību un iekšējo pārvaldību Eiropas Banku iestāde patlaban sagatavo pamatnostādnes attiecībā uz aizdevumu izcelsmi un pārraudzību. Pamatnostādņu projektā plānots aptvert banku iekšējo kredītriska pārvaldību, aizņēmēju kredītspējas izvērtēšanu, nodrošinājuma novērtēšanu un banku kredītriska pārraudzības darbības, aptverot dažādas aktīvu klases un darījumu partnerus. Ņemot vērā tematisko tvērumu un tā saikni ar patērētāju aizsardzības regulējumu, piem., iespējamo aizņēmēju kredītspējas izvērtēšanu, var būt nepieciešams zināms laiks, lai sagatavotu visaptverošu pamatnostādņu kopumu. Potenciāla sadarbība ar ieinteresētajām personām patērētāju aizsardzības jomā šajā jautājumā var aizkavēt pamatnostādņu projekta iesniegšanu. Eiropas Banku iestāde plāno, ka konsultāciju dokumenta projektu par pamatnostādnēm attiecībā uz aizdevumu izcelsmi un pārraudzību varētu apspriest tās Uzraudzības padomes sēdē 2019. gada sākumā un publicēt konsultāciju dokumentu vēlāk tajā pašā gadā. 6.Izstrādāt makroprudenciālas pieejas, lai novērstu turpmāku INK uzkrāšanos Eiropas Sistēmisko risku kolēģija strādā pie tā, lai līdz 2018. gada beigām pabeigtu ziņojumu par makroprudenciālām pieejām ar mērķi novērst INK problēmu rašanos visā sistēmā. Ziņojumā arī pienācīgi ņemta vērā pasākumu attiecībā uz INK krājumiem procikliskā ietekme un potenciālā ietekme uz finanšu stabilitāti. Tikmēr Kolēģijas padomdevēja zinātniskā komiteja 2018. gada septembrī publicēja pati savu ieguldījumu šīs tēmas izskatīšanā. Viens būtisks aspekts, kas ir analizēts, ir INK noregulējuma optimālais ātrums un veids sistēmas mēroga perspektīvā. 7.Uzlabotas informācijas atspoguļošanas prasības attiecībā uz aktīvu kvalitāti un INK visām bankām Eiropas Banku iestāde ir izstrādājusi Pamatnostādnes informācijas atspoguļošanai par nerezultatīviem un neveiktiem riska darījumiem. Pamatnostādņu mērķis ir skaidrot kopēju saturu un vienotus informācijas atspoguļošanas formātus informācijai par nerezultatīviem riska darījumiem, neveiktiem riska darījumiem un atvasinātiem aktīviem, par ko bankām būtu jāsniedz informācija. To mērķis ir saskaņot informācijas atspoguļošanas aspektus visām iestādēm Eiropas Savienībā ar tiem, kas pašlaik ir ieteikti vienotā uzraudzības mehānisma norādījumos bankām. Eiropas Banku iestāde ir veikusi sabiedrisko apspriešanu, un galīgo pamatnostādņu publicēšana ir gaidāma 2018. gada 4. ceturksnī. Tās būtu jāpiemēro no 2019. gada 31. decembra. 8.Uzlabot aizdevumu datu sistēmas informāciju, kas bankām jāsniedz par saviem bankas portfeļa kredītriska darījumiem Lai stiprinātu datu infrastruktūru ar vienotiem un standartizētiem INK datiem, Eiropas Banku iestāde 2017. gada decembrī publicēja veidnes aizdevumu datu sistēmas pārraudzībai. Šādas veidnes nav daļa no ziņošanas uzraudzības iestādei, taču bankas un ieguldītāji tiek aicināti izmantot minētās INK standarta veidnes uzņēmējdarbības darījumos. Veidnes aptver informāciju par aizdevumiem, ar aizdevumiem saistītajiem darījumu partneriem un sniegto nodrošinājumu. Pēc veidņu publicēšanas tika veikta papildu pārbaude ar pašreizējiem datiem, kas notika 2018. gada pirmajā pusē. Veidņu izmantošana dažādās iestādēs un Eiropas Banku iestādes saziņa ar ieinteresētajām personām sniedza papildu atsauksmes, un Iestāde 2018. gada septembrī publicēja pārskatītu versiju. Iestādes sadarbība ar nozari apstiprināja, ka dažādi tirgus dalībnieki pašlaik izmanto minētās veidnes darījumiem. 9.Stiprināt datu infrastruktūru attiecībā uz INK un apsvērt INK darījumu platformu izveidi ES mēroga INK darījumu platforma būtu tiešsaistes tirdzniecības vieta, kurā INK turētāji — bankas un nebanku kreditori — un ieinteresētie ieguldītāji var veikt informācijas apmaiņu un tirdzniecību. Šādai platformai ir potenciāls risināt vairākus pašreizējos tirgus nepilnību avotus INK sekundārajā tirgū, tostarp informācijas asimetriju starp pārdevējiem un pircējiem un augstas darījumu izmaksas. Rezultātā tā varētu palīdzēt bankām palielināt pārdošanu un iegūt augstākas pārdošanas cenas, nekā pašlaik ir iespējams, atvieglot ieguldītāju piekļuvi INK tirgiem un tādējādi ļaut bankām atbrīvoties no INK un sakārtot savas bilances ātrāk. Šāda platforma varētu palīdzēt tikt galā ar pašreizējiem INK krājumiem un sniegt pastāvīgu kanālu, kurā efektīvi atbrīvoties no turpmākiem INK, tiklīdz tie rodas. Šajā ziņā tas varētu būt svarīgs, taču zemu izmaksu ieguldījums infrastruktūrā, kas novērš lielu INK krājumu jaunu veidošanos nākotnē. Tāpēc tas varētu būt būtiski svarīgs veids, kā sekmēt ilgtspējīgu risinājumu INK problēmai Eiropā. Padome aicināja Eiropas Centrālo banku, Eiropas Banku iestādi un Komisiju apsvērt INK darījumu platformas izveidošanu, lai stimulētu sekundāro tirgu attīstību. Tāpēc šo paziņojumu papildina Komisijas dienestu darba dokuments par šādas darījumu platformas iespējamo izveidi, ko kopīgi sagatavoja Komisija, Eiropas Centrālā banka un Eiropas Banku iestāde. Tajā izklāstīts Komisijas dienestu viedoklis par to, kā šāda līdzekļa mehānisms varētu darboties praksē. Komisija pašlaik ir arī aicinājusi nozares ieinteresētās personas piedalīties apaļā galda diskusijās, lai uzsāktu darbu INK platformu izveidei ES mērogā. Komisija aicinās ieinteresētās personas līdz 2019. gada pavasarim vienoties par konkrētiem veidiem nozares standartu izstrādei un radīšanai Eiropas INK platformām. Komisija kopīgi ar Eiropas Centrālo banku un Eiropas Banku iestādi turpinās uzņemties būtisku lomu, lai visām attiecīgajām ieinteresētajām personām veicinātu nepieciešamo darbību veikšanu nolūkā sekmēt ES mēroga INK platformu rašanos. 10.Izstrādāt plānu valsts aktīvu pārvaldības uzņēmumiem Kā daļu no 2018. gada marta tiesību aktu kopuma INK jomā Komisijas dienesti publicēja tehnisku plānu valsts aktīvu pārvaldības uzņēmuma izveidei ciešā sadarbībā ar Eiropas Centrālo banku, Eiropas Banku iestādi un Vienotā noregulējuma valdi. Nesaistošais plāns sniedz norādījumus dalībvalstīm, kuras tos vēlas, savu banku pārstrukturēšanai, izveidojot valsts aktīvu pārvaldības uzņēmumus (vai citus pasākumus saistībā ar INK), ja tās to uzskata par vajadzīgu, pilnībā ievērojot ES noteikumus banku un valsts atbalsta jomā. 11.Attīstīt INK sekundāros tirgus