Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā Erasmus un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1288/2013”

(COM(2018) 367 – 2018/0191(COD))

(2019/C 62/32)

Ziņotāja: Tatjana BABRAUSKIENĖ Līdzziņotāja: Imse SPRAGG NILSSON

Apspriešanās Eiropas Parlaments, 14.6.2018. Padome, 21.6.2018. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 165. pants, 4. pants, 166. panta 4. punkts un 304. pants Atbildīgā specializētā nodaļa Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 26.9.2018. Pieņemts plenārsesijā 17.10.2018. Plenārsesija Nr. 538 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 186/3/1

1. Secinājumi un ieteikumi

EESK

1.1. atzinīgi vērtē nākamās programmas Erasmus mērķi, proti, nodrošināt cilvēkiem zināšanas, prasmes un kompetences, kas nepieciešamas sociālo un ekonomisko uzdevumu risināšanai, un galveno uzsvaru likt uz gados jauniem Eiropas iedzīvotājiem ;

1.2. Erasmus izglītība un apmācība tiks apsvērtas holistiskā perspektīvā , t. i., mūžizglītībā līdztekus nepārtrauktai prasmju pilnveidei būtisku nozīmi piešķirot pamatkompetencēm pauž cerību, ka nākamajā programmātiks apsvērtas, t. i., mūžizglītībā līdztekus nepārtrauktai prasmju pilnveidei būtisku nozīmi piešķirot pamatkompetencēm ( 1 ) un pamatprasmēm, kā arī īpašu uzmanību pievēršot validēšanai un atzīšanai.

1.3. iesaka nemainīt nosaukumu un saglabāt nosaukumu Erasmus+ , jo tas simbolizē faktu, ka visas programmas ir apvienotas zem viena jumta;

1.4. atzinīgi vērtē to, ka ir ierosināts divkāršot programmas budžetu, taču aicina to trīskāršot , lai apliecinātu dziļāku apņemšanos sniegt atbalstu cilvēku izglītības, profesionālajai un personiskajai attīstībai izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā un tādējādi nodrošinātu, ka ikviens ir patiešām iekļauts un ikvienam ir garantēta piekļuve;

1.5. uzskata, ka līdztekus lielākam budžetam ir vajadzīgs lielāks elastīgums un atbildība valstu līmenī ;

1.6. uzsver, ka jaunatnei paredzētajā nodaļā minētās darbības iepriekš ļoti veiksmīgi ir palīdzējušas sasniegt cilvēkus, kam ir mazāk iespēju, un ka tas būtu jāatspoguļo finansējuma piešķīrumā;

1.7. prasa, lai iniciatīva DiscoverEU , ja tā tiks iekļauta programmā, ietvertu spēcīgu mācību komponentu;

1.8. uzsver, ka papildus virtuāliem rīkiem arī turpmāk būtu jāizmanto fiziska pieredze, un tā nav jāaizēno vai jāaizstāj;

1.9. piekrīt tam, ka ir palielināts mērķu skaits pieaugušo izglītības un tālākas profesionālās izglītības un apmācības (PIA) jomā, un ierosina gādāt par to, ka darbības jomas paplašinājums atspoguļojas finansējuma piešķīrumā;

1.10. prasa, lai mūžizglītības pieejā lielāks uzsvars tiktu likts uz starpnozaru sadarbību (2. pamatdarbība), piešķirot pietiekamu budžetu plaša mēroga politikas projektu īstenošanai;

1.11. atzinīgi vērtē sākotnējas un tālākas profesionālās attīstības veicināšanai paredzētā budžeta palielinājumu personālam , jo īpaši skolotāju un apmācītāju mobilitātei;

1.12. atzinīgi vērtē priekšlikumā pausto labo nodomu piešķirt neliela apjoma finansiālu atbalstu , lai palīdzētu pretendentiem, kam nav pieredzes pieteikties programmai;

1.13. iesaka jaunās programmas nodaļā “Jaunatne” piešķirt prioritāti brīvprātīgo vadītām darbībām un organizācijām , nevis lietot terminus “liela” un “maza”. Turklāt būtu jāapsver iespēja piešķirt dotācijas plaša mēroga Eiropas jaunatnes pasākumiem .

1.14. atzinīgi vērtē arī to, ka priekšlikumā ir uzsvērta neatkarīgas revīzijas iestādes nozīme valstu aģentūru darbības novērtēšanā;

1.15. uzskata: lai sasniegtu plašākas mērķgrupas, nākamā programma ir jāpopularizē un jāatbalsta gan karjeras attīstības atbalsta dienestiem izglītības un apmācības iestādēs, gan arī nodarbinātības dienestiem un citām organizācijām;

1.16. uzskata, ka priekšlikumam būtu jāveicina projektu rezultātu popularizēšana ES līmenī un ES mērogā , kā arī izcilāko projektu turpināšana;

1.17. uzsver, ka pastāvīgajai komitejai, kas pārvalda šo programmu , noteikti ir jānodrošina, lai tās struktūrā pastāvīgi darbotos visas attiecīgās Eiropas līmeņa ieinteresētās personas un sociālie partneri;

1.18. atzinīgi vērtē darbības ar jauniešu līdzdalību. Tas ir formāts, kas tika atzīts par ļoti veiksmīgu programmā “Jaunatne darbībā” (un toreiz tika dēvēts par jauniešu iniciatīvām), jo tas deva iespēju organizācijās neiesaistītiem jauniešiem piedalīties programmā.

2. Ievads

2.1. Pēc ES finanšu programmas, kas, pamatojoties uz pašreizējo programmu Erasmus+ (2014–2020), paredz atbalstīt izglītību, apmācību, jaunatni un sportu, Eiropas Komisija ir publicējusi nākamās paaudzes programmu, kuras nosaukums ir Erasmus un kura ir paredzēta daudzgadu finanšu shēmā 2021.–2027. gadam.

2.2. Iepriekšējā programma Erasmus+ ir ievērojami palīdzējusi atbalstīt izglītību un apmācību Eiropas Savienības, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī, attīstīt piederības izjūtu ES (Eiropas Savienības identitāti visā tās daudzveidībā) un veicināt savstarpēju sapratni, demokrātisku pilsoniskumu, Eiropas integrāciju un sociālo taisnīgumu, iekļaušanu darba tirgū un tādējādi arī ekonomikas izaugsmi.

2.3. Iecerēts, ka nākamās paaudzes programma, kuras budžets būs divreiz lielāks, tiks uzlabota un paplašināta, lai sasniegtu lielāku skaitu mērķgrupu, būs iekļaujošāka, ļaus atbalstīt nelielus projektus un iesaistīt organizācijas, kam nav pieredzes pieteikties dalībai programmā. Tā arī turpmāk aptvers skolas, profesionālo izglītību un apmācību, augstāko izglītību un pieaugušo izglītību, tostarp neformālo un ikdienējo mācīšanos un brīvprātīgo darbu, kā arī jaunatni un sportu, taču tas notiks racionalizētākā veidā, pamatojoties uz vidusposma novērtējumu un konsultācijām ar ieinteresētajām personām.

3. Vispārīgas piezīmes

3.1. Erasmus ir pausta apņemšanās nodrošināt iekļautību un vienlīdzību kā ļoti svarīgus mērķus, ir būtiski. Statistika liecina, ka pašreiz vairums mobilo augstskolu studentu nāk no priviliģētiem sociāli ekonomiskiem slāņiem un akadēmisko aprindu ģimenēm Erasmus stipendijas nav pietiekamas ārzemēs studējošiem augstskolu studentiem un ka dzīvošana citā valstī izmaksā dārgi, 2016. gadā ir norādījuši 63 % nemobilo studentu, atzīstot tos par galvenajiem šķēršļiem dalībai Erasmus apmaiņas programmās augstskolu līmenī EESK norāda, ka kvalitatīvai izglītībai, apmācībai un mācību mobilitātei vajadzētu būt pieejamai visiem. Tas, ka jaunajā programmāir pausta apņemšanās nodrošināt iekļautību un vienlīdzību kā ļoti svarīgus mērķus, ir būtiski. Statistika liecina, ka pašreiz vairums mobilo augstskolu studentu nāk no priviliģētiem sociāli ekonomiskiem slāņiem un akadēmisko aprindu ģimenēm ( 2 ) . Uz to, kaārzemēs studējošiem augstskolu studentiem un ka dzīvošana citā valstī izmaksā dārgi, 2016. gadā ir norādījuši 63 % nemobilo studentu, atzīstot tos par galvenajiem šķēršļiem dalībaiapmaiņas programmās augstskolu līmenī ( 3 ) . Programmas ierobežotais finansiālais atbalsts ir veicinājis to, ka piekļuves iespēju ziņā ir radušās lielas atšķirības starp studentiem no dažādiem sociāli ekonomiskiem slāņiem.

3.2. Nākamajai programmai Erasmus ir būtiska nozīme savstarpējas sapratnes un piederības izjūtas ES stiprināšanā un jauniešu prasmju un kompetenču uzlabošanā, un tas ļauj viņiem rīkoties kā demokrātiskiem pilsoņiem un nodrošināt labākas iespējas darba tirgū. Lai atbalstītu sociālo iekļautību un kopējas Eiropas vērtības, ir būtiski sekmēt sociālo integrāciju, uzlabot izpratni par dažādām kultūrām un novērst radikalizāciju, iesaistot jauniešus demokrātiskajos procesos un šo procesu atbalstam veicinot mācību mobilitāti un sadarbību starp Eiropas iedzīvotājiem, izglītības un apmācības iestādēm, organizācijām, ieinteresētajām personām un dalībvalstīm, un tas viss ir ārkārtīgi svarīgi Savienības nākotnei.

3.3. EESK atzinīgi vērtē nākamās Erasmus programmas mērķi, proti, gados jauniem Eiropas iedzīvotājiem kā nākamajiem labuma guvējiem nodrošināt zināšanas, prasmes un kompetences, kas nepieciešamas, lai piedalītos nepārtraukti mainīgajā darba tirgū , kā arī risinātu sociālās, ekonomiskās un vides problēmas . Tam būs vajadzīga modernizēta, pieejama un digitālajam laikmetam piemērota izglītības sistēma un audzēkņi, kas ir labāk sagatavoti kļūt par aktīviem pilsoņiem un spēcīgiem kandidātiem uz kvalitatīvām un taisnīgām darbvietām.

3.4. Erasmus izglītība un apmācība tiks apsvērtas holistiskā perspektīvā , t. i., mūžizglītībā līdztekus nepārtrauktai prasmju pilnveidei būtisku nozīmi piešķirot pamatkompetencēm un pamatprasmēm, it īpaši t. s. STEM EESK pauž cerību, ka nākamajā programmātiks apsvērtas, t. i., mūžizglītībā līdztekus nepārtrauktai prasmju pilnveidei būtisku nozīmi piešķirot pamatkompetencēm un pamatprasmēm, it īpaši t. s. ( 4 ) . Tai galvenokārt būtu jāatbalsta demokrātisks pilsoniskums un Eiropas Savienības kopīgās vērtības, lai nodrošinātu mieru, drošību, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu, solidaritāti un savstarpēju cieņu un veicinātu atvērtu tirgu, ilgtspējīgu izaugsmi, sociālo iekļautību un taisnīgumu, vienlaikus ņemot vērā un bagātinot piederības izjūtu un kultūras daudzveidību.

3.5. Attiecībā uz politikas mērķi EESK atbalsta to, ka regula pamatojas uz Eiropas sociālo tiesību pīlāru . EESK uzskata, ka nākamajai programmai Erasmus vajadzētu būt instrumentam, kas ļauj īstenot sociālo tiesību pīlāra pirmo principu, lai nodrošinātu, ka ikvienam ir tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu vispārīgo un profesionālo izglītību un mūžizglītību.

3.6. ES Pamattiesību hartu ikvienam nodrošinātu tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi un piekļuvi . EESK prasa, lai regulas galīgajā redakcijā vēl vairāk tiktu uzsvērts, ka uz programmu attiecas un ar to tiek stiprināti vienlīdzīgas attieksmes, taisnīguma un dzimumu līdzsvara principi. EESK atbalsta arī to, ka regula pamatojas uz ( 5 ) , lainodrošinātu. EESK prasa, lai regulas galīgajā redakcijā vēl vairāk tiktu uzsvērts, ka uz programmu attiecas un ar to tiek stiprināti vienlīdzīgas attieksmes, taisnīguma un dzimumu līdzsvara principi.

3.7. Erasmus ir ņemti vērā cilvēki ar invaliditāti un migranti, kā arī Eiropas Savienības attālo reģionu iedzīvotāji, EESK aicina atbilstīgi ANO Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām ( CRPD ) īpašu personīgo palīdzību un finansiālu atbalstu cilvēkiem ar invaliditāti. Lai gan ir skaidrs, ka jaunajā programmāir ņemti vērā cilvēki ar invaliditāti un migranti, kā arī Eiropas Savienības attālo reģionu iedzīvotāji, EESK aicina atbilstīgi ANO Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām ( ( 6 ) budžeta piešķīrumā paredzētcilvēkiem ar invaliditāti.

3.8. Ir jāpalielina finansiāla palīdzība visiem jauniešiem, lai atbalstītu viņu mācību mobilitāti un nodrošinātu cilvēkiem no nelabvēlīgas sociāli ekonomiskās vides, tostarp nesen ieceļojušiem migrantiem, vairāk iespēju piekļūt kvalitatīvai izglītībai un apmācībai , lai tādējādi veicinātu viņu iekļaušanu sabiedrībā.

3.9. Ņemot vērā, ka ES Pamattiesību hartā ir paredzēta taisnīga attieksme ne tikai pret ES pilsoņiem, bet pret visiem cilvēkiem, atbalsts ir vajadzīgs arī migrantiem, bēgļiem un patvēruma meklētājiem , lai tiktu atzīts viņu izglītības un apmācības līmenis un nodrošinātas tālākapmācības iespējas, tādējādi palīdzot viņiem integrēties ES izglītības sistēmā un darba tirgū.

3.10. Erasmus palīdzēs īstenot Parīzes deklarāciju par pilsoniskuma un kopīgo vērtību – brīvības, iecietības un diskriminācijas aizlieguma – veicināšanu ar izglītības palīdzību EESK atzinīgi vērtē arī to, ka nākamā programmapalīdzēs īstenot ( 7 ) , ņemot vērā, ka ekstrēmisma un radikalizācijas novēršana Eiropā pašreiz ir svarīgāka nekā jebkad iepriekš.

4. Īpašas piezīmes

4.1. EESK uzsver, ka ir svarīgi, lai programma papildinātu dalībvalstu un Eiropas Savienības politiskos mērķus un darbības . Starp politiskajiem mērķiem, kas programmai būtu jāīsteno, ir minēta Eiropas izglītības telpa, ES jaunatnes stratēģija, kā arī gaidāmā stratēģiskā sistēma izglītības un apmācības jomā un tās nozaru programmas, un sniegts skaidrojums par to, kā programma atbalstīs dalībvalstis, sociālos partnerus un citas ieinteresētās personas, lai palīdzētu sasniegt šo nākotnes stratēģiju rādītājus un kritērijus.

4.2. EESK aicina trīskāršot programmas Erasmus budžetu , lai apliecinātu dziļāku apņemšanos sniegt atbalstu mācību mobilitātei un atzītu vajadzību ieguldīt līdzekļus sociālajā kohēzijā, Eiropas Savienības vērtībās, integrācijā un pilsoniskumā. Kā iepriekš teikts, jaunajā programmā Erasmus būs jāiekļauj papildu politiskie mērķi. Politikas veidotājiem jānodrošina, lai tas neizraisītu nepieņemami zemu sekmīgo projektu īpatsvaru dažās programmas daļās, kā ir noticis iepriekšējās programmās.

4.3. EESK uzskata, ka nākamajai programmai Erasmus ir jāpapildina citi Eiropas Savienības fondi un programmas , jo īpaši jaunais Eiropas Sociālais fonds+. Vienlaikus EESK vēlas uzsvērt, ka valstu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomas budžetam ir jābūt ilgtspējīgam un ka dalībvalstis nedrīkst izmantot programmas Erasmus budžetu, lai novērstu investīciju trūkumu. Eiropas semestra procesam arī turpmāk būtu aktīvi jāgādā par to, lai nodrošinātu taisnīgas un ilgtspējīgas valstu investīcijas izglītībā, apmācībā un mūžizglītībā.

4.4. EESK uzsver, ka ir ļoti svarīgi, lai nākamās programmas Erasmus budžets veicinātu dalībvalstu sadarbību ar mērķi uzlabot to izglītības un apmācības sistēmas saskaņā ar demokrātiski saskaņotiem politiskiem mērķiem un darbībām, par kurām Padome un Eiropas Parlaments ir apspriedušies un vienojušies, konsultējoties ar sociālajiem partneriem un EESK. Līdztekus lielākam budžetam ir vajadzīgs lielāks elastīgums un atbildība valstu līmenī . Tas attiecas uz mērķiem, kas ir saistīti ar saturu, piemēram, visām programmas izmaiņām, kuras veiktas, lai to saskaņotu ar pašreizējām un turpmākajām politiskajām un sociāli ekonomiskajām norisēm Eiropas Savienībā.

4.5. EESK atbalsta to, ka Komisijas priekšlikums ļaus programmā piedalīties trešām valstīm, un uzskata to par turpmākas internacionalizācijas iespēju un veidu, kā stiprināt sadarbību starp dažādām izglītības iestādēm, kā arī jaunatnes un sporta organizācijām visā pasaulē, jo tas jauniešiem no partnervalstīm dos lielākas iespējas studēt un mācīties Eiropas Savienībā, un otrādi. Lai Eiropas izglītība iekarotu vietu pasaules izglītības arēnā, ir jāgādā par to, lai šiem dalībniekiem būtu vienkāršāka piekļuve un pietiekams administratīvs, finansiāls un sociāls atbalsts .

4.6. EESK atzinīgi vērtē to, ka priekšlikumā lielāka nozīme ir piešķirta virtuālās sadarbības rīkiem, un piekrīt, ka tādi risinājumi kā jaukta mobilitāte , kas arī ir izcelti priekšlikumā, ir lielisks veids, kā atvieglot piekļuvi grupām, kurām fiziska mobilitāte rada īpašas grūtības, piemēram, attālu reģionu iedzīvotājiem, ģimenes aprūpētājiem vai cilvēkiem ar invaliditāti. Šie rīki var palīdzēt veidot ciešāku transnacionālo sadarbību un sakarus un sagatavot un ievirzīt nākamos dalībniekus. Tomēr EESK uzsver, ka virtuāli rīki arī turpmāk būtu jāizmanto kā papildinājums fiziskai pieredzei un nedrīkstētu to aizstāt. Prioritāte jāpiešķir investīcijām kvalitatīvā fiziskā mobilitātē.

4.7. EESK ierosina priekšlikumā minēt birokrātiskos šķēršļus, kas var rasties, kad grupas, kurās ietilpst izglītojamie ar dažādu valstspiederību un statusu, vēlas piedalīties mobilitātes iniciatīvā, jo īpaši tad, ja galamērķa valsts nav ES dalībvalsts (piemēram, dažādas prasības attiecībā uz vīzu vai piekļuves ierobežojumi dažādu valstu pilsoņiem).

4.8. EESK uzskata, ka programmas nosaukumam ir ļoti svarīga nozīme un ir jānodrošina, lai sabiedrībai būtu skaidrs priekšstats par jomām, ko programma atbalsta, un ka tā aptver ne tikai augstāko izglītību, bet visus izglītības posmus un mācību veidus , jo puse no programmas Erasmus finansējuma tiek novirzīta izglītības un apmācības, pieaugušo izglītības, kā arī jaunatnes un sporta veicināšanai, tādējādi sniedzot jauniešiem un personālam iespēju pavadīt laiku ārzemēs. Tomēr pašreiz, kad nosaukumā vairs nebūs zīmes “+” (kas simbolizē faktu, ka visas programmas ir apvienotas zem viena jumta), programma riskē zaudēt dalībniekus, kas nepieder augstākās izglītības jomai. Tāpēc EESK ierosina saglabāt nosaukumu Erasmus +.

4.9. EESK piekrīt tam, ka ir palielināts mērķu skaits pieaugušo izglītības un tālākas profesionālās izglītības un apmācības (PIA) jomā, un ierosina gādāt par to, ka darbības jomas paplašinājums atspoguļojas finansējuma piešķīrumā. EESK norāda, ka pieaugušo izglītība attiecas arī uz sociāli ekonomiski nelabvēlīgā situācijā esošiem cilvēkiem , tostarp bēgļiem. Tāpēc EESK pauž bažas, ka pieaugušo izglītībai un mazkvalificētu pieaugušo atbalstam atkal tiks piešķirta budžeta mazākā daļa. EESK apšauba, ka šī summa kopā ar jaunā Eiropas Sociālā fonda+ budžetu būs pietiekama, lai palīdzētu 70 miljoniem mazkvalificētu pieaugušo, kas jāintegrē darba tirgū, kam jāsaglabā savas darbvietas un kas jāatbalsta profesionālu pārmaiņu laikā.

4.10. palielināt profesionālās izglītības un apmācības budžetu , tomēr norāda, ka nav paredzēti nekādi konkrēti pasākumi, lai nodrošinātu kvalitatīvāku, pievilcīgāku, pieejamāku un iekļaujošāku profesionālo izglītību un apmācību. Tajā pašā laikā jāuzlabo profesionālās izglītības un apmācības iestāžu audzēkņu un mācekļu mobilitāte (līdz šim tikai 1 % Eiropas mācekļu ir izvēlējies doties uz ārzemēm mācību laikā – mērķis līdz 2020. gadam ir 6 % Padomes Ieteikumu par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai ( EFQEA ) ECVET ) un Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūru profesionālajai izglītībai un apmācībām ( EQAVET ). EESK atzinīgi vērtē centienus, tomēr norāda, ka nav paredzēti nekādi konkrēti pasākumi, lai nodrošinātu kvalitatīvāku, pievilcīgāku, pieejamāku un iekļaujošāku profesionālo izglītību un apmācību. Tajā pašā laikā jāuzlabo profesionālās izglītības un apmācības iestāžu audzēkņu un mācekļu mobilitāte (līdz šim tikai 1 % Eiropas mācekļu ir izvēlējies doties uz ārzemēm mācību laikā – mērķis līdz 2020. gadam ir 6 % ( 8 ) ) saskaņā ar ( 9 ) , Eiropas kredītpunktu sistēmu profesionālās izglītības un apmācības jomā () un Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūru profesionālajai izglītībai un apmācībām ().

4.11. starpnozaru sadarbību (2. pamatdarbība), piešķirot pietiekamu budžetu liela mēroga politikas projektu īstenošanai , jo to potenciāls ir augsts gan valstu, gan ES līmenī, kā minēts EESK informatīvajā ziņojumā par programmu Erasmus+ ( 10 ). EESK vēlas redzēt, kā praksē tiek īstenota mūžizglītības pieeja, un uzskata, ka lielāks uzsvars būtu jāliek uz(2. pamatdarbība), piešķirot pietiekamu budžetu, jo to potenciāls ir augsts gan valstu, gan ES līmenī, kā minēts EESK informatīvajā ziņojumā par programmu

4.12. EESK arī atzinīgi vērtē sākotnējas un tālākas profesionālās attīstības veicināšanai paredzētā budžeta palielinājumu personālam, jo īpaši skolotāju un apmācītāju mobilitātei . Skolotāju, apmācītāju un citu (izglītības jomas) darbinieku mobilitāte ir būtiska, lai uzlabotu izglītības un apmācības kvalitāti. Tā arī veicina būtisku starptautisko sadarbību starp izglītības iestādēm un citām organizācijām, kā arī to internacionalizāciju. EESK uzskata, ka priekšlikumā varētu paredzēt papildu atbalstu skolotājiem, apmācītājiem, citiem (izglītības jomas) darbiniekiem, augstskolu profesoriem un pētniekiem, kas mobilitātes periodu laikā jāaizvieto ar citiem darbiniekiem . Būtu jāatbalsta viņu iespējas mācīties valodas, un viņu mobilitātes atvaļinājums būtu jāuzskata par daļu no viņu darba un jāatzīst par tālāku personīgo un profesionālo attīstību.

4.13. EESK uzskata, ka nākamā programma ir jāizplata un jāatbalsta gan karjeras attīstības atbalsta dienestiem izglītības un apmācības iestādēs, gan arī nodarbinātības dienestiem, un tā vairāk jāpopularizē plašsaziņas līdzekļu kampaņās, lai sasniegtu plašākas mērķgrupas.

4.14. budžeta piešķīrumu un konkrētas dotācijas ir svarīgi sasaistīt ar stingrām kvalitātes novērtēšanas procedūrām un mācību rezultātu aprakstu . Priekšlikumā īpašs uzsvars būtu jāliek arī uz ārzemēs un tiešsaistē gūtās izglītības un apmācības validēšanu un atzīšanu . Tādēļ priekšlikumā būtu jāatsaucas uz Padomes Ieteikumu par ikdienējās un neformālās mācīšanās validēšanu ( 11 ) , EFQEA EQF ), Eiropas augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanas reģistrs ( EQAR ), ECVET un EQAVET . EES ierosina regulā norādīt, ka. Priekšlikumā īpašs uzsvars būtu jāliek arī uz. Tādēļ priekšlikumā būtu jāatsaucas uz ( 12 ) , Boloņas procesu un tā pamatvērtībām, kā arī valstu kredītpunktu sistēmām, tādiem Eiropas rīkiem un instrumentiem kā Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūra (), Eiropas augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanas reģistrs (),un

4.15. Programmai Erasmus+ ir ļoti svarīga nozīme jaunatnes organizāciju centienu un ikdienas darba veicināšanā, jo īpaši tāpēc, ka tā ļauj atbalstīt neformālo un ikdienējo mācīšanos , kā arī pilnveidot darbu ar jaunatni . Tāpēc priekšlikums nākamajā programmā atstāt jaunatnei paredzēto nodaļu kā atsevišķu elementu ir vērtējams atzinīgi. Cenšoties uzrunāt vairāk jauniešu, jo īpaši tos, kam ir mazāk iespēju, jāievēro, ka jaunatnes nodaļā paredzētās darbības ir izšķirošas, lai palīdzētu sasniegt šīs mērķgrupas. No pašreizējās programmas vidusposma novērtējuma izriet, ka jaunatnei paredzētajā nodaļā minētās darbības (kurās tiek izmantota iekļaujošas un neformālas mācīšanās pieejas) vissekmīgāk ir palīdzējušas sasniegt jauniešus, kam ir mazāk iespēju. Tas jāņem vērā, nosakot finansējuma piešķīrumu dažādām nodaļām. Tāpēc jaunatnes nodaļā jābūt piekļuvei labākam finansējumam. Būtu jāapsver arī iespēja piešķirt dotācijas plaša mēroga Eiropas jaunatnes pasākumiem (dotācijas tiem aprēķinot nevis pēc dalībnieku skaita, bet gan piešķirot par konkrētu pasākumu), jo tādējādi ar Erasmus+ varētu sasniegt daudz vairāk jauniešu.

4.16. Eiropas Brīvprātīgo dienests ( EVS ) – kas bija nozīmīga daļa no iepriekšējās programmas Erasmus+ – tagad vairs programmā neietilpst. Tā kā šīs darbības tagad tiks īstenotas nevis saskaņā ar programmu Erasmus+ , bet saskaņā ar Eiropas Solidaritātes korpusa iniciatīvu, būtu jāturpina pilnveidot un precizēt saiknes starp abām programmām.

4.17. EESK pauž bažas par izglītības komponentu trūkumu iniciatīvā DiscoverEU . Programmas Erasmus+ pamatā ir mobilitāte, un tai ir spēcīgs mācību komponents. Ja tā trūkst, iniciatīvu nevar uzskatīt par programmas Erasmus+ daļu. Tas, ka jaunieši saņem atbalstu, lai varētu apceļot Eiropas kontinentu, ir vērtējams atzinīgi, ņemot vērā pievienoto vērtību, ko tas nodrošina attiecībā uz dažādu valstu, cilvēku, valodu, kultūru utt. iepazīšanu. Tomēr DiscoverEU rada iespaidu, ka tā ir iniciatīva, kas galvenokārt sniedz priekšrocības priviliģētiem jauniešiem. Tā sedz tikai ceļa izdevumus, tādējādi liedzot piedalīties nelabvēlīgā situācijā esošiem jauniešiem, kas nevar atļauties ceļot. Turklāt papildus būs jāprecizē jaunatnes organizāciju nozīme šīs darbības īstenošanā. Lai šī iniciatīva būtu tiešām jēgpilna un vērtīga, tajā ir jābūt izglītības komponentam un tai ir patiesi jāaptver visi jaunieši.

4.18. vienkāršot un racionalizēt pieteikumus projektiem nākamās programmas Erasmus ietvaros. EESK informatīvajā ziņojumā par programmas Erasmus+ vidusposma novērtējumu visu lielumu un veidu organizācijas no visiem ES ģeogrāfiskajiem apgabaliem un reģioniem. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē priekšlikumā pausto labo nodomu piešķirt neliela apmēra finansiālu atbalstu, lai palīdzētu pretendentiem, kam nav pieredzes pieteikties programmai. Veicot vienkāršošanu, jānovērš nepareiza pārvaldība. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē to, ka priekšlikumā ir uzsvērta neatkarīgas revīzijas iestādes nozīme valstu aģentūru darbības novērtēšanā. Īpaši ir vajadzīgspieteikumus projektiem nākamās programmasietvaros. EESK informatīvajā ziņojumā par ( 13 ) un sociālo partneru pētījumā ( 14 ) secināts, ka programmā nav ņemtas vērāno visiem ES ģeogrāfiskajiem apgabaliem un reģioniem. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē priekšlikumā pausto labo nodomu piešķirt neliela apmēra finansiālu atbalstu, lai palīdzētu pretendentiem, kam nav pieredzes pieteikties programmai. Veicot vienkāršošanu, jānovērš nepareiza pārvaldība. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē to, ka priekšlikumā ir uzsvērta neatkarīgas revīzijas iestādes nozīme valstu aģentūru darbības novērtēšanā.

4.19. Attiecībā uz nodaļu “Jaunatne” ierosinātā terminoloģija, proti, “lielas” organizācijas iepretī “mazām”, finansējuma saņēmēju ziņā neatbilst realitātei. Tā vietā EESK iesaka jaunajā programmā piešķirt prioritāti “brīvprātīgo vadītām” darbībām un organizācijām , kur jauniešiem ir būtiska loma savā izglītības attīstībā. Turklāt vietējām jauniešu grupām būtu jādod iespēja reģistrēties par saņēmējiem kā neatkarīgām jauniešu grupām neatkarīgi no valsts līmeņa juridiskās personas statusa. Vietējām jauniešu grupām būtu jāsaņem vajadzīgās norādes no attiecīgajām valsts aģentūrām. Tas palīdzētu novirzīt finansējumu pašu jauniešu iniciatīvām un samazināt risku, ka liela daļa finansējuma nonāk pie profesionālajiem operatoriem, kā diemžēl ir noticis pašreizējā programmā un kas saņēma kritiku EESK konsultācijās par vidusposma pārskatu.

4.20. Ļoti svarīga ir arī projektu popularizēšana un ilgtspējība . Priekšlikumam būtu jāsekmē pienācīga projektu rezultātu izplatīšana, labāko projektu turpināšana un koordinēta projektu iznākumu popularizēšana ES līmenī un ES mērogā.

4.21. Gan formālajai, gan neformālajai izglītībai būtu jāatvēl vienāda apmēra darbības dotācijas . Tas stiprinātu papildināmību un dotu iespējas neformālās izglītības sektorā nodrošināt kvalitatīvas, pievilcīgas programmas. Turklāt darbības dotācijai jābūt samērojamai ar panākto ietekmi gan attiecībā uz programmas prioritātēm, gan saistībā ar Eiropas platformu darbības izmaksām.

4.22. Turklāt EESK uzskata, ka nākamajā programmā vajadzētu būs iespējai Eiropas līmeņa projektus pieteikt centralizētā struktūrā, nevis valstu aģentūrās. Eiropas tīkliem un organizācijām tas nodrošinātu labāku piekļuvi, kā arī novērstu finansējuma dublēšanos paralēli izstrādātiem projektiem.

4.23. Tā kā programmas budžeta pamatā ir ES iedzīvotāju finansiālais ieguldījums, EESK uzsver demokrātiskas pārvaldības nozīmi nākamajā programmā , kā arī to, ka pastāvīgajai komitejai, kas pārvalda programmu, noteikti ir jānodrošina, lai visas attiecīgās Eiropas līmeņa ieinteresētās personas un sociālie partneri tās struktūrā darbotos pastāvīgi, nevis tikai ad hoc novērotāju statusā.

Briselē, 2018. gada 17. oktobrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Luca JAHIER

(1) Padomes Ieteikums (2018. gada 22. maijs) par pamatkompetencēm mūžizglītībā. Kā pamatkompetences ir minētas šādas: rakstpratība un valodas; matemātika, dabaszinātnes un inženierzinātnes; digitālā kompetence; personīgā, sociālā un mācīšanās kompetence; pilsoniskuma kompetence; uzņēmējdarbība; kultūras izpratnes un izpausmes kompetence. Tas ietver arī virkni dažādu vērtību, prasmju un nostāju, kas nepieciešamas, lai atbilstīgi iesaistītos demokrātiskā sabiedrībā.

(2) Erasmus ietekmes pētījumā (2014. gads) ir minēts, ka gandrīz divām trešdaļām studentu vismaz viens no vecākiem ir uzņēmuma vadītājs, speciālists vai tehniskais darbinieks.

(3) What are the obstacles to student mobility during the decision and planning phase? (Kādi ir šķēršļi studentu mobilitātei lēmumu pieņemšanas un plānošanas posmā?). Informatīva piezīme Nr. 02 (2016) http://www.eurostudent.eu/download_files/documents/EV_IB_mobility_obstacles.pdf.

(4) Science, technology, engineering, arts and mathematics (dabaszinātnes, tehnoloģija, inženierzinātnes, māksla un matemātika).

(5) http://www.europarl.europa.eu/charter/pdf/text_en.pdf

(6) https://www.un.org/development/desa/disabilities/convention-on-the-rights-of-persons-with-disabilities.html

(7) http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/repository/education/news/2015/documents/citizenship-education-declaration_en.pdf

(8) http://www.institutdelors.eu/wp-content/uploads/2018/01/extendingerasmus-fernandesbertoncini-june2017.pdf?pdf=ok

(9) http://www.consilium.europa.eu/lv/press/press-releases/2018/03/15/quality-and-effective-apprenticeships-council-adopts-european-framework/

(10) https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/information-reports/erasmus-mid-term-evaluation

(11) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=celex%3A32012H1222%2801%29

(12) http://www.consilium.europa.eu/lv/press/press-releases/2018/03/15/quality-and-effective-apprenticeships-council-adopts-european-framework/

(13) https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/information-reports/erasmus-mid-term-evaluation

(14) ETUC – ETUCE – CEEP – EFEE: Investment in Education, 2017, https://www.etuc.org/sites/default/files/publication/files/investment_in_education_and_training_-etuc_-ceep.pdf