par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu papildu protokolu Eiropas Padomes Konvencijai par terorisma novēršanu (CETS Nr. 217)

Visbeidzot, Eiropas Savienība ir pieņēmusi visaptverošu juridisku instrumentu kopumu, lai cīnītos pret terorismu, kā aprakstīts turpmāk. Noteikumi, kas ietverti šajos instrumentos, gandrīz pilnībā atbilst papildu protokola noteikumiem. Papildu protokols var ietekmēt minētos kopīgos noteikumus vai mainīt to darbības jomu.

Terorisma pārrobežu rakstura dēļ ir nepieciešama cieša starptautiska sadarbība. Kopēja izpratne par nodarījumiem, kas saistīti ar ārvalstu kaujiniekiem teroristiem, un noziedzīgiem nodarījumiem, kuriem ir sagatavojošs raksturs un kas potenciāli var novest pie terora aktu veikšanas, palīdzētu vēl vairāk uzlabot krimināltiesību instrumentu un sadarbības efektivitāti Savienības un starptautiskā līmenī. Fakts, ka tiesību normas šajā jomā, tostarp tās, kas tiek piemērotas ES teritorijā, bieži vien izriet no starptautiskajiem instrumentiem, piemēram, papildu protokola, vēl vairāk uzsver nepieciešamību Eiropas Savienībai paust vienotu nostāju starptautiskā līmenī.

Terorisma draudi pēdējo gadu laikā ir pieauguši un strauji attīstījušies. Personas, kas tiek dēvētas par “ārvalstu kaujiniekiem teroristiem”, ceļo uz ārvalstīm terorisma nolūkā. Ārvalstu kaujinieki teroristi, kuri atgriežas, rada paaugstinātu drošības apdraudējumu visām dalībvalstīm. Ārvalstu kaujinieki teroristi ir saistīti ar nesen notikušiem uzbrukumiem un uzbrukuma plāniem vairākās dalībvalstīs. Turklāt Savienība un tās dalībvalstis saskaras ar aizvien pieaugošu apdraudējumu no privātpersonām, kuras ir guvušas ierosmi vai saņēmušas norādījumus no teroristu grupām ārvalstīs. Cīņa pret terorismu ir jāpastiprina ne tikai valstu līmenī, bet arī visas Eiropas un starptautiskā līmenī.

Papildu protokols stājās spēkā 2017. gada 1. jūlijā. 2017. gada 11. jūlijā papildu protokolu bija ratificējušas trīs ES dalībvalstis un divdesmit četras ES dalībvalstis to bija parakstījušas. Eiropas Savienība papildu protokolu parakstīja 2015. gada 22. oktobrī.

Ar 7. panta noteikumu par uzlabotu informācijas apmaiņu / kontaktpunktiem papildu protokols reaģē uz aicinājumu ANO DPR 2178(2014) 3. operatīvajā punktā palielināt starptautisko sadarbību un vienlaikus īpaši veicināt to, ka tiek novērsta un izmeklēta ceļošana uz trešām valstīm ar mērķi veikt teroristiskus nodarījumus vai piedalīties terorisma apmācības pasākumos.

Protokola 3. pants paredz noteikt kriminālatbildību par sagatavojoša rakstura darbībām, t.i., terorisma apmācības saņemšanu, kas ir papildinājums jau pastāvošajam noziedzīgajam nodarījumam – apmācības sniegšanai, kā definēts Konvencijas Nr. 196 7. pantā. Vienlaikus 3. panta noteikums uzlabo juridisko noteiktību un papildu protokola 4.–6. panta efektivitāti tādā nozīmē, ka tas sniedz terorisma apmācības saņemšanas definīciju, kas ir minēta kā viens no ceļošanas mērķiem.

Protokola 2. pants tiek uzskatīts par būtisku instrumentu to personu izdarīto nodarījumu efektīvai izmeklēšanai un kriminālvajāšanai, kuras ar savām darbībām palīdz teroristu grupām veikt teroristiskus nodarījumus.

Pieņemot Direktīvu (ES) 2017/514 par terorisma apkarošanu, Eiropas Savienība ir gatava izpildīt savas saistības kļūt par papildu protokola līgumslēdzēju pusi, noslēdzot šo instrumentu.

4.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

4.1.Savienības kompetence noslēgt papildu protokolu

LESD 3. panta 2. punkts paredz, ka Savienības ekskluzīvā kompetencē ir "noslēgt starptautisku līgumu, ciktāl tā slēgšana ietekmē Savienības kopīgos noteikumus vai maina to darbības jomu." Starptautisks līgums var ietekmēt kopīgos noteikumus vai mainīt to darbības jomu, ja līguma aptvertā joma un Savienības tiesību akti pārklājas vai to lielā mērā aptver Savienības tiesību darbības joma.

Savienība jau ir pieņēmusi pasākumus jomā, uz kuru attiecas papildu protokols, tostarp materiālos krimināltiesību noteikumus, kā arī noteikumu par pastiprinātu informācijas apmaiņu. ES tiesiskais regulējums, kas reglamentē ar terorismu saistītus noziedzīgus nodarījumus, ir noteikts Direktīvā (ES) 2017/541 par terorisma apkarošanu, ar kuru attiecībā uz dalībvalstīm, kurām ir saistoša šī direktīva, aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/475/TI par terorisma apkarošanu. Direktīvas 5. apsvērumā īpaši norādīts uz ANO DP Rezolūciju 2178(2014) un papildu protokolu. Direktīvā ir noteikts krimināltiesiskais regulējums attiecībā uz visiem papildu protokolā definētajiem noziegumiem un ietverti papildu noteikumi par juridisko personu sankcijām, jurisdikciju un atbildību.

Papildu protokola noteikumi par informācijas apmaiņu ir ietverti Padomes Lēmumā 2005/671/TI par informācijas apmaiņu un sadarbību attiecībā uz teroristu nodarījumiem, kuru arī groza ar Direktīvu (ES) 2017/541.

Citi attiecīgie Savienības instrumenti šajā jomā ir jo īpaši Padomes 2006. gada 18. decembra Pamatlēmums 2006/960/TI par Eiropas Savienības dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu informācijas un izlūkdatu apmaiņas vienkāršošanu, kā arī Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmums 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (Prīmes lēmums). Šie tiesību akti regulē, no vienas puses, informācijas apmaiņu kriminālizmeklēšanas nolūkiem ar terorismu saistītos jautājumos un, no otras puses, kontaktpunktu izveidi informācijas apmaiņai. Eiropols jo īpaši atbalsta policijas sadarbību dalībvalstu starpā un starp dalībvalstīm un trešām valstīm, lai adekvāti reaģētu uz ārvalstu kaujinieku teroristu parādību.

Papildu protokola aptvertā joma un Savienības tiesību akti pārklājas, un jebkurā gadījumā to lielā mērā aptver Savienības tiesību darbības joma. Tādējādi tā noslēgšana var “ietekmēt kopīgos noteikumus vai mainīt to darbības jomu” LESD 3. panta 2. punkta nozīmē. Attiecīgi Savienībai ir ekskluzīva kompetence noslēgt papildu protokolu.

4.2.Ierosinātā lēmuma juridiskais pamats

Juridiskā pamata izvēle ES pasākumam ir jāpamato ar objektīviem faktoriem, kuri ir pārskatāmi tiesā; šo faktoru vidū ir pasākuma mērķis un saturs. Ja Eiropas Savienības pasākuma analīze atklāj, ka tam ir divi mērķi vai ka tam ir divas daļas, un ja vienu no tām var atzīt par galveno vai dominējošo, bet otrai ir tikai palīgraksturs, tad pasākums ir jābalsta tikai uz vienu juridisko pamatu, proti, uz to, ar ko saistīts galvenais vai dominējošais mērķis vai daļa.

Papildu protokola dominējošais mērķis ir noteikt ar terorismu saistītus noziedzīgus nodarījumus, kuri ietilpst Savienības kompetencē, pamatojoties uz LESD 83. panta 1. punktu. Tāpēc materiālais juridiskais pamats papildu protokola parakstīšanai ir LESD 83. panta 1. punkts. 7. pants par pastiprinātu informācijas apmaiņu, nosakot kontaktpunktus, ļauj atvieglot personu, kuras ceļo vai mēģina ceļot, noteikšanu, ceļošanas novēršanu un izmeklēšanu, un tādējādi atvieglot papildu protokola 4. panta praktisko piemērošanu. Tāpēc tam ir palīgraksturs.

Direktīva par terorisma apkarošanu, kuras galvenais mērķis ir noteikt noteikumu minimumu par teroristisku vai ar terorismu saistītu nodarījumu definīciju un sankcijām, arī tika pieņemta, pamatojoties uz LESD 83. panta 1. punktu. Tajā ir ietverti arī noteikumi, kas paredzēti, lai uzlabotu informācijas apmaiņu, kā arī atbalstu un aizsardzību terorisma upuriem.

LESD 218. panta 6. punktā ir paredzēts, ka Padome pieņem lēmumu par nolīguma noslēgšanu pēc nolīguma sarunu vadītāja priekšlikuma. LESD 218. panta 6. punkta a) apakšpunktā paredzēts, ka gadījumos, kad nolīgums attiecas uz jomām, kurās piemēro parasto likumdošanas procedūru, Padome pieņem lēmumu par nolīguma slēgšanu pēc tam, kad tiek saņemta Eiropas Parlamenta piekrišana.

Papildu protokols attiecas uz jomām, kurām piemēro parasto likumdošanas procedūru, proti, uz noteikumu minimuma noteikšanu attiecībā uz noziedzīgu nodarījumu definēšanu terorisma jomā (LESD 83. panta 1. punkts), kur nepieciešama Eiropas Parlamenta piekrišana. Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 6. punkts.

4.3.Kontaktpunkts informācijas apmaiņai

Saskaņā ar protokola 7. pantu pusēm ir jāizraugās kontaktpunkts nepārtrauktai informācijas apmaiņai (24 stundas diennaktī, septiņas dienas nedēļā) par ārvalstu kaujiniekiem teroristiem. Tiek ierosināts par šo kontaktpunktu iecelt Eiropolu saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti Regulā (ES) 2016/794 par attiecībām ar partneriem un personas datu pārsūtīšanu un apmaiņu.

4.4.Teritoriālā piemērošana

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 22. protokolu Eiropas Savienības parakstītais un galu galā noslēgtais papildu protokols ir saistošs visām ES dalībvalstīm un piemērojams visās dalībvalstīs, izņemot Dāniju. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 21. protokolu Eiropas Savienības parakstītais un galu galā noslēgtais papildu protokols ir saistošs Apvienotajai Karalistei un piemērojams tajā tikai tiktāl, ciktāl šī dalībvalsts paziņo Padomei par savu vēlmi piedalīties šā instrumenta pieņemšanā un piemērošanā. Īrijai Pamatlēmums 2002/475/TI ir saistošs, un tādēļ tā piedalās šā lēmuma pieņemšanā.

2017/0266 (NLE)