Projektam turpinoties, turpmākajos gados notiks jauni iepirkumi un tiks piešķirtas jaunas dotācijas, un to darīs ne tikai kopuzņēmums “Fusion for Energy” Euratom nefinansiālajam ieguldījumam, bet arvien vairāk arī ITER organizācija montāžas un mehāniskās apstrādes darbiem, kas vajadzīgi, lai pabeigtu būvniecību. ITER organizācija laikposmā līdz 2025. gadam plāno piešķirt kopumā 1,8 miljardus EUR līgumiem īpaši tādās jomās kā diagnostika, attālināta vadība un apkures sistēmu augsto tehnoloģiju risinājumi, kas sniedz jaunas iespējas Eiropas reģionu nozarēm un MVU, kas nav bijuši tik pamanāmi kā pārējie saņēmēji.

Euratom ieguldījums ITER būvniecībā sniedz būtiskus ieguvumus Eiropas rūpniecības un pētniecības kopienai. Laikposmā no 2008. gada janvāra (ITER darbību sākums) līdz 2016. gada decembrim “Fusion for Energy” ir piešķīris 839 līgumus un piešķīrumus aptuveni 3,8 miljardu EUR vērtībā visā Eiropā. Ieguldījums ITER darbībās ir labvēlīgi ietekmējis gandrīz 300 uzņēmumus, tostarp MVU no aptuveni 20 dažādām ES dalībvalstīm un Šveices, kā arī apmēram 60 pētniecības organizācijas, kas iesaistītas ar ITER elementiem saistītajā progresīvās pētniecības un izstrādes, tehnoloģiju, projektēšanas un ražošanas darbā. Turklāt ITER organizācija, kā arī vietējās aģentūras un citu ITER dalībnieku nozares ir arī noslēgušas līgumus ar Eiropas rūpniecības nozari, lai atbalstītu savu elementu ražošanu ITER vajadzībām.

Ar šo paziņojumu Komisija cenšas panākt atbalstu Eiropas Parlamentā un iegūt ES Padomes pilnvarojumu, kas ļauj Komisijai Euratom vārdā ad referendum apstiprināt jauno pamatscenāriju ITER padomes sanāksmē, kas varētu tikt rīkota ministru līmenī 2017. gadā. Apstiprināšana joprojām notiks ad referendum, jo Euratom ieguldījums no ES budžeta neskar Komisijas priekšlikumus, sarunu par Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES (Brexit) un sarunu par daudzgadu finanšu shēmu laikposmam pēc 2020. gada iznākumu.

ITER padome, saņēmusi atzinīgu novērtējumu no neatkarīgajiem ekspertiem, 2016. gada jūnijā ad referendum apstiprināja atjauninātu grafiku un saistīto izmaksu aprēķinus ITER būvniecības pabeigšanai līdz “Pirmās plazmas” posmam, ko plānots sasniegt 2025. gada decembrī. Tas ir ātrākais tehniski sasniedzamais datums ITER būvniecībai. Šajā laika grafikā nav ietverti neparedzēti gadījumi, tādēļ tiek pieņemts, ka visus nopietnos riskus ir iespējams mazināt. Sīki izstrādāts laika grafiks, sākot no “Pirmās plazmas” posma 2025 gada decembrī līdz pilnīgai veiktspējai, izmantojot deitērija-tritija degvielu (tā dēvētā deitērija-tritija fāze), kas prognozēta 2035. gadā, tika apstiprināts ITER padomē 2016. gada novembrī (saistītās izmaksas tika apstiprinātas ad referendum) kā pamats jaunajam ITER pamatscenārijam.

Eiropas Savienības Padome 2010. gada jūlijā pilnvaroja Eiropas Komisiju Euratom vārdā apstiprināt pašreizējo ITER pamatscenāriju, kas pamatots uz pieņēmumu, ka ITER būvniecība tiks pabeigta līdz ar tā dēvēto “Pirmās plazmas” posmu 2020. gadā. ES Padome ir noteikusi budžeta ierobežojumu būvniecības posmā 6,6 miljardu EUR apmērā (2008. gada vērtības) līdz 2020. gadam. No šiem līdzekļiem arī tiek segtas Euratom kopuzņēmuma “Fusion for Energy” (F4E) administratīvās izmaksas. Attiecībā uz izmaksām, kas saistītas ar ITER, jāņem vērā būtiskās pārmaiņas enerģētikā Eiropā saskaņā ar Enerģētikas Savienības stratēģiju, kurā paredzēts, ka nākamajos desmit gados jāveic ieguldījums aptuveni 200 miljardu EUR apmērā gadā.

Eiropa ir uzņēmusies vadību šajā projektā, sniedzot ieguldījumu 45 % apmērā no būvniecības izmaksām, kuras 80 % apmērā tiek finansētas no ES budžeta un 20 % sedz Francija kā ITER uzņēmējvalsts (pārējie ITER dalībnieki sedz aptuveni 9 % katrs). Šāds izmaksu sadalījums mainīsies ekspluatācijas posmā, kurā Eiropa segs 34 % izmaksu. ITER būvniecība ietver vairāk nekā 10 miljonus elementu, kas tiek ražoti rūpnīcās visā pasaulē. Apmēram 75 % no ieguldījuma tiek novirzīti jaunu zināšanu un progresīvu materiālu un tehnoloģiju izstrādei. Tas nodrošina Eiropas augsto tehnoloģiju nozarēm un MVU lielisku iespēju ieviest jauninājumus un izstrādāt jaunus papildu produktus, ko var izmantot ar kodolsintēzi nesaistītiem nolūkiem (piemēram, plašākā enerģētikas nozarē, aviācijā un tādos augsto tehnoloģiju instrumentos kā KMR — kodolu magnētiskās rezonanses — skeneri).

Tiek prognozēts, ka nākotnē kodolsintēze ieņems svarīgu vietu Eiropas enerģētikas struktūrā kā praktiski neizsmeļams, klimatu saudzējošs energoresurss. Kodolsintēzes reakcijas rezultātā nerodas siltumnīcefekta gāzes vai ilgstoša radioaktivitāte, un šī degviela ir plaši pieejama praktiski neierobežotā daudzumā. Līdz šā gadsimta beigām, tā kā fosilais kurināmais pakāpeniski tiks izņemts no energoresursu struktūras, kodolsintēze varētu kļūt par piemērotu papildinājumu enerģijai, ko iegūst no atjaunojamiem energoresursiem. Tam ir būtiska nozīme, ņemot vērā 2015. gada Parīzes nolīgumu un ES apņemšanos uzņemties vadību virzībā uz ekonomikas dekarbonizāciju un izmaksu ziņā efektīvi pārvarēt globālās klimata pārmaiņas.

II.2. ITER — pamatota uz Eiropas Kodolsintēzes attīstības plānu un atvērta pasaulei

Nākotnes kodolsintēzes elektrostacijas izveide ir saistīta ar ilgtermiņa saistībām zinātnes, pārvaldības un finanšu jomā, ko neviena valsts nevar nodrošināt viena pati. Tādēļ ar kodolsintēzi saistītās darbības ir cieši integrētas Eiropas līmenī, un tādēļ arī septiņi galvenie partneri atbalsta ITER būvniecību starptautiskā līmenī.

ITER sekmīga būvniecība un darbība ir būtisks Eiropas kodolsintēzes attīstības plāna posms, kas veido visaptverošu mērķtiecīgu virzību uz kodolsintēzes elektroenerģiju un ko apstiprinājuši visi kodolsintēzes pētniecībā iesaistītie dalībnieki Eiropā . Jaunais pamatscenārijs ietver reālistisku laika grafiku ITER mērķa sasniegšanai un ir būtisks ieguldījums plāna izstrādē. Lai mazinātu jaunā ITER laika grafika ietekmi uz kodolsintēzes attīstības plānu, jo īpaši kodolsintēzes elektroenerģijas demonstrācijas iekārtu (DEMO), nekavējoties jāsāk nopietna ilgstošas sagatavošanās izpēte, piemēram, jaunu materiālu izstrāde DEMO vajadzībām. Tādējādi nāksies būvēt piemērotas iekārtas, piemēram, iekārtu, kas plānota DEMO vajadzībām paredzēto materiālu apstarošanai un pārbaudei (DONES - DEMO-Oriented Neutron Source).

Ņemot vērā kavēšanos “Pirmās plazmas” posma sasniegšanā, kodolsintēzes pētniecības kopienai ir iespēja uzlabot esošo tokamaku koordinēšanu un zinātnisko izmantošanu visā pasaulē, piemēram, JET (ES), K-STAR (Koreja), EAST (Ķīna), un DIII-D (ASV), lai labāk sagatavotos ITER ekspluatācijai. Tas īpaši attiecas uz JT-60SA Tokamak (Japāna), ko būvē, izmantojot Euratom un Japānas nodrošināto budžetu, kā daļu no plašākas pieejas pasākumiem un kas sāks darboties līdz 2020. gadam.

No visām valstīm, kas nav Euratom dalībvalstis, Šveice šobrīd ir vienīgā valsts, kas ir iesaistīta Euratom darbībās ITER vajadzībām kopuzņēmumā “Fusion for Energy”. Šveice ir saistīta ar kodolsintēzes darbībām kopš 1978. gada, tādējādi gūstot priekšrocības, ko sniedz līgumi un dotācijas ar kopuzņēmumu “Fusion for Energy” un ITER organizāciju, un ļaujot iesaistīties Euratom kodolsintēzes pētniecības programmā.

Ņemot vērā, ka šis projekts atrodas virzībā uz savu ekspluatācijas posmu, var rasties jaunas iespējas valstīm, kuras patlaban nav iesaistītas ITER, slēdzot sadarbības nolīgumus (piemēram, Austrālija) vai pievienojoties ITER darbībām ar Euratom starpniecību kā Šveices gadījumā. Pēc Kopīgā visaptverošā rīcības plāna parakstīšanas 2015. gada jūlijā ITER organizācija izskata iespēju sadarbībai ar Irānu kodolsintēzes pētniecības jomā.

III. pārliecinoša virzība uz ITER būvniecību

Īsi pēc 2010. gada pamatscenārija pieņemšanas ITER dalībnieki saprata, ka papildus projekta nepietiekamas izstrādātības un ražošanas problēmām tā īstenošanu kavē pārvaldības nepilnības un sadarbības trūkums starp vietējām aģentūrām un ITER organizāciju. Tādējādi tika uzskatīts, ka 2010. gada laika grafiks un izmaksu aplēses nav uzticamas.

ITER organizācijas 2013. gada neatkarīgajā pārvaldības novērtējumā ir ieteikumi par izmaiņām projekta pārvaldībā un reālistiskāka laika grafika un resursu plāna izstrādi. ITER padome 2015. gada martā pieņēma lēmumu par pārvaldības pārstrukturēšanu un par rīcības plānu jauna ģenerāldirektora vadībā. Šajā plānā paredzēta ITER organizācijas pilnīga reorganizācija, cieša sadarbība ar vietējām aģentūrām, konstrukciju iesaldēšana, lai varētu īstenot ēku un citu elementu būvniecību, un rezerves fonda izveide. Minētais fonds tika izveidots, lai segtu papildu izmaksas, ko vietējām aģentūrām rada ITER organizācijas ierosinātās izmaiņas elementu izstrādē. Noteikumus par fonda izmantošanu ITER padome pieņēma 2015. gadā, un par tā īstenošanu ir tieši atbildīgs ITER organizācijas ģenerāldirektors. Fonds tiek finansēts no ITER dalībnieku skaidras naudas ieguldījumiem atbilstīgi to daļai būvniecības posmā (45 % Euratom). Euratom ir nodrošinājusi, ka tās ieguldījums rezerves fondā nepārsniedz ITER paredzētā budžeta ierobežojumu līdz 2020. gadam. Sākot no 2021. gada, ITER organizācija novērtēs kopējo ieguldījumu rezerves fondā, ko Euratom ņem vērā, veicot skaidras naudas ieguldījumu novērtēšanu (plašākai informācijai sk. Komisijas dienestu darba dokumentu, kas pievienots šim paziņojumam). Fonds stimulē ITER organizāciju pēc iespējas samazināt izmaiņas, un tādējādi darbojas kā riska mazināšanas līdzeklis.

Rīcības plānā uzmanība veltīta arī izmaksu kontrolei un jauna, uzticama grafika izstrādei, kā arī ar to saistīto izmaksu aplēsēm, kā rezultātā būtu jāizstrādā jauns pamatscenārijs. Apmēram pusotra gada laikā ITER organizācija jau ir izpildījusi gandrīz 60 % no rīcības plāna un sekmīgi īsteno atlikušo plāna daļu.

Kopuzņēmuma “Fusion for Energy” valde 2015. gadā pieņēma papildu rīcības plānu, kā rezultātā tika izveidots Projekta vadības departaments, lai uzlabotu plānošanas un kontroles procesus, personāla pārvietošanu uz augstas prioritātes jomām un pastiprinātu projekta kontroles un izmaksu ierobežošanas pasākumus. Līdz šim ir īstenoti 80 % darbību un gūti labi panākumi pārējo darbību īstenošanā.

III.1. Projekta ilgtermiņa laika grafiks saskaņā ar pakāpenisku pieeju

ITER organizācija pēc atzinīga novērtējuma saņemšanas no neatkarīgās ITER padomes Pārskatīšanas darba grupas 2016. gada jūnijā iepazīstināja ITER padomi ar jaunu laika grafiku un saistīto izmaksu aprēķiniem kodolsintēzes iekārtas būvniecības pabeigšanai līdz “Pirmās plazmas” posmam. Patlaban ir paredzēts, ka ātrākais tehniski sasniedzamais “Pirmās plazmas” posms ir 2025. gada decembris, bet tas neietver neparedzētus gadījumus, tādēļ tas ir atkarīgs no visiem nopietnajiem riskiem, ko cenšas mazināt ITER organizācijas un vietējās aģentūras. ITER organizācija nāca klajā ar sīki izstrādātu laika grafiku laikposmam no “Pirmās plazmas” 2025. gada decembrī līdz pilnīgai veiktspējai, izmantojot deitērija-tritija degvielu (tā dēvētais deitērija-tritija posms), kas prognozēta 2035. gadā, un ITER padome to apstiprināja 2016. gada novembrī kā pamatu pārskatītajam ITER pamatscenārijam.

Jaunajā laika grafikā ievērota tā dēvētā pakāpeniskā pieeja, kas vērsta pirmkārt uz to elementu būvniecību, kuras ir svarīgas, lai sasniegtu “Pirmās plazmas” posmu 2025. gadā, ko turpina secīgi uzstādīšanas un pārbaudes posmi līdz pilnīgas veiktspējas posma sākumam (deitērija-tritija darbība) 2035. gadā. Tādēļ pēc “Pirmās plazmas” posma būvdarbiem jāveic ierobežoti papildu galīgie uzstādīšanas pasākumi (kas arī ietverti būvniecības budžetā) darbības posmā no 2026. gada janvāra līdz deitērija-tritija darbības posma sākumam 2035. gadā. Šis grafiks sniedz iespēju labāk pārvaldīt projekta riskus, pakāpeniski novēršot tehniskās problēmas, un nodrošināt, ka ITER organizācija un vietējās aģentūras velta uzmanību svarīgākajiem elementiem, lai sasniegtu “Pirmās plazmas” posmu. Tas arī ļauj elastīgāk pielāgot līgumu piešķiršanu un nodrošina ilgāku pētniecības programmas laikposmu starp “Pirmās plazmas” (2025. gada nogale) un deitērija-tritija posmiem (2035. gads).

III.2. Resursi, ka vajadzīgi, lai nodrošinātu virzību uz ITER pilnīgu īstenošanu

Projekta izmaksu pārskatīšana attiecībā uz katru ITER dalībnieku, tostarp Euratom (resursi no ES budžeta, Francijas un kopuzņēmuma “Fusion for Energy” dalībniekiem) pēc būtības tiek veikta divās daļās: a) katra dalībnieka skaidras naudas ieguldījuma ITER organizācijā būvniecības, montāžas un darbību vajadzībām pārskatīšana un b) to līdzekļu pārskatīšana, kas vajadzīgi attiecīgo nefinansiālo ieguldījumu, ko katra dalībvalsts apņēmusies nodrošināt projektam, iepirkumam, kā arī administratīvajām izmaksām katrai vietējai aģentūrai. Papildus 6,6 miljardiem EUR (2008. gada vērtības), kas budžetā paredzēti būvniecībai līdz 2020. gadam saskaņā ar iepriekšējo pamatscenāriju, līdzekļi, kas vajadzīgi no Euratom, lai nodrošinātu sekmīgu iekārtas pabeigšanu un darbības posma sākumu, šajā nodaļā novērtēti, pamatojoties uz: 1) skaidras naudas pieprasījumu, ko ITER organizācijas iesniegusi ITER Padomei 2016. gada novembrī, un 2) kopuzņēmuma “Fusion for Energy” aplēsēm, kas iesniegtas tās valdei 2016. gada decembrī (visas norādītās vērtības ir 2008. gada vērtības, ja vien nav skaidri norādīts citādi; bet pievienotajās tabulās norādītas aplēses gan 2008. gada vērtībās, gan pašreizējās vērtībās), kā arī 3) pieņēmumu par ITER nolīgumā paredzēto juridisko saistību pilnīgu izpildi, ņemot vērā, ka Brexit nav tiešas ietekmes uz Euratom ieguldījumu (sk. arī 3. lpp.). Tiek arī pieņemts, ka Francija kā uzņēmējvalsts turpinās segt 20 % no Euratom ieguldījuma.

Euratom skaidras naudas ieguldījumi saskaņā ar jauno plānu

Euratom veiktā skaidras naudas ieguldījuma ITER organizācijā (izmantojot kopuzņēmuma “Fusion for Energy” budžetu) papildu summa būvniecības posmam līdz “Pirmās plazmas” posmam, patlaban tiek lēsta aptuveni 1,1 miljarda EUR apmērā laikposmam no 2021. gada līdz 2025. gadam un aptuveni 0,6 miljardu EUR apmērā, lai segtu galīgās uzstādīšanas darbību izmaksas laikposmā no 2026. gada līdz 2035. gadam (arī no būvniecības budžeta).

Euratom nefinansiālie ieguldījumi saskaņā ar jauno plānu

Pamatojoties uz izmaksu aplēsēm, ko, balstoties uz pakāpenisku pieeju, noteicis kopuzņēmums “Fusion for Energy”, laikposmā no 2021. gada līdz 2025. gadam papildus21 būs vajadzīgi 2,1 miljardi EUR, lai segtu Euratom nefinansiālā ieguldījuma izmaksas nolūkā sasniegt “Pirmās plazmas” posmu, tostarp uzbūvēt svarīgākos elementus, piemēram, vakuumkameru un ēkas, un segt projektēšanas un būvniecības darbību sākumposmu izmaksas par elementiem, par kuriem ir atbildīga Euratom un kas vajadzīgas nākamajiem montāžas posmiem.