EIROPAS KOMISIJA Briselē, 24.3.2022 COM(2022) 115 final KOMISIJAS GADA PĀRSKATS par dalībvalstu gada darbības ziņojumiem par eksporta kredītiem Regulas (ES) Nr. 1233/2011 nozīmē



1. Ievads Šis Komisijas gada pārskats par oficiāli atbalstītām eksporta kredīta darbībām, kuras 2020. gadā ir veiktas Eiropas Savienībā, ir balstīts uz informāciju, ko dalībvalstis ir sniegušas savos gada darbības ziņojumos par pārskata periodu. Tas ir sagatavots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1233/2011 par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un ar ko atceļ Padomes Lēmumus 2001/76/EK un 2001/77/EK. Regulas (ES) Nr. 1233/2011 I pielikumā ir noteikts, ka dalībvalstīm Komisijai ir jāiesniedz gada darbības ziņojums, lai uzlabotu pārredzamību Savienības līmenī. Savos ziņojumos dalībvalstis sniedz informāciju par aktīviem un pasīviem, samaksātajām summām un atgūtajiem līdzekļiem, jaunām saistībām, riskiem, prēmiju maksām un iespējamām saistībām, kas varētu rasties no oficiāli atbalstītām eksporta kredītu darbībām, kā arī par to, kā eksporta kredītu aģentūru (EKA) oficiāli atbalstītajās eksporta kredītu darbībās tiek ņemti vērā vides riski, kas var izraisīt citus attiecīgus riskus. Attiecīgie riski ietver ar klimatu saistītus riskus, finanšu riskus, sociālos un cilvēktiesību riskus, kā arī kukuļošanas un korupcijas riskus. Savukārt Komisija, pamatojoties uz šo informāciju, Eiropas Parlamentam sagatavo gada pārskatu, iekļaujot novērtējumu par EKA atbilstību Eiropas Savienības mērķiem un saistībām. Šis pārskats aptver oficiāli atbalstītas eksporta kredīta darbības Regulas (ES) Nr. 1233/2011 nozīmē. Tādējādi tas neaptver ne īstermiņa eksporta kredīta darījumus, uz kuriem attiecas Komisijas paziņojums par īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanu, ne arī darbības, kuras atsevišķas EKA veic ārpus oficiāli atbalstīta eksporta kredīta jomas. Komisija ir ņēmusi vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 2. jūlijā pieņemto rezolūciju par Komisijas pirmo gada pārskatu (2012/2320(INI)). Komisija ir pievērsusi īpašu dalībvalstu uzmanību šajā rezolūcijā ietvertajiem ieteikumiem, piemēram, ieteikumam Padomes Eksporta kredītu darba grupai un Komisijai apspriesties ar Eiropas Ārējās darbības dienestu par gada darbības ziņojumu metodoloģijas — tā dēvētās kontrolsaraksta veidnes — turpmāku izstrādi. 2020. gads ir pirmais pārskata periods, par kuru Komisijas pārskatu sagatavo, pamatojoties uz jaunu kontrolsaraksta veidni. Komisija pārskatīto kontrolsaraksta veidni sagatavoja, reaģējot uz Eiropas Ombudes 2018. gada 3. decembra lēmumu lietā 212/2016/JN par Eiropas Komisijas ikgadējā eksporta kredītu aģentūru pārskata atbilstību. Ombude Komisijai īpaši ieteica iesaistīties dialogā ar dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām, lai uzlabotu veidni, ko dalībvalstis izmanto, apkopojot ziņojumus par eksporta kredītu aģentūrām. Ombude arī ieteica Komisijai no savas puses uzlabot Eiropas Parlamentam iesniedzamo eksporta kredītu aģentūru gada pārskatu analīzes un novērtēšanas saturu. Pārskatot kontrolsaraksta veidni, Komisija ir izpildījusi savas saistības pret Ombudi attiecībā uz tās ieteikumu īstenošanu. Tas ir rezultāts pēc apspriešanās ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, Padomi, Parlamentu un Eiropas Ārējās darbības dienestu 2019.–2020. gadā. Jaunajā un uzlabotajā kontrolsaraksta veidnē no dalībvalstu eksporta kredītu aģentūrām tiek pieprasīta sīkāka un konkrēta informācija, jo īpaši attiecībā uz dalībvalstu saistībām ievērot cilvēktiesību, klimata un vides aizsardzības principus, sniedzot oficiālu atbalstu eksporta kredītiem. 2. Par 2020. gadu saņemtie gada darbības ziņojumi

Divdesmit dalībvalstis 2020. gadā nodrošināja oficiāli atbalstītus eksporta kredītus Regulas (ES) Nr. 1233/2011 nozīmē un iesniedza gada darbības ziņojumu par 2020. kalendāro gadu: Austrija, Beļģija, Čehija, Dānija, Francija, Horvātija, Igaunija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Slovākija, Somija, Spānija, Ungārija, Vācija un Zviedrija. Grieķija iesniedza ziņojumu, lai gan tā nav nodrošinājusi oficiāli atbalstītus eksporta kredītus Regulas (ES) Nr. 1233/2011 nozīmē. Pārējās sešas dalībvalstis — Bulgārija, Īrija, Kipra, Latvija, Lietuva un Malta — apstiprināja, ka tās pārskata gadā nav nodrošinājušas oficiāli atbalstītus eksporta kredītus Regulas (ES) Nr. 1233/2011 nozīmē, un šī iemesla dēļ ziņojumu neiesniedza. Visas dalībvalstis, kas iesniedza ziņojumu, izmantoja pārskatīto kontrolsaraksta veidni. Dažas dalībvalstis savos ziņojumos sniegto informāciju saistīja ar publiski pieejamu informāciju, piemēram, gada ziņojumiem un rūpīgas pārbaudes politiku. EKA juridiskie statusi atšķiras, un dažās dalībvalstīs oficiāli atbalstītus eksporta kredītus sniedz apdrošināšanas sabiedrības vai finanšu iestādes, kas darbojas saskaņā ar valsts pilnvarojumu. Tādā gadījumā gada darbības ziņojumi acīmredzami aptver tikai šādu uzņēmumu publiskā sektora eksporta kredītu darbības, kuras ir nošķirtas no privātā sektora darbībām. 3. Gada darbības ziņojumu analīze (a)Vispārīga informācija Divdesmit Eiropas Savienības dalībvalstis oficiālu atbalstu Regulas (ES) Nr. 1233/2011 nozīmē 2020. gadā nodrošināja tādos ietvaros, kādus nosaka ESAO Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem. Visas divdesmit dalībvalstis ir riska seguma sniedzēji, kas nozīmē, ka tie ir eksporta kredīta garantiju vai apdrošināšanas sniedzēji. Papildus savām riska seguma darbībām trīspadsmit dalībvalstis (Beļģija, Čehija, Dānija, Francija, Horvātija, Itālija, Polija, Slovākija, Somija, Spānija, Ungārija, Vācija un Zviedrija) sniedza oficiālu finansiālo atbalstu, t. i., eksporta kredīta darījumiem paredzētu komerciālo aizdevumu tiešu finansēšanu vai refinansēšanu, vai procentu likmju atbalstu, ko piedāvā tikai dažas dalībvalstis. Dažas dalībvalstis piedāvāja piesaistītu atbalstu.

Eksporta kredītu operācijām ir atšķirīga organizatoriskā struktūra. Eksporta kredītu programmas pārvaldi īsteno vairāk nekā divdesmit sešas ES struktūras: valdības departamenti, valsts aģentūras vai privāto uzņēmumu filiāles, kas darbojas saskaņā ar valsts pilnvarojumu un valdības uzraudzībā (sīkāk skatīt pielikumā). Dalībvalstīm, kas piedāvā dažādu veidu oficiālu atbalstu, parasti ir vairāk nekā viena EKA — galvenokārt, lai ievērotu banku nodalīšanu no apdrošināšanas, — vai daļu no to darbībām deleģē privātuzņēmumam. ESAO pamatnostādnes nodrošina prakses un sākotnējās izvietošanas standartu saskaņošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā aizvien pieaugošam jautājumu skaitam. Taču, kā ir skaidri saskatāms, šajā tiesiskajā regulējumā un saskaņā ar regulu valdībām un valstu EKA ir iespēja izstrādāt pašām savas programmas. Līdz ar to Savienībā piedāvāto produktu veidi un to noteikumi dažādām EKA ir atšķirīgi. Bieži vien dalībvalstis papildina ES tiesisko regulējumu ar valsts prasībām (piemēram, noteikumiem par valsts saturu), kas rada zināmu dažādību attiecībā uz nosacījumiem, kurus piedāvā par konkrētu produktu, kā arī projektiem, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu Savienībā. Piedāvātie produkti ir atkarīgi arī no katras valsts ekonomikas īpatnībām un valsts politikas prioritātēm. Atsevišķas dalībvalstis ir izstrādājušas nozaru programmas, piemēram, gaisa kuģu ražošanai (piemēram, Airbus beznosacījumu garantija) un kuģu būvei (oficiāls finansējums). Tas var atspoguļot atsevišķu nozaru izpratni par ESAO Vienošanos par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem, kur atsevišķi noteikumi ir pielāgoti īpašu nozaru specifiskajām vajadzībām. Turklāt dažas EKA piedāvā īpaši pielāgotas programmas MVU vai ilgtspējīgiem projektiem un kopš neilga laika — Covid specifiskas shēmas, kas var atspoguļot ESAO vienošanās dalībnieku pagaidu vienošanos par alternatīviem noteikumiem vairākiem darījumiem ar kopīgām īpašībām, piemērojot vienotās nostājas saskaņā ar vienošanās 56.–61. pantu. (b)Oficiālā atbalsta apjoms Gada darbības ziņojumos ir sniegta attiecīgā finanšu informācija par oficiālu atbalstu, ko EKA sniedz saskaņā ar attiecīgo dalībvalstu tiesību aktiem un organizācijām. Komisijai nav apsvērumu par 2020. gada darbības ziņojumu finansiālajiem aspektiem. Tas neskar to dalībvalstu iestāžu prerogatīvas, kuras veic valsts eksporta kredītu programmu uzraudzību. Attiecībā uz oficiālu atbalstu riska seguma veidā turpmāk sniegtajā tabulā ir uzskaitīta kopējā nominālā riska darījumu vērtība lielākajiem pakalpojumu sniedzējiem Eiropas Savienībā 2020. gada 31. decembrī: 1. tabula. Oficiāls atbalsts riska seguma veidā 2020. gadā (milj. EUR) Lielākais apjoms Eiropas Savienībā pēc kopējās nominālās riska darījumu vērtības Kopējā ES paziņotā summa 361 585 Vācija 85 022 Francija 59 635 Itālija 58 991 Dānija 46 833 Zviedrija 32 010 Attiecībā uz oficiālo finansēšanas atbalstu turpmāk sniegtajā tabulā ir norādīta oficiāli atbalstītā kredītportfeļa uzrādītā nominālā vērtība lielākajiem pakalpojumu sniedzējiem Savienībā 2020. gada 31. decembrī: 2. tabula. Oficiāls atbalsts oficiāla finanšu atbalsta veidā 2020. gadā (milj. EUR) Lielākie ES ieguldītāji atbilstoši oficiāli atbalstītā kredītportfeļa nominālajai vērtībai Kopējā ES paziņotā summa 85 226 Itālija 37 317 Vācija 14 768 Francija 12 648 Somija 7 561 Zviedrija 6 904

(c)Vides risku apstrāde ESAO jau izsenis ir apmainījusies ar informāciju un labo praksi par to, kā novērst ar oficiālo atbalstu saistītos riskus. ESAO dalībvalstis, tostarp lielākā daļa ES dalībvalstu, ir panākušas vairākas vienošanās ESAO ieteikumu veidā, kas ir saistītas ar pasākumiem, kuru mērķis ir novērst projektu iespējamo ietekmi uz vidi un sociālo jomu un risināt citus attiecīgus riskus. ESAO Ieteikumā par kopēju pieeju oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem un videi un sociālo jautājumu pienācīgu izpēti ir noteikti kopēji principi saistībā ar vides aizsardzību veicamai rūpīgai pārbaudei, kuras mērķis ir noteikt un risināt iespējamo ietekmi uz vidi un riskus, kas ir saistīti ar pieteikumiem oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem. Ieteikums ir labi izstrādāts, un tā pamatā galvenokārt ir Starptautiskās Finanšu korporācijas vides un sociālās darbības standarti (IFC darbības standarti), Pasaules Bankas grupas vides, veselības un drošības pamatnostādnes (EHS pamatnostādnes), Pasaules Bankas drošības politika un Pasaules Bankas vides un sociālie standarti. ESAO dalībvalstis to regulāri pārskata, un pēdējā pārskatīšana ir veikta 2016. gadā. Ieteikums attiecas uz galvenajiem vides jautājumiem, kas citstarp ietver emisijas gaisā (piemēram, siltumnīcefekta gāzu emisijas), notekūdeņus, troksni, vibrācijas, resursu izmantošanas efektivitāti (piemēram, izejvielu, enerģijas un ūdens taupību), atkritumu apsaimniekošanu, bīstamo materiālu apsaimniekošanu un drošību, augsnes piesārņošanu, ietekmi uz ekosistēmu pakalpojumiem, bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un saglabāšanu, dzīvās dabas resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu un klimata pārmaiņu apsvērumus. Tas ietver arī prasības attiecībā uz gatavību ārkārtas situācijām un reaģēšanu uz tām, lai projekta īpašnieks uz negadījumiem un ārkārtas situācijām varētu reaģēt tādā veidā, kas ir piemērots, lai novērstu un mazinātu šādu situāciju ietekmi uz vidi un sabiedrību. Ieteikumu kā atbilstošu satvaru, lai atbalstītu lēmumu pieņemšanu par oficiāla atbalsta sniegšanu, ir pieņēmušas un īstenojušas visas divdesmit ES EKA, kas sniedza ziņojumus. Līdz ar to ES EKA rūpīgas pārbaudes politika un riska novērtēšanas procedūras, kuras dažas EKA publicē savās tīmekļa vietnēs, lielā mērā balstās uz ESAO Ieteikumu par kopēju pieeju, pat ja ieteikumam ir neekskluzīva nozīme un ja politiku nosaka citi starptautiskie standarti un ES tiesību aktu kopums. Iepriekšēja novērtējuma procedūras, ko veic Savienībā, parasti ir atkarīgas no konkrēta pieteikuma veida, lieluma un kategorijas: jo riskantāks un/vai lielāks ir projekts, jo intensīvāka novērtēšana. Šīs novērtēšanas gaitā tiek konstatēti, klasificēti un novērtēti riski, un tie var ietekmēt tiesības uz atbalsta saņemšanu. Visas divdesmit dalībvalstis, kas sniedz oficiālu atbalstu, ziņo par atbilstību ESAO Ieteikumam par kopēju pieeju un tā vides dimensijas principiem, kas ir to rūpīgas pārbaudes un riska pārvaldības sistēmu, un lēmumu pieņemšanas procesa neatņemama sastāvdaļa. Visas dalībvalstis, kas piemēro ESAO Ieteikumu par kopēju pieeju, apstiprināja, ka tās ir pārbaudījušas visus oficiāli atbalstītu eksporta kredītu pieteikumus, lai noteiktu, vai būtu jāveic vides pārskats. Saskaņā ar šo ieteikumu EKA atkarībā no iespējamās negatīvās ietekmes uz vidi šos pieteikumus klasificē trīs riska kategorijās: augsts risks (A kategorija), vidējs risks (B kategorija) vai zems risks (C kategorija). Daudzas dalībvalstis ziņo, ka tās šo ieteikumu piemēro plašāk, nevis tikai tā piemērošanas jomā. Tas ietver visu darījumu klasificēšanu, tostarp to darījumu daļu, kas ir mazāka par 10 milj. SDR un kas principā nav iekļaujami pārbaudes posmā. Dalībvalstis ziņoja, ka saskaņā ar 18. pantu ESAO Ieteikumā par kopēju pieeju vides un sociālās ietekmes novērtējums tika veikts visiem darījumiem, par kuriem EKA ir veikusi galīgo saistību uzņemšanos un kuri tika klasificēti kā A kategorijas projekti, kas var radīt būtisku negatīvu ietekmi uz vidi. Attiecībā uz darījumiem, kas saistīti ar B kategorijas projektiem, kuriem ir potenciāls radīt nebūtisku negatīvu ietekmi uz vidi, dalībvalstis ziņo, ka oficiāla atbalsta pieteikuma iesniedzēji vienmēr ir snieguši pietiekamu informāciju, kas saskaņā ar ESAO Ieteikuma par kopēju pieeju 19. pantu attiecas uz projekta attiecīgo ietekmi uz vidi.

EKA ir ziņojušas, ka pirms lēmuma pieņemšanas par oficiāla atbalsta sniegšanu A vai B kategorijas projektiem, kam var būt negatīva ietekme uz vidi, tās vienmēr ir izvērtējušas informāciju, kas iegūta, veicot darījumu pārbaudi un pārskatīšanu. Būtiska informācija tika saņemta, izmantojot vides un sociālās ietekmes ziņojumus, kā arī apkopota, pateicoties EKA pieteikuma veidlapām un anketām, dokumentu pārbaudei, objektu apmeklējumiem, ārējo konsultantu veiktai izpētei un tiešiem kontaktiem ar pieteikumu iesniedzējiem. Turklāt ziņotā rūpīgas pārbaudes prakse no visām dalībvalstīm, kas sniedz oficiālu atbalstu, vajadzības gadījumā ietver seku mazināšanas pasākumu izstrādi, kad tiek pieņemts lēmums par finansēšanu, kas saistīta ar līgumiskiem nosacījumiem un laika gaitā veiktu uzraudzību, lai nodrošinātu standartu ievērošanu un vajadzības gadījumā — seku mazināšanas pasākumu izpildi. Tas nodrošina, ka laika gaitā tiek ievēroti standarti, kas attiecas uz galīgajām saistībām. Neatbilstības gadījumā EKA var atsaukt atbalstu vai atteikt kompensāciju. Septiņas dalībvalstis 2020. gadā konstatēja neatbilstības gadījumus novērtēšanas vai uzraudzības posmā. Viena neatbilstība attiecas uz to, ka nav iespējams apmeklēt objektu. Pārējie gadījumi ir uzskatīti par nelielām neatbilstībām, kas būtībā ir nokavēti informācijas sniegšanas vai ziņojumu iesniegšanas termiņi. Dalībvalstis ziņo, ka tās rūpējas par to, lai EKA darbotos pēc iespējas pārredzami, vienlaikus ievērojot konfidencialitāti, kas var būt nepieciešama dažos komercdarījumos. Saskaņā ar ESAO Ieteikumu par kopēju pieeju visā Savienībā saskaņotā procedūra ir detalizētas informācijas publiskošana par projektiem, kuriem to īpašību dēļ varētu būt negatīva ietekme uz vidi vai sociālo jomu. EKA ziņoja, ka vienmēr ir atklājušas visu prasīto informāciju saskaņā ar ieteikuma 39. un 41. pantu, t. i., attiecīgu iepriekšēju informāciju par A kategorijas projektiem, tostarp vides un sociālās ietekmes novērtējumiem, un ex post informāciju pēc galīgo saistību uzņemšanās attiecībā uz visiem atbalstītajiem A un B kategorijas projektiem, izmantojot īpašas lapas savās tīmekļa vietnēs, kas minētas 3. tabulā. Jāatzīmē, ka ESAO savā tīmekļa vietnē ( https://www.oecd.org/trade/topics/export-credits/environmental-and-social-due-diligence/ ) sniedz informāciju par vides un sociālo jautājumu rūpīgu pārbaudi, tostarp par savu dalībvalstu prakses apsekojumiem un apkopotu informāciju par atbalstītajiem A un B kategorijas projektiem. Norādītas ir arī attiecīgās EKA tīmekļa vietnes informācijas publiskošanai ( https://www.oecd.org/trade/topics/export-credits/documents/links-environment-social-due-diligence.pdf ). 3. tabulā atrodamas ES EKA attiecīgās saites. 3. tabula. Saites uz attiecīgajām tīmekļa vietnēm vides un sociālo jautājumu rūpīgas pārbaudes veikšanas vajadzībām Valsts A un B kategorijas projektu publiskošana, kā arī papildu informācija par vides un sociālo jautājumu rūpīgas pārbaudes praksi Austrija https://www.oekb.at/en/export-services/about-oekb-export-services/environmental-and-social-aspects/projects-after-commitment.html Beļģija https://credendo.com/en/about-credendo/credendo-export-credit-agency/corporate-social-responsibility Horvātija Nav šādu darījumu Čehija https://www.egap.cz/en/information-projects-classified-under-categories-and-b-realized-insurance-egap Dānija https://www.ekf.dk/en/about-ekf/csr-at-ekf/category-a-projects Igaunija Nav šādu darījumu Somija https://www.finnvera.fi/eng/export/export-credit-guarantee-operations#toc--environmental-and-social-risk-management-in-finnvera-s-export-financing-operations- Francija https://www.bpifrance.fr/Bpifrance/Qui-sommes-nous/Nos-metiers/International/Assurance-Export/Evaluation-Environnementale-et-Sociale Vācija https://www.agaportal.de/en/exportkreditgarantien/praxis/projektinformationen#aprojekte Ungārija https://exim.hu/en/conditions/eximbank-conditions/bank-regulations/environmental-and-social-policy/disclosure https://exim.hu/en/conditions/mehib-conditions/insurance-regulations/environmental-and-social-policy/disclosure Itālija https://www.sace.it/en/about-us/our-commitment/our-environmental-and-social-commitment?_ga=2.76701596.889797035.1626281990-402413705.1616772793 Luksemburga Nav šādu darījumu Nīderlande https://atradiusdutchstatebusiness.nl/en/documents/ Polija https://kuke.com.pl/projekty-notyfikowane-ex-post Portugāle https://www.cosec.pt/en/state-guarantee/ Rumānija https://www.eximbank.ro/en/general informations/ Slovēnija Nav šādu darījumu Slovākija https://www.eximbanka.sk/en/english/international-relations/enviroment-protection/information-on-category-a-and-b-projects-supported-by-eximbanka-sr.html?page_id=183478 Spānija https://www.cesce.es/es/corporativo/agencia-de-credito-a-la-exportacion-eca/publicacion-de-informacion Zviedrija https://www.ekn.se/en/what-we-do/sustainability/transactions-with-environmental-and-social-impact-assessment/ https://www.sek.se/en/sustainability/ Dalībvalstis pastāvīgi pārskata savus iekšējos procesus, lai uzlabotu savu praksi. (d)Klimata pārmaiņu mērķu apsvēršana Klimata pārmaiņu mērķi arvien lielākā mērā tiek iekļauti valstu politikā, kas reglamentē ES EKA darbības veidu, kā arī visaptverošajā tiesiskajā regulējumā. Sešas dalībvalstis 2020. gadā bija ieviesušas valsts politiku klimata pārmaiņu jomā, kas pēc būtības bija atšķirīga, bet ietvēra ierobežojumus attiecībā uz visvairāk piesārņojošajiem projektiem un/vai stimulu shēmas klimatam draudzīgiem projektiem, un/vai atbalsta neattiecināmību uz nemitīgas izmantošanas ogļu elektrostaciju projektiem. Astoņas dalībvalstis apsvēra šādas politikas īstenošanu. Divas dalībvalstis kā kritēriju min ilgtspējīgu darbību ES līmeņa taksonomiju, ko tās jau izmanto projektu ilgtspējības dimensijas izvērtēšanai. Klimata pārmaiņu politikas formalizēšana visā Savienībā ir joma, kurā ir nepieciešami uzlabojumi, un Komisija cer, ka pieaugs to EKA skaits, kurām ir efektīva klimata pārmaiņu politika.

Eiropas Savienība ir apņēmusies ierosināt grozījumus ESAO noteikumos saskaņā ar savām starptautiskajām saistībām atbilstīgi Parīzes nolīgumam un zaļajam kursam, arī pamatojoties uz Eiropadomes 2021. gada 25. janvārī publicētajiem secinājumiem par klimata un enerģētikas diplomātiju (“Eiropas zaļā kursa ārējās dimensijas īstenošana”) un Komisijas 2021. gada februāra paziņojumā par tirdzniecības politikas pārskatīšanu (“Atvērta, ilgtspējīga un pārliecinoša tirdzniecības politika”). 2021. gada aprīlī Eiropas Savienība ESAO Vienošanās dalībniekiem iesniedza priekšlikumu nekavējoties izbeigt oficiāli atbalstītu eksporta kredītu un ogļu elektroenerģijas nozarei piesaistīta atbalsta sniegšanu. Tā rezultātā ESAO ietvaros 2021. gada oktobrī tika panākta vienošanās par nemitīgas darbības ogļu spēkstacijām paredzēta atbalsta aizliegumu, kas rada tiešu ietekmi uz ES tiesisko regulējumu. Ir jāatzīmē, ka neviena dalībvalsts nav sniegusi oficiālu atbalstu ogļu elektrostaciju projektiem kopš 2016. gada, kad tika pieņemta ogļu elektroenerģijas nozares vienošanās. (e)Sociālo un cilvēktiesību jautājumu rūpīga pārbaude Papildus vides dimensijai ESAO Ieteikumā par kopēju pieeju kopš tā 2012. gada versijas ir noteikti kopēji principi sociālo jautājumu rūpīgas pārbaudes īstenošanai, lai noteiktu un risinātu iespējamo sociālo un cilvēktiesību jautājumu ietekmi un riskus, kas ir saistīti ar pieteikumiem oficiāli atbalstītu eksporta kredītu saņemšanai. Ieteikums attiecas uz galveno ar projektiem saistīto iespējamo sociālo ietekmi, tostarp uz darbu un darba apstākļiem (piemēram, taisnīgu attieksmi, diskrimināciju, biedrošanās brīvību, darba koplīguma slēgšanas sarunām, darba ņēmēju izmitināšanu), kopienas veselību, drošumu un drošību (piemēram, kopienas pakļaušanu slimībām, drošības personāla izmantošanu), zemes iegūšanu un iedzīvotāju piespiedu pārvietošanu (piemēram, fizisku pārvietošanu, ekonomisku pārvietošanu), pienācīgu iesaistīšanos ietekmētajās kopienās (piemēram, informētu konsultāciju un līdzdalības procesu, sūdzību izskatīšanas mehānismu), pamatiedzīvotājiem (piemēram, brīvu, iepriekšēju un informētu piekrišanas procesu), kultūras mantojumu. Tas attiecas arī uz galveno ar projektiem saistīto ietekmi uz cilvēktiesībām, tostarp piespiedu darbu, bērnu darbu, dzimumu jautājumiem un dzīvību apdraudošu arodveselības un drošības situāciju. Īpaša uzmanība tiek pievērsta neaizsargātām grupām. ES EKA paziņotās rūpīgas pārbaudes prakses ir līdzīgas tām, kas attiecas uz vides riskiem, un gan vides, gan sociālo jautājumu rūpīga pārbaude parasti tiek veikta kā viens process. Visas divdesmit dalībvalstis, kas sniedz oficiālu atbalstu, norāda uz atbilstību ESAO Ieteikumā par kopēju pieeju ietvertajai sociālajai un cilvēktiesību dimensijai, kas ir neatņemama šo dalībvalstu lēmumu pieņemšanas, rūpīgas pārbaudes un riska pārvaldības sistēmu sastāvdaļa. Visas dalībvalstis, kas piemēro ESAO Ieteikumu par kopēju pieeju, apstiprināja, ka tās ir veikušas visu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu pieteikumu pārbaudi, lai noteiktu, vai būtu jāīsteno sociālo un cilvēktiesību jautājumu pārskatīšana. Tās ziņoja arī to, ka saskaņā ar ESAO Ieteikuma par kopēju pieeju 18. pantu vides un sociālās ietekmes novērtējums ir veikts attiecībā uz visiem darījumiem, par kuriem EKA ir uzņēmusies galīgās saistības un kuri ir klasificēti kā A kategorijas projekti, kam ir potenciāls radīt būtisku negatīvu ietekmi uz sociālajiem un cilvēktiesību jautājumiem. Attiecībā uz darījumiem, kas saistīti ar B kategorijas projektiem, kuriem ir potenciāls radīt nebūtisku negatīvu ietekmi uz sociālajiem un cilvēktiesību jautājumiem, dalībvalstis ziņo, ka oficiāla atbalsta pieteikuma iesniedzēji vienmēr ir snieguši pietiekamu informāciju, kas saskaņā ar ESAO Ieteikuma par kopēju pieeju 19. pantu attiecas uz projekta attiecīgo ietekmi uz vidi. Pirms lēmuma pieņemšanas par oficiāla atbalsta sniegšanu A vai B kategorijas projektiem, kam var būt negatīva ietekme uz sociālajiem un cilvēktiesību jautājumiem, dalībvalstis ir ziņojušas, ka to EKA vienmēr ir izvērtējušas informāciju, kas iegūta, veicot darījumu pārbaudi un pārskatīšanu. Būtiska informācija tika saņemta, izmantojot vides un sociālās ietekmes ziņojumus, kā arī apkopota, pateicoties EKA pieteikuma veidlapām un anketām, dokumentu pārbaudei, objektu apmeklējumiem, ārējo konsultantu veiktai izpētei un tiešiem kontaktiem ar pieteikumu iesniedzējiem. Piecas dalībvalstis ziņo, ka tās 2020. gadā sociālo un cilvēktiesību jautājumu rūpīgu pārbaužu un uzraudzības procesos ir konstatējušas neatbilstības gadījumus, kas vienmēr ir kvalificēti kā nelielas neatbilstības – būtībā, kā jau minēts, runa bija par nokavētiem termiņiem ziņojumu vai informācijas iesniegšanai. Ne visām dalībvalstīm 2020. gadā bija ieviests ietekmētajām kopienām paredzēts, līdzdalību nodrošinošs apspriešanās process un sūdzību izskatīšanas mehānisms. Šī ir joma, kurā ir jāveic uzlabojumi. Septiņpadsmit dalībvalstīs no divdesmit bija ieviests sūdzību izskatīšanas mehānisms un/vai nodrošināts, ka to ir ieviesuši pieteikuma iesniedzēji. Atlikušās trīs sniedza ierobežotu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu summu (riska seguma kopējā nominālā riska darījumu vērtība 2020. gada beigās kopā sasniedza 593 miljonus EUR, un nebija oficiālas finansēšanas atbalsta darbības). Vienā dalībvalstī tiek pārskatīta tās sociālo un cilvēktiesību jautājumu politika ar mērķi pieņemt jaunu politiku 2021. gada beigās.

Dalībvalstis pastāvīgi pārskata savus iekšējos procesus, lai uzlabotu savu praksi. (f)Kukuļošanas apkarošanas pasākumi ESAO dalībvalstis 2019. gadā pieņēma jaunu Ieteikumu par kukuļošanu un oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem, aizstājot 2006. gada versiju. Šajā ieteikumā ir ietverti pasākumi pārbaudei, rūpīgas pārbaudes veikšanai, novērtēšanai un par atbalsta attiecināmību izdarāmu lēmumu pieņemšanai, lai novērstu kukuļošanu saistībā ar oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem. Pieteikuma iesniedzējiem jo īpaši būtu jāpārbauda, vai visas darījumā iesaistītās puses nav iekļautas daudzpusējo finanšu iestāžu, piemēram, Pasaules Bankas, ERAB, Āzijas Attīstības bankas, Amerikas Attīstības bankas grupas un Āfrikas Attīstības bankas grupas izslēdzamo pretendentu sarakstā. ES EKA šo instrumentu daudzējādā ziņā ir pieņēmušas un īstenojušas kā atbilstošu politiku kukuļošanas riska novērtēšanai. Visas divdesmit dalībvalstis, kas sniedz oficiālu atbalstu, ziņo par atbilstību ESAO Ieteikumam par kukuļošanu un oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem. (g)Ilgtspējīga aizdevumu prakse ESAO dalībvalstis 2018. gadā pieņēma ESAO Ieteikuma par ilgtspējīgu aizdevumu praksi un oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem pārskatītu versiju, pamatojoties uz ESAO 2016. gada Principiem un pamatnostādnēm, lai veicinātu ilgtspējīgu aizdevumu praksi, nodrošinot oficiālus eksporta kredītus valstīm ar zemiem ienākumiem. Ieteikuma mērķis ir nodrošināt, ka valstīm ar zemiem ienākumiem tiek mobilizēta attīstības vajadzību finansēšana, neradot tām pārmērīgu parādu nākotnē. Ieteikuma ievērošana iet roku rokā ar Pasaules Bankas un Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) politikas, kura nosaka parāda ierobežojumu nosacījumus attiecībā uz bezkoncesijas aizņēmumiem, ciešu ievērošanu un ilgtspējīgu aizdevumu praksi. Saskaņā ar ieteikumu puses ir piekritušas arī svarīgiem pārredzamības pasākumiem, kas ietver informācijas sniegšanu Pasaules Bankai un SVF.

Visas divdesmit dalībvalstis, kas sniedz oficiālu atbalstu, ziņo par atbilstību ESAO Ieteikumam par ilgtspējīgu aizdevumu praksi un oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem. Vairumā gadījumu parāda atmaksājamības novērtējumi ir daļa no valsts vispārējā riska novērtējuma, kas ietekmē EKA valstu seguma politiku. (h)Cita informācija, kas iekļauta gada darbības ziņojumos Daudzām ES EKA ir korporatīvās sociālās atbildības politika, kas parasti ietver ne tikai iekšējos centienus, bet arī ciešu dialogu ar EKA klientiem. Šajā kontekstā EKA arvien vairāk izvērtē savu praksi un izstrādā plānus, lai samazinātu savu ietekmi uz vidi (piemēram, oglekļa pēdas aplēse, plāni samazināt pašu radīto oglekļa pēdu, tostarp ceļojumu politika). 4. EKA atbilstība Savienības mērķiem un saistībām Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. pantā minēti Eiropas Savienības vispārīgie mērķi un 21. pantā — Savienības ārējās darbības principi un mērķi. Cita starpā saskaņā ar LES 3. panta 5. punktu attiecībās ar citām pasaules daļām Eiropas Savienība “veicina [..] ilgtspējīgu Zemes attīstību, solidaritāti un savstarpēju cieņu starp tautām, brīvu un godīgu tirdzniecību, nabadzības izskaušanu un cilvēktiesību un jo īpaši bērnu tiesību aizsardzību, kā arī starptautisko tiesību normu stingru ievērošanu un attīstību, tostarp respektējot Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu principus”. Attiecībā uz ES kopējo tirdzniecības politiku atsauce uz Savienības ārējās darbības principiem un mērķiem ir iekļauta Līguma par Eiropas Savienības darbību 206. pantā un 207. panta 1. punktā. Eiropas Parlaments ir aicinājis Komisiju sniegt paziņojumu par to, vai ES EKA ir panākušas atbilstību ES mērķiem un saistībām. Komisija gada pārskatu ir veikusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1233/2011 I pielikumu. Komisijas veiktā pārskatīšana, tostarp novērtējums par to, kā EKA atbilst Savienības mērķiem un pienākumiem, ir balstīta uz informāciju, kas ietverta dalībvalstu iesniegtajos gada darbības ziņojumos, un to nevar uzskatīt par izsmeļošu. Protams, Eiropas Savienības iestādes var izvēlēties kopīgi izvirzīt tālejošākus politiskos mērķus. Komisija ir gatava atvieglot un veicināt iestāžu dialogu šajā jautājumā, bet vienlaikus tai jāveic novērtējums saskaņā ar I pielikuma 3. punktu.