KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Eiropas skolu sistēma 2010. gadā /* COM/2011/0892 galīgā redakcija */





SATURS Eiropas skolu sistēma 2010. gadā 1. Ievads 4 2. Situācija skolās 5 2.1. Alikante 5 2.2. Bergena 5 2.3. Brisele 5 2.4. Kalema 6 2.5. Frankfurte 6 2.6. Karlsrūe 7 2.7. Luksemburga 7 2.8. Mola 7 2.9. Minhene 7 2.10. Varēze 8 3. Notikumu gaita un problēmas saistībā ar budžetu 8 3.1. Skaitļi par 2010. gada budžeta izpildi 8 3.2. Galvenie notikumi 8 3.3. 2011. gada budžeta projekts 9 4. Politiskie notikumi un problēmas 9 4.1. Reforma 9 4.2. Iekšējā revīzija 10 4.3. Kalema 11 4.4. Pārpildītas skolas un infrastruktūra 11 4.5. Tiesas prāvas 11 5. Notikumu gaita un problēmas saistībā ar pedagoģisko un organizatorisko darbu 12 5.1. Norīkoto skolotāju/par stundām atbildīgo skolotāju pamatalgu tabulas pārskatīšana 12 5.2. Eiropas vidusskolas diploma reforma 13 5.3. Pasākumi skolēniem ar īpašām izglītības vajadzībām (SEN) 13 5.4. Otrgadnieku skaits 13 5.5. Mācību stundu un klašu organizēšana 14 6. Turpmākie uzdevumi 14 KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Eiropas skolu sistēma 2010. gadā IEVADS 1. Slovēnijas un Slovākijas prezidentūras laikā 2010. gadā Eiropas skolu sistēmas galvenais uzdevums bija rast risinājumu vispārējai ekonomiskajai situācijai un tās radītajai ietekmei uz skolu finansēm. Ņemot vērā pieaugošo valsts ieguldījumu Eiropas skolu sistēmas budžetā, jo īpaši tā iemesla dēļ, ka ir samazinājušies ieņēmumi no līgumiem, kas noslēgti ar ārējām organizācijām, un mācību maksas, Valde ar Komisijas atbalstu apstiprināja 2011. gada budžetu ar nosacījumu, ka tiks pārskatīti daži izdevumi. Lai izpildītu šos nosacījumus, 2010. gada decembrī tika pieņemta jauno norīkoto skolotāju pamatalgu tabula, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. Vietējā līmenī pieņemto darbinieku algu pielāgošanas priekšlikums ir attiecīgi nākamais solis. Šie pasākumi bija nepieciešami, lai Eiropas skolu darbinieku nodarbināšanas kārtībai piemērotu Civildienesta noteikumu 2004. gada reformas principus. Tika ierosināti skaidri kritēriji, lai uzlabotu bērnu ar īpašām izglītības vajadzībām integrāciju mācībās, noteiktu pedagoģisko vajadzību prioritātes, ņemot vērā pieejamos resursus, un organizētu mācības un stundas ekonomiskāk. Ideālā gadījumā šie pasākumi būtu jāveic 2011./2012. mācību gadam. Tajā pašā laikā tiks precizēti noteikumi attiecībā uz SWALS ( students without a language section jeb skolēni, kuriem nav savas valodas plūsmas) skolēniem, lai izvairītos no iepriekš konstatēto pārpratumu atkārtošanās. Pēc smagām Eiropas Parlamenta un Padomes sarunām Eiropas Savienības 2011. gada budžets, ko pirmo reizi pieņēma saskaņā ar Lisabonas līgumu, tika apstiprināts tikai decembrī. Eiropas skolām paredzēta finansējuma palielinājums bija mazāks, nekā cerēts, un tas nozīmēja, ka pasākumi ir jāveic nekavējoties, lai varētu veikt būtiskus ietaupījumus. 2. Eiropas skolu sistēmas reformas process, par kuru oficiāli tika nolemts 2009. gada pavasarī pēc sākotnējā pārejas posma, pamazām tiek īstenots. Lai sistēma būtu efektīvāka pārvaldības jomā, tika ieviesti grozījumi centrālā un vietējā līmenī, lai vietējām skolām piešķirtu lielāku autonomiju, ievērojot noteikumus un finanšu noteikumus. Vairākas vietējās skolas lūdza tās akreditēt, lai ļautu vairāk bērniem apgūt Eiropas izglītības programmu. Komisija veica lielu soli šajā virzienā, pieņemot juridisko pamatu, nosakot Eiropas Savienības finansiālo ieguldījumu darbinieku bērniem, kuri apmeklē akreditētās skolas. 3. Centieni izmaksu dalīšanas jomā nav devuši gaidītos rezultātus. Papildus problēmai, kas saistīta ar pastāvīgu norīkoto skolotāju trūkumu un ar to saistīto ES ieguldījuma palielinājumu (2,2 miljoni euro 2010. gadā), dažas dalībvalstis jau ir paziņojušas, ka tām būs lielas grūtības, lai norīkotu skolotājus jaunizveidotajām amata vietām. 4. Skolās Briselē un Luksemburgā joprojām ir pārāk liels skolēnu skaits, taču divu jauno mācību iestāžu celtniecības darbi virzās, kā paredzēts; tām sava darbība būtu jāsāk 2012. gadā. Tā kā ir paredzams, ka skolēnu skaits Briselē vēl palielināsies, Valde piekrita izveidot piekto Eiropas skolu Briselē 2015. gadā. Kopā ar Vācijas iestādēm tika izskatīta problēma saistībā ar pārāk lielo skolēnu skaitu Frankfurtes skolā. SITUāCIJA SKOLāS Alikante Alikantes skolas skolēnu skaits nedaudz palielinājās, pievienojoties 112 jauniem skolēniem un tādējādi sasniedzot kopējo 1040 skolēnu skaitu četrās valodu plūsmās. Spāņu valodas plūsma ir vislielākā, tajā mācās 36,5 % no kopējā skolēnu skaita. Bergena Skolēnu skaits ir nedaudz palielinājies par aptuveni 4 %, t.i., no 586 skolēniem 2009./2010. mācību gadā līdz 608 skolēniem 2010./2011. mācību gadā. Lielākā daļa bērnu vecāku (80 %) nestrādā Eiropas iestādē vai aģentūrā. Tas nozīmē, ka Bergena ir viena no skolām, kurā ir viszemākais iestāžu darbinieku bērnu īpatsvars. Galvenie darbi saistībā ar sporta zāli un gaisa kondicionēšanas sistēmu tika atlikti līdz 2011. gada vasarai. Brisele Skolēnu skaits Eiropas skolās Briselē palielinājās no 9547 skolēniem 2009./2010. mācību gadā līdz 9847 skolēniem 2010./2011. mācību gadā (par 3,1 %). Tādējādi pārāk lielais skolēnu skaits saglabājās jau trijās pārpildītajās skolās (Brisele I, II un III), kurās kopējā infrastruktūra (spēļu laukumi, sporta zāles un ēdnīcas) bija vēl vairāk pārpildīta. Tomēr Uccle skolā kopš pagājušā gada ir reģistrēta neliela skolēnu skaita samazināšanās no 3112 līdz 3074 skolēniem (-1,2 %). Šogad skola galveno uzmanību pievērš drošībai, lai uzlabotu tās procedūras. Woluwe skolā skolēnu skaits palielinājās par 1,9 % no 3030 skolēniem līdz 3089 skolēniem, un tās infrastruktūra turpināja radīt problēmas, organizējot skolas praktisko dzīvi. Pozitīvais ir tas, ka 2010. gada sākumā ārpus skolas teritorijas tika uzsākti autobusu pieturu būvniecības darbi, un ir paredzams, ka to izmantošana sāksies 2011./2012. mācību gada sākumā. Tas nozīmē, ka autobusi (gandrīz 50) vairs nestāvēs katru dienu skolas pagalmā. Ixelles skolā 2010. gadā sāka mācīties vēl 91 skolēns, kopējam skolēnu skaitam tādējādi esot 2902 (salīdzinājumā ar 2811 skolēniem 2009./2010. mācību gadā). Tās skolēnu skaits 2010. gada septembrī palielinājās par 3,2 %. Vislielākais skolēnu skaita palielinājums – par 26,6 % – bija reģistrēts IV Briseles skolā, t.i., no 594 skolēniem 2009./2010. mācību gadā līdz 809 skolēniem 2010./2011. mācību gadā. 2010. gada septembrī tika uzsākts vidusskolas pirmais gads. Beļģijas iestādes nodrošināja papildu infrastruktūru, proti, ēku "Berkendael 66", kas tika atjaunināta un pievienota IV Briseles skolas pagaidu ēkai. Komisijas priekšsēdētāja vietnieks Šefčovič un ministrs Simonet oficiālā ceremonijā svinīgi atklāja šo ēku. Briseles skolās mācās 43,3 % no Eiropas skolu kopējā skolēnu skaita. Ņemot vērā paredzēto jaunu skolēnu skaita palielināšanos, jo īpaši pievienojoties to darbinieku bērniem, kuri pieņemti darbā pēc nesenajām ES paplašināšanās kārtām, Valde nolēma, ka būs nepieciešama piektā skola 2015. gadā. Komisija kā Eiropas Savienības pārstāve pilnībā atbalsta projektu. Komisija par to informēja budžeta lēmējinstitūcijas un ievēroja procedūras, kas noteiktas 47. pantā Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu vadību. Pēc vairāku gadu diskusijām par ārējās revīzijas veikšanu, lai novērtētu Briseles skolu kapacitāti, ieinteresētās personas ( Régie des bâtiments , Komisija, ģenerālsekretāra birojs) pieņēma lēmumu neuzsākt šo revīziju budžeta apsvērumu dēļ un vienojās noteikt skolu kapacitāti šādi: Brisele I ( Uccle ) 3100Brisele II ( Woluwé ) 2850Brisele III ( Ixelles ) 2650Brussels IV ( Laeken ) 2800 Kalema Saskaņā ar Valdes 2007. gada lēmumu tika veikti pasākumi, lai pakāpeniski līdz 2017. gadam slēgtu I tipa Eiropas skolu un to pārveidotu par Lielbritānijas izglītības sistēmā integrētu "Academy", kurai būtu II tipa akreditētas skolas statuss. Tomēr Lielbritānijas projekta sponsors 2011. gada sākumā pārskatīja šo lēmumu. Tādējādi tiks īstenots Valdes sākotnējais lēmums, kas arī tika pieņemts 2007. gadā, pakāpeniski izbeigt skolas darbību līdz tās galīgai slēgšanai 2017. gadā (skatīt 4.3. punktu). Frankfurte Skolēnu skaits ir ievērojami palielinājies Eiropas Centrālās bankas darbinieku skaita pieauguma rezultātā. Skola saskaras ar reālām pārslodzes problēmām, jo Vācijas iestādes vēl nav veikušas tās infrastruktūras vajadzīgos uzlabojumus. Skola paredz ieviest ierobežojošu uzņemšanas kārtību. Valde 2010. gada decembrī izstrādāja priekšlikumu, kas paredz pakāpeniski samazināt Itālijas valdības iemaksu un ECB iemaksu itāļu valodas plūsmas finansējumā, tādējādi pakļaujot skolas finanses papildu spiedienam. Itāļu valodas plūsmas izveide 2002. gadā balstījās uz līgumu starp ģenerālsekretāru, Itālijas valdību un ECB. Karlsrūe Skolēnu skaits saglabājās stabils, taču 1. kategorijas[1] bērnu īpatsvars joprojām bija mazāks nekā 20 %. 2010./2011. mācību gadā Karlsrūes Eiropas skolā mācījās 952 skolēni, no kuriem 177 bija 1. kategorijas skolēni (18 %), 267 — 2. kategorijas skolēni (28 %) un 508 — 3. kategorijas skolēni (54 %). No 177 skolēniem, kuri ir 1. kategorijā, 68 skolēni ir skolas darbinieku bērni, un tikai 109 skolēni (11 % no skolas kopējā skolēnu skaita) ir Eiropas iestāžu darbinieku bērni. Karlsrūes skolā ir vislielākais līgumu skaits ar uzņēmumiem (2. kategorijas skolēni). Luksemburga Šobrīd I Luksemburgas skola atrodas II Luksemburgas skolas pagaidu infrastruktūra. Pārāk liels skolēnu skaits ir nopietna problēma Luksemburgas Eiropas skolās, un tādējādi ierobežojoša uzņemšanas kārtība tiek piemērota attiecībā uz bērniem, kuru vecāki nestrādā Eiropas iestādēs. Komisija pauž gandarījumu par papildu pagaidu infrastruktūru, ko Luksemburgas iestādes 2010. gada septembrī nodeva rīcībā I Luksemburgas skolas teritorijā ( Kirchberg skola), lai apmierinātu visas vajadzības. Tomēr šī infrastruktūra rada skolēnu skaita palielināšanos skolā, tādējādi vēl vairāk palielinot skolēnu jau tā lielo skaitu. II Luksemburgas skolas pastāvīgajai struktūrai būtu jāver savas durvis 2012. gadā Bertrange/Mamer . Gaidot jaunās skolas atvēršanu, skolas pārblīvētība ir nopietna problēma, un ir būtiski, lai II Luksemburgas skolas projekts nekavētos. Luksemburgas iestādes piedāvāja organizēt to skolēnu transportu, kuri apmeklēs II Luksemburgas skolu, un visu gadu turpinājās diskusijas par praktiskajiem aspektiem. II Luksemburgas skola atrodas Bertrange/Mamer , un piemēroti transporta pakalpojumi ir ļoti svarīgi skolēniem un viņu vecākiem. Parasti Eiropas skolu transportu organizē vecāku asociācija, tādējādi Luksemburgas iestāžu priekšlikums uzņemties šo atbildību ir ārkārtējs. Mola Molas skolas skolēnu skaits turpina palielināties, 2010. gada septembrī sasniedzot 790. Jaunā angļu valodas plūsma turpina veiksmīgi attīstīties. Tā tagad ir otrā vispieprasītākā valodu plūsma. Vācu valodas plūsmā skolēnu skaits joprojām samazinās (46 skolēni salīdzinājumā ar 77 skolēniem iepriekšējā gadā). Vācu valodas plūsmu attīstība un ilgtspējība būs jāpārskata Valdē, jo tas bija viens no nosacījumiem angļu valodas plūsmas atvēršanai. Minhene Skolēnu skaits joprojām turpina pieaugt, jo ir palielinājies darbinieku skaits Eiropas Patentu birojā, un šo darbinieku bērnu skaits veido vairāk nekā trīs ceturtdaļas no kopējā skolēnu skaita. Esošo ēku piebūvi, kuras būvniecību apstiprināja Vācijas iestādes, ir paredzēts pabeigt 2016. gadā, un līdz tam laikam tiks piemērota ierobežojoša uzņemšanas kārtība. Varēze Skolēnu skaits saglabājas stabils, lai gan ekonomikas krīzes rezultātā skolu atstāja daudzi to uzņēmumu darbinieku bērni, kuri bija parakstījuši līgumus ar skolu (2. kategorija), un tādējādi samazinājās daļa skolas ieņēmumu. Pēc Komisijas iesaistīšanās Itālijas iestādes paziņoja par 400 000 euro maksājumu, kas tiks ieguldīti infrastruktūrā, lai apmierinātu vissteidzamākās vajadzības. NOTIKUMU GAITA UN PROBLēMAS SAISTīBā AR BUDžETU Skaitļi par 2010. gada budžeta izpildi Laikposmā no 2009. līdz 2010. gadam kopējais skolēnu skaits ir palielinājies par 2%, no 22 331 līdz 22 778. Eiropas iestāžu darbinieku bērnu īpatsvars ir apmēram 73% (16 613 skolēni), savukārt to uzņēmumu darbinieku bērnu skaits, kuri ir parakstījuši līgumus ar skolu, ir samazinājies līdz 5,2 % (1184 skolēni), un privāto ģimeņu bērnu skaits ir samazinājies līdz 21,9 % (4981 skolēni). Tomēr dažās mazās skolās 1. kategorijas skolēnu skaits ir ļoti neliels. Galvenie notikumi Eiropas Savienības Padome 2009. gada decembrī pieņēma lēmumu par iestāžu darbinieku algas palielinājumu 1,85 % apmērā 3,7 % vietā, kas būtu jāpiemēro saskaņā ar algu pielāgošanas metodi. Eiropas iestādes iesniedza prasību Eiropas Savienības Tiesā, kura šo prasību apmierināja 2010. gada decembrī. Eiropas skolu sistēmas skolotāju un norīkoto darbinieku algu pielāgojumi ir saistīti ar šiem iepriekš minētajiem lēmumiem. Tādējādi Valde pirmo algu paaugstinājumu apstiprināja 2010. gada janvārī; saistības 3,1 miljona euro apmērā tika pārnestas, un maksājumi tika veikti 2010. gadā. Valde 2010. gada augustā pieņēma budžeta grozījumus, lai iekļautu iepriekš minēto 3,1 miljonu euro, galīgo atlikumu par 2009. gadu 2,8 miljonu euro apmērā un izdevumu ietaupījumus 1,5 miljonu euro apmērā, lai kompensētu citu ieņēmumu samazinājumu 4,1 miljona euro apmērā. 2010. gads tika pabeigts ar budžeta atlikumu 1,7 miljonu euro apmērā. Norīkotā personāla trūkums radīja Eiropas budžetam papildu izdevumus 2,2 miljonu euro apmērā salīdzinājumā ar 2,1 miljonu euro 2009. gadā un radīja lielas pedagoģiska rakstura problēmas. Skolotāji, kurus nav norīkojušas dalībvalstis, ir jāaizstāj ar vietējā līmenī pieņemtiem darbiniekiem, kurus lielā mērā finansē no ES budžeta. Šis fenomens varētu vēl iet plašumā jo dažas dalībvalstis jau ir informējušas Valdi, ka pašreizējā ekonomiskajā situācijā tās nespēs norīkot skolotājus jaunajām izveidotajām amata vietām. Tātad palielināsies strukturālas problēmas. Pēc tam, kad tika atklāta neatbilstība noteikumiem, kas regulē dzimtās valodas stundas piecas skolās skolēniem, kuriem nav savas valodas plūsmas, Komisija Valdes 2010. gada aprīļa sanāksmē nevarēja apstiprināt 2008. gada budžeta izpildi. Tādējādi skolas tika aicinātas iesniegt sīki izklāstītu informāciju par izveidoto stundu skaitu, kas neatbilda noteikumiem iepriekšējos gados, lai Komisija varētu aprēķināt atgūstamās summas. Ņemot vērā skolu centienus labot situāciju katru reizi, kad tas bija pedagoģiski iespējams, Komisija izdeva tikai vienu atgūšanas rīkojumu, t.i., attiecībā uz Karlsrūes Eiropas skolu. 2011. gada budžeta projekts 2011. gada budžeta projektā, ko Valde apstiprināja 2010. gada aprīlī, ir redzams Komisija ieguldījuma palielinājums par 11 %, t.i., 154 miljoniem euro sasniedzot 171 miljonu euro, savukārt skolēnu skaits tajā pašā laikā palielinājās par 3,6 %. Tādēļ 2011. gada budžeta projekts tika pieņemts ar nosacījumu, ka tiek veikti strukturāli pasākumi, lai samazinātu izdevumus, jo īpaši pārskatot norīkoto skolotāju algu tabulu, mācību stundu un klašu organizēšanu, kā arī definējot kritērijus skolēniem ar īpašām izglītības vajadzībām (papildu informācijai skatīt 5. punktu). Tā kā 85 % Eiropas skolu budžeta tiek izmantoti algām, kuru apmērs ir atkarīgs no atalgojuma un stundu skaita, šie pasākumi ļaus veikt reālus ietaupījumus. Eiropas Savienības 2011. gada budžets tika pieņemts 2010. gada decembrī; pirmo reizi tas tika pieņemts saskaņā ar Lisabonas līgumā noteiktajām procedūrām. Tas tika pieņemts pēc grūtām sarunām starp Eiropas Parlamentu un Padomi. Piešķīrums Eiropas skolām tika noteikts 164 miljonu euro apmērā. Šī ārkārtas situācija pastiprināja nepieciešamību īstenot iepriekš minētos pasākumus. Tādejādi Valde īstenoja tās 2011. gada budžetu divpadsmit daļās, un viens budžeta grozījums tika apstiprināts 2011. gada aprīlī. POLITISKIE NOTIKUMI UN PROBLēMAS Reforma Valde 2009. gadā pieņēma lēmumu par Eiropas skolu reformu. Tas stājās spēkā 2009. gada 1. septembrī attiecībā uz organizatoriskiem jautājumiem un 2010. gada 1. septembrī - pēc tam, kad tika pārskatīti esošie noteikumi, – attiecībā uz iekšējiem noteikumiem par Administratīvās valdes darbību. Viens no reformas galvenajiem aspektiem ir Eiropas skolu sistēmas atvēršana valstu skolām. Šis process tika uzsākts ar Eiropas Parlamenta rezolūcijām 2002. un 2005. gadā, un tas sākās ar kritēriju definēšanu un Eiropas izglītības apstiprināšanu 2005. gadā. Ņemot vērā pirmajos gados gūto pieredzi, ģenerālsekretārs iesniedza situācijas analīzi, kas parāda, ka, neraugoties uz Eiropas Parlamenta politisko gribu un reālām izglītības vajadzībām (pēc paplašināšanās dalībvalstīs tika izveidotas daudzas aģentūras), procesu kavēja juridiska, pedagoģiska, organizatoriska vai finansiāla rakstura šķēršļi, jo īpaši saistībā ar Eiropas vidusskolas diplomu. Ģenerālsekretāram tika noteikts uzdevums iesniegt priekšlikumus uzlabojumiem, kas tiktu apspriesti Valdē 2011. gada aprīlī. Šobrīd piecas akreditētās II tipa skolas, kas atrodas tuvu Eiropas iestādēm vai aģentūrām Itālijā, Īrijā, Grieķijā, Somijā un Francijā, nodrošina Eiropas izglītības programmu. Tās ļoti atšķiras pēc to organizācijas, izmēra, piedāvāto valodu plūsmu skaita un ES darbinieku bērnu skaita skolā. Līdz šim tikai Itālijas skolā ir notikuši Eiropas vidusskolas diploma pārbaudījumi. Otrajai skolai, kas pievienosies sistēmai 2013. gadā, vajadzētu būt Somijas skolai, kuras S6 un S7 atbilstības lieta (akreditācijas procesa otrais posms) tika apstiprināta Valdē decembrī. Divās citās skolās – Manoskā (Francija) un Hāgā (Nīderlande) – notiek II tipa skolas akreditācijas process. Vācijas skolas Bādvilbelā atbilstības lieta ir apstiprināta pirmajam III tipa skolas projektam, kas neparedz prasību par Eiropas iestādes vai aģentūras tuvumu. Turklāt Komisija ir veikusi lielu soli, pieņemot lēmumu no 2009./2010. mācību gadu piešķirt ES iemaksu par katru ES iestāžu darbinieka bērnu, kas apmeklē II tipa skolu. Šim atbalstam būtu jāpalīdz skolām tikt galā ir papildu izmaksām, kas saistītas ar Eiropas mācību programmas un vidusskolas diploma nodrošināšanu. Lielbritānijas iestādes atcēla projektu par Kalemas pārveidi par II tipa skolu (skatīt 4.3. punktu). Jautājums par nepietiekamo skaitu norīkoto skolotāju no dalībvalstīm tikai risināts ar reformas izmaksu sadalījuma daļu. Tika panākta vienošanās par iespēju valstīm norīkot skolotājus, kam attiecīgās valsts valoda nav dzimtā valoda, lai mazinātu slogu dalībvalstīm, kam jānorīko darbā skolotāji trīs darba valodām. Tomēr pēc diviem gadiem tikai dažas dalībvalstis ir gatavas aizpildīt šis amata vietas. Attiecībā uz pārvaldību centrālā un vietējā līmenī tika panākta vienošanās par skolu autonomijas un atbildības palielināšanu vietējā līmenī. Šo lēmumu īstenošana notiek pakāpeniski, un tiek izstrādāta labākā prakse. Rudenī Administratīvo valžu sanāksmēs skolas iesniedza visus statistikas datus par jauno mācību gadu. Saskaņā ar procedūrām skolas gada sākumā iesniedz savu gada un daudzgadu plānu, kurā aprakstīti to mērķi, prioritātes un budžeta projekts. Pavasarī skolas iesniedz ģenerālsekretāram un Valdei savu gada darbības plānu. Tajā tiek novērtēts, vai mērķi ir sasniegti un vai ir ievēroti budžeta līdzekļi. Tādējādi ir iespējams veikt kontroles pasākumus centrālā līmenī. Iekšējā revīzija Komisijas Iekšējās revīzijas dienests (IAS) turpina nodrošināt Eiropas skolu sistēmas iekšējo kontroli; tas tika izveidots saskaņā ar Finanšu regulu, kas stājās spēkā 2007. gadā. IAS veiktās revīzijas par cilvēkresursu pārvaldību rezultāti tika iesniegti Valdei tās 2010. gada aprīļa sanāksmē kopā ar Ģenerālsekretāra biroja un skolu atbildēm un darbības plāniem. Turpmākais progress tika sasniegts gada laikā, īstenojot revīzijā izteiktos ieteikumus, jo īpaši saistībā ar darbinieku pieņemšanu darbā, novērtēšanas procedūrām un apmācības politikas izstrādi. Papildu centieni ir nepieciešami, lai sasniegtu progresu saistībā ar transversāliem jautājumiem, ko identificēja Iekšējās revīzijas dienests un kas attiecas uz sistēmu kopumā, piemēram, Ģenerālsekretariāta korporatīvo atbildību. Kalema Tika veikti vairāki pasākumi, lai turpinātu I tipa Eiropas skolas pārveidi par II tipa skolu Eiropas skolu sistēmā un par "Academy" saskaņā ar Lielbritānijas izglītības sistēmu līdz 2017. gadam, tādējādi paverot ceļu Eiropas mācību programmas nodrošināšanai un Eiropas vidusskolas diploma izsniegšanai šajā skolā. Atbilstības lietu – otrais posms akreditācijas procesā – Valde pieņēma decembrī ar nosacījumu, ka iesaistītās puses paraksta juridiski saistošu dokumentu, lai apstiprinātu pušu savstarpējās saistības ("pārņemšanas līgums"), un ka tiek parakstīti divpusēji līgumi starp norīkotajiem darbiniekiem un Academy ("norīkojuma nolīgumi"). Daudz centienu un enerģijas tika ieguldīts šajā pārveides projektā, jo īpaši no ģenerālsekretāra un Komisijas puses. Komisija izveidoja jaunu juridisko pamatu šim īpašajam akreditācijas gadījumam; tā bija pirmā I tipa skolas pārveide par II tipa skolu. Starp iesaistītajām pusēm notika plaša mēroga sarunas par budžeta un juridiskajiem jautājumiem. Šā gada sākumā Lielbritānijas sponsors atsauca savu iesaistīšanos pārveides procedūrā, norādot, ka viņš nespēj parakstīt juridiski saistošu nolīgumu, kā to pieprasa Eiropas Komisija. Tā kā šāda skolas pārveide par Academy neizdevās, tiks īstenots 2007. gada pieņemtais Valdes sākotnējais lēmums par skolas darbības pakāpenisku izbeigšanu līdz tās galīgai slēgšanai 2017. gadā. Pārpildītas skolas un infrastruktūra Vairākās skolās jau vairākus gadus pieprasījums pēc vietām ir bijis lielāks nekā piedāvāto vietu skaits. Šāda situācija visvairāk attiecas uz Briseles, Luksemburgas, Frankfurtes un Varēzes skolām. Komisija rūpīgi sekoja līdzi šai situācijai un, ja tas bija nepieciešams, sazinājās ar valstu iestādēm, lai tām atgādinātu par to, ka tām ir jāpilda savas saistības kā ES iestāžu uzņēmējām valstīm un jānodrošina piemērota infrastruktūra Eiropas skolām. Situācijai Briseles un Luksemburgas skolās būtu jāuzlabojas 2012. gadā, kad tiks atvērtas divas jaunas skolas. Pārpildīto skolu dēļ ir jāīsteno ierobežojoša uzņemšanas kārtība, un daudzos gadījumos nav iespējams pieņemt vietējos bērnus, kuru vecāki nav ES iestāžu darbinieki. Briselē Centrālā uzņemšanas iestāde ir atbildīga par vietu sadali skolās. Valde 2010. gadā secināja, ka, ņemot vērā skolēnu skaita pastāvīgo palielināšanos, 2015. gada būs nepieciešama piektā skola. Sarunas ar Beļģijas valdību par šīs skolas atrašanās vietu un citiem organizatoriskiem jautājumiem vēl nav uzsāktas. Pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi, 2500 skolēnu skolas ikgadējās izmaksas tiek lēstas 28 miljonu euro apmērā, kad tā būs sākusi savu normālo darbību pēc piecu gadu pakāpeniskas darbības uzsākšanas posma beigām. Tiesas prāvas 2009. gadā Tiesā tika iesniegta virkne pieteikumu. Viens no šiem pieteikumiem bija pārkāpuma procedūra attiecībā pret Beļģiju par kustamo mantu un didaktisko materiālu izmaksām Eiropas skolām saskaņā ar nolīgumu par atrašanās vietu (C-132/09 Komisija/Beļģija). Otrs pieteikums bija lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko iesniegusi Apelācijas padome, kas izveidota ar Eiropas skolu Konvenciju, par angļu valodas skolotāju atalgojuma nepielāgošanu pēc sterliņa mārciņas vērtības samazināšanās (C-196/09 Paul Miles u.c. pret Eiropas skolām). Trešā lieta attiecas uz pirmo pieprasījumu saskaņā ar Eiropas skolu konvencijas 26. pantu strīdā starp Konvencijas divām pusēm par norīkoto skolotāju nodarbināšanas nosacījumu interpretāciju un piemērošanu. Ir interesanti, ka pirmajos divos gadījumos (C-132/09 un C-196/09) Tiesa uzskatīja, ka nav kompetenta izvērtēt strīdus saistībā ar Nolīgumu par atrašanās vietu pārkāpuma procedūras kontekstā, kā arī attiecībā uz lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko iesniegusi Apelācijas padome, kas izveidota ar Eiropas skolu konvenciju, jo tā nav "kādas dalībvalsts tiesa" LESD 267. panta izpratnē. Lietā C-196/09 Tiesa ir skaidri noteikusi, ka "ir jāatzīmē, ka, kaut arī tiesību aizsardzības sistēmai, kāda ir izveidota ar Eiropas skolu konvenciju, patiešām ir iespējams paredzēt attīstību iepriekšējā punktā minētajā izpratnē, [ļaujot Apelācijas padomei iesniegt lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu] dalībvalstis ir tās, kurām ir jāveic reformas šobrīd spēkā esošajā sistēmā." Lieta C-545/09 Komisija pret Apvienoto Karalisti joprojām ir izskatīšanā. Ģenerāladvokāts Mengozzi savā 2011. gada 7. jūlija atzinumā ir pieņēmis secinājumus par labu Komisijai. Visbeidzot, Beļģijā skolotājs, kas pieņemts darbā uz vietas, ir iesniedzis valsts tiesā prasību par atvaļinājuma pabalsta maksāšanu pirms 2004. gada. Spriedums par to, kādā mērā šos maksājumus principā var piemērot ar atpakaļejošu spēku attiecībā uz periodu pirms 2004. gada, ir gaidāms 2011. gadā. Maksājums pats par sevi ir atzīts par likumīgu. Nolēmums par atpakaļejoša spēka piemērošanas apjomu būtiski ietekmēs budžetu, jo īpaši tāpēc, ka šādu prasību ir iesnieguši vēl 26 skolotāji, kas pieņemti darbā uz vietas. Lieta vēl nav izskatīta. NOTIKUMU GAITA UN PROBLēMAS SAISTīBā AR PEDAGOģISKO UN ORGANIZATORISKO DARBU Norīkoto skolotāju/par stundām atbildīgo skolotāju pamatalgu tabulas pārskatīšana Norīkoto skolotāju statūtos ir noteikts, ka pastāv atbilstības pakāpe starp iestāžu darbiniekiem un Eiropas skolu sistēma norīkotiem skolotājiem. Tomēr, kad 2004. gadā notika ES darbinieku Civildienesta noteikumu reforma, norīkoto skolotāju pamatalgu tabula netika atbilstoši pielāgota. Valde pieņēma pārskatītos noteikumus, kas būtu piemērojami jauno skolotāju pieņemšanai darbā 2011./2012. mācību gadā. Šis izmaiņas neattiektos uz skolotājiem, kuri jau strādā. Ietaupījumi tiktu veikti pakāpeniski nākamo 9 gadu laikā un jāsasniedz aptuveni 3,1 miljonu euro gadā jeb kopējo summu vairāk nekā 27 miljonu euro apmērā pārejas posma beigās. Pēc tam tāds pats atalgojuma pārskatīšanas process tika uzsākts attiecībā uz mācību personālu, kas pieņemts darbā uz vietas. Eiropas vidusskolas diploma reforma Eiropas skolu sistēmas atvēršanas kontekstā tika veikti pasākumi, lai vienkāršotu vidusskolas diploma pārbaudījumu organizēšanu un samazinātu to izmaksas, vienlaikus neietekmējot vidusskolas diploma kvalitāti. Kopš 2009. gada vidusskolas diploma reformas mērķi ir tā satura un organizēšanas pārskatīšana tādā veidā, lai tas atbilstu universitāšu un/vai citu augstākās izglītības iestāžu pašreizējām prasībām, kā arī procedūras vienkāršošana, lai tas būtu plašāk pieejams. Valde 2010. gada decembrī apstiprināja dažus priekšlikumus, kas tika iesniegti 2010. gadā un kuriem būtu jāstājas spēkā 2012. gada vidusskolas diploma pārbaudījumu sesijā. Vidusskolas diplomus parakstīs centrālā iestāde, reģistrēšanās maksa Eiropas vidusskolas diplomam palielināsies un tiks uzskatīts, ka tikai tie kandidāti, kuri būs ieguvuši galīgo vērtējumu vismaz 60 % apmērā, būs ieguvusi vidusskolas diplomu. "Eiropas vidusskolas diploma" darba grupas mandāts tika pagarināts uz vienu gadu, jo joprojām tiek apspriesti dažādi pedagoģiski un organizatoriski jautājumi (mutisko un rakstisko pārbaudījumu skaits un veids, dubulta vērtēšana, vidusskolas diploma rakstisko pārbaudījumu nemateriāla labošana un transversāla projekta ieviešana vidusskolas diploma pārbaudījumā, atbildot uz Lisabonas stratēģiju, obligātās 180 mācību dienas un rakstisko un mutisko pārbaudījumu vērtēšanas kritēriju saskaņošana). Reformas process būtu jāpabeidz līdz 2014. gada vidusskolas diploma pārbaudījumu sesijai. Pasākumi skolēniem ar īpašām izglītības vajadzībām (SEN) Pēdējo trīs gadu laikā skolēnu ar īpašām izglītības vajadzībām skaits ir būtiski palielinājies. Tajā pašā laikā SEN paredzētie izdevumi ir palielinājušies par 27 %. Eiropas skolu Valde apsprieda šo palielinājumu un nonāca pie secinājuma, ka SEN paredzētā budžeta palielināšanās ir jākontrolē, nosakot stingrus kritērijus izdevumiem saistībā ar skolēnu integrāciju izglītībā un izslēdzot citus izdevumus, kas saistīti ar terapeitiskām darbībām, kas skolām nav jāsedz. Daži pasākumi tika veikti 2010. gadā. Inspektori izstrādāja SEN rokasgrāmatu, lai saskaņotu noteikumus attiecībā uz SEN un dalītos labākajā pieredzē starp skolām. Skolas tagad papildu stundās apvieno SEN skolēnus, kuriem ir līdzīgas vajadzības, un ir pieņemts trīspusēja nolīguma princips starp skolu, vecākiem un terapeitiem, lai skolas telpās rīkotu terapeitiskas darbības, par kuram maksātu vecāki. Komisija pilnībā atbalsta šos pasākumus, kas skolām ļaus turpināt savus centienus integrēt skolēnus ar īpašām izglītības vajadzībām, koncentrējot uzmanību uz pedagoģiskiem jautājumiem, lai palīdzētu SEN skolēnam progresēt, un skolām ļaus pēc iespējas labāk izmantot savus resursus. Otrgadnieku skaits Vispārēja diskusija par otrgadnieku skaita jautājumu sākās 2009. gadā pēc statistikas analīzes iesniegšanas attiecībā uz otrgadnieku skaitu un īpatsvaru pa gadiem, pa valodu plūsmām un pa skolām. Pēc sīkākas izpētes un analīzes, ko veica ģenerālsekretārs un kurā bija redzams, ka lielākais uz otru gadu palikušo vidusskolas skolēnu skaits ir ceturtajā un piektajā vidusskolas gadā saistībā ar zinātnes priekšmetiem, Valde nolēma izveidot darba grupu, kuras uzdevums būtu izstrādāt precīzas vadlīnijas strukturāliem pasākumiem un nodrošināt to īstenošanu, izmantojot konkrētas pedagoģiskas iniciatīvas. Darba grupas galīgais ziņojums, kas tika iesniegts 2010. gada rudenī, ietver 19 pasākumus. Dažus pasākumus var īstenot nekavējoties, savukārt attiecībā uz dažiem pasākumiem ir nepieciešama padziļinātāka izpēte. Dažus no pasākumiem var īstenot vietējā mērogā. Mācību stundu un klašu organizēšana Mācību stundu organizēšanas noteikumu pārskatīšana bija viens no galvenajiem diskusiju jautājumiem gada laikā. Uzdevums bija sagrupēt visus lēmumus, kas šajā jautājumā pieņemti iepriekš, precizēt dažus no šiem lēmumiem un nodrošināt racionālāku mācību organizēšanu, papildinot ar pieejamā budžeta reālu pielāgošanu skolēnu reālajām vajadzībām. Tā kā visas iesaistītās personas apzinās, ka ir nepieciešami ietaupījumi, turpmāk ir iespējams veikt pasākumus izmaksu samazināšanai, kā arī pārstrādāt un optimizēt pedagoģiskās metodes. Vairāki pasākumi tika apspriesti 2010. gadā, tostarp stundu skaita samazināšana mazām grupām vai otras valodas izmantošana stundās, lai varētu veidot bērnu grupas, kuriem ir dažādas valodas. Tika precizēti arī noteikumi attiecībā uz skolēniem, kuriem nav savas valodas plūsmas. Šie jaunie un precizētie noteikumi palīdzēs direktoriem organizēt izvēles mācību priekšmetus un grupas 2011./2012. mācību gadā. TURPMāKIE UZDEVUMI Viens no galvenajiem uzdevumiem nākamajos gados būs augsta izglītības līmeņa saglabāšana, vienlaikus organizējot un modernizējot Eiropas skolu sistēmas struktūru un ievērojot budžeta ierobežojumus, ko nosaka pašreizējie grūtie ekonomikas apstākļi, kas tuvākajā nākotnē varētu neuzlaboties. Sistēmas nākotne ir arī tās atvērtībā. Tādējādi vajadzētu vairāk iedrošināt valstu skolas lūgt to akreditāciju, lai varētu plašāk piedāvāt Eiropas mācību programmu. Tā būs viena no galvenajām darba jomām nākamajos gados. Eiropas Komisija izsaka bažas par grūtībām, ar kurām saskaras dažas dalībvalstis savu pienākumu izpildē gan attiecībā uz infrastruktūrām, gan attiecībā uz skolotāju norīkošanu. Komisija cenšas izveidot skolēniem vislabākos iespējamos apstākļus, ievērojot esošo regulējumu un budžeta lēmējinstitūciju piešķirtos finanšu līdzekļus. [1] 1. kategorijas skolēni ir skolēni, kas Eiropas skolām ir jāpieņem. Šie skolēni ir atbrīvoti no mācību maksas.