LV    LV LV 
 
LV 1   LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 21.10.2009 
SEC(2009) 1377 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS, 
kas pievienots  
 
priekšlikumam 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVAI 
 
par minim āliem standartiem attiec ībā uz dalībvalstu proced ūrām, ar kur ām piešķir un 
atņem starptautisko aizsardz ības statusu 
  
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums  
  
{COM(2009) 554} 
{SEC(2009) 1376}  
 
LV 2   LV 1. PROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
Neraugoties uz pas ākumiem, kurus pie ņēma Kopējās Eiropas patv ēruma sist ēmas (KEPS) 
pirmajā posmā, patvēruma mekl ētājiem aizvien ir ļoti dažādas iespējas attiec ībā uz 
starptautisk ās aizsardz ības statusu atkar ībā no tā, kurā ES dalībvalstī tiek izskat īti to 
pieteikumi. Vairums respondentu, kas piedal ījās apspried ēs par Zaļo grāmatu, nor ādīja uz 
nopietniem tr ūkumiem Padomes 2005. gada 1. decembra Direkt īvā 2005/85/EK (turpm āk —
 Patvērumu proced ūru direktīva jeb direkt īva), kuri sp ēj radīt aizsardz ības nepiln ības un 
repatriēšanas ( refoulement ) risku.   
Lielākā daļa direktīvas noteikumu nav oblig āti, tādējādi ļaujot dalībvalstīm turpināt piemērot 
tajās spēkā esošos valsts ties ību aktus. Tas ir rad ījis konsekvences tr ūkumu vis ā ES un 
neskaidrības pieteikuma iesniedz ējiem, tādējādi ir sarež ģīti runāt par kop ējo patvēruma 
sistēmu. Saska ņā ar patvēruma statistiku neskaidr ības un iesp ējas izdarīt atkāpes ir rad ījušas 
lielas atšķirības Kvalifik ācijas direkt īvas piemērošanā. Var minēt tikai dažus piem ērus: 
• rādītāji par kop ējiem pozit īvajiem lēmumiem daž ādās dalībvalstīs 2007. gad ā svārstījās no 
52,2 % Luksemburg ā līdz 27,5 % V ācijā un līdz 0,8 % Grie ķijā, 
• dažādās dalībvalstīs laikposm ā no 2005. l īdz 2007. gadam b ūtiski atšķīrās atzīšanas līmenis 
attiecībā uz tās pašas pilson ības pieteikuma iesniedz ējiem, piem ēram, attiec ībā uz 
patvēruma mekl ētājiem no Krievijas (liel ākoties čečenu izcelsmes) r ādītājs svārstījās no 
63 % Austrij ā līdz 0 % Slov ākijā. 
Ietekmes nov ērtējumā apskatīti jautājumi, kuri ir izr ādījušies vispretrun īgākie un, iesp ējams, 
dalībvalstu starp ā izraisīs dažādu reakciju, k ā arī attiecībā uz kuriem nepieciešami papildu 
finansiālie ieguld ījumi, proti: 
• šķēršļi, pieprasot starptautisk ās aizsardz ības statusu, 
• administrat īvo kļūdu iespējamība, 
• atšķirīgi procesu ālie jēdzieni, 
• bažas par l ēmumu pie ņemšanas efektivit āti un kvalit āti. 
2. PIEVIENOT Ā VĒRTĪBA RĪCĪBAI ES MĒROGĀ UN SUBSIDIARIT ĀTES PRINCIPA 
IEVĒROŠANA  
Tamperes san āksmes secin ājumos paredz ēts, ka Kop ējā Eiropas patv ēruma sistēmā īstermiņā 
būtu jāietver kopēji standarti  taisnīgām un efekt īvām patvēruma pieš ķiršanas proced ūrām 
un ilgtermi ņā — Kopienas noteikumi kop ējas patvēruma pieš ķiršanas proced ūras izveidei 
Eiropas Kopien ā. Hāgas programm ā paredzēts mērķis Kopējās Eiropas patv ēruma sist ēmas 
otrajā posmā izveidot kop ēju patvēruma pieš ķiršanas proced ūru Eiropas Savien ībā.  
Kopējās Eiropas patv ēruma sistēmas izveide k ļuva par ES priorit āti vairāku iemeslu d ēļ. Jo 
īpaši dažās dalībvalstīs salīdzinājumā ar citām ir daudz liel āks to pieteikuma iesniedz ēju 
skaits, kuri l ūdz starptautisk ās aizsardz ības statusu. Gandr īz 1/5 pieteikumu tiek iesniegti 
vairākkārt. Neapšaub āmi, patv ēruma mekl ētāji dažas dal ībvalstis uzskata par 
„pievilcīgākiem” galam ērķiem nekā citas, piem ēram, 2006. gad ā Beļģija, Vācija, Francija, 
Zviedrija un Apvienot ā Karaliste sa ņēma vairāk nekā 3000 atk ārtotus pieteikumus, turpretim 
Kiprā un Portug ālē šādu pieteikumu skaits bija maz āk par 100. Ne visiem, kam nepieciešams 
aizsardzības statuss, tas tiek pieš ķirts. 
 
LV 3   LV Šādu nevienl īdzību iemesls ir pieteikumu izskat īšanas proced ūru nevienm ērīgā piemērošana. 
Tādēļ patvēruma jom ā turpinās „loterija”, un l īd z  a r  t o  a r ī veidojas patv ēruma mekl ētāju 
otrreizēja plūsma starp dal ībvalstīm, apdraudot Dublinas regulas pamatojumu, kas balst ās uz 
pieņēmumu, ka pieteikuma iesniedz ējiem ir piek ļuve aizsardz ībai saska ņā ar līdzvērtīgiem 
nosacījumiem vis ās dalībvalstīs. Šī direktīva skar Kop ējās Eiropas patv ēruma sistēmas būtību, 
jo ar to savieno un atbals ta visus instrumentus patv ēruma jom ā, un tās iespējamie trūkumi 
negatīvi ietekmē citu Kopienas noteikumu piem ērošanu. 
Tādēļ, lai izveidotu augst ākus un saska ņotākus standartus, kuru pamat ā ir spēkā esošie 
minimālie standarti par patv ēruma pieš ķiršanas proced ūrām, ir jārīkojas ES m ērogā. 
3. POLITIKAS M ĒRĶI 
Vispārīgais mērķis: 
panākt augstākus aizsardz ības standartus vis ā ES person ām, kam nepieciešama starptautisk ā 
aizsardzība. 
Konkrētie mērķi:  
(1) nodrošināt, ka patvēruma pieš ķiršanas proced ūras ir pieejamas, 
(2) padarīt procedūras līdzvērtīgākas, 
(3) nodrošināt kopējo procesu ālo līdzekļu konsekventu piem ērošanu, 
(4) uzlabot proced ūru kvalitāti un efektivit āti, 
(5) uzlabot piek ļuvi efektīvai tiesiskajai aizsardz ībai, 
(6) nodrošināt konsekvenci starp daž ādiem instrumentiem patv ēruma jom ā ES. 
4. POLITIKAS RISIN ĀJUMU VARIANTI  
Tā kā problēmas ir daž āda rakstura, nav iesp ējams izstr ādāt vienotu visaptverošu politikas 
risinājumu. Tādēļ ietekmes nov ērtējumā ierosināts atdalīt politikas risin ājumus katram 
politikas m ērķim. Attiec ībā uz katru no min ētajiem politikas risin ājumiem ir izkl āstīti divi vai 
trīs leģislatīvie papildu risin ājumi. Patv ēruma pieš ķiršanas procesu ālo tiesību aktu jom ā tikai 
tiesību akti var nodrošin āt sistēmisku un ilglaic īgu ietekmi uz izskat īšanas proced ūru kvalitāti 
un lietder ību. Gandr īz visi min ētie papildu risin ājumi ir kumulat īvi. Tos papildina pl ānotie 
praktiskie sadarb ības pasākumi. Lai noteiktu v ēlamā risinājuma elementus, ietekmes 
novērtējumā izskatīti visi papildu risin ājumi salīdzinājumā ar standarta scen āriju ne tikai 
saistībā ar efektivit āti, lietderību un saska ņotību, bet ar ī to proporcionalit āti, sociālo ietekmi 
un ietekmi uz pamatties ībām. 
Ņemot vērā ierosināto risinājumu sarež ģītību, šajā kopsavilkum ā ietverts tikai v ēlamā 
politikas risin ājuma galveno elementu apraksts. 
i. Status quo  
Spēkā esošais tiesiskais regul ējums netiktu main īts. Komisijas veikta p ārraudzība veicin ātu 
labāku spēkā esošo standartu iev ērošanu. Eiropas Kopienu Tiesas un Eiropas Cilv ēktiesību 
tiesas lēmumi un atzinumi, kuros, piem ēram, uzsv ērts princips par pieteikumu r ūpīgu 
pārbaudi, var ētu samazin āt patvaļīgumu direkt īvas piem ērošanā. Tomēr šādām tendenc ēm 
būtu ad hoc , nevis sist ēmisks raksturs. Saska ņā ar direktīvu aizvien turpin ātu īstenot atš ķirīgas 
patvēruma pieš ķiršanas proced ūras, bet, iesp ējams, maz ākā mērā, ko veicin ātu praktiska 
 
LV 4   LV sadarbība, jo īpaši, ja Eiropas Patv ēruma atbalsta birojs izstr ādātu mācību programmas vai 
sniegtu konkr ētu profesion ālu atbalstu, vajadz ības gadījumā izmantojot ekspertu t īklu. 
ii. Nodrošin āt piekļuvi patvēruma pieš ķiršanas proced ūrām 
- nodrošin āt kompetentu iest ādi, kas atbild par starptautisk ās aizsardz ības pieteikumu 
reģistrēšanu,  
- precizēt, ka policijas darbiniekiem, miesassargiem un citu iest āžu darbiniekiem, pie kuriem, 
iespējams, vērsīsies persona, kas v ēlas iesniegt starptautisk ās aizsardz ības pieteikumu, b ūtu 
jāsaņem skaidri nor ādījumi par to, k ā rīkoties šādos gadījumos, tostarp j āparedz pien ākums 
nodot pieteikumu kompetentajai iest ādei,  
- ieviest pien ākumu inform ēt par proced ūrām, kuras attiecas uz pieteikuma iesniegšanu, 
konsultēšanas un mutisk ās tulkošanas pakalpojumiem, kas ir pieejami de facto  patvēruma 
meklētājiem, kuri ierodas robežš ķērsošanas punktos, 
- paredzēt pienākumu dalībvalstīm reģistrēt pieteikumus sapr ātīgā laikposm ā, 
- pārskatīt noraidījuma pamatojumu un ieviest k ārtību, kas ļauj pieteikuma iesniedz ējam 
izteikt savu viedokli par pamatojumu un inform āciju, ko iest ādes plāno izmantot par pamatu 
lēmuma pie ņemšanā, 
- svītrot jēdzienu par drošu Eiropas trešo valsti. 
iii. Uzlabot procesu ālās garantijas  
- atcelt atk āpes no pamatprincipiem un garantij ām, kā arī nodrošin āt bezmaksas juridisko 
palīdzību nepavad ītām nepilngad īgajām person ām un citiem patv ēruma mekl ētājiem, kuriem 
nav finansi ālo līdzekļu pirmās instances proced ūrās, 
- pārliecināties, ka izdošanas l īgumi netiek izmantoti, lai patv ēruma piepras ītāju nosūtītu 
atpakaļ uz viņa/viņas izcelsmes valsti, 
- piešķirt tiesības patvēruma piepras ītājam piekļūt personisk ās intervijas zi ņojumam un izteikt 
par to viedokli, pirms tiek pie ņemts lēmums par vi ņa/viņas pieteikumu, 
- nodrošin āt, ka personisk ās intervijas laik ā saziņa notiek valod ā, kurā pieteikuma iesniedz ējs 
spēj sazināties un pien ācīgi izklāstīt savā pieteikum ā ietverto inform āciju. 
iv. Uzlabot l īdzvērtīgu piekļuvi aizsardz ībai attiec ībā uz person ām ar īpašām 
vajadzībām 
- ieviest jēdzienu — pieteikuma iesniedz ējs ar īpašām vajadzībām,  
- nodrošin āt tiesības bērnam iesniegt starptautisk ās aizsardz ības pieteikumu, sv ītrot pašreiz 
spēkā esošo iesp ēju atturēties no pārstāvja iecelšanas gad ījumos, kad nepavad īta nepilngad īgā 
persona ir 16 gadus veca vai vec āka,  
- definēt prasības aizbildnim un preciz ēt aizbildņa tiesības iesniegt patv ēruma pieteikumu 
nepavadītas nepilngad īgās personas v ārdā,  
- pieprasīt dalībvalstīm inform ēt katru pilngad īgo personu individu āli par viņa/viņas tiesībām 
iesniegt atseviš ķu starptautisk ās aizsardz ības pieteikumu un sniegt apg ādājamajām 
pilngadīgajām person ām iespēju inform ēt atbildīgās iestādes darbiniekus par saviem 
individuālajiem apst ākļiem,  
 
LV 5   LV - definēt tiesu medic īnas ziņojumu noz īmi un to ieg ūšanas proced ūras, lai dokument ētu 
spīdzināšanas paz īmes, sniegt sp īdzināšanu pārcietušajām person ām vajadz īgo laiku, lai t ās 
sagatavotos personiskajai  intervijai par attiec īgo pieteikumu, k ā arī ieviest ar dzimumu un 
vecumu saist ītas prasības pieteikuma iesniedz ēju intervēšanai,  
- precizēt, ka, piem ērojot direkt īvu, pien ācīgi jāņem vērā dzimumu apsv ērumi un 
starptautisk ās saistības bērna tiesību jomā un attiec ībā uz spīdzināšanu pārcietušajām 
personām, person ām ar gar īgiem trauc ējumiem, k ā arī nepavad ītām nepilngad īgajām 
personām nepiem ēro paātrinātas proced ūras, kuru pamat ā ir jēdziens par ac īmredzami 
nepamatotiem pieteikumiem,  
- nepiemērot nepavad ītām nepilngad īgajām person ām robežproced ūras un proced ūras, kuras 
attiecas uz drošu trešo valsti,  
- nodrošin āt, ka patv ēruma pieš ķiršanas jom ā iesaistīto darbinieku m ācību programm ās ietver 
jautājumus, kas attiecas uz dzimumu, traum ām un vecumu.  
v. Tuvin āt paātrinātās procedūras 
- ieviest ierobežotu un izsme ļošu iemeslu sarakstu pa ātrināto proced ūru piemērošanai, kura 
pamatā ir jēdziens par ac īmredzami nepamatotiem pieteikumiem, vienlaikus paturot 
dalībvalstīm piešķirtās pilnvaras priorit ārā kārtībā izskatīt citas pras ības,  
- pieprasīt dalībvalstīm organiz ēt personisk ās intervijas un preciz ēt, ka atbild īgajai iestādei 
būtu jādod vajadz īgais laiks veikt attiec īgā pieteikuma r ūpīgu pārbaudi.  
vi. Paskaidrot j ēdzienu par drošu izcelsmes valsti  
- svītrot jēdzienu par droš ām izcelsmes valst īm no minim ālā kopējā saraksta, k ā arī atkāpes no 
būtiskiem krit ērijiem, ar ko treš ām valstīm piešķir drošas izcelsmes valsts statusu valsts 
mērogā, 
- nodrošin āt regulāru pārskatu par situ āciju trešās valstīs, kuras uzskata par droš ām izcelsmes 
valstīm.  
vii. Uzlabot piek ļuvi efektīvai tiesiskajai aizsardz ībai 
- paskaidrot, ka p ārskata jom ā jāietver gan fakti, gan tiesiskie jaut ājumi vismaz taj ās 
procedūrās, ko veic pirm ās instances ties ā vai tribun ālā, un tā pamatā jābūt ex nunc  
novērtējumam par aizsardz ības vajadz ībām,  
- noteikt, ka pirm ās instances l ēmuma pārsūdzībai ir apturoša ietekme, tom ēr paredzot 
atsevišķus izņēmumus. P ēdējā gadījumā tiesa (tribun āls) katrā konkrētajā gadījumā var veikt 
pagaidu pas ākumus,  
- nodrošin āt, ka ties ām (tribun āliem) ir neierobežotas ties ības saņemt materi ālus, kurus 
atbildīgā iestāde izmantojusi par pamatu l ēmuma pie ņemšanā,  
- paredzēt saprātīgus termiņus pārsūdzības iesniegšanai pret pirm ās instances l ēmumiem.  
viii. Uzlabot konsekvenci starp daž ādiem instrumentiem patv ēruma jom ā ES  
- noteikt direkt īvā vienotas patv ēruma pieš ķiršanas proced ūras galvenos elementus, 
- paplašin āt direktīvas noteikumu piem ērošanas jomu par b ēgļa statusa at ņemšanu, taj ā 
ietverot alternat īvā aizsardzības statusa at ņemšanu,  
 
LV 6   LV - preciz ēt, ka min ētā direktīva attiecas uz person ām, kurām piemēro Dublinas 
procedūras, un ka j ēdziens par pieteikuma netiešu at saukšanu neattiecas uz person ām, kas 
saskaņā ar Dublinas regulu ir p ārsūtītas uz atbild īgo dalībvalsti. 
ix. Paaugstin āt lēmumu pie ņemšanas efektivit āti un kvalit āti 
- samazin āt to spēkā esošo atk āpju skaitu, kuras attiecas uz vienas atbild īgās iestādes 
principu, 
- nodrošin āt, ka atbild īgajai iestādei ir pietiekams skaits kompetentu darbinieku,  
- ieviest minim ālās prasības attiecībā uz intervijas saturu, 
- preciz ēt minimālās prasības par m ācību programmu saturu; 
- apvienot turpm āko pieteikumu izskat īšanas proced ūru un pieņemamības proced ūru,  
- piepras īt dalībvalstij ņemt vērā turpmākus paziņojumus, pirms attiec īgajā jautājumā 
tiek pieņemts galīgais lēmums, 
- noteikt sapr ātīgu termiņu pirmās instances l ēmumu pie ņemšanai p ēc būtības.  
5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Katrs papildu risin ājums atšķirīgā mērā ietekmē šādas jomas:  
• tiktu ievērojami samazin āts administrat īvo kļūdu skaits patv ēruma pieš ķiršanas proced ūrās, 
tā kā tiktu uzlabota piek ļuve aizsardz ībai un tiesas pieejam ībai, pateicoties uzlabot ām 
procesuālajām garantij ām, labākai konsekvencei starp patv ēruma pieš ķiršanas 
instrumentiem un uzlabotai l ēmumu pie ņemšanas kvalit ātei, 
• uzlabota piek ļuve sociālajai aizsardz ībai, jo person ām, kas mekl ē patvērumu, būtu vairāk 
iespēju piekļūt patvēruma pieš ķiršanas proced ūrām un attiec īgā gadījumā iegūt 
aizsardzību, tostarp vajadz īgo sociālo un vesel ības aprūpi. Tas pats attiecas uz lab āku 
sabiedrības veselību, 
• uzlabota vienl īdzība/nediskrimin ācija: jo īpaši noteikumi, ar ko veicina de facto  
vienlīdzību patvēruma pieš ķiršanas proced ūrās (īpašas garantijas sieviet ēm un 
neaizsarg ātiem patv ēruma piepras ītājiem), noteikumi par piek ļuvi efekt īvai tiesiskajai 
aizsardzībai un uzlabot ām procesu ālajām garantij ām ir vēlamā risinājuma galvenie 
elementi, kas uzlabos kvalit āti un nediskrimin āciju,  
• laba pārvaldība: to varētu labāk sasniegt dal ībvalstu m ērogā, ieviešot vienu atbild īgo 
iestādi, kā arī nodrošinot darbiniekus, kuriem ir vajadz īgās prasmes un pieredze.  
Jo īpaši sarež ģīti ir noteikt izmaksas, kas saist ītas ar p ārmaiņām Kopējā Eiropas 
patvēruma sist ēmā. Aizsardz ību piešķir, izskatot katru gad ījumu atseviš ķi, saskaņā ar 
sarežģītu analīzi konkrētajā situācijā, un tā ir atkar īga no vair ākiem juridiskajiem un 
faktiskajiem apst ākļiem. Nav datu par to, k āpēc noteikt ā laikposm ā dažus pieteikumus 
pieņēma, bet citus noraid īja. Patvēruma mekl ētāju plūsmas apjomu vai profilu nevar paredz ēt 
nākamajam gadam, pamatojoties uz datiem par iepriekš ējo gadu. Pieejam ās norādes attiec ībā 
uz vēlamā risinājuma galvenajiem elementiem ir š ādas. 
Desmit dal ībvalstis, kuras, iesp ējams, ietekm ētu paredz ētie noteikumi par personiskaj ām 
intervijām, 2008. gad ā kopumā reģistrēja 111 650 pieteikuma iesniedz ējus. Ja pieejam ība 
intervijām uzlabojas par 5 %, ierosin ātais risinājums ietekm ēs vismaz 5582 pieteikuma 
 
LV 7   LV iesniedzējus, un tam b ūs nepieciešami EUR 266 149,76  gadā1. Piecas dal ībvalstis, kuras 
ietekmētu paredz ētie pasākumi par piek ļuves atvieglošanu proced ūrām pie jūras robež ām, 
2008. gad ā reģistrēja 56 985 pieteikuma iesniedz ējus. Noteikumi par bezmaksas juridisko 
palīdzību pirmaj ā instancē ietekmētu vismaz 11 dal ībvalstis, kuras 2008. gad ā reģistrēja 
125 255 pieteikuma iesniedz ējus. Līdz pat 48 400 person ām (20 % no visiem pieteikuma 
iesniedzējiem) būtu vajadz īgi paredz ētie pasākumi, kuri attiecas uz sp īdzināšanas upuriem. 
Aptuveni 45 140 personas var ētu gūt labumu no lab ākas piekļuves efekt īvai tiesiskajai 
aizsardzībai 8 dalībvalstīs. Vēlamā risinājuma iesp ējamās vispārīgās administrat īvās izmaksas 
tiek lēstas EUR 2 857 555 apm ērā. 
Daudzas izmaksas liel ā mērā kompens ētu finansi ālie ieguvumi ilgtermi ņā. Samazinot 
pieteikuma iesniedz ēju otrreizējo plūsmu un uzlabojot proced ūras pirmaj ā instancē, var iegūt 
potenciālus ietaup ījumus. Uzs ākot sniegt pakalpojumus, pies aistot ekspertus un veicot 
pārbaudes, v ēlamajam risin ājumam b ūtu jāsamazina p ārsūdzību skaits, t ādējādi radot 
administrat īvus un finansi ālus ietaup ījumus. Ir nor ādes, ka p ārsūdzības var divk āršot 
patvēruma pieteikuma izmaksas. 2007. gad ā tika iesniegtas aptuveni 110 846 p ārsūdzības. 
Turklāt tas nozīmētu ar reģistrācijas pakalpojumiem saist īto izmaksu samazin āšanu. Vid ēji 
reģistrācija vienam cilv ēkam var izmaks āt EUR 11 000 gad ā, turpretim paredzamais 
procedūru ilgums pirmaj ā instancē ir 6 mēneši, turpretim p ārsūdzības proced ūras bieži vien 
ilgst vismaz 1 gadu.  
Saskaņā ar Eiropas B ēgļu fondu līdzfinansējums attiec ībā uz valsts pas ākumiem priekšlikuma 
standartu īstenošanai ir pieejams 50 % vai 75 % apm ērā. 
6. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
Ar ierosin āto risinājumu Kopienas ties ību aktos nosaka b ūtiskus procesu ālos principus, 
aizsardzības pasākumus un j ēdzienus. Saska ņojot procesu ālos pasākumus, ar v ēlamo 
risinājumu ir iesp ēja nodrošin āt piekļuvi aizsardz ībai saskaņā ar vienlīdzīgiem nosac ījumiem 
visā Eiropas Savien ībā un panākt labāku sloga sadal ījumu visās dalībvalstīs. Turklāt tas ir arī 
būtisks solis, lai sasniegtu ES m ērķi nodrošin āt to, ka tiek iev ērotas tiesības uz patv ērumu, 
nerepatriēšanas princips un pamatties ības kopum ā. 
Paredzams, ka ar v ēlamo risin ājumu uzlabos gan proced ūru efektivit āti, gan kvalit āti, uzsākot 
pakalpojumu sniegšanu, ieteikumu un ekspertu zin āšanu izmantošanu, k ā arī ierosinot 
dalībvalstis sapr ātīgā laikposm ā sniegt izsv ērtus lēmumus pirmaj ā instancē. Tam vajadz ētu 
(i) sniegt iesp ēju dalībvalstīm ātrāk noskaidrot, kuras personas jaukt ās migrantu pl ūsmās ir 
uzskatāmas par patv ēruma mekl ētājiem, (ii) uzlabot pirm ās instances negat īvu lēmumu 
pamatojam ību, (iii) ar patv ēruma jaut ājumiem saist ītajiem darbiniekiem ļaut labāk identific ēt 
nepamatotus un ļaunprātīgus pieteikumus, (iv) atbalst īt dalībvalstu centienus pan ākt 
nepieņemto patv ēruma mekl ētāju izceļošanu no to te ritorijas.  
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Komisija ik p ēc pieciem gadiem sagatavos zi ņojumu par uzraudz ības un nov ērtēšanas 
pasākumiem. Notiks regul āras ekspertu san āksmes, lai apspriestu īstenošanas probl ēmas un 
apmainītos ar lab āko praksi dal ībvalstu starp ā. Eiropas Patv ēruma atbalsta birojam b ūs 
būtiska nozīme atjaunin ātas inform ācijas apkopošan ā par direkt īvas īstenošanu dal ībvalstīs.  
                                                           
1 Apr ēķinu pamat ā ir patvēruma jom ā iesaistīto darbinieku vid ējās darba izmaksas stund ā (EUR 23,84).