saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas 164. pantu, attiecībā uz lauksaimniecības subsīdijām

COM(2020) 835 final of 10.12.2020 downgraded on 27.1.2021

PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.Priekšlikuma priekšmets

Komisija ierosina Padomei apstiprināt nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”), par Apvienotās komitejas lēmumu attiecībā uz lauksaimniecības subsīdiju, tostarp zvejas un akvakultūras produktu atbalsta pasākumu, atbrīvošanu, kā paredzēts Izstāšanās līguma Protokola par Īriju un Ziemeļīriju (“protokols”) 10. panta 2. punktā, no Savienības valsts atbalsta noteikumu piemērošanas, kuri saskaņā ar protokola 10. panta 1. punktu padarīti piemērojami Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā attiecībā uz Ziemeļīriju. Saskaņā ar protokola 10. panta 2. punktu, lasot to saistībā ar tā 6. pielikumu, šajā lēmumā būtu jānosaka vismaz i) maksimālais gada atbalsta kopapjoms, kā arī ii) minimālais PTO (zaļās grupas) noteikumiem atbilstošā atbalsta īpatsvars, kā paredzēts Protokola par Īriju/Ziemeļīriju (“protokols”) 10. pantā.

2.Priekšlikuma konteksts

Saskaņā ar protokola 10. pantu visiem Apvienotās Karalistes pasākumiem, ar kuriem atbalsta lauksaimniecības produktu ražošanu un tirdzniecību Ziemeļīrijā, jāpiemēro Savienības valsts atbalsta noteikumi, kas uzskaitīti protokola 5. pielikumā, ja minētie pasākumi ietekmē tirdzniecību starp Ziemeļīriju un Savienību. Vienlaikus tas paredz atbrīvojumu no Savienības tiesību aktu piemērošanas, nepārsniedzot noteiktu maksimālo gada atbalsta kopapjomu, ar nosacījumu, ka atbrīvotā atbalsta noteikts minimālais īpatsvars atbilst PTO Nolīguma par lauksaimniecību 2. pielikuma noteikumiem.

Apvienotā komiteja, ņemot vērā jaunāko pieejamo informāciju, saskaņā ar protokola 6. pielikumu nosaka sākotnējo maksimālo gada atbalsta kopapjomu, kam piešķirams atbrīvojums, un sākotnējo minimālo īpatsvaru.

Protokolā cita starpā ir paredzēts, ka, nosakot sākotnējo maksimālo lauksaimniecības nozarei sniegtā gada atbalsta kopapjomu, kam piešķirams atbrīvojums, ir jāņem vērā Apvienotās Karalistes turpmākās lauksaimniecības atbalsta shēmas struktūra, kā arī gada vidējais rādītājs no to izdevumu kopsummas, kas radušies Ziemeļīrijā kopējās lauksaimniecības politikas satvarā saskaņā ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2014.–2020. gadam.

Nosakot sākotnējo minimālo īpatsvaru, kas piemērojams sākotnējam maksimālajam lauksaimniecības nozarei sniegtā gada atbalsta kopapjomam, kam piešķirts atbrīvojums, protokolā cita starpā ir paredzēts ņemt vērā Apvienotās Karalistes lauksaimniecības atbalsta shēmas struktūru, kā arī īpatsvaru, kādu veido PTO Nolīguma par lauksaimniecību 2. pielikuma noteikumiem atbilstošie kopējās lauksaimniecības politikas kopējie izdevumi Savienībā, kā paziņots par attiecīgo periodu.

3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

Maksimālā gada atbalsta kopapjoma un minimālā īpatsvara noteikšana atbilstoši PTO Lauksaimniecības nolīguma 2. pielikuma noteikumiem.

Maksimālo gada atbalsta kopapjomu nosaka, pamatojoties uz kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) I un II pīlāra izdevumu piešķīrumiem.

I pīlāram (Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds – ELGF) attiecīgais izdevumu līmenis ir aprēķināts, pamatojoties uz diviem galvenajiem elementiem – Apvienotās Karalistes izdevumu piešķīrumiem tiešajiem maksājumiem, kā arī izdevumiem, kas saistīti ar tirgus atbalsta pasākumiem, pamatojoties uz ikgadējām grāmatojumu noskaidrošanas deklarācijām par 2014.–2019. finanšu gadu. Tās ietver izdevumus, kas Apvienotās Karalistes maksājumu aģentūrai radušies par Ziemeļīriju saskaņā ar tirgu kopīgo organizāciju (TKO). Tā kā par 2020. finanšu gadu vēl nav pieejami grāmatojumu noskaidrošanas dati, gada vidējā summa ir aprēķināta, ņemot vērā laikposmu no 2014. līdz 2019. gadam un attiecīgi kopējo summu dalot ar 6 gadu skaitu.

Attiecībā uz II pīlāru (Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai – ELFLA) attiecīgā summa ir balstīta uz 7 gadu vidējo piešķīrumu apstiprinātajā lauku attīstības programmā (ieskaitot valsts papildu finansējumu un papildu finansējumu ārpus Līguma par Eiropas Savienības darbību 42. panta darbības jomas).

Gadā, kad notiek smaga un neparedzēta krīze, maksimālajam gada atbalsta kopapjomam vajadzētu būt lielākam.

Nosakot zivsaimniecības nozares atbalsta, uz kuru attiecas atbrīvojums, maksimālo apjomu, ir ņemti vērā arī vidējie izdevumi saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu (2014.–2020. gadam). Tas ir noteikts kā maksimālais atbalsta apjoms piecu gadu laikposmam, paredzot gada maksimālo apjomu.

Lai nodrošinātu, ka kvantitatīvais atbrīvojums no Savienības valsts atbalsta noteikumu piemērošanas, kas noteikts konkrētam atbalsta apjomam, nemazina Savienības tiesībās noteiktās pamatprasības atbalsta sniegšanai zivsaimniecības nozarē kvalitatīvā ziņā, kopīgajā lēmumā ir atspoguļoti atbilstības kritēriji attiecībā uz atbalstīto darbību veidu, kā noteikts Savienības tiesībās, izslēdzot konkrētas darbības, kuras nedrīkst finansēt no atbrīvotās summas.

Atbrīvotā atbalsta minimālais īpatsvars, kādam jāatbilst PTO Lauksaimniecības nolīguma 2. pielikuma noteikumiem, ir noteikts, pamatojoties uz ES atbilstīgā atbalsta vidējo likmi. Likme ir aprēķināta, pamatojoties uz paziņojumiem PTO par ES iekšējo atbalstu attiecībā uz ES 2014.–2018. budžeta gadiem, kas ir pēdējie pašreizējās DFS gadi, par kuriem ir pieejami paziņojumi (5 gadu vidējie rādītāji).

4.Juridiskais pamats

4.1.Procesuālais juridiskais pamats