Ieteikums

PADOMES IETEIKUMS

par pārmērīga valsts budžeta deficīta situācijas novēršanu Portugālē

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 126. panta 7. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

(1) Saskaņā ar LESD 126. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

(2) Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis panākt stabilu valdības finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darbvietu radīšanai.

(3) Saskaņā ar LESD 126. panta 6. punktu Padome 2009. gada 2. decembrī nolēma, ka Portugālē ir pārmērīgs budžeta deficīts, un saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu un 3. pantu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu, sagatavoja ieteikumu, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu vēlākais līdz 2013. gadam. Lai nodrošinātu vispārējās valdības budžeta deficītu zem atsauces vērtības 3 % apmērā no IKP līdz 2013. gadam, tika ieteikti ikgadējie fiskālie pasākumi vidēji 1,25 % no IKP periodā no 2010. līdz 2013. gadam. Aprēķinot vidējo ikgadējo fiskālo pasākumu apmēru, par sākumpunktu tika noteikts Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozē paredzētais 2011. gada deficīts. Visi fiskālie pasākumi, kas vajadzīgi, lai noteiktajā termiņā sasniegtu nominālo deficīta mērķi zem 3 %, tika aprēķināti, pieņemot, ka līdz 2015. gadam pakāpeniski samazināsies starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu.

(4) Komisija 2010. gada 15. jūnijā secināja, ka Portugāle ir veikusi efektīvus pasākumus, ņemot vērā Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu, lai tās valsts budžeta deficītu samazinātu zem atsauces vērtības 3 % no IKP, un uzskatīja, ka tādēļ papildu pasākumi pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrā nav vajadzīgi.

(5) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punktu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, var nolemt pieņemt pārskatītu ieteikumu saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu, ja ir veikta efektīva rīcība un ja pēc minētā ieteikuma pieņemšanas notiek negaidīti nelabvēlīgi ekonomiski notikumi, kuriem ir būtiska negatīva ietekme uz valsts finansēm. To, vai ir runa par negaidītiem nelabvēlīgiem ekonomikas notikumiem, kas lielā mērā negatīvi ietekmē publiskās finanses, pārbauda, ņemot vērā Padomes ieteikuma pamatā esošo ekonomikas prognozi.

(6) Saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. pantu Padomes pienākums ir attiecīgajai dalībvalstij sniegt ieteikumus ar mērķi novērst pārmērīgu budžeta deficītu noteiktā laikā. Ieteikumā jānosaka maksimāli sešu mēnešu termiņš, kurā attiecīgajai dalībvalstij ir efektīvi jārīkojas, koriģējot pārmērīgu budžeta deficītu. Turklāt ieteikumā novērst pārmērīgu budžeta deficītu Padomei būtu jāpieprasa sasniegt gada budžeta mērķus, kuri, balstoties uz prognozi, kas ir rekomendācijas pamatā, atbilstu strukturālajā bilancē paredzētajam minimālajam gada uzlabojumam, t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, vismaz 0,5 % apmērā no IKP.

(7) Pēc reģistrētas ievērojamas samazināšanās 2009. gadā, kad reālais IKP samazinājās par 2,9 %, Portugāles ekonomikā 2010. gadā atsākās pozitīva izaugsme 1,4 % apjomā, lielā mērā pateicoties ārkārtējiem faktoriem, kas stimulēja eksportu un privāto patēriņu. Ekonomikas lejupslīde atkal sākās 2011. gadā, kad reālais IKP samazinājās par 1,7 %, bet šis kritums bija mazāks, nekā sākotnēji prognozēts, jo neto eksports daļēji kompensēja privātā patēriņa un ieguldījumu ievērojamo samazināšanos. Tajā pašā laikā situācija darba tirgū turpināja pasliktināties. Saskaņā ar Komisijas dienestu veikto Portugāles ekonomiskās perspektīvas jaunāko atjauninājumu 2012. gadā, kurā ņemti vērā fiskālie pasākumi, kurus iestādes iesniedza septembra sākumā ekonomikas stabilizācijas programmas piektās pārskatīšanas laikā, ir paredzams, ka 2012. gadā reālais IKP samazināsies par 3,0 %, atspoguļojot iekšzemes pieprasījuma situācijas turpmāku pasliktināšanos, jo īpaši ieguldījumu aktivitātes ziņā. Tajā pašā laikā eksports veicas labi un, neskatoties uz samazinājumu pagājušajā gadā saistībā ar ārējā pieprasījuma pasliktināšanos, ir paredzams tirgus daļu turpmāks pieaugums. Izaugsme arī 2013. gadā būs gausa, atspoguļojot mazāku importa pieaugumu ar euro zonas tirdzniecības partneriem un papildu budžeta konsolidācijas pasākumus, bet paredzams, ka aptuveni gada vidū situācija mēreni uzlabosies, eksporta un ieguldījumu darbību atveseļošanas dēļ. Tiek prognozēts, ka gadā kopumā IKP pieaugums samazināsies par apmēram 1 %. Paredzams, ka 2013. gadā bezdarba līmenis būs visaugstākais — mazliet virs 16 %.

(8) Vispārējās valdības budžeta deficīts 2010. gadā sasniedza -9,8 % no IKP, kas ir nedaudz mazāks nekā -10,2 % no IKP 2009. gadā. Sliktie rezultāti galvenokārt ir dažu valsts uzņēmumu un valsts un privātā sektora partnerību statistikas pārklasificēšanas vispārējās valdības ietvaros, kā arī izmaksu, kas saistītas ar divu problemātisku banku glābšanu, sekas. Šo ietekmi tikai daļēji kompensē valdības veiktās pensiju fondu pārņemšanas vienreizējā ietekme un mazliet labāki ieņēmumi nekā iepriekšējā gadā. Faktiskais deficīts 2011. gadā bija 4,2 % no IKP salīdzinājumā ar mērķi 5,9 % no IKP. Labāki nominālie rezultāti ir skaidrojami ar banku pensiju fondu transfertu uz sociālās nodrošināšanas sistēmu, kas tika izmantots, lai nosegtu fiskālo deficītu 1,5 % apmērā no IKP. Valdība nekavējoties reaģēja, lai labotu budžeta slikto izpildi pirmā pusgada laikā, pieņemot papildu pasākumus ieņēmumu jomā, piemēram, nosakot vienreizējo piemaksu saistībā ar iedzīvotāju ienākuma nodokli un no samazināta līdz standarta tarifam palielinot PVN likmi par elektroenerģiju un dabas gāzi, vienlaikus samazinot izdevumus. Tādējādi fiskālo neizpildi var skaidrot galvenokārt ar vienreizējiem deficītu palielinošiem faktoriem, proti, nenodokļu ieņēmumu sliktu izpildi koncesiju un nekustamā īpašuma līmenī, un VU un PPP parādu, ko pieļāvusi Madeiras reģionālā pašvaldība, un PPP pārklasificēšanu vispārējās valdības sastāvā pēc ceļu lietošanas maksas ieviešanas.

(9) Saskaņā ar Komisijas dienestu veikto ekonomiskās perspektīvas jaunāko atjauninājumu vispārējās valdības budžeta deficīts Portugālē 2012. gadā paredzams 5,3 %, ja nemainās politika, tas ir salīdzināms ar 2012. gada budžeta likumā un 2012. gada stabilitātes programmā paredzēto deficītu 4,5 % apmērā no IKP. 2012. gada budžetā, kas grozīts ar marta papildinājumu, ietilpst konsolidācijas pasākumi, ko lēš 5,5 % no IKP. Izdevumu mazināšanas pasākumi ietver algu un pensiju samazinājumu līdz ar mazāku nodarbinātību publiskajā sektorā un samazinātiem veselības aprūpes, izglītības izdevumiem, VU kapitāla un kārtējiem izdevumiem. Ieņēmumus veicinošo pasākumu pamatā ir lielāki netiešie nodokļi, mainot dažu preču un pakalpojumu PVN likmes no pazeminātām un vidējām uz augstākām. Tiešo nodokļu izmaiņu mērķis galvenokārt ir paplašināt nodokļu bāzi, samazinot atskaitījumus un ierobežojot izņēmumus, ko piemēro iedzīvotāju un uzņēmumu ienākuma nodokļiem.

(10) 2012. gadā prognozētā novirze no budžeta plāna ir aptuveni 2,25 % no IKP, un tā galvenokārt saistīta to, ka ekonomika ātrāk nekā paredzēts pārorientējas uz eksportu ar mazākiem nodokļu ieņēmumiem, un augstāks, nekā paredzēts, bezdarba līmenis radīja lielākus izdevumus no sociālā nodrošinājuma budžeta. Ieņēmumu nepietiekamībai ir daudz iemeslu un tā saistīta ar mazākiem nekā paredzēts tiešajiem un netiešajiem nodokļiem, kā arī mazākām sociālās nodrošināšanas iemaksām. Nodokļu bāzes izmaiņas radīja vispārēju deficītu aptuveni 2 % no IKP salīdzinājumā ar 2012. gada budžetā prognozētajiem ieņēmumiem, bet 0,25 % no IKP ir radījuši vienreizēji pasākumi. Kopējie izdevumi veidojas atbilstoši plāniem, izdevumi par bezdarbnieka pabalstiem ir lielāki, bet tos līdzsvaro ietaupījumi citās jomās, jo īpaši kompensācijas darbiniekiem. Ietaupījumi līdz 1,5 % no IKP — zemāki neto procentu maksājumi un ES struktūrfondu pārplānošana — un, iespējams, vienreizējie ieņēmumi no lidostu koncesijas, palīdzēs daļēji kompensēt trūkstošos ieņēmumus. Tā kā 2012. gadā daži deficīta samazināšanas faktori ir vienreizēji, tad 2012. gada neizpilde nozīmē aptuveni 1,5 % no IKP pārcēlumu uz 2013. gadu, ko izraisa nodokļu ieņēmumu bāzes samazināšanās un norises darba tirgū.

(11) Saskaņā ar Komisijas dienestu veikto Portugāles ekonomiskās perspektīvas nesenāko atjauninājumu, pamatojoties uz nemainītu politiku, valsts budžeta deficītu 2013. gadā prognozē 4,75 % no IKP, kas ir salīdzināms ar sākotnējo mērķi 3 %. Portugāles ekonomikas stabilizācijas programmas ietvaros, politikai paliekot nemainīgai, ņem vērā pasākumus, par kuriem ir vienošanās Padomes 2011. gada 30. maija Īstenošanas lēmumā 2011/344/ES par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Portugālei un Saprašanās memoranda par konkrētiem ekonomikas politikas nosacījumiem starp Eiropas Komisiju, kas rīkojas Savienības vārdā, un Portugāles Republiku ceturtajā atjauninājumā. Saprašanās memoranda par konkrētiem ekonomikas politikas nosacījumiem ceturtajā atjauninājumā tiek izskatīti fiskālās konsolidācijas pasākumi 2013. gadā aptuveni 2 % no IKP apjomā, tostarp izdevumu ievērojama samazināšanās, ko radīs zemākas kompensācijas darbiniekiem un samazinājums izglītības un veselības nozarēs apvienojumā ar ieņēmumiem no valsts pārvaldes iestādēm un valsts uzņēmumu pārstrukturēšanas. Attiecībā uz ieņēmumiem plāno pasākumus, kuru mērķis ir paplašināt nodokļu bāzi, samazinot atvieglojumus un nodokļu atskaitījumus uzņēmumu un iedzīvotāju ienākuma nodoklim un palielinot akcīzes nodokli. Līdzīgi arī 2012. gada stabilitātes programmā tiek izskatīti fiskālās konsolidācijas pasākumi aptuveni 1,4 % no IKP apjomā.

(12) Saskaņā ar Komisijas dienestu veikto Portugāles ekonomiskās perspektīvas jaunāko atjauninājumu strukturālais deficīts attiecīgi 2009., 2010. un 2011. gadā bija -8,7 %, -8,5 % un -6.3 % no IKP. Paredzams, ka 2012. gadā tas sasniegs -4,2% no IKP. Tas nozīmē vidējo fiskālo konsolidāciju, kas ir aprēķināta kā starpība starp strukturālajiem deficītiem, 1,5 % apmērā no IKP periodā no 2010. gada līdz 2012. gadam, kas ir virs obligātā minimālā vidējo ikgadējo fiskālo pasākumu apmēra gadā 1,25 % no IKP, ko noteikusi Padome 2010.-2013. gadam. Aprēķinos ietverot izmaiņas makroekonomiskajā scenārijā jeb starpību starp prognozēm, kas tika izmantotas, gatavojot Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu, un pašreizējām prognozēm, vidējā gada fiskālā konsolidācija starp 2010. un 2012. gadu ir apmēram par 0,8 procentu punktiem no IKP augstāka. Portugāle ir efektīvi rīkojusies saistībā ar strukturālo deficītu līdz 2012. gadam.

(13) Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozi, kas bija pamatā Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu, Portugāles ekonomikai tika prognozēts pieaugums par 0,3 % 2010. gadā un par 1,0 % 2011. gadā. 2012. un 2013. gads nebija minētās prognozes redzeslokā, bet netieši 2012. un 2013. gadā tika paredzēta lielāka izaugsme nekā 2011. gadā, ņemot vērā pieņēmumu, ka līdz 2015. gadam pakāpeniski izlīdzināsies lielā negatīvā starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu. Reālais IKP 2010. un 2011. gadā bija ļoti lielā mērā pretrunā ar 2009. gada rudens prognozē paredzēto virzību, to lielākoties noteica ārkārtēji faktori — neilgtspējīga izaugsme 2010. gadā un ievērojami zemāks pieaugums 2011. gadā. Turklāt ekonomikas pieaugums bija daudz mazāk balstīts uz iekšzemes pieprasījumu. Kopējā iekšzemes pieprasījuma īpatsvars pieaugumā 2010. un 2011. gadā bija -5 procentu punkti no IKP salīdzinājumā ar prognozētajiem 0,6 procentu punktiem. Tajā pašā laikā darba tirgus samazinājās vairāk un straujāk, nekā bija paredzēts Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozē. Jaunākajā Komisijas dienestu prognozē par Portugāles ekonomiku 2012. un 2013. gadam paredzēti ievērojami negatīvi izaugsmes rādītāji. Turklāt izaugsmes struktūrā, visticamāk, saglabāsies neto eksporta tendence. Šīs izaugsmes prognozes liecina, ka Portugāles ekonomiku ir piemeklējuši negaidīti notikumi.

(14) Valsts kopējais parāds palielinājās no 93,3 % 2010. gadā līdz 107,8 % no IKP 2011. gadā un saskaņā ar Komisijas dienestu veikto Portugāles ekonomiskās perspektīvas nesenāko atjauninājumu pieaugs līdz 119,1 % no IKP 2012. gadā un sasniegs 123,7 % no IKP 2013. gadā, tādējādi katru gadu pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību. Šo parāda attiecības pieaugumu galvenokārt rada augstāki procentu maksājumi, tostarp maksājumi, kas saistīti ar programmu aizdevumiem un — mazākā mērā — primārā deficīta dinamika. Atlikumu un plūsmu korekcija 2012. gadā ir ievērojama un tās īpatsvars pieaugumā ir 3,3 procentu punkti no IKP. Tas ir saistīts ar paredzēto publiskā sektora struktūru piegādātāju rēķinu nomaksu un citām nepabeigtajām operācijām.

(15) Budžeta stāvoklis ir ievērojami sliktāks salīdzinājumā ar pieņēmumiem sākotnējā Padomes ieteikumā, jo ekonomiskā perspektīva ir sliktāka, nekā paredzēts, arī nodokļu ieņēmumi ir mazāki. Turklāt ievērojamais ekonomikas sarukums ļoti negatīvi ietekmē nodarbinātību un bezdarbu. Negatīva ietekme ir gan ieņēmumu, gan izdevumu pusē, samazinās sociālās iemaksas un palielinās sociālās izmaksas. Ņemot vērā visus minētos faktorus un jo īpaši fiskālās situācijas ievērojamo pasliktināšanos kopš sākotnējā Padomes ieteikuma saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu, un tā kā Portugāle ir efektīvi rīkojusies, ir pamatoti pārmērīga deficīta korekcijai paredzēt vēl vienu gadu.

(16) Vēl viena gada piešķiršana pārmērīga deficīta korekcijai prasa sasniegt šādus deficīta starpposma mērķus: 5,0 % no IKP 2012. gadā, 4,5 % no IKP 2013. gadā un 2,5 % no IKP 2014. gadā, kā noteikts ar Padomes Īstenošanas lēmuma 2011/344/ES piekto atjauninājumu. Pamatojoties uz Komisijas dienestu veikto Portugāles ekonomiskās perspektīvas atjauninājumu, no šiem mērķiem izrietošais vajadzīgais uzlabojums strukturālajā fiskālajā bilancē ir 2,3 % no IKP 2012. gadā, 1,6 % no IKP 2013. gadā un 1,3 % no IKP 2014. gadā. Portugāles iestādes pieņems papildu pasākumus, lai sasniegtu deficīta mērķi 2012., 2013. un 2014. gadā, ņemot vērā vajadzības, kas norādītas ekonomikas stabilizācijas programmas piektajā pārskatā. Turklāt iestādes nākamajiem gadiem izstrādās ārkārtas pasākumus noviržu gadījumā, ņemot vērā iespējamo īstenošanas risku.

(17) Lai gan dažu pēdējo mēnešu laikā ir kļuvis mazliet vieglāk, tirgus spiediens uz Portugāles valsts parādu joprojām ir liels un ir jānostiprina uzticība konsolidācijas pasākumu īstenošanai. Tāpēc sīki jāizstrādā visi strukturālie pasākumi, kas vajadzīgi, lai sasniegtu 2013. un 2014. gada budžeta mērķus, un jāpaātrina deficīta samazināšana, ja ekonomiskā vai budžeta situācija izrādās labāka par prognozēto. Savlaicīgu pasākumu nozīmīgums, lai novērstu novirzes risku nākotnē, attaisno trīs mēnešu termiņa piešķiršanu efektīvai rīcībai.

(18) Padome 6. jūlijā pieņēma konkrētai valstij — Portugālei — adresētus ieteikumus īstenot pasākumus, kā paredzēts Padomes Īstenošanas lēmumā 2011/344/ES un turpmāk precizēts 2011. gada 17. maija saprašanās memorandā un tā turpmākajos papildinājumos. Kopumā šo pasākumu mērķis ir pieņemt ticamu un sabalansētu fiskālās konsolidācijas stratēģiju, kuru papildina strukturālie fiskālie pasākumi un VU un PPP labāka kontrole, produktu un pakalpojumu tirgu dziļas un laikus veiktas strukturālās reformas un pasākumi, kas aizsargā finanšu sektoru, izmantojot rekapitalizāciju, ko atbalsta rezerves sistēma.

(19) Līdztekus Portugāles ekonomikas stabilizācijas programmas regulārai pārskatīšanai, kā noteikts Padomes Īstenošanas lēmumā 2011/344/ES, ik pēc trim mēnešiem izvērtēs tās sekmes PDB saistību īstenošanā.

(20) Portugāle izpilda nosacījumus pārmērīga vispārējās valdības budžeta deficīta novēršanas termiņa pagarinājumam, kā noteikts 3. panta 5. punktā Regulā (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu,

AR ŠO IESAKA.

(1) Portugāles iestādes pašreiz pastāvošo pārmērīgo budžeta deficītu novērš līdz 2014. gadam.

(2) Portugāles iestādes panāk strukturālās bilances uzlabojumu par 2,3% no IKP 2012. gadā, 1,6% no IKP 2013. gadā un 1,3% no IKP 2014. gadā, lai panāktu to, ka valdības budžeta deficīts līdz 2014. gadam ir mazāks par atsauces vērtību 3 % no IKP, pamatojoties uz Komisijas dienestu Portugāles ekonomisko prognozi. Deficīta mērķi ir 5,0% no IKP 2012. gadā, 4,5 % no IKP 2013. gadā un 2,5% no IKP 2014. gadā.

(3) Portugāles iestādes īsteno pasākumus, kas pieņemti 2012. gada budžetā un tā marta papildinājumā, un veic papildu pasākumus 0,3 % no IKP apjomā, lai ierobežotu deficītu līdz 5,0 % no IKP. Tie ietver dažu 2012. gada budžeta apropriāciju apturēšanu tādiem ieguldījumu projektiem, kas vēl nav uzsākti, zīmognodevas par vērtīgiem īpašumiem un nodokļa par ienākumiem no ieguldījumiem likmes paaugstināšanu, dažu 2013. gada budžeta pasākumu paātrināšanu, kas samazinās sociālos pabalstus, un citu pasākumu īstenošanu, kuri rada ietaupījumus starppatēriņā un ieņēmumus no pārdošanas.

(4) Portugāles iestādes pieņem pastāvīgus konsolidācijas pasākumus 3,0 % no IKP apjomā, lai 2013. gadā sasniegtu mērķi 4,5 % no IKP. Ja vien nav norādīts citādi, tad pasākumi, kas jāpieņem 2013. gada budžeta likumā, ir: i) kompensācijas darbiniekiem samazinājums, izmantojot ievērojamu publiskā sektora darbinieku skaita, atlīdzības par virsstundu darbu un ar algām nesaistītu kompensāciju samazināšanu, ii) labāka ienākumu pārbaude un dažu sociālo programmu un pabalstu samazināšana, iii) veselības aprūpes un valsts uzņēmumu reformas padziļināšana. Attiecībā uz ieņēmumiem paredzētie pasākumi ietver: i) iedzīvotāju ienākuma nodokļa reformu, ar ko vienkāršo nodokļa struktūru, dažu nodokļu izdevumu likvidēšanu, vidējā nodokļu līmeņa celšanu, uzlabojot progresivitāti, ii) uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes paplašināšanu, likvidējot procentu atskaitāmību, iii) īpašuma nodokļu celšanu. Portugāles iestādes 2013. gadā izmanto ārkārtas pasākumus noviržu gadījumā.

(5) Portugāles iestādes pieņem pastāvīgus konsolidācijas pasākumus 1,75 % no IKP apjomā, lai sasniegtu 2014. gada deficīta mērķi. Ekonomikas stabilizācijas programmas sestajai pārskatīšanai tiks veikta visaptveroša izdevumu pārskatīšana, lai 2014.-2015. gadam pilnībā norādītu pasākumus apjomā līdz aptuveni EUR 4 miljardiem. Šie pasākumi būs pilnībā precizēti 2013. gada februāra vidū. Fiskālās konsolidācijas plāni 2014.-2015. gadam būs pilnīgi definēti 2013. gada stabilitātes programmā.

(6) Portugāles valdība efektīvi rīkojas, lai īstenotu šo ieteikumu trīs mēnešu laikā pēc šā ieteikuma pieņemšanas un saskaņā ar 3. panta 4.a punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 sniedz precīzu ziņojumu par konsolidācijas stratēģiju, kura ir paredzēta mērķu sasniegšanai.

Turklāt Padome aicina Portugāles iestādes:

- Papildus ieteikumā paredzētajam ziņojumam (6) un līdztekus prasībām, kas ir noteiktas Padomes 2011. gada 30. maija Īstenošanas lēmumā 2011/344/ES par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Portugālei, reizi trijos mēnešos ziņot par panākumiem, īstenojot šo ieteikumu, kā arī veltīt šim tematam atsevišķu nodaļu stabilitātes programmās, kuras tiks sagatavotas līdz 2015. gadam.

- Saglabāt publisko finanšu pārvaldības reformas tempu, reformējot Budžeta programmas likumu, lai nodrošinātu atbilstību jaunajiem Eiropas Savienības fiskālās pārvaldības noteikumiem un turpināt uzlabot visu budžeta posmu pārredzamību un kontroli, kā arī nodrošināt vidēja termiņa budžeta programmas īstenošanu un mērķus visos vispārējās valdības līmeņos. Šis ieteikums ir adresēts Portugāles Republikai.

Briselē,

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs