KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS CENTRĀLAJAI BANKAI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Piecpadsmitais ziņojums par praktiskajiem sagatavošanās pasākumiem eurozonas turpmākai paplašināšanai /* COM/2014/0706 final - 2014/ () */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS CENTRĀLAJAI BANKAI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Piecpadsmitais ziņojums par praktiskajiem sagatavošanās pasākumiem eurozonas turpmākai paplašināšanai 1. Ievads Padome 2014. gada 23. jūlijā nolēma, ka Lietuva ir izpildījusi euro ieviešanai nepieciešamos nosacījumus[1]. Lietuva ieviesīs euro 2015. gada 1. janvārī ("Euro ieviešanas diena" jeb "€ diena"). Tādējādi eurozonas dalībvalstu kopējais skaits sasniegs 19, ieskaitot nu jau visas trīs Baltijas valstis. Neatsaucami noteiktais maiņas kurss ir 3,45280 Lietuvas liti pret vienu euro[2], kas atbilst iepriekšējam lita centrālajam kursam valūtas kursa mehānismā (VKM II). Šobrīd ir sācies Lietuvas praktiskās sagatavošanās pārejai uz euro nobeiguma posms. Pēc Komisijas pirmā īpašā ziņojuma par Lietuvas praktisko sagatavošanos[3] šajā ziņojumā ir izvērtēts turpmākais progress, kas panākts kopš 2014. gada jūnija vidus līdz septembra beigām. Tas attiecas uz sagatavošanos euro skaidras naudas ieviešanai, patērētāju aizsardzības pasākumiem pārejas posmā, piemēram, memorandu par labu darījumdarbības praksi pēc euro ieviešanas, un informācijas kampaņu. Šim ziņojumam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā sniegta sīka informācija par sagatavošanās pasākumiem euro ieviešanai pārējās dalībvalstīs, kuras vēl nav ieviesušas vienoto valūtu un kurām nav juridiska izņēmuma statusa attiecībā uz tās ieviešanu. 2. Pašreizējā situācija saistībā ar sagatavošanos euro ieviešanai Lietuvā Kopš iepriekšējā Komisijas ziņojuma kopumā ir panākts ievērojams progress saistībā ar Lietuvas iestāžu un iesaistīto ieinteresēto personu paveiktajiem praktiskajiem sagatavošanās pasākumiem. 2.1. Euro ieviešanas organizēšana, tiesību sistēmas pielāgošana un sagatavošanās pasākumi publiskajā sektorā Lietuvas valdība apstiprināja Nacionālo euro ieviešanas plānu[4] 2013. gada 26. jūnijā un to grozīja 2013. gada decembrī un 2014. gada jūnijā. To papildina rīcības plāns Nacionālā euro ieviešanas plāna īstenošanai[5]. Sagatavošanās notiek sekmīgi. Turpinās tiesību sistēmas pielāgošana. Seims rudens sesijā izskata aptuveni 120 tiesību aktu projektus, kas saistīti ar euro ieviešanu. Vairāk nekā 200 civildienesta ierēdņu valdības un pašvaldību līmenī ir apmācīti par euro ieviešanu un tās praktisko ietekmi, lai pēc tam varētu apmācīt savus kolēģus. Pārejā uz euro iesaistītās valsts iestādes turpina strādāt pie ārkārtas rīcības plānošanas, ieskaitot ārkārtas rīcības plānu savstarpēju izmantojamību. Ņemot vērā paaugstināto drošības risku, policistiem tika rīkotas speciālas mācības un ir paredzēti pasākumi, lai skaidras naudas pārvadājumu nozare varētu uzlabot skaidras naudas pārvadājumu drošību euro ieviešanas procesa laikā. 2.2. Sagatavošanās pasākumi skaidras naudas nomaiņai Ieviešot euro Lietuvā, tiek plānots izmantot t. s. lielā sprādziena scenāriju[6] ar 15 kalendārās dienas ilgu vienlaicīgas apgrozības periodu. Lai aizstātu apgrozībā esošās litu monētas un banknotes un nodrošinātu rezerves, ko uzskata par nepieciešamām 2015. gadam, vajadzēs 370 miljonus euro monētu, uz kuru Lietuvas nacionālajām pusēm būs attēlots Vytis, bruņās tērpts bruņinieks zirga mugurā, un 132 miljonus euro banknošu ar dažādu nominālvērtību. Pēc Padomes 2014. gada jūlija lēmuma Lietuvas naudas kaltuve ir sākusi Lietuvas euro monētu kalšanu. Līdz septembra beigām tika izkalti 45 % no monētām, kuras jāizkaļ 2014. gadā. Vajadzīgās euro banknotes ir aizdevusi Vācijas Federālā banka (Deutsche Bundesbank). Euro monētu priekšpiegāde kredītiestādēm sākta 2014. gada 1. oktobrī, un tai sekos banknošu priekšpiegāde no 2014. gada 1. novembra. Priekšpiegādes otrā fāze — banknošu un monētu piegāde komercbanku lielajiem klientiem sāksies 2014. gada 1. decembrī. Priekšpiegādes otro fāzi pasta nodaļās veiks tikai decembra beigās. Saskaņā ar pirmo aplēsi priekšpiegādei un priekšpiegādes otrajai fāzei vajadzēs euro skaidro naudu ar kopējo vērtību 703,7 miljoni euro (apmēram 32,5 miljoni euro banknošu un 168,2 miljoni euro monētu). Lietuvas Banka savās 2014. gada marta vadlīnijās par skaidras naudas nomaiņu iesaka bankām, novērtējot savas priekšpiegādes vajadzības, ņemt vērā, ka pirmajās pārejas dienās būs lielāks pieprasījums pēc mazākas nominālvērtības banknotēm. Saskaņā ar saprašanās memorandu par labu praksi, lai sagatavotos euro ieviešanai Lietuvā, ko Lietuvas Banka 2014. gada jūlijā noslēdza ar deviņām komercbankām, mazie uzņēmumi 2014. gada pēdējās piecās kalendāra dienās var izmantot labvēlīgus apstākļus priekšpiegādes otrajai fāzei. Plašākai sabiedrībai no 1. decembra būs pieejami 900 000 euro monētu sākumkomplekti. Katrā sākumkomplektā, kas būs iepakots plastmasas maisiņā, būs visu nominālvērtību Lietuvas euro monētas (viena komplekta vērtība: EUR 11,59). Iedzīvotājiem paredzētos sākumkomplektus pārdos Lietuvas Bankas trīs kasēs, 343 banku filiālēs un vismaz 330 pasta nodaļas. Mazumtirgotāji var izvēlēties kādu no divu lielumu sākumkomplektiem: EUR 111,00 vērtībā (provizoriskais skaits: 60 000 komplektu) vai EUR 200,00 vērtībā (50 000 komplektu). Turklāt no € dienas kolekcionāriem būs pieejami arī īpaši komplekti, proti, 35 000 BU (brilliant uncirculated) kvalitātes monētu komplekti un 7000 PRF (proof) kvalitātes monētu komplekti (katra komplekta vērtība — EUR 3,88). Lai atvieglotu vienlaicīgas apgrozības periodu, būs ļoti svarīgi turpināt samazināt pirms € dienas apgrozībā esošo litu skaidras naudas apjomu. Kopš 2014. gada sākuma apgrozībā esošās litu skaidrās naudas apjoms ir samazinājies tikai par 15 %, sākot no diezgan augsta līmeņa. No apgrozības vēl būs jāizņem aptuveni 80 miljoni litu banknošu un 1,2 miljardi litu monētu. Litu skaidrās naudas izņemšana no apgrozības, arī mērķtiecīga lielas nominālvērtības banknošu pakāpeniska izņemšana no apgrozības, būtu jāturpina vienmērīgā tempā, lai līdz 2014. gada beigām sasniegtu 50 %. Pēc saprašanās memoranda parakstīšanas ar Lietuvas Banku komercbankas rosinās klientus noguldīt litu skaidro naudu banku kontos un klientiem popularizēs bezskaidrās naudas maksājumus. Turklāt bankas informēs klientus par priekšrocībām, ko nodrošina bezskaidrās naudas norēķini. Banknošu noguldīšana bez maksas jau ir pieejama bankomātos (ATM), kuros var veikt skaidras naudas iemaksas (R-ATM), un banknošu automātos (BNA) (241 no pavisam 1239 R-ATM un BNA). Šajos ATM un BNA joprojām varēs iemaksāt litu banknotes arī pēc € dienas, kad bankomāti izdos tikai euro banknotes. Būtu jānodrošina, lai speciāli apmācīti darbinieki pārejas periodā klientiem sniegtu tehnisko atbalstu. Lietuvas Banka līdz € dienai piedāvā maiņas pakalpojumus, neierobežotā apjomā veicot litu monētu apmaiņu pret banknotēm. Sākot no € dienas, atlikums parasti būs jāizdod tikai euro. Īpaši grūti tas būs mazumtirgotājiem. Saprašanās memorandā bankas ir vienojušās līdz 2014. gada beigām ierobežot lielas nominālvērtības litu banknošu daudzumu un nodrošināt, lai priekšpiegādes otrajā fāzē uzņēmumi saņemtu mazākas nominālvērtības euro banknotes. Turklāt 2015. gada sākumā banku filiāles un ATM izdos tikai mazākās nominālvērtības euro banknotes. Ieteikumos uzņēmumiem par skaidras naudas pārvaldību, ko 2014. gada aprīlī izdeva Lietuvas Banka un Finanšu ministrija, uzsvērts, ka uzņēmumiem jābūt pietiekamā daudzumā mazas nominālvērtības euro banknotēm un visu nominālvērtību euro monētām, lai tās varētu lietot, izdodot atlikumu. € dienā jau no 2015. gada 1. janvāra paša rīta visi 1193 bankomāti Lietuvā izdos euro banknotes. Lietuvas banku nozarē ir 312 banku filiāles, kas piedāvā skaidras naudas pakalpojumus. Šīs filiāles un vēl 31 filiāle, kas parasti nepiedāvā skaidras naudas pakalpojumus, līdz 2015. gada 30. jūnijam bez maksas, neierobežotā apmērā nodrošinās skaidras naudas maiņas pakalpojumus (banknotes un monētas). 330 pasta nodaļas līdz 2015. gada 1. martam bez maksas mainīs litu skaidro naudu vērtībā, kas nepārsniedz EUR 1000 par vienu darījumu. Tajā pašā laika posmā litu skaidro naudu bez maksas varēs mainīt arī 11 kredītapvienībās. Tiem, kas vēlas mainīt lielas summas (banku filiālēs — virs LTL 15 000, Lietuvas Pasts var noteikt atšķirīgu robežvērtību pasta nodaļās), par to jāpaziņo trīs dienas iepriekš rakstveidā. No 2015. gada 1. jūlija 89 banku filiāles neierobežotā apjomā un bez maksas turpinās sniegt maiņas pakalpojumus (litu banknotes) vēl sešus mēnešus. Lietuvas Bankā neierobežotu laiku pēc € dienas varēs apmainīt litu skaidro naudu pret euro — neierobežotā apmērā un bez maksas. 2014. gada decembrī ir plānots pielāgot tirdzniecības vietu termināļus, lai 2014. gada 1. janvārī acumirklīgi pārietu uz euro. Dažas bankas 2014. gada beigās un pirmajās dienās pēc € dienas plāno filiālēs palielināt to darbinieku skaitu, kuri veic skaidras naudas operācijas, un/vai izveidot papildu klientu apkalpošanas vietas. Filiālēs tiks pielāgots skaidras naudas skaitīšanas un uzglabāšanas aprīkojums. Ņemot vērā, ka banku filiāļu parastais darba laiks Lietuvā ir salīdzinoši ilgs, pārejas laikā nav paredzēts pagarināt visu filiāļu darba laiku. Tomēr deviņas komercbankas šā gada beigās un nākamā gada sākumā pagarinās savu klientu apkalpošanas centru darba laiku. Paredzams, ka 2015. gada 1. janvāra pēcpusdienā, kas Lietuvā ir valsts svētku diena, būs atvērtas aptuveni 50 filiāles, un 50 % no visām banku filiālēm vajadzētu būt atvērtām sestdien, 3. janvārī. Pasta nodaļas € dienā nestrādās, bet būs atvērtas janvāra pirmajā nedēļas nogalē. 189 no 330 pasta nodaļām regulāri sniedz skaidras naudas pakalpojumus un janvārī pagarinās savu darba laiku. Pārējām pasta nodaļām pārejas periodā palīdzēs mobilās darbinieku grupas, kas sniegs skaidras naudas pakalpojumus trīs stundas dienā. Naudu komercbanku kontos Lietuvas Bankā ieskaitīs tajā pašā dienā, kad monētas tiks iemaksātas, un korekcijas veiks, kad monētas būs saskaitītas. Bankas ir norādījušas, ka tās izmantos tādu pašu pieeju attiecībā uz korporatīvajiem klientiem, kuriem ir svarīga skaidras naudas ātra ieskaitīšana kontā (piem., tirdzniecības automātu operatori), lai izvairītos no kavēšanās ar iemaksāto monētu ieskaitīšanu kontā. Sagatavošanās pasākumi skaidras naudas nomaiņai ir krietni pavirzījušies uz priekšu, un ir ņemti vērā gandrīz visi ieteikumi, ko Komisija sniegusi tehniskās palīdzības misijās un četrpadsmitajā ziņojumā par praktiskajiem sagatavošanās pasākumiem eurozonas turpmākai paplašināšanai. Ir īpaši būtiski, lai pasākumi apgrozībā esošās litu skaidrās naudas daudzuma samazināšanai tiktu pastiprināti, tuvojoties € dienai. Ir iespaids, ka pārejai nepieciešamie finanšu un banku sektora sagatavošanās pasākumi kopumā noris ļoti labi. 2015. gada janvāra pirmajās dienās būs jāstrādā paaugstinātas slodzes apstākļos un jāapkalpo daudz lielāks skaits klientu. Ja tas vēl nav paredzēts, bankām būtu jāveic papildu pasākumi, lai izvairītos no garām rindām. Būtu jānodrošina, lai speciāli apmācīti darbinieki pārejas periodā sniegtu tehnisko atbalstu klientiem, kuriem rastos grūtības, rīkojoties ar pašapkalpošanās skaidrās naudas iemaksas bankomātiem. 2.3. Ar cenu izmaiņām saistītas ļaunprātīgas rīcības un kļūdainas cenu izmaiņu uztveres novēršana Ņemot vērā to, ka ar euro ieviešanu saistīta cenu palielināšana ir viens no galvenajiem Lietuvas pilsoņus visvairāk satraucošajiem jautājumiem (skatīt turpmāk 3. iedaļu), ir īpaši svarīgi, lai Lietuvas iestādes veiktu visus vajadzīgos pasākumus, kuru mērķis ir novērst ar cenu izmaiņām saistītu ļaunprātīgu rīcību un kļūdainu cenu izmaiņu uztveri. Cenu paralēlās norādīšanas periods litos un euro sākās 2014. gada 23. augustā. Cenu paralēlā norādīšana jāturpina vismaz sešus mēnešus pēc euro ieviešanas dienas. Lai atvieglotu iedzīvotājiem pilnīgu pierašanu pie euro, ir ieteicams veikt regulējošus pasākumus, kuru mērķis būtu nodrošināt, ka cenu paralēlā norādīšana beidzas 2016. gada 1. janvārī. Sabiedrība būtu skaidri jāinformē par šo datumu. Papildus regulāram cenu izmaiņu monitoringam, ko veiks 40 vispopulārākajām precēm un pakalpojumiem, no cenu paralēlās norādīšanas perioda sākuma 2014. gada augustā līdz 2015. gada vidum tiks veikts vidējo mazumtirdzniecības cenu monitorings 100 precēm un pakalpojumiem un regulāri publicēti statistikas dati. Iepriekšējā pieredze saistībā ar euro ieviešanu liecina, ka dažus pakalpojumus (piemēram, frizieru pakalpojumus, ķīmiskās tīrīšanas, restorānu un kafejnīcu pakalpojumus) varētu skart ar euro ieviešanu saistīta cenu palielināšana. Šie pakalpojumi ir iekļauti sarakstā. Saskaņā ar pirmo cenu monitoringu, kurā salīdzināja cenu izmaiņas no 2014. gada jūlija līdz augustam, produktu cenas lielākoties ir saglabājušās samērā stabilas un izmaiņas galvenokārt radušās sezonalitātes faktoru un atlaižu ietekmē. Pakalpojumu cenas kopumā ir nedaudz palielinājušās. 2014. gada 18. augustā publiskā pasākumā tika atklāts memorands par labu darījumdarbības praksi pēc euro ieviešanas. Parakstot memorandu, tā parakstītāji (piemēram, mazumtirgotāji) apņemsies jo īpaši neizmantot euro ieviešanu kā ieganstu preču un pakalpojumu cenu palielināšanai, piemērot oficiālo maiņas kursu un oficiālos noapaļošanas noteikumus un skaidri un saprotami norādīt cenas abās valūtās (litos un euro), kā arī nemaldināt patērētājus. Tiem, kas parakstījuši memorandu, ir tiesības izmantot īpašu logotipu. Lietuvas iestāžu mērķis ir panākt pēc iespējas lielāku memoranda parakstītāju skaitu, tādēļ tās uzrunā uzņēmumus vietējā līmenī, iesaistot kopienu vadītājus un NVO. Lietuvā preces pārdod un pakalpojumus sniedz aptuveni 59 800 uzņēmumu. 2014. gada oktobra vidū memorandu bija parakstījuši vairāk nekā 2300 parakstītāju, tostarp 48 uzņēmumu asociācijas, 2234 uzņēmumi (kas atbilst 8379 preču un pakalpojumu pārdošanas vietām) un 56 pašvaldības. Ņemot vērā euro ieviešanas straujo tuvošanos, Lietuvas iestādēm būtu vairāk jāpopularizē memorands. Ieinteresētajām personām, piemēram, tirdzniecības palātām un uzņēmumu asociācijām vajadzētu parakstīt memorandu, ja tas vēl nav izdarīts, un popularizēt memorandu saviem biedriem. Vajadzētu arī censties panākt, lai memorandu parakstītu vairāk tuvumā esošo pakalpojumu sniedzēju. Viņu cenu politika ir svarīgs faktors, kas nosaka inflācijas uztveri kopumā. Monitoringu par cenu norādīšanas un pārrēķināšanas prasību (piemēram, noapaļošanas noteikumu) ievērošanu un memoranda pareizu īstenošanu koordinē valsts patērētāju tiesību aizsardzības iestāde, iesaistot dažādas citas iestādes, piemēram, Pārtikas un veterināro dienestu un Valsts nepārtikas preču inspekciju. Kopš cenu paralēlās norādīšanas perioda sākuma vairāk nekā 350 inspektori visā Lietuvā ir veikuši pārbaudes preču un pakalpojumu pārdošanas vietās. Līdz 2015. gada 30. jūnijam ir paredzēts veikt aptuveni 30 000 pārbaužu. Par pārkāpumiem var sodīt ar brīdinājumu (par fiziskas personas pirmreizēju pārkāpumu) vai ar naudas sodu (par fiziskas personas atkārtotu pārkāpumu vai par jebkādu juridiskas personas pārkāpumu). Memoranda parakstītāji, kuri nepareizi īsteno memorandu, zaudē tiesības izmantot kampaņas logotipu. Uzņēmumi, kuri nepamatoti palielinās cenas vai kā citādi ļaunprātīgi izmantos euro ieviešanu, tiks iekļauti "melnajā sarakstā", kurš būs publiski pieejams euro ieviešanai veltītajā tīmekļa vietnē (http://www.euro.lt/). Līdz 31. augustam bija veiktas 625 pārbaudes, kurās atklāja 64 pārkāpumus, no kuriem lielākā daļa bija cenu nenorādīšana divās valūtās (28) un noapaļošanas kļūdas (20). Tikuši izteikti aptuveni 25 brīdinājumi un piemēroti seši naudas sodi (katrs LTL 25 apmērā). Pilsoņi var iesniegt iestādēm sūdzības par cenu norādīšanu un pārrēķināšanu, izmantojot bezmaksas tālruņa līniju, pa e-pastu vai iezīmējot attiecīgo preču vai pakalpojumu pārdošanas vietu patērētāju organizāciju tīmekļa vietnē pieejamā interaktīvā kartē. Aizdomīgie cenu palielināšanas gadījumi pienācīgi jāizmeklē un pēc iespējas ātrāk — vēlams, ne ilgāk kā 48 stundu laikā — jāveic koriģējoši pasākumi. Lietuvas iestādēm būtu jādara viss iespējamais, lai panāktu, ka pēc iespējas vairāk uzņēmumu paraksta memorandu par labu darījumdarbības praksi. Ieinteresētajām personām, piemēram, tirdzniecības palātām un uzņēmumu asociācijām vajadzētu parakstīt memorandu, ja tas vēl nav izdarīts, un to popularizēt saviem biedriem. Vajadzētu arī censties panākt, lai memorandu parakstītu vairāk tuvumā esošo pakalpojumu sniedzēju. Arī visām 60 pašvaldībām vajadzētu piedalīties kampaņā. Informācija par cenu dinamiku pēc € dienas būtu jāpublicē jau 2015. gada janvāra sākumā. Tiek ieteikts ar regulatīviem līdzekļiem nodrošināt to, ka cenu paralēlā norādīšana beidzas 2016. gada 1. janvārī, kā arī nodrošināt, ka sabiedrība tiek skaidri informēta par šo beigu datumu, lai tā varētu efektīvi izmantot cenu paralēlās norādīšanas periodu nolūkā apgūt jauno vērtības izteiksmi. 2.4. Sagatavošanās pasākumi pārejai uz euro lauku reģionos Sevišķi svarīgi ir rūpīgi plānot un sagatavot skaidras naudas apmaiņas procedūras lauku reģionos, lai nodrošinātu raitu pāreju uz euro, ņemot vērā Lietuvas iedzīvotāju ieradumu pārsvarā veikt maksājumus skaidrā naudā. Lietuvas iestādes ir izveidojušas karti, kurā norādītas skaidras naudas saņemšanas vietas (pasta nodaļas, banku filiāles un ATM) attālākos rajonos. 60 Lietuvas pašvaldības ir saņēmušas saistībā ar euro ieviešanu veicamo pasākumu kontrolsarakstu. Euro ieviešanas pēdējā posmā būtu nepārtraukti jāuzrauga kontrolsarakstā iekļauto pasākumu pilnīga īstenošana. Lietuvas Pasta iesaistīšanās euro ieviešanas procesā ievērojami uzlabos naudas maiņas pakalpojumu sniegšanu lauku apvidos. Septembrī sākās pasta darbinieku apmācība, cita starpā par darbībām ar skaidru naudu un tās pretviltošanas elementiem. Jau ir pastiprināti drošības pasākumi, glabāšanas un skaitīšanas aprīkojums. Turklāt Lietuvas Pasts ir iesaistīts īpašu informatīvo materiālu par euro ieviešanu izplatīšanā mājsaimniecībām. Euro ieviešanas procesā liela nozīme ir mazumtirgotājiem, jo klientiem ir raksturīgi tos izmantot kā "de facto valūtas maiņas punktus" (jo īpaši, ja tuvumā nav banku filiāļu). Papildus lielākai nepieciešamībai pēc skaidras naudas (skatīt iepriekš 2.2. iedaļu) mazumtirgotājiem ļoti būtiski aspekti ir arī atbilstība cenu paralēlas norādīšanas prasībām un dalība memorandā par labu darījumdarbības praksi (skatīt iepriekš 2.3. iedaļu), darbinieku apmācība, skaidras naudas glabātavu pielāgošana, kā arī drošības pasākumi un ar IT saistīti jautājumi. Lietuvas lielākās lielveikalu ķēdes darbojas arī Igaunijā un/vai Latvijā, un tādēļ tām jau tagad ir pieredze saistībā ar euro ieviešanas jautājumiem. Ir iespaids, ka ar sagatavošanos tiem sokas labi. Lai neveidotos garas rindas, ir paredzēts ierīkot atsevišķas pašapkalpošanās zonas, kurās klienti varēs norēķināties tikai ar maksājumu kartēm. Litu skaidro naudu kasēs liks atsevišķos nodalījumos, lai nodrošinātu, ka tie netiks lietoti, izdodot atlikumu. Ir jau izveidoti informācijas centri, lai atbildētu uz klientu jautājumiem par pāreju uz euro. Neraugoties uz vērtīgo informāciju, kas par euro ieviešanas praktiskajiem aspektiem pieejama arī lauku apvidos, ir iespaids, ka mazākie mazumtirgotāji joprojām ir vājāk sagatavojušies pārejai uz euro un baidās no problēmām un izmaksām saistībā ar to, jo īpaši vienlaicīgās apgrozības periodā. Ņemot vērā mazo mazumtirgotāju sevišķo nozīmi lauku apvidos, ir ieteicams censties kliedēt šīs bažas vietējā līmenī un vēl vairāk pastiprināt izpratnes veicināšanas pasākumus. Uzņēmumu sagatavošanās pasākumi, jo īpaši lauku reģionos, būtu regulāri jāpārrauga un jāveicina izpratne par euro ieviešanas praktiskajiem aspektiem. 3. Komunikācijas pasākumi un sabiedriskā doma 3.1. Komunikācijas pasākumi Pēc Padomes 2014. gada 23. jūlija lēmuma Lietuvas iestādes ir sākušas ar euro ieviešanas īstenošanu saistīto komunikācijas pasākumu intensīvo posmu. Finanšu ministrijas vadītā informācijas kampaņa ietver dažādus saziņas līdzekļus un instrumentus (vēstuļu nosūtīšanu mājsaimniecībām, seminārus un apmācības, sociālos plašsaziņas līdzekļus, TV un preses kampaņu) un vēršas pie dažādām mērķgrupām (piemēram, uzņēmumiem, žurnālistiem/plašsaziņas līdzekļiem, jauniešiem, mazāk aizsargātām iedzīvotāju grupām). Papildu komunikācijas pasākumus veic Lietuvas Banka, Ekonomikas ministrija, valsts patērētāju tiesību aizsardzības iestāde, Izglītības un zinātnes ministrija un citas valsts un privātās iestādes. Lai kliedētu bažas par to, ka euro ieviešanas dēļ palielināsies cenas, Ekonomikas ministrija ciešā sadarbībā ar Finanšu ministriju ir sākusi īstenot kampaņu par godīgu cenu pārrēķināšanu. Kampaņas mērķis ir informēt par cenu pārrēķināšanas un paralēlas norādīšanas noteikumiem, aicināt uzņēmumus parakstīt memorandu par labu darījumdarbības praksi un mudināt patērētājus iepirkties tirdzniecības vietās, kuras ir parakstījušas memorandu. Pieaugot satraukumam par ļaunprātīgu rīcību cenu noteikšanā (skatīt Eirobarometra apsekojuma Nr. 402 rezultātus turpmāk), Komisija aicina Lietuvas iestādes pastiprināt informācijas kampaņu, lai attiecīgi kliedētu pilsoņu bažas. Kopš 2014. gada jūlija pastiprināti tiek īstenota plašsaziņas līdzekļu kampaņa. Finanšu ministrijas, Ekonomikas ministrijas, Lietuvas Bankas un valsts patērētāju tiesību aizsardzības iestādes un citu valsts iestāžu pārstāvjus regulāri aicina uzstāties valsts televīzijā un radio, un viņi bieži publicē rakstus Lietuvas laikrakstos. Arī televīzijas un radio organizācijas un tīmekļa vietnes atbalsta kampaņu ar augstas kvalitātes, kanāla formātam atbilstošu saturu, informējot Lietuvas sabiedrību par euro ieviešanas praktiskajiem aspektiem un godīgas cenu noteikšanas kampaņu. Izraugoties plašsaziņas līdzekļus, īpaša uzmanība tiek pievērsta tam, lai informācija sasniegtu mazāk aizsargātas grupas attālos rajonos, personas ar invaliditāti un nacionālās minoritātes. Ir iespaids, ka kampaņai pirmajā posmā jau ir bijusi labvēlīga ietekme uz to, cik lielā mērā pilsoņi jūtas informēti par euro, jo ir būtiski uzlabojusies sabiedrības informētība par euro ieviešanu, kā arī par dažiem praktiskiem jautājumiem, kuru sakarā bažas nedaudz mazinājušās (skatīt Eirobarometra apsekojuma Nr. 402 rezultātus turpmāk). Lai risinātu ar euro ieviešanu saistītās problēmas, reģionos regulāri notiek konferences, semināri un pasākumi uzņēmumiem, profesionālām iestādēm, kas rīkojas ar skaidru naudu, un mazāk aizsargātām grupām. Lai informācija sasniegtu pēc iespējas vairāk Lietuvas iedzīvotāju, līdz 2014. gada novembrim 60 pašvaldības apmeklē "Euro busiņš". Lietuvas iestādes ir sagatavojušas vairākas publikācijas par dažādiem jautājumiem saistībā ar euro ieviešanu Lietuvā. Publikācijas ir pieejamas arī nacionālo minoritāšu valodās un ir pielāgotas redzes un dzirdes invalīdiem. Lietuvas Banka un Finanšu ministrija ir izstrādājušas izglītības programmas jauniešiem. 2014. gada oktobrī ir paredzēts nosūtīt pa pastu informatīvus sūtījumus visām mājsaimniecībām Lietuvā. Tie būs lietuviešu, poļu un krievu valodā un skars praktiskus jautājumus saistībā ar euro ieviešanu. Informatīvo sūtījumu nosūtīšana pa pastu ir svarīgs projekts, lai informācija sasniegtu lielāko daļu iedzīvotāju. Jaunākie Eirobarometra dati (rezultātus skatīt turpmāk) liecina, ka 30 % respondentu uzskata, ka viens no visnoderīgākajiem veidiem, kā saņemt informāciju par euro un pāreju uz euro, ir to saņemt pastkastītē. Lietuvas Finanšu ministrijas un Eiropas Komisijas parakstītā partnerattiecību nolīguma ietvaros ir īstenoti vairāki kopīgi komunikācijas pasākumi: Euro svētku pasākumi un seminārs Lietuvas žurnālistiem 2014. gada jūlijā, konference par euro ieviešanu 2014. gada septembrī, kā arī dažādi pasākumi Lietuvas žurnālistiem un skolēniem. Komisija arī nosūtīja Lietuvas iestādēm plašai sabiedrībai paredzētas publikācijas par šo tematu. Lai veicinātu sinerģiju un pēc iespējas palielinātu informācijas kampaņas pasākumu ietekmi, Eiropas Centrālā banka un Lietuvas Banka novembrī sāks kopīgu informācijas kampaņu, kurā tiks izmantots plašs instrumentu klāsts (reklāma TV, presē, internetā, reklāmas plakāti, kā arī citi informatīvie materiāli) un kurā uzsvars tiks likts uz euro banknošu un monētu vizuālo izskatu, pretviltošanas elementiem un galvenajiem faktiem un euro ieviešanas datumiem. Laikposmā no aprīļa līdz septembrim zināšanas par banknotēm nebija mainījušās (skatīt Eirobarometra apsekojuma Nr. 402 rezultātus turpmāk), tādēļ šī kampaņa būs svarīga, lai nodrošinātu sabiedrības pienācīgu informētību par euro banknotēm. 3.2. Sabiedriskā doma Lai novērtētu iedzīvotāju attieksmi un zināšanas par euro ieviešanu, Eiropas Komisija kopš 2004. gada ir pasūtījusi Eirobarometra (EB) apsekojumus valstīs, kuras ES pievienojās 2004., 2007. un 2013. gadā (jaunās dalībvalstis) un kurām euro vēl ir jāievieš. 2014. gada pavasarī veiktā apsekojuma par 7 jaunajām dalībvalstīm (EB 400. zibensaptauja) rezultāti par Lietuvu publicēti Komisijas četrpadsmitajā ziņojumā[7] par praktiskajiem sagatavošanās pasākumiem eurozonas turpmākai paplašināšanai. Lai varētu labāk sekot līdzi izmaiņām iedzīvotāju attieksmē un zināšanās par euro ieviešanu saistībā ar pāreju uz euro, Eiropas Komisija nolēma pasūtīt otru specializēto apsekojumu Lietuvā. Datu vākšana uz vietas šim apsekojumam notika no 2014. gada 4. līdz 6. septembrim (piecus mēnešus pēc iepriekšējās datu vākšanas uz vietas 2014. gada aprīlī). 3.2.1. Atbalsts euro ieviešanai/uztvertā ietekme Jaunākā aptauja liecina, ka atbalsts euro ieviešanai ir stabils. 48 % (+ 1 procentu punkts) atbalsta euro ieviešanu. Lielākā daļa respondentu (51 %) uzskata, ka Lietuva ir gatava euro ieviešanai. Atbildot uz jautājumu par euro ieviešanas sekām, visos līmeņos ir palielinājies to lietuviešu skaits, kuri sagaida, ka tās būs pozitīvas. Tagad 50 % (+ 5 procentu punkti) saskata pozitīvu ietekmi uz pašreizējām eurozonas dalībvalstīm, savukārt (44 %, + 3 procentu punkti) sagaida pozitīvas sekas savā valstī un 37 % (+ 2 procentu punkti) — personīgi sev. Attiecībā uz euro ieviešanas iespējamo ietekmi uz cenām apsekojumā skaidri redzams, ka nelabvēlīga ietekme uz cenām joprojām ir jautājums, kas visvairāk satrauc Lietuvas iedzīvotājus, no kuriem 84 % (+ 9 procentu punkti) sagaida cenu pieaugumu, bet tikai 11 % (- 7 procentu punkti) sagaida, ka pēc euro ieviešanas cenas nemainīsies. Turklāt 76 % (+ 6 procentu punkti) pauž satraukumu par ļaunprātīgu rīcību cenu noteikšanā euro ieviešanas periodā. Atbildot uz jautājumu, vai euro ieviešana nozīmētu kontroles zudumu pār ekonomikas politiku, salīdzinoši vairāk aptaujāto (48 %, - 2 procentu punkti) nepiekrīt šim apgalvojumam. 58 % (atbild uz jautājumu pirmo reizi) uzskata, ka euro ieviešana Lietuvai dos iespēju vēl vairāk nostiprināt savu pozīciju ES. Vissvarīgākās izmaiņas vērojamas atbildēs uz jautājumu par to, ko lietuvieši visvairāk cer sagaidīt no euro ieviešanas Lietuvā (iespējamas vairākas atbildes), kur no vairākiem atbilžu variantiem visvairāk respondentu minējuši ērtāku ceļošanu citās eurozonas valstīs (86 %, + 5 procentu punkti) un iespēju viegli salīdzināt cenas ar pārējām eurozonas valstīm (50 %, + 5 procentu punkti). Deviņi no desmit respondentiem (90 %, atbild uz jautājumu pirmo reizi) atbildējuši, ka paši varēs pielāgoties jaunajai valūtai. 3.2.2. Informācija par euro Sabiedrības informētība par jautājumiem saistībā ar pāreju uz euro turpina pieaugt, — 70 % (+ 20 procentu punkti) lietuviešu uzskata, ka ir labi informēti. 96 % respondentu arī zina, ka euro ieviešanas diena ir 2015. gada 1. janvāris (+ 14 procentu punkti). Atbildot uz jautājumu par to, vai uzticētos informācijai par pāreju uz euro, ko sniedz konkrētas iestādes vai grupas, šajā Eirobarometra apsekojumā aptaujātie Lietuvas pilsoņi visvairāk uzticas Lietuvas Bankas sniegtajai informācijai (73 %, + 8 procentu punkti). Vismazāk sabiedrība joprojām uzticas žurnālistiem (27 %, - 1 procentu punkts). Atbildot uz jautājumu par to, pa kādiem kanāliem būtu vislabāk saņemt informāciju, 54 % (- 8 procentu punkti) Lietuvas pilsoņu kā vislietderīgāko min televīziju, kam seko internets (52 %, - 1 procentu punkts), laikraksti (37 %, - 2 procentu punkti) un bankas (39 %, + 2 procentu punkti). Par visnelietderīgākajiem kanāliem (20 %) atzītas darba vietas (20 %, - 3 procentu punkti), skolas un citas izglītības un apmācības iestādes (20 %, - 2 procentu punkti), kā arī sabiedriskas vietas (20 %, - 3 procentu punkti). Joprojām 61 % (- 2 procentu punkti) aptaujāto lietuviešu uzskata, ka pārrēķināšanas noteikumi ir visbūtiskākā informācija, kas būtu jāietver informācijas kampaņā. Par būtiskiem jautājumiem tiek uzskatīta arī praktiskā ietekme uz algu un bankas kontu (60 %, + 2 procentu punkti) un euro ieviešanas process kopumā (58 %, + 1 procentu punkts), kam seko informācija par viena euro vērtību (47 %, - 2 procentu punkti). Par vissvarīgāko euro ieviešanas informācijas kampaņas pasākumu, lai gan ar nedaudz lejupejošu tendenci, apstiprināta cenu paralēlā norādīšana: cenu paralēlā norādīšana veikalos (77 %, - 7 procentu punkti), rēķinos (71 %, - 3 procentu punkti), TV reklāmās (68 %, - 4 procentu punkti) un darba algu izrakstos (62 %, - 1 procentu punkts). Sākot no 2014. gada decembra beigām, Komisija Lietuvā veiks Eirobarometra sabiedriskās domas aptaujas pirms vienlaicīgas apgrozības perioda sākšanās, tā laikā un pēc tam. Lietuvā veiktās informācijas kampaņas jaunajā posmā būtu jācenšas kliedēt joprojām valdošais satraukums saistībā ar euro ieviešanu un palielināt patērētāju uzticību. Lai pārvarētu joprojām valdošo satraukumu par cenu pieaugumu euro ieviešanas laikā, iedzīvotāji pastāvīgi jāinformē par cenu monitoringa rezultātiem un citām kontroles darbībām. [1] Padomes Lēmums 2014/509/ES (2014. gada 23. jūlijs) par euro pieņemšanu Lietuvā 2015. gada 1. janvārī (OV L 228, 31.7.2014., 29. lpp.). [2] Padomes Regula (ES) Nr. 851/2014 (2014. gada 23. jūlijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2866/98 attiecībā uz euro maiņas kursu Lietuvai (OV L 233, 6.8.2014, 21. lpp.). [3] Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "Četrpadsmitais ziņojums par praktiskajiem sagatavošanās pasākumiem eurozonas turpmākai paplašināšanai", 2014. gada 23. jūlijs, COM(2014) 489 final. [4] Skat. http://www.lb.lt/preparation. [5] Skat. http://www.lb.lt/preparation. [6] Euro banknotes un monētas tiks ieviestas tajā pašā dienā, kad euro kļūs par Lietuvas valūtu. Lielā sprādziena scenārijs ir izmantots visās dalībvalstīs, kas pievienojās eurozonai pēc 2002. gada. [7] Skatīt 3. zemsvītras piezīmi