EIROPAS KOMISIJA Briselē, 24.11.2021 COM(2021) 915 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Novērtējums par Rumānijas rīcību,



reaģējot uz Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumu par pārmērīga valdības budžeta deficīta situācijas novēršanu Rumānijā



KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Novērtējums par Rumānijas rīcību,



reaģējot uz Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumu par pārmērīga valdības budžeta deficīta situācijas novēršanu Rumānijā 0.Ievads Padome 2021. gada 18. jūnijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. panta 7. punktu pieņēma ieteikumu par pārmērīga valdības budžeta deficīta situācijas novēršanu Rumānijā vēlākais līdz 2024. gadam. Rumānijai tika ieteikts samazināt vispārējās valdības budžeta deficītu līdz 8,0 % no IKP 2021. gadā, 6,2 % no IKP 2022. gadā, 4,4 % no IKP 2023. gadā un 2,9 % no IKP 2024. gadā. Pamatojoties uz Komisijas 2021. gada pavasara prognozi, kas ir Padomes ieteikuma pamatā, tika uzskatīts, ka tas ir atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,7 % apmērā no IKP 2021. gadā, 1,8 % apmērā no IKP 2022. gadā, 1,7 % apmērā no IKP 2023. gadā un 1,5 % apmērā no IKP 2024. gadā un valdības neto primāro izdevumu nominālā pieauguma tempam 3,4 % apmērā 2021. gadā, 1,3 % apmērā 2022. gadā, 0,9 % apmērā 2023. gadā un 0,0 % apmērā 2024. gadā. Padome ieteica Rumānijai pilnībā īstenot pasākumus, kas jau pieņemti 2021. gadam, un precizēt un īstenot papildu pasākumus, kas vajadzīgi, lai līdz 2024. gadam panāktu pārmērīga budžeta deficīta novēršanu. Padome arī ieteica Rumānijai izmantot visus neplānotos ieņēmumus, lai samazinātu vispārējās valdības budžeta deficītu un lai budžeta konsolidācijas pasākumi nodrošinātu ilgtspējīgu korekciju izaugsmi veicinošā veidā. Turklāt Padome ieteica Rumānijai nodrošināt pilnīgu un efektīvu valsts fiskālās sistēmas piemērošanu un atbalstīt fiskālo konsolidāciju ar visaptverošām reformām. Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4.a punktu Padome Rumānijai noteica termiņu līdz 2021. gada 15. oktobrim, lai detalizēti ziņotu par rīcību, kas veikta, reaģējot uz Padomes ieteikumu. Rumānija savu ziņojumu iesniedza 2021. gada 14. oktobrī. Komisija ir izskatījusi Rumānijas budžeta stratēģiju, pamatojoties uz informāciju, kas iekļauta ziņojumā par veikto rīcību, lai novērtētu, vai dalībvalsts ir ievērojusi Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumu. 1. izcēlums. Metodika efektīvas rīcības novērtēšanai Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1467/97 un rīcības kodeksu ir uzskatāms, ka dalībvalsts rīcība ir bijusi efektīva, ja tā ir rīkojusies atbilstīgi vai nu Padomes ieteikumam saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu, vai Padomes pieprasījuma lēmumam saskaņā ar 126. panta 9. punktu. Ekonomikas un finanšu komiteja 2016. gada 29. novembrī pieņēma atzinumu “Efektīvas rīcības novērtējuma uzlabošana saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru: metodikas precizēšana”, ko ECOFIN padome apstiprināja 2016. gada 6. decembrī. Šajā atzinumā ir izklāstīta pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras lēmumu pieņemšanas shēma novērtējuma veikšanai par to, vai ir veikti efektīvi pasākumi. Ja attiecīgā dalībvalsts ir sasniegusi nominālā deficīta mērķi un tā pamatā esošo strukturālās bilances uzlabojumu, procedūra uz laiku tiek atlikta. Ja pastāv risks nesasniegt nominālā deficīta mērķi un/vai vajadzīgo strukturālās bilances uzlabojumu, vai ja dalībvalsts to nesasniedz, tiek veikta deficīta iemeslu rūpīga analīze. Tāpēc rūpīga analīze ir galvenais efektīvas rīcības novērtēšanas elements. Rūpīgajā analīzē vispirms izmanto izdevumu kritēriju, lai novērtētu fiskālos centienus. Kopumā rūpīgās analīzes mērķis ir sniegt pienācīgu aplēsi par politikas pasākumu apmēru, lai novērtētu, vai attiecīgā dalībvalsts ir izpildījusi savas politiskās saistības, kas noteiktas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ieteikumā. Ja izdevumu kritērijs ir izpildīts, t. i., tas liecina par centieniem, kas ir vienādi vai lielāki par ieteiktajiem, tiek pieņemts, ka attiecīgā dalībvalsts ir izpildījusi savas politiskās saistības. Ja izdevumu kritērijs nav izpildīts, tiek pieņemts, ka dalībvalsts nav izpildījusi savas politiskās saistības. Veicot rūpīgo analīzi, ko Komisija izmanto, lai noteiktu, vai attiecīgā dalībvalsts ir izpildījusi savas politiskās saistības, Komisija izmanto kvalitatīvu ekonomisku vērtējumu, vajadzības gadījumā veicot galīgo novērtējumu, jo īpaši attiecībā uz izdevumu kritērija rezultātu. Citiem vārdiem sakot, veicot rūpīgo analīzi, tiek novērtēts, vai attiecīgā dalībvalsts ir veikusi pietiekamus pasākumus, lai izpildītu pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ieteikumu. Kopumā jebkurā secinājumā jāņem vērā no izdevumu kritērija izrietošā kvantitatīvā informācija kopā ar citiem — galvenokārt kvalitatīviem — apsvērumiem, kas neizriet no paša kritērija. Šie apsvērumi parasti ir saistīti ar iemesliem, kuru dēļ nav izpildīts izdevumu kritērijs, un ir tieši saistīti ar fiskālajām norisēm. Ja rūpīgajā analīzē tiek secināts, ka attiecīgā dalībvalsts ir izpildījusi savas politiskās saistības, novērtējumā tiks secināts, ka efektīva rīcība ir veikta un tādējādi ir iespēja pagarināt termiņu, pat ja pamata deficīta mērķis nav sasniegts. Ja rūpīgajā analīzē tiek secināts, ka politiskās saistības nav izpildītas un nominālā deficīta mērķis nav sasniegts, novērtējumā tiks pieņemts secinājums par neefektīvu rīcību un procedūra būtu jāpastiprina, vajadzības gadījumā nosakot jaunu korekciju kursu (un, iespējams, jaunu termiņu). Jāuzsver, ka tad, ja tiek sasniegts nominālā deficīta starpposma mērķis, procedūra netiks pastiprināta pat tad, ja politiskās saistības nebūs izpildītas. Tomēr jāuzsver, ka gadījumos, kad procedūra netiek pastiprināta, pamatojoties uz gada datiem, ja (paziņotie) ex post dati liecina, ka nominālā deficīta starpposma mērķis galu galā nav sasniegts, pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru joprojām var pastiprināt. 1.

Rumānijas veiktās rīcības novērtējums 1.0.Pasākumi, kas iekļauti ziņojumā par veikto rīcību un atjauninātajās budžeta prognozēs Kopš 2021. gada 5. oktobra Rumānijai ir pagaidu valdība ar ierobežotām kompetencēm. Tāpēc ziņojumā par rīcību, ko Rumānija iesniedza 2021. gada 14. oktobrī, galvenā uzmanība pievērsta pasākumiem, kas pieņemti, lai nodrošinātu atbilstību 2021. gada starpposma budžeta mērķim. Ziņojumā arī atgādināti 2021. gada maija konverģences programmas 2021.–2024. gadam noteiktie budžeta mērķi un apstiprināta tajā paustā apņemšanās līdz 2024. gadam samazināt deficītu zem 3 % no IKP, neiesniedzot nekādus jaunus fiskālās politikas pasākumus 2022.–2024. gadam, kas būtu nepieciešami, lai nodrošinātu atbilstību attiecīgajiem budžeta mērķiem. Vispārējās valdības budžeta deficīts laikposmā no 2021. gada janvāra līdz augustam bija 3,4 % no IKP skaidras naudas izteiksmē, kas ir par 1,8 procentpunktiem no IKP mazāk nekā tajā pašā periodā pagājušajā gadā. Saskaņā ar ziņojumu paredzams, ka deficīts naudas izteiksmē 2021. gadā būs aptuveni 7,1 % no IKP (83,8 miljardi RON), nevis 7,2 % no IKP (80 miljardi RON), kā sākotnēji bija plānots 2021. gada budžetā. Šis naudas deficīts atbilstu EKS deficītam aptuveni 8 % apmērā no IKP, kas atbilst pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ieteikumā noteiktajam 2021. gada budžeta mērķim.

Attiecībā uz 2021. gadu nav ziņots par izmaiņām nodokļu sistēmā, izņemot nelielus tabakas akcīzes nodokļa līmeņa palielinājumus no 2021. gada 1. janvāra, kuru ietekme uz budžetu ir tuvu 0,1 % no IKP. Attiecībā uz vispārējās valdības izdevumiem ziņojumā ir uzskaitīti šādi 2021. gadā īstenoti pasākumi: ·bruto algu saglabāšana publiskajā sektorā, tostarp prēmijas, pabalsti un piemaksas (ciktāl darbinieki ieņem tādu pašu amatu un strādā ar tādiem pašiem nosacījumiem) tādā līmenī, kāds noteikts 2020. gada decembrī; ·pensiju punkta saglabāšana (vērtība, ko izmanto, lai, pamatojoties uz ienākumiem uzkrātos punktus pārrēķinātu regulāros pensiju maksājumos) no 2020. gada septembra 1442 RON apmērā; no 2022. gada atgriešanās pie esošā pārredzamā mehānisma pensiju punkta vērtības noteikšanai, kas nozīmē pensiju punkta palielināšanu, sākot no katra gada 1. janvāra, par vidējo gada inflācijas līmeni, kam pieskaita ne vairāk kā 50 % no reālās vidējās bruto algas pieauguma, kā apstiprināts valdības Ārkārtas rīkojumā (GEO) Nr. 8/2021; ·pārtikas pabalsta saglabāšana 2020. gadam noteiktajā līmenī; ·netiek piešķirtas balvas un atvaļinājuma pabalsts atbilstīgi Likumam Nr. 153/2017; ·virsstundu darbs publiskā sektora darbiniekiem tiek kompensēts tikai ar piešķirtu brīvo laiku; ·2019. un 2020. gadā publisko iestāžu un institūciju izdoto brīvdienu vaučeru izmantošanas termiņa pagarināšana līdz 2021. gada beigām un brīvdienu vaučeru izdošanas apturēšana 2021. gadam; ·minimālās bruto algas palielināšana par 3,1 % salīdzinājumā ar 2020. gada decembri, sasniedzot 2300 RON mēnesī no 2021. gada 13. janvāra; ·valsts pabalstu par bērniem palielināšana no 2021. gada janvāra par 16 % salīdzinājumā ar to vērtību 2020. gada decembrī un vēl par 14 % no 2022. gada 1. janvāra, bet no 2023. gada – pārredzama indeksācijas mehānisma izveidošana saskaņā ar valdības Ārkārtas rīkojumu Nr. 56/2021; ·studentiem piedāvāto transporta līdzekļu tarifu samazināšana. Saskaņā ar ziņojumu pasākumi, kuru mērķis ir stiprināt nodokļu iekasēšanu, turpināsies arī 2021. gada atlikušajā daļā, arī saistībā ar operatīvo ieņēmumu atveseļošanas plānu un Valsts fiskālās administrācijas aģentūras (NAFA) stratēģiju 2021.–2024. gadam un Atveseļošanas un noturības plānu (ANP). Pasākumu mērķis ir atbalstīt nodokļu saistību izpildi, uzlabojot darījumdarbības procesus un pakalpojumus nodokļu maksātājiem, digitalizējot NAFA un novēršot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Iestādes sagaida, ka šīs reformas līdz 2026. gadam palielinās ieņēmumu attiecību pret IKP par 2,5 procentpunktiem salīdzinājumā ar šīs attiecības 2019. gada vērtību. Valdība 2021. gadā saglabāja 2020. gadā ieviestos pasākumus mājsaimniecību un uzņēmumu atbalstam, tostarp valsts garantijas, finansēšanas programmas, dažu nodokļu saistību atvieglošanu, dotācijas nodarbinātības atbalstam un saiknes saglabāšanai starp darba devējiem un darba ņēmējiem gadījumā, ja Covid-19 pandēmijas dēļ uz laiku pārtrauc darbību, Covid-19 vakcīnu iegādi un administrēšanu, izdevumus par medicīniskā aprīkojuma iegādi un papildu izmaksu segšanu sabiedrības veselības personālam un IT aprīkojumu studentiem. 2021. gada septembrī pieņemtajā budžeta pārskatīšanā ir iekļauti papildu piešķīrumi, lai atbalstītu veselības nozari un turpmākus investīciju projektus centrālā un vietējā līmenī. Saskaņā ar ziņojumu ar Covid-19 pandēmiju saistīto pagaidu pasākumu, kas ir daļa no 2021. gada budžeta, tostarp septembra pārskatīšanas, ietekme ir 7,33 miljardi RON (0,6 % no IKP). Ziņojumā nav iekļauti pasākumi mājsaimniecību un uzņēmumu atbalstam, ņemot vērā enerģijas cenu pieaugumu, kuri tika pieņemti 2021. gada 16. septembrī (sk. 2.2. iedaļu) un kuri būs spēkā piecus mēnešus, sākot no 2021. gada 1. novembra. Ziņojumā, ko Rumānija iesniedza 14. oktobrī, minēts, ka vidējā termiņā plānotais budžeta deficīta turpmākais samazinājums notiks galvenokārt izdevumu daļā, savukārt nodokļu ieņēmumi kā daļa no IKP saglabāsies relatīvi nemainīgi, vēl neņemot vērā Rumānijas ANP ietverto reformu un investīciju ietekmi. Tomēr ziņojumā nav sniegta sīkāka informācija par konsolidācijas stratēģiju 2022. gadam un pēc tam. Saistībā ar to būtu jānorāda, ka vidēja termiņa fiskālā stratēģija 2022.–2025. gadam, kas saskaņā ar valsts fiskālajiem noteikumiem valdībai ir jāsagatavo un jāpieņem augustā, joprojām nav pabeigta. 1.1.Rīcības novērtējums Komisijas 2021. gada rudens prognozē paredzēts nominālais deficīts 8,0 % apmērā no IKP 2021. gadā, kas atbilst Padomes ieteikumā noteiktajam deficīta mērķim (sk. 2. tabulu). Šajā prognozē ir ņemti vērā visi pasākumi, kas minēti ziņojumā par veiktajiem pasākumiem (sk. 2.1. iedaļu), jo īpaši gada sākumā pieņemtie konsolidācijas pasākumi, t. i., algu un pensiju iesaldēšana un dažu prēmiju un citu atalgojuma samazināšana, kā arī 2021. gada septembra budžeta pārskatīšana un 2021. gada 16. septembrī pieņemtie pasākumi mājsaimniecību un uzņēmumu atbalstam, ņemot vērā enerģijas cenu pieaugumu. Tiek prognozēts, ka ieņēmumi būs lielāki, nekā tika sagaidīts pavasarī, galvenokārt tāpēc, ka nominālā IKP pieaugums būs lielāks, nekā prognozēts. Tomēr tiek prognozēts, ka lielāku ieņēmumu pozitīvo ietekmi uz deficītu kompensēs lielāki, nekā plānots, izdevumi lielākajā daļā publisko izdevumu posteņu. Komisijas prognozē ir ņemti vērā arī ANP finansētie izdevumi un ieņēmumi, pamatojoties uz plānu, ko Padome apstiprināja 2021. gada 29. oktobrī (sk. 1. tabulu). 1. tabula. Atveseļošanas un noturības mehānisma finansētie izdevumi Dotācijas 2021 2022 2023 2024 2025 2026 KOPĀ Miljardi RON 1,0 11,6 15,0 16,2 15,7 10,0 69,6 Miljardi EUR 0,2 2,4 3,1 3,3 3,2 2,0 14,2 % no gada IKP 0,09 % 0,90 % 1,07 % 1,08 % 0,98 % 0,60 % % no kopsummas 1 % 17 % 22 % 23 % 23 % 14 % 100 % % no kopējā apjoma (kumulatīvi) 1 % 18 % 40 % 63 % 86 % 100 % Aizdevumi 2021 2022 2023 2024 2025 2026 KOPĀ Miljardi RON 0,7 10,0 16,5 18,2 15,7 11,9 73,0 Miljardi EUR 0,1 2,0 3,4 3,7 3,2 2,4 14,9 % no gada IKP 0,06 % 0,78 % 1,17 % 1,21 % 0,98 % 0,71 % % no kopsummas 1 % 14 % 23 % 25 % 22 % 16 % 100 % % no kopējā apjoma (kumulatīvi) 1 % 15 % 37 % 62 % 84 % 100 % Saskaņā ar Komisijas 2021. gada rudens prognozi strukturālās bilances korekcija 2021. gadam ir 0,4 procentpunkti, kas ir mazāk nekā ieteiktie 0,7 procentpunkti. Saskaņā ar efektīvas rīcības novērtēšanas metodiku (sk. 1. izcēlumu) ir vajadzīga rūpīga analīze, kuras pamatā ir neto izdevumu pieauguma dinamika.