P9_TA(2021)0296

Dzimumu līdztiesības veicināšana ar zinātni, tehnoloģiju, inženierzinātnēm un matemātiku (STEM) saistītā izglītībā un karjeras veidošanā

Eiropas Parlamenta 2021. gada 10. jūnija rezolūcija par dzimumu līdztiesības veicināšanu ar zinātni, tehnoloģiju, inženierzinātnēm un matemātiku (STEM) saistītā izglītībā un karjeras veidošanā (2019/2164(INI))

(2022/C 67/18)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu, 3. panta 3. punktu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. pantu,

— ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 23. pantu,

— ņemot vērā Komisijas 2016. gada 10. jūnija paziņojumu “Jaunā prasmju programma Eiropai. Kopīgs darbs cilvēkkapitāla, nodarbināmības un konkurētspējas stiprināšanai” (COM(2016)0381),

— ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0152),

— ņemot vērā Komisijas 2020. gada 1. jūlija paziņojumu “Eiropas Prasmju programma ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai” (COM(2020)0274),

— ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu “Digitālās izglītības rīcības plāns 2021.-2027. gadam. Izglītības un apmācības pārveide digitālajam laikmetam” (COM(2020)0624),

— ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2017. gada 10. augusta ziņojumu “Dzimumu līdztiesības ekonomiskās priekšrocības: kā dzimumu līdztiesība STEM izglītībā kalpo par ekonomiskās izaugsmes pamatu?”,

— ņemot vērā 2015. gada 9. septembra rezolūciju par sieviešu karjeru zinātnes jomā un augstākās izglītības iestādēs un karjeras ierobežojumiem (1),

— ņemot vērā Eiropas sadarbības izglītības un apmācības jomā stratēģisko sistēmu,

— ņemot vērā 2015. gada 8. oktobra rezolūciju par Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvas 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos, piemērošanu (2),

— ņemot vērā 2016. gada 28. aprīļa rezolūciju par dzimumu līdztiesību un sieviešu iespēju palielināšanu digitālajā laikmetā (3),

— ņemot vērā 2018. gada 17. aprīļa rezolūciju par pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un meitenēm, izmantojot digitālo nozari (4),

— ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par digitālās plaisas starp dzimumiem novēršanu: sieviešu līdzdalība digitālajā ekonomikā (5),

— ņemot vērā Padomes 2018. gada 6. decembra secinājumus par dzimumu līdztiesību, jaunatni un digitalizāciju,

— ņemot vērā ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāta 2020. gada 15. aprīlī publicēto pētījumu Education and employment of women in science, technology and the digital economy, including AI and its influence on gender equality (“Sieviešu izglītība un nodarbinātība zinātnē, tehnoloģiju jomā un digitālajā ekonomikā, kā arī MI un tā ietekme uz dzimumu līdztiesību”) (6),

— ņemot vērā 2015. gada pētījumu par sievietēm digitālajā laikmetā (7),

— ņemot vērā ANO Starptautisko sievietēm un meitenēm zinātnē veltīto dienu, kas katru gadu tiek atzīmēta 11. februārī un kuras noteikšanas mērķis bija censties panākt sieviešu un meiteņu pilnīgu un vienlīdzīgu piekļuvi zinātnei un līdzdalību tajā, kā arī vēl vairāk nodrošināt dzimumu līdztiesību un sieviešu un meiteņu iespējīgošanu;

— ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, kas stājās spēkā 2016. gadā, un jo īpaši 5. ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM) dzimumu līdztiesības jomā,

— ņemot vērā Komisijas 2020. gada digitālo rezultātu apkopojumu,

— ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta ziņojumu par 2020. gada dzimumu līdztiesības sarakstu,

— ņemot vērā ANO 1979. gada Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu un tās 11. pantu,

— ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

— ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A9-0163/2021),

A. tā kā dzimumu līdztiesība ir ES pamatvērtība un galvenais mērķis un ir uzskatāma par galveno priekšnoteikumu tam, lai sievietes un meitenes pilnībā izmantotu cilvēktiesības, un tā kā to izmantošanai ir īpaši būtiska nozīme no sieviešu un meiteņu iespējīgošanas, viņu potenciāla pilnīgas izmantošanas un ilgtspējīgas un iekļaujošas sabiedrības iedibināšanas viedokļa; tā kā diskriminācijai, ar ko saskaras sievietes saistībā ar dzimumu, stereotipiem un nevienlīdzību kopsakarā ar pārklājošos diskrimināciju ir vesela gūzma nelabvēlīgu sociālo un ekonomisko seku, tostarp iespējamo priekšrocību samazināšana publiskajam sektoram un uzņēmumiem pētniecības un inovācijas jomā, kā arī vispārējai ekonomikas attīstībai; tā kā, palielinot sieviešu nozīmi zinātnē, tehnoloģijās, inženierzinātnēs un matemātikā (STEM) un sieviešu profesionālie ieguldījumi var radīt veiksmes modeļus, kas kalpotu par piemēru, un galu galā veicināt lielāku iekļaušanu, kā arī – mūsu sabiedrībās sekmētu pārveidi un inovāciju, tādējādi vairojot plašākas sabiedrības labumu; tā kā veco modeļu izskaušana veicinās dzimumu līdztiesību; tā kā sievietēm varētu būt būtiska nozīme darbaspēka trūkuma novēršanā ES darba tirgū;

B. tā kā ES saskaras ar vēl nepieredzētu sieviešu trūkumu STEM profesijās un izglītībā, jo īpaši, ņemot vērā to, ka sievietes veido 52 % no Eiropas iedzīvotājiem un viņu īpatsvars ES augstākās izglītības iestāžu absolventu vidū ir 57,7 % (8), tomēr tikai 2 no 5 zinātniekiem un inženieriem ir sievietes (9); tā kā visos digitālās nozares līmeņos Eiropā sievietes ir pārstāvētas nepietiekami – no studentiem (32 % bakalaura, maģistra vai līdzvērtīga līmeņa) līdz augstākajiem akadēmiskajiem amatiem (15 %) lielākajā daļā zinātnes, inženierzinātņu un vadības jomu un augstākajā hierarhiskā līmenī, pat nozarēs, kurās viņu vairākums ir, piemēram, izglītībā; tā kā dzimumu stereotipi ir uzskatāmi par vīriešu un sieviešu nopietnu līdztiesības šķērsli jau izglītības posmā un tā kā dzimumu atšķirības STEM nozarē palielinās vēl vairāk, kas nopietni kavē sieviešu un vīriešu līdztiesības iedibināšanu; tā kā Eiropas Savienībā vislielākā atšķirība ir novērojama profesionālo prasmju un nodarbinātības IKT jomā, kur tikai 18 % ir sievietes (10), STEM absolventu vidū, no kuriem tikai 36 % ir sievietes, un digitālajā nozarē, kurā vīriešu īpatsvars sieviešu īpatsvaru pārsniedz vairāk nekā trīs reizes; tā kā ievērojams dzimumu segregācijas līmenis STEM studentu un absolventu vidū ar STEM saistītās profesijās kalpo par turpmākās dzimumu segregācijas pamatu; tā kā ES dalībvalstīs vien ļoti nedaudz pusauga vecuma meiteņu (mazāk nekā 3 %) pauž interesi IKT profesijā strādāt 30 gadu vecumā (11); tā kā sievietēm no nelabvēlīgas sociālekonomiskās vides STEM nozarē ielauzties ir īpaši grūti; tā kā, lai gan attiecībā uz dalību mācību priekšmetos un ieinteresētību tajos no meiteņu puses ir vērojama pozitīva tendence, procentuāli tas joprojām pietiekami nav; tā kā sākumskolā zēniem un meitenēm par STEM mācību priekšmetiem interese ir vienāda un meitenēm bieži vien STEM un IKT saistītajos uzdevumos ir labāki rezultāti nekā zēniem (12); tā kā dzimumu atšķirības STEM mācību priekšmetos augstākajā izglītībā ar akadēmisko sniegumu pamatotas nav, jo meitenes un zēni vidusskolas izglītībā – eksaktajos priekšmetos un matemātikā – uzrāda līdzīgus sasniegumus; tā kā meitenes tomēr baidās, ka viņas ar STEM saistītās profesijās būs mazāk veiksmīgas nekā zēni, un tā kā tā rezultātā sievietes par savām digitālajām prasmēm pārliecinātas ir mazāk; tā kā sociālās normas un ar dzimumu saistītie sabiedrības stereotipi attiecībā uz karjeras izvēli, kurus bieži vien pastiprina izglītības saturs un mācību programmas, ir divi faktori, kas veicina dzimumu segregāciju augstākajā izglītībā;

C. tā kā sievietēm, kuras diplomus ir ieguvušas STEM jomā, STEM darba nozarē atrast savu vietu var būt grūti un viņām ir mazāka iespēja nekā vīriešiem sākt karjeru STEM profesijās un tajā noturēties ilgstoši, jo pastāv dažādi šķēršļi, piemēram, dzimumu stereotipi, darba vietas, kurās dominē vīrieši, diskriminācija un aizspriedumi, apzināta un neapzināta vienpusība, seksuāla uzmākšanās, negatīva darba vide un paraugsieviešu un mentoru trūkums; tā kā dzimumu nevienlīdzības samazināšana STEM izglītības jomās varētu samazināt prasmju trūkumu, palielināt sieviešu nodarbinātību un ražīgumu un samazināt profesionālo segregāciju, kas, pateicoties augstākam ražīgumam un lielākam darbaspēka apjomam, galu galā veicinātu ekonomikas izaugsmi; tā kā dzimumu nevienlīdzības novēršana STEM profesijās palīdzētu panākt, ka 2050. gadā Eiropas Savienībā IKP uz vienu iedzīvotāju pieaug par 2,2 %- 3,0 % (13); tā kā dzimumu nevienlīdzības novēršana STEM profesijās būtu uzskatāma par soli ceļā uz dzimumu līdztiesību un sieviešu un meiteņu cilvēktiesību īstenošanu un pozitīvi ietekmētu vīriešu un sieviešu darba samaksas un pensiju atšķirību samazināšanu;

D. tā kā saskaņā ar ES Pamattiesību aģentūras (14) apsekojumu aptuveni 55 % sieviešu Eiropas Savienībā kopš 15 gadu vecuma ir saskārušās ar seksuālu uzmākšanos un 14 % sieviešu kopš 15 gadu vecuma ir cietušas no kiberuzmākšanās; tā kā daudzas sievietes Covid-19 pandēmijas laikā ir cietušas no jauniem kibervardarbības veidiem, piemēram, seksuālas un psiholoģiskas aizskaršanas tiešsaistē; tā kā ir steidzami vajadzīgi pasākumi, ar kuriem šos jaunos seksuālas un psiholoģiskas uzmākšanās veidus varētu risināt; tā kā tiek ziņots par lielu skaitu seksuālas uzmākšanās gadījumu STEM izglītības iestādēs, tostarp skolās, universitātēs un darbvietās, un tā kā šis apstāklis sievietes no šīs nozares atgrūž vēl vairāk;

E. tā kā tādu inovatīvo tehnoloģiju kā mākslīgais intelekts (MI) jomā strādājošo sieviešu nepietiekamais skaits vieš bažas jo tas var būtiski ietekmēt šādu tehnoloģiju metus, izstrādi un īstenošanu un atkārtoti likt piekopt esošās diskriminējošās paražas un stereotipus un pieļaut dzimumneobjektīvu algoritmu izstrādi; tā kā centieni novērst ar dzimumu saistītus aizspriedumus un nevienlīdzību digitālajā nozarē ir uzskatāmi par nepietiekamiem; tā kā dzimumu atšķirības saglabājas visās digitālo tehnoloģiju jomās un jo īpaši MI un kiberdrošības jomā, tādējādi paredzamā nākotnē digitālajā nozarē nostiprinot vīriešu diktētu trajektoriju; tā kā, lai risinātu šo neobjektivitāti, ir jāizstrādā skaidras ētikas un pārredzamības prasības; tā kā nepilnīgas un neprecīzas datu kopas, pēc dzimuma sadalītu datu trūkums var izkropļot MI sistēmu apstrādi un loģiku un dzimumu līdztiesības nodrošināšanu sabiedrībā – apdraudēt vēl vairāk; tā kā pienācīga uzmanība būtu jāpievērš arī Eiropas mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) unikālajiem apstākļiem, jo īpaši attiecībā uz to lielumu, spēju īstenot jaunas prasības un iespējām kļūt par vērtīgu avotu un katalizatoru, pateicoties kuriem, meitenes, sievietes un sievietes līderes varētu veicināt dzimumu līdztiesību ar STEM nozari saistītajā izglītībā un profesionālajās gaitās;

F. tā kā jaunās tehnoloģijas, kas ir neobjektīvas dzimuma, etniskās piederības, rases, ādas krāsas, valodas, reliģijas vai nacionālās vai sociālās izcelsmes ziņā, galvenokārt izraisa nesadalīti dati, precīzu zināšanu trūkums un dzimumperspektīvas nepiemērošana pētniecībā, kas var negatīvi ietekmēt sieviešu veselību un labklājību, jo īpaši sievietes, kuras saskaras ar pārklājošos diskrimināciju, un produktu drošumu, un var negatīvi ietekmēt sieviešu personīgo un profesionālo attīstību (15);

G. tā kā skolotāji un vecāki dzimumu stereotipus var sacietināt, atrunājot meitenes izvēlēties un turpināt STEM studijas un darbu šajās profesijās; tā kā dzimumu stereotipi ļoti ietekmē mācību priekšmetu izvēli; tā kā uzņēmību slāpējošie kultūrfaktori un paraugsieviešu neesamība apvienojumā ar to nepopularizēšanu ierobežo un negatīvi ietekmē meiteņu un sieviešu iespējas STEM disciplīnu studēšanā, darbu saistītās profesijās un digitālo uzņēmējdarbību, kā arī sekmē diskrimināciju un ierobežo sieviešu iespēju darba tirgū skaitu; tā kā būtu jāuzsver faktori, kas motivē un veicina meiteņu interesi par STEM studijām, darbu saistītajās profesijās un digitālo uzņēmējdarbību, piemēram, paraugsievietes, skolotāji-mentori un līdzbiedru grupas piekrišana, kā arī radošuma attīstīšana un praktiskās pieredzes vairošana;

H. tā kā Covid-19 krīze dzīvi Eiropā, visticamāk, būs izmainījusi neatgriezeniski un ietekmēs lielāko daļu cilvēku dzīves aspektu, mūsu darba veikšanas veidu un to, kā mēs studējam un mācāmies, un tā kā šajā sakarā digitalizācijai būs liela nozīme; tā kā Covid-19 arī palielina dzimumu digitālo plaisu laikā (16), kad digitālās prasmes ir vajadzīgas vairāk nekā jebkad agrāk, lai strādātu, studētu vai saglabātu saikni; tā kā straujā digitālā pārveide piedāvā daudzas iespējas mainīt dzimumu līdztiesības nodarbinātības modeļus, taču tā var arī nesamērīgi ietekmēt sieviešu nodarbinātību daudzās jomās; tā kā sievietes ir spiestas uzņemties lielāku daļu ar audzināšanu vai viņu ģimeni saistīto pienākumu nekā vīrieši, un tādēļ visos ierosinātajos pasākumos būtu jāņem vērā iespēja sekmīgi saskaņot sieviešu profesionālo un ģimenes dzīvi, lai šajās jomās iekļautu arī vīriešus; tā kā tāldarba rezultātā darba un ģimenes dzīves robežas kļūs izplūdušākas un sievietēm varētu nākties uzņemties vislielāko slogu, lai līdzsvarotu karjeru ar ģimenes aprūpes pienākumiem;

I. tā kā ir jāturpina veicināt politiku, kuras mērķis ir palielināt sieviešu līdzdalību ar STEM un MI saistītās jomās, un īstenot daudzlīmeņu pieeju, ar kuru novērš dzimumu atšķirības visos digitālās nozares izglītības un nodarbinātības līmeņos; tā kā tikai dažas dalībvalstis ir iekļāvušas normas par dzimumu līdztiesību pētniecības un inovācijas jomā un tā kā progress dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanā valstu pētniecības programmās ir bijis lēns;

J. tā kā ir jāveicina un jāatbalsta lielāka uzņēmējdarbība sieviešu vidū un jārada labvēlīga vide, kurā sievietes uzņēmējas varētu gūt panākumus un tiek veicināta uzņēmējdarbība; tā kā dati par uzņēmējdarbību STEM un IKT nozarē norāda uz sieviešu vēl lielāku marginalizāciju; tā kā dzimumu nevienlīdzība jaunuzņēmumos un riska kapitāla ieguldījumos ir ne mazāk pārsteidzoša; tā kā meitenes vidusskolā un universitātē mēdz studēt mazāku skaitu IKT un STEM mācību priekšmetu un tā kā daudz mazāk sieviešu beigu beigās strādā šajās jomās un kļūst par privāto uzņēmumu un jaunuzņēmumu dibinātājām un īpašniecēm; tā kā tikai 17 % jaunuzņēmumu dibinātājas ir sievietes; tā kā sievietēm piederošo jaunuzņēmumu finansējums vidēji ir par 23 % mazāks nekā vīriešiem; tā kā, lai gan 30 % no visiem uzņēmējiem Eiropā ir sievietes, viņas saņem tikai 2 % no pieejamā ar bankām nesaistītā finansējuma (17); tā kā, ņemot vērā pandēmiju, šis rādītājs, šķiet, ir samazinājies līdz 1 %,

Vispārīgas piezīmes

1. uzskata, ka, ņemot vērā Eiropas Savienībā pastāvošo ievērojamo dzimumu atalgojuma atšķirību, to, ka sievietes, visticamāk, strādās zemākas algas nepilna darba laika vai visādi citādi nenoturīgu darbu, pieaugošo pieprasījumu pēc STEM speciālistiem un ar STEM saistīto profesiju nozīmi Eiropas ekonomikas nākotnē, sieviešu īpatsvara palielināšanai STEM nozarē ir izšķiroša nozīme ilgtspējīgākas un iekļaujošākas ekonomikas un sabiedrības veidošanā zinātniskās, digitālās un tehnoloģiskās inovācijas ceļā; uzsver, ka augsts STEM prasmju līmenis ir neatsverams inovācijas procesā tādās progresīvās IKT jomās kā MI un kiberdrošība, tāpēc tas būs arvien svarīgāks no Eiropas Savienības nākotnes konkurētspējas pasaules tirgos viedokļa; tādēļ uzsver, ka sieviešu prasmju, zināšanu un kvalifikāciju pilns potenciāls šajās jomās var palīdzēt veicināt Eiropas ekonomiku un atbalstīt mērķus, kas ir noteikti dažādās ES politikas jomās, jo īpaši Eiropas zaļajā kursā un Digitalizācijas programmā;

2. atkārtoti piekodina, ka galvenajam mērķim vajadzētu būt visu šķēršļu, jo īpaši to sociālkulturālo, psiholoģisko un pedagoģisko šķēršļu, novēršanai, kas sasaista sieviešu un meiteņu intereses, priekšrokas un izvēles, cita starpā tas attiecas uz dzimumu stereotipiem, diskrimināciju dzimuma dēļ un bioloģisko un sociālo faktoru kombināciju, jo īpaši bērna dzemdībām sieviešu karjeras izšķirošākajos periodos, taču neapdraudot sieviešu brīvību pieņemt lēmumus; mudina dalībvalstis attiecīgajos valsts vai reģionālajos Dzimumu līdztiesības rīcības plānos vai stratēģijās paredzēt pienācīgus stimulus, ar kuriem veicina to, ka meitenes un sievietes studē STEM disciplīnas un strādā šajā jomā; uzskata, ka šiem rīcības plāniem vai stratēģijām cita starpā vajadzētu būt vērstiem uz dzimumu līdztiesības palielināšanu, galveno uzmanību pievēršot dzimumu stereotipu izskaušanai, izglītības un kvalifikāciju pieejamības atvieglošanai, labākam darba un privātās dzīves līdzsvaram, vienlīdzīgām iespējām, veselīgas un drošas darba vides un izglītības vides nodrošināšanai sievietēm, diskriminācijas nepieļaušanai darba tirgū, izpratnes vairošanai par dzimumu aizspriedumiem un stereotipiem visās ar STEM saistītajās nozarēs, obligātas darba samaksas pārredzamības rīcībpolitikas izveidei, kategoriskas seksuālās uzmākšanās neiecietības apliecināšanai un paraugsieviešu atpazīstamības palielināšanai;

3. atkārtoti pauž uzskatu, ka dzimumnosacītā stereotipizēšana, uzņēmību slāpējoši kultūrfaktori un informācijas trūkums par paraugsieviešu karjeras piemēriem un šādu sieviešu neizcelšana kavē un negatīvi ietekmē meiteņu un sieviešu iespējas STEM mācību priekšmetu studēšanā, ar šo nozari saistītajā profesionālajā dzīvē un digitālajā uzņēmējdarbībā, kā arī var novest pie diskriminācijas un mazākām iespējām darba tirgū;

4. atkārtoti apstiprina, cik svarīgi ir integrēt izpratni par dzimtisko stereotipizēšanu visās attiecīgajās nozarēs, tostarp skolotāju sākotnējā un turpmākajā apmācībā; uzsver, ka ir jānovērš strukturālie šķēršļi, piemēram, sieviešu nelabvēlīgāki sociāli ekonomiskie apstākļi un “toksiska” darba vide un darba apstākļi, kas kavē meiteņu un sieviešu ienākšanu jomā, kurā lielākoties dominē vīrieši, un ka ir jāpalielina līdz šim nepietiekami novērtēto to paraugsieviešu atpazīstamība, kas sievietes un meitenes iedvesmotu; aicina Komisiju ieviest un atbalstīt izpratnes veicināšanas kampaņas un citas programmas un iniciatīvas, ar kurām šos šķēršļus mazina akadēmiskajā pasaulē; uzsver, ka dzimumu līdztiesības pasākumi, piemēram, dzimumu stereotipu izskaušana izglītībā, izpratnes veicināšana, STEM mācību priekšmetu pievilcības vairošana meiteņu un sieviešu acīs un profesionālā orientācija, ar kurām mudina meitenes apsvērt iespēju studēt jomās, kurās dominē vīrieši, palielinātu to sieviešu skaitu, kas absolvē STEM disciplīnu programmas;

5. aicina dalībvalstis ar STEM saistītajās profesijās novērst darba tirgus segmentāciju pēc dzimuma kritērija, veicot ieguldījumus sieviešu formālajā, ikdienējā un neformālajā izglītībā un mūžizglītībā, kā arī profesionālajā apmācībā, lai nodrošinātu, ka viņām ir pieejama kvalitatīva nodarbinātība un iespējas pārkvalificēties un celt kvalifikāciju atbilstoši nākotnes darba tirgus prasībām un nepieļaut darbaspēka dzimumnosacītās segregācijas apburto loku; aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt politikas pasākumus, kas pilnībā ietvertu dzimumu dimensiju, izmantojot izpratnes veicināšanas kampaņas, apmācību, skolu mācību programmas un jo īpaši profesionālo orientāciju, tādējādi meitenēm indoktrinējot uzņēmējdarbību, STEM mācību priekšmetus un digitālo izglītību jau no agrīna vecuma nolūkā apkarot pastāvošos izglītības stereotipus un nodrošināt, ka lielāks skaits sieviešu sāk darba gaitas attīstības stadijā esošās un labi apmaksātās nozarēs; uzsver nepieciešamību iesaistīt plašsaziņas līdzekļus, tostarp sociālos plašsaziņas līdzekļus, veicināt iekļaujošas valodas izmantošanu un nepieļaut stereotipus, kuru dēļ formējas uzskati pret meiteņu līdzdalību un interesi par STEM izglītību; prasa STEM jaudas uzlabot un garantēt vienlīdzīgu tām piekļuvi; prasa piešķirt īpašas stipendijas meitenēm un sievietēm, kuras vēlas turpmāko dzīvi saistīt ar darbu STEM nozarē;

6. aicina Komisiju un dalībvalstis īpaši ņemt vērā situāciju, kādā atrodas meitenes un sievietes no nelabvēlīgas sociālekonomiskās vides, piemēram, sievietes ar invaliditāti vai personas, kas dzīvo tālākajos reģionos vai lauku apvidos, trūcīgās sievietes, vientuļās mātes, studentes nestabilās situācijās, sievietes migrantes un romu sievietes, un nodrošināt viņām pilnīgu piekļuvi digitālajai izglītībai un karjerai STEM jomā un iekļaušanu tajās, tādējādi novēršot digitālās plaisas paplašināšanos; aicina Komisiju un dalībvalstis, izstrādājot rīcības plānus, īpaši ņemt vērā pārklājošos diskrimināciju un aizspriedumus etniskās piederības, reliģijas, seksuālās orientācijas, vecuma vai invaliditātes dēļ; aicina Komisiju un dalībvalstis vākt salīdzināmus un saskaņotus datus, ar kuriem var izsekot sieviešu no dažādām sociālekonomiskajām grupām vai atšķirīgu rasu un etniskās izcelsmes sieviešu progresam visos izglītības līmeņos, tostarp, ņemot vērā viņu karjeras izvēli un attīstību, galveno uzmanību pievēršot nevienlīdzībai STEM un digitālajā nozarē, pateicoties kam, varēs uzraudzīt rīcībpolitikas ietekmi un ļaus ieinteresētajām personām apzināt trūkumus un to pamatcēloņus; aicina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm, lai paplašinātu to rādītāju kopumu, kurus izmanto rezultātu apkopojumam “Sievietes digitālajā jomā” nolūkā tajos iekļaut informāciju un datus par sievietēm STEM nozares izglītībā un karjerā, un izstrādāt instrumentu komplektu, kas saturētu metodiku, rādītājus un satvarus un ar kuru sagatavo precīzākus datus un uzlabo esošās informācijas izmantošanu;

7. aicina dalībvalstis piedāvāt savu nedalītu atbalstu Komisijas iniciatīvām, ar kurām uzlabo izpratni par digitālajām iespējām, piemēram, pieejai “nav sieviešu, nav paneļa!”, ES programmēšanas nedēļai, digitālo prasmju un darbvietu koalīcijai, ES balvai sievietēm novatorēm, #SaferInternet4EU iniciatīvām visā Eiropā un Prasmju programmai Eiropai;

Izglītība

8. STEM ” un cer, ka tas palīdzēs izstrādāt pievilcīgākus un radošākus veidus, kā meitenes mudināt turpināt STEM studijas, kā arī palielināt sieviešu pārliecību par savām digitālajām prasmēm; uzsver, ka meiteņu īpatsvars STEM programmu absolventu STEM izglītības rezultātus, gan centienus veidot karjeru STEM jomā; uzsver, ka meitenes, ar laiku šķiet, zaudē interesi par ( STEM ) priekšmetiem, un tas nozīmē, ka orientācija ir nepieciešama jau pirmsskolas vecumā un pamatskolā, lai negaistošu uzturētu meiteņu interesi par šīm jomām un cīnītos pret kaitīgiem stereotipiem par dzimumu – gan meiteņu, gan zēnu – lomām; aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot jaunus saziņas ar meitenēm kanālus un nodrošināt, lai digitālo izglītību apgūt varētu viņas visas, un atzīt skolotājus par kultūras pārmaiņu virzītājspēkiem un ieguldīt viņos, ņemot vērā viņu potenciālu veicināt meiteņu nepārtrauktu līdzdalību skolas zinātniskajā norisē; ierosina šos centienus pastiprināt, izstrādājot kopējas, dalībvalstīm domātas pamatnostādnes, ar kurām uzlabo to personu zināšanas un prasmes, kas sāk iegūt vidējo izglītību; prasa efektīvi izmantot ES fondus, programmas un stratēģijas, tostarp Erasmus +, Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un programmu “Digitālā Eiropa”, lai aktīvi mudinātu meitenes studēt IKT un STEM priekšmetus un sniegtu efektīvu atbalstu mūžizglītībai un apmācībai STEM nozarēs; prasa dzimumu līdztiesību pienācīgi iekļaut turpmākajā ES jaunatnes stratēģijā un rīcībpolitikā; atzinīgi vērtē Digitālās izglītības rīcības plānu 2021.–2027. gadam un tā pasākumu “Veicināt sieviešu līdzdalību” un cer, ka tas palīdzēs izstrādāt pievilcīgākus un radošākus veidus, kā meitenes mudināt turpinātstudijas, kā arī palielināt sieviešu pārliecību par savām digitālajām prasmēm; uzsver, ka meiteņu īpatsvarsprogrammu absolventu ( 18 ) vidū ir tikai 36 %, neraugoties uz to, ka viņas zēnus digitālās pratības jomā pārspēj ( 19 ) ; uzsver, ka meitenēm, kas pakļaujas dzimumu stereotipiem, ir zemāks pašefektivitātes līmenis un mazāka pārliecība par viņu spējām nekā zēniem un ka pašefektivitāte būtiski ietekmē ganizglītības rezultātus, gan centienus veidot karjerujomā; uzsver, ka meitenes, ar laiku šķiet, zaudē interesi par () priekšmetiem, un tas nozīmē, ka orientācija ir nepieciešama jau pirmsskolas vecumā un pamatskolā, lai negaistošu uzturētu meiteņu interesi par šīm jomām un cīnītos pret kaitīgiem stereotipiem par dzimumu – gan meiteņu, gan zēnu – lomām; aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot jaunus saziņas ar meitenēm kanālus un nodrošināt, lai digitālo izglītību apgūt varētu viņas visas, un atzīt skolotājus par kultūras pārmaiņu virzītājspēkiem un ieguldīt viņos, ņemot vērā viņu potenciālu veicināt meiteņu nepārtrauktu līdzdalību skolas zinātniskajā norisē; ierosina šos centienus pastiprināt, izstrādājot kopējas, dalībvalstīm domātas pamatnostādnes, ar kurām uzlabo to personu zināšanas un prasmes, kas sāk iegūt vidējo izglītību; prasa efektīvi izmantot ES fondus, programmas un stratēģijas, tostarp+, Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un programmu “Digitālā Eiropa”, lai aktīvi mudinātu meitenes studēt IKT unpriekšmetus un sniegtu efektīvu atbalstu mūžizglītībai un apmācībainozarēs; prasa dzimumu līdztiesību pienācīgi iekļaut turpmākajā ES jaunatnes stratēģijā un rīcībpolitikā;

9. uzsver, ka kvalitatīvas, iekļaujošas un nediskriminējošas digitālās izglītības nozīmei ir jābūt būtiskai meiteņu un sieviešu līdzdalības IKT un ar STEM saistītās jomās palielināšanā un dzimumu digitālās plaisas novēršanā; uzsver, ka, apgūstot digitālo izglītību, tiek nodrošināta labāka digitālā iekļaušana un digitālā lietprātība un garantēta meiteņu un sieviešu vienlīdzīga līdzdalība digitālajā laikmetā; uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu visu līmeņu STEM izglītībā, tostarp ārpusskolas, ikdienējā un neformālajā izglītībā, kā arī attiecībā uz mācībspēkiem; tādēļ aicina izstrādāt īpašas, vecumam atbilstošas stratēģijas; mudina dalībvalstis valsts mācību programmās veicināt datorzinātņu izglītību un aicina izglītības struktūras agrīnā pirmsskolas un pamatizglītības posmā integrēt robotikas, kodēšanas, IKT un programmēšanas priekšmetus, lai meitenes un studentes mudinātu mācību iestādēs apgūt matemātikas, programēšanas, IKT priekšmetus un eksaktos priekšmetus vispār;

10. atzīst skolas un skolotāju lomu dzimumu nevienlīdzības STEM izglītībā novēršanā un uzsver izglītības nozīmi meiteņu dalības ar STEM saistītajos kursos veicināšanā un to kritēriju noteikšanā, ar kuriem uzrauga sieviešu atlasi darbā un noturēšanos tajā; aicina dalībvalstis ieguldīt STEM mācību priekšmetus pasniedzošo pamatskolas un vidusskolas skolotāju prasmju pilnveidē, lai palīdzētu viņiem izprast un savā mācību praksē un novērtējumos novērst neapzinātos stereotipus un tādā pašā mērā iesaistīt arī visus audzēkņus; uzsver nepieciešamību dalībvalstīm STEM kustībās iesaistīt visu skolotāju profesiju un skolotājus vervēt kā pārmaiņu veicinātājus; ierosina izglītības iestādēm izstrādāt līdztiesības plānus, ar kuriem tās veicinātu dzimumu līdzsvaru skolotāju vidū; prasa stiprināt STEM mācību programmas un mācību materiālus, lai labāk veicinātu vienlīdzīgu dalību STEM ; prasa nodrošināt labāku profesionālo orientāciju un rast jaunus un radošus veidus, kā iedvesmot studējošās sievietes apsvērt STEM karjeras perspektīvu; šajā sakarībā uzsver, ka ir jāstiprina skolotāju un karjeras konsultantu spējas mudināt meitenes, kas izrāda interesi par STEM , turpināt šajā nozarē karjeru, jo labāka izpratne par stereotipiem un dzimumu atšķirībām STEM jomā ļauj pedagogiem un karjeras konsultantiem izprast šķēršļus, ar kuriem saskaras viņu studenti, nodrošināt vienlīdzīgu dalību STEM klasēs un veicināt studenšu darba gaitas STEM jomā;

11. uzsver, ka skolotāji vīrieši un citi vīriešu dzimuma darbinieki dominē ar STEM saistīto disciplīnu pasniegšanā skolās, universitātēs un un darbavietās, kā rezultātā trūkst paraugsieviešu un ir ierobežotas orientācijas un padomdošanas iespējas; mudina dzimumu līdztiesības aspektu ar dzimumjūtīgas mācības vielas starpniecību integrēt pamata, vidējās un augstākās izglītības sistēmā, un mudina darbā pieņemšanas procesā iesaistītās komitejas un iestādes veicināt dzimumu līdzsvaru, lai nepieļautu atstumību; uzsver, ka visās izglītības nozarēs, jo īpaši STEM nozarēs un jaunajās digitālajās nozarēs, kurās sievietes pārstāvētas ir nepietiekami, ir jāveic ieguldījumi izglītībā un apmācībā, izmantojot dzimumjūtīgus darbā pieņemšanas un atlases paņēmienus; aicina Komisiju un dalībvalstis rast pievilcīgākus un radošākus veidus, kā izcelt paraugsievietes, kuras strādā IKT un STEM jomā, lai palielinātu meiteņu pašpārliecību digitālo prasmju izmantošanā un mudinātu viņas turpināt ar IKT un STEM saistītas studijas;

12. uzsver nepieciešamību pievērsties finanšu izglītībai, tostarp finanšu prakses simulācijām, un tās saistībai ar vīriešu un sieviešu pensiju atšķirībām; uzsver, ka gados jaunāku sieviešu izglītošana par tādiem tematiem kā vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība pavērs ceļu nākotnei, kurā sievietes pratīs finansiāli par sevi pastāvēt;

13. konstatē, ka katrai meitenei vajadzētu būt iespējai izmantot priekšrocības, ko sniedz plašāka piekļuve pasaules līmeņa digitālās mācīšanās risinājumiem, un likt lietā mijiedarbības ar digitālajās tehnoloģijām rīkus kā lietotājām un radītājām, un būt motivētām to darīt; aicina dalībvalstis ņemt vērā pašreizējās bažas par Covid-19 turpmākas izplatīšanās risku un novērst to, ka neaizsargātajiem studentiem no sociālekonomiski nelabvēlīgas vides, piemēram, meitenēm lauku apvidos vai apgabalos, kurus ir grūti sasniegt, nav IKT tehniskā aprīkojuma un pieslēguma, un izstrādāt instrumentus, kas nodrošinātu pilnīgu piekļuvi digitālajai izglītībai un tās netraucētu pasniegšanu un apguvi; uzsver, ka ir vajadzīgas īpašas, tādām lauku apvidu skolām paredzētas finansēšanas programmas, kurām aizvien vairāk trūkst finansējuma progresīvām tehnoloģijām, kuras daudzas pilsētu rajonu skolas uzskata par pašsaprotamām; turklāt aicina sniegt labāku atbalstu lauku skolu sistēmās strādājošiem pedagogiem, lai palīdzētu viņiem mācīt STEM mācību programmas, jo īpaši attiecībā uz apmācību, aprīkojumu un infrastruktūru;

14. uzsver, cik svarīgi ir STEM nozarē strādājošām sievietēm profesionālēm izveidot tīklus liela mēroga komunikācijas kampaņu veikšanai, lai palīdzētu pārveidot priekšstatus par STEM jomā strādājošām sievietēm, un lai STEM nozares sievietes varētu sazināties ar meitenēm, izmantojot karjeras atbalstu, prasmju apmācību un tīklu veidošanu; atzinīgi vērtē dažādās izglītības iniciatīvas, kas ir izstrādātas, lai atbalstītu meitenes un virzītu sievietes digitālajā ekonomikā, tostarp virtuālo sociālo tīklu stāstu izmantošanu, profesionālos tīklus, ko organizē sievietes priekš sievietēm un tehnoloģiju uzņēmumu iniciatīvas; aicina Komisiju un dalībvalstis visos izglītības līmeņos izveidot padomdošanas shēmas, kurās līdzdarbotos IKT jomā strādājošas sievietes, kurām vēlas līdzināties; aicina Komisiju attiecībā uz stažēšanās piedāvājumiem digitālajā jomā pieņemt mērķtiecīgu dzimumu līdztiesības pieeju, lai jaunietēm no dažādām vidēm sniegtu iespēju iegūt praktisku digitālo, IKT un STEM pieredzi darba tirgū pieprasītajās jomās, un stingri mudina izglītības procesā veicināt stažēšanos STEM uzņēmumos; mudina dalībvalstis izstrādāt iniciatīvas, ar kurām atbalsta meiteņu pāreju no skolas uz darba dzīvi, piemēram, profesionālo orientāciju skolā, māceklību un darba pieredzes programmas, nolūkā atbalstīt meiteņu nākotnes centienus un radītu viņām iespējas kļūt par STEM nozarē strādājošu darbaspēku;

15. konstatē, ka savos 2015. gada maija secinājumos par Eiropas Pētniecības telpas ceļvedi 2015.–2020. gadam Padome nesekmīgi aicināja Komisiju un dalībvalstis sākt valstu tiesību aktus līdztiesības jomā pārvērst aktīvā rīcībā, lai cīnītos pret dzimumu nelīdzsvarotību pētniecības iestādēs un lēmumu pieņemšanas struktūrās un labāk integrētu dzimumu dimensiju pētniecības un izstrādes rīcībpolitikā, programmās un projektos; atzīst Komisijas mērķi ar Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu veicināt sieviešu līdzdalību STEM nozarē un atbalstīt ES STEM koalīciju, lai izstrādātu augstākās izglītības programmas, kas sievietes pārvilinātu uz inženierzinātnēm un IKT; pauž nožēlu, ka neskatoties uz to, ka ES un tās dalībvalstīs spēkā ir juridiskas normas, ar kurām paredz vienlīdzīgu attieksmi un nediskrimināciju darba tirgū, tostarp nosaka vienlīdzīgu samaksu, sieviešu piekļuvē ar pētniecību saistītiem amatiem, finansējumam un iespējām publicēties joprojām ir novērojama nevienlīdzība, tostarp nekoriģētas samaksas atšķirības zinātnieku un akadēmiskajās aprindās;

16. uzsver to seksuālās uzmākšanās gadījumu skaitu, kuros ir cietušas STEM mācību priekšmetu augstāko mācību iestāžu studentes, un aicina dalībvalstis un izglītības iestādes īstenot seksuālās uzmākšanās absolūtas neiecietības rīcībpolitiku, vienojoties pieņemt stingru kodeksus un protokolus, radīt sievietēm un meitenēm paredzētus drošus un privātus ziņošanas kanālus un panākt to, ka attiecīgajām iestādēm tiek darīti zināmi visi seksuālas uzmākšanās gadījumi; aicina Komisiju, dalībvalstis un izglītības iestādes pieņemt preventīvus pasākumus un atbilstošas sankcijas pret seksuālās uzmākšanās veicējiem, lai novērstu seksuālu uzmākšanos skolās un STEM izglītības iestādēs;

17. uzsver, ka valstu attīstības plānos un izglītības, IKT un zinātnes jomu rīcībpolitikā ir jāiekļauj dzimumatsaucīgas STEM mācīšanās un karjeras iespējas;

Profesionālās gaitas

18. STEM jomā sāktu karjeru, un formulēt rīcības ieteikumus, kā šo parādību, ja tas ir nepieciešams, izskaust, kā arī izstrādāt mehānismus un programmas, ar kurām sievietes un meitenes iekļauj izglītības, apmācības un nodarbinātības iniciatīvās, un šajā nolūkā noteikt adekvātu rīcībpolitiku un pasākumus; uzsver, ka Covid-19 darba, izglītības, pārvaldības un ikdienas dzīvē atklāj jaunu sadaļu, un ir pasvītrojis digitālās lietpratības un prasmju īpašo nozīmi un vajadzību pēc jauniem nosacījumiem tāldarba jomā, kurā pandēmijas un tai sekojošo kustību ierobežojumu pasākumu laikā ir konstatēta būtiska dzimumu atšķirība; uzsver, ka dzimumu līdzsvars ir steidzami ir jāveicina digitālajā nozarē, ņemot vērā veidu, kā cilvēki un uzņēmumi izmanto IKT un citas digitālās tehnoloģijas, lai strādātu un mijiedarbotos jaunajā digitālajā sabiedrībā; pauž nožēlu par to, ka sievietes savā profesionālajā dzīvē saskaras ar nesamērīgi lielāku skaitu šķēršļu nekā vīrieši, jo pienācīgi nav līdzsvarota darba un privātā dzīve un lielākajā daļā mājsaimniecību palielinās neapmaksāts aprūpes darba apjoms; konstatē, ka Covid-19 pandēmija ir vēl vairāk pasliktinājusi to sieviešu situāciju, kurām bija jālīdzsvaro virsstundu tāldarbs un rūpes par bērniem, un neapmaksāta aprūpes darba veikšana; pauž nožēlu par kultūras “vienmēr gatavs darbam” īpaši negatīvo ietekmi uz to darba ņēmēju darba un privātās dzīves līdzsvaru, uz kuru pleciem gulstas aprūpes pienākumi un kuri parasti ir sievietes; mudina publiskās un privātās iestādes nodrošināt, lai tāldarbā tiktu ņemti vērā labāka darba un privātās dzīves līdzsvara uzturēšanas šķēršļi un tiktu ievērotas tiesības atslēgties, kā arī tās piekopt ģimenei draudzīgu rīcībpolitiku; iesaka dalībvalstīm ieviest pienācīgus pasākumus, ar kuriem garantē kategoriskas netolerances politiku attiecībā uz seksuālu uzmākšanos, labāku grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, ievērojami lielāku un ilgāku paternitātes atvaļinājumu un apmaksātu un strikti individuālu bērna kopšanas atvaļinājumu, kas nozīmētu, ka sievietēm un vīriešiem būtu laiks rūpēties par saviem bērniem, kā arī iesaka cīnīties pret to, ka sieviete ir tas no vecākiem, kurš pārtrauc karjeru, tādējādi novēršot būtisku sieviešu karjeras attīstības šķērsli un nodrošinot elastīgu darba laiku, bērnu aprūpes iespējas uz vietas un tāldarbu; mudina dalībvalstis pilnībā transponēt un īstenot Darba un privātās dzīves līdzsvara direktīvu ( 20 ) un aicina Komisiju efektīvi uzraudzīt tas piemērošanu dzīvē; aicina Komisiju un dalībvalstis pilnībā izvērtēt cēloņus un faktorus, kuru dēļ liels skaits sieviešu pametjomā sāktu karjeru, un formulēt rīcības ieteikumus, kā šo parādību, ja tas ir nepieciešams, izskaust, kā arī izstrādāt mehānismus un programmas, ar kurām sievietes un meitenes iekļauj izglītības, apmācības un nodarbinātības iniciatīvās, un šajā nolūkā noteikt adekvātu rīcībpolitiku un pasākumus; uzsver, ka Covid-19 darba, izglītības, pārvaldības un ikdienas dzīvē atklāj jaunu sadaļu, un ir pasvītrojis digitālās lietpratības un prasmju īpašo nozīmi un vajadzību pēc jauniem nosacījumiem tāldarba jomā, kurā pandēmijas un tai sekojošo kustību ierobežojumu pasākumu laikā ir konstatēta būtiska dzimumu atšķirība; uzsver, ka dzimumu līdzsvars ir steidzami ir jāveicina digitālajā nozarē, ņemot vērā veidu, kā cilvēki un uzņēmumi izmanto IKT un citas digitālās tehnoloģijas, lai strādātu un mijiedarbotos jaunajā digitālajā sabiedrībā;

19. uzskata par ārkārtīgi svarīgu, lai būtu lielāks paraugsieviešu skaits un lai tiktu palielināts vadošos amatus ieņemošo sieviešu skaits STEM nozarē; uzsver, ka sieviešu īpatsvara samazināšanās augstākajos amatos negatīvi ietekmē sieviešu pieņemšanu darbā, kas savukārt sieviešu izredzes ieņemt augstākus amatus samazina vēl vairāk; pauž nožēlu, ka sievietes pietiekami pārstāvētas vadošos amatos STEM profesijās nav, un īpaši vērš uzmanību uz to, ka ir steidzami jāveicina vīriešu un sieviešu līdztiesība visos uzņēmējdarbības un pārvaldes lēmumu pieņemšanas līmeņos; uzsver, ka dzimumu daudzveidība valdēs un lēmumu pieņemšanas amatos, uzlabo uzņēmumu darbības rezultātus, jo tajos ir pārstāvēts plašāks zināšanu, attieksmes un pieredzes spektrs; pauž nožēlu par to, ka Eiropas universitāšu un skolu hierarhijā pastāv gan horizontāla, gan vertikāla dzimumu segregācija; vērš uzmanību uz to, ka sievietes ir īpaši nepietiekami pārstāvētas pašos augstākajos pētniecības un lēmumu pieņemšanas amatos akadēmiskajās iestādēs un universitātēs, norādot uz to, ka pastāv “stikla griesti” – neredzami, uz aizspriedumiem balstīti šķēršļi, kas liedz sievietēm ieņemt atbildīgus amatus; mudina Padomi un dalībvalstis pieņemt Direktīvu par sievietēm valdēs un noteikt mērķus attiecībā uz dzimumu līdzsvaru lēmumu pieņemšanas struktūrās;

20. pauž nožēlu par to, ka vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība joprojām ir realitāte un ir vēl izteiktāka nozarēs, kurās dominē vīrieši, piemēram, IKT un tehnoloģiju uzņēmumos ( 21 ) ; aicina visus dalībniekus nodrošināt darba samaksas pārredzamību; mudina Padomi atsaldēt ierosināto direktīvu par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas, kuras mērķis ir, īstenojot horizontālu pieeju, paplašināt aizsardzību pret diskrimināciju;

21. aicina visas attiecīgās ieinteresētās personas novērst to darbā pieņemšanas praksē pastāvošo diskrimināciju un ieviest kvotas, ar kurām tiktu veicināta sieviešu, jo īpaši sieviešu ar dažādu rasu un etnisko izcelsmi, sieviešu ar invaliditāti un LGBTI+ personu, iekļaušana;

22. mudina īstenot iekļaujošu dialogu ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, piemēram, privātiem uzņēmumiem, nevalstiskām organizācijām (NVO), arodu asociācijām un institūtiem, valsts iestādēm, reģionālām un vietējām pašvaldībām, politikas veidotājiem un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, lai koordinētu un novērstu trūkstošās saiknes, pateicoties kam, tiktu veicināta sieviešu līdzdalība STEM nozarē; uzsver, ka, ņemot vērā to, cik ārkārtīgi svarīgi ir apkarot kultūras un sociālos stereotipus, ar kuriem tiek noniecinātas sieviešu spējas un nozīme STEM nozarē, būtu jānosaka mērķtiecīgi dzimumu līdztiesības veicināšanas pasākumi, piemēram, jāpieņem tiesību akti par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai vai rīcībpolitika, piemēram, jānosaka finansiāli stimuli vai citi pasākumi, kas palielinātu meiteņu līdzdalību STEM izglītībā un profesijās; prasa nodrošināt pamudinājumus uzņēmumiem, kas atbalsta paraugsievietes, padomdošanas programmas un karjeras ceļus, kā arī palielināt sieviešu atpazīstamību; atzīst dažu izpilddirektoru un augstākā līmeņa vadītāju būtisko lomu dzimumu digitālās plaisas novēršanā, izstrādājot korporatīvu politiku, kuras mērķis ir apkarot digitālos ar dzimumu saistītos stereotipus, izcelt paraugsievietes, motivēt sievietes uzsākt STEM priekšmetu studijas, rosināt sievietes uz pārkvalifikāciju vai kvalifikācijas celšanu, veicināt padomdošanas shēmas un uzlabot IKT darbvietu reputāciju; aicina Komisiju un dalībvalstis arī turpmāk sadarboties ar visiem IKT, digitālajiem, telekomunikāciju, plašsaziņas līdzekļu, audiovizuālajiem un tehnoloģiskajiem uzņēmējdarbības partneriem, lai veicinātu iekļaujošu un dzimumu ziņā līdzsvarotu darba kultūru un vidi, tostarp, nosakot tādus pasākumus kā izpratnes veidošanas kampaņas, ar kurām veicina dzimumu līdztiesību privātās STEM nozarēs un publiskā un privātā sektora partnerībās, tādējādi atvieglojot STEM darba tirgus pieejamību nesen studijas beigušiem kadriem, popularizējot meitenēm un jaunām sievietēm domātas māceklības shēmas un stažēšanās iespējas, kas sekmētu viņu gaitu uzsākšanu darba tirgū, ko panāk, īstenojot tādas iniciatīvas kā padomdošana nelabvēlīgākā stāvoklī esošām meitenēm un viņām paredzētas stipendijas, kā arī, izglītības sistēmu, valsts pārvaldes un laikmetīgo tehnoloģiju jomā strādājošo uzņēmumu starpā īstenojot publisko un privāto partnerību, piemēram attiecībā uz 3D tehnoloģijām, MI, nanotehnoloģijām, robotiku un gēnu terapiju, un dalībvalstu starpā šajā nolūkā apmainīties ar informāciju un paraugpraksi;

23. uzsver saikni starp dzimumu atšķirībām un pensiju atšķirībām; tādēļ aicina dalībvalstis minētās neatbilstības risināt un samazināt un veikt turpmākus pasākumus, ar kuriem nodrošina to, lai sievietes varētu pienācīgi piekļūt izglītībai un lai viņām būtu iespējas iegūt ekonomisko neatkarību un karjeras izaugsmes izredzes;

Digitālā nozare

24. pauž nožēlu par to, ka dzimumu nevienlīdzība pastāv visās digitālo tehnoloģiju jomās, taču pauž īpašas bažas par dzimumu nevienlīdzību, kas pastāv inovatīvās tehnoloģijās, piemēram, MI un kiberdrošības jomā, kur vidējais sieviešu īpatsvars pasaulē ir attiecīgi 12 % un 20 % ( 22 ) ; ierosina lielāku uzmanības un atbalstu veltīt mazapdzīvotiem un jo īpaši lauku apvidiem, kur šī situācija pasliktinās;

25. uzsver, ka izmantoto datu kopu kvalitāte ir ārkārtīgi svarīga no MI tehnoloģiju snieguma viedokļa, ka MI nedrīkst pastiprināt dzimumu nevienlīdzību un stereotipus, ar algoritmu palīdzību pārnesot vienpusības un aizspriedumus no analogās uz digitālo jomu, un ka MI var sniegt būtisku ieguldījumu dzimumu līdztiesības veicināšanā ar nosacījumu, ka tiek izstrādāts atbilstošs tiesiskais regulējums un tiek izskausts kā apzināts, tā neapzināts favorītisms; īpaši norāda uz to, ka viens no būtiskākajiem MI trūkumiem ir saistīts ar noteiktiem neobjektivitātes veidiem, piemēram, dzimumu, rasi vai seksuālo orientāciju, ko izraisa darbaspēka homogēnais raksturs; norāda, ka pārklājošās diskriminācijas veidu dēļ sievietes no jaunajām tehnoloģijām tiek atstumtas, piemēram, ādas krāsas sievietes, jo sejas atpazīšanas tehnoloģijā ir ieviesušās kļūdas; izceļ vajadzību pēc tā, lai dažādas izstrādātāju un inženieru grupas strādātu kopā ar galvenajiem sabiedrības rīcībspēkiem nolūkā nepieļaut to, ka MI algoritmos, sistēmās un lietotnēs nejauši ieviešas ar dzimumu un kultūru saistīti aizspriedumi; atbalsta tādu izglītības programmu un sabiedrības informēšanas pasākumu izstrādi, kas aptvertu MI ietekmi uz sabiedrību, tiesībām un ētiku; aicina Komisiju un dalībvalstis veikt visus iespējamos pasākumus, kas no šādiem aizspriedumiem palīdzētu izvairīties un nodrošinātu pamattiesību pilnīgu aizsardzību; uzsver, ka pirms MI tehnoloģiju ieviešanas augsta riska nozarēs, jo īpaši veselības aprūpes nozarē, piemēram, veselības nozarē, ir jāizstrādā cilvēka pārraudzīta infrastruktūra un tajā ir jāiekļauj dzimumu līdztiesības eksperti;

26. atzīst, ka MI, ja tā pamatā nav neobjektivitātes faktori, var izrādīties spēcīgs instruments, ar kura palīdzību, izstrādājot objektīvus un pēc noklusējuma ētiskus algoritmus, kas veicinātu vispārējo taisnīgumu un labklājību, var pārvarēt dzimumu nevienlīdzību un stereotipus; uzsver, cik attiecībā uz MI ētiskajiem aspektiem svarīga ir kopēja Eiropas pieeja; turklāt uzsver, ka ES MI politikā un tiesību aktos ir jāievēro Eiropas vērtības, ES līgumi un tiesību akti, kā arī Eiropas sociālo tiesību pīlāra principi;

27. prasa, lai MI un automatizācija būtu sociāli atbildīgas un izstrādātas tā, lai mēs varētu pārvarēt nevienlīdzību, tostarp dzimumu diskrimināciju, un risināt problēmas, ar kurām saskaras sievietes, piemēram, neapmaksāts aprūpes darbs, vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība, iebiedēšana tiešsaistē, dzimumnosacīta vardarbība un seksuāla uzmākšanās, cilvēku tirdzniecība, seksuālo un reproduktīvo tiesību pārkāpumi un nepietiekama pārstāvība vadošos amatos; prasa, lai MI un automatizācija palīdzētu vairot sieviešu veselību un ekonomisko labklājību, iespēju vienlīdzību, darba ņēmēju un sociālās tiesības, kvalitatīvu izglītību, bērnu aizsardzību, kultūras un valodu daudzveidību, dzimumu līdztiesību, digitālo lietpratību, novatorismu un radošumu, tostarp piekļuvi finansējumam, augstākajai izglītībai un elastīgām darba iespējām; aicina Komisiju palīdzēt dalībvalstu kompetentajām iestādēm pievērst īpašu uzmanību jauniem dzimumnosacītas vardarbības veidiem, piemēram, kiberuzmākšanās un kibervajāšanas ( 23 ) veidiem, un veikt pastāvīgus novērtējumus un šos jautājumus risināt efektīvāk;

Uzņēmējdarbība un piekļuve finansējumam

28. pauž nožēlu par to, ka sievietes ir nepietiekami pārstāvētas uz inovācijām balstītos jaunuzņēmumos, un izgaismo ar dzimumu saistītu neobjektivitāti un sistēmiskus trūkumus, kas pastāv sociālajās struktūrās, jo īpaši STEM un uzņēmējdarbības saskarpunktā; uzskata par ārkārtīgi svarīgu, lai būtu vairāk paraugsieviešu un lielāks skaits sieviešu ieņemtu vadošos amatus STEM nozarē; aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot rīcībpolitiku, ar kuru atbalstītu un atraisītu to sieviešu uzņēmējdarbības potenciālu, kuras joprojām ir uzskatāmas par neizmantotu ekonomikas izaugsmes, inovācijas un darbvietu radīšanas avotu, lai sniegtu plašāku un labāku informāciju par uzņēmējdarbību kā pievilcīgu karjeras iespēju, jo īpaši jaunām sievietēm skolā, un īstenot valsts rīcībpolitiku, ar kuru veicina sieviešu uzņēmējdarbību; uzskata, ka atlabšana pēc Covid-19 ir uzskatāma par nozīmīgu iespēju īpašu labvēlību izrādīt sievietēm uzņēmējām, lai viņas varētu atjaunot mūsu ekonomiku un sabiedrību; uzsver, ka patiesa atgūšanās no Covid-19 būs sekmīga tikai tad, ja tiks panākta zaļāka, taisnīgāka un dzimumu ziņā līdztiesīgāka Eiropa un tiks nodrošināta pienācīga dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana ES atveseļošanas fondos, vienlaikus nodrošinot arī to, ka sievietes pilnībā izmanto nodarbinātības un uzņēmējdarbības priekšrocības nozarēs, kurās viņas tradicionāli ir bijušas un joprojām ir pārstāvētas ievērojami nepietiekami, tostarp digitālajā, MI, IKT un STEM jomā;

29. uzskata, ka to sieviešu nepietiekamā pārstāvība, kuras ir atbildīgas par ieguldījumu lēmumiem riska kapitāla uzņēmumos, ir uzskatāma par galveno iemeslu tam, ka jaunuzņēmumiem un uzņēmumiem, kuru priekšgalā ir sievietes, joprojām nav pietiekama finansējuma;

30. aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt iespējas jaunām uzņēmējām un novatorēm no ES fondiem un programmām vieglāk saņemt finansējumu, kas izpaustos kā kredīti un pamatkapitāla finansējums, viņām paredzēt vieglākus līdzekļu saņemšanas no esošajiem fondiem nosacījumus, izveidot īpašus fondus un meklēt jaunus un novatoriskus veidus, kā viņas finansiāli atbalstīt un palīdzēt viņām pārvarēt šķēršļus, ar kuriem viņas saskaras; prasa arī Eiropas Investīciju banku iekļaut to kredītiestāžu klāstā, kas piedāvā mikrofinansējumu; atzīst, ka ir vajadzīgas izpratnes veicināšanas un informēšanas kampaņas par ES finansējuma iespējām, lai sniegtu atbalstu tieši sievietēm, kas ir uzņēmumu īpašnieces un uzņēmējas; prasa arī turpmāk paplašināt Eiropas “biznesa eņģeļu” tīklu un Eiropas Mentoru tīklu sievietēm uzņēmējām, tostarp, sekmējot sieviešu novatoru, tehnoloģiju profesionāļu un investoru biedrošanos, pateicoties kam, tiktu veicinātas un palielinātas inovācijas un finansējums sieviešu vadītām uzņēmības iniciatīvām;

31. atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izveidot ES balvu novatorēm sievietēm, ko katru gadu piešķir Eiropas sievietēm, kuras ir nodibinājušas veiksmīgu uzņēmumu un tirgū ir laidušas inovācijas; aicina Komisiju un dalībvalstis rast papildu veidus, kā mudināt lielāku skaitu sieviešu dibināt savus uzņēmumus un godināt sievietes–vadošas novatores;

32. aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot 2019. gada aprīlī pieņemto deklarāciju par apņēmību palīdzēt sievietēm digitālajā jomā un izstrādāt konkrētus dzimumu līdztiesības veicināšanas STEM nozarē pasākumus, tostarp Eiropas meiteņu IKT un STEM dienas izsludināšanu; aicina Komisiju uzraudzīt dalībvalstu centienus un pasākumus un ziņot par tiem, kā arī nodrošināt informācijas un labas prakses apmaiņu;

o

o o

33. uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

(1) OV C 316, 22.9.2017., 173. lpp.

(2) OV C 349, 17.10.2017., 56. lpp.

(3) OV C 66, 21.2.2018., 44. lpp.

(4) OV C 390, 18.11.2019., 28. lpp.

(5) Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0026.

(6) Pētījums Education and employment of women in science, technology and the digital economy, including AI and its influence on gender equality (“Sieviešu izglītība un nodarbinātība zinātnē, tehnoloģiju jomā un digitālajā ekonomikā, kā arī MI un tā ietekme uz dzimumu līdztiesību”), Eiropas Parlaments, ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, Politikas departaments C — Pilsoņu tiesības un konstitucionālie jautājumi, 2020. gada 15. aprīlis.

(7) Pētījumu sagatavoja iclaves Eiropas Komisijas Komunikācijas tīklu, satura un tehnoloģiju ģenerāldirektorāta uzdevumā.

(8) Eurostat, Tertiary education statistics (“Augstākās izglītības statistika”) dati iegūti 2020. gada septembrī.

(9) Eurostat, Human resources in science and technology (“Cilvēkresursi zinātnes un tehnoloģijas jomā”), vidējie gada dati par laikposmu 2016.–2020. gads.

(10) Eiropas Komisija, Women in Digital Scoreboard (rezultātu apkopojums “Sievietes digitālajā jomā”), 2020. gads.

(11) Starptautiskā Izglītības sasniegumu novērtēšanas asociācija (IEA), International Computer and Information Literacy Study (ICILS) 2018 (“Starptautiskais pētījums par datorpratību un informācijpratību 2018. gadā”).

(12) O’Dea, R. E., M. Lagisz, M.D. Jennions, un citi., Gender differences in individual variation in academic grades fail to fit expected patterns for STEM (“Dzimumu atšķirības akadēmisko atzīmju individuālajās variācijās neatbilstSTEM jomā paredzētajām tendencēm”), Nature Communications 9, 3777, 2018. gads.

(13) Economic benefits of gender equality in the EU: How gender equality in STEM education leads to economic growth (“Dzimumu līdztiesības Eiropas Savienībā ekonomiskās priekšrocības: kā dzimumu līdztiesība STEM izglītībā kalpo par pamatu ekonomiskajai izaugsmei?”), Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta informatīvs dokuments, 2017. gads.

(14) Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra, Violence against Women: an EU-wide survey, (“Vardarbība pret sievietēm: ES mēroga apsekojums”), 2014. gads

(15) Ekspertu grupas ziņojums Innovation through Gender: How Gender Analysis Contributes to Research (“Dzimums inovācijās — Kā dzimumaspekta analīze sekmē pētniecību?”), Eiropas Komisija, Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāts, 2013. gads.

(16) Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO), Bridging the digital gender divide: include, upskill, innovate (“Digitālās dzimumu plaisas mazināšana: iekļaut, celt kvalifikāciju un ieviest inovācijas”), 2018. gads.

(17) Funding women entrepreneurs: How to empower growth, (“Sieviešu uzņēmēju finansēšana: kā iespējīgot izaugsmi?”) Eiropas Komisija un Eiropas Investīciju banka, 2018. gads

(18) Eiropas Komisija, She figures (“Viņas statistika”) par 2018. gadu.

(19) Starptautiskais datorpratības un informācijas lietpratība pētījums (ICILS), 2018. gads.

(20) Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija Direktīva (ES) 2019/1158 par darba un privātās dzīves līdzsvaru vecākiem un aprūpētājiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 2010/18/ES (OV L 188, 12.7.2019., 79. lpp.).

(21) Lambrecht, A. un Tucker, C. E., Algorithmic bias? An empirical study into apparent gender-based discrimination in the display of STEM career ads (“Algoritmos iestrādāta neobjektivitāte? Empīrisks pētījums par klaju, uz dzimumu balstītu diskrimināciju STEM darba sludinājumu noformējumā”), Management Science, 65. sējums, Nr. 7, 2019. g., 2970. lpp.

(22) Sax, M. A. Kanny, J. A. Jacobs, un citi ., Understanding the Changing Dynamics of the Gender Gap in Undergraduate Engineering Majors 1971-2011 (“Saprast dzimumu nevienlīdzības mainīgo dinamiku bakalaura studiju inženierzinātņu specialitātē (1971.-2011. gads)”)), Research in Higher Education, 57. sējums, Nr. 5, 2016.gads; Shade L. R., Missing in action: Gender in Canada’s digital economy agenda,, (Faktiskā neesamība: dzimumu jautājums Kanādas digitālajā ekonomikā”), izd. Signs: Journal of Women in Culture and Society, 39. sējums, Nr. 4, 2014. g., 887.-896. lpp.

(23) Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra, Violence against Women: an EU-wide survey (“Vardarbība pret sievietēm: ES mēroga apsekojums”), 2014. gads, 87. lpp.