[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 13.7.2005

SEC(2005) 951 galīgā redakcija

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI

Ungārijas veiktie pasākumi, atsaucoties uz Padomes 2005. gada 8. marta lēmumu saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ietvaros

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI

Ungārijas veiktie pasākumi, atsaucoties uz Padomes 2005. gada 8. marta lēmumu saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ietvaros

1. KONTEKSTS

Pēc Ungārijas pievienošanās Kopienai 2004. gada 1. maijā, balstoties uz Komisijas dienestu 2004. gada pavasara ekonomikas prognozēm, kurās bija ņemti vērā Ungārijas 2004. gada martā iesniegtie dati, Komisija uzsāka pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru attiecībā uz Ungāriju, ņemot vērā, ka tās budžeta deficīts 2003. gadā pārsniedza 3 % no IKP. Balstoties uz Komisijas ieteikumu, Padome 2004. gada 5. jūlijā nolēma, ka Ungārijā ir pārmērīgs budžeta deficīts, un vienlaikus saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu sniedza ieteikumu to novērst. Padome Ungārijas varas iestādēm ieteica vidējā termiņā veikt pasākumus, lai ticamā un ilgtspējīgā veidā līdz 2008. gadam panāktu, ka deficīts nepārsniedz 3 % no IKP, saskaņā ar budžeta deficīta samazināšanas gaitu, kas noteikta Padomes 2004. gada 5. jūlija atzinumā par 2004. gada maijā iesniegto konverģences programmu. Konkrēti tā Ungārijas varas iestādēm ieteica līdz 2004. gada 5. novembrim veikt efektīvas darbības attiecībā uz paredzētajiem pasākumiem, lai sasniegtu 2005. gada deficīta mērķi.

Rīkojoties saskaņā ar Līguma 104. panta 8. punktu, Padome 2005. gada 18. janvārī nolēma, ka Ungārija nav veikusi efektīvas darbības attiecībā uz tās ieteikumu un ka sagaidāms, ka 2005. gada deficīta mērķis netiks sasniegts, pie tam novirze būs ievērojama. Ungārija ir dalībvalsts ar izņēmuma statusu, kas nozīmē, ka tai netiek piemērots Līguma 104. panta 9. un 11. punkts, lai gan Ungārijai ir pienākums izvairīties no pārmērīga budžeta deficīta. Tādējādi turpmāki ieteikumi pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras (PBDNP) ietvaros šai valstij var tikt adresēti tikai pamatojoties uz 104. panta 7. punktu.

Padome 8. martā pieņēma jaunu ieteikumu Ungārijai saskaņā ar 104. panta 7. punktu[1]. Padome Ungārijas varas iestādēm ieteica vidējā termiņā veikt pasākumus, lai ticamā un ilgtspējīgā veidā līdz 2008. gadam panāktu, ka deficīts nepārsniedz 3 % no IKP[2]. Šajā nolūkā tā ieteica līdz 2005. gada 8. jūlijam attiecībā uz papildu pasākumiem veikt efektīvas darbības, ciktāl iespējams – strukturālas, lai sasniegtu 2005. gada deficīta mērķi 3,6 % apmērā no IKP[3]. Konkrēti Padome ieteica, ka 2005. gada budžeta „ārkārtas” rezerves varētu tikt būtiski palielinātas, iespējami ierobežojot to izmantošanu un to pieļaujot tikai tad, ja ir nepārprotami skaidrs, ka 2005. gada deficīta mērķis tiks sasniegts. Padome Ungārijas varas iestādēm turklāt ieteica jebkādu nodokļu samazinājumu plānot un īstenot tikai tad, ja ir sasniegti 2004. gada decembrī iesniegtās atjauninātās konverģences programmas deficīta mērķi. Papildus tā aicināja Ungārijas varas iestādes turpināt plānotās valsts pārvaldes, veselības aprūpes un izglītības sistēmas reformas saskaņā ar apņemšanos ilgtermiņā uzlabot valsts finanšu ilgtspēju, kā arī aicināja izmantot visas iespējas paātrināt budžeta atveseļošanas gaitu.

2. JAUNāKIE FAKTI UN UNGāRIJAS VARAS IESTāžU VEIKTIE PASāKUMI BUDžETA DEFICīTA NOVēRšANAI

Neilgi pēc jauno Padomes ieteikumu pieņemšanas saskaņā ar 104. panta 7. punktu Ungārijas varas iestādes īstenoja pirmo papildu koriģējošo pasākumu kopumu. Konkrēti, 12. martā valdība paziņoja par „ārkārtas” rezervju (kas jau bija iekļautas 2005. gada budžetā kā nodrošinājums gadījumam, ja netiktu sasniegts 2005. gada mērķis) palielināšanu no 0,5 uz 0,8 procentu punktiem no IKP. Šīs rezerves veidojās no vispārēja atsevišķu galveno izdevumu posteņu samazinājuma. Tāpat tika konstatētas papildu ieņēmumu iespējas, jo īpaši 0,1 procentu punkts no IKP esošo mobilo sakaru operatoru licenču pagarināšanas rezultātā. Komisijas dienestu 2005. gada pavasara prognoze – kurā daļēji tika ņemti vērā šie jaunie pasākumi – attiecībā uz deficītu bija 3,9 % no IKP 2005. gadā salīdzinājumā ar oficiālo mērķi, kas ir 3,6 % no IKP. Šī prognoze balstījās uz IKP pieauguma prognozi 3,9 % apmērā par 2005. gadu, tāpat arī iestrādājot 2005. gada budžeta un 2004. gada decembrī atjauninātās konverģences programmas datus, jo īpaši aplēses, ka procentu slogs un valsts ieguldījumi samazināsies attiecīgi par 0,5 un 1,5 procentu punktiem no IKP un ka projektos vairāk tiks izmantota valsts un privātā sektora partnerība. Prognozē bija norādītas arī vairākas riska jomas, kurās varētu rasties papildu novirzes ieņēmumu (galvenokārt attiecībā uz PVN un sociālās apdrošināšanas iemaksām) un darbības izdevumu jomā.

Iepriekšējos mēnešos ir konstatēts, ka ekonomiskā aktivitāte ir nedaudz mazinājusies, un tādējādi IKP pieauguma prognoze tagad šķiet mazliet par optimistisku. Tomēr varas iestādes uzskata, ka tam būs visai niecīga ietekme uz budžetu, pateicoties ienākumu pārstrukturēšanai: augstākas reālās algas sakarā ar ātrāku deflāciju nekā plānots rada lielāku patēriņu un līdz ar to – lielākus netiešo nodokļu ieņēmumus, kas kompensē uzņēmumu peļņas nodokļa iztrūkumu. No otras puses, pēc jauno budžeta datu apkopošanas varas iestādes maijā atzina, ka vairākas ieņēmumu un izdevumu prognozes 2005. gada budžetā ir pārlieku optimistiskas. Šajā kontekstā ir iespējams, ka kopējā novirze no mērķa, kas ir 3,6 % no IKP[4], būs 1,5 procentu punkti no IKP (1. tabula).

1. tabula: sagaidāmais ieņēmumu iztrūkums un izdevumu pārsniegums 2005. gada budžetā |

Sagaidāmais ieņēmumu iztrūkums | Procentu punkti no IKP | Sagaidāmais izdevumu pārsniegums | Procentu punkti no IKP |

Pievienotās vērtības nodoklis | -0,4 | Pensiju maksājumi | +0,1 |

Iedzīvotāju ienākuma nodoklis | -0,1 | Subsīdijas par medikamentiem | +0,2 |

Sociālās apdrošināšanas iemaksas | -0,15 | Lielāki darbības izdevumi no centrālā budžeta | +0,55 |

Akcīzes nodoklis | -0,15 |

Kopējais ieņēmumu iztrūkums | -0,8 | Kopējais izdevumu pārsniegums | 0,85 |

Avots: Ungārijas varas iestādes, Komisijas aplēses |

Lai kompensētu šo sagaidāmo novirzi, Ungārijas valdība 2005. gada jūnijā paziņoja par otru kompensējošo pasākumu kopumu. Paredzētā novirze, nedaudz virs 1,5 procentu punktiem no IKP, tiktu kompensēta ar koriģējošiem pasākumiem tādā pašā apmērā, ieskaitot martā paziņotos pasākumus (skat. 2. tabulu).

2. tabula: Koriģējošie pasākumi identificēto noviržu kompensēšanai |

Ieņēmumu daļā | Procentu punkti no IKP | Izdevumu daļā | Procentu punkti no IKP |

Deficīta samazināšana no ieņēmumiem par mobilo sakaru licenču termiņa pagarināšanu | 0,1 | Izdevumu galīga iesaldēšana 0,6 procentu punktu apmērā ārkārtas rezervēm | 0,6 |

Azartspēļu nodokļa palielināšana no 2005. gada 1. septembra | 0,015 | Apropriāciju pārnesumu izmantošanas ierobežošana | 0,25 |

Sociālās apdrošināšanas iemaksu bāzes paplašināšana no 2005. gada 1. oktobra | 0,02 |

Tabakas izstrādājumu robežkontroles pastiprināšana | 0,04 |

PVN metodes maiņa attiecībā uz importu no trešām valstīm | 0.025 |

Papildu vienreizēji ieņēmumi no valsts īpašuma pārdošanas un plašākas valsts un privātā sektora partnerības izmantošanas projektos | 0,6 |

Kopā | 0,8 | Kopā | 0,85 |

Avots: Ungārijas varas iestādes, Komisijas aplēses |

Šie pasākumi kopumā pozitīvi ietekmētu 2005. gada budžeta deficītu un dotu iespēju sasniegt deficīta mērķi 3,6 % no IKP. Lai gan nākas konstatēt, ka šo korekciju lielākā daļa attiecināma uz vienreizējiem pasākumiem, vienlaikus jāatzīst, ka atsevišķi pasākumi pozitīvi ietekmēs arī 2006. gada budžetu. Tas sakāms par azartspēļu nodokļa palielinājumu, sociālās apdrošināšanas iemaksu bāzes paplašināšanu, kā arī par izdevumu galīgu iesaldēšanu 0,6 % apmērā no IKP ārkārtas rezervēm, ņemot vērā, ka valdība ir apņēmusies šos samazinātos skaitļus izmantot par pamatu 2006. gada budžetam.

Turklāt, lai gūtu rezultātus strukturālo reformu īstenošanā, valdība nesen parlamentam iesniedza priekšlikumus attiecībā uz tā saukto „100 soļu programmu”, kura lielā mērā stāsies spēkā 2006. gadā. Viena tās daļa galvenokārt attiecas uz darba tirgu un veselības aprūpes jomu. Tās mērķis ir palielināt sociālās apdrošināšanas iemaksas, aktīvajā darba tirgū iekļaut plašu neaktīvo vai nelegāli nodarbināto personu spektru, kā arī uzlabot veselības aprūpes sistēmu. Savukārt otra „100 soļu” daļa paredz vērienīgu nodokļu sistēmas reformu vidējā termiņā, kas nozīmētu būtiskus ienākumu zudumus 2006. gadā un turpmākajos gados. Ieņēmumu iztrūkumu, kas 2006. gadā vien sasniegs aptuveni 1 procentu punktu no IKP, valdība plāno kompensēt ar vēl neprecizētu izdevumu samazinājumu. Tas ir jo svarīgāk tādēļ, ka papildus ir jākompensē ienākumu iztrūkums sakarā ar 2005. gadā pieņemto vienreizējo pasākumu (aptuveni 1 % apmērā no IKP) beigšanos un tādēļ, ka ir paredzams ieguldījumu palielinājums līdzfinansējuma nodrošināšanai, kas arī prasīs koriģējošas darbības. Budžetā 2006. gadam ir jāiekļauj visi vajadzīgie pasākumi, lai tiktu sasniegts deficīta mērķis 2,9 % no IKP.

3. NOVēRTēJUMS

Balstoties uz pašreiz pieejamo informāciju un iepriekš minētajiem martā un jūnijā pieņemtajiem, daļēji pastāvīga rakstura koriģējošajiem pasākumiem, kā arī ņemot vērā Ungārijas valdības stingro apņemšanos īstenot papildu pasākumus gada gaitā, ja tas būs nepieciešams, šķiet, ka 2005. gada deficīta mērķis 3,6 % apmērā no IKP ir sasniedzams un ka Ungārijas valdība ir efektīvi rīkojusies saskaņā ar Padomes 2005. gada 8. marta ieteikumu par pasākumiem, kas veicami līdz 2005. gada 8. jūlijam, lai sasniegtu 2005. gada deficīta mērķi. Līdz ar to, Komisija secina, ka pašreiz pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ietvaros nav nepieciešami papildu pasākumi.

Tomēr budžeta situācija Ungārijā joprojām ir nestabila. Lai 2005. gadā novērstu pārmērīgu budžeta deficītu, ir stingri jāīsteno visi plānotie pasākumi, kā arī papildu pasākumi, ko valdība ir apņēmusies veikt, ja gada gaitā tiek konstatētas citas novirzes. Turklāt sakarā ar to, ka 2006. gadā, beidzoties 2005. gadā pieņemtajiem vienreizējiem pasākumiem, kā arī plānotā nodokļu samazinājuma ietekmē ieņēmumi samazināsies, un sagaidāms, ka atkal pieaugs izdevumi ieguldījumiem, lai sasniegtu 2006. gada deficīta mērķi 2,9 % no IKP, būs vajadzīgas ievērojamas korekcijas un apņēmīga rīcība, sākot jau ar piesardzīga budžeta pieņemšanu 2006. gadam. Ja vēlāk atklāsies trūkumi plānoto koriģējošo pasākumu īstenošanā, Komisijai būs jāiesaka Padomei pastiprināt budžeta stāvokļa uzraudzību un veikt nepieciešamās darbības atbilstīgi Līgumam un Stabilitātes un izaugsmes paktam.

Annex

Comparison of key macroeconomic and budgetary projections

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Real GDP (% change) | CP Dec. 2004 | 3.9 | 4.0 | 4.2 | 4.3 | 4.6 |

COM | 4.0 | 3.9 | 3.8 | n.a. | n.a. |

HICP inflation (%) | CP Dec. 2004 | 6.8 | 4.5 | 4.0 | 3.5 | 3.0 |

COM | 6.8 | 3.8 | 3.6 | n.a. | n.a. |

General government balance (% of GDP) | CP Dec. 2004 corrected1 | -4.4 | -3.6 | -2.9 | -2.2 | -1.6 |

not corrected2 | -5.3 | -4.7 | -4.1 | -3.4 | -2.8 |

COM | -4.5 | -3.9 | -4.1 | n.a. | n.a. |

Primary balance (% of GDP) | CP Dec. 2004 corrected1 | 0.4 | 0.0 | 0.2 | 0.6 | 1.0 |

not corrected2 | -1.1 | -0.9 | -0.7 | -0.3 | 0.1 |

COM | -0.0 | -1.1 | -0.7 | n.a. | n.a. |

Government gross debt (% of GDP) | CP Dec. 2004 corrected1 | 56.7 | 55.5 | 53.0 | 50.6 | 48.3 |

not corrected2 | 59.9 | 58.6 | 56.8 | 54.9 | 53.2 |

COM | 57.8 | 58.9 | 57.9 | n.a. | n.a. |

Note: 1 The Hungarian authorities decided to use the transitional period granted by Eurostat to classify the second pillar pension funds inside the government sector. Compared to the May 2004 programme, this lowers the yearly figures for the government deficit by 0.9-1.2 percentage point between 2004 and 2008. The transitional period ends with the March 2007 notification. ² These figures are not adjusted, i.e. they include the burden of the pension reform. They are presented for the sake of comparison with the previous programme and with the Commission services autumn 2004 forecast, and given that the 2007 and 2008 target will not benefit from this re-classification of the second pillar pension funds. Sources: Convergence programme (CP); Commission services Spring 2005 economic forecasts (COM); Commission services calculations. |

[1] Skatīt http://register.consilium.eu.int/pdf/en/05/st07/st07145.en05.pdf

[2] Šajā ieteikumā tā atsaucās uz pārskatīto deficīta samazināšanas gaitas aprakstu Padomes 2005. gada 8. marta atzinumā par 2004. gada decembrī iesniegto atjaunināto konverģences programmu. Atjauninātajā konverģences programmā ir ietvertas valsts budžeta deficīta gada mērķa vērtības, kas laikā no 2004. līdz 2008. gadam ir 4,4 %, 3,6 %, 2,9 %, 2,2 % un 1,6 % no IKP. Šie skaitļi ir saskaņā ar i) Statistikas biroja 2004. gada 23. septembra lēmumu, kurā līdz 2007. gada marta budžeta paziņojumam pagaidu kārtā atļauts pārklasificēt otrā līmeņa pensiju fondus pie valsts budžeta, un Ungārijas varas iestādes šo iespēju izmantoja; ii) nedaudz koriģēto pensiju reformas slogu, kā uzrādīts 2005. gada marta paziņojumā. Neņemot vērā uz pensiju fondiem attiecīgās korekcijas, jaunais mērķis ir par 0,6 procentu punktiem no IKP lielāks nekā sākotnējais 2005. gada mērķis maija konverģences programmā, uz ko bija atsauce Padomes 2004. gada jūlija ieteikumos.

[3] Tobrīd Komisijas dienesti prognozēja, ka deficīts 2005. gadā sasniegs 4,1 % no IKP.

[4] Lai gan identificētās novirzes visumā atbilst tām, kas ņemtas vērā Komisijas dienestu pavasara prognozēs, kurās arī bija iestrādāts pieņēmums, ka lielākā daļa no ārkārtas rezervēm (0,8 % no IKP) tiktu galīgi iesaldētas, kopējā novirze tik un tā ir lielāka par Komisijas prognozēto.