Ievads

Karš Sīrijā, kas ir viena no smagākajām humanitārajām krīzēm pasaulē kopš Otrā pasaules kara, turpina graujoši un traģiski ietekmēt tās iedzīvotājus. Alepo sagraušana pagājušajā gadā bija pēdējais smagais notikums šā konflikta joprojām nebeidzamajā vēsturē. Turklāt līdz ar cilvēku pārvietošanu, terorisma izplatību, kā arī politisko un reliģisko atšķirību saasināšanos tam ir arī arvien lielāka destabilizējoša ietekme uz plašāku reģionu.

Mērķis ES stratēģijai attiecībā uz Sīriju, ko savā runā par stāvokli Savienībā 2016. gada septembrī izvirzīja priekšsēdētājs Ž. K. Junkers, ir definēt, kā ES var būtiskāk iesaistīties, lai palīdzētu rast noturīgu politisko risinājumu Sīrijā pašreizējā ANO pieņemtajā satvarā un palīdzētu veidot stabilitāti un atbalstu atjaunošanā pēc vienošanās, kad būs sākta ticama politiskā pāreja. Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (“Augstā pārstāve”) un Komisija plāno apstiprināt stratēģiju līdz Briseles konferencei “Supporting the Future of Syria and the Region” 2017. gada 5. aprīlī kā ES ieguldījumu divās no trim šīs konferences plašajām tēmām: atbalsts politiskajam procesam un atbalsts izlīgumam un stabilizācijai. Trešajai konferences tēmai — atbalsts reģionam — ir atsevišķa pieeja, kas tiek realizēta, izmantojot ES Londonas apņemšanos un īstenojot ES nolīgumus ar Jordāniju un Libānu un Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā.

Stratēģija ir arī pārskats par aspektiem, kas attiecināmi uz Sīriju un izklāstīti ES reģionālajā stratēģijā attiecībā uz Sīriju un Irāku, kā arī ISIL/Da’esh draudiem, ko Padome pēdējo reizi pārskatīja un atjaunināja 2016. gada maijā. Ir jāpārskata ES loma un tas, ko tā var darīt, lai palīdzētu sekmēt politiska risinājuma rašanu, balstoties uz ANO Drošības Padomes Rezolūciju 2254, kas attiecas uz visiem sīriešiem, ļaujot viņiem dzīvot brīvībā, cieņā un drošībā.

Abpusēja sadarbība ar Sīrijas valdību tika pārtraukta pēc pilsoņu sacelšanās vardarbīgas apspiešanas 2011. gadā, ko īstenoja režīma pārstāvji. Tomēr ES turpināja atbalstīt Sīrijas iedzīvotājus, sniedzot humāno palīdzību, lai glābtu dzīvības, kā arī sniedzot palīdzību, kas nepieciešama, lai nodrošinātu būtiskākos pakalpojumus un atbalstītu pilsonisko sabiedrību. Pastiprināta koordinācija starp ES dalībvalstīm un ES iestādēm un to attiecīgie finanšu instrumenti ir būtiski šīs stratēģijas efektīvai īstenošanai.

1. Stāvoklis Sīrijā

1.1. Politiskais un drošības konteksts

Sīrijas režīma militārā reakcija uz mierīgu politisko sacelšanos 2011. gadā noveda pie ilgstoša pilsoņu kara, ko atbalstīja un saasināja vairāki ārējie dalībnieki. Līdz ar kara turpināšanos veidojas daudzi atsevišķi un konkurējoši reģioni, ko vada dažādi bruņoti grupējumi, un tas ļauj Da'esh augt.

Neskatoties uz veiksmīgām ANO miera sarunām, 2012. gada Ženēvas paziņojumu un Starptautiskās Sīrijas atbalsta grupas un tās darba grupu centieniem, nav panākta vienošanās starp konfliktā iesaistītajām pusēm, lai izbeigtu karu. Sīrijas iekšējo sarunu ceturtajā kārtā 2017. gada februārī Ženēvā noskaidrojās trīs tematu kopumi turpmākajām sarunām saskaņā ar ANO DPR 2254 — pārvaldība, konstitūcija un vēlēšanas, kā arī papildu tēma — cīņa pret terorismu.

Tikmēr vardarbību uz vietas sistemātiski palielina Sīrijas režīms un tā sabiedrotie, kā arī vardarbīgas ekstrēmistu grupas un bruņotās opozīcijas elementi. Tas ir novedis pie Sīrijas iedzīvotāju lielākas neaizsargātības, demogrāfiskās situācijas manipulācijas ar piespiedu evakuāciju un smagiem cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem.

No režīma puses nav bijuši centieni sākt dialogu — vēstījums ir skaidrs: “pakļaujieties vai dodieties projām”. Šāda represīva pieeja nekad nevar būt stabils pamats vienotai un iekļaujošai Sīrijai nākotnē.

1.2. Humanitārais konteksts

Sešus gadus ilgstošā konflikta rezultātā ir ievērojami samazinājies iedzīvotāju skaits Sīrijā. Dzīves ilgums ir samazinājies par 20 gadiem. Ekonomikas un humānā attīstība Sīrijā ir atkāpusies par 40 gadiem, kā rezultātā daudzi sīrieši ir pametuši valsti. Sīrijas ekonomika ir sabrukusi, un to ir aizstājusi kara ekonomika, no kā labumu gūst tikai neliela daļa cilvēku. 13,5 miljoniem iedzīvotāju, kas ir gandrīz trīs ceturtdaļas no atlikušajiem iedzīvotājiem, ir steidzami nepieciešama humānā palīdzība, tostarp vairāk nekā 6 miljoniem iekšzemē pārvietoto personu un vairāk nekā 5 miljoniem personu ielenktos un grūti pieejamos apgabalos.

Tādi starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumi, kas notiek gandrīz katru dienu, kā pastāvīgi tīši uzbrukumi civilajai infrastruktūrai, tostarp ūdensapgādes sistēmām, medicīnas infrastruktūrai un skolām, ir radījuši būtisko pakalpojumu nopietnu trūkumu. Vienlaikus piekļuvi humānajai palīdzībai un tās sniegšanu būtiski traucē pieaugoša palīdzības politizācija.

1.3. Stāvoklis saistībā ar ES palīdzību 2017. gada janvārī

Kopš kara sākuma 2011. gadā ES (ES kopā ar dalībvalstīm) ir bijusi lielākā līdzekļu devēja un piešķīrusi vairāk nekā EUR 9,4 miljardus, reaģējot uz krīzi gan pašā Sīrijā, gan reģionā.

Pašā Sīrijā ES ir piešķīrusi vairāk nekā EUR 900 miljonus. No tiem vairāk nekā EUR 600 miljoni ir izmantoti, lai sniegtu humāno palīdzību. Šis finansējums ir ļāvis reaģēt uz cilvēku vajadzībām visā Sīrijā un noteicis par prioritāti dzīvības glābšanas daudznozaru operācijas, jo īpaši apgabalos, kuros ir nepietiekams pakalpojumu nodrošinājums, par kuriem notiek strīdi un kuri ir ielenkti.

ES humānā palīdzība ir sasniegusi miljoniem cilvēku Sīrijā un kaimiņvalstīs, kas uzņem bēgļus. Mūsu palīdzība ir ļāvusi mūsu partneriem Sīrijā sniegt pārtikas, ārkārtas veselības atbalsta, patvēruma, dzeramā ūdens un higiēnas preču atbalstu miljoniem cilvēku, jo īpaši vistrūcīgākajām personām, un ir sniegusi atbalstu UNICEF vakcinēšanas kampaņu pret poliomielītu 2,7 miljoniem bērnu. Kaut gan šajā paziņojumā galvenā uzmanība pievērsta Sīrijai, ES ir piesaistījusi ievērojamu atbalstu kaimiņvalstīm, kas uzņem bēgļus (Turcijai, Jordānijai, Libānai), kur vairāk nekā 1,5 miljoniem Sīrijas bēgļu reģionā tiek sniegta dzīvību glābjoša veselības aprūpes un medicīnas palīdzība, kā arī psihosociālais atbalsts un aizsardzība.

ES ar dažādu instrumentu starpniecību ir ieguldījusi arī EUR 327 miljonus cita veida palīdzībā. Ar Eiropas kaimiņattiecību instrumentu Sīrijā ir finansētas darbības dažādās nozarēs, piemēram, izglītībā, atbalstā iztikai, vietējā pārvaldībā, veselības aprūpē un pilsoniskās sabiedrības atbalstā.