Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei - ES un Palestīnas sadarbība pēc atbrīvošanās - virzība uz divu valstu risinājumu /* COM/2005/0458 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 5.10.05. KOM(2005) 458 galīgais KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI ES un Palestīnas sadarbība pēc atbrīvošanās — virzība uz divu valstu risinājumu KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI ES un Palestīnas sadarbība pēc atbrīvošanās — virzība uz divu valstu risinājumu Ievads Pēc gandrīz piecu gadu terorisma, varmācības, infrastruktūras postīšanas un ekonomikas lejupslīdes Jordānas Rietumkrastā un Gazas joslā 2005. gads ir atnesis saskaņotu miera procesa veicināšanu. Tajā izraēliešus un palestīniešus ir atbalstījusi starptautiskā sabiedrība. Izraēlas izvākšanās no Gazas joslas un vairākām vietām Rietumkrasta ziemeļdaļā pēc vairākiem gadiem ir svarīgs solis virzienā uz stabilu mieru šajā reģionā . Kvarteta īpašais sūtnis Džeimss Volfensons apņēmīgi strādā, lai izrautu palestīniešus un izraēliešus no politiskā strupceļa, kur tie atradušies kopš otrās sacelšanās ( Intifada ) sākuma. Viņa centienu sekmīgs noslēgums varētu būt izšķirīgā iespēja konfliktu atrisināt. Kvarteta ceļvedis, kas ir nepieciešams nosacījums Palestīnas valsts radīšanai, paliek atskaites punkts ES darbībām, un tā jauna iedzīvināšana paliek ES politikas fokusā. Optimistiskā perspektīva tomēr ir atkarīga no tā, vai izvākšanās dos reālu labumu gan palestīniešiem, gan izraēliešiem, kā arī no tā, vai izvākšanās radīto impulsu var izmantot ceļveža tālākai īstenošanai. Te cita starpā ietilpst drošības uzlabošana Izraēlā, saimniecisko un sociālo apstākļu uzlabošana Gazā un Rietumkrastā un virzība uz Palestīnas valsti, kas spētu uzņemties atbildību un realizēt mūsdienīgas, demokrātiskas valsts funkcijas. ES, būdama lielākā palīdzības sniedzēja palestīniešiem, ik gadu piešķir aptuveni 500 miljonu EUR, no tiem vairāk nekā puse nāk no EK budžeta, bet pārējais — no divpusējā ES dalībvalstu finansējuma. Tā ir arī viena no galvenajām Kvarteta loceklēm. Kā tādai ES ir potenciāls dot ievērojamu ieguldījumu tādas Palestīnas valsts izveidē, kas sadzīvotu mierā ar Izraēlu. Lai šo potenciālu īstenotu, ES tagad ir jānosprauž visaptveroša vidēja termiņa stratēģija, atbalstot virzību uz divu valstu risinājumu, kas paredzēts ceļvedī, un veidojot attiecības ar topošo Palestīnas valsti. Šajā paziņojumā izklāstīti elementi visaptverošai un saskanīgai stratēģijai attiecībā uz Palestīniešu pašpārvaldi un Rietumkrasta un Gazas joslas palestīniešiem. Tās mērķis ir noteikt prioritātes ES iesaistei pēc Izraēlas aizvākšanās no Gazas joslas un Rietumkrasta ziemeļdaļas, cita starpā atbalstot Palestīniešu pašpārvaldes reformu un iestāžu izveides centienus. Tajā arī uzrādīti vairāki svarīgi, bet ne visi kritēriji, ko Komisija uzskata par nepieciešamiem sekmīgai iesaistei pēc atbrīvošanas. Komisija liek priekšā kopā ar Palestīniešu pašpārvaldi izstrādāt valsts stratēģijas dokumentu Rietumkrastam un Gazas joslai, pamatojoties uz šajā paziņojumā izklāstītajiem elementiem, saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plānu. Šajā paziņojumā nav iekļauti jautājumi, kas izriet no Vidējo Austrumu miera procesa plašākā kontekstā. Komisijas dienesti strādā kopā ar ES īpašo pārstāvi (ESĪP) Vidējo Austrumu miera procesā, lai noteiktu ES nostāju galvenajos jautājumos, lai varētu veicināt nākotnē vērstu pieeju Vidējiem Austrumiem situācijā pēc atbrīvošanas. 1. KVARTETA īPAšAIS SūTNIS ATBRīVOšANAS JAUTāJUMOS Džeimsa Volfensona iecelšana par īpašo sūtni atbrīvošanas jautājumos rada jaunu kontekstu starptautiskās sabiedrības darbam īsākā termiņā. Eiropas Komisija ir norīkojusi personāla locekļus viņa vienībā un veic koordināciju ar citiem donoriem, un ir sagādājusi 60 miljonu EUR vērtu pasākumu kompleksu ar ātri uzsākamiem projektiem. Īpašais sūtnis ir iepazīstinājis ar sešiem punktiem jeb kopīgiem jautājumiem, kas jārisina izraēliešiem un palestīniešiem, lai radītu apstākļus, kas nodrošina atbrīvošanas plāna izdošanos un starptautiskās donoru sabiedrības iesaisti nākotnē. Te ir runa par jautājumiem, kas saistīti ar robežpārejas punktiem, Jordānas Rietumkrasta un Gazas savienojumu, lidostām un ostām, namiem apmetnēs un siltumnīcām apmetnēs. Izraēlas un Palestīniešu pašpārvaldes noslēgti nolīgumu kontekstā Komisija sniedz atbalstu muitas darbībām pie robežas un ir nodrošinājusi resursus infrastruktūrai, ko varētu izmantot jūras ostām un lidostām. Domājot par laiku pēc atbrīvošanās, Kvarteta sūtnis ir arī nācis klajā ar trijām prioritātēm, uz kurām jākoncentrējas Palestīniešu pašpārvaldei: nodokļu sistēmas stabilizācija, vidēja termiņa attīstības plāns un darbavietu radīšana. Komisija šīs prioritātes risina ar iemaksām Pasaules bankas publiskās finanšu vadības ieguldījumu fondā, jo šis daudzpusējais kanāls ir izrādījies visefektīvākā sistēma pašreizējos apstākļos, kā arī piedāvā izmantojamus resursus ātri uzsākamiem projektiem. Atkarā no panākumiem šajos sešos punktos Kvarteta sūtnis ir licis priekšā nākamajos trijos gados divkāršot resursus no starptautiskās sabiedrības līdz 3 miljardiem EUR gadā. To ir atbalstījis G8. Šajā paziņojumā izklāstītās prioritātes ir daļa no atbildes uz šo jauno situāciju. 2. PALESTīNIEšU PAšPāRVALDES REFORMēšANA UN GATAVOšANāS PALESTīNAS VALSTS IZVEIDEI Komisija ir bijusi viena no nedaudzajām donorēm, kas turpināja sniegt palīdzību Palestīnas reformu procesam visā sacelšanās laikā, līdztekus plaši sniedzot neatliekamo palīdzību. Tā to darījusi gan ar mērķtiecīgām iestāžu izveides programmām, gan izvirzot ar reformām saistītus nosacījumus savam finansiālajam atbalstam Palestīniešu pašpārvaldei. Atbrīvošanās priekšvakarā Palestīniešu pašpārvaldei tomēr vēl stāv priekšā milzīgi pārbaudījumi. Efektīva un pilnīga atbildības uzņemšanās par drošību un pakalpojumu sniegšanu Gazā ir milzu pārbaudījums. Tajā pašā laikā ir vajadzīga aptverošāka un noturīgāka iestāžu izveides programma, gatavojoties Palestīnas valsts izveidei Gazā un Rietumkrastā. ES palīdzība ir arvien vairāk jākoncentrē uz Palestīniešu pašpārvaldes iestāžu izveides veicināšanu. Komisijas birojs Jeruzalemē pēc Londonas konferences par reformām Palestīnā sagatavoja īstermiņa pārvaldības stratēģiju, kas ir nosūtīta Palestīniešu pašpārvaldei. Tajā uzrādīti paši steidzamākie reformas jautājumi un dota ievirze starptautisko donoru darbībai, nosakot īstermiņa prioritātes reformai un iespējamai donoru iesaistei. Tas darāms saistībā ar ieguldījumiem, kas vajadzīgi Palestīnas tautsaimniecības atveseļošanai un izaugsmes izredžu uzlabošanai. Šī koncentrētā palīdzība lai ir papildinājums īstermiņa pasākumiem, kas vajadzīgi, lai gūtu panākumus okupācijas izbeigšanā, kā arī EK palīdzībai, ko sniedz humānu mērķu dēļ. 3. ES atbalsta prioritātes Galvenās iestāžu izveides prioritātes jau ir nosauktas ES un Palestīniešu pašpārvaldes Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) Rīcības plānā. Tajā īpaša vērība piegriezta darbotiesspējīgu tiesu iestāžu izveidei, tiesību aktu faktiskai izpildei un tiesiskuma nostiprināšanai; iestāžu nostiprināšanai un administratīvo jaudu palielināšanai un sasniegumu izvēršanai pārskatatbildīgas publisko finanšu sistēmas izveidē. Šīs saskaņotās prioritātes ir kā norādījumi Komisijas finansiālās palīdzības programmai palestīniešiem. Viens no galvenajiem jautājumiem Palestīniešu pašpārvaldes attīstībā ir topošās valsts politiskā un ekonomiskā dzīvotspēja, un ekonomiskie un politiskie aspekti ir nesaraujami saistīti. Politiskā dzīvotspēja liek nostiprināt demokrātiskos institūtus, drošības pienācīgu kontroli, pārskatatbildību, kā arī tiesiskumu, cilvēktiesību ievērošanu un pamatbrīvības, un plaukstošu pilsonisko sabiedrību. Ekonomiskā dzīvotspēja lielā mērā atkarīga no iespējām iekļūt Gazā un Rietumkrastā un izkļūt no turienes, pārvietoties pa Rietumkrasta teritoriju, teritoriālās līdzāspastāvēšanas un saimnieciskās mijiedarbības ar Izraēlu. Ar 400 miljonu EUR budžeta deficītu 2004. gadā tai būs vajadzīgi ne tikai pasākumi saimniecības atlabšanas, tirdzniecības un ieguldījumu veicināšanai, bet arī piemērota nodokļu politika un droša publisko finanšu vadība. Palestīniešu pašpārvaldes budžeta atbalstam piemērojamie paraugkritēriji ir bijuši un paliks noderīgi, sekmējot ceļu uz nodokļu stabilizāciju un pārredzamas un pārskatatbildīgas publisko finanšu sistēmas tālāku attīstību nākotnē. Politiskā realizējamība Politiskās prioritātes - Leģitimitātes un pārskatatbildības pastiprināšana Atbalsts vēlēšanu procesam - Tiesiskuma stiprināšana Atbalstīt palestīniešu centienus reformēt tiesu sistēmu; izstrādāt īstermiņa stratēģiju tiesiskuma nostiprināšanai, ieskaitot cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību - Cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas veicināšana Turpināt politiskajā dialogā ar Palestīniešu pašpārvaldi risināt jautājumu par naida kurināšanu, atbalstīt pilsoniskās sabiedrības cilvēktiesību iniciatīvas - Drošības uzlabošana Papildināt ESĪP kārtības policijas pārveides darbu - Pilsoniskās sabiedrības iesaiste Veicināt pilsoniskās sabiedrības iniciatīvas Vidējo Austrumu miera procesa atbalstam - Valsts pārvaldes efektivitātes uzlabošana Atbalstīt Palestīnas valsts pārvaldes reformu centienus, ieskaitot dvīnību - Jeruzaleme Izstrādāt palīdzības stratēģiju Austrumjeruzalemei - Risināt bēgļu jautājumus, kas sniedzas tālāk par neatliekamajām humānajām vajadzībām Veicināt diskusiju par UNRWA lomu nākotnē Centieniem virzīt uz priekšu Palestīniešu pašpārvaldes reformas īstermiņā ir jāaptver galīgais mērķis nodrošināt politisko dzīvotspēju. Tas veicams ar politisko dialogu, finansiālo palīdzību ar nosacījumu izpildi un adaptētām atbalsta programmām, ieskaitot dvīnības mehānismu, risinot šādus jautājumus. - Leģitimitātes un pārskatatbildības pastiprināšana ES ir starptautiskajā sabiedrībā uzņēmusies vēlēšanu atbalsta vadību — tās pārstāvis ir līdzpriekšsēdētājs vēlēšanu reformas atbalsta grupā, tā sniedz tehnisko palīdzību Palestīnas vēlēšanu pārvaldībā, sekmē iniciatīvas, kas atbalsta pilsonisko sabiedrību, un ierīkoja ES vēlēšanu novērošanas misiju (ESNM) Palestīniešu pašpārvaldes priekšsēdētāja vēlēšanām 2005. gada janvārī. Komisija gatavojas nosūtīt jaunu ESNM uz Palestīnas likumdevējas padomes vēlēšanām, kas paredzētas 2006. gada janvārī. Lai panāktu Centrālās vēlēšanu komisijas patstāvību, pašreizējais ES atbalsts CVK pakāpeniski jāaizstāj ar asignējumiem no Palestīniešu pašpārvaldes budžeta. ES iesaistes kritēriji: ES vēlēšanu novērošanas misijas ziņojuma par Palestīniešu pašpārvaldes priekšsēdētāja vēlēšanām 2005. gada janvārī attiecīgo ieteikumu īstenošana. Pēc vēlēšanām Kopienai ir jāgādā par resursu palielināšanu, lai Palestīnas likumdevēja padome varētu nostiprināt likumdošanas kvalitāti un reformu efektivitāti. - Tiesiskuma nostiprināšana Palestīnas reformu procesā ES ir jāizvērš pasākumi tajās jomās, kur tā jau darbojas un kur atbalsts var dot taustāmu rezultātu, it sevišķi tiesiskuma nostiprināšanā. Jau ir sākta darbība, EK budžeta atbalsta programmu saistot ar tādiem nosacījumiem kā pamatlikuma un likuma par tiesu sistēmas neatkarību pieņemšana un stāšanās spēkā. EUCOPPS (sk. tālāk) ietilpst arī elementi, kuru mērķis ir mūsdienīgot tiesu sistēmu. Bez tam Palestīnas tiesību sistēmas mūsdienīgošanu sekmē arī Komisijas programma tiesu varas nostiprināšanai. Patlaban tiek izstrādāta īstermiņa stratēģija, kur tiek analizēti turpmākie pasākumi, kas vajadzēti, lai nostiprinātu tiesiskumu, apkarotu korupciju un organizēto noziedzību un sekmētu neatkarīgas, objektīvas un pilnīgi darbotiesspējīgas tiesu varas izveidi. Komisija, kuras pārstāvis ir tiesu sistēmas vietējo reformu atbalsta grupas priekšsēdētājs, koordinē šo vispārējo vajadzību novērtēšanas darbu, cieši sadarbojoties ar nesen nodibināto Palestīnas tiesu sistēmas reformas koordinācijas komiteju. ES iesaistes kritēriji: Palestīniešu pašpārvaldes apņemšanās reformēt tiesu sistēmu atbilstīgi saskaņotajām EKP Rīcības plāna prioritātēm un ceļveža attiecīgo punktu pilnīga īstenošana. - Cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas veicināšana Būs jāveic turpmākas darbības, atbalstot centienus aizsargāt un veicināt cilvēktiesības, ieskaitot biedrošanās brīvību, vārda brīvību un plašsaziņas neatkarību. Daļa no šā procesa ir arī pasākumi, kas mazina un izskauž musināšanu uz naidu un vardarbību. Musināšanas uz vardarbību izskaušana prasīs plašāku pilsoniskās sabiedrības iesaisti, kā arī aptverošāku pieeju Palestīnas izglītības sistēmas reformēšanā un Palestīniešu pašpārvaldes apņemšanos īstenot EKP Rīcības plāna un ceļveža noteikumus. Tas būs vajadzīgs, lai uzturētu miera procesu un izveidotu iecietības, mērenības, sapratnes un savstarpējas cieņas kultūru. - Drošības uzlabošana Drošas un neapdraudētas vides izveide visiem Palestīnas pilsoņiem, uzturot likumu un kārtību, ir visas reformu programmas veiksmes atslēga un tās neatņemama sastāvdaļa. Komisijas tieslietu programma papildina ES īpašā pārstāvja drošības un policijas programmu ( EUCOPPS ), kā arī ASV drošības koordinatora devumu. Līdz ar EUCOPPS ES ir uzņēmusies ilglaicīgas saistības atbalstīt Palestīnas policijas pārveidi. Tā palīdzēs radīt efektīvāku policijas dienestu un uzlabot donoru darbības šajā jomā. Drošības uzlabošanās arī galvenām kārtām rūp Izraēlai, jo tā turpinās vērtēt miera procesa sasniegumus, mērot Palestīniešu pašpārvaldes panākumus musināšanas izbeigšanā un terorisma struktūru demontāžā. - Pilsoniskās sabiedrības iesaiste Politisko dzīvotspēju pastiprinās aktīva pilsoniskās sabiedrības iesaiste, kas nepieciešama, lai uzturētu atbalstu miera procesam. Komisijas programma „Partnerattiecības mieram” ir bijusi noderīga, veicinot Izraēlas un Palestīnas sadarbību neoficiālā līmenī un palīdzot uzturēt pie dzīvības dialoga koncepciju intensīvu konfliktu brīžos. Tas tiks turpināts arī nākotnē. - Valsts pārvaldes efektivitātes uzlabošana Pienācīgi funkcionējošas valsts pārvaldes sasniegšanai ir vajadzīgas reformas visā Palestīnas civildienestā. Ir jāveic steidzami pasākumi, lai īstenotu civildienesta un valsts pārvaldes reformu programmu, kas nostiprinās sabiedrisko pakalpojumu veiktspēju un efektivitāti. ES ir jāatbalsta šie centieni ar tehnisko palīdzību, it sevišķi ar dvīnības projektiem, dalībvalstīm konkrētās jomās daloties pieredzē ar Palestīniešu pašpārvaldi. ES iesaistes kritēriji: publisko iestāžu pārskatatbildības pastiprināšanās, panākumi ministriju pārstrukturēšanā Ir vēl divi svarīgi topošās Palestīnas valsts leģitimitātes un politiskās dzīvotspējas aspekti: Jeruzalemes jautājums un bēgļu jautājums. - Jeruzaleme ES ir aktīvi sniegusi atbalstu Austrumjeruzalemes arābu iedzīvotājiem. Kopš 2002. gada Komisija jau veikusi vairākus pasākumus, kā atbalstu privātajam sektoram, sociālos pakalpojumus un darbības kultūras un izglītības jomā. Kaut arī bijuši attiecīgi starptautiskās sabiedrības pūliņi un ceļveža saistības, palestīniešu iestādes Austrumjeruzalemē, piemēram, Tirdzniecības kamera, palikušas neatvērtas. Vajadzīgs turpmāks atbalsts integrētam Austrumjeruzalemes attīstības plānam. Šie centieni jāiestrādā palīdzības stratēģijā Austrumjeruzalemei, neapsteidzot sarunas par galīgo statusu. Tajā pašā laikā ES ir jāpalielina savu ziņojumu efektivitāte, noraidot neseno apmetņu ierīkošanas pastiprināšanu un mēģinājumus iedibināt jaunas „faktiskas liecības”. Stāvoklis Jeruzalemē — jautājums par galīgo statusu — kļūst arvien grūtāk kontrolējams līdz ar atdalošā mūra izbūvi pilsētā. - Risināt bēgļu jautājumus, kas sniedzas tālāk par neatliekamajām humānajām vajadzībām Starptautiskais (un EK) atbalsts palestīniešu bēgļiem galvenām kārtām tiek virzīts caur UNRWA , kur ES ir lielākā maksātāja. Komisijas Humānās palīdzības birojs ( ECHO ) arī aktīvi atsaucas uz palestīniešu tautas, bēgļu un pārējo cilvēku humānajām vajadzībām Rietumkrastā un Gazas joslā, ar nevalstisko organizāciju, attiecīgo ANO aģentūru un Sarkanā Krusta biedrību apvienību. Miera procesam progresējot, bēgļu jautājums arvien vairāk izvirzīsies priekšplānā, tāpat kā UNRWA mandāts un nozīme. Neapsteidzot turpmāko sarunu iznākumu, jāatzīst, ka neatkarīgā Palestīnā nevar būt runas par bēgļu nometnēm. Nometņu pārvēršanai par pastāvīgiem mitekļiem gan būs vajadzīgi prāvi ieguldījumi. Šis ir tikai viens no daudzajiem bēgļu jautājuma taisnīga risinājuma aspektiem, kas būs jāapspriež. Ekonomiskā dzīvotspēja Kaut arī Palestīnas tautsaimniecība ir visnotaļ izturīga, Rietumkrastam un Gazai vēl tikai jāiegūst ekonomiskā dzīvotspēja. Bez tam pastāv spēcīga atkarība no Izraēlas tirgus, un ir jāpastiprina palestīniešu centieni dažādīgot tirgus. Komisija liek priekšā apkopot Kopienas palīdzības sasniegumus un paplašināt palīdzību, lai saliktu īstajās vietās ķieģelīšus, no kuriem veidosies ekonomiski dzīvotspējīgas Palestīnas valsts ēka. Ekonomikas prioritātes - Divpusējo un reģionālo tirdzniecības attiecību attīstība Uzlabot palestīniešu ražojumu iekļuvi tirgū; sniegt tehnisko palīdzību; veicināt dialogu par administratīvo un tiesiskā regulējuma uzlikto šķēršļu pārvarēšanu; izstrādāt scenārijus ekonomisko vienošanos panākšanai ar Izraēlu; sekmēt Palestīnas ekonomikas reģionālo integrāciju - Muitas pārvaldes attīstīšana Sniegt atbalstu muitas pārvaldei; apsvērt ekspertu norīkošanu darbā; piedāvāt trešās personas klātbūtni - Jordānas Rietumkrasta un Gazas joslas atjaunošana un rehabilitācija Sagādāt līdzekļus ātri uzsākamiem infrastruktūras projektiem; veicināt jaunu ieguldījumu pieplūdumu - Iedrošinošas vides radīšana privātā sektora ieguldījumiem Palīdzēt palestīniešiem sakārtot savu tiesisko regulējumu - Privātā sektora atbalstīšana Sadarboties ar Eiropas Investīciju banku (EIB), apvienojot aizdevumu un dotāciju resursus privātā sektora ieguldījumiem; sniegt palīdzību un apmācību MVU, lai uzlabotu vadības spējas un veiktspēju - Valsts finanšu vadības uzlabošana Atbalstīt palestīniešu ieņēmumu pārvaldības modernizēšanas centienus; sniegt palīdzību tālākai finanšu kontroles attīstībai - Uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas izveide Izskatīt iespējas atbalstīt platjoslas lietojumu ieviešanu - Sociālā aspekta risināšana Veicināt sociālās labklājības programmas, ir sevišķi Pasaules bankas sociālās drošības tīkla reformu programmu - Divpusējo un reģionālo tirdzniecības attiecību attīstība ES mērķis ir nojaukt tarifa šķēršļus un iedibināt brīvas tirdzniecības zonu Palestīniešu pašpārvaldes un ES starpā, kas aptvertu visas preces un pakalpojumus, kā arī sekmēt reģiona iekšējo tirdzniecību un ieguldījumu sakarus. ES jau ir veikusi vairākus pasākumus, kas padziļina tirdzniecības attiecības un uzlabo Palestīnas ražojumu iekļuvi tirgū, izmantojot Pagaidu asociācijas nolīgumu par tirdzniecību un sadarbību ar Palestīniešu pašpārvaldi. 2005. gada janvārī tika pieņemti pasākumi, kam tālāk jāliberalizē lauksaimniecības produkcijas tirdzniecība. Tiks domāts arī par tālākiem tirdzniecības liberalizācijas pasākumiem. Plašākā reģionālā kontekstā jādomā arī par tirdzniecības un muitas sakariem starp Izraēlu un Palestīniešu pašpārvaldi, kā arī par to, kādā mērā Parīzes ekonomikas protokols[1] būtu pārskatāms, kad nākotnē izveidotu Palestīnas valsti. Mērķis veicināt reģiona iekšējo tirdzniecību un ieguldījumus caurvij ES nostāju, ka patlaban paturama spēkā Palestīniešu pašpārvaldes un Izraēlas muitas pakete. Komisija ir mudinājusi Izraēlas un Palestīnas varas iestādes šobrīd paturēt spēkā muitas paketi līdz turpmākiem abu pušu nolīgumiem. ES lūkos atvieglināt Rietumkrasta un Gazas joslas iekļaušanos reģionālajos tirdzniecības nolīgumos, ieskaitot, ja iespējams, Eiropas un Vidusjūras reģionālo kumulāciju. ES aktīvi mudina Izraēlu un Palestīnu sadarboties. Tālab Komisija ir noorganizējusi trīspusēju darba grupu tirdzniecības jautājumos, kur Palestīnas un Izraēlas varas pārstāvji kopā tiekas ar Komisijas ekspertiem. Trīspusējā darba grupa arī izskatīs iespējas pārvarēt administratīvos un likumiskos šķēršļus tirdzniecībai un atvieglināt ES Pagaidu asociācijas nolīguma ar Palestīniešu pašpārvaldi īstenošanu. ES ir aktīvi jāsekmē sadarbība starp Palestīniešu pašpārvaldi un kaimiņu valstīm, lai pastiprinātu pastāvošos tirdzniecības sakarus un attīstītu saimniecisko darbību, kas dotu abpusēju labumu. Kaimiņu valstis šajā sakarā būtu aicināmas pārskatīt un samazināt tarifa un normatīvos šķēršļus. Palestīniešu pašpārvaldei ir jābūt gatavai uzņemties jaunus pienākumus muitas un tirdzniecības jomā, ieskaitot atbilstību starptautiskajām tirdzniecības normām un administratīvo spēju palielināšanu. Šīs jomas ES atbalstīs arī turpmāk. ES iesaistes kritēriji: stāvokļa jūtama uzlabošanās drošības un piekļuves ziņā saskaņā ar ieteikumiem Pasaules bankas ziņojumā 2004. gada decembra Īpašajai koordinācijas komitejai ( AHLC )[2] un būtiski uzlabojumi sešos Kvarteta īpašā sūtņa norādītajos punktos. - Muitas pārvaldes attīstīšana Komisijas sniedz plašu atbalstu Palestīnas Muitas pārvaldei, sadarbojoties ar UNCTAD , lai ieviestu datorizētu deklarāciju apstrādes sistēmu. Pēc okupācijas izbeigšanas Palestīnas muitas pārvaldei Gazā būs daudz grūtību. Tādēļ Palestīniešu pašpārvalde ir lūgusi turpmāku palīdzību un trešo personu klātbūtni pie savām jaunajām muitas robežām. Komisija ir gatava sniegt turpmāku palīdzību, piemēram, muitas darbinieku izvietošanas finansēšanu, ar precīzi noteiktu mandātu, lai vairotu uzticēšanos un uzlabotu Palestīnas muitas dienestu jaudu. Komisija šo jautājumu izskatīs kopā ar dalībvalstīm un var smelties ES pieredzē, kas gūta, uzlabojot robežu pārvaldību Viduseiropā un Austrumeiropā. Tādu izvietošanu varētu pavadīt Eiropas drošības un aizsardzības politikas (EDAP) misija palīdzībai ar robežkontroles funkciju izpildi. ES iesaistes kritēriji: pušu vienošanās par robežpārejas vietām un tām piemērojamo režīmu, kā arī pušu lūgums pēc trešās personas klātbūtnes. ES jāmēģina pagarināt Izraēlas garantijas sauszemes robežpārejas punktu darbībai pie lidostas un ostas. - Jordānas Rietumkrasta un Gazas joslas (atjaunošana un) rehabilitācija Izvākšanās no Gazas un Rietumkrasta ziemeļdaļas ir bijusi jauns stimuls donoriem atsākt atjaunošanas darbības. Sava 2005. gada finansiālās palīdzības programmas kontekstā Komisija ir izveidojusi 40 miljonu EUR vērtu infrastruktūras mehānismu, kas koordinējams ar Palestīniešu pašpārvaldi un citiem donoriem. Jau ir identificēti vairāki projekti, kas attiecas uz muitu, transportu, ūdenssaimniecību un energoapgādi. Miera procesam attīstoties, saskaņā ar Kvarteta īpašā sūtņa trīsgadu plānu ir jāparedz plašāka atjaunošanas un rehabilitācijas programma visai Palestīnas teritorijai, kas aptvertu gan Gazu, gan Rietumkrastu. Ja uzlabosies normatīvā vide un cieņā nāks tiesiskums, atjaunošanas centieni varēs koncentrēties uz īsiem termiņiem, lai strauji uzsāktu ekonomikas attīstību un veicinātu investīciju pieplūduma atjaunošanos. Vispārējā rekonstrukcijas plānā būtu jāiekļauj transports kopumā, ieskaitot Gazas jūras ostas un lidostas atjaunošanu, enerģētika, ūdensapgāde un notekūdeņu apstrāde, cieto atkritumu saimniecība, lauku attīstība un iestāžu, it sevišķi drošības kompleksu un tiesu namu, atjaunošana. Tas izdarāms tikai tad, ja ir labi izstrādāts plāns, iesaistot visus lielākos donorus un starptautiskās finanšu organizācijas. Darbā varētu papildināt Komisijas izveidoto postījumu novērtējuma datubāzi, taču jākoncentrējas uz nākotnes vajadzību apmierināšanu, nevis vienkārši sagrautā atjaunošanu. ES iesaistes kritēriji: pirms lielākiem ieguldījumiem infrastruktūrā būs jāsamazina personu un preču pārvietošanas un piekļuves ierobežojumi un jāsaņem no Izraēlas garantijas ostas un lidostas darbībai. Jābūt koordinācijai ar citiem donoriem un ar Plānošanas ministriju (arī pārstrādāta vidēja termiņa attīstības plāna kontekstā). - Sekmējošas vides radīšana privātā sektora ieguldījumiem Miera procesam progresējot, būtu jāpieaug ārvalstu un vietējiem ieguldījumiem Rietumkrastā un Gazas joslā. Ir gaidāmi palestīniešu ieguldījumi no ārzemēm, kā arī Izraēlas, kaimiņu arābu zemju uzņēmumu interese un turklāt izveides darbības Rietumkrastā un Gazas joslā. ES iesaistes kritēriji: panākumi, uzlabojot juridisko un normatīvo vidi privātā sektora ieguldījumiem. Ārvalstu ieguldījumi konkrēti būs atkarīgi no pārredzamu un paredzamu tiesību normu pastāvēšanas un izpildes. Komisija jau ir sniegusi palīdzību, lai būtu iespējams izstrādāt un/vai pārskatīt tiesību aktus, piemēram, par konkurenci un publisko iepirkumu. Izpilde prasīs tālejošo tieslietu un drošības nozares reformu, kas aplūkota iepriekš. - Privātā sektora atbalstīšana Kaut arī konflikts graujoši ietekmējis Palestīnas tautsaimniecību, privātais sektors ir izrādījis ievērojamu spēju pretoties un pielāgoties. MVU nozare būs galvenais saimnieciskās izaugsmes un reģionālās integrācijas dzinējspēks, kas veicinās reģiona stabilitāti, darbavietu radīšanu un mazāku atkarību no nodarbinātības publiskajā sektorā. Īpašs labums varētu būt no profesionālās izglītības, kā arī no mikrokredītu piešķiršanas. Komisija turpinās atbalstīt Palestīniešu pašpārvaldes centienus atdzīvināt privāto sektoru, ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona uzņēmējdarbības hartas principus. ES iesaistes kritēriji: Palestīniešu pašpārvaldei būs jāpaātrina tās darbība tādas vides radīšanā, kas sekmē privātā sektora attīstību, turpretim Izraēlai būs jāļauj uzlabot preču un pakalpojumu kustību atbilstīgi Kvarteta īpašā sūtņa sešiem punktiem. Eiropas Investīciju banka patlaban pārskata nosacījumus darbības atsākšanai Rietumkrastā un Gazas joslā, un Izraēlā. EIB un Komisija apsver, kā vislabāk apvienot aizdevumu un piešķīrumu līdzekļus, lai atbalstītu privātā sektora ieguldījumus un sekmētu MVU piekļuvi finansējumam. Tam līdztekus būs jāatbalsta vadības spēju uzlabošana. - Valsts finanšu vadības uzlabošana Dzīvotspējīgai Palestīnas valstij vajadzīga mūsdienīga un pārredzama finanšu vadības sistēma. Ar EK un dalībvalstu sagādāto budžeta atbalsta paketi ir panākti ievērojami uzlabojumi Palestīniešu pašpārvaldes publisko finanšu vadībā. Tomēr joprojām ir vajadzība tālāk veidot uzlabotu, pārredzamu un pārskatatbildīgu budžeta veidošanas sistēmu un publisko izdevumu kontroli, kam pilnīgi uzticētos Palestīnas iedzīvotāji un starptautiskā sabiedrība. ES iesaistes kritēriji: progress piemērota Palestīniešu pašpārvaldes nodokļu stabilizācijas plāna projekta izveidē, progress pensiju sistēmas konsolidēšanā un plānošanas spēju uzlabošanās. Tajā pašā laikā Palestīniešu pašpārvaldei ir jāuzlabo ieņēmumu iekasēšanas efektivitāte un lietderība. Komisija patlaban palīdz Palestīniešu pašpārvaldei izveidot mūsdienīgu nodokļu iekasēšanas sistēmu, kas ar laiku palīdzētu palielināt ieņēmumus. Taču, tiklīdz tiks izveidota Palestīnas valsts ar patstāvīgiem nodokļu un muitas likumiem, Palestīniešu pašpārvalde kļūs atbildīga par visu PVN un muitas nodokļu savākšanu — šo uzdevumu patlaban uz Parīzes Protokola pamata pilda Izraēlas dienesti. Papildus centieniem uzlabot Parīzes Protokola izpildes pārredzamību un risināt jautājumu par naudas noplūdi garām valsts kasei, būs vajadzīga turpmāka resursu palielināšana, lai palielinātu attiecīgo Palestīnas iestāžu darbības pārredzamību un lietderību, ieskaitot mūsdienīgu un drošu statistikas sistēmu. - Uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas izveide Ir vajadzīgs atbalsts, lai ar augstākās un profesionālās izglītības, pētniecības un attīstības palīdzību veidotu uz zinātnes atziņām balstītu sabiedrību, kas nostiprinātu un dažādotu Palestīnas tautsaimniecību. EK atbalsts saskaņā ar ANAP Pārskata par tautas attīstību ieteikumiem būs tikpat noderīgs Rietumkrastam un Gazas joslai kā citām reģiona zemēm. Īpaša vērība veltāma Palestīnas pētniecības un attīstības institūtu nostiprināšanai. Ņemot vērā Rietumkrasta un Gazas joslas konkrēto ģeogrāfisko stāvokli, tādi progresīvi lietojumi kā platjoslas savienojumi varētu ļaut privātpersonām un organizācijām pārvarēt attālumu un fiziskos šķēršļus. Ātrdarbīgi savienojumi ļautu gan valsts iestādēm, gan uzņēmumiem sazināties un piekļūt pakalpojumiem neatkarīgi no to atrašanās Rietumkrastā vai Gazā. Platjosla arī ļautu palestīniešiem izmantot progresīvo tehnoloģiju pakalpojumus, piemēram, e-veselību vai e-mācības. Pašreizējā interneta izplatība tomēr ir ārkārtīgi zema. - Sociālā aspekta risināšana Sociālajai attīstībai allaž jāiet roku rokā ar ekonomikas attīstību. Jācenšas atbalstīt vistrūcīgākās Palestīnas iedzīvotāju daļas un uzlabot dzīves un darba apstākļus visiem, kā arī novērst dažu reformu iespējamo īslaicīgo negatīvo ietekmi. Ir vajadzīga strukturāla darbība, lai apmierinātu neatliekamās sociālās vajadzības, kuras pārsniedz tās, ko apmierina ECHO un citu donoru sniegtā īstermiņa humānā palīdzība. Pensiju sistēmas konsolidācija veicinās vecāku ļaužu vajadzību aizsardzību. Jāpanāk arī minimāla fiziska un finansiāla piekļuve visam veselības un izglītības pakalpojumu klāstam. Šajā procesā Komisija piedalās ar iemaksām Pasaules bankas sociālās drošības tīkla programmā. Aktīvas nodarbinātības politikas un iespēju vienlīdzības veicināšana sekmēs sociālo attīstību. Lai uzlabotu piekļuvi pamata precēm un pakalpojumiem, veicināmas tādas nabadzības mazināšanas shēmas kā mikrokreditēšana, masveida darbavietu radīšanas sistēmas vai specifiskas programmas vismazāk neaizsargāto iedzīvotāju daļu (jaunieši, sievietes, invalīdi) sociāli ekonomiskajai integrācijai. 4. IZRAēLIEšU UN PALESTīNIEšU SADARBīBAS VEICINāšANA Dialogi par politiku Rietumkrasta un Gazas joslas dzīvotspēja prasīs pilnīgu un aktīvu sadarbību ar Izraēlu. Komisija ir ieguldījusi ievērojamus līdzekļus, lai veicinātu izraēliešu un palestīniešu varas iestāžu sadarbību un kontaktus ar nolūku risināt dialogu un vairot uzticēšanos. Tas sasniegts, atsedzot jautājumus un jomas, kur abām pusēm ir savstarpēja interese. Daži no tiem ir precizēti Izraēlas un Palestīniešu pašpārvaldes rīcības plānos, kas pieņemti saistībā ar ES Eiropas kaimiņattiecību politiku. Komisijas sponsorētas trīspusējas sanāksmes jau ir uzsāktas enerģētikas, transporta un tirdzniecības jomā. Komisija veido programmu sadarbībai enerģētikā ar nolūku pastiprināt kopīgu energoapgādes drošību. Šajā sakarā tiks nodibināts kopīgs enerģētikas birojs un ir jāpanāk starptautiskajiem standartiem atbilstīgs tirdzniecības nolīgums par elektrības apmaiņu starp abām pusēm. Izveides procesā ir arī abu pušu kopīgs transporta birojs, kas nodarbosies ar transporta infrastruktūras plānošanu un preču un pasažieru pārvadājumu veicināšanu. Komisija cer panākt līdzīgu progresu jautājumos par tirdzniecību. Tādi centieni jāturpina un jāizvērš tādās jomās kā muitas sadarbība, vide, zinātne un tehnoloģija un attiecīgos gadījumos arī jautājumos, kas attiecas uz tieslietām un iekšlietām. Jāizmanto arī reģionālās sadarbības iespējas Palestīniešu pašpārvaldes, Izraēlas un Jordānijas Eiropas kaimiņattiecību politikas kontekstā. Trešās puses starpniecība miera procesā Papildus Kopienas centieniem Komisija atzīst to, cik svarīga ir trešo personu starpniecība konflikta risināšanā, lai nodrošinātu dialoga norisi un vairotu pušu savstarpējo uzticēšanos. Kvarteta īpašais sūtnis ar regulāro klātbūtni konflikta vietā ir radījis pozitīvu iespaidu, Izraēlai izvācoties no Gazas un Rietumkrasta ziemeļdaļas. Komisija ir atbalstījusi viņa centienus gan ar finansēm, gan ar darbā norīkotiem pieredzējušiem darbiniekiem. Tā atzinīgi vērtētu Kvarteta sūtņa mandāta atjaunošanu un tā pagarināšanu un paplašināšanu. Pagaidu asociācijas nolīguma īstenošana Līdz ar panākumiem jautājumos par galīgo statusu ES jābūt gatavai sākt sarunas par pilnīgu asociācijas nolīgumu. Pagaidām ir vajadzīgas konsultācijas gan ar Izraēlu, gan Palestīniešu pašpārvaldi, lai izstrādātu EK Pagaidu asociācijas nolīgumu ar PAO (Palestīniešu pašpārvaldes labā) un to efektīvāk īstenotu. Konsultācijās būtu jāpievēršas grūtībām, ko piedzīvo Palestīnas un ES ražotāji, meklēdami iekļuvi attiecīgajos tirgos (konkrēti administratīvu problēmu dēļ, ar kurām nākas saskarties pie Izraēlas muitas robežas). ES ir arī jāturpina strādāt, lai Izraēla pilnīgi atzītu pagaidu asociācijas nolīgumu. 5. ES DARBīBAS EFEKTIVITāTES UN SASKATāMīBAS UZLABOšANA ES pūliņiem un darbībām jābūt ir labāk saskatāmiem, lai mūsu politiskie un reformu centieni iegūtu lielāku svaru. Savienībai jāpastiprina centieni labāk koordinēt savas ārējās izpausmes. Starptautiskā koordinācija Palīdzības ziņā jau ir izveidojusies cieša koordinācija ar ES īpašo sūtni un dalībvalstīm, un ar partneriem pasaulē, ieskaitot ASV, Izraēlu un starptautiskās finanšu organizācijas. Komisija aktīvi piedalās tādās Kvartetā un Kvarteta veidotajās struktūrās kā Palestīnas reformas īpašā uzdevuma vienība un vietējās donoru koordinācijas struktūras, proti, Vietējās palīdzības koordinācijas komiteja ( LACC ). Pēc Londonas konferences par reformu Palestīnā Komisija kopā ar Pasaules banku ir nākusi klajā ar priekšlikumiem vienādot donoru koordinācijas struktūras. Komisijas cieši sadarbosies ar Kvarteta īpašo sūtni un ar vietējām koordinācijas struktūrām, lai nodrošinātu starptautiskās darbības efektīvu koordināciju. Komisija pastāvīgi sazinās ar starptautisko donoru sabiedrību, kā arī ar starptautiskajām finanšu organizācijām, un ir aktīvi iesaistīta AHLC . Sadarbība ar SVF ir bijusi plaša, it sevišķi Komisijas budžeta atbalsta programmā Palestīniešu pašpārvaldei. Kopā ar Pasaules banku Komisija ir izveidojusi publiskās finanšu vadības ieguldījumu fondu, kas tālāk attīsta iepriekšējam Komisijas budžeta atbalstam izveidoto mehānismu. Fonds sākotnēji tika iecerēts kā pagaidu pasākums Palestīniešu pašpārvaldes fiskālā deficīta pārvarēšanai. Tas jānomaina ar noturīgāku mehānismu. ES palīdzības informācijas apstrādes centrs Centieni ciešāk koordinēt dalībvalstu un Kopienas resursus ES galveno politikas mērķu atbalstam ar vietēju informācijas apstrādes mehānismu uzlabos ES palīdzības saskatāmību. Te jāietilpst regulārai informācijas plūsmai par Kopienu un divpusējiem plāniem un projektiem, kas atvieglina plānošanu un slodzes sadalījumu atbilstīgi dalībvalstu un Komisijas speciālistu jaudai. Pirmais solis ir prioritātes piešķiršana to pasākumu īstenošanai, kas identificēti īstermiņa pārvaldības stratēģijā, kuru sagatavojis Komisijas birojs Jeruzalemē pēc Londonas konferences, un dalībvalstis ir jāuzaicina piedalīties šajā darbā, lai veicinātu vienotību. Lai gan valsts līdzekļu pārvaldība paliek dalībvalstu ziņā, valstu palīdzības stratēģijai ir jāatspoguļo pieņemtā ES stratēģija un jāvadās pēc tās. Piemēram, varētu izveidot politikas komiteja, kas sastāvētu no visiem maksātājiem, lai nodrošinātu izdevumu koordināciju un prioritizāciju Eiropas Savienībā un ar Palestīniešu pašpārvaldi. Tāda komiteja varētu nodrošināt papildināmību un noteikt, kur visvairāk piemērota būtu kopējo līdzekļu izmantošana vai līdzfinansēšana. Šajā mehānismā Komisijai jāuzņemas vadošā loma. Otrs solis, ja dalībvalstis par to vienotos, būtu padomāt par šāda mehānisma ieviešanu arī citās palīdzības jomās, piemēram, infrastruktūrai. Īstermiņā varētu ES palīdzību labāk iezīmēt ar ES karogu un reģionā sarīkot izpratnes veidošanas kampaņu. Līdztekus Kopienas resursu koordinēšanai vajadzīga arī informācijas apkopošana donoru starpā, lai nodrošinātu līdzekļu pareizu izlietošanu. Vidējā termiņā ES ir jāapsver īpaša rekonstrukcijas fonda vai ES Rekonstrukcijas aģentūras izveide, mācoties no ES sekmīgās pieredzes pēckonflikta atjaunošanas darbos Balkānos. Finanšu līdzekļi Saskatāmības uzlabošana ir nepieciešams papildinājums ikkatriem budžeta papildu resursiem, ko varētu apgūt, atsaucoties uz G8 apstiprinājumu Volfensona kunga aicinājumiem ievērojami palielināt finansiālo palīdzību. G8 Glenīglsas sammitā Volfensona kungs iepazīstināja ar sava attīstības plāna konspektu, kas paredz finansiālo palīdzību Rietumkrastam un Gazai nākamajos trijos gados palielināt par 3 miljardiem EUR gadā. Tas vairāk nekā divas reizes pārsniedz starptautiskās donoru sabiedrības pašreizējos apjomus. Tāds pieaugums būs iespējams tikai kā kopīgs pasākums ar ievērojamu slodzes dalīšanu, it sevišķi ar arābu valstīm. Ņemot vērā to, ka Komisija palestīniešiem ir lielākais donors, reakcija uz Kvarteta īpašā sūtņa lūgumu varētu atbilst atbalsta palielinājumam Kopienas budžetā par aptuveni 200 līdz 300 miljoniem EUR gadā, kā arī dalībvalstu divpusējās palīdzības palielinājumam. Šie resursi virzāmi šajā dokumentā izvirzītajām prioritātēm, tuvinot tādus mērķus kā nodokļu sistēmas noturība, iestāžu nostiprināšana un ekonomikas stāvokļa uzlabošana, palielinot ieguldījumus. Tomēr, lai šiem ievērojamie papildu resursi iespaidotu ekonomikas stāvokli Rietumkrastā un Gazā, ir jāpanāk būtisks progress drošības un piekļuves politikā. Tas tika uzsvērts Pasaules bankas 2004. gada ziņojumā, ko Īpašā koordinācijas komiteja ( AHLC ) atbalstīja 2004. gada decembrī. Komisija ne vēlāk kā 2006. gada sākumā sniegs konkrētākus priekšlikumus atvēlēt papildu resursus 2006. gada budžetā, ņemot vērā pieejamos finanšu resursus, it sevišķi Elastības fondu. Tajos tiks ņemts vērā arī tas, kas paveikts saistībā ar Kvarteta sūtņa „sešiem plus trīs punktiem”, detalizētāki palestīniešu iesniegtie plāni un turpmākās konsultācijas ar starptautisko sabiedrību. 6. Secinājumi Lai ES varētu efektīvi uzsvērt ceļveža darbības atjaunošanu (tas ir nosacījums Palestīnas valsts radīšanai), dalībvalstīm un Komisijai ir jāsaskaņo nostāja galvenajos jautājumos, lai palielinātu mūsu rīcības ietekmi. Tādai saskaņošanai ir konkrēti jāformulē ES stratēģija gadījumam, ja virzīšanos uz priekšu aptur, piemēram, miera pārtraukšana un konflikta atjaunošanās, panākumu trūkums Kvarteta īpašā sūtņa Džeimsa Volfensona uzskaitītajos sešos jautājumos, apmetņu dibināšanas turpināšanās Rietumkrastā vai atdalošā mūra iespaids. Būs vajadzīga arī labāka palīdzības koordinācija. Minēto apsvērumu dēļ Komisija aicina Padomi: - atbalstīt šajā paziņojumā nospraustos mērķus un prioritātes kā pamatu Eiropas Kopienas rīcībai; - pieņemt zināšanai Komisijas nodomu, uz šā paziņojuma pamata sagatavot valsts stratēģijas dokumentu Kopienas atbalstam Rietumkrastam un Gazas joslai un daudzgadu valsts indikatīvo programmu Rietumkrastam un Gazas joslai; - vienoties par labākiem mehānismiem ES darbību koordinācijai, atspoguļojot Komisijas priekšlikumu darboties par informācijas apstrādes centru koordinācijai, kuras nolūks ir palielināt ES finansiālās palīdzības iespaidu; - apstiprināt mērķi rīkot sarunas par asociācijas nolīgumu ar Palestīniešu pašpārvaldi un rīkoties, lai nodrošinātu ES un Palestīniešu pašpārvaldes Pagaidu asociācijas nolīguma pilnīgu īstenošanu, ieskaitot Eiropas kaimiņattiecību politikas Rīcības plāna īstenošanai nepieciešamo struktūru izveidi; prasīt Izraēlas apliecinājumu Pagaidu asociācijas nolīguma atzīšanai. Komisija aicina budžeta lēmējinstitūciju: - izskatīt vajadzību uz Komisijas priekšlikumu pamata palielināt Kopienas finansiālo palīdzību palestīniešiem laikā no 2006. līdz 2008. gadam, ievērojot Kvarteta īpašā sūtņa izsludināto Palestīnas trīsgadu attīstības plānu. [1] Parīzes Protokols par ekonomiskajām attiecībām tika parakstīts 1994. gada 29. aprīlī Parīzē, un tajā aprādīti Palestīnas pašpārvaldes un Izraēlas galvenie ekonomiskie pienākumi. [2] „Lieli donoru palīdzības apjomi nevar aizstāt pozitīvu ekonomikas vidi. Ja, un tikai tad, ja puses veiks pietiekamus pasākumus, lai tautsaimniecība atgrieztos atpakaļ noturīgas izaugsmes sliedēs, būtu attaisnojama konference donoru finansējuma jautājumā.” Stagnation or Revival? Israeli Disengagement and Palestinian Economic Prospects, World Bank, December 2004.