Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai starp Eiropas Savienību un Kotdivuāras Republiku noslēgtu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts starp abām pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē /* COM/2013/0188 final - 2013/0102 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Pamatojoties uz attiecīgo Padomes pilnvarojumu[1], Eiropas Komisija risināja sarunas ar Kotdivuāras Republiku par to, lai atjaunotu protokolu, kas pievienots Partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Kotdivuāras Republiku. Šīm sarunām noslēdzoties, 2013. gada 9. janvārī sarunu Puses parafēja jaunā protokola projektu. Jaunais protokols aptver 5 gadu laikposmu, sākot no 13. pantā noteiktā provizoriskās piemērošanas datuma — 2013. gada 1. jūlija. Nolīguma protokola galvenais mērķis ir piešķirt zvejas iespējas Eiropas Savienības kuģiem Kotdivuāras ūdeņos saskaņā ar pieejamo pārpalikumu. Komisijas nostāja sarunās bija balstīta arī uz retrospektīvu (ex-post) novērtējumu, kuru veica neatkarīgi eksperti. Vispārējais mērķis ir pastiprināt Eiropas Savienības un Kotdivuāras Republikas sadarbību, lai izveidotu tādas partnerattiecības, kurās abu Pušu interesēs ir izstrādāt ilgtspējīgu zivsaimniecības politiku un nodrošināt zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Kotdivuāras zvejas zonā. Konkrētāk, šajā protokolā ir paredzētas zvejas iespējas šādās kategorijās: – 28 tunzivju saldētājseineri, – 10 kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām. Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija ierosina Padomei ar Parlamenta piekrišanu pieņemt lēmumu par šo jauno protokolu. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMA REZULTĀTI Vērtējot 2007.–2013. gada protokolu, ar ieinteresētajām personām notika apspriedes. Tehnisko sanāksmju laikā apspriedes notikušas arī ar dalībvalstu ekspertiem. Šajā apspriedēs secināts, ka zvejas protokolu ar Kotdivuāras Republiku ir lietderīgi saglabāt. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Šī procedūra ir uzsākta paralēli ar procedūrām, kas attiecas uz lēmumu, kuru Padome pieņem par minētā protokola provizorisku piemērošanu, un Padomes regulu par zvejas iespēju iedalīšanu Eiropas Savienības dalībvalstīm. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Gada finansiālais ieguldījums — 680 000 euro — pamatojas uz: a) 6500 tonnu lielu atskaites daudzumu par summu 422 500 euro apmērā, kura saistīta ar piekļuvi, un b) atbalstu 257 500 euro apmērā zivsaimniecības nozares politikas veidošanai Kotdivuāras Republikā. Šis atbalsts atbilst valsts politikas mērķiem zivsaimniecības jomā un jo īpaši Kotdivuāras Republikas vajadzībām cīņai pret maluzvejniecību. 2013/0102 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai starp Eiropas Savienību un Kotdivuāras Republiku noslēgtu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts starp abām pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu[2], tā kā: (1) Padome 2008. gada 12. februārī pieņēma Lēmumu (EK) Nr. 151/2008 par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, kas paredz provizoriski piemērot Protokolu, ar kuru laikposmam no 2007. gada 1. jūlija līdz 2013. gada 30. jūnijam nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Kotdivuāras Republiku par zveju Kotdivuāras zvejas zonās[3]. (2) Eiropas Savienība un Kotdivuāras Republikas valdība 2008. gada 18. aprīlī ir viena otrai paziņojušas, ka tās ir pabeigušas vajadzīgās procedūras, lai Partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Kotdivuāras Republiku stātos spēkā[4]. (3) Eiropas Savienība ir risinājusi sarunas ar Kotdivuāras Republiku par jaunu protokolu, ar kuru Savienības kuģiem piešķir zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz zveju ir Kotdivuāras Republikas jurisdikcijā. (4) Ar Lēmumu Nr. …/2013/ES[5] Padome ir apstiprinājusi šā protokola parakstīšanu un provizorisku piemērošanu, neskarot tā vēlāku noslēgšanu. (5) Minētais protokols būtu jānoslēdz, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Savienības vārdā starp Eiropas Savienību un Kotdivuāras Republiku tiek noslēgts protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Kotdivuāras Republiku. Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants Padomes priekšsēdētājs norīko personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā sniegt paziņojumu, lai izteiktu Savienības piekrišanu uzņemties šā protokola saistības. 3. pants Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS PROTOKOLS, ar ko nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Kotdivuāras Republiku (2013–2018) 1. pants Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas 1. Zvejas iespējas, kas no 2013. gada 1. jūlija uz pieciem (5) gadiem piešķirtas saskaņā ar Nolīguma 5. pantu, ir šādas. Tālu migrējošajām sugām (sugām, kas minētas ANO 1982. gada konvencijas 1. pielikumā): — tunzivju saldētājseineri: 28 kuģi, — kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām: 10 kuģi. 2. Šā panta 1. punktu piemēro saskaņā ar šā protokola 5. un 6. pantu. 3. Kuģi, kas peld ar Eiropas Savienības dalībvalsts karogu (turpmāk „Eiropas kuģi”), zvejas darbības Kotdivuāras zvejas zonā drīkst veikt tikai tad, ja tiem ir derīga zvejas licence, kuru Kotdivuāra izdevusi saskaņā ar šo protokolu. 2. pants Finansiālais ieguldījums un maksāšanas kārtība 1. Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 7. pantā minētais finansiālais ieguldījums, kas noteikts 1. pantā minētajam laikposmam, ir EUR 680 000. 2. Finansiālo ieguldījumu veido: a) EUR 422 500 liela ikgadēja summa par piekļuves tiesībām Kotdivuāras zvejas zonai; šī summa gadā atbilst 6500 tonnu lielam atskaites daudzumam, un b) īpaša ikgadēja summa EUR 257 500 apmērā, kas paredzēta Kotdivuāras zivsaimniecības politikas atbalstam un īstenošanai. 3. Šā panta 1. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 3., 5., 6. un 9. pantam un Zivsaimniecības nozares partnerattiecību nolīguma 12. un 13. pantam. 4. Ja kopējais daudzums, kuru Eiropas kuģi nozvejojuši Kotdivuāras zvejas zonās, pārsniedz atskaites daudzumu, katra nozvejotā papildu tonna ikgadējā finansiālā ieguldījuma apmēru palielina par EUR 65. Tomēr gadā Eiropas Savienības samaksātā kopējā summa nedrīkst būt lielāka par divkāršotu 2. punkta a) apakšpunktā norādīto summu jeb par EUR 422 500. Ja Savienības kuģu nozvejotais daudzums pārsniedz daudzumu, kas atbilst divkāršotai kopējai ikgadējai summai, tad summu, kura jāmaksā par pārsniegto daudzumu, izmaksā nākamajā gadā. 5. Šā panta 1. punktā noteikto finansiālo ieguldījumu par pirmo gadu izmaksā ne vēlāk kā 90 dienās pēc šā protokola pagaidu piemērošanas, bet par nākamajiem gadiem — ne vēlāk kā protokola spēkā stāšanās gadadienā. 6. Kotdivuāras iestādēm ir tiesības brīvi lemt par 2. punkta a) apakšpunktā minētā finansiālā ieguldījuma izmantošanu. 7. Finansiālo ieguldījumu pārskaita tikai vienā Kotdivuāras Valsts kases kontā, kura rekvizītus Kotdivuāras iestādes paziņo reizi gadā. 3. pants Atbildīgas zvejniecības veicināšana Kotdivuāras ūdeņos 1. Eiropas Savienība un Kotdivuāra ne vēlāk kā līdz 2013. gada 1. oktobrim nolīguma 9. pantā noteiktajā Apvienotajā komitejā vienojas par nozares daudzgadu programmu un sīki izstrādātiem tās īstenošanas noteikumiem, jo īpaši par šādiem jautājumiem; a) gada un daudzgadu vadlīnijas par 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās finansiālā ieguldījuma summas izmantošanu; b) gada un daudzgadu mērķi, kas jāsasniedz, lai ar laiku nodrošinātu ilgtspējīgu zvejniecību un atbildīgu zveju, ņemot vērā Kotdivuāras zivsaimniecības politikas prioritātes, jo īpaši tādās jomās kā uzraudzība, kontrole un cīņa pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju; c) ikgadējo rezultātu novērtēšanas kritēriji un procedūras. 3. Visi ierosinātie grozījumi nozares daudzgadu programmā vai konkrētā gadā plānotajām iniciatīvām īpaši atvēlēto summu izmantojumā Pusēm jāapstiprina Apvienotajā komitejā. 4. Puses katru gadu Apvienotajā komitejā veic nozares daudzgadu programmas īstenošanas rezultātu novērtējumu. Ja vajadzīgs, Puses turpina šo uzraudzību arī pēc šā protokola darbības termiņa beigām, līdz 2. panta 2 punkta b) apakšpunktā minētā finansiālā ieguldījuma īpašā summa ir pilnībā izmantota. 4. pants Zinātniskā un tehniskā sadarbība atbildīgas zvejniecības veicināšanā 1. Puses apņemas veicināt atbildīgu zvejniecību Kotdivuāras ūdeņos, pamatojoties uz nediskriminēšanas principu attiecībā pret dažādajām flotēm, kas zvejo šajos ūdeņos. 2. Šā protokola piemērošanas laikā Eiropas Savienība un Kotdivuāras iestādes pēc iespējas seko līdzi resursu stāvokļa izmaiņām Kotdivuāras zvejas zonā. 3. Puses apņemas veicināt sadarbību, kas atbildīgas zvejniecības jomā notiek apakšreģiona mērogā un īpaši Starptautiskajā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijā (ICCAT) vai jebkurā citā kompetentā apakšreģionālā vai starptautiskā organizācijā. Puses apņemas ievērot visus ICCAT ieteikumus. 4. Saskaņā ar nolīguma 4. pantu un pamatojoties uz ICCAT pieņemtajiem ieteikumiem un rezolūcijām, un ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus, Puses apspriežas nolīguma 3. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā, lai — attiecīgā gadījumā pēc zinātniskas apspriedes (iespējams, apakšreģiona mērogā) —, savstarpēji vienojoties, pieņemtu tādus pasākumus zvejas resursu ilgtspējīgai pārvaldībai, kas ietekmē Eiropas kuģu darbību. 5. Puses sadarbojas, lai stiprinātu zvejas kontroles un inspekcijas mehānismus Kotdivuāras Republikā. 5. pants Zvejas iespēju pārskatīšana pēc vienošanās 1. Šā protokola 1. pantā minētās zvejas iespējas pēc 4. panta 4. punktā minētajā apspriedēm un pēc savstarpējas vienošanās var tikt palielinātas ar nosacījumu, ka šāds palielinājums neapdraudēs Kotdivuāras Republikas resursu ilgtspējīgu pārvaldību. Tādā gadījumā 2. panta 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam palielina. 2. Ja turpretim Puses vienojas samazināt 1. pantā minētās zvejas iespējas, finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina. 3. Var pārskatīt arī zvejas iespēju sadalījumu dažādu tipu kuģiem, ja Puses par to ir apspriedušās un vienojušās, ievērojot 4. panta 4. punktā minētās zinātniskās apspriedes ieteikumus par to krājumu pārvaldību, kurus šāda pārdale var ietekmēt. Puses vienojas par attiecīgu finansiālā ieguldījuma korekciju, ja tā vajadzīga pārskatītā zvejas iespēju sadalījuma dēļ. 6. pants Jaunas zvejas iespējas un izpētes zveja 1. Ja Eiropas zvejas kuģi vēlas izmantot 1. pantā neminētas zvejas iespējas, Eiropas Savienība un Kotdivuāras Republika apspriežas par šādas atļaujas saņemšanas iespējām. Šajās apspriedēs Puses ievēro attiecīgos zinātniskos atzinumus, it īpaši tos, ko sniegušas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas, piemēram, Austrumu Vidusatlantijas Zvejniecības komiteja (CECAF). Attiecīgā gadījumā Puses vienojas par jauno zvejas iespēju iedalīšanas nosacījumiem un daudzgadu pārvaldības plānu ieviešanu. Ja vajadzīgs, Puses izdara grozījumus šajā protokolā un tā pielikumā. 2. Pēc 4. panta 4. punktā paredzētajām apspriedēm Puses var atļaut veikt izpētes zvejas reisus Kotdivuāras zvejas zonā, lai noskaidrotu jaunas zvejas tehnisko iespējamību un jaunu zvejniecību ekonomisko rentabilitāti. 2.1. Šim nolūkam Eiropas Savienība paziņo Kotdivuāras iestādēm par izpētes zvejas licenču pieprasījumiem, pamatojoties uz tehnisku dokumentāciju un norādot: — kuģa tehniskos parametrus, — kuģa apkalpes pieredzi attiecīgā zvejā, — priekšlikumu reisa tehniskajiem parametriem (ilgums, zvejas rīki, izpētes reģioni utt.). 2.2. Izpētes zvejas reisu ilgums nepārsniedz sešus mēnešus. Par šiem reisiem jāsamaksā Kotdivuāras iestāžu noteikta maksa. 2.3. Visu reisa laiku uz kuģa ir karoga valsts zinātniskais novērotājs un Kotdivuāras iestāžu izraudzīts novērotājs. 2.4. Nozveja, kas gūta saskaņā ar izpētes zveju un tās reisa laikā, pieder kuģa īpašniekam. 2.5. Sīki izklāstītus reisa rezultātus analizēšanai paziņo Apvienotajai komitejai. 7. pants Piemērojamie valsts tiesību akti 1. Savienības zvejas kuģu darbības Kotdivuāras ūdeņos reglamentē Kotdivuārā piemērojamie tiesību akti, izņemot tad, ja nolīgumā, šajā protokolā vai tā pielikumā ir noteikts citādi. 2. Kotdivuāras iestādes informē Eiropas Savienību par visām izmaiņām vai jauniem tiesību aktiem saistībā ar zivsaimniecības nozari. 3. Eiropas Savienība informē Kotdivuāras iestādes par visām izmaiņām vai jauniem tiesību aktiem saistībā ar Eiropas Savienības tālbraucēju kuģu flotes zvejas darbībām. 8. pants Protokola darbības apturēšana 1. Šā protokola īstenošanu pēc vienas Puses iniciatīvas un pēc apspriešanās Apvienotajā komitejā aptur, ja ir izpildīti viens vai vairāki šādi nosacījumi: a) radušies tādi ārkārtas apstākļi, kas noteikti Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 2. panta h) punktā un kas traucē zvejas darbību norisi Kotdivuāras zvejas zonā; b) tādas būtiskas izmaiņas vienas vai otras Puses zvejniecības politikas veidošanā un īstenošanā, kuras ietekmē šā protokola noteikumus; c) ja iedarbināti apspriešanās mehānismi, kas ir paredzēti Kotonū nolīguma 96. pantā attiecībā uz gadījumiem, kad pārkāpti cilvēktiesību svarīgākie elementi un pamatelementi, kas paredzēti minētā nolīguma 9. pantā; d) Eiropas Savienība neveic 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētos finansiālā ieguldījuma maksājumus šā protokola 9. pantā neparedzētu iemeslu dēļ; e) starp abām Pusēm radušās nopietnas un neatrisinātas domstarpības par šā protokola piemērošanu vai interpretāciju. 2. Ja protokola piemērošanu aptur 1. punkta c) apakšpunktā neparedzētu iemeslu dēļ, apturēšanā ieinteresētā Puse attiecīgu rakstisku paziņojumu par šādu nodomu iesniedz vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kurā šāda apturēšana stājas spēkā. Protokola apturēšanu 1. punkta c) apakšpunktā minēto iemeslu dēļ piemēro nekavējoties pēc apturēšanas lēmuma pieņemšanas. 3. Apturēšanas gadījumā Puses turpina apspriesties, lai strīdu atrisinātu izlīgstot. Ja tas izdodas, protokola piemērošanu atsāk un finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina atkarībā no laikposma, kurā protokola piemērošana bija apturēta. 9. pants Finansiālā ieguldījuma maksājumu apturēšana un pārskatīšana 1. Finansiālo ieguldījumu, kas minēts 2. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā, pēc apspriešanās Apvienotajā komitejā var pārskatīt vai apturēt, ja ir izpildīti viens vai vairāki šādi nosacījumi: a) radušies tādi ārkārtas apstākļi, kas noteikti Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 2. panta h) punktā un kas traucē zvejas darbību norisi Kotdivuāras zvejas zonā; b) notikušas tādas būtiskas izmaiņas vienas vai otras Puses zvejniecības politikas veidošanā un īstenošanā, kuras ietekmē šā protokola noteikumus; c) ja iedarbināti apspriešanās mehānismi, kas ir paredzēti Kotonū nolīguma 96. pantā attiecībā uz gadījumiem, kad pārkāpti cilvēktiesību svarīgākie elementi un pamatelementi, kasparedzēti minētā nolīguma 9. pantā. 2. Eiropas Savienība var pilnībā vai daļēji apturēt šā protokola 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās finansiālā ieguldījuma īpašās summas maksājumus, ja finansiālais ieguldījums nav izmantots vai pēc Apvienotās komitejas veiktā novērtējuma tiek konstatēts, ka gūtie rezultāti neatbilst programmā paredzētajiem. 3. Finansiālā ieguldījuma maksājumus un zvejas darbības var atsākt, tiklīdz ir atjaunots sākotnējais stāvoklis, kāds bija pirms 1. punktā minēto apstākļu rašanās, un ja Puses apspriešanās rezultātā vienojas par atsākšanu, un/vai ja 2. punktā minētie finansiālās izpildes rezultāti to pamato. Tomēr 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās finansiālā ieguldījuma īpašās summas maksājumus vairs nedrīkst izdarīt, kad pagājuši 6 mēneši pēc protokola darbības termiņa beigām. 4. Eiropas Savienības kuģiem piešķirtās zvejas licences var tikt apturētas, kamēr ir apturēta finansiālā ieguldījuma maksāšana saskaņā ar 2. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Zvejas darbību atsākšanas gadījumā šo zvejas licenču derīguma termiņu pagarina par laikposmu, kas atbilst zvejas darbību apturēšanas ilgumam. 5. Ievērojot šā panta 1. punktā paredzētos noteikumus, ja Eiropas Savienība neveic 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētos maksājumus, Kotdivuāras iestādes oficiāli informē Eiropas Savienību par maksājumu neveikšanu. Pēdējā veic nepieciešamo pārbaudi un, ja vajadzīgs, veic maksājumu ne vēlāk kā 60 darbdienās pēc oficiālā paziņojuma saņemšanas dienas. Ja, beidzoties šim termiņam, maksājums nav veikts vai ja nav attiecīga pamatojuma, Kotdivuāras iestādes var apturēt protokola piemērošanu saskaņā ar 8. pantā paredzētajiem noteikumiem. Protokola piemērošanu atsāk, tiklīdz ir veikts attiecīgais maksājums. 10. pants Pāreja uz elektronisku datu apmaiņu 1. Kotdivuāras Republika un Eiropas Savienība apņemas bez kavēšanās ieviest vajadzīgās sistēmas, lai elektroniski apmainītos ar visu informāciju un dokumentiem, kas saistīti ar nolīguma īstenošanu. 2. Dokumentu elektroniskā formātā vienmēr uzskata par līdzvērtīgu dokumentam papīra formā. 3. Kotdivuāras Republika un Eiropas Savienība nekavējoties informē viena otru par visiem datorizētās sistēmas darbības traucējumiem. Ar nolīguma īstenošanu saistīto informāciju un dokumentus šādā gadījumā automātiski aizstāj ar dokumentiem papīra formā atbilstīgi pielikumā paredzētajiem noteikumiem. 11. pants Datu konfidencialitāte Kotdivuāras Republika apņemas visus atbilstoši nolīgumam iegūtos datus attiecībā uz Eiropas Savienības kuģiem un to zvejas darbībām vienmēr stingri aizsargāt saskaņā ar konfidencialitātes un datu aizsardzības principiem. 12. pants Protokola darbības izbeigšana 1. Protokola darbības izbeigšanā ieinteresētā Puse vismaz sešus (6) mēnešus pirms dienas, kad šai izbeigšanai jāstājas spēkā, rakstveidā paziņo otrai Pusei par nodomu izbeigt protokola piemērošanu. 2. Pēc iepriekšējā punktā minētā paziņojuma nosūtīšanas Puses sāk apspriešanos. 13. pants Provizoriska piemērošana Šo protokolu provizoriski piemēro no 2013. gada 1. jūlija. 14. pants Stāšanās spēkā 1. Šis protokols stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai paziņo par šim nolūkam nepieciešamo procedūru pabeigšanu. PIELIKUMS Eiropas Savienības KUĢU ZVEJAS DARBĪBAS NOSACĪJUMI KOTDIVUĀRAS ZVEJAS ZONĀ I NODAĻA Vispārīgi noteikumi 1. Kompetentā iestāde Ja vien nav norādīts citādi, visas atsauces uz Eiropas Savienības (ES) vai Kotdivuāras Republikas kompetento iestādi šajā pielikumā ir — – attiecībā uz ES — atsauces uz Eiropas Komisiju, kas vajadzības gadījumā rīkojas ar Kotdivuārā atrodošās ES delegācijas starpniecību; – attiecībā uz Kotdivuāras Republiku — atsauces uz Zivsaimniecības ministriju. 2. Zvejas zona Eiropas Savienības kuģi zvejas darbības drīkst veikt ūdeņos, kas atrodas tālāk par 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijām, ievērojot 3. punktā izklāstītos noteikumus. 3. Kuģošanai un zvejai aizliegtās zonas Kuģošanai un zvejai aizliegto zonu robežas Kotdivuāras Republikas Zivsaimniecības ministrija paziņo kuģu īpašniekiem zvejas licenču izdošanas brīdī. Informēta tiek arī ES delegācija. 4. Bankas konts Pirms protokola stāšanās spēkā Kotdivuāras Republika paziņo ES tā bankas konta rekvizītus, uz kuru saskaņā ar nolīgumu jāpārskaita naudas summas, kuras maksā ES kuģi. Maksu par bankas pārskaitījuma veikšanu sedz kuģu īpašnieki. II NODAĻA Zvejas licenču pieprasīšanas un izdošanas kārtība Šā pielikuma noteikumu piemērošanai termins „licence” ir ekvivalents terminam „zvejas atļauja”, kāds tas definēts Eiropas Savienības tiesību aktos. 1. Zvejas licences saņemšanas nosacījumi un zvejottiesīgie kuģi Tikai uz licenci tiesīgi kuģi var saņemt šādu licenci, lai zvejotu Kotdivuāras zvejas zonā. Tādēļ tiem jābūt reģistrētiem ES zvejas kuģu reģistrā. Kuģis ir tiesīgs zvejot, ja nedz tā īpašniekam, nedz kapteinim, nedz pašam kuģim nav aizliegts veikt zvejas darbības Kotdivuārā. To saistībām pret Kotdivuāras iestādēm jābūt nokārtotām tādā nozīmē, ka tiem jābūt izpildījušiem visas saistības, kuras izriet no zvejas darbībām, ko tie Kotdivuārā veic saskaņā ar šīs valsts un ES noslēgtajiem zivsaimniecības nolīgumiem. 2. Licences pieprasījumi ES kompetentās iestādes vismaz 30 darbdienas pirms vēlamā licences derīguma termiņa sākuma elektroniskā vai jebkādā citā ātrā veidā iesniedz par zivsaimniecību atbildīgajai Kotdivuāras ministrijai pieprasījumu par katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar nolīgumu. Par zivsaimniecību atbildīgajai ministrijai pieprasījumus iesniedz tādā formā, kuras paraugs pievienots šā pielikuma 1. papildinājumā. Katram licences pieprasījumam pievieno: — pierādījumu par vienotas likmes avansa maksājuma nokārtošanu uz licences derīguma termiņa laiku, — kuģa (sānskats) krāsu fotoattēlu, zvejas palīgkuģu krāsu fotoattēlu, kā arī antenas tipa zivju lokācijas palīgierīces krāsu fotoattēlu, — izmantoto zvejas rīku attēlu un sīku aprakstu. Saskaņā ar spēkā esošo protokolu, lai atjaunotu zvejas licenci kuģim, kura tehniskie parametri nav mainījušies, atjaunošanas pieprasījumam pievieno tikai pierādījumu par maksājuma nokārtošanu. 3. Vienotas likmes maksa Maksu par licenci iemaksā kontā, kuru Kotdivuāras iestādes norāda saskaņā ar protokola 1. panta 4. punktu. Licences maksā ietilpst valsts un vietējie nodokļi, izņemot ostas nodokļus un maksu par pakalpojumiem. 4. Provizorisks zvejas licenču saņēmušo kuģu saraksts Saņemot zvejas licenču pieprasījumus un paziņojumu par avansa maksājumu, Kotdivuāra sagatavo provizorisku zvejas licenču pieprasītāju kuģu sarakstu. Šo sarakstu nekavējoties nosūta par zvejas kontroli atbildīgajai valsts iestādei un ES. ES nosūta provizorisko sarakstu kuģa īpašniekam vai līdzparakstītājam. ES pārstāvniecības slēgšanas gadījumā Kotdivuāra var izdot provizoriskā saraksta kopiju tieši kuģa īpašniekam vai līdzparakstītājam. Kuģiem atļauts zvejot, tiklīdz tie ir iekļauti provizoriskajā sarakstā. Uz šādiem kuģiem līdz zvejas licences izdošanai pastāvīgi jāglabā provizoriskā saraksta kopija. 5. Licenču izdošana Visiem kuģiem licences izdod 21 darbdienā pēc tam, kad par zivsaimniecību atbildīgā Kotdivuāras ministrija ir saņēmusi visus 2. punktā minētos dokumentus, un kuģu īpašnieki vai viņu aģenti licences saņem ar Kotdivuārā atrodošās Eiropas Savienības Delegācijas starpniecību. Licences ir derīgas vienu gadu, un tās ir atjaunojamas. Tās izdod laikposmam no 1. jūlija līdz nākamā gada 30. jūnijam. 6. Zvejas licenču saņēmušo kuģu saraksts Tūlīt pēc licences izdošanas, Kotdivuāras Republika sagatavo to kuģu galīgo sarakstu, kuriem atļauts zvejot Kotdivuāras zveja zonā. Šo sarakstu nekavējoties nosūta par zvejas kontroli atbildīgajai valsts iestādei un ES, un šis saraksts aizstāj iepriekš minēto provizorisko sarakstu. 7. Licences nodošana Licenci izdod konkrētam kuģim, un to nevar izmantot cits kuģis. Tomēr pēc ES pieprasījuma un ja ir pierādīts nepārvaramas varas gadījums, piemēram, kuģa zaudējums vai dīkstāve smagas tehniskas avārijas dēļ, licenci bez papildu maksas aizstāj ar jaunu licenci, ko izdod citam tāda paša, protokola 1. pantā minēta tipa kuģim. Šādā gadījumā, aprēķinot nozvejotos daudzumus, lai noteiktu, vai ir jāveic papildu maksājums, ņem vērā abu kuģu kopējo nozveju summu. Aizstājamā kuģa īpašnieks vai aģents ar ES Delegācijas starpniecību nodod anulēto licenci atpakaļ par zivsaimniecību atbildīgajai Kotdivuāras ministrijai. Jaunā licence kļūst derīga dienā, kad kuģa īpašnieks anulēto licenci nodod atpakaļ par zivsaimniecību atbildīgajai Kotdivuāras ministrijai. ES Delegācija Kotdivuārā tiek informēta par licences nodošanu. 8. Licences turēšana uz kuģa Licencei vienmēr jāatrodas uz kuģa. Tomēr kuģiem atļauts zvejot, tiklīdz tie tiek ierakstīti šīs nodaļas 4. punktā minētajā sarakstā. III NODAĻA Licences izdošanas nosacījumi — maksas un avansa maksājumi 1. Maksa tunzivju seineriem un kuģiem zvejai ar dreifējošām āķu jedām ir EUR 35 par Kotdivuāras zvejas zonā nozvejotu tonnu zivju. 2. Licences izdod pēc tam, kad veikti šādi vienotas likmes maksājumi kompetentajām valsts iestādēm: — EUR 5390 par katru tunzivju seineri; šī summa atbilst maksai par vienā gadā nozvejotām 154 tonnām zivju, — EUR 1960 par katru kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām; šī summa atbilst maksai par vienā gadā nozvejotām 56 tonnām zivju. 3. Dalībvalstis ik gadu vēlākais 15. jūnijā paziņo Eiropas Komisijai iepriekšējā gadā nozvejotos daudzumus (tonnās), kurus apstiprinājuši šīs nodaļas 6. punktā minētie zinātniskie institūti. 4. Pamatojoties uz kuģu īpašnieku sagatavotiem nozvejas ziņojumiem, ko apstiprinājuši kompetentie zinātniskie institūti, Eiropas Komisija ne vēlāk kā n+1 gada 31. jūlijā pieņem galīgo paziņojumu par maksām, kuras par kuģi jānomaksā saistībā ar n gada zvejas sezonu. 5. Minēto paziņojumu vienlaikus nosūta par zivsaimniecību atbildīgajai Kotdivuāras ministrijai un — ar dalībvalstu starpniecību — kuģu īpašniekiem. 6. Ja galīgajā paziņojumā norādītā summa ir lielāka par vienotas likmes maksu, kas nokārtota par zvejas licences saņemšanu, kuģa īpašnieks 45 dienu laikā, ja viņam nav iebildumu, atlikumu pārskaita Kotdivuāras Republikai. 7. Tomēr, ja galīgajā paziņojumā norādītā summa ir mazāka nekā šīs iedaļas 2. punktā noteiktais avansa maksājums, starpību kuģu īpašniekiem neatlīdzina. IV NODAĻA Nozvejas deklarēšanas kārtība 1. Zvejas žurnāls Saskaņā ar nolīgumu zvejojoša ES kuģa kapteinis kārto zvejas žurnālu, kura paraugs katrai zvejas kategorijai ir dots šā pielikuma 3. papildinājumā. Kapteinis aizpilda zvejas žurnālu par katru dienu, kurā kuģis atrodas Kotdivuāras zvejas zonā. Kapteinis katru dienu ieraksta zvejas žurnālā nozvejoto un uz kuģa paturēto katras sugas daudzumu, sugas apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu un norādot dzīvsvara kilogramus vai, attiecīgā gadījumā, īpatņu skaitu. Par katru galveno sugu kapteinis norāda arī nulles apjoma nozveju. Attiecīgā gadījumā kapteinis katru dienu ieraksta zvejas žurnālā arī katras sugas izmetumu apjomu, norādot dzīvsvara kilogramus vai, attiecīgā gadījumā, īpatņu skaitu. Zvejas žurnālu aizpilda salasāmi ar lielajiem drukātajiem burtiem, un to paraksta kapteinis. Par zvejas žurnālā reģistrēto datu pareizību atbild kapteinis. 2. Nozvejas datu paziņošana Kapteinis ziņo par kuģa nozveju, iesniedzot Kotdivuāras Zivsaimniecības ministrijai zvejas žurnālus par laikposmu, kurā kuģis ir atradies Kotdivuāras zvejas zonā. Vienlaikus viņš nosūta kopiju Kotdivuāras Okeāna pētniecības centram un vienam no šādiem zinātniskajiem institūtiem: i. IRD (Institut de recherche pour le développement); ii. IEO (Instituto Español de Oceanografia); iii. INIAP (Instituto Nacional de Desenvolvimento das Pescas). Zvejas žurnālus iesniedz, ievērojot šādu kārtību: i. ieejot Kotdivuāras ostā, katra zvejas žurnāla oriģinālu nodod vietējam Kotdivuāras pārstāvim, kas savukārt nodod to Kotdivuāras iestādēm, kuras rakstveidā apstiprina tā saņemšanu; ii. izejot no Kotdivuāras zvejas zonas bez iepriekšējas ienākšanas Kotdivuāras ostā, katra zvejas žurnāla oriģinālu 30 dienu laikā pēc iziešanas no Kotdivuāras zvejas zonas nosūta: a. pa e-pastu (ieteicamais variants), b. pa pastu vai c. pa faksu. Zvejas licences izsniegšanas brīdī kuģiem paziņo faksa un telefona numurus, kā arī e-pasta adresi. Kotdivuāra nekavējoties paziņo attiecīgajiem kuģiem un ES par izmaiņām nosūtīšanai izmantojamajā e-pasta adresē, tālruņa numurā vai nosūtīšanas biežumā. Ja netiek ievēroti šīs nodaļas noteikumi, Kotdivuāras valdībai ir tiesības līdz attiecīgo formalitāšu nokārtošanai apturēt pārkāpēja kuģa licences darbību un uzlikt kuģa īpašniekam sodu, ko paredz Kotdivuārā spēkā esošie tiesību akti. Par to informē Eiropas Savienību un karoga dalībvalsti. 3. Pāreja uz elektronisku sistēmu Puses apliecina kopīgu vēlmi nodrošināt pāreju uz elektronisku sistēmu nozvejas deklarēšanai, pamatojoties uz 5. papildinājumā definētajiem tehniskajiem parametriem. Puses piekrīt Apvienotajā komitejā kopīgi noteikt šīs pārejas kārtību, lai sistēma sāktu darboties no 2014. gada 31. decembra. V NODAĻA Jūrnieku nodarbināšana 1. Eiropas Savienības kuģu īpašnieki apņemas nodarbināt ĀKK valstu pilsoņus, ievērojot šādus nosacījumus un ierobežojumus: — no jūrniekiem, kurus nodarbina uz tunzivju seineriem trešās valsts zvejas zonā tunzivju zvejas sezonā, vismaz 20 % ir ĀKK valstu izcelsmes jūrnieki, — no jūrniekiem, kurus nodarbina uz kuģiem zvejai ar dreifējošām āķu jedām trešās valsts zvejas zonā zvejas sezonā, vismaz 20 % ir ĀKK valstu izcelsmes jūrnieki. 2. Kuģu īpašniekiem jācenšas uzņemt uz kuģa vairāk Kotdivuāras jūrnieku. 3. Uz Kopienas kuģiem nodarbināto jūrnieku tiesības ir tādas, kādas noteiktas Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām. 4. ĀKK valstu jūrnieku darba līgumus noslēdz kuģu īpašnieku aģents vai aģenti un jūrnieki un/vai viņu arodbiedrības vai pārstāvji; katrs līguma parakstītājs saņem vienu tā eksemplāru. Šie līgumi garantē jūrnieku sociālo nodrošinājumu, tostarp dzīvības un veselības apdrošināšanu un apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem. 5. ĀKK valstu jūrnieku algu maksā kuģu īpašnieki. Par algas apmēru vienojas kuģu īpašnieki vai viņu pārstāvji un jūrnieki un/vai viņu arodbiedrības vai pārstāvji. Tomēr ĀKK valstu jūrnieku atalgojuma nosacījumi nedrīkst būt neizdevīgāki par attiecīgo valstu kuģu apkalpes atalgojuma nosacījumiem un nekādā ziņā par ILO standartos paredzētajiem nosacījumiem. 6. Uz Kopienas kuģiem nodarbinātajiem jūrniekiem jāpiesakās attiecīgā kuģa kapteinim iepriekšējā dienā pirms paredzētās stāšanās darbā. Ja jūrnieks nepiesakās noteiktajā dienā un laikā, kuģa īpašnieks automātiski tiek atbrīvots no pienākuma nodarbināt minēto jūrnieku. 7. Informāciju attiecībā uz nodarbinātajiem jūrniekiem kuģu īpašnieki paziņo reizi gadā. Informācijā ietilpst nodarbināto jūrnieku skaits no: – Eiropas Savienības, – ĀKK valsts, Kotdivuāras jūrnieku skaitu uzrādot atsevišķi no pārējo ĀKK valstu jūrnieku skaita, – valsts, kas nav ĀKK valsts un ES dalībvalsts. VI NODAĻA Tehniskie pasākumi Tehniskie pasākumi, kurus piemēro zvejas licenču saņēmušiem kuģiem un saistībā ar zvejas zonu, zvejas rīkiem un piezveju, katrai zvejas kategorijai ir noteikti tehnisko datu lapās šā pielikuma 2. papildinājumā. Kuģiem jāievēro attiecībā uz konkrēto reģionu pieņemtie ICCAT pasākumi un saistošie ieteikumi par zvejas rīkiem un to tehniskajām specifikācijām, kā arī visi pārējie tehniskie pasākumi, kas piemērojami šo kuģu veiktajām zvejas darbībām. VII NODAĻA Novērotāji 1. Kuģi, kuriem atļauts zvejot Kotdivuāras ūdeņos saskaņā ar nolīgumu, uzņem kompetento reģionālo zvejniecības organizāciju izraudzītus novērotājus, ievērojot šādus noteikumus: 1.1. Pēc kompetentās iestādes pieprasījuma Kopienas kuģi uzņem šīs iestādes izraudzītu novērotāju, kura uzdevums ir pārbaudīt Kotdivuāras ūdeņos gūtās nozvejas. 1.2. Kompetentā iestāde izveido to kuģu sarakstu, uz kuriem jāuzņem novērotāji, un izraudzīto novērotāju sarakstu. Šos sarakstus pastāvīgi atjaunina. Tiklīdz saraksti ir gatavi, tos nosūta Eiropas Savienībai, un turpmāk šādus sūtījumus veic ik pēc trim mēnešiem, ja saraksti šajā laikā ir tikuši atjaunināti. 1.3. Kompetentā iestāde paziņo attiecīgajam kuģa īpašniekam vai viņa aģentam tā novērotāja vārdu, kas izraudzīts uzņemšanai uz kuģa, šo paziņojumu veicot licences izsniegšanas brīdī vai vēlākais 15 dienas pirms plānotās novērotāja uzņemšanas. 2. Novērotājs pavada kuģi vienā zvejas reisā. Tomēr pēc skaidra Kotdivuāras kompetento iestāžu pieprasījuma uz kuģa pavadāmo laiku var sadalīt vairākiem zvejas reisiem atkarībā no reisa vidējā ilguma konkrētam kuģim. Šādu pieprasījumu kompetentā iestāde veic tad, kad paziņo, kurš novērotājs izraudzīts darbam uz konkrētā kuģa. 3. Kuģu īpašnieki vai viņu aģenti un kompetentās iestādes vienojas par nosacījumiem, ar kādiem novērotājus uzņem uz kuģa. 4. Novērotājus uz kuģa uzņem kuģa īpašnieka izvēlētā ostā, pirms sācies pirmais reiss, kuru Kotdivuāras ūdeņos veic pēc izraudzīto kuģu saraksta paziņošanas. 5. Attiecīgie kuģu īpašnieki divās nedēļās un desmit dienas iepriekš paziņo, kurā apakšreģiona ostā un kurā datumā plānots uzņemt novērotājus. 6. Ja novērotājus uz kuģa uzņem valstī, kas neatrodas apakšreģionā, kuģa īpašnieks viņiem sedz ceļa izdevumus. Ja kuģis, uz kura ir reģionālais novērotājs, iziet no reģionā esošās zvejas zonas, jāveic visi attiecīgie pasākumi, lai nodrošinātu iespējami drīzu novērotāja atgriešanos, un šīs atgriešanās izmaksas sedz kuģa īpašnieks. 7. Ja novērotājs neierodas norunātajā laikā un vietā un neierodas arī turpmākajās divpadsmit stundās pēc norunātā laika, kuģa īpašnieks tiek automātiski atbrīvots no pienākuma uzņemt šo novērotāju uz kuģa. 8. Novērotājam uz kuģa ir apkalpes locekļa statuss. Kamēr kuģis atrodas Kotdivuāras ūdeņos, viņa uzdevumi ir šādi: 8.1. novērot kuģu zvejas darbības; 8.2. pārbaudīt zvejas darbībās iesaistīto kuģu atrašanās vietas koordinātas; 8.3. ņemt bioloģiskos paraugus zinātniskajām programmām; 8.4. atzīmēt izmantotos zvejas rīkus; 8.5. pārbaudīt zvejas žurnālā reģistrētos datus attiecībā uz Kotdivuāras ūdeņos gūto nozveju; 8.6. pārbaudīt piezvejas procentuālo apmēru un novērtēt komerciālo sugu zivju izmetumu daudzumu; 8.7. paziņot nozvejas datus (arī uz kuģa esošo nozvejas un piezvejas daudzumu) novērotāja kompetentajai iestādei, izmantojot jebkādus piemērotus sakaru līdzekļus. 9. Kapteinis dara visu iespējamo, lai nodrošinātu novērotāja fizisko drošību un labklājību viņa pienākumu izpildes laikā. 10. Novērotāju rīcībā nodod visus līdzekļus, kas vajadzīgi viņa pienākumu izpildei. Kapteinis viņam nodrošina piekļuvi sakaru līdzekļiem, kas vajadzīgi novērotāja pienākumu izpildei, dokumentiem, kuri ir tieši saistīti ar kuģa veikto zvejas darbību, tostarp zvejas žurnālam un kuģa žurnālam, kā arī kuģa daļām, kurām nepieciešams piekļūt, lai atvieglotu novērotāja pienākumu izpildi. 11. Atrazdamies uz kuģa, novērotājs: 11.1. veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka viņa ierašanās un uzturēšanās uz kuģa nepārtrauc un nekavē zvejas darbības; 11.2. saudzē materiālus un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa, un ievēro visu attiecīgā kuģa dokumentu konfidencialitāti. 12. Novērošanas laika beigās pirms nokāpšanas no kuģa novērotājs sagatavo ziņojumu par savu darbību, ko nosūta kompetentajām iestādēm, un šā ziņojuma eksemplāru nosūta Eiropas Savienībai. Novērotājs ziņojumu paraksta kapteiņa klātbūtnē, un kapteinis var ziņojumam pievienot vai likt pievienot, viņaprāt, būtiskas piezīmes, kuras kapteinis paraksta. Kad zinātniskais novērotājs atstāj kuģi, viņš nodod kapteinim vienu ziņojuma eksemplāru. 13. Kuģa īpašnieks sedz izmaksas par novērotāja uzturēšanos uz kuģa tādos pašos sadzīves apstākļos, kādos uzturas kuģa apkalpes locekļi, un ievērojot praktiskās iespējas, kas ir pieejamas uz kuģa. 14. Novērotāju algu maksā un sociālās iemaksas veic kompetentā iestāde. 15. Puses savstarpēji un ar citām ieinteresētajām personām iespējami drīz apspriežas par reģionālo novērotāju sistēmas izveidošanu un par kompetentās reģionālās zvejniecības organizācijas izvēli. Kamēr reģionālo novērotāju sistēma vēl nav ieviesta, kuģi, kam atļauts zvejot Kotdivuāras zvejas zonā saskaņā ar nolīgumu, uzņem nevis reģionālos novērotājus, bet gan novērotājus, kurus Kotdivuāras kompetentās iestādes izraudzījušās, ievērojot iepriekš paredzētos noteikumus. VIII NODAĻA Kontrole un inspekcija 1. Kuģa ieiešana zonā un iziešana no tās 1.1. Eiropas kuģi vismaz trīs stundas iepriekš paziņo par zvejas kontroli atbildīgajām Kotdivuāras kompetentajām iestādēm savu nodomu ieiet Kotdivuāras zvejas zonā vai iziet no tās. Paziņojumā par ieiešanu vai iziešanu kuģis jo īpaši norāda: i. plānoto ieiešanas/iziešanas datumu, laiku un vietu; ii. katras uz kuģa paturētās sugas īpatņu daudzumu, sugas apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu un norādot dzīvsvara kilogramus vai, attiecīgā gadījumā, īpatņu skaitu; iii. produkcijas veidu un tās sagatavošanas veidu. 1.2. Sniedzot šos paziņojumus, priekšroka dodama e-pastam, bet ja tādas iespējas nav, tad faksam. Kotdivuāras Republika nekavējoties apstiprina saņemšanu, nosūtot atbildes e-pastu. 1.3. Kuģi, kuru pārsteidz zvejojam bez paziņošanas kompetentajai Kotdivuāras iestādei, uzskata par noteikumu pārkāpēju. 2. Inspekcijas kārtība 2.1. To Eiropas kuģu kapteiņi, kuri iesaistīti zvejas darbībās Kotdivuāras zvejas zonā, pakļaujas katram tādam Kotdivuāras ierēdnim viņa uzdevumu veikšanas laikā, kuram ir pienācīgas pilnvaras un pierādījumi par to, ka viņš ir norīkots zvejas darbību kontrolei. 2.2. Minētās amatpersonas paliek uz kuģa tikai tik ilgi, cik vajadzīgs viņu pienākumu izpildei. 2.3. Pēc katras inspekcijas Kotdivuāras inspektori sagatavo inspekcijas ziņojumu. ES kuģa kapteinim ir tiesības ierakstīt inspekcijas ziņojumā savas piezīmes. Inspekcijas ziņojumu paraksta inspektors, kas to ir sagatavojis, un ES kuģa kapteinis. Kapteiņa paraksts inspekcijas ziņojumā nenozīmē, ka kuģa īpašnieks atsakās no tiesībām aizstāvēties saistībā ar konstatēto pārkāpumu. Ja kapteinis atsakās parakstīt dokumentu, viņam rakstiski jāpaskaidro atteikuma iemesls, un inspektors protokolā pievieno norādi „Paraksts atteikts”. Pirms nokāpšanas no kuģa pilnvarotie inspektori izdod ES kuģa kapteinim inspekcijas ziņojuma eksemplāru. 2.4. Eiropas kuģu kapteiņi, kas veic izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī kādā Kotdivuāras ostā, pakļaujas šo darbību kontrolei, ko veic Kotdivuāras inspektori, kuriem ir pienācīgas pilnvaras un pierādījumi par to, ka viņi ir norīkoti šādai kontrolei. Pēc katras veiktās inspekcijas un kontroles kuģa kapteinim izdod attiecīgu apliecinājumu. 2.5. Kotdivuāra var atļaut ES piedalīties pārbaudēs novērotāja statusā. 3. Pārkraušana citā kuģī 3.1. Visi Eiropas kuģi, kuri nozvejas pārkraušanu citā kuģī vēlas veikt Kotdivuāras ūdeņos, to dara Kotdivuāras ostās un/vai to ārējā reidā. 3.2. Šo kuģu īpašniekiem vismaz 24 stundas iepriekš jāpaziņo kompetentajām Kotdivuāras iestādēm šāda informācija: — pārkraušanā iesaistīto zvejas kuģu vārdi, — kravas kuģa vārds, SJO numurs un karoga valsts, — pārkraujamo nozveju daudzums tonnās pa sugām, — pārkraušanas datums un vieta. 3.3. Pārkraušanu citā kuģī uzskata par iziešanu no Kotdivuāras zvejas zonas. Kuģa kapteinim jāiesniedz Kotdivuāras kompetentajām iestādēm nozvejas deklarācija un jāpaziņo, vai kuģis turpinās zveju Kotdivuāras zvejas zonā vai izies no tās. 3.4. Nozvejas pārkraušana citā kuģī, ja to veic jebkādā iepriekš neminētā veidā, Kotdivuāras zvejas zonā ir aizliegta. Personas, kas pārkāpj šo noteikumu, soda saskaņā ar Kotdivuārā spēkā esošajiem tiesību aktiem. IX NODAĻA Kuģu satelītnovērošanas sistēma (VMS) 1. Kuģa atrašanās vietas ziņojumi un VMS sistēma Atrodoties Kotdivuārā zvejas zonā, licenci saņēmušiem ES kuģiem jābūt aprīkotiem ar satelītnovērošanas sistēmu (Vessel Monitoring System — VMS), kas nodrošina automātisku un pastāvīgu to atrašanās vietas paziņošanu reizi stundā kuģa karoga valsts Zvejas uzraudzības centram (Fisheries Monitoring Center — FMC). Katrs atrašanās vietas ziņojums satur: a. kuģa identifikācijas datus, b. nesenāko kuģa ģeogrāfisko atrašanās vietu (ģeogrāfiskais garums un platums), kuras noteikšanas kļūda nepārsniedz 500 m un ticamības intervāls ir 99 %; c. atrašanās vietas reģistrēšanas datumu un laiku; d. kuģa ātrumu un kursu. Katru ziņojumu sagatavo šā pielikuma 4. papildinājumā norādītajā formātā. Pirmo reģistrēto atrašanās vietu pēc ieiešanas Kotdivuāras zvejas zonā apzīmē ar kodu “ENT”. Visas turpmākās atrašanās vietas apzīmē ar kodu „POS”, izņemot pirmo reģistrēto atrašanās vietu pēc iziešanas no Kotdivuāras zvejas zonas, kuru apzīmē ar kodu “EXI”. Karoga valsts FMC nodrošina atrašanās vietas ziņojumu automātisku apstrādi un, vajadzības gadījumā, to elektronisku pārsūtīšanu. Atrašanās vietas ziņojumus reģistrē drošā veidā un glabā trīs gadus. 2. Kuģa datu nosūtīšana gadījumā, ja nedarbojas VMS sistēma Kapteinim ir pienākums vienmēr nodrošināt viņa kuģa VMS sistēmas uzturēšanu pilnā darba kārtībā un atrašanās vietas ziņojumu pareizu nosūtīšanu karoga valsts FMC. Ja kuģa VMS sistēma nedarbojas, to salabo vai nomaina mēneša laikā. Ja tas nav izdarīts iepriekš minētajā termiņā, pēc tā beigām kuģim vairs nav atļauts zvejot Kotdivuāras zvejas zonā. Kuģi, kuri zvejo Kotdivuāras zvejas zonā un kuru VMS sistēma ir bojāta, savus atrašanās vietas ziņojumus nosūta karoga valsts FMC pa e-pastu, radio vai faksu vismaz reizi četrās stundās, norādot visus 1. punktā minētos obligātos datus. 3. Atrašanās vietas ziņojumu droša nosūtīšana Kotdivuāras FMC Karoga valsts FMC attiecīgo kuģu atrašanās vietas ziņojumus automātiski nosūta Kotdivuāras FMC, tiklīdz tas spēj ziņojumus saņemt. Karoga valsts un Kotdivuāras FMC apmainās ar savām e-pasta adresēm, ko izmanto saziņai, un nekavējoties informē par visām šo adrešu izmaiņām. Atrašanās vietas ziņojumus pārsūta starp karoga valsts un Kotdivuāras FMC, izmantojot drošu elektronisko sakaru sistēmu. Kotdivuāras FMC nekavējoties informē karoga valsts FMC un ES par jebkādiem atkārtotiem traucējumiem zvejas licenču saņēmuša kuģa atrašanās vietas ziņojumu saņemšanā, kā arī par to, ka attiecīgais kuģis nav paziņojis par savu iziešanu no zvejas zonas. 4. Sakaru sistēmas traucējumi Kotdivuāras Republika nodrošina sava elektroniskā aprīkojuma sadarbspēju ar karoga valsts FMC un nekavējoties informē ES par visiem sakaru un atrašanās vietas ziņojumu saņemšanas traucējumiem, lai pēc iespējas drīzāk rastu tehnisku risinājumu. Visu iespējamo domstarpību atrisināšanai sasauc Apvienoto komiteju. Kapteinis ir atbildīgs par visām kuģa VMS sistēmas manipulācijām, kuras veic ar nolūku traucēt tās darbību vai viltot atrašanās vietas ziņojumus. Par visiem pārkāpumiem piemēro Kotdivuāras spēkā esošajos tiesību aktos paredzētās sankcijas. 5. Atrašanās vietas ziņojumu biežuma pārskatīšana Ja pastāv pamatoti pierādījumi par iespējamu pārkāpumu, Kotdivuāra var pieprasīt karoga valsts FMC (nosūtot šāda pieprasījuma kopiju arī ES) uz noteiktu izmeklēšanas laiku samazināt kuģa atrašanās vietas ziņojumu nosūtīšanas intervālu līdz trīsdesmit minūtēm. Kotdivuārai šāds dokumentārais pierādījums ir jānosūta karoga valsts FMC un ES. Karoga valsts FMC nekavējoties nosūta Kotdivuārai atrašanās vietas ziņojumus, ievērojot jauno nosūtīšanas biežumu. Kad noteiktais izmeklēšanas laiks beidzas, Kotdivuāra par to nekavējoties informē karoga valsts FMC un ES; turpmāk Kotdivuāra tos informē par iespējamiem šīs izmeklēšanas turpinājuma pasākumiem. X NODAĻA Pārkāpumi 1. Pārkāpumu noformēšana Saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem visus licenci saņēmuša ES kuģa izdarītos pārkāpumus norāda inspekcijas ziņojumā. Šo ziņojumu nosūta ES un karoga valstij 7 darbdienu laikā. 2. Kuģa aizturēšana un informatīva sanāksme Pārkāpumu izdarījušam ES kuģim var pieprasīt pārtraukt zvejas darbības un — ja kuģis atrodas jūrā — atgriezties Kotdivuāras ostā. Kotdivuāras Republika ne vēlāk kā 24 stundu laikā paziņo ES par zvejas licenču saņēmuša ES kuģa aizturēšanu. Šim paziņojumam pievieno pierādījumus par konstatēto pārkāpumu. Pirms jebkādu pasākumu veikšanas attiecībā uz kuģi, kapteini, apkalpi vai kravu, izņemot pierādījumu saglabāšanai nepieciešamos pasākumus, Kotdivuāras Republika izraugās izmeklētāju un pēc ES pieprasījuma vienas darbdienas laikā pēc paziņojuma par kuģa aizturēšanu organizē informatīvu sanāksmi, lai noskaidrotu apstākļus, kuru dēļ kuģis tika aizturēts, un informētu par iespējamiem turpmākiem pasākumiem. Šajā informatīvajā sanāksmē var piedalīties kuģa karoga valsts pārstāvis. 3. Sankcijas par pārkāpumu un izlīguma procedūra Sankcijas par konstatēto pārkāpumu nosaka Kotdivuāras Republika saskaņā ar spēkā esošo valsts tiesību aktu noteikumiem. Ja par izdarīto pārkāpumu ir jāierosina tiesvedības process, pirms tā uzsākšanas un ja vien pārkāpums nav uzskatāms par noziedzīgu nodarījumu, Kotdivuāras Republika un kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis uzsāk izlīguma procedūru, lai noteiktu sankciju nosacījumus un smaguma pakāpi. Šajā izlīguma procedūrā var piedalīties kuģa karoga valsts un ES pārstāvis. Izlīguma procedūru pabeidz ne vēlāk kā 3 dienu laikā pēc paziņojuma par kuģa aizturēšanu. 4. Tiesvedības process un drošības nauda Ja izlīgumu nav izdevies panākt un pārkāpums ir nodots izskatīšanai kompetentā tiesu iestādē, pārkāpumu izdarījušā kuģa īpašnieks iemaksā drošības naudu Kotdivuāras Republikas norādītā bankā, un šādas drošības naudas summa, kuru nosaka Kotdivuāras Republika, sedz visas ar kuģa aizturēšanu saistītās izmaksas, iespējamo soda naudu un iespējamās zaudējumu atlīdzības summu. Drošības nauda nav atbrīvojama pirms tiesvedības beigām. Drošības naudu atbrīvo un nekavējoties atmaksā kuģa īpašniekam pēc sprieduma pasludināšanas: a. pilnā apmērā, ja nav noteiktas nekādas sankcijas; b. daļēji, t. i., izmaksā starpību, ja sankcija ir soda nauda, kas nepārsniedz bankā iemaksātās drošības naudas summu. Kotdivuāras Republika informē ES par tiesvedības procesa rezultātiem 7 darbdienu laikā pēc sprieduma pasludināšanas. 5. Kuģa un apkalpes atbrīvošana Kuģis un tā apkalpe drīkst atstāt ostu: – tiklīdz ir izpildītas izlīguma procedūras rezultātā noteiktās sankcijas vai – tiklīdz ir iemaksāta drošības nauda. Papildinājumi 1. Licences pieprasījuma veidlapa 2. Tehnisko datu lapa 3. ICCAT zvejas žurnāls 4. VMS atrašanās vietas ziņojuma formāts 5. Zvejas darbību elektroniska paziņošana (ERS) 1. papildinājums — Licences pieprasījuma veidlapa Zivsaimniecības nolīgums starp Kotdivuāru un Eiropas Savienību ZVEJAS LICENCES PIEPRASĪJUMS I – Iesniedzējs 1. Kuģa īpašnieks: …………………………………………….…Valstspiederība: …................................ 2. Kuģa īpašnieka asociācija vai pārstāvis: ................................................................................... 3. Kuģa īpašnieka asociācijas vai pārstāvja adrese: ............................................................................... ....................................................................................................................................................................... 4. Tālrunis: ................................................. Fakss: ....................................................................... 5. Kapteinis: …………………………………………….…Valstspiederība: ….................................. II – KUĢA IDENTIFIKĀCIJA 1. Kuģa vārds: .................................................................................................................................................... 2. Karoga valsts: ....................................................................................................................................... 3. Iepriekšējais karogs, ja tāds ir: …………………………………………………………………………… 4. Datums, kurā kuģis ieguvis pašreizējo valstspiederību: ……………………………………………………………. 5. Ārējais reģistrācijas numurs: ............................................................................................................... 6. Reģistrācijas osta:… ........................................ MMSI …………………………………………. 7. Kuģa būves gads un vieta: .................................................................................................................. 8. Radio izsaukuma signāls: .................................. Radio izsaukuma frekvence: ........................................................ 9. Korpusa materiāls: Tērauds ¨ Koks ¨ Poliesteris ¨ Cits ¨ III – KUĢA TEHNISKIE PARAMETRI UN IEKĀRTAS 1. Lielākais garums: .................................................. Platums: .......................................................................... 2. Tilpība (izteikta GT London [saskaņā ar Londonas konvenciju]) ................................................................................................................ 3. Galvenā dzinēja jauda kilovatos: : ................ Modelis: .............................. Tips: ........................... 4. Kuģa tips: .................................................. Zvejas kategorija: ..................................................... 5. Zvejas rīki: ........................................................................................................................................... 6. Zvejas zonas: .................................................. Mērķsugas: ............................................................ 7. Apkalpes locekļu skaits: ................................................................................................................. 8. Nozveju glabāšanas veids uz kuģa: Svaigā ¨ Atdzesētā ¨ Jauktā ¨ Sasaldētā ¨ 9. Saldēšanas jauda diennaktī (tonnās): ........................................................................................ 10. Kravas telpu tilpība: ................................................. Skaits: ....................................................... Sagatavots …………………………………, ……………………….. Iesniedzēja paraksts ……………………………………………………. 2. papildinājums – Tehnisko datu lapa TUNZIVJU SALDĒTĀJSEINERI UN KUĢI ZVEJAI AR dreifējošām āķu JEDĀM 1. Zvejas zona Tālāk par 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijas. 2. Atļautie zvejas rīki Zvejas vadi Dreifējošas āķu jedas 3. Zvejai aizliegtās sugas Saskaņā ar Konvenciju par migrējošām sugām un ar ICCAT rezolūcijām milzu haizivi (Cetorhinus maximus), balto haizivi (Carcharodon carcharias), lielacu lapshaizivi (Alopias superciliosus), Sphyrnidae dzimtas āmurhaizivis (izņemot āmurhaizivi Sphyrna tiburo), okeāna baltspuru haizivi (Carcharhinus longimanus) un zīdaino haizivi (Carcharhinus falciformis) zvejot ir aizliegts. Smilšhaizivi (Carcharias taurus) un bara haizivi (Galeorhinus galeus) zvejot ir aizliegts. Abas Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai šo sarakstu atjauninātu, pamatojoties uz Apvienotās zinātniskās komitejas ieteikumu. 4. Atļautā tilpība/ Maksas 4.1. Papildmaksa par nozvejas tonnu || EUR 35 par tonnu 4.2. Ikgadējā vienotās likmes maksa || Seineriem — 5390 euro par 154 tonnām Kuģiem zvejai ar āķu jedām — 1960 euro par 56 tonnām 4.3. Zvejottiesīgo kuģu skaits || 28 seineri, 10 kuģi zvejai ar āķu jedām 3. papildinājums — Zvejas žurnāls ICCAT TUNZIVJU ZVEJAS ŽURNĀLS || || || Āķu jeda Dzīvā ēsma Riņķvads Tralis Outros (Cits) || || || || || || || || || || || || || Kuģa vārds: ……………………………………………………………………. || Reģistrētā bruto tilpība: …………………………………………………............................. || Kuģis IZGĀJA Kuģis ATGRIEZĀS || Mēnesis || Diena || Gads || Osta || || || Karoga valsts: ……………………………………………………………………........................... || Tilpība tonnās: ……………………………………………........ || || || || || || || || Reģistrācijas numurs: ………………………………………………………………................................... || Kapteinis: ……………………………………………………….... || || || || Kuģa īpašnieks: ………………………………………………………….......................... || Apkalpes locekļu skaits: ….…………………………………………………........................ || || || || || || || || Adrese: ………………………………………………………………………….... || Ziņojuma datums: ………………………………………………...... || || || || (Auteur du rapport): ………………………………………………................................. || Dienu skaits jūrā: || || Zvejas dienu skaits: Zvejas rīku iemetienu skaits: || || Zvejas reisa Nr.: || || || || || || Datums || Rajons || Ūdens virsmas temperatūra (ºC) || Zvejas piepūle Izmantoto āķu skaits || Capturas (Nozvejas) || Isco usado na pesca (Izmantotā ēsma) || Mēnesis || Diena || Z/D platums || A/R garums || Zilā tunzivs jeb dienvidu tunzivs Thunnus thynnus vai maccoyi || Dzeltenspuru tunzivs Thunnus albacares || (Lielacu tunzivs) Thunnus obesus || (Garspuru tunzivs) Thunnus alalunga || (Zobenzivs) Xiphias gladius || (Svītrainais marlīns) (Baltais marlīns) Tetraptunus audax vai albidus || (Melnais marlīns) Makaira indica || (Buriniekzivis) Istiophorus albicane vai platypterus || Svītrainā tunzivs Katsuwonus pelamis || (Jaukta nozveja) || Dienas kopējā nozveja (svaru norāda tikai kg) || Saira || Dienvidatlantijas kalmārs || Dzīvā ēsma || (Cita) || || || || || || || Daudzums || svars, kg || Daudzums || kg || Daudzums || kg || Daudzums || kg || Daudzums || kg || Daudzums || kg || Daudzums || kg || Daudzums || kg || Daudzums || kg || Daudzums || kg || Daudzums || kg || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || IZKRĀVUMI (KG) || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Piezīmes || || || || || 1 — Aizpilda vienu žurnāla lapu mēnesī, vienu rindu dienā. || || 3 — „Diena” ir tā diena, kad tiek iemestas āķu jedas. || 5 — Apakšējo rindu (izkrāvumi) aizpilda tikai reisa beigās. Norāda faktisko svaru izkraušanas laikā. || || 2 — Pēc katra reisa šā zvejas žurnāla kopiju nosūta savam korespondentam vai ICCAT, Calle Corazón de María, 8, 28002 Madrid, Spānija || || 4 — Ar zvejas rajonu apzīmē kuģa atrašanās vietu. Noapaļo minūtes un ieraksta platuma un garuma grādus. Norāda Z vai D un A vai R. || || 6 — Visa šeit norādītā informācija ir konfidenciāla. || || || 4. papildinājums — VMS atrašanās vietas ziņojuma formāts VMS ziņojumi Kotdivuārai ZIŅOJUMS PAR ATRAŠANĀS VIETU Datu elements || Lauka kods || Obligāti vai fakultatīvi || Piezīmes Ieraksta sākums || SR || O || Sistēmas dati: norāda ieraksta sākumu Adresāts || AD || O || Ziņojuma dati: informācijas saņēmējas valsts ISO trīsburtu kods Sūtītājs || FR || O || Ziņojuma dati: informācijas sūtītājas valsts ISO trīsburtu kods Numurs || RN || F || Ziņojuma dati: ieraksta kārtas numurs konkrētajā gadā Ziņojuma tips || TM || O || Ziņojuma dati: ziņojuma tips — „ENT”, „POS” vai „EXI” Kuģa vārds || NA || F || Kuģa vārds Ārējais reģistrācijas numurs || XR || F || Kuģa dati: kuģa borta numurs Radio izsaukuma signāls || RC || O || Kuģa dati: kuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls ES flotes reģistra numurs || IR || F || Kuģa dati: Puses piešķirts unikāls kuģa numurs — karoga valsts ISO trīsburtu kods, aiz kura norādīts numurs Ģeogrāfiskais platums || LT || O || Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: atrašanās vieta ± 99 999 (WGS-84) Ģeogrāfiskais garums || LG || O || Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: atrašanās vieta ± 999 999 (WGS-84) Ātrums || SP || O || Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: kuģa ātrums mezglos ar desmitdaļām Kurss || CO || O || Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: kuģa kurss 360° skalā Datums || DA || O || Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas datums pēc UTC (GGGGMMDD) Laiks || TI || O || Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas datums pēc UTC (HHMM) Ieraksta beigas || ER || O || Sistēmas dati: apzīmē ieraksta beigas Formatējums Datus pārraida pēc šāda parauga: – divas diagonālas svītras (//) un burti „SR” norāda ziņojuma sākumu, – datu elementa sākumu apzīmē ar divām slīpsvītrām (//) un attiecīgo kodu, – datu elementa kodu no datiem atdala ar vienu slīpsvītru (/), – datu elementus atdala ar atstarpi, – burti „ER” un divas diagonālas svītras (//) norāda ieraksta beigas. 5. papildinājums — Zvejas darbību elektroniska paziņošana Elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmas 1. Visiem ES kuģiem, kas zvejo saskaņā ar šo protokolu, jābūt aprīkotiem ar elektronisku reģistrācijas un ziņošanas sistēmu, kas turpmāk saukta par ERS (ERS — Electronic Reporting System) un kas visu laiku, kamēr kuģis atrodas Kotdivuāras ūdeņos, darbojas un spēj reģistrēt un pārsūtīt datus par zvejas darbībām. Eiropas kuģim, kas nav aprīkots ar ERS sistēmu vai kuram ERS sistēma nedarbojas, nav atļauts uzsākt zvejas darbības Kotdivuāras ūdeņos. 2. Karoga ES dalībvalsts un Kotdivuāra nodrošina, ka to Zvejas uzraudzības centra (FMC) rīcībā ir datoraprīkojums un vajadzīgā programmatūra ERS datu automātiskai pārraidei XML formātā, kas pieejams tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm, un ERS datu elektroniskai uzglabāšanai vismaz 3 gadus. Jebkāds minētā formāta grozījums vai atjauninājums ir jāidentificē un jādatē, un tas stāsies spēkā pēc 6 mēnešiem. 3. ERS datu pārraidīšanai izmanto elektroniskus saziņas līdzekļus, ko ES vārdā pārvalda Eiropas Komisija. 4. Puses nodrošina, ka ERS dati tiek reģistrēti secīgā veidā. 5. Karoga dalībvalsts un Kotdivuāra nodrošina, ka to FMC paziņo viens otram noderīgus kontaktpersonu vārdus, elektroniskās adreses, kā arī tālruņa un faksa numurus. Turpmākus šo datu grozījumus paziņo nekavējoties. ERS datu nosūtīšana 6. Visi ES kuģi, kas zvejo saskaņā ar šo protokolu: a. kārto elektronisku zvejas žurnālu par katru dienu, kad tie uzturas Kotdivuāras ūdeņos. Katras sugas identificēšanai izmanto FAO trīsburtu kodu un norāda dzīvsvara kilogramus vai, attiecīgā gadījumā, īpatņu skaitu; b. neskarot VII nodaļā paredzētos noteikumus, ik reizi, kad tie ieiet Kotdivuāras ūdeņos vai iziet no tiem, nosūta datus par nozvejotiem daudzumiem, kas atrodas uz kuģa, atsevišķi par katru zvejas licencē norādīto sugu; c. reģistrē Kotdivuāras ūdeņos veikto nozveju pa sugām un par katru zvejas rīku iemetienu, norādot nozvejotos daudzumus un izmetumus. Par sugām, kas uzskaitītas zvejas licencē, kapteinis norāda arī nulles apjoma nozveju; d. neskarot V nodaļā paredzētos noteikumus, reģistrē pa sugām pārkrautos un/vai izkrautos daudzumus; e. elektroniski pārraida ERS datus savas karoga valsts FMC līdz plkst. 23.59 pēc UTC. 7. Kapteinis atbild par reģistrēto un pārraidīto ERS datu pareizību. 8. Karoga dalībvalsts nodrošina, ka tās FMC nekavējoties pārraida ERS datus Kotdivuāras FMC saskaņā ar 2. punktā noteiktajām procedūrām un noteiktajā formātā. 9. Kotdivuāras FMC: a. ievēro konfidencialitāti attiecībā pret visiem ERS datiem; b. pārraida ERS datus kuģa karoga valsts FMC ne vēlāk kā 48 stundas pēc katras pārkraušanas un/vai izkraušanas darbības beigām. Tehniskas kļūmes 10. ES kuģa karoga valsts nodrošina, ka kapteinis, īpašnieks vai tā pārstāvis tiek nekavējoties informēts par katru tehnisku kļūmi, kas atgadās tās ERS sistēmas darbībā, ar kuru aprīkots kuģis. 11. Ja ERS sistēmas darbībā atgadījusies tehniska kļūme, kuģa kapteinis un/vai īpašnieks nodrošina, ka ERS sistēma tiek salabota vai aizstāta ar citu viena mēneša laikā pēc atgadījušās kļūmes. 12. Katrs ES kuģis, kas veic zvejas darbības un kam ERS sistēmā ir kļūme, katru dienu līdz plkst. 23.59 pēc UTC pārraida ERS datus savas karoga valsts FMC, izmantojot jebkuru citu elektronisku saziņas līdzekli. ERS datu nesaņemšana 13. Kotdivuāras FMC nekavējoties paziņo kompetentajai karoga valsts FMC un ES par jebkādu pārtraukumu tāda ES kuģa ERS datu pārraidē, kurš zvejo saskaņā ar šo protokolu. 14. Tiklīdz šis paziņojums ir saņemts, karoga valsts FMC nekavējoties noskaidro iemeslus, kuru dēļ ERS dati nav tikuši pārraidīti, un veic attiecīgus pasākumus problēmas atrisināšanai. Karoga valsts FMC nekavējoties informē Kotdivuāras FMC un ES par noskaidrotajiem cēloņiem un attiecīgajiem pasākumiem stāvokļa labošanai. 15. Trūkstošos ERS datus karoga valsts FMC nekavējoties nosūta Kotdivuāras FMC. 16. Ja Kotdivuāras FMC nedarbojas, Eiropas Savienība paziņo Kotdivuāras iestādēm apstiprinātos ikmēneša ERS datus par Eiropas kuģiem, kas zvejojuši Kotdivuāras ūdeņos. TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4. Mērķi 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5. Trešo personu iemaksas 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai starp Eiropas Savienību un Kotdivuāras Republiku noslēgtu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts starp abām Pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[6] 11. – Jūrlietas un zivsaimniecība 11.03. – Starptautiskā zvejniecība un jūras tiesības 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[7] X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4. Mērķi 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Apspriežot un noslēdzot nolīgumus zivsaimniecības nozarē ar trešām valstīm, tiek panākts galvenais mērķis uzturēt un saglabāt Eiropas Savienības flotes, tai skaitā tāljūras kuģu, tradicionālās zvejas darbības zvejas zonās, kas atrodas trešo valstu ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ), un veidot partnerību, lai nostiprinātu zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu ārpus ES ūdeņiem. Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (ZPN) nodrošina arī saskanību starp kopējās zivsaimniecības politikas principiem un saistībām, kas pieņemtas citās Eiropas politikas jomās (trešo valstu resursu ilgtspējīga izmantošana, cīņa pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju, partnervalstu integrācija globālajā ekonomikā, kā arī politiskajā un finansiālajā ziņā labāka zvejniecības pārvaldība). 1.4.2. Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētais mērķis Nr. 1 Panākt ilgtspējību zivsaimniecības nozarē ārpus Savienības ūdeņiem, nodrošināt Eiropas klātieni nomaļās zvejniecībās un aizsargāt Eiropas zivsaimniecības nozares intereses un patērētāju intereses, apspriežot un noslēdzot ZPN ar piekrastes valstīm saskanībā ar citām Eiropas politikas jomām. Attiecīgās ABM/ABB darbības Jūrlietas un zivsaimniecība, starptautiskā zvejniecība un jūras tiesības, starptautiskie nolīgumi zivsaimniecības nozarē (budžeta pozīcija 11 0301). 1.4.3. Paredzamie rezultāti un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām Protokola noslēgšana veicinās to zvejas iespēju saglabāšanu, kādas Eiropas Savienības kuģiem bija Kotdivuāras zvejas zonā. Protokols veicinās arī zvejas resursu labāku pārvaldību un saglabāšanu ar finanšu atbalstu (nozares atbalsts), kā arī tādu programmu īstenošanu, kuras valsts līmenī pieņēmusi partnervalsts, jo īpaši kontroles un nelegālas zvejas apkarošanas jomā. 1.4.4. Rezultātu un ietekmes rādītāji Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus. Zvejas iespēju izmantojuma pakāpe (izmantoto zvejas atļauju procentuālais daudzums salīdzinājumā ar protokola sniegtajām iespējām). Nozvejas datu un nolīguma komerciālās vērtības datu apkopošana un analīze. Ietekme uz nodarbinātību un pievienoto vērtību ES, kā arī uz ES tirgus stabilizāciju (apkopotā veidā kopā ar citiem ZPN). Darba apspriežu un Apvienotās komitejas sanāksmju skaits. 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Piemērošanas laikposms protokolam par 2007.–2013. gadu beidzas 2013. gada 30. jūnijā. Paredzēts, ka jauno protokolu provizoriski piemēro no 2013. gada 1. jūlija. Lai nodrošinātu zvejas darbību nepārtrauktību, līdztekus šai procedūrai ir uzsākta procedūra, lai Padome pieņemtu lēmumu par šā protokola parakstīšanu un provizorisku piemērošanu. Jaunais protokols ļaus regulēt Eiropas flotes darbību Kotdivuāras zvejas zonā, bet Eiropas kuģu īpašniekiem — prasīt licences zvejai Kotdivuāras ūdeņos. Turklāt jaunais protokols stiprinās sadarbību starp ES un Kotdivuāru, lai veicinātu ilgtspējīgas zivsaimniecības politikas veidošanu. Tajā jo īpaši paredzēta kuģu uzraudzība ar VMS palīdzību un nozvejas datu paziņošana elektroniski. Nozares atbalsts ir palielināts, lai palīdzētu Kotdivuāras Republikai pildīt starptautiskās saistības, ko tā uzņēmusies ostas valsts kontroles jomā. 1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Ja ES nenoslēgtu šo jauno protokolu, tiktu noslēgti privāti līgumi, kuri negarantētu ilgtspējīgu zvejniecību. Eiropas Savienība cer arī, ka ar šo protokolu Kotdivuāras Republika turpinās efektīvi sadarboties ar ES, jo īpaši nelegālās zvejniecības apkarošanas jomā. 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Iepriekšējā protokolā sniegto zvejas iespēju neizmantošanas rezultātā Puses samazināja zvejas iespējas. Nozares atbalsts ir palielināts, ņemot vērā Kotdivuāras zivsaimniecības administrācijas vajadzības pēc valstī notikušā pilsoņu kara. 1.5.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem Saistībā ar ZPN pārskaitītie finanšu līdzekļi veido atkārtoti izmantojamos ieņēmumus trešo partnervalstu budžetā. Tomēr šo finanšu līdzekļu daļas piesaiste darbību īstenošanai saskaņā ar valsts nozares politiku ir nosacījums ZPN noslēgšanai un īstenošanas uzraudzībai. Šie finanšu resursi ir saderīgi ar citiem finansēšanas avotiem no citiem starptautiskiem finansētājiem projektu un/vai programmu īstenošanai valsts līmenī zivsaimniecības nozarē. 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme X Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva – X Priekšlikums/iniciatīva spēkā no 2013. gada 1. jūlija līdz 2018. gada 30. jūnijam – X Finansiālā ietekme no 2013. līdz 2017. gadam ¨ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva – Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG. gadam, – pēc kura turpinās normāla darbība. 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi[8] X Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība ¨ Centralizēta netieša pārvaldība, izpildes uzdevumus deleģējot: – ¨ izpildaģentūrām – ¨ Kopienu izveidotām struktūrām[9] – ¨ valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus – ¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē ¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm ¨ Kopīga pārvaldība ar starptautiskām organizācijām 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt biežumu un nosacījumus. Komisija (Jūrlietu un zivsaimniecības [MARE] ĢD sadarbībā ar zivsaimniecības atašeju Dakārā un Eiropas Savienības delegāciju Abidžanā) nodrošinās šā protokola īstenošanas regulāru uzraudzību, jo īpaši uzņēmēju iesaistes ziņā zvejas iespēju izmantošanā un nozvejas datu ziņā. Turklāt ZPN paredzēta vismaz viena Apvienotās komitejas ikgadējā sanāksme, kuras laikā Komisija tiekas ar trešo valsti, lai apspriestos par nolīguma un tā protokola īstenošanu un, ja vajadzīgs, pielāgotu programmu un/vai finansiālo ieguldījumu. 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Apzinātie riski Zivsaimniecības protokola ieviešana ir saistīta ar zināmu risku, piemēram, attiecībā uz summām, kas paredzētas zivsaimniecības politikas finansēšanai (pārplānošana). Ar Kotdivuāras Republiku 2007. –2013. gada protokola īstenošanas laikā šādu grūtību nebija. 2.2.2. Paredzētās kontroles metodes Paredzēts izvērsts dialogs par nozares politikas plānošanu un īstenošanu. Šo kontroles metožu daļa ir arī 3. punktā norādīto rezultātu kopēja analīze. Turklāt protokols paredz īpašas klauzulas tā apturēšanai ar konkrētiem nosacījumiem un noteiktos apstākļos. 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi Norādīt esošos un paredzētos apkarošanas un aizsardzības pasākumus. Komisija apņemas tiekties izveidot politisko dialogu un pastāvīgu sadarbību ar Kotdivuāras Republiku, lai varētu labāk pārvaldīt nolīguma īstenošanu un stiprināt ES ieguldījumu ilgtspējīgā resursu pārvaldībā. Jebkurā gadījumā katrs maksājums, ko Komisija veic saskaņā ar ZPN, ir pakļauts tās parastajiem budžeta un finanšu noteikumiem un procedūrām. Tas ļauj pilnībā identificēt trešo valstu bankas kontus, kuros iemaksā finansiālā ieguldījuma summas. Attiecībā uz šo protokolu 2. panta 7. punktā paredzēts, ka visu finansiālā ieguldījuma apjomu jāiemaksā tikai vienā Kotdivuāras Valsts kases kontā. 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas · Esošās budžeta izdevumu pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Numurs [Izdevumu kategorija…...……………….] || Dif./nedif. ([10]) || no EBTA valstīm[11] || no kandidātvalstīm[12] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē 2 || 11.0301 Starptautiski nolīgumi zivsaimniecības nozarē || Dif. || Nav || Nav || Nav || Nav · No jauna veidojamās budžeta pozīcijas (nepiemēro) Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Numurs [Izdevumu kategorija…...……………….] || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē || [XX.YY.YY.YY] || || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums Miljonos euro (3 zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Numurs 2 || Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana ĢD: MARE || || || N gads[13] 2013 || N+1 gads 2014 || N+2 gads 2015 || N+3 gads 2016 || N+4 gads 2017 || KOPĀ  Darbības apropriācijas || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs: 11.0301 || Saistības || (1) || 0,680 || 0,680 || 0,680 || 0,680 || 0,680 || 3,400 Maksājumi || (2) || 0,680 || 0,680 || 0,680 || 0,680 || 0,680 || 3,400 Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1a) || || || || || || Maksājumi || (2a) || || || || || || Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[14] || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs: 11.010404 || || (3) || 0,037 || 0,037 || 0,037 || 0,037 || 0,037 || 0,185 KOPĀ — MARE ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || 0,717 || 0,717 || 0,717 || 0,717 || 0,717 || 3,585 Maksājumi || =2+2a +3 || 0,717 || 0,717 || 0,717 || 0,717 || 0,717 || 3,585  KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 0,680 || 0,680 || 0,680 || 0,680 || 0,680 || 3,400 Maksājumi || (5) || 0,680 || 0,680 || 0,680 || 0,680 || 0,680 || 3,400  KOPĀ – Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || 0,037 || 0,037 || 0,037 || 0,037 || 0,037 || 0,185 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 2. IZDEVUMU kategorija || Saistības || =4+ 6 || 0,717 || 0,717 || 0,717 || 0,717 || 0,717 || 3,585 Maksājumi || =5+ 6 || 0,717 || 0,717 || 0,717 || 0,717 || 0,717 || 3,585 Gadījumā, ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas: (nepiemēro)  KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) || || || || || || || || Maksājumi || (5) || || || || || || || ||  KOPĀ – Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || || || || || || || || KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1.–4. IZDEVUMU kategorija (Pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 || || || || || || || || Maksājumi || =5+ 6 || || || || || || || || Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || “Administratīvie izdevumi” Miljonos euro (3 zīmes aiz komata) || || || N gads[15] 2013 || N+1 gads 2014 || N+2 gads 2015 || N+3 gads 2016 || N+4 gads 2017 || KOPĀ ĢD: MARE ||  Cilvēkresursi || 0,059 || 0,059 || 0,059 || 0,059 || 0,059 || 0,295 ||  Pārējie administratīvie izdevumi || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,050 || KOPĀ — MARE ĢD || Apropriācijas || 0,069 || 0,069 || 0,069 || 0,069 || 0,069 || 0,345 || KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU kategorija || (Saistību summa = maksājumu summa) || 0,069 || 0,069 || 0,069 || 0,069 || 0,069 || 0,345 Miljonos euro (3 zīmes aiz komata) || || || N gads[16] 2013 || N+1 gads 2014 || N+2 gads 2015 || N+3 gads 2016 || N+4 gads 2017 || KOPĀ KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU kategorija || Saistības || 0,786 || 0,786 || 0,786 || 0,786 || 0,786 || 3,930 Maksājumi || 0,786 || 0,786 || 0,786 || 0,786 || 0,786 || 3,930 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju izmantošanu – X Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriāciju izmantošanu šādā veidā: Saistību apropriācijas miljonos euro (3 zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un rezultātus ò || || || N gads 2013 || N+1 gads 2014 || N+2 gads 2015 || N+3 gads 2016 || N+4 gads 2017 || KOPĀ REZULTĀTI (rezultāta veids) Tips[17] || Rezultātu vidējās izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Kopējās izmaksas KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1[18]… || || || || || || || || || || || || || || || || Tunzivju zvejas kuģu licences || Tilpība || EUR 65/t || 6500 || 0,423 || 6500 || 0,423 || 6500 || 0,423 || 6500 || 0,423 || 6500 || 0,423 || || || || || || Nozares atbalsts || || 0,253 || 1 || 0,253 || 1 || 0,253 || 1 || 0,253 || 1 || 0,253 || 1 || 0,253 || || || || || || Starpsumma — 1. konkrētais mērķis || || 0,680 || || 0,680 || || 0,680 || || 0,680 || || 0,680 || || || || || || 3,400 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2… || || || || || || || || || || || || || || || || Rezultāts || || || || || || || || || || || || || || || || || || Starpsumma — 2. konkrētais mērķis || || || || || || || || || || || || || || || || KOPĒJĀS IZMAKSAS || || 0,680 || || 0,680 || || 0,680 || || 0,680 || || 0,680 || || || || || || 3,400 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.3.1. Kopsavilkums – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo apropriāciju izmantošanu – X Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo apropriāciju izmantošanu šādā veidā: Miljonos euro (3 zīmes aiz komata) || N gads[19] 2013 || N+1 gads 2014 || N+2 gads 2015 || N+3 gads 2016 || N+4 gads 2017 || KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU kategorija || || || || || || Cilvēkresursi || 0,059 || 0,059 || 0,059 || 0,059 || 0,059 || 0,295 Pārējie administratīvie izdevumi || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,050 Starpsumma — Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU kategorija || 0,069 || 0,069 || 0,069 || 0,069 || 0,069 || 0,345 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[20] || || || || || || Cilvēkresursi || 0.031 || 0.031 || 0.031 || 0.031 || 0.031 || 0,155 Citi administratīvie izdevumi || 0.006 || 0.006 || 0.006 || 0.006 || 0.006 || 0,030 Starpsumma — Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU kategorijas || 0.037 || 0.037 || 0.037 || 0.037 || 0.037 || 0,185 KOPĀ || 0,106 || 0,106 || 0,106 || 0,106 || 0,106 || 0,53 Cilvēkresursu vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā pastāvošos budžeta ierobežojumus. 3.2.3.2. Paredzamās cilvēkresursu vajadzības – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu – X Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Paredzamais apjoms izsakāms veselos skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata) || N gads 2013 || N+1 gads 2014 || N+2 gads 2015 || N+3 gads 2016 || N+4 gads 2017  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) 11 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 0,35 || 0,35 || 0,35 || 0,35 || 0,35 || || 11 01 01 02 (Delegācijas) || || || || || || || 11 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || || || || || || || 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) || || || || || || ||  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)[21] 11 01 02 01 (AC, END, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || 0,1 || 0,1 || 0,1 || 0,1 || 0,1 || || 11 01 02 02 (AC, AL, END, INT un JED delegācijās) || || || || || || || 11 01 04 04 [22] || – Galvenā mītne[23] || || || || || || || – Delegācijas || 0,25 || 0,25 || 0,25 || 0,25 || 0,25 || || 11 01 05 02 (AC, END, INT — netiešā pētniecība) || || || || || || || 10 01 05 02 (CA, END, INT — tiešā pētniecība) || || || || || || || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) || || || || || || || KOPĀ || 0,7 || 0,7 || 0,7 || 0,7 || 0,7 || || 11 ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. Cilvēkresursu vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā pastāvošos budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Pārvaldīt un uzraudzīt ar ZPN saistītu (atkārtotu) sarunu procesu un šo sarunu rezultātu apstiprināšanas procesu, kuru veic attiecīgās iestādes; pārvaldīt kārtējo ZPN, tostarp nodrošināt pastāvīgu finanšu un darbības uzraudzību; nodrošināt licenču pārvaldību. 1 MARE ĢD lietvedis + nodaļas vadītājs/nodaļas vadītāja vietnieks + sekretariāts; kopumā pēc aplēses — 0,45 darbinieki gadā. Izmaksu aprēķins: 0,45 darbinieki gadā ´ EUR 131 000 gadā = EUR 58 950 => EUR 0,059 milj. Ārštata darbinieki || Nozares atbalsta izpildes uzraudzība — deleģēts līgumdarbinieks (Senegāla): kopumā pēc aplēses — 0,25 darbinieki gadā. Izmaksu aprēķins: 0,25 darbinieki gadā ´ EUR 125 000 gadā = EUR 31 250 => EUR 0,031 milj. 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu – X Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas. – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[24] Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas. 3.2.5. Trešo personu iemaksas – X Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu – ¨ Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu: Apropriācijas miljonos euro (3 zīmes aiz komata) || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (skat. 1.6. punktu) || Kopā Norādīt līdzfinansējuma struktūru || || || || || || || || KOPĀ — Līdzfinansējuma apropriācijas || || || || || || || || 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem – X Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus – ¨ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē: – ¨ pašu resursus – ¨ dažādus ieņēmumus Miljonos euro (3 zīmes aiz komata) Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[25] N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (skat. 1.6. punktu) …………..pants || || || || || || || || Attiecībā uz īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as). Norādīt ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi. [1] Pilnvarojumu 2012. gada 24. septembrī pieņēma Lauksaimniecības un zivsaimniecības padome. [2] OV C... [3] OV L 48, 22.2.2008. [4] OV L 118, 6.5.2008. [5] OV C... [6] ABM — budžeta vadība pa darbības jomām [Activity-Based Management]; ABB: budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām [Activity-Based Budgeting]. [7] Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta attiecīgi a) vai b) apakšpunktā. [8] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [9] Kā paredzēts Finanšu regulas 185. pantā. [10] Dif. — diferencētās apropriācijas / Nedif. — nediferencētās apropriācijas. [11] EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [12] Kandidātvalstis un, attiecīgā gadījumā, potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [13] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu. [14] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [15] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu. [16] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu. [17] Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.). [18] Kā aprakstīts 1.4.2. daļā — „Konkrētie mērķi...”. [19] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu. [20] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [21] CA — līgumdarbinieki, LA — vietējie darbinieki, SNE — valstu norīkotie eksperti, INT — pagaidu darbinieki, JED — jaunākie eksperti delegācijās. [22] Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām „BA” pozīcijām). [23] Galvenokārt struktūrfondi, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF). [24] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [25] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.