Šajā ziņojumā ir analizēti šo uzaicinājumu rezultāti un to pienesums fonda mērķu sasniegšanā, vienlaikus pievēršot uzmanību gūtajai pieredzei un ar politiku saistītiem secinājumiem.

Vispārīgā atbildība par Inovāciju fondu ir Klimata politikas ģenerāldirektorātam, tostarp tas ir atbildīgs par uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus apjoma un politikas prioritāšu un to būtisko elementu definēšanu un piešķiršanas lēmumu pieņemšanu. Eiropas Klimata, infrastruktūras un vides izpildaģentūras (CINEA) uzdevums ir nodarboties ar uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, izvērtējumiem, sagatavot un parakstīt dotācijas, kā arī veikt ikdienas pēcpārbaudes. Eiropas Investīciju banka sniedz atbalstu projektu izstrādei. Ar dalībvalstīm apspriežas par finansēšanas lēmumiem un atlasīto projektu sarakstu, savukārt to loma ir būtiska, lai sasniegtu potenciālos pieteikumu iesniedzējus attiecīgo valstu teritorijā un sniegtu tiem atbalstu projektu pieteikšanā (piemēram, izmantojot atbalsta shēmas) un īstenošanā (piemēram, atvieglojot atļauju izsniegšanu).

Komisijas 2021. gada jūlijā ierosinātā ETS direktīvas pārskatīšana paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” satvarā ir vērsta uz to, lai vēl vairāk stiprinātu fondu, palielinot ETS kvotu skaitu un līdz ar to arī fondam pieejamo budžetu, kā arī paplašinot tā darbības jomu, lai ietvertu arī jūrniecības, autotransporta un ēku sektorus.

Inovāciju fondam ir piešķirti vairāk nekā 38 miljardi EUR, kas finansēti no ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas kvotu izsoles, un tā mērķi ir:

Inovāciju fonds ir viena no pasaulē lielākajām finansēšanas programmām inovatīvu mazoglekļa tehnoloģiju komerciālam demonstrējumam, kuras mērķis ir laist tirgū rūpnieciskus risinājumus Eiropas dekarbonizācijai un atbalstīt tās pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. No plašā ES līmenī pieejamo finanšu instrumentu klāsta fondam ir unikāla loma, pateicoties tā lielumam un uzmanībai, kas tiek pievērsta pēdējiem posmiem inovatīvu tīro tehnoloģiju ieviešanā.

Lai gan 2. uzaicinājums iesniegt priekšlikumus par liela mēroga projektiem tika izsludināts 2021. gada 26. oktobrī un 2. uzaicinājums iesniegt priekšlikumus par maza mēroga projektiem – 2022. gada 31. martā, šie konkursi joprojām turpinās, tāpēc par to rezultātiem tiks ziņots otrajā Inovāciju fonda ziņojumā.

Izsoļu regulas 24. panta 3. punktā paredzēts, ka Komisija pārskata izsolāmo kvotu apjomu pēc Inovāciju fonda piešķiršanas lēmuma par katru uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, un citus ar Inovāciju fonda darbību saistītus aspektus. Šādas pārskatīšanas notiek reizi divos gados, un pirmajai pārskatīšanai jānotiek ne vēlāk kā 2022. gada 30. jūnijā. Šis ziņojums arī atbilst šim mērķim.

2. Pirmo divu Inovāciju fonda uzaicinājumu rezultāts

2.1. Privātā interese par Inovāciju fondu

Pateicoties plašai komunikācijas kampaņai un vairāk nekā 30 izpratnes veicināšanas semināriem ar daudzām ES nozares asociācijām un dalībvalstīm, kas tika organizēti 2019. un 2020. gadā, abi uzaicinājumi piesaistīja iespaidīgu pieteikumu skaitu, proti 311 liela mēroga un 232 maza mēroga projektiem. Pieteikumi aptvēra visas atbilstīgās nozares un dalībvalstis, tādējādi palīdzot sasniegt fonda mērķi finansēt projektus plašā nozaru un ģeogrāfiskā amplitūdā.

Pieteikumu skaits liecina, ka nozare ir ieinteresēta izstrādāt tīro tehnoloģiju risinājumus ES klimatneitralitātes veicināšanai un ka fondam ir iespēja izvēlēties no daudzveidīga zaļo projektu, kam nepieciešams atbalsts, portfeļa un piesaistīt privāto kapitālu. Salīdzinot ar pieteikumiem liela mēroga projektiem, pirmais uzaicinājums iesniegt maza mēroga priekšlikumus piesaistīja mazāk pieteikumu no energoietilpīgām nozarēm un oglekļa uztveršanas, izmantošanas un uzglabāšanas jomas, bet vairāk pieteikumu no atjaunīgo energoresursu un enerģijas uzglabāšanas nozarēm.

2.2. Pieteikumu kvalitāte

Komisija sniedza plašu atbalstu pieteikumu iesniedzējiem attiecībā uz uzaicinājumiem visā abu uzaicinājumu pieteikšanās procedūru laikā. Pieteikumu kopējā kvalitāte bija augsta, un tas abos uzaicinājumos starp projektiem radīja spēcīgu konkurenci. Tomēr pieteikumu kvalitāte bija zemāka maza mēroga uzaicinājumam, par ko liecina mazāks to priekšlikumu skaits, kuri atbilda visiem minimālajiem sliekšņiem.

Katram uzaicinājumam Komisija un CINEA organizēja īpašus tīmekļseminārus un informācijas dienas. Tika detalizēti izskaidroti uzaicinājumu teksti, sniegtas atbildes uz potenciālo pieteikumu iesniedzēju jautājumiem un izsniegti skaidrojošie materiāli, lai uzņēmumiem atvieglotu pieteikumu sagatavošanu. Vienlaikus abos uzaicinājumos īpašs palīdzības dienests atbildēja uz vairāk nekā 1500 jautājumiem. Pēc uzaicinājumu noslēgšanas tika prezentēts un publicēts ziņojums ar labākās prakses piemēriem, lai palīdzētu potenciālajiem pieteikumu iesniedzējiem.

Pirmajā uzaicinājumā iesniegt liela mēroga priekšlikumus no 311 saņemtajiem pieteikumiem pirmajā posmā 19 (5 %) tika atzīti par nepieņemamiem vai neatbilstīgiem. Pirmajā uzaicinājumā iesniegt maza mēroga priekšlikumus no 232 saņemtajiem pieteikumiem 55 projekti (24 %) tika atzīti par nepieņemamiem vai neatbilstīgiem, 2 netika ņemti vērā (pārbaudes priekšlikumi), kā rezultātā kopumā par dotācijām sacentās 175 atbilstīgi priekšlikumi (sk. 2 . attēlu).

Projekti tika atlasīti, pamatojoties uz pieciem piešķiršanas kritērijiem, kas noteikti Deleģētajā regulā un uzaicinājuma tekstos (maza mēroga projektiem piešķiršanas kritēriji tika vienkāršoti):

1.inovāciju līmenis;

2.siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma efektivitāte;

3.projekta izstrādes pakāpe;

4.mērogojamība; un

5.izmaksu efektivitāte.

Kopumā projekti pirmajā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus par liela mēroga projektiem ieguva augstāku punktu skaitu nekā priekšlikumos par maza mēroga projektiem piešķiršanas kritērijos, un starp projektiem pastāvēja lielāka konkurence (sk. 3 . attēlu). Uzaicinājumā priekšlikumiem par liela mēroga projektiem, kas sastāvēja no divām vērtēšanas kārtām, uz otro posmu tika uzaicināti 70 visaugstāko punktu skaitu saņēmušie, atbilstīgie pirmā posma priekšlikumi. No 70 uzaicinātajiem tika iesniegti 66 priekšlikumi. Galu galā dotāciju sagatavošanai tika uzaicināti septiņi projekti, savukārt 41 projektu ar augstu punktu skaitu (t. i., tie pārsniedza minimālo robežslieksni visos piešķiršanas kritērijos) nebija iespējams finansēt, jo uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus liela mēroga projektiem budžets bija nepietiekams.