·Abas tiesību sistēmas nolīguma ietvaros varēs izmantot savus modernizētos maksātspējas regulējumus. Maksātspējas regulējumi Savienībā un Šveicē kopš 2001. gada tik tiešām ir tikuši grozīti. Līdz ar pārskatīšanu uzraudzība tiks balstīta uz vienu un to pašu modernizēto, uz riskiem balstīto maksātspējas regulējumu gan nolīguma ietvaros, gan ārpus tā, un ieguvums no tā būs apdrošināšanas sabiedrībām abās tiesību sistēmās;

Paredzētais akts nepārsniedz spēkā esošā nolīguma tehnisku pārskatīšanu. Tas saskan ar spēkā esošiem noteikumiem par režīmu, kas saskaņā ar Direktīvu 2009/138/EK piemērojams filiālēm. Tā mērķis ir novērst to, ka regulatoru veiktā uzraudzība pār filiālēm dublētos uzņēmējvalstīs un izcelsmes valstīs. Turklāt Komisija Šveices uzraudzības regulējumu ir novērtējusi kā līdzvērtīgu ES regulējumam saskaņā ar Direktīvu 2009/138/EK.

·Atjaunināt III pielikumā ietverto sarakstu ar dalībvalstīs pieņemamajiem apdrošinātāju veidiem (to juridisko formu). Tas ir nozīmīgi, piemēram, tām dalībvalstīm, kuras Eiropas Savienībā iestājās pēc iepriekšējās pārskatīšanas. Komisija plāno izmantot sarakstu par nedzīvības apdrošināšanas sabiedrību veidiem (juridisko formu), kas ietverts direktīvas “Maksātspēja II” III pielikumā;

·Tiks atjaunināts nolīgumā ietvertais saraksts ar dalībvalstīs pieņemamajiem apdrošinātāju veidiem (to juridisko formu), iekļaujot, piemēram, pieņemamos apdrošinātāju veidus (juridisko formu) tajās dalībvalstīs, kas Savienībā iestājušās kopš 2001. gada;

·Euro un Šveices franka maiņas kurss atspoguļos pašreizējo maiņas kursu.

ES un Šveices iestādes ir veikušas kvantitatīvu pētījumu, kas citstarp balstīts uz datiem no Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes (EAAPI), kurā izvērtēts, kuri apdrošinātāji abās pusēs pašlaik izmanto nolīgumu un kāds ir to darījumu apjoms. Pētījumā ir secināts, ka pietiekams apdrošināšanas sabiedrību skaits Eiropas Savienībā un Šveicē izmanto nolīgumu pietiekamā mērā, lai to varētu uzskatīt par abpusēji izdevīgu un turpināšanas vērtu.

Komisija apspriedās ar dalībvalstīm, kuras neiebilda pret ierosināto pārskatīšanu.

4.Tiesiskais pamats

4.1.Procesuālais tiesiskais pamats

4.1.1.Principi

LESD 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kuri saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru, rada tiesiskas sekas. Tas ietver arī instrumentus, kas starptautisko tiesību izpratnē nav saistoši, bet “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”.

4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

ES un Šveices Apvienotā komiteja ir ar nolīgumu izveidota struktūra.

Akts, kuru ES un Šveices Apvienotā komiteja ir aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. No nolīguma 39. panta izriet, ka paredzētais akts būs saistošs starptautisko tiesību izpratnē. Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto institucionālo sistēmu.

Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuālais tiesiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

4.2.Materiālais tiesiskais pamats

4.2.1.Principi

Lēmuma, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais tiesiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divas sastāvdaļas un ja vienu no šiem mērķiem vai sastāvdaļām iespējams konstatēt kā galveno, savukārt otrs ir nebūtisks, lēmums, kas tiek pieņemts saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, ir jābalsta uz vienu vienīgu materiālo tiesisko pamatu, proti, uz to, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai sastāvdaļai.

4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs ir saistīts ar nolīguma pielikumu un protokolu atjaunināšanu, lai nodrošinātu, ka līgumslēdzēju pušu vietējie tiesību akti ir saderīgi ar šo nolīgumu, tādējādi novēršot uzraudzības jomā pastāvošo dubultslogu. Balstoties uz to, ar paredzēto aktu tiks atbalstīta divpusēja nedzīvības apdrošināšanas pakalpojumu sniegšana starp abām tiesību sistēmām.

Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālais tiesiskais pamats ir LESD 207. pants.

4.3.Secinājums