2009
KĀ KOMISIJA PĀRVALDA 
NEVALSTISKO DALĪBNIEKU IESAISTĪŠANOS  EK ATTĪSTĪBAS 
SADARBĪBĀEIROPAS 
REVĪZIJAS PALĀTA
Īpašais ziņojums  Nr. 4
LV
ISSN 1831-0877

KĀ KOMISIJA PĀRVALDA 
NEVALSTISKO DALĪBNIEKU IESAISTĪŠANOS EK ATTĪSTĪBAS SADARBĪBĀĪpašais ziņojums  Nr. 4   2009
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA(saskaņā ar EK līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā2
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA
12, rue Alcide De Gasperi
L-1615 Luxembourg
Tālrunis +352 4398-45410
Fakss +352 4398-46430
E-pasts: euraud@eca.europa.eu
Internets: http://www.eca.europa.eu
Īpašais ziņojums  Nr. 4   2009
Liela daļa papildu informācijas par Eiropas Savienību ir pieejama internetā. 
Tai var piekļūt, izmantojot Europa  serveri (http://europa.eu).
Kataloga dati ir atrodami šīs publikācijas beigās.Luksemburga: Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs, 2009. gads.ISBN 978-92-9207-277-3
© Eiropas Kopienas, 2009. gads.
Pārpublicēšanas gadījumā atsauce uz avotu ir obligāta.
Printed in Belgium
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā3
SATURS
Punkts
 AKRONĪMI UN TERMINI
I–VII  KOPSAVILKUMS
1.–12.  IEVADS
1.–4.  REVĪZIJAS KONTEKSTS
5.–6.  IETEKME UZ BUDŽETU
7.–9.  TIESISKAIS REGULĒJUMS
10.–12.  GALVENIE DOKUMENTI
10. EIROPAS KONSENSS ATTĪSTĪBAS JOMĀ11.–12. PAZIŅOJUMI UN VADLĪNIJAS
13.–17.  REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA
18.–83.  APSVĒRUMI
18.–35.   VAI KOMISIJA PIENĀCĪGI NODROŠINA NEVALSTISKO DALĪBNIEKU (NVD) EFEKTĪVU 
IESAISTĪŠANU ATTĪSTĪBAS SADARBĪBAS PROCESĀ?
20.–29. VALSTU STRATĒĢIJU IZSTRĀDE
30.–35. TEMATISKĀ PROGRAMMA NEVALSTISKO DALĪBNIEKU UN PAŠVALDĪBU IESAISTEI ATTĪSTĪBĀ
36.–68.   VAI KOMISIJAS PĀRVALDĪBAS SISTĒMAS EFEKTĪVI NODROŠINA TO, 
KA NVD DARBĪBAS IR NODERĪGAS UN DOD IECERĒTOS REZULTĀTUS?
37.–41. ATLASES PROCEDŪRAS
42.–50. KONTROLES UN PĀRRAUDZĪBAS PROCEDŪRAS
51.–62.  VISPĀRĒJĀ UZRAUDZĪBA LAIKA GAITĀ, TOSTARP NVD EFEKTIVITĀTES UZRAUDZĪBAS INSTRUMENTI UN NOVĒRTĒŠANA
63.–68. ILGTSPĒJĪBAS IZREDZES
69.–83.  VAI KOMISIJA PIETIEKAMI PIEDĀVĀ NVD DARBA UZLABOŠANAS IESPĒJAS?
70.–74. NVD DARBA UZLABOŠANAS STRATĒĢIJA
75.–83. NVD DARBA UZLABOŠANAS PROGRAMMAS
84.–92.  SECINĀJUMI UN IETEIKUMI
 I PIELIKUMS.  SUMMAS, PAR KĀDĀM NOSLĒGTI LĪGUMI AR NVD
 II PIELIKUMS.  KOTONŪ NOLĪGUMA GALVENIE NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ NVD
 III PIELIKUMS.  REVIDĒTĀS PROGRAMMAS, PROJEKTI UN VIETĒJIE KONKURSI
 IV PIELIKUMS.  ATTĪSTĪBAS SADARBĪBAS DALĪBNIEKI, KO APMEKLĒJA UZ VIETAS
 KOMISIJAS ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā5
AKRONĪMI UN TERMINI
ĀKK valstis : Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupa.
ĀLA valstis : Āzijas un Latīņamerikas valstis.
ASI: attīstības sadarbības instruments.
CONCORD : Eiropas Ārkārtas palīdzības un attīstības NVO konfederācija [ European NGO 
 Confederation for Relief and Development ].
CRIS : Ārējo attiecību ģenerāldirektorāta ( RELEX ) kopējā informācijas sistēma (datorprog-
ramma) [ Common RELEX information system ].
Dienvidu NVD : NVD saņēmējvalstīs, kuras atrodas dienvidos.
EAF : Eiropas Attīstības fondi.
EIDHR : Eiropas iniciatīva par demokrātiju un cilvēktiesībām [ European Initiative for Democracy 
and Human Rights ].
EK: Eiropas Kopiena.
ES: Eiropas Savienība.
EuropeAid : Eiropas Komisijas dienests: EuropeAid  sadarbības birojs.
NVD : nevalstisks dalībnieks.
NVO : nevalstiska organizācija.
PADOR : potenciālo kandidātu datu tiešsaistes reģistrācija (datorprogramma) [ Potential appli-
cant data online registration ].
RELEX : Ārējo attiecību ģenerāldirektorāts.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā6
KOPSAVILKUMS
I
Termins “nevalstiskie dalībnieki” (NVD) šajā 
ziņojumā ietver visus sabiedrības slāņus, kas 
neietilpst privātajā vai valsts sektorā, tostarp 
nevalstiskās organizācijas (NVO)1. Kotonū  
nolīgumā ar ĀKK valstu grupu un ES tiesību 
aktos ir paredzēts, ka NVD pilda dažādus  uzdevumus attīstības sadarbībā, galvenokārt 
piedalās politiskajā dialogā un īsteno projek-
tus. Lai palīdzētu NVD šos uzdevumus pildīt, 
ir paredzēts atbalstīt NVD darba uzlabošanu. Eiropas Savienība 2007. gadā NVD tieši pie-šķīra apmēram 915 miljonus EUR, kas ir 10 % 
no kopējā atbalsta attīstības valstīm (no vis-pārējā budžeta un no EAF).
II
Palāta revīzijā aplūkoja abus minētos NVD  galvenos uzdevumus un centās rast atbildes uz šādiem jautājumiem:
vai Komisija pienācīgi nodrošina NVD   —
efektīvu iesaistīšanu attīstības sadarbī-
bas procesā,
vai Komisijas pārvaldības sistēmas efek- —
tīvi nodrošina to, ka NVD darbības ir  
noderīgas un dos iecerētos rezultātus,
vai Komisija pietiekami piedāvā NVD   —
darba uzlabošanas iespējas?
1 Kotonū nolīgumā dotajā nevalstisko dalībnieku definīcijā 
ir ietverts arī privātais sektors, bet šajā revīzijas ziņojumā 
ir izmantota definīcija, ko izmanto sadarbības attīstības instrumenta īstenošanā (Eiropas Parlamenta un Padomes 
2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1905/2006, ar ko 
izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā, 
OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.) un kas izslēdz peļņas 
organizācijas. Minētās regulas 24. panta 2. punktā ir 
atrodams organizāciju veidu pilnīgāks uzskaitījums. Lai gan 
pastāv neformāla izpratne par NVO tipiskajām iezīmēm, tomēr vienotas definīcijas nav (ANO un Pasaules Bankai 
katrai ir sava neoficiāla definīcija). Lai vai kā, šai revīzijai 
oficiālu definīciju nevajadzēja, jo ir noderīgāk izmantot 
terminu “attīstības NVD” tā plašākajā nozīmē (pielīdzināt 
visai pilsoniskajai sabiedrībai). 
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā7
III
Palāta konstatēja, ka, lai gan Komisija cenšas 
iesaistīt NVD attīstības sadarbības procesā, 
tomēr šī iesaistīšana nav bijusi pilnīga un  
nav panākts pastāvīgs un strukturēts dia-
logs, kas bija paredzēts ES tiesību aktos un 
Komisijas vadlīnijās. (Sk. 18.–35. punktu.)
IV
Komisijas pārvaldības sistēmas pārsvarā  
nodrošina to, ka NVD īstenotie projekti ir  noderīgi un droši vien dos iecerētos rezul-tātus. Tomēr konkursu procedūra (projektu 
pieteikumu atlases konkursi) ne vienmēr  garantē savlaicīgu projektu izstrādi, NVD nav pietiekamu norāžu par finanšu noteikumu  praktisko piemērošanu, un procedūras saprot 
un piemēro dažādi. Vispārējā uzraudzība nav 
pietiekama, un ilgtspējības izredzes ir vājas, kas daļēji skaidrojams ar projektu īsajiem  
termiņiem. (Sk. 36.–68. punktu.)
V
Lielākajā daļā ĀKK valstu ir izstrādā-tas NVD darba uzlabošanas programmas,  
tās ir iekļautas ĀKK valstu stratēģijās, un  saskaņā ar Kotonū nolīgumu šīs program-
mas īsteno sadarbībā ar partnervaldībām.  
Taču tas tā nav Āzijas un Latīņamerikas saņē-
mējvalstīs, kur stratēģijas vēl nav izstrādā-
tas. (Sk. 69.–74. punktu.)
VI
Ir īstenota NVD darba uzlabošanas prog-
rammu pirmā kārta, un programmas ir  
atzītas par ļoti noderīgām NVD vajadzību  
risināšanai saņēmējvalstīs. Jāatzīst gan,  
ka pilnībā netika izmantotas visas iespē-jas, kam galvenais iemesls ir pārvaldības  
procedūru izraisīti kavējumi, kuri vājināja  efektivitātes un ilgtspējības izredzes. Tur-klāt programmās ir neizbēgama pretruna,  proti, jāatbalsta to NVD darba uzlabošana, kuriem tas visvairāk būtu vajadzīgs, bet šim nolūkam izmanto konkursu procedūru, kuras 
iznākumā izraugās vislabāk funkcionējošos 
NVD. (Sk. 75.–83. punktu.)KOPSAVILKUMS
VII
Šajā ziņojumā Komisijai ir formulēti šādi gal-
venie ieteikumi:
pilnveidot procedūras NVD iesaistīšanai  —
attīstības sadarbības procesā un sniegt 
vairāk norāžu par šīm procedūrām,
turpināt pasākumus, lai uzlabotu kon- —
kursu procedūru,
precīzāk virzīt Komisijas pārstāvniecību  —
veikto uzraudzību un atbalstu,
pietiekami izskaidrot rezultatīvos rādī- —
tājus Komisiju pārstāvniecību un NVD  darbiniekiem,
vairot ilgtspējību un apsvērt, vai sadar- —
bībai ar NVD neizmantot arī citus instru-
mentus (ne tikai projektus),
izstrādāt stratēģiju NVD darba uzlaboša- —
nai ĀLA valstīs un apsvērt, kāpēc atšķiras 
metodes, kuras izmanto darbā ar ĀKK un 
ĀLA valstīm,
pētīt papildu iespējas, kā sasniegt   —
NVD darba uzlabošanas mērķus, piemē-
ram, slēgt partnerības nolīgumus, izman-
tot vairāku donoru sniegto finansējumu un līdzekļus piešķirt izkliedēti dažādos 
līmeņos tā, lai tos saņemtu arī iedzīvotā-
jiem vistuvāk stāvošas organizācijas.
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā8
IEVADS
REVĪZIJAS KONTEKSTS
 1.  Pēdējos desmit gados ES pieeja attīstības sadarbībai ir vairākkārt mai-
nījusies kā politikas, tā finansējuma ziņā, lai sekotu starptautiskajām 
tendencēm. Tagad ES politika ietver — dažādās pakāpēs — dažādus 
partnerus, un arī partneru loma pakāpeniski ir mainījusies. Komisija 
aizvien vairāk strādā kopā ar daudzveidīgām organizācijām, tostarp 
ar nevalstiskiem dalībniekiem vai to pārstāvjiem.
 2.  Termins “nevalstiskie dalībnieki” (NVD) ietver visus sabiedrības slāņus, 
kas neietilpst privātajā vai valsts sektorā. Attīstības sadarbības jomā 
nevalstiskie dalībnieki ietver nevalstiskās organizācijas (NVO), kā arī 
dažādas vietējas organizācijas, lauksaimnieku asociācijas, uzņēmēj-darbības vai profesionālās asociācijas, vides aizsardzības grupas, uni-
versitātes, arodbiedrības, tirdzniecības kameras, fondus, baznīcas  
un ticības grupas. Terminu “nevalstisks dalībnieks” bieži izmanto kā 
sinonīmu pilsoniskās sabiedrības organizācijām, un šādā nozīmē tas 
ir izmantots arī šajā revīzijas ziņojumā (sk. 1. zemsvītras piezīmi).  
Agrāk Eiropas Savienības galvenie NVD partneri bija NVO, it īpaši  
NVO no Eiropas
2, taču tagad liels uzsvars tiek likts uz partnervalstu 
vai saņēmējvalstu NVD iesaistīšanu (šīs NVD bieži dēvē par “dienvidu 
NVD”).
 3.  NVD veic dažādas funkcijas ES attīstības sadarbībā, no kurām divas gal-
venās ir šādas:
politiskais dialogs, kas ietver visas pārstāvības, atbalsta un uzrau- a) 
dzības funkcijas attiecībā uz valdībām un donoriem,
tādu attīstības programmu un projektu īstenošana, kas tieši palīdz b) 
trūcīgajiem.
 4.  ES tiesību aktos Komisijas darbs ar NVD ir paredzēts trīs veidos: stipri-
nāt NVD lomu politiskajā dialogā, iesaistot NVD attīstības sadarbībā; finansēt NVD īstenotas attīstības programmas un projektus; atbalstīt NVD — galvenokārt dienvidu NVD — darba uzlabošanu
3, lai NVD spētu 
pildīt abus iepriekš minētos uzdevumus. Saskaņā ar decentralizāci-
jas principu tagad par attiecībām ar NVD galvenokārt atbild Komisi-jas pārstāvniecības: tās pārvalda aptuveni 80 % (pēc skaita) attiecīgo 
programmu un projektu.2 Viens no galvenajiem iemesliem 
bija tas, ka Eiropas NVO labāk 
nekā saņēmējvalstu NVD spēja 
izpildīt Komisijas prasības, turklāt 
saņēmējvalstīs NVD bija reta 
parādība, un, ja NVD pastāvēja, tās nebija spēcīgas. 
3 “Darba uzlabošana” ir process, 
kurā cilvēki un organizācijas 
rada un nostiprina spēju veikt 
uzdevumus un sasniegt rezultātus, 
definēt un risināt problēmas un laika gaitā pieņemt apzinātus 
lēmumus. 
1 000
800600400200
0
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā9
4 Sk. 52. punktu. 
5 T. i., neskaitot humāno un 
ārkārtas atbalstu (sk. 17. punktu) 
un neskaitot dotācijas 
starptautiskām organizācijām, 
kuras praktiskā darba izpildei var 
piesaistīt NVO vai NVD. 
6 Tematisko programmu pamatā 
ir attīstības sadarbības konkrētas 
tēmas vai veidi, kurus konkrēti 
nosaka tiesību aktos un plāno atsevišķi no ģeogrāfiskām 
programmām. Šīs tēmas, cita 
starpā, ir cilvēka un sabiedrības 
attīstība, vides aizsardzība 
un dabas resursu ilgtspējīga 
apsaimniekošana (tostarp 
ilgtspējīga enerģētika), darbs ar nevalstiskiem dalībniekiem un 
pašvaldībām, nodrošinājums ar 
pārtiku, migrācija un patvēruma 
sniegšana. 
7 Ģeogrāfiskās programmas aptver 
attīstības sadarbību ar noteiktām 
partnervalstīm un reģioniem pēc 
ģeogrāfiskā principa. IETEKME UZ BUDŽETU
 5.  EK finanšu plūsmai caur NVD ir grūti izsekot, jo Komisijai trūkst visap-
tverošu datu4. Tomēr attīstībai paredzētie līdzekļi, ko nepastarpināti 
piešķir tieši NVD5, pēdējos desmit gados ir pakāpeniski palielinājušies 
un 2007. gadā sasniedza apmēram 10 % no vispārējā budžeta un EAF 
atbalsta attīstības valstīm (šos abus budžetus kopā ņemot) (sk. 1. gra-
fiku  un I pielikumu ).
 6.  Līdz šim EK atbalstu NVD parasti piešķīra no tematiskajām budžeta pozī-
cijām6 un — mazākā mērā — arī no ģeogrāfiskajām budžeta pozīci-
jām7 un no EAF ( I pielikums ). Galvenais finansējuma avots ir bijis  
programma “Līdzfinansēšana kopīgi ar NVO” (turklāt NVO drīkstēja  būt tikai no Eiropas), ko izveidoja 1976. gadā, kad finansējums bija 
2,5 miljoni EUR. 1990. gadu vidū finansējums bija pieaudzis jau līdz 
200 miljoniem EUR gadā, un 2007. gadā no šīs programmas izmaksāja 
23 % Komisijas kopējā finansējuma NVD.
MAKSĀJUMI NVD* 2000.–2007. GADĀ1. GRAFIKS
* ES dotācijas tieši attīstības valstu NVD kā tiešajiem maksājumu saņēmējiem.
Avots : Komisijas dienesti.Gadsmiljonos EUR
Kopā EAF Budžets
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā10
TIESISKAIS REGULĒJUMS
 7.  Daudzus gadus Komisija ir finansējusi Eiropas NVO pašu iniciatīvas, 
piemērojot līdzfinansēšanas procedūras, kā arī izmantojusi NVO kā 
ES atbalsta īstenotājas. Padomes Regulā (EK) Nr. 1658/988 paredzēja 
noteikumus par līdzfinansēšanu kopīgi ar Eiropas NVO jomās, par  
kurām attīstības valstis izrādīja interesi.
 8.  Attiecībā uz Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu 
grupu, 2000. gada jūnijā parakstītais Kotonū nolīgums būtiski pār-orientēja ES attiecības ar NVD. ĀKK valstis un Eiropas Kopiena juridiski apņēmās iesaistīt NVD sadarbības procesa visos posmos (izstrāde,  īstenošana, pārskatīšana un izvērtēšana) un finansēt NVD darba uzla-bošanu, lai tie spētu pildīt jaunos uzdevumus kā partneri attīstības sadarbībā (sk. II pielikumu ).
 9.  Citām valstīm piemēro attīstības sadarbības instrumentu (ASI)9 un Eiro-
pas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu10, kas 2007. gada  
janvārī aizstāja iepriekšējās regulas un kas paredz konkrētus notei-
kumus par NVD uzdevumiem attīstības sadarbībā. ASI ietver arī jaunu 
tematisko programmu attīstības jomā nevalstiskiem dalībniekiem  
un pašvaldībām, un tās galvenais mērķis ir NVD darba uzlabošana  
(šī programma aizstāj agrāko programmu “Līdzfinansēšana kopīgi ar NVO”; sk. 6. punktu).8 OV L 213, 30.7.1998., 1. lpp. 
9 Regula (EK) Nr. 1905/2006. 
10 Eiropas Parlamenta un Padomes 
2006. gada 24. oktobra Regula (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz 
vispārējos noteikumus Eiropas 
kaimiņattiecību un partnerības 
instrumenta izveidošanai 
(OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.). 
EIROPAS KONSENSS ATTĪSTĪBAS JOMĀ: PILSONISKĀS SABIEDRĪBAS PIEDALĪŠANĀS
“ES atbalsta visu ieinteresēto pušu plašu iesaistīšanu valsts attīstībā un mudina piedalīties visas sabiedrības daļas. Pil-
soniskā sabiedrība, tostarp ekonomiskie un sociālie partneri, piemēram, arodbiedrības, darba devēju organizācijas un 
privātais sektors, nevalstiskās organizācijas un citi partnervalstu nevalstiskie dalībnieki ir jo īpaši svarīgi demokrātijas, 
sociālās vienlīdzības un cilvēktiesību veicināšanā. ES palielinās tās atbalstu nevalstisko dalībnieku spēju nostiprināšanā, 
lai spēcinātu savu ietekmi attīstības procesā un uzlabotu politisko, sociālo un ekonomisko dialogu. Tā atzīs arī Eiropas 
pilsoniskās sabiedrības lielo nozīmi; šim nolūkam ES īpašu uzmanību veltīs ES pilsoņu izglītošanai un informēšanai par attīstību.”1. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā11
GALVENIE DOKUMENTI
EIROPAS KONSENSS ATTĪSTĪBAS JOMĀ
 10.  Eiropas Konsenss attīstības jomā, ko pieņēma 2005. gada decembrī, ir 
ES augstākā līmeņa politiska deklarācija, ar ko ir atzīts un nostiprināts 
princips, ka valstu attīstībā jāpiedalās arī NVD. Ar šo deklarāciju ES apņēmās atbalstīt NVD darba uzlabošanu, lai tie spētu piedalīties  
attīstības darbībās
11.
PAZIŅOJUMI UN VADLĪNIJAS
 11.  Padome 2003. gada maijā pieņēma standartus12, kas ir jāievēro Komisijas 
dienestiem, lai adekvātā apmērā konsultētos ar NVD un iesaistītu NVD 
attīstības darbībās. Šie standarti ir šādi:
jāmudina valsts iestādes iesaistīt NVD valstu attīstības stratēģiju a) 
vai nabadzības novēršanas stratēģiju izstrādē,
sistemātiski jākonsultējas ar NVD plānošanas procesā, b) 
konsultācijas jārīko visās interešu jomās, c) 
nevalstiskajiem dalībniekiem laikus jāsaņem skaidra un visaptve- d) 
roša informācija, lai tie varētu sagatavoties efektīvai dalībai,
lai NVD spētu konstruktīvi līdzdarboties attīstības procesā, būtiski e) 
svarīga ir NVD darba uzlabošana,
jāuzlabo koordinācija ar dalībvalstīm un citiem donoriem, f) 
EK jāturpina mudināt NVD piedalīties sadarbības programmu un g) 
projektu īstenošanā,
EK jāturpina līdzšinējās attiecības ar NVD kā īstenošanas partne- h) 
riem un kā pašu NVD iniciatīvu īstenotājiem.
 12.  Komisija 2004. gada novembrī izdeva visām savām pārstāvniecībām adre-
sētas vadlīnijas par NVD iesaisti attīstības procesā, kuras papildināja 
jau esošās ĀKK pārstāvniecībām adresētās vadlīnijas. Šīs vadlīnijas  attiecas uz 2007.–2013. gada valstu stratēģijām.11 Kā jau skaidrots 2. punktā, NVD 
šajā ziņojumā ir lietots kā sinonīms 
pilsoniskajai sabiedrībai. 
12 Standarti ir noteikti secinājumos 
Komisijas paziņojumā par 
nevalstisko dalībnieku piedalīšanos 
EK attīstības politikā (COM(2002) 
598 galīgā redakcija). 
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā12
REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA
 13.  Palāta revidēja to, kā Komisija pārvalda NVD iesaistīšanos attīstības sadar-
bībā, ņemot vērā NVD divas galvenās funkcijas, t. i., iesaistīšanos kā 
partneriem EK attīstības sadarbībā un iesaistīšanos kā programmu un projektu īstenotājiem (sk. 3. punktu). Revīzijā tika meklētas atbildes 
uz šādiem trīs jautājumiem:
vai Komisija pienācīgi nodrošina NVD efektīvu iesaistīšanu attīs- a) 
tības sadarbības procesā,
vai Komisijas pārvaldības sistēmas efektīvi nodrošina to, ka NVD b) 
darbības ir noderīgas un dos iecerētos rezultātus,
vai Komisija pietiekami nodrošina to, ka NVD saņem darba uzla- c) 
bošanas atbalstu?
 14.  Par izejas punktu Palāta ņēma 11. un 12. punktā minētos standartus un 
vadlīnijas. Šie standarti un vadlīnijas ir apstiprināts pamats, ar kuru 
saskaņā Eiropas Savienība iesaista NVD Eiropas Kopienas attīstības 
sadarbībā, un tādējādi minētie standarti un vadlīnijas varēja kalpot 
par vispārējiem revīzijas kritērijiem.
 15.  Lai rastu atbildes uz uzdotajiem jautājumiem, Palāta galvenokārt veica 
šādu revīzija darbu:
izskatīja dokumentus par EK politiku un plānošanu attiecībā uz  a) 
NVD, tostarp īstenošanas ziņojumus (sk. 24. punktu),
uz vietas apmeklēja Komisijas pārstāvniecības Bangladešā, Etio- b) 
pijā, Peru un Dienvidāfrikā, lai pārbaudītu Komisijas procedūras un pasākumus, tostarp piecas NVD darba uzlabošanas programmas, septiņus vietējos projektu pieteikumu konkursus un 16 atsevišķus projektus (sk. III pielikumu ),
veica dokumentāro pārbaudi divām NVD darba uzlabošanas prog- c) 
rammām Mali un Ugandā,
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā13
intervēja vairāk nekā 60 vietējos un starptautiskos NVD, centrā- d) 
lās valdības un pašvaldības partnervalstīs, tehniskās palīdzības  
vienības un citus donorus, kā arī dažas Eiropas NVD grupas un  sadarbības tīklus, lai iegūtu informāciju par NVD dalības līmeni 
attīstības sadarbības procesā un par NVD pieredzi darbā ar  
Komisijas procedūrām, kuru mērķis ir šādas dalības atbalstīšana 
(sk. IV pielikumu ),
salīdzināja ES praksi ar Nīderlandes un Zviedrijas attīstības palī- e) 
dzības aģentūrām.
  Revīzijā skatīja konsultācijas ar NVD no 2000. gada (Kotonū nolīguma 
parakstīšanas gads), kā arī 2007. gadā īstenošanas procesā esošu  programmu un projektu paraugu.
 16.  Palāta ņēma vērā savu nesenāko revīziju rezultātus, kas ietvēra apsvē-
rumus par NVD iesaisti attīstības sadarbībā13, un Komisijas Iekšējā  
revīzijas dienesta neseno revīziju par NVO izmantošanu EuropeAid  
sadarbības birojā un šīs revīzijas ieteikumu izpildi. Palāta ņēma vērā 
arī faktu, ka Komisija pašlaik izstrādā novērtējumu par EK atbalsta  
sniegšanu ar pilsoniskās sabiedrības organizāciju palīdzību. Saskaņā ar šā novērtējuma sagatavošanas uzstādījumu Komisija šajā doku-
mentā uzsvērs NVD funkciju projektu īstenošanā (NVD kā organizāci-
jas, ar kuru palīdzību īsteno EK atbalstu). Palātas revidenti savukārt 
jautājumu skatīja plašāk: kā Komisija iesaista NVD visos ES attīstības 
sadarbības posmos.
 17.  Revīzijā galveno uzmanību pievērsa NVD funkcijām attīstības sadarbībā, 
bet neaplūkoja humāno vai ārkārtas palīdzību, jo tā ir atsevišķa joma ar specifisku stratēģiju un pārvaldības sistēmām. Revīzijā nesalīdzi-nāja dažādu finansēšanas kanālu (privātā sektora, ANO, banku sis-tēmu) efektivitāti un produktivitāti un neveica salīdzinošu analīzi par NVD darbības ietekmi dažādās intervences nozarēs.13 Palātas trīs jaunākie pārskati 
par budžeta izpildi (Pārskata par 
2007. finanšu gadu 8. nodaļa 
“Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās” un pārskatu par 
2006. un 2005. gadu 8. nodaļa 
“Ārējās darbības”), Palātas pārskati 
par darbībām, ko finansē no 
Eiropas Attīstības fondiem (par 2005., 2006. un 2007. finanšu 
gadu) un Īpašais ziņojums 
Nr. 10/2008 “Eiropas Kopienas 
sniegtais atbalsts veselības 
aprūpes pakalpojumu attīstībai 
Subsahāras Āfrikā”
(http://www.eca.europa.eu). 
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā14
VAI KOMISIJA PIENĀCĪGI NODROŠINA NEVALSTISKO 
DALĪBNIEKU (NVD) EFEKTĪVU IESAISTĪŠANU ATTĪSTĪBAS SADARBĪBAS PROCESĀ?
 18.  Sistemātiska NVD iesaiste attīstības sadarbībā ir plaši atzīts veids, kā 
veicināt līdzdalību un līdzatbildību — tie ir ES attīstības politikas  
pamatprincipi —, un jau plānošanas stadijā piesaistīt praktiskas vietē-
jās zināšanas un pieredzi. Šī pieeja ir atspoguļota dokumentā “Eiropas Konsenss attīstības jomā”, kurā formulēta ES politika šajā jautājumā 
(sk. 1. izcēlumu ).
 19.  Lai vērtētu, kā Komisija iesaista NVD, Palāta izskatīja divus principiāli 
svarīgus konsultāciju procesus saistībā ar:
ĀKK un ĀLA valstu stratēģiju izstrādi, a) 
jauno tematisko programmu NVD un pašvaldību iesaistei attīstībā, b) 
konkrēti, šīs programmas stratēģijas izstrādi.
VALSTU STRATĒĢIJU IZSTRĀDE
 20.  Palāta vērtēja, vai pastāvīgi notiek strukturēts dialogs, vai ir pietiekamas 
vadlīnijas konsultācijām ar NVD (12. punkts) un vai tās pienācīgi ievēro 
un vai pienācīgi ievēro Komisijas vispārējos principus un standartus 
konsultācijām ar ieinteresētajām personām14:
vai ir ieviests skaidrs institucionāls mehānisms, a) 
vai tiek piesaistīti piemērotākie NVD, b) 
vai NVD ir atvēlēts pietiekams laiks līdzdalībai, c) 
vai ir adekvāts sagatavošanās process, d) 
vai tiek doti skaidri komentāri par dialoga rezultātiem, e) 
vai EK resursi ir pietiekami efektīvam dialogam. f) APSVĒRUMI
14 Komisijas paziņojums “Vispārēji 
principi un standarti, kas 
jāievēro Komisijai konsultācijās 
ar ieinteresētajām personām”, COM(2002) 704 galīgā redakcija, 
11.12.2002. 
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā15
NVD IESAISTĪŠANA  VALSTU  STRATĒĢIJU  IZSTRĀDĒ  NEATBILST  VADLĪNIJĀM
 21.  Kaut arī EK jau bija deklarējusi, ka konsultēšanās ar NVD ir daļa no 
tās politikas15, trijās no četrām revidētajām valstīm (izņēmums ir  
Dienvidāfrika) bija grūti atrast pierādījumus par NVD iesaistīšanu  
2002.–2006. gada valstu stratēģiju izstrādē, kam par iemeslu bija pie-
nācīgas uzskaites trūkums Komisijas pārstāvniecībās. Dienvidāfrikā, 
lai gan ne pārāk plaši, tomēr konsultācijas bija notikušas. Pēdējā laikā stāvoklis šajā ziņā ir ievērojami uzlabojies Etiopijā, kur 2004. gadā tika 
rīkota kopīga stratēģijas ikgadējā pārskatīšana un kopīgais darbs tur-pinājās, tostarp saistībā ar 2007.–2013. gada stratēģiju. Tātad tagad Etiopijā tiek pievērsta liela uzmanība tam, lai pastāvīgi darbotos  
strukturēts trīspusējs dialogs starp valdību, Eiropas Kopienu un NVD 
pārstāvjiem (sk. 2. izcēlumu ).
 22.  Citāds stāvoklis bija Bangladešā un Peru — agrāk arī Dienvidāf-
rikā —, kur Komisijas pārstāvniecības sistemātiski neiesaistīja NVD  
2007.–2013. gada plānošanas procesā, ja neskaita dažas ad hoc  kon-
sultācijas. Tās parasti bija vienas dienas semināri ar prezentācijām un 
klātesošo NVD ideju uzklausīšanu, bet ne pastāvīgs dialogs. Turklāt Peru un Dienvidāfrikā nebija atrodami pierādījumi, ka šo apspriežu 
rezultātus iestrādāja valsts stratēģijā. Revīzijā konstatēja arī citas  
nepilnības konsultēšanās procesā: trūka skaidru mehānismu kon-
sultāciju pārvaldībai (piemēram, nebija rīcības plāna ar stabilu un  
paredzamu konsultāciju grafiku), dokumentus un ielūgumus izsūtīja ar kavēšanos, konsultācijas notika plānošanas vēlā stadijā, nebija  
kontaktu ar visiem iespējamiem NVD, NVD bija grūti komentēt priekš-
likumus un NVD nesaņēma pietiekamus komentārus par konsultāciju 
rezultātiem.15 COM(2000) 212 galīgā redakcija, 
The European Community’s 
Development Policy  [Eiropas 
Kopienas attīstības politika], 
5.2. punkts. 
PIEMĒRS PAR VEIKSMĪGI STRUKTURĒTU DIALOGU STARP VALDĪBU, 
EIROPAS KOPIENU UN NVD
Etiopijas Kotonū atbalsta grupa
2003. gadā Etiopijas un starptautisko NVO grupa un Etiopijā darbojošies sadarbības tīkli apvienojās Kotonū atbalsta 
grupā ( Cotonou Task Force ) ar mērķi risināt dialogu ar Komisijas pārstāvniecību un valdību par EK attīstības sadarbības 
jautājumiem. Komisijas pārstāvniecības un valdības dialogs un konsultācijas ar Kotonū atbalsta grupu ir bijušas aktīvas un efektīvas, kas īpaši sakāms par stratēģijas kopīgu ikgadēju pārskatīšanu, sākot no 2004. gada, un par jaunas valsts 
stratēģijas formulēšanu desmitajam Eiropas Attīstības fondam.2. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā16
 23.  Visās četrās revidētajās Komisijas pārstāvniecībās NVD iesaistīšana attīs-
tības procesā aprobežojās ar vispārējās stratēģijas definēšanu, taču 
nenotika turpmāka konsultēšanās ar NVD par katras nozares stratēģiju un NVD iesaistīšana projektu īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā 
katrā attīstības jomā, kā noteikts vadlīnijās.
 24.  Palāta analizēja arī Komisijas centrālo dienestu rīcībā esošo informāciju16, 
kas liecināja par līdzīgām nepilnībām pārējās Komisijas pārstāvniecī-
bās. Lai gan teju visās ĀKK valstīs notika zināma konsultēšanās, tomēr tikai pusē šo valstu Komisijas centrālie dienesti NVD iesaisti uzskatīja par apmierinošu atbilstoši vadlīnijām (t. i., iesaiste neaprobežojās  
tikai ar ad hoc  pasākumiem)
17. Arī attiecībā uz 24 aplūkotajām Āzijas 
un Latīņamerikas valstīm Palāta konstatēja, ka parasti zināma kon-
sultēšanās notika, bet tikai četrās Latīņamerikas valstīs NVD iesaiste neaprobežojās ar ad hoc  pasākumiem vien, ko nevar teikt ne par vienu 
no Āzijas valstīm.
 25.  NVD iesaiste bija lielāka ĀKK valstīs, pateicoties Kotonū nolīgumam, kurš 
paredz NVD līdzdarbošanās tiesības, bet iesaiste bija mazāka ĀLA  valstīs. Pirms jaunā attīstības sadarbības instrumenta pieņemšanas 
2007. gadā, kad bija spēkā iepriekšējā Āzijas un Latīņamerikas valstu 
regula
18, NVD iesaistīšana sadarbības politikas un stratēģiju sagata-
vošanā netika prasīta.
 26.  Komisijas darbiniekiem radās praktiskas grūtības sadarbībā ar NVD. Cita 
starpā tika konstatēts, ka i) darbs ar NVD ir ļoti atkarīgs no partner-
valsts valdības nostājas; ii) ir grūti zināt, kuri NVD ir piemērotākie  sadarbībai; iii) sadarbojoties ar NVD (atsevišķiem NVD vai to apvie-
nību), rodas jautājumi par NVD pārstāvību un atbildību; iv) daudziem 
NVD nav spējas un/vai resursu, lai iesaistītos attīstības sadarbības  
procesā, un tie nepiedalās, ja zina, ka līdzekļu saņemšanas izredzes 
ir nelielas; v) NVD ne vienmēr pārstāv atstumto iedzīvotāju grupu  
viedokli.
 27.  Pat gadījumos, kad darbam ar NVD bija veltīti lieli pūliņi, īstenošanas 
problēmu dēļ rezultāti ne vienmēr bija veiksmīgi (sk. 3. izcēlumu ).16 Tostarp Gvatemalas īpašo 
gadījumu (sk. 3. izcēlumu). 
17 Šo novērtējumu apstiprina 
Eiropas Ekonomikas un sociālo 
lietu komitejas aptauja par NVD un 
pašvaldību līdzdalību ĀKK valstu 
stratēģiju izstrādē desmitajam 
Eiropas Attīstības fondam. 
18 Padomes 1992. gada 
25. februāra Regula (EEK) 
Nr. 443/92 par finansiālu un 
tehnisku palīdzību Āzijas un 
Latīņamerikas jaunattīstības 
valstīm un ekonomisku sadarbību ar tām (OV L 52, 27.2.1992., 1. lpp.). 
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā17
JĀIZVĒRŠ  MĀCĪBAS  UN JĀSNIEDZ  PAPILDU  NORĀDES  PAR NVD IESAISTĪŠANU
 28.  Bieži vien niecīgā NVD iesaistīšana un gaudenais konsultēšanās grafiks 
un forma liecina, ka tālejošais mērķis iesaistīt NVD visā EK attīstības 
sadarbībā joprojām ir liels izaicinājums. Daudzās Komisijas pārstāv-
niecībās NVD iesaiste vairākumā gadījumu izpaužas tikai kā pakal-
pojumu saņemšana vai retas konsultācijas plānošanas ciklā. Komisija 
vēl nav ieguldījusi laiku un resursus, lai tās pārstāvniecību darbinieki patiešām sastrādātos ar NVD visos līmeņos. Jāpiedāvā vairāk mācību 
tieši ar šādu mērķi.
 29.  Vadlīnijās, ko Komisija izmantoja revīzijas laikā (sk. 12. punktu), ir minētas 
daudzas no šīm problēmām, tomēr ieteikumam apzināt reprezenta-tīvus NVD neseko sīkākas norādes, piemēram, par tādiem svarīgiem 
aspektiem kā NVD loma atbalsta efektivitātes nodrošināšanā un NVD 
piedalīšanās nozaru stratēģiju definēšanā, tostarp budžeta atbalsta 
jautājumos.
PIEMĒRS PAR GRŪTĪBĀM IESAISTĪT NVD EIROPAS KOPIENAS ATTĪSTĪBAS SADARBĪBĀ
“Mesodiálogo ” Gvatemalā
Mesodiálogo  aizsākās 2000. gadā. Šajā dialogā piedalījās Komisijas pārstāvniecība, dalībvalstis, valdība, Eiropas NVO 
un Gvatemalas NVD. Dialoga mērķis bija palīdzība 2002.–2006. gada valsts stratēģijas īstenošanā, tieši iesaistoties 
valsts stratēģijas programmu izvēlē, īstenošanā un uzraudzībā. Šajā procesā piedalījās apmēram 150 organizāciju un 
800 cilvēku, kuri strādāja darba grupās, cita starpā izstrādāja stratēģiskus dokumentus, piedalījās apmeklējumos, kuru 
laikā izvēlējās un defi  nēja programmas, veidoja reģionālos tīklus u. c. Taču šis process pakāpeniski izsīka, jo Komisi-
jas pārstāvniecībai radās pārlieks administratīvais slogs, bija sajūta, ka Mesodiálogo  pārsniedz pilnvaras, iejaucoties EK 
ekskluzīvā kompetencē esošos jautājumos, un valdība skaidri neapliecināja vēlmi uzņemties atbildību un negarantēja 
ilgtspējību. Mesodiálogo  2005. gadā slēdza.
Avoti : RELEX/L3 Working document on involvement of NSAs in the programming process in the countries of Asia and Latin 
America [Darba dokuments par NVD iesaistīšanu plānošanā Āzijas un Latīņamerikas valstīs]; EC aid to Guatemala — 
Background Country Study Paper  [EK atbalsts Gvatemalai. Valsts stāvokļa izpēte], 2006. gada decembris; 2006. gada 
augusta provizoriskais pētījums, ko pasūtījusi CIDSE  (Coopération Internationale pour le Développement et la Solidarité ) 
[Starptautiskās sadarbības organizācija attīstības un solidaritātes jomā] un Caritas Europa .3. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā18
19 Viena no attīstības sadarbības 
instrumenta programmām 
(sk. 9. punktu). 
20 Regulas (EK) Nr. 1905/2006 
20. panta 2. punkts. 
21 Eiropas Ārkārtas palīdzības 
un attīstības NVO konfederāciju 
(CONCORD ) izveidoja 2003. gada 
janvārī kā to pārstāvības un 
sarunvedēju iestādi, kas bija 
iecerēta Regulā (EK) Nr. 1658/98 (Regula par NVO līdzfinansējuma 
programmu). Konfederācija 
regulāri iesaistās dialogā ar 
ES iestādēm un koordinē NVO 
sadarbību. Konfederācijas 22 valstu asociācijas (dēvētas par 
platformām) un 20 starptautiski 
tematiski tīkli pārstāv vairāk nekā 
1 600 NVO. 
22 Komisija anketu nosūtīja arī 
CONCORD , Eiropas Ekonomikas un 
sociālo lietu komitejai, Reģionu 
komitejai un Eiropas Pašvaldību 
un reģionu padomei, lai šīs 
organizācijas to tālāk izplatītu 
saviem locekļiem. 
23 Konsultācijām atvēlētais laiks 
bija no 2006. gada 31. jūlija līdz 
11. septembrim. Tas ir īsāks nekā 
konsultācijām noteiktās vismaz 
astoņas nedēļas. TEMATISKĀ PROGRAMMA NEVALSTISKO DALĪBNIEKU UN 
PAŠVALDĪBU IESAISTEI ATTĪSTĪBĀ
 30.  Šī jaunā programma19 ir pēctece iepriekšējai līdzfinansēšanai kopīgi ar 
Eiropas NVO un decentralizētām sadarbības programmām un — tāpat kā tās priekštecīgie pasākumi — veido vienu no svarīgākajiem un  stabilākajiem ES finansējuma avotiem NVD darbībām un NVD pašu  
iniciatīvām.
 31.  Gatavojot tematisko programmu stratēģiskos dokumentus, Komisijai ir 
jāapspriežas ar pārējiem attīstības procesa dalībniekiem, tostarp ar 
NVD un pašvaldību pārstāvjiem20. Eiropas NVO, kuras līdzdarbojas  
Eiropas Konfederācijā sadarbībai ārkārtas palīdzības un attīstības  jomā jeb CONCORD
21, tradicionāli ir cieši iesaistījušās dialogā par NVO 
līdzfinansējuma programmas pārvaldību. Jaunā programma ir atvērta 
arī partnervalstu NVD un pašvaldībām, tātad būtu jākonsultējas arī 
ar tām.
 32.  Izstrādājuši šīs programmas stratēģiju, Komisijas centrālie dienesti lūdza 
savām pārstāvniecībām atkal apspriesties ar vietējiem NVD un saga-
tavot komentārus par programmas noderību katrai partnervalstij,  
kā arī pamatot vajadzīgos izdevumus. Palāta aplūkoja abu minēto  
konsultēšanās stadiju efektivitāti, izmantojot tos pašus Komisijas  
2002. gada paziņojumā minētos kritērijus (sk. 20. punktu).
 33.  Kas attiecas uz vispārējo stratēģiju, Komisija rīkoja sabiedrisko apsprie-
šanu internetā, ko adresēja gan Eiropas NVD, gan partnervalstu NVD (dienvidu NVD). Sabiedriskā apspriešanās bija aptaujas veidā. Anketu 
ievietoja Komisijas tīmekļa vietnē un izsūtīja Komisijas pārstāvniecī-
bām
22. Tā kā Komisijai ar CONCORD  ir cieši ikdienas kontakti, Eiropā šī 
konsultēšanās metode bija efektīva, taču konsultēšanās ar dienvidu NVD nebija efektīvi organizēta. Anketu izsūtīja Komisijas pārstāvnie-cībām ĀKK valstīs tālākai pārsūtīšanai NVD, bet tam izvēlētais laiks — tradicionālais atvaļinājumu laiks pārstāvniecībās — nebija piemērots 
un bija nereāli īss
23 (apmeklētajās ĀKK valstīs, t. i., Etiopijā un Dien-
vidāfrikā, pārstāvniecības nespēja tik īsā termiņā sazināties ar NVD). 
Kontaktēšanās ar Komisijas pārstāvniecībām Āzijas un Latīņamerikas 
valstīs vispār nenotika, tātad šo valstu NVD par konsultēšanās procesu 
nemaz neuzzināja.
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā19
24 Komisijas pārstāvniecības 
Etiopijā un Dienvidāfrikā nolēma 
šajā programmā nepiedalīties. 
25 Par ilgtspējību praksē 
sk. 63.–68. punktu.  34.  Tā kā attīstības sadarbības instrumenta regulu un stratēģiskos dokumen-
tus pieņēma ar kavēšanos, konsultēšanās otrajā stadijā Komisijas pār-
stāvniecībām komentāru sagatavošanai atlika tikai mēnesis laika,  un vairākumam pārstāvniecību neizdevās organizēti iesaistīt NVD.  
Bangladešā notika viens seminārs ar NVD. Komisijas pārstāvniecība 
Peru ar NVD nekonsultējās
24, un, pārskatot paraugu ar citiem komen-
tāriem (Angolas, Čīles, Malāvijas, Namībijas un Nepālas komentārus), apstiprinājās konsultāciju iztrūkums šajā programmā.
 35.  Pēc Palātas ieskatiem Komisija pievērsa pārāk maz uzmanības meto-
dēm, kuras izraudzījās konsultācijām ar dienvidu NVD. Daudzās valstīs 
nepietiek ar tādām pasīvām metodēm kā anketu ievietošana internetā, 
tāpēc pārstāvniecībām nenoliedzami ir aktīvi jāuzņemas papildu vei-cināšanas pasākumi. ĀKK valstīs tas jau daļēji bija paredzēts, tikai  netika pilnībā īstenots. Turklāt nebija pievērsta uzmanība tam, ka,  apspriežot prioritātes, potenciālie līdzekļu saņēmēji varētu nebūt  
objektīvi; netika pētītas tādas alternatīvas kā sadarbības tīkli, jumta 
vai reģionālas organizācijas.
VAI KOMISIJAS PĀRVALDĪBAS SISTĒMAS EFEKTĪVI 
NODROŠINA TO, KA NVD DARBĪBAS IR NODERĪGAS UN DOS IECERĒTOS REZULTĀTUS?
 36.  Palāta revidēja NVD dotāciju nolīgumu administrēšanas sistēmas Komisi-
jas centrālajos dienestos un uz vietas četrās pārstāvniecībās, ieskaitot 16 atsevišķus projektus (sk. III pielikumu ). Revīzija aptvēra projektu 
atlases procedūras, kontroles un pārraudzības kārtību, vispārējo  uzraudzību un tās instrumentus, kā arī ilgtspējības aspektu.
ATLASES PROCEDŪRAS
 37.  Atlases procedūru revīzijas mērķis bija noteikt, vai procedūras garan-
tēja tādu projektu atlasi, kuri bija atbilstoši, īstajā laikā un ar ticamu ilgtspējību
25.
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā20
PROJEKTU  KONKURSI  VEICINA  GODĪGU  KONKURENCI , BET REIZĒM  TOS VĒL AIZVIEN  
IR GRŪTI  REALIZĒT  PRAKSĒ , UN TIE NENODROŠINA  PROJEKTU  SAVLAICĪGU  IZSTRĀDI
 38.  Kopš 2000. gada standarta atlases procedūra ir bijusi projektu pieteikumu 
konkursi. Kaut arī ir secināts, ka šī procedūra veicina godīgu konku-renci NVD starpā un ka tādējādi tā vairo iespējas atlasīt atbilstošākos projektus, tomēr procedūra aizvien prasa lielu administratīvu piepūli 
kā Komisijai, tā NVD. Konkursi izraisa ievērojamu interesi, un finansē-
juma pieprasījumi vienmēr ir krietni pārsnieguši pieejamos līdzekļus
26. 
Tāpēc bija vajadzīgas garas procedūras un ārēju ekspertu palīdzība. Konkursi, ko organizēja programmā “Līdzfinansēšana kopīgi ar NVO”, bija pārāk vispārīgi un nekonkrēti, tātad, iespējams, tika pieņemti ne tie atbilstošākie pieteikumi. Turklāt sīkas procedūras var būt apgrū-tinošas maziem NVD.
 39.  Lai gan revidēto konkursu rezultātā pārsvarā atlasīja atbilstošus pro-
jektus, tomēr revidenti konstatēja, ka laiks no revidēto projektu pie-
teikumu iesniegšanas līdz līguma parakstīšanai vidēji bija ilgāks par 
gadu. Tas neļauj NVD efektīvi plānot darbus. Palāta konstatēja arī, ka konkursu izziņošanas metodes (galvenokārt internetā un laikrakstos) 
ne vienmēr derēja to NVD sasniegšanai, kuri darbojas iedzīvotāju  
līmenī
27.
 40.  Palāta atzinīgi vērtē Komisijas 2006. un 2007. gadā veiktos pasākumus, 
kuru mērķis bija uzlabot konkursu procedūras efektivitāti, bet vēl ir par agru pilnībā novērtēt šo pasākumu ietekmi. Komisija ir veikusi  šādus pasākumus:
ir ieviesta saīsinātā procedūra, kas ļauj sākotnēji izraudzīties kan- a) 
didātus, pamatojoties uz īsu projekta aprakstu, bet pilnu priekšli-
kumu (tostarp pilnībā noformētu projektu) iesniedz atlases otrajā 
kārtā,
viena konkursa projektiem var izmantot divu gadu budžetu, b) 26 EuropeAid  sadarbības biroja 
centrālajā līmenī pārvaldītajās 
tematiskajās programmās budžets 
2007.–2008. gada konkursiem bija 
284 miljoni EUR. Birojs saņēma 
4 565 pieteikumus par kopējo summu 3 650 miljoni EUR. Pirmajā 
atlases kārtā, pamatojoties 
uz īsiem projektu aprakstiem, 
izraudzījās 1 088 pieteikumus par 
kopējo summu 989 miljoni EUR, 
bet otrajā kārtā atlasīja tikai 
212 projektus. 
27 Piemēram, tāpēc, ka izmanto 
tikai Eiropas valodas vai laikrakstus 
ātri neizplata attālos rajonos. 
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā21
VĀJAS PROJEKTA IZSTRĀDES PIEMĒRS
Sieviešu mikrouzņēmēju un ģimenisku ekonomisku vienību iekļaušana 
oficiālajā darba tirgū Peru
Par partneri izraudzītā vietējā NVO šo projektu īstenoja četros reģionos, tostarp Huninas reģionā, kuru Palāta apmeklēja 
2008. gada februārī un kurā šī NVO agrāk nebija darbojusies. Neskatoties uz to, ka pavisam nesen — 2007. gadā — pār-baudēs, kas notika uz rezultātiem vērstas uzraudzības ietvaros, šādas problēmas neparedzēja, Palāta neguva pierādījumus, 
ka NVO projekta darbību defi  nēšanā būtu iesaistījusi attiecīgās publiskās iestādes. NVO nekontaktējās arī ar vietējiem 
sadarbības tīkliem un organizācijām, kuras atbalstīja reģionālos mikrouzņēmumus. Projektu īstenojot, NVO nācās slēgt 
līgumu ar vienu tādu sadarbības tīklu par elementāru izpēti, lai apzinātu potenciālos atbalsta saņēmējus un ekonomiskās 
iespējas. Viena no projekta idejām bija tā nodošana publiskām iestādēm tālākai izvēršanai un līdzīgu projektu īstenošanai nākotnē. Tomēr Palāta redzēja, ka attiecīgās iestādes vai nu projektā vispār nebija iesaistītas, vai arī pienācīgi nedarbojās, 
vai tām nebija pietiekamu fi  nansiālu vai personāla resursu projekta darbību pārņemšanai.4. IZCĒLUMSir izveidots interneta reģistrs ( c) PADOR ), kas samazina kandidātiem 
dubulti veicamu darbu,
aizvien vairāk rīko vietējiem mērķiem pielāgotus konkursus, un  d) 
vietējām organizācijām ir lielākas izredzes tapt izraudzītām.
 41.  Neskatoties uz veiktajiem pasākumiem, joprojām ir lielas problēmas ar 
projektu izstrādi. Vairākos revidētajos projektos plānotās darbības  sākumā bija formulētas bez pietiekamas sagatavošanās, tāpēc pro-
jektu pirmais gads pagāja, projektus izstrādājot pamatīgāk (diag-
nostika, saņēmēju apzināšana, pētījumi). Samazinājās praktiskajai  
īstenošanai pieejamais laiks, radās citu kavējumu risks, pasliktinājās 
ilgtspējības izredzes. Sk. piemēru 4. izcēlumā .
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā22
KONTROLES UN PĀRRAUDZĪBAS PROCEDŪRAS
 42.  Komisijas kontroles un pārraudzības procedūru revīzijas mērķis bija 
noteikt, vai šīs procedūras nodrošināja NVD projektu raitu īstenošanu. 
Lai gan vairākos izvērtējumos ir secināts, ka ieinteresētās personas uzskata procedūras par smagnējām
28 — un šis jautājums ir skatīts  
arī Parlamentā29 —, Palāta atzinīgi novērtē Komisijas centienus šo  
problēmu risināt. Komisija ir īstenojusi vairākas augsta līmeņa inicia-
tīvas, piemēram, ir izveidota dienestu apvienotā komiteja procedūru vienkāršošanai, ir pastiprināts Komisijas un CONCORD  dialogs par  
finanšu un līgumslēgšanas lietām (ir sagatavota Rokasgrāmata par  
standarta dotāciju nolīgumiem) un ir izdotas jaunas praktiskās vadlīni-
jas un vienkāršotas veidlapas un dokumenti. Arī tematisko programmu 
decentralizēšana ir palīdzējusi uzlabot EK un NVD dialogu.
 43.  Kontroles un pārraudzības procedūras daudzos aspektos darbojās korekti, 
tomēr vēl ir dažas neatrisinātas problēmas, kas izraisa kļūdas30.
NVD NAV DOTAS  PIETIEKAMAS  NORĀDES  PAR NOTEIKUMU  PIEMĒROŠANU  PRAKSĒ
 44.  Praktiskajās norādēs attiecībā uz EK finanšu un līgumslēgšanas noteikumu 
piemērošanu, jāņem vērā, ka Komisijas pārstāvniecībās nereti mainās 
darbinieki un ka NVD zināšanas par šiem noteikumiem ir ierobežotas. Zināšanas šajā jomā var uzlabot, rīkojot mācību seminārus Komisi-
jas pārstāvniecībās gan to darbiniekiem, gan NVD un popularizējot Rokasgrāmatu par standarta dotāciju nolīgumiem, kas sagatavota  sadarbībā ar CONCORD .
 45.  Mācības ir noderīgas, bet līdzekļu saņēmējiem tās galvenokārt sastāv no 
vienas dienas semināra pēc tam, kad ir noslēdzies konkurss. Palāta secināja, ka ar to nepietiek, lai NVD “institucionalizētu” zināšanas, kas vajadzīgas noteikumu pareizai piemērošanai tipiska projekta gaitā.28 Šis jautājums tika minēts arī 
CONCORD  2004. gada 17. marta 
vēstulē Eiropas komisāram 
P. Nīlsonam. Vēstules vispārējā 
tēma bija finanšu regulas un 
tās atvasināto dokumentu un 
procedūru ietekme uz NVO. 
29 Eiropas Parlaments, apstiprinot 
2004. gada budžeta izpildi, rakstīja, 
ka tas “pauž nožēlu par to, ka 
jaunās procedūras kļūst aizvien 
sarežģītākas, tās ir apgrūtinošas un 
to īstenošana prasa pārāk daudz laika; norāda, ka nepieciešama 
patiesa vienkāršošana, 
neaizmirstot sākotnējo mērķi”. 
(Eiropas Parlamenta rezolūcija ar 
komentāriem, kuri ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas 
Savienības 2004. finanšu gada 
vispārējā budžeta izpildes 
apstiprināšanu, III iedaļa — 
Komisija (OV L 340, 6.12.2006., 
5. lpp.), 185. punkts.) 
30 Līdzīgi konstatējumi tika 
formulēti pēc revīzijām, ko 
veica ticamības deklarācijas 
pamatošanai — sk. Palātas 
pārskatus par 2007. finanšu gadu: par vispārējo budžetu (8.9. punkts) 
un par Eiropas Attīstības fondiem 
(22. punkts). 
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā23
 46.  Revidenti neatrada daudz pierādījumu tam, ka Komisijas pārstāvniecību 
darbinieki un līdzekļu saņēmēji NVD patiešām izmanto Rokasgrāmatu 
par standarta dotāciju nolīgumiem. Rokasgrāmatas neobligātais sta-tuss varētu būt viens no iemesliem, kāpēc pārstāvniecību darbinieki 
nolēma to neizmantot kā standarta atsauces dokumentu.
 47.  Dotāciju saņēmēji netika sistemātiski informēti par izmaiņām praktiskajās 
vadlīnijās un līgumnosacījumos (praktiskās vadlīnijas septiņos gados mainīja piecas reizes). Noteikumus reizēm izprata dažādi, un Komisija 
no dotāciju saņēmējiem reizēm prasīja atbilstību jauniem nosacīju-
miem, kaut arī tos nevarēja piemērot ar atpakaļejošu datumu.
PROJEKTU  REVĪZIJĀM  NE VIENMĒR  BIJA LABA  KVALITĀTE
 48.  Vairāku šā ziņojuma vajadzībām pārbaudīto projektu revīzijām nebija 
nevainojama kvalitāte. Projektu revīzijās efektīvi neatklāj darījumu 
neatbilstīguma kļūdas dotāciju saņēmēju un īstenošanas partneru  līmenī. Līdzīgas nepilnības projektu revīzijās ir novērotas jau iepriekš, 
gatavojot īpašos izvērtējumus EAF un ārējo darbību jomā saistībā ar 
Palātas gada pārskatiem
31.
 49.  Lai šīs nepilnības novērstu un lai revīzijas darbs kļūtu visaptverošs, 
Komisija ir pārstrādājusi revīziju darba instrukcijas. Jauno instrukciju izmantošana projektu līgumu revīzijās ir obligāta kopš 2006. gada feb-ruāra. Palātas pārbaudītajos projektos bija pāragri vērtēt šīs izmaiņas 
ietekmi.
PROCEDŪRU  ATŠĶIRĪGAS  IZPRATNES  UN PIEMĒROŠANAS  DĒĻ 
NVD RADĀS  LIEKS  ADMINISTRATĪVAIS  SLOGS
 50.  Revīzijā tika konstatēts, ka vēl nav likvidētas dažas praktiskas adminis-
tratīvas problēmas dotāciju nolīgumu administrēšanā, tostarp
atšķirīgi interpretēti izcelsmes noteikumi iepirkumiem EK finan- a) 
sētos līgumos, iespējams, lieki noslogoja NVD (sk. piemēru  
5. izcēlumā ),31 Piemēram, Palātas Pārskata par 
2007. finanšu gadu 8. nodaļas 
24. punkts (OV C 286, 10.11.2008., 182. lpp.). 
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā24
dažās partnervalstīs NVD ir grūtības panākt atbrīvojumu no nodok- b) 
ļiem vai nodokļu atmaksu,
prasība izmantot nevis reāli piemēroto maiņas kursu, bet  c) 
EK noteikto kursu dažos projektos varētu nozīmēt papildu izde-
vumus uz projekta rēķina,
ja Komisija apstiprina maksājumu pieprasījumus ar kavēšanos, tas d) 
var aizkavēt arī pašu projektu,
Komisijas pārstāvniecības nekonsekventi nosaka papildu prasības e) 
projektiem, tādējādi lieki padarot smagāku NVD administratīvo  
slogu, piemēram: i) prasa papildu starpposma atskaites vai revī-
zijas ziņojumus, ii) katram projektam izmanto atsevišķu bankas  
kontu, iii) nosaka citādu maksājuma kārtību nekā vispārējos nosa-cījumos (dotāciju izmaksā mazākās daļās u. tml.).
IZCELSMES NOTEIKUMU ATŠĶIRĪGAS INTERPRETĀCIJAS PIEMĒRS
Motociklu iepirkšana Etiopijā
Etiopijas NVO parasti dod priekšroku Japānā ražotiem transportlīdzekļiem, jo to kvalitāte ir piemērota vietējiem apstāk-
ļiem. Taču, īstenojot pārtikas nodrošinājuma projektus, Komisijas pārstāvniecība ieteica NVO apsvērt, vai nevarētu pirkt arī Ķīnas izcelsmes motociklus. Daļēji šis ieteikums izrietēja no pārstāvniecības pārliecības, ka par Japānas motocikliem 
ir jāpiesakās uz izņēmumu, bet par Ķīnas motocikliem ne.
Viena NVO, sekodama Komisijas pārstāvniecības pieņēmumam par to, ka izņēmums nav nepieciešams, nopirka 10 Ķīnas 
motociklus un par to nelūdza piešķirt izņēmumu. Daži no šiem motocikliem salūza, un 2006. gada 14. decembrī NVO lūdza atļauju — tātad arī izņēmumu no izcelsmes noteikumiem — pirkt divus jaunus motociklus, šoreiz izturīgākos, 
Japānā ražotos. Komisijas pārstāvniecībā šo lūgumu sākumā noraidīja. 2007. gada 11. septembrī NVO izteica atkārtotu 
lūgumu, un nu pārstāvniecība to pieņēma un izdarīja budžeta grozījumus.
Palāta konstatēja, ka Komisijas pārstāvniecība 2007. gada aprīlī bija konsultējusies ar Briseli un secinājusi, ka Etiopijā 
iepirktām Japānas izcelsmes precēm izņēmums nav vajadzīgs, ja iepirkumu sedz no tematiskas budžeta pozīcijas, savukārt Ķīnas izcelsmes precēm izņēmums vajadzīgs vienmēr.
Katrā ziņā noteikumus joprojām iespējams izprast dažādi
32.5. IZCĒLUMS
32 Saskaņā ar Padomes regulām par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai un jo īpaši šo regulu 3. panta 2. un 3. punktu, 5. pantu 
un II pielikumu projektos, ko Etiopijā finansē no tematiskajām programmām, no 2005. gada 28. decembra var iepirkt gan 
Japānas, gan Ķīnas izcelsmes preces, nelūdzot izņēmumu, jo Etiopija ietilpst vismazāk attīstīto valstu kategorijā. Citādi ir ta d, 
ja dotāciju nolīgumu finansē no EAF — tad Ķīnas izcelsmes precēm ir jāprasa izņēmums. Tajā pašā laikā ar EAF regulu ir 
atļauts vietējā tirgū iepirkt jebkādas izcelsmes preces, ja iepirkuma summa nepārsniedz 30 000 EUR. 
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā25
33 Loģiskā ietvara pieeja un 
loģiskā ietvara matrice (loģiskais 
ietvars) ir analītiski instrumenti 
un vadības instrumenti, ko donori 
un partnervaldības plaši izmanto attīstības sadarbībā. Tipiskā 
loģiskajā ietvarā ir norādīti tā 
dēvētie SMART  rādītāji (konkrēti, 
izmērāmi, sasniedzami, atbilstoši 
un laikā ierobežoti rādītāji), 
adekvāti pārbaužu avoti, reāli 
mērķi katram rādītājam un bāzes vērtības vēlākai sasniegumu 
izvērtēšanai. Tātad pienācīga 
uzraudzības sistēma nozīmē 
regulāru datu vākšanu par 
faktiskajiem rezultātiem. Reizēm NVD tiek lūgts apkopot datus 
un sagatavot ziņojumus ne tikai 
par ieguldījumiem, procesiem 
un tūlītējiem rezultātiem, bet arī 
par vidēja termiņa iznākumu un 
ilgtermiņa ietekmi. VISPĀRĒJĀ UZRAUDZĪBA LAIKA GAITĀ, 
TOSTARP NVD EFEKTIVITĀTES UZRAUDZĪBAS 
INSTRUMENTI UN NOVĒRTĒŠANA
 51.  Efektīva vispārējā uzraudzība ir projektu vadības būtiska sastāvdaļa, un 
Komisija šim nolūkam izmanto vairākus instrumentus un procedū-ras. Palātas veiktās revīzijas mērķis, ņemot vērā jau esošās Komisijas procedūras, bija noteikt, vai i) IT sistēmas satur vajadzīgo vadības  
informāciju, lai pieņemtu lēmumus un uzraudzītu NVD darbības, ii) ir ieviesta vadības ziņojumu sistēma, iii) Komisijas pārstāvniecības pie-
nācīgi uzrauga projektus, saņem pietiekamus komentārus no ārējiem 
uzraudzītājiem vai vērtētājiem un attiecīgi rīkojas, iv) tiek izmantoti 
adekvāti instrumenti rezultātu vērtēšanai, v) tiek izmantoti adekvāti 
instrumenti ilgtermiņa ietekmes vērtēšanai.
KOMISIJAS  DATORIZĒTO  INFORMĀCIJAS  SISTĒMU  CRIS  NEIZMANTO  PILNVĒRTĪGI
 52.  Kā jau minēts 5. punktā, pašlaik EuropeAid  sadarbības birojā nav ērti 
izmantojamu datu par NVD finansēšanu attīstības sadarbības jomā. 
Dati vispārējā RELEX  informācijas sistēmā CRIS  nav pilnīgi, un iesaistīto 
personu identifikācija nav uzticama. Sistēmā nav daudz informācijas 
par kārtējo un pabeigto projektu stāvokli analīzes vai kopsavilkumu 
veidā, trūkst novērtējumu un secinājumu. Ir ieviests uzraudzības ins-
truments — CRIS  īstenošanas ziņojums —, bet tas neatbilst visām  
lietotāju vajadzībām, un to bieži neizmanto, kā paredzēts.
PROJEKTU  ZIŅOJUMI  NE VIENMĒR  SNIEDZ  PRECĪZU  NOVĒRTĒJUMU  
PAR ĪSTENOŠANAS  STADIJU
 53.  NVD, kas saņem dotācijas, ir jāsagatavo tehniskie un finanšu ziņojumi, 
kas ļautu salīdzināt projekta plānus ar pārskata periodā sasniegto.  Pusē revidēto projektu šie ziņojumi nesniedza visaptverošu novērtē-jumu par konkrēto īstenošanas stadiju. Parasti ziņojumos bija nosliece izvairīties no problemātiskiem jautājumiem, akcentēt tikai pozitīvos 
sasniegumus.
 54.  Attiecīgās procedūras nosaka, ka NVD ir jāpiemēro loģiskais ietvars, 
tostarp kvantitatīvi rezultatīvie rādītāji33. Tomēr 13 projektos no  
16 revidētajiem projektiem tehniskie ziņojumi nesniedza tiešu salī-
dzinājumu starp plānotajiem un sasniegtajiem rezultātiem, pama-
tojoties uz loģisko ietvaru. Tādējādi vairākos revidētajos projektos 
loģiskais ietvars pamazām zaudēja savu nozīmi kā projekta uzraudzī-
bas instruments.
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā26
 55.  Salīdzinot ES praksi ar attīstības sadarbības praksi citviet, Palāta novēroja, 
ka dažas palīdzības aģentūras loģiskajam ietvaram piemēro kvalitā-
tes nodrošināšanas mehānismu, tostarp kvantitatīvus un kvalitatīvus rezultatīvos rādītājus.
KOMISIJAS  DARBINIEKI  NEPIETIEKAMI  PĀRBAUDA  PROJEKTUS  UZ VIETAS
 56.  Lai pienācīgi uzraudzītu projektus, Komisijas pārstāvniecībām ir pienā-
kums uzturēt regulārus un tiešus kontaktus ar EK līdzekļu saņēmē-
jiem NVD un diskutēt par īstenošanas jautājumiem, kas var ietekmēt 
projektu izpildi. Palāta revīzijā skatīja, cik bieži Komisija veic fiziskas 
projektu pārbaudes uz vietas, cita starpā pārbauda grāmatvedību un apliecinošos dokumentus dotāciju saņēmēju un īstenošanas partneru birojos. Palāta secināja, ka Komisija neveic pietiekami daudz pārbaužu uz vietas.
 57.  Turklāt daudzi aptaujātie NVD pauda nožēlu par Komisijas pārstāvniecību 
niecīgo atbalstu uz vietas. NVD atbildes rādīja, ka varētu izvairīties 
no daudzām kļūdām finanšu un līgumslēgšanas noteikumu izpildē,  
ja laikus veiktu pārbaudes uz vietas, tādā veidā pamanot un labojot 
nepareizu praksi.
 58.  Sešus no 16 revidētajiem projektiem Komisijas pārstāvniecību darbinieki 
nebija apmeklējuši vispār. Projektu apmeklēšana nenotika pēc siste-mātiskiem principiem: reizēm apmeklējumi notika tad, kad NVD rīkoja kādu konkrētu pasākumu, reizēm — kopīgi ar ārējiem uzraudzības  
apmeklējumiem. Jāsaka gan, ka dažos gadījumos bija uzrakstīti kon-krēti plāni attiecībā uz projektu apmeklēšanu noteiktos īstenošanas 
posmos, tomēr visos šajos gadījumos plānus pilnībā nerealizēja, jo 
trūka resursu. Palātas apmeklētajās pārstāvniecībās nebija izstrādāti 
standarta uzraudzības ziņojumi. Līdz 2007. gada decembrim darbi-niekiem trūka praktisku vadlīniju projektu uzraudzībai.
 59.  Projektus ārējai uzraudzībai var izvēlēties arī, izmantojot Komisijas “uz 
rezultātiem vērstās uzraudzības” apmeklējumus ( results-oriented  
monitoring  jeb ROM ). Taču šis paņēmiens nekompensē nepilnvērtīgu 
uzraudzību konkrētā instrumenta līmenī: lielākajā daļā projektu, kuros ir iesaistīti NVD, EK finansējums nepārsniedz 1 miljonu EUR, bet ROM  
sistēmā tikai 10 % atlasīto projektu ir zem šīs vērtības.
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā27
34 Šis nosacījums jau ir iestrādāts 
“jaunākās paaudzes” dotāciju 
nolīgumos, kas parakstīti Peru. ĀRĒJOS  NOVĒRTĒJUMOS  NAV PIENĀCĪGI  NOVĒRTĒTA  NVD PROJEKTU  IETEKME
 60.  NVD dotāciju nolīgumos parasti ir paredzēta ārēja novērtēšana projekta 
beigās un/vai vidusposmā. Šai novērtēšanai standarta instrukcijas  
nav obligātas, un pastāv interešu konflikta risks, jo saskaņā ar paš-reizējo praksi ārējo novērtētāju izraudzīšanās ir līdzekļu saņēmēju  uzdevums. Salīdzinot ES praksi ar attīstības sadarbības praksi citviet, 
Palāta novēroja, ka dažās palīdzības aģentūrās ir ieviests kvalitātes 
nodrošināšanas mehānisms, ko piemēro tādiem novērtējumiem, kurus pasūta saņēmēji NVD.
 61.  Sagatavotie ārējie novērtējumi, kā arī pārējie novērtēšanas un ziņošanas 
instrumenti (NVD ziņojumi, apmeklējumi uz vietas un ROM  ziņojumi) 
nedod pienācīgu novērtējumu par NVD atsevišķu projektu ietekmi. Tas tāpēc, ka vai nu ir pārāk vispārīgi definēti mērķi, kuriem neizdodas piemeklēt izmērāmus ietekmes rādītājus, vai arī pārbaudes iespējas ir neadekvātas vai pārāk dārgas.
 62.  Komisija pamazām ievieš uz rezultātiem vērstu pārvaldību, kas paredz 
vairāk uzsvērt ietekmes un koprezultāta izvērtēšanu un EK attīstības 
sadarbības pievienotās vērtības izsvēršanu. Tas nozīmē arī stingrākas 
prasības NVD, t. i., NVD jāizstrādā sistēmas ne tikai tūlītējo rezultātu 
uzskaitei, bet arī ilgāka termiņa iznākumu un ietekmes uzraudzībai34. 
Savukārt no Komisijas dienestiem jāsaņem vairāk praktisku norāžu, lai varētu izstrādāt pienācīgus un aktuālus loģiskos ietvarus un rezul-
tatīvos rādītājus.
ILGTSPĒJĪBAS IZREDZES
 63.  Viena no projektu atlases procesa sastāvdaļām ir ilgtspējības novērtē-
šana. Ilgtspējība nozīmē projekta gala rezultāta iedzīvošanos. Komi-sija nesen ir ieviesusi uz rezultātiem vērstu ex post  uzraudzību, kas 
ietver projekta ilgtspējības un ietekmes uzraudzību
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā28
 64.  Lai gan 16 revidētajos projektos ir sasniegti vai droši vien tiks sasniegti 
labi gala rezultāti īstermiņā, ilgtspējības izredzes ir daudz vārgākas. 
Palātas veiktās revīzijas laikā 12 projektiem no minētajiem 16 ilgtspē-jība nebija droša: paredzams līdzekļu trūkums pēc projekta beigām vai 
nav pienācīgas administratīvās struktūras. Sk. piemēru 6. izcēlumā .
 65.  Ilgtspējības izredzes pārējiem četriem projektiem bija labas nevis tāpēc, 
ka paši projekti bija pēc būtības ilgtspējīgi, bet gan tāpēc, ka tos vada starptautiskas NVO ar ilgtermiņa saistībām. Šīs NVO spēj piesaistīt  
finanses arī no citiem avotiem, ne tikai no Eiropas Savienības.
 66.  Ilgtermiņa saistības un finansējums, kā arī administratīvās struktūras, kas 
ieinteresētajām personām ļautu pārņemt un turpināt aizsāktās darbī-
bas, ir ilgtspējības būtiski elementi. Palātas revīzijā tika konstatēts, 
ka projektu ilgums pārsvarā nav pietiekams, lai garantētu ilgtspējību 
pat pēc projektu pagarināšanas35. Jāatceras arī, ka faktiskais īsteno-
šanas posms praksē bieži vien ir īsāks nekā iecerēts, ja projektu uzsāk 
novēloti (sk. 41. punktu).
 67.  Izmantojot pašreizējo projektu metodi, var rasties pretruna: ar īstermiņa 
pasākumiem cenšas risināt strukturālas problēmas, kas pēc būtības ir ilgtermiņa darbs. Ilgtspējība ir īpaši problemātiska NVD darba uzlabo-šanas aspektā, jo te sekmes parasti ir atkarīgas no sabiedrības attieks-mes maiņas, ko nevar panākt vienam projektam atvēlētā laikā.35 Revidēto projektu caurmēra 
ilgums bija 37 mēneši, ieskaitot 
līgumu pagarinājumus. 
CĪŅA AR NOZIEGUMIEM PRET SIEVIETĒM UN BĒRNIEM AUSTRUMU 
RAGĀ (DIENVIDĀFRIKA). UPURU ATBALSTA CENTRI
Pēc projekta beigām Dienvidāfrikas policijas iestādes spēja uzņemties vardarbības upuru atbalsta centru kārtējās izmaksas, 
bet radās risks, ka centros strādājošie brīvprātīgie nākotnē vairs nebūs pieejami, jo Sociālās labklājības departaments vēl 
nebija uzņēmies atbildību par brīvprātīgo pārraudzību un mācībām, kā to paredzēja projekta plāns.6. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā29
 68.  Salīdzinot ES praksi ar attīstības sadarbības praksi citviet, Palāta novē-
roja, ka citas palīdzības aģentūras dažas problēmas, kas saistītas ar 
nepilnīgiem projektiem un īsiem termiņiem, novērš tādējādi, ka para-lēli konkrētiem projektiem tās izmanto citus paņēmienus, tostarp  
slēdz ilgtermiņa partnerības ietvarnolīgumus ar konkursos atlasītiem 
NVD
36.
VAI KOMISIJA PIETIEKAMI PIEDĀVĀ NVD DARBA 
UZLABOŠANAS IESPĒJAS?
 69.  Šajā ziņojuma daļā ir aplūkots jautājums, vai Komisija, ņemot vērā tiesību 
aktu prasības un politiskās deklarācijas par atbalstu NVD darba uzla-bošanai, ir izstrādājusi stratēģiju, ko piemērot visās saņēmējvalstīs 
un reģionos, un vai Komisija šo stratēģiju īsteno ar efektīviem  
pasākumiem.
NVD DARBA UZLABOŠANAS STRATĒĢIJA
 70.  NVD darba uzlabošanas mērķis ir nostiprināt NVD kā partnerus attīstības 
procesā un kā projektu īstenotājus37. Lai atbalsts NVD būtu efektīvs un 
būtu ievērota saderība ar citām programmām un donoriem, Komisijai ir jāizstrādā stratēģija katrai valstij, nosakot, kurus NVD, nozares un tēmas visvairāk atbalstīt un kādas atbalsta metodes izmantot.
 71.  Palāta pārbaudīja, vai ir izstrādāta šāda stratēģija ĀKK valstīm (attiecībā 
uz tām noteikums par NVD darba uzlabošanu ir juridiski saistošs) un Āzijas un Latīņamerikas valstīm (iepriekšējā ĀLA valstu regulā atbalsts 
darba uzlabošanai nebija minēts). Palāta pārbaudīja arī, vai pēc tam, 
kad 2007. gada janvārī stājās spēkā attīstības sadarbības instruments, 
kurš aizstāja ĀLA regulu un nu paredzēja NVD darba uzlabošanu, ir 
mainīta līdzšinējā stratēģija.36 Vairākas palīdzības 
aģentūras izmanto partnerības 
ietvarnolīgumus, kuru ilgums parasti ir četri līdz astoņi gadi. 
37 Atbalsts NVD darba uzlabošanai 
ir paredzēts, lai nostiprinātu NVD 
kā partnerus attīstības sadarbībā 
(sk. 8. punktu un 1. izcēlumu), bet 
viens no šā atbalsta mērķiem ir arī mācības par projektu vadību, 
lai uzlabotu projektu kvalitāti 
un celtu NVD spēju piesaistīt 
donoru līdzekļus. 
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā30
DIVAS ATŠĶIRĪGAS  METODES
 72.  Pēc Kotonū nolīguma parakstīšanas (sk. 8. punktu) gandrīz visām ĀKK 
valstīm izstrādāja ES finansētas NVD darba uzlabošanas stratēģijas 
un programmas38. Āzijas un Latīņamerikas valstīm nav ne konkrētu 
stratēģiju, ne programmu par ES atbalstu darba uzlabošanai39. Šī atšķi-
rība nav radusies tāpēc, ka būtu dažādas vajadzības, bet galvenokārt 
tāpēc, ka NVD darba uzlabošana ĀKK valstīs ir juridiski saistoša, bet 
ĀLA valstīs tas tā nebija.
 73.  ĀLA valstīs kopš 2007. gada piemērotais attīstības sadarbības instruments 
cita starpā paredz NVD darba uzlabošanu tajās sadarbības jomās,  kurās īsteno ģeogrāfiskās programmas, un minētajā instrumentā kā 
svarīgs princips ir noteikts, ka tieši ģeogrāfiskajām programmām ir 
jābūt galvenajam atbalsta sniegšanas veidam, jo šīs programmas  
ir balstītas uz vajadzību novērtējumu un stratēģisku partnerību ar  
valdībām. Tematiskās programmas ir ieteikts izmantot tikai tad, ja  
ģeogrāfiskās programmas neder, piemēram, ar kādu valsti ir sarež-
ģīta partnerība
40 vai valstī ir iedzīvotāju grupas, kurām nav piekļu-
ves vispārējiem pakalpojumiem un resursiem un kuras ir atrautas no 
politikas veidošanas procesa. Lai gan šis princips ir skaidri formulēts, 
kopš attīstības sadarbības instrumenta stāšanās spēkā ĀLA valstīs nav 
mainījusies NVD darba uzlabošanas finansēšanas tendence, proti, to 
joprojām finansē no tematiskās programmas nevalstisko dalībnieku un pašvaldību iesaistei attīstībā.
 74.  Āzijas un Latīņamerikas valstīs, kur finansējums NVD darba uzlabošanai 
jau tā ir ierobežotāks, ne tikai trūkst konkrētas stratēģijas, bet nav 
arī pilnībā izpētītas iespējas NVD iesaistes un NVD darba uzlabošanas integrēšanai galvenajās nozaru programmās, ko finansē šajās valstīs 
(piemēram, veselības vai izglītības programmās). Komisija gatavo  
vadlīnijas
41, kas tās pārstāvniecībām palīdzēs risināt šo jautājumu.38 Pašlaik 43 ĀKK valstīs īsteno 
apmēram 46 darba uzlabošanas 
programmas par kopējo summu 
226 miljoni EUR. 
39 Ir daži izņēmumi ļoti īpašos 
apstākļos, piemēram, Bangladešā, kur ir milzīgs NVO sektors 
(206 000 organizāciju), vai 
Kolumbijā, kur valda iekšējs 
bruņotais konflikts. 
40 Sarežģīta partnerība ir tāda 
partnerība, kurā kāda no turpmāk 
minēto iemeslu dēļ nevar pilnībā 
izmantot ierastos sadarbības 
instrumentus, lai atbalstītu 
iniciatīvas, kuras ierosina nevis 
centrālās valdības, bet citas ieinteresētās personas: 1) valstī 
sadarbība ir uz laiku atlikta, 
2) valsts iestādes nav apņēmušās 
īstenot nabadzības novēršanas 
mērķus un citus attīstības sadarbības pamatprincipus, 
tostarp labu pārvaldību un NVD 
un decentralizētu struktūru 
iesaistīšanu, 3) valstī norit 
tikai minimāls dialogs par 
līdzdalību attīstībā. 
41 The participation of NSAs in 
poverty reduction strategies, 
sector approaches and monitoring 
of project implementation  
[NVD līdzdalība nabadzības 
mazināšanas stratēģiju un nozaru 
politikas īstenošanā un projektu uzraudzībā] ( EuropeAid sadarbības 
biroja vadlīniju projekts E.4, 
2008. gada augusts). 
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā31
NVD DARBA UZLABOŠANAS PROGRAMMAS
 75.  Palāta revidēja septiņas programmas par kopējo summu 72,1 miljons EUR 
(III pielikums ), lai novērtētu šo programmu noderību un īstenošanas 
efektivitāti42. Šīs programmas ietver NVD darba uzlabošanas pasāku-
mus, kā arī mazu projektu finansēšanu.
 76.  Palāta pārbaudīja, vai programmas sākās laikus, vai tās īstenoja pieņema-
mos termiņos un vai pārvaldības procedūras bija pietiekami elastīgas 
un pielāgotas vietējiem apstākļiem, īpaši, ja tajās piedalījās mazas  
organizācijas vai vietējas iedzīvotāju organizācijas.
PROGRAMMAS  IR NODERĪGAS , BET ĀLA VALSTĪS  NAV SAGATAVOTI  
SĪKI STĀVOKĻA  NOVĒRTĒJUMI
 77.  Revidenti secināja, ka pārbaudītās programmas bija noderīgas un atbilda 
skaidri noteiktām NVD vajadzībām un prioritātēm. Komisijas vadlīni-
jās pārstāvniecībām ir ieteikts sagatavot sīkus stāvokļa novērtējumus 
(mapping studies ), lai katrā valstī izraudzītos reprezentatīvus NVD un 
novērtētu to spēju, ierobežojumus un potenciālu, kā arī citu donoru 
darbu. Tomēr ĀLA valstīs, kur tematiskās programmas praktiski ir  NVD darba atbalsta galvenais instruments, stāvokļa novērtējumiem nepiešķir pietiekamu nozīmi. No sešām aplūkotajām valstīm
43 tikai  
ĀKK valstīs (Etiopijā, Mali un Ugandā) Komisijas pārstāvniecības ir  
sagatavojušas pilnīgus stāvokļa novērtējumus, taču to kvalitāte ir  
neviendabīga.
PROGRAMMU  EFEKTIVITĀTI  UN PRODUKTIVITĀTI  VĀJINA  KAVĒJUMI
 78.  Sešas no septiņām revidētajām programmām ievērojami iekavējās, jo 
nebija pietiekami ņemti vērā šāda veida programmām piemītošie  
kavējumus izraisošie faktori. Galvenais no tiem bija visas ilgstošās  pārvaldības procedūras: vispirms jāslēdz starptautisks tehniskās  
palīdzības līgums, tad tehniskās palīdzības speciālisti sagatavo kon-
kursu, pēc tam jāizvērtē iesniegtie projektu pieteikumi un jāparaksta 
dotāciju nolīgums. Otrs kavējošs faktors bija trīspusējā pārvaldības 
struktūra, t. i., valdības, NVD un Komisijas pārstāvniecības. No vienas puses, šāda struktūra ir ļoti svarīga, lai nodrošinātu līdzdalību procesā 
un rezultātu pārņemšanu, bet, no otras puses, tā nozīmē garas deba-
tes un pārrunas, lai panāktu vienprātību un nonāktu līdz programmu 
īstenošanai.42 Tā kā programmas uzsāka vēlu, 
gandrīz visos gadījumos bija 
pāragri vērtēt to efektivitāti. 
43 Bangladeša, Etiopija, Mali, Peru, 
Dienvidāfrika un Uganda. 
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā32
44 Programmā Ariane  Mali pēdējos 
divos projektu pieteikumu 
konkursos projektu termiņš bija jāsaīsina līdz sešiem mēnešiem. 
45 Piemēram, pirmajā no Etiopijā 
rīkotajiem konkursiem atlasīja 
tikai 11 (5 %) no 208 projektu 
iesniedzējiem, un visi atlasītie 
projektu autori bija starptautiskas vai galvaspilsētā bāzētas NVO.  79.  Kavējumu dēļ sarūk darbību īstenošanas posms. Tas īpaši skar dotāciju 
saņēmējus, reizēm ir jāatceļ finansējums un ieplānotas darbības.  
Īsāks īstenošanas posms nozīmē arī vājākas ilgtspējības izredzes44 
(sk. 83. punkta b) apakšpunktu).
KONKURSOS  NE VIENMĒR  IZRAUGĀS  NVD, KURIEM  DARBA  UZLABOŠANAS  
ATBALSTS  IR VISVAIRĀK  VAJADZĪGS
 80.  Tā kā šo programmu centrālais elements ir NVD darba uzlabošana, tad pro-
jektu atlases procedūrā būtu jādomā par to, kā piesaistīt kandidātus, 
kuriem ir vājākas organizatoriskās iespējas, tātad arī grūtāk izpildīt 
EK procedūru daudzās prasības. Palāta novēroja, ka no daudzajiem saņemtajiem pieteikumiem galu galā izraudzījās nevis organizāci-
jas ar nepietiekamu finansējumu lauku apvidos, bet labāk finansētas 
organizācijas pilsētās
45.
 81.  Komisijas pārstāvniecības, īstenojot ģeogrāfiskās programmas, guva 
mācību no pirmajiem konkursiem un turpmākos konkursus uzlaboja: 
i) veicināja vājāku NVD sadarbību ar spēcīgākiem NVD, ii) finansēja 
spēcīgāko NVD atbalstu vājāku NVD grupām, konkrēti, mācības un  
dalīšanos praktiskajā pieredzē, iii) piesaistīja arī attālus reģionus un 
iv) sadalīja finansējumu pēc ģeogrāfiskā principa. Tomēr šie Komisijas pasākumi pilnībā neatrisina visus Komisijas paziņojumos un vadlīnijās skartos jautājumus (sk. 11. un 12. punktu), tostarp, ka pēc iespējas plašāk ir jāsasniedz visi iedzīvotāju slāņi un ka īpaša uzmanība pie-
vēršama mazām un iedzīvotājiem vistuvāk stāvošām organizācijām, 
īpaši valstīs ar lielu platību, kur daudzas iedzīvotāju grupas un daudzi 
apvidi ir izolēti no konsultēšanās un lēmumpieņemšanas procesa.
PĀRSVARĀ  IR PĀRAGRI  VĒRTĒT  NVD DARBA  UZLABOŠANAS  PROGRAMMU  EFEKTIVITĀTI
 82.  Tā kā programmu īstenošana sākās vēlu, pārsvarā bija pāragri vērtēt 
to efektivitāti. Lielākajā daļā programmu, kurām veica starpposma  novērtēšanu, bija ziņots par labiem rezultātiem.
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā33
46 ĀKK valstīs NVD darba 
uzlabošanas programmas sagatavo 
saskaņā ar vienotu stratēģiju, tāpēc tām ir līdzīga organizatoriskā 
uzbūve, tostarp tehniskās 
palīdzības izmantošana. Savukārt 
nedaudzās ĀLA programmas bija 
izstrādātas katra individuāli, un 
katrai no tām bija sava uzbūve. 
47 Mali apmeklējuma laikā Palāta 
konstatēja, ka tehniskās palīdzības 
speciālisti bija divkāršojuši darbu, 
kas saistīts ar projektu konkursiem 
un izpildes uzraudzību, proti, viņi bija noslēguši līgumu ar ārējiem 
novērtētājiem, bet vēlāk paši tos 
pārvērtēja. Tas tāpēc, ka tehniskās 
palīdzības speciālisti vēlējās 
novērst finansiālo risku (lai vadītu 
programmu, speciālistiem lūdza 
finanšu garantiju). 
48 Saskaņā ar Kotonū nolīguma 
4. pantu nevalstiskajiem 
dalībniekiem “sniedz jaudu 
palielinošu atbalstu kritiskās jomās, lai pastiprinātu šo 
dalībnieku spējas, īpaši attiecībā 
uz organizāciju un pārstāvību, 
un sarunu mehānismu izveidi, 
ieskaitot saziņas kanālus 
un dialogu, un lai sekmētu 
stratēģiskas alianses”.  83.  Tomēr pēc ĀKK programmu pārbaudes46 Palāta konstatēja, ka Komisija 
varētu pievērst vairāk uzmanības šādiem aspektiem:
ņemot vērā, ka programmās ietilpst ne tikai NVD darba uzlabo- a) 
šana, bet arī mazi projekti, tehniskās palīdzības speciālistiem,  
kuru galvenā kompetence ir darba uzlabošanas aspekti, ir jāpilda 
arī projektu vadības ikdienas pienākumi47. NVD darba uzlabošanā 
tehniskās palīdzības speciālisti ir likuši uzsvaru uz projektu vadī-
bas mācībām, bet ne tik daudz strādājuši ar tādām NVD iemaņām 
kā politikas analīze, atbalsta un uzraudzības funkcija, cilvēktie-sību veicināšana, sadarbības tīklu veidošana u. c. Tātad par maz ir 
uzsvērta politiskā dialoga nozīme (sk. 3. punkta a) apakšpunktu), 
bet politiskais dialogs arī ir daļa no Kotonū nolīgumā paredzēta-
jiem NVD darba uzlabošanas plāniem
48;
programmās nav pietiekami akcentēta ietekme un ilgtspējība.  b) 
Kopējais finansējums ir pārāk mazs un reizēm pārāk sadrumstalots 
daudziem maziem projektiem, lai būtu jūtama ietekme. Projektu 
termiņš bija īss (reizēm tikai pusgads, ilgākais — 2 gadi), bet vis-
pārēja darba uzlabošana ir ilgtermiņa process, tā ka pēc Palātas 
ieskatiem projektu īstenošanai ir jāatvēl vairāk laika.
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā34
SECINĀJUMI 
UN IETEIKUMI
KOMISIJA PIENĀCĪGI NENODROŠINA NVD EFEKTĪVU 
IESAISTĪŠANU ATTĪSTĪBAS SADARBĪBAS PROCESĀ
 84.  Komisija, izmantojot savas pārstāvniecības, gandrīz visās saņēmējvalstīs ir 
centusies iesaistīt nevalstiskos dalībniekus valstu stratēģiju izstrādē. Tomēr bieži šī iesaistīšana ir izpaudusies kā vienas dienas semināri, nevis kā ES tiesību aktos un Komisijas vadlīnijās iecerētais pastāvīgais 
un strukturētais dialogs. Gandrīz visur praktiskajās konsultēšanās  
procedūrās ir nepilnības.
 85.  Īstenojot jauno tematisko programmu NVD iesaistei attīstībā, dienvidu 
NVD nepietiekami iesaistīja kā vispārējo, tā vietējo stratēģiju izstrādē, lai gan šī programma pirmām kārtam ir domāta tieši NVD.
IETEIKUMI NVD IESAISTĪŠANAI
Komisijai vairāk jāiesaista attiecīgie NVD attīstības sadarbības procesā, 
turklāt ne tikai valstu stratēģiju izstrādē, bet arī nozaru stratēģiju un 
projektu izstrādē un īstenošanā.
Komisijai jāveic šādi pasākumi:
jāapzina piemērotākie NVD, —
jāizstrādā skaidri un paredzami konsultēšanās grafiki kā ģeogrāfis- —
kajām, tā tematiskajām stratēģijām,
jāpiedāvā NVD vajadzīgā dokumentācija un pietiekami daudz laika,  —
lai tie varētu kārtīgi sagatavoties sadarbībai, kā arī jāsniedz NVD 
komentāri par konsultēšanās rezultātiem,
jāsagatavo papildu vadlīnijas Komisijas pārstāvniecību darbinie- —
kiem un jārīko viņiem mācības.
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā35
KOMISIJAS PĀRVALDĪBAS SISTĒMAS PĀRSVARĀ 
NODROŠINA TO, KA NVD DARBĪBAS IR NODERĪGAS 
UN DOS IECERĒTOS REZULTĀTUS, BET IR NEPILNĪBAS
 86.  Projektu pieteikumu konkursi joprojām var būt apgrūtinoša procedūra, 
kas praksē nenodrošina pietiekamu uzmanību projektu izstrādei un tās savlaicīgai pabeigšanai.
 87.  NVD nav dotas pietiekamas norādes un rīkotas mācības par finanšu notei-
kumu piemērošanu, finanšu noteikumus interpretē nekonsekventi, un 
ir konkrētas praktiskas problēmas.
 88.  Vispārējā uzraudzība un novērtēšana laika gaitā ir nepilnīga.
 89.  Ilgtspējības izredzes ir vājas galvenokārt tāpēc, ka projektiem ir īsi ter-
miņi, trūkst ilgtermiņa finansējuma un nav adekvātas administratīvās 
struktūras.
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā36
IETEIKUMI NVD DARBĪBU PĀRVALDĪBAI
Atlases procedūras
Jāturpina pasākumi, lai uzlabotu projektu konkursu procedūru, īpaši  —
uzsverot aspektus, kas uzlabotu labu projektu izstrādi.
Kontroles un pārraudzības procedūras
Papildus iesākto pasākumu pabeigšanai Komisijai jānodrošina, ka  —
potenciālajiem līdzekļu saņēmējiem ir labāk pieejamas norādes par procedūrām un atbalsts to piemērošanai.
Palāta atkārto, ka varētu novērst vairāk kļūdu finanšu un līgumslēg- —
šanas noteikumu piemērošanā, ja Komisijas pārstāvniecību veiktā 
uzraudzība un atbalsts būtu precīzāk virzīts
49.
Vispārējā uzraudzība
Tā kā Komisija pamazām ievieš uz rezultātiem vērstu pārvaldību,  —
Komisijai jānodrošina, ka tās pārstāvniecībām un NVD ir pieejami 
pietiekami resursi, norādījumi un speciālistu padoms, lai formulētu, piemērotu un uzraudzītu kvantitatīvus un kvalitatīvus rezultatī-
vos rādītājus un lai ziņojumos iekļautu informāciju par šo rādītāju 
sasniegšanu.
Ilgtspējība
Lai uzlabotu ilgtspējības izredzes, Komisijai jāapsver citu instru- —
mentu izmantošana darbā ar NVD, lai tie nebūtu tikai projekti.
Komisijai jāatlasa noteikts skaits NVD projektu, lai novērtētu to ilgt- —
spējību un ilgtermiņa ietekmi kādu laiku pēc šo projektu beigām.49 Palātas Pārskata par 
2007. finanšu gadu 8. nodaļas 
18. punkts.
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā37
NVD DARBA UZLABOŠANA ĀKK VALSTĪS NORIT 
ATBILSTOŠI STRATĒĢIJAI, BET LIELĀKAJAI 
DAĻAI ĀLA VALSTU STRATĒĢIJAS NAV
 90.  Lielākajai daļai ĀLA valstu nav NVD darba uzlabošanas stratēģijas. Pret-
statā ĀKK valstīm, kur izmanto ģeogrāfiskās programmas, ĀLA valstīs finansējums NVD darba uzlabošanai ir pārāk atkarīgs no tematiskajām programmām. Palāta uzskata, ka tam tā nevajadzētu būt, jo šāda prakse 
neatbilst attīstības sadarbības instrumenta regulā paredzētajam prin-cipam, ka pēc iespējas ir jāizmanto ģeogrāfiskās programmas.
IETEIKUMI STRATĒĢIJU IZSTRĀDEI
Komisijai jāizstrādā stratēģijas NVD darba uzlabošanai ĀLA valstīs,  
nosakot, kurus NVD, nozares un tēmas visvairāk atbalstīt, kādas atbal-
sta metodes izmantot un kā panākt saderību ar pārējām program-
mām. Komisijai jānovērš atšķirīgās metodes sadarbībai ar ĀKK un ĀLA 
valstīm.
LAI GAN NVD DARBA UZLABOŠANAS PROGRAMMAS IR 
NODERĪGAS, VĒL NAV PILNĪBĀ IZMANTOTAS 
VISAS IESPĒJAS
 91.  Palāta secināja, ka revidētās programmas ir ļoti noderīgas, taču ĀLA val-
stīm nebija sagatavoti visaptveroši stāvokļa novērtējumi. Jāatzīmē, 
ka programmās nav izmantotas visas iespējas, kam galvenais iemesls ir šādām programmām raksturīgās sarežģītās pārvaldības procedū-
ras un struktūras. Šo faktoru sākumā pietiekami nenovērtēja, tāpēc 
vēlāk radās kavējumi, kuru dēļ saruka projektu praktiskajai īstenoša-
nai pieejamais laiks, tātad mazinājās arī efektivitātes un ilgtspējības izredzes.
 92.  NVD darba uzlabošanas programmas ietver sevī pretrunu, proti, jāat-
balsta to NVD darba uzlabošana, kuriem tas visvairāk vajadzīgs, bet 
šim nolūkam izmanto konkursu procedūru, kuras iznākumā izraugās 
vislabāk funkcionējošos NVD.
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā38
IETEIKUMI SAISTĪBĀ AR NVD DARBA  
UZLABOŠANAS PROGRAMMĀM
Komisijai jau šo programmu plānošanas posmā jāatceras, ka tās pēc 
būtības ir sarežģītas. Komisijai jāapsver, kā šo neizbēgami sarežģīto 
uzbūvi savietot ar tiesisko regulējumu, un jāatvēl resursi izpētei par to, kā šādos ierobežotos apstākļos sasniegt politikas mērķus.
Jāizpēta alternatīvas procedūras, lai izvēlētos stratēģiski piemērotā-
kās metodes (piemēram, labāk izmantot tehniskās palīdzības iespējas, slēgt partnerības nolīgumus, piesaistīt vairākus donorus) un lai labāk 
sasniegtu iedzīvotājiem vistuvāk stāvošas organizācijas (piemēram,  
līdzekļus piešķirt izkliedēti dažādos līmeņos).
  Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2009. gada 18. un 19. marta sēdē 
Luksemburgā.
  Revīzijas palātas vārdā —
priekšsēdētājs
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā39
SUMMAS, PAR KĀDĀM NOSLĒGTI LĪGUMI AR NVD
Saskaņā ar EuropeAid  sadarbības biroja datiem 2006. un 2007. gadā ar 
NVD bija noslēgti līgumi attiecīgi par 836,43 un 915,26 miljoniem EUR (neskaitot humāno palīdzību
1), kas sīkāk iedalās šādi:
(milj. EUR)
JOMA 2006. g. 2007. g.
Tematiskās programmas 555,04 430,11
NVO līdzfi  nansējums 200,10 207,89
Decentralizētā sadarbība 6,30 0,18
Cilvēktiesības un demokrātija 97,28 40,72
Vides aizsardzība 59,14 21,08
Nodrošinātība ar pārtiku 74,84 109,26
Dzimumu līdztiesība 2,90 0,85
Veselība 91,64 25,60
Kājinieku mīnas 4,99 8,97Migrācija un patvēruma meklētāji 16,28 15,56
Narkotiku apkarošana 1,57 0,00
Rehabilitācija / Patvēruma meklētāji 17,02 21,64
Citas programmas 0,45 18,1
Ģeogrāfi  skās programmas 73,92 164,00
Āzija 19,62 116,93
Latīņamerika 3,55 4,26
Vidusjūras reģions 45,49 6,85
Tacis 5,26 35,96
Kopā no vispārējā budžeta 646,43 633,85
No Eiropas Attīstības fonda 190,00 281,41
PAVISAM KOPĀ 836,43 915,26I PIELIKUMS
1 NVO aktīvi piedalās humānās 
palīdzības sniegšanā kopš 
1990. gadiem. Humānās palīdzības 
ģenerāldirektorāts ( ECHO ) ir 
noslēdzis ilgtermiņa partnerības 
ietvarlīgumus ar daudzām NVO. Apmēram 50 % ECHO  finansējuma 
nonāk NVO rīcībā (2007. gadā 
apmēram 353 miljoni EUR).
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā40
II PIELIKUMS
KOTONŪ NOLĪGUMA GALVENIE NOTEIKUMI 
ATTIECĪBĀ UZ NVD
4. pants
(…) Puses atzīst nevalstisko dalībnieku un vietējo decentralizēto  
ie stāžu ieguldījumu papildu nozīmi un potenciālu attīstības procesā. Šim nolūkam (…) nevalstiskos dalībniekus un vietējās decentralizētās 
iestādes attiecīgā gadījumā:
informē un iesaista apspriedēs par sadarbības politikām un stra- —
tēģijām, par sadarbības prioritātēm, īpaši tajās jomās, kas uz tiem attiecas vai tos tieši ietekmē, un par politisko dialogu;
tiem sniedz finanšu līdzekļus (…), lai atbalstītu vietējos attīstības  —
procesus;
iesaista sadarbības projekta un programmu īstenošanā tajās   —
jomās, kas uz tiem attiecas vai kurās šiem dalībniekiem ir salīdzi-noša priekšrocība;
sniedz jaudu palielinošu atbalstu kritiskās jomās, lai pastiprinātu  —
šo dalībnieku spējas, īpaši attiecībā uz organizāciju un pārstāvību, 
un sarunu mehānismu izveidi, ieskaitot saziņas kanālus un dialogu, 
un lai sekmētu stratēģiskas alianses.
6. pants
1. Sadarbības dalībnieki būs:
 — nevalstiski:  a)  privātais sektors,  b)  ekonomiskie un sociālie partneri, ieskaitot arodbiedrības 
organizācijas,
  c)  pilsoniskā sabiedrība visos tās veidos atbilstīgi nacionā-
lajām iezīmēm.
2. Pušu nevalstisko dalībnieku atzīšana ir atkarīga no apmēra, kādā 
tie pievēršas iedzīvotāju vajadzībām, no to konkrētās kompetences un tā, vai tos organizē un pārvalda demokrātiski un pārredzami.
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā41
7. pants. Jaudas palielināšana
Pilsoniskas sabiedrības ieguldījumu attīstībā var palielināt, nostip-
rinot vietējās organizācijas un bezpeļņas nevalstiskās organizācijas 
visās sadarbības jomās. Tam būs nepieciešama:
šo organizāciju izveides un attīstības veicināšana un   —
atbalstīšana,
pasākumu izveidošana šo organizāciju iesaistīšanai attīstības stra- —
tēģiju un programmu plānošanā, īstenošanā un novērtēšanā.
10. pantā
ir noteikts, ka pilsoniskās sabiedrības organizāciju lielāka iesaistīšana 
ir politiskā dialoga sastāvdaļa.
19. pants. Principi un mērķi
1. …
2. …3. Valdības un nevalstiski dalībnieki katrā ĀKK valstī uzsāk apspriedes 
par valsts attīstības stratēģijām un sabiedrības atbalstu tām.
33. pants. Institucionālā attīstība un jaudas palielināšana
(…) Sadarbība aptver visas sadarbības jomas un nozares, lai veicinātu nevalstisku dalībnieku rašanos un to jaudu attīstīšanu, un nostiprinātu 
struktūras informācijai, dialogam un apspriedēm starp tiem un valsts iestādēm, ieskaitot reģionālā līmenī.II PIELIKUMS
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā42
57. pants
(…) Neierobežojot iepriekšminētos noteikumus, tiesīgi nevalstiski  
dalībnieki var arī būt atbildīgi par programmu un projektu ierosinā-
šanu un īstenošanu jomās, kas uz tiem attiecas. (…)
58. pants. Tiesības uz finansējumu
(…) Vietēja rakstura nevalstiskiem dalībniekiem no ĀKK valstīm un Kopienas ir tiesības uz Nolīgumā paredzēto finansiālo atbalstu saskaņā 
ar noteikumiem, par ko panākta vienošanās valstu un reģionālajās  
indikatīvajās programmās.
IV pielikuma 4. pants
Indikatīvās programmas projektā ietilpst: (…) nevalstisko dalībnieku veidi, kas tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar Ministru padomes noteiktajiem kritērijiem, resursi, kas piešķirti nevalstiskiem dalībnie-
kiem, un atbalstāmo darbību veids, kam jābūt bezpeļņas darbībām; 
(…)
IV pielikuma 5. pants
(…) [gada darbības pārbaude] īpaši ietver novērtējumu par: (…)  resursu izlietojumu, kas atlikti nevalstiskiem dalībniekiem.II PIELIKUMS
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā43
REVIDĒTĀS PROGRAMMAS, PROJEKTI UN VIETĒJIE KONKURSI
NVD DARBA UZLABOŠANAS PROGRAMMAS
Joma Programmas apraksts Valsts/reģionsES ieguldījums 
(EUR)
ĀLA ES un Andu reģiona Rīcības biedrības projekts Andu 
pilsoniskās sabiedrības veicināšanaiAndu reģions 4 100 000
ĀLA Vietējo novatorisko NVO maza mēroga iniciatīvas [ Small 
Initiatives by Local Innovative NGOs  jeb SMILING ]Bangladeša 8 000 000
EAF Pilsoniskās sabiedrības fonds Etiopija 10 000 000
EAF Atbalsts nevalstisko dalībnieku iniciatīvām [ Appui et 
Renforcement des Initiatives des Acteurs Non Etatiques  jeb 
ARIANE ]Mali 7 000 000
Dienvidāfrika Līdzfi  nansējums Pilsoniskās sabiedrības atbalsta programmai 
[Civil Society Advocacy Programme  jeb CSAP ]Dienvidāfrika 10 000 000
Dienvidāfrika Dienvidāfrikas Cilvēktiesību fonds [ Foundation for Human 
Rights  jeb FHR]Dienvidāfrika 25 000 000
EAF Pilsoniskās sabiedrības darbības spējas attīstīšanas 
programmaUganda 8 000 000
KOPĀ 72 100 000
NVD PROJEKTI
Joma Projekta apraksts Valsts/reģionsES ieguldījums 
(EUR)
EIDHR Bangladešas vietējo iedzīvotāju cilvēktiesību veicināšana. 
NVO: IPDSBangladeša 88 587
NVO Trūcīgo bērnu sākumizglītības projekts. 
NVO: Secours catholiqueBangladeša 253 179
NVO Haoras Lauku attīstība [ Advancing Rural capacity in Haor  jeb 
ARCH ]. NVO: Concern World WideBangladeša 471 970
Nodrošinātība ar 
pārtikuTiesību veicināšana un mācības par ilgtspējīgiem iztikas 
avotiem, lai uzlabotu pārtikas apgādi [ FOSHOL ]. 
NVO: ActionAidBangladeša 2 322 170
Nodrošinātība ar 
pārtikuLauksaimniecības resursu saglabāšana un pārtikas 
nodrošināšana Damot Gale un Kachira Bira rajonu trūcīgajām lauku ģimenēm. NVO:  InterAidEtiopija 700 000
NVO Rajonu pašvaldību darba uzlabošanas projekts. 
NVO: Farm AfricaEtiopija 1 096 597
Nodrošinātība ar 
pārtikuPārtikas apgādes spējas uzlabošana Šašogo un Alaba rajonos. 
NVO: LVIAEtiopija 630 500
EIDHR Menja etniskās minoritātes sociālā integrācija Čena un Gimbo 
rajonos. NVO: ActionAidEtiopija 90 000
EIDHR Spīdzināšanas novēršana un politiskās vardarbības upuru 
rehabilitācija, lai veicinātu cilvēktiesību ievērošanas un aizstāvības praksi. NVO: CAPSPeru 94 415III PIELIKUMS
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā44
Dzimumu 
līdztiesībaSieviešu mikrouzņēmēju un ģimenisku ekonomisku vienību 
iekļaušana ofi  ciālajā darba tirgū. NVO: M. Manuela RamosPeru 665 458
NVO Potenciāli konkurētspējīgu, bet trūcīgu mikrouzņēmumu 
vadītāju (vīriešu un sieviešu) aktīva iekļaušana vietējā un reģiona tirgū. NVO:  Oxfam NovibPeru 1 500 000
NVO Huninas departamenta iestāžu darba uzlabošana un vietējās 
ekonomikas veicināšana, lai mazinātu nabadzību. NVO: Frères des HommesPeru 715 780
NVO Sociālās drošības pieejamība Dienvidāfrikā. NVO: DanChurch Dienvidāfrika 587 820
NVO Salēziešu jaunatnes darbības spējas veicināšanas projekts. 
NVO: Coop. Mission au DéveloppementDienvidāfrika 400 000
Dienvidāfrika Noziegumu pret sievietēm un bērniem novēršana Austrumu 
ragā. NVO: FAMSADienvidāfrika 59 204
Dienvidāfrika Noziegumu pret sievietēm un bērniem novēršana Austrumu 
ragā. NVO: NICRO — Victim SupportDienvidāfrika 85 435
KOPĀ 9 761 115
VIETĒJIE KONKURSI
Joma Konkursa apraksts Valsts/reģionsES ieguldījums 
(EUR)
Nodrošinātība ar 
pārtiku2003. gada konkurss pārtikas nodrošinājuma jomā Bangladeša 4 500 000
EIDHR Eiropas iniciatīvas par demokrātiju un cilvēktiesībām ( EIDHR )
2006. gada mikroprojektu konkurss BangladešāBangladeša 525 000
EIDHR Eiropas iniciatīvas par demokrātiju un cilvēktiesībām ( EIDHR )
2006. gada mikroprojektu programma kampaņā “Demokrātiskā procesa veicināšana”Etiopija 975 000
Nodrošinātība ar 
pārtiku2005. gada pārtikas nodrošinājuma programma. 
Piešķīrums NVOEtiopija 5 000 000
EIDHR Eiropas iniciatīvas par demokrātiju un cilvēktiesībām
2005. gada mikroprojektu programmaPeru 575 000
EIDHR Eiropas iniciatīvas par demokrātiju un cilvēktiesībām
2006. gada mikroprojektu programmaPeru 380 000
Dienvidāfrika Noziegumu pret sievietēm un bērniem novēršana 
Austrumu ragāDienvidāfrika 750 000
KOPĀ 12 705 000III PIELIKUMS
NVD PROJEKTI
Joma Projekta apraksts Valsts/reģionsES ieguldījums 
(EUR)
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā45
ATTĪSTĪBAS SADARBĪBAS DALĪBNIEKI, KO APMEKLĒJA UZ VIETAS
Valsts*Valsts un pašvaldību 
iestādesNVO
Citi NVD Citi donori
Ziemeļos Dienvidos
Etiopija Finanšu un ekonomikas attīstības ministrija
Iestāžu darba 
uzlabošanas ministrija
Ūdensresursu attīstības 
pārvalde un Dabas resursu attīstības pārvalde Alaba un Dale Gale rajonos ( woreda )InterAid
LVIA
CAFOD/Trocaire
Oxfam GBCISP
German Agro 
ActionAcord
Hundee
Farm AfricaKotonū atbalsta 
grupa
EOC-DIDAC
ARRD-AFM
Konso rajona 
Attīstības biedrība
Deraše Tautas 
attīstības biedrība
Bedenes 
Apūdeņošanas kooperatīvs (Alaba rajons)
Ciematu sociālās 
labklājības asociācija (Dale Gale rajons)Kanāda ( CIDA )
Zviedrija ( SIDA )
Īrija ( Irish Aid )
Apvienotā 
Karaliste ( DFID )
Bangladeša Valsts kontrolieris
Ārlietu ministrijaFinanšu ministrijas 
Ekonomisko attiecību nodaļa
NVO lietu birojsActionAid 
Bangladesh
Caritas BangladeshConcern Worldwide
“Glābiet bērnus!” 
ASV nodaļaBRAC (Building 
Resources Across Communities)
Vietējo iedzīvotāju 
attīstības organizācija “Indigenous Peoples Development Services”
Noakhali  Lauku 
attīstības biedrība
Lauku attīstības 
privāto iniciatīvu programma [Private Rural 
Initiative Programme jeb 
PRIP Trust ]Bangladešas NVO 
federācija
Defuliapar  Skolu 
pārvalžu asociācija
Bhubankura  Skolu 
pārvalžu asociācija
East Barahipur 
Lauksaimnieku apvienība
Ramkrishnopur  
Lauksaimnieku apvienība
Ewajsbalia  Lopkopju 
atbalsta centrsAustrālija ( AusAID )
Kanāda ( CIDA )
Nīderlande
Apvienotā 
Karaliste ( DFID )
Apvienoto 
Nāciju Attīstības programma (UNDP )
Pasaules Pārtikas 
programma
* Sīkāka informācija par revidētajiem projektiem un konkursiem ir dota III pielikumā .IV PIELIKUMS
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā46
IV PIELIKUMS
Valsts*Valsts un pašvaldību 
iestādesNVO
Citi NVD Citi donori
Ziemeļos Dienvidos
Peru Huninas departamenta Darba un nodarbinātības veicināšanas direkcija
Uansaijo pašvaldībaTarmas pašvaldība
Palsas pašvaldībaOxfam Novib
Assoc. Frères des 
Hommes
German Agro 
ActionCAPS
Mov. Manuela 
Ramos
Idesi
Adec/Atc
Bērnu aizsardzības 
organizācija “Acción por los Niños”Copeme
Coremype JuninHuninas 
Tirdzniecības palāta
Divas sieviešu 
asociācijas ( Puente 
Piedra )
Lauksaimnieku 
asociācija (Huallquin )
Uansaijo Amatnieku 
asociācija
Uansaijo Kurpnieku 
asociācija
Sanhuan-
lurigančo iedzīvotāju komiteja
Paukamarkas 
iedzīvotāju komitejaBeļģija
Spānija ( AECI )
UNDP
Dienvidāfrika Pilsoniskās sabiedrības 
atbalsta programma [Civil Society Advocacy 
Programme jeb CSAP ]
Dzimumu līdztiesības 
komisija [ Commission 
for Gender and Equality jeb CGE ]
Dienvidāfrikas 
Cilvēktiesību komisija [SA Human Rights 
Commission jeb SAHRC ]
Valsts policija 
Portelizabetā
Finanšu ministrijas 
Starptautiskās sadarbības attīstības departaments
Tieslietu ministrijas 
struktūrvienība, kas atbild par donoru koordināciju (Pretorija)Keiptaunas 
Salēziešu centrs
Black Sash 
National
FAMSA
NICROPortelizabetas 
Upuru atbalsta centrs
Cilvēktiesību 
fonds [ Foundation 
for Human Rights jeb FHR ]Dienvidāfrikas AIDS  
fonds
Āfrikas institūta 
Dienvidāfrikas nodaļa
Policijas studiju 
centrs
Drošības studiju 
institūts
Khulumani  Atbalsta 
grupa
Organizācija “Juristi 
par cilvēktiesībām”
Dienvidāfrikas 
Starptautisko lietu institūts
SOS
Tsogang SechabaFrancija
Vācija
GrieķijaĪrijaNīderlande
Apvienotā 
Karaliste ( DFID )
ANO Narkotiku 
un noziedzības apkarošanas birojs
*  Sīkāka informācija par revidētajiem projektiem un konkursiem ir dota III pielikumā .
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā47
KOMISIJAS ATBILDES
KOPSAVILKUMS
I
Apstākļu maiņa, kā to pareizi atzīmē Revīzijas 
palāta, tomēr jāaplūko visos tās aspektos.
Pieejas pārmaiņas tiešām ir apspriestas  
donoru starptautiskajā kopienā un zināmā  mērā arī ar atbalsta saņēmējām valdībām,  tomēr attīstības sadarbībā iesaistīto nevals-tisko dalībnieku (NVD) — starptautisko un  vietējo — skaits un kvalitāte arī ir būtiski  mainījusies (skatīt arī 18. punktu).
Komisija atzīmē, ka nepastāv jēdziena  
“nevalstiskā organizācija” vienota definīcija, 
un ir gatava apspriest šo jautājumu Eiropas 
Parlamentā atbilstoši tā pieprasījumam  
(19. punkts, 2006. gada budžeta izpildes  
apstiprināšana).
EAF un vispārējā budžeta atšķirīgais tiesis-
kais regulējums jāņem vērā arī saistībā ar  
nosacījumiem, kas skar NVD īstenojamās  
darbības.
III
Pēc attiecīgo programmu, jo īpaši EK pārstāv-niecību vadīto vietējo konkursu procedūru, dekoncentrācijas Komisijas pārstāvniecību  un vietējo NVD sadarbība ir ļoti būtiski  pieaugusi.
Jāmin vairāki citi faktori, kas ietekmē NVD  
iesaisti attīstības sadarbības procesā:
atšķirības starp ģeogrāfiskajām (budžets  •
un EAF) un tematiskajām programmām;
partnervaldību prioritātes un līdzatbil- •
dība;
atbalsta efektivitātes jautājumi; •
pārmaiņas NVD pasaulē (skaits, kvalitāte  •
un veids).
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā48
IV
Komisijas izmantoto atlases procedūru mēr-
ķis ir noteikt priekšlikumus, kas maksimāli  palielinātu programmas kopējo efektivitāti, 
papildus Revīzijas palātas minētajiem kritē-
rijiem vērtējot ierosināto darbību īstenoša-nas iespējas un rentabilitāti, kā arī projektu iesniedzēju un partneru finanšu un darbības 
spējas.
Konkursu procedūru mehānisma rezultāts  
ir plaša publicitāte, pārredzamība, skaidri  
norādījumi un konsekventa procedūru un  
finanšu noteikumu interpretācija.
Komisija veic vairākus ex post  vērtējumus un 
uzraudzības pasākumus, kas aplūko arī šo  
darbību ilgtspēju projektu līmenī.
V
Kā atzīmē Revīzijas palāta, NVD iesaistīša-nās jautājums aplūkots atšķirīgi Kotonū nolī-gumā un regulās, kas piemērojamas valstīm, 
kuras nav Āfrikas, Karību jūras reģiona un  
Klusā okeāna valstu grupas (ĀKK) valstis. Tas 
attiecas arī uz finansējuma pieejamību NVD 
darbības spējas stiprinošiem pasākumiem  
attiecīgajās valstīs. Tāpēc finansējums NVD 
darbības spējas stiprinošiem pasākumiem  valstīs, kuras nav ĀKK valstis, pamatā pie-
ejams tikai tematiskajai programmai.
Ņemot vērā šos ierobežojumus, uzsākts nozī-
mīgs darbs, lai sistemātiskākā veidā attīs-tītu sadarbību ar NVD, un Komisijas centrālie 
dienesti veica NVD iesaistīšanas vērtēšanu  
(ziņojums iesniegts Revīzijas palātai).VI
Lai gan iepriekšējā Āzijas un Latīņameri-kas valstu (ĀLA) regula formāli neparedzēja atbalstu NVD darbības spēju stiprināšanas  
pasākumiem, gan Latīņamerikā, gan Āzijā šā 
jautājuma izpētei veltīti dažādi pētījumi un programmas.
2007. un 2008. gadā Āzijā un Vidusāzijā pie-
ņemts nozīmīgs skaits projektu/programmu, ko veic vai ko veiks, izmantojot nevalstiskās 
organizācijas. Lai gan to galvenais mērķis  
ir veicināt nabadzības izskaušanu, uzlabot  
pieeju sociālajiem pakalpojumiem un uzla-
bot pārvaldību un likuma varu, tās atbal-sta nevalstiskos dalībniekus šādu mērķu  sasniegšanā.
VII
Komisija pastiprina NVD iesaisti šādos  
veidos:
uzlabojot zināšanu pārvaldību ar  • PADOR  
starpniecību un uzlabojot zināšanu izpla-
tīšanu ar CISOCH  starpniecību;
uzsākot eksperimentālu stāvokļa novēr- •
tējumu, kas pēc iespējas sagatavots ciešā 
sadarbībā ar valdību;
uzlabojot ar apspriešanās procesu sais- •
tīto prognozējamību un pārredzamību.
Komisija turpinās vienkāršot konkursu pro-cedūras, saīsinot procedūru un veicinot īste-nošanu vietējā līmenī.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā49
Komisija uzskata, ka izveidotā kontroles sis-
tēma nodrošina pareizu finanšu un līgumu 
uzraudzību.
Turpināsies EK pārstāvniecību un NVD dar-
binieku mācības, tostarp rezultatīvo rādītāju 
izmantošanas jautājumos.
Ņemot vērā Finanšu regulu, EAF, attīstības 
sadarbības instrumenta, Eiropas iniciatīvas 
par demokrātiju un cilvēktiesībām ( EIDHR ) 
un Eiropas kaimiņattiecību un partnerat-tiecību instrumenta ( ENPI ) izveidoto regu-
lējumu, tiek apsvērta vairāku instrumentu  
kombinācija.
Darbības spēju stiprināšanas pasāku-
mus labāk veikt, izmantojot ģeogrāfiskās  
programmas. Atbalsta saskaņošanas prin-cips prasa, lai partnervalstu valdības šajā  
sakarā noteiktu stratēģijas, sektorus un  
tematus. Komisija turpinās veicināt NVD  
iesaistīšanos.
Sadarbība arvien vairāk tiek strukturāli orga-
nizēta, izmantojot dažādus instrumentus un programmas, lai nodrošinātu labāku papildi-nāmību ar darbībām, ko atbalsta divpusējās, tematiskās un reģionālās programmas. Tur-klāt Komisija aktīvi piedalās donoru koor-
dinācijas mehānismos. Komisija uzskata, ka jāapsver citu kanālu, piemēram, apakšpiešķī-
rumu pagarināšanas, izmantošana.IEVADS
2.
Komisija atzīmē, ka nepastāv jēdziena  
“nevalstiskā organizācija” vienota definīcija, 
un ir gatava apspriest šo jautājumu Eiropas Parlamentā atbilstoši tā pieprasījumam  (19. punkts, 2006. gada budžeta izpildes  
apstiprināšana).
5.
Skatīt atbildi uz 52. punktu.
NOVĒROJUMI
18.
Kopš pirmajām dienām Komisija ir aizstā-
vējusi NVD lomu attīstībā un izstrādājusi  
atbalsta politikas un finansēšanas pasāku-
mus, lai veicinātu to iesaistīšanos. To lielo 
nozīmi skaidri parāda atsaucēs izmantotie  teksti, piemēram, paziņojumi un vadlīnijas, 
ko piemin Revīzijas palāta.
“Eiropas Konsenss attīstības jomā”, ko pama-
toti piemin Revīzijas palāta, tomēr jāaplūko visos tā aspektos.
Pieejas patiešām mainās (pieskaņošanās  
partnervaldību prioritātēm, līdzatbildība,  saskaņošana), tomēr attīstības jomā iesais-tīto NVD (starptautisko un vietējo) skaits un 
kvalitāte arī ir būtiski mainījusies.
Šīs pārmaiņas ir vissvarīgākās, lai saprastu, 
kādas ir NVD iespējas un ierobežojumi iesais-
tīties attīstības sadarbības procesā.
Turklāt divpusējā sadarbībā izmantotās  
metodes krasi atšķiras no tematiskajās prog-rammās izmantotajām darba metodēm.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā50
21.
Lai gan Komisijai nav tāda juridiska pienā-kuma, tā apstiprina, ka pēc iespējas vienmēr 
centusies konsultēties ar NVD. Tas bija poli-
tiskais mērķis situācijās, kad vietējie apstākļi šādu konsultēšanos veicināja.
Salīdzinājumā ar iepriekšējām programmām, 
sagatavojot 2007.–2013. gada programmu, EK pastiprināti apspriedās ar pilsonisko  
sabiedrību. Turklāt vajadzība rīkot nopietnas 
konsultācijas ar pilsonisko sabiedrību atkār-
toti tika minēta 2007.–2013. gada valstu stra-
tēģiju starpposma vērtējuma vadlīnijās.
Laikā, kad tika gatavotas 2002.–2006. gada 
valstu stratēģijas, nebija vispārēja juridiska 
pienākuma Āzijas un Latīņamerikas prog-
rammu plānošanā iesaistīt NVD, un decen-
tralizācijas princips bija pašos pirmsākumos. 
Revīzijas palātas apmeklētajās EK pārstāv-niecībās decentralizācija tika ieviesta trijās 
atšķirīgās reizēs (pirmajā reizē — Dienvi-
dāfrikā un Mali, otrajā reizē — Etiopijā un  
Peru, bet trešajā reizē — Bangladešā), tādē-
jādi par valstu stratēģiju izstrādi dažās no  šīm valstīm pamatos atbildēja EK centrālie 
dienesti.
Skatīt arī atbildi uz 22. punktu.22.
Dažādu ieinteresēto pušu iesaistīšanās  
pakāpe programmu sagatavošanas procesā lielā mērā atkarīga no konkrētās situācijas  
katrā valstī un no piemērojamā sadarbības 
tiesiskā regulējuma. Īstenojot divpusējo  sadarbību un ievērojot Parīzes deklarācijas un Eiropas Konsensa secinājumus, partner-
valdībām pēc iespējas jābūt noteicējām,  
un apspriešanās organizēšana ar dažādām  ieinteresētajām pusēm arvien vairāk jāatstāj 
partnervaldību pārziņā. Komisija acīmre-
dzami atbalsta jebkuru konsultāciju pro-
cesu, tomēr par galīgo prioritāšu un mērķu 
noteikšanu jāatbild partnervalstīm, un tos  nedrīkst uzspiest.
NVD konsultāciju process Peru valsts stra-
tēģijas sagatavošanas procesā bija pirmais 
strukturētas pieejas mēģinājums laikā, kad 
toreiz spēkā esošā ĀLA regula oficiālas pra-
sības par konsultāciju veikšanu nenoteica.  Šāda pieeja tiks izmantota nākotnes prog-
rammu plānošanā.
23.
Vadlīnijām ir ieteikuma raksturs. Tās pēc  iespējas jāīsteno pragmatiski, ņemot vērā  
konkrētos apstākļus.
24.
Situācijas ĀKK un ASI valstīs nav salīdzinā-mas, jo politiskie un tiesiskā regulējuma  apstākļi ir ļoti atšķirīgi. No vienas puses, ir visu ĀKK un ES valstu sasvstarpēja vienoša-nās jautājumos, kas skar NVD iesaistīšanos, bet no otras puses — ASI regula, par kuru  lēmumu pieņēmusi tikai ES.
25.
Tas atbilst tolaik spēkā esošajam juridiska-jam pamatam un prasībām.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā51
26.
Komisija piekrīt un vēlētos uzsvērt, ka  
šādi būtiski apsvērumi jāņem vērā visā  ziņojumā.
Komisija īpaši vērš uzmanību uz to, ka,  —
neraugoties uz grūtībām panākt NVD  iesaistīšanos, EK pārstāvniecības siste-mātiski centušās iesaistīties dialogā ar  
NVD.
Šīs grūtības rada visi NVD kopienai pie- —
mītošie trūkumi, jo NVD nav viendabīgs 
veidojums un tam trūkst organizācijas  
un pārstāvniecības. Šie faktori, kā arī val-stu tiesību aktu un regulatīvie jautājumi 
partnervalstīs ir vēl viens ievērojams  
šķērslis, kas kavē vienotu NVD kopienas 
iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā.
27.
Skatīt atbildes uz 24.–26. punktu.
Gvatemalas piemērs parāda grūtības, kas  
saistītas ar tiesisko ierobežojumu noteik-
šanu ilgtspējīgam konsultāciju procesam ar 
pilsonisko sabiedrību un ar nepieciešamību šādus ierobežojumus noteikt.
28.
Panākt vērienīgo mērķu iesaistīt NVD attīs-tības sadarbībā izpildi ir liels izaicinājums. Tomēr jāsaprot, ka tas ir vairāk “politisks  
izaicinājums”, nekā apņemšanās nodrošināt katra konkrētās valsts NVD iesaistīšanos.
Komisija vēlētos uzsvērt, ka attiecībā uz NVD 
nav pieņēmuma, ka mācības, kas der vienam, der visiem, jo NVD “arhitektūra” valstīs ir  ārkārtīgi atšķirīga.Kopš 2004./2005. gada EuropeAid  nodroši-
nājis īpaši pielāgotus augšupējus norādī-jumus NVD programmu instruktāžas posmā 
un lejup ējus norādījumus to īstenošanas  
posmā. EK pārstāvniecībām sniegti arī dar-bības norādījumi: pirmkārt, iekštīklā, kur  izvietotas vadlīnijas un informācija par labo 
praksi, otrkārt, reģionālajos semināros, kur 
nostiprinātas zināšanas par apņemšanos  nodrošināt dialogu ar NVD un veikta infor-
mācijas apmaiņa ar kolēģiem, un, visbeidzot, 
pētījumos.
Turklāt EuropeAid  2008. gadā organizēja  
dažādus seminārus, lai nodrošinātu mācības 
EK pārstāvniecībām un pilsoniskās sabied-
rības organizācijām par tematisko darbību  
pārvaldību un konsultācijām ar pilsoniskās 
sabiedrības organizācijām (kopējās izmak-
sas — EUR 900 000):
EK iekšējās mācības — : 3 semināri (Bri-
selē, Tbilisi un Adisabebā), kopumā  
iesaistot 185 pārstāvjus no gandrīz 70  
EK pārstāvniecībām, un 4 mācību kursi, 
kas organizēti Briselē (120 pārstāvji  no EK delegācijām un EK centrālajiem  
dienestiem);
EK mācības pilsoniskās sabiedrības orga- —
nizācijām  (pieejama Eiropas un vietējā  
mēroga pilsoniskās sabiedrības organi-
zāciju pārstāvjiem): 3 reģionālie semināri (Portualegri, Jaundē, Manilā), iesaistot  
49 pārstāvjus no 28 EK pārstāvniecī-
bām un 193 pārstāvjus no Eiropas un  
vietējā mēroga pilsoniskās sabiedrības  organizācijām.
Šie pasākumi ļāva EK centrālajiem dienes-tiem un pārstāvniecībām atjaunot “pilso-
niskās sabiedrības kontaktpunktu tīkla”  darbību, ko izmantoja vietējai informācijas 
izplatīšanai par metodikas līdzekļiem.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā52
Papildus piecu citu reģionālo semināru  
organizēšanai 2009. gadā EuropeAid  uzsāks 
2008. gada beigās izveidotā pilsoniskās  
sabiedrības palīdzības dienesta ( CISOCH ) 
darbību un ir iecerējis izstrādāt tiešsaistes līdzekli, kas stiprinās gan dažādo Komisijas dienestu koordināciju, gan informācijas par 
“labākās prakses” izplatīšanu NVD jomā.
29.
NVD iesaistīšanās atbalsta efektivitātes  
nodrošināšanā, 2004. gadā sagatavojot vad-
līnijas, nebija starptautisko politikas jautā-
jumu dienaskārtībā. Ņemot vērā šī nesenā  pavērsiena ietekmi uz pilsonisko sabiedrību 
un Komisijas praksi, EuropeAid  izstrādājis  
norādījumu dokumenta projektu par jau-
tājumiem, kas skar pilsoniskās sabiedrības  
līdzdalību jaunajos atbalsta veidos, tostarp 
vispārējā budžeta atbalsta nodrošināšanā un 
nozaru programmās, ko īsteno ar budžeta  atbalstu (skatīt 74. punktu, kur arī Revīzijas 
palāta vērtē šo pavērsienu).
31.
Konsultāciju process ir ļoti smags un laikie-tilpīgs. Lai ievērotu termiņus, jāizveido cen-
tralizēts un pieejams tehniskais mehānisms, kas nodrošina ātru un vienotu pieeju vieno-tai diskusijas telpai. Daļējs risinājums būs  pilsoniskās sabiedrības palīdzības dienests (CISOCH ), kas būs izveidots kā dokumentu  
datubāze (“ wiki ”).
33.
Skatīt atbildes uz 21. un 69. punktu.34.
To patiesībā noteica regulas vēlīnā juridiskā 
pieņemšana, kas neatkārtosies, ja vien part-nervalstis vēlēsies aktīvi piedalīties šajā  
procesā.
Pēc Revīzijas palātas veiktās revīzijas vairā-
kums EK pārstāvniecību (tostarp Peru) kon-sultējās ar NVD, un šis process turpināsies  nākamajos gados.
35.
Pamatmērķis bija nodrošināt pēc iespē-
jas plašāku valstu iesaistīšanu tematiskajā  
programmā.
Papildus skatīt arī atbildes uz 21., 22., 31., 
84. un 85. punktu.
38.
No 2003. gada 1. janvāra Finanšu regulas  
automātiski nosaka, ka piešķīrumu līgumu  slēgšanas tiesību piešķiršanā jāizmanto  
konkursa procedūra. No vienas puses, pie-
ejamā budžeta nepietiekamība liecina par  
to, ka programma ir veiksmīga, bet, no  
otras puses, no tā nav iespējams izvairīties laikā, kad ārējam atbalstam pieejami nie-
cīgi finanšu līdzekļi. Atsaucoties uz veco  NVO līdzfinansēšanas programmu un pēc  Eiropas Parlamenta nepārprotama lūguma  nācās paplašināt darbības jomu un veicināt NVO pašiniciatīvas tiesības, tādējādi konkrē-
tāka pieeja nebija iespējama (skatīt atbildi uz 35. punktu). Mēs varētu piekrist, ka sīkas 
procedūras ir apgrūtinošas, tomēr mums  
nākas ievērot obligāto regulējumu, lai vei-
cinātu pareizu finanšu pārvaldību. Lai gan  nav skaidras “mazo NVO” definīcijas, eso-šie dati liecina, ka konkursu procedūrās kā projektu iesniedzēji (vadītāji) vai partneri  piedalās visu iespējamo lielumu NVO. Tas ir 
vēl labāk redzams, jo kopš 2006. gada, kad ieviesa komentārus, projektu pieteikumu  
iesniegšanai piemērojamās prasības proce-
dūras pirmajā posmā ir samazinājušās.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā53
39.
Termiņus nosaka regulējums, un, lai gan  
pieļaujamā elastības robeža nav pārsniegta, veikti nozīmīgi uzlabojumi. Revīzijas palā-
tas revidētie projekti attiecas uz iepriekšējo 
periodu; pašlaik vidējā aizkavēšanās starp  pieteikuma iesniegšanu un līguma faktisko parakstīšanu ir daudz mazāka par gadu.
Jāatgādina arī, ka spēkā esošais regulē-
jums, kas attiecas uz konkursa procedūras  izziņošanu, nosaka juridisko minimumu,  tādējādi darbībās iesaistīto personu radošā iztēle var būt noderīga, nodrošinot papildu publicitāti. Attiecīgi papildus juridiskajām  prasībām informāciju par konkursa proce-
dūru parasti izplata, izmantojot biļetenus  
vai citus NVO lietotos līdzekļus. Turklāt vai-
rāk kā gadu EuropeAid  informācijas izplatī-
šanas nolūkā regulāri sūta e-pastus jumta  
organizācijām.
Lielākā problēma joprojām ir vietējo NVD  
sasniegšana iedzīvotāju līmenī. Vietējās  
konkursu procedūras, ko EK pārstāvniecība 
publicē kopš 2007. gada, palīdzēs šo prob-
lēmu risināt.
Tomēr, lai gan Komisija pielāgo savus līdzek-
ļus, lai nodrošinātu publicitātes prasību  izpildi, tā uzskata, ka tās dienestu iespējas sasniegt visus NVD iedzīvotāju līmenī ir iero-
bežotas, un nav pārliecināta, ka Komisijai tas 
būtu jādara.40.
Komisija atzinīgi vērtē Revīzijas palātas pozi-
tīvo novērtējumu attiecībā uz pasākumiem, kas veikti, lai uzlabotu konkursa procedūru 
efektivitāti.
Pieredze liecina, ka šī jaunā metode  a) 
kopumā sasniegusi labus rezultātus  (skatīt 39. punktu). Saīsinātā proce-dūra tiešām jau ir vienkāršojusi atlases procedūru.
Šī sistēma nodrošina ilgāku un vieglāk  b) 
pārvaldāmu laikposmu visām pusēm. Tas 
palielina iespēju paredzēt mūsu darbī-bas un plānot Komisijas iekšējo resursu 
izlietojumu, kā arī NVD var plānot savu 
stratēģiju un ieguldījumus, gatavojot  
projekta pieteikumu.
PADOR c)  (potenciālo kandidātu datu tieš-
saistes reģistrācija) vienkāršo un sama-zina atlases laiku.
Iespēja pielāgot konkursu procedūras  d) 
tiešām uzlabo atbilstošo NVD atlases  
procesa efektivitāti, kā par to liecina  pirmā pieredze ar vietējām konkursu  
procedūrām.
41.Atlasot projektu pieteikumus, vērtētāji pil-najā pieteikumā rūpīgi pārbauda atsevišķu 
loģiskā ietvara elementu klātbūtni (saga-tavošanās, ieinteresēto pušu un problēmu  
analīze, kā arī projekta pieteikuma mērķu un 
stratēģiju analīze).
Noteikta veida projektos kā sastāvdaļa var  
būt projekta saņēmēju diagnostiskā apzinā-šana vai pētījumi, kuru mērķis ir, piemēram, pilnvarot iedzīvotājiem vistuvāk stāvošas  organizācijas un palielināt līdzatbildību.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā54
Komisija vēlētos atzīmēt, ka šā projekta  
uzraudzību 2007. gadā uz rezultātiem vērstas uzraudzības ietvaros veica ārējs neatkarīgs 
vērtētājs, iegūstot atšķirīgus secinājumus  
par projekta konceptuālo plānu.
Projektu novērtēja kā ļoti svarīgu, nosakot, 
ka plāna kvalitāte ir augsta (“b” = labs).  
Iespējamā ilgtspēja arī ieguvusi vērtējumu “a” (= ļoti labs); alianse ar Darba un nodar-
binātības ministriju minēta kā viens no pro-
jekta lielākajiem sasniegumiem, tāpat kā  
patiešām ciešās saites ar vietējām un reģio-
nālajām iestādēm.
Uz rezultātiem vērsta uzraudzība ( ROM ) ir  
viens no EK pārstāvniecību lietderīgākajiem 
darba instrumentiem turpmāko uzdevumu  
izpildes uzraudzībā. Turklāt projekta uzrau-
dzību veica 2006. gadā, darbības sākumā.
42.
Komisija nodrošina Eiropas Atjaunošanas  
darbu un attīstības sadarbības konfederā-
cijas ( CONCORD ) rokasgrāmatu publicēšanu 
EuropeAid  iekštīkla lapā, un tās nosūtītas  
visiem pastarpināti deleģētajiem kredītrī-
kotājiem ar atsevišķu dokumentu.
43.
Komisija velta vislielāko uzmanību nepār-trauktai kontroles sistēmu uzlabošanai un  pēdējos gados ieviesusi vairākus pasāku-mus, lai tās vēl vairāk stiprinātu, tostarp  jaunus darba uzdevumus piešķīrumu līgumu obligāto izdevumu pārbaudēm (2006. gada februāris) un Komisijas sāktajām revīzijām  (2007. gada oktobris).44.
NVD un EK pārstāvniecību darbinieku atšķirī-
gie viedokļi jāanalizē, ņemot vērā atšķirīgās lomas. Apsvērumi, kas skar EK pārstāvniecību 
kadru mainības pārvaldību decentralizētos 
apstākļos, nav atkarīgi no NDV. Tos cieši  uzrauga Komisija, lai nodrošinātu dienesta darbības nepārtrauktību un saglabātu kvali-
tāti. Tomēr nulles pieaugums kadru politikā 
vienlaikus ar līdzekļu palielināšanu un jauno pārstāvniecību atvēršanu izraisa organiza-
torisku stresu.
Katru ceturksni EuropeAid  organizē Briselē  
personāla mācību kursus (pamatlīmeņa un  augstākā līmeņa) par piešķīrumu proce-
dūrām. Mācības un darbsemināri regulāri  
notiek arī reģionālajos semināros (Briselē  
un konkrētajās valstīs). E-mācību kurss  
(pamatlīmeņa) tiek sagatavots 2009. gadā,  
lai vairāk pārstāvniecību darbinieku iegūtu 
pieeju mācībām. EuropeAid  nesen iekštīklā  
publicēja biežāk uzdotos jautājumus, tostarp 
par piešķīrumiem. Plānots arī organizēt  
kopīgu semināru ar CONCORD  dalībniekiem 
(“pasniedzēju apmācība”), daudzu konkursa 
projektu gadījumā tiek organizētas informā-cijas dienas.
45.
Ģeogrāfiskās programmas parasti nodrošina NVD īpašās spējas attiecībā uz īstenošanas noteikumiem plašākas darbības spēju stipri-
nāšanas stratēģijas ietvaros. Darbības spēju stiprināšana šajos jautājumos tāpēc notiek 
regulārāk, un tās pamatā ir ilgāka termiņa  
redzējums.
Par mācībām skatīt 28. punktu (semināri un 
CISOCH  — Pilsoniskās sabiedrības palīdzības 
dienests).
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā55
46.
Komisija uzskata, ka rokasgrāmatas juridiski 
nesaistošais raksturs ne vienmēr ir iemesls, kāpēc to neizmanto. Komisija publicē CON-
CORD  rokasgrāmatas EuropeAid  iekštīkla  
lapā, un tās nosūtītas visiem pastarpināti  deleģētajiem kredītrīkotājiem.
Tomēr ir acīmredzami, ka atsevišķos gadīju-
mos konstatēto faktu vērtējums un lēmums ir atbildīgā kredītrīkotāja kompetencē.
Komisija arī izstrādā jaunus instrumentus, lai 
nodrošinātu “vienas pieturas shēmu” biežāk 
uzdotajiem jautājumiem un citām informā-cijas vajadzībām ( CISOCH ).
47.
Paziņojumi vienmēr ir sniegti savlaicīgi un 
atbilstoši. Izmaiņas, atbildot uz NVD lūgumu, 
vairākumā gadījumu veiktas, izmantojot  
CONCORD .
Praktiskās vadlīnijas ( PRAG ) jāpielāgo vien-
mēr, kad likumdevējs ievieš izmaiņas juri-
diskajā pamatā (budžets/EAF) vai finanšu  
tiesiskajā regulējumā (FR un īstenošanas  kārtība) (piemēram, autonoma īstenošanas 
kārtības pārskatīšana 2006. gada augustā,  jauns juridiskais pamats 2007. gadā, pārstrā-dāta FR un īstenošanas kārtība 2007. gadā, jauns IV pielikums EAF 2008. gadā).
Jebkuras izmaiņas rūpīgi izplata un vien-
mēr publicē ar interneta starpniecību (kā  
arī norāda, sūtot ziņas ar atzīmi “svarīgi”,  
projektu tehniskajos aprakstos un izmaiņu  
sarakstos).
Tomēr pat šo PRAG  atjaunojumu gadījumā, 
pamatojoties uz principu pacta sunt ser-
vanda , noslēgtie līgumi (un tiem pievienotie 
piemērojamie vispārīgie nosacījumi) ir pie-mērojami veidā, kā tie sākotnēji pieņemti, un 
to interpretācijā ievēro noteikumus, kas bija 
piemērojami to noslēgšanas brīdī.Jaunie noteikumi ir sistemātiski paziņoti un 
skaidroti, izmantojot CONCORD , piemēram, 
saistībā ar rokasgrāmatu izstrādi.
Dažos gadījumos pēc NVD pieprasījuma  
Komisija ir atļāvusi piemērot elastīgākus  noteikumus, ja tie nav automātiski piemē-rojami retrospektīvi (piemēram, 2005. gada 
16. augusta dokuments Nr. 22238 par atsau-ces valūtas maiņas kursu).
48.
Savos gada pārskatos Revīzijas palāta ir atzī-
mējusi revīzijas sistēmas uzlabojumus Komi-sijas nesen ieviesto pasākumu rezultātā.  
Vienlaikus vairākums revīzijas ziņojumu, ko 
Revīzijas palāta izskatīja 2007. gada ticamī-
bas deklarācijas ( DAS ) sakarā, bija saistīti  
ar līgumiem, kas parakstīti līdz 2006. gada  
februārim. Tādējādi jaunie darba uzdevumi, 
ko EuropeAid  sagatavoja piešķīrumu līgumu 
izdevumu pārbaužu veikšanai un kas ir spēkā 
jaunajiem līgumiem, kas parakstīti, sākot ar 
šo datumu, analizētajos gadījumos nebija  
piemērojami. Šo jauno darba uzdevumu  
tiešais mērķis ir noteikt tādas kļūdas, kādas minējusi Revīzijas palāta. Komisija paredz,  
ka šo uzlabojumu ietekme kļūs arvien  jūtamāka.
49.
Jaunie darba uzdevumi ārējo “finanšu revī-
ziju” veikšanai (t. i., saskaņoti atbilstoši  izdevumu pārbaudes procedūrai), ko atbal-
sta saņēmēji ieviesuši saskaņā ar to saņemto 
EK piešķīrumu prasībām, ir spēkā visiem  
jauniem standarta līgumiem, kas paraks-tīti, sākot ar 2006. gada februāri (kā minēts iepriekš 48. punktā). Jaunie darba uzdevumi Komisijas uzsāktajām revīzijām bija piemē-rojami no 2007. gada oktobra. Lai gan pirmo 
minēto darba uzdevumu izmantošana atka-rīga no līguma parakstīšanas datuma, pēdē-
jie minētie darba uzdevumi bija piemērojami 
nekavējoties.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā56
50.
a)Atbildīgais kredītrīkotājs — pašreizējais  juridiskais pamats vairs nepieļauj šādus  pārpratumus, jo tiesiskā vide attiecībā uz  izcelsmes noteikumiem tagad ir sakārto-tāka un lietotājam saprotamāka. Praktisko  vadlīniju A2 pielikumā lietotājam saprotamā veidā uzskaitītas visas valstis, kas saskaņā  ar katru juridisko pamatu uzskatāmas par  atbilstošām.
b)
Piemērojamos noteikumus nosaka juridiskais pamats, un tie transponēti standarta finan-sēšanas nolīgumos (kur tas ir atbilstoši).
ASI un EIDHR  regulas aizliedz izmantot ES  
līdzekļus vietējo nodokļu finansēšanai,  
tādējādi veicot juridiskā pamata starp-
posma pārskatīšanu, Komisija ir sagatavojusi 
dokumenta projektu, kas nodokļu jautājumā nodrošina lielāku elastību.
Turklāt EK pārstāvniecību dienesti cenšas  
sniegt palīdzību nodokļu atbrīvojumu jomā vietēji, veicot nepieciešamos pasākumus  
attiecībā uz atbalsta saņēmēju valsti, ja  
vien to pieļauj vietējais tiesiskais regulējums 
(piemēram, NVD statuss bieži vien nepieļauj 
atbrīvojuma procedūras piemērošanu).
c)
Valūtas maiņas kursa sistēma parasti rada vai nu zaudējumus, vai peļņu no valūtas maiņas. 
Piešķīrumu līgumu īpašais raksturs nozīmē to, ka nepieciešams izmantot ticamu un pie-ejamu atsauces valūtas maiņas kursa avotu, 
ja šāda atsauce noteikta līgumā.
Komisija uzskata, ka administratīvais slogs, 
kas saistīts ar praktisko piemērojumu un  
aprēķiniem gadījumos, kad piešķīrumu saņē-mēji izmanto šādas valūtas maiņas kursa sis-tēmas, ir nenozīmīgs salīdzinājumā ar šādas sistēmas nodrošināto skaidrības, pārredza-
mības un krāpšanas novēršanas efektu.d)
Starpmaksājuma apstiprināšana saskaņā  ar Finanšu regulu prasībām ir atkarīga no  pārskatu un/vai dokumentu analīzes un  apstiprināšanas.
e)
No vienas puses, finanšu un līgumslēgša-
nas procedūras ir saskaņotas, bet, no otras 
puses, atbildīgais kredītrīkotājs brīvi pie-ņem lēmumu pareizas finanšu pārvaldības  
nodrošināšanai.
Jo īpaši:
saistībā ar periodiskiem papildu pārskatiem vai revīzijas ziņojumiem — konkrētie projekta vadības apstākļi, kas var noteikt biežākas vai padziļinātas informācijas nepieciešamību;  
saistībā ar atsevišķa īpaša bankas konta  
izmantošanu (kas lieliski noder un atvieglo 
līdzekļu izsekojamību revīzijas gadījumā un 
EK saņemamo procentu maksājumu noteik-šanā) — attiecīgie vispārīgie noteikumi ļauj 
atbalsta saņēmējam izveidot atsevišķu kontu 
vai subkontu, kurš identificē līgumslēdzēja 
samaksātos līdzekļus un ļauj veikt par šādiem līdzekļiem nopelnīto procentu aprēķinu. Ja 
maksājuma iespējas atšķiras no vispārīgajos 
noteikumos paredzētajiem standartiem, kon-
krētā darba vide vai konkrētais projekts var 
noteikt to, ka atbildīgajam kredītrīkotājam 
nākas samazināt priekšfinansējuma līdzek-
ļus, lai nodrošinātu labāku riska kontroli un 
pareizu finanšu pārvaldību. Patiesībā atbildī-gajam kredītrīkotājam var nākties samazināt 
priekšfinansējuma maksājumu summas un/vai iegūt sīkāku informāciju/skaidrojumu,  pirms tas atļauj veikt maksājumus, kā to  
paredz vispārīgie noteikumi.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā57
52.
Tiek veikts darbs, lai uzlabotu:
CRIS —  datu kvalitāti, izmantojot datu vārd-
nīcu un datu plūsmu;
ziņojumu, sarakstu un statistikas datu   —
kvalitāti un skaitu, izmantojot datu  
noliktavas instrumentu.
Lai papildinātu CRIS , tiek ieviesti jauni  
moduļi:
PADOR —  un administratīvie dati, lai labāk 
iepazītu partnerus un panāktu “horizon-tālāku” pieeju;
revīzijas modulis; —
perspektīvas modulis: projektu pietei- —
kumu reģistrācija, vērtēšana un pēcpār-
baude tiešsaistes režīmā;
publikācija: tiešsaistes piekļuve visiem   —
EuropeAid  izsludinātajiem konkursiem.
Komisija 2008. gadā publicēja atbalsta gala-
saņēmēju sarakstu 2007. gadam, un šādu  
praksi turpinās.
53.
Projektu mērķu sasniegšana tiek stiprināta, 
izmantojot mācības un norādījumus; ziņo-
jumu standarta formāts pieejams līgumā.  Ziņojumos sniegto informāciju papildina citi 
informācijas avoti, piemēram, ROM  ziņojumi 
un apmeklējumi uz vietas.
54.
Komisija uzskata, ka loģiskā ietvara pie-
eja ir ļoti svarīga gandrīz visu projektu  sastāvdaļa.
Tomēr rezultātu izteikšana kvantitatīvā  
izteiksmē izmaksā dārgi, bet maza apjoma  projektiem — bieži vien nesamērīgi dārgi.55.
Rezultatīvie rādītāji aplūkoti daudzos pētī-jumos, ko veikusi ne tikai Komisija, bet arī  dažādi NVD, pētījumu centri, starptautiskās organizācijas un citi donori, un ir ļoti grūti noteikt rādītājus, kam piekrīt vairākums, un noteikt vispāratzītus etalona rādītājus.
Tomēr dažās ļoti specifiskās jomās šāda  
etalona rādītāju noteikšana varētu būt  iespējama. Veicot programmu un projektu  
kvalitātes pārbaudi, EuropeAid  vērtē NVD  
programmu loģiskajā ietvarā iekļauto kvan-titatīvo un kvalitatīvo rādītāju būtiskumu.  Kvantitatīvo un kvalitatīvo rādītāju saraksts ievietots iekštīklā, lai EK pārstāvniecības to varētu izmantot, sagatavojot vai pārbaudot loģiskos ietvarus.
56.
EK centrālie dienesti un pārstāvniecības  
veic daudzas atbalsta un kontroles darbī-bas
1, tostarp apmeklējumus uz vietas. Visi  
šie mehānismi ir NVO/NVD īstenoto projektu 
kopējā kontroles un atbalsta procesa svarīgi 
elementi.
Apmeklējumi uz vietas jāskata saistībā ar  
to mijiedarbību ar citām uzraudzības un  
kontroles darbībām, kā arī cilvēkresursu  
pieejamību, neaizmirstot par to pilsoniskās 
sabiedrības organizāciju milzīgo skaitu un  
dažādību, ar kurām strādā EuropeAid .
1 Tās cita starpā ietver īstenošanas partneru iekšējās 
vadības spējas pārbaudes pirms līgumu parakstīšanas, 
[vairāku standartizētu ceļvežu un rokasgrāmatu izstrāde, 
kas paredzētas šiem partneriem], to veikto darījumu ex ante  
un/vai ex post  pārbaudes, regulāri uzraudzības apmeklējumi 
un apmeklējumi uz vietas, ārējo revidentu veiktas izdevumu 
pārbaudes pirms galīgā maksājuma veikšanas, mācību kursi un atbildes uz jebkuru konsultāciju vai informācijas 
pieprasījumu.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā58
57.
EK pārstāvniecību darbinieki ir pieejami,  lai atbildētu uz vietējo organizāciju jautā-jumiem, kādi tām varētu rasties saistībā ar spēkā esošajiem noteikumiem līgumu slēg-šanā ar EK. EK pārstāvniecību darbiniekiem arī ir pieejamas rokasgrāmatas un mācību  materiāli.
EK pārstāvniecību darbinieku apmeklējumi 
uz vietas var uzlabot situāciju. Tomēr, lai  
efektīvi risinātu finanšu, grāmatvedības un 
izdevumu dokumentācijas jautājumus, izvei-dotas īpašas kontroles, piemēram, finanšu  vai sistēmu revīzijas.
58.
Projektu iekšējās uzraudzības vadlīnijas tika 
sagatavotas, publicētas un izplatītas EK pār-
stāvniecībām 2007. gada decembrī.
59.
ROM  metodika, kas ir viens no kontroles  
sistēmas elementiem, ietver decentralizēto 
projektu izlases veida pārbaudes, kā arī cen-
tralizēti pārvaldīto projektu izlases veida  pārbaudes, kur līguma summas bieži vien ir 
lielākas.
ROM  gada uzraudzības apmeklējumos vien-
mēr iekļauj NVD projektus. Par uzraugāmo  
projektu sarakstu savstarpēji vienojas  
EuropeAid , pārstāvniecība un ROM  uzraugi.
EuropeAid  strādā, lai stiprinātu tā uzrau-
dzības metodiku, un apspriežas ar citiem  donoriem par iespēju izveidot vienotu uzrau-dzības metodiku, kuras pamatā būtu Akras 
un Parīzes deklarācijas.60.
EuropeAid  tīmekļa vietnē pieejami vērtē-
šanas darba uzdevumi, kas sniedz norādī-jumus starpposma, noslēguma un ex post  
vērtēšanai. Komisija lūdz dienestiem ievērot 
dokumenta struktūru. Komisija atgādina, ka vērtēšanas noteicošajam elementam jābūt  uzdevuma veikšanai piesaistītās struktūras 
kvalitātei un profesionālismam. Pēdējais  
minētais nodrošina objektīvu vērtējumu.
61.
Ietekme ir viens no pieciem attīstības  sadarbības atbalsta kritērijiem, kas noteikti atbilst EK prasībām attiecībā uz projektu un programmu vērtēšanu. Turklāt ietekme tiek ņemta vērā, veicot EK darbības uzraudzību. EuropeAid  izstrādājis ex post ROM  metodiku, 
kuras mērķis ir novērtēt visu EK finansēto  
projektu ietekmi un ilgtspēju.
Tematisko projektu apjoms tiešām parasti ir 
daudz mazāks, un dažreiz pārbaudes līdzekļi 
(bāzes dati un ex post dati) izmaksā pārāk  
dārgi salīdzinājumā ar pašas darbības izmak-
sām. Tomēr attiecībā, piemēram, uz EIDHR  
pašlaik veiktais vērtējums bieži aptver pro-jektu grupu un vienmēr cenšas ietvert ietei-
kumus projektu dalījumā pat tad, ja tie ir ex  
post , jo tos var izmantot kā gūto pieredzi  
turpmākām darbībām.
62.
Norādījumus par loģisko ietvaru un rezultatī-vajiem rādītājiem skatīt 54. un 55. punktā.
63.
Komisija piekrīt, ka ilgtspēja jāpārbauda ex  
ante  un ex post . Tāpēc ex post ROM  veic divus 
gadus pēc projektu pabeigšanas (skatīt arī 
64. un 65. punktu).
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā59
Kvalitatīvs pētījums, kura pamatā ir ROM  
uzraudzītie projekti, veikts 2008. gadā, nosa-kot 17 projektu izpildes pamataspektus. Tas tiks publicēts 2009. gadā.
64.
Pat ja projektu ilgtspēja ir būtiska, Komisija 
atzīst, ka daži vietējie un iedzīvotājiem vistu-
vāk stāvoši NVD ne vienmēr spēj šo ilgtspēju nodrošināt. Komisija uzsver nepieciešamību 
vienlaikus nodrošināt mūsu projektu ilgt-
spēju un galveno mērķi — stiprināt vietējos NVD. Šā iemesla dēļ Komisija veicina patiesu partnerību izveidi starp Eiropas NVD, kas ir samērā stipri, un vietējiem dalībniekiem, kas ir samērā vāji.
65.
Starptautisko NVO patiesa priekšrocība ir to 
finansējuma daudzveidība. Tomēr iespējams 
veids, kā šādu situāciju labot, ir veicināt  patiesu partnerību izveidi starp spēcīgām  
(starptautiskajām) NVO un samērā vājām  
(vietējām) NVO. EuropeAid  konkursu proce-
dūras paredz iespēju projektu iesniedzējiem izveidot konsorcijus, iesaistot vadītāju un  
partneru organizācijas. NVD (īpaši starptau-
tiskiem) vajadzētu spēt un vēlēties veicināt 
savstarpēju zināšanu apmaiņu.
66.
Finanšu regulas paredz konkursu procedūru 
mehānismu piešķīrumiem, kas paredzēti  konkrētiem pasākumiem, ierobežojot dar-
bībai paredzētos piešķīrumus līdz vienam  gadam — ilgtermiņa saistības un finan-sējums atbilstoši regulējumam. Tomēr  
Finanšu regulas nenosaka projekta ilguma  
ierobežojumus.67.
Pamatojoties uz regulatīvā un darbības  ietvara piedāvātajām iespējām, izmanto  instrumentu matricu, bet NVD visbiežāk  izmanto projektu pieeju.
Īstenošanas periodu ziņā nepieciešama  
elastība. Tas attiecas uz cilvēktiesību veici-
nāšanu, kur īstermiņa projekti var veicināt  
strukturālas pārmaiņas.
68.
Komisijas izmantotajam vērtēšanas proce-sam būtu jānodrošina, lai izvēlētie projekti konceptuāli būtu labi sagatavoti. Tomēr  zināmā mērā un atsevišķos specifiskos aps-tākļos īslaicīgi projekti ne vienmēr var būt ilgtspējīgi. Šā iemesla dēļ EuropeAid , izman-
tojot padziļinātas zināšanas par partneriem, 
ko sniedz PADOR , papildina projekta pieeju 
ar partnera pieeju.
69.
NVD iesaistīšanās jautājums aplūkots atšķi-
rīgi Kotonū nolīgumā un regulās, kas piemē-
rojamas valstīm, kuras nav ĀKK valstis. Tas attiecas arī uz finansējuma pieejamību NVD 
darbības spējas stiprinošiem pasākumiem  
attiecīgajās valstīs. Tāpēc finansējums NVD 
darbības spējas stiprinošiem pasākumiem  
valstīs, kas nav ĀKK valstis, pieejams tikai  
tematiskajai programmai.
Ņemot vērā šos ierobežojumus, uzsākts nozī-
mīgs darbs, lai sistemātiskākā veidā attīstītu sadarbību ar NVD, un EK centrālie dienesti veica NVD iesaistīšanās vērtēšanu (ziņojums iesniegts Revīzijas palātai).
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā60
70.
Komisija piekrīt, ka jāīsteno NVD atbal-sta reģionālās un valstu stratēģijas. Nesen  veiktajā vērtējumā “Pilsoniskā sabiedrība kā palīdzības sniegšanas kanāls” izdarīts līdzīgs secinājums. Tādējādi vairāki pilsoniskās  sabiedrības pētījumi un reģionālie semināri (Centrālamerikā, austrumu un dienvidu kai-miņvalstīs, Austrumāfrikā un Vidusāzijā), ko īstenos 2009. gadā, īpaši uzsvērs šo jautā-jumu laikā, kad tiks sagatavots instrumentu un programmu starpposma pārskats.
Tomēr konkrētu stratēģiju izstrāde katrā val-
stī (stāvokļa novērtējums) atkarīga no pie-ejamā budžeta un cilvēkresursiem.
72.
Lai gan iepriekšējā ĀLA regula formāli nepa-
redzēja atbalstu NVD darbības spējas stip-
rinošiem pasākumiem, gan Latīņamerikā,  
gan Āzijā šā jautājuma izpētei veltīti dažādi pētījumi un programmas.
Āzija: vairāki projekti/programmas Āzijā un 
Vidusāzijā, kas tiek / tiks īstenotas, izman-tojot nevalstiskās organizācijas, pieņemtas 
2007. un 2008. gadā. Lai gan to galvenais  
mērķis ir veicināt nabadzības izskaušanu,  
uzlabot pieeju sociālajiem pakalpojumiem  
un uzlabot pārvaldību un likuma varu, tās  
atbalsta nevalstiskos dalībniekus šādu  
mērķu sasniegšanā. Tas jo īpaši attiecas uz 
Afganistānu, Ķīnu, Pakistānu, Kirgizstānu un Tadžikistānu.Latīņamerika: EuropeAid  dienesti nesen  
informējuši visas pārstāvniecības Latīņ-amerikā par stāvokļa novērtējuma nozīmi.  Turklāt tiks sagatavots metodikas doku-ments par to, kā, izmantojot ģeogrāfiskos  vai tematiskos instrumentus, veidot dialogu un sadarbību.
ĀKK: nesen uzsākts pētījums, lai noskaid-
rotu šo jautājumu arī saistībā ar EAF (Pētī-
jums par atbalsta programmu kapitalizāciju 
nevalstisko dalībnieku spēju pastiprināša-nai 9. EAF ietvaros ( Etude de capitalisation  
des programmes d’appui au renforcement des  capacités des acteurs non-etatiques sous le  9eme FED )).
73.
ASI galvenos mērķus nav iespējams pilnībā 
sasniegt divos gados. Tomēr, kā skaidrots  
iepriekš (72. punkts), dažās ĀLA valstīs tie-šām tiek īstenotas dažādas NVD atbalsta  
programmas. Tas ir tāpēc, ka ASI ģeogrāfis-
kajās programmās finansējums NVD darbības 
spēju stiprināšanai iespējams tikai tad, ja  dialogā ar partnervalsti tas noteikts kā prio-
ritārais sektors EK sadarbības programmai.
74.
Kā minēts iepriekš, EuropeAid  dienesti saga-
tavojuši dokumenta projektu par pilsonis-
kās sabiedrības līdzdalību jaunajos atbalsta 
veidos. Šajā dokumentā sniegti darbības  ieteikumi par pilsoniskās sabiedrības iesaistī-
šanās punktiem makroekonomikas un nozaru programmās, izmantojamiem instrumentiem atbilstoši programmas plānotās darbības  
apstākļiem, kā arī darbības spēju stiprināša-
nas veidu, kāds nepieciešams, lai pilsoniskā 
sabiedrība varētu efektīvi piedalīties. Šis  dokuments tiks tālāk izstrādāts 2009. gadā. 
Šajā otrajā posmā mērķis būs sīkāk izstrādāt ieteikto metodiku un nodrošināt labu darbī-bas praksi.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā61
77.
Stāvokļa novērtējuma nepieciešamība lielā mērā atkarīga no apstākļiem konkrētajā val-stī. Piemēram, Bangladešas gadījumā, ņemot vērā NVD skaitu Bangladešā, oficiāls stāvokļa novērtējums nav iespējams, tomēr pārstāv-niecībai ir labas zināšanas par vietējiem NVD un to spējām.
78.
Papildus regulējuma un projekta sociālās  
uzbūves noteiktajam laikposmam pastipri-
nāta uzmanība tiek un tiks pievērsta savlai-cīgai procedūru pārvaldībai. Komisija var  turpināt nodrošināt mācības un norādīju-mus, tomēr tikai tiem posmiem, kas ir tās  kontrolē.
79.
Ja nepieciešams, darbību īstenošanu pirms 
pabeigšanas vienmēr ir iespējams pagari-
nāt. Noteiktās jutīgās situācijās īstenošanas perioda pagarinājums ir nepieciešams un  
iespējams, lai nodrošinātu projekta pareizu 
finanšu pārvaldību. Finansējuma atcelšanas 
sekas vispārējā budžeta un EAF līdzekļiem  nav vienādas.
80.
Ir svarīgi atcerēties, ka organizācijām, kas  
piedalās konkursa procedūrā, jāspēj arī  
īstenot līguma darbības un finanšu sastāv-
daļas, ja tiesības slēgt līgumu tiktu pēc tam 
piešķirtas.Tādējādi, lai garantētu iestādes finanšu  
interešu ievērošanu, vērtēšanas komisijām  jāvērtē projektu iesniedzēju un partneru  finansiālās un darbības spējas, ņemot vērā ierosinātās darbības apmēru, apjomu un  budžetu. Iespējas, ko nodrošina konkursu  procedūras, kuras uzsāktas saistībā ar jau-najiem sadarbības instrumentiem un kurās var iesniegt projektu pieteikumus pat par tik mazu summu kā EUR 20 000, palielinājušas mazo lauku organizāciju iespējas veiksmīgi piedalīties attiecīgajos konkursos.
Lauku organizāciju sasniegšana ir ļoti grūts 
uzdevums, un to izpildījušas vairākas pār-stāvniecības, rīkojot decentralizētas infor-mācijas apmaiņas vai ievietojot publikācijas 
tīmekļa vietnēs, laikrakstos utt. Ir taisnība, 
ka konkursu procedūras nav labi piemērotas 
mazām un iedzīvotājiem vistuvāk stāvošām 
organizācijām, tomēr procedūra saskaņā  ar pašlaik spēkā esošo Finanšu regulu ir  
obligāta. Turklāt Komisijas nepieciešamība 
un spējas sasniegt šādas struktūras arī ir  
ierobežotas.
Pašlaik pastāvošās ļoti ierobežotās iespē-
jas piešķirt apakšpiešķīrumus ļauj sasniegt 
dažas no šīm iedzīvotājiem vistuvāk stāvoša-
jām organizācijām, kā arī veicināt darbības 
spēju stiprināšanu.
Šīs grūtības novērstas ģeogrāfiskajās prog-
rammās, kurās konkursu procedūras parasti ietilpst plašākā darbības spēju stiprināšanas stratēģijā. Tomēr Komisija uzskata, ka jāap-sver citu kanālu, piemēram, Revīzijas palātas ziņojumā ieteiktās apakšpiešķīruma pagari-nāšanas, izmantošana.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā62
81.
Revīzijas palātas pieminētie paziņojumi un 
vadlīnijas darbiniekiem satur politiskus mēr-ķus, nevis saistības. Tomēr, izsludinot vietē-jas konkursu procedūras un īstenojot jaunas 
darbības spēju stiprināšanas programmu  
kārtas ģeogrāfisko programmu kontekstā,  jau gūti labi panākumi, uzlabojot vietējo  
NVD iesaistīšanos.
Vietējām organizācijām vajadzīgs laiks, lai  
iepazītos ar jaunajām ģeogrāfiskajām prog-rammām un procedūrām, tādējādi izvairoties no kļūdām un pārpratumiem. Uzlabojumi  saistīti arī ar pārstāvniecību paplašinātajiem 
jaunajiem uzdevumiem darbā ar jaunajiem 
instrumentiem.
Komisija apšauba, vai tā var efektīvi iesaistīt 
lielāko daļu iedzīvotājiem vistuvāk stāvošo 
un kopienas līmeņa organizāciju, pat ja tas 
būtu svarīgi attīstības sadarbības procesam. 
Komisijai būtu jāuzstāj, lai partnervalstu  valdībām būtu vadošā loma, veicinot NVD  
aktīvu iesaistīšanos attīstības jautājumos.
83.
a)
EuropeAid  jaunā pamatstratēģija par teh-
niskās sadarbības un projektu īstenošanas  
struktūrvienību reformu veicina to, ka teh-niskās sadarbības projekta koncepcijā labāk 
noteikta robeža starp vadības uzdevumiem un tematisko zināšanu nodrošināšanu, kam nepieciešami atšķirīgi speciālisti. Tādējādi  
lielāka uzmanība tiek pievērsta tematisko  
zināšanu kvalitātei.
b)
Skatīt atbildes uz 63.–68. punktu.SECINĀJUMI
UN IETEIKUMI
84.
Komisija piekrīt principam, ka NVD pilnībā  
jāiesaista attīstības sadarbības procesā,  tomēr šīs iesaistes līmenis dažādos aplūkota-jos juridiskajos pamatos ir atšķirīgs. Saskaņā 
ar Kotonū nolīgumu vienošanās par konsul-
tēšanās nepieciešamību pastāv un ir juridiski saistoša gan Komisijai, gan partnervalstīm. 
ASI valstīm Komisija piemēro ES regulu. ES 
pūlēm efektīvi apspriesties ar NVD pretī  jāliek valstu iestāžu vēlēšanās to darīt.
Turklāt Komisija uzskata, ka šie teksti tomēr 
jāpielāgo, ņemot vērā jauno realitāti, piemē-ram, pieskaņošanos partnervaldībām un līdz-atbildību. EK rīcībā NVD atbalstam tiešām  
ņemta vērā duālā realitāte — atbalsts pil-
soniskās sabiedrības organizāciju iniciatīvas 
tiesībām un jaunā vajadzība nodrošināt “pie-skaņošanos” partnervaldību prioritātēm.
Skatīt arī atbildes uz 24.–26. punktu.85.
Jaunās NVD un LA ( NSA&LA ) programmas plā-
nošanas posmā EK ir pienācīgi apspriedusies 
ar pārstāvniecībām, izmantojot komentārus 
par programmu. Divi galvenie savstarpēji  
saistīti faktori izskaidro dienvidu NVD iero-
bežoto iesaistīšanos konsultācijās.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā63
Jaunā iespēja iesaistīt dienvidu NVD, pro- •
tams, prasīja, lai pārstāvniecības (kurām bija jāstrādā ar jauna veida ieinteresēto pusi), bet galvenokārt paši vietējie NVD 
ātri pielāgotos.
Kavēšanās ar ASI apstiprināšanu, par ko  •
Komisija nav atbildīga, kavēja pilnvērtīgu 
un būtisku konsultāciju organizēšanu  pārstāvniecībās pirmajā piemērošanas  gadā.
Vistuvākajā nākotnē (saistībā ar starpposma pārskatu un drīzumā gaidāmajām vietējām  
konkursu procedūrām) Komisija darīs visu  
iespējamo, lai uzlabotu konsultācijas. Tomēr 
Komisija vēlas uzsvērt, ka diez vai ir iespē-
jams sasniegt visas vietējās ieinteresētās  puses. Piemēram, mums jāatzīst, ka Komisija 
nevar efektīvi iesaistīt lielāko daļu iedzīvo-
tājiem vistuvāk stāvošo un kopienas līmeņa 
organizāciju, pat ja tas būtu ļoti svarīgi attīs-tības sadarbības procesam.
Ieteikumi par NVD iesaisti
Komisija atkārtoti uzsver, ka NVD iesaistī-
šana ir viens no šīs rīcības galvenajiem stūr-
akmeņiem. Tomēr šādai iesaistīšanai jābūt  
līdzsvarā ar sadarbību ar suverēnām valstīm. 
NVD iesaistīšana tiks nepārprotami atbals-tīta, tomēr Komisija to nevar uzspiest.Tuvākajā nākotnē Komisija uzlabos NVD  
iesaistīšanos:
uzlabojot zināšanas par attiecīgajiem   •
NVD, uzsākot eksperimentālu stāvokļa  
novērtējumu, kas pēc iespējas sagata-vots ciešā sadarbībā ar valdību (valsts  
iestādēm jābūt galvenajai ieinteresētajai 
pusei, kas atbild par šāda sociāli poli-tiska novērtējuma sagatavošanu);
uzlabojot prognozējamību un pārredza- •
mību saistībā ar konsultāciju procesu, cik bieži vien iespējams izstrādājot konkrē-tus kalendārus un saziņas materiālus, lai 
atvieglotu sadarbību ar NVD.
Komisija plāno arī uzlabot norādījumus  pārstāvniecību darbiniekiem, izveidojot  
pilsoniskās sabiedrības palīdzības dienestu 
(CISOCH ) — tiešsaistes kapitalizācijas un  
informācijas izplatīšanas līdzekli, kura mēr-ķis ir nodrošināt Komisijas dienestiem (pār-
stāvniecībām un centrālajiem dienestiem)  
un NVD skaidru un saskaņotu informāciju  
par pilsonisko sabiedrību, kā arī informā-
ciju pilsoniskajai sabiedrībai. Papildus ska-
tīt 28. punktu, kas saistīts ar konkrētiem  
norādījumiem, semināriem un plānotajām  
mācībām.
86.
Komisija atzīst, ka īpaši vietējiem NVD kon-kursu procedūras var būt apgrūtinošas.  Tomēr šī procedūra saskaņā ar spēkā esošo regulu ir vienīgā juridiski iespējamā sistēma, un tā obligāti jāizmanto piešķīrumu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanā. Jānodrošina  gan pareiza darbību pārvaldība, gan vienlī-dzīga attieksme pret kandidātiem.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā64
Lai vieglāk sasniegtu vietējās organizācijas, 
Komisija šo procedūru ir vienkāršojusi. Tā  ieviesusi arī PADOR  datubāzi, kas palīdz sama-
zināt kavēšanos starp konkursa procedūras 
izsludināšanu un līguma parakstīšanu.
87.
Komisija velta visas iespējamās pūles mācī-
bām un konkrētu norādījumu izstrādei.  Turklāt Komisija nodrošinās optimālu to  
praktisko līdzekļu izplatīšanu, kas darīti  
pieejami pārstāvniecībām. Tāpat arī, izvei-
dojot pilsoniskās sabiedrības palīdzības die-
nestu (ar interaktīva tīmekļa rīka palīdzību), Komisija nodrošinās ieinteresētajām pusēm 
viegli lietojamu tās juridisko un finanšu ins-
trumentu apkopojumu. (Skatīt 28., 31. un  
46. punktu).
88.
Dažos pēdējos gados Komisija deleģēja  projekta īstenošanas pienākumus pārstāv-
niecībām, lai nodrošinātu uzraudzības un  
vērtēšanas spēju uzlabošanos valstī. Tur-
klāt Komisija ir vienīgais donors, kas papil-
dina iekšējās uzraudzības spējas, izmantojot septiņus reģionālos, ārējos, uz rezultātiem 
orientētos uzraudzības darbuzņēmējus.
Lai turpmāk uzlabotu īstenošanu un uzrau-
dzību, Komisija uzņēmusies iniciatīvu kon-sultēties ar citiem donoriem par kopīgas  uzraudzības sistēmas izveidi, pamatojo-ties uz Parīzes deklarāciju un Akras rīcības programmu.
Vērtēšana ir visu projektu/programmu stan-
darta iezīme. EK izstrādā arī IT datubāzi pro-jektu vērtēšanai, lai uzlabotu gūtās pieredzes un labākās prakses informācijas izplatīšanu, tādējādi uzlabojot projektu īstenošanu un  koncepcijas sagatavošanu nākotnē.89.
Kā minēts 64. punktā, Komisija piekrīt, ka  
projektu ilgtspēja ir svarīga, un atzīst, ka  vienlaicīgi nodrošināt finansēto darbību ilgt-
spēju un vietējo NVD stiprināšanu ir sarež-
ģīti. Integrētu un ilgtermiņa pieeju īsteno  ar ģeogrāfisko programmu palīdzību, kas  izstrādātas ciešā sadarbībā ar partnervalsti 
(īpaši Kotonū nolīguma ietvaros). Attiecībā 
uz tematiskajām programmām un instrumen-tiem Komisija vēlētos uzsvērt to īpašo pievie-
noto vērtību. Eiropas Parlaments izveidojis 
un atbalsta tematiskos pasākumus, lai:
ļautu ES darboties pat ļoti sarežģītu   •
partnerību gadījumā;
risinātu konkrētus jautājumus pasau- •
les mērogā, nevis reģionāla vai valsts  
mēroga problēmas.
Tas parāda ES vēlmi izplatīt tās kopīgās  politiskās/stratēģiskās vērtības visā pasaulē 
(cilvēktiesību aizsardzība, vides aizsardzība 
u. c.).
Komisija turpinās īstenot jauno praksi   —
rīkot konkursu procedūras vietējā līmenī. Tā paplašinās arī PADOR  kā zināšanu pār-
valdības līdzekļa lietošanu.
Lai uzlabotu procedūru pieejamību,   —
saskaņotību, pārredzamību un standar-
tizāciju, tiek izstrādāts “ CISOCH ” rīks,  
kas nodrošinās labākus norādījumus un 
atbalstu. Pārstāvniecībām būtu vajadzīgi 
papildu cilvēkresursi, ja, pamatojoties uz 
Komisijas darbinieku veiktajiem apmek-lējumiem uz vietas, būs jāievieš izmaiņas kontroles sistēmā.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā65
Komisija uzskata, ka izveidotā kontroles sis-
tēma nodrošina pareizu finanšu un līgumu uzraudzību.
Turpināsies pārstāvniecību un NVD perso-
nāla mācības, tostarp rezultatīvo rādītāju  izmantošanas jautājumos. Tomēr Komisija  uzsver, ka nodrošināt mācības visiem NVD, 
kas potenciāli ieinteresēti piedalīties EK  programmās, nepārprotami nav iespējams.
Ņemot vērā Finanšu regulu, EAF, ASI,   —
EIDHR  un ENPI  izveidoto regulējumu,  
tiek apsvērta vairāku instrumentu  kombinācija.
Komisija ir izstrādājusi  — ex post ROM  meto-
diku, lai vērtētu projektu ietekmi.
90.
Situācija ĀKK valstīs krasi atšķiras no situā-cijas ĀLA valstīs, kurās NVD oficiālā iesais-
tīšanās notikusi nesenāk.
Turklāt tāpat kā vairākumā attīstības sadar-
bības instrumenta valstu valsts iestādes nav 
noteikušas NVD darbības spēju stiprināšanu 
par prioritāti. Ģeogrāfiskās programmas šim mērķim nevar izmantot, tādējādi tematiskā 
programma ir vienīgā iespēja.
Atbilstoši Revīzijas palātas apgalvojumam, 
ka darbības spēju stiprināšanu labāk veikt, izmantojot ģeogrāfiskās programmas,  
atbalsta saskaņošanas princips prasa, lai  
partnervalstu valdības šajā sakarā noteiktu 
stratēģijas, sektorus un tematus (sal. ar  Parīzes deklarāciju par atbalsta efektivitāti un Eiropas Konsensu attīstības jomā, kā arī Akras secinājumu). Komisija bez šaubām tur-
pinās veicināt NVD iesaistīšanos.91.
Komisija atzinīgi vērtē to, ka Revīzijas palāta 
atzīst finansēto projektu lielo nozīmi.
92.
Abi jautājumi nav pretrunā — vispiemēro-tākā NVD izvēle pasākuma īstenošanai neiz-slēdz atbalsta sniegšanu konkrētām darbības 
spēju uzlabošanas vajadzībām, kas laiku pa 
laikam varētu skart vienu un to pašu vai citu struktūru.
Ar ģeogrāfiskajām programmām, kas papil-
dina tematiskās programmas, iespējams  
sa sniegt arī mazāk efektīvos NVD, piemēram, darbības spēju stiprināšanas jomā.
Komisija pilnībā apzinās sarežģītību. Sadar-
bība arvien vairāk tiek strukturāli organizēta, 
piemēram, tematisko programmu sagatavo-
šanā un izpildē iesaistot un pilnvarojot Ģeo-
grāfijas direktorātu, lai nodrošinātu labāku papildināmību ar divpusējās un reģionālās 
sadarbības atbalstītajām darbībām. Lai gan ir 
politiska vēlēšanās nodrošināt iedzīvotājiem 
vistuvāk stāvošu organizāciju iekļaušanu,  
pastāv skaidri ierobežojumi, kas saistīti ar:
suverēno valstu organizatoriskās uzbū- i) 
ves ievērošanu,Finanšu regulā noteikto pareizās finanšu ii) 
pārvaldības prasību ievērošanu,cilvēkresursu pieejamību, iii) 
laika ierobežojumiem, iv) 
iespējamo dalībnieku milzīgo skaitu. v) 

KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 — Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā67
Eiropas Revīzijas palāta
Īpašais ziņojums Nr. 4/2009
Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā
Luksemburga: Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs2009 — 65 lpp. — 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-277-3

Kā saņemt ES izdevumus
Maksas izdevumi:
• iepērkoties EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
• grāmatnīcās, norādot nosaukumu, izdevēju un/vai ISBN numuru;•  tieši sazinoties ar vienu no mūsu pārdošanas punktiem. Informāciju saziņai 
varat iegūt šādā interneta adresē: http://bookshop.europa.eu vai sūtot faksu uz +352 2929-42758.
Bezmaksas izdevumi:• izmantojot EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
•  Eiropas Komisijas pārstāvniecībās un delegācijās. Informāciju saziņai varat iegūt 
šādā interneta adresē: http://ec.europa.eu vai sūtot faksu uz +352 2929-42758.
ŠAJĀ ĪPAŠAJĀ ZIŅOJUMĀ EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA ANALIZĒ, KĀ 
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA NODROŠINA NEVALSTISKO DALĪBNIEKU (NVD) IESAISTĪŠANOS ATTĪSTĪBAS SADARBĪBĀ, KONKRĒTI, NVD LOMU 
POLITISKAJĀ DIALOGĀ UN ATTĪSTĪBAS PROJEKTU ĪSTENOŠANĀ.
ZIŅOJUMĀ IR APZINĀTI DAŽI UZLABOJAMI KOMISIJAS PĀRVALDĪBAS 
UN PROCEDŪRU ASPEKTI. PALĀTA IR FORMULĒJUSI VAIRĀKUS IETEIKUMUS, KURU IZPILDE ĻAUTU EFEKTĪVĀK IESAISTĪT NVD ATTĪSTĪBAS SADARBĪBAS PROCESĀ, NODROŠINĀT NVD DARBĪBU LIELĀKU NODERĪBU UN IECERĒTO REZULTĀTU SASNIEGŠANU, KĀ ARĪ PASTIPRINĀT ATBALSTU TO NVD DARBA UZLABOŠANAI, KURIEM TAS VISVAIRĀK VAJADZĪGS.
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTAQJ-AB-09-004-LV-C
ISBN 978-92-9207-277-3