(3)

pēc 3. panta iekļauj šādu Ia un Ib nodaļu: “IA NODAĻA AKCIONĀRU IDENTIFIKĀCIJA, INFORMĀCIJAS NOSŪTĪŠANA UN AKCIONĀRU TIESĪBU IZMANTOŠANAS VEICINĀŠANA 3.a pants Akcionāru identifikācija 1. Dalībvalstis nodrošina, ka uzņēmumiem ir tiesības identificēt savus akcionārus, ievērojot spēkā esošās valsts sistēmas . 2. Dalībvalstis nodrošina, ka pēc uzņēmuma pieprasījuma starpnieks bez liekas kavēšanās paziņo uzņēmumam informāciju par akcionāru identitāti . Ja turējumu ķēdē ir vairāk nekā viens starpnieks, uzņēmuma pieprasījumu nosūta starp starpniekiem bez liekas kavēšanās. Starpnieks, kuram ir informācija par akcionāru identitāti, tieši nodod to uzņēmumam. Dalībvalstis var noteikt, ka par informācijas par akcionāru identitāti vākšanu un tās tiešu sniegšanu uzņēmumam atbildīgie starpnieki ir centrālie vērtspapīru depozitāriji (CVD) . 3. Starpnieks pienācīgi informē akcionārus par to , ka informācija par viņu identitāti var tikt apstrādāta saskaņā ar šo pantu un, attiecīgos gadījumos, ka informācija ir pārsūtīta uzņēmumam . Šo informāciju var izmantot vienīgi, lai veicinātu akcionāra tiesību izmantošanu , iesaistīšanu un uzņēmuma un akcionāra dialogu par jautājumiem, kas saistīti ar uzņēmumu . Uzņēmumiem jebkurā gadījumā ir atļauts sniegt trešām pusēm pārskatu par uzņēmuma akcionāru struktūru, atklājot dažādās akcionāru kategorijas. Uzņēmums un starpnieks nodrošina, ka fiziskās un juridiskās personas var labot vai dzēst jebkurus nepilnīgus vai neprecīzus datus. Dalībvalstis nodrošina , ka uzņēmumi un starpnieki neglabā informāciju par akcionāru identitāti , kas tiem nodota saskaņā ar šo pantu ilgāk nekā nepieciešams un jebkurā gadījumā ilgāk par 24 mēnešiem pēc tam, kad uzņēmums un starpnieki ir uzzinājuši, ka attiecīgā persona vairs nav akcionārs . 4. Dalībvalstis nodrošina, ka netiek uzskatīts, ka starpnieks, kurš uzņēmumam paziņo informāciju par akcionāra identitāti saskaņā ar 2. punktu , nav ievērojis kādu informācijas atklāšanas ierobežojumu, kas noteikts līgumā vai kādā normatīvā vai administratīvā aktā. 5. Lai nodrošinātu šā panta saskaņotu piemērošanu, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 14.a pantu , lai precizētu minimuma prasības nosūtīt informāciju, kas noteikta 2. un 3. punktā, attiecībā uz nosūtāmās informācijas formātu , pieprasījuma formātu, tostarp drošos formātus, kas jāizmanto, un termiņiem, kas jāievēro. [Gr. 24] 3.b pants Informācijas nosūtīšana 1. Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumā, ja uzņēmums ▌tieši nesazinās ar saviem akcionāriem, informāciju par viņu akcijām dara pieejamu uzņēmuma tīmekļa vietnē un starpnieks to nosūta viņiem vai saskaņā ar akcionāra norādījumiem — trešai personai bez liekas kavēšanās visos šādos gadījumos: a) informācija ir nepieciešama, lai izmantotu akcionāra tiesības, kas izriet no viņa akcijām; b) informācija tiek adresēta visiem akcionāriem, kuriem ir attiecīgās kategorijas akcijas. 2. Dalībvalstis pieprasa uzņēmumiem sniegt un standartizētā veidā un laikus piegādāt starpniekam informāciju saistībā ar to tiesību izmantošanu, kas izriet no akcijām saskaņā ar 1. punktu. 3. Dalībvalstis uzliek par pienākumu starpniekam saskaņā ar akcionāru norādēm bez liekas kavēšanās nosūtīt uzņēmumam no akcionāriem saņemto informāciju saistībā ar to tiesību izmantošanu, kas izriet no viņu akcijām. 4. Ja turējumu ķēdē ir vairāk nekā viens starpnieks, 1. un 3. punktā minēto informāciju nosūta starp starpniekiem bez liekas kavēšanās. 5. Lai nodrošinātu šā panta saskaņotu piemērošanu , Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 14.a pantu , lai precizētu minimuma prasības nosūtīt informāciju, kas noteikta 1. līdz 4. punktā, attiecībā uz nosūtāmo saturu, termiņiem, kas jāievēro, un nosūtāmās informācijas veidiem un formātu , tostarp drošos formātus, kas jāizmanto . 3.c pants Akcionāru tiesību izmantošanas veicināšana 1. Dalībvalstis nodrošina, ka starpnieki veicina akcionāra tiesību, tostarp tiesību piedalīties un balsot pilnsapulcēs, izmantošanu. Šāda veicināšana ietver vismaz vienu šādu elementu : a) starpnieks veic vajadzīgos pasākumus, lai akcionārs vai akcionāra izraudzīta trešā persona spētu pašas izmantot tiesības; b) starpnieks izmanto tiesības, kas izriet no akcijām, ar akcionāra viennozīmīgu atļauju un norādījumu un viņa labā. 2. Dalībvalstis nodrošina, ka uzņēmumi savās tīmekļa vietnēs publisko kopsapulču protokolus un balsojumu rezultātus. Dalībvalstis nodrošina, ka uzņēmumi apstiprina akcionāru vai viņu vārdā kopsapulcēs nodotās balsis , ja tās tiek nodotas, izmantojot elektroniskus līdzekļus . Ja starpnieks nodod balsi, viņš balsošanas apstiprinājumu nosūta akcionāram. Ja turējumu ķēdē ir vairāk nekā viens starpnieks, apstiprinājumu nosūta starp starpniekiem bez liekas kavēšanās. 3. Lai nodrošinātu šā panta saskaņotu piemērošanu, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 14.a pantu, lai precizētu minimuma prasības veicināt akcionāru tiesību izmantošanu, kas noteiktas šā panta 1. un 2. punktā, attiecībā uz veicināšanas veidiem , balsojuma apstiprinājuma formu un termiņiem, kas jāievēro. 3.d pants Izmaksu pārredzamība 1. Dalībvalstis var ļaut starpniekiem prasīt izmaksas par pakalpojumu, kas uzņēmumiem jāsniedz saskaņā ar šo nodaļu Starpnieki publisko cenas, maksas un citus maksājumus atsevišķi par katru pakalpojumu, kas minēts šajā nodaļā. 2. Ja starpniekiem ir ļauts prasīt izmaksas saskaņā ar 1. punktu, dalībvalstis nodrošina, ka starpnieki par katru pakalpojumu atsevišķi publisko izmaksas par pakalpojumiem, kas minēti šajā nodaļā. Dalībvalstis nodrošina, ka visas izmaksas , kuras starpnieks var iekasēt no akcionāriem, uzņēmumiem un citiem starpniekiem, ir nediskriminējošas, saprātīgas un samērīgas . Jebkādas atšķirības iekasētajos maksājumos starp tiesību iekšzemes un pārrobežu izmantošanu ir pieļaujamas tikai tad, ja tās ir pienācīgi pamatotas, un tajās atspoguļo faktisko izmaksu variāciju, ko izraisījusi pakalpojumu sniegšana . 3.e pants Trešo valstu starpnieki Trešās valsts starpniekam, kuram ir izveidota filiāle Savienībā, piemēro šo nodaļu. IB NODAĻA INSTITUCIONĀLO IEGULDĪTĀJU, AKTĪVU PĀRVALDĪTĀJU UN PILNVAROTO PADOMDEVĒJU PĀRREDZAMĪBA 3.f pants Iesaistīšanas politika 1. Neskarot 3.f panta 4. punktu, dalībvalstis nodrošina, ka institucionālie ieguldītāji un aktīvu pārvaldītāji izstrādā politiku par akcionāru iesaistīšanu (“iesaistīšanas politika”). Šī iesaistīšanas politika nosaka to, kā institucionālie ieguldītāji un aktīvu pārvaldītāji veic visas šādas darbības: a) integrē akcionāru iesaistīšanu savā ieguldījumu stratēģijā; b) uzrauga ieguldījumu saņēmējus uzņēmumus, tostarp to nefinanšu darbības rezultātus , un sociālo un vides risku samazināšanu ; c) īsteno dialogus ar ieguldījumu saņēmējiem uzņēmumiem; d) izmanto balsstiesības; e) izmanto pakalpojumus, ko sniedz pilnvarotie padomdevēji; f) sadarbojas ar citiem akcionāriem; fa) risina sarunas un sadarbojas ar citām ieguldījumu saņēmēju uzņēmumos ieinteresētajām personām. 2. Neskarot 3.f panta 4. punktu, dalībvalstis nodrošina, ka iesaistīšanas politika ietver politikas nostādnes, lai novērstu faktiskus vai iespējamus interešu konfliktus attiecībā uz akcionāru iesaistīšanu. Šādas politikas nostādnes jo īpaši jāizstrādā visās šādās situācijās: a) institucionālais ieguldītājs vai aktīvu pārvaldītājs, vai ar tiem saistīti citi uzņēmumi piedāvā finanšu produktus vai tiem ir citas komerciālas attiecības ar ieguldījumu saņēmēju uzņēmumu; b) institucionālā ieguldītāja vai aktīvu pārvaldītāja vadītājs ir arī ieguldījumu saņēmēja uzņēmuma vadītājs; c) aktīvu pārvaldītājs, kurš pārvalda papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūcijas aktīvus, iegulda uzņēmumā, kas veic ieguldījumu šajā institūcijā; d) institucionālais ieguldītājs vai aktīvu pārvaldītājs ir saistīts ar uzņēmumu, par kura akcijām ir sākts pārņemšanas piedāvājums. 3. Dalībvalstis nodrošina, ka institucionālie ieguldītāji un aktīvu pārvaldītāji katru gadu publisko savu iesaistīšanas politiku, kā tā ir īstenota un tās rezultātus. Pirmajā teikumā minētajai informācijai ir jābūt pieejamai bez maksas vismaz uzņēmuma tīmekļa vietnē. Institucionālie ieguldītāju šo informāciju saviem klientiem sniedz reizi gadā. Institucionālie ieguldītāji un aktīvu pārvaldītāji par katru uzņēmumu, kurā viņi tur akcijas, publiski atklāj, vai un kādā veidā tie balso attiecīgo uzņēmumu kopsapulcēs, un sniedz paskaidrojumu par savu balsošanas rīcību. Ja aktīvu pārvaldītājs balso institucionāla ieguldītāja vārdā, institucionālais ieguldītājs sniedz norādi par to, kur aktīvu pārvaldītājs ir publicējis šādu balsojuma informāciju. Šajā punktā minētajai informācijai ir jābūt pieejamai bez maksas vismaz uzņēmuma tīmekļa vietnē. 4. Ja institucionālie ieguldītāji vai aktīvu pārvaldītāji nolemj neizstrādāt iesaistīšanas politiku vai nolemj neatklāt tās īstenošanu un rezultātus, viņi par to sniedz skaidru un pamatotu paskaidrojumu. [Gr. 25] 3.g pants Institucionālo ieguldītāju ieguldījumu stratēģija un vienošanās ar aktīvu pārvaldītājiem 1. Dalībvalstis nodrošina, ka institucionālie ieguldītāji publisko to, kā viņu kapitāla ieguldījumu stratēģija (“ieguldījumu stratēģija”) ir saskaņota ar viņu saistību profilu un ilgumu un kā tā veicina viņu aktīvu vidēja termiņa un ilgtermiņa darbības rezultātus. Pirmajā teikumā minētajai informācijai ir jābūt pieejamai bez maksas vismaz uzņēmuma tīmekļa vietnē tik ilgi, kamēr tā ir piemērojama , un to katru gadu nosūta uzņēmuma klientiem kopā ar informāciju par viņu iesaistīšanas politiku . 2. Ja aktīvu pārvaldnieks iegulda institucionālā ieguldītāja vārdā vai nu diskrecionāri katram klientam atsevišķi, vai ar kolektīvo ieguldījumu uzņēmuma starpniecību, institucionālais ieguldītājs katru gadu publisko ar aktīvu pārvaldītāju noslēgtās vienošanās galvenos elementus par šādiem jautājumiem: a) vai un cik lielā mērā tā stimulē aktīvu pārvaldītāju saskaņot savu ieguldījumu stratēģiju un lēmumus ar savu saistību profilu un ilgumu; b) vai un cik lielā mērā tā stimulē aktīvu pārvaldītāju pieņemt ieguldījumu lēmumus, pamatojoties uz uzņēmuma vidēja termiņa un ilgtermiņa darbības rezultātiem, tostarp nefinanšu darbības rezultātiem, un iesaistīties uzņēmumos nolūkā uzlabot uzņēmuma darbības rezultātus, lai gūtu ienākumus no ieguldījumiem; c) aktīvu pārvaldītāja darbības rezultātu novērtēšanas metode un laikposms, un jo īpaši tas, vai un kā šajā novērtējumā ņem vērā ilgtermiņa absolūtos darbības rezultātus pretstatā darbības rezultātiem attiecībā pret bāzes indeksu vai citiem aktīvu pārvaldītājiem, kuriem ir līdzīgas ieguldījumu stratēģijas; d) tas, kā aktīvu pārvaldības pakalpojumu atlīdzības struktūra veicina aktīvu pārvaldītāja ieguldījumu lēmumu saskaņošanu ar institucionālā ieguldītāja saistību profilu un ilgumu; e) portfeļa mērķapgrozījums vai apgrozījuma diapazons, metode, ko izmanto apgrozījuma aprēķināšanai, un tas, vai ir izveidota kāda procedūra, ja aktīvu pārvaldītājs to pārsniedz; f) ar aktīvu pārvaldītāju noslēgtās vienošanās darbības laiks. Ja vienošanās ar aktīvu pārvaldītāju neietver vienu vai vairākus elementus, kas minēti a)–f) apakšpunktā, institucionālais ieguldītājs par to sniedz skaidru un pamatotu paskaidrojumu. [Gr. 26] 3.h pants Aktīvu pārvadītāju pārredzamība 1. Dalībvalstis nodrošina, ka aktīvu pārvaldītāji , kā noteikts 2. un 2.a punktā, atklāj to, kā viņu ieguldījumu stratēģija un tās īstenošana saskan ar 3.g panta 2. punktā minēto vienošanos. 2. Dalībvalstis nodrošina, ka aktīvu pārvaldītāji ik gadu publisko visu šādu informāciju: a) vai un, ja jā, tad kā viņi pieņem ieguldījumu lēmumus, pamatojoties uz vērtējumiem par ieguldījumu saņēmēja uzņēmuma vidēja termiņa un ilgtermiņa darbības rezultātiem, tostarp nefinanšu darbības rezultātiem; ▌ b) portfeļa apgrozījuma līmenis, metode, ko izmanto, lai to aprēķinātu, un paskaidrojums, ja apgrozījums pārsniedza mērķlīmeni; ▌ c) vai un, ja jā, tad kādi faktiskie vai iespējamie interešu konflikti ir radušies saistībā ar iesaistīšanas darbībām un kā aktīvu pārvaldītājs tos ir novērsis; d) vai un, ja jā, tad kā aktīvu pārvaldītājs izmanto pilnvarotos padomdevējus savu iesaistīšanas darbību nolūkā; e) kā ieguldījumu stratēģija un tās īstenošana kopumā veicina institucionālā ieguldītāja aktīvu vidēja termiņa un ilgtermiņa darbības rezultātus. 2.a Dalībvalstis nodrošina, ka aktīvu pārvaldītāji institucionālajam ieguldītājam, ar ko tie ir noslēguši 3.g panta 2. punktā minēto vienošanos, ik gadu atklāj visu turpmāk norādīto informāciju: a) kā tika veidots portfelis, un paskaidrojumu par portfeļa jebkādām nozīmīgām izmaiņām iepriekšējā periodā; b) portfeļa apgrozījuma izmaksas; c) savu politiku attiecībā uz vērtspapīru aizdevumiem un tās īstenošanu. 3. Informācija , kuru atklāj saskaņā ar 2. punktu, ir bez maksas pieejama vismaz aktīvu pārvaldītāja tīmekļa vietnē. Informāciju, kuru atklāj saskaņā ar 2. punktu, sniedz bez maksas, un, ja aktīvu pārvaldītājs nepārvalda aktīvus diskrecionāri katram klientam atsevišķi, to sniedz arī citiem ieguldītājiem pēc pieprasījuma. 3.a Dalībvalstis var noteikt, ka izņēmuma gadījumos un ar kompetentās iestādes apstiprinājumu aktīvu pārvaldītājam var atļaut neatklāt noteiktu informācijas daļu, kas ir jāatklāj saskaņā ar šo pantu, ja minētā informācijas daļa attiecas uz tuvākā laikā gaidāmiem notikumiem vai jautājumiem, par kuriem norit sarunas, un tās atklāšana nopietni kaitētu aktīvu pārvaldītāja komerciālajam stāvoklim. 3.i pants Pilnvaroto padomdevēju pārredzamība 1. Dalībvalstis nodrošina, ka pilnvarotie padomdevēji pieņem un īsteno atbilstošus pasākumus, lai pēc iespējas labāk nodrošinātu , ka viņu veiktā izpēte un balsošanas ieteikumi ir precīzi un ticami, pamatoti ar rūpīgu analīzi par visu informāciju, kas viņiem ir pieejama , un ir izstrādāti tikai viņu klientu interesēs . 1.a Dalībvalstis nodrošina, ka pilnvarotie padomdevēji ievēro savu piemēroto rīcības kodeksu. Ja viņi neievēro kādu minētajā rīcības kodeksā norādīto ieteikumu, viņi par to paziņo, izskaidrojot savas rīcības iemeslus un norādot citus alternatīvus pasākumus, kas pieņemti. Šo informāciju kopā ar atsauci uz rīcības kodeksu publicē pilnvarotā padomdevēja tīmekļa vietnē. Pilnvarotie padomdevēji katru gadu ziņo par minētā rīcības kodeksa piemērošanu. Gada ziņojumus publicē pilnvarotā padomdevēja tīmekļa vietnē, un tie ir pieejami bez maksas vismaz trīs gadus pēc publicēšanas dienas. 2. Dalībvalstis nodrošina, ka pilnvarotie padomdevēji katru gadu publisko visu šādu informāciju saistībā ar savu balsošanas ieteikumu sagatavošanu: a) viņu piemēroto metožu un modeļu būtiskās iezīmes; b) viņu izmantotie galvenie informācijas avoti; c) vai un, ja jā, kā viņi ņem vērā valsts tirgus, juridiskos, reglamentējošos un uzņēmumam specifiskos nosacījumus; ca) veiktā pētījuma un katram tirgum piemērotās balsošanas politikas būtiskākās iezīmes; d) vai viņiem ir komunikācija vai dialogi ar uzņēmumiem, kuriem ir paredzēti viņu izpētes un balsošanas ieteikumi, un ar viņu ieinteresētajām personām, un, ja jā, to apmērs un būtība; da) iespējama interešu konflikta novēršanas un pārvaldības politika; e) balsošanas ieteikumu sagatavošanā iesaistītā personāla kopskaits un kvalifikācija ; f) iepriekšējā gadā sniegto balsošanas ieteikumu kopskaits. Šo informāciju publicē pilnvaroto padomdevēju tīmekļa vietnē, un tā ir pieejama bez maksas vismaz trīs gadus pēc publicēšanas dienas. 3. Dalībvalstis nodrošina, ka pilnvarotie padomdevēji identificē un atklāj saviem klientiem bez liekas kavēšanās jebkādu faktisku vai iespējamu interešu konfliktu vai uzņēmējdarbības attiecības, kas var ietekmēt izpēti un balsošanas ieteikumu sagatavošanu, un darbības, ko viņi veikuši, lai novērstu vai mazinātu faktisko vai iespējamo interešu konfliktu.”