Priekšlikums PADOMES REGULA ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 193/2007, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta importam, un Padomes Regulu (EK) Nr. 192/2007, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu, cita starpā, Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu importam /* COM/2011/0477 galīgā redakcija - 2011/0213 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Priekšlikuma pamatojums un mērķi Priekšlikums attiecas uz Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulas (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis („pamatregula”), un Padomes 2009. gada 30. novembra Regulas (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis („antidempinga pamatregula”), piemērošanu starpposma pārskatīšanā attiecībā uz spēkā esošo kompensācijas maksājumu, kuru piemēro noteikta veida Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta importam. Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 193/2007 tās ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1286/2008 grozītajā redakcijā ir ieviests galīgs kompensācijas maksājums noteikta veida Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta importam, kam patlaban atbilst KN kods 3907 60 20. Savukārt ar Padomes Regulu (EK) Nr. 192/2007 tās ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1286/2008 grozītajā redakcijā saistībā ar šiem pašiem produktiem ir ieviests galīgs antidempinga maksājums. Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMA REZULTĀTI Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau bija iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas nosacījumiem. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. Ietekmes novērtējums Priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Ierosināto pasākumu kopsavilkums Ņemot vērā Indijas ražotāja eksportētāja pieprasījumu, 2010. gada 10. jūnijā Komisija sāka spēkā esošo pasākumu starpposma pārskatīšanu, ko piemēro Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta importam. Padomes regulas priekšlikums ir balstīts uz izmeklēšanas laikā iegūtajiem rezultātiem, kas attiecas tikai uz subsidēšanas pārbaudi, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju. Izmeklēšanas laikā ir konstatēts, ka subsidēšanas līmenis ir zemāks, nekā tas bija iepriekšējās izmeklēšanas laikā, un ka izmaiņas apstākļos, kas izraisīja subsidēšanas līmeņa pazemināšanos, ir ilglaicīgas. Iepriekš antidempinga maksājumus nepiemēroja pilnībā, lai novērstu dubultu maksājumu piemērošanu jau iepriekš ieviestajiem kompensācijas maksājumiem. Lai varētu saskaņot iepriekš noteikto dempinga starpību, tagad ir nepieciešams ņemt vērā pazemināto subsidēšanas līmeni. Tādēļ Padomei ierosina pieņemt pievienoto grozījumu regulas priekšlikumu. Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 11. jūnija Regula (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, un Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis. Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tādēļ subsidiaritātes principu nepiemēro. Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu turpmāk minēto iemeslu dēļ. Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Eiropas Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula. Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ: pamatregula neparedz alternatīvas. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. 2011/0213 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 193/2007, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta importam, un Padomes Regulu (EK) Nr. 192/2007, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu, cita starpā, Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu importam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] („pamatregula”), un jo īpaši tās 19. un 24. pantu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija („Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: 1. PROCEDŪRA 2. Iepriekšējā izmeklēšana un pašreizējie kompensācijas pasākumi 3. Padome ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000[2] noteica galīgu kompensācijas maksājumu, cita starpā, Indijas („attiecīgā valsts”) izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) importam („sākotnējā antisubsidēšanas izmeklēšana”). Pēc termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 193/2007[3] vēl uz pieciem gadiem noteica galīgu kompensācijas maksājumu („antisubsidēšanas pārskatīšanas izmeklēšana”). Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas („pēdējā pārskatīšanas izmeklēšana”) kompensācijas pasākumus grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1286/2008[4]. Kompensācijas pasākumi ietver īpašus maksājumus. Maksājuma likmes svārstās no EUR 0 līdz EUR 106,50 par tonnu atsevišķi minētiem eksportētājiem ar atlikušo maksājuma likmi EUR 69,4 par tonnu, ko piemēro citu ražotāju importam („spēkā esošie kompensācijas pasākumi”). 4. Pašreizējie antidempinga pasākumi 5. Padome ar Regulu (EK) Nr. 2604/2000[5] noteica galīgo antidempinga maksājumu PET importam, kuru izcelsme, cita starpā, ir Indijā („sākotnējā antidempinga izmeklēšana”). Pēc termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 192/2007[6] vēl uz pieciem gadiem noteica galīgu antidempinga maksājumu („antidempinga pārskatīšanas izmeklēšana”). Pēc pēdējās antisubsidēšanas pārskatīšanas izmeklēšanas antidempinga pasākumus grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1286/2008. Pasākumi bija noteikti atbilstoši kaitējuma novēršanas līmenim un ietvēra īpašus antidempinga maksājumus. Maksājuma likmes svārstījās no EUR 87,50 līdz EUR 200,90 par tonnu atsevišķi minētiem eksportētājiem ar atlikušo maksājuma likmi EUR 153,60 par tonnu, ko piemēro citu ražotāju importam („spēkā esošie antidempinga pasākumi”). 6. Ar Komisijas 2000. gada 29. novembra Lēmumu[7] Komisija pieņēma atsevišķu ražotāju eksportētāju saistību piedāvājumus, nosakot minimālo importa cenu (MIC) („saistības”). 7. Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana 8. Uzņēmums Reliance Industries Limited , Indijas PET ražotājs eksportētājs („pieprasījuma iesniedzējs” vai „ Reliance ”), saskaņā ar pamatregulas 19. pantu iesniedza pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu („pašreizējā pārskatīšana”). Pieprasījums attiecās tikai uz subsidēšanu un pieprasījuma iesniedzēju. Vienlaikus pieprasījuma iesniedzējs lūdza pārskatīt spēkā esošos antidempinga pasākumus. Atlikušie antidempinga un kompensācijas maksājumi ir piemērojami ražojumu importam, ko ražo Reliance , un pieprasījuma iesniedzēja tirdzniecības darījumus ar Savienību reglamentē atrunātās saistības. 9. Pieprasījuma iesniedzējs iesniedza pirmšķietamus pierādījumus, kas apliecina, ka pasākums vairs nav jāpiemēro pašreizējā apmērā, lai neitralizētu kompensējamo subsidēšanu. Jo īpaši pieprasījuma iesniedzēja pirmšķietamie pieradījumi apliecina, ka tā subsīdijas apmērs ir daudz mazāks nekā tam patlaban piemērojamā maksājuma likme. Subsīdijas apmērs kopumā ir samazinājies galvenokārt tādēļ, ka ievērojami samazinājās atbalsts, kas bija piešķirts atbilstoši piešķīrumu shēmai ievedmuitas maksājumiem. 10. Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pirmšķietamo pierādījumu, Komisija 2010. gada 10. jūnijā paziņoja, ka saskaņā ar pamatregulas 19. pantu sāk daļēju starpposma pārskatīšanu, publicējot paziņojumu par pārskatīšanas sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī [8]. Pārskatīšana attiecās tikai uz subsidēšanas pārbaudi, ciktāl tā skar pieprasījuma iesniedzēju. 11. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana 12. Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, eksportētājvalsts pārstāvjus un Savienības ražotāju apvienību par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā. 13. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās ir jāuzklausa. 14. Lai saņemtu informāciju, kas vajadzīga izmeklēšanai, Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam un Indijas valdībai anketu, un atbildes tika saņemtas noteiktajā termiņā. 15. Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu subsidēšanas noteikšanai. Komisija veica pārbaudes apmeklējumus pieprasījuma iesniedzēja telpās Mumbajā, Indijā, un Indijas valdības mītnē Ņūdeli (Ārējās tirdzniecības ģenerāldirektorātā un Tirdzniecības ministrijā) un Mumbajā (Ārējās tirdzniecības ģenerāldirektorāta reģionālajā birojā). 16. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods 17. Izmeklēšana attiecībā uz subsidēšanu aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam („pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb „PIP”). 18. Paralēla antidempinga izmeklēšanas procedūra 19. Komisija 2010. gada 10. jūnijā[9] paziņoja par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz spēkā esošajiem antidempinga maksājumiem atbilstoši 11. panta 3. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009[10] („antidempinga pamatregula”). Pārskatīšana attiecās tikai uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas skar to pašu pieprasījuma iesniedzēju. 20. Paralēlajā antidempinga izmeklēšanā konstatēja, ka apstākļi saistībā ar dempingu nav ievērojami un ilglaicīgi mainījušies, tādēļ izmeklēšanu izbeidza, neveicot grozījumus antidempinga pasākumos, kas patlaban piemērojami Reliance . 21. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS 22. Attiecīgais ražojums 23. Pārskatīšanas procedūra attiecas uz polietilēntereftalātu (PET) ar viskozitātes koeficientu 78 ml/g vai lielāku, kas atbilst ISO standartam 1628-5 („attiecīgais ražojums”). To pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 60 20, un tā izcelsmes valsts ir Indija. 24. Līdzīgais ražojums 25. Izmeklēšanas laikā ir konstatēts, ka saražotajam un Indijas iekšējos tirgos realizētajam ražojumam un Savienībai pārdotajam attiecīgajam ražojumam ir vienādas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības, kā arī izmantojums. Tādējādi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē iekšējos tirgos realizētie ražojumi un eksporta tirgos pārdotie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem. Tā kā pašreizējā pārskatīšana attiecās uz subsidēšanas noteikšanu, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju, nav veikti secinājumi saistībā ar Savienības rūpniecības sektora ražotajiem un Savienības tirgū realizētajiem ražojumiem. 26. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI 27. Subsidēšana 28. Pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza Indijas valdība un pieprasījuma iesniedzējs, un izmantojot atbildes uz Komisijas anketas jautājumiem, ir pārbaudītas turpmāk minētās shēmas, kuras, kā apgalvots, saistītas ar subsīdiju piešķiršanu. Valsts līmeņa shēmas: a) iepriekšējas atļaujas shēma („IAS”); b) piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem („PSIM”); c) ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma („RLEVS”); d) mērķa tirgus shēma („MTS”); e) mērķa ražojumu shēma („MRS”); f) ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma („INAS”). Reģionālās shēma: g) Gudžaratas valdības kapitālieguldījumu veicināšanas shēma. 29. Iepriekš no a) līdz e) apakšpunktā minēto shēmu pamatā ir 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likums (Nr. 22, 1992) („Ārējās tirdzniecības likums”), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā. Ārējās tirdzniecības likums pilnvaro Indijas valdību izdot paziņojumus par eksporta un importa politiku. Minētos paziņojumus apkopo dokumentos „Ārējās tirdzniecības politika” (ATP), un Tirdzniecības ministrija tos publicē reizi piecos gados un pastāvīgi atjaunina. Divi ATP dokumenti attiecas uz šīs lietas PIP, t.i., ATP 04-09 un ATP 09-14. Pēdējais stājās spēkā 2009. gada augustā. Turklāt Indijas valdība arī nosaka ATP 04-09 un ATP 09-14 regulējošās procedūras „Procedūru rokasgrāmatas I sējumā” ( Handbook of Procedures ; HOP I 04-09 un attiecīgi HOP I 09-14). Arī Procedūru rokasgrāmatas saturu pastāvīgi atjaunina. 30. Iepriekš f) apakšpunktā minētās shēmas pamatā ir 1961. gada Ienākuma nodokļa likums, ko katru gadu groza ar Finanšu likumu. 31. Iepriekš g) apakšpunktā minēto shēmu pārvalda Gudžaratas valdība, un tās pamatā ir Gudžaratas rūpniecības veicināšanas politika. 32. Iepriekšējas atļaujas shēma („IAS”) a) Juridiskais pamats 33. Detalizēts shēmas apraksts ir ietverts 4.1.1.–4.1.14. punktā ATP 04-09 un ATP 09-14 un 4.1.–4.30.A nodaļā HOP I 04-09 un HOP I 09-14. b) Atbilstības kritēriji 34. IAS sastāv no sešām apakšshēmām, kas sīkāk izklāstītas (22) apsvērumā. Minētās apakšshēmas, cita starpā, atšķiras atbilstības kritēriju darbības jomā. IAS fiziskā eksporta un ikgadējā pieprasījuma iespējas var izmantot ražotāji eksportētāji un eksporta produkcijas tirgotāji, kas „sasaistīti” ar palīgražotājiem. IAS starpproduktu piegādēm var izmantot ražotāji eksportētāji, kas ražojumu piegādā galīgajam eksportētājam. IAS „nosacīto eksportu” var izmantot galvenie darbuzņēmēji, kuri veic piegādes 8.2. punktā ATP 04-09 un ATP 09-14 minētajām „nosacītā eksporta” kategorijām, piemēram, piegādātājiem uz eksportu orientētām ražotnēm („EOR”). Visbeidzot, „nosacītā eksporta” priekšrocības atbilstīgi iepriekšēja izlaides pasūtījuma („ARO”) apakšshēmām un kompensācijas iekšzemes akreditīvam var izmantot starpproduktu piegādātāji, kas apgādā ražotājus eksportētāju. c) Īstenošana praksē 35. Iepriekšējas atļaujas var izsniegt šādiem turpmāk minētajiem mērķiem. 36. i) Fiziskais eksports: šī ir galvenā apakšshēma. Tā ļauj bez nodokļiem importēt materiālos ražošanas resursus īpašas eksporta galaprodukcijas ražošanai. „Fizisks” šajā kontekstā nozīmē, ka eksporta ražojums ir jāizved no Indijas teritorijas. Atļaujā ir norādīts ievedmuitas atvieglojums un eksporta saistības, starp tām arī eksportējamā ražojuma veids. 37. ii) Ikgadējais pieprasījums: šāda atļauja ir saistīta nevis ar konkrētu eksporta ražojumu, bet gan ar plašāku produkcijas grupu (piemēram, ķīmiski produkti un saistīti produkti). Atļaujas turētājs, ievērojot noteiktu robežvērtību, kas noteikta atkarībā no agrākiem eksporta rezultātiem, var bez ievedmuitas nodokļa importēt jebkurus izejmateriālus, kuri tiks izlietoti ražojumu ražošanai, ja tie pieder šādai ražojumu grupai. Tas var izvēlēties eksportēt ikvienu galaprodukcijas veidu, kas iekļauts šajā ražojumu grupā, izmantojot šādu no nodokļa atbrīvotu materiālu. 38. iii) Starpproduktu piegāde: šī apakšshēma ietver gadījumus, kad divi ražotāji ir iecerējuši ražot vienu eksporta produkciju, savstarpēji sadalot ražošanas procesu. Ražotājs eksportētājs, kurš ražo starpproduktu, var bez ievedmuitas nodokļa importēt izejmateriālus un šim mērķim starpproduktu piegādēm var saņemt atļauju izmantot IAS. Galīgais eksportētājs pabeidz ražošanu, un tā pienākums ir eksportēt gatavo produkciju. 39. iv) Nosacītais eksports: šī apakšshēma ļauj galvenajam uzņēmējam bez ievedmuitas nodokļa importēt izejmateriālus, ja tie ir vajadzīgi tādu preču ražošanai, kuras paredzēts pārdot kā nosacītu eksportu to kategoriju klientiem, kas minēti 8.2.b)–f), g), i) un j) punktā ATP 04-09 un ATP 09-14. Kā paskaidroja Indijas valdība, nosacītais eksports attiecas uz tiem darījumiem, kuros piegādātās preces netiek izvestas no valsts. Vairākas piegādes kategorijas uzskata par nosacītu eksportu ar noteikumu, ka preces ir izgatavotas Indijā, piemēram, preču piegāde EOR vai uzņēmumam, kas atrodas speciālajā ekonomiskajā zonā („SEZ”). 40. v) ARO : IAS turētājs, kas vēlas iegūt izejmateriālus no vietējiem avotiem, nevis no tiešā importa, var izvēlēties tos iegūt pret ARO . Tādos gadījumos iepriekšējās atļaujas tiek validētas kā ARO , un tajās norādīto resursu piegādes brīdī tiek pilnvarots vietējais piegādātājs. ARO indosaments dod tiesības vietējam piegādātājam izmantot nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības, kā norādīts 8.3. punktā ATP 04-09 un ATP 09-14 (t.i., IAS starpproduktu piegādēm/nosacītajam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumus un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu). ARO mehānisms paredz nodokļu un maksājumu atmaksāšanu piegādātājam tā vietā, lai tos atmaksātu galīgajam eksportētājam nodokļu atmaksas vai kompensācijas veidā. Nodokļu/maksājumu atmaksu var saņemt gan par izejmateriāliem, kas iepirkti iekšzemes tirgū, gan par importētajiem. 41. vi) Kompensācijas iekšzemes akreditīvs: šī apakšshēma atkal attiecas uz vietējo izejmateriālu piegādi iepriekšējas atļaujas turētājam. Iepriekšējas atļaujas turētājs var bankā iesniegt pieprasījumu atvērt iekšzemes akreditīvu par labu vietējam piegādātājam. Banka anulēs atļauju tieša importa veikšanai tikai attiecībā uz to preču vērtību un apjomu, kas iepirktas iekšzemes tirgū, nevis importētas. Vietējam piegādātājam būs tiesības izmantot nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības, kā norādīts 8.3. punktā ATP 04-09 un ATP 09-14 (t.i., IAS starpproduktu piegādēm/nosacītajam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumus un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu). 42. Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā saņēma koncesijas saistībā ar attiecīgo ražojumu tikai vienas apakšshēmas ietvaros, proti, iv) punktā minētās IAS „nosacītais eksports”. Tāpēc nav jānosaka atlikušo neizmantoto apakšshēmu kompensējamība. 43. Attiecībā uz IAS izmantošanu nosacītajam eksportam, ko PIP laikā izmantoja pieprasījuma iesniedzējs, Indijas valdība nosaka gan ievedmuitas nodokļa atvieglojumu, gan eksportēšanas saistību apjomu un vērtību, ko norāda atļaujā. Turklāt importēšanas un eksportēšanas laikā valsts amatpersonas attiecīgos darījumus apstiprina atļaujā. IAS atļauto importa apjomu Indijas valdība nosaka, pamatojoties uz izejmateriālu/ saražotās produkcijas standartnormām („IPSN”). IPSN ir noteiktas vairumam ražojumu, arī attiecīgajam ražojumam, un tās publicē Indijas valdība. 44. Indijas iestāžu veiktu pārbaužu nolūkā iepriekšējas atļaujas turētājam ir juridisks pienākums uzturēt (patiesu un pareizu pārskatu) faktiskā patēriņu reģistru par bez nodokļu nomaksas importēto/ iekšzemē iegādāto preču izmantošanu norādītajā formātā saistībā ar katru atļauju (4.26. un 4.30. nodaļa un 23. papildinājums HOP I 04-09 un HOP I 09-14). Šis reģistrs jāpārbauda neatkarīgam zvērinātam grāmatvedim/ darbu un izmaksu grāmatvedim, kas izsniedz sertifikātu, ka paredzētie reģistri un attiecīgie ieraksti ir pārbaudīti un atbilstoši 23. papildinājumam iesniegtā informācija visos aspektos ir patiesa un pareiza. 45. Eksportēšanas pienākums jāizpilda paredzētajā termiņā pēc atļaujas saņemšanas (24 mēnešu laikā ar iespēju termiņu divreiz pagarināt vēl uz sešiem mēnešiem). 46. Tika konstatēts, ka nepastāv saistība starp importētajiem izejmateriāliem un eksportētajiem gatavajiem ražojumiem. Atbilstošie importētie izejmateriāli var būt arī izejvielas, ko izmanto augšupēju produktu ražošanai. Vēl tika konstatēts, ka, neskatoties uz obligāto prasību, uzņēmumam nebija faktiskā patēriņa reģistri iepriekš minētā (24) apsvēruma izpratnē (23. papildinājums) saistībā ar katru saņemto atļauju, kuru ir jāpārbauda neatkarīgam grāmatvedim. Lai gan bija noticis pienākuma pārkāpums, uzņēmums varēja izmantot IAS priekšrocības, kas turklāt, ņemot vērā IPSN pārvērtējumu, pārsniedz tiesību normu prasības. d) Secinājums 47. Atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta izpratnē, t.i., Indijas valdības finansiāls ieguldījums, kas dod labumu izmeklēšanā iesaistītajam eksportētājam. 48. Turklāt IAS fiziskais eksports un IAS nosacītais eksports acīmredzot pēc likuma ir atkarīgs no eksporta rezultātiem, tādēļ saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu to uzskata par īpašu un kompensējamu. Uzņēmums var izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības tikai tad, ja tas apņemas ražojumu eksportēt. 49. Tādēļ šajā pārskatīšanas procedūrā ir konstatēts, ka izmantoto galveno apakšshēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu produkcijas nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai šīs sistēmas aizvietotāju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas izpratnē. Tā neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi) izklāstītajiem noteikumiem. Indijas valdība efektīvi nepiemēroja pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai apstiprinātu, vai eksportētās produkcijas ražošanā tika patērēti izejmateriāli un kāds bijis to apjoms (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un attiecībā uz nodokļu atmaksas aizvietojumu shēmām — pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). IPSN kā tādas nevar uzskatīt par faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo tās sniedz pārāk dāsnas priekšrocības, turklāt ir konstatēts, ka Indijas valdība nav pieprasījusi atmaksāt pārsniegto atbalsta summu. Faktiski Indijas valdība nav veikusi efektīvu kontroli, pamatojoties uz pareiziem faktiskā patēriņa reģistra datiem. Turklāt Indijas valdība nav veikusi turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiskajiem izmantotajiem izejmateriāliem, lai gan šī pārbaude būtu ierasti jāveic, ja nav efektīvas pārbaudes sistēmas (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts). Visbeidzot, ir apstiprinājies fakts, ka, neskatoties uz likumīgo obligāto prasību, praksē netiek garantēta zvērinātu grāmatvežu piesaistīšana pārbaužu procesā. 50. Tādēļ IAS nosacītajam eksportam ir kompensējama. e) Subsīdijas summas aprēķināšana 51. Ja nepastāv atļautas nodokļu atmaksāšanas sistēmas vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmas, kompensējamais labums ir atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem kopumā, kuri parasti jāmaksā, importējot izejmateriālus. Šajā ziņā jānorāda, ka pamatregula paredz ne tikai to, ka tiek kompensēta maksājumu „pārsniegtā” atmaksa. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļu un I pielikuma i) punktu pārsniegto nodokļu atmaksu var kompensēt, tikai ievērojot pamatregulas II un III pielikuma nosacījumus. Tomēr šajā gadījumā šie nosacījumi nebija izpildīti. Tādēļ, ja netiek pierādīts, ka bijusi pienācīga uzraudzība, nodokļu atmaksas shēmām minēto izņēmumu nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto nodokļu summu (nesaņemtie ieņēmumi), nevis kādu apliecinātu ievedmuitas pārsnieguma atmaksu. Kā izklāstīts pamatregulas II pielikuma II daļā un III pielikuma II daļā, izmeklēšanas iestādei nav jāaprēķina šāda pārmērīga nodokļu atlaišana. Gluži otrādi, saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļu izmeklēšanas iestādei tikai jāsniedz pietiekami pierādījumi, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību. 52. Subsīdijas summu pieprasījuma iesniedzējam aprēķināja, pamatojoties uz nepiemēroto ievedmuitu (muitas pamatnodoklis un īpašais muitas papildnodoklis) par materiāliem, kas importēti saskaņā ar nosacītā eksporta apakšshēmu, kuru PIP laikā izmantoja importētajam materiālam (skaitītājs). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu maksas, kas neizbēgami bija radušās, lai saņemtu subsīdiju, atskaitīja no subsīdijas summas, ja par to tika saņemti pamatoti pieprasījumi. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu kā atbilstošu saucēju pieskaitīja attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumam PIP laikā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. 53. Subsīdijas likme, ko PIP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica pieprasījuma iesniedzējam, bija 0,52 %. 54. Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem („PSIM”) a) Juridiskais pamats 55. Detalizēts PSIM apraksts ir ietverts 4.3. punktā ATP 04-09 un ATP 09-14 un 4. nodaļā HOP I 04-09 un HOP I 09-14. b) Atbilstības kritēriji 56. Ikvienam ražotājam eksportētājam vai eksporta produkcijas tirgotājam ir tiesības izmantot šo shēmu. c) Īstenošana praksē 57. Eksportētājs, kam ir tiesības izmantot PSIM, var lūgt PSIM kredītu, ko aprēķina procentos no šajā shēmā ietverto eksportēto ražojumu vērtības. Šādas PSIM procentu likmes Indijas iestādes ir noteikušas lielākajai daļai ražojumu, arī attiecīgajam ražojumam. Likmes pamatojas uz IPSN (sk. iepriekš (24) apsvērumu), ņemot vērā paredzēto importēto izejmateriālu daļu eksportējamās produkcijas sastāvā un muitas nodokļa piekritību šādam paredzētam importam neatkarīgi no tā, vai ievedmuitas nodoklis faktiski ir vai nav maksāts. Pašreizējās izmeklēšanas PIP laikā PSIM likme attiecīgajam ražojumam bija 8 % ar maksimālo vērtību INR 58/kg. 58. Lai varētu izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības, uzņēmumam ir jāeksportē. Eksporta darījuma veikšanas laikā eksportētājam jāsagatavo deklarācija Indijas iestādēm, kurā jānorāda, ka eksports tiek veikts saskaņā ar PSIM. Lai eksportētu preces, Indijas muitas iestādes nosūtīšanas procedūras laikā izdod eksporta nosūtīšanas rēķinu. Šajā dokumentā cita starpā norādīta PSIM kredīta summa, kas piešķirama šim eksporta darījumam. Šajā brīdī eksportētājs zina, kādu priekšrocību tas iegūs. Tiklīdz muitas iestādes izsniedz eksporta nosūtīšanas rēķinu, Indijas valdība vairs nevar lemt par PSIM kredīta izsniegšanu. Attiecīgā PSIM kredīta likme, no kā aprēķina iegūto labumu, ir tā, kas tiek piemērota eksporta deklarācijas noformēšanas brīdī. Tādēļ nav iespējams veikt grozījumus ar atpakaļejošu spēku saistībā ar atbalsta apmēru. 59. Tika konstatēts, ka saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem tajā gadījumā, ja ir īstenots eksportēšanas pienākums, PSIM kredītus, pamatojoties uz uzkrāšanas principu, var iegrāmatot kā ieņēmumus komerckontā. Šos kredītus var izmantot, lai nomaksātu muitas nodokļus par tādu preču turpmāko importu, kuras var importēt bez ierobežojumiem, izņemot ražošanas līdzekļus. Preces, kas importētas par šādiem kredīta līdzekļiem, var pārdot iekšējā tirgū (maksājot mazumtirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi. PSIM kredīti ir brīvi pārvedami, un tie ir spēkā 24 mēnešus pēc izsniegšanas dienas. 60. Pieteikumi PSIM kredītiem tiek iesniegti elektroniski un var attiekties uz neierobežotu skaitu eksporta darījumu. Pieteikuma iesniegšanas termiņš ir 3 mēneši pēc eksportēšanas, tomēr, kā skaidri norādīts 9.3. nodaļā HOP I 04-09 un HOP I 09-14, pieteikumus, kuri iesniegti pēc iesniegšanas termiņa beigām, var vienmēr ņemt vērā, ja tiek samaksāta neliela soda nauda (proti, 10 % no summas, uz ko ir tiesības). 61. Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs šo shēmu izmantoja PIP laikā. d) Secinājumi attiecībā uz PSIM 62. PSIM nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta izpratnē. PSIM kredīts ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo šo kredītu izmantos, lai atlīdzinātu ievedmuitas nodokli, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāiekasē. Turklāt PSIM kredīts sniedz priekšrocības eksportētājam, jo šis kredīts uzlabo tā likviditāti. 63. Turklāt PSIM ir juridiski atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu. 64. Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas izpratnē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksāšanas definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt ar muitas nodokli neapliktās importētās preces, un kredīta apmērs netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Turklāt nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli tika patērēti eksportēto ražojumu ražošanas procesā un vai bija pārsniegti ievedmuitas maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma izpratnē. Visbeidzot eksportētājam ir tiesības iegūt PSIM priekšrocības neatkarīgi no tā, vai tas importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tātad PSIM piedāvātās priekšrocības var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus vajadzīgos izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejmateriālus. e) Subsīdijas summas aprēķināšana 65. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamās subsīdijas apmēru aprēķināja kā saņēmējam piešķirtas priekšrocības, ko konstatēja PIP. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst labumu tajā brīdī, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. Tajā brīdī Indijas valdībai ir tiesības atcelt muitas nodokli, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas izpratnē. 66. Tika konstatēts, ka no PSIM gūtās priekšrocības pamatā ir saistītas ar attiecīgo ražojumu. Tādēļ ir uzskatīts par pieņemamu vērtēt PSIM nodrošināto labumu par kredītu summu, kas iegūta no visiem attiecīgā ražojuma eksporta darījumiem šīs shēmas ietvaros PIP laikā. 67. Ja tika saņemti pamatoti pieprasījumi, tad atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam nodevas, kas noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitītas no apstiprinātās kredīta summas un subsidētā summa izmantota kā skaitītājs. 68. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu pieskaitīja attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kā atbilstīgu saucēju, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. 69. Subsīdijas likme, ko PIP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica pieprasījuma iesniedzējam, bija 7,52 %. 70. Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma („RLEVS”) a) Juridiskais pamats 71. Detalizēts RLEVS apraksts ir ietverts 5. nodaļā ATP 04-09 un ATP 09-14 un 5. nodaļā HOP I 04-09 un HOP I 09-14. b) Atbilstības kritēriji 72. Ražotājiem eksportētājiem, eksporta produkcijas tirgotājiem, kas ir „sasaistīti” ar palīgražotājiem, un pakalpojumu sniedzējiem ir tiesības izmantot šo shēmu. c) Īstenošana praksē 73. Saskaņā ar nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Šim nolūkam Indijas valdība pēc iesnieguma saņemšanas un maksājuma veikšanas izdod RLEVS atļauju. Shēma paredz 3 % ievedmuitas nodokļa likmes samazinājumu, kas piemērojams visiem ražošanas līdzekļiem, kuri importēti saskaņā ar šo shēmu. Lai izpildītu eksporta saistības, importētie ražošanas līdzekļi noteiktā laikposmā ir jāizmanto zināma daudzuma eksporta preču ražošanai. Saskaņā ar ATP 09-14 ražošanas līdzekļus var importēt, piemērojot 0 % ievedmuitas likmi atbilstoši RLEVS, taču šādā gadījumā eksporta saistību īstenošanas termiņš ir īsāks. 74. RLEVS atļaujas turētājs var iegūt ražošanas līdzekļus arī iekšzemes tirgū. Šādā gadījumā ražošanas līdzekļu vietējais ražotājs var izmantot priekšrocību veikt tādu ar muitas nodokli neapliekamu sastāvdaļu importu, kuras vajadzīgas minēto ražošanas līdzekļu izgatavošanai. Vai arī vietējais ražotājs var pieprasīt nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības saistībā ar ražošanas līdzekļu piegādi RLEVS atļaujas turētājam. d) Secinājumi attiecībā uz RLEVS 75. RLEVS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta izpratnē. Nodokļa likmju pazemināšana ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo ar šo koncesiju samazina tādus Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāiekasē. Turklāt nodokļa samazinājums dod labumu eksportētājam, jo nodokļi, kas tiek uzkrāti importējot, uzlabo tā likviditāti. 76. Turklāt RLEVS juridiskais nosacījums ir eksporta izpilde, jo šādu atļauju nevar iegūt bez saistībām eksportēt. Tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu. 77. RLEVS nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas izpratnē. Šādas pieļaujamas sistēmas nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo ražošanas līdzekļi netiek patērēti eksporta produkcijas ražošanā. e) Subsīdijas summas aprēķināšana 78. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli importētiem ražošanas līdzekļiem, kurus izmanto naftas ķīmijas rūpniecība un citi sektori, par ko uzņēmums saņēma atbalstu, sadalot subsīdiju par laikposmu, kurš atbilst parastam šādu ražošanas līdzekļu nolietojuma laikposmam attiecīgajā nozarē. Lai atspoguļotu laika gaitā gūtā labuma pilno vērtību, tika pieskaitīti šajā periodā gūtie procenti. Tika uzskatīts, ka šim nolūkam ir atbilstoša pieprasījuma iesniedzēja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā piemērotā komerciālā procentu likme. 79. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja naftas ķīmijas rūpniecības un citu sektoru visam attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumam PIP, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde. 80. Subsīdijas likme, ko PIP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica pieprasījuma iesniedzējam, bija 1,49 %. 81. Mērķa tirgus shēma („MTS”) a) Juridiskais pamats 82. Detalizēts MTS apraksts ir ietverts 3.9.1. līdz 3.9.2.2. punktā ATP 04-09 un 3.14.1. līdz 3.14.3. punktā ATP 09-14, kā arī 3.20. līdz 3.20.3. punktā HOP I 04-09 un 3.8. līdz 3.8.2. punktā HOP I 09-14. b) Atbilstības kritēriji 83. Ikvienam ražotājam eksportētājam vai eksporta produkcijas tirgotājam ir tiesības izmantot šo shēmu. (c) Īstenošana praksē 84. Saskaņā ar šo shēmu visu ražojumu eksportam uz valstīm, kas paziņotas 37(C) papildinājumā HOP I 04-09 un HOP I 09-14, var izmantot nodokļu kredīta ekvivalentu 2,5 % līdz 3 % no saskaņā ar šo shēmu eksportēto ražojumu FOB vērtības. Atsevišķa veida eksporta darbības ir izslēgtas no šīs shēmas, proti, importētu preču vai pārkrautu preču eksports, nosacītais eksports, pakalpojumu eksports un tādu uzņēmumu eksporta apgrozījums, kuri darbojas speciālajās ekonomiskajās zonās vai kuri orientēti uz eksportu. Turklāt shēma neattiecas uz atsevišķa veida ražojumiem, proti, dimantiem, dārgmetāliem, rūdām, graudiem, cukuru un naftas produktiem. 85. Nodokļu kredīti saskaņā ar MTS ir brīvi pārvedami un derīgi 24 mēnešus no attiecīgā kredīta tiesību sertifikāta izdošanas datuma. Tos var izmantot, lai nomaksātu muitas nodokļus par jebkādu izejvielu turpmāko importu, ieskaitot ražošanas līdzekļus. 86. Kredīta tiesību sertifikātu izdod ostā, no kuras veikts eksports, un pēc eksporta realizācijas vai preču nosūtīšanas. Kamēr pieteikuma iesniedzējs var nodrošināt iestādēm visas attiecīgās eksporta dokumentācijas kopijas (proti, eksporta pasūtījumus, rēķinus, nosūtīšanas rēķinus, bankas sertifikātus), Indijas valdība nevar ietekmēt nodokļu kredītu piešķiršanu. d) Secinājumi attiecībā uz MTS 87. MTS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta izpratnē. MTS kredīts ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo šo kredītu, iespējams, izmantos, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāiekasē. Turklāt MTS kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo tas uzlabo eksportētāja likviditāti. 88. Turklāt saskaņā ar likumu MTS ir atkarīga no eksporta rezultātiem, tādēļ minētā shēma uzskatāma par īpašu un kompensējamu atbilstīgi pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktam. 89. Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas izpratnē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksāšanas definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt ar muitas nodokli neapliktās importētās preces, un kredīta apmērs netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Nav sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuras izejvielas ir patērētas, ražojot eksportēto ražojumu, vai bija vērojams ievedmuitas nodokļu pārmaksājums pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma izpratnē. Eksportētājam ir tiesības gūt labumu no MTS neatkarīgi no tā, vai tas importē kādas izejvielas vai ne. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tātad labumu no MTS var gūt pat tie eksportētāji, kas visas vajadzīgās izejvielas sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejvielas. Turklāt eksportētājs var izmantot MTS nodokļu kredītus, lai importētu ražošanas līdzekļus, lai gan pieļaujamas nodokļu atmaksas sistēmas neattiecina uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo ražošanas līdzekļus neizmanto eksportētās produkcijas ražošanā. e) Subsīdijas summas aprēķināšana 90. Kompensējamo subsīdiju lielumu aprēķināja kā labumu, ko guva saņēmējs par attiecīgā ražojuma eksportu un kas tika konstatēts PIP laikā saistībā ar to, ka pieprasījuma iesniedzējs, izmantojot shēmu, bija to iegrāmatojis uzkrājumu veidā kā ienākumus eksporta darījuma posmā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu (skaitītājs) kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam eksporta apgrozījumam PIP laikā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem, un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. 91. Ja tika saņemti pamatoti pieprasījumi, tad atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam nodevas, kas noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitītas no apstiprinātās kredīta summas un subsidētā summa izmantota kā skaitītājs. 92. Subsīdijas likme, ko PIP attiecībā uz šo shēmu noteica pieprasījuma iesniedzējam, bija 0,87 %. 93. Mērķa ražojumu shēma („MRS”) 94. Izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka Reliance PIP laikā neguva atbalstu no MRS shēmas. Tādēļ šīs izmeklēšanas ietvaros nav nepieciešams sīkāk analizēt šo shēmu. 95. Ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma („INAS”) 96. Izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka Reliance PIP laikā neguva atbalstu no INAS shēmas. Tādēļ šīs izmeklēšanas ietvaros nav nepieciešams sīkāk analizēt šo shēmu. 97. Gudžaratas valdības kapitālieguldījumu veicināšanas shēma („KIVS”) 98. Gudžaratas štats veicina ražošanas attīstību ekonomiski atpalikušās vietās štata teritorijā, piešķirot ražošanas uzņēmumiem pārdošanas un pirkšanas nodokļa atlaides un/vai tā atvieglojumus. a) Juridiskais pamats 99. Shēmas piemērošanas detalizēts izklāsts noteikts Gudžaratas valdības 1995. gada 11. septembra rezolūcijā Nr. INC-1095/2000(3)/I, Valdības paziņojumā, Finanšu departamenta 2006. gada 1. aprīļa rīkojumā Nr. (GHN-43) VAT-2006/S.5(2)(2)-TH un 18.A pantā Gudžaratas Pievienotās vērtības nodokļa nolikumā (2006). b) Atbilstības kritēriji 100. Tiesības izmantot šajā shēmā paredzētos atvieglojumus ir uzņēmumiem, kas veido jaunus ražošanas objektus vai strauji paplašina esošos ražošanas objektus atpalikušajās teritorijās. Tomēr pastāv vispārēji ražošanas nozaru saraksti, kuros noteiktās nozarēs strādājošiem uzņēmumiem nav tiesību saņemt shēmā paredzētos atvieglojumus. c) Īstenošana praksē 101. Saskaņā ar šo shēmu uzņēmumiem jāinvestē līdzekļi atpalikušās teritorijās. Vietas, kas noteiktas kā teritoriālas vienības Gudžaratas štatā, tiek klasificētas dažādās kategorijās pēc to ekonomiskās attīstības līmeņa, bet tajā pašā laikā ir vietas, kuras ir izslēgtas vai kurām „aizliegts” pieteikties uz veicināšanas shēmas atvieglojumiem. Galvenais kritērijs atvieglojumu noteikšanai ir investīciju apmērs un vieta, kurā atrodas vai tiks izveidots uzņēmums. 102. Atvieglojumus var piešķirt jebkurā laikā, jo nav laika ierobežojumu ne attiecībā uz pieteikuma aizpildīšanu atvieglojumu saņemšanai, ne attiecībā uz kvantitatīvo kritēriju izpildi. d) Secinājums 103. Shēma sniedz subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta izpratnē. Tā ir Gudžaratas valdības finanšu ieguldījums, jo piešķirtie atvieglojumi, šajā gadījumā atbrīvojumi no pārdošanas un pirkšanas nodokļa, samazina nodokļu ieņēmumu, kas citādi būtu jāiekasē. Turklāt šie atvieglojumi ir labums uzņēmumam, tāpēc ka tie uzlabo tā finansiālo stāvokli, jo nav jāmaksā nodokļi, kas citkārt būtu jāmaksā. 104. Turklāt pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 4. panta 3. punkta nozīmē shēma ir reģionāli īpaša, jo ir pieejama tikai konkrētiem uzņēmumiem, kuri investējuši noteiktā ģeogrāfiskā vietā attiecīgā štata jurisdikcijā. Tā nav pieejama uzņēmumiem, kuri atrodas ārpus šīm vietām, un turklāt labuma līmenis ir diferencēts atkarībā no attiecīgās vietas. 105. Tādēļ Gudžaratas valdības KIVS ir kompensējama. e) Subsīdijas summas aprēķināšana 106. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka viņam vairs nav tiesību saņemt KIVS sniegto atbalstu saistībā ar vienu no viņa rūpnīcām. Izmeklēšana apliecināja šo faktu. Otras rūpnīcas gadījumā tiesības uz shēmas sniegto atbalstu beidzās šīs izmeklēšanas laikā. Tādēļ subsīdijas summas aprēķinā nav ietvertas subsīdijas par darbībām, ko veikušas minētās rūpnīcas. 107. Subsīdijas apmēru aprēķina, pamatojoties uz parasti maksājamā pārdošanas un pirkšanas nodokļa apmēru pārskata izmeklēšanas periodā, bet kurš saskaņā ar šo shēmu paliek nesamaksāts. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu subsīdiju apmērs (skaitītājs) piešķirts uz visu pārdoto apjomu pārskata izmeklēšanas periodā kā piemērots vērtības rādītājs, jo subsīdija nav eksporta neparedzētais izdevums un to nepiešķir ar atsauci uz saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem apjomiem. Saņemtās subsīdijas likmes apmērs bija 0,31 %. 108. Kompensējamu subsīdiju apmērs 109. Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem pieprasījuma iesniedzējam kompensējamo subsīdiju apmērs, kas izteikts atbilstīgi preču vērtībai, ir 10,73 %. Subsīdijas apmērs pārsniedz de minimis slieksni, kas noteikts pamatregulas 14. panta 5. punktā. 110. Tādēļ ir uzskatāms, ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, subsidēšana ir turpinājusies PIP laikā. 111. Ar subsidēšanu saistīto apstākļu izmaiņu ilglaicīgums 112. Saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu ir pārbaudīts, vai PIP laikā ir notikušas ievērojamas apstākļu izmaiņas attiecībā uz subsidēšanu. 113. Tika konstatēts, ka PIP laikā Reliance turpināja saņemt no Indijas valdības kompensācijas subsīdijas. Turklāt pārskatīšanas laikā konstatētā subsīdijas likme ir zemāka, nekā iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšanas laikā konstatētā. Nav pieejami pierādījumi tam, ka shēmas neturpinās piemērot vai ka tuvākajā nākotnē ieviesīs jaunas shēmas. 114. Tā kā ir konstatēts, ka uzņēmums saņem daudz mazākas subsīdijas nekā iepriekš un, iespējams, ka arī turpmāk tas saņems subsīdijas apmērā, kas ir mazāks par to, kurš noteikts iepriekšējā daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanā, ir secināms, ka spēkā esošais pasākums pārsniedz kompensācijas subsīdijas radītā kaitējuma novēršanai nepieciešamo un pasākumu apjoms ir jākoriģē, ņemot vērā jaunos konstatējumus. 115. KOMPENSĀCIJAS UN ANTIDEMPINGA PASĀKUMI 116. Kompensācijas pasākumi 117. Saskaņā ar pamatregulas 19. pantu un šīs daļējās starpposma pārskatīšanas pamatojumu, kas minēts izmeklēšanas sākšanas paziņojumā, ir konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzēja subsidēšanas līmenis ir samazinājies no 13,8 % līdz 10,7 %, tādēļ ir attiecīgi jākoriģē kompensācijas maksājuma likme, kura šim ražotājam eksportētājam noteikta ar Regulu (EK) Nr. 1286/2008. 118. Koriģētā kompensācijas maksājuma likme jānosaka atbilstīgi jaunajai subsidēšanas likmei, kas tika konstatēta šajā starpposma pārskatīšanā, jo sākotnējā antisubsidēšanas izmeklēšanā aprēķinātā kaitējuma starpība joprojām ir lielāka. 119. Sākotnējās izmeklēšanas laikā, lai izvairītos no tā, ka jēlnaftas cenu svārstību radītās PET cenu svārstības izraisa lielāku nodokļu iekasēšanu, tika nolemts izveidot pasākumus īpašu maksājumu veidā. Ir uzskatāms, ka šo pašu iemeslu dēļ minētā pieeja ir jāturpina arī šajā pārskatīšanā. Tādēļ grozītā īpašā maksājuma summa ir EUR 90,40 par tonnu. 120. Antidempinga pasākumi 121. Kompensācijas maksājuma likmes koriģēšana ietekmēs galīgo antidempinga maksājumu, kas Reliance ražotā PET importam piemērots ar Regulu (EK) Nr. 192/2007. 122. Visu iepriekšējo izmeklēšanu rezultātā antidempinga maksājumu koriģēja, lai izvairītos no tā, ka no eksporta subsīdijām gūtais labums tiktu uzskaitīts divreiz. Šajā sakarā norādāms, ka saskaņā ar antidempinga pamatregulas 14. panta 1. punktu, un 24. panta 1. punktu antisubsidēšanas pamatregulā nepiemēro abus — gan antidempinga, gan kompensācijas — maksājumus, lai labotu vienu un to pašu situāciju, kas izriet no dempinga vai no eksporta subsidēšanas. Iepriekšējo izmeklēšanu laikā, kā arī šajā daļējā starpposma pārskatīšanā tika konstatēts, ka dažas izmeklēšanā aplūkotās subsīdiju shēmas, par kurām tika konstatēts, ka tās ir kompensējamas, ir eksporta subsīdijas antisubsidēšanas pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta izpratnē. Saistībā ar citām subsīdiju shēmām un jo īpaši Gudžaratas valdības KVIS nav pierādījumu vai strīdu par to, vai un kādā apmērā vienas un tās pašas subsīdijas ir noteiktas divreiz gadījumos, kad antidempinga un kompensācijas maksājumi ir vienlaikus piemēroti vienam un tam pašam importētajam ražojumam. Precīzāk, nebija pierādījumu tam, ka KVIS pazeminātu ražojuma eksporta cenu citādā veidā nekā iekšzemes tirgū pārdoto ražojumu cenu. Tas nozīmē, ka KVIS vienādā apmērā ietekmē cenas, par kurām ražotājs pārdod ražojumus iekšzemes tirgos un eksporta tirgos. 123. Šīs subsīdijas kopumā ietekmēja pieprasījuma iesniedzēja eksporta cenu, tādējādi sekmējot dempinga starpības palielināšanos. Citiem vārdiem sakot, sākotnējās antidempinga izmeklēšanas rezultātā noteiktās galīgās dempinga starpības daļēji ir veidojušās tādēļ, ka pastāv eksporta subsīdijas. 124. Tāpēc galīgā antidempinga maksājuma likmes, kas noteiktas pieprasījuma iesniedzējam, tagad ir jākoriģē, ņemot vērā no eksporta subsīdijām PIP laikā gūtā labuma pārskatīto līmeni, kurš noteikts šajā daļējā starpposma pārskatīšanā, lai atspoguļotu faktisko dempinga starpību, kas palikusi pēc koriģētā galīgā kompensācijas maksājuma kompensēšanas ar eksporta subsīdiju ietekmi. 125. Citiem vārdiem sakot, lai koriģētu iepriekš noteiktās dempinga starpības, būs jāņem vērā jaunie subsīdiju līmeņi. 126. Tādēļ Reliance piemērojamā antidempinga maksājuma likme ir EUR 132,60 par tonnu. 127. Pieprasījuma iesniedzējs, kā arī citas iesaistītās personas tika informētas par faktiem un apsvērumiem, kuru dēļ tika nolemts ierosināt izmeklēšanas izbeigšanu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Regulas (EK) Nr. 193/2007 1. panta 2. punktā tabulā norādīto informāciju attiecībā uz Reliance Industries Ltd. aizstāj ar šādu informāciju: Valsts | Uzņēmums | Kompensācijas maksājums (EUR par tonnu) | TARIC papildu kods | Indija | Reliance Industries Ltd | 90,4 | A181 | 2. pants Regulas (EK) Nr. 192/2007 1. panta 2. punktā tabulā norādīto informāciju attiecībā uz Reliance Industries Ltd. aizstāj ar šādu informāciju: Valsts | Uzņēmums | Antidempinga maksājums (EUR par tonnu) | TARIC papildu kods | Indija | Reliance Industries Ltd | 132,6 | A181 | 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp. [2] OV L 301, 30.11.2000., 1. lpp. [3] OV L 59, 27.2.2007., 34. lpp. [4] OV L 340, 19.12.2008., 1. lpp. [5] OV L 301, 30.11.2000., 21. lpp. [6] OV L 59, 27.2.2007., 1. lpp. [7] OV L 301, 30.11.2000., 88. lpp. [8] OV C 151, 10.6.2010., 17. lpp. [9] OV C 151, 10.6.2010., 15. lpp. [10] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.