Komisijas dienestu darba dokuments - Pavaddokuments Priekšlikums Padomes regulaI, ar ko izveido kopuzņēmumu kurināmā elementu un ūdeņraža jomā - Ietekmes novērtējuma kopsavilkums {COM(2007) 571 galīgā redakcija} {SEC(2007) 1272} /* SEC/2007/1273 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 9.10.2007 SEC(2007) 1273 KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Pavaddokuments Priekšlikums PADOMES REGULAI, ar ko izveido kopuzņēmumu kurināmā elementu un ūdeņraža jomā IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS {COM(2007) 571 galīgā redakcija}{SEC(2007) 1272} IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Ievads Šajā dokumentā ir salīdzināta potenciālā ietekme, realizējot dažādas politikas iespējas, tostarp KTI kurināmā elementu un ūdeņraža jomā un pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu (PTA&D) pasākumus saskaņā ar Septīto pamatprogrammu. Eiropas Komisija ierosina izveidot KTI kurināmā elementu un ūdeņraža jomā. Balstoties uz īstenošanas plānu, kas izstrādāts ūdeņraža un kurināmā elementu jomā izveidotajā tehnoloģiju platformā ( HFP ), tā īstenos pirmskonkurences PTA&D pasākumus ar kopuzņēmuma palīdzību, pamatojoties uz EK līguma 171. pantu. KTI nostiprinās Eiropas Pētniecības telpu, apvienojot ieinteresētās personas no enerģētikas un transporta nozares, valsts iestādēm, regulatoriem un lietotāju grupām, lai kopīgi izstrādātu kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģijas. Apspriešanās Sagatavojot priekšlikumus par KTI izveidošanu, Komisija ņēma vērā pētniecības un nozares ieinteresēto personu viedokļus. Eiropas Parlaments 2007. gada maijā aicināja ES iestādes uzlabot energoefektivitāti un atbalstīt tīru un atjaunojamu enerģijas avotu plašāku izplatīšanos tirgū, izmantojot ūdeņraža un kurināmā elementu uzglabāšanas tehnoloģijas pārvietojamu, stacionāru un ar transportu saistītu lietojumu veidiem. Komisija arī apspriedās ar HFP , kura izstrādāja stratēģisko pētniecības programmu, izmantošanas stratēģiju un 2006. gada īstenošanas plānu, kas ir galvenais atsauces dokuments. Notika apspriešanās arī ar HFP dalībvalstu „spoguļgrupu”. Apspriešanās procesā tika iesaistīti vairāki simti ieinteresēto personu, notika arī sabiedriskā apspriešana internetā. Turklāt Komisija organizēja četras lielas konferences un reģionālus darbseminārus. Starpdienestu koordinācijas grupa pārskatīja ietekmes novērtējumu. Salīdzinošā novērtējuma grupa, kurā darbojās četri starptautiski atzīti eksperti, palīdzēja izstrādāt galīgo ietekmes novērtējumu. Kurināmā elementi un ūdeņradis Kurināmā elementi ir īpaši efektīvi enerģijas pārveidotāji, kas var būtiski samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un piesārņojumu un darbojas ļoti klusu. Tie pārveido degvielu un skābekli par elektroenerģiju, siltumu un ūdeni, kā arī veicina energoapgādes drošību, jo tie var darboties ar ūdeņradi, dabasgāzi, etanolu vai metanolu. Tie var būtiski ietekmēt tādus lietojuma veidus, kas ir saistīti ar pārnēsājamām ierīcēm un siltuma un elektroenerģijas koģenerāciju, kā arī transportu, kas patlaban 98 % apmērā ir atkarīgs no naftas produktiem. Tomēr pagaidām kurināmā elementi ir pārāk dārgi, un to ilgtermiņa izmantojamība un uzticamība vēl ir jāpierāda. Ūdeņradi var izmantot arī kā enerģijas uzkrāšanas līdzekli — izmantojot no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtās elektrības pārpalikumu, var ražot ūdeņradi elektrolīzes procesā, tādējādi veicinot tā iekļaušanu enerģijas tirgū. Problēmas precizēšana Lai gan pētniecībai jau ir atvēlēts ievērojams ES publiskais finansējums un kurināmā elementi un ūdeņradis jau ir iekļauti Septītajā pamatprogrammā, maz ticams, ka tehnoloģijas būs rūpnieciski pieejamas tik drīz, cik tas būtu vēlams. Pastāv risks, ka ES šajā jomā vēl vairāk atpaliks no pasaules mēroga konkurentiem. Šo situāciju veicinošie faktori ir šādi: - pētniecība bieži ir tik sarežģīta, ka neviena organizācija to nevar veikt viena pati; - nav izstrādāts ilgtermiņa budžeta plāns un stratēģija, lai rosinātu nozari un pētniecības aprindas atvēlēt lielāku resursu apjomu; - līdzekļu izlietojums nav optimāls, tāpēc pētniecība ir sadrumstalota; - nav pietiekami daudz līdzekļu integrētai PTA&D programmai; - Eiropas kurināmā elementu nozare ir izkliedēta starp dažādām valstīm un organizāciju veidiem, un tas ierobežo zināšanu un pieredzes apmaiņu; - vajadzīgi radikāli jauni tehniski risinājumi, lai uzlabotu izmaksas, veiktspēju, materiālus, uzticamību un izmantošanas ilgumu. Kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju jomā ir šķēršļi, kuri neļauj tām iekļūt tirgū un ir saistīti ar lielām ekonomiskām investīcijām nozarēs, ko apdraud enerģijas bilances dažādošana. To ienākšanu tirgū kavē tas, ka trūkst cenu veidošanas mehānisma ārējo izmaksu internalizācijai, ilgtermiņa investīciju, kas vajadzīgas jaunai produktu un infrastruktūras paaudzei, un pastāv grūtības ieviest kopīgus noteikumus, kodeksus un standartus, lai veicinātu globāla tirgus veidošanos. Ir vajadzīga integrēta stratēģija, lai gūtu maksimālas priekšrocības no pārejas tehnoloģijām, izmantojot kurināmā elementus, kuri darbojas ar dabasgāzi, biogāzi, metanolu un etanolu, ja iespējams, apvienojot tos ar oglekļa piesaisti un glabāšanu un izmantojot stratēģiskas tirgus nišas. Lielākie konkurenti gūst lielākus panākumus, izmantojot vērienīgas programmas integrētai pētniecībai un attīstībai, lai ieviestu produktus tirgū un izstrādātu standartus, kas būs jāievēro jaunpienācējiem. Ir aprēķināts, ka ES par 5 gadiem atpaliek no Japānas un Ziemeļamerikas kurināmā elementu darbinātu transportlīdzekļu demonstrējumu jomā. ASV un Japānas programmas tiek pārvaldītas ciešā sadarbībā ar attiecīgajām nozarēm. ASV Enerģētikas ministrija ir izstrādājusi plānu ūdeņraža izmantošanas jomā ( Hydrogen Posture Plan ), savukārt Japānas Ekonomikas, tirdzniecības un rūpniecības ministrija sniedz atbalstu pamatpētniecībai. Gan ASV, gan Japānas programmās ir noteikti tehnoloģiju validēšanas procesi, kas trūkst sadrumstalotajā ES pētniecības vidē. Tirgus neveiksmes Zināšanas pētniecības un attīstības jomā ir pieejamas vairākiem tirgus dalībniekiem. Lai tirgus varētu finansēt zināšanu apguvi, to radīšanai ir jābūt rentablai. Kurināmā elementu un ūdeņraža jomā tirgus neveiksmes kļūst īpaši aktuālas, jo laiks līdz ienākšanai tirgū ir ļoti ilgs, un tādējādi samazinās uzņēmumu iespējas gūt garantētu peļņu no investīcijām. Ir vajadzīgs publiskā sektora atbalsts, lai rosinātu zināšanu apguvi šādos apstākļos un veicinātu vajadzīgo ilgtermiņa redzējumu un koordināciju. Arī pirmsnormatīvo pētniecību, kas jāveic KTI, var uzskatīt par līdzekli, kas novērš sabiedrisko preču tirgus neveiksmes, kuras kavē sadarbību starp uzņēmumiem pirmsnormatīvo darbu veikšanā konkurences apstākļos. Dominējošais stāvoklis tirgū var izraisīt „tehnoloģiju blokādi”, kas uzskatāma par tirgus neveiksmi šajā nozarē, kurā ir plaša ieinteresētība tehnoloģijās, kuru stāvokli tirgū var apdraudēt kurināmā elementi un ūdeņradis. Subsidiaritāte Priekšlikums nav EK ekskluzīvā kompetencē, tāpēc piemēro subsidiaritātes principu. Problēmas apjoms pārsniedz ikvienas dalībvalsts iespējas. PTA pasākumu koordinēšana ES mērogā rada lielākas izredzes uz veiksmi, ņemot vērā izstrādājamās infrastruktūras un tehnoloģiju veidu un vajadzību nodrošināt pietiekamu resursu apjomu. Priekšlikumam ir jārosina dalībvalstis īstenot valsts mēroga iniciatīvas, nostiprinot Eiropas Pētniecības telpu un ar kopīgiem centieniem piesaistot līdzekļus savām programmām. Mērķi Vispārējais mērķis ir veicināt integrētas PTA&D pasākumus kurināmā elementu un ūdeņraža jomā, lai nodrošinātu: - energoapgādes drošību; - jaunus, tīrus enerģijas veidus, mazinot siltumnīcefekta gāzu emisijas un gaisa piesārņojumu; - energoefektivitāti un taupīšanu; - ilgtspējīgu attīstību un transportu; - rūpniecisko konkurētspēju. Konkrētie mērķi ir šādi: - veicināt kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju ienākšanu tirgū un apzināties būtiskās priekšrocības sabiedrībai; - nodrošināt to, ka ES izvirzās vadošajā pozīcijā kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju jomā visā pasaulē; - iedrošināt nozares, publiskā un privātā sektora ieguldītājus, lēmumu pieņēmējus un citas ieinteresētās personas uzsākt ilgtermiņa programmu; - piesaistīt turpmākas investīcijas pētniecībā un tehnoloģiju attīstībā; - veidot Eiropas Pētniecības telpu ciešā saistībā ar pētniecību, ko veic valsts un reģionālā mērogā, vienlaikus ievērojot subsidiaritāti; - integrēt PTA&D un pievērsties izmaksu, veiktspējas un izmantošanas ilguma ilgtermiņa mērķu sasniegšanai, kā arī novērst galvenās grūtības tehnoloģiju izstrādē; - rosināt jauninājumus un jaunu vērtības ķēžu izveidi, iesaistot MVU; - veicināt pamatpētniecību nozarē, universitātēs un pētniecības centros; - veicināt jaunu dalībvalstu un kandidātvalstu piedalīšanos; - veikt attiecīgus sociālus, tehniskus un ekonomiskus pētījumus; - veikt pētniecību, lai atbalstītu noteikumus un standartus, kuru mērķis ir likvidēt šķēršļus ienākšanai tirgū, un atbalstīt savstarpējo izmantojamību un eksporta tirgus, vienlaikus nodrošinot drošu darbību un nekavējot jauninājumu ieviešanu; - sniegt sabiedrībai drošticamu informāciju par ūdeņraža drošumu un labvēlīgo ietekmi uz vidi, apgādes drošību, enerģijas izmaksām un nodarbinātību. Politikas iespējas Netiek ņemta vērā iespēja „ES rīcība netiek īstenota”, lai pārtrauktu PTA finansēšanu Eiropas mērogā, saglabājot tikai valsts un reģionālās programmas, jo PTA kurināmā elementu un ūdeņraža jomā ir iekļauta Septītajā pamatprogrammā kā daļa no centieniem izstrādāt pamattehnoloģijas turpmākām ilgtspējīgām enerģijas un transporta sistēmām. Pārējās iespējas ir šādas. Starpvaldību pētniecības programma, kas izveidota saskaņā ar 169. pantu Izmantojot starpvaldību pieeju, ir iespējams novērst izkliedētību un sadrumstalotību un veicināt kohēziju starp pētniekiem. Komisija apspriedās ar ieinteresētajām personām par iespēju uzsākt sadarbību saskaņā ar 169. pantu, taču tās neizvēlējās šādu iespēju, ņemot vērā , ka tā ir saistīta ar lēnāku lēmumu pieņemšanu un ikgadējām budžeta formalitātēm katrā dalībvalstī. Dalībvalsts var arī pieprasīt „taisnīgus ienākumus” no saviem ieguldījumiem, un „augšupējs” process sarežģītu nozares vadītas stratēģijas īstenošanu. Lai īstenotu ilgtermiņa stratēģiju kurināmā elementu un ūdeņraža jomā, ir vajadzīga ES mēroga pieeja, un tai šāda veida darbība nav īpaši piemērota. Tā kā nozares ieinteresētās personas starpvaldību pieeju neatbalsta, tā nav jāiztirzā sīkāk. Uzņēmējdarbība kā parasti — Septītā pamatprogramma apvienojumā ar valsts un reģionāla mēroga centieniem, ko atbalsta Tehnoloģiju platforma Šo iespēju Kopiena ir izmantojusi ilgāk nekā 20 gadus. Nozare un pētnieki atzīst un izprot Septīto pamatprogrammu, un tās nozīmīgums ir pierādīts. Tā ir efektīva un labi pārvaldāma, ar skaidri noteiktiem mērķiem un paredzamu ietekmi, īpaša uzmanība tajā tradicionāli tiek pievērsta zinātniskajai kvalitātei un jauninājumiem, izmēģinātām un pārbaudītām finansēšanas struktūrām un līdzdalības noteikumiem, tai ir raksturīga rūpīgi pārdomāta pieeja tehniskajai un finanšu revīzijai, atklātas un pārredzamas procedūras un atzīts salīdzinošās novērtēšanas process. Tomēr centieni ir sadrumstaloti pa vairākām tēmām, un tos ir grūti koordinēt. Šīs iespējas variants būtu visu kurināmā elementu un ūdeņraža jomā veikto PTA pasākumu apvienošana vienā direktorātā vai aģentūrā, bet tad nozare vairs nebūtu vadībā, netiktu nodrošināta papildināmība, un EK nesegtu administratīvās izmaksas uz pusēm ar nozari. KTI kā kopuzņēmuma izveide saskaņā ar 171. pantu Pēc plašām apspriedēm šī pieeja tika atzīta par vēlamo iespēju, kaut arī tai ir savas nepilnības. Nozare dod priekšroku rīcībai ar stratēģiski pārvaldāmu virzību no pētniecības, attīstības un demonstrējumiem līdz pat ienākšanai tirgū, un iepriekš noteikts budžets paver nozarei iespēju izstrādāt ilgtermiņa investīciju plānus. Tas rosinātu nozari iesaistīties ilgāka termiņa projektos kopā ar pamatpētniecības organizācijām. Apspriežoties ar pētniekiem un EK, nozare uzņemtos vadošo pozīciju programmas prioritāšu noteikšanā. Kopuzņēmums būtu viens tiesību subjekts, kurš apvienotu visus publiskā un privātā sektora līdzekļus un darbotos kā publiskā un privātā sektora partnerība, pamatojoties uz Eiropas Kopienu finanšu regulu principiem. Tā dibinātāji būtu EK un „Nozares grupa”, kas vienlīdzīgā apjomā ieguldītu līdzekļus budžetā, EK budžeta daļu nodrošinot no Septītās pamatprogrammas tēmu „Enerģētika”, „Transports”, „Materiāli” un „Vide” līdzekļiem. KTI īstenotu pirmskonkurences PTA&D programmu, kas ietver kurināmā elementos izmantoto materiālu uzlabošanu, papildaprīkojumu, ietekmi uz vidi, ūdeņraža iekšdedzes dzinēju integrēšanu, ūdeņraža uzglabāšanu un tīkla izveidi, piedziņas mehānisma integrēšanu un ražošanas tehniku, ūdeņraža ražošanu no atjaunojamiem avotiem, elektrolīzi un apvienošanu ar oglekļa piesaisti un glabāšanu. HFP īstenošanas plānā ir izvirzīti četri prioritārie jauninājumu un izmantošanas pasākumi: - kurināmā elementi agrīnajiem tirgiem - kurināmā elementi koģenerācijai - ūdeņraža ilgtspējīga ražošana un piegāde - ūdeņraža spēkrati un to uzpildes infrastruktūra Šos pasākumus papildinātu visaptveroša tehnoloģiju validēšanas programma, aprites cikla analīze, pirmsnormatīvā pētniecība standartu izstrādes atbalstam un integrēti tehniskie, sociālie un ekonomiskie novērtējumi. Notiktu cieša sadarbība ar citām iniciatīvām, piemēram, iniciatīvu „Saprātīga enerģija Eiropai”, EIB finansējumu ilgtspējīgiem enerģijas un zema oglekļa satura risinājumiem jaunattīstības valstīs, un Eiropas Tehnoloģiju institūtu, kā arī ar valsts un reģionāla mēroga darbībām. Pārvaldība Kopuzņēmumam būtu Valde un izpilddirektors, kuram palīdzētu Programmu birojs. Valdē būtu seši locekļi no Nozares grupas un seši locekļi no EK. Nākotnē Valdē var būt pārstāvētas zinātnieku aprindas. Programmu biroja pienākums būtu izsludināt uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, nodrošināt zināšanu pārvaldību un izglītību, veikt sabiedrības informēšanas un rezultātu izplatīšanas pasākumus. Dalībvalstu grupa un Zinātniskā komiteja pārraudzītu KTI un nodrošinātu koordināciju ar citiem EK pasākumiem un valsts un reģionāla mēroga darbībām. EK saglabātu veto tiesības attiecībā uz to, kā izmantojams tās ieguldījums kopuzņēmumā. Papildināmība HFP Ģenerālajā asamblejā 2006. gada oktobrī 48 nozares ieinteresētās personas sagatavoja kopīgu deklarāciju, kurā tās paziņoja par savu gatavību nākamajos desmit gados ieguldīt 5 miljardus euro ūdeņraža un kurināmā elementu tehnoloģijā. Nozares grupas locekļi 2007. gada 18. jūnija deklarācijā par saistībām apņēmās darīt visu iespējamo, lai sasniegtu izvirzīto mērķi, proti, Septītās pamatprogrammas laikā nodrošināt privātā sektora investīcijas vismaz 3,2 miljardu euro apmērā salīdzinājumā ar 2,6 miljardiem euro, ko ieguldītu, bez KTI, tas ir, papildus 600 miljonus euro. Nozares ieinteresēto personu konfidenciālā pētījumā tika konstatēts, ka KTI paātrinātu ienākšanu tirgū par 2–5 gadiem. KTI piesaistītu arī valsts, reģionālas un privātas investīcijas, tādējādi rosinot starptautiskos pārstāvjus turpināt PTA pasākumus ES un veicināt ārvalstu investīcijas. Ietekmes analīze Galvenās priekšrocības radītu visu PTA&D pasākumu apvienošana vienotas programmas pārvaldībā, nodrošinot vienveidīgu pieeju. Uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus var pielāgot attīstības tempam konkrētās nozarēs, un veiksmīgi uzsāktus pētījumus var iekļaut nākamajā demonstrējumu posmā. Demonstrējumus var plānot turpmākai praktiskai izmantošanai, un rezultātus var izmantot par pamatu turpmākai pētniecībai. Riska dalīšanas finanšu mehānisma ( RSFF ) aizdevumiem var piemērot plašus „bākas projektus”. Tomēr pastāv risks, ka var zaudēt pārredzamību un rasties nozares dalībnieku interešu konflikti, kas saistīti ar izvēli piešķirt finansējumu demonstrējumiem ar augstu komercializācijas potenciālu vai ilgtermiņa pētniecībai. Iespēju salīdzināšana Pieņem, ka no Septītās pamatprogrammas līdzekļiem atvēlētais budžets būs aptuveni vienāds, neatkarīgi no izvēlētās iespējas. Galvenā atšķirība ir tāda, ka KTI budžets tiktu noteikts iepriekš, un to kontrolētu kopuzņēmums. Ja tiktu izvēlēta iespēja izveidot KTI, tas liecinātu par izlēmību un apņemšanos pievērst kurināmā elementiem un ūdeņradim pienācīgu uzmanību, iedrošinot pētniekus un nozari un veicinot privātās investīcijas. Stabils finansēšanas režīms, kritiskā masa un koncentrēta, mērķtiecīga daudzgadu pētniecības programma ir pievilcīgāka nozarei un pētniekiem. Tikai KTI ir raksturīgs divpakāpju mācīšanās efekts — praktiskā izmantošanā gūtās atziņas tiek novirzītas pētniecībā un jauni pētījumi ļoti drīz pārtop demonstrējumos. Papildināmība nodrošinātu ievērojami lielākus līdzekļus un paātrinātu attīstību, saīsinātu laiku līdz ienākšanai tirgū un samazinātu izmaksas. Efektīva pārvaldība virzītu darbības no pamatpētījumiem līdz demonstrējumiem. KTI ir arī jāpalielina starptautiskās sadarbības iespējas, darbojoties kā Eiropas kontaktpunktam. EK administratīvās izmaksas samazinātos, jo tās tiktu segtas uz pusēm ar nozari. KTI ir vairākas skaidras priekšrocības salīdzinājumā ar Septītās pamatprogrammas alternatīvu: - laiks līdz ienākšanai tirgū samazinās par 2–5 gadiem. Būt pirmajam jaunā tirgū — tā ir priekšrocība, ko nevar novērtēt pārāk augstu, kopējās investīcijas ir mazākas, peļņas slieksnis tiek sasniegts īsākā laikā, un tiek nostiprināta agrīno tirgus jaunpienācēju, tostarp MVU, konkurētspēja; - ilgtermiņa saistības un skaidri noteikts budžets veicina publisko un privāto ieguldītāju pārliecību; - papildināmība — līdzfinansēšanas princips piesaistīs vismaz par 600 miljoniem euro vairāk, nekā veicot „uzņēmējdarbību kā parasti”, tas ir gandrīz divarpus reizes vairāk nekā privātās investīcijas pētniecībā; - drīzāk tiks gūts labums energoefektivitātes un apgādes drošības uzlabošanas un siltumnīcefekta gāzu un piesārņojuma samazināšanas ziņā. Uzraudzība un novērtēšana Šajā ietekmes novērtējumā ir izmantots Kopienas Finanšu regulas Īstenošanas noteikumu 21. panta 1. punkts, paredzot veikt provizorisku novērtējumu attiecībā uz kurināmā elementu un ūdeņraža jomā uzsāktās KTI rentabilitāti, riskiem un uzraudzību. Tiks izstrādāti darbības rādītāji, lai novērotu KTI panākumus un noteiktu, cik liela ir tās ietekme uz ES konkurētspēju un pētniecību. Rādītāji jānovērtē attiecībā pret sākotnējo stāvokli iepriekšējos gados pirms KTI izveides, lai novērtētu papildināmību. Komisija iesniegs Padomei gada izpildes ziņojumu par rezultātiem un finansēm. Var tikt rīkotas vairākas atklātas salīdzinošās novērtēšanas konferences, lai apmainītos ar informāciju un koordinētu KTI veiktos pasākumus un citas darbības. Izpilddirektors veiks uzraudzību un īstenos pasākumus, lai saglabātu publiskā un privātā sektora finansējuma attiecību 50/50. Vidējā termiņā neatkarīgi eksperti novērtēs KTI sasniegumus un ieteiks vajadzīgos programmas pielāgojumus, un attiecīgā gadījumā apsvērs izejas stratēģiju. Komisija paziņos secinājumus Padomei. Komisija 2017. gada beigās veiks nobeiguma novērtējumu un rezultātus darīs zināmus Eiropas Parlamentam un Padomei.