LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 46/13

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2010/C 46/11

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“BRUNA BÖNOR FRÅN ÖLAND”

EK Nr.: SE-PGI-0005-0692-03.04.2008

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Nosaukums:

“Bruna bönor från Öland”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts:

Zviedrijas Karaliste

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1. Produkta veids:

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība.

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

Produktu veido šādu šķirņu brūno pupiņu (Phaseolus vulgaris L.) sausas sēklas: “Bonita”, “Karin”, “Katja” un “Stella I”.

Pupiņu “Bruna bönor från Öland” garšu var aprakstīt šādi.

Šķirnes “Bonita” pupiņām ir viegla, nedaudz saldi skābena smarža. Garša ir maiga un krēmīga, izteikta pupiņu garša ar nelielu vārītu kartupeļu piegaršu. Šīs šķirnes pupiņām ir stingra konsistence, proti, košļājot tās nav pārāk mīkstas. Vārot šīs šķirnes pupiņas, tās parasti izšķīst/kļūst miltainas. Vērtējot pēc 10 punktu skalas (1 punkts nozīmē, ka neviena pupiņa nav izšķīdusi, 10 – ka izšķīdušas visas pupiņas), vērtējums ir 8 punkti. Šķirnes “Bonita” pupiņas ir mazliet blāvā gaiši brūnā krāsā, un tā pēc krāsas ir otrā gaišākā no attiecīgajām četrām šķirnēm.

Šķirnes “Karin” pupiņām ir viegla, nedaudz saldi skābena smarža. Garša ir ļoti maiga, neitrāla un nav izteikta, ar nelielu vārītu kartupeļu piegaršu. Konsistence nav stingra, un košļājot pupiņas ir ļoti mīkstas. Vārot šīs šķirnes pupiņas, tās parasti izšķīst/kļūst miltainas. Pēc minētās 10 punktu skalas vērtējums ir 10 punkti. Šķirnes “Karin” pupiņas ir blāvā gaiši brūnā krāsā, un tā pēc krāsas ir visgaišākā no attiecīgajām četrām šķirnēm.

Šķirnes “Katja” pupiņām ir viegla, nedaudz saldi skābena smarža. Šķirnei raksturīga izteikta pupiņu garša, patīkama, krēmīga konsistence un neliels skābums. Konsistence ir stingra, un košļājot pupiņas nav mīkstas. Vārot šīs šķirnes pupiņas, tās parasti neizšķīst/nekļūst miltainas. Pēc minētās 10 punktu skalas vērtējums ir 2 punkti. Šķirnes “Katja” pupiņas ir izteiktā kastaņbrūnā krāsā, un tā pēc krāsas ir vistumšākā no attiecīgajām četrām šķirnēm.

Šķirnes “Stella I” pupiņām ir viegla, nedaudz saldi skābena smarža. Garša ir īpaši krēmīga, maiga pupiņu garša ar nelielu vārītu kartupeļu piegaršu. Konsistence nav stingra, un pupiņas košļājot ir vidēji mīkstas – cietākas nekā šķirnes “Karin” un “Bonita” pupiņas, bet jūtami mīkstākas nekā šķirnes “Katja” pupiņas. Vārot šīs šķirnes pupiņas, tās mēreni šķīst/kļūst vidēji miltainas. Pēc minētās 10 punktu skalas vērtējums ir 7 punkti. Šķirnes “Stella I” pupiņas ir izteiktā gaiši brūnā krāsā, un tā pēc krāsas ir otrā tumšākā no attiecīgajām četrām šķirnēm.

Pupiņu krāsu var aprakstīt kā vienmērīgi dzelteni brūnu, starptautiskajā krāsu skalā tā ir spektrā ap S 4050-Y20R, S 4050-Y30R, S 3060-Y20R, S 3060-Y30R, S 2060-Y20R un S 2060-Y30R.

Sausā stāvoklī visām četrām šķirnēm olbaltumvielu saturs ir no 19 līdz 21 %. Kalcija saturs var būt no 0,08 līdz 0,12 %, fosfora saturs – no 0,40 līdz 0,55 %, savukārt magnija saturs – no 0,10 līdz 0,20 %.

Visu “Bruna bönor från Öland” pupiņu šķirņu sēklas ir īsas, olveida vai eliptiskas formas, 1,5 līdz 2 reizes garākas nekā tās ir platas, un apaļīgas. Minēto pupiņu garums svārstās no 8 līdz 15 mm.

Pupiņu “Bruna bönor från Öland” mitruma saturam jābūt vismaz 9 %.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

Nepiemēro.

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

Nepiemēro.

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Ģeogrāfiskajā apgabalā jāveic audzēšana un žāvēšana vālos uz lauka, stirpās, zārdos vai rijā. Žāvēšana, izmantojot minētās metodes, ir cilvēka darbība, kam vajadzīgas labas praktiskas zināšanas par to, kā tiks ietekmēta attiecīgās pupiņu partijas kvalitāte.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai, u. c.:

Nepiemēro.

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai:

Nepiemēro.

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Pupiņas “Bruna bönor från Öland” audzē apgabalā, ko veido Ēlandes sala, kurā ietilpst Mērbilāngas (Mörbylånga) un Borjholmas (Borgholm) komūnas un kura atrodas Baltijas jūrā tieši uz austrumiem no Zviedrijas kontinentālās daļas austrumkrasta.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Ēlandē parasti ir silts rudens un silta ziema. Vasarā laiks parasti ir saulains, un vidējā temperatūra ir + 17 °C. Vidējais gada nokrišņu daudzums ir no 400 līdz 500 mm.

Ēlandē augsni lielākoties veido smiltis un smalkas smiltis, un šāda veida augsne ir īpaši piemērota brūno pupiņu audzēšanai. Mēdz teikt, ka viskvalitatīvākās pupiņas ir tās, kas audzētas smilšainā augsnē, jo tā ir siltāka nekā māls un rudenī nav tik mitra. Augsne, kas rudenī aiztur daudz mitruma, palielina risku, ka uz pupiņām parādās sēnīšu slimības, jo ražas novākšanas laikā pākstis reizēm saskaras ar zemi. Žāvēšana vālos uz lauka, stirpās, zārdos vai rijā ir cilvēka darbība, kam vajadzīgas labas praktiskas zināšanas par to, kā tiks ietekmēta attiecīgās pupiņu partijas kvalitāte.

Literatūrā par lauksaimniecības augu sēklu iegūšanu (Nilsson-Leissner; Weibull & Nordén, 1950. g.) teikts, ka brūnajām pupiņām vajadzīga viegla un silta augsne. Vislabākā augsne ir smilšaina trūdzeme ar izcilu dabīgo noteci, augstu pH līmeni, labi apstrādāta un bez nezālēm. Turklāt teikts, ka brūnās pupiņas ir izturīgas pret sausumu, bet ir īpaši jutīgas pret nakts salnām, un tām nogatavošanās posmā vajadzīgi sausi un silti laikapstākļi, lai kvalitāte būtu laba.

Zviedrijā ir maz apgabalu, kas atbilst prasībām par ilgu veģetācijas periodu un agru pavasari, nelielu nokrišņu daudzumu veģetācijas periodā, siltu rudeni un daudzām saules gaismas stundām. Uzskata, ka šīm prasībām vislabāk atbilst Ēlande.

5.2. Produkta specifika:

Atšķirībā no citās valstīs audzētām brūnajām pupiņām pupiņas “Bruna bönor från Öland” ir viendabīgā, izteiktā un vienmērīgi dzelteni brūnā krāsā; starptautiskajā krāsu skalā tā ir spektrā ap S 4050-Y20R, S 4050-Y30R, S 3060-Y20R, S 3060-Y30R, S 2060-Y20R un S 2060-Y30R. Raksturīgā krāsa ir daļēji atkarīga no šķirnes un daļēji – no pupiņu vienmērīgas žāvēšanas.

Visu “Bruna bönor från Öland” pupiņu šķirņu sēklas ir īsas, olveida vai eliptiskas formas, 1,5 līdz 2 reizes garākas nekā tās ir platas, un apaļīgas. Minēto pupiņu garums svārstās no 8 līdz 15 mm. Ģeogrāfiskajā apgabalā audzē tikai minēto šķirņu brūnās pupiņas.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Lai pupiņas “Bruna bönor från Öland” iegūtu raksturīgo dzelteni brūno krāsu, nogatavošanās periodā rudenī vajadzīgs saulains laiks, un nedrīkst būt pārāk lietains. Ja septembra pirmā puse ir lietaina, pupiņas kļūst pelēkākas, tumšākas, pasliktinās to uzglabājamība, un sākas sēnīšu veidošanās.

Zviedrijā ir maz apgabalu, kas atbilst prasībām par ilgu veģetācijas periodu un agru pavasari, nelielu nokrišņu daudzumu veģetācijas periodā, siltu rudeni ar nelielu nokrišņu daudzumu un daudzām saules gaismas stundām. Uzskata, ka šīm prasībām vislabāk atbilst Ēlande.

Lai iegūtu pēc iespējas labu kvalitāti, pupiņas “Bruna bönor från Öland” jāžāvē vālos uz lauka, stirpās, zārdos vai rijā. Šie aspekti nozīmē, ka cilvēka darbība ietekmē kvalitāti, un, lai novērtētu pupiņu kvalitāti, ir vajadzīgas labas zināšanas. Zināšanas par žāvēšanu uz lauka audzētāji nodod mutiski no paaudzes paaudzei. Vajadzības gadījumā pupiņas pēc tam var žāvē arī pākšaugiem paredzētos žāvētājos.

Ir atrodami rakstiski avoti, ka Ēlandē brūnās pupiņas audzētas kopš 1883. gada. Iepriekš aprakstītās šķirnes Ēlandē audzētas kopš to parādīšanās tirgū.

Pupiņas “Bruna bönor från Öland” ir ļoti iecienītas valsts mērogā un ir saņēmušas atzinību. Piemēram, Zviedrijas sēklu audzētāju apvienība piešķīrusi dažādas balvas Ēlandes brūno pupiņu audzētājiem valsts un reģionu sēklu izstādēs. Nav informācijas, ka kādas citas “brūnās pupiņas” būtu saņēmušas Zviedrijas sēklu audzētāju apvienības atzinību.

No 1930. līdz 1950. gadiem Zviedrijas sēklu audzētāju apvienība rīkoja valsts mēroga sēklu izstādes, kurās vērtēja dažādu veidu sēklas no visas Zviedrijas. Brāļi Petersoni, kas audzēja brūnās pupiņas Lilla Frē (Lilla Frö) ciematā Ēlandē, saņēma apbalvojumu 1937., 1942. un 1950. gadā.

Ēlandē katru gadu norisinās Ēlandes ražas svētki (parasti septembra pēdējā nedēļas nogalē), ka arī tiek svinēta “brūnās pupiņas diena” (septembra otrajā pusē). Šajos pasākumos tiek izstādītas un godinātas brūnās pupiņas, un apmeklētāji uzzina par jaunām receptēm, kurās izmanto brūnās pupiņas. Jau aptuveni desmit gadu Ēlandes reģiona un vietējie ļaudis apkopo receptes īpašā brūno pupiņu recepšu krājumā.

Turklāt 2006. gada 10. novembrī pupiņas “Bruna bönor från Öland” iekļāva sarakstā ar valsts un starptautiskā līmenī saglabāšanas vērtām garšām, kuru izveidojusi Slow Food Svenska Arkkommissionen (“Lēnās pārtikas” komiteja “Arka” Zviedrijā, kas veido aizsargāšanas vērtu produktu sarakstu).

Mazumtirdzniecībā pupiņas “Bruna bönor från Öland” maksā vismaz par 10 % vairāk nekā citas pupiņas, piemēram, baltās pupiņas, borlotto pupiņas un kāršu pupiņas. Zviedrijā komerciālā mērogā neaudzē citu veidu pupiņas kā vien brūnās pupiņas. Maksa, ko Zviedrijas audzētāji saņem par pupiņām “Bruna bönor från Öland” ir līdz 50 % augstāka par cenu, ko maksā par līdzīgos veidos izmantotām importētām pupiņām.

Kopumā AĢIN pieteikuma pamatā ir tas, ka pupiņām “Bruna bönor från Öland” ir vajadzīgs īpaši labvēlīgs klimats un ka tās ir ļoti iecienītas patērētāju lokā.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

http://www.slv.se/upload/dokument/remisser/remisser_2007/Ansokan_Bruna_%20bonor_fran_%20Oland_webbversion.pdf

(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.