PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Komisija 2020. gada 23. septembrī pieņēma paziņojumu par jaunu Migrācijas un patvēruma paktu ar mērķi cita starpā izveidot kopēju ES līmeņa patvēruma un migrācijas pārvaldības satvaru un veicināt savstarpēju uzticēšanos starp dalībvalstīm. Viens no tiesību aktu priekšlikumiem, kas pievienots minētajam paziņojumam, ir priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko ievieš trešo valstu valstspiederīgo skrīningu pie ārējām robežām un groza Regulas (EK) Nr. 767/2008, (ES) 2017/2226, (ES) 2018/1240 un (ES) 2019/817 (“ierosinātā Skrīninga regula”).

Ierosinātā Skrīninga regula pievēršas ar jaukto migrantu plūsmu pārvaldību saistītām problēmām, ieviešot pirmsieceļošanas skrīningu pie ārējām robežām, kas ir svarīgs solis virzībā uz nepilnību novēršanu posmā no ārējo robežu kontroles līdz patvēruma un atgriešanas procedūrām. Pirmsieceļošanas skrīninga mērķis ir nodrošināt, ka to trešo valstu valstspiederīgo identitāte, kuri šķērso ārējo robežu bez atļaujas, un jebkādi veselības un drošības riski tiek ātri noteikti un ka attiecīgajiem trešo valstu valstspiederīgajiem tiek ātri uzsākta piemērojamā procedūra (patvēruma procedūra vai procedūras saskaņā ar Direktīvu 2008/115/EK (Atgriešanas direktīva)). Lai labāk aizsargātu Šengenas zonu, ar ierosināto Skrīninga regulu tiek izveidots arī ES regulējums to neatbilstīgo migrantu skrīningam, kuri aizturēti dalībvalstu teritorijā un ir izvairījušies no robežkontroles, ieceļojot Šengenas zonā.

Drošības pārbaudēm, kas ir daļa no skrīninga, vajadzētu būt vismaz tādā pašā līmenī kā pārbaudēm, ko veic attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri iepriekš iesniedz pieteikumu, lai saņemtu atļauju ieceļot Savienībā īstermiņa uzturēšanās nolūkā, neatkarīgi no tā, vai uz viņiem attiecas vai neattiecas vīzas prasība.

No iepriekš minētā izriet, ka saistībā ar skrīningu automatizētās pārbaudes drošības nolūkos būtu jāveic tajās pašās sistēmās, kas paredzētas vīzas vai ceļošanas atļaujas pieteikuma iesniedzējiem – Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmā (ETIAS), Vīzu informācijas sistēmā (VIS), ieceļošanas/izceļošanas sistēmā (IIS) un Šengenas Informācijas sistēmā (SIS). Skrīningam pakļautās personas būtu arī jāpārbauda Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmā (ECRIS-TCN), lai atklātu personas, kas notiesātas par teroristu nodarījumiem un citiem smagiem noziedzīgiem nodarījumiem, Eiropola datos, Interpola Zagto un pazaudēto ceļošanas dokumentu datubāzē (SLTD) un datubāzē ar ceļošanas dokumentiem, par kuriem izdoti paziņojumi (TDAWN).

Tā kā iestādēm, kas izraudzītas veikt skrīningu, ir nepieciešama piekļuve ieceļošanas/izceļošanas sistēmai (IIS), Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmai (ETIAS), Vīzu informācijas sistēmai (VIS) un Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmai trešo valstu valstspiederīgajiem (ECRIS-TCN), būtu jāgroza noteikumi, ar ko izveido minētās datubāzes, lai nodrošinātu šīs papildu piekļuves tiesības. Ar ierosināto Skrīninga regulu tiek grozītas regulas, ar ko izveidotas VIS, IIS un ETIAS. Šīs regulas ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kas attiecas uz robežām, tāpat kā ierosinātā Skrīninga regula kopumā.

Ņemot vērā to, ka Regula (ES) 2019/816, ar ko izveido ECRIS-TCN, nav Šengenas acquis pilnveidošana, tās grozījums nevarētu būt daļa no ierosinātās Skrīninga regulas. Tāpēc nolūkā nodrošināt piekļuves tiesības, ņemot vērā ierosināto Skrīninga regulu, būtu nepieciešams atsevišķs grozījums Regulā (ES) 2019/816.

Turklāt ar ierosināto Skrīninga regulu tiek ieviests pienākums attiecīgo trešo valstu valstspiederīgo biometriskos datus pārbaudīt kopējā identitātes repozitorijā (CIR), kas izveidots ar Regulām (ES) 2019/817 un (ES) 2019/818. Pārbaude CIR saistībā ar skrīningu tiek veikta ar mērķi ļaut ātri un uzticami vienā piegājienā pārbaudīt IIS, VIS, ETIAS, Eurodac un ECRIS-TCN esošos identitātes datus, vienlaikus nodrošinot datu maksimālu aizsardzību un izvairoties no nevajadzīgas datu apstrādes vai dublēšanas.

Lai gan ar ierosināto Skrīninga regulu ir paredzētas izmaiņas Regulā (ES) 2019/817, kas attiecas uz IIS, VIS un ETIAS, tomēr Regulas (ES) 2019/818 grozījums, kas attiecas uz ECRIS-TCN un Eurodac, ņemot vērā valstu atšķirīgās nostājas, nebija daļa no ierosinātās Skrīninga regulas.

No tā izriet, ka, lai nodrošinātu, ka izraudzītajām iestādēm saistībā ar skrīningu būtu piekļuve visiem kopējā identitātes repozitorijā (CIR) glabātajiem datiem, būtu jāgroza arī Regula (ES) 2019/818.

•Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

Priekšlikums palīdz sasniegt mērķi – nodrošināt Savienības pilsoņiem brīvības, drošības un tiesiskuma telpu bez iekšējām robežām, veicot atbilstīgus pasākumus, lai novērstu un apkarotu noziedzību, tostarp organizēto noziedzību un terorismu.

Priekšlikums ir saskaņā ar ECRIS-TCN mērķiem, kas paredzēti Regulas (ES) 2019/816 7. pantā, jo īpaši minētā panta 1. punktā paredzēto, ka iestādes var izmantot ECRIS-TCN saistībā ar tādiem nolūkiem kā “vīzu, pilsonības iegūšanas un migrācijas procedūras, tostarp patvēruma procedūras”.

Tas neskar mehānismu, kurš paredzēts dalībvalstu savstarpējai apmaiņai ar sodāmības reģistru informāciju par Savienības pilsoņiem un kurā izmanto Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu (ECRIS), kas izveidota ar Pamatlēmumu 2009/315/TI un Lēmumu 2009/316/TI.

•Saskanība ar citām Savienības politikas jomām