Grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar 17. panta 6. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 110/2008 par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1576/89 (1)

(2020/C 172/04)

Šī publikācija dod tiesības pret pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/787 (2) 27. pantam.

PIETEIKUMS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES TEHNISKĀS DOKUMENTĀCIJAS GROZĪŠANAI

“HIERBAS DE MALLORCA”

ES Nr.: PGI-ES-01869-AM01 – 17.12.2018.

Grozījumu izdarīšanas valoda: spāņu

Starpnieks

Lauksaimniecības, zivsaimniecības un pārtikas ministrija Pārtikas rūpniecības ģenerāldirektorāts Izcilas kvalitātes un bioloģiskās lauksaimniecības apakšģenerāldirektorāts Paseo de la Infanta Isabel, 1 28071 MADRID, SPĀNIJA

Tālr. +34 913475397

E-pasts: sgcdae@mapama.es

Ģeogrāfiskās izcelsmes norāde

“Hierbas de Mallorca”

Specifikācijas nodaļas, uz kurām attiecas grozījumi

Aizsargātais nosaukums (nosaukuma maiņa ir atspoguļota arī citās nodaļās, tādās kā “Produkta apraksts”, “Saikne”, “Ražošanas metode”, “Piemērojamās prasības un pārbaudes”, taču šo saturs nav mainīts).

Grozījums

Grozījumi produkta specifikācijā: grozīti galvenie parametri.

Grozījumu paskaidrojums

Mērķis ir nosaukumu norādīt ne vien spāņu, bet arī katalāņu valodā, jo abas valodas Spānijā ir oficiālas (kā tas atzīts 4. pantā 2007. gada 28. februāra Konstitutīvajā likumā Nr. 1/2007 par Baleāru Salu autonomijas statūtu reformu).

Ir pilnīgi pamatoti šo produktu dēvēt divos nosaukumos – spāņu (“Hierbas de Mallorca”) un katalāņu valodā (“Herbes de Mallorca”) –, jo gandrīz visi, kas ražo šo stipro alkoholisko dzērienu ar anīsa aromātu, pašlaik izmanto tikai nosaukumu katalāņu valodā un uzskata, ka ir svarīgi varēt izmantot nosaukumu “Herbes de Mallorca” savu produktu noformēšanā.

Dzērienu “Hierbas de Mallorca” / “Herbes de Mallorca” gatavo tikai Maljorkas salā, kas ir Baleāru Salu autonomā apgabala teritorija.

Šā autonomā apgabala, Baleāru Salu, valoda ir katalāņu valoda, kurai ir arī oficiālās valodas statuss līdztekus spāņu valodai, un tas ir atzīts 4. pantā 2007. gada 28. februāra Konstitutīvajā likumā Nr. 1/2007 par Baleāru Salu autonomijas statūtu reformu.

Tā kā abas valodas, gan spāņu, gan katalāņu, Baleāru Salu teritorijā lieto ikdienā, nosaukumus “Hierbas de Mallorca” un “Herbes de Mallorca” gan spāņu valodā (“Hierbas de Mallorca”), gan katalāņu valodā (“Hierbas de Mallorca”) lieto kā sinonīmus jau kopš neatminamiem laikiem.

Turklāt nevar neņemt vērā reālo situāciju tirgū. Jau gadiem lieto abus nosaukumus – “Hierbas de Mallorca” un “Herbes de Mallorca” –, un tā tas turpināsies arī nākotnē. Tas attiecas ne vien uz valsts iekšējo, bet arī starptautisko tirdzniecību.

Nosaukuma “Herbes de Mallorca” lietojums ir tā nostiprinājies, ka to izmanto pat tirgvedībā un reklāmās citās valstīs un citās ES valodās.

Attiecīgie tehniskās dokumentācijas grozījumi

Tehniskās dokumentācijas 1. punkts “Nosaukums”

Nosaukumā līdztekus “Hierbas de Mallorca” jāiekļauj arī nosaukums katalāņu valodā “Herbes de Mallorca”.

Nosaukums: “Hierbas de Mallorca” / “Herbes de Mallorca”.

Šīs izmaiņas skar arī citas nodaļas, tādas kā “Produkta apraksts”, “Saikne”, “Ražošanas metode”, “Piemērojamās prasības un pārbaudes”, taču to saturs nav grozīts.

GALVENIE TEHNISKĀS DOKUMENTĀCIJAS PARAMETRI

“HIERBAS DE MALLORCA” / “HERBES DE MALLORCA”

ES Nr.: PGI-ES-01869-AM01 – 17.12.2018.

1. Nosaukums

“Hierbas de Mallorca” / “Herbes de Mallorca”

2. Stiprā alkoholiskā dzēriena kategorija

25. kategorija. Stiprie alkoholiskie dzērieni ar anīsa aromātu

3. Stiprā alkoholiskā dzēriena apraksts

“Hierbas de Mallorca” / “Herbes de Mallorca” ir stiprais alkoholiskais dzēriens ar anīsa aromātu, kura spirta tilpumkoncentrācija ir 20–50 % un kurš ir aromatizēts ar augiem un var būt saldināts ar saharozi.

3.1. Ķīmiskās īpašības

— Faktiskais [absolūtā] spirta saturs: — minimālais: 20 tilp.%, — maksimālais: 50 tilp.%.

— Maksimālais metanola saturs: 20 g/hl 100 tilp.% spirta

3.2. Organoleptiskās īpašības

— Dzidrs izskats.

— Krāsa no dzintarainas līdz zaļai.

— Intensīvs un komplekss aromāts ar izteiktu anīsa smaržu. Aromāts ir svaigs, salds, augļains (kā apelsīni un citroni) un ziedains.

— Garša ir izteikti salda, vidēji salda vai nesaldināta atkarībā no attiecīgajā iedaļā aprakstītās šķirnes (salda, kupažēta vai sausa). Pēcgaršā spēcīgi jūtami aromātiskie augi.

— Kupažētās un saldās šķirnes dzērieni ir tumīgi.

3.3. Tipi

Ir trīs dažādas šķirnes, kas atšķiras pēc cukuru satura un faktiskās spirta koncentrācijas.

— Sausa: minimālais spirta saturs ir 35 %, un maksimālais saharozē izteiktais cukuru saturs ir 100 g/l.

— Kupažēta: minimālais spirta saturs ir 25 %, un saharozē izteiktais cukuru saturs ir 100–300 g/l.

— Salda: minimālais spirta saturs ir 20 %, un minimālais saharozē izteiktais cukuru saturs ir 300 g/l.

3.4. Sevišķās īpašības (salīdzinājumā ar tās pašas kategorijas dzērieniem)

Viena no sevišķajām organoleptiskajām īpašībām ir intensīvais kompleksais aromāts ar izteiktu anīsa smaržu. Aromāts ir svaigs, salds, augļains (kā apelsīni un citroni) un ziedains. Krāsa no dzintarainas līdz zaļai. Garša ir salda, vidēji salda vai nesaldināta atkarībā no šķirnes (salda, kupažēta vai sausa). Kupažētās un saldās šķirnes dzērieni ir tumīgi.

4. Attiecīgais ģeogrāfiskais apgabals

Ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēto produktu drīkst ražot un pildīt pudelēs tikai Maljorkas salā, Baleāru Salu autonomajā apgabalā, Spānijā.

5. Stiprā alkoholiskā dzēriena ražošanas metode

Stipro alkoholisko dzērienu ar anīsa aromātu sajauc ar spirta un ūdens šķīdumu, kas aromatizēts, macerējot un/vai destilējot augus, un pievieno ūdeni, lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu un pēc vajadzības arī saharozi.

5.1. Sastāvdaļas

a) Būtiskās

1. Stiprais alkoholiskais dzēriens ar anīsa aromātu.

2. Lauksaimnieciskas izcelsmes spirts.

3. Destilēts, dejonizēts un/vai demineralizēts dzeramais ūdens.

4. Maljorkas salā audzēti aromātiskie augi: a) citronverbēna (Lippia citriodora); b) kumelīte (Matricaria spp.); c) apelsīns (Citrus sinensis); d) citrons (Citrus limon); e) rozmarīns (Rosmarinus officinalis); f) citronmētra (Melissa officinalis); g) fenhelis (Foeniculum vulgare).

b) Neobligātās

1. Saharoze.

2. Citi aromātiskie augi un/vai atļautas dabīgas aromatizējošas vielas.

3. Stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem atļautas krāsvielas.

Ražošanā tiek izmantota tradicionālā prakse, kam ir trīs atsevišķi posmi.

Pirmajā posmā tiek ekstrahēts augu aromāts. Šajā posmā ļoti liela nozīme ir ražotāja pieredzei. Būtisko aromātisko augu proporciju nosaka tieši pēc pieredzes. Atlasītos augus macerē ūdens un spirta šķīdumā tik ilgi, cik nepieciešams, lai ekstrahētu aromātu. Šā posma rezultātus var uzlabot, macerātu destilējot.

Otrajā posmā no lauksaimnieciskas izcelsmes spirta, ūdens, anīsa ekstraktiem vai destilātiem un pēc izvēles arī saharozes iegūst stipro alkoholisko dzērienu ar anīsa aromātu.

Trešajā, pēdējā posmā iepriekšējos posmos iegūtos produktus sajauc, pēc vajadzības pievienojot ūdeni, spirtu un cukuru, lai panāktu vēlamo spirta un cukuru saturu un organoleptiskās īpašības. Šajā posmā ļoti liela nozīme ir ražotāja pieredzei. Tieši pēc pieredzes nosaka, cik daudz pirmajā posmā iegūtā aromātiskā ekstrakta ir vajadzīgs, lai panāktu sevišķās dzērienam “Hierbas de Mallorca” / “Herbes de Mallorca” raksturīgās īpašības.

6. Saikne ar ģeogrāfisko vidi vai izcelsmi

Šis stiprais alkoholiskais dzēriens ir plaši pazīstams tāpēc, ka gadu gaitā ir saražots un pārdots liels tā daudzums. Tas viss ir bijis iespējams, pateicoties dzēriena unikālajām organoleptiskajām īpašībām: dzidrajam izskatam, dzintarainajai līdz zaļajai krāsai, intensīvajam aromātam ar izteiktu anīsa smaržu, jūtamajām svaigajām, saldajām, augļainajām (apelsīna un citrona) un ziedainajām notīm. Par šā dzēriena reputāciju gadu gaitā, sākot no tā aizsākumiem līdz mūsdienām, vēstījuši daudz avotu.

Produkta ražošanas tradīcijas aizsākušās tā izcelsmes vietā – klosteros. Mūki no augiem un augļiem gatavoja daudz dažādu stiprā alkohola un stipro alkoholisko dzērienu veidu.

Ir zināms, ka Maljorkas lielajos lauku īpašumos jeb “posesiones” lauksaimnieki gatavoja stipro alkoholisko dzērienu ar anīsa aromātu, izmantojot vietējos aromātiskos augus.

Ražošanu iespējamu darīja salas daudzās spirta dedzinātavas. Ir zināms, ka 18. gs. beigās Maljorkā bija 177 spirta dedzinātavas, kurās gatavoja stipro alkoholu. Tajās saražoja 780 000 litru destilāta, no kuriem 60 % bija paredzēti vietējam patēriņam. Šīs spirta dedzinātavas deva iespēju iegūt destilātu, kas vajadzīgs šā unikālā stiprā alkoholiskā dzēriena ražošanai.

Turklāt, tā kā lauksaimniekiem bija plašas zināšanas par salas aromātisko augu īpašībām, viņi varēja izvēlēties tos, kas ir visvairāk piemēroti destilāta aromatizēšanai. Tā radās “Hierbas de Mallorca” / “Herbes de Mallorca”.

Produkts reputāciju ieguvis tieši savu organoleptisko īpašību dēļ. No citiem tas ir skaidri atšķirams pēc raksturīgajām dažādu Maljorkas salas augu smaržām, jo īpaši fenheļa, rozmarīna, citronverbēnas, kumelītes, citrona, apelsīna un citronmētras aromāta. Šo aromātisko augu izmantojums nav vis nejaušība, bet gan rezultāts ražotāju veiktajiem savvaļas augu novērojumiem un viņu zināšanām par tiem, kā arī no paaudzes paaudzē nodotajai pieredzei. Ražotāji atlasīja vislabāk piemērotos augus pareizā proporcijā, lai piešķirtu dzērienam raksturīgo patīkamo smaržu un garšu.

19. gs. beigās dzēriena ražošana un patēriņš pieauga, jo tika atvērtas nelielas tradicionālās ražotnes. Dažas no šīm ražotnēm darbojas vēl tagad.

Maljorkas iedzīvotāji jau kopš 19. gs. bauda tradicionālo dzērienu “Hierbas” visās svinībās, ģimenes saietos un sabiedriskos pasākumos. Nesenos pētījumos ir apliecinājusies produkta pašreizējā popularitāte. Piemēram, saskaņā ar Baleāru Salu Lauksaimniecības pārtikas kvalitātes institūta publikāciju “Diagnosis de la producción y comercialización de los productos con denominación de calidad 2010” (“Analīze par produktu, kam piešķirtas kvalitātes zīmes, ražošanu un laišanu tirgū 2010. gadā”) laikā no 2009. līdz 2010. gadam tirdzniecības apjoms pieaudzis par 11 %, kopā sasniedzot 1 301 457 litrus.

Šis stiprais alkoholiskais dzēriens ir acīmredzami tradicionāls. Tomēr jānorāda, ka iepriekš minētajā pētījumā arī uzrādīts pārdošanas apjoma pieaugums ES valstīs 2010. gadā (par 64 % lielāks apjoms nekā iepriekšējā gadā). Tas pierāda, ka patērētāji Eiropā šo produktu augstu vērtē.

Mūsdienās to dzer mājās, bāros un restorānos. Tradicionāli produktu dzer pirms vai pēc maltītes vai pie deserta. Viens no labākajiem savienojumiem ir glāze dzēriena “Hierbas” kopā ar “buñuelos” (saldām, ceptām mīklas bumbiņām). Pateicoties tā popularitātei, produkta lietojums ir paplašinājies, un to izmanto arī kokteiļos, to vidū šādos: “Agua de Mallorca”, kas satur “Hierbas” saldo šķirni, kivi un “gaseosa” (saldinātu gāzētu ūdeni); “El viento del Teix de Mallorca”, kas satur nesaldināto “Hierbas” šķirni, liķieri “Cointreau” un zilo liķieri “After Shock”; “Cielo abierto”, kas satur kupažēto “Hierbas” šķirni, kokosriekstu pienu un pavisam nedaudz šokolādes liķiera “Crème de cacao”; “Ca Nostra”, kas satur nesaldināto “Hierbas” šķirni, liķieri “Palo de Mallorca” un džinu “Gin de Mahón”.

Jāņem vērā, ka šo dzērienu var daudzveidīgi izmantot kulinārijā. Piemēram, to izmanto žāvētu vīģu konservēšanai un raksturīga aromāta un garšas piešķiršanai.

Par dzēriena prestižu liecina arī tā pieminēšana dažādās publikācijās, piemēram, Herbes i Remeis Casolans (Ripoll, Ll. 1985) un Llibre de la Ratafia (Fábrega, J. 2001). Tāpat tas minēts arī starptautiskās publikācijās. Tas ir vēl jo vairāk vērā ņemami tāpēc, ka pašlaik to ražo ar tradicionālām metodēm un tikai septiņi ražotāji. Daži ievērojami piemēri:

— Brandl, F., 2003, Brandls Bar Buch, ko publicējusi izdevniecība “Matthaes Verlag GmbH” un kam piešķirta organizācijas Gastronomische akademie Deutschlands E.V. zelta medaļa,

— Dominé, A., u. c., 2009, El libro del Bar y de los Cócteles, ko publicējusi izdevniecība “H.F. Ullmann” un kur uzskaitīti pasaulē komerciāli visveiksmīgākie destilāti.

Turklāt par tā plašo atpazīstamību, reputāciju un prestižu netieši liecina arī interneta meklējumu rezultātu skaits. 2012. gada 3. aprīlī, meklējot “Hierbas de Mallorca” meklētājprogrammā Google, tika atrasts aptuveni 96 200 rezultātu. Meklējot to pašu katalāņu valodā (“Herbes de Mallorca”), tika atrasts 95 000 rezultātu. Meklējuma rezultāti ir saites uz gastronomijas, tūrisma ceļvežu, recepšu, ziņu un citām tīmekļa vietnēm.

Sevišķās īpašības, kas piedēvējamas ģeogrāfiskajam apgabalam

Ģeogrāfiskā ietekme izpaužas lauksaimnieciskajos un klimatiskajos apstākļos un cilvēkfaktorā. No vienas puses, Maljorkas lauksaimnieciskie un klimatiskie apstākļi ir lieliski piemēroti aromātisko augu – citronverbēnas, kumelītes, citronu, apelsīnu, rozmarīna, citronmelisas un fenheļa – audzēšanai. Tie piešķir dzērienam tā organoleptiskās īpašības. No otras puses, “Hierbas de Mallorca” / “Herbes de Mallorca” unikālo īpašību ieguvē izšķirīga nozīme ir arī cilvēkfaktoram, jo īpaši ražotāju pieredzei. Lēmumus par macerātā izmantojamo augu proporciju, kā arī aromātiskā ekstrakta sajaukšanu ar stipro alkoholisko dzērienu ar anīsa aromātu pieņem, pamatojoties uz ražotāja pieredzi un produkta organoleptisko analīzi.

7. Eiropas Savienības vai valsts/reģiona noteikumi

— Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 15. janvāra Regula (EK) Nr. 110/2008 par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1576/89.

— Komisijas 2013. gada 25. jūlija Īstenošanas regula (ES) Nr. 716/2013, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 110/2008 par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību.

— 1999. gada 17. marta Likums Nr. 1/1999 par Baleāru Salu lauksaimniecības pārtikas ražotāju un rūpnieku statūtiem.

Ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētu produktu ražotājiem jāatbilst turpmāk minētajām prasībām.

a) Tiem jābūt iekļautiem “Hierbas de Mallorca” / “Herbes de Mallorca” ražotāju un iepakotāju reģistrā.

b) Pildīšana pudelēs izcelsmes vietā: dzērienu drīkst laist tirgū tikai tad, ja tas pudelēs iepildīts izcelsmes vietā. Šā ierobežojuma mērķis ir nodrošināt, ka tiek aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, un to pamato turpmāk minētie iemesli. b.1. Produkta kvalitātes un tātad arī ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reputācijas garantēšana, saglabāšana un aizsardzība. Turpmāk minēto iemeslu dēļ uzņēmēji par to nes pilnu atbildību kā grupa. — Tas, ka iepakošana notiek ražošanas apgabalā, ir būtisks faktors, kas palīdz saglabāt sevišķās īpašības un kvalitāti. Tādējādi iepakošanas standartu piemērošana un kontrole tiek uzticēta ražotājiem un kontroles struktūrai. Šiem dalībniekiem ir nepieciešamās zināšanas un prasmes. Viņu pašu interesēs ir arī saglabāt iegūto reputāciju, kā arī īstenot visus noteikumus, kas attiecas uz pildīšanu pudelēs, un panākt, ka tie tiek ievēroti. — Ražošanas apgabals atrodas Maljorkas salā. Nefasēta dzēriena pārvešanai uz citiem apgabaliem varētu būt vajadzīgs viens vai vairāki ilgi jūras braucieni. Tas var apdraudēt gatavā produkta kvalitāti, jo viens no tā izcilās kvalitātes būtiskajiem faktoriem ir īpatnējais aromāts. Tāpēc ir svarīgi saglabāt ražošanā iegūto aromātu un nepieļaut svešu smaržu klātbūtni. Lai nodrošinātu, ka produktam ir vajadzīgās būtiskās īpašības, ražotājiem pašiem tas jāiepilda pudelēs izcelsmes vietā. — Tas vien, ka vienlaikus pastāvētu divi dažādi pudelēs pildīšanas procesi – ražošanas apgabalā un ārpus tā, ar sistemātisku kontroli vai bez tās –, varētu mazināt patērētāju uzticību ģeogrāfiskās izcelsmes norādei, jo pašlaik viņiem pārliecību par produktu sniedz tas, ka visus posmus, gan ražošanu, gan iepakošanu, kontrolē ar šo ģeogrāfiskās izcelsmes norādi aizsargātā grupa, kas arī uzņemas par šiem posmiem atbildību. b.2. Izsekojamības garantēšana un kontroles nodrošināšana: ja produktu atļautu iepakot ārpus noteiktā apgabala, nevarētu garantēt ar norādi apzīmētā produkta izcelsmi.

c) Ar izcelsmes norādi apzīmēto produktu iepilda caurspīdīgā iepakojumā, kura tilpums nepārsniedz trīs litrus. Izņēmuma gadījumos ar iepriekšēju kompetentās iestādes atļauju var izmantot citu veidu iepakojumu. Iepakojumā ir atļauts ievietot macerētus aromātiskos augus.

8. Pieteikuma iesniedzējs

Consell de Fabricants de Begudes Espirituoses de Mallorca Carrer Gremi d’Hortolans, 11, planta 3, despacho 3. Polígon Son Rossinyol 07009 Palma de Mallorca – Baleāru Salas (Spānija)

9. Īpaši marķēšanas noteikumi

Īpaši marķēšanas noteikumi: ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētā produkta marķējumā jābūt:

1) nosaukumam “Hierbas de Mallorca” / “Herbes de Mallorca” ar vismaz 2 mm augstiem burtiem. Pēc izvēles aiz tā var norādīt vienu no trijām 3.3. iedaļā aprakstītajām šķirnēm;

2) vienam no šiem logotipiem: krāsainajam A variantam vai melnbaltajam B variantam; A variants B variants

3) burtciparu kontroles numuram.

(1) OV L 39, 13.2.2008., 16. lpp.

(2) OV L 130, 17.5.2019., 1. lpp.