Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai - Galīgais novērtējuma ziņojums par Kopienas pamatstratēģiju un Kopienas rīcības programmu attiecībā uz Kopienas stratēģiju par dzimumu līdztiesību (2001–2006) {SEC(2008) 2365} /* COM/2008/0503 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 13.8.2008 COM(2008) 503 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Galīgais novērtējuma ziņojums par Kopienas pamatstratēģiju un Kopienas rīcības programmu attiecībā uz Kopienas stratēģiju par dzimumu līdztiesību (2001–2006) {SEC(2008) 2365 } 1. IEVADS 2000. gadā pieņēma Kopienas stratēģiju par dzimumu līdztiesību[1] un 2001. gadā – Kopienas programmu pamatstratēģijas īstenošanai[2]. Komisija 2004. gadā saskaņā ar programmas lēmuma 12. pantu iesniedza Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai starpposma novērtējuma ziņojumu[3]. Minētajā pantā bija paredzēts nākt klajā ar pamatstratēģijas un programmas galīgo novērtējuma ziņojumu, uz ko attiecas šis dokuments un tā pielikums. 2. RīCīBAS PROGRAMMAS UN PAMATSTRATēģIJAS MēRķU īSTENOšANA Komisija 2000. gada jūnijā pieņēma Kopienas pamatstratēģiju par dzimumu līdztiesību (2001–2006), kas bija vērsta uz vienota un koordinēta rīcības plāna izveidi visām Komisijas darbībām šajā jomā. Šajā stratēģijā bija noteikti pieci prioritārie mērķi: sieviešu un vīriešu līdztiesība ekonomikā, līdztiesīga dalība un pārstāvība, sieviešu un vīriešu vienlīdzīga piekļuve sociālajām tiesībām un to pilnīga izmantošana, sieviešu un vīriešu līdztiesība sabiedriskajā dzīvē, kā arī vīriešu un sieviešu lomas un stereotipi. Pamatstratēģijas mērķi bija jāsasniedz, izmantojot vairākus Kopienas instrumentus – tiesību aktus, finanšu programmas un dialogu ar darba devējiem un darba ņēmējiem, kā arī ar pilsonisko sabiedrību. Līdztiesības mērķi bija jāiekļauj pārējos politikas virzienos: nodarbinātība, sociālā integrācija, izglītība un apmācība, brīvība un tiesiskums, zinātne un pētniecība, kā arī sadarbība attīstībai. Ar konkrētiem pasākumiem bija paredzēts uzlabot dzimumu stāvokli nozarēs, kuras tieši ietekmē sievietes un vīriešus. Komisijai, dalībvalstīm un iestādēm, kuras darbojas dzimumu līdztiesības jomā, bija jāīsteno pasākumi, kuri pamatstratēģijā minēti kā piemēri. Lai atbalstītu pamatstratēģijas īstenošanu ar horizontālo pasākumu un koordinācijas starpniecību, tika izveidota Kopienas rīcības programma. Ar tās palīdzību no 2001. līdz 2006. gadam tika realizēti pamatstratēģijas mērķi ar kopbudžetu 61 742 241 euro apmērā, kas bija sadalīts trijos virzienos. Lielākā budžeta daļa (45 %) bija piešķirta 3. virzienam “iesaistīto personu sadarbība”, tam sekoja 1. virziens “līdztiesības izpratnes uzlabošana Kopienas mērogā” (38 %) un 2. virziens “analizēšanas darbības” (16 % no budžeta). 1. virzienam piešķirtais finansējums ļāva īstenot starptautiskas kampaņas izpratnes veicināšanai pamatstratēģijas prioritārajos jautājumos, lai labāk izprastu līdztiesības jomā izvirzītos mērķus. Visā periodā tika izveidotas piecdesmit septiņas starptautiskās partnerības, kuras ļāva apvienot personas, kas veicina līdztiesības politikas izpratnes uzlabošanu un attiecīgos starpniekus. Konferencēs, ko sadarbībā ar Padomes prezidējošo valsti dalībvalstis organizēja divas reizes gadā, bija iespēja iztirzāt vairākus prioritāros pamatstratēģijas jautājumus: sieviešu un vīriešu atalgojuma atšķirības, sieviešu lomu lēmumu pieņemšanā, vīriešu lomu līdztiesības veicināšanā un jautājumu par vardarbību pret sievietēm. Konferences ļāva labāk iepazīt vērtības, uz kurām balstās līdztiesības politika, un deva iespēju galvenajām iesaistītajām personām kopīgi risināt problēmas dzimumu līdztiesības jomā. 2. virziens bija saistīts ar statistikas darbu, kura mērķis bija uzlabot metodes un iegūt Eiropas līmenī salīdzināmus datus dzimumu līdztiesības jomā. Tika izveidota datu bāze, lai novērtētu sieviešu stāvokli lēmumu pieņemšanā un lai Eiropas līmenī iegūtu informāciju par sieviešu īpatsvaru atbildīgos amatos politikā un tautsaimniecībā. Analīze un jauniegūtā informācija atbilda Komisijas vajadzībām, galvenokārt, uzlabojot izpratni par atalgojuma atšķirībām, sieviešu nepietiekamu pārstāvību vadošajos amatos, privātās un darba dzīves saskaņošanu un bērnu aprūpes iespēju pieejamību. Jauniegūtā informācija kalpoja par atbalstu Komisijas darbam un politikas stratēģiju priekšlikumiem, pierādot to lietderību. Viss paveiktais ļāva labāk izprast pamatstratēģijas prioritāros jautājumus. Publicējot analīzes dokumentus un ziņojumus, tika sniegts skaidrāks priekšstats par līdztiesības politiku. Aicinājumi iesniegt priekšlikumus, ko finansēja atbilstoši 3. virzienam , bija paredzēti nevalstiskajām organizācijām, Eiropas līmeņa darba devējiem un ņēmējiem un reģionālo un vietējo iestāžu starpvalstu tīkliem. Šajā laikposmā tika finansētas astoņdesmit septiņas starpvalstu apmaiņas partnerības. Šīm darbībām bija pozitīva ietekme, jo tās padarīja labāk saprotamus politikas virzienus un ļāva mobilizēt pilsonisko sabiedrību un pārējos partnerus līdztiesības jautājumos. Tomēr viņu ieguldījums minētajos jautājumos bija mazāk pamanāms nekā ieguldījums divos pārējos programmas rīcības virzienos. Programma arī ļāva kandidātvalstīm un pievienošanās valstīm gūt labumu no pasākumiem, kuru mērķis bija popularizēt Kopienas politikas stratēģijas un metodes dzimumu līdztiesības jomā. Desmit kandidātvalstīs, kā arī Horvātijā un Turcijā konferenču, semināru un mācību veidā tika organizētas kampaņas, lai labāk izprastu Kopienas tiesību aktu kopumu līdztiesības jomā. Tajās sanāca kopā valsts iestāžu pārstāvji, politiķi, darba devēji un darba ņēmēji un nevalstiskās organizācijas, lai attiecīgās valstis sagatavotu sarunām par iestāšanos ES. Kopumā programma efektīvi atbalstīja pamatstratēģijas mērķus. Līdztekus pārējiem finanšu instrumentiem, ko izmantoja pamatstratēģijā izvirzīto mērķu sasniegšanai, tika īstenotas darbības šo mērķu atbalstam. Eksperti deva lielu ieguldījumu Kopienas līdztiesības politikas dimensijas pastiprināšanā dalībvalstu politikas stratēģijās, analizējot dalībvalstu plānus nodarbinātības jomā un nodrošinot statistikas pieejamību. Kopienas finansējums (no Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociāla fonda un iniciatīvas EQUAL ) bija svarīgs Lisabonas stratēģijas instruments, kas papildināja Eiropadomes 2000. gadā noteiktos mērķus. Īstenojot pamatstratēģiju, neapšaubāmi tika panākts progress līdztiesīgas dalības un pārstāvības veicināšanā Kopienas līmenī. Komisija atbalstīja sieviešu līdzdalību lēmumu pieņemšanā, pievēršot uzmanību demokrātijas trūkumam, ko rada sieviešu un vīriešu īpatsvara atšķirības amatos, kas saistīti ar ekonomisku, sociālu un politisku lēmumu pieņemšanu. Pateicoties Kopienas datu bāzei un starpvalstu apmaiņai, tika panākta labāka izpratne par šķēršļiem, kas traucē sievietēm ieņemt atbildīgus amatus. Dažādi pasākumi palīdzēja mobilizēt personas, kuras parasti līdztiesības mērķi skar pavisam nedaudz, un, galvenokārt, nostiprināt sieviešu vietu pētniecībā. Pasākumi, ko veica, lai veicinātu vienlīdzīgu piekļuvi sociālajām tiesībām un to līdztiesīgu izmantošanu , papildināja līdztiesības mērķu īstenošanu, izmantojot atklāto koordinācijas metodi sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas jomā, jo īpaši ar ekspertu palīdzību. Lai atbalstītu līdztiesības mērķus visā pasaulē, tika pastiprināti institucionālie un praktiskie veidi sieviešu tiesību veicināšanā, izmantojot palīdzību attīstībai. Tika pieņemtas vairākas iniciatīvas vienlīdzībai sabiedriskajā dzīvē . Ekspertu grupa, kas specializējusies juridiskos nodarbinātības, sociālo lietu un dzimumu līdztiesības jautājumos, analizēja, kā tiek piemēroti tiesību akti un juridiskie panākumi dalībvalstu un Kopienas līmenī. Tika veikti arī pasākumi, kas vērsti uz NVO cīņu pret vardarbību saistībā ar dzimumu un cilvēku tirdzniecību. Dzimumu līdztiesību ir veicinājis arī Eiropas Bēgļu fonds un trešo valstu valstspiederīgo integrēšanā paveiktais darbs. Programmas attiecās uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību un deva ieguldījumu cīņā pret bērnu tirdzniecību un seksuālu izmantošanu. Cīņu pret sieviešu un vīriešu stereotipiem atbalstīja arī darbības, kas skāra sieviešu un vīriešu lomu sabiedrībā. Izglītības un apmācības programmas veicināja cīņu pret stereotipiem un rosināja sievietes vairāk pievērsties zinātniskai un tehniskai karjerai. Vīriešu un sieviešu segregācijas apzināšanās izglītības jomā ietekmē izglītības un apmācības sistēmu attīstību Eiropā, tostarp vēlmi piesaistīt vairāk sieviešu zinātnei. Pamatstratēģija un programma būtiski uzlaboja pārvaldību Eiropas līmenī. Dažādu iesaistīto personu sadarbību dalībvalstu līmenī pastiprināja tādas dalībvalstu augsta līmeņa ierēdņu grupas izveide, kura nodarbojās ar līdztiesības politikas integrāciju, un augsta līmeņa grupas izveide, kura bija atbildīga par dzimumu līdztiesības integrēšanu struktūrfondos. Pateicoties darba devēju un darba ņēmēju dialogam Eiropas līmenī, tika izveidots rīcības plāns dzimumu līdztiesības jomā. Pilsoniskajai sabiedrībai un NVO bija noderīgs atbalsts, kas bija paredzēts to uzdevumu konsolidēšanai minētajā jomā. Attiecīgās stratēģijas īstenošanu uzraudzīja Komisijas iekšējie dienesti: komisāru grupa pamattiesību, cīņas pret diskrimināciju un iespēju vienlīdzības jautājumos un starpdienestu grupa dzimumu līdztiesības jautājumos. 3. SECINāJUMI Pamatstratēģijā noteiktie mērķi bija vērienīgi, jo to īstenošanai bija nepieciešams ievērot vienlīdzības principus visās ES politikās. Piecas politikas jomas, kas bija apzinātas ar mērķi izveidot Kopienas rīcības plānu, bija tādas pašas kā galvenie neatrisinātie jautājumi, kas bija izvirzīti mērķu atbalstam vienlīdzības jomā. Komisija, piedāvājot šo kopējo plānu, radīja iespēju saskaņoti izmantot dažādus instrumentus. Struktūrfondi bija svarīgs finansējuma avots, kas ļāva vienlīdzību iekļaut dalībvalstu politikas stratēģijās. Mērķtiecīgie Kopienas pasākumi palielināja vienlīdzības jomā pieņemto tiesību aktu efektivitāti un palīdzēja institucionālajiem un pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem efektīvi veicināt vienlīdzību visās attiecīgajās jomās. Programma apliecināja savu vērtību, demonstrējot spēju atbalstīt mērķu īstenošanu vienlīdzības jomā, kā arī pastiprināt koordinācijas mehānismus un pārvaldību Eiropas līmenī. Kopienas rīcībai ļoti noderīgi ir pasākumi, kas palīdzēja sekmēt vērtības un uzlaboja izpratni par vienlīdzības jautājumiem. Neraugoties uz šo pozitīvo vērtējumu, joprojām saglabājas būtiska nevienlīdzība dzimumu jomā. Lai to novērstu, Komisija 2006. gada martā pieņēma ceļvedi sieviešu un vīriešu līdztiesībā[4]. Tā mērķis ir cīnīties pret nevienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem sešās prioritārās jomās. Komisija, konkrēti īstenojot savas saistības, nosaka dažādu jomu darbības, kurās tā ir kompetenta, un attiecīgus termiņus, kā arī pastiprina pārvaldības un uzraudzības mehānismus. Jaunās līdztiesības programmas PROGRESS (2007–2013)[5] finansējums ļaus atbalstīt Komisiju tās centienos īstenot ceļvedī paredzētos pasākumus. Iepriekšējās programmas apvienojot vienā programmā, programma PROGRESS ļauj labāk ievērot dzimumu līdztiesību visās tās darbībās. Taču dzimumu līdztiesības jomā vēl aizvien ir vairāki neatrisināti jautājumi, kuru risināšanā būs nepieciešams visu iesaistīto personu atbalsts. Komisija savukārt apņemas nostiprināt rīcības plānu un aicina pārējos partnerus veikt savus uzdevumus. Darba devēji un darba ņēmēji Eiropas mērogā apņemas īstenot savu rīcības plānu līdztiesības jomā. Arī pilsoniskā sabiedrība un NVO ir apņēmušies darīt visu, lai novērstu dzimumu nevienlīdzību. Taču arī dalībvalstis ir atbildīgas par progresu dzimumu līdztiesības jomā. Eiropadome 2006. gada martā nāca klajā ar spēcīgu politisko vēstījumu valstu un valdību vadītājiem un Eiropas līdztiesības paktā noteica prioritātes līdztiesības politikas jomā. [1] COM(2000) 335, galīgā redakcija. [2] Lēmums 2001/51/EK. [3] SEC(2004) 1047. [4] COM(2006) 92, galīgā redakcija. [5] Lēmums 1672/2006/EK.