Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par daudzgadu finansējumu Eiropas Jūras drošības aģentūras darbībai saistībā ar reaģēšanu kuģu izraisītā piesārņojuma un naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisītā jūras piesārņojuma gadījumā /* COM/2013/0174 final - 2013/0092 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS 2004. gadā Eiropas Jūras drošības aģentūrai („Aģentūra” jeb EMSA), kas izveidota 2002. gadā[1], tika uzticēti uzdevumi saistībā ar reaģēšanu jūras piesārņojuma gadījumā[2]. Ņemot vērā, ka pienākums reaģēt piesārņojuma gadījumā Aģentūrai jāpilda ilgtermiņā, efektīvai un pilnīgai saistīto uzdevumu izpildei ir nepieciešams atbilstošs finanšu nodrošinājums, kas jāparedz atbilstīgi daudzgadu saistībām. Tāpēc 2006. gadā ES likumdevējs paredzēja no 2007. līdz 2013. gadam piešķirt daudzgadu finansējumu Aģentūras darbībai saistībā ar reaģēšanu kuģu izraisītā piesārņojuma gadījumā[3]. Šā tiesību akta priekšlikuma mērķis ir atjaunot daudzgadu finansējumu 2014.–2020. gadam saskaņā ar jauno finanšu shēmu[4]. 2. IEROSINĀTĀ PASĀKUMA PAMATOJUMS 2.1. Konteksts Naftas tankkuģa „Erika” liela mēroga avārija jūrā 1999. gada decembrī, kuras rezultātā notika apjomīga naftas noplūde, noveda pie aģentūras izveidošanas 2002. gadā. Ņemot vērā naftas noplūdi pēc tankkuģa „Prestige” avārijas 2002. gada novembrī, Aģentūrai tika uzticēti konkrēti uzdevumi un pienākumi saistībā ar reaģēšanu kuģu izraisītā piesārņojuma gadījumā. Aģentūra 2004. gada oktobrī pieņēma Rīcības plānu par sagatavotību un reaģēšanu naftas piesārņojuma gadījumā (turpmāk „Naftas rīcības plāns”). 2007. gada jūnijā tika pieņemts otrs rīcības plāns, proti, par sagatavotību un reaģēšanu bīstamu un kaitīgu vielu piesārņojuma gadījumā (turpmāk „BKV rīcības plāns”)[5]. EMSA Administratīvā padome abus rīcības plānus atjaunina atbilstīgi Aģentūras ikgadējām darba programmām. 2010. gada martā Administratīvā padome apstiprināja piecu gadu stratēģiju[6], kurā ietverti divi punkti, kas attiecas uz reaģēšanu kuģu izraisītā piesārņojuma gadījumā. Pirmkārt, 8. punkts attiecas uz EMSA un kuģiem, kuri nelikumīgi nopludina jūrā naftas produktus (ar izpildi saistīti jautājumi, sistēmas „CleanSeaNet” turpmāka pilnveide, iekļaujot tajā datus par kuģu atrašanās vietu). Otrkārt, 12. punkts attiecas uz sagatavotību un reaģēšanu jūras piesārņojuma gadījumā. Visbeidzot, 2010. gada oktobrī Komisija ierosināja veikt izmaiņas EMSA regulā un inter alia paredzēt piesārņojuma gadījumā veicamo reaģēšanas pasākumu tvēruma paplašināšanu, ietverot arī piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisītos starpgadījumus[7]. Turklāt šajā priekšlikumā ir arī ierosināts plašāk izvērst palīdzību, ko EMSA sniedz ES kaimiņvalstīm, tostarp piesārņojuma gadījumā veicamos reaģēšanas pasākumus. Eiropas Parlaments un Padome 2012. gada aprīlī panāca vienošanos par priekšlikumu, un 2013. gada janvārī pieņemtā regula[8] apstiprina iepriekš minētos noteikumus. 2.2. EMSA pašreizējie uzdevumi saistībā ar reaģēšanu piesārņojuma gadījumā Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2038/2006 un Direktīvu 2005/35/EK par kuģu radīto piesārņojumu[9] trīs galvenie Aģentūras uzdevumi saistībā ar reaģēšanu kuģu izraisītā piesārņojuma gadījumā ir šādi: (a) Operatīvā palīdzība dalībvalstīm Aģentūra ir izveidojusi tādu dežurējošo kuģu tīklu, kuri paredzēti reaģēšanai naftas noplūdes gadījumā, lai pastiprinātu dalībvalstu reaģēšanas spējas, ja rodas šāda noplūde. Tā nodrošina arī naftas noplūdes atklāšanas un uzraudzības satelītdienestu „CleanSeaNet” un ar „MAR-ICE” tīkla starpniecību sniedz informāciju par ķīmisko vielu noplūdēm. Cietušās piekrastes valstis, izmantojot Savienības civilās aizsardzības mehānismu[10], var lūgt to kuģu palīdzību, kuri paredzēti reaģēšanai naftas noplūdes gadījumā. Netraucētu integrāciju dalībvalstu reaģēšanas mehānismos nodrošina regulāra piedalīšanās valsts un reģionālajās mācībās. (b) Sadarbība un koordinēšana Aģentūra sadarbojas ar dalībvalstu reaģēšanas pasākumu ekspertiem piesārņojuma jomā un ar Starptautisko jūrniecības organizāciju (SJO), kā arī saistībā ar pašreizējiem reģionālajiem nolīgumiem. (c) Informēšana Aģentūra apkopo, analizē un izplata informāciju par gatavības un reaģēšanas pasākumu paraugpraksi, metodēm un inovācijām jūras piesārņojuma jomā. Veicamo uzdevumu kopsavilkums (2007. gads – 2012. gada septembris) Turpmāk izklāstīta informācija par galveno EMSA pakalpojumu, kas saistīts ar sagatavotību un reaģēšanu jūras piesārņojuma gadījumā, un attiecīgajiem veicamajiem uzdevumiem, kas ieviesti ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu. Tādu dežūrējošo kuģu tīkls, kuri paredzēti reaģēšanai naftas noplūdes gadījumā Pašlaik spēkā ir 16 līgumi, atbilstīgi kuriem tiek veikta darbība visos Eiropas Savienības reģionālajos jūras baseinos. Vienlaikus var mobilizēt 18 kuģus, kuru vidējā savāktās naftas uzglabāšanas ietilpība ir 3500 m3 un kuri var doties reisā 24 stundu laikā. || Kopš 2007. gada EMSA kuģi ir piedalījušies 36 starptautiskās (pārrobežu) operatīvās mācībās. Dalība mācībās sekmē EMSA pakalpojumu integrāciju dalībvalstu reaģēšanas mehānismos. „CleanSeaNet” Kopš 2007. gada aprīļa, kad sāka sniegt šo pakalpojumu, ir uzņemti vairāk nekā 12 000 satelītattēlu, gadā vidēji uzņemot vairāk nekā 2000 attēlu. || Uzraudzīti vairāk nekā 1000 miljoni km2. || Pēc kontroles, kas veikta uz vietas, dalībvalstis apstiprinājušas aptuveni 200 nelikumīgas noplūdes gadījumu gadā. Reaģēšana uz negadījumiem Kopš 2007. gada EMSA pakalpojumi, kas saistīti ar reaģēšanu piesārņojuma gadījumā, ir izmantoti 25 negadījumos. Ārkārtas atbalsts cietušajām piekrastes valstīm ietver: reaģēšanas kuģus; satelītattēlus; „MAR-ICE” aktivizāciju un ekspertus uz vietas. || Ārkārtas atbalsts ietver 4 reaģēšanas kuģu mobilizāciju Eiropā. || Ārkārtas atbalsts ietver 1 aprīkojuma palīdzības pakalpojumu paketi, kas tika izmantota ASV „Deepwater Horizon” negadījumā. Paraugprakse – iedibināšana un veicināšana EMSA ir noorganizējusi 20 ekspertu sanāksmes un darbseminārus. (Šie pasākumi papildina „CleanSeaNet” regulārās apmācības dalībvalstu nodokļu administrācijas amatpersonām un/vai sanāksmes, kurās piedalās tīkla kuģu operatori.) || Publicēti 7 pārskati par dažādiem aspektiem saistībā ar dalībvalstu sagatavotības un reaģēšanas politiku un rīcībspēju. || Noorganizēta ierēdņu apmaiņas programma „EMPOLLEX”; kopš 2008. gada jūnija, kad programma tika izveidota, apmaiņā starp dalībvalstīm piedalījies 21 eksperts. || Izveidots viens ar lēmumu pieņemšanu saistīts reaģēšanas instruments disperģētājvielu izmantošanai negadījumos. Vajadzības gadījumā koordinēti īpaši pētījumi (piem., pētījums par noplūdes iekārtām, pētījums par drošu platformu: tādiem kuģiem piemērojamu prasību izstrāde, kuri darbojas bīstamos apstākļos). 2.3. Turpmākie uzdevumi Kā paskaidrots iepriekš, līdz ar Aģentūras izveides regulas grozījumu stāšanos spēkā 2013. gada janvārī, EMSA tika piešķirti šādi jauni uzdevumi, kas saistīti ar reaģēšanu jūras piesārņojuma gadījumā: a) EMSA pašreizējie reaģēšanas pasākumi kuģu izraisītā piesārņojuma gadījumā attieksies arī uz „naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisīto jūras piesārņojumu”; b) ar EMSA pašreizējo sistēmu „CleanSeaNet” tiks arī „pārraudzīts mērogs un ietekme uz vidi, ko izraisa naftas un gāzes noplūdes no naftas un gāzes ieguves iekārtām”; c) pašreizējais teritoriālais pārklājums (dalībvalstis un kandidātvalstis) ir paplašināts, ietverot „Eiropas kaimiņattiecību partnervalstis un valstis, kas parakstījušas Parīzes Saprašanās memorandu par ostas valsts kontroli”. Tādējādi EMSA kuģus var izmantot visā Eiropas Savienības reģionālo jūras baseinu teritorijā. Komisija ierosina no paredzētajiem līdzekļiem finansēt tikai divus pirmos jaunos uzdevumus, sākotnējo finansējumu piešķirot jauno uzdevumu uzsākšanai, vienlaikus nekavējot jau esošo uzdevumu īstenošanu. Trešais jaunais uzdevums jāfinansē no pašreizējām ES programmām, kas domātas valstīm, uz kurām attiecas paplašināšanās politika un Eiropas kaimiņattiecību politika („SAFEMED” Vidusjūras reģionam un „TRACECA” iniciatīvas programmas Melnās jūras reģionam). Tiek uzskatīts, ka gan no programmas pārvaldības, gan no budžeta viedokļa atbilstīgāk būtu šo jauno uzdevumu finansēt no pašreizējā šīm valstīm paredzētā ES atbalsta. 2.4. Novērtējums par EMSA pašreizējiem pasākumiem saistībā ar reaģēšanu piesārņojuma gadījumā Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1406/2002 līdz 2012. gadam Aģentūra ir sniegusi ziņojumus par pasākumu plānu finansiālo izpildi līdz katra gada 31. janvārim. Šie ziņojumi ir pieejami Aģentūras tīmekļa vietnē. Sākot ar 2013. gadu, ziņojumi tiks ietverti Aģentūras gada darbības pārskatā. Turklāt 2011. gada maijā Komisija iesniedza ziņojumu par Regulas (EK) Nr. 2038/2006 īstenošanu[11]. Šis ziņojums sagatavots, pamatojoties uz Aģentūras sniegtu vispusīgu informāciju, kuru apstiprinājusi EMSA Administratīvā padome un kurā iekļauti secinājumi pēc apspriešanās ar ieinteresētajam personām un sīki izstrādāti scenāriji[12]. Aģentūras darbības uzraudzību un pārraudzību nodrošina EMSA Administratīvā padome (pieņemot darba programmu, budžetu un gada pārskatu), Revīzijas palāta un budžeta lēmējinstitūcija (budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras ietvaros). Pēc šīs novērtēšanas gūti divi galvenie secinājumi: 1) budžets, kas paredzēts reaģēšanai piesārņojuma gadījumā, ir pietiekami liels, un 2) finansētie pasākumi ir ekonomiski izdevīgi, tie sniedz pievienoto vērtību un ir pienācīgi pārvaldīti. 2.5. Ierosināto pasākumu ex ante novērtējums Ir veikts ex ante novērtējums, kas pievienots šim priekšlikumam (dokuments SEC(2013) xxx). Tajā apstiprināta daudzgadu finanšu shēmas lietderība un efektivitāte un noteikta piešķiramā finansējuma summa. 3. Priekšlikuma juridiskie aspekti 3.1. Juridiskais pamats Priekšlikuma juridiskais pamats ir LESD 100. panta 2. punkts, kas bija arī Regulas (EK) Nr. 2038/2006 juridiskais pamats saskaņā ar Līguma iepriekšējo versiju. 3.2. Subsidiaritātes un proporcionalitātes principi Subsidiaritātes un proporcionalitātes principi tiek pilnībā ievēroti, jo Aģentūras darbība tiek veikta Eiropas līmeņa diferencētas sistēmas ietvaros saistībā ar reaģēšanu kuģu un piekrastes iekārtu izraisītā piesārņojuma gadījumā. Lielāko daļu pasākumu veic pēc cietušo piekrastes valstu pieprasījumiem. Tas, ka ES ir līgumslēdzēja puse turpmāk minētajās reģionālajās organizācijās, varētu ilustrēt ciešo koordināciju reģionālajā līmenī: · Konvencija par jūras vides aizsardzību Baltijas jūras reģionā (Helsinku konvencija, pārskatīta 1992. gadā); · Konvencija par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu (Barselonas konvencija) un vairāki tās protokoli; · Nolīgums par sadarbību cīņā pret Ziemeļjūras piesārņojumu ar naftu un citām kaitīgām vielām (Bonnas nolīgums); · Konvencija par jūras vides aizsardzību Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (OSPAR konvencija); · Sadarbības nolīgums Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu piekrastes un ūdeņu aizsardzībai no piesārņojuma (Lisabonas nolīgums) un tā papildprotokols, kas vēl nav stājušies spēkā. Savienība arī risina sarunas par pievienošanos Konvencijai par Melnās jūras aizsardzību pret piesārņojumu (Bukarestes konvencija). 3.3. Juridiskā instrumenta izvēle Regula ir vispiemērotākais juridiskais instruments, lai izveidotu daudzgadu finanšu shēmu. Šis instruments jau tika izvēlēts 2006. gadā. 4. Ietekme uz budžetu Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija ierosina daudzgadu finansējumu atkārtoti iekļaut Savienības budžetā laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim, kas sakrīt ar jauno daudzgadu finanšu shēmu. Saskaņā ar Komisijas 2011. gada jūnija dokumentu paketi „Budžets stratēģijai „Eiropa 2020”” un pašreizējo praksi finansējums jāpiešķir no 1. izdevumu kategorijas „gudra un iekļaujoša izaugsme”. Komisija tādējādi piedāvā pārskata periodā piešķirt 160,5 miljonu euro lielu finansējumu. Sīkāka informācija sniegta pievienotajā tiesību akta finanšu pārskatā un ex ante novērtējumā. Ikgadējais finansējuma apjoms būtu jāapstiprina budžeta lēmējinstitūcijai saskaņā ar budžeta procedūru. 5. Priekšlikuma saturs Priekšlikumā ir precīzi ievērota Regulas (EK) Nr. 2038/2006 struktūra, veicot nepieciešamos pielāgojumus. Tajā ietverti turpmāk minētie 8 panti: · 1. pants. Mērķis; · 2. pants. Definīcijas; · 3. pants. Piemērošanas joma; · 4. pants. Savienības finansējums; · 5. pants. Uzraudzības pašreizējās iespējas; · 6. pants. Savienības finanšu interešu aizsardzība; · 7. pants. Starpposma novērtējums; · 8. pants. Stāšanās spēkā. 2013/0092 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par daudzgadu finansējumu Eiropas Jūras drošības aģentūras darbībai saistībā ar reaģēšanu kuģu izraisītā piesārņojuma un naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisītā jūras piesārņojuma gadījumā (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc priekšlikuma nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[13], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[14], saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru[15], tā kā: (1) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1406/2002[16] ir izveidota Eiropas Jūras drošības aģentūra (turpmāk „Aģentūra”), lai nodrošinātu augstu, vienotu un efektīvu jūras drošības līmeni un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu. (2) Pēc starpgadījumiem Eiropas ūdeņos, jo īpaši tiem, kas bija saistīti ar naftas tankkuģiem „Erika” un „Prestige”, ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulu (EK) Nr. 724/2004[17], ar ko grozīja Regulu (EK) Nr. 1406/2002, Aģentūrai uzticēja uzdevumus tādās jomās kā kuģu izraisītā piesārņojuma novēršana un reaģēšana šāda piesārņojuma gadījumā. (3) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 15. janvāra Regulu (ES) Nr. 100/2013[18], ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002, Aģentūrai uzticēja uzdevumus attiecībā uz reaģēšanu naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisītā jūras piesārņojuma gadījumā un paplašināja Aģentūras pakalpojumu tvērumu, iekļaujot tajā valstis, uz kurām attiecas paplašināšanās politika un Eiropas kaimiņattiecību politika. (4) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 2038/2006[19] paredzēja daudzgadu finansējumu Eiropas Jūras drošības aģentūras darbībai saistībā ar reaģēšanu kuģu izraisītā piesārņojuma gadījumā, ko turpina piešķirt līdz 2013. gada 31. decembrim. (5) Lai izpildītu uzdevumus saistībā ar piesārņojuma novēršanu un reaģēšanu kuģu izraisītā piesārņojuma gadījumā, 2004. gada 22. oktobrī Aģentūras Administratīvā padome pieņēma Rīcības plānu par sagatavotību un reaģēšanu naftas piesārņojuma gadījumā, kurā ir noteikti Aģentūras reaģēšanas pasākumi naftas piesārņojuma gadījumā un kurš ir vērsts uz Aģentūras rīcībā esošo finanšu resursu optimālu izmantošanu. Administratīvā padome 2007. gada 12. jūnijā pieņēma Rīcības plānu par sagatavotību un reaģēšanu bīstamu un kaitīgu vielu piesārņojuma gadījumā. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1406/2002 15. pantu abus rīcības plānus atjaunina reizi gadā atbilstīgi Aģentūras ikgadējai darba programmai. (6) Aģentūras reaģēšanas pasākumi piesārņojuma gadījumā, kā noteikts rīcības plānos, attiecas uz pasākumiem informēšanas, sadarbības un koordinēšanas jomā un, galvenokārt, uz operatīvās palīdzības sniegšanu cietušajām valstīm, lai cīņā pret naftas piesārņojumu un citiem piesārņojuma veidiem, piemēram, bīstamu un kaitīgu vielu izraisītu piesārņojumu, pēc pieprasījuma nodrošinātu papildu kuģus piesārņojuma novēršanai. Aģentūrai ir jāpievērš īpaša uzmanība zonām, kuras ir atzītas par visjutīgākajām, neierobežojot palīdzību nevienai citai zonai, kam tā ir vajadzīga. (7) Aģentūras pasākumiem šajā jomā nebūtu jāatbrīvo piekrastes valstis no atbildības par atbilstīga piesārņojuma novēršanas mehānisma esību, un tiem būtu jāatbilst pašreizējiem sadarbības noteikumiem, kas paredz savstarpēju palīdzību jūras piesārņojuma gadījumā. Savienība ir pievienojusies vairākām reģionālām organizācijām un gatavojas pievienoties vēl citām reģionālām organizācijām. (8) Aģentūras darbībai vajadzētu būt saskaņotai ar pasākumiem, kuri paredzēti divpusējos un reģionālajos nolīgumos, kuriem ir pievienojusies Eiropas Savienība. Ja notiek negadījums, kas izraisījis jūras piesārņojumu, Aģentūrai būtu jāpalīdz cietušajai valstij vai cietušajām valstīm, kuru vadībā tiek veiktas tīrīšanas darbības. (9) Aģentūrai būtu jāuzņemas aktīva loma, uzturot un turpmāk attīstot satelītattēlu pakalpojumus uzraudzības vajadzībām, piesārņojuma agrīnu atklāšanu un atbildīgo kuģu vai naftas un gāzes ieguves iekārtu identifikāciju. Šai sistēmai būtu jāuzlabo datu pieejamība un reaģēšanas efektivitāte piesārņojuma gadījumā. (10) Papildu līdzekļi, kuru pieejamība cietušajās valstīs jānodrošina Aģentūrai, būtu jādara pieejami, izmantojot Savienības civilās aizsardzības mehānismu, kas izveidots ar Padomes 2007. gada 8. novembra Lēmumu 2007/779/EK, Euratom[20]. (11) Lai nodrošinātu pilnīgu ieviešanu, Aģentūras vajadzībām būtu jānodrošina dzīvotspējīga un ekonomiski izdevīga finansēšanas sistēma, jo īpaši attiecībā uz operatīvo palīdzību cietušajām valstīm. (12) Tādēļ finanšu nodrošinājums, lai finansētu Aģentūrai uzticētos uzdevumus saistībā ar reaģēšanu piesārņojuma gadījumā un saistītos pasākumus, būtu jāparedz atbilstīgi daudzgadu saistībām. Savienības ikgadējo iemaksu apjoms būtu jānosaka budžeta lēmējinstitūcijai saskaņā ar ikgadējo budžeta procedūru. (13) Saistību summām to pasākumu finansēšanai, kuri saistīti ar reaģēšanu piesārņojuma gadījumā, saskaņā ar jauno daudzgadu finanšu shēmu būtu jāaptver laikposms no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Tāpēc būtu jāparedz finansējums, kas aptver to pašu laikposmu. (14) Aģentūras atbalsts valstīm, uz kurām attiecas paplašināšanās politika un Eiropas kaimiņattiecību politika, būtu jāpiešķir no finansējuma, kas paredzēts šīm valstīm sagatavotajās pašreizējās Savienības programmās, un tāpēc minētais atbalsts nebūtu jāpiešķir no šīs daudzgadu finanšu shēmas. (15) Lai optimizētu saistību asignējumu un ņemtu vērā jebkādas pārmaiņas saistībā ar reaģēšanas pasākumiem kuģu izraisīta piesārņojuma gadījumā, ir nepieciešams nodrošināt konkrēto darbības vajadzību nepārtrauktu uzraudzību, lai varētu veikt ikgadējo finanšu saistību pielāgošanu. (16) Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 100/2013, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002, Aģentūrai savā gada pārskatā būtu jāsniedz informācija par daudzgadu shēmas finanšu izpildi, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Priekšmets Šī regula paredz sīki izstrādātus noteikumus par Savienības finanšu iemaksām Eiropas Jūras drošības aģentūras budžetā tai noteikto uzdevumu veikšanai saistībā ar reaģēšanu kuģu un piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisītā piesārņojuma gadījumā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1406/2002 1. un 2. pantu. 2. pants Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: a) „nafta” ir jebkura veida nafta, tostarp jēlnafta, mazuts, nosēdumi, naftas pārstrādes produkti un rafinēti produkti, kā to nosaka 1990. gada Starptautiskā Konvencija par gatavību, reaģēšanu un sadarbību naftas piesārņojuma gadījumā; b) „bīstamas un kaitīgas vielas” ir jebkuras vielas, izņemot naftu, kuras, iekļūstot jūras vidē var radīt draudus cilvēka veselībai, kaitēt dzīvajiem resursiem un dzīvībai jūrā, nodarīt bojājumus iekārtām vai traucēt cita veida likumīgu jūras izmantošanu, kā to nosaka 2000. gada Protokols par gatavību, reaģēšanu un sadarbību bīstamu un kaitīgu vielu izraisīta piesārņojuma gadījumā. 3. pants Piemērošanas joma Regulas 1. pantā minētās Savienības finanšu iemaksas Aģentūrai tiek piešķirtas ar mērķi finansēt darbības saistībā ar reaģēšanu kuģu izraisītā piesārņojuma un piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisītā jūras piesārņojuma gadījumā, piemēram, darbības, kuras minētas Aģentūras Rīcības plānā par sagatavotību un reaģēšanu naftas piesārņojuma gadījumā un Rīcības plānā par sagatavotību un reaģēšanu bīstamu un kaitīgu vielu piesārņojuma gadījumā un kuras jo īpaši attiecas uz: a) informēšanu, jo īpaši tādas informācijas apkopošanu, analīzi un izplatīšanu, kas attiecas uz paraugpraksi, metodēm un inovācijām, piemēram, kuģu tilpņu iztukšošanas uzraudzības instrumentiem un naftas ieguves platformu uzraudzības instrumentiem, lai konstatētu ar ekspluatāciju saistītas izplūdes un nejaušas noplūdes; b) sadarbību un koordinēšanu, un tehniskas un zinātniskas palīdzības sniegšanu dalībvalstīm un Komisijai ES civilās aizsardzības mehānismā, Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā un attiecīgos reģionālos nolīgumos noteikto pasākumu ietvaros; c) operatīvo palīdzību un atbalstu pēc pieprasījuma ar tādiem papildu līdzekļiem kā dežurējošie kuģi piesārņojuma novēršanai, satelītattēli un aprīkojums, cietušo dalībvalstu pasākumi reaģēšanai piesārņojuma gadījumā, kad rodas apzināts vai nejaušs kuģu izraisīts piesārņojums vai piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisīts jūras piesārņojums. 4. pants Savienības finansējums Regulas 3. pantā minēto uzdevumu īstenošanai paredzētais finansējums laikposmam no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim ir EUR 160 500 000, kas izteikts pašreizējās cenās. Gada apropriācijas piešķir budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi finanšu shēmai. Šajā sakarībā ir jāgarantē operatīvās palīdzības finansējums, kas dalībvalstīm nepieciešams saskaņā ar 3. panta c) punktu. 5. pants Uzraudzības pašreizējās iespējas Lai noteiktu prasības, kas ļauj nodrošināt Aģentūras operatīvo palīdzību, kā, piemēram, vajadzību pēc papildu kuģiem piesārņojuma novēršanai, Aģentūra regulāri sastāda sarakstu par privātiem un – ja tādi ir – publiskajiem reaģēšanas mehānismiem, kuri izmantojami piesārņojuma gadījumā, un saistītajām reaģēšanas iespējām dažādos Savienības reģionos. Dalībvalstis sniedz Aģentūrai informāciju, kas nepieciešama, lai izveidotu šo sarakstu. Aģentūras Administratīvā padome šo sarakstu ņem vērā pirms lēmuma pieņemšanas par piesārņojuma gadījumā izmantojamiem Aģentūras reaģēšanas pasākumiem saskaņā ar ikgadējām darba programmām. 6. pants Savienības finanšu interešu aizsardzība 1. Komisija un Aģentūra nodrošina, ka, ieviešot saskaņā ar šo regulu finansētos pasākumus, Savienības finanšu intereses tiek aizsargātas, piemērojot profilakses pasākumus pret krāpšanu, korupciju un citām pretlikumīgām rīcībām, veicot efektīvas pārbaudes un piedzenot neatbilstoši izmaksātās summas, un, ja nelikumības ir atklātas, piemērojot sodus, kas ir iedarbīgi, samērīgi ar nodarījumu un attur no pārkāpumiem, saskaņā ar Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95[21] un (Euratom, EK) Nr. 2185/96[22], kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999[23]. 2. Attiecībā uz Savienības pasākumiem, kuri finansēti saskaņā ar šo regulu, Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā minēto nelikumību jēdziens nozīmē Savienības tiesību normas vai līgumsaistību pārkāpumu, ko rada kāda saimnieciskās darbības subjekta rīcība vai nolaidība, kas kaitē vai varētu kaitēt Eiropas Savienības budžetam vai tās pārvaldītiem budžetiem, veicot nepamatotus izdevumus. 3. Komisija un Aģentūra, katra saskaņā ar savu kompetences jomu, raugās, lai šajā regulā paredzēto Savienības darbību finansēšanā tiktu sasniegta vislabākā ieguldīto līdzekļu atdeve. 7. pants Starpposma novērtējums Balstoties uz Aģentūras sniegto informāciju, Komisija ne vēlāk kā 2017. gada 31. decembrī iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas īstenošanu. Ziņojumā, kuru sagatavo, neskarot Aģentūras Administratīvās padomes funkcijas, izklāsta 4. pantā minētā Savienības finansējuma izlietošanas rezultātus attiecībā uz saistībām un izdevumiem par laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim. Pamatojoties uz šo ziņojumu, Komisija vajadzības gadījumā var iesniegt šīs regulas grozījumu priekšlikumus, it īpaši lai ņemtu vērā jaunākos zinātnes sasniegumus cīņā pret kuģu izraisīto jūras piesārņojumu un naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisīto jūras piesārņojumu, it īpaši naftas vai bīstamu un kaitīgu vielu piesārņojumu. 8. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs […] […] TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai (ES) par daudzgadu finansējumu Eiropas Jūras drošības aģentūras darbībai saistībā ar reaģēšanu kuģu izraisītā piesārņojuma un naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisītā jūras piesārņojuma gadījumā 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[24] 06 Enerģētika un transports 06 02 Iekšzemes, gaisa un jūras transporta politika 06 02 03 Eiropas Jūras drošības aģentūra 06 02 03 02 Eiropas Jūras drošības aģentūra – Piesārņojuma novēršanas pasākumi Noteikumu īstenošana saistībā ar reaģēšanu kuģu izraisītā piesārņojuma un naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisītā jūras piesārņojuma gadījumā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība x Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[25] ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4. Mērķi 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Mērķi/ES pievienotā vērtība saskaņā ar stratēģiju „Eiropa 2020” Aģentūra veicina jūras transporta drošumu, drošību un ilgtspējību par labu ES ekonomikai un ES iedzīvotājiem. Tas pilnībā atbilst trijām stratēģijas „Eiropa 2020” prioritātēm: – gudra izaugsme – uz zināšanām un inovāciju balstītas ekonomikas attīstība. Aģentūra veicina pēc iespējas visaugstāko tehnisko standartu izstrādi kuģiem, tādējādi atbalstot zināšanas un inovāciju; – ilgtspējīga izaugsme – resursu ziņā efektīvākas, videi nekaitīgākas un konkurētspējīgākas ekonomikas veicināšana. Aģentūra veicina kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu un reaģēšanu uz jūras piesārņošanas gadījumiem dažādos reģionos. Kuģošana dos ieguldījumu pamatiniciatīvas „Resursu ziņā efektīva Eiropa” īstenošanā. Aģentūra dos ieguldījumu stratēģijas īstenošanā jūrniecības nozarē. – iekļaujoša izaugsme – tādas ekonomikas veicināšana, kurā ir augsts nodarbinātības līmenis un kas nodrošina sociālo un teritoriālo kohēziju. Jūras transports ir būtisks elements, kas nodrošina salu un īpaši nomaļu reģionu teritoriālo kohēziju un integrāciju ES. Aģentūra veicina jūras transporta drošumu, drošību un ilgtspējību ES. 1.4.2. Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Budžeta joma 06 02, konkrētais mērķis Nr. 3 Uzlabot transporta drošību Attiecīgās ABM/ABB darbības, kas attiecas uz Eiropas Jūras drošības aģentūru (06 02 03 02) 1.4.3. Paredzamie rezultāti un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām. Daudzgadu perspektīvā sniegt finanšu nodrošinājumu Aģentūras rīcībai saistībā ar reaģēšanu piesārņojuma gadījumā. 1.4.4. Rezultātu un ietekmes rādītāji Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus. EMSA ir izstrādājusi darbības rādītājus, kuri publicēti tās ikgadējās darba programmās. Tos pastāvīgi uzrauga Administratīvā padome. Galvenais uzraudzības līdzeklis ir Aģentūras gada pārskats. 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Nodrošināt, lai EMSA varētu noslēgt daudzgadu līgumus un veikt nepieciešamo budžeta plānošanu. 1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība ES iesaistīšanās ir noteikta grozītajā Regulā (EK) Nr. 1406/2002, ar ko izveido EMSA; šis priekšlikums nodrošinās pievienoto vērtību, ļaujot efektīvāk plānot un izlietot ES līdzekļus. 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas EMSA īpašais novērtējums 2008. gadā, kā arī ES aģentūru vispārējais novērtējums 2009. gadā apliecināja, ka Aģentūra sniedz pievienoto vērtību. 2011. gada maijā Komisija iesniedza starpposma ziņojumu ar atsauces numuru COM(2011) 286, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 2038/2006 8. pantā. Komisijas Iekšējās revīzijas dienests (IAS) 2009. gadā veica īpašu revīziju par tādu dežūrējošo kuģu tīklu, kuri paredzēti reaģēšanai naftas noplūdes gadījumā. 1.5.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem Priekšlikums ir saderīgs ar ES jūras drošības politiku un tiesību aktiem, jo īpaši Regulu (ES) Nr. 100/2013, ar ko izveido EMSA un pārskata Aģentūras pilnvaras. Priekšlikums sagatavots atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 2038/2006, kura ir spēkā līdz 2013. gada beigām. 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme x Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva – x Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: 1.1.2014.–31.12.2020. – x Finansiālā ietekme: 2014.–2020. (plus nenomaksātie maksājumi) o Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi[26] ¨ Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība x Centralizēta netieša pārvaldība, izpildes uzdevumus deleģējot: – ¨ izpildaģentūrām – x Kopienu izveidotām struktūrām[27] – ¨ valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus – ¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē ¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm ¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt) 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. Visas ES aģentūras darbojas saskaņā ar stingru uzraudzības sistēmu, ko veido iekšējās revīzijas resursi, Komisijas Iekšējās revīzijas dienests, Administratīvā padome, Komisija, Revīzijas palāta un budžeta lēmējinstitūcija. Šī sistēma, kā noteikts EMSA izveides regulā, tiks izmantota arī turpmāk. 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Apzinātie riski Nav 2.2.2. Paredzētās kontroles metodes Nepiemēro 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus. Krāpšanas apkarošanas pasākumus saskaņā ar EMSA izveides regulas 20. pantu veiks arī turpmāk. Turklāt priekšlikumā iekļauts īpašs pants par Savienības finanšu interešu aizsardzību. 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas · Esošās budžeta izdevumu pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Numurs [Izdevumu kategorija……………...……….] || Dif./nedif. ([28]) || no EBTA valstīm[29] || no kandidātvalstīm[30] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē 1.a || 06 02 03 02 [Iemaksas EMSA pozīcijas III sadaļā „Piesārņojuma novēršanas pasākumi”] || Dif. || JĀ || NĒ || NĒ || NĒ 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums Miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) pēc pašreizējām cenām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 1 || Gudra un iekļaujoša izaugsme || || MOVE ĢD || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ ||  Darbības apropriācijas || || || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs: 06 02 03 02 || Saistības || (1) || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500 || Maksājumi || (2) || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004 || Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[31] || || || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs: nepiemēro || || (3) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || KOPĀ – MOVE ĢD apropriācijas || Saistības || = 1 + 3 || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500 || Maksājumi || = 2 + 3 || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004 ||  KOPĀ – Darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500 || Maksājumi || (5) || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004 ||  KOPĀ – Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || KOPĀ – Daudzgadu finanšu shēmas 1. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || = 4 + 6 || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500 || Maksājumi || = 5 + 6 || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || „Administratīvie izdevumi” Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ MOVE ĢD ||  Cilvēkresursi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0  Pārējie administratīvie izdevumi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 KOPĀ – MOVE ĢD || Apropriācijas || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 KOPĀ – Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ KOPĀ – Daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500 Maksājumi || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju izmantošanu – x Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriāciju izmantošanu šādā veidā: Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un rezultātus ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ REZULTĀTI Rezultāta veids || Rezultātu vidējās izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Kopējās izmaksas Uzlabot transporta drošību || || || || || || || || || || || || || || || || Reaģēšanai paredzēto kuģu tīkls[32] || Vienlaicīgai mobilizācijai pieejamo kuģu skaits || Aptuveni 0,95 milj. euro/ kuģis/ gadā || 19 || 15,620 || 19 || 16,150 || 19 || 17,100 || 19 || 17,600 || 19 || 19,975 || 19 || 20,000 || 19 || 21,000 || 19 || 127,445 CleanSeaNet || Gadā uzņemto satelītattēlu skaits || Aptuveni 2,05 euro/ satelītattēls || 2000 || 3,605 || 2000 || 3,850 || 2000 || 3,900 || 2000 || 4,550 || 2000 || 4,050 || 2000 || 4,350 || 2000 || 4,400 || 14,000 || 28,705 Sadarbība un koordinēšana / informēšana || Ar dalībvalstīm kopā veiktās darbības, tostarp apmācības un pētījumi || Nav izsakāmas || N/P || 0,450 || N/P || 0,600 || N/P || 0,600 || N/P || 0,650 || N/P || 0,650 || N/P || 0,700 || N/P || 0,700 || N/P || 4,350 KOPĒJĀS IZMAKSAS || || 19,675 || || 20,600 || || 21,600 || || 22,800 || || 24,675 || || 25,050 || || 26,100 || || 160,500 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.3.1. Kopsavilkums – x Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo apropriāciju izmantošanu – o Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo apropriāciju izmantošanu šādā veidā: Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || || || Cilvēkresursi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Pārējie administratīvie izdevumi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Starpsumma — Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 KOPĀ || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 3.2.3.2. Paredzamās cilvēkresursu vajadzības – x Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu – o Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu – o Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas. Priekšlikums attiecas uz daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam. – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[33] Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas. 3.2.5. Trešo personu iemaksas – Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu: Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Kopā EBTA iemaksas no Norvēģijas un Islandes, kas aprēķināts kā 2 % no budžeta || 0,472 || 0,407 || 0,466 || 0,407 || 0,481 || 0,481 || 0,496 || 3,210 KOPĀ — Līdzfinansējuma apropriācijas || 20,147 || 21,007 || 22,066 || 23,207 || 25,156 || 25,531 || 26,596 || 163,710 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem – Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu, OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp. [2] Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regula (EK) Nr. 724/2004, OV L 129, 31.4.2004., 1. lpp. [3] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 2038/2006 par daudzgadu finansējumu Eiropas Jūras drošības aģentūras rīcībai reaģēšanas pasākumu kuģu izraisīto piesārņojumu jomā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002, OV L 394, 30.12.2006., 1. lpp. Sk. arī labojumu, OV L 30, 3.2.2007, 12. lpp. [4] „Budžets stratēģijai „Eiropa 2020””, COM(2011) 500 un COM(2011) 398, abi datēti ar 29.6.2011. [5] Abi rīcības plāni pieejami EMSA tīmekļa vietnē: http://www.emsa.europa.eu/opr-documents/action-plans.html. [6] Dokuments pieejams EMSA tīmekļa vietnē: http://www.emsa.europa.eu/documents/item/145-emsa-5-year-strategy.html. [7] COM(2010) 611, 28.10.2010. [8] Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 15. janvāra Regula (ES) Nr. 100/2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu, OV L 39, 9.2.2013., 30. lpp. [9] Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīva 2005/35/EK par kuģu radīto piesārņojumu un par sankciju ieviešanu par pārkāpumiem, OV L 255, 30.9.2005., 11. lpp. [10] Padomes 2007. gada 8. novembra Lēmums 2007/779/EK, ar ko izveido Kopienas Civilās aizsardzības mehānismu, OV L 314, 1.12.2007., 9. lpp. [11] COM(2011) 286, 23.5. 2011. [12] EMSA informācija ir pieejama šeit: http://www.emsa.europa.eu/opr-documents/item/617-multi-annual-funding-mid-term-report-emsas-contribution.html. [13] OV C , , … lpp. [14] OV C , , … lpp. [15] OV C , , … lpp. [16] OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp. [17] OV L 129, 31.4.2004., 1. lpp. [18] OV L 39, 9.2.2013., 30. lpp. [19] OV L 394, 30.12.2006., 1. lpp. [20] OV L 314, 1.12.2007., 9. lpp. [21] OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp. [22] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. [23] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. [24] ABM: budžeta vadība pa darbības jomām; ABB: budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [25] Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā. [26] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [27] Kā paredzēts Finanšu regulas 185. pantā. [28] Dif. — diferencētās apropriācijas, nedif. — nediferencētās apropriācijas. [29] EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [30] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [31] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [32] Šajā summā ietvertas jūrā veicamās darbības, kā arī 6,02 milj. euro, ar kuriem jāfinansē naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisītā jūras piesārņojuma novēršana. [33] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.