EIROPAS KOMISIJA Briselē, 24.6.2020 COM(2020) 268 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI





























Gada ziņojums budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par 2019. gadā veiktajām iekšējām revīzijām {SWD(2020) 117 final}



Satura rādītājs 1. Ievads 2. Iekšējās revīzijas dienesta uzdevums — pārskatatbildība, neatkarība un objektivitāte 3. Revīzijas darba pārskats 3.1. 2019. gada revīzijas plāna izpilde 3.2. Statistikas dati par Iekšējās revīzijas dienesta ieteikumiem 4. Secinājumi, kuru pamatā ir 2019. gadā veiktais revīzijas darbs 4.1. Secinājums par lietderības revīzijām 4.1.1. Uzraudzības stratēģijas programmām, ko īsteno trešās personas 4.1.2. Kontroles stratēģijas dažiem atlasītiem ģenerāldirektorātiem un dienestiem 4.1.3. Cilvēkresursu pārvaldības procesi 4.1.4. Informācijas tehnoloģiju pārvaldības procesi 4.1.5. Labāks regulējums 4.1.6. Pārskatīšanas, kurās tiek izvērtēta jaunā iekšējās kontroles satvara īstenošana Komisijā 4.1.7. Citi procesi 4.2. Iekšējās revīzijas dienesta ierobežotie secinājumi 4.3. Vispārējs atzinums par Komisijas finanšu pārvaldību 5. Apspriešanās ar Komisijas finanšu pārkāpumu komisiju

6. Mazināšanas pasākumi saistībā ar iespējamiem interešu konfliktiem (starptautiskie iekšējās revīzijas standarti) — Eiropas Ombuda izmeklēšana 1.Ievads Šajā ziņojumā ir aplūkotas Eiropas Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta 2019. gadā veiktās iekšējās revīzijas Komisijas ģenerāldirektorātos, dienestos un izpildaģentūrās( ), un tas ietver: i) kopsavilkumu par veikto iekšējo revīziju skaitu un veidu, ii) sniegto ieteikumu kopsavilkumu un iii) informāciju par saskaņā ar šiem ieteikumiem īstenoto rīcību. Saskaņā ar Finanšu regulas( ) 118. panta 8. punktu un 247. pantu Komisija pārsūta ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Ziņojuma pamatā ir saskaņā ar Finanšu regulas 118. panta 4. punktu sagatavotais Komisijas iekšējā revidenta ziņojums par 2019. gadā pabeigtajām Iekšējās revīzijas dienesta revīzijām un konsultatīvajiem ziņojumiem( ). 2.Iekšējās revīzijas dienesta uzdevums — pārskatatbildība, neatkarība un objektivitāte Iekšējās revīzijas dienesta uzdevums ir palielināt un aizsargāt organizatorisko vērtību, nodrošinot uz risku pamatotu un objektīvu ticamības apliecinājumu, konsultācijas un vērtējumu. Iekšējās revīzijas dienests palīdz Komisijai sasniegt tās mērķus, ieviešot sistemātisku, disciplinētu pieeju, lai izvērtētu un uzlabotu riska pārvaldības, kontroles un pārvaldības procesu efektivitāti. Tā uzdevumi ietver novērtējuma veikšanu un atbilstošu ieteikumu sniegšanu riska pārvaldības, kontroles un pārvaldības procesa uzlabošanai ar mērķi sasniegt šādus trīs mērķus: i) atbilstošu ētikas normu un vērtību veicināšana organizācijā, ii) organizācijas darbības rezultātu efektīvas pārvaldības un pārskatatbildības nodrošināšana un iii) informācijas par riskiem un kontroli efektīva ziņošana attiecīgām organizācijas daļām. Tādējādi Iekšējās revīzijas dienests tiecas veicināt lietderīgas un efektīvas pārvaldības kultūru Komisijā un tās struktūrvienībās. Iekšējās revīzijas dienesta darbības neatkarība ir noteikta Finanšu regulā un tā nolikumā(), ko pieņēmusi Komisija. Šajā nolikumā ir noteikts, ka Iekšējās revīzijas dienesta revidentiem novērtējuma objektivitātes nodrošināšanas un interešu konflikta novēršanas nolūkā ir jāsaglabā sava neatkarība attiecībā uz pasākumiem un darbībām, ko viņi pārbauda. Ja ir faktiski vai šķietami apdraudēta viņu objektivitāte, būtu jāizpauž informācija par šo apdraudējumu. Iekšējais revidents, ja pats to uzskata par vajadzīgu, var vērsties tieši pie Komisijas priekšsēdētāja un/vai kolēģijas. Iekšējās revīzijas dienests savu darbu veic saskaņā ar Finanšu regulu un Iekšējo revidentu institūta starptautiskajiem iekšējās revīzijas profesionālās prakses standartiem un ētikas kodeksu. Iekšējās revīzijas dienests ziņo Revīzijas progresa komitejai, kā arī sniedz tai darbības atskaites. Iekšējās revīzijas dienests — i) ziņo Revīzijas progresa komitejai par nozīmīgākajām problēmām, kas radušās tā revīzijās, un potenciāliem revidēto procesu uzlabojumiem, ii) sniedz ikgadēju vispārēju atzinumu par finanšu pārvaldības stāvokli Komisijā un iii) ziņo (vismaz reizi gadā) par saviem uzdevumiem un to izpildi, kā noteikts dienesta ikgadējā revīzijas plānā. Šajā ziņojumā citu starpā aplūkoti riska faktori, kontroles jautājumi, korporatīvās vadības aspekti, kā arī citi jautājumi. Revīzijas progresa komiteja atbalsta komisāru kolēģiju to pienākumu izpildē, kas tai paredzēti saskaņā ar Līgumiem, Finanšu regulu un citiem normatīvajiem aktiem. Tā sniedz šo atbalstu: i) nodrošinot Iekšējās revīzijas dienesta neatkarību, ii) uzraugot iekšējās revīzijas darba kvalitāti, iii) nodrošinot, ka Komisijas dienesti pienācīgi ņem vērā iekšējās un ārējās revīzijas ieteikumus, un iv) nodrošinot, ka šiem ieteikumiem seko atbilstoša pēckontrole. Tādējādi Revīzijas progresa komiteja palīdz uzlabot Komisijas efektivitāti un lietderību tās mērķu sasniegšanā. Revīzijas progresa komiteja arī atbalsta kolēģiju Komisijas pārvaldības, riska pārvaldības un iekšējās kontroles prakses pārraudzībā. 2020. gadā tika atjaunināts Revīzijas progresa komitejas nolikums, lai ņemtu vērā to, ka 2019. gada 1. decembrī Komisija uzsāka darbu jaunā sastāvā, kā arī izmaiņas komitejas biedru sastāvā. Iekšējās revīzijas dienests neveic revīziju sistēmām, kuras dalībvalstīs ieviestas ES līdzekļu kontrolei. Šādas revīzijas tiek veiktas pat līdz atsevišķu atbalsta saņēmēju līmenim, un tās veic dalībvalstu iekšējie revidenti, valstu revīzijas iestādes, citi Komisijas ģenerāldirektorāti un Eiropas Revīzijas palāta. Taču Iekšējās revīzijas dienests revidē pasākumus, kurus Komisija veic, lai uzraudzītu un revidētu: i) struktūras dalībvalstīs un ii) citas struktūras, kas atbild par ES līdzekļu izmaksāšanu, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizāciju. Kā noteikts Finanšu regulā, Iekšējās revīzijas dienests šos pienākumus var veikt uz vietas, tostarp dalībvalstīs. 3.Revīzijas darba pārskats 3.1.2019. gada revīzijas plāna izpilde Līdz noteiktajam termiņam, proti, 2020. gada 31. janvārim, atjauninātais 2019. gada revīzijas plāns bija izpildīts 100 % apmērā. Šajā revīzijas plānā bija iekļautas revīzijas Komisijā un izpildaģentūrās( ). Tika pabeigti 155 “uzdevumi” (revīzijas, konsultācijas, pēckontrole un pārbaudes) un vēl viens (iekšējs) projekts, kā arī sagatavoti 160 ziņojumi (tostarp pēckontroles paziņojumi un vadības vēstules)( ). Pabeigto uzdevumu un ziņojumu sadalījums pa veidiem ir atspoguļots turpmākajās diagrammās. Avots: Eiropas Komisijas Iekšējās revīzijas dienests

Sākotnējā 2019. gada plānā bija 44 revīzijas uzdevumi (tostarp revīzijas, pārbaudes un konsultācijas, bet ne pēckontroles pasākumi), ko bija plānots pabeigt līdz noteiktajam termiņam, proti, 2020. gada 31. janvārim. Turklāt plānā bija iekļauti 29 papildu uzdevumi, ko bija plānots uzsākt pirms noteiktā termiņa un pabeigt pēc noteiktā termiņa 2020. gadā. Šo 2019. gada plānu atjaunināja gada vidū. Gan sākotnējo plānu, gan atjaunināto plānu izskatīja Revīzijas progresa komiteja. Iekšējās revīzijas dienests plāno savu revīzijas darbu, pamatojoties uz riska novērtējumu un spēju analīzi. Šī prasība ir noteikta dienesta nolikumā un starptautiskajos standartos, un tā palīdz nodrošināt revīzijas plāna lietderīgu un efektīvu īstenošanu. Pēc tam revīzijas plāna īstenošana tiek regulāri pārraudzīta un tiek veiktas nepieciešamās korekcijas. 3.2.Statistikas dati par Iekšējās revīzijas dienesta ieteikumiem Iekšējās revīzijas dienesta 2019. gadā sniegto ieteikumu skaits ir atspoguļots turpmākajā attēlā( ). Avots: Eiropas Komisijas Iekšējās revīzijas dienests Revidētās struktūras 2019. gadā piekrita visiem 136 ieteikumiem, ko bija sniedzis Iekšējās revīzijas dienests. Attiecībā uz visiem ieteikumiem revidētās struktūras izstrādāja rīcības plānus, kurus iesniedza Iekšējās revīzijas dienestam, un Iekšējās revīzijas dienests tos novērtēja kā apmierinošus. Tika noskaidrots, ka noteiktajā termiņā, t. i., 2020. gada 31. janvārī, revidētās struktūras bija izpildījušas 1704 ieteikumus, proti, 87 % no (daļēji) pieņemtajiem 1949 ieteikumiem( ), kurus Iekšējās revīzijas dienests bija sniedzis laikposmā no 2015. gada līdz 2019. gadam( ). Tādējādi joprojām nav slēgti kopumā 245 ieteikumi (13 %). Avots: Eiropas Komisijas Iekšējās revīzijas dienests No šiem 245 neslēgtajiem ieteikumiem 71 ieteikums ir novērtēts kā “ļoti svarīgs” un 64 ieteikumu īstenošana norit ar aizkavēšanos (t. i., tie nav īstenoti līdz sākotnēji apstiprinātajai īstenošanas dienai). Ieteikumi, kuru īstenošana norit ar aizkavēšanos, veido 3,3 % no visiem 1949 (daļēji) pieņemtajiem ieteikumiem. No šiem 64 ieteikumiem, kuri tiek īstenoti ar aizkavēšanos, 6 ļoti svarīgi ieteikumi ir raksturoti kā tādi, kuru īstenošana ilgstoši kavējas (aizkavēšanās ir ilgstoša, ja ieteikums joprojām nav slēgts vairāk nekā 6 mēnešus pēc sākotnējās īstenošanas dienas). Ļoti svarīgie ieteikumi, kuru īstenošana ilgstoši kavējas, veido 0,3 % no kritisko un ļoti svarīgo pieņemto ieteikumu kopskaita laikposmā no 2015. līdz 2019. gadam (salīdzinājumā ar 0,9 % iepriekšējā pārskata periodā). Avots: Eiropas Komisijas Iekšējās revīzijas dienests Kopumā Iekšējās revīzijas dienests uzskata, ka revīzijas ieteikumu īstenošana ir apmierinoša un salīdzināma ar iepriekšējiem pārskata periodiem. Šī situācija liecina, ka Komisijas dienesti rūpīgi īsteno “kritiskos” un “ļoti svarīgos” ieteikumus un ka tie tādējādi mazina Iekšējās revīzijas dienesta konstatētos riskus. Tomēr uzmanība būtu jāpievērš atsevišķiem ieteikumiem, kuri novērtēti kā “ļoti svarīgi” un kuru īstenošana ir ilgstoši aizkavējusies (t. i., par vairāk nekā sešiem mēnešiem). Ļoti svarīgo un ilgstoši neīstenoto ieteikumu kopsavilkums ir sniegts ziņojuma pielikuma trešajā daļā. Tika sagatavots īpašs ziņojums par iekšējās revīzijas ieteikumu īstenošanu, kuru nosūtīja Revīzijas progresa komitejai. 4.Secinājumi, kuru pamatā ir 2019. gadā veiktais revīzijas darbs 4.1.Secinājums par lietderības revīzijām Lai sekmētu Komisijas uz darbības rezultātiem pamatoto kultūru un tās uzsvaru uz ieguldīto līdzekļu lielāku lietderību, Iekšējās revīzijas dienests 2019. gadā īstenoja divu veidu revīzijas: lietderības revīzijas( ) un revīzijas, kas ietver būtiskus darbības rezultātu aspektus (vispārējas revīzijas). Abu minēto revīziju veidu veikšana bija daļa no Iekšējās revīzijas dienesta 2019.–2021. gada stratēģiskā revīzijas plāna. Iekšējās revīzijas dienests saskaņā ar savu metodiku un paraugpraksi aplūkoja darbības rezultātus netiešā veidā. Tas tika veikts, izvērtējot, vai un kā vadība ir izveidojusi kontroles sistēmas, kas paredzētas tās darbību rezultātu (lietderība un efektivitāte) novērtēšanai un ticamības nodrošināšanai. Izmantojot šo pieeju, Iekšējās revīzijas dienests cenšas pārliecināties, ka ģenerāldirektorāti un dienesti ir izveidojuši atbilstošas darbības rezultātu sistēmas, darbības rezultātu novērtēšanas rīkus, galvenos rādītājus un uzraudzības sistēmas.

Turpmākajās iedaļās ir izklāstīti Iekšējās revīzijas dienesta secinājumi par dažādajiem tā 2019. gadā veikto revīziju aspektiem, kas attiecas uz darbības rezultātiem. 4.1.1.Uzraudzības stratēģijas programmām, ko īsteno trešās personas Iepriekšējos gados Iekšējās revīzijas dienests veica vairākas revīzijas, kurās pievērsās ģenerāldirektorātos un dienestos ieviestajām uzraudzības kārtībām attiecībā uz programmām (un/vai politiku), ko īsteno trešās personas. Piecus gadus pēc kārtas (no 2015. gada līdz 2019. gadam) Iekšējās revīzijas dienests savā vispārējā atzinumā par finanšu pārvaldību ir iekļāvis uzsvērumu par uzraudzības stratēģijām attiecībā uz politiku, ko īsteno trešās personas. 2019. gadā veiktās revīzijas atklāja jauktu ainu, proti, tika konstatētas nepilnības (trijās no piecām 2019. gadā pabeigtajām revīzijām) saistībā ar revidēto uzraudzības stratēģiju efektivitāti. Sīkāks šīs jauktās ainas izklāsts ir sniegts turpmākajās četrās aizzīmēs. ·2019. gadā tika veiktas divas revīzijas Enerģētikas ģenerāldirektorātā un Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorātā. Tajos netika konstatēts pamats kritiskiem vai ļoti svarīgiem ieteikumiem, kas norādītu uz nepilnībām esošajās uzraudzības kārtībās. Tomēr tika konstatēta viena nepilnība revīzijā par Enerģētikas ģenerāldirektorātā ieviestās kontroles stratēģijas izpildi attiecībā uz deleģētajām struktūrām, kuras īsteno kodoliekārtu dezekspluatācijas palīdzības programmu, un šī nepilnība bija saistīta ar tāda priekšfinansējuma dzēšanu, kas nav tieši saistīts ar uzraudzības stratēģijām). ·Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorātā tika veikta viena revīzija attiecībā uz programmu “Eiropas Savienības finansējums novatoriem” (InnovFin). InnovFin ir daļa no darbībām, ko īsteno programmas “Apvārsnis 2020” paspārnē, lai uzņēmumiem un citām organizācijām, kuras veic pētniecību un inovāciju, palīdzētu piesaistīt aizņēmuma finansējumu un pašu kapitāla finansējumu. Tā piedāvā virkni individualizētu aizņēmuma un pašu kapitāla finansēšanas produktu, kā arī tiešus aizdevumus uzņēmumiem, un šīs darbības ir deleģētas Eiropas Investīciju bankai un Eiropas Investīciju fondam. Neskatoties uz to, ka Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorātā ieviestie iekšējās kontroles pasākumi attiecībā uz InnovFin īstenošanas un darbības rezultātu uzraudzību un pārraudzību ir balstīti uz rūpīgi izstrādātu uzraudzības stratēģiju, tika konstatētas nepilnības ģenerāldirektorāta izpildes sistēmā un attiecīgi arī saistībā ar sistēmas efektivitātes novērtēšanai nepieciešamo datu ticamību. ·Lauksaimniecības ģenerāldirektorātā Iekšējās revīzijas dienests konstatēja nepilnības saistībā ar to, cik īsti efektīvi ir augļu un dārzeņu tirgus sistēmas pārvaldības, pārraudzības un uzraudzības procesi. Spēkā esošajam augļu un dārzeņu tirgus sistēmas tiesiskajam regulējumam lielā mērā ir raksturīga subsidiaritāte. Praksē tas nozīmē, ka Komisijai ir ierobežotas iespējas iejaukties šīs sistēmas pārvaldībā. Kopējās lauksaimniecības politikas priekšlikumi laikposmam pēc 2020. gada ir vēl vērienīgāki šajā virzienā. Neskatoties uz visu minēto, Iekšējās revīzijas dienests ir konstatējis trūkumus šādās jomās: i) dalībvalstīm sniegtais atbalsts un norādījumi, ii) no dalībvalstīm saņemtā informācija un iii) augļu un dārzeņu tirgus sistēmas pārraudzība un novērtējums, ko veic ģenerāldirektorāts. ·Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts, Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts un Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāts pastāvīgi pārrauga 2014.–2020. gada darbības programmu īstenošanu, veicot vairākas pārraudzības darbības. Tās ir šādas: i) līdzdalība dalībvalstu pārraudzības komitejās, ii) ikgadējo īstenošanas ziņojumu pārskatīšana, iii) ikgadējo pārskatīšanas sanāksmju rīkošana ar vadošajām iestādēm un iv) lielāka skaita ad hoc darbību veikšana, piemēram, divpusējās sanāksmes ar dalībvalstīm, projektu apmeklējumi un mērķtiecīgs atbalsts dalībvalstīm. Ar šo dažādo pārraudzības darbību palīdzību minētie ģenerāldirektorāti novērtē darbības programmu īstenošanas progresu, nosaka īstenošanas nepilnības un seko tam, kā dalībvalstis tās risina. Nozīmīgs pārraudzības pasākums ir darbības pārskatīšana, kas tika veikta 2019. gada vidū un kuras ietvaros tika vērtēts, vai tiek sasniegti programmu darbības rezultātu satvarā uzskaitītie starpmērķi. Kaut arī kopumā ģenerāldirektorāti efektīvi pārrauga programmu īstenošanu un darbības rezultātus un to darbības pārskatīšana bija labi sagatavota, joprojām pastāv virkne nepilnību attiecībā uz: i) programmu darbības rezultātu novērtēšanu, ii) īstenošanas nepilnību noteikšanu un pēckontroli un iii) Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāta un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāt gadījumā — uz darbības rādītāju ticamību. 4.1.2.Kontroles stratēģijas dažiem atlasītiem ģenerāldirektorātiem un dienestiem Ģenerāldirektorātiem un dienestiem ir jānodrošina no ES budžeta finansēto programmu un projektu likumība, pareizība un pareiza finansiālā pārvaldība. Deleģētie kredītrīkotāji izstrādā kontroles stratēģiju. Šādā stratēģijā ir jāparedz gan ex ante, gan ex post kontroles, kas ļauj iegūt būtisku informāciju ikgadējās ticamības deklarācijas sagatavošanai. Iekšējās revīzijas dienests 2019. gadā šajā jomā veica dažādas revīzijas un atklāja vairākas nepilnības šo procesu izpildē. Šīs nepilnības ir izklāstītas turpmākajās aizzīmēs. ·Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūra ir atbildīga par projektu īstenošanu vides un klimata rīcības programmas ietvaros. Iekšējās revīzijas dienests atklāja, ka, plānojot un izstrādājot savas kontroles darbības, aģentūra neizmantoja ar riskiem saistīto informāciju, lai noteiktu veicamo kontroļu līmeni. Tāpat atklājās, ka aģentūra arī nebija izvērtējusi šo kontroles pasākumu izmaksu lietderību vides un klimata rīcības programmai atsevišķi no citu tās īstenoto programmu kontrolēm, lai gan aģentūra veic vispārēju visu kontroļu izmaksu lietderības novērtēšanu visām tās pārvaldītajām programmām. ·Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorātā Iekšējās revīzijas dienests konstatēja nepilnību ES delegācijās un galvenajā birojā veikto revīziju pārraudzībā un turpmākajos pasākumos. Līdzīga nepilnība tika konstatēta Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu ģenerāldirektorātā: lai gan norādījumi par riska novērtējumu, kas kalpo par pamatu kontroles plāna un ikgadējā revīziju plāna izstrādei, ir labi sagatavoti, joprojām saglabājas nepilnības attiecībā uz revīzijas rezultātu pēckontroli un galveno darbības rādītāju izstrādi. ·Eiropas Civilās aizsardzības un humānās palīdzības operāciju ģenerāldirektorātā Iekšējās revīzijas dienests konstatēja pareizības un pareizas finanšu pārvaldības neatbilstības ex ante kontrolēs pirms galīgā maksājuma veikšanas, kā arī ex post revīzijās. Nepilnības laikus nenovēršot, tās var negatīvi ietekmēt kontroles stratēģijas efektivitāti ilgākā laikposmā. ·Ārpolitikas instrumentu dienests finansē projektus, ar kuriem atbalsta: i) krīžu civilas pārvarēšanas misijas un ii) sagatavošanās, turpmākos un ārkārtas pasākumus, piemēram, kopējās drošības un aizsardzības politikas misijas. Dienests pārliecinās par budžeta izpildi, izmantojot i) ex ante un ex post kontroļu sistēmu un iekšējas pārraudzības procedūras, ii) pārbaudot starp Komisiju un katru kopējās drošības un aizsardzības politikas misiju noslēgtajos nolīgumos noteiktās saistības un iii) konkrētus pasākumus, piemēram, misiju finanšu ziņojumus un ārējās revīzijas. Revidenti konstatēja, ka kavējas misijām piešķirto pilnvaru slēgšana, kā arī neefektīvus risku mazināšanas pasākumus ES budžeta izpildi, kas deleģēta misijai Somālijā, kuras pīlāri netika novērtēti. ·Visbeidzot, Migrācijas un iekšlietu ģenerāldirektorāts, kurš veic arī ex post revīzijas funkciju Tiesiskuma un patērētāju ģenerāldirektorātam, kopumā ir ieviesis nepieciešamos procesus revīzijas darbību pārvaldībai, tostarp grāmatojumu noskaidrošanu. Tomēr pastāv nepilnības revīzijas darba organizācijā un plānošanā, revīzijas plāna un grāmatojumu noskaidrošanas izpildē, kas var praksē ietekmēt šo procesu efektivitāti. Lai gan šīs nepilnības nerada šaubas par ģenerāldirektorāta ticamības deklarāciju, tās liek uzdot jautājumu, vai ģenerāldirektorāts ir spējīgs tās novērst praksē esošās darba organizācijas apstākļos. 4.1.3.Cilvēkresursu pārvaldības procesi Pēdējo gadu laikā Iekšējās revīzijas dienests ir veicis dažādas revīzijas par cilvēkresursu pārvaldības procesiem vairākos Komisijas ģenerāldirektorātos un dienestos. Šajā sakarā Iekšējās revīzijas dienests 2018. gadā nosūtīja Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorātam vadības vēstuli, kurā izklāstīja šajās revīzijās konstatētās izplatītākās problēmas. Kaut arī iepriekšējo cilvēkresursu revīziju ļoti svarīgie ieteikumi ir īstenoti, divās no trim 2019. gadā veiktajām cilvēkresursu revīzijām tika konstatētas iepriekšējos gados atklātās problēmas. Iekšējās revīzijas dienests konstatēja nepilnības uzdevumu un prasmju noteikšanā, darba slodzes novērtēšanā un personāla sadalījumā gan Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorātā, gan Eiropas Birojā krāpšanas apkarošanai. Turklāt Iekšējās revīzijas dienests ieteica Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorātam: i) izstrādāt visaptverošu cilvēkresursu stratēģiju atbilstīgi tā darbības stratēģijai un ii) veikt nepieciešamos darbības pasākumus. Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai jau ir izstrādājis cilvēkresursu stratēģisko plānu. Tajā uzskaitītie mērķi birojam tagad būtu jāpārvērš konkrētās darbībās un pārraudzības pasākumos, kas nodrošina šo darbību efektīvu īstenošanu uz vietas, lai sekmētu biroja darbības mērķu sasniegšanu. Tikmēr Tirdzniecības ģenerāldirektorātā veiktās cilvēkresursu revīzijas nobeigumā netika sniegts neviens kritisks vai ļoti svarīgs ieteikums. Kopīgajā pētniecības centrā veiktajā objekta pārvaldības revīzijā tika atklātas divas problēmas saistībā ar: i) vadību un pārvaldes struktūrām, un ii) pietiekamu personāla komplektāciju un darbinieku zināšanām par objekta pārvaldību un ar infrastruktūru saistītām darbībām. Visbeidzot, efektivitātes un lietderības revīzija Veselības un pārtikas nekaitīguma ģenerāldirektorāta Veselības un pārtikas revīziju un analīzes direktorātā atklāja nepilnības šādās jomās: i) darbībām nepieciešamā personāla komplektēšana, ii) ziņošana par grafiku ievērošanu un iii) darbības rezultātu pārraudzība. Ja šīs nepilnības netiks novērstas, tās var pazemināt spējas sniegt nepieciešamās garantijas, ka dalībvalstīs un eksportētājvalstīs spēkā esošās kontroles sistēmas atbilst normatīvajām prasībām.

Revīzijas apstiprināja, ka cilvēkresursu pārvaldības jomā korporatīvajiem un darbības ģenerāldirektorātiem un dienestiem ir jāpilda savi pienākumi. Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorātam ir būtiska nozīme: i) Komisijas cilvēkresursu politikas izstrādē, ii) plānoto centralizēto instrumentu izstrādē un iii) konkrētu norādījumu, palīdzības un atbalsta sniegšanā ar kontu pārvaldības centru un kopīgu cilvēkresursu pakalpojumu palīdzību. Ģenerāldirektorātiem un dienestiem būtu jāizstrādā un jāīsteno atbilstošas cilvēkresursu stratēģijas, kas veicina šo struktūrvienību mērķu sasniegšanu un novērš konstatētos riskus. Tie to var paveikt, savā līmenī veicot mērķtiecīgas darbības, ņemot vērā individuālo ģenerāldirektorātu un dienestu īpatnības, negaidot korporatīvā līmenī ierosinātu rīcību vai instrumentus. Tas būtu jādara ne tikai ģenerāldirektorātu vai dienestu līmenī, bet arī konkrētu darba procesu līmenī. 4.1.4.Informācijas tehnoloģiju pārvaldības procesi Vairākās informācijas tehnoloģiju revīzijās galvenā uzmanība tika pievērsta informācijas tehnoloģiju projektu vadības praksei. Divās šā temata revīzijās, proti, Informātikas ģenerāldirektorātā un Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātā, netika konstatētas būtiskas darbības problēmas. Tomēr informācijas tehnoloģiju pārvaldības un projektu vadības tematiskajās revīzijās Publikāciju birojā tika atklāta viena problēma, kas bija saistīta ar programmu un projektu pārraudzības vadības praksi. Eiropas Birojā krāpšanas apkarošanai Iekšējās revīzijas dienests konstatēja vairākas kontroles nepilnības attiecībā uz biroja satura pārvaldības instrumentu, it īpaši šā instrumenta izstrādes projekta agrīnajos posmos. Kaut arī šīs nepilnības tika pakāpeniski risinātas, Iekšējās revīzijas dienests uzskatīja, ka tās bija jārisina steidzamības kārtā. Kopumā Eiropas Birojā krāpšanas apkarošanai ieviestie kontroles pasākumi attiecībā uz informācijas tehnoloģiju projektu pārvaldības praksi neļāva gūt pietiekamu pārliecību, ka riski tiek mazināti, turklāt tika konstatētas piecas ļoti svarīgas nepilnības. 4.1.5.Labāks regulējums Dažādās revīzijās tika revidēti vairāki labāka regulējuma aspekti. Tika veiktas šādas revīzijas: i) Komunikācijas tīklu, satura un tehnoloģiju ģenerāldirektorātā veiktā revīzija par labāka regulējuma principu ievērošanu digitālā vienotā tirgus politikas priekšlikumu izstrādē, ii) revīzija par ietekmes novērtējumu Tiesiskuma un patērētāju ģenerāldirektorātā, iii) novērtējumu un pētījumu revīzija Klimata politikas ģenerāldirektorātā un Vides ģenerāldirektorātā un iv) revīzija par ES tiesību aktu īstenošanas pārraudzību Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorātā. Nevienā no uzskaitītajām jomām netika konstatētas būtiskas darbības problēmas, izņemot Vides ģenerāldirektorātu, kuram tika sniegti ieteikumi veikt šādas darbības: i) pastiprināt tā pārraudzības darbības attiecībā uz ārējo darbuzņēmēju darba izpildi, ii) pilnveidot tā dokumentu pārvaldības sistēmu un piekļuvi iepirkumu dokumentiem un iii) uzlabot iepirkumu dokumentu uzraudzību un kvalitātes pārskatīšanu. 4.1.6.Pārskatīšanas, kurās tiek izvērtēta jaunā iekšējās kontroles satvara īstenošana Komisijā Iekšējās revīzijas dienests 2019. gadā sāka veikt pārskatīšanas ar sašaurinātu tematu (sešos ģenerāldirektorātos( )) ar mērķi izvērtēt jaunā iekšējās kontroles satvara īstenošanu Komisijā. Kopumā rezultāti bija apmierinoši, jo nevienā no sešām pārskatīšanām ar sašaurināto tematu netika konstatēts pamats sniegt kritiskus vai ļoti svarīgus ieteikumus. 4.1.7.Citi procesi Komisija izmanto Eiropas statistikas datus, gatavojot ziņojumus ieinteresētajām personām un pārraugot tās galveno politikas virzienu, mērķu un prioritāšu īstenošanas gaitu. Eiropas statistika tiek izmantota arī ārējo ieinteresēto personu pētījumos un lēmumu pieņemšanas procesos. Tādēļ ir svarīgi, lai Eiropas statistika būtu kvalitatīva. Iekšējās revīzijas dienests atklāja, ka kaut arī datu sagatavošanas procesos paredzētās sākotnējās kvalitātes kontroles bija pietiekami ieviestas, Eurostat kvalitātes pārskatīšanas funkcija nebija efektīva. Veselības un pārtikas nekaitīguma ģenerāldirektorāts pārvalda izdevumus, kas paredzēti darbībām un programmām veselības un pārtikas nekaitīguma jomā. Pie tām jāmin dažādu veidu pasākumi, kas saistīti ar dzīvnieku veselību, augu veselību, dzīvnieku labturību, oficiālajām kontrolēm, kā arī informācijas tehnoloģiju aktivitātes. Iekšējās revīzijas dienests konstatēja vairākas nepilnības iekšējās kontroles sistēmā, kas ir pamatā dalībvalstu izmantotās vienības izmaksu metodikas pārskatīšanas procesiem. Šo metodi dalībvalstis izmanto veterināro un augu veselības programmu, kā arī ārkārtas pasākumu finansēšanai. Šīs nepilnības ietvēra trūkumus: procesa organizācijā, iekšējās konsultācijās, ierosināto izmaiņu ietekmes sākotnējā analīzē un novērtējumā, attiecībā uz iekšējās un ārējās komunikācijas laiku, kā arī nepilnības attiecībā uz darbības nepārtrauktības pasākumiem. Vides ģenerāldirektorāts ir iesaistīts vairākās starptautiskās darbībās, lai: mazinātu vides apdraudējumus, popularizētu videi nekaitīgas darbības, samazinātu ES vidisko pēdu, radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem ES un radītu iespējas ES uzņēmumiem ārvalstīs. Tādēļ šo pasaules mēroga problēmu risināšanā liela nozīme ir efektīvai sadarbībai un apņēmībai. Kaut arī kopumā Vides ģenerāldirektorāts ir ieviesis nepieciešamos procesus efektīvai savu starptautisko darbību plānošanai un to prioritāšu noteikšanai, kā arī pienācīgai šo darbību pārraudzīšanai un ziņošanai par tām, Iekšējās revīzijas dienests konstatēja, ka Vides ģenerāldirektorāts nav oficiāli: i) noslēdzis brīvprātīgus partnerattiecību nolīgumus ar Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorātu un ieviesis no tiem izrietošus koordinācijas pasākumus un ii) noteicis pienākumus dažādajiem posmiem individuālā brīvprātīgo partnerattiecību nolīgumu procesā. Visbeidzot, Iekšējās revīzijas dienests veica otro posmu revīzijām par atgūšanas rīkojumu pārvaldību attiecībā uz sodiem konkurences jomā un par atgūšanas rīkojumiem saistībā ar Komisijas koriģējošo kapacitāti. Revīzija norisinājās divos posmos. Pirmais posms ietvēra atgūšanas rīkojumu pārvaldības novērtējumu operatīvajā līmenī vairākos atlasītos ģenerāldirektorātos (revīzijas pirmā posma uzdevums tika pabeigts 2017. gadā), savukārt otrajā posmā bija iesaistīts centrālais līmenis (revīzijas otrā posma uzdevums tika pabeigts 2019. gadā). Revīzijas otrajā posmā tika konstatētas nepilnības maksātnespējas un bankrota gadījumu pārvaldībā centrālajā līmenī, kā arī savstarpējo ieskaitījumu procesā, kas Komisijai dod iespēju atgūt parādus, atskaitot juridisko personu vai konkrētu struktūru parāda summu no maksājumiem. Kaut arī šīs nepilnības būtiski neapdraud atgūšanas procesa efektivitāti, Budžeta ģenerāldirektorātam vajadzētu tās laikus atrisināt, lai paaugstinātu atgūšanas procesa efektivitāti, bet svarīgākais — lai arī turpmāk ES budžets būtu pienācīgi pasargāts. 4.2.Iekšējās revīzijas dienesta ierobežotie secinājumi Iekšējās revīzijas dienests 2020. gada februārī katram( ) ģenerāldirektorātam un dienestam iesniedza ierobežotus secinājumus par iekšējās kontroles stāvokli. Šie ierobežotie secinājumi tika izmantoti attiecīgo ģenerāldirektorātu un dienestu 2019. gada darbības pārskatu sagatavošanā. Tie tika sagatavoti, pamatojoties uz pēdējos trijos gados veikto revīzijas darbu, un aptver visus neslēgtos ieteikumus, ko sniedzis Iekšējās revīzijas dienests un iepriekšējās iekšējās revīzijas struktūras (ciktāl Iekšējās revīzijas dienests ir šos ieteikumus pārņēmis). Iekšējās revīzijas dienesta secinājums par iekšējās kontroles stāvokli attiecas tikai uz tām pārvaldības un kontroles sistēmām, kurām tika veikta revīzija. Secinājumā nav ietvertas sistēmas, kurām Iekšējās revīzijas dienests nav veicis revīziju pēdējos trīs gados. 4.3.Vispārējs atzinums par Komisijas finanšu pārvaldību Kā noteikts Iekšējās revīzijas dienesta nolikumā, dienests sniedz ikgadēju vispārēju atzinumu par Komisijas finanšu pārvaldību. Atzinuma pamatā ir revīzijas darbs, ko Komisijas finanšu pārvaldības jomā pēdējos trijos gados (no 2017. gada līdz 2019. gadam) ir veicis Iekšējās revīzijas dienests. Tajā ņemta vērā arī informācija no citiem avotiem, proti, no Eiropas Revīzijas palātas ziņojumiem. Vispārējais atzinums tiek izdots vienlaikus ar šo ziņojumu un aptver to pašu gadu. Tāpat kā iepriekšējos izdevumos, arī 2019. gada vispārējā atzinumā ir ietvertas iebildes attiecībā uz atrunām, kas iekļautas deleģēto kredītrīkotāju ticamības deklarācijās. Iekšējās revīzijas dienests, gatavojot savu vispārējo atzinumu, ņēma vērā kopīgo ietekmi, ko veido: i) summas, kas novērtētas kā pakļautas riskam, kā norādīts gada darbības pārskatos, ii) koriģējošā kapacitāte, ko apliecina iepriekšējās finanšu korekcijas un atgūtie līdzekļi, un iii) turpmāko korekciju un noslēgumā riskam pakļauto summu aplēses. Ņemot vērā iepriekšējo finanšu korekciju un atgūto līdzekļu apmēru un pieņemot, ka turpmākajos gados korekcijas tiks veiktas salīdzināmā līmenī, ES budžets ir pienācīgi pasargāts gan kopumā (tas var neattiekties uz atsevišķām politikas jomām), gan laika gaitā (reizēm — dažus gadus vēlāk). Vispārējā atzinumā neiekļaujot sīkākas iebildes, Iekšējās revīzijas dienests uzsvēra šādus aspektus: i) ES budžeta izpilde ar Covid-19 pandēmiju saistītās pašreizējās krīzes apstākļos: jāveic padziļināts jauno risku novērtējums, kā arī jānosaka un jāīsteno atbilstoši seku mazināšanas pasākumi. Covid-19 pandēmijas izraisītā veselības, sociālā, ekonomikas un finansiālā situācija var radīt iestādei potenciāli augstus transversālus riskus attiecībā uz ES budžeta izpildi un tās politikas prioritāšu īstenošanu.

Komisija ir atbildīga par ES budžeta izpildi. Tas ietver darbības, kas tika veiktas pirms krīzes (kā daļa no 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas) un attiecībā uz kurām vēl ir jāveic atbilstošas kontroles (it īpaši ex post kontroles), kā arī darbības pašā krīzes laikā saistībā ar ticamības, atbilstības nodrošināšanas un darbības rezultātu aspektiem. Krīzei turpinoties, šie apstākļi rada problēmas, it īpaši attiecībā uz: -budžeta izpildi atbilstīgi piemērojamajam tiesiskajam regulējumam noteikumu un regulējuma mainīguma un attīstības dēļ, steidzamības procedūrām, ārkārtas pasākumu izmantošanu, sarežģītiem finanšu un cilvēkresursu apstākļiem un vai to ierobežotu pieejamību; -apmēru, kādā iespējams veikt nepieciešamās kontroles un pārbaudes Komisijas, dalībvalstu, trešo valstu vai īstenošanas partneru un/vai līdzekļu saņēmēju līmenī loģistikas ierobežojumu dēļ, piemēram, pilnīga un ātra piekļuve informācijai un dokumentācijai, problēmas saistībā ar misiju/pārbaužu uz vietas norisi, kā arī īstenošanas partneru un līdzekļu saņēmēju spēja turpināt savu ierasto darbību; -iespējamo ietekmi uz Komisijas koriģējošo ietekmi tagad un nākotnē ļoti smagās ekonomiskās situācijas dēļ, ar ko nāksies saskarties gan ES, gan valstu līmenī, tostarp galīgo saņēmēju iespējamu bankrotu dēļ, kas var apgrūtināt nepamatoti izmaksāto summu piedziņu. Sniegtā pārliecība par ES budžeta finanšu pārvaldību attiecas uz vairākiem gadiem, un tā ir atkarīga no atbilstošo kontroles stratēģiju izturīguma dažādos līmeņos. To pamatā ir konkrētu programmu un saistīto budžeta operāciju riska novērtējumi, izdevumu ex ante un ex post kontroles, uzraudzības stratēģijas attiecībā uz trešām personām, kuras īsteno politikas virzienus un programmas, apvienojumā ar koriģējošās kapacitātes īstenošanu, lai pasargātu ES budžetu. Lai nodrošinātu budžeta pienācīgu aizsardzību šādu nebijušu problēmu apstākļos, Komisijas ģenerāldirektorātiem un dienestiem būtu i) pienācīgi jāizvērtē Covid-19 pandēmijas radītie riski saistībā ar finanšu pārvaldību un it īpaši attiecībā uz ticamību, tiesiskā regulējuma ievērošanu, daudzgadu sistēmu koriģējošo kapacitāti, kā arī darbības rezultātiem, un ii) jāizstrādā un jāīsteno pietiekami mazināšanas pasākumi, piemēram, jāpielāgo vai jāpārformulē savas kontroles stratēģijas; ii) uzraudzības stratēģijas attiecībā uz trešām personām, kuras īsteno politikas virzienus un programmas. Lai gan Komisija saglabā pilnu atbildību attiecībā uz izdevumu likumības un pareizības, kā arī pareizas finanšu pārvaldības nodrošināšanu (un arī politikas mērķu sasniegšanu), tā savu programmu īstenošanā arvien vairāk paļaujas uz trešām personām. Tas galvenokārt tiek īstenots, deleģējot ES darbības budžeta izpildi vai konkrētus uzdevumus valstīm, kas nav Eiropas Savienībā, starptautiskām organizācijām vai starptautiskām finanšu iestādēm, dalībvalstu iestādēm un aģentūrām, kopuzņēmumiem, ārpussavienības struktūrām un ES decentralizētajām aģentūrām. Turklāt dažās politikas jomās tiek arvien vairāk izmantoti (tiek plānots izmantot) alternatīvus finansēšanas mehānismus, piemēram, finanšu instrumentus, kas Komisijai rada konkrētas problēmas un riskus, uz kuriem ir norādījusi arī Eiropas Revīzijas palāta. Lai pildītu savus vispārējos pienākumus, ģenerāldirektorātiem ir jāpārrauga programmu un politikas pasākumu īstenošana un jāsniedz norādījumi un palīdzība, kad tas ir nepieciešams. Tādēļ tiem ir jāparedz un jāīsteno atbilstoši, efektīvi un lietderīgi pārraudzības, uzraudzības un ziņošanas pasākumi, lai nodrošinātu, ka deleģētie subjekti un citi partneri efektīvi īsteno programmas, atbilstīgi aizsargā ES finanšu intereses un attiecīgā gadījumā ievēro deleģēšanas nolīgumu noteikumus un ka pēc iespējas drīzāk tiek atrisinātas visas konstatētās iespējamās problēmas. Iekšējās revīzijas dienests vairākās 2019. gada revīzijās turpināja ieteikt attiecīgo ģenerāldirektorātu kontroles stratēģijās un uzraudzības mehānismos skaidrāk izklāstīt prioritātes un vajadzību iegūt ticamību par finanšu pārvaldības pareizību šajās ES un ārpussavienības struktūrās. Lai gan pēdējos gados centrālo dienestu līmenī un attiecīgo ģenerāldirektorātu līmenī ir īstenota rīcība ar mērķi mazināt revīzijas darba rezultātā konstatētos riskus, dažās jomās joprojām ir vajadzīgi turpmāki uzlabojumi. Šajā saistībā Komisijas ģenerāldirektorātiem būtu jāturpina centieni konstatēt un izvērtēt ar uzdevumu deleģēšanu trešām personām saistītos riskus un jāveic efektīvi un lietderīgi uzraudzības pasākumi, turpinot attīstīt attiecīgās kontroles stratēģijas. Tas ir būtiski ne tikai darbībām, kas deleģētas saskaņā ar 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmu, bet it īpaši, ņemot vērā, ka nākamajā 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmā gaidāms pašu kapitāla, garantiju un risku dalīšanas instrumentu izmantošanas palielinājums. Iekšējās revīzijas dienests vēros, kā Covid-19 krīze un paļaušanās uz trešām personām programmu īstenošanā ietekmēs esošo un jauno (pārskatīto) daudzgadu finanšu shēmu, atjauninātās politikas prioritātes un Komisijas finanšu pārvaldību. Tas tiks darīts Iekšējās revīzijas dienesta darba ietvaros, atjauninot periodiskos (stratēģisko) risku novērtējumus un no tiem izrietošos revīzijas plānus. 5.Apspriešanās ar Komisijas finanšu pārkāpumu komisiju Atbilstīgi Finanšu regulas 143. pantam izveidotā paneļkomiteja( ) 2019. gadā nebija konstatējusi nevienu sistēmisku problēmu, par kuru tai ir paredzēts sniegt Finanšu regulas 93. pantā minēto atzinumu. 6.Mazināšanas pasākumi saistībā ar iespējamiem interešu konfliktiem (starptautiskie iekšējās revīzijas standarti) — Eiropas Ombuda izmeklēšana Iekšējās revīzijas dienesta pašreizējais ģenerāldirektors un Komisijas iekšējais revidents Manfred Kraff stājās amatā 2017. gada 1. martā. Pirms tam Manfred Kraff bija Komisijas Budžeta ģenerāldirektorāta ģenerāldirektora vietnieks un grāmatvedis. Saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem( ) 2017. gada 7. martā pēc iecelšanas ģenerāldirektora un iekšējā revidenta amatā Manfred Kraff izdeva norādījumus par pasākumiem, kas ir jāievieš, lai mazinātu un/vai novērstu jebkādu iespējamu vai šķietamu interešu konfliktu Iekšējās revīzijas dienesta revīzijas darbā saistībā ar viņa iepriekšējiem pienākumiem. Šo pasākumu piemērošanas termiņš tika pagarināts 2018. gadā (uz laikposmu līdz 2019. gada 1. martam), 2019. gadā (līdz 2020. gada 1. martam) un 2020. gadā (līdz 2021. gada 1. martam) ar Manfred Kraff 2018. gada 1. martā, 2019. gada 1. martā un 2020. gada 2. martā izdotajiem norādījumu paziņojumiem visam Iekšējās revīzijas dienesta personālam. Saskaņā ar šiem pasākumiem Manfred Kraff neiesaistīsies tāda revīzijas darba uzraudzīšanā, kas ir saistīts ar darbībām, par kurām viņš bija atbildīgs pirms amata ieņemšanas Iekšējās revīzijas dienestā. Ar šādiem gadījumiem saistītā revīzijas darba uzraudzība galu galā tika (vai tiks) uzticēta Iekšējās revīzijas dienesta bijušajam ģenerāldirektora pienākumu izpildītājam (no 2016. gada septembra līdz 2017. gada februārim) un Iekšējās revīzijas dienesta pašreizējam direktoram Jeff Mason (IAS.B, revīzija Komisijā un izpildaģentūrās I). Pasākumi arī paredzēja, ka par šiem norādījumiem un to īstenošanu tiktu informēta Revīzijas progresa komiteja un ka Jeff Mason vērsīsies pie Revīzijas progresa komitejas saistībā ar jebkādas tādas situācijas novērtēšanu, kuru varētu uzskatīt par situāciju, kas skar Manfred Kraff neatkarību vai objektivitāti. Šajos gadījumos Manfred Kraff atturētos no saistītā revīzijas darba uzraudzības. Ieviestos pasākumus ar Revīzijas progresa komiteju apsprieda tās 2018. gada marta sanāksmē. Komiteja uzskatīja, ka Iekšējās revīzijas dienesta izstrādātie pasākumi atbilstīgi novērš interešu konflikta risku saskaņā ar starptautiskajiem standartiem un paraugpraksi. Turklāt komiteja ar gandarījumu norādīja, ka attiecīgajās revīzijās tika praktiski īstenoti pasākumi organizatoriskās neatkarības nodrošināšanai. Revīzijas progresa komiteja šo pasākumu īstenošanu 2018. gadā novērtēja savās 2019. gada janvāra (sagatavošanas grupa), 2019. gada marta un 2020. gada marta (sagatavošanās grupa) sanāksmēs. Komiteja ar gandarījumu norādīja, ka šie pasākumi bija īstenoti praksē vairākās revīzijās, un uzskatīja, ka tā ir paraugprakse iekšējā revidenta profesijas jomā.