LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 350/10

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2015/C 350/13)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2)

FRANKFURTER GRÜNE SOSSE / FRANKFURTER GRIE SOß

EK Nr.: DE-PGI-0005-0884-13.7.2011.

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Nosaukums

Frankfurter Grüne Soße / Frankfurter Grie Soß

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Vācija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība.

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Frankfurter Grüne Soße / Frankfurter Grie Soß ir svaigu garšaugu maisījums, kas sastāv no septiņu garšaugu – ārstniecības gurķenes (Borago officinalis), lapu kārveles jeb dārza suņburkšķa (Anthriscus cerefolium var. sativus), kressalātu jeb dārza cietķērsas (Lepidium sativum), pētersīļu (Petroselinum crispum), mazās brūnvālītes (Sanguisorba minor), pļavas skābenes (Rumex acetosa) un maurloka (Allium schoenoprasum) – svaigajām lapām, stublājiem un dzinumiem.

Tas ir dabīgs produkts, kura sastāvdaļas, lielums, virsma, struktūra un krāsa var atšķirties atkarībā no gadalaika un līdz ar to no gaismas daudzuma, temperatūras un citiem ar laikapstākļiem saistītajiem dabas faktoriem.

Svaigo garšaugu maisījumā Frankfurter Grüne Soße / Frankfurter Grie Soß drīkst būt tikai svaigas lapas, stublāji un dzinumi.

Petroselinum crispum, Borago officinalis, Rumex acetosa un Anthriscus cerefolium var. sativus veido apmēram 75 % no garšaugu maisījuma svara, taču Allium schoenoprasum, Sanguisorba minor un Lepidium sativum svaigās lapas, laksti un dzinumi atbilst apmēram 25 % svara procentiem. Svaigo garšaugu maisījuma atsevišķo sastāvdaļu kvantitatīvais salikums un svara proporcijas var atšķirties atkarībā no gadalaika un dabiski mainīgajām atsevišķo sugu bioloģiskajām īpašībām. Nevienas atsevišķās sugas augi nedrīkst pārsniegt 30 % maisījuma svara. Turklāt garšaugu Petroselinum crispum, Borago officinalis, Rumex acetosa un Anthriscus cerefolium var. sativus atsevišķais īpatsvars nedrīkst būt mazāks par 8 %, savukārt Allium schoenoprasum, Sanguisorba minor un Lepidium sativum, kas dažos gadalaikos izceļas ar sevišķi intensīvu garšu, atsevišķais īpatsvars nedrīkst būt mazāks par 3 % no garšaugu maisījuma sastāva.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Minētajiem septiņiem Frankfurter Grüne Soße / Frankfurter Grie Soß garšaugiem jābūt audzētiem (klajā laukā vai segtās platībās) noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, turpat arī jātiek ievāktām svaigajām lapām, stublājiem un dzinumiem. Uz laiku drīkst izmantot Petroselinum crispum, kas audzēts arī ārpus noteiktā ģeogrāfiskā apgabala, ja tur ir radusies neparedzēta situācija (piemēram, negaidītas un pārejošas piedāvājuma svārstības laikapstākļu radītu ražas zudumu dēļ). Tādā gadījumā jānodrošina, lai šis garšaugs ne vēlāk kā 36 stundās pēc ievākšanas svaigā veidā būtu pievienots garšaugu maisījumam un safasēts noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Šis 36 stundu termiņš attiecas tikai uz Petroselinum crispum, ņemot vērā konkrētā garšauga īpašības un ģeogrāfiskajā apgabalā sevišķi labi izveidoto tehnisko infrastruktūru (starptautiska lidosta un nepārtraukta aukstuma ķēde). Nav atļauts maisījumam pievienot citus garšaugus, kas audzēti ārpus ģeogrāfiskā apgabala. Tiem allaž jābūt audzētiem noteiktā ģeogrāfiskā apgabala dārzniecībās.

Frankfurter Grüne Soße / Frankfurter Grie Soß maisījumu veido, ar rokām saliekot atsevišķās sastāvdaļas (septiņus garšaugus). Tam, tāpat kā iesaiņošanai sainīšos, jānotiek noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Frankfurter Grüne Soße / Frankfurter Grie Soß atsevišķo augu lapas un stublāji tiek tradicionālā veidā ar rokām salikti paralēli (cits citam virsū un līdzās), saudzējot lapu struktūru, kompakti sarullēti un ietīti īpašā, necaurspīdīgā un no iekšpuses ūdensnecaurlaidīgā papīrā. Šādi sainīši tiek veidoti, ievērojot maisījuma atsevišķo sastāvdaļu proporcijas un sastāvu.

Automatizēta vai mehanizēta Frankfurter Grüne Soße / Frankfurter Grie Soß sainīšu veidošana nav iespējama, jo pakošanas iekārtas vai tamlīdzīgi agregāti nelabvēlīgi ietekmē augu aromātu. Tikai īpaši saudzējošā roku darbā (līdzīgi kā amatniecībā) cita citai virsū un līdzās sakārtotās svaigo garšaugu nesagrieztās lapas, dzinumi un stublāji saglabā savu īpašo aromātu līdz garšaugu pārstrādei ēdienā, sasmalcinātā veidā piešķirot sagatavotajam ēdienam raksturīgu un neatkārtojamu garšu, ko papildina svaigo sastāvdaļu īpašā konsistence.

Frankfurter Grüne Soße / Frankfurter Grie Soß pārdod kā tradicionālu grieztu svaigu un veselu garšaugu maisījumu sainīšos, kas sver vismaz 250 g. Šāds 250 g tradicionālais iesaiņojums allaž ir ticis piedāvāts galapatērētājiem Frankfurtes novadā. Lielākiem patērētājiem pārdod lielākus sainīšus (piemēram, 1 kg vai 5 kg).

3.7. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Iesaiņojumam, kuram izmantots 3.6. punktā minētais īpašais papīrs, ārpusē obligāti jābūt uzrakstam ar zaļiem drukātiem burtiem Frankfurter Grüne Soße vai alternatīvi Frankfurter Grie Soß un jābūt uzskaitītiem visiem septiņiem garšaugiem. Zemāk jābūt labi salasāmam uzrakstam frische Kräuterkomposition zur Zubereitung der “Grünen Soße” (svaigu garšaugu maisījums zaļās mērces pagatavošanai).

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpst Frankfurte pie Mainas un pilsētas un pagasti, kas ar to robežojas, proti, Oberurzela, Bādhomburga, Karbene, Bādfilbela, Nīderdorfeldene, Maintāle, Ofenbaha pie Mainas, Neiizenburga, Mērfeldene-Valldorfa, Riselsheima, Raunheima, Kelsterbaha, Hatersheima, Kriftela, Hofheima, Kelkheima, Līderbaha, Zulcbaha, Švalbaha, Ešborna un Šteinbaha.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Frankfurtē ir ļoti senas mazapjoma dārzkopības tradīcijas, kas izskaidrojamas ar teritorijas politiskajām robežām un rakstos pirmoreiz ir minētas jau 1215. gadā. Turpmāko gadsimtu laikā lielie lauksaimniecības uzņēmumi pārcēlās tālāk no pilsētas. Vietējo mantojuma tiesību ietekmē lauki tika sadalīti arvien sīkākos zemesgabalos. Šajos dažkārt visai niecīgajos lauciņos gadsimtu gaitā attīstījās īpašu garšaugu sugu un šķirņu audzēšana — piemēram var minēt kaut vai mazo brūnvālīti, kas ārpus Frankfurtes tikpat kā nav izplatīta.

Svaigo garšaugu patēriņu un līdz ar to arī audzēšanu Frankfurtē ne vēlāk kā XIX gadsimta beigās sāka būtiski ietekmēt visai lielās ebreju diasporas kulinārijas tradīcijas.

Vēl viena īpatnība ir Frankfurtes garšaugu audzētāju īpašās zināšanas. Tikai viņi zina, kā veidot svaigo garšaugu maisījuma sainīti, lai līdzsvarotos to mainīgās īpašības un sastāvs un patērētājs tādējādi varētu baudīt harmonisku garšu. Lai iegūtu tradicionālo produktu, turpmākajā apstrādē ir svarīgi tādi faktori kā gadalaiku maiņas un dažādo audzēšanas apstākļu radītā ietekme, atsevišķo garšaugu pieejamība pārmaiņus zem klajas debess un segtās platībās, kā arī to krāsa, garšas intensitāte un aromāts (tas viss izpaužas produkta konsistencē).

5.2. Produkta specifika

Produkts Frankfurter Grüne Soße / Frankfurter Grie Soß” ir noteiktā ģeogrāfiskā apgabala patērētāju iecienīts tradicionāls svaigu garšaugu maisījums, kas ir svarīga sastāvdaļa dažādu ēdienu gatavošanā un līdz ar to ir ieguvis lielu vērtību kulinārajās tradīcijās.

No XX gadsimta divdesmitajiem līdz piecdesmitajiem gadiem Frankfurter Grüne Soße / Frankfurter Grie Soß nostiprinājās kā svaigo garšaugu maisījuma nosaukums, ko lietoja atsevišķi no gatavā ēdiena Grüne Soße (zaļā mērce) nosaukuma. Tas galvenokārt izskaidrojams ar to, ka minētajā laikā uz iesaiņojuma konsekventi sāka parādīties apzīmējums Frankfurter Grüne Soße / Frankfurter Grie Soß.

Kopš tā laika palielinājās arī garšaugu sainīšu pārdošanas apjoms apkārtējos novados, taču tirgū bija pieejams arī garšaugu maisījums Kasseler Grüne Soße ar citu sastāvu, tāpēc Frankfurter Grüne Soße / Frankfurter Grie Soß arvien vairāk ieviesās kā atsevišķs apzīmējums, ar ko pārdeva svaigu garšaugu maisījumu dažādu ēdienu pagatavošanai. Ģeogrāfiskā apgabala sabiedrībā un kultūrā Frankfurter Grüne Soße / Frankfurter Grie Soß no paaudzes paaudzē daudzējādā ziņā ir nostabilizējies kā reģionāls produkts, kas pauž vietējo identitāti. Garšaugu audzētāji ir iemantojuši īpašas zināšanas par atsevišķo garšaugu audzēšanu un ievākšanu, kā arī neatkārtojamu zinātību, kā no septiņiem atsevišķiem garšaugiem izveidot nevainojami harmonisku kompozīciju. Šī prasme daudzās ģimenēs ir nodota no paaudzes paaudzē un rod izpausmi dažādās izstādēs, pieminekļos (piemineklis zaļajai mērcei) un muzejos (Oberrādes dārzkopības muzejs), kā arī īpašā kultūras festivālā (Grüne Soße Festival – Zaļās mērces festivāls).

Daudzi Frankfurtes iedzīvotāji jau vairākās paaudzēs uzskata, ka vietējais svaigo garšaugu maisījums Frankfurter Grüne Soße / Frankfurter Grie Soß ir svarīgs viņu identitātes apziņai. Tas izpaužas, piemēram, tādējādi, ka Frankfurter Grüne Soße / Frankfurter Grie Soß, ko šajā ģeogrāfiskajā apgabalā uz vietas, netālu no patērētājiem, ražo roku darbā, kā īpašs svaigu garšaugu maisījums visai bieži tiek minēts avīžu rakstos un televīzijā un arī apspriests internetā, izpelnoties pozitīvus komentārus un stiprinot vietējās identitātes apziņu. Svaigo garšaugu maisījuma nozīmi apliecina arī Horsta Nopensa romāns “Septiņu zālīšu dēkainais ceļojums” (Horst Nopens, Die abenteuerliche Reise der sieben Kräuter), Frankfurtes Tautas augstskolas publikācija “Tāds bija [šis] laiks” ([Des] war die Zeit), dažādie reģionālā TV kanāla HR raidījumi, kā arī dažādas mākslinieku, kultūras darbinieku un Frankfurtes pilsētas izdotas publikācijas par tēmu “Septiņas zālītes – Frankfurtes zaļā mērce” (Sieben Kräuter müssen es sein – Die Frankfurter Grüne Soße).

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Ģeogrāfiskais apgabals ir ne tikai vieta, kur daudzās paaudzēs nelielās platībās ir audzēti šajā maisījumā izmantotie garšaugi, bet arī Frankfurter Grüne Soße / Frankfurter Grie Soß galvenais noieta un patēriņa tirgus. Ilggadīgās attiecības starp garšaugu audzētājiem un patērētājiem (privātie pircēji un kulinārijas nozare) ir veidojušas no paaudzes paaudzē pārmantotu izpratni par to, kādam īsti jābūt produktam Frankfurter Grüne Soße / Frankfurter Grie Soß. Šīs īpašās zināšanas ir uzkrājuši un līdz mūsdienām saglabājuši tikai Frankfurtes garšaugu audzētāji, un tās nav atrodamas nekur citur.

Viņu īpašās zināšanas par to, kad, kā un ar kādiem paņēmieniem ievākt garšaugus, no kādām sastāvdaļām veidot garšaugu maisījumu, un atsevišķo garšaugu īpašības (sevišķi aromāts, krāsa un garša), ko papildina 5.1. punktā minētie ģeogrāfiskie faktori un 3.5. punktā aprakstītie garšvielu maisījuma veidošanas principi, ir radījuši situāciju, ka svaigu garšaugu audzēšanu vietējā mērogā šajā ģeogrāfiskajā apgabalā uzskata par kultūras vērtību, kas tiek nodota nākamajām paaudzēm. Svaigo garšaugu maisījums Frankfurter Grüne Soße / Frankfurter Grie Soß ir nozīmīga kultūras vērtība, kas jāsaglabā.

Frankfurtes apgabala ģeogrāfiskais stāvoklis un reģionālais pieprasījums ir sekmējuši svaigo garšaugu Frankfurter Grüne Soße / Frankfurter Grie Soß senās audzēšanas tradīcijas, kuras allaž ir papildinājusi ēdiena Grüne Soße (zaļā mērce) lielā nozīme reģionālajā virtuvē.

Turklāt Frankfurter Grüne Soße / Frankfurter Grie Soß būtiska iezīme ir tāda, ka katrā ģimenē un katram pavāram ir sava individuālā recepte, kā garšaugus pārstrādāt gatavajā ēdienā ar nosaukumu “zaļā mērce”.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (3) 5. panta 7. punkts)

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/41038

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3) Sk. 2. zemsvītras piezīmi.