LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 179/40

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2013/C 179/10

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret grozījumu pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

GROZĪJUMU PIETEIKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2)

GROZĪJUMU PIETEIKUMS SASKAŅĀ AR 9. PANTU

“JAMÓN DE TREVÉLEZ”

EK Nr.: ES-PGI-0105-0997-11.05.2012

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Produkta specifikācijas nodaļa, kurā izdarīti grozījumi

—  Produkta nosaukums — ☒ Produkta apraksts —  Ģeogrāfiskais apgabals — ☒ Izcelsmes apliecinājums — ☒ Ražošanas metode —  Saikne —  Marķēšana — ☒ Valsts prasības — ☒ Citus (precizēt)

2. Grozījuma(-u) veids

— ☒ Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā —  Grozījumi reģistrēta ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums —  Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi —  Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts)

3. Grozījums(-i)

3.1. Tradicionālā termina “īpašs nosaukums” (“Denominación Específica”) aizstāšana visā dokumentā ar terminu “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” (“Indicación Geográfica Protegida”)

PAMATOJUMS. Padomes 1992. gada 14. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2081/92 8. pants paredz iespēju izmantot norādes ACVN/AĢIN vai līdzvērtīgas tradicionālās valstu norādes (atbilstošās norādes ar 1994. gada 25. janvāra rīkojumu 1994. gada 27. janvārī tika publicētas Spānijas “Oficiālajā Vēstnesī” Nr. 23). Pašreizējie tiesību akti neparedz iespēju izmantot valstu tradicionālos terminus. Atļautas ir tikai Kopienas norādes vai simboli, kā paredzēts 2006. gada 20. marta Regulas (EK) Nr. 510/2006 8. panta 2. punktā. Šis noteikums ir stājies spēkā no 2009. gada 1. maija un nekādā gadījumā neattiecas uz produktiem, kas jau tika tirgoti pirms minētā datuma.

3.2. Produkta apraksts – sāļums (B punkts – produkta apraksts)

Pašreizējā punktā:

“Sāļums – izteikts ar nātrija hlorīda 10 % maksimālo saturu sausā beztauku ekstraktā, veicot analīzi šķiņķa šķērseniskajā daļā 4 cm attālumā no augšstilba galvas un bez ādas.”

terminu “sausā beztauku ekstraktā” aizstāj ar terminu “dabiskā paraugā”.

PAMATOJUMS. Pašlaik nav konstatēts, ka rezultāti būtu atkarīgi no parauga veida, un, tā kā analīze, kas veikta sausā beztauku paraugā, nepārprotami nenorāda patērētājam, kādu sāls daudzumu viņš uzņem, lietojot pārtikā šo produktu, ir pieņemta reālistiskāka nomenklatūra, kuru vieglāk saprast. No patērētāja viedokļa, ar šo metodi var precīzāk izmērīt sāļuma vai nesāļuma sajūtas intensitāti, salīdzinot ar metodi, ko izmanto sausam beztauku paraugam, kurš nekādā gadījumā neatbilst tirdzniecībā esošajam produktam.

Līdz ar parauga veida maiņu nātrija hlorīda maksimālais saturs mainās no 10 % (sausā beztauku ekstraktā) uz 5 % (dabiskā paraugā), ņemot vērā, ka “Jamón de Trevélez” ir raksturīga infiltrētu tauku klātbūtne (no 5 līdz 10 % atbilstoši šķiņķa veidam) un vidēji 50 % kopējā mitruma.

Teikuma galīgā redakcija ir šāda:

“Sāļums – izteikts ar nātrija hlorīda 5 % vai zemāku maksimālo saturu dabiskā paraugā, veicot analīzi šķiņķa šķērseniskajā daļā 4 cm attālumā no augšstilba galvas un bez ādas.”

3.3. Kvalificēšanas posms. Elementi, kas apliecina produkta sagatavošanu apgabalā (D punkts)

Pašreizējā punktā:

“Šķiņķa galīgā kvalificēšana notiek pēc pēdējās kontroles un pārbaudes, kurā izvērtē šķiņķa apjoma zudumu un žāvēšanas ilgumu, kā arī kvalitatīvās īpašības, jo katram gabalam ir jāuzspiež zīmogs ar numuru, kas tam piešķirts produkta pieņemšanas laikā.”

teikuma beigu daļu “produkta pieņemšanas laikā” aizstāj ar “produkta sagatavošanas procesa laikā”.

PAMATOJUMS. Šis punkts ir grozīts, ņemot vērā, ka ir mainījusies sistēmiskā darba organizācija; agrāk zīmogs tika uzspiests produkta sākotnējās kvalificēšanas laikā pieņemšanas brīdī un reizēm sagatavošanas posmā bija jāizņem vairāki zīmogi, galu galā konstatējot, ka nav izpildītas prasības, kas izvirzītas “Jamón de Trevélez”. Pašlaik numura zīmogs tiek uzspiests, veicot produkta galīgo kvalificēšanu, kas notiek produkta sagatavošanas procesa laikā.

Procesa sākumposmā nav iespējams zināt, vai šis produkts atbildīs specifikācijas prasībām.

3.4. Ražošanas metode. Produkta ražošana (E punkts). Sagatavošanas posms – sālīšana

Svītro šādu punktu:

“Sālīšanas process notiek tikai laikā no oktobra līdz martam ieskaitot. Tomēr, atkarībā no laikapstākļiem, Regulatīvā padome var atļaut šo termiņu pagarināt vai saīsināt”.

PAMATOJUMS. Šis punkts, kas aizliedza uzsākt šķiņķa sagatavošanu laikā no aprīļa līdz septembrim, ir svītrots, jo spēkā esošais regulējums higiēnas un veselības aizsardzības jomā, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku, paredz, ka sālīšanai ir jānotiek kontrolētos temperatūras apstākļos, lai novērstu patogēnu mikroorganismu attīstību. Ja šie apstākļi tiek kontrolēti, produkta sagatavošana var sākties jebkurā gada brīdī. Tādēļ nav nepieciešams saņemt pastāvīgu atļauju no Regulatīvās padomes, lai pagarinātu termiņu, ņemot vērā, ka to vairs nenosaka laikapstākļi, jo apstākļi tiek kontrolēti.

3.5. Ražošanas metode. Produkta ražošana (E punkts). Sagatavošanas posms – pēcsālīšana

Punktā:

“Pēc tam gabali nonāk pēcsālīšanas posmā, kas norit dabiskā vidē un kā rezultātā notiek lēna un pakāpeniska šķiņķa dehidrēšanās, kas veicina arī sāls vienmērīgu izkliedēšanos gabala muskuļaudu masā.”

svītro vārdus “kas norit dabiskā vidē un”.

PAMATOJUMS. Esošie tiesību akti un visi pētījumi un aptaujas, kas veiktas par šo būtisko šķiņķa ražošanas posmu, apliecina faktu, ka “pēcsālīšanas posmam” ir jānorit kontrolētas temperatūras un mitruma apstākļos, lai visu laiku nodrošinātu produkta nekaitīgumu.

Punktā:

“Regulatīvā padome izņēmuma kārtā un atkarībā no meteoroloģiskajiem apstākļiem var atļaut šā procesa norisi kontrolētā temperatūrā un relatīvajā mitrumā (temperatūrā no 3 līdz 7 °C un relatīvajā mitrumā no 75 līdz 85 %). Procesa maksimālais ilgums ir 30 dienas.”

svītro šādu teikumu: “Regulatīvā padome izņēmuma kārtā un atkarībā no meteoroloģiskajiem apstākļiem var atļaut šā procesa (…).”

PAMATOJUMS. Nevis Regulatīvā padome, bet esošie tiesību akti un visi pētījumi un aptaujas, kas veiktas par šo būtisko šķiņķa ražošanas posmu, apliecina faktu, ka “pēcsālīšanas posmam” ir jānorit kontrolētas temperatūras un mitruma apstākļos, lai visu laiku nodrošinātu produkta nekaitīgumu un aukstuma ķēdes nepārtrauktību.

Iepriekšējam punktam pievieno šādu teikumu: “šie temperatūras un mitruma apstākļi mainās līdz ar procesa virzību un atbilstoši tam un pakāpeniski pielāgojas apstākļiem, kas valda dabiskajā žāvēšanā, atkarībā no gadalaika”.

PAMATOJUMS. Mērķis ir novērst aukstuma ķēdes pārtraukšanu starp pēcsālīšanu un dabisko žāvēšanu saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu.

Teikumu “Procesa maksimālais ilgums ir 30 dienas.” groza, izsakot šādā redakcijā: “Procesa maksimālais ilgums ir 90 dienas.”

PAMATOJUMS. Šķiet, ka 30 dienu periods, kas specifikācijā noteikts attiecībā uz pēcsālīšanas posmu, ir sasaistīts ar periodu, kad augšstilbus iemērc sālījumā, un tas var notikt tikai laikā no oktobra līdz martam un atkarībā no laikapstākļiem, tādēļ šķiņķiem ir jāpaliek pēcsālīšanas procesā vismaz 30 dienas tajos mēnešos, kad temperatūra un mitrums var būt vispiemērotākie, tādējādi ļaujot uzsākt nākamo posmu – žāvēšanu – līdzīgos temperatūras un mitruma apstākļos.

3.6. Pārbaudes struktūra (G punkts)

G punkta virsrakstu “Pārbaudes struktūra” groza, izsakot šādā redakcijā: “Specifikācijas ievērošanas pārbaude”, un dokumenta tekstā svītro visas atsauces uz iepriekšējo virsrakstu. Pievieno arī šādus punktus:

“Specifikācijas ievērošanas pārbaudi pirms produkta laišanas tirdzniecībā veic saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 510/2006 (2006. gada 20. marts). Norīkotā kompetentā iestāde, kas atbild par pārbaudēm, ir Dirección General de Calidad, Industrias Agroalimentarias y Producción Ecológica de la Consejería de Agricultura, Pesca y Medio Ambiente de la Junta de Andalucía – C/ Tabladilla, s/n – 41071, Séville – tālr. +34 955032278 – fakss +34 955032112 – e-pasts: dg-ciape.sscc.capma@juntadeandalucia.es Informāciju par iestādēm, kas atbild par specifikācijas nosacījumu izpildes pārbaudēm, var iegūt šādā adresē: http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal/areas-tematicas/industrias-agroalimentarias/calidad-y-promocion-agroalimentaria/denominaciones-de-calidad/jamones-y-paletas.html Īpaši uzdevumi ir tie, kas izriet no specifikācijas ievērošanas pārbaudēm pirms produkta laišanas tirdzniecībā.”

PAMATOJUMS. Piedāvātās redakcijas pieņemšana ļaus novērst šā punkta novecošanu.

Piedāvātā redakcija paredz precizējumus attiecībā uz kompetento iestādi un sniedz atsauci uz tās tīmekļa vietni, kurā norādītas iestādes, kas atbild par specifikācijas ievērošanas pārbaudēm.

3.7. Valstu juridiskās prasības (I punkts)

Šis punkts ir grozīts, lai pielāgotos piemērojamajam regulējumam, kas pašlaik ir spēkā, tostarp ES tiesību aktiem.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (3)

“JAMÓN DE TREVÉLEZ”

EK Nr.: ES-PGI-0105-0997-11.05.2012

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Nosaukums

“Jamón de Trevélez”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Spānija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.2. grupa. Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

Mājlopu tips, kas piemērots, lai ražotu gabalus, kuri paredzēti ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Jamón de Trevélez” apzīmētā šķiņķa sagatavošanai, ir radīts, krustojot Landrace, Large–White un Duroc–Jersey šķirnes.

Šķiņķim ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Jamón de Trevélez” ir šādas īpašības:

— noapaļota forma ar ādu un cilni;

— minimālo žāvēšanas ilgumu (14, 17 vai 20 mēneši) nosaka atkarībā no šķiņķa svara svaigā veidā;

— sarkana krāsa, spīdums izcirtnī, un tauki īpaši dziļi iesūkušies muskuļaudu masā;

— gaļa ar maigu un nedaudz sāļu garšu;

— sāļums dabiskā paraugā, izteikts nātrija hlorīda satura procentos, ir ≤ 5. Sāļuma tests ilgst ne ilgāk kā vienu mēnesi, skaitot no datuma, kad šķiņķis atbilst visām prasībām, lai to varētu klasificēt kā “Jamón de Treveléz”;

(analīzi veic šķiņķa šķērseniskajā daļā 4 cm attālumā no augšstilba galvas un bez ādas).

Taukiem ir krēmveida konsistence, tie ir spīdīgi, dzeltenīgi baltā krāsā, ar patīkamu smaržu un garšu.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Gabali, kuri paredzēti ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Jamón de Trevélez” apzīmētā šķiņķa sagatavošanai, ir iegūti no mājlopiem, kas izaudzēti, krustojot Landrace, Large–White un Duroc–Jersey šķirni.

Lai sagatavotu aizsargāto šķiņķi, var izmantot tikai gabalus, kuru zemādas tauku slāņa biezums ir šāds:

— vismaz 1 cm kopā ar infiltrētajiem taukiem – gabaliem, kuri vieglāki par 12,3 kg;

— vismaz 1,5 cm kopā ar infiltrētajiem taukiem – gabaliem, kuru svars ir no 12,3 kg līdz 13,5 kg;

— vismaz 2 cm – gabaliem, kuri smagāki par 13,5 kg.

Gabalus iegūst no kastrētiem vīriešu kārtas īpatņiem vai no mātītēm.

Šķiņķus ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Jamón de Trevélez” var sagatavot tikai no gabaliem, kuru pH pusplēvainā muskuļa apvidū ir robežās no 5,5 līdz 6,4; to nosaka vismaz 24 stundas pēc dzīvnieka nokaušanas.

Augšstilba svars svaigā veidā ir lielāks par 11,3 kg.

No kautuves uz žāvēšanas un nogatavināšanas iekārtām gabalus vienmēr pārved transportlīdzekļos, kas atbilst spēkā esošajām prasībām, un tā, lai temperatūra gabalu vidučos būtu robežās no 1 līdz 3 °C, bet 1 cm dziļumā – zemāka par 4 °C, kad tos ieved sālīšanas novietnē.

Sālīšanai izmanto jūras sāli bez piedevām.

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

Nav attiecināms.

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

1. Sālīšana.

2. Mazgāšana.

3. Pēcsālīšana.

4. Žāvēšana un nogatavināšana.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Nav attiecināms.

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai

Marķējumā obligāti jāiekļauj apzīmējums “Indicación Geográfica Protegida “Jamón de Trevélez”” (aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Jamón de Trevélez”).

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Jamón de Trevélez” produktu sagatavošanas apgabals atrodas Grenādas provincē, Sjerra Nevadas dienvidrietumu nogāzē, reģiona visaugstākajā daļā, ko pazīst ar nosaukumu “Alpujarra”. Tas ir dabas veidots apvidus, kurā, cita starpā, tādi faktori kā augstums virs jūras līmeņa, temperatūra un mitrums piešķir produktam īpašu kvalitāti, kas kļuvusi tradicionāla.

Tajā ietilpst rajoni, kas atrodas vairāk nekā 1 200 metru augstumā virs jūras līmeņa un pieder pie šādām pašvaldībām: Trevélez, Juviles, Busquístar, Pórtugos, La Taha, Bubión, Capileira un Bérchules – tās visas atrodas Grenādas provincē.

Visas šīs pašvaldības ietilpst Sjerra Nevadas nacionālajā parkā, tostarp arī Grenādas reģions “Alpujarra”.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika

“Jamón de Trevélez” sevišķās organoleptiskās īpašības ir izveidojusi dabas vide (Sjerra Nevadas dabas parka vidējā daļā), kurā tas saražots un kura – klimata un augu valsts dēļ – ir priekšnoteikums šā produkta specifiskās mikrofloras attīstībai. Trevélez šķiņķi tiek ražoti vairāk nekā 1 200–1 900 metru augstumā virs jūras līmeņa, vietā, kur aug ozoli un liela daļa citu endēmisko augu sugu, kas raksturīgas Sjerra Nevadai.

Augstums virs jūras līmeņa, temperatūra un mitrums, kas, cita starpā, ir tipisks šim apgabalam, ir tie faktori, kas nogatavošanās posmā piešķir produktam tā īpatnības, kuras jau kļuvušas tradicionālas.

Specializētās ražošanas metodes paredz kontrolēt produkta sālīšanas ilgumu atkarībā no katra gabala izmēra, un tā rezultātā šķiņķis uzsūc lielu daudzumu sāls, bet ne pārmērīgi; tādējādi produkts tiek stabilizēts un to var ilgu laiku nogatavināt. Kad beidzas pēcsālīšana, nogatavināšanas perioda laikā pareiza šķiņķa izskata un ārienes, kā arī apkārtējo apstākļu (temperatūras un mitruma) novērtēšana dažādās žāvētavu zonās ļauj ražotājam nogatavināt šķiņķi pakāpeniski un ilgstoši, cik vien šim produktam nepieciešams. Nogatavināšanas procesa gaitā veic vēl divas darbības, proti, izvieto gabalus tajās žāvētavu zonās, kas ir vispiemērotākās mitruma un temperatūras ziņā, un pēc tam atver vai aizver dabiskās ventilācijas sistēmas (logus) žāvētavās, lai nodrošinātu vislabākos temperatūras un mitruma apstākļus.

5.2. Produkta specifika

AĢIN “Jamón de Trevélez” pamatā ir šā produkta īpašā popularitāte.

“Jamón de Trevélez” ir pazīstams kā unikāls produkts, kas jau vairāk nekā 200 gadus ir saistīts ar Grenādas reģionu “Alpujarra”, un to apliecina daudzas atsauces 19. gadsimta rakstu avotos un slaveni tālaika rakstnieki, piemēram, Pedro Antonio de Alarsons (Pedro Antonio de Alarcón), spāņu prozaiķis, kurš dzimis Gvadiksā (Guadix) 1833. gadā.

Arī Servantess (Cervantes) zināja par šā šķiņķa esību un vairākās savās publikācijās izteicās par to atzinīgi.

Gregorio Maranjons (Gregorio Marañón), spāņu rakstnieks un domātājs, kurš dzimis Madridē 1887. gadā, Alpujarra politiķa Natalio Rivasa (Natalio Rivas) draugs, slavēja “Jamón de Trevélez” un novērtēja arī Andalūzijas gaspačo labās īpašības, apgalvodams, ka “viņam pietrūkst tikai dažu šķēlīšu “Jamón de Trevélez”, lai būtu lieliski paēdis”.

Taču visbūtiskākā vēsturiskā atsauce uz “Jamón de Trevélez” attiecas uz 1862. gada 12. oktobri, datumu, kurā Viņas majestāte karaliene Izabella II piešķīra Trevélez pašvaldībai privilēģiju darboties kā karaļa pils oficiālam piegādātājam, kas tiesīgs uzspiest šķiņķiem karalisko zīmogu ar uzrakstu “V.M. karalienes Izabellas II atzinība 1862. gadā Trevélez”, apliecinot šā šķiņķa kvalitāti.

Viktorija Eiženija de Montijo (Victoria Eugénie de Montijo), Napoleona III sieva un Francijas imperatore, uzzināja par “Jamón de Trevélez” ārpus Spānijas robežām un iekļāva to galma ēdienkartē (slavenajā franču virtuvē).

“Jamón de Trevélez” raksturīgās īpašības ir šādas:

— ilga nogatavošanās, kas norit pakāpeniski un dabiski;

— neliels sāls saturs, kura daudzums tiek kontrolēts;

— slāpekļskābes, E250 un E252 un citu piedevu neizmantošana produkta žāvēšanas laikā.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

“Jamón de Trevélez” pazīst un saista ar Alpujarra vidi jau vairāk nekā 200 gadus. Kopš tā laika ir izdevies saglabāt un iemūžināt meistaru zināšanas un metodes, ko šķiņķa ražotāji, meistari, kuri specializējušies dabiskajā žāvēšanā, nodod no paaudzes paaudzē, un tādēļ viņu tehnoloģiskā kompetence tiešā veidā ietekmē “Jamón de Trevélez” īpašības.

Gatavā produkta īpašības ietekmē arī šā reģiona ģeogrāfiskā vide un klimats, atrodoties starp 1 200 metru augstumu un Sjerra Nevadas virsotnēm, aukstuma apvidū, kurā ziemā bieži vien ir sastopami sniegputeņi, pūš vēji no Sjerra Nevadas (ziemeļvēji), bet vasarā ir vēsa gaisa temperatūra, un tas viss nodrošina šajā apgabalā sagatavotā šķiņķa dabisko žāvēšanu un atšķir to no citiem šķiņķiem.

Vides apstākļi, ko raksturo aukstas ziemas un vēsas vasaras, ļauj veikt ilgstošu žāvēšanu dabiskos apstākļos. Tie ļauj sagatavot produktu ar nelielu sāls saturu, pielāgojot sāls daudzumu katram gabalam un dodot šķiņķim pietiekami daudz laika, lai tas varētu žūt lēni un pakāpeniski ārpus telpām Trevélez, neizmantojot nekādus mākslīgus konservantus, piemēram, slāpekļskābi, jo temperatūra nodrošina produkta žāvēšanu apstākļos, kas garantē nekaitīgumu un saglabā šā produkta mikrobioloģiskās un organoleptiskās īpašības.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (4) 5. panta 7. punkts)

Ar nosaukuma specifikācijas pilno tekstu var iepazīties adresē

http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal/export/sites/default/comun/galerias/galeriaDescargas/cap/industrias-agroalimentarias/denominacion-de-origen/Pliegos/Pliego_modificado_Jamon_Trevelez.pdf

vai iepazīties ar to tieši mājas lapā, kas atrodas Consejería de Agricultura, Pesca y Medio Ambiente tīmekļa vietnē (http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal), izmantojot šādu piekļuves ceļu: “Industrias Agroalimentarias”/“Calidad y Promoción”/“Denominaciones de Calidad”/“Jamones y Paletas”, saite uz specifikāciju atrodas zem kvalitātes apzīmējuma nosaukuma.

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3) Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(4) Skat. 3. atsauci.