LV    LV LV 
 
LV 1   LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 21.4.2009 
SEC(2009) 525 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
Priekšlikums 
PADOMES REGULA, 
ar ko izveido ilgtermi ņa plānu stavridas rietumu kr ājumam 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
 
{COM(2009) 189} 
{SEC(2009) 524} 
 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
priekšlikumam, ar ko  izveido daudzgadu pl ānu stavridas rietumu kr ājumam un 
zvejniecībām, kas šo kr ājumu izmanto  
Ietekmes nov ērtējums attiecas uz priekšlikuma projektu, kur ā paredzētu ilgtermi ņa 
pārvaldības mērķus un īstenošanas metodes zvejniec ībām, kuras izmanto stavridas rietumu 
krājumu. Priekšlikums ir vid ēji nozīmīgs, tas aptver apm ēram 60 miljonu euro gad ā nozvejas 
vērtības izteiksm ē. Priekšlikums, kura m ērķis ir nodrošin āt stabilitāti un ilgtsp ēju, ietekm ēs 
apmēram 600 ku ģu, 6000 darbavietu j ūrā un aptuveni 140 000 tonnu p ārtikas zivju nozvejas. 
Šajā zvejā iesaistītajos flotes segmentos domin ē vidēji un lieli pela ģiskās zvejas traleri. 
Ietekmes nov ērtējumā galvenā uzmanība pievērsta tiem flotes segmentiem, kuriem stavridas ir 
viena no piec ām nozīmīgākajām sugām. Minētie segmenti aptver apm ēram 83 % kop ējās 
nozvejas. Stavridu nozvejas v ērtība veido tikai mazu vai vid ēji nozīmīgu daļu no līdzīgām 
nozvejas iesp ējām, kuras pieejamas t ām pašām zvejas flot ēm (no 1 % l īdz 20 % atkar ībā no 
attiecīgās flotes). 
Priekšlikumam ir š ādi mērķi. 
• Palīdzēt sasniegt kop ējās zivsaimniec ības politikas visp ārīgo mērķi (jūras dzīvo resursu 
izmantošana, kas nodrošina ilgtsp ējīgus ekonomiskos, vides un soci ālos apstākļus) vienā 
konkrētā krājumā. To pan āks, nodrošinot, ka ik gadus pie ņemtie lēmumi par zvejas 
iespējām atbilst kr ājuma attīstības biolo ģiskajiem indikatoriem, kurus par noz īmīgiem 
atzinušas iev ērojamākās zinātniskās iestādes. 
• Priekšlikuma papildu m ērķis ir attiec īgajā nozarē izveidot ikgad ējās likumdošanas 
paredzam ību attiecībā uz krājuma kop ējo pieļaujamo nozveju un nodrošin āt šādu lēmumu 
pieņemšanas stabilit āti. 
• Vēl viens priekšlikuma papildu m ērķis ir piesaist īt zinātnisko anal īzi krājumam un laika 
gaitā uzlabot datub āzi un krājuma novērtējuma kvalit āti. 
Ir notikusi apspriešan ās ar zinātnisko komiteju un ar ieinteres ēto personu komitej ām. Faktiski 
priekšlikums atspogu ļo to ieinteres ēto personu iniciat īvu, kas apvienojuš ās Pelaģisko zivju 
krājumu reģionālajā konsultat īvajā padomē (PelRAC ). 
Kā papildu elementu vadošo l ēmumu pie ņemšanā saskaņā ar kopējo zivsaimniec ības politiku 
(KZP), kuras m ērķis ir ar starptautisk ām saistībām un KZP m ērķiem saska ņota ilgtermi ņa 
sistēma, priekšlikumu atbalsta J ūrlietu un zivsaimniec ības ģenerāldirektorāts. Pēc pārvaldības 
plāna siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas1 šis faktiski ir otrais dokuments, kur ā 
ierosināta ilgtermi ņa pārvaldība krājumam, kurš iek ļaujas droš ās bioloģiskās robežās. Turklāt 
tas atšķiras ar to, ka taj ā piemēro arī citus biolo ģiskos indikatorus, ne tikai kr ājuma biomasu 
un zvejas izrais ītas mirstības līmeni, un tas pamatojas uz ieprie kš veiktu darbu un nozares 
iniciatīvu. 
Darbības elementi un risin ājumi ir šādi. 
• 1. risinājums —  nemainīga politika. Zvejas iesp ējas nosaka katru gadu ad hoc,  
pamatojoties uz ikgad ējo zinātnisko ieteikumu un politikas apsv ērumiem. 
                                                 
1 OV L 344, 20.12.2008., 6. lpp. Priekšlikums COM(2008) 240, gal īgā redakcija, 6.5.2008. 
 
LV 3   LV • 2. risinājums —  zvejas rad ītās slodzes “iesald ēšana” vai pak āpeniska samazin āšana, 
ņemot vērā nepietiekam ās zināšanas par kr ājuma biolo ģisko stāvokli. 
• 3. risinājums —  pārvaldības plāns. Pakārtotie risin ājumi attiecas uz daž ādiem 
bioloģiskajiem indikatoriem un pieejamajiem p ārvaldības instrumentiem. Konkr ēti tika 
apsvērta pārvaldība, kurā izmanto tehniskus pas ākumus vai regul ē zvejas piep ūli, un 
pārvaldība, kurā izmanto produkcijas ierobežojumus. Priekšroka tiek dota p ārvaldībai, kurā 
izmanto produkcijas ierobežojumus, un šaj ā sakarībā tiek apspriests ieguves noteikums, 
kas pamatojas uz kop ējā nārsta bara lielumu, k ā arī ieguves noteikums, kas pamatojas uz 
ikru daudzuma tendenc ēm. Pēdējais minētais risinājums ir atz īts par vēlamo pak ārtoto 
risinājumu. Šim pak ārtotajam risin ājumam iesp ējami papildu elementi, kas attiecas uz 
nozvejas stabilit āti, krājuma samazin āšanos un kontroli. 
Dienests ir veicis vid ēja termiņa ekonomisko efektu model ēšanu, lai noskaidrotu, k āda ir 
apvienotās flotes pe ļņas norma abu izv ēlēto risinājumu gad ījumā (1. un 3. risin ājums). 
Redzams, ka starp ība ir neliela un ka 3. risin ājums ir sal īdzinoši labv ēlīgāks. Šajā ietekmes 
novērtējumā salīdzināti iespējamie scen āriji un secin āts, ka visizdev īgākais risin ājums ir 
ierosināt ilgtermi ņa pārvaldības plānu, kurā nosaka stabilu KPN trim gadiem saska ņā ar 
ieguves kontroles noteikumu, kurš pamatojas uz piesardz īgu ieteikumu par ieguves apjomu, 
kas pielāgots, ņemot vērā tendenci, kura atspogu ļo reizi trijos gados veikt ās ikru uzskaites 
rezultātus.