[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 12.05.2006 COM(2006) 207 galīgā redakcija 2006/0068 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par Kopienas ārkārtas finanšu palīdzības sniegšanu Kosovai (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | 110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Komisija ierosina sniegt ārkārtas finanšu palīdzību Kosovai dotācijas veidā, lai atvieglotu Kosovas finansiālo stāvokli, atbalstītu spēcīgas ekonomikas un fiskālās sistēmas attīstību, veicinātu svarīgu administratīvu funkciju turpināšanu un nostiprināšanu un pievērstos valsts ieguldījumu vajadzībām. Ierosinātā finanšu palīdzība būs ierobežota laikā, papildinās atbalstu no Pasaules Bankas (ar Starptautiskās attīstības asociācijas līdzekļiem) un citiem divpusējiem līdzekļu devējiem un būs atkarīga no daudzu pasākumu īstenošanā panāktā progresa, jo īpaši valsts finanšu jomā, kas jānosaka ciešā apspriedē ar SVF un Pasaules Banku. Šī palīdzība nodrošinātu izšķirošu pārejas atbalstu pirms Kosovas statusa noskaidrošanas. Tā nebūtu saistīta ar vienošanām par jaunu statusu un netraucētu EK un starptautiskam papildu atbalstam, kas, iespējams, būs nepieciešams pēc statusa jautājuma atrisināšanas pēc 2007. gada. | Vispārējais konteksts Ģenerālsekretāra īpašais pārstāvis un ANO pagaidu pārvaldes Kosovā (UNMIK) vadītājs Jessen-Petersen kungs 2005. gada jūnijā vērsās pie Pasaules Bankas prezidenta un Eiropas Komisijas priekšsēdētāja ar jaunas ārkārtas finanšu palīdzības pieprasījumu budžeta atbalsta veidā. Komisija norādīja, ka tā ierosinātu papildu atbalstu Kosovai, ja tiktu izveidots ticams vajadzību novērtējums visaptverošas vidēja termiņa izdevumu shēmas veidā, kas saskaņota ar Starptautisko valūtas fondu (SVF) un apstiprina nepietiekamu finansējumu. Ekonomiskais stāvoklis Kosovā ir drūms – Kosovas IKP uz vienu iedzīvotāju ir aptuveni EUR 1 230, kas ir viszemākais reģionā. Saskaņā ar Pasaules Bankas aplēsēm aptuveni 37% iedzīvotāju dzīvo nabadzībā un aptuveni 15% dzīvo ārkārtējā nabadzībā. Reģistrētais bezdarba līmenis ir augsts – aptuveni 44%, lai gan reālais bezdarba līmenis, visticamāk, ir zemāks sakarā ar ievērojamu neoficiālo ekonomiku. Pēdējo gadu laikā izaugsme ir bijusi neliela un nepietiekama, ņemot vērā Kosovas ievērojamās attīstības vajadzības. Pēc IKP strauja pieauguma uzreiz pēckara periodā, ko atbalstīja rekonstrukcijas atbalsts, izaugsmi tagad negatīvi ietekmē līdzekļu devēju atbalsta samazināšanās. Ekonomikas attīstība 2004. un 2005. gadā atspoguļoja šo tendenci un ekonomikas dinamisma trūkumu. IKP pieaugums, kas sasniegts 2004. gadā, aplēsts 4,1% apmērā, pamatojoties uz valsts izdevumu ievērojamu pieaugumu gada beigās. Tiek lēsts, ka 2005. gadā IKP ir samazinājies par 0,2%. Arī sakarā ar saimnieciskās darbības vājumu inflācija ir bijusi ļoti mērena. Inflācija ir bijusi negatīva 2004. gada otrajā pusē un 2005. gada pirmajā pusē, un patēriņa cenu indekss 2005. gadā samazinājās vidēji par 1,9%. Sakarā ar ievērojamu tirdzniecības deficītu tekošā konta bilancei joprojām bija raksturīgi lieli deficīti (gandrīz 26% no IKP 2003. un 2004. gadā), un provizoriski dati par 2005. gadu liecina par turpmāku pasliktināšanos līdz vairāk nekā 29% no IKP. Ņemot vērā ievērojamu ārvalstu tiešo ieguldījumu ieplūdes trūkumu, tekošā konta deficīta finansēšana joprojām balstījās uz ārvalstu palīdzību projektu atbalsta veidā (aptuveni 23% no IKP 2004. un 2005. gadā) un mazākā mērā uz privātā kapitāla pārvedumiem (aptuveni 15% no IKP 2005. gadā). Ņemot vērā Kosovas pašreizējo statusu saskaņā ar ANO Drošības padomes rezolūciju 1244, tās īpašo monetāro režīmu un ticamas maksājumu bilances statistikas trūkumu (esošā informācija ir balstīta uz SVF aplēsēm), Kosovas ārējā finansējuma vajadzības tiek novērtētas un virzītas ar valsts sektora vajadzībām. Pēc ekspansīva fiskālā stāvokļa 2004. gadā notiek budžeta konsolidācija, un budžeta deficīts ir samazinājies līdz aptuveni 2,8% 2005. gadā no 5,4% no IKP 2004. gadā un zemāk par plānotiem līmeņiem sakarā ar mazākiem kapitālizdevumiem nekā paredzēts. To uzkrāto naudas noguldījumu paredzamā izsmelšana, kuri patlaban finansē budžeta deficītu, un pašpārvaldes pagaidu iestāžu nespēja saskaņā ar pašreizējo ANO mandātu finansēt budžeta deficītu ar valsts aizņēmumiem nozīmē, ka budžeta deficīti, pat mazāka apjoma, ātri kļūtu neilgtspējīgi. Tādēļ augsta prioritāte ir enerģiska fiskāla pielāgošana. SVF darbinieki 2005. gada oktobrī vienojās ar Kosovas iestādēm par fiskālu shēmu atlikušajam 2005. gadam un 2006. gadam. Atspoguļojot SVF ieteikumus, 2005. gada novembrī tika parakstīts priekšlīgums un ekonomikas un finanšu politikas memorands, kas valdībai uzliek saistības par ievērojamu fiskālu ierobežošanu. Saskaņā ar priekšlīgumu budžeta deficītam būtu jāsaglabājas mazākam par 3% no IKP 2006. gadā. Reālais izdevumu pieaugums tiktu saglabāts mazāks nekā 0,5% un samazināts valdības darbinieku skaits, ļaujot atkārtoti izmantot valsts izdevumus ar kapitāla izdevumu lielāku daļu. Pēc šīs vienošanās ar SVF Kosovas iestādes ir sagatavojušas vidēja termiņa izdevumu shēmu 2006.-2008. gadam. Vidēja termiņa izdevumu shēmas izveide ir bijusi līdzekļu devēju sena prasība un priekšnosacījums EK papildu finanšu palīdzībai. Iesniegtajā vidējā termiņa izdevumu shēmā prognozēts, ka budžeta deficīts būs tuvu priekšlīgumā paredzētajai augšējai robežai 3% apmērā no IKP un sasniegs EUR 76 miljonus un EUR 67 miljonus attiecīgi 2006. un 2007. gadā. Sakarā ar mazākiem nekā paredzēts izdevumiem 2005. gadā skaidras naudas rezerves ir palikušas būtiskas un var finansēt lielu daļu no budžeta deficīta 2006. gadā. Tomēr pēc šo rezervju izsmelšanas paredzams, ka radīsies neatliekamas finansējuma vajadzības 2006. gada beigās un īpaši 2007. gadā, kad budžeta deficīts būtu pilnībā jāfinansē no ārējā atbalsta, lai saglabātu skaidras naudas rezerves vismaz aptuveni EUR 50 miljonu apmērā. Šī summa ir neparedzētu izdevumu summa, ko Kosovas iestādes un SVF uzskata par atbilstošu budžeta kases operāciju pārvaldībai bez maksājumu krīzes riska. Tādējādi paredzams, ka ārējā finansējuma vajadzības atkarībā no iespējamiem pielāgojumiem vidējā termiņa izdevumu shēmas gaidāmajā pārskatītajā variantā būs EUR 14 miljoni 2006. gadā un EUR 67 miljoni 2007. gadā. Savā pašreizējā statusā Kosova nevar kļūt par SVF un Pasaules Bankas locekli un tādēļ nevar aizņemties no tām. Tomēr SVF darbinieki uztur regulāru dialogu ar Kosovas iestādēm, un Pasaules Banka pārvalda Starptautiskās attīstības asociācijas dotācijas (18 mēnešu dotācija USD 20 miljonu apmērā, kas tika atjaunota 2005. gada vidū). Ņemot vērā valsts bankas noguldījumu ātro iztērēšanu, nespēju aizņemties un SVF un Pasaules Bankas finansējuma trūkumu, izņemot iepriekš minētās Starptautiskās attīstības asociācijas dotācijas, Kosovas budžeta deficītam 2006. un 2007. gadā līdz turpmākām izmaiņām būs jābalstās uz līdzekļu devēju atbalstu. Lai pievērstos šīm vajadzībām, Komisija uzskata par lietderīgu Kosovai darīt pieejamu finanšu palīdzību dotāciju veidā aptuveni EUR 50 miljonu apmērā. Kopiena jau ir atzinusi par piemērotu pasākumu palīdzēt mazināt Kosovas finansiālos ierobežojumus ārkārtīgi grūtos apstākļos un saskaņā ar Padomes Lēmumiem 2000/140/EK un 2001/511/EK sniedza ārkārtas finanšu palīdzību tiešu dotāciju veidā EUR 35 miljonu un EUR 30 miljonu apmērā attiecīgi 2000. un 2001. gadā. Pēdējais maksājums šīs palīdzības ietvaros tika izsniegts 2002. gada decembrī. | 130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā Padomes 2000. gada 14. februāra Lēmums 2000/140/EK par ārkārtas finanšu palīdzības sniegšanu Kosovai[1]. Padomes 2001. gada 27. jūnija Lēmums 2001/511/EK par ārkārtas finanšu palīdzības sniegšanu Kosovai[2]. | 140 | Saskanība ar citām Eiropas Savienības politikām un mērķiem Kosova ir integrēta ES un Rietumbalkānu attiecību divpusējā shēmā. Lai gan Stabilizācijas un asociācijas nolīguma noslēgšana nav iespējama pašreizējā statusā, notiek divpusēju attiecību cieša uzraudzība ar augsta līmeņa sanāksmēm Stabilizācijas un asociācijas kontroles mehānismā. Eiropas partnerībā Kosovai, kas pieņemta 2005. gada decembrī, Padome noteica galvenās īstermiņa un vidēja termiņa prioritātes Kosovai attiecībā uz ekonomikas politiku arī ļoti daudz saskaņā ar SVF prioritātēm. Šīs prioritātes atspoguļo Kosovas attīstības īpašo stadiju un ir pielāgotas tās īpašajām vajadzībām. Paredzams, ka Kosova reaģēs uz Eiropas partnerību, sagatavojot pārskatītu nacionālo rīcības plānu ar grafiku un administratīvu un budžeta informāciju par to, kā tā plāno pievērsties Eiropas partnerības prioritātēm. To īstenošanā panākto progresu regulāri uzrauga Eiropas Komisija, īpaši progresa ziņojumos un ar struktūrām Stabilizācijas un asociācijas procesa ietvaros. Jaunāko progresa ziņojumu par Kosovu[3] Komisija publicēja 2005. gada novembrī un īpaši ziņoja par politiskās situācijas un ES un Kosovas attiecību attīstību. Paredzētā ārkārtas finanšu palīdzība papildina Kopienas rekonstrukcijas, attīstības un stabilizācijas palīdzības (CARDS) programmu, kas kopš 2001. gada ir bijusi galvenais EK finanšu instruments sadarbībai ar Rietumbalkānu valstīm un jo īpaši Kosovu. Kosovai piešķirtā EK gada CARDS palīdzības programma bija EUR 65,28 miljoni 2003. gadā, EUR 74,5 miljoni 2004. gadā un EUR 79 miljoni 2005. gadā. CARDS galvenās prioritātes 2005.-2006. gadam ir demokrātijas stabilizācija, ieskaitot bēgļu atgriešanos, pilsonisku sabiedrību un sabiedrības saziņas līdzekļus; laba pārvaldība un iestāžu izveide, ieskaitot tiesu reformu, policiju, organizēto noziedzību, patvērumu un migrāciju, valsts administrācijas reformu, muitu utt.; ekonomikas un sociālā attīstība, ieskaitot tirdzniecību, infrastruktūru, vidi, izglītību, un visbeidzot piedalīšanās Kopienas programmās. Turklāt ar UNMIK IV pīlāra finansēšanu ES atbalsta saimnieciskās darbības atjaunošanu Kosovā un rada apstākļus modernai, atvērtai ekonomikai. EK sniegtais finansējums UNMIK (IV pīlārs) kopš 1999. gada ir bijis aptuveni EUR 103 miljoni. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | 219 | Ģenerālsekretāra īpašais pārstāvis un UNMIK vadītājs Jessen-Petersen kungs 2005. gada jūnijā pieprasīja papildu finanšu palīdzību no EK. Komisijas dienesti ir sazinājušies ar Kosovas iestādēm (UNMIK un pašpārvaldes pagaidu iestādēm), Starptautisko valūtas fondu, Pasaules Banku un divpusējiem līdzekļu devējiem šī Komisijas priekšlikuma sagatavošanas laikā, lai pārrunātu palīdzības vajadzības. Pirms priekšlikuma iesniegšanas Komisija ir apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju. Pēc Padomes lēmuma pieņemšanas Komisijas dienesti pārrunās saprašanās memorandu ar Kosovas iestādēm, lai sīki noteiktu palīdzības īstenošanas veidus. | Ekspertu atzinumi un to izmantošana | 229 | Neatkarīgu ekspertu atzinumi nebija vajadzīgi. | 230 | Ietekmes novērtējums Tā kā finanšu palīdzība ir uz politiku balstīts instruments, tas ir īpaši labi piemērots, lai atbalstītu Kosovas iestāžu centienus uzlabot fiskālo ilgtspējību īstermiņā līdz vidējā termiņā. Sniedzot papildu ārkārtas finanšu palīdzību dotāciju veidā, Kopiena turpinās atbalstīt Kosovas ekonomisko reformu programmas. Īstermiņā šī palīdzība ļaus Kosovas iestādēm nodrošināt Kosovas budžeta finanšu ilgtspējību. Vidējā termiņā šī ārkārtas finanšu palīdzība veicinās arī valsts finanšu pārredzamības un ilgtspējības nostiprināšanu, fiskālās disciplīnas un pārvaldības pastiprināšanu un strukturālu reformu īstenošanu. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI | 305 | Ierosinātās darbības kopsavilkums Kopiena dara pieejamu Kosovai ārkārtas finanšu palīdzību dotāciju veidā divu gadu periodā. Palīdzība tiks darīta pieejama divās vai attiecīgā gadījumā trijās daļās 2006.-2008. gada periodā. Palīdzību pārvaldīs Komisija, kas ar Kosovas iestādēm vienosies par konkrēto ekonomisko politiku un finanšu nosacījumiem saistībā ar dotāciju daļu maksājumu. Pienācīgi tiks ņemti vērā īpaši noteikumi par krāpšanas un citu nelikumību novēršanu saskaņā ar Finanšu regulu. | 310 | Juridiskais pamats EK Līguma 308. pants | 329 | Subsidiaritātes princips Lai gan dalībvalstis var sniegt divpusēju finanšu palīdzību, Kopienas finanšu palīdzība, kas apvieno visu dalībvalstu centienus, ir vienkāršāks un efektīvāks ekonomikas un finanšu instruments. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šāda(u) iemesla(u) dēļ. | 331 | Palīdzība pilnībā atbildīs makroekonomiskajiem mērķiem, kuri jau noteikti priekšlīgumā un ekonomikas un finanšu politikas memorandā, kas saskaņots ar SVF un parakstīts 2005. gada novembrī, vai jebkurām turpmākām norunām vai vienošanām ar SVF. Kas attiecas uz īpašiem nosacījumiem saistībā ar dotāciju daļu izmaksāšanu, Komisija plāno pievērsties ierobežotam jomu skaitam, ieskaitot jo īpaši valsts finanšu pārvaldību. | 332 | Lai gan divpusēji līdzekļu devēji tiks aicināti sniegt papildu atbalstu ar budžeta vai projektu atbalstu, precīzo sloga sadali ar divpusējiem līdzekļu devējiem šajā posmā nevar novērtēt, un tā būs saistīta ar pilntiesīgu līdzekļu devēju atbalsta sniegšanas plašāko kontekstu, kas, paredzams, notiks pēc statusa jautājuma atrisināšanas. | Instrumentu izvēle | 341 | Ierosinātie instrumenti: citi. | 342 | Citi tiesību akti nebūtu piemēroti šāda(u) iemesla(u) dēļ. Situācijā, kad nav pamatregulas par finanšu palīdzības instrumentu, speciāli Padomes lēmumi saskaņā ar Līguma 308. pantu ir šai palīdzībai vienīgais pieejamais tiesību akts. | IETEKME UZ BUDžETU | 401 | Šī palīdzība tiktu finansēta no saistību apropriācijām 2006. gadā budžeta pozīcijā 01 03 02 02 (Finanšu palīdzība Rietumbalkāniem). Ja 2006. gada saistību apropriācijas nebūs pietiekamas, lai segtu visu darbību, atlikusī summa tiks iekļauta saistībās 2007. gada budžetā pēc apstiprināšanas. Maksājumi tiks veikti galvenokārt vai vienīgi 2007. gadā. | PAPILDU INFORMāCIJA | Pārbaudes/pārskatīšanas/termiņa izbeigšanās klauzula | 533 | Priekšlikums ietver termiņa izbeigšanās klauzulu. | 1. 2006/0068 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par Kopienas ārkārtas finanšu palīdzības sniegšanu Kosovai EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 308. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[4], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[5], tā kā: 2. Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome (ANO DP) 1999. gada 10. jūnijā pieņēma rezolūciju 1244 (1999), kuras mērķis ir līdz galīgai noskaidrošanai veicināt būtiskas autonomijas un pašpārvaldes izveidi Kosovā bijušās Dienvidslāvijas Federālās Republikas teritorijā. 3. Starptautiskā sabiedrība, pamatojoties uz rezolūciju 1244, ir izveidojusi starptautisku miera uzturēšanas misiju ( KFOR ) un pagaidu civilo administrāciju – Apvienoto Nāciju Organizācijas pagaidu pārvaldi Kosovā ( UNMIK ). UNMIK sastāv no četriem komponentiem (pīlāriem), un Eiropas Savienība finansē ceturto pīlāru, kas ir atbildīgs par ekonomikas rekonstrukciju un attīstību. UNMIK un īpaši tās IV pīlārs ir panācis būtisku progresu institucionālas, tiesiskas un politiskas sistēmas izveidē, kas noved pie stabilas, uz tirgus principiem balstītas ekonomikas izveides. 4. Kopš tās izveides UNMIK ir nodevusi būtiskas kompetences jomas pašpārvaldes pagaidu iestādēm. Jo īpaši atbildība par budžetu ir nodota no UNMIK Ekonomikas un finanšu ministrijai pašpārvaldes pagaidu iestāžu ietvaros, ANO ģenerālsekretāra īpašajam pārstāvim saglabājot galīgās budžeta apstiprināšanas pilnvaras. 5. ANO Drošības padome 2005. gada 24. oktobrī apstiprināja ANO ģenerālsekretāra priekšlikumu uzsākt politisko procesu, lai noteiktu Kosovas turpmāko statusu. 6. Kosovas iestādes, kas ir tiesīgas saņemt Kopienas palīdzību un ir atbildīgas par finanšu un ekonomisko nosacījumu saskaņošanu un izpildi saistībā ar šo palīdzību, tādēļ ir UNMIK un pašpārvaldes pagaidu iestādes vai, kad būs noteikts Kosovas turpmākais statuss, – iestāde vai iestādes, kas izraudzītas šo uzdevumu un pienākumu pārņemšanai. 7. Stabilizācijas un asociācijas procesā, kas ir ES un šī reģiona attiecību ietvars, ir vēlams atbalstīt centienus stiprināt politisko un ekonomisko stabilizāciju Kosovā, lai attīstītu pilnīgas sadarbības attiecību izveidi ar Kopienu, padarot reālāku Kosovas nākotni Eiropā. 8. Kopiena jau ir atzinusi par piemērotu pasākumu palīdzēt mazināt Kosovas finansiālos ierobežojumus ārkārtīgi grūtos apstākļos un saskaņā ar Padomes 2000. gada 14. februāra Lēmumu 2000/140/EK par Kopienas ārkārtas palīdzības sniegšanu Kosovai[6] un Padomes 2001. gada 27. jūnija Lēmumu 2001/511/EK par papildu ārkārtas finanšu palīdzību Kosovai[7] sniedza ārkārtas finanšu palīdzību tiešu dotāciju veidā EUR 35 miljonu un EUR 30 miljonu apmērā attiecīgi 2000. un 2001. gadā. Pēdējais maksājums šīs palīdzības ietvaros tika izsniegts 2002. gada decembrī. 9. Kosovas iestādes 2005. gada novembrī vienojās ar Starptautisko valūtas fondu (SVF) par priekšlīgumu un ekonomikas un finanšu politikas memorandu, kurā noteikta fiskāla shēma 2006. gadam, ieskaitot vidēja termiņa orientācijas. Tie 2006. gada marta sākumā pabeidza vidēja termiņa izdevumu shēmu. Shēmā noteiktas budžeta un ārpusbudžeta finansējuma vajadzības 2006.-2008. gadā. Tādējādi tiek lēsts, ka līdz 2007. gada beigām būtu nepieciešama budžeta ārējā finanšu palīdzība aptuveni EUR 81 miljonu apmērā – attiecīgi EUR 14 miljoni 2006. gadā un EUR 67 miljoni 2007. gadā. 10. Lai gan pēc konflikta saimnieciskā darbība atsākās, Kosovas ekonomiskās attīstības līmenis ir zems. Kosova nespēj aizņemties nedz iekšzemē, nedz starptautiskajā finanšu tirgū, un savā pašreizējā statusā tā nav tiesīga būt par locekli starptautiskajās finanšu iestādēs. Tādēļ tā nevar gūt labumu no kreditēšanas palīdzības saistībā ar to programmām. 11. Ievērojot pašreizējās vienošanās saskaņā ar ANO DP rezolūciju 1244, ņemot vērā Kosovas samērā zemo ekonomiskās attīstības līmeni, tās nedrošās valsts finanses un ārējos kontus, finanšu palīdzība no Kopienas tiešu dotāciju veidā sadarbībā ar citiem līdzekļu devējiem joprojām ir piemērots atbalsta veids. 12. Šī palīdzība nodrošinās izšķirošu pārejas atbalstu līdz Kosovas statusa noskaidrošanai. Tā nebūtu saistīta ar vienošanām par jaunu statusu, par kurām notiek sarunas, un netraucētu Kopienas un starptautiskam papildu atbalstam, kas, iespējams, būs nepieciešams pēc statusa jautājuma atrisināšanas pēc 2007. gada. 13. Šīs dotācijas palīdzības izsniegšana neierobežo budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras. 14. Šis finanšu atbalsts jāsniedz pēc tam, kad tiks pārbaudīts, vai var apmierinoši izpildīt finanšu un ekonomiskos nosacījumus, par kuriem jāvienojas ar Kosovas iestādēm pēc šī Padomes lēmuma apstiprināšanas. 15. Lai nodrošinātu Kopienas finansiālo interešu efektīvu aizsardzību saistībā ar šo finanšu palīdzību, jāparedz Kosovas atbilstoši pasākumi saistībā ar krāpšanas un citu ar šo palīdzību saistītu nelikumību novēršanu un apkarošanu, kā arī jāparedz Komisijas veikti kontroles pasākumi un Revīzijas palātas veiktas revīzijas. 16. Šī palīdzība jāpārvalda Komisijai, apspriežoties ar Ekonomikas un finanšu komiteju. 17. Līgums šī lēmuma pieņemšanai neparedz citas pilnvaras kā tās, kas paredzētas 308. pantā, IR NOLEMUSI ŠADI. 1. pants 18. Kopiena dara pieejamu Kosovai ārkārtas finanšu palīdzību dotācijas veidā līdz EUR 50 miljonu apmērā, lai atvieglotu Kosovas finansiālo stāvokli, atbalstītu spēcīgas ekonomikas un fiskālās sistēmas attīstību, veicinātu svarīgu administratīvu funkciju turpināšanu un nostiprināšanu un pievērstos valsts ieguldījumu vajadzībām. 19. Šo Kopienas finanšu palīdzību pārvalda Komisija, apspriežoties ar Ekonomikas un finanšu komiteju, un tādā veidā, kas atbilst nolīgumiem vai vienošanām starp SVF un Kosovas iestādēm. 20. Kopienas finanšu palīdzību dara pieejamu divus gadus, sākot no pirmās dienas pēc 2. panta 1. punktā minētā saprašanās memoranda stāšanās spēkā. Tomēr, ja to pieprasa apstākļi, Komisija pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju var nolemt pagarināt pieejamības periodu maksimāli par vienu gadu. 2. pants 21. Pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju Komisija ir pilnvarota vienoties ar Kosovas iestādēm par ekonomikas politiku un finanšu nosacījumiem šai palīdzībai, kuri jānosaka saprašanās memorandā. Šie nosacījumi atbilst 1. panta 2. punktā minētajiem nolīgumiem vai vienošanām. 22. Pirms Kopienas palīdzības faktiskās īstenošanas Komisija uzrauga Kosovas finanšu plūsmu, administratīvo procedūru, kā arī iekšējo un ārējo kontroles mehānismu stabilitāti, kas ir svarīgi šai Kopienas finanšu palīdzībai. 23. Komisija sadarbībā ar Ekonomikas un finanšu komiteju un koordinācijā ar SVF regulāri pārbauda, vai ekonomikas politikas Kosovā atbilst šīs palīdzības mērķiem un vai tiek apmierinoši pildīta saskaņotā ekonomikas politika un finanšu nosacījumi. 3. pants 24. Komisija dara pieejamu palīdzību Kosovai divās vai attiecīgā gadījumā trijās daļās. Pirmo daļu izsniedz pēc 2. panta 1. punktā minētā saprašanās memoranda stāšanās spēkā, un pamatojoties uz 2. panta 2. punktā minētās uzraudzības apmierinošu novērtējumu. 25. Otro un jebkuras papildu daļas izsniedz, pamatojoties uz 2. panta 1. punktā minētās ekonomikas politikas un finanšu nosacījumu apmierinošu izpildi un ne ātrāk kā trīs mēnešus kopš iepriekšējās daļas izsniegšanas. 26. Līdzekļus maksā pašpārvaldes pagaidu iestāžu Ekonomikas un finanšu ministrijai vai, kad būs noteikts Kosovas turpmākais statuss, – iestādei, kas izraudzīta pārņemt tās uzdevumus un pienākumus, vienīgi Kosovas budžeta finansējuma vajadzību atbalstam. 4. pants Šīs palīdzības īstenošana notiek saskaņā ar noteikumiem Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam,[8] un tās īstenošanas noteikumiem. Īpaši 2. panta 1. punktā minētajā saprašanās memorandā paredz atbilstošus Kosovas pasākumus saistībā ar krāpšanas, korupcijas un citu ar šo palīdzību saistītu nelikumību novēršanu un apkarošanu. Tajā paredz arī Komisijas, tajā skaitā Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai ( OLAF ), veiktus kontroles pasākumus ar tiesībām veikt pārbaudes un apskates uz vietas, kā arī Revīzijas palātas veiktas revīzijas, kas attiecīgā gadījumā jāveic uz vietas. 5. pants Vismaz vienreiz gadā Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, tajā skaitā novērtējumu par šī lēmuma īstenošanu iepriekšējā gadā. 6. pants Šis lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā „Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”. Briselē, Padomes vārdā – Priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS Politikas joma: Sadaļa 01 – Ekonomika un finanses Darbība: 03 – Starptautiskā ekonomika un finanses | DARBīBAS NOSAUKUMS: ĀRKāRTAS FINANšU PALīDZīBA KOSOVAI | 1. BUDŽETA POZĪCIJA(-S) 01 03 02 02 Makroekonomiskā palīdzība Rietumbalkāniem. 2. KOPĒJIE RĀDĪTĀJI 2.1. Kopējais piešķīrums darbībai (B daļa): 50 miljoni EUR saistībām 2006. gadā pieejamais budžets: 37,065 miljoni EUR pēc iekšēja pārskaitījuma 11 miljonu EUR apmērā, lai izpildītu steidzamas Gruzijas budžeta vajadzības saskaņā ar budžeta pozīciju 01 03 02 01 (pēc tam, kad Padome 2006. gada 24. janvārī apstiprināja Kopienas finanšu palīdzību Gruzijai 33,5 miljonu EUR apmērā[9]). 2.2. Piemērošanas periods Sākuma gads: 2006. gads, beigu gads: 2008. gads 2.3. Kopējā daudzgadu izdevumu aplēse: (a) Saistību apropriāciju/ maksājumu apropriāciju grafiks (finanšu atbalsts) ( sk. 6.1.1. punktu ). Miljoni EUR 2006 | 2007 | 2008 | Kopā | Saistības | 50,000 (*) | 50,000 | Maksājumi | - | 50,000 | - | 50,000 | (*) ja iepriekš ir nostiprināta budžeta pozīcija 01 03 02 02 (b) Tehniskā un administratīvā palīdzība un atbalsta izdevumi ( sk. 6.1.2. punktu ) Saistības | 0,030 | 0,030 | 0,060 | Maksājumi | 0,030 | 0,030 | 0,060 | Starpsumma a+b | Saistības | 50,030 | 0,030 | 50,060 | Maksājumi | 0,030 | 50,030 | 50,060 | (c) Cilvēkresursu un citu administratīvo izdevumu kopējā finansiālā ietekme (skatīt 7.2. un 7.3. punktu) Saistības/maksājumi | 0,165 | 0,165 | 0,330 | KOPĀ a+b+c | Saistības | 50,195 | 0,195 | 50,390 | Maksājumi | 0,195 | 50,195 | 50,390 | Pēc saistību apropriāciju un atbilstošo budžeta saistību pastiprināšanas tiks parakstīts līgums par dotācijām 50 miljonu EUR apmērā. Ja dotāciju līgums ir nepieciešams, pirms ir notikusi šāda pastiprināšana, palīdzību nodrošinās ar pirmo dotāciju līgumu, kura pamatā ir 2006. gada pieejamās budžeta saistības. Otru dotāciju līgumu par atlikušo summu parakstīs, pamatojoties vai nu uz 2006. gada pastiprinājumu, vai arī uz jau apstiprinātām 2007. gada budžeta apropriācijām. 2.4. Saderība ar finanšu plānošanu un finanšu perspektīvu Priekšlikums atbilst esošai finanšu plānošanai. 2.5. Finanšu ietekme uz ieņēmumiem Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus. 3. BUDŽETA RAKSTUROJUMS Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Pieteikumu iesniedzēju valstu iemaksas | Kategorija finanšu perspektīvā | Neobligāti | Diferencēti | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 4 | 4. JURIDISKAIS PAMATS Līguma 308. pants. 5. APRAKSTS UN PAMATOJUMS 5.1. Kopienas atbalsta nepieciešamība [10] 5.1.1. Izvirzītie mērķi Ierosinātā palīdzība ietver Kopienas dotāciju Kosovai līdz 50 miljonu EUR apmērā (kas finansējama no vispārējā budžeta), lai atvieglotu Kosovas finansiālo situāciju, atbalstītu stabila ekonomikas satvara attīstību, sekmētu administratīvo pamatfunkciju nepārtrauktību un stiprināšanu, kā arī atbalstītu nepieciešamos valsts ieguldījumus. Šī palīdzība papildina līdzekļus, kurus Kosovai ir piešķīrusi Pasaules Banka (Starptautiskās attīstības asociācijas dotāciju veidā) un divpusējie līdzekļu devēji, atbalstot iestāžu ekonomisko stabilizāciju un strukturālo reformu programmu. 5.1.2. Pasākumi, kas veikti saistībā ar ex-ante novērtējumu Komisijas dienesti (Ekonomikas un finanšu ģenerāldirektorāta D1 nodaļa) veica ex-ante novērtējumu 2006. gada februārī. 5.1.3. Pasākumi, kas veikti pēc ex-post novērtējuma Kosovai sniegtās Kopienas finanšu palīdzības ex-post novērtējums vēl nav veikts. 5.2. Paredzētā darbība un budžeta atbalsta pasākumi Šī palīdzība būs tiešas dotācijas veidā, ko izsniegtu divās vai, ja vajadzīgs, trijās daļās. Pirmā daļa izsniedzama, pamatojoties uz saprašanās memorandu, par ko jāvienojas Kosovas un Kopienas iestādēm. Turpmākās daļas izsniedz, pamatojoties uz ekonomikas politikas nosacījumu apmierinošu izpildi, un ne ātrāk kā ceturksni pēc iepriekšējās daļas izsniegšanas. Ņemot vērā šīs palīdzības raksturu un fiskālajai konsolidācijai piešķirto prioritāti, īpaša nosacītība ir paredzama valsts finanšu jomā un to noteiks rūpīgās apspriedēs ar SVF un Pasaules Banku. Makroekonomiska rakstura izpildes rādītājus precizēs saprašanās memorandā, par kuru jāvienojas ar Kosovas iestādēm. Tās ievēros politikas nostādnes, kas noteiktas 2005. gada novembrī parakstītajā priekšlīgumā un ekonomikas un finanšu politikas memorandā, kā arī jebkādos turpmākos nolīgumos ar SVF. Pirms katras šīs palīdzības daļas izmaksas Komisijas dienesti sadarbībā ar Kosovas iestādēm un SVF darbiniekiem pārbauda, ka ir ievēroti izpildes kritēriji vai panāktas jaunas vienošanās. Turklāt Komisija vienojas ar Kosovas iestādēm par daudziem īpašiem politikas nosacījumiem, kuri jāizpilda, pirms Komisija izsniedz otro un, iespējams, trešo dotācijas daļu. Šie politikas pasākumi ir atbilstīgi Kosovas nolīgumiem vai vienošanām ar SVF. Vienojoties ar Kosovas iestādēm, šajā posmā ir paredzēts, ka pasākumi būs īpaši vērsti uz valsts finanšu pārvaldības reformu un administrāciju. 5.3. Īstenošanas metodes Šī palīdzība tiks īstenota Komisijas centralizētas tiešas pārvaldības veidā, izmantojot pastāvīgus darbiniekus. 6. FINANSIĀLĀ IETEKME 6.1. Kopējā finansiālā ietekme uz B daļu - (visā plānošanas periodā) Lai Kosovai izmaksātu palīdzību no budžeta pozīcijas 01 03 02 02, tai ir jāizpilda šai palīdzībai pievienotie nosacījumi, kā aprakstīts 5.2. punktā. 6.1.1. Finansiāls atbalsts Saistības (miljonos EUR līdz trīs zīmēm aiz komata) Sadalījums | 2006 | 2007 | 2008 | Kopā | Dotācijas maksājumi Kosovai | 50,000 | - | 50,000 | KOPĀ | 50,000 | Pēc saistību apropriāciju un atbilstošo budžeta saistību pastiprināšanas tiks parakstīts nolīgums par dotācijām 50 miljonu EUR apmērā. Ja dotāciju līgums ir nepieciešams, pirms ir notikusi šāda pastiprināšana, palīdzību nodrošinās ar pirmo dotāciju līgumu, kura pamatā ir 2006. gada pieejamās budžeta saistības. Otru dotāciju līgumu par atlikušo summu parakstīs, pamatojoties vai nu uz 2006. gada pastiprinājumu, vai arī uz jau apstiprinātām 2007. gada budžeta apropriācijām. 6.1.2. Tehniskā un administratīvā palīdzība, atbalsta izdevumi un IT izdevumi (saistību apropriācijas) 2006 | 2007 | 2008 | Kopā | Tehniskā un administratīvā palīdzība | Tehniskās palīdzības biroji | b) Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts: - iekšējs (intra muros): - ārējs (extra muros): tostarp datorizētu vadības sistēmu izveidei un uzturēšanai | 1. starpsumma | 2) Atbalsta izdevumi | a) Izpētes (operatīvi novērtējumi) | 0,030 | 0,030 | 0,060 | b) Ekspertu tikšanās | c) Informācija un publikācijas | 2. starpsumma | KOPĀ | 0,030 | 0,030 | 0,060 | 6.2. Izmaksu aprēķins atbilstoši B daļā paredzētajiem pasākumiem (visā plānošanas periodā) [11] Saistības (miljonos EUR līdz trīs zīmēm aiz komata) Sadalījums | Rezultātu veids (projekti, datnes) | Rezultātu skaits (kopā gadiem 1…n) | Vidējās izmaksas par vienību | Kopējās izmaksas (kopā gadiem 1…n) | 1 | 2 | 3 | 4=(2X3) | 1. darbība - 1. pasākums - 2. pasākums 2. darbība - 1. pasākums - 2. pasākums - 3. pasākums utt. | IZMAKSAS KOPĀ | 7. IETEKME UZ PERSONĀLU UN ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI 7.1. Ietekme uz cilvēkresursiem Ar palīdzības pārvaldību saistītie uzdevumi tiks veikti, veicot personāla pārcelšanu nepieciešamības gadījumā, un neietvers Komisijas darbinieku skaita palielināšanu. Amatu veidi | Personāls, kas jānorīko darbības vadībā, izmantojot pašreizējos un/vai papildu resursus | Kopā | No darbības izrietošo uzdevumu apraksts | Pastāvīgo amatu skaits | Pagaidu amatu skaits | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki | A B C | 1/3 | 1/3 | Piemēram, sagatavot saprašanās memorandus un dotāciju līgumus, sazināties ar iestādēm un starptautiskām finanšu iestādēm, sazināties ar neatkarīgiem ekspertiem par operatīviem novērtējumiem, doties pārbaudes komandējumos, sagatavot Komisijas personāla ziņojumus, Komisijas procedūras, kas ir saistītas ar palīdzības pārvaldību. | Citi cilvēkresursi | Kopā | 1/3 | 1/3 | 7.2. Kopējā finansiālā ietekme uz cilvēkresursiem Cilvēkresursu veids | Summa (EUR) | Aprēķina metode * | Ierēdņi Pagaidu darbinieki | 30,500 | 1/3 x vidējie gada izdevumi par A*5 – A*12 kategorijas ierēdni | Citi cilvēkresursi (norādīt budžeta pozīciju) | Kopā | 30,500 | Summas veido kopējie izdevumi divpadsmit mēnešu laikā. 7.3. Citi administratīvie izdevumi, kas izriet no darbības Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | Summa (EUR) | Aprēķina metode | Kopējais piešķīrums (sadaļa A7) A0701 – Komandējumi A07030 – Sanāksmes A07031 – Obligātās komitejas1 A07032 – Neobligātās komitejas1 A07040 – Konferences A0705 – Izpētes un konsultācijas Citi izdevumi (precizēt) - Ex-post novērtējums - | 10,000 125,000 | Divi komandējumi gadā divām personām Aplēstie kopējie izdevumi EUR 250 000 par pakalpojumu līgumu | Informācijas sistēmas (A-5001/A-4300) | Citi izdevumi - A daļa (precizēt) | Kopā | 135,000 | Summas veido kopējie izdevumi divpadsmit mēnešu laikā. 1 Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder. I. Kopsumma gadā (7.2. + 7.3.) II. Darbības ilgums III. Darbības kopējās izmaksas (I x II) | EUR 165 500 2 gadi EUR 331 000 | 8. IZPILDES UZRAUDZĪBA UN VĒRTĒJUMS 8.1. Uzraudzības pasākumi Šī ir makroekonomiska rakstura palīdzība, un tās struktūra atbilst UNMIK sagatavotajai vidēja termiņa izdevumu shēmai. Komisijas dienesti veiks minētās darbības uzraudzību, pamatojoties uz vidēja termiņa izdevumu shēmas īstenošanā panākto progresu un īpašiem reformas pasākumiem, par kuriem jāvienojas ar Kosovas iestādēm saprašanās memorandā. Iestādēm, īpaši Ekonomikas un finanšu ministrijai, būs regulāri jāziņo Komisijas dienestiem par rādītāju kopumu. Komisijas dienesti turpinās uzraudzīt valsts finanšu pārvaldību pēc finanšu plūsmu un administratīvo procedūru operatīvā novērtējuma, kas veikts Kosovā, sagatavojot šo darbību. Eiropas Komisijas delegācija Prištinā arī regulāri ziņos par jautājumiem, kas attiecas uz palīdzības uzraudzību. Komisijas dienesti uzturēs ciešus sakarus ar SVF un Pasaules Banku, lai izmantotu to zināšanas un darbību Kosovā. 8.2. Plānotās novērtēšanas pasākumi un grafiks Ierosinātajā Padomes lēmumā ir paredzēts Eiropas Parlamentam un Padomei adresēts gada pārskats, kas ietver šīs palīdzības darbības īstenošanas novērtējumu. Turklāt plānots, ka vienu vai divus gadus pēc īstenošanas perioda beigām Komisija vai tās pienācīgi pilnvaroti pārstāvji veiks palīdzības neatkarīgu ex-post novērtējumu. 9. PASĀKUMI KRĀPŠANAS APKAROŠANAI Komisijas dienesti ir izveidojuši finanšu plūsmu un administratīvo procedūru operatīvu novērtējumu programmu visās trešajās valstīs, kas saņem Kopienas finanšu palīdzību, lai izpildītu Eiropas Kopienu vispārējam budžetam piemērojamās Finanšu regulas prasības. Tiks ņemti vērā arī visi pieejamie SVF un Pasaules Bankas attiecīgo ziņojumu secinājumi. Kosovā Komisijas dienesti ar pienācīgi pilnvarotu neatkarīgu ekspertu atbalstu 2006. gada pirmajā pusē veiks saņēmējas iestādes finanšu plūsmu un administratīvo procedūru operatīvu novērtējumu. Šī pārbaude ietvers tādas jomas kā vadības struktūra un organizācija, līdzekļu pārvaldība un kontrole, IT sistēmu drošība, iekšējās un ārējās revīzijas kapacitāte. Ierosinātais juridiskais pamats finanšu palīdzībai Kosovai ietver noteikumu par krāpšanas novēršanas pasākumiem. Šie pasākumi tiks sīkāk izstrādāti saprašanās memorandā un dotāciju nolīgumā. Paredzēts, ka palīdzībai pievienos vairākus īpašus politikas nosacījumus, galvenokārt valsts finanšu pārvaldības jomā, lai stiprinātu efektivitāti, pārredzamību un atbildību. Finanšu palīdzībai piemēros pārbaudes, kontroles un revīzijas procedūras, par kurām ir atbildīga Komisija, tostarp Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un kuras veic Eiropas Revīzijas palāta. [1] OV L 47, 19.2.2000., 28. lpp. [2] OV L 183, 6.7.2001., 42. lpp. [3] SEK(2005)14333, 9.11.2005. [4] OV C , , . lpp. [5] OV C , , . lpp. [6] OV L 47, 19.2.2000., 28. lpp. [7] OV L 183, 6.7.2001., 42. lpp. [8] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [9] EKOV L 25, 28.1.2006. [10] Papildu informāciju sk. atsevišķā paskaidrojumā. [11] Papildu informāciju sk. atsevišķā paskaidrojumā.