LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 205/19

VALSTS ATBALSTS — ČEHIJAS REPUBLIKA

Valsts atbalsts C 19/07 (ex N 32/07) — MVU īstermiņa eksporta kredītu apdrošināšana pret nemaksāšanas risku — Export Guarantee and Insurance Corporation (EGAP)

Uzaicinājums iesniegt apsvērumus saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 205/09)

Ar 2007. gada 27. augustā vēstuli, kas autentiskā valodā ir pievienota šim kopsavilkumam, Komisija informēja Čehijas Republiku par savu lēmumu uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz minēto pasākumu.

Viena mēneša laikā pēc šā kopsavilkuma un pievienotās vēstules publicēšanas ieinteresētās personas var iesniegt savus apsvērumus, adresējot tos:

European Commission Directorate-General for Competition State Aid Greffe B-1049 Brussels Faksa Nr.: (32-2) 296 12 42.

Šie apsvērumi tiks paziņoti Čehijas Republikai. Ieinteresētā persona, kas iesniedz apsvērumus, var rakstveidā pieprasīt, lai tās identitāte netiktu atklāta, norādot šādas prasības iemeslus.

KOPSAVILKUMS

Pasākuma apraksts, attiecībā uz kuru Komisija uzsāk procedūru

Čehijas Republika plāno piedāvāt īstermiņa eksporta kredītu apdrošināšanu Čehijas MVU ar valsts oficiālās eksporta kredītiestādes EGAP (Export Guarantee and Insurance Corporation) palīdzību.

EGAP ir Čehijas Republikas eksporta kredītiestāde, kas rīkojas savā vārdā un uz sava rēķina. Tās saistības garantē valsts saskaņā ar attiecīgiem tiesību aktiem (1). Apdrošināto kredītu nenokārtoto kopsummu sedz īpašs fonds, kas nodrošina uzņēmuma maksātspēju, izpildot uzņēmuma saistības, kas rodas tā darbības rezultātā. Fonda līdzekļus veido ienākumi no prēmijām, peļņa, kā arī valsts budžeta apropriācijas.

EGAP rīkosies kā apdrošinātājs, uzņemoties visus kredītriskus un izmaksājot prasību summu apdrošinājuma ņēmējiem. EGAP piedāvās Čehijas MVU apdrošināšanas produktus ar privātu tirgus starpnieku palīdzību. Starpnieks var būt jebkurš apdrošināšanas komercuzņēmums, un šie starpnieki pārdos un pārvaldīs apdrošināšanas līgumus par komisijas maksu, kas sastāv no saistītajiem izdevumiem un saprātīgas peļņas normas […] (2) % apmērā.

Atbalstot šo kredītrisku tirgus segmentu, Čehijas Republika vēlas radīt pamatu neatkarīgam, privātam kredītu apdrošināšanas tirgum MVU.

Īstermiņa eksporta kredītu apdrošināšanas sistēma attiecas uz Čehijas MVU, kuru gada eksporta kopējais apgrozījums nepārsniedz EUR 2 miljonus (turpmāk tekstā — “MVU ar mazāk nekā EUR 2 miljonus apgrozījumu)”. Sistēma neparedz nosacījumus ne attiecībā uz minimālo apgrozījumu, ne attiecībā uz minimālo klientu skaitu. Šīs sistēmas atbalstu iegūs aptuveni 501 līdz 1 000 uzņēmumi. Apdrošināšana sedz nemaksāšanas riskus, kas saistīti ar debitoru parādiem par preču piegādi un/vai pakalpojumiem uz kredītnoteikumiem.

Pēc Čehijas iestāžu datiem Čehijas īstermiņa eksporta kredītu MVU apdrošināšanas tirgus ir vāji attīstīts sakarā ar to, ka klientu portfelim ir zems diversifikācijas līmenis un tas aptver nelielu pircēju skaitu (riski), kā arī sakarā ar nelielo apdrošināšanas summu apjomu un no tā izrietošo nelielo iekasēto prēmiju kopapjomu. Turklāt īpašnieku vai vadītāju finansiālo zināšanu trūkums, kā arī zemais informētības līmenis par kredītriska apdrošināšanas metodēm paaugstina administratīvās un tirgvedības izmaksas, kas nepieciešamas, lai nodibinātu kontaktus ar daudzajiem, plaši izkliedētajiem maziem un vidējiem uzņēmumiem un izskaidrotu tiem īstermiņa eksporta kredītu apdrošināšanas priekšrocības. Šo iemeslu dēļ privātie kredītu apdrošinātāji tirgus daļu, ko veido MVU ar gada eksporta kopējo apgrozījumu, kas mazāks par EUR 2 miljoniem, neuzskata par peļņu nesošu.

Apdrošināšanas sistēma balstās uz likumu Nr. 23/2006 Coll., kas atspoguļo noteikumus, kurus ieviesa grozītais Komisijas paziņojums dalībvalstīm saskaņā ar EK Līguma 93. panta 1. daļu par Līguma 92. un 93. panta piemērošanu īstermiņa eksporta kreditēšanas apdrošināšanai darbības termiņa pagarināšanu(turpmāk tekstā — “paziņojums”).

Pasākuma ilgums nepārsniedz divus gadus pēc Komisijas apstiprinājuma.

Čehijas iestādes apstiprināja, ka sistēma pašfinansēsies ar prēmiju palīdzību, ko iekasēs no apdrošinātajiem uzņēmumiem. Pēc iestāžu datiem valsts līdzekļi netiks izmantoti.

Pasākuma novērtējums

Potenciāli iespējami divi saņēmēju veidi, kuri varētu saņemt valsts atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē: apdrošinātie MVU un starpnieki, kuriem atmaksā izdevumus par sistēmas pārvaldi. Čehijas Republika deklarēja šo pasākumu kā atbalstu. Lai uz pasākumu varētu attiecināt EK līguma 87. panta 1. punkta darbības jomu, tam vienlaicīgi jāatbilst pieciem kritērijiem.

Starpnieku līmenī pasākums, šķiet, nesniedz iesaistītajiem starpniekiem priekšrocības saistībā ar valsts līdzekļu izmantošanu, jo starpniecības izmaksas sedz klienti, kas maksā augstāku, parastajai tirgus praksei atbilstošu, apdrošināšanas prēmiju. Šis pasākums tādējādi starpnieku līmenī, šķiet, nesniedz valsts atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

Attiecībā uz atbalstu MVU līmenī valsts līdzekļu izmantošanu ar EGAP palīdzību nevar izslēgt a priori, kaut arī EGAP darbojas uz ekonomiski stabila pamata. Kā noteikts EGAP juridiskajā pamatojumā, valsts līdzekļi ir pieejami EGAP finanšu risku garantēšanai. Turklāt saskaņā ar EGAP juridisko pamatojumu EGAP ir jāseko valsts ekonomiskai politikai, lai attīstītu kredītu apdrošināšanas tirgu. Pasākumi, ieskaitot šeit apskatāmo, kurus EGAP ievieš, lai sekotu šai ekonomiskai politikai, tādējādi ir ir uzskatāmi par valsts īstenotiem pasākumiem.

Šis pasākums radīs MVU ar gada eksporta kopējo apgrozījumu, kas mazāks par EUR 2 miljoniem, īstermiņa eksporta kredītu apdrošināšanas iespējas uz tādiem nosacījumiem, kādus tirgus pašlaik nepiedāvā. Kaut arī ir gaidāms, ka pasākums pašfinansēsies, nav izslēgta iespēja, ka ļaunākajā gadījumā sistēma nesīs zaudējumus. Šajā gadījumā valsts aģentūra EGAP segs šos zaudējumus. Tādēļ šajā posmā nevar izslēgt to, ka saņēmēju MVU iegūs priekšrocību.

Piešķirtā priekšrocība ir selektīva, jo to piemēro tikai MVU, kuru gada eksporta kopējais apgrozījums nepārsniedz EUR 2 miljonus.

Tā kā šī priekšrocība tiek piešķirta eksporta kredītu apdrošināšanas jomā, tā varētu iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm.

Lai noteiktu, vai pasākums ietekmē konkurenci pastāvošā privātā apdrošināšanas tirgū, Komisija pārbaudīja paziņoto pasākumu atbilstīgi paziņojumam.

Čehijas Republika vēlas piemērot izņēmuma noteikumu attiecībā uz nenododamiem riskiem saskaņā ar paziņojuma 2.5. punktu; vienlaicīgi paziņojuma 4.4. punktā ir norādīts, ka dažās valstīs nododamo kredītu risku segumu īslaicīgi nevar iegādāties no privātiem eksporta kredītu apdrošināšanas uzņēmumiem vai arī valsts vai valsts atbalstītiem eksporta kredītu apdrošināšanas uzņēmumiem, kas darbojas uz sava rēķina. Tādēļ šos riskus pagaidām var uzskatīt par nenododamiem.

Dalībvalstīm, kas vēlas piemērot izņēmuma noteikumu saskaņā ar paziņojuma 2.5. punktu, ir jāpierāda risku seguma nepieejamība privātā apdrošināšanas tirgū, iesniedzot ziņojumu par stāvokli tirgū un sniedzot atbilstošus pierādījumus no diviem labi pazīstamiem, starptautiskiem privātiem eksporta kredītu apdrošinātājiem, kā arī no valsts kredītu apdrošinātāja. Turklāt šīm dalībvalstīm ir jāsniedz piemērojamo noteikumu apraksts attiecībā uz nenododamiem riskiem un attiecīgi jāizlīdzina prēmiju likmes šādiem riskiem ar likmēm, kādas citur iekasē privāti eksporta kredītu apdrošinātāji.

Saskaņā ar paziņojumu sistēma pielīdzina iekasētās prēmiju likmes savam MVU produktam tām likmēm, kādas iekasē citur. Šo uzdevumu veic, likmes aprēķināšanai ņemot vērā, pirmkārt, zaudējumu rādītāju, kas pēc Čehijas iestāžu rīcībā esošajiem datiem neatšķiras no pārējo uzņēmumu zaudējumu rādītāja; otrkārt, paaugstinātu izdevumu rādītāju, kas ņem vērā augstākas tirgvedības un vadības izmaksas un, treškārt, peļņas normu. Tādā veidā radušās likmes sedz visas šīs apdrošināšanas sistēmas paredzētās izmaksas.

Tomēr paziņojums bija nepilnīgs attiecībā uz pierādījumiem no diviem labi pazīstamiem, starptautiskiem eksporta kredītu apdrošinātājiem. Starptautiskie apdrošināšanas uzņēmumi nesniedza šādus ziņojumus Čehijas iestādēm pēc to lūguma. Tādēļ Komisija uzsāk izmeklēšanas procedūru atbilstīgi EK līguma 88. panta 2. punktam, jo tai ir šaubas par risku seguma nepietiekamību vai nepieejamību privātā apdrošināšanas tirgū.

Komisija tādēļ aicina ieinteresētās trešās puses iesniegt savus apsvērumus viena mēneša laikā no šīs vēstules kopsavilkuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Informācijā īpaši jāiekļauj šādi dati:

— pierādījumi tam apjomam, kādā īstermiņa eksporta kredītu apdrošināšana tiek sniegta un ir pieejama MVU, kuru gada eksporta kopējais apgrozījums nepārsniedz EUR 2 miljonus, ieskaitot informāciju par nosacījumiem šādas apdrošināšanas sniegšanai, un

— dati par to, cik lielā mērā iepriekš minēto pieejamības līmeni var uzskatīt par pietiekamu šiem MVU, kuri parasti cieš no nepietiekamas klientu diversifikācijas, un attiecībā uz kuriem ir jāuzņemas būtiskas papildu tirgvedības izmaksas, lai varētu uzskatīt, ka tiem ir pieeja īstermiņa eksporta kredītu apdrošināšanai.

VĒSTULES TEKSTS

“1. POSTUP (1) Česká republika oznámila prostřednictvím registrovaného e-mailu ze dne 12. ledna 2007, který Komise evidovala ten samý den, výše uvedené opatření podpory z důvodu právní jistoty. Oznámení bylo doplněno zprávou zahrnující odůvodnění týkající se existence tržního selhání na trhu pojištění krátkodobých exportních úvěrů pro malé a střední podniky [MSP (3)] v České republice. (2) Dopisy ze dne 20. února 2007 a 11. května 2007 požádala Komise o dodatečné informace o tomto opatření. České orgány odpověděly dopisy ze dne 16. března 2007 a 24. května 2007, jež byly evidovány ve stejné dny. 2. POPIS OPATŘENÍ 2.1 Předmět (3) Pomocí oznámeného opatření zamýšlí Česká republika poskytovat pojištění krátkodobých vývozních úvěrů českým MSP prostřednictvím oficiální národní agentury pro vývozní úvěry, jež se nazývá EGAP (Exportní garanční a pojišťovací společnost), jež bude českým MSP poskytovat pojišťovací produkty prostřednictvím soukromých zprostředkovatelů. (4) V důsledku skutečnosti, že EGAP je oficiální agenturou České republiky pro vývozní úvěry, je její činnost upravena zvláštním právním předpisem, a to sice zákonem č. 58/1995 Sb., o pojišťování a financování vývozu se státní podporou, ve znění pozdějších předpisů. Za její závazky a přetrvávající rizika ručí stát v souladu s výše uvedeným zákonem. Aby byla zajištěna platební schopnost, opírá se společnost o zvláštní fond, jenž se skládá z příjmu z pojistného, rozděleného zisku a příspěvků ze státního rozpočtu. (5) Od roku 2001 však EGAP nezískala žádné příspěvky ze státního rozpočtu. Kromě toho EGAP od svého založení v roce 1992 nemusela použít prostředky vyčleněné ze státního rozpočtu. Vždy pracovala v souladu se zásadou rentability, tedy všechny její náklady, výdaje a pojistná plnění byly hrazeny z příjmů z pojistného a ze zisků. (6) Co se týče uvedeného opatření, je pojistná činnost EGAP prováděna v spolupráci s komerčními pojišťovacími společnostmi. Závazky uzavírá EGAP, jež jedná jako pojistitel, přičemž nese veškerá úvěrová rizika a výplaty pojistných událostí vůči pojistníkům, zatímco komerční pojišťovny budou za zprostředkovatelskou provizi, jež odráží související náklady, zprostředkovávat a spravovat pojistné smlouvy. (7) Podporou tohoto segmentu trhu s pojištěním úvěrů zamýšlí Česká republika zapojit soukromé pojišťovny jakožto zprostředkovatele, aby byl položen základ pro samostatný soukromý trh s pojištěním krátkodobých vývozních úvěrů pro MSP. 2.2 Cílové společnosti (8) Adresáty opatření jsou české MSP, jejichž celkový roční vývozní obrat nepřesahuje 2 miliony EUR (dále jen ‚MSP < 2m‘). Tímto opatřením bude podpořeno zhruba 501 až 1 000 příjemců. 2.3 Obchodní podmínky pojišťovacího produktu (9) Česká republika zamýšlí poskytnout pojištění krátkodobých vývozních úvěrů pro MSP < 2m proti riziku nezaplacení prostřednictvím své oficiální agentury pro vývozní úvěry EGAP. Pojištění pokrývá rizika nezaplacení pohledávek za dodávky zboží a/nebo služby na úvěr. (10) Pojišťovací produkt nabízený EGAP MSP < 2m, takzvaným ‚B-MSP‘, přebírá zjednodušeným způsobem prvky techniky a postupů používaných při správě komerčního pojištění úvěrů. (11) Pojistná sazba pro tyto produkty se vypočítává připočtením nákladů specifických pro MSP k průměrné komerční pojistné sazbě, což vede k vyšším ‚výdajům na pojistné‘. 2.4 Prodej přes soukromé zprostředkovatele (12) EGAP zamýšlí prodávat tento produkt skrze komerční pojistitele úvěrů, kteří budou vystupovat v úloze zprostředkovatelů. Tento režim bude otevřený pro všechny pojistitele úvěrů, kteří jsou činní nebo v budoucnosti vstoupí na český trh s pojištěním úvěrů a budou ochotni a schopni plnit úkoly, které jsou očekávány od zprostředkovatelů. (13) EGAP bude likvidovat pojistné události a vyplácet pojistníkům pojistné plnění. Kromě toho bude EGAP iniciativně provádět další marketingové činnosti, jež se týkají tohoto segmentu. (14) Zprostředkovatelé budou zodpovědní za marketing a prodej produktů a výběr pojistného, přičemž při těchto činnostech budou používat vlastní infrastrukturu a vybavení. Pojištění budou prodávat ve jménu a na účet EGAP. (15) Zprostředkovatelé budou zodpovědní za činnosti obvyklé pro přímé pojistitele úvěrů. Toto bude kromě jiného zahrnovat skutečnost, že MSP < 2m budou pojišťováni jen na základě analýzy jejich ekonomické a finanční situace. (16) Toto uspořádání zahrnuje také důležité zjednodušení ve srovnání se standardními pojišťovacími smlouvami, totiž skutečnost, že platby pojistného budou vypočítávány na základě celkových objemů obratu (přičemž měsíční hlášení o vývozním obratu budou MSP předávat zprostředkovatelům) namísto uzavírání jednotlivých pojistných smluv pro jednotlivé smlouvy. (17) EGAP obdrží celou částku pojistného a zaplatí zprostředkovatelům za jejich služby provizi ve formě podílu z vybraného pojistného, přičemž budou vzaty v úvahu náklady na distribuci a správu. 2.5 Provádějící subjekt (18) EGAP je agenturou pro vývozní úvěry České republiky jednající svým jménem a na svůj účet. Za její závazky ručí v souladu s příslušným zákonem (4) stát. Hodnota rizika za všechny pojištěné úvěry je krytá ze zvláštního fondu, který zaručuje platební schopnost pojišťovací společnosti při plnění závazků, jež plynou z její činnosti. Fond je složen z příjmů z pojistného, zisků, jakož i příspěvků ze státního rozpočtu. 2.6 Právní základ (19) Pojistný systém je založen na zákoně č. 23/2006 Sb. (jenž odráží pravidla zavedená změnou sdělení č. 281 C 1997 Komise členským státům, kterým se použijí články 92 a 93 Smlouvy na krátkodobé pojištění vývozních úvěrů (5)), který byl změněn zákonem č. 58/1995 Sb., o pojišťování a financování vývozu se státní podporou a o změně zákona č. 166/1993 Sb., o Nejvyšším kontrolním úřadu, ve znění pozdějších předpisů. 2.7 Trvání (20) Trvání opatření je omezeno na dva roky od schválení Komisí. 2.8 Zdroje (21) České orgány potvrdily, že systém se bude sám financovat pojistným, jež bude vybíráno od pojištěných společností. Z tohoto důvodu nebudou podle českých orgánů do systému zapojeny státní zdroje. 3. POSOUZENÍ (22) Jsou dány dva druhy možných příjemců státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, a sice pojištěné MSP a zprostředkovatelé, kterým budou hrazeny náklady na správu systému. 3.1 Podpora MSP (23) Aby opatření spadalo do oblasti působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy, musí být současně splněna čtyři kritéria: — opatření musí zahrnovat použití státních zdrojů, — opatření musí znamenat udělení selektivní výhody příjemci, — opatření musí ovlivnit obchod mezi členskými státy, — opatření musí hrozit narušit hospodářskou soutěž. (24) Ačkoliv je systémem, který je rentabilní za komerčních podmínek, účast státních zdrojů prostřednictvím EGAP nemůže být předem vyloučena. Jak je stanoveno v právním základě EGAP, jsou státní zdroje dostupné jakožto záruka za finanční riziko EGAP. Kromě toho je EGAP podle svého právního základu povinna provádět státní hospodářskou politiku pro rozvoj trhu pojištění úvěrů. Opatření, včetně tohoto, která EGAP uskutečňuje za účelem provádění této hospodářské politiky, jsou proto přičítatelná státu. (25) Za účelem posouzení, zdali opatření představuje selektivní zvýhodnění, ovlivňuje hospodářskou soutěž na stávajícím soukromém pojišťovacím trhu a obchod mezi členskými státy, přezkoumala Komise uvedené opatření podle Sdělení Komise členským státům na základě čl. 93 odst. 1 Smlouvy o ES, kterým se použijí články 92 a 93 Smlouvy na krátkodobé pojištění vývozních úvěrů (6) (dále jen ‚sdělení‘). 3.1.1 Dodržení ustanovení sdělení (26) Bod 2.5 sdělení definuje ‚obchodovatelná rizika‘ jako rizika veřejných a neveřejných dlužníků se sídlem v zemích uvedených v příloze sdělení. Finanční výhody ve prospěch pojistitelů vývozních úvěrů pro obchodovatelná rizika jsou obvykle zakázány. (27) Uvedené opatření poskytuje veřejnou podporu pro pojištění rizika dlužníků sídlících ve všech zemích. Pokud země nejsou uvedeny v příloze sdělení, jsou rizika ve smyslu sdělení ‚neobchodovatelná‘ a veřejná podpora pro jejich pojištění je v souladu se sdělením. (28) Podle bodu 2.5 sdělení se rizika dlužníků se sídlem v zemích, jejichž výčet je podán v příloze sdělení, přechodně považují za neobchodovatelná, za předpokladu a v té míře, ve které ve členském státě neexistuje soukromý pojišťovací trh a pokud je podstoupí malé a střední podniky, jejichž celkový roční obrat vývozu nepřesáhne 2 miliony EUR. Bod 4.4 sdělení zohledňuje skutečnost, že v některých zemích může být krytí obchodovatelných rizik vývozních úvěrů ze strany soukromých pojistitelů vývozních úvěrů i ze strany veřejných nebo veřejně podporovaných pojistitelů vývozních úvěrů, kteří poskytují krytí na vlastní účet, dočasně nedostupné. Tato rizika mohou proto být také považována za neobchodovatelná. (29) Členské státy, které si přejí použít této únikové doložky, musí prokázat, že krytí rizik je na soukromém pojišťovacím trhu nedostupné a předložit příslušné důkazy od dvou známých mezinárodních pojistitelů vývozních úvěrů, jakož i národního pojistitele úvěrů. Kromě toho přizpůsobí státem podporovaní pojistitelé vývozních úvěrů své pojistné sazby pro tato neobchodovatelná rizika v nejvyšší možné míře sazbám jinak účtovaným pojistiteli vývozních úvěrů pro obdobná rizika a poskytnou popis podmínek, které veřejně podporovaný pojistitel vývozních úvěrů hodlá použít pro krytí daných rizik. 3.1.2 Nedostupnost nebo nedostatečnost krytí na soukromém pojišťovacím trhu pro MSP (30) V souladu se zprávou o trhu v příloze oznámení je soukromý trh s pojištěním krátkodobých vývozních úvěrů pro MSP charakterizován závažným nedostatkem nabídky. Existuje několik překážek přístupu MSP ke komerčnímu pojištění krátkodobých vývozních úvěrů: a) Pojištění je často spojeno s malým počtem kupujících nebo dokonce s jediným kupujícím, a proto klientela českých MSP a obzvláště malých podniků není dostatečně diverzifikovaná, aby pro pojistitele představovala přijatelnou úroveň rizika. b) Objem pojištěných úvěrů je ve srovnání s velkými společnostmi malý a v důsledku této skutečnosti jsou vybrané částky pojistného vzhledem k výše zmíněným rizikům příliš malé na to, aby byly ekonomicky odůvodnitelné. c) Majitelé nebo ředitelé uvedených MSP často nedisponují řádnými finančními znalostmi a nejsou obeznámeni s metodami pojištění úvěrového rizika. d) Z těchto důvodů přináší kontakt se široce rozptýlenými malými a středními podniky a vysvětlení výhod pojištění krátkodobých vývozních úvěrů dodatečné marketingové náklady. e) Celkově lze shrnout, že správní náklady a příjem z pojistného z pojistných smluv krátkodobých vývozních úvěrů v segmentu MSP vytvářejí ‚neekonomičnost z rozsahu‘. Správní náklady jsou vysoké (viz bod d)) a jsou rozloženy na příjem z pojistného, jenž sestává z relativně malých částek, které jsou důsledkem malých objemů obchodu MSP. (31) Paradoxně nemají MSP, jež jsou v důsledku své nízké likvidity při selhání svých exportních transakcí velmi zranitelné, přístup k pojistnému krytí, jež by snížilo jejich tržní rizika. (32) Podle přílohy oznámení je segment MSP u pojištění krátkodobých vývozních úvěrů považován komerčními pojišťovnami v důsledku nedostatečného rozložení kupujících/rizika, vysokých marketingových nákladů a neekonomičnosti z rozsahu za neziskový. Komerční pojištění je proto buď není nabízeno nebo je nabízeno za prohibitivní ceny. Co se týče MSP, je soukromý pojišťovací trh v České republice proto považován za trh, který je charakterizován hlubokým nedostatkem nabídky. (33) České orgány odhadují, že mezinárodní soukromí pojistitelé vývozních úvěrů, kteří působí v České republice, uzavřeli celkem méně než 240 pojistných smluv s MSP a komerční dceřiná společnost EGAP ne více než 600 pojistných smluv. České orgány dále odhadují, že s malými podniky s vývozním obratem pod 2 miliony EUR nebylo uzavřeno více než 150 pojistných smluv. (34) České orgány požádaly národního pojistitele vývozních úvěrů […] (7), jakož i dva známé mezinárodní pojistitele vývozních úvěrů, […] a […] o prohlášení, že nemají námitky proti uvedenému systému. (35) […] Neexistence nebo nedostatečnost pojistného krytí pro tento druh rizika byla tedy podpořena prohlášením národního pojistitele úvěrů. (36) […] a […] však požadované prohlášení neposkytly. […] (37) České orgány dále uvedly, že malé podniky oznámily, že když se obrátily na komerční pojistitele úvěrů, byly odmítnuty nebo měly negativní zkušenosti. Oznámení kromě toho zahrnuje dopisy Hospodářské komory České republiky, Sdružení malých a středních podniků a České bankovní asociace, jež potvrzují neexistenci pojištění úvěrů pro malé a velmi malé podniky. (38) Z podkladů předložených českými orgány se zdá, že pojištění krátkodobých vývozních úvěrů není pro MSP < 2m dostatečně dostupné. Tato skutečnost však nebyla potvrzena prohlášeními dvou velkých známých mezinárodních pojistitelů vývozních úvěrů. Ačkoliv české orgány žádaly o toto prohlášení u dvou takovýchto pojistitelů, jež působí v České republice, společností […] a […], prohlášení nebyla předložena, čímž nebyl splněn požadavek stanovený v bodě 2.5 Sdělení o uplatnění únikové doložky. (39) Komise má proto pochybnosti, zdali je splněna podmínka nedostupnosti nebo nedostatečnosti krytí pojištění vývozních úvěrů nabízeného soukromými pojistiteli malým podnikům s omezeným obratem. 3.1.3 Přiblížení pojistných sazeb sazbám účtovaným jinde (40) Sdělení (8) vyžaduje srovnání pojistných sazeb, které mají být účtovány podle českého programu se sazbami účtovanými jinde. (41) Podle českých orgánů nemohou být sazby specifické pro určitý sektor realisticky použity na segment českých MSP vzhledem k jeho zvláštnosti. České orgány tvrdí, že výsledky srovnání s trhy jiných států by se výrazně lišily v závislosti na velikosti, počtu podniků, diversitě sektorů a exportním potenciálu MSP v dané zemi. (42) České orgány v této souvislosti uvádějí, že pro srovnání pojistných sazeb je nejvhodnějším referenčním trhem celkový trh s komerčním pojištěním úvěrů v České republice. (43) Kromě toho nemají české orgány údaje o pojistných sazbách jiných komerčních pojistitelů na českém trhu. V důsledku této skutečnosti založila EGAP své výpočty pojistné sazby na údajích dostupných od KUP (9), což je samostatně řízená dceřiná společnost EGAP činná v sektoru tržního pojištění úvěrů nepodporovaného státem. Při zohlednění skutečnosti, že KUP je dominantním účastníkem na trhu s tržním podílem ve výši 51 %, mohou být její sazby považovány za základ pro srovnání. (44) Pro odvození přiměřených pojistných sazeb pro MSP byly použity průměrné sazby celého komerčního trhu s pojištěním vývozních úvěrů KUP z roku 2005 a první poloviny roku 2006. a) Komerční pojistné sazby pro rok 2006 (45) Průměrná pojistná sazba na celém trhu s pojištěním vývozních úvěrů KUP se pro rok 2006 rovná […] %. Tento údaj je výsledkem výpočtu, při kterém bylo vzato v úvahu 1) škodní poměr (očekávaný škodní průběh, který je čistou rizikovou pojistnou sazbou), 2) podíl nákladů (správní a provozní náklady v poměru k částce pojištěných pohledávek) a 3) míra zisku (náklady alternativních příležitostí kapitálu). Tato sazba slouží jako srovnávací sazba. (46) Hlavní součástí výše uvedené pojistné sazby je škodní poměr (LR). Odhadovaný konečný škodní poměr pro následující pojišťovací období je založen na průměru škodních poměrů předchozího roku ([…] %). Bezpečnostní přirážka je vypočítána jako směrodatná odchylka od souboru škodních poměrů všech předchozích let ([…] %). Výsledný škodní poměr proto činí […] % ([…] % průměr + […] % směrodatná odchylka). Odhad konečného škodního poměru pro následující období je zdrženlivý, neboť variabilita vývoje škod vyjádřená směrodatnou odchylkou je spíše vysoká. Na druhé straně slouží jako nárazník proti jakýmkoliv případným neočekávaným pojistným událostem. (47) Při výpočtu podílu nákladů (PN) byly vzaty v úvahu pouze celkové výdaje. Očekávaný podíl nákladů pro rok 2006 je […] %. (48) Vyžadovaná míra zisku (MZ) odráží požadovaný výnos z kapitálu pro tento předmět podnikání. Byla vypočítána na hodnotu […] %. Určitý dodatečný ziskový potenciál je do konservativní bezpečnostní přirážky také zahrnut. (49) Výsledná komerční pojistná sazba je s ohledem na výše uvedená kritéria shrnuta v následujícím vzorci: b) Průměrná pojistná sazba pro MSP (50) Sazba pro MSP je vypočítána podobně jako celková komerční třída úvěruschopnosti, přičemž se bere v úvahu, že podíl nákladů je více než třikrát vyšší s ohledem na výše uvedené vyšší marketingové a správní náklady spojené s vyšším stupněm asistence, jež při pojišťování MSP zapotřebí. Tato sazba by potom činila […] % namísto […] %. (51) Škodní poměr plynoucí z pojistně-matematických výpočtů je považován za statisticky totožný. Podle českých orgánů nebyl na základě údajů dostupných KUP zjištěn žádný negativní dopad nízké diversifikace rizika, velikosti a kvality MSP na škodní poměr. (52) Proto byla po příslušných úpravách, které zohledňují vyšší správní náklady, stanovena odhadovaná pojistná sazba pro MSP na […] %. Takováto sazba bude podle zprávy připojené k oznámení plně pokrývat zvýšené správní náklady související s pojištěním MSP, jakož i pojistná rizika. (53) Zdá se proto, že při zohlednění výše uvedených skutečností je splněna podmínka přiblížení pojistných sazeb k sazbám účtovaným jinde stanovená v bodě 2.5 sdělení. 3.2 Podpora zprostředkovatelům (54) Aby opatření spadalo do oblasti působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy, musí být současně splněna čtyři kritéria: — opatření musí zahrnovat použití státních zdrojů, — opatření musí znamenat udělení selektivní výhody příjemci, — opatření musí ovlivnit obchod mezi členskými státy, — opatření musí hrozit narušit hospodářskou soutěž. (55) Tento režim bude otevřený pro všechny pojistitele úvěrů, kteří jsou činní nebo v budoucnosti vstoupí na český trh pojištění úvěrů a budou ochotni a schopni plnit úkoly, které jsou očekávány od zprostředkovatelů. (56) Správní náklady vyřizování pojištění spojených s uvedeným pojištění MSP ponesou zprostředkovatelé. Provise pro zprostředkovatele se bude skládat z provise pro zprostředkovatele/makléřské provise, jež nepřesáhne skutečné náklady, jež byly způsobeny pojištěním MSP a přiměřeného zisku. V žádném případě nepřesáhne […] % vybraného pojistného. Konečná provise vezme v úvahu údaje známé z českého pojišťovacího trhu. Bude stanovena jako výsledek jednání se zúčastněnými stranami a bude stejná pro všechny zprostředkovatele. České orgány potvrdily, že makléřská provise bude každoročně upravována tak, aby nepřesáhla skutečně vynaložené náklady plus přiměřený zisk. (57) Podle českých orgánů nepřevádí EGAP zprostředkovatelům pojištění žádné státní zdroje, neboť celkové náklady zprostředkování nenese stát, nýbrž zákazník, který platí vyšší, tržní pojistné. Břemeno nákladů je proto přeneseno na trh. (58) Nezdá se proto, že by opatření zúčastněným zprostředkovatelům poskytovalo jakoukoliv výhodu ze státních zdrojů. Není proto zřejmé, že by opatření na úrovni zprostředkovatelů poskytovalo státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. 4. ZÁVĚR (59) V tomto stádiu opatření nesplňuje podmínky pro použití únikové doložky stanovené v bodě 4.4 sdělení. České orgány zejména neposkytly důkazy o nedostupnosti nebo nedostatečnosti pojistného krytí vývozních úvěrů od dvou velkých známých mezinárodních soukromých pojistitelů vývozních úvěrů. V rámci předběžného hodnocení stanoveného článkem 6 nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES, má Komise pochybnosti o jeho charakteru jako státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES a jeho možné slučitelnosti se společným trhem a zejména o nedostupnosti nebo nedostatečné dostupnosti pojištění krátkodobých vývozních úvěrů pro MSP, jejichž celkový roční obrat nepřesahuje 2 miliony EUR. 5. ROZHODNUTÍ (60) S ohledem na výše uvedené žádá Komise v rámci postupu podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES Českou republiku, aby během jednoho měsíce ode dne doručení tohoto dopisu předložila své připomínky a dále vyzývá zúčastněné třetí strany, aby během jednoho měsíce ode dne zveřejnění shrnutí tohoto dopisu v Úředním věstníku Evropské unie předložily své připomínky. Komisi zejména zajímají: — důkazy prokazující rozsah, ve němž je poskytováno pojištění krátkodobých vývozních úvěrů a v němž je dostupné MSP s celkovým ročním vývozním obratem nepřesahujícím 2 miliony EUR, včetně podmínek, za nichž je takovéto pojištění poskytováno, a — jak dalece může být uvedený stupeň dostupnosti považován za dostatečný pro tyto MSP, jež jsou znevýhodněny nedostatečnou diversifikací zákazníků a u nichž existují významné dodatečné marketingové náklady, aby se mohlo mít za to, že mají přístup k pojištění krátkodobých vývozních úvěrů. (61) Komise vyzývá české orgány, aby kopii tohoto dopisu neprodleně zaslaly potenciálním příjemcům podpory. (62) Komise si dovoluje České republice připomenout, že čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES má odkladný účinek, a ráda by ji upozornila na článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999, který stanoví, že příjemce musí veškerou protiprávní podporu navrátit. (63) Komise tímto Českou republiku upozorňuje, že uvědomí zúčastněné strany zveřejněním tohoto dopisu a jeho stručného shrnutí v Úředním věstníku Evropské unie. Uvědomí také zúčastněné strany ve státech ESVO, které jsou signatáři Dohody o EHP, zveřejněním oznámení v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie a bude informovat Kontrolní úřad ESVO zasláním kopie tohoto dopisu. Všechny tyto zúčastněné strany budou vyzvány, aby předložily své připomínky do jednoho měsíce od dne zveřejnění daného dopisu či oznámení.”

(1) Skatīt 2.5. iedaļu Juridiskais pamats.

(2) Konfidenciāla informācija

(3) Jak je vymezeno doporučením Komise ze dne 6. května 2003, pokud jde o definici velmi malých, malých a středních podniků (oznámeno pod číslem K (2003) 1422), Úř. věst. C 124, 20.5.2003, s. 36–41.

(4) Viz bod 2.5 – Právní základ.

(5) Úř. věst. C 325, 22.12.2005, s. 22–23.

(6) Úř. věst. C 281, 17.9.1997, s. 4–10, ve znění Úř. věst. C 217, 2.8.2001, s. 2–3 a Úř. věst. C 325, 22.1.5.2005, s. 22–23.

(7) Obchodní tajemství.

(8) Ve znění Úř. věst. C 325, 22.12.2005, s. 22.

(9) Komerční úvěrovou pojišťovnu EGAP, a.s.