Briselē, 11.1.2006

SEC(2006) 26 galīgā redakcija

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

saskaņā ar 9. panta trešo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97 par Slovākijas atjaunināto konverģences programmu 2005. – 2008. gadam

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

Priekšvēsture

Stabilitātes un izaugsmes pakts, kurš stājās spēkā 1998. gada 1. jūlijā, ir balstīts uz mērķi par sakārtotām valsts finansēm kā līdzekli, lai nostiprinātu nosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicina darbavietu radīšanu. Paktā grozījumi pirmo reizi tika izdarīti 2005. gadā. Reforma atzina pakta lietderību fiskālās disciplīnas nodrošināšanā, bet centās nostiprināt tā efektivitāti un ekonomiskos pamatus, kā arī ilgtermiņā garantēt valsts finanšu ilgtspējību.

Padomes Regula (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1], kas ir pakta sastāvdaļa, nosaka, ka dalībvalstīm jāiesniedz Padomei un Komisijai stabilitātes vai konverģences programmas un to gada atjauninājumi (dalībvalstis, kuras jau ir pieņēmušas vienoto valūtu, iesniedz (atjauninātas) stabilitātes programmas, un dalībvalstis, kas vēl to nav pieņēmušas, iesniedz (atjauninātas) konverģences programmas). Slovākijas pirmā konverģences programma tika iesniegta 2004. gada maijā. Saskaņā ar regulu Padome 2004. gada 5. jūlijā sniedza atzinumu par to, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu un apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju. Saskaņā ar tādu pašu procedūru atjauninātas stabilitātes un konverģences programmas novērtē Komisija un pārbauda iepriekš minētā komiteja, lai gan tās var pārbaudīt Padome.

Šajās programmās dalībvalstīm jānosaka savs vidējā termiņa mērķis budžeta stāvoklim un jāizklāsta politikas pasākumi tā sasniegšanai un uzturēšanai, ieskaitot saistītos ekonomiskos pieņēmumus. Pēc pakta reformas vidējā termiņa mērķis jādiferencē atsevišķām dalībvalstīm, ņemot vērā ekonomikas un budžeta neviendabību Eiropas Savienībā, ieskaitot to, kas attiecas uz ilgtspējības fiskālo risku. Citi reformas elementi ir tādi, ka jāsasniedz simetriskāka pieeja fiskālai politikai cikla laikā ar pastiprinātu budžeta disciplīnu ekonomiski labvēlīgos laikos, lai gan attiecībā uz īslaicīgu novirzi no vidējā termiņa mērķa vai pielāgošanas ceļa uz to jāņem vērā „nozīmīgākās strukturālās reformas” ar pierādāmu ietekmi uz ilgtermiņa ilgtspējību.

Ņemot vērā Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozi, rīcības kodeksu[2], kopīgi saskaņoto metodiku potenciālā produkcijas apjoma un cikliski koriģēto bilanču aplēsei, kā arī integrētajās pamatnostādnēs ietvertās vispārējās ekonomikas politikas pamatnostādnes 2005. – 2008. gada periodam, Komisija ir pārbaudījusi nesen iesniegto Slovākijas konverģences programmas atjauninājumu un, pamatojoties uz turpmāko novērtējumu, ir pieņēmusi ieteikumu Padomes atzinumam par to.

Novērtējums

1. Slovākija iesniedza savu konverģences programmu 2005. gada 1. decembrī. Tā attiecas uz periodu no 2005. gada līdz 2008. gadam un turklāt sniedz norādošas prognozes līdz 2010. gadam. Valdība ir pieņēmusi šo dokumentu 2005. gada 30. novembrī. Tas ietver 2006. gada budžetu, kuru parlaments apstiprināja 2005. gada 13. decembrī, un valdības daudzgadu budžeta projektu 2006. – 2008. gadam, ko valdība pieņēma 2005. gada 12. oktobrī. Programmā kopumā ievērota stabilitātes un konverģences programmu modeļa struktūra, kas noteikta jaunajā rīcības kodeksā[3]. Programmai ir jaunajā rīcības kodeksā[4]paredzēto obligāto un fakultatīvo datu trūkumi.

2. Padome 2004. gada 5. jūlijā nolēma, ka Slovākijai ir pārmērīgs budžeta deficīts. Atbilstoši Padomes ieteikumam tajā pašā datumā saskaņā ar 104. panta 7. punktu pārmērīgais budžeta deficīts jākoriģē līdz 2007. gadam. Savā 2005. gada 17. februāra atzinumā par Slovākijas konverģences programmas iepriekšējo atjauninājumu par 2004. –2007. gada periodu Padome aicināja Slovākiju „(i) izmantot katru iespēju paātrinātai budžeta deficīta samazināšanai, tajā skaitā izmantojot labākus nekā prognozēts ieņēmumus un izdevumu ietaupījumus, jo īpaši 2005. gadā; (ii) padarīt saistošākas vidējā termiņa izdevumu maksimālās robežas; (iii) būt piesardzīgai, lai otrās kārtas sekas no augstās inflācijas 2004. gadā neietekmētu programmā paredzēto inflācijas konverģences ceļu”.

3. Slovākijas reālā IKP pieaugums bija vidēji 4,3% no 1994. gada līdz 2004. gadam – gandrīz 2 procentu punktus virs ES25 vidējā rādītāja 2,4% apmērā. Valsts lielākā problēma joprojām ir situācija darba tirgū. Paātrinātas uzņēmumu pārstrukturēšanas rezultātā 90. gadu beigās bezdarba līmenis palielinājās no 13,7% 1994. gadā līdz 18,2% 2004. gadā, bet kopējā nodarbinātība tā paša perioda laikā samazinājās par 2 procentu punktiem. Programmā prognozēts reālā IKP pieaugums par vidēji 5,6% programmas perioda laikā un, sākot ar negatīvu starpību starp potenciālo un faktisko produkcijas apjomu 2005. gadā, nozīmē izteiktas ciklisku apstākļu izmaiņas. Tiek prognozēts, ka IKP pieaugums palielināsies no 5,1% 2005. gadā līdz 5,4% 2006. gadā un 6,1% 2007. gadā, neto eksportam dodot arvien lielāku ieguldījumu IKP pieaugumā, un papildinās iekšzemes pieprasījuma lielu, pozitīvu ieguldījumu. Liels iekšzemes pieprasījums jāiztur, pateicoties pozitīvai algu un darba tirgus attīstībai, kā arī pievilcīgai komercdarbības videi un pieaugošiem publiskiem ieguldījumiem, ko atbalsta no ES līdzekļiem. Par periodu līdz 2007. gadam Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognoze kopumā apstiprina programmas pieauguma prognozes, kā arī pamatā esošās pieauguma struktūras attīstību. Pieņēmums 2008. gadam par gandrīz 5½% pieaugumu pārsniedz Komisijas dienestu potenciālā produkcijas apjoma pieauguma aplēsi. Programmā prognozēts, ka inflācija 2006. gadā palielināsies līdz 3,6% sakarā ar administrēto cenu pieaugumiem, ko rada naftas un dabasgāzes augstākas cenas. Šīm sekām izzūdot, tiek prognozēts, ka inflācija 2007. un 2008. gadā samazināsies līdz 2,0%. Programmā ietvertās inflācijas prognozes šķiet ticamas, lai gan nesen paziņotās dažu regulēto cenu papildu augšupejošas korekcijas rada pieauguma risku.

4. Pēc devalvācijas 2005. gada martā un aprīlī kronas vērtība pamazām pieauga, līdz tā 2005. gada 28. novembrī pievienojās VKM II. Pēc šīm izmaiņām krona sākotnēji papildus nostiprinājās par aptuveni 1,5% un pēc tam nostabilizējās no 1 līdz 2% virs centrālā kursa VKM II dalības pirmo nedēļu laikā. Kopš 2005. gada sākuma ilgtermiņa procentu likmes saglabājās tuvu euro zonas līmenim salīdzinājumā ar aptuveni 100 bāzes punktu diapazonu 2003. un 2004. gadā. Tā kā ilgtermiņa procentu likmju nesenais pieaugums Slovākijā bija straujāks nekā euro zonā, 2005. gada pēdējā ceturksnī diapazons atkal nedaudz paplašinājās. Kopš 2005. gada 1. janvāra Slovākijas Valsts Banka ir noteikusi savas monetārās politikas īstenošanu kā „inflācijas mērķa sasniegšanu VKM II apstākļos”.

5. Pamatojoties uz Komisijas dienestu prognozi, tiek aplēsts, ka vispārējais valsts budžeta deficīts 2005. gadam ir 4,1% no IKP, bet salīdzinājums ar iepriekšējām konverģences programmām nav vienkāršs, jo tas ietver dažu jaunattīstības valstu parāda dzēšanu aptuveni 0,8% apmērā no IKP. Bez parāda dzēšanas budžeta deficīts tiek aplēsts aptuveni 3,3% apmērā no IKP, kas ir nedaudz mazāks, nekā paredzēts iepriekšējā atjauninājumā (3,4% no IKP). Tomēr šo pozitīvo attīstību galvenokārt virza mazāki nekā prognozēts procentu izdevumi.

6. Programma tiecas samazināt budžeta deficītu zemāk par 3% no IKP atsauces vērtības 2007. gadā (ieskaitot pensiju reformas izmaksas) atbilstoši Padomes 2004. gada 5. jūlija ieteikumam saskaņā ar 104. panta 7. punktu. Tiek prognozēts, ka vispārējais valsts budžeta deficīts (atskaitot pensiju reformas izmaksas) samazināsies no 4,1% no IKP (ieskaitot parāda dzēšanu 0,8% apmērā no IKP) 2005. gadā līdz 2,9% 2006. gadā, tad strauji samazināsies līdz 1,6% no IKP 2007. gadā un pēc tam samazināsies līdz 1,3% no IKP 2008. gadā. Budžeta korekcija galvenokārt ir balstīta uz izdevumiem. Tiek prognozēts, ka no 2005. gada līdz 2008. gadam izdevumu attiecība pret IKP samazināsies par 3,4 procentu punktiem (par 2,6 procentu punktiem, izņemot parāda dzēšanu 0,8% apmērā no IKP 2005. gadā). Tiek aplēsts, ka vispārējie valsts ieņēmumi līdz 2007. gadam kopumā saglabāsies stabili un tad 2008. gadā samazināsies par 0,7% no IKP. Fondētās otrā pīlāra pensiju shēmas klasifikācijas ārpus vispārējā valsts sektora (kas jāievieš līdz 2007. gada pavasara fiskālā paziņojuma laikam) ietekme uz budžetu tiek aplēsta 0,8%, 1,3%, 1,4% un 1,4% apmērā no IKP attiecīgi 2005., 2006., 2007. un 2008. gadā. Plānotā fiskālā konsolidācija ir pārcelta, galvenokārt koncentrēta 2007. gadā. Salīdzinājumā ar iepriekšējo konverģences programmu fiskālās konsolidācijas pārcelšanas centieni, kas ir nepieciešami, lai sasniegtu 2007. gada budžeta deficīta mērķi 3,0% apmērā no IKP, ir pastiprinājušies, ņemot vērā pensiju reformas izmaksu lielākas aplēses. Budžeta deficīta mērķis 2006. gadam palika nemainīgs. Visumā jaunais atjauninājums kopumā apstiprina plānoto iepriekšējās programmas korekciju uz labvēlīgākas makroekonomiskās perspektīvas fona. Spēcīgākas ekonomiskās izaugsmes prognožu ietekme uz budžetu lielā mērā tiek kompensēta ar pensiju reformas izmaksu augšupejošu pārskatīšanu.

7. Pamatojoties uz Komisijas dienestu aprēķiniem uz programmas bāzes atbilstoši kopīgi saskaņotai metodikai, strukturālā bilance uzlabotos no aptuveni -2¾% no IKP 2005. gadā līdz aptuveni -1½% no IKP 2008. gadā. Programmā plānotie fiskālie centieni galvenokārt koncentrēti 2007. gadā, kad programmas makroekonomiskajā scenārijā netieši norādītā starpība starp potenciālo un faktisko produkcijas apjomu tiek aplēsta tuvu nullei, bet skaidri prognozējot ciklisku nosacījumu uzlabošanos salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Programmā noteikts vidēja termiņa mērķis attiecībā uz budžeta stāvokli, kā paredzēts Stabilitātes un izaugsmes paktā – strukturāla bilance -0,9% no IKP, ko tā cenšas sasniegt līdz 2010. gadam. Tā kā programmas vidējā termiņa mērķis ir prasīgāks nekā minimālais līmenis (tiek aplēsts budžeta deficīts aptuveni 2¼% no IKP), tā sasniegšanai jāizpilda mērķis garantēt drošības rezervi pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. Programmas vidējā termiņa mērķis ir atbilstošā līmenī, jo tas atrodas diapazonā, kas norādīts euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā produkcijas apjoma pieaugumu ilgtermiņā.

8. Atbilstoši šim atjauninājumam valdības apstiprinātais vidējā termiņa budžeta projekts ir balstīts vienīgi uz pašreizējiem tiesību aktiem un uz valdības apstiprinātām tiesību aktu izmaiņām. Tomēr tajā nav ļoti skaidri noteikti pasākumi, kas nodrošinātu 2007. gada budžeta deficīta mērķa sasniegšanu. Līdz šim valdība ir pārsniegusi iepriekšējās programmās noteiktos budžeta mērķus: pēc mazāka nekā prognozēts 2004. gada budžeta deficīta tiek paredzēts labāks nekā plānots rezultāts arī 2005. gadam (izņemot parāda dzēšanu 0,8% apmērā no IKP). Tomēr daļa finanšu līdzekļu, kurus atbrīvoja mazāki nekā prognozēts procentu izdevumi 2005. gadā, tika izmantoti, lai segtu citus budžetā neparedzētus valsts izdevumus, iezīmējot nepieciešamību pēc izdevumu posteņu saistošākām maksimālajām robežām. Prognožu riski šķiet kopumā līdzsvaroti, un tādejādi programmā ietvertās budžeta prognozes šķiet ticamas.

9. Ņemot vērā risku līdzsvaru, Slovākija ir ceļā uz pārmērīga budžeta deficīta koriģēšanu Padomes noteiktajā termiņā. Budžeta deficīta prognozes pieaugums par 2005. gadu rodas no vienreizējās ietekmes no parāda dzēšanas 0,8% apmērā no IKP. Tomēr programmā izklāstītā budžeta stratēģija var nebūt pietiekama, lai nodrošinātu, ka 2010. gadā tiks sasniegts programmas vidējā termiņa mērķis (-0,9% no IKP). Ieskaitot Eiropas Kopienu Statistikas biroja 2004. gada 2. marta lēmuma par fondēto otrā pīlāra pensiju shēmu klasifikāciju (kas jāievieš līdz 2007. gada pavasara paziņojuma laikam) ietekmi uz budžetu, 2008. gadā strukturālā bilance, pamatojoties uz Komisijas dienestu aprēķiniem uz programmas bāzes, tiek aplēsta -2,9% apmērā no IKP (-1,5% no IKP, atskaitot pensiju reformas izmaksas). Tādējādi būtu nepieciešami būtiski papildu konsolidācijas pasākumi, lai līdz 2010. gadam sasniegtu programmas vidējā termiņa mērķi. Plānotais strukturālās bilances uzlabojums par aptuveni ¼% no IKP 2008. gadā ir zemāks par Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto līmeni 0,5% apmērā no IKP, kad cikliskie nosacījumi var atbilst ekonomiski labvēlīgu laiku kritērijiem.

10. Paredzams, ka parāda attiecība diezgan ievērojami samazināsies par gandrīz 9 procentu punktiem līdz 33,7% no IKP 2005. gadā. Šis lielais samazinājums – pat lielāks nekā paredzēts Komisijas dienestu prognozēs – ir galvenokārt sakarā ar likviditātes (noguldījumu) samazināšanos, ko pārvalda jauna aģentūra, kas ir atbildīga par valsts parāda pārvaldību (ARDAL). Likvīdo aktīvu samazinājumu iegrāmato kā krājumu plūsmas korekcijas komponentu. Paredzams, ka parāda attiecība tad svārstīsies aptuveni no 35 līdz 36% no IKP (35,5% 2006. gadā, 35,2% 2007. gadā un 36,2% 2008. gadā) nelielas primārās bilances rezultātā, parādu samazinošs sniega pikas efekts (jo efektīvā procentu likme ir zemāka par IKP pieaugumu). Paredzams, ka programmas laikā krājumu plūsmas korekcija saglabāsies pozitīva neatkarīgi no 2006. gadā paredzamiem nelieliem privatizācijas ieņēmumiem.

11. Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību Slovākijai, šķiet, ir vidējs risks, ņemot vērā iedzīvotāju novecošanas prognozētās budžeta izmaksas. Parāda līmenis ir ievērojami zemāks par 60% atsauces vērtību un tam tādam jāsaglabājas saskaņā ar pieņēmumu par nemainīgām politikām nākamajām divām desmitgadēm. Slovākija nesen ir ieviesusi divpakāpju pensiju reformu, kurā ir ietverts valsts izdevumu papildu pieaugums. Tomēr patlaban lielais strukturālais deficīts novērsīs parāda/IKP attiecības samazinājumu, kas palielina risku ilgtermiņa ilgtspējībai. Plānotās valsts finanšu konsolidācijas stingra īstenošana vidējā termiņā ir nepieciešama, lai samazinātu riskus ilgtermiņa ilgtspējībai[5].

12. Valsts finanšu jomā plānotie pasākumi kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs 2005. – 2008. gada periodam. Slovākija ir ceļā uz pārmērīga budžeta deficīta koriģēšanu Padomes noteiktajā termiņā.

13. Slovākijas nacionālajā reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 14. oktobrī atjaunotās Lisabonas stratēģijas kontekstā par izaugsmi un darbavietām, noteiktas šādas problēmas ar būtisku ietekmi uz valsts finansēm: (i) informācijas sabiedrība; (ii) pētniecība un attīstība, kā arī jauninājumi, un (iii) izglītība un nodarbinātība. Nacionālajā reformu programmā aprakstīto darbību ietekme uz budžetu pilnīgi atspoguļota konverģences programmas budžeta prognozēs. Konverģences programmā aprakstītas jau pieņemtās nodokļu un pensiju sistēmas reformas. Budžetā 2006. gadam, kā arī 2006. – 2008. gada budžeta projektā paredzēti ievērojami izdevumu pieaugumi izglītībai, kā arī pētniecībai un attīstībai un tādējādi atspoguļotas nacionālajā reformu programmā noteiktās prioritātes.

Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu un ievērojot ieteikumus saskaņā ar 104. panta 7. punktu, Padome uzskata, ka Slovākijai ir:

(i) jānostiprina centieni strukturālā budžeta koriģēšanā bez rezerves attiecībā uz atsauces vērtību, kas noteikta 2007. gadam (kas ir pēdējais termiņš pārmērīgā budžeta deficīta koriģēšanai), un, lai pilnīgi izmantotu pieauguma prognožu augšupejošo pārskatīšanu salīdzinājumā ar tām, kuras ir pamatā Padomes ieteikumiem, un

(ii) jāpastiprina centrālās valdības vidējā termiņa izdevumu maksimālo robežu saistošais raksturs.

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

saskaņā ar 9. panta trešo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97 par Slovākijas atjaunināto konverģences programmu 2005. – 2008. gadam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[6] un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

14. Padome [2006. gada 24. janvārī] pārbaudīja Slovākijas atjaunināto konverģences programmu, kas aptver laika posmu no 2005. gada līdz 2008. gadam. Programmā kopumā ievērota stabilitātes un konverģences programmu modeļa struktūra, kas noteikta jaunajā rīcības kodeksā. Programmai ir jaunajā rīcības kodeksā paredzēto obligāto un fakultatīvo datu trūkumi.

15. Slovākijas reālā IKP pieaugums bija vidēji 4,3% no 1994. gada līdz 2004. gadam – gandrīz 2 procentu punktus virs ES25 vidējā rādītāja 2,4% apmērā. Valsts lielākā problēma joprojām ir situācija darba tirgū. Paātrinātas uzņēmumu pārstrukturēšanas rezultātā 90. gadu beigās bezdarba līmenis palielinājās no 13,7% 1994. gadā līdz 18,2% 2004. gadā, bet kopējā nodarbinātība tā paša perioda laikā samazinājās par 2 procentu punktiem. Makroekonomiskajā scenārijā pieņemts, ka reālā IKP pieaugums būs vidēji 5,6% gadā programmas perioda laikā un, sākot ar negatīvu starpību starp potenciālo un faktisko produkcijas apjomu 2005. gadā, nozīmē izteiktas ciklisku apstākļu izmaiņas. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā patlaban pieejamo informāciju, šķiet balstīts uz ticamiem pieauguma pieņēmumiem. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju arī šķiet reālistiskas.

16. Padome 2004. gada 5. jūlijā nolēma, ka Slovākijai ir pārmērīgs budžeta deficīts. Atbilstoši Padomes ieteikumam tajā pašā datumā saskaņā ar 104. panta 7. punktu pārmērīgais budžeta deficīts jākoriģē līdz 2007. gadam. Savā 2005. gada 17. februāra atzinumā par Slovākijas konverģences programmas iepriekšējo atjauninājumu par 2004. – 2007. gada periodu Padome aicināja Slovākiju „(i) izmantot katru iespēju paātrinātai budžeta deficīta samazināšanai, tajā skaitā izmantojot labākus nekā prognozēts ieņēmumus un izdevumu ietaupījumus, jo īpaši 2005. gadā; (ii) padarīt saistošākas vidējā termiņa izdevumu maksimālās robežas; (iii) būt piesardzīgai, lai otrās kārtas sekas no augstās inflācijas 2004. gadā neietekmētu programmā paredzēto inflācijas konverģences ceļu.”

17. Programma tiecas samazināt budžeta deficītu zemāk par 3% no IKP atsauces vērtības 2007. gadā atbilstoši Padomes 2004. gada 5. jūlija ieteikumam saskaņā ar 104. panta 7. punktu. Tiek prognozēts, ka vispārējais valsts budžeta deficīts (atskaitot pensiju reformas izmaksas) samazināsies no 4,1% no IKP (ieskaitot parāda dzēšanu 0,8% apmērā no IKP) 2005. gadā līdz 2,9% 2006. gadā, tad strauji samazināsies līdz 1,6% no IKP 2007. gadā un sasniegs 1,3% no IKP 2008. gadā. Primārās bilances profils ir līdzīgs, kas, paredzams, uzlabosies no -2,3% no IKP (-1,5% no IKP, izņemot parāda dzēšanu 0,8% apmērā no IKP) 2005. gadā līdz 0,7% 2008. gadā. Budžeta korekcija galvenokārt ir balstīta uz izdevumiem. Tiek prognozēts, ka no 2005. gada līdz 2008. gadam valsts izdevumu attiecība pret IKP samazināsies par 3,4 procentu punktiem (par 2,6 procentu punktiem, izņemot parāda dzēšanu 0,8% apmērā no IKP 2005. gadā). Tiek aplēsts, ka vispārējie valsts ieņēmumi līdz 2007. gadam kopumā saglabāsies stabili un tad 2008. gadā samazināsies par 0,7% no IKP. Fondētās otrā pīlāra pensiju shēmas klasifikācijas ārpus vispārējā valsts sektora (kas jāievieš līdz 2007. gada pavasara paziņojuma laikam) ietekme uz budžetu tiek aplēsta 0,8%, 1,3%, 1,4% un 1,4% apmērā no IKP attiecīgi 2005., 2006., 2007. un 2008. gadā. Plānotā fiskālā konsolidācija ir pārcelta, galvenokārt koncentrēta 2007. gadā. Salīdzinājumā ar iepriekšējo konverģences programmu fiskālās konsolidācijas pārcelšanas centieni, kas ir nepieciešami, lai sasniegtu 2007. gada budžeta deficīta mērķi 3,0% apmērā no IKP (ieskaitot pensiju reformas izmaksas), ir pastiprinājušies, ņemot vērā pensiju reformas izmaksu lielākas aplēses.

18. Programmas perioda laikā plānots, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā budžeta bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), kas aprēķināta atbilstoši kopīgi saskaņotai metodikai, uzlabosies vidēji par 0,4% no IKP gadā no -2,8% no IKP līdz -1,3% no IKP. Programma nosaka vidējā termiņa mērķi budžeta stāvoklim strukturālā izteiksmē – budžeta deficītu 0,9% apmērā no IKP un tiecas sasniegt šo stāvokli līdz 2010. gadam (pēc programmas perioda). Tā kā programmas vidējā termiņa mērķis ir prasīgāks nekā minimālais līmenis (tiek aplēsts budžeta deficīts aptuveni 2¼% no IKP), tā sasniegšanai jāizpilda mērķis garantēt drošības rezervi pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. Programmas vidējā termiņa mērķis ir atbilstošā līmenī, jo tas atrodas diapazonā, kas norādīts euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā produkcijas apjoma pieaugumu ilgtermiņā.

19. Budžeta prognožu riski programmā šķiet kopumā līdzsvaroti. Lai gan programmā nav ļoti skaidri noteikti konkrētie pasākumi, ko plānots pieņemt, lai sasniegtu 2007. gada budžeta deficīta mērķi, atjauninājumā uzsvērts, ka valdības apstiprinātā vidējā termiņa budžeta projekts ir balstīts vienīgi uz patlaban spēkā esošiem tiesību aktiem un valdības apstiprinātām tiesību aktu izmaiņām. Pašreizējā valdība līdz šim ir pārsniegusi budžeta mērķus, kas noteikti iepriekšējās programmās: pēc mazāka nekā prognozēts 2004. gada budžeta deficīta tiek paredzēts labāks nekā plānots rezultāts arī 2005. gadam (ja neņem vērā parāda dzēšanu 0,8% apmērā no IKP). Tomēr daļa finanšu līdzekļu, kurus atbrīvoja mazāki nekā prognozēts procentu izdevumi 2005. gadā, tika izmantoti, lai segtu citus budžetā neparedzētus valsts izdevumus, iezīmējot nepieciešamību pēc izdevumu posteņu saistošākām maksimālajām robežām.

20. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā šķiet atbilstošs pārmērīgā budžeta deficīta korekcijai līdz 2007. gadam, kā ieteikusi Padome. Tomēr budžeta stāvoklis programmā var nebūt pietiekams, lai nodrošinātu programmas vidējā termiņa mērķa sasniegšanu 2010. gadā, kā paredzēts programmā. Koriģēšanas temps attiecībā uz programmā netieši norādīto programmas vidējā termiņa mērķi 2008. gadā (gadā pēc pārmērīgā budžeta deficīta korekcijas) neatbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīm strukturālās bilances gada uzlabojumam jābūt 0,5% apmērā no IKP kā kritērijam un ka korekcijai jābūt lielākai ekonomiski labvēlīgos laikos un tā varētu būt mazāka ekonomiski nelabvēlīgos laikos. Jo īpaši 2008. gadā strukturālās bilances uzlabojums ir tikai aptuveni ¼% no IKP, kad cikliski nosacījumi liecina par “labvēlīgiem laikiem”[7].

21. Tiek aplēsts, ka parāda attiecība ir sasniegusi 33,7% no IKP 2005. gadā, kas ir krietni zem 60% no IKP Līguma atsauces vērtības. Programmā prognozēts, ka programmas perioda laikā parāda attiecība pieaugs par 2,5 procentu punktiem.

22. Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību Slovākijai, šķiet, ir vidējs risks sakarā ar prognozētajām iedzīvotāju novecošanas budžeta izmaksām. Parāda līmenis ir ievērojami zemāks par 60% atsauces vērtību un tam tādam jāsaglabājas saskaņā ar pieņēmumu par nemainīgām politikām nākamajām divām desmitgadēm. Slovākija nesen ir ieviesusi divpakāpju pensiju reformu, kurā ir ietverts valsts izdevumu papildu pieaugums. Tomēr patlaban lielais strukturālais deficīts novērsīs parāda/IKP attiecības samazinājumu, kas palielina risku ilgtermiņa ilgtspējībai. Plānotās valsts finanšu konsolidācijas stingra īstenošana vidējā termiņā ir nepieciešama, lai samazinātu riskus ilgtermiņa ilgtspējībai.

23. Valsts finanšu jomā paredzētie pasākumi kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs 2005. – 2008. gada periodam. Slovākija ir ceļā uz pārmērīga budžeta deficīta koriģēšanu Padomes noteiktajā termiņā.

24. Slovākijas nacionālajā reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 14. oktobrī atjaunotās Lisabonas stratēģijas kontekstā par izaugsmi un darbavietām, noteiktas šādas problēmas ar būtisku ietekmi uz valsts finansēm: (i) informācijas sabiedrība; (ii) pētniecība un attīstība, kā arī jauninājumi, un (iii) izglītība un nodarbinātība. Nacionālajā reformu programmā aprakstīto darbību ietekme uz budžetu pilnīgi atspoguļota konverģences programmas budžeta prognozēs. Konverģences programmā aprakstītas jau pieņemtas nodokļu un pensiju sistēmu reformas. Budžetā 2006. gadam, kā arī 2006. – 2008. gada budžeta projektā paredzēti ievērojami izdevumu pieaugumi izglītībai, kā arī pētniecībai un attīstībai un tādējādi atspoguļotas nacionālajā reformu programmā noteiktās prioritātes.

Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu un ievērojot ieteikumus saskaņā ar 104. panta 7. punktu, Padome uzskata, ka Slovākijai ir:

(i) jānostiprina centieni strukturālā budžeta koriģēšanā bez rezerves attiecībā uz atsauces vērtību, kas noteikta 2007. gadam (kas ir pēdējais termiņš pārmērīgā budžeta deficīta koriģēšanai), un, lai pilnīgi izmantotu izaugsmes prognožu augšupejošo pārskatīšanu salīdzinājumā ar tām, kuras ir pamatā Padomes ieteikumiem, un

(ii) jāpastiprina centrālās valdības vidējā termiņa izdevumu maksimālo robežu saistošais raksturs.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums 1

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Reālais IKP (% izmaiņas) | KP 2005. g. dec. | 5.5 | 5.1 | 5.4 | 6.1 | 5.6 |

KOM 2005. g. nov. | 5.5 | 5.1 | 5.5 | 6.3 | n.p. |

KP 2004. g. nov. | 5.0 | 4.5 | 5.1 | 5.4 | n.p. |

SPCI inflācija (%) | KP 2005. g. dec. | 7.5 | 2.9 | 3.6 | 2.0 | 2.0 |

KOM 2005. g. nov. | 7.5 | 2.9 | 3.6 | 2.1 | n.p. |

KP 2004. g. nov. | 7.8 | 3.3 | 2.8 | 2.5 | n.p. |

Starpība starp potenciālo un faktisko produkcijas apjomu (% no potenciālā IKP) | KP 2005. g. dec.2 | -1.9 | -1.6 | -1.1 | 0.1 | 0.8 |

KOM 2005. g. nov.6 | -1.5 | -1.3 | -0.9 | 0.2 | n.p. |

KP 2004. g. nov.2 | 0.4 | 0.2 | 0.4 | 0.9 | n.p. |

Vispārējā valsts bilance (% no IKP) | KP 2005. g. dec.2 | -3.2 | -4.1 | -2.9 | -1.6 | -1.3 |

KOM 2005. g. nov. | -3.1 | -4.1 | -3.0 | -2.5 | n.p. |

KP 2004. g. nov. | -3.8 | -3.4 | -2.9 | -1.9 | n.p. |

Primārā bilance (% no IKP) | KP 2005. g. dec. | -1.0 | -2.3 | -1.0 | 0.4 | 0.7 |

KOM 2005. g. nov. | -0.9 | -1.9 | -0.8 | -0.2 | n.p. |

KP 2004. g. nov. | -1.5 | -1.0 | -0.6 | 0.4 | n.p. |

Cikliski koriģētā bilance (% no IKP) | KP 2005. g. dec.2 | -2.6 | -3.6 | -2.6 | -1.6 | -1.5 |

KOM 2005. g. nov. | -2.7 | -3.8 | -2.7 | -2.5 | n.p. |

KP 2004. g. nov.2 | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |

Strukturālā bilance3 (% no IKP) | KP 2005. g. dec.4 | -2.6 | -2.8 | -2.6 | -1.7 | -1.5 |

KOM 2005. g. nov.5 | -2.7 | -3.0 | -2.7 | -2.5 | n.p. |

KP 2004. g. nov. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |

Valsts kopējais parāds7 (% no IKP) | KP 2005. g. dec. | 42.6 | 33.7 | 35.5 | 35.2 | 36.2 |

KOM 2005. g. nov. | 42.6 | 36.7 | 38.2 | 38.5 | n.p. |

KP 2004. g. nov. | 43.0 | 44.2 | 45.3 | 45.5 | n.p. |

Piezīmes: 1 Budžeta prognozēs nav ietverta ietekme no Eiropas Kopienu Statistikas biroja 2004. gada 2. marta lēmuma par fondēto pensiju shēmu klasifikāciju, kas jāievieš līdz 2007. gada pavasara paziņojuma laikam. Ieskaitot šo ietekmi, atbilstoši atjauninātajai programmai vispārējā valsts bilance būtu -3,2% no IKP 2004. gadā, -4,9% 2005. gadā, -4,2% 2006. gadā, -3,0% 2007. gadā un -2,7% 2008. gadā. 2 Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir programmā atrodamā informācija. 3 Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus 4 Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no programmas (0,8% no IKP 2005. gadā – budžeta deficītu palielinoši un 0,1% 2007. gadā – budžeta deficītu samazinoši). 5 Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozes (0,8% no IKP 2005. gadā – budžeta deficītu palielinoši). 6 Pamatojoties uz attiecīgi 4,9%, 4,8%, 5,1% un 5,1% aplēsto potenciālo pieaugumu 2004. – 2007. gada periodā. 7 Parāda prognozes (salīdzinājumā ar budžeta deficīta prognozēm) programmā ir sagatavotas, ņemot vērā Eiropas Kopienu Statistikas biroja 2004. gada 2. marta lēmumu par fondēto pensiju shēmu klasifikāciju. Avots: Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini. |

[1] OV L 209, 2.8.1994., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.) Visi šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Ekonomikas un finanšu komitejas atzinums par „Specifikācijām par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences programmu formu un saturu”, ko atbalstījusi Ekonomikas un finanšu padome 11. oktobrī.

[3] Tomēr trūkst sadaļu par „nozīmīgāko strukturālo reformu” sekām uz pieaugumu un par budžeta prognožu jūtīgumu pret dažādiem scenārijiem un pieņēmumiem. Nodaļa par valsts finanšu institucionālām iezīmēm iedalīta sadaļās, kas atšķiras no modeļa struktūras.

[4] Tomēr ņemiet vērā, ka trūkst obligāto datu par nominālo efektīvo maiņas kursu, lai izvairītos no euro pārrēķina kursa iepriekšējas noteikšanas. Trūkst arī datu par netieši mērāmiem finanšu starpniecības pakalpojumiem ( FISIM ) un vispārējiem valsts izdevumiem pa funkcijām.

[5] Informāciju par ilgtermiņa ilgtspējību sniedz Komisijas dienesti programmas tehniskajā novērtējumā, kas jāpublicē tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[7] Informāciju par ilgtermiņa ilgtspējību sniedz Komisijas dienesti programmas tehniskajā novērtējumā, kas jāpublicē tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm