Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES ekonomikas un finanšu sistēma: veicināt atvērtību, stiprumu un noturību””

(COM(2021) 32 final)

(2021/C 341/07)

Ziņotājs: Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI

Apspriešanās Eiropas Komisija, 24.2.2021. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants Atbildīgā specializētā nodaļa Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 25.5.2021. Pieņemts plenārsesijā 9.6.2021. Plenārsesija Nr. 561 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 158/1/2

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojumu “ ES ekonomikas un finanšu sistēma: veicināt atvērtību, stiprumu un noturību ”. Pārveide pēc pandēmijas rada ievērojamas izmaiņas globālajā ekonomiskās varas līdzsvarā. Tāpēc Eiropas Savienībai būtu ātri jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ekonomikas noturību.

1.2. Komiteja piekrīt Komisijas vērtējumam attiecībā uz vajadzību stiprināt euro starptautisko lomu, jo tas ir nozīmīgs instruments, ar kuru uzlabot Eiropas pozīciju pasaulē. Vienlaikus Komiteja uzskata, ka ir svarīgi noteikt vērienīgus ekonomiskos mērķus, lai stiprinātu vienoto valūtu, it īpaši ņemot vērā pārmaiņu ātrumu globālajā ekonomikā un ES pašreizējo situāciju inovācijas, konkurētspējas un labvēlīgas normatīvās vides jomā. Tāpēc Komiteja aicina paziņojumā vairāk koncentrēties uz euro starptautiskā nozīmīguma vājināšanās iemesliem un pabeigt ekonomiskās un monetārās savienības izveidi.

1.3. Komiteja norāda, ka paziņojumā nav ņemta vērā Ķīnas augošā ietekme, un iesaka paziņojumu šajā saistībā papildināt.

1.5. Tiesiskā regulējuma kvalitāte ir ļoti svarīga inovācijas attīstībai. Tāpēc vairāk būtu jāpievēršas regulējuma pārskatīšanai saistībā ar tā ietekmi uz Eiropas uzņēmumu konkurētspēju. Turklāt EESK uzskata, ka paziņojumā nav atzīta augstskolu un pētniecības iestāžu loma inovācijas attīstībā.

1.6. Komiteja pilnībā atbalsta priekšlikumu izveidot digitālu euro un pastāvīgi emitēt zaļās obligācijas, kas denominētas euro, kā līdzekli, ar kuru palielināt euro starptautisko lomu un nostiprināt ES dominējošo stāvokli klimatrīcības jomā.

1.7. EESK piekrīt, ka finanšu tirgus infrastruktūras pilnveide novērsīs paļaušanos uz kritiski svarīgu pakalpojumu (tostarp datu pakalpojumu) sniegšanu no trešo valstu jurisdikcijām un palīdzēs palielināt ES noturību.

1.8. Komiteja atbalsta Eiropas Komisijas centienus izstrādāt instrumentus, ar kuriem novērst sekas, ko ES ekonomikas operatoriem rada trešo valstu īstenota nelikumīga, eksteritoriāla vienpusēju pasākumu piemērošana. Komiteja uzskata, ka šādi instrumenti var veicināt Eiropas Savienības kā globāla dalībnieka neatkarību. Komisijai būtu arī jāizvērtē, kā tikt galā ar pieaugošo ES atkarību no trešo valstu finanšu un nefinanšu datu sniedzējiem.

2. Vispārīga informācija

2.1. ES ekonomikas un finanšu sistēma: veicināt atvērtību, stiprumu un noturību ”. Minētais paziņojums ir neatņemama daļa stratēģijā ES atvērtās stratēģiskās autonomijas stiprināšanai Šā atzinuma priekšmets ir 2021. gada 19. janvāra paziņojums “”. Minētais paziņojums ir neatņemama daļa stratēģijā ES atvērtās stratēģiskās autonomijas stiprināšanai ( 5 )

2.2. ES atvērtās stratēģiskās autonomijas galvenais mērķis ir aizsargāt un padziļināt vienoto tirgu, uz kura balstās gan euro, gan ES atvērtība tirdzniecībai un investīcijām ar pārējo pasauli.

2.3. Paziņojumā ir izklāstīts, kā ES var stiprināt savu atvērto stratēģisko autonomiju makroekonomikas un finanšu jomā. Galvenie iemesli minētās stratēģijas īstenošanai ir šādi: — palielināt Eiropas ekonomikas konkurētspēju, nostiprinot euro starptautisko lomu, — palielināt Eiropas ekonomikas noturību pret trešo valstu vai nepārvaramas varas izraisītiem reāliem un ārējiem satricinājumiem, — ģenerēt jaunas investīcijas, uzlabojot uzņēmējdarbības normatīvo vidi, kas palīdzēs mazināt Covid-19 pandēmijas ekonomiskās un sociālās sekas un veicinās Eiropas ekonomikas attīstību.

2.4. Saskaņā ar minēto paziņojumu Komisija centīsies veicināt euro starptautisko nozīmīgumu, stiprinot ES finanšu tirgus infrastruktūras, uzlabojot ES sankciju izpildi un palielinot ES noturību pret trešo valstu piemērotu nelikumīgu un vienpusēju sankciju sekām.

3. Vispārīgas piezīmes

3.1. EESK atzinīgi vērtē izskatāmā paziņojuma publicēšanu, kas ietver regulatīvus priekšlikumus un labvēlīgus pasākumus nolūkā palielināt euro daļu tirdzniecībā un uzlabot ES finanšu sistēmas noturību.

3.2. Joseph E. Stiglitz un Paul Krugman domām, eurozona joprojām nav tāda optimālās valūtas zona Robert Mundell . Eurozona pastāv jau vairāk nekā 20 gadus un joprojām paplašinās, uzņemot jaunas dalībvalstis (kaut arī tā gaida, kad pievienosies jaunas valstis) ( 6 ) un uzturot euro starptautisko reputāciju. Tomēr Komiteja norāda, ka euro daļa ārvalstu valūtas rezervēs 2019. gadā samazinājās no 23 % līdz 19 %, kas ir “tuvu vēsturiski zemākajam līmenim” ( 7 ) un ka, pēc vairāku atzītu ekonomistu, tostarp Nobela prēmijas laureātuundomām, eurozona joprojām nav tāda optimālās valūtas zona ( 8 ) , kādu to iedomājās šīs teorijas radītājs

3.3. EESK arī norāda, ka Ķīnas strauji augošās ekonomikas loma, kas globālajā ekonomikā kļūst arvien nozīmīgāka, ir pelnījusi plašāku diskusiju saistībā ar ES ekonomikas noturības stiprināšanu. Vidējais reālais IKP gada pieauguma līmenis pēdējo 30 gadu laikā ir bijis aptuveni 10 % salīdzinājumā ar aptuveni 2 % Eiropas Savienībā. Šķiet, ka pandēmija vēl vairāk palielinās IKP pieauguma līmeņa atšķirības: 4,4 % Eiropas Savienībā (-6,1 % 2020. gadā) un 8,4 % Ķīnā (2,3 % 2020. gadā) ( 9 )

3.4. Ķīnas ekonomikai augot, palielinās arī tās valūtas loma starptautiskajā tirdzniecībā un tīrvērtē. Oficiālajās ārvalstu valūtas rezervēs (2020. gada trešajā ceturksnī) ASV dolāra daļa bija aptuveni 60,5 %, euro – 20,5 %, savukārt Ķīnas renminbi – 2,1 %. Taču renminbi daļa aug ātri, toties euro daļa ir samazinājusies ( 10 ) . Ķīna intensīvi strādā arī pie savas digitālās valūtas (izmēģinot to jau vairākās pilsētās ( 11 ) ), atstādama aiz sevis lielāko daļu pasaules ( 12 )

3.5. Ņemot vērā iepriekšminēto, EESK ir nobažījusies par to, ka stratēģija neietver rīcības plānu, kurā būtu ņemta vērā augošā Ķīnas ekonomiskā pozīcija, un iesaka šajā ziņā paziņojumu papildināt.

3.6. Komiteja atbalsta pamatdarbībā noteikto prasību pabeigt banku savienības izveidi ( 13 ) un panākt turpmāku progresu kapitāla tirgu savienības ( 14 ) jomā kā līdzekli ES noturības atbalstam un ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšanai. Taču Komiteja norāda, ka “[c]entienos pabeigt EMS izveidi galvenokārt ir vajadzīga spēcīga politiskā apņēmība, efektīva pārvaldība un pieejamā finansējuma labāka izmantošana” ( 15 )

3.7. Komiteja norāda, ka strukturālu pārmaiņu turpināšanai nolūkā nodrošināt ciešāku un saskanīgāku monetāro savienību ir vajadzīga politiskā apņemšanās, un vienlaikus ierosina paziņojumu papildināt ar vairākiem pasākumiem, kas spēj sniegt konkrētus rezultātus: — pārskatīt ES ekonomikas pārvaldības satvaru, lai tas būtu vairāk vērsts uz labklājību un labvēlīgāks investīcijām (it īpaši attiecībā uz valsts parādu un budžeta deficītiem) (16), — pastiprināt prasību dalībvalstīm koordinēt savu valsts politiku Eiropas pusgada ietvaros un palielināt monetārās, fiskālās un struktūrpolitikas saskanību (17), it īpaši nolūkā panākt sociālo kohēziju un reālu konverģenci, — veikt detalizētu un ciklisku analīzi par reālās konverģences procesiem ES dalībvalstīs, kam kopā ar sociālo kohēziju ir izšķiroša nozīme, lai vienoto tirgu padarītu dinamiskāku. Konverģence būtu jāuzrauga, lai izvairītos no lielākām neatbilstībām, ko rada “risks, ka valsts atbalstīto masveida finanšu glābšanas pasākumu pašreizējais cikls varētu atkal atvērt eurozonas krīzes radītās plaisas starp ziemeļiem un dienvidiem” (18).

3.8. Brexit dēļ Eiropas Savienībā ir samazinājies līdz tikai dažām no 50 pasaulē visaugstāk vērtētajām augstskolām Komiteja piekrīt, ka tiesiskais regulējums ir izšķiroši svarīgs inovācijas attīstībai, taču paziņojumā ierosinātās darbības uzskata par nepietiekamām. Vienlaikus EESK norāda, ka pasaulē vadošu augstskolu skaits, kurām ir svarīga loma inovācijas veicināšanā,dēļ Eiropas Savienībā ir samazinājies līdz tikai dažām no 50 pasaulē visaugstāk vērtētajām augstskolām ( 19 ) . Augstskolām ir izšķiroša loma inovācijas un ilgtermiņa noturības palielināšanā pret turpmākiem ekonomikas satricinājumiem.

3.9. Ņemot vērā iepriekšminēto, EESK aicina paziņojumu papildināt ar pasākumiem, kas — nodrošinātu lielāku elastību finanšu tirgus regulējumā ar mērķi palielināt finanšu inovāciju Eiropā, tostarp FITD II direktīvās un Etalonu regulās attiecībā uz tirdzniecību ar izejvielām, — samazinātu ierobežojumus, kuri rada nesamērīgu slogu jaunu tehnoloģiju izstrādei, — palielinātu pētniecības un izstrādes izdevumus (it īpaši atbalstu privātām pētniecības un izstrādes investīcijām visā ES) līdz aptuveni 3 % no IKP, — digitālās pārveides kontekstā apzinātu un vēl vairāk atbalstītu Eiropas pārdomāto specializāciju IT jomā, — apzinātu reģionālos inovācijas mezglus Eiropas Savienībā un tos tieši atbalstītu ES līmenī, vienlaikus veicinot arī privātos ieguldījumus inovācijā, piemēram, paaugstinot privātā līdzfinansējuma prasības līmeni.

4. Īpašas piezīmes

4.1. Euro starptautiskās nozīmes stiprināšana

4.1.1. Saskaņā ar paziņojumu euro nozīmīguma pieaugums starptautiskajā tirdzniecībā, ieguldījumos un maksājumos noved pie daudziem ieguvumiem, tādiem kā, piemēram, lielāka monetārā autonomija, spēcīgāka monetārās politikas pārnešana, zemākas darījumu izmaksas un cenu satricinājumu samazinājums.

4.1.3. Tāpēc Komiteja aicina dažas no valstu finansiālo uzraudzītāju kompetencēm pārnest ES līmenī, radot kopēju tiesisko regulējumu banku savienības un kapitāla tirgu savienības izveidei ( 25 ) . EESK uzskata, ka būtu jānodrošina kapitāla pilna aprite Eiropas Savienībā, lai ikviens iedzīvotājs un MVU varētu izmantot jebkuras kopīgā ES finanšu uzraudzībā esošas finanšu iestādes pakalpojumus ( 26 ) . Jauns regulējums, kas saistīts ar kapitāla tirgu savienības veidošanu, būtu jāpakļauj testiem ( 27 ) ar mērķi pārbaudīt, vai tas atbilst tādiem kritērijiem kā paaugstināta konkurētspēja un inovācija (it īpaši digitālā pārkārtošanās), ieguldījums zaļajā pārkārtošanās un finanšu tirgu stabilitāte.

4.1.4. Turklāt būtu jāveic darbības, lai stiprinātu euro klātbūtni dažādu valstu centrālo banku rezervēs, izmantojot mijmaiņas līgumus, un jāatbalsta [ārpus ES īstenotu] lielu starptautisku līgumu noslēgšana Eiropas uzņēmumiem, nodrošinot to tīrvērti euro.

4.1.5. Lai palielinātu euro lomu pasaules ekonomikā, ir jāpaaugstina ES preču un pakalpojumu konkurētspēja. Šajā nolūkā ir vajadzīgi ieguldījumi izglītībā, pētniecībā un izstrādē.

4.1.6. Paziņojuma 6. pamatdarbībā paredzēts, ka Komisija un ECB kopīgi pārskatīs plašu politikas, juridisko un tehnisko jautājumu loku, kas izriet no iespējamas digitāla euro ieviešanas.

4.1.7. Komiteja atbalsta ideju par digitālu euro. Tomēr EESK uzskata, ka digitālais euro būtu jāievieš ne tikai ar ECB, bet arī ar Eurosistēmas ( 28 ) centrālo banku (un jebkādu uzraudzības iestāžu) ( 29 ) starpniecību.

4.1.8. Šajā jaunajā norēķinu sistēmā būtu jāņem vērā privātuma prasības, kas paredzētas tiesību aktos (it īpaši Piektajā direktīvā par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu). Pienācīgi izstrādāts digitālais euro varētu atbalstīt euro izmantošanu ārpus eurozonas un vājināt ASV dolāra (un nākotnē arī digitālās juaņas) nozīmīgumu, it īpaši starptautiskajos un mazumtirdzniecības darījumos ( 30 )

4.2. ES finanšu tirgus infrastruktūras un saistīto kritiski svarīgo pakalpojumu sniedzēju noturības palielināšana

4.2.1. Paziņojumā uzsvērts, ka Eiropas Savienībai ir ļoti svarīgi attīstīt savu finanšu tirgus infrastruktūru un palielināt tās noturību, lai nevajadzētu paļauties uz to, ka šādus kritiski svarīgus pakalpojumus sniedz trešo valstu jurisdikcijas. Komisijai būtu arī jāizpēta, kā novērst pieaugošo ES atkarību no trešo valstu finanšu un nefinanšu datu sniedzējiem. Jauno, uz euro balstīto digitālo norēķinu sistēmu varētu izmantot, lai atbalstītu tirdzniecību ar partneriem, kuriem trešās valstis ir piemērojušas vienpusējas sankcijas, un bloķējot tās izmantošanu sankcionētajām valstīm un personām (iegūstot informāciju no Sankciju informācijas apmaiņas repozitorija datubāzes).

4.2.2. EESK arī atgādina par situāciju Covid-19 pandēmijas sākumā, kad, pateicoties palielinātai interesei par dolāru un ASV repo tirgus darbības traucējumiem, ārpus ASV esošām finanšu iestādēm bija grūtības pārfinansēt savas darbības dolāros. Būtu jāapsver arī Eiropas Stabilitātes mehānisma kā likviditātes kopfonda izmantošana euro valūtā, kam varētu piekļūt arī lielas finanšu iestādes. Mums ir vajadzīgs skaidrs ceļvedis attiecībā uz ESM izmaiņām un kapitāla tirgu savienības attīstību.

4.2.3. EESK principā piekrīt darbībām, kas palielina ES atvērto stratēģisko autonomiju, tostarp stiprina ES finanšu tirgus infrastruktūru noturību. No otras puses, Komiteja norāda, ka šādi pasākumi noteiktos apstākļos var izraisīt nevēlamas politiskās sekas.

4.3. Stiprināt ES sankciju ieviešanu un izpildi

4.3.1. Lai palielinātu ES sankciju efektivitāti, ir jāpanāk, ka tās tiek īstenotas un izpildītas vienoti. Trešo valstu uzņēmumu apakšuzņēmumi izmanto juridiskas nepilnības, lai apietu aizliegumus, tā radot kropļojumus vienotajā tirgū.

4.3.2. EESK atzinīgi vērtē priekšlikumus, kuru nolūks ir stiprināt ES spēju vienoti piemērot sankcijas un izteikties vienbalsīgi.

4.3.3. Komiteja arī atbalsta Eiropas Komisijas centienus izstrādāt instrumentus, ar kuriem novērst sekas, ko ES ekonomikas operatoriem rada trešās valsts īstenota nelikumīga, eksteritoriāla vienpusēju pasākumu piemērošana. Taču EESK uzsver vajadzību izstrādāt mehānismus, ar kuriem starp visām dalībvalstīm nodrošināt konsensu par pašu sankciju mērķi. Komiteja uzskata, ka šādi instrumenti var veicināt ES neatkarību kā globālam dalībniekam un aizsargāt vienoto tirgu pret satricinājumiem.

4.3.4. Vienlaikus jāatzīmē, ka kopš 2008.–2009. gada finanšu krīzes ES finanšu tirgus ir bijis pakļauts stingrai disciplīnai, kas uzliek administratīvus pienākumus tiem, kuri vēlas gūt labumu no ES vienotā tirgus. Šis regulējums ir jāpiemēro elastīgi, lai nodrošinātu līdzsvaru starp izmaksām un ieguvumiem, novērtētu jauno noteikumu ietekmi uz Eiropas finanšu uzņēmumiem ( 36 ) un pielāgotu regulatīvo slogu arī šo struktūru lielumam (lielām Eiropas mēroga bankām, finanšu iestādēm un finanšu tehnoloģiju nozares jaunuzņēmumiem) ( 37 )

Briselē, 2021. gada 9. jūnijā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja Christa SCHWENG

(1) EESK atzinums par tematu “Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēma” (OV C 177, 18.5.2016., 21. lpp.).

(2) EESK atzinums par Ekonomiskās un monetārās savienības tiesību aktu kopumu (OV C 262, 25.7.2018., 28. lpp.).

(3) EESK atzinums par tematu “Kapitāla tirgu savienība cilvēku un uzņēmumu labā – jauns rīcības plāns” (OV C 155, 30.4.2021., 20. lpp.).

(4) EESK atzinums par tematu “Ekonomikas pārvaldības pārskats 2020” (OV C 429, 11.12.2020., 227. lpp.).

(5) COM(2021) 32 final.

(6) COM(2018) 796 final, 2. lpp.

(7) The international role of the euro, Eiropas Centrālā banka, 2020. gada jūnijs.

(8) Can the European Project be saved? Paul Krugman programmatiskā lekcija 23. starptautiskajā “eiropeānistu” konferencē Filadelfijā, 2016. gada 14.–16. aprīlī.

(9) Sk. World Economic Outlook datubāzi, 2021. gada aprīlis, Starptautiskais Valūtas fonds.

(10) Oficiālo ārvalstu valūtas rezervju valūtas sastāvs (COFER), Starptautiskā finanšu statistika (IFS), Starptautiskais Valūtas fonds, https://data.imf.org/regular.aspx?key=41175

(11) Sk. China Launches Digital Renminbi Trials in 11 Cities, Stages Seven Digital Renminbi Lotteries in Year Following Start of Testing, China Banking News, 2021. gada 19. aprīlis.

(12) PwC Centrālās bankas digitālās valūtas globālais indekss, 2021. gada aprīlis, https://www.pwc.com/gx/en/industries/financial-services/assets/pwc-cbdc-global-index-1st-edition-april-2021.pdf

(13) EESK atzinums par tematu “Ceļā uz spēcīgāku euro starptautisko nozīmi” (OV C 282, 20.8.2019., 27. lpp.).

(14) EESK atzinums par tematu “Kapitāla tirgu savienība cilvēku un uzņēmumu labā – jauns rīcības plāns” (OV C 155, 30.4.2021., 20. lpp.).

(15) EESK atzinums par Ekonomiskās un monetārās savienības tiesību aktu kopumu (OV C 262, 25.7.2018., 28. lpp.).

(16) EESK atzinums par eurozonas ekonomikas politiku (2021) (OV C 123, 9.4.2021., 12. lpp.).

(17) COM(2020) 746 final.

(18) Eurofound (2020), Upward convergence in the EU: Definition, measurement and trends (Augšupēja konverģence Eiropas Savienībā: definīcija, mērījumi un tendences), Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 9. lpp.

(19) Sešas saskaņā ar Times Higher Education un tikai viena saskaņā ar QS Pasaules universitāšu reitingu.

(20) EU faces barriers to boosting single currency's global status, Financial Times, 2021. gada 19. janvāris.

(21) COM(2021) 32 final, 8. lpp.

(22) EESK atzinums par tematu “Ceļā uz stabilāku un ilgtspējīgāku Eiropas ekonomiku” (OV C 353, 18.10.2019., 23. lpp.).

(23) Sk. komisāra Paolo Gentiloni piezīmes Eurogrupas preses konferencē, 2021. gada 15. februāris, Brisele.

(24) Sk. “Fixed income market liquidity”, Committee on the Global Financial System Papers, Nr. 55, Starptautisko norēķinu banka, 2016. gada janvāris, 18. lpp.

(25) COM(2020) 590 final un COM(2020) 746 final, 8. lpp.

(26) EESK atzinums par tematu “Kapitāla tirgu savienība cilvēku un uzņēmumu labā – jauns rīcības plāns” (OV C 155, 30.4.2021., 20. lpp.).

(27) EESK atzinums par tematu “Kapitāla tirgu savienība cilvēku un uzņēmumu labā – jauns rīcības plāns” (OV C 155, 30.4.2021., 20. lpp.), 1.16. punkts.

(28) Sk. “Ziņojums par digitālu euro”, Eiropas Centrālā banka, 2020. gada oktobris, 7.–8. lpp.

(29) Sk. “Ziņojums par digitālu euro”, Eiropas Centrālā banka, 2020. gada oktobris, 36.–40. lpp.

(30) EU faces barriers to boosting single currency's global status, Financial Times, 2021. gada 19. janvāris.

(31) Sk. The role of the euro in global green bond markets, 1. izcēlums, 19. ikgadējais pārskats par euro starptautisko lomu, ECB, 2020. gada jūnijs.

(32) Sk. Unleashing the euro's untapped potential at global level, ECB Valdes locekļa Fabio Panetta runa.

(33) Sk. Galvenie rezultāti – Eurogrupas videokonference, 2021. gada 15. februāris.

(34) COM(2019) 640 final.

(35) Paschal Donohoe piezīmes pēc Eurogrupas 2021. gada 15. februāra videokonferences.

(36) EESK atzinums par tematu “Kapitāla tirgu savienība cilvēku un uzņēmumu labā – jauns rīcības plāns” (OV C 155, 30.4.2021., 20. lpp.).

(37) EESK atzinums par tematu “ES digitālā finansējuma stratēģija” (OV C 155, 30.4.2021., 27. lpp.).