LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 308/28

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

(2007/C 308/10)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

KOPSAVILKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“SLOVENSKÝ OŠTIEPOK”

EK Nr.: SK/PGI/005/0549/30.03.2006

ACVN ( ) AĢIN ( X )

Šis kopsavilkums nosaka galvenos produkta specifikācijas elementus informācijas nolūkā.

1. Atbildīgais departaments dalībvalstī:

Nosaukums: Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky Adrese: Jána Švermu 43, SK-974 04 Banská Bystrica Tālr.: (421-48) 430 02 53 Fakss: (421-48) 430 04 03 E-pasts: joravcova@indprop.gov.sk

2. Grupa:

Nosaukums: Slovenský mliekarenský zväz Adrese: Záhradnícka 21, SK-811 07 Bratislava Tālr.: (421-2) 554 109 45 Fakss: (421-2) 554 109 45 E-pasts: plankova@smz.sk Sastāvs: ražotāji/pārstrādātāji ( X ) citi ( )

3. Produkta veids:

1.3. grupa — Siers

4. Specifikācija:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)

4.1. Nosaukums: “Slovenský oštiepok”

4.2. Apraksts: “Slovenský oštiepok” ir puscietais siers ar samazinātu tauku saturu, nogatavināts vai nenogatavināts, kūpināts vai nekūpināts. Galvenās izejvielas, ko izmanto “Slovenský oštiepok” gatavošanai, ir aitas piens, aitas un govs piena maisījums vai tikai govs piens. Siers tiek gatavots uz vietas ganu būdās (salaš) (mājamatniecība) vai pienotavās (rūpnieciskā ražošana).

“Slovenský oštiepok” izceļas ar īpašo lielas olas, čiekura vai elipses formu, kā arī ar rotājumiem.

Īpašības

Krāsa: siera apvalka krāsa ir zeltaini dzeltenas līdz zeltaini brūnai nokrāsai pēc kūpināšanas, bet siera mīkstuma krāsa — no baltas līdz sviesta dzeltenai.

Konsistence: siera mīkstumam ir blīva, stingra un samērā drupana struktūra; sagriežot sieru, redzamas sīkas plaisas un iedobumi.

Smarža un garša: maiga un patīkama, izteikta siera garša, viegli pikanta, pat skābena un mēreni sāļa garša; izteiktā dūmu smarža tiek iegūta kūpināšanas procesā; siera garša nedrīkst būt pārmērīgi skābena un atgādināt raugu, taukus, ziepes vai pelējumu; garša nedrīkst būt kodīga, pārāk stipra, rūgta, un sieram nedrīkst būt cita savāda garša.

Saturs

Saturs ir atkarīgs no izmantotajām izejvielām un ražošanas metodes.

Sausnas saturs — vismaz 48 % no visas masas.

Tauku saturs sausnā — vismaz 38,0 % no visas masas.

Mikrobioloģiskās prasības

“Slovenský oštiepok” ir puscietais siers ar samazinātu tauku saturu, nogatavināts vai nenogatavināts, kūpināts vai nekūpināts. To iegūst, pienam pievienojot unikālu Lactococcus pienskābes baktēriju kultūru, kas piešķir produktam tā raksturīgās un specifiskās īpašības. Šī kultūra izolēta Slovākijas aitu saimniecībās audzētu aitu svaigpienā un sierā.

4.3. Ģeogrāfiskais apgabals: Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals ietver Slovākijas Republikas kalnaino daļu, kuras rietumrobeža ir Biele Karpaty, Považský Inovec, Tribeč, Vtáčnik, Štiavnické vrchy un Krupinská vrchovina rietumu masīvi.

Dienvidrobežu veido Krupinská vrchovina, Cerová vrchovina, Stolické vrchy, Slovenský kras, Volovské vrchy un Slanské vrchy dienvidu masīvi.

Austrumrobežu veido Vihorlatské vrchy, Popriečny, Beskydské predhorie un Bukovské vrchy un robeža ar Ukrainu.

Ziemeļrobežu veido Polijas robeža un Laborecká vrchovina, Ondavská vrchovina, Ľubovnianska vrchovina, Pieniny, Spišská Magura, Tatry, Skorušinské vrchy, Podbeskydská vrchovina, Oravské Beskydy, Kysucké Beskydy ziemeļu masīvi, kā arī Čehijas robeža un Turzovská vrchovina, Javorníky, Biele Karpaty ziemeļu masīvi un Skalica pierobežas teritorija.

Pieteikumā minēts valsts nosaukumu, jo noteiktais ģeogrāfiskais apgabals aizņem vairāk nekā 80 % no Slovākijas teritorijas. Slovākijas Republika platība ir 49 035 km2. Tā ir viena no mazākajām ES dalībvalstīm, un tās platība ir tikpat liela kā dažu dalībvalstu atsevišķiem reģioniem. “Slovenský oštiepok” ražošanas metodes ir vienādas visā noteiktajā apgabalā. Šajā teritorijā ganās tās pašas šķirnes aitas (Valaška, Zošľachtená valaška, Cigája) un govis (Slovenské strakaté, Čiernostrakaté, Červenostrakaté un Pinzgavské); kalnu ganībās ir tāda pati augu valsts (sarkanā auzene, niedru auzene, pļavas skarene, pļavas zeltauzītes) un klimatiskie apstākļi, tāpēc galveno izejvielu — aitas piena un govs piena — kvalitāte ir vienāda.

“Slovenský oštiepok” ražošana vēsturiski ir saistīta ar vienu konkrētu teritoriju.

Rakstiskās liecības un seno brinzas ražotāju ģimenes arhīvi liecina, ka “Slovenský oštiepok” ražoja jau 18. gs. sākumā.

Galbavá ģimene Detvā 1921. gadā pirmā aizsāka masveidā rūpnieciski ražot “Slovenský oštiepok” no govs piena.

Mūsdienās vēl joprojām siers tiek gatavots aitu saimniecībās vai zemnieku sētās, kā izejvielu izmantojot aitas piena vai aitas un govs piena maisījumu.

Pienotavās siers tiek ražots pēc metodēm, kas izstrādātas 1960. un 1970. gados, kad aizsākās govs piena kā izejvielas izmantošana.

Par šī produkta īpašo un vienreizējo kvalitāti liecina tas, ka 1967. gada 22. novembrī Ženēvā saskaņā ar Lisabonas nolīgumu par cilmes vietu aizsardzību un starptautisko reģistrāciju nosaukums “Slovenský oštiepok” tika iekļauts Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas (WIPO) starptautiskajā reģistrā; to arī aizsargā divi divpusēji nolīgumi — 1987. gada 18. maija Nolīgums starp Čehoslovākijas Sociālistiskās Republikas valdību un Portugāles Republikas valdību par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu, cilmes vietas nosaukumu un citu ģeogrāfisku un līdzīgu norāžu aizsardzību, kā arī 1981. gada 20. janvāra Nolīgums starp Čehoslovākijas Sociālistisko Republiku un Austrijas Republiku par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu, cilmes vietas nosaukumu un citu lauksaimniecības un rūpniecības produktu nosaukumu aizsardzību.

Čehoslovākijas Republika 1993. gada 1. janvārī tika sadalīta divās neatkarīgās valstīs — Čehijas Republikā un Slovākijas Republikā.

Tāpēc tiek izmantots nosaukums “Slovenský oštiepok”; agrāk nosaukums “slovāku” neapzīmēja visu valsti, bet tikai daļu valsts teritorijas, kas vēsturisko notikumu rezultātā 1993. gada 1. janvārī kļuva par atsevišķu valsti. Tā kā nosaukumu “Slovenský oštiepok” jau izmantoja pirms tam, tas bija starptautiski aizsargāts un zināms pasaules patērētājiem, Slovākijas Republika prasa tam arī turpmāk piemērot šādu aizsardzību Eiropas Kopienā.

Ražošana turpinās, un nav mainījušies ne vides apstākļi, ne noteiktais ģeogrāfiskais apgabals; nosaukums tagad attiecas uz valsti, taču ražošanas apstākļi un principi ir tādi paši.

4.4. Izcelsmes apliecinājums: Aitas un govs piens, ko izmanto “Slovenský oštiepok” ražošanā, tiek iegūts no ganāmpulkiem Slovākijas kalnu apvidos. Mazie ražotāji aitas un govs pienu iegūst paši no saviem ganāmpulkiem. Pienotavas pērk aitas un govs pienu no kaimiņu reģioniem.

Aitas un govs piena ražošana un tirdzniecība tiek reģistrēta un kontrolēta. Reģistrācija jāveic ne tikai atbilstīgi LHP (labas higiēnas prakse) un RAKPK (riska analīze un kritisko punktu kontrole) prasībām, bet arī saskaņā ar noteikumiem tiesību aktos, kas paredz, ka visiem ražotājiem ir jāpierāda pārtikas preču ražošanā izmantoto izejvielu izcelsme.

“Slovenský oštiepok” izsekojamība ir viens no galvenajiem RAKPK pamatprincipiem, kas jāievēro siera ražotnēs.

Visi ražošanas posmi norisinās tikai noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Produktu var identificēt pēc ražotāja nosaukuma, kas norādīts uz iepakojuma vai arī uz ražošanas etiķetes, kuru uzlīmēt uz produkta ir katra ražotāja pienākums. To, ka produkta izcelsme ir noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, garantē fakts, ka ražotne atrodas noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, kurā atļauta produkta ražošana.

4.5. Ražošanas metode: Noteiktajā Slovākijas Republikas ģeogrāfiskajā apgabalā “Slovenský oštiepok” ražošanu ar rokām vai mājās ātri vien nomainīja rūpnieciskā ražošana pienotavās, kas tiek izmantota mūsdienās. 1960. un 1970. gados veikto pētījumu rezultātā tika aizsākta rūpnieciskā ražošana un tika nodrošināta aizsargātā, tradicionālā kvalitāte.

“Slovenský oštiepok” ražošanai izmanto ganītu aitu, jo īpaši Valaška, Zošľachtená Valaška un Cigájaen šķirņu aitu pienu. Šīs šķirnes tiek audzētas un ganītas kalnu nogāzēs, kas atrodas noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Mazie ražotāji govs pienu slauc ar rokām vai slaukšanas aparātiem un pēc slaukšanas pienu nekavējoties apstrādā.

Ražošanas metode lauku saimniecībā. Saimniecībā ražošana notiek šādos posmos:

koagulācija;

formas veidošana;

sālīšana;

kaltēšana, kūpināšana.

Rūpnieciskā ražošana — ražošana notiek šādos posmos:

pasterizēšana;

kultūru pievienošana;

koagulācija;

karsēšana, presēšana, fermentācija;

nogatavināšana, formas veidošana;

sālīšana, kaltēšana, kūpināšana.

Pārdošana un iepakošana

Atdzesētie sieri tiek iepakoti pārtikas produktu iepakojumos, kas nav kaitīgi veselībai. Siers tiek pārdots nesagriezts, to nedrīkst griezt gabalos vai ievietot citā iepakojumā, lai tas nezaudētu tam raksturīgo formu un rotājumus, tiktu nodrošināta tā kvalitāte un patērētājs būtu pasargāts no viltojumiem un maldināšanas. Visi ražošanas posmi noris noteiktajā ģeogrāfiskajā reģionā.

4.6. Saikne: “Slovenský oštiepok” ir produkts, kura īpašības ir atkarīgas no piena kvalitātes, no unikālās baktēriju kultūras un dabiskās mikrofloras īpašībām, kuras ietekmē īpašie klimatiskie apstākļi tajos Slovākijas reģionos, kuri ietilpst noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, kur tiek audzētas un ganītas aitas.

Ganībās aug visdabiskākā un visveselīgākā barība. Sausās ganības, kas plešas augstākajās vietās, ir ļoti kvalitatīvas. Aitas tiek laistas ganībās no aprīļa līdz oktobrim. Noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā ganību laukos aug sarkanā auzene, niedru auzene, pļavas skarene, pļavas zeltauzīte. Ziemā aitas baro ar šo augu sienu.

Abas oriģinālās baktēriju kultūras, ko izmanto “Slovenský oštiepok” gatavošanai un kas izolētas no Slovākijas aitkopības saimniecībās iegūta aitas piena un siera, ražotāji var iegūt Žilinas VUM (Piensaimniecības pētniecības institūts), kas ir šo kultūru autors un īpašnieks.

Arī govis tiek ganītas un barotas galvenokārt ar sienu un labību, kas ievākta noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Pieteikums reģistrēt nosaukumu “Slovenský oštiepok” kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādi pamatots ar produkta reputāciju, izcilajam īpašībām, īpašo kvalitāti, tam raksturīgo formu, kā arī ražotāju meistarību un tradīciju ievērošanu. Īpašu kvalitāti un īpašības sieram piešķir piens, ko iegūst no noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā kalnu ganībās ganīto šķirņu aitām (Valaška, Zošľachtená Valaška un Cigája) un govīm (Slovenské strakaté, Čiernostrakaté, Červenostrakaté un Pinzgavské). Produkta kvalitāti nodrošina ir ražotāju prasmes un pieredze, to apliecina produkta atzīšana un reģistrēšana Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas (WIPO) starptautiskajā reģistrā 1967. gadā un 1976. gada 19. janvāra divpusējais Nolīgums starp Šveices Konfederāciju un Čehoslovākijas Sociālistisko Republiku par cilmes vietu nosaukumu, izcelsmes ziņu un citu ģeogrāfisko nosaukumu aizsardzību.

“Slovenský oštiepok” izceļas ar savu īpašo lielas olas, čiekura vai elipses formu un rotājumiem, kas ir atšķirīgi katrā reģionā dažādo paražu un dažādo siera sastāvdaļu dēļ. Siera apvalks ir ciets, gluds un spīdīgs. Kūpināšana piešķir sieram īpašu krāsu, smaržu un garšu. Siera ražošanas īpašais process radies un tiek izmantots visā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

“Slovenský oštiepok” eksports ir ievērojami ietekmējis un veicinājis tūrismu. Siers un citi šim reģionam raksturīgie siera produkti ir viens no Slovākijas tradicionālajiem ēdieniem. Prasīgākie ārzemju viesi vairs nemeklē klasiskos tūrisma piedāvājumus, bet gan raugās pēc neparastā un slovākiem raksturīgā.

Tūristiem Slovākija jau izsenis asociējas ar siera produktiem, kas ir popularizējuši Slovākijas vārdu; viņi atgriežas Slovākijā un dodas meklēt tirdzniecības nojumes vai aitu saimniecības, paturot prātā ne tikai “Slovenský oštiepok”, bet arī citus īpašus siera produktus.

Slovākijas pilsētās katru gadu tiek rīkoti gadatirgi, un šim produktam tajā atvēlēta goda vieta.

4.7. Pārbaudes struktūra: Kvalitātes kontroli regulāri veic un “Slovenský oštiepok” atbilstību specifikācijām pārbauda firma BEL/NOVAMANN International s. r. o., CERTEX sertifikācijas iestāde, kas ir akreditēta saskaņā ar standartu EN 45011 un ko ir pilnvarojusi Slovākijas Lauksaimniecības ministrija.

4.8. Marķējums: Ražotājs, kas izgatavo “Slovenský oštiepok” saskaņā ar šo specifikāciju, ir tiesīgs produkta marķēšanā, reklamēšanā un tirgošanā izmantot nosaukumu “Slovenský oštiepok”. Vārds ir īpaši jāizceļ uz produkta etiķetes, kur jānorāda ražošanas veids, proti, vai tas darināts ar rokām vai izgatavots rūpnīcā, kā arī vajadzības gadījumā jānorāda aitas un govs piena proporcijas.

(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.