LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 7.10.2009 
SEC(2009) 1298 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
  
Pavaddokuments  
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMAM EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
 
par ieguld ījumiem zemu oglek ļa emisiju tehnolo ģiju attīstībā  
(SET plāns) 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
{COM(2009) 519 gal īgā redakcija} 
{SEC(2009) 1295} {SEC(2009) 1296} {SEC(2009) 1297} 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
paziņojumam par invest īcijām zemu oglek ļa emisiju tehnolo ģiju attīstībā (SET plāns) 
1. PROBLĒMAS FORMUL ĒJUMS  
Klimata p ārmaiņas ir starptautiska probl ēma. Ja nekas netiks dar īts, varam pieredz ēt 
ievērojamu un notur īgu kaitējumu visā pasaulē. Tāpēc ES (ener ģētikas un klimata p ārmaiņu 
politikas ietvaros) nosprauda m ērķi līdz 2020. gadam samazin āt siltumnīcefekta gāzu emisijas 
par 20 % un palielin āt no atjaunojamiem avotiem ieg ūtas enerģijas īpatsvaru Eirop ā līdz 
20 %. Līdz 2050. gadam CO 2 emisijām jāsarūk par 80 % no pašreiz ējā līmeņa. Lai pal īdzētu 
sasniegt nosprausto m ērķi, uzsāktas vairākas iniciat īvas, no kur ām pazīstamākā ir Eiropas 
Emisiju kvotu tirdzniec ības sistēma. 
Viens no izv ēlētajiem ceļiem ir zemu oglek ļa emisiju tehnolo ģiju attīstība, kas ir svar īga ne 
vien ener ģētikas un klimata politikas nosprausto m ērķu sasniegšanai, bet ar ī Eiropas 
turpmākās konkur ētspējas nodrošin āšanai. Ener ģētikas un klimata politikas ietvaros 
pieņemtais Eiropas Energotehnolo ģiju stratēģiskais plāns (SET plāns) paredz veicin āt zemu 
oglekļa emisiju svar īgāko pamattehnolo ģiju attīstību, lai ieviestu t ās tirgū ātrāk, nekā tas 
notiktu bez iejaukšan ās. 
Ietekmes nov ērtējuma mērķis ir izpētīt, izklāstīt un ieteikt konkr ētus pasākumus, kas j āveic, 
lai finansētu SET plānā noteikto zemu oglek ļa emisiju tehnolo ģiju izstrādi un ieviešanu.  
2. SUBSIDIARIT ĀTE 
Šajā nodaļā izklāstīts ES iejaukšan ās pamatojums attiec ībā uz  
• palīdzību nepieciešam ā papildu finans ējuma piesaist ē, 
• palīdzību fragment āro, nesaist īto instrumentu virknes saska ņošanā.  
Trūkstošais finans ējums 
Zemu oglek ļa emisiju tehnolo ģijas, kas ien āk Eiropas ener ģētikas tirgū, sastopas ar daudziem 
tirgus un regulat īviem trūkumiem. Zemu oglek ļa emisiju tehnolo ģiju lielākā priekšroc ība ir 
mazākas CO 2 emisijas, bet emisiju samazin ājums ir sabiedriskais labums, ko ietekm ē nopietni 
ārējie vides faktori. Tie ener ģijas rēķinā neparādās. Līdzīga situācija ir fundament ālajā 
pētniecībā, kur sabiedriskais ie guvums ir krietni liel āks par pētniecības instit ūta privāto 
ieguvumu (blakusefekts). T āpēc šajos gad ījumos tirgus nesniegs soci āli optimālu finansējuma 
līmeni un ir vajadz īga publisk ā sektora iejaukšan ās. Zemu oglek ļa emisiju tehnolo ģiju 
attīstību kavē arī  
– paaugstin āti tehniskie, regulat īvie un tirgus riski, radot situ āciju, kur ieguld ījumi zemu 
oglekļa emisiju tehnolo ģijās ir mazāki par optim ālajiem; 
LV 3   LV – vairāki trūkumi, kas rakstur īgi tieši ener ģētikas tirgum, jo īpaši augstas dar ījumu izmaksas 
un šķēršļi ienākšanai tirg ū, kā arī ierobežot ā konkurence, sadrumstalot ā regulatīvā 
struktūra jaunas infrastrukt ūras attīstībai un ener ģētikas infrastrukt ūras vēsturiskā inerce. 
Lai novērstu šos tr ūkumus un sasniegtu m ūsu mērķus klimata p ārmaiņu jomā, SET plānā tika 
noteiktas vair ākas stratēģiskās tehnolo ģijas, kuru izstr ādi paredz ēts veicināt. Aprēķini par 
papildu finans ējumu, kas vajadz īgs katrai tehnolo ģijai, lai sasniegtu SET plāna mērķus, 
liecina, ka papildus b ūs vajadzīgi apmēram 50 miljardi euro.  
Koordinācijas nepiln ības 
No otras puses, š ķēršļi, kas kav ē SET plānā noteikto m ērķu sasniegšanu, attiecas ne vien uz 
finansējumu, bet ar ī pieejamo instrumentu strukt ūru un saska ņotību. Patlaban ir pieejams 
plašs instrumentu spektrs, tostarp gan p ētniecības, gan jaunin ājumu programmas, k ā arī 
Eiropas Invest īciju bankas grupas finanšu instrumenti. Ta ču joprojām klibo visp ārējā 
saskaņotība un finans ējuma līmenis, jo īpaši attiec ībā uz lieliem demonstr ējumu projektiem 
un pētniecības un jaunin ājumu programm ām. 
Situācija kopum ā 
Pāreja uz zemu oglek ļa emisiju ekonomiku sabiedr ībai ir gan nepieciešama, gan lietder īga. 
Taču, ņemot vērā to, cik liels un sarež ģīts ieguldījums vajadz īgs, tikai dažas dal ībvalstis sp ēj 
panākt minētās pārmaiņas. Turkl āt, saskaņojot dažādās atbalsta sh ēmas un apvienojot 
patlaban fragment āro tirgu, var ieg ūt ievērojamu ES m ēroga siner ģiju. Ir jārīkojas, un Eiropas 
līmeņa rīcība radītu ievērojamus ieguvumus, kas p ārsniedz atseviš ķu dalībvalstu iesp ējas, 
tāpēc ES līmeņa iejaukšan ās ir pamatota. 
3. MĒRĶI  
Ietekmes nov ērtējuma mērķis ir izpētīt finansiālos pasākumus, ko var veikt, lai pan āktu SET 
plānā noteikto m ērķu sasniegšanu. Šie finansi ālie pasākumi tieksies uz š ādiem konkr ētiem 
mērķiem: 
– stimulēt būtisku priv āto investīciju pieaugumu SET plāna tehnolo ģiju pētniecībā, izstrādē, 
demonstrējumos un tirgus replik ācijā; 
– nodrošināt, ka tiek sniegti pietiekami, atbilst īgi un efekt īvi finanšu resursi SET plānā 
noteikto zemu oglek ļa emisiju tehnolo ģiju attīstības atbalstam, t ā lai inovāciju līmenis 
atbilstu ES politikas m ērķiem. 
Praktiskā ziņā būs vajadzīgs  
– vismaz divk āršot finanšu resursus SET plāna tehnolo ģijām; 
– elastīgāk un efekt īvāk izmantot pašreiz ējos instrumentus;  
– attiecīgā gadījumā izveidot jaunus vai groz īt esošos instrumentus. 
LV 4   LV 4. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
Lai atrastu efekt īvāko veidu šo m ērķu sasniegšanai, tika nolemts sadal īt alternatīvas četros 
atsevišķos politikas risin ājumos, kas ilustr ē un praktiski paskaidro iesp ējamās izvēles: 
(1) turpināt esošos invest īciju ceļus, izmantojot pašreiz ējos institucion ālos risinājumus 
(Business as usual  jeb neiejaukšan ās scenārijs); 
(2) palielināt finansējumu, kas tiek sniegts pa esošajiem invest īciju ceļiem, izmantojot 
pašreizējos institucion ālos risinājumus (1. variants); 
(3) pilnveidot esošos invest īciju ceļus un groz īt pašreizējos institucion ālos risinājumus 
(2. variants); 
(4) radīt jaunus invest īciju ceļus, izmantot īpašus institucion ālos risinājumus, likvid ēt 
pašreizējo investīciju ceļu sistēmas trūkumus un v ājās vietas (3. variants). 
Katrs no šiem politikas variantiem ir konkr ēts, praktisks risin ājums, kas attiecas uz 
pētniecības, inov āciju, parāda, kapitāla un riska kapit āla instrumentiem. Visi četri varianti 
kopā uzskatāmi par pietiekamu iesp ējamo alternat īvu ilustrat īvu un praktisku atspogu ļojumu.  
5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Lai gan pas ākumi, kas ļaus sasniegt iepriekš izkl āstītos mērķus, ir vajadz īgi, jāatzīst, ka 
kopējā enerģētikas politika (kuru veido ar ī šie pasākumi), sabiedr ībai var rad īt zaudējumus, 
palēninot IKP pieaugumu. Ta ču šīs izmaksas var samazin āt, pilnībā izmantojot to, ka šo 
rīcībpolitiku pareiza īstenošana un pašreiz ējie emisiju samazin āšanas meh ānismi, jo īpaši 
emisiju kvotu tirdzniec ības sistēma, savstarp ēji viens otru papildina.  
Jāpiebilst, ka ekonomisko un soci ālo ieguvumu zi ņā visi analiz ētie politikas varianti ir 
acīmredzami p ārāki par neiejaukšan ās scenāriju, un galven ā atšķirība starp politikas 
variantiem ir paredzam ās ietekmes laiks, nevis apm ērs. Paredzamo vides ieguvumu 
realizēšanās raitums ir saist īts ar SET plāna īstenošanas gaitu. Daž ādie politikas varianti 
ietekmēs zemu oglek ļa emisiju tehnolo ģiju izplatības ātrumu un t ādējādi arī Eiropas kop ējās 
CO 2 emisijas. 
6. POLITIKAS RISIN ĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
Tehnoloģiju grupas  
Analīzes nolūkā SET plāna tehnolo ģijas tika sadal ītas trīs grupās, lai panāktu labāku atbilstību 
katra tehnolo ģiju segmenta īpatnībām un vajadz ībām. Tehnolo ģiju grupas ir š ādas: 
(1) I grupa: gandr īz konkurētspējīgas tirgū1; 
(2) II grupa: jaunas tehnolo ģijas, kas ir praktiski gatavas plašai ien ākšanai tirg ū2; 
                                                 
1 Sauszemes v ēja enerģija, saules siltumener ģija, saules fotoelementi (c-Si), pirm ās paaudzes 
biodegvielas, elektroener ģijas tīkli (pārvade), kodolskald īšana (G III+), ko ģenerācija, ēku, transporta un 
rūpniecības energoefektivit āte. 
LV 5   LV (3) III grupa: n ākotnes tehnolo ģijas3. 
Vērtēšanas krit ērijs 
Lai noteiktu, k ādas konkr ētas rīcīpolitikas j āpieņem, katrs no četriem izdal ītajiem politikas 
risinājumiem tika analiz ēts pēc noteikta krit ērija, vērtējot 
• mobilizēšanas spēju — spēju piesaist īt pietiekamu finans ējumu; 
• piemērotību — cikt āl paredzētais risinājums atbilst attiec īgajām tehnolo ģijām;  
• elastību — cikt āl paredzētais risinājums spēj reaģēt uz situācijas izmai ņām; 
• efektivitāti — ciktāl paredzētais risinājums ietekm ē Eiropas ener ģētikas nozari.  
Analīze un secin ājumi 
Veicot anal īzi, tika (i) atseviš ķi izskatīts katrs no četriem politikas risin ājumiem, v ērtējot to 
stiprās un vājās puses pēc katra no četriem krit ērijiem (tieši nesal īdzinot variantus un ne ņemot 
vērā tehnoloģiju grupas); un tad (ii) tehnolo ģijas tika sadal ītas trīs tehnolo ģiju grupās, un 
atsevišķi tika vērtēti visi politikas varianti p ēc katra no četriem iepriekšmin ētajiem krit ērijiem. 
Secinājumi. 
• Otrais politikas variants, kas pa redz „pilnveidot esošos invest īciju ceļus un groz īt 
pašreizējos institucion ālos risinājumus” ir piem ērots visām tehnolo ģiju grupām un 
nodrošinātu ievērojamu progresu.  
• Pirmais politikas variants, kas paredz liel āku finans ējumu, bet praktiski nemain īgus 
institucion ālos risinājumus, ir nopietni apsverams elast ības un tūlītējas efektivit ātes dēļ, 
taču kopumā ir piemērots tikai t ādu tehnolo ģiju atbalstam, kas ir gandr īz konkurētspējīgas 
tirgū. 
• Trešais politikas variants b ūtu piemērots trešās grupas tehnolo ģijām, jo tam rakstur īga 
spēja mobiliz ēt finansējumu un efekt īvi koordin ēt instrumentus.  
• Neiejaukšan ās variants nav piem ērots nevienai no tehnolo ģiju grupām. 
Jāpiebilst, ka šie secin ājumi neizsl ēdz iespēju izmantot daž ādu politikas variantu grupu 
kombinācijas, kā arī tajos nav analiz ēts iespējamās īstenošanas veids vai ātrums.  
Ieteikumi 
Iesakām palielin āt finansējumu līdz pietiekamam l īmenim un izp ētīt iespējamās 
institucion ālās pārmaiņas. Ņemot to v ērā, tā kā vajadzīga steidzama r īcība, attiecīgi steidzīgi 
jāīsteno 1. politikas variants, pak āpeniski un m ērķtiecīgi atbilstoši situ ācijai īstenojot 2. un 
3. politikas varianta pas ākumus.  
                                                                                                                                                         
2 Jūras vēja enerģija, saules fotoelementi (pl ānkārtiņu tranzistori), saules ener ģijas koncentratori 
elektroener ģijas ražošanai, oglek ļa dioksīda uztveršana un uzglab āšana, otrās paaudzes biodegvielas, 
elektroener ģijas tīkli (sadale). 
3 Kodolskald īšana - G IV, ūdeņraža un kurin āmā elementi, ģeotermālā enerģija. 
LV 6   LV Gatavojot strat ēģiju, jāņem vērā šādi aspekti. 
• Vairākos gadījumos piem ērotāka ir jaukta strat ēģija, izmantojot daž ādu politikas variantu 
alternatīvas. 
• Vairākām 1. grupas tehnolo ģijām, jo īpaši energoefektivit ātei, ir īstermiņa potenciāls, kas 
var kalpot par pamatu ātrai un piln īgai 2. politikas varianta ieviešanai. 
• Attiecībā uz 3. grupas tehnolo ģijām jāpiebilst, ka daudz ām no tām jau tagad tiek 
izmantotas 2. politikas variant ā piedāvātās alternatīvas. 
7. UZRAUDZ ĪBA UN V ĒRTĒŠANA  
Ierosinātajam finans ējumam tiks izmantota nesen izveidot ā SET plāna uzraudz ības un 
vērtēšanas inform ācijas sistēma SETIS . SETIS  pārvalda ES Kop īgās pētniecības centrs, kas 
nodrošina t ās neatkar ību un objektivit āti. Pastāvīgi tiks uzraudz ītas pētniecības invest īcijas 
zemu oglek ļa emisiju energotehnolo ģijās, un reizi gad ā tās tiks pazi ņotas SETIS  publicētajā 
„kapacitātes kartē”.  
SETIS  pastāvīgi un cieši uzraudz īs arī pētniecības finans ējuma ietekmi uz tehnolo ģiju izstrādi 
un izplatību, un anal īzes rezult āti divas reizes gad ā tiks public ēti „tehnolo ģiju kartē”. Papildus 
SETIS  sagatavos p ārskatu pār konkrētu tehnolo ģiju attīstību SET plāna ietvaros, izmantojot 
Eiropas rūpniecības iniciat īvas vai citas programmas Eiropas Ener ģētikas pētniecības alianses 
kontekstā. Pārskatīšana notiks periodiski un t ā pamatā būs galvenie darb ības rādītāji, ko 
kopīgi izstrādās SETIS  un ieinteres ētās aprindas, pl ānojot un defin ējot attiecīgās SET plāna 
darbības, kas attieksies gan uz tehnolo ģiju, gan nozari. Galvenie darb ības rādītāji ietvers gan 
izmaksas, gan attiec īgos tehnolo ģijas darbības rādītājus.