Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu attiecībā uz minētā Līguma 4. protokola par izcelsmes noteikumiem aizstāšanu ar jaunu protokolu, kurš saskaņots ar Reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes noteikumiem /* COM/2014/0741 final - 2014/0353 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Reģionālā konvencija par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem[1] (turpmāk “konvencija”) paredz noteikumus par to preču izcelsmi, kas tiek tirgotas saskaņā ar attiecīgajiem nolīgumiem, kuri noslēgti starp Līgumslēdzējām pusēm. ES parakstīja konvenciju 2011. gada 15. jūnijā un iesniedza apstiprināšanas dokumentu konvencijas depozitārijā 2012. gada 26. martā. Piemērojot konvencijas 10. panta 3. punktu, attiecībā uz ES konvencija tādējādi stājās spēkā 2012. gada 1. maijā. Norvēģija, Islande un Lihtenšteina — pārējās Eiropas Ekonomikas zonas līguma Līgumslēdzējas puses[2] (turpmāk „EEZ Līgums“) — parakstīja konvenciju attiecīgi 2011. gada 15. jūnijā, 2011. gada 30. jūnijā un 2011. gada 15. jūnijā un konvencijas depozitārijam iesniedza savus konvencijas apstiprināšanas dokumentus attiecīgi 2011. gada 9. novembrī, 2012. gada 12. martā un 2011. gada 28. novembrī. Piemērojot konvencijas 10. panta 3. punktu, attiecībā uz Norvēģiju, Islandi un Lihtenšteinu konvencija tādējādi stājās spēkā attiecīgi 2012. gada 1. janvārī, 2012. gada 1. maijā un 2012. gada 1. janvārī. Konvencijas 6. pantā noteikts, ka katra Līgumslēdzēja puse veic atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu konvencijas efektīvu piemērošanu. Tādēļ EEZ līguma 4. protokols būtu jāaizstāj ar jaunu protokolu par izcelsmes noteikumiem, kurā pēc iespējas vairāk atsaucās uz konvenciju. Turklāt ir atjaunināts 4. protokola teksts, to saskaņojot, it īpaši, ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību. Šis priekšlikums pilnībā aizstāj 4. protokolu ar jaunu protokolu, lai padarītu to vieglāk uztveramu ekonomikas dalībniekiem un pārvaldēm. Izmaiņas salīdzinājumā ar pašreizējo protokolu: 1. 3. pantu groza, lai uz ikvienu valsti, kura ir ES Stabilizācijas un asociācijas procesa dalībniece[3], attiecinātu diagonālās kumulācijas piemērošanu, kas ir viens no konvencijas galvenajiem mērķiem. 3. panta 1. punktā ir pievienota atsauce uz valstīm, kas piedalās ES Stabilizācijas un asociācijas procesā, lai izvairītos no EUR-MED sertifikāta obligātās lietošanas. Šā paša iemesla dēļ atsauce uz Fēru Salām pārvietota no 3. panta 2. punkta uz 3. panta 1. punktu. 2. Satura rādītājā 32. panta nosaukums “Savstarpēja palīdzība” aizstāts ar “Administratīvā sadarbība”. 3. Vārds „Kopiena“ aizstāts ar „Eiropas Savienība“ satura rādītāja virsrakstā „Kopīgās deklarācijas“, 3. panta 1. punktā, 5. punktā, 4. panta 2. punktā un 31. panta 1. punktā, kā arī kopīgajās deklarācijās. 4. Vārdi „Eiropas Kopienu Komisija“ ir aizstāti ar „Eiropas Komisija“ 3. panta 5. punktā, 31. panta 3. punktā un 32. panta 1. punktā. 5. 5. panta 2. punktā vārdu „neizmanto“ aizstāj ar „nebūtu jāizmanto“ . 6. Pēc 6. panta 1. punkta m) apakšpunkta pievieno šādu tekstu: “n) cukura sajaukšana ar jebkādām citām vielām.” Pašreizējo numerāciju no n) līdz p) maina uz o) līdz q). 7. 32. panta nosaukumu aizstāj ar šādu tekstu: “Administratīvā sadarbība” Pielikumi I līdz IV.b tiek aizstāti ar atsauci uz konvenciju. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Apspriešanās ar ES dalībvalstīm par Padomes lēmuma projektu notika 2013. gada 13. maija sanāksmē Muitas kodeksa komitejas Produktu izcelsmes nodaļā. Apspriešanās ar konvencijas Līgumslēdzējām pusēm notika Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu darba grupas 2013. gada 14. un 15. maija sanāksmē. Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. Turklāt nebija vajadzīgs arī ietekmes novērtējums, jo ierosinātie grozījumi ir tikai tehniski un spēkā esošā izcelsmes noteikumu protokola būtība netiek mainīta. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94 par EEZ līguma īstenošanas kārtību 1. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma šādiem lēmumiem izstrādā Eiropas Savienības nostāju. Minētā grozījuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pants saistībā ar tā 218. panta 9. punktu. Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. Ierosinātais juridiskais instruments: Padomes lēmums. Šis priekšlikums aizstāj 2012. gada 22. marta COM(2012)133 final, kas ar šo ir atcelts. 2014/0353 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu attiecībā uz minētā Līguma 4. protokola par izcelsmes noteikumiem aizstāšanu ar jaunu protokolu, kurš saskaņots ar Reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes noteikumiem EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību[4] un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Eiropas Ekonomikas zonas[5] („Līgums“) Līguma 4. protokols attiecas uz izcelsmes noteikumiem. (2) Reģionālā konvencija par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem[6] (“konvencija”) paredz noteikumus par to preču izcelsmi, kas tiek tirgotas saskaņā ar attiecīgajiem nolīgumiem, kuri noslēgti starp Līgumslēdzējām pusēm. (3) ES, Norvēģija un Lihtenšteina parakstīja konvenciju 2011. gada 15. jūnijā un Islande parakstīja konvenciju 2011. gada 30. jūnijā. (4) ES, Norvēģija, Islande un Lihtenšteina savus apstiprināšanas dokumentus konvencijas depozitārijam iesniedza attiecīgi 2012. gada 26. martā, 2011. gada 9. novembrī, 2012. gada 12. marta un 2011. gada 28. novembrī. Piemērojot konvencijas 10. panta 3. punktu, attiecībā uz ES un Islandi konvencija tādējādi stājās spēkā attiecīgi 2012. gada 1. maijā un attiecībā uz Norvēģiju un Lihtenšteinu — 2012. gada 1. janvārī. (5) Konvencijas 6. pantā noteikts, ka katra Līgumslēdzēja puse veic atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu konvencijas efektīvu piemērošanu. Tāpēc Līguma 4. protokolu par izcelsmes noteikumiem būtu jāaizstāj ar jaunu protokolu, kas ir saskaņots ar konvenciju un pēc iespējas atsaucas uz to. (6) EEZ Apvienotajā komitejā Eiropas Savienībai tādējādi būtu jāieņem nostāja, kas noteikta pievienotajā lēmuma projektā, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Nostāja, kura Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, attiecībā uz minētā Līguma 4. protokola par izcelsmes noteikumiem aizstāšanu ar jaunu protokolu, kurš ir saskaņots ar Reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem un pēc iespējas attiecas uz to, ir noteikta pievienotajā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektā. Savienības pārstāvji EEZ Apvienotajā komitejā var vienoties par nelielām izmaiņām EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektā bez Padomes papildu lēmuma. 2. pants EEZ Apvienotās komitejas lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 3. pants Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 54, 26.2.2013., 4. lpp. [2] OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp. [3] Albānija, Bosnija un Hercogvina, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Melnkalne, Serbija un Kosova saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju 1244/99. [4] OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp. [5] OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp. [6] OV L 54, 26.2.2013., 4. lpp. PIELIKUMS EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. .../2014, ar ko aizstāj Eiropas Ekonomikas zonas līguma 4. protokolu (izcelsmes noteikumi) ar jaunu protokolu, kurš saskaņots ar Reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes noteikumiem EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu, tā kā: (1) EEZ līguma 9. pants atsaucas uz 4. protokolu, kurā noteikti izcelsmes noteikumi un paredzēta izcelsmes kumulācija starp Savienību, Šveici (ieskaitot Lihtenšteinu), Islandi, Norvēģiju, Turciju, Fēru Salām un Barselonas procesa dalībniekiem[1]. (2) Reģionālā konvencija par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem[2] (“konvencija”) paredz noteikumus par to preču izcelsmi, kas tiek tirgotas saskaņā ar attiecīgajiem nolīgumiem, kuri noslēgti starp Līgumslēdzējām pusēm. (3) ES, Norvēģija un Lihtenšteina parakstīja konvenciju 2011. gada 15. jūnijā un Islande parakstīja konvenciju 2011. gada 30. jūnijā. (4) ES, Norvēģija, Islande un Lihtenšteina savus pieņemšanas dokumentus konvencijas depozitāram iesniedza attiecīgi 2012. gada 26. martā, 2011. gada 9. novembrī, 2012. gada 12. martā un 2011. gada 28. novembrī. Piemērojot konvencijas 10. panta 3. punktu, attiecībā uz ES un Islandi konvencija tādējādi stājās spēkā attiecīgi 2012. gada 1. maijā un saistībā ar Norvēģiju un Lihtenšteinu 2012. gada 1. janvārī. (5) Konvencija ietver Stabilizācijas un asociācijas procesa dalībniekus Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes kumulācijas zonā. (6) Ja pāreja uz konvenciju visām kumulācijas zonā esošajām Līgumslēdzējām pusēm nenotiek vienlaikus Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes kumulācijas zonā, nevar pieļaut situāciju, kas ir nelabvēlīgāka nekā tā, kas varētu būt bijusi saskaņā 4. protokola iepriekšējo redakciju. (7) Konvencijas 6. pantā ir paredzēts, ka katra Līgumslēdzēja puse veic atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu šīs konvencijas efektīvu piemērošanu. Turklāt Līguma 4. protokols attiecībā par izcelsmes noteikumiem būtu jāaizstāj ar jaunu protokolu, kas ir saskaņots ar konvenciju. (8) EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. XX/XX, kas paredz Horvātijas pārejas noteikumus par izcelsmes noteikumu piemērošanu, kā noteikts 4. protokolā. Šie noteikumi būtu jāturpina piemērot līdz pārejas posms beidzas, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants 1. Līguma 4. protokolu aizstāj ar tekstu, kas noteikts šī lēmuma pielikumā. 2. Neatkarīgi no šī panta 1. punkta, kas grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. XX/XX[3], 4. protokola 41. pantu turpina piemērot līdz 2017. gada 1. janvārim. 2. pants Šis lēmums stājas spēkā […], ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu[4]. To piemēro no 2014. gada 1. aprīļa. 3. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā. Briselē, […] EEZ Apvienotās komitejas vārdā – priekšsēdētājs EEZ Apvienotās komitejas sekretāri – PIELIKUMS EEZ Apvienotās komitejas Lēmumam Nr.[…] “4. PROTOKOLS PAR IZCELSMES NOTEIKUMIEM SATURA RĀDĪTĀJS I SADAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants Definīcijas II SADAĻA JĒDZIENA “NOTEIKTAS IZCELSMES IZSTRĀDĀJUMI” DEFINĪCIJA 2. pants Vispārīgas prasības 3. pants Diagonālā izcelsmes kumulācija 4. pants Pilnībā iegūti izstrādājumi 5. pants Pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti izstrādājumi 6. pants Nepietiekama apstrāde vai pārstrāde 7. pants Kvalificēšanas vienība 8. pants Palīgierīces, rezerves daļas un darbarīki 9. pants Komplekti 10. pants Neitrāli elementi III SADAĻA TERITORIĀLĀS PRASĪBAS 11. pants Teritorialitātes princips 12. pants Tieši pārvadājumi 13. pants Izstādes IV SADAĻA ATMAKSA VAI ATBRĪVOJUMS 14. pants Muitas nodokļu atmaksas vai atbrīvojuma aizliegums V SADAĻA IZCELSMES APLIECINĀJUMS 15. pants Vispārīgas prasības 16. pants Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED izdošanas kārtība 17. pants Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED izdošana retrospektīvi 18. pants Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED dublikāta izdošana 19. pants Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED izdošana uz iepriekš izdota vai sagatavota izcelsmes apliecinājuma pamata 20. pants Uzskaites nošķiršana 21. pants Nosacījumi faktūras deklarācijas vai EUR-MED faktūras deklarācijas sagatavošanai 22. pants Atzītais eksportētājs 23. pants Izcelsmes apliecinājuma derīgums 24. pants Izcelsmes apliecinājuma iesniegšana 25. pants Importēšana pa daļām 26. pants Atbrīvojumi no izcelsmes apliecinājuma 27. pants Piegādātāja deklarācijas 28. pants Apstiprinošie dokumenti 29. pants Izcelsmes apliecinājuma, piegādātāja deklarācijas un apstiprinošo dokumentu glabāšana 30. pants Neatbilstība un formālas kļūdas 31. pants Euro izteiktas summas VI SADAĻA PASĀKUMI ADMINISTRATĪVAI SADARBĪBAI 32. pants Administratīvā sadarbība 33. pants Izcelsmes apliecinājumu pārbaude 34. pants Piegādātāja deklarāciju pārbaude 35. pants Strīdu izšķiršana 36. pants Sankcijas 37. pants Brīvās zonas III SADAĻA Seūta un Melilja 38. pants Protokola piemērošana 39. pants Īpašie nosacījumi VIII SADAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 40. pants Pārejas noteikumi attiecībā uz tranzītā vai glabāšanā esošām precēm PIELIKUMU SARAKSTS I pielikums: Ievada piezīmes II pielikuma sarakstam II pielikums: Saraksts ar apstrādes vai pārstrādes darbībām, kas jāveic ar nenoteiktas izcelsmes materiāliem, lai ražotais izstrādājums iegūtu noteiktas izcelsmes statusu III.a pielikums: Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 un preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 pieteikuma paraugs III.b pielikums: Preču pārvadājumu sertifikāta EUR-MED un preču pārvadājumu sertifikāta EUR-MED pieteikuma paraugs IV.a pielikums: Faktūras deklarācijas teksts IV.b pielikums: EUR-MED faktūras deklarācijas teksts V pielikums: Piegādātāja deklarācijas paraugs VI pielikums: Ilgtermiņa piegādātāja deklarācijas paraugs KOPĪGĀS DEKLARĀCIJAS Kopīgā deklarācija par tādu izcelsmes apliecinājumu atzīšanu, kas attiecībā uz Eiropas Savienības, Islandes un Norvēģijas izcelsmes izstrādājumiem izsniegti saskaņā ar 4. protokola 3. pantā minētajiem nolīgumiem Kopīgā deklarācija attiecībā uz Andoras Firstisti Kopīgā deklarācija attiecībā uz Sanmarīno Republiku Kopīgā deklarācija attiecībā uz Līgumslēdzējas puses izstāšanos no Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes noteikumiem I SADAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants Definīcijas Šajā protokolā: a) “ražošana” ir jebkura apstrāde vai pārstrāde, ieskaitot montāžu vai īpašas darbības; b) “materiāls” ir jebkura sastāvdaļa, izejviela, daļa vai detaļa, utt., ko izmanto izstrādājuma ražošanai; c) “izstrādājums” ir ražojamais izstrādājums, pat ja to vēlāk paredzēts izmantot citā ražošanas darbībā; d) “preces” ir gan materiāli, gan izstrādājumi; e) “muitas vērtība” ir vērtība, ko nosaka saskaņā ar 1994. gada nolīgumu par Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VII panta īstenošanu (PTO nolīgums par muitas vērtējumu); f) “ražotāja cena” ir cena, ko par gatavo izstrādājumu maksā EEZ ražotājam, kura uzņēmumā ir veikta izstrādājuma pēdējā apstrāde vai pārstrāde, ar noteikumu, ka cenā ir ietverta visu izmantoto materiālu vērtība, atskaitot visus iekšējos nodokļus, ko tad, ja iegūto izstrādājumu eksportē, atmaksā vai var atmaksāt; g) “materiālu vērtība” ir izlietoto nenoteiktas izcelsmes materiālu muitas vērtība to importēšanas laikā vai, ja tā nav zināma un to nevar noskaidrot, tad pirmā cena, ko var noskaidrot un kas EEZ samaksāta par šiem materiāliem; h) “noteiktas izcelsmes materiālu vērtība” ir tādu materiālu vērtība, kā noteikts g) apakšpunktā, ko piemēro mutatis mutandis; i) “pievienotā vērtība” ir izstrādājumam noteiktā ražotāja cena, no kuras atņemta katra tā izstrādājuma ražošanā izmantotā materiāla muitas vērtība, kuras izcelsme ir citās valstis, kas minētas 3. pantā, kurām ir piemērojama kumulācija, vai gadījumā, ja muitas vērtība nav zināma vai ja to nevar noskaidrot, tā ir pirmā noskaidrotā cena, kas maksāta par materiāliem EEZ; j) “nodaļas” un “pozīcijas” ir nomenklatūrā izmantotās nodaļas un pozīcijas (četru ciparu kodi), kas veido preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu, kura šajā protokolā minēta kā “harmonizētā sistēma” vai “HS”; k) “klasificēts” norāda uz izstrādājuma vai materiāla iekļaušanu konkrētā pozīcijā; l) “sūtījums” ir izstrādājumi, kurus vai nu kopā nosūta no viena eksportētāja vienam saņēmējam, vai uz kuriem attiecas vienots transporta dokuments par to nosūtīšanu no eksportētāja saņēmējam, vai, ja šāda dokumenta nav, viens rēķins; m) terminā “teritorijas” iekļauti teritoriālie ūdeņi. II SADAĻA JĒDZIENA “NOTEIKTAS IZCELSMES IZSTRĀDĀJUMI” DEFINĪCIJA 2. pants Vispārīgas prasības 1. Attiecīgā nolīguma īstenošanas vajadzībām turpmāk minētos izstrādājumus uzskata par izstrādājumiem ar EEZ izcelsmi. a) izstrādājumi, kas 4. panta nozīmē pilnībā iegūti EEZ; b) EEZ iegūti izstrādājumi, kuru sastāvā ir materiāli, kas nav pilnīgi iegūti Līgumslēdzējā pusē, ja šie materiāli ir EEZ pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti 5. panta nozīmē; Šim nolūkam to Līgumslēdzēju pušu teritorijas, uz kurām attiecas šis līgums, uzskata par vienotu teritoriju. 2. Neatkarīgi no 1. punkta, lai noteiktu 3. protokola I un II tabulā minēto izstrādājumu izcelsmi, Lihtenšteinas Firstistes teritoriju neuzskata par EEZ teritoriju, un šādus izstrādājumus uzskata par EEZ izcelsmes izstrādājumiem tikai tad, ja tie ir pilnībā iegūti vai pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti citu Līgumslēdzēju pušu teritorijās. 3. pants Diagonālā izcelsmes kumulācija 1. Neskarot 2. pantu, izstrādājumus uzskata par EEZ izcelsmes izstrādājumiem un ja tie ir tur iegūti EEZ, iekļaujot Šveices (tostarp Lihtenšteinu)[5], Islandes, Norvēģijas, Fēru Salas, Turcijas vai Eiropas Savienības vai jebkuras valsts izcelsmes materiālus, kas ir Eiropas Savienības Stabilizācijas un asociācijas procesa dalībniece[6], ar noteikumu, ka EEZ veiktā apstrāde vai pārstrāde pārsniedz darbības, kas minētas 6. pantā. Šādiem materiāliem nav jābūt pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem. 2. Neskarot 2. pantu, izstrādājumus uzskata par EEZ izcelsmes izstrādājumiem, ja šādi izstrādājumi tajā ir iegūti, pievienojot materiālus, kuru izcelsme ir jebkurā citā valstī, kas ir dalībniece Eiropas un Vidusjūras baseina partnerattiecībās, kuru pamatā ir Barselonas deklarācija, kas pieņemta 1995. gada 27. un 28. novembrī Eiropas un Vidusjūras baseina konferencē, bet ne Turcijas izcelsmes materiālus[7], ar noteikumu, ka EEZ veiktā apstrāde vai pārstrāde pārsniedz darbības, kas minētas 6. pantā. Šādiem materiāliem nav jābūt pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem. 3. Ja EEZ veiktā apstrāde vai pārstrāde nepārsniedz 6. pantā minētās darbības, iegūto izstrādājumu uzskata par EEZ izcelsmes izstrādājumu tikai tādā gadījumā, ja tur pievienotā vērtība ir lielāka par tādu izmantoto materiālu vērtību, kuru izcelsme ir jebkurā no valstīm, kas minētas 1. un 2. punktā. Ja tas tā nav, iegūto izstrādājumu uzskata par izstrādājumu ar valsts izcelsmi, kurā ir visaugstākā ražošanā izmantoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtība EEZ. 4. Šā panta 1. un 2. punktā minēto valstu izcelsmes izstrādājumi, kuri netiek apstrādāti vai pārstrādāti EEZ, saglabā savu izcelsmi, ja tos eksportē uz vienu no šīm valstīm. 5. Šajā pantā paredzēto kumulāciju var piemērot tikai tad, ja: a) valstīm, kuras ir iesaistītas attiecīga noteiktas izcelsmes statusa iegūšanā, un galamērķa valstij ir piemērojams preferenciālas tirdzniecības nolīgums saskaņā ar Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXIV pantu; b) materiāliem un izstrādājumiem iegūstot noteiktas izcelsmes statusu, tika piemēroti izcelsmes noteikumi, kas identiski tiem, kuri ietverti šajā protokolā; un c) ja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (C sērijā) un pārējās Līgumslēdzējās pusēs saskaņā ar to procedūrām ir publicēti paziņojumi par vajadzīgo prasību izpildi, lai varētu piemērot kumulāciju. Šajā pantā paredzēto kumulāciju piemēro no dienas, kas norādīta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (C sērijā) publicētajā paziņojumā. Eiropas Savienība ar Eiropas Komisijas starpniecību paziņo pārējām Līgumslēdzējām pusēm informāciju par nolīgumiem, ieskaitot nolīgumu spēkā stāšanās datumu un to attiecīgos izcelsmes noteikumus, kuri ir spēkā ar pārējām valstīm, kas minēti 1. un 2. punktā. 4. pants Pilnībā iegūti izstrādājumi 1. Turpmāk minētos izstrādājumus uzskata par pilnībā iegūtiem EEZ: a) minerālprodukti, ko iegūst no attiecīgās Līgumslēdzējas puses zemes dzīlēm vai jūras gultnes; b) attiecīgajā Līgumslēdzējā pusē novāktie augu valsts produkti; c) attiecīgajā Līgumslēdzējā pusē dzimuši un audzēti dzīvnieki; d) produkti, kas iegūti no attiecīgajā Līgumslēdzējā pusē audzētiem dzīvniekiem; e) attiecīgajā Līgumslēdzējā pusē veiktu medību vai zvejas produkti; f) jūras zvejas un citi jūras produkti, kas iegūti, zvejojot ar eksportētājas Līgumslēdzējas puses kuģiem ārpus tās teritoriālajiem ūdeņiem; g) produkti, kurus izgatavo uz attiecīgās Līgumslēdzējas puses zivju apstrādes kuģiem tikai no f) apakšpunktā minētajiem produktiem; h) lietoti priekšmeti, kas tur savākti un ir derīgi vienīgi materiālu iegūšanai, tostarp lietotas riepas, kuras derīgas vienīgi atjaunošanai vai lai tās izmantotu kā atkritumus; i) atkritumi un lūžņi, ko rada attiecīgajā Līgumslēdzējā pusē veiktas ražošanas darbības; j) produkti, kas iegūti no jūras grunts vai grunts apakškārtas ārpus attiecīgās Līgumslēdzējas puses teritoriāliem ūdeņiem, ar noteikumu, ka Līgumslēdzējai pusei ir ekskluzīvas tiesības izmantot šo grunti vai grunts apakškārtu; k) preces, ko tur ražo tikai no produktiem, kuri norādīti a) līdz j) apakšpunktā. 2. Termini “Līgumslēdzējas puses kuģi” un “attiecīgās Līgumslēdzējas puses zivju apstrādes kuģi” 1. punkta f) un g) apakšpunktā attiecas tikai uz šādiem kuģiem un zivju apstrādes kuģiem: a) kuri ir reģistrēti vai pierakstīti kādā Eiropas Savienības dalībvalstī vai EBTA valstī; a) kas kuģo ar kādas Eiropas Savienības dalībvalsts vai EBTA valsts karogu; c) kuri vismaz 50 % apmērā pieder Eiropas Savienības dalībvalstu vai EBTA valstu valstspiederīgajiem vai uzņēmējsabiedrībai, kuras galvenais birojs atrodas kādā no šīm valstīm un kuras vadītājs vai vadītāji, direktoru padomes vai uzraudzības padomes priekšsēdētājs un lielākā daļa šādu padomju locekļu ir Eiropas Savienības dalībvalstu vai EBTA valsts valstspiederīgie, un turklāt – attiecībā uz personālsabiedrībām vai sabiedrībām ar ierobežotu atbildību – vismaz puse kapitāla pieder šai minētajām valstīm vai minēto valstu iestādēm vai valstspiederīgajiem; d) kuru kapteinis un virsnieki ir kādas Eiropas Savienības dalībvalsts vai EBTA valsts valstspiederīgie; un e) kuru apkalpē vismaz 75 % tās locekļu ir kādas Eiropas Savienības dalībvalsts vai EBTA valsts valstspiederīgie. 5. pants Pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti izstrādājumi (1) Šā papildinājuma 2. panta vajadzībām izstrādājumus, kuri nav pilnībā iegūti, uzskata par pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem, ja ir izpildīti II pielikuma sarakstā minētie nosacījumi. Iepriekš minētie nosacījumi attiecībā uz visiem Līgumā minētajiem izstrādājumiem norāda, kā apstrādājami vai pārstrādājami nenoteiktas izcelsmes materiāli, ko izmanto ražošanā, un šos nosacījumus piemēro tikai šāda veida materiāliem. Tātad, ja izstrādājumu, kurš ir ieguvis noteiktas izcelsmes statusu, izpildot nosacījumus, kas minēti sarakstā, izmanto cita izstrādājuma ražošanā, nosacījumi, kas piemērojami izstrādājumam, kurā tas ir ietverts, neattiecas uz šo izmantoto izstrādājumu, un neņem vērā nenoteiktas izcelsmes materiālus, kas var būt izmantoti šā izstrādājuma ražošanā. 2. Neatkarīgi no 1. punkta nenoteiktas izcelsmes materiāli, kurus saskaņā ar II pielikuma sarakstā izklāstītajiem nosacījumiem nevajadzētu izmantot izstrādājuma ražošanā, tomēr var izmantot ar noteikumu, ka: a) to kopējā vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas; b) atbilstīgi šim punktam netiek pārsniegta neviena no nenoteiktas izcelsmes materiālu maksimālo vērtību sarakstā noteiktajām procentuālajām attiecībām. Šo punktu nepiemēro izstrādājumiem, uz kuriem attiecas harmonizētās sistēmas 50. līdz 63. nodaļa. 3. Šā panta 1. un 2. punktu piemēro, ievērojot 6. panta noteikumus. 6. pants Nepietiekama apstrāde vai pārstrāde 1. Neskarot 2. punktu un neatkarīgi no tā, vai ir izpildītas 5. panta prasības, par nepietiekamu apstrādi vai pārstrādi, lai izstrādājumam piešķirtu noteiktas izcelsmes izstrādājuma statusu, tiek uzskatītas šādas darbības: a) darbības, kas paredzētas tam, lai nodrošinātu izstrādājumu uzturēšanu labā stāvoklī pārvadāšanas un uzglabāšanas laikā; b) iepakojumu sadalīšana un komplektēšana; c) mazgāšana, tīrīšana; putekļu, oksīdu, eļļas, krāsas vai citu pārklājumu notīrīšana; d) tekstilizstrādājumu gludināšana vai presēšana; e) vienkārša krāsošana un pulēšana; f) labības un rīsu atsēnalošana, daļēja vai pilnīga balināšana, pulēšana un glazēšana; g) cukura iekrāsošana vai cukurgraudiņu veidošana; h) augļu, riekstu un dārzeņu mizošana, atkauliņošana un lobīšana; i) asināšana, vienkārša slīpēšana vai vienkārša sadalīšana; j) sijāšana, šķirošana, klasificēšana, klasificēšana, saskaņošana; (ieskaitot preču komplektēšanu); k) vienkārša iepildīšana pudelēs, bundžās, flakonos, maisos, kārbās, kastēs, piestiprināšana pie kartītēm vai plāksnēm, kā arī citas vienkāršas iepakošanas darbības; l) uzrakstu, etiķešu, logotipu un citu tamlīdzīgu atšķirības zīmju piestiprināšana vai uzdrukāšana uz izstrādājumiem vai to iesaiņojumam; m) vienkārša vienādu vai dažādu izstrādājumu sajaukšana; n) cukura piemaisīšana jebkādām vielām; o) vienkārša sastāvdaļu salikšana, lai iegūtu gatavu izstrādājumu, vai izstrādājumu sadale pa sastāvdaļām; p) divu vai vairāku a) līdz o) apakšpunktā norādīto darbību apvienojums; q) dzīvnieku kaušana. 2. Nosakot, vai izstrādājumam veiktā apstrāde un pārstrāde ir uzskatāma par nepietiekamu 1. punkta nozīmē, visas darbības, ko ar attiecīgajiem izstrādājumiem veic EEZ, aplūko kopā. 7. pants Kvalificēšanas vienība (1) Piemērojot šī protokola noteikumus, kvalificēšanas vienība ir konkrēts izstrādājums, ko uzskata par pamatvienību, lai noteiktu klasifikācijas iedalījumu pēc harmonizētās sistēmas nomenklatūras. Tādējādi uzskata: a) ja izstrādājumu, ko veido priekšmetu grupa vai kopums, klasificē vienā pozīcijā saskaņā ar harmonizētās sistēmas noteikumiem, viss kopums ir kvalifikācijas vienība; b) ja sūtījums sastāv no vairākiem vienādiem izstrādājumiem, kas klasificēti vienā harmonizētās sistēmas pozīcijā, tad, piemērojot šī protokola noteikumus, katrs izstrādājums jāapskata atsevišķi. 2. Ja saskaņā ar harmonizētās sistēmas 5. vispārīgo noteikumu iesaiņojumu klasificē kopā ar tajā iesaiņoto izstrādājumu, tad izcelsmes noteikšanas nolūkā iesaiņojumu un attiecīgo izstrādājumu uzskata par vienu veselu. 8. pants Palīgierīces, rezerves daļas un darbarīki Palīgierīces, rezerves daļas un darbarīkus, ko nosūta ar kādu iekārtu, mašīnu, aparatūru vai transportlīdzekli un kas ietilpst parastajā aprīkojumā, un ir iekļauti cenā vai arī nav norādīti atsevišķā rēķinā, uzskata par saistītiem ar attiecīgo iekārtu, mašīnu, aparatūru vai transportlīdzekli. 9. pants Komplekti Komplektus saskaņā ar harmonizētās sistēmas 3. vispārīgo noteikumu uzskata par noteiktas izcelsmes izstrādājumiem, ja visas to sastāvdaļas ir noteiktas izcelsmes izstrādājumi. Tomēr, ja komplekts ir veidots no noteiktas izcelsmes izstrādājumiem un nenoteiktas izcelsmes izstrādājumiem, tad komplektu kopumā uzskata par noteiktas izcelsmes izstrādājumu ar noteikumu, ka nenoteiktas izcelsmes izstrādājumu vērtība nepārsniedz 15 % no komplekta ražotāja cenas. 10. pants Neitrāli elementi Lai noteiktu, vai izstrādājums ir noteiktas izcelsmes, nav nepieciešams ņemt vērā šādu ražošanā izmantoto līdzekļu izcelsmi: a) enerģija un degviela; b) ražotne un iekārtas; c) mašīnas un darbarīki; d) preces, kuras netiek izmantotas un kuras nav paredzēts izmantot izstrādājuma galīgajā sastāvā. III SADAĻA TERITORIĀLĀS PRASĪBAS 11. pants Teritorialitātes princips 1. Izņemot 3. pantā un šā panta 3. punktā paredzēto, noteiktas izcelsmes statusa iegūšanas nosacījumus, kas izklāstīti II sadaļā, EEZ jāpilda nepārtraukti. 2. Izņemot 3. pantā paredzēto, ja noteiktas izcelsmes preces, ko eksportēja no EEZ uz citu valsti, nosūta atpakaļ, tad tās jāuzskata par nenoteiktas izcelsmes precēm, ja vien muitas iestādēm nepierāda, ka: a) atpakaļ nosūtītās preces ir tās pašas eksportētās preces; un b) ar tām nav veiktas nekādas darbības, izņemot darbības, kas vajadzīgas, lai preces uzturētu labā stāvoklī, kamēr tās atradās attiecīgajā valstī vai kamēr tās eksportē. 3. Noteiktas izcelsmes statusa iegūšanu saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti II sadaļā, neietekmē no EEZ materiālu apstrāde vai pārstrāde ārpus EEZ un sekojoša to reimportēšana ar noteikumu, ka: a) minētie materiāli ir pilnībā iegūti eksportētājā EEZ vai pirms eksportēšanas apstrādāti vai pārstrādāti lielākā mērā, nekā paredzēts 6. pantā; un b) muitas iestādēm var pierādīt, ka: i) reimportētās preces ir iegūtas, apstrādājot vai pārstrādājot eksportētos materiālus; un ii) kopējā pievienotā vērtība, kas iegūta ārpus EEZ, piemērojot šā panta noteikumus, nepārsniedz 10 % no tā galaprodukta ražotāja cenas, kura noteiktas izcelsmes statusu vēlas noteikt. 4. Šā panta 3. punkta vajadzībām noteikta izcelsmes statusa iegūšanas nosacījumus, kas izklāstīti II sadaļā, nepiemēro apstrādei vai pārstrādei, kas veikta ārpus EEZ. Tomēr, ja II pielikuma sarakstā ir noteikums, kas paredz galaprodukta noteikta izcelsmes statusa noteikšanā piemērot visu tam pievienoto nenoteiktas izcelsmes materiālu maksimālo vērtību, tad to nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējā vērtība, kas pievienotas galaproduktam attiecīgās Puses teritorijā, saskaitot to kopā ar kopējo pievienoto vērtību, kas, piemērojot šo pantu, radusies ārpus EEZ, nedrīkst pārsniegt noteikto procentuālo attiecību. 5. Piemērojot 3. un 4. punkta noteikumus, “kopējā pievienotā vērtība” apzīmē visas izmaksas, kas rodas ārpus EEZ, ieskaitot tur iestrādāto materiālu vērtību. 6. Šā panta 3. un 4. punkta noteikumus nepiemēro izstrādājumiem, kas neatbilst II pielikuma sarakstā izvirzītajiem nosacījumiem vai kas var tikt uzskatīti par pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem vienīgi, ja tiek piemērota 5. panta 2. punktā noteiktā vispārējā pielaide. 7. Šā panta 3. un 4. punkta noteikumus nepiemēro izstrādājumiem, uz kuriem attiecas harmonizētās sistēmas 50. līdz 63. nodaļa. 8. Šā panta paredzētā apstrāde vai pārstrāde, kas veikta ārpus EEZ, ir jāveic saskaņā ar kārtību “izvešana pārstrādei” vai saskaņā ar līdzīgu kārtību. 12. pants Tieši pārvadājumi (1) Preferenciālais režīms, kas paredzēts saskaņā ar līgumu, piemērojams tikai tiem izstrādājumiem, kas atbilst šā protokola prasībām un kurus transportē tieši EEZ vai caur to citu valstu teritorijām, kuras minētas 3. pantā unuz kurām attiecas kumulācija. Tomēr izstrādājumus, kas veido vienu sūtījumu, var sūtīt caur citām teritorijām, vajadzības gadījumā tos šajās teritorijās pārkraujot vai novietojot pagaidu uzglabāšanā ar noteikumu, ka pārkraušanas vai pagaidu uzglabāšanu tranzītvalstī vai uzglabāšanas valstī tie paliek muitas iestāžu uzraudzībā un ka tiem neveic citas darbības, izņemot izkraušanu, iekraušanu vai jebkuru darbību ar nolūku saglabāt tos labā stāvoklī. Noteiktas izcelsmes izstrādājumus var transportēt pa cauruļvadiem caur teritoriju, kas nav EEZ. 2. Importētājas valsts muitas iestādēm sniedz pierādījumu par 1. punktā izklāstīto nosacījumu izpildi, uzrādot: a) vienotu pārvadāšanas dokumentu, kas aptver ceļu no eksportētājas valsts caur tranzīta valsti; vai b) tranzītvalsts muitas iestāžu izdotu sertifikātu, kurā: i) sniegts precīzs izstrādājumu apraksts; ii) norādīts preču izkraušanas un pārkraušanas datums un attiecīgā gadījumā kuģu vārdi vai citi izmantotie transportlīdzekļi; un iii) kurā apliecināti nosacījumi, ar kādiem izstrādājumi palika tranzīta valstī; vai c) ja nav iepriekš minēto dokumentu, kādu citu pamatojuma dokumentu. 13. pants Izstādes 1. Uz noteiktas izcelsmes izstrādājumiem, ko nosūta uz izstādi valstī, kas nav starp 3. pantā minētajām valstīm, ar kurām piemēro kumulāciju, un ko pēc izstādes pārdod importēšanai EEZ, importējot attiecina nolīguma noteikumus, ja muitas iestādēm pierāda, ka: a) šos izstrādājumus eksportētājs ir nosūtījusi tieši viena no Līgumslēdzējām pusēm uz valsti, kurā notiek izstāde, un tos tur ir izstādījis; b) šis eksportētājs izstrādājumus ir pārdevis vai citādi atsavinājis par labu kādai personai citā Līgumslēdzējā pusē; c) izstrādājumi ir nosūtīti izstādes laikā vai tūlīt pēc izstādes tādā stāvoklī, kādā tos nosūtīja uz izstādi; un d) izstrādājumi pēc nosūtīšanas uz izstādi nav izmantoti citiem mērķiem, izņemot demonstrēšanu minētajā izstādē. 2. Saskaņā ar V sadaļas noteikumiem izdod vai sagatavo izcelsmes apliecinājumu, un to paredzētajā kārtībā iesniedz importētājas valsts muitas iestādēm. Tajā norāda izstādes nosaukumu un adresi. Vajadzības gadījumā papildus var pieprasīt dokumentārus pierādījumus par izstrādājumu izstādīšanas nosacījumiem. 3. Šā panta 1. punktu piemēro visām tirdzniecības, rūpniecības, lauksaimniecības vai amatniecības izstādēm, gadatirgiem vai līdzīgai publiskai izstādīšanai, ja šo pasākumu laikā izstrādājumi paliek muitas uzraudzībā un pasākumus nerīko privātiem mērķiem veikalos vai uzņēmumu telpās, lai pārdotu ārvalstu izstrādājumus. IV SADAĻA ATMAKSA VAI ATBRĪVOJUMS 14. pants Muitas nodokļu atmaksas vai atbrīvojuma aizliegums 1. Uz nenoteiktas izcelsmes materiāliem, ko izmanto, ražojot EEZ izcelsmes vai valsts, kas minēta 3. pantā, izstrādājumus, par kuriem saskaņā ar V sadaļas noteikumiem izdots vai sagatavots izcelsmes apliecinājums, jebkurās Līgumslēdzējās pusēs neattiecas nekāda muitas nodokļu atmaksa vai atbrīvojums no muitas nodokļiem. 2. Šā panta 1. punktā minēto aizliegumu piemēro visiem pasākumiem, kas saistīti ar muitas nodokļu vai līdzvērtīgu maksājumu daļēju vai pilnīgu atmaksu, atlaišanu vai atbrīvojumiem, kuri jebkuru Līgumslēdzēju pušu teritorijā piemērojami ražošanā izmantotajiem materiāliem, ja šāda atmaksa, atlaišana vai atbrīvojums piemērojams tieši vai netieši, no šādiem materiāliem iegūtos izstrādājumus eksportējot, nevis tos atstājot izmantošanai uz vietas. 3. Tādu izstrādājumu eksportētājam, kuriem ir izcelsmes apliecinājums, jābūt gatavam pēc muitas iestāžu pieprasījuma jebkurā brīdī uzrādīt visus attiecīgos dokumentus, kas apliecina to, ka nav saņemta nekāda atmaksa par attiecīgo izstrādājumu ražošanā izmantotajiem nenoteiktas izcelsmes materiāliem un ka faktiski ir nomaksāti visi muitas nodokļi vai līdzvērtīgi maksājumi, kas piemērojami šādiem materiāliem. 4. Šā panta 1. līdz 3. punkta noteikumus piemēro arī iesaiņojumam 7. panta 2. punkta nozīmē, palīgierīcēm, rezerves daļām un darbarīkiem 8. panta nozīmē un izstrādājumu komplektiem 9. panta nozīmē, ja tiem nav noteiktas izcelsmes. 5. Šā panta 1. līdz 4. punkta noteikumus piemēro tikai tāda veida materiāliem, kuriem piemērojams nolīgums. Turklāt tie neaizkavē piemērot eksporta atmaksas sistēmu lauksaimniecības izstrādājumiem saskaņā ar nolīgumu. V SADAĻA IZCELSMES APLIECINĀJUMS 15. pants Vispārīgas prasības 1. Noteiktas izcelsmes izcelsmes izstrādājumiem, importējot kādā no Līgumslēdzējām pusēm, piemēro Līguma noteikumus, iesniedzot vienu no šādiem izcelsmes apliecinājumiem: a) preču pārvadājumu sertifikāts EUR.1, kura paraugs ir sniegts III.a pielikumā; b) preču pārvadājumu sertifikāts EUR-MED, kura paraugs ir sniegts III.b pielikumā; c) konvencijas 21. panta 1. punktā minētajos gadījumos – deklarācija (turpmāk “faktūras deklarācija” vai “EUR-MED faktūras deklarācija”), kuru eksportētājs iesniedz rēķina, pavadzīmes vai jebkura cita tirdzniecības dokumenta veidā un kura pietiekami sīki raksturo attiecīgos izstrādājumus, lai tos varētu identificēt. Faktūras deklarāciju tekstu paraugi atrodami IV.a un IV.b pielikumā. 2. Neatkarīgi no 1. punkta uz noteiktas izcelsmes izstrādājumiem šīs protokola nozīmē 26. pantā minētajos gadījumos attiecina Līgumu noteikumus bez 1. punktā minēto izcelsmes pierādījumu iesniegšanas. 16. pants Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED izdošanas kārtība 1. Preču pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai EUR-MED izdod eksportētājas valsts muitas iestādes, pamatojoties uz rakstisku pieteikumu no eksportētāja vai eksportētāja pilnvarota pārstāvja, kas rīkojas eksportētāja vārdā. 2. Šim nolūkam eksportētājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis aizpilda gan preču pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai EUR-MED, gan pieteikuma veidlapu, kuru paraugi sniegti III.a pielikumā. Šīs veidlapas aizpilda vienā no valodām, kurā sagatavots nolīgums, un saskaņā ar eksportētājvalsts tiesību aktiem. Aizpildot veidlapas ar roku, lieto tinti un raksta ar drukātiem burtiem. Izstrādājuma aprakstu ieraksta īpaši šim mērķim paredzētajā ailē, neatstājot nevienu tukšu līniju. Ja aile nav pilnībā aizpildīta, tad zem pēdējās apraksta rindas ievelk horizontālu līniju, visu tukšo laukumu šķērsām pārsvītrojot. 3. Eksportētājs, kurš piesakās preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED saņemšanai, ir gatavs jebkurā laikā pēc tās eksportētājas valsts muitas iestāžu prasības, kurā preču pārvadājumu sertifikāts EUR.1 vai EUR-MED ir izdots, iesniegt visus atbilstīgos dokumentus, kas apliecina attiecīgo izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusu, kā arī apliecina visu pārējo šīs protokola prasību izpildi. 4. Neskarot 5. punktu, preču pārvadājumu sertifikātu EUR.1 izdod Līgumslēdzējas puses muitas iestādes šādos gadījumos: – ja attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par izstrādājumiem ar izcelsmi EEZ vai kādā no 3. panta 1. punktā minētajām valstīm, ar kuru piemērojama kumulācija, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir kādā no 3. panta 2. punktā minētajām valstīm, un ja tie atbilst pārējām šī protokola prasībām, – ja attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par izstrādājumiem ar izcelsmi kādā no 3. panta 2. punktā minētajām valstīm, ar kuru piemērojama kumulācija, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir kādā no 3. pantā minētajām valstīm, un ja tie atbilst pārējām šī protokola prasībām, ar noteikumu, ka pārvadājumu sertifikāts EUR-MED vai EUR-MED faktūras deklarācija ir izdota izcelsmes valstī. 5. Preču pārvadājumu sertifikātu EUR-MED izdod Līgumslēdzējas puses muitas iestādes, ja attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par izstrādājumiem ar izcelsmi EEZ vai kādā no pārējām 3. pantā minētajām valstīm, ar kuru piemēro kumulāciju, un ja tie atbilst šīs protokola prasībām, un: – kumulāciju piemēroja ar izejvielām, kuru izcelsme ir kādā no 3. panta 2. punktā minētajām valstīm, vai – izstrādājumus var izmantot kā materiālus kumulācijas kontekstā, lai ražotu izstrādājumus, kurus eksportē uz kādu no 3. panta 2. punktā minētajām valstīm, vai – izstrādājumus var reeksportēt no galamērķa valsts uz kādu no 3. panta 2. punktā minētām Līgumslēdzējām pusēm; 6. Pārvadājumu sertifikāta EUR-MED 7. ailē ir viena no šādām frāzēm angļu valodā: – ja izcelsme iegūta, piemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir vienā vai vairākās valstīs, kas minētas 3. pantā. “CUMULATION APPLIED WITH………”(valsts/valstu nosaukums(-i)) – ja izcelsme iegūta, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir vienā vai vairākās valstīs, kas minētas 3. pantā. “NO CUMULATION APPLIED” 7. Muitas iestādes, kuras izdod preču pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai EUR-MED, veic visus nepieciešamos pasākumus, lai pārbaudītu izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusu un pārējo šīs protokola prasību izpildi. Tādēļ tām ir tiesības pieprasīt jebkādus pierādījumus un veikt jebkādu eksportētāja grāmatvedības dokumentu vai jebkādu citu pārbaudi, kuru tās uzskata par atbilstīgu. Tām ir jāgādā arī par to, lai 2. punktā minētās veidlapas būtu pareizi aizpildītas. Tās jo īpaši pārbauda, vai izstrādājumu aprakstam atvēlētā vieta ir aizpildīta tā, lai nebūtu iespējami nekādi krāpnieciski papildinājumi. 8. Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED izdošanas dienu norāda sertifikāta 11. ailē. 9. Preču pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai EUR-MED izdod muitas iestādes un nodod to eksportētājiem, tiklīdz ir veikta vai nodrošināta eksportēšana. 17. pants Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED izdošana retrospektīvi 1. Neatkarīgi no 16. panta 9. punkta preču pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai EUR-MED ārkārtas gadījumā var izdot pēc attiecīgo izstrādājumu eksportēšanas, ja: a) tas netika izdots eksportēšanas laikā kļūdu, netīšas neizdarības vai īpašu apstākļu dēļ; vai b) muitas iestādēm pierāda, ka preču pārvadājumu sertifikāts EUR.1 vai EUR-MED tika izdots, bet to nepieņēma importēšanas laikā tehnisku iemeslu dēļ. 2. Neatkarīgi no 16. panta 9. punkta preču pārvadājumu sertifikātu EUR-MED var izdot pēc to izstrādājumu eksportēšanas, kuriem eksportēšanas laikā tika izdots pārvadājumu sertifikāts EUR.1, ja muitas iestādēm pierāda, ka ir izpildīti 16. panta 5. punktā minētie nosacījumi. 3. Šā panta 1. un 2. punkta izpildei eksportētājs savā pieteikumā jānorāda to izstrādājumu eksportēšanas vietu un datumu, uz kuriem attiecas pārvadājumu sertifikāts EUR.1 vai EUR-MED, kā arī min šā pieprasījuma iemeslus. 4. Muitas iestādes var izdot pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai EUR-MED retrospektīvi tikai pēc tam, kad tās ir pārliecinājušās, ka eksportētāja pieteikumā sniegtā informācija atbilst attiecīgajā dokumentācijā norādītajai informācijai. 5. Pārvadājumu sertifikāti EUR.1 vai EUR-MED, ko izdod retrospektīvi, ir ar šādu muitas iestādes atzīmi angļu valodā: “ISSUED RETROSPECTIVELY”.» Pārvadājumu sertifikātā EUR-MED, ko izdod retrospektīvi, piemērojot 2. punktu, ir šāda muitas iestādes atzīme angļu valodā: “ISSUED RETROSPECTIVELY (Original EUR.1 No … (izdošanas datums un vieta)”.» 6. Muitas iestādes atzīmi, kas minēta 5. punktā, ieraksta pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED 7. ailē. 18. pants Pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED dublikāta izdošana 1. Pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED zādzības, zaudējuma vai iznīcināšanas gadījumā eksportētājs var vērsties muitas iestādēs, kuras šo sertifikātu izdeva, lai uz to rīcībā esošo eksporta dokumentu pamata saņemtu dublikātu. 2. Šādā veidā izdots dublikāts ir ar šādu atzīmi angļu valodā: “DUPLICATE”.» 3. Muitas iestādes atzīmi, kas minēta 2. punktā, ieraksta pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED dublikāta 7. ailē. 4. Dublikāts, kurā norāda oriģinālā pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED izdošanas datumu, ir spēkā no minētā datuma. 19. pants Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED izdošana, pamatojoties uz iepriekš izdotu vai sagatavotu izcelsmes apliecinājumu Kad noteiktas izcelsmes izstrādājumi nodoti muitas iestāžu uzraudzībā Līgumslēdzējas puses, izcelsmes apliecinājuma oriģinālu var aizstāt ar vienu vai vairākiem pārvadājumu sertifikātiem EUR.1 vai EUR-MED, lai visus vai daļu no šiem izstrādājumiem nosūtītu uz kādu citu vietu EEZ. EUR.1 vai EUR-MED aizstājējsertifikātu izdod tā muitas iestāde, kuras uzraudzībā izstrādājumi atrodas. 20. pants Uzskaites nošķiršana 1. Ja tādu noteiktas un nenoteiktas izcelsmes materiālu atsevišķu krājumu veidošana, kas ir identiski un aizstājami, rada lielus izdevumus vai materiālas grūtības, muitas iestādes pēc attiecīgo personu rakstiska pieprasījuma var atļaut tā saukto “grāmatvedības segregācijas” metodi (turpmāk “metode”), lai pārvaldītu šādus krājumus. 2. Ar šo metodi jāspēj nodrošināt, ka noteiktā atskaites periodā iegūto izstrādājumu skaits, kurus var uzskatīt par “noteiktas izcelsmes”, ir tāds pats kā gadījumā, ja būtu pielietota fiziska krājumu segregācija. 3. Muitas iestādes var piešķirt 1. punktā minēto atļauju saskaņā ar jebkādiem nosacījumiem, kurus uzskata par atbilstīgiem. 4. Šo metodi piemēro un tās piemērošanu reģistrē, pamatojoties uz vispārīgajiem grāmatvedības uzskaites principiem, ko piemēro tajā valstī, kurā izstrādājums tika ražots. 5. Šīs metodes izmantotājs pēc vajadzības var sagatavot vai pieprasīt izcelsmes apliecinājumus par to izstrādājumu daudzumu, kurus uzskata par noteiktas izcelsmes izstrādājumiem. Pēc muitas iestāžu pieprasījuma metodes izmantotājs sniedz paskaidrojumu par to, kā šie daudzumi tiek pārvaldīti. 6. Muitas iestādes uzrauga atļaujas izmantošanu un var to atsaukt jebkurā laikā, kad metodes izmantotājs izmanto atļauju nepiemērotā veidā vai nepilda kādu no pārējiem šajā protokolā paredzētajiem nosacījumiem. 21. pants Nosacījumi faktūras deklarācijas vai EUR-MED faktūras deklarācijas sagatavošanai 1. Faktūras deklarāciju vai EUR-MED faktūras deklarāciju, kā minēts 15. panta 1. punkta c) apakšpunktā, var sagatavot: a) atzīts eksportētājs 22. panta nozīmē vai vai b) jebkurš eksportētājs attiecībā uz tādiem sūtījumiem, kas sastāv no vienas vai vairākām pakām, kurās ir noteiktas izcelsmes izstrādājumi ar kopējo vērtību līdz EUR 6000. 2. Neskarot 3. punktu, faktūras deklarāciju var sagatavot šādos gadījumos: – ja attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par izstrādājumiem ar izcelsmi EEZ vai kādā no 3. panta 1. punktā minētajām valstīm, ar kuru piemērojama kumulācija, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir kādā no 3. panta 2. punktā minētajām valstīm, un ja tie atbilst pārējām šī protokola prasībām; – ja attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par izstrādājumiem ar izcelsmi kādā no 3. panta 2. punktā minētajām valstīm, ar kuru piemērojama kumulācija, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir kādā no 3. pantā minētajām valstīm, un ja tie atbilst pārējām šī protokola prasībām, ar noteikumu, ka pārvadājumu sertifikāts EUR-MED vai EUR-MED faktūras deklarācija ir izdota izcelsmes valstī; 3. EUR-MED faktūras deklarāciju var sagatavot, ja attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par izstrādājumiem ar izcelsmi EEZ vai kādā no pārējām 3. pantā minētajām valstīm, ar kuru piemēro kumulāciju, un ja tie atbilst šīs protokola prasībām, un: – kumulāciju piemēroja ar izejvielām, kuru izcelsme ir kādā no 3. panta 2. punktā minētajām valstīm, vai – izstrādājumus var izmantot kā materiālus kumulācijas kontekstā, lai ražotu izstrādājumus, kurus eksportē uz kādu no 3. panta 2. punktā minētajām valstīm, vai – izstrādājumus var reeksportēt no galamērķa valsts uz kādu no 3. panta 2. punktā minētām valstīm. 4. EUR-MED faktūras deklarācijā ir viena no šādām atzīmēm angļu valodā: – ja izcelsme iegūta, piemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir vienā vai vairākās valstīs, kas minētas 3. pantā: “CUMULATION APPLIED WITH………”(valsts/valstu nosaukums(-i)) – ja izcelsme iegūta, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir vienā vai vairākās valstīs, kas minētas 3. pantā: “NO CUMULATION APPLIED”. 5. Eksportētājs, kurš sagatavo faktūras deklarāciju vai EUR–MED faktūras deklarāciju , ir gatavs jebkurā laikā pēc eksportētājas valsts muitas iestāžu pieprasījuma iesniegt visus atbilstīgos dokumentus, kas pierāda attiecīgo izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusu, kā arī pārējo šī protokola prasību izpildi. 6. Faktūras deklarāciju vai EUR-MED izcelsmes deklarāciju eksportētājs sagatavo, uz rēķina, pavadzīmes vai cita tirdzniecības dokumenta uzrakstot ar rakstāmmašīnu, uzspiežot vai uzdrukājot deklarāciju, kuras tekstu paraugi sniegti IV.a un IV.b pielikumā, vienā no valodām, kas noteiktas šajos pielikumos, un saskaņā ar eksportētājvalsts tiesību aktiem. Ja deklarācija ir rakstīta ar roku, tai jābūt rakstītai ar tinti un drukātiem burtiem. 7. Uz faktūras deklarācijas un EUR-MED faktūras deklarācijas eksportētājs parakstās pašrocīgi. Tomēr atzītajam eksportētājam 22. panta nozīmē šādas deklarācijas nav jāparaksta, ja viņš iesniedz eksportētājas valsts muitas iestādēm rakstisku apliecinājumu par to, ka viņš uzņemas visu atbildību par jebkuru faktūras deklarāciju, kura identificē viņu tā, kā tad, ja viņš pats to būtu parakstījis ar roku. 8. Faktūras deklarāciju vai EUR-MED faktūras deklarāciju var sagatavot eksportētājs attiecīgā izstrādājuma eksportēšanas laikā vai pēc eksportēšanas ar noteikumu, ka šo deklarāciju importētājvalstī uzrāda vēlākais pēc diviem gadiem no attiecīgo izstrādājumu importēšanas. 22. pants Atzītais eksportētājs 1. Eksportētājas valsts muitas iestādes var pilnvarot jebkuru eksportētāju (turpmāk “atzīts eksportētājs”), kurš bieži veic izstrādājumu pārvadājumus saskaņā ar Līguma noteikumiem, sagatavot faktūras deklarācijas vai EUR-MED faktūras deklarācijas neatkarīgi no attiecīgo izstrādājumu vērtības. Eksportētājs, kurš pieprasa šādu atļauju, muitas iestādēm sniedz visas garantijas, kas nepieciešamas, lai pārliecinātos par izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusu, kā arī par pārējo šī protokola prasību izpildi. 2. Muitas iestādes var piešķirt atzītā eksportētāja statusu saskaņā ar jebkuriem nosacījumiem, kurus tās uzskata par atbilstīgiem. 3. Muitas iestādes atzītajam eksportētājam piešķir muitas atļaujas numuru, kuru norāda faktūras deklarācijā vai EUR-MED faktūras deklarācijā. 4. Muitas iestādes pārrauga, kā atzītais eksportētājs izmanto atļauju. 5. Piešķirto atļauju muitas iestādes jebkurā laikā var atsaukt. Muitas iestādes tā rīkojas, ja atzītais eksportētājs vairs nesniedz 1. punktā minētās garantijas, vairs neizpilda 2. punktā minētos nosacījumus vai citādi nepareizi izmanto šo atļauju. 23. pants Izcelsmes apliecinājuma derīgums 1. Izcelsmes apliecinājums ir derīgs četrus mēnešus no tā izdošanas dienas eksportētājā valstī, un minētajā laikposmā to iesniedz importētājas valsts muitas iestādēm. 2. Izcelsmes apliecinājumus, ko importētājas valsts muitas iestādēm iesniedz pēc 1. punktā norādītā iesniegšanas termiņa, var pieņemt, lai piemērotu preferenciālo režīmu, ja dokumentus līdz noteiktajam termiņam iesniegt nav bijis iespējams kādu ārkārtas apstākļu dēļ. 3. Citos gadījumos, ja iesniegšana notikusi par vēlu, importētājas valsts muitas iestādes izcelsmes apliecinājumu var pieņemt, ja izstrādājumi uzrādīti pirms minētā galīgā termiņa. 24. pants Izcelsmes apliecinājuma iesniegšana Izcelsmes apliecinājumus iesniedz importētājas valsts muitas iestādēm saskaņā ar kārtību, ko piemēro attiecīgajā valstī. Minētās iestādes var pieprasīt izcelsmes apliecinājuma tulkojumu un arī to, lai importa deklarācijai būtu pievienots importētāja apliecinājums, ka izstrādājums atbilst nosacījumiem, kas vajadzīgi Līguma īstenošanai. 25. pants Importēšana pa daļām Ja pēc importētāja pieprasījuma un saskaņā ar importētājas valsts muitas iestāžu noteiktajiem nosacījumiem tādus izjauktus vai nesamontētus izstrādājumus harmonizētās sistēmas vispārīgā noteikuma 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, uz kuriem attiecas harmonizētās sistēmas XVI un XVII iedaļa vai pozīcija 7308 un 9406, importē pa daļām, tad vienīgo šo izstrādājumu izcelsmes apliecinājumu iesniedz muitas iestādēm, importējot pirmo daļu. 26. pants Atbrīvojumi no izcelsmes apliecinājuma 1. Izstrādājumus, kurus viena privātpersona otrai pārsūta sīkpakās vai kuri ietilpst ceļotāja personīgajā bagāžā, uzskata par noteiktas izcelsmes izstrādājumiem, un izcelsmes apliecinājumu nepieprasa, ja šos ražojumus neimportē tirdzniecības ceļā un ja ir deklarēts, ka tie atbilst šī protokola prasībām, un ja nav šaubu par šādas deklarācijas ticamību. Gadījumos, kad ražojumus sūta pa pastu, šo deklarāciju var rakstīt uz muitas deklarācijas CN22/CN23 veidlapām vai uz papīra lapas, ko pievieno minētajam dokumentam. 2. Ja imports notiek neregulāri un ražojumi ir paredzēti tikai saņēmēju, ceļotāju vai viņu ģimenes locekļu personīgai lietošanai, tad to neuzskata par preču importu tirdzniecības ceļā, ja pēc ražojumu veida un daudzuma ir redzams, ka tie nav paredzēti komerciāliem mērķiem. 3. Turklāt šo izstrādājumu kopējā vērtība sīkpaku gadījumā nedrīkst pārsniegt EUR 500 vai gadījumā, ja tie ir daļa no ceļotāja bagāžas, EUR 1200. 27. pants Piegādātāja deklarācija 1. Ja kādā no Līgumslēdzējām pusēm izsniedz EUR.1 preču pārvadājumu sertifikātu vai sagatavo faktūras deklarāciju noteiktas izcelsmes izstrādājumiem, kuru ražošanā ir izmantotas no citas Līgumslēdzējas puses ievestas preces, kas ir bijušas pakļautas apstrādei un pārstrādei EEZ, negūstot priekšrocību izcelsmes statusu, ņem vērā piegādātāja deklarāciju, kas sniegta par šīm precēm saskaņā ar šo pantu. 2. Piegādātāja deklarācija, kas minēta 1. punktā, ir pierādījums, ka attiecīgajām precēm EEZ ir veikta apstrāde un pārstrāde, un to izmanto, lai noteiktu, vai izstrādājumus, kuru ražošanā šīs preces ir izmantotas, var uzskatīt par EEZ izcelsmes izstrādājumiem un vai tie atbilst pārējām šā protokola prasībām. 3. Izņemot gadījumus, kas paredzēti 4. punktā, katram atsevišķam sūtījumam sagatavo atsevišķu piegādātāja deklarāciju tādā veidā, kā noteikts V pielikumā, uz papīra lapas, ko pievieno faktūrai, piegādes pavadzīmei vai citam tirdzniecības dokumentam, pietiekami sīki aprakstot attiecīgās preces, lai tās varētu identificēt. 4. Ja piegādātājs regulāri piegādā noteiktam klientam preces, attiecībā uz kurām paredzams, ka EEZ veiktā apstrāde un pārstrāde ilgākā laikposmā saglabāsies nemainīga, viņš var iesniegt vienotu piegādātāja deklarāciju, kas aptver secīgus šo preču sūtījumus, turpmāk “ilgtermiņa piegādātāja deklarācija”. Ilgtermiņa piegādātāja deklarācija parasti ir spēkā vienu gadu, sākot no tās izsniegšanas dienas. Tās valsts muitas iestādēs, kur deklarācija ir sagatavota, paredz nosacījumus, saskaņā ar kuriem to var izmantot ilgākus laikposmus. Ilgtermiņa piegādātāja deklarāciju piegādātājs sagatavo veidā, kas noteikts VI pielikumā, un attiecīgās preces tajā apraksta pietiekami sīki, lai tās varētu identificēt. To nodod attiecīgajam klientam, pirms viņam piegādā pirmo preču sūtījumu vai līdz ar pirmo sūtījumu. Piegādātājs nekavējoties informē klientu, ja ilgtermiņa piegādātāja deklarācija vairs nav piemērojama piegādājamām precēm. 5. Piegādātāja deklarāciju, kas minēta 3. un 4. punktā, sagatavo, izmantojot rakstāmmašīnu vai datoru, vienā no Līguma valodām, saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kurā tā ir sagatavota, un tajā ir piegādātāja paraksta oriģināls. Deklarācija var būt arī rakstīta ar roku; tādā gadījumā tai jābūt rakstītai ar tinti un drukātiem burtiem. 6. Piegādātājam, kurš sagatavo deklarāciju, jābūt gatavam jebkurā laikā pēc tās valsts muitas iestāžu pieprasījuma, kurā deklarācija ir sagatavota, iesniegt visus nepieciešamos dokumentus, kas pierāda, ka deklarācijā sniegtā informācija ir pareiza. 28. pants Apstiprinošie dokumenti Dokumenti, kas minēti 16. panta 3. punktā, 21. panta 5. punktā un 27. panta 6. punktā un kas tiek izmantoti, lai pierādītu, ka izstrādājumus, uz kuriem attiecas pārvadājumu sertifikāts EUR.1 vai EUR-MED vai faktūras deklarācija, vai EUR-MED izcelsmes deklarācija, var uzskatīt par EEZ izcelsmes vai valsts, kas minēta 3. pantā, izstrādājumiem, kuri atbilst pārējām šī protokola prasībām, un ka informācija, kas sniegta piegādātāja deklarācijā, ir pareiza, cita starpā var būt: a) tieši pierādījumi par darbībām, ko eksportētājs vai piegādātājs veicis, lai iegūtu attiecīgās preces, kas norādītas, piemēram, viņa pārskatos vai iekšējā grāmatvedības uzskaitē; b) izmantoto materiālu noteiktas izcelsmes statusu apliecinoši dokumenti, kas izdoti vai sagatavoti Līgumslēdzējā pusē, kurā šie dokumenti tiek izmantoti saskaņā ar valsts tiesību aktiem; c) dokumenti, kas pierāda, ka materiālu apstrāde un pārstrāde veikta EEZ, un kas izdoti vai sagatavoti Līgumslēdzējā pusē, kurā šos dokumentus izmanto saskaņā ar valsts tiesību aktiem; d) preču aprites sertifikāti EUR.1 vai EUR-MED vai faktūras deklarācijas, vai faktūras deklarācijas EUR-MED, kuri apliecina izmantoto materiālu noteiktas izcelsmes statusu, kuri izsniegti vai sagatavoti Līgumslēdzējās pusēs saskaņā ar šo protokolu vai arī kādā citā no 3. pantā minētajām valstīm, saskaņā ar izcelsmes noteikumiem, kuri ir identiski šā protokola noteikumiem; e) piegādātāja deklarācija, kas pierāda izmantoto materiālu EEZ veikto apstrādi un pārstrādi un ir sagatavota vienā no Līgumslēdzējām pusēm saskaņā ar šo protokolu; f) atbilstīgi pierādījumi par apstrādi un pārstrādi, kas veikta ārpus EEZ, piemērojot 11. pantu, kuri apliecina minētā panta prasību izpildi. 29. pants Izcelsmes apliecinājuma, piegādātāja deklarācijas un apstiprinošo dokumentu glabāšana 1. Eksportētājs, kurš lūdz izdot pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai EUR-MED, vismaz trīs gadus glabā 16. panta 3. punktā minētos dokumentus. 2. Eksportētājs, kurš sagatavo faktūras deklarāciju vai EUR-MED faktūras deklarāciju, šīs faktūras deklarācijas kopiju, kā arī 21. panta 5. punktā minētos dokumentus glabā vismaz trīs gadus. 3. Piegādātājs, kurš sagatavo piegādātāja deklarāciju, šīs deklarācijas, faktūras, piegādes pavadzīmes vai citu deklarācijai pievienoto tirdzniecības dokumentu kopijas, kā arī 27. panta 6. punktā minētos dokumentus uzglabā vismaz trīs gadus. Piegādātājs, kurš sagatavo ilgtermiņa piegādātāja deklarāciju, šīs deklarācijas kopiju un visu faktūru, piegādes pavadzīmju vai citu tirdzniecības dokumentu, kuri attiecināmi uz šajā deklarācijā ietvertajām precēm, kas tiek nosūtītas klientam, kopijas uzglabā vismaz trīs gadus, kā arī 27. panta 6. punktā minētos dokumentus. Šā laikposma sākums ir diena, kurā izbeidzas ilgtermiņa piegādātāja deklarācijas derīguma termiņš. 4. Eksportētājas valsts muitas iestādes, kas izdod pārvadājumu sertifikātu EUR. 1 vai EUR-MED, 16. panta 2. punktā minēto pieteikuma veidlapu glabā vismaz trīs gadus. 5. Importētājas valsts muitas iestādes vismaz trīs gadus uzglabā tām iesniegtos pārvadājumu sertifikātus EUR. 1 un EUR-MED un faktūras deklarācijas, un EUR-MED faktūras deklarācijas. 30. pants Neatbilstība un formālas kļūdas 1. Nelielu neatbilstību atklāšana starp izcelsmes apliecinājumā sniegto informāciju un informāciju dokumentos, kurus iesniedz muitas iestādei, lai nokārtotu formalitātes saistībā ar izstrādājumu importēšanu, nepadara izcelsmes apliecinājumu par spēkā neesošu ipso facto, ja noteiktajā kārtībā ir atzīts, ka šis dokuments atbilst iesniegtajiem izstrādājumiem. 2. Izcelsmes apliecinājumu nevar noraidīt acīmredzamu formālu kļūdu, piemēram, drukas kļūdu, dēļ, ja šīs kļūdas nerada šaubas par to, ka šajā dokumentā sniegtā informācija ir pareiza. 31. pants Euro izteiktas summas 1. Lai piemērotu 21. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 26. panta 3. punktu, ja rēķinā izstrādājumu cena nav norādīta euro valūtā, katra attiecīgā valsts katru gadu nosaka summas Eiropas Savienības dalībvalstu un 3. pantā minēto valstu valūtā, kas ir ekvivalentas euro izteiktajām summām. 2. Ciktāl tas attiecas uz valūtu, kurā rēķins ir izrakstīts, atbilstoši summai, ko noteikusi attiecīgā valsts, uz sūtījumu attiecina 21. panta 1. punkta b) apakšpunkta vai 26. panta 3. punkta noteikumus. 3. Summas, kas izmantojamas katrā attiecīgajā valsts valūtā, ir līdzvērtīgas tām summām, kuras izteiktas euro pēc katra gada kursa oktobra pirmajā darbdienā. Summas līdz 15. oktobrim paziņo Eiropas Komisijai un piemēro no nākamā gada 1. janvāra. Eiropas Komisija attiecīgās summas paziņo visām attiecīgajām valstīm. 4. Valstis var noapaļot uz augšu vai uz leju summu, kas iegūta pēc euro izteiktas summas pārvēršanas tās valūtā. Noapaļotā summa nedrīkst atšķirties par vairāk kā 5 % no summas, kas iegūta konvertēšanas rezultātā. Valsts drīkst saglabāt nemainīgu tās euro izteiktās summas ekvivalentu valsts valūtā, ja, veicot 3. punktā paredzēto ikgada korekciju, konvertēšanas rezultātā iegūtās summas valsts valūtā pieaugums attiecībā pret iepriekšējo summas ekvivalentu valsts valūtā pirms noapaļošanas ir mazāks par 15 %. Valsts valūtas ekvivalents var palikt nemainīgs, ja konvertēšanas rezultātā būtu radies samazinājums šā ekvivalenta vērtībā. 5. Summas, kas izteiktas euro, pēc Līgumslēdzēju pušu pieprasījuma pārskata EEZ Apvienotā komiteja. Veicot šo pārskatīšanu, EEZ Apvienotā komiteja apsver vēlamību saglabāt attiecīgo ierobežojumu ietekmi reālā izteiksmē. Šajā nolūkā tā var nolemt mainīt euro izteiktās summas. VI SADAĻA PASĀKUMI ADMINISTRATĪVAI SADARBĪBAI 32. pants Administratīvā sadarbība 1. Ar Eiropas Komisijas starpniecību Līgumslēdzēju pušu muitas iestādes cita citai iesniedz to zīmogu nospiedumu paraugus, kurus tās izmanto, izdodot pārvadājumu sertifikātu EUR.1 un EUR-MED, un to muitas iestāžu adreses, kuras atbild par minēto sertifikātu, faktūras deklarāciju un EUR-MED faktūras deklarāciju vai piegādātāju deklarāciju pārbaudi. 2. Lai nodrošinātu šīs protokola pareizu piemērošanu, Līgumslēdzējas puses ar kompetento muitas iestāžu starpniecību palīdz cita citai, pārbaudot pārvadājumu sertifikātu EUR. 1 un EUR-MED, faktūras deklarāciju un EUR-MED faktūras deklarāciju vai piegādātāja deklarāciju autentiskumu un šajos dokumentos sniegtās informācijas pareizību. 33. pants Izcelsmes apliecinājumu pārbaude 1. Turpmāku izcelsmes apliecinājumu pārbaudi veic izlases kārtā vai gadījumos, kad importētājas valsts muitas iestādēm rodas pamatotas šaubas par šādu dokumentu autentiskumu, attiecīgo izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusu vai pārējo šī protokola prasību izpildi. 2. Lai īstenotu 1. punktu, importētājas valsts muitas iestādes atsūta atpakaļ eksportētājas valsts muitas iestādēm pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai EUR-MED un faktūru, ja tāda ir iesniegts, faktūras deklarāciju vai EUR-MED faktūru deklarāciju vai šo dokumentu kopijas, vajadzības gadījumā norādot pārbaudes pieprasījuma iemeslus. Lai pamatotu pieprasītās pārbaudes nepieciešamību, pārsūta visus iegūtos dokumentus un informāciju, kas liecina, ka izcelsmes apliecinājumā sniegtās ziņas nav pareizas. 3. Pārbaudi veic eksportētājas valsts muitas iestādes. Tādēļ tām ir tiesības pieprasīt jebkādus pierādījumus un veikt jebkādu eksportētāja grāmatvedības dokumentu vai jebkādu citu pārbaudi, kuru tās uzskata par atbilstīgu. 4. Ja importētājas valsts muitas iestādes nolemj apturēt preferenciāla režīma piešķiršanu attiecīgajiem izstrādājumiem, tad, gaidot pārbaudes rezultātus, tās importētājam piedāvā izstrādājumus atbrīvot un veic visus piesardzības pasākumus, ko tās atzīst par vajadzīgiem. 5. Muitas iestādes, kuras pieprasa pārbaudi, iespējami ātrāk informē par tās rezultātiem. Šajos rezultātos skaidri norāda, vai dokumenti ir autentiski un vai attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par EEZ izcelsmes izstrādājumiem vai kādas valsts, kas minēta 3. pantā un pārējām šī protokola prasībām atbilstošiem. 6. Ja pamatotu šaubu gadījumā desmit mēnešu laikā no pārbaudes pieprasījuma iesniegšanas dienas nav saņemta atbilde vai ja atbildē nav pietiekamas informācijas, lai noteiktu attiecīgā dokumenta autentiskumu vai izstrādājumu patieso izcelsmi, muitas iestādes, kas iesniegušas pieprasījumu, izņemot ārkārtas gadījumus, liedz tiesības uz preferenciālu režīmu. 34. pants Piegādātāja deklarāciju pārbaude 1. Turpmākas piegādātāja deklarāciju vai ilgtermiņa piegādātāja deklarāciju pārbaudes veic izlases veidā vai vienmēr, kad tās valsts muitas iestādēm, kurā šīs deklarācijas izmantotas, lai saņemtu preču aprites sertifikātu EUR.1 vai EUR-MED, vai lai sagatavotu faktūras deklarāciju vai faktūras deklarāciju EUR-MED, ir radušās pamatotas šaubas par dokumenta autentiskumu vai dokumentā sniegtās informācijas pareizību. 2. Lai īstenotu 1. punktu, tajā minētās valsts muitas iestādes atdod piegādātāja deklarāciju un faktūru (-as), piegādes pavadzīmi (-es) vai citus tirdzniecības dokumentus, kas attiecas uz deklarācijā iekļautajām precēm, tās valsts muitas iestādēm, kurā deklarāciju sagatavoja, vajadzības gadījumā sniedzot būtiskos vai formālos pārbaudes pieprasījuma iemeslus. Lai pamatotu pārbaudes prasības nepieciešamību, nosūta jebkādus iegūtos dokumentus un informāciju, kas liecina, ka piegādātāja deklarācijā sniegtā informācija ir nepareiza. 3. Pārbaudi veic tās valsts muitas iestādes, kurā sagatavoja piegādātāja deklarāciju. Tādēļ tām ir tiesības pieprasīt jebkādus pierādījumus un veikt jebkādu piegādātāja grāmatvedības dokumentu vai jebkādu citu pārbaudi, kuru tās uzskata par atbilstīgu. 4. Muitas iestādes, kuras pieprasa pārbaudi, iespējami ātrāk informē par tās rezultātiem. Šie rezultāti skaidri parāda, vai informācija, kas sniegta piegādātāja deklarācijā, ir pareiza, un dod tām iespēju noteikt, vai un cik lielā mērā šo piegādātāja deklarāciju var ņemt vērā, izsniedzot preču pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai EUR-MED, vai sagatavojot faktūras deklarāciju vai faktūras deklarāciju EUR-MED. 35. pants Strīdu izšķiršana Ja saistībā ar 33. un 34. pantā minētajām pārbaudes procedūrām rodas strīdi, ko muitas iestādes, kas pieprasa pārbaudi, un par šīs pārbaudes veikšanu atbildīgās muitas iestādes nevar atrisināt, ja saistībā ar šīm domstarpībām ir nepieciešama šā protokola interpretācija, tās nodod izskatīšanai EEZ Apvienotajā komitejā. Visos gadījumos strīdu izšķiršana starp importētāju un importētājas valsts muitas iestādēm notiek saskaņā ar minētās valsts tiesību aktiem. 36. pants Sankcijas Jebkurai personai, kura sagatavo vai liek sagatavot dokumentu, kurā ietverta nepareiza informācija, lai panāktu preferenciāla režīma piešķiršanu attiecībā uz izstrādājumiem, piemēro sankcijas. 37. pants Brīvās zonas 1. Līgumslēdzējas puses veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka izstrādājumus, kurus tirgo ar izcelsmes apliecinājumu un pārvadā pa brīvo zonu to teritorijā, neaizstāj ar citiem izstrādājumiem un ka ar tiem netiek veiktas citas darbības kā vien darbības, kas vajadzīgas, lai novērstu izstrādājumu bojāšanos. 2. Atkāpjoties no 1. punkta, kad EEZ izcelsmes izstrādājumus importē brīvajā zonā, piemērojot izcelsmes apliecinājumu, un tur apstrādā vai pārstrādā, attiecīgās iestādes pēc eksportētāja pieprasījuma izdod jaunu pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai EUR-MED, ja veiktā apstrāde vai pārstrāde atbilst šī protokola noteikumiem. III SADAĻA Seūta un Melilja 38. pants Protokola piemērošana 1. Termins “EEZ”, kas lietots šajā protokolā, neietver Seūtu un Melilju. Termins “EEZ izcelsmes izstrādājumi” neietver Seūtas un Meliljas izcelsmes izstrādājumus. 2. Piemērojot 49. protokolu attiecībā uz Seūtas un Meliljas izcelsmes izstrādājumiem, šo protokolu piemēro mutatis mutandis, ievērojot 39. pantā minētos īpašos nosacījumus. 39. pants Īpašie nosacījumi 1. Ja turpmāk uzskaitītie izstrādājumi ir tieši transportēti saskaņā ar 12. pantu, uzskata, ka: 1) Seūtas un Meliljas izcelsmes izstrādājumi ir: a) Seūtā un Meliljā pilnībā iegūti izstrādājumi; b) izstrādājumi, kuri iegūti Seūtā un Meliljā un kuru ražošanā izmantoti izstrādājumi, kas nav minēti a) punktā, ja: i) minētie izstrādājumi ir pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti 5. panta nozīmē; vai ka ii) šiem izstrādājumiem ir EEZ izcelsme, ar noteikumu, ka tiem ir veikta apstrāde un pārstrāde, kas pārsniedz 6. pantā minētās darbības. 2) EEZ izcelsmes izstrādājumiem: a) Seūtā un Meliljā pilnībā iegūti izstrādājumi; b) EEZ iegūti izstrādājumi, kuru ražošanā ir izmantoti citi, nevis a) apakšpunktā minētie, izstrādājumi ar noteikumu, ka: i) minētie izstrādājumi ir pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti 5. panta nozīmē; vai ka ii) šiem izstrādājumiem ir Seūtas un Meliljas vai EEZ izcelsme, ar noteikumu, ka tiem ir veikta apstrāde un pārstrāde, kas pārsniedz 6. pantā minētās darbības. 2. Seūtu un Melilju uzskata par vienotu teritoriju. 3. Eksportētājs vai viņa pilvarotais pārstāvis ieraksta frāzi „EEZ“ un „Seūta un Melilja“ preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 un EUR-MED 2. ailē, faktūras deklarācijā vai faktūras deklarācijā EUR-MED. Turklāt, ja izstrādājumiem ir Seūtas un Meliljas izcelsme, to norāda preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 un EUR-MED 4. ailē, faktūras deklarācijā vai faktūras deklarācijā EUR-MED. 4. Spānijas muitas iestādes ir atbildīgas par šī protokola piemērošanu Seūtā un Meliljā. VIII SADAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 40. pants Pārejas pasākumi Neatkarīgi no šī protokola 3. panta par kumulācijas noteikumiem, kas paredzēti šī Līguma 4. protokola 3. pantā, kas aizstāts ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 136/2005[8] kumulācijas noteikumus turpina piemērot starp Līgumslēdzējām pusēm līdz Reģionālā konvencija par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes noteikumiem piemērojama visām šī Līguma 4. protokola 3. pantā minētajām valstīm. ___________________ I pielikums Ievada piezīmes II pielikuma sarakstam Skatīt Reģionālās konvencijas I pielikuma I papildinājumu par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes noteikumiem Jebkura „šī papildinājuma“ atsauce Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes noteikumiem I papildinājuma I pielikuma 1. un 3.1 piezīmē būtu jāsaprot kā „šī protokola“ atsauce. II pielikums Saraksts ar apstrādes vai pārstrādes darbībām, kas jāveic ar nenoteiktas izcelsmes materiāliem, lai ražotais izstrādājums iegūtu noteiktas izcelsmes statusu Skatīt Reģionālās konvencijas II pielikuma I papildinājumu par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes noteikumiem III.a pielikums Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 un preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 pieteikuma paraugs Skatīt Reģionālās konvencijas III.a pielikuma I papildinājumu par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes noteikumiem III.b pielikums Preču pārvadājumu sertifikāta EUR-MED un preču pārvadājumu sertifikāta EUR- MED pieteikuma paraugs Skatīt Reģionālās konvencijas III.b pielikuma I papildinājumu par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes noteikumiem IV.a pielikums Faktūras deklarācijas teksts Skatīt Reģionālās konvencijas IV.a pielikuma I papildinājumu par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes noteikumiem IV.b pielikums EUR-MED faktūras deklarācijas teksts Skatīt Reģionālās konvencijas IV.b pielikuma I papildinājumu par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes noteikumiem V PIELIKUMS Piegādātāja deklarācija Turpmāk norādītā piegādātāja deklarācija ir jāsagatavo saskaņā ar zemsvītras piezīmēm. Taču zemsvītras piezīmes nav jāpārraksta. VI pielikums Ilgtermiņa piegādātāja deklarācija Ilgtermiņa piegādātāja deklarācija, kuras teksts norādīts turpmāk, jāaizpilda saskaņā ar zemsvītras piezīmēm. Taču zemsvītras piezīmes nav jāpārraksta. (1) Preču saņēmēja nosaukums/vārds, uzvārds un adrese. (2) Ja rēķins, pavadzīme vai cits tirdzniecības dokuments, kam pievienota šī deklarācija, attiecas uz dažādām precēm vai uz precēm, kurās nav iekļauts vienāds daudzums nenoteiktas izcelsmes materiālu, piegādātājam šīs preces skaidri jādiferencē. Piemērs: Dokuments attiecas uz dažādiem pozīcijas 8501 elektromotoru modeļiem, kurus izmanto pozīcijas 8450 veļas mašīnu ražošanā. Šo motoru ražošanā izmantoto nenoteiktas izcelsmes izejvielu īpašības un vērtība dažādiem modeļiem atšķiras. Tāpēc modeļi pirmajā ailē jānodala, un pārējās ailēs norādes jāsniedz atsevišķi par katru modeli, lai veļas mazgāšanas mašīnu ražotājs varētu pareizi novērtēt savu izstrādājumu izcelsmes statusu atkarībā no tā, kuru elektromotora modeli viņš izmanto. (3) Norādes šajās ailēs jāsniedz tikai tad, kad tas vajadzīgs. Piemēri: Noteikums par ex 62. nodaļas apģērbiem pieļauj izmantot nenoteiktas izcelsmes dziju. Ja šādu apģērbu ražotājs Francijā izmanto no Norvēģijas importētu audumu, kas tur iegūts, aužot nenoteiktas izcelsmes dziju, ir pietiekami, ka Eiropas Savienības piegādātājs savā deklarācijā apraksta nenoteiktas izcelsmes izejvielas, kas izmantotas kā dzija, nemaz nenorādot šīs dzijas pozīciju un vērtību. Pozīcijas 7217 dzelzs stieples ražotājs, kurš to ir saražojis no nenoteiktas izcelsmes dzelzs stieņiem, otrajā ailē norāda “dzelzs stieņi”. Ja šī stieple jāizmanto kādas mašīnas ražošanā, kurai izcelsmes noteikumos ir ierobežojums attiecībā uz noteiktu procentuālu daudzumu visiem izmantojamiem nenoteiktas izcelsmes materiāliem, trešajā ailē jānorāda nenoteiktas izcelsmes stieņu vērtība. (4) “Materiālu vērtība” ir izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu muitas vērtība to importēšanas laikā vai, ja tā nav zināma un to nevar noskaidrot, tad pirmā noskaidrojamā cena, kas EEZ samaksāta par šiem materiāliem. Precīzu vērtību katram izmantotajam nenoteiktas izcelsmes materiālam norāda par vienu preces vienību, kas minēta pirmajā ailē. (5) “Kopējā pievienotā vērtība” ir visas izmaksas ārpus EEZ, ietverot visu tur pievienoto materiālu vērtību. Precīzu kopējo pievienoto vērtību, kas iegūta ārpus EEZ, norāda par vienu preces vienību, kas minēta pirmajā ailē. (6) Jānorāda datumi. Ilgtermiņa piegādātāja deklarācijas derīguma termiņš parasti nepārsniedz 12 mēnešus, ievērojot muitas iestāžu izstrādātos noteikumus tajā valstī, kurā sagatavota ilgtermiņa piegādātāja deklarācija. KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA par tādu izcelsmes apliecinājumu atzīšanu, kas attiecībā uz Eiropas Savienības, Islandes un Norvēģijas izcelsmes izstrādājumiem izsniegti saskaņā ar 4. protokola 3. pantā minētajiem nolīgumiem 1. EEZ līgumā paredzētā preferenciālā tarifu režīma piešķiršanas vajadzībām atzīst izcelsmes apliecinājumus, kas attiecībā uz Eiropas Savienības, Islandes un Norvēģijas izcelsmes izstrādājumiem izsniegti saskaņā ar 4. protokola 3. pantā minētajiem nolīgumiem. 2. Šādus izstrādājumus uzskata par EEZ izcelsmes materiāliem, ja tie ir EEZ iegūtu izstrādājumu sastāvā. Šādiem materiāliem nav jābūt pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem. 3. Turklāt, ciktāl uz šādiem izstrādājumiem attiecas EEZ līgums, veicot to atpakaļizvešanu uz citu EEZ Līgumslēdzējas puses teritoriju, tos uzskata par EEZ izcelsmes izstrādājumiem. KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA attiecībā uz Andoras Firstisti 1. Izstrādājumus, kuru izcelsme ir Andoras Firstistē un kuri iekļauti Harmonizētās sistēmas 25.–97. nodaļā, Islande, Lihtenšteina un Norvēģija, atzīst kā Eiropas Savienības izstrādājumus Līguma nozīmē. 2. 4. protokolu mutatis mutandis piemēro minēto izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusa noteikšanai. KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA attiecībā uz Sanmarīno Republiku 1. Izstrādājumus, kuru izcelsme ir Sanmarīno Republikā, Islande, Lihtenšteina un Norvēģija, izņemot Eiropas Savienību, atzīst kā Eiropas Savienības izstrādājumus Līguma nozīmē. 2. 4. protokolu mutatis mutandis piemēro minēto izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusa noteikšanai. KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA attiecībā uz Līgumslēdzējas puses izstāšanos no Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes noteikumiem 1. Ja EEZ Līgumslēdzējas puse Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes noteikumiem depozitāram rakstiski dara zināmu savu nodomu izstāties no konvencijas saskaņā ar tās 9. pantu, Līgumslēdzējas puse, kas izstājās, nekavējoties sāk sarunas par izcelsmes noteikumiem ar citām EEZ Līgumslēdzējām pusēm, lai īstenotu šo Līgumu. 2. Iekams nav stājušies spēkā šādi sarunu ceļā no jauna pieņemti izcelsmes noteikumi, piemēro Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes noteikumiem II papildinājuma izcelsmes noteikumus, kas ir piemērojami izstāšanās brīdī un mutatis mutandis starp Līgumslēdzēju pusi, kas izstājās un citām EEZ Līgumslēdzējām pusēm, kuri bija spēkā izstāšanās brīdī. Tomēr, izstājoties no konvencijas, I papildinājuma izcelsmes noteikumus, kur nepieciešams, un II papildinājuma attiecīgos noteikumus saprot tā, ka divpusējā kumulācija tiek pieļauta tikai starp Līgumslēdzējas pusi, kas izstājās un citām EEZ Līgumslēdzējām pusēm. _______________________ [1] Alžīrija, Ēģipte, Izraēla, Jordānija, Libāna, Maroka, Palestīna, Sīrija un Tunisija. [2] OV L 54, 26.2.2013., 4. lpp. [3] OV L XX, X.X.XXXX, X. lpp. un EEZ papildinājums Nr. X, X.X.XXXX, X. lpp.) [4] [Konstitucionālas prasības nav norādītas.] [Konstitucionālas prasības norādītas.] [5] Albānija, Bosnija un Hercegovina, Horvātija, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Melnkalne, Serbija un Kosova saskaņā ar ANO DP Rezolūciju 1244/99. [6] Lihtenšteinas Firstistei ir muitas savienība ar Šveici un tā ir Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu Līguma līgumslēdzēja puse. [7] ,Ēģipte, Izraēla, Jordānija, Libāna, Maroka, Sīrija, Tunisija, Palestīna (*Šis nosaukums nav uzskatāms par Palestīnas valsts atzīšanu, un tas neskar dalībvalstu individuālo nostāju šajā jautājumā). [8] OV C 321, 8.12.2005., 1. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 63., 8.12.2005., 1. lpp.