LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 207/7

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Ieguldījumu nepietiekamības novēršana: kā pārvarēt problēmas?”

(2017/C 207/03)

Ziņotājs: Markku Markkula (FI/PPE), Espo pilsētas domes deputāts

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Pašreizējā ieguldījumu nepietiekamība Eiropas pilsētās un reģionos

1. norāda, ka ieguldījumi Eiropā kopumā ir samazinājušies par 15 % un ka šāds samazinājums ir finanšu un ekonomikas krīzes tiešas sekas, turklāt ir samazinājušies arī publiskie ieguldījumi Eiropas un valstu līmenī izmantoto budžeta regulēšanas mehānismu dēļ, un norāda arī, ka kopējo ieguldījumu līmenis ES nominālā izteiksmē joprojām ir zemāks par pirmskrīzes līmeni – 2015. gadā ieguldījumu apjoms bija par gandrīz EUR 60 miljardiem mazāks nekā 2008. gadā (1); uzskata, ka Eiropas Savienību apgrūtina ne tikai ieguldījumu sarukums absolūtā izteiksmē, bet arī konkurētspējas deficīts, kura cēlonis ir novecojošas infrastruktūras un nepietiekami ieguldījumi digitālajā un ekoloģiskajā pārejā, kā arī inovācijā;

2. uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir atbildīgas par vairāk nekā pusi publisko ieguldījumu Eiropa Savienībā un ka to ieguldījumiem tādās jomās kā infrastruktūra, enerģētika, sabiedriskais transports, izglītība, veselības aprūpe un daudzās citās ir tieša ietekme uz vietējo ekonomiku, uzņēmējdarbības attīstību un Eiropas iedzīvotāju dzīvi un labklājību;

3. atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta aicinājumu uzņemties lielāku atbildību valsts, reģionālā un vietējā līmenī par izaugsmes un darbvietu radīšanas stratēģiju izstrādi un īstenošanu un atzinīgi vērtē atbalstu Reģionu komitejas izvirzītajai prasībai ieviest rīcības kodeksu, kas ļautu panākt vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalību Eiropas pusgada procesā (2);

4. šai saistībā uzsver, ka pašreizējais ieguldījumiem paredzētais publisko izdevumu apjoms joprojām atbilst tikai pusei no šādu izdevumu apjoma pirms krīzes, un tas nozīmē, ka katru gadu Eiropas reģionos un pilsētās netiek ieguldīti vairāki simti miljonu euro;

5. atgādina par kopīgo apsekojumu, ko Eiropas Reģionu komiteja un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO) veica 2015. gadā un kura laikā 96 % respondentu, kuri pārstāvēja pilsētas un reģionus, ziņoja par publisko ieguldījumu izdevumu nepietiekamību (3). Šādas situācijas esamību apstiprina Reģionu komitejas nesen veikts apsekojums (4), kura laikā 75 % respondentu vietējā un reģionālā līmenī informēja, ka laikposmā no 2008. gada līdz 2014. gadam novērojuši ievērojamu kopējo ieguldījumu samazinājumu savā pilsētā vai reģionā, un tikai viena trešā daļa respondentu norādīja, ka patlaban situācija uzlabojas;

6. atbalsta ESAO (5) un SVF aicinājumu koordinēti globālā līmenī atjaunot fiskālos stimulus, ievērojot pašreiz ierobežotās monetārās politikas rīcības iespējas, ārkārtīgi zemās procentu likmes un ņemot vērā faktu, ka beidzamos gados veiktā fiskālā konsolidācija ir devusi iespēju daudzās valstīs samazināt parāda attiecību pret IKP un paver plašākas rīcības iespējas. Lai izdotos veicināt darbību, publiskajiem papildizdevumiem jābūt proporcionāliem un šie izdevumi pirmām kārtām jāorientē uz tādām izaugsmi veicinošām ieguldījumu prioritātēm kā pētniecība un attīstība, darba ņēmēju apmācība un zaļā infrastruktūra;

7. uzsver, ka stratēģisko ieguldījumu potenciāls pilsētās un reģionos ir daudz lielāks, nekā rāda pirmskrīzes vispārīgās tendences. Tā galvenais iemesls ir plašā zināšanu un prasmju attīstība, procentu likmju pazemināšanās un digitalizācijas pavērtās iespējas, sadarbīgā un aprites ekonomika un iespējas, kas ļauj uzlabot MVU dalību globālajā uzņēmējdarbības vidē, kura arvien paplašinās;

8. vēlreiz norāda, ka šāds ilgstošs kopējo ieguldījumu samazinājums nav ilgtspējīgs un ka zems ieguldījumu līmenis ne tikai palēnina atveseļošanos, bet arī apdraud ES nākotnes izaugsmes un inovācijas potenciālu, ilgtermiņā kaitējot ekonomikas sniegumam un darbvietu radīšanai;

9. uzsver, ka ieguldījumiem Eiropas pilsētās un reģionos ir izšķiroša nozīme, lai veicinātu ilgtspējīgu izaugsmi un darbvietu radīšanu Eiropā, kā arī lai saglabātu esošās darbvietas, kurām patlaban apdraudējumu rada nepietiekamo ieguldījumu izraisītās grūtības; tādēļ rosina rīkoties, lai likvidētu šķēršļus pirmskrīzes ieguldījumu līmeņa sasniegšanai Eiropā, un veikt ieguldījumus patiesajā potenciālā, kas piemīt reģioniem un pilsētām kā Eiropas virzītājspēkam;

10. pauž atbalstu tam, ka globālā, Eiropas un valstu līmenī attīsta “pacietīgu kapitālu”, kas ir daļa no ilgtermiņa redzējuma tādu pamatvajadzību finansēšanai, kuras neatbilst publisko izdevumu gada cikliskumam un privāto finansētāju vidū dominējošajam ceturkšņa cikliskumam. Galvenā uzmanība būtu jāpievērš ieguldījumiem pasākumos cīņai pret klimata pārmaiņām, kā arī stratēģiskajai infrastruktūrai, inovācijai un ierobežotu resursu pieejamībai;

11. uzsver to, cik būtiska nozīme ir visaptverošam redzējumam attiecībā uz ilgtspējīgiem un pārdomātiem ieguldījumiem kā būtiskai politikas prioritātei 2015.–2020. gada pilnvaru periodā (6). Šis un vēl citi atzinumi un Bratislavas deklarācija (7), kā arī Reģionu komitejas rīcības plāns ieguldījumu jomā ir nozīmīgs solis uz priekšu šajā procesā;

Holistiska pieeja ieguldījumiem reģionos un pilsētās: kohēzijas politikas, ieguldījumu plāna un citu finanšu instrumentu nozīme

12. atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas un Eiropas Investīciju bankas (EIB) iniciatīvas un to likto uzsvaru uz ieguldījumu veicināšanu, kam ir izšķiroša nozīme, un atgādina par sekmīgo sadarbību starp EIB un Reģionu komiteju kopīga rīcības plāna īstenošanā (8);

13. norāda uz pasākumiem, kurus finanšu instrumentu īstenošanas jomā veicina Eiropas Komisija un Eiropas Investīciju banka (EIB) un kuros piedalās vairāki reģioni, jo šie pasākumi ievērojami sekmē likviditātes palielināšanos tirgos un veicina ieguldījumus;

14. uzsver, ka Eiropas ieguldījumu instrumenti var pozitīvi ietekmēt publisko finansējumu, jo īpaši saistībā ar iepriekšēju administratīvo spēju un it sevišķi attiecībā uz rentabliem projektiem; tieši tādēļ šādiem instrumentiem būtu jāveicina aizdevumu un inovatīvu finanšu instrumentu, kā arī inovatīva publiskā iepirkuma izmantošana; tomēr uzsver arī dotāciju kā ļoti būtiska finanšu instrumenta nozīmi reģionos un pilsētās, jo šādas dotācijas ļauj īstenot projektus, kas ļauj novērst tirgus nepilnības vai nerada pietiekamus ieņēmumus investoru piesaistīšanai;

15. uzsver to, cik būtiska nozīme ir kohēzijas finansējumam, – tam arī turpmāk jābūt ES ieguldījumu politikas pamatā un jāveicina partnerība starp Eiropas reģioniem kā patiesa sadarbības un solidaritātes izpausme, jo kohēzijas politikas nākotne ir saistīta ar ES nākotni. Tādēļ Eiropas Savienībā ir jāstiprina kohēzijas politikas ietekme pēc 2020. gada (9);

16. vēlreiz norāda, ka ir jāizvērtē visi finansējuma veidi, proti, daudzgadu finanšu shēma, kohēzijas politika un Eiropas strukturālie un investīciju (ESI) fondi, tā dēvētais Junkera plāns un Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF), kā arī citi finanšu instrumenti, – ikviens no tiem balstās uz unikālu, taču ne pretēju redzējumu, un tādēļ tiem vajadzētu būt savstarpēji papildinošiem, turklāt vajadzības gadījumā jānodrošina to sinerģija;

17. atzinīgi vērtē gan ESIF (10) termiņa pagarināšanu, gan finansēšanas spēju paplašināšanu, jo tas paver iespēju pilnveidot esošās procedūras; tomēr norāda: lai ESIF 2.0. darbotos sekmīgāk, būtu jāprecizē sinerģija, kas, pateicoties ESI fondiem, rodas ar Eiropas kohēzijas politiku; uzskata, ka ESIF nav uzskatāms par instrumentu, kas izstrādāts spēkā esošo kohēzijas politikas instrumentu aizstāšanai; ņemot vērā vietējo un reģionālo pašvaldību lomu vidēja termiņa un ilgtermiņa ieguldījumu ierosināšanā un plānošanā, aicina ciešāk iesaistīt minētās pašvaldības šā fonda pārvaldībā, jo īpaši reģionālo vai vairāku reģionu finanšu platformu veidošanā;

18. prasa publiskot sīkāku informāciju par ESIF finansētajiem projektiem, attiecīgā gadījumā īpaši uzsverot to papildvērtību un savstarpējo papildināmību. Reģionu komitejas aktīvāka līdzdalība ziņošanas un uzraudzības pasākumos palīdz uzlabot informācijas plūsmu starp reģioniem un pilsētām; šai saistībā uzsver, ka jānodrošina no ESIF finansēto projektu reāla papildu vērtība, jo īpaši attiecībā uz ES budžeta finansējuma izmantošanu, piemēram, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam un pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”;

19. aicina neizmantot citu fondu vai konkurējošu programmu līdzekļus ESIF vajadzībām;

Šķēršļi ceļā uz ES pilsētu un reģionu pilnīga ieguldījumu potenciāla sasniegšanu

20. norāda: lai risinātu problēmas, kas kavē ieguldījumus, jāīsteno tālejošas reformas visos pārvaldības līmeņos nolūkā likvidēt administratīvos, regulatīvos un citus šķēršļus, kas attur ieguldītājus, un tādējādi kopumā jāuzlabo ieguldījumu vide;

21. atgādina, ka ieguldījumus vietējā un reģionālā līmenī veic dažādās transversālās jomās, piemēram, infrastruktūra, transports, izglītība, pētniecība un inovācija, vide, veselības aprūpe, sociālie pakalpojumi, kā arī citās sabiedrības kapitāla un cilvēkkapitāla formās, kas ir ļoti būtiskas, lai palielinātu stratēģisko ieguldījumu ilgtermiņa ietekmi;

22. norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības var funkcionēt kā katalizatori, kas apvieno dažādus publiskā un privātā sektora pārstāvjus ieguldījumu projektu īstenošanai, jo īpaši, ja tiek īstenoti vērienīgāki projekti vai publiskās un privātās partnerības; tomēr uzskata, ka jāturpina veicināt pārrobežu sakarus un daudzlīmeņu sadarbību, aktīvi atbalstot starpreģionu ieguldījumus, lai paātrinātu Eiropas vienotā tirgus izveidi, jo īpaši, attīstot kapitāla tirgu savienību, vienlaikus turpinot risināt regulatīvās un administratīvās problēmas, īstenojot Eiropas Komisijas labāka regulējuma programmu, lai nodrošinātu, ka politikas mērķi tiek sasniegti pēc iespējas efektīvāk, radot pēc iespējas mazāku slogu;

23. uzsver to, cik būtiska nozīme ir reģionu viedās specializācijas stratēģijām kā instrumentiem, kas ļauj kopā veidot Eiropas partnerības, lai īstenotu salīdzinošu mācīšanos un virzītu augstas kvalitātes daudzpusējus un daudzdimensionālus ieguldījumu projektus; šai saistībā uzsver, ka šķēršļu likvidācija ieguldījumu jomā var būt cieši saistīta ar tādu jautājumu kā uz lietpratīgu specializāciju orientētu reģionālo inovācijas stratēģiju (RIS3) īstenošana ES mērogā; lietpratīga specializācija var būt noderīgs instruments, kas var koncentrēt politikas atbalstu un ieguldījumus galveno prioritāšu īstenošanai un problēmu risināšanai un tādējādi veicināt privātos ieguldījumus;

Teritoriālie šķēršļi: smags regulatīvais slogs

24. norāda, ka ievērojama daļa šķēršļu ieguldījumiem, kas ieskicēti Eiropas pusgada procesā, ir “saistīti ar teritoriālo aspektu” tādēļ, ka tie ir saistīti ar vietējo un reģionālo pašvaldību funkcijām ieguldījumu jomā, vai arī tādēļ, ka vietējās un reģionālās pašvaldības var šos šķēršļus mazināt vai likvidēt;

25. ņemot to vērā, pašreizējiem šķēršļiem ieguldījumu jomā bieži vien iemesli un attiecīgi arī risinājumi meklējami vietējā un reģionālajā līmenī, turklāt tas darāms, īstenojot transnacionālu sadarbību;

26. tomēr uzsver, ka dalībvalstīs pastāv ļoti dažādas ieguldījumu sistēmas un šķēršļi ieguldījumu veikšanai, un tādēļ nav viena standarta risinājuma, kas būtu piemērots visiem;

27. norāda, ka šāda situācija izveidojusies galvenokārt tādēļ, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir dažādas un atšķirīgas funkcijas ieguldījumu jomā, – pirmkārt un galvenokārt, pilsētas un reģioni ir ieguldītāji, jo tie ir atbildīgi par vairāk nekā pusi (54 %) ES publisko ieguldījumu. Šos ieguldījumus veic dažādās un savstarpēji papildinošās nozarēs un funkcijās, proti, cilvēkkapitālā, prasmēs, izglītībā, veselības aprūpē un daudzās citās. Tādējādi pilsētas un reģioni ir pakalpojumu sniedzēji un nodrošinātāji. Vietējās un reģionālās pašvaldības ir arī plānotāji, jo īsteno attīstības stratēģijas, un, veicot plānošanu, vietējās un reģionālās pašvaldības var mērķtiecīgi virzīt politikas atbalstu un ieguldījumus galveno prioritāšu īstenošanai un problēmu risināšanai un tādējādi veicināt ieguldījumus. Pilsētas un reģioni ir pārmaiņu katalizatori un regulatori, piemēram, veicot telpisko plānošanu un izsniedzot būvniecības atļaujas. Visbeidzot, pilsētas un reģioni ir ieguldītāju partneri, kas apvieno dažādus publiskā un privātā sektora dalībniekus ieguldījumu projektu īstenošanai (11);

28. atzinīgi vērtē to, ka Eiropas pusgada laikā Eiropas Komisija šādu šķēršļu un problēmu noteikšanai ieguldījumu jomā pievērsusies, īstenojot dažādas iniciatīvas – no gada izaugsmes pētījuma (GIP) un tā ieguldījumu problēmu uzskaitījuma līdz pārskatiem par katru valsti un konkrētām valstīm adresētiem ieteikumiem (KVAI); tomēr, lai Eiropas līmenī sniegtu ieguldījumu kvalitatīvāku publisko izdevumu koncepcijas izveidē, RK atbalsta priekšlikumu Eiropas pusgada ietvaros konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos iekļaut arī minimālā publiskā ieguldījuma mērķus, īpaši salīdzinājumā ar kārtējiem izdevumiem (12).

29. šajā kontekstā atkārto savu Eiropas Komisijai adresēto aicinājumu publicēt balto grāmatu, kurā, vadoties no publisko izdevumu ilgtermiņa ietekmes, ir noteikta ES līmeņa klasifikācija publisko ieguldījumu kvalitātes novērtēšanai publisko izdevumu aprēķinos (13);

30. atgādina arī par savu Eiropas Komisijai adresēto priekšlikumu (14) oficiāli apstiprināt Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) ieteikumu, kurā ir noteikti vairāki publisko ieguldījumu principi (15) (2014. gada marts); atzinīgi vērtē to, ka minētajā ieteikumā visās politiskās darbības jomās (publisko ieguldījumu koordinācija, spēju veidošana, vispārēja satvara izveide) ir atzīts, ka publisko ieguldījumu plānošanā un īstenošanā vietējo un reģionālo pašvaldību loma ir būtiska un kļūst aizvien lielāka;

31. uzsver, ka no 178 ar teritoriālo aspektu saistītiem jautājumiem, kas ierosināti 2016. gada pārskatos par katru valsti un kas aptver visas valstis un politikas jomas, gandrīz 60 % jautājumu saistīti ar šķēršļiem ieguldījumu jomā un galvenokārt attiecas uz apgrūtinošu horizontālo un nozaru regulējumu, nepietiekamu publiskās pārvaldes kvalitāti, īpašiem šķēršļiem darbaspēka tirgū, kā arī uz mazo un vidējo uzņēmumu finansējuma tirgu (16);

32. uzsver, ka Reģionu komitejas nesen veikta vietējo un reģionālo pašvaldību apsekojuma rezultāti vēlreiz apstiprina, ka aptuveni 9 no 10 respondentiem par šķēršļiem ieguldījumu jomā faktiski atzinuši apgrūtinošus noteikumus, kas ietekmē investīciju un uzņēmējdarbības vidi, darba tirgu, mazumtirdzniecību un citas jomas, kā arī ar augstām izmaksām saistītas/ilgstošas/apgrūtinošas administratīvās procedūras, kuras paredzētas, lai uzsāktu, paplašinātu vai pārtrauktu darbību, un pārāk lēnas vai apgrūtinošas juridiskās procedūras;

33. iesaka nodrošināt, lai problēmu noteikšana ieguldījumu jomā arī turpmāk būtu galvenais uzdevums Eiropas pusgada laikā, tostarp katru gadu aktualizējot ziņojumu “Ar ieguldījumu vidi saistītās problēmas dalībvalstīs”, kuru kopā ar GIP pirmo reizi iesniedza 2015. gada novembrī;

34. mudina vietējās un reģionālās pašvaldības aktīvāk un lielākā mērā strukturēti iesaistīties Eiropas pusgada procesā, lai efektīvi risinātu šīs ar teritoriālo aspektu saistītās problēmas ieguldījumu jomā; aicina Eiropas Parlamentu šajā procesā iesaistīt Reģionu komiteju, mudinot to aktīvi piedalīties starpparlamentārajās sanāksmēs par jautājumiem, kas saistīti ar Eiropas pusgadu;

Administratīvo spēju trūkums vietējā un reģionālajā līmenī

35. atgādina, ka jāturpina vienkāršot ES dalītās pārvaldības fondus, jo īpaši saistībā ar finanšu instrumentu izmantošanu, un uzsver to, cik svarīgi ir uzlabot administratīvās spējas un publiskā sektora iestāžu īpašās zināšanas institucionālajā jomā, mazinot ieguldījumu nepietiekamību ES;

36. norāda, ka Reģionu komitejas apsekojumā par šķēršļiem ieguldījumu jomā (17) respondenti, no kuriem lielākā daļa pārstāvēja vietējās un reģionālās pašvaldības, uzsvēra vietējo un reģionālo pašvaldību administratīvās spējas kā šķērsli ieguldījumiem viņu pilsētā vai reģionā. Spēju iesaistīties publiskā un privātā partnerībā (PPP) par problēmu vai būtisku problēmu ieguldījumu jomā uzskatīja 71 % respondentu, savukārt 70 % respondentu norādīja, ka tā bija problēma vai būtiska problēma publiskā iepirkuma pārvaldībā, jo īpaši sarežģītāko procedūru gadījumā (18);

37. norāda, ka administratīvo spēju trūkums nav raksturīgs tikai dažām no ES mazāk attīstītajām dalībvalstīm un reģioniem, jo, sagatavojot 2016. gada konkrētām valstīm adresētos ieteikumus, 20 no 28 dalībvalstīm tika adresēti ieteikumi uzlabot valsts pārvaldes kvalitāti, tostarp vietējā un reģionālajā līmenī (19);

38. mudina Komisiju un dalībvalstis pielikt lielākas pūles, lai samazinātu administratīvo slogu, kā arī izstrādāt jaunas iniciatīvas un stiprināt jau esošās iniciatīvas, kas ļautu uzlabot publiskā un privātā sektora partnerības norisēm vajadzīgās zināšanas, prasmes un kompetenci un administratīvo efektivitāti, jo īpaši vietējo un reģionālo pašvaldību administratīvo efektivitāti, un īpaši ņemt vērā to dažādās funkcijas saistībā ar ieguldījumiem (plānotājs, ieguldītājs, ieguldījumu partneris, regulators, nodrošinātājs un atbalstītājs/veicinātājs);

39. uzsver, ka, veicot stratēģiskos ieguldījumus sarežģītā globālā vidē, vajadzīgi jauni administratīvo un organizatorisko spēju veidi, lai veicinātu nākotnes uzņēmējdarbības modeļa attīstību un vērtības radīšanu, vietējās un reģionālajās vērtībradīšanas ekosistēmās iesaistot peļņā ieinteresētas un bezpeļņas organizācijas;

40. uzsver, ka efektīvi risinājumi administratīvās efektivitātes paaugstināšanai ietver kompetences palielināšanu, kas notiek, izmantojot apmaiņu, ekspertu komandējumus, mācību braucienus un darbseminārus, kuros vietējās un reģionālās pašvaldības piedalās kā līdzinieki; šai saistībā norāda arī uz instrumenta TAIEX REGIO PEER 2 PEER (20) gadījumā izmantoto modeli, kuram jākļūst par paraugu un kas jāizplata;

41. uzsver: kā norādīts Reģionu komitejas apsekojumā (21), ir apgrūtināta finanšu instrumentu efektīva izmantošana vietējo un reģionālo pašvaldību administratīvo spēju palielināšanas jomā; šai saistībā pauž atzinību par Fi-Compass platformas (22) izveidi, kā arī par Komisijas standarta finanšu instrumentiem (23), – tās abas ir vērtīgas iniciatīvas, jo īpaši vietējām un reģionālajām pašvaldībām ar lielākām problēmām administratīvo spēju veidošanas jomā; mudina vietējās un reģionālās pašvaldības izmantot šos instrumentus, lai turpinātu piesaistīt privātos un publiskos resursus saviem ieguldījumu projektiem; uzsver Reģionu komitejas gatavību sadarboties ar Eiropas Komisiju, lai veicinātu un atbalstītu šo iniciatīvu;

Nepietiekama informētība par finansējuma piesaistes un ieguldījumu iespējām

42. uzsver: lai gan vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir izšķiroša nozīme ESIF sekmīgā īstenošanā, tās par šo fondu ir slikti informētas. Reģionu komitejas veiktā vietējo un reģionālo pašvaldību apsekojuma laikā tika konstatēts, ka tikai 7 % respondentu uzskatīja, ka ir “labi informēti” par to, kā ESIF var izmantot viņu pilsētā vai reģionā, vēl 18 % respondentu atzina, ka ir informēti, taču 35 % respondentu norādīja, ka ieguvuši tikai pamatinformāciju, un 39 % uzskatīja, ka “nav informēti” (24);

43. uzsver, ka informētības trūkums attiecināms arī uz citām iniciatīvām, kuras saistītas ar ESIF, – 73 % Reģionu komitejas apsekojuma respondentu norādīja, ka “nav informēti” par iespēju izveidot ieguldījumu platformas, kuru mērķis būtu finansēt ieguldījumus viņu pilsētā vai reģionā ar ESIF atbalstu, savukārt tikai 2 % respondentu norādīja, ka bija “labi informēti” par Eiropas ieguldījumu projektu portālu vai Eiropas Investīciju konsultāciju centru (25);

44. aicina Komisiju un EIB darīt vairāk, lai uzlabotu informētību un izpratni par ESIF un ar to saistītajām iniciatīvām, piemēram, izveidot publiskā un privātā sektora dalībnieku konsultāciju centrus vietējā un reģionālajā līmenī, jo pašreizējā situācija apdraud “Investīciju plāna” sekmīgu īstenošanu;

45. ierosina sadarboties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, Reģionu komiteju, tās tīkliem un valsts un reģionālajām attīstības bankām, kā arī citām iestādēm, lai apzinātu sekmīgu projektu piemērus valsts un reģionālajā līmenī, un apliecina Reģionu komitejas gatavību atbalstīt reģionu un pilsētu salīdzinošo mācīšanos, kas notiek, apmainoties ar labāko praksi, un tādējādi nodrošināt atbalsta saņēmēju un vadošo iestāžu kritisko masu;

46. atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas centienus investīciju popularizēšanas turneju laikā dalībvalstīs informēt par finansēšanas iespējām;

47. norāda, ka starp konsultatīvajām un informētības uzlabošanas stratēģijām nav atbilstības, un pauž bažas, ka esošo centru konsultatīvā funkcija varētu nebūt pietiekama, lai noteiktu un piesaistītu jaunus projektus reģionos, kuros ir zems informētības līmenis par ieguldījumu iespējām;

48. uzsver, ka būtu jāgādā par to, lai Eiropas Savienībā ESIF dēļ nepalielinātos atšķirības kohēzijas ziņā, būtu jāievieš pakalpojumi un stimuli, kas ļautu novērst nepietiekamu ģeogrāfisko līdzsvaru, kā arī jāpaplašina to vispārējo mērķu tvērums, uz kuriem var attiecināt ESIF atbalstu, jāuzlabo vai pat jādecentralizē konsultāciju un ekspertzināšanu dienesti, kā arī jāstiprina Eiropas Investīciju konsultāciju centra loma un labāk jāizmanto Eiropas Investīciju projektu portāls, kura mērķis ir novērst plaisu starp ES projektu virzītājiem, kas meklē finansējumu, un investoriem visā pasaulē, kuri meklē investīciju iespējas;

Ekonomikas pārvaldība un fiskālais regulējums

49. uzsver: lai mūsu ekonomika spētu piesaistīt vairāk ieguldījumu un kapitāla, ir vajadzīgas radikālas izmaiņas ekonomiskajā un fiskālajā regulējumā, šādām izmaiņām jānotiek vienlaikus ar pastiprinātiem centieniem novērst ar regulējumu saistītus šķēršļus; lai gan ekonomikas pārvaldība un fiskālie noteikumi var netikt tieši uzskatīti par ieguldījumu jomas elementu vai par šķērsli ieguldījumiem, tie veido visaptverošu satvaru, jo īpaši publisko ieguldījumu jomā;

50. pauž nopietnas bažas par to, ka publiskie ieguldījumi bieži vien tiek samazināti krīzes laikā, jo tie ir mazāk pamanāmi un politiski vieglāk samazināmi salīdzinājumā ar daudziem citiem publisko izdevumu veidiem, jo īpaši tas attiecas uz pamata ieguldījumiem cilvēkkapitālā, veselībā un izglītībā, kas sniedz lielu atdevi ilgtermiņā; tādēļ uzsver, ka turpmāka noturīgā izaugsme un labklājība ir atkarīga no tā, vai tiks uzlabota ekonomikas regulējuma vide jaunuzņēmumiem, un no privāto ieguldījumu piesaistīšanas, kā arī ilgtermiņa publisko ieguldījumu saglabāšanas pat fiskālās konsolidācijas laikā;

51. norāda: lai gan Reģionu komiteja atbalsta stingru un noteikumos balstītu pieeju fiskālai politikai, publisko ieguldījumu atjaunošana var būt sarežģīta spēkā esošo fiskālo noteikumu radīto ierobežojumu dēļ, un tādēļ uzsver, ka jāmeklē labvēlīgāka pieeja ieguldījumiem, jo īpaši, taču ne tikai publiskām un privātām partnerībām, kas nodrošina fiskālo noteikumu pilnīgu piemērošanu un vienlaikus tiecas nodrošināt pēc iespējas lielākas ieguldījumu iespējas Eiropas reģionos un pilsētās;

52. labu risinājumu varētu atrast pašreizējā fiskālajā satvarā, jo īpaši Stabilitātes un izaugsmes paktā un fiskālajā paktā ietvertajos strukturālā deficīta parāda griestos attiecībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi (VTM). Lai vēl paliktu pietiekami daudz vietas ieguldījumiem un vienlaikus nepārkāptu fiskālos noteikumus, vietējo un reģionālo pašvaldību gadījumā vajadzētu noteikt tādu nemainīgu reālo deficītu publiskajiem ieguldījumiem, kurš netiktu skaitīts kā daļa no strukturālā deficīta attiecībā pret vidējā termiņa mērķi;

53. šai saistībā atgādina, ka iebilst pret ESI fondu apturēšanu, kas ir makroekonomisko nosacījumu piemērošanas tiešās sekas Stabilitātes un izaugsmes pakta ietvaros, jo šāda rīcība negatīvi ietekmēs ES līdzfinansēto projektu īstenošanu un attiecīgajās dalībvalstīs un reģionos vēl vairāk pasliktinās situāciju ieguldījumu jomā;

54. neatlaidīgi prasa strukturālajos izdevumos, kā tie definēti Stabilitātes un izaugsmes paktā, neietvert publiskos izdevumus, ko dalībvalstis un vietējās un reģionālās pašvaldības piešķir kā ESI fondu un EIB līdzfinansējumu, jo šie ieguldījumi pēc definīcijas ir Eiropas vispārējas nozīmes ieguldījumi, kuru sviras efekts ekonomikas izaugsmes veicināšanas ziņā ir pierādīts;

Meklējot risinājumus: vietējo un reģionālo ieguldījumu potenciāla palielināšana

55. atgādina, ka Reģionu komitejas galvenā prioritāte ir dot izšķirošu impulsu ES ekonomikai, pamatojoties uz augšupēju pieeju, kas veicina mērķtiecīgus ieguldījumus, ņemot vērā vietējās vajadzības, pamatojoties uz labāko praksi vietējā līmenī un veicinot jaunu uzņēmējdarbības garu; uzsver, ka jāveido inovatīva un uzņēmējdarbību veicinoša Eiropa, kura vērsta uz iedzīvotājiem;

56. uzsver Reģionu komitejas apņemšanos sniegt atbalstu pilsētām un reģioniem to centienos labāk veikt visas savas funkcijas, veicinot sadarbīgo praksi, sasaistot zināšanas un veicinot sadarbību, kā arī paplašinot partnerības Eiropā, lai attīstītu nepieciešamās spējas nolūkā kopā izstrādāt augstas kvalitātes un sarežģītus projektus, izmantojot finanšu instrumentus, ESI fondus un ESIF, kā arī citus fondus;

57. uzsver, cik svarīgi ir dati par šobrīd vietējā līmenī esošiem investīciju projektiem, kas šobrīd vēl ir nepietiekami, taču kuriem ir liela pievienotā vērtība visos pārvaldības līmeņos; tāpēc ierosina izveidot Eiropas rezultātu pārskatu par vietējiem un reģionāliem ieguldījumiem un šādas datubāzes izveides nolūkā aicina Komitejas locekļus sniegt informāciju par saviem projektiem, ieteikumiem un problēmām;

58. uzsver, ka jāturpina ES darbs, samazinot pārmērīgu birokrātiju, lai padarītu ieguldījumu vidi pieejamāku ne tikai jauniem, bet arī jau esošajiem uzņēmumiem; uzsver: lai gan pilsētas un reģioni savā līmenī var paveikt daudz, lai atvieglotu regulatīvo slogu, to darbības jāpapildina ar iniciatīvām valsts un Eiropas līmenī;

59. atkārto, ka ieguldījumi jāveic ne tikai transporta un citā infrastruktūrā, bet arī jānovirza tādām jomām kā cilvēkkapitāls, prasmes, izglītība, pētniecība un inovācija, viedie energotīkli, mājokļi, sociālā un veselības aprūpe, kā arī inovatīvu un dinamisku uzņēmumu izveidei un darbības attīstīšanai;

60. atgādina: lai ES saglabātu starptautisko konkurētspēju, ieguldījumu plānu mērķim jābūt radīt videi nekaitīgāku, pārdomātāku, iekļaujošāku un teritoriālā ziņā līdzsvarotāku ekonomiku;

61. apņemas kopā ar privāto sektoru meklēt risinājumus, lai piesaistītu lielākus ieguldījumus pilsētās un reģionos, – tas ir arī galvenais politiskais vēstījums Bratislavas deklarācijā “Ieguldījumi un saiknes veidošana”, ko Reģionu komiteja pieņēma 2016. gada 8. jūlijā (26).

Briselē, 2017. gada 8. februārī Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs Markku MARKKULA

(1) Sk. Eurostat, datu kopas kods: tec00011 “Bruto pamatkapitāla veidošana (ieguldījumi)” un teina210 “Vispārējā pamatkapitāla veidošana valstīs”.

(2) Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. oktobra rezolūcija par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu – 2016. gada prioritāšu īstenošana (2016/2101(INI)): “6. [Eiropas Parlaments] pilnībā atbalsta centienus nodrošināt valstu lielāku līdzatbildību KVAI formulēšanā un īstenošanā, ko var uzskatīt par nepārtrauktu reformu procesu; uzskata – lai palielinātu valstu līdzatbildību un atbalstītu KVAI efektīvu īstenošanu un ņemot vērā to, ka vairāk nekā puse no KVAI ir jāīsteno vietējām un reģionālajām pārvaldes iestādēm, šos ieteikumus būtu skaidri jāformulē, balstoties uz Eiropas līmenī precīzi noteiktām un strukturētām prioritātēm un attiecīgā gadījumā iesaistot valstu parlamentus un reģionālās un vietējās pārvaldes iestādes; atkārtoti uzsver, ka, ņemot vērā varas un kompetenču sadalījumu dažādās dalībvalstīs, KVAI izpildi varētu uzlabot vietējo un reģionālo pārvaldes iestāžu aktīva līdzdalība, un tāpēc atbalsta Reģionu komitejas priekšlikumu rīcības kodeksam attiecībā uz vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanu Eiropas pusgadā; aicina dalībvalstis savos parlamentos nodrošināt valsts reformu programmu pienācīgu demokrātisko kontroli;”

(3) Reģionu komiteja, Results of the OECD – CoR Consultation of Sub-national Governments: Infrastructure planning and investment across level of government: current challenges and possible solutions (“ESAO un Reģionu komitejas apspriežu ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām rezultāti. Infrastruktūras plānošana un ieguldījumi attiecīgajā pārvaldības līmenī: aktuālās problēmas un iespējamie risinājumi”), 2016. gada marts, dokuments tiešsaistē pieejams šeit.

(4) Reģionu komiteja, Results of the CoR online consultation on obstacles to investments at local and regional level (“Reģionu komitejas tiešsaistes apspriežu par šķēršļiem ieguldījumiem vietējā un reģionālā līmenī rezultāti”), 2016. gada septembris, dokuments tiešsaistē pieejams šeit.

(5) Sk. pasaules ekonomikas attīstības perspektīvas, ko ESAO publiskoja 2016. gada 28. novembrī: https://www.oecd.org/eco/economicoutlook.htm

(6) Reģionu komiteja, “Eiropas Reģionu komitejas politikas prioritātes 2015.–2020. gadam”, 2015. gada oktobris, dokuments tiešsaistē pieejams šeit.

(7) Reģionu komiteja, “Jauns sākums Eiropai: reģioni un pilsētas uzsāk ieguldījumu plānu uz iedzīvotāju vajadzībām orientētai ES darbībai”, dokuments tiešsaistē pieejams šeit: http://cor.europa.eu/lv/news/Pages/Regions-and-cities-launch-investment-plan-for-a-citizen-centred-EU.aspx; Reģionu komitejas Bratislavas deklarācija “Ieguldījumi un saiknes veidošana”, 2016. gada jūlijs, tiešsaistē pieejama šeit.

(8) Reģionu komiteja, EIB and Committee of Regions intensify co-operation to boost Europe’s economic recovery (“EIB un Reģionu komiteja stiprina sadarbību, lai veicinātu Eiropas ekonomikas atveseļošanos”), 2015. gada septembris, paziņojums presei pieejams šeit.

(9) Atzinuma projekts par kohēzijas politikas nākotni pēc 2020. gada “Virzībā uz spēcīgu un efektīvu Eiropas kohēzijas politiku pēc 2020. gada”, ziņotājs Michael Schneider (PPE/DE).

(10) Lai iepazītos ar Reģionu komitejas nostāju attiecībā uz Eiropas Stratēģisko investīciju fonda termiņa pagarināšanu, kā arī šā fonda un Eiropas Investīciju konsultāciju centra tehnisku uzlabojumu ieviešanu, sk. Reģionu komitejas atzinumu “ESIF 2.0” (ziņotājs Wim van de Donk (PPE/NL)).

(11) Vietējo un reģionālo pašvaldību daudzveidīgās funkcijas saistībā ar publiskajiem un privātajiem ieguldījumiem padziļināti analizētas Reģionu komitejas pasūtītā pētījumā. Sk. jo īpaši 4. nodaļu, Metis GmbH, Obstacles to investments at local and regional level (“Šķēršļi ieguldījumiem vietējā un reģionālajā līmenī”), Reģionu komitejas pasūtīts pētījums, 2016. gads. Tiešsaistē pieejams šeit.

(12) Šis priekšlikums atbilst priekšlikumiem, ko Eiropas Parlaments 2012. gada novembrī formulēja rezolūcijā par “Sociālo ieguldījumu paktu – atbildes reakciju uz krīzi”, ko izstrādājusi referente Danuta Jazłowiecka (PL/PPE): http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2012-0419+0+DOC+XML+V0//LV

(13) RK 2014. gada 3. decembra atzinums CdR 4885/2014 “Kvalitatīvu publisko izdevumu sekmēšana jomās, kas ir ES darbības kompetencē”, ko sagatavojusi Catiuscia Marini (IT/PSE).

(14) Turpat.

(15) http://www.oecd.org/gov/regional-policy/oecd-principles-on-effective-public-investment.htm

(16) Reģionu komiteja, Territorial Analysis of the Country Reports and accompanying Communication (“Valstu pārskatu teritoriālā analīze un tai pievienotais paziņojums”), stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanas uzraudzības foruma koordinācijas komitejas ziņojums, 2016. gada maijs, tiešsaistē pieejams šeit.

(17) Skatīt 4. zemsvītras piezīmi.

(18) Skatīt 4. zemsvītras piezīmi.

(19) Skatīt 16. zemsvītras piezīmi.

(20) Plašāka informācija par modeli TAIEX REGIO PEER 2 PEER pieejama šeit: http://ec.europa.eu/regional_policy/en/policy/how/improving-investment/taiex-regio-peer-2-peer

(21) Divas trešās daļas apsekojuma respondentu norādīja, ka inovatīvu finanšu instrumentu, tostarp finanšu instrumentu, izmantošana bija problēma vai būtiska problēma ieguldījumu jomā viņu pilsētā vai reģionā. Reģionu komiteja, Results of the CoR online consultation on obstacles to investments at local and regional level (“Reģionu komitejas tiešsaistes apspriežu par šķēršļiem ieguldījumiem vietējā un reģionālā līmenī rezultāti”), 2016. gada septembris, dokuments tiešsaistē pieejams šeit.

(22) Plašāka informācija par Fi-Compass platformu pieejama šeit: https://www.fi-compass.eu/

(23) Plašāka informācija par standarta produktiem pieejama sadaļā “EK norādījumi par regulējumu” šeit: https://www.fi-compass.eu/resources

(24) Skatīt 4. zemsvītras piezīmi.

(25) Skatīt 4. zemsvītras piezīmi.

(26) Skatīt 7. zemsvītras piezīmi.