KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Pārraudzības ziņojums par to, kā Horvātija veic pievienošanās sagatavošanos /* COM/2013/0171 final */





KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Pārraudzības ziņojums par to, kā Horvātija veic pievienošanās sagatavošanos 1. Ievads Pievienošanās līgumu parakstīja 2011. gada 9. decembrī pēc Komisijas 2011. gada oktobra labvēlīgā atzinuma un Eiropas Parlamenta 2011. gada decembrī paustās piekrišanas. Ja visas dalībvalstis būs ratificējušas pievienošanās līgumu, Horvātija 2013. gada 1. jūlijā kļūs par Eiropas Savienības dalībvalsti. Patlaban līgumu ir ratificējušas 19 dalībvalstis un Horvātija, un Komisija sagaida, ka visas atlikušās dalībvalstis to izdarīs savlaicīgi pirms Horvātijas pievienošanās dienas. Pārejas posmā pirms pievienošanās Horvātijai kā valstij, kas pievienojas, ir aktīvā novērotāja statuss. Sarunu gaitā Horvātija uzņēmās vairākas saistības, kas jāīsteno vēlākais līdz pievienošanās dienai, ja vien nav panākta vienošanās par īpašu pārejas kārtību. Saskaņā ar Pievienošanās akta 36. pantu Komisijai stingri jāpārrauga visas saistības, kuras Horvātija uzņēmusies pievienošanās sarunās, īpašu uzmanību pievēršot konkurences politikai, tiesu iestādēm un pamattiesībām, kā arī tiesiskumam, brīvībai un drošībai. Kā neatņemamu regulārās pārraudzības sastāvdaļu Komisija sagatavoja pusgada novērtējumus par Horvātijas saistību īstenošanu šajās jomās. Komisija pārraudzības ziņojumu par Horvātijas pievienošanās gatavību pieņēma 2012. gada aprīlī[1] un visaptverošu pārraudzības ziņojumu[2] –2012. gada oktobrī, savukārt Horvātija pieņēma rīcības plānu, lai īstenotu ieteikumus. Šajā nobeiguma pārraudzības ziņojumā saskaņā ar 36. pantu novērtēts laikposmā no 2012. gada 1. septembra līdz 2013. gada 28. februārim Horvātijas paveiktais, gatavojoties pievienoties. Šis novērtējums ir balstīts uz Komisijas apkopoto un analizēto informāciju, tostarp Horvātijas un salīdzinošās novērtēšanas misiju sniegtajiem datiem, kā arī uz informāciju, kuru regulārajos kontaktos ar Komisiju sniegušas dalībvalstis, starptautiskās organizācijas un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Novērtējums ir balstīts arī uz konstatējumiem atjauninātajās pusgada pārraudzības tabulās, kas ir darba instruments, ar ko paredzēts detalizēti pārraudzīt, kā tiek izpildītas saistības, kuras Horvātija uzņēmās pievienošanās sarunās. Attiecīgajā tematiskajā sadaļā atsevišķi novērtētas desmit prioritārās darbības, kas tika noteiktas visaptverošajā pārraudzības ziņojumā kā tādas, kurām jāpievērš īpaša uzmanība. 2. Saistības un prasības, kas izvirzītas pievienošanās sarunās 2.1. Konkurences politika Prioritārās darbības Lai pabeigtu Horvātijas kuģubūves rūpnīcu restrukturizāciju, jāparaksta kuģubūves rūpnīcas Brodosplit privatizācijas līgums un jāpieņem nepieciešamie lēmumi, lai rastu piemērotu risinājumu attiecībā uz kuģubūves rūpnīcām 3.Maj un Brodotrogir. Horvātija ir pabeigusi šo prioritāro darbību. Pēc tam, kad Komisija ar 2013. gada 20. februāra lēmumu pieņēma otro grozījumu kuģubūves rūpnīcas Brodosplit pārskatītajā plānā, 2013. gada 28. februārī tika parakstīts privatizācijas līgums. Ar šo grozījumu paredzēts neliels pārstrukturēšanas atbalsta kopsummas pieaugums, kā arī papildu kompensācijas pasākumi. Attiecībā uz rūpnīcu 3. Maj Horvātija informēja Komisiju par nodomu iesniegt pārskatītu un konsolidētu pārstrukturēšanas plānu, kurš balstīts uz kuģubūves rūpnīcas Uljanik veiktu minētās kuģubūves rūpnīcas iegādi. Horvātija 2013. gada 12. februārī oficiāli iesniedza pārskatītu rūpnīcas Brodotrogir pārstrukturēšanas plānu un parafēja privatizācijas līgumu, to nosūtot Komisijai saskaņā ar Pievienošanās akta VIII pielikumu. Komisija 2013. gada 20. martā piekrita pārskatītajam pārstrukturēšanas plānam un privatizācijas līgumam. Horvātija ir apņēmusies parakstīt rūpnīcas Brodotrogir privatizācijas līgumu vēlākais divas nedēļas pēc pozitīva Komisijas lēmuma. Horvātija arī izpilda pārējās saistības un prasības pretmonopola politikas, uzņēmumu apvienošanās un valsts atbalsta jomā. Tās tiesību akti ir saskaņoti ar acquis, administratīvā spēja ir pietiekama un izpilde – apmierinoša. Horvātijas Konkurences aģentūra (HKA) darbojas pilnā apmērā un savā darbībā ir neatkarīga. HKA 2012. gada oktobrī nosūtīja Komisijai pēdējo pusgada ziņojumu ar sīkāku informāciju par pieņemto lēmumu skaitu un veidu, kā arī novērtējumu un atzinumus pretmonopola politikas, uzņēmumu apvienošanās un valsts atbalsta jomā. HKA 2012. gada decembrī pieņēma lēmumu pretmonopola politikas jomā par reģionālo autobusu pārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem (tika noteikts liels naudassods). Turklāt tajā pašā mēnesī tika ierosināta lieta pret telekomunikāciju pakalpojumu sniedzēju. Attiecībā uz Horvātijas ziņošanas saistībām, kas izriet no Pievienošanās akta VIII pielikuma, Horvātija 2012. gada decembrī iesniedza trešo ziņojumu par tērauda rūpniecību Horvātijā un 2013. gada janvārī – pusgada ziņojumu par Horvātijas kuģubūves nozares pārstrukturēšanu. Ziņojumi atbilst vajadzīgajiem nosacījumiem, lai Komisija varētu veikt novērtējumu. Attiecībā uz tērauda nozari turpinājās 2011. gada martā ierosinātā bankrota procedūra pret Željezara Split. Tērauda rūpnīca CMC Sisak (tagad ABS Sisak) tika pārdota jaunam investoram, kurš patlaban apspriežas ar HKA par summu, kas jāatmaksā saskaņā ar Pievienošanās akta IX pielikuma saistībām. Attiecībā uz esošo atbalstu HKA ir Komisijas dienestiem iesniegusi informāciju par jauniem pasākumiem un shēmām, lai tie varētu veikt novērtējumu, kā noteikts Pievienošanās akta IV pielikumā. 2.2. Tiesu iestādes un pamattiesības 1) Turpināt nodrošināt tiesu iestāžu reformas stratēģijas un rīcības plāna efektīvu īstenošanu Turpinājās tiesu iestāžu reformas stratēģijas (2011–2015) un rīcības plāna īstenošana. Vēl vairāk uzlabots tiesiskais regulējums, jo īpaši ar mērķi palielināt tiesu sistēmas efektivitāti. Turpinājās tiesu iestāžu tīkla racionalizācijas process. Parlaments 2012. gada decembrī pieņēma jaunu tiesu iestāžu attīstības stratēģiju (2013.−2018. gadam). Stratēģija tika izstrādāta ciešā sadarbībā ar Tiesu iestāžu reformas stratēģijas īstenošanas uzraudzības padomi. Galvenā uzmanība jaunajā stratēģijā veltīta tiesu iestāžu efektivitātei. Tieslietu ministrija 2012. gada oktobrī pieņēma tiesnešu un prokuroru ilgtermiņa nodarbinātības plānus (2013.−2025. gadam). Vēl jāuzlabo cilvēkresursu plānošana un pārvaldība, īpaši saistībā ar tiesu tīkla racionalizāciju. Tiesu iestāžu budžets tika nedaudz samazināts, un 2013. gada budžets ir aptuveni 313 milj. euro (2012. gadā 337 milj. euro), kas uzskatāms par pietiekamu. Ieguldījumu budžets tiesu infrastruktūrā ir palielināts par 50 % un veido aptuveni 8 milj. euro. 2) Turpināt stiprināt tiesu iestāžu neatkarību, atbildību, objektivitāti un profesionālismu Reformētā Valsts Tiesnešu padome (VTP) un Valsts Prokuroru padome (VPP) turpināja darboties neatkarīgi. Abas struktūras turpināja iecelt tiesu amatpersonas, pamatojoties uz pārredzamiem, vienotiem un objektīviem kritērijiem. Laika posmā no 2012. gada septembra līdz 2013. gada februārim tika iecelti 40 tiesneši. Vēl jāpabeidz virknes jaunu darbinieku pieņemšana darbā, kas ir paredzēta saskaņā ar 2011. gada un 2012. gada plāniem jaunu darbinieku darbā pieņemšanai. Pārejas periods ir noslēdzies, un no 2013. gada 1. janvāra pilnībā tiek piemērota jauna sistēma tiesnešu iecelšanai pirmās instances tiesās. Tajā prasīts, lai visi kandidāti būtu pabeiguši Valsts Tiesu amatpersonu skolu. Valsts Tiesu amatpersonu skolas pirmās uzņemšanas kārtas kandidātu divus gadus ilgā apmācība tika pabeigta 2012. gada novembrī. 2013. gada februārī tika pieņemts rīkojums par noslēguma eksāmenu un galīgo novērtējumu, un noslēguma eksāmeni ir plānoti 2013. gada maijā. Valsts Tiesu amatpersonu skolas kandidātu otrās uzņemšanas kārtas apmācība pirmajā gadā sākās 2012. gada septembrī (VPP atlasīja 35, savukārt VTP − 20 kandidātus). Valsts Tiesnešu padomes likuma grozījumi, kas tika pieņemti 2013. gada februārī, atbrīvo Valsts Tiesu padomes priekšsēdētāju un tās locekļus, kuri ir tiesneši, no parasto pienākumu pildīšanas attiecīgi 75 % un 50 % apmērā. Tas ir pozitīvs pasākums, kura mērķis ir stiprināt VTP spēju. Nepieciešami papildu administratīvi resursi, lai palielinātu tās efektivitāti. Svarīgi, lai VTP, veicot savus pienākumus, palielinātu pārredzamību un apliecinātu pārskatatbildību. Turpmākajās reformās jāiekļauj mehānisms nolēmumu pārskatīšanai tiesā, atklātas sēdes un pienākums sniegt nolēmumu plašāku pamatojumu. Sadarbībā ar nodokļu pārvaldi VTP un VPP turpināja īstenot jauno mantiskā stāvokļa deklarēšanas sistēmu. Ir ierosinātas disciplinārlietas pret tiesnešiem, kas noteiktajā termiņā neiesniedza mantiskā stāvokļa deklarāciju, un vairākumā gadījumu ir piemērotas sankcijas (rājieni). Attiecībā uz datu pārbaudi − vēl nav pabeigtas pārbaudes, kuras veic, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no nodokļu pārvaldes. Tiesu amatpersonām, kas pieļāvušas pārkāpumus, tiek piemēroti disciplināri pasākumi. Gan VTP, gan VPP ir kļuvušas proaktīvākas, pieņemts vairāk lēmumu un piemērots vairāk sankciju. Jaunais 2013. gada februārī pieņemtais Tiesu likums mazina tiesnešu imunitāti un tādējādi saskaņo sekundāros tiesību aktus ar konstitūciju. Būtu jāturpina līdz šim labi veiktais Tiesnešu akadēmijas darbs, un visām galvenajām ieinteresētajām personām tiesu iestādēs ir jāatbalsta tās veiktie pasākumi un pārvaldība. Tiesnešu un prokuroru profesionālā mūžizglītība ir galvenais tiesu iestāžu darba kvalitātes uzlabošanas priekšnoteikums. Būtu jāturpina profesionālās apmācības programmas, tostarp pastiprināta apmācība par ES tiesību aktiem. Horvātija piedalījās krimināltiesību programmā un apmācību pasākumos, ko organizēja Eiropas Tiesiskās apmācības tīkls. 3) Turpināt uzlabot tiesu iestāžu efektivitāti Prioritārās darbības Lai uzlabotu tiesu iestāžu efektivitāti un samazinātu tiesās neizskatīto lietu skaitu, īstenot 2012. gada septembrī izstrādātos tūlītējos pasākumus un gūt sekmes īstermiņa pasākumu īstenošanā. Horvātija ir pabeigusi šo prioritāro darbību. Horvātija ir īstenojusi tūlītējus un īstermiņa pasākumus, ko 2012. gada septembrī izstrādāja Tieslietu ministrija, lai palielinātu tiesu iestāžu darbības efektivitāti un samazinātu neizskatīto lietu skaitu. Kopumā 2012. gada laikā tiesām izdevās izskatīt vairāk lietu, nekā tika iesniegts. Neizskatīto civillietu, komerclietu un izpildu lietu skaits joprojām ir lielāks par vidējo ES rādītāju. Tieslietu ministrija savos centienos ilgtspējīgi uzlabot tiesu sistēmas efektivitāti ir veiksmīgi izveidojusi pilnveidotu instrumentu, kas paredzēts tiesu sistēmas darbības statistiskai analīzei, un gaidāms, ka tas ļaus cilvēkresursus un finanšu resursus plānot tā, lai varētu tikt galā ar darba slodzi un neizskatītajām lietām. Tiklīdz visās tiesās būs ieviesta Integrētā lietu pārvaldības sistēma (ILPS), jaunā statistikas sistēma varēs sākt darboties visā valstī. Labs progress ir panākts, ieviešot ILPS atlikušajās 33 vietējās tiesās, un to paredzēts pabeigt līdz 2013. gada septembrim. Būtiska joprojām ir vienota un vispusīga lietu izskatīšanas statistiskās pārraudzības sistēma. Lai aizpildītu vakantās darbavietas, 2012. gadā pastāvīgā darbā tika pieņemti 110 ierēdņi, savukārt vēl 250 ierēdņi tika pieņemti darbā uz noteiktu laiku. Ievērojama daļa tiesnešu iecelšanu, kas bija paredzēta 2012. gadā, tika atlikta līdz 2013. gadam. 2012. gadā ar Augstākās tiesas lēmumu no pārslogotajām tiesām tika deleģētas 27 013 lietas (2011. gadā 6123 lietas). Lai atbalstītu pārslogotās tiesas, 2012. gadā arvien vairāk tika izmantota pagaidu vai pastāvīga brīvprātīga tiesnešu mobilitāte. 2012. gadā kopumā 48 tiesneši tika pastāvīgi pārcelti darbā (2011. gadā 13 tiesneši), savukārt 22 tiesneši tika pārcelti uz laiku (2011. gadā 6 tiesneši). 2012. gadā kopumā tika veiktas 23 tiesu iestāžu pārbaudes. Gadījumos, kuros bija iesaistīta valsts vai valsts uzņēmumi, arvien vairāk izmantoja alternatīvu strīdu izšķiršanu, un tā būtu jāveicina arī turpmāk. Parlaments 2013. gada februārī pieņēma jaunu Tiesu likumu. Tajā nostiprināta tiesas priekšsēdētāju veiktā pārraudzības funkcija, jo īpaši attiecībā uz efektīvu tiesas darbību, un ar to ieviests mehānisms, lai aizsargātu tiesības uz lietas izskatīšanu saprātīgā termiņā. Turklāt papildus ar jauno Tiesu likumu ieviestajām reformām tiesas priekšsēdētājam būtu jāizstrādā ikgadēji pārvaldības plāni, kuri ir jāpārrauga. Būtu jārosina apmaiņa ar atsevišķās tiesās iedibināto paraugpraksi. 2013. gada februārī pieņemtie grozījumi Valsts Tiesnešu padomes likumā paredz lielāku pārredzamību attiecībā uz tiesnešu pārcelšanu darbā un atvieglos horizontālo mobilitāti. 2013. gada februārī tika pieņemti Civilprocesa likuma grozījumi, ar kuriem ierobežo iespēju no augstākām instancēm vairākkārt nodot lietas zemākām instancēm, ievieš elektronisku uzaicināšanu uz komerctiesām, kā arī paredz stingrākus noteikumus jaunu pierādījumu iesniegšanai. Būtu vēl vairāk jāierobežo apelācijas tiesas iespēja nodot lietu atkārtotai izskatīšanai zemākas instances tiesā, to pieļaujot vienīgi ārkārtas apstākļos. 2012. gada decembrī pieņemtie tiesnešu darbības novērtēšanas pamatkritēriji rada lielāku motivāciju pabeigt izskatīt ļoti vecas lietas, taču tajos būtu labāk jāatspoguļo lietu veidi un sarežģītība, tiesas lielums, specializācijas līmenis un attiecīgās tiesas līmenis. Plānots, ka Administratīvo pārkāpumu likuma un Zemes reģistra likuma grozījumu projekts tiks pieņemts marta beigās/aprīļa sākumā. Gaidāms, ka visi šie likumdošanas pasākumi, ja tos pienācīgi īstenos, palīdzēs palielināt tiesu sistēmas efektivitāti un samazināt patlaban neizskatīto lietu skaitu. Prioritārās darbības Pieņemt izpildes tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu tiesu nolēmumu izpildi un samazinātu izpildu tiesvedībā neizskatīto lietu skaitu. Horvātija ir pabeigusi šo prioritāro darbību. Jaunais Izpildes likums un grozījumi Likumā par naudas prasījumu izpildes nodrošināšanu stājās spēkā 2012. gada 15. oktobrī. Saskaņā ar jauno sistēmu par izpildi ir atbildīgas vietējās tiesas, un tādējādi tās atslogo komerctiesas. Vietējās tiesas ir atbildīgas tikai par nemonetāro prasījumu izpildi, savukārt naudas prasījumu izpilde ir tieši un vienīgi finanšu aģentūras (FINA) kompetencē. Jau konstatēts to izpildu lietu skaita kritums, kuras jāizskata tiesās, un lietu pabeigšanas koeficienta kāpums. Tieslietu ministrija modernizēja ILPS, lai reģistrētu un aprēķinātu piedziņas koeficientu kā vienu no galvenajiem rādītājiem, kas raksturo izpildes sistēmas efektivitāti. Tā arī sākusi strādāt pie turpmākiem reformu pasākumiem, lai palielinātu pret nekustamu īpašumu vērstas izpildes pārredzamību un efektivitāti. 4) Turpināt uzlabot kara noziegumu lietu izskatīšanu valsts tiesās Attiecībā uz kara noziegumu izskatīšanu valsts tiesās ir sākta viena jauna izmeklēšana, sešos gadījumos celta apsūdzība un taisīti astoņi spriedumi, kas nav galīgi. Nesodāmības apkarošanas stratēģijas ietvaros ir izveidots jauns saraksts ar prioritārām valsts un reģionālām lietām. Jāturpina darbs, lai objektīvi risinātu nesodāmības problēmu, īpašu uzmanību veltot izmeklēšanas sākšanai un paātrināšanai. Pēc Starptautiskā kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) 2012. gada novembra sprieduma Gotovina/Markac lietā valsts prokuratūra ICTY pieprasīja visu dokumentāciju lietā pret trim horvātu ģenerāļiem (Gotovina, Markac un Cermak), lai palīdzētu atklāt noziegumus militārās operācijas “Vētra” laikā un pēc tās un sauktu pie atbildības vainīgos. Horvātija šos dokumentus jau ir saņēmusi no ICTY. Vēl nav pieņemts Konstitucionālās tiesas nolēmums par Likuma par bijušās Dienvidslāvijas valsts armijas, bijušās Dienvidslāvijas Sociālistiskās Federatīvās Republikas un Serbijas Republikas tiesu struktūru konkrētu tiesību aktu atzīšanu par spēkā neesošiem. Tomēr turpinājās divpusējā sadarbība ar Serbiju. Horvātija arī turpināja piedalīties reģionālajā sadarbībā saistībā ar kara noziegumu izskatīšanu un ir iesniegusi datus un dokumentus Serbijas Kara noziegumu prokuratūrā un Melnkalnes Augstākajā valsts prokuratūrā. Ir palielināta specializēto tiesu administratīvā spēja. Paredzams, ka, 2013. gada 1. janvārī stājoties spēkā jaunajam Kriminālkodeksam, specializētās tiesas tiks ievērojami atslogotas un varēs vairāk pievērsties smagu noziegumu, tostarp kara noziegumu, iztiesāšanai. Tomēr kā priekšnoteikums proaktīvākai pieejai cīņā pret nesodāmību būs vajadzīga lielāka administratīvā spēja, lai spētu apstrādāt lielāku lietu skaitu. Starp citiem pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt kara noziegumu izskatīšanu, minams, ka Tiesnešu akadēmija 2013. gada programmā ir iekļāvusi apmācību saistībā ar kara noziegumiem. Neatkarīga nodaļa, kura Tieslietu ministrijā nodarbojas ar cietušo un liecinieku atbalsta jautājumiem, un upuru un liecinieku atbalsta departamenti reģionālajās tiesās turpināja atvieglot liecinieku piedalīšanos kara noziegumu lietu izskatīšanā tiesās. Arī turpmāk jāvelta uzmanība liecinieku aizsardzībai. Knin vietējā tiesa 2013. gada 23. janvārī nosprieda, ka Horvātijas valstij jāmaksā kompensācija to serbu upuru bērniem, kuri tika nogalināti Varivode ciematā pēc operācijas “Vētra”, lai gan vainīgie nav zināmi. Tādējādi pirmo reizi ir novērsta ieilgusī problēmsituācija, kas ir svarīga citiem līdzīgiem gadījumiem. Tagad būtu sistemātiski jārisina jautājums par kompensācijām kara noziegumos cietušajiem civiliedzīvotājiem. 5) Turpināt nodrošināt konkrētus panākumus, ko raksturo būtiski rezultāti, pamatojoties uz efektīvu un objektīvu izmeklēšanu, kriminālvajāšanu un tiesu nolēmumiem organizētās noziedzības un korupcijas lietās visos līmeņos, tostarp attiecībā uz augsta līmeņa korupciju, un problemātiskās nozarēs, piemēram, publiskā iepirkuma jomā Korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanas tiesiskā un institucionālā sistēma ir atbilstoša. 2013. gada 1. janvārī stājoties spēkā jaunajam kriminālkodeksam, sodi daudzās jomās ir palielināti, tostarp par korupcijas nodarījumiem. Tiesību aktu izpilde arvien vairāk uzlabojas. Tiesībaizsardzības iestādes joprojām ir proaktīvas, tostarp saistībā ar augstāka līmeņa korupcijas lietām (piemēram, pret bijušajiem mēriem, bijušajiem ministru vietniekiem) un korupciju tiesībaizsardzības iestādēs (pret vairākiem policijas darbiniekiem). Starp norisēm šajā jomā jāmin, ka 2012. gada novembrī ir taisīts pirmās instances tiesas spriedums lietā pret bijušo ministru prezidentu. Kopumā sodi organizētās noziedzības lietās joprojām ir mazi.Tas pats attiecas uz tiesas piespriestajiem sodiem korupcijas lietās;ļoti bieži tiek piespriests nosacīts sods. Korupcijas, smagu noziegumu un organizēto noziegumu lietās ir vajadzīgi iedarbīgi un atturoši sodi, lai nodrošinātu ilgspējīgus rezultātus un neļautu izveidoties nesodāmības gaisotnei. Izņemto un konfiscēto līdzekļu kopējais apjoms joprojām ir neliels. Konsekventāk un stingrāk jāīsteno tiesiskais regulējums par līdzekļu izņemšanu un konfiskāciju. Līdz šim noziedzīgi iegūtu līdzekļu konfiskācija nav piemērota ar nolūku sagraut kriminālu organizāciju finansiālo pamatu. Vēl vairāk jāpastiprina cīņa pret korupciju vietējā līmenī, īpaši problemātiskajā publiskā iepirkuma jomā. Attiecībā uz sistēmu, kas ļauj kontrolēt prokuroru atteikumus ierosināt krimināllietu, pašreiz nav paredzētas neatkarīgas pārbaudes par valsts prokuroru lēmumiem atteikt ierosināt krimināllietu. 6) Turpināt uzlabot rezultātus, stiprinot preventīvos pasākumus cīņā pret korupciju un interešu konfliktiem Horvātija turpināja nostiprināt korupcijas un interešu konfliktu novēršanas tiesisko regulējumu, kas tagad ir efektīvi jāīsteno. Horvātijai jāpastiprina centieni, lai nodrošinātu ilgtspējīgus rezultātus preventīvo pasākumu nostiprināšanā. Turklāt saskaņā ar Konstitucionālās tiesas 2012. gada novembra nolēmumu, ar kuru tika atcelti vairāki Likuma par interešu konfliktu noteikumi attiecībā uz Interešu konflikta novēršanas komisijas pamatuzdevumiem (tostarp pārbaudes un sankcionēšanas pilnvarām), Horvātijai jānodrošina, ka nekavējoties tiek izveidots stingrs un efektīvs mehānisms, kura mērķis ir nepieļaut un atklāt interešu konflikta gadījumus un tajos noteikt sankcijas, un kurš balstītos uz visaptverošām pārbaudēm un preventīvām sankcijām. Lai apsvērtu vajadzīgos likuma grozījumus, ir izveidota darba grupa, kurā piedalās arī Valsts pārvaldes ministrijas un pilsoniskās sabiedrības (GONG, Transparency International) pārstāvji. Prioritārās darbības Izveidot Interešu konflikta komisiju, lai tā sāktu pastāvīgu darbību. Horvātija ir pabeigusi šo prioritāro darbību. Interešu konflikta komisijas locekļus parlaments iecēla 2013. gada 25. janvārī, un tie sāka darbu 2013. gada 11. februārī. Interešu konflikta komisija ir sākusi apstrādāt amatpersonu iesniegtos pieprasījumus sniegt atzinumu par to, vai ir konstatējams interešu konflikts, un jau sagatavojusi vairākus atzinumus. Attiecībā uz lietām, kas ierosinātas, pamatojoties uz ziņām par iespējamu interešu konfliktu, šī komisija ir sākusi procedūras pret 26 ierēdņiem. Interešu konflikta komisijai tagad jānodrošina, lai tiktu izveidots efektīvs mehānisms interešu konflikta atklāšanai, novēršanai un sankciju noteikšanai un nekavējoties tiktu sāktas pārbaudes, un noteiktas sankcijas. Prioritārās darbības Pieņemt jauno Likumu par piekļuvi informācijai, lai stiprinātu tiesisko un administratīvo regulējumu saistībā ar piekļuvi informācijai. Horvātija ir pabeigusi šo prioritāro darbību. 2013. gada februārī tika pieņemts jaunais Likums par piekļuvi informācijai. Ar likumu ievieš t. s. proporcionalitātes un publisko interešu pārbaudi visos gadījumos, kad tiek liegta piekļuve informācijai, un īsteno ES acquis attiecībā uz informācijas turpmāku izmantošanu. Ar to arī tiek ieviesta jauna institucionāla kārtība tiesiskā regulējuma īstenošanas uzraudzībai; līdz šim Datu aizsardzības aģentūra nodarbojās gan ar datu aizsardzības, gan informācijas piekļuves jautājumiem, savukārt ar jauno likumu paredzēts, ka parlaments ieceļ komisāru, kas nodarbojas ar informācijas piekļuves jautājumiem. Ir svarīgi, lai, pildot savus pienākumus, Datu aizsardzības aģentūra un jaunais komisārs, kurš atbild par informācijas piekļuves jautājumiem, nodrošinātu pieņemto lēmumu saskanību. Korupcijas apkarošanas rīcības plāns tiek pārskatīts, lai ieviestu atbilstošus pasākumus un nodrošinātu tā īstenošanas efektīvu pārraudzību, un ņemtu vērā arī korupcijas apkarošanas aspektus. Vēl vairāk būtu jānostiprina Tieslietu ministrijas kā iestādes, kas atbild par korupcijas apkarošanas programmas sagatavošanu, koordinēšanu un īstenošanu, nozīme un spējas. Attiecībā uz citām darbībām šajā jomā – 2013. gada februārī pieņemtie grozījumi Likumā par politisko pasākumu un vēlēšanu kampaņu finansēšanu paredzēti, lai atvieglotu tiesību aktu efektīvu īstenošanu, vienkāršojot regulējumu, racionalizējot finanšu informāciju un pastiprinot kontroli. Gaidāmās vietējās vēlēšanas būs pilnveidoto noteikumu īstenošanas pārbaudījums. Valsts vēlēšanu komisija un Valsts kontroles birojs turpināja piemērot tiesību aktus par politisko partiju un vēlēšanu kampaņu finansēšanu un informēja Valsts prokuratūru par vietējo un reģionālo pašpārvaldes struktūru politiskajām partijām un neatkarīgiem locekļiem, kas nebija iesnieguši finanšu atskaites par 2011. gadu vai nebija tās publicējuši tīmekļa vietnē likumā noteiktajā termiņā. Atbilstoši jaunajiem tiesību aktiem, kuri ir spēkā kopš 2012. gada janvāra, ir palielinājusies publiskā iepirkuma pārredzamība. Informāciju par parakstītajiem un izpildītajiem līgumiem publicē visas publiskās struktūras. Turklāt Horvātijai, izveidojot uzticamu pārvaldības un kontroles sistēmu, jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai nepieļautu pārkāpumus to projektu iepirkumu procedūrās, kuri tiek līdzfinansēti saskaņā ar kohēzijas politiku. Horvātijai jānodrošina stingras sistēmas ieviešana, lai nepieļautu korupciju valsts uzņēmumos, tostarp attiecībā uz dalību uzraudzības padomēs un valdēs. Turklāt jāpilnveido profesionāla civildienesta juridiskais pamats, izveidojot jaunu atalgojuma sistēmu, lai tādējādi nodrošinātu uz nopelniem balstītu paaugstināšanas un atalgojuma mehānismu un saglabātu kvalificētus darbiniekus. Jāizveido mehānisms ziņotāju efektīvai aizsardzībai.. 7) Turpināt stiprināt minoritāšu aizsardzību, tostarp efektīvi īstenojot Nacionālo minoritāšu tiesību konstitucionālo likumu (CARNM) Turpinājās Nacionālo minoritāšu tiesību konstitucionālā likuma (CARNM) īstenošana. Attiecībā uz minoritāšu nodarbināšanu – valsts pārvaldes un tiesu iestādēs (kopumā mazās minoritāšu nodarbinātības kontekstā) 2012. gada novembrī aptuveni 3,4 % valsts pārvaldē nodarbināto bija nacionālo minoritāšu pārstāvji. Valdībai īstenojot proaktīvāku pieeju, tika sasniegts 5 % mērķis, pieņemot darbā 400 jaunus darbiniekus robežpolicijā. 2012. gada novembrī valdība pieņēma valsts stratēģiju par romu integrāciju (2013.–2020. gadam). Atbilstošais rīcības plāna projekts tika iesniegts publiskai apspriešanai, un to plānots pieņemt 2013. gada marta beigās. Vairāk darba jāiegulda, lai panāktu, ka romu bērni iegūst pamatskolas un vidusskolas izglītību. Valdība turpināja veikt pasākumus, lai vairotu nacionālajām minoritātēm piederošo personu izpratni un nodrošinātu, ka tās var izmantot savas tiesības. Ir apsveicami, ka valdība turpina nodrošināt konstitucionālo noteikumu īstenošanu par kirilicas izmantošanu Vukovar pilsētā, kur 38,5 % iedzīvotāju ir serbu izcelsmes horvāti. Horvātija turpināja veikt pasākumus, lai aizsargātu personas, pret kurām joprojām varētu tikt vērsta diskriminācija, naidīgums vai vardarbība. Šajā saistībā vēl vairāk tika nostiprināts tiesiskais regulējums, proti, 2012. gada decembrī pieņēma Kriminālkodeksa grozījumus, lai krimināltiesību jomā saskaņotu Kriminālkodeksu ar acquis par cīņu pret konkrētiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm. Ar jauno Likumu par pārkāpumiem pret sabiedrisko kārtību un mieru tiesiskajā regulējumā tiks iekļauti pārkāpumi pret sabiedrisko kārtību un mieru rasistisku, etnisku, reliģisku vai citu iemeslu dēļ. Likums tiek izskatīts Parlamentā, un plānots, ka to pieņems 2013. gada otrā ceturkšņa beigās. Tika pastiprināta īpaša policijas amatpersonu apmācība par naida izraisītu noziegumu apkarošanu. 8) Turpināt risināt atlikušos jautājumus par bēgļu atgriešanos Horvātija kopā ar pārējām reģiona valstīm turpināja piedalīties Sarajevas deklarācijas procesā. Turpinājās lēmuma īstenošana, ar ko paredz pensijas tiesību apstiprināšanu. Lēni turpinās izmitināšanas programmu īstenošana bēgļiem, kuri atgriežas. Atbilstoši 2011. gada marta plānam apstrādāt aptuveni 2350 atlikušos pieteikumus līdz 2013. gada februārim tika apstrādāti 366 pieteikumi (2012. gada augustā 259 pieteikumi) un 213 ģimenes ievācās jaunā mājoklī (2012. gada augustā 139 ģimenes). Līdz 2013. gada februārim 1497 gadījumos tika atbalstīti iesniegtie pieprasījumi piešķirt mājokli (2012. gada augustā 1305 pieteikumi). Personas, uz kurām attiecas izmitināšanas programma, tikai nelielā apmērā izmantoja jaunās iegādes iespējas ar labvēlīgākiem nosacījumiem. Divpadsmit no atlikušajām 15 nevēlamo ieguldījumu lietām paredzēts atrisināt ar valdības lēmumu, ko paredzēts pieņemt 2013. gada marta beigās; pārējās trīs lietas ir plānots atrisināt ar īpašu valdības lēmumu 2013. gada trešajā ceturksnī. 9) Turpināt uzlabot cilvēktiesību aizsardzību Kopumā cilvēktiesības joprojām tiek ievērotas. Ombudam un specializētajiem tiesībsargiem ir liela nozīme cilvēktiesību aizsardzībā. Pastāvīgi jānodrošina, lai ombuda ieteikumi tiktu ievēroti. 2013. gada 15. februārī tika ievēlēts jauns ombuds. Vēl ir jānostiprina ombuda birojs. Tas nozīmē, ka jāpiešķir pienācīgs finansējums un biroja telpas. Horvātija turpināja sekmīgi īstenot Diskriminācijas aizlieguma likumu un tiesību aktus par naida izraisītiem noziedzīgiem nodarījumiem. Tika izvērsta īpaša policijas amatpersonu apmācība par naida izraisītu noziegumu apkarošanu. Turpināja izmeklēt un saukt pie atbildības vainīgos žurnālistu iebiedēšanas lietās un lietās par vardarbību pret žurnālistiem. Tieslietu ministrija sagatavoja Bezmaksas juridiskās palīdzības likuma grozījumu projektu un par to apspriedās ar ieinteresētajā personām. Ar šiem grozījumiem paredzēts atvieglot juridiskās palīdzības saņemšanu un veicināt NVO kā juridiskās palīdzības sniedzēju nozīmi; grozījumus plānots pieņemt līdz 2013. gada otrā ceturkšņa beigām. Horvātija ir pabeigusi tiesību aktu saskaņošanu diskriminācijas aizlieguma un vienlīdzīgu iespēju jomās. 10) Nodrošināt pilnīgu sadarbību ar Starptautisko Kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) Turpinājās Horvātijas sadarbība ar ICTY. 2.3. Tieslietas, brīvība un drošība Prioritārās darbības Pabeigt izstrādāt un pieņemt migrācijas stratēģiju, skaidri paredzot pasākumus migrantu visneaizsargātāko grupu integrācijai. Horvātija ir pabeigusi šo prioritāro darbību. Migrācijas stratēģiju (“Horvātijas Republikas migrācijas politika (2013.–2015. gadam)”), kurā skaidri definēti pasākumi visneaizsargātāko migrantu grupu integrācijai, parlaments pieņēma 2013. gada februārī. Migrācijas jomā ir gandrīz pabeigta tiesību aktu saskaņošana ar acquis. 2012. gadā tika identificēts 6541 nelikumīgais migrants (2011. gadā šis skaits bija 3461). Nelikumīgo migrantu un patvēruma meklētāju uzņemšanas centri ir maksimāli piepildīti. Lai palielinātu uzņemšanas spēju un uzlabotu situāciju, Iekšlietu ministriju ir pārņēmusi kādreizēju viesnīcu, kur pēc nelieliem remontdarbiem var izmitināt 400 patvēruma meklētāju un kopumā līdz 600 cilvēku. Gaidot, kamēr tiks uzbūvēti divi jauni pastāvīgi ārvalstnieku izmitināšanas centri, ko finansē no Šengenas konvencijas finanšu programmas līdzekļiem, ir atrasti papildu pagaidu risinājumi ziemeļu un dienvidu pierobežas apgabalos. Horvātijai vēl jāuzsāk atsevišķa centra būvniecība nepilngadīgajiem un citām visneaizsargātākajām migrantu grupām esošā nelikumīgo migrantu centra tuvumā; šim nolūkam jau ir nodrošināti IPA līdzekļi. Jaunais atpakaļuzņemšanas nolīgums ar Vāciju stājās spēkā 2012. gada novembrī. Notiek sarunas par atpakaļuzņemšanas nolīgumu ar Kosovu[3]. Sagatavošanas darbs, lai īstenotu acquis patvēruma jomā, gandrīz jau pabeigts. Administratīvās tiesas turpināja darboties kā otrās instances iestādes patvēruma pieteikumu izskatīšanā; patlaban norisinās atlases procedūra, lai pieņemtu darbā papildu tiesnešus. Turpinājās robežpolicijas apmācība, un 2013. gada janvārī tika sākta 66 robežpolicijas darbinieku apmācība ar patvērumu saistītos jautājumos. Tika palielināta patvēruma jautājumu struktūrvienība. No 2012. gada 1. septembra līdz 2013. gada 9. janvārim aizsardzību piešķīra 16 pieteikuma iesniedzējiem. Savukārt 63 pieteikumi minētajā laikposmā tika noraidīti un 300 procedūras tika apturētas. Ņemot vērā to personu skaita pieaugumu, kuras meklē patvērumu Horvātijā (1193 personas 2012. gadā salīdzinājumā ar 807 personām 2011. gadā), līdz 600 papildu izmitināšanas vietām tiks nodrošinātas Iekšlietu ministrijas pārņemtajā viesnīcā (skatīt iepriekš). Šobrīd visā valstī darbojas divi EURODAC centri, un paredzēts, ka tiks izveidoti vēl 30. Pagaidām Horvātijai jānodrošina patvēruma meklētāju reģistrācija, kad tie ierodas valstī, izmantojot esošos skenerus galvenajās robežšķērsošanas vietās. Tiesību aktu saskaņošana attiecībā uz vīzu politiku ir gandrīz pabeigta. Vīzu prasību jomā Horvātija turpināja saskaņot tiesību aktus attiecībā uz to valstu sarakstu, kuru valstspiederīgajiem ir vajadzīga vīza ieceļošanai Horvātijas teritorijā saskaņā ar Regulu 539/2001. No 2012. gada 1. novembra vairs nepiemēro lēmumu par vīzu režīma pagaidu atcelšanu attiecībā uz Azerbaidžānas, Kazahstānas, Krievijas Federācijas un Ukrainas valstspiederīgajiem. Vēl notiek sarunas par jaunu vīzu režīmu ar Turciju; to ieviesīs 2013. gada 1. aprīlī. Kas attiecas uz Krievijas Federāciju, nolīgums par valstspiederīgo savstarpēju ieceļošanu stāsies spēkā 2013. gada marta beigās. Turpinājās konsulāro darbinieku apmācība, lai tos varētu nosūtīt darbā uz jaunajiem konsulātiem, kuri sāks darboties 2013. gada aprīlī. Attiecībā uz ārējām robežām un Šengenas konvenciju tiesību aktu saskaņošana ir gandrīz pabeigta. Lai saskaņotu valsts koncepciju ar ES koncepciju, notiek gatavošanās Integrētā robežu pārvaldības rīcības plāna (IBM AP) pārskatīšanai 2013. gadā. Pabeigts Zadaras Jūras uzraudzības centra izveides pirmais posms, tostarp iekārtu iegāde, un palielināts tā darbinieku skaits. Otrais posms ir uzsākts, un tas tiks pabeigts līdz 2013. gada aprīlim, tādējādi nodrošinot saikni starp dažādu ministriju sistēmām. Horvātija turpināja īstenot vienošanos ar FRONTEX, tostarp piedaloties kopīgās darbībās. Horvātijas kontaktpunktu ar FRONTEX izveidoja Bajakovas robežšķērsošanas vietā. Prioritārās darbības Pabeigt robežšķērsošanas vietu būvniecību Neumas koridorā. Gaidāms, ka šo prioritāro darbību drīz pabeigs. Ievērojami ātrāk notiek robežšķērsošanas vietu būvniecība Neumas koridorā (Klek un Zaton Doli). Tās ir gandrīz pabeigtas, un tām jāsāk pilnībā darboties līdz ar pievienošanās dienu. Nova Sela (Metkovic tuvumā) robežšķērsošanas vieta ir gandrīz pabeigta; tiklīdz tā sāks darboties, tā kļūs arī par vienoto kontaktpunktu ar Bosniju un Hercegovinu. Ir sagatavots jaunais acquis atbilstošais vietējās pierobežas satiksmes nolīgums ar Bosniju un Hercegovinu, un līdz maija beigām paredzēts to parakstīt kopā ar nolīgumiem par robežšķērsošanas vietām. Attiecībā uz sadarbību ar citām reģiona valstīm Horvātija sagatavoja un iesniedza Serbijai un Melnkalnei divus protokolus par kopīgām patruļām un informācijas apmaiņu par robežkontroli. Turpinājās sarunas ar abām valstīm, lai ar acquis saskaņotu divpusējos nolīgumus par vietējo pierobežas satiksmi. Līdz pievienošanās dienai nolīgumi jāsaskaņo ar acquis. Jau notiek kopīga patrulēšana. Prioritārās darbības Izpildīt robežu policijas personālresursu nodrošinājumam izvirzītos mērķrādītājus 2012. gadam. Horvātija ir pabeigusi šo prioritāro darbību. Darbā ir pieņemti 467 robežpolicisti, un tādējādi sasniegts Horvātijas 2012. gada mērķis. 2013. gada janvārī darbā bija pieņemti pavisam 6338 robežpolicisti, no kuriem 4971 policists tika norīkots darbā pie nākamās ārējās robežas. Darbā pieņemšana turpināsies, 2013. gada laikā piedāvājot darbu vēl 100 policistiem, tostarp specializētiem darbiniekiem pie jūras robežas. Turpinājās specializēta policijas darbinieku apmācība, un atjauninātā kopējās mācību pamatprogrammas redakcija tika nosūtīta policijas akadēmijai, lai izstrādātu atbilstošu specializētu robežpolicijas mācību programmu. Jāvelta uzmanība jūras policijas apmācību vajadzībām. No 2013. gada janvāra 76 robežsķērsošanas vietās darbojas Valsts robežu pārvaldības informācijas sistēma, kas paredzēta robežsķērsošanas vietām pie nākamās ārējās robežas. Horvātijai jānodrošina, lai to skaits 2013. gada jūnijā sasniegtu 93. Tika iepirkts papildu tehniskais aprīkojums. Ir sāktas darbības, lai izveidotu EUROSUR centru; telpas šim nolūkam ir atrastas. Tika turpinātas koordinācijas sanāksmes attiecībā uz sadarbību starp aģentūrām par IBM jautājumiem. Saistībā ar cīņu pret korupciju robežu pārvaldībā laikposmā no 2012. gada 1. septembra līdz 2013. gada 31. janvārim kopumā notika 2681 pārbaude bez iepriekšēja brīdinājuma. Horvātija turpināja saskaņošanas procesu ar attiecīgo Šengenas acquis, kā arī tā īstenošanu un izpildi. Ir sagatavots pirmais pārskatītā Šengenas rīcības plāna projekts. Iekšlietu ministrija gatavo indikatīvu programmu attiecībā uz Šengenas konvencijas finanšu programmu. Svarīgi, lai Horvātija būtu pienācīgi sagatavojusies Šengenas konvencijas finanšu programmas un Solidaritātes un migrācijas plūsmu (SOLID) programmas īstenošanai. Ir gandrīz pabeigta Horvātijas sagatavošanās tiesību aktu saskaņošanai attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību civillietās un krimināllietās. Pēc nolīgumiem ar Melnkalni un Kosovu par savstarpējo juridisko palīdzību krimināllietās Horvātija 2012. gada novembrī parakstīja līdzīgu nolīgumu ar Bosniju un Hercegovinu. 2013. gada pirmajā pusē plānots pieņemt jaunu Likumu par starptautiskajām privāttiesībām. Stājās spēkā nolīgums ar Melnkalni par savstarpēju spriedumu izpildi un nolīgums ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par izdošanu. Attiecībā uz institucionālo vidi, lai varētu veikt pienākumus, kas izriet no pievienošanās ES, tika palielināts kontaktpunktu skaits Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklam; turpinājās laba sadarbība ar EUROJUST. Tieslietu ministrijā tika izveidots savstarpējas palīdzības dienests izdošanas lietās un krimināllietās. Vēl jāpieņem Likums par tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās ar ES dalībvalstīm. Prioritārās darbības Lai nodrošinātu policijas darbību reglamentējošā likuma īstenošanu, pabeigt ar to saistīto noteikumu pieņemšanu. Horvātija ir pabeigusi šo prioritāro darbību. Visus 36 saistītos noteikumus pieņēma 2012. gadā, un tie tiek piemēroti no 2013. gada 1. janvāra. Līdz ar to ir izveidots tiesiskais regulējums, kas vajadzīgs, lai pilnībā īstenotu policijas darbību reglamentējošo likumu. Ir gandrīz pabeigta Horvātijas sagatavošanās tiesību aktu saskaņošanai ar acquis policijas sadarbības jomā un cīņā pret organizēto noziedzību. Tagad likumiem atbilstoši ir izveidots Papildinformācijas pieprasījumu par valsts ziņojumiem (SIRENE) birojs; tā vadītāju iecēla 2012. gada decembrī, un patlaban tajā ir nodarbināti 5 policisti. Norit pārējo darbinieku pieņemšana darbā. Pieci Iekšlietu ministrijas IT departamenta darbinieki strādā pie Šengenas informācijas sistēmas. Turpinās cieša sadarbība ar EUROPOL. Turpināja uzlaboties rezultāti cīņā pret organizēto noziedzību; tika ziņots par jaunām lietām, tostarp saistībā ar narkotiku tirdzniecību, kā arī par ES līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu. Sodu līmenis bieži joprojām ir zems un tādējādi nav pietiekami atturošs salīdzinājumā ar noziedzīgā nodarījuma smagumu. Tas īpaši attiecas uz cilvēku tirdzniecības lietām. Turpinājās noziedzīgi iegūto līdzekļu izņemšana, tomēr bieži tika izņemtas mazas summas, kas būtībā nevarēja pārtraukt noziedzīgi iegūto līdzekļu plūsmas. Tādējādi tiesību normas par līdzekļu izņemšanu un konfiskāciju jāīsteno konsekventāk un stigrāk. Ir ievērojami uzlabojusies sadarbība starp aģentūrām, un labus rezultātus ir guvusi finanšu ziņu vākšanas vienība (FIU); laikposmā no 2012. gada jūlija līdz decembrim FIU saņēma informāciju par kopumā 288 aizdomīgiem darījumiem, no kuriem trīs bija saistīti ar terorisma finansēšanu un 285 – ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu. No 288 aizdomīgajiem darījumiem 164 gadījumos tika ierosinātas lietas. Saskaņā ar Kriminālprocesa likumu smagā noziedzīgā nodarījumā cietušajiem ir tiesības saņemt kompensāciju no valsts budžeta. Attiecībā uz cilvēku tirdzniecību jaunajā Kriminālkodeksā, kas stājas spēkā 2013. gada 1. janvārī, ir grozīta cilvēku tirdzniecības definīcija, kas nu ir saskaņota ar starptautiskajiem standartiem, jo tā skaidri nošķir verdzību un cilvēku tirdzniecību. 2012. gada novembrī tika iecelts Valsts cilvēku tirdzniecības apkarošanas komitejas vadītājs, un 2012. gada decembrī notika komitejas pirmā sanāksme. Komitejas uzdevums ir steidzami veikt proaktīvus un konkrētus pasākumus, lai novērstu cilvēku tirdzniecību, veicināt informētību valsts iestādēs par šo noziedzības veidu, tostarp veicot neatkarīgu politikas novērtējumu, un veikt intensīvāku darbu ar sabiedrību vietās, kur pastāv iespēja, ka notiks vardarbība pret cilvēku tirdzniecības upuriem vai potenciāliem upuriem. Jāturpina tiesu iestāžu un tiesībaizsardzības darbinieku apmācība cilvēku tirdzniecības apkarošanā, jo īpaši lai atpazītu cilvēku tirdzniecības upurus galvenajās robežšķērsošanas vietās un lai labāk nošķirtu migrantu tirdzniecību un nelikumīgu ievešanu. Bažas rada mazais atklāto cilvēku tirdzniecības upuru skaits. Horvātijai jāpieliek vairāk pūļu, lai proaktīvi atpazītu cilvēku tirdzniecības upurus, īpaši visneaizsargātākajā iedzīvotāju daļā. Horvātijai būtu jāveic izmeklēšana, tiesvedība un jātiesā cilvēku tirgotāji, kā arī jānodrošina, lai sodi atbilstu noziedzīgo nodarījumu smagumam. Šim nolūkam jāpastiprina administratīvā un tiesībaizsardzības spēja. Tika turpināta apmācība par cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un veicināta sadarbība starp iestādēm cīņai pret šo konkrēto noziedzības veidu. To gadījumu skaits, par kuriem 2012. gadā sniegtas ziņas, joprojām ir neliels. 2.4. Citas acquis nodaļas un ekonomikas jautājumi Horvātija pilda saistības un prasības, kas izvirzītas pievienošanās sarunās, un no pievienošanās dienas varēs īstenot acquis. 2012. gada oktobra vispārējā pārraudzības ziņojumā Komisija bija norādījusi dažas nodaļas, kurās Horvātijai ir jāpieliek vairāk pūļu. Tā bija 11. nodaļa – Lauksaimniecība un lauku attīstība, 12. nodaļa – Pārtikas nekaitīgums, veterinārā un fitosanitārā politika, 13. nodaļa – Zivsaimniecība, 22. nodaļa – Reģionālā politika un strukturālo instrumentu koordinēšana un 27. nodaļa – Vide. Lauksaimniecības un lauku attīstības jomā Horvātija ir pabeigusi 2013. gada tiesiskā regulējuma izstrādi attiecībā uz tiešajiem maksājumiem. Maksājumu aģentūra 2012. gada decembrī tika provizoriski akreditēta attiecībā uz tiešajiem maksājumiem un horizontālajiem jautājumiem. Tagad Horvātijas iestādēm ir jāievēro maksājumu aģentūrai sniegtie ieteikumi. Līdz 2013. gada beigām Horvātijai maksājumu aģentūra jāakreditē attiecībā uz lauku attīstības fondu pārvaldību un jāturpina sagatavot lauku attīstības programmu (2014.–2020. gadam). Pārtikas nekaitīguma, veterinārās un fitosanitārās politikas jomā Horvātija ir paātrinājusi septiņu robežkontroles punktu būvniecību un aprīkošanu. Horvātijai jānodrošina robežkontroles punktu savlaicīga pabeigšana, lai Komisija tos varētu akreditēt un tie varētu darboties pilnīgā saskaņā ar acquis līdz ar Horvātijas pievienošanās dienu. Zivsaimniecības jomā tuvojas nobeigumam tiesību aktu saskaņošana ar acquis un īstenošana tādās jomās kā flotes un resursu pārvaldība, kā arī strukturālie pasākumi un valsts pārvaldības plānu sagatavošana. Tagad Horvātijai ir jāpieliek pūles, lai pabeigtu darbu pārbaudes un kontroles jomā, pabeigtu iztikas zvejas kategorijas pakāpenisku atcelšanu un pabeigtu kuģu satelītnovērošanas sistēmas izstrādi atbilstīgi saskaņotajiem grafikiem. Attiecībā uz reģionālo politiku un strukturālo instrumentu koordinēšanu Horvātija varēja pierādīt, ka izpilda noteikumus par ex ante pārbaužu režīma atcelšanu visiem IPA komponentiem. Horvātijai jāveicina administratīvās spējas izveide attiecīgajās struktūrās, jāpabeidz ieguldījumu stratēģijas izstrāde un jāveicina augstas kvalitātes un izsvērtu projektu mehānisma sagatavošana, jo laika gaitā ievērojami palielināsies līdzfinansēto projektu, iesaistīto nozaru un partneru skaits. Turpmākajām Eiropas struktūrfondu un ieguldījumu fondu vajadzībām jāizveido pilnībā darboties spējīga pārvaldības, pārraudzības un novērtēšanas sistēma. Horvātijai jānodrošina, lai būtu izveidotas visas attiecīgās un nepieciešamās procedūras, kas garantētu Eiropas struktūrfondu un ieguldījumu fondu efektīvu, regulāru un pārredzamu izmantošanu, īpaši attiecībā uz publisko iepirkumu. Ir nostiprināta administratīvā spēja vides un klimata pārmaiņu jomā. Šajā jomā tuvojas nobeigumam tiesību aktu saskaņošana un īstenošana. Īpaša uzmanība jāvelta tam, lai nodrošinātu pienācīgus novērtējumus par ietekmi uz vidi attiecībā uz visiem ieguldījumu projektiem, lai savlaicīgi tiktu izsniegtu atļaujas un modernizētas rūpnieciskā piesārņojuma un riska pārvaldības kontroles (IPPC) iekārtas. Attiecībā uz klimata pārmaiņu jomu pilnībā jātransponē direktīva par oglekļa dioksīda ģeoloģisko uzglabāšanu. Horvātijai jānodrošina ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas īstenošana, jo īpaši pilnīga iekārtu pārraudzība un informācijas sniegšana par tām, un jāsagatavo aviācijas iekļaušana atbilstoši saskaņotajiem termiņiem. Prioritārās darbības Palielināt spēju acquis tulkošanai un rediģēšanai, lai šo uzdevumu izpildītu savlaicīgi pirms pievienošanās. Horvātija ir pabeigusi šo prioritāro darbību. Pateicoties labākai iekšējai organizācijai, papildu personālam un atbalstam, ko sniedz ES iestādes, Horvātija ir ievērojami paātrinājusi acquis tulkošanu un pārskatīšanu. Pārtulkots un pārskatīts vairāk nekā 118 000 lappušu (13. martā). Ja Horvātija saglabās šo tempu turpmākajās nedēļās, tulkošana un pārskatīšana tiks savlaicīgi pabeigta pirms pievienošanās. Daži nozīmīgi sākotnējie pasākumi ir veikti, īstenojot steidzami nepieciešamās ekonomikas strukturālās reformas, lai palielinātu konkurētspēju un izaugsmes iespējas. Horvātijas neoficiālā līdzdalība 2013. gada Eiropas pusgadā ir laba iespēja turpmāk izstrādāt strukturālu reformu programmu un veicināt tās aktīvu īstenošanu. Šajā saistībā Komisija izvērtēs ekonomikas programmu, kuru Horvātija iesniegs aprīlī. Nodokļu jomā Horvātija 2012. gada novembrī ieviesa jaunu samazinātu PVN likmi jahtām (sporta un izpriecu kuģi); tas neatbilst ES acquis, taču šī likme līdz pievienošanās dienai tiks saskaņota ar acquis. Likme var veicināt to, ka Horvātijā pirms pievienošanās brīvā apritē tiks laisti kuģi. Horvātijai nekavējoties būtu jāmaina šī likme. Komisija atbalsta Horvātijas un Serbijas 2013. gada martā parakstīto saprašanās memorandu par savstarpēji pieņemamu risinājumu attiecībā uz Ljubljanska banka ārvalstu valūtas ietaupījumu pārvedumiem Horvātijā. 3. Secinājumi Kopumā Horvātija visās nodaļās izpilda saistības un prasības, kas izvirzītas pievienošanās sarunās. Horvātija ir apliecinājusi spēju savlaicīgi pirms pievienošanās izpildīt visas citas saistības. Ciktāl nepieciešams, ir pieejami vai tiek pabeigti skaidri darbības plāni atlikušā darba paveikšanai nākamajos mēnešos, tostarp korupcijas apkarošanā. Turklāt Horvātija ir pabeigusi desmit prioritārās darbības, kas bija noteiktas Komisijas 2012. gada oktobra visaptverošajā pārraudzības ziņojumā. Tāpēc Komisija ir pārliecināta, ka Horvātija 2013. gada 1. jūlijā būs gatava dalībai ES. Horvātijas gaidāmā pievienošanās ir desmit gadus ilga intensīva procesa rezultāts, kas tika sākts ar tās pievienošanās pieteikumu 2003. gadā. Dalība Eiropas Savienībā ir papildu stimuls turpināt reformas Horvātijā. Pamatojoties uz līdzšinējiem sasniegumiem, paredzams, ka Horvātija turpinās progresu tiesiskuma jomā, jo īpaši cīņā pret korupciju. Dalība ES arī sniedz daudzas būtiskas iespējas Horvātijai un ES. Tagad šīs iespējas jāizmanto, lai Horvātijas dalība ES būtu veiksmīga – par labu Horvātijai, Rietumbalkānu reģionam un ES kopumā. [1] COM(2012) 186 final. [2] COM(2012) 601 final un SWD(2012) 338 final. [3] Šis nosaukums neskar nostāju par Kosovas statusu un atbilst ANO Drošības padomes rezolūcijai Nr. 1244/1999 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.