(7)Dalībvalstu atveseļošanas un noturības plānu īstenošana veidos koordinētus investīciju un reformu centienus visā Savienībā. Koordinēti un vienlaikus īstenojot šīs reformas un investīcijas un īstenojot pārrobežu projektus, šīs reformas un investīcijas savstarpēji pastiprinās cita citu un radīs pozitīvu netiešo ietekmi visā Savienībā. Tāpēc aptuveni vienu trešdaļu no Mehānisma ietekmes uz dalībvalstu izaugsmi un darbvietu veidošanu radīs netiešā ietekme no citām dalībvalstīm.

(2)Padome 2019. gada 9. jūlijā un 2020. gada 20. jūlijā adresēja Vācijai ieteikumus Eiropas pusgada kontekstā. Konkrēti, 2020. gadā Padome ieteica mazināt Covid-19 tūlītējās sekas, efektīvi cīnīties pret pandēmiju un piesaistīt pienācīgus resursus veselības aprūpei. Plašākā nozīmē Vācijai tika ieteikts palielināt publiskās un privātās investīcijas, koncentrējoties uz investīcijām zaļās un digitālās pārkārtošanās vajadzībām, vienlaikus īpašu uzmanību pievēršot tādām jomām kā transports, tīra, efektīva un integrēta energosistēma, digitalizācija, izglītība, mājokļi, kā arī pētniecība un izstrāde. Padome arī ieteica uzlabot sabiedrisko pakalpojumu un MVU digitalizāciju, samazināt regulatīvo un administratīvo slogu un stiprināt konkurenci uzņēmējdarbības pakalpojumu un reglamentēto profesiju jomā. Turklāt Padome aicināja Vāciju novirzīt nodokļus no darbaspēka uz citiem avotiem, samazināt to faktoru ietekmi, kas nestimulē strādāt vairāk stundu, t. sk. augstos nodokļus darbaspēka ienākumiem (sevišķi zemu atalgotiem darba ņēmējiem un otrajiem pelnītājiem), pasargāt valsts pensiju sistēmas ilgtermiņa ilgtspēju, atbalstīt lielāku algu pieaugumu un uzlabot nelabvēlīgā situācijā esošu grupu izglītības rezultātus un prasmju līmeni. Atveseļošanas un noturības plāna iesniegšanas laikā novērtējusi sekmes šo konkrētai valstij adresēto ieteikumu īstenošanā, Komisija secina, ka ieteikums par visu nepieciešamo pasākumu veikšanu, lai efektīvi vērstos pret pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu turpmāko atveseļošanu, ir pilnībā īstenots.

(1)Covid-19 uzliesmojums ir iedragājis Vācijas ekonomiku un saasinājis problēmas, kas pastāvēja pirms pandēmijas. Vācijas iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju (IKP uz vienu iedzīvotāju) 2019. gadā bija 133 % no ES vidējās vērtības. Saskaņā ar Komisijas 2021. gada pavasara prognozi Vācijas reālais IKP 2020. gadā samazinājās par 4,9 % un paredzams, ka 2020.–2021. gadā tas kopumā būs samazinājies par 1,7 %. Lai gan ekonomika atveseļojas salīdzinoši strauji, pastāv ilgākas iedarbības faktori, kas ietekmē ekonomikas rādītājus vidējā termiņā, sevišķi, piemēram, uzkrājumu un ieguldījumu nelīdzsvarotība, jo privātās un publiskās investīcijas atpaliek no investīciju vajadzībām, kā arī neaktīvu vai mazāk pārstāvētu grupu potenciāla nepietiekama izmantošana darba tirgū.

(22)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta e) apakšpunktā un V pielikuma 2.5. punktā, atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi, kas lielā mērā (A reitings) sekmē zaļo pārkārtošanos, tostarp bioloģisko daudzveidību, vai palīdz risināt no minētās pārkārtošanās izrietošās problēmas, Klimata mērķu sasniegšanai paredzētie pasākumi veido summu, kas ir vismaz 42 % no plāna kopējā piešķīruma, kas aprēķināts saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 VI pielikumā izklāstīto metodiku. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 17. pantu atveseļošanas un noturības plāns atbilst nacionālajā enerģētikas un klimata plānā 2030. gadam iekļautajai informācijai.

(20)Atveseļošanas un noturības plānā ir risināta sociālā neaizsargātība un veicināta sociālā kohēzija, paredzot virkni pasākumu, kas palīdz īstenot arī Eiropas sociālo tiesību pīlāra principus. Paredzams, ka no plānā iekļautajiem pasākumiem, piemēram, vietu skaita palielināšanas bērnu aprūpes iestādēs par 90 000 vietām, kas ir savlaicīgi, ņemot vērā pieejamo vietu trūkumu, gūs labumu ģimenes ar bērniem. Papildu mācīšanas atbalstu skolēniem, kuri pandēmijas dēļ ir atpalikuši mācību procesā, ir paredzēts sniegt ceturtajai daļai no visiem skolēniem. Lai atbalstītu māceklības sistēmu, ko negatīvi ietekmēja pandēmija, plānā ir iekļauti finansiāli stimuli uzņēmumiem, kas ļauj paturēt un pieņemt darbā mācekļus, tādējādi palīdzot īstenot Garantiju jauniešiem. Ar pasākumu “2021. gada sociālā garantija” plāns palīdz novērst ar algu nesaistīto darbaspēka izmaksu pieaugumu, kuras Vācijā ir augstas, nosakot sociālā nodrošinājuma iemaksu maksimumu 40 % apmērā. Plānā arī pausta apņemšanās izveidot digitālu pensiju portālu, kam būtu jāpalīdz iedzīvotājiem pensiju plānošanā, sniedzot pārskatu par viņu individuālajiem nosacījumiem. Plānā ir iekļauti arī pasākumi veselības aprūpes sistēmas darbības uzlabošanai, kuri, paredzams, sniegs labumu visai sabiedrībai.

(11)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktā un V pielikuma 2.2. punktā, gaidāms, ka atveseļošanas un noturības plāns palīdzēs efektīvi risināt visas problēmas, kuras ir konstatētas attiecīgajos Vācijai adresētajos ieteikumos, vai ievērojamu to daļu (A reitings), ieskaitot to fiskālos aspektus, un ieteikumos, kas sniegti saskaņā ar Regulas (ES) 1176/2011 6. pantu, vai problēmas, kuras ir konstatētas citos atbilstīgos dokumentos, ko Komisija ir oficiāli pieņēmusi Eiropas pusgada kontekstā.

(10)Atveseļošanas un noturības plāns ir pienācīgi līdzsvarots, jo sniedz ieguldījumu visos sešos pīlāros, kas minēti Regulas (ES) 2021/241 3. pantā. Tas lielā mērā koncentrējas uz zaļo pārkārtošanos, un ar klimata aizsardzību saistītie pasākumi, t. sk. svarīgi pasākumi mobilitātes un mājokļu jomā, veido vismaz 42 % no piešķīruma. Plāna digitālie mērķi ir vēl vērienīgāki, tie sasniedz vismaz 52 % no piešķīruma un aptver rūpniecību, izglītību, sociālo politiku, veselības aprūpi un valsts pārvaldi. Investīcijas un reformas novērš administratīvos šķēršļus, lai veicinātu investīcijas un sekmētu gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, vienlaikus dodot labumu arī MVU. Sociālā kohēzija tiek veicināta ar dažādiem pasākumiem, kas modernizē valsts pārvaldi un atbalsta nelabvēlīgā situācijā esošas grupas, ierobežo sociālā nodrošinājuma iemaksas un stiprina izglītību un prasmes, sevišķi atbalstot izglītības digitalizāciju. Plāns ir īpaši vērsts uz investīciju veicināšanu un investīciju trūkuma novēršanu, un paredzams, ka tas palīdzēs vietējām pašvaldībām risināt infrastruktūras problēmas un tādējādi veicinās teritoriālo kohēziju. Valsts pārvaldes reformas un investīcijas veselības aprūpes sistēmas stiprināšanai, tāpat kā pasākumi sabiedrisko pakalpojumu digitalizācijai un modernizācijai un investīciju šķēršļu mazināšanai, veicina noturības palielināšanos. Dažādi ar prasmēm saistīti pasākumi nāk par labu nākamajai paaudzei.

(31)Plāns sastāv no pasākumu kopuma, kas vērsti uz bezoglekļa enerģijas izmantošanu, īpašu uzmanību pievēršot atjaunīgajam ūdeņradim, mazemisiju mobilitātei un mājokļiem; valdības, izglītības, veselības aprūpes un uzņēmumu digitalizāciju; kā arī uz to, lai neaizsargātiem jauniešiem būtu plašākas iespējas apgūt prasmes. Šo jautājumu risināšanai būtu jānodrošina ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme. Turklāt paredzams, ka šiem pasākumiem būs ilgstoša labvēlīga ietekme uz cilvēkkapitālu un resursu efektivitāti. Plāna ilgstošu ietekmi var palielināt arī ar sinerģiju starp plānu un citām programmām, t. sk. kohēzijas politikas fondiem, jo īpaši, paliekošā veidā risinot teritoriālās problēmas un veicinot līdzsvarotu attīstību.

(26)Ar ievērojamu daļu no kopējā piešķīruma un digitālo aspektu pamanāmību lielākajā daļā komponentu Vācijas atveseļošanas un noturības plānā ir likts liels uzsvars uz digitālo pārkārtošanos un no tās izrietošajām problēmām visās nozarēs.

(25)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta f) apakšpunktā un V pielikuma 2.6. punktā, atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi, kas lielā mērā (A reitings) sekmē digitālo pārkārtošanos vai palīdz risināt no minētās pārkārtošanās izrietošās problēmas. Digitālo mērķu sasniegšanai paredzētie pasākumi veido summu, kura ir vismaz 52 % no plāna kopējā piešķīruma, kas aprēķināts saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 VII pielikumā izklāstīto metodiku.

(24)Šie pasākumi tieši veicina zaļo pārkārtošanos, īpaši klimata pārmaiņu mazināšanu. Turklāt tie netieši veicina citu zaļās pārkārtošanās mērķu sasniegšanu, jo īpaši veicinot apritīgumu un samazinot gaisu piesārņojošo vielu emisijas, un ir saskaņoti ar Vācijas nacionālo enerģētikas un klimata plānu 2021.–2030. gadam un Vācijas klimata rīcības plānu 2050. gadam. Plānā nav pasākumu, kuru mērķis būtu bioloģiskās daudzveidības sekmēšana, taču, veicinot klimata pārmaiņu mazināšanu, šie pasākumi var arī sekmēt bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, jo klimata pārmaiņas ir viens no lielākajiem draudiem bioloģiskajai daudzveidībai. Vācija ir veikusi sistemātisku novērtējumu saskaņā ar principu “nenodari būtisku kaitējumu” un norāda, ka neviens no ierosinātajiem pasākumiem nekaitē bioloģiskajai daudzveidībai.

(39)Tiek uzskatīts, ka, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānisma līdzekļus, valsts normatīvie akti efektīvi novērš, atklāj un labo pārkāpumus, piemēram, krāpšanu, korupciju vai interešu konfliktus. Tas attiecas arī uz dubulta finansējuma nepieļaušanu no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citām Savienības programmām. Tiesiskais regulējums un īstenojošās publiskās iestādes ir pienācīgi aprakstītas, un struktūrvienībām, kas ir atbildīgas par kontroli, ir juridiskas pilnvaras un administratīvā spēja pildīt savas lomas un uzdevumus. Vācija ir norādījusi, ka valsts atveseļošanas un noturības plāna īstenošanai nepieciešamo datu pienācīgai vākšanai, glabāšanai un ziņošanai tiks izveidota integrēta IT sistēma. Vācija ir sākusi savas IT sistēmas revīzijas procedūru, ko Revīzijas palāta (Bundesrechnungshof) veiks, lai apzinātu iespējamos trūkumus un nekavējoties reaģētu uz revīzijas ziņojumā sniegtajiem ieteikumiem, kā arī lai nodrošinātu visu datu pilnīgu reģistrēšanu, kā minēts Regulas (ES) 2021/241 22. panta 2. punkta d) apakšpunktā, t. sk. izmantojot pārejas sistēmu. Vācija apņēmās nodrošināt piekļuvi šiem datiem.

Plāna saskanīgums

(40)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta k) apakšpunktā un V pielikuma 2.11. punktā, plānā lielā mērā (A reitings) ir iekļauti saskanīgi reformu un publisko investīciju projektu īstenošanas pasākumi.

(41)Vācijas atveseļošanas un noturības plānam ir saskaņots vēstījums ar skaidru stratēģisko uzsvaru uz zaļo un digitālo pārkārtošanos. Katra komponenta reformas un investīcijas ir vērstas uz saskaņotu mērķu sasniegšanu, un to gaidāmie rezultāti pastiprina cits citu. Plānotās darbības ir saskaņotas un papildinošas arī starp komponentiem; strukturālās reformas papildina plānotās investīcijas, lai pastiprinātu to ietekmi. Arī starp dažādu komponentu pasākumiem pastāv konsekvence un būtiska papildināmība. Lai veicinātu lielāku saskaņotību starp instrumentiem, sevišķi ar Eiropas kohēzijas politikas fondiem, tiek veicināts līdzsvarots teritoriālais resursu sadalījums.

Līdztiesība

(42)Plānā tiek risināti dzimumu līdztiesības jautājumi un vienlīdzīgas iespējas visiem, aptverot vairākus komponentus. Īpaši būtiski pasākumi ir kvalitatīvas agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pieejamības uzlabošana, kas gan veicina dzimumu līdztiesību, gan mazina sociālekonomisko neaizsargātību. Paredzams, ka atbalsts māceklībai un palīdzība studentiem ar mācīšanās grūtībām, kas saistītas ar Covid-19, proporcionāli lielākā mērā nāks par labu jauniešiem no neaizsargātām ģimenēm, t. sk. migrantu izcelsmes jauniešiem.

Drošības pašnovērtējums

(43)Drošības pašnovērtējums nav sniegts, jo Vācija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 4. punkta g) apakšpunktu to nav uzskatījusi par nepieciešamu.

Pārrobežu un vairākvalstu projekti

(44)Vācijas atveseļošanas un noturības plāna būtiska iezīme ir trīs svarīgu projektu visas Eiropas interesēs (IPCEI) iekļaušana no tādām jomām kā ūdeņradis (1 500 000 000 EUR), mikroelektronika (1 500 000 000 EUR) un nākamās paaudzes mākoņdatošanas un perifērdatošanas tehnoloģijas (750 000 000 EUR). Šie vairākvalstu projekti ir ierosināti kopīgi ar citām valstīm.

Apspriešanās process

(45)Pamatojoties uz Vācijas iesniegto apspriešanās procesa kopsavilkumu, plāna sagatavošanas posmā notika apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, un to viedokļi ir pienācīgi ņemti vērā. Federālās zemes savas atbildības ietvaros ir tikušas iesaistītas plāna izstrādē, sākot ar agrīnu tā posmu un vairākās kārtās. Plānā ir atspoguļota to nostāja, sevišķi attiecībā uz pārvaldības struktūru īstenošanas posmā. Federālais parlaments ir ticis regulāri informēts par plāna saturu. Sociālo partneru un vides organizāciju viedokļi ir īpaši atspoguļoti plāna pasākumu atlasē. Pēc apspriešanās daļa no sākotnēji plānotajām reformām un investīcijām ir pielāgota vai svītrota no plāna. Ir notikusi apspriešanās arī ar sociālās jomas ieinteresētajām personām, rūpniecības un uzņēmumu pārstāvjiem, pilsonisko sabiedrību un Valsts produktivitātes padomi. Attiecībā uz plāna pārrobežu projektiem Vācija cieši sadarbojās ar citām dalībvalstīm, kas tajos piedalās.

(46)Paredzams, ka arī plāna īstenošanas posmā notiks koordinācijas process ar federālajām zemēm, t. sk. ar pašvaldībām. Pēc federālo zemju pieprasījuma pārvaldības struktūra paredz regulāras koordinācijas sanāksmes starp federālajām zemēm un federālajām nozaru ministrijām, kas atbild par reformām un investīcijām, kuras tieši ietekmē federālo zemju atbildību federālā kontekstā. Federālās zemes tiks arī cieši un savlaicīgi iesaistītas ziņošanā par īstenošanas gaitu. Lai nodrošinātu attiecīgo dalībnieku atbildību, ir būtiski iesaistīt visas attiecīgās vietējās iestādes un ieinteresētās personas, t. sk. sociālos partnerus, visā plānā iekļauto investīciju un reformu īstenošanas gaitā.

Pozitīvs novērtējums

(47)Pēc tam, kad Komisija ir pozitīvi novērtējusi Vācijas atveseļošanas un noturības plānu un konstatējusi, ka plāns apmierinoši atbilst Regulā (ES) 2021/241 noteiktajiem novērtēšanas kritērijiem, saskaņā ar minētās regulas 20. panta 2. punktu un V pielikumu šajā lēmumā būtu jāizklāsta plāna īstenošanai nepieciešamās reformas un investīciju projekti, attiecīgie atskaites punkti, mērķrādītāji un rādītāji, kā arī summa, kas no Savienības darīta pieejama plāna īstenošanai neatmaksājama finansiālā atbalsta veidā.

Finanšu iemaksa

(48)Vācijas atveseļošanas un noturības plāna aplēstās kopējās izmaksas ir 26 518 833 613 EUR, kas pārsniedz maksimālo finanšu iemaksu. Tā kā atveseļošanas un noturības plāns apmierinoši atbilst Regulā (ES) 2021/241 noteiktajiem novērtējuma kritērijiem un atveseļošanas un noturības plānā aplēsto kopējo izmaksu summa ir lielāka par Vācijai pieejamo maksimālo finanšu iemaksu, tad saskaņā ar minētās regulas 11. pantu Vācijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošanai piešķiramajai finanšu iemaksai vajadzētu būt vienādai ar kopējo Vācijai pieejamo finanšu iemaksas summu.

(49)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktā, Vācijai aprēķinātā maksimālā finanšu iemaksa līdz 2022. gada 30. jūnijam tiks atjaunināta. Tādējādi saskaņā ar minētās regulas 23. panta 1. punktu Vācijai paredzētā summa būtu jādara pieejama tagad ar nolūku noslēgt juridiskās saistības līdz 2022. gada 31. decembrim. Padomei pēc Komisijas priekšlikuma būtu jāgroza šis lēmums, bez liekas kavēšanās iekļaujot tajā atjaunināto maksimālo finanšu iemaksu, ja pēc maksimālās finanšu iemaksas atjaunināšanas rodas šāda vajadzība.

(50)Sniedzamo atbalstu finansē no līdzekļiem, ko Komisija aizņemas Savienības vārdā, pamatojoties uz Padomes Lēmuma (ES, Euratom) 2020/2053 5. pantu. Šis atbalsts būtu izmaksājams vairākos maksājumos, tiklīdz Vācija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas noteikti attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu.

(51)Vācija ir pieprasījusi priekšfinansējumu 2 250 000 000 EUR apmērā. Šī summa būtu jāpadara pieejama Vācijai ar nosacījumu, ka ir stājies spēkā Regulas (ES) 2021/241 23. panta 1. punktā paredzētais finansēšanas nolīgums, un saskaņā ar tā noteikumiem.