KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Gada ziņojums par 2011. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko tā iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei (Finanšu regulas 86. panta 4. punkts) /* COM/2012/0563 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Gada ziņojums par 2011. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko tā iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei (Finanšu regulas 86. panta 4. punkts) SATURS 1........... Ievads............................................................................................................................ 4 2........... IRD uzdevums................................................................................................................ 4 3........... IRD saskaņotā revīzijas plāna īstenošana......................................................................... 5 3.1........ Revīzijas statistika........................................................................................................... 5 3.2........ Galvenie atzinumi un ieteikumi, to ietekme un turpmāka rīcība pārvaldībā.......................... 6 3.2.1..... Pārvaldība...................................................................................................................... 6 3.2.2..... Lietderīguma revīzijas...................................................................................................... 8 3.2.3..... Kontroles stratēģijas....................................................................................................... 9 3.2.4..... Globālās navigācijas satelītu sistēmu (GNSS) programmas............................................. 10 3.2.5..... Finanšu pārvaldības procedūras.................................................................................... 10 3.2.6..... Informācijas tehnoloģijas............................................................................................... 11 4........... Konsultācijas ar Komisijas finanšu pārkāpumu komisiju................................................. 11 5........... Secinājumi.................................................................................................................... 12 5.1........ Lietderīguma revīzijas.................................................................................................... 12 5.2........ Komisijas struktūrvienību kontroles stratēģijas............................................................... 12 5.3........ Komisijas īstenotā lielu rūpniecisku programmu pārvaldība............................................. 13 5.4........ Komisijas veiktās finanšu pārvaldības procedūras.......................................................... 13 5.5........ Komisijas īstenotā IT pārvaldība................................................................................... 13 1. Ievads Saskaņā ar Finanšu regulas 86. panta 4. punktu Komisija ar šo ziņojumu informē budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta (IRD) veikto darbu. Šā ziņojuma pamatā ir IRD ziņojums, kurš sagatavots atbilstoši Finanšu regulas 86. panta 3. punktam un kurā ir iekļauti galvenie revīzijas konstatējumi, būtiski riska faktori un kontroles un korporatīvās pārvaldības jautājumi. Tas balstīts uz IRD 2011. gadā paveikto revīziju un konsultēšanas darbu[1] Komisijas ģenerāldirektorātos un izpildaģentūrās. Ziņojumā nav iekļauti decentralizētās Eiropas aģentūrās, Eiropas Ārējās darbības dienestā vai citās IRD revidētās aģentūrās un struktūrās veikto revīziju darba rezultāti, par ko sagatavoti atsevišķi gada ziņojumi. Komisijas atbildes uz dažiem iekšējā revidenta konstatējumiem un secinājumiem jau ir iekļautas kopsavilkuma ziņojumā[2], kurā Komisija pauž nostāju par transversāliem jautājumiem, ko izvirzījis IRD, Eiropas Revīzijas palāta (ERP) un budžeta izpildes apstiprinātājiestāde, un par problēmām, kuras konstatējusi Revīzijas progresa komiteja (RPK). 2011. gadā IRD apritēja desmitā gadskārta. Ikgadējā konferencē tika sniegts atskats uz Komisijas sasniegumiem administratīvajā reformā, kuras noteicošais komponents bija IRD un nodaļu iekšējās revīzijas struktūru izveide. Viens no secinājumiem ir šāds – Komisijas iekšējās revīzijas veicēji[3] veido ne tikai vienu no lielākajām, bet arī vienu no visvairāk pieredzējušām iekšējās revīzijas iestādēm. Saskaņā ar IRD veiktās ieinteresēto personu aptaujas rezultātiem 87 % respondentu ir pārliecināti, ka IRD nodrošina un sniedz skaidru redzējumu pārvaldības un iekšējās kontroles jomā; 87 % arī uzskata, ka IRD sniegtie ieteikumi veicina labāku riska kontroli Komisijā un izpildaģentūrās. 2. IRD uzdevums IRD veic revīzijas attiecībā uz pārvaldības un kontroles sistēmām Komisijā un ES aģentūrās un sniedz neatkarīgu un objektīvu izvērtējumu par to atbilstību un efektivitāti. Pēc vadības pieprasījuma tas var arī sniegt konsultācijas. IRD darbojas par revīziju atbildīgā Komisijas locekļa vadībā un ir atbildīgs RPK. IRD neatkarība noteikta tā nolikumā, ko pieņēmusi Komisija. Nolikumā paredzēts, ka IRD pilda savus pienākumus saskaņā ar Finanšu regulu un Iekšējo revidentu institūta (IRI) starptautiskajiem iekšējās revīzijas profesionālās prakses standartiem un ētikas kodeksu. Vispārējs atzinums par Komisijas finanšu pārvaldību Kā noteikts IRD nolikumā, IRD 2011. gadā sagatavoja vispārēju atzinumu par situāciju finanšu pārvaldības jomā Komisijā iepriekšējā gadā. Tā bija pozitīva ticamības deklarācija. Atzinums ir balstīts uz IRD un IRS veikto darbu pēdējo trīs gadu laikā un nodrošina Komisijai (Kolēģijai) ticamību, ka ģenerāldirektoru ticamības deklarācijas kopumā ir pamatotas un nepastāv ievērojami trūkumi, izņemot tos, kas norādīti IRD ziņojumā, kurš sagatavots saskaņā ar Finanšu regulas 86. panta 3. punktu. IRD līdzdalība vēl pozitīvākas ticamības deklarācijas panākšanā Ticamības deklarācija ir Eiropas Revīzijas palātas (ERP) atzinums par ES pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Kaut gan pārskati pēdējos gados tika atzīti par ticamiem, ERP sniedza negatīvu atzinumu par dažām darbības jomām. Vairums kļūdu rodas ārpus Komisijas, jo īpaši struktūrfondos, uz kuriem attiecas dalīta pārvaldība, lauku attīstībā (dalīta pārvaldība), pētniecībā (tieša pārvaldība) un ārējā atbalstā (decentralizēta pārvaldība). Liela daļa no kohēzijas jomā konstatētajām kļūdām saistītas ar nopietniem ES un valstu iepirkuma noteikumu pārkāpumiem. Tādēļ IRD revīzijas plānā kā prioritāras tika noteiktas revīzijas, lai nodrošinātu, ka katrā ievērojamu izdevumu jomā, tostarp par struktūrfondiem atbildīgajos ģenerāldirektorātos, tiktu piemērota saskaņota kontroles stratēģija, jo šādu kontroles stratēģiju mērķis ir novērst kļūdu risku pakārtotajos darījumos. 3. IRD saskaņotā revīzijas plāna īstenošana 3.1. Revīzijas statistika IRD 2011. gadā īstenoja 88 % no tā prioritārajiem darba uzdevumiem („C1” darba uzdevumi bija jāpaveic gada laikā). Ir gūti labi panākumi, veicot arī citus darba uzdevumus, t.i., ir paveikti 69 % no tiem revīzijas darba uzdevumiem, kas nebija noteikti kā prioritārie („C2” darba uzdevumus plānošanas apsvērumu dēļ var paveikt nākamajā gadā). Tika pabeigti 29 „C1” un 36 „C2” kategorijas darba uzdevumi (tostarp revīzijas, izpildes kontroles un konsultācijas), un par to ir sastādīti 77 šādi ziņojumi: Veids || || Kopā 2011. gadā || Kopā 2010. gadā || Kopā 2009. gadā REVĪZIJA || Darba uzdevumu skaits || 20 || 24 || 26 Ziņojumu skaits || 23 || 28 || 31 IEPRIEKŠĒJA IZSKATĪŠANA || Darba uzdevumu skaits || 3 || 0 || 0 Ziņojumu skaits || 3 || 0 || 0 KONSULTĀCIJAS || Darba uzdevumu skaits || 1 || 6 || 5 Ziņojumu skaits[4] || 1 || 6 || 5 IZPILDES KONTROLE || Darba uzdevumu skaits || 41 || 44 || 31 Ziņojumu skaits || 50 || 50 || 34 Darba uzdevumu kopējais skaits || 65 || 74 || 62 Ziņojumu kopējais skaits || || 77 || 84 || 70 IRD sniegto ieteikumu skaits: || Akceptēšanas statuss || Akceptēts || Nav akceptēts Prioritāte || Skaits || Skaits || % || Skaits || % Izšķirošs || 0 || 0 || 100 % || 0 || 0 % Ļoti svarīgs || 57 || 56 || 98 % || 1 || 2 % Svarīgs || 102 || 101 || 99 % || 1 || 1 % Vēlams || 1 || 1 || 100 % || 0 || 0 % Kopā || 160 || 158 || 99 % || 2 || 1 % Pilnīgs revīzijas ziņojumu saraksts ir atrodams pievienotajā Komisijas darba dokumentā kopā ar kopsavilkumiem, katra ziņojuma ieteikumu pieņemšanas rādītājiem, īstenošanas statusu attiecībā uz ieteikumiem, kas sniegti 2007.–2011. gadā, un nobeiguma secinājumu kopsavilkumiem par izpildes kontroles darba uzdevumiem. Dienesti, kuros tika veiktas revīzijas, attiecībā uz visiem pieņemtajiem ieteikumiem ir sagatavojuši rīcības plāna projektus, kas tika iesniegti un saskaņoti ar IRD. Revidētie dienesti ziņoja, ka 80 % no visiem ieteikumiem, kas pieņemti 2007.–2011. gadā, ir īstenoti līdz 2012. gada sākumam. Tikai 25[5] ieteikumi tika īstenoti sešus mēnešus pēc termiņa beigām. Kopējais to ieteikumu skaits, ko 2007.–2011. gadā akceptēja revidētie dienesti un kam IRD ir veicis izpildes kontroles revīzijas līdz 2011. gada beigām, ir 1097. IRD atzina, ka ieteikumi ir īstenoti, un slēdza 98 % ieteikumu, attiecībā uz kuriem šajā laikposmā tika veikta izpildes kontrole. IRD izpildes kontrolēs konstatēja, ka ieteikumi ir pienācīgi īstenoti. RPK tika informēta par jebkādiem izšķirošiem vai ļoti svarīgiem ieteikumiem, kas bija ievērojami iekavēti. 3.2. Galvenie atzinumi un ieteikumi, to ietekme un turpmāka rīcība pārvaldībā Turpmāk minētais revīzijas darba uzdevumu mērķu un darbības jomu kopsavilkums, kā arī sniegto un pieņemto ieteikumu skaits atrodams pievienotajā Komisijas darba dokumentā. 3.2.1. Pārvaldība IRD 2011. gadā veica virkni revīziju un izpildes kontroles darbību pārvaldības jomā Eiropas Komisijā (turpmāk „EK”). · Krāpšanas novēršana IRD turpina pildīt apņemšanos atklāt un novērst krāpšanu un 2011. gadā veica revīziju Lauksaimniecības ģenerāldirektorātā (AGRI). Krāpšanas atklāšana un novēršana bija arī daļa no divu citu revīziju darbības jomas[6] saistībā ar kontroles stratēģijām Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ģenerāldirektorātā (INFSO) un Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorātā (RTD). Turklāt 2011. gadā tika veikta izpildes kontroles revīzija attiecībā uz krāpšanas novēršanas informācijas sistēmām Eiropas Birojā krāpšanas apkarošanai (OLAF). Revīzijā AGRI ģenerāldirektorātā galvenā uzmanība tika pievērsta pārvaldības atbilstībai un piemērošanas efektivitātei, riska pārvaldībai un iekšējās kontroles procesiem krāpšanas gadījumu novēršanai, atklāšanai un izpildes kontrolei. IRD ieteica skaidri noteikt pienākumus un atbildību attiecībā uz krāpšanas novēršanu, veicināt krāpšanas risku apzināšanos apdraudētajās jomās, izstrādāt krāpšanas novēršanas stratēģiju, stiprināt krāpšanas novēršanas pasākumu kontroli dalībvalstu līmenī dalītajā pārvaldībā, uzlabot izpildes kontroli un ziņošanu par konstatētajiem krāpšanas gadījumiem un veicināt labāku sadarbību ar OLAF. Saskaņā ar rīcības plānu AGRI ģenerāldirektorāts 2012. gadā uz pilnu slodzi iecels krāpšanas novēršanas korespondentu, apstiprinās savu krāpšanas novēršanas stratēģiju atbilstoši Komisijas krāpšanas apkarošanas stratēģijai un izveidos noteikumus sadarbībai ar OLAF. Attiecībā uz INFSO un RTD IRD ir konstatējis, ka INFSO ģenerāldirektorāts jo īpaši ir izstrādājis ievērojamas iniciatīvas krāpšanas novēršanai un ka tās būtu jāattīsta, lai palīdzētu izstrādāt kopējo krāpšanas novēršanas stratēģiju pētniecības nozarei kopumā. Attiecībā uz RTD ģenerāldirektorātu IRD ir konstatējis, ka noteiktās jomās vēl ir jāveic pasākumi, tostarp, informētības uzlabošanā, „brīdinājuma signālu” noteikšanā, nodrošināšanā, ka kontroles sistēmās ir iekļautas krāpšanas novēršanas pārbaudes, sadarbībā ar citiem ģenerāldirektorātiem attiecībā uz īpašiem riskiem, piemēram, plaģiātisms un finansējuma dublēšana, pareizas datu vākšanas nodrošināšanā un uzlabotu datu meklēšanas rīku izmantošanā. RTD krāpšanas novēršanas stratēģija ir pārskatīta, lai nodrošinātu pareizu vispārēju elementu piemērošanu; ir organizēti apmācību kursi attiecībā uz informētību par krāpšanu; risku novērtējumā ir iekļauts arī krāpšanas riska izvērtējums (jo īpaši finansējuma dublēšana) un tiks apsvērta arī INFSO izstrādātā IT rīka izmantošana plaģiātisma gadījumu atklāšanai pēc tam, kad būs pabeigtas praktiskās pārbaudes. · Darbības nepārtrauktības pārvaldība IRD 2011. gadā veica padziļinātu izpildes kontroles revīziju par tā 2009. gada revīziju attiecībā uz darbības nepārtrauktības pārvaldību Ģenerālsekretariātā (attiecībā uz tā koordinēšanas funkciju) un operatīvajos ģenerāldirektorātos JLS[7], TAXUD un HR. Pēc 2009. gadā veiktās revīzijas nebija iespējams sniegt atzinumu. Šīs izpildes kontroles laikā IRD ne tikai novērtēja panākumus, ko guva katrs revidētais dienests, īstenojot to attiecīgos rīcības plānus, bet arī no jauna izvērtēja kontroles piemērotību kopumā. Tā rezultātā tika sniegts revīzijas atzinums ar piezīmēm, kas sniedza pamatotu pārliecību par darbības mērķu sasniegšanu, izņemot vienu aspektu attiecībā uz darbības nepārtrauktības pārvaldību. Komisija izvērtē vispiemērotākos un efektīvākos pasākumus, lai atrisinātu šo jautājumu. 3.2.2. Lietderīguma revīzijas Eiropas Parlaments savā 2011. gada 10. maija rezolūcijā par 2009. gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu aicināja „IRD daļu no saviem resursiem atvēlēt, lai pārbaudītu, vai lielākie ģenerāldirektorāti līdzekļus izmanto rezultatīvi, ekonomiski un efektīvi, un tā pilnveidotu pašreizējās finanšu un atbilstības revīzijas darbības” (59. punkts). Tādēļ IRD savā stratēģiskajā revīziju plānā 2010.–2012. gadam ir iekļāvis vairākas lietderīguma revīzijas. 2011. gadā tas veica pirmās lietderīguma revīzijas attiecībā uz Uzņēmējdarbības un inovāciju programmu ENTR ģenerāldirektorātā un uz operatīvajām darbībām ECHO ģenerāldirektorātā. Uzņēmējdarbības un inovāciju programmas revīzijā konstatēts, ka ENTR ģenerāldirektorātam ir jāizstrādā mazāks skaits nozīmīgu un stabilu rādītāju attiecībā uz līdzīgu darbību turpmākās Uzņēmējdarbības un inovāciju programmas ietvaros, lai uzlabotu lietderīguma izvērtēšanu novērtējumos un sniegtu precīzākus norādījumus par lietderīguma aspektiem Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūrai, kurai varētu uzticēt vairāk projektu. Komisijas priekšlikumā Uzņēmumu konkurētspējas un mazo un vidējo uzņēmumu programmai (COSME) nākamās daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam ietvaros tiek pienācīgi ievēroti revīzijas rezultāti. ECHO ģenerāldirektorāta operatīvo darbību revīzijā tika secināts – lai arī ģenerāldirektorāts ātri reaģē uz notikumiem, tika konstatēti trūkumi attiecībā uz pāreju no humānās palīdzības sniegšanas uz palīdzību attīstības jomā un attiecībā uz katastrofu riska mazināšanas un gatavības katastrofām iekļaušanu projektos. Saskaņā ar rīcības plānu līdz 2012. gada beigām būs sagatavota galīga metodoloģija un piemērots rīku kopums katastrofu riska mazināšanas iekļaušanai apdraudējumu reaģēšanas procedūrās. IRD ir arī ieteicis ECHO un DEVOCO ģenerāldirektorātiem sagatavot kopēju stratēģiju saiknei starp palīdzību, rehabilitāciju un attīstību (SPRA), un SPRA jautājums ir atbilstīgi jārisina, atjauninot juridiskos instrumentus, jo īpaši Eiropas Attīstības fondu un attīstības sadarbības instrumentu. Pašlaik notiek iestāžu savstarpējās apspriedes par Komisijas priekšlikumu jauniem juridiskajiem instrumentiem jaunās daudzgadu finanšu shēmas ietvaros, un tiek izstrādāta ECHO un DEVCO ģenerāldirektorātu un Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) kopējā stratēģija, kuras mērķis ir uzlabot gan humānās, gan attīstības palīdzības efektivitāti, panākot labāku koordinēšanu, izvairoties no dublēšanas un uzlabojot sinerģiju. Kopējo metodoloģiju ir paredzēts pieņemt līdz 2012. gada beigām. IRD 2011. gadā veica revīziju, lai pārbaudītu, cik efektīvi un lietderīgi MARKT ģenerāldirektorāts uzrauga publiskā iepirkuma noteikumu piemērošanu dalībvalstīs. Revīzijā tika secināts, ka ģenerāldirektorātam, sadarbojoties ar dalībvalstīm, būtu jāizmanto aktīvāka un preventīvāka pieeja. Jo īpaši ir jāuzlabo informācijas vākšana, analīze un paziņošana, un ir labāk jānosaka prioritātes un mērķi attiecībā uz izpildes pasākumiem, pamatojoties uz Eiropas Revīzijas palātas un OLAF veikto darbu un pēckontroli. MARKT ģenerāldirektorātam ir vadošā loma informācijas, pieredzes un labākas prakses apmaiņā un valstu iepirkumu sistēmu salīdzinošajā vērtēšanā. Komisija savos priekšlikumos par pārskatītajiem publisko iepirkumu tiesību aktiem ir ņēmusi vērā IRD revīziju ieteikumus, jo īpaši attiecībā uz prasībām dalībvalstīm iesniegt gada pārskatus un valstu līmenī izveidot īpašas iestādes, kas būtu atbildīgas par vispārējo koordinēšanu un uzraudzību. 3.2.3. Kontroles stratēģijas Pēc strukturālo fondu revīzijām 2010. gadā IRD 2011. gadā ir pārbaudījis kontroles stratēģijas pētniecības jomā (RTD un INFSO ģenerāldirektorātos), ārējā atbalsta jomā (DEVCO ģenerāldirektorātā), pirmspievienošanās programmās (IPARD) un TEN-T programmā. Attiecībā uz revīzijām RTD un INFSO ģenerāldirektorātos viens no lielākajiem panākumiem ir kopēja reprezentatīva revīzijas parauga ieviešana 2012. gadā visā pētniecības politikas nozarē. Tas novērsīs nepilnības un samazinās revīziju administratīvo slogu un koordinēšanas problēmas, kas rodas, kad vienus un tos pašus saņēmējus pārbauda līdz pat astoņiem Komisijas pētniecības dienestiem. Lai saglabātu pārskatatbildības un ticamības vajadzības, katra dienesta veicamo pārbaužu daļu var palielināt, ja nepieciešams, un tiem ir jāturpina veikt arī pašu īpašās pārbaudes izlases kārtā, balstoties uz risku. Ārējā atbalsta jomā IRD ir ieteicis DEVCO ģenerāldirektorātam stiprināt tā kontroli un uzraudzību attiecībā uz decentralizētiem un centralizētiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus un precīzāk ieviest vai stiprināt savus uzraudzības mehānismus un kontroles, lai iegūtu ticamību attiecībā uz dotāciju piešķiršanas procedūru lietderību un pārredzamību, kā arī to atbilstību izstrādātajiem noteikumiem. Citi IRD ieteikumi attiecās uz personāla apmācības nepieciešamību, labāku datu ievades kontroli CRIS sistēmā, uzlabojot apmācības, un rūpīgāku datu pārskatīšanas procesu gan DEVCO galvenajā birojā, gan ES delegācijās. DEVCO ģenerāldirektorāts ir stiprinājis tā uzraudzību un kontroli attiecībā uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, nosakot stingrākus norādījumus Savienības Ārējo darbību līguma slēgšanas procedūru praktiskajās vadlīnijās, pārskatot pašreizējās pamatnostādnes un pastāvīgi cenšoties uzlabot situāciju apmācību jomā. Ir sākts pētījums par datu kvalitāti, lai klasificētu dažādas kļūdas, identificētu kļūdainas kodēšanas galvenos cēloņus un ierosinātu veikt korektīvus un preventīvus pasākumus. Ka daļa no Eiropas Revīzijas palātas veiktās CRIS sistēmas īpašās revīzijas tiks izstrādāts visaptverošs rīcības plāns, lai uzlabotu datu kvalitāti CRIS sistēmā. AGRI ģenerāldirektorāta pārvaldībā esošā Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta lauku attīstībai (IPARD) revīzijā tika konstatēti kavējumi IPARD programmu īstenošanā, kā rezultātā ir ievērojami trūkumi finanšu izlietojumā un iespējams līdzekļu zaudējums saskaņā „n+3” atsaukšanas noteikumu. IRD ieteica AGRI ģenerāldirektorātam ieguldīt vairāk darba, lai noteiktu veicamos pasākumus un grafiku pirmsakreditācijas procesam līdz pat lēmumam par pārvaldības pilnvaru piešķiršanu, kā arī sniegt labākus norādījumus kandidātvalstīm un to pirmsakreditācijas iestādēm un efektīvāk sazināties ar tām. AGRI ģenerāldirektorāts uzskatīja, ka IPARD programmas pārvaldības pilnvaru piešķiršana Horvātijai ir labākais veids sagatavot Horvātiju lauku attīstības fondu pārvaldībai (ko apstiprināja arī Revīzijas palāta), taču līdz 2012. gada beigām uzlabos norādījumu sniegšanu, pārskatīs pārvaldības pilnvaru piešķiršanas procesu un nodrošinās regulāru vājo posmu novērtējumu. Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra tika izveidota 2006. gadā, lai pārvaldītu TEN-T programmas tehnisko un finansiālo īstenošanu (2011. gadā piešķirti EUR 1,2 miljardi). TEN-T izpildaģentūras kontroles stratēģijas revīzijā sniegts apmierinošs revīzijas atzinums, kas apstiprina, ka izpildaģentūras var izveidot praktisku un efektīvu pārvaldības modeli, kas turpmāk jāizstrādā nākamajā daudzgadu finanšu shēmā. 3.2.4. Globālās navigācijas satelītu sistēmu (GNSS) programmas Komisija aizvien vairāk iesaistās lielu rūpniecisku programmu, piemēram, ITER, Galileo, un IT sistēmu visā ES pārvaldībā un īstenošanā, kas saistīts ar īpašām problēmām un riskiem. Lai atbalstītu Komisijas pārvaldības darbības šajā jomā, IRD 2011. gadā ir veicis trīs globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) programmu EGNOS un Galileo revīzijas. Ievērojamo kavējumu, papildus izmaksu un privāto investoru attiekšanās ieguldīt dēļ šīs programmas 2007.–2008. gadā tika reorganizētas – tika pārskatīts plāns, izstrādāta jauna finansēšanas shēma un ieviests jauns pārvaldības modelis, iesaistot jo īpaši Komisiju kā programmu vadītāju, Eiropas Kosmosa aģentūru (EKA) kā projektu vadītāju un dalībvalstis, ko pārstāv dažādas iestādes. Komisija ierosināja rezervēt 7 miljardus euro, lai garantētu ES satelītu navigācijas infrastruktūras pabeigšanu un to, ka šīs sistēmas darbotos līdz 2020. gadam. Pirmajā IRD darba uzdevumā saistībā ar Pārvaldību, riska pārvaldību un projektu pārvaldību tika sniegts negatīvs revīzijas atzinums, kurā tika ieteikts panākt labāku stabilitāti šajās kosmosa programmās un to pārvaldības struktūrā. Pārējie ieteikumi bija šādi: stiprināt Komisijas kā programmu vadītājas lomu; Komisijai un EKA vairāk pievērst uzmanību savām attiecīgajām lomām; precizēt un stabilizēt GNSS aģentūras lomu; uzlabot cilvēkresursu stratēģiju attiecībā uz pagaidu darbiniekiem, lai nodrošinātu personāla nepārtrauktību. Otrajā IRD darba uzdevumā saistībā ar Darbībām, dotācijām un iepirkumu pārvaldību tika sniegts revīzijas atzinums ar piezīmēm. IRD ieteica organizēt jaunu EKA iekšējās kontroles sistēmas pārskatu saskaņā ar Finanšu regulas prasībām par netiešu centralizētu pārvaldību. Būtu jāpastiprina arī nosacījumi par atklātajiem konkursiem, un sarunu procedūras būtu jāizmanto tikai izņēmuma gadījumos. Visbeidzot, IRD ieteica noteikt stingrākus noteikumus attiecībā uz EKA pienākumu iesniegt ziņojumus, lai izveidotu labāku saikni starp maksājumiem un mērķiem, nolūkā uzlabot EKA plānošanu, uzraudzību un kontroli. ENTR ģenerāldirektorāts apņēmās atkārtoti (ārpakalpojums) veikt „sešu pīlāru novērtējumu” attiecībā uz EKA sistēmu un procedūrām. Trešajā darba uzdevumā par Pamatlīdzekļu uzskaiti, finanšu ķēdēm un finanšu pārvaldību tika sniegts negatīvs revīzijas atzinums saistībā ar pamatlīdzekļu pilnīgumu un novērtēšanu. IRD ieteica ENTR ģenerāldirektorātam stiprināt pamatlīdzekļu pārvaldības uzraudzību un izstrādāt piemērotu uzskaites stratēģiju. ENTR ģenerāldirektorātam būtu jāsadarbojas ar BUDG ģenerāldirektorātu un grāmatvedi, lai noteiktu piemērotu novērtēšanas un uzskaites metodoloģiju dažādām pamatlīdzekļu plūsmām. Papildus šai jaunajai EKA iekšējās kontroles sistēmas novērtēšanai ENTR ģenerāldirektorāta pēckontroles revīzijās būtu jāņem vērā visa pieejamā informācija, jo īpaši EKA revidentu padomes piezīmes par aģentūras gada pārskatiem. Komisija nekavējoties rīkojās, lai risinātu iepriekš minētos jautājumus. Tika iecelts jauns ģenerāldirektora vietnieks, kura uzdevums ir pārraudzīt visu programmu. Tika pieņemti pasākumi administratīvā procesa uzlabošanai. Tika iesaistīti ārējie konsultanti, lai palīdzētu novērtēšanā un uzskaitē. Pirmie divi darbspējīgie satelīti tika veiksmīgi palaisti 2011. gada oktobrī. Novembrī Komisija pieņēma priekšlikumu jaunai regulai par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu īstenošanu un izmantošanu. 3.2.5. Finanšu pārvaldības procedūras IRD 2011. gadā uzmanību pievērsa galvenokārt diviem procesiem Komisijas līmenī (garantiju un līdzekļu atgūšanas pārvaldība) un iepirkumu pārvaldībai trīs operatīvajos dienestos (OIB, HR ģenerāldirektorāts un JRC ģenerāldirektorāts). Turklāt GNSS programmu revīzijās tika pārbaudītas arī dažas finanšu darbības, jo īpaši dotāciju un iepirkumu pārvaldība, finanšu ķēdes un finanšu pārvaldība (vairāk informācijas 3.2.4. punktā). 2011. gadā veiktajā vairāku ģenerāldirektorātu revīzijā tika konstatētas jomas, kurās veicami uzlabojumi finanšu garantiju pārvaldībā. Piedziņas procedūru izpildes kontrolē tika konstatēta atbilstīga ieteikumu īstenošana, kas sekmēja stingrāku procesu ievērošanu revidētajos ģenerāldirektorātos. Iepirkumu procedūru izpildes kontroles revīzijās 2011. gadā tika konstatēts, ka revidētajos dienestos ir būtiski uzlabotas sistēmas un procedūras. Kopumā IRD secinājumi par finanšu pārvaldības procesiem Komisijā ir pozitīvi. 3.2.6. Informācijas tehnoloģijas Informācijas tehnoloģijas (IT) arvien vairāk ietekmē Komisijas darbības, un IT darbībām tiek veltīts vairāk naudas un cilvēkresursu (ik gadu tiek tērēti EUR 500 miljoni un IT nozarē nodarbināti 3 800 darbinieku). Ņemot vērā IRD ieteikumus, Komisija 2010. gadā sāka dažādas iniciatīvas, lai nodrošinātu, ka no investīcijām IT tiek gūts maksimāls labums attiecībā uz izdevumiem un pakalpojumu lietderību, tostarp tika izveidota IT koordinācijas komiteja. Komisija galveno uzmanību pašlaik pievērš visaptverošas IT stratēģijas izstrādei un stratēģiskākai pieejai attiecībā uz investīcijām IT nozarē, ciešāk uzraugot savus izdevumus IT nozarē, lai nodrošinātu, ka tie tiek saskaņoti ar galvenajām saimnieciskajām darbībām, un identificētu sinerģijas, kas palielina lietderīgumu. Revīzijās, ko veica 2011. gadā[8], uzmanība galvenokārt tika pievērsta IT pārvaldībai. IT projektu pārvaldībai un IT drošībai. Īpaša uzmanība tika veltīta to darbību pārvaldībai, kuras pilda apakšuzņēmēji, gadījumos, kad ārpakalpojumi var palielināt risku, ka netiek sasniegti saimnieciskie mērķi, pārsniegts budžets vai pārkāpti sistēmu drošības noteikumi. Rezultāti parādīja, ka ir nepieciešams stiprināt pārvaldību un IT risku pārvaldību administratīvajās struktūrvienībās un saistībā ar IT projektiem. Jo īpaši ir jāstiprina augstākās vadības loma attiecībā uz investīciju pārraudzību IT jomā. Pārējās jomas, kurās veicami uzlabojumi, ir saistītas ar IT drošību. 4. Konsultācijas ar Komisijas finanšu pārkāpumu komisiju Saskaņā ar Finanšu regulas, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, 66. panta 4. punktu izveidotā Finanšu pārkāpumu komisija 2011. gadā nav ziņojusi par nevienu sistēmisku problēmu. 5. Secinājumi Komisija izsaka pateicību gan iekšējam revidentam, gan revidētajiem ģenerāldirektorātiem un dienestiem par viņu pozitīvo sadarbību un rīcības plāniem, reaģējot uz IRD ieteikumiem. Īstenojot rīcības plānus šim gadam un iepriekšējiem gadiem, Komisija pastāvīgi pilnveido iekšējās kontroles sistēmu. Pamatojoties uz 2011. gadā paveikto darbu, var izdarīt šādus secinājumus. 5.1. Lietderīguma revīzijas IRD pirmo divu lietderīguma revīziju mērķis drīzāk bija palielināt procesu efektivitāti un lietderību, nevis pārbaudīt to atbilstību procedūrām un noteikumiem. Šis revīziju veids pašlaik ir jo īpaši svarīgs: iekšējās kontroles sistēmas darbojas labi attiecībā uz atbilstību, taču Komisijai ir jācenšas panākt vairāk, izmantojot mazāk resursu, un nodrošināt lielāku lietderīgumu, ņemot vērā pašreizējo situāciju ekonomikā. IRD ir arī veltījis daudz pūļu, lai definētu lietderīguma revīzijas sistēmu un revidentiem izstrādātu mācību programmu uz vietas. Pirmās lietderīguma revīzijas sniedza pozitīvus rezultātus, bet arī norādīja, ka ir vajadzīga · labāka saikne starp ģenerāldirektorātu darbībām; · atbilstošāki darbības rādītāji konkrētām programmām; · labāka lietderīguma izvērtēšana novērtējumos. Daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam Komisija ir ierosinājusi būtisku vienkāršošanu un visās nozaru programmās iekļāvusi vispārējus un konkrētus mērķus un galvenos darbības rādītājus, lai uzlabotu darbības rezultātu pārskatu sniegšanu. Turklāt standartklauzulā par novērtējumu ir noteikta nepieciešamība iesniegt galīgā novērtējuma ziņojumu par to, vai ir sasniegti katras programmas mērķi. 5.2. Komisijas struktūrvienību kontroles stratēģijas IRD turpināja darbu, lai palīdzētu Komisijai sasniegt pozitīvākas ticamības deklarācijas, izmantojot efektīvu un tajā pašā laikā samērīgu pieeju kļūdu riskam pakārtotajos darījumos. Lai stiprinātu kontroli pār to, kā ES īsteno pētniecības politiku, IRD 2011. gadā veiktā revīzijā divos Komisijas departamentos, kas saistīti ar pētniecību, tika konstatēts, ka ir vajadzīga vispārēja revīzijas stratēģija pētniecības jomā, kurā darbojas astoņi Komisijas departamenti. Tā kā pētniecībā pastāv savstarpēja saikne, tad ir arī kopīgi saņēmēji, tādēļ ir nepieciešama koordinētāka revīzijas pieeja. Ārējā atbalsta jomā IRD ieteica stingrāk uzraudzīt un kontrolēt EAF dotāciju pārvaldības procesu gan Komisijas galvenajā birojā, gan ES delegācijās. Tika izstrādāti rīcības plāni, lai uzlabotu decentralizēto izdevumu uzraudzību, jo īpaši uzlabojot delegāciju ziņošanu, racionalizējot kontroles programmas un uzraugot kontroles darbības. Pasākumi tiek uzskatīti par piemērotiem, taču tiem vēl jāgūst panākumi. Uzdevumu dalīšana starp Komisiju un EĀDD rada jaunus riskus, kas pašlaik tiek risināts. IRD veica par struktūrfondiem atbildīgo ģenerāldirektorātu kontroles stratēģiju revīziju 2010. gadā, konstatējot, ka tās virzās pareizā virzienā. Šis darbs tiks turpināts 2012. gadā kohēzijas jomā, veicot revīzijas par iepriekšējā ERAF, KF un ESF plānošanas perioda noslēgšanu un par kontroles īstenošanu 2007.–2013. plānošanas periodā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka ģenerāldirektorāti efektīvi risina situāciju saistībā ar ilgstoši augsto kļūdu īpatsvaru. 5.3. Komisijas īstenotā lielu rūpniecisku programmu pārvaldība Pamatojoties uz veiktajām revīzijām attiecībā uz Globālas navigācijas satelītu sistēmu (GNSS) programmām, IRD secināja, ka Komisijai ir jānodrošina, ka tai ir pietiekami resursi šādu sarežģītu programmu īstenošanai, jo tām ir nepieciešamas lielu projektu pārvaldības prasmes, ko nav viegli atrast iekšējās struktūrās. Tām nepieciešama arī pārvaldības pilnvaru piešķiršana pietiekami augstā līmenī un stabila pārvaldības struktūra. Novembrī Komisija nekavējoties rīkojās, lai risinātu iepriekš minētos jautājumus, un pieņēma priekšlikumu jaunai regulai par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu īstenošanu un izmantošanu. Tajā ieviests jauns satvars EGNOS un Galileo programmu finansēšanai un pārvaldībai 2014.-2020. gadā. 5.4. Komisijas veiktās finanšu pārvaldības procedūras Izpildes kontroles revīzijas attiecībā uz finanšu pārvaldības procedūrām liecināja, ka pēdējos gados ir panākti ievērojami uzlabojumi, tāpēc IRD secinājumi šajā jomā ir pozitīvi. Joprojām ir nepieciešams strādāt, lai nodrošinātu, ka kontroles sistēma paliek stabila par spīti ierobežotajiem resursiem. 5.5. Komisijas īstenotā IT pārvaldība Pamatojoties uz IRD ieteikumiem IT jomā, Komisija ir veikusi vairākas iniciatīvas, piemēram, ABM un IT koordinācijas komiteju, Augsta līmeņa grupas IT jautājumos, Informācijas sistēmu projektu vadības padomes un Īpašas IT darba grupas biroju automatizācijas jautājumos izveidošana, un tas viss ir uzlabojis IT pārvaldību. 2010./2011. gadā tika sākts IT racionalizācijas process[9]. Šajā nolūkā 2011. gadā tika pārskatītas un novērtētas daudzas Komisijas IT sistēmas, lai ierobežotu vietējo IT sistēmu un IT darbinieku skaitu un racionalizētu līdzšinējās sistēmas. Šis darbs joprojām turpinās. Ir ļoti svarīgi jebkādus lēmumus attiecībā uz racionalizāciju balstīt uz katras apsveramās iespējas rūpīgu un objektīvu izmaksu un ieguvumu analīzi. [1] Revīzijas un konsultatīvie ziņojumi, kas pabeigti līdz 2011. gada 1. februārim, un vadības vēstule par ģenerāldirektorātu sadalīšanu, kas pabeigta 2011. gada martā, tika iekļauti 2010. gada ziņojumā, un tādēļ šeit nav iekļauti. Tāpat ziņojumi, kas sagatavoti 2011. gadā, bet pabeigti līdz 2012. gada 31. janvārim, ir iekļauti 2011. gada ziņojumā. [2] COM(2011) 0281, 2012. gada 6. jūnijs. [3] IRD un iekšējās revīzijas struktūras (IRS). [4] Tostarp vadības vēstules. [5] Viens no šiem 25 ieteikumiem tika sniegts 2006. gadā (sk. komentārus pievienotajā Komisijas darba dokumentā). [6] Vairāk informācijas sk. 3.2.3. iedaļā. [7] JLS ģenerāldirektorāts 2010. gadā tika sadalīts HOME ģenerāldirektorātā un JUST ģenerāldirektorātā. [8] Vietējo IT pārvaldība EMPL ģenerāldirektorātā, IT vides drošība REGIO ģenerāldirektorāta projektos, ko veic apakšuzņēmēji, telekomunikāciju infrastruktūras un pakalpojumu pārvaldība sTESTA DIGIT ģenerāldirektorātā, Eiropas Biznesa atbalsta tīkla IT rīki Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūrā. [9] Ar komisāra M. Šefčoviča 2010. gada 7. oktobra paziņojumu Komisijai “Gūt labāko no IT Komisijā” tika izveidotas ABM un IT koordinācijas komitejas. Ar komisāra M. Šefčoviča 2011. gada 30. novembra paziņojumu Komisijai „Turpmākais darbs attiecībā uz paziņojumu “Gūt labāko no IT Komisijā”” tika ierosināts Komisijas IT racionalizācijas process.