Briselē, 29.9.2004

COM(2004) 629 galīgā redakcija

2004/0220 (COD)

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA

par attīstības sadarbības un ekonomiskās sadarbības finansēšanas instrumenta izveidi

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

Paziņojumos Padomei un Eiropas Parlamentam par finanšu plāniem [1] un pamatregulu ievada ziņojumā Komisija ir plaši izskaidrojusi 2007. - 2013. gada finanšu prognožu ārējās palīdzības īstenošanas instrumentu jauno struktūru. Regulai pievienotajā finanšu pārskatā uzrādīta papildinformācija par galvenajiem mērķiem, īpašiem mērķiem un attīstības sadarbības un ekonomiskās sadarbības finansēšanas instrumenta īstenošanas nosacījumiem. Tādēļ paskaidrojuma raksts raksturo vienīgi regulas pamatpasākumus.

MĒRĶI UN PRINCIPI (I SADAĻA)

Pamatprincipi un sadarbības jomas (pirmais pants)

1. pants nosaka valstis, teritorijas un reģionus, kas var pretendēt uz palīdzību atbilstoši šai regulai (1. punkts), pamatprincipus (1. punkts) un Kopienas sadarbības jomas (2. punkts).

Regula attiecas uz visām pasaules valstīm, teritorijām un reģioniem, izņemot:

- Kopienas dalībvalstis;

- aizjūras valstis un teritorijas, kuru saistība ar Kopienu izriet no Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 182. līdz 188. panta piemērošanas;

- valstis, kas pretendē uz pirmsuzņemšanas instrumentu (Albānija, Bijusī Dienvidslāvijas Republika Maķedonija, Bosnija-Hercegovina, Horvātija, Serbija un Melnkalne, Turcija);

- valstis, kas pretendē uz Eiropas Kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumentu (Alžīrija, Armēnija, Jordānas Rietumu Krasta un Gazas Joslas palestīniešu teritorijas, Azerbaidžāna, Baltkrievija, Ēģipte, Krievijas Federācija, Gruzija, Izraēla, Jordānija, Libāna, Lībija, Maroka, Moldāvija, Sīrija, Tunisija, Ukraina).

Regula attiecas arī uz pamatmērķiem, kas definēti Eiropas Kopienas dibināšanas līguma XX daļā („Attīstības sadarbība”) un XXI daļā („Ekonomiskā, finansiālā un tehniskā sadarbība ar trešajām valstīm”). Tātad tā reizē atbalsta attīstības politiku[2] un visas sadarbības formas ar jaunattīstības valstīm, valstīm, kas atrodas pārejas periodā, un industriāli attīstītajām valstīm. Vispārīgāk, atbilstoši Ziņojumam par finanšu plāniem[3], regula ir arī jaunā nostiprinātā likumīgā bāze iekšpolitikas mērķu turpināšanai starptautiskā līmenī, kā arī daudzpusējā un vispasaules līmenī.

Regula neierobežo Kopienas sadarbības un iesaistīšanās jomas. Jomu saraksts dots kā piemērs. Jomas jāizvēlas atkarībā no to atbilstības līgumā definēto mērķu, Kopienas starptautisko pienākumu un saistību (piemēram, tūkstošgades attīstības mērķu) vai īpašu mērķu, kas paredzēti partnerattiecību un sadarbības līgumos, kas noslēgti ar partnervalstīm un reģioniem, īstenošanai. Tomēr izvēle notiek, ņemot vērā Kopienas orientāciju palīdzības koncentrēšanas jomā [4] un meklējot kopību starp Kopienas politiku un dalībvalstu politiku, atbilstoši Līguma 177. pantam [5], Komisijas ziņojumiem un Padomes un Eiropas Parlamenta rezolūcijām [6].

Vispārīgi principi (2. pants)

2. pantā minēti pieci regulas īstenošanas pamatprincipi:

- saistība starp ārējās rīcības dažādām jomām, kā arī saistība ar citām Kopienas politikām, atbilstoši Līguma 6. un 178. pantam [7], Komisijas paziņojumiem un Padomes rezolūcijām [8];

- politikas un sadarbības rīcības koordinācija starp dalībvalstīm un Komisiju atbilstoši Līguma 180. pantam [9], Komisijas paziņojumiem un Padomes secinājumiem un rezolūcijām [10];

- sadarbība ar citiem līdzekļu devējiem, divpusējiem vai daudzpusējiem, Eiropas Savienības ārējās rīcības pamatmērķī sekmēt daudzpusēju pieeju, lai atrisinātu starptautiskas problēmas;

- Kopienas palīdzību pārorientēšana uz nozaru un budžetārā atbalsta formām, it īpaši, lai konsolidētu nacionālās attīstības stratēģijas un reformu politiku, palielinātu kopienas palīdzības ietekmi, sekmētu pielāgošanu un vietējās iespējas, un veicinātu koordināciju un saskaņotību starp devējiem.

- cilvēktiesību un pamatbrīvību, demokrātijas principu un tiesiskas valsts ievērošana. Palīdzības apturēšanas procedūra gadījumā, ja partnervalsts nerespektē būtiskus elementus, kas aprakstīti 23. pantā.

FONDU PLĀNOŠANA UN ASIGNĀCIJA (II SADAĻA)

Fondu plānošanas un asignācijas pamatstruktūra (3. pants), Ģeogrāfisko programmu daudzgadējā plānošana (4. pants) un Tematisko programmu daudzgadējā plānošana (5. pants)

3. pants apraksta Kopienas ārējās palīdzības īstenošanas pamatstruktūru. Tā pamatojas uz iegūto pieredzi, vadlīniju, ko definējusi Kopienas ārējās palīdzības vadības reforma [11], ievērošanu un pārņem principiālos jauninājumus, kas ieviesti pēdējās Kopienas pieņemtajās regulās [12]. Kopienas ārējā palīdzība tiek īstenota ar lielu ģeogrāfisko programmu palīdzību. Savs budžets ir paredzēts arī tematisko programmu izveidei, kas paredzētas globālu un horizontālu iniciatīvu finansēšanai, it īpaši daudzpusēju vai globālu iniciatīvu gadījumā, kas paredz Savienības iekšējās politikas mērķu ārēju sekmēšanu, un ir paredzēta īpaša tematiskā programma sadarbībai ar industriāli attīstītām valstīm (skatīt arī finanšu pārskata 6.1.1. un 5.2. punktus).

4. un 5. pantā redzamas ģeogrāfisko (stratēģijas dokumenti un daudzgadējas orientējošas programmas) un tematisko (tematiskās stratēģijas dokumenti) programmu daudzgadu plānošanas izmaiņas, saskaņā ar reformu un principiem, kas izstrādāti ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm kopš 2000. gada. Stratēģijas dokumentu un daudzgadējo orientējošo programmu, kas izveidotas katrai partnervalstij un reģionam, struktūra, kam it īpaši jāievēro dokumenta „Stratēģisko dokumentu struktūra katrai valstij” [13] normas, nepieciešamības gadījumā pieņemta, lai ņemtu vērā kopš reformas veikšanas iegūto pieredzi. Tāpat jāizveido tematiskās stratēģijas dokumenti, it īpaši ņemot vērā dokumentu „Tematisko un horizontālo budžeta līniju plānošanas izveides vispārēja struktūra un procedūra” [14]. Plānošanas kvalitāte un viendabība jāuztur un jāuzlabo, lai atspoguļotu Eiropas Savienības politikas mērķus un prioritātes. Stratēģiskās prioritātes jāformalizē stratēģijas dokumentos un daudzgadējai plānošanai jārada katrai partnervalstij vai reģionam atbilstošāko politiku kopumu, iekļaujot ārējās palīdzības instrumentus un citus kopienas instrumentus (tirdzniecība, KĀDP), un ņemot vērā Savienības reģionālās prioritātes, sinerģiju un saistību ar dalībvalstīm, un citiem divpusējiem un daudzpusējiem devējiem, katrai valstij īpašo makroekonomisko kontekstu un dialogu par politiku ar partnervalstīm. Ģeogrāfiskās stratēģijas dokumenti jāizveido dialogā ar katru partnervalsti un reģionu, un daudzgadējās orientējošās programmas jāapstiprina partnervalstīm un reģioniem. Lai nodrošinātu kopienas rīcības saskaņu un saistību starp Kopienas un dalībvalstu iesaistīšanos, tās pilnīgi jāiesaista plānošanas procesā, iesākumā ar stingru saskaņošanu starp Komisijas un dalībvalstu pārstāvjiem un pēc tam Briselē ar komitoloģijas procedūras palīdzību.

Daudzgadējās plānošanas dokumentu pieņemšana (6. pants)

6. pantā minēts, ka daudzgadējās plānošanas dokumentus (t.i., stratēģijas dokumenti un daudzgadējās orientējošās programmas partnervalstīm un reģioniem, un tematiskās stratēģijas dokumenti) Komisija pieņem atbilstoši procedūrai, kas paredzēta Lēmuma 1999/468/EK 4. pantā, tātad pēc vadības komitejas, kas sastāv no dalībvalstu pārstāvjiem un kuru vada Komisijas pārstāvis (komiteja ir dibināta ar regulas 21. pantu), viedokļa. Komiteja izsaka viedokli par plānošanas dokumentiem ar balsu vairākumu, kas paredzēts Līguma 205. panta 2. punktā par tādu lēmumu pieņemšanu, kas jāveic Padomei pēc Komisijas ieteikuma.

ĪSTENOŠANA (III SADAĻA)

Rīcības programmu pieņemšana (7. pants)

7. pants paredz, ka Komisijas pieņemtie finansēšanas lēmumi veidosies par rīcības programmām katrai valstij un reģionam, kas tiks pieņemtas uz ikgadējas bāzes. Tas saskan ar jaunajiem principiem, kas iekļauti pēdējās Kopienas pieņemtajās regulās [15]. Attiecībā uz Komisijas pieņemtajiem lēmumiem, saskaņā ar daudzgadējās plānošanas dokumentiem (t.i., stratēģijas dokumentiem un daudzgadējām orientējošām programmām partnervalstīm un reģioniem, un tematiskās stratēģijas dokumentiem), ko apstiprinājušas dalībvalstis, nav paredzēts pakļaut rīcības programmas komitoloģijas procedūrai. Komisijai jānodod rīcības programmas dalībvalstīm mēneša laikā kopš lēmuma pieņemšanas. Rīcības programmām sekos piemērotu finansēšanas līgumu parakstīšana ar partnervalstīm un reģioniem, it īpaši ģeogrāfisko programmu ietvaros. Rīcības programmas nepieciešamības gadījumā jāspēj piemērot Komisijas prerogatīvu ietvaros. Izņēmuma kārtā 7. pants paredz iespēju veikt ārpus rīcības programmas pasākumus pēc tiem pašiem noteikumiem kā rīcības programmas. Šis pasākums var izrādīties noderīgs gadījumā, ja Komisija vēlētos ātri īstenot finansēšanu, kamēr rīcības programma vēl nav pilnībā pabeigta.

Īpašu pasākumu, kas nav paredzēti stratēģijas dokumentos, un daudzgadējo orientējošo programmu pieņemšana (8. pants)

8. pants paredz iespēju nepieciešamības gadījumā vai neparedzētu notikumu dēļ pieņemt īpašus pasākumus, kas nav paredzēti stratēģijas dokumentos un daudzgadējās orientējošās programmās. Šis pasākums ļauj palielināt Kopienas reaģēšanas spēju un dod nepieciešamo elastību Kopienas ārējās palīdzības efektīvai īstenošanai, it īpaši steidzamu pasākumu gadījumā. Attiecībā uz Komisijas pieņemtajiem lēmumiem ārpus jebkādas daudzgadējās plānošanas, ko apstiprinājušas dalībvalstis, ir paredzēts pakļaut šos lēmumus komitoloģijas procedūrai, ja finansējuma summa pārsniedz 15 miljonus eiro. Tādā veidā īpašos pasākumus, kas nav paredzēti stratēģijas dokumentos un daudzgadējās orientējošās programmās, Komisija pieņem atbilstoši Lēmuma 1999/468/EK 3. pantā paredzētajai procedūrai, tas ir, pēc padomdevējas komitejas, kas sastāv no dalībvalstu pārstāvjiem un kuru vada Komisijas pārstāvis (komiteja ir dibināta ar regulas 21. pantu), viedokļa. Komiteja sniedz savu viedokli par īpašiem pasākumiem, Komisija pilnībā ņem vērā komitejas izteikto viedokli un informē par to, kādā veidā tā ir ņēmusi vērā šo viedokli. Komisija var veikt īpašu pasākumu piemērošanu pēc tādas pašas procedūras; tomēr komitejas viedoklis nav nepieciešams tādā piemērošanā, kas uzskatāma par otršķirīgu atbilstoši 8. panta 5. punktam.

Atbilstība (9. pants)

9. pants precizē struktūru, organizāciju un iestāžu kopumu, kas ir atbilstošas saskaņā ar regulu. Saskaņā ar pašreizējo praksi atbilstības noteikumi ir plaši. Eiropas Savienības iestādes un organizācijas ir atbilstošas, bet vienīgi saistībā ar palīdzības pasākumu īstenošanu (skatīt 11. pantu). Attiecībā uz atbilstību Kopienas subsīdiju saņemšanai, 9. pants jāskata no 16. panta viedokļa, kas precizē dalības noteikumus valsts tirgus procedūrās un subsīdiju piešķiršanas procedūrās.

Pasākumu veidi (10. pants) un atbalsta pasākumi (11. pants)

10. pants, nemeklējot vispusību, vadoties no pašreizējās prakses [16], parāda pasākumu veidus, kas var tikt finansēti saistībā ar regulu.

Atbilstoši 11. pantam Kopiena saistībā ar regulu var finansēt tās īstenošanai nepieciešamo palīdzības pasākumu kopumu. Gadījumā, ja palīdzības pasākumi netiek finansēti tieši daudzgadējo programmu un rīcības programmu ietvaros, finanšu pārskata 6.1.2. punktā ir paredzēts speciāls budžets (atbilstoši pašreizējam „labo darbu virzienam”) un 11. panta 3. punkts paredz, ka palīdzības pasākumi tiek pieņemti pēc tiem pašiem noteikumiem kā īpašie pasākumi, kas nav paredzēti stratēģijas dokumentos un daudzgadējās orientējošās programmās (skatīt 8. pantu).

Līdzfinansējums (12. pants) un vadības metodes (13. pants)

Atbilstoši pašreizējai praksei un līdzekļu devēju vēlmei veicināt lielāku kopējas rīcības koordināciju, 12. pants apstiprina, ka finansētie pasākumi var būt līdzfinansējuma (paralēla vai saistīta) objekts. 3. punktā ir precizēts, ka šajā gadījumā Komisija var būt spiesta saņemt un vadīt dalībvalstu (un it īpaši to valsts un ar valsti saistītās pārvaldes), citu trešo valstu, līdzekļu devēju vai starptautisku un reģionālu organizāciju fondus. Šis nosacījums ļauj Komisijai rīkoties uz vienlīdzīgiem pamatiem ar citiem līdzekļu devējiem.

13. pantā ir aprakstītas vadības metodes, kuras Komisija var izmantot, lai īstenotu saistībā ar Regulu finansētos pasākumus:

- tieša vai netieša centralizēta vadība ar Kopienas sabiedrību vai Kopienu radīto organizāciju palīdzību (2. punkts);

- netieša centralizēta vadība ar dalībvalstu organizāciju palīdzību ((3) punkts), atbilstoši finanšu Regulas 54. panta 2. punkta c) un i) apakšpunktiem, kas to atļauj, ja to paredz pamatvienošanās. Šajā gadījumā pants precizē, ka Komisijai jāpieņem lēmums atbilstoši Lēmuma 1999/468/EK 4. pantā paredzētajai procedūrai, tas ir, pēc vadības komitejas, kas sastāv no dalībvalstu pārstāvjiem (sal. izmaiņas 2.2. punktā), viedokļa.

Budžetārās saistības (14. pants)

14. pants precizē, ka budžetārās saistības tiek īstenotas, pamatojoties uz Komisijas pieņemtiem lēmumiem saistībā ar rīcības programmām (7. pants), īpašām programmām, kas nav paredzētas stratēģijas dokumentos, un daudzgadējām orientējošām programmām (8. pants), un palīdzības pasākumiem (11. pants).

Kopienas finansiālo interešu aizsardzība (15. pants)

15. pants precizē Kopienas finansiālo interešu aizsardzības pasākumus, un it īpaši pasākumus, kas tai ļauj veikt īstenošanas kontrolei nepieciešamo kontroles kopumu.

Dalība valsts tirgus procedūrās un subsīdiju piešķiršana,s un pamatnoteikumu procedūrās (16. pants)

16. pants nosaka piekļuves nosacījumus valsts tirgum un subsīdiju piešķiršanas procedūrām Regulas īstenošanai. Šajā posmā paredzētie pasākumi atbilst priekšlikumam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par piekļūšanu Kopienas ārējai palīdzībai[17], kas paredz mainīt Kopienas palīdzības galveno instrumentu pamatregulas plašākai palīdzības piešķiršanai. It īpaši jāpiezīmē, ka 16. pants (2. punkts) paredz, ka, ja trešā valsts uzsāk valsts tirgus un subsīdiju piešķiršanas pasākumus Kopienas dalībvalstīm, Komisija var nolemt ļaut šai valstij piedalīties Kopienas valsts tirgus un subsīdiju piešķiršanas procedūrās, pēc vadības komitejas, kas sastāv no dalībvalstu pārstāvjiem (procedūra paredzēta Lēmuma 1999/468/EK 4. pantā - sal. izmaiņas 2.2. punktā). 16. pantu var grozīt, ņemot vērā Padomes un Eiropas Parlamenta secinājumus minētās Regulas izskatīšanas laikā.

Iepriekšējs finansējums (17. pants) un subsīdijas, kas piešķirtas Eiropas Investīciju bankai vai citiem finanšu starpniekiem (18. pants)

17. un 18. pants precizē dažus tehniskus aspektus attiecībā uz dažu pasākumu, kas paredzēti 10. pantā, īstenošanu.

17. punktā norādīts, ka pirmsfinansējuma procenti tiek atvilkti no gala maksājuma.

18. pants precizē nosacījumu veidu, kas jāpieņem Komisijai no gadījuma uz gadījumu, kad tā izlemj nodot līdzekļus Eiropas Investīciju bankas vai citu finanšu starpnieku rīcībā.

Novērtējums (19. pants)

19. pants uzliek Komisijai saistības regulāri novērtēt ģeogrāfiskās politikas un programmu, nozaru politikas rezultātus, kā arī plānošanas efektivitāti.

GALA NOSACĪJUMI (IV SADAĻA)

Gada pārskats (20. pants)

Atbilstoši lēmumiem, kas īstenoti kopš 2001. gada un paredzēti, lai vienkāršotu un samazinātu Padomei un Eiropas Parlamentam iesniegto pārskatu skaitu, 20. pants atjauno pašreizējo situāciju un paredz, ka Komisija katru gadu iesniegs pārskatu Padomei un Eiropas Parlamentam. Pārskats jāizstrādā, ņemot vērā kopš 2001. gada gūto pieredzi un it īpaši Padomes un Eiropas Parlamenta ikgadējos novērojumus par pārskata formu un saturu. [18]

Komitoloģija (21. pants)

Ar 21. pantu tiek dibināta dalībvalstu komiteja. Attiecībā uz komitejas prerogatīvām, jāskata 2.2., 3.2., 3.5. un 3.8. punkts. Kad komiteja izskata ārējo rīcību, kas saistīta ar iekšpolitikas ārēju projekciju, to var vadīt kopīgi ar attiecīgo Komisijas dienestu.

Trešās valsts,kas nav atbilstoša saskaņā ar šo regulu, līdzdalība (22. pants)

Lai palielinātu Kopienas palīdzības efektivitāti un it īpaši, lai izvairītos no dažu programmu sadalīšanas starp vairākiem instrumentiem, 22. pants palielina to valstu skaitu, kas var saņemt palīdzību saskaņā ar šo regulu, iekļaujot aizjūras zemes un teritorijas, valstis, kas var pretendēt uz pirmsuzņemšanas instrumentu, un valstis, kas var pretendēt uz Eiropas Kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumentu. Šo noteikumu izmantos projektiem vai programmām ar globālu, reģionālu vai pārrobežu raksturu.

Palīdzības apturēšana (23. pants)

23. pants nosaka procedūru, kas veicama I sadaļā definēto principu pārkāpšanas gadījumā. Tā tiek piemērota, ja trūkst partnerattiecību un sadarbības nolīguma ar partnervalsti vai ja šāds nolīgums neparedz galveno nosacījumu procedūru.

Finanšu nosacījumi (24. pants)

24. pants nosaka Regulas īstenošanas finanšu atsauces apjomu un precizē budžetu, kas paredzēts sadarbībai ar Āfrikas, Karību un Klusā okeāna salu valstīm, atbilstoši Komisijas paziņojumam Padomei un Eiropas Parlamentam „Sadarbības ar ĀKK valstīm pilnai iekļaušanai ES budžetā” [19].

Regulas pārskatīšana (25. pants)

25. pants paredz regulas pārskatīšanas iespēju 2011. gada 31. decembrī.

2004/0220 (COD)

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA

par attīstības sadarbības un ekonomiskās sadarbības finansēšanas instrumenta izveidi

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un it īpaši tā 179. panta 1. punktu un 181.a panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [20],

lemjot atbilstoši Līguma 251. pantā paredzētajai procedūrai,

tā kā:

Lai uzlabotu Kopienas ārējās palīdzības efektivitāti, ir ieplānota jauna struktūra, kas reglamentē palīdzības pasākumu plānošanu un sniegšanu. Padomes […] Regula (EK) Nr. [...] paredz izveidot pirmsuzņemšanas instrumentu (IPA), kas ietver Kopienas palīdzību kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm [21]. Eiropas Parlamenta un Padomes [...] Regula (EK) Nr. [...] izveido Eiropas kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumentu (ENPI)[22]. Šī regula ir trešais pamatinstuments, kas tieši atbalsta Eiropas ārpolitiku.

Divpusēju attiecību uzturēšana un padziļināšana starp Kopienu un industriāli attīstītajām valstīm, un daudzpusējo institūciju konsolidēšana ir nozīmīgi faktori Eiropas Savienības lomas un vietas pastiprināšanai pasaulē un sniedz svarīgu ieguldījumu pasaules ekonomikas līdzsvarā un attīstībā.

Līgumos, rīcības plānos un citās kopīgi pieņemtajās deklarācijās izveidoto principu vadīta, Kopiena īsteno sadarbības politiku ar industriāli attīstītām valstīm, lai radītu labvēlīgu vidi attiecību gaitai un attīstībai starp Kopienu un šīm valstīm. Sadarbības politika palīdz radīt labvēlīgus apstākļus Eiropas klātbūtnes pastiprināšanai šajās valstīs un sakaru attīstībai, it īpaši ekonomikas, tirgus, akadēmiskajā un kultūras sfērā.

Kopiena seko attīstības sadarbības politikai, kas īpaši paredz mērķu sasniegšanu cīņā ar nabadzību, stabilai ekonomiskai un sociālai attīstībai, un jaunattīstības valstu saskaņotai un progresīvai integrācijai pasaules ekonomikā.

ANO Ģenerālās Asamblejas 2000. gadā pieņemtie Tūkstošgades attīstības mērķi, piemēram, galējas nabadzības un bada izskaušana, un stabilas attīstības mērķi un principi, par ko notikusi vienošanās Apvienoto Nāciju Organizācijas konferencēs, seko attīstības sadarbības politikai un Kopienas starptautiskajai darbībai.

Politiska vide, kas garantē mieru, drošību un stabilitāti, cilvēktiesību, pamatbrīvību, demokrātijas principu un tiesiskas valsts ievērošanu, un pareizu valsts pārvaldi, ir ilgstošas attīstības sastāvdaļa.

Droša un stabila ekonomiskā politika ir attīstības priekšnosacījums.

Padomes un Komisijas 2000. gada 10. novembra Deklarācija par Eiropas Kopienas attīstības politiku nosaka Kopienas darbības pamatstruktūru attīstības jomā.

Kopiena un tās dalībvalstis ir noslēgušas partnerattiecību un sadarbības līgumus, lai sniegtu nozīmīgu ieguldījumu partnervalstu ilgstošā attīstībā un to iedzīvotāju labklājībā.

Partnerattiecību un sadarbības līgumi balstās uz kopīgām un universālām vērtībām cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas jomā, kā arī uz demokrātijas un tiesiskas valsts principu ievērošanu, šiem elementiem sastādot šo līgumu svarīgu sastāvdaļu.

Lielāka palīdzības efektivitāte ir nozīmīgs mērķis, īstenojot kopienas attīstības politiku. Labāka saskaņa un lielāka procedūru racionalizācija, vienkāršošana, saskaņošana un koordinācija, neapdraudot politisko izvēli, Eiropas Savienībā, kā arī attiecībās ar līdzekļu devējiem un citiem attīstības darboņiem, ir nepieciešamas, lai nodrošinātu palīdzības saistību un atbilstību, tai pat laikā ļaujot samazināt partnervalstu segtās izmaksas.

Partnervalstu attīstības stratēģiju piemērošana ir attīstības politikas panākumu atslēga, un šajā nolūkā jāveicina visplašākā iespējamā visu sabiedrības sektoru līdzdalība. Sadarbības stratēģijas un līdzekļu devēju dalības īstenošanas procedūras pēc iespējas jāpielīdzina partnervalstu stratēģijām un procedūrām, piemērošanas, efektivitātes un pārskatāmības garā.

Jāgarantē saistība starp dažādām Kopienas ārējās rīcības jomām, un Kopienas ārpolitikai jābūt saskaņotai ar iekšpolitiku.

Komisija ir pieņēmusi divus paziņojumus par saikni starp steidzamo palīdzību, rehabilitāciju un attīstību (KOM(1996) 153 un KOM(2001) 153), kam sekoja Eiropas Parlamenta rezolūcijas un Padomes slēdzieni, kas pasvītroja nepieciešamību savienot operācijas, kas tiek finansētas saistībā ar dažādiem Eiropas Kopienas finansēšanas instrumentiem.

Lai efektīvi plānotu iekšpolitiku ārpus savienības, svarīgs līdzeklis ir tematisko programmu pieņemšana, kam jāsaista nozaru saskaņas nepieciešamība un tematiska skaidrība iekšpolitikā ar ārējo attiecību globālas saskaņas nepieciešamību.

Piemērots palīdzības pieejamības līmenis ir pamatelements visvērtīgākās palīdzības pieaugumam un vietējo iespēju palielināšanai.

Šī regula nosaka budžetu laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam, kas ir īpaša atsauce budžeta institūcijām 1999. gada 6. maija iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un budžetārās procedūras uzlabošanu 33. punkta nozīmē.

Jāveic nepieciešamie pasākumi šīs regulas īstenošanai saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību [23]. Jāpieņem daudzgadējās plānošanas dokumenti, kā arī daži īpaši īstenošanas pasākumi, atbilstoši vadības komitejas procedūrai. Citi pasākumi, kas nav paredzēti plānošanas dokumentos, jāpieņem atbilstošo konsultatīvās komitejas procedūrai.

Zinot, ka ieplānotās rīcības mērķus - atbalstīt attīstības sadarbību, ekonomisko sadarbību, finansiālo sadarbību, zinātnisko un tehnisko sadarbību un jebkāda cita veida sadarbību ar valstīm, teritorijām un reģioniem, kas nav Kopienas dalībvalstis vai ar Kopienu saistītas aizjūras zemes un teritorijas, kam nav tiesību uz Kopienas palīdzību saistībā ar IPA vai ENPI - dalībvalstis nevar realizēt pilnā mērā un tādēļ tie rīcības apjoma dēļ, labāk realizējami Kopienas līmenī, Kopiena var veikt pasākumus, atbilstoši subsidiaritātes principam, kas noteikts Līguma 5. pantā. Atbilstoši proporcionalitātes principam, kas noteikts minētajā pantā, regula nepārsniedz to, kas nepieciešams šo mērķu sasniegšanai.

Šī regula nosaka šādu regulu atcelšanu: a) Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regula (EK) Nr. 1568/2003 par atbalstu cīņā ar nabadzības izraisītajām slimībām (HIV/AIDS, malāriju un tuberkulozi) jaunattīstības valstīs, b) Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regula (EK) Nr. 1567/2003 par atbalstu politikas izstrādei un pasākumiem attiecībā uz reproduktīvo un seksuālo veselību un ar to saistītām tiesībām jaunattīstības valstīs, c) Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 7. novembra Regula (EK) Nr. 2493/2000 par pasākumiem, lai veicinātu vides aspekta pilnīgu iekļaušanu jaunattīstības valstu attīstības procesā, d) Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 7. novembra Regula (EK) Nr. 2494/2000 par pasākumiem, kas veicina tropu mežu un citu mežu saglabāšanu un ilgtspējīgu apsaimniekošanu jaunattīstības valstīs, e) Padomes 1999. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 975/1999, ar kuru paredz prasības attiecībā uz to, kā īstenot sadarbību attīstības veicināšanas jomā, kas palīdz sasniegt vispārēju mērķi - attīstīt un nostiprināt demokrātiju un tiesiskumu un panākt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, f) Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 806/2004 par dzimumu līdztiesības veicināšanu attīstības sadarbībā, g) Padomes 1998. gada 17. jūlija Regula (EK) Nr. 1659/98 par decentralizētu sadarbību, kas ir grozīta ar Regulām (EK) 995/2002 un 625/2004, h) Padomes 1998. gada 17. jūlija Regula (EK) Nr. 1658/98 par līdzfinansējuma darbībām, ko kopā ar Eiropas nevalstiskajām organizācijām (NVO) veic jomās, kurās ir ieinteresētas jaunattīstības valstis, i) Padomes 1996. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 1292/96 par pārtikas atbalsta politiku, pārtikas atbalsta vadību un īpašiem pasākumiem pārtikas drošības atbalstam, kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. jūlija Regulu (EK) Nr. 1726/2001, ar ko groza 21. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1292/96 par pārtikas atbalsta politiku, pārtikas atbalsta vadību un īpašiem pasākumiem pārtikas drošības atbalstam, j) Padomes 2001. gada 26. februāra Regula (EK) Nr. 382/2001, kas attiecas uz projektu īstenošanu, kas veicina sadarbību un komercattiecības starp Eiropas Savienību un Ziemeļamerikas, Tālo Austrumu un Austrālijas-Āzijas industrializētajām valstīm un kas atceļ Regulu (EK) Nr. 1035/1999, k) Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 1726/2000 par sadarbību ar Dienvidāfriku attīstības jomā, l) Padomes 1992. gada 25. februāra Regula (EEK) Nr. 443/92 par finansiālu un tehnisku palīdzību Āzijas un Latīņamerikas jaunattīstības valstīm un ekonomisku sadarbību ar tām, m) Padomes 1996. gada 22. novembra Regula (EK) Nr. 2258/96 par rehabilitācijas un atjaunošanas pasākumiem jaunattīstības valstīs, n) Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 29. oktobra Regula (EK) Nr. 2130/2001 par atbalsta operācijām iedzīvotājiem, kas zaudējuši saikni ar dzimteni jaunattīstības valstīs Latīņamerikā un Āzijā, o) Padomes 1997. gada 24. marta Regula (EK) Nr. 550/97 par operācijām, kas saistītas ar HIV/AIDS, jaunattīstības valstīs, p) Padomes 1997. gada 22. jūlija Regula (EK) Nr. 1484/97 par atbalstu demogrāfijas politikas un programmu īstenošanā jaunattīstības valstīs,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I SADAĻA

MĒRĶI UN PRINCIPI

1. pants

Mērķis un darbības joma

(1) Atbilstoši Līguma 179. un 181.a pantā pantam Kopiena finansē pasākumus, kas paredzēti sadarbības atbalstam ar valstīm, teritorijām un reģioniem (še turpmāk „partnervalstis un reģioni”), kas nav Kopienas dalībvalstis vai ar Kopienu saistītas aizjūras zemes un teritorijas, un kas nevar pretendēt uz Kopienas palīdzību saistībā ar pirmspievienošanās instrumentu vai saistībā ar Eiropas Kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumentu, kā arī daudzpusēju starptautisku rīcību.

(2) Atbilstoši Līguma 179. un 181.a pantā pantam Kopienas palīdzība īpaši atbalsta attīstības sadarbību, ekonomisko sadarbību, finansiālo sadarbību, zinātnisko un tehnisko sadarbību vai jebkuru citu sadarbības formu ar partnervalstīm un reģioniem, kā arī starptautisku rīcību, kuras nolūks ir veicināt ES iekšpolitikas mērķus ārpus ES. Šī sadarbība tiek īstenota Kopienas ārējās darbības principu un mērķu ietvaros.

(3) Saistībā ar šo regulu finansētie pasākumi attiecas uz visām sadarbības jomām, kas piemērotas Eiropas Kopienas dibināšanas Līguma 177. līdz 181.a pantā noteikto mērķu sasniegšanai, kā arī respektē Kopienas starptautiskos pienākumus un saistības. Tā attiecas arī uz jomām, kas paredzētas partnerattiecību un sadarbības līgumos un citos divpusējos instrumentos, kas noslēgti ar partnervalstīm un reģioniem vai precizēti deklarācijās, ko kopīgi pieņēmušas partnervalstis un reģioni, kā arī uz iekšpolitikas mērķu turpināšanu starptautiskā līmenī. Pasākumi īpaši attiecas uz:

(a) sociālo un humāno attīstību, tai skaitā veselību un iedzīvotājiem;

(b) dzimumu līdztiesības sekmēšanu;

(c) lauku attīstību un palīdzību pārtikas nodrošināšanai;

(d) pilsētu attīstību;

(e) vides aizsardzību;

(f) dabas resursu stabilu vadību;

(g) infrastruktūru, it īpaši transporta, ūdens, vides enerģijas un telekomunikāciju, ieskaitot vadības sistēmas un infrastruktūru, enerģijas operāciju un transporta drošību un stabilitāti, un pasākumus enerģijas ekonomijai;

(h) privāto sektoru, ražošanas sektoru un ekonomikas infrastruktūrām;

(i) tirdzniecību un investīcijām;

(j) nodarbinātību, sociālo vienotību un sociālo aizsardzību;

(k) sociālo pamattiesību, tai skaitā darba pamatnormu, ievērošanu;

(l) muitas lietām un nodokļu sistēmu;

(m) makroekonomikas vai strukturālām reformām;

(n) nozaru reformām;

(o) pamatizglītību, vidējo vai augstāko izglītību un profesionālo izglītību;

(p) zinātnes un tehnikas jaudu pētniecību, sadarbību un attīstību, un zinātnisko kustību;

(q) sadarbību kultūrā un akadēmisko, un starpkultūru apmaiņu;

(r) savstarpēju sapratni starp Kopienu un partnervalstīm, un reģioniem;

(s) sabiedrības attīstību un dialogu ar nevalstiskiem darboņiem, un it īpaši nevalstiskām savienībām, organizācijām, plašsaziņas līdzekļiem, sociālajiem partneriem;

(t) institucionālu atbalstu, it īpaši pareizas vadības sekmēšanai, tiesiskas valsts, administratīvo spēju un vietējo institūciju veicināšanai, valsts dienestu efektivitātes un ietekmes uzlabošanai, un institucionālo, un likumdošanas struktūru tuvināšanai;

(u) politisko dialogu;

(v) cilvēktiesību un pamatbrīvību veicināšanu un aizsardzību, atbalstu demokratizācijas procesam, tai skaitā vēlēšanu novērošanu un atbalstu;

(w) reģionālo sadarbību un integrāciju, tai skaitā sadarbību starp industriālajiem partneriem;

(x) pārrobežu sadarbību;

(y) tiesām, tiesu sadarbību, policijas, nodokļu, finanšu un muitas sadarbību;

(z) patvērumu un migrāciju (likumīgu un nelikumīgu) jebkurā apmērā, ieskaitot it īpaši robežkontroli, atpakaļpieņemšanu un atgriešanos, kā arī starptautisko aizsardzību;

(aa) palīdzību bēgļiem un pārvietotām personām vai personām, kas zaudējušas saikni ar dzimteni;

(bb) konfliktu novēršanu, vadību un risināšanu;

(cc) steidzamas palīdzības sniegšanu ilgstošai rehabilitācijai un attīstībai, sekojošu rekonstrukciju un rehabilitāciju;

(dd) dabas katastrofu novēršanu;

(ee) jebkuru citu jomu, kas nepieciešama Līguma 177. līdz 181.a pantā noteikto mērķu sasniegšanai.

2. pants

Pamatprincipi

(1) Visos finansētajos pasākumos un visās sadarbības jomās, uz ko attiecas šī regula, Kopiena meklē vienotību starp dažādām ārējās rīcības jomām, kā arī vienotību ar citām kopienas politikām. Šo vienotību nodrošina, definējot politiku, veicot stratēģisko plānošanu, rīcības plānošanu un īstenošanu.

(2) Nolūkā palielināt sadarbības politikas koordināciju un rīcības plānošanas procedūru, un procesa saskaņošanu, Komisija un dalībvalstis seko savstarpējai koordinācijai un rīcības kopībai visos finansētajos pasākumos un visās sadarbības jomās, uz ko attiecas šī regula.

Koordinācija prasa regulāru un biežu informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un starp Komisijas dalībvalstīm par partnervalstu un reģionu situācijas, sadarbības stratēģiju, prioritāro iesaistīšanās sektoru, esošās vai turpmākās sadarbības rīcības analīzi un novērtējumu.

Šāda koordinācija īpaši tiek veicināta vietējā līmenī, partnervalstīs un reģionos.

Regulāras koordinācijas kontroles rezultāti tiek izmantoti kā nozīmīgi dati dalībvalstu un Kopienas plānošanas procesā.

(3) Daudzpusējas pieejas veicināšanā, lai atrisinātu starptautiskas problēmas, Komisija kopīgi ar dalībvalstīm uzņemas nepieciešamo iniciatīvu koordinācijas un sadarbības nodrošināšanai ar daudzpusējām un reģionālām organizācijām un organismiem, piemēram, starptautiskām finanšu institūcijām, ANO sabiedrībām, fondiem un programmām un ar divpusējiem līdzekļu devējiem ārpus Kopienas.

(4) Kopienas sadarbība sekmē un veicina atbalstu nacionālās attīstības stratēģijām un reformu politikai, kā arī sektoru pieeju un programmas, vēršoties pie vispiemērotākajiem instrumentiem un it īpaši budžetāra atbalsta.

(5) Savienība ir balstīta uz cilvēka cieņas, brīvības, demokrātijas, vienlīdzības, tiesiskas valsts ievērošanas un cilvēktiesību ievērošanas vērtībām un cenšas sekmēt partnervalstu piesaisti šīm vērtībām ar dialoga un sadarbības palīdzību.

II SADAĻA

LĪDZEKĻU PLĀNOŠANA UN PIEŠĶIRŠANA

3. pants

Līdzekļu plānošanas un piešķiršanas pamatstruktūra

(1) Pasākumu finansēšana tiek īstenota ar ģeogrāfisko programmu vai tematisko programmu palīdzību, vai piedaloties globālās iniciatīvās.

Ģeogrāfiska programma attiecas uz sadarbības rīcību visās piemērotās jomās ar partnervalstīm vai reģioniem, ko nosaka pēc ģeogrāfiskā pamata.

Tematiska programma aplūko īpašu gadījumu vai jomu, kas attiecas uz partnervalstu kopumu, ko nenosaka pēc ģeogrāfiskā pamata, vai uz sadarbības rīcību, kas attiecas uz dažādiem reģioniem vai partnervalstu grupām, vai uz starptautisku rīcību bez īpaša ģeogrāfiska pamata, it īpaši daudzpusējas vai globālas iniciatīvas gadījumā, kas paredzēta ES iekšpolitikas mērķu ārējai veicināšanai.

Komisija nosaka ģeogrāfiskās un tematiskās programmas un to ģeogrāfisko darbības jomu.

(2) Attiecībā uz ģeogrāfiskajām programmām Komisija izstrādā stratēģijas un daudzgadējas orientējošas programmas katrai partnervalstij un reģionam atbilstoši 4. pantam un pieņem rīcības programmas katrai partnervalstij un reģionam atbilstoši 7. pantam.

Attiecībā uz tematiskajām programmām Komisija izstrādā tematiskās stratēģijas dokumentus atbilstoši 5. pantam un pieņem rīcības programmas atbilstoši 7. pantam.

Ārkārtas situācijas gadījumā Kopienas atbalsts var notikt arī īpašu pasākumu veidā, kas nav paredzēti stratēģijas dokumentos un daudzgadējās orientējošās programmās atbilstoši 8. pantam.

(3) Ģeogrāfiskā programmā Komisija nosaka līdzekļu daudzgadēju un orientējošu piešķiršanu sadarbības finansēšanai ar katru partnervalsti un reģionu. Šī piešķiršana notiek, ņemot vērā kritērijus, kas balstīti uz partnervalstu un reģionu vajadzībām un rādītājiem attiecībā uz Kopienas sadarbības politiku un stratēģiju, nepārkāpjot ārkārtas apstākļus vai Kopienas starptautiskās saistības. Lai pastiprinātu sadarbību starp ES galējo nomaļu reģioniem un kaimiņu partnervalstīm un reģioniem, Komisija var tajā iekļaut īpašu budžetu.

4. pants

Stratēģijas dokumenti un ģeogrāfisko programmu daudzgadējā plānošana

(1) Stratēģijas dokumenti partnervalstīm un reģioniem ir izstrādāti maksimums uz septiņiem gadiem nolūkā sniegt piemērotu struktūru koordinācijai starp Kopienu un partnervalsti vai reģionu. Tie dod iespēju daudzgadējo orientējošo programmu izstrādei.

Stratēģijas dokumenti tiek pārskatīti darba gaitā, vai ad hoc , ja tas nepieciešams, vajadzības gadījumā piemērojot principus un procedūras, kas noteiktas partnerattiecību un sadarbības līgumos, kas noslēgti ar partnervalstīm un reģioniem.

(2) Stratēģijas dokumenti, ciktāl tas iespējams, tiek izstrādāti, balstoties uz dialogu ar partnervalstīm un reģioniem, piesaistot partnervalstu un reģionu sabiedrību, lai nodrošinātu procesa pietiekamu piemērošanu un sekmētu atbalstu nacionālām attīstības stratēģijām un it īpaši nabadzības samazināšanas stratēģijām.

(3) Daudzgadējas orientējošas programmas, kas izstrādātas, balstoties uz stratēģijas dokumentiem, tiek izstrādātas katrai partnervalstij un reģionam. Tās, ciktāl iespējams, ir vienošanās rezultāts ar partnervalstīm un reģioniem.

Daudzgadējās orientējošās programmas precizē prioritārās jomas, kas izvēlētas kopienas finansējumam, īpašos mērķus, gaidāmos rezultātus un sasniegumu rādītājus.

Daudzgadējās orientējošās programmas sniedz arī orientējošu finanšu asignāciju, globāli un katrai prioritārai nozarei, iespējams, kategoriju veidā.

Daudzgadējās orientējošās programmas tiek pieņemtas nepieciešamības gadījumā un, ņemot vērā stratēģijas dokumentu pārskatus darba gaitā vai ad hoc .

Ārkārtas apstākļos var tikt veikta fondu daudzgadējās vai orientējošās asignācijas paaugstināšana vai pazemināšana, it īpaši attiecībā uz īpašām vajadzībām, piemēram, pēckrīzes vai ārkārtas situācijās.

(4) Krīžu, pēckonflikta, draudu demokrātijai, tiesiskai valstij, cilvēktiesībām un pamatbrīvībām gadījumā var tikt īstenota sadarbības stratēģijas pārskatīšana ad hoc ar valsti vai reģionu, sekojot īpašas steidzamības procedūrai. Šis pārskats varētu novest pie valsts vai reģiona stratēģijas, kas paredzēta pārejas sekmēšanai uz ilgstošu attīstību un sadarbību. Šī stratēģija nodrošinās saskaņu starp pasākumiem, kas veikti saistībā ar šo regulu un jebkuru citu Kopienas instrumentu, it īpaši stabilitātes instrumentu un humāno palīdzību. Ja partnervalstis vai partnervalstu grupas ir tieši saistītas ar krīzi vai pēckrīzi, vai to skartas, daudzgadējās plānošanas process liek īpašu uzsvaru uz koordinācijas pastiprināšanu starp palīdzību, rehabilitāciju un attīstību, lai nodrošinātu pāreju no steidzamības situācijas uz attīstības posmu, kā arī attiecībā uz valstīm un reģioniem, kas ir regulāri pakļauti dabas katastrofām, liek uzsvaru uz sagatavošanu katastrofām un to novēršanu.

(5) Komisija un dalībvalstis veic savstarpējas konsultācijas, lai nodrošinātu to sadarbības rīcības saskaņotību. Citi līdzekļu devēji un attīstības darboņi, tai skaitā sabiedrība, tiek piesaistīti tiklīdz tas kļūst nepieciešams.

5. pants

Stratēģijas dokumenti un tematisko programmu daudzgadējā plānošana

(1) Tematiskās stratēģijas dokumenti ir izstrādāti maksimums uz septiņiem gadiem. Tie rāda Kopienas stratēģiju attiecībā uz dotajām tēmām, Kopienas prioritātes, situāciju starptautiskā līmenī un galveno partneru rīcību.

Komisija nodrošina saistību starp tematiskajām programmām un ģeogrāfiskajām programmām, īpaši pārliecinoties, ka pasākumi, kas īstenoti saistībā ar tematiskajām programmām, ir saskaņā ar stratēģijas dokumentiem un daudzgadējām orientējošām programmām, kas izstrādātas partnervalstīm un reģioniem.

Tematiskās stratēģijas dokumenti precizē prioritārās jomas, kas izvēlētas Kopienas finansējumam, īpašos mērķus, gaidāmos rezultātus un sasniegumu rādītājus.

Tematiskās stratēģijas dokumenti sniedz arī orientējošu finanšu sadalījumu, globāli un katrai prioritārai nozarei, iespējams, kategoriju veidā.

Tematiskās stratēģijas dokumenti tiek pārskatīti darba gaitā, vai ad hoc , ja tas nepieciešams.

(2) Komisija un dalībvalstis veic savstarpējas konsultācijas, lai nodrošinātu to sadarbības rīcības saskaņotību. Citi līdzekļu devēji un attīstības darboņi, tai skaitā sabiedrība, tiek piesaistīti, tiklīdz tas kļūst nepieciešams.

(3) Globālu iniciatīvu dalībai tiek noteikti resursi un rīcības prioritātes.

6. pants

Daudzgadējās plānošanas dokumentu pieņemšana

Komisija pieņem stratēģijas dokumentus un daudzgadējās orientējošās programmas, kas minētas 4. un 5. pantā, kā arī to pārskatus, kas minēti 4. panta 1. un 3. punktā un 5. panta 1. punktā, atbilstoši vadības procedūrai, kas minēta 21. panta 2. punktā.

III SADAĻA

ĪSTENOŠANA

7. pants

Rīcības programmu pieņemšana

(1) Komisija uz ikgadēja pamata pieņem rīcības programmas, kas izstrādātas, balstoties uz stratēģijas dokumentiem un daudzgadējām orientējošām programmām, kas minētas 4. un 5. pantā.

Izņēmuma kārtā, it īpaši gadījumā, ja rīcības programma vēl nav tikusi pieņemta, Komisija var pieņemt, balstoties uz stratēģijas dokumentiem un daudzgadējām orientējošām programmām, kas minētas 4. un 5. pantā, pasākumus ārpus rīcības programmas ar tiem pašiem noteikumiem, kā rīcības programmas.

(2) Rīcības programmas nosaka mērķus, iesaistīšanās jomas, gaidāmos rezultātus, vadības metodes, kā arī paredzētā finansējuma globālo apjomu. Tās satur finansējamās rīcības aprakstu, attiecīgā finansējuma apjoma norādi un orientējošu to īstenošanas kalendāru.

(3) Komisija informācijas nolūkos iesniedz rīcības programmas dalībvalstīm mēneša laikā pēc lēmuma pieņemšanas.

8. pants

Īpašu pasākumu, kas nav paredzēti stratēģijas dokumentos un daudzgadējās orientējošās programmās, pieņemšana

(1) Vajadzības vai neparedzētu notikumu gadījumā, Komisija pieņem īpašus pasākumus, kas nav paredzēti stratēģijas dokumentos un daudzgadējās orientējošās programmās, še turpmāk „īpaši pasākumi”.

Īpaši pasākumi var finansēt arī darbību, kas ļauj atvieglot pāreju no steidzamas palīdzības uz ilgstošas attīstības rīcību, ieskaitot tādu darbību, kas paredzēta, lai labāk sagatavotu iedzīvotājus atkārtotām krīzēm.

(2) Ja īpašie pasākumi pārsniedz 15 miljonus eiro, Komisija tos pieņem atbilstoši konsultatīvajai procedūrai, kas minēta 21. panta 3. punktā.

(3) Īpašie pasākumi nosaka mērķus, iesaistīšanās jomas, gaidāmos rezultātus, vadības metodes, kā arī paredzētā finansējuma globālo apjomu. Tās satur finansējamās rīcības aprakstu, attiecīgā finansējuma apjoma norādi un to īstenošanas orientējošu kalendāru.

(4) Komisija informācijas nolūkos iesniedz īpašos pasākumus dalībvalstīm mēneša laikā kopš lēmuma pieņemšanas.

(5) Veicot grozījumus īpašajos pasākumos, piemēram, tehnisku piemērošanu, īstenošanas perioda pagarināšanu, kredītu pārasignāciju plānotajā budžetā, budžeta palielināšanu par summu, kas lielāka par 20% no sākotnējā budžeta, vai budžeta samazināšanu, nav nepieciešams sekot procedūrai, kas fiksēta 21. panta 3. punktā, ja šie grozījumi neietekmē sākotnējos mērķus, kas izstrādāti Komisijas lēmumā.

9. pants

Atbilstība

(1) Uz finansējumam saistībā ar šo regulu, rīcības programmu, kas minētas 7. pantā vai īpašu pasākumu, kas minēti 8. pantā, īstenošanas ietvaros īpaši var pretendēt:

(a) partnervalstis un reģioni, un to institūcijas;

(b) partnervalstu decentralizētās struktūras, piemēram, reģioni, departamenti, provinces un municipalitātes;

(c) jauktas struktūras, ko dibinājušas partnervalstis un reģioni, un Kopiena;

(d) starptautiskas organizācijas, tai skaitā reģionālās organizācijas, organizācijas, dienesti vai misijas, kas izriet no Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmas, starptautiskas finanšu institūcijas un attīstības bankas, ciktāl tās sniedz ieguldījumu šīs regulas mērķu īstenošanā;

(e) Kopienas iestādes un struktūras vienīgi atbalsta pasākumu, kas minēti 11. pantā, īstenošanas ietvaros;

(f) Eiropas Savienības aģentūras;

(g) kā arī sekojošas dalībvalstu, partnervalstu un reģionu vai jebkuras trešās valsts iestādes un struktūras, atbilstoši noteikumiem par pieeju Kopienas ārējai palīdzībai, kas minēti 16. pantā, ciktāl tās sniedz ieguldījumu šīs regulas mērķu īstenošanā:

i. valsts vai ar valsti saistītās struktūras, vietējās pārvaldes un pašpārvaldes un to grupējumi;

ii. savienības, uzņēmumi un citas organizācijas, un privātie uzņēmumi;

iii. finanšu institūcijas, kas piešķir, veicina un finansē privātās investīcijas partnervalstīs un reģionos;

iv. nevalstiski dalībnieki, kas definētas 2. punktā;

v. fiziskas personas.

(2) Nevalstiski dalībnieki, kas var saņemt finansiālu palīdzību saistībā ar šo regulu, ir īpaši: nevalstiskas organizācijas, vietējo iedzīvotāju organizācijas, vietējie profesionālie grupējumi un iniciatīvas grupas, kooperatīvi, sindikāti, organizācijas, kas pārstāv ekonomiskos un sociālos dalībniekus, vietējās organizācijas (ieskaitot tīklus), kas darbojas decentralizētas reģionālās sadarbības un integrācijas jomā, patērētāju organizācijas, sieviešu vai jauniešu organizācijas, izglītības, kultūras, pētniecības un zinātnes organizācijas, universitātes, baznīcas un reliģiskas asociācijas vai kopienas, plašsaziņas līdzekļi un visas nevalstiskas asociācijas, un neatkarīgi fondi, kas var sniegt ieguldījumu attīstībā vai iekšpolitikas ārējā dimensijā.

10. pants

Finansējuma veidi

Finansējums rīcības programmu vai īpašu pasākumu īstenošanas ietvaros var notikt sekojoši:

(a) kā projekti un programmas;

(b) nozaru vai vispārēja budžeta palīdzība, ja partnervalsts valsts izdevumu vadība ir pietiekami caurredzama, droša un efektīva un ja partnervalsts ir īstenojusi labi definētu un izstrādātu nozaru vai makroekonomikas politiku, ko apstiprinājuši tās galvenie līdzekļu devēji, tai skaitā, ja tas ir prasīts, starptautiskas finanšu institūcijas;

(c) nozaru atbalsts;

(d) izņēmuma gadījumā nozaru vai vispārējas palīdzības programmas importam, kas var notikt a) kā importa nozaru programmas skaidrā naudā, b) kā importa nozaru programmas ar palīdzību valūtā nozaru importa finansēšanai vai c) kā vispārējas importa programmas ar palīdzību valūtā, lai finansētu vispārēju importu, kas attiecas uz plašu produktu klāstu;

(e) fondi, kas nodoti Eiropas Investīciju bankas vai citu finanšu starpnieku rīcībā, balstoties uz Komisijas programmām, aizdevumu (īpaši investīciju un attīstības atbalstam privātajā sektorā) vai riska kapitālu (īpaši pakārtotu vai nosacītu aizdevumu formā) sniegšanas nolūkā, vai citas mazākas, vai īslaicīgas dalības nolūkā uzņēmumu kapitālā, kā arī ieguldījumam garantijas fondos atbilstoši 18. pantā paredzētajiem nosacījumiem;

(f) procentu izmaksas subsidēšana, it īpaši aizdevumiem vides jomā;

(g) parāda samazināšanas programmas;

(h) subsīdijas, kas paredzētas rīcības, ko piedāvā 9. panta 1. punkta b), c), d), f), un g), i) līdz v) apakšpunktos minētās vienības, finansēšanai;

(i) subsīdijas, kas paredzētas vienību, kas minētas 9. panta 1. punkta b), c), d), f), un g), i), iii) un iv) apakšpunktos, funkcionēšanas izmaksu finansēšanai;

(j) sadraudzības programmu finansēšana starp valstiskām institūcijām, valsts struktūrām un privātām tiesību vienībām, kuras pārstāv dalībvalstu un partnervalstu un reģionu valsts dienestus;

(k) ieguldījums starptautiskos fondos, it īpaši tajos, ko vada starptautiskas vai reģionālas organizācijas;

(l) ieguldījums valsts fondos, ko dibinājušas partnervalstis un reģioni, lai sekmētu vairāku līdzekļu devēju vienoto līdzfinansējumu vai fondos, ko dibinājis viens vai vairāki citi līdzekļu devēji, lai kopīgi īstenotu darbību;

(m) kapitāla ieguldījums starptautiskās finanšu institūcijās un reģionālās attīstības bankās;

(n) cilvēku un materiālie resursi, kas nepieciešami efektīvai projektu un programmu administrēšanai un uzraudzīšanai katrā partnervalstī un reģionā.

11. pants

Atbalsta pasākumi

(1) Kopienas finansējums var segt izmaksas, kas attiecas uz sagatavošanu, veikšanu, kontroli, revīziju un novērtējumu, kas tieši nepieciešami šīs regulas īstenošanai un tās mērķu realizācijai, it īpaši attiecībā uz izglītību, sanāksmēm, informācijas, ieinteresēšanas, apmācības un publikācijas darbībām, izmaksas, kas saistītas ar informātikas tīklu un paredzētas informācijas apmaiņai, kā arī uz jebkurām citām administratīva un tehniska atbalsta izmaksām, kuras var būt nepieciešamas Komisijai programmas vadības nolūkos. Tas ietver arī Komisijas delegāciju administratīvā atbalsta izmaksas, kas nepieciešamas saistībā ar šo regulu finansētās rīcības vadībai.

(2) Šo palīdzības pasākumu kopums nav obligāti attiecināms uz daudzgadējo plānošanu, tāpēc to var finansēt ārpus stratēģijas dokumentiem un daudzgadējām orientējošām programmām. To var arī finansēt daudzgadējo orientējošo programmu ietvaros.Komisija pieņem palīdzības pasākumus, kas nav iekļauti daudzgadējās orientējošās programmās, atbilstoši 8. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

12. pants

Līdzfinansējums

(1) Finansētajiem pasākumiem var piešķirt līdzfinansējumu, īpaši ar:

(a) dalībvalstīm un to valsts un ar valsti saistītām aģentūrām;

(b) trešajām valstīm, līdzekļu devējām un īpaši to valsts un ar valsti saistītām pārvaldēm;

(c) starptautiskām organizācijām, tai skaitā reģionāliem un it īpaši starptautiskām un reģionālām finanšu institūcijām;

(d) savienībām, uzņēmumiem un citām privātām ekonomiskām organizācijām un uzņēmējsabiedrībām, un citiem nevalstiskiem dalībniekiem;

(e) partnervalstīm un reģioniem, kas saņem līdzekļus no fondiem.

(2) Paralēla līdzfinansējuma gadījumā projekts vai programma ir sadalīta vairākos skaidri identificējamos apakšprojektos, no kuriem katru finansē cits partneris, kurš nodrošina līdzfinansējumu tādā veidā, ka finansējuma mērķis vienmēr paliek identificējams.

Vienota līdzfinansējuma gadījumā projekta vai programmas kopējās izmaksas tiek sadalītas starp partneriem, nodrošinot to, ka līdzfinansējums un resursi tiek apvienoti tādā veidā, lai nebūtu iespējams identificēt projekta vai programmas atsevišķas rīcības finansējuma avotu.

(3) Vienota līdzfinansējuma gadījumā Komisija var saņemt un vadīt fondus vienību vārdā, kas minētas 1. punkta a., b. un c. ievilkumā, kopējo darbību īstenošanai. Ar šādiem fondiem jārīkojas kā ar līdzekļiem, kas piešķirti atbilstoši Finanšu regulas 18. pantam.

13. pants

Vadības veidi

(1) Saistībā ar šo regulu finansētie pasākumi tiek īstenoti atbilstoši Regulas (EK) 1605/2002 nosacījumiem par Finanšu regulu, kas piemērojama Eiropas Kopienu Vispārējam budžetam.

(2) Komisija var izlemt uzticēt valsts varas pienākumus, it īpaši budžeta izpildes pienākumus, struktūrām, kas minētas Regulas (EK) 1605/2002 54. panta 2. punkta c) apakšpunktā, līdzfinansējuma gadījumā un citos pienācīgi pamatotos gadījumos.

(3) Decentralizētas vadības gadījumā Komisija var izlemt vērsties pie partnervalsts vai reģiona, kas saņem fondu līdzekļus, darījuma noslēgšanas vai subsīdiju piešķiršanas procedūras, ar nosacījumu, ka:

- partnervalstu vai reģionu, kas saņem fondu līdzekļus, procedūras ievēro caurredzamības, proporcionalitātes, attieksmes vienlīdzības un nediskriminēšanas principus un nepieļauj nekādu interešu konfliktu;

- partnervalsts vai reģions, kas saņem fondu līdzekļus, apņemas regulāri pārbaudīt, vai kopienas budžeta finansētā darbība ir pienācīgi izpildīta, veikt vajadzīgos pasākumus, lai novērstu nelikumības un krāpšanu, un vajadzības gadījumā uzsākt tiesas procesus, lai atgūtu nelikumīgi saņemtos līdzekļus.

14. pants

Budžeta saistības

(1) Budžeta saistības tiek īstenotas, balstoties uz Komisijas pieņemtajiem lēmumiem saskaņā ar 7. panta 1. punktu, 8. panta 1. punktu un 11. panta 3. punktu.

(2) Kopienas finansējuma juridiskās formas var būt šādas :

- finansējuma nolīgumi;

- subsīdiju nolīgumi;

- tirgus līgumi;

- darba līgumi.

15. pants

Kopienas finansiālo interešu aizsardzība

(1) Jebkurā līgumā, kas izriet no šīs regulas, ietilpst noteikumi, kas nodrošina Kopienas finansiālo interešu aizsardzību, it īpaši attiecībā uz krāpšanu, korupciju un citām nelikumībām, atbilstoši Padomes Regulām (EK, Euratom) 2988/1995, (EK, Euratom) 2185/1996 un (EK) 1073/1999.

(2) Šie līgumi skaidri paredz Kopienas un Revīzijas palātas tiesības nekavējoties veikt, pamatojoties uz faktiem, revīziju attiecībā uz jebkuru līgumslēdzēju vai līguma apakšslēdzēju, kas ir saņēmis kopienas fondu līdzekļus. Tie arī skaidri dod tiesības Komisijai nekavējoties īstenot kontroli un pārbaudi atbilstoši Regulas (EK, Euratom) Nr. 2185/1996 nosacījumiem.

(3) Jebkurš līgums, kas izriet no palīdzības īstenošanas, garantē Komisijai un Revīzijas palātai tiesību īstenošanu, kas formulēta 2. pantā, līgumu īstenošanas laikā un pēc tā.

16. pants

Dalība valsts tirgus procedūrās un subsīdiju piešķiršanas, un pamatnormu procedūrās

(1) Rīcības programmu, kas minētas 7. pantā, vai īpašo pasākumu, kas minēti 8. pantā, īstenošanas ietvaros, dalība valsts tirgus un subsīdiju piešķiršanas procedūrās ir atvērta:

- tematiskas programmas, kas definētas 3. panta 1. punktā, gadījumā - jebkurai fiziskai un juridiskai personai no jaunattīstības valstīm vai valstīm, kas atrodas pārejas periodā, kuras fiksējusi ESAO, kā arī no jebkuras citas valsts, kas ir atbilstoša saskaņā ar tematisko programmu;

- ģeogrāfiskas programmas, kas definētas 3. panta 1. punktā, gadījumā - jebkurai fiziskai un juridiskai personai no jaunattīstības valstīm vai valstīm, kas atrodas pārejas periodā, kuras fiksējusi ESAO, kā arī no jebkuras citas valsts, kas ir atbilstoša saskaņā ar ģeogrāfisko programmu;

- visos gadījumos - jebkurai fiziskai un juridiskai personai no Kopienas dalībvalstīm, Eiropas Ekonomiskās Telpas dalībvalstīm un valstīm, kam ir tiesības uz Kopienas palīdzību saistībā ar pirmspievienošanās instrumentu, kā arī no jebkuras citas trešās valsts ar saskaņotības nosacījumu, atbilstoši 2. panta noteikumiem.

(2) Ja trešā valsts uzņemas dot tiesības dalībvalstu fiziskām un juridiskām personām piedalīties valsts tirgus procedūrās un subsīdiju piešķiršanas procedūrās sadarbības programmu ietvaros, Komisija var izlemt dot tiesības šīs trešās valsts fiziskām un juridiskām personām piedalīties valsts tirgus procedūrās un subsīdiju piešķiršanas procedūrās.

Komisija pieņem lēmumu par piekļuvi tirgum un subsīdijām pēc viedokļa, ko sniedz saskaņā ar 21. pantu dibinātā komiteja, kas lemj, balstoties uz pārskatu, kurā analizēti ieteiktās piekļuves motīvi, apstākļi un ietekme, un atbilstoši vadības procedūrai, kas minēta 21. panta 2. punktā.

Piekļuves lēmums var attiekties uz Kopienas palīdzību kopumā vai vienu, vai vairākām tematiskajām vai ģeogrāfiskajām programmām, vai vienu, vai vairākām partnervalstīm, vai reģioniem un var tikt ierobežota ar dažām sadarbības jomām. Lēmums tiek pieņemts vismaz uz vienu gadu.

(3) Ja saistībā ar šo regulu finansētos pasākumus dalībvalstu organizācijas vai dalībvalstu privātās tiesību vienības īsteno netiešā centralizētā veidā, ar valsts dienesta investīcijām vai decentralizētā veidā partnervalsts vai reģiona, kas saņem fondu līdzekļus, uzraudzībā, vai ar starptautisku vai reģionālu organizāciju un it īpaši starptautisku finanšu iestāžu pilnvarām, dalība valsts tirgus procedūrās un subsīdiju piešķiršanas procedūrās, kuras īsteno vadības vienība, ir atvērta fiziskām un juridiskām personām no valstīm, kam ir piekļuve Kopienas tirgum un subsīdijām, atbilstoši 1. un 2. punktā minētajiem principiem, kā arī no jebkuras citas valsts, kam ir ievēlēšanas tiesības, atbilstoši vadības vienības noteikumiem un procedūrām.

(4) Preču un materiālu, kas tiek pirkti pēc līguma, kas izriet no pasākumiem, kas īstenoti saistībā ar šo regulu, izcelsmē ievēro principus, kas minēti 1., 2. un 3. punktā.

(5) Ārkārtas apstākļu gadījumā un it īpaši ārkārtējas steidzamības gadījumā, ja pakalpojumi, preces vai materiāli nav pieejami valstīs, kam ir piekļuve Kopienas tirgiem, vai, ja dalības nosacījumi tirgū padara projekta vai programmas realizāciju neiespējamu vai pārāk sarežģītu, Komisija var izlemt:

- palielināt tirgus atvērtību fiziskām un juridiskām personām no valstīm, kas nav atbilstošas, saskaņā ar 1. punktu;

- ļaut preču un materiālu iepirkšanu no valsts, kas nav atbilstoša, saskaņā ar 1. punktu.

17. pants

Iepriekšējs finansējums

Attiecībā uz iepriekšēju finansējumu, procenti, kuri uzkrājas summām, kas nodotas līdzekļu saņēmēju rīcībā, tiek atvilkti no gala maksājuma.

18. pants

Eiropas Investīciju bankas un citu finanšu starpnieku rīcībā nodotie līdzekļi

(1) 10. panta ceturtajā ievilkumā minētos līdzekļus pārvalda finanšu starpnieki, Eiropas Investīciju banka vai jebkura cita banka, vai organizācija, kam piemīt šo līdzekļu pārvaldībai nepieciešamā kapacitāte.

(2) Komisijai katrā atsevišķā gadījumā jāpieņem 1. punkta īstenošanas nosacījumi attiecībā uz risku sadalījumu, starpnieka, kas atbild par ienākumu gūšanu no līdzekļiem, to izmantošanu un atgūšanu, peļņu, kā arī operācijas slēgšanas nosacījumi.

19. pants

Novērtējums

(1) Komisija regulāri novērtē ģeogrāfiskās un tematiskās politikas un programmu, nozaru politikas rezultātus, kā arī plānošanas efektivitāti, lai pārbaudītu, vai mērķi ir sasniegti, un izstrādātu ieteikumus turpmāko operāciju uzlabošanai.

(2) Komisija informācijas nolūkos iesniedz novērtējuma ziņojumus komitejai, kas dibināta saskaņā ar 21. pantu.

IV SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

20. pants

Gada pārskats

(1) Komisija novērtē progresu, kas sasniegts šīs regulas sakarā uzsākto pasākumu īstenošanā, un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada pārskatu par palīdzības īstenošanu. Pārskats tiek iesniegts arī Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.

(2) Pārskats ietver informāciju par iepriekšējā gadā finansētajiem pasākumiem, uzraudzības un novērtējuma rezultātiem un par budžeta izpildi saistību un maksājumu aspektā katrā partnervalstī un reģionā, un sadarbības jomās.

21. pants

Komiteja

(1) Komisijas darbā palīdz komiteja.

(2) Atsauces gadījumā uz šo punktu tiek piemēroti Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pants, ievērojot minētā lēmuma 8. pantu. Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais periods tiek noteikts uz 30 dienām.

(3) Atsauces gadījumā uz šo punktu, tiek piemēroti Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pants, ievērojot minētā lēmuma 8. pantu.

(4) Komiteja pieņem savu reglamentu. Tas ietver noteikumus, kas ļauj Komisijai pieņemt īpašus pasākumus, kas minēti 8. panta 2. punkta pirmajā ievilkumā atbilstoši steidzamības procedūrai.

(5) Komitejas darbā piedalās Eiropas Investīciju bankas pārstāvis.

22. pants

Trešās valsts, kas saskaņā ar šo regulu nav atbilstoša, līdzdalība

(1) Lai nodrošinātu Kopienas palīdzības vienotību un efektivitāti, Komisija var nolemt, pieņemot programmas, kas minētas 7. pantā, vai īpašos pasākumus, kas minēti 8. pantā, ka valstis, teritorijas un reģioni, kam ir tiesības uz Kopienas palīdzību saistībā ar pirmspievienošanās instrumentu vai Eiropas Kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumentu, kā arī ar Kopienu saistītās aizjūras zemes un teritorijas, var saņemt palīdzību no pasākumiem saistībā ar šo regulu, ja īstenotajam ģeogrāfiskajam vai tematiskajam projektam, vai programmai piemīt globāls, horizontāls, reģionāls vai pārrobežu raksturs. Šo finansējuma iespēju var paredzēt stratēģijas dokumentos un daudzgadējās orientējošās programmās, kas minētas 4. un 5. pantā. Noteikumi par atbilstību, kas paredzēti 9. pantā, un noteikumi par piedalīšanos valsts tirgus procedūrās un subsīdiju piešķiršanas procedūrās, un pamatnoteikumi, kas paredzēti 16. pantā, tiek piemēroti tādā veidā, lai pieļautu attiecīgo valstu, teritoriju un reģionu efektīvu līdzdalību.

(2) Attiecībā uz pasaules iniciatīvu stabilas attīstības jomā vai tādu, kas atbalsta pasaules valsts īpašumu daudzpusējā mehānismā, Komisija var piešķirt finansiālu atbalstu saistībā ar šo regulu. Šādos gadījumos piekļuve finansējumam tiek attiecināta uz visām valstīm, kas saņem palīdzību pasaules iniciatīvas ietvaros.

23. pants

Palīdzības pārtraukšana

Nepārkāpjot palīdzības pārtraukšanas noteikumus, kas iekļauti partnerattiecību un sadarbības līgumos, kas noslēgti ar partnervalstīm un reģioniem, ja partnervalsts neievēro I daļā minētos principus, Padome ar kvalificētu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma, var veikt piemērotus pasākumus attiecībā uz jebkuru partnervalstij piešķirto palīdzību saskaņā ar šo regulu.

24. pants

Finanšu noteikumi

(1) Finansiālās bāzes apjoms šīs regulas īstenošanai laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam ir 44 229 miljoni eiro, no kuriem 23 572 miljoni eiro paredzēti ģeogrāfiskās sadarbības finansēšanai ar Āfrikas valstīm, Karību salām un Klusā okeāna salām, izņemot Dienvidāfriku un Austrumtimoru.

(2) Gada appropriācijas apstiprina budžeta iestāde finanšu plānu robežās.

25. pants

Regulas pārskatīšana

Komisija līdz 2011. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumus par šīs Regulas nākotni un, ja nepieciešams, grozījumus, kas tajā veicami.

26. pants

(1) No 2007. gada 1. janvāra tiek atceltas šādas Regulas:

(a) Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regula (EK) Nr. 1568/2003 par atbalstu cīņā ar nabadzības izraisītajām slimībām (HIV/AIDS, malāriju un tuberkulozi) jaunattīstības valstīs;

(b) Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regula (EK) Nr. 1567/2003 par atbalstu politikas izstrādei un pasākumiem attiecībā uz reproduktīvo un seksuālo veselību un ar to saistītām tiesībām jaunattīstības valstīs;

(c) Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 7. novembra Regula (EK) Nr. 2493/2000 par pasākumiem, lai veicinātu vides aspekta pilnīgu iekļaušanu jaunattīstības valstu attīstības procesā;

(d) Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 7. novembra Regula (EK) Nr. 2494/2000 par pasākumiem, kas veicina tropu mežu un citu mežu saglabāšanu un ilgtspējīgu apsaimniekošanu jaunattīstības valstīs;

(e) Padomes 1999. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 975/1999, ar kuru paredz prasības attiecībā uz to, kā īstenot sadarbību attīstības veicināšanas jomā, kas palīdz sasniegt vispārēju mērķi - attīstīt un nostiprināt demokrātiju un tiesiskumu un panākt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu;

(f) Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 806/2004 par dzimumu līdztiesības veicināšanu attīstības sadarbībā;

(g) Padomes 1998. gada 17. jūlija Regula (EK) Nr. 1659/98 par decentralizētu sadarbību, kas ir grozīta ar Regulām (EK) 995/2002 un 625/2004;

(h) Padomes 1998. gada 17. jūlija Regula (EK) Nr. 1658/98 par līdzfinansējuma darbībām, ko kopā ar Eiropas nevalstiskajām organizācijām (NVO) veic jomās, kurās ir ieinteresētas jaunattīstības valstis;

(i) Padomes 1996. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 1292/96 par pārtikas atbalsta politiku, pārtikas atbalsta vadību un īpašiem pasākumiem pārtikas drošības atbalstam, kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. jūlija Regulu (EK) Nr. 1726/2001, ar ko groza 21. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1292/96 par pārtikas atbalsta politiku, pārtikas atbalsta vadību un īpašiem pasākumiem pārtikas drošības atbalstam;

(j) Padomes 2001. gada 26. februāra Regula (EK) Nr. 382/2001, kas attiecas uz projektu īstenošanu, kas veicina sadarbību un komercattiecības starp Eiropas Savienību un Ziemeļamerikas, Tālo Austrumu un Austrālijas-Āzijas industrializētajām valstīm un kas atceļ Regulu (EK) Nr. 1035/1999;

(k) Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 1726/2000 par sadarbību ar Dienvidāfriku attīstības jomā;

(l) Padomes 1992. gada 25. februāra Regula (EEK) Nr. 443/92 par finansiālu un tehnisku palīdzību Āzijas un Latīņamerikas jaunattīstības valstīm un ekonomisku sadarbību ar tām;

(m) Padomes 1996. gada 22. novembra Regula (EK) Nr. 2258/96 par rehabilitācijas un atjaunošanas pasākumiem jaunattīstības valstīs;

(n) Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 29. oktobra Regula (EK) Nr. 2130/2001 par atbalsta operācijām iedzīvotājiem, kas zaudējuši saikni ar dzimteni jaunattīstības valstīs Latīņamerikā un Āzijā;

(o) Padomes 1997. gada 24. marta Regula (EK) Nr. 550/97 par operācijām, kas saistītas ar HIV/AIDS, jaunattīstības valstīs;

(p) Padomes 1997. gada 22. jūlija Regula (EK) Nr. 1484/97 par atbalstu demogrāfijas politikas un programmu īstenošanā jaunattīstības valstīs.

(2) Atceltās regulas turpina piemērot ar pasākumu īstenošanu saistītos tiesību aktos un saistībās līdz 2007. gadam.

27. pants

Šī Regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, […]

Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —

priekšsēdētājs priekšsēdētājs

[…] […]

FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE

Domaine(s) politique(s): Relations extérieures Développement et Relations avec les Etats ACP Aspects extérieurs des politiques internes Activité(s): Relations avec l’Europe de l’Est, le Caucase et les Républiques d’Asie Centrale (en partie)[24] Relations avec le Moyen-Orient et la Méditerranée du Sud (en partie)[25] Relations avec l’Asie Relations avec l’Amérique Latine Droits de l’Homme et Démocratisation Relations multilatérales et domaines généraux des relations extérieures (en partie)[26] Relations avec l’Afrique Sub-saharienne, les Caraïbes, le Pacifique et l’Océan Indien Politique de coopération au Développement et stratégies sectorielles Relations avec les pays de l’OCDE non membres de l’Union européenne Aspects extérieurs de la politique de l’environnement et des autres politiques internes |

DÉNOMINATION DE L’ACTION: FINANCEMENT DE LA COOPÉRATION AU DÉVELOPPEMENT ET DE LA COOPÉRATION ÉCONOMIQUE AVEC LES ETATS TIERS |

1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S)

Activités actuellement couvertes par les Fonds européens de développement[27]

Et sous réserve de certaines activités relevant de l’instrument de stabilité :

Dépenses administratives [28]

07 01 04 06 - Participation aux activités internationales en matière d'environnement — Dépenses pour la gestion administrative

06 01 04 09 - Intelligent energy - Expenditure on administrative management (in part)

07 01 04 05 - LIFE (European Financial Instrument for the Environment — 2000 to 2006) — Operations outside Community territory — Expenditure on administrative management (in part)

19 01 04 01 - Coopération avec les pays tiers industrialisés - Dépenses pour la gestion administrative

19 49 04 01 — Coopération avec les pays tiers industrialisés — Dépenses pour la gestion administrative

19 01 04 04 - Coopération financière et technique avec les pays en développement d´Asie - Dépenses de gestion administrative

19 49 04 04 - Coopération financière et technique avec les pays en développement d´Asie - Dépenses de gestion administrative

19 01 04 05 - Coopération financière et technique avec les pays en développement d´Amérique latine - Dépenses de gestion administrative

19 49 04 05 - Coopération financière et technique avec les pays en développement d´Amérique latine - Dépenses de gestion administrative

19 01 04 07 - Assistance aux Etats partenaires d´Europe orientale et d´Asie centrale - Dépenses de gestion administrative ( en partie )

19 49 04 06 - Assistance aux Etats partenaires d´Europe orientale et d´Asie centrale - Dépenses de gestion administrative ( en partie )

19 01 04 11 - Développement et consolidation de la démocratie et de l´État de droit - Respect des droits de l´homme et des libertés fondamentales - Dépenses de gestion administrative ( en partie )

19 49 04 10 - Développement et consolidation de la démocratie et de l´État de droit - Respect des droits de l´homme et des libertés fondamentales - Dépenses de gestion administrative ( en partie )

19 01 04 12 - Promotion de l´investissement communautaire dans les pays en développement d´Amérique latine, d´Asie, de la Méditerranée et en Afrique du Sud, dans le cadre des accords de coopération économique et commerciale - Dépenses de gestion administrative ( en partie )

19 49 04 11 - Promotion de l´investissement communautaire dans les pays en développement d´Amérique latine, d´Asie, de la Méditerranée et en Afrique du Sud, dans le cadre des accords de coopération économique et commerciale - Dépenses de gestion administrative ( en partie )

21 01 04 01 - Autres aides en produits, actions d´appui et transport, distribution, mesures d´accompagnement et de contrôle de la mise en oeuvre - Dépenses de gestion administrative

21 49 04 01 - Autres aides en produits, actions d´appui et transport, distribution, mesures d´accompagnement et de contrôle de la mise en oeuvre - Dépenses de gestion administrative

21 01 04 02 - Autres actions de coopération et stratégies sectorielles - Dépenses de gestion administrative

21 49 04 02 - Autres actions de coopération et stratégies sectorielles - Dépenses de gestion administrative

21 01 04 05 - Programme européen pour la reconstruction et le développement (PERD) - Dépenses de gestion administrative

21 49 04 05 - Programme européen pour la reconstruction et le développement (PERD) - Dépenses de gestion administrative

Relations multilatérales [29]

19 02 03 - Coopération avec les pays tiers sur les migrations ( en partie )

19 02 07 - Promotion de l´investissement communautaire dans les pays en développement d´Amérique latine, d´Asie, de la Méditerranée et en Afrique du Sud, dans le cadre des accords de coopération économique et commerciale ( en partie )

19 02 11 - Programme de coopération Nord-Sud dans la lutte contre les drogues et la toxicomanie ( en partie )

Droits de l’Homme[30]

19 04 02 - Aide aux victimes de violations de droits de l'homme ( en partie )

19 04 03 - Développement et consolidation de la démocratie et de l´État de droit - Respect des droits de l´homme et des libertés fondamentales ( en partie )

19 04 04 - Soutien aux activités des tribunaux pénaux internationaux et à la mise en place de la Cour pénale international ( en partie )

Pays industrialisés

19 05 02 - Coopération avec les pays tiers industrialisés

Europe de l’Est, Caucase et Républiques d’Asie Centrale[31]

19 06 01 - Assistance aux Etats partenaires d´Europe orientale et d´Asie centrale ( en partie )

19 06 02 - Coopération transfrontalière dans le domaine structurel ( en partie )

19 06 04 - Action de réhabilitation et de reconstruction en faveur des États partenaires d´Europe orientale et d´Asie centrale ( en partie )

Moyen-Orient et Méditerranée du Sud[32]

19 08 05 - Actions de réhabilitation et de reconstruction en faveur des pays méditerranéens et du Proche- et du Moyen Orient ( en partie )

19 08 06 - Autres interventions au bénéfice des pays en développement du Proche- et du Moyen-Orient ( en partie )

19 08 07 - Aide à la réhabilitation et reconstruction de l'Iraq

Amérique Latine

19 09 01 - Coopération financière et technique avec les pays en développement d´Amérique latine

19 09 02 - Coopération politique, économique et culturelle avec les pays en développement d'Amérique latine

19 09 03 - Aide aux populations déracinées dans les pays d´Amérique latine

19 09 04 - Actions de réhabilitation et de reconstruction en faveur des pays en développement d´Amérique latine

Asie

19 10 01- Coopération financière et technique avec les pays en développement d´Asie

19 10 02 - Coopération politique, économique et culturelle avec les pays en développement d'Asie

19 10 03 - Aide aux populations déracinées dans les pays d´Asie

19 10 04 - Actions de réhabilitation et de reconstruction en faveur des pays en développement d´Asie

19 10 06 - Aide à la réhabilitation et reconstruction de l'Afghanistan

Stratégies sectorielles

07 02 01 Participation aux activités internationales en matière d'environnement

06 04 02 Intelligent energy — Europe programme (2003 to 2006): external strand — Coopener (in part)

07 02 02- LIFE (European Financial Instrument for the Environment — 2000 to 2006 — Operations outside Community territory (in part)

21 02 01 - Produits à mobiliser au titre de la convention relative à l´aide alimentaire

21 02 02 - Autres aides en produits, actions d´appui et transport, distribution, mesures d´accompagnement et de contrôle de la mise en oeuvre

21 02 03 - Participation communautaire à des actions en faveur de pays en développement exécutées par des organisations non gouvernementales

21 02 05 - Environnement dans les pays en développement

21 02 06 - Intégration des questions de genre dans la coopération au développement

21 02 07 02 - Lutte contre les maladies dues à la pauvreté (VIH/sida, paludisme et tuberculose) dans les pays en développement

21 02 07 03 - Aide aux populations et soins de santé en matière de procréation

21 02 07 04 - Lutte contre les maladies dues à la pauvreté, autres que le VIH/sida, le paludisme et la tuberculose, dans les pays en développement

21 02 08 - Aide à l'éducation fondamentale dans les pays en développement

21 02 12 - Intégration des droits de l'enfant dans la coopération au développement

21 02 13 - Coopération décentralisée

21 02 14 - Constitution de capacités dans le domaine des technologies de l'information et des communications et dans le domaine de l'énergie durable

21 02 17 - Coopération culturelle avec les pays en développement

Etats ACP

21 03 01 — Aide programmable – États ACP

21 03 02 — Ajustement structurel, y compris les pays pauvres lourdement endettés (PPLE) — États ACP

21 03 03 — Stabex — États ACP

21 03 04 — Sysmin — États ACP

21 03 05 — Capitaux à risque — États ACP

21 03 06 — Bonifications d'intérêts — États ACP

21 03 07 — Aides d'urgence — États ACP

21 03 08 — Aides aux réfugiés — États ACP

21 03 09 — Aide programmable — Pays et territoires d'outre-mer (PTOM

21 03 10 — Ajustement structurel, y compris les pays pauvres lourdement endettés (PPLE) — PTOM

21 03 11 — Stabex — PTOM

21 03 12 — Sysmin — PTOM

21 03 13 — Capitaux à risque — PTOM

21 03 14 — Bonifications d'intérêts — PTOM

21 03 15 — Aides d'urgence — PTOM

21 03 16 — Aides aux réfugiés — PTOM

21 03 17 - Programme européen pour la reconstruction et le développement (PERD)

21 03 19 - Assistance aux producteurs traditionnels de rhum ACP dans les domaines du développement et de la diversification des marchés

21 03 20 - Action de réhabilitation et de reconstruction en faveur des pays en voie de développement, notamment les Etats ACP

2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES

2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): 44 229 millions d'euros en CE

2.2 Période d’application: 2007-2013

2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses: (prix courant)

a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1)

Millions d'euros ( à la 3 e décimale)

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 + suivantes | Total |

Crédits d'engagement | 2.364 | 5.770 | 6.169 | 6.621 | 6.917 | 7.172 | 7.446 | 42.459 |

Crédits de paiement | 284 | 1.283 | 2.608 | 3.801 | 4.942 | 5.831 | 23.710 | 42.459 |

b1) Assistance technique et administrative : personnel (cf. point 6.1.2)

Crédits d'engagement | 53 | 130 | 142 | 155 | 165 | 175 | 185 | 1.005 |

Crédits de paiement | 53 | 130 | 142 | 155 | 165 | 175 | 185 | 1.005 |

b2) Assistance technique et administrative : dépenses d’appui (DDA) (cf. point 6.1.2)

Crédits d'engagement | 45 | 111 | 115 | 121 | 124 | 124 | 125 | 765 |

Crédits de paiement | 45 | 111 | 115 | 121 | 124 | 124 | 125 | 765 |

Sous-total a+b |

Crédits d'engagement | 2.462 | 6.011 | 6.426 | 6.897 | 7.206 | 7.471 | 7.756 | 44.229 |

Crédits de paiement | 382 | 1.524 | 2.865 | 4.077 | 5.231 | 6.130 | 24.020 | 44.229 |

* “années suivantes” ne s’appliquent qu’aux paiements

c) Incidence financière globale des ressources humaines et autres dépenses de fonctionnement (cf. points 7.2 et 7.3)

CE/CP | 122 | 303 | 330 | 361 | 386 | 408 | 431 | 2.341 |

TOTAL a+b2+c |

Crédits d'engagement | 2.531 | 6.184 | 6.614 | 7.103 | 7.427 | 7.704 | 8.002 | 45.565 |

Crédits de paiement | 451 | 1.697 | 3.053 | 4.283 | 5.452 | 6.363 | 24.266 | 45.565 |

2.4 Compatibilité avec la programmation financière et les perspectives financières

Proposition compatible avec la programmation financière prévue pour la période 2007-2013.

2.5 Incidence financière sur les recettes

Aucune implication sur les recettes.

3. CARACTÉRISTIQUES BUDGÉTAIRES

Nature de la dépense | Nouvelle | Participation AELE | Participation pays candidats | Rubrique PF |

DNO | CD | OUI | NON | NON | 4 |

4. BASE JURIDIQUE

Articles 179 et 181a du traité instituant la Communauté européenne.

5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION

5.1 Nécessité d'une intervention communautaire

5.1.1 Objectifs poursuivis

Coopération avec les pays en voie de développement

Avec la politique extérieure et de sécurité commune, la politique commerciale et l’assistance humanitaire, la politique de développement de la Communauté est un domaine important des relations extérieures de l’Union européenne.

Les objectifs poursuivis par le financement d’activités de coopération au titre du présent Règlement sont ceux définis à l’article 177 du traité instituant la Communauté européenne, à savoir :

- le développement économique et social durable des pays en développement et plus particulièrement des plus défavorisés d'entre eux ;

- l'insertion harmonieuse et progressive des pays en développement dans l'économie mondiale ;

- la lutte contre la pauvreté dans les pays en développement.

En outre, la politique de la Communauté contribue à l'objectif général de développement et de consolidation de la démocratie et de l'État de droit, ainsi qu'à l'objectif du respect des droits de l'homme et des libertés fondamentales.

La déclaration conjointe du Conseil et de la Commission de novembre 2000[33] donne à la Communauté un encadrement général pour ses activités de coopération et ses partenariats avec les pays en développement ou en transition. C’est ainsi que le principal objectif de la politique de coopération au développement de la Communauté est de réduire et éventuellement d’éradiquer la pauvreté par un appui au développement économique, social et environnemental durable, par l’intégration progressive des pays en développement dans l’économie mondiale et par la lutte contre les inégalités. La promotion des droits de l’homme, de la démocratie, de l’Etat de Droit, et de la bonne gouvernance fait partie intégrante de la politique communautaire de développement. En outre, la Communauté encourage une plus grande participation des organisations non gouvernementales, des opérateurs économiques, et notamment du secteur privé, et des partenaires sociaux dans les processus de développement. La politique communautaire de développement contribue également aux objectifs internationaux approuvés dans le contexte des Nations Unies ou au sein d’autres organisations internationales compétentes.

Les objectifs de coopération de la Communauté sont inscrits dans les accords de coopération et de partenariat conclus entre la Communauté, ses Etats membres, et les pays et régions partenaires. Ils sont déclinés et adaptés en fonction des particularités régionales (les objectifs spécifiques par programme de coopération sont repris à la partie 5.2).

Les objectifs de la politique de développement de la Communauté sont notamment ancrés dans les engagements pris par 189 Etats membres des Nations Unies, y inclus tous les Etats membres de la Communauté, lors de l’assemblée du millénaire des Nations Unies en septembre 2000. Les Etats ont en effet convenu d’un ensemble d’objectifs, dénommés Objectifs du Millénaire pour le développement (OMD), et de cibles mesurables pour lutter contre la pauvreté, la faim, la maladie, l’analphabétisme, la dégradation de l’environnement et la discrimination à l’égard des femmes. La Déclaration du Millénaire a également énoncé dans ses grandes lignes un consensus sur la « marche à suivre » qui met l’accent plus résolument sur les droits de l’homme, la bonne gouvernance et la démocratie.

Objectifs du millénaire pour le développement devant être atteints d’ici 2015 :

- Réduire l’extrême pauvreté et la faim ;

- Assurer l’éducation primaire pour tous ;

- Promouvoir l’égalité entre les sexes et l’autonomisation des femmes ;

- Réduire la mortalité des moins de cinq ans ;

- Améliorer la santé maternelle ;

- Lutter contre le VIH/sida, le paludisme et d’autres maladies ;

- Assurer un environnement durable ;

- Développer un partenariat mondial pour le développement.

Atteindre les OMD dépendra largement des politiques mises en œuvre par les pays en voie de développement, mais aussi de l’augmentation des ressources allouées à la coopération au développement, de l’amélioration de l’efficacité de l’aide et de la mise en place d’un système commercial et financier multilatéral ouvert.

Lors de la Conférence internationale sur le financement du développement qui a eu lieu à Monterrey (Mexique) en mars 2002, les pays développés et les pays en développement ont commencé d’allouer des ressources et de prévoir des interventions conformément aux engagements du millénaire. C’est ainsi que les réformes politiques et économiques soutenues par les pays en développement devaient être appuyées par un apport direct du monde développé sous forme d’aide, d’échanges commerciaux, d’allègement de la dette et d’investissements.

Les engagements de Barcelone[34] qui définissent la contribution de l’Union européenne au consensus de Monterrey engagent notamment la Communauté et ses Etats membres à : accroître substantiellement leur aide officiel au développement, renforcer la coordination des politiques et l’harmonisation des procédures, délier plus avant leur aide, accroître l’aide liée au commerce, encourager le règlement de la question des biens publics mondiaux, poursuivre l’examen de sources de financement novatrices, favoriser certaines reformes des systèmes financiers internationaux et tendre vers l’établissement d’un niveau soutenable d’endettement, dans le cadre de l’initiative PPTE. Ces engagements contribuent donc à définir le cadre général de la politique de développement communautaire, ses objectifs et ses modalités de mise en œuvre.

The development and consolidation of democracy and the rule of law, and respect for human rights and fundamental freedoms constitute key objectives of the European Union’s external policies. Within the framework of the present Regulation and its geographical scope, the European Community will contribute to the implementation of operations advancing respect for human rights and fundamental freedoms, promoting and strengthening democratic processes, including where appropriate through election observation and assistance, and developing and consolidating the rule of law and good governance.

Coopération avec les pays industrialisés

The objectives pursued are essentially based on joint policy statements and instruments (joint political Declarations, Action Plans, Framework Agreements, New Transatlantic and Partnership Agendas…) between the European Union and the partner countries concerned.

Cooperation initiatives with industrialised non-member countries, by providing an underpinning of concrete activities for the bilateral dialogues, aim to contribute to the creation of a more favourable environment for the conduct and development of political, economic and trade relations between the European Union and these partner countries, thus building stronger bilateral links in all relevant areas. This includes the improvement of market access and business opportunities for European Union industry on those markets.

Cooperation objectives with industrialised countries relate more particularly to four main action fields: promoting peace, security, democracy and development in the world; strengthening bilateral economic and trade relations and contributing to the expansion of world trade and economy; responding to global and societal challenges; building bridges between people and cultures.

Multilateral and other cooperation as external aspects of internal policies

5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante

The Commission carried out in the second half of 2003 an extensive high-level review of the whole range of European Community external instruments, in the context of the preparation of its proposals for the new financial perspectives. The Commission established the “Peace Group” which was tasked with leading the identification of the future priorities for external relations and the instruments needed to serve those priorities. This Group functioned at both the level of the external relations Commissioners and the services. It met regularly between April and December 2003 and developed the principles, which were set out in the Communication “Building our Common Future, Policy Challenges and Budgetary Means of the Enlarged Union 2007-2013”[35]. The need to align objectives and instruments more closely to European Union values and interests was identified as being fundamentally important.

In particular, the “Peace Group” underlined that the European Union’s values, reflected by its democratic tradition, social model and integration experience, include human dignity, the rule of law, human rights, solidarity, equality between the sexes, adherence to the multilateral system of the United Nations and support, within the multilateral economic system, for regionalism as a force for development and stability. It emphasised that its interests drive the European Union to promote stable international growth founded on sustainable development. In this way it guarantees itself increasing outlets and quality jobs on competitive, open and regulated markets. Finally, the “Peace Group” recommended that the European Union promotes its values and interests by operating simultaneously as a continental power, and as a global economic and political player.

As far as external community instruments are concerned, the “Peace Group” recognised that the European Union's co-operation and assistance policy is the result of 50 years of successive sedimentation, which results in a multiplication of assistance instruments and a fragmentation of aid management both in terms of programming and implementation functions (even if recent policy and structural reforms have helped to improve coherence and consistency of the European Union's co-operation and assistance policy).

The “Peace Group” put forward that the European Union’s framework for external assistance should be rationalised and simplified by a reduction in the number of legal bases, the number of budget lines, and the number of programmes. More precisely, it recommended that:

- the complex structure of existing aid programs (EDF, ALA, MEDA, TACIS, CARDS, etc…) covering a wide range of interventions (peacekeeping and post-crisis operations; rehabilitation; economic reforms; projects; human rights programs; budgetary support) should be significantly streamlined;

- European Community and Member States policies and implementation should be harmonised.

Furthermore, the “Peace Group” underlined the following points:

- Large geographic programmes based on the principles of ownership and partnership with partner countries and regions and thematic programmes allowing for policy initiatives by the Community should be maintained;

- Strategy papers, subject to regular reviews, are the right tool to ensure overall policy coherence and to respect external policy objectives in the different areas as well as in the external aspects of internal policies;

- Resources should be allocated to partner countries according to expected and measured performances and strategy papers process, backed up by stronger analytical capabilities, should confront goals and achievements;

- Performance-based allocations do not mean increased conditionality in the traditional sense and the issue of political conditionality should be approached cautiously, on the basis of lessons drawn from experience;

- Though this is not necessarily a solution in each and every case, such concerns for results, namely the political and economic reforms in the partner countries, leads the Commission to suggest, where possible, moving further financial and technical assistance from projects towards sector programmes, budget support and macro-economic financial assistance which facilitate both the absorption by the partner country since its own budgetary procedures are used, and donors’ co-ordination as well as quick disbursement subject to compliance though.

The current proposal also takes account of the vast literature of work on development, the practice of other international and bi-lateral donors, as well as of the principles and objectives of the reform of the management of external assistance launched by the Commission in May 2000.

5.1.3 Dispositions prises à la suite de l’évaluation ex post

While the diversity of evaluations undertaken during the last five years to a large extent precludes the definition of any single overarching finding, the various sets of results available continue to isolate a cluster of key issues.

These results underline the fact that clearly-defined and realistic objectives, associated with agreed criteria for success, remain of great importance for the successful implementation of external assistance. At the same time, sensitivity to possible changes in the circumstances and capacity of partner organisations will be nurtured through appropriate institutional support, policy dialogue and technical assistance.

Coherent and comprehensive approaches will be formulated, embracing an array of means of interventions allowing for flexible planning and rapid delivery in response to any specific in-country situation.

Sound policy and methodological frameworks following the highest international standards will be translated into clear and realistic targets applying leaner procedures. Implementation will take full advantage of the devolution process to ensure optimal management capacity and information systems. At the ex-ante or feasibility stage, consideration of the full range of alternative choices of approach will be undertaken, including reflection on the most appropriate instruments and conditions for assistance, and favouring rapid and simple instruments for administration and operative management.

First positive results and the soundness of proposed improvements were evidenced through the latest evaluation reports.

5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire

Afrique Sub-saharienne, Caraïbes, Pacifique et Océan Indien (ACP)

Populations visées

The ACP regroup 78 developing countries (76 countries covered by the EDF plus South Africa and East Timor) with a total population of 700 million. 42 of these countries are least developed countries and close from 50% of the ACP population lives with less than 1 USD per day.

Objectifs spécifiques

This programme is designated to finance cooperation activities at country, regional and at all ACP levels aimed at reducing poverty, promoting sustainable development, addressing in a balanced and integrated manner social, economic and environmental objectives, and the progressive integration of the ACP countries into the world economy. The programmes will be designed according to the approach and principles defined in the ACP-EC Partnership Agreement signed in Cotonou in June 2000. They will contribute to the achievement of the Millennium Development Goals and will be based on and promote the respect for all human rights and fundamental freedoms, democracy based on the rule of law and transparent and accountable governance. The policy co-operation framework between the European Union and South Africa is set out in the Bi-Lateral Trade, Development and Cooperation Agreement (TDCA) which came into full force on 1 May 2004 as well as in the ACP-EC Partnership Agreement, to which South Africa is a Party as qualified in Protocol N°3.

Mesures à prendre

The co-operation programmes shall be tailored to each country’s and region’s circumstances, shall promote local ownership and the involvement of non state actors in the development process.

Interventions will be made in the form of grant subsidy with direct budget support and sector-specific programme aid as preferred intervention tools, or in the form of risk capital and loans managed by the European Investment Bank.

The priorities will be discussed with each partner government and with each partner regional organisation. They will be agreed upon in the form of Country Strategy Papers and Regional Strategy Papers that shall be coherent with the national and regional development and poverty reduction strategy papers and complementary to other donor interventions, in particular from Member states. These strategy papers will be operationalised through National and Regional Indicative five-year programmes to be signed by both parties. Those indicative programmes will define the focal sectors for Community interventions in line with the Joint Declaration by the Council and the Commission of November 2000 on the European Community’s Development Policy, as well as a number of non focal areas for co-operation, taking into account cross-cutting issues. They will include a set of overall and sector-specific objectively measurable performance indicators related to the achievement of the Millennium Development Goals. The financial envelopes for each indicative programme will be defined on the basis of both needs and performance indicators and may be revised on the basis of periodic assessments of performance.

Moyen-orient(Est du Jourdain : Irak, Pays du Golfe, Yémen, Iran)

Populations visées

The population of the countries belonging to the Gulf Cooperation Council, Iran, Iraq and Yemen is likely to benefit under this Regulation.

Objectifs spécifiques

The major objectives for European Community co-operation with the Countries of East of Jordan are:

- Contribute to peace and security in the region and globally, through a broadening of Community engagement with the region;

- Promote the sustainable development of the less prosperous countries of the region, addressing the root causes of poverty;

- Contribute to the protection of human rights and to the spreading of democracy, good governance and the rule of law;

- Support reforms in the region

- Support domestic efforts in areas such as fight against organized crime, drugs trafficking, terrorism and non proliferation;

- Further strengthen mutual trade and investment flows with the region, and support trade related assistance with particular attention to the DDA and WTO implementation issues;

- Promote regional cooperation.

Mesures à prendre

Measures receiving Community support shall include, inter alia: support to reconstruction in Iraq in line with Commission's communications, support fight against all forms of trafficking, money laundering, organized crime, terrorism and non proliferation; supporting the development of network links to the EU, particularly for oil and gaz, support the implementation of the EU-GCC Free trade agreement (to be concluded in the near term); support to human rights and democracy programmes; support for programmes on environmental protection and sustainable management of natural resources; support for institutional, legal and administrative reforms; support to development of trade and investment; measures to improve governance and rule of law; support to higher education systems; support to policy reforms; support to poverty alleviation programmes in Yemen.

Amérique Latine

Populations visées

The entire population (500 million) in Latin America is likely to benefit under this Regulation.

Objectifs spécifiques

Community cooperation shall in particular pursue the following specific objectives:

- Promoting sustainable development addressing in a balanced and integrated manner social, economic and environmental objectives and promote harmonious and progressive integration and participation in the world economy;

- Increasing social cohesion by reducing poverty, exclusion and inequality;

- Promoting, democracy, rule of law and respect for human rights;

- Favouring regional integration in Latin America, and support the development of closer relations between Latin American partners and the European Union;

- Support trade related assistance with particular attention to the DDA and WTO implementation issues;

- Supporting rehabilitation, reconstruction and aid to uprooted people, with particular attention to the transition between emergency and development.

Mesures à prendre

Measures receiving Community support could relate inter alia to local and rural development, food aid, environmental protection and sustainable management of natural resources, trade assistance with particular attention for the DDA, fiscal and social policies and social sectors such as health and education and private sector. Special attention will be paid to promoting the transfer of European Union experience in the social and fiscal fields. Intra regional and bi-regional cooperation in the social and environmental fields will be encouraged. Assistance shall be provided to strengthening the institutional and legislative framework in particular to underpin democratic institutions, public administration, justice administration, and also to deal with threats to security such terrorism and organized crime. Measures could concern the management of asylum and migration flows. Assistance shall be provided to regional integration processes in Latin America, including, trade, institutional, customs and other aspects of regional integration. Closer relations between societies from both regions will be promoted through decentralised programmes.

Community cooperation shall also support sectors included in agreements with partner countries

Asie

Populations visées

The entire populations of developing countries in Asia are likely to benefit under this Regulation.

Objectifs spécifiques

The European Commission co-operation with Asia is based on Commission Communication: “Europe and Asia: a strategic framework for enhanced partnership”[36].

This Communication defines 6 major objectives for European Community co-operation with Asia, namely to:

- Contribute to peace and security in the region and globally, through a broadening of Community engagement with the region;

- Further strengthen mutual trade and investment flows with the region, and support trade related assistance with particular attention to the DDA and WTO implementation issues;

- Promote the sustainable development of the less prosperous countries of the region, addressing the root causes of poverty;

- Contribute to the protection of human rights and to the spreading of democracy, good governance and the rule of law;

- Build global partnerships and alliances with Asian countries, in appropriate international fora, to help address both the challenges and the opportunities offered by globalisation and to strengthen joint efforts on global environmental and security issues;

- Help strengthen mutual awareness and exchanges.

This global, Asia-wide strategy has been complemented by subsequent strategies at sub-regional and country level, notably for South East Asia[37], China[38] and India[39].

Supporting rehabilitation, reconstruction and aid to uprooted people, with particular attention to the transition between emergency and development, constitutes another objective of assistance to Asia.

Mesures à prendre

Measures receiving Community support shall include, inter alia: social services (health, education), whenever possible through sector-wide approaches, contributing to improving social cohesion; institution building measures notably in the areas of trade related technical assistance, with particular attention for the DDA, and the judiciary; measures in support of economic cooperation with an efficient private sector able to operate according to the global trade rules and the principles of a market economy; measures supporting environmental protection, sustainable management of natural resources, rural development and food security; measures to promote good governance, the rule of law and respect for human rights and democratisation; management of asylum and migration flows; measures addressing security issues, such as the fight against trafficking, crime, and terrorism; measures contributing to the development of media and communication sectors; statistical cooperation; measures supporting regional integration; support to cultural cooperation and higher education exchanges; measures to improve mutual awareness and visibility, measures aimed at supporting and assisting uprooted people.

Community cooperation shall also support sectors included in agreements with partner countries.

Asie Centrale

Populations visées

The entire population of Kazakhstan, Kyrgyzstan, Uzbekistan, Tajikistan and Turkmenistan is likely to benefit under this Regulation.

Objectifs spécifiques

The major objectives for European Community co-operation with the Countries of Central Asia are:

- Contribute to peace and security in the region and globally, through a broadening of Community engagement with the region;

- Promote the sustainable development of the less prosperous countries of the region, addressing the root causes of poverty;

- Contribute to the protection of human rights and to the spreading of democracy, good governance and the rule of law;

- Promote regional cooperation in areas such as protection of the environment, management of natural resources; fight against organized crime, drugs trafficking and terrorism;

- Further strengthen mutual trade and investment flows with the region, and support trade related assistance with particular attention to the DDA and WTO implementation issues.

Mesures à pre