Lai nodrošinātu netraucētu nārstošanu un tādējādi ļautu abiem Baltijas jūras mencas krājumiem labāk papildināties, Padomes Regula (ES) 2019/1838 nosaka ar nārstošanas periodu saistītu aizliegumu zvejot no šiem diviem krājumiem. Tāpat kā iepriekš, ir paredzēta atkāpe no aizlieguma perioda, kura piemērojama mazapjoma piekrastes zvejniecībām, kurās izmanto konkrētus pasīvos zvejas rīkus, kam ir ļoti ierobežota ietekme uz minēto krājumu nārstošanu. Atšķirībā no iepriekšējiem noteikumiem atkāpe attiecībā uz dreifējošu āķu jedu izmantošanu nejauši netika iekļauta. Tiek uzskatīts, ka dreifējošas āķu jedas arī turpmāk būtu jāatļauj izmantot un tāpēc tāpat kā iepriekšējos gados uz tām būtu jāattiecina atkāpe. Tāpēc regula būtu attiecīgi jālabo.

KPN anšovam (Engraulis encrasicolus) ICES 9. un 10. apakšapgabalā un Savienības ūdeņos Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komitejas (CECAF) 34.1.1. zonā laikā no 2020. gada 1. jūlija līdz 2021. gada 30. jūnijam ir noteikta nulles apjomā, kamēr nav saņemts zinātniskais ieteikums par minēto periodu. ICES savu ieteikumu par šo krājumu sniegs tikai 2020. gada jūnija beigās. Lai nodrošinātu to, ka zvejas darbības var turpināties, kamēr uz jaunāko zinātnisko ieteikumu balstīta KPN vēl nav noteikta, būtu jānosaka provizoriska KPN 4018 tonnu apmērā, kas pamatojas uz nozvejām 2019. gada trešajā ceturksnī. KPN tiks grozīta saskaņā ar ICES zinātnisko ieteikumu.

Brētliņa (Sprattus sprattus) 3.a zonā nav ilgdzīvojoša suga, un ICES savu ikgadējo zinātnisko ieteikumu publicēs 2020. gada 14. aprīlī. Kopš 2019. gada aprīļa ICES par brētliņu 3.a zonā un brētliņu Ziemeļjūrā sniedz vienu ieteikumu, jo tās tiek uzskatītas par vienu bioloģisko krājumu. Padomes Regulā (ES) 2020/123 brētliņas KPN 3.a zonā ir noteikta laikposmam no 2020. gada 1. janvāra līdz 30. jūnijam. Padomes Regulā (ES) 2020/123 kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) limiti no 2020. gada 1. jūlija līdz 2021. gada 30. jūnijam ir noteikti nulles apjomā. Tāpēc brētliņas nozvejas Ziemeļjūrā būtu jāgroza saskaņā ar ICES jaunāko zinātnisko ieteikumu un pēc apspriešanās ar Norvēģiju.

Tiek lēsts, ka zvejas izraisītā mencas mirstība (F) pārsniedz Flim. Nārsta bara biomasa (SSB) kopš 2015. gada ir samazinājusies, un tiek lēsts, ka tā ir mazāka par Blim. Ziemeļjūras daudzgadu plāna 7. panta 2. punkts nosaka: kad zinātniskais ieteikums liecina, ka minētā plāna 1. panta 1. punktā minēta krājuma nārsta bara biomasa ir mazāka par Blim, jāveic turpmāki korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu krājuma drīzu atgriešanos virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY. Konkrēti, šie korektīvie pasākumi var ietvert to zvejniecību apturēšanu, kas attiecīgo krājumu apzvejo specializētajā zvejā, un atbilstošu zvejas iespēju samazināšanu šiem krājumiem un/vai citiem krājumiem, ko apzvejo zvejniecības, kurās gūst mencas piezvejas. Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Norvēģiju, Savienība ar Norvēģiju ir noturējusi apspriedes par zvejas tiesībām. Puses ir vienojušās ieteikt savām attiecīgajām iestādēm ieviest papildu korektīvus pasākumus ar mērķi KPN, par ko vienošanās jau panākta 2019. gada decembrī, papildināt tā, lai 2020. gadā uz laiku tiktu nodrošināta mencas mazuļu un pieaugušu īpatņu papildu aizsardzība. Šiem pasākumiem būtu jāietver zvejas reāllaika aizliegumi, kuru mērķis ir mencas aizsardzība, sezonāli zvejas aizliegumi, kuru mērķis ir aizsargāt zivju mazuļus, zvejai ierobežoti apgabali ar īpašiem piekļuves nosacījumiem un jaunu uz zvejas rīkiem balstītu pasākumu ieviešana. Pirmais no šiem korektīvajiem pasākumiem – apgabalu slēgšana, lai aizsargātu nārstojošas mencas, – jau ir ieviests, un, lai gan minētie pasākumi paredz nodrošināt aizsardzību nārstošanas periodā, tie nenodrošina zivju mazuļu aizsardzību vai aizsardzību ārpus nārstošanas perioda, kurš parasti ilgst tikai dažas nedēļas. Kaut arī nārstošanas periodi un vietas ir precīzi noteikti un tāpēc pasākumus, kuru mērķis ir ierobežot zveju ar konkrētu tipu zvejas rīkiem un ieviest selektīvākus zvejas rīkus, var ātri īstenot, par tiem ir sīkāk jāapspriežas ar ieinteresētajām personām. Tāpēc par šo pasākumu iekļaušanu šajā zvejas iespēju regulas grozījumā būtu jālemj, pamatojoties uz minēto apspriešanos.

(19)Regulā (ES) 2019/1838 un Regulā (ES) 2020/123 paredzētie nozvejas limiti ir piemērojami no 2020. gada 1. janvāra. Tāpēc ar šo grozošo regulu ieviestajiem noteikumiem par nozvejas limitiem būtu jāstājas spēkā pēc iespējas drīzāk un tie būtu jāpiemēro no 2020. gada 1. janvāra. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar juridiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principus, jo attiecīgās zvejas iespējas vēl nav pilnībā apgūtas.

(10)KPN anšovam (Engraulis encrasicolus) ICES 9. un 10. apakšapgabalā un Savienības ūdeņos Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komitejas (CECAF) 34.1.1. zonā laikā no 2020. gada 1. jūlija līdz 2021. gada 30. jūnijam ir noteikta nulles apjomā, kamēr nav saņemts zinātniskais ieteikums par minēto periodu. ICES savu ieteikumu par šo krājumu sniegs 2020. gada jūnija beigās. Lai nodrošinātu to, ka zvejas darbības var turpināties, kamēr uz jaunāko zinātnisko ieteikumu balstīta KPN vēl nav noteikta, būtu jānosaka provizoriska KPN 4018 tonnu apmērā, kas pamatojas uz nozvejām 2019. gada trešajā ceturksnī. KPN tiks grozīta saskaņā ar ICES zinātnisko ieteikumu.

1. pants

Grozījumi Regulā (ES) 2019/1838

Regulas (ES) 2019/1838 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.

2. pants

Grozījumi Regulā (ES) 2020/123

Regulu (ES) 2020/123 groza šādi:

1) regulas 14. pantu aizstāj ar šādu:

“14. pants

Korektīvie pasākumi attiecībā uz mencu Ziemeļjūrā

1. Apgabali, kuros aizliegts zvejot, izņemot ar pelaģiskiem zvejas rīkiem (riņķvadiem un traļiem), un laikposmi, kuros piemēro zvejas aizliegumu, ir noteikti IV pielikumā.

2. Kuģiem, kas zvejo ar grunts traļiem un zvejas vadiem, kuru minimālais linuma acs izmērs ir vismaz 70 mm, žaunu tīkliem un āķu jedām, ir aizliegts zvejot Savienības ūdeņos ICES 4.a rajonā, uz ziemeļiem no 58° 30'00 ziemeļu platuma un uz dienvidiem no 61° 30’00 ziemeļu platuma, un Savienības ūdeņos ICES 3.a.20 rajonā (Skageraks), 4.a un 4.b rajonā, uz ziemeļiem no 57° 00′00 ziemeļu platuma un uz austrumiem no 005 00’.00 austrumu platuma.

3. Atkāpjoties no 2. punkta, 2. punktā minētie zvejas kuģi drīkst zvejot 1. punktā minētajos apgabalos, ja tie izpilda vismaz vienu no šādiem kritērijiem:

(a)mencas nozvejas procentuālā daļa nepārsniedz 5 % no kopējās nozvejas vienā zvejas reisā;

(b) izmanto reglamentētu un ļoti selektīvu grunts trali vai zvejas vadu, kas saskaņā ar zinātnisku pētījumu mencas nozvejas ļauj samazināt par vismaz 50 % salīdzinājumā ar kuģiem, kas zvejo ar zvejas rīkiem, kuru linuma acu izmērs ir 120 mm. Šādus pētījumus var izvērtēt ZZTEK. Ja, pamatojoties uz ZZTEK negatīvu vērtējumu, šos zvejas rīkus vairs nevar uzskatīt par derīgiem izmantošanai 2. punktā noteiktajos apgabalos;

(c)kuģi, kas izmanto grunts traļus un zvejas vadus, kuru linuma acu izmērs ir 100 mm vai lielāks [TR1], izmanto šādus ļoti selektīvus zvejas rīkus:

–traļi, kam apakšdaļā pirms āmja ir lielacu (vismaz 600 mm) linuma plātne;

–paaugstināta zvejas virve (0,6 m);

–horizontāla selektīvā plātne ar lielacu linuma izkļuves plātni;

(d)kuģi, kas izmanto grunts traļus un zvejas vadus, kuru linuma acu izmērs ir 70 mm vai lielāks, bet mazāks nekā 100 mm [TR2], izmanto šādus ļoti selektīvus zvejas rīkus:

–horizontāls šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 50 mm, kas nodala plekstveidīgās zivis un apaļzivis un kam nav aizsprostota zivju izeja apaļzivīm;