[pic] | EIROPAS KOMISIJA |

Briselē, 30.9.2010

COM(2010) 511 galīgā redakcija

KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM

Sestais statistikas ziņojums par to dzīvnieku skaitu, kas Eiropas Savienības dalībvalstīs izmantoti izmēģinājumos un citiem zinātniskiem mērķiem

SEC(2010) 1107

KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM

Sestais statistikas ziņojums par to dzīvnieku skaitu, kas Eiropas Savienības dalībvalstīs izmantoti izmēģinājumos un citiem zinātniskiem mērķiem

SATURS

I. IEVADS 2

II. IESNIEGTIE DATI UN VISPĀRĪGS NOVĒRTĒJUMS 3

II.1. Dalībvalstu iesniegtie dati 3

II.2. Vispārīgs novērtējums 3

III. REZULTĀTI 4

III.1. ES 1. tabulas rezultāti: dzīvnieku sugas un skaits 4

III.1.1. Rezultāti attiecībā uz izmantotajām sugām 4

III.1.2. Salīdzinājums ar iepriekšējo ziņojumu datiem 5

III.2. ES 1. tabulas rezultāti: izmantoto dzīvnieku izcelsme 6

III.3. ES 2. tabulas rezultāti: izmēģinājumu mērķi 7

III.4. ES 3. tabulas rezultāti: toksikoloģiskās un nekaitīguma pārbaudes atkarībā no produkta veida/galamērķa 8

III.5. ES 4. tabulas rezultāti: slimību izpētei izmantotie dzīvnieki 9

III.6. ES 5. tabulas rezultāti: medicīnai, zobārstniecībai un veterinārmedicīnai paredzēto produktu ražošanā un kvalitātes kontrolē izmantotie dzīvnieki 10

III.7. ES saskaņotās 6. tabulas rezultāti: to normatīvo prasību izcelsme, kas attiecas uz toksikoloģiskajās pārbaudēs un citās nekaitīguma pārbaudēs izmantotajiem dzīvniekiem 11

III.8. ES 7. tabulas rezultāti: toksikoloģisko un citu nekaitīguma pārbaužu ietvaros veiktajā toksiskuma testēšanā izmantotie dzīvnieki 12

III.9. ES 8. tabulas rezultāti: produktu toksikoloģisko un citu nekaitīguma pārbaužu ietvaros veiktās toksiskuma testēšanas veidi 13

I. IEVADS

Šā ziņojuma mērķis ir saskaņā ar 26. pantu 1986. gada 24. novembra Direktīvā 86/609/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz to dzīvnieku aizsardzību, kurus izmanto izmēģinājumos un citiem zinātniskiem mērķiem[1], iesniegt Padomei un Eiropas Parlamentam statistikas datus par to dzīvnieku skaitu, kurus ES dalībvalstīs izmanto izmēģinājumos un citiem zinātniskiem mērķiem.

Pirmie divi statistikas ziņojumi, kuri sagatavoti saskaņā ar iepriekš minētās direktīvas noteikumiem, publicēti 1994.[2] un 1999. gadā[3] un kuros ietverti attiecīgi 1991. un 1996. gadā iegūtie statistikas dati par izmēģinājumu dzīvniekiem, ļāva veikt tikai ierobežotu statistisku analīzi, jo nebija vienotas datu paziņošanas sistēmas. 1997. gadā Komisija un dalībvalstu kompetentās iestādes panāca vienošanos, ka turpmākajiem ziņojumiem datus iesniegs astoņu saskaņotu tabulu veidā. Trešajā un ceturtajā statistikas ziņojumā, kurus publicēja 2003.[4] un 2005. gadā[5] un kuros ietverti 1999. un 2002. gadā apkopotie dati, tika izmantotas minētās tabulas. Tas ļāva daudz plašāk interpretēt rezultātus par izmēģinājumu dzīvnieku izmantošanu ES. Piektajā statistikas ziņojumā, ko publicēja 2007. gadā[6], pirmo reizi ietverti dati, kas savākti 10 dalībvalstīs, kuras ES pievienojās 2004. gadā. Sestajā statistikas ziņojumā pilnīgs 27 dalībvalstu nosūtīto standartizēto tabulu kopums tika veiksmīgi novērtēts, lai gan rezultātu salīdzinājums ar iepriekšējiem ziņojumiem galvenokārt bija kvalitatīvs, kas skaidrojams ar to, ka datus nosūtīja arī jaunās dalībvalstis.

Sestajā statistikas ziņojumā iekļauti dati, ko iesniedza Rumānija un Bulgārija, kas ES pievienojās 2007. gadā. Šajā ziņojumā sniegts pārskats par to dzīvnieku skaitu, kas dalībvalstīs izmantoti izmēģinājumos 2008. gadā, izņemot vienu dalībvalsti, kura sniedza datus no 2007. gada, un apkopoti dati un secinājumi, kas publicēti Komisijas dienestu darba dokumentā „Sestais statistikas ziņojums par to dzīvnieku skaitu, kuri Eiropas Savienības dalībvalstīs izmantoti izmēģinājumos un citiem zinātniskiem mērķiem”.

II. IESNIEGTIE DATI UN VISPĀRĪGS NOVĒRTĒJUMS

II.1. Dalībvalstu iesniegtie dati

Visas 27 dalībvalstis datus iesniedza apstiprinātajā ES formātā. Datu kvalitātes pārbaude liecināja par pieņemamu kvalitāti datiem, kas iesniegti par 2008. gadu. Tas attiecas arī uz jaunajām dalībvalstīm Bulgāriju un Rumāniju, kas ziņoja pirmo reizi.

Dati par katru dalībvalsti, kā arī attiecīgie dalībvalstu komentāri un interpretācija, atrodami Komisijas dienestu darba dokumentā.

II.2. Vispārīgs vērtējums

Tā kā jaunākās dalībvalstis Bulgārija un Rumānija ir iesniegušas datus pirmo reizi (tajās atrodas mazāk nekā 1,0 % no ES-27 izmantoto dzīvnieku kopskaita), principā nav iespējams izdarīt precīzus kvantitatīvus secinājumus attiecībā uz izmaiņām dzīvnieku izmantošanā izmēģinājumos ES, salīdzinot datus ar iepriekšējos ziņojumos sniegtajiem datiem. Tomēr ir mēģināts salīdzināt dažas tendences, un ziņojumā ir akcentētas arī būtiskas izmaiņas dzīvnieku izmantošanā.

Izmēģinājumos un citiem zinātniskiem mērķiem izmantoto dzīvnieku kopskaits 27 dalībvalstīs (ES-27) 2008. gadā sasniedza nedaudz vairāk par 12,0 miljoniem dzīvnieku.

Tāpat kā iepriekšējos ziņojumos, grauzēji, ieskaitot trušus, veido vairāk nekā 80 % no ES izmantoto dzīvnieku kopskaita. 59 % attiecas uz pelēm, kuras arī ir viena no parasti visvairāk izmantotajām sugām, tad seko žurkas (17 %).

Otra visvairāk izmantoto dzīvnieku grupa, tāpat kā iepriekšējos gados, bija aukstasiņu dzīvnieki, kas veidoja gandrīz 10 %. Trešā lielākā dzīvnieku grupa bija putni, kas veidoja nedaudz vairāk par 6 % no izmantoto dzīvnieku kopskaita.

Kā norādīts iepriekšējos divos statistikas ziņojumos, 2008. gadā ES izmēģinājumos netika izmantoti cilvēkpērtiķi.

III. REZULTĀTI

III.1. ES 1. tabulas rezultāti: dzīvnieku sugas un skaits

III.1.1. Rezultāti attiecībā uz izmantotajām sugām

Malta, kas līdz šim ziņoja, ka zinātniskiem mērķiem nav izmantots neviens dzīvnieks, paziņoja par 690 dzīvnieku izmantošanu 2008. gadā.

Peles (59 %) un žurkas (17 %) ir bijušas līdz šim visvairāk izmantotās sugas (1.1. att.).

[pic]

Grauzēji, ieskaitot trušus, veido vairāk nekā 80 % no izmantoto dzīvnieku kopskaita. Otra visvairāk izmantoto dzīvnieku grupa, tāpat kā iepriekšējos gados, bija aukstasiņu dzīvnieki, proti, rāpuļi, abinieki un zivis, kas veidoja 9,6 %, tad seko putni (6,3 %).

Pārnadžu un nepārnadžu grupa, ieskaitot zirgus, ēzeļus un jaukteņus ( Perrisodactyla ), cūkas, kazas, aitas un liellopus ( Artiodactyla) , veidoja 1,4 % no dalībvalstīs izmantoto dzīvnieku kopskaita. No 2008. gadā izmantoto dzīvnieku kopskaita plēsēji veido 0,3 % un primāti, kas nav cilvēkpērtiķi un cilvēki, — 0,08 %.

III.1.2. Salīdzinājums ar iepriekšējo ziņojumu datiem

Šā ziņojuma mērķis ir atklāt, vai ir notikušas būtiskas izmaiņas, kas saistītas ar dažādu sugu izmantošanu, lai gan nav iespējams veikt precīzus salīdzinājumus ar iepriekšējiem ziņojumiem.

1996., 1999., 2002., 2005. un 2008. gadā izmantoto dzīvnieku grupu procentuālais salīdzinājums

Grupa | 1996(*) | 1999 | 2002(**) | 2005(***) | 2008(****) |

Grauzēji, ieskaitot trušus (%) | 81,3 | 86,9 | 78,0 | 77,5 | 82,2, |

Aukstasiņu dzīvnieki (%) | 12,9 | 6,6 | 15,4 | 15, | 9,6 |

Putni (%) | 4,7 | 5 | 5,4 | 6,4 |

Pārnadži un nepārnadži (%) | 1,2 | 1,2 | 1,1 | 1,4 |

(*) 14 dalībvalstis sniedza datus par 1996. gadu, viena – par 1997. gadu.

(**) 14 dalībvalstis sniedza datus par 2002. gadu, viena – par 2001. gadu.

(***) 24 dalībvalstis sniedza datus par 2005. gadu, viena – par 2004. gadu.

(****) 27 dalībvalstis sniedza datus par 2008. gadu, viena – par 2007. gadu.

Kopumā grauzēju un trušu skaits procentos nedaudz svārstās, taču joprojām ir tuvu 80 %. 1996., 2002. un 2005. gadā izmantoto aukstasiņu dzīvnieku skaits procentos ir 10–15 %. 2008. gadā aukstasiņu dzīvnieku izmantošana būtiski samazinājās līdz mazāk par 10 %. Tomēr 1999. gadā tika novērots daudz zemāks procentuālais daudzums, proti, 6,6 %. Dati par putniem, kas procentuāli ir trešā lielākā izmantoto dzīvnieku grupa, liecina par pastāvīgu pieaugumu gadu gaitā no 4 % līdz 6,4 %. Grupas, kurā ietilpst zirgi, ēzeļi un jaukteņi ( Perrisodactyla ), kā arī cūkas, kazas, aitas un liellopi ( Artiodactyla) , procentuālais daudzums svārstās aptuveni 1 % apmērā.

Lai gan statistikā tika iekļauti Bulgārijas un Rumānijas nosūtītie dati, izmantoto dzīvnieku kopskaits nav palielinājies, tieši pretēji, konstatēts samazinājums par vairāk nekā 116 500 dzīvniekiem. Tomēr salīdzinājumā ar 2005. gada ziņojumā sniegtajiem datiem būtiski mainījusies vairāku atsevišķu grupu izmantošana.

Konstatēts, ka 2008. gadā būtiski palielinājusies peļu, trušu, cūku un "citu putnu" izmantošana, kur izmaiņas procentuālā izteiksmē bija no 5 % līdz 28 %. Izmantoto peļu skaits kopš 2005. gada palielinājies par 691 842 dzīvniekiem, kas ir 9,71 % no peļu kopskaita, kas izmantotas 2008. gadā. Cūku, kazu, puspērtiķu un rāpuļu kopskaits procentos visām sugām ir pieaudzis par 28–46 %. No otras puses, kopš iepriekšējā ziņojuma būtiski samazinājies izmantoto žurku, jūrascūciņu, citu grauzēju, suņu, liellopu un citu zīdītāju, kā arī abinieku un zivju kopskaits. Izsakot procentos, minētās izmaiņas ir no vairāk nekā 70 % līdz aptuveni 10 %.

Lielākās procentuālās izmaiņas konstatētas attiecībā uz citu plēsēju izmantošanas samazināšanos. Tomēr šīs sugas netiek izmantotas lielos apmēros (no 8 711 līdz 2 853). Turklāt konstatēts arī ievērojams samazinājums 75 % apmērā attiecībā uz "citu zīdītāju" kopskaitu.

Dati liecina, ka palielinājusies to dzīvnieku izmantošana, kurus parasti izmanto mazākos apmēros, un tie šādi: baltie seski (16 %), zirgi, ēzeļi un jaukteņi (11 %), kazas (44 %) un rāpuļi (39 %).

Turklāt vērts minēt, ka būtiski samazinājies Jaunās Pasaules pērtiķu izmantojums (par 73 %), kā arī Vecās Pasaules pērtiķu izmantojums (par 11 %). 2008. gadā, tāpat kā 2002. un 2005. gadā, izmēģinājumos vai citiem zinātniskiem mērķiem nav izmantoti cilvēkpērtiķi.

Dalībvalstis sniedza šādus piemērus par sugu veidiem, kas iekļauti grupā "citi":

Citi grauzēji: smilšu peles, tuksneša lēcējpeles ( Jaculus jaculus ); šinšillas, bebri, susliki, kāmji, pelēkie pundurkāmji ( Cricetulus migratorius ) un dažādas peļu sugas.

Citi plēsēji: savvaļas dzīvnieku sugas, ko izmanto zooloģiskos un ekoloģiskos pētījumos, piemēram, lapsas, āpši, roņi, ūdri un seski.

Citi zīdītāji: lāči, sikspārņi un ciršļi, lamas, kurmji, Eiropas bizoni un staltbrieži.

Citi putni: galvenokārt Japānas paipalas ( coturnix japonica ) un Virdžīnijas irbes, mājputnu sugas, svītrainās žubītes, kanārijputniņi, mazie garastainie papagaiļi, papagaiļi un putnkopības sugas, piemēram, cāļi.

III.2. ES 1. tabulas rezultāti: izmantoto dzīvnieku izcelsme

Saskaņā ar standartizētajām ES tabulām izcelsme jāpaziņo tikai par konkrētām izvēlētām dzīvnieku sugām.

[pic]

Grafikā skaidri redzams, ka lielākajai daļai sugu izcelsme ir ES valstīs. Tomēr dažām sugām, piemēram, kaķiem, suņiem, baltajiem seskiem un Vecās Pasaules pērtiķiem nav Eiropas izcelsme. Sugu izcelsme bija diezgan līdzīga tai, kas norādīta iepriekšējos ziņojumos. Tomēr pirmo reizi 2005. gadā visiem izmantotajiem puspērtiķiem izcelsme bija ES, un tāda tā ir saglabājusies. Līdzīga tendence vērojama attiecībā uz Jaunās Pasaules pērtiķiem — gandrīz visiem izcelsme ir ES dalībvalstīs vai valstīs, kas ir Eiropas Padomes Konvencijas ETS Nr. 123 Līgumslēdzējas puses. Visbeidzot, arī to Vecās Pasaules pērtiķu skaits, kuru izcelsme ir ES, pieaudzis no aptuveni 26 % 2005. gadā līdz 50 % 2008. gadā. Pieaudzis arī ES izcelsmes kaķu skaits, savukārt kopš 2005. gada nemainīgs ir to suņu un balto sesku skaits, kuru izcelsme nav Eiropā.

III.3. ES 2. tabulas rezultāti: izmēģinājumu mērķi

Vairāk nekā 60 % dzīvnieku izmantoti medicīnas, veterinārmedicīnas, zobārstniecības vajadzībām veiktā pētniecībā un izstrādē, kā arī bioloģijas fundamentālajos pētījumos (2. att.). Medicīnai, veterinārmedicīnai un zobārstniecībai paredzēto produktu un ierīču ražošanai un kvalitātes kontrolei bija vajadzīgi 14,9 % no dzīvnieku kopskaita. Toksikoloģisk ajām un citām nekaitīguma pārbaudēm bija vajadzīgi 8,7% no izmēģinājumu nolūkā izmantoto dzīvnieku kopskaita.

[pic]

Ņemot vērā to, ka salīdzinājumu mērķis ir konstatēt izmaiņas, nevis izdarīt formālus secinājumus, visbūtiskākās izmaiņas kopš 2005. gada ir tādas, ka strauji samazinājies (no 31 % līdz 22,8 %) to dzīvnieku skaits, kurus izmanto medicīnas, veterinārmedicīnas un zobārstniecības vajadzībām veiktā pētniecībā un izstrādē (skaitliskā izteiksmē dzīvnieku skaits ir samazinājies no 3 746 028 līdz 2 733 706). Jo īpaši jāatzīmē ievērojamā aukstasiņu dzīvnieku samazināšanās par vairāk nekā 800 000 dzīvniekiem kopš pēdējā 2005. gada ziņojuma. No otras puses, ir pieaudzis to dzīvnieku skaits procentos, kas izmantoti bioloģijas fundamentālajos pētījumos (no 33 % līdz 38 %, t.i., no 4 035 470 līdz 4 575 054), kā arī "citiem mērķiem" (no 8 % līdz 12 %). Jāuzsver, ka fundamentālā bioloģija un pētniecība un izstrāde medicīnā un veterinārmedicīnā ir jomas, kurās izmēģinājumos joprojām tiek izmantots visvairāk dzīvnieku ES. Papildinformācijai skatīt Komisijas dienestu darba dokumentu.

Toksikoloģiskajās un citās nekaitīguma pārbaudēs izmantoto dzīvnieku skaits kopš iepriekšējā ziņojuma saglabājies gandrīz nemainīgs un sasniedz 8,7 % no ES izmēģinājumos izmantoto dzīvnieku kopskaita. Skaitliskā izteiksmē tie ir 1 042 153 dzīvnieku.

Konstatēts, ka būtiski pieaudzis medicīnai un zobārstniecībai paredzēto produktu un ierīču ražošanā un kvalitātes kontrolē izmantoto peļu un trušu skaits, kā arī pieaudzis peļu, cūku un putnu izmantojums "bioloģijas fundamentālajos pētījumos" un "citos izmēģinājumos". Vairākas dalībvalstis apstiprināja, ka peļu izmantošanas palielināšanās ir saistīta ar jaunām pētniecības iespējām, ko sniedz transgēnās sugas. Šos dzīvnieku modeļus izmanto cilvēku un dzīvnieku veselības pētījumos. Turklāt ziņots par izmantoto dzīvnieku skaita palielināšanos izmēģinājumu vajadzībām anatomijā un attīstības bioloģijā, fizioloģijā, ģenētikā un vēža izpētē, kā arī imunoloģijā un mikrobioloģijā.

III.4. ES 3. tabulas rezultāti: toksikoloģiskās un nekaitīguma pārbaudes atkarībā no produkta veida/galamērķa

To dzīvnieku skaits, ko izmanto toksikoloģiskajās pārbaudēs un citās nekaitīguma pārbaudēs dažādiem produktiem vai vides testēšanas shēmām, ir sasniedzis 1 042 153, kas veido 8,7 % no ES izmēģinājumos izmantoto dzīvnieku kopskaita.

No šī kopskaita 50,8 % dzīvnieku izmantoja medicīnā, veterinārmedicīnā un zobārstniecībā lietoto produktu vai ierīču toksikoloģiskajās pārbaudēs vai citās nekaitīguma pārbaudēs, un var secināt, ka tas bija mērķis, kuram izmantots vislielākais dzīvnieku skaits. To dzīvnieku skaits procentos, kas izmantoti trīs produktu/vielu grupu, proti, pārtikas piedevu, kosmētikas līdzekļu un mājsaimniecības produktu, toksikoloģiskajās pārbaudēs, salīdzinājumā ar citām produktu grupām ir ļoti neliels (1,18 %). To dzīvnieku skaits procentos, kurus izmanto rūpniecisko un lauksaimniecības produktu toksikoloģiskajās vai citās nekaitīguma pārbaudēs, ir attiecīgi 7,1 % un 7,9 % no šim nolūkam izmantoto dzīvnieku skaita (sk. 3. att.). Izmantojums citās toksikoloģiskajās un nekaitīguma pārbaudēs veidoja vairāk nekā 21 %.

[pic]

Izteikti samazinājies to dzīvnieku skaits, kurus izmanto rūpniecībai un lauksaimniecībai paredzēto produktu vai potenciālo vides piesārņotāju toksikoloģiskajās pārbaudēs. Samazinājums ir attiecīgi no vairāk par 96 000 līdz aptuveni 82 000 dzīvnieku; no mazāk par 98 000 līdz aptuveni 74 000 un no vairāk par 84 000 līdz aptuveni 65 000 salīdzinājumā ar datiem, kas norādīti 2005. gada statistikas ziņojumā. Turklāt būtiski samazinājies to dzīvnieku skaits, kurus izmanto kosmētikas vai ķermeņa kopšanas līdzekļu pārbaudēs, proti, no 5500 līdz nedaudz mazāk par 2000 (kritums par 65 %). Šīs radikālās izmaiņas skaidrojamas ar juridisko prasību, ka jāpārtrauc dzīvnieku izmantošana kosmētisko līdzekļu pārbaudēs Eiropas Savienībā.

Tomēr kopš 2005. gada ievērojami pieaudzis to dzīvnieku skaits, kas izmantoti dzīvnieku barības piedevu pārbaudēs (no 34 225 līdz 54 164 dzīvniekiem). Ievērojami pieaudzis arī to dzīvnieku skaits, kas izmantoti „citās” toksikoloģiskajās vai nekaitīguma pārbaudēs (no aptuveni 180 000 līdz gandrīz 220 000 dzīvniekiem). Dalībvalstis ziņoja, ka šis konkrētais dzīvnieku izmantojums bija saistīts ar jaunām metodēm, testiem un pārbaudēm, piemēram, testi attiecībā uz mikrocistīnu pārnešanu uz embriju membrānu, biotesti, ar cilvēku saistītas vides toksiskuma pārbaudes un rotaļlietu nekaitīguma pārbaudes.

III.5. ES 4. tabulas rezultāti: slimību izpētei izmantotie dzīvnieki

Dzīvnieku un cilvēka slimību izpētei 2008. gadā izmantoto dzīvnieku skaits veidoja aptuveni 52 % no izmēģinājumos izmantoto dzīvnieku kopskaita.

Cilvēka slimību pētījumos izmantoto dzīvnieku skaits procentos veido vairāk nekā 90 % no visu slimību pētījumos izmantoto dzīvnieku kopskaita (4.1. att.).

[pic]

Par 50 % samazinājies to dzīvnieku skaits, kas izmantoti dzīvnieku slimību pētījumos, proti, no 1 329 000 līdz 614 000 dzīvniekiem. Aukstasiņu sugu izmantošana ir samazinājusies no aptuveni 954 000 dzīvniekiem 2005. gadā līdz 43 914 dzīvniekiem 2008. gadā. Tomēr būtiski palielinājusies peļu izmantošana. Aptuveni 35 % pieauguma (apmēram 681 000) ir saistāmi ar slimību pētījumiem.

Pieaudzis arī dzīvnieku slimību pētījumos izmantoto putnu skaits. Dalībvalstis ziņoja par putnu gripas, Gamboro slimības un bronhīta pētījumiem, kā arī vakcīnu kvalitātes un nekaitīguma pētījumiem.

[pic]

4.2. attēlā stabiņa augšdaļa attēlo to dzīvnieku relatīvo skaitu procentos, kas izmantoti konkrētu dzīvnieku slimību izpētē. Šim nolūkam tiek izmantots ievērojams skaits pārnadžu un nepārnadžu, kā arī putnu. Dalībvalstis ziņoja, ka vakcīnas joprojām tiek pārbaudītas, izmantojot šīs sugas. Tomēr dažās valstīs putni tiek izmantoti tikai tad, ja infekcija attiecas uz putnu sugām.

III.6. ES 5. tabulas rezultāti: medicīnai, zobārstniecībai un veterinārmedicīnai paredzēto produktu ražošanā un kvalitātes kontrolē izmantotie dzīvnieki

To dzīvnieku skaits, kuri izmantoti medicīnai, zobārstniecībai un veterinārmedicīnai paredzēto produktu ražošanas un kvalitātes pārbaudēs, veido 14,9 % no izmēģinājumos izmantoto dzīvnieku kopskaita.

Šajā jomā procentuāli lielākā dzīvnieku daļa (47 %) tika izmantota, lai vienlaicīgi varētu izpildīt dažādos tiesību aktos noteiktās prasības (valsts, ES, Eiropas Padomes dalībvalstu un ārpus ES esošo valstu tiesību aktu prasības (5. att.)). 41,1 % dzīvnieku tika izmantoti, lai ievērotu ES tiesību aktu, tostarp Eiropas Farmakopejas, prasības.

[pic]

Salīdzinājumā ar iepriekšējo ziņojumu faktiski pieaudzis to dzīvnieku skaits, kas izmantoti, lai vienlaicīgi ievērotu vairāku tiesību aktu prasības. No otras puses, faktiski pieaudzis to pārbaužu skaits, kas veiktas, lai ievērotu ES tiesību aktu, tostarp Eiropas Farmakopejas, prasības. Līdz ar to faktiski samazinājies to dzīvnieku skaits, kas izmantoti, lai ievērotu valsts tiesību aktu prasības; šī pozitīvā tendence liecina par centieniem saskaņot ES normatīvās prasības.

III.7. ES 6. saskaņotās tabulas rezultāti: to normatīvo prasību izcelsme, kas attiecas uz toksikoloģiskajās pārbaudēs un citās nekaitīguma pārbaudēs izmantotajiem dzīvniekiem

Kā jau minēts iepriekš, toksikoloģiskajās un citās nekaitīguma pārbaudēs izmantoto dzīvnieku skaits veido 8,7% no ES izmēģinājumos izmantoto dzīvnieku kopskaita.

No šī kopskaita to dzīvnieku skaits, kurus izmanto, lai varētu vienlaicīgi izpildīt vairāku tiesību aktu normatīvās prasības, veidoja gandrīz pusi šajā jomā izmantoto dzīvnieku skaita (50 %). Pārbaudes, kas jāveic saskaņā ar ES tiesību aktiem, tostarp Eiropas Farmakopeju, veidoja otru procentuāli lielāko daļu šajā jomā, respektīvi, 24 %.

[pic]

Salīdzinājumā ar iepriekšējo ziņojumu nedaudz pieaudzis to dzīvnieku skaits procentos, kas izmantoti, lai vienlaicīgi ievērotu vairāku reģionālo tiesību aktu prasības, proti, no 54 % līdz 50 %.

No otras puses, būtiski pieaudzis to dzīvnieku skaits procentos, kurus izmanto saistībā ar prasībām, kas nav normatīvās prasības, proti, no 5 % līdz vairāk par 15,0 %. Lai noskaidrotu, ko nozīmē jēdziens "nav normatīvās prasības", dažas dalībvalstis kā piemērus sniedza projektus, kuros izmanto uzņēmuma iekšējās metodes, lai izmēģinājumos ar dzīvniekiem pārbaudītu veterināro un cilvēkiem paredzēto zāļu nekaitīgumu un iedarbīgumu, un ko veic atbilstoši uzņēmuma standartiem. Attiecīgā dalībvalsts iestāde var apstiprināt rezultātus, lai gan tas nav paredzēts tiesību aktos.

To dzīvnieku skaits, kas izmantoti pārbaudēs, kuras veiktas saskaņā ar atsevišķu dalībvalstu tiesību aktiem, 2008. gadā samazinājās par aptuveni 7500 dzīvniekiem, kas ir samazinājums par aptuveni 1,2 % salīdzinājumā ar iepriekšējo ziņojumu.

III.8. ES 7. tabulas rezultāti: toksikoloģisko un citu nekaitīguma pārbaužu ietvaros veiktajā toksiskuma testēšanā izmantotie dzīvnieki

Lielākais t o dzīvnieku skaits procentos (45 %), kas izmantoti toksikoloģiskajās un citās nekaitīguma pārbaudēs, saistīts ar akūtā un subakūtā toksiskuma testēšanu. Turklāt, ņemot vērā arī subhronisko un hronisko toksiskumu, to dzīvnieku skaits procentos, kas izmantoti īstermiņa un ilgtermiņa sistēmiskā toksiskuma testēšanā, šajā jomā sasniedz 55 % (7. att.).

13,7 % dzīvnieku izmantoja, lai pārbaudītu kancerogenitāti, mutagenitāti un toksiskumu attiecībā uz reprodukciju. Svarīga dzīvnieku izmantošanas kategorija 2008. gadā bija arī „citas pārbaudes” (24 %). Kategorijā „citas pārbaudes” dalībvalstis ziņoja par pārbaudēm tādās jomās kā farmaceitisko, veselības aprūpei paredzēto un veterinārfarmaceitisko produktu bioloģiskā uzraudzība. Te iekļauta arī neirotoksiskuma, toksikokinētikas un medicīnas ierīču bioloģiskā pārbaude: trušu subkutānās reaktivitātes pārbaude, izpēte par nanodaļiņu penetrāciju audos un to bioloģisko saderību, izpēte par tekstilrūpniecībā izmantoto krāsvielu sensibilizācijas potenciālu un nekaitīguma pārbaudēs iekļautie farmakoloģiskie pētījumi.

[pic]

Pēdējos trijos ziņojumos norādīts, ka pastāvīgi palielinājies akūtā un subakūtā toksiskuma testēšanā izmantoto dzīvnieku skaits procentos, proti, no 36 %–42 % līdz gandrīz 45 %. Kopš pēdējā ziņojuma izmantoto dzīvnieku skaits palielinājies vairāk par 37 000 dzīvnieku. Dalībvalstis uzskata, ka daļēji šo pieaugumu izraisījuši dažādi jaunu produktu izstrādes posmi un jauni tiesību akti, saskaņā ar kuriem jāpārbauda, piemēram, visas ģenēriskās vielas.

No otras puses, pēdējos trijos ziņojumos var konstatēt, ka pastāvīgi samazinās (attiecīgi no 12 % līdz 10 % un 9 %) to dzīvnieku skaits procentos, kuri izmantoti reproduktīvā toksiskuma testēšanā. Skaitliskā izteiksmē kopš 2005. gada ziņojuma izmantots par 8650 mazāk dzīvnieku.

III.9. ES 8. tabulas rezultāti: produktu toksikoloģisko un citu nekaitīguma pārbaužu ietvaros veiktās toksiskuma testēšanas veidi

8. attēlā redzams, ka akūtā/subakūtā toksiskuma testēšanā lielākā daļa dzīvnieku tika izmantoti medicīnas, zobārstniecības un veterinārmedicīnas vajadzībām. Tam seko pārbaudes, kas veiktas citu toksikoloģisko vai nekaitīguma pārbaužu vajadzībām, un pēc tam lauksaimniecības un rūpniecisko produktu pārbaužu vajadzībām.

Datu apstrāde un interpretācija par toksiskuma testēšanā izmantotajiem dzīvniekiem attiecībā uz produktu veidu pirmo reizi tika veikta piektajā statistikas ziņojumā. Tomēr tā kā minētajā ziņojumā sniegtais grafiks vairāk attēloja pārbaužu relatīvo nozīmīgumu saistībā ar produkta veidu, nevis to dzīvnieku skaitu procentos, kas izmantoti dažādu produktu vienā pārbaudes veidā, grafiks tika mainīts atbilstoši šim ziņojumam.

[pic]

Produktiem, kas paredzēti izmantošanai medicīnā, zobārstniecībā un veterinārmedicīnā, dažāda veida pārbaužu veikšanai ir vajadzīgs vislielākais dzīvnieku skaits procentos, tas ir, aptuveni 50 %. Nākamais lielākais dzīvnieku skaits procentos tiek izmantots "citās" toksikoloģiskajās pārbaudēs (vairāk par 20 %), kam seko to dzīvnieku skaits, kurus izmanto rūpniecisko un lauksaimniecības produktu pārbaudēs (katrā produktu grupā vairāk par 7 %).

[1] OV L 358, 18.12.1986., 1. lpp.

[2] COM(94) 195 galīgā redakcija.

[3] COM(1999) 191 galīgā redakcija.

[4] COM(2003) 19 galīgā redakcija.

[5] COM(2005) 7 galīgā redakcija.

[6] COM(2007) 675 galīgā redakcija.