ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.3.

Gazprom piederošo krātuvju piepildījuma līmenis bija ievērojami zemāks par vidējo Gazprom nepieder krātuves, piemēram, Francijā un Itālijā, glabātās gāzes līmenis tajā pašā gada laikā bija tuvu parastajam. Tomēr Gazprom piederošā Rēdenes dabasgāzes krātuve Vācijā, kas nodrošina gandrīz piekto daļu no valsts uzglabāšanas jaudas, saskaņā ar Gas Infrastructure Europe datiem bija piepildīta mazāk nekā 10 % līmenī kopš maksimāla piepildījuma 2019. gada oktobrī. Haidahas krātuve Austrijā, kuras operators arī ir Gazprom un kas ir viena no lielākajām pazemes krātuvēm Centrāleiropā, ir bijusi piepildīta tikai 20 % apmērā Komisija novēroja, kapiederošo krātuvju piepildījuma līmenis bija ievērojami zemāks par vidējo ( 8 ) . 2021. gada oktobrī valstīs, kurāsnepieder krātuves, piemēram, Francijā un Itālijā, glabātās gāzes līmenis tajā pašā gada laikā bija tuvu parastajam. Tomērpiederošā Rēdenes dabasgāzes krātuve Vācijā, kas nodrošina gandrīz piekto daļu no valsts uzglabāšanas jaudas, saskaņā ardatiem bija piepildīta mazāk nekā 10 % līmenī kopš maksimāla piepildījuma 2019. gada oktobrī. Haidahas krātuve Austrijā, kuras operators arī irun kas ir viena no lielākajām pazemes krātuvēm Centrāleiropā, ir bijusi piepildīta tikai 20 % apmērā ( 9 )
2.6.

Direktīvā 2003/25/EK izklāstītas stabilitātes prasības ro-ro pasažieru kuģiem bojātā stāvoklī, kas piemērojamas visiem ro-ro pasažieru kuģiem, kas neatkarīgi no to karoga nodrošina regulāru satiksmi starptautiskos reisos uz kādas dalībvalsts ostu vai no tās. Mērķis ir nodrošināt to noturību jeb stabilitāti pēc bojājumu gūšanas, uzlabojot šāda tipa kuģu ilgizturību pēc bojājumu gūšanas sadursmē. Direktīva ir 1996. gada Stokholmas vienošanās rezultāts. ES īpašās stabilitātes prasības papildina SOLAS konvencijas bojātā stāvoklī esošu kuģu ilgizturības prasības.
4.1.

EESK īpaši atzinīgi vērtē šādus Komisijas priekšlikumā iekļautos ierosinājumus, taču iesaka vairākus tehniskus papildu uzlabojumus, kas būtu analizējami: i) pašu kapitāla minimālās robežvērtības (OF (Output Floor)) piemērošana augstākajā konsolidācijas līmenī ar uz risku balstītu pārdales mehānismu (lai Eiropas Savienībā nodrošinātu meitasuzņēmumu pienācīgu kapitalizāciju) katrai banku grupai, jo tas ne tikai nodrošinātu konsekvenci starptautiskā mērogā, bet arī novērstu nevēlamo ietekmi, ko radītu piemērošana atsevišķu vienību līmenī; ii) īpašie uzlabojumi specializētajā kreditēšanā attiecībā uz OF (495.b pants) tiek vērtēti atzinīgi, taču būtu precīzāk izvērtējami saistībā ar to, kā panākt lielāku konsekvenci attiecībā uz ievadparametru minimālajām robežvērtībām, ņemot vērā specializētās kreditēšanas apakškategoriju specifiku, savukārt saskaņā ar standartizēto pieeju parametru minimālās robežvērtības neatbilst faktiskajiem riskiem un neatspoguļo šo finansēšanas veidu stabilitāti; iii) MVU un infrastruktūras atbalsta koeficientu saglabāšana kopā ar izņēmumiem kredīta vērtības korekcijā (501./501.a pants) ir ļoti atzinīgi vērtējama, jo tie ir svarīgi instrumenti, lai bankas varētu turpināt atbalstīt nozīmīgus Eiropas ekonomikas segmentus, it īpaši saistībā ar atveseļošanu pēc Covid-19 pandēmijas. Tomēr EESK aicina Komisiju izvērtēt iespēju sīkāk precizēt un vienkāršot ISF kritērijus, lai palielinātu infrastruktūras finansēšanu, vienlaikus ņemot vērā arī attiecīgos riskus un nodrošinot finanšu stabilitāti; iv) caurskatāmības pieejas racionalizēšana attiecībā uz ieguldījumu fondiem (KIU) principā ir labi veidota, taču EESK uzskata, ka ir vajadzīga papildu korelācija starp saistītajiem pārvaldības noteikumiem un ierobežojumiem (piemēram, paļaušanās uz trešo personu sniegtajiem datiem kapitāla prasības aprēķināšanā attiecībā uz tirgus risku pret KIU); v) ir jāsaglabā 100 % riska svērums ilgtermiņa stratēģiskajiem banku ieguldījumiem kapitāla vērtspapīros, taču EESK uzskata, ka tas būtu taisnīgi jāpiemēro visām bankām neatkarīgi no tā, vai tās darbojas saskaņā ar standartizētu pieeju vai iekšējo modeļu pieeju; vi) lai finansētu zaļo pārkārtošanos, ir svarīgi stimulēt bankas novirzīt resursus uz oglekļa nulles emisiju ekonomiku un iesaistīt klientus. Šajā saistībā EESK uzskata: šādas nepieciešamas pārejas paātrināšanas un veicināšanas labad ir svarīgi, lai ES un dalībvalstis būtiski mainītu gan pozitīvos, gan negatīvos stimulus ekonomikai, kā tas ir transponēts rūpniecības politikā un attiecīgajā regulējumā. EESK aicina Komisiju turpināt izvērtēt ar VSP saistītos noteikumus KPR un KPD priekšlikumā, ņemot vērā iepriekš minēto.
3.4.

Pārskatīto 2030. gada mērķrādītāju sasniegšana, kā ierosināts dokumentu kopumā “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, nevienmērīgi ietekmēs nozares, reģionus, kopienas un cilvēkus visā Eiropā. Ir pilnīgi skaidrs, ka strauja pāreja uz dekarbonizētu ekonomiku radīs milzīgas grūtības iedzīvotājiem, darba ņēmējiem, uzņēmumiem un reģioniem, it īpaši tiem, kas visvairāk ir atkarīgi no nozarēm, kurās ir augsts oglekļa dioksīda emisiju līmenis. Jāatzīmē arī, ka perifērijā esošās dalībvalstis arī saskaras ar ievērojamām problēmām pārejā no oglekļietilpīgiem enerģijas avotiem. Ja šīs problēmas netiks pietiekami risinātas, tas varētu palielināt nevienlīdzību un izraisīt masveida pārstrukturēšanas procesus, bezdarbu un teritoriju, zemes un vides deindustrializāciju. Tas varētu izraisīt atbalsta trūkumu sabiedrībā un ES iedzīvotāju politisko pretestību Eiropas zaļā kursa programmai.
3.1.

EESK aicina veidot uz labklājību vērstu ekonomikas politiku, kura aptver vairākus mērķus: vides ilgtspēju, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, pilnīgu un kvalitatīvu nodarbinātību, taisnīgu sadali, veselību un dzīves kvalitāti, finanšu stabilitāti, cenu stabilitāti, līdzsvarotu tirdzniecību, kuras pamatā ir taisnīga un konkurētspējīga rūpniecības un ekonomikas struktūra, un stabilas publiskās finanses. Šie mērķi atbilst gan mērķiem, kas noteikti ES līguma 3. pantā, gan ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Tāpēc Komiteja pauž nožēlu par to, ka ilgtspējīga finansējuma stratēģijā klimata mērķiem kopumā ir izvēlēta vienpusēja pieeja. EESK iesaka visaptverošu pieeju, kurā ņemti vērā vides un sociālie mērķi, pievēršot uzmanību to līdzsvaram. Lai izvairītos no neveiksmēm un panāktu vajadzīgo vienprātību, klimata politika ir jāsaista ar ekonomikas politiku, kas vērsta uz labklājību.
4.10.

Eiropas prioritātes attiecībā uz pandēmijām ir to novēršana, sagatavošanās tām un reaģēšana uz tām. EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai jāturpina konsekventi un globāli reaģēt uz krīzi, it īpaši izmantojot mehānismu COVAX , kā arī jaunās kandidātzāles un terapijas, un jāstiprina un jāatbalsta globālā veselības drošības struktūra. Jāstiprina arī ES loma Pasaules Veselības organizācijā. Šajā saistībā, reaģējot uz steidzamajām jaunattīstības valstu vajadzībām, EESK aicina Eiropas Komisiju rīkot atklātas Eiropas līmeņa debates par pagaidu brīvprātīgu atbrīvojumu no TRIPS attiecībā uz Covid-19 vakcīnām, terapiju un testiem, lai varētu paplašināt globālo vakcīnu ražošanu un samazināt izmaksas, gādājot par piekļuves nodrošināšanu cilvēkiem visā pasaulē.
5.4.

Erasmus+ shēmas Vidusjūras reģionam par prioritāti jauniešiem, jo tās sniedz nodarbinātības iespējas, veicinot pāreju no skolas uz darba dzīvi. Digitālā infrastruktūra ir viena no reģiona prioritātēm, un digitalizācijas ietekme uz darbu tāldarba veidā sniedz darba ņēmējiem lielāku autonomiju un līdzsvaru starp profesionālo un privāto dzīvi EESK uzskata izglītību un arodmācības, kā arīshēmas Vidusjūras reģionam par prioritāti jauniešiem, jo tās sniedz nodarbinātības iespējas, veicinot pāreju no skolas uz darba dzīvi. Digitālā infrastruktūra ir viena no reģiona prioritātēm, un digitalizācijas ietekme uz darbu tāldarba veidā sniedz darba ņēmējiem lielāku autonomiju un līdzsvaru starp profesionālo un privāto dzīvi ( 5 )
1.10.

Digitālo pakalpojumu tiesību akts ir daļa no plašākas regulatīvās pieejas platformu ekonomikai, kurā būtu jārisina arī nodokļu, darba ņēmēju tiesību (tostarp sociālās aizsardzības, veselības un drošības, tiesību apvienoties organizācijās un darba koplīguma slēgšanas sarunu), bagātības sadales, ilgtspējas un produktu drošības jautājumi. EESK vērš uzmanību uz to, cik ārkārtīgi svarīgi ir nodrošināt pienācīgu koordināciju starp visiem attiecīgajiem instrumentiem un iniciatīvām, jo īpaši tādās jomās kā intelektuālais īpašums, telekomunikācijas, dati un privātums, produktatbildība, produktu drošība, audiovizuālā nozare un, protams, Elektroniskās tirdzniecības direktīva. Ir vajadzīgs pienācīgs pārskats par to, kā šīs dažādās perspektīvas, kas ietekmē digitālo pakalpojumu tiesību aktu, var integrēt.
3.2.

Brexit process norisinās Covid-19 krīzes laikā, kas jau ir palielinājusi bezdarbu un samazinājusi ienākumus. EESK arī pauž lielu satraukumu par to, ka visā Eiropā izteiktāka ir kļuvusi augoša sociālā nevienlīdzība, un atkārtoti pauž, ka Eiropas sociālo tiesību pīlāram (ESTP) kohēzijas politikā ir jābūt prioritāram Vienošanās par nulles tarifiem preču tirdzniecībai, ja vien tiek ievēroti izcelsmes noteikumi, un kopumā brīvā kapitāla aprite ir būtiski sasniegumi. Taču EESK pauž bažas par to, ka vēl nav panākta vienošanās par cilvēku pārvietošanos (no 2021. gada 30. jūnija) un pakalpojumu apriti. Turklātprocess norisinās Covid-19 krīzes laikā, kas jau ir palielinājusi bezdarbu un samazinājusi ienākumus. EESK arī pauž lielu satraukumu par to, ka visā Eiropā izteiktāka ir kļuvusi augoša sociālā nevienlīdzība, un atkārtoti pauž, ka Eiropas sociālo tiesību pīlāram (ESTP) kohēzijas politikā ir jābūt prioritāram ( 5 )
2.8.1.

Tāpēc EESK prasa turpmāk publiskot visus gadījumus, kad pētījumus finansē no publiskajiem līdzekļiem, kā arī pētniecības un izstrādes izmaksas, lai ņemtu to vērā, nosakot cenas valsts līmenī, un no publiskā sektora ieguldījumiem varētu nodrošināt taisnīgus ieguvumus. Šajā ziņā būtu jāapsver iespēja regulāri izvērtēt pētniecībai piešķirto atbalstu un iesniegt ziņojumu Eiropas Parlamentam. Pētniecības finansējumu īpaši jutīgās veselības aprūpes jomās nav vēlams koncentrēt tikai atbilstīgi nozares interesēm. Tāpēc turpmāk visi attiecīgie dalībnieki pienācīgi ir jāiesaista Eiropas Komisijas pētniecības programmās, lai nodrošinātu, ka pētījumi patiešām būtu vērsti uz medicīnisko un sabiedrības vajadzību nodrošināšanu.
9.5.

EESK ir vairākkārt aicinājusi gādāt par to, ka sociālie partneri un citas pilsoniskās sabiedrības organizācijas tiek ciešāk iesaistītas Eiropas pusgada procesā. Partnerības principa konsekventa ievērošana nacionālo atveseļošanas un noturības plānu izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā krīzes apstākļos vairāk nekā jebkad agrāk ir priekšnosacījums to sekmīgai īstenošanai. Sabiedriskā dialoga un apspriešanās kvalitāte krasi pasliktinājās it sevišķi krīzes pirmajā posmā. Daudzos gadījumos tas bija par iemeslu tiesību aktu sliktajai kvalitātei un grūtībām to īstenošanā, jo īpaši uzņēmumos. Turklāt EESK vērš uzmanību uz to, ka EK paziņojumā nav atsauces uz darba koplīguma slēgšanas sarunām.
3.3.2.

EESK uzskata, ka sociālo partneru pārstāvība ir nozīmīgs faktors, jo tā garantē to demokrātiskās pilnvaras. Pastāv atšķirīgi kritēriji, kas varētu būt laba prakse, kuru ņemt vērā valsts līmenī saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi. Ir vairāki komplicēti faktori/kritēriji, ko varētu ņemt vērā, izvērtējot sociālo partneru pārstāvību valsts līmenī, paturot prātā, ka tie atšķiras starp dalībvalstīm: locekļu skaits un to ietekme teritorijā valsts līmenī; spēja mobilizēt savus locekļus un rīkoties; dažādos līmeņos (nozares/uzņēmuma u. c.) parakstīto koplīgumu skaits; ievēlēto arodbiedrības vai darba devēja pārstāvju skaits; saistība ar kādu Eiropas sociālo partneru organizāciju (ko atzinusi Eiropas Komisija); atzīšana no valdības puses un dalība valsts/nozares divpusējās/trīspusējās sociālā dialoga struktūrās vai iestādēs u. c. EESK aicina terminu “darba ņēmēju organizācijas” aizstāt ar terminu “arodbiedrības”, jo “darba ņēmēju organizācijas” var radīt maldinošas interpretācijas un rosināt sākt sarunas ar citām neatzītām darba ņēmēju interešu grupām vai pat “dzeltenajām” arodbiedrībām.
1.7.

Komiteja piekrīt viedoklim, ka gaisa satiksmes pārvaldības nozare var sekmēt CO 2 emisiju vispārēju samazināšanu, taču norāda, ka efektīva tehnoloģijas izmantošana ilgtspējīgā veidā var mazināt CO 2 emisijas aviācijā. Ar šādu pieeju būtu jācenšas vēl vairāk mazināt aviācijas nozares oglekļa pēdu. Ir atzīts, ka tādas tehnoloģijas kā ilgtspējīgas aviācijas degvielas var būtiski samazināt CO 2 emisijas un turklāt ievērojami vairāk, nekā to var panākt ar minēto priekšlikumu.
2.6.2.

Komisija uzsver, ka ražošanas palielināšanas nolūkā ir jānodrošina lielāka skaidrība un noteiktība investoriem un rūpniecībai. Šajā nolūkā Komisija ierosinās kopēju mazoglekļa standartu ūdeņraža ražošanas iekārtu veicināšanai, pamatojoties uz to tiešo siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisiju rādītājiem. Komisija varētu arī ierosināt visaptverošu terminoloģiju un ES mēroga kritērijus atjaunīgā ūdeņraža sertifikācijai, cita starpā pamatojoties uz esošajām iniciatīvām, piemēram, CertifHy . Turklāt ar gaidāmo ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) pārskatīšanu būtu jāievieš papildu mehānismi atjaunīgā un mazoglekļa ūdeņraža ražošanas stimulēšanai. Turklāt līgumi par oglekļa cenas starpību ( CCfD , Carbon Contract for Difference ), t. i., uzaicinājums iesniegt ilgtermiņa projektus ar darījuma partneri no publiskā sektora, varētu tikt apsvērti, lai segtu starpību starp CO 2 norunas cenu (proti, 55–90 euro / tCO 2 ) un faktisko cenu. Visbeidzot, varētu veidot arī tiešas, pārredzamas, tirgbalstītas atbalsta shēmas atjaunīgajam ūdeņradim, no kurām atbalstu varētu saņemt uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus kārtībā.
3.12.

Grozījums, kurā atbrīvojumam no prospekta sagatavošanas paredzēto robežvērtību ierosināts paaugstināt no 75 miljoniem euro līdz 150 miljoniem euro tādu vērtspapīru gadījumā, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri un kurus uzņēmumi piesaistījuši ar kredītiestāžu starpniecību, šķiet īpaši noderīgs, lai veicinātu banku un kredītiestāžu aktīvu lomu atveseļošanas atbalstīšanā. Komisijas priekšlikumā ir paredzēts, ka paaugstinātajai robežvērtībai, ar ko nosaka atbrīvojumu no prospekta sagatavošanas, ir pagaidu raksturs. Tomēr EESK uzskata, ka gadījumos, kad šis pasākums veicina uzņēmumu finansēšanas efektīvu diversifikāciju, mazos un vidējos uzņēmumus tuvinot kapitāla tirgum, būtu lietderīgi turpināt šo pasākumu arī pēc krīzes perioda beigām.
—

atbildība, no kuras izriet efektīvi tiesiskās aizsardzības līdzekļi personām, kuras cietušas no pārkāpumiem. Ir jāievieš īpašs atbildības regulējums, tostarp kriminālatbildība, gadījumos, kad notiek cilvēktiesību, sociālo un vides standartu pārkāpumi vai uzņēmumu darbības nelabvēlīga ietekme, tostarp to piegādes un apakšuzņēmēju ķēdēs.
4.5.

Ievērojams ESF+ samazinājums varētu izrietēt no Kopīgo noteikumu regulas 21.a panta, kurā noteikts, ka dalībvalstīm par katru 1 EUR, ko viņi saņem no Taisnīgas pārkārtošanās fonda, jāpārceļ 1,5–3 EUR no ESF+ un/vai ERAF (līdz 20 % no attiecīgā fonda). Tāpēc šī obligātās pārdales prasība būtu jāatceļ.
2.1.

Eiropas zaļā kursa investīciju plāns, ko dēvē arī par Ilgtspējīgas Eiropas investīciju plānu, ir pirmais konkrētais politikas pasākums, kas vērsts uz ļoti vērienīgo Eiropas zaļajā kursā paredzēto oglekļneitralitātes mērķu sasniegšanu. Tādējādi tas ir Eiropas zaļā kursa ieguldījumu pīlārs, un tiek prognozēts, ka no 2020. līdz 2030. gadam tas katru gadu nodrošinās ieguldījumus 260 miljardu EUR apmērā (aptuveni 1,5 % no IKP 2018. gadā), kas katru gadu papildus tiks ieguldīti galvenokārt enerģētikas un transporta nozarē un ar to saistītajā infrastruktūrā.
4.40.

Eiropas Savienība ir viens no attīstītākajiem un visvairāk apmeklētajiem tūrisma reģioniem pasaulē. ES uzņem 40 % no visiem starptautiskajiem tūristiem, un gūst 31 % no visiem starptautiskā tūrisma ieņēmumiem. Eiropas Savienībā atrodas gan daži no pasaules lielākajiem ārējā tūrisma tirgiem, gan arī vairāki pasaules visapmeklētākie galamērķi. 2016. gadā gandrīz 270 miljoni ES iedzīvotāju (2/3 no tā brīža iedzīvotāju skaita) devās vismaz vienā atpūtas braucienā, un vismaz puse no šiem braucieniem bija ceļojumi uz ārvalstīm. Transporta izdevumi parasti veido 27 % no kopējām atpūtas brauciena izmaksām.
1.13.

EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai Komisija novērstu to, ka no dalībvalstu aizlieguma zvejot mencas gūst labumu operatori no citām valstīm, kas nav ES dalībvalstis.
4.6.

Tomēr sociālajam konsensam vajadzētu būt prioritātei , it īpaši tādēļ ka daži ES reģioni, kas joprojām ir atkarīgi no ogļu ražošanas vai citu fosilo kurināmo izmantošanas, ne tuvu nav pabeiguši pāreju uz ilgtspēju, un to iedzīvotājiem ir zemāki ienākumi un mazākas ekonomiskās iespējas salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm. Atbilstīgas reakcijas trūkums uz enerģētikas pārkārtošanas negatīvo ietekmi uz iedzīvotājiem un uzņēmumiem, it īpaši MVU, un nespēja sniegt pienācīgu atbalstu tiem, kurus tas skar vissmagāk, var izraisīt spēcīgu politisko un sociālo pretestību un palēnināt nacionālo enerģētikas un klimata plānu vispārējo īstenošanas procesu.
4.7.

Lai vienotais tirgus būtu vērsts uz nākotni, ir jāpieliek ievērojamas pūles, kas ļautu paaugstināt digitālās pratības līmeni un uzlabot izpratni par datiem un to pārvaldību, paverot iespēju šajos procesos piedalīties iedzīvotājiem un mazajiem uzņēmumiem. Vienlaikus ir jāatzīst, ka apstākļi ir nenoteikti un sarežģīti un ka ir jāveido šādos apstākļos nepieciešamā individuālā un sociālā izturētspēja, kā arī manipulāciju novēršanas nolūkā jāuzlabo izpratne par to, kāds ir digitālo platformu potenciāls un kādi ir to limiti, kādi ir tām pamatā esošie uzņēmējdarbības modeļi un kāda ir to pārvaldība.
5.7.

Prioritārai jomai vajadzētu būt arī zināšanu apmaiņas un pārneses iniciatīvu īstenošanai . Demogrāfisko pārmaiņu kontekstā vēl viens svarīgs uzdevums ir atrast efektīvus veidus zinātības un pieredzes pārnesei starp paaudzēm. No vienas puses, zināšanu pārnese no jaunākajām paaudzēm uz vecākajām ir būtiska paaudžu sapratnes stiprināšanai un vecāka gadagājuma strādājošo pārkvalificēšanai. No otras puses, pārnese no vecākajām uz jaunākajām paaudzēm var saglabāt vecāko strādājošo prasmes, palīdzēt šiem strādājošajiem un pensionāriem saglabāt motivāciju un tādējādi novērst viņu sociālu atstumtību.
4.3.

Lai gan pēdējā laikā ES un citos reģionos ir panākts progress, ir jāpalielina ieguldījumi saldūdens resursu un sanitārijas iekārtu apsaimniekošanā. Galvenais mērķis ir rast konkurētspējīgus risinājumus, lai ūdeni attīrītu no atkritumiem un izstrādātu ūdens taupīšanas un reciklēšanas tehnoloģijas nolūkā samazināt notekūdeņu apjomu. Ūdens taupīšanas un reciklēšanas risinājumiem un tehnoloģijām, kā arī pārdomātai ūdens resursu apsaimniekošanai un ūdensapgādes pārvaldībai piemīt ārkārtīgi liels potenciāls. Ir izstrādātas jaunas ūdens un sanitārijas koncepcijas un jaunas tehnoloģijas, lai notekūdeņus attīrītu no zāļu un hormonu atliekām, kā arī no mikroplastmasas. Ir arī daudzsološas inovācijas, kā no jūras ūdens iegūt dzeramo ūdeni, izmantojot atjaunojamo energoresursu enerģiju.
4.2.

Eiropas enerģētikas sistēmas pārveide būs ātrāka, lētāka un demokrātiskāka, ja to virzīs iedzīvotāji, kas aizvien vairāk kļūst par aktīviem patērētājiem, ražojošiem patērētājiem, darba ņēmējiem, kolektīvo pakalpojumu izmantotājiem un kolektīvajiem enerģētikas pārkārtošanas finansētājiem. Eiropas Savienībai būtu jācenšas no situācijas, kad enerģētikas politiku – pat valsts līmenī – ir virzījuši “dažu dalībnieku pieņemti lēmumi”, pāriet uz situāciju, kurā to efektīvi virza “visu rīcība”. Pašlaik ir piemērotākais brīdis šādai pārejai, jo ir palielinājusies ES iedzīvotāju, it īpaši Eiropas jauniešu izpratne par nepieciešamību ierobežot klimata pārmaiņas.
5.2.

Ar MI saistītie aizspriedumi varētu mazināties, uzlabojoties zināšanām un izpratnei par to, ko nozīmē MI, kā to var izmantot un kā tiek pieņemti lēmumi. Tas liks pamatus, lai uzticētos mākslīgajam intelektam, mudinot kritiski domāt un ņemt vērā tādus fundamentālus jautājumus kā princips “cilvēks kontrolē mašīnu”un cilvēku izredzes saglabāt kontroli pār savu dzīvi. No otras puses, uzticēšanās ir atkarīga no ļoti praktiskiem aspektiem, piemēram, lietošanas ērtuma.
3.12.

Ja kāda konkrēta valsts neatkarīgi no tā, vai tā ir Eiropas Savienības dalībvalsts vai trešā valsts, neapliecina savu drošības spēku un struktūru darbības atbilstību šim instrumentam, atsakās saņemt atbilstošu apmācību vai piemērot šajā nodaļā minētajām darbībām kontroles mehānismus, tā nedrīkst saņemt finansējumu no fonda, un tiks izslēgta no tā. Obligāto standartu ievērošana cilvēktiesību jomā ir jāizvirza par sine qua non nosacījumu, lai saņemtu atbalstu no citām ES dalībvalstīm, izmantojot šo drošības fondu vai jebkuru citu solidaritātes mehānismu.
2.6.

Pirmspieteikuma posmā ir iekļauti termiņi, kuri vienotajai kompetentajai iestādei ir jāievēro, lai pabeigtu šā posma galvenos etapus. Tādēļ: — ne vēlāk kā divu mēnešu laikā pēc projekta virzītāja sagatavotā paziņojuma saņemšanas vienotā kompetentā iestāde vai nu apstiprina atļauju piešķiršanas procesa uzsākšanu vai noraida paziņojumu, ja tā uzskata, ka projekts vēl nav pietiekami sagatavots atļauju piešķiršanas procedūras sākšanai, — trīs mēnešu laikā no atļauju piešķiršanas procedūras sākuma vienotā kompetentā iestāde, cieši sadarbojoties ar projekta virzītāju un citām attiecīgām iestādēm, sagatavo un nodod projekta virzītājam sīki izstrādātu pieteikuma iesniegšanas kārtības aprakstu, kas jāiesniedz, pirms var tikt piešķirtas atļaujas, kuras vajadzīgas projekta virzībai, — vēlākais divu mēnešu laikā no pilnīgas pieteikuma dokumentācijas iesniegšanas dienas kompetentā iestāde rakstiski informē projekta virzītāju par to, vai pieteikuma dokumentācija ir pilnīga.
2.8.

Pasaules zāļu tirgū ir notikušas pārmaiņas. Vairāku valstu tautsaimniecībai strauji attīstoties ( pharmerging ) un tradicionālo rūpnieciski attīstīto reģionu iedzīvotājiem novecojot, ievērojami pieaudzis pieprasījums pēc zālēm. Pasaules iedzīvotāju tēriņi par zālēm palielinājušies no 950 miljardiem euro 2012. gadā līdz 1,1 triljonam euro 2017. gadā (ASV par 40 %, Ķīnā par 20 % un ES par mazāk nekā 15 %). Tiek prognozēts, ka 2022. gadā biozāļu īpatsvars zāļu tirgū sasniegs 25 %. Vienlaikus tirgū palielinās ģenērisko un biolīdzīgo zāļu īpatsvars, un 2020. gadā šīs zāles varētu veidot 80 % no visā pasaulē pārdoto zāļu apjoma un 28 % no visā pasaulē pārdoto zāļu vērtības.
1.10.

Visbeidzot, komiteja uzskata, ka ir dziļāk jāapsver jautājums par to, vai SBBS vajadzētu atļaut iegādāties privātiem noguldītājiem un patērētājiem. Ņemot vērā to, ka, no vienas puses, šis produkts ir īpaši sarežģīts, bet, no otras puses, tas tiek dalīts laidienos, komiteja sliecas domāt, ka vajadzētu atļaut tikai “augstākas prioritātes” laidienu iegādi, bet ne “zemākas prioritātes” laidienu iegādi. Tikai “augstākas prioritātes” laidieniem piemīt ierobežots risks un to iegādi var pielīdzināt valsts obligāciju iegādei, ko veic minētie noguldītāji un patērētāji.
3.2.

Dalībvalstīm ir atšķirīgas pieejas. Dažas ir noteikušas SAER lielam skaitam kancerogēnu, mutagēnu un reproduktīvajai sistēmai toksisku ķīmisko vielu ( CMR ); citas – tikai dažām šādām vielām. Šajā priekšlikumā ir minētas piecas vielas; nevienai no tām nav noteikta ES arodekspozīcijas robežvērtība (AER). Divpadsmit dalībvalstīm (BE, BG, CY, CZ, DE, EE, ES, HU, LT, LV, NL, SE) nav AER vienai no piecām vielām. Trim dalībvalstīm (IT, LU, MT) nav AER nevienai no piecām vielām Šo SAER līmenis valstīs var atšķirties. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu par grozījumiem Direktīvā 2004/37/EK, kas Eiropas līmenī nosaka minimālās SAER un pēc stāšanās spēkā nodrošinās vienlīdzīgus darba apstākļus tiem visiem darba ņēmējiem visās dalībvalstīs, kuri ir pakļauti šīm kaitīgajām vielām.