LV    LV LV 
 
LV 1   LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 2.9.2009 
SEC(2009) 1128 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS, 
kas pievienots 
   
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMAM  
par kopējas ES pārvietošanas programmas izveidi  
 
un priekšlikumam  
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES L ĒMUMAM, 
  
ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. maija L ēmumu 
Nr. 573/2007/EK, ar ko la ikposmam no 2008. gada l īdz 2013. gadam izveido Eiropas 
Bēgļu fondu k ā daļu no Visp ārīgās programmas „Solidarit āte un migr ācijas plūsmu 
pārvaldība” un ar ko atce ļ Padomes L ēmumu 2004/904/EK 
 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums 
 
 
{COM(2009) 447 gal īgā redakcija} 
{COM(2009) 456 gal īgā redakcija} 
{SEC(2009) 1127}  
 
LV 2   LV 1. V ISPĀRĒJĀ INFORM ĀCIJA  
Pārvietošana ir t ādu bēgļu pārcelšana no pirm ā patvēruma valsts (liel ākoties no treš ās 
pasaules valst īm) uz citu valsti, kur tie sa ņem pastāvīgu aizsardz ību, attiecībā uz kuriem ANO 
Augstais komis ārs bēgļu jautājumos atzinis, ka tiem ir vajadz īga starptautiska aizsardz ība. 
Pārvietošana pied āvā risinājumus bēgļiem, kuri nevar atgriezties sav ā izcelsmes valst ī un 
kurus nav iesp ējams integr ēt pirmā patvēruma valst ī. 
Pārvietošana ir b ēgļu pārvešana no teritorijas, kas atrodas ārpus ES, uz k ādu no ES valst īm. 
Bēgļu skaits pasaul ē ir aptuveni 10 miljoni. Apm ēram 5 % no tiem ir vajadz īga pārvietošana. 
Tikai neliela da ļa no šiem b ēgļiem tiek faktiski p ārvietota. T āpēc pastāv struktur āla 
neatbilstība starp vajadz ībām un hum ānās palīdzības pasākumiem. 
Tikai neliela da ļa no katru gadu p ārvietotajiem b ēgļiem tiek p ārvietota ES. No 
65 596 bēgļiem, kuri 2008. gad ā atstāja savu valsti, lai tiktu p ārvietoti, 4378 b ēgļi devās uz 
ES. Tas ir kras ā pretstatā bēgļu skaitam, ko uz ņēma ASV un citas tradicion ālās pārvietošanas 
valstis industrializ ētajā pasaulē. 
2. P ĀRVIETOŠANA ES - PAŠREIZ ĒJĀ SITUĀCIJA (SĀKOTNĒJAIS STĀVOKLIS ) 
Pašlaik p ārvietošanā katru gadu piedal ās desmit ES valstis. Zviedrijai, D ānijai, Somijai, 
Nīderlandei, Apvienotajai Karalistei un Īrijai jau dažus gadus ir p ārvietošanas programma. 
Kopš 2007. gada Portug āle, Francija, Rum ānija un Čehija ir nol ēmušas ieviest p ārvietošanas 
valsts programmas. Pozit īvo norišu pamat ā ir vairāki faktori. Pirmk ārt, kopš 2007. gada 
pārvietošanas vajadz ībām ir saņemts ievērojams finansi āls atbalsts no Eiropas B ēgļu fonda 
(EBF III). Otrk ārt, dažos p ēdējos gados daž ādu dalībvalstu ieinteres ētās personas ir 
izstrādājušas daudzus projektus un sadarb ības pasākumus. Treš ā pozitīvā aktualitāte ir lielā 
politiskā ieinteresētība ES līmenī. Tā ir īpaši vērsta uz Ir ākas bēgļu no Sīrijas un Jord ānijas 
pārvietošanas vajadz ībām ES. TI Padome 2008. gad ā pieņēma secinājumus par Ir ākas bēgļu 
pārvietošanu, kuros uzsv ērts, ka pārvietošana veicina aizsardz ības situācijas uztur ēšanu Sīrijā 
un Jordānijā. Pēc Padomes secin ājumiem četras dalībvalstis, kuras l īdz šim neiesaist ījās 
pārvietošanā, apņēmās pārvietot bēgļus no Irākas (DE, IT, BE, LU). 
Eiropas Patv ēruma atbalsta birojs (EPAB), kurš, paredzams, s āks darboties 2010. gad ā, 
atbalstīs dalībvalstu un citu ieinteres ēto personu praktisko sadarb ību, tostarp p ārvietošanas 
jomā. 
3. P ROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
Pašreizējā situācija kopum ā ir pozitīva un pak āpeniski att īstās, īpaši ņemot vērā gaidāmo 
EPAB izveidi. Tom ēr pastāv vairāki nozīmīgi trūkumi un struktur ālas nepiln ības. 
Galvenā problēma ir pašreiz ējais zemais ES solidarit ātes līmenis ar treš ām valstīm bēgļu 
uzņemšanā. Ņemot vērā pārvietošanas vajadz ības pasaul ē, uzņemto bēgļu skaits ir p ārāk 
mazs. Otra probl ēma ir tāda, ka pārvietošanā piedalās pārāk maz dal ībvalstu. Pašlaik b ēgļus 
katru gadu p ārvieto tikai 10 dal ībvalstis (Zviedrija, Somija, D ānija, Apvienot ā Karaliste, Īrija, 
Nīderlande, Portug āle, Francija, Rum ānija un Čehija). ES starptautisk ā loma attiec ībā uz 
 
LV 3   LV pārvietošanu ir nepi etiekama. Tas negat īvi ietekm ē ES centienus uz ņemties svar īgu lomu 
humāno jautājumu risin āšanā globālā mērogā un ES ietekmi starptautiskos forumos. 
Starp ES dal ībvalstīm, kuras veic p ārvietošanu, nav pietiekamas p ārvietošanas priorit āšu 
koordinācijas, piem ēram, attiec ībā uz tautību un īpašām pārvietojamo personu grup ām. 
Dalībvalstis pašlaik nosaka š īs prioritātes valstu l īmenī, uzturot ciešus divpus ējos kontaktus ar 
ANO Augsto komis āru bēgļu jautājumos, iepriekš t ās neapspriežot un nepie ņemot lēmumus 
ES līmenī. Rezultātā pārvietošana netiek strat ēģiski izmantota k ā ES ārējās politikas 
instruments. P ārvietošana kalpo ne tikai hum āniem mērķiem attiec ībā pret faktiski 
pārvietotajām person ām, bet ar ī lai mazin ātu attiecīgās trešās valsts slogu saist ībā ar liela 
bēgļu skaita uz ņemšanu. T āpēc pārvietošanai var b ūt svarīgas komponentes loma ES 
patvēruma ārējās politikas virzienos un ES ārējā politikā kopumā. Stratēģiskā nozīmē 
pārvietošanai b ūtu lielāka ietekme, ja priorit ātes, kas saist ītas ar taut ību un pārvietojamo 
personu īpašajām kategorij ām, galvenok ārt būtu noteiktas ES l īmenī. Ierobežojumus rada 
pašreizējā finanšu sh ēma. EBF III sniedz papildu finansi ālo palīdzību tām dalībvalstīm, kuras 
pārvieto īpašas bēgļu kategorijas. Tiek uzskat īts, ka šie krit ēriji ir pārāk neelastīgi. 
Trešais probl ēmu kopums pašreiz ējā situācijā ir saistīts ar struktur ētas praktisk ās sadarbības 
trūkumu starp dal ībvalstīm pārvietošanas jaut ājumos. Pašlaik nenotiek inform ācijas apmai ņa 
par pārvietošanas pas ākumiem un to koordin ācija. Tas negat īvi ietekm ē pārvietošanas 
kvalitāti. Cita ietekme ir apjomrad ītu ietaup ījumu trūkums. Lai risin ātu pārvietošanas 
jautājumus, ir vajadz īgs liels lo ģistikas sagatavošanas darbs, piem ēram, atlases un ievirzes 
komandējumi, medic īniskās un droš ības pārbaudes, ce ļošanas un v īzu jautājumu kārtošana, 
uzņemšanas un integr ācijas programmas. Dažus no šiem pas ākumiem dal ībvalstis, iesp ējams, 
varētu veikt kop īgi vai cieš ā sadarbībā. 
4. S UBSIDIARIT ĀTE 
– Kopienas iesaist īšanās patvēruma jom ā ir pamatojama ar nepieciešam ību pēc dalībvalstu 
solidaritātes, lai ES bez iekš ējām robežām risinātu jautājumus, ko atseviš ķas dalībvalstis 
nevar efekt īvi atrisināt, rīkojoties vienas. 
– Vajadzība rīkoties saist ībā ar kopējo Eiropas patv ēruma sist ēmu (KEPS) jau ir izv ērtēta 
nesen veiktajos ietekmes nov ērtējuma ziņojumos.  
– Eiropas Padome un Parlaments ir atk ārtoti aicin ājuši izstrādāt KEPS, tostarp t ās ārējo 
dimensiju.  
5. M ĒRĶI  
Vispārīgie politikas m ērķi: 
a) ar p ārvietošanas pal īdzību sniegt atbalstu b ēgļu starptautiskajai aizsardz ībai; 
b) palielin āt humāno ietekmi un pastiprin āt ES centienus, kop īgi vairāk iesaistoties 
pārvietošanā. 
Konkrētie mērķi: 
 
LV 4   LV c) nodrošin āt lielāku ES solidarit āti ar trešām valstīm bēgļu uzņemšanā; 
d) nodrošin āt, lai pārvietošanā piedalītos vairāk ES dalībvalstu; 
e) past āvīgi nodrošin āt mērķtiecīgākus pārvietošanas centienus ES attiec ībā uz tām 
personām vai personu grup ām (piemēram, īpaši neaizsarg ātām personām, tostarp b ērniem, vai 
personām konkrētos ģeogrāfiskajos apgabalos), kur ām visvairāk vajadzīga aizsardz ība; 
f) strat ēģiskāk izmantot p ārvietošanu ES l īmenī;  
g) palielin āt ES starptautisko lomu kopum ā attiecībā uz pārvietošanu, īpaši attīstot 
pārvietošanu k ā ES ārējās politikas neat ņemamu un saska ņotu komponenti; 
h) ar sadarb ības palīdzību uzlabot p ārvietošanas proced ūru kvalitāti ES; 
i) ar sadarb ības palīdzību samazin āt pārvietošanas saimniecisk ās un finanšu izmaksas 
ES;  
j) samazin āt atšķirības ES dal ībvalstīs attiecībā uz aizsardz ības standartiem un ar 
pārvietošanas krit ēriju konver ģences palīdzību palielin āt efektivit āti. 
6. P OLITIKAS RISIN ĀJUMU VARIANTI  
Pamatojoties uz probl ēmu analīzi, ES līmenī tika apzin ātas pārvietošanas politikas tr īs 
galvenās komponentes: praktisk ā sadarbība, politisk ā un finanšu komponente . Tās ir 
sākumpunkts politisko risin ājumu izstr ādei. 
6.1. Politikas risin ājums Nr. 1 – l īdzšinējā stāvokļa saglabāšana 
Eiropas Patv ēruma atbalsta birojs nodrošin ās struktur ālo pamatu praktisko sadarb ības 
pasākumu veikšanai patv ēruma jom ā, tostarp pas ākumiem, kas saist īti ar pārvietošanu. 
Potenciāli ir iesp ējams plašs praktisko sadarb ības pasākumu klāsts, kurus EPAB var ētu 
izstrādāt attiecībā uz pārvietošanu, piem ēram, paraugprakses apzin āšana, mācības, sadarb ības 
pasākumi, kas v ērsti uz dal ībvalstīm, kuras pagaid ām nav iesaist ījušās pārvietošanā, un 
kopīgu pasākumu un darb ību organiz ēšana starp esošaj ām pārvietošanas valst īm. 
Saglabājot līdzšinējo stāvokli, netiks turpm āk attīstītas politisk ās un finanšu komponentes . 
6.2. Politikas risin ājums Nr. 2 – vidusce ļš (dinamiskais process) 
Atbilstoši šim risin ājumam EPAB att īstīs arī praktisko sadarb ību. Atšķirība starp praktisko 
sadarbību atbilstoši šim risin ājumam un risin ājumam Nr. 1 galvenok ārt saistīta ar saikni starp 
praktiskās sadarbības pasākumiem un politisk ās un finanšu komponentes turpm āko attīstību. 
Paredzams, ka praktisk ās sadarbības komponenti stimul ēs un pastiprin ās divu p ārējo 
komponenšu att īstība. 
Atbilstoši šim risin ājumam ir paredz ēts turpināt struktur ētas politisk ās sadarbības attīstību, 
izveidojot politisko pamatu , un uztur ēt to ar finanšu komponentes pal īdzību. 
Paredzēts, ka tiks izveidots t āds politiskais pamats, kuram b ūs noteiktas politisk ās un 
stratēģiskās prioritātes attiecībā uz pārvietošanu. Saska ņā ar šo politisko pamatu piedal īsies 
 
LV 5   LV visas attiec īgās ieinteres ētās personas (dal ībvalstu eksperti, Komisija, ANO Augstais komis ārs 
bēgļu jautājumos, NVO). Uzdevumi b ūs šādi: 
1. noteikt kop ējas ES ikgad ējās prioritātes saistībā ar pārvietošanu – gan attiec ībā uz 
tautībām, gan uz p ārvietojamo b ēgļu īpašajām kategorij ām. Tas ļaus efekt īvi un 
elastīgi reaģēt uz jaunām vajadzībām; 
2. dal ībvalstis sa ņems papildu finansi ālo palīdzību saskaņā ar EBF III 13. pantu, ja t ās 
veiks pārvietošanu atbilstoši š īm kopējām ES ikgad ējām prioritātēm. Tomēr jāuzsver, 
ka dalībvalstis joproj ām varēs brīvi izvēlēties, vai p ārvietot pārējo kategoriju b ēgļus; 
3. nodrošin āt integrētu pieeju starp p ārvietošanas, patv ēruma ārējās politikas un ES 
ārējās politikas virzieniem kopum ā; 
4. saska ņā ar šo politisko pamatu p ārvietošana tiks ar ī apspriesta visp ārīgāk. Līdz ar 
politiskā pamata izveidi tiks lab āk virzīti praktisk ās sadarbības pasākumi, kas j āveic 
EPAB. 
Dalībvalstīm tiks sniegta papildu finansi ālā palīdzība to bēgļu pārvietošanai, uz kuriem 
attiecas ikgad ējās saskaņotās ES priorit ātes. Tas nosaka vajadz ību pēc grozījumiem EBF. 
Saskaņā ar EBF III nav paredz ēts struktur āls finansējuma pārdalījums, kas var ētu ietekm ēt 
citu ar patv ērumu saist ītu pasākumu finans ējumu. 
Atbilstoši risin ājumam Nr. 2 ir apzin āti divi risin ājuma varianti . Atšķirība starp šiem 
risinājuma variantiem attiecas vien īgi uz meh ānismu, kas paredz ēts politiskajam pamatam. 
Risinājuma Nr. 2 A variant ā saskaņā ar komitolo ģijas noteikumiem paredz ēts izveidot jaunu 
Pārvietošanas komiteju. Risin ājuma Nr. 2 B variant ā paredzēts izmantot pašreiz ējās 
struktūras. 
6.3. Politikas risin ājums Nr. 3 – maksim ālais risinājums 
Uzskata, ka atbilstoši šim risin ājumam tiks izveidota piln ībā izstrādāta ES m ēroga 
pārvietošanas programma. P ārvietošanu veiktu kop īgi attiecībā uz priorit āšu noteikšanu un ar ī 
īstenošanu. Pilnv ērtīga pārvietošanas kop ējā ES programma var ētu ietvert š ādus elementus: 
(1) visas dalībvalstis piedal ītos shēmā, nodrošinot noteikta vietu skaita pieejam ību. ES 
līmenī tiktu noteikts un aizpild īts pārvietošanas vietu kop ējais skaits ES. ES l īmenī 
tiktu pieņemti lēmumi par p ārvietošanas priorit ātēm. ES līmenī arī būtu nodrošin āts, 
ka pārvietošana tiek integr ēta patvēruma ārējās politikas virzienos un ES ārējā politikā 
kopumā; 
(2) dalībvalstis neveiktu p ārvietošanu, kas neietilpst p ārvietošanas programmas ietvaros. 
Tāpat arī tiktu piln ībā saskaņoti pārvietošanas krit ēriji un statuss, ko p ēc ierašanās 
piešķir bēgļiem; 
(3) pārvietošanas atlases process b ūtu pilnībā centraliz ēts ES l īmenī. Visas 
pirmsizce ļošanas darb ības tiktu veiktas kop īgi. Ļoti iespējams, ka EPAB b ūtu vadošā 
organizatorisk ā loma. Šai nol ūkā būtu jāpalielina EPAB resursi attiec ībā uz 
pārvietošanu; 
(4) būtu pilnībā jāpārskata finanšu komponente. 
 
LV 6   LV 7. R ISINĀJUMU NOV ĒRTĒJUMS  
Dažādos ietekmes nov ērtējumus skat īt 5. lappus ē dotajā tabulā. 
1. Sākotnējā situācija attīstās īpaši sakar ā ar gaidāmo Eiropas Atbalsta biroja (EPAB) 
izveidošanu 2010. gad ā. Lai kvantitat īvi noteiktu EPAB izveides ietekmi, m ēs nodalījām 
statisko s ākotnējo situāciju (situācija 2009. gada pavasar ī) no sākotnējās situācijas attīstības 
(situācija, kas paredzama p ēc EPAB izveides bez ES turpm ākas rīcības).  
2. Tā kā paredzams, ka risin ājuma Nr. 2 A un B varianta rezult āti būs vienādi, tiek veikts 
kopīgs mērķu sasniegšanas efektivit ātes novērtējums risin ājuma Nr. 2 A un B variantam. 
Tomēr risinājuma Nr. 2 A un B variantam ir atš ķirīgs politisko īstenošanas iesp ēju un 
proporcionalit ātes novērtējums. 
8. R ISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
Risinājuma Nr. 1, Nr. 2 un Nr. 3 kvantitat īvā ietekme  
• Risinājumu efektivit āti galvenā mērķa sasniegšan ā (nodrošin āt lielāku ES solidarit āti ar 
trešām valstīm bēgļu uzņemšanā) vērtē šādi: risinājums Nr. 1 – pieaugums par 5 %, 
risinājums Nr. 2 – pieaugums par 15 %, risin ājums Nr. 3 – pieaugums par 10 %. 
• Risinājumu pirmo ietekmi (tieš ās finanšu izmaksas, kas saist ītas ar pārvietošanu) v ērtē 
šādi: risinājums Nr. 1 – pieaugums par EUR 3 825 000, risin ājums Nr. 2 – pieaugums par 
EUR 11 475 000, risin ājums Nr. 3 – pieaugums par EUR 7 650 000. 
• Risinājumu otro ietekmi (tieš ās finanšu izmaksas / ietekme uz apjomrad ītu ietaupījumu) 
vērtē šādi: risinājums Nr. 1 – samazin ājums par EUR 803 350, risin ājums Nr. 2 –
 samazinājums par EUR 1 759 000, risin ājums Nr. 3 – samazin ājums par EUR 2 524 500. 
Vispārīgs novērtējums  
1. Risin ājumi Nr. 2 un Nr. 3 tiek v ērtēti augstāk nekā risinājums Nr. 1. Pret risin ājumu 
Nr. 3 ir divi galvenie iebildumi: zem āki rādītāji galvenā mērķa sasniegšan ā un attiec ībā uz 
politisko īstenošanas iesp ēju un proporcionalit āti. 
2. Liel ākā daļa dalībvalstu dod priekšroku pieejai, kas saist īta ar pieaugumu un kur ā 
uzsvars tiek likts uz cieš āku sadarb ību un jauno valstu iepaz īstināšanu ar p ārvietošanu nevis 
pārvietošanas krit ēriju saska ņošanu. Dal ībvalstu nost āja jo īpaši ir ļoti stingra attiec ībā uz 
brīvprātīgo dalību shēmā. Pat ja b ūtu pietiekams atbalsts pilnties īgas kopējas ES 
pārvietošanas programmas izveidei, ir apšaub āms, vai pašreiz ējā situācijā dažas dal ībvalstis 
būtu pietiekami sagatavotas īstenot pārvietošanu. Jaut ājums par to, vai šaj ā posmā ir vajadzīga 
un samērīga pilnties īgas kopējas ES pārvietošanas programmas izveide, ir str īdīgs. 
• Risinājumu Nr. 1 un Nr. 2 sal īdzinājums skaidri liecina, ka priekšroka tiek dota 
risinājumam Nr. 2. 
• Risinājuma Nr. 2 B variantam priekšroka tiek dota, pamatojoties uz politisk ās īstenošanas 
iespējām / proporcionalit āti. Lielākā daļa dalībvalstu noteikti izv ēlas balst īties uz 
pašreizējo apspriešanas un l ēmumu pie ņemšanas meh ānismu. Pašreiz ējā politiskā situācija 
 
LV 7   LV ir labvēlīga pārvietošanai, bet jaunu form ālu struktūru veidošana tiek uztverta negrib īgi 
iespējamā birokrātiskā sloga dēļ un bailēs no tā, ka tiktu samazin ātas dalībvalstu iesp ējas 
pašām brīvi lemt par priorit ātēm. No proporcionalit ātes viedok ļa labāk ir izmantot esoš ās 
struktūras, ja tādējādi mērķus var sasniegt tikpat efekt īvi un ja gaid āmā ietekme ir t āda 
pati. 
• Tāpēc priekšroka dodama risin ājuma Nr. 2 B variantam. 
9. U ZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Komisija veiks nov ērtējumu trīs gados p ēc kopējās ES pārvietošanas programmas ieviešanas. 
Tajā tiks vērtēti gūtie panākumi attiec ībā uz politisko sadarb ību, finanšu komponenti, k ā arī 
praktisko sadarb ību. 
Ir noteikti asto ņi kvantitat īvie rādītāji, kas attiecas uz risin ājumu un m ērķu dažādajiem 
aspektiem (politiskie, finanšu un praktisk ās sadarbības aspekti). 
 
LV 8   LV Risinājumu ietekmes sal īdzinājums   
 Risin ājums Nr. 1  Risinājums 
Nr. 2.  Risinājums 
Nr. 3  
Mērķi   
pašrei
zējie progresīvie dinamiskie  maksimālie 
1 nodrošin āt lielāku ES solidarit āti ar trešām valstīm bēgļu uzņemšanā  0 Zema/vid ēja  Vidēja/augsta  Vidēja 
2 nodrošin āt, lai pārvietošan ā piedalītos vairāk ES dalībvalstu  0 Zema/vid ēja Vidēja/augsta  Augsta  
3 nodrošin āt, lai pārvietošanas darbs b ūtu mērķtiecīgāks, pastāvīgs un vērsts 
uz tiem, kam p ārvietošana visvair āk vajadz īga (piem., b ērniem, bēgļiem no 
konkrētiem reģioniem)  0 Zema/vid ēja Augsta  Augsta  
4 strat ēģiskāk izmantot p ārvietošanu ES l īmenī 0 Zema  Vidēja Vidēja 
5 palielināt ES starptautisko lomu attiec ībā uz pārvietošanu, att īstot to kā ES 
ārējās politikas neat ņemamu un saska ņotu komponenti  0 Zema  Vidēja Vidēja 
6 ar sadarb ības palīdzību uzlabot p ārvietošanas proced ūru kvalitāti ES  0 Zema/vid ēja Vidēja/augsta  Augsta  
7 ar sadarb ības palīdzību samazin āt pārvietošanas saimniecisk ās un finanšu 
izmaksas uz vienu iedz īvotāju ES  0 Zema/vid ēja Vidēja/augsta  Augsta  
8 samazināt atšķirības ES dal ībvalstīs attiecībā uz aizsardz ības standartiem 
un ar pārvietošanas krit ēriju konver ģences pal īdzību palielin āt efektivit āti 0 Zema  Vidēja Augsta  
Ietekme  
 1 Tiešās finanšu izmaksas, kas saist ītas ar pārvietošanu (atlase, uz ņemšana, 
integrācija) 0 Neliels 
pieaugums  Vidējs/liels 
pieaugums  Vidējas  
 
LV 9   LV  2 Tiešās finanšu izmaksas uz vienu iedz īvotāju, kas saist ītas ar pārvietošanu 
(atlase, uz ņemšana, integr ācija) 0 Neliels 
samazinājum
s Vidējs 
samazinājums Ievērojams 
samazinājums 
 3 Saimniecisk ās un soci ālās izmaksas, kas saist ītas ar p ārvietoto b ēgļu 
integrāciju plašā nozīmē (kopējās izmaksas)  0 Neliels 
pieaugums  Vidējas/augstas  Vidējas 
 4 Saimniecisk ās un soci ālās izmaksas, kas saist ītas ar p ārvietoto b ēgļu 
integrāciju plašā nozīmē (izmaksas uz vienu iedz īvotāju) 0 Zemas  Zemas  Zemas  
 5 Pārvietošanas ietekme uz treš ām valstīm, īpašām kategorij ām un ES ārējām 
attiecībām 0 zema  Vidēja vidēja 
 6 Vienl īdzības palielin āšanās bēgļu aizsardz ībā 0 Zema  Vidēja Augsta  
 7 Ietekme uz pamatties ībām 0 Zema  Vidēja/augsta  vidēja 
Politiskās īstenošanas iesp ējas un proporcionalit āte Nr. 2.A  Nr. 2.B   
 1 Galveno ieinteres ēto personu atbalsts šim risin ājumam  0 Vid ējs Zems/vid
ējs Vidējs/
augsts  Zems  
 2 Proporcionalit āte  0 Zināmas bažasZināmas 
bažas  Nelielas bažas
 Lielas bažas