LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 248/37

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Pilsoniskās sabiedrības ieguldījums Austrumu partnerībā”

2011/C 248/06

Ziņotājs: MORKIS kgs

Ungārijas Republikas pastāvīgais pārstāvis Eiropas Savienībā Peter Györkös2010. gada 15. novembra vēstulē saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu lūdza Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izstrādāt izpētes atzinumu par tematu

“Pilsoniskās sabiedrības ieguldījums Austrumu partnerībā”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ārējo attiecību specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2011. gada 25. maijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 472. plenārajā sesijā, kas notika 2011. gada 15. un 16. jūnijā (16. jūnija sēdē), ar 133 balsīm par, 1 balsi pret un 1 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1 Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) piešķir lielu nozīmi Austrumu partnerībai (AP) — stratēģiskai nepieciešamībai un politiskai ES investīcijai, kas nākotnē dos labumu gan Eiropas Savienības, gan tās partnervalstu iedzīvotājiem. Notikumi Vidusjūras reģionā ir apliecinājums tam, ka pilsoniskajai sabiedrībai arvien ir izšķiroša nozīme pārejā uz demokrātiju, kā arī konstitucionālās reformās un institucionālā satvara izveidē. Tāpēc, lai nodrošinātu šā procesa sekmīgu norisi, pilsoniskās sabiedrības devums Austrumu partnerībai ir atbalstāms un pienācīgi ņemams vērā.

1.2 EESK atzinīgi vērtē panākumus, kas gūti Austrumu partnerības īstenošanā, kuru oficiāli uzsāka 2009. gada maijā. Pateicoties dialogam par asociācijas nolīgumiem, brīvās tirdzniecības zonām, vīzu režīma atvieglojumiem, kā arī sadarbībai energoapgādes drošības un citos jautājumos, visas Austrumu partnerības valstis ir uzlabojušas un pastiprinājušas attiecības ar Eiropas Savienību. (Diemžēl Baltkrievija ar notikumiem pēc prezidenta vēlēšanām, kuras norisinājās 2010. gada decembrī, savās attiecībās ar ES ir spērusi lielu soli atpakaļ.)

1.3 Pilsoniskās sabiedrības ieguldījums Austrumu partnerības daudzpusējos pasākumos

1.3.1 Līdzdalība Austrumu partnerības starpvaldību tematiskajās platformās

1.3.1.1 EESK ir uzaicināta piedalīties trijās no četrām izveidotajām AP starpvaldību tematiskajām platformām un var tajās paust pilsoniskās sabiedrības viedokli. Tomēr EESK vēlētos, lai Komisija to uzaicina piedalīties un līdzdarboties 3. tematiskajā platformā, kur aplūko energoapgādes drošību — jomu, kurā Komitejai ir pieredze.

1.3.1.2 Komiteja uzskata, ka Austrumu partnerības Pilsoniskās sabiedrības foruma attiecīgo darba grupu pārstāvjiem jādod iespēja piedalīties starpvaldību tematisko platformu sanāksmēs.

1.3.2 Austrumu partnerības Pilsoniskās sabiedrības forums

1.3.2.1 Komiteja arī atzinīgi vērtē Austrumu partnerības Pilsoniskās sabiedrības foruma izveidi 2009. gada novembrī. Komiteja uzskata AP Pilsoniskās sabiedrības foruma valstu platformas par instrumentu, kas visnotaļ piemērots Austrumu partnerības īstenošanai partnervalstīs tā, ka tiek iesaistīta pilsoniskā sabiedrība, taču pauž nožēlu par to, ka darba devēji, arodbiedrības un citas sociālekonomiskās organizācijas (piemēram, lauksaimnieki vai patērētāji) nemaz vai tikpat kā nemaz nepiedalās valstu platformu pasākumos, ko veic valsts līmenī.

1.3.2.2 Tā kā sociālie partneri AP Pilsoniskās sabiedrības forumā patlaban nav pienācīgi pārstāvēti, Komiteja aicina pārskatīt foruma reglamentu, konkrēti tā daļu, kas attiecas uz atlases kārtību, un piešķirt daudz lielāku nozīmi darba devēju un darba ņēmēju pārstāvju, kā arī citu ES un partnervalstu interešu grupu līdzdalībai forumā.

1.3.2.3 Komiteja aicina pārskatīt foruma organizatorisko uzbūvi, lai tas varētu darboties efektīvāk un vienlaikus racionālāk izmantot pieejamo finansējumu. Uzmanības centrā varētu būt pastāvīga, uz projektiem vērsta darbība (foruma darba grupās un valstu platformās).

1.3.2.4 Komiteja ierosina palielināt ES pārstāvju skaitu, tādējādi stimulējot pieredzes apmaiņu un veicinot tuvināšanos Eiropas vērtībām. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, kuras 344 locekļi pārstāv ES organizēto pilsonisko savienību, ir ļoti piemērota organizācija, kam aktīvi iesaistīties Pilsoniskās sabiedrības forumā, lai īstenotu AP mērķus, ja vien foruma reglamentā tiek paredzēta padziļināta Komitejas līdzdalība gan forumā, gan koordinācijas komitejā.

1.3.2.5 Ņemot vērā gan to, ka Pilsoniskās sabiedrības foruma darbības joma aizvien paplašinās, gan valstu platformu uzdevumus, Komiteja ir gatava sniegt ieguldījumu foruma darbības uzlabošanā. EESK arī uzskata, ka ir pienācis laiks izveidot sekretariātu, kaut vai tāpēc, lai nodrošinātu koordinācijas komitejas darbu.

1.3.2.6 Ja foruma darbībā netiek panākti strukturāli uzlabojumi, Komiteja varētu apsvērt citus veidus, kā AP valstu sociālekonomikas jomas dalībniekus mobilizēt AP mērķu sasniegšanai.

1.4 Pilsoniskās sabiedrības konsolidācija partnervalstīs un ieguldījums Austrumu partnerības divpusējos pasākumos

1.4.1 Komiteja rūpīgi seko notikumiem Vidusjūras reģiona dienvidu valstīs. EESK ir pārliecināta, ka Eiropas Savienībai ir jāatbalsta reģiona demokratizācijas un stabilizācijas process. Vienlaikus Komiteja aicina attiecībās ar ES dienvidu un austrumu kaimiņvalstīm izmantot līdzsvarotu ilgtermiņa pieeju, arī attiecībā uz finansiālu atbalstu politikas un ekonomikas reformām, lai sekmētu pielāgošanos ES standartiem un stiprinātu pilsonisko sabiedrību.

1.4.2 Komiteja uzskata, ka nepietiekama finansējuma dēļ cerības, ko saista ar Austrumu partnerību kā svarīgu Eiropas vērtību veicināšanas un popularizēšanas instrumentu, var palikt nepiepildītas. Šajā saistībā EESK ļoti atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu pārskatīt Eiropas kaimiņattiecību politiku, taču pauž nožēlu par to, ka Komisijas paziņojumā “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” nav uzsvērta nepieciešamība veidot mehānismus konsultācijām ar pilsonisko sabiedrību valstīs, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, un nav saskatīta nekāda saikne ar pašas Eiropas Savienības pilsoniskās sabiedrības institūciju un EESK iespējamo devumu šajā procesā.

1.4.3 EESK pozitīvi vērtē ierosmi izveidot Eiropas Demokrātijas fondu un Pilsoniskās sabiedrības palīdzības programmu. Tomēr Komiteja aicina Komisiju mācīties no pieredzes, kas gūta Pilsoniskās sabiedrības palīdzības programmā Rietumbalkāniem, un nepieļaut zināmas nepilnības.

1.4.4 Pēc Komitejas domām, ir ārkārtīgi svarīgi sadarboties ar neatkarīgām partnervalstu organizācijām. Tomēr ir jāstrādā arī ar organizācijām, kas pakļautas valdībām, un vienlaikus jāpalīdz veidot neatkarīgas arodbiedrības un darba devēju organizācijas, kas spētu iesaistīties patiesā sociālajā dialogā, izplatīt demokrātijas, cilvēktiesību un darba tiesību idejas, kā arī sekmēt pārējo Austrumu partnerības mērķu sasniegšanu.

1.4.5 EESK uzskata, ka valdību un pilsoniskās sabiedrības dialoga stiprināšana valsts līmenī ir priekšnoteikums, lai Austrumu kaimiņvalstu sabiedrības kļūtu demokrātiskākas un tuvinātos Eiropas vērtībām. Sevišķi nepieciešams pastiprināt pilsoniskās sabiedrības nozīmi Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plānu izstrādē un īstenošanā.

1.4.6 Komiteja aicina visās Austrumu partnerības valstīs izstrādāt sistēmu, kā apspriesties ar pilsonisko sabiedrību, piemēram, nodibināt ekonomikas un sociālo lietu padomes vai līdzīgas struktūrvienības, ņemot vērā katras partnervalsts īpašos apstākļus. Par pamatu šim procesam dažās AP valstīs varētu izmantot valsts platformas, kas jau darbojas Austrumu partnerības Pilsoniskās sabiedrības forumā. EESK ir gatava dalīties pieredzē ar AP valstu pilsonisko sabiedrību.

1.4.7 Komiteja uzskata, ka asociācijas nolīgumos, ko patlaban apspriež ES un partnervalstis, jāietver noteikumi par tādu kopīgu pilsoniskās sabiedrības struktūru izveidi, kuras uzraudzītu minēto nolīgumu īstenošanu.

1.4.8 Saistībā ar sarunām par padziļināto un vispārējo brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) un tā noslēgšanu Komiteja uzskata, ka gan ES, gan partnervalstu pilsoniskā sabiedrība ir jāiesaista ietekmes uz ilgtspēju novērtēšanā vēl pirms sarunu sākšanas un ka topošajā padziļinātajā un vispārējā BTN jāietver pilsoniskās sabiedrības mehānismi, lai varētu pārraudzīt to noteikumu izpildi, kas saistīti ar ilgtspējīgu attīstību.

1.5 Komiteja pauž cerību, ka 2011. gads Austrumu partnerībai būs izšķirošs, jo gaidāms, ka Padomes prezidentvalstis — gan Ungārija, gan it sevišķi Polija — dos iniciatīvai jaunu impulsu.

1.6 Šos ieteikumus Komiteja adresē valstu vai to valdību vadītājiem un pauž cerību, ka Austrumu partnerības sammits, kas 2011. gada rudenī notiks Polijā, būs izdevība gan pienācīgi novērtēt gūtos panākumus un pilsoniskās sabiedrības devumu divos pagājušajos gados, gan kritiski izvērtēt trūkumus, kuri saistīti ar sociālo partneru nepietiekamo līdzdalību, un apzināt Pilsoniskās sabiedrības foruma nepilnības.

2. Pilsoniskās sabiedrības ieguldījums Austrumu partnerības daudzpusējos pasākumos

2.1 Eiropas Savienībai ir ārkārtīgi svarīgi, lai tās austrumu kaimiņvalstis būtu stabilas, ar labu pārvaldību, paredzamu politiku un augošu tautsaimniecību. Arī Austrumeiropas un Dienvidkaukāza valstis dedzīgi vēlas ciešākas un intensīvākas attiecības ar ES. Būtiskākais faktors, kas noteiks, cik sekmīgi šīs valstis tuvināsies Eiropas Savienībai, būs vērtības, kā arī likumdošanas un tiesiskā regulējuma konverģence. Tāpēc Austrumu partnerība ir uzskatāma par politisku ES investīciju, kas dos labumu ES iedzīvotājiem un sekmēs vispārēju progresu partnervalstīs.

2.2 Līdzdalība Austrumu partnerības tematiskajās platformās

2.2.1 Eiropas Komisijas paziņojumā par Austrumu partnerību bija atzīmēts, ka pilsoniskās sabiedrības līdzdalībai jāpiešķir īpaša loma. EESK tika uzaicināta piedalīties trijās no četrām izveidotajām starpvaldību tematiskajām platformām (1. platforma “Demokrātija, laba pārvaldība un stabilitāte”; 2. platforma “Ekonomikas integrācija un konverģence ar ES nozaru politikām”; un 4. platforma “Cilvēku saskarsme”), un tai ir iespēja šajās platformās paust pilsoniskās sabiedrības viedokli. Lai arī Komiteja enerģijas jautājumiem pievērš ļoti lielu uzmanību, to neuzaicināja piedalīties svarīgajā tematiskajā platformā “Energoapgādes drošība”.

2.2.2 EESK uzskata, ka platformas ir guvušas panākumus Austrumu partnerības mērķu sasniegšanā, bet pauž nožēlu, ka pilsoniskās sabiedrības līdzdalība ir ierobežota. Komiteja uzskata, ka Austrumu partnerības Pilsoniskās sabiedrības foruma attiecīgo darba grupu pārstāvjiem jādod iespēja piedalīties starpvaldību tematisko platformu sanāksmēs. Tādējādi pilsoniskā sabiedrība būs informēta par platformu darbu un varēs izstrādāt praktiskākus un konkrētākus ierosinājumus. Komiteja aicina Komisiju vest sarunas ar partnervalstīm, lai ieviestu izmaiņas starpvaldību platformu reglamentā un noteiktu, ka forums ir šo platformu pastāvīgs dalībnieks.

2.2.3 Komiteja uzskata, ka varētu platformas varētu būt saistītas ar projektiem, kas interesē pilsonisko sabiedrību. Atbilstīgs piemērs, kas atspoguļo uzņēmējdarbības asociāciju līdzdalību Austrumu partnerībā, ir EAST-INVEST programma, kas ir Eiropas Tirdzniecības un rūpniecības palātu apvienības (Eurochambres) un AP valstu partneru kopīga iniciatīva. Tas ir jauns trīs gadu projekts, kas orientēts uz Austrumu partnerību un kura mērķis ir Austrumu reģiona kaimiņvalstīs sekmēt tirdzniecību un ekonomikas attīstību un investīcijas. Projektā ir iesaistījusies 21 tirdzniecības palāta no ES valstīm, lai īstenotu 2. starpvaldību platformas “Ekonomikas integrācija un konverģence ar ES nozaru politikām” mērķus. Projekta kopējais budžets ir 8,75 miljoni EUR, no kuriem 7 miljonus ir piešķīrusi Eiropas Komisija. Pastāv cerība, ka šis projekts sasniegs savus mērķus un sniegs reālu ieguldījumu Austrumu partnerības mērķu sasniegšanā. Šo piemēru varētu izmantot, lai īstenotu konkrētus projektus starp ES un partnervalstu organizācijām citās nozarēs, piemēram, lauksaimnieku, patērētāju aizsardzības, vides aizsardzības organizācijām u.c.

2.2.4 Komiteja arī uzskata, ka uzņēmumu plaša līdzdalība 2. platformas pamatiniciatīvā “Mazie un vidējie uzņēmumi” un strukturētas uzņēmēju tikšanās varētu būt faktori, kas sekmētu AP Uzņēmējdarbības foruma organizēšanu, tādējādi palielinot uzņēmējdarbības organizāciju atbalstu sarunām par padziļinātiem un vispārējiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem (BTN).

2.2.5 Komiteja norāda, ka nevienas platformas darbā nav iekļautas sociālais dialogs, lai arī tas ir Kopienas acquis sastāvdaļa.

2.3 Austrumu partnerības Pilsoniskās sabiedrības forums

2.3.1 Komisijas priekšlikums izveidot Pilsoniskās sabiedrības forumu ir guvis plašu atbalstu.

2.3.2 Tomēr vairums no AP Pilsoniskās sabiedrības foruma dalībniekiem ir ideju laboratorijas un nevalstiskās organizācijas, kas nepārstāv pilsoniskās sabiedrības visas interešu grupas. Tikai nedaudzas partnervalstu organizācijas pārstāv uzņēmēju un darba ņēmēju intereses, kā arī sociālos partnerus, piemēram, uzņēmumu apvienības un arodbiedrības vai citu sociālo un ekonomisko grupu (lauksaimnieku, patērētāju u.c.) intereses.

2.3.3 Koordinācijas komitejā, kurā ir 17 locekļi, partnervalstu sociālie partneri vispār nav pārstāvēti.

2.3.4 Pēdējā pusotra gada laikā visās partnervalstīs tika izveidotas Austrumu partnerības Pilsoniskās sabiedrības foruma platformas, kas darbojas valstu līmenī, un tādējādi katras valsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir iespēja pulcēties, lai īstenotu partnerības mērķus.

2.3.5 Komiteja īpaši atbalsta, ka ir izveidotas AP Pilsoniskās sabiedrības foruma platformas, kas darbojas valstu līmenī, un atzinīgi vērtēt to ieguldījumu Austrumu partnerības procesā. Šajā sakarā var minēt vairākus piemērus.

— Baltkrievijas platforma 2010. gada jūlijā izstrādāja “Ceļvežus Austrumu partnerības īstenošanai Baltkrievijā”;

— Azerbaidžānas platforma ir sekmējusi vairākus pasākumus par valstij un pilsoniskajai sabiedrībai nozīmīgiem jautājumiem, piemēram, Azerbaidžānas iestāšanās PTO, alternatīvi un atjaunojami enerģijas avoti, energoefektivitāte, kā arī mazu un vidēju uzņēmumu stāvoklis;

— Valsts padome līdzdalības sekmēšanai — padome, kas bija izveidota Moldovā pirms šādas platformas oficiālās izveides,— piedalījās visās Moldovas ministru kabineta sanāksmēs un pauda savu viedokli par valdības lēmumiem un ierosinātajiem pasākumiem dažādās politikas jomās.

Komiteja tomēr pauž nožēlu, ka arī šo platformu darbā valstu sociālie partneri ir iesaistīti tikai nelielā mērā (ja vispār ir iesaistīti), un tāpēc platformas nepievēršas sociālo tiesību jautājumam.

2.3.6 Komiteja ir norādījusi uz vairākiem trūkumiem foruma darba metodēs un ir paudusi gatavību sadarboties ar koordinācijas komiteju, lai uzlabotu foruma darbu.

2.3.7 Pašreizējais foruma sastāvs neatbilst Komisijas koncepcijas dokumenta pamatprincipiem. Minētajā dokumentā ir norādīts, ka “AP Pilsoniskās sabiedrības forumā jādod iespēja piedalīties pilsoniskās sabiedrības organizācijām, t.i., vietēja līmeņa organizācijām, arodbiedrībām, darba devēju organizācijām, profesionālajām apvienībām, NVO, ideju laboratorijām, bezpeļņas organizācijām, valstu un starptautiskajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām/tīkliem un citiem attiecīgiem pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem no Austrumu partnerības valstīm, kā arī no ES dalībvalstīm un starptautiskajām organizācijām/tīkliem.

2.3.8 Var uzaicināt arī trešo valstu pilsoniskās sabiedrības organizācijas. EESK un tās partneriem no partnervalstīm vajadzētu būt svarīgai lomai, īpaši attiecībā uz uzņēmējdarbības, nodarbinātības, darba un sociālajiem jautājumiem.” Eiropas lielākās darba devēju un darba ņēmēju organizācijas 2010. gada 19. maija vēstulē foruma locekļiem pauda bažas par šo situāciju. EESK un Eiropas Komisijas augsta līmeņa pārstāvji apsprieda foruma sastāva jautājumu un to, ka dažus Austrumu partnerības mērķus, īpaši tos, kas saistīti ar ekonomikas integrāciju, varēs sasniegt tikai tad, ja foruma darbā būs iesaistīti visi attiecīgie partneri.

2.3.9 Komiteja arī uzskata, ka forumā ievērojami jāpalielina ES pilsoniskās sabiedrības organizāciju loma. Tās līdz šim nav pietiekami pārstāvētas ne tikai tādēļ, ka dalībnieku skaits no ES ir salīdzinoši neliels gan forumā (no 230 organizācijām, kas bija uzaicinātas uz pilsoniskās sabiedrības forumu Berlīnē, tikai 80 bija no ES), gan koordinācijas komitejā (7 vietas no 17). ES pilsoniskās sabiedrības pārstāvība ir ierobežota arī no teritoriālā skatpunkta. Vairums organizāciju ir no dažām dalībvalstīm, kas atrodas pie austrumu robežas. Tikai dažas ES pilsoniskās sabiedrības organizācijas īsteno īpašus projektus vai programmas, kas orientētas uz Austrumu partnervalstīm.

2.3.10 Komiteja pauž gatavību izmantot savas iespējas, pieredzi, zinātību un kontaktus, lai vērstu par labu Pilsoniskās sabiedrības forumā pastāvošo nelīdzsvarotību. Komitejas 344 locekļiem ir ļoti liels potenciāls, kuru var izmantot, lai visās ES iestādēs, visās dalībvalstīs un visās pilsoniskās sabiedrības darbības jomās, īpaši sociālo partneru vidū, palielinātu Austrumu partnerības nozīmi.

2.3.11 Lai Komiteja varētu sniegt šo ieguldījumu, tai jābūt pietiekami pārstāvētai Pilsoniskās sabiedrības foruma struktūrās. Pašreizējos noteikumos nav paredzēta EESK pastāvīga un efektīva līdzdalība Pilsoniskās sabiedrības forumā, un tāpēc tie ir jāpārstrādā, lai Komiteja varētu pastāvīgi un vairāk piedalīties.

2.3.11.1 EESK un citu sociālekonomikas jomas dalībnieku plašāka līdzdalība sekmētu līdzsvarotāku līdzdalību arī foruma darba grupās. Pašreiz vairums organizāciju ir iesaistītas darba grupās “Demokrātija, laba pārvaldība un stabilitāte” un “Cilvēku saskarsme”. Savukārt darba grupās “Ekonomikas integrācija un konverģence ar ES nozaru politikām” un “Vide, klimata pārmaiņas un energoapgādes drošība” dalībnieku skaits nav pietiekams, un tas ir neatbilst šo jautājumu nozīmīgumam Austrumu partnerības mērķu sasniegšanā. Komiteja arī šajā ziņā varētu sniegt ieguldījumu.

2.3.11.2 EESK uzskata, ka foruma darbs vairāk jāorientē uz projektiem. Dažas darba grupas, piemēram, “Ekonomikas integrācija un konverģence ar ES nozaru politikām”, ir centušās attīstīt īpašus projektus, bet šie centieni nebija veiksmīgi, jo nebija pietiekama finansējuma un nebija pietiekams arī partneru skaits. EESK potenciāls un administratīvā spēja varētu būt lietderīga konkrētu projektu izstrādē. Arī kopīgi pētījumi un projekti varētu palīdzēt stiprināt pilsoniskās sabiedrības ieguldījumu Austrumu partnerībā.

2.3.11.3 EESK ierosina koordinācijas komiteju ievēlēt uz diviem gadiem, lai uzlabotu tās efektivitāti un tai dotu pietiekami daudz laika projektu un ideju īstenošanai. Turklāt Komiteja uzskata, ka ir kļuvis nepieciešams izveidot koordinācijas komitejas sekretariātu.

2.3.12 Ja foruma darbība netiks uzlabota, Komiteja varētu apsvērt citus veidus, kā AP valstu sociālekonomikas jomas dalībniekus mobilizēt AP mērķu īstenošanai.

3. Pilsoniskās sabiedrības konsolidācija partnervalstīs un ieguldījums Austrumu partnerības divpusējos pasākumos

3.1 Nesenie notikumi Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos ir skaidri apliecinājuši: ja režīmi neņem vērā iedzīvotāju ekonomisko un sociālo situāciju un pārkāpj cilvēktiesības un brīvības, tie var krist pat tad, ja tie ir nozīmīgi reģiona drošībai un stabilitātei un ja tie saņem finansiālu atbalstu no Rietumu demokrātijām. Starptautiskā sabiedrība tagad var vienīgi ar bažām noraudzīties reģiona politisko notikumu attīstībā un izvirzīt minējumus par to sekām pasaules mērogā. Rūpīgi jāanalizē nesenie notikumi reģionā, jāizsver gūtā mācība un jāizdara secinājumi.

3.1.1 Politiskās situācijas un pilsoniskās sabiedrības organizāciju stāvokļa ziņā Austrumu partnerības valstīs ir nozīmīgas atšķirības. Tajās ir dažāds attīstības līmenis gan attiecībā uz demokrātiju, gan uz cilvēktiesībām un pilsoņu brīvībām; nav vienāds arī to ekonomikas un sociālās attīstības līmenis un pat ģeopolitiskie uzskati. Tikpat lielas atšķirības vērojamas minēto valstu centienos tuvināties ES un mērķos iesaistīties Austrumu partnerībā. Arī pilsoniskajai sabiedrībai dažādās partnervalstīs nav vienādas iespējas līdzdarboties partnerībā. Tāpēc partnervalstis jāanalizē atsevišķi, pirms iespējams novērtēt to gūtos panākumus, apjomu, kādā pilsoniskā sabiedrība ir iesaistīta iniciatīvā, un kādas vispār tai ir iespējas līdzdarboties.

3.2 No visām partnervalstīm it sevišķi Ukraina, Moldova un Gruzija tiešām ir iemācījušās noteiktās jomās izmantot Austrumu partnerības potenciālu. Ja plaisa starp minētajām trim valstīm un pārējām AP valstīm turpinās palielināties, Austrumu partnerības kā Austrumeiropas reģionāla projekta nākotne ilgtermiņā varētu būt apdraudēta. Tāpēc Eiropas Komisijai un pilsoniskajai sabiedrībai pārējo trīs valstu gadījumā jāiegulda pūliņi, lai nodrošinātu, ka plaisa nepaplašinās. Vislielākās problēmas, protams, ir Baltkrievijā, bet tās dalību Austrumu partnerībā nevajadzētu apšaubīt, jo īpaši, ņemot vērā tās īpašo iekšzemes politisko situāciju.

3.3 Komiteja atzīst, ka Austrumu partnerības ietvaros veikt pasākumus tādās jomās kā reģiona drošība, stabilitāte, ekonomikas integrācija, vides aizsardzība, energoapgādes drošība, indivīdu savstarpējie kontakti u.c. būs iespējams vienīgi tad, kad partnervalstis ievēros cilvēktiesības un biedrošanās brīvību un kad noritēs īsts sociālais un pilsoniskais dialogs. Tāpēc jo īpaši Baltkrievijā šiem jautājumiem būtu jāpievērš lielāka uzmanība, taču šajā ziņā problēmas ir arī citās partnervalstīs.

3.4 Ir skaidrs, ka Austrumu partnerības valstīs nedz notiek īsts sociālais dialogs, nedz darbojas mehānismi apspriedēm ar pilsonisko sabiedrību. Bieži vien tikai valdības izveidotās un pārvaldītās organizācijas tiek uzskatītas par partneriem sociālajā un pilsoniskajā dialogā. Komiteja uzskata, ka ir ļoti svarīgi partnervalstīs sadarboties ar neatkarīgām organizācijām. Tomēr nepieciešams sadarboties arī ar valdības izveidotajām un dažreiz no tās atkarīgajām organizācijām, atbalstot gan tādu organizāciju attīstību, gan, vienlaikus, neatkarīgu arodbiedrību un darba devēju organizāciju izveidi tur, kur tādu vēl nav, lai tās varētu piedalīties patiesā sociālajā dialogā, izplatīt demokrātijas, cilvēktiesību un darba tiesību idejas, kā arī strādāt pie citu Austrumu partnerības mērķu īstenošanas.

3.5 Pilsoniskās sabiedrības aktīvāka iesaiste varētu paātrināt Austrumu partnerības mērķu īstenošanu partnervalstīs; turklāt AP un pilsoniskās sabiedrības iesaiste tajā sekmētu pilsoniskās sabiedrības nostiprināšanu. Izstrādājot programmas administratīvās spējas palielināšanai, jāvērš valsts sektora uzmanība uz pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru nozīmi, kā arī uz ES un dalībvalstu pieredzi jautājumā, kā pilsonisko sabiedrību iesaistīt lēmumu pieņemšanā. Veidojot valstisko un nevalstisko organizāciju kapacitāti Austrumu partnerības valstīs, ārkārtīgi noderīga varētu būt Viduseiropas valstu organizāciju pieredze. EESK arī labprāt dalīsies ar Austrumu partnerības valstu valdībām savās zināšanās, kā izveidot sociālajam un pilsoniskajam dialogam piemērotu tiesisko regulējumu.

3.6 Šajā saistībā EESK ļoti atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu pārskatīt Eiropas kaimiņattiecību politiku, taču pauž nožēlu par to, ka paziņojumā “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” nav uzsvērta nepieciešamība veidot mehānismus konsultācijām ar pilsonisko sabiedrību valstīs, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, un nav saskatīta nekāda saikne ar pašas Eiropas Savienības pilsoniskās sabiedrības institūciju un EESK iespējamo devumu šajā procesā.

3.7 Komiteja pozitīvi vērtē arī priekšlikumu izveidot Eiropas Demokrātijas fondu un Pilsoniskās sabiedrības palīdzības programmu, jo nav šaubu, ka tas sekmētu pilsoniskās sabiedrības iesaisti politikā. Vienlaikus Komiteja tomēr mudina Komisiju mācīties no pieredzes, kas gūta Pilsoniskās sabiedrības palīdzības programmas jomā un citādi atbalstot pilsonisko sabiedrību pirmspievienošanās palīdzības ietvaros. Paužot EESK viedokli par Komisijas pašreiz veikto “Pārskatu par ES atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai Rietumbalkānos un Turcijā”, EESK ir uzsvērusi, ka vairāk uzmanības jāvelta sociālajiem partneriem, it sevišķi arodbiedrībām, kuras dažos gadījumos tiek gandrīz pilnībā ignorētas. Konkrēti tas nozīmē strādāt ne tikai pie projektiem, bet arī pie institucionālās attīstības un organizāciju vispārējās stabilitātes.

3.8 Lai novērtētu apmēru, kādā pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir iesaistītas Austrumu partnerībā un dialogā ar valstu valdībām, EESK lūdza minētajām organizācijām aizpildīt īsu anketu. No apsekojuma rezultātiem izriet, ka valdību dialogs ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir nepietiekams, tostarp saistībā ar asociācijas nolīgumiem un Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plānu īstenošanu. Valdības nepietiekami apspriežas ar organizācijām par jautājumiem saistībā ar Austrumu partnerību. Galvenie informācijas avoti šajā jomā ir Eiropas Komisijas delegācijas attiecīgajā valstī un plašsaziņas līdzekļi. Protams, situācija dažādās valstīs ir atšķirīga. Pārvaldes iestāžu dialogs ar pilsonisko sabiedrību vislabāk attīstīts ir Moldovas Republikā, turpretī vislielākās grūtības šajā jomā ir Baltkrievijā. Komiteja aicina visās Austrumu partnerības valstīs izveidot mehānismu apspriedēm ar pilsonisko sabiedrību, piemēram, nodibināt ekonomikas un sociālo lietu padomes vai līdzīgas struktūrvienības. Šajā procesā varētu iesaistīt arī Austrumu partnerības Pilsoniskās sabiedrības foruma platformas, kas darbojas valstu līmenī. EESK, liekot lietā nesenajās paplašināšanās kārtās gūto pieredzi, labprāt palīdzētu partnervalstu pilsoniskajai sabiedrībai veidot pilsoniskā dialoga iestādes.

3.9 Komiteja uzskata, ka asociācijas nolīgumos, ko patlaban apspriež ES un partnervalstis (pašlaik notiek sarunas ar visām partnervalstīm, izņemot Baltkrieviju), jāietver noteikumi par tādu kopīgu pilsoniskās sabiedrības struktūru izveidi, kuras uzraudzītu minēto nolīgumu īstenošanu. Pie šādām struktūrām varētu vērsties ar asociācijas nolīgumiem izveidotās asociācijas padomes, vai arī tās varētu iesniegt ieteikumus pēc savas iniciatīvas. Vislabāk būtu, ja tās varētu piedalīties novērotāju statusā asociācijas padomju sanāksmēs. To sastāvā būtu jāietilpst pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, partneriem no sociālās un ekonomikas jomas un NVO. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai būtu jābūt pienācīgi pārstāvētai.

3.10 Eiropas Komisija jau ir sākusi sarunas ar Ukrainu par padziļināto un vispārējo brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN), kā arī plāno sākt sarunas Gruziju, Armēniju un Moldovu, līdzko būs izpildīti attiecīgie nosacījumi. Padziļinātais un vispārējais BTN varētu būtiski ietekmēt uzņēmējdarbības vidi un sociālos apstākļus partnervalstīs. Tāpēc ļoti svarīgi ir sarunu laikā uzturēt pastāvīgu dialogu ar pilsonisko sabiedrību.

3.11 Attiecībā uz sarunām par padziļināto un vispārējo BTN un šāda nolīguma noslēgšanu Komiteja uzskata, ka pilsoniskā sabiedrība būtu jāiesaista ietekmes uz ilgtspēju novērtēšanā vēl pirms sarunu sākšanas. Tādējādi varētu palielināt sabiedrības informētību par ieguvumiem no padziļinātā un vispārējā BTN. Turklāt, lai varētu pārraudzīt ar ilgtspējīgu attīstību saistīto noteikumu izpildi, topošajos padziļinātajos un vispārējos BTN būtu jāiekļauj pilsoniskās sabiedrības mehānismi.

3.12 Kopš Austrumu partnerības izveides pagājuši gandrīz divi gadi, taču joprojām nav skaidrs, kā tai jāsasaistās ar 2007. gadā iedibināto iniciatīvu “Melnās jūras reģiona sinerģija”, lai gan tajās abās piedalās lielākoties tās pašas valstis. Pilsoniskās sabiedrības līmenī varētu izveidot sadarbību starp Austrumu partnerības Pilsoniskās sabiedrības forumu un Melnās jūras NVO forumu.

3.13 Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ieguldījums Austrumu partnerībā

3.13.1 EESK uzskata, ka Austrumu partnerībai ir liela nozīme, jo tā ir stratēģiska nepieciešamība un politiska ES investīcija, kas nākotnē dos labumu gan Eiropas Savienības, gan tās partnervalstu iedzīvotājiem.

3.13.2 EESK jau piecus gadus interesējas par daudziem pilsoniskās sabiedrības situācijas aspektiem visās partnervalstīs, tostarp par biedrošanās brīvību, reģistrācijas nosacījumiem, tiesību aktiem un procedūrām nodokļu jomā, vārda brīvību un trīspusējo konsultāciju norisi. Tā ir izstrādājusi vairākus atzinumus un izvirzījusi ieteikumus par šādiem tematiem: “Plašāka Eiropa — kaimiņvalstis. Jauns pamats attiecībām ar mūsu austrumu un dienvidu kaimiņvalstīm” (1), “Pilsoniskā sabiedrība Baltkrievijā” (2), “ES un Moldovas attiecības: organizētas pilsoniskās sabiedrības loma” (3), “ES un Ukrainas attiecības: jauna dinamiska loma pilsoniskajai sabiedrībai” (4), “Pilsoniskās sabiedrības organizāciju tīklu izveide Melnās jūras reģionā” (5) un “Pilsoniskās sabiedrības līdzdalība Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plānu īstenošanā Dienvidkaukāza valstīs” (6). Pēc prezidentvalsts Čehijas pieprasījuma Komiteja ir izstrādājusi izpētes atzinumu par tematu “Pilsoniskās sabiedrības līdzdalība Austrumu partnerībā”.

3.13.3 EESK ir izveidojusi kontaktus ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām Austrumu partnerības valstīs un ir rīkojusi vairākus seminārus par sociālā dialoga un apspriešanās ar pilsonisko sabiedrību nozīmi. Minētajos semināros EESK citastarp ir uzsvērusi, ka pilsoniskā sabiedrība jāiesaista Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plānu īstenošanā.

3.13.4 EESK Ukrainā ik gadu sadarbībā ar Ukrainas Sociālo lietu un ekonomikas trīspusējo padomi rīko seminārus par abas puses interesējošiem jautājumiem. Komiteja cer, ka tuvākajos gados šādus gadskārtējus pasākumus varēs rīkot arī kopā ar citām Austrumu partnerības valstīm. EESK ir gatava atbalstīt tādu pilsoniskās sabiedrības ikgadēju pārskata semināru rīkošanu visās AP valstīs, kuros izvērtētu panākumus Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plānu īstenošanā.

3.13.5 EESK atbalsta to, ka pašreizējā ES Padomes prezidentvalsts Ungārija un nākamā prezidentvalsts Polija Austrumu partnerību izvirzījušas par prioritāti. Komitejas ieguldījums būs vēl divi atzinumi: “Energoapgāde. Kādai jābūt mūsu kaimiņattiecību politikai, lai ES energoapgāde būtu nodrošināta?” un “Austrumu partnerība un ES politikas Austrumu dimensija, īpaši pievēršoties ES lauksaimniecības politikai”. EESK pauž cerību, ka tās trīs atzinumi par Austrumu partnerību saņems plašu atbalstu un sekmēs vairāku AP mērķu sasniegšanu.

Briselē, 2011. gada 16. jūnijā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Staffan NILSSON

(1) OV C 80, 30.03.2004., 148.–155. lpp.

(2) OV C 318, 23.12.2006., 123.–127. lpp.

(3) OV C 120, 16.05.2008., 89.–95. lpp.

(4) OV C 77, 31.03.2009., 157.–163. lpp.

(5) OV C 27, 03.02.2009., 144.–151. lpp.

(6) OV C 277, 17.11.2009., 37.-41. lpp.