Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas vienotās gaisa telpas īstenošanu (Pārstrādāta redakcija) /* COM/2013/0410 final - 2013/0186 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Eiropas vienotās gaisa telpas (SES) iniciatīvas nolūks ir uzlabot Eiropas gaisa telpas organizācijas un pārvaldības vispārējo efektivitāti, reformējot aeronavigācijas pakalpojumu (ANS) sniedzēju nozari. Šīs iniciatīvas izvēršanai bija nepieciešami divi vērienīgi likumdošanas pasākumu kopumi — SES I un SES II, ko veidoja četras regulas[1], — un vairāk nekā 20 īstenošanas noteikumi un lēmumi[2], kurus pieņēma Komisija. Šis satvars, ko veido četras SES regulas, ir cieši sasaistīts ar Eiropas Savienības tiesību aktu attīstību aviācijas drošības jomā[3], ar kuriem nozīmīgs skaits uzdevumu ir uzticēts Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai (EASA)[4], un paredz visaptveroša projekta (tā sauktā SESAR) īstenošanu nolūkā modernizēt aeronavigācijas pakalpojumu aprīkojumu un sistēmas[5]. Spēkā esošie noteikumi attiecas uz pieciem savstarpēji saistītiem aspektiem, respektīvi, darbības rādītājiem, drošību, tehnoloģijām, cilvēkfaktoru un lidostām. Pieredze, kas gūta kopš 2004. gada, īstenojot SES I, un kopš 2009. gada, īstenojot SES II, liecina, ka SES principi un vadlīnijas ir joprojām aktuāli un ka ir pamats turpināt tos piemērot. Neraugoties uz to, šīs iniciatīvas īstenošanā ir vērojama būtiska kavēšanās, jo īpaši saistībā ar darbības mērķu sasniegšanu un tās pamatelementu izvēršanu, tādu kā funkcionālie gaisa telpas bloki (FGTB) vai nacionālās uzraudzības iestādes (NSA). 2009. gadā, kad tika pieņemts SES II tiesību aktu kopums, likumdevējs nolēma, ka SES II īstenošanai būtu jānotiek divos posmos, un aicināja Komisiju atkārtoti saskaņot SES un EASA regulas pēc tam, kad bija īstenots pirmais pasākumu kopums — EASA īstenošanas pasākumi un ANS audits[6]. Tādējādi tika paredzēts pārstrādāt minēto tiesību aktu kopumu, galvenokārt, lai vienkāršotu un skaidrotu šķirtni starp EASA un SES tiesisko regulējumu. Šo dokumentu pārstrāde dod arī iespēju izvērtēt spēkā esošo tiesību aktu iedarbīgumu, ņemot vērā, ka SES iniciatīvas īstenošana nenotiek paredzētajos termiņos. Šis SES tiesiskā regulējuma pārskatīšanas process, ko apzīmē ar saīsinājumu SES 2+, ir iecerēts, lai paātrinātu aeronavigācijas pakalpojumu reformas īstenošanu, nenovirzoties no tās sākotnējiem mērķiem un principiem. Šāda pārskatīšana sasaucas arī ar II vienotā tirgus akta[7] iniciatīvu, un attiecīgi tās mērķis ir uzlabot ne vien gaisa satiksmes pārvaldības sistēmas, bet arī ES ekonomikas vispārējo konkurētspēju un izaugsmi kopumā. Ar SES 2+ tiesību aktu kopumu ir paredzēts uzlabot noteikumu izpildes pārraudzību, darbības uzlabošanas shēmu, pakalpojumu sniedzēju orientēšanos uz klientu vajadzībām un vispārējos darbības rādītājus. Turklāt ar SES 2+ ir paredzēts vienkāršot tiesību aktus, likvidējot dažu noteikumu pārklāšanos pastāvošajā regulējumā. Zināmas bažas radušās arī par vairākiem gadījumiem, kad SES satvarā jomas savstarpēji pārklājas, un ir arī jāievieš skaidrība attiecībā uz vairāku organizatorisko veidojumu lomu ES līmenī. Šī SES regulu un EASA pamatregulas[8] sastatīšana ir tehniska rakstura pielāgošanas pasākums, kas tiesību aktos jau bija prasīts. Ņemot vērā, cik ļoti minētās regulas pārklājas, četru SES regulu atlikušo daļu pārstrāde vienā dokumentā ir loģisks solis, kas izriet no šīs pielāgošanas. Aplūkotās problēmas Pirmā problēma, kas aplūkota SES 2+ tekstā, ir aeronavigācijas nepietiekamā efektivitāte. ANS sniegšana joprojām notiek salīdzinoši neefektīvā veidā gan izmaksu, gan lidojumu efektivitātes, gan piedāvātās kapacitātes izteiksmē. Tas ir jo īpaši uzskatāmi redzams, aplūkojot ASV piemēru, kam ir līdzīga apmēra gaisa telpa. Amerikas Savienotajās Valstīs gaisa telpu kontrolē viens pakalpojumu sniedzējs salīdzinājumā ar 38 maršruta pakalpojumu sniedzējiem Eiropā. ASV pakalpojumu sniedzējs kontrolē par 70 % lielāku lidojumu skaitu ar personālu, kura skaits ir par 38 % mazāks. Šo produktivitātes atšķirību galvenie cēloņi Eiropā ir trūkumi darbības uzlabošanas shēmas izstrādē un piemērošanā, uzraudzības iestādes, kuru darbība nav rezultatīva, kā arī neproporcionāli lielais palīgpersonāla darbinieku skaits, kurus nodarbina pakalpojumu sniedzēji. Otrais problēmas pamata cēlonis, kas tiek aplūkots, ir ATM sistēmas fragmentācija. Eiropas ATM sistēmu veido 27 nacionālās iestādes, kas pārrauga vairāk nekā simt aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju (ANSP), ar kuru darbību saistītās sistēmas, noteikumi un procedūras, protams, atšķiras. Ir nozīmīgs to papildu izmaksu apjoms, kas rodas tādēļ, ka Eiropā ir ļoti liels pakalpojumu sniedzēju skaits, no kuriem katram ir jāiepērk sava sistēma, jāapmāca savs personāls, jāizstrādā savas darba procedūras un kas ir ģeogrāfiski ierobežots un var nodrošināt pakalpojumus mazā gaisa telpas segmentā. Lai pārvarētu šo fragmentāciju, SES ir ieviesusi pārnacionālo funkcionālo gaisa telpas bloku (FGTB) koncepciju un centralizētā tīkla pārvaldnieka funkciju konkrētu tīkla līmeņa pakalpojumu administrēšanai. Tomēr FGTB vēl nav pilnībā orientēti uz darbības rezultātiem, un tīkla pārvaldnieka funkcijas ir pārāk vājas. Vispārējais mērķis: Uzlabot Eiropas gaisa transporta sistēmas konkurētspēju salīdzinājumā ar citiem līdzīgiem reģioniem un jo īpaši pilnveidot Eiropas vienotās gaisa telpas iniciatīvu. Specifiskie mērķi: · uzlabot gaisa satiksmes pakalpojumu rādītājus efektivitātes ziņā, · uzlabot gaisa satiksmes vadības kapacitātes izmantojumu. Darbības mērķi: · gādāt, lai aeronavigācijas pakalpojumi tiktu sniegti pārskatāmā veidā, pamatojoties uz tirgus principiem un rūpējoties par klientu interesēm, · nostiprināt nacionālo uzraudzības iestāžu lomu, · stiprināt mērķu izvirzīšanas procesu un pastiprināt darbības uzlabošanas shēmu (tostarp nostiprināt darbības novērtēšanas struktūru/darbības novērtēšanas vienību (PRB/PRU), · pārorientēt funkcionālo gaisa telpas bloku stratēģiskās prioritātes, · nostiprināt pārvaldību un tīkla pārvaldnieka darbības lauku. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Trīs mēnešus laikā no 2012. gada septembra līdz decembrim MOVE ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē norisinājās sabiedriska apspriešana. Paralēli tika noorganizēti divi augsta līmeņa notikumi — konference Limasolā un uzklausīšana Briselē — un vairākas divpusējas tikšanās, kurās piedalījās visas ieinteresētās personas, lai atbalstītu iniciatīvas sagatavošanu. MOVE ģenerāldirektorāts izstrādāja ietekmes novērtējumu, kas pievienots tiesību aktu priekšlikumiem, kuri izstrādāti Eiropas vienotās gaisa telpas efektivitātes, drošības un konkurētspējas uzlabošanai. Šis tiesību normu kopums piedāvā četru SES regulu (regulas (EK) Nr. 549/2004, 550/2004, 551/2004 un 552/2004 ar grozījumiem, kas izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1070/2009) un EASA pamatregulas (Regula (EK) Nr. 216/2008 ar grozījumiem, kas izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1108/2009)[9] pārskatītu redakciju. Šī iniciatīva attiecas uz programmas plānu Nr. (ES) Nr. 2014/MOVE/001. Ietekmes novērtējums ir iekļauts arī ceļvedī, kas publicēts Komisijas tīmekļa vietnē[10]. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI 3.1. Pārstrādāta redakcija (pārstrādāts viss regulas teksts) Četras SES regulas tiek apvienotas vienā regulā, tāpēc tajās visās bija jāievieš virkne izmaiņu. Jaunais tiesību akta teksts ir strukturēts piecās nodaļās atbilstīgi aspektiem, uz ko tas attiecas: - I nodaļa: Vispārīgi noteikumi, - II nodaļa: Valstu iestādes, - III nodaļa: Pakalpojumu sniegšana, - IV nodaļa: Gaisa telpa, - V nodaļa: Nobeiguma noteikumi. Turklāt no SES regulām ir svītroti tie aspekti, kuri pārklājās ar spēkā esošo Regulu (EK) Nr. 216/2008, un daži sīki elementi, kas bija šajās svītrotajās teksta daļās, ir iestrādāti Regulā (EK) Nr. 216/2008, lai uzsvērtu izvēlētās pieejas nepārtrauktību. Lielākā daļa Regulas (EK) Nr. 552/2004 noteikumu ir svītroti, izņemot dažas sīkas detaļas, kas attiecas uz I pielikumu par pilnvarotajām iestādēm, kurš ir apvienots ar pielikumu par kvalificētajām struktūrvienībām, kā arī dažus aprakstošus punktus II pielikumā, kuri ir iestrādāti Regulas (EK) Nr. 216/2008 Vb pielikumā, lai uzsvērtu nepieciešamību turpināt aizsāktās politiskās iestrādes. Izejot no pieņēmuma, kuram atbilstoši Komisijai būtu jākoncentrējas uz ekonomisko regulējumu un jo īpaši darbības uzlabošanas shēmu un SESAR, kamēr EASA (tagad EAA — atbilstoši nolīgumam par aģentūru standartizēšanu) atbalsta šo procesu, koordinējot visu tehnisko noteikumu izstrādi, ir pievienots jauns 28.a pants, lai aprakstītu veidu, kā jānodrošina SESAR politikas atbilstība jaunajiem tehniskajiem noteikumiem. Turklāt visā regulas tekstā ir iestrādāti jaunie, no Lisabonas Līguma izrietošie noteikumi par īstenošanu un deleģētajiem aktiem. 3.2. Nacionālās iestādes (3., 4. un 5. pants, kā arī 36. definīcija 2. pantā) Viens no aspektiem, kurā, kā secināts ietekmes novērtējumā, ir nepieciešama vissteidzamākā rīcība, ir vajadzība stiprināt nacionālās iestādes gan attiecībā uz to neatkarību, gan to tehniskajām zināšanām un resursiem. Tādēļ 3. pantā ir aprakstīts neatkarības līmenis, kuram šīm iestādēm jāatbilst attiecībā uz pakalpojumu sniedzējiem, kurus tās paredz uzraudzīt. Tā kā dažās dalībvalstīs ir jāveic administratīva reorganizācija, līdz 2020. gadam ir paredzēts pārejas periods. Turklāt ir noteiktas precīzākas prasības attiecībā uz darbā pieņemtā personāla kompetenci un neatkarību, un ar 14. pantā iekļauto maršruta maksājumu shēmu tiek pastiprināta iestāžu finansiālā patstāvība. Lai uzlabotu iestāžu tehnisko kompetenci, 5. pantā ir paredzēts valsts iestāžu tīkls, tostarp iespēja veidot ekspertu resursu fondu, lai valstis varētu izmantot citu dalībvalstu ekspertu zinātību. Visbeidzot, ir pievienota “nacionālās uzraudzības iestādes” definīcija, kurā tiek paskaidrots, ka šīs regulas piemērošanas nolūkā kompetentās iestādes atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 216/2008 tiek uzskatītas par nacionālajām uzraudzības iestādēm, lai izvairītos no otra administratīvā līmeņa veidošanās. 3.3. Darbības uzlabošanas shēma un tarifikācijas sistēma (11., 12., 13. un 14. pants) 11. pants par darbības uzlabošanas shēmu ir grozīts, lai racionalizētu mērķu izvirzīšanas procesu un ļautu vairāk koncentrēties uz mērķu noteikšanu drīzāk vietējā līmenī. Šādā veidā ir lielākas izredzes izvirzītos mērķus pielāgot faktiskajiem apstākļiem. Šajā ziņā nelielas izmaiņas tika ieviestas arī 12. un 13. pantā par tarifikāciju, un tekstu atjaunināja, lai noteikumi par iestādes uzdevumu finansēšanu attiektos arī uz EASA kompetenci, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1108/2009 ir paplašināta, tai uzticot dažus no minētajiem uzdevumiem. 3.4. Funkcionālie gaisa telpas bloki (16. pants) Šo pantu grozīja jau ar Regulu (EK) Nr. 1070/2009, lai funkcionālos gaisa telpas blokus (FGTB) lielākā mērā orientētu uz darbības rezultātiem, un šajā pārskatītajā redakcijā aizsāktais process tiek turpināts. FGTB nedrīkst uzskatīt par statiskiem gaisa telpas blokiem, bet gan par nozares administrētām iniciatīvām vispārējās pakalpojumu sniegšanas uzlabošanai. Lai tas būtu iespējams, nozarei ir nepieciešama lielāka elastība FGTB pilnveidošanai vai pat dažāda veida gaisa telpas bloku koncepcijas veidošanai atkarībā no tā, kurā gadījumā potenciāli veidotos auglīgākās sinerģijas. Tālab šajā pantā galvenā uzmanība ir veltīta elastīgām “nozares partnerībām”, un to rezultāti tiks novērtēti atbilstoši sasniegtajam darbības rādītāju uzlabošanās līmenim. 3.5. Atbalsta pakalpojumi (10. pants un 37. definīcija 2. pantā) Veiktajā analīzē tika secināts, ka vislielākais uzlabojumu potenciāls piemīt pakalpojumiem, kas tiek sniegti, atbalstot gaisa satiksmes pamatpakalpojumus. Turklāt arī šos pakalpojumus to specifikas dēļ būtu iespējams sniegt atbilstīgi tirgus nosacījumiem. Tālab iepriekšējais Regulas (EK) Nr. 550/2004 9. pants ir svītrots un aizstāts ar pantu par atbalsta pakalpojumu sniegšanu atbilstīgi parastiem publiskā iepirkuma noteikumiem. Gaisa satiksmes pamatpakalpojumiem, kurus uzskata par dabiski veidotiem monopoliem, joprojām turpinās piemērot prasību, kurai atbilstoši tie tiek nozīmēti, savukārt atbalsta pakalpojumiem būtu jāatļauj attīstīties brīvi, izmantojot arī visu citu nozaru potenciālu un uzkrātās tehniskās zināšanas. Dokumenta tekstā ir iekļauta arī drošības klauzula, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1008/2008 4. pantu, lai nodrošinātu, ka netiek apdraudētas vitālas drošības un ekonomiskās intereses. Ir paredzams, ka līdz 2020. gadam būs pārejas posms. Visbeidzot, 2. pantā ir iestrādāta atbalsta pakalpojumu definīcija (37. definīcija), lai paskaidrotu, uz kādiem pakalpojumiem šīs normas attiecas. 3.6. Tīkla pārvaldnieks (17. pants un 7., 9. un 10. definīcija 2. pantā) Regulas 17. pants par tīkla pārvaldnieku ir atjaunināts divējādi. Pirmkārt, šis pants, kas sākotnēji bija nekonsekvents, ir pārorganizēts, lai visu to pakalpojumu sarakstu, kurus tīkla pārvaldnieks nodrošina, iekļautu 2. punktā, savukārt elementi saistībā ar tehniskajiem īstenošanas noteikumiem, kuri attiecās uz gaisa satiksmes plūsmas pārvaldību, nevis pašu tīkla pārvaldnieku, tika pārcelti uz Regulas (EK) Nr. 216/2008 Vb pielikumu, kurā jau bija izklāstīti attiecīgi noteikumi par satiksmes plūsmas pārvaldību. Šajā pašā sakarā 2. punkts ir papildināts ar atsauci uz aeronavigācijas informācijas portālu, jo šis pakalpojums jau tagad zināmā mērā ir integrēts tīkla pārvaldnieka funkcijā, lai arī nav tieši minēts regulā. Otrkārt, šis pants ir rediģēts, lai to saskaņotu ar terminoloģiju, kas izmantota Regulā (EK) Nr. 1108/2009, kurā “funkcijas” tiek dēvētas par “pakalpojumiem” un kurā aspektos, kas saistīti ar sertifikāciju, pārraudzību un drošības prasībām, tīkla pārvaldnieks sistemātiski tiek traktēts tādā pašā veidā kā citi pakalpojumu sniedzēji. Attiecīgi ir pielāgoti arī definīciju formulējumi. Visbeidzot, 17. pantā tika iekļauts noteikums, ar kuru saskaņā tīkla pārvaldnieka funkcijas attīstība 2020. gada perspektīvā tiktu virzīta uz nozares partnerību. 3.7. Gaisa telpas lietotāju līdzdalība (19. pants) Ietekmes novērtējumā kā viena no jomām, kurā nepieciešami uzlabojumi, tika identificēta nepieciešamība gādāt, lai aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji lielākā mērā orientētos uz klientu vajadzībām. Ir pievienots jauns 19. pants, lai garantētu apspriešanos ar gaisa telpas izmantotājiem un to iesaistīšanos ieguldījumu plānu apstiprināšanā. 4. IZVĒLES ELEMENTI Ir sagatavots arī īsāks, rezumētāks paskaidrojuma raksts, kas pievienots ierosinātajiem grozījumiem EASA pamatregulā — Regulā (EK) Nr. 216/2008. Priekšlikums neietekmē ES budžetu, jo visas funkcijas, kas šajā priekšlikumā aplūkotas, jau tagad ir iedibinātas. ê 549/2004 2013/0186 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas vienotās gaisa telpas īstenošanu (Pārstrādāta redakcija) (Dokuments attiecas uz EEZ) ê 549/2004 (pielāgots) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Ö Līgumu par Eiropas Savienības darbību Õ Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. Ö 100. Õ panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu[11], pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[12], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[13], rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: ò jauns (1) Būtiski grozījumi ir izdarīti 2004. gada 10. marta Regulā (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula)[14], 2004. gada 10. marta Regulā (EK) Nr. 550/2005 par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (Pakalpojumu sniegšanas regula)[15], 2004. gada 10. marta Regulā (EK) Nr. 551/2004 par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (gaisa telpas regula)[16] un 2004. gada 10. marta Regulā (EK) Nr. 552/2004 par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību (savietojamības regula)[17]. Nepieciešams izdarīt jaunus grozījumus, tāpēc skaidrības labad minētās regulas būtu jāpārstrādā. ê 549/2004 1. apsvērums (2) Lai īstenotu kopējo transporta politiku, ir vajadzīga efektīva gaisa transporta sistēma, kas ļauj droši un regulāri veikt gaisa pārvadājumu pakalpojumus, veicinot brīvu preču, pakalpojumu un kapitāla apriti un personu pārvietošanos. ê 549/2004 2. apsvērums (pielāgots) Ārkārtas sanāksmē Lisabonā 2000. gada 23. un 24. martā Eiropadome aicināja Komisiju izteikt priekšlikumus par gaisa telpas organizēšanu, gaisa satiksmes vadību un gaisa satiksmes plūsmas pārvaldību, kuru pamatā ir darbs, ko veikusi Komisijas izveidotā Augsta līmeņa grupa Eiropas vienotās gaisa telpas jautājumos. Šī grupa, ko veido lielākoties dalībvalstu civilās un militārās aeronavigācijas iestādes, iesniedza ziņojumu 2000. gada novembrī. ê 1070/2009 2. apsvērums (3) Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemtā Eiropas vienotās gaisa telpas tiesību aktu pirmā pakete, proti, Regula (EK) Nr. 549/2004 (2004. gada 10. marts), ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula), Regula (EK) Nr. 550/2004 (2004. gada 10. marts) par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (Pakalpojumu sniegšanas regula), Regula (EK) Nr. 551/2004 (2004. gada 10. marts) par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (gaisa telpas regula) un Regula (EK) Nr. 552/2004 (2004. gada 10. marts) par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību (savienojamības regula), iedibināja stabilu juridisku pamatu vienotas, savietojamas un drošas gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) sistēmai. ò jauns Pieņemot otro tiesību aktu kopumu, respektīvi, Regulu (EK) Nr. 1070/2009, Eiropas vienotās gaisa telpas iniciatīva tika nostiprināta vēl vairāk, jo tika ieviesti darbības uzlabošanas sistēmas un tīkla pārvaldnieka jēdzieni ar mērķi uzlabot Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmas darbības rādītājus. ê 550/2004 3. apsvērums (pielāgots) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 549/2004 (pamatregulu)[18] nosaka pamatu vienotās Eiropas gaisa telpas izveidei. ê 551/2004 4. apsvērums (pielāgots) Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulā (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula)[19] noteikts vienotās Eiropas gaisa telpas izveidošanas pamats. ê 551/2004 (pielāgots) (4) Čikāgas 1944. gada Konvencijas par civilo aviāciju 1. pantā Līgumslēdzējas puses atzinušas, ka “visām valstīm ir pilnīga un ekskluzīva suverenitāte pār gaisa telpu virs to teritorijas”. Šās suverenitātes satvarā Kopienas Ö Savienības Õ dalībvalstis, ievērojot attiecīgās starptautiskās konvencijas, gaisa satiksmes vadībai izmanto valsts varas iestādes pilnvaras. ê 552/2004 3. apsvērums (pielāgots) Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 549/2004 (pamatregula)[20] paredz pamata noteikumus vienotās Eiropas gaisa telpas izveidei. ê 1070/2009 1. apsvērums (5) Lai īstenotu kopējo transporta politiku, ir vajadzīga efektīva gaisa transporta sistēma, kas dod iespēju droši, regulāri un ilgtspējīgi sniegt gaisa pārvadājumu pakalpojumus, labāk izmantojot resursus un atvieglojot preču, pakalpojumu un personu brīvu apriti. ê 1070/2009 37. apsvērums (6) Tā kā vienlaicīgi tiek mēģināts sasniegt mērķus attiecībā uz gaisa satiksmes drošības standartu paaugstināšanu, kā arī ATM un ANS kopējās darbības uzlabošanu vispārējās nozīmes gaisa pārvadājumiem Eiropā, ir jāņem vērā cilvēka faktors. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāizvērtē iespēja ieviest “taisnīguma kultūras” principus. ê 549/2004 6. apsvērums (pielāgots) (7) Dalībvalstis ir pieņēmušas vispārēju deklarāciju par militāriem jautājumiem, kas skar Eiropas vienoto gaisa telpu[21]. Saskaņā ar šo deklarāciju dalībvalstīm jo īpaši jāuzlabo civilmilitārā sadarbība un, ja ieinteresētās dalībvalstis to uzskata par vajadzīgu, jāpalīdz to bruņotajiem spēkiem sadarboties visos gaisa satiksmes pārvaldības jautājumos, ciktāl tās to uzskata par vajadzīgu. ê 549/2004 3. apsvērums (pielāgots) Gaisa transporta sistēmas nevainojamai darbībai nepieciešams aeronavigācijas pakalpojumu pastāvīgs, augsts drošības līmenis, kas optimāli ļautu izmantot Eiropas gaisa telpu, un pastāvīgs, augsts drošības līmenis gaisa satiksmē, lai vispārējās interesēs pildītu aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanas pienākumu, tostarp sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Tāpēc atbildības un kompetences ziņā tas jāveic, ievērojot stingrākos standartus. ê 549/2004 4. apsvērums Eiropas vienotās gaisa telpas iniciatīva jāizstrādā atbilstoši saistībām, kas izriet no Kopienas un tās dalībvalstu dalības organizācijā Eurocontrol, un atbilstoši principiem, kas noteikti 1944. gada Čikāgas Konvencijā par starptautisko civilo aviāciju. ê 549/2004 5. apsvērums (pielāgots) (8) Lēmumi par militāru operāciju un mācību saturu, apjomu vai veikšanu neietilpst Kopienas Ö Savienības Õ kompetences jomā Ö saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu Õ. ê 549/2004 23. apsvērums (pielāgots) Spānijas Karaliste un Apvienotā Karaliste 1987. gada 2. decembrī Londonā ar abu valstu ārlietu ministru kopīgu deklarāciju ir vienojušās par plašākas sadarbības noteikumiem attiecībā uz Gibraltāra lidostas izmantošanu. Minētajiem noteikumiem vēl jāstājas spēkā. ê 550/2004 1. apsvērums (pielāgots) ð jauns (9) Dalībvalstis ir dažādā mērā pārstrukturējušas savus aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējus, palielinot to neatkarību un brīvību pakalpojumu sniegšanā. Pieaug vajadzība Ö Nepieciešams Õ nodrošināt ð labi funkcionējoša kopējā tirgus pastāvēšanu pakalpojumiem, kurus iespējams sniegt tirgus apstākļos, un ï atbilstību obligātajām sabiedrības interešu prasībām ð pakalpojumiem, kurus pašreizējos tehnoloģiskajos apstākļos uzskata par dabisku monopolu ï saskaņā ar šo jauno vidi. ê 550/2004 4. apsvērums Lai izveidotu vienoto Eiropas gaisa telpu, jāpieņem pasākumi, lai nodrošinātu drošus un efektīvus aeronavigācijas pakalpojumus, kas ir saderīgi ar gaisa telpas organizāciju un izmantošanu, kura paredzēta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 551/2004 par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (Gaisa telpas regula)[22]. Saskaņotas organizācijas izveide šādu pakalpojumu sniegšanai ir nozīmīga, lai pietiekami reaģētu uz gaisa telpas izmantotāju pieprasījumu un droši un efektīvi regulētu gaisa satiksmi. ê 551/2004 1. apsvērums Vienotas Eiropas gaisa telpas izveidošanai ir vajadzīga saskaņota pieeja gaisa telpas organizācijas un izmantošanas regulējumam. ê 551/2004 2. apsvērums (pielāgots) Augtākā līmeņa darba grupas 2000. gada novembra ziņojumā par Eiropas vienotu gaisa telpu ir atzīts, ka gaisa telpa jāveido, jāregulē un stratēģiski jāvada visas Eiropas līmenī. ê 551/2004 3. apsvērums (pielāgots) Komisijas 2001. gada 30. novembra ziņojumā par vienotas Eiropas gaisa telpas izveidi ir aicināts veikt strukturālu reformu, kas radītu iespējas Eiropā izveidot vienotu gaisa telpu, pakāpeniski arvien vairāk integrējot gaisa telpas pārvaldību un izstrādājot jaunas gaisa satiksmes vadības koncepcijas un procedūras. ê 551/2004 6. apsvērums Visu kategoriju lietotājiem gaisa telpa ir kopīgs resurss, kas elastīgi jāizmanto tiem visiem, nodrošinot godīgumu un caurskatāmību, vienlaicīgi ņemot vērā dalībvalstu drošības un aizsardzības vajadzības un saistības, kuras tās uzņēmušās starptautiskajās organizācijās. ê 551/2004 7. apsvērums Efektīva gaisa telpas pārvaldība ir pamats gaisa satiksmes pakalpojumu sistēmas jaudas palielināšanai, optimāli ievērojot dažādās lietotāju prasības un panākot iespējami elastīgu gaisa telpas izmantošanu. ê 552/2004 1. apsvērums Lai izveidotu vienoto Eiropas gaisa telpu, jānosaka pasākumi attiecībā uz sistēmām, komponentiem un saistītajām procedūrām ar mērķi nodrošināt Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla (EATMN) savietojamību, kas ir saskaņā ar aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 550/2004 (2004. gada 10. marts) par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (pakalpojumu sniegšanas regula)[23] kā arī gaisa telpas organizāciju un izmantošanu, kā aprakstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 551/2004 (2004. gada 10. marts) par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (gaisa telpas regula)[24]. ê 552/2004 2. apsvērums (pielāgots) Augsta līmeņa grupas ziņojums par vienoto Eiropas gaisa telpu ir apstiprinājis vajadzību paredzēt tehniskos noteikumus, pamatojoties uz “jauno pieeju” saskaņā ar Padomes 1985. gada 7. maija Rezolūciju par jaunu pieeju tehniskajai saskaņošanai un standartiem[25], kuros pamatprasības, noteikumi un standarti būtu savstarpēji papildinoši un sistemātiski. ê 552/2004 4. apsvērums (pielāgots) Augsta līmeņa grupas ziņojums ir apstiprinājis, ka, lai arī dažu pēdējo gadu laikā ir gūti panākumi attiecībā uz EATMN bezproblēmu darbību, stāvoklis joprojām nav apmierinošs, jo valstu gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu apvienošanā panāktas tikai nelielas sekmes un jaunu darbības un tehnoloģiju koncepciju ieviešana, lai radītu papildu nepieciešamo jaudu, notiek ļoti lēni. ê 552/2004 5. apsvērums Veicinot sistēmu apvienošanu Kopienas līmenī, varētu palielināt sistēmas efektivitāti un samazināt iegādes un uzturēšanas izmaksas, un uzlabot sadarbības koordināciju. ê 552/2004 6. apsvērums Iepirkumā izmantoto valstu tehnisko specifikāciju pārsvars ir novedis pie aprīkojuma tirgus sadrumstalošanās un neveicina rūpniecisko sadarbību Kopienas līmenī; rezultātā tas īpaši ietekmē rūpniecību, tā kā tai savi ražojumi ievērojami jāpielāgo katras valsts tirgum; šāda prakse nevajadzīgi sarežģī jaunu tehnoloģiju izstrādāšanu un ieviešanu un palēnina jaunu darbības koncepciju ieviešanu, kas nepieciešamas, lai palielinātu jaudu. ê 549/2004 8. apsvērums Visu šo iemeslu dēļ un Eiropas vienotās gaisa telpas paplašināšanas dēļ, lai iekļautu lielāku skaitu Eiropas valstu, Kopienai, ņemot vērā norises organizācijā Eurocontrol, jānosaka kopīgi mērķi un rīcības programma, lai iesaistītu Kopienu, dalībvalstis un dažādās ieinteresētās personas ar nolūku radīt integrētāku izmantojamu gaisa telpu — Eiropas vienoto gaisa telpu. ê 549/2004 24. apsvērums Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma 5. pantā, jo šīs regulas mērķi, proti, Eiropas vienotās gaisa telpas radīšanu, dalībvalstis nevar pietiekami labi sasniegt šā pasākuma starptautiskā mēroga dēļ, un to var labāk sasniegt Kopienas līmenī, paredzot arī sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus, kuros ņemti vērā īpašie vietējie apstākļi. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šīs regulas darbības jomā ietverts tikai tas, kas vajadzīgs šā mērķa sasniegšanai. ê 549/2004 9. apsvērums Ja dalībvalstis rīkojas, lai panāktu atbilstību Kopienas prasībām, iestādēm, kas veic atbilstības pārbaudes, jābūt pietiekami neatkarīgām no aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem. ê 549/2004 10. apsvērums Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, jo īpaši, gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji, kas salīdzināmi ar valsts iestādēm, funkcionāli vai strukturāli jāatdala, un tie ir organizējami, ņemot vērā to ļoti atšķirīgajām juridiskajām formām dažādajās dalībvalstīs. ê 549/2004 11. apsvērums Ja vajadzīga neatkarīga revīzija attiecībā uz aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, oficiālo revīzijas iestāžu pārbaudes dalībvalstīs, kur minētos pakalpojums sniedz administratīvā vadība vai valsts struktūra, kas darbojas iepriekš minēto iestāžu pārraudzībā, jāatzīst par neatkarīgu revīziju, neatkarīgi no tā, vai sagatavotie revīzijas ziņojumi ir darīti zināmi atklātībai vai ne. ê 1070/2009 9. apsvērums (10) Lai nodrošinātu saskaņotu un sekmīgu pakalpojumu sniegšanu visā Eiropā, valstu uzraudzības iestādēm būtu jāgarantē pietiekama neatkarība un resursi. Šai neatkarībai nevajadzētu kavēt minētajām iestādēm veikt to pienākumus attiecīgajā administratīvajā sistēmā. ê 1070/2009 10. apsvērums (11) Valsts uzraudzības iestādēm ir svarīga loma Eiropas vienotās gaisa telpas ieviešanā, un Komisijai tālab vajadzētu gan veicināt šo iestāžu sadarbību, lai būtu iespējama paraugprakses apmaiņa, gan izstrādāt kopēju pieeju, tostarp izmantojot ciešāku sadarbību reģionālā līmenī. Sadarbībai vajadzētu būt regulārai. ê 550/2004 6. apsvērums Dalībvalstis atbild par drošas un efektīvas aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanas uzraudzību un par to, ka kontrolē aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju atbilstību kopīgajām prasībām, kas noteiktas Kopienas līmenī. ê 550/2004 7. apsvērums Dalībvalstīm jāatļauj uzticēt atzītām organizācijām, kam ir tehniska pieredze, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju atbilstības verifikāciju attiecībā uz kopīgajām prasībām, kuras noteiktas Kopienas līmenī. ê 549/2004 20. apsvērums Sankcijām, ko paredz par šīs regulas un 3. pantā minēto pasākumu neievērošanu, jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām, un tās nedrīkst mazināt drošību. ê 549/2004 17. apsvērums Sociālajiem partneriem jāsaņem pareiza informācija un konsultācijas par visiem pasākumiem, kam ir ievērojama sociāla ietekme. Jāapspriežas arī ar nozaru dialogu komiteju, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 98/500/EK (1998. gada 20. maijs) par nozaru dialogu komiteju izveidi, lai veicinātu sociālo partneru dialogu Eiropas līmenī[26]. ê 1070/2009 11. apsvērums (pielāgots) (12) Sociālie partneri būtu labāk jāinformē, un ar tiem būtu jāapspriežas par visiem pasākumiem, kam ir būtiskas sociālas sekas. Kopienas Ö Savienības Õ līmenī būtu jāapspriežas arī ar nozaru dialoga komiteju, kas izveidota saskaņā ar Komisijas Lēmumu 98/500/EK[27]. ê 550/2004 11. apsvērums Nosacījumi, ko pievieno sertifikātiem, objektīvi jāpamato, un tiem jābūt nediskriminējošiem, samērīgiem un pārredzamiem, kā arī saderīgiem ar attiecīgiem starptautiskajiem standartiem. ê 550/2004 2. apsvērums (pielāgots) Augstā līmeņa grupas 2000. gada novembra ziņojums par vienoto Eiropas gaisa telpu ir apstiprinājis vajadzību pēc Kopienas līmeņa noteikumiem, lai atšķirtu regulēšanu no pakalpojumu sniegšanas un ieviestu sertifikācijas sistēmu, kuras mērķis ir saglabāt sabiedrības interešu prasības, īpaši drošības ziņā, un lai uzlabotu cenu noteikšanas sistēmas. ê 550/2004 10. apsvērums Garantējot pakalpojumu sniegšanas nepārtrauktību, jāizveido kopīga sistēma aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju sertificēšanai, kas ir līdzeklis minēto pakalpojumu sniedzēju tiesību un pienākumu noteikšanai un regulārai atbilstības uzraudzībai. ê 550/2004 12. apsvērums Sertifikātiem drošības prasību robežās jābūt visu dalībvalstu savstarpēji atzītiem, lai aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji var sniegt pakalpojumus dalībvalstī, kas nav dalībvalsts, kurā tie ieguvuši sertifikātus. ê 550/2004 14. apsvērums Lai atvieglotu drošu pārrobežu gaisa satiksmi starp dalībvalstīm gaisa telpas izmantotāju un to pasažieru interesēs, sertifikācijas sistēmai jānodrošina tāds satvars, kas dalībvalstīm ļauj izraudzīties gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzējus neatkarīgi no tā, kur tie sertificēti. ê 550/2004 5. apsvērums Gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšana, kas paredzēta šajā regulā, ir saistīta ar tādu valsts varas pilnvaru izmantošanu, kurām nav ekonomiska rakstura, kas attaisno Līguma konkurences noteikumu piemērošanu. ê 550/2004 13. apsvērums ð jauns (13) Sakaru, navigācijas un uzraudzības pakalpojumu, kā arī ð meteoroloģiskās un ï aeronavigācijas informācijas pakalpojumu sniegšana jāorganizē saskaņā ar tirgus nosacījumiem, ņemot vērā šādu pakalpojumu īpašās funkcijas un uzturot augsta līmeņa drošību. ê 550/2004 15. apsvērums Pamatojoties uz savu drošības apsvērumu analīzi, dalībvalstīm jāspēj izraudzīties vienu vai vairākus meteoroloģisko pakalpojumu sniedzējus visai gaisa telpai, par kuru tās atbild, vai tās daļai tā, ka nav jāorganizē uzaicinājums uz konkursu. ê 550/2004 19. apsvērums Maksājumu nosacījumiem, ko piemēro gaisa telpas izmantotājiem, jābūt godīgiem un pārredzamiem. ê 550/2004 20. apsvērums Izmantotāju maksājumiem jānodrošina atlīdzība par iekārtām un pakalpojumiem, ko sniedz aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji un dalībvalstis. Izmantotāju maksājumu līmenim jābūt samērīgam ar izmaksām, ņemot vērā drošības un ekonomiskās efektivitātes mērķus. ê 550/2004 21. apsvērums (14) Gaisa telpas izmantotājus nedrīkst diskriminēt attiecībā uz līdzvērtīgu aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu. ê 550/2004 22. apsvērums Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji piedāvā noteiktas iekārtas un pakalpojumus, kas ir tieši saistīti ar gaisa kuģu ekspluatāciju un kuru izmaksas tiem jāsedz pēc principa “maksā izmantotājs”, kas nozīmē, ka gaisa telpas izmantotājiem to radītās izmaksas jāatlīdzina izmantošanas vietā vai pēc iespējas tuvu tai. ê 550/2004 23. apsvērums (pielāgots) Ir svarīgi nodrošināt to izmaksu pārredzamību, ko rada šīs iekārtas vai pakalpojumi. Tādēļ visas izmaiņas maksājumu sistēmā vai līmenī jāizskaidro gaisa telpas izmantotājiem; šādas izmaiņas vai aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju paredzamie ieguldījumi jāizskaidro informācijas apmaiņā starp aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju pārvaldības struktūrām un gaisa telpas izmantotājiem. ê 550/2004 24. apsvērums Maksājumiem jābūt modulējamiem tā, lai tie dod ieguldījumu visas sistēmas jaudas palielināšanai. Finanšu stimuli var būt lietderīgi, lai paātrinātu tāda uz zemes esošā un gaisa kuģī esošā aprīkojuma ieviešanu, kas palielina jaudu, lai gūtu labumu no augstas efektivitātes vai no mazāk vēlamu maršrutējumu neērtību novēršanas. ê 550/2004 25. apsvērums To ieņēmumu sakarā, kas palielināti, lai iegūtu pamatotu atdevi no aktīviem, un tiešā korelācijā ar ietaupījumiem, uzlabojot efektivitāti, Komisijai jāpēta iespēja izveidot rezervi, kuras mērķis ir samazināt to ietekmi, ko rada gaisa telpas izmantotājiem piemērojamo maksājumu pēkšņa palielināšanās samazinātas satiksmes periodos. ê 550/2004 26. apsvērums Komisijai jāpārbauda, cik pamatoti ir organizēt īslaicīgu finansiālo atbalstu pasākumiem, lai palielinātu Eiropas gaisa satiksmes vadības sistēmas jaudu kopumā. ê 1070/2009 7. apsvērums (pielāgots) (15) Koncepcija par tādiem kopējiem projektiem, kuri paredzēti, lai gaisa telpas izmantotājiem un/vai aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem palīdzētu uzlabot kopējo aeronavigācijas infrastruktūru, aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu un gaisa telpas izmantošanu, jo īpaši tādās jomās, kas var būt vajadzīgas ATM ģenerālplāna īstenošanai, Ö kurš apstiprināts ar Padomes Lēmumu 2009/320/EK[28] saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 219/2007 1. panta 2. punktu, Õ nedrīkstētu kavēt līdzīgiem mērķiem paredzētus iepriekšējus projektus, kurus īsteno viena vai vairākas dalībvalstis. Noteikumiem par kopējo projektu ieviešanas finansēšanu nevajadzētu jau iepriekš noteikt veidu, kā izstrādājami šādi kopēji projekti. Komisija var ierosināt, ka kopējo projektu atbalstam izmantojams finansējums saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu, piemēram, Eiropas komunikāciju tīklu vai Eiropas Investīciju bankas finansējums, lai jo īpaši paātrinātu SESAR programmas izstrādi. Neierobežojot piekļuvi minētajam finansējumam, dalībvalstīm vajadzētu varēt brīvi lemt par to, kā izmantojami ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas ietvaros veiktajās aviācijas nozares kvotu izsolēs iegūtie līdzekļi, un šajā sakarā apsvērt, vai daļu no šiem ieņēmumiem nebūtu iespējams izmantot, lai finansētu kopējos projektus funkcionālo gaisa telpas bloku līmenī. ê 550/2004 27. apsvērums Maksājumu noteikšana un piemērošana gaisa telpas izmantotājiem Komisijai regulāri jāpārskata, sadarbojoties ar Eurocontrol un ar dalībvalstu uzraudzības iestādēm un gaisa telpas izmantotājiem. ê 551/2004 8. apsvērums Eurocontrol — Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācijas — darbība liecina, ka maršrutu tīklu un gaisa telpas struktūru nevar izveidot izolēti, jo katra dalībvalsts ir Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla (EATMN) elements gan Kopienā, gan ārpus tās. ê 551/2004 13. apsvērums Ir svarīgi izveidot kopīgu saskaņotu gaisa telpas struktūru attiecībā uz maršrutiem un sektoriem, kas izmantojama, pēc vienotiem principiem organizējot gaisa telpu pašlaik un nākotnē, un pēc saskaņotiem noteikumiem izveidot un pārvaldīt gaisa telpu. ò jauns (16) Tīkla pārvaldnieka struktūras jēdziens ir centrālais faktors, no kā atkarīga gaisa satiksmes pārvaldības veiktspējas uzlabošana tīkla līmenī, jo tiek centralizēta tādu konkrētu pakalpojumu sniegšana, ko vissekmīgāk iespējams sniegt tīkla līmenī. Lai atvieglinātu rīcību aviācijas krīzes apstākļos, šādas krīzes koordinēšana būtu jānodrošina tīkla pārvaldniekam. (17) Komisija ir pārliecināta, ka drošu un efektīvu gaisa telpas izmantojumu ir iespējams nodrošināt tikai ar ciešu sadarbību starp civilo un militāro aprindu gaisa telpas izmantotājiem, galvenokārt pamatojoties uz gaisa telpas elastīga izmantojuma koncepciju un efektīvu koordināciju starp civilajām un militārajām iestādēm, kā to paredz ICAO; Komisija arī uzsver, cik ļoti svarīgi ir šo civilmilitāro sadarbību pastiprināt. (18) Informācijas precizitāte par gaisa telpas statusu un īpašām gaisa satiksmes situācijām, un tās savlaicīga izplatīšana civilajiem un militārajiem gaisa telpas dispečeriem tieši ietekmē darbību drošību un efektivitāti. Reģistrējot vai pārreģistrējot lidojumu plānus, visām personām, kas vēlas izmantot pieejamo gaisa telpas struktūru, ir būtiska savlaicīga piekļuve jaunākajai informācijai par gaisa telpas statusu. ê 550/2004 16. apsvērums Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, par to attiecīgi vienojoties, jāizveido un jāuztur cieša sadarbība ar militārajām iestādēm, kas atbild par darbībām, kuras var ietekmēt vispārējo gaisa satiksmi. ê 550/2004 17. apsvērums Visu aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju finanšu pārskatiem jābūt maksimāli pārredzamiem. ê 550/2004 18. apsvērums Ieviešot saskaņotus principus un nosacījumus piekļuvei ekspluatācijas datiem, jāatvieglo aeronavigācijas pakalpojumu sniegšana un gaisa telpas izmantotāju un lidostu darbība jaunā vidē. ê 551/2004 9. apsvērums Augšējā gaisa telpā vispārējas nozīmes gaisa satiksmes maršrutiem pakāpeniski jāizveido arvien vienotāka gaisa telpa; attiecīgi jāizveido saskarnes starp augšējo un apakšējo gaisa telpu. ê 551/2004 10. apsvērums Šīs regulas darbības sfērā aptverot dalībvalstu augšējo gaisa telpu Eiropas augšējā lidojumu informācijas reģionā (EUIR), reģionālo grūtību pārvarēšanai jāveicina kopīga plānošana un aeronautikas informācijas publicēšana. ê 1070/2009 30. apsvērums (pielāgots) (19) Modernas, pilnīgas, kvalitatīvas un laicīgas aeronavigācijas informācijas sniegšana ievērojami ietekmē drošību un atvieglo pieeju Kopienas Ö Savienības Õ gaisa telpai un brīvai kustībai tajā. Ņemot vērā ATM ģenerālplānu, Kopienai Ö Savienībai Õ sadarbībā ar Eurocontrol Ö tīkla pārvaldnieku Õ būtu jāuzņemas iniciatīva šīs nozares modernizēšanā un jānodrošina lietotājiem piekļuve šiem datiem no viena publiska piekļuves punkta, nodrošinot modernu, lietotājam draudzīgu un apstiprinātu integrētu informāciju. ê 551/2004 11. apsvērums Gaisa telpas izmantotājiem piekļūšanai Kopienas gaisa telpai un brīvai kustībai tajā ir jāievēro nesalīdzināmi noteikumi. Tā cēlonis ir apstāklis, ka nav saskaņotas gaisa telpas klasifikācijas. ê 551/2004 12. apsvērums Gaisa telpas pārstrukturēšanas pamatā neatkarīgi no pašreizējām robežām jābūt ekspluatācijas prasībām. Apspriežoties ar Eurocontrol un pamatojoties uz tā tehniskajām konsultācijām, ir jāizstrādā kopīgi vispārīgie principi, pēc kuriem izveidot vienotas gaisa telpas blokus. ê 551/2004 14. apsvērums Efektīvi jāīsteno gaisa telpas izmantošanas elastības princips, ir jāoptimizē gaisa telpas sektoru izmantošana, īpaši vispārējas nozīmes gaisa satiksmes maksimuma laikā un augšējā gaisa telpā, dalībvalstīm sadarbojoties attiecībā uz šo sektoru izmantošanu militārajām operācijām un mācībām. Šim nolūkam gaisa telpas elastīgas izmantošanas principa īstenošanai jāpiešķir atbilstoši resursi, ņemot vērā gan civilās, gan kara aviācijas prasības. ê 551/2004 15. apsvērums Elastīgas gaisa telpas izmantošanas principa īstenošanai dalībvalstīm jācenšas sadarboties ar kaimiņu dalībvalstīm. ê 551/2004 16. apsvērums Civilās un kara aviācijas sadarbības organizācijas atšķirības Kopienā ierobežo vienotu un savlaicīgu gaisa satiksmes vadību un izmaiņu realizāciju. Eiropas vienotās gaisa telpas sekmes ir atkarīgas no efektīva sadarbības starp civilajām un militārajām iestādēm, neskarot dalībvalstu prerogatīvas un pienākumus aizsardzības jomā. ê 551/2004 17. apsvērums Jānodrošina militārās operācijas un mācības, ja vienoto principu un kritēriju izmantošana traucē to drošai un efektīvai veikšanai. ê 551/2004 18. apsvērums Gaisa satiksmes plūsmu vadības uzlabošanai jārealizē piemēroti pasākumi, lai palīdzētu esošajām struktūrvienībām, ieskaitot Eurocontrol Centrālās plūsmas vadības struktūrvienību, nodrošināt efektīvas lidojumu operācijas. ê 552/2004 10. apsvērums Papildus pamatprasībām vai, tās sīkāk precizējot, sistēmām pēc vajadzības jāizstrādā savietojamības īstenošanas noteikumi. Šie noteikumi jāizstrādā arī, ja vajadzīgs atvieglot jaunu, saskaņotu un apstiprinātu darbības vai tehnoloģiju koncepciju koordinētu ieviešanu. Nepārtraukti jāsaglabā atbilstība šiem noteikumiem. Šiem noteikumiem jābūt balstītiem tikai uz noteikumiem un standartiem, ko izstrādājušas tādas starptautiskas organizācijas kā Eurocontrol vai ICAO. ê 552/2004 7. apsvērums Tādēļ visu gaisa satiksmes pārvaldībā iesaistīto pušu interesēs ir izstrādāt jaunu partnerattiecību pieeju, kas pieļautu visu pušu līdzsvarotu iesaistīšanu un veicinātu radošumu un zināšanu un pieredzes apmaiņu, kā arī risku dalīšanu; šādu partnerattiecību mērķis būtu sadarbībā ar ražotājiem noteikt konsekventu Kopienas specifikāciju kopumu, kas atbilstu pēc iespējas dažādām vajadzībām. ê 552/2004 11. apsvērums Kopienas specifikāciju izstrādāšana un pieņemšana attiecībā uz EATMN, tā sistēmām un komponentiem, un saistītajām procedūrām ir atbilstošs veids, kā paredzēt tehniskos un darbības nosacījumus, lai izpildītu savietojamības pamatprasības un attiecīgos īstenošanas noteikumus. Atbilstība publicētām Kopienas specifikācijām, kas paliek brīvprātīgas, rada pieņēmumu par atbilstību savietojamības pamatprasībām un attiecīgajiem īstenošanas noteikumiem. ê 552/2004 12. apsvērums Kopienas specifikācijas saskaņā ar vispārējām Kopienas standartizācijas procedūrām jānosaka Eiropas standartizācijas organizācijām sadarbībā ar Eiropas Civilās aviācijas aprīkojuma organizāciju (EURICAE) un Eurocontrol (Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācijai). ê 552/2004 13. apsvērums Procedūras, kas regulē komponentu atbilstības vai lietošanas piemērotības novērtēšanu, jābūt balstītām uz moduļiem, kas ietverti Padomes Lēmumā 93/465/EEK (1993. gada 22. jūlijs) par atbilstības novērtējuma procedūru dažādu posmu moduļiem un noteikumiem par to, kā piestiprināt CE atbilstības zīmi, ko paredzēts izmantot tehniskas saskaņošanas direktīvās[29]. Ciktāl tas nepieciešams, šie moduļi jāpaplašina, lai ietvertu attiecīgo ražošanas nozaru konkrētās prasības. ê 552/2004 14. apsvērums Attiecīgais tirgus ir mazs un sastāv no sistēmām un komponentiem, ko izmanto gandrīz vienīgi gaisa satiksmes pārvaldībai un kas nav paredzēti plašai sabiedrībai. Tādēļ būtu lieki komponentus marķēt ar CE marķējumu, jo, pamatojoties uz atbilstības un/vai lietošanas piemērotības novērtējumu, pietiek ar ražotāja deklarāciju. Tam nav jāietekmē ražotāju pienākums marķēt ar CE marķējumu noteiktus komponentus, lai apstiprinātu to atbilstību tiem Kopienas tiesību aktiem, kas uz tiem attiecas. ê 552/2004 15. apsvērums Nododot ekspluatācijā gaisa satiksmes pārvaldības sistēmas, jāpārbauda to atbilstība savietojamības pamatprasībām un attiecīgajiem īstenošanas noteikumiem. Kopienas specifikāciju izmantošana rada pieņēmumu par atbilstību savietojamības pamatprasībām un attiecīgajiem īstenošanas noteikumiem. ê 552/2004 16. apsvērums Šās regulas pilnīga piemērošana jāsasniedz, izmantojot pārejas stratēģiju, kas paredzēta šajā regulā noteikto mērķu sasniegšanai, neradot nepamatotus izmaksu un ieguvumu šķēršļus esošās infrastruktūras saglabāšanai. ê 549/2004 7. apsvērums Gaisa telpa ir ierobežota, un tās optimāla un efektīva izmantošana būs iespējama tikai tad, ja tiks ņemtas vērā visu lietotāju prasības un attiecīgā gadījumā pārstāvētas visā Eiropas vienotajā gaisa telpas, tostarp Vienotās gaisa telpas komitejas, attīstībā, lēmumu pieņemšanas procesā un īstenošanā. ê 549/2004 25. apsvērums Pasākumi, kuri vajadzīgi šīs regulas īstenošanai, jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[30]. ê 549/2004 26. apsvērums (pielāgots) 8. panta 2. punkts Komitejas procedūras standartreglamentā[31], kas pieņemts, piemērojot Lēmuma 1999/468/EK 7. panta 1. punktu, paredz standartnoteikumu par to, ka komitejas priekšsēdētājs var nolemt uzaicināt trešās personas uz minētās komitejas sanāksmi. Vajadzības gadījumā Vienotās gaisa telpas komitejas priekšsēdētājam jāuzaicina Eurocontrol pārstāvji piedalīties sanāksmēs kā novērotāji vai eksperti, ê 549/2004 18. apsvērums Tādām ieinteresētajām personām kā aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, gaisa telpas izmantotājiem, lidostām, aviācijas rūpniecībai un profesionāļu pārstāvības struktūrām jābūt iespējai informēt Komisiju par Eiropas vienotās gaisa telpas īstenošanas tehniskajiem jautājumiem. ê 549/2004 12. apsvērums Vēlams paplašināt Eiropas vienoto gaisa telpu, ietverot trešās valstis vai nu saistībā ar Kopienas dalību organizācijā Eurocontrol pēc Kopienas pievienošanos Eurocontrol, vai ar nolīgumiem, ko ar šīm valstīm noslēgusi Kopiena. ê 549/2004 13. apsvērums Kopienas pievienošanās organizācijai Eurocontrol ir svarīgs komponents Eiropas gaisa telpas radīšanā. ê 549/2004 14. apsvērums Eiropas vienotās gaisa telpas radīšanas procesā Kopienai attiecīgā gadījumā jāizveido augstākā līmeņa sadarbība ar Eurocontrol, lai nodrošinātu reglamentējošu un stratēģisku konsekvenci un lai šo abu personu darbība nedublētos. ê 549/2004 15. apsvērums (pielāgots) Saskaņā ar augstā līmeņa grupas secinājumiem Eurocontrol ir struktūra, kam ir attiecīga kompetence, lai kā reglamentējošu institūciju atbalstītu Kopienu. Tāpēc jāizstrādā īstenošanas noteikumi attiecībā uz jautājumiem, kas saskaņā ar Eurocontrol dotajām pilnvarām ir minētās organizācijas kompetencē, ievērojot nosacījumus, kas iekļaujami Komisijas un Eurocontrol sadarbības pamatā. ê 549/2004 16. apsvērums To pasākumu izstrādei, kas vajadzīgi Eiropas vienotās gaisa telpas radīšanai, nepieciešamas plaša mēroga ieinteresēto ekonomisko un sociālo personu apspriedes. ê 550/2004 8. apsvērums Arī, lai gaisa transporta sistēma darbotos bez traucējumiem, vajadzīgi vienoti un augsta līmeņa drošības standarti aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem. ê 550/2004 9. apsvērums Jāveic pasākumi dispečeru licencēšanas sistēmu saskaņošanai, lai uzlabotu dispečeru pieejamību un veicinātu licenču savstarpējo atzīšanu. ê 550/2004 28. apsvērums Tā kā informācija par aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem ir īpaši konfidenciāla, dalībvalstu uzraudzības iestādes, neskarot sistēmas organizāciju uzraudzībai un šo pakalpojumu sniedzēju darbības publicēšanai, nedrīkst izpaust informāciju, uz kuru attiecas dienesta noslēpums, ê 549/2004 19. apsvērums Eiropas līmenī aeronavigācijas pakalpojumu sistēma kopumā jānovērtē regulāri, pienācīgu uzmanību veltot augsta līmeņa drošības uzturēšanai, lai pārbaudītu pieņemto pasākumu efektivitāti un ieteiktu turpmākus pasākumus. ê 549/2004 21. apsvērums To pasākumu ietekme, kas veikti piemērojot šo regulu, jānovērtē, ņemot vērā ziņojumus, kas Komisijai regulāri jāiesniedz. ê 551/2004 19. apsvērums Ievērojot laika grafiku un veicot attiecīgus pētījumus, ir vēlams augšējai gaisa telpai noteiktos principus attiecināt uz apakšējo gaisa telpu, ê 549/2004 22. apsvērums Šī regula neietekmē dalībvalstu tiesības pieņemt noteikumus attiecībā uz to bruņoto spēku organizēšanu. Izmantojot šīs tiesības, dalībvalstis drīkst pieņemt pasākumus, lai nodrošinātu, ka to bruņotajiem spēkiem ir pietiekoši daudz gaisa telpas atbilstīgiem izglītības un apmācības mērķiem. Tāpēc jāparedz aizsardzības pasākumu noteikums, lai šis tiesības varētu izmantot. ê 552/2004 19. apsvērums (pielāgots) Juridiskās noteiktības nolūkos ir svarīgi, lai nemainīts spēkā paliktu noteiktu, uz Direktīvas 93/65/EEK pamata pieņemtu Kopienas tiesību aktu noteikumu saturs. Šādiem noteikumiem atbilstošu īstenošanas noteikumu pieņemšana saskaņā ar šo regulu prasīs zināmu laiku, ê 552/2004 18. apsvērums (pielāgots) Padomes Direktīvā 93/65/EEK (1993. gada 19. jūlijs) par saderīgu tehnisko specifikāciju noteikšanu un lietošanu gaisa satiksmes vadības iekārtu un sistēmu iegādei[32] ir noteikti tikai piešķīrēju iestāžu pienākumi. Šā regula ir plašāka, jo tā aptver visu dalībnieku, tostarp aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju, gaisa telpas izmantotāju, ražotāju un lidostu, pienākumus un paredz gan noteikumus, kas piemērojami visiem, gan Kopienas specifikāciju pieņemšanu, kas, kaut arī brīvprātīga, rada pieņēmumu par atbilstību pamatprasībām. Tādēļ pēc pārejas perioda jāatceļ Direktīva 93/65/EEK, Komisijas Direktīva 97/15/EK (1997. gada 25. marts), ar ko pieņem Eurocontrol standartus un groza Padomes Direktīvu 93/65/EEK par saderīgu tehnisko specifikāciju noteikšanu un lietošanu gaisa satiksmes vadības iekārtu un sistēmu iegādei[33], Komisijas Regula (EK) Nr. 2082/2000 (2000. gada 6. septembris), ar kuru pieņem Eurocontrol standartus un groza Direktīvu 97/15/EK[34], un Komisijas Regula (EK) Nr. 980/2002 (2002. gada 4. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2082/2000. ê 552/2004 8. apsvērums Kopienas mērķis ir izveidot iekšējo tirgu, tādēļ saskaņā ar šo regulu veiktajiem pasākumiem jāsniedz ieguldījums šīs nozares pakāpeniskā attīstībā. ê 552/2004 9. apsvērums Tādēļ lietderīgi noteikt pamatprasības, kas jāpiemēro Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīklam, tā sistēmām, komponentiem un saistītajām procedūrām. ê 552/2004 17. apsvērums Attiecīgo Kopienas tiesību aktu ietvaros pienācīgi jāņem vērā vajadzība nodrošināt: – saskaņotus nosacījumus attiecībā uz radiofrekvenču spektra pieejamību un efektīvu izmantošanu vienotās Eiropas gaisa telpas projekta īstenošanai, tai skaitā attiecībā uz elektromagnētiskās savietojamības aspektiem, – dzīvības drošības pakalpojumu aizsardzību no nevēlamas iejaukšanās, – aviācijas nozarei piešķirto un tikai šīs nozares pārvaldīto frekvenču efektīvu un atbilstošu izmantošanu; ò jauns (20) Lai ņemtu vērā izmaiņas, kas tika ieviestas ar Regulu (EK) Nr. 1108/2009 un Regulu (EK) Nr. 1070/2009, šīs regulas saturs ir jāsaskaņo ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 saturu atbilstoši 65.a pantam Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regulā (EK) Nr. 216/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi[35]. (21) Turklāt Regulu (EK) Nr. 549/2004, (EK) Nr. 550/2004, (EK) Nr. 551/2004 un (EK) Nr. 552/2004 tehniskie elementi, par kuriem tika panākta vienošanās 2004. un 2009. gadā, būtu jāatjaunina un būtu jāveic tehniski labojumi, lai ņemtu vērā sasniegto progresu. (22) Būtu jāgroza šīs regulas piemērošanas ģeogrāfiskais tvērums ICAO NAT reģionā, lai ņemtu vērā gan jau spēkā esošās, gan plānotās vienošanās pakalpojumu sniegšanas jomā, kā arī nepieciešamību nodrošināt konsekvenci tajā, kā tiek piemēroti noteikumi aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem un gaisa telpas izmantotājiem, kas darbojas šajā apgabalā. (23) Tīkla pārvaldnieka funkcija būtu jāpilnveido, to orientējot uz nozares vadītu partnerību, ņemot vērā uzdevumus, kas tam kā funkcionālai organizācijai ir uzticēti, kā arī aizsākto Eurocontrol reformu. (24) Funkcionālo gaisa telpas bloku koncepcija, kuri projektēti, lai uzlabotu aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju sadarbību, ir nozīmīgs rīks Eiropas ATM sistēmas darbības rādītāju uzlabošanai. Lai šo rīku pastiprinātu, funkcionālajiem gaisa telpas blokiem būtu jābūt lielākā mērā orientētiem uz darbības rezultātiem, un to pamatā būtu jābūt nozares partnerībām, savukārt nozarei būtu jādod lielāka brīvība tās grozīt, ja nepieciešams, lai sasniegtu vai pat pārsniegtu izvirzītos darbības mērķus. (25) Funkcionālo gaisa telpas bloku darbībai vajadzētu būt elastīgai, tiem būtu Eiropas mērogā jāvieno pakalpojumu sniedzēji un savstarpēji vienam otru jāatbalsta. Šādai elastībai būtu jārada priekšnoteikumi, lai veidotos sinerģijas starp pakalpojumu sniedzējiem, neraugoties uz to ģeogrāfisko atrašanās vietu vai valstspiederību, kā arī lai būtu iespējami dažādi pakalpojumu sniegšanas modeļi, kuri rastos šo darbības rādītāju uzlabošanas centienu rezultātā. (26) Lai vēl vairāk mudinātu aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējus orientēties uz klientu vajadzībām un lai dotu gaisa telpas izmantotājiem vairāk iespēju ietekmēt lēmumus, kas uz tiem attiecas, apspriedēm ar ieinteresētajām personām un šo personu līdzdalībai nozīmīgākajos aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju pieņemtajos lēmumos, kuri attiecas uz darbību, būtu jābūt rezultatīvākai. (27) Darbības uzlabošanas shēma ir galvenais rīks, kas nodrošina ATM ekonomisku regulējumu, un tā lēmumu kvalitāte un neatkarība būtu jāuztur un, ja vien iespējams, jāuzlabo. (28) Lai pielāgotos tehniskajai un funkcionālajai attīstībai, it sevišķi izdarot grozījumus pielikumos vai ieviešot jaunus noteikumus attiecībā uz tīkla pārvaldību un darbības uzlabošanas shēmu, pilnvaras pieņemt normatīvos aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai. Katra deleģējuma saturs un darbības joma sīkāk izklāstīta attiecīgajos pantos. Ir īpaši svarīgi, lai sagatavošanas darba gaitā Komisija pienācīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētus aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. (29) Ja tīkla pārvaldības pakalpojumu saraksts tiek papildināts, Komisijai būtu pienācīgi jāapspriežas ar nozares iesaistītajām aprindām. (30) Īstenošanas pilnvaras būtu jāuztic Komisijai nolūkā nodrošināt vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, jo īpaši attiecībā uz to, kā nacionālās uzraudzības iestādes pilda tām uzticētās pilnvaras, kā pakalpojumu sniedzēji vai šādu pakalpojumu sniedzēju grupas sniedz atbalsta pakalpojumus, kuru sniegšana tiem uzticēta ekskluzīvā kārtā, attiecībā uz korektīvajiem pasākumiem, kas nodrošina atbilstību Savienības mēroga un saistītajiem vietējiem darbības mērķiem, atbilstības uzraudzību saistībā ar tarifikācijas sistēmu, kopprojektu pārvaldību un pieņemšanu ar tīklu saistītās funkcijās, funkcionālajiem gaisa telpas blokiem, ieinteresēto personu dalības kārtību nozīmīgākajos darbību ietekmējošajos lēmumos, kurus pieņem aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, piekļuvi datiem un datu aizsardzību, elektronisku aeronavigācijas informāciju, kā arī gaisa satiksmes pārvaldības tehnoloģisko attīstību un savietojamību. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[36]. (31) Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011 attiecībā uz īstenošanas aktiem, ko pieņem atbilstoši šai regulai, pieņemot vispārēja tvēruma īstenošanas aktus, ir jāizmanto pārbaudes procedūra. (32) Pieņemot individuālus īstenošanas aktus, būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra. ê 549/2004 20. apsvērums (pielāgots) (33) Sankcijām, ko paredz par šīs regulas un 3. pantā minēto pasākumu neievērošanu, jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām, un tās nedrīkst mazināt drošību. ò jauns (34) Atbalsta pakalpojumu iepirkums jāveic attiecīgi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru[37], un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs[38]. Attiecīgā gadījumā būtu jāņem vērā arī vadlīnijas, kas izklāstītas Komisijas skaidrojošajā paziņojumā 2006/C 179/02 par Kopienas tiesību aktiem, ko piemēro līguma slēgšanas tiesību piešķiršanā, uz ko neattiecas vai tikai daļēji attiecas publiskā iepirkuma direktīvu noteikumi[39]. ê 1070/2009 42. apsvērums (35) Ministru deklarācija par Gibraltāra lidostu, par ko vienošanās panākta Kordovā 2006. gada 18. septembrī (“Ministru deklarācija”), pirmoreiz sanākot ministriem saistībā ar dialoga forumu par Gibraltāru, aizstās Kopīgo deklarāciju par Gibraltāra lidostu, kas pasludināta Londonā 1987. gada 2. decembrī, un pilnīgu atbilstību minētajai deklarācijai uzskatīs par pilnīgu atbilstību 1987. gada deklarācijai. ê 1070/2009 43. apsvērums (36) Šī regula pilnībā attiecas uz Gibraltāra lidostu, ņemot vērā Ministru deklarāciju un pamatojoties uz to. Neskarot Ministru deklarāciju, piemērošana Gibraltāra lidostai un visi pasākumi, kas ir saistīti ar tās īstenošanu, pilnībā atbilst minētajai deklarācijai un visām tajā iekļautajām vienošanās. ê 549/2004 24. apsvērums (pielāgots) (37) Kopiena Ö Savienība Õ var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā, jo šīs regulas mērķi, proti, Eiropas vienotās gaisa telpas radīšanu Ö īstenošanu Õ, dalībvalstis nevar pietiekami labi sasniegt šā pasākuma starptautiskā mēroga dēļ, un to var labāk sasniegt Kopienas Ö Savienības Õ līmenī, paredzot arī sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus, kuros ņemti vērā īpašie vietējie apstākļi. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula neparedz neko, kas nav vajadzīgs šā mērķa sasniegšanai. ź 552/2004 IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I NODAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI ê 1070/2009 1. panta 1. punkts (pielāgots) ð jauns 1. pants Mērķis Ö Priekšmets Õ un darbības joma 1. ð Šajā regulā paredzēti noteikumi par ï Eiropas vienotās gaisa telpas ð izveidi un pienācīgu darbību ï iniciatīvas mērķis ir uzlabot Ö nolūkā nodrošināt Õ esošos Ö gaisa satiksmes Õ drošības standartus, sniegt ieguldījumu gaisa satiksmes sistēmas ilgtspējīgā attīstībā un uzlabot gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) un aeronavigācijas pakalpojumu (ANS) sistēmas kopējo darbību vispārējās nozīmes gaisa pārvadājumiem Eiropā atbilstoši visu gaisa telpas izmantotāju prasībām. Šajā Eiropas vienotajā gaisa telpā ietilpst saskaņots Eiropas tīkls, kas ietver maršrutus, ð integrētu izmantojamo gaisa telpu, ï maršrutu pārvaldīšanu un gaisa satiksmes pārvaldības sistēmas, pamatojoties tikai uz drošību, efektivitāti un tehniskiem apsvērumiem ð savietojamību ï gaisa telpas izmantotāju interesēs. Šo mērķi īstenojot, šīs regulas mērķis ir izveidot saskaņotu tiesisko regulējumu, lai radītu Eiropas vienoto gaisa telpu. ê 1070/2009 1. panta 2. punkts (pielāgots) 2. Šīs regulas un 3. pantā minēto pasākumu piemērošana neierobežo dalībvalstu suverenitāti attiecībā uz to gaisa telpu un dalībvalstu prasībām, kas saistītas ar sabiedriskās kārtības, valsts drošības un aizsardzības jautājumiem, kas izklāstīti 3813. pantā. Šī regula un 3. pantā minētie pasākumi neattiecas uz militārām operācijām un mācībām. ê 1070/2009 1. panta 3. punkts (pielāgots) 3. Šīs regulas un 3. pantā minēto pasākumu piemērošana neierobežo dalībvalstu tiesības un pienākumus attiecībā uz 1994. gada Čikāgas Konvenciju par starptautisko civilo aviāciju (“Čikāgas konvencija”). Šajā sakarībā šī regulas papildu mērķis Ö tiecas Õ jomās, uz kurām tā attiecas, ir palīdzēt dalībvalstīm pildīt saistības, kas noteiktas Čikāgas Konvencijā, nodrošinot pamatu noteikumu kopīgai interpretācijai un vienādai īstenošanai un to, ka šos noteikumus pienācīgi ņem vērā šajā regulā un tās īstenošanai izstrādātajos noteikumos. ê 550/2004 (pielāgots) I NODAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants Piemērošanas joma un mērķis 1. Pamatregulas piemērošanas jomā šī regula attiecas uz aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā. Šīs regulas mērķis ir noteikt kopīgas prasības drošai un efektīvai aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai Kopienā. 2. Šī regula attiecas uz aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vispārējai gaisa satiksmei saskaņā ar pamatregulu un tās piemērošanas jomā. ź 551/2004 I NODAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants Mērķis un piemērošanas joma 1. Pamatregulas darbības jomā šī regula attiecas uz gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā. Šīs regulas mērķis ir veicināt principa par pakāpeniski aizvien vairāk integrētas izmantojamās gaisa telpas izveidošanu saistībā ar kopējo transporta politiku un noteikt kopīgas gaisa satiksmes izveidošanas, plānošanas un vadības procedūras, kas nodrošina tā efektīvu darbību un drošību. 2. Gaisa telpas izmantošana papildina aeronavigācijas pakalpojumus saskaņotā un savietojamā kopumā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 550/2004 par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (pakalpojumu sniegšanas regula)[40]. ê 551/2004 (pielāgots) ð jauns 43. Neskarot 10. pantu, šŠī regula attiecas uz gaisa telpu ICAO EUR un AFI ð , un NAT ï reģionos, ja dalībvalstu pārziņā ir gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšana saskaņā ar pakalpojumu sniegšanas Ö šo Õ regulu. Dalībvalstis šo regulu var attiecināt arī uz to pārziņā esošo gaisa telpu citos ICAO reģionos, ja tās par to informē Komisiju un pārējās dalībvalstis. ź 551/2004 4. Gaisa telpā izveidotie lidojumu informācijas reģioni, uz kuriem attiecas šī regula, ir jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. ê 1070/2009 1. panta 1. punkts 54. Uzskata, ka šīs regulas piemērošana attiecībā uz Gibraltāra lidostu neskar Spānijas Karalistes un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes attiecīgās juridiskās nostājas, kas saistītas ar domstarpībām par tās teritorijas suverenitāti, kurā atrodas šī lidosta. ź 552/2004 1. pants Mērķis un piemērošanas joma 1. Pamatregulas piemērošanas jomā šā regula attiecas uz EATMN savietojamību. 2. Šo regulu piemēro I pielikumā norādītajām sistēmām, to komponentiem un saistītajām procedūrām. 3. Šās regulas mērķis ir sasniegt dažādu EATMN sistēmu, komponentu un saistīto procedūru savietojamību, pienācīgi ņemot vērā attiecīgās starptautiskās tiesību normas. Šās regulas mērķis ir arī nodrošināt jaunu, saskaņotu un apstiprinātu darbības un tehnoloģiju koncepciju koordinētu un ātru ieviešanu gaisa satiksmes pārvaldībā. ê 549/2004 (pielāgots) 2. pants Definīcijas Šajā regulā un 3. pantā minēto pasākumu vajadzībām ir spēkā šādas definīcijas: ê 549/2004 ð jauns 1. “Gaisa satiksmes vadības (ATC) pakalpojums” ir pakalpojums, ko sniedz, lai: a) novērstu sadursmes: – starp gaisa kuģiem un – manevrēšanas laukumā starp gaisa kuģiem un šķēršļiem; un b) paātrinātu un saglabātu sakārtotu gaisa satiksmes plūsmu. 2. “Lidlauka vadības pakalpojums” ir ATC pakalpojums satiksmei uz lidlauka. 3. “Aeronavigācijas informācijas pakalpojums” ir pakalpojums, ko sniedz, lai noteiktā jomā nodrošinātu aeronavigācijas informāciju un datus, kas vajadzīgi aeronavigācijas drošībai, regularitātei un efektivitātei. 4. “Aeronavigācijas pakalpojumi” ir gaisa satiksmes pakalpojumi: saziņas, navigācijas un uzraudzības pakalpojumi; meteoroloģiskie pakalpojumi, kas vajadzīgi aeronavigācijai un aeronavigācijas informācijas pakalpojumi. 5. “Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji” ir visi valsts vai privātie uzņēmumi, kas sniedz aeronavigācijas pakalpojumus vispārējai gaisa satiksmei. 6. “Gaisa telpas bloks” ir tāda gaisa telpa ar noteiktiem izmēriem laikā un telpā, kurā sniedz aeronavigācijas pakalpojumus. 7. “Gaisa telpas organizēšana” ir plānošanas funkcija ð pakalpojums ï , kuras galvenais mērķis ir maksimāli izmantot pieejamo gaisa telpu, dinamiski sadalot laiku, un reizēm — sadalīt gaisa telpu dažādām gaisa telpas izmantotāju kategorijām atbilstīgi īslaicīgām vajadzībām. ê 1070/2009 1. panta 1. punkta a) apakšpunkts 8. “Gaisa telpas izmantotāji” ir vispārējai gaisa satiksmei izmantojamu gaisa kuģu ekspluatanti. ê 549/2004 (pielāgots) ð jauns 9. “Gaisa satiksmes plūsmas pārvaldība” ir funkcija Ö pakalpojums Õ , kuras mērķis ir sekmēt drošu, sakārtotu un paātrinātu gaisa satiksmes plūsmu, nodrošinot ATC iespēju maksimālu izmantošanu un satiksmes intensitātes atbilstību apjomam, ko deklarējuši attiecīgie gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji. ê 1070/2009 1. panta 1. punkta b) apakšpunkts ð jauns 10. “Gaisa satiksmes pārvaldība (ATM)” ir gaisā un uz zemes veicamo funkciju ð pakalpojumu ï apkopojums (gaisa satiksmes pakalpojumi, gaisa telpas pārvaldība un gaisa satiksmes plūsmas pārvaldība), kas vajadzīgs, lai nodrošinātu drošu un efektīvu gaisa kuģu kustību visos darbības posmos. ź 549/2004 11. “Gaisa satiksmes pakalpojumi” ir dažādie lidojumu informācijasu pakalpojumi, brīdināšanas pakalpojumi, gaisa satiksmes konsultāciju pakalpojumi un ATC pakalpojumi (gaisa, pieejas un lidlauka vadības pakalpojumi). 12. “Lidojumu rajona pakalpojums” ir ATC pakalpojums kontrolētiem lidojumiem gaisa telpas blokā. 13. “Pieejas kontroles pakalpojums” ir ATC pakalpojums ielidojošajiem un izlidojošajiem kontrolēto lidojumu gaisa kuģiem. ê 1070/2009 1. panta 1. punkta c) apakšpunkts 1413a. “ATM ģenerālplāns” ir plāns, ko apstiprina ar Padomes Lēmumu 2009/320/EK[41] saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 219/2007 (2007. gada 27. februāris), ar ko izveido Kopuzņēmumu, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR)[42], 1. panta 2. punktu. ò jauns 15. “Aviācijas krīze” ir apstākļi, kuros gaisa telpas kapacitāte ārkārtīgi samazinās tādu iemeslu dēļ kā ļoti nelabvēlīgi laikapstākļi vai lielas gaisa telpas daļas nepieejamība, kas saistīta ar dabas vai politiskiem iemesliem. ź 549/2004 1614. “Pakalpojumu kopums” ir divi vai vairāki aeronavigācijas pakalpojumi. ê 1070/2009 1. panta 1. punkta d) apakšpunkts 1715. “Sertifikāts” ir dokuments, ko izdevusi valsts uzraudzības iestāde jebkādā formā, kas atbilst valsts tiesību aktiem un apliecina, ka aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs atbilst konkrētā pakalpojuma sniegšanas prasībām. ź 549/2004 1816. “Saziņas pakalpojumi” ir fiksētie un mobilie aeronavigācijas pakalpojumi, kas nodrošina saziņu zeme — zeme, gaiss — zeme un gaiss — gaiss ATC mērķiem. 17. “Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkls” (EATMN) ir to sistēmu kopums, kas uzskaitītas I pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 552/2004 (2004. gada 10. marts) par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību (Savietojamības regula)[43] un kas nodrošina to, lai Kopienā varētu sniegt aeronavigācijas pakalpojumus, tostarp pie robežām nodrošina koordināciju ar trešām valstīm. 18. “Darbības koncepcija” ir kritēriji, kas jāizpilda, lai EATMN vai tā daļu varētu operatīvi izmantot. 19. “Sastāvdaļas” ir materiāli objekti, piemēram, aparatūra, un nemateriāli objekti, piemēram, programmatūra, no kuriem ir atkarīga Eiropas Gaisa satiksmes pārvaldības tīkla (EATMN) savietojamība. ò jauns 20. “Deklarācija” ATM/ANS nolūkos ir jebkurš rakstisks paziņojums: - ko izdod ATM/ANS sistēmu un sastāvdaļu projektēšanā, ražošanā un apkopē iesaistīta organizācija attiecībā uz sistēmu un sastāvdaļu atbilstību vai piemērotību lietošanai; - ko izdod pakalpojuma sniedzējs attiecībā uz pakalpojuma, kuru paredzēts sākt sniegt, vai sistēmas, kuru paredzēts laist ekspluatācijā, atbilstību piemērojamajām prasībām; - attiecībā uz spējām un līdzekļiem, kas vajadzīgi, lai uzņemtos ar konkrētiem lidojumu informācijas pakalpojumiem saistīto atbildību. ê 549/2004 (pielāgots) 20. “Eurocontrol” ir Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija, kas izveidota saskaņā ar 1960. gada 13. decembra Starptautisko Konvenciju par sadarbību aeronavigācijas drošības jomā[44]. ê 1070/2009 1. panta 1. punkta f) apakšpunkts (pielāgots) 2122. “Gaisa telpas elastīga izmantošana” ir gaisa telpas pārvaldības koncepcija, ko piemēro Eiropas Civilās aviācijas konferences jomā, kuras pamatā ir Ö Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācijas Õ (Eurocontrol) Ö [45] Õ izdotā “Gaisa telpas pārvaldības rokasgrāmata par gaisa telpas elastīgas izmantošanas koncepcijas piemērošanu”. ź 549/2004 23. “Lidojuma informācijas reģions” ir noteiktu izmēru gaisa telpa, kurā sniedz informācijas un brīdināšanas pakalpojumus. ê 1070/2009 1. panta 1. punkta g) apakšpunkts 2223a. “Lidojuma informācijas pakalpojums” ir pakalpojums, ar ko sniedz drošai un efektīvai lidojumu veikšanai noderīgas konsultācijas un informāciju. 2323b. “Brīdināšanas pakalpojumi” ir pakalpojumi, ar kuru palīdzību attiecīgām organizācijām paziņo par gaisa kuģi, kuram vajadzīga meklēšanas un glābšanas palīdzība, un vajadzības gadījumā palīdz šīm organizācijām. ź 549/2004 24. “Lidojuma līmenis” ir konstanta atmosfēras spiediena virsma, kas saistīta ar īpašo spiediena rādītāju 1013,2 hektopaskāli un ir atdalīta no citām virsmām ar īpašiem spiediena intervāliem. ê 1070/2009 1. panta 1. punkta h) apakšpunkts 2425. “Funkcionāls gaisa telpas bloks” ir gaisa telpas bloks, kas izveidots atbilstīgi operatīvām prasībām un neatkarīgi no valstu robežām un kurā aeronavigācijas pakalpojumi un ar tiem saistītās funkcijas ir orientētas uz darbību un optimizētas, lai katrā funkcionālajā gaisa telpas blokā ieviestu ciešāku sadarbību starp aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem vai vajadzības gadījumā vienu integrētu pakalpojumu sniedzēju. ê 549/2004 (pielāgots) 2526. “Vispārēja gaisa satiksme” ir civilās aviācijas gaisa kuģua kustība, kā arī valsts gaisa kuģu (tostarp militāro, muitas un policijas gaisa kuģu) kustība, ja šī kustība notiek atbilstīgi Ö Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO), kas izveidota ar 1944. gada Čikāgas konvenciju par starptautisko civilo aviāciju, Õ ICAO procedūrām. 27. “ICAO” ir Starptautiskā civilās aviācijas organizācija, kas izveidota saskaņā ar 1944. gada Čikāgas Konvenciju par starptautisko civilo aviāciju. 2628. “Savietojamība” ir funkcionālo, tehnisko un darbības īpašību kopums, kas vajadzīgas EATMN un tās darbības procedūru sistēmām un sastāvdaļām, lai nodrošinātu tā drošu, vienotu un efektīvu darbību. Savietojamību panāk, nodrošinot sistēmu un sastāvdaļu atbilstību pamatprasībām. 2729. “Meteoroloģiskie pakalpojumi” ir objekti un pakalpojumi, kas gaisa kuģim sniedz meteoroloģiskās prognozes, rezumējumu un novērojumus, kā arī visu meteoroloģisko informāciju un datus, ko sniegušas valstis aeronavigācijas vajadzībām. 2830. “Navigācijas pakalpojumi” ir objekti un pakalpojumi, kas gaisa kuģim sniedz informāciju par atrašanās vietu un laiku. 2931. “Darbības dati” ir informācija par visiem lidojuma posmiem, kas vajadzīgi, lai aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, gaisa telpas izmantotāji, lidostas operatori un citas iesaistītās personas varētu pieņemt lēmumus par darbību. 32. “Procedūra”, ko lieto saistībā ar Savietojamības regulu, ir standartpaņēmiens sistēmu izmantošanai (vai nu tehniski, vai darbībā) saistībā ar saskaņotām un validētām darbības koncepcijām, kas paredz vienotu īstenošanu visā EATMN. 3033. “Nodošana ekspluatācijā” ir pirmā izmantošana pēc sistēmas sākotnējās uzstādīšanas vai uzlabošanas. 3134. “Maršrutu tīkls” ir precizētu maršrutu tīkls, ko izmanto, lai pārbaudītu Ö virzītu Õ vispārējās gaisa satiksmes plūsmu, kā kura vajadzīgsa, lai sniegtu ATC pakalpojumus. 35. “Maršrutēšana” ir izraudzīts maršruts, pa kuru lido gaisa kuģis, veicot darbību. 36. “Vienota darbība” ir EATMN darbība tādā veidā, ka lietotājam šķiet, tā darbojas kā viena vienota vienība. ź 549/2004 3238. “Uzraudzības pakalpojumi” ir objekti un pakalpojumi, ko izmanto, lai noteiktu attiecīgo gaisa kuģa atrašanās vietu, lai būtu iespējama droša distancēšana. 3339. “Sistēma” ir apkopojums, kas aptver gaisa un zemes sastāvdaļas, kā arī kosmosa tehniskās sistēmas, kas sniedz atbalstu aeronavigācijas pakalpojumiem visos lidojuma posmos. 3440. “Uzlabojums” ir jebkura sistēmas darbības īpašību pārmaiņa. ê 1070/2009 1. panta 1. punkta j) apakšpunkts (pielāgots) 3541. “Pārrobežu pakalpojumi” ir aeronavigācijas pakalpojumi, ko kādā dalībvalstī sniedz citā dalībvalstī reģistrēts Ö sertificēts Õ pakalpojumu sniedzējs. ò jauns 36. „Nacionālā uzraudzības iestāde” ir valsts struktūra vai struktūras, kam dalībvalsts uzticējusi uzraudzības uzdevumus atbilstīgi šai regulai, un nacionālās kompetentās iestādes, kam uzticēti Regulas (EK) Nr. 216/2008 8.b pantā noteiktie uzdevumi. 37. „Atbalsta pakalpojumi” ir aeronavigācijas pakalpojumi, kas nav gaisa satiksmes pakalpojumi, kā arī citi pakalpojumi un darbības, kas ir saistītas ar aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu un kas šo pakalpojumu sniegšanu atbalsta. 38. „Vietējie darbības mērķi” ir darbības mērķi, kurus dalībvalstis izvirzījušas vietējā līmenī, respektīvi, funkcionālā gaisa telpas bloka, valsts, tarifikācijas zonas vai lidostas līmenī. ź 549/2004 3. pants Kopienas iesaistīšanās jomas 1. Ar šo regulu izveido Eiropas vienotās gaisa telpas saskaņotu tiesisko regulējumu kopā ar a) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 551/2004 (2004. gada 10. marts) par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (gaisa telpas regula)[46]; b) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 550/2004 (2004. gada 10. marts) par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (pakalpojumu sniegšanas regula)[47]; un c) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 552/2004 (2004. gada 10. marts) par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību (savietojamības regula)[48]; un ar īstenošanas noteikumiem, ko pieņēmusi Komisija, pamatojoties uz šo regulu un iepriekšminētajām regulām. 2. Šā panta 1. punktā minētos pasākumus piemēro, ievērojot šīs regulas noteikumus. ê 1070/2009 1. panta 3. punkts (pielāgots) ð jauns II NODAĻA Övalsts iestādes Õ 34. pants Valstu uzraudzības iestādes 1. Dalībvalstis kopīgi vai atsevišķi izraugās vai izveido struktūru vai struktūras, kas kļūst par valsts uzraudzības iestādi, kura uzņemas pienākumus, kas jāpilda šādai iestādei saskaņā ar šo regulu un saistībā ar 3. pantā minētajiem pasākumiem. 2. Valsts uzraudzības iestādes ð ir juridiski nodalītas un ï nav atkarīgas no ð , it sevišķi organizatoriskā, hierarhiskā un lēmumu pieņemšanas ziņā, no jebkuriem ï aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem ð un jebkuras privātas vai publiskas struktūras, kam ir intereses saistībā ar šādu pakalpojumu sniedzēju darbību ï. Šo neatkarību nodrošina, atbilstīgi – vismaz funkciju līmenī – nošķirot valsts uzraudzības iestādes no šiem pakalpojumu sniedzējiem. ò jauns 3. Neskarot 2. punktu, nacionālās uzraudzības iestādes organizatoriskā ziņā var apvienoties ar citām regulatīvajām struktūrām un/vai drošības struktūrām. 4. Nacionālajām uzraudzības iestādēm, kuras dienā, kad stājas spēkā šī regula, nav juridiski nodalītas no jebkuriem aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem un jebkuras privātas vai publiskas struktūras, kam ir intereses saistībā ar šādu pakalpojumu sniedzēju darbību, kā noteikts 2. punktā, ne vēlāk kā ar 2020. gada 1. janvāri ir jānodrošina atbilstība minētajai prasībai. ê 1070/2009 1. panta 3. punkts ð jauns 35. Valsts uzraudzības iestādes īsteno savas pilnvaras objektīvi, neatkarīgi un pārredzami. Šo neatkarību panāk, izmantojot attiecīgus pārvaldības un kontroles mehānismus, ð It sevišķi šīs iestādes organizē, apgādā ar personālu, pārvalda un finansē tā, lai tām būtu iespējams īstenot savas pilnvaras šādā veidā. ï tostarp saistībā ar dalībvalsts noteiktu pārvaldības sistēmu. Tomēr šī neatkarība neattur valsts uzraudzības iestādes no uzdevumu pildīšanas saskaņā ar valsts civilās aviācijas iestāžu vai citu valsts iestāžu noteikumiem. ò jauns 6. Nacionālo uzraudzības iestāžu personāls: a) tiek pieņemts darbā saskaņā ar skaidriem un pārskatāmiem noteikumiem, kuri garantē to neatkarību, bet personas, kas atbild par stratēģiskiem lēmumiem, ieceļ valsts kabinets vai ministru padome, vai cita publiska struktūra, kurai nav tiešas kontroles pār aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem un kam nav tieša labuma no tiem; b) tiek izraudzīts pārredzamā procedūrā, pamatojoties uz šo personu konkrētajām kvalifikācijām, tostarp pienācīgu kompetenci un attiecīgu pieredzi citstarp arī audita, aeronavigācijas pakalpojumu un sistēmu jomā; c) nav atkarīgs it sevišķi no jebkurām interesēm, kas saistītas ar aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, un nacionālās uzraudzības iestādes funkciju veikšanā neprasa un nepieņem norādījumus no jebkurām valdības vai citām publiskām vai privātām struktūrām; d) kas attiecas uz personām, kuras atbild par stratēģiskiem lēmumiem, — sniedz ikgadēju deklarāciju par saistībām un interešu deklarāciju, norādot jebkuras tiešas vai netiešas intereses, kuras var uzskatīt par ierobežojošām attiecībā uz viņu neatkarību un kuras varētu ietekmēt jebkuru viņu funkciju veikšanu, un e) kas attiecas uz personām, kuras atbild par stratēģiskiem lēmumiem, auditu vai citām funkcijām, kas tieši saistītas ar aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju pārraudzību vai darbības mērķiem, — vismaz vienu gadu pēc tam, kad ir beidzies viņu funkciju termiņš nacionālajā uzraudzības iestādē, tās neuzņemas amatu vai profesionālu atbildību pie kāda no aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem. ê 1070/2009 1. panta 3. punkts ð jauns 74. Dalībvalstis nodrošina valstu uzraudzības iestādēm nepieciešamos resursus un iespējas efektīvai un savlaicīgai to uzdevumu izpildei, kuri tām uzticēti saskaņā ar šo regulu. ð Nacionālajām uzraudzības iestādēm ir visas tiesības pieņemt darbā un vadīt personālu, pamatojoties uz savām apropriācijām, kas cita starpā izriet no maršruta maksājumiem, kas jānosaka atbilstīgi iestādes veiktajiem uzdevumiem saskaņā ar 4. pantu. ï 85. Dalībvalstis paziņo Komisijai valstu uzraudzības iestāžu nosaukumus un adreses, kā arī to izmaiņas un pasākumus, kas veikti, lai nodrošinātu ð šā panta ï 2., 3. un 4. punkta izpildi. ò jauns 9. Komisija paredz sīki izstrādātus noteikumus, kuros paredzēta kārtība, kā 6. panta a) un b) punktu piemērošanas nolūkā norisinās pieņemšana darbā un atlases procedūras. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 27. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. ê 1070/2009 2. panta 1. punkts (pielāgots) 42. pants Dalībvalstu uzraudzības iestāžu uzdevumi 1. Dalībvalstu uzraudzības iestādes, kas minētas pamatregulas 34. pantā, Ö pilnvaro veikt it sevišķi šādus uzdevumus: Õ a) nodrošina Ö nodrošināt Õ attiecīgu šīs regulas piemērošanas uzraudzību, īpaši attiecībā uz drošu un efektīvu to aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju darbību, kuri sniedz pakalpojumus, kas saistīti ar gaisa telpu, par kuru atbild tā dalībvalsts, kas izraudzījusies vai izveidojusi attiecīgo iestādi.; ò jauns b) piešķirt aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem sertifikātus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 8.b pantu un pārraudzīt to nosacījumu izpildi, ar kādiem minētie sertifikāti tika piešķirti; c) izdot gaisa satiksmes dispečeriem apliecības, kvalifikācijas atzīmes, apstiprinājumus un sertifikātus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 8.c pantu un pārraudzīt to nosacījumu izpildi, ar kādiem tie tika izdoti; d) izstrādāt darbības uzlabošanas plānus un pārraudzīt to izpildi saskaņā ar 11. pantu; e) pārraudzīt tarifikācijas sistēmas īstenošanu saskaņā ar 12. un 13. pantu; f) apstiprināt nosacījumus, ar kādiem var piekļūt ekspluatācijas datiem saskaņā ar 22. pantu, un g) pārraudzīt deklarācijas un sistēmu laišanu ekspluatācijā. ê 1070/2009 2. panta 1. punkts (pielāgots) ð jauns 2. Šajā nolūkā kKatra dalībvalsts uzraudzības iestāde organizē attiecīgas inspekcijas un apsekojumus, lai pārbaudītu atbilstību šīs regulas prasībām, tostarp prasībām nodrošināt aeronavigācijas pakalpojumus. Attiecīgais aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs atvieglo šo darbu. ò jauns 5. pants Nacionālo uzraudzības iestāžu sadarbība 1. Nacionālās uzraudzības iestādes apmainās ar informāciju par savu darbu un lēmumu pieņemšanas principiem, praksi un procedūrām, kā arī par Savienības tiesību aktu piemērošanu. Tās sadarbojas, lai visā Savienībā koordinētu savu lēmumu pieņemšanu. Nacionālās uzraudzības iestādes līdzdarbojas un sadarbojas tīklā, kas regulāri tiekas. Komisija un Eiropas Savienības Aviācijas aģentūra (turpmāk “EAA”) ir šā tīkla locekles, tās koordinē un atbalsta šā tīkla darbu un attiecīgā gadījumā tam adresē ieteikumus. Komisija un EAA veicina nacionālo uzraudzības iestāžu aktīvu sadarbību, kā arī personāla savstarpēju apmaiņu un norīkošanu starp nacionālajām uzraudzības iestādēm, pamatojoties uz ekspertu resursu kopfondu, kas EAA jāizveido saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 17. panta 2. punkta f) apakšpunktu. Ievērojot šīs regulas 22. pantā un Regulā (EK) Nr. 45/2001 paredzētos datu aizsardzības noteikumus, Komisija atbalsta šā punkta pirmajā un otrajā daļā minēto informācijas apmaiņu starp tīkla dalībniekiem, kura var notikt arī elektroniski, nepārkāpjot aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju komercnoslēpumu konfidencialitāti. 2. Nacionālās uzraudzības iestādes cieši sadarbojas, tostarp nosakot sadarbības kārtību, ar mērķi sniegt savstarpēju palīdzību tām uzticēto pārraudzības uzdevumu, kā arī izmeklēšanas vai apsekojumu veikšanā. ê 1070/2009 2. panta 1. punkts ð jauns 3. Attiecībā uz funkcionāliem gaisa telpas blokiem, kas aptver gaisa telpu, par kuru atbild vairāk nekā viena dalībvalsts, attiecīgās dalībvalstis noslēdz vienošanos par uzraudzību, kas šajā pantā paredzēta attiecībā uz aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, kuri sniedz pakalpojumus, kas attiecas uz šiem blokiem. ð Attiecīgās nacionālās uzraudzības iestādes sagatavo plānu, kurā precizēta kārtība, kā noris viņu sadarbība šīs vienošanās īstenošanai. ï ê 1070/2009 2. panta 1. punkts (pielāgots) 4. Dalībvalstu uzraudzības iestādes cieši sadarbojas, lai pienācīgi uzraudzītu aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējus, kam ir derīgs sertifikāts no vienas dalībvalsts un kas sniedz pakalpojumus, kuri attiecas uz gaisa telpu, par ko atbild cita dalībvalsts. Šādā sadarbībā ietilpst vienošanās par to gadījumu izskatīšanu, kas saistīti ar neatbilstību Ö šai regulai un Õ piemērojamām kopīgajām prasībām, kuras Ö pieņemtas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 8.b panta 1. punktu Õ noteiktas 6. pantā, vai nosacījumiem, kas noteikti II pielikumā. ê 1070/2009 2. panta 1. punkts (pielāgots) ð jauns 5. Sniedzot pārrobežu aeronavigācijas pakalpojumus ð gaisa telpā, par kuru atbild cita dalībvalsts ï, šāda ð 2. un 4. punktā minētās ï vienošanās paredz nolīgumu par 4. panta 1. un 2. punktā noteikto uzraudzības pienākumu un panākto rezultātu savstarpējo atzīšanu. Savstarpējā atzīšana ir spēkā arī tad, ja dalībvalstu uzraudzības iestāžu starpā ir panākta vienošanās par pakalpojumu sniedzēju sertificēšanas atzīšanu. 6. Ja to pieļauj dalībvalstu tiesību akti un lai veicinātu reģionu sadarbību, dalībvalstu uzraudzības iestādes var arī vienoties par kompetences sadali attiecībā uz uzraudzības pienākumiem. ê 1070/2009 2. panta 1. punkts (pielāgots) 63. pants Kvalificētas struktūrvienības 1. Dalībvalstu uzraudzības iestādes var nolemt 42. panta 2. punktā minētās pārbaudes un apsekošanu pilnīgi vai daļēji uzticēt kvalificētām struktūrvienībām, kas atbilst I pielikumā noteiktajām prasībām. 2. Šāds dalībvalsts uzraudzības iestādes piešķirtais deleģējums Ö Savienībā Õ ir spēkā trīs gadus, un šo periodu var pagarināt. Dalībvalstu uzraudzības iestādes var dot norādījumu jebkurai no kvalificētajām struktūrvienībām, kas atrodas Ö Savienībā Õ Kopienā, veikt šīs pārbaudes un apsekošanu. ê 552/2004 (pielāgots) ð jauns 8. pants Pilnvarotās iestādes 13. Dalībvalstis paziņo Komisijai ð , EAA ï un citām dalībvalstīm par iestādēm Ö kvalificētajām struktūrvienībām, kurām tās deleģējušas uzdevumus saskaņā ar 1. punktu Õ kuras tās iecēlušas uzdevumu izpildei sakarā ar 5. pantā minēto atbilstības vai lietošanas piemērotības novērtēšanu un/vai 6. pantā minēto verificēšanu, norādot katras iestādes Ö struktūrvienības Õ atbildības jomu un identifikācijas numuru, Ö un visas izmaiņas šajā ziņā Õ ko tai piešķīrusi Komisija. Komisija publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī Ö kvalificēto struktūrvienību Õ iestāžu sarakstu, to identifikācijas numurus un atbildības jomas, kā arī periodiski papildina šo sarakstu. 2. Novērtējot pilnvarojamās iestādes, dalībvalstis piemēro V pielikumā paredzētos kritērijus. Uzskata, ka iestādes, kuras atbilst attiecīgajos Eiropas standartos paredzētajiem vērtēšanas kritērijiem, atbilst minētajiem kritērijiem. 34. Dalībvalstis atsauc Ö deleģējumu Õ pilnvaras tādai pilnvarotai iestādei Ö kvalificētajai struktūrvienībai Õ, kura vairs neatbilst IV pielikumā Ö noteiktajām prasībām Õ izklāstītajiem kritērijiem. Dalībvalsts par to nekavējoties informē Komisiju ð , EAA ï un citas dalībvalstis. 4. Neierobežojot 1., 2. un 3. punktā minētās prasības, dalībvalstis var izlemt iecelt organizācijas, kas ir atzītas par pilnvarotām iestādēm saskaņā ar pakalpojumu sniegšanas regulas 3. pantu. ò jauns 5. Šā panta piemērošanas nolūkā iestādes, kuras saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 552/2004 8. pantu ieceltas par pilnvarotajām iestādēm pirms šīs regulas stāšanās spēkā, ir uzskatāmas par kvalificētām struktūrvienībām. ê 1070/2009 1. panta 5. punkts ð jauns 710. pants Apspriedes ar ieinteresētajām personām 1. Dalībvalstis ð Nacionālās uzraudzības iestādes ï saskaņā ar valsts tiesību aktiem izveido apspriežu mehānismu, lai Eiropas vienotās gaisa telpas īstenošanai nodrošinātu ieinteresēto personu, tostarp profesionāļu pārstāvības struktūru, pienācīgu iesaistīšanu ð tām uzticēto uzdevumu izpildei ï . ò jauns 2. Ieinteresētās personas var būt: – aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, – lidostu ekspluatanti, – attiecīgie gaisa telpas izmantotāji vai attiecīgas grupas, kas pārstāv gaisa telpas izmantotājus, – militārās iestādes, – ražotāji un – profesionāļu pārstāvības struktūras. ê 550/2004 (pielāgots) III NODAĻA PAKALPOJUMU SNIEGŠANAS NOTEIKUMI ê 550/2004 (pielāgots) ð jauns 6. pants Kopīgas prasības Saskaņā ar procedūru, kas minēta pamatregulas 5. panta 3. punktā, nosaka kopīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai. Kopīgajās prasībās iekļauj: – tehnisko un ekspluatācijas kompetenci un piemērotību, – sistēmas un procesus drošības un kvalitātes nodrošināšanai, – ziņošanas sistēmas, – pakalpojumu kvalitāti, – finansiālo spēku, – atbildību un apdrošināšanas segumu, – īpašumtiesības un organizatorisko struktūru, ieskaitot interešu konfliktu profilaksi, – cilvēkresursus, ieskaitot pietiekamus štatu plānus, – drošību. 87. pants Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju sertifikācija 1. Uz visu aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu Kopienā Ö Savienībā Õ attiecināma sertifikācija, ko veic dalībvalstis ð nacionālās uzraudzības iestādes vai EAA, vai deklarācijas iesniegšana minētajām iestādēm vai EAA saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 8.b pantu ï. ź 550/2004 2. Pieteikumus sertifikācijai iesniedz uzraudzības iestādei tajā dalībvalstī, kurā pretendentam ir galvenā uzņēmējdarbības vieta un, ja ir, tad reģistrēts birojs. ò jauns 2. Ar sertifikācijas procedūru arī nodrošina, ka pieteikumu iesniedzēji ir spējīgi apliecināt pietiekamu finansiālo spēku un to, ka viņiem ir atbildība un apdrošināšanas segums, ja attiecīgā dalībvalsts to negarantē. ê 550/2004 (pielāgots) ð jauns 3. Dalībvalstu uzraudzības iestādes izdod sertifikātus aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, ja tie atbilst kopīgajām prasībām, kas minētas 6. pantā. Sertifikātus var izdot atsevišķi katra veida aeronavigācijas pakalpojumiem, kas noteikti pamatregulas 2. pantā, vai šādu pakalpojumu paketei, cita starpā, ja gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzējs neatkarīgi no sava juridiskā statusa darbojas un uztur savas sakaru, navigācijas un uzraudzības sistēmas. Sertifikātus regulāri pārbauda. 43. ðSertifikāts paredz ï Sertifikātos norāda aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju tiesības un pienākumus, to skaitā nediskriminējošu pieeju pakalpojumiem, kas paredzēti gaisa telpas izmantotājiem, īpaši attiecībā uz drošību. Uz sertifikāciju drīkst attiecināt tikai tos Ö attiecas Õ nosacījumius, kas noteikti II pielikumā. Šie nosacījumi ir objektīvi pamatoti, nediskriminējoši, samērīgi un pārredzami. 5. Neatkarīgi no 1. punkta dalībvalstis visā gaisa telpā vai tās daļā, par ko tās atbild, var atļaut sniegt aeronavigācijas pakalpojumus bez sertifikācijas, ja šo pakalpojumu sniedzējs tos piedāvā galvenokārt gaisa kuģu kustībai, kura nav vispārēja gaisa satiksme. Šajos gadījumos attiecīgā dalībvalsts informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par savu lēmumu un par pasākumiem, ko veic, lai nodrošinātu maksimālu atbilstību kopīgajām prasībām. ê 1070/2009 2. panta 3. punkts (pielāgots) ð jauns 46. Neskarot 8. un 9. pantu, sSertifikātu izdošana aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem dod iespēju piedāvāt savus pakalpojumus dalībvalstīm, citiem aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, gaisa telpas izmantotājiem un lidostām Kopienā Ö Savienībā Õ. ð Atbalsta pakalpojumu gadījumā šī iespēja tiek dota ar noteikumu, ka tiek nodrošināta atbilstība 10. panta 2. punktam. ï 7. Dalībvalstu uzraudzības iestādes uzrauga atbilstību kopīgajām prasībām un nosacījumiem, kas pievienoti sertifikātiem. Informāciju par šādu uzraudzību iekļauj gada ziņojumos, kas dalībvalstīm jāiesniedz, ievērojot pamatregulas 12. panta 1. punktu. Ja dalībvalsts uzraudzības iestāde konstatē, ka sertifikāta turētājs vairs neatbilst šādām prasībām vai nosacījumiem, tad tā veic attiecīgus pasākumus, nodrošinot pakalpojumu nepārtrauktību ar nosacījumu, ka netiek apdraudēta drošība. Šādi pasākumi var ietvert sertifikāta atsaukšanu. ź 550/2004 8. Dalībvalsts atzīst jebkuru sertifikātu, kas izdots citā dalībvalstī saskaņā ar šo pantu. 9. Izņēmuma apstākļos dalībvalstis līdz sešiem mēnešiem var atlikt atbilstību šim pantam pēc dienas, ko nosaka pēc 19. panta 2. punkta. Par šādu atlikšanu dalībvalstis paziņo Komisijai, to pamatojot. ê 1070/2009 2. panta 4. punkts (pielāgots) ð jauns 98. pants Gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēju izraudzīšana 1. Dalībvalstis nodrošina gaisa satiksmes pakalpojumu ekskluzīvu sniegšanu īpašos gaisa telpas blokos gaisa telpā, par kuru tās atbild. Šim nolūkam dalībvalstis izraugās gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēju, kam ir Kopienā Ö Savienībā Õ derīgs sertifikāts ð vai deklarācija ï . 2. Lai sniegtu pārrobežu pakalpojumus, dalībvalstis nodrošina, ka valsts tiesību sistēma nerada šķēršļus atbilstībai šim pantam un 1810. panta 3. punktam, nosakot, ka gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji, kas sniedz pakalpojumus gaisa telpā, attiecīgajai dalībvalstij uzņemoties atbildību ð , atbilst vienam no turpmāk norādītajiem nosacījumiem ï : a) tieši vai ar uzņēmuma daļu vairākumu pieder dalībvalstij vai tās pilsoņiem; b) ar galveno uzņēmējdarbības vietu vai oficiālo adresi atrodas attiecīgajā dalībvalstī; vai c) izmanto vienīgi attiecīgās dalībvalsts objektus. 3. Dalībvalstis nosaka izraudzīto gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēju tiesības un pienākumus. Pienākumos var iekļaut nosacījumus savlaicīgai tādas informācijas sniegšanai, kas ļauj identificēt visu gaisa kuģu kustību gaisa telpā, par kuru tās atbild. ê 1070/2009 2. panta 4. punkts ð jauns 4. Dalībvalstīm ir pastāvīgas pilnvaras izvēlēties gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēju ar nosacījumu, ka tas atbilst prasībām un nosacījumiem, kas minēti 6. un 7. pantā ð ir sertificēts vai iesniedzis deklarāciju saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008 ï . ê 1070/2009 2. panta 4. punkts (pielāgots) 5. Attiecībā uz funkcionāliem gaisa telpas blokiem, kas izveidoti atbilstoši 169a. pantam un aptver gaisa telpu, par kuru atbild vairāk nekā viena dalībvalsts, attiecīgās dalībvalstis atbilstoši šā panta 1. punktam kopīgi izraugās vienu vai vairākus aeronavigācijas Ö gaisa satiksmes Õ pakalpojumu sniedzējus vismaz vienu mēnesi pirms attiecīgā bloka darbības uzsākšanas. 6. Dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par visiem lēmumiem, ko tās saskaņā ar šo pantu pieņem attiecībā uz gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēju izraudzīšanu īpašos gaisa telpas blokos gaisa telpā, par kuru tās atbild. ò jauns 10. pants Atbalsta pakalpojumu sniegšana 1. Dalībvalstis pieņem nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar šo pantu atbalsta pakalpojumu sniedzēji var konkurēt Savienībā uz taisnīgu, nediskriminējošu un pārredzamu nosacījumu pamata ar mērķi sniegt šos pakalpojumus. Ne vēlāk kā ar 2020. gada 1. janvāri ir jānodrošina atbilstība šajā pantā izklāstītajām prasībām. 2. Dalībvalstis pieņem nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšana ir nodalīta no atbalsta pakalpojumu sniegšanas. Saistībā ar šo nodalījumu cita starpā ir jāievēro prasība, ka gaisa satiksmes pakalpojumus un atbalsta pakalpojumus sniedz atsevišķi uzņēmumi. 3. Izvēloties atbalsta pakalpojumu sniedzēju, struktūra, kas šos pakalpojumus iepērk, jo īpaši ņem vērā izmaksu efektivitāti, vispārējo pakalpojuma kvalitāti un pakalpojumu drošumu. 4. Atbalsta pakalpojumu sniedzēju pakalpojumu sniegšanai kādas dalībvalsts teritorijā var izraudzīties tikai tad, ja: a) šis pakalpojumu sniedzējs ir sertificēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 8.b pantu; b) tā galvenā uzņēmējdarbības vieta atrodas dalībvalsts teritorijā; c) dalībvalstīm un/vai dalībvalstu pilsoņiem pieder vairāk nekā 50 % pakalpojuma sniedzēja, un tie veic uzņēmuma efektīvu tiešu kontroli vai netiešu kontroli ar viena vai vairāku starpniekuzņēmumu palīdzību, izņemot gadījumus, kas paredzēti nolīgumā, kurš noslēgts ar trešo valsti un kura līgumslēdzēja puse ir Savienība, un d) pakalpojuma sniedzējs izpilda valsts drošības un aizsardzības prasības. 5. Ar Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla darbībām saistītos atbalsta pakalpojumus var sniegt tīkla pārvaldnieks centralizēti, saskaņā ar 17. panta 3. punktu ar šiem pakalpojumiem papildinot 17. panta 2. punktā minētos pakalpojumus. Šos pakalpojumus ekskluzīvā kārtā var sniegt arī aeronavigācijas pakalpojumus sniedzējs vai aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju grupa, jo īpaši tad, ja tie saistīti ar ATM infrastruktūras nodrošināšanu. Komisija precizē kārtību, kā pakalpojumu sniedzējus vai to grupas izvēlas, pamatojoties uz profesionalitāti un spēju sniegt pakalpojumus taisnīgi un izmaksu ziņā efektīvā veidā, un sagatavo vispārējo novērtējumu paredzētajām izmaksām un ieguvumiem, kas saistīti ar atbalsta pakalpojumu sniegšanu centralizēti. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 27. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. Pakalpojumu sniedzējus vai to grupas Komisija izraugās saskaņā ar minētajiem īstenošanas aktiem. ź 550/2004 9. pants Meteoroloģisko pakalpojumu sniedzēju izraudzīšana 1. Dalībvalstis var izraudzīties meteoroloģisko pakalpojumu sniedzēju, kas ekskluzīvi sniedz visus meteoroloģiskos datus vai to daļu visā gaisa telpā, par kuru tās atbild, vai tās daļā, ņemot vērā drošības apsvērumus. 2. Dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par jebkuru lēmumu, ko tās saskaņā ar šo pantu pieņem attiecībā uz meteoroloģisko pakalpojumu sniedzēja izraudzīšanu. ê 1070/2009 1. panta 5. punkts (pielāgots) ð jauns 11. pants Darbības uzlabošanas shēma 1. Lai uzlabotu aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla ð pakalpojumu ï funkciju darbību vienotajā Eiropas gaisa telpā, izstrādā aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla ð pakalpojumu ï funkciju darbības uzlabošanas sistēmu. Tā ietver: a) Kopienas Ö Savienības Õ mēroga ð un ar tiem saistītus vietējos ï darbības mērķus attiecībā uz galvenajām darbības jomām, proti, drošību, vidi, veiktspēju un rentabilitāti; b) valsts plānus vai plānus funkcionālajiem gaisa telpas blokiem, tostarp darbības mērķusi, nodrošinot atbilstību Kopienas Ö Savienības Õ mēroga ð un ar tiem saistītajiem vietējiem ï darbības mērķiem; kā arī c) aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla ð pakalpojumu ï funkciju darbības rādītāju regulāru pārskatīšanu, uzraudzību un salīdzināšanu. 2. Saskaņā ar 5. panta 3. punktā minēto regulatīvo procedūru Komisija par darbības izvērtēšanas iestādi var nozīmēt ð nozīmē ï Eurocontrol vai citu ð neatkarīgu, ï objektīvu un kompetentu iestādi. Darbības izvērtēšanas iestādes pienākums sadarbībā ar valsts uzraudzības iestādēm ir palīdzēt Komisijai un – pēc pieprasījuma – valsts uzraudzības iestādēm īstenot 1. punktā norādīto darbības uzlabošanas sistēmu. ð EAA un Eurocontrol vai cita kompetenta struktūra darbības izvērtēšanas iestādei var sniegt tehnisku palīdzību ï. Komisija nodrošina darbības izvērtēšanas iestādes neatkarīgu darbu Komisijas uzdevumu īstenošanā. 3. a) Komisija saskaņā ar 5. panta 3. punktā minēto regulatīvo procedūru un pēc tam, kad ir ņēmusi vērā valsts uzraudzības iestāžu attiecīgo ieguldījumu valsts līmenī vai funkcionālo gaisa telpas bloku līmenī, pieņem Kopienas mēroga darbības mērķus gaisa satiksmes pārvaldības tīklam. b) Valsts uzraudzības iestādes izstrādā un dalībvalstis pieņem valsts vai funkcionālo gaisa telpas bloku plānus, kas minēti 1. punkta b) apakšpunktā. Šajos plānos iekļauj dalībvalsts(-u) pieņemtos saistošos valsts ð vietējos ï mērķus vai mērķus funkcionālo gaisa telpas bloku līmenī un atbilstīgu veicināšanas pasākumu sistēmu. Plānus sagatavo, apspriežoties ar aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, gaisa telpas izmantotāju pārstāvjiem un attiecīgā gadījumā ar lidostu ekspluatantiem un lidostu koordinatoriem. 4.c) Komisija ð sadarbībā ar darbības izvērtēšanas iestādi ï , izmantojot 6. punkta d) apakšpunktā minētos novērtēšanas kritērijus, novērtē valsts vai funkcionālo gaisa telpas bloku ð plānu un vietējo ï mērķu ð atbilstību ï un Kopienas Ö Savienības Õ mēroga darbības mērķiemu saskaņotību. Ja Komisija konstatē, ka ð valsts vai funkcionālo gaisa telpas bloku plāni vai vietējie ï viens vai vairāki valsts vai funkcionālo gaisa telpas bloku mērķi neatbilst ð ir neatbilstīgi Savienības mēroga mērķiem ï novērtēšanas kritērijiem, tā saskaņā ar 5. panta 2. punktā minēto konsultāciju procedūru var ð pieprasīt attiecīgajām dalībvalstīm veikt vajadzīgos korektīvos pasākumus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. ï pieņemt lēmumu izdot ieteikumu, lai attiecīgās valstsuzraudzības iestādes pārskata darbības mērķus. Attiecīgā(-ās) dalībvalsts(-is) pieņem pārskatītos darbības mērķus un atbilstīgus pasākumus, par kuriem laicīgi paziņo Komisijai. Ja Komisija uzskata, ka pārskatītie darbības mērķi un atbilstīgie pasākumi nav piemēroti, tā saskaņā ar 5. panta 3. punktā minēto procedūru var pieņemt lēmumu, ka attiecīgajām dalībvalstīm jāveic korektīvi pasākumi. Komisija, ņemot vērā pienācīgi pamatotu informāciju, var arī pieņemt lēmumu pārskatīt Kopienas mēroga darbības mērķus saskaņā ar 5. panta 3. punktā minēto regulatīvo procedūru. 5.d) Darbības uzlabošanas sistēmai, kas minēta 1. punktā, paredzētais pārskata periods ir vismaz trīs gadi un ne vairāk kā pieci gadi. Šajā periodā, ja valsts vai funkcionālo gaisa telpas bloku ð vietējie ï mērķi nav sasniegti, ð attiecīgās ï dalībvalstis un/vai valsts uzraudzības iestādes ð nosaka un ï piemēro atbilstīgos korektīvos pasākumus, ð kas paredzēti situācijas labošanai ï ko tās ir noteikušas. ð Ja Komisija konstatē, ka situācijas labošanai ar šiem pasākumiem nepietiek, tā var nolemt, ka attiecīgajai dalībvalstij jāpieņem nepieciešamie korektīvie pasākumi vai sankcijas. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. ï Pirmais pārskata periods ir pirmie trīs gadi pēc 6. punktā minēto īstenošanas noteikumu pieņemšanas. 6.e) Komisija regulāri vērtē ð Savienības mēroga un ar tiem saistīto vietējo ï darbības mērķu izpildi un rezultātus iesniedz Vienotās gaisa telpas komitejai. 74. Uz šŠā panta 1. punktā minētāso darbības uzlabošanas sistēmasu attiecas šādas procedūras Ö pamatā ir Õ : a) ar aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla ð pakalpojumu ï funkciju darbības rādītājiem saistītu atbilstīgu datu vākšana, validēšana, pārbaude, izvērtēšana un izplatīšana sadarbībā ar visām attiecīgajām personām, tostarp aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, gaisa telpas izmantotājiem, lidostu ekspluatantiem, valsts uzr