Lai apturētu šīs negatīvās tendences, galvenais ir neatslābstoši turpināt īstenot esošos tiesību aktus . Lai gan rīcība nemaksā lēti un ir vajadzīgi izlēmīgi un kopīgi centieni, nerīkošanās un ar to saistītās sociālās ietekmes izmaksas būtu daudz augstākas.

Regulārie ziņojumi par vides stāvokli Eiropā liecina par dažiem uzlabojumiem . ES, visticamāk, sasniegs savus siltumnīcefekta gāzu un atjaunojamo energoresursu enerģijas mērķrādītājus 2020. gadam un ir noteikusi vērienīgus mērķrādītājus 2030. gadam. Ir vajadzīgi papildu centieni, lai sasniegtu energoefektivitātes mērķrādītājus. Komisija ir arī izklāstījusi savu redzējumu par atjauninātu ES bioekonomikas stratēģiju un ES klimatneitrālu ekonomiku līdz 2050. gadam saskaņā ar Parīzes nolīgumu. Darījumdarbības veicēji gūst labumu no aprites ekonomikas, palielinās publiskā un privātā sektora finansējums klimatam un videi, mežu apsaimniekošana Eiropā ir kļuvusi ilgtspējīgāka un uzlabojas peldūdeņu kvalitāte.

Līdz ar 7. VRP ir palielinājusies vispārēja apzināšanās, ka vides aizsardzība iet roku rokā ar ilgtspējīgu ekonomikas modeli, kas rada darbvietas un labklājību. ES vides politika ir attīstījusies, no mērķorientētām regulatīvām intervencēm pārejot pie izteiktāka fokusa uz vides dimensijas integrēšanu pārējos nozaru politikas virzienos ar plašāku ilgtspējas perspektīvu. Šādas pārejas piemēri ir aprites ekonomikas pakete, 2030. gada klimata un enerģētikas politikas satvars, bioekonomikas stratēģija un rīcības plāns ilgtspējīgas izaugsmes finansēšanai. Vienprātība attiecībā uz 7. VRP ir palīdzējusi Eiropai paust vienotu nostāju daudzpusējas sadarbības globālajā kontekstā, piemēram, Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam un Parīzes nolīgumā klimata pārmaiņu apkarošanai.

Komisijas izvērtējums par 7. VRP parāda, ka programma nodrošina stratēģisku satvaru, kas vides politikas vēstījumu ir sekmīgi izvirzījis par zaļās izaugsmes, veselīgas planētas un iedzīvotāju labklājības dzinuli. Visas ieinteresētās personas sanāca kopā, lai noteiktu prioritātes, un tas ļauj ES, dalībvalstīm un vietējiem un reģionālajiem dalībniekiem, to vidū arī uzņēmumiem, efektīvi un lietderīgi strādāt vides politikas veidošanas jomā. ES līmeņa atsauces dokuments, kura tapšanā iesaistījies ikviens, ir palīdzējis panākt ES un dalībvalstu vides politikas virzienu un rīcības lielāku saskaņotību un apņēmību; šādu politikas virzienu un rīcības mērķis ir uzlabot vides stāvokli un iedzīvotāju labklājību.

Par vides rīcības programmām vienojas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 192. panta 3. punktu, un par to īstenošanu kopīgi atbild ES un dalībvalstis. Šajā izvērtējumā ir ņemts vērā Eiropas Vides aģentūras ziņojums par vides stāvokli un apspriešanos ar ieinteresētajām personām.

- trīs tematiskās prioritātes, proti, aizsargāt, saglabāt un paplašināt Savienības dabas kapitālu; padarīt Savienību par resursu izmantošanas ziņā efektīvu, zaļu un konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni; aizsargāt Savienības iedzīvotājus no vidiskas izcelsmes noslodzēm un veselības un labklājības apdraudējumiem;

Analizējot 7. VRP uzskaitīto 60 darbību īstenošanu, Komisija secina, ka ir panākts neliels progress mērķu sasniegšanā (vērtējums 3 skalā no 1 līdz 5 ). Mūsuprāt, vislielākais progress ir vērojams pie darbībām, kas saistītas ar otro prioritāro mērķi, proti, resursu izmantošanas ziņā efektīvākas ekonomikas virzīšanos uz zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni. Savukārt mazākais progress panākts pie darbībām, kas saistītas ar dabas aizsardzību, vidi un veselību, kā arī integrāciju. Eiropas Vides aģentūras neatkarīgajos novērtējumos pausts līdzīgs viedoklis: lai gan vietām panākts būtisks progress, daudzās jomās īstenošana joprojām kavējas. Šķiet, ka mērķi saistībā ar dabas aizsardzību, visticamāk, netiks sasniegti (rādītāji saistībā ar, piemēram, barības vielām, bioloģisko daudzveidību, saldūdeņiem vai jūras ūdeņiem), un nav pārliecības, vai tiks sasniegti ar vidi un veselību saistītie mērķi. ES labi virzās uz sava 2020. gada mērķrādītāja sasniegšanu attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu samazināšanu (par 20 % līdz 2020. gadam, salīdzinot ar 1990. gada līmeni) un atjaunojamo energoresursu enerģiju. Tomēr, lai sasniegtu 2020. gada energoefektivitātes mērķrādītāju, ir jāmaina enerģijas patēriņa tendences.

Turklāt 7. VRP ir viens no vairākiem vides politikas dzinējspēkiem, un nav viegli noteikt katra šāda spēka konkrēto ieguldījumu. Šā izvērtējuma pieeja ir bijusi šāda: izvērtējuma jautājumi uzdoti, neizmantojot nevienas konkrētas VRP pamatscenāriju. 7. VRP izvērtējums ietver sasniegumus laikposmā no 2014. līdz 2018. gadam un balstās uz vairākiem pētījumiem, apspriešanām un pārskatiem, kuros ir bijis aplūkots programmas līdzšinējais progress.

Ciktāl iespējams, izvērtējumā ir aplūkots tas, kas reāli izdarīts, lai panāktu tīrāku gaisu un ūdeni, atkritumu labāku apsaimniekošanu, mazāku pakļautību toksiskām ķīmiskajām vielām u. c., jo īpaši ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras ziņojumus. Tomēr, tā kā progresa realizēšanās vides jomā parasti aizņem vairāk nekā piecus gadus un ir grūti šo progresu attiecināt uz kādu konkrētu VRP, šā izvērtējuma mērķis ir aplūkot pievienoto vērtību, ko nodrošina stratēģisks satvars un kopīgi noteiktas prioritātes nolūkā virzīt ES vides politikas veidošanu.

·7. VRP lielā mērā atbilst gan Eiropas, gan pasaules politikas dienaskārtībai. Tomēr būtu bijis iespējams darīt vairāk, lai vides problēmjautājumus integrētu pārējās ES politikas jomās. Ieinteresētās personas ir vienisprātis, ka VRP būtu pilnībā jāatbilst ES iestāžu politikas prioritātēm, tā nodrošinot to politisko līdzdalību. To būtu bijis iespējams labāk panākt, sasaistot VRP īstenošanas laiku ar ES Parlamenta vēlēšanu ciklu, kā arī ar citiem nozīmīgiem ilgtermiņa stratēģiskajiem satvariem, piemēram, Parīzes nolīgumu un Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam.

Paredzamība un plašas politiskās diskusijas tiesību aktu pieņemšanas procesa ietvaros ir palīdzējušas īstenot vairākas darbības, piemēram, sagatavot pārskatu par vides tiesību aktu īstenošanu, noteikt mazos dzeramā ūdens piegādātājus, risināt jautājumu par invazīvām svešzemju sugām un īstenot turpmākos pasākumus saistībā ar Rio+20 programmu, kuru rezultātā tika panākta vienošanās par ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem.

Kā tas ir saistībā ar vairākumu plašo stratēģiju, dažas no paredzētajām darbībām nav īstenotas. Tā noticis, piemēram, ar stratēģiju par netoksisku vidi līdz 2018. gadam un jūras piedrazojuma samazināšanas pamata mērķrādītāju. Toties īstenotas dažas papildu darbības, piemēram, ES stratēģija attiecībā uz plastmasu un resursu izmantošanas efektivitātes jēdziena uzņemšana aprites ekonomikas dienaskārtībā. Kopumā, runājot par labas pārvaldības kritērijiem un šādu stratēģiju izstrādi, 7. VRP saņēmusi labus vērtējumus.

2.Efektivitāte: 7. VRP struktūra un jo īpaši tās veicinošais satvars ir palīdzējuši radīt sinerģiju. Programmas fokuss uz labāku integrāciju palīdz īstenot politikas darbības, kas vērstas uz izmaksu ietaupījumiem un efektivitātes uzlabošanu.

Vides tiesību aktu neīstenošana ES ekonomikai katru gadu izmaksā aptuveni 55 miljardus EUR veselības izmaksās un tiešajās izmaksās videi. Izvērtējuma konstatējumi norāda uz vairākiem izmaksu ietaupījumu piemēriem vides politikā visā 7. VRP īstenošanas laikā. Neraugoties uz aizvien vērienīgākajiem vides mērķrādītājiem daudzās politikas jomās, vides aizsardzības izdevumi Eiropā daudzu gadu laikā ir saglabājušies samērā nemainīgi (aptuveni 2 % no IKP).

Kopš 7. VRP stājusies spēkā 2014. gadā, ir panākts gan horizontāls (starp politikas jomām), gan vertikāls (starp pārvaldes līmeņiem) progress, palielinot vides problēmjautājumu integrēšanu; tas palīdz īstenot pasākumus, kuru mērķis ir izmaksu ietaupījumi un uzlabota efektivitāte.

Komisija un dalībvalstis ir centušās uzlabot vides informācijas apkopošanu un koplietošanu, tādējādi ļaujot iedzīvotājiem saņemt informāciju par rūpnieciskajām emisijām vai vides troksni; tas samazina uzņēmumu slogu saistībā ar informācijas sniegšanu un nodrošina pārvaldes iestāžu efektīvāku sadarbību valstu un ES līmenī. Dalībvalstis varētu pārredzamāk dalīties ar informāciju, ko tās apkopojušas, pateicoties izvērtējumiem un labāka regulējuma darbībām, lai visā ES būtu iespējama plašāka sinerģija.

3.Nozīmīgums: 7. VRP aptver īstās jomas, un tās 2050. gada redzējums joprojām ir adekvāts. Tomēr, rodoties jaunām problēmām, būs vajadzīgi pielāgojumi.

Pastāv plaša vienprātība, ka 7. VRP aptvertie trīs tematiskie prioritārie mērķi ir izvēlēti pareizi, bet ka dažus veicinošos faktorus, piemēram, digitalizāciju un vides pārvaldību, būtu bijis iespējams iekļaut aktīvāk, jo tas uzlabotu politikas efektivitāti. 7. VRP 2050. gada redzējums ir bijis lietderīgs un joprojām ir adekvāts.

Vispārējā struktūra, proti, ierobežots skaits tematisko mērķu, kurus papildina operatīvāki un konkrētāki apakšmērķi un darbības, ir palīdzējusi panākt prioritāro mērķu īstenošanu. Ir ievērots daudzlīmeņu VRP princips, kas atspoguļo labu praksi, bet nav pārliecības par sarežģītības vai padziļinātības pakāpi, un tas turklāt apgrūtina dažu darbību uzraudzību.

4.Saskaņotība: 7. VRP lielā mērā atbilst vides un klimata politikas veidošanas dienaskārtībai gan Eiropas, gan pasaules līmenī.

7. VRP kā stratēģija ir iekšēji saskaņota. Tās noteiktā kārtība ir pamats Komisijas ikdienas darbam pie vides jautājumiem. Tas attiecas uz stratēģisko pārvaldības plānu un regulāriem gada darbības ziņojumiem, kā arī tādām jaunām iniciatīvām kā pārskats par vides tiesību aktu īstenošanu. Lai gan veicinošais satvars ir sekmīgi palīdzējis virzībā uz tematiskajiem mērķiem, saikne ar horizontālajiem prioritārajiem mērķiem vietējos, reģionālos un pasaules līmeņa problēmjautājumos nav tik labi pamanāma.

Runājot par saskaņotību ar citām politikas jomām un politikas prioritātēm, pastāv dažas skaidri izteiktas (un atzinīgi vērtējamas) saiknes starp 7. VRP un Komisijas 10 prioritātēm, piemēram, kopīgo mērķi rīkoties klimata jomā un stiprināt ES kā starptautiska dalībnieka nozīmi. Kopumā tie cits citu atbalsta, proti, 7. VRP mērķis ir noteikt, kā vides politikas jomas var sekmēt ilgtspējīgu izaugsmi un darbvietu radīšanu. Ir vairāki piemēri, kas atspoguļo saskaņotību starp 7. VRP un citām politikas jomām, piemēram, vides jautājumu (jo īpaši oglekļa emisiju un gaisa piesārņojuma) pieminēšana “Eiropas pusgada” valstu ziņojumā un darbs saistībā ar ilgtspējīgām pilsētām un pilsētprogrammu. Tomēr ir nepieciešams papildu darbs, lai panāktu integrētu politikas veidošanu.

Piemēram, 7. VRP būtu bijis iespējams vairāk ņemt vērā sociālos jautājumus, balstoties uz esošajām saiknēm starp vides un sociālo politiku saistībā ar, piemēram, ietekmi uz neaizsargātām grupām, darbvietām, sociālo iekļautību un nevienlīdzību.

7. VRP lielākoties atbilst starptautiskajām saistībām. Lai gan to pieņēma gandrīz divus gadus pirms ANO programmas 2030. gadam, tā paredzēja (un ietekmēja) ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) pieeju, uzstājot, ka ekonomiskā un sociālā labklājība ir atkarīga no veselīgas dabas resursu bāzes. 7. VRP var uzskatīt par vienu no IAM īstenošanas mehānismiem, lai gan ar 7. VRP būtu bijis iespējams vairāk uzsvērt IAM aicinājumu panākt “taisnīgu pāreju”.

5.Pievienotā vērtība: 7. VRP ir uzlabojusi vides politikas lietderību un efektivitāti. Ieinteresētās personas to vērtē atzinīgi un uzskata to par stabilu stratēģiju, kam ir spēcīgas saiknes ar valstu vides stratēģijām.

7. VRP ir bijusi kā vaduguns dažādām ieinteresētajām personām, kuras gan ES, gan valsts, gan vietējā līmenī ir iesaistītas vides problēmjautājumu risināšanā visā ES. Vides politika bieži izveido satvaru, bet atbildību par tā īstenošanu sadala starp dažādiem pārvaldības līmeņiem saskaņā ar subsidiaritātes principu. Šādas savstarpējās saiknes un decentralizētā lēmumu pieņemšana daļēji izskaidro to, kāpēc ieinteresētās personas 7. VRP atzīst par vērtīgu.

7. VRP atbilst labas prakses kritērijiem attiecībā uz stratēģijas izstrādi un ir stabili saistīta ar Eiropas valstu vides stratēģijām. Lai gan ieinteresētās personas ir plaši atbalstījušas 7. VRP struktūru un saturu, īstenošanu būtu bijis iespējams vēl vairāk uzlabot ar pamatīgāku regulāro novērtējumu un ar uzraudzības mehānismu.

V.Secinājumi