Šī sadarbība un uzticēšanās ir vajadzīgas, jo muitas dienesti ir atkarīgi cits no cita, lai pildītu savus pienākumus saistībā ar ieņēmumu iekasēšanu un tādējādi aizsargātu ES un tās dalībvalstu finanšu un ekonomiskās intereses. Starp tiem pastāvošo ciešo sadarbību, paraugprakses apmaiņu, pārbaudītu risinājumu izmantošanu, uzticēšanos partneriem un visu lietotajām IT sistēmām var minēt kā programmas “Muita 2020” nopelnus. Tāpat drošuma un drošības palielināšanas jomā, kur muitas riska analītiķiem ir uzdots ik dienu novērst draudus drošībai, tie pamatojas uz stabilu informācijas apmaiņu, kas notiek citam ar citu un bieži vien ar citām iestādēm un struktūrām un ko garantē programma “Muita 2020”. Tādējādi programma atbalsta muitas administrācijas to darbā, kas norit riska pārvaldības, ārējo robežu pārvaldības, muitas atklāšanas tehnoloģijas un kultūras mantojuma vai dabas aizsardzības jomā.

Uzņēmējiem galvenā vajadzība ir tas, ka muitas procesiem jānorisinās efektīvi un lietderīgi, jo muitošanas ātrums un uzticamība tieši ietekmē darījumdarbības produktivitāti un rentabilitāti. Lai gan valstu administrācijas ir galvenās ieguvējas no programmas “Muita 2020”, tūkstošiem uzņēmēju regulāri saskaras ar šīs programmas finansētajām IT sistēmām. Sistēmas ātri nodrošina tiem informāciju, kas citur nav pieejama, daļēji palīdzot samazināt administratīvo slogu un vienkāršot procedūras; tas galu galā palielina juridisko noteiktību un mazina šķēršļus tirdzniecībai. Programmas “Muita 2020” kopīgās darbības ļauj īstenot dialogu starp muitu un uzņēmēju aprindām un palīdz optimizēt programmas iespējas dalībvalstīm, vienlaikus ņemot vērā praktisko ietekmi uz uzņēmumiem. Atsevišķos gadījumos tika konstatēts, ka programmas rezultātā mainījušās attiecības starp muitas administrācijām un uzņēmumiem, vairāk līdzinoties partnerībai, kas ir labāk piemērota mūsdienīgai videi.

Muitas administrācijām programma ir bijusi īpaši nozīmīga, jo ar tās palīdzību ieviestas Eiropas informācijas sistēmas un nodrošināta to finanšu stabilitāte; vairumā gadījumu tas ir noteikts SMK, savukārt Komisija un dalībvalstis ir kopīgi atbildīgas par to īstenošanu un atbalstu. Muitas programmā tika rasts risinājums tam, ka, lai nodrošinātu ES muitas savienības sekmīgu darbību, muitas elektroniskajām sistēmām jābūt sadarbspējīgām un starpsavienojamām ar vienotu datu sistēmu, kā arī jāpamatojas uz to. Jau darbojas 49 dažādas IT sistēmas un atbalsta infrastruktūras, un to liela uzticamība ir pamats, lai raiti darbotos muitas procedūras un vienotais tirgus kopumā. Kopumā tika konstatēts, ka faktiskajām vajadzībām vislabāk atbilst IT sistēmas, kas ir darbojušās jau ilgu laiku un atbalsta muitas tradicionālākās funkcijas un vajadzības preču klasifikācijas, tarifu pārvaldības vai preču pārvietošanas kontroles jomā.

4.Efektivitāte

Programmas “Muita 2020” kopējais budžets ir 522 943 000 EUR, no kuriem 288 722 000 EUR piešķirti 2014.–2017. gadā. Gandrīz 85 % budžeta ir izlietoti Eiropas informācijas sistēmu izstrādei, darbībai un uzturēšanai. Šīs kopīgās IT sistēmas nepārprotami ir resursietilpīgas. Tomēr tās nodrošina virkni ieguvumu visās muitas darbību jomās, tostarp muitas procedūru standartizācijas, muitas tiesību aktu vienādas īstenošanas, informācijas apmaiņas un apjomradītu ietaupījumu panākšanas jomā. Apjomradīti ietaupījumi ir iespējami, jo īpaši pateicoties centralizētajām sistēmām, kas atbalsta vairākas atšķirīgas sistēmas ar dažādu veidu aparatūru, programmatūru un sakaru aprīkojumu. Tās palīdz administrācijām izmantot konsekventu, stabilu un drošu sadarbības metodi. Tās ir savstarpēji saistītas un sadarbspējīgas, savienojot ne tikai valstu sistēmas ar centrālām sistēmām, bet arī centrālās sistēmas savā starpā. Šis sistēmas ir tehnoloģiska atbilde uz programmas “Muita 2020” mērķiem, un muitas dienesti un uzņēmēji tās plaši izmanto savās ikdienas muitas operācijās. To nozīme muitas modernizēšanas jomā, kas vērsta uz elektroniskas vides izveidi, ir nenovērtējama.

Runājot par kopīgajām darbībām, to organizēšanas izmaksas ietekmē dalība atkarībā no to izdevumu apmēra, kas attiecas uz transportu, izmitināšanu un dienas naudu. To izmaksu struktūras atšķiras tikai nedaudz dažādu darbību veidu starpā. Vidējās izmaksas par vienas darbības dalībnieku attiecībā uz visiem kopīgo darbību veidiem (izņemot ekspertu grupas) ir aptuveni 921 EUR, un kopš programmas pēdējā varianta šī summa ir saglabājusies vairāk vai mazāk nemainīga un atbilst līdzīgu programmu summām. Šī ir cena par to kopīgo darbību daudzajiem ieguvumiem, kas nodrošina satvaru plašai, iekļaujošai un nepārtrauktai sadarbībai, veidojot profesionālas attiecības un darbojoties kā katalizatori. Šī sadarbība paredz ideju un praktiskās pieredzes apmaiņu, sarežģītu tematu, jaunu tehnoloģisku tendenču, darījumdarbības risinājumu un IT pieeju pētīšanu, tiesību aktu izpratnes un prakses saskaņošanu vai valstu politikas pārmaiņu veicināšanu. Elastīgs daudzgadu plānošanas mehānisms kopīgām darbībām varētu vēl vairāk palielināt plānošanas un koordinācijas procesa efektivitāti.

Mācību pasākumi ir efektīvi, jo to izstrādes izmaksas lielā mērā ir vienreizējas un tajās ieguldīto līdzekļu atdeve pieaug ar katru papildu dalībnieku. Programmas “Muita 2020” mācības patiesībā rada divkāršu ieguvumu. Pēc būtības tās ir orientētas uz personām, kas pašas gūst labumu, palielinot savu izpratni, zināšanas un spējas. Turklāt, tā kā programma visiem piedāvā vienādu mācību bāzi, tā palielina noteikumu izpratni; to piemērošana vairo ieguvumus, ko gūst muitas administrācijas, uzņēmēji un muitas savienība kopumā.

Kaut arī vienkāršošana kā tāda nav viens no programmas mērķiem, programma var sniegt atbalstu citām iniciatīvām, kuras paredzētas muitas vides vienkāršošanai un modernizēšanai. Programmas atbalstītās Eiropas informācijas sistēmas un datubāzes tiešā veidā nodrošina vienkāršāku, stabilāku un drošāku tehnoloģisko satvaru, kuru ir viegli uzturēt un atbalstīt. Programmas kopīgās darbības un to tiešie rezultāti arī rada vienkāršotas procedūras vai vienveidīgākas darba metodes, ja dalībvalstis un tirdzniecības pārstāvji sadarbojas noteikumu praktiskas piemērošanas jomā.

Zināmi efektivitātes uzlabojumi ir sasniegti arī saistībā ar sinerģiju starp programmām “Muita 2020” un “Fiscalis 2020”. Lai gan abu programmu politikas jomas atšķiras, tās abas vienlīdz vērstas uz to, lai dotu administrācijām iespēju sadarboties un apmainīties ar informāciju. Šīs līdzības ir nodrošinājušas iespējas sinerģijai gan administratīvu pasākumu, gan kopīga darba ziņā, tostarp tādu kopīgu komponentu savstarpējas papildināmības un kopīgas finansēšanas ziņā kā IT sistēmas un līdzīgas pieejas cilvēku spēju veidošanai un apmācībai. Tas atvieglo to pieeju un procesu koordinēšanu, ar ko nodrošina saskaņotību un panāk apjomradītus ietaupījumus, samazinot centienu dublēšanos. Satura līmenī sinerģija ir mazāk redzama, lai gan akcīzes nodokļu jomā ir daži ievērības cienīgi piemēri; tā ir kompetences joma, kura bieži vien ir kopēja valstu nodokļu un muitas administrācijām un kurā programma “Muita 2020” ir nodrošinājusi konkrētu atbalstu kopīgo interešu jomu noteikšanā.

5.Saskaņotība

Starp dažādiem programmas aspektiem, komponentiem un iecerēm novērojama ārkārtīgi liela iekšējā saskaņotība un liela atbilsme starp intervences loģiku, programmas mērķiem un tās izpildi. Turklāt dažādas darbības stiprina un papildina cita citu, uzlabojot programmas rezultātus. Plašā pieeja īpašām problēmām, ko risina ar dažādiem programmas komponentiem, ir raksturīga daudzām Eiropas informācijas sistēmām, kuru ieviešana un uzlabošana uzņēmumu līmenī tiek atbalstīta ar kopīgām darbībām un mācībām.

Ārējās saskaņotības ziņā programma “Muita 2020” labi iekļaujas stratēģijā “Eiropa 2020”, jo tā palīdz sasniegt gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi, stiprinot vienotā tirgus darbību. Šajā sakarā tā ir neatņemama plašākas ES politikas daļa. Atbalstot SMK īstenošanu, programma palīdz vienkāršot pašreizējās procedūras, kam ir potenciāls sekmēt tirdzniecību un mazināt uzņēmumu izmaksas. Tāpēc tā pilnībā atbilst ES mērķim — izveidot mūsdienīgu elektronisku muitas un tirdzniecības vidi, vienlaikus aizsargājot ES finanšu, ekonomiskās un sabiedriskās intereses. Programma “Muita 2020” palīdz sekmēt likumīgu tirdzniecību un atbilstīgiem un uzticamiem tirgotājiem gūt labumu no maksimālas vienkāršošanas, palielinot produktivitāti un konkurētspēju. Tā cīnās pret arvien pieaugošajiem nelikumīgu, viltotu vai bīstamu preču tirdzniecības apmēriem, kas apdraud nodarbinātību, izaugsmi, inovācijas, ES uzņēmumu konkurētspēju, drošību un Eiropas iedzīvotāju veselību.

Regulā (ES) Nr. 1294/2013 norādīts, ka resursi jāizmanto kopīgi ar citiem finansēšanas instrumentiem, ar kuriem sasniedz kopīgus mērķus, un ka programmas darbībām jānodrošina to ES resursu izmantošanas saskaņotība, ar ko atbalsta muitas savienības darbību. Pastāv citi finanšu instrumenti, kas arī ir pieejami valstu muitas administrāciju konkrētu vajadzību apmierināšanai. Novērtējumā norādīts, ka šie papildinstrumenti netiek izmantoti pietiekamā apmērā. Tie nav pietiekami izcelti, kas vairumā gadījumu ir par iemeslu muitas administrāciju nepietiekamai informētībai.

6.ES pievienotā vērtība

Muitas politika ir ekskluzīvā ES kompetencē. Tomēr ES muitas tiesību akta — SMK — īstenošana ir valstu kompetencē. ES tiesiskais regulējums pats par sevi pietiekami nenodrošina pienācīgu muitas savienības darbību. Tas jāpapildina ar atbalsta pasākumiem, kā paredzēts programmā “Muita 2020”, lai valstu līmenī nodrošinātu ES muitas tiesību aktu konverģenci un konsekventu piemērošanu.

Kā aprakstīts iepriekš, daudzām mūsdienu muitas darbībām ir pārrobežu raksturs, proti, tajās ir iesaistītas un tās ietekmē visas dalībvalstis. Tās paredz kolektīvu rīcību ES līmenī, lai panāktu augsta līmeņa sadarbību, kur izmaksu un ieguvumu attiecība ir augstāka, nekā būtu tad, ja katrai dalībvalstij būtu jāizveido individuāls sadarbības satvars uz divpusējiem vai daudzpusējiem pamatiem. Ieinteresētās personas bija vienisprātis, ka programma ir bijusi lietderīga, cenšoties nodrošināt risinājumus problēmām un jautājumiem, kuriem ir skaidra ES dimensija, lielā mērā papildinot (nevis dublējot) iniciatīvas valsts līmenī.

Muitas dienesti muitas savienības ietvaros piemēro tādus pašus noteikumus. Visas dalībvalstis ir savstarpēji atkarīgas, un tām ir vajadzīga pēc iespējas pilnīgāka informācija. Savukārt uzņēmēji, ja tiem ir jārisina jautājumi ar muitu, sagaida līdzvērtīgu pakalpojumu līmeni, ātrumu un noteikumu un procedūru paredzamību. Šī savstarpējā atkarība paredz sadarbību un prakses tuvināšanu. Programma “Muita 2020” ir bijusi noderīga šīs konverģences panākšanā.

Kā norādīts iepriekš, programma “Muita 2020” ir bijusi jo īpaši noderīga, atbalstot visus SMK īstenošanas aspektus. SMK būtu īstenots patstāvīgi, taču bez programmas atbalsta tas notiktu, visticamāk, daudz ilgākā laikposmā un ar lielākām grūtībām. Programma “Muita 2020” ir nodrošinājusi Eiropas informācijas sistēmu finanšu stabilitāti, un to laicīga finansēšana ir bijusi būtiska, nodrošinot piegādes ķēdes datu un ar riskiem saistītas informācijas pieejamību un izplatīšanu. To darot, programma “Muita 2020” ir panākusi apjomradītus ietaupījumus un efektivitātes uzlabojumus, palīdzot valstu administrācijām — kā arī daudzos gadījumos uzņēmējiem — ietaupīt laiku un resursus, jo īpaši to iesaistīto valstu gadījumā, kam ir mazākas muitas administrācijas un mazāk resursu. Viss, kas saistīts ar centrālo IT sistēmu sadarbspēju un starpsavienojamību, ir ES pievienotā vērtība. Muitas centrālo Eiropas informācijas sistēmu arhitektūras simbiotiskie elementi nav saskaņoti, un tos nevar atveidot valsts līmenī.

Lai gan Eiropas informācijas sistēmas atbalsta muitas savienību no sadarbspējīgu un starpsavienojamu sistēmu tehniskā aspekta, tās ir kļuvušas par muitas ierēdņu un uzņēmēju ikdienas darba neatņemamu daļu un vairs netiek uztvertas kā programmas “Muita 2020” tiešie rezultāti. Savukārt kopīgās darbības ir dinamiskas, radot administrācijām nepārspējamas iespējas sadarbības, saziņas un tīklu veidošanas jomā; galu galā tās vairo uzticēšanos un palielina pieeju un prakses konverģenci. Tas pats attiecas uz mācību pasākumiem, kas ir ne tikai palīdzējuši valstu muitas administrācijām labāk saprast un īstenot ES muitas tiesību aktus un ar tiem saistītās procedūras, bet arī — kas ir vēl svarīgāk — to izdarīt daudz saskaņotākā veidā. Efektivitātes uzlabojumi ir bijuši vislielākie jo īpaši tām iesaistītajām valstīm, kas vēl nav pienācīgi izstrādājušas valsts mācību programmas. Būtu bijis sarežģīti vai pat vispār neiespējami rīkoties patstāvīgi. Galu galā programma “Muita 2020” ir veicinājusi valstu pieeju tuvināšanu, panākot uzticēšanos un izveidojot vienotu nostāju un kopīgu redzējumu.

Ja šādas programmas nebūtu, sadarbība starp iesaistītajām valstīm būtu jābalsta uz nestrukturētām attiecībām, oficiāliem laikietilpīgiem kanāliem un savstarpīguma nolīgumiem, kurus būtu ievērojami sarežģītāk un dārgāk īstenot praksē un uzturēt. Ņemot vērā programmas “Muita 2020” operāciju mērogu saistībā ar kopīgo darbību lielo skaitu, tematu daudzveidību, to Eiropas dimensiju vai Eiropas mēroga dalību darbībās un mācībās, ir grūti iedomāties, ka līdzīgas darbības varētu būt organizētas kādā citā līmenī. Ja Eiropas informācijas sistēmu gadījumā nebūtu turpmākā finansējuma to pastāvīgai attīstībai un uzturēšanai, būtu grūti turpināt tās izmantot pēc vidējā termiņa beigām. Pastāvētu liels to novecošanas risks, un tiktu zaudēti apjomradītie ietaupījumi un kopējo izmaksu samazinājumi.

Programma “Muita 2020” ir radījusi taustāmus rezultātus un palīdzējusi muitas ierēdņiem apgūt prasmes un apmainīties ar pieredzi. Tomēr, visticamāk, neviens no programmas rezultātiem nevarētu turpināties pēc īstermiņa posma, ja programma būtu jāpārtrauc. Pašreizējās atšķirības saglabātos, un izzustu tīkli, kas izveidoti un uzlaboti, pateicoties gadiem ilgai sadarbībai.

7.Secinājumi

Kopumā programmai “Muita 2020” ir bijusi liela nozīme, jo tā ir palīdzējusi atrisināt muitas administrāciju, uzņēmēju, Eiropas iedzīvotāju un muitas savienības vajadzības. Gadu gaitā tā ir kļuvusi par valstu un Eiropas muitas vides, politikas, procesu un procedūru neatņemamu daļu, nodrošinot sadarbspējīgas, starpsavienojamas un uzticamas Eiropas informācijas sistēmas. Tā kā dalībvalstīm savu muitas funkciju pareizai izpildei ir nepieciešama savstarpēja palīdzība, saziņas, informācijas apmaiņas un vispārējās sadarbības jomā tām ir vajadzīgi lietderīgi un efektīvi rīki, kas visi ir programmas mērķis.