Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei ar ko atjaunina termiņa vidusposma pārskatu par Regulu (EK) Nr. 1655/2000 - LIFE /* COM/2005/0394 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 30.8.2005 COM(2005) 394 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI, ar ko atjaunina termiņa vidusposma pārskatu par Regulu (EK) Nr. 1655/2000 LIFE KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI, ar ko atjaunina termiņa vidusposma pārskatu par Regulu (EK) Nr. 1655/2000 LIFE KOPSAVILKUMS Saskaņā ar 1. panta 5. punkta nosacījumiem Regulā (EK) Nr. 1682/2004, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1655/2000, finanšu instrumenta videi ( LIFE ) III programmu pagarināja par diviem gadiem līdz 2006. gada 31. decembrim. To pagarināja, lai neradītu pārtraukumu starp LIFE III noslēgumu 2004. gada beigās un jaunu Kopienas finanšu perspektīvu no 2007. gada. Grozītās Regulas (EK) Nr. 1655/2000 12. panta 1. punktā paredzēts, ka Komisija iesniedz ziņojumu, ar ko atjaunina 2003. gada novembrī iesniegto termiņa vidusposma pārskatu, un novērtē šīs regulas īstenošanu, ieguldījumu Kopienas vides politikas attīstībā un apropriāciju izmantojumu. Informācija papildināta par laiku no 2003. gada vidus, kad tika sagatavots termiņa vidusposma pārskats un pieņemts 2003. gada 5. novembra ziņojums (KOM(2003) 668 galīgais), līdz 2005. gada pavasarim. No 1992. līdz 2004. gadam ar LIFE programmas starpniecību līdzfinansēti gandrīz 2 500 projekti 40 valstīs un teritorijās, kā arī izveidotas saistības EUR 1,3 miljardu apmērā no kopējām projektu izmaksām, kas tiek lēstas 3,6 miljardu apmērā. Programmā atbalstīti visdažādākie projekti, lai risinātu problēmas un izstrādātu risinājumus vairākās nozarēs, kā arī izskatīti visbūtiskākie vides jautājumi saskaņā ar ES vides politikas prioritātēm. LIFE PROGRAMMAS APRAKSTS Vispārējais LIFE mērķis ir veicināt Kopienas vides politikas un likumdošanas īstenošanu, izstrādi un pilnveidi. LIFE arī jāatbalsta vides jautājumu integrēšana citās ES politikās un jārada jauni attiecīgo ES vides problēmu risinājumi. Ar LIFE starpniecību ir līdzfinansēti arī vides projekti dalībvalstīs, valstīs, kas pievienojas, kandidātvalstīs, dažās stabilizācijas un asociācijas procesa valstīs un trešās valstīs. LIFE veido trīs tematiskas daļas: LIFE -Daba, LIFE -Vide un LIFE -Trešās valstis. LIFE -Daba īpašais mērķis ir veicināt Kopienas dabas aizsardzības tiesību aktu īstenošanu. Jo īpaši ar to atbalsta Natura 2000 tīkla izveidi. LIFE -Vide mērķis ir veicināt novatorisku un integrētu tehnoloģiju attīstību, kā arī Kopienas vides politikas pilnveidi. „ LIFE -Vide demonstrējumu projekti” pievēršas jauninājumu attīstībai, savukārt „ LIFE -Vide sagatavošanas pasākumi” ietver esošās politikas atjaunināšanu vai jaunas politikas izstrādi. Gan ar LIFE -Daba, gan ar LIFE -Vide ir līdzfinansēti projekti dalībvalstīs un valstīs, kas pievienojas, ja tās piekritušas līdzdalībai LIFE . LIFE -Trešās valstis darbojās, pamatojoties uz Asociācijas nolīgumiem starp Eiropas Savienību un trešām valstīm, kas robežojas ar Vidusjūru un Baltijas jūru, dažām kandidātvalstīm un vairākām valstīm stabilizācijas un asociācijas procesā. Tās mērķis ir veicināt vides nozarē vajadzīgo resursu un administratīvo struktūru izveidi, kā arī vides politikas un rīcības programmu izstrādi. LIFE -III PROGRAMMAS īSTENOšANA Šajā sadaļā ietverti globālie rezultāti: sīkākas ziņas atrodamas divās publikācijās LIFE tīmekļa vietnē http://europa.eu.int/comm/environment/ LIFE /home.htm , „ LIFE — Natura 2000” attiecībā uz dabu un „ LIFE -Vide 1992–2004: demonstrējot izcilību vides jauninājumos”. LIFE -Daba Finansējums pieejams tikai projektiem, kas atbilst EK dabas aizsardzības tiesību aktu mērķiem, proti direktīvai par putniem un par biotopiem. Praksē projektiem jāpalīdz izveidot aizsargājamo teritoriju tīklu Natura 2000, kā arī „uzturēt vai attiecīgā gadījumā atjaunot labvēlīgu aizsardzības statusu dabisko biotopu veidiem un attiecīgo sugu dzīvotnēm”. Darbības, ko finansē saskaņā ar LIFE III Kopējais vidējais LIFE III dabas projektu budžets 2000.-2004. gadam ir aptuveni EUR 1,75 miljoni un vidējais EK līdzfinansējuma apjoms ir 53,4 %. Tas liecina par pieaugumu, salīdzinot ar iepriekšējo LIFE II posmu no 1996. līdz 1999. gadam, kad kopējais vidējais budžets bija EUR 1,3 miljoni. Gads | Saņemto priekšlikumu skaits | Finansēto projektu skaits | Kopējās EK saistības (EUR) | Vidējais saistību apmērs uz projektu (EUR) | 2000.-2001. | 310 | 94 | 79 483 006 | 845 564 | 2002. | 188 | 70 | 71 718 204 | 1 024 546 | 2003. | 182 | 77 | 70 944 574 | 921 358 | 2004. | 250 | 77 | 75 934 754 | 986 166 | Kopā | 930 | 318 | 298 080 538 | 937 360 | Projektu veids/ģeogrāfiskais sadalījums LIFE -Daba projekti saistīti vai nu galvenokārt ar putniem SPA (īpašas aizsardzības zona) Natura 2000 teritorijās, sugām/biotopiem pSCI/SAC (ierosinātas Kopienas nozīmes teritorijas/ īpašas saglabāšanas zonas) Natura 2000 teritorijās vai attiecīgi pamatotos gadījumos sugām ārpus Natura 2000 teritorijām. Galvenie saņēmēji ir valsts un reģionālās iestādes (73 %). Nevalstiskās organizācijas (NVO) veido vēl 25 % saņēmēju un kopā ar zinātniskajām institūcijām bieži ir partneri projektos. LIFE III-Daba projekti parasti ietver lielāko daļu vai visas no šādām darbībām: - teritorijas apsaimniekošanas plānu vai ar sugām saistītu rīcības plānu gatavošana vai īstenošana; - dažādu ar teritoriju (-ām) vai sugu saistītu ieinteresēto personu iesaistīšana; - degradētu teritoriju atjaunošana un izņēmuma gadījumos jaunu teritoriju izveide; - esošo un atjaunoto teritoriju aizsardzība (ieskaitot pirkšanu un ilgtermiņa nomu); - pārvalžu, ekspertu un plašas sabiedrības informētības līmeņa paaugstināšana; - biotopu un sugu zinātnisks monitorings. Projekti ziemeļu dalībvalstīs parasti mēdz būt plašāki nekā dienvidu dalībvalstīs, bet dienvidu dalībvalstīs ir lielāks projektu skaits. Līdz 2004. gada beigām LIFE -Daba programmā bija iesaistījušās visas 25 ES dalībvalstis, izņemot Lietuvu un Maltu. No 2005. gada 30. septembra LIFE tīmekļa vietnē būs pieejamas faktu lapas ar detalizētu statistiku par LIFE -Daba. Natura 2000 teritorijas Līdz šim vismaz 10 % no 22 600 ierosinātajām Natura 2000 teritorijām ir bijušas saistītas ar kādu LIFE -Daba projektu. Tikai 2,5 % teritoriju ir bijušas saistītas ar vairāk nekā vienu projektu. Tas atbilst LIFE ekonomikas stimulēšanas funkcijai. Ierosinātos projektus izraugās, lai iespēju robežās aptvertu jaunas Natura 2000 teritorijas, un projektu turpinājumiem attiecībā uz finansējumu piešķir zemāku prioritāti. Biotopi un sugas Četru gadu laikā veiktā sīka projektu analīze liecina, ka 87 % Kopienas nozīmes biotopu vismaz reizi ir bijuši iekļauti kādā LIFE -Daba projektā. Lielākā daļa projektu, vismaz daļēji, ir bijuši saistīti ar mitrājiem, tādējādi LIFE ir sekmējusi to mērķu sasniegšanu, kas noteikti 1971. gada Starptautiskajā konvencijā par mitrājiem (Ramsāras konvencija) un Komisijas 1995. gada paziņojumā par mitrājiem. Gandrīz 28 % no biotopu direktīvā un putnu direktīvā minētajām sugām ir bijušas tieši saistītas ar vienu vai vairākiem LIFE -Daba projektiem. Vairāki LIFE -Daba projekti attiecās uz ārkārtas rīcību saistībā ar visas pasaules īpaši apdraudēto sugu populācijām. LIFE projektu darbības sfēra ir bijusi relatīvi plaša un pietiekami būtiska, lai sekmētu to, ka tiek apturēta bioloģiskās daudzveidības mazināšanās visā Eiropas Savienībā. LIFE -Vide Galvenā LIFE -Vide projektu iezīme ir to spēja demonstrēt jaunas novatoriskas metodes, paņēmienus un sistēmas, atvieglojot esošās ES politikas īstenošanu dažādās vides jomās vai arī sekmējot politikas attīstību nākotnē. Darbības, ko finansē saskaņā ar LIFE III LIFE III Vide darbībās ietilpst demonstrējumu projekti, kuru temati noteikti regulā. Lai gan saņemto priekšlikumu skaits ir mainīgs, vidējais finansējuma apmērs uz projektu gadu gaitā ir pakāpeniski pieaudzis. Gads | Saņemto priekšlikumu skaits | Finansēto projektu skaits | Kopējās EK saistības (EUR) | Vidējais saistību apmērs uz projektu (EUR) | 2000.-2001. | 898 | 103 | 63 411 036 | 615 641 | 2002. | 479 | 114 | 71 766 257 | 629 529 | 2003. | 532 | 104 | 69 470 808 | 667 989 | 2004. | 679 | 109 | 76 670 530 | 703 399 | Kopā | 2 588 | 430 | 281 318 631 | 654 229 | Projektu veids/ģeogrāfiskais sadalījums Projekti ziemeļu dalībvalstīs parasti mēdz būt plašāki nekā dienvidu dalībvalstīs. Spānija un Itālija joprojām ir valstis, kurās finansēto projektu skaits ir vislielākais. Itālija joprojām ir galvenais saņēmējs, gan projektu skaita, gan EK ieguldījuma ziņā. Saskaņā ar LIFE -Vide finansēto projektu tematiskais sadalījums no 2000. līdz 2004. gadam norāda uz samērā viendabīgu resursu piešķiršanu plašajiem projektu tematiem „pilsētvide un plānošana”, „ūdens”, „tīrās tehnoloģijas”, „atkritumi” un „produkti”. Divi temati, kas saņēma proporcionāli lielāko finansējuma daļu, bija atkritumi un produkti (attiecīgi 23 % un 22 % no izdevumiem). Tīro tehnoloģiju, atkritumu un produktu jomā laika gaitā vērojams pieaugums, savukārt plānošanas jomā projektu un finansējuma īpatsvars mazinājies. [pic] LIFE -Trešās valstis LIFE -Trešās valstis ( TCY ) mērķis ir veicināt administratīvo resursu un struktūru veidošanu, ka arī izstrādāt politiku un rīcības programmas dažās ES kaimiņvalstīs un konkrētās valstīs, kas robežojas ar Baltijas jūru un Vidusjūru. Pēc iestāšanās Eiropas Savienībā 2004. gadā Kipra un Malta vairs nevar pretendēt uz jaunu priekšlikumu iesniegšanu saskaņā ar LIFE TCY . Darbības, ko finansē saskaņā ar LIFE III Gads | Saņemto priekšlikumu skaits | Finansēto projektu skaits | Kopējās EK saistības (EUR) | Vidējais saistību apmērs uz projektu (EUR) | 2000.–2001. | 92 | 28 | 9 013 840 | 321 923 | 2002. | 74 | 16 | 6 522 300 | 407 644 | 2003. | 70 | 17 | 6 567 232 | 386 307 | 2004. | 70 | 20 | 7 828 320 | 391 416 | Kopā | 306 | 81 | 29 931 692 | 369 527 | Projektu veids/ģeogrāfiskais sadalījums Pašlaik ir 14 LIFE TCY valstis/ teritorijas, no kurām astoņas atrodas pie Baltijas jūras (Sanktpēterburgas un Kaļiņingradas apgabali Krievijā) un sešas – pie Vidusjūras (no Horvātijas līdz Marokai). Izmantojot plašo „kapacitātes paaugstināšanas” tematu, lielāko daļu LIFE TCY projektu veido dažādu pasākumu kopums atbilstīgi vietējām vai valsts vajadzībām. Visi LIFE TCY projekti parasti ietver vienu vai vairākus no šādiem pasākumiem: - tiesību aktu izstrāde vai pielāgošana; - personāla mācības; - vides apsaimniekošanas struktūru izveide vai pilnveide; - datu vākšanas , uzskaites, glabāšanas, monitoringa vai izplatīšanas struktūru izveide vai pilnveide; - plānošanas procesu definēšana, tostarp attiecībā uz politiku, stratēģiju vai rīcības plāniem; - standartu vai regulējumu izstrāde; - informētības veicināšana; un/vai - tehnisko rīku , tostarp tehnisko vadlīniju izstrāde, zināšanu nodošana un labākās prakses identificēšana. LIFE PROJEKTU NOVĒRTĒŠANA UN ATLASE Tiek publicēts ikgadējs uzaicinājums iesniegt projektu priekšlikumus, un tos vērtē trīsdaļīgā procesā, kas ietver piemērotības pārbaudi, atlasi un piešķiršanu. Šo procesu tagad vada tiešsaistes sistēmā, izmantojot vērtēšanas, atlases un piešķiršanas programmu ( ESAP ). Īpaši centieni tiek veltīti tam, lai nodrošinātu to, ka minētais process ir taisnīgs un caurskatāms. Dažādu tehnisko kritēriju vērtēšanu veic gan ārējie vērtētāji, gan Komisijas personāls. Žūrijas sēdēs visi vērtētāji vienojas par kopīgu vērtējumu. Priekšlikumu vērtēšanā LIFE nodaļai palīdz Ģenerāldirektorāta tematiskās nodaļas, kā arī citi ģenerāldirektorāti. Šī procesa rezultātā izveido atlasi izturējušo pieteikumu sarakstu saņemto vērtējumu secībā, un to iesniedz LIFE komitejai pirms Komisijas lēmuma pieņemšanas. Vērtēšanas rezultātus paziņo visiem finansējuma pretendentiem. To projektu skaits, kurus attiecīgā gadā iespējams finansēt katrā no trim tematiskajām grupām, ir atkarīgs no pieejamā budžeta un atlases sarakstā iekļautajos augstākos vērtējumus saņēmušajos priekšlikumos pieprasītā līdzfinansējuma apmēra kopsummas. Tādēļ ikgadējais sekmīgo priekšlikumu īpatsvars katrā no trim jomām atbilstīgi atklātam uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus ir mainīgs atkarībā no attiecīgā gadā saņemto priekšlikumu skaita, to individuālajām īpatnībām un pieejamā budžeta. LIFE PROJEKTU PĀRVALDĪBA KOMISIJĀ Tehniskā vadība Pārvaldības vienkāršošana Pārvaldības un trim LIFE jomām piemērojamo procedūru saskaņošana ir sekmīgi pabeigta, un saskaņotie rīki un standarti šobrīd pilnībā funkcionē. Sākot ar 2005. gadu, individuālos finansēšanas lēmumus aizstāja standarta piešķīrumu līgumi; šīs procedūras mērķis ir vienkāršot un paātrināt finansēšanas procedūru. Procedūru efektivitāte un caurskatāmība Pirms atlases procedūras izstrādā un Internetā publicē atlases kritērijus un noteikumus. Lielākajā daļā dalībvalstu organizē LIFE programmas prezentācijas. Jauni standarta administratīvie noteikumi Standarta administratīvie noteikumi tika pielāgoti, lai tie atbilstu Revīzijas palātas prasībām: mazinātu finansējuma dublēšanās risku saistībā ar citām Eiropas programmām, labāk definētu zemes iegādes pirkumus, mazinātu iespējamību līdzfinansēt valsts iestāžu darbinieku algas, kas jau tiek finansētas no valsts nodokļu budžeta, kā arī noteiktu finansējuma saņēmējiem jaunus grāmatvedības pienākumus. Darbību uzraudzība un vērtēšana Uzlabotajā vienotajā projektu pārvaldības datu bāzē tagad iekļauti jauni rīki, kas ļauj labāk pārraudzīt projektus. Jebkurā brīdī iespējams pārskatīt ikviena projekta konkrēto situāciju, var ievākt statistikas datus par projektiem, lai analizētu to ietekmi uz attiecīgām nozarēm. Kopš 2003. gada aizvien plašāk izmanto standarta formātu grāmatvedības datu sniegšanai. Šīs datorizētais rīks ļauj projektu vadītājiem sagatavot izdevumu tāmes vienotā veidā. Finanšu vadība LIFE programmas pārvaldībā izmanto pilnīgi decentralizētu finanšu struktūru – nodaļa D1 atbild par visām operācijām, kas saistītas ar LIFE budžeta īstenošanu. Saistības Kopš LIFE III sākuma vērojama pozitīva tendence attiecībā uz izmantotajām saistību apropriācijām: 2000. gadā – 83,18 %, 2002. gadā – 99,73 %, 2003. gadā – 99,95 %, 2004. gadā – 99 %. Maksājumi Maksājumu apropriāciju izpilde kopš 2002. gada ir stabila, 80 % — 95 % robežās. Maksājumu aizkavēšanās Maksājumu aizkavēšanās kopš 2000. gada sistemātiski samazinās, un 2004. gadā 90 % maksājumu tika veikti 90 dienu laikā (2000. gadā – 64 %, 2002. gadā – 82 %). Nesamaksātās saistības, kad projekts pabeigts/veikts pēdējais maksājums 2001. gada martā bija 187 nesamaksātas saistības. Laika gaitā to skaits ir regulāri mazinājies, un pašlaik šādu saistību nav. LIFE III KOMUNIKĀCIJA UN REZULTĀTU IZPLATĪŠANA LIFE III regulā īpaši uzsvērta komunikācijas nozīme saistībā ar informācijas par LIFE projektiem izplatīšanā citām līdzīgām projektu programmām vai Kopienas tiesību aktiem vides jomā. 2003. un 2004. gads tika veltīti 2002. gada martā uzsāktās LIFE komunikācijas stratēģijas īstenošanai, veicot plašu komunikācijas pasākumu kopumu. 2002. gada jūnijā pilnībā pārskatīja LIFE tīmekļa vietni, un to nepārtraukti atjaunina un uzlabo. Tā joprojām ir visbiežāk apmeklētā Ģenerāldirektorāta tīmekļa vietne, vidējam apmeklētāju skaitam 2005. gada sākumā sasniedzot 120 000 apmeklējumu mēnesī, salīdzinot ar 65 000 mēnesī 2002. gadā. Ir pabeigta projektu datubāze un uzstādīta detalizēta meklētājprogramma, lai varētu viegli piekļūt projektu rezultātiem katrā jomā. Ir publicētas astoņas tematiskas brošūras ar sīku informāciju par LIFE projektiem un to ieguldījumu politikā konkrētās jomās – visas ir pieejamas tīmeklī. Publicēti apkopojumi par jaunākajiem 2004. gadā izraudzītajiem LIFE -Daba un LIFE -Vide projektiem, kā arī ar tiem saistītie paziņojumi presei. Elektronisks ikmēneša biļetens tagad tiek tieši nosūtīts gandrīz 9 000 abonentiem un netieši izplatīts 45 000 potenciālo lasītāju. Izveidota mediatēka ar LIFE projektu materiāliem video, CD un fotogrāfiju formātā. Tiek izstrādātas vairākas jaunas izplatīšanas iniciatīvas, un tiek plānots 2006. gadā pārskatīt un atjaunināt komunikācijas stratēģiju. SECINĀJUMI LIFE ir bijis efektīvs instruments Kopienas vides politikas īstenošanai, izstrādei un pilnveidei. Tādēļ Komisija ir nolēmusi izstrādāt LIFE + programmu 2007.-2013. gadam, lai saistībā ar Sesto vides rīcības programmu turpinātu izmantot LIFE III gūto pieredzi. 0 5 000 000 10 000 000 15 000 000 20 000 000 25 000 000 2000. 2002. 2003. 2004. PLĀNOŠANA ŪDENS TĪRĀS TEHN. ATKRITUMI PRODUKTI