(28)

Eiropas stratēģisko investīciju logs būtu galvenokārt jāvērš uz to, lai atbalstītu tos galasaņēmējus, kuri ir iedibināti kādā dalībvalstī, kuri darbojas Savienībā un kuru aktivitātēm Savienībā ir stratēģiski svarīga nozīme , saskaņā ar prioritātēm, kas aprakstītas jaunajā Eiropas industriālajā stratēģijā, kuras mērķis ir pasaules mērogā konkurētspējīga, zaļa un digitāla Eiropa un kura paredz attīstības modeli, kas balstās uz rūpniecības ekosistēmām. Šim logam arī būtu jāuzlabo Savienības ekonomikas konkurētspēja, tostarp ņemot vērā nepieciešamību pārveidot dalībvalstu ražošanas jaudu un radīt uz nākotni vērstas investīcijas, kas veicina uzņēmējdarbību un darbvietu radīšanu, kā arī palielināt noturību, cita starpā arī mazinot atkarību no neaizsargātām piegādes ķēdēm. Projektiem būtu jāsniedz Savienības pievienotā vērtība, un tiem vajadzētu būt vai nu pārrobežu projektiem, vai arī tādiem, kas ar plašākas ietekmes palīdzību rada reālu pievienoto vērtību vairāk nekā vienā dalībvalstī vai reģionā. Atbalstam nevajadzētu nonākt tieši valsts budžetā vai aizstāt valsts budžeta izdevumus, piemēram, sociālos pabalstus. Stratēģiski svarīgas jomas ir šādas: (i) kritiski svarīga veselības aprūpe, zāļu , tostarp vakcīnu, to starpproduktu, aktīvo farmaceitisko sastāvdaļu un izejvielu ražošana un uzkrāšana ; medicīniskās ierīces, slimnīcu un medicīniskais aprīkojums, piemēram, plaušu ventilatori, aizsargapģērbs un aizsarglīdzekļi, diagnostikas materiāli un instrumenti; individuālie aizsardzības līdzekļi, dezinfekcijas līdzekļi, to starpprodukti un to ražošanai nepieciešamās izejvielas; veselības aprūpes un veselības sistēmu, kā arī civilās aizsardzības sistēmas noturības stiprināšana, sagatavojot spēju reaģēt uz turpmākām krīzes situācijām, tostarp valsts un reģionālo veselības aprūpes sistēmu stresa testu veikšana, pamatojoties uz principiem, kas paredz, ka ārkārtas situācijās veselības jomā būtiski svarīgi produkti ir plaši pieejami par pieņemamu cenu; (ii) kritiskā infrastruktūra (fiziska , analoga vai digitāla ) , tostarp infrastruktūras elementi un mobilie aktīvi, kas identificēti kā kritiski svarīgi šādās jomās: enerģētika, transports, arī sabiedriskais transports un aktīvā mobilitāte, loģistika, vide, ūdens, veselība, droši digitālie sakari un tīkli, 5G, ātrdarbīgi elektronisko sakaru tīkli, lietu internets, tiešsaistes pakalpojumu platformas, droša perifērdatošana un mākoņdatošana, datu apstrāde vai glabāšana, maksājumi un finanšu infrastruktūra, gaisa telpa, drošība un aizsardzība, sakari, plašsaziņas līdzekļi, audiovizuālā nozare, kultūra un radošums, izglītība un apmācība, vēlēšanu infrastruktūra un paaugstināta riska iekārtas, valsts pārvalde, drošība, mājokļi, kā arī zeme un nekustamais īpašums, kas ir būtisks šādas kritiskās infrastruktūras lietošanai; (iii)šādas infrastruktūras un mobilo aktīvu ekspluatācijai un uzturēšanai būtiskas zinātības, preču , tehnoloģiju un pakalpojumu nodrošināšana; (iv)būtiskas veicinošas, transformatīvas, zaļas un digitālas tehnoloģijas un revolucionāras inovācijas, ja investīcijas ir stratēģiski svarīgas Savienības ekonomikai un ilgtspējīgas un inovatīvas Savienības rūpniecības nākotnei, tostarp mākslīgais intelekts, blokķēde un sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas , programmatūra, robotika, pusvadītāji, mikroprocesori, perifērdatošanas un mākoņdatošanas tehnoloģijas, augstas veiktspējas datošana, kiberdrošība, kvantu tehnoloģijas, fotonika, rūpnieciskā biotehnoloģija, tehnoloģijas drošai, ilgtspējīgai, viedai un automatizētai mobilitātei un loģistikai visos transporta veidos, atjaunojamo un citu energoresursu enerģijas tehnoloģijas, kas līdz 2050. gadam palīdz panākt klimatneitralitāti, enerģijas uzglabāšanas tehnoloģijas, tostarp ilgtspējīgi akumulatori, ilgtspējīga transporta tehnoloģijas, tīra ūdeņraža un kurināmā elementu lietojumi, dekarbonizācijas tehnoloģijas rūpniecībai, piemēram, tērauda ražošana bez CO2 emisijām un infrastruktūra oglekļa dioksīda uztveršanai un uzglabāšanai rūpnieciskos procesos, bioenerģijas ražošanas iekārtas un uz enerģētikas pārkārtošanu vērstas ražošanas iekārtas, aprites ekonomikas tehnoloģijas un piegādes ķēdes , biomedicīna, nanotehnoloģijas, zāles un progresīvie, atjaunojamie un aprites materiāli , kosmosa sistēmas un tehnoloģijas, tostarp ļoti svarīgi kosmosa komponenti, kā arī ar kosmosu saistīti pakalpojumi un lietojumi un tūrisms ; (v) reciklēšanas un ražošanas iekārtas informācijas sakaru un tehnoloģiju komponentu un ierīču masveida ražošanai Savienībā , tostarp enerģija un izejvielas, ja vien uz tām jau neattiecas tiesību aktu prasības, vai pārtikas nodrošinājums, ņemot vērā resursu efektīvas izmantošanas un aprites principus stratēģiskās vērtības ķēdēs un stratēģiskās ekosistēmās ; (vi) kritiski svarīgo resursu piegāde un uzkrāšana publiskā sektora dalībniekiem, uzņēmumiem vai patērētājiem Savienībā; (vii)kritiskās tehnoloģijas, resursi un lietojumi Savienības un tās dalībvalstu drošībai, piemēram, drošības un aizsardzības, kosmosa un kiberdrošības jomā, arī 5G tīkla drošība, un divējāda lietojuma preces, kas definētas Padomes Regulas (EK) Nr. 428/2009 2. panta 1. punktā; (viia) uzņēmumiem, jo īpaši MVU, jaunuzņēmumiem un ģimenes uzņēmumiem, paredzētas investīcijas un tehniskā palīdzība, lai palielinātu to vērtības ķēžu un uzņēmējdarbības modeļu noturību, veicinātu uzņēmējdarbības prasmes, kā arī atbalstītu apstākļus uzņēmējdarbības stimulēšanai, tādēļ cita starpā arī attīstot kopu tīklus un digitālās inovācijas centrus, un ilgtspējīga nozaru tehnoloģiskā attīstība; (viib) kritiski svarīga agrīnā atklāšana un koordinētas institucionālās un ekonomikas reaģēšanas spējas, lai reaģētu uz krīzes riskiem, kā arī nozīmīgām publiskām un privātām institūcijām un nozarēm paredzētu uzņēmējdarbības un pakalpojumu sniegšanas nepārtrauktības risinājumu pilnveidošana; (viic) investīcijas NewSpace darbībās gan augšupējā, gan lejupējā posmā, lai tirgū ieviestu pašas daudzsološākās tehnoloģijas un lietojumus un tādējādi nodrošinātu Savienības kosmosa nozares konkurētspēju; (viid) stratēģiskas investīcijas atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes projektos, tostarp ēku renovācijā, ar kuriem ir daudz iespēju būtiski veicināt Direktīvās (ES) 2018/2001, (ES) 2018/2002 un (ES) 2018/844 izklāstīto mērķu sasniegšanu un palīdzēt panākt klimatneitrālu un energoefektīvu būvniecības nozari Eiropas zaļā kursa ietvaros, kā noteikts [renovācijas viļņa stratēģijā], vai darbībās, kas īstenojamas saskaņā ar Savienības atjaunojamo energoresursu finansēšanas mehānismu. Galasaņēmēju juridiskajai adresei vajadzētu būt kādā dalībvalstī, un tiem būtu jādarbojas Savienībā tādā ziņā, ka tie veic būtiskas aktivitātes attiecībā uz personālu, ražošanu, pētniecību un izstrādi vai cita veida saimniecisko darbību Savienībā. Galasaņēmējiem nedrīkst būt filiāles, kas darbojas bez reāla ekonomiskā satura kādā no valstīm, kuras iekļautas Savienības sarakstā ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas. Labumu vajadzētu gūt projektiem, kas veicina stratēģisko piegādes ķēžu dažādošanu vienotajā tirgū, veicot darbības vairākās vietās visā ▌ Savienībā.