Aizvien vairāk uzmanības jāpievērš mežu un koku mijiedarbībai ar pilsētu un piepilsētu teritorijām un izpratnei par to nozīmi šajās kopienās.

Mežsaimniecības pasākumi ir paredzēti, lai veicinātu ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas devumu ES rīcībpolitisko mērķu sasniegšanā un vienlaikus dotu labumu uz koksnes resursiem balstītai rūpniecībai, atbalstītu lauku attīstību un veicinātu preču un pakalpojumu nodrošināšanu saskanībā ar galvenajām vides un klimata rīcībpolitikām. To darbības joma pietiekamā mērā aptver galvenās sabiedrības un nozares vajadzības .

Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) lauku attīstības politika (LAP) joprojām ir svarīgākais avots, no kura līdzekļiem tiek piešķirts atbalsts ES mežu aizsardzībai un ilgtspējīgai apsaimniekošanai. 2014.–2020. gada plānošanas periodā mežsaimniecības pasākumi bija plānoti 24 dalībvalstīs, t. i., 90 % lauku attīstības programmu, un kopumā tiem bija atvēlēti 8,2 miljardi EUR no kopējiem publiskajiem izdevumiem. Četras dalībvalstis savām vajadzībām mežsaimniecības jomā izmantoja valsts atbalstu .

Pārskatīšanā tika izmantoti dažādi informācijas avoti, to vidū oficiālo politikas izvērtējumu rezultāti, ES ziņojumi un publikācijas, un tos papildināja viens īpašs pētījums .

Padome un Eiropas Parlaments , ko atbalstīja Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja , stratēģiju novērtēja atzinīgi. Atsaucoties uz to pieprasījumiem, Komisija sadarbībā ar Pastāvīgo mežsaimniecības komiteju (SFC) un stratēģijā norādītajām ieinteresēto personu platformām izstrādāja daudzgadu īstenošanas plānu (Meža daudzgadu plāns), kurā noteica konkrētas darbības, aktorus un grafiku 2015.–2020. gadam.

Stratēģija ir vērsta uz astoņām savstarpēji saistītām prioritārajām jomām, kas ietver galvenās rīcībpolitikas un aspektus, kuri ir relevanti meža apsaimniekošanai, uz koksnes resursiem balstītai rūpniecībai un sabiedrībai. Vairāki “stratēģiskie virzieni” katrā prioritārajā jomā sniedz norādes par to, kā Komisija vai dalībvalstis var vislabāk pievērsties prioritātēm.

2013. gadā paziņojumā “Jauna ES meža stratēģija mežiem un uz koksnes resursiem balstītai rūpniecībai” (“stratēģija”) tika noteikts jauns ES satvars ar mērķi koordinēt ar mežu saistītas rīcībpolitikas un nodrošināt to saskanību, kā arī uzlabot mežu un uz koksnes resursiem balstītas rūpniecības devumu ES mērķu sasniegšanā. Šīs stratēģijas galvenie principi ir meža ilgtspējīga apsaimniekošana, mežu daudzfunkcionālā nozīme, resursefektivitāte un globāla atbildība par mežiem.

Neraugoties uz līdz šim veiktajām darbībām, ES bioloģiskās daudzveidības politikas īstenošana joprojām sagādā lielas grūtības. Ziņojumi par meža biotopu un sugu saglabāšanu neliecina par uzlabojumiem. Ir jāturpina pūliņi, lai pastiprinātu meža apsaimniekošanas plānu nozīmi bioloģiskās daudzveidības mērķrādītāju sasniegšanā un veicinātu ekosistēmas pakalpojumu sniegšanu. Jaunām atziņām šajā jomā vajadzētu rasties, kad būs pabeigts notiekošais darbs pie MAES un meža ekosistēmas pakalpojumu un to finansiālās vērtības uzskaites instrumentu un metožu izpēte.

Ekosistēmu pakalpojumu kartēšanas, novērtēšanas un vērtības noteikšanas iniciatīvā (MAES) ir panākts progress, tostarp īstenots izmēģinājuma projekts par mežiem un veikti darbi saistībā ar ES dabas kapitāla uzskaites sistēmu (DKUS). ES finansējums arvien biežāk paredz iespējas atbalstīt meža ekosistēmas pakalpojumu sniegšanu. Ir pieejami ierobežoti pierādījumi par to, kā meža ilgtspējīga apsaimniekošana palīdz īstenot tādus rīcībpolitikas instrumentus kā ES Ūdens pamatdirektīva, tomēr ES atbalstīta pētniecība šajā jomā, t. i., ar ūdeni saistītu pakalpojumu sniegšanai veltīts projekts , varētu sagādāt lielāku skaidrību un palīdzēt rīcībpolitikas izstrādē un īstenošanā.

Papildu pieredze un apmaiņa ar labas prakses piemēriem klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās darbību plānošanas, īstenošanas, uzraudzības un to sinerģijas jomā sekmētu mežu ilgtermiņa noturību un nodrošinātu oglekļa uzglabāšanu tajos.

Ieviestie ES politikas instrumenti nodrošina to, ka meži palīdz mazināt klimata pārmaiņas (LULUCF regula) un pielāgoties tām (ES pielāgošanās stratēģija ). Saskaņā ar ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām sniegtie LULUCF ziņojumi ir palīdzējuši būtiski kāpināt ES mežu potenciālu mazināt klimata pārmaiņas, jo tie ir uzlabojuši izpratni par saikni starp klimatu un mežiem un veicinājuši attiecīgu darbību iekļaušanu dalībvalstu politikas programmās. LULUCF regulā ir uzsvērta mežu un koksnes nozīme emisiju samazināšanā un oglekļa sekvestrēšanā un tādējādi izvirzīts vēl viens arguments par labu ilgtspējīgai meža apsaimniekošanai. Attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām 25 dalībvalstīs ir ieviestas nacionālas vai nozariskas pielāgošanās stratēģijas; vairumā no tām meži ir prioritāte .

Arī lauksaimniecības jomā izveidotās Eiropas inovācijas partnerības (EIP AGRI) mērķgrupa meklēja veidus, kā uzlabot ilgtspējīgu biomasas mobilizēšanu no ES mežiem. Pārskatītajai ES bioekonomikas stratēģijai būtu jāpalīdz ieviest inovācijas un izvērst meža biomasas izmantošanu, lai tādējādi aizstātu no neatjaunojamiem resursiem iegūtus materiālus un produktus, vienlaikus aizsargājot vidi un nodrošinot apriti.

Būtisks progress panākts ES Septītajā pētniecības pamatprogrammā un pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, un to veicinājusi arī EIP izejvielu jomā . Uz koksnes resursiem balstītas rūpniecības tehnoloģiju platforma ļauj īstenot pastiprinātu sadarbību inovāciju jomā. Publiskā un privātā sektora partnerības biobāzētu produktu jomā palīdz tos komercializēt dažādiem lietojumiem, piemēram, jaunās šķiedru tehnoloģijās, biokompozītos, bioetanolā, biodīzeļdegvielā.

Jauna un novatoriska mežsaimniecība un produkti ar pievienoto vērtību

Stratēģijā ir ierosināta vērienīga pētniecības un inovācijas programma, kuras mērķis ir uzlabot nozares ilgtspēju un novatorisku produktu un procesu izstrādi, izmantojot programmu “Apvārsnis 2020”, EIP izejvielu jomā, EIP AGRI , LZPPK , meža pārvaldības struktūru un citus attiecīgus ES forumus, kā arī koordinējot un izplatot labo praksi.

ES finansētā pētniecība kopš 2007. gada uz koksnes resursiem balstīto rūpniecību ir atbalstījusi ar aptuveni 500 projektiem . Paredzams, ka programma “Apvārsnis 2020” pārsniegs kopsummu vairāk nekā 500 miljonu EUR apmērā, kas uz koksnes resursiem balstītas rūpniecības pētniecībai tika iztērēti Septītajā pētniecības pamatprogrammā. To papildina inovācijas finansējums no ERAF, jo daudzi ES reģioni savās pārdomātas specializācijas stratēģijās ir izvēlējušās ar mežsaimniecību saistītas prioritātes. EIP AGRI un EIP izejvielu jomā sasaista mežsaimniecību ar attiecīgo pētniecību agromežsaimniecības, meža biomasas ilgtspējīgas mobilizēšanas, klimata pārmaiņu un vides problēmu novēršanas un vērtības veidošanas ķēžu jomā.

Septītās pētniecības pamatprogrammas atbalstītās shēmas ERA-NET programmas FORESTERRA, SUMFOREST un WoodWisdom ir atbalstījušas aptuveni 70 projektus (85 miljoni EUR) ar ES un valstu līdzekļiem. Pašreiz noritošajā ERA-NET programmā ForestValue , ko finansē “Apvārsnis 2020” un kas veicina pāreju uz biobāzētu ekonomiku, piedalās 17 valstis, un tā ir piesaistījusi nacionālo un ES finansējumu 20 miljonu EUR apmērā. LZPPK Stratēģiskā darba grupa meža pētniecības un inovācijas jautājumos ir veicinājusi koordināciju un izpēti par ES finansētās pētniecības darbības jomu un iznākumiem un citu forumu informēšanas pasākumus.

Skaidrāka projektu rezultātu izplatīšanas sistēma palīdzētu noteikt pētniecības programmas un attiecības starp pētniecību un EIP. Aktīva inovāciju kapitalizācija vērtības veidošanas ķēdē palīdzētu uzlabot uz koksnes resursiem balstītas rūpniecības konkurētspēju. Programma “Apvārsnis 2020” aicina īstenot tādus projektus, kuri izmanto pabeigto projektu rezultātus, bet šādos pasākumos vēl nav gūti praktiski iznākumi.

Sadarbība ar mērķi saskanīgi apsaimniekot mežus un labāk izprast tajos notiekošo

Lai līdzsvarotu dažādus nozares politikas mērķus un pieejas, ir vajadzīga koordinācija, sadarbība un komunikācija. Stratēģijas mērķis ir uzlabot pārvaldību un komunikāciju, jo īpaši ar Pastāvīgās mežsaimniecības komitejas (SFC), Pilsoniskā dialoga grupas mežsaimniecības un korķa jautājumos (CDG-FC) un Uz koksnes resursiem balstītu rūpniecības nozaru un ar nozari saistītu jautājumu ekspertu grupas (F-BI EG) palīdzību.

SFC aizvien ir galvenais forums diskusijām par ES mežiem un ar mežu saistītiem jautājumiem, un stratēģijas īstenošanu. Tās informatīvās un debašu sesijas par visām attiecīgajām ES politikas iniciatīvām notiek saskaņā ar gada darba programmām, kuras ir balstītas uz Meža daudzgadu plānu un saskanīgas ar to. SFC ir sniegusi atzinumus un sagatavojusi ziņojumus23, kuri nodoti attiecīgajiem politikas veidotājiem. SFC dalībvalstis dalās savā pieredzē, iniciatīvās, zināšanās un ieteikumos. SFC ik pa laikam tiekas ar ieinteresētajām personām (CDG-FC) un nozares ekspertu grupām (piemēram, bioloģiskās daudzveidības jautājumos).

Pilsoniskā dialoga grupa mežsaimniecības un korķa jautājumos tiekas divreiz gadā, un tai ir novērotājas statuss SFC. Tā ir pieņēmusi rezolūcijas, kurās izklāstīts ieinteresēto personu kopīgais redzējums tādos jautājumos kā ES Kokmateriālu regula (ESKR) un mežsaimniecības nozīme KLP.

F-BI EG darbojas kopš 2014. gada, un lielāko uzmanību tā līdz šim pievērsusi tirdzniecības jautājumiem, jo īpaši ar kaimiņvalstīm, ESKR pārskatīšanai un biomasas izmantošanai pēc kaskādes principa.

Plāns izveidot Eiropas Mežu biroju tīklu vēl nav īstenots. Tomēr Eiropas valstu meža inventarizācijas tīkla (ENFIN) un vairāku ES atbalstītu pētniecības darbību ietvaros notiek darbs ar mērķi nodrošināt, ka Eiropā ir harmonizētāka informācija par mežiem.

Rezultāti, kas gūti Eirobarometra 2015. gada aptaujā par to, kā sabiedrība uztver meža sagādātos labumus , liecina par to, ka ir vajadzīga labāka komunikācija par ilgtspējīgi apsaimniekotu mežu nozīmi. ES Meža komunikācijas stratēģijā paredzētā pieeja nodrošina labu pamatu pārdomām par to, kā apmierināt šīs vajadzības.

Meži pasaules skatījumā

Stratēģijas mērķis ir stiprināt ES lomu pasaules mēroga centienos veicināt ilgtspējīgu meža apsaimniekošanu un mazināt atmežošanu, nodrošinot ES un dalībvalstu rīcībpolitiku un saistību konsekvenci. Veicot savas ārējās un sadarbības darbības, ES starptautiskos forumos popularizē mežu nozīmi ilgtspējīgā attīstībā un cīnās pret atmežošanu un meža degradāciju.

ES un dalībvalstis ir pieņēmušas kopīgu nostāju nolūkā popularizēt ilgtspējīgu meža apsaimniekošanu Eiropas (FOREST EUROPE) un starptautiskos ar mežu saistītos forumos (piemēram, UNFF, FAO, ITTO) un citos starptautiskos procesos (piemēram, saistībā ar ANO Konvenciju par bioloģisko daudzveidību), tostarp attiecībā uz programmu 2030. gadam un tās ilgtspējīgas attīstības mērķiem, jo īpaši īstenojot Apvienoto Nāciju Organizācijas Stratēģisko plānu attiecībā uz mežiem 2017.–2030. gadam . Konferencē FOREST EUROPE ES izskata iespējas noslēgt juridiski saistošu Eiropas nolīgumu par mežiem, kas ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas koncepciju iestrādātu tiesību aktos, sākotnēji aptverot 25 % pasaules mežu.

ES FLEGT rīcības plāns ir relevanta, novatoriska atbilde uz nelikumīgas mežizstrādes problēmu, un tā īstenošana ir būtiski uzlabojusi meža apsaimniekošanu partnervalstīs. ES un kokmateriālu ražotājvalstu brīvprātīgo partnerības nolīgumu skaits pakāpeniski palielinās . Pirmā FLEGT licenču izdošanas shēma (Indonēzijā) sāka darboties 2016. gadā. ESKR pārskatīšana apstiprināja ne tikai tās iespējas apkarot nelikumīgu mežizstrādi un ar to saistīto tirdzniecību, bet arī nepieciešamību uzlabot tās vienādu un rezultatīvu piemērošanu. Tās īstenošanā 2015.–2017. gadā bija vērojami būtiski uzlabojumi. Turklāt pētījums par ES patēriņa ietekmi uz atmežošanu un meža degradāciju sniedza lielāku skaidrību par šo sarežģīto problēmu . Patlaban Komisija apsver jaunu iniciatīvu nolūkā pastiprināt ES rīcību atmežošanas novēršanai.

ES attīstības politika veicina ar mežu saistītas darbības pasaules mērogā, kā norādīts Starptautiskās sadarbības un attīstības stratēģiskajā plānā 2016.–2020. gadam, un atbalsta iekļaujošas zaļās ekonomikas sadarbības pasākumus . Daudzi projekti liecina par tieši vai ar vairāku starptautisku līdzekļu devēju starpniecību sniegta ES un dalībvalstu atbalsta nozīmi ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas popularizēšanā pasaules mērogā. ES atbalsta arī jaunattīstības valstis REDD+ nacionālajos plānos un ar iniciatīvām, kuras veicina piegādes ķēdes bez atmežošanas. ES cenšas arī divpusējos tirdzniecības nolīgumos iekļaut noteikumus par ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas popularizēšanu un apņemšanos apkarot nelikumīgu mežizstrādi un ar to saistīto tirdzniecību.

ES finansējums mežiem un uz koksnes resursiem balstītai rūpniecībai

Lai veicinātu stratēģijas mērķu un prioritāšu īstenošanu, Komisija ir salāgojusi dažādas ES finansējuma plūsmas. KLP ir galvenais meža nozares finansējuma avots (publiskie izdevumi 8,2 miljardu EUR apmērā), un tas ir saskanīgs un veido sinerģiju ar citiem ESI fondiem , LIFE un ES pētniecības pamatprogrammu.

ES fondiem noteiktā klimata prioritāte nodrošina būtiskus mērķtiecīgus stimulus pastiprināt ar mežiem saistītus klimata pasākumus. Tomēr finansēšanas iespējas mežu aizsardzībai un ekosistēmas pakalpojumu veicināšanai nav pilnībā izmantotas.