EIROPAS KOMISIJA Briselē, 2.12.2020 COM(2020) 712 final 2020/0345(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par datorizētu sistēmu saziņai pārrobežu civilprocesos un kriminālprocesos (e-CODEX sistēma) un ar ko groza Regulu (ES) 2018/1726



(Dokuments attiecas uz EEZ) {SEC(2020) 408 final} - {SWD(2020) 541 final} - {SWD(2020) 542 final}



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma sagatavošanas iemesli un mērķi Viens no galvenajiem ES brīvības, drošības un tiesiskuma telpas mērķiem, kas nostiprināti Līgumā par Eiropas Savienības darbību, ir nodrošināt iedzīvotājiem un uzņēmumiem efektīvu piekļuvi tiesai un atvieglot tiesu iestāžu sadarbību starp dalībvalstīm. Pēdējās desmitgades laikā Savienība ir pielikusi ievērojamas pūles pārrobežu tiesvedības koordinēšanā un saskaņošanā, lai izveidotu ciešāku tiesu iestāžu sadarbību civillietās un krimināllietās. Ir pieņemts liels skaits Savienības aktu, kas atvieglo valstu noteikumu koordinēšanu attiecībā uz i) starptautisko jurisdikciju, ii) tiesu aktu un rīkojumu atzīšanu un izpildi, iii) tiesas dokumentu pārrobežu izsniegšanu un iv) pierādījumu iegūšanu. Ir pieņemts arī liels skaits Savienības aktu, ar ko izveido Savienības līmeņa tiesvedības procedūras, piemēram, Eiropas maksājuma rīkojums, Eiropas procedūra maza apmēra prasībām, Eiropas kontu apķīlāšanas rīkojums u. c. Šo pasākumu efektīva īstenošana ir Savienības prioritāte. Šajā saistībā e-tiesiskuma progress ir būtisks, lai gūtu panākumus pārrobežu tiesvedībā, kuras mērķis ir uzlabot dalībvalstu tiesu sistēmu darbību un palīdzēt racionalizēt procedūras, samazināt izmaksas, kā arī palielināt pieejamību. Lai nodrošinātu efektīvus saziņas līdzekļus starp pusēm un tiesām, kā arī starp dažādu dalībvalstu iestādēm, ārkārtīgi svarīgi ir informācijas tehnoloģiju rīki. Tāpēc Komisija ir nepārtraukti tiekusies uzlabot piekļuvi procesuālajai informācijai tiešsaistē un ir veicinājusi dinamisko veidlapu izmantošanu, kas nodrošinātas Eiropas e-tiesiskuma portālā. e-CODEX (e-tiesiskuma komunikācija ar tiešsaistes datu apmaiņas starpniecību) tika uzsākta atbilstīgi daudzgadu e-tiesiskuma rīcības plānam 2009.–2013. gadam, galvenokārt, lai sekmētu pārrobežu tiesvedības digitalizāciju un atvieglotu saziņu starp dalībvalstu tiesu iestādēm. e-CODEX atvieglo drošu saziņu civilprocesos un kriminālprocesos, izmantojot pielāgotu risinājumu pārrobežu elektronisko ziņojumu apmaiņai tiesu iestāžu sadarbības jomā. e-CODEX sistēmu veido programmatūras produktu pakete, kuru var izmantot, lai izveidotu piekļuves punktu drošai saziņai. Piekļuves punkti ar e-CODEX starpniecību var sazināties ar citiem piekļuves punktiem internetā, izmantojot kopēju protokolu kopumu, bez centrālās sistēmas. Katru piekļuves punktu var sasaistīt, piemēram, ar valsts lietu pārvaldības sistēmu, lai tas varētu veikt drošu dokumentu apmaiņu ar citām līdzīgām sistēmām. Kas attiecas uz dokumentu apmaiņu īpašās procedūrās, e-CODEX sistēma dara pieejamas standartizētas digitālās veidlapas (tās nav sasaistītas ar pārsūtāmo saturu, bet tikai nodrošina saziņu), kas ļauj apmainīties ar informāciju starp valstu sistēmām. e-CODEX laikposmā no 2010. līdz 2016. gadam izstrādāja 21 dalībvalsts, piedaloties citām trešām valstīm/teritorijām un organizācijām. Sistēmas izstrādes kopējās izmaksas bija aptuveni 24 miljoni EUR, no kuriem 50 % finansēja ES dotāciju veidā un 50 % — iesaistītās dalībvalstis. Pašlaik e-CODEX sistēmu pārvalda dalībvalstu un citu organizāciju konsorcijs, ko finansē, izmantojot ES dotāciju. Laikposmā no pašreizējā konsorcija darbības beigām līdz brīdim, kad sistēmu pārņem ES aģentūra, sistēmas ilgtspēja jāgarantē citai struktūrai. e-CODEX pašlaik atvieglo elektronisko saziņu starp iedzīvotājiem un tiesām, kā arī starp dalībvalstu administrācijām dažos pārrobežu civilprocesos un kriminālprocesos. Līdz šim 10 dalībvalstis ir piedalījušās izmēģinājumu projektos e-CODEX izmantošanai dažādās juridiskās procedūrās. Eiropas e-tiesiskuma portāls izmantos e-CODEX, lai ļautu iedzīvotājiem elektroniski parakstīt un nosūtīt kompetentajām dalībvalstu tiesām pieteikumus Eiropas maksājuma rīkojumiem un maza apmēra prasībām. Turklāt 2018. gadā Komisija ierosināja tiesību aktus, ar ko paredz obligātu digitālo kanālu, ko varētu izmantot dokumentu izsniegšanai un pierādījumu iegūšanai, izmantojot decentralizētu IT sistēmu, kuras pamatā varētu būt sadarbspējīgs risinājums, piemēram, e-CODEX, kā digitālas pārsūtīšanas līdzeklis. Šīs divas regulas tika pieņemtas 2020. gada 25. novembrī. Pateicoties dalībvalstu atbalstam un to pieredzei sistēmas izmantošanā dažādos civilprocesos un kriminālprocesos, e-CODEX var kļūt par galveno digitālo risinājumu Savienībā drošai elektronisko datu pārsūtīšanai pārrobežu civilprocesos un kriminālprocesos. Novērtējot e-CODEX paredzēto projekta dotāciju, Komisija secināja, ka e-tiesiskuma izmēģinājuma projekts ir nodrošinājis galvenos pamatelementus drošas un uzticamas apmaiņas nodrošināšanai tiesu iestāžu sadarbībā. Turklāt savā paziņojumā “Tiesu sistēmu digitalizācija Eiropas Savienībā — iespēju instrumentu kopums”, kas pieņemts kopā ar šo priekšlikumu, Komisija uzskata e-CODEX par galveno instrumentu un zelta standartu sadarbspējīga, droša un decentralizēta sakaru tīkla izveidošanai starp valstu IT sistēmām pārrobežu civilprocesos un kriminālprocesos. e-CODEX ilgtermiņa ilgtspēja, plašāka izmantošana un darbības pārvaldība ir Savienības prioritāte. e-CODEX varētu izmantot, lai nodrošinātu efektīvāku tiesu iestāžu sadarbību starp tiesu iestādēm krimināllietās, tādējādi pastiprinot cīņu pret pārrobežu noziedzību, terorismu un kibernoziegumiem. Tas attiecas uz savstarpējas atzīšanas procedūrām saskaņā ar dažādiem instrumentiem un citām tiesu iestāžu sadarbības procedūrām, piemēram, procedūrām, kas noteiktas Konvencijā par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās, kuras attiecīgie noteikumi aizstāti ar Eiropas izmeklēšanas rīkojumu. Pagaidu finansējumu e-CODEX sistēmas darbībai var atrast Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI), tiesiskuma programmas ietvaros vai to turpinātājās programmās nākamajā daudzgadu finanšu shēmā. Tomēr dalībvalstu un citu organizāciju konsorcijs, kas pašlaik nodrošina e-CODEX programmatūras IT izstrādi un uzturēšanu, nenodrošinās sistēmas ilgtermiņa darbības pārvaldību. Pagaidu pasākuma dotāciju izmantošana sistēmas pārvaldībai nav nedz ilgtspējīgs risinājums, nedz arī risinājums, kas varētu ļaut e-CODEX nākotnē kļūt par noklusējuma sistēmu pārrobežu civilprocesos un kriminālprocesos. Pavisam nesen, 2020. gada 13. oktobrī, Padome aicināja Komisiju iesniegt tiesību akta priekšlikumu e-CODEX ilgtspējas nodrošināšanai ar atbilstošu pārvaldības un vadības struktūru, kas ir saderīga ar eu-LISA un kas ievēro tiesu varas neatkarību un Eiropas Savienības konstitucionālās prasības, vienlaikus nodrošinot pienācīgu ES un dalībvalstu tiesu iestāžu, kā arī galveno ieinteresēto personu pārstāvību. Lai nodrošinātu ilgtspējīgu, ilgtermiņa e-CODEX sistēmas darbības pārvaldību, šā priekšlikuma mērķis ir izveidot stabilu sistēmas pārvaldības risinājumu ar pārredzamu lēmumu pieņemšanas procesu, nodrošinot dalībvalstu un citu attiecīgo ieinteresēto personu iesaisti. Turklāt e-CODEX sistēma ir jāpārvalda tā, lai netiktu apdraudēta valstu tiesu iestāžu neatkarība. To var panākt, nodrošinot pārvaldības modeli, kurā dalībvalstu tiesneši ir pietiekami pārstāvēti, un struktūrai, kas pārvalda sistēmu, piešķirot atsevišķu budžetu. Ietekmes novērtējums parādīja, ka labākais risinājums e-CODEX stabilas nākotnes nodrošināšanai ir tās nodošana Eiropas Aģentūrai lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, t. i., eu-LISA, un aģentūras pilnvarošana nodrošināt sistēmas darbības pārvaldību. Stabila e-CODEX sistēmas pārvaldība ļaus tai kļūt par noklusējuma sistēmu elektronisko ziņojumu apmaiņai tiesu iestāžu sadarbībai ES līmenī. eu-LISA pārņemtu e-CODEX sistēmu ne ātrāk kā 2023. gada jūlijā. Nodošana nevar notikt agrāk, ņemot vērā jau esošos nozīmīgos uzdevumus, kas uzticēti eu-LISA, proti, izstrādāt un turpmāk pārvaldīt vairākas lielapjoma centralizētas ES informācijas sistēmas drošības, robežu un migrācijas pārvaldības jomā, t. i., ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS) un Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu par trešo valstu valstspiederīgajiem (ECRIS-TCN). Turklāt aģentūra arī atbild par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) un Vīzu informācijas sistēmas (VIS) modernizēšanu. Tāpat saskaņā ar Regulām (ES) 2019/817 un (ES) 2019/818, ar ko izveido sistēmu sadarbspējai starp ES informācijas sistēmām, eu-LISA tika uzticēts nodrošināt šo sistēmu tehnisko sadarbspēju. e-CODEX sistēmas pārņemšanas eu-LISA pārziņā laiks ir šā priekšlikuma centrālais elements, lai garantētu efektīvu e-CODEX pastāvīgo pārvaldību. Nebūtu praktiski iespējams sistēmu pārņemt ātrāk kā 2023. gada jūlijā.

Kā par e-CODEX sistēmas darbības pārvaldību atbildīgajai aģentūrai eu-LISA būs jānodrošina personāls un tehniskā vide, kas nepieciešami šo uzdevumu izpildei. Līdz 2022. gada 31. decembrim struktūrai, kas pārvalda sistēmu, jāiesniedz nodošanas dokuments eu-LISA, kurā norādīta e-CODEX sistēmas nodošanas kārtība (tostarp sekmīgas nodošanas procesa norises un pabeigšanas kritērijus, par kuriem vienojusies Komisija). Tai būs jāiesniedz arī saistītā dokumentācija, t. sk. noteikumi par intelektuālā īpašuma tiesībām un nododamajiem programmatūras produktiem. Sešu mēnešu pārejas periodā pirms e-CODEX sistēmas nodošanas eu-LISA norisināsies nodošanas process starp sistēmu pārvaldošo struktūru, t. i., dalībvalstu konsorciju un juridisko profesiju organizācijām ar ES finansējumu, un eu-LISA. Šis process ietvers e-CODEX sistēmas stabilas versijas , t. sk. attiecīgas zinātības, programmatūras un saistīto dokumentu un digitālo veidņu, nodošanu. Nododamajā programmatūrā ietilpst DOMIBUS savienotājs un atbalsta programmatūra, savukārt DOMIBUS vārtejas programmatūru, kas arī ietilpst e-CODEX, turpinās pārvaldīt Komisija. Struktūra, kas pārvalda sistēmu, joprojām atbildēs par e-CODEX sistēmas pārvaldību, veicot tikai koriģējošus apkopes darbus. Tomēr tai būtu jāatbalsta arī eu-LISA nepieciešamās tehniskās vides izveidē, lai nodrošinātu e-CODEX sistēmas pareizu pārvaldību. Komisija uzraudzīs nodošanas/pārņemšanas procesu, lai nodrošinātu, ka struktūra, kura pārvalda sistēmu, pareizi ievēro procedūras, pamatojoties uz kritērijiem, kas norādīti struktūras iesniegtajā nodošanas dokumentā. eu-LISA uzņemsies atbildību par e-CODEX sistēmu tikai ar nosacījumu, ka Komisija ir atzinusi nodošanas/pārņemšanas procesu par sekmīgi pabeigtu. Kad eu-LISA būs pārņēmusi atbildību par sistēmu ne agrāk par 2023. gada 1. jūliju, tai, pamatojoties uz īstenošanas aktos noteiktajām tehniskajām un pakalpojumu līmeņa prasībām, būs jānodrošina, ka esošā programmatūra joprojām ir funkcionāla mainīgā tehniskā vidē un tiek pielāgota mainīgajām lietotāju vajadzībām. Turklāt eu-LISA būs jāuztur un jāatjaunina digitālās veidnes dažādām procedūrām, kurām e-CODEX tiks izmantota, reaģējot uz juridiskām vai organizatoriskām izmaiņām, un jāizveido jaunas veidnes instrumentiem, uz kuriem attiecas regula, ar kuru e-CODEX tiek ieviesta. Pēc tam Komisija nodrošinās, ka šīs veidnes ir noteiktas īstenošanas aktā, ar ko nosaka sīki izstrādātas specifikācijas e-CODEX izmantošanai šādām procedūrām. •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem šajā politikas jomā Ir skaidrs, ka gan Eiropas, gan valstu līmenī ir jāpieliek vairāk pūļu, lai nodrošinātu, ka tiesu sistēmas pilnībā izmanto digitālo tehnoloģiju priekšrocības saziņai starp iestādēm, kā arī ar iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Joprojām ir ievērojams darbs darāms vairākās jomās, piemēram: drošu elektronisko pārraides kanālu izveidē tiesu un citu kompetento iestāžu, praktizējošu juristu un attiecīgo ES aģentūru un struktūru iekšienē un starp tām; valsts datu bāzu un reģistru turpmākā digitalizācijā un savstarpējā savienošanā; sabiedrībai sniegto tiesu pakalpojumu digitalizācijā; tiesu iestāžu sadarbības digitalizācijā un drošas un kvalitatīvas distances saziņas tehnoloģiju izmantošanā. Viena no svarīgākajām e-tiesiskuma politikas iniciatīvu jomām ir sadarbspējīgu rīku izveidošana saziņai starp dalībvalstu tiesu iestāžu IT sistēmām. e-CODEX ir galvenais līdz šim izstrādātais rīks šīs vajadzības risināšanai. Izstrādājot IT platformu tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (e-pierādījumu digitālās apmaiņas sistēma), kas kā saziņas infrastruktūru izmanto e-CODEX, un, pateicoties nesen noslēgtajām sarunām par regulām par dokumentu izsniegšanu un pierādījumu iegūšanu, rodas arvien lielāka vajadzība nodrošināt e-CODEX sistēmas ilgtspējīgu pārvaldību. Šajā priekšlikumā ņemta vērā Padomes 2016. gada jūnija secinājumos par krimināljustīcijas uzlabošanu kibertelpā izteiktā prasība Komisijai izstrādāt platformu ar drošu saziņas kanālu elektronisko pierādījumu pieprasījumu un atbilžu digitālai apmaiņai starp kompetentajām iestādēm. Apsverot dažādas iespējas, dalībvalstu eksperti, kuri piedalījās platformas izstrādē, nonāca pie secinājuma, ka e-CODEX būtu vispiemērotākā šāda veida elektronisko pierādījumu apmaiņas sistēma. Šis priekšlikums sniegtu ilgtermiņa risinājumu e-CODEX darbības pārvaldībai un tādējādi nodrošinātu apmaiņas platformai izvēlētā risinājuma uzturēšanu. Priekšlikums paplašina eu-LISA pilnvaras, iekļaujot tās kompetencē e-CODEX. Lai eu-LISA varētu pārvaldīt e-CODEX šā pilnvarojuma ietvaros, šajā priekšlikumā ir iekļauti arī grozījumi eu-LISA izveides regulā. •Saskanība ar pārējiem Savienības politikas virzieniem e-CODEX sistēma ir viena no galvenajām Komisijas e‑tiesiskuma politikas sastāvdaļām tiesu pieejamības un efektivitātes uzlabošanai dalībvalstīs, un tā ir iekļauta Eiropas e-tiesiskuma rīcības plānā 2019.–2023. gadam. Tā ir arī apstiprināta kā galvenais drošas digitālās saziņas līdzeklis pārrobežu tiesu procesos Komisijas paziņojumā “Tiesu sistēmu digitalizācija Eiropas Savienībā — iespēju instrumentu kopums”. Saistībā ar digitālo vienoto tirgu, kura mērķis ir nodrošināt ātras, drošas un uzticamas infrastruktūras un pakalpojumus, e-tiesiskuma veicināšanas risinājumi ietilpa 2016. gada e-pārvaldes rīcības plānā. E-tiesiskuma portāls ir vienas pieturas aģentūra ES tiesu informācijai un ļauj iedzīvotājiem elektroniski, izmantojot e-CODEX, iesniegt maza apmēra prasības un pieteikumus Eiropas maksājuma rīkojumiem dalībvalstīs, kurās ir atļauta elektroniska pārsūtīšana. e-CODEX sistēma ietilpst e-tiesiskuma digitālo pakalpojumu Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentā (EISI). Turklāt vienu no e-CODEX sastāvdaļām Komisija ir pārņēmusi un uztur kā daļu no eDelivery pamatelementa EISI ietvaros, kas parāda, ka tā ir noderīga sistēma ne tikai tieslietu, bet arī citās jomās. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Tā kā e-CODEX sistēma sekmēs tiesu iestāžu sadarbību gan civillietās, gan krimināllietās, sistēmas juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. un 82. panta apvienojums. Konkrētāk, e-CODEX sistēma atvieglo tiesu pieejamību civillietās saskaņā ar 81. panta 2. punktu. Krimināllietās 82. panta 1. punkts kalpo kā juridiskais pamats ES tiesībām rīkoties tiesu iestāžu sadarbības jomā, lai veicinātu sadarbību starp dalībvalstu tiesu vai līdzvērtīgām iestādēm saistībā ar tiesvedību krimināllietās un lēmumu izpildi. •Subsidiaritāte Drošas informācijas apmaiņas mehānisma izveidošana pārrobežu tiesvedībā vislabāk panākama ES līmenī. Bez rīcības no ES puses ļoti iespējams, ka dalībvalstis izstrādās savas valstu sistēmas, neņemot vērā to, vai to starpā iespējams nodrošināt sadarbspēju. Lai gan darbības pārvaldība ES līmenī rada izmaksas, tas ir labākais veids, kā panākt sadarbspējīgu sistēmu pārrobežu saziņai starp kompetentām iestādēm, un tādējādi labākais veids, kā sasniegt vispārējo mērķi — vēl efektīvāku kopējo drošības un tiesiskuma telpu. Vienotas sistēmas izveidošana digitālai pārrobežu apmaiņai ES līmenī sniegs gatavu risinājumu, ko var izmantot dažādām juridiskām procedūrām, vienlaikus nodrošinot valstu sistēmu sadarbspēju. Šāda sistēma ir efektīvāka nekā atšķirīgu sistēmu ieviešana valsts līmenī, kas ne vienmēr nodrošinātu pārrobežu saziņas iespējamību starp dalībvalstīm. Turklāt kopīgas sistēmas esība ES līmenī radīs apjomradītus ietaupījumus, jo ES būs jāpārvalda tikai viens IT risinājums drošai pārrobežu saziņai tieslietu jomā. Tā arī sniegs pievienoto vērtību dalībvalstīm, jo sagaidāms, ka samazināsies to pārrobežu procedūru digitalizācijas izmaksas un mazāk tiks kavēta sadarbība.

•Proporcionalitāte e-CODEX sistēmas pastāvīgas darbības pārvaldības nodrošināšana ES līmenī ir samērīgs paņēmiens pārrobežu saziņas tieslietu jomā veicināšanai. Uzticot sistēmas darbības pārvaldību eu-LISA, būs iespējams gūt atbilstošu atdevi no sistēmas izstrādāšanā ieguldītajiem 24 miljoniem EUR. Šīs sistēmas uzturēšana ir lētāks un mazāk sarežģīts risinājums salīdzinājumā ar jaunas sistēmas izstrādi vai citu sistēmu izmantošanu, kuras nav īpaši pielāgotas tieslietu jomai. Ir vairāki iemesli, kāpēc ar e-CODEX saistīto uzdevumu nodošana tieši eu-LISA ir vispiemērotākā iespēja. Aģentūrai, kas specializējas IT sistēmu pārvaldībā, ir e-CODEX darbībai nepieciešamā zinātība. Tā kā dalībvalstis ir pārstāvētas aģentūru valdē, gan to intereses, gan arī valstu tiesu iestāžu intereses var tikt ņemtas vērā. Turklāt, ņemot vērā dalībvalstu lielo atbalstu eu-LISA risinājumam, ir lielāka iespēja, ka tās izmantos sistēmu, ja par risinājumu tiks izvēlēta eu-LISA īstenota darbības pārvaldība. ES decentralizēta aģentūra arī spētu reaģēt uz mainīgajām tehniskajām vajadzībām, kas rodas dalībvalstīm, kuras izmanto e-CODEX. Šāda aģentūra tādējādi nodrošinātu elastīgu risinājumu un spētu veikt nepieciešamās tehniskās izmaiņas e-CODEX sistēmā. Ņemot vērā svarīgos jaunos uzdevumus, kas nesen uzticēti eu-LISA saistībā ar IIS, ETIAS un ECRIS-TCN sistēmām, kā arī nesenos priekšlikumus par ES informācijas sistēmu sadarbspēju, e-CODEX sistēmu nevajadzētu nodot eu-LISA pirms 2023. gada jūlija. •Juridiskā instrumenta izvēle Komisija iesniedz priekšlikumu regulai kā ierosināto juridisko instrumentu e-CODEX sistēmas izveidei ES līmenī, un sistēmas darbības pārvaldību uztic eu-LISA aģentūrai. Šajā nolūkā ar priekšlikumu tiek grozīta Regula (ES) 2018/1726, ar ko izveido eu-LISA. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Tādējādi tiek garantēta noteikumu vienāda piemērošana visā ES un to vienlaicīga spēkā stāšanās. Tiek nodrošināta juridiskā noteiktība, izvairoties no atšķirīgas interpretācijas dalībvalstīs un līdz ar to novēršot juridisko sadrumstalotību. Izveidojot e-CODEX sistēmu, regulas pieņemšana veicinās e-CODEX lietošanu vairākās dalībvalstīs procedūrām, kurām sistēma jau tiek izmantota, kā arī jaunām procedūrām nākotnē. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes Ziņojumā par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) 1896/2006, ar ko izveido Eiropas maksājuma rīkojuma procedūru, piemērošanu, iekļauti dati par maksājuma rīkojumu skaitu ES un procedūras ilgumu. Šie dati tika izmantoti ietekmes novērtējumā, lai novērtētu iespējamos ietaupījumus, izmantojot e-CODEX sistēmu Eiropas maksājuma rīkojumu iesniegšanai. •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām e-CODEX konsorcijs apspriedās ar visu galveno tieslietu jomas profesiju pārstāvjiem par iespēju nodot e-CODEX darbības pārvaldību pastāvīgai struktūrai. Padomes sagatavošanās apspriežu ietvaros kopš 2014. gada ir apkopotas konkrētas atsauksmes no Eiropas Advokatūru un juristu biedrību padomes (CCBE), Eiropas Savienības Notāru padomes (CNUE), Eiropas Tiesu izpildītāju palātas (CEHJ) un Eiropas Tiesību institūta (ELI). Turklāt e-CODEX konsorcijs novērtēja e-CODEX izmantojumu dažādās izmēģinājuma procedūrās, izsūtot anketas ieinteresētajām personām, tostarp tiesām, patērētāju organizācijām un praktizējošiem juristiem. Šā izvērtējuma rezultāti kopumā bija pozitīvi. Konsorcijs, kas pārvalda e-CODEX sistēmu, uzturēja pastāvīgu dialogu ar visām nozīmīgajām ieinteresētajām personām un visām dalībvalstīm, izmantojot ekspertu grupu ar e-CODEX saistītiem jautājumiem, kas ietilpst Padomes e-tiesiskuma jautājumu darba grupā un tiekas četras līdz sešas reizes gadā. Turklāt Padomes e-tiesiskuma jautājumu darba grupa sadarbības mehānisma ietvaros 2016. un 2017. gadā rīkoja sanāksmes, kurās ieinteresētās personas tika uzaicinātas apspriest ar e-tiesiskumu saistītās tēmas. e-CODEX bija abu šo sanāksmju darba kārtībā. Padomes darba grupa 2018. un 2019. gadā noturēja papildu diskusijas par e-CODEX. Papildu apspriedes tika veiktas, 2017. gada 17. jūlijā publicējot sākotnējo ietekmes novērtējumu. Respondenti iesniedza piezīmes, atbalstot e-CODEX saglabāšanu, kā arī atbalstīja atbildības par tās pārvaldību nodošanu ES aģentūrai. Respondentu vidū bija praktizējoši juristi, dalībvalstu iestādes un starptautiska organizācija (Hāgas Starptautisko privāttiesību konference). •Ekspertu atzinumu iegūšana un izmantošana Šā tiesību akta priekšlikuma ietekmes novērtējumā tika izmantoti pašreizējā e-CODEX konsorcija veiktie pētījumi — jo īpaši par pieredzi, kas gūta, izmantojot e-CODEX izmēģinājuma projektos juridiskām procedūrām, piemēram, Eiropas procedūrai maza apmēra prasībām vai Eiropas maksājuma rīkojumam. Turklāt Komisija pasūtīja pētījumu par digitālo pakalpojumu infrastruktūras (DPI) ilgtermiņa ilgtspēju, kas tika veikts 2016.–2017. gadā. Šis pētījums aptvēra e-tiesiskuma DPI, tostarp e‑CODEX, un ieteica nodošanu ES regulatīvai aģentūrai kā labāko variantu DPI ilgtspējas nodrošināšanai. Turklāt nesenais Igaunijas valdības pasūtītais un PricewaterhouseCoopers veiktais pētījums arī apstiprināja, ka reālākais scenārijs īstermiņā un vidējā termiņā būtu nodrošināt e-CODEX pārvaldību eu-LISA pašreizējās vadības struktūras ietvaros.

•Ietekmes novērtējums Šo priekšlikumu pamato tam pievienotais ietekmes novērtējums, kas sniegts Komisijas dienestu darba dokumentā SWD(2020) 541. Regulējuma kontroles padome 2017. gada 13. decembra sanāksmē izskatīja ietekmes novērtējuma projektu un 2017. gada 15. decembrī sniedza savu atzinumu (pozitīvs atzinums ar atrunām), kurā norādīts, ka ietekmes novērtējuma ziņojums būtu jāpielāgo, lai iekļautu padomes ieteikumus par konkrētiem aspektiem. Pirmkārt, tie bija saistīti ar e-CODEX sistēmas nākotni; padome uzskatīja, ka nav pietiekami skaidrs, vai Padome un Komisija jau ir vienojušās par mitināšanas aģentūras izvēli. Otrkārt, padome uzskatīja, ka ziņojumā būtu labāk jāpaskaidro, kāpēc e-CODEX ir maz izmantota un kā ar ierosināto regulu tiktu pārvarētas esošās nepilnības. Treškārt, padome uzskatīja, ka abu e-CODEX mitināšanas iespēju salīdzinājumam vajadzētu būt līdzsvarotākam un objektīvākam. Komisija atjaunināja savu ietekmes novērtējumu, lai ņemtu vērā šos galvenos apsvērumus un pievērstos vairākām citām padomes izteiktajām piezīmēm. Ietekmes novērtējumā tika izvērtētas vairākas leģislatīvas un neleģislatīvas iespējas. Dažas iespējas tika noraidītas jau agrīnā posmā. Piemēram, iespēja izveidot atsevišķu juridisku personu, tika noraidīta, pamatojoties uz to, ka šāds pasākums būtu nesamērīgs salīdzinājumā ar ierobežotajiem uzdevumiem, kas tiktu uzticēti šādai struktūrai. Tika noraidīta arī alternatīvas sistēmas izmantošanas vai izstrādes iespēja, galvenokārt tāpēc, ka pašreizējais e-CODEX risinājums ir izrādījies ļoti lietderīgs un efektīvs procedūrās, kurās tas jau tiek izmantots, un ir saprātīgi sagaidīt atdevi no sistēmas izveidē ieguldītajiem 24 miljoniem EUR. Turklāt komerciāls risinājums radītu jautājumus par ilgtermiņa ilgtspēju un datu integritāti, jo alternatīvās sistēmas īpašnieks teorētiski varētu piekļūt datiem, kas pārsūtīti, izmantojot šo sistēmu. Nevarēja izskatīt arī iespēju nodot e-CODEX dalībvalstij vai dalībvalstu konsorcijam, jo dalībvalstis nepārprotami šo iespēju noraidīja. Kā izteikts Padomes secinājumos, tās deva priekšroku atbildības par e-CODEX darbības pārvaldību nodošanai eu-LISA. Šādos apstākļos tika izvērtētas divas iespējas, salīdzinot ar pamata scenāriju (saskaņā ar kuru netiks nodrošināta pastāvīga darbības pārvaldība, kā rezultātā e-CODEX darbība tiktu pārtraukta). No šīm divām par vispiemērotāko tika uzskatīta iespēja nodot e-CODEX kādai aģentūrai. Alternatīvā iespēja, proti, uzdot Komisijai nodrošināt e-CODEX darbības pārvaldību, tika uzskatīta par mazāk piemērotu, jo būtu grūtāk nodrošināt dalībvalstu iesaisti sistēmas pārvaldībā. Dalībvalstis uzskata, ka ir svarīgi, lai sistēmas pārvaldībā pilnībā tiktu ievērota valstu tiesu iestāžu neatkarība. Aģentūra varētu būt arī elastīgāks risinājums, kas ļautu labāk ņemt vērā ieinteresēto personu devumu. No esošajām aģentūrām tikai eu-LISA ir atbilstoša pieredze IT sistēmu pārvaldībā tieslietu un iekšlietu jomā, un tāpēc tai būtu jāuztic e-CODEX pārvaldība. Ietekmes novērtējumā secināts, ka e-CODEX izmantošana tiesu sistēmu digitalizācijā radīs ieguvumus, jo tas atvieglotu un paātrinātu pārrobežu civilprocesus un kriminālprocesus, kā arī tiesu iestāžu sadarbību. Sistēma palīdzētu uzlabot digitālā vienotā tirgus darbību, padarot pārrobežu procesus efektīvākus, un tai būtu pozitīva ietekme uz pārrobežu noziedzības apkarošanu, atvieglojot sadarbību starp kompetentajām iestādēm. e-CODEX sistēmas izmantošana pārrobežu civilprocesos un kriminālprocesos varētu padarīt efektīvākas arī valstu tiesas. Attiecībā uz iespējām nodrošināt e-CODEX sistēmas darbības pārvaldību ietekmes novērtējumā tika uzskatīts, ka ES regulatīvai aģentūrai, piemēram, eu-LISA, būtu šim nolūkam atbilstošas spējas. Aģentūra varēs pielāgot e-CODEX sistēmu tehniskajām vajadzībām, kas rodas dalībvalstīm, kuras izmanto e-CODEX. Tas ļautu izvairīties no jebkādām asimetriskām izmaiņām valsts līmenī, kas varētu graut dalībvalstu sistēmu sadarbspēju. MVU un mikrouzņēmumi būtu ieguvēji no pārrobežu civilprocesu un kriminālprocesu digitalizācijas ar e-CODEX palīdzību. Iespēja iesniegt prasības tiesā tiešsaistē, piemēram, pieteikumus Eiropas maksājuma rīkojumiem vai prasības saskaņā ar Eiropas procedūru maza apmēra prasībām (ja to atļauj valsts tiesību akti), ļautu ietaupīt, samazinot pasta izdevumus, un padarītu procedūras efektīvākas un īsākas. Par e-CODEX izmantošanu konkrētā juridiskā procedūrā MVU (vai citiem dalībniekiem) nerastos papildu izmaksas. •Pamattiesības e-CODEX sistēma ļautu cilvēkiem vienkāršāk īstenot savas tiesības uz efektīvu tiesisko aizsardzību saskaņā ar Pamattiesību hartas 47. pantu “Tiesības uz efektīvu tiesisko aizsardzību un taisnīgu tiesu”, jo elektroniskā saziņa un dokumentu pārsūtīšana atvieglo un paātrina tiesvedību. Ieinteresētās personas ir norādījušas, ka 47. pants garantē arī tiesības uz objektīvu un neatkarīgu tiesu un, lai atbilstu šā panta nosacījumiem, turpmākajā e-CODEX un ar e-CODEX saistīto darbību pārvaldībā un koordinēšanā ir jāievēro šīs tiesības. Tā kā e-CODEX sistēma ir decentralizēta, struktūra, kurai uzticēta sistēmas sastāvdaļu darbības pārvaldība, neuzglabās un neapstrādās datus, izņemot tos, kas nepieciešami kontaktu uzturēšanai ar struktūrām, kuras pārvalda e-CODEX piekļuves punktus. Šīs struktūras atbild par dažādu e-CODEX tīklu izveidi un ekspluatāciju, un tādējādi tās būs vienīgās atbildīgās par personas datiem, kas nosūtīti, izmantojot attiecīgos piekļuves punktus. Atkarībā no tā, vai piekļuves punktu pārvalda ES iestāde, struktūra vai aģentūra, vai valsts līmenī, un atkarībā no tā, kuras valsts iestādes un kādiem nolūkiem apstrādā personas datus, tiks piemērota vai nu Regula (ES) 2018/1725, vai Vispārīgā datu aizsardzības regula, vai Direktīva (ES) 2016/680. eu-LISA, tāpat kā šobrīd, personas datu apstrādē ir jāievēro Regula (ES) 2018/1725. Jo īpaši attiecībā uz uzdevumu īstenot turpmāku sistēmas tehnisko pilnveidošanu, šeit ietilpst pienākums nodrošināt, ka visos eu-LISA uzticētajos programmatūras sastāvdaļu uzlabojumos vai jaunās versijās tiek ievērotas drošības un integrētas datu aizsardzības prasības, kā arī datu aizsardzības pēc noklusējuma prasības. Šā priekšlikuma 10. pantā noteikta eu-LISA atbildība par šā uzdevuma izpildi un par datu drošību kopumā. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Kopējās izmaksas 2022.–2027. gadam sasniedz 9,667 miljonus EUR (vidējās izmaksas gadā ir 1,611 miljoni EUR). No šīs summas eu-LISA finansējums tam pašam periodam ir 8,723 miljoni EUR. Izmaksas ietver eu-LISA un Komisijas veiktajām darbībām nepieciešamos papildu cilvēkresursus. eu-LISA iekšējo resursu pieņemšana darbā sāksies 2022. gada 1. septembrī ar divām līgumdarbinieku (CA) amata vietām, lai nodrošinātu raitu nodošanu. Sākot ar 2023. gada 1. janvāri, eu-LISA kopumā vajadzētu būt diviem pagaidu darbiniekiem un trīs līgumdarbiniekiem, kuri nodrošinās pamatfunkcijas attiecībā uz e-CODEX. Turklāt Komisijai (Tiesiskuma un patērētāju ģenerāldirektorātam) būs jāiesaistās eu-LISA darba politikas pārvaldības nodrošināšanā, aģentūras uzraudzībā un regulā paredzēto nepieciešamo īstenošanas aktu sagatavošanā. No 2022. gada tai būs vēl viena papildu likumā paredzētā amata vieta. Šim priekšlikumam pievienotajā tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatā ir sniegti sīki izmaksu skaidrojumi. 5.CITI ELEMENTI •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Struktūra, kas pārvalda e-CODEX sistēmu, turpinās atbildēt par to līdz sekmīgam nodošanas/pārņemšanas procesa noslēgumam. Plānots, ka sistēmas nodošana eu-LISA ilgs ne vairāk kā sešus mēnešus, sākot ar 2023. gada 1. janvāri. Šajā periodā struktūra, kas pārvalda e-CODEX sistēmu, būs pilnībā atbildīga par e-CODEX sistēmu. Šis periods ļaus eu-LISA veikt nepieciešamos priekšdarbus sistēmas pārņemšanai. Aģentūrai būtu jāpieņem darbā vajadzīgie darbinieki un attiecīgi jāplāno iepirkumu darbības. Divus gadus pēc tam, kad eu-LISA būs pārņēmusi atbildību par e-CODEX sistēmu, un ik pēc diviem gadiem eu-LISA jāiesniedz Komisijai visaptverošs darbības pārskats par e-CODEX sistēmas tehnisko attīstību un darbību pārskata periodā, tostarp par tās drošību. Šie ziņojumi tiks balstīti informācijā, ko katru gadu sniedz dalībvalstis un Komisija. Tajos būs iekļauts autorizēto e-CODEX piekļuves punktu saraksts; pārrobežu civilprocesu un kriminālprocesu saraksts, izmantojot e-CODEX sistēmu; katra pārrobežu civilprocesa vai kriminālprocesa digitalizācijas pakāpe; darījumu ziņojumu skaits, kas nosūtīts un saņemts no visām pārējām katrā pārrobežu civilprocesā un kriminālprocesā iesaistītajām dalībvalstīm; kā arī e-CODEX sistēmas drošību ietekmējošo incidentu skaits un veids.

Trīs gadus pēc tam, kad eu-LISA būs pārņēmusi atbildību par e-CODEX sistēmu, un ik pēc četriem gadiem Komisijai ir jāsagatavo e-CODEX sistēmas vispārējs novērtējums, tostarp regulas piemērošanas novērtējums, sasniegto rezultātu pārbaude attiecībā pret mērķiem. Pirmajā novērtējumā būtu jāiekļauj arī programmas vadības valdes darbības novērtējums un tās paturēšanas nepieciešamība. Balstoties uz šā novērtējuma rezultātiem, Komisija var veikt visas nepieciešamās turpmākās darbības. •Sīkāks konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums 1. pantā ir izklāstīts regulas priekšmets. Ar šo regulu izveido e-CODEX sistēmu un tās darbības pārvaldību uztic eu-LISA. Turklāt regulā nosaka Komisijas, dalībvalstu un to struktūru pienākumus, kuras pārvalda autorizētos e-CODEX piekļuves punktus. 2. pantā ir definēta regulas piemērošanas joma. Regula attiecas uz informācijas elektronisku pārsūtīšanu pārrobežu civilprocesos un kriminālprocesos, izmantojot e-CODEX sistēmu, atbilstīgi juridiskajiem instrumentiem, kas pieņemti sadarbības civillietu un krimināllietu jomā. I pielikumā sniegts šo instrumentu saraksts. Regulas 3. pantā ietvertas regulā izmantoto terminu definīcijas. 4. pantā ir definēta e-CODEX sistēma un noteikts tās sastāvs, ko veido piekļuves punkta programmatūra (tostarp vārteja un savienotājs). Turklāt e-CODEX sistēmu veido digitālie procesuālie standarti, kas ļauj savstarpēji savienot piekļuves punktus. 5. pants pilnvaro Komisiju līdz 2022. gada 31. decembrim pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka pakalpojumu līmeņa prasības eu-LISA izpildītajām darbībām. Turklāt tas pilnvaro Komisiju noteikt ar īstenošanas aktiem obligātās tehniskās specifikācijas un standartus, tostarp attiecībā uz drošību, kas ir e-CODEX sistēmā esošo programmatūras produktu pamats; pakalpojuma līmeņa prasības un citas nepieciešamās tehniskās specifikācijas darbībām, kuras eu-LISA veic saskaņā ar 6. pantu; kā arī nodošanas/pārņemšanas procesa noteikumus. Turklāt Komisija var arī pieņemt īstenošanas aktus par tehniskajiem noteikumiem e-CODEX sistēmas izmantošanai dažādajos pārrobežu civilprocesos un kriminālprocesos, kā uzskaitīts I pielikumā. Komisija atbild arī par autorizēto e-CODEX piekļuves punktu, ko pārvalda ES iestādes, struktūras vai aģentūras, saraksta uzturēšanu, informē eu-LISA par jebkādām izmaiņām šajā sarakstā un ieceļ korespondentus, kuri ir tiesīgi saņemt atbalstu e-CODEX sistēmas izmantošanai. 6. pants nosaka eu-LISA atbildību par e-CODEX sistēmas darbības pārvaldību. Tas arī uzliek eu-LISA dažus papildu uzdevumus attiecībā uz e‑CODEX sistēmu un attiecīgo tehnisko darbu saistībā ar 4. pantā minētajām sastāvdaļām, par kurām atbild eu-LISA. 7. pants uzliek dalībvalstīm pienākumu uzturēt to autorizēto e-CODEX piekļuves punktu sarakstu, kuri darbojas to teritorijā; informēt eu-LISA par visām izmaiņām šajā sarakstā un iecelt korespondentus, kuriem ir tiesības saņemt atbalstu e-CODEX sistēmas izmantošanā. 8. pantā ir definēti to struktūru pienākumi, kuras pārvalda autorizētos e-CODEX piekļuves punktus. Tie ietver atbildību par piekļuves punkta drošu izveidošanu un darbību, kā arī par jebkādiem tā bojājumiem un caur to pārsūtīto datu drošību. Tās būs atbildīgas arī par statistikas informācijas vākšanu par savu darbību. 9. pantā ir noteikta e-CODEX sistēmas nodošanas procedūra eu-LISA no struktūras, kas pārvalda e-CODEX sistēmu, t. sk. Komisijas uzraudzības loma. Agrākais ierosinātais pārņemšanas datums ir 2023. gada 1. jūlijs, lai eu-LISA būtu laiks izpildīt tai jau uzticētos uzdevumus saistībā ar IIS, ETIAS un ECRIS-TCN sistēmām SIS un VIS modernizēšanai un sadarbspējas nodrošināšanai starp ES informācijas sistēmām. Pārņemšana notiks tikai tad, kad Komisija paziņos, ka nodošanas/pārņemšanas process ir sekmīgi pabeigts. Līdz 2022. gada 31. decembrim struktūrai, kas pārvalda e-CODEX sistēmu, būtu jāiesniedz nodošanas dokuments, kurā norādīta kārtība, kādā e-CODEX sistēma tiek nodota eu-LISA. Nodošanas periodā struktūra, kas pārvalda e-CODEX sistēmu, joprojām būs pilnībā atbildīga par e-CODEX sistēmu un nodrošinās, ka sistēmā tiek veiktas tikai koriģējošas uzturēšanas darbības. Nodošana attiecas uz 4. pantā definētajām e-CODEX sistēmas sastāvdaļām, t. i., savienotāju un digitālajiem procesuālajiem standartiem, kā arī II pielikumā uzskaitītajiem atbalsta produktiem. 9. pantā sīkāk paskaidrots, ka nodošanas procesā būtu arī jānodod visas intelektuālā īpašuma tiesības vai lietošanas tiesības saistībā ar e-CODEX sistēmu un II pielikumā uzskaitītajiem atbalsta produktiem, lai eu-LISA varētu pildīt savas funkcijas. Tomēr attiecībā uz galvenajām sistēmas programmatūras sastāvdaļām līgumiska nodošana nav nepieciešama, jo Domibus ir atklātā pirmkoda programmatūra un uz to attiecas licence EUPL. 10. pantā ir noteiktas drošības prasības, vispārējo atbildību par e-CODEX sistēmas drošību uzticot eu-LISA, pildot darbības pārvaldības uzdevumus. eu-LISA ir jānodrošina, ka e-CODEX sistēmā ir ieviesti drošības un integrētas datu aizsardzības un datu aizsardzības pēc noklusējuma principi. Tajā arī paskaidrots, ka atbildība par to datu drošību, kas tiek pārsūtīti, izmantojot autorizētu e-CODEX piekļuves punktu, gulstas uz struktūru, kas pārvalda piekļuves punktu. 11. pantā paredzēts, ka eu-LISA izveidos e-CODEX padomdevēju grupu (PG) palīdzībai darbā ar e-CODEX sistēmu. PG nodrošinās eu-LISA nepieciešamās zināšanas saistībā ar e-CODEX sistēmu, kā arī cita starpā sekos līdzi ieviešanas gaitai dalībvalstīs. Ar 12. pantu izveido programmas vadības valdi (PVB), kas palīdzēs eu-LISA valdei nodrošināt pienācīgu e-CODEX sistēmas pārvaldību. PVB darbosies kā starpniekstruktūra starp padomdevēju grupām un eu-LISA valdi. Tā jo īpaši uzraudzīs nodošanas darbības, lai nodrošinātu savlaicīgu sistēmas pārņemšanu no eu-LISA puses. PVB arī nodrošinās darba ar e-CODEX sistēmu atbilstošas prioritārās secības noteikšanu un darbosies kā mediatore saistībā ar iespējamiem strīdīgiem jautājumiem. 13. pantā eu-LISA uzdots nodrošināt apmācību par e-CODEX sistēmas tehnisko izmantošanu. 14. pantā sīki aprakstīta informācija, kas dalībvalstīm un Komisijai jāsniedz eu-LISA: to pārrobežu civilprocesu un kriminālprocesu saraksts, kuriem tās izmanto e-CODEX sistēmu; cik lielā mērā e-CODEX sistēmu var izmantot katrā pārrobežu civilprocesā un kriminālprocesā; darījumu ziņojumu skaits, ko nosūtījis un saņēmis katrs autorizētais e-CODEX piekļuves punkts, kas darbojas to teritorijā; un to incidentu skaits un veids, ar kuriem saskaras struktūras, kas dalībvalsts teritorijā pārvalda autorizētos e‑CODEX piekļuves punktus, un kuri ietekmē e‑CODEX sistēmas drošību. 15. pantā paredzēti uzraudzības un ziņošanas noteikumi. Reizi divos gados eu-LISA ir jāsniedz Komisijai ziņojumi par e-CODEX sistēmu, izmantojot dalībvalstu sniegto informāciju. Turklāt Komisijai trīs gadus pēc pārņemšanas un pēc tam ik pēc četriem gadiem jāiesniedz ziņojums par e-CODEX sistēmu. 16. pants reglamentē Regulas (ES) 2018/1726 grozījumus attiecībā uz eu-LISA jauniem pienākumiem un uzdevumiem darbā ar e-CODEX sistēmu. 17. pants attiecas uz izmantojamo komiteju procedūru, balstoties uz standarta noteikumu. 18. pantā noteikts, ka e-CODEX sistēmas darbības pārvaldības izmaksas sedz no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. Turpretī dalībvalstis sedz autorizēto e-CODEX piekļuves punktu saraksta uzturēšanas izmaksas valsts līmenī, kā arī e‑CODEX korespondentu iecelšanas izmaksas atbilstīgi 7. pantam. e-CODEX sistēmas izveidošanas un pārvaldības izmaksas valsts līmenī saskaņā ar 8. pantu sedz struktūras, kuras pārvalda autorizētos e-CODEX piekļuves punktus.

19. pantā paredzēts, ka šī regula stāsies spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. I pielikumā ir uzskaitīti tiesību akti, kuri ietilpst šīs regulas piemērošanas jomā. II pielikumā ir uzskaitīti atbalsta programmatūras produkti, kas saskaņā ar 9. pantu jānodod eu-LISA. 2020/0345 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par datorizētu sistēmu saziņai pārrobežu civilprocesos un kriminālprocesos (e-CODEX sistēma) un ar ko groza Regulu (ES) 2018/1726



(Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 81. panta 2. punktu un 82. panta 1. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)vieni no galvenajiem ES brīvības, drošības un tiesiskuma telpas mērķiem, kas nostiprināti Līguma V sadaļā, ir efektīvas piekļuves tiesai nodrošināšana iedzīvotājiem un uzņēmumiem un tiesu iestāžu sadarbības starp dalībvalstīm atvieglošana. (2)Tādēļ ir svarīgi izstrādāt atbilstošus kanālus, lai nodrošinātu tiesu sistēmu efektīvu digitālu sadarbību. Līdz ar to ir būtiski Savienības līmenī izveidot informācijas tehnoloģiju instrumentu, kas nodrošinātu ātru, tiešu, sadarbspējīgu, uzticamu un drošu ar lietu saistīto datu elektronisku pārrobežu apmaiņu. Šādai sistēmai, kas iedzīvotājiem un uzņēmumiem nodrošina digitālu apmaiņu ar dokumentiem un pierādījumiem ar tiesu vai citām kompetentām iestādēm, ja to paredz valsts vai Savienības tiesību akti, būtu jāveicina tiesu pieejamības uzlabošana. (3)Pastāv rīki, kas izstrādāti ar lietu saistītu datu digitālai apmaiņai, neaizstājot vai neprasot dārgas modifikācijas esošajās aizmugursistēmās, kas izveidotas dalībvalstīs. E-tiesiskuma komunikācija ar tiešsaistes datu apmaiņas starpniecību (e-CODEX) ir svarīgākais līdz šim izstrādātais rīks. (4)e-CODEX sistēma ir rīks, kas īpaši izstrādāts, lai atvieglotu pārrobežu elektronisku ziņojumu apmaiņu tieslietu jomā. Saistībā ar pieaugošu tiesvedības digitalizāciju civillietās un krimināllietās e-CODEX sistēmas mērķis ir uzlabot pārrobežu saziņas efektivitāti starp kompetentajām iestādēm, kā arī atvieglot iedzīvotāju un uzņēmumu piekļuvi tiesai. Līdz šim sistēmu pārvaldīja dalībvalstu un organizāciju konsorcijs ar Savienības programmu finansējumu. (5)e-CODEX sistēma sastāv no diviem programmatūras elementiem: Domibus vārtejas programmatūra ziņojumu apmaiņai ar citām vārtejām un Domibus savienotāja programmatūra, kas nodrošina vairākas ar ziņojumu pārraidi starp valstu sistēmām saistītas funkcijas. Vārteja balstās uz eDelivery pamatelementu, kuru uztur Komisija, savukārt savienotāja darbības pārvaldību īsteno dalībvalstu un organizāciju konsorcijs ar finansējumu no Savienības programmām (struktūra, kas pārvalda e-CODEX sistēmu). Savienotāja programmatūra nodrošina tādas funkcijas kā elektronisko parakstu pārbaude, izmantojot drošības bibliotēku, un piegādes apliecinājums. Turklāt struktūra, kas pārvalda e-CODEX sistēmu, ir izstrādājusi veidnes digitālajām veidlapām, kas izmantojamas konkrētos civilprocesos un kriminālprocesos, kuros tā ir izmēģinājusi e-CODEX sistēmu. (6)Ņemot vērā e-CODEX sistēmas nozīmi pārrobežu apmaiņā Savienībā tieslietu jomā, vajadzētu būt ilgtspējīgam Savienības tiesiskajam regulējumam, ar ko izveido e-CODEX sistēmu un paredz noteikumus tās darbībai un izstrādei. Šādam tiesiskajam regulējumam būtu skaidri jānosaka un jāizstrādā e-CODEX sistēmas sastāvdaļas, garantējot tās tehnisko ilgtspēju. Sistēmai būtu jādefinē piekļuves punkta IT sastāvdaļas, kuras sastāv no vārtejas drošai saziņai ar citām identificētām vārtejām un savienotāju ziņojumu apmaiņas atbalstam. Tajā būtu jāiekļauj arī digitālie procesuālie standarti, kas sastāv no darbības procesu modeļiem un veidnēm, kas definē to dokumentu elektronisko formātu, kurus izmanto saistībā ar šīm procedūrām, lai sekmētu e-CODEX piekļuves punktu izmantošanu juridiskām procedūrām, kuras paredzētas tiesu iestāžu sadarbības jomā pieņemtajos tiesību aktos, un ļautu veikt informācijas apmaiņu starp piekļuves punktiem.

(7)Tā kā ir jānodrošina e-CODEX sistēmas un tās pārvaldības ilgtermiņa ilgtspēja, vienlaikus ņemot vērā valstu tiesu neatkarību, būtu jāieceļ sistēmas darbības pārvaldībai piemērota struktūra. (8)Vispiemērotākā struktūra sistēmas darbības pārvaldībai ir aģentūra, jo tās pārvaldības struktūra ļauj dalībvalstīm iesaistīties sistēmas darbības pārvaldībā, piedaloties aģentūras valdē, padomdevēju grupās un programmu vadības valdēs. Eiropas Savienības Aģentūrai lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1726, ir atbilstoša pieredze lielapjoma IT sistēmu pārvaldībā. Tāpēc e-CODEX sistēmas darbības pārvaldība būtu jāuztic eu-LISA. Ir arī jākoriģē pašreizējā eu-LISA pārvaldības struktūra, pielāgojot tās valdes pienākumus un izveidojot e-CODEX padomdevēju grupu. Tāpēc Regula (ES) 2018/1726 būtu attiecīgi jāgroza. Jāizveido arī īpaša programmas vadības valde. (9)Saskaņā ar 19. pantu Regulā (ES) 2018/1726 eu-LISA valdes funkcija ir nodrošināt, ka visos aģentūras lēmumos un darbībās, kas ietekmē lielapjoma IT sistēmas brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, ir ievērots tiesu iestāžu neatkarības princips. Aģentūras pārvaldības struktūra un finansēšanas shēma sniedz papildu garantijas šā principa ievērošanai. Tāpat ir svarīgi ar programmas vadības valdes starpniecību iesaistīt e-CODEX sistēmas pārvaldībā juristus un citas ieinteresētās personas. (10)Ņemot vērā eu-LISA prioritāros uzdevumus izstrādāt un pārvaldīt ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS), Eiropas Sodāmības reģistra informācijas sistēmu par trešās valsts valstspiederīgajiem (ECRIS-TCN), pārskatīto Šengenas informācijas sistēmu (SIS), Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un Eurodac, kā arī stratēģisko uzdevumu izveidot satvaru sadarbspējai starp ES informācijas sistēmām, eu-LISA nevajadzētu pārņemt atbildību par e-CODEX sistēmu agrāk par 2023. gada 1. jūliju. (11)e-CODEX sistēmu var izmantot pārrobežu civilprocesos un kriminālprocesos. Tomēr, ņemot vērā tās atvērtā pirmkoda raksturu, sistēmu varētu izmantot arī citās situācijās. Šī regula nav jāpiemēro jebkādam e-CODEX sistēmas izmantojumam, kas nav balstīts I pielikumā uzskaitītajos tiesību aktos. (12)eu-LISA būtu jāuzņemas atbildība par e-CODEX sistēmas sastāvdaļām, izņemot programmatūras Domibus vārtejas darbības pārvaldību, jo Komisija pašlaik šo programmatūru starpnozaru līmenī nodrošina eDelivery pamatelementa ietvaros. eu-LISA būtu jāpārņem pilnīga atbildība no struktūras, kas pārvalda e-CODEX sistēmu, par programmatūras Domibus savienotāja darbības pārvaldību un digitālajiem procesuālajiem standartiem. Ņemot vērā to, ka Domibus vārteja un Domibus savienotājs ir neatņemamas e-Codex sistēmas sastāvdaļas, eu-LISA būtu jānodrošina savienotāja saderība ar jaunāko vārtejas versiju. Šajā nolūkā Komisijai no šīs regulas spēkā stāšanās brīža būtu jāiekļauj eu-LISA attiecīgajā eDelivery pamatelementa pārvaldes struktūrā. (13)Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011. Šajā satvarā pieņemtajos īstenošanas aktos būtu jānosaka obligātās tehniskās specifikācijas un standarti, tostarp attiecībā uz drošību, kas ir e-CODEX sistēmas sastāvdaļu pamats; jānosaka pakalpojumu līmeņa prasības darbībām, kuras veic eu-LISA, un citas nepieciešamās tehniskās specifikācijas šīm darbībām; un jānosaka nodošanas/pārņemšanas procesa kārtība. Īstenošanas aktos varētu noteikt arī tehniskos pasākumus, kas sekmētu e-CODEX sistēmas izmantošanu tiesu iestāžu sadarbības procedūrās. (14)Jānosaka eu-LISA konkrētie pienākumi attiecībā uz e‑CODEX sistēmas darbības pārvaldību. (15)Dalībvalstīm būtu jāuztur to teritorijā autorizēto e-CODEX piekļuves punktu saraksts un jāinformē par tiem eu-LISA, lai nodrošinātu savstarpēju mijiedarbību attiecīgo procedūru kontekstā. Šā paša iemesla dēļ Komisijai būtu jāuztur līdzīgs saraksts ar autorizētajiem e-CODEX piekļuves punktiem, ko pārvalda Savienības iestādes, struktūras un aģentūras. Struktūras, kas valsts līmenī pārvalda piekļuves punktus, var būt valsts iestādes, juristus pārstāvošas organizācijas vai privāti uzņēmumi. Lai arī eu-LISA būtu jānodrošina e-CODEX sistēmas darbības pārvaldība, ņemot vērā e-CODEX sistēmas decentralizēto raksturu, atbildība par autorizēto e‑CODEX piekļuves punktu izveidošanu un pārvaldību būtu jāuzņemas tikai tām struktūrām, kuras pārvalda attiecīgos piekļuves punktus. Struktūrām, kuras pārvalda autorizēto e-CODEX piekļuves punktu, būtu jāuzņemas atbildība par jebkādiem bojājumiem, kas rodas autorizētā e‑CODEX piekļuves punkta darbības rezultātā. (16)Ar e-CODEX sistēmas starpniecību savienotajām valstu sistēmām būtu jāļauj uzraudzīt tās efektivitāti un lietderību, nodrošinot mehānismu tādu instrumentu iznākumu, rezultātu un ietekmes uzraudzībai, kas ļauj pārraidīt Savienībā elektroniskos datus saistībā ar pārrobežu civilprocesiem un kriminālprocesiem. Tāpēc sistēmām, kas pievienotas autorizētajiem e-CODEX piekļuves punktiem, vajadzētu būt iespējai sistemātiski vākt un uzturēt visaptverošus datus par pārrobežu civilprocesu un kriminālprocesu izmantošanu saskaņā ar I pielikumā uzskaitīto tiesību aktu attiecīgajiem noteikumiem. Tam vajadzētu ne tikai atvieglot dalībvalstu darbu attiecīgo datu vākšanā un nodrošināt savstarpēju pārskatatbildību un pārredzamību, bet arī ievērojami atvieglot Komisijas tiesību aktu, kas pieņemti sadarbības civillietās un krimināllietās jomā, ex post uzraudzību. Vāktajā informācijā būtu jāietver tikai apkopotie dati, un tie nedrīkst būt personas dati. (17)eu-LISA, pildot savus uzdevumus, būtu jāuztur augsts drošības līmenis. Turpmākajā programmatūras tehniskajā izstrādē eu-LISA būtu jāievieš integrēti drošības principi, kā arī integrēta datu aizsardzība un datu aizsardzība pēc noklusējuma atbilstīgi Regulai (ES) 2018/1725. Struktūrām, kuras pārvalda autorizēto e-CODEX piekļuves punktu, būtu jāuzņemas atbildība par to datu drošību, kuri tiek pārsūtīti, izmantojot to piekļuves punktus. (18)Gadījumā, kad klasificēta informācija ir jāapstrādā, izmantojot e-CODEX sistēmu, sistēma būtu jāakreditē atbilstīgi eu-LISA informācijas drošības noteikumiem. (19)Lai eu-LISA varētu pienācīgi sagatavot pārņemšanu, struktūrai, kas pārvalda e-CODEX, līdz 2022. gada 31. decembrim būtu jāsagatavo nodošanas dokuments, kurā izklāstīta detalizēta kārtība e-CODEX sistēmas nodošanai, t. sk. sekmīga nodošanas procesa un tā pabeigšanas kritēriji atbilstīgi īstenošanas aktiem, kurus Komisija pieņēmusi saskaņā ar šo regulu. Nodošanas dokumentā būtu jāietver e‑CODEX sistēmas sastāvdaļas, tostarp vārteja, savienotājs un digitālie procesuālie standarti, kā arī attiecīgie atbalsta produkti. Komisijai būtu jāuzrauga nodošanas/pārņemšanas process, lai nodrošinātu tā atbilstību īstenošanas aktiem un nodošanas dokumentam, un pārņemšanai būtu jānotiek tikai tad, kad Komisija ir paziņojusi, ka process ir sekmīgi pabeigts. Pēc nodošanas dokumenta iesniegšanas un līdz sekmīgai e-CODEX sistēmas nodošanai eu-LISA struktūrai, kas pārvalda e-CODEX sistēmu, nevajadzētu piegādāt nevienu jaunu versiju, tai būtu jānodrošina tikai koriģējošas e-CODEX sistēmas uzturēšanas darbības. (20)Ar nodošanu būtu arī jānodrošina, ka visas intelektuālā īpašuma tiesības vai lietošanas tiesības, kas saistītas ar e-CODEX sistēmu un attiecīgajiem atbalsta produktiem, tiek nodotas, lai eu-LISA varētu pildīt tās pienākumus saskaņā ar šo regulu. Tomēr galvenajām sistēmas programmatūras sastāvdaļām līgumiska nodošana nav nepieciešama, jo Domibus ir atvērta pirmkoda programmatūra un uz to attiecas Eiropas Savienības sabiedriskā licence (EUPL). (21)Lai Komisija varētu regulāri novērtēt e-CODEX sistēmu, eu-LISA reizi divos gados būtu jāziņo Komisijai par e-CODEX sistēmas tehnisko attīstību un tehnisko darbību. Šā ziņojuma nolūkiem dalībvalstīm būtu jāsniedz eu-LISA attiecīgā informācija par piekļuves punktiem, kas darbojas to teritorijā, un Komisijai būtu jāsniedz līdzīga informācija par piekļuves punktiem, ko pārvalda Savienības iestādes, struktūras un aģentūras. (22)Šai regulai nav jānodrošina īpašs juridiskais pamats personas datu apstrādei. Jebkurai personas datu apstrādei, kas veikta saskaņā ar šo regulu, būtu jāatbilst piemērojamajiem datu aizsardzības noteikumiem. Uz personas datu apstrādi, ko veic e-CODEX piekļuves punkti, ko pārvalda saskaņā ar šo regulu dalībvalsts teritorijā izveidotie autorizētie e-CODEX piekļuves punkti, attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/680. (23)Personas datu apstrādei, ko veic Savienības iestādes, struktūras un aģentūras saistībā ar šo regulu, piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725. (24)Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. (25)Saskaņā ar 1. un 2. pantu un 4.a panta 1. punktu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un šī regula tai nav saistoša un nav jāpiemēro. [vai]

(26)Saskaņā ar 3. pantu un 4.a panta 1. punktu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Īrija ir paziņojusi, ka vēlas piedalīties šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā. (27)Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, un tas ir sniedzis atzinumu ..., IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. NODAĻA

Vispārīgie noteikumi 1. pants

Priekšmets Ar šo regulu tiek izveidota decentralizēta IT sistēma pārrobežu saziņai, lai atvieglotu dokumentu, pieprasījumu, juridisku veidlapu, pierādījumu vai citas informācijas elektronisku apmaiņu drošā un uzticamā veidā pārrobežu civilprocesos un kriminālprocesos (e-tiesiskuma komunikācija ar tiešsaistes datu apmaiņas starpniecību — e-CODEX sistēma). Ar to paredz noteikumus: (a)par e-CODEX sistēmas definīciju un sastāvu; (b)par Eiropas Aģentūras lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA) īstenoto e-CODEX sistēmas darbības pārvaldību; (c)par Komisijas, dalībvalstu un to struktūru pienākumiem, kuras pārvalda autorizētos e-CODEX piekļuves punktus. 2. pants

Piemērošanas joma Šo regulu piemēro informācijas elektroniskai nosūtīšanai saistībā ar pārrobežu civilprocesiem un kriminālprocesiem, izmantojot e‑CODEX sistēmu, atbilstīgi I pielikumā uzskaitītajiem tiesību aktiem, kas pieņemti tiesu iestāžu sadarbības jomā. 3. pants

Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: (a)“e-CODEX piekļuves punkts” ir aparatūras infrastruktūrā uzstādīta piekļuves punkta programmatūra, kas spēj uzticamā veidā pārsūtīt informāciju uz citiem e-CODEX piekļuves punktiem un saņemt to no tiem; (b)“autorizēts e-CODEX piekļuves punkts” ir e-CODEX piekļuves punkts, par kuru eu-LISA ir informēta saskaņā ar 5. panta 4. punktu vai 7. panta 1. punktu un kurš nodrošina digitālu procesuālo standartu, kā minēts 4. panta 3. punktā; (c)“struktūra, kas pārvalda autorizētu e-CODEX piekļuves punktu” ir Savienības iestāde, struktūra vai aģentūra, valsts iestāde vai juridiska persona, kas pārvalda autorizētu e-CODEX piekļuves punktu; (d)“pievienota sistēma” ir IT sistēma, kas ir pievienota e-CODEX piekļuves punktam saziņai ar citiem e-CODEX piekļuves punktiem; (e)“centrālā testēšanas platforma” ir e-CODEX piekļuves punkts, ko izmanto tikai testēšanai un kas nodrošina funkciju kopumu, ko var izmantot struktūras, kas pārvalda autorizētos e-CODEX piekļuves punktus, lai pārbaudītu savu piekļuves punktu pareizu darbību un pareizu e-CODEX digitālo procesuālo standartu izmantošanu šiem piekļuves punktiem piesaistītajās pievienotajās sistēmās;

(f)“darbības procesu modelis” ir vairāku saistītu, strukturētu darbību vai uzdevumu konceptuālā modeļa grafisks un tekstuāls atveidojums, kā arī attiecīgie datu modeļi un secība, kādā darbības vai uzdevumi veicami, lai panāktu jēgpilnu mijiedarbību starp divām vai vairākām pusēm; (g)“darbības pārvaldība” ir visi uzdevumi, kas nepieciešami, lai e‑CODEX sistēma darbotos saskaņā ar šo regulu. 2. NODAĻA

e-CODEX sistēmas sastāvs, funkcijas un pienākumi 4. pants

e-CODEX sistēmas sastāvs 1.e-CODEX sistēma sastāv no e-CODEX piekļuves punkta un digitāliem procesuālajiem standartiem. 2.e-CODEX piekļuves punktu veido: (a)vārteja, kas sastāv no programmatūras, kuras pamatā ir kopīgs protokolu kopums, kas nodrošina drošu informācijas apmaiņu telekomunikāciju tīklā ar citām vārtejām, kuras izmanto to pašu kopīgo protokolu kopumu; (b)savienotājs, kas ļauj savienot pievienotās sistēmas ar a) apakšpunktā minēto vārteju un sastāv no programmatūras, kuras pamatā ir kopīgs atvērto protokolu kopums, kas ļauj veikt: i)ziņojumu strukturēšanu, reģistrēšanu un sasaistīšanu; ii)to integritātes un autentiskuma pārbaudi; iii)laikam piesaistītu pierādījumu izveidi par apmaiņas ziņojumu saņemšanu. 3.Digitāls procesuālais standarts sastāv no darbības procesu modeļiem un veidnēm, kas definē I pielikumā uzskaitītajos tiesību aktos noteiktajās procedūrās izmantojamo dokumentu elektronisko formātu. 5. pants

Komisijas pienākumi 1.Līdz 2022. gada 31. decembrim Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka: (a)obligātās tehniskās specifikācijas un standartus, tostarp attiecībā uz drošību, kas ir 4. pantā minēto e-CODEX sistēmas sastāvdaļu pamats; (b)pakalpojumu līmeņa prasības darbībām, kuras saskaņā ar 6. pantu veic eu-LISA, kā arī citas šīm darbībām nepieciešamās tehniskās specifikācijas. (c)9. pantā minēto īpašo nodošanas/pārņemšanas procesa kārtību. 2.Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka sīki izstrādātas tehniskās specifikācijas attiecībā uz digitālajiem procesuālajiem standartiem, kā noteikts 4. panta 3. punktā. 3.Šā panta 1. un 2. punktā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 17. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 4.Komisija uztur sarakstu ar autorizētajiem e-CODEX piekļuves punktiem, kurus pārvalda Savienības iestādes, struktūras un aģentūras, un pārrobežu civilprocesiem un kriminālprocesiem, kā arī veidlapas, kuras katram piekļuves punktam ir atļauts izmantot. Tā nekavējoties informē par izmaiņām eu-LISA, neskarot 14. pantā paredzēto ikgadējo informēšanas pienākumu.

5.Komisija ieceļ ne vairāk kā piecus e-CODEX korespondentus. Tikai e-CODEX korespondenti ir tiesīgi pieprasīt un saņemt 6. panta 2. punkta f) apakšpunktā minēto tehnisko atbalstu no eu-LISA saistībā ar e-CODEX sistēmu, kuru pārvalda Savienības iestādes, struktūras un aģentūras. 6. pants

eu-LISA pienākumi 1.eu-LISA atbild par 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā un 3. punktā minētās e-CODEX sistēmas sastāvdaļu un II pielikumā uzskaitītās atbalsta programmatūras darbības pārvaldību. 2.e-CODEX sistēmas darbības pārvaldībā jo īpaši ietilpst: (a)1. punktā minēto programmatūras produktu izstrāde, uzturēšana, kļūdu novēršana un šo produktu izplatīšana autorizētajiem e‑CODEX piekļuves punktiem; (b)visas dokumentācijas, kas attiecas uz 1. punktā minētajām e-CODEX sistēmas sastāvdaļām un tās atbalsta programmatūras produktiem, izstrāde, uzturēšana, izplatīšana autorizētajiem e-CODEX piekļuves punktiem un atjauninājumu veikšana; (c)konfigurācijas datnes, kas satur izsmeļošu autorizēto e-CODEX piekļuves punktu sarakstu, tostarp procedūras un veidlapas, kuras katram no šiem piekļuves punktiem ir atļauts izmantot, izstrāde, uzturēšana, atjaunināšana un izplatīšana autorizētajiem e-CODEX piekļuves punktiem; (d)e-CODEX tehniskās izmaiņas un jaunu funkciju, kas publicētas kā jaunas e-CODEX versijas, pievienošana, lai reaģētu uz jaunām prasībām, kuras noteiktas 5. panta 2. punktā minētajos īstenošanas aktos vai kuras noteikusi e-CODEX padomdevēja grupa; (e)testēšanas darbību, tostarp savienojamības, atbalsts un koordinēšana, iesaistot autorizētos e-CODEX piekļuves punktus; (f)tehniskais atbalsts e-CODEX korespondentiem saistībā ar e-CODEX sistēmu; (g)darbības procesu modeļu, veidņu, kas nosaka 4. panta 3. punktā minēto dokumentu elektronisko formātu, un to pamatā esošas, iepriekš noteiktas datu modeļu kolekcijas uzturēšana un izplatīšana autorizētajiem e-CODEX piekļuves punktiem; (h)to autorizēto e-CODEX piekļuves punktu saraksta, par kuriem ir paziņots eu-LISA, un to pārrobežu civilprocesu un kriminālprocesu saraksta, kurus katram no šiem piekļuves punktiem ir atļauts izmantot, publicēšana eu-LISA tīmekļa vietnē; (i)atbildēšana uz Komisijas dienestu lūgumiem sniegt tehniskas konsultācijas un atbalstu saistībā ar 5. panta 2. punktā paredzēto īstenošanas aktu sagatavošanu; (j)jaunu darbības procesu modeļu un veidņu, kas nosaka dokumentu elektronisko formātu, kā minēts 4. panta 3. punktā, sagatavošana un izplatīšana autorizētajiem e-CODEX piekļuves punktiem, tostarp organizējot un sekmējot seminārus ar e-CODEX korespondentiem. 3.eu-LISA ir atbildīga par šādiem papildu uzdevumiem: (a)aparatūras un programmatūras IT infrastruktūras nodrošināšana, darbība un uzturēšana eu-LISA tehniskajos centros, kas nepieciešami tās uzdevumu izpildei; (b)centrālās testēšanas platformas nodrošināšana, darbība un uzturēšana; (c)plašas sabiedrības informēšana ar interneta starpniecību par e-CODEX, izmantojot lielapjoma komunikācijas kanālu kopumu, piemēram, tīmekļa vietnes vai sociālo mediju platformas; (d)netehniska rakstura informācijas sagatavošana, atjaunināšana un izplatīšana tiešsaistē saistībā ar e-CODEX sistēmu un eu-LISA veiktajām darbībām. 4.eu-LISA dara resursus pieejamus pēc pieprasījuma darba laikā, nodrošinot vienu kontaktpunktu, kuru autorizētie e-CODEX piekļuves punkti var informēt par drošības problēmām. Pēc šādiem paziņojumiem eu-LISA analizē drošības problēmu un nepieciešamības gadījumā informē autorizētos e-CODEX piekļuves punktus, kurus skārusi attiecīgā drošības problēma.

7. pants

Dalībvalstu pienākumi 1.Dalībvalstis uztur to autorizēto e-CODEX piekļuves punktu sarakstu, kuri darbojas to teritorijā, un pārrobežu civilprocesu un kriminālprocesu, kā arī veidlapu, ko katram piekļuves punktam ir atļauts izmantot, sarakstu. Tās nekavējoties informē eu-LISA par izmaiņām, neskarot pienākumu sniegt ikgadējo paziņojumu, kā paredzēts 14. pantā. 2.Katra dalībvalsts ieceļ ne vairāk kā piecus e-CODEX korespondentus. Tikai tiem korespondentiem ir tiesības pieprasīt un saņemt 6. panta 2. punkta f) apakšpunktā minēto tehnisko atbalstu. 8. pants

Struktūru, kuras pārvalda autorizētos e-CODEX piekļuves punktus, pienākumi 1.Struktūra, kura pārvalda autorizētu e-CODEX piekļuves punktu, atbild par tā drošu izveidi un darbību. Šis pienākums ietver nepieciešamos pielāgojumus savienotājam, kas minēts 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā, lai nodrošinātu tā saderību ar visām pievienotajām sistēmām, kā arī visus citus nepieciešamos tehniskos pielāgojumus tam pievienotajām sistēmām. 2.Struktūra, kas pārvalda autorizētu e-CODEX piekļuves punktu, savā(-ās) pievienotajā(-ās) sistēmā(-ās) nodrošina mehānismu, kas ļauj iegūt attiecīgus datus par pārrobežu civilprocesu un kriminālprocesu izmantošanu saskaņā ar attiecīgajiem I pielikumā uzskaitīto tiesību aktu noteikumiem. 3.Atbildību par jebkādiem bojājumiem, kas rodas autorizēta e-CODEX piekļuves punkta un jebkuru pievienoto sistēmu darbības rezultātā, uzņemas struktūra, kura pārvalda šo autorizēto e-CODEX piekļuves punktu. 9. pants

Nodošana un pārņemšana 1.Struktūra, kas pārvalda e-CODEX sistēmu, vēlākais, līdz 2022. gada 31. decembrim iesniedz eu-LISA kopēju nodošanas dokumentu, kurā sīki izklāstīta e-CODEX sistēmas nodošanas kārtība, t. sk. sekmīga nodošanas procesa un tā pabeigšanas kritēriji, kā arī ar to saistītā dokumentācija, kā noteikts īstenošanas aktos saskaņā ar 5. panta 1. punkta c) apakšpunktu, tostarp noteikumi par intelektuālā īpašuma tiesībām vai lietošanas tiesībām saistībā ar e-CODEX sistēmu un II pielikumā uzskaitīto atbalsta programmatūru, kas ļauj eu-LISA pildīt tās pienākumus saskaņā ar 6. pantu. 2.Ne ilgāk kā sešu mēnešu laikā pēc 1. punktā minētā nodošanas dokumenta iesniegšanas, tiek īstenots nodošanas/pārņemšanas process starp struktūru, kas pārvalda e-CODEX sistēmu, un eu-LISA. Šajā laikā struktūra, kas pārvalda e-CODEX sistēmu, joprojām ir pilnībā atbildīga par e-CODEX sistēmu un nodrošina, ka sistēmā tiek veiktas tikai koriģējošas uzturēšanas darbības, izslēdzot jebkāda cita veida sistēmas izmaiņas. Jo īpaši tā neizlaiž nevienu jaunu e-CODEX sistēmas versiju. 3.Komisija uzrauga nodošanas/pārņemšanas procesu, lai nodrošinātu, ka struktūra, kas pārvalda e-CODEX sistēmu, un eu-LISA pareizi ievieš procesa sīki izstrādāto kārtību, balstoties uz 1. punktā minētajiem kritērijiem. 4.eu-LISA pārņem atbildību par e-CODEX sistēmu dienā, kad Komisija ir pasludinājusi 2. punktā minēto nodošanas/pārņemšanas procesu par sekmīgi noslēgtu un ne agrāk par 2023. gada 1. jūliju. 10. pants

Drošība 1.Pēc sekmīgas e-CODEX sistēmas pārņemšanas eu-LISA ir atbildīga par augsta līmeņa drošības uzturēšanu tai uzticēto uzdevumu izpildē, tostarp par 6. panta 3. punktā minētās aparatūras un programmatūras IT infrastruktūras drošību. Jo īpaši eu-LISA nodrošina, ka tiek izveidots un uzturēts e-CODEX drošības plāns un ka e-CODEX sistēma tiek ekspluatēta saskaņā ar šo drošības plānu, ņemot vērā e-CODEX apstrādātās informācijas klasifikāciju un eu-LISA informācijas drošības noteikumus. Šādā plānā paredz regulāras drošības pārbaudes un revīzijas, tostarp e-CODEX sistēmas programmatūras drošības novērtējumus, kuros piedalās struktūras, kas pārvalda e-CODEX piekļuves punktu. 2.Pildot savus pienākumus, eu-LISA ievieš integrētus drošības principus, kā arī integrētu datu aizsardzību un datu aizsardzību pēc noklusējuma. Klasificēta informācija netiek pārsūtīta, izmantojot e-CODEX, izņemot gadījumus, kad eu-LISA ir akreditējusi sistēmu un dalībvalstu kompetentās valsts drošības iestādes ir akreditējušas piekļuves punktus. 3.Struktūra, kas pārvalda autorizētu e-CODEX piekļuves punktu, vienpersoniski atbild par šā piekļuves punkta drošību, ieskaitot caur to pārsūtīto datu drošību. Tā nekavējoties informē par jebkādām drošības problēmām eu-LISA un dalībvalsti, kas uztur autorizēto e-CODEX piekļuves punktu sarakstu, kurā minētais piekļuves punkts ir iekļauts, vai — ja piekļuves punktu pārvalda Savienības iestāde, struktūra vai aģentūra — Komisiju. eu-LISA izstrādā drošības noteikumus un norādījumus attiecībā uz e-CODEX piekļuves punktiem. Struktūra, kas pārvalda autorizētu e-CODEX piekļuves punktu, iesniedz eu-LISA paziņojumus, kas apliecina tā atbilstību noteikumiem par e-CODEX piekļuves punktu drošību. Šos paziņojumus atjaunina reizi gadā vai ikreiz, kad citādi ir nepieciešamas izmaiņas. 11. pants

e-CODEX padomdevēju grupa 1.No 2023. gada 1. janvāra e-CODEX padomdevēja grupa, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1726 27. panta dc) apakšpunktu, nodrošina eu-LISA nepieciešamās zināšanas saistībā ar e-CODEX sistēmu, jo īpaši saistībā ar gada darba programmas un gada darbības pārskata sagatavošanu. Tā arī seko līdzi ieviešanas gaitai dalībvalstīs. Padomdevēju grupu informē par jebkādām drošības problēmām.

2.Nodošanas/pārņemšanas procesā e-CODEX padomdevēju grupa tiekas regulāri, vismaz katru otro mēnesi, līdz pārņemšanas process ir sekmīgi pabeigts. 3.e-CODEX padomdevēja grupa pēc katras sanāksmes sniedz ziņojumu programmas vadības valdei. Tā nodrošina tehniskās zināšanas, lai atbalstītu programmas vadības valdes uzdevumu izpildi, un seko līdzi ieviešanas gaitai dalībvalstīs. 4.e-CODEX padomdevēju grupa savā darbā iesaista profesionālās organizācijas un citas ieinteresētās personas, kuras piedalījušās e-CODEX sistēmas pārvaldībā tās nodošanas laikā. 12. pants

Programmu vadības valde 1.Līdz 2023. gada 1. janvārim eu-LISA valde izveido e-CODEX programmas vadības valdi ar desmit locekļiem. 2.Programmas vadības valdes sastāvā ir astoņi valdes iecelti locekļi, 11. pantā minētās padomdevēju grupas priekšsēdētājs un viens Komisijas iecelts loceklis. Valde nodrošina, ka locekļiem, kurus tā ieceļ programmas vadības valdē, ir nepieciešamā pieredze un zināšanas par e-CODEX sistēmu. 3.eu-LISA piedalās programmas vadības valdes darbā. Šajā nolūkā eu-LISA pārstāvji piedalās programmas vadības valdes sanāksmēs, lai ziņotu par darbu saistībā e-CODEX sistēmu un par jebkādu citu ar to saistītu darbu un darbībām. 4.Programmas vadības valde tiekas vismaz reizi trīs mēnešos vai biežāk, ja tas ir nepieciešams. Tā nodrošina e‑CODEX sistēmas pienācīgu pārvaldību, jo īpaši nodošanas/pārņemšanas procesā un attiecībā uz tādu aktu īstenošanu, kas pieņemti saskaņā ar 5. panta 2. punktu. Programmas vadības valde regulāri un, ja iespējams, katru otro mēnesi eu-LISA valdei iesniedz rakstiskus ziņojumus par projekta progresu. Programmas vadības valdei nav nedz lēmumu pieņemšanas pilnvaru, nedz arī pilnvaru pārstāvēt valdes locekļus. 5.Programmas vadības valde nosaka savu reglamentu, kurā jo īpaši iekļauj noteikumus par: (a)priekšsēdētāja izvēli; (b)sanāksmju vietām; (c)sanāksmju sagatavošanu; (d)ekspertu, tostarp profesionālo organizāciju un citu ieinteresēto personu, kuras piedalījās e-CODEX sistēmas pārvaldībā tās nodošanas brīdī, iesaistīšanu sanāksmēs; (e)komunikācijas plāniem, kas nodrošina, ka klāt neesošie valdes locekļi tiek pilnībā informēti. 6.Programmas vadības valdes priekšsēdētāja amatu ieņem dalībvalsts, kurai pilnībā ir saistoši I pielikumā uzskaitītie tiesību akti un kura to darbības jomā izmanto e-CODEX, kā arī tai ir pilnībā saistoši tiesību akti, kas reglamentē visu eu-LISA pārvaldīto lielapjoma IT sistēmu izstrādi, izveidi, darbību un izmantošanu. 7.Visus ceļa un uzturēšanās izdevumus, kas rodas programmu vadības valdes locekļiem, sedz eu-LISA. eu-LISA reglamenta 10. pantu piemēro mutatis mutandis. 8.Programmas vadības valdes sekretariātu nodrošina eu-LISA. 13. pants

Apmācība eu-LISA veic uzdevumus, kas saistīti ar apmācības nodrošināšanu par e‑CODEX sistēmas tehnisko izmantošanu saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1726, tostarp tiešsaistes mācību materiālu nodrošināšanu. 14. pants

Paziņojumi

1.Līdz katra gada 31. janvārim pēc tam, kad eu-LISA sekmīgi pārņēmusi e-CODEX sistēmu, dalībvalstis sniedz eu-LISA šādu informāciju: (a)sarakstu ar autorizētiem e-CODEX piekļuves punktiem, kuri darbojas to teritorijā, kā arī pārrobežu civilprocesiem un kriminālprocesiem, un veidlapām, ko katram e-CODEX piekļuves punktam ir atļauts izmantot, kā minēts 7. panta 1. punktā; (b)to pārrobežu civilprocesu un kriminālprocesu sarakstu, kuriem tās izmanto e-CODEX sistēmu, un kādā apmērā e-CODEX sistēmu var izmantot katrai no šīm procedūrām; (c)katra autorizētā e‑CODEX piekļuves punkta, kas darbojas to teritorijā, nosūtīto un saņemto ziņojumu skaitu, sagrupējot pa attiecīgajiem autorizētajiem e-CODEX piekļuves punktiem un pārrobežu civilprocesiem un kriminālprocesiem; (d)to incidentu skaitu un veidu, ar kuriem saskārušās struktūras, kas dalībvalsts teritorijā pārvalda autorizētos e-CODEX piekļuves punktus, un kuri skar e-CODEX sistēmas drošību. 2.Katru gadu līdz 31. janvārim pēc tam, kad eu-LISA sekmīgi pārņēmusi e-CODEX sistēmu, Komisija sniedz eu-LISA šādu informāciju: (a)sarakstu ar autorizētiem e-CODEX piekļuves punktiem, kurus pārvalda Savienības iestādes, struktūras un aģentūras, kā arī pārrobežu civilprocesiem un kriminālprocesiem, un veidlapām, kuras katram e-CODEX piekļuves punktam atļauts izmantot, kā minēts 5. panta 4. punktā; (b)to pārrobežu civilprocesu un kriminālprocesu sarakstu, kuriem tās izmanto e-CODEX sistēmu, un kādā apmērā e-CODEX sistēmu var izmantot katrai no šīm procedūrām; (c)katra autorizētā e‑CODEX piekļuves punkta, kuru pārvalda Savienības iestādes, struktūras un aģentūras, sūtīto un saņemto ziņojumu skaitu, sagrupējot pa attiecīgajiem autorizētajiem e-CODEX piekļuves punktiem un pārrobežu civilprocesiem un kriminālprocesiem; (d)to incidentu skaitu un veidu, ar kuriem saskārušās struktūras, kuras pārvalda autorizētos e-CODEX piekļuves punktus, ko pārvalda Savienības iestādes, struktūras un aģentūras, un kuri skar e-CODEX sistēmas drošību. 15. pants

Uzraudzība un ziņošana 1.Pirmo reizi divus gadus pēc tam, kad eu-LISA ir pārņēmusi atbildību par e-CODEX sistēmu, un pēc tam ik pēc diviem gadiem tā iesniedz Komisijai ziņojumu par e-CODEX sistēmas tehnisko darbību un izmantošanu, tostarp par sistēmas drošību. 2.eu-LISA konsolidē datus, kas saņemti no Komisijas un dalībvalstīm saskaņā ar 14. pantu, un 1. punktā paredzētā ziņojuma ietvaros sniedz šādus rādītājus: (a)to pārrobežu civilprocesu un kriminālprocesu saraksts un skaits, kuriem pārskata periodā izmantota e-CODEX sistēma; (b)autorizēto e-CODEX piekļuves punktu skaitu katrai dalībvalstij un katram civilprocesam un kriminālprocesam; (c)pārrobežu civilprocesa un kriminālprocesa soļi, kuriem var izmantot e-CODEX sistēmu, katrai dalībvalstij; (d)ar sistēmas starpniecību nosūtīto ziņojumu skaits katram civilprocesam un kriminālprocesam starp katru no autorizētajiem e-CODEX piekļuves punktiem; (e)to incidentu skaits un veids, kuri skar e-CODEX sistēmas drošību, un informācija par atbilstību e-CODEX drošības plānam. 3.Pirmo reizi trīs gadus pēc tam, kad eu-LISA ir pārņēmusi atbildību par e‑CODEX sistēmu, un pēc tam ik pēc četriem gadiem Komisija sniedz e-CODEX sistēmas vispārēju novērtējumu. Šajā vispārējā novērtējumā ietver šīs regulas piemērošanas novērtējumu un sasniegto rezultātu pārbaudi attiecībā pret mērķiem, un tajā var ierosināt iespējamās turpmākās darbības. Pirmā novērtējuma gaitā Komisija pārskata arī programmas vadības valdes lomu un tās darba turpināšanas nepieciešamību. Komisija novērtējuma ziņojumu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. 16. pants

Grozījumi Regulā (ES) 2018/1726

Regulu (ES) 2018/1726 groza šādi: (1)regulas 1. pantā iekļauj šādu 4.a punktu: “4.a Aģentūra ir atbildīga par datorizētās sistēmas saziņai pārrobežu civilprocesos un kriminālprocesos (e-CODEX sistēma.) izstrādi, darbības pārvaldību, ieskaitot tehnisko attīstību.”; (2)iekļauj šādu 8.b pantu: “8.b pants Ar e-CODEX sistēmu saistītie uzdevumi Attiecībā uz e-CODEX sistēmu aģentūra veic: (a)uzdevumus, kas tai uzticēti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. XXX/20XX*; (b)uzdevumus, kas saistīti ar apmācību e-CODEX sistēmas tehniskajā izmantojumā, tostarp tiešsaistes mācību materiālu nodrošināšanu. __________ * par datorizētu sistēmu saziņai pārrobežu civilprocesos un kriminālprocesos (e-CODEX sistēma) un ar ko groza Regulu (ES) 2018/1726 (OV L …).”; (3)regulas 14. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: “1.Izpētes jomā aģentūra pārrauga norises, kuras skar SIS II, VIS, Eurodac, IIS, ETIAS, DubliNet, ECRIS-TCN, e-CODEX sistēmas un citu 1. panta 5. punktā minēto lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldību.”; (4)regulas 19. panta 1. punktu groza šādi: (a)šā punkta ff) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “ff)pieņem šādus ziņojumus par tehnisko darbību: i)par SIS saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1861* 60. panta 7. punktu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1862** 74. panta 8. punktu; ii)par VIS saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 50. panta 3. punktu un Lēmuma 2008/633/TI 17. panta 3. punktu; iii)par IIS saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2226 72. panta 4. punktu; iv)par ETIAS saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1240 92. panta 4. punktu;

v)par ECRIS-TCN un ECRIS ieteicamo īstenošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/816*** 36. panta 8. punktu; vi)par sadarbspējas sastāvdaļām saskaņā ar Regulas (ES) 2019/817 78. panta 3. punktu un Regulas (ES) 2019/818 74. panta 3. punktu; vii)par e‑CODEX sistēmu saskaņā ar Regulas (ES) XXX (20XX) 14. panta 1. punktu [šī regula] __________ * Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1861 (2018. gada 28. novembris) par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu robežpārbaužu jomā un ar kuru groza Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, un groza un atceļ Regulu (EK) Nr. 1987/2006 (OV L 312, 7.12.2018., 14. lpp.); ** Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1862 (2018. gada 28. novembris) par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās un ar ko groza un atceļ Padomes Lēmumu 2007/533/TI un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1986/2006 un Komisijas Lēmumu 2010/261/ES. (OV L 312, 7.12.2018., 56. lpp.) *** Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) 2019/816 (2019. gada 17. aprīlis), ar ko Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmas papildināšanai izveido centralizētu sistēmu (ECRIS-TCN) tādu dalībvalstu identificēšanai, kurām ir informācija par notiesājošiem spriedumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem un bezvalstniekiem, un ar ko groza Regulu (ES) 2018/1726 (OV L 135, 22.5.2019., 1. lpp.).”; (b)punkta mm) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “mm) nodrošina, ka ik gadu publicē šādus dokumentus: i)to kompetento iestāžu sarakstu, kas ir pilnvarotas veikt SIS iekļauto datu tiešu meklēšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1861 41. panta 8. punktu un Regulas (ES) 2018/1862 56. panta 7. punktu, kā arī SIS valstu sistēmu biroju (N.SIS) un SIRENE biroju sarakstu saskaņā ar attiecīgi Regulas (ES) 2018/1861 7. panta 3. punktu un Regulas (ES) 2018/1862 7. panta 3. punktu; ii)kompetento iestāžu sarakstu saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2226 65. panta 2. punktu; iii)kompetento iestāžu sarakstu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1240 87. panta 2. punktu; iv)centrālo iestāžu sarakstu saskaņā ar Regulas (ES) 2019/816 34. panta 2. punktu; v)iestāžu sarakstu saskaņā ar Regulas (ES) 2019/817 71. panta 1. punktu un Regulas (ES) 2019/818 67. panta 1. punktu; vi)autorizēto e-CODEX piekļuves punktu sarakstu saskaņā ar Regulas (ES) XXX (20XX) [par e-CODEX sistēmu — šīs regulas] 6. panta 2. punkta h) apakšpunktu;”; (5)27. panta 1. punktā iekļauj šādu dc) apakšpunktu: “dc)e-CODEX padomdevēju grupa;”. 3. NODAĻA

Noslēguma noteikumi 17. pants

Komiteju procedūra 1.Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. 18. pants

Izmaksas 1.Izmaksas, kas rodas, pildot 6. pantā minētos uzdevumus, sedz no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. 2.Izmaksas par 7. un 8. pantā minētajiem uzdevumiem sedz attiecīgi dalībvalstis un struktūras, kas pārvalda autorizētos e-CODEX piekļuves punktus. 19. pants

Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2.Attiecīgā(-ās) rīcībpolitikas joma(-as) ABM/ABB struktūrā 1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4.Mērķis(-i) 1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

1.7.Plānotais(-ie) pārvaldības veids(-i) 2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1.Pārraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz izdevumiem 3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4.Saderība ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5.Trešo personu iemaksas 3.3.Aplēstā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Eiropas Parlamenta un Padomes Regula par datorizētu sistēmu saziņai pārrobežu civilprocesos un kriminālprocesos (e-CODEX sistēma) un ar ko groza Regulu (ES) 2018/1726 1.2.Attiecīgās rīcībpolitikas joma(-as) (programmu kopums) ieguldījums cilvēkos, sociālajā kohēzijā un vērtībās, tiesiskumā, tiesībās un vērtībās

1.3.Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz: ◻ jaunu darbību ◻ jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu / sagatavošanas darbību ⌧ spēkā esošas darbības turpināšanu ◻ vienas vai vairāku darbību apvienošanu vai pārorientēšanu uz citu/jaunu darbību 1.4.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.4.1.Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, tostarp sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks Šā juridiskā priekšlikuma mērķis ir izveidot e-CODEX sistēmu un uzticēt eu‑LISA (“aģentūra”) tās darbības pārvaldību un turpmāku sistēmas tehnisko izstrādi atbilstīgi aģentūras 6. pantā noteiktajiem pienākumiem. e-CODEX no 2010. līdz 2016. gadam izstrādāja 21 ES dalībvalsts, piedaloties citām valstīm/teritorijām un organizācijām. Projekta izstrādes kopējās izmaksas bija aptuveni 24 miljoni EUR, no kuriem 50 % finansēja no ES dotācijām un 50 % — iesaistītās dalībvalstis. Papildu 2 miljoni EUR tika piešķirti e-CODEX uzturēšanai laikposmā no 2016. līdz 2018. gadam (Me-CODEX projekts), savukārt papildu 3 miljoni EUR, izmantojot dotāciju sistēmas uzturēšanai, tika piešķirti laikposmā no 2019. līdz 2021. gadam (Me-CODEX II projekts). Paredzēts, ka e-CODEX nodošana eu-LISA notiks 2023. gada pirmajā pusē. Tāpēc būs nepieciešams papildu uzturēšanas projekts, nosedzot sistēmas uzturēšanas nepieciešamību 2021.–2023. gadam. Sistēmu decentralizēti pārvalda un turpinās pārvaldīt tās lietotāji (dalībvalstis), katrai dalībvalstij pārvaldot vienu vai vairākus e-CODEX piekļuves punktus. Lai izveidotu piekļuves punktu, dalībvalsts izmantos eu-LISA uzturētos programmatūras produktus un saņems no eu-LISA tehnisko palīdzību piekļuves punkta uzstādīšanas un konfigurēšanas fāzēs. eu-LISA sniegs atbalstu arī piekļuves punktu funkcionālai izvietošanai. Komisija saglabā savu politikas veidotāja lomu eu-LISA veiktā darba uzraudzībā un vadībā, ar īstenošanas aktu palīdzību nosakot e-CODEX sistēmas nozīmīgos elementus un strādājot pie tā, lai e-CODEX sistēmu kā drošu komunikācijas kanālu ES ietvaros izmanto tiesu iestāžu sadarbībai saistībā ar pārrobežu tiesvedības procedūru sarakstu. Īstermiņa prasība: eu-LISA jāuzsāk darbība attiecībā uz 6. pantā noteikto uzdevumu izpildi līdz 2023. gada 30. jūnijam. Ilgtermiņa prasība: Pakāpeniski izveidot e-CODEX sistēmu par galveno digitālo risinājumu pārrobežu sadarbībai starp tiesu iestādēm un pārrobežu tiesvedībā Eiropas Savienībā. 1.4.2.Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai komplementaritāte). Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi. Eiropas līmeņa rīcības pamatojums (ex ante): Trūkstot ES līmeņa rīcībai, pastāv risks, ka dalībvalstis patstāvīgi izstrādās savas IT sistēmas, kā rezultātā netiks nodrošināta to savstarpējā sadarbspēja. darbības pārvaldība un turpmākā tehniskā attīstība ES līmenī ir vienīgais veids, kā panākt sadarbspējīgu sistēmu pārrobežu saziņai starp tiesu iestādēm. Gaidāmā radītā ES pievienotā vērtība (ex post): Dalībvalstu veiktie e-CODEX izmēģinājumi apliecina sistēmas potenciālu procedūru digitalizācijā, piemēram, Eiropas maza apmēra prasībām vai Eiropas maksājuma rīkojumiem civiltiesību jomā, vai savstarpējas tiesiskās palīdzības pieprasījumu un Eiropas izmeklēšanas rīkojumu apmaiņai krimināltiesību jomā. eu-LISA īstenotā e-CODEX pārvaldība palīdzēs novērst šādus ierobežojošos faktorus, nodrošinot gatavu risinājumu, kas radīs apjomradītus ietaupījumus ES līmenī, jo ES būs jāuztur tikai viens IT risinājums drošai pārrobežu saziņai tieslietu jomā. Tādējādi sagaidāms, ka samazināsies dalībvalstu izmaksas par savu pārrobežu procedūru digitalizēšanu, un tās būs mazāks šķērslis sadarbībai. Ja dalībvalstīm nav pieejami rīki sistēmas prasību izpildei, ES varētu nodrošināt ieteicamo īstenošanas programmatūru, kas balstīta e-CODEX. e-CODEX izveide par stabilu ilgtspējīgu risinājumu viesīs dalībvalstīs uzticību tam, ka investīcijas e-CODEX pievienojamās vietējās sistēmās nav īstermiņa un tām ir potenciāls radīt paredzamo atdevi no investīcijām. Nākotnē ES tiesību aktu priekšlikumos par tiesas procesu digitalizāciju jau varētu norādīt e-CODEX kā vēlamo IT sistēmu pārrobežu saziņai, kas atvieglotu turpmāko ieviešanas procesu.

1.4.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Bez stabilas un skaidri definētas pārvaldības struktūras un darbības konfigurācijas tādas sistēmas kā e-CODEX, pat ja visi dalībnieki tās uzskata par ārkārtīgi noderīgām, nekad savā attīstībā nepaceļas pār izmēģinājuma līmenim, kas ļautu nodrošināt patiesu ES pievienoto vērtību. 1.4.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem Šīs iniciatīvas mērķis ir atbalstīt tiesu iestāžu sadarbības jomā pieņemto tiesību aktu saraksta digitalizāciju, palīdzot izveidot drošu saziņas kanālu starp kompetentajām iestādēm, kuras iesaistītas to piemērošanā. e-CODEX sistēma ir viena no galvenajām Komisijas e-tiesiskuma politikas sastāvdaļām tiesu pieejamības un efektivitātes uzlabošanai dalībvalstīs un starp dalībvalstīm, un tā ir iekļauta Eiropas E-tiesiskuma rīcības plānā 2019.–2023. gadam. Saistībā ar digitālo vienoto tirgu, kura mērķis ir nodrošināt ātras, drošas un uzticamas infrastruktūras un pakalpojumus, e-tiesiskuma veicināšanas risinājumi ietilpa 2016. gada e-pārvaldes rīcības plānā. E-tiesiskuma portāls, kas ir vienas pieturas aģentūra informācijai tieslietu jomā ES, piedāvā iedzīvotājiem dalībvalstīs, kur ir atļauta elektroniska pārsūtīšana, iespēju, izmantojot e-CODEX sistēmu, elektroniski iesniegt maza apmēra prasības attiecībā uz Eiropas maksājuma rīkojumiem. e-CODEX sistēma ietilpst e-tiesiskuma digitālo pakalpojumu infrastruktūrā Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) programmas ietvaros. Turklāt vienu no e-CODEX sastāvdaļām Komisija ir pārņēmusi un uzturējusi eDelivery pamatelementā EISI ietvaros, kas parāda, ka šī sistēma ir noderīga ne tikai tieslietu, bet arī citās jomās. Līdz šim e-CODEX ir izstrādāta un uzturēta, izmantojot ES finansējumu vai līdzfinansējumu. Pieņemot šo priekšlikumu, turpmāka finansēšana no dotācijām vairs nebūs nepieciešama, kas ļaus ietaupīt līdzekļus ES budžetā. Attiecībā uz sinerģijām šis priekšlikums nodrošinās, ka ES dalībvalstis var gūt labumu no jau veiktajiem ieguldījumiem e-CODEX sistēmas izveidē, kā arī izvairīties no papildu izmaksām, kas rastos, izstrādājot citu sistēmu, lai apmierinātu tās pašas darbības vajadzības tieslietu jomā. 1.5.Ilgums un finansiālā ietekme ◻ ierobežota ilguma –◻ Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG. –◻ Finansiālā ietekme uz saistību apropriācijām — no GGGG. līdz GGGG. gadam, uz maksājumu apropriācijām — no GGGG. līdz GGGG. gadam. ⌧ beztermiņa –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no 2022. gada līdz 2023. gadam, –pēc kura turpinās normāla darbība. 1.6.Plānotais(-ie) pārvaldības veids(-i) ◻ Komisijas īstenota tieša pārvaldība –◻ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās; –◻ ko veic izpildaģentūras.

◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ⌧ Netieša pārvaldība, uzticot budžeta izpildes uzdevumus: –◻ trešām valstīm vai to izraudzītām struktūrām; –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt); –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam; –⌧ Finanšu regulas 70. un 71. pantā minētajām struktūrām; –◻ publisko tiesību subjektiem; –◻ privāttiesību subjektiem, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus, tādā mērā, kādā tiem ir pienācīgas finanšu garantijas; –◻ dalībvalsts privāttiesību subjektiem, kuriem uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kas sniedz pienācīgas finansiālas garantijas; –◻ personām, kurām, ievērojot Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, uzticēts īstenot konkrētas KĀDP darbības un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā. –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, iedaļā “Piezīmes” sniedziet papildu informāciju. Piezīmes eu-LISA nodrošina e-CODEX sistēmas darbības pārvaldību šīs regulas 6. panta izpratnē. 2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1.Pārraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt biežumu un nosacījumus. Regulas 15. pantā — Uzraudzība un ziņošana — noteikts aģentūras pienākums informēt Komisiju par tās darbībām saistībā ar e-CODEX sistēmu. Šis konkrētais rīks papildina esošos mehānismus, kas noteikti 39. pantā Regulā (ES) 2018/1726, ar kuru izveido aģentūru. 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma(-as) 2.2.1.Ierosināto pārvaldības veido, finansējuma apgūšanas mehānisma, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums

Šī regula neskar pašreizējo(-os) pārvaldības veidu(-us) attiecībā uz aģentūru. 2.2.2.Informācija par apzinātajiem riskiem un risku mazināšanai izveidoto iekšējās kontroles sistēmu Galvenais īstermiņa risks ir tāds, vai eu-LISA spēs savlaicīgi tikt galā ar papildu uzdevumiem, kuri izriet no šīs regulas, ņemot vērā tās pašreizējos prioritāros uzdevumus — izstrādāt un pārvaldīt ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS), Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu par trešo valstu valstspiederīgajiem (ECRIS-TCN), modernizētās Šengenas informācijas sistēmu (SIS), Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un Eurodac. Šo risku mazina, atliekot e-CODEX nodošanas eu-LISA posma beigas līdz 2023. gada 1. jūlijam, un ar to, ka saskaņā ar šo regulu ierosinātās nodošanas joma ir salīdzinoši maza un resursi netiek dalīti un ir neatkarīgi no tiem, kas attiecas uz citiem izskatīšanā esošiem juridiskajiem priekšlikumiem. 2.2.3.Paredzētās kontroles metodes eu-LISA kā Savienības aģentūra piemēro atbilstošas decentralizēto aģentūru horizontālās kontroles metodes. eu-LISA finanšu noteikumi, kas ir balstīti uz finanšu pamatregulu aģentūrām, paredz iekšējā revidenta iecelšanu un iekšējās revīzijas prasības. Jebkurā īstenošanas aktā, ar ko paplašina tiesu procedūras, uz kurām attiecas e-CODEX, iekļauj pārskatītu tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatu, ar ko nodrošina pienācīgu finanšu un cilvēkresursu piešķiršanu eu-LISA. eu-LISA ievieš iekšējās kontroles sistēmu, kuras pamatā ir Eiropas Komisijas iekšējās kontroles sistēma un sākotnējā organizāciju atbalsta komitejas integrētās iekšējās kontroles sistēma. Vienotajā programmdokumentā jāsniedz informācija par iekšējās kontroles sistēmām, savukārt konsolidētajā gada darbības pārskatā (CAAR) jāietver informācija par iekšējās kontroles sistēmu efektivitāti un lietderību, tostarp attiecībā uz riska novērtējumu. Iekšējo uzraudzību nodrošina arī eu-LISA iekšējās revīzijas struktūra, pamatojoties uz gada revīzijas plānu, jo īpaši ņemot vērā eu-LISA pastāvošo risku novērtējumu. 2.2.4.Kontroles izmaksefektivitātes (kontroles izmaksu attiecība pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību) aplēse un pamatojums un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas brīdī un slēgšanas brīdī) Šī regula neskar esošās kontroles izmaksefektivitāti attiecībā uz aģentūru. 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Norādīt esošos vai paredzētos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus, piemēram, krāpšanas apkarošanas stratēģijā iekļautos pasākumus. Būdama Savienības aģentūra, eu-LISA piemēro atbilstošus horizontālos pasākumus, lai novērstu krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, kā paredzēts Regulas (ES) 2018/1726 50. pantā. 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1.Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un ierosinātās jaunās budžeta izdevumu pozīcijas Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija Budžeta pozīcija Izdevumu veids Iemaksas Numurs

[...] [Izdevumu kategorija………………………...…………] Dif./nedif. no EBTA valstīm no kandidātvalstīm no trešām valstīm Finanšu regulas [21. panta 2. punkta b) apakšpunkta] nozīmē 2 07 07 Tiesiskums Nedif. NĒ NĒ NĒ NĒ 7 20 01 Komisijas administratīvie izdevumi Nedif. NĒ NĒ NĒ NĒ 3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu

kategorija 2 “Kohēzija un vērtības” eu-LISA 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Pēc 2027. gada KOPĀ KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1: e-CODEX sistēmas uzturēšana un turpmāka attīstība Saistības (1) 0 0,053 1,430 1,831 1,831 1,789 1,789 1,789 8,723 Maksājumi (2) 0 0,053 1,430 1,831 1,831 1,789 1,789 1,789 8,723 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 2. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas Saistības =1+1a+3a 0 0,053 1,430 1,831 1,831 1,789 1,789 1,789 8,723 Maksājumi =2+2a+3a 0 0,053 1,430 1,831 1,831 1,789 1,789 1,789 8,723



Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu

kategorija 7 “Komisijas administratīvie izdevumi” miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) Tiesiskuma un patērētāju ĢD 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Pēc 2027. gada KOPĀ Cilvēkresursi 0 0,075 0,150 0,150 0,150 0,150 0,150 0,150 0,825 Citi administratīvie izdevumi 0 0,084 0,007 0,007 0,007 0,007 0,007 0,007 0,119 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Saistību summa = maksājumu summa) 0 0,159 0,157 0,157 0,157 0,157 0,157 0,157 0,944 miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Pēc 2027. gada KOPĀ KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas

visu IZDEVUMU KATEGORIJU apropriācijas

Saistības 0 0,212 1,587 1,988 1,988 1,946 1,946 1,946 9,667 Maksājumi 0 0,212 1,587 1,988 1,988 1,946 1,946 1,946 9,667 3.2.2.Paredzamā ietekme uz eu-LISA apropriācijām –◻ Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas administratīvās apropriācijas –⌧ Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzības šādas administratīvās apropriācijas: miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un iznākumus eu-LISA ⇩ 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 KOPĀ IZNĀKUMI Veids Vidējās izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Kopējais daudzums Kopējās izmaksas KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1: e-CODEX sistēmas uzturēšana un turpmāka attīstība Štata darbinieki — TA TA — 0,150/gadā 2 0,300 2 0,300 2 0,300 2 0,300 2 0,300 10 1,500 Štata darbinieki — CA CA FV IV /0,08/gadā 2 0,053 3 0,240 3 0,240 3 0,240 3 0,240 3 0,240 15 1,253 Iepirkums — ārpakalpojumi 8 intra-muros pakalpojumu sniedzēji — 0,120/gadā 4 0,480 8 0,960 8 0,960 8 0,960 8 0,960 36 4,320 Padomdevēju grupas sanāksmes 0,021 par sanāksmi 6 0,126 4 0,084 4 0,084 4 0,084 4 0,084 22 0,462 Programmas vadības valdes sanāksmes 0,021 par sanāksmi 6 0,126 4 0,084 4 0,084 4 0,084 4 0,084 22 0,462 Progresa ziņojuma sanāksmes 0,021 par sanāksmi 2 0,042 4 0,084 4 0,084 2 0,042 2 0,042 14 0,294 Darbības modelēšanas darbsemināri 0,021 par darbsemināru 3 0,063 3 0,063 3 0,063 3 0,063 3 0,063 15 0,315 Komandējumi 0,007 par komandējumu 4 0,003 8 0,006 8 0,006 8 0,006 8 0,006 36 0,027 Aparatūras un programmatūras produkti 0,05 0,01 0,01 0,01 0,01 0,09 Starpsumma — konkrētais mērķis Nr. 1 0,053 1,430 1,831 1,831 1,789 1,789 8,723 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2: Starpsumma — konkrētais mērķis Nr. 2 Kopējais nepieciešamo štata darbinieku skaits ir 5 pilnslodzes ekvivalenti (FTE): ·5 FTE nodrošinās jauni štata darbinieki — divi pagaidu darbinieki (AD 5-7) un trīs līgumdarbinieki (FG IV); ·Jau sākot ar 2022. gada 1. septembri tiks pieņemti darbā 2 FTE (2 CA), lai uzsāktu darbā pieņemšanas procesu un nodrošinātu, ka pārņemšanas procesa sākumā (2023. gada 1. janvārī) ir nokomplektēta pilna komanda.

Tehniskos pakalpojumus nodrošinās ārpakalpojumu sniedzēju iepirkumi (kopumā 8 pēc nodošanas eu-LISA pabeigšanas). Tiek aprēķinātas turpmākās ceļa un dienas naudas izmaksas vienam pārstāvim no katras dalībvalsts, lai apmeklētu: ·četras padomdevēju grupas sanāksmes gadā; ·četras programmas vadības valdes sēdes gadā; ·četras projekta progresa ziņojuma sanāksmes gadā pirmajos trīs gados, pēc tam samazinot līdz divām gadā; ·trīs darbības modelēšanas darbseminārus gadā. Komandējumu izmaksas ir iekļautas, lai ļautu eu-LISA darbiniekiem apmeklēt komitejas sanāksmes, kas organizētas īstenošanas aktu pieņemšanai atbilstīgi regulas 5. pantam. Aparatūras un programmatūras produktu izmaksas ir paredzētas, lai segtu darbības vajadzības un papildinātu esošo aparatūras infrastruktūru eu-LISA, ņemot vērā šīs regulas 6. panta 3. punkta a) apakšpunktu. Pēc sākotnējā ieguldījuma tika piemērota 20 % likme uzturēšanas izmaksām (aparatūras nomaiņa, programmatūras licences u. c.). Datu centra platības ziņā lietojums ir niecīgs, ņemot vērā, ka jauna aparatūra (vajadzības gadījumā) ir tikai četri asmensserveri galvenajā centrā un tikpat rezerves centrā. 3.2.3.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz administratīvajām apropriācijām –◻ Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas administratīvās apropriācijas –⌧ Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas administratīvās apropriācijas: miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) Gads 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJA Cilvēkresursi 0,075 0,150 0,150 0,150 0,150 0,150 0,825 Citi administratīvie izdevumi 0,084 0,007 0,007 0,007 0,007 0,007 0,119 Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJA 0,159 0,157 0,157 0,157 0,157 0,157 0,944 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU

KATEGORIJAS Cilvēkresursi Citi administratīvie izdevumi Starpsumma – ārpus daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJAS KOPĀ 0 0,159 0,157 0,157 0,157 0,157 0,157 0,944 Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

Administratīvie izdevumi nosedz vienu AD ierēdņa vietu Tiesiskuma un patērētāju ģenerāldirektorātā. Viņa galvenās funkcijas (skatīt turpmāk) ir šādas: –pārraudzīt darbu pie 5. pantā paredzētajiem īstenošanas aktiem, organizēt nodošanas procesu un pēc tam darboties kā politikas sadarbības koordinatoram attiecībā pret aģentūru; –Komisijas darbinieku komandējumu izmaksas, apmeklējot eu-LISA organizētās sanāksmes (10/gadā — dalība valdes, programmas valdes un padomdevēju grupas sanāksmēs); –ceļa un dienas naudas izdevumi vienam pārstāvim no katras dalībvalsts, piedaloties komitejas sanāksmēs, lai pieņemtu regulas 5. pantā paredzētos īstenošanas aktus (plānots 2022. gadā). 3.2.3.1.Aplēstās cilvēkresursu vajadzības eu-LISA aģentūras kopsavilkums –◻ Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgi cilvēkresursi –⌧ Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgi šādi cilvēkresursi: miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) Gads 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 KOPĀ Ierēdņi (AD kategorija) Ierēdņi (AST kategorija) Līgumdarbinieki 0,053 0,240 0,240 0,240 0,240 0,240 1,253 Pagaidu darbinieki 0,300 0,300 0,300 0,300 0,300 1,500 Norīkotie valsts eksperti KOPĀ 0,053 0,540 0,540 0,540 0,540 0,540 2,753 Galveno uzdevumu veikšanai tiek paredzēti pieci štata darbinieki (divi pagaidu darbinieki un trīs līgumdarbinieki). Lai izvairītos no konkurences par resursiem ar Migrācijas un iekšlietu ĢD, e-CODEX sistēmai ir nepieciešams īpašs resursu kopums. Dalībvalstu ieinteresētajām personām jautājums par īpašu resursu piešķiršanas garantēšanu e-CODEX sistēmai ir ļoti jutīgs. Ar ārpakalpojumu sniedzēju palīdzību šie resursi spēs pārvaldīt esošās sistēmas uzturēšanu, e-CODEX sistēmas turpmāko attīstību un e-CODEX atbalsta pakāpenisku paplašināšanu, iekļaujot vienu vai divas juridiskās procedūras tiesu iestāžu sadarbības jomā gadā, atkarībā no to sarežģītības. Paredzamā ietekme uz darbiniekiem (papildu FTE) — štatu saraksts Funkciju grupa un pakāpe 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 AD (TA) 0 0 2 2 2 2 2 KOPSUMMA 0 0 2 2 2 2 2

Paredzamā ietekme uz darbiniekiem (papildu) — ārštata darbinieki Līgumdarbinieki 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 IV funkciju grupa 0 2 3 3 3 3 3 Kopā 0 2 3 3 3 3 3 Pēc regulas pieņemšanas, kas paredzēta līdz 2022. gada 1. janvārim, galveno darbinieku pieņemšana darbā būs jāpabeidz līdz 2023. gada 1. janvārim, bet atlikušo darbinieku pieņemšana darbā — līdz 2023. gada 1. jūlijam. Galvenie darbinieki strādās laikposmā no 2023. gada 1. janvāra līdz 1. jūlijam, lai nodrošinātu e-CODEX sistēmas sekmīgu pārņemšanu no e-CODEX dalībvalstu konsorcija. Sākot ar 2023. gada 1. jūliju, aģentūra kļūs vienpersoniski atbildīga par visām regulas 6. pantā noteiktajām darbībām. Tiesiskuma un patērētāju ĢD — kopsavilkums –◻ Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgi cilvēkresursi –⌧ Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgi šādi cilvēkresursi: Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu Gads 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 • Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības 1 1 1 1 1 1 Delegācijas Pētniecība • Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE) — AC, AL, END, INT un JED 7. izdevumu kategorija Finansēts no daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJAS – galvenajā mītnē – delegācijās Finansēts no programmas piešķīruma – galvenajā mītnē – delegācijās Pētniecība Cits (norādīt) KOPĀ 1 1 1 1 1 1 Nepieciešamie cilvēkresursi tiks nodrošināti, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīt