Turpinās virzība uz krājumu apzvejošanu ar FMSY saskanīgā apjomā. Visos KPN reģionos ievērojami krities to nozveju apjoms, kas gūtas, pārsniedzot FMSY. Gūto nozveju apjoms salīdzinājumā ar FMSY apjomu 2015. gadā bija 99 % (2003. gadā tas bija 158 % un 2008. gadā 129 %). Kopumā visos apgabalos (izņemot Vidusjūru un Melno jūru) ir krasi samazinājusies krājumu pārmērīga izmantošana.

Neraugoties uz šiem panākumiem, darbs vēl ir jāturpina, jo īpaši lai samazinātu lielo pārzveju Vidusjūrā, samazinātu to individuālo krājumu skaitu, kuri Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā vēl joprojām tiek izmantoti par FMSY lielākā apjomā, un lai īstenotu izkraušanas pienākumu.

-Noturīgāks zvejas kapacitātes un zvejas iespēju līdzsvars. Pēdējos gados zvejas kapacitātes un zvejas iespēju līdzsvars ir kļuvis noturīgāks visā ES flotē. Laikposmā no 2007. līdz 2015. gadam ES zvejas flotes kapacitāte ir pakāpeniski samazinājusies: zvejas kuģu skaits par 6 %, dzinēju jauda par 14 % un tilpība par 24 %.

-Krājumu atjaunošanās. Laikposmā no 2003. līdz 2015. gadam krājumu vidējā biomasa Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā ir pieaugusi par 35 %.

-Virzība uz MSY mērķa sasniegšanu. Saskaņā ar Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) jaunāko novērtējumu, kura pamatā ir 2015. gada dati , 39 no 66 novērtētajiem krājumiem Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (jeb 59 %, salīdzinot ar 52 % iepriekšējā gadā) tiek izmantoti saskaņā ar FMSY. Vidējā zvejas izraisītā mirstība patlaban ir stabilizējusies, un tā ir aptuveni 1,0. 2017. gadā jau 44 kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) jeb 61 % no visām nozvejām, kuras gūst Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā, bija noteiktas saskaņā ar MSY ieteikumu.

Šis paziņojums sniedz pārskatu par kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) īstenošanas pašreizējo stāvokli. Paziņojums ietver atskaiti par to, kas paveikts, lai varētu panākt zvejniecību ilgtspējību un jo īpaši nodrošināt, lai dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošana atjaunotu un uzturētu zvejoto sugu populācijas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu un turklāt spēj palīdzēt līdz 2020. gadam sasniegt labu vides stāvokli Eiropas jūrās. Šajā paziņojumā aplūkotas krājumu stāvokļa izmaiņas, ES flotes stāvoklis, izkraušanas pienākuma pakāpeniskās ieviešanas gaita un decentralizācijas jomā paveiktais darbs. Izklāstīti arī principi, kas būs pamatā Komisijas priekšlikumiem par zvejas iespējām 2018. gadam. Dalībvalstis, konsultatīvās padomes (KP), citas ieinteresētās personas un plaša sabiedrība tiek aicināta izteikt savus ierosinājumus par šiem politikas virzieniem.

- zvejo liels skaits mazapjoma zvejas kuģu, bet to gūto nozveju (izkrāvumu un izmetumu) kontrolēšanas, noteikumu izpildes panākšanas, uzraudzīšanas un paziņošanas metodes ir nepietiekami efektīvas;

Dziļūdens krājumu zvejas iespējas veido mazāk nekā 1 % no visiem ES izkrāvumiem. Tās nosaka reizi divos gados, un pašreizējās KPN ir noteiktas 2017. un 2018. gadam. Strupdeguna garastes KPN ziemeļrietumu ūdeņos ir noteiktas saskaņā ar FMSY. Attiecībā uz pārējiem krājumiem vai nu trūkst datu, vai nav novērtējuma. Daži krājumi vēl aizvien liek raizēties to zemās produktivitātes dēļ.

Pireneju pussalai piegulošajos ūdeņos un Biskajas līcī 68 % kopējo izkrāvumu ir no ilgtspējīgi pārvaldītiem krājumiem. Saskaņā ar FMSY ieteikumu jūrasvelnu KPN ir palielināta par 54 %. Jau vairākus gadus attiecībā uz jūrasmēli Biskajas līcī izmanto nozares pārvaldības pieeju, kuru ZZTEK ir atzinusi par ilgtspējīgu. Pateicoties šai nozares ierosmei, šī KPN 2017. gadā paliek nemainīga. Attiecībā uz megrima krājumu (Biskajas līcī un rietumu ūdeņos), par kuru Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) FMSY ieteikumu sniedza pirmo reizi, KPN ir samazināta par vienu ceturtdaļu. Heka dienvidu krājuma KPN ir nedaudz samazināta, tomēr šo krājumu joprojām apzvejo par FMSY lielākā apjomā. Biskajas līča anšovs tiek izmantots ilgtspējīgā veidā, un stavrida IX zonā ir drošās bioloģiskās robežās; tās KPN ir palielināta par 7 %.

Ūdeņos uz rietumiem no Skotijas 63 % izkrāvumu ir no ilgtspējīgi pārvaldītiem krājumiem. Attiecībā uz Īrijas jūru tie ir 55 %. Īrijas jūras gadījumā saglabājas būtiskas problēmas, jo gan mencas, gan merlanga krājumi tur ir ļoti noplicināti. Zvejas izraisītā mencu mirstība ir krietni lielāka nekā FMSY. Merlangu patlaban zvejo apjomā, kas ir ievērojami mazāks nekā FMSY, bet [krājuma] atjaunošanās pazīmju pagaidām nav.

Ziemeļrietumu ūdeņos turpina palielināties heka ziemeļu krājums, un tā KPN saskaņā ar FMSY ir palielināta par 10 %. Šis krājums tagad plešas tālāk Ziemeļjūrā nekā iepriekš. Siļķe Ķeltu jūrā un Īrijas jūrā ir drošās bioloģiskās robežās, bet atbilstoši šo krājumu attīstības tendencēm to KPN ir samazinātas par attiecīgi 6 % un 10 %. Norvēģijas omāra KPN VII apgabalā ir palielināta par 9 %; Porkupīnas sēklī šis palielinājums sasniedz pat 68 %. KPN jūrasmēlei Lamanša austrumu daļā ir samazināta par 16 % atbilstīgi ZZTEK apstiprinātajai nozares pārvaldības pieejai; attiecībā uz šo zvejniecību ir noteikti arī saglabāšanas papildpasākumi. Stavridas rietumu krājuma KPN ir samazināta par 23 %.

Ziemeļjūras krājumu stāvoklis turpina uzlaboties; 59 % izkrāvumu ir no ilgtspējīgi pārvaldītiem krājumiem. Saskaņā ar FMSY jūrasmēles KPN ir palielināta par 21 %; Norvēģijas omāra KPN ir pieaugusi par 46 %. Saida tiek zvejota apjomos, kas ir mazāki par FMSY; tās KPN ir pieaugusi par 53 %. Saskaņā ar FMSY ieteikumu pikšas KPN ir samazināta par 45 %. Tomēr ir sagaidāms, ka krājuma apjoms pieaugs, jo pēdējo pāris gadu laikā tas ir papildinājies labāk nekā iepriekš. Gan mencas, gan merlanga krājumi joprojām tiek apzvejoti nedaudz virs FMSY, bet to apjoms ir saskaņā ar MSY BTRIGGER. Jūras zeltplekste un jūrasmēle tiek zvejotas par FMSY mazākā apjomā.

2016. gada novembrī ICCAT turklāt pieņēma ieteikumu, ar kuru izveido daudzgadu plānu zobenzivs krājumu atjaunošanai, sākot ar 2017. gadu, lai 2031. gadā ar vismaz 60 % varbūtību būtu sasniegts biomasas rādītājs BMSY. Plānā ir noteikta KPN 10 500 tonnu apmērā 2017. gadam. Tas ir ievērojams notikums, jo zobenzivs krājums ir viens no vispārzvejotākajiem Vidusjūrā.

- vairāki no katru gadu novērtētajiem (aptuveni 35) zivju krājumiem tiek uzskatīti par ļoti mazskaitlīgiem.

Informācija par nārsta bara biomasas tendencēm Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā ir pieejama no ICES un no ZZTEK, turklāt ZZTEK šādu informāciju sniedz arī par Vidusjūru. Analīze rāda, ka biomasa Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā 2015. gadā bija vidēji par 35 % lielāka nekā 2003. gadā. Šī augšupejošā tendence ir mazāk izteikta krājumiem, par kuriem trūkst datu. Vidusjūrā turpretim laikposmā no 2003. līdz 2014. gadam vidējā biomasa ir samazinājusies par 20 %.

Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā pieaug arī to krājumu procentuālais īpatsvars, kuri ir drošās bioloģiskās robežās. 2015. gadā 68 % krājumu tika klasificēti kā tādi, kas ir drošās bioloģiskās robežās. Tas ir gandrīz divreiz vairāk nekā 2003. gadā reģistrētie 35 %.

2.3.ES flotes saimnieciskās darbības rādītāji

Jaunākais ZZTEK sagatavotais ikgadējais ekonomikas pārskats apstiprina, ka pēdējos gados ES flotes saimnieciskās darbības rādītāji ir ievērojami uzlabojušies. Provizoriski dati par 2015. gadu liecina par augšupejošās tendences turpināšanos, un ekonomikas prognozes 2016. un 2017. gadam saglabājas optimistiskas. ES flotes bruto pievienotā vērtība, t. i., zvejas sektora ekonomiskais ieguldījums algu un bruto peļņas izteiksmē, 2014. gadā sasniedza EUR 3,7 miljardus. Tas ir būtisks pieaugums salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem. Arī vidējās algas ES flotē pēdējos gados ir pieaugušas, kaut arī kopumā nodarbinātība turpina samazināties.

Kopumā šķiet, ka labie darbības rādītāji ir a) lielāku ieņēmumu un b) samazinājušos vai stabilu zvejas izmaksu rezultāts. Izmaksas noteicošie faktori ir salīdzinoši zemās degvielas cenas, kā arī samazinātais degvielas patēriņš un degvielas izmantošanas intensitāte, jo daudzas ES flotes tagad darbojas efektīvāk. Neskatoties uz vispārējo ekonomikas izaugsmi, stāvoklis dažādos reģionos, dalībvalstīs un zvejniecībās var būt ļoti atšķirīgs. Ziemeļjūras un Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļas flotu rādītāji ir caurmērā labāki nekā Vidusjūras un Melnās jūras flotēm. Jaunākie pētījumi un zinātniskās publikācijas liecina, ka tad, ja visu izmantoto krājumu biomasa atjaunotos līdz MSY līmenim, ES flotes saimnieciskās darbības rādītāji varētu uzlaboties vēl krietni vairāk. Tie paši avoti arī apgalvo: jo drīzāk zvejas izraisītās mirstības rādītāji samazināsies līdz FMSY, jo drīzāk pieaugs ES flotes peļņa.

2.4.Decentralizācija

Jaunā KZP veicina zvejniecību pārvaldības decentralizāciju ar reģionālu daudzgadu plānu un reģionalizācijas procesā izstrādātu deleģēto aktu starpniecību.

2.4.1.Daudzgadu plāni

Daudzgadu plāni ir viens no galvenajiem jaunās KZP mērķu sasniegšanas instrumentiem. Tie ietver, piemēram, mērķrādītāju, kas raksturo nozveju maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā, un termiņu, kurā šis mērķrādītājs jāsasniedz; pasākumus attiecībā uz izkraušanas pienākuma īstenošanu un aizsargpasākumus attiecībā uz koriģējošām darbībām, ja tādas būtu vajadzīgas.

Svarīgs solis šajā virzienā bija Baltijas jūras daudzgadu plāna pieņemšana 2016. gadā. Patlaban turpinās likumdošanas darbs pie daudzgadu plāniem attiecībā uz bentiskajām sugām Ziemeļjūrā un pelaģiskajām sugām Adrijas jūrā.

2016. gada 3. augustā Komisija ierosināja daudzgadu plānu bentisko zivju krājumiem Ziemeļjūrā. Priekšlikuma mērķis ir nodrošināt to, lai krājumi tiktu apzvejoti ilgtspējīgā apjomā, un tā pamatprincipi ir tādi paši kā Baltijas jūras plānam.

2017. gada februārī Komisija pieņēma arī priekšlikumu par daudzgadu pārvaldības plānu attiecībā uz Adrijas jūras mazo pelaģisko sugu krājumiem. Anšova un sardīnes krājumi Adrijas jūrā pastāvīgi tiek novērtēti kā pārmērīgi izmantoti; tiek lēsts, ka to biomasa ir nepieredzēti zemā līmenī. Saskaņā ar jaunākajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ja nekas netiks darīts, pastāv liels risks, ka anšova un sardīnes krājumi neatgriezeniski izsīks. Ierosinātais plāns nosaka zvejas izraisītās mirstības mērķrādītājus abiem krājumiem. Mazo pelaģisko sugu pārvaldībā tas ir pavērsiens uz pieeju, kuras pamatā ir fiksētas zvejas iespējas.