EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 20.12.2011 
SEC(2011) 1630 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam 
Eiropas Parlamenta un Padomes l ēmums 
par Savien ības Civil ās aizsardz ības mehānismu 
{COM(2011) 934 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1632 gal īgā redakcija}  
 
LV    LV Atruna: šis zi ņojums ir saistošs tikai Komisijas dienestiem, kas iesaist īti tā izstrādē, un neskar 
Komisijas turpm āko lēmumu gal īgo redakciju.  
 
LV 1   LV 1. IEVADS  
ES tiesību aktus civil ās aizsardz ības (CA) jom ā veido divi Padomes l ēmumi, ar kuriem 
izveido attiec īgi Kopienas Civil ās aizsardz ības mehānismu1 un civilās aizsardz ības finanšu 
instrumentu (CAFI)2. Ar meh ānismu atbalsta un koordin ē dalībvalstu praktisk ās palīdzības 
(vienību, ekspertu un apr īkojuma) sagatavošanu un sniegšanu valst īs, kas lūdz starptautisku 
palīdzību visu veidu liela m ēroga dabas vai cilv ēku izraisītās ārkārtas situācijās Eiropas 
Savienībā vai ārpus tās. 
Katastrofas k ļūst arvien biež ākas, intens īvākas un sarež ģītākas. Esoš ās sistēmas, kas 
paredzētas katastrofu nov ēršanai un aizsardz ībai pret t ām, kā arī koordinācijai ES l īmenī, ir 
jāpielāgo, lai efekt īvi un iedarb īgi risinātu šādas problēmas. 
Šo ietekmes nov ērtējumu (IN) veica Komisija, lai pal īdzētu virzīt minēto procesu. Ietekmes 
novērtējumā ir izvērtēti ES CA sadarb ības politikas risin ājumi, tostarp visi aspekti saist ībā ar 
ex ante novērtējumu par CAFI turpm āko formu. 
2. APSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM 
IN process aptv ēra 21 attiec īgā dienesta3 IN vadības grupu un plašu ārējo pētījumu4. 
Svarīgākās ieinteres ētās personas ir civil ās aizsardz ības jomā strādājošās valsts iest ādes, 
starptautiskas organiz ācijas, ANO a ģentūras, ārkārtas situāciju pārvaldības organiz ācijas un 
humānās palīdzības sniedz ēji. Tika organiz ētas trīs mērķtiecīgas ieinteres ēto personu 
apspriedes5 un vair ākas ieinteres ēto personu san āksmes6. Pēc IN komisijas atzinuma 
saņemšanas IN zi ņojums tika p ārskatīts, lai atspogu ļotu visas piez īmes. 
3. RISINĀMĀS PROBL ĒMAS 
Šobrīd spēkā esošā civilās aizsardz ības finanšu instrumenta darb ības termi ņš beigsies 
2013. gada beig ās. Lēmums par Civil ās aizsardz ības mehānismu ir cieši saist īts ar CAFI, ta ču 
tam nav beigu termi ņa. Darbības, ko Eiropas Savien ība veic civil ās aizsardz ības jomā saskaņā 
ar mehānismu un CAFI, saskaras ar trim galvenaj ām problēmām: 1) nep ārtraukts katastrofu 
skaita, intensit ātes un sarež ģītības pieaugums; 2) budžeta ierobežojumi, ņemot vērā pašreizējo 
ekonomikas situ āciju; un 3) sist ēmiski ierobežojumi, kuru iemesls ir pašreiz ējās mehānisma 
pilnvaras, k ā rezultātā katastrofu gad ījumos tiek ierobežota ES rea ģēšanas efektivit āte, 
iedarbīgums un saska ņotība. 
Mehānismam pašlaik ir vair āki trūkumi saist ībā ar reaģēšanu uz katastrof ām, sagatavot ību 
tām un to nov ēršanu: 
                                                 
1 OV L 314, 2007., 9. lpp. 
2 OV L 71, 2007., 9. lpp. . 
3 SG, SJ, BUDG, HOME, ENV, JUST, CLIM, RTD, JRC, MOVE, ENER, REGIO, SANCO, AGRI, ENTR, 
INFSO, ELARG, DEVCO, FPIS, EEAS . 
4 C pielikums. 
5 Ieinteres ēto personu san āksmes 2011. gada 6. apr īlī un 17. jūnijā (ar 120 dal ībniekiem katru reizi). 
6 Civil ās aizsardz ības jomā iesaistīto ģenerāldirektoru san āksme, kas notika Budapešt ā, 2011. gada 23.–
25. maijā. 
 
LV 2   LV (1) reaģējoši un ad hoc  mehānismi  ierobežo katastrofu gad ījumos Eiropas rea ģēšanas 
efektivitāti, iedarb īgumu un saska ņotību. Meh ānisms pašreiz nesp ēj garantēt 
palīdzības pieejam ību vajadz ības gadījumā un neļauj īstenot pien ācīgu plānošanu 
ārkārtas situācijās; 
(2) būtiski reaģēšanas līdzekļu trūkumi  nepietiekama daudzuma, termi ņu vai kop īgas 
izmantošanas probl ēmu dēļ. Trūkumi past āv attiecībā uz līdzekļiem, kas paredz ēti 
reaģēšanai uz nelielas varb ūtības/lielas ietekmes riskiem, specializ ētiem dārgiem 
līdzekļiem un ,,horizont āliem” līdzekļiem; 
(3) ierobežoti transporta risin ājumi un sarež ģītas proced ūras kavē optimālu reakciju: 
labas piek ļuves trūkums transportam var kav ēt palīdzības sniegšanu;  procedūras, ar 
kurām pieprasa ES finanšu atbals tu transportam, tiek uzskat ītas par administrat īvi 
apgrūtinošām, lai veiktu ātras reaģēšanas darb ības; 
(4) ierobežota sagatavot ība apmācībā un praktisk ās nodarbībās: ir radušās nesaderīguma 
problēmas aprīkojuma, sadarb ības proced ūru, individu ālās sagatavot ības jomā un 
saistībā ar uzticību partneru sp ējām. Iesaist ītās valstis (IV) bez ES pal īdzības nebūs 
spējīgas paaugstin āt savu sagatavot ības līmeni lielu un p ārrobežu katastrofu 
gadījumā; 
(5) novēršanas pas ākumu integr ācijas trūkums : ar konkr ētām nozar ēm saistītām 
novēršanas strat ēģijām trūkst vispārējas ES riska p ārvaldības sistēmas, kuras ietvaros 
var apvienot daž ādus elementus, lai efekt īvāk saistītu novēršanas darb ības ar 
sagatavot ības un rea ģēšanas pasākumiem. 
3.1. Standarta scen ārijs 
Saskaņā ar standarta scen āriju lēmums par Civil ās aizsardz ības mehānismu netiek groz īts, un 
CAFI tiek atjaunin āts tā pašreizējā formā. Rezultāts būtu reaģēšanas sist ēma, kas nav 
pietiekami efekt īva, lai apmierin ātu vajadzības, neizmanto izdev ību gūt ekonomisku labumu, 
labāk apvienojot l īdzekļus, un neizmanto sadarb ības potenci ālu, lai pastiprin ātu novēršanu un 
sagatavot ību.  
Komisija uzskata, ka bez turpm ākas rīcības 
(1) ES sadarb ībai būtu pieejams maz āk līdzekļu; 
(2) ar transportu saist ītās problēmas un kav ējumi pastiprin ātos; 
(3) dalībvalstis atseviš ķi nesasniegtu pietiekamu sagatavot ības līmeni; 
(4) ieguvumi, kurus sniedz sadarb ība novēršanas jom ā, nebūtu optimāli. 
3.2. ES rīcības un subsidiarit ātes pamatojums 
LESD 196. pant ā ir noteikts īpašs juridiskais pamats Savien ības rīcībai civilās aizsardz ības 
jomā, lai atbalst ītu un papildin ātu dalībvalstu rīcību valsts, re ģionālā un vietējā līmenī ar 
mērķi novērst dabas vai cilv ēku izraisītas katastrofas, sagatavoties t ām un reaģēt uz tām un lai 
sekmētu saskaņotību starptautiskaj ā civilās aizsardz ības darbā. 
 
LV 3   LV ES rīcība šajā jomā paredz situ āciju pārvaldību, izmantojot sp ēcīgu daudznacion ālu elementu, 
kam nepieciešama visp ārēja koordin ācija un saska ņota rīcība pārvalstiskā līmenī. ES 
pievienotā vērtība rastos, pateicoties t ādiem apjomrad ītiem ietaup ījumiem k ā, piemēram, 
loģistika, transports, br īvprātīga līdzekļu apvienošana, lab āks ierobežotu l īdzekļu 
izmantojums, un pateicoties ietaup ījumiem, ko sniedz prevent īva rīcība salīdzinājumā ar post 
factum  reaģēšanu uz katastrof ām. 
4. PĀRSKATĪŠANAS M ĒRĶI 
Vispārēji mērķi Konkrētie mērķi 
Reaģēšana 
1. Efektīvāka un iedarb īgāka reaģēšana 
plānošanas un pieejam ākas palīdzības 
rezultātā Pāreja no rea ģējošas un ad hoc koordin ācijas uz 
iepriekš pl ānotu, iepriekš noteiktu un paredzamu 
sistēmu 
2. Novērst būtiskus rea ģēšanas sp ēju 
trūkumus  Ekonomiski pamatot ā veidā apzināt un nov ērst 
būtiskus rea ģēšanas sp ēju trūkumus  
A. Samazin āt šķēršļus, kuru iemesls ir ierobežotie 
loģistikas un finanšu resursi transporta jom ā Transports 
3. Uzlabot rea ģēšanu uz liela m ēroga 
ārkārtas situācijām ar labāku transporta 
risinājumu pal īdzību B. Vienkāršot ar transportu saist ītos noteikumus un 
racionaliz ēt administrat īvās proced ūras 
Sagatavot ība 
4. Atbalst īt un papildin āt iesaistīto valstu 
sagatavot ības darb ības, izmantojot 
saskaņotu ES politikas ietvaru sagatavot ības 
jomā 1. Labāk savienot valstu sagatavot ības sistēmas, 
nodrošinot liel āku saska ņotību. 
2. Paplašin āt pašreiz ējo ES sagatavot ības 
pasākumu darb ības jomu un lab āk savienot tos ar 
valstu programm ām. 
3. Viennoz īmīgi definēt sagatavot ību kā vienu no 
ES civilās aizsardz ības sadarb ības mērķiem un 
nodrošin āt pietiekamu finans ējumu.  
Novēršana 
5. Atbalst īt un papildin āt iesaistīto valstu 
darbības katastrofu riska p ārvaldības jomā, 
izmantojot saska ņotu ES politikas ietvaru 
novēršanas jom ā 1. Atbalst īt valsts katastrofu riska p ārvaldības 
plānošanu. 
2. Uzlabot pieredzes apmai ņu, veicinot kop īgu 
izpratni par katastrofu riska p ārvaldības praksi, un 
nodrošin āt finansējumu augsta aizsardz ības līmeņa 
sasniegšanai. 
3. Integrēt katastrofu nov ēršanas strat ēģijas. 
4. Veicin āt izpratni par katastrofu nov ēršanu.  
5. NOVĒRTĒTIE RISIN ĀJUMI UN TO IETEKME  
5.1. Palīdzības pieejam ība 
2010. gada pazi ņojumā par rea ģēšanas sp ējām7 Komisija ierosin āja Eiropas ārkārtas 
reaģēšanas sp ējas (līdzekļi, kurus iesaist ītās valstis jau iepriekš br īvprātīgi iekļāvušas 
rezervju sarakst ā), Eiropas Ārkārtas reaģēšanas centru , transporta atvieglin āšanu un ES 
finansētus līdzekļus, kas paredz ēti, lai nov ērstu reaģēšanas spēju nepietiekam ību. Visas 
ieinteresētās personas stingri atbalsta pastiprin ātu plānošanu, iepriekš pan āktas vienošan ās un 
paredzam ību. 
                                                 
7 COM(2010) 600. 
 
LV 4   LV Politikas risin ājumi attiec ībā uz palīdzības pieejam ību: 1) brīvprātīgs rezervju saraksts bez ES 
līdzfinansējuma; 2) br īvprātīgs rezervju saraksts ar ierobežotu ES l īdzfinansējumu (tikai 
izmantošanas izmaksas); 3) br īvprātīgs rezervju saraksts ar liel āku ES līdzfinansējuma 
apmēru (izmaksas par izstr ādi (daļēji), tostarp apr īkojumu), izmaksas saist ībā ar pastāvīgo 
darba gatav ību un izmantošanas izmaksas. 
1. risinājums neietekm ētu ES budžetu un nerad ītu nekādus tiesību aktu groz ījumus. Tā būtu 
vienīgi politiska ap ņemšanās un ilgtermi ņā nenodrošin ātu pietiekamu l īdzekļu pieejam ību 
uzticamā apmērā. 2. risinājums mazin ātu iesaistīto valstu finansi ālos ierobežojumus ar m ērķi 
iekļaut līdzekļus kopējā rezerves sarakst ā un padar īt ES reaģēšanas spējas saskaņotākas un 
vajadzībām atbilstoš ākas. Tas nepie ļautu dubl ēšanos, sekm ētu savstarp ējo papildin āmību un 
paātrinātu palīdzības sniegšanu, nodrošinot visp ārēju efektivit ātes pieaugumu. 
Administrat īvais slogs iesaist ītām valstīm un Eiropas Savien ībai būtu neliels. Paredzams, ka 
budžeta p ārorientēšana būtu 9 miljoni euro gad ā. 3. risinājuma ietekme ir sal īdzināma ar 
2. risinājuma ietekmi, un 3. risin ājums vēl vairāk pastiprin ātu ES rea ģēšanas spēju katastrofu 
gadījumos efektivit āti un iedarb īgumu, jo t ā rezultātā tiktu ātrāk izveidotas darbotiessp ējīgas 
rezerves.  
Kopumā 2. un 3. risin ājums ir p ārāks efektivit ātes un iedarb īguma ziņā, 3. risinājuma 
ieguvumi ir v ēl izteiktāki. 
5.2. Būtisku trūkumu apzin āšana un nov ēršana 
2010. gada pazi ņojumā ir minēti dažādi veidi tr ūkumu nov ēršanai rea ģēšanas jom ā, paredzot 
iespēju, ka ES finans ētos līdzekļus sadala Eiropas Savien ībā un izmanto l īdzīgā veidā kā 
rezerves sarakst ā iekļautos līdzekļus. Ja līdzekļi nav nepieciešami ES oper ācijām, iesaist ītā 
valsts, kas šos l īdzekļus pārvalda, var ētu tos izmantot viet ējām vajadzībām. 
Politikas risin ājumi attiec ībā uz būtiskiem tr ūkumiem : 1) iesaist ītā valsts nov ērš trūkumus bez 
ES līdzfinansējuma; 2) iesaist ītā valsts nov ērš trūkumus ar ES l īdzfinansējumu; 3) tr ūkumu 
novēršana, izmantojot ES l īdzekļus. 
1. risinājums nerad ītu būtiskas izmaksas ES budžet ā, taču tā efektivit āte būtu ierobežota. 
Starp iesaist ītajām valstīm nevienm ērīgi sadalītais finansi ālais slogs un ieguvumi var rad īt 
saspīlējumu. Ar 2. risin ājumu tiktu efekt īvi un iedarb īgi novērsti trūkumi un sadal īti līdzekļi, 
ieviešot taisn īgāku un saska ņotāku modeli sloga (da ļēja) sadalījuma un iesaist īto valstu 
finansiālo ierobežojumu samazin āšanas rezult ātā. 3. risinājums ir ļoti efektīvs, kas ļauj 
Eiropas Savien ībai savlaic īgi novērst apzinātos trūkumus, lietder īgi izmantojot l īdzekļus 
(atkarībā no budžeta l īdzekļu pieejam ības). Liel āka ietekme uz ES budžetu var ētu būt strīdīga 
subsidiarit ātes iemeslu d ēļ. 
2. risinājums šķiet īpaši piem ērots attiec ībā uz līdzekļiem, kas paredz ēti nelielas 
varbūtības/lielas ietekmes riskiem, savuk ārt 3. risin ājums – horizont āliem līdzekļiem, kas 
sniedz ieguvumus visiem dal ībniekiem, jo īpaši tad, ja ietekme uz  budžetu ir neliela. 
5.3. Transports 
Politikas risin ājumi attiec ībā uz ierobežotiem lo ģistikas un finanšu resursiem transporta jom ā: 
1) shēmas pārtraukšana; 2) politik ā izmaiņas netiek veiktas; 3) transporta jom ā palielināt 
maksimālo ES līdzfinansējumu, kas paredz ēts augstākās prioritātes vajadz ībām; 4) palielin āt 
maksimālo ES līdzfinansējumu transportam vis ās jomās. 
 
LV 5   LV 1. risinājums apdraud ētu CA m ērķu sasniegšanu un t āpēc tiek noraid īts. 2. risin ājums ir 
atkarīgs no priv ātiem bezmaksas pied āvājumiem un no iesaist ītajām valstīm, kas viena otrai 
piedāvā transportl īdzekļus. 3. un 4. risin ājums samazin ātu šķēršļus, kas saist īti ar transporta 
finansējumu. 3. risin ājuma īstenošanas rezult ātā vispārējā reaģēšana būtu atbilstoša 
vajadzībām. 3. un 4. risin ājuma radītais administrat īvais slogs ārējiem partneriem, visticam āk, 
saglabāsies tāds pats. 4. risin ājums ir saist īts ar risku, ka neliel ās transporta izmaksas var ētu 
mudināt transport ēt nebūtiskas preces, t ādēļ priekšroka tiek dota 3. risin ājumam. 
Politikas risin ājumi attiec ībā uz administrat īvo proced ūru racionaliz āciju: 1) politik ā izmaiņas 
netiek veiktas; 2) vienk āršošana. 
1. risinājuma ietvaros ir paredz ēta vienkāršošana, ko veic Komisija bez ties ību aktu 
pārskatīšanas. 2. risin ājuma ietvaros ir paredz ēts pārskatīt tiesību aktus, un ir sagaid āms, ka 
šis risinājums vēl vairāk samazin ās ES un iesaist īto valstu administrat īvās izmaksas un b ūtiski 
sekmēs mērķu sasniegšanu. T ā kā 1. risinājums nav uzskat āms par pietiekamu, lai pan āktu 
nozīmīgus uzlabojumus, priekšroka tiek dota 2. risin ājumam. 
5.4. Sagatavot ība 
Ieinteresētās personas izteica visp ārēju apmierin ātību ar esošajiem noteikumiem par apm ācību 
un praktisk ām nodarb ībām. Dažas ieinteres ētās personas v ēlējās paplašin āt to darbības jomu. 
Jau agrīnā posmā tika noraid īti risinājumi, ar kuriem ievieš saistošus ties ību aktus, saistošus 
standartus vai kvalit ātes zīmes, jo juridiskais pamats, kas noteikts LESD 196. pant ā, neparedz 
tiesību aktu saska ņošanu.  
Politikas risin ājumi: 1) nesaistošas vadl īnijas par apm ācību un praktiskaj ām nodarb ībām, un 
CAFI izdevumu l īmenis paliek nemain īgs; 2) visp ārējs ES politikas ietvars sagatavot ības jomā 
bez juridiski saistošiem noteikumiem, k ā arī ES papildu finans ējums apm ācības tīkla izveidei 
un citiem pas ākumiem; 3) ES atbalsts apm ācībai civilās aizsardz ības jomā ir atkarīgs no tā, 
vai apmācības centri iesaist ītajās valstīs atbilst konkr ētām minimālām prasībām. 
1. risinājums: nesaistošas ES vadl īnijas, kas, visticam āk, radīs atšķirīgus sagatavot ības 
līmeņus iesaist ītajās valstīs, nebūtu efektīvas. Ietekme uz ekonomiku, vidi un soci ālo jomu 
(tostarp administrat īvais slogs) b ūtu ierobežota, jo iesaist ītās valstis īstenotu tikai savus 
standartus. 
2. risinājums: ņemot vērā, ka iesaist ītās valstis atrodas daž ādos sagatavot ības līmeņos, 
nesaistošu ES vadl īniju īstenošanai b ūtu atšķirīga ietekme izmaksu un efektivit ātes ziņā. Ja 
tiktu piešķirts ES finansi ālais atbalsts, izmaksas (da ļēji) rastos ES budžet ā. 
3. risinājums: liel āku efektivit āti un iedarb īgumu rea ģēšanas oper ācijās, kurās piedalās vairāk 
nekā viena iesaist ītā valsts, pan āk ar kopēju principu, zin āšanu, labākas savietojam ības un 
plašāka rezervju saraksta pal īdzību. Izmaksas ES l īmenī ir ierobežotas un attiecas uz 
apmācības tīkla izveidi. Īstenošanas izmaksas iesaist ītajās valstīs ir saistītas, piem ēram, ar 
apmācības programmu standartiem. Administrat īvais slogs publisk ā un priv ātā sektora 
uzņēmumiem var b ūt ievērojams, jo standartu iev ērošana un pras ību izpilde, visticam āk, radīs 
būtiskas papildu izmaksas par p ārskatu sniegšanu. 
Salīdzinājumā ar 1. risin ājumu 2. un 3. risin ājums sniegtu lab ākus ieguvumus iedarb īguma un 
ES pievienot ās vērtības ziņā. 3. risin ājums, visticam āk, būtu pārāks efektivit ātes un 
 
LV 6   LV saskaņotības ziņā salīdzinājumā ar 2. risin ājumu, taču ieinteres ētajām person ām varētu būt 
iebildumi pret to. 
5.5. Novēršana 
Ieinteresētās personas piekr īt, ka darb ībām novēršanas jom ā jākļūst par neat ņemamu 
līdzsvarotas pieejas sast āvdaļu, kas virza uz priekšu ES civilo aizsardz ību. 
Politikas risin ājumi: 1) netiek paredz ēti jauni ES ties ību akti, bet vadl īnijas par minim āliem 
valsts standartiem nov ēršanas jom ā un par katastrofu riska p ārvaldības valsts pl āniem ( RMP ), 
tas pats līdzfinansējuma līmenis kā šobrīd; 2) visp ārējs ES politikas ietvars nov ēršanas jom ā 
ar nesaistoš ām vadlīnijām, kā arī ES papildu finans ējums, kas paredz ēts RMP ; 3) termi ņa 
noteikšana, k ādā dalībvalstis pabeidz RMP  izstrādi, kā arī Komisijas vadl īnijas. 
1. risinājums varētu izraisīt RMP  un minim ālo novēršanas standartu atš ķirīgu īstenošanu un 
nepanāktu augstākus vispārējos novēršanas standartus Eiropas Savien ībā. 
2. risinājuma rezult ātā vadlīnijas tiktu īstenotas ātrāk ar nosac ījumu, ja iesaist ītās valstis 
pieprasa ES finans ējumu. Izmaksas b ūtu atkarīgas no katras valsts sist ēmas attīstības pakāpes. 
Administrat īvās izmaksas par papildu p ārskatu sniegšanu b ūtu nelielas vai neb ūtiskas. 
Ietekme uz ekonomiku, vidi un soci ālo jomu b ūtu lielāka salīdzinājumā ar 1. risin ājumu. 
3. risinājums paredz saska ņotu un taisn īgu pieeju vis ā Eiropas Savien ībā, kaut arī īstenošana 
varētu aizkavēties likumdošanas procesa ilguma d ēļ. Neliels administrat īvais slogs. 
1. risinājums nenodrošina pietiekamu efektivit āti un saska ņotību, savuk ārt 2. un 3. risin ājums 
sniegtu ieguvumus attiec ībā uz efektivit āti, iedarbīgumu un saska ņotību. 2. risin ājums ļautu 
ātrāku īstenošanu, savuk ārt ar 3. risin ājumu vid ējā termiņā varētu saskaņotāk īstenot 
katastrofu riska p ārvaldības plānus, taču svarīgākajām ieinteres ētajām person ām varētu būt 
iebildumi pret to. 
6. KOPSAVILKUMS UN SECIN ĀJUMI  
Ar ietekmes nov ērtējumu tiek ierosin āts iekļaut tiesību akta priekšlikum ā šādus aspektus. 
Reaģēšanas  jomā – būtiskos elementus un principus saist ībā ar rezervju sarakstu (pal īdzības 
pieejamība, 3. risin ājums) un ES finans ētajiem līdzekļiem (būtiskie trūkumi, 2. risin ājums), 
atsaucoties uz īstenošanas noteikumiem. Transporta  jomā ietekmes nov ērtējumā ir ierosin āts 
pārskatīt dažas no šobr īd spēkā esošajām tiesību normām, lai palielin ātu maksim ālo ES 
finansējuma līmeni transporta oper ācijām un vienk āršotu administrat īvās proced ūras. 
Katastrofu nov ēršanas  un sagatavot ības jomā tiek ierosin āts vispārējs ES politikas ietvars un 
Komisijas vadl īnijas. Jāapsver iesp ēja noteikt termi ņu, kādā dalībvalstis izstr ādā katastrofu 
riska pārvaldības plānus ( RMP ) (3. risin ājums nov ēršanas jom ā). Ar ES papildu finansi ālo 
palīdzību tiktu atbalst īta RMP  izstrāde un minim ālo standartu iev ērošana, apm ācības tīkls un 
citas darb ības (2. risin ājums sagatavot ības jomā). 
Papildu finans ējumam, kas paredz ēts darbību atbalstam, b ūtu nepieciešamas atbilstošas CAFI 
izmaiņas. 
 
LV 7   LV 7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Komisija nov ērtēs un salīdzinās tiesību aktu īstenošanu ne ātrāk kā trīs gadus p ēc to stāšanās 
spēkā, cita starp ā balstoties uz uzraudz ības inform āciju, piem ēram, rezult ātu rādītājiem un 
kritērijiem, piem ēram, reaģēšanas laiku un sagatavot ības pasākumiem.