1.

iesaka Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP): Vispārēji principi a) ievērojami stiprināt sadarbību starp Čīli un ES — diviem līdzīgi domājošiem partneriem situācijā, kad rodas jaunas starptautisko attiecību neskaidrības, pamatojoties uz mūsu kopīgajām vērtībām un demokrātijas, klimata pārmaiņu apkarošanas, dzimumu līdztiesības, tiesiskuma, labas pārvaldības principiem, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu; b) nodrošināt, ka modernizētais nolīgums ar Čīli ir tālejošs, visaptverošs un līdzsvarots, nodrošinot taustāmus ieguvumus abu pušu iedzīvotājiem, uzņēmumiem un tautsaimniecībām; nodrošināt, ka tas ir līderis to progresīvāko nolīgumu starpā, kurus ES ir noslēgusi ar trešām valstīm; c) stiprināt cilvēktiesību aspektu ES un Čīles sadarbībā, ņemot vērā ES un Čīles cilvēktiesību stratēģiju 2016.-2020. gadam; iekļaut kopīgas saistības aizsargāt un sekmēt cilvēktiesības, pamatbrīvības, dzimumu līdztiesību un tādu minoritāšu tiesības kā LGBTI kopiena un pirmiedzīvotāji, paredzot izpildāmus mehānismus uzraudzībai, regulārai ziņošanai un strīdu atrisināšanai; mudināt Čīli atrast risinājumu jautājumiem, kas skar vietējo mapuču tautu un citas pirmiedzīvotāju tautas; arī turpmāk visos asociācijas nolīgumos iekļaut cilvēktiesību klauzulu; turpināt regulāro ES un Čīles dialogu par cilvēktiesībām, lai stiprinātu iestāžu sistēmu un valsts politiku cilvēktiesību sekmēšanai, tostarp ar daudzpusēju sadarbību; d) mudināt Čīli nodrošināt tiesību aktos paredzēto kārtību un taisnīgu tiesas procesu, kas pilnībā atbilstu starptautiskajiem standartiem; e) censties veicināt ilgtspējīgu sociālekonomisko attīstību, apkarot nabadzību un mazināt nevienlīdzības līmeni, ņemot vērā Čīles apņemšanos sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus, kas paredzēti Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam; f) atbalstīt Čīles centienus uzlabot izglītības līmeni un izglītojošās programmas, nodrošinot, ka cilvēkiem ar zemākajiem ienākumiem ir pilnīga piekļuve augstākajai izglītībai; stiprināt saikni starp augstskolām un darba tirgu, mazinot prasmju neatbilstību, un veicināt jauniešu nodarbinātību; g) veicināt sociālo un vides tiesību aizsardzību un nodrošināt efektīvu Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvenciju īstenošanu, kā arī piespiedu darba un bērnu darba izskaušanu; Daudzpusīgums un reģionālās un starptautiskās sadarbības veicināšana h) stiprināt dialogu un sadarbību par tādām reģionālām un globālām problēmām kā organizētā noziedzība, narkotiku tirdzniecība, augošā nevienlīdzība, migrācija, terorisms un klimata pārmaiņas, tostarp īstenojot Ilgtspējīgas attīstības programmu laikposmam līdz 2030. gadam; atbalstīt ES un Čīles sadarbību migrācijas pārvaldīšanā un ieviest atpakaļuzņemšanas mehānismus, tostarp attiecībā uz bezvalstniekiem un trešo valstu valstspiederīgajiem; i) paturēt prātā daudzpusējās programmas svarīgumu un to, ka nevienas daudzpusējas sarunas nedrīkst apdraudēt mērķi panākt progresu visās pusēs; j) sniegt ieguldījumu daudzpusīguma un starptautiskās sadarbības stiprināšanā, lai sekmētu starptautisko drošību un efektīvi stātos pretī globālajām problēmām; stiprināt sadarbību attiecībā uz starptautiskajās organizācijās un forumos paustajām abu pušu nostājām; k) mudināt Čīli arī turpmāk atbalstīt reģionālās integrācijas un sadarbības mehānismus, jo īpaši Klusā okeāna valstu aliansi, ņemot vērā tās cerīgos sasniegumus, patiesi un aktīvi atbalstot reģiona dalībnieku ekonomisko integrāciju, bet arī UNASUR un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu Kopienu (CELAC); izskatīt iespēju ES iegūt novērotājas statusu Klusā okeāna valstu aliansē; Politiskais dialogs un sadarbība l) nodrošināt jēgpilnu regulāru dialogu par visiem svarīgiem jautājumiem, izmantojot jau esošo formātu un paplašinot to; mobilizēt pieejamos resursus, izmantojot partnerības instrumentu (PI), lai sasniegtu stratēģiskos mērķus; m) nodrošināt ciešu sadarbību drošības un aizsardzības jomā, īpaši saistībā ar konfliktu novēršanu, krīžu pārvaldību, jūras satiksmes drošību, atbruņošanos un ieroču neizplatīšanu; dot iespēju Čīlei plašāk piedalīties ES kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misijās un operācijās; n) pastiprināt sadarbību cīņā pret terorismu, organizēto noziedzību un kibernoziedzību, kā arī radikalizācijas un pārrobežu noziedzības novēršanā, neapdraudot pilsoniskās brīvības un pamattiesības; veikt pasākumus saistībā ar pasaules mēroga cīņu pret terorismu, pastiprinot mehānismus, pasākumus un struktūras globālai un reģionālai sadarbībai saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un principiem, kas noteikti Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtos; o) uzlabot sadarbību cīņā pret korupciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; iekļaut noteikumus par labu nodokļu pārvaldību un pārredzamības standartiem, kas apstiprina pušu apņemšanos īstenot starptautiskus standartus cīņā pret nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; p) paturēt prātā, ka korupcija grauj cilvēktiesības, līdztiesību, sociālo taisnīgumu, tirdzniecību un godīgu konkurenci, līdz ar to kavējot ekonomikas izaugsmi; iekļaut īpašu sadaļu, kurā izklāstīti skaidri un noteikti pienākumi un pasākumi, lai apkarotu korupciju visos tās veidos un īstenotu starptautiskos standartus un daudzpusējās pretkorupcijas konvencijas; q) sekmēt mobilitāti starp ES un Čīli; stiprināt jauniešu un studentu apmaiņas, stipendiju programmas un apmācību programmas, tostarp ar „ERASMUS+“programmu; turpināt centienus panākt pilnīgu akadēmisko kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu un augstākās izglītības modernizēšanu, pieejamību un internacionalizāciju; r) sekmēt zinātnes un tehnoloģijas zināšanu nodošanu un stiprināt sadarbību pētniecības un sadarbības jomā, pilnībā izmantojot tādas pašreizējās programmas kā pamatprogramma „Apvārsnis 2020”; s) sekmēt un stiprināt attiecības starptautiskās sadarbības jomā, izmantojot 2015. gadā parakstīto saprašanās memorandu par starptautisko sadarbību; radīt inovatīvus mehānismus, kas paplašina un stiprina trīspusējo un reģionālo sadarbību ar trešām pusēm Latīņamerikā un ārpus tās, izmantojot tādas programmas kā „EUROsociAL+“un „Euroclima+“un sadarbību narkotiku apkarošanas politikas jomā, piemēram,“COPOLAD”; t) izstrādāt metodiku modernizētā nolīguma ietekmes uz vīriešiem un sievietēm atklāšanai un izmantot rezultātus, izstrādājot dzimumu līdzsvara panākšanas politiku; u) atkārtoti apstiprināt kopīgo apņemšanos īstenot Parīzes klimata nolīgumu un Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un nodrošināt ciešu ES un Čīles sadarbību attiecībā uz vides aizsardzību un cīņu pret klimata pārmaiņām; stiprināt partnerību attiecībā uz tehnisko un politisko sadarbību galvenajās vides aizsardzības jomās, tostarp attiecībā uz starptautiskā transporta radītajām CO2 emisijām, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, kā arī ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu; veicināt ciešāku sadarbību aprites ekonomikas jomā, lai uzlabotu resursu izmantošanas efektivitāti, dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu, ekoinovācijas un ūdens apsaimniekošanu; palielināt atbalstu projektiem, lai mazinātu klimata pārmaiņu ietekmi; v) stiprināt sadarbību pētniecības un izstrādes jomā un attiecībā uz ES programmas “Copernicus”izmantošanu Zemes satelītnovērošanas datu apkopošanai ar vidi saistītiem mērķiem; w) veicināt sadarbību kultūras jomā, un atbalstīt diasporu gan Čīlē, gan arī ES, lai atbalstītu ārvalstu investīcijas gan ES, gan arī Čīlē; x) atkārtoti apstiprināt, ka ūdens pieejamība ir viena no cilvēktiesībām; Institucionālie noteikumi y) nodrošināt, ka asociācijas nolīguma pamatā ir spēcīga parlamentārā iesaistīšanās, stiprinot pašreizējos noteikumus un sadarbības mehānismus, lai palielinātu ieguldījumu tā īstenošanā, kā arī uzlabotu nolīguma kontroli, īpaši, izmantojot pašreizējo Apvienotās parlamentārās komitejas (APK) parlamentārās sadarbības modeli; nodrošināt iespēju APK pieprasīt atbilstīgu informāciju par asociācijas nolīguma īstenošanu; z) nodrošināt pienācīgu pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos gan asociācijas nolīguma apspriešanas, gan arī īstenošanas posmā, tostarp, bet ne tikai saistībā ar apvienoto konsultatīvo komiteju; uzsvērt, ka ir jāizveido institucionalizēts mehānisms, lai sekmētu politisko dialogu, kurā iesaistītas pilsoniskās sabiedrības organizācijas abos reģionos; aa) nekavējoties un pilnībā informēt Parlamentu visos sarunu posmos saskaņā ar LESD 218. panta 10. punktu; tāpat nodrošināt Parlamentam katras sarunu kārtas sarunu tekstus un protokolus; šajā sakarībā atzinīgi vērtē 2018. gada 22. janvāra Padomes lēmumu publicēt Komisijai un AP/PV 2017. gada novembrī piešķirtās sarunu pilnvaras; ab) uzskatīt neseno sarunu norāžu publikāciju par nozīmīgu precedentu un apņemties turpmāk publicēt visu starptautisko nolīgumu sarunu norādes; ac) paātrināt sarunas par asociācijas nolīgumu, lai Parlaments varētu to ratificēt līdz pašreizējā Eiropas likumdevēja pilnvaru beigām; ad) visos līmeņos nodrošināt atbilstību ilggadējai praksei provizoriski nepiemērot jauno nolīgumu, kamēr Parlaments nav devis savu piekrišanu;