LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 23.2.2009 
SEC(2009) 229 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS ZI ŅOJUMS 
EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
 
par ELGF izdevumiem 
  
Agrās brīdināšanas sist ēma 
 
Nr. 12/2008  
 
LV 2   LV SATURS 
1. Ievads ...................................................................................................................... ..... 3 
2. Koment āri par ELGF 2008. gada budžeta izpildi ........................................................ 3 
3. ELGF pieš ķirto ieņēmumu izpilde............................................................................... 6 
4. ie ņēmumi no pagaidu restrukturiz ācijas summ ām (cukura nozare)............................. 6 
5. Cukura nozares restrukturiz ācijas fonda izveide.......................................................... 6 
6. Secin ājumi.................................................................................................................... 7 
PIELI
KUMS PROVIZORISKS ELGF  APROPRI ĀCIJU IZLIETOJUMS L ĪDZ 15.10.2008. 
 
LV 3   LV 1. I EVADS  
2008. gada (no 2007. gada 16. oktobra l īdz 2008. gada 15. oktobrim) budžeta provizoriskais 
izpildes apm ērs varētu būt 42 184,5 miljoni euro jeb 102,9 % no s ākotnējām apropri ācijām. 
Šajā summā ietvertas summas, kas atg ūtas no dal ībvalstīm, pēc ELGF gr āmatojumu 
noskaidrošanas veicot korekcijas un p ārtraucot un samazinot t ām mēneša kompens ācijas, 
kas piešķirtas gada laik ā. Tajā iekļauti arī aplēstie tiešie izdevumu aptuveni 134,5 miljonu 
euro apmērā, kurus Komisija v ēl var veikt l īdz 2008. gada 31. decembrim. 
Pievienotaj ā tabulā iekļautais detaliz ētais budžeta provizorisk ās izpildes izkl āsts liecina, ka 
vispārējais apropri āciju izlietojuma l īmenis aptuveni par 1178,1 miljonu euro p ārsniedz 
budžetā paredzētās sākotnējās apropriācijas. Šī šķietamā "pārtēriņa" situācija mainās, ja tiek 
ņemti vērā arī piešķirtie ieņēmumi, kuri gan nav da ļa no vispārējām budžeta apropri ācijām, 
bet faktiski tos izmanto, lai finans ētu daļu no lauksaimniec ības izdevumiem. 
2. K OMENT ĀRI PAR ELGF  2008. GADA BUDŽETA IZPILDI  
Provizorisko budžeta izpildi ietekm ēja vairāki faktori, kurus noz īmīgākajās jomās var 
raksturot š ādi. 
2.1. Monet ārie faktori 
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 21. pantu budžeta iest ādes pieņemtais budžets tika 
veidots, pamatojoties uz vid ējo paritātes kursu 2007. gada j ūlijā — septembr ī, 
t.i., EUR 1 = USD 1,37. J āpiebilst, ka laika posm ā no 2007. gada 1. augusta l īdz 2008. gada 
31. jūlijam vidējais paritātes kurss bija aptuveni EUR 1 = USD 1,49, t.i., aptuveni par 8,8 % 
augstāks nekā kurss, ko izmantoja 2008. gada budžeta veidošan ā. 
Attiecībā uz izdevumiem, kas radušies min ētajā laika posm ā, ņemtas vērā EUR/USD 
paritātes kursa izmai ņas. Jāatzīmē, ka parit ātes kursa tendence ietekm ē eksporta 
kompensāciju noteikšanu par lauksaimniec ības produktiem, jo īpaši par cukuru. 
2.2. Tirgus faktori 
Apropriāciju izlietojums intervences darb ībām lauksaimniec ības tirgos p ārsniedza budžeta 
sākotnējās apropri ācijas aptuveni par 124,3 miljoniem euro. Visiev ērojamākais pārtēriņš 
bija vērojams pārtikas programm ās mazāk nodrošin ātajām personām un saist ībā ar cūkgaļu, 
savukārt sākotnējo apropri āciju nepiln īgs izlietojums visliel ākajā mērā vērojams saist ībā ar 
graudaugiem, kompens ācijām par I pielikum ā neiekļautajiem produktiem, cukuru un v īnu. 
Attiecībā uz augļiem un dārzeņiem skatīt 2.2.5. punktu. 
(Iekavās norādīts, par cik gal īgais izlietojuma l īmenis pārsniedz (+) s ākotnējās apropriācijas 
vai par cik tas ir maz āks (–) nek ā tās. 
2.2.1. Lab ība (– 42,3 miljoni euro) 
Iekšējie un ārējie nosac ījumi graudaugu tirg ū budžeta gada liel ākajā daļā saglabājās 
labvēlīgi, kā rezultātā iekšējo un pasaules tirgus cenu l īmenis bija augst āks, nekā tika 
prognozēts 2008. gada budžeta sast ādīšanas laik ā. Sākotnējo apropri āciju izpildes gal īgais 
līmenis skaidrojams galvenok ārt ar šādiem faktoriem: 
 
LV 4   LV – augstāka neto pe ļņa, kas gūta, pārdodot gandr īz visus graudaugu intervences kr ājumus 
par šīm augstaj ām cenām (krājumu pārdošanā gūtā neto peļņa ir izteikta ar m īnusa zīmi 
(-) un būtībā tie ir ieņēmumi budžet ā) ; 
– ietaupījumi tā rezultātā, ka nav bijis izdevumu saist ībā ar ražošanas kompens ācijām par 
cieti, kuras 2008. gad ā šo augsto cenu d ēļ bija noteiktas nulles l īmenī. 
2.2.2. P ārtikas programmas maz āk nodrošin ātām personām (+ 38,0 miljoni euro) 
Pašreizējais apropri āciju izlietojuma l īmenis galvenok ārt ir saist īts ar maks ājumiem, ko 
dalībvalstis veikušas, sedzot nenomaks ātās summas saist ībā gan ar iepriekš ējo gadu 
programm ām, gan ar 2008. gada progr ammu. Šo faktoru kombin ācijas rezult ātā radās 
izdevumi, kuri p ārsniedza 2008. gada budžet ā paredzētās apropriācijas. 
2.2.3. Kompens ācijas par I pielikum ā neiekļautajiem produktiem (– 31,9 miljoni euro) 
Sākotnējo apropri āciju izlietojuma gal īgais līmenis skaidrojams galvenok ārt ar zem ākiem 
izdevumiem, kuru iemesls bija gan cukura eksporta kompens āciju likmju visp ārējs 
samazinājums, gan attiec īgo dalībvalstu veikt ās eksporta kompens āciju izmaksas ritma 
palēnināšanās. 
2.2.4. Cukurs (– 100,4 miljoni euro) 
Šis sākotnējo apropri āciju izlietojuma gal īgais līmenis skaidrojams galvenok ārt ar izdevumu 
samazināšanos, kuras iemesli ir š ādi: 
– palēninājies dalībvalstu veikt ās eksporta kompens āciju izmaks āšanas ritms, k ā arī 
samazinājušies eksport ētā cukura daudzumi un pieš ķirto eksporta kompens āciju apjoms, 
un  
– samazinājušies pārdotā intervences balt ā cukura daudzumi sal īdzinājumā ar tiem, kas 
paredzēti budžetā. 
2.2.5. Aug ļi un dārzeņi (+ 425,0 miljoni euro) 
Šā sākotnējo apropri āciju izlietojuma gal īgā līmeņa galvenais iemesls ir dal ībvalstu veiktie 
maksājumi darb ības fondiem ražot āju organiz ācijām, lai finans ētu to ražošanas kvalit ātes 
uzlabošanas, noieta veicin āšanas un tirdzniec ības programmas. 
Budžeta l ēmējinstitūcija šai sh ēmai bija pieš ķīrusi sākotnējās apropriācijas 105,0 miljonu 
euro apm ērā tikai tāpēc, ka tā ņēma vērā ieņēmumus 467,0 miljonu euro apm ērā, kuri bija 
iedalīti budžeta posten ī 05 02 08 03. Tom ēr dalībvalstu maks ājumi, kuru kop ējā summa bija 
581,6 miljoni euro, par 9,6 miljoniem euro p ārsniedza sh ēmai pieejamos l īdzekļus. Tāpēc šo 
kopējo summu da ļēji nosedza pieejamie pieš ķirtie ieņēmumi un apropri āciju pārnešana no 
citiem šā panta poste ņiem, kuros radušies izdevumi bija maz āki nekā budžetā paredzētās 
attiecīgās sākotnējās apropriācijas. 
Ņemot vērā iepriekš izkl āstītos faktorus, j āatzīmē, ka attiec ībā uz šā panta poste ņiem 
pārtēriņš ir drīzāk šķietams nek ā reāls, jo visi izdevumi ir segti no jau pieejamiem 
līdzekļiem.  
 
LV 5   LV 2.2.6. V īns (– 242,0 miljoni euro) 
Šis apropri āciju izlietojuma gal īgais līmenis skaidrojams galvenok ārt ar izdevumu 
samazināšanos, kuras iemesli ir š ādi: 
– samazinājies destil ējamo vīndarības blakusproduktu daudzums, k ā arī samazin ājies 
dzeramā alkohola ražošanai izmantot ā vīna daudzums;  
– samazinājušies dalībvalstu maks ājumi restrukturiz ācijas un p ārveidošanas atbalstam. 
2.2.7. C ūkgaļa, olas un m ājputni (+ 109,9 miljoni euro) 
Apropriāciju izlietojuma pašreiz ējais līmenis skaidrojams galvenok ārt ar to, ka 
palielinājušies dal ībvalstu izdevumi saist ībā ar svaigas un sald ētas cūkgaļas eksporta 
kompensācijām un cūkgaļas privātu uzglab āšanu. 2008. gada budžet ā nebija paredz ētas 
apropriācijas šīm shēmām, jo Komisija t ās ieviesa budžeta gada laik ā, lai risinātu šīs nozares 
sarežģīto situāciju, kas bija radusies galvenok ārt augsto bar ības izmaksu un ASV dol āra 
kursa strauj ā krituma rezult ātā. 
2.3. Tiešais atbalsts 
Apropriāciju izlietojums tiešajiem atbalstiem p ārsniedza budžet ā paredzētās sākotnējās 
apropriācijas aptuveni par 736,6 miljoniem euro. Atsaist īto tiešo atbalstu izpildes l īmenis 
pārsniedz budžeta s ākotnēji paredz ētās apropri ācijas (sīkāka inform ācija atrodama 
2.3.1. punkt ā) atšķirībā no citu veidu atbalstiem  un atbalsta papildu summ ām, kuru izpildes 
līmenis ir zem āks nekā budžetā sākotnēji paredzētās apropriācijas. 
2.3.1. Atsaist ītais tiešais atbalsts (+920,5 miljoni euro) 
Apropriāciju izlietojuma gal īgais līmenis skaidrojams galvenok ārt ar maks ājumiem, ko 
dalībvalstis veikušas vienot ā maksājuma shēmai (VMS). 
Budžeta l ēmējinstitūcija šai sh ēmai bija pieš ķīrusi sākotnējās apropriācijas 27 220,0 miljonu 
euro apm ērā tikai tāpēc, ka tā ņēma vērā ieņēmumus 1470,0 miljonu euro apm ērā, kuri bija 
iedalīti budžeta posten ī 05 03 01 01. Tom ēr dalībvalstu maks ājumu kop ējā summa — 
28 233,8 miljoni euro — bija par 456,2 miljoniem euro maz āka nekā shēmai pieejamie 
līdzekļi. Šī summa tika segta no s ākotnējām apropri ācijām budžet ā un no pieš ķirtajiem 
ieņēmumiem 757,4 miljonu euro apm ērā, kurus p ārnesa no 2007. budžeta gada uz 
2008. budžeta gadu. Atlikuma summu sedza, p ārnesot apropri ācijas no citiem š ā un citu 
2008. budžeta pantu poste ņiem, kuros radušies izdevumi bija maz āki nekā atbilstoš ās 
sākotnējās apropriācijas šajā budžetā. 
Ņemot vērā iepriekš izkl āstītos faktorus, j āatzīmē, ka attiec ībā uz šā panta poste ņiem 
pārtēriņš ir drīzāk šķietams nek ā reāls, jo visi izdevumi ir segti no jau pieejamiem 
līdzekļiem. 
2.3.2. Citi tiešie atbalsti (- 154,6 miljoni euro) 
Apropriāciju izlietojuma pašreiz ējais līmenis skaidrojams galvenok ārt ar faktu, ka 
dalībvalstis veica maks ājumus vair ākām shēmām, kuru summas bija maz ākas nekā 
2008. gada budžet ā paredzētās sākotnējās apropri ācijas. Šīs atbalsta sh ēmas attiec ās 
galvenokārt uz ražošanas atbilst ības platībmaksājumiem, piemaks ām par ait ām un kaz ām, 
 
LV 6   LV atbalstu par kult ūraugiem ar augstu ener ģētisko vērtību, maks ājumiem par konkr ētiem 
lauksaimniec ības veidiem un plat ībmaksājumiem par kokvilnu. 
2.4. Lauksaimniec ības izdevumu rev īzija 
2.4.1. Gr āmatojumu noskaidrošana par iepriekš ējo gadu (+ 330,7 miljoni euro) 
Apropriāciju izlietojuma pašreiz ējais līmenis ir skaidrojams ar to, ka gr āmatojumu 
noskaidrošan ā un saistībā ar maksājumu kav ējumiem veikto korekciju summa ir maz āka 
nekā summa – 370,0 miljoni euro, ko budžeta l ēmējinstitūcija bija paredz ējusi 2008. gada 
budžetā. Tā rezultātā radies apropri āciju defic īts aptuveni 330,0 miljonu apm ērā, kas 
savukārt attiecīgi palielina ELGF izdevumus. 
3. ELGF  PIEŠĶIRTO IE ŅĒMUMU IZPILDE  
Piešķirto ieņēmumu summa, kas no 2007. gada tika p ārnesta uz 2008. gadu, bija 
1159,5 miljoni euro. To piln ībā izmantoja, finans ējot 2008. budžeta gada izdevumus, 
atbilstīgi Finanšu regulas 10. pantam. 
Pievienotaj ā tabulā redzams, ka 2008. gad ā iegūto piešķirto ieņēmumu summa bija 
1561,6 miljoni euro. Konkr ēti: 
– atbilstības pārbaudēs noteiktās atgūstamās summas bija apm ēram 984,6 miljoni euro,  
– ieņēmumi no p ārkāpumiem sasniedza aptuveni 356,1 miljonus euro, un  
– no piena nodevas tika iekas ēti aptuveni 220,9 miljoni euro. 
Daļu no iegūtajiem pieš ķirtajiem ie ņēmumiem izmantos, lai finans ētu 2008. gad ā radušos 
izdevumus. Patlaban ir paredz ēts, ka aptuveni 1476,0 miljonus euro p ārnesīs uz 2009. gada 
budžetu. 
4. IEŅĒMUMI NO PAGAIDU RESTRUKTURIZ ĀCIJAS SUMM ĀM (CUKURA NOZARE )  
2007. gada novembr ī dalībvalstis veica pagaidu restrukturiz ācijas maks ājumu otro iemaksu 
2006./2007. gada cukura kvotu atcelšanai aptuveni 858,1 miljona euro apm ērā. Turklāt 
dalībvalstis veica pagaidu restrukturiz ācijas maks ājumu pirmo iemaksu 2007./2008. gada 
cukura kvotu atcelšanai aptuveni 1734,7 miljonu euro apm ērā. Tāpēc ES budžet ā kā pagaidu 
restrukturiz ācijas summas tika p ārskaitīti piešķirtie ieņēmumi kop ā 2592,9 miljonu euro 
apmērā. 
Visbeidzot, pretstat ā sākotnēji aplēstajiem 530,0 miljoniem euro, pieš ķirtie ieņēmumi, kas 
pārnesti no 2007. gada uz 2008. gadu, bija 735,8 miljoni euro. Šobr īd pēc atbalsta 
maksājumiem, kas veikti cukura  nozares restrukturiz ācijas fonda darb ības ietvaros (skat īt 
5. punktu), pagaidu restrukturiz ācijas summas veido bilanci 1308,9 miljonu euro apm ērā; tie 
tiks pārnesti uz 2009. gadu. 
5. C UKURA NOZARES RESTRUKTURIZ ĀCIJAS FONDA IZVEIDE  
Septembra beig ās dalībvalstis atbalstos restrukturiz ētajai cukura r ūpniecībai, 
diversifik ācijai, kā arī cukura rafin ēšanai samaks āja kopā aptuveni 1284,0 miljonus euro. 
 
LV 7   LV Šie atbalsti tika maks āti no iepriekšmin ētajiem ie ņēmumiem, kas ieg ūti no pagaidu 
restrukturiz ācijas summ ām (skatīt 4. punktu). 
6. S ECINĀJUMI  
ELGF budžeta izpildes rezult ātus (kop ējais apropri āciju izlietojums aptuveni par 
1178,1 miljonu euro p ārsniedza budžeta nobalsoto apropri āciju summu) galvenok ārt 
ietekmēja augļu un dārzeņu un cūkgaļas nozares, k ā arī atsaistītie tiešie atbalsti un korekciju 
samazinājums attiec ībā uz ELGF gr āmatojumu noskaidrošanu. Tom ēr vajadzība pēc papildu 
apropriācijām augļu un dārzeņu nozarei un atsaist ītajiem tiešajiem atbalstiem (skat īt 2.2.5. 
un 2.3.1. punktu) ir vair āk šķietama nek ā reāla, jo to vair āk nekā pietiekami nosedz vai nu 
2008. gada budžetam pieš ķirtie ieņēmumi, vai ar ī apropriāciju pārnešana no citiem 
2008. gada budžeta pantiem. Visbeidzot, ar ī vajadzības pēc papildu apropri ācijām cūkgaļas 
nozarei un gr āmatojumu noskaidrošanai (skat īt 2.2.7. un 2.4.1. punktu) nosedz vai nu 
2008. gada budžetam pieš ķirtie ieņēmumi, vai ar ī apropriāciju pārnešana no citiem 
2008. gada budžeta pantiem. 
Šobrīd pieejamie pieš ķirtie ieņēmumi, kas p ārnesti no 2007. budžeta gada, ir piln ībā 
izlietoti. Ir paredz ēts, ka no 2008. gad ā iegūtajiem pieš ķirtajiem ie ņēmumiem 
1476,0 miljoni euro tiks p ārnesti uz 2009. gada budžetu, lai nosegtu 2009. gada l īdzekļu 
vajadzības. Šī pārnestā summa par 142,0 miljoniem euro p ārsniedz atbilstošo summu, uz 
kuru saska ņā ar prognoz ēm balstījās, sastādot 2009. gada budžetu (groz ījumu vēstule). 
 
V 8   LV Sākotnējās Izdevumi Apl ēses par Kop ējā Izlietojums
apropriācijas uz 2008. gada Komisijas izdevumu %
Budžets (*) 15.Okt tiešajiem summa
maksājumiem(* *2008. finanšu %
līdz 31.12.08. gad ā
Milj. EUR Milj. EUR Milj. EUR Milj. EUR % % Milj. EUR
(1) (2) (3) (4)=(2)+(3) 5=(4)*100]/(1) (6)=(5)-100% (7)=(4)-(1)
Izdevumi (A)
05 01 (1) ELGF ADMINISTRAT ĪVIE IZDEVUMI 9,0 4,4 3,6 8,0 89,4% -10,6% -1,0
05 01 04 01 un 05 01 04 07
Kopā - 05 01 ELGF administrat īvie izdevumi 9,0 4,4 3,6 8,0 89,4% -10,6% -1,0
05 02 INTERVENCES PAS ĀKUMI LAUKSAIMNIEC ĪBAS TIRGOS
05 02 01 Graudaugi -9,0 -51,3 -51,3 570,0% 470,0% -42,3
05 02 02 Rīsi p.m. 0,0
05 02 03 Kompens ācijas par 1. pielikum ā neiekļautajiem produktiem 150,0 118,1 118,1 78,7% -21,3% -31,9
05 02 04 Pārtikas programmas 307,0 345,0 345,0 112,4% 12,4% 38,0
05 02 05 Cukurs 576,0 475,6 475,6 82,6% -17,4% -100,4
05 02 06 Olīveļļa 48,0 45,1 45,1 94,1% -5,9% -2,9
05 02 07 Tekstilaugi 21,0 21,0 21,0 100,0% 0,0% 0,0
05 02 08 Augļi un dārzeņi (aptuveni 467 milj. EUR kred ītu gūti  no ieņēmumiem)*** 728,0 1 153,0 1153,0 158,4% 58,4% 425,0
05 02 09 Vīnkopības nozares produkti 1 412,0 1 170,0 1170,0 82,9% -17,1% -242,0
05 02 10 Noieta veicin āšana 50,4 50,5 0,0 50,5 100,4% 0,4% 0,2
05 02 11 Citi augu izcelsmes produkti/pas ākumi 372,0 375,4 375,4 100,9% 0,9% 3,4
05 02 12 Piens un piena produkti 167,0 148,0 148,0 88,6% -11,4% -19,0
05 02 13 Liellopu un te ļa gaļa 61,0 47,2 47,2 77,4% -22,6% -13,8
05 02 14 Aitas un kazas ga ļa p.m. 0,0
05 02 15 Cūkgaļa, olas un m āj putni , bi škop ības un citi dz īvnieku izcelsmes produkti 149,0 258,9 258,9 173,7% 73,7% 109,9
Kopā - 0502 Intervences pas ākumi lauksaimniec ības tirgos (iz ņemot 05 02 16) 4 032,4 4 156,7 0,0 4 156,7 103,1% 3,1% 124,3
05 03 TIEŠIE ATBALSTI
05 03 01 Atsaistītie tiešie atbalsti (aptuveni 1470 milj. EUR kred ītu gūti no ieņēmumiem)*** 30 494,0 31 414,5 31414,5 103,0% 3,0% 920,5
05 03 02 Citi tiešie atbalsti 5 775,0 5 620,4 5620,4 97,3% -2,7% -154,6
05 03 03 Papildu atbalsta summas 563,0 533,7 533,7 94,8% -5,2% -29,3
Kopā - 0503 Tiešie atbalsti 36 832,0 37 568,6 0,0 37 568,6 102,0% 2,0% 736,6
CITI IZD EVU MI
05 04 Lauku att īstības pasākumi, kas finans ēti saskaņā ar ELFLA Garantiju noda ļas plānu p.m. -14,1 -14,1
laikposm ā no 2000. l īdz 2006. gadam
05 07 05070106 Gr āmatojumu noskaidrošana par iepriekš ējo gadu -370,0 -39,3 -39,3 10,6% -89,4% 330,7
p.m. 3,3 3,327,5 6,4 6,4
05 08 31,5 19,8 11,7 31,4 99,9% -0,1% 0,0
11 02
(2) (4) ZIVSAIMNIEC ĪBAS NOZARES TIRGI 32,5 51,8 51,8 159,2% 59,2% 19,3
17 01 (1) (2) DARB ĪBAS JOMAS „VESEL ĪBAS UN  PAT ĒRĒTĀJU AIZSAR DZ ĪBA” 2,4 1,7 0,7 2,4 101,2% 1,2% 0,0
ADMINISTRAT ĪVIE IZ DEVUMI
17010401, 17010404 l īdz 17010406
17 03 (1) (2) SABIEDR ĪBAS VESEL ĪBAS AIZSARDZ ĪBA 14,3 0,0 14,3 14,3 100,0% 0,0% 0,0
17 03 02 Kopienas tabakas fonds — Eiropas Savien ības tiešie maks ājumi
17 04 (1) (2) PĀRTIKAS NEKAIT ĪGUMS, DZ ĪVNIEKU VESEL ĪBA, DZĪVNIEKU LABTUR ĪBA UN AUGU VESEL ĪBA 395,0 290,7 104,3 395,0 100,0% 0,0% 0,0
Kopā - Izdevumi (iz ņemot 05 02 16) 41006,5 42 050,0 134,5 42184, 5 102,9% 2,9 % 1178,1
Ieņēmumi
6 7 0 1 ELGF grāmatoj umu noskaidrošana (aptuveni 500 milj. EUR) p.m. 984,6 984,6
6 7 0 2  ELGF noteikumu p ārkāpumi  (aptuveni 80 mi lj. EUR) p.m. 356,1 356,1
6 7 0 3 Papildu nodeva no piena ražot ājiem (aptuveni 219 milj. EUR) p.m. 220,9 220,9
Kopā - Ieņēmumi (iz ņemot  6 8) p.m. 1561,6 1561, 6
Cukura restrukturiz ācijas fonds
05 02 16 Cukura restrukturiz ācijas fonds (aptuveni 757 milj. EUR kred ītu gūti no ieņēmumiem)*** p.m. 1284,1 1284,1
6 8 0 1 Pagaidu restrukturiz ācijas summas — Pieš ķirtie ieņēmumi (aptuveni 1259 milj . EUR) p.m. 2592,9 2592,9
6 8 0 2 Pārkāpumi attiec ībā uz pagaidu restrukturiz ācijas fondu — Pieš ķirtie ieņēmumi p.m. 0,0 0,0
6 8 0 3 Grāmatojumu noskaidrošana attiec ībā uz pagaidu restrukturiz ācijas fondu — Pieš ķirtie  ieņēmumi p.m. 0,0 0,0
Kopā - Cukura restrukturiz ācijas fonds p.m. 1308,8 0,0 1308,8
(*) Budžeta gads = 16.10.2007. l īdz 15.10.2008.,  bet tiešie izdevumi iesp ējami līdz 31.12.2008.: tostarp AB n°3(17040301: +130 milj. EUR)
(**) Tiešajos maks ājumos tas attiecas uz saist ībām (1) Noda ļa, kas ietver ne tikai ELGF
(***) Tostarp no iepriekš ējā gada pārnesto ieņēmumu izlietojums (2) Noda ļa ārpus 05. sada ļas, bet izdevumi atti ecas uz ELGF(3) 05070107 Iepriekš ējo gadu gr āmatojumu atbilst ības noskaidrošana 
Citas poz īcijas (05070102 un 050702)
POLITIKAS JOMAS “LAUKSAIMNIEC ĪBA UN LAUKU ATT ĪSTĪBA” POLITIKAS STRAT ĒĢIJA UN KOORDIN ĀCI JA
170401 līdz 170405 un 1704072008. BUDŽETA GADS
PROVIZORISKS ELGF APROPRI ĀCIJU IZLIETOJUMS 15.10.2008.
SALĪDZINĀJUMĀ AR ELGF S ĀKOTNĒJĀM APROPRI ĀCIJĀMPIELIKUMS
izdevumiem unStarpība starp
apropriācijāmMiljonos EUR