ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
18.

pēc iepazīšanās ar Revīzijas palātas pārskatu norāda, ka 2014. gadā Komisija Institūta un citu Savienības iestāžu un struktūru vārdā parakstīja pamatlīgumu par programmatūras un licenču iegādi un ar to saistīto informācijas tehnoloģiju apkopes un konsultāciju pakalpojumu sniegšanu un ka Institūts ex ante pārbaudē sistemātiski nepārbaudīja pamatuzņēmēja cenas un prasītos uzcenojumus, salīdzinot tos ar piegādātāju cenu piedāvājumiem; uzsver, ka kopējie maksājumi pamatuzņēmējam bija 64 000 EUR; ņem vērā Institūta atbildi, ka tas ir ievērojis pamatlīgumā paredzēto mehānismu un ka attiecīgā pamatlīguma darbības termiņš ir beidzies un tas ir aizstāts ar jaunu līgumu, kurā noteikts, ka katrs cenas piedāvājums jāsadala, norādot atsevišķi sākotnējo cenu un uzcenojumu; uzsver, ka pamatlīgums pats par sevi, iespējams, ierobežo konkurenci, jo nav pierādījumu, ka pamatlīgumslēdzējs izvēlas piegādātājus atbilstoši konkurences principiem; aicina Komisiju ziņot par pamatlīgumu konkurētspēju; aicina Institūtu pielāgot ex ante pārbaudes, ko veic atbilstoši šādiem līgumiem veiktiem maksājumiem, un nodrošināt, ka visos iepirkumos piemēro konkursa procedūru;
9.

OLAF veiktās izmeklēšanas beigām, neapšaubāmi, bija improvizēti un nepietiekami, jo īpaši ņemot vērā spriedumu lietā F-50/15 FS pret Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju (EESK) , no kura Komitejai būtu vajadzējis izdarīt secinājumus; ar bažām norāda, ka nepilnības iekšējās procedūrās izraisīja Komitejas administrācijas bezdarbību, kā rezultātā tika pārkāpts rūpības pienākums un pienākums ziņot OLAF ; aicina Komiteju ņemt to vērā saistībā ar uzsākto attiecīgo lēmumu pārskatīšanu; pauž nožēlu par to, ka vairāki darbinieki nepamatoti ilgi ir cietuši no psiholoģiskas vardarbības, ko veicis toreizējais I grupas priekšsēdētājs; pauž nožēlu par to, ka sakarā ar attiecīgā locekļa atrašanos augstajā amatā šis jautājums netika risināts un novērsts ātrāk ar Komitejā ieviestajiem aizskaršanas novēršanas pasākumiem; pauž nožēlu par to, ka pasākumi, kas veikti, lai aizsargātu cietušos līdzveiktās izmeklēšanas beigām, neapšaubāmi, bija improvizēti un nepietiekami, jo īpaši ņemot vērā spriedumu lietā F-50/15 ( 1 ) , no kura Komitejai būtu vajadzējis izdarīt secinājumus; ar bažām norāda, ka nepilnības iekšējās procedūrās izraisīja Komitejas administrācijas bezdarbību, kā rezultātā tika pārkāpts rūpības pienākums un pienākums ziņot; aicina Komiteju ņemt to vērā saistībā ar uzsākto attiecīgo lēmumu pārskatīšanu;
10.

atzinīgi vērtē to, ka Revīzijas palāta ir atzinusi CEPOL 2018. finanšu gada pārskatiem pakārtotos darījumus par likumīgiem un pareiziem visos būtiskajos aspektos un ka ir patiesi atspoguļots Aģentūras finanšu stāvoklis 2018. gada 31. decembrī; atgādina, ka salīdzinājumā ar 2017. gadu Aģentūras budžets palielinājās no 9 miljoniem EUR līdz 10 miljoniem EUR (+11 %), savukārt tās darbinieku skaits samazinājās no 53 līdz 51 (-4 %); pauž nožēlu par to, ka budžeta ierobežojumu dēļ CEPOL tomēr nācās atteikt dalībvalstīm daudzus pamatotus un leģitīmus apmācības pieprasījumus ļoti nozīmīgās tiesībaizsardzības jomās; pauž bažas par to, ka patlaban CEPOL nevar pietiekami apmierināt dalībvalstu pieprasījumu attiecībā uz tiesībaizsardzības darbinieku izglītību un apmācību Savienībā un Savienības kaimiņvalstīs;
D.

tā kā Savienības maksimālais ieguldījums 10 gadu laikā Kopuzņēmumā IMI ir 1 000 000 000 EUR un to nodrošina no Septītās pamatprogrammas budžeta, bet katrs no dibinātājiem veic vienlīdzīgas iemaksas saimniecisko izdevumu segšanai, nepārsniedzot 4 % no Savienības kopējiem ieguldījumiem;
2.

ar bažām atzīmē, ka tika atcelti 53 595 EUR no apropriācijām, kas tika pārnestas no 2016. gada uz 2017. gadu, jeb 5,22 % no kopējās pārnesto apropriāciju summas, un ka tas ir par 0,5 % vairāk nekā 2016. gadā;
14.

konstatē, ka Kopuzņēmums sava snieguma mērīšanai izmanto tehnisku un netehnisku mērķu un galveno snieguma rādītāju kopumus; atzinīgi vērtē to, ka Kopuzņēmums 2017. gadā sasniedza septiņus no deviņiem plānotajiem ITER padomes starpposma mērķrādītājiem; ar gandarījumu norāda, ka vispārējā ITER projekta līmenī tika sasniegti 30 no 32 ITER padomes mērķrādītājiem;
16.

norāda, ka Kopuzņēmums ir ieviesis ex ante kontroles procedūras, kuru pamatā ir finanšu un pamatdarbības dokumentārās pārbaudes, un veic to dotāciju saņēmēju ex post revīzijas, kas ir saņēmuši Septītās pamatprogrammas starpposma un galīgos maksājumus, savukārt par “Apvārsnis 2020” projektu izmaksu deklarāciju ex post revīzijām atbildīga ir Komisija;
19.

pauž bažas par to, ka Aģentūra 2017. gadā nav veikusi visaptverošu analīzi par Apvienotās Karalistes lēmumu izstāties no Eiropas Savienības iespējamo ietekmi uz tās organizāciju, darbībām un pārskatiem; tomēr pēc iepazīšanās ar Aģentūras atbildi konstatē, ka tā šādu analīzi veica 2018. gadā; aicina Aģentūru ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par Apvienotās Karalistes lēmumu izstāties no Eiropas Savienības ietekmi un ar to saistītajām nepieciešamajām darbībām;
13.

pauž nožēlu par dzimumu līdzsvara trūkumu Aģentūras valdē, ņemot vērā to, ka 46 no 56 valdes locekļiem ir vīrieši un 10 – sievietes; ņem vērā Aģentūras sniegto informāciju par to, ka Aģentūras valdes locekļu iecelšana ir Komisijas un dalībvalstu kompetencē; šajā sakarībā aicina Komisiju un dalībvalstis, izvirzot savus kandidātus valdes locekļa amatam, ņemt vērā to, cik svarīgi ir nodrošināt dzimumu līdzsvaru;
11.

norāda, ka pieteikums attiecas uz 1 858 darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba uzņēmumā “Air France” un 76,2 % no visiem atlaistajiem darba ņēmējiem — Ildefransā, un ka lielākā daļa no šiem darba ņēmējiem ir vecumā no 55 līdz 64 gadiem; atzīst, ka EGF līdzfinansētiem aktīviem darba tirgus pasākumiem ir svarīga nozīme, lai uzlabotu izredzes atgriezties darba tirgū; turklāt norāda, ka neviens no atlaistajiem darba ņēmējiem nav vecuma grupā no 25 līdz 29 gadiem vai vecumā virs 64 gadiem;
36.

atzīmē, ka Apvienotās Karalistes lēmums izstāties no Savienības Aģentūrai rada arī operacionālos riskus, jo Savienības tiesību akti ķimikāliju jomā, ko Aģentūra pārvalda ( REACH , BPR , CLP un PIC regulas), regulē arī iekšējo tirgu; atzīmē, ka, šo regulu jurisdikcijai sarūkot tikai līdz ES-27, radīsies papildu pienākumi sniegt konsultācijas un palīdzību Apvienotās Karalistes uzņēmumiem, kas būs “trešā valstī”, kā arī papildu darba slodze pārejas laikā, kuru radīs regulatīvā darba pārcelšana no Apvienotās Karalistes uz ES-27; atzīmē, ka būs jāpārstrādā Aģentūras IT rīki, jo visos regulatīvajos procesos izmanto IT; turklāt atzīmē, ka operacionālā ietekme būs arī tam, ka Aģentūra var zaudēt Apvienotās Karalistes pilsoņus, kas šobrīd ir nodarbināti kā eksperti; aicina Aģentūru proaktīvi izstrādāt plānus un gatavoties visiem šādiem iespējamiem zaudējumiem; aicina Aģentūru attiecībā uz sarunām par Apvienotās Karalistes lēmumu izstāties no Savienības strādāt ciešā sadarbībā ar Komisiju, lai Aģentūra būtu pietiekami sagatavota minimizēt jebkādu negatīvu darbības vai finansiālo ietekmi, kas varētu rasties;
17.

atzinīgi vērtē to, ka Aģentūra sava snieguma mērīšanai izmanto ietekmes rādītājus un darbības rezultātu rādītājus; tomēr pauž nožēlu, ka netiek veikti sistemātiski ex ante novērtējumi attiecībā uz plānošanu un kontroli un sistemātiski snieguma ex post novērtējumi;
21.

atzinīgi vērtē Eiropola norādītos trīs galvenos sasniegumus 2016. gadā, proti: — Eiropas Terorisma apkarošanas centra un Eiropas Migrantu kontrabandas apkarošanas centra izveide, tostarp personāla izvietošana uz vietas, lai līdz 2016. gada beigām veiktu vairāk nekā 4 800 sekundārās drošības pārbaudes migrācijas karstajos punktos; norāda, ka Eiropols atbalstīja vairāk nekā 270 pretterorisma pasākumu, kas nozīmē vairāk nekā divkāršu pieaugumu salīdzinājumā ar visu 2016. gadu (127 pretterorisma operācijas 2016. gadā), — inovatīvu izmeklēšanas atbalsta instrumentu ieviešana: Eiropas meklētāko personu tīmekļa vietnē, kura izveidota 2016. gadā, no 2017. gada novembra publicēta informācija par 115 meklētajām personām, veikta 41 īpaši meklētas personas aizturēšana, tostarp 13 aizturēšanas saistībā ar tīmekļa vietnes atklāšanu; norāda, ka Eiropola Kibernoziedzības apkarošanas centrs (EC3) sāka izmantot jaunu attēla un video analīzes risinājumu, lai jo īpaši veicinātu to bērnu identifikāciju, kas cietuši no seksuālas vardarbības, tostarp 2017. gadā Eiropols sniedza atbalstu 38 unikālām operācijām, kas vērstas pret bērnu seksuālu izmantošanu tiešsaistē, — Regulas (ES) 2016/794 pieņemšana 2016. gada maijā, to piemērojot no 2017. gada 1. maija, ar mērķi ieviest stingrāku kārtību attiecībā uz Parlamenta veikto uzraudzību un labāka operatīvā atbalsta pilnvaras;
17.

ar bažām ņem vērā, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu Komisijas Iekšējās revīzijas dienests ( IAS ) 2016. gada janvāra revīzijas ziņojumā norādīja uz to, ka ir absolūti nepieciešams uzlabot Centra IT projektu vadību; ar bažām arī ņem vērā IAS secinājumu par to, ka nepastāv visaptverošs ilgtermiņa stratēģiskais redzējums attiecībā uz IT sistēmām, ar kurām atbalsta Centra pamatdarbības procesus, ka Centra IT projektu vadības metodika ir tikai daļēji pielāgota Centra vajadzībām un ka sistēmas prasību pārvaldības process nav pienācīgs; ņem vērā, ka Centrs un IAS vienojās par koriģējošas rīcības plānu; aicina Centru ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par sasniegto;
7.

uzsver, ka darba un privātās dzīves līdzsvaram vajadzētu būt daļai no Fonda personāla politikas; uzsver, ka labjutības pasākumiem veltītais budžets sasniedz EUR 883 uz vienu darbinieku un ka 2016. gadā tika organizētas divas atbūtnes dienas; pauž nožēlu par to, ka vidējais slimības atvaļinājuma dienu skaits uz vienu darbinieku ir 15 dienas (11,5 dienas, ja neskaita medicīniski pamatotu nepilna laika darbu), kas Savienības aģentūru vidū ir viens no augstākajiem līmeņiem; iesaka izpētīt šo situāciju un noskaidrot iemeslu, īpaši – pārbaudīt, vai vainojams nav stress darbā;
3.

atgādina, ka ekonomikas krīze ir radījusi ievērojamu spiedienu uz to, cik maksā mārketinga pakalpojumi un palīdzība preču un pakalpojumu pircējiem, kā rezultātā ir samazinājies pakalpojumu sniedzēju apgrozījums un rentabilitāte; ņemot vērā to, ka darbaspēka izmaksas zvanu centru nozarē ir visaugstākās ražošanas izmaksas, norāda, ka uzņēmumi ir reaģējuši uz šiem nelabvēlīgajiem apstākļiem, pārceļot darbiniekus, samazinot darbaspēka izmaksas vai beidzot saimniecisko darbību; pauž nožēlu par to, ka laikā no 2009. gada līdz 2014. gada pirmajam ceturksnim trešā daļa no visiem Itālijas uzņēmumiem šajā nozarē ir beiguši darbību;
6.

norāda, ka EGF integrēšana SFC2014 turpinās jau vairākus gadus un ar to saistītās izmaksas no EGF budžeta ir bijušas salīdzinoši augstas; atzinīgi vērtē izmaksu samazināšanos salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem, kas liecina par to, ka projekts ir sasniedzis stadiju, kurā nepieciešami vien sīkāki precizējumi un pielāgojumi;
16.

turklāt joprojām pauž bažas par ex ante pārbaužu nepilnībām, ņemot vērā to, ka 16 no 28 galīgajiem darījumiem, kuriem tika veiktas ex ante pārbaudes, pēc tam tika atļauti, kaut gan ex ante pārbaudēs tika atklātas skaitļos izsakāmas kļūdas; pauž nožēlu par to, ka lielākā daļa konstatēto kļūdu tāpat kā iepriekšējos gados attiecās uz programmu aplēsēm, dotācijām un darbībām, kas pārvaldītas kopā ar starptautiskām organizācijām; tādēļ aicina Komisiju veltīt vairāk uzmanības ex ante pārbaudēm, lai nodrošinātu EAF īstenošanas likumību un pareizību; atzīst, ka budžeta atbalsta specifika ierobežo iespējas novērtēt faktisko kļūdu īpatsvaru budžeta atbalsta maksājumos, līdz ar to šādos darījumos mēdz būt kļūdas;
4.

ņem vērā, ka Aģentūra 2015. gadā kopumā veica 10 pārvietojumus starp budžeta sadaļām; pieņem zināšanai to, ka gadījumos, kad pārvietojumi tika veikti no vienas sadaļas uz citu, tie nepārsniedza 10 % no apropriācijām, kas finanšu gadā bija piešķirtas budžeta pozīcijā, no kuras tika veikts pārvietojums; konstatē, ka 2015. gadā veikto pārvietojumu apmērs un raksturs atbilda finanšu noteikumiem;
E.

tā kā Savienības maksimālais ieguldījums 10 gadu laikā Kopuzņēmumā IMI ir EUR 1 000 000 000 un to nodrošina no Septītās pamatprogrammas budžeta, bet katrs no dibinātājiem veic vienlīdzīgas iemaksas saimniecisko izdevumu segšanai, nepārsniedzot 4 % no Savienības kopējiem ieguldījumiem;
8.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu ieguldīt no tehniskajai palīdzībai paredzētā budžeta pieejamos līdzekļus EUR 70 000 apmērā, jo īpaši lai uzlabotu EGF sniegtā atbalsta ietekmes uz atsevišķiem dalībniekiem uzraudzību un novērtēšanu; iesaka, ka: — uzraudzībai un novērtēšanai paredzētais budžets būtu jāizmanto, lai novērtētu ilgtermiņa ietekmi uz EGF atbalsta saņēmējiem, kā arī to, cik efektīvi un lietderīgi atbalsts tiek īstenots uz vietas, kā arī būtu jāveic dziļāka analīze par ekonomiskajām pārmaiņām, kuru dēļ EGF līdzekļu saņēmēji tiek atlaisti no darba; — EGF koordinatoram un dalībvalstij būtu jāsniedz uzticama un izsmeļoša informācija par atbalsta saņēmēju nodarbinātību divpadsmit mēnešus pēc pasākumu īstenošanas; Komisijai būtu jāapkopo minētie dati, tostarp informācija par līdzekļu saņēmēju darba atgūšanas rādītājiem, un jādara tie pieejami Eiropas Parlamentam un Padomei; — detalizētāka informācija par pasākumiem, kurus izmantojuši konkrēti dalībnieki, būtu jāreģistrē un skaidri jāpaziņo, lai būtu iespējams veikt, piemēram, dažādu pasākumu izmaksu un ieguvumu precīzāku novērtējumu, jo īpaši ņemot vērā augstākas administratīvās izmaksas (EGF regulas 7. panta 4. punktā paredzētās darbības); — galīgo ziņojumu apstiprināšana un galīgā slēgšana būtu jāapvieno ar pilnīgas informācijas sniegšanu par atbalsta saņēmēju gūtajiem rezultātiem (kopsavilkuma līmenī);
19.

atzīmē, ka pēc Finanšu regulas stāšanās spēkā Aģentūras valde pieņēma jaunus īstenošanas noteikumus, kas piemērojami kopš 2015. gada 1. janvāra; turklāt atzīmē, ka minētie īstenošanas noteikumi paredz noteikumus par programmu, projektu un darbību ex ante un ex post izvērtēšanas īstenošanu; konstatē, ka Aģentūras pašreizējā iekšējās kontroles sistēmā liels uzsvars likts uz ex ante kontroli, bet ex post izvērtēšana lielākoties veikta IT projektiem atbilstoši Aģentūrā piemērojamai projektu pārvaldības metodei PRINCE2; aicina Aģentūru ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par minēto jauno noteikumu īstenošanas rezultātiem;
22.

pauž nožēlu par to, ka iepriekšminētajā lēmumā par izmeklēšanas 1770/2013/JF pret EESK slēgšanu Ombuds ir norādījis, ka EESK ir tikai daļēji pieņēmusi priekšlikumu par to, kā novērst EESK administratīvo kļūmi; pauž nožēlu par to, ka EESK nav atzinusi administratīvo kļūmi vai jebkādu kļūdu savā lēmumā par sūdzības iesniedzēja pārcelšanu; pauž nožēlu par to, ka EESK principā nevēlas atzīt šīs kļūdas, lai gan praktiski tā ir pieņēmusi dažus Ombuda ieteikumus piešķirt sūdzību iesniedzējam kompensāciju par nodarīto netaisnību;
5.

pēc iepazīšanās ar Revīzijas palātas ziņojumu konstatē, ka Iestāde no savas priekšteces iestādes, proti, Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas (CESR), pārmantoja vairākus IT pamatlīgumus; norāda, ka minētie līgumi bija saistīti ar Iestādes datu centriem, kā arī tās sistēmu izstrādi un uzturēšanu; ar bažām konstatē, ka IT līgumi netika aizstāti, savlaicīgi izsludinot uzaicinājumus uz konkursu, tāpēc divi līgumi tika pagarināti uz laiku, kas pārsniedz sākotnējo termiņu; pauž bažas par to, ka šī iemesla dēļ Iestāde 2014. gadā par EUR 956 000 iepirka dažus IT pakalpojumus, mēbeles un kancelejas preces, izmantojot Francijas centrālo iepirkumu struktūru (Union de Groupements d’Achats Publics, UGAP); norāda, ka UGAP izmantošana neatbilst Finanšu regulai; pieņem zināšanai, ka Iestāde vairs neveic iepirkumus, izmantojot UGAP pamatlīgumus, un ka tā ir aizstājusi visus CESR IT pamatlīgumus ar saviem pamatlīgumiem;
8.

norāda, ka neplīstoša stikla ražošana automobiļu rūpniecībai ir nozare, ko skāruši nopietni ekonomikas traucējumi, kurus izraisījuši vairāki faktori, piemēram, automobiļu neplīstošā stikla ražošanas apjoma samazināšanās Savienībā, konkurentu no ārpuskopienas valstīm daļas palielināšanās un šādu produktu importa pieaugums Savienībā; norāda, ka uzņēmuma SGS Benelux darbība bija cieši saistīta ar ražošanas tendencēm automobiļu rūpniecības nozarē, kurā laikā no 2007. gada līdz 2012. gadam vieglo automobiļu ražošana samazinājās no 21,9 miljoniem vienību līdz 19,5 miljoniem vienību, savukārt citviet pasaulē tajā pašā laika periodā tā palielinājās no 47,5 miljoniem vienību līdz 60,6 miljoniem vienību; turklāt norāda, ka bijusi vērojama vispārēja tendence automobiļu ražošanas un piegādes uzņēmumiem Savienības robežās pārcelt ražošanu no Rietumeiropas valstīm (īpaši Francijas, Beļģijas un Spānijas) uz Austrumeiropas valstīm;
5.

uzsver, ka saskaņā ar izlīgumu pēc Mory-Ducros SAS slēgšanas jaunizveidotais uzņēmums MORY Global pārņēma vairāk nekā 50 filiāles no kopā 84 filiālēm un no jauna pieņēma darbā 2 107 darbiniekus no pavisam 4 911 darbiniekiem, līdz ar to atlaisti tika 2 804;
EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA

(2015. gada 29. aprīlis)

ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2013. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, VIII iedaļa – Eiropas Ombuds

EIROPAS PARLAMENTS,

12.

atzinīgi vērtē to, ka 2013. gadā tika pārsniegts mērķis mazāk nekā gada laikā slēgt 70 % lietu; tomēr norāda, ka to izmeklēšanu īpatsvars, kuras tika slēgtas 18 mēnešu laikā, joprojām neatbilst Ombuda noteiktajam mērķim, neskatoties uz to, ka šis īpatsvars ir palielinājies no 79 % līdz 81 %; uzskata, ka mērķis – 90 % – ir reālistisks un sasniedzams; sagaida, ka šis mērķis tiks sasniegts 2014. gadā un ka rezultāti tiks sīki izklāstīti gada darbības pārskatā; atzinīgi vērtē to, ka ir sāktas īpašas pašiniciatīvas izmeklēšanas, un prasa to informēt par šo izmeklēšanu sākotnējo iznākumu;
2.

konstatē, ka atbilstoši Aģentūras piezīmēm par tās gada pārskatiem visi izdevumi saistībā ar algām un dažas papildu izmaksas par administratīviem pakalpojumiem tika segti tieši no Komisijas budžeta; atzīmē, ka ar algām saistītās izmaksas tika uzrādītas, bet par administratīvo pakalpojumu izmaksām sīkāka informācija netika sniegta; pauž bažas, ka šādā situācijā nav iespējams gūt priekšstatu par to, cik lielā mērā Aģentūra ir atkarīga no Komisijas; uzsver, ka Aģentūrai vajadzētu būt finansiāli autonomai, kā noteikts tās statūtos;
5.

pēc iepazīšanās ar Iestādes gada pārskatiem pieņem zināšanai, ka to apropriāciju apmērs, par kurām uzņemtas saistības un kuras ir pārnestas uz 2014. gadu, ir EUR 6 431 431, proti, salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu tas ir samazinājies; norāda, ka šī samazināšanās galvenokārt ir saistīta ar ekspertiem paredzēto maksājumu centralizāciju, kas ļāva maksājumus apstrādāt efektīvāk, kā arī ar to, ka IT darbības budžets netika palielināts, 2013. gada beigās veicot pārvietojumus no citām jomām;
2.

pēc iepazīšanās ar Centra sniegto informāciju konstatē, ka: a) tas ir īstenojis vairākus procesus un pasākumus, lai nodrošinātu to izmaksu pienācīgas ex ante un ex post pārbaudes un kontroli, kuras ir saistītas ar sadarbībai Reitox tīklā paredzētajām dotācijām; ņem vērā, ka pasākumos ietilpa detalizētas ex ante pārbaudes, rakstiskas instrukcijas Reitox valstu koordinācijas centriem (NFP), īpašas informatīvas sanāksmes par svarīgākajiem jautājumiem, katra NFP finanšu pārskatu ikgadēja analīze un ex post pārbaudes uz vietas; b) tas ir pārskatījis noteikumus, kuros definētas prasības ex post pārbaužu veikšanai, lai radītu skaidru saikni starp ex post pārbaudēm un riska novērtēšanas rezultātiem; ņem vērā, ka pēdējā, 2014. gadā veiktajā, riska novērtēšanā, apstiprinājās tas, ka pastāv zināmi vidēja līdz augsta līmeņa riski, kas, visticamāk, attaisno ex post pārbaužu veikšanu; šīs pārbaudes vairākumā gadījumu ir tehniskas un saistītas ar IT drošību un programmatūru konfigurēšanu;
9.

atzinīgi vērtē to, ka Padome beigās piekrita 2014. gadā izmantot neparedzēto izdevumu rezervi, lai gan mazākā apmērā, nekā vajadzīgs; turklāt atzinīgi vērtē to, ka 2014. gada budžetā ir piešķirtas papildu maksājumu apropriācijas vairākās budžeta pozīcijās kopā EUR 4,2 miljardu apmērā, no kuriem EUR 3 168,2 miljoni tiks ņemti no neparedzēto izdevumu rezerves 2014. gadam, kā arī to, ka galīgajā kompromisā ir lielā mērā saglabāti budžeta grozījuma Nr. 3/2014 projektā ierosinātie maksājumu apropriāciju palielinājumi 1.a un 4. izdevumu kategorijai; norāda, ka palielinājumi galvenokārt skar 1.b izdevumu apakškategoriju, kurā pašlaik gada beigās ir visvairāk nesamaksātu rēķinu; atgādina, ka Parlaments jau 2014. gada budžeta lasījumā paredzēja, ka būs vajadzīgs vairāk maksājumu apropriāciju (Parlamenta pieņemtajā nostājā norādītā summa saskaņā ar galīgo vienošanos tika samazināta par EUR 983 miljoniem); aicina Padomi atturēties no mēģinājumiem katru gadu mākslīgi samazināt Savienības budžetu;
4.

norāda, ka minētā 587 darbinieku atlaišana ir ārkārtīgi negatīvi ietekmējusi vietējo darba tirgu, bezdarba līmenim pieaugot no 8,2 % 2008. gada pirmajā ceturksnī līdz 22,70 % (5) 2013. gada pirmajā ceturksnī; uzskata, ka attiecīgajā reģionā situācija nodarbinātības jomā šķiet īpaši nestabila, ņemot vērā zemo apdzīvotības līmeni Sorijas provincē (viena no divām provincēm, kurā tika atlaisti darbinieki) un skartās teritorijas lielo atkarību no meža nozares, jo ārkārtīgi zemās apdzīvotības dēļ darbinieku atlaišana nopietni ietekmēs vietējo ekonomiku;
8.

atgādina Revīzijas palātai, ka tai ir jāievēro plānos noteiktie grafiki arī tad, ja nav konkrēta termiņa, kā tas ir Revīzijas palātas īpašo ziņojumu gadījumā; pauž nožēlu par to, ka revīzijas konstatējumu atbilstība grafikam aizvien vēl tālu atpaliek no noteiktā ilgtermiņa mērķa; prasa Revīzijas palātai optimizēt mērķus un pievērst īpašu uzmanību tam, lai stratēģiskajā periodā, kas ilgs no 2013. līdz 2017. gadam, tiktu panākti kvalitātes uzlabojumi katrā no revīzijas procesa posmiem;
6.

pēc iepazīšanās ar Revīzijas palātas ziņojumu konstatē, ka 2012. gadā to apropriāciju vispārējais līmenis, par kurām bija uzņemtas saistības, bija 99,9 %, kas liecina par saistību savlaicīgu uzņemšanos; tomēr norāda, ka II sadaļā (administratīvie izdevumi) bija augsts to apropriāciju līmenis, par kurām uzņemtas saistības un kuras pārnestas uz 2013. gadu, – EUR 600 000 (36,8 %); atzinīgi vērtē to, ka šāda augsta pārnesto apropriāciju īpatsvara galvenie iemesli bija tas, ka tika vēlu saņemti faktūrrēķini par 2012. gadā sniegtajiem ar ēkām saistītajiem pakalpojumiem (EUR 300 000 apmērā), un daudzie datortehnikas un programmatūras pirkumi, kas saskaņā ar plānu tika pasūtīti 2012. gada pēdējos mēnešos (EUR 300 000 apmērā), bet līdz 2013. gadam vēl nebija piegādāti;
12.

vēlas saņemt pārredzamu informāciju par to, vai 2012. gadā tika ievērots naudā veicamo dalības iemaksu termiņš, kas noteikts Kopuzņēmuma dalībniekiem; atgādina, ka naudas iemaksas, ko Kopuzņēmumam maksā tā dalībnieki, veido 10 % no to kopējā ieguldījuma projektā;
E.

tā kā NEW-IG būtu jāsedz 50 % no kārtējām izmaksām, bet N.ERGHY būtu jāfinansē divpadsmitā daļa no kārtējām izmaksām, tiem abiem kopā natūrā sedzot pamatdarbības izdevumus, lai to ieguldījums būtu vismaz līdzvērtīgs Savienības finanšu ieguldījumam,
—

2012. gada beigās pārnesto apropriāciju apjoms III sadaļā bija 13 % no gada budžeta, II sadaļā – 2 % no gada budžeta un kopējais pārnesto līdzekļu apjoms bija 8,5 % no gada budžeta; konstatē, ka uz nākamo gadu pārnesto apropriāciju līmeni izdevās samazināt, pārceļot iepirkumu plānošanu no finanšu gada pirmā ceturkšņa uz iepriekšējā finanšu gada pēdējo ceturksni,
5.

ar bažām norāda, ka EUR 3 200 000 (22 % no budžeta) ir pārnesti uz 2013. gadu un ka to pārnesto apropriāciju īpatsvars, par kurām ir uzņemtas saistības, ir liels gan II sadaļā (36 %), gan III sadaļā (33 %); pieņem zināšanai, ka II sadaļā to galvenokārt izraisīja ikgadējo IT līgumu atjaunošana, kurus noslēdza 2012. gada ceturtajā ceturksnī atbilstoši plānotajam; pieņem zināšanai, ka III sadaļā pārnesumu lielā īpatsvara iemesli bija gan galveno projektu daudzgadu raksturs, gan arī kavēšanās, piešķirot atsevišķus līgumus;