Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar kuru Francijai atļauj piemērot samazinātu konkrētu netiešo nodokļu likmi Gvadelupā, Franču Gvinejā, Martinikā un Reinjonā ražotam “tradicionālajam” rumam un ar kuru groza Lēmumu 2007/659/EK /* COM/2013/0839 final - 2013/0413 (CNS) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Saskaņā ar Padomes 2007. gada 9. oktobra Lēmumu 2007/659/EK, kas pieņemts, pamatojoties uz EK līguma 299. panta (tagad LESD 349. pants) 2. punktu, un kurā ar Padomes 2011. gada 19. decembra Lēmumu 896/2011/ES izdarīti grozījumi, Francijai tās kontinentālajā teritorijā savos aizjūras departamentos ražotajam “tradicionālajam” rumam ir atļauts piemērot samazinātu akcīzes nodokļa likmi, kas var būt zemāka par minimālo akcīzes nodokļa likmi, kura noteikta Direktīvā 92/84/EEK, bet kas nedrīkst būt zemāka par 50 % no valsts parastās akcīzes nodokļa likmes alkoholam. Akcīzes nodokļa likmes samazinājums ir noteikts ikgadējai kvotai, kuras apjoms ir 120 000 hl tīra spirta. Šīs atkāpes termiņš beidzās 2013. gada 31. decembrī. Šā pasākuma mērķis ir ražotājiem no Francijas aizjūras departamentiem (FAD) kompensēt neizdevīgos konkurences apstākļus, ko rada to attālums, tas, ka tās ir salas, to mazā teritorija, sarežģītais reljefs un klimats, tautsaimniecības atkarība no dažiem ražojumiem, īpaši cukurniedru-cukura-ruma vērtību ķēdes, kas, nemainoties un cits citu papildinot, nopietni kavē to attīstību. Francijas iestādes 2013. gada 12. martā lūdza Komisijai iesniegt priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Padomes Lēmumu 2007/659/EK saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem pagarinātu uz turpmākajiem septiņiem gadiem līdz 2020. gada 31. decembrim. Šo lūgumu papildināja un grozīja 2013. gada 3. jūlijā un 2. augustā. Francijas iestādes jo īpaši lūdza Komisijai paplašināt Padomes lēmuma tvērumu, lai to piemērotu arī “cotisation sur les boissons alcooliques” (kas pazīstama arī kā “Vignette Sécurité Sociale (VSS)), kas ir iemaksa, ko iekasē Valsts veselības apdrošināšanas fondam par alkoholiskajiem dzērieniem, lai novērstu veselības riskus, ko rada šī produkta pārmērīga lietošana, un lai grozītu Padomes Lēmumu 2007/695/EK ar atpakaļejošu datumu, t.i., no 2012. gada 1. janvāra, tajā ietverot VSS, lai "tradicionālajam" rumam, ko ražo tajos četros Francijas visattālākajos reģionos, kuri norādīti Padomes Lēmumā 2007/659/EK, varētu piemērot zemāku likmi. 2. FRANCIJAS UN EIROPAS RUMA TIRGUM UN MINĒTAJAI ATKĀPEI RAKSTURĪGĀS IEZĪMES Eiropas ruma tirgus apjoms laika gaitā ir mainījies, taču kopumā ir pieaudzis no aptuveni 250 000 līdz 300 000 hektolitriem (hl) tīra spirta pagājušā gadsimta 80. gados līdz aptuveni 800 000 hl tīrā spirta mūsdienās (1. tabula). Lai arī minētajā laikposmā Eiropas ruma tirgus apjomi gandrīz trīskāršojās, no Francijas aizjūras departamentiem ievestie un pārdotie ruma apjomi Eiropas tirgū dubultojās vienīgi no pagājušā gadsimta 90. gadu sākuma līdz mūsdienām un laikposmā no 19. gadsimta 80. gadu beigām līdz mūsdienām pieauga tikai par 50 %. Tā rezultātā no Francijas aizjūras departamentiem ievestā ruma apjoms visā Eiropas tirgū samazinājās no aptuveni 50 % pagājušā gadsimta 80. gados līdz apmēram 25 % šodien, un patlaban šķiet, ka šis rādītājs ir konstants. Svārstības gadu gaitā visā Eiropas tirgū sasniedza plus/mīnus 150 000 hl tīra spirta vai plus/mīnus 20 % no ikgadējās tirgus daļas, piemēram, laikposmā no 2002. līdz 2004. gadam un no 2007. līdz 2010. gadam. Šīs svārstības atspoguļojās gan no trešām valstīm, gan no Francijas aizjūras departamentiem ievestā ruma pārdošanas apjomos. 2011. gadā galvenās importētā ruma izcelsmes valstis no trešām valstīm bija Kuba, Venecuēla, Brazīlija, Amerikas Savienotās Valstis un Meksika. Francijas aizjūras departamentos ražotais rums galvenokārt tika eksportēts uz kontinentālo Franciju (71 %) un citām ES valstīm (27 %), īpaši uz Spāniju un Vāciju. 1. tabula Ruma tirgus dinamika Eiropas tirgū (hektolitros tīra spirta) Gads || Kopā || Trešo valstu rums || Francijas aizjūras departamentu (FAD) rums || FAD daļa (%) 1986. || 313 459 || 152 252 || 161 207 || 51% 1987. || 300 152 || 158 117 || 142 035 || 47 % 1988. || 252 877 || 130 976 || 121 901 || 48 % 1989. || 293 462 || 161 485 || 131 977 || 45 % 1990. || 368 913 || 227 975 || 140 938 || 38 % 1991. || 336 252 || 221 861 || 114 391 || 34 % 1992. || 332 145 || 223 522 || 108 623 || 33 % 1993. || 322 743 || 231 059 || 91 684 || 28 % 1994. || 357 936 || 253 215 || 104 721 || 29 % 1995. || 284 178 || 184 835 || 99 343 || 35 % 1996. || 359 295 || 249 239 || 110 056 || 31 % 1997. || 453 050 || 354 858 || 98 192 || 22 % 1998. || 500 295 || 395 031 || 105 264 || 21 % 1999. || 567 449 || 428 790 || 138 659 || 24 % 2000. || 645 237 || 495 625 || 149 612 || 23 % 2001. || 695 033 || 534 316 || 160 717 || 23 % 2002. || 734 249 || 557 458 || 176 791 || 24 % 2003. || 880 653 || 713 535 || 167 118 || 19 % 2004. || 727 772 || 569 278 || 158 494 || 22 % 2005. || 726 876 || 571 317 || 155 559 || 21 % 2006. || 791 542 || 626 157 || 165 385 || 21 % 2007. || 785 695 || 608 449 || 177 246 || 23 % 2008. || 851 748 || 657 725 || 194 023 || 23 % 2009. || 720 958 || 523 172 || 197 786 || 27 % 2010. || 838 749 || 640 923 || 197 826 || 24 % 2011. || 809 393 || 603 911 || 205 485 || 25 % 2012. || 764 490 || 574 562 || 189 928 || 25 % Avots: Eurostat. Ja salīdzina Eiropas tirgus un Francijas kontinentālā tirgus dinamiku pēdējā desmitgadē, t.i., no 2000. līdz 2010./2012. gadam, var secināt, ka konkrētas iezīmes ir kopīgas abiem tirgiem, bet dinamika ir daudz spēcīgāka Francijas kontinentālajā tirgū (2. tabula): · Lai arī ikgadējais izaugsmes rādītājs visā Eiropas ruma tirgū sasniedza vidēji divus līdz trīs procentus, Francijas kontinentālajā tirgū tas bija gandrīz divreiz lielāks par šo rādītāju. · Lai arī no 2000. gada līdz 2010. gadam no trešajām valstīm importētā ruma apjomi pieauga aptuveni par 50 000 hl tīra spirta visā Eiropas tirgū, tie palielinājās par aptuveni 20 000 hl tīra spirta Francijas tirgū – tirgus, kas veido vienu ceturtdaļu no visa Eiropas tirgus. 2. tabula Francijas ruma tirgus dinamika (kontinentālā Francija) (hektolitros tīra spirta) || Tirdzniecībā piedāvātais rums ar samazinātu akcīzes nodokļa likmi || Ārpuskvotas rums || No trešām valstīm || Kopā 2000.g. || 78 300 || 30 000 || 1 000 || 109 300 2001.g. || 86 200 || 26 500 || || 2002.g. || 86 900 || 37 000 || || 2003.g. || 86 400 || 26 200 || || 2004.g. || 87 900 || 30 800 || || 2005.g. || 90 000 || 35 500 || 5 500 || 131 000 2006.g. || 90 000 || 33 500 || || 2007.g. || 96 100 || 33 500 || || 2008.g. || 99 500 || 33 000 || || 2009.g. || 102 400 || 32 400 || || 2010.g. || 105 700 || 40 600 || 20 000 || 166 300 2011.g. || 108 900 || 28 500 || || 2012.g. || 109 800 || 24 975 || 21 395 || 156 170 Avots: Francijas iestādes, pašu aprēķini Saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegtajiem datiem ruma, kura izcelsme ir ārpus ES, tirgus daļa Francijas kontinentālajā tirgū ir pieaugusi no mazāk nekā 1 % 2000. gadā līdz 4,2 % 2005. gadā, 12 % 2010. gadā un 13,7 % 2012. gadā. Tajā pašā laikā visā Eiropas tirgū šo ievedumu tirgus daļa samazinājās no 77 % līdz 75 %. Galvenais "tradicionālā" ruma noieta iemesls Francijas tirgū ir tas, ka Francija "tradicionālajam" rumam piemēro samazinātu akcīzes nodokļa likmi, ko tā var noteikt maksimums 50 % apmērā no parastās likmes. Turklāt kopš 2012. gada tā šo samazinājumu piemēroja arī VSS, lai kompensētu par izmaiņām VSS aprēķināšanas metodē, proti, no VSS par hektolitru uz VSS par hektolitru tīra spirta, tādējādi "sodot" stipro "tradicionālo" rumu un piešķirot priekšrocību trešo valstu rumam. Runājot par abiem nodokļiem, patlaban Francija "tradicionālajam" rumam piemēro nodokli EUR 1264,20 par hl tīra spirta un trešo valstu rumam – EUR 2193,00 par hl tīra spirta (3. tabula). 3. tabula Akcīzes nodoklis un VSS, ko piemēro "tradicionālajam" rumam un konkurējošajam rumam - uz hl tīra spirta – Likme gada beigās || FAD rums || Viss pārējais rums || FAD rumam piešķirtās priekšrocības Akcīzes nodoklis || VSS[1] || Kopā || Akcīzes nodoklis || VSS[2] || Kopā || € uz hl tīra spirta || samazinājums no standarta likmju summas 2008.g. || 835,00 || 325,00 || 1 160,00 || 1 450,00 || 325,00 || 1 775,00 || 615,00 || 34,6 % 2009.g. || 848,00 || 400,00 || 1 248,00 || 1 471,75 || 400,00 || 1 871,75 || 623,75 || 33,3 % 2010.g. || 858,38 || 400,00 || 1 258,38 || 1 512,96 || 400,00 || 1 912,96 || 654,58 || 34,2 % 2011.g. || 859,24 || 400,00 || 1 259,24 || 1 514,47 || 400,00 || 1 914,47 || 655,23 || 34,2 % 2012.g.[3] || 903,00 || 361,20 || 1 264,20 || 1 660,00 || 533,00 || 2 193,00 || 928,80 || 42,4 % 2013.g. || 918,80 || 367,52 || 1 286,32 || 1 689,05 || 542,33 || 2 231,38 || 945,06 || 42,4 % Avots: Pašu aprēķini Šī politika palīdzēja "tradicionālā" ruma tirgus daļai Francijas kontinentālajā tirgū sasniegt 87 %, kas ir krietni vien vairāk nekā tā tirgus daļa pārējā ES tirgū, kur tā tikai nedaudz pārsniedz 10 %. No otras puses, šis pieaugums Francijas nodokļu iestādēm radīja ieņēmumu zaudējumu. Patiešām, tiek lēsts, ka negūtie ieņēmumi palielinājās no aptuveni EUR 70 miljoniem 2007. gadā līdz vairāk nekā EUR 120 miljoniem 2012. gadā, ņemot vērā gan akcīzes nodokļu un VSS samazinājumu, gan negūtos PVN ieņēmumus[4] (4. tabula). 4. tabula Negūtie ieņēmumi "tradicionālajam" rumam piemērota samazināta akcīzes nodokļa un VSS dēļ || FAD ruma pārdošanas apjomi Francijā saskaņā ar kvotu[5] (hl tīra spirta) || Akcīzes nodokļa starpība starp FAD ražoto rumu un citiem alkoholiskajiem dzērieniem[6](EUR uz hl tīra spirta). || Negūtie ieņēmumi no akcīzes nodokļa un VSS, ko radīja FAD ražotajam rumam piemērotās samazinātās likmes (miljonos EUR) || Negūtie PVN ieņēmumi (19,6 % no akcīzes nodokļa un VSS) (miljonos EUR) 2007.g. || 96 100 || 615,00 || 59,1 || 11,6 2008.g. || 99 500 || 615,00 || 61,2 || 12,0 2009.g. || 102 400 || 623,75 || 63,9 || 12,5 2010.g. || 105 700 || 654,58 || 69,2 || 13,6 2011.g. || 108 900 || 655,23 || 71,3 || 14,0 2012.g. || 109 800 || 928,80 || 102,0 || 20,0 Avots: Pašu aprēķini 3. IZMAKSU NEIZDEVĪGUMS UN ATKĀPES PROPORCIONALITĀTE Attiecībā uz pasākumu proporcionalitāti, kas paredzēti, lai nodrošinātu kompensāciju Francijas "tradicionālā" ruma ražotājiem Francijas aizjūras departamentos, būtu jāapsver trīs aspekti: · ražošanas (un piegādes) izmaksu starpība, · reklāmas izmaksu starpība, ko rada lielāki akcīzes nodokļi un VSS, ko piemēro lielākām pudelēm un rumam ar augstāku spirta saturu, · "tradicionālā" ruma tirgus daļas dinamika Francijas un visā Eiropas tirgū. Šajā kontekstā iepriekš minētie rādītāji jau apliecina, ka "tradicionālā" ruma tirgus daļa kontinentālajā Francijā (kur tas tiek subsidēts), šķiet, turpina sarukt, turpretim pārējā Eiropas tirgū (kur tas netiek subsidēts) izskatās, ka tā ir stabilizējusies. 3.1 Ražošanas izmaksu starpība Vislabākajam punktam, no kura sākt kvantificēt visattālāko reģionu īpašo iezīmju un ierobežojumu negatīvo ietekmi uz ruma ražotājiem, vajadzētu būt ražošanas izmaksu atšķirībām salīdzinājumā ar rumu, kas ražots citos pasaules reģionos, tostarp piegādes izmaksām uz kontinentālo Eiropu/Franciju. Neraugoties uz visiem centieniem modernizēt cukurniedru-cukura-ruma vērtības ķēdi Francijas visattālākajos departamentos, realizējamā ruma ražošana, pēc Francijas iesniegtās informācijas, ir aptuveni trīs reizes dārgāka, nekā tā ražošana citos pasaules reģionos. Lai arī FAD ražotā ruma ievešanas izmaksas ir aptuveni EUR 300 uz hektolitru tīra spirta (ietverot kravu un apdrošināšanas izmaksas), pārējos pasaules reģionos ražotā ruma ievešana izmaksā aptuveni EUR 100 uz hektolitru tīra spirta (5. tabula). 5. tabula Izmaksu starpība (pēc nodokļu nomaksas) starp "tradicionālo" rumu un trešo valstu rumu, ja tiem piemēro parastās nodokļa likmes (uz litru tīra spirta un par pudeli) || FAD rums || FAD rums || FAD rums || FAD rums || FAD rums || FAD rums || FAD rums || Trešo valstu rums || || 70 cl 40° || 70 cl 42° || 70 cl 50° || 1 litrs 40° || 1 litrs 50° || 1 litrs 55° || 1 litrs 59° || 70 cl 37,5° || Ruma izmaksas par vienību uz litru tīra spirta (ietverot apdrošināšanas un kravas izmaksas) || 3,00 || 3,00 || 3,00 || 3,00 || 3,00 || 3,00 || 3,00 || 1,01 || A: Dzēriena izmaksas || 0,84 || 0,88 || 1,05 || 1,20 || 1,50 || 1,65 || 1,77 || 0,27 || B: Izkraušanas izmaksas || 0,04 || 0,04 || 0,04 || 0,04 || 0,04 || 0,04 || 0,04 || 0,04 || C: Muitas nodevas || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,17 || D: Iepildīšanas pudelē izmaksas || 0,40 || 0,40 || 0,40 || 0,50 || 0,50 || 0,50 || 0,50 || 0,40 || E: Darba izmaksas pēc izkraušanas || 0,25 || 0,25 || 0,25 || 0,25 || 0,25 || 0,25 || 0,25 || 0,25 || F: Sauszemes transports || 0,07 || 0,07 || 0,07 || 0,08 || 0,08 || 0,08 || 0,08 || 0,07 || A līdz F summa || 1,60 || 1,64 || 1,80 || 2,07 || 2,37 || 2,52 || 2,64 || 1,20 || G: Akcīzes nodoklis || 4,73 || 4,97 || 5,91 || 6,76 || 8,45 || 9,29 || 9,97 || 4,43 || H: Sociālā nodrošinājuma iemaksa "Cotisation sur les boissons alcooliques" || 1,52 || 1,59 || 1,90 || 2,17 || 2,71 || 2,98 || 3,20 || 1,42 || PVN || 1,54 || 1,61 || 1,89 || 2,16 || 2,65 || 2,90 || 3,10 || 1,38 || Pārdošanas cena (ar visiem nodokļiem) pirms tirgošanas un izplatīšanas uzcenojuma || 9,39 || 9,81 || 11,51 || 13,15 || 16,18 || 17,69 || 18,90 || 8,43 || Pārdoto pudeļu skaits, izteikts tūkstošos (Nielsen datu bāze, 2011. gads) || 9029,9 || 1271,2 || 2618,0 || 6716,0 || 3941,6 || 3684,2 || 35,6 || 8150 || 3.1 Realizēšanas izmaksu starpība Šo izmaksu starpības sekas pastiprina tas, ka Francijā "tradicionālo" rumu parasti pārdod ar augstāku spirta saturu (40°, 42°, 50°, 55° un 59° nevis 37,5°) un lielākās pudelēs (1 litrs nevis 0,7 litri). Augstāks spirta saturs savukārt rada lielākus akcīzes nodokļus, lielāku VSS (no 2012. gada) un arī augstāku PVN par pārdoto litru ruma. Tā rezultātā izmaksu neizdevīgums (ietverot nodokļus) var svārstīties no EUR 0,95 līdz EUR 3,07 par 0,7 litra pudeli ar maksimālo spirta saturu 50° un EUR 10,47 par 1,0 litra pudeli ar maksimālo spirta saturu 59° (5. tabula). Tādējādi "tradicionālā" ruma tirgošanas izmaksu neizdevīgumu rada ne tikai augstākas ražošanas un pārvadāšanas izmaksas, bet arī augstākas "realizēšanas izmaksas", kas ir saistītas ar FAD ražotā ruma tradicionālajām iezīmēm, kuras izpaužas kā lielāki valsts nodokļi un nodevas, ko iekasē sakarā ar "tradicionālā" ruma tirgošanas īpatnībām (īpaši, augstāks spirta saturs un lielākas pudeles). Patiesi, tikai viena trešdaļa no "tradicionālā" ruma tiek pārdota pudelēs, kas ir nedaudz līdzīgas konkurējošajā ruma pudelēm, t.i., 0,7 litri un 40°spirta (nevis 37.5°). Ja šīs pudeles uzskata par kritēriju, lai aprēķinātu izmaksu starpību (pēc nodokļu nomaksas) salīdzinājumā ar citām piegādēm, izmaksu starpība atbilstu aptuveni EUR 340 uz hl tīra spirta jeb aptuveni 20 % no 2012. gadā piemērotās parastās akcīzes nodokļa likmes. Ņemot vērā iepriekš minētos argumentus par proporcionalitāti, šī "izmaksu neizdevīguma" (pēc nodokļu nomaksas) kompensēšanu aizvien var uzskatīt par proporcionālu. Turklāt, lai arī akcīzes nodokļu un VSS samazinājuma rezultātā "tradicionālo" rumu pārdod par ievērojami zemākām cenām nekā salīdzināmo rumu, kas ievests no trešām valstīm (6. tabula), tas tomēr nespēja novērst to, ka pēdējā desmitgadē "tradicionālais" rums zaudēja daļu sava tirgus kontinentālajā Francijas tirgū par labu konkurentiem. Tas norāda, ka "tradicionālais" rums ir nostabilizējies tirgus segmentā, kur (relatīvs) cenu pieaugums rada tirgus daļas samazinājumu, turpretim turpmāks (relatīvs) cenu samazinājums nenodrošina lielākas tirgus daļas ieguvumu. 6. tabula Ruma mazumtirdzniecības cenas Francijā No 2008. līdz 2012. gadam €/par pudeli 2008. 2009. 2010. 2011. 2012. Trešo valstu rums Havana club (70cl, 37.5°) 13,57 14,11 14,42 14,65 15,90 Bacardi (70cl 37.5°) 13,44 13,89 14,25 14,21 14,92 "Tradicionālais" rums Saint James (70cl, 40°) 11,14 11,17 11,32 Négrita (100cl, 40°) 10,49 10,66 10,54 10,47 10,66 Charrette (100cl, 49°) 13,89 14,54 14,39 14,48 15,02 Dillon (100cl, 55°) 14,82 15,65 16,37 16,41 17,00 Avots: IRI tirgus pētījumi Turklāt šķiet, ka "tradicionālais" rums lielā mērā tiek pārdots par zemākiem tirgošanas un izplatīšanas uzcenojumiem vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības vērtības ķēdē. Salīdzinot "tradicionālā" ruma mazumtirdzniecības pārdošanas cenu ar konkurējošiem zīmoliem, no vienas puses (6. tabula), ar izmaksu cenu (pirms nodokļiem un tirgošanas un izplatīšanas uzcenojumiem), no otras puses (5. tabula), un pēc tam piemērojot akcīzes nodokļu un VSS samazinājumu līdz 50 %, tirgošanas un izplatīšanas uzcenojumi trešo valstu rumam nedaudz pārsniedz 80 %, turpretim tie paši izcenojumi "tradicionālajam" rumam, kas tiek tirgots viena litra pudelēs ar augstāku spirta saturu, pārsniedz tikai 60 %. 3.3. Atkāpes lēmuma proporcionalitāte Saskaņā ar LESD 110. pantu dalībvalstis citu dalībvalstu ražojumiem tieši vai netieši neuzliek iekšējos nodokļus, kas lielāki par tiem, kas tieši vai netieši uzlikti līdzīgiem vietējiem ražojumiem. Dalībvalstis turklāt neuzliek citu dalībvalstu ražojumiem tādus iekšējos nodokļus, kas netieši aizsargā citus ražojumus. Tomēr, pamatojoties uz LESD 349. pantu, Padome var atļaut dalībvalstīm ar attālākiem reģioniem un departamentiem atkāpties no LESD 110. panta noteikumiem, lai ņemtu vērā šādu reģionu strukturālo un sociālekonomisko situāciju, ko veido citi faktori, kas cieši ierobežo to attīstību. Šāda atkāpe nedrīkst apdraudēt Savienības juridiskās kārtības integritāti un saskanīgumu, tostarp iekšējā tirgus un kopīgo politiku, piemēram, kopīgo nodokļu politiku, kas balstās uz LESD 113. pantu. Līdz ar to šādām atkāpēm jābūt proporcionālām, t.i., tās nedrīkst pārsniegt to, kas ir vajadzīgs, lai risinātu negatīvus pamatapstākļus, kas kavē šo reģionu ekonomikas attīstību, un nedrīkst pārmērīgi kropļot konkurenci vienotajā tirgū. Tā rezultātā jebkura atkāpe no LESD 110. panta principā būtu jāierobežo, lai pilnībā vai daļēji kompensētu izmaksu neizdevīgumu, ar ko saskaras ražotāji šajos reģionos. No otras puses, citās dalībvalstīs nav ruma ražotāju, un konkurence ar citiem stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, piemēram, viskiju vai konjaku, ir diezgan ierobežota. Būtu nepieciešama diezgan būtiska cenu starpība par labu "tradicionālajam" rumam, lai pārliecinātu patērētājus pārslēgties no konkurējošajiem produktiem uz tradicionālajiem. Francija apgalvo, ka tai būtu jāļauj piešķirt kompensācijas par visu izmaksu neizdevīgumu, kas rodas no augstākām ražošanas un piegādes izmaksām un lielākiem akcīzes nodokļiem un VSS par pudeli, neatkarīgi no tās izmēra, t.i., "tradicionālajam" rumam, ko pārdod lielākās pudelēs un ar augstāku spirta saturu, būtu jāsaņem attiecīgi lielāks akcīzes nodokļu samazinājums. Šāda pieprasījuma pamatojums ir tas, ka, pēc Francijas iestāžu ieskatiem, Francijas "tradicionālā" ruma patērētāji nevēlas maksāt vairāk par rumu lielākās pudelēs ar augstāku alkohola saturu un lielāku akcīzes nodokli, VSS un PVN, ko piemērotu šādiem produktiem. Šķiet, ka to apstiprina iepriekšējā analīze. Tādēļ Francija ir pieprasījusi (jo Padome līdz 2013. gada beigām tai ir piešķīrusi atļauju to darīt), lai tai ļauj samazināt akcīzes nodokli līdz 50 % no parastās valsts likmes. Patlaban Francija piemēro samazinātu likmi, kas atbilst aptuveni 55 % no parastās likmes, ko piemēro citiem Francijā tirgotiem stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem. Turklāt Francija no 2012. gada 1. janvāra mainīja pamatprincipu VSS aprēķināšanai no EUR 160 par hektolitru uz EUR 533 par hektolitru tīra spirta. Šī VSS tiek piemērota papildus valsta akcīzes nodoklim. Ar Eiropas Tiesas lēmumu ir noteikts, ka VSS nav akcīzes nodoklis. Tomēr vispārīgi piemēro maksimālo VSS, kas atbilst 40 % no akcīzes nodokļa. Patlaban VSS parastā likme atbilst aptuveni 32 % no parastās akcīzes nodokļa likmes. Kopumā no 2012. gada nodokļu priekšrocības (akcīzes nodoklis un VSS) "tradicionālajam" rumam ir noteiktas aptuveni 42 % apmērā no parastā akcīzes nodokļa un parastās VSS likmes summas. Lai arī "tradicionālajam" rumam līdz 120 000 hl tīra spirta akcīzes nodokļu parastās likmes samazinājums līdz 50 % ir noteikts ar Padomes Lēmumu 2007/659/EK, kas grozīts ar Padomes Lēmumu 896/2011/ES, VSS samazinājums "tradicionālajam" rumam Padomes lēmumā netika iekļauts. Tomēr, tā kā nav pamata piemērot atšķirīgu režīmu akcīzes nodokļiem salīdzinājumā ar citām nodevām, ko piemēro alkoholiskajiem dzērieniem, īpaši VSS, kamēr kumulatīvā diskriminācija par labu "tradicionālajam" rumam ir proporcionāla, abu pasākumu apvienošana vienā varētu būt pamatota. Faktiski Padome varēja atļaut Francijai piemērot samazinātu VSS saskaņā ar tiem pašiem noteikumiem, ko tā noteica attiecībā uz samazinātu akcīzes nodokļa likmi, ja Francija būtu paziņojusi par pasākumu, ko piemēroja VSS no 2012. gada janvāra. Tādējādi, ir ierosināts, ka Padomei ar atpakaļejošu datumu būtu jāļauj samazināt VSS līdz 50 % no VSS parastās likmes līdz 120 000 hl tīra spirta "tradicionālajam" rumam. 3.4. Secinājums Ir ierosināts, ka laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam Francijai būtu jāļauj piemēro samazināta akcīzes nodokļa un VSS likme līdz 50 % no attiecīgajām parastajām likmēm, bet akcīzes nodokļa un VSS kumulatīvajam samazinājumam nebūtu jāpārsniedz 50 % no alkohola pilnas likmes, kas noteikta Direktīvas 92/84/EEK 3. pantā. Ir arī ierosināts, ka Francijai būtu jāsagatavo vidusposma ziņojums Eiropas Komisijai ne vēlāk kā 2017. gada 31. jūlijā, lai tā varētu novērtēt, vai iemesli, kas pamato nodokļu atkāpes piešķiršanu, aizvien ir spēkā un vai Francijas piešķirtā nodokļu priekšrocība ir proporcionāla un pietiekama, lai atbalstītu konkurētspējīgu cukurniedru-cukura-ruma vērtību ķēdi Gvadelupā, Franču Gvinejā, Martinikā un Reinjonā. Šajā ziņojumā arī būtu jāsniedz informācija par "tirgošanās izmaksām". Ja sniegtā informācija pierāda, ka nodokļu atkāpe vairs nav pilnībā vai daļēji pamatota, vai ka tā ir mazāk piemērota nekā alternatīvi pasākumi konkurētspējīgu iemeslu dēļ, un arī ņemot vērā tās starptautisko apmēru, varētu ieviest pakāpeniskas pārtraukšanas procesu līdz konkrētā perioda beigām. 4. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Ierosināto pasākumu kopsavilkums Ierosinātais lēmums ļauj Francijai no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim piemērot samazinātu akcīzes nodokļa un VSS (“cotisation sur les boissons alcooliques”) likmi "tradicionālajam" rumam, ko ražo Gvadelupā, Franču Gvinejā, Martinikā un Reinjonā, ievērojot kvotu, kuras apjoms nepārsniedz 120 000 uz hl tīrā spirta. Samazināto likmju summa (minēta 1. pantā) var būt zemāka par Direktīvā 92/84/EKK noteikto minimālo akcīzes likmi alkoholam, bet katra atsevišķa samazinātā likme nevar būt vairāk kā par 50 % zemāka par attiecīgo valsts akcīzes nodokļa likmi alkoholam. Attiecībā uz 2012. un 2013. gadu priekšlikums groza Padomes Lēmumu 2007/659/EK, kas grozīts ar Padomes Lēmumu 896/2011/ES, lai savā darbības jomā ietvertu VSS ar atpakaļejošu datumu, t.i., no 2012. gada 1. janvāra, lai VSS zemāku likmi varētu piemērot "tradicionālajam" rumam, kas ražots Gvadelupā, Franču Gvinejā, Martinikā un Reinjonā. Minētajā laikposmā šī VSS samazinātā likme var arī būt zemāka par Direktīvā 92/84/EKK noteikto minimālo akcīzes likmi alkoholam, bet nevar būt vairāk kā par 50 % zemāka par VSS parasto likmi. Francijas iestādēm būs jānosūta Komisijai vidusposma ziņojums līdz 2017. gada 13. jūlijam, lai novērtētu, vai iemesli, kas pamato nodokļu atkāpes piešķiršanu aizvien ir spēkā, un vai nodokļu priekšrocības, ko piešķīrusi Francija, aizvien ir proporcionālas un pietiekamas, lai kompensētu cukurniedru-cukura-ruma vērtību ķēdi Gvadelupā, Franču Gvinejā, Martinikā un Reinjonā par to nelabvēlīgo strukturālo un sociālekonomisko situāciju, ko rada attālums, tas, ka tās ir salas, to mazā teritorija, sarežģītais reljefs un klimats, tautsaimniecības atkarība no dažiem ražojumiem, kas, nemainoties un cits citu papildinot, nopietni kavē to attīstību. Šajā vidusposma ziņojumā arī ietver atjauninātu informāciju par saistītajām tirgošanās izmaksām un par visiem pasākumiem, kas ir veikti, lai tās saskaņotu ar konkurējošā ruma izmaksām. Juridiskais pamats LESD 349. pants. Subsidiaritātes princips Vienīgi Padomei ir pilnvaras, pamatojoties uz LESD 349. pantu, pieņemt īpašus pasākumus par labu attālākajiem reģioniem, pielāgojot līgumu, tostarp kopējo politikas virzienu, piemērošanu šiem reģioniem, ņemot vērā pastāvīgus nelabvēlīgus faktorus, kas ietekmē attālāko reģionu ekonomikas un sociālo situāciju. Tas arī attiecas uz atļauju piešķirt atkāpes no LESD 110. panta. Līdz ar to priekšlikums Padomes lēmumam atbilst subsidiaritātes principam. Proporcionalitātes princips Šajā priekšlikumā paredzēts vienīgi tas, kas vajadzīgs, lai kompensētu negatīvos sociālekonomiskos apstākļus, kas atspoguļojas augstākās ražošanas un tirgošanas izmaksās, kas saistīts ar "tradicionālā" ruma ražošanu un tirgošanu kontinentālajā Francijā. Līdz ar to ierosinātie īpašu nodokļu un nodevu pasākumi nekavē konkurentus turpināt palielināt ruma apjoma daļu Francijas tirgū. || Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: Padomes lēmums. Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ. Atkāpes, kas piešķirtas saskaņā ar LESD 349. pantu, ir ietvertas Padomes lēmumos. Turklāt šajā priekšlikumā ierosināts grozīt juridisku tekstu, kas ir Padomes lēmums, kas pieņemts, balstoties uz to pašu juridisko pamatu (tolaik: EK līguma 299. panta 2. punkts). 5. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē Eiropas Savienības budžetu. 2013/0413 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar kuru Francijai atļauj piemērot samazinātu konkrētu netiešo nodokļu likmi Gvadelupā, Franču Gvinejā, Martinikā un Reinjonā ražotam “tradicionālajam” rumam un ar kuru groza Lēmumu 2007/659/EK EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 349. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[7], saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Padomes Lēmums 2007/659/EK[8] ļauj Francijai "tradicionālajam" rumam, kas ražots Gvadelupā, Franču Gvinejā, Martinikā un Reinjonā un tiek pārdots kontinentālajā Francijā, piemērot mazāku akcīzes nodokļa likmi, kas varētu būt zemāka par minimālo akcīzes nodokļa likmi, kas noteikta Padomes Direktīvā 92/84/EEK[9], bet ne zemāka par 50 % no parastās valsts akcīzes nodokļa likmes alkoholam. No 2011. gada 1. janvāra samazinātā akcīzes nodokļa likme ir noteikta ikgadējai kvotai, kuras apjoms nepārsniedz 120 000 hektolitrus tīra spirta. Minētā atkāpe zaudē spēku 2013. gada 31. decembrī. (2) Francijas iestādes 2013. gada 12. martā lūdza Komisijai iesniegt priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko atkāpi, kas noteikta Lēmumā 2007/659/EK, saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem pagarina uz turpmākajiem septiņiem gadiem līdz 2020. gada 31. decembrim. Šim lūgumam pievienoja papildu informāciju, un tajā izdarīja grozījumus attiecībā uz dažādiem Francijas nodokļiem, uz kuriem attieksies lēmums, attiecīgi 2013. gada 3. jūlijā un 2. augustā. (3) Francijas iestādes arī paziņoja Komisijai, ka valsts tiesību akti par ‘cotisation sur les boissons alcooliques’ (arī pazīstama kā ‘vignette sécurité sociale’ jeb VSS), kas ir sociālā nodrošinājuma iemaksa, ko iekasē Valsts veselības apdrošināšanas fondam par alkoholiskajiem dzērieniem, lai novērstu veselības riskus, ko rada šī produkta pārmērīga lietošana, un ko iekasē papildus valsts akcīzes nodoklim, tika grozīta no 2012. gada 1. janvāra. Jo īpaši, nodokļu bāze tika mainīta no EUR 160 par hektolitru uz EUR 533 par hektolitru tīra spirta, un tika ieviests VSS summas ierobežojums, kas bija saistīts ar piemērojamo akcīzes nodokli. (4) Ņemot vērā Francijas iestāžu lūgumu līdz 2020. gada 31. decembrim pagarināt Lēmumā 2007/659/EK norādīto atkāpi, Francijas iestādes lūdza Komisijai VSS ietvert to nodokļu sarakstā, kuriem no 2012. gada 1. janvāra var piemērot zemāku likmi attiecībā uz "tradicionālo" rumu, kas ražots Francijas četros attālākajos reģionos, kuri uzskaitīti Lēmumā 2007/659/EK. (5) Līdz ar to ir lietderīgāk pieņemt jaunu lēmumu par atkāpi, kas attiecas uz abiem nodokļiem: akcīzes nodokļa diferenciācija, kā noteikts Direktīvā 92/84/EEK, un VSS, tā vietā, lai pagarinātu atkāpes termiņu, kas noteikts Lēmumā 2007/659/EK. (6) Ņemot vērā vietējā tirgus nelielo apjomu, aizjūras departamentu spirta destilācijas rūpnīcas var turpināt darbību vienīgi tad, ja tām ir pietiekama piekļuve kontinentālās Francijas tirgum, kas ir šo rūpnīcu ruma galvenais noieta tirgus (71 % ruma). "Tradicionālā" ruma grūtības konkurēt Savienības tirgū ir saistītas ar diviem parametriem: augstākas ražošanas izmaksas un lielāki nodokļi par pudeli, jo "tradicionālais" rums parasti tiek tirgots ar augstāku alkohola saturu un lielākās pudelēs. (7) Cukurniedru-cukura-ruma vērtības ķēdes ražošanas izmaksas aizjūras departamentos ir augstākas nekā pārējos pasaules reģionos. Jo īpaši algu izmaksas ir augstākas, jo Gvadelupā, Franču Gvinejā, Martinikā un Reinjonā ir piemērojami Francijas tiesību akti sociālajā jomā. Šiem attālākajiem reģioniem arī piemēro Savienības vides un drošības standartus, kas ietver būtiskus ieguldījumus un izmaksas, kuras nav tieši saistītas ar produktivitāti, pat ja daļu no šādiem ieguldījumiem sedz Savienības struktūrfondi. Turklāt šo attālāko reģionu destilācijas rūpnīcas ir mazākas par starptautisku grupu destilācijas rūpnīcām. Tas rada augstākas ražošanas izmaksas uz ražošanas vienību. Globāli visas šīs tiešās papildu ražošanas izmaksas, tostarp kravas un apdrošināšanas izmaksas, saskaņā ar Francijas iestāžu sniegto informāciju atbilst aptuveni 12 % no Francijas akcīzes nodokļa, ko parasti piemēroja stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem 2012. gadā. (8) "Tradicionālais" rums, ko pārdod kontinentālajā Francijā, parasti ir sapildīts lielākās pudelēs (60 % ruma tiek pārdots 1 litra pudelēs) un ar augstāku alkohola saturu (no 40° līdz 59°) nekā konkurējošais rums, ko parasti pārdod 0,7 litru pudelēs ar spirta saturu 37,5°. Lielāks spirta saturs savukārt rada augstākus akcīzes nodokļus, lielāku VSS un arī augstāku pievienotās vērtības nodokli (PVN) par pārdoto litru ruma. Tādējādi kumulatīvās "papildu izmaksas", t.i., augstākas ražošanas izmaksas, augstākas pārvadāšanas izmaksas un lielāki nodokļi (akcīzes nodoklis un PVN) atbilst aptuveni 40 % un 50 % no Francijas akcīzes nodokļa, ko parasti piemēroja stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem 2012. gadā. Turklāt no 2012. gada 1. janvāra veiktās izmaiņas VSS aprēķinā no EUR 160 par hektolitru uz EUR 533 par hl tīra spirta būtu radījušas papildu negatīvas sekas (tostarp PVN) "tradicionālā" ruma cenai, ko tirgo ar augstāku alkohola saturu, kas atbilst aptuveni 10 % no parastās akcīzes nodokļa likmes. Lai kompensētu šo papildu negatīvo ietekmi, tika ieviests VSS likmes samazinājums, kas dod labumu "tradicionālajam" rumam, ko ražo četros Francijas attālākajos reģionos. (9) Nodokļu priekšrocībām, kas attiecas uz saskaņotajiem akcīzes nodokļiem un apstiprināmo VSS, ir jāsaglabā proporcionalitāte, lai neapdraudētu Savienības tiesiskās kārtības integritāti un saskanību, tostarp aizsargājot netraucētu konkurenci iekšējā tirgū un valsts atbalsta politiku. (10) Būtu arī jāņem vērā papildu izmaksas, ko rada desmit gadus ilga tirgošanas prakse, saskaņā ar kuru "tradicionālais" rums tiek pārdots ar augstāku spirta saturu un līdz ar to rada lielākus nodokļus. (11) Francija 2012. gadā "tradicionālajam" rumam piemēroja akcīzes nodokli EUR 903 apmērā par hl tīra spirta, kas atbilst 54,4 % no parastās likmes. Tā arī piemēroja VSS EUR 361,21 apmērā par hl tīra spirta, kas atbilst 67,8 % no VSS parastās likmes. Abi samazinājumi kopā atbilst nodokļu priekšrocībai EUR 928,80 apmērā par hl tīra spirta vai nodokļu priekšrocībai salīdzinājumā ar apkopotajām parastajām likmēm (akcīzes nodoklis un VSS) 42,8 % apmērā. (12) Ar Lēmumu 2007/659/EK Francijai ir atļauts samazināt "tradicionālajam" rumam piemērojamo valsts akcīzes nodokli līdz pat 50 % no parastā valsts akcīzes nodokļa alkoholam. Minētais lēmums neietvēra to samazināto VSS likmi "tradicionālajam" rumam, kas tika ieviesta tikai kā kompensējošs pasākums papildu slogam, ko minētajam rumam radīja VSS sistēmas reforma no 2012. gada 1. janvāra. (13) Ir nepieciešams minēto situāciju labot, tos pašus principus, kas tika piemēroti atkāpei no Līguma 110. panta attiecībā uz saskaņotiem akcīzes nodokļiem, piemērojot arī VSS. Tajā pašā laikā no 2014. gada janvāra būtu jānosaka maksimālā robežvērtība nodokļu priekšrocībai, ko no saskaņotā akcīzes nodokļa stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un VSS var piešķirt ar parasto likmju maksimālu procentu par hektolitru tīra spirta. (14) Būtu jāpiešķir jauna atkāpe uz septiņiem gadiem no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. (15) Francijai būtu jāiesniedz vidusposma ziņojums, lai Komisija varētu novērtēt, vai joprojām pastāv iemesli, kas pamato atkāpi, vai Francijas piešķirtā nodokļu priekšrocība vēl ir proporcionāla un vai var paredzēt nodokļu atkāpju sistēmai alternatīvus pasākumus, kas ir pietiekami, lai atbalstītu cukurniedru-cukura-ruma vērtības ķēdi, ņemot vērā to starptautisko dimensiju. (16) Lēmumā 2007/659/EK vēl nevarēja ņemt vērā jaunos apstākļus pēc VSS sistēmas reformas. Līdz ar to ir nepieciešams grozīt lēmumu, no 2012. gada 1. janvāra integrējot samazināto VSS likmi atkāpē, kas izklāstīta minētajā lēmumā. (17) Šis lēmums neskar iespējamo Līguma 107. un 108. panta piemērošanu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Atkāpjoties no Līguma 110. panta, Francijai ir atļauts kontinentālajā Francijā "tradicionālajam" rumam, kas ražots Gvadelupā, Franču Gvinejā, Martinikā un Reinjonā, pagarināt piemērošanas termiņu akcīzes nodokļa likmei, kas ir zemāka nekā pilna alkoholisko dzērienu likme, kā noteikts Direktīvas 92/84/EEK 3. pantā, un nodevas likmei, ko sauc par “cotisation sur les boissons alcooliques” (VSS), kas ir zemāka nekā pilna likme, kas būtu jāpiemēro saskaņā ar valsts tiesību aktiem. 2. pants 1. pantā noteiktā atkāpe attiecas tikai uz tādu rumu, kurš definēts II pielikuma 1. punkta f) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes[10] Regulā (EK) Nr. 110/2008 un kurš ražots Gvadelupā, Franču Gvijānā, Martinikā vai Reinjonā no ražošanas vietā ievāktām cukurniedrēm, kurā gaistošo vielu daudzums (izņemot etilspirtu un metilspirtu) ir 225 grami vai vairāk uz hektolitru tīra spirta un faktiskā spirta koncentrācija ir 40 tilpumprocenti vai vairāk. 3. pants 1. Attiecībā uz 1. pantā minētajām akcīzes nodokļa un VSS samazinātajām likmēm, kas piemērojamas 2. pantā minētajam rumam, ir noteikta ikgadēja kvota, kuras apjoms nepārsniedz 120 000 hl tīra spirta. 2. Šā lēmuma 1. pantā minētās VSS un akcīzes nodokļa samazinātās likmes katra var būt zemāka par minimālo akcīzes nodokļa likmi alkoholiskajiem dzērieniem, kas noteikta Direktīvā 92/84/EEK, bet nav zemāka nekā 50 % no pilnās likmes alkoholiskajiem dzērieniem, kas noteikta saskaņā ar Direktīvas 92/84/EEK 3. pantu, vai pilna likme alkoholiskajiem dzērieniem attiecībā uz VSS. 3. Kumulatīvā fiskālā priekšrocība, kas atļauta saskaņā ar šā panta 2. punktu, ir ne vairāk kā 50 % no pilnas likmes alkoholiskajiem dzērieniem, kas noteikta saskaņā ar Direktīvas 92/84/EEK 3. pantu. 4. pants Francija vēlākais līdz 2017. gada 31. jūlijam iesniedz Komisijai ziņojumu, lai ļautu Komisijai novērtēt, vai joprojām pastāv iemesli, kas pamato atkāpi, un vai Francijas piešķirtās nodokļu priekšrocības joprojām ir spēkā, un ir sagaidāms, ka tās būs proporcionālas un pietiekamas, lai atbalstītu konkurētspējīgu cukurniedru-cukura-ruma vērtības ķēdi Gvadelupā, Franču Gvinejā, Martinikā un Reinjonā. 5. pants Lēmumu 2007/659/EK groza šādi: (1) lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu: "1. pants Atkāpjoties no Līguma 110. panta, Francijai ir atļauts kontinentālajā Francijā "tradicionālajam" rumam, kas ražots Gvadelupā, Franču Gvinejā, Martinikā un Reinjonā, pagarināt piemērošanas termiņu akcīzes nodokļa likmei, kas ir zemāka nekā pilna alkoholisko dzērienu likme, kā noteikts Direktīvas 92/84/EEK 3. pantā, un nodevas likmei, ko sauc par “cotisation sur les boissons alcooliques” (VSS), kas ir zemāka nekā pilna likme, kas būtu jāpiemēro saskaņā ar valsts tiesību aktiem."; (2) lēmuma 3. pantu aizstāj ar šādu: "3. pants 1. Attiecībā uz 1. pantā minētajām akcīzes nodokļa un VSS samazinātajām likmēm, kas piemērojamas 2. pantā minētajam rumam, ir noteikta ikgadēja kvota, kuras apjoms nepārsniedz 120 000 hl tīra spirta. 2. Šā lēmuma 1. pantā minētās VSS un akcīzes nodokļa samazinātās likmes katra var būt zemāka par minimālo akcīzes nodokļa likmi alkoholiskajiem dzērieniem, kas noteikta Direktīvā 92/84/EEK, bet nav zemāka nekā 50 % no pilnās likmes alkoholiskajiem dzērieniem, kas noteikta saskaņā ar Direktīvas 92/84/EEK 3. pantu, vai pilna likme alkoholiskajiem dzērieniem attiecībā uz VSS. 6. pants Šo lēmumu piemēro no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Savukārt 5. pantu piemēro no 2012. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim. 7. pants Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] Līdz 2009. gadam 'vignette' (jeb sociālā nodrošinājuma iemaksa) tika piemērota EUR 130 apmērā uz hektolitru, kas ir līdzvērtīga EUR 325 uz hektolitru tīra spirta par produktu, kas satur 40 % spirta; tā pieauga līdz EUR 160 uz hl (EUR 400 uz hl tīra spirta) 2011. gadā un no 2012. gada a) tika konvertēta, lai to piemērotu uz hl tīra spirta, un b) tā kā to piemēro FAD ražotajam rumam, tā nedrīkst pārsniegt 40 % no tā akcīzes nodokļa likmes. [2] Skatīt 1. zemsvītras piezīmi [3] 2012. gadā nodokļu likmes tika mainītas divreiz. Līdz otrreizējai maiņai maijā FAD ražotā ruma priekšrocība bija EUR 972,02 uz hl tīra spirta. [4] Tomēr šīs aplēses varētu būt pārāk augstas, jo tajās nav ņemts vērā tas, ka vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības tirgotāji, iespējams, nav patērētājiem piešķīruši pilnīgu akcīzes nodokļu un VSS samazinājumu, un iespējamais samazinājums, piemērojot akcīzes nodokļa un VSS parastās likmes salīdzinājumā ar samazinātām likmēm, vai tas, ka "tradicionālā" un konkurējošā ruma tieša aizstāšana radītu zemākus nodokļu ieņēmumus, jo konkurējošajā rumā ir zemāks spirta saturs. [5] Avots: COM (2011) 577, galīgā redakcija, 2011. gada 22. septembris. Aplēses par 2011.-2013. gadu no tā paša avota, ietvertas arī Lēmuma 896/2011 apsvērumos. [6] Starpība starp parasto akcīzes nodokli alkoholiskajiem dzērieniem un FAD ražotajam rumam piemēroto samazināto likmi, ietverot sociālā nodrošinājuma iemaksu ('vignette'). [7] OV C XXX, XXX, XXX. lpp. [8] Padomes 2007. gada 9. oktobra lēmums 2007/659/EK, ar kuru Francijai atļauj piemērot samazinātu akcīzes nodokļa likmi Gvadelupā, Francijas Gvinejā, Martinikā un Reinjonā ražotam “tradicionālajam” rumam (OV L, 13.10.2007., 12. lpp.). [9] Padomes 1992. gada 19. oktobra Direktīva 92/84/EEK par spirta un alkoholisko dzērienu akcīzes nodokļa likmju saskaņošanu (OV L 316, 31.10.1992., 29. lpp.). [10] Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 15. janvāra Regula (EK) Nr. 110/2008 par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1576/89 (OV L 39, 13.2.2008., 16. lpp.).