PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA PRIEKŠMETS

Šis priekšlikums skar lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ES un KTV Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar 1987. gada 20. maija Konvenciju par preču tirdzniecības formalitāšu vienkāršošanu, un ES un KTV Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar 1987. gada 20. maija Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru (“Apvienotās komitejas”), saistībā ar to, ka katrā kopīgajā komitejā plānots pieņemt lēmumu par uzaicinājumu Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei (“Apvienotā Karaliste”) pievienoties, attiecīgi, Konvencijai par preču tirdzniecības formalitāšu vienkāršošanu un Konvencijai par kopīgu tranzīta procedūru (“konvencijas”).

2.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

2.1. Konvencijas

2.2. APVIENOTĀS KOMITEJAS

Apvienoto komiteju uzdevums ir pārvaldīt konvencijas un nodrošināt to pareizu īstenošanu. Apvienotās komitejas, pieņemot lēmumus, uzaicina trešās valstis pievienoties konvencijām.

2.3. •Paredzētie apvienoto komiteju akti

•Juridiskā instrumenta izvēle

Eiropas Komisijas 2001. gada paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par stratēģiju, kuras nolūks ir sagatavot kandidātvalstis dalībai EK un EBTA 1987. gada Konvencijā par kopīgu tranzīta procedūru un Konvencijā par formalitāšu vienkāršošanu preču tirdzniecībā, kam sekoja Eiropas Komisijas 2010. gada paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par stratēģiju, kuras nolūks ir sagatavot dažu kaimiņvalstu pievienošanos abām konvencijām, un Padomes 2011. gada 14. aprīļa secinājumi, kuros apstiprināta abos paziņojumos izklāstītā pieeja, ir paredzēts atbalsts vairākām valstīm to centienos pievienoties konvencijām.

Apvienotā Karaliste, kas ir Eiropas Savienības dalībvalsts, ir piemērojusi konvencijas kopš to stāšanās spēkā 1988. gadā. Tādējādi tai ir pietiekama pieredze konvenciju noteikumu piemērošanā un kā Savienības dalībvalsts tā izpilda tehniskos kritērijus, kas noteikti 2001. un 2010. gada paziņojumos.

Kad Apvienotā Karaliste būs izstājusies no Eiropas Savienības, konvencijas automātiski pārstās piemērot Apvienotajai Karalistei, jo tikai Savienība (nevis tās dalībvalstis) ir līgumslēdzēja puse. Apvienotās Karalistes pievienošanās kā atsevišķai konvenciju līgumslēdzējai pusei būtiski atvieglos preču pārvietošanu starp Savienību, Apvienoto Karalisti un citām kopīgā tranzīta valstīm.

Ja pārejas pasākumi, kas saskaņoti starp ES un Apvienotās Karalistes sarunu vedējiem, stāsies spēkā kā daļa no izstāšanās nolīguma, par kuru pašlaik notiek sarunas saskaņā ar 50. pantu Līgumā par Eiropas Savienību, tad starptautiskie nolīgumi, kuru puse ir Savienība, tostarp konvencijas, tiks piemēroti Apvienotajai Karalistei un Apvienotajā Karalistē no izstāšanās dienas līdz 2020. gada 31. decembrim. Tādēļ Apvienotās Karalistes pievienošanās konvencijām būtu jāstājas spēkā tikai šādā situācijā, sākot no dienas, kad Savienības tiesību akti (tostarp šīs konvencijas) vairs netiek piemēroti Apvienotajai Karalistei un Apvienotajā Karalistē.

Komisija tiek aicināta pieņemt šo lēmuma priekšlikuma projektu un nosūtīt to Padomei.

Apvienotās komitejas lēmumi, ar kuriem Apvienotā Karaliste tiek aicināta pievienoties konvencijām, kļūs saistoši līgumslēdzējām pusēm saskaņā ar katra minētā lēmuma 2. pantu, kas paredz to stāšanos spēkā pieņemšanas dienā. “Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā”.