LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 8.9.2004 
COM(2004) 526 gal īgā redakcija 
2003/0021 (CNS) 
2003/0022 (CNS) 
  
Grozīts priekšlikums  
PADOMES DIREKT ĪVA (Euratom), 
ar kuru nosaka pamatpien ākumus un visp ārējus principus attiec ībā uz kodoliek ārtu 
drošumu 
Grozīts priekšlikums  
PADOMES DIREKT ĪVA (Euratom) 
par drošu izlietot ās kodoldegvielas un radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanu 
  
(Komisija iesniegusi saska ņā ar Euratom l īguma 119. panta 2. punktu) 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS   
1. K ONTEKSTS  
2003. gada 30. janv ārī Komisija pie ņēma divus priekšlikumus direkt īvām, kas attiec īgi aplūko 
kodoliekārtu drošumu un izlietot ās degvielas un radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanu1. Šo 
divu priekšlikumu juridiskais pamats atrodams Euratom l īguma 3. noda ļā, kas attiecas uz 
veselības aizsardz ību.  
Pēc tam, kad 2003. gada 27. mart ā Eiropas Ekonomikas un soci ālā komiteja sniedza savu 
atzinumu, abi priekšlikumi 2003. gada 2. maij ā tika nodoti Padomei. Saska ņā ar Euratom 
līguma 31. pant ā paredzēto proced ūru Padome l ūdza Eiropas Parlamenta atzinumu. Eiropas 
Parlaments atzinumus par priekšlikumiem pie ņēma savā plenārsēdē 2004. gada 13. janv ārī.  
Eiropas Parlamenta atzinums atbalsta Komisijas ie ņemto pieeju paplašin ātās Eiropas 
Savienības nodrošin āšanā ar saistošu likumdošanu kodoliek ārtu drošuma un radioakt īvo 
atkritumu apsaimniekošanas jom ā. Parlaments pie ņēma virkni groz ījumu, no kuriem liel ākā 
daļa Komisijai ir pie ņemama. Taj ā pašā laikā abi priekšlikumi tika apspriesti Padom ē Itālijas 
un Īrijas prezident ūras laikā. Dokumenti tika izv ērsti, saglab ājot politiskos m ērķus, kādus, 
pieņemot priekšlikumus, bija izvirz ījusi pati Komisija. 
Papildus apspried ēm, kas izriet ēja no Euratom l īgumā paredzētās likumdošanas proced ūras, 
Komisija pirms direkt īvu priekšlikumu iesniegšanas un to izskat īšanas procesa laik ā veica 
neskaitāmas konsult ācijas gan ar valstu instit ūcijām, gan nozar ēm, uz kur ām šie priekšlikumi 
attiecas, atseviš ķi vai kop ā, ar dažādu forumu starpniec ību. Konsult ācijas notika ar ī ar 
starptautiskaj ām organiz ācijām, tādām kā Starptautisk ā Atomener ģijas aģentūra un 
Kodolener ģijas aģentūra.  
Tāpat Komisija izmantoja iesp ēju, ko sniedz t ās līdzdalība dažādās starptautisk ās sanāksmēs, 
lai iepazīstinātu ar saviem priekšlikumiem likumdošan ā. Attiecībā uz minēto priekšlikumi tika 
iesniegti un apspriesti daž ādās sanāksmēs, kas organiz ētas ne tikai dal ībvalstīs, bet arī trešajās 
valstīs. Šīs sanāksmes nodrošin āja iespēju raksturot abu direkt īvu priekšlikumu izstr ādes 
gaitu, apspriežoties ar Eiropas Parlamentu un Padomi.  
2. G ROZĪJUMU RAKSTURS  
Galvenie Eiropas Parlamenta pie ņemtie groz ījumi attiecas uz š ādiem punktiem: 
2.1. Priekšlikums direkt īvai kodoliek ārtu drošuma jom ā  
Galvenais Eiropas Parlamenta piepras ījums attiecas uz kodoliek ārtu ekspluat ācijas 
pārtraukšanas finans ēšanu. Parlamenta izredzes šaj ā jautājumā ir ļoti lielas, ko apliecina 
starpinstit ūciju līgums, kas nosl ēgts 2003. gada 26. j ūnijā2, direktīvas par kop ējiem iekš ējā 
elektroener ģijas tirgus noteikumiem pie ņemšanas laik ā. Šajā līgumā uzsvērts, ka dal ībvalstīm 
nepieciešams nodrošin āt to, lai kodoliek ārtu ekspluat ācijas pārtraukšanai b ūtu pieejami 
atbilstoši finansi ālie resursi un tos var ētu izmantot tikai un vien īgi šajā nolūkā. 
                                                 
1 KOM(2003) 32. 
2 OV L 176, 15.7.2003., 56. lpp. 
 
LV 3   LV Eiropas Parlaments nor ādīja, ka dal ībvalstu starp ā pastāv atšķirīgas metodes, k ā finansēt 
ekspluatācijas pārtraukšanas oper ācijas. Šī dažādība var novest pie konkurences 
izkropļojumiem un diskrimin ācijas starp kodolener ģijas ražot ājiem. Komisija debašu laik ā 
Eiropas Parlament ā ir uzsv ērusi šī jautājuma noz īmību iekšējā elektroener ģijas tirgus 
kontekstā. Tomēr Komisija atz īst, ka šis jaut ājums jārisina ar atbilstošu Kopienas instrumentu 
palīdzību, nevis ar direkt īvu par kop ējiem iekš ējā elektroener ģijas tirgus noteikumiem. 
Attiecībā uz minēto Komisija uzskata, ka Euratom l īgums pied āvā piemērotu sistēmu.  
Lai īstenotu Parlamenta cer ības, būtu nepieciešams 9. panta 2. punkt ā iekļaut noteikumu, kura 
mērķis ir garant ēt finansi ālo resursu pieejam ību un to pieš ķiršanu ekspluat ācijas 
pārtraukšanai. Iev ērojot vair ākuma dal ībvalstu opoz īciju Padom ē pret būtiska noteikuma 
pieņemšanu šaj ā jomā, tiek ierosin āts atteikties no š ī noteikuma saska ņā ar Direkt īvu par 
kodoldroš ību. Komisija saglab ā iespēju ātri iesniegt jebk ādu alternat īvu iniciat īvu, neizsl ēdzot 
EK dibināšanas līgumu.  
Citi Eiropas Parlamenta groz ījumi, kas Komisijai ir pie ņemami, liel ā mērā jau šobr īd ir 
atspoguļoti Padomes kompromisa dokument ā.  
2.2. Priekšlikums direkt īvai par radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanu  
Galvenie Eiropas Parlamenta groz ījumi, kas Komisijai ir pie ņemami, attiecas uz sabiedr ības 
informēšanas metod ēm un noteikumiem attiec ībā uz izpēti un attīstību. Pašreiz ējā Padomes 
tekstā šie elementi jau liel ā mērā ir ietverti, iz ņemot groz ījumus, kas attiecas uz radioakt īvo 
atkritumu apsaimniekošanas izp ēti, kas savuk ārt rada nepieciešam ību priekšlikum ā ieviest 
jaunu pantu. Tom ēr nav nepieciešams patur ēt atsauci uz iesp ēju radīt kopuzņēmumu. Patiesi, 
noteiktas dal ībvalstis izturas noraidoši pret š ādas iespējas minēšanu direkt īvā. Jebkurā 
gadījumā Euratom l īgums jau š ādu iespēju sniedz. 
Būtiski uzsv ērt, ka savos groz ījumos Eiropas Parlaments aizliedza Kopienas grafika 
koncepciju attiec ībā uz galīgo atkritumu izvešanas vietu att īstības un darb ības tiesībām. 
Dalībvalstis pašas var noteik t savus datumus. Turkl āt apspriedes Padom ē skaidri par ādīja, ka 
dalībvalstis ir ļoti noraidošas pret Kopienas  grafika koncepciju attiec ībā uz galīgo atkritumu 
likvidēšanu. Dal ībvalstu instit ūcijas, kas atbild par droš ību, uzskata, ka š āda grafika 
ievērošana noteiktos gad ījumos var ētu tās spiest pieš ķirt pilnvaras, kas neatbilstu to 
sniegtajam atkritumu izvešanas vietu tehniskajam nov ērtējumam. T ādēļ priekšroka dodama 
elastīgākai sistēmai, kas atš ķirībā no grafikiem, kas veidoti, pamatojoties uz vienranga 
spiedienu, t ādiem kā IAEA konvencijas, ļauj dalībvalstīm pašām noteikt savus datumus, un 
tas atbilst Eiropas Parlamenta nost ājai. 
3. S ECINĀJUMS  
Grozījumi, ko pie ņēmis Eiropas Parlaments un kas ir pie ņemami Komisijai, nemaina 
politiskos m ērķus, kādus pati Komisija no teica 2003. gada 30. janv ārī, pieņemot abus 
direktīvu priekšlikumus. 
Kopienas iejaukšan ās ir oblig āta, lai garant ētu augstu kodoldroš ības līmeni paplašin ātajā 
Eiropas Savien ībā. Starptautisk ās konvencijas kodoliek ārtu drošības un apstaroto degvielu un 
radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas jom ā noteikti ir juridiski saistošas l īgumslēdzējām 
pusēm, tomēr šīm konvencij ām ir pamudin ājuma raksturs. T ās nenosaka nevienu meh ānismu, 
lai nodrošin ātu to, ka no konvencij ām izrietošie pien ākumi tiek iev ēroti. Šīm konvencij ām nav 
 
LV 4   LV tāda iedarb īguma kā Kopienas iejaukšan ās, tāpēc tās nevar uzskat īt par aizst ājēju. Bez tam 
Kopienas likumdošanas tr ūkums kait ētu Kopienas pilso ņiem un paplašin ātās Eiropas 
Savienības interes ēm.  
Šie pārskatītie priekšlikumi ir izdev ība Komisijai sniegt savu pi ekrišanu noteiktiem Eiropas 
Parlamenta ierosin ātiem groz ījumiem, k ā arī tekstu pilnveidošanai p ēc apspried ēm Padom ē.  
 
LV 5   LV 2003/0021 (CNS) 
Grozītais priekšlikums 
PADOMES DIREKT ĪVA (Euratom), 
ar kuru nosaka pamatpien ākumus un visp ārējus principus attiec ībā uz kodoliek ārtu 
drošumu 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas līgumu, un jo īpaši tā 31. un 32. 
pantu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu3, 
ņemot vērā Zinātnes un tehnikas komitejas no dal ībvalstu zin ātnes ekspertu vidus izvirz ītu 
personu grupas atzinumu saska ņā ar Līguma 31. pantu, 
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un soci ālās komitejas atzinumu4, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu5, 
tā kā: 
(1) Līguma 2. panta b) apakšpunkts pa redz to, ka Kopiena, k ā minēts šajā līgumā, nosaka 
vienotus droš ības standartus, lai aizsarg ātu darbinieku un sabiedr ības vesel ību, un 
nodrošina to, ka šie standarti tik iev ēroti. 
(2) Līguma 30. pants paredz to, ka pamatstandarti tiek noteikti Kopien ā darbinieku un 
sabiedrības aizsardz ībai pret joniz ējošu izstarojumu draudiem. 
(3) Padomes Direkt īva 96/29/Euratom6 nosaka droš ības pamatstandartus darbinieku un 
sabiedrības aizsardz ībai pret joniz ējošu izstarojumu draudiem. 
(4) Nelaimes gad ījums Černobiļas atomelektrostacij ā 1986. gad ā aktualiz ēja 
nepieciešam ību Kopienai papildin āt tajā laikā spēkā esošos standartus ar noteikumiem, 
kas tiek piem ēroti radiolo ģiskas avārijas gad ījumā. Attiecīgi Padomes L ēmums 
87/600/Euratom7 par Kopienas noteikumiem par operat īvu inform ācijas apmai ņu 
radiācijas avāriju gadījumos, savuk ārt 1989. gada 27. novembra Padomes Direkt īva 
89/618/Euratom par plašas sabiedr ības inform ēšanu par veicamajiem vesel ības 
                                                 
3 OV C […], […]., […]. lpp. 
4 OV C […], […]., […]. lpp. 
5 OV C […], […]., […]. lpp. 
6 OV L 159, 29.6.1996., 1. lpp. 
7 OV L 371, 30.12.1987., 76. lpp. 
 
LV 6   LV aizsardzības pasākumiem un par r īcību radiācijas avārijas gad ījumā8 uzlika 
dalībvalstīm par pien ākumu inform ēt sabiedrību radiācijas avārijas gadījumā. 
(5) Pamatstandartus turkl āt papildin āja Padomes Direkt īva 92/3/Euratom par kontroli un 
uzraudzību attiecībā uz radioakt īvo atkritumu p ārvadājumiem starp dal ībvalstīm, to 
ievešanu Kopien ā un izvešanu no Kopienas9 un 1993. gada 8. j ūnija Padomes Regula 
(Euratom) Nr. 1493/93 par radioakt īvo vielu p ārvadājumiem starp dal ībvalstīm10. 
(6) Padomes 2003. gada 22. decembra Direkt īva 2003/122/Euratom par sp ēcīgas 
aktivitātes nodrošin ātiem radioakt īvajiem avotiem un orf ānu avotiem11 nosaka 
specifiskas pras ības, lai nodrošin ātu to, ka š ādi avoti tiktu kontrol ēti, ieskaitot to, kad 
tie kļūst par izlietotiem avotiem. 
(7) Lai gan radi ācijas aizsardz ības sistēma, ko veido sp ēkā esošie pamatstandarti, 
nodrošina augstu iedz īvotāju vesel ības aizsardz ības līmeni, pamatojoties uz 
pašreizējām zinātniskajām zināšanām šajā jautājumā, tā ir jāpapildina, lai nodrošin ātu, 
ka tiek uztur ēts augsts kodoliek ārtu drošuma l īmenis. Augsta drošuma l īmeņa 
saglabāšana, sākot no koncepcijas l īdz pat ekspluat ācijas pārtraukšanai, uzturot 
efektīvu aizsardz ību pret radiolo ģiskiem riskiem un nov ēršot nelaimes gad ījumus, kam 
varētu būt radioloģiska rakstura sekas, ir sine qua non, lai pilnībā īstenotu līguma 2. 
panta b) apakšpunkt ā izvirzītos mērķus veselības aizsardz ībā. 
(8) Dalībvalstis jau ieviesušas pas ākumus, kas ļauj tām sasniegt augstu kodoldroš ības 
līmeni ES. Padomes veiktais kodoldroš ības novērtējums jaunaj ās dalībvalstīs ir 
apstiprinājis, ka šīs valstis jau sasnieguša sal īdzināmu drošības līmeni vai ar ī spēs to 
izdarīt, pilnībā īstenojot nov ērtējuma rezult ātā sniegtos ieteikumus. 
(9) Starptautisk ās Atomener ģijas aģentūras (IAEA) standarti un pieej as veido starptautiski 
atzītu labākās prakses sist ēmu, uz kuru galvenok ārt pamatojas valstu pras ības attiec ībā 
uz drošumu un kuras pilnveid ē dalībvalstis ir sniegušas iev ērojamu ieguld ījumu. 
(10) Neraugoties uz saska ņošanas līmeni, šobr īd joprojām dalībvalstīs kodoldroš ības 
pasākumi ir ļoti atšķirīgi. Pašreiz š ī pasākumu daž ādība neļauj Kopienai b ūt 
apmierinātai ar to, ka l īguma 2. panta b) apakšpunkta pras ības attiec ībā uz veselības 
aizsardzību būtu piemēroti iesp ējami lab āk. Eiropas Atomener ģijas kopiena, 
pievienojoties Kodoldroš ības konvencijai, kas st ājās spēkā 1996. gada 24. oktobr ī, 
uzņēmās saistības attiec ībā uz starptautiski atz ītu augstu kodoldroš ības līmeni. Lai 
Kopiena nodrošin ātu to, ka š īs konvencijas principi tiek iev ēroti Kopienas l īmenī un 
ka tiek piem ēroti „vienoti droš ības standarti”, k ā to prasa Euratom l īguma 2. panta b) 
apakšpunkts, pamatstandarti radi ācijas aizsardz ībā ir jāpapildina ar kop īgiem droš ības 
principiem. 
(11) Valstu atbild ība par kodoliek ārtu drošumu ir pamatprincips, pamatojoties uz kuru 
starptautisk ā sabiedrība ir izveidojusi kodoldroš ības regulu, k ā to apstiprina 
Kodoldroš ības konvencija un t ās puses, ieskaitot Eiropas Atomener ģijas kopienu; 
galvenā atbildība par kodoliek ārtas drošumu t ādēļ jāuzņemas licences īpašniekam, 
                                                 
8 OV L 357, 7.12.1989., 31. lpp. 
9 OV L 35, 12.2.1992., 24. lpp. 
10 OV L 148, 19.6.1993., 1. lpp. 
11 OV L 346, 31.12.2003., 57. lpp. 
 
LV 7   LV kuru kontrol ē tā valsts regul ējošā institūcija, un min ēto atbildību šīs Direktīvas 
noteikumi nemazina. 
(12) Tāpat kā kodoliek ārtas aktīvas ekspluat ācijas laikā, jonizējošas radi ācijas briesmas var 
rasties arī ekspluatācijas pārtraukšanas darbu rezult ātā. Lai tiktu gal ā ar riskiem, kas 
saistīti ar radioakt īvo materi ālu izvešanu, ir nepieciešams nodrošin āt drošu 
kodoliekārtu ekspluat ācijas pārtraukšanu, ieskaitot ilgtermi ņa radioakt īvo atkritumu un 
izlietotās degvielas apsaimniekošanu. 
(13) Lai īstenotu Kopienas m ērķus attiecībā uz iepriekš min ēto radioaizsardz ību, ir būtiski 
definēt pamatpien ākumus un visp ārējos principus attiec ībā uz kodoliek ārtu drošumu; 
(14) Ir nepieciešams, lai kodoliek ārtu drošuma atbalstam b ūtu pieejami atbilstoši finansi ālie 
resursi. Šaj ā sakarā dalībvalstīm jānodrošina, lai š ādi finansi ālie resursi tiktu izveidoti 
visā produktīvajā iekārtu ekspluat ācijas laik ā un būtu reāli pieejami taj ā nolūkā, ar 
kādu tie veidoti. 
(15) šī direktīva atbilst 1994. gada Kodoldroš ības konvencij ā, kas stājās spēkā 1996. gada 
24. oktobr ī un kuras puses ir visas dal ībvalstis, noteikt ā režīma loģikai. Ar Komisijas 
lēmumu 1999/819/Euratom12 Eiropas Atomener ģijas kopiena pievienoj ās Konvencijai 
2000. gada 31. janv ārī. Ievērojot to, ka Konvencijas sf ēra aprobežojas ar 
atomelektrostacij ām, šī Direktīva izvērš Konvencij ā noteikto principu piem ērošanu 
visām kodoliek ārtām, kur nepieciešami droš ības apsvērumi. 
(16) Šajā pašā kontekst ā Starptautisk ā apvienot ā konvencija par izlietot ās degvielas 
apsaimniekošanas drošumu un radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanas drošumu13, 
kas stājās spēkā 2001. gada 18. j ūnijā, 26. pant ā paredz, ka katra l īgumslēdzēja puse 
veic atbilstošus pas ākumus, lai nodrošin ātu kodoliek ārtas ekspluat ācijas pārtraukšanas 
drošumu. Š ādiem pasākumiem j ānodrošina tas, lai b ūtu pieejams kvalific ēts personāls 
un atbilstoši finansi ālie līdzekļi. Konvencijas 22. panta ii ) apakšpunkts aicina katru 
līgumslēdzēju pusi veikt atbilstošus pas ākumus, lai nodrošin ātu to, ka izlietot ās 
degvielas un radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanas iek ārtu drošuma atbalstam to 
ekspluatācijas laikā un to ekspluat ācijas pārtraukšanas nol ūkā būtu pieejami atbilstoši 
finansiālie līdzekļi. 
(17) Lai uzraudz ītu to noteikumu piem ērošanu, kas noteikti saska ņā a r  š o  D i r e k t īvu, 
dalībvalstīm jāsniedz zi ņojumi Komisijai par pas ākumiem, k ādi veikti, lai pild ītu 
savus pien ākumus saska ņā ar šo Direkt īvu. 
(18) Lai labāk izmantotu valstu p ārvaldes iest āžu pieredzi un, sniedzot ieguld ījumu kop ējā 
pieejā kodoldroš ībai, jāizveido P ārvaldes iest āžu komiteja. 
(19) Komisija veica neskait āmas konsult ācijas gan ar valstu varas instit ūcijām, gan 
nozarēm, uz kur ām Komisijas priekšlikumi attiecas, atseviš ķi vai kop ā, ar dažādu 
forumu starpniec ību. Konsult ācijas notika ar ī ar starptautiskaj ām organiz ācijām, tādām 
kā Starptautisk ā Atomener ģijas aģentūra un Kodolener ģijas aģentūra. Tāpat Komisija 
izmantoja iesp ēju, ko sniedz t ās līdzdalība dažādās starptautisk ās sanāksmēs, lai 
iepazīstinātu ar saviem priekšlikumiem likumdošan ā. Šīs apspriedes Komisijai deva 
                                                 
12 OV L 318, 11.12.1999., 20. lpp. 
13 OV C […], […]., […]. lpp. 
 
LV 8   LV iespēju ne tikai iepaz īstināt ar savu probl ēmu uztveri plaš ā nozīmē, bet arī apkopot 
dažādu dalībnieku reakcijas, lai rosin ātu pārdomas, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKT ĪVU. 
1. pants 
Priekšmets un sf ēra 
1. Lai nodrošin ātu sabiedr ības un darbinieku aizsardz ību pret joniz ējošās radiācijas 
briesmām kodoliek ārtu darbības rezult ātā, šī Direktīva papildina EAEK l īguma 30. 
pantā noteiktos pamatstandartus attiec ībā uz šādu iekārtu drošumu, nosakot attiec īgus 
pamatpien ākumus un visp ārējos principus.  
2. Šī Direktīva attiecas uz vis ām kodoliek ārtām, ieskaitot laiku p ēc to ekspluat ācijas 
beigām, saistībā ar ko nepieciešams iev ērot drošību saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts 
tiesisko un regul ējošo sistēmu.  
2. pants 
Definīcijas 
Šīs direktīvas nozīmē piemēro šādas definīcijas: 
1) „kodoliek ārta” nozīmē jebkuru civiliek ārtu un ar to saist īto zemi, ēkas un 
aprīkojumu, kur tiek ražoti, apstr ādāti, izmantoti radioakt īvi materi āli, kur notiek 
apiešanās ar šādiem materi āliem, kur š ādi materiāli tiek uzglab āti, likvidēti, īslaicīgi 
vai pastāvīgi; šī definīcija tiek piem ērota līdz brīdim, kad iek ārtu atbrīvo no 
jebkādiem radiolo ģiska rakstura ierobežojumiem, kas tai uzlikti; š ī definīcija 
neattiecas uz miner ālu ieguves iek ārtām un iek ārtām, kuras satur tikai nelielu 
daudzumu radioakt īvo materi ālu, tādām kā nodrošin āti radioakt īvie avoti 
medicīniskos, pētnieciskos un r ūpnieciskos nol ūkos; 
2) „kodoldroš ība” nozīmē stāvokli, kāds sasniegts veikto pas ākumu dēļ, ievērojot 
nelaimes gad ījumu nov ēršanu vai nelaimes gad ījumu seku atvieglošanu, k ā rezultātā 
darbinieki un sabiedr ība tiek aizsarg āta no nevajadz īgām radiācijas briesm ām, ko 
rada kodoliek ārtas; 
3) „kop ējie drošības principi” noz īmē visus no 3. l īdz 11. pantam paredz ētos 
noteikumus; 
4) „radioakt īvs materiāls” nozīmē jebkuru materi ālu, kas emit ē jonizējošu izstarojumu; 
5) “joniz ējoša radiācija” noz īmē enerģijas pārraidīšanu daļiņu vai elektromagn ētisko 
viļņu ar100 nanometru vai maz āku viļņa garumu vai 3 x 1015 hercu vai liel āku 
frekvenci veid ā, kas spēj tieši vai netieši rad īt jonus;  
6) „p ārvaldes iest āde” nozīmē jebkuru iest ādi vai iest ādes, kurām dalībvalsts pieš ķīrusi 
juridiskas ties ības izsniegt šaj ā dalībvalstī licences un reglament ēt kodoliek ārtu vietu 
izvēli, projekt ēšanu, celtniec ību, nodošanu ekspluat ācijā, darbību vai ekspluat ācijas 
pārtraukšanu; 
 
LV 9   LV 7) „licence” noz īmē jebkādu pilnvarojumu, ko pretendentam izsniegusi regul ējoša 
institūcija, pieš ķirot atbild ību par kodoliek ārtas vietas izv ēli, projekt ēšanu, 
celtniecību, nodošanu ekspluat ācijā, darbību vai ekspluat ācijas pārtraukšanu; 
8) „ekspluat ācijas pārtraukšana” noz īmē visus pas ākumus, kas noved pie atbr īvojuma 
no reglament ējošas kontroles attiec ībā uz kodoliek ārtu, kas nav atkritumu 
likvidēšanas iekārta; šie pas ākumi sevī ietver att īrīšanas un demont āžas procesus; 
9) „radioakt īvie atkritumi” noz īmē radioakt īvu materi ālu gāzes, šķidruma vai ciet ā 
veidā, kura turpm āku lietojumu dal ībvalsts vai ar ī fiziska vai juridiska persona, kuras 
lēmumu dal ībvalsts akcept ē, neparedz un ko regul ējoša instit ūcija kontrol ē kā 
radioaktīvu atkritumu saska ņā ar dalībvalsts tiesisko un regul ējošo sistēmu; 
10) „prakse” noz īmē cilvēka darbību, kas var palielin āt indivīdu pakļaušanu radi ācijas 
iedarbībai no m ākslīga avota vai no dab īga radiācijas avota, kur savu radioakt īvo, 
šķelšanās vai radītspējīgo īpašību dēļ tiek apstr ādāti dabīgi radionukle īdi, izņemot 
gadījumus, kad pak ļaušana radi ācijas iedarb ībai notiek av ārijas rezult ātā. 
3. pants 
Regulējošā institūcija 
1. Katra dalībvalsts nodibina regul ējošu instit ūciju un nodrošina to, ka savu pien ākumu 
veikšanā attiecībā uz kodoldroš ību regulējošās institūcijas funkcijas ir efekt īvi 
nodalītas no jebkuras citas instit ūcijas vai organiz ācijas, priv ātas vai valsts, 
funkcijām attiecībā uz kodolener ģijas izmantojuma veicin āšanu vai utiliz āciju. 
Regulējošā institūcija jānodrošina ar atbilstoš ām pilnvar ām, kompetenci un 
finansiālajiem un cilv ēku resursiem, lai t ā varētu pildīt sev uztic ētos pienākumus. 
2. Pārvaldes iest āde uzrauga un regul ē kodoliek ārtu kodoldroš ību un nodrošina droš ības 
noteikumu īstenošanu. T ā izsniedz licences un uzrauga regulu piem ērošanu attiec ībā 
uz kodoliek ārtu vietu izv ēli, projekt ēšanu, celtniec ību, nodošanu ekspluat ācijā, 
darbību un ekspluat ācijas pārtraukšanu. 
4. pants 
Atbildība par kodoliek ārtu drošumu  
1. Dal ībvalstis īsteno vajadz īgos pasākumus, lai nodrošin ātu, ka galven ā atbildība 
par kodoliek ārtu drošumu ir attiec īgās licences tur ētājam, kuru kontrol ē 
3. pantā minētās regulējošās institūcijas. Tikai regul ējošā institūcija un licences 
turētājs lemj par droš ības pasākumiem un kontroli, kas j āīsteno attiec ībā uz 
kodoliekārtu. 
2. Katra dal ībvalsts izveido un uztur tiesisko un regul ējošo sistēmu, lai p ārvaldītu 
kodoliekārtu drošumu. Tiesiskaj ā un regul ējošajā sistēmā jāparedz:  
(a) piem ērojamu valsts droš ības prasību un noteikumu izveide;  
 
LV 10   LV (b) licenc ēšanas sist ēma attiec ībā uz kodoliek ārtām un kodoliek ārtu, kas nav 
saņēmušas licenci, darb ības aizliegums;  
(c) regul ējošas kodoliek ārtu inspic ēšanas un nov ērtēšanas sist ēma, lai 
nodrošin ātu spēkā esošo noteikumu un licen ču termiņu ievērošanu;  
(d) spēkā esošo noteikumu un licen ču noteikumu izpilde, ieskaitot to darb ības 
apturēšanu, modific ēšanu vai atsaukšanu.  
3. Dal ībvalstis veic attiec īgus pasākumus, lai nodrošin ātu to, ka katrs licences 
turētājs pilda savus pien ākumus.  
5. pants 
Drošība kodoliek ārtās 
Dalībvalstis nodrošina to, lai vi si pamatoti veicamie pas ākumi tiktu īstenoti, nodrošinot augstu 
drošuma pak āpi kodoliek ārtās. Jo īpaši dalībvalstis veic visus attiec īgos pasākumus, lai: 
(a) izveidotu un uztur ētu efektīvu kārtību kodoliek ārtās pret iesp ējamām 
radioloģiskām briesm ām, lai aizsarg ātu indivīdus un sabiedr ību no joniz ējošās 
radiācijas kaitīgās iedarbības šādu iekārtu darbības rezult ātā; 
(b) nov ērstu nelaimes gad ījumus ar radiolo ģiska rakstura sek ām un lai mazin ātu 
šādu seku iedarb ību, ja nelaimes gad ījums noticis; 
(c) nodrošin ātu visu radioakt īvo materi ālu, ieskaitot radioakt īvos atkritumus un 
izlietoto kodoldegvielu,  kas radušies darb ības un ekspluat ācijas pārtraukšanas 
gaitā, ilgtermi ņa apsaimniekošanu saska ņā ar pamatstandartiem attiec ībā uz 
sabiedrības un darbinieku aizsardz ību pret joniz ējošās radiācijas radītajām 
briesmām; 
(d) nodrošin ātu efektīvu inform āciju iedzīvotājiem un, ja nepieciešams, apspriedes 
ar iedzīvotājiem, kā arī ar to valstu kompetentaj ām iestādēm, kas atrodas 
kodoliekārtu tuvākajā apkaimē, saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts jurisdikciju, tik 
lielā mērā, cik tās iespējams ietekm ē radioloģiska avārija šajā kodoliek ārtā, par 
jautājumiem, kas attiecas uz š ādu kodoliek ārtu drošumu.  
6. pants 
Prioritāte – drošība 
1. Dal ībvalstis veic visu s atbilstošos pas ākumus, lai nodrošin ātu to, ka visas 
praktizēšanas gait ā, kas tieši saist īta ar kodoliek ārtām, kodoldroš ībai tiktu pieš ķirta 
pienācīgā prioritāte. 
2. Pas ākumos, kas saist īti ar operat īvu iedzīvotāju aizsardz ību parastos apst ākļos 
saskaņā ar Direkt īvas 96/29/Euratom 44. pantu j āņem vērā visi iekārtu kodoldroš ības 
aspekti. 
 
LV 11   LV 7. pants 
Licenču īpašnieku pien ākumi 
1. Dalībvalstis pieprasa, lai licen ču īpašnieki darbin ātu savas iek ārtas saska ņā ar šajā 
direktīvā noteiktajiem kop ējiem droš ības principiem l īdz ar tiem piem ērojamajām 
valsts pras ībām attiecībā uz drošību, pārvaldes iest ādes paredz ētajiem noteikumiem 
un jebkādiem pasākumiem, k ādus pieņēmusi šī pati pārvaldes iest āde. 
2. Dalībvalstis pieprasa, lai licen ču īpašnieki izveidotu un ieviestu kvalit ātes 
nodrošināšanas programmas, kas attiec īgi samērojamas ar konkr ēto iekārtu 
kodoldroš ības prasībām, ievērojot vismaz p ārvaldes iest ādes pārbaudi ar nol ūku 
pārliecināties, vai noteikt ās prasības attiec ībā uz visām darbībām, kas ir svar īgas 
kodoldroš ības ziņā, tiek ievērotas visā kodoliekārtu ekspluat ācijas laikā. 
3. Dalībvalstis veic nepieciešamos pas ākumus, lai sadal ītu atbildību par kodoliek ārtu 
ekspluatācijas pārtraukšanu, ieskaitot tos gad ījumus, kad puses, kas s ākotnēji bijušas 
par to atbild īgas, vairs nesp ēj pildīt savas saist ības. 
8. pants 
Inspekcija 
Dalībvalstis nodrošina to, ka p ārvaldes iest ādes vai p ārvaldes iest āžu iecelti eksperti veic 
kodoldroš ības inspekcijas kodoliek ārtās visā to ekspluat ācijas laik ā, ieskaitot ar ī to 
ekspluatācijas pārtraukšanas laiku, un ka licences īpašnieks pak ļaujas šādai inspic ēšanai. 
9. pants 
Finansiālie resursi 
Dalībvalstis veic atbilstošus pas ākumus, lai nodrošin ātu to, ka regul ējošā institūcija un 
uzņēmumi sniedz pietiekamus finanšu resursus, lai atbalst ītu kodoliek ārtu drošumu vis ā 
to ekspluat ācijas laik ā. 
10. pants  
Kodoldroš ības ekspert īze 
1. Dal ībvalstis veic atbilstošus pas ākumus, lai nodrošin ātu kodoldroš ības ekspertu 
pieejamību atbilstoši darb ībai saist ībā ar kodoldroš ību, kas tiek īstenota to 
jurisdikcij ā. Dalībvalstis it īpaši pieprasa, lai p ārvaldes iest ādes un licen ču īpašnieku 
rīcībā būtu attiecīgs person āls. 
2. Dal ībvalsts nodrošina to, ka vai nu attiec īgajā dalībvalstī, vai arī ar starptautisk ās 
sadarbības starpniec ību person ālam, uz kuru attiecas kodoliek ārtu drošuma 
uzturēšana, ir pieejama atbilstoša m ācību programma un nep ārtrauktas teor ētiskās un 
praktiskās mācības iespēja. 
 
LV 12   LV 11. pants 
Operatīvās rīcības plāni 
1. Dalībvalstis pieprasa izveidot ārpus vietas, k ā arī, dalībvalstu gad ījumā, kad 
kodoliekārtas atrodas to jurisdikcij ā, uz vietas esošus pl ānus avārijas situācijām, ko 
apstiprinājusi pārvaldes iest āde; plāni tiek regul āri testēti, kā saskaņā ar tiem rīkoties 
darbības negad ījumos un nelaimes gad ījumos, lai samazin ātu iespējamo jebk ādu 
radioloģisku avāriju iedarb ību uz iedz īvotājiem kodoliek ārtu darbības rezult ātā. 
2. Katra dal ībvalsts veic atbilstošus pas ākumus, lai nodrošin ātu to, ka gad ījumā, kad 
iespējama radiolo ģiskas avārijas iedarb ība, tās iedzīvotāji un kodoliek ārtu tuvākajā 
apkaimē esošo valstu kompetent ās iestādes saska ņā ar tās jurisdikciju tiek 
nodrošināti ar atbilstošu inform āciju par pl ānu un reakciju av ārijas situācijā.  
3. Dalībvalstis pieprasa, lai licences īpašnieks nekav ējoties pazi ņotu pārvaldes iest ādei 
par jebkādiem negad ījumiem, kas b ūtiski saist īti ar drošību, kā arī par koriģējošiem 
pasākumiem, kas šaj ā sakarā tiek veikti. 
12. pants 
Pārvaldes iest āžu komiteja  
1. Ar šo tiek izveidota P ārvaldes iest āžu komiteja (turpm āk tekstā "komiteja")  
2. Komiteju veido katras dal ībvalsts ieceltie p ārvaldes iest āžu pārstāvji.  
3. Komiteja pie ņem savu proced ūras nolikumu un no savu locek ļu vidus iece ļ 
priekšsēdētāju. Komisija darbojas k ā komitejas sekretari āts. 
4. Komiteja  
a) sekm ē paraugprakses apmai ņu starp regul ējošajām institūcijām, lai 
nodrošin ātu pakāpenisku droš ības pieeju saska ņošanu šās direktīvas 
piemērošanas jom ā; 
b) konsult ē Komisiju kodoldroš ības jaut ājumos un par zi ņojumu 
kopsavilkumiem, kas iesniegti saska ņā ar 14. pantu;  
c) nosaka 13. panta paredz ēto valstu zi ņojumu satura, formas, strukt ūras un 
grafika pamatnost ādnes, lai iesp ējami labāk nodrošin ātu saskaņotību ar 
ziņojumiem, kas j āsastāda saska ņā ar Kodoldroš ības Konvencijas 
5. pantu;  
d) nov ērtē saskaņā ar 13. pantu izstr ādātos valstu zi ņojumus, p ēc Komisijas 
pieprasījuma par katru valsts zi ņojumu sniedz atzinumu, kur ā, ja 
iespējams, būs iekļauti ieteikumi attiec īgajai dalībvalstij.  
 
LV 13   LV 13. pants  
Valstu ziņojumi 
1. Dal ībvalstis iesniedz Komisijai zi ņojumu par pas ākumiem, k ādi veikti, lai izpild ītu 
savas saist ības saska ņā a r  š o  D i r e k t īvu, kā arī par situāciju kodoliek ārtu drošības 
jomā atbilstoši šo valstu jurisdikcijai. Dal ībvalstis var nor ādīt, kuras zi ņojuma da ļas 
uzskatāmas par konfidenci ālām. Komisija nodod šos zi ņojumus komitejai. 
2. Pirmais zi ņojums jāiesniedz [tr īs] gadu laik ā no 15. panta 1. punkt ā paredzētā datuma 
un pēc tam – ar t ādiem pašiem starplaikiem, k ā ziņojumi, kas ir sast ādāmi saskaņā ar 
Kodoldroš ības konvencijas 5. pantu; Konvencija pievienota L ēmumam 
1999/819/Euratom saska ņā ar komitejas izstr ādātajām vadlīnijām.  
14. pants 
Kopsavilkuma zi ņojumi 
Komisija atbilstoši 13. panta 2. punkt ā noteiktajam termi ņam iesniedz regul āri apkopojošus 
ziņojumus Eiropas Parlamentam un Padomei par š īs Direktīvas piem ērošanu un par 
vispārējiem kodoldroš ības jomā gūtiem panākumiem Kopien ā, pamatojoties uz zi ņojumiem, 
kas iesniegti saska ņā ar 13. panta 1. punktu, iev ērojot attiec īgās konfidencialit ātes prasības. 
15. pants  
Transpon ēšana  
1. Dalībvalstis nodrošina to likum u, regulu un administrat īvo noteikumu st āšanos 
spēkā, kas nepieciešami, lai iev ērotu šo direkt īvu, vēlākais, līdz [divi gadi p ēc 16. 
pantā minētā datuma].  
2. Kad dalībvalstis pie ņem šos noteikumus, tajos j āiekļauj atsauce uz šo direkt īvu vai 
arī tiem jāpievieno t āda atsauce to ofici ālās publicēšanas reiz ē. Dalībvalstis pašas 
nosaka, k ā izdarāma šāda atsauce.  
3. Dalībvalstis dara zin āmu Komisijai valsts likuma galveno noteikumu tekstu, kas 
pieņemti ar šo direkt īvu saistītajā jomā.  
16. pants 
Stāšanās spēkā 
Šī direktīva stājas spēkā divdesmitaj ā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savien ības 
Oficiālajā Vēstnesī. 
17. pants 
Adresāti 
Šī direktīva ir adres ēta dalībvalstīm. 
 
LV 14   LV Briselē, 
Padomes v ārdā – 
priekšsēdētājs 
 
LV 15   LV 2003/0022 (CNS) 
Grozītais priekšlikums  
PADOMES DIREKT ĪVA (Euratom) 
par drošu izlietot ās kodoldegvielas un radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanu 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas līgumu, un jo īpaši tā 31. un 32. 
pantu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu14, 
ņemot vērā Zinātnes un tehnikas komitejas no dal ībvalstu zin ātnes ekspertu vidus izvirz ītu 
personu grupas atzinumu saska ņā ar Līguma 31. pantu, 
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un soci ālās komitejas atzinumu15, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu16, 
tā kā: 
(1) Līguma 2. panta b) apakšpunkts pa redz to, ka Kopiena, k ā minēts šajā līgumā, nosaka 
vienotus droš ības standartus, lai aizsarg ātu darbinieku un sabiedr ības vesel ību, un 
nodrošina to, ka šie standarti tik iev ēroti; 
(2) Līguma 30. pants paredz to, ka pamatstandarti tiek noteikti Kopien ā darbinieku un 
sabiedrības aizsardz ībai pret joniz ējošu izstarojumu briesm ām; 
(3) Līguma 37. pants paredz, ka dal ībvalstis iesniedz Komisijai visp ārējus datus attiec ībā 
uz jebkuru radioakt īvo atkritumu izvešanas pl ānu; 
(4) Padomes Direkt īva 96/29/Euratom17, kas nosaka droš ības pamatstandartus darba 
ņēmēju un iedz īvotāju veselības aizsardz ībai pret joniz ējošā starojuma rad ītajām 
briesmām; 
(5) Padomes Direkt īva 92/3/Euratom18, ar ko izveido kontroli un uzraudz ību attiecībā uz 
radioaktīvo atkritumu p ārvadājumiem starp dal ībvalstīm, to ievešanu Kopien ā un 
izvešanu no Kopienas, iek ļaujot oblig ātu un kop ēju paziņojumu proced ūru attiecībā uz 
                                                 
14 OV C […], […]., […]. lpp. 
15 OV C […], […]., […]. lpp. 
16 OV C […], […]., […]. lpp. 
17 OV L 159, 29.6.1996., 1. lpp. 
18 OV L 35, 12.2.1992., 24. lpp. 
 
LV 16   LV šādu atkritumu p ārvadājumiem, un stingrus ierobežojumus un krit ērijus attiec ībā uz 
trešajām valstīm, uz kur ām radioakt īvie atkritumi var tikt eksport ēti; 
(6) Padomes 1985. gada 27. j ūnija Direkt īva 85/337/EEK par noteiktu valsts un priv āto 
projektu iedarb ības uz vidi nov ērtējumu19, ieskaitot t ādus projektus, kas saist īti ar 
radioaktīvo atkritumu izvešanu un ilgtermi ņa uzglabāšanu, paredz, ka dal ībvalstis veic 
visus nepieciešamos pas ākumus, lai nodrošin ātu to, ka, pirms tiek dota at ļauja, 
projekti, kam var ētu būt nozīmīga ietekme uz vidi, inter alia , sava rakstura, apjoma 
vai atrašan ās vietas dēļ, tiek pakļauti novērtējuma pras ībai attiecībā uz to ietekmi; 
(7) Padomes L ēmums 87/600/Euratom20 par Kopienas noteikumiem par operat īvu 
informācijas apmai ņu radiācijas avāriju gadījumos, savuk ārt 1989. gada 27. novembra 
Padomes Direkt īva 89/618/Euratom par plašas sabiedr ības inform ēšanu par 
veicamajiem vesel ības aizsardz ības pasākumiem un par r īcību radiācijas avārijas 
gadījumā21 uzlika dal ībvalstīm par pien ākumu inform ēt sabiedr ību radiolo ģiskas 
avārijas gadījumā; 
(8) Padomes 2003. gada 22. decembra Direkt īva 2003/122/Euratom par sp ēcīgas 
aktivitātes nodrošin ātiem radioakt īvajiem avotiem un orf ānu avotiem22 nosaka 
specifiskas pras ības, lai nodrošin ātu to, ka š ādi avoti tiktu kontrol ēti, ieskaitot to, kad 
tie kļūst par izlietotiem avotiem; 
(9) Pastāvošā Kopienas likumdošana neparedz īpašus noteikumus, nodrošinot to, ka 
izlietotā kodoldegviela un radioakt īvie atkritumi vienm ēr tiek apsaimniekoti droši 
efektīvā un konsekvent ā veidā visā Eiropas Savien ībā, tādēļ pastāvošie Kopienas 
noteikumi ir j āpapildina; 
(10) Komisijas Za ļā grāmata “Virzoties uz Eiropas strat ēģiju enerģijas apgādes drošības 
jomā”23 uzsver to, ka radioakt īvo atkritumu jaut ājumā jārod apmierinošs risin ājums ar 
maksimālu pārredzamību; 
(11) Starptautisk ās apvienot ās konvencijas par izlietot ās degvielas apsaimniekošanas 
drošumu un radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanas drošumu, kas st ājās spēkā 2001. 
gada 18. j ūnijā, mērķis ir panākt un uztur ēt augstu izlietot ās degvielas un radioakt īvo 
atkritumu apsaimniekošanas drošuma l īmeni vis ā pasaulē, veicinot valstiskus 
pasākumus un starptautisku sadarb ību; 
(12) Kodolener ģijas ražošana rada radioakt īvos atkritumus. Radioakt īvie atkritumi tiek 
radīti arī radionukl īdu lietojum ā medicīnā, pētniecībā un rūpniecībā. Radionukl īdu 
izplūdes no izlietot ās degvielas un radioakt īvajiem atkritumiem var izrais īt tādas 
sekas, kas p ārsniegs atseviš ķo valstu robežas; 
(13) Atkritumi miner ālu ieguves oper ācijas, kas saist ītas tikai ar dabiski radušamies 
radioaktīvajiem materi āliem, pārstāv to atkritumu apsaimniekošanas jaut ājumu, kuram 
                                                 
19 OV L 175, 5.7.1985., 40. lpp., groz ījumi izdar īti ar Padomes Direkt īvu 97/11/EK, OV L 73, 14.3.1997., 
5. lpp. 
20 OV L 371, 30.12.1987., 76. lpp. 
21 OV L 357, 7.12.1989., 31. lpp. 
22 OV L 346, 31.12.2003., 57. lpp. 
23 KOM(2000) 769. 
 
LV 17   LV dalībvalstīm būtu jāpievēršas, taču kura raksturs ir atš ķirīgs no radioakt īvo atkritumu 
un izlietot ās kodoldegvielas apsaimniekošanas, ko aptver š ī direktīva; 
(14) Katra dal ībvalsts ir piln ībā atbildīga par visas izlietot ās kodoldegvielas un visu 
radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu saska ņā ar savu jurisdikciju; 
(15) Lielāka sadarb ība un saska ņošanas darbs dal ībvalstu starp ā veicinās drošu izlietot ās 
kodoldegvielas un radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanu; 
(16) Padomes 1992. gada 15. j ūnija Rezol ūcija24 aicināja Komisiju izveidot vienotu pieeju 
un strādāt kopā ar dalībvalstīm, lai pan āktu radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanas 
stratēģiju un prakses saska ņošanu Kopienas l īmenī, kur vien tas iesp ējams; 
(17) Ekspertu vid ū ir pieņemts, ka, pamatojoties uz tagad ējām zināšanām, ģeoloģiskā 
atkritumu aprakšana ir vispiem ērotākais risin ājums radioakt īvo atkritumu ilgtermi ņa 
apsaimniekošan ā. Šajā sakarā dalībvalstīm jāizpēta iespēja piešķirt priorit āti dziļai 
ģeoloģiskai atkritumu apglab āšanai, lai izvestu savus ilgi st āvējušos radioakt īvos 
atkritumus, pien ācīgi ņemot vērā katras valsts specifiskos apst ākļus; 
(18) Attiecīgo risinājumu īstenošanas grafika noteikšanai attiec ībā uz radioakt īvo atkritumu 
apsaimniekošanu j ānodrošina tas, ka n ākamajām paaudz ēm netiek uzliktas 
nepamatotas saist ības, tajā pašā laikā ievērojot attiec ībā gan uz tagadni, gan uz n ākotni 
direktīvas 96/29/Euratom 1. noda ļā noteiktos radi ācijas aizsardz ības pamatprincipus. 
Šajā sakarā, ņemot vērā attiecīgās finansiālās shēmas, ir ieteicams pras īt no atkritumu 
ražotāja vai pašreiz ējā atkritumu īpašnieka maksu par atkritumu apsaimniekošanu;   
(19) Panākumi, kādus dalībvalstis sasniegušas risin ājumu mekl ējumos attiec ībā uz dažādu 
formu radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanu, atbi lst Komisijas centieniem, kad t ā 
īsteno savus pien ākumus atbilstoši l īgumam un jo īpaši tos pien ākumus, kas noteikti II 
sadaļas 4. noda ļā; 
(20) Ir svarīgi balstīt radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanas programmas uz atbilstoš ām 
zināšanām, kuras ieg ūtas zinātnisko pētījumu un tehnolo ģiskās attīstības rezult ātā 
dažādās jomās, kas saist ītas ar radioakt īvajiem atkritumiem, ieskaitot samazin āšanu 
līdz minimumam. Šaj ā sakarā daudzas dal ībvalstis saskaras ar kop ējiem jautājumiem, 
ko būtu lietder īgi adresēt Kopienas l īmenī ar Kopienas Sist ēmu programmu 
starpniecību un, kad nepieciešams,  ar citu iniciat īvu starpniec ību, tādu kā Eiropas 
Pētījumu sfēra, kuras uzdevums ir papildin āt un atbalst īt dalībvalstu darb ību;  
(21) Turklāt tiek atgādināts, ka sadarb ību kopējās pētījumu sfērās un tehnolo ģisko attīstību 
iespējams uzņemties saist ībā ar līguma II sada ļas 1. noda ļas noteikumiem vai ar ī 
uzticēt vienam vai vair ākiem kopuz ņēmumiem, k ādi dibināmi saskaņā ar līguma II 
sadaļas 5. noda ļu; 
(22) Lai gan nekas šaj ā direktīvā neuzliek dal ībvalstīm par pien ākumu pie ņemt radioakt īvo 
atkritumu kravas, dal ībvalstīm varētu būt izdevīgi sadarboties nol ūkā izveidot 
daudznacion ālas atkritumu apsaimniekošanas programmas. Tas ir jo īpaši atzīts, ka ir 
dalībvalstis, kur ām ir tikai neliels daudzums radioakt īvo atkritumu vai ar ī kuru 
teritorija vai ģeoloģiskie raksturlielumi nav piem ēroti dziļu glabātuvju veidošanai, un 
                                                 
24 OV C 158, 25.6.1992., 3. lpp. 
 
LV 18   LV kuras var ētu vēlēties nolīgumu veidošanu ar p ārējām valstīm par kop ēju atkritumu 
izvešanas risin ājumu mekl ēšanu; 
(23) Lai vislab ākajā veidā izmantotu valstu pier edzi un sniegt ieguld ījumu kop ējās pieejas 
radioaktīvu atkritumu apsaimniekošanas att īstībā ekspertu komitejai j āpārskata valstu 
ziņojumi, un j ārod siner ģija ar attiec īgu darbību starpniec ību, kādas tiek izdar ītas 
saskaņā ar Kopējo konvenciju par izlietot ās degvielas apsaimniekošanas drošumu un 
radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas drošumu; 
(24) Šīs direktīvas piemērošanu pārskata ar regul āru dalībvalstu zi ņojumu starpniec ību, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKT ĪVU. 
1. pants 
Priekšmets un piem ērošanas joma  
1. Š ī direktīva papildina EAEK l īguma 30. pant ā noteiktos pamatstandartus attiec ībā uz 
prasībām pret drošu izlietot ās kodoldegvielas un radioakt īvo atkritumu 
apsaimniekošanu t ā, lai:  
(a) nodrošin ātu to, ka visa izlietot ā kodoldegviela un radioakt īvie atkritumi tiktu 
droši apsaimniekoti, t ādējādi aizsarg ājot darbinieku un sabiedr ības vesel ību 
pret joniz ējošās radiācijas kaitīgo iedarbību kā tagad, tā nākotnē;  
(b) pan āktu un uztur ētu augstu izlietot ās kodoldegvielas un radioakt īvo atkritumu 
apsaimniekošanas drošumu, t ādējādi aizsarg ājot darbinieku un sabiedr ības 
veselību, kas ir sasniedzams, veicot visus nepieciešamos piesardz ības un 
profilakses pas ākumus vis ā Kopienā efektīvā veidā;  
(c) veicin ātu lietderīgu sabiedr ības inform ēšanu un, ja vajadz īgs, apspriešanos, lai 
nodrošinātu nepieciešamo caurredzam ību attiecīgajos lēmumu pie ņemšanas 
procesos. 
2. Š ī direktīva attiecas uz vis ām izlietot ās kodoldegvielas un radioakt īvo atkritumu, kas 
radušies civil ās darbības rezult ātā, apsaimniekošanas f āzēm.  
2. pants 
Definīcijas 
Šīs direktīvas nozīmē piemēro šādas definīcijas: 
1) „ ekspluatācijas pārtraukšana ” nozīmē visus pas ākumus, kas noved pie atbr īvojuma 
no reglament ējošas kontroles attiec ībā uz kodoliek ārtu, kas nav atkritumu 
likvidēšanas iekārta; šie pas ākumi sevī ietver att īrīšanas un demont āžas procesus; 
2) „ izmeši ” nozīmē plānotas un kontrol ētas šķidra vai g āzveida radioakt īvā materiāla, 
kas radies reglament ētas kodoliek ārtu darbības rezult ātā parastās ekspluat ācijas gaitā, 
izplūdes vidē kā likumīgu praksi t ādās robežās, kādas noteikusi regul ējošā institūcija; 
 
LV 19   LV 3) „ izvešana ” nozīmē radioakt īvo atkritumu, ieskaitot izlietoto degvielu, kam nav 
paredzams turpm āks lietojums, izvešanu un novietošanu atbilstoš ā vietā bez nodoma 
to atkal atg ūt;  
4) „ jonizējošā radiācija” nozīmē enerģijas pārraidīšanu daļiņu vai elektromagn ētisko 
viļņu ar100 nanometru vai maz āku viļņa garumu vai 3 x 1015 hercu vai liel āku 
frekvenci veid ā, kas spēj tieši vai netieši rad īt jonus;  
5) „radioakt īvs materiāls” nozīmē jebkuru materi ālu, kas emit ē jonizējošu izstarojumu; 
6) “ kodoliekārta” nozīmē jebkuru civiliek ārtu un ar to saist īto zemi, ēkas un 
aprīkojumu, kur tiek ražoti, apstr ādāti, izmantoti radioakt īvi materi āli, kur notiek 
apiešanās ar šādiem materi āliem, vai kur š ādi materiāli tiek uzglab āti vai likvid ēti, 
īslaicīgi vai past āvīgi; šī definīcija tiek piem ērota līdz brīdim, kad iek ārtu atbrīvo no 
jebkādiem radiolo ģiska rakstura ierobežojumiem, kas tai uzlikti; š ī definīcija 
neattiecas uz miner ālu ieguves iek ārtām un iek ārtām, kuras satur tikai nelielu 
daudzumu radioakt īvo materi ālu, tādām kā nodrošin āti radioakt īvie avoti 
medicīniskos, pētnieciskos un r ūpnieciskos nol ūkos;  
7) „ kodoldegvielas cikls ” nozīmē visas tās degvielas ražošanas, lietošanas un apstr ādes 
cikla fāzes, ko lieto kodolreaktoros, ieskaitot t ādas fāzes kā minerālu ieguvi, apstr ādi, 
bagātināšanu, degvielas ražošanu, ener ģijas ražošanu, izlietot ās degvielas 
uzglabāšanu un/vai p ārstrādi, kam seko saš ķeļamā un auglīgā materiāla pārstrāde un 
stiklveidīgo un citu radioakt īvo atkritumu uzglab āšana, izlietot ās degvielas un/vai 
citu radioakt īvo atkritumu kondicion ēšana un iekapsul ēšana, un izvešana; 
8) „ radioaktīvie atkritumi ” nozīmē radioakt īvu materi ālu gāzes, šķidruma vai ciet ā 
veidā, kura turpm āku lietojumu dal ībvalsts vai ar ī fiziska vai juridiska persona, kuras 
lēmumu dal ībvalsts akcept ē, neparedz un ko regul ējoša instit ūcija kontrol ē kā 
radioaktīvu atkritumu saska ņā ar dalībvalsts tiesisko un regul ējošo sistēmu. Šī 
definīcija neaptver atkritumus, kas radušies miner ālu ieguves proces ā un satur tikai 
dabiskas izcelsmes radioakt īvos materi ālus, kā arī neaptver nelielus radioakt īvu 
materiālu daudzumus, t ādus kā nodrošin āti radioakt īvie avoti, ja vien dal ībvalsts tos 
nav deklar ējusi kā radioaktīvos atkritumus;  
9) „ radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana ” nozīmē visas darb ības, ieskaitot 
ekspluatācijas pārtraukšanas darb ības, kas attiecas uz apiešanos ar radioakt īvajiem 
atkritumiem, to iepriekš ēju apstrādi, kondicion ēšanu, uzglab āšanu vai izvešanu, 
izņemot izvešanu proj ām no konkr ētās vietas. T ā sevī var ietvert ar ī izmešus; 
10) „ regulējošā institūcija” nozīmē jebkuru instit ūciju vai instit ūcijas, kurām dalībvalsts 
piešķīrusi juridiskas ties ības izsniegt šaj ā dalībvalstī licences un reglament ēt jebkuru 
izlietotās degvielas vai radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanas aspektu;  
11) „licence”  nozīmē jebkādu pilnvarojumu, ko pretendentam izsniegusi regul ējoša 
institūcija, dodot at ļauju veikt jebkuru darb ību attiecībā uz izlietot ās degvielas vai 
radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu; 
12) „ pārstrāde” nozīmē procesu vai darb ību, kuras m ērķis ir iegūt no izlietot ās degvielas 
kodolmateri ālu turpmāka lietojuma nol ūkā; 
 
LV 20   LV 13) „ pārvadājums ” nozīmē visas darb ības, kas saist ītas ar izlietot ās degvielas un 
radioaktīvo atkritumu p ārvietošanu no to izce lsmes vietas un galam ērķi, ieskaitot 
transportu uzglab āšanai vai izvešanai; 
14) „ izlietotā (kodol-) degviela ” nozīmē kodoldegvielu, kas ir apstarota un past āvīgi 
noņemta no reaktora serdes; 
15) „ uzglabāšana ” nozīmē radioaktīvo atkritumu vai izlietot ās degvielas tur ēšanu vietā, 
kas paredz ēta to patur ēšanai ar nodomu šos materi ālus atkal atg ūt. 
3. pants 
Vispārējās prasības attiec ībā uz drošu izlietot ās degvielas un radioakt īvo atkritumu 
apsaimniekošanu 
1. Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pas ākumus, lai nodrošin ātu to, ka izlietot ā 
degviela un radioakt īvie atkritumi tiktu apsaimniekoti t ādā veidā, ka darbinieki un 
sabiedrība ir atbilstoši pasarg āti pret radiolo ģiskajām briesmām.  
2. Dalībvalstis veic atbilstošus pas ākumus, lai nodrošin ātu to, ka radioakt īvo atkritumu 
radīšana ir samazin āta līdz praktiski iesp ējamajam minimumam. 
3. Dalībvalstis izveido vai noz īmē regulējošu instit ūciju, kurai tiek uztic ēta valsts 
tiesiskās un regul ējošās sistēmas īstenošana, kas nosaka izlietot ās degvielas un 
radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas drošumu, un nodrošin ātas atbilstošas 
pilnvaras, kompetence un finansi ālie un cilv ēku resursi, lai izpild ītu tai uztic ētos 
pienākumus. Savu pien ākumu veikšan ā regulējošās institūcijas funkcijas ir efekt īvi 
jānodala no jebkuras citas instit ūcijas vai organiz ācijas, priv ātas vai valsts, 
funkcijām, kas t āpat iesaist īta izlietot ās degvielas vai radioakt īvo atkritumu 
apsaimniekošan ā. 
4. Dalībvalstis nodrošina to, lai b ūtu pieejami atbilstoši finansi āli resursi, kas 
nepieciešami, lai atbalst ītu drošu izlietot ās degvielas un radioakt īvo atkritumu 
apsaimniekošanu, ieskaitot ekspluat ācijas pārtraukšanas darb ības.  
5. Dalībvalstis nodrošina augstu p ārredzamības līmeni jaut ājumos, kas saist īti ar 
izlietotās kodoldegvielas un radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanu saska ņā ar valsts 
jurisdikciju. Tas pan ākams ar efekt īvu inform āciju iedzīvotājiem un, ja nepieciešams, 
veicot apspriedes ar iedz īvotājiem, kā arī ar to valstu kompetentaj ām iestādēm, kas 
atrodas izvešanas vai uzglab āšanas vietu tuv ākajā apkaimē, ciktāl iespējams, 
ietekmētu radiācijas avārija šādās vietās. Dalībvalstis nodrošina sabiedr ības 
informēšanu par pas ākumiem, k ādi tiek veikti, un par l ēmumu pie ņemšanas procesu, 
jo īpaši attiec ībā uz uzglab āšanas vietu vai izve šanas vietu, ja t ādas ir, izv ēles 
metodolo ģiju.  
4. pants 
Nacionālās programmas radioakt īvo atkritumu apsaimniekošan ā 
1. Katra dal ībvalsts izveido un uztur atjaunin ātu skaidri un nep ārprotami defin ētu 
nacionālo programmu attiec ībā uz radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanu, kas sev ī 
 
LV 21   LV ietver visus radioakt īvos atkritumus saska ņā ar valsts jurisdikciju un aptver visas 
apsaimniekošanas f āzes.  
Dalībvalstis izp ēta iespēju piešķirt priorit āti dziļas ģeoloģiskas atkritumu 
aprakšanas risin ājumam, pien ācīgi ņemot vērā savas valsts specifiskos 
apstākļus. 
2. Nacion ālajā programma j āietver dal ībvalstī apsaimniekoto radioakt īvo atkritumu 
daudzuma uzskaite. Š ī uzskaite j āizveido dal ībvalsts kontrol ē. Programmai j āaptver 
visi radioakt īvo atkritumu un izlietot ās degvielas, kas nav paredz ēta pārstrādei vai 
arī, zinātnisko pētījuma reaktora degvielas gad ījumā, nav paredz ēta pārstrādei vai 
nepakļaujas atpaka ļ nodošanas nol īgumiem ar degvielas ražot āju valsti, ilgtermi ņa 
apsaimniekošanas aspekti.  
 Pas ākumiem, kas ietverti programm ā, jāatspoguļo darbību līmenis un dal ībvalstī 
radīto radioakt īvo atkritumu daudzums.  
3. Programm ā īpaša uzman ība jāpievērš vispārējām prasībām, kas uzskait ītas pantā. 
4. Programm ā var iekļaut radioakt īvo atkritumu p ārvadājumus uz citu dal ībvalsti vai 
trešo valsti tikai t ādā gadījumā, ja izcelsmes valsts un galam ērķa valsts ir vienojuš ās 
par pārvadājumu, pirms tas notiek, un ja: 
a) šādos pārvadājumos tiek piln ībā ievērota spēkā esošā Kopienas likumdošana, 
galvenokārt Direktīva 92/3/Euratom, un starptautisk ās saistības,  
b) šādus pārvadājumus paredz divpus ēji vai daudzpus ēji nolīgumi valstu starp ā un  
c) šādi pārvadājumi notiek valst īs ar atbilstošu apr īkojumu, kur ā ievērotas 
izcelsmes dal ībvalsts normas un standarti, un materi āla līguma 197. panta 
izpratnē gadījumā tiek atbilstoši apsarg āti. 
5. pants 
Radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas grafiks 
1. Nacion ālā apsaimniekošanas programma sev ī ietver grafiku, k āds izveidots 
radioaktīvo atkritumu ilgtermi ņa apsaimniekošanai, aptverot zema un vid ēja 
līmeņa atkritumus, k ā arī augsta līmeņa atkritumus.  
2. Gad ījumos, kad dal ībvalsts uzskata, ka izvešanai nav piem ērotas alternat īvas, 
un kad š ādas izvešanas iesp ēja vēl nav pieejama, š ī dalībvalsts ietver sav ā 
programm ā vismaz datumus attiec ībā uz šādiem punktiem:  
a) licence vienas (vai vair āku) atkritumu izvešanas vietas (-u) izveidei  
b) licence izvešanas apr īkojuma (-u) ekspluat ācijai.  
c) Dal ībvalstis var izlemt izvest vair āk par vienu radioakt īvo atkritumu 
kategoriju vien ā un tajā pašā atkritumu izvešanas viet ā. 
 
LV 22   LV 3. Dal ībvalstis var attiec īgi papildin āt grafiku, lai, inter alia , ietvertu turpm ākās 
atkritumu izvešanas vietas un iek ārtas.  
6. pants 
Pētniecības darbs un tehnolo ģiskā attīstība radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanas jom ā  
1. Radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanas programm ā šīs direktīvas 4. panta izpratn ē 
pienācīgi jāņem vērā pētniecības darbs un tehnolo ģiskā attīstība radioakt īvo 
atkritumu jom ā.  
2. Pamatojoties uz dal ībvalstu nacion ālajiem ziņojumiem, k ādi prasīti saskaņā ar šīs 
direktīvas 8. pantu, Komisija identific ē kopējas pētnieciskā darba un tehnolo ģiskās 
attīstības sfēras, ko būtu iespējams koordin ēt Kopienas l īmenī, pilnībā ņemot vērā 
darbības saska ņā ar pētniecības un apm ācību programm ām saskaņā ar Līguma 7. 
pantu. 
3. Komisija veicina sadarb ību dalībvalstu starp ā kopējās pētnieciskā darba un 
tehnoloģijas attīstības sfērās saskaņā ar Līguma II sada ļas 1. noda ļas noteikumiem, 
galvenokārt ar Pētnieciskā darba un tehnolo ģiskās attīstības sistēmu programmu 
instrumentu starpniec ību.  
7. pants 
Ekspertu komiteja 
1. Ar šo tiek izveidota Ekspertu komiteja (turpm āk tekstā "Komiteja"), kas veic 
tai saskaņā ar 8. pantu uztic ētos uzdevumus.  
2. Komiteju veido katras dal ībvalsts iecelti eksperti.  
3. Komiteja pie ņem savu proced ūras nolikumu un no savu locek ļu vidus iece ļ 
priekšsēdētāju. Komisija darbojas k ā Komitejas sekretari āts. 
8. pants  
Valstu ziņojumi un apkopojošie zi ņojumi 
1 Katra dal ībvalsts iesniedz Komisijai detaliz ētu nacion ālo ziņojumu par darb ībām, 
kādas veiktas saska ņā ar 3. pantu, un par 4. un 5. pant ā minēto programmu. 
Dalībvalstis var nor ādīt, kuras zi ņojuma daļas uzskatāmas par konfidenci ālām. 
2. Pirmais zi ņojums jāiesniedz [tr īs] gadu laik ā no 9. panta 1. punkt ā paredzētā datuma 
un pēc tam – ar t ādiem pašiem starplaikiem, k ā ziņojumi, kas ir sast ādāmi saskaņā ar 
Starptautisk ās Kopīgās konvencijas par izlietot ās degvielas apsaimniekošanas 
drošumu un radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanas drošumu 32. pantu.  
 Komisija, apspriežoties ar komiteju, nosaka šo zi ņojumu satura un iesniegšanas 
termiņu vadlīnijas nolūkā nodrošin āt, cik tas iesp ējams, atbilst ību ziņojumiem, kas ir 
sastādāmi saskaņā ar Kopīgās konvencijas 32. pantu. 
 
LV 23   LV 3. 1. punkt ā minētajā ziņojumā jāapkopo ar ī pētnieciskā darba un tehnolo ģiskās 
attīstības rezult āti radioakt īvo atkritumu apsa imniekošanas jom ā, kas veikti vai ir 
plānoti dalībvalstī, ņemot vērā prasības attiec ībā uz likum īgo konfidencialit āti, 
ieskaitot inform āciju attiec ībā uz paredzamo ilgumu un darba pabeigšanas datumiem.  
4. 1. punkt ā minētos ziņojumus p ārskata komiteja. Komiteja dod atzinumu par 
ziņojumu, kur ā var ietvert rekomend ācijas attiec īgajai dal ībvalstij. Komisija 
organizē pārskata procesu, kura laik ā dalībvalstīm var pras īt iesniegt papildu 
informāciju. Komisija nodod Komitejas atzinumu attiec īgajai dal ībvalstij, kura 
sešu mēnešu laik ā pēc minētā dokumenta sa ņemšanas iesniedz savus 
novērojumus, ja t ādi ir, ietverot, kur nepieciešams, pas ākumus, k ādus tā veikusi 
vai paredz ējusi veikt k ā atbildi uz komitejas atzinumu.  
5. Atbilstoši 2. punkt ā noteiktajam grafikam Komisija p ēc apspriešan ās ar komiteju 
Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz apkopojošu zi ņojumu par radioakt īvo 
atkritumu apsaimniekošanu Eiropas Savien ībā. Ziņojums jābalsta uz inform āciju, ko 
sniedza 1. punkt ā minētie nacion ālie ziņojumi, kā arī uz 4. punkt ā minētā pārskata 
procesa atkl ājumiem.  
9. pants  
Īstenošana 
1. Dal ībvalstis nodrošina to likum u, regulu un administrat īvo noteikumu st āšanos 
spēkā, kas nepieciešami, lai iev ērotu šo direkt īvu, vēlākais, līdz [divi gadi p ēc 10. 
pantā minētā datuma]. 
2. Kad dal ībvalstis pie ņem šos noteikumus, tajos j āiekļauj atsauce uz šo direkt īvu vai 
arī tiem jāpievieno t āda atsauce to ofici ālās publicēšanas reiz ē. Dalībvalstis pašas 
nosaka, k ā izdarāma šāda atsauce.  
3. Dal ībvalstis dara zin āmu Komisijai valsts likuma galveno noteikumu tekstu, kas 
pieņemti ar šo direkt īvu saistītajā jomā. 
10. pants 
Stāšanās spēkā  
Šī direktīva stājas spēkā divdesmitaj ā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savien ības 
Oficiālajā Vēstnesī. 
11. pants 
Adresāti 
Šī direktīva ir adres ēta dalībvalstīm. 
 
LV 24   LV Briselē, 
Padomes v ārdā – 
priekšsēdētājs