LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 51/75

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas ziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Par integrētas ražojumu politikas īstenošanas stāvokli” ”

COM(2009) 693 galīgā redakcija

2011/C 51/15

Ziņotājs: ZBOŘIL kgs

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2009. gada 21. decembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas ziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Par integrētas ražojumu politikas īstenošanas stāvokli””

COM(2009) 693 galīgā redakcija.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2010. gada 7. jūlijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 466. plenārajā sesijā, kas notika 2010. gada 21. oktobrī, vienprātīgi pieņēma šo atzinumu.

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1 EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ziņojumu par integrētas ražojumu politikas (IRP) īstenošanu un padziļināto pārskatu par IRP principu īstenošanas gaitu. Ziņojumā pienācīgi ņemts vērā plašāks konteksts — ilgtspējīga patēriņa un ražošanas un ilgtspējīgas rūpniecības politikas rīcības plāns (Sustainable Consumption and production and Sustainable Industrial Policy — SCP/SIP rīcības plāns).

1.2 Stratēģijas pamatā ir integrēta pieeja, un tajā pienācīgi ievērots subsidiaritātes princips un katrai dalībvalstij raksturīgās iezīmes. EESK vēlas norādīt, ka konkrēta rīcība galvenokārt izpaužas pakārtotajos līmeņos un tirgus attiecībās starp piegādātāju un patērētāju.

1.3 Lai arī IRP koncepcijā ir ievērots “tirgus spēku” faktors, EESK uzskata, ka vēl daudz jāpaveic tādu tirgus instrumentu kā vides nodokļu un stimulu izmantošanas jomā, lai saskaņotā veidā uzlabotu to piemērošanu. EESK ierosina vairāk uzmanības pievērst dalībvalstu pieredzes apmaiņai, īpaši stimuliem, to ieviešanai un ilgtermiņa brīvprātīgu vienošanos nozīmei.

1.4 EESK ir pārliecināta, ka standartizācija varētu pozitīvi ietekmēt daudzu ražojumu otrreizējas pārstrādes iespējas, ekoloģisko efektivitāti un raksturlielumus un citus faktorus. Standartizācijai ir būtiska nozīme arī Ekodizaina direktīvas īstenošanā, un standartizācija būtu aktīvi jāturpina.

1.5 EESK uzskata, ka abu vides pārvaldības sistēmu saskaņošana (Kopienas vides pārvaldības un audita sistēmu EMAS tuvinot Starptautiskās standartizācijas organizācijas ISO 14001 standartam) varētu sekmēt EMAS standartu plašāku ieviešanu SCP/SIP rīcības plāna ietvaros.

1.6 Jebkuri noteikumi, pasākumi vai instrumenti, arī tie, kas paredzēti SCP/SIP īstenošanai, būtu jāizstrādā un jāapstiprina tā, lai tie nekropļotu konkurenci iekšējā tirgū vai iekšējā tirgus darbību un pilnībā atbilstu labāka regulējuma principam un ilgtspējīgas attīstības mērķim. Tādēļ obligāti jānodrošina, lai jaunie, praktisku apsvērumu dēļ apstiprinātie pasākumi nepārklātos vai nebūtu pretrunā ar jau esošajiem ES instrumentiem un pasākumiem.

1.7 Lai izdotos veiksmīgi īstenot SCP/SIP rīcības plānu, svarīga ir arī izmaksu lietderība. Papildus ierastajam ietekmes novērtējumam ir atsevišķi jāveic mikroekonomiskās un makroekonomiskās ietekmes analīze, jo reālajā ekonomikā šī ietekme var būt ļoti atšķirīga.

1.8 Novērtēšanas gaitā pēc iespējas savlaicīgi uzmanība jāvelta arī nozīmīgākajām vērtību ķēdēm, nodrošinot vislielāko pārredzamību. Jāraugās, lai spēkā esošie tiesību akti par ekodizainu un marķēšanu nekavētu, bet gan veicinātu Eiropas ražojumu panākumus gan iekšējos, gan starptautiskajos tirgos. Visas iniciatīvas, jo īpaši tās, kas attiecas uz ražojumu marķēšanu un tās, kuru mērķis ir mainīt patēriņa ieradumus, būtu jāpamato ar pierādītiem zinātniskiem datiem, un tās būtu jāīsteno vienīgi jomās, kurās var panākt patēriņa modeļa izmaiņas.

1.9 Komiteja vēlreiz apliecina jau agrāk pieņemtajos atzinumos par šo jautājumu (1) pausto atbalstu IRP koncepcijai un SCP/SIP rīcības plānam, kuru mērķis ir veicināt ilgtspējīgāku ražojumu izstrādi un ilgtspējīgākus ražošanas procesus. Minētā pieeja pozitīvi ietekmēs gan vidi, gan Eiropas ekonomikas konkurētspēju.

1.10 EESK ir pārliecināta, ka tāpēc par prioritāti jāizvirza esošās Kopienas programmas, piemēram, Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskais plāns (SET plāns), Vides tehnoloģiju rīcības plāns (VTRP) vai tehnoloģijas platformu pasākumi. Īpaši svarīgi ir nodrošināt labu koordināciju un izvirzīt pietiekami tālejošus mērķus.

1.11 Ekoinovācijas jomā notiekošajā pētniecībā un izstrādē iesaistīto personu, ekonomikas dalībnieku un uzņēmumu, pētniecības centru un augstākās izglītības iestāžu labākai sadarbībai būtu jānodrošina šajā nozarē noteikti vajadzīgie jauninājumi.

1.12 Īstenojot IRP koncepciju neatkarīgi no SCP/SIP rīcības plāna, var rasties lieka juridiska nekonsekvence un nenoteiktība. Tāpēc EESK pilnībā piekrīt, ka visi turpmākie ar integrēto ražojumu politiku saistītie pasākumi ir jāvērtē un jāīsteno SCP/SIP rīcības plāna ietvaros.

1.13 Lai pilnveidotu līdzekļus saziņai ar patērētājiem, bioloģisko ražošanu un ilgtspējīga publiskā iepirkuma un pasūtījumu politiku, IRP un SCP/SIP rīcības plāna īstenošanai ir jābūt dinamiskai, balstoties uz pastāvīgu dialogu un dažādu ieinteresēto personu (gan uzņēmēju un politiķu, gan patērētāju organizāciju un NVO, kuras darbojas vides jomā) sadarbību.

2. Komisijas dokuments

2.1 Komisija 2003. gada 18. jūnijā pieņēma paziņojumu “Integrēta ražojumu politika — ekoloģiskā aprites cikla skatījuma izmantošana” (2). IRP koncepcija pamatojas uz šādiem apsvērumiem:

— Kopējās negatīvās ietekmes uz vidi galvenais cēlonis ir preču un pakalpojumu (t. i., ražojumu) ražošana un lietošana. Stāvoklis pasliktinās, jo arvien pieaug ES un visā pasaulē patērējamo ražojumu skaits.

— Ražojumi ietekmē vidi dažādos to aprites cikla posmos (visā ražošanas ķēdē, izlietojuma posmā, nolietoto ražojumu utilizācijas posmā). Koriģējošie pasākumi jāplāno tā, lai nepieļautu vides noslogojuma vienkāršu pārnešanu uz citiem aprites cikla posmiem vai uz citiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem.

— Tā kā ražojumu un to ietekmes klāsts ir tik plašs, nav viena politikas instrumenta, kas būtu piemērojams tiem visiem. Katrā atsevišķā gadījumā jāizraugās un saskaņoti jāpiemēro pienācīgs politikas instruments vai instrumentu kopums, bieži vien skarot vairākas politikas jomas.

2.2 Paziņojumā formulēts IRP mērķis un noteikti pieci IRP principi: 1) aprites cikla skatījums; 2) darbs ar tirgu; 3) plaša ieinteresēto personu iesaistīšana; 4) nepārtraukta ražojumu uzlabošana; 5) saskaņots politikas instrumentu pielietojums. IRP bija paredzēts īstenot trijos stratēģiskos virzienos:

— sekmējot visaptverošu politisku pasākumu, jo īpaši ES ilgtspējīgas attīstības stratēģijas (3), Sestās ES vides rīcības programmas (4) un Desmitgades programmas kopumā ilgtspējīgam patēriņam un ražošanai (5) īstenošanu;

— papildinot pastāvošos ar ražojumiem saistītos politikas virzienus ar pamatsistēmu, kurā vides problēmas var skatīt ražojumu aprites cikla aspektā;

— pastiprinot ar vidi saistīto ražojumu politikas instrumentu saskaņotību.

2.3 IRP principi ir iestrādāti plašā Ilgtspējīga patēriņa un ražošanas un Ilgtspējīgas rūpniecības politikas sistēmā ar 2008. gada SCP/SIP rīcības plānu (6), efektīvi aptverot un virzot tālāk procesu, kas sākās ar paziņojumu par integrētu ražojumu politiku.

2.4 Ar Direktīvu par ekodizaina prasībām ar enerģiju saistītiem ražojumiem IRP principi iekļauti tiesību aktos, kas attiecas uz ražojumu izstrādi. Direktīvas darbības joma 2009. gadā ir paplašināta, un saistībā ar SCP/SIP rīcības plānu tā attiecināta uz citām ražojumu grupām (ar enerģiju saistīti ražojumi) (7).

2.5 Ar jauno Pamatdirektīvu par atkritumiem (8) vairāki IRP elementi noteikti par juridiski saistošiem, īpaši tas attiecas uz prasību, ka, izstrādājot atkritumu politiku, uzmanība jāvelta visam materiālu aprites ciklam.

2.6 Tematiskās stratēģijas par dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu un par atkritumu rašanās novēršanu un atkritumu pārstrādi atbalsta aprites cikla koncepciju un aicinājumu pēc pastāvīga uzlabojuma (9), kā arī principu “darbs ar tirgu” (10). Piemērs tam ir atkritumu apsaimniekošanas stratēģijā iekļautais aicinājums Eiropas Savienībā veidot spēcīgus atkritumu pārstrādes tirgus.

2.7 Tūlīt pēc IRP paziņojuma pieņemšanas Komisija sāka izstrādāt Eiropas Aprites cikla novērtējuma platformu, kontrolētas kvalitātes Eiropas Aprites cikla atsauces datubāzi un Aprites cikla novērtējuma rokasgrāmatu.

2.8 Kopumā Eiropas Savienībā ir notikusi ievērojama virzība uz tādu ražojumu politiku, kuras pamatā ir ekoloģiski apsvērumi. Tomēr, tā kā IRP drīzāk ir process, nevis gala stāvoklis, joprojām ir plašas iespējas turpmākai darbībai.

2.9 Koncepciju var izmatot, lai uzlabotu arī vides aspektus tādā jomā kā nerūpnieciskie ražojumi un pakalpojumi. Tādi IRP instrumenti kā nodokļi un subsīdijas Kopienas līmenī vēl nav izmantoti.

2.10 IRP īstenošanu ir grūti dokumentēt politikas integrācijas aspektā, jo jaunajās politikas programmās reti sastopamas skaidras norādes uz IRP. Tomēr kopumā ir panākts ievērojams progress — aprites cikla pieeju ir pieņēmušas rūpniecības pamatnozares un politiķi, kā arī ļoti uzlabojusies aprites cikla datu pieejamība un vienprātība attiecībā uz metodoloģiju. Labi panākumi gūti, apzinot tos ražojumus, kuriem ir vislielākais uzlabojumu potenciāls, un iespējamos pasākumus to uzlabošanai.

2.11 Patērētāju informēšana, tiesību akti ekodizaina jomā, tīra ražošana un “zaļš” publiskais iepirkums tagad veido Ilgtspējīga patēriņa un ražošanas un ilgtspējīgas rūpniecības politikas rīcības plāna kodolu. Šis rīcības plāns nodrošina tālākvirzību procesam, kurš sākās ar IRP paziņojumu un kura mērķis ir nākotnē atvērt tirgus iespējas daudz ilgtspējīgākiem ražojumiem un veicināt gudrāku patēriņu. Paziņojuma noslēgumā secināts, ka rīcības plāna pārskatīšana, kas paredzēta 2012. gadā, radīs lielisku iespēju tālāk novērtēt IRP attīstību.

3. Vispārīgas piezīmes

3.1 EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ziņojumu par integrētās ražojumu politikas īstenošanu un ziņojumam pievienoto darba dokumentu, kurā Komisijas dienesti padziļināti iepazīstina ar IRP principu īstenošanas gaitu. Darba dokumentā Komisija iepazīstina ne tikai ar iniciatīvām un ar Komisijas veiktajiem pasākumiem, lai īstenotu minētās iniciatīvas, bet arī sniedz noderīgu salīdzinošu pārskatu par stāvokli dažādās dalībvalstīs un to raksturīgajām iezīmēm. Ziņojumā pienācīgi ņemts vērā plašāks konteksts — ilgtspējīga patēriņa un ražošanas un ilgtspējīgas rūpniecības politikas rīcības plāns (Sustainable Consumption and production and Sustainable Industrial Policy — SCP/SIP rīcības plāns).

3.2 Eiropas Komisijas pirmais paziņojums par integrēto ražojumu politiku, ko tā publicēja 2003. gadā, veicināja konstruktīvu debašu sākšanu. Tajā bija novērtēta ES iestāžu, dalībvalstu, kā arī dažādu ieinteresēto personu loma, lai pēc iespējas mazinātu ražojumu ietekmi uz vidi. Debates mainīja arī uzskatus par minēto jautājumu kopumā. Tās sekmēja nemitīgus mēģinājumus izstrādāt piemērotus politikas un tiesību instrumentus, kas palīdzētu kopumā samazināt ražojumu ietekmi uz vidi.

3.3 Komisijas ziņojuma mērķis ir, pamatojoties uz ražojumu aprites cikla novērtējuma principu, izveidot konceptuālu sistēmu, ar kuras palīdzību var labāk koordinēt un saskaņot dažādus politikas instrumentus, kas paredzēti ražojumu ietekmes uz vidi mazināšanai.

3.4 Pārvaldes un likumdošanas iestādes, kā arī citas ieinteresētās personas savā darbībā lielākoties veiksmīgi iekļāvušas piecus IRP pamatprincipus. Minētie principi veido arī pamatu SCP/SIP rīcības plānam, kura izstrāde bija ar paziņojumu par IRP aizsāktā procesa loģisks turpinājums.

3.5 EESK atzinīgi vērtē to, ka minētie pieci pamatprincipi ir ieguvuši juridisku spēku ar ES direktīvām un politikas dokumentiem: 1) aprites cikla skatījums ir Ekodizaina direktīvas pamatā; 2) lai īstenotu pastiprinātu sadarbību ar tirgu Eiropas un valstu līmenī, ir ierosināts SCP/SIP rīcības plāns un stimuli; 3) ieinteresēto personu iesaistīšanai īsteno virkni iniciatīvu gan Eiropas, gan valstu līmenī; 4) nepārtraukta ražojumu funkcionalitātes uzlabošana arī ir neatņemama SCP/SIP rīcības plāna daļa; un 5) ir pilnveidota politikas instrumentu koordinācija un saskaņotība, lai pilnībā izmantotu iespējamās sinerģijas, kuras izriet no SCP/SIP rīcības plāna integrētās pieejas.

3.6 Stratēģijas pamatā ir integrēta pieeja, tajā pienācīgi ievērots subsidiaritātes princips un ikvienai dalībvalstij raksturīgās iezīmes, kā arī centieni pēc iespējas mazāk ietekmēt konkurenci iekšējā tirgū. EESK vēlas norādīt, ka principus un politikas instrumentus faktiski īsteno galvenokārt pakārtotajos līmeņos, tirgus attiecībās starp piegādātāju un patērētāju. Tādēļ būtu jāizmanto efektīvi instrumenti, kas iemantojuši visu ieinteresēto personu plašu atzinību.

3.7 Lai arī integrēto ražojumu politika ir bijusi veiksmīga un īstenota ar vairākiem praktiskiem politikas instrumentiem, EESK uzskata, ka pienācis laiks vairāk pievērsties IRP īstenošanas efektivitātei. Galvenokārt būtu jāvērtē, cik sekmīga ir bijusi īstenošana, kā arī šķēršļi un neveiksmes, lai 2012. gadā, veicot SCP/SIP rīcības plāna novērtējumu, varētu īstenot iespējamus korektīvus pasākumus, kas palīdzētu nodrošināt vajadzīgo efektivitātes līmeni.

3.8 Turklāt EESK ir pārliecināta, ka minētā uz ražojumiem vērstā politika sniegs vislielāko labumu tikai tad, ja pasākumus īstenos pasaules mērogā, ņemot vērā visas ekonomikas un kultūru atšķirības. Vispārējā preferenču sistēma, kas ir vērsta uz reģionālajiem tirdzniecības nolīgumiem un uz mēģinājumiem sekmēt ilgtspējīgu attīstību jaunattīstības valstīs, ir labs tāda mehānisma piemērs, ar kuru efektīvi īsteno piecus IRP principus pasaules mērogā.

4. Īpašas piezīmes

4.1 Lai arī IRP koncepcijā ir ievērots “tirgus spēku” faktors, kas ir svarīgs, lai IRP un citi instrumenti darbotos veiksmīgi, EESK uzskata, ka vēl daudz jāpaveic tādu tirgus instrumentu kā vides nodokļu un stimulu izmantošanas jomā, lai saskaņotā veidā uzlabotu to piemērošanu. Tomēr ES minētajā jomā nenoliedzami būs mazāka loma nekā dalībvalstīm. Tirgus instrumentu nozīme zināmā mērā uzsvērta zaļajā grāmatā, ko Komisija publicēja 2007. gadā, kā arī plašajā apspriešanās procesā ar attiecīgajiem dalībniekiem. Tomēr EESK ierosina vairāk uzmanības pievērst dalībvalstu pieredzes apmaiņai, īpaši stimuliem, to ieviešanai un ilgtermiņa brīvprātīgu vienošanos nozīmei.

4.2 Ražojumi un to ietekme uz vidi ir cieši saistīti arī ar standartizācijas jautājumu. EESK ir pārliecināta, ka standartizācija varētu pozitīvi ietekmēt ne vien mehānisko transportlīdzekļu emisiju standartus, bet arī daudzus citus ražojumus. Piemēram, tā varētu labvēlīgi ietekmēt ražojumu pārstrādes iespējas, ekoloģiskos raksturlielumus un daudzus citus vides faktorus. Standartizācijai ir būtiska nozīme arī Ekodizaina direktīvas īstenošanā, un tā turpmāk būtu jāpastiprina. Standartizācijas priekšrocība ir tāda, ka ar tās palīdzību var iesaistīt visas ieinteresētās personas.

4.3 Vides pārvaldības sistēmas EMAS un ISO 14001 standarti ir brīvprātīgi instrumenti IRP un ar to saistīto pasākumu īstenošanai. Protams, EMAS sistēmas stingrākās administratīvās un audita prasības neveicina sistēmas plašāku ieviešanu un liedz iesaistīties arī mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. ISO 14001 standartus lieto biežāk, daļēji tāpēc, ka tie ir plašāk izplatīti, bet jo īpaši tāpēc, ka tie ir piemērotāki uzņēmumiem, kas darbojas pasaules mērogā. EESK uzskata, ka abu minēto sistēmu tālāka saskaņošana palīdzētu sistemātiskāk ieviest EMAS standartus kā SCP/SIP rīcības plāna daļu.

4.4 Jebkuri noteikumi, pasākumi vai instrumenti, arī tie, kas paredzēti SCP/SIP rīcības plāna īstenošanai, būtu jāizstrādā un jāpieņem tā, lai tie nekropļotu konkurenci iekšējā tirgū vai iekšējā tirgus darbību un pilnībā atbilstu labāka regulējuma principam un ilgtspējīgas attīstības mērķim.

4.5 Vairāki politikas instrumenti jau ir ieviesti, un tie būtiski veicina ilgtspējīgu patēriņu un ilgtspējīgu ražošanu Eiropas Savienībā. Tādēļ jānodrošina, lai jaunie pasākumi nepārklātos vai nebūtu pretrunā ar esošajām ES rīcībpolitikām un instrumentiem. Pretējā gadījumā ES ekonomikas konkurētspēja var ievērojami mazināties: galīgā lēmuma pieņemšana vienmēr būtu jāatstāj informētā patērētāja ziņā.

4.6 EESK ir pārliecināta, ka tikai saskaņoti un konsekventi pasākumi, neuzliekot lieku birokrātisko un administratīvo slogu, var nodrošināt ieguldījumiem labvēlīgu tiesisko regulējumu Eiropas Savienībā. Tikai ar šāda regulējuma palīdzību var radīt jaunas darba vietas, saglabāt jau esošās un sistemātiski mazināt negatīvo ietekmi uz vidi. Tiesiskajā regulējumā attiecībā uz ķīmiskajām vielām un celtniecības materiāliem, kā arī noteikumos par elektroprecēm un elektroniskajām precēm slēpjas pasākumu kolīzijas risks. Minētajos gadījumos pastāv ievērojama tiesiskā nenoteiktība un nesaskaņotība, un šis jautājums ir jārisina ļoti uzmanīgi. Nākamā ķimikāliju reģistrēšanas, vērtēšanas, licencēšanas un ierobežošanas regulas (REACH) (11) pārskatīšana ir lieliska iespēja panākt labāku saskanību un apsvērt vairāku nozares pasākumu iekļaušanu nesen pieņemtajā ES horizontālajā ķīmisko vielu tiesiskajā regulējumā.

4.7 Lai izdotos veiksmīgi īstenot SCP/SIP rīcības plānu, svarīga ir arī izmaksu lietderība. Papildus ierastajam ietekmes un ieguvumu novērtējumam būtu jāveic pētījumi gan par visa ekonomikas sektora, gan individuālu uzņēmumu potenciālu, jo reālajā ekonomikā mikroekonomiskās un makroekonomiskās analīzes rezultāti bieži ir ļoti atšķirīgi.

4.8 Novērtējumā pārredzami jāiekļauj arī nozīmīgākās vērtību ķēdes pēc iespējas agrākā posmā. Jāraugās, lai spēkā esošie tiesību akti par ekodizainu un marķēšanu nekavētu Eiropas ražojumu panākumus tirgū — mazinot to konkurētspēju salīdzinājumā ar citu ekonomikas reģionu ražojumiem vai izraisot nepietiekamu tirgus pieprasījumu pēc ilgtspējīgiem ražojumiem. Gluži pretēji, tiem būtu jāveicina Eiropas ražojumu panākumi iekšējā un starptautiskajā tirgū. Visas iniciatīvas, jo īpaši tās, kas attiecas uz ražojumu marķēšanu, un tās, kuru mērķis ir mainīt patēriņa ieradumus, jāpamato ar pierādītiem zinātniskiem datiem. Attiecībā uz produktiem, kas paredzēti uzņēmumu tiešajam tirgum, marķēšanas lietderīgums ir ierobežots. Ražojumu marķēšana ir arī viens no instrumentiem, ar kura palīdzību patērētājiem var sniegt informāciju par ražojumu ietekmi uz vidi. Būtu jāapsver arī citi informēšanas līdzekļi, tostarp starptautiskie standarti.

4.9 Ekonomikas jomai jāpaliek pietiekami elastīgai, lai nodrošinātu, ka ražojumu izstrāde ir vērsta uz patērētāju vajadzību labāku apmierināšanu skaidri noteiktos tirgus apstākļos. Ilgtspējīgas attīstības principu īstenošana visā Eiropas Savienībā pamatā ir balstīta uz ekonomikas dalībnieku brīvprātīgu apņemšanos.

4.10 Komiteja tāpēc atbalsta IRP un SCP/SIP rīcības plānu, kuru mērķis ir veicināt ilgtspējīgāku ražojumu izstrādi un ilgtspējīgākus ražošanas procesus. Minētā pieeja pozitīvi ietekmēs gan vidi, gan Eiropas ekonomikas konkurētspēju. Tā var palīdzēt atvērt arī jaunus tirgus gan Eiropas Savienībā, gan pasaulē. Minētie jaunie tirgi varētu būt gan efektīvi, gan varētu veicinātu ekoinovāciju, tādēļ papildus valstu ieguldījumiem būs jāiegulda arī Kopienas līdzekļi, lai atbalstītu pētniecību un izstrādi ilgtspējīgu tehnoloģiju jomā. Jāapsver, vai ieņēmumus, ko gūst ar oglekļa dioksīda emisiju kvotām saistītajiem finanšu instrumentiem, nevarētu ieguldīt ilgtspējīgās tehnoloģijās.

4.11 EESK ir pārliecināta, ka tāpēc par prioritāti būtu jāizvirza esošās Kopienas programmas, piemēram, Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskais plāns (SET plāns), Vides tehnoloģiju rīcības plāns (ETAP) vai tehnoloģijas platformu pasākumi. Lai panāktu vēlamās izmaiņas tirgū, tomēr būs jāiegulda vairāk finanšu līdzekļu. Īpaši svarīgi ir nodrošināt labu koordināciju un izvirzīt pietiekami augstus mērķus, sevišķi attiecībā uz pasākumiem, kurus īsteno par vietējo un reģionālo pašvaldību, kā arī ES līdzekļiem.

4.12 Eiropas Pārtikas ilgtspējīga patēriņa un ražošanas apaļais galds ir sekmīga iniciatīva, kurā viena no vadītājām ir Eiropas Komisija un kuru atbalsta Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programma (UNEP) un Eiropas Vides aģentūra. Eiropas līmeņa dalībnieku līdzdarbība ļauj tajā ievērot saskaņotu, uz aprites ciklu balstītu pieeju un atvieglo atklātu, uz rezultātiem vērstu dialogu visā pārtikas ķēdē. Iniciatīvas mērķis ir atbalstīt zinātnisku un saskaņotu pieeju un nostiprināt pārtikas ķēdi kā vienu no galvenajiem virzītājspēkiem uz ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu Eiropā, ņemot vērā arī globālo IRP programmu (12).

4.13 Lai pilnveidotu līdzekļus saziņai ar patērētājiem, bioloģisko ražošanu un ilgtspējīga publiskā iepirkuma un pasūtījumu politiku, IRP un SCP/SIP rīcības plāna īstenošanai ir jābūt dinamiskai, balstoties uz pastāvīgu dialogu un dažādu ieinteresēto personu (gan uzņēmēju un politiķu, gan patērētāju organizāciju un NVO, kuras darbojas vides jomā) sadarbību.

4.14 Ekoinovācijas pētniecībā un izstrādē iesaistīto personu, ekonomikas dalībnieku un uzņēmumu, pētniecības centru un augstākās izglītības iestāžu labākai sadarbībai būtu jānodrošina ne tikai nepieciešamie jauninājumi nozarē. Tai būtu jāpalīdz arī nodot zinātību, ievērojot intelektuālā īpašuma tiesības, attīstīt zināšanas un jaunas prasmes, bez kurām integrēta ražojumu politika paliktu tikai neīstenota iecere.

4.15 Īstenojot IRP koncepciju neatkarīgi no SCP/SIP rīcības plāna, var rasties lieka juridiska nekonsekvence un nenoteiktība. Tāpēc EESK pilnībā piekrīt, ka visi turpmākie ar integrētu ražojumu politiku saistītie pasākumi ir jāvērtē un jāīsteno SIP/SCP rīcības plāna ietvaros.

Briselē, 2010. gada 21. oktobrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Staffan NILSSON

(1) OV C 80, 30.3.2004., 39.–44. lpp. un OV C 218, 11.9.2009., 46. lpp.

(2) COM(2003) 302 galīgā redakcija.

(3) Atjaunotā ilgtspējīgas attīstības stratēģija, 2006. gada 9. jūnija dokuments Nr. 10117/06.

(4) COM(2001) 31 galīgā redakcija.

(5) Skatīt http://www.un.org/esa/dsd/dsd_aofw_scpp/scpp_tenyearframprog.shtml.

(6) COM(2008) 397 galīgā redakcija.

(7) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/125/EK (2009. gada 21. oktobris), ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem.

(8) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu.

(9) COM(2005) 670 galīgā redakcija.

(10) COM(2005) 666 galīgā redakcija.

(11) Regula (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH). Saskaņā ar REACH 131. pantu Komisijai ir iespēja pārskatīt un grozīt REACH pielikumus, savukārt 138. pantā un citos noteikumos skaidri paredzēta vairākkārtēja pārskatīšana.

(12) www.food-scp.eu