Krievijas 2022. gada 24. februārī sāktā militārā agresija pret Ukrainu ietekmē Savienības zvejniecības un akvakultūras operatoru darbu. Galveno Krievijas un Ukrainas zvejniecības un akvakultūras preču tirdzniecības plūsmu pārrāvums ir pēkšņi sakāpinājis svarīgu ielaides resursu, piemēram, enerģijas un izejvielu, cenu pieaugumu. Krievijas uzbrukuma rezultātā Ukrainas lidostu ekspluatācija vairs nav iespējama un visas komerciālās kuģniecības operācijas Ukrainas ostās ir apturētas, tāpēc Ukrainas un Savienības tirdzniecību būtiski ietekmē arī transporta nepieejamība. Pašreizējā krīze, visticamāk, smagi ietekmēs graudu, augu eļļu un balto zivju piegādi Savienībai no Ukrainas un Krievijas, tātad novedīs pie vērā ņemama zivju barības cenu pieauguma un galveno izejvielu deficīta. Daļa Savienības flotes ir pārtraukusi zveju, jo minētās darbības ienesīgums ir samazinājies un kompensēt ielaides resursu izmaksu pieaugumu, piemēram, enerģijas cenu dramatisko kāpumu, nav iespējams. Augošo izmaksu un deficīta kopējā ietekme ir jūtama arī jūras produktu audzēšanas un apstrādes sektorā. Vērā ņemamais izmaksu pieaugums un tirdzniecības plūsmu pārrāvums ir radījis būtiskus tirgus traucējumus, kas prasa iedarbīgu un efektīvu rīcību.Krievijas militārā agresija pret Ukrainu apdraud arī to zvejas darbību drošību, ko Savienības zvejnieki veic blakusesošos apgabalos. Tāpēc dažos apgabalos darbības pārtrauktas aiz piesardzības.

2022. gada budžetā EJZF pieejamās maksājumu apropriācijas pieļauj līdzekļu pārvietošanu starp darbības programmās ietvertām Savienības prioritātēm. Jaunie pasākumi lielā mērā aizstās sākotnēji plānotos pasākumus, kas tagad tiek no jauna apsvērti vispārējā piegādes ķēdes pārrāvuma dēļ. Tāpēc ierosināto pasākumu mērķis ir nodrošināt faktisku 2022. gada budžeta izpildi un EJZF 2014.–2020. gada piešķīruma apgūšanu.

Tā kā krīze ir būtiski ietekmējusi zvejas, akvakultūras un apstrādes darbības, pašreizējie EJZF pasākumi un darbības programmas netiek īstenotas, kā plānots. Tāpēc, lai nezaudētu finanšu resursus, kas bija domāti iedarbīgai krīzes pārvarēšanai, būtu jādod dalībvalstīm iespēja darbības programmas satvarā pārdalīt finanšu līdzekļus konkrētiem pasākumiem un darīt to īsā laikā. Šo iespēju ierobežos budžeta piešķīrumi, ko dalībvalstis jau ir saņēmušas un ko tās nevar pārsniegt.

Dažādas ieinteresētās personas no zvejniecības un akvakultūras sektora un dalībvalstu pārstāvji ir norādījuši uz problēmām, kas izriet no Krievijas militārās agresijas pret Ukrainu, un vajadzību vājināt sekas, ko šī militārā agresija atstāj uz zvejas darbībām, un mazināt minētās agresijas radīto tirgus traucējumu ietekmi uz zvejas un akvakultūras produktu piegādes ķēdi. Vajadzību nodrošināt finansiālu atbalstu zvejniecības un akvakultūras sektoram ir uzsvēruši visi operatori, ieinteresētās personas un attiecīgās dalībvalstis.

·šo pasākumu izdevumu attiecināmība ar atpakaļejošu spēku, proti, no 2022. gada 24. februāra;

·finansiāla kompensācija par zvejas darbību pagaidu pārtraukšanu apgabalos, kur Krievijas militārā agresija pret Ukrainu apdraud zvejas operāciju drošību. Uz šo kompensāciju neattiecas ne EJZF regulas 25. panta 3. punktā noteiktais maksimālais finansiālais apjoms, ne minētās regulas 33. panta 2. punktā noteiktais maksimālais ilgums seši mēneši. To atbalsta ar Savienības standarta līdzfinansējuma likmi 75 % apmērā no attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem;

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu un 175. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

(1)Krievijas 2022. gada 24. februārī sāktā militārā agresija pret Ukrainu ietekmē Savienības zvejniecības un akvakultūras operatoru darbu. Galveno Krievijas un Ukrainas zvejniecības un akvakultūras preču tirdzniecības plūsmu pārrāvums ir pēkšņi sakāpinājis svarīgu ielaides resursu, piemēram, enerģijas un izejvielu, cenu pieaugumu. Krievijas uzbrukuma rezultātā Ukrainas lidostu ekspluatācija vairs nav iespējama un visas komerciālās kuģniecības operācijas Ukrainas ostās ir apturētas, tāpēc Ukrainas un Savienības tirdzniecību būtiski ietekmē arī transporta nepieejamība. Pašreizējā krīze, visticamāk, smagi ietekmēs graudu, augu eļļu un balto zivju piegādi Savienībai no Ukrainas un Krievijas, tātad novedīs pie vērā ņemama zivju barības cenu pieauguma un galveno izejvielu deficīta. Daļa Savienības flotes ir pārtraukusi zveju, jo minētās darbības ienesīgums ir samazinājies un kompensēt ielaides resursu izmaksu pieaugumu, piemēram, enerģijas cenu dramatisko kāpumu, nav iespējams. Augošo izmaksu un deficīta kopējā ietekme ir jūtama arī jūras produktu audzēšanas un apstrādes sektorā. Vērā ņemamais izmaksu pieaugums un tirdzniecības plūsmu pārrāvums ir radījis būtiskus tirgus traucējumus, kas prasa iedarbīgu un efektīvu rīcību.

(2)Tāpēc vajadzētu būt iespējai no Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda (EJZF), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014, atbalstīt konkrētus pasākumus, kuri veicami, lai mazinātu pret Ukrainu vērstās Krievijas militārās agresijas radīto tirgus traucējumu ietekmi uz zvejas un akvakultūras produktu piegādes ķēdi. Minētajiem pasākumiem būtu jāietver finansiāla kompensācija atzītām ražotāju organizācijām un ražotāju organizāciju apvienībām, kuras uzglabā zvejas vai akvakultūras produktus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1379/2013 30. un 31. pantu, un zvejas un akvakultūras operatoriem domāta finansiāla kompensācija par negūtajiem ienākumiem un papildu izmaksām, kas radušās sakarā ar tirgus traucējumiem, kurus izraisījusi Krievijas militārā agresija pret Ukrainu un tās ietekme uz zvejas un akvakultūras produktu piegādes ķēdi. Izdevumiem par darbībām, ko atbalsta saskaņā ar minētajiem pasākumiem, vajadzētu būt attiecināmiem no 2022. gada 24. februāra, proti, no dienas, kad sākās Krievijas militārā agresija pret Ukrainu.

(3)Būtu jāsagādā arī iespēja no EJZF atbalstīt finansiālu kompensāciju par zvejas darbību pagaidu pārtraukšanu apgabalos, kur Krievijas militārā agresija pret Ukrainu apdraud zvejas darbību drošību. Šādai pagaidu pārtraukšanai būtu jānotiek, sākot no 2022. gada 24. februāra, proti, no dienas, kad sākās Krievijas militārā agresija pret Ukrainu.

(4)Ņemot vērā būtiskās sociālekonomiskās sekas, kādas Krievijas militārā agresija pret Ukrainu rada zvejas un akvakultūras produktu piegādes ķēdē, vajadzētu būt iespējai zvejas darbību pagaidu pārtraukšanu, kuru izraisījusi Krievijas militārā agresija pret Ukrainu, atbalstīt ar maksimālo līdzfinansējuma likmi 75 % apmērā no attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem.

(5)Ņemot vērā vajadzību pēc elastīguma finanšu resursu pārdalē, vajadzētu būt iespējai fiksētās summas, kas noteiktas kontroles un izpildes panākšanas pasākumiem un datu vākšanas pasākumiem, pārdalīt pasākumiem, kuri veicami, lai vājinātu sekas, ko Krievijas militārā agresija pret Ukrainu atstāj uz zvejas darbībām, un mazinātu minētās militārās agresijas radīto tirgus traucējumu ietekmi uz zvejas un akvakultūras produktu piegādes ķēdi. Tā paša iemesla dēļ un neskarot finanšu maksimuma noteikšanu un ilguma ierobežošanu, kas piemērojama citos zvejas darbību pagaidu pārtraukšanas gadījumos, uz atbalstu, kuru sniedz sakarā ar zvejas darbību pagaidu pārtraukšanu, ko izraisījusi Krievijas militārā agresija pret Ukrainu, finanšu maksimuma noteikšana un ilguma ierobežošana nebūtu jāattiecina. Būtu jāpatur spēkā pienākums par zvejas darbību pagaidu pārtraukšanu piešķirto atbalstu atvilkt no atbalsta, kas tam pašam kuģim piešķirts par zvejas darbību izbeigšanu. Juridiskās skaidrības labad šā jaunā pagaidu pārtraukšanas gadījuma īstenošanas vajadzībām ir jāatsaucas uz attiecināmības periodu, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013 65. panta 2. punktā.

(6)Ņemot vērā steidzamību, ar kādu nepieciešams sniegt atbalstu, dalībvalstu darbības programmu grozīšanai paredzētās vienkāršotās procedūras tvērums būtu jāpaplašina, lai tas aptvertu grozījumus, kas saistīti ar konkrētiem pasākumiem, kuru mērķis ir vājināt sekas, ko Krievijas militārā agresija pret Ukrainu atstāj uz zvejas darbībām, un mazināt šīs militārās agresijas izraisīto tirgus traucējumu ietekmi uz zvejas un akvakultūras produktu piegādes ķēdi. Minētajai vienkāršotajai procedūrai būtu jāaptver visi grozījumi, kas vajadzīgi attiecīgo pasākumu pilnīgai īstenošanai, arī to ieviešana, citiem pasākumiem paredzēto finanšu līdzekļu pārdalīšana un atbalsta aprēķināšanas metožu apraksts.

(7)Juridiskās skaidrības labad jauno pasākumu īstenošanas sakarā Regulas (ES) Nr. 508/2014 angļu valodas redakcijā ir jālabo tehniska kļūda, vārdus “income foregone” aizstājot ar “income forgone”. Minētās regulas 96. pants tiek attiecīgi labots.

(8)Atbalsts ir nepieciešams steidzami, tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas. Ņemot vērā to, ka Krievijas militārā agresija pret Ukrainu bija negaidīta un atstāj smagu ietekmi uz zvejas darbībām un attiecīgajām ekonomikas nozarēm un piegādes ķēdēm, būtu jānosaka izmaksu attiecināmība ar atpakaļejošu spēku, proti, no 2022. gada 24. februāra.

(9)Ņemot vērā steidzamību, ko radījusi Krievijas militārā agresija pret Ukrainu un šīs agresijas sociālā un ekonomiskā ietekme uz zvejniecības un akvakultūras sektoru, tika uzskatīts par lietderīgu paredzēt izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas noteikts LES, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā.

(10)Tāpēc Regula (ES) Nr. 508/2014 būtu attiecīgi jāgroza un jālabo,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 508/2014