[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 11.1.2006

SEC(2006) 22 galīgā redakcija

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

saskaņā ar 9. panta trešo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97 par Dānijas atjaunināto konverģences programmu 2005. – 2010. gadam

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

Priekšvēsture

Stabilitātes un izaugsmes pakts, kurš stājās spēkā 1998. gada 1. jūlijā, ir balstīts uz mērķi par sakārtotām valsts finansēm kā līdzekli, lai nostiprinātu nosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicina darbavietu radīšanu. Pirmoreiz paktā grozījumus izdarīja 2005. gadā. Reforma atzina pakta nozīmi fiskālās disciplīnas nodrošināšanā, bet centās nostiprināt tā efektivitāti un ekonomiskos pamatus, kā arī ilgtermiņā garantēt valsts finanšu ilgtspējību.

Padomes Regula (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1], kas ir pakta sastāvdaļa, paredz, ka dalībvalstīm ir jāiesniedz Padomei un Komisijai stabilitātes vai konverģences programmas un to ikgadējie atjauninājumi (dalībvalstis, kuras jau ir pieņēmušas vienoto valūtu, iesniedz (atjauninātas) stabilitātes programmas, bet dalībvalstis, kas to vēl nav pieņēmušas, iesniedz (atjauninātas) konverģences programmas). Dānijas pirmā konverģences programma tika iesniegta 1998. gada oktobrī. Saskaņā ar regulu Padome, balstoties uz Komisijas ieteikumu, un pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju, 1998. gada 1. decembrī sniedza atzinumu par to. Saskaņā ar tādu pašu procedūru Komisija novērtē un iepriekš minētā komiteja pārbauda atjauninātās stabilitātes un konverģences programmas, lai gan tās var pārbaudīt Padome.

Šajās programmās dalībvalstīm ir jānosaka budžeta stāvokļa vidēja termiņa mērķis un jāparedz politikas pasākumi tā sasniegšanai un uzturēšanai, ieskaitot atbilstošus ekonomiskos pieņēmumus. Pēc pakta reformas un, ievērojot ekonomikas un budžeta neviendabīgumu Eiropas Savienībā, vidējā termiņa mērķis konkrētām dalībvalstīm jādiferencē, ieskaitot to, kas attiecas uz ilgtspējības fiskālo risku. Citi reformas elementi ir tādi, ka cikla laikā ekonomiski labvēlīgos laikos, uzlabojot budžeta disciplīnu, ir jāpanāk simetriskāka pieeja fiskālai politikai un ir jāņem vērā tās „galvenās strukturālās reformas”, kas būtiski ietekmē ilgtermiņa ilgtspējību, ja pieļauta īslaicīga novirzīšanās no vidējā termiņa mērķa vai korekcijas, kas vērsta uz tā sasniegšanu.

Ievērojot Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozi, rīcības kodeksu[2], kopīgi pieņemto metodiku potenciālā produkcijas apjoma un cikliski koriģēto bilanču aplēsei, un vispārējās ekonomikas politikas pamatnostādnes, kas ir iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laika posmam no 2005. gada līdz 2008. gadam, Komisija ir pārbaudījusi Dānijas nesen iesniegto konverģences programmas atjauninājumu un, balstoties uz turpmāk sniegto novērtējumu, ir pieņēmusi ieteikumu Padomes atzinumam par to.

Novērtējums

1. Dānijas konverģences programmas 2005. gada atjauninājums par periodu līdz 2010. gadam tika iesniegts Komisijai 2005. gada 30. novembrī. Programma ir balstīta uz Parlamenta 14. decembrī pieņemto likumu par valsts budžetu 2006. gadam. Programma kopumā atbilst jaunajā rīcības kodeksā dotajam stabilitātes un konverģences programmu struktūras paraugam. Programmai ir jaunajā rīcības kodeksā paredzēto obligāto un fakultatīvo datu trūkumi (īpaši trūkst prognozētais pasaules un ES IKP pieaugums par noteiktiem gadiem). Dānijas programma skaidri nedefinē vidējā termiņa mērķi, kā to pieprasa rīcības kodekss.

2. Pēdējās desmitgades laikā IKP pieaugums vidēji ir bijis aptuveni 2 procenti, bet inflācija kopumā ir atbildusi euro zonas inflācijai. Nodarbinātības pieaugums pēdējos gados ir palielinājies, un bezdarba līmenis ir tuvs tā viszemākajam rādītājam pēdējā desmitgadē. Reālā IKP pieauguma likmes 2005. un 2006. gadam tiek prognozētas 2,4% apmērā, jo tiek prognozēts, ka strauji turpinās pieaugt iekšzemes pieprasījums, it īpaši privātais patēriņš. IKP pieaugums 2007. – 2008. gadam noteikts ievērojami mazāks, drīzāk tehnisks pieņēmums, kam seko pieaugums par aptuveni 2% gadā atlikušajā programmas periodā. Atjauninājuma pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs kopumā atbilst Komisijas dienestu novērtējumam 2005. gada rudens prognozē periodā līdz 2006. gadam un atspoguļo kopumā piesardzīgus pieņēmumus. Pieauguma prognoze ir piesardzīga it īpaši 2007. un 2008. gadam, kad pieauguma pieņēmumi ir mazāki par Komisijas dienestu aplēsēm attiecībā uz potenciālo pieaugumu. Atjauninājumā prognozēts, ka inflācijas spiediens saglabāsies samērā vājš, kas šķiet reālistisks.

3. Kopš VKM II sākuma 1999. gada 1. janvārī nav bijuši saspīlējumi, kas ietekmētu kronas maiņas kursu. Maiņas kursa novirzes no centrālās paritātes ir bijušas daudz mazākas nekā oficiālais diapazons, un īstermiņa procentu likmju starpība pret euro zonu joprojām ir bijusi neliela. Tas liecina par ticību fiksētā maiņas kursa režīmam. Makroekonomiskā politika turpina nodrošināt nelielu peļņu par ilgtermiņa obligācijām. Peļņas starpība starp ilgtermiņa valsts obligācijām Dānijā un euro zonā ir samazinājusies gandrīz līdz nulles bāzes punktiem, reizēm tā ir bijusi nedaudz negatīva.

4. Savā atzinumā 2005. gada 17. februārī Padome atbalstīja budžeta stratēģiju, kas sniegta Dānijas konverģences programmas 2004. gada atjauninājumā. Attiecībā uz 2005. gada budžeta izpildi 2004. gada atjauninājumā valsts budžeta pārpalikums 2005. gadā tika plānots 2,2% apmērā no IKP, lai gan pašreizējā atjauninājumā prognozēts 3,6% liels pārpalikums līdzīgai IKP pieauguma prognozei. Kopumā ieņēmumi ir bijuši labāki nekā prognozēts, tajā skaitā ieņēmumi no pensiju fonda ienākuma nodokļa, kā arī no naftas un gāzes izmantošanas, bet arī izdevumu attīstība ir bijusi mierīga.

5. Vidējā termiņa budžeta stratēģija tiecas uzturēt lielus primāros pārpalikumus programmas perioda laikā, lai nodrošinātu parāda attiecības strauju samazināšanos. Stratēģija ir balstīta uz izdevumu ierobežojumu, lai saglabātu reālā valsts patēriņa gada pieaugumu 0,5% līmenī, uzturētu nodokļu iesaldēšanu un līdzsvarotu budžetu pašvaldībām. Šajā atjauninājumā paredzēts, ka valsts budžeta pārpalikums samazināsies no maksimuma 3,6% apmērā no IKP 2005. gadā (ko virzīja ārkārtēji faktori, ieskaitot ieņēmumus no pensiju fonda ienākuma nodokļa, kā arī ar naftu un gāzi saistītām darbībām) līdz mazliet virs 3% 2006. un 2007. gadā un pēc tam nedaudz samazināsies, līdz sasniegs 2,9% no IKP programmas perioda beigās. Primārā pārpalikuma laika profils ir līdzīgs – IKP samazinājums par 2 procentu punktiem programmas perioda laikā (1 procentu punkts, ja salīdzinājumā neietver ārkārtīgi lielo pārpalikumu 2005. gadā). Gan izdevumu, gan ieņēmumu rādītāji prognozes perioda laikā pakāpeniski samazinās. Tas atspoguļo nodokļu ieņēmumu samazinājumu (daļēji sakarā ar nodokļu iesaldēšanu), izdevumu ierobežojumu, pamatojoties uz reālā valsts patēriņa pieauguma ierobežošanu līdz 0,5% gadā un procentu sloga samazinājumu. Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu jaunais atjauninājums pārsniedz plānoto valsts budžeta bilances attīstību attiecībā pret kopumā nemainīgu makroekonomisko scenāriju. Dānija izmanto pārejas periodu, lai ieviestu Eiropas Kopienu Statistikas biroja 2004. gada 2. marta lēmumu par fondēto otrā pīlāra pensiju shēmu klasifikāciju; lēmuma ieviešanas aplēstā ietekme ir samazināt valsts budžeta bilanci par aptuveni 1% no IKP gadā.

6. Komisijas dienestu aprēķini uz programmas bāzes atbilstoši kopīgi saskaņotai metodikai rāda, ka strukturālais pārpalikums (t.i., cikliski koriģētais pārpalikums, atskaitot vienreizējus un pagaidu pasākumus) samazinās no maksimuma 3½% no IKP 2005. gadā līdz aptuveni 2¾% no IKP 2006. gadā pirms palielināšanās līdz 3¼% no IKP pēc tam. Strukturālā stāvokļa pasliktināšanās no 2005. gada līdz 2006. gadam, kad starpība starp potenciālo un faktisko produkcijas apjomu uzlabojas no nedaudz negatīvas 2005. gadā līdz izšķiroši pozitīvai 2006. gadā, lielā mērā atspoguļo ārkārtīgi lielos ieņēmumus 2005. gadā, kam seko prognozēta šo ieņēmumu normalizēšanās 2006. gadā.

7. Programmas mērķis ir strukturāla bilance (ņemot vērā iepriekš minētā Eiropas Kopienu Statistikas biroja lēmumā paredzētā pārejas perioda izmantošanu) no 1½% līdz 2½% no IKP programmas perioda laikā. Šī novērtējuma nolūkā to pieņem par programmas vidējā termiņa mērķi.

8. Tā kā programmas vidējā termiņa mērķis ir augstāks nekā minimālais kritērijs (aplēsts deficīts aptuveni 1/2% apmērā no IKP), tā sasniegšanai jāizpilda mērķis garantēt drošības rezervi pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. Kas attiecas uz piemērotību, programmas vidējā termiņa mērķis atrodas diapazonā, kas norādīts euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un ir būtiski augstāks, nekā to izsaka parāda attiecība un vidējais potenciālā produkcijas apjoma pieaugums ilgtermiņā. Programmā izskaidrots, ka vidējā termiņa mērķis noteikts augstākā līmenī nekā pieprasīts paktā, lai noteiktu stabilu pamatu ilgtermiņa fiskālai ilgtspējībai ar strauju parāda samazināšanu.

9. Kopumā budžeta prognožu riski atjauninājumā šķiet pozitīvi, galvenokārt tādēļ, ka IKP pieaugums var būt lielāks nekā prognozēts, galvenokārt sakarā ar tehniski pieņemto nelielo IKP pieaugumu 2007. un 2008. gadā. Tādēļ IKP pieaugums un budžeta izpilde šajos gados varēja būt labāka nekā paredzēts programmā. Negatīvs risks ir mērķa izpilde saistībā ar reālā valsts patēriņa pieauguma ierobežošanu uz mainīgu rezultātu fona.

10. Ņemot vērā risku līdzsvaru ar budžeta mērķiem, programmā aprakstītā budžeta stratēģija šķiet pietiekama, lai nodrošinātu, ka tajā noteiktais vidējā termiņa mērķis tiktu uzturēts ar lielu rezervi programmas perioda laikā. Tā ir pietiekama, lai garantētu drošības rezervi pret budžeta deficīta 3% apmērā no IKP atsauces vērtības pārsniegšanu ar parastām makroekonomiskām svārstībām katrā gadā. Kas attiecas uz prasību valstīm, kuras jau ir sasniegušas savu vidējā termiņa mērķi, izvairīties no procikliskas fiskālas politikas labvēlīgos laikos, strukturālā bilance pasliktinās par 0,3 procentu punktiem no IKP no 2005. gada līdz 2010. gadam, ar kritumu par 0,8 procentu punktiem no 2005. gada līdz 2006. gadam, kad starpība starp potenciālo un faktisko produkcijas apjomu no nedaudz negatīvas kļūst izšķiroši pozitīva. Ņemot vērā ārkārtas ieņēmumus 2005. gadā, budžeta dotāciju 2006. gadam un nenoteiktības saistībā ar starpības starp potenciālo un faktisko produkcijas apjomu aprēķināšanu, Dānijas fiskālo politiku, iespējams, nevar raksturot kā prociklisku.

11. Otrā pīlāra fondēto pensiju shēmu pārklasifikācija no 2007. gada pavasara (kad beidzas pārejas periods Eiropas Kopienu Statistikas biroja 2004. gada marta lēmuma par šo jautājumu ieviešanai) būtiski nemainītu šo novērtējumu. Kopumā budžeta stāvoklis ir stabils, un budžeta stratēģija sniedz labu piemēru par fiskālo politiku, ko vada saskaņā ar paktu.

12. Bruto parāds 36% apmērā no IKP 2005. gadā ir jau krietni mazāks par Līgumā noteikto atsauces līmeni 60% apmērā no IKP. Saskaņā ar atjauninājumu tiek prognozēts, ka parāda attiecība turpmāk samazināsies programmas laikā līdz 21½ % no IKP 2010. gadā. Galvenokārt sakarā ar lielākām primārajām bilancēm tas ir straujāks parāda samazinājums nekā paredzēts iepriekšējā atjauninājumā.

13. Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību Dānijai, šķiet, ir neliels risks sakarā ar prognozētajām iedzīvotāju novecošanas budžeta izmaksām. Bruto parāda līmenis patlaban ir pietiekami mazāks par 60% atsauces vērtību, un tiek prognozēts, ka tas saglabāsies mazāks par atsauces vērtību prognozes perioda laikā. Stratēģija, kad ilgtspējības problēmas tiek nostādītas fiskālās politikas veidošanas centrā, ieskaitot pensiju izdevumu iekļaušanu un aktīvu uzkrāšanās ietveršanu, dod pozitīvu ieguldījumu valsts finanšu ilgtermiņa perspektīvā. Patlaban ļoti labvēlīgais budžeta stāvoklis veicina to, lai ierobežotu prognozēto iedzīvotāju novecošanas ietekmi uz budžetu, un vidējā termiņa budžeta plāni ir savienojami ar valsts finanšu ilgtspējības nelieliem riskiem.

14. Valsts finanšu jomā paredzētie pasākumi kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs 2005. – 2008. gada periodam. Dānija ievēro savu vidējā termiņa mērķi. Tomēr nav noteikti jauni pasākumi, lai līdz 2010. gadam panāktu pieņemto darbaspēka nodarbinātības pieaugumu tuvu 2%.

15. Dānijas nacionālajā reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 26. oktobrī, atjaunotās Lisabonas stratēģijas kontekstā par izaugsmi un darbavietām noteiktas šādas problēmas ar nozīmīgu ietekmi uz valsts finansēm: (i) darbaspēka piedāvājuma uzlabošana, lai nodrošinātu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, un (ii) valsts sektora efektivitātes uzlabošana. Nacionālajā reformu programmā aprakstīto darbību ietekme uz budžetu atspoguļota konverģences programmas budžeta prognozēs. Konverģences programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst nacionālajā reformu programmā paredzētajām darbībām.

16. Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

saskaņā ar 9. panta trešo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97 par Dānijas atjaunināto konverģences programmu 2005. – 2010. gadam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[3] un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

17. Padome [2006. gada 24. janvārī] pārbaudīja Dānijas atjaunināto konverģences programmu, kas aptver laika posmu no 2005. gada līdz 2010. gadam. Programma kopumā atbilst jaunajā rīcības kodeksā dotajam stabilitātes un konverģences programmu struktūras paraugam. Programmai ir jaunajā rīcības kodeksā paredzēto obligāto un fakultatīvo datu trūkumi (īpaši trūkst prognozētais pasaules un ES IKP pieaugums par noteiktiem gadiem). Dānijas programma skaidri nedefinē budžeta stāvokļa vidējā termiņa mērķi, kā pieprasīts rīcības kodeksā.

18. Pēdējās desmitgades laikā IKP pieaugums vidēji ir bijis aptuveni 2 procenti, bet inflācija kopumā ir atbildusi euro zonas inflācijai. Nodarbinātības pieaugums pēdējos gados ir palielinājies, un bezdarba līmenis ir tuvs tā viszemākajam rādītājam pēdējā desmitgadē. Programmas pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs paredz reālā IKP pieaugumu par 2,4% 2006. gadā un 1,6% vidēji pārējā programmas perioda laikā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā patlaban pieejamo informāciju, šķiet piesardzīgi pamatots it īpaši attiecībā uz 2007. un 2008. gadu. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet reālistiskas.

19. Savā atzinumā 2005. gada 17. februārī Padome atbalstīja budžeta stratēģiju, kas sniegta Dānijas konverģences programmas 2004. gada atjauninājumā. Attiecībā uz 2005. gada budžeta izpildi 2004. gada atjauninājumā valsts budžeta pārpalikums 2005. gadā tika plānots 2,2% apmērā no IKP, lai gan pašreizējā atjauninājumā prognozēts 3,6% liels pārpalikums līdzīgai IKP pieauguma prognozei. Kopumā ieņēmumi ir bijuši labāki nekā prognozēts, tajā skaitā ieņēmumi no pensiju fonda ienākuma nodokļa, kā arī no naftas un gāzes izmantošanas, bet arī izdevumu attīstība ir bijusi mierīga.

20. Budžeta stratēģija tiecas uzturēt strukturālos pārpalikumus vidēji no 1½% līdz 2½% programmas perioda laikā, kas nozīmē valsts parāda attiecības ievērojamu samazinājumu, lai nodrošinātu stabilu pamatu iedzīvotāju novecošanai. Stratēģija ir balstīta uz izdevumu ierobežojumu, lai saglabātu reālā valsts patēriņa gada pieaugumu 0,5% līmenī, uzturētu nodokļu iesaldēšanu un līdzsvarotu budžetu pašvaldībām. Atjauninājumā paredzēts, ka valsts budžeta pārpalikums samazināsies no 3,6% no IKP 2005. gadā līdz 3,1% 2006. gadā un 3,2% 2007. gadā, tad nedaudz samazināsies, līdz sasniegs 2,9% no IKP programmas perioda beigās. Aplēstie valsts budžeta pārpalikumi pašreizējā atjauninājumā ir ievērojami lielāki nekā iepriekšējā atjauninājumā, lai gan prognozētais IKP pieaugums ir līdzīgs.

21. Programmas mērķis ir strukturāla bilance (ņemot vērā iepriekš minētā Eiropas Kopienu Statistikas biroja lēmumā paredzētā pārejas perioda izmantošanu) no 1½% līdz 2½% no IKP programmas perioda laikā. Šī novērtējuma nolūkā to pieņem par programmas vidējā termiņa mērķi. Strukturālā izteiksmē (t.i., cikliski koriģētā izteiksmē, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) pārpalikums samazinās no maksimuma 3,6% apmērā no IKP 2005. gadā līdz aptuveni 2¾% no IKP 2006. gadā pirms nostiprināšanās 3¼% apmērā no IKP pēc tam. Tomēr aprēķinātā samazināšanās 2006. gadā par 0,8 procentu punktiem no IKP atspoguļo prognozēto nodokļu ieņēmumu no pensiju fondiem normalizēšanos, kuri bija ārkārtīgi lieli 2005. gadā.

22. Tā kā programmā netieši norādītais vidējā termiņa mērķis ir augstāks nekā minimālais kritērijs (aplēsts deficīts aptuveni 1/2% apmērā no IKP), tā sasniegšanai jāizpilda mērķis garantēt drošības rezervi pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. Kas attiecas uz piemērotību, programmas vidējā termiņa mērķis atrodas diapazonā, kas norādīts euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un ir būtiski augstāks, nekā to izsaka parāda attiecība un vidējais potenciālā produkcijas apjoma pieaugums ilgtermiņā. Programmā izskaidrots, ka tas noteikts augstākā līmenī nekā pieprasīts paktā, lai noteiktu stabilu pamatu ilgtermiņa fiskālai ilgtspējībai ar strauju parāda samazināšanu.

23. Kopumā budžeta prognožu riski atjauninājumā šķiet pozitīvi, jo īpaši tādēļ, ka IKP pieaugums var būt lielāks nekā prognozēts, galvenokārt sakarā ar tehniski pieņemto nelielo IKP pieaugumu 2007. un 2008. gadā. Tādēļ IKP pieaugums un budžeta izpilde šajos gados varēja būt labāka nekā paredzēts programmā. Negatīvs risks ir mērķa izpilde saistībā ar reālā valsts patēriņa pieauguma ierobežošanu uz mainīgu rezultātu fona šai sakarā.

24. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā šķiet pietiekams, lai uzturētu programmas vidējā termiņa mērķi programmas perioda laikā. Turklāt tas garantē pietiekamu drošības rezervi pret budžeta deficīta limita 3% apmērā no IKP pārsniegšanu ar parastām makroekonomiskām svārstībām katrā gadā. Ņemot vērā arī 2005. gadam aplēstā pārpalikuma ārkārtējo lielumu, programmā netieši norādītā fiskālā politika atbilst arī Stabilitātes un izaugsmes paktam tādā nozīmē, ka tā nav procikliska ekonomiski labvēlīgos laikos. Otrā pīlāra fondēto pensiju shēmu pārklasifikācija no 2007. gada pavasara (kad beidzas pārejas periods Eiropas Kopienu Statistikas biroja 2004. gada 2. marta lēmuma par šo jautājumu ieviešanai) samazinās Dānijas pārpalikumus par aptuveni 1% no IKP katrā gadā, bet būtiski nemainītu šo novērtējumu. Kopumā budžeta stāvoklis ir stabils, un budžeta stratēģija sniedz labu piemēru par fiskālo politiku, ko vada saskaņā ar paktu.

25. Tiek lēsts, ka parāda attiecība ir sasniegusi 36% no IKP 2005. gadā, kas ir krietni mazāk par Līgumā noteikto atsauces vērtību 60% apmērā no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda attiecība programmas perioda laikā samazināsies par aptuveni 14 procentu punktiem.

26. Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību Dānijai, šķiet, ir neliels risks sakarā ar prognozētajām iedzīvotāju novecošanas budžeta izmaksām. Bruto parāda līmenis patlaban ir pietiekami mazāks par 60% atsauces vērtību, un tiek prognozēts, ka tas saglabāsies mazāks par atsauces vērtību prognozes perioda laikā. Stratēģija, kad ilgtspējības problēmas tiek nostādītas fiskālās politikas veidošanas centrā, ieskaitot pensiju izdevumu iekļaušanu un aktīvu uzkrāšanās ietveršanu, dod pozitīvu ieguldījumu valsts finanšu ilgtermiņa perspektīvā. Patlaban ļoti labvēlīgais budžeta stāvoklis veicina to, lai ierobežotu prognozēto iedzīvotāju novecošanas ietekmi uz budžetu, un vidējā termiņa budžeta plāni ir savienojami ar valsts finanšu ilgtspējības nelieliem riskiem[4].

27. Valsts finanšu jomā paredzētie pasākumi kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs 2005. – 2010. gada periodam. Dānija ievēro savu vidējā termiņa mērķi. Tomēr nav noteikti jauni pasākumi, lai līdz 2010. gadam panāktu pieņemto darbaspēka nodarbinātības pieaugumu tuvu 2%.

28. Dānijas nacionālo reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 26. oktobrī, atjaunotās Lisabonas stratēģijas kontekstā par izaugsmi un darbavietām uzsvērta darbaspēka piedāvājuma uzlabošana, lai nodrošinātu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību un uzlabotu valsts sektora efektivitāti. Nacionālajā reformu programmā aprakstīto darbību ietekme uz budžetu atspoguļota konverģences programmas budžeta prognozēs. Konverģences programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst nacionālajā reformu programmā paredzētajām darbībām.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums1

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2010 |

Reālais IKP (% izmaiņas) | KP 2005. g. nov. | 2,0 | 2,4 | 2,4 | 1,1 | 1,6 | 2,1 |

KOM 2005. g. nov. | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,1 | n.p. | n.p. |

KP 2004. g. nov. | 2,2 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 1,8 | 1,8 |

SPCI inflācija (%) | KP 2005. g. nov. | 0,9 | 1,6 | 2,0 | 1,3 | 1,9 | 1,8 |

KOM 2005. g. nov. | 0,9 | 1,7 | 2,0 | 1,9 | n.p. | n.p. |

KP 2004. g. nov. | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | n.p. | 1,6 |

Starpība starp potenciālo un faktisko produkcijas apjomu (% no potenciālā IKP) | KP 2005. g. nov.2 | -0,8 | -0,3 | 0,1 | -0,7 | -0,9 | -0,6 |

KOM 2005. g. nov.6 | -1,3 | -0,6 | -0,4 | -0,4 | n.p. | n.p. |

KP 2004. g. nov.2 | -0,6 | -0,1 | -0,5 | -0,4 | n.p. | -0,4 |

Valsts bilance (% no IKP) | KP 2005. g. nov. | 2,3 | 3,6 | 3,1 | 3,2 | 2,7 | 2,9 |

KOM 2005. g. nov. | 2,9 | 3,7 | 3,0 | 2,7 | n.p. | n.p. |

KP 2004. g. nov. | 1,4 | 2,2 | 1,8 | 1,9 | 2,2 | 2,2 |

Primārā bilance (% no IKP) | KP 2005. g. nov. | 4,7 | 5,6 | 4,7 | 4,1 | 3,5 | 3,7 |

KOM 2005. g. nov. | 5,3 | 5,8 | 4,9 | 4,4 | n.p. | n.p. |

KP 2004. g. nov. | 4,5 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | n.p. | 4,4 |

Cikliski koriģētā bilance (% no IKP) | KP 2005. g. nov.2 | 2,8 | 3,8 | 3,0 | 3,6 | 3,3 | 3,3 |

KOM 2005. g. nov. | 3,8 | 4,1 | 3,3 | 3,0 | n.p. | n.p. |

KP 2004. g. nov.2 | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | n.p. | 2,3 |

Strukturālā bilance3 (% no IKP) | KP 2005. g. nov.4 | 2,6 | 3,6 | 2,7 | 3,3 | 3,3 | 3,3 |

KOM 2005. g. nov.5 | 3,6 | 3,9 | 3,0 | 2,7 | n.p. | n.p. |

KP 2004. g. nov. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |

Valsts bruto parāds (% no IKP) | KP 2005. g. nov. | 42,3 | 35,6 | 31,7 | 28,9 | 26,5 | 21,5 |

KOM 2005. g. nov. | 43,2 | 36,0 | 33,0 | 31,5 | n.p. | n.p. |

KP 2004. g. nov. | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 33,1 | 28,8 |

Piezīmes: 1Budžeta prognozēs nav ietverta ietekme no Eiropas Kopienu Statistikas biroja 2004. gada 2. marta lēmuma par fondēto pensiju shēmu klasifikāciju, kas jāievieš līdz 2007. gada pavasara paziņojuma laikam. Ieskaitot šo ietekmi, valsts bilance būtu 1,3% no IKP 2004. gadā, 2,7% 2005. gadā, 2,1% 2006. gadā, 2,2% 2007. gadā, 1,7% 2008. gadā un 1,9% 2009. gadā, bet valsts bruto parāds būtu 43,5% no IKP 2004. gadā, 36,8% 2005. gadā, 32,9% 2006. gadā, 30,1% 2007. gadā, 27,7% 2008. gadā un 22,7% 2010. gadā. 2Komisijas dienestu aprēķini, balstoties uz šīs programmas informāciju. 3Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. 4Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no programmas (0,2% no IKP 2004. un 2005. gadā un 0,3% 2006. un 2007. gadā; visi budžeta deficītu samazinoši). 5Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozes (0,2% no IKP 2004. un 2005. gadā un 0,3% 2006. un 2007. gadā; visi budžeta deficītu samazinoši). 6Pamatojoties uz attiecīgi 1,9%, 2,1%, 2,1% un 2,1% aplēsto potenciālo pieaugumu 2004. – 2007. gada periodā. Avots: Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini |

[1] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Visi šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Ekonomikas un finanšu komitejas atzinums par „Specifikācijām par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences programmu formu un saturu”, ko atbalstījusi Ekonomikas un finanšu padome 2005. gada 11. oktobrī.

[3] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[4] Informāciju par ilgtermiņa ilgtspējību sniedz Komisijas dienesti programmas tehniskajā novērtējumā, kas jāpublicē tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm