•Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

Priekšlikuma sagatavošanas laikā notika plašas apspriedes ar ieinteresētajām personām atbilstoši Komisijas 2002. gada 11. decembra paziņojumā (COM(2002) 704 galīgā redakcija) izklāstītajiem minimālajiem standartiem attiecībā uz apspriedēm ar ieinteresētajām personām.

Šajā konsultāciju procesā ieguldījumu sniedza visas attiecīgās ieinteresēto personu grupas, proti: valsts iestādes, izpildes nodrošināšanas struktūras, (kravas un pasažieru) autopārvadātāju asociācijas, ekspeditori, kravu nosūtītāji, MVU, arodbiedrības, transportlīdzekļu vadītāji un citu autotransporta nozares profesiju pārstāvji. Visā sagatavošanas procesā norisinājās izvērstas apspriedes ar Eiropas sociālajiem partneriem. Tika izmantotas dažādas atklātas un mērķorientētas konsultāciju metodes un rīki:

– augsta līmeņa konferencē par sociālo programmu transporta nozarē, kas norisinājās 2015. gada 4. jūnijā, tika uzsāktas plašas debates par sociālajiem jautājumiem autotransporta nozarē. Šajā konferencē pulcējās ap 350 dalībnieku: lēmumu pieņēmēji, transporta eksperti, sociālie partneri;

– 2015. gada beigās notika vairāki semināri, kuros piedalījās nozares ieinteresētās personas, dalībvalstu pārstāvji un ES līmeņa sociālie partneri. Sarunās galveno uzmanību pievērsa jautājumam par to, kā sociālo jomu un iekšējo tirgu reglamentējošie tiesību akti darbojas autotransporta nozarē;

– 2016. gada 19. aprīlī norisinājās autotransportam veltīta konference, kuras ietvaros tika organizēts seminārs par autotransporta nozares iekšējā tirgus un sociālajiem aspektiem. Pasākums pulcēja ap 400 dalībnieku, galvenokārt dalībvalstu pārstāvjus, Eiropas Parlamenta deputātus un galvenās ieinteresētās personas, kuri apsprieda plānoto ceļu iniciatīvu mērķus un piemērošanas jomu;

– tika veiktas piecas īpaši pielāgotas aptaujas, lai noskaidrotu šādu ieinteresēto personu viedokļus: dalībvalstu satiksmes ministrijas (galveno uzmanību pievēršot noteikumu īstenošanai un interpretācijai), izpildes nodrošināšanas struktūras (galveno uzmanību pievēršot izpildes nodrošināšanas praksei, izmaksām un ieguvumiem), uzņēmumi (galveno uzmanību pievēršot tam, kā tiesību akti ietekmē tirgus dalībniekus), arodbiedrības (galveno uzmanību pievēršot tam, kā tiesību akti ietekmē transportlīdzekļu vadītājus) un citas ieinteresētās personas, piemēram, nozares asociācijas (galveno uzmanību pievēršot vispārējam viedoklim par tiesību aktu ietekmi). Kopā tika saņemta 1441 atbilde (no kurām 1269 atbildes bija no autopārvadājumu uzņēmumiem);

– tika sarīkotas intervijas ar 90 ieinteresētajām personām (no kurām 37 bija transportlīdzekļu vadītāji), lai gūtu ieskatu ieinteresēto personu pieredzē par to, kā darbojas izpildes nodrošināšana un vai tā ir sekmīga, kā arī, lai apzinātu problēmas saistībā ar prasību ievērošanu;

– laikā no 2016. gada 5. septembra līdz 11. decembrim notika sabiedriska apspriešana, lai apzinātu problēmu un rastu iespējamos risinājumus. No 1378 atbildēm 1209 atbildes tika saņemtas no transportlīdzekļu vadītājiem, pārvadātājiem, kravu nosūtītājiem, ekspeditoriem, un 169 atbildes iesniedza valstu iestādes, izpildes nodrošināšanas struktūras, darba ņēmēju organizācijas un nozares asociācijas.

– MVU grupas aptauja laikposmā no 2016. gada 4. novembra līdz 2017. gada 4. janvārim. Tika saņemtas 109 atbildes, kurās respondenti bija izklāstījuši savus uzskatus par tiesiskā regulējuma pārskatīšanas mērķiem un iespējamiem risinājumiem;

– transportlīdzekļu vadītāju aptauja tiešsaistē (tika saņemtas 345 atbildes, kurās bija sniegti viedokļi par iespējamiem pasākumiem, lai gan jāpiebilst, ka 140 atbildes bija saņemtas no Nīderlandes un 127 atbildes — no Lielbritānijas); valsts iestāžu un izpildes nodrošināšanas struktūru aptauja (tika saņemta 41 atbilde no 27 ES dalībvalstīm, kā arī Norvēģijas un Šveices) un pārvadātāju aptauja (tika saņemtas 73 atbildes, lai gan arī šeit jāpiebilst, ka aptauja nav pilnīgi reprezentatīva, jo 58 atbildes bija iesūtījuši respondenti no Ungārijas);

– intervijas ar septiņiem transporta uzņēmumiem, deviņām valsts nozares asociācijām, deviņām valsts iestādēm, četrām valsts darba ņēmēju savienībām un sešiem Eiropas sociālajiem partneriem.

Eiropas sociālie partneri tika regulāri informēti un aicināti sniegt viedokli vairākās divpusējās sarunās ar Komisiju, kā arī Nozaru sociālā dialoga komitejas autotransporta jautājumos un Sociālo partneru darba grupas regulārajās sanāksmēs.

Apspriešanās procesā tika gūts apstiprinājums tam, ka galvenās problēmas ir šādas: 1) neatbilstoši transportlīdzekļu vadītāju darba apstākļi; 2) autopārvadātāju konkurences izkropļojumi un 3) regulatīvais slogs pārvadātājiem un dalībvalstīm. Būtiskākie juridiskie jautājumi, kas saistīti ar šīm problēmām, ir šādi: neskaidri vai nepiemēroti sociālie noteikumi, atšķirīga noteikumu piemērošana, nekonsekventa un neefektīva izpildes nodrošināšana un nepietiekama administratīvā sadarbība starp dalībvalstīm.

Runājot par politikas pasākumu projektiem, visas ieinteresētās personas pauda stingru atbalstu izpildes nodrošināšanas pastiprināšanai un dalībvalstu izpildes nodrošināšanas struktūru sadarbības vairošanai, lai gan dažu dalībvalstu izpildes nodrošināšanas iestādes pauda bažas, ka tas varētu palielināt izpildes nodrošināšanas izmaksas. Valsts iestādes un ES līmeņa izpildes nodrošināšanas organizācijas (ar vairāk nekā 70 % atbalstu) jo īpaši atbalstīja pasākumus valstu riska novērtējuma sistēmu saskaņošanai un reāllaika piekļuves nodrošināšanai datiem, kas glabājas riska novērtējuma sistēmās.

Ieinteresēto personu vidū nebija vienprātības par pasākumu projektiem saistībā ar autotransporta nozarē strādājošo darba ņēmēju norīkošanas darbā nosacījumiem, proti, ES-13 dalībvalstis un pārvadātāji atbalstīja pasākumu ar atrunām (laika limitam nevajadzētu būt pārāk zemam), savukārt arodbiedrības uzskatīja, ka pasākums negatīvi atsauksies uz transportlīdzekļu vadītājiem. ES-15 dalībvalstīm un pārvadātājiem bija dažādi viedokļi. Pasākumu attiecībā uz administratīvā sloga samazināšanu, kas izjūtams, piemērojot norīkošanas darbā noteikumus autotransporta nozarē, atbalstīja visu ieinteresēto personu grupu vairākums, izņemot arodbiedrības.