Ieteikums Padomes atzinums par atjaunināto Īrijas stabilitātes programmu 2006.-2009. gadam saskaņā ar 5. panta trešo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97 /* SEC/2007/0136 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 7.2.2007. SEC(2007) 136, galīgā redakcija Ieteikums PADOMES ATZINUMS par atjaunināto Īrijas stabilitātes programmu 2006.-2009. gadam saskaņā ar 5. panta trešo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97 (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Vispārējs pamatojums Stabilitātes un izaugsmes pakta, kas stājās spēkā 1998. gada 1. jūlijā, pamatmērķis ir sakārtot valsts finanses, lai tādējādi radītu vēl labākus nosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai un ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicina darbavietu radīšanu. Ar pakta 2005. gada reformu, atzīstot pakta lietderību fiskālās disciplīnas stiprināšanā, tika meklētas iespējas uzlabot tā efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgstoši saglabāt valsts finanšu ilgtspējību. Padomes Regulā (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1], kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta daļa, paredzēts, ka dalībvalstīm ir jāiesniedz Padomei un Komisijai stabilitātes vai konverģences programmas un to ikgadējie atjauninājumi (dalībvalstis, kas jau ir pieņēmušas vienoto valūtu, iesniedz (atjauninātas) stabilitātes programmas, bet dalībvalstis, kas to vēl nav pieņēmušas, iesniedz (atjauninātas) konverģences programmas). Īrijas pirmā stabilitātes programma tika iesniegta 1998. gada decembrī. Saskaņā ar regulu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu un apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, 1999. gada 18. janvārī sniedza atzinumu par to. Saskaņā ar šo pašu procedūru Komisija novērtē un iepriekšminētā komiteja pārbauda atjauninātās stabilitātes un konverģences programmas, ko vajadzības gadījumā var pārbaudīt arī Padome. atjauninātās programmas novērtējuma pamatojums Komisija ir pārbaudījusi pēdējo Īrijas stabilitātes programmas atjauninājumu, kas iesniegts 2006. gada 6. decembrī, un ir pieņēmusi ieteikumu Padomes atzinumam par to (skat. ierāmēto informāciju par galvenajiem novērtējumā aplūkotajiem jautājumiem). Lai radītu priekšstatu par kontekstu, kādā tiek izvērtēta atjauninātās stabilitātes programmas budžeta stratēģija, turpmākajos punktos apkopoti 1. saimnieciskā darbības un budžeta izpildes rādītāji pēdējo desmit gadu laikā, 2. visjaunākais Īrijas valsts stāvokļa novērtējums saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu (kopsavilkums Padomes atzinumam par iepriekšējo stabilitātes programmas atjauninājumu) un 3. Komisijas novērtējums par 2006. gada oktobra valsts reformu programmu. Jaunākie saimnieciskās darbības rādītāji un budžeta izpilde Īrijas pēdējo 10 gadu ekonomisko sniegumu raksturo sākumposms ar ārkārtīgi strauju izaugsmes tempu („ķeltu tīģeris”), turpinot astoņdesmito gadu beigās uzsākto ārkārtīgi veiksmīgo iedzīšanu. Pēc veiksmīgās pretošanās ekonomiskajiem satricinājumiem nākamās dekādes sākumā Īrijas izaugsmes temps kļuva mērenāks — tas gan joprojām stipri pārsniedza Rietumeiropas vidējo rādītāju, bet salīdzinājumā ar agrāko laikposmu to galvenokārt noteica iekšzemes pieprasījums, un tas vairs nebija balstīts uz tik plaša jomu spektru; nestabils bija dzīvojamo māju celtniecības pieauguma līmenis. Īrijas ekonomikas atvērtību īpaši uzskatāmi demonstrē elastīgie faktoru tirgi, kam raksturīga būtiska ārvalstu ieguldījumu daļa un augsts darbaspēka migrācijas līmenis. Īrijas stiprās puses ir gados jauna darbaspēka strauji augošais apjoms, uzņēmējdarbībai labvēlīga politiskā vide un kopš astoņdesmitajiem gadiem veidota spēcīga sociālā partnerība. Kā nelielai atvērtai ekonomikai Īrijas rīcības iespējas makroekonomikas politikas jomā ir ierobežotas. Procentu likmes euro zonā ir bijušas daudz zemākas, nekā tas būtu bijis optimāli Īrijai, un tas jo īpaši ir veicinājis ļoti strauju aktīvu cenu kāpumu. SPCI inflācijas līmenis kopumā ir bijis salīdzinoši augsts faktisko ienākumu pieauguma rezultātā; papildu spiedienu radīja lielais iekšzemes pieprasījums un zināmas nepilnības produktu tirgos un tīkla pakalpojumos. Šķiet, ka pēdējā laikā ārējā konkurētspēja ir pasliktinājusies, un ir palielinājies ārējais deficīts. Valsts finanšu attīstība bija atbilstīga Stabilitātes un izaugsmes paktam. Novērtējums Padomes atzinumā par iepriekšējo programmu Padome 2006. gada 14. martā pieņēma atzinumu par iepriekšējo stabilitātes programmas atjauninājumu periodam no 2005. gada līdz 2008. gadam. Padome atzina, ka „kopumā budžeta stāvoklis ir stabils un budžeta stratēģija sniedz labu piemēru par fiskālo politiku atbilstoši Stabilitātes un izaugsmes paktam”. Padome aicināja Īriju „turpināt īstenot pasākumus, lai risinātu jautājumu par iedzīvotāju novecošanās ietekmi uz budžetu ilgtermiņā”. Komisijas novērtējums par 2006. gada oktobra valsts reformu programmu Īstenošanas ziņojums par Īrijas valsts reformu programmu, kas paredzēta saskaņā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai, tika iesniegts 2006. gada 18. oktobrī. Īrijas valsts reformu programmā kā galvenā problēma/prioritāte norādīta tās pēdējā sasniegto augsto saimnieciskās darbības rādītāju saglabāšana un uzlabošana, izmantojot globalizācijas un iekšējā tirgus sniegtās iespējas. Komisijas novērtējums par šo programmu (kas pieņemts 2006. gada decembrī kā daļa no tās ikgadējā progresa ziņojuma [2] ) liecināja, ka Īrija savu valsts reformu programmu īsteno ar ļoti labām sekmēm. Turklāt Izaugsmes un darbavietu stratēģijas vadība ir ieguvusi politisku redzējumu, jo īpaši pateicoties nesen noslēgtajam sociālās partnerības nolīgumam „Pretim 2016. gadam”. Ņemot vērā gūtās sekmes, Īrija tika mudināta koncentrēties arī uz šādām jomām: pensiju sistēmas reforma; pasākumi emisiju samazināšanai; dalība darba tirgū; imigrācija; gados vecāki un mazkvalificēti darbinieki. Galvenie novērtējumā aplūkotie jautājumi Kā paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā (stabilitātes programmām) un 9. panta 1. punktā (konverģences programmām), novērtējums attiecas uz šādiem jautājumiem: vai saimnieciskās prognozes programmas pamatā ir reālistiskas; dalībvalsts norādītais vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) un tas, vai korekcijas ir pietiekamas, lai to sasniegtu; vai veiktie un/vai ierosinātie pasākumi, lai piemērotu šīs korekcijas, ir pietiekami, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķi attiecīgajā ekonomikas ciklā; izvērtējot korekcijas, kas vērstas uz VTM sasniegšanu — vai korekcijas tiek veiktas ekonomiskā uzplaukuma laikā, vai korekcijas var būt mazākas ekonomikas lejupslīdes laikā un (attiecībā uz euro zonas un VKM II dalībvalstīm) vai dalībvalsts cenšas panākt ikgadēju cikliski koriģētās bilances uzlabojumu (atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), par 0,5 % no IKP, kas ir kritērijs, lai tā sasniegtu savu VTM; nosakot VTM korekcijas (attiecībā uz dalībvalstīm, kas to vēl nav sasniegušas) vai atļaujot īslaicīgu novirzi no VTM (attiecībā uz dalībvalstīm, kuras to jau ir sasniegušas), tādu nozīmīgāko strukturālo reformu īstenošana, kas ilgākā laika posmā ļauj tieši ietaupīt izmaksas (veicinot arī potenciālo pieaugumu) un tādējādi pārbaudāmi ietekmējot valsts finanšu ilglaicīgu ilgtspējību (ar nosacījumu, ka tiek saglabāta atbilstīga drošības rezerve attiecībā uz atsauces vērtību 3 % no IKP un ka programmas periodā atkal ir gaidāma budžeta stāvokļa atbilstība VTM), un ar ko īpašu uzmanību velta pensiju reformām, ar kurām ievieš vairāku līmeņu sistēmu, kas ietver obligātu pilnībā finansētu pensiju līmeni; vai dalībvalstu ekonomikas politikas virzība atbilst ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm. Programmas makroekonomisko pieņēmumu reālistiskumu novērtē, balstoties uz Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozi, izmantojot arī kopīgi apstiprināto metodoloģiju attiecībā uz iespējamā produkcijas apjoma novērtēšanu un cikliski koriģētām bilancēm. Atbilstību ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm novērtē, ņemot vērā ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes valsts finanšu jomā, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs 2005.—2008. gadam. Novērtējot tiek pārbaudīta arī parāda attiecības dinamika un stāvoklis attiecībā uz valsts finanšu ilglaicīgu ilgtspējību, kam saskaņā ar Padomes 2005. gada 20. marta ziņojumu „Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas uzlabošana” budžeta uzraudzībā jāveltī pienācīga vērība. Komisijas 2006. gada 12. oktobra Paziņojumā izklāstīta pieeja ilglaicīgas ilgtspējības novērtēšanai[3]; integrācijas pakāpe valsts reformu programmā, ko iesniegušas dalībvalstis saistībā ar Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai; Ekonomikas un finanšu padome (ECOFIN padome) 2005. gada 7. jūnija Pavadvēstulē Eiropas Padomei par ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm 2005.—2008. gadam paziņoja, ka valsts reformu programmām jāatbilst stabilitātes un konverģences programmām; atbilstība rīcības kodeksam[4], kas cita starpā nosaka kopīgu struktūru un datu tabulas stabilitātes un konverģences programmām. | - Ieteikums PADOMES ATZINUMS par atjaunināto Īrijas stabilitātes programmu 2006.-2009. gadam saskaņā ar 5. panta trešo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[5] un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu, ņemot vērā Komisijas ieteikumu; apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU. (1) Padome [2007. gada 27. februārī] izskatīja atjaunināto Īrijas stabilitātes programmu laikposmam no 2006. līdz 2009. gadam. (2) Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums no 5,4% 2006. gadā samazināsies vidēji līdz mazliet virs 4½ % pārējā programmas periodā. Izvērtējot šo scenāriju atbilstoši šobrīd pieejamai informācijai, šķiet, ka tā pamatā ir ticami pieņēmumi par izaugsmi, lai gan dzīvojamo māju celtniecības apjomu straujā samazināšanās un īpašumu cenu kritums ir nozīmīgi riski. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet reālistiskas. (3) Valsts budžeta bilancē 2006. gadam programmā ir prognozēts pārpalikums 2,3 % apmērā no IKP, salīdzinot ar budžeta deficītu 0,6 % no IKP iepriekšējā atjauninājumā; nesenāki valsts kases dati liecina pat par vēl lielāku pārpalikumu aptuveni 2½ % apmērā no IKP. Negaidīti labie rezultāti salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ir panākti, pateicoties ieņēmumiem, un jo īpaši atspoguļo īpašuma tirgus uzplaukumu, kas šajā jomā ietekmē ar mājokļiem saistītos nodokļus, un mazākā mērā — ražošanas pieaugumu, kas līdzīgā veidā ietekmē citus svarīgos nodokļus. Aplēstie nominālie izdevumi pamatā atbilst budžetam. 4. Īrijas vidēja termiņa budžeta stratēģijas pamatā ir budžeta ilgtspējības nodrošināšana, ievērojot Stabilitātes un attīstības paktu. Saskaņā ar prognozēm visā programmas periodā ir jāsaglabā pārpalikumi, tomēr pārpalikums, kas 2006. gadā ir 2,3 % apmērā no IKP, 2007. gadā samazināsies līdz 1,2 % un pamazām noslīdēs līdz 0,6 % 2009. gadā; līdzīgi samazinās arī primārais pārpalikums — no lēstajiem 3,3 % no IKP 2006. gadā līdz 1,6 % no IKP 2009. gadā. Budžeta pārpalikuma samazināšanās uz pusi 2007. gadā iemesls ir lielāka plānotā izdevumu attiecība, kas savukārt atspoguļo pārsvarā sociālo pabalstu pieaugumu; tiek prognozēts, ka 2008. un 2009. gadā samazināsies gan ieņēmumu, gan izdevumu attiecība — izdevumu attiecība gan tikai mazliet. Salīdzinājumā ar prognozēm iepriekšējā atjauninājumā (līdz 2008. gadam) ievērojamais 2006. gada bilances pārpalikuma pieaugums, kas sasniegts, pateicoties negaidīti augstajam ieņēmumu apjomam, ir ietekmējis ieņēmumu, kā arī pārpalikuma un primārā pārpalikuma attiecību divos turpmākajos gados, lai gan ar sarūkošu tendenci un ar praktiski bez izmaiņām izdevumu attiecības profilā. 5. Plānots, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina saskaņā ar vispārīgi pieņemtu metodoloģiju, no pārpalikuma mazliet zem 3 % no IKP 2006. gadā samazināsies līdz mazliet virs 1½ % 2009. gadā. Tāpat kā iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz programmā minēto budžeta stāvokli ir līdzsvarots budžets strukturālā izteiksmē, ko programmā plānots lielā mērā saglabāt visā programmas periodā. Tā kā pats VTM ir augstāks par minimālo kritēriju (aplēsts budžeta deficīts apmēram 1¼ % apmērā no IKP), sasniedzot programmas strukturālo līdzsvaru, tiktu īstenots arī mērķis nodrošināt drošības rezervi pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un ir augstāks, nekā to izsaka parāda attiecība un vidējais potenciālā kopprodukta pieaugums ilgtermiņā. 6. Programmas budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti. No vienas puses, makroekonomiskā situācija, kas sākumā, iespējams, pārsniegs gaidīto, var attīstīties mazāk labvēlīgi, nekā plānots; līdz ar to būtiski mazāki var būt arī noteikti ieņēmumi — jo īpaši tie, kas ir cieši saistīti ar mājokļu tirgu. No otras puses, šķiet, ka prognozes par citiem ieņēmumiem kopumā ņemot ir bijušas piesardzīgas, un izdevumi pēdējos gados nav pārsnieguši vai ir bijuši tuvu plānotajam līmenim. 7. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā paredzētais budžeta stāvoklis šķiet pietiekams, lai visā programmas periodā saglabātu VTM, kā paredzēts programmā. Turklāt tajā pašā laikposmā tiek arī nodrošināta pietiekama drošības rezerve pret iespējamo deficīta robežlieluma 3 % apmērā no IKP pārkāpšanu pie normālām makroekonomiskām svārstībām. Fiskālā politika 2008. un 2009. gadam ir saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu. Savukārt 2007. gadā strukturālā bilance būtiski pasliktinās, radot risku, ka programmā paredzētā finanšu politika ekonomikai labvēlīgā situācijā šajā gadā varētu būt procikliska, no kā ir jāizvairās saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu. 8. Tiek lēsts, ka valsts kopējais parāds 2006. gadā ir samazinājies līdz aptuveni 25% no IKP, kas ir ievērojami mazāk par Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda attiecība programmas perioda laikā samazināsies vēl par 3 procentu punktiem. 9. Novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu Īrijā krietni pārsniedz vidējo ES rādītāju. Galvenais iemesls ir tas, ka valsts iedzīvotāji ir salīdzinoši gados jauni — līdz ar to nākamajās desmitgadēs ievērojami pieaugs pensiju izdevumi kā daļa no IKP. Sākotnējais budžeta stāvoklis, kas salīdzinājumā ar 2005. gadu ir labāks, būtiski palīdz atvieglināt prognozēto iedzīvotāju novecošanās ilglaicīgo ietekmi uz budžetu, bet ar to nepietiek, lai pilnībā kompensētu būtisko ar iedzīvotāju novecošanos saistīto izdevumu pieaugumu. Kā atzīts programmā, lielu primāro pārpalikumu uzturēšana ilgtermiņā un īstenošanas pasākumi ar mērķi apturēt būtisko ar iedzīvotāju novecošanu saistīto izdevumu pieaugumu palīdzētu samazināt riskus, kas apdraud valsts finanšu ilgtspējību. Kopumā šķiet, ka Īrijas valsts finanšu ilgtspējību apdraud vidējs risks. 10. Stabilitātes programmā nav ietverts kvalitatīvais novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Turklāt tā nesniedz sistemātisku informāciju par valsts reformu programmā paredzēto galveno reformu tiešajām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem, un tās budžeta prognozēs nav skaidri paredzēts ņemt vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekmi uz valsts finansēm. Tomēr stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā, liekas, atbilst valsts reformu programmā iekļautajām darbībām. Jo īpaši abās programmās paredzēts turpināt īstenot vērienīgus infrastruktūras uzlabošanas plānus, galvenokārt 2007. gada janvārī publicētā valsts attīstības plāna ietvaros, bet stabilitātes programma papildina valsts reformu programmā paredzētās darbības ar sīki izstrādātu aprakstu par pasākumiem, kas paredzēti valsts finanšu institucionālo iezīmju uzlabošanai, jo īpaši par pasākumiem, lai palielinātu nodokļu iekasēšanas efektivitāti un panāktu efektīvāku nodokļu iekasēšanu un palielinātu rentabilitāti izdevumu pārraudzībā. 11. Programmā budžeta stratēģija kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikam no 2005. līdz 2008. gadam. 12. Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādīti konverģences programmu rīcības kodeksā, programmā sniegti visi nepieciešamie un lielākā daļa fakultatīvo datu.[6] Padome kopumā secināja, ka vidēja termiņa budžeta stāvoklis ir stabils un, ja fiskālais stāvoklis 2007.gadā neizrādīsies prociklisks, budžeta stratēģija ir labs fiskālās politikas piemērs, kas atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam. Jebkurā gadījumā būtu saprātīgi saglabāt sev manevrēšanas telpu gadījumam, ja notiktu nelabvēlīgs pavērsiens līdzšinējā izaugsmes gaitā, ko virza dinamiskā mājokļu nozares attīstība. Ņemot vērā iepriekš izklāstīto novērtējumu, jo īpaši prognozes par to izdevumu palielināšanos, kas saistīti ar iedzīvotāju novecošanu, Īrija tiek aicināta turpināt īstenot pasākumus, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību. Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Reālais IKP (% izmaiņas) | SP 2006. g. dec. | 5.5 | 5.4 | 5.3 | 4.6 | 4.1 | KOM 2006. g. nov. | 5.5 | 5.3 | 5.3 | 4.3 | n.p. | SP 2006. g. dec. | 4.6 | 4.8 | 5.0 | 4.8 | n.p. | SPCI inflācija (%) | SP 2006. g. dec. | 2.2 | 2.7 | 2.6 | 2.0 | 1.7 | KOM 2006. g. nov. | 2.2 | 2.9 | 2.7 | 2.2 | n.p. | SP 2005. g. dec. | 2.2 | 2.0 | 2.0 | 1.8 | n.p. | Ražošanas apjoma starpība (% no potenciālā IKP) | SP 2006. g. dec.1 | -0.4 | -1.2 | -1.6 | -2.2 | -2.5 | KOM 2006. g. nov.5 | -0.5 | -1.4 | -1.9 | -2.7 | n.p. | SP 2005.g. dec.1 | -1.3 | -1.9 | -2.2 | -2.1 | n.p. | Valsts budžeta bilance (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | 1.1 | 2.3 | 1.2 | 0.9 | 0.6 | KOM 2006. g. nov. | 1.1 | 1.2 | 0.9 | 0.4 | n.p. | SP 2005. g. dec. | 0.3 | -0.6 | -0.8 | -0.8 | n.p. | Primārā bilance (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | 2.1 | 3.3 | 2.3 | 1.8 | 1.6 | KOM 2006. g. nov. | 2.1 | 2.2 | 1.9 | 1.4 | n.p. | SP 2005. g. dec. | 1.5 | 0.6 | 0.4 | 0.5 | n.p. | Cikliski koriģētā bilance (% no IKP) | SP 2006. g. dec.1 | 1.3 | 2.8 | 1.8 | 1.8 | 1.6 | KOM 2006. g. nov. | 1.3 | 1.7 | 1.6 | 1.5 | n.p. | SP 2005.g. dec. 1 | 0.8 | 0.2 | 0.1 | 0.1 | n.p. | Strukturālā bilance2 (% no IKP) | SP 2006. g. dec.3 | 1.6 | 2.7 | 1.8 | 1.8 | 1.6 | KOM 2006. g. nov.4 | 1.6 | 1.7 | 1.6 | 1.5 | n.p. | SP 2005. g. dec. | 0.8 | 0.2 | 0.1 | 0.1 | n.p. | Valsts kopējais parāds (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | 27.4 | 25.1 | 23.0 | 22.4 | 21.9 | KOM 2006. g. nov. | 27.4 | 25.8 | 24.4 | 23.6 | n.p. | SP 2005. g. dec. | 28.0 | 28.0 | 28.2 | 28.3 | n.p. | Piezīmes. 1Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir programmā atrodamā informācija. ² Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. 3Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi 2005. gadā -0,3 % (pieņēmumi: sk. 4. piezīmi, un 0,1 % no IKP 2006. gadā (norādīts programmā); par programmu 2007.-2009. gadam informācija nav sniegta. 4Dati no Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozes par vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem (-0,3% no IKP 2005. gadā, t.i., pārpalikuma samazinājums). 5Pamatojoties uz attiecīgi 6,1%, 6,3%, 5,8% un 5,2% lēsto potenciālo pieaugumu 2005.-2008. gadā. Avoti: Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2006 gada rudens ekonomikas prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. | [1] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Visi dokumenti, kas ir minēti šajā tekstā, ir atrodami šādā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Komisijas paziņojums Eiropadomes pavasara sanāksmē „Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības atjaunotās stratēģijas īstenošana — rezultātu gads”, 12.12.2006., COM(2006) 816. [3] Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam „Valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība Eiropas Savienībā”, 12.10.2006., COM(2006) 574 galīgā redakcija, un Eiropas Komisija, Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts, (2006.), “The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy No 4/2006. [4] „Specifikācijas par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnes par stabilitātes un konverģences programmu formātu un saturu”, ko ECOFIN padome atbalstīja 2005. gada 11. oktobrī. [5] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [6] Konkrēti, nav sniegti dati par privātā patēriņa, valsts patēriņa un ieguldījumu deflatoriem, par neto aizdevumiem/ aizņēmumiem privātajā sektorā, valsts izdevumu sadalījumu pa darbībām un valsts parāda krājumu un plūsmu korekcijas sadalījumu.