EIROPAS KOMISIJA Briselē, 26.1.2017 COM(2017) 35 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Eiropas Pētniecības telpa — laiks to īstenot un sekot līdzi panāktajam {SWD(2017) 21 final}



Eiropas Pētniecības telpa — laiks to īstenot un sekot līdzi panāktajam 1.IEVADS 2014. gadā — divus gadus pēc tās pieņemtā paziņojuma "Stiprāka Eiropas Pētniecības telpas (EPT) partnerība izcilībai un izaugsmei" — Komisija ziņoja, ka dalībvalstis un ieinteresētās pētniecības struktūras ir guvušas labus panākumus EPT īstenošanā. Tomēr bija vajadzējis darīt vēl vairāk, lai nodrošinātu EPT darbošanos, it īpaši, īstenojot nepieciešamās EPT reformas dalībvalstīs un asociētajās valstīs. EPT attīstās šādās sešās prioritārajās jomās: efektīvākas valstu pētniecības sistēmas, optimāla starpvalstu sadarbība un konkurence, ieskaitot "optimālu starpvalstu sadarbību un konkurenci" un "pētniecības infrastruktūras", pētniekiem atvērts darba tirgus, dzimumu līdztiesība un dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana pētniecībā, optimāla zinātnisko atziņu aprite, piekļuve tām un to nodošana, ieskaitot "zināšanu apriti" un "atklātu piekļuvi", starptautiska sadarbība. 2015. gada maijā Eiropadome atkārtoti uzsvēra savu apņemšanos izveidot pilnībā funkcionējošu EPT un apstiprināja EPT ceļvedi 2015.–2020. gadam — regulāri atjaunojamu dokumentu, kas virzīs dalībvalstis, strukturējot EPT prioritāšu īstenošanu valstu līmenī. Tā aicināja dalībvalstis EPT ceļvedi īstenot ar atbilstošiem pasākumiem EPT valsts rīcības plānos (VRP) un stratēģijā. EPT ceļveža īstenošanas uzraudzība tiktu iestrādāta EPT 2016. gada progresa ziņojumā, pamatojoties uz Eiropas Pētniecības telpas un inovācijas jautājumu komitejas ierosinātajiem galvenajiem rādītājiem. Līdz šim 24 dalībvalstis un piecas asociētās valstis ir pieņēmušas EPT 2015.–2020. gada valsts rīcības plānu, un paredzams, ka tuvākajā laikā visas dalībvalstis būs apstiprinājušas savu rīcības plānu. Šie VRP, kas kalpo par politikas reformu virzītājspēku, sniedz labu ieskatu visos gaidāmajos EPT stratēģijas pasākumos un attiecīgajos politikas pasākumos dalībvalstīs un asociētajās valstīs. Šajā EPT 2016. gada progresa ziņojumā ir apkopota informācija par EPT pašreizējo stāvokli un panākto progresu EPT īstenošanā no 2014. līdz 2016. gadam. Pirmo reizi ir izvērtēts panāktais progress katrā valstī un attiecībā uz katru prioritāti, pamatojoties uz EPT uzraudzības mehānismu — dalībvalstu, ieinteresēto pētniecības struktūru un Komisijas kopīgi definētu 24 pamatrādītāju kopumu. Ziņojums sniedz arī pirmo ieskatu EPT prioritāšu attīstībā, to saiknē ar EPT ceļvedi 2015.–2020. gadam un EPT VRP galvenajās mērķjomās. Dokumenta beigās tabulā redzams galveno rādītāju pieaugums. Pievienotajā dienestu darba dokumentā un Science-Metrix ziņojumā "Data gathering and information for the 2016 ERA monitoring" sniegti kvantitatīvi dati par rādītāju kopumu, kā arī politiski svarīga kvalitatīva papildu informācija. 2.GALVENIE KONSTATĒJUMI 2.1.Efektīvākas valstu pētniecības sistēmas Mērķis:

Labi izstrādātas un funkcionējošas valsts pētniecības un inovācijas (PI) sistēmas – lai gūtu maksimālu labumu no publiskā sektora līdzekļiem.

Rezultāti:

Valstu politikas labāka saskaņošana ar kopīgām Eiropas prioritātēm, piemērojot starptautiskās salīdzinošās izvērtēšanas pamatprincipus finansēšanas organizācijām, lai rastu apmierinošu līdzsvaru starp konkurējošo un iestāžu finansējumu un ieguldītu plašākās izglītības un inovācijas sistēmās. Palielinājās pētniecības izcilība, 2010.–2013. gadā sasniedzot ES-28 vidējo gada pieaugumu 6,4 % . Gandrīz visām valstīm ir valsts stratēģija attiecībā uz PI — vienota, visaptveroša stratēģija, kā arī daudzu dažādu valdības iestāžu izstrādāta stratēģija. Tomēr joprojām neatrisināts jautājums ir PI finansēšana, kā izklāstīts iepriekšējā progresa ziņojumā (2014. gadā). Finansēšanas procedūru turpmāka racionalizācija palīdzētu samazināt sadrumstalotību, palielinātu pētniecības finansējuma atdevi, vienlaikus veicinot pārrobežu un starpnozaru sadarbību. Finansēšanas mehānismu kritērijiem un procesiem būtu vajadzīga vēl labāka pieskaņošana vajadzībām. Valsts PI finansēšanas saistībām jābūt skaidrām, nepārprotamām un izstrādātām ilgākam termiņam. Tādējādi tiks nodrošināta prognozējama vide, ko cenšas panākt gan publiskais, gan privātais sektors. EPT valsts rīcības plānos galvenā uzmanība ir pievērsta iespējām uzlabot valsts PI sistēmas tiesisko regulējumu, tajos izstrādāta valsts ilgtermiņa stratēģija attiecībā uz PI, izveidoti jauni finansēšanas mehānismi ar konkurences elementiem (piemēram, Somija un Nīderlande stiprina universitāšu pētniecības programmas) un rastas valsts un ES finansējuma, kā arī publisko un privāto partnerību savstarpējas papildināmības iespējas. Tā kā EPT valsts rīcības plānos galvenokārt ir uzsvērta vispārējas stratēģijas, sistēmas un novērtēšanas mehānisma izstrāde, mazāk vērības pievērsts finansējuma konkrētajam apmēram un mehānismiem. Vispārējs secinājums Analīze liecina, ka vairums valstu ir guvušas panākumus pētniecības izcilībā un gandrīz visas ir pieņēmušas valsts stratēģiju attiecībā uz PI. Vairākas dalībvalstis no jauna definē savu stratēģiju PI jomā, pamatojoties uz plašu inovācijas jēdzienu, kas ietver izglītību un PI, lai panāktu lielāku efektivitāti. EPT VRP pirmā izvērtēšana liecina, ka turpmāk tiks stiprināta vēl vairāk aptveroša stratēģiskā pieeja PI. Tomēr obligāts nosacījums ir nodrošināt stabilākus valdības ieguldījumu finansēšanas mehānismus. 2.2.Optimāla starptautiskā sadarbība un konkurence Kopīga lielo problēmu risināšana Mērķis:

Labāka sadarbība, risinot lielās problēmas, kas skar mūs visus, ir noteicošais faktors, kas sekmē Eiropas spēju reaģēt uz pasaules dinamismu un mainību. Rezultāti:

Nodrošināta ciešāka sadarbība starp ministrijām un pētniecības finansēšanas organizācijām, lai panāktu labāku saskaņotību ar kopīgās programmas iniciatīvu tēmām un prioritātēm, novērtēšanas procedūru savstarpēju atzīšanu, vienotu terminoloģiju un procedūras PI programmu īstenošanai, uzaicinājumu labāku integrāciju un starptautiskas darbības veicināšanu. Konstatēts, ka viens no lielākajiem EPT galveno rādītāju pieaugumiem (no 2010. līdz 2014. gadam gadā 7,8 %) attiecās uz valsts budžeta līdzekļu piešķīrumu pētniecībai un inovācijai (GBARD) ES mēroga starptautiskiem publiskā sektora PI projektiem. Lai gan šāds rezultāts kopumā liecina par zinātnes starptautisko aspektu sekmīgu izvēršanu, vēl daudz lielākais savstarpējas papildināmības rādītāja pieaugums (42 % no 2012. līdz 2014. gadam) attiecībā uz valstu ieguldījumu kopīgajā plānošanā (185. panta iniciatīvas, KPI un ERA-NET) uzsver politiski motivētāka kopīgās plānošanas procesa augošajai nozīmei valdību acīs. Galvenās konstatētās problēmas attiecas uz valsts un starptautiskiem finansēšanas pasākumiem, kuriem būtu nepieciešama turpmāka saskaņošana, kas varētu sekmēt arī pētnieku starptautisko mobilitāti. Turklāt kopīgās plānošanas ierosmes (KPI), kas risina lielās problēmas, vajadzētu nepārprotamāk saistīt ar pārdomātām iesaistīto partneru specializācijas stratēģijām un otrādi. Jānostiprina pētniecības sabiedrisko ieguvumu novērtējums, lai sekmētu pētniecības vadības uzlabošanu un labāk informētu sabiedrību par pētniecības vērtību, pierādot ienākumus no ieguldījuma. Lielākajā daļā EPT valsts rīcības plānu galvenā uzmanība ir pievērsta dažādiem dalībvalstu un asociēto valstu pasākumiem, kas paredzēti, lai stiprinātu to dalību kopīgajā plānošanā. VRP mērķis ir labāk saskaņot valsts un Eiropas mēroga PI plānošanu, kas atbilst galvenajām konstatētajām problēmām. Vispārīgs secinājums Analīze liecina par ievērojamu progresu vairumā dalībvalstu attiecībā uz to dalību kopīgajās plānošanas ierosmēs pēdējo gadu laikā. Atsaucoties uz pagātnes tendencēm un īstenotajiem un/vai plānotajiem pasākumiem VRP, var pieņemt, ka arī turpmāk būs vērojams būtisks kopīgās plānošanas apjoma, kvalitātes un ietekmes pieaugums. Tas jo īpaši attiecas uz gadījumiem, kad ES politikas pamatvirzieni un papildu finanšu līdzekļi no ES budžeta turpina darboties kā dalībvalsts rīcības katalizatori. Pētniecības infrastruktūra Mērķis: Kvalitatīvas un pieejamas pētniecības infrastruktūras ir zināšanu trīsstūra pamats un atslēga uz Eiropas vērienīgo mērķi virzīt pasaules kustību ceļā uz atvērtu zinātni. Dalībvalstis ir izstrādājušas kolektīvu pieeju, izmantojot Eiropas pētniecības infrastruktūru stratēģisko forumu (ESFRI), pamatprogrammu "Apvārsnis 2020" un Eiropas pētniecības infrastruktūru konsorcija (“ERIC”) tiesisko regulējumu.

Rezultāti: ESFRI ceļveža un valstu PI ceļvežu savstarpējās saderības nodrošināšana, lai sekmētu to dalībvalstu piekļuvi pētniecības infrastruktūrām, kuras nespēj ieguldīt lielās infrastruktūrās, un plānoto finanšu ieguldījumu rūpīgu pārbaudi. Konstatējumi liecina, ka daudzas dalībvalstis ir izstrādājušas un īstenojušas valsts ceļvežus pētniecības infrastruktūrām, izmantojot vispārējo Eiropas pētniecības infrastruktūru stratēģiskā foruma (ESFRI) ceļvedi kā atsauci savu prioritāšu definēšanai. Tomēr šajos valsts ceļvežos būtu lietderīgi izmantot skaidru un konsekventu pieeju, izklāstot ar pētniecības infrastruktūrām saistītās izmaksas. Turklāt jau projekta sākumposmā būtu izskatāms jautājums par pētniecības infrastruktūru ilgtspēju ilgākā laika posmā, ietverot darbības izmaksu finansējumu. Vajag arī labāk saskaņot valsts finansēšanas mehānismus un lēmumu pieņemšanas procesus, lai paātrinātu infrastruktūras attīstību. Turklāt pētniecības spēju atšķirības dažādos reģionos zināmā mērā būtu jānovērš, izraugoties pētniecības infrastruktūru atrašanās vietas. Privātā sektora iekļaušana pētniecības infrastruktūras projektos jau sākumposmā palīdzētu paātrināt privātā sektora plašāku iesaistīšanos PI. Daudzi valstu ceļveži uzsver, ka svarīga ir saskaņota pieeja Eiropas līmeņa pētniecības infrastruktūrām. Ir veikti konkrēti pasākumi, lai stiprinātu valsts dalību Eiropas mēroga struktūrās, izveidotu stabilus finansēšanas mehānismus un uzraudzītu prioritāro projektu īstenošanu. Tāpat ceļvežos uzsvērta nepieciešamība novērtēt pašreizējo situāciju, lai nodrošinātu optimālu īstenošanu. Dažos ceļvežos iekļauta arī valsts līmeņa plānošana, kas attiecas uz e-infrastruktūrām, horizontālajiem elementiem, kas veicina sadarbības tīklus, datu apstrādi un pārvaldību un atvērtu piekļuvi. Var secināt, ka ir panākts ievērojams progress, lai saistītu valsts lēmumu pieņemšanas procesus pētniecības infrastruktūru jautājumos ar Eiropas līmenī definētajām prioritātēm. Tomēr lielāku vērību varētu pievērst saskaņotai finansēšanai īstenošanas un darbības vajadzībām. Vispārējs secinājums Pētniecības infrastruktūru valsts ceļvežu analīze liecina, ka ir panākts ievērojams progress, sasaistot valsts līmeņa prioritātes ar prioritātēm, kas definētas saskaņā ar ESFRI. Šī uzlabotā sasaiste palielina Eiropas pētniecības infrastruktūras ekosistēmas saskanību un veicina EPT konkurētspēju. Tomēr, lai nostiprinātu publisko ieguldījumu efektivitāti pētniecības infrastruktūrās, dalībvalstīm būtu jāvienojas par stratēģiju ilgtspējas nodrošināšanai uz ilgāku laiku. 2.3.Pētniekiem atvērts darba tirgus Mērķis: Patiesi atvērta un izcilības virzīta EPT, kurā augsti kvalificētas personas varētu netraucēti šķērsot robežas, lai dotos turp, kur ir vislabākās iespējas viņu talantu izmantošanai. Rezultāti: Valdībām un ieinteresētajām personām būtu jāapsver, kādā veidā valstu finansēšanas shēmu noteikumi varētu labāk atbalstīt atklātības principus, pārredzamas un uz nopelniem balstītas darbā pieņemšanas procedūras, kā arī likvidēt juridiskos šķēršļus pētnieku atklātai pieņemšanai darbā pētniecības iestādēs un definēt jaunas iespējas pētnieku karjeras attīstībai. Konstatējumi liecina, ka ir audzis EURAXESS darba vietu portālā izsludināto pētniekiem paredzēto darba piedāvājumu skaits, ko 2012.–2014. gadā ES-28 raksturo pieaugums vidēji par 7,8 % gadā. Kā liecina ziņojums, EURAXESS lietojums dažādās valstīs būtiski atšķiras. Atklātu, pārredzamu un uz nopelniem balstītu darbā pieņemšanas procedūru priekšrocības ir svarīgākas pētniekiem agrīnā karjeras posmā, salīdzinot ar pieredzējušiem pētniekiem, kuru skatījumā citiem kritērijiem ir lielāka ietekme lēmumos par pieņemšanu darbā un paaugstināšanu amatā. Rezultāti rāda, ka politiskie centieni palielināt dotāciju pārnesamību (modelis "Nauda seko pētniekam") var sekmēt starptautiskās pētnieku mobilitātes turpmāku uzlabošanos. Sociālā nodrošinājuma segums joprojām ir neviendabīgs, un tas mazina mobilitāti no valstīm ar stingrākām aizsardzības sistēmām. Lai uzlabotu darbā pieņemšanu, kā arī darba apstākļus, ir svarīgi turpināt uzlabot procedūras cilvēkresursu jomā. Par divām svarīgām tēmām ir atzītas pensiju tiesību pārnesamība un valodu prasmes pedagogiem. Pirmā jautājuma risināšanai Komisija 2016. gadā ir izveidojusi Eiropas papildu pensiju fondu pētniekiem, kas saucas Retirement Savings Vehicle for European Research Institutions (RESAVER).

Attiecībā uz otro jautājumu juridiskie šķēršļi pieņemšanai darbā šķiet likvidēti lielākajā daļā valstu. Galvenais neatrisinātais jautājums jautājumā par pieredzējušu ārvalstu pētnieku pieņemšanu darbā šķiet valsts valodas prasmes prasība pedagoģiskajā darbā. Daudzi EPT VRP ir vērsti uz EURAXESS popularizēšanu, lai palielinātu pētnieku mobilitāti pāri robežām un starp nozarēm. Šim mērķim kalpo arī Cilvēkresursu stratēģijas pētniekiem sekmēšana un koncentrēšanās uz pievilcīgu, prognozējamu karjeru (tenure tracks). Turklāt EPT VRP ir uzsvērts, ka mobilajiem pētniekiem ļoti svarīgas ir atklātas, pārredzamas un uz nopelniem balstītas darbā pieņemšanas procedūras un ar sociālo nodrošinājumu saistītas problēmas. Vispārējs secinājums Rezultāti liecina, ka valsts līmenī lielāka uzmanība tiek veltīta atklātām, pārredzamām un uz nopelniem balstītām darbā pieņemšanas procedūrām. Šajā sakarā ir būtiski vairāk popularizēt portālu EURAXESS kā pētnieku tiesību reģistru. Iespējamie pasākumi, lai vēl vairāk sekmētu pētnieku starptautisko mobilitāti, ietver vienlīdzīgas piekļuves valsts pētniecības finansēšanas programmām nodrošināšanu ārvalstu pētniekiem un pētniecības dotāciju pārnesamības uzlabošanu. Pie papildu pasākumiem minama cilvēkresursu procedūru pilnveidošana iestādēs, kurās notiek pētniecība. Pensiju tiesību pārnesamība un valodu prasmes pedagogiem ir tēmas, kurās vērojama pastāvīga attīstība. 2.4.Dzimumu līdztiesība un dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana pētniecībā Mērķis: Veicināt zinātnisko izcilību, pilnā mērā izmantojot dzimumu dažādību un līdztiesību un novēršot neattaisnojamu talanta izšķērdēšanu. Rezultāti: Dzimumu līdztiesības politikas pilnveidošana, īpašu vērību pievēršot tām jomām, kurās sievietes ir nepietiekami pārstāvētas, uz dzimumu līdztiesību vērstu pieeju veicināšana un dzimuma aspektu integrēšana pētniecībā. Ziņojums liecina, ka sieviešu īpatsvars A pakāpes amatos augstākās izglītības nozarē ir pieaudzis par 3,4 % no kopējās gada izaugsmes rādītāja laika posmā no 2007. līdz 2014. gadam ES-28. 2014. gadā tas sasniedza 23,5 % attiecībā uz ES-28. Progress tika novērots gandrīz visās dalībvalstīs. Analīze arī liecina, ka galvenās problēmas, ar kurām joprojām saskaras valstis, ir "stikla griesti", kas neļauj sievietēm ieņemt augstus amatus. To atspoguļo fakts, ka viena trešdaļa no pētniekiem ir sievietes, turpretim augstākā līmeņa amatos sieviešu īpatsvars ir mazāks par vienu ceturto daļu. Lai gan dati liecina par situācijas uzlabošanos, tas joprojām notiek lēni. EPT VRP uzrāda būtiskus uzlabojumus dzimumu līdztiesības veicināšanā PI jomā salīdzinājumā ar situāciju EPT 2014. gada progresa ziņojumā. Notiek vai tiek plānota dzimumu līdztiesības īstenošanas uzraudzība. Tas liecina par augošu interesi un apņemšanos valstu līmenī īstenot dzimumu līdztiesību valsts pētniecības un augstākās izglītības sistēmās. Dzimumu līdztiesības veicināšanas darbību apjoms un kvalitāte dažādās dalībvalstīs atšķiras. Dzimumu aspekta iekļaušana pētniecības programmās joprojām ir problemātiska daudzās dalībvalstīs. Vispārējs secinājums Analīze rāda, ka lielākā daļa dalībvalstu ir guvušas panākumus, izstrādājot vai plānojot sistēmiskāku stratēģiju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai PI jomā. EPT VRP izklāstītie pasākumi turpinās atbalstīt institucionālās pārmaiņas, īstenojot dzimumu līdztiesības plānus kā dalībvalstu rīcības katalizatoru. Lielais plānoto pasākumu skaits vieš cerības uz būtisku progresu nākamajos gados. Faktiskie uzlabojumi būs atkarīgi no dalībvalstu spējas ilgtermiņā uzturēt un stiprināt līdz šim pieņemto institucionālo pārmaiņu stratēģiju. 2.5.Optimāla zinātnes atziņu aprite un nodošana, izmantojot arī digitālu EPT

Zināšanu nodošana un atvērta inovācija Mērķis:

Novērst šķēršļus plašākai zināšanu izmantošanai, lai uzlabotu Eiropas izaugsmi un konkurētspēju, pilnā mērā īstenojot zināšanu nodošanas politiku. Rezultāti: Efektīvu zināšanu nodošanas mehānismu sekmēšana, intelektuālā īpašuma pārvaldības politikas un procedūru izstrāde. Analīze apstiprina, ka pētniecības rezultātu nodošana, pārņemšana un faktiskā izmantošana varētu dot ievērojamu ekonomisku ieguvumu. To pat varētu uzskatīt par būtisku soli lielo problēmu risināšanā (2.a prioritāte) un sociālās labklājības vairošanā. Neraugoties uz šiem zināšanu aprites dotajiem ieguvumiem, Eiropa vēl nav gatava izmantot reģiona potenciālu, lai gūtu atdevi no ieguldījumiem pētniecībā un to sniegtajām izaugsmes iespējām. Ziņojums uzrāda vidējo gada pieaugumu 3,5 % apmērā laika posmā no 2008. līdz 2012. gadam attiecībā uz novatoriskiem uzņēmumiem, kas sadarbojas ar valsts vai privātām pētniecības iestādēm, un 1,3 % attiecībā uz novatoriskiem uzņēmumiem, kas sadarbojas ar augstākās izglītības iestādēm. Zināšanu nodošanas vispārējie šķēršļi ir saistīti ar to, ka netiek veltīta pietiekama uzmanība un atbalsts pētniecības rezultātu ieviešanai tirgū. Šim jautājumam joprojām pievērsts pārāk maz vērības gan ES, gan valstu līmenī. Viens no galvenajiem šķēršļiem ir pētnieku zemais nodarbinātības līmenis privātajā sektorā un pētnieku ierobežotā pieredze ārpus akadēmiskās vides. Jo īpaši tas attiecas uz jaunajiem pētniekiem. Tehnoloģiju un inovāciju centri ir ļoti svarīgs instruments, lai nodrošinātu zināšanu optimālu apriti. Šo centru pamatdarbībai ir jānodrošina pētniecības pasākumu pielāgošana nozares vajadzībām un jāatbalsta pētniecības komercializācija. Vairums EPT VRP pievēršas tādiem galvenajiem izaicinājumiem kā PI pārvaldība un ar to saistītie iespējamie tiesību akti. Ir paredzēts arī attīstīt instrumentus valsts un privātajai sadarbībai šajā jomā, kā arī mācību programmas uzņēmējdarbības veicināšanai. Vispārīgs secinājums Analīzes rezultāti liecina, ka zināšanu pārnese Eiropā ir ārkārtīgi daudzveidīga. Jāizskata iespējas finansējuma integrēšanai katrā zināšanu ķēdes posmā un jānodrošina biežāka pētniecības rezultātu ieviešana tirgū. Pētniecības organizāciju pārstāvji nāca klajā ar vairākiem priekšlikumiem, piemēram, par kopīgiem nozares un akadēmisko aprindu pasākumiem, kopīgās rūpniecības-pētniecības organizācijas (RPO) uzaicinājumiem iesniegt pieteikumus un piedalīties apmācības pasākumos, kā arī karjeras attīstības iniciatīvām, integrējot doktorantūras studentus privātajā sektorā. Tas sekmēs uzticēšanos un padziļinās valsts un privāto dalībnieku sadarbību, kā arī veicinās starpnozaru mobilitāti. Atklāta piekļuve publikācijām un datiem Mērķis: Atklāta piekļuve zinātniskām publikācijām un datiem veicina zinātnisko ideju plašāku un ātrāku apriti, palielinot ieguvumus gan pašai zinātnei, gan sabiedrībai kopumā. Tas ir galvenais aspekts plašākā virzībā uz atvērtu zinātni. Rezultāti: "Zelta" un/vai "zaļās" atklātās piekļuves sekmēšana saskaņā ar Komisijas 2012. gada ieteikumu par piekļuvi zinātniskai informācijai un tās saglabāšanu, iespēju apsvēršana, kā saskaņot un koordinēt sarunas ar zinātnisko darbu izdevējiem, lai atbalstītu pāreju uz jauniem un līdzsvarotākiem uzņēmējdarbības modeļiem. Analīzes rezultāti liecina, ka 24 dalībvalstis 2016. gadā ir pieņēmušas atklātas piekļuves atbalsta politiku. Vairums šo pasākumu ir pieņemti jau kopš 2012. gada, un dažas dalībvalstis, kas tos pieņēma savlaicīgi, kopš tā laika ir papildinājušas savu politiku ar citiem pasākumiem. Atklātas piekļuves kustība ir attīstījusies ļoti strauji, pēdējo gadu laikā sekmīgi pārvarot 50 % "kritisko robežu". 52 % no 2014. izdošanas gada ES-28 publikācijām bija pieejamas atklātajā piekļuvē.

Tomēr atklātas piekļuves politika un prakse ir ļoti daudzveidīga un var atšķirties gan dažādās valstīs, gan pētniecības finansēšanas organizācijās. Lai panāktu pilnībā atklātu piekļuvi, ir jāpilnveido izdevējdarbības modeļi un atlīdzības sistēmas, kā arī infrastruktūras, lai apmainītos ar pētniecības datiem un atkārtoti izmantotu tos. Konstatētie šķēršļi, kas kavē tālāku attīstību, cita starpā ir šādi: izmaksas saistībā ar pāreju uz atklātu piekļuvi, autortiesību daudzveidība dažādu valstu kontekstā, īpašumtiesību juridisko aspektu nepārredzamība, privātā sektora bažas par datu apmaiņas pienākumu, kā arī pētnieku bažas par atklātas piekļuves izdevējdarbības iespaidu uz viņu darbu un tādējādi uz karjeras attīstību. Pēdējo gadu laikā attīstījās arī atklāta piekļuve pētniecības datiem, taču mazākā apmērā. Būtiski tehniskie un finanšu šķēršļi kavē pāreju uz datu efektīvu glabāšanu un atkārtotu izmantošanu, savukārt datu apstrādes speciālistu trūkums un pētnieku nepietiekamais prasmju līmenis datu jomā ir faktors, kas kavē efektīvu īstenošanu. Dalībvalstis 2016. gada 27. maijā pieņēma Padomes secinājumus par pāreju uz atvērtās zinātnes sistēmu. Tajos īpaši aicināja nodrošināt atvērtu piekļuvi zinātniskām publikācijām kā noklusējuma izvēli, publicējot no publiskiem līdzekļiem finansētas pētniecības rezultātus, un atbalstīja pāreju uz tūlītēju atvērto piekļuvi pēc noklusējuma līdz 2020. gadam. EPT VRP galvenokārt ir vērsti uz to, lai attīstītu un atbalstītu atvērtu piekļuvi publikācijām, it īpaši, izveidojot e-infrastruktūras un noteikumus, stratēģijas un rīcības plānus, kas atbalstītu atvērtu piekļuvi publikācijām. Galvenais uzsvars arvien ir uz nenormatīviem pasākumiem, kas atbalsta atvērtu piekļuvi datiem un publikācijām, mazāk vērības piegriežot tiesiskā regulējuma aspektiem. Vispārīgs secinājums Atklātu piekļuvi pētniecības rezultātiem (publikācijām un datiem) pēdējo gadu laikā ir atbalstījis aizvien lielāks universitāšu, pētniecības centru un finansēšanas aģentūru skaits visā Eiropā. Taču politiku un iniciatīvu skaita palielināšanās ir radījusi ļoti daudzveidīgu ekosistēmu Eiropā. Turpmāk būtu lietderīga lielāka saskaņotība un politikas konverģence pāri valstu robežām, pamatojoties uz labāko praksi. Atklātu pētniecības datu politikā joprojām ir daudz darāma, un "Apvārsnis 2020" var būt noderīgs atsauces modelis. 2.6.Sadarbība ar pārējo pasauli Mērķis: Nodrošināt, ka Eiropa kopumā spēj maksimāli izmantot labāko PI iespēju priekšrocības globālā mērogā. Rezultāti: Valsts stratēģijas noteikšana starptautisko aspektu izvēršanai, lai sekmētu spēcīgāku sadarbību ar svarīgām trešām valstīm, labāk saskaņotu ES, dalībvalstu un asociēto valstu mērķus un rīcību attiecībā pret ārpussavienības valstīm un starptautiskām organizācijām, labāk pārņemtu daudzpusējo ES un starpvaldību projektu rezultātus un labāk izmantotu divpusējos un daudzpusējos nolīgumus starp ES dalībvalstīm un partnervalstīm pārējā pasaulē. Analīzes rezultāti 2005.–2014. gadā uzrāda ievērojamu gada pieaugumu 4,1 % koppublikācijām ar partneriem, kas nav no EPT. Tas nedaudz pārsniedz pieaugumu tajā pašā laika posmā koppublikācijām ar partneriem EPT, kur pieaugums sasniedza 3,6 %. Galvenie konstatējumi liecina, ka starptautiskā sadarbība ar trešām valstīm attīstās, lai gan vadībā ir Rietumeiropas valstis, atšķirībai starp tām un pārējām EPT valstīm arvien palielinoties. Notiek arī attīstība personāla starptautiskās atlases jomā, lai gan arī šeit Rietumeiropa ir izvirzījusies vadībā, atstājot aiz sevis pārējās valstis. Lai novērstu atšķirības pētniecības vidē, liela nozīme būs plašākam cilvēkresursu ģeogrāfiskajam spektram. Vairums EPT VRP koncentrējas uz tādu stratēģiju izstrādi, kas sekmētu ES iekšējo sadarbību, informatīvos pasākumus, kā arī informācijas sniegšanas un sadarbības tīklu uzlabošanas pasākumus. Dalībvalstis aizvien vairāk atzīst starptautiskās sadarbības un kopīgas rīcības nozīmi, it īpaši attiecībā uz jaunajām pētniecības valstīm. Vispārējs secinājums Analīze rāda, ka daudzas dalībvalstis pēdējos gados ievērojami uzlabojušas savas starptautiskās sadarbības spējas. Šķiet, ka vairs netiek apšaubīta pievienotā vērtība, ko rada kopīgas pieejas dalībvalstu un ES starptautiskajā sadarbībā kā viens no stratēģijas elementiem līdzās divpusējai sadarbībai. Īpaši mazākās dalībvalstis uzsver kopīgo pieeju nepieciešamību un pievienoto vērtību iepretim lielajām zināmajām un jaunajām zinātnes virzītājām valstīm. 3.SECINĀJUMI Ziņojums apstiprina, ka EPT pēdējo gadu laikā ir guvusi ievērojamas sekmes. Visi galvenie rādītāji uzrāda progresu laika gaitā, ņemot vērā ES-28 vidējos rādītājus, lai gan valstīs ir lielas atšķirības gan rezultātu, gan izaugsmes līmeņa ziņā (sk. izaugsmes rādītāju pārskata tabulu).