Samoa.

Sarakstā ir sešas valstis, kas nav ES dalībvalstis. Paredzams, ka tuvākajā nākotnē šis skaits palielināsies, jo īpaši pievienojot Šveici, kura savu pievienošanās instrumentu deponēja 2021. gada 31. augustā.

ES delegācijas un jo īpaši Eiropas Savienības delegācija ANO un citās starptautiskās organizācijās Ženēvā ir iesaistītas, lai trešām valstīm darītu zināmas priekšrocības, ko dod pievienošanās Ženēvas aktam.

Sarunās par divpusējiem nolīgumiem ar trešām valstīm Komisija pastāvīgi atsaucas uz Ženēvas aktu kā labāko kontekstu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu savstarpējai aizsardzībai. Tā arī atkārtoti mudina dalībvalstis visos attiecīgajos kontekstos popularizēt Ženēvas aktu trešās valstīs.

Piedaloties konferencēs un sanāksmēs, Komisija regulāri norāda, ka Ženēvas akts ir labākais instruments, lai aptvertu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu starptautisko aizsardzību, un parāda priekšrocības trešām valstīm.

Ženēvas akts piedāvā jauniem dalībniekiem mūsdienīgu daudzpusēju instrumentu, kas tiem ļaus gūt labumu no ievērojamajām priekšrocībām, ko rada ražotāju teritorijas unikālās iezīmes, un palīdzēs tiem paaugstināt šo iezīmju vērtību tirgojamu produktu veidā. Cilmes vietu nosaukumi un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes var padarīt preču ražotājus par augstas kvalitātes agrorūpniecības un amatniecības produktu eksportētājiem. Tas var būtiski stimulēt izaugsmi un nodarbinātību.

Cilmes vietu nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu starptautiskas reģistrācijas un aizsardzības sistēmas izveide pozitīvi ietekmēs ražotājus visā pasaulē, jo īpaši mazos un vidējos, kā arī lauku ražotājus, kad tie par pieņemamām izmaksām iegūs savu nosaukumu aizsardzību ārvalstīs. Turklāt tas var stimulēt privātos un publiskos ieguldījumus, pozitīvi ietekmējot ekonomiku, ilgtspējīgu attīstību, lielāku konkurētspēju, eksporta dažādošanu un darbvietu radīšanu.

Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes ir spēcīgi instrumenti pievienotās vērtības saglabāšanai vietējās kopienās. Palielinot nodarbinātību un izaugsmi, tie palīdz novērst iedzīvotāju aizplūšanu no laukiem. Ženēvas aktā līgumslēdzējām pusēm ir paredzēta pietiekama elastība, jo īpaši nosakot pienācīgus aizsardzības pasākumus un saglabājot iespēju atteikties no aizsardzības, kā to paredz pašreizējā Lisabonas vienošanās, lai ņemtu vērā Pušu konkrēto nacionālās likumdošanas izvēli attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzības īstenošanu. Ir pietiekami daudz iespēju apmierināt to valstu vajadzības, kuras nav izvēlējušās cilmes vietu nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sui generis aizsardzību.

Attiecībā uz gaidāmo likumdošanas iniciatīvu par amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību ES līmenī normatīvais projekts ir iekļauts 2020. gada 25. novembrī publicētajā Intelektuālā īpašuma rīcības plānā. Komisija 2020. gada 30. novembrī nāca klajā ar likumdošanas iniciatīvas ceļvedi, un kopumā atsauksmes liecināja par ražotāju un lielākās daļas dalībvalstu iestāžu atbalstu. Sabiedriskā apspriešana ilga 12 nedēļas no 2021. gada 29. aprīļa līdz 2021. gada 22. jūlijam, izmantojot ES aptauju tiešsaistes sistēmu 24 ES valodās, un tā saņēma 182 atbildes no 28 valstīm, tostarp no 18 ES dalībvalstīm. Lielākā daļa respondentu (92,3 %) uzskata, ka ir vajadzīga ES mēroga iniciatīva, lai uzlabotu nelauksaimniecisko produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību. Paredzēts, ka Komisija to pieņems 2022. gada pirmajā pusē.

(c) Savienības noraidītie trešo valstu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu pieteikumi

Trešo valstu pieteikumi nav noraidīti.

Līdz šim saskaņā ar Ženēvas aktu ir reģistrēts tikai viens trešās valsts (kas ir Ženēvas akta puse) ģeogrāfiskās izcelsmes norādes nosaukums, kas attiecas uz lauksaimniecības produktu: "ម្រេចកំពត" / "Kampot Pepper", no Kambodžas. Lai pieņemtu lēmumu par minētā nosaukuma aizsardzību ES saskaņā ar Ženēvas aktu, Komisija minēto reģistrāciju izvērtē, ņemot vērā Regulas (ES) 2019/1753 5. un 6. pantā izklāstītos kritērijus.