Kriminālprocesa jomā jaunumi ir bijuši mazāk izteikti, un joprojām ir jānovērš būtiskas problēmas. Neraugoties uz būtiskiem uzlabojumiem gados pēc pievienošanās ES, kriminālprocess Bulgārijā joprojām rada nopietnas problēmas attiecībā uz efektīvu kriminālvajāšanu sarežģītās lietās, tostarp tajās, kas saistītas ar augsta līmeņa korupciju un smagu organizēto noziedzību. Gadu gaitā ir konstatētas vairākas konkrētas problēmas, un dažas no šīm problēmām ir risinātas ar likumdošanas pasākumu palīdzību. Tomēr kriminālprocesa formālisms vēl aizvien ir Bulgārijas tiesību sistēmas problēma. Nesen tika gatavoti papildu tiesību aktu priekšlikumi, dažiem no kuriem – apvienojumā ar atbilstīgiem organizatoriskiem pasākumiem – varētu būt nozīmīga ietekme.

Pirmais kritērijs ir saistīts ar tiesu sistēmas reformu, koncentrējoties uz stabila konstitucionāla regulējuma izveidi neatkarīgai un pārskatatbildīgai tiesu sistēmai. Pēdējo desmit gadu laikā Bulgārija ir divas reizes grozījusi savu Konstitūciju, uzlabojot Augstākās tiesu padomes (ATP) darbību un ieviešot Augstākās tiesu padomes inspekciju (ATPI), lai sekmētu tiesu struktūru labu pārvaldību un nodrošinātu integritātes standartu ievērošanu tiesu iestādēs. Pirmās izmaiņas notika neilgu laiku pēc pievienošanās. Turpmākas būtiskas reformas tika veiktas ar Konstitūcijas grozījumiem, kurus Nacionālā asambleja pieņēma 2015. gada decembrī. Konkrēti, ar tiem Augstākajā tiesu padomē tika radītas atsevišķas palātas prokuroriem un tiesnešiem, vienlaikus arī uzlabojot lēmumu pieņemšanas pārredzamību jautājumos, kas saistīti ar personālu un ATP locekļu ievēlēšanu, kā arī stiprinot ATP inspekcijas lomu attiecībā uz tiesnešu integritāti. Dažas no minētajām izmaiņām, piemēram, "viens tiesnesis, viena balss" princips ATP vēlēšanās, bija reakcija uz iepriekšējiem SPM ziņojumiem. Šo jaunāko izmaiņu pārvēršana likumā tika pabeigta 2016. gada laikā, tāpēc ir jāpabeidz īstenošana, pirms būs iespējams pilnībā redzēt to ietekmi. Šobrīd ir skaidrs, ka padomes reforma ir radījusi lielāku pārredzamību tās lēmumu pieņemšanas procesā, un lielāka demokratizācija arī ietekmēs padomes vēlēšanas 2017. gadā. Tomēr pastāvīgā spriedze starp padomes locekļiem, ņemot vērā apgalvojumus par objektivitātes trūkumu nozīmīgos lēmumos, joprojām ir problemātiska. Pēdējos divos SPM ziņojumos tika uzsvērti novēlotie un nepilnīgie pēcpasākumi attiecībā uz situāciju, kas tika atklāta Sofijas pilsētas tiesā 2014. gada beigās, un ir vēl vairāk veicinājuši apgalvojumus par pārmērīgu ietekmi ATP. Kopumā Bulgārija ir panākusi ievērojamu progresu pirmā kritērija izpildē, bet tai joprojām ir jāuzrāda stabili rezultāti attiecībā uz jaunāko konstitucionālo izmaiņu īstenošanu.

Papildus tam, ka tiek aplūkots progress 2016. gada SPM ziņojumā sniegto ieteikumu īstenošanā, šajā iedaļā sniegts vispārējs izvērtējums par desmit gados veiktajām reformām. Vissvarīgākās norises un rezultāti ir sīkāk izklāstīti pievienotajā tehniskajā ziņojumā. Sešus kritērijus var novērtēt atsevišķi, bet to starpā pastāv savstarpēja saistība. Progresa izvērtējumā ir aplūkoti strukturālie apstākļi (piemēram, tiesību akti, iestādes un resursi); rezultāti un to stabilitāte, kā arī tas, vai progresu var uzskatīt par neatgriezenisku. Jāatzīmē arī, ka kopš laika, kad tika panākta vienošanās par SPM kritērijiem, Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūrā, starptautiskajos standartos un paraugpraksē, un salīdzinošajā informācijā par valstu tiesu sistēmām ES ir bijuši būtiski jaunumi, kas ir virzījuši Bulgārijas iestādes to veiktajās reformās un kas arī palīdz sniegt objektīvu un salīdzināmu mērauklu Bulgārijas tiesu sistēmas attīstībai un cīņai pret korupciju un organizēto noziedzību sešu kritēriju ietvaros.

Tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju pēdējo desmit gadu laikā ir bijuši galvenie jautājumi Bulgārijas sabiedrībai. SPM ir nozīmīga loma Bulgārijā kā reformu virzītājspēkam, kā arī instrumentam, ar kuru uzraudzīt progresu. Padome ir pastāvīgi atbalstījusi Komisijas secinājumus un SPM metodiku, ko pilnveido arī sadarbība un daudzu dalībvalstu sniegtais ieguldījums. Arī sadarbība ir pastiprināta, sniedzot atbalstu Bulgārijai no ES fondiem un pēdējā laikā no mērķtiecīgas palīdzības, ko koordinē Eiropas Komisijas Strukturālo reformu atbalsta dienests (SRSS).

Kā to Padome vairākkārt skaidri paudusi, SPM tiks izbeigts, kad apmierinošā līmenī būs izpildīti visi seši kritēriji, kas attiecas uz Bulgāriju. Kritēriji tika definēti pievienošanās laikā un aptver jautājumus, kas ir būtiski dalībvalstu darbībai – tiesu neatkarība un efektivitāte, integritāte un korupcijas un organizētās noziedzības apkarošana. Lai tos izpildītu, ir nepieciešams likumdošanas un institucionālu pasākumu apvienojums. Turklāt šādus pasākumus var pilnībā izvērtēt tikai tad, ja tiek aplūkots, vai to plānotā ietekme ir jūtama praksē un vai tos var uzskatīt par iekļautiem Bulgārijas tiesiskajā un institucionālajā sistēmā un neatgriezeniskiem. Tas ļauj iedzīvotājiem būt pārliecinātiem, ka lēmumos un praksē Bulgārijā tiek pilnībā ievērots tiesiskums, un nodrošina pamatu savstarpējai uzticībai, kas ir vajadzīga ES tiesību aktu efektīvai īstenošanai.

Kriminālkodekss arī ir atzīts par problēmu avotu smagu noziegumu kriminālvajāšanā, un tas ir bijis nepārtrauktu diskusiju temats vairākās valdībās . Valdība 2015. gadā nāca klajā ar jaunu pārdomu procesu par plašāku krimināltiesību politikas reformu, kas 2016. gadā tika pavirzīts uz priekšu, izmantojot tehniskās palīdzības projektu, kurā iesaistīti neatkarīgi eksperti. Tā mērķis bija visaptveroša reforma, kurai būs nepieciešama rūpīga analīze un sagatavošanās, kas saistīta ar plašu apspriešanos tiesu iestādēs un juridisko profesiju pārstāvju vidū. Šķiet acīmredzami, ka Kriminālkodeksa jebkāda vispārēja reforma būs ilgtermiņa process. Tomēr šāds process neizslēdz tūlītējās izmaiņas, kurām varētu būt pozitīva ietekme uz korupcijas vai organizētās noziedzības kriminālvajāšanu. Kopumā Bulgārija otrā kritērija izpildē ir panākusi nelielu progresu, bet joprojām nav atrisinātas svarīgas problēmas, jo īpaši attiecībā uz formāla kriminālprocesa risināšanu un tiesiskā regulējuma uzlabošanu korupcijas un organizētās noziedzības izmeklēšanai un kriminālvajāšanai.

Tiesu sistēmas turpmāka reforma

Trešais kritērijs ir vērsts uz tiesu sistēmas reformu, lai uzlabotu to profesionalitāti, pārskatatbildību un efektivitāti. Desmit gadu perspektīva nepārprotami ir parādījusi, cik sarežģīti ir panākt progresu, ja tiesneši vai prokurori nespēj panākt vienprātību. Gadu gaitā ir notikuši būtiski uzlabojumi dažādās jomās, tostarp tiesnešu apmācībā, lietu piešķiršanā tiesās pēc nejaušības principa, tiesu struktūru un atsevišķu tiesnešu darba slodzes analīze. Ir veikti arī pasākumi tādās jomās kā e-tiesiskums. Tiesnešu, kā arī pilsoniskās sabiedrības, gatavība paust atbalstu reformai ir bijusi nozīmīgs faktors šā progresa sekmēšanā. Tomēr ir izrādījies grūti pieņemt lēmumus tādās sensitīvās jomās kā tiesu un prokuratūru pārstrukturēšana tiesu iestāžu kartes vispārējas reformas ietvaros. Kaut arī saprātīgi vadības lēmumi, piemēram, amatu pārdalīšana gadu no gada, ir zināmā mērā mazinājuši šādus trūkumus, Augstākā tiesu padome nav spējusi vai vēlējusies virzīt reformu uz priekšu šādās jomās. Tas ir palielinājis darba slodzes nelīdzsvarotību lielākajām tiesām valstī, negatīvi ietekmējot Bulgārijas tiesu iestāžu vispārējo sniegumu. Tajā pašā laikā maz progresa bijis, lai panāktu godīgumu un pārredzamību Augstākās tiesu padomes disciplinārlietās.

Prokuratūras dienesta reforma ir vēl viena joma, kas Bulgārijā ir izrādījusies ļoti sensitīva un sarežģīta. Bulgārijas prokuratūra ir daļa no tiesu sistēmas un ir neatkarīga no izpildvaras. Tajā pašā laikā tai ir nozīmīga loma ne tikai kriminālprocesos, bet arī pārvaldes vispārējā uzraudzībā. Tas, ka nav nošķirtības starp tās funkcijām un izpildvaru, parasti saasina aizdomas par pārmērīgu ietekmi un kritiku par prokuratūras vispārējas pārskatatbildības trūkumu. Papildus kaismīgām diskusijām par to, ko kritiķi uzskata par pārāk ietekmīgu prokuratūras dienestu, saukšana pie atbildības arī ir diskusiju centrāls temats saistībā ar to, ka Bulgārijai joprojām trūkst pārliecinošu stabilu rezultātu attiecībā uz notiesājošiem spriedumiem augsta līmeņa korupcijas vai smagas organizētās noziedzības lietās. Pēdējo desmit gadu laikā prokuratūras dienests ir piedzīvojis vairākas reorganizācijas kārtas, kā arī likumdošanas un citus pasākumus, lai uzlabotu tā efektivitāti. Tomēr, neraugoties uz šiem centieniem, rezultāti liecina, ka joprojām pastāv būtiskas problēmas. Tas bija konteksts Bulgārijas lēmumam 2016. gadā lūgt palīdzību SRSS un ekspertiem no vairākām citām dalībvalstīm projekta ietvaros, lai iesniegtu neatkarīgu analīzi par Bulgārijas prokuratūras dienestu. Tas papildina iepriekšējo gadu gaitā veikto analīzi. Bulgārijai no visas šīs analīzes vēl ir jāizdara secinājumi un jānosprauž turpmākais ceļš attiecībā uz šo svarīgo jautājumu. Kopumā, lai gan Bulgārija ir panākusi nelielu progresu trešā kritērija izpildē, joprojām ir jānovērš būtiskas problēmas.

2.2. Korupcija

Ceturtais un piektais kritērijs ir saistīti ar korupcijas apkarošanu – gan augsta līmeņa korupciju, gan korupciju vispār, jo īpaši vietējā līmenī un pie robežām. Abās jomās desmit gadu perspektīva izceļ problēmas, ar kurām Bulgārija ir saskārusies, cenšoties lēnām izveidot vajadzīgos tiesību aktus un iestādes, lai risinātu acīmredzamo uzticības deficītu, par ko liecina Bulgārijas sabiedriskā doma. Līdz šim Bulgārijai ir bijuši ļoti ierobežoti rezultāti ar augsta līmeņa korupciju saistītu konkrētu lietu noslēgšanā ar galīgiem notiesājošiem spriedumiem tiesā, kas ir skaidrākais veids, kā parādīt, ka korupcijas apkarošana ir patiesa prioritāte. Bulgārija joprojām ir viena no ES dalībvalstīm, kurā tiek uzskatīts, ka pastāv visaugstākais korupcijas līmenis, un iedzīvotāji un uzņēmēji joprojām uzskata korupciju par svarīgu problēmu. Augsta profila skandālos, piemēram, saistībā ar interešu konfliktu komisiju 2013. gadā, netika veikti skaidri un apņēmīgi pēcpasākumi. Gadu gaitā problēmas ir tikušas padziļināti analizētas, un potenciālie skaidrojumi ietver novecojušus noteikumus kriminālkodeksā, kapacitātes trūkumu būtiskajās iestādēs, slikti organizētas vai sadrumstalotas struktūras un apgrūtinošas procedūras – jautājumi, kam nepieciešams laiks un apņēmība tos risināt. Pirmajos gados pēc pievienošanās Bulgārija uzņēmās veikt vairākus likumdošanas un institucionālus pasākumus, lai vērstos pret korupciju. Tomēr, lai gan pirmie rezultāti šķita daudzsološi dažos aspektos, šie centieni nav vainagojušies ar vajadzīgajām radikālajām pārmaiņām korupcijas apkarošanā. Valdība 2015. un 2016. gadā ieguldīja papildu centienus, kas bija vērsti uz vienotas pretkorupcijas aģentūras izveidi ar pilnvarām veikt administratīvo izmeklēšanu un pārbaudīt augsta līmeņa amatpersonu interešu konfliktus un personīgo īpašumu. Taču par pretkorupcijas likumu, kas izstrādāts, lai izveidotu šo struktūru, nav spēts panākt vienošanos parlamentā, ilustrējot vispārējo politiskās vienprātības trūkumu attiecībā uz šiem centieniem.

Vispārējā institucionālā sistēma korupcijas apkarošanai Bulgārijā joprojām ir sadrumstalota un tāpēc lielākoties neefektīva. Līdz ar to vispārinātas problēmas ar korupciju valsts pārvaldes zemākajos līmeņos arī joprojām ir problēma. Valdības 2015. gada pretkorupcijas stratēģijā sniegta vērtīga problēmu analīze. Tomēr šīs stratēģijas īstenošana ir vēl tikai sākumposmā. Kopumā, Bulgārijas progress ceturtā un piektā kritērija izpildē ir bijis ierobežots, ar joprojām neatrisinātām būtiskām problēmām attiecībā uz institucionālo struktūru un tiesisko regulējumu, kā arī stabilu rezultātu panākšanu.

2.3. Organizētā noziedzība

Pēdējais kritērijs ir vērsts uz organizētās noziedzības apkarošanu. Šo kritēriju daļēji pamato tas, ka Bulgārijā pēc pārejas posma pārsvaru ieguvušas lielas un ietekmīgas organizētās noziedzības grupas, kas saistītas ar ievērojamu vardarbības līmeni. Bulgārijas iestādes uzskata, ka kopš pievienošanās ir panākta attīstība – organizētās noziedzības modelis ir sadrumstalotāks un problēma ir vairāk pielīdzināma situācijai dažās citās dalībvalstīs. Tomēr, lai izpildītu šo kritēriju, Bulgārijai ir arī jāparāda tās tiesībaizsardzības iestāžu spēja efektīvi apkarot organizēto noziedzību un panākt stabilus rezultātus šajā jomā. Bulgārija gadu gaitā ir ieviesusi nozīmīgas institucionālas izmaiņas, jo īpaši, 2012. gadā izveidojot specializētu tiesu un prokuratūru organizētās noziedzības jomā un neatkarīgu Nelikumīgi iegūtu līdzekļu atsavināšanas komisiju ar pilnvarām konfiscēt nelikumīgus līdzekļus bez notiesājoša sprieduma. Šī komisija jo īpaši ir panākusi stabilus rezultātus, kas liecina, cik ļoti šis reformas aspekts ir nostiprinājies. Taču Bulgārija stabilus rezultātus attiecībā uz galīgiem notiesājošiem spriedumiem smagas organizētās noziedzības lietās ir guvusi lēnām. Pēdējos gados politiskie lēmumi reorganizēt galvenās izmeklēšanas iestādes, kas nodarbojas ar organizētās noziedzības problēmu, ir pārtraukuši progresu un negatīvi ietekmējuši rezultātus. Tagad stāvoklis ir stabilizējies, kaut gan nesen tika panākta vienošanās par papildu izmaiņām, ar kurām paplašina organizētās noziedzības apkarošanas direktorāta (GDBOB) kompetenci, iekļaujot korupciju, kibernoziedzību un migrantu kontrabandu, un ļaujot šīm organizācijām ātrāk iesaistīties kriminālizmeklēšanās. Līdz ar to pašreizējai institucionālajai struktūrai joprojām ir nepieciešams laiks, lai uzrādītu stabilus rezultātus. Turklāt, kā minēts iepriekš, organizētās noziedzības efektīvu kriminālvajāšanu joprojām traucē formāls tiesiskais regulējums. Kopumā Bulgārija ir panākusi ievērojamu progresu sestā kritērija izpildē, kaut gan joprojām pastāv problēmas.

3. GALVENIE ATLIKUŠIE SOĻI

Kopumā desmit gadu perspektīva liecina, ka secīgas valdības un tiesu iestādes ir ieguldījušas nozīmīgas pūles. Ir bijuši nozīmīgi likumdošanas un institucionāli jaunumi, jo īpaši tiesu iestāžu jomā. Tomēr efektīvs progress, pārvēršot to stabilos rezultātos, ir bijis lēnāks nekā gaidīts, kad tika uzsākts SPM, ar nevēlēšanos veikt pēcpasākumus SPM ieteikumiem, ka iestādēm jāsadarbojas, lai noteiktu kopīgos trūkumus un piemērotu kopīgus risinājumus. Reforma ir jāturpina un iekšējās struktūras jānostiprina, lai nodrošinātu kritēriju apmierinošu un neatgriezenisku izpildi. Tāpēc šīs iedaļas mērķis ir izklāstīt atlikušos pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegti SPM mērķi.

3.1. Tiesu sistēmas reforma

Tiesu iestāžu neatkarība un pārskatatbildība

Kā atzīts jaunākajos ziņojumos, tiesu sistēmas reformas stratēģija, ko valdība pieņēma 2014. gadā un Nacionālā asambleja apstiprināja 2015. gada sākumā, sniedza vispusīgu plānu Bulgārijas tiesu sistēmas reformai. Kopš tā laika valdība ir veikusi pēcpasākumus vairākās jomās. Svarīgākais ir tas, ka Konstitūcijas grozījumi, kas pieņemti 2015. gada decembrī un 2016. gadā ņemti vērā tiesību aktu grozījumos Likumā par tiesu sistēmu un iekšējās procedūrās, ir būtisks solis ceļā uz funkcionējošu Augstāko tiesu padomi un pirmā kritērija izpildi. Kaut arī pirmā kritērija tekstā uzmanība vērsta uz konstitucionāliem grozījumiem, pilnīgu pārliecību par tiesu sistēmas neatkarību un pārskatatbildību var novērtēt, tikai ņemot vērā šo izmaiņu praktisko īstenošanu.

Augstākā tiesu padome ir galvenā iestāde, kas pārvalda Bulgārijas tiesu iestādes, un konkrēti rezultāti saistībā ar tiesu sistēmas reformu ir ļoti atkarīgi no tādas ATP, kas funkcionē labi gan profesionalitātes, gan pārredzamības ziņā. Tās darbs ir nozīmīgs, lai noteiktu, vai tiesu sistēma var panākt, ka to respektē, un pārliecināt plašāku sabiedrību, ka tiesu neatkarība tiek aizstāvēta. Tas jāpapildina ar visu valstisko dalībnieku plašāku apņēmību nodrošināt tiesu neatkarību un lojālu sadarbību iestāžu starpā. Ir svarīgi, lai šajā iestādē būtu nepolitiska un profesionāla darba vide, un uzmanība tiktu pievērsta tiesu sistēmas reformas prioritātēm. Virkne strīdu un iekšēju nesaskaņu, kas pēdējo gadu laikā ir skārušas ATP, ir sekmējusi aizdomas par ārēju ietekmi un ietekmējusi sabiedrības uzticību tiesu iestādēm . Tāpēc viens no būtiskākajiem pārbaudījumiem 2017. gadā būs jaunās padomes vēlēšanas gan attiecībā uz locekļiem, kas tiek iecelti no tiesnešu vidus, gan tiem, kurus ieceļ parlaments. Būs svarīgi, lai šīs vēlēšanas tiktu īstenotas – un ir redzams, ka tās tiek īstenotas, – atklātā un pārredzamā veidā pēc nopietnām diskusijām par attiecīgo kandidātu nopelniem. Pēc tam jaunievēlētajai kolēģijai būs jāuzrāda stabili rezultāti, objektīvi un profesionāli pieņemot lēmumus nozīmīgās jomās.

Ieteikums. Nodrošināt turpmākajām ATP pārredzamas vēlēšanas, veicot atklātu uzklausīšanu Nacionālajā asamblejā, pirms tiek ievēlēti parlamentārās kvotas locekļi, un dodot iespēju pilsoniskajai sabiedrībai izteikt apsvērumus par kandidātiem.

Viena no galvenajām ATP funkcijām ir tiesu un prokuratūru vadītāju iecelšana amatā, kā arī priekšsēdētāju kandidatūru izvirzīšana trīs augstākajiem amatiem Bulgārijas tiesu iestādēs, divu Augstāko tiesu priekšsēdētāju un ģenerālprokurora kandidātu izvirzīšana. Šādas iecelšanas amatos rīkošana, balstoties uz nopelniem, pārredzamā veidā ir nozīmīga pārbaude tās spējai darboties kā profesionāla un neatkarīga iestāde, kas spēj izpelnīties tiesu iestāžu un plašākas sabiedrības uzticību. Īpaši svarīgas vēlēšanas, kas notiks 2017. gadā, ir saistītas ar Augstākās administratīvās tiesas priekšsēdētāja ievēlēšanu.

Ieteikums. Izveidot stabilus rezultātus attiecībā uz iecelšanu augsta līmeņa tiesu iestāžu amatos pārredzamā un uz nopelniem balstītā veidā, tostarp jaunā Augstākās administratīvās tiesas priekšsēdētāja plānoto iecelšanu amatā.

Augstākās tiesu padomes inspekcija (ISJC) ir devusi ieguldījumu Bulgārijas tiesu iestāžu pārskatatbildības un efektivitātes nodrošināšanā, izmantojot regulāras inspekcijas un ziņojumus. Tomēr tās potenciāls vēl nav izmantots pilnā apmērā. No 2017. gada janvāra inspekcijas pilnvaras ir paplašinātas, lai tā varētu izmeklēt interešu konfliktus un citus integritātes jautājumus tiesnešu starpā, un valdība ir nodrošinājusi ISJC ar papildu resursiem jauno uzdevumu veikšanai. Kaut arī lēmumu pieņemšana par disciplinārsodiem galu galā tiek atstāta ATP ziņā, jaunie noteikumi par tiesnešu integritāti piešķir ISJC nozīmīgāku lomu svarīgā uzdevuma – veikt pēcpasākumus pārkāpumiem – veikšanā. ISJC ir vajadzīgi labākie iespējamie apstākļi tās jauno funkciju pildīšanai. Šajā ziņā ārējo ekspertu zināšanas var būt noderīgs elements, lai atbalstītu centienus uzlabot tās organizatorisko kapacitāti.