PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par bērna tiesībām (BTK) un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (turpmāk tekstā — “Harta”) 24. panta 2. punktā bērnu interešu un labklājības aizsardzība un aprūpe ir iekļautas kā tiesības. Apvienoto Nāciju Organizācijas Bērnu tiesību komiteja 2021. gadā uzsvēra, ka digitālajā vidē šīm tiesībām jābūt vienlīdz aizsargātām. Bērnu aizsardzība gan bezsaistē, gan tiešsaistē ir Savienības prioritāte.

Vismaz katrs piektais bērns bērnībā cieš no seksuālās vardarbības. 2021. gada pasaules mēroga pētījumā tika konstatēts, ka vairāk nekā trešdaļai respondentu bērnībā kāds tiešsaistē ir lūdzis veikt seksuāla rakstura darbības un vairāk nekā puse no respondentiem norādīja, ka ir tiešsaistē ir piedzīvojuši seksuālu vardarbību pret bērniem. Bērniem ar invaliditāti ir vēl lielāks risks piedzīvot seksuālu vardarbību: līdz 68 % meiteņu un 30 % zēnu ar intelektuālās attīstības vai attīstības traucējumiem līdz 18. dzimšanas dienai tiks seksuāli izmantoti. Materiāls, kurā ietverta seksuāla vardarbība pret bērniem, ir bērnu fiziskas seksuālas izmantošanas produkts. Lai novērstu šāda materiāla veidošanu un izplatīšanu, kā arī identificētu cietušos un tiem palīdzētu, ir būtiski, ka šis materiāls tiek atklāts un par to ziņo. Pandēmijas laikā bērni ir pakļauti daudz lielākam riskam, ka tos internetā uzrunās nevēlamas personas, tostarp tādas, kas uzmāksies, lai bērnu pakļautu seksuālai vardarbībai. Neraugoties uz to, ka 2011. gadā pieņemtā Direktīva par seksuālu vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālu izmantošanu visā ES nosaka kriminālatbildību par seksuālu vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālu izmantošanu, un materiāliem, kuros ietverta seksuāla vardarbība pret bērnu, ir skaidrs, ka ES joprojām nespēj aizsargāt bērnus no seksuālas vardarbības un tiešsaistes videi ir īpaša problemātika.

Tāpēc Eiropas Komisija 2020. gada 24. jūlijā pieņēma ES Stratēģiju efektīvākai cīņai pret bērnu seksuālu izmantošanu, kurā izklāstīta visaptveroša reakcija uz pieaugošajiem bērnu seksuālas vardarbības riskiem gan bezsaistē, gan tiešsaistē, uzlabojot šā apdraudējuma novēršanu, izmeklēšanu un palīdzības sniegšanu cietušajiem. Stratēģijā ir iekļautas astoņas iniciatīvas, kuru mērķis ir izveidot stingru tiesisko regulējumu bērnu aizsardzībai, kā arī veicināt koordinētu pieeju starp daudziem dalībniekiem, kas iesaistīti bērnu aizsardzībā un atbalsta sniegšanā. Šo iniciatīvu mērķis ir noteikt nepilnības tiesību aktos un nodrošināt, ka ES tiesību akti paredz efektīvu reakciju, valsts un ES līmenī pastiprina tiesībaizsardzības pasākumus, ar vardarbības novēršanas pasākumiem palīdz ES valstīm labāk aizsargāt bērnus, stimulē nozares centienus nodrošināt to bērnu aizsardzību, kuri izmanto nozares sniegtos pakalpojumus, kā arī, globālā mērogā uzlabo bērnu aizsardzību, daudzpusēji sadarbojoties ar dažādām ieinteresētajām grupām. Šo īpašo stratēģiju papildina citi pasākumi. Eiropas Komisija 2021. gada 24. martā pieņēma visaptverošu ES stratēģiju par bērna tiesībām, kurā ierosināti pastiprināti pasākumi, lai aizsargātu bērnus pret visu veidu vardarbību, tostarp vardarbību tiešsaistē. Turklāt stratēģija aicina uzņēmumus turpināt censties atklāt nelikumīgu tiešsaistes saturu, tostarp seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē, par to ziņot un izņemt to no savām platformām un pakalpojumiem. Ierosinātā Eiropas deklarācija par digitālajām tiesībām un principi digitālai desmitgadei ietver arī apņemšanos visus bērnu aizsargāt pret nelikumīgu saturu, izmantošanu, manipulācijām un ļaunprātīgu izmantošanu tiešsaistē, kā arī novērš to, ka digitālo vidi izmanto noziegumu veikšanai vai to atvieglošanai.

Šajā jautājumā īpaši svarīga loma ir mitināšanas vai starppersonu sakaru pakalpojumu sniedzējiem (“pakalpojumu sniedzējiem”). To atbildīga un rūpīga rīcība ir nozīmīga, lai tiešsaistes vide būtu droša, prognozējama un uzticama, kā arī lai būtu iespējams īstenot Hartā garantētās pamattiesības. Ar seksuālu vardarbību pret bērniem saistītu attēlu un videomateriālu aprite, kas līdz ar digitālās pasaules attīstību ir ievērojami pieaugusi, pastiprina cietušajiem nodarīto kaitējumu, savukārt likumpārkāpēji šos pakalpojumus izmanto kā jaunu veidu, lai piekļūtu bērniem un tos izmantotu.

Daži pakalpojumu sniedzēji jau brīvprātīgi izmanto tehnoloģijas, lai atklātu seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē, ziņotu par to un izņemtu to no saviem pakalpojumiem. Tomēr pakalpojumu sniedzēju veiktie pasākumi ir ļoti atšķirīgi — lielāko daļu ziņojumu sniedz vien daži pakalpojumu sniedzēji un liela daļa šajā sakarā nekādas darbības neveic. Ievērojami atšķiras arī to ziņojumu kvalitāte un atbilstība, kurus ES tiesībaizsardzības iestādes saņem no pakalpojumu sniedzējiem. Tomēr tādas organizācijas kā Nacionālais pazudušo un seksuāli izmantoto bērnu centrs (NCMEC), kurām saskaņā ar ASV tiesību aktiem ASV pakalpojumu sniedzējiem ir pienākums ziņot, ja tie uzzina par seksuālu vardarbību pret bērniem, kas veikta, izmantojot viņu pakalpojumus, 2020. gadā saņēma vairāk nekā 21 miljonu ziņojumu, no kuriem vairāk nekā 1. miljons bija saistīts ar gadījumiem ES dalībvalstīs. Jaunākie 2021. gada paziņotie dati liecina par tendences pieaugumu, tuvojoties 30 miljonu atzīmei.

Neskatoties uz dažu pakalpojumu sniedzēju nozīmīgo ieguldījumu, brīvprātīga rīcība ir izrādījusies nepietiekama, lai novērstu tiešsaistes pakalpojumu ļaunprātīgu izmantošanu, kuras nolūks ir seksuāla vardarbība pret bērnu. Tā rezultātā vairākas dalībvalstis ir sākušas sagatavot un pieņemt valsts noteikumus, lai apkarotu seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē. Priekšlikumam pievienotajā ietekmes novērtējuma ziņojumā norādīts, ka tādējādi valstis nosaka atšķirīgas prasības, kas savukārt veicina pakalpojumu digitālā vienotā tirgus sadrumstalošanos. To ņemot vērā, ir vajadzīgs izstrādāt Savienības noteikumus par seksuālas vardarbības pret bērniem tiešsaistē atklāšanu, ziņošanu un izskaušanu, lai papildinātu Digitālo pakalpojumu aktu, likvidētu vienotā digitālā tirgus šķēršļus un novērstu to izplatīšanu. Lai ar šo priekšlikumu novērstu sadrumstalotības risku, ir jāņem vērā vajadzība garantēt bērnu pamattiesības uz aprūpi un viņu labklājības, garīgās veselības un interešu aizsardzību, kā arī jāatbalsta sabiedrības intereses, lai efektīvi novērstu, izmeklētu un sauktu pie atbildības tos, kuri veikuši smagus noziegumus saistībā ar seksuālu vardarbību pret bērniem.

Lai risinātu šīs problēmas un, reaģējot uz Padomes un Eiropas Parlamenta aicinājumiem, šā priekšlikuma nolūks ir izveidot skaidru un saskaņotu tiesisko regulējumu seksuālas vardarbības pret bērniem tiešsaistē novēršanai un apkarošanai. Tā mērķis ir nodrošināt juridisko noteiktību pakalpojumu sniedzējiem attiecībā uz to pienākumiem novērtēt un mazināt riskus un vajadzības gadījumā atklāt, ziņot un novērst šādu ļaunprātīgu izmantošanu savos pakalpojumos veidā, kas atbilst Hartā noteiktajām pamattiesībām un Savienības tiesību vispārējiem principiem. Apkarojot seksuālu vardarbību pret bērniem, kas izpaužas tiešsaistē, ir jāņem vērā visu iesaistīto pušu svarīgās tiesības un intereses. Tādēļ ir īpaši svarīgi nodrošināt taisnīgu līdzsvaru starp pasākumiem, kuru mērķis ir aizsargāt bērnus, kas cietuši no seksuālas vardarbības, un viņu pamattiesībām, tādējādi sasniedzot būtiskus sabiedrības interešu mērķus, un citu lietotāju un pakalpojumu sniedzēju pamattiesībām.

Tāpēc šajā priekšlikumā ir izklāstīti mērķorientēti pasākumi, kuri ir samērīgi ar risku, kas saistīts ar attiecīgā pakalpojuma ļaunprātīgu izmantošanu tiešsaistē pret bērniem vērstas seksuālas vardarbības nolūkā, un kuriem piemēro stingrus nosacījumus un aizsardzības pasākumus. Tā nolūks ir arī nodrošināt, ka pakalpojumu sniedzēji var pildīt savus pienākumus, un tas tiek darīts, izveidojot Eiropas centru seksuālas vardarbības pret bērniem novēršanai un apkarošanai (“ES centrs”), lai atvieglotu un atbalstītu šīs regulas īstenošanu un tādējādi palīdzētu novērst iekšējā tirgus šķēršļus, jo īpaši saistībā ar šajā regulā noteiktajiem pakalpojumu sniedzēju pienākumiem atklāt seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē, ziņot par to un izņemt materiālus, kuros ir ietverta seksuāla vardarbība pret bērniem. ES centrs izveidos, uzturēs un organizēs tādas datubāzes, kurās apkopoti rādītāji par seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē un kuras pakalpojumu sniedzējiem būs jāizmanto, lai pildītu pienākumus attiecībā uz pārkāpumu atklāšanu. Tāpēc šīm datubāzēm ir jābūt sagatavotām pirms regulas spēkā stāšanās dienas. Lai to nodrošinātu, Komisija dalībvalstīm jau ir iešķīrusi līdzekļus, lai tās palīdzētu šo datubāžu sagatavošanā. ES centram būtu jāveic arī daži papildu uzdevumi, piemēram, jāpalīdz kompetentajām valsts iestādēm veikt to uzdevumus saskaņā ar šo regulu un jāsniedz atbalsts cietušajiem saistībā ar pakalpojumu sniedzēju pienākumiem. Tāpat tai vajadzētu izmantot savu centrālo pozīciju, lai veicinātu sadarbību un informācijas un speciālo zināšanu apmaiņu, tostarp uz pierādījumiem balstītas politikas izstrādes un novēršanas nolūkos. Novēršana ir prioritāte Komisijas centienos apkarot seksuālu vardarbību pret bērniem.

•Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

Ar šo priekšlikumu tiek pildītas saistības, kas noteiktas ES stratēģijā efektīvākai cīņai pret bērnu seksuālu izmantošanu, jo īpaši, lai izstrādātu priekšlikumus tiesību aktiem, kuru mērķis ir efektīvi apkarot seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē, tostarp pieprasot pakalpojumu sniedzējiem atklāt tiem zināmos materiālus, kuros ietverta seksuāla vardarbība pret bērniem, un izveidot Eiropas centru seksuālas vardarbības pret bērniem novēršanai un apkarošanai. Pašreizējo ES tiesisko regulējumu šajā jomā veido Savienības tiesību akti, kas attiecas uz seksuālu vardarbību pret bērniem, piemēram, Direktīva par seksuālu vardarbību pret bērniem un Regula (ES) 2021/1232 par seksuālas vardarbības pret bērniem tiešsaistē apkarošanu, ko piemēro līdz 2024. gada 3. augustam (“pagaidu regula”).

Nosakot pakalpojumu sniedzējiem pienākumu atklāt, ziņot, bloķēt un no saviem pakalpojumiem izņemt no materiālus, kuros ietverta seksuāla vardarbība pret bērniem, priekšlikums ļauj labāk atklāt, izmeklēt un izskatīt pārkāpumus saskaņā ar Direktīvu par seksuālu vardarbību pret bērniem. Ierosinātais tiesību akts papildina jauno Eiropas stratēģiju “Bērniem labāks internets”, kuras mērķis ir radīt bērniem drošu digitālo pieredzi un veicināt digitālās iespējas. ES centram būtu cieši jāsadarbojas ar Eiropolu. Tas saņems ziņojumus no pakalpojumu sniedzējiem, pārbaudīs tos, lai neziņotu par acīmredzami pseidopozitīviem rezultātiem, un nosūtīs tos Eiropolam, kā arī valstu tiesībaizsardzības iestādēm. Eiropola pārstāvis būs ES centra valdes loceklis. Savukārt ES centra pārstāvis varētu būt Eiropola valdes loceklis, lai nodrošinātu turpmāku efektīvu sadarbību un koordināciju. Ierosinātie tiesību akti arī palīdz sasniegt mērķus, kas noteikti vairākos starptautisko tiesību instrumentos. Šajā ziņā būtiska nozīme ir Eiropas Padomes Lansarotes Konvencijai par bērnu aizsardzību pret seksuālu izmantošanu un seksuālu vardarbību, kuru ratificējušas visas ES dalībvalstis un kurā noteiktas minimālās prasības attiecībā uz materiālajām krimināltiesībām, palīdzību cietušajiem un intervences programmām, un Eiropas Padomes Budapeštas Konvenciju par kibernoziegumiem, ko ratificējušas gandrīz visas ES dalībvalstis un kurā iesaistītajām pusēm ir noteikts pienākums konstatēt konkrētus noziedzīgus nodarījumus saistībā ar materiāliem, kuros ietverta bērnu seksuāla izmantošana.

•Saskanība ar citām Savienības politikas jomām