KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par .eu augstākā līmeņa domēna ieviešanu, darbību un efektivitāti /* COM/2013/0804 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par .eu augstākā līmeņa domēna ieviešanu, darbību un efektivitāti (Dokuments attiecas uz EEZ) 1. Pamatinformācija 2013. gada aprīlī .eu augstākā līmeņa domēns (TLD) atzīmēja savu septīto gadadienu. Šajos pirmajos septiņos gados TLD .eu ir kļuvis par vienpadsmito lielāko TLD un sesto lielāko valsts koda TLD pasaulē. TLD .eu pozīcija ir nedaudz kritusies salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem divu citu TLD, proti, .tk un .cn, agresīvās tirgvedības kampaņas dēļ. Tas ir reģistrēts vairāk nekā 3,7 miljonus reižu, un eiropieši novērtē šo iespēju izmantot TLD .eu, izvēloties domēna vārdu savai klātbūtnei internetā. Šis ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei ir veltīts TLD .eu ieviešanai, efektivitātei un darbībai pēdējos divos gados. Atbilstoši 8. pantam Regulā (EK) Nr. 733/2002 par .eu pirmā līmeņa domēna ieviešanu Komisijai ir pienākums iesniegt ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei vienu gadu pēc regulas pieņemšanas, un pēc tam — reizi divos gados. Šis ziņojums ir turpinājums 2007. gada[1], 2009. gada[2] un 2011. gada ziņojumam[3], un tajā ir aplūkota TLD .eu attīstība no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2013. gada 31. martam. 2. .eu tiesiskais regulējums un pamatprincips TLD .eu izveidoja ar šādiem tiesību aktiem: – Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 22. aprīļa Regula (EK) Nr. 733/2002 par .eu pirmā līmeņa domēna ieviešanu (ar grozījumiem)[4] (Pamatregula); – Komisijas 2004. gada 28. aprīļa Regula (EK) Nr. 874/2004, ar ko nosaka sabiedriskās kārtības noteikumus par pirmā līmeņa domēna .eu ieviešanu un darbību, kā arī principiem, kas reglamentē reģistrāciju (ar grozījumiem)[5] (SKN regula). Pārskata periodā Komisijas Regulā (EK) Nr. 560/2009, ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 874/2004, lai atbilstoši TLD .eu ieviestu internacionalizētos domēnu vārdus (IDN), tika ieviesti labojumi, lai izlabotu acīmredzamas kļūdas pielikumā dotajā rezervēto domēna vārdu sarakstā. Labojumi tika pieņemti 2012. gada 20. martā. Komisijas izraudzītais reģistrs[6] EURid (Eiropas Interneta domēnu reģistrs) atbild par TLD .eu organizāciju, administrēšanu un vadību. Reģistrs ir neatkarīga organizācija, kas patstāvīgi pieņem visus nepieciešamos lēmumus saskaņā ar Pamatregulu[7]. Laikā, kad tika sagatavots šis ziņojums, Komisijas dienesti izvērtēja vajadzību grozīt Komisijas Regulu (EK) Nr. 874/2004, lai iekļautu noteikumus par homoglifu sasaistīšanu, ņemtu vērā Horvātijas pievienošanos ES un to, ka Serbija, Melnkalne un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika tagad ir ES kandidātvalstis, Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) un Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstu pievienošanos reģistra vārdiem ar .eu un labojumus dažos rezervētos vārdos, kuros ir vācu alfabēta nebalsīgais “S” (ß) un grieķu alfabēta burts sigma (ς), ko lieto kā vārda pēdējo burtu. 3. .eu domēna vārdu reģistrēšana un izmantošana Pārskata periodā TLD .eu turpināja stabili attīstīties vienlaikus ar pārējiem Eiropas valstu kodu TLD. TLD .eu ir reģistrēts kopumā 3,7 miljonus reižu, tādējādi kļūstot par vienpadsmito lielāko TLD pasaulē un ceturto populārāko valsts koda TLD Eiropā. Tas ir par 0,3 miljoniem reģistrācijas gadījumu vairāk, salīdzinot ar datiem, kas doti iepriekšējā Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegtajā ziņojumā. Eiropā spēcīgākas pozīcijas reģistrācijas gadījumu skaita ziņā joprojām ieņem tikai trīs valsts koda TLD, proti, .de (Vācija), .uk (Apvienotā Karaliste) un .nl (Nīderlande). Kopumā vairāk reģistrācijas gadījumu ir četriem vispārējiem TLD (.com, .net, .org un .info) un diviem valsts koda TLD, proti, .tk (Tokelau) un .cn (Ķīna) (sk. 1. pielikumu). Lielākie .eu domēna tirgi ir Vācija (30,4 %), Nīderlande (13 %), Francija (9,1 %), Apvienotā Karaliste (9 %) un Polija (6,5 %) (sk. 4. pielikumu). Vairākās ES valstīs .eu domēna tirgus ir bijis mainīgs. Tomēr, neraugoties uz ekonomikas un finanšu krīzi, TLD .eu ir nostiprinājis savu izaugsmi un dažās valstīs pat uzlabojis savus darbības rādītājus. .eu domēna vārdu atjaunošanas līmenis joprojām ir vidēji 80 % (salīdzinājumā ar vidējo nozares rādītāju — 73 %). Konkurence nozarē pēdējos piecos gados ir kļuvusi intensīvāka pēc dažu valsts koda TLD liberalizācijas un esošo TLD, piemēram, .co, .me, ieviešanas vai zīmola maiņas. Turklāt līdz ar vairāk nekā 1000 jaunu galveno vispārējo TLD (gTLD) ieviešanu tiks izraisīts ievērojams tirgus “šoks”, kas, visticamāk, izjauks esošos uzņēmējdarbības modeļus un vēl vairāk palielinās konkurenci nozarē. Ņemot vērā līdzšinējās tendences un pašreizējo tirgus situāciju, EURid mērķis ir saglabāt reģistrācijas gadījumu skaita stabilu pieaugumu aptuveni 5–8 % līmenī gadā. Reģistrs ir izveidojis gada Tirgvedības un komunikācijas plānu, kas palīdzēs tam sasniegt šos mērķus. 4. Internacionalizēto domēna vārdu (IDN) ieviešana 4.1. .eu IDN IDN ieviešana pirmajā līmenī, t. i., labajā pusē aiz domēna vārda pēdējā punkta, ir ICANN[8] kompetencē ietilpstošs jautājums. ICANN 2009. gada 16. novembrī uzsāka IDN valsts koda TLD ātrās virzības procesu[9], lai atvieglotu interneta augstākā līmeņa domēna paplašinājumu ar valsts kodiem (piem., .gr, .bg, .eu) ieviešanu, izmantojot nelatīņu rakstzīmes (piem., kiriliskā, grieķu, arābu un ķīniešu alfabēta rakstzīmes). Procesu veido trīs posmi: i) valsts reģistrs iesniedz lūgumu atļaut izmantot IDN “virkni” (valsts koda (cc) TLD konkrēto versiju, kas attēlota, izmantojot citas rakstzīmes), līdz ar konkrētās teritorijas interneta kopienas pausto atbalstu (“kopienas atbalsts”), norādot arī šādas izvēles iemeslus (“pamatotības” kritērijs); ii) pēc tam ICANN izvērtē pieprasīto virkni un uzdod neatkarīgai komitejai pārbaudīt, vai tā nav pretrunā jau pastāvošām TLD virknēm (“nepārprotamības” kritērijs); iii) jauno virkni piešķir Reģistram, tiklīdz tā ir apstiprināta (“deleģēšana”). EURid 2010. gada maijā iesniedza pieteikumu ICANN atvērt reģistrāciju TLD .eu kiriliskajai un grieķu versijai. Pieteikuma pamatā bija Kipras, Grieķijas un Bulgārijas[10] iesniegumi Komisijai par šo valstu izvēlētajām .eu piedēkļa versijām (attiecīgi .ευ Grieķijai un .ею kiriliskajai rakstībai). ICANN apstiprināja, ka ir izpildīti pirmie divi kritēriji (kopienas atbalsts un pamatotība). Interneta numurpiešķires institūcija (IANA) un ICANN 2012. gada februārī informēja EURid, ka kiriliskās virknes (.ею) izvērtēšana ir veiksmīgi pabeigta, tomēr grieķu virkne nav izturējusi procesa tehniskā novērtējuma daļu, jo tā ir “vai nu vizuāli identiska vismaz trim ISO 646-BV virknēm, proti, “eu”, “ev”, un “ev”, vai arī vizuāli sajaucama ar tām”. Komisija deva norādījumu EURid apturēt iespējamo kiriliskās virknes (.ею) deleģēšanas pieprasījumu, līdz tiek noskaidroti jautājumi, kas saistīti ar grieķu virkni (.ευ), jo to varētu interpretēt kā ICANN lēmuma atzīšanu. EURid 2012. gada augustā iesniedza ICANN pētījumu par grieķu virknes (.ευ) vizuālo atveidojumu. Pamatojoties uz kognitīvo neirozinātni, pētījumā bija secināts, ka iespējamība, ka grieķu virkni (.ευ) varētu sajaukt ar ICANN novērtējumā minētajām virknēm, ir ļoti ierobežota, jo īpaši, ja īsteno pieeju, ka otrā līmeņa rakstzīmēm jāatbilst augstākā līmeņa rakstzīmēm. Tai pat laikā Valstu kodu vārdu atbalsta organizācija (ccNSO) turpināja IDN ccTLD ātrās virzības procesa politikas attīstības procesu, lai ieviestu pārsūdzības procedūru attiecībā uz noraidītajām virknēm, lai tās varētu atkārtoti izvērtēt valodnieku komisija. Šā ziņojuma sagatavošanas laikā ccNSO ieteikums pārskatīt IDN ccTLD procesu ir nodots ccNSO padomei balsošanai un tad tiks iesniegts ccNSO dalībniekiem un ICANN valdei turpmākai balsošanas procedūrai. 5. Reģistra darbība 5.1. Reģistrs Komisija iecēla EURid par .eu reģistru 2003. gadā pēc uzaicinājuma izteikt interesi izsludināšanas[11]. Komisija un EURid 2004. gada 12. oktobrī noslēdza pakalpojumu koncesijas līgumu, kas 2009. gadā tika pagarināts līdz 2014. gada 12. oktobrim. EURid ir Eiropas mēroga bezpeļņas organizācija, kuras galvenā mītne atrodas Dihemā [Diegem] (Beļģija), bet reģionālie biroji — Stokholmā, Prāgā un Pizā[12]. 5.2. Attiecības ar reģistratūrām .eu reģistrs pats nepilda reģistratūras funkcijas[13]. EURid prioritāte ir turpināt sniegt kvalitatīvus pakalpojumus tā 780 akreditētām reģistratūrām. Akreditēto reģistratūru skaits pēdējos divos gados ir samazinājies pēc atsevišķu reģistratūru kontu konsolidācijas. EURid regulāri novērtē .eu reģistratūru apmierinātību. Saskaņā ar jaunāko, 2012. gada ceturtajā ceturksnī veikto apsekojumu par reģistratūru apmierinātību ar .eu domēnu 95 % no apsekotajiem respondentiem norādīja, ka ir apmierināti vai ļoti apmierināti (2011. gadā — 93 %). Atbildot uz jautājumu, vai respondenti drīzāk turpinātu izmantot EURid, nevis izvēlētos citu pakalpojumu sniedzēju, 80 % no tiem piešķīra vērtējumu, kas ir vismaz 8 no 10. Ieguldījumi domēnā .eu joprojām tiek uzskatīti par saprātīgiem, un šis vērtējums ir uzlabojies arī augstākā līmeņa respondentu vidū (vērtējumu vismaz 8 no 10 šim aspektam piešķīra 47 % aptaujāto klientu, 2010. gadā — 44 %). Turklāt EURid ir sācis darboties reģistratūru kopienas sociālajos plašsaziņas līdzekļos, tostarp Facebook, Twitter un YouTube kanālā[14], kur var aplūkot vairāk nekā 100 klipus ar atsauksmēm par .eu. Pēdējos divos gados reģistrs ir strādājis, lai ieviestu izmaiņas tirdzniecības un nodošanas procedūrās; šīs izmaiņas stājās spēkā 2012. gada 21. novembrī, un tās ir šādas: reģistratūru slēdzenes opcija, kas pievieno papildu drošības slāni .eu domēna vārdiem; daudzgadu reģistrācijas uzsākšana 2011. gada 7. aprīlī (2013. gada pirmajā ceturksnī bija 6466 jauni reģistrācijas gadījumi ar reģistrācijas periodu ilgāku par vienu gadu; to īpatsvars bija 3,1 % no visiem jaunajiem reģistrācijas gadījumiem pirmajā ceturksnī, kas atbilst daudzgadu reģistrācijas apjomam atbilstoši citiem TLD); jaunu pakalpojumu piedāvāšana savām reģistratūrām. Pēdējos divos gados reģistrs ir sadarbojies ar savām reģistratūrām, lai popularizētu .eu TLD ar Līdzfinansētās tirgvedības programmas un citu stimulu shēmu starpniecību. Programma ir guvusi arvien lielākus panākumus reģistratūru vidū, un to ir ieviesušas arī citas reģistratūras. Turklāt Reģistrs ir darbojies, lai uzlabotu informētību par .eu, organizējot specializētas izrādīšanas akcijas un ziņojumu dēļa kampaņu četrās Eiropas lidostās (Briseles, Kopenhāgenas, Milānas Linate un Minhenes lidostā). Visas kampaņas ir apkopotas Reģistra specializētajā tirgvedības tīmekļa vietnē (ambitionhasanaddress.eu), kur interneta lietotāji var apskatīt to uzņēmumu un fizisko personu atsauksmes, kas izvēlējušies .eu domēna vārdu, lai pārstāvētu sevi un/vai savus produktus tiešsaistē. 5.3. Finanšu situācija .eu reģistra finanšu situācija pārskata periodā bija stabila. Reģistra finansiālā drošība ir galvenais faktors domēna .eu uzticamības nodrošināšanā. Komisija stingri kontrolē reģistra finanšu situāciju atbilstoši tiesiskā regulējuma noteikumiem un pakalpojumu koncesijas līgumam. Komisija uzraudzības pienākumu īsteno, izmantojot dažādus līdzekļus, tostarp izskatot revidentu piezīmes, ceturkšņa un gada finanšu pārskatus, ceturkšņa progresa ziņojumus, budžeta priekšlikumus un stratēģiju un tirgvedības plānus. Finanšu jautājumus regulāri apspriež ar reģistru ikceturkšņa un dienestu līmeņa sanāksmju laikā. TLD .eu izmantošanas sākumā ieņēmumi, kas tika gūti no liela skaita domēna reģistrāciju, ievērojami pārsniedza reģistra izmaksas. Tā rezultātā radušos gada pārpalikumus pārskaitīja ES budžetā. Reģistrs ir pakāpeniski samazinājis EURid reģistratūrām noteiktās dažādās reģistrācijas maksas. 2012. gada februārī pēc reģistra iekšējām un ārējām apspriedēm gan maksa par atkārtotu aktivizēšanu, gan pārcelšanu no karantīnas tika pielīdzināta EUR 4. Domēna vārdu portfeļa palielināšanās rezultātā ir palielinājušies ieņēmumi no domēna vārdu izmantošanas termiņa pagarināšanas. Lai arī turpmāk izpildītu savas līgumiskās saistības strādāt par pašizmaksu, reģistrs nolēma no 2013. gada 1. janvāra mainīt domēna vārdu atjaunošanas un termiņa pagarināšanas maksu no EUR 4,00 uz EUR 3,75. Reģistra galvenie finanšu rādītāji 2011. un 2012. gadā joprojām bija stabili. Abos gados reģistra ieņēmumi un izmaksas bija apmēram 13 miljoni euro. Tāpēc neto finanšu rezultāts bija līdzsvarotāks nekā iepriekšējos gados, un 2011. pārskata gadā ES budžetā tika pārskaitīts pārpalikums EUR 772 892 apmērā, bet 2012. gadā — EUR 443 117 apmērā. Komisija stingri pārbaudīja izmaiņas reģistra plānotajās un faktiskajās budžeta izmaksās, jo īpaši ar tirgvedību saistītās izmaksas (2,8 miljoni euro 2011. gadā un 2,7 miljoni euro 2012. gadā) un personāla izmaksas (4,0 miljoni euro 2011. gadā un 4,4 miljoni euro 2012. gadā). Izmaksu palielinājumu pamatoja ar nepieciešamību uzlabot pakalpojuma kvalitāti un paaugstināt drošības līmeni. Reģistrs uztur četru veidu finanšu rezerves: amortizācija, ieguldījumi, sociālās saistības un juridiskās saistības. Pārskata periodā rezervju kopējais līmenis joprojām bija stabils: 5,4 miljoni euro 2011. gadā un 5,0 miljoni euro 2012. gadā. Šī kopsumma 2012. gada beigās tika sadalīta starp amortizācijas rezervi (1,0 miljons euro), ieguldījumu rezervi (0,5 miljoni euro), rezervi sociālajām saistībām (2,7 miljoni euro) un rezervi juridiskajām saistībām (0,8 miljoni euro). Turklāt tika pievienota rezerve EUR 150 000 apmērā, lai veicinātu un stimulētu alternatīvu strīdu izšķiršanu. 5.4. Darbības nepārtrauktība, izturētspēja un kvalitāte 5.4.1. Darbības nepārtrauktība Lai pārbaudītu savas krīžu pārvarēšanas spējas, EURid 2012. gada 12. decembrī veiksmīgi īstenoja iepriekš neizziņotu darbības nepārtrauktības plāna (DNP) pasākumu. Pasākums bija vērsts uz EPP, reģistratūru ārtīkla, reģistratūru DAS un reģistratūru WHOIS pakalpojumu pārcelšanu no viena datu centra uz otru un atpakaļ. Ietekme uz reģistratūru infrastruktūru bija minimāla — īslaicīgs, aptuveni 15 minūšu pārtraukums —, ja reģistratūras bija īstenojušas paraugpraksi, ko EURid ieviesa 2011. gada DNP pasākumā. Pilnībā kvalificētu domēna vārdu (FQDN) izmantošana reģistratūru pakalpojumos garantēja pārredzamu kļūmjpārlēci, kamēr notika pārcelšana. Pēc problēmas imitēšanas galvenajā datu centrā EURid bez kļūmēm pārcēla pakalpojumus uz otro datu centru, veicot DNS atjauninājumu. Pēc šo izmaiņu paplašināšanas attiecīgie reģistratūru pakalpojumi bija pieejami 10 minūtēs, ja reģistratūras izmantoja FQDN (ja ne, bija vajadzīga manuāla atjaunināšana). Pēc divām stundām EURid atjaunināja FQDN, lai atkal norādītu uz galveno datu centru. Pakāpeniski sistēmas tika bez kļūmēm pārceltas atpakaļ uz galveno datu centru, tiklīdz .eu reģistratūru DNS serveri pārņēma FQDN. Visu šo pasākumu auditēja uzņēmums PricewaterhouseCoopers. 5.4.2. Drošība EURid organizēja mācību seminārus[15] .eu reģistratūrām, lai rosinātu tās popularizēt DNSSEC (protokols, kas izveidots, lai aizsargātu interneta lietotājus no viltotiem DNS datiem) saviem klientiem, kuri savukārt izplata protokolu interneta dalībniekiem (interneta pakalpojumu sniedzējiem, tīmekļa pārziņiem utt.) Lai vēl vairāk atbalstītu DNSSEC īstenošanu reģistratūru līmenī, 2013. gadā tika ieviests tā dēvētais DNSSEC samazinājums (EUR 0,02 atlaide domēna vārda maksai mēnesī par pareizi parakstītu domēna vārdu). 5.4.3. Pikšķerēšana un citas ļaunprātīgas darbības Reģistrs pastāvīgi veic pasākumus, lai apkarotu pikšķerēšanu un cita veida ļaunprātīgas darbības tiešsaistē[16]. Jo īpaši pastāvīgi tiek pārbaudīta domēnu vārdu atbilstība kritērijiem[17] un tiek kontrolēti jauni reģistrācijas pieteikumi, lai atklātu aizdomīgas pazīmes vai citas neatbilstības. Tāpat arī privātas drošības organizācijas vai publiskās iestādes[18] pastāvīgi informē reģistru par iespējamiem vai pierādītiem pārkāpumiem. Rezultātā aizdomīgu domēna vārdu var anulēt. Pārskata periodā, pateicoties reģistra veiktajiem pasākumiem, būtiski samazinājās aizdomīgu domēna vārdu anulēšanas gadījumu skaits — 2011. gada janvārī bija divi šādi gadījumi (81 gadījums 2010. gada janvārī), turpretī 2012. gada ceturtajā ceturksnī netika anulēts neviens domēns[19]. Turklāt reģistrs ir pastiprinājis dialogu ar tiesībaizsardzības iestādēm, lai novērstu un apkarotu iespējamas ļaunprātīgas darbības .eu sistēmā. Rezultātā starp Komisiju, reaģēšanas vienību CERT-eu un EURid tika noslēgts saprašanās memorands, ko parakstīja 2012. gada oktobrī. 5.5. .eu lietotāja raksturojums Patērētāji reģistrē .eu domēnu daudziem mērķiem (uzņēmējdarbība, sabiedriskā darbība, iestāžu klātbūtne internetā utt.). Jaunākais ziņojums[20] par tīmekļa vietņu ar TLD .eu izmantošanu liecina, ka aptuveni 31,4 % no tām ir saistītas ar uzņēmējdarbību. Trešo gadu pēc kārtas .eu ir pierādījis sevi kā pārliecinoši uz uzņēmējdarbību vērstu domēnu, tādējādi apliecinot savu kā TLD unikālo situāciju attiecībā uz uzņēmumiem un MVU, kuri darbojas starptautiski. Minētajā ziņojumā ir secināts, ka vecākiem vispārējiem augstākā līmeņa domēniem (gTLD) joprojām ir izteikti atšķirīga ievirze. Galvenais piemērs ir .org, kuram ir ļoti augsts kopienu tīmekļa vietņu īpatsvars. Šajā ziņā gTLD atšķiras no valstu kodu augstākā līmeņa domēniem (ccTLD), kas visi tiek izmantoti ļoti līdzīgiem mērķiem. .eu ir daudz kopīga gan ar ccTLD, gan atsevišķiem gTLD (galvenokārt .net, kā arī .biz un .com). 5.6. Tiesvedība un strīdi par domēna vārdiem 5.6.1. Vispārējā tiesā un Eiropas Savienības Tiesā iesniegtās prasības Vispārējā tiesā: neviena prasība. Eiropas Savienības Tiesā: viens prejudiciāls nolēmums. Briseles Apelācijas tiesa uzdeva Eiropas Savienības Tiesai divus jautājumus “lensworld.eu” lietā — lieta C-376/11 Pie Optiek / Bureau Gevers. Eiropas Savienības Tiesa 2012. gada 19. jūlijā nosprieda: “Komisijas 2004. gada 28. aprīļa Regulas (EK) Nr. 874/2004, ar ko nosaka sabiedriskās kārtības noteikumus par pirmā līmeņa .eu domēna ieviešanu un darbību, kā arī principiem, kas reglamentē reģistrāciju, 12. panta 2. punkta trešā daļa ir jāinterpretē tādējādi, ka situācijā, kurā attiecīgās pirmtiesības ir preču zīmes tiesības, vārdi “pirmtiesību licenciāti” nav attiecināmi uz personu, kurai attiecīgās preču zīmes īpašnieks ir devis vienīgi atļauju reģistrēt uz sava vārda, bet par labu šim īpašniekam minētajai preču zīmei identisku vai līdzīgu domēna vārdu, taču bez atļaujas šai personai komerciāli izmantot preču zīmi atbilstoši tās funkcijām.” Paredzams, ka Briseles Apelācijas tiesa galīgo lēmumu pasludinās 2013. gada rudenī. 5.6.2. Alternatīva strīdu izšķiršanas kārtība Visus strīdus starp .eu domēna vārdu turētājiem vai prasības pret .eu reģistra lēmumiem var iesniegt izskatīšanai alternatīvas strīdu izšķiršanas (ADR) kārtībā[21] — Prāgā izvietotai šķīrējtiesai (Čehijas Šķīrējtiesa jeb ČŠT)[22]. Sūdzības iesniedz galvenokārt pret .eu domēna vārdu turētājiem. Tas tā ir tāpēc, ka ikviena puse var ierosināt ADR procesu pret domēna vārda turētāju, argumentējot, ka reģistrācija ir spekulatīva vai ļaunprātīga saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 874/2004 21. pantu. Pēdējos divos gados vidēji ir iesniegtas 12 lietas ceturksnī[23](sk. 3. pielikumu). ČŠT 2011. gadā pieņēma 52 lēmumus. 73 % sūdzību tika pieņemtas. ČŠT 2012. gadā pieņēma 44 lēmumus. 81 % sūdzību tika pieņemtas. Maksu par ADR tiesvedību nosaka, pamatojoties uz izmaksu atgūšanas principu[24]. Čehijas Šķīrējtiesa (ČŠT) un .eu reģistrs 2012. gada 27. jūnijā paziņoja par īpašu maksas samazinājumu, lai .eu alternatīvas strīdu izšķiršanas (ADR) kārtība kļūtu vēl pieejamāka Eiropas iedzīvotājiem. No 2012. gada 1. jūlija maksa par pamatprocesu tika samazināta par 50 %. Tas tika darīts, atbildot uz .eu ADR pakalpojuma ārējā revīzijā sniegtajiem ieteikumiem (“.eu ADR procedūra darbojas labi, bet saskaņā ar revīziju maksas samazinājums vēl vairāk palielinātu pakalpojuma pamanāmību un uzlabotu piekļuvi”). Kopš maksas samazinājuma ieviešanas 2012. gada jūlijā iesniegto ADR lietu vidējais skaits mēnesī ir palielinājies par 80 %. 5.6.3. Tiesvedība Pārskata periodā EURid ir bijis iesaistīts kā puse šādos tiesas procesos. Zheng — Zheng pārsūdzēja Briseles Pirmās instances tiesas lēmumu. Briseles Apelācijas tiesa prasību noraidīja savā 2010. gada 21. septembra lēmumā. Pēc tiesas sēdes galīgās slēgšanas 2011. gadā Zheng turējumā esošie domēnu vārdi (vairāk nekā 9000) 2011. gada 24. oktobrī tika darīti pieejami vispārējai reģistrācijai. Lieta ir izbeigta. Ovidio — puses 2011. gada februārī panāca izlīgumu, ko Briseles Pirmās instances tiesa oficiāli reģistrēja visu neizšķirto lietu izbeigšanas laikā 2011. gada 9. septembrī. Izlīguma ietvaros Ovidio samaksāja EURid EUR 45 000. Lieta ir izbeigta. Topeu (cita starpā sex.eu) — 2011. gada 4. augustā tika paziņots Briseles Pirmās instances tiesas lēmums Ungārijas uzņēmumam Sex Bt. Pārsūdzības termiņš beidzās 2011. gada 4. decembrī, un 2011. gada 6. decembrī Briseles Apelācijas tiesas lēmums kļuva galīgs. EURid 2011. gada 12. decembrī aktivizēja domēna vārdu SEX.eu pirmā veiksmīgā Sunrise pieteikuma iesniedzēja Yellow Register On Line AB vārdā (tā pieteikums sākotnēji tika pieņemts, bet notiekošās tiesvedības dēļ domēna vārds līdz tam brīdim netika aktivizēts). Lieta ir izbeigta. 6. Reģistrācija EMAS EURid 2011. gadā sāka procesu, lai kļūtu par pirmo EMAS sertificēto[25] reģistru Eiropā. Reģistrācijas process tika pabeigts 2012. gada 23. maijā. Reģistrācijas numurs ir BE-VL-000016. EURid ir sācis informēt visus interesentus par savu apņemšanos nodrošināt “zaļāku” internetu, īstenojot vairākas iniciatīvas. Lai sāktu EURid reģistrāciju EMAS, 2012. gada 21., 22. un 23. maijā tika organizēts pasākums Eiropas Parlamentā Strasbūrā[26]. 7. Secinājumi TLD .eu modelis ir sekmīgi ieviests un efektīvi darbojas. Iepriekšējos divos gados TLD .eu ir nostiprinājis savu pozīciju starp lielākajiem un populārākajiem augstākā līmeņa domēniem Eiropā un pasaulē. Tas joprojām sekmīgi darbojas, neraugoties uz 27 valstu kodu TLD pastāvīgo, kaut arī lēnāko, pieaugumu dalībvalstīs un vispārējo TLD, piemēram, .com un .org, pieejamību. Laikā, kad šis ziņojums tiks nosūtīts Eiropas Parlamentam un Padomei, Horvātija būs kļuvusi par Eiropas Savienības 28. dalībvalsti. ICANN vēl nav pabeidzis izmaiņas ccTLD IDN virkņu izvērtēšanas procedūrā, kas ļautu atkārtoti novērtēt noraidītu virkni (.ευ grieķu valodā, ņemot vērā līdzību ar citām virknēm, kā tika apgalvots). Komisija mudināja ICANN pabeigt šo procesu, tiklīdz tas būtu iespējams. Tā ir skaidri norādījusi, ka turpmākie noteikumi, ar kuriem definēs “pastāvīgu” IDN piemērošanas kārtību, jāizstrādā tā, lai nepieļautu nekādu nepamatotu kavēšanos. Tas ir viens no publiskās politikas jautājumiem, kuru Komisija turpinās risināt Valdību konsultatīvajā komitejā, kas konsultē ICANN. Reģistra finanšu situācija 2011. un 2012. gadā saglabājās stabila. Čehijas Šķīrējtiesas nodrošinātā ADR sistēma ļauj aizsargāt reģistratūru tiesības visās ES valodās. Komisija uzrauga sistēmas faktisko izmantošanu. Ievērojot revidentu sniegtos ieteikumus, EURid ir ieviesis ADR maksas samazinājumu, lai nodrošinātu labāku ADR pieejamību fiziskām personām un MVU, kuriem ir iemesls uzskatīt, ka trešās puses ir neatbilstoši reģistrējušas to .eu vārdus. Turpmākajos gados reģistram vajadzētu turpināt darbu, lai stiprinātu un pilnveidotu izpratni par TLD .eu dažādās mērķa grupās nolūkā izvērst tā paplašināšanos Eiropas domēna vārdu tirgū un palielināt sabiedrības informētību par TLD. Saskaņā ar labākajiem nozares standartiem ir jānodrošina saistīto TLD pakalpojumu stabilitāte un drošība. Ņemot vērā TLD vides dinamiskumu, reģistram vajadzētu turpināt uzturēt un paplašināt dialogu un viedokļu apmaiņu ar Eiropas un starptautisko interneta kopienu. Komisija turpinās cieši sadarboties ar reģistru, kā noteikts tiesiskajā regulējumā. PIELIKUMI 1. pielikums. Pasaules desmit vadošie TLD, situācija 2013. gada 31. martā Avots: EURid ceturkšņa progresa ziņojums, 2013. gada 1. ceturksnis 2. PIELIKUMS. .eu reģistrācijas gadījumu skaits pa ceturkšņiem (Q) 3. PIELIKUMS. Pārskats par Čehijas Šķīrējtiesas pieņemtajiem lēmumiem ar .eu saistītās lietās ADR decisions rendered || 2011 || 2011 Rejected || Accepted || Defective complaint || Other (withdrawn settlement) || Decision per month January || || 2 || || || 2 February || 1 || 7 || || || 8 March || || 3 || 1 || 2 || 6 April || || 3 || 2 || || 5 May || 1 || 3 || || || 4 June || 1 || 3 || || 1 || 5 July || || 5 || || || 5 August || || 1 || 1 || 1 || 3 September || || 2 || 1 || || 3 October || 1 || 4 || || || 5 November || || 1 || || 1 || 2 December || || 4 || || || 4 Total || 4 || 38 || 5 || 5 || Total decisions per year || 52 Complaint accepted || 73 % ADR decisions rendered || 2012 || 2012 Rejected || Accepted || Defective complaint || Other (withdrawn settlement) || Decision per month January || || 2 || 1 || 1 || 4 February || || 2 || 1 || || 3 March || || 8 || || || 8 April || || 3 || || 1 || 4 May || || 7 || || || 7 June || || 1 || 1 || || 2 July || || || || || 0 August || || || || || 0 September || || 3 || || || 3 October || 2 || 3 || || || 5 November || || 3 || || || 3 December || 1 || 4 || || || 5 Total || 3 || 36 || 3 || 2 || Total decisions per year || 44 Complaints accepted || 81 % 4. PIELIKUMS. .eu domēna vārdu kopskaits pa reģistratūras valstīm Avots: EURid ceturkšņa progresa ziņojums, 2013. gada 1. ceturksnis 5. PIELIKUMS. .eu domēni uz 1000 iedzīvotājiem Avots: EURid ceturkšņa progresa ziņojums, 2013. gada 1. ceturksnis 6. PIELIKUMS. IDN reģistrācijas gadījumu skaits ar vārdu .eu Quarter || IDN names || Fraction Q4 2009 || 56 036 || 1.8% Q1 2010 || 62 609 || 1.9% Q2 2010 || 65 109 || 2.0% Q3 2010 || 67 074 || 2.1% Q4 2010 || 57 826 || 1.7% Q1 2011 || 56 961 || 1.7% Q2 2011 || 58 424 || 1.7% Q3 2011 || 58 332 || 1.7% Q4 2011 || 56 699 || 1.6% Q1 2012 || 58 455 || 1.6% Q2 2012 || 60 681 || 1.7% Q3 2012 || 61 752 || 1.7% Q4 2012 || 58 211 || 1.6% Q1 2013 || 57 157 || 1.5% Avots: EURid ceturkšņa progresa ziņojums, 2013. gada 1. ceturksnis [1] COM(2007) 385 galīgā redakcija, Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei — Ziņojums par TLD “.eu” ieviešanu, darbību un efektivitāti (2007. gada 6. jūlijs). [2] COM(2009) 303 galīgā redakcija, Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par TLD “.eu” ieviešanu, darbību un efektivitāti (2009. gada 26. jūnijs). [3] COM(2011) 616 galīgā redakcija, Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par .eu augstākā līmeņa domēna ieviešanu, darbību un efektivitāti (2011. gada 5. oktobris). [4] Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 22. oktobra Regula (EK) Nr. 1137/2008, ar ko vairākus instrumentus, kuriem piemēro Līguma 251. pantā noteikto procedūru, pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru. Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai — pirmā daļa (OV L 311, 21.11.2008., 1. lpp.). [5] Komisijas 2005. gada 10. oktobra Regula (EK) Nr. 1654/2005 (OV L 266, 11.10.2005., 35. lpp.), Komisijas 2007. gada 25. oktobra Regula (EK) Nr. 1255/2007 (OV L 282, 26.10.2007., 16. lpp.) un Komisijas 2009. gada 26. jūnija Regula (EK) Nr. 560/2009 (OV L 166, 27.6.2009., 3. lpp.). [6] Komisijas 2003. gada 21. maija Lēmums par pirmā līmeņa domēna .eu reģistra izveidi. [7] Sk. Regulas (EK) Nr. 733/2002 9. un 12. apsvērumu, 2. panta a) punktu, 3. panta 1. punkta c) apakšpunktu, 3. panta 2. punktu. [8] Piešķirto nosaukumu un numuru Interneta korporācija (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers (ICANN)) ir privāta bezpeļņas organizācija. Vairāk informācijas sk. vietnē http://www.icann.org/. [9] Plašāku informāciju par ātrās virzības procesu sk. vietnē http://www.icann.org/en/topics/idn/fast-track/. [10] Kipra un Grieķija (2008. gada oktobris); Bulgārija (2009. gada februāris). [11] Regulas (EK) Nr. 733/2002 3. panta 1. punkta b) apakšpunkts. [12] Vairāk informācijas par piekļuvi EURid sk. vietnē http://www.eurid.eu/en/about-us. [13] Sk. Regulas (EK) Nr. 733/2002 3. panta 4. punktu. [14] Facebook (EUregistry), Twitter (@Euregistry), YouTube (Europeanregistry). [15] 2012. gadā notika trīs semināri: 17. aprīlī Bratislavā, 11. maijā Milānā un 31. jūlijā Budapeštā. [16] “Pikšķerēšana” ir personiskas un finanšu informācijas (lietotāju vārdi, paroles utt.) ieguve krāpnieciskā veidā, piemēram, izmantojot maldinošas elektroniskā pasta vēstules vai likumīgu tīmekļa vietņu kopijas. “Uzglabāšana” nozīmē domēnu vārdu glabāšanas praksi, lai tos pārdotu tālāk par augstāku cenu. “Domēnu sagrābšana” ir citas privātpersonas vai organizācijas prečzīmes reģistrēšana, izmantošana vai tirdzniecība ar to domēna vārdā ļaunprātīgā nolūkā ar nodomu gūt labumu no kādam citam piederošas labās reputācijas. Domēnu sagrābēji pārdod konkrēto domēna vārdu tālāk prečzīmes turētājam par mākslīgi palielinātu cenu. “Domēnu spekulanti” ir sarunvalodā lietots apzīmējums cilvēkiem, kuri spekulē ar domēnu vārdiem. [17] Atbilstības kritērijus sk. Regulas Nr. 733/2002 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā. Reģistram ir tiesības pārbaudīt reģistrācijas derīgumu (Regulas (EK) Nr. 874/2004 3. pants). Reģistrēšanas kārtība paredz, ka reģistratūrai ir jāuztur pilnīgi un precīzi personas dati un funkcionējošas elektroniskā pasta adreses saziņai ar reģistru, kas saglabā tiesības anulēt nefunkcionējošas adreses domēna vārdu. [18] Piemēram, Internet Identity, Arbor Network, MarkMonitor, Beļģijas Federālā Datornoziegumu apkarošanas nodaļa (Federal Computer Crime Unit, FCCU), ASV Valsts kases departamenta Iekšzemes ieņēmumu dienests (Internal Revenue Service, IRS). [19] Sk. EURid 2012. gada ceturtā ceturkšņa pārskatu, kas pieejams vietnē http://www.eurid.eu/files/publ/quarterly_2012_Q4.pdf. [20] “Website usage trends among top-level domains”, 2011. gada novembris, pieejams vietnē eurid.eu/insights. [21] Sk. Regulas (EK) Nr. 733/2002 4. panta 2. punkta d) apakšpunktu un Komisijas Regulas (EK) Nr. 874/2004 15. apsvērumu un 22. un 23. pantu. [22] Saprašanās memorands (2005. gads) starp EURid un Čehijas Šķīrējtiesu, kas piesaistīta Čehijas Republikas Ekonomikas kamerai un Čehijas Republikas Lauksaimniecības kamerai. [23] ČŠT ierosināto ADR lietu skaits kopš 2006. gada ir būtiski samazinājies no aptuveni 200 lietām ceturksnī līdz pašreizējam līmenim. [24] Sk. Regulas (EK) Nr. 733/2002 4. panta 2. punkta d) apakšpunktu. [25] ES Vides vadības un audita sistēma (EMAS) ir vadības rīks uzņēmumiem un citām organizācijām to ekoloģisko raksturlielumu novērtēšanai, paziņošanai un uzlabošanai. [26] Vairāk informācijas par EURid apņemšanos attiecībā pret vidi pieejams vietnē http://www.eurid.eu/en/about-us/going-green.