ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
6.

aicina “Rio+20” sammitā nepārprotami atzīt, ka urbanizācija ir viena no galvenajām briestošajām problēmām, kas pasaulei ir jārisina. Urbanizācija ir īpaši aktuāla reģionālajām pārvaldes iestādēm un vietējām pašvaldībām, jo tās ir pirmās, kas saskaras ar problēmām un iespējām saistībā ar urbanizāciju. Kopš šā gadsimta sākuma lielākā daļa no 6 miljardiem pasaules iedzīvotāju dzīvo pilsētās. Iedzīvotāju skaits pasaulē var palielināties no 6 miljardiem patlaban līdz 9 miljardiem 2050. gadā, un saskaņā ar dažiem scenārijiem 2030. gadā 60 % no viņiem dzīvos pilsētās. Minētā tendence ir jo īpaši izteikta attīstības valstīs un straujas pārejas posma valstīs. Ilgtspējīga pilsētu attīstība prasa visus aspektus aptverošu un integrētu pieeju attīstības saimnieciskās, vides, sociālās un kultūras dimensijas pārvaldībai, ņemot vērā telpiskos un fiziskos aspektus. RK iesaka veltīt vairāk pūļu tam, lai panāktu un atbalstītu pilsētu ilgtspējīgu attīstību;
15.

vērš uzmanību uz to, ka ieinteresētība ražot un izmantot no koksnes iegūtu bioenerģiju būs atkarīga no ekonomiskās vides, piemēram, nodokļiem dalībvalstīs, kā arī no tā, cik liels būs finansiālais atbalsts koksnes kurināmā izmantošanas veicināšanai un kādiem mērķiem tas tiks novirzīts. Šāds atbalsts paātrinās lauku rajonu turpmāko attīstību un sekmēs ilgtspējīgu dabiskās vides attīstību attiecīgajā teritorijā. Komiteja aicina Dalībvalstis nodrošināt, lai to nodokļu politika nelabvēlīgi neietekmētu biodegvielas salīdzinājumā ar izrakteņu kurināmā degvielām;
2.

apzinoties, ka šī loma ir starptautiski atzīta un ka pilsētu diplomātiju jau vairākus gadus īsteno daudzas ES dalībvalstu pilsētas, vietējās pašvaldības un citas valsts iestādes, ka to pārstāvjiem, kam ir vispusīgas zināšanas šajā jomā, ir svarīga nozīme, turklāt tie efektīvi rosina sadarbības partnerus sekmēt dialogu un novērst konfliktus, veicināt to atrisinājumu, likvidēt to radītās sekas un veikt atjaunošanas darbus, kā arī sekmēt trešo valstu attīstību Eiropā, īpaši Balkānos, Tuvajos Austrumos, Latīņamerikā, Āfrikā un pārējos pasaules reģionos,
2.3

vērš uzmanību uz to, ka mazās valstīs un mazāk izplatīto valodu reģionos komerciālie ciparu formāta materiālu tirgi līdz šim bija diezgan nelieli, kaut gan nemainīgās izmaksas, kas saistītas ar šāda veida materiālu sagatavošanu, ir gandrīz tikpat augstas kā izplatītāko valodu reģionos, un uzsver to, ka, pateicoties tehnoloģiskajai attīstībai, jau tagad, veidojot digitālās bibliotēkas, ir iespējams un ir arī svarīgi ņemt vērā to lietotāju vajadzības, kas atrodas atsķirīgos valodu reģionos;
2.1

iesaka izvērtēt decentralizētas sadarbības vietu pēc šādiem principiem: a) globālajā stratēģijā cīņai pret nabadzību pasaulē un darbā, kas vērsts uz ANO Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu, ir skaidri jānorāda vietējā dimensija gan attiecībā uz vajadzībām, gan to apmierināšanas veidiem; b) jāapzinās, ka pašvaldībām līdzās citiem dalībniekiem ir prasmes un īpaša pieredze, kas iegūta, veicot to kompetencē esošas darbības un uzņemoties atbildību par savas teritorijas iedzīvotājiem; c) savas ietekmes uzlabošanai Eiropas attīstības politikas stratēģijā ir jāiekļauj to dalībnieku ieguldījums, kas ir demokrātijas un attīstības balsts un kuri vienlaicīgi dala partnerattiecību un finansiālās solidaritātes principus, kas arī ir Savienības principi; d) atzīst, ka starptautiskā attīstība ir divpusējs process un ka Eiropas vietējām un reģionālajām varām ir ne tikai iespējas sniegt milzīgu ieguldījumu ideju un praugprakses radīšanā, bet tās var gūt arī labumu no sadarbības ar valdībām, vietējām un reģionālajām varām visā pasaulē, mācoties no to veiktā darba un pieredzes; e) atzīst, ka labāka pārvaldība ir būtiska veiksmīgai attīstības politikai un ka labas pārvaldības pamatelements ir atzīt, ka lēmumus vislietderīgāk ir pieņemt tajā līmenī, kas ir iespējami tuvs pilsoņiem, uz kuriem tas attiecas.
b)

attiecīgo ģeogrāfisko apgabalu nosaka dabas īpatnības neatkarīgi no īpašuma robežām, un tam ir īpašības, kas ievērojami atšķiras no kaimiņu apgabalu īpašībām, vai ražojuma īpašības atšķiras no kaimiņu apgabalā ražoto ražojumu
Ir svarīgi uzlabot visu Savienības iedzīvotāju informētību par ieguvumiem no energoefektivitātes uzlabošanas un sniegt viņiem precīzu informāciju par to, kā to panākt. Turklāt visu vecumu iedzīvotāji būtu jāiesaista enerģētikas pārkārtošanā, tam izmantojot Eiropas Klimata paktu un konferenci par Eiropas nākotni. Energoefektivitātes uzlabošana ir ļoti svarīga arī Savienības enerģētiskajai drošībai, jo tā samazina Savienības atkarību no degvielas importa no trešām valstīm.

Ir svarīgi uzlabot visu Savienības iedzīvotāju informētību par ieguvumiem no energoefektivitātes uzlabošanas un sniegt viņiem precīzu informāciju par to, kā to panākt. Turklāt visu vecumu iedzīvotāji būtu jāiesaista enerģētikas pārkārtošanā, tam izmantojot Eiropas Klimata paktu , programmu Erasmus+ un konferenci par Eiropas nākotni. Energoefektivitātes uzlabošana ir ļoti svarīga arī Savienības enerģētiskajai drošībai, jo tā samazina Savienības atkarību no degvielas importa no trešām valstīm.
15.

uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu jāspēj tieši piekļūt Eiropas līdzekļiem (no Eiropas budžeta, kā arī no citām Eiropas finanšu iestādēm, piemēram, EIB), lai tās varētu atgūties no Covid-19 pandēmijas izraisītās ekonomikas krīzes un pārvarēt klimata krīzi; konkrētāk, būtu jāizveido papildu instrumenti, kas – it īpaši zaļā kursa projektu vajadzībām – nodrošinātu tiešu piekļuvi ES piešķirtajiem līdzekļiem, piemēram, tiem, ka paredzēti Eiropas Pilsētu mehānisma programmā “Apvārsnis 2020”, Inovatīvām pilsētvides darbībām ERAF ietvaros (8. pants) vai gaidāmajai Eiropas pilsētiniciatīvai laikposmā pēc 2020. gada saskaņā ar ERAF/Kohēzijas fonda regulu (10. pants);
Noteiktos apstākļos vārtzinim var būt divējāda funkcija kā platformas pamatpakalpojumu sniedzējam, jo tas nodrošina platformas pamatpakalpojumu saviem komerciālajiem lietotājiem un tajā pašā laikā konkurē ar tiem pašiem komerciālajiem lietotājiem, sniedzot tādus pašus vai līdzīgus pakalpojumus vai piedāvājot tādus pašus vai līdzīgus produktus tiem pašiem galalietotājiem. Šādos apstākļos vārtzinis var gūt labumu no savas divējādās funkcijas, izmantojot datus, kas iegūti no komerciālo lietotāju veiktajiem darījumiem pamatplatformā, savu pakalpojumu vajadzībām, kuri ir līdzīgi komerciālo lietotāju sniegtajiem pakalpojumiem. Tas var būt, piemēram, gadījumā, ja vārtzinis nodrošina tiešsaistes tirdzniecības vietu vai lietotņu veikalu komerciālajiem lietotājiem un vienlaikus piedāvā pakalpojumus šiem komerciālajiem lietotājiem kā tiešsaistes mazumtirgotājs vai lietojumprogrammu nodrošinātājs. Lai novērstu to, ka vārtziņi negodīgi izmanto savu divējādo funkciju, būtu jānodrošina, ka viņi atturas izmantot apkopotus vai neapkopotus datus, kas var ietvert anonimizētus datus un persondatus, kuri nav publiski pieejami, lai piedāvātu pakalpojumus, kas līdzinās to komerciālo lietotāju sniegtajiem pakalpojumiem. Šis pienākums būtu jāattiecina uz vārtzini kopumā, arī uz tā struktūrvienību, kas konkurē ar platformas pamatpakalpojuma komerciālajiem lietotājiem, bet ne tikai uz to.

Noteiktos apstākļos vārtzinim var būt divējāda funkcija kā platformas pamatpakalpojumu sniedzējam, jo tas nodrošina platformas pamatpakalpojumu saviem komerciālajiem lietotājiem un tajā pašā laikā konkurē ar tiem pašiem komerciālajiem lietotājiem, sniedzot tādus pašus vai līdzīgus pakalpojumus vai piedāvājot tādus pašus vai līdzīgus produktus tiem pašiem galalietotājiem. Šādos apstākļos vārtzinis var gūt labumu no savas divējādās funkcijas, izmantojot datus, kas iegūti no komerciālo lietotāju veiktajiem darījumiem pamatplatformā, savu pakalpojumu vajadzībām, kuri ir līdzīgi komerciālo lietotāju sniegtajiem pakalpojumiem. Tas var būt, piemēram, gadījumā, ja vārtzinis nodrošina tiešsaistes tirdzniecības vietu vai lietotņu veikalu komerciālajiem lietotājiem un vienlaikus piedāvā pakalpojumus šiem komerciālajiem lietotājiem kā tiešsaistes mazumtirgotājs vai lietojumprogrammu nodrošinātājs. Lai novērstu to, ka vārtziņi negodīgi izmanto savu divējādo funkciju, būtu jānodrošina, ka viņi atturas izmantot apkopotus vai neapkopotus datus, kas var ietvert anonimizētus datus un persondatus, lai piedāvātu pakalpojumus, kas līdzinās to komerciālo lietotāju sniegtajiem pakalpojumiem. Šis pienākums būtu jāattiecina uz vārtzini kopumā, arī uz tā struktūrvienību, kas konkurē ar platformas pamatpakalpojuma komerciālajiem lietotājiem, bet ne tikai uz to.
Lai optimizētu pievienoto vērtību no investīcijām, kuras pilnībā vai daļēji finansē no Savienības budžeta, būtu jācenšas izveidot sinerģiju, jo īpaši starp fondiem un tieši pārvaldītiem instrumentiem, t. sk. reformu īstenošanas instrumentu . Šī sinerģija būtu jāsasniedz, izmantojot galvenos mehānismus, proti, vienoto likmju atzīšanu attiecināmajām izmaksām no programmas “Apvārsnis Eiropa” par līdzīgu darbību un iespēju kombinēt finansējumu no dažādiem Savienības instrumentiem tajā pašā darbībā, ja vien tiek novērsta dubulta finansēšana. Tāpēc šajā regulā būtu jāparedz noteikumi par papildu finansējumu no fondiem.

Lai optimizētu pievienoto vērtību no investīcijām, kuras pilnībā vai daļēji finansē no Savienības budžeta, būtu jācenšas izveidot sinerģiju, jo īpaši starp fondiem un tieši pārvaldītiem instrumentiem, izstrādājot viegli izmantojamus mehānismus, veicinot daudzlīmeņu pārvaldības risinājumus un spēcīgu politikas koordinēšanu atbilstīgi subsidiaritātes principam . Šī sinerģija būtu jāsasniedz, izmantojot galvenos mehānismus, proti, vienoto likmju atzīšanu attiecināmajām izmaksām no programmas “Apvārsnis Eiropa” par līdzīgu darbību un iespēju kombinēt finansējumu no dažādiem Savienības instrumentiem tajā pašā darbībā, ja vien tiek novērsta dubulta finansēšana. Tāpēc šajā regulā būtu jāparedz noteikumi par papildu finansējumu no fondiem.
7. To personu, kas minētas 4. pantā, mācību mobilitātei piešķirto finansējumu pielāgo, ņemot vērā regulāri apzināto faktisko dzīves dārdzību uzņēmējā reģionā. The funds for the learning mobility of individuals referred to in Article 4 shall be adjusted to the regularly reviewed real cost of living in the host region.
1. Valdes sastāvā ir viens augsta līmeņa pārstāvis no katras dalībvalsts un divi Komisijas pārstāvji , kā arī viens dalībvalstu reģionālo pašvaldību pārstāvis , un viņiem visiem ir balsstiesības.

1. Valdes sastāvā ir viens augsta līmeņa pārstāvis no katras dalībvalsts un divi Komisijas pārstāvji, un viņiem visiem ir balsstiesības.

3. Valdes locekļus, kas pārstāv savas dalībvalstis, un viņu aizstājējus ieceļ to attiecīgās dalībvalstis, pamatojoties uz viņu zināšanām 1. panta 2. punktā minētajās jomās un ņemot vērā arī attiecīgās vadības, administratīvās un budžeta veidošanas prasmes.

3. Valdes locekļus, kas pārstāv savas dalībvalstis, un viņu aizstājējus ieceļ to attiecīgās dalībvalstis, pamatojoties uz viņu zināšanām 1. panta 2. punktā minētajās jomās un ņemot vērā arī attiecīgās vadības, administratīvās un budžeta veidošanas prasmes.
(15) Brīvprātīgā shēma “Bioloģiskā daudzveidība un ekosistēmu pakalpojumi Eiropas aizjūras teritorijās” (BEST) veicina biodaudzveidības, arī jūras biodaudzveidības, saglabāšanu un ekosistēmu pakalpojumu ilgtspējīgu izmantošanu, arī ekosistēmās balstītas pieejas klimatadaptācijai un klimata pārmaiņu mazināšanai, Savienības tālākajos reģionos un aizjūras zemēs un teritorijās. Shēma BEST ir palīdzējusi vairot izpratni par tālāko reģionu un aizjūras zemju un teritoriju ekoloģisko nozīmi pasaules biodaudzveidības saglabāšanā. Aizjūras zemes un teritorijas šo mazo biodaudzveidības dotāciju shēmu augstu novērtējušas savās 2017. un 2018. gada ministru deklarācijās. Ir lietderīgi arī turpmāk atļaut no Programmas finansēt mazas biodaudzveidības dotācijas gan tālākajos reģionos, gan aizjūras zemēs un teritorijās.

(15) Brīvprātīgā shēma “Bioloģiskā daudzveidība un ekosistēmu pakalpojumi Eiropas aizjūras teritorijās” (BEST) veicina biodaudzveidības, arī jūras biodaudzveidības, saglabāšanu un ekosistēmu pakalpojumu ilgtspējīgu izmantošanu, arī ekosistēmās balstītas pieejas klimatadaptācijai un klimata pārmaiņu mazināšanai, Savienības tālākajos reģionos un aizjūras zemēs un teritorijās. Shēma BEST ir palīdzējusi vairot izpratni par tālāko reģionu un aizjūras zemju un teritoriju ekoloģisko nozīmi pasaules biodaudzveidības saglabāšanā. Aizjūras zemes un teritorijas šo mazo biodaudzveidības dotāciju shēmu augstu novērtējušas savās 2017. un 2018. gada ministru deklarācijās. Ir lietderīgi arī turpmāk no Programmas finansēt biodaudzveidības dotācijas gan tālākajos reģionos, gan aizjūras zemēs un teritorijās , saskaņā ar mērķiem un pasākumiem, ko paredz stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem (1).
17.

piekrīt šai atziņai, kas minēta Komisijas dienestu darba dokumentā Report on the Blue Growth Strategy Towards more sustainable growth and jobs in the blue economy, SWD(2017) 128 final: “kopumā šķiet, ka dažādās šo fondu darbības programmās samērā maz līdzekļu ir tieši paredzēti Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijas prioritātēm, taču būtisks finansējuma apmērs varētu būt pieejams darbībām un prioritātēm, kas nav tieši saistītas ar jūrlietu sektoru. Tā ir nopietna problēma, kas jārisina vadošajām iestādēm dalībvalstīs un reģionos. Turpretī finansējums no Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda tiek atvēlēts Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijas mērķa sasniegšanai”;
3.

Eiropas pilsoņu iniciatīva ir viena no Eiropas pilsoņu tiesībām. Tā var sekmēt centienus mazināt šķietamo demokrātijas deficītu Eiropas Savienībā un mazināt plaisu starp ES pilsoņiem un Eiropas iestādēm un politikas veidotājiem . Laikā, kad Eiropas Savienībā turpinās ekonomikas un uzticības krīze, ļoti svarīgi ir nodrošināt iespējas veidot atklātu dialogu starp ES pilsoņiem , lai nepieļautu vēl lielāku vilšanos Eiropas integrācijas procesā. Ir īpaši svarīgi veidot vai atjaunot to jauno eiropiešu uzticēšanos, kuri varbūt ir zaudējuši ticību Eiropas integrācijas procesam . Piedāvājot pilsoņiem likumdošanas iniciatīvas tiesības, Eiropas pilsoņu iniciatīva kā starptautisks instruments sniedz iespēju iesaistīties ES politiskajā darba kārtībā un ir vērsta uz to, lai veicinātu Eiropas mēroga debates par jautājumiem, kas rūp Eiropas pilsoņiem.
36.

norāda, ka ES tiesību aktu pareizu īstenošanu un interpretāciju lielā mērā sekmē tādi zināšanu centri kā, piemēram, Nīderlandes Europa decentraal. To eksperti atbalsta vietējās un reģionālās pašvaldības un to apvienības, sniedzot bezmaksas informāciju un konsultācijas. No otras puses, lielais pieprasījums pēc zināšanu centru darba pierāda, ka ES tiesību akti ir jāvienkāršo;
23.

atzīmē: lai sasniegtu Eiropas Savienības (ES) 2020. gada mērķus platjoslas pārklājuma un izplatības jomā, 2014.–2020. gada plānošanas periodā jau ir paredzēti aptuveni 22 miljardi EUR no Eiropas Savienības publiskajiem fondiem vai nu jau esošās platjoslas infrastruktūras modernizēšanai vai jaunas infrastruktūras izveidei. ES fondiem ir būtiska nozīme ne tikai tādēļ, ka tie sniedz tiešu ieguldījumu platjoslas infrastruktūras finansēšanā, bet arī tādēļ, ka no tiem tiek gaidīts sviras efekts, lai piesaistītu ieguldījumus no citiem avotiem, tostarp no privātā sektora;
18.

uzsver, ka vietējo un reģionālo pašvaldību, ieinteresēto pušu vai iedzīvotāju iesaistīšana apspriedēs ar viņu institucionālo pārstāvju, piemēram, RK un EESK, kuras skaidri jānošķir no pārējām ieinteresētajām personām, starpniecību palīdzēs sasniegt labāka regulējuma mērķi, it īpaši ņemot vērā to, ka termiņi bieži vien ir ierobežoti un iepriekš minētajām iestādēm, kurām ir plaši tīkli, ir vieglāk paust reakciju. To aktīva un konstruktīva iesaistīšana labas likumdošanas procesā ir augstas kvalitātes rezultātu priekšnosacījums;
14.

tomēr pauž nožēlu, ka nedz laika grafiks, nedz mērķi, kas noteikti piesārņojuma samazināšanai tā rašanās vietā, nav saskaņoti ar gaisa kvalitātes direktīvā paredzētajiem pienākumiem. Pozitīvie rezultāti, ko varētu radīt piesārņojuma samazināšanai tā rašanās vietā paredzētā politika, nebūs jūtami pietiekami ātri. Iepriekšējā, 2012. gadā pieņemtajā, atzinumā Komiteja aicināja Eiropas imisiju politiku saistīt ar emisiju politiku. Komisija ir izvēlējusies direktīvu par gaisa kvalitāti pārskatīt tikai tad, kad būs sasniegti rezultāti, kas iecerēti politikā, kuru īsteno piesārņojuma samazināšanai tā rašanās vietā. Tomēr, ņemot vērā noteiktos termiņus, pozitīvi rezultāti no minētās politikas ir gaidāmi tikai laikā no 2020. līdz 2030. gadam. Līdz ar to jāsecina, ka Komisijas tālejošie mērķi varētu tikt īstenoti ne agrāk kā laikposmā no 2030. līdz 2050. gadam;
Kaut gan noteikumus par jūras telpiskajiem plānojumiem un integrētās piekrastes pārvaldības stratēģijām ir lietderīgi pieņemt Savienībai, dalībvalstis un to kompetentās iestādes saglabātu atbildību par to, kā attiecībā uz to jūras ūdeņiem un piekrastes zonām tiks plānots un noteikts šo plānu un stratēģiju saturs, tostarp par jūras telpas sadalījumu starp dažādām nozaru darbībām.

Kaut gan noteikumus par jūras telpiskajiem ā plānojumiem aun integrētās piekrastes pārvaldības stratēģijām u satvaru ir lietderīgi pieņemt Savienībai, dalībvalstis un to kompetentās iestādes saglabātu atbildību par to, kā attiecībā uz to jūras ūdeņiem un piekrastes zonām tiks plānots un noteikts šo plānu un stratēģiju saturs, tostarp par jūras telpas sadalījumu starp dažādām nozaru darbībām un dažādam ar jūru saistītam izmantojumam.
a) dalībvalstu kompetento iestāžu veikto oficiālo kontroļu un citu oficiālo darbību īstenošanu; b) oficiālo kontroļu finansēšanu; c) administratīvo palīdzību un sadarbību starp dalībvalstīm, lai nodrošinātu 2. punktā minēto noteikumu pareizu piemērošanu; d) Komisijas kontroļu veikšanu dalībvalstīs un trešās valstīs; e) to nosacījumu pieņemšanu, kam jāatbilst dzīvniekiem un precēm, kurus ieved Savienībā no trešās valsts; f) ar oficiālām kontrolēm saistītās informācijas un datu pārvaldībai paredzētas datorizētas informācijas sistēmas izveidi.

a) dalībvalstu kompetento iestāžu veikto oficiālo kontroļu un citu oficiālo darbību īstenošanu; b) oficiālo kontroļu finansēšanu; c) administratīvo palīdzību un sadarbību starp dalībvalstīm, lai nodrošinātu 2. punktā minēto noteikumu pareizu piemērošanu; d) Komisijas kontroļu veikšanu dalībvalstīs un trešās valstīs; e) to nosacījumu pieņemšanu, kam jāatbilst dzīvniekiem un precēm, kurus ieved Savienībā no trešās valsts; f) ar oficiālām kontrolēm saistītās informācijas un datu pārvaldībai paredzētas datorizētas informācijas sistēmas izveidi, ietverot datu aizsardzības mehānismus saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem, proti, Direktīvu 95/46/EK un ierosināto Regulu COM(2012)11 final, un ierosināto Direktīvu COM(2012)10 final.
16.

vērš uzmanību uz to, ka Viduseiropas un Austrumeiropas valstu, kuras ir ES dalībvalstis, vietējās un reģionālās pašvaldības daudzos gadījumos ir piemērs sistēmiskās, politiskās, sociālās un visaptverošas ekonomiskās pārejas procesa efektīvai īstenošanai. Minēto valstu sasniegumi, kā arī problēmas, ar ko dažām no tām nācies saskarties, var iedvesmot un palīdzēt izstrādāt atbilstošus modeļus reformu veikšanai pārejas valstīs. Tāpēc Komiteja norāda, ka to valstu vietējās un reģionālās pašvaldības, kas 2004. un 2007. gadā kļuva par ES dalībvalstīm, jāuzskata par svarīgām dalībniecēm pieredzes apmaiņas procesā ar partnervalstīm;
2. Kad vien to pieprasa viena ceturtdaļa deputātu, kas pārstāv vismaz trīs Eiropas Parlamenta politiskās grupas, Eiropas Parlaments pieņem lēmumu ar parlamenta locekļu balsu vairākumu par to, vai joprojām ir izpildīts 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētais nosacījums attiecībā uz Eiropas politisko partiju un 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētais nosacījums attiecībā uz Eiropas politisko fondu.

2. Kad vien to pieprasa viena ceturtdaļa deputātu, kas pārstāv vismaz trīs Eiropas Parlamenta politiskās grupas, Eiropas Parlaments pieņem lēmumu ar parlamenta locekļu balsu vairākumu par to, vai joprojām ir izpildīts 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētais nosacījums attiecībā uz Eiropas politisko partiju un 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētais nosacījums attiecībā uz Eiropas politisko fondu.
18.

lai arī svešvalodu zināšanas ir viens no galvenajiem priekšnoteikumiem mācībām un profesionālajai mobilitātei, kā arī spējai strādāt savā valstī un ārzemēs, paziņojumā ir secināts, ka svešvalodu apguve Eiropā ir vāja: tikai četri no desmit skolēniem pirmajā svešvalodā sasniedz “patstāvīga lietotāja” līmeni, kas nozīmē spēju risināt vienkāršu sarunu. Tādējādi vājas valodu prasmes ir nozīmīgs šķērslis darba ņēmēju pārvietošanās brīvībai un ES uzņēmumu konkurētspējai. Šis jautājums ir īpaši svarīgs reģionos, kur Eiropas iedzīvotāji dzīvo pie robežas ar kaimiņvalsti, kurā ir cita valoda. Pastāv uzskats, ka valodas apguve daudz efektīvāka ir agrīnā vecumā, un vienlaikus jāatzīmē, ka savstarpēju sapratni un Eiropas pilsoniskuma izjūtas attīstīšanu veicina saskarsme jau no bērnības;
22.

Komisijas ierosinājumus precizēt stratēģijas pārvaldības struktūru un padarīt to efektīvāku uzskata par soli pareizā virzienā, taču pauž bažas par to, ka stratēģijas īstenošanā trūkst pilsētu un reģionu atpazīstamības; tāpēc ierosina gan stratēģijā, gan atjauninātajā rīcības plānā skaidri norādīt, ka būtisks to īstenošanas elements ir daudzlīmeņu pārvaldības princips;
16.

ņemot vērā kopš 2012. gada sākuma pieņemtos atzinumus par dažādiem Eiropas Komisijas tiesību aktu priekšlikumiem, Komiteja a. attiecībā uz 1.b apakškategoriju un vienotā stratēģiskā satvara (VSS) fondiem: atkārtoti pauž atbalstu priekšlikumam izveidot jaunu, tā dēvēto “pārejas” reģionu kategoriju un nepieciešamībai ņemt vērā tālāko reģionu īpašo un nevienlīdzīgo situāciju attiecībā uz piekļuvi finansējumam saskaņā ar LESD 349. pantu (sarunu paketes 25. punkts); maksimālajam 300 km attālumam Eiropas teritoriālās sadarbības jomā, izņemot tos tālākos reģionus, uz kuriem neattiecas attāluma kritērijs (sarunu paketes 27. punkts); “drošības tīkla” izveidei reģioniem, uz kuriem vairs neattieksies konverģences mērķis vismaz divu trešdaļu apmērā no tiem noteiktajiem piešķīrumiem 2007.–2013. gada periodā (sarunu paketes 44. punkts); Eiropas Komisijas priekšlikumiem līdzfinansējuma likmju jomā, taču ne palielinājumam līdz 85 % programmām, uz kurām attiecas Eiropas teritoriālās sadarbības mērķis; reģionu sadarbībai tālākajos reģionos piemērojamās līdzfinansējuma likmes palielināšanai no 50 % līdz 85 % (sarunu paketes 46. punkts); trūcīgākajiem iedzīvotājiem paredzētās pārtikas atbalsta programmas saglabāšanai DFS 2. izdevumu kategorijā, nevis tās iekļaušanai 1. kategorijā — Eiropas Sociālā fonda darbības jomā (sarunu paketes 48. punkts); par 10 procentpunktiem palielinātas līdzfinansējuma likmes ieviešanai tām dalībvalstīm, kurām ir īslaicīgas budžeta grūtības (sarunu paketes 47. punkta a) apakšpunkts); VSS izveidei trim struktūrfondiem, kohēzijas fondam, ELFLA un EJZF (sarunu paketes 65. punkts); priekšfinansējuma likmēm 2 % apmērā — 2014. gadā, 3 % apmērā — 2015. gadā un 3 % apmērā — 2016. gadā (sarunu paketes 75. punkts); kā arī neatgūstamo PVN summu noteikšanai par atbilstīgiem izdevumiem, lai aprēķinātu iemaksas no VSS (sarunu paketes 78. punkta c) apakšpunkts); b. attiecībā uz 2. izdevumu kategoriju: atkārtoti pauž atbalstu ātrākai konverģencei un precīzāka grafika noteikšanai konverģencei starp dalībvalstīm (sarunu paketes 53. punkts); tiešo maksājumu maksimālā apjoma ierobežošanai EUR 200 000, nevis EUR 300 000 apmērā, ietverot tajā ekoloģisko komponentu, un pakāpeniskai samazināšanai, sākot no EUR 100 000, nevis no EUR 200 000 (sarunu paketes 54. punkts); 30 % likmei ekoloģiskajam komponentam (sarunu paketes 56. punkts); iespējai budžeta līdzekļus pārvietot no I pīlāra uz II pīlāru (sarunu paketes 57. punkts); savukārt noraida līdzekļu pārvietošanu pretējā virzienā, ņemot vērā nepieciešamību panākt abu KLP pīlāru budžeta līdzsvarotību (sarunu paketes 58. punkts); pauž atbalstu “pārejas” reģionu ieviešanai regulā par lauku attīstību (sarunu paketes 62. punkts); noraida jaunas rezerves izveidi, kā tas pašlaik ierosināts, krīzes situācijām lauksaimniecības nozarē (sarunu paketes 64. punkts);