1.Elektroenerģijas sistēmas pārkārtošanas aprises

Savās politikas pamatnostādnēs Junkera vadītā Komisija par vienu no saviem stratēģiskajiem mērķiem izvirzīja noturīgu enerģētikas savienību, kurā īsteno uz nākotni vērstu klimata pārmaiņu politiku.

Šis mērķis tika apstiprināts Komisijas 2015. gada darba programmā un sīkāk aprakstīts Pamatstratēģijā spēcīgai Enerģētikas savienībai ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku, lai radītu apstākļus, kuros visiem enerģija būtu pieejama droši un par pieņemamu cenu, piemērotu principu, ka prioritāte ir energoefektivitātei, un palīdzētu Eiropas Savienībai kļūt par pasaules mēroga līderi atjaunojamo energoresursu jomā. Lai šos nodomus īstenotu, vajadzēs pamatīgi pārveidot Eiropas enerģētikas sistēmu, tostarp pārveidot Eiropas elektroenerģijas tirgus modeli, nodrošinot lielāku paredzamību, sasaistot vairumtirdzniecību ar mazumtirdzniecību, kā arī piesaistot jaunus ieguldījumus. Tas palīdzēs realizēt uz Eiropas enerģijas patērētājiem orientētu jauno kursu, kas izklāstīts līdztekus pieņemtajā paziņojumā COM(2015) 339.

Eiropas elektroenerģijas sistēmā patlaban notiek vērienīgas pārmaiņas. Kopš pieņemta trešā iekšējā enerģijas tirgus pakete , elektroenerģijas rīcībpolitikas lēmumi ir sekmējuši konkurenci un palielinājuši elektroenerģijas pārrobežu plūsmas. Vairumtirdzniecības tirgus aizvien vairāk raksturo godīga un atklāta konkurence, un konkurence pamazām iesakņojas arī mazumtirdzniecībā, lai gan ne pietiekamā mērā. Kopš ieviesta tā sauktā tirgu sasaiste un uz plūsmu balstītā jaudas sadale, elektroenerģijas tirdzniecība Eiropā norit efektīvāk. Vienlaikus, pateicoties Atjaunojamo energoresursu direktīvai un dalībvalstu centieniem, atjaunojamie energoresursi ir kļuvuši par vienu no svarīgākajiem elektroenerģijas avotiem, iezvanot pāreju uz mazoglekļa energosistēmu.

Tie visi ir uz nākotni vērstas energosistēmas elementi, tomēr, lai Eiropas enerģētikas nozare apmierinātu patērētāju vajadzības, Eiropai vēl jāstājas pretī lieliem izaicinājumiem. Lai šīs pārmaiņas vadītu un pilnvērtīgi izmantotu, mums ar jaunām acīm jāparaugās uz to, kā organizēta un regulēta Eiropas elektroenerģijas sistēma un tirgi.

Pašreizējais tirgus modelis ir tapis laikā, kad energosistēmu veidoja lielas centralizētas spēkstacijas, kuras galvenokārt izmantoja fosilo kurināmo un kuru pamatmērķis bija visus ierobežotā teritorijā — parasti dalībvalstī — esošos mājokļus un uzņēmumus apgādāt ar visu tiem vajadzīgo elektroenerģiju; patērētājiem — mājsaimniecībām, uzņēmumiem un ražotājiem — šajā sistēmā bija pasīva loma. Pašlaik notiek virzība uz decentralizētu elektroenerģijas ražošanu, līdz ar to iesaistīto tirgus dalībnieku ir vairāk un līdzšinējās to lomas tirgū mainās. Elektroenerģijas tirgum ir jāpielāgojas šai jaunajai realitātei; tam pilnībā jāintegrē visi tirgus dalībnieki un elementi, arī elastīgs pieprasījums, energopakalpojumu sniedzēji un atjaunojamie energoresursi. Konkrēts piemērs ir elastība, kas ļauj rūpnieciskajiem patērētājiem piedalīties tirgū un gūt tiešu labumu no konkurences palielināšanās. Tam ir vajadzīgs efektīvs regulējums un pārvaldība, kas samazinātu vajadzību pēc intervences, piemēram, jaudas mehānismiem.

Pilnīgi funkcionējošam Eiropas tirgum vajadzētu būt tādam, lai elektroenerģiju varētu brīvi aizvadīt tur, kur tā visvairāk vajadzīga, gribēta un novērtēta, gūt maksimālu labumu no pārrobežu konkurences un radīt signālus un stimulus, kas veicinātu pareizos ieguldījumus. Turklāt tam būtu jānodrošina, ka elektroenerģiju dispečē, pamatojoties tikai uz tirgus signāliem. Pašlaik tā notiek ne vienmēr. Lai gan gadījumos, kad izmantota tirgu sasaiste, tā ir satuvinājusi vairumtirdzniecības cenas, absolūtās cenas pat blakus esošos tirgos ir visai atšķirīgas un cenu starpībai nav tendences sarukt. Ir arī jāpieliek pūles, lai panāktu tīklu pietiekamu starpsavienotību un sekmētu ieguldījumu ilgtermiņa stabilitāti visā enerģētikas nozarē kopumā.

2030. gada mērķi, par ko 2014. gada oktobrī vienojās Eiropadome , — par vismaz 40 % samazināt iekšzemes siltumnīcefekta gāzu emisijas, panākt, ka ES līmenī vismaz 27 % no patērētās enerģijas nāk no atjaunojamiem energoresursiem, un par vismaz 27 % uzlabot energoefektivitāti — ir vērienīgi. Tas nozīmē, ka elektroenerģijas sistēmas dekarbonizācija būs jāturpina un jāpastiprina. Ja tiks sasniegti Eiropas Savienības 2030. gada enerģētikas un klimata jomas mērķi, no atjaunojamiem energoresursiem, visticamāk, tiks iegūts līdz 50 % elektroenerģijas. Pašlaik tirgi ne piedāvājuma, ne pieprasījuma pusē nav pietiekami elastīgi, lai varētu pilnvērtīgi izmantot atjaunojamo energoresursu palielināto īpatsvaru tirgū. Jaunajam tirgus modelim vajadzētu nodrošināt, ka enerģijas tirgi ir pilnīgi gatavi šādai pārejai ar minimālām izmaksām. To var panākt, novēršot atlikušos šķēršļus atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanai un nodrošinot, ka tirgus raida pareizos signālus pietiekamiem ieguldījumiem elastīgajā jaudā, kas ir vajadzīga, lai sistēma varētu operēt ar aizvien pieaugošo variablo atjaunojamo energoresursu īpatsvaru. Lai veiksmīgi un ar minimālām izmaksām sistēmā integrētu atjaunojamos energoresursus, ir vajadzīgi labi funkcionējoši īstermiņa elektroenerģijas tirgi — no dienas pirms elektroenerģijas piegādes līdz pašam patēriņa brīdim —, kas nodrošina pilnīgas iespējas izmantot elastības tehnoloģijas.

Pieņemot lēmumus, kas saistīti ar Enerģētikas savienības izveidi, vienmēr tiek ņemts vērā energoefektivitātes potenciāls (tādējādi iedzīvinot principu, ka energoefektivitāte ir prioritāra). Tomēr ir prognozējams, ka pieprasījums pēc elektroenerģijas pieaugs, patērētājiem no citiem enerģijas avotiem pārslēdzoties uz elektroenerģiju. Tāpēc, pārskatot tirgus modeli, ir jārada apstākļi, kas palīdz vēl vairāk samazināt ES energopatēriņu, vienlaikus dodot iespēju tirgū izmaksefektīvi integrēt jaunu veidu elastīgo pieprasījumu.

Turklāt jaunas pamattehnoloģijas, piemēram, viedtīkli, viedie skaitītāji, viedās mājas, enerģijas pašražošanas un uzkrāšanas aprīkojums, dod iedzīvotājiem iespēju enerģētikas pārkārtošanu ņemt savās rokās, ar šīm jaunajām tehnoloģijām panākot mazākus rēķinus un aktīvi iesaistoties tirgū. Tirgum šāda līdzdalība jāveicina.

ES tirgus modelim ir jānodrošina, ka inovatīvi uzņēmumi un droši starpnieki visā Eiropā var apmierināt gan lielu, gan mazu patērētāju energovajadzības. Tiem jaunu produktu un pakalpojumu izstrādē un ieviešanā jāizmanto iespējas, ko sniedz jaunās tehnoloģijas un orientēšanās uz patērētājiem. Tas palīdzēs realizēt uz patērētājiem orientētu jauno kursu, kas var sasaistīt dažādos Enerģētikas savienības stratēģijas elementus: radīt darbvietas, kas balstītas uz pētniecību un inovāciju, un rīcībpolitiku priekšplānā izvirzīt energoefektivitāti.

Mūsu mērķis ir atjaunojamos energoresursus pilnīgi integrēt elektroenerģijas sistēmā, nodrošinot tirgu piemērotību atjaunojamo energoresursu enerģijai un veicinot tās iekļaušanu elektroenerģijas tirgos ar tādiem pašiem noteikumiem, kādi attiecas uz konvencionāli saražoto elektroenerģiju.

Tādēļ būs jāizstrādā jauns satvars, kura iedibinātā tirgus kārtība:

būs piemērota starpsavienotam ES mēroga elektroenerģijas tirgum, kas raidīs nepārprotamus cenas signālus ieguldījumu piesaistei un sekmēs atjaunojamo energoresursu turpmāku apgūšanu;