LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 24.2.2011 
SEC(2011) 223 gal īgā redakcija 
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
  
Pavaddokuments 
 
Priekšlikumam Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvai, 
ar ko groza Direkt īvas 89/666/EEK, 2005/56/EK un 2009/101/EK par centr ālo reģistru, 
komercre ģistru un uz ņēmumu re ģistru savstarp ējo savienojam ību 
SEC(2011) 222 gal īgā redakcija 
COM(2011) 79 gal īgā redakcija 
 
LV 2   LV 1. IEVADS  
Finanšu kr īze kārtējo reizi ir par ādījusi, cik svar īga ir pārskatāmība finanšu tirgos, k ā arī 
uzņēmējsabiedrību pārvaldībā un uz ņēmējdarbībā. Padomes 2010. gada 25. maija 
secinājumos apstiprin āts, ka piek ļuves uzlabošana atjaunin ātai un ticamai inform ācijai par 
uzņēmumiem rosin ātu lielāku tirgus uztic ību, sekmētu ekonomikas at labšanu un palielin ātu 
Eiropas uz ņēmumu konkur ētspēju1.  
Uzņēmējdarbības reģistriem šaj ā procesā ir būtiska nozīme — tajos tiek re ģistrēta, pārbaudīta 
un uzglab āta inform ācija par uz ņēmumiem, piem ēram, par uz ņēmumu juridisko formu, 
juridisko adresi, kapit ālu un likum īgajiem pārstāvjiem, un š ī informācija tiek dar īta pieejama 
sabiedrībai.  
Uzņēmumi, izmantojot vienot ā tirgus sniegt ās iespējas, aizvien vair āk paplašina savu darb ību 
pāri valstu robež ām. Tādējādi arvien pieaug vajadz ība pēc pārrobežu sadarb ības starp 
uzņēmējdarbības reģistriem un piepras ījums pēc inform ācijas par uz ņēmējsabiedrībām 
pārrobežu kontekst ā, vai nu komerci āliem mērķiem, vai ar ī tiesu pieejam ības veicin āšanai.  
2009. gada 5. novembr ī Eiropas Komisija pie ņēma zaļo grāmatu2 ar tai pievienoto progresa 
ziņojumu3 par uz ņēmējdarbības reģistru sadarb ību. Zaļā grāmata veidoja pamatu 
sabiedriskajai apspriešanai, kur ā gandrīz visi respondenti izteica savu atbalstu 
uzņēmējdarbības reģistru savstarp ējās savienojam ības uzlabošanai ES4.  
2010. gada 25. maij ā Konkurētspējas padome pie ņēma secinājumus, kuros pauda gandar ījumu 
par Komisijas iniciat īvu saistībā ar uzņēmējdarbības reģistru savstarp ējās savienojam ības 
uzlabošanu. Ar ī Eiropas Parlamenta zi ņojums aicin āja Komisiju un dal ībvalstis turpin āt darbu 
šajā jomā5. Visbeidzot, gan Eir opas Ekonomikas un soci ālo lietu komiteja6, gan Reģionu 
komiteja7 savos atzinumos izteica stingru atbalstu Komisijas iniciat īvai. 
Ietekmes nov ērtējuma ziņojumu ietekmes nov ērtējuma padome izskat īja rakstisk ā procedūrā. 
2010. gada 15. septembr ī ietekmes nov ērtējuma padome sniedza labv ēlīgu atzinumu. Ņemot 
vērā padomes atzinumu, zi ņojumā tika izdar īti vairāki labojumi.  
2. PAMATOJUMS  
Uzņēmējdarbības reģistri eksist ē visās dalībvalstīs; tie darbojas valsts, re ģionālā vai 
pašvaldību līmenī. 1968. gad ā tika pie ņemti vienoti noteikumi, lai noteiktu minim ālos 
standartus uz ņēmējdarbības inform ācijas publiskošanai (re ģistrācijai un publik ācijai)8. Kopš 
                                                 
1 9678/10. 
2 COM(2009) 614 gal īgā redakcija. 
3 SEC(2009) 1492. 
4 Pazi ņojums par atsauksm ēm: 
http://ec.europa.eu/internal_market/com pany/business_registers/index_en.htm . 
5 2010/2055 (INI). 
6 INT/517. 
7 CdR 20/2010. 
8 Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direkt īva 2009/101/EK par to, k ā 
vienādošanas nol ūkā koordinēt nodrošin ājumus, ko dal ībvalstis prasa no sabiedr ībām Līguma 48. panta 
LV 3   LV 2007. gada 1. janv āra dalībvalstīm ir arī jāuztur elektroniskie uz ņēmējdarbības reģistri9 un 
jāļauj trešām pusēm piekļūt reģistra inform ācijai tiešsaist ē. 
Uzticama un atjaunin āta inform ācija par uz ņēmējsabiedrībām ir ārkārtīgi svarīga gan 
patērētājiem, gan esošajiem un potenci ālajiem uz ņēmējdarbības partneriem, gan ar ī valsts 
pārvaldei un tiesu varai, tostarp p ārrobežu kontekst ā. Turklāt dažādu dalībvalstu 
uzņēmējdarbības reģistru sadarb ība ir pras īta pēdējās desmitgades laik ā pieņemtajos 
juridiskajos instrumentos, kas v ērsti uz to, lai sekm ētu kapitālsabiedrību pārrobežu 
apvienošanos10 un Eiropas uz ņēmējsabiedrības ( SE)11 un Eiropas Kooperat īvās sabiedrības 
(SCE)12 pārrobežu juridisk ās adreses mai ņu.  
Jau kopš 1992. gada starp Eiropas uz ņēmējdarbības reģistriem eksist ē brīvprātīgas sadarb ības 
mehānisms. Patlaban t ā sauktais Eiropas Biznesa re ģistrs ( EBR)13 apvieno 19 dal ībvalstu un 
sešu citu Eiropas jurisdikciju ofici ālos uzņēmējdarbības reģistrus. Laika posm ā no 2006. gada 
līdz 2009. gadam EBR piedalījās BRITE  pētniecības projekt ā14, kura m ērķis bija att īstīt 
tehnoloģiju platformu visas Eiropas uz ņēmējdarbības reģistru savstarp ējai savietojam ībai. 
Taču EBR saskaras ar iev ērojamām grūtībām platformas darb ības paplašin āšanā, finansēšanā 
un pārvaldībā; pašreizējais sadarb ības mehānisms neapmierina potenci ālos lietotājus.  
Vēl viens projekts, kas j āpiemin, ir Iekš ējā tirgus inform ācijas sist ēma ( IMI), kas ir 
elektronisks instruments ikdienas administrat īvās sadarbības atbalstam starp valsts p ārvaldes 
iestādēm Pakalpojumu Direkt īvas 2006/123/EK un Profesion ālo kvalifik āciju Direkt īvas 
2005/36/EK kontekst ā. IMI varētu izmantot ar ī, lai palīdzētu nodrošin āt citu direkt īvu 
īstenošanu. 
Visbeidzot, Eiropas e-tiesiskuma port āls būs galvenais piek ļuves punkts juridiskajai 
informācijai, juridisk ām un administrat īvām iestādēm, reģistriem, datub āzēm un citiem 
pakalpojumiem, lai pa ātrinātu iedzīvotāju, juridisko un citu ekspertu, k ā arī tiesu varas 
ikdienas uzdevumu veikšanu.  
3. SUBSIDIARIT ĀTE 
Gandrīz divdesmit gadu pieredze ar EBR rāda, ka ar pašregul ējumu nepietiek, lai sasniegtu š īs 
iniciatīvas mērķus. Šos m ērķus nevar sasniegt ar ī dalībvalstu līmenī, jo pārrobežu sadarb ības 
īstenošanai starp valstu uz ņēmējdarbības reģistriem ir nepiecieša ms noteikt vienotu 
noteikumu un nosac ījumu kopumu. Ja š ādus nosac ījumus noteiktu valstu l īmenī, tie varētu būt 
                                                                                                                                                         
otrās daļas nozīmē, lai aizsarg ātu sabiedr ību dalībnieku un trešo personu intereses (OV L 258, 
1.10.2009., 11. lpp.). 
9 Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. j ūlija Direkt īva 2003/58/EK, ar ko groza Padomes 
Direktīvu 68/151/EEK par inform ācijas izpaušanas pras ībām attiec ībā uz daž āda veida 
uzņēmējsabiedrībām (OV L 221, 4.9.2003., 13. lpp.). 
10 Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direkt īva 2005/56/EK par kapit ālsabiedrību 
pārrobežu apvienošanos (OV L 310, 25.11.2005., 1. lpp.). 
11 Padomes 2001. gada 8. oktobra Regula (EK) Nr. 2157/2001 par Eiropas uz ņēmējsabiedrības statūtiem 
(OV L 294, 10.11.2001., 1. lpp.). 
12 Padomes 2003. gada 18. augusta Regula (EK) Nr. 2003/1435 par Eiropas Kooperat īvās sabiedrības 
statūtiem (OV L 207, 18.8.2003., 1. lpp.).  
13 http://www.ebr.org/ .  
14 http://www.briteproject.eu .  
LV 4   LV savstarpēji nesavietojami un nepiem ēroti noteikto m ērķu sasniegšanai. T āpēc rīcība ES līmenī 
ir vajadzīga un pamatota. 
4. MĒRĶI 
Šīs iniciatīvas vispārīgie mērķi ir palielin āt uzticību vienotajam tirgum un celt 
Eiropas uz ņēmumu konkur ētspēju, kā arī uzlabot valsts p ārvaldes iest āžu 
funkcionēšanu, veicinot sadarb ību starp uz ņēmējdarbības reģistriem Eirop ā. 
Iniciatīvas konkr ētie mērķi ietver droš ākas uzņēmējdarbības vides garant ēšanu 
patērētājiem, kreditoriem un citiem uz ņēmējdarbības partneriem, tiesisk ās noteiktības 
palielināšanu, administrat īvā sloga samazin āšanu uzņēmējsabiedrībām, kā arī 
procedūru paātrināšanu. 
Konkrētāk, šī iniciatīva ir vērsta uz to, lai: 
• garantētu to, ka uz ņēmējsabiedrības reģistrs filiāles reģistram(-iem) vis ā Eiropā nodrošina 
atjauninātu informāciju par uz ņēmējsabiedrības statusu; 
• attīstītu sadarb ību starp uz ņēmējdarbības reģistriem uz ņēmējsabiedrību pārrobežu 
apvienošan ās un juridisk ās adreses mai ņas gadījumos;  
• veicinātu pārrobežu piek ļuvi oficiālai uzņēmējdarbības inform ācijai, nosakot vienotu 
minimālo ar uz ņēmējsabiedrībām saistītas atjaunin ātas inform ācijas kopumu, kas ar 
[elektronisk ā] tīkla starpniec ību jādara pieejams treš ām pusēm visās dalībvalstīs.  
5. PROBLĒMU IZKL ĀSTS, RISINĀJUMI UN IETEKME  
Ar uzņēmējdarbības reģistru savstarp ējo savienojam ību saistītie jautājumi var tikt sagrup ēti 
trīs daļās. Tās ir: atjaunin ātas uzņēmējdarbības inform ācijas trūkums uzņēmējsabiedrību 
ārvalstu fili āļu reģistros, apgr ūtināta sadarbība pārrobežu apvienošan ās un juridisk ās adreses 
maiņas gadījumos un sarež ģīta pārrobežu piek ļuve uzņēmējdarbības inform ācijai.  
Iespējamo politikas risin ājumu ietekme tika m ērīta pēc šādiem krit ērijiem: efektivit āte, 
ietekme uz ieinteres ētajām person ām (patērētajiem, kreditoriem, utt.), administrat īva sloga 
samazināšanās, tiesiskā noteiktība, elastīgums un izmaksas.  
5.1. Izmaksu scen āriji 
Izmaksas ir atkar īgas no izv ēlētā tehnisk ā risinājuma. Konkr ētās inform ācijas un 
komunikāciju tehnolo ģijas izvēle ir jāizdara projekta ieviešanas f āzē. Tādēļ pašreizējās 
iniciatīvas inform ācijas un komunik āciju tehnolo ģiju ietekme ir tikai netieša. K ā daļa no 
ietekmes nov ērtējuma tika veikts izmaksu augsta l īmeņa novērtējums, apl ūkojot daž ādas 
tehnoloģijas. Galven ā atšķirība starp t ām ir tāda, ka EBR ir iespējama automatiz ēta datu 
apmaiņa, un EBR ļauj vienlaic īgi apstrādāt lielus datu apjomus. IMI ir nepieciešama manu āla 
datu apmai ņa, un sistēma ir piem ērota elektroniskajai komunik ācijai ar mazu datu apjomu.  
IMI pārvalda Komisija. T ādēļ šo pakalpojumu izmaksas sedz Komisija. Ja vien EBR/BRITE  
darbības paplašin āšanai nav pieejami ES l īdzekļi, to vajadz ētu finansēt dalībvalstīm.  
LV 5   LV 1. scenārijā ņēma vērā izmaksas, kas rastos, t ālāk attīstot EBR un BRITE , kā arī paplašinot 
esošo sadarb ību, tajā iekļaujot atlikuš ās astoņas dalībvalstis. Š īs paplašin āšanas kop ējās 
izmaksas sasniegtu EUR 164 472. Ikgad ējās uzturēšanas izmaksas var ētu sasniegt EUR 495 
000. 
2. scenārijā apskatīja izmaksas, kas rastos, att īstot risinājumu uz IMI bāzes. Dalībvalstis 
nesedz da ļu no IMI uzturēšanas vai mitin āšanas izmaks ām. 2009. gad ā izmaksas, kas j āsedz 
Komisijai, bija aptuveni EUR 518 000. Jauna pielietojuma joma rad ītu nepieciešam ību pēc 
Komisijas ieguld ījuma attīstības un atbalsta veid ā. 
3. scenārijā, balstoties uz IMI un EBR veidošanas izmaks ām, tika apl ēstas izmaksas jauna 
uzņēmējdarbības reģistru tīkla veidošanai. L īdz 2009. gadam kop ējās IMI attīstības izmaksas 
sasniedza gandr īz EUR 2 miljonus, bet uztur ēšanas izmaksas gandr īz EUR 770 000 (atskaitot 
personāla izmaksas). Lai no nulles izveidotu EBR līdzīgu tīklu, izmaksas b ūtu aptuveni EUR 
11,06 miljoni. Ikgad ējās uzturēšanas izmaksas var ētu sasniegt EUR 405 000. Š ā risinājuma 
augsto izmaksu d ēļ un, pamatojoties uz dal ībvalstu vēlmi attīstīt šajā jomā jau sasniegto ( EBR, 
BRITE  un IMI), šis scen ārijs tika atmests. 
5.2. Atjaunin ātas uzņēmējdarbības inform ācijas trūkums uz ņēmējsabiedrību 
ārvalstu fili āļu reģistros  
Vienpadsmitaj ā uzņēmējdarbības tiesību direktīvā paredzēta prasība, ka uz ņēmējsabiedrībai, 
atverot fili āli citā dalībvalstī, jāatklāj noteiktas zi ņas un jādara pieejami not eikti dokumenti. 
Tomēr uzņēmējsabiedrības bieži vien šo inform āciju neatjaunina. Š ādai bezdarb ībai var būt 
nopietnas sekas pat ērētāju uz sadarb ības partneru aizsardz ības jomā, konkrētāk, gadījumos, 
kad ārvalstu fili āles reģistram nav zi ņots par uz ņēmējsabiedrības likvid āciju vai 
maksātnespēju (šāda situācija ir 15 % no p ārbaudītajiem gad ījumiem). Ņemot vērā, ka 
kopējais ārvalstu fili āļu skaits Eirop ā ir vairāk nekā 112 000, š ādā situācijā varētu būt 16 800 
ārvalstu fili āļu. 
Atjauninātas inform ācijas trūkums ārvalstu fili āles reģistrā padara uz ņēmējdarbības vidi 
riskantāku patērētājiem un kreditoriem, k ā arī samazina tiesisko noteikt ību. Turkl āt 
nepietiekama sadarb ība starp uz ņēmējdarbības reģistriem uzliek administrat īvu slogu 
uzņēmējsabiedrībām, un to izmaksas b ūtu iespējams samazin āt par EUR 69 miljoniem15.  
Tika izskat īti četri risinājumi.  
• Risinājums A1:  nemainīt līdzšinējo regulējumu. 
• Risinājums A2: ierosināt sīkus noteikumus par uz ņēmējdarbības reģistru sadarb ības 
metodi, atjauninot inform āciju saistībā ar pārrobežu fili ālēm. 
• Risinājums A3:  noteikt juridisku pras ību uzņēmējdarbības reģistriem attiec ībā uz ārvalstu 
filiāļu reģistrāciju īstenot sadarb ību elektronisk ā formā, kā arī definēt šīs sadarbības 
tehniskos parametrus. 
                                                 
15 Cf. Cap Gemini, Deloitte, Ramboll Management  "Final Report for Priority Area Annual Accounts / 
Company Law, EU Project on Baseline Measurement and Reduction of Administrative Costs ". 
LV 6   LV • Risinājums A4:  noteikt juridisku pras ību uzņēmējdarbības reģistriem attiec ībā uz ārvalstu 
filiāļu reģistrāciju īstenot sadarb ību elektronisk ā formā, kā arī definēt šīs sadarbības 
tehniskos parametrus dele ģētā aktā/pārvaldības līgumā. 
Ietekmes nov ērtējuma secin ājums ir t āds, ka vēlams ir risin ājums A4. Lai gan 
risinājumi A2-A4 var ētu radīt pozitīvas pārmaiņas efektivit ātes ziņā, risinājums A2 
nespētu nodrošin āt tiesisko noteikt ību un noteikumu piem ērošanu vis ās dalībvalstīs. 
Risinājumi A3 un A4 var ētu samazin āt administrat īvo slogu un garant ēt tiesisko 
noteiktību. Lai ar ī ar risinājumu A3 var ētu panākt vislielāko viendab ības līmeni, tas 
nebūtu elastīgs. Risinājums A4 papildin ātu tiesību aktus ar dele ģētu aktu un t ādējādi 
ļautu ņemt vērā dažādo reģistru specifiku. Risin ājumu A3 un A4 izmaksas b ūtu 
vienādas. 
5.3. Apgr ūtināta uzņēmējdarbības reģistru sadarb ība uzņēmējsabiedrību pārrobežu 
apvienošan ās un juridisk ās adreses mai ņas gadījumos 
Eiropas juridiskajos instrume ntos ir skaidri noteikta pras ība uzņēmējdarbības reģistru 
pārrobežu sadarb ībai uzņēmējsabiedrību pārrobežu apvienošan ās un juridisk ās adreses mai ņas 
gadījumos. Ta ču tajos nav sniegti nor ādījumi par pazi ņojuma sūtīšanas metodi. Praks ē 
uzņēmējdarbības reģistri savus pazi ņojumus pārsūta pa pastu izdev ējiestādes darba valod ā. Tā 
kā pašreizējais proced ūru skaits ir neliels, re ģistriem šobr īd ir iespēja paziņojumus apstr ādāt 
manuāli. Taču, ja nākotnē paziņojumu skaits palielin āsies, reģistri saskarsies ar gr ūtībām. 
Nepietiekamai uz ņēmējdarbības reģistru sadarb ībai pārrobežu apvienošan ās un juridisk ās 
adreses mai ņas gadījumos ir negat īva ietekme uz tiesisko noteikt ību. Ja eksist ētu prasība 
sadarboties gad ījumos, kad uz ņēmējsabiedrību pārrobežu apvienošan ās rezultātā tiek 
izveidota SE vai SCE, uzņēmējsabiedrību administrat īvais slogs var ētu samazin āties. 
Tika izskat īti četri risinājumi.  
• Risinājums B1:  nemainīt līdzšinējo regulējumu. 
• Risinājums B2:  ierosināt sīkus noteikumus par uz ņēmējdarbības reģistru sadarb ības metodi 
pārrobežu apvienošan ās un juridisk ās adreses mai ņas proced ūrās. 
• Risinājums B3:  noteikt juridisk ās prasības, kurās definēti uzņēmējdarbības reģistru 
sadarbības tehniskie parametri p ārrobežu apvienošan ās un juridisk ās adreses mai ņas 
procedūrās.  
• Risinājums B4:  noteikt juridisk ās prasības sadarb ībai un defin ēt pārrobežu apvienošan ās un 
juridiskās adreses mai ņas proced ūru tehniskos parametrus dele ģētā aktā/pārvaldības 
līgumā.  
Ietekmes nov ērtējuma secin ājums ir tāds, ka vēlams ir risin ājums B4. T ā kā visos gad ījumos, 
izņemot pārrobežu apvienošan ās rezultātā izveidotas SE un SCE, uzņēmējdarbības reģistriem 
jau ir noteiktas likum īgas saistības sadarboties p ārrobežu proced ūrās, ir nepieciešama tikai 
tiesību norma, ar kuru dele ģē pilnvaras Komisijai. Risin ājums B3 š ķiet pārāk neelast īgs, 
turpretim gan risin ājums B2, gan risin ājums B4 dal ībvalstīm nodrošina vajadz īgo elastīgumu. 
Taču risinājums B4 (dele ģētais akts) ir vispiem ērotākais, jo tas noz īmē obligātu visu 
dalībvalstu iesaist īšanos, bet risin ājumā B2 noteikt ā dalība ir brīvprātīga. Gan risin ājums B3, 
LV 7   LV gan risinājums B4 var ētu samazin āt administrat īvo slogu uz uz ņēmējsabiedrībām saistībā ar 
pārrobežu apvienošan ās rezultātā izveidotām SE vai SCE. Izmaksas var ētu samazin āt atkarībā 
no inform ācijas un komunik āciju tehnolo ģijas izvēles. 
5.4. Sarež ģīta pārrobežu piek ļuve uzņēmējdarbības inform ācijai 
Lai gan inform ācija par uz ņēmējsabiedrībām ir brīvi pieejama to re ģistrācijas valst ī, piekļuvi 
šai inform ācijai no citas dal ībvalsts var kav ēt tehniski š ķēršļi vai valodas barjera. EBR nav 
iesaistītas visas 27 dal ībvalstis, un ar t īkla starpniec ību pieejam ā informācija katrā valstī ir 
atšķirīga. 
Vienota uz ņēmējsabiedrības identifik ācijas numura tr ūkums apgr ūtina uzņēmējsabiedrību 
identifikāciju pārrobežu situ ācijās (piemēram, uz ņēmējsabiedrību apvienošan ās vai 
uzņēmumu grupu gad ījumos). Uz ņēmējdarbības inform ācijas atjaunin āšanas biežums šobr īd 
nav saska ņots, turkl āt datu lietot ājiem nav inform ācijas par datu uzticam ību dažādās 
dalībvalstīs. 
Ierobežot ā pārrobežu piek ļuve uzņēmējdarbības inform ācijai veido riskant āku 
uzņēmējdarbības vidi gan pat ērētājiem, gan esošajiem un potenci ālajiem 
uzņēmējdarbības partneriem. Turkl āt šīs problēmas rezult ātā samazin ās tiesiskā 
noteiktība.  
Tika izskat īti četri risinājumi.  
• Risinājums C1:  nemainīt līdzšinējo regulējumu. 
• Risinājums C2:  ierosināt sīkus noteikumus uz ņēmējdarbības reģistriem, lai uzlabotu 
pārrobežu piek ļuvi inform ācijai. 
• Risinājums C3: noteikt dal ībvalstīm prasību piedal īties uzņēmējdarbības reģistru 
elektroniskaj ā tīklā, izveidot t īklā pārsūtāmās informācijas sarakstu, nor ādīt reģistrētās 
informācijas atjaunin āšanas biežumu un defin ēt sadarbības tehniskos parametrus. 
• Risinājums C4:  noteikt dal ībvalstīm prasību piedal īties uzņēmējdarbības reģistru 
elektroniskaj ā tīklā, izveidot t īklā pārsūtāmās informācijas sarakstu, nor ādīt reģistrētās 
informācijas atjaunin āšanas biežumu un defin ēt sadarbības tehniskos parametrus dele ģētā 
aktā/pārvaldības līgumā. 
Ietekmes nov ērtējuma secin ājums ir tāds, ka vēlams ir risin ājums C4. Risin ājumam C2 ir 
iespējama, bet risin ājumiem C3 un C4 pavi sam noteikti ir pozit īva ietekme uz ieinteres ētajam 
personām. Ar ties ību aktiem nesaist īti pasākumi (risin ājums C2) nevar ētu nodrošin āt tiesisko 
noteiktību attiecībā uz piekļuvi inform ācijai. Risin ājumi C3 un C4 veidotu skaidru tiesisko 
regulējumu, bet risin ājumam C3 b ūtu nepieciešami groz ījumi ties ību aktos, ja main ītos 
tehniskie parametri. Risin ājums C4 garant ētu vajadz īgo elastīgumu. Risin ājumiem nav 
ietekmes uz administrat īvā sloga apm ēru. Taču izmaksas b ūtu ievērojamas. 
LV 8   LV 6. PĀRRAUDZ ĪBA UN IZV ĒRTĒŠANA  
Komisija sekos noteikumu ieviešanas f āzei un nodrošin ās apstākļus struktur ētai diskusijai ar 
valstu ekspertiem (piem ēram, semin āru veidā) par dele ģēto aktu aspektiem. Piecus gadus p ēc 
noteikumu transpon ēšanas vajadz ētu novērtēt pasākumu ietekmi.