Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par ELVGF Garantiju nodaļas izdevumiem - Agrīnās brīdināšanas sistēma nr. 8–11/2005 /* SEC/2005/1739 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 16.12.2005 SEC(2005) 1739 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par ELVGF Garantiju nodaļas izdevumiem Agrīnās brīdināšanas sistēma nr. 8–11/2005 SATURS 1. IEVADS 3 2. PIEZīMES PAR 2005. GADA BUDžETA IZPILDI 3 3. SECINāJUMI 5 1. IEVADS Pielikumā iekļautajā tabulā atspoguļota budžeta faktiskā izpilde laikposmā no 2004. gada 16. oktobra līdz 2005. gada 30. septembrim salīdzinājumā ar izdevumu profilu, ko raksturo indikators, kas noteikts, pamatojoties uz Padomes 2000. gada 26. septembra Regulā (EK) Nr. 2040/2000 par budžeta disciplīnu[1] paredzētajiem noteikumiem. 2. PIEZīMES PAR 2005. GADA BUDžETA IZPILDI Turpmāk īsi aprakstītas nozīmīgākās atšķirības starp faktisko budžeta izpildi un izpildes apjomu, ko raksturo indikators, dažādiem 2005. gada budžeta sektoriem (NB: iekavās norādīts pašreizējais pārtēriņa (+) vai nepilnīga izlietojuma (–) apjoms). 2.1. Monetārie faktori Dolāra/euro maiņas kurss Attiecībā uz izdevumiem, kas radušies iepriekš minētajā laikposmā, ņemtas vērā dolāra un euro maiņas kursa izmaiņas. Dolāra un euro maiņas kursa izmaiņas ietekmēja lielai daļai lauksaimniecības produktu, jo īpaši labībai un cukuram, paredzēto eksporta kompensāciju izdevumus, kā arī izdevumus dažiem iekšējā atbalsta pasākumiem, piemēram, atbalstam kokvilnas ražošanai. Budžeta lēmējinstitūcijas pieņemtais budžets pamatojās uz apropriācijām, kas tika pieprasītas 2005. gada provizoriskajā budžeta projektā, kuru izstrādājot pamatojās uz vidējo euro un dolāra paritātes kursu EUR 1= USD 1,25. Jāpiebilst, ka laikposmā no 2004. gada 1. augusta līdz 2005. gada 31. jūlijam vidējais paritātes kurss bija aptuveni EUR 1 = USD 1,27, tas ir, aptuveni par 2% augstāks nekā tad, kad tika izstrādāts 2005. gada provizoriskais budžeta projekts. 2.2. 1.a apakšpozīcija — tirgus faktori 2.2.1. Tirgus pasākumi attiecībā uz labību (+ EUR 169,1 miljons) Šā sektora apropriāciju pārtēriņš būs ievērojams sakarā ar lielāka labības daudzuma nonākšanu intervences krājumos, jo 2004./05. gadā bija bagātīga labības raža. Šā ziņojuma tapšanas laikā intervences krājumos ir nonākuši aptuveni 13,9 miljoni tonnu labības, salīdzinājumā ar 2,6 miljoniem tonnu, kuru uzglabāšanai orientējoši tika paredzēti līdzekļi 2005. gada provizoriskajā budžeta projektā. 2.2.2. Tiešie maksājumi par laukaugiem (+ EUR 192,8 miljoni) Pēc veiktajām aptaujām saistībā ar dalībvalstu paredzamajiem maksājumiem, pamatojoties uz dalībvalstu paziņojumiem par rādītājiem, kas ir šīs shēmas ieviešanas pamatā, Komisija lēš, ka līdz budžeta gada beigām tiks pārtērēti aptuveni EUR 200 miljoni salīdzinājumā ar 2005. gada provizoriskajā budžeta projektā pieejamajām apropriācijām. 2.2.3. Cukurs (+ EUR 28,1 miljons) Budžeta gada laikā ievērojams cukura daudzums nonāca intervences krājumos. Šā ziņojuma tapšanas laikā vēl joprojām tiek uzglabāti aptuveni 724 000 tonnu un paredzams, ka tos uzglabās līdz budžeta gada beigām. Tādēļ Komisija prognozē šā produkta apropriāciju pārtēriņu, neskatoties uz eksporta kompensāciju maksājumu ritma palēnināšanos. 2.2.4. Olīveļļa (+ EUR 115,0 miljoni) Šim produktam paredzētās apropriācijas tiks pārtērētas sakarā ar dalībvalstu atlikuma maksājumiem par iepriekšējiem tirdzniecības gadiem. Tomēr lēš, ka galīgais pārtēriņš būs daudz zemāks nekā tā pašreizējais līmenis septembrī. 2.2.5. Tekstilaugi (+ EUR 86,5 miljoni) Komisija pieņēma lēmumu par galīgo atbalsta likmi kokvilnai. Līdz ar to paredz, ka izdevumi par kokvilnu būs par aptuveni EUR 67,0 miljoniem lielāki nekā summa, kas šim pasākumam atvēlēta 2005. gada provizoriskajā budžeta projektā. Tādēļ paredzams, ka pašreizējais pārtēriņa apjoms ir pagaidu rādītājs. 2.2.6. Augļi un dārzeņi (– EUR 80,3 miljoni) Komisija pašlaik prognozē ietaupījumus sakarā ar labvēlīgajiem apstākļiem augļu un dārzeņu tirgū. Paredzams, ka augļu un dārzeņu apjoms, kas izņemts no tirgus aprites, būs daudz mazāks par 2005. gada provizoriskajā budžeta projektā plānoto. Turklāt labvēlīgas situācijas attīstības rezultātā cēlusies tirgus cena banāniem, tādējādi paverot iespēju samazināt šā produkta atbalsta likmi. Tomēr paredzams, ka ražotāju organizāciju darbības fondiem piešķirto dotāciju pieaugums, kas novērots šā gada laikā, līdz budžeta gada beigām samazinās minētos ietaupījumus. 2.2.7. Citi augu produkti un pasākumi (– EUR 117,7 miljoni) Šiem produktiem atvēlētās apropriācijas netiks pilnībā izlietotas sakarā ar palēnināšanos, kas novērota žāvētai rupjai lopbarībai paredzēto atbalsta maksājumu ritmā. Turklāt konkrētas dalībvalstis nav īstenojušas to plānotos maksājumus dažādās POSEI programmās, tādējādi vēl vairāk kāpinot paredzamo apropriāciju nepilnīga izlietojuma apjomu šiem produktiem. 2.2.8. Tiešais horizontālais atbalsts (+ EUR 64,3 miljoni) Kā jau minēts Agrīnās brīdināšanas sistēmas ( EWS ) ziņojumā Nr. 6/2005, astoņās no desmit jaunajām dalībvalstīm būs vienkāršotās platībatkarīgo maksājumu shēmas ( SAPS ) apropriāciju pārtēriņš. Pārtēriņa iemesls ir divkāršais pārrēķins, veicot atbalsta maksājumus valsts valūtā dalībvalstīs, kurās nav ieviesta vienotā valūta. 2.2.9. Piens un piena produkti (– EUR 988,6 miljoni) Labvēlīgie iekšējā un ārējā tirgus apstākļi ir ļāvuši Komisijai samazināt eksporta kompensāciju maksājumu apjomu un iekšējā tirgus atbalsta likmes, kas paredzētas dažādiem šīs nozares produktiem, salīdzinājumā ar summām, kas bija atvēlētas 2005. gada provizoriskajā budžeta projektā. Šajā situācijā arī samazināti izdevumi dažādiem pasākumiem šajā nozarē, tādējādi veidojot ietaupījumus. Turklāt tika iekasēta papildu nodeva par kopējo pārsniegto piena daudzumu, proti, vairāk nekā 1,0 miljonu tonnu, salīdzinājumā ar budžeta projektā paredzēto daudzumu — 0,25 miljoniem tonnu, tādējādi vēl vairāk palielinot ietaupījumus šajā nozarē. 2.2.10. Liellopu un teļa gaļa (+ EUR 304,6 miljoni) Komisija akceptē apropriāciju pārtēriņu, ko šajā nozarē nemainīgi uzrāda indikators, un uzskata, ka līdz budžeta gada beigām nemainīsies situācija, kas izskaidrojama ar 2004. gadā veiktajām piemaksām par dzīvniekiem. 2.2.11. Grāmatojumu atbilstības noskaidrošana (– EUR 499,9 miljoni) Kā norādīts EWS ziņojumā Nr. 6/2005, budžeta gada beigās paredzams dalībvalstu atmaksāto summu pieaugums par aptuveni – EUR 170,0 miljoniem, kas veidosies grāmatojumu atbilstības noskaidrošanas procedūras rezultātā. 2.3. 1.b apakšpozīcija – lauku attīstība (– EUR 25,8 miljoni) 2005. gada saistību apropriācijas lauku attīstībai (ES–15) un pārejas posma instrumentam jaunajām dalībvalstīm tika noteiktas šīs apakšpozīcijas maksimālajā apjomā. Ir piesaistītas visas pārejas posma instrumentam atvēlētās apropriācijas, ko panāca ar diferencētu apropriāciju palīdzību. Līdz 2005. gada septembra beigām no pārejas posma instrumenta apropriācijām bija izmaksāts EUR 1 167,1 miljons no budžetā atvēlētajiem EUR 1 369,4 miljoniem. Pašreizējais nelielais nepilnīga izlietojuma apjoms saistīts ar ELVGF Garantiju nodaļas apropriācijām lauku attīstībai ES–15 valstīs, un paredz, ka tas nemainīsies līdz budžeta gada beigām. 3. SECINāJUMI Kas attiecas uz 1.a apakšpozīciju, apropriāciju izlietojums dalībvalstu izdevumiem no 2004. gada 16. oktobra līdz 2005. gada 30. septembrim sasniedza EUR 41 574,4 miljonus, t.i., 97,1% no pieejamajām apropriācijām. Šajā laika posmā budžeta apropriāciju nepilnīga izlietojuma apjoms salīdzinājumā ar indikatoru sasniedza aptuveni – EUR 524,7 miljonus. Tas galvenokārt attiecas uz dzīvnieku izcelsmes produktu nozari, savukārt augu produktu nozarē vērojams budžeta apropriāciju pārtēriņš. Šobrīd Komisija uzskata, ka attīstības tendences, ko uzrāda indikators gan attiecībā uz augu produktu nozari (apropriāciju pārtēriņš), gan dzīvnieku izcelsmes produktu nozari (apropriāciju nepilnīgs izlietojums), turpināsies, kā rezultātā līdz budžeta gada beigām tiks sasniegts augstāks vispārējais apropriāciju nepilnīga izlietojuma līmenis. Kas attiecas uz 1.b apakšpozīciju, dalībvalstu izdevumos iekļautās apropriācijas no 2004. gada 16. oktobra līdz 2005. gada 31. maijam sasniedza EUR 4 896,2 miljonus, t.i., 71,6% no pieejamajām apropriācijām. Šajā laika posmā budžeta apropriāciju nepilnīga izlietojuma apjoms salīdzinājumā ar indikatoru sasniedza aptuveni – EUR 44,2 miljonus. Pašlaik ievērojami dalībvalstu izdevumi sagaidāmi 2005. gada oktobrī. [pic] [1] OV L 244, 29.9.2000., 27. lpp.