Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 216/2008 lidlauku, gaisa satiksmes pārvaldības un aeronavigācijas pakalpojumu jomā un atceļ Padomes Direktīvu 2006/23/EK (Dokuments attiecas uz EEZ) {SEC(2008) 2086} {SEC(2008) 2087} /* COM/2008/0390 galīgā redakcija - COD 2008/0128 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 25.6.2008 COM(2008) 390 galīgā redakcija 2008/0128 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 216/2008 lidlauku, gaisa satiksmes pārvaldības un aeronavigācijas pakalpojumu jomā un atceļ Padomes Direktīvu 2006/23/EK (Dokuments attiecas uz EEZ) (iesniegusi Komisija) {SEC(2008) 2086}{SEC(2008) 2087} 1. PRIEKšVēSTURE Eiropas Aviācijas drošības aģentūru izveidoja ar Regulu (EK) Nr. 1592/2002[1], kas stājās spēkā 2002. gada septembrī. Ar sākotnējo regulu Aģentūrai bija uzticēti uzdevumi tādās divās jomās kā lidojumderīgums un aeronavigācijas ražojumu, daļu un ierīču atbilstība vides aizsardzības prasībām; tagad gan ražojumiem, daļām un ierīcēm, gan organizācijām, kas atbild par to konstrukciju, ražošanu un apkopi, jāatbilst vienotiem un saistošiem noteikumiem, ko pieņēmusi Komisija[2]. Aģentūra sniedz Komisijai visas tai vajadzīgās tehniskās zināšanas un inter alia palīdz Komisijai tās likumdošanas un reglamentējošā darbībā. Aģentūra arīdzan ievieš sistēmu, lai uzraudzītu Kopienas tiesību aktu piemērošanu, novērtētu to ietekmi un sniegtu derīgus priekšlikumus šajā jomā. Sertifikātus un apstiprinājumus, kas apliecina ražojumu un organizāciju atbilstību kopīgajiem noteikumiem, izsniedz vai nu EASA, vai kompetentās valstu iestādes: EASA veic ražojumu tipa sertifikāciju un izsniedz sertifikātus trešo valstu organizācijām; saskaņā ar kopīgiem noteikumiem un aģentūras uzraudzībā valsts iestādes izsniedz individuālus sertifikātus un apstiprinājumus lielākajai daļai organizāciju, kas atrodas to teritorijā. Ar Regulu (EK) Nr. 216/2008[3] EASA uzdevumu loku paplašināja, tajā ietverot gaisa kuģu ekspluatāciju, pilotu apliecības un, ciktāl tas ir saskaņā ar Čikāgas konvenciju, trešo valstu gaisa kuģu drošumu. Tie ietver standartizācijas pārbaudes un drošuma uzraudzību, un sevišķu atbildību par peronpārbaudēm. 2. Pašreizējie uzdevumi Komisija allaž ir centusies nodrošināt, ka iekšējo gaisa pārvadājumu tirgus ieviešana noris vienlaikus ar kopīgu drošuma noteikumu izstrādi, lai nodrošinātu augstus un vienādus standartus visās dalībvalstīs. Ir jāuztur tikpat izcils drošuma līmenis kā tagad, un tas pat jāuzlabo, lai mazinātu apdraudējumu, ko rada augošais satiksmes apjoms un pārslogojums. Tāpat ir no svara drošuma aspektus iestrādāt Eiropas vienotās gaisa telpas iniciatīvā, lai nodrošinātu, ka gaisa telpas sadrumstalotības dēļ nepalielinās nelaimes gadījumu skaits. Nākamais solis šajā virzienā būtu Aģentūras pārziņā esošo jautājumu lokā ietvert lidlaukus, gaisa satiksmes pārvaldību un aeronavigācijas pakalpojumus (ATM/ANS). 3. Eiropas Aviācijas drošības aģentūras atzinums un konsultēšanās ar ieinteresētajām personām Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 19. pantu Komisijai iepriekš jāsaņem EASA atzinums. Savukārt Aģentūrai saskaņā ar tās reglamentu[4] un ar starptautisko praksi šajā jomā ir jāveic padziļinātas konsultācijas ar visām ieinteresētajām personām un jāņem vērā to iesniegtie komentāri, pirms tā izstrādā atzinumu. Tāpēc Aģentūra publicēja divus atsevišķus paziņojumus par ierosinātajiem grozījumiem — vienu par lidlaukiem un otru par ATM/ANS. Pavisam saņēma vairāk nekā 3500 atsauksmju. Pamatojoties uz šīm atsauksmēm, Aģentūra izpētīja jautājumus. 2007. gada 6. decembrī tā Komisijai nosūtīja atzinumu par lidlaukiem. Atzinumu par gaisa satiksmes pārvaldību un aeronavigācijas pakalpojumiem nosūtīja 2008. gada 15. aprīlī. Konsultācijās tika panākts plašs un vienprātīgs atbalsts 2002. gadā uzsāktā procesa pabeigšanai, lai EASA uzticēto uzdevumu lokā ietvertu lidlauku drošuma aspektus un ATM/ANS un tādējādi to padarītu par Eiropas aviācijas drošuma regulējuma uzraugu. Tāpat uzsvērta vajadzība veidot reāli funkcionējošas saiknes ar norisēm vienotas Eiropas gaisa telpas jomā. 4. Ietekmes novērtējums Pirms regulas priekšlikuma izstrādāšanas Komisijas dienesti veica ietekmes novērtējumu. Ietekmes novērtējuma pamatā ir provizoriskā ietekmes novērtējuma rezultāti, kuru Komisija uzsāka 2005. gadā un kuru sagatavojuši neatkarīgi konsultanti, un EASA reglamentējošās ietekmes novērtējums. Ietekmes novērtējumā izskatīti vairāki varianti: A „nedarīt neko” B paplašināt EASA pilnvaras C paplašināt esošās kārtības piemērošanas jomu, lai varētu pilnvarot Eurocontrol . D izveidot jaunu aģentūru; E paplašināt EASA pilnvaras un paredzēt jaunas (plašāk nekā B variantā). Visus variantus izvērtēja salīdzinājumā ar variantu „nedarīt neko”, analizējot to ietekmi drošuma, ekonomikas, vides, sociālā u.c. griezumā. Ietekmes salīdzinājums nepārprotami liecināja, ka vēlamais variants ir paplašināt EASA uzdevumus, tai uzticot arī regulatīvo atbildību par lidlaukiem un ATM/ANS lietām. Konstatēja, ka šim variantam nebūs negatīvas ietekmes uz iepriekš minētajām jomām. Ietekmes novērtējuma padomes apstiprinājumu saņēma 2008. gada 23. aprīlī. 5. Regulas priekšlikums 5.1. Instruments un metode Regulas (EK) Nr. 216/2008 darbības jomas paplašināšana ir vispiemērotākais paņēmiens kopējo noteikumu paplašināšanai, lai tie attiektos arī uz lidlauku drošumu, gaisa satiksmes pārvaldību (ATM) un aeronavigācijas pakalpojumiem (ANS), jo EASA šajās jomās tiks uzticēti jauni uzdevumi, proti, reglamentējošu noteikumu sagatavošana, standartizācijas pārbaudes un — gan mazākā mērā — sertificēšana. Runājot par lidlauku drošību, doma ir nodrošināt, ka pamatprasības un attiecīgie īstenošanas noteikumi lidlaukiem, lidlauku aprīkojumam, organizācijām, operācijām un personālam ir balstīti uz attiecīgajiem ICAO standartiem. Turklāt, runājot par lidlauku aprīkojumu, tiks papildinātas procedūras un prasības, lai izvairītos no spēkā esošo noteikumu dublēšanās, vienalga, vai tie ietverti „Jaunās pieejas” direktīvā vai „vienotās Eiropas gaisa telpas” (SES) īstenošanas noteikumos. Visbeidzot, vajadzības gadījumā izmantos standartus, ko izdevušas atzītas standartizācijas organizācijas, piemēram, ISO, CEN, CENELEC, ETSI vai EUROCAE. Runājot par ATM/ANS, pamatprasības un īstenošanas noteikumi būs jāsaskaņo ar SES regulām un attiecīgajiem īstenošanas noteikumiem. Mērķis ir nodrošināt, ka nākamībā EASA īstenošanas noteikumu pamatā ir pašreizējie SES noteikumi, jo īpaši transponētie ESARR. Tālab tiks izveidoti pārejas mehānismi, lai nodrošinātu to apstiprinājumu nepārtrauktību, kas jau izdoti saskaņā ar SES noteikumiem. 5.2. Saturs 5.2.1. Grozījumi Aģentūras atzinumā Aģentūras sagatavotie divi atzinumi visā visumā tika ievēroti. Protams, šajos atzinumos dažkārt sniegta virkne iespējamo risinājumu, lai sasniegtu drošuma mērķi. Izvēloties vienu no šiem variantiem, Komisija ievēroja labas pārvaldības principus, lai vislabāk izmantotu pieejamos resursus, kā arī subsidiaritātes un proporcionalitātes principu. 5.2.2. Regulas darbības jomas paplašināšana Kopējās darbības joma ir noteikta Regulā (EK) Nr. 216/2008. Paplašinot regulu, allaž skaidri jānorāda, kādu infrastruktūru, ražojumus, sistēmas, aprīkojumu, pakalpojumus, personas vai organizācijas tas skars un kam būs jāievēro prasības, kas paredzētas regulā un tās īstenošanas noteikumos. Turpretim, ja kāds no šiem aspektiem nav Kopienas kompetencē, tas arī turpmāk būs dalībvalstu ziņā, kurām būs jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu iedzīvotāju gaidīto aizsardzības līmeni. 5.2.2.1. Lidlauki Lai uzlabotu drošumu lidlaukos un to apkaimē, ar ierosināto regulu kopējie noteikumi tiks attiecināti uz lidlaukiem. Galvenie punkti ir šādi. - Uz visiem publiskai lietošanai pieejamiem lidlaukiem, kas apkalpo IFR satiksmi vai gaisa kuģus, kuri pārsniedz noteiktu svaru, jāattiecina Kopienas tiesību akti. - Specifiskas kopējās pamatprasības attiecībā uz fiziskajiem raksturlielumiem, infrastruktūru, lidlauku aprīkojumu, ekspluatāciju, pārvaldību un apdraudējumu mazināšanu lidlauku tiešā tuvumā pamatregulā ir jāiestrādā kā papildu pielikums. - Lidlauku īpašnieki, lidlauku ekspluatanti, organizācijas vai personāls, kas nodrošina pakalpojumus vai aprīkojumu, kurš var ietekmēt lidlauka ekspluatācijas drošību, dalībvalstu pārraudzībā būs atbildīgi par šo pamatprasību īstenošanu. - Lidlauku ekspluatanti ieviesīs un īstenos pārvaldības sistēmas, tostarp attiecībā uz drošuma aspektiem. - Aģentūras uzdevums būs arī sagatavot īstenošanas noteikumus un sertifikācijas specifikācijas, drošuma analīzes un standartizācijas pārbaudes. - Komisija būs pilnvarota pieņemt īstenošanas noteikumus, kuros sīki izklāstītas gan prasības, kas iepriekš minētajām organizācijām un personām būs jāievēro, gan sertifikācijas kārtība. - Šādi īstenošanas noteikumi būs samērīgi ar lidlauka sarežģītību, ņemot vērā lidlauka darbības raksturu un apjomu; tiem ir jābūt saskanīgiem ar attiecīgajiem ICAO SARP. - Aģentūrai būs pilnvaras pieņemt sertificēšanas procesā izmantojamas sertifikācijas specifikācijas, kas nodrošinātu pamatprasību elastīgu īstenošanu un vienādu drošuma līmeni. - Lidlauka konstrukciju un ekspluatāciju sertificēs atsevišķi, taču var izsniegt vienotu sertifikātu, ja lidlauka īpašnieks un ekspluatants ir viena persona. - Vairāku lidlauku ekspluatanti, kas izveidojuši centralizētu ekspluatācijas sistēmu, var pieprasīt vienotu sertifikātu, kas attiecas uz visu to pārziņā esošo lidlauku ekspluatāciju un pārvaldību. - Lai gan lidlauka aprīkojuma atbilstības verificēšana atkarībā no iecerētā izmantojuma būtu daļa no lidlauka konstrukcijas vai ekspluatanta sertificēšanas procesa, uz drošumam kritisku aprīkojumu var attiecināt īpašas sertificēšanas shēmas, iespējams, paredzot, ka jāpierāda projektētāja un ražotāja spējas (ja tā paredzēts īstenošanas noteikumos), ar nosacījumu, ka ir pienācīgi izvērtēti drošuma un ekonomiskie ieguvumi. 5.2.2.2 ATM/ANS Ierosinātā regula būs juridiskais pamats, lai nodrošinātu, ka par gaisa satiksmes pārvaldības, aeronavigācijas pakalpojumu un sadarbspējas uz zemes un gaisā drošumu gādā EASA sistēmas ietvaros. Tāpēc priekšlikumā ierosināts šādi. - Visai gaisa telpai, uz kuru attiecas Līgums, un pārējai gaisa telpai, uz kuru attiecas Regula (EK) Nr. 551/2004, piemēro Kopienas tiesību aktus. - Specifiskas kopējās pamatprasības par visu drošuma apdraudējumu mazināšanu saistībā ar gaisa telpas izmantošanu pamatregulā ir jāiestrādā kā papildu pielikums - Jebkura gaisa telpas bloka izmantošanu reglamentēs tāda ekspluatācijas koncepcija, kas izveidota, lai mazinātu sadursmes risku gan starp gaisa kuģiem, gan gaisa kuģi un zemi. - Gaisa telpas lietotājiem būs jāievēro noteikumi, kas izdoti, lai īstenotu ekspluatācijas koncepciju, kura piemērojama gaisa telpai, kurā šie lietotāji darbojas un izmanto dienestus, kas atbildīgi par gaisa telpas izmantošanu. - ATM/ANS nodrošināšanā iesaistītās organizācijas un personāls būs atbildīgs par piemērojamo pamatprasību izpildi. - Gaisa satiksmes vadības dispečeri un to apmācībā iesaistītās organizācijas būs jāsertificē. - ATM/ANS nodrošināšanā izmantotajām sistēmām un komponentiem būs jāatbilst attiecīgām drošuma prasībām atkarībā no to kritiskuma. - Komisija būs pilnvarota pieņemt īstenošanas noteikumus, kuros sīki izklāstītas gan prasības, kam būs jāatbilst iepriekš minētajām organizācijām, personālam, sistēmām un komponentiem, gan vajadzības gadījumā piemērojamā sertifikācijas kārtība. - Šādi īstenošanas noteikumi būs proporcionāli regulētās darbības sarežģītības līmenim vai attiecīgās sistēmās un komponenta kritiskumam; to pamatā būs pašreizējie SES noteikumi, jo īpaši transponētie ESARR. Tālab tiks izveidoti pārejas mehānismi, lai nodrošinātu to apstiprinājumu nepārtrauktību, kas jau izdoti saskaņā ar SES noteikumiem. - To, kā organizācijas ievēro pamatprasības un attiecīgos īstenošanas noteikumus, pārraudzīs dalībvalstu kompetentās iestādes, izņemot gadījumus, kad organizācija atrodas trešā valstī vai sniedz pakalpojumus vairāk nekā triju dalībvalstu gaisa telpā, — tad to veiks Aģentūra. - Aģentūras uzdevums būs arī sagatavot īstenošanas noteikumus un sertifikācijas specifikācijas, drošuma analīzes un standartizācijas pārbaudes valstu kompetentajām iestādēm. - ATM/ANS pakalpojumu sniedzēji ieviesīs un izmantos pārvaldības sistēmas (tostarp attiecībā uz drošuma aspektiem), un tiem vajadzēs būt sertificētiem, izņemot, ja tie sniedz vienīgi lidojumu informācijas un lidlauka perona vadības pakalpojumus, — šādā gadījumā tiem būs jādeklarē spējas šīs funkcijas pildīt. - Lai gan sistēmu un komponentu atbilstības verificēšana būtu daļa no ATM/ANS pakalpojumu sniedzēju sertifikācijas, uz drošumam kritisku aprīkojumu var attiecināt īpašas sertificēšanas shēmas, iespējams, paredzot, ka jāpierāda projektētāja un ražotāja spējas (ja tā paredzēts īstenošanas noteikumos), ar nosacījumu, ka ir pienācīgi izvērtēti drošuma un ekonomiskie ieguvumi. 5.2.3. Citi regulas grozījumi Papildus jauniem pantiem par lidlaukiem, ATM un ANS un attiecīgajiem pielikumiem bija jāizdara grozījumi dažos citos pantos, lai pienācīgi ņemtu vērā jaunos uzdevumus. 6. Regulas (EK) Nr. 216/2008 jaunās un līdzšinējās pantu numerācijas korelācijas tabula un regulā veiktie grozījumi Jaunā numerācija | Līdzšinējā numerācija | Grozījumi | 1 | 1 | Darbības joma paplašināta, lai aptvertu lidlaukus un ATM/ANS | 2 | 2 | Nav mainīts | 3 | 3 | Pievienotas jaunas definīcijas, grozītas dažas definīcijas | 4 | 4 | Grozīts 3. punkts | 5 | 5 | Grozīts 2. punkta b) un c) apakšpunkts | 6 | 6 | Nav mainīts | 7 | 7 | Grozīts 4. punkts | 8 | 8 | Grozīts 1. punkts, 5. punkta a) un g) apakšpunkts, 6. punkts | 8a | Jauns | Lidlauki | 8b | Jauns | ATM un ANS | 8c | Jauns | Gaisa satiksmes vadības dispečeri | 8d | Jauns | Akreditētās iestādes | 9 | 9 | Grozīts 1. un 5. punkts | 10 | 10 | Grozīts 1. punkts | 11 | 11 | Grozīts 4. punkts, pievienots 5. punkta a) un b) apakšpunkts | 12 | 12 | Nav mainīts | 13 | 13 | Nav mainīts | 14 | 14 | Nav mainīts | 15 | 15 | Nav mainīts | 16 | 16 | Nav mainīts | 17 | 17 | Nav mainīts | 18 | 18 | Grozīts c) un d) apakšpunkts | 19 | 19 | Grozīts 2. punkta a) apakšpunkts | 20 | 20 | Nav mainīts | 21 | 21 | Nav mainīts | 22 | 22 | Nav mainīts | 22a | Jauns | Lidlauka ekspluatanta sertificēšana | 22b | Jauns | ATM/ANS | 22c | Jauns | Gaisa satiksmes vadības dispečeru sertificēšana | 22d | Jauns | Akreditētās iestādes | 23 | 23 | Nav mainīts | 24 | 24 | Nav mainīts | 25 | 25 | Nav mainīts | 26 | 26 | Nav mainīts | 27 | 27 | Nav mainīts | 28 | 28 | Nav mainīts | 29 | 29 | Nav mainīts | 30 | 30 | Nav mainīts | 31 | 31 | Nav mainīts | 32 | 32 | Nav mainīts | 33 | 33 | Grozīts 2. punkta c) apakšpunkts | 34 | 34 | Nav mainīts | 35 | 35 | Nav mainīts | 36 | 36 | Nav mainīts | 37 | 37 | Nav mainīts | 38 | 38 | Nav mainīts | 39 | 39 | Nav mainīts | 40 | 40 | Nav mainīts | 41 | 41 | Nav mainīts | 42 | 42 | Nav mainīts | 43 | 43 | Nav mainīts | 44 | 44 | Grozīts 1. punkts | 45 | 45 | Nav mainīts | 46 | 46 | Nav mainīts | 47 | 47 | Nav mainīts | 48 | 48 | Nav mainīts | 49 | 49 | Nav mainīts | 50 | 50 | Grozīts 2. punkts | 51 | 51 | Nav mainīts | 52 | 52 | Grozīts 1. un 2. punkts | 53 | 53 | Nav mainīts | 54 | 54 | Nav mainīts | 55 | 55 | Grozīts 1. punkts | 56 | 56 | Nav mainīts | 57 | 57 | Nav mainīts | 58 | 58 | Nav mainīts | 59 | 59 | Nav mainīts | 60 | 60 | Nav mainīts | 61 | 61 | Nav mainīts | 62 | 62 | Nav mainīts | 63 | 63 | Nav mainīts | 64 | 64 | Nav mainīts | 65 | 65 | Nav mainīts | 65a | Jauns | Grozījumi | 66 | 66 | Nav mainīts | 67 | 67 | Nav mainīts | 68 | 68 | Nav mainīts | 69 | 69 | Nav mainīts | 70 | 70 | Nav mainīts | I pielikums | I pielikums | Nav mainīts | II pielikums | II pielikums | Nav mainīts | III pielikums | III pielikums | Nav mainīts | IV pielikums | IV pielikums | Nav mainīts | V pielikums | V pielikums | Grozīts nosaukums | Va pielikums | Jauns | Pamatprasības lidlaukiem | Vb pielikums | Jauns | Pamatprasības gaisa satiksmes pārvaldībai un aeronavigācijas pakalpojumiem | 7. Subsidiaritāte un proporcionalitāte Dalībvalstis jau ir vienojušās, ka rīcība Kopienas līmenī ir vienīgais veids, kā panākt augstu un vienādu drošuma līmeni. Tāpēc ar Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Regulu (EK) Nr. 216/2008 dažas dalībvalstu pārziņā esošas jomas pakāpeniski nonāca Kopienas kompetencē. Lai sasniegtu mērķi — izveidot un vienoti piemērot kopējus noteikumus lidlaukiem, gaisa satiksmes vadībai un aeronavigācijas pakalpojumiem —, ir vajadzīga Kopienas rīcība. Šajā regulas priekšlikumā paredzēts vienīgi tas, kas nepieciešams šā mērķa sasniegšanai. Tāpēc, piemēram, tās darbības joma attiecas tikai uz publiskai lietošanai pieejamiem lidlaukiem, kas apkalpo IFR satiksmi vai gaisa kuģus, kuri pārsniedz noteiktu svaru. Turklāt šajā regulā nav paredzēts, ka EASA veiks vai sniegs pakalpojumus. Vienkārši tiks pārdalīti uzdevumi, Aģentūrai uzticot noteikumu sagatavošanu un standartizācijas pārbaudes, savukārt dalībvalstu ziņā arī turpmāk būs ekspluatācija. Tātad ir ievērots ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 5. pantu noteiktais subsidiaritātes un proporcionalitātes princips. 8. Novērtēšana Šajā regulā noteiktos pasākumus un tās īstenošanas noteikumus izvērtēs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 62. panta noteikumiem. 2008/0128 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 216/2008 lidlauku, gaisa satiksmes pārvaldības un aeronavigācijas pakalpojumu jomā un atceļ Padomes Direktīvu 2006/23/EK (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[5], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[6], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[7], saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[8], tā kā: (1) Savā 2005. gada 15. novembra paziņojumā Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Eiropas Aviācijas drošības aģentūras darbības paplašināšana: Programma 2010. gadam” [9] Eiropas Komisija paziņoja par nodomu ieviest „vispārēju sistemātisku pieeju” un pakāpeniski paplašināt Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (turpmāk „Aģentūra”) uzdevumu loku, tajā ietverot arī lidlauku/lidostu drošumu un sadarbspēju, aeronavigācijas pakalpojumus (turpmāk „ANS”) un gaisa satiksmes pārvaldību (turpmāk „ATM”). (2) Aviācijas nozarē Eiropā vērojama pastāvīga izaugsme, un tas izvirza vairākus sarežģītus uzdevumus, sevišķi saistībā ar lidlauku un ATM/ANS svarīgākajiem drošuma faktoriem. Tāpēc būtu jāizveido vajadzīgie apdraudējuma mazināšanas pasākumi, lai garantētu drošumu, izmantojot saskaņotu un visaptverošu regulatīvo pieeju visās dalībvalstīs. (3) Pasākumi, kas īstenoti saskaņā ar Eiropas vienotās gaisa telpas iniciatīvu, būtu jāpapildina ar saskaņotu pieeju lidlauku un ATM/ANS drošumam. (4) Kopienai saskaņā ar Čikāgas konvencijas standartiem un tās atzīto praksi vajadzētu noteikt pamatprasības aeronavigācijas ražojumiem, daļām un ierīcēm, lidlaukiem un ATM/ANS pakalpojumiem, pamatprasības personām un organizācijām, kas iesaistītas lidlauku ekspluatācijā un ATM/ANS nodrošināšanā, un pamatprasības personām un ražojumiem, kas saistīti ar gaisa satiksmes vadības dispečeru apmācību un veselības pārbaudēm. Komisija būtu jāpilnvaro izstrādāt attiecīgos īstenošanas noteikumus. (5) Nebūtu lietderīgi kopējos noteikumus attiecināt uz visiem lidlaukiem. Konkrētāk, lidlaukiem, kas nav pieejami publiskai izmantošanai, un lidlaukiem, ko lielākoties izmanto tikai izklaides lidojumiem, arī turpmāk vajadzētu būt dalībvalstu reglamentējošā kontrolē, ar šo regulu neuzliekot citām dalībvalstīm nekādu pienākumu atzīt šādus valstu pasākumus. Tomēr dalībvalstīm būtu jāveic samērīgi pasākumi, lai kopumā pakāpeniski palielinātu amatieru aviācijas drošuma līmeni. Komisija laikus no jauna izskatīs iespēju piemērošanas jomā pakāpeniski ietvert pašlaik neiekļautos lidlaukus, pienācīgi ņemot vērā tā iespējamo ietekmi uz šādiem lidlaukiem. (6) Aeronavigācijas ražojumiem, daļām un ierīcēm, lidlaukiem un to aprīkojumam, ekspluatantiem, kas iesaistīti aviācijas komercpārvadājumos un lidlauku ekspluatācijā, ATM/ANS sistēmām un pakalpojumu sniedzējiem, pilotiem un gaisa satiksmes vadības dispečeriem, kā arī personām, ražojumiem un organizācijām, kas saistītas ar viņu mācībām un veselības pārbaudēm, vajadzētu būt sertifikātam vai apliecībai, ja tie atzīti par atbilstīgiem pamatprasībām, kas jāparedz Kopienai saskaņā ar Čikāgas konvencijā paredzētajiem standartiem un tās atzīto praksi. Komisija būtu jāpilnvaro izstrādāt vajadzīgos īstenošanas noteikumus to nosacījumu izveidei, kurus piemēro sertifikātu izsniegšanai vai to aizstāšanai ar deklarāciju par spējām, ņemot vērā riskus, kas saistīti ar dažādiem ekspluatācijas vai pakalpojumu veidiem. (7) Saskaņā ar Kopienas institucionālo sistēmu par Kopienas tiesību aktu īstenošanu galvenokārt ir atbildīgas dalībvalstis. Tādēļ šajā regulā noteiktie sertificēšanas uzdevumi un regulas īstenošanas noteikumi būtu jāizpilda valstu līmenī. Tomēr dažos skaidri noteiktos gadījumos Aģentūrai vajadzētu būt pilnvarotai veikt dažus sertificēšanas uzdevumus, kā noteikts šajā regulā. Šā paša iemesla dēļ Aģentūrai būtu jāuztic veikt vajadzīgos pasākumus, kas saistīti ar šīs regulas aptvertajām jomām, ja tādējādi vislabāk var nodrošināt vienotību un sekmēt iekšējā tirgus darbību. (8) Īstenošanas noteikumiem, kas Aģentūrai jāizstrādā ATM/ANS jomā, būtu jābalstās uz noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulā (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai[10], Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulā (EK) Nr. 550/2004 par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā[11], Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulā (EK) Nr. 551/2004 par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā[12], Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulā (EK) Nr. 552/2004 par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību[13], un jo īpaši uz transponētajiem ESARR. Tālab būtu jāizveido pārejas mehānismi, lai nodrošinātu to apstiprinājumu nepārtrauktību, kas jau izdoti saskaņā ar minēto regulu noteikumiem. (9) Vispārējs mērķis ir panākt, lai funkcijas un uzdevumus, tostarp funkcijas un uzdevumus, kas izriet no dalībvalstu sadarbības Eurocontrol Drošības regulatīvajā komisijā, dalībvalstis nodotu Aģentūrai efektīvi, nekādi nepasliktinot pašreizējo augsto lidojumu drošuma līmeni un negatīvi neietekmējot sertificēšanas grafikus. Vajadzētu pieņemt attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu vajadzīgo pāreju. (10) Ar šo regulu izveido pienācīgu un visaptverošu satvaru kopēju tehnisko prasību un administratīvu procedūru noteikšanai un īstenošanai civilās aviācijas jomā. Tāpēc Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. aprīļa Direktīva 2006/23/EK par Kopienas gaisa satiksmes vadības dispečera licenci[14] ir jāatceļ, neskarot ražojumu, personu un organizāciju sertificēšanu vai licencēšanu, kas jau veikta saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem. (11) Ar šo regulu izveido pienācīgu un visaptverošu satvaru gan drošuma regulējumam attiecībā uz lidlaukiem, gaisa satiksmes pārvaldību un aeronavigācijas pakalpojumiem, gan vispārējai sistemātiskai pieejai civilās aviācijas drošumam. Tāpēc Regula (EK) Nr. 549/2004, Regula (EK) Nr. 550/2004, Regula (EK) Nr. 551/2004 un Regula (EK) Nr. 552/2004 būtu jāpielāgo, lai tās būtu saskaņā ar šo regulu. Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras šo pielāgojumu veikšanai. Šie pasākumi ir vispārēji un ir paredzēti, lai grozītu šīs regulas nebūtiskus elementus, tāpēc tie jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. (12) Tāpat Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt īstenošanas pasākumus saistībā ar gaisa satiksmes vadības dispečeru licencēšanu un saistītiem apstiprinājumiem, lidlaukiem un lidlauku ekspluatāciju, gaisa satiksmes pārvaldību un aeronavigācijas pakalpojumiem, attiecīgajiem sertifikātiem, pārraudzību un izpildi, kā arī noteikumus par Aģentūras maksām un atlīdzību. Tā kā šiem pasākumiem ir vispārējs raksturs un tie paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus un lai papildinātu šo regulu, pievienojot jaunus nebūtiskus elementus, tie jāpieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas paredzēta Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Regulu (EK) Nr. 216/2008 groza šādi. (1) Regulas 1. pantu aizstāj ar šādu: „1. pants Darbības joma 1. Šī regula attiecas uz: 1. aeronavigācijas ražojumu, daļu un ierīču projektēšanu, ražošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju, kā arī uz darbiniekiem un organizācijām, kas ir iesaistītas šādu ražojumu, daļu un ierīču projektēšanā, ražošanā un tehniskajā apkopē; 2. darbiniekiem un organizācijām, kas iesaistītas gaisa kuģa ekspluatācijā; 3. lidlauka apkārtnes projektēšanu, uzturēšanu, ekspluatāciju un aizsardzību, kā arī iesaistītajiem darbiniekiem un organizācijām; 4. lidlauka aprīkojuma projektēšanu, ražošanu un tehnisko apkopi, kā arī iesaistītajiem darbiniekiem un organizācijām; 5. gaisa satiksmes pārvaldības un aeronavigācijas pakalpojumu (turpmāk „ATM/ANS”) sistēmu, daļu un ierīču projektēšanu, ražošanu un tehnisko apkopi, kā arī iesaistītajiem darbiniekiem un organizācijām; 6. ATM/ANS, kā arī iesaistītajiem darbiniekiem un organizācijām. 2. Šo regulu nepiemēro: 7. šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem ražojumiem, daļām, ierīcēm, darbiniekiem un organizācijām, ko izmanto militāros, muitas, policijas, meklēšanas un glābšanas, ugunsdzēsības, krasta apsardzes vai tamlīdzīgos darbos vai dienestos. Dalībvalstis apņemas nodrošināt, ka šādiem darbiem vai dienestiem pievērš pienācīgu uzmanību, ciktāl tas praktiski izdarāms, ievērojot šīs regulas mērķus; 8. šā panta 1. punkta c) un d) apakšpunktā minētajiem lidlaukiem vai to daļai, kā arī aprīkojumam, darbiniekiem un organizācijām, ja tos izmanto tikai tādi gaisa kuģi, uz kuriem attiecas šā punkta a) apakšpunkta darbības joma; 9. šā panta 1. punkta e) un f) apakšpunktā minētajiem ATM/ANS pakalpojumiem, tostarp sistēmām, daļām un ierīcēm, ja pakalpojumus sniedz tikai tādiem gaisa kuģiem, kas minēti šā punkta a) apakšpunktā. Dalībvalstis apņemas nodrošināt, ka a) apakšpunktā minētos gaisa kuģus nošķir no citiem gaisa kuģiem." (2) Regulas 3. pantu groza šādi. (a) Šādi aizstāj d) apakšpunktu: „(d) „daļas un ierīces” ir visi instrumenti, aprīkojums, mehānismi, daļas, aparāti, piederumi, programmatūra vai papildierīces, tostarp sakaru iekārtas, ko izmanto vai ko paredzēts izmantot, ekspluatējot vai kontrolējot gaisa kuģi lidojumā; tas ietver gaisa kuģa korpusa, dzinēja vai propellera daļas vai aprīkojumu, ko izmanto, lai vadītu gaisa kuģi no zemes, kā arī komponentus, kuri definēti Regulas (EK) Nr. 549/2004 2. panta 19. punktā*; __________________ * OV L 96, 31.3.2004., 1. lpp.” (b) Šādi aizstāj h) apakšpunktu. „(h) „ekspluatants” ir ikviena juridiska vai fiziska persona, kas ekspluatē vai vēlas ekspluatēt vienu vai vairākus gaisa kuģus vai lidlaukus;” (c) Pievieno šādu m) līdz t) apakšpunktu. " (m) „lidlauks” ir ikviena zemes teritorija, ūdens akvatorija, mākslīga būve vai kuģis, kas īpaši pielāgots gaisa kuģa nosēšanās, pacelšanās un manevrēšanas vajadzībām; (n) „lidlauka aprīkojums” ir visas iekārtas, aparāti, piederumi, programmatūra vai papildierīces, ko izmanto vai ko paredzēts izmantot lidlauka ekspluatācijā; (o) „perona vadības dienests” ir peronā nodrošināta apkalpošana gaisa kuģu un transportlīdzekļu darbības un kustības vadībai; (p) „perons” ir noteikts laukums, kas paredzēts gaisa kuģu novietošanai, pasažieru izkāpšanai un iekāpšanai, pasta un kravas iekraušanai, degvielas uzpildīšanai, stāvēšanai vai tehniskajai apkopei; (q) „publiskai lietošanai pieejami lidlauki” ir lidlauki, kas ietverti oficiālajā aeronavigācijas informācijas dienesta (AIS) publikācijā un kas sniedz pakalpojumus ikvienam lietotājam bez diskriminācijas; (r) „ATM/ANS” ir gaisa satiksmes pārvaldības funkcijas, kā definēts Regulas (EK) Nr. 549/2004 2. panta 10. punktā, aeronavigācijas pakalpojumi, kā definēts minētās regulas 2. panta 4. punktā, un pakalpojumi, kas ietver datu ieguvi un apstrādi un datu noformēšanu un nosūtīšanu gaisa telpas lietotājiem aeronavigācijas vajadzībām; (s) „lidojuma informācijas pakalpojums” (FIS) ir pakalpojums, kas ietver informācijas un konsultāciju sniegšanu drošai un efektīvai lidojumu veikšanai; (t) „sistēma” ir jebkāda aprīkojuma un sastāvdaļu (atbilstīgi definīcijai Regulas (EK) Nr. 549/2004 2. panta 19. punktā) kombinācija." (3) 4. pantā iestarpina šādu 3.a un 3.b punktu: "3.a. Publiskai lietošanai pieejami lidlauki, tostarp to aprīkojums, kuri atrodas teritorijā, uz ko attiecas Līgums, un kuri var apkalpot satiksmi, kas noris saskaņā ar instrumentālo lidojumu noteikumiem, vai gaisa kuģus ar maksimāli pieļaujamo pacelšanās masu 2730 kg un vairāk, atbilst šajā regulā ietvertajām prasībām. Personāls un organizācijas, kas iesaistītas šo lidlauku ekspluatācijā, atbilst šajā regulā ietvertajām prasībām. 3b. ATM/ANS pakalpojumi, ko sniedz tādas teritorijas gaisa telpā, uz kuru attiecas Līgums, un pārējā gaisa telpā, uz kuru attiecas Regula (EK) Nr. 551/2004, atbilst šajā regulā ietvertajām prasībām. Sistēmas, daļas, ierīces, personāls un organizācijas, kas iesaistītas šādu ATM/ANS pakalpojumu sniegšanā, atbilst šajā regulā ietvertajām prasībām.” (4) Regulas 5. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem: „(b) Šā panta 5. punktā minētajos pasākumos var būt paredzēta prasība par daļu un ierīču sertificēšanu. Daļām un ierīcēm sertifikātus izdod tad, ja pretendents ir pierādījis, ka šīs daļas un ierīces atbilst sīki izstrādātām lidojumderīguma specifikācijām, kas sagatavotas, lai nodrošinātu atbilstību 1. punktā minētajām pamatprasībām; (c) Katram gaisa kuģim ir vajadzīgs atsevišķs lidojumderīguma sertifikāts. Sertifikātu izdod, ja pretendents ir pierādījis, ka gaisa kuģis atbilst konstrukcijas tipam, kas apstiprināts gaisa kuģa tipa sertifikātā, un ka attiecīgie dokumenti, pārbaudes un testi apliecina, ka gaisa kuģis ir ekspluatācijai drošā stāvoklī. Šis lidojumderīguma sertifikāts ir spēkā tikmēr, kamēr tas nav pārtraukts, anulēts vai izbeigts, un tikmēr, kamēr gaisa kuģim veic tehnisko apkopi atbilstīgi pamatprasībām attiecībā uz pastāvīgu lidojumderīgumu, kā izklāstīts I pielikuma 1.d punktā, un atbilstīgi pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar 5. punktu;”. (5) Regulas 7. panta 4. punktu aizstāj ar šādu: "4. Katram lidojumu simulācijas trenažierim, ko izmanto pilotu mācībām, ir vajadzīgs sertifikāts. Sertifikātu izsniedz, ja pretendents ir pierādījis, ka trenažieris atbilst noteikumiem, kas izstrādāti, lai nodrošinātu atbilstību attiecīgām III pielikumā paredzētām pamatprasībām.” (6) Regulas 8. pantu groza šādi. (a) Minētā panta 1. punktu aizstāj ar šādu: "1. Šīs regulas 4. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minēto gaisa kuģu ekspluatācija atbilst IV un Vb pielikumā paredzētām pamatprasībām.” (b) Šādi groza 5. punktu. (i) Minētā punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu: "(a) nosacījumus, ar kādiem ekspluatē gaisa kuģi atbilstīgi IV un Vb pielikumā paredzētām pamatprasībām;” (ii) Minētā punkta g) apakšpunktu aizstāj šādi: "(g) kā II pielikuma a) punkta ii) apakšpunktā, d) punktā un h) punktā minēto gaisa kuģu, ja tos izmanto gaisa komercpārvadājumos, ekspluatācija atbilst attiecīgām IV un Vb pielikumā paredzētām pamatprasībām.” (c) Ar šādu ievilkumu papildina 6. punktu: "- ņem vērā ar ATM/ANS saistītos drošuma aspektus;” (7) Iekļauj šādu 8.a līdz 8.d pantu: "8.a pants Lidlauki 1. Lidlauki un lidlauku aprīkojums, kā arī lidlauku ekspluatācija atbilst Va pielikumā noteiktajām pamatprasībām; 2. Lidlauku, lidlauku aprīkojuma un lidlauku ekspluatācijas atbilstību pamatprasībām nosaka šādi. (a) Katram lidlaukam ir vajadzīgs sertifikāts. Sertifikātu un minētā sertifikāta grozījumu apliecinājumu izdod, ja pretendents ir pierādījis, ka lidlauks atbilst lidlauka sertificēšanas pamatam, kā noteikts b) apakšpunktā, un ka lidlaukam nav pazīmju vai tehnisku raksturlielumu, kuru dēļ tas būtu ekspluatācijai nedrošs. Sertifikāts attiecas uz lidlauku un tā aprīkojumu. (b) Sertificēšanas pamatu veido: (i) piemērojamās sertifikācijas specifikācijas saistībā ar lidlaukiem, (ii) atzīti līdzvērtīga drošuma noteikumi, (iii) īpašas sīki izstrādātās tehniskās specifikācijas, kas vajadzīgas, ja konkrētā lidlauka konstrukcijas pazīmes vai tā ekspluatācijas pieredze liecina, ka kādas no i) daļā minētajām specifikācijām nav pietiekamas vai piemērotas, lai nodrošinātu atbilstību Va pielikumā noteiktajām pamatprasībām. (c) Šā panta 3. punktā minētajos pasākumos var būt paredzēta prasība par lidlauka aprīkojuma sertificēšanu. Lidlauka aprīkojumam sertifikātu izdod tad, ja pretendents ir pierādījis, ka aprīkojums atbilst sīki izstrādātām specifikācijām, kas sagatavotas, lai nodrošinātu atbilstību 1. punktā minētajām pamatprasībām. (d) Organizācijas, kas atbild par lidlauku ekspluatāciju, pierāda spējas un līdzekļus izpildīt pienākumus, kas saistīti ar to tiesībām. Šīs spējas un līdzekļus atzīst, izsniedzot sertifikātu. Tiesības, kas piešķirtas apstiprinātai organizācijai, un apstiprinājuma darbības jomu norāda sertifikātā. 3. Pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šajā pantā minēto prasību elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas minēta 65. panta 4. punktā. Šie pasākumi jo īpaši precizē: (a) nosacījumus, kā izveido un dara pretendentam zināmu piemērojamo sertificēšanas pamatu, ko piemēro lidlaukam; (b) nosacījumus, kā izveido un dara pretendentam zināmu piemērojamo sertificēšanas pamatu, ko piemēro lidlauka aprīkojumam; (c) nosacījumus, ar kādiem izdod, uztur spēkā, groza, pārtrauc un anulē lidlauku un lidlauka aprīkojuma sertifikātus, tostarp nosaka ekspluatācijas ierobežojumus saistībā ar lidlauka īpašo konstrukciju; (d) nosacījumus, ar kādiem lidlauku ekspluatē atbilstīgi Va pielikumā paredzētām pamatprasībām; (e) nosacījumus 2. punkta d) apakšpunktā minētā sertifikāta izdošanai, uzturēšanai spēkā, grozīšanai, pārtraukšanai vai anulēšanai; (f) sertifikātu turētāju pienākumus; (g) apstākļus, kādos drošuma interesēs ekspluatāciju aizliedz, ierobežo vai uz to attiecina konkrētus nosacījumus; (h) pasākumus, kas jāveic kompetentajām iestādēm, lai pasargātu lidlaukus no darbībām un norisēm, kas var radīt nepieļaujamus apdraudējumus aviācijai to apkārtnē. 4. Pasākumi, kas minēti 3. punktā (a) atbilst jaunākajiem sasniegumiem un paraugpraksei lidlauku jomā; (b) ir samērīgi ar lidlauka lielumu, sarežģītību un ekspluatācijas veidu; (c) ņem vērā visā pasaulē gūtu pieredzi lidlauku ekspluatācijā, kā arī zinātnes un tehnikas attīstību; (d) ļauj nekavējoties reaģēt, konstatējot nelaimes gadījumu un nopietnu incidentu iemeslus. 8.b pants ATM/ANS 1. ATM/ANS pakalpojumu sniegšana atbilst Vb pielikumā paredzētajām pamatprasībām. 2. ATM/ANS pakalpojumu sniedzējiem ir jābūt sertifikātam. Sertifikātu izdod, ja pakalpojumu sniedzējs ir pierādījis spējas un līdzekļus izpildīt pienākumus, kas saistīti ar tā tiesībām. Sertifikātā norāda pakalpojumu sniedzējam piešķirtās tiesības un pakalpojumu jomu. 3. Atkāpjoties no 2. punkta, lidojumu informācijas dienesti un perona vadības dienesti deklarē spējas un līdzekļus veikt pienākumus, kas saistīti ar sniegtajiem pakalpojumiem. 4. Šā panta 6. punktā minētajos pasākumos var būt paredzēta prasība par to organizāciju sertificēšanu, kas iesaistītas ATM/ANS sistēmu, daļu un ierīču konstruēšanā, ražošanā un tehniskajā apkopē. Šīm organizācijām sertifikātu izdod, ja tās ir pierādījušas spējas un līdzekļus izpildīt pienākumus, kas saistīti ar to tiesībām. Piešķirtās tiesības norāda sertifikātā. 5. Šā panta 6. punktā minētajos pasākumos var būt paredzēta prasība par ATM/ANS sistēmu, daļu un ierīču sertificēšanu. Šādām sistēmām, daļām un ierīcēm sertifikātus izdod tad, ja pretendents ir pierādījis, ka šīs sistēmas, daļas un ierīces atbilst sīki izstrādātām specifikācijām, kas sagatavotas, lai nodrošinātu atbilstību 1. punktā minētajām pamatprasībām. Šo sertifikātu var izdot 8.d pantā minētās akreditētās iestādes. 6. Pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šajā pantā minēto prasību elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas minēta 65. panta 4. punktā. Šie pasākumi jo īpaši precizē: (a) nosacījumus, ar kādiem sniedz ATM/ANS pakalpojumus atbilstīgi Vb pielikumā paredzētajām pamatprasībām; (b) nosacījumus, kā izveido un dara pretendentam zināmas sīki izstrādātas specifikācijas, ko piemēro ATM/ANS sistēmām, daļām un ierīcēm; (c) nosacījumus šā panta 2. un 4. punktā un 8.d panta 2. punktā minēto sertifikātu izdošanai, uzturēšanai spēkā, grozīšanai, pārtraukšanai vai anulēšanai; (d) nosacījumus, ar kādiem 8.d pantā minētās akreditētās iestādes var izsniegt 5. punktā minētos sertifikātus; (e) sertifikātu turētāju pienākumus; (f) nosacījumus un procedūras 3. punktā minēto pakalpojumu sniedzēju deklarācijai un šo pakalpojumu sniedzēju uzraudzībai; (g) apstākļus, kādos drošuma interesēs darbības aizliedz, ierobežo vai uz tām attiecina konkrētus nosacījumus. 7. Pasākumi, kas minēti 6. punktā (a) atspoguļo jaunākos sasniegumus un paraugpraksi ATM/ANS jomā; (b) ir samērīgi ar sniegto pakalpojumu veidu un sarežģītību; (c) ņem vērā visā pasaulē gūtu pieredzi ATM/ANS jomā, kā arī zinātnes un tehnikas attīstību; (d) tiek izstrādāti, pamatojoties uz noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 549/2004, (EK) Nr. 550/2004**, (EK) Nr. 551/2004*** un (EK) Nr. 552/2004****, un tie paredz pārejas mehānismus attiecībā uz apstiprinājumiem, kas jau piešķirti saskaņā ar minētajām regulām; (e) ļauj nekavējoties reaģēt, konstatējot nelaimes gadījumu un nopietnu incidentu iemeslus. 8. Īstenojot Regulu (EK) Nr. 549/2004, dalībvalstis un Komisija ņem vērā šādus faktorus. (a) Gaisa telpas konkrētas daļas pārvaldībā ņem vērā gaisa telpas sarežģītību un tādus paredzamos satiksmes raksturlielumus kā satiksmes blīvums un raksturs, kā arī visus citus ekspluatācijas apsvērumus. Konkrētāk, tas nozīmē, ka (i) norāda gaisa telpas konfigurāciju, tostarp tās funkcionālo arhitektūru un saistītos procesus; (ii) norāda, kādi ATM/ANS pakalpojumi jāsniedz un jāizmanto, kā arī to pieejamību; (iii) mazina risku, ko rada nepietiekams attālums starp gaisa kuģiem vai starp gaisa kuģiem un kādu šķērsli uz zemes; (iv) mazina risku, kas saistīts ar pilnīgu vai daļēju tādu pakalpojumu zudumu, kuri ir sevišķi svarīgi ATM/ANS drošai ekspluatācijai; (v) pamatojoties uz iepriekš minētajiem kritērijiem, nosaka maksimālo gaisa telpas caurlaides spēju un atļauto operāciju veidus, kā arī pievēršas visiem elementiem, kas nepieciešami drošai gaisa satiksmes pārvaldībai; (vi) izveido mehānismus, lai nepieļautu situāciju, kad gaisa satiksmes apjoms pārsniedz maksimālo gaisa telpas caurlaides spēju; (vii) precizē dažādu pušu uzdevumus un atbildību; un (viii) regulē mijiedarbību ar blakus esošām gaisa telpām un lidlaukiem, ko reglamentē cita ekspluatācijas koncepcija. (b) Piemērojamās ekspluatācijas koncepcijas pamatā ir pietiekams un pienācīgi aizsargāts elektromagnētisko viļņu spektrs aeronavigācijas sakariem, aeronavigācijai un novērošanai. (c) Gaisa satiksmes plūsmu taktiskā pārvaldība, ko nodrošina Kopienas vai valstu līmenī, izmanto un sniedz pietiekami precīzu un aktuālu informāciju par plānotās gaisa satiksmes apjomu un īpatnībām, kas ietekmē pakalpojumu sniegšanu, un veic ar satiksmes plūsmu maršrutu maiņu vai aizkavēšanu saistīto koordināciju un sarunas, lai novērstu pārslodžu rašanos gaisā vai lidlaukos. (d) Ja konkrētu gaisa telpas daļu piešķiršana konkrētiem izmantošanas veidiem notiek valstu līmenī, to uzrauga, koordinē un izziņo laikus, lai nekādos apstākļos nepieļautu, ka zūd distance starp gaisa kuģiem. (e) Izveido pienācīgu koordināciju ar Aģentūru, lai nodrošinātu, ka visus a) līdz d) apakšpunktā minētos drošuma aspektus pirms īstenošanas pienācīgi izsver un validē. 8.c pants Gaisa satiksmes vadības dispečeri 1. Gaisa satiksmes vadības dispečeri, kā arī personas un organizācijas, kas iesaistītas gaisa satiksmes vadības dispečeru mācībās, testēšanā, pārbaudēs un veselības vērtēšanā, atbilst attiecīgajām Vb pielikumā paredzētajām pamatprasībām. 2. Gaisa satiksmes vadības dispečeriem ir vajadzīga sniedzamajam pakalpojumam atbilstīga apliecība un medicīnas izziņa. 3. Šā panta 2. punktā minēto apliecību izsniedz tikai tad, ja apliecības pretendents pierāda, ka atbilst noteikumiem, kas izstrādāti, lai nodrošinātu atbilstību pamatprasībām par teorētiskajām un praktiskajām zināšanām, valodas zināšanām un pieredzi, kā izklāstīts Vb pielikumā. 4. Šā panta 2. punktā minēto medicīnas izziņu izsniedz tikai tad, ja gaisa satiksmes vadības dispečers atbilst noteikumiem, kas izstrādāti, lai nodrošinātu atbilstību veselības pārbaudes izturēšanas pamatprasībām, kā izklāstīts V b pielikumā. Šo medicīnas izziņu var izdot personas, kas veic aviācijas medicīnas pārbaudes, vai aviācijas medicīnas centri. 5. Gaisa satiksmes vadības dispečeram izdotajā apliecībā un medicīnas izziņā norāda piešķirtās tiesības un apliecības/ izziņas darbības jomu. 6. Gaisa satiksmes vadības dispečeru mācību organizāciju spējas izpildīt pienākumus, kas saistīti ar to tiesībām izdot apliecības, atzīst, izsniedzot apstiprinājumu. 7. Gaisa satiksmes vadības dispečeru mācību organizācijām apstiprinājumus izsniedz, ja tās ir pierādījušas, ka atbilst noteikumiem, kas nodrošina atbilstību Vb pielikumā noteiktajām attiecīgajām pamatprasībām. Apstiprinājumā norāda ar apstiprinājumu piešķirtās tiesības. 8. Personām, kas ir atbildīgas par gaisa satiksmes vadības dispečeru praktisko apmācību vai prasmju izvērtēšanu, ir vajadzīgs sertifikāts. Sertifikātu izsniedz, ja personas ir pierādījušas, ka atbilst noteikumiem, kas nodrošina atbilstību Vb pielikumā noteiktajām attiecīgajām pamatprasībām. Sertifikātā norāda ar sertifikātu piešķirtās tiesības. 9. Kompleksie trenažieri atbilst Vb pielikumā noteiktajām attiecīgajām pamatprasībām. Šā panta 10. punktā minētajos pasākumos var būt paredzēta prasība par gaisa satiksmes vadības dispečeru apmācībā izmantoto komplekso trenažieru sertificēšanu. Sertifikātu izsniedz, ja pretendents ir pierādījis, ka trenažieris atbilst noteikumiem, kas izstrādāti, lai nodrošinātu atbilstību Vb pielikumā noteiktajām attiecīgajām pamatprasībām. 10. Pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šā panta elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas minēta 65. panta 4. punktā. Šie pasākumi jo īpaši precizē: (a) dažādas kvalifikācijas atzīmes un apstiprinājumus gaisa satiksmes vadības dispečeru apliecībām; (b) nosacījumus, ar kādiem izdod, uztur spēkā, groza, ierobežo, pārtrauc vai anulē apliecības, apliecību kvalifikācijas atzīmes, apliecību apstiprinājumus, medicīnas izziņas, apstiprinājumus un sertifikātus, kā arī apstākļus, kādos šādi sertifikāti un apstiprinājumi nav jāpieprasa; (c) apliecību, apliecību kvalifikācijas atzīmju un apstiprinājumu, medicīnisko izziņu, apstiprinājumu un sertifikātu turētāju tiesības un pienākumus. 11. Šā panta 10. punktā paredzētie pasākumi atspoguļo jaunākos sasniegumus, tostarp paraugpraksi un zinātniskos un tehniskos sasniegumus gaisa satiksmes vadības dispečeru mācību jomā. 8.d pants Akreditētās iestādes 1. Iestādes, kas novērtē ATM/ANS sistēmu vai daļu un ierīču atbilstību piemērojamām prasībām un izsniedz attiecīgos sertifikātus (turpmāk „akreditētās iestādes”), atbilst V pielikumā paredzētajām pamatprasībām. 2. Akreditētajām iestādēm ir jābūt akreditācijas sertifikātam. Sertifikātu izdod, ja iestāde ir pierādījusi spējas un līdzekļus izpildīt pienākumus, kas saistīti ar tās tiesībām. Akreditētajai iestādei piešķirtās tiesības norāda sertifikātā. __________________ ** OV L 96, 31.3.2004., 10. lpp. *** OV L 96, 31.3.2004., 20. lpp. **** OV L 96, 31.3.2004., 26. lpp." (8) Regulas 9. pantu groza šādi: (a) Minētā panta 1. punktā vārdus „I, III un IV pielikumā” aizstāj ar vārdiem „I, III, IV un Vb pielikumā”. (b) Minētā panta 5. punktam pievieno šādu e) apakšpunktu: „(e) „ņemtu vērā ar ATM/ANS darbības koncepciju saistītos drošuma aspektus;” (9) Regulas 10. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: "1. „Dalībvalstis, Komisija un Aģentūra sadarbojas, lai nodrošinātu šīs regulas un tās īstenošanas noteikumu ievērošanu.” (10) Regulas 11. pantu groza šādi: (a) Minētā panta 4. un 5. punktu aizstāj ar šādiem: "4. Neskarot 69. panta 4. punktu, līdz 5. panta 5. punktā, 7. panta 6. punktā un 9. panta 4. punktā minēto pasākumu piemērošanas dienai, taču ne vēlāk kā līdz 2012. gada 8. aprīlim sertifikātus var izdot saskaņā ar piemērojamiem valsts noteikumiem. 5. Neskarot 69. panta 4. punktu, līdz 8. panta 5. punktā minēto pasākumu piemērošanas dienai, taču ne vēlāk kā līdz 2012. gada 8. aprīlim sertifikātus var izdot saskaņā ar piemērojamiem valsts noteikumiem vai vajadzības gadījumā saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 3922/91 attiecīgajiem noteikumiem.” (b) Pievieno šādu 5.a un 5.b punktu: „5.a Neskarot 69. panta 4. punktu, līdz 8.a panta 3. punktā un 8.c panta 10. punktā minēto pasākumu piemērošanas dienai, taču ne vēlāk kā līdz 2012. gada 31. decembrim sertifikātus var izdot saskaņā ar piemērojamiem valsts noteikumiem. 5.b Neskarot 69. panta 4. punktu, līdz 8.b panta 6. punktā minēto pasākumu piemērošanas dienai, taču ne vēlāk kā līdz 2012. gada 31. decembrim sertifikātus var izdot saskaņā ar piemērojamiem valsts noteikumiem vai vajadzības gadījumā saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 2096/2005***** attiecīgajiem noteikumiem. _____________ ***** OV L 335, 21.12.2005, 13. lpp." (11) Regulas 18. panta c) un d) apakšpunktu aizstāj ar šādu: „(c) izdod sertificēšanas specifikācijas un pieļaujamos līdzekļus atbilstības panākšanai, kā arī jebkuras norādes par šīs regulas un tās īstenošanas noteikumu piemērošanu; (d) pieņem attiecīgus lēmumus par 20. līdz 23. panta, 54. un 55. panta piemērošanu;” (12) Regulas 19. panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu: "(a) sertificēšanas specifikācijas un pieļaujamos līdzekļus atbilstības panākšanai, un” (13) Pievieno šādu 22.a līdz 22.d pantu: " 22.a pants Lidlauka ekspluatanta sertificēšana Attiecībā uz 4. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajiem lidlauka ekspluatantiem Aģentūra veic šādus pienākumus: (a) pati vai ar valsts aviācijas iestāžu vai kvalificētu iestāžu starpniecību veic to organizāciju pārbaudes un revīzijas, kuras tā sertificē; (b) izdod un atjauno sertifikātus organizācijām, kuras atrodas ārpus teritorijas, uz ko attiecas Līguma noteikumi, un ir atbildīgas par tāda lidlauka ekspluatāciju, kas atrodas teritorijā, uz ko attiecas Līguma noteikumi; (c) groza, pārtrauc vai anulē attiecīgo sertifikātu, ja vairs netiek pildīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem tas izsniegts, vai ja sertifikāta turētājs nepilda šajā regulā vai tās īstenošanas noteikumos tam uzliktos pienākumus. 22. b pantsATM/ANS Attiecībā uz gaisa satiksmes pārvaldību un aeronavigācijas pakalpojumiem Aģentūra veic šādus pienākumus: (a) pati vai ar valsts aviācijas iestāžu vai kvalificētu iestāžu starpniecību veic to organizāciju pārbaudes un revīzijas, kuras tā sertificē; (b) izdod un atjauno sertifikātus organizācijām, kas sniedz ATM/ANS pakalpojumus vairāk nekā trijās dalībvalstīs; (c) groza, pārtrauc vai anulē attiecīgo sertifikātu, ja vairs netiek pildīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem tas izsniegts, vai ja sertifikāta turētājs nepilda šajā regulā vai tās īstenošanas noteikumos tam uzliktos pienākumus. 22.c pantsGaisa satiksmes vadības dispečeru sertificēšana 1. Attiecībā uz 8.c panta 1. punktā minēto personālu un organizācijām Aģentūra veic šādus pienākumus: (a) pati vai ar valsts aviācijas iestāžu vai kvalificētu iestāžu starpniecību veic izmeklēšanas un revīzijas attiecībā uz organizācijām, kuras tā sertificē, un, vajadzības gadījumā, attiecībā uz šo iestāžu darbiniekiem; (b) izsniedz vai atjauno sertifikātus gaisa satiksmes vadības dispečeru mācību organizācijām, kas atrodas ārpus dalībvalstu teritorijas, un, ja vajadzīgs, to darbiniekiem; (c) groza, pārtrauc vai anulē attiecīgo sertifikātu, ja vairs netiek pildīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem tas izsniegts, vai ja juridiskā vai fiziskā persona, kam ir sertifikāts, nepilda šajā regulā vai tās īstenošanas noteikumos tai uzliktos pienākumus. 2. Attiecībā uz 8.c panta 1. punktā minētajiem kompleksajiem trenažieriem Aģentūra veic šādus pienākumus: (a) pati vai ar valsts aviācijas iestāžu vai kvalificētu iestāžu starpniecību veic to trenažieru tehniskās inspekcijas, kam tā izsniedz sertifikātu; (b) izsniedz un atjauno sertifikātus kompleksajiem trenažieriem, (i) ko izmanto Aģentūras sertificētas mācību organizācijas, (ii) kas atrodas dalībvalstu teritorijā, ja to lūdz attiecīgā dalībvalsts, un (iii) kas atrodas ārpus dalībvalstu teritorijas; (c) groza, pārtrauc vai anulē attiecīgo sertifikātu, ja vairs netiek pildīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem tas izsniegts, vai ja juridiskā vai fiziskā persona, kam ir sertifikāts, nepilda šajā regulā vai tās īstenošanas noteikumos tai uzliktos pienākumus. 22. d pantsAkreditētās iestādes Attiecībā uz akreditētām iestādēm Aģentūra veic šādus pienākumus: (a) pati vai ar valsts aviācijas iestāžu vai kvalificētu iestāžu starpniecību veic to organizāciju pārbaudes un revīzijas, kuras tā sertificē; (b) izsniedz un atjauno akreditēto iestāžu sertifikātus; (c) groza, pārtrauc vai anulē attiecīgo sertifikātu, ja vairs netiek pildīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem tas izsniegts, vai ja sertifikāta turētājs nepilda šajā regulā vai tās īstenošanas noteikumos tam uzliktos pienākumus;” (14) Regulas 33. panta 2. punkta c) apakšpunktā datumu „30. septembrim” aizstāj ar „30. novembrim". (15) Regulas 44. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: "1. Var pārsūdzēt Aģentūras lēmumus, kas pieņemti saskaņā ar 20. līdz 23., 55. vai 64. pantu.” (16) Regulas 50. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: "2. Par darbībām tādu Aģentūras lēmumu anulēšanai, kas pieņemti saskaņā ar 20. līdz 23., 55. vai 64. pantu, var iesniegt prasību Eiropas Kopienu Tiesā tikai pēc tam, kad ir beigušās visas pārsūdzības procedūras pašā Aģentūrā.” (17) Regulas 52. pantu groza šādi: (a) Minētā panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu: "1. Cik drīz vien iespējams pēc šīs regulas stāšanās spēkā valde nosaka pārredzamas procedūras 18. panta a) un c) apakšpunktā minēto atzinumu, sertificēšanas specifikāciju, atbilstības panākšanas pieļaujamo līdzekļu un norāžu izdošanai.” (b) Minētā panta 2. punktu aizstāj ar šādu: "2. Ja Aģentūra saskaņā ar 19. pantu izstrādā atzinumus, sertificēšanas specifikācijas, pieļaujamos līdzekļus atbilstības panākšanai un norādes piemērošanai dalībvalstīs, tā nosaka procedūru, ko ievēro, apspriežoties ar dalībvalstīm. Šādā nolūkā tā var izveidot darba grupu, kurā katra dalībvalsts ir tiesīga iecelt ekspertu.” (18) Regulas 55. panta 1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu: „Aģentūra var pati veikt vai uzticēt valsts aviācijas iestādēm vai kvalificētām iestādēm veikt visu vajadzīgo izmeklēšanu uzņēmumos saskaņā ar 7. pantu, 20. līdz 23. pantu un 24. panta 2. punktu.” (19) Iestarpina šādu 65.a pantu: " 65.a pants Grozījumi Komisija groza Regulu (EK) Nr. 549/2004, Regulu (EK) Nr. 550/2004, Regulu (EK) Nr. 551/2004 un Regulu (EK) Nr. 552/2004, lai ņemtu vērā prasības, kas noteiktas šajā regulā un 8.b panta 6. punktā minētajos pasākumos. Šos pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus minēto regulu elementus, pieņem saskaņā ar 65. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.” (20) Regulas V pielikuma virsrakstu aizstāj ar šādu: „Kritēriji 8.d un13. pantā minētajām kvalificētajām iestādēm un akreditētajām iestādēm (turpmāk atsevišķi „kvalificētā iestāde” vai „iestāde”).” (21) Regulai pievieno Va un Vb pielikumu, kas ir šīs regulas pielikumā. 2. pants Direktīvu 2006/23/EK atceļ no dienas, kad stājas spēkā pasākumi, kas minēti 8.c panta 10. punktā Regulā (EK) Nr. 216/2008, kura grozīta ar šo regulu. 3. pants Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . 8.a, 8.b un 8.c pantu Regulā (EK) Nr. 216/2008, kura grozīta ar šo regulu, piemēro no dienas, kad spēkā stājas attiecīgie papildpasākumi, taču ne vēlāk kā no 2013. gada 1. janvāra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, […] Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā— priekšsēdētājs priekšsēdētājs […] […] PIELIKUMS „Va PIELIKUMS Pamatprasības lidlaukiem A - Lidlauku fiziskie raksturlielumi, infrastruktūra un aprīkojums Kustības zona (a) Ikvienā lidlaukā jābūt speciālam gaisa kuģu nosēšanās un pacelšanās laukumam. (i) Nosēšanās un pacelšanās laukuma izmēriem jābūt piemērotiem paredzētajiem gaisa kuģiem. (ii) Attiecīgos gadījumos nosēšanās un pacelšanās laukuma nestspējai jābūt pietiekamai, lai izturētu slodzi, ko rada atkārtotas to gaisa kuģu operācijas, kam laukums paredzēts. Laukumiem, kas nav paredzēti atkārtotām operācijām, tikai jāspēj noturēt gaisa kuģus. (iii) Attiecīgos gadījumos nosēšanās un pacelšanās laukumam jābūt projektētam, paredzot ūdens drenāžu un nepieļaujot, ka uzkrājies ūdens varētu radīt nepieņemamus gaisa kuģu ekspluatācijas riskus. (iv) Nolaišanās un pacelšanās laukuma slīpums un slīpuma izmaiņas nedrīkst radīt nepieņemamus gaisa kuģu ekspluatācijas riskus. (v) Laukuma virsmas raksturlielumiem jābūt piemērotiem paredzētajiem gaisa kuģiem. vi) Nosēšanās un pacelšanās laukumā nedrīkst atrasties objekti, kas varētu radīt nepieņemamus gaisa kuģu ekspluatācijas riskus. (b) Ja ir vairāki nosēšanās un pacelšanās laukumi, tie nedrīkst radīt nepieņemamus gaisa kuģu ekspluatācijas riskus. (c) Apkārt nosēšanās un pacelšanās laukumam jābūt noteiktām zonām. Šīs zonas ir paredzētas, lai pacelšanās vai nosēšanās laikā aizsargātu tām pāri lidojošus gaisa kuģus un mazinātu sekas gadījumos, kad gaisa kuģi nosēžoties netīši nenokļūst līdz pacelšanās un nosēšanās laukumam vai pārbrauc tā malai vai pārskrien tam pāri. (i) Šo zonu izmēriem jāatbilst paredzamajām gaisa kuģu operācijām. (ii) Šo zonu slīpums un slīpuma izmaiņas nedrīkst radīt nepieņemamus gaisa kuģu ekspluatācijas riskus. (iii) Šajās zonās nedrīkst atrasties objekti, kas varētu radīt nepieņemamus gaisa kuģu ekspluatācijas riskus. Tas neliedz šajās zonās novietot lūztošu aprīkojumu, lai atvieglotu gaisa kuģu operācijas. (iv) Ikvienas zonas nestspējai jābūt pietiekamai, lai tā varētu pildīt savas funkcijas. (d) Lidlauka zonas un tām tieši piegulošā teritorija, ko izmanto gaisa kuģu manevrēšanai vai novietošanai stāvvietā, jāprojektē tā, lai gaisa kuģus, kam konkrētās zonas paredzētas, varētu droši ekspluatēt jebkādos paredzētajos apstākļos. (i) Šo zonu nestspējai jābūt pietiekamai, lai izturētu slodzi, ko rada paredzēto gaisa kuģu atkārtotas operācijas, izņemot zonas, ko paredzēts izmantot tikai dažkārt un kam tikai jāspēj noturēt gaisa kuģus. (ii) Šīm zonām jābūt projektētām, paredzot ūdens drenāžu un nepieļaujot, ka uzkrājies ūdens varētu radīt nepieņemamus gaisa kuģu ekspluatācijas riskus. (iii) Šo zonu slīpums un slīpuma izmaiņas nedrīkst radīt nepieņemamus gaisa kuģu ekspluatācijas riskus. (iv) Šo zonu virsmas raksturlielumiem jābūt piemērotiem paredzētajiem gaisa kuģiem. (v) Šajās zonās nedrīkst atrasties objekti, kas varētu radīt nepieņemamus riskus gaisa kuģiem. Tas neliedz speciāli norādītās vietās vai zonās novietot šīm zonām vajadzīgo aprīkojumu. (e) Cita gaisa kuģiem paredzēta infrastruktūra jāprojektē tā, lai tā neradītu nepieņemamus riskus gaisa kuģiem, kas to izmanto. (f) Būves, celtnes, aprīkojums un noliktavas jāizvieto un jāprojektē tā, lai tās neradītu nepieņemamus gaisa kuģu ekspluatācijas riskus. (g) Jānodrošina piemēroti līdzekļi, lai kustības zonā nevarētu iekļūt nepiederošas personas, nepiederoši transportlīdzekļi vai dzīvnieki, kas ir tik lieli, ka var radīt nepieņemamus gaisa kuģu ekspluatācijas riskus, ja vien attiecīgos riskus nevar samazināt ar citiem līdzekļiem, kas garantē tādu pašu drošības līmeni. Attālums no šķēršļiem (a) Lai aizsargātu gaisa kuģus, kas gatavojas nosēsties lidlaukā vai pacelties no tā, jāizveido atlidošanas un izlidošanas maršruti vai zonas. Šiem maršrutiem vai zonām jāgarantē, ka gaisa kuģi atrodas vajadzīgajā attāluma no šķēršļiem lidlauka apkārtnē. (b) Attālumam no šķēršļiem jāatbilst lidojuma posmam un operācijām, ko veic gaisa kuģis. Nosakot šo attālumu, jāņem vērā arī aprīkojums, ko izmanto gaisa kuģu stāvokļa noteikšanai. Vizuālie un nevizuālie palīglīdzekļi un lidlauku aprīkojums (a) Palīglīdzekļiem jāatbilst to mērķim, jābūt atpazīstamiem un jāsniedz nepārprotama informācija to izmantotājiem visos paredzētajos ekspluatācijas apstākļos. (b) Paredzētajos ekspluatācijas apstākļos lidlauku aprīkojumam jāfunkcionē, kā nākas, un tā izmantošanai nav vajadzīgas sevišķas prasmes vai spēks. Ekspluatācijas apstākļos vai sabojāšanās gadījumā lidlauku aprīkojums nedrīkst radīt nepieņemamus riskus aviācijas drošībai. (c) Palīglīdzekļiem un to elektroapgādes sistēmām jābūt projektētām tā, lai to sabojāšanās gadījumā informācijas lietotāji nesaņemtu neatbilstošu, maldinošu vai nepietiekamu informāciju un lai nerastos būtisku pakalpojumu pārtraukumi. (d) Jānodrošina piemēroti aizsardzības līdzekļi, lai izvairītos no šādu palīglīdzekļu sabojāšanas vai to darbības traucēšanas. (e) Starojuma avoti un kustīgi vai nekustīgi priekšmeti nedrīkst traucēt vai nelabvēlīgi ietekmēt aviācijas sakaru, navigācijas un novērošanas sistēmas. (f) Attiecīgajiem darbiniekiem jāsniedz informācija par lidlauku aprīkojuma ekspluatāciju un izmantošanu, tostarp skaidri norādot, kādos apstākļos var rasties nepieņemami riski aviācijas drošībai. Lidlauku dati (a) Ir jānosaka katra lidlauka un tajā pieejamo pakalpojumu svarīgie dati, kas regulāri jāatjaunina. (b) Datiem jābūt precīziem, salasāmiem, pilnīgiem un nepārprotamiem. Jāsaglabā atbilstošs datu integritātes līmenis. (c) Dati jādara pieejami lietotājiem laikus, saziņai izmantojot pietiekami drošu un ātru sakaru metodi. B - Lidlauku ekspluatācija un pārvaldība (1) Lidlauka ekspluatants ir atbildīgs par lidlauka ekspluatāciju. Lidlauka ekspluatanta pienākumi ir šādi. (a) Lidlauka ekspluatanta rīcībā — tieši vai saskaņā ar līgumiem — jābūt visiem vajadzīgajiem līdzekļiem, lai gaisa kuģu ekspluatācija lidlaukā vienmēr būtu droša. Pie šādiem līdzekļiem (bet ne tikai) pieder iekārtas, personāls, aprīkojums un materiāli, uzdevumu, pienākumu un procedūru dokumentēšana, piekļuve attiecīgiem datiem un lietvedība. (b) Lidlauka ekspluatantam jāveic pārbaudes, lai pārliecinātos, ka lidlauks allaž atbilst A sadaļas prasībām, un jāveic attiecīgi pasākumi, lai mazinātu ar neatbilstību saistītus riskus. Jānosaka un jāpiemēro procedūras, lai visiem lidlauka lietotājiem laikus paziņotu par šādiem pasākumiem. (c) Lidlauka ekspluatants izstrādā un īsteno atbilstošu lidlauka risku vadības programmu, lai novērstu ar savvaļas dzīvniekiem saistītos riskus. (d) Lidlauka ekspluatantam jāpierāda, ka transportlīdzekļu un cilvēku pārvietošanās kustības zonās un citās ekspluatācijas zonās ir saskaņota ar gaisa kuģu kustību, lai izvairītos no sadursmēm un gaisa kuģu bojājumiem. (e) Lidlauka ekspluatants pierāda, ka attiecīgos gadījumos ir izstrādātas un tiek īstenotas procedūras, lai mazinātu riskus, ko rada lidlauka ekspluatācija nelabvēlīgos laika apstākļos, sliktas redzamības apstākļos vai naktī. (f) Lidlauka ekspluatants vienojas ar citām saistītām organizācijām, lai nodrošinātu, ka allaž tiek ievērotas šīs pamatprasības lidlaukiem. Pie šādām organizācijām (bet ne tikai) pieder gaisa kuģu ekspluatanti, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, lidlauka pakalpojumu sniedzēji un citas organizācijas, kuru darbība vai ražojumi var ietekmēt gaisa kuģu drošību. (g) Lidlauka ekspluatantam jāpierāda, ka ir izstrādātas un tiek piemērotas procedūras, lai apgādātu gaisa kuģus ar degvielu, kurā nav piemaisījumu un kura atbilst pareizajām specifikācijām. (h) Ir pieejamas lidlauka aprīkojuma tehniskās apkopes rokasgrāmatas, kuras izmanto praksē un kurās sniegti norādījumi par tehnisko apkopi un remontu, apkalpošanas informācija, traucējummeklēšanas un pārbaudes procedūras. (i) Lidlauka ekspluatants izstrādā un īsteno lidlauka avārijas situāciju plānu, kas aptver iespējamās avārijas situācijas, kuras var rasties lidlaukā vai tā apkārtnē. Šis plāns ir saskaņots ar vietējās pašvaldības avārijas situāciju plānu. (j) Lidlauka ekspluatantam jāpierāda, ka lidlaukā ir glābšanas un ugunsdzēsības dienests gadījumā, ja lidlauku izlidošanai vai atlidošanai gatavotos izmantot krīzes situācijā nokļuvuši gaisa kuģi. Incidentu vai avāriju gadījumā šiem dienestiem jāreaģē ar pienācīgu operativitāti un to rīcībā jābūt vismaz aprīkojumam, ugunsdzēsības līdzekļiem un pietiekamam personālam. (k) Lidlauka ekspluatantam jāgādā, lai ikviens lidlauka ekspluatācijā un uzturēšanā iesaistītais darbinieks būtu apmācīts un kvalificēts, un jāīsteno un jāuztur mācību un kontroles programmas, lai nodrošinātu visu attiecīgo darbinieku pastāvīgu kompetenci. (l) Lidlauka ekspluatantam jāpierāda, ka ikviena persona, kam atļauts bez pavadības piekļūt kustības zonai vai citām ekspluatācijas zonām, ir atbilstoši apmācīta un kvalificēta šādai piekļuvei. (m) Glābšanas un ugunsdzēsības dienestu darbinieki ir pienācīgi apmācīti un kvalificēti darbam lidlauka apstākļos. Lidlauka ekspluatants īsteno un uztur mācību un kontroles programmas, lai nodrošinātu šo darbinieku nepārtrauktu kompetenci. (n) Visiem glābšanas un ugunsdzēsības dienestu darbiniekiem, kam var nākties rīkoties aviācijas avārijas situācijās, periodiski jāpierāda, ka viņu veselības stāvoklis ļauj viņiem apmierinoši veikt savas funkcijas, ņemot vērā darbības veidu. Šajā kontekstā tiklab fiziskās kā garīgās veselības atbilstība nozīmē, ka darbinieks necieš no slimībām vai darbnespējas, kas varētu padarīt šo darbinieku nespējīgu: (i) izpildīt uzdevumus, kas jāveic, rīkojoties aviācijas avārijas situācijās; (ii) jebkurā laikā veikt tam uzticētos pienākumus; (iii) pareizi uztvert apkārtnē notiekošo. Gadījumos, kad personāla veselības atbilstība nav pilnīgi pierādāma, var veikt riska mazināšanas pasākumus, kas garantē tādu pašu drošību. (2) Vadības sistēmas (a) Lidlauka ekspluatantam jāievieš un jāuztur vadības sistēma, lai nodrošinātu atbilstību šīm pamatprasībām lidlaukiem, un jātiecas nepārtraukti un aktīvi pilnveidot drošību un kvalitāti. Vadības sistēmā ietilpst organizatoriskas struktūras, ir noteiktas atbildības un kompetences jomas, politika un procedūras. (b) Vadības sistēmā ietilpst avāriju un incidentu novēršanas programma, kas aptver notikumu paziņošanas un analīzes kārtību. Analīzē vajadzības gadījumā piedalās 1. punkta f) apakšpunktā minētās organizācijas. (c) Lidlauka ekspluatantam jāizstrādā lidlauka rokasgrāmata un jādarbojas saskaņā ar šo rokasgrāmatu. Rokasgrāmatās jābūt visām lidlaukam, vadības sistēmai un operatīvā personāla pienākumu izpildei vajadzīgajām instrukcijām, informācijai un procedūrām. C - Lidlauka apkārtne (1) Jānodrošina, ka gaisa telpā lidlauka kustības zonas apkaimē nav nekādu šķēršļu, lai lidlaukā varētu notikt paredzētā gaisa kuģu ekspluatācija un šķēršļu izveide lidlauka apkārtnē neradītu nepieņemamus riskus. Šajā nolūkā jāizveido, jānodrošina un nepārtraukti jāuzrauga šķēršļu novērošanas virsmas, lai apzinātu par šīm virsmām augstākus objektus. (a) Konstatējot par šīm virsmām augstākus objektus, jānovērtē, vai tie ir vai nav uzskatāmi par nepieņemamu risku. Visus nepieņemamos riskus likvidē vai mazina. (b) Par palikušajiem šķēršļiem jāpaziņo, un vajadzības gadījumā tie atbilstoši jāmarķē un jāaprīko ar gaismām. (2) Ar cilvēka darbību un zemes izmantošanu saistīti apdraudējumi, gan turpmāk uzskaitītie, gan citi, ir jāuzrauga un jākontrolē. Šo apdraudējumu radītos riskus novērtē un vajadzības gadījumā mazina. Apdraudējumi ir šādi: (a) jebkāda apbūve vai zemes izmantošanas pārmaiņas lidlauka apkārtnē; (b) iespējamība, ka ēkas var izraisīt turbulenci; (c) bīstamas, dezorientējošas un maldinošas gaismas; (d) žilbinoša gaisma, ko rada lielas un gaismu intensīvi atstarojošas virsmas; (e) tādu zonu izveide, kuras var veicināt savvaļas dzīvnieku aktivitāti lidlauka kustības zonas apkārtnē; (f) neredzama starojuma avoti vai kustīgi un nekustīgi objekti, kas var traucēt vai nelabvēlīgi ietekmēt aviācijas sakaru, navigācijas un uzraudzības sistēmu darbību. (3) Gadījumiem, kad aviācijas avārijas situācija izveidojas lidlauka apkārtnē, ir jāizstrādā vietējās pašvaldības avārijas situāciju plāns. (4) Izņemot avārijas situācijas, kad gaisa kuģi tiek novirzīti uz rezerves lidlauku, vai citus apstākļus, ko nosaka katrā gadījumā atsevišķi, lidlauku vai kādu tā daļu bez lidlauka ekspluatanta piekrišanas nedrīkst izmantot gaisa kuģi, kas neatbilst parastiem darbības apstākļiem paredzētajam lidlauka projektam un ekspluatācijas procedūrām. Vb PIELIKUMS Pamatprasības gaisa satiksmes pārvaldībai un aeronavigācijas pakalpojumiem (1) Gaisa telpas izmantošana (a) Visu gaisa kuģu ekspluatācija visos lidojuma posmos un lidlauka kustības zonā notiek saskaņā ar kopīgiem vispārējiem darbības noteikumiem un procedūrām, kas konkrētās gaisa telpas izmantotājiem jāievēro saskaņā ar piemērojamo ekspluatācijas koncepciju. (b) Visiem gaisa kuģiem jābūt aprīkotiem ar vajadzīgajām ierīcēm, un to ekspluatācijai jābūt atbilstošai. Ierīces, ko izmanto ATM/ANS sistēmās, atbilst arī 3. punkta prasībām. (2) Pakalpojumi (a) Gaisa telpas lietotājiem sniedzamā aeronavigācijas informācija un dati (i) Datiem, ko izmanto kā aeronavigācijas informācijas avotu, jābūt pietiekami kvalitatīviem, pilnīgiem un aktuāliem, un tie jāsniedz laicīgi. (ii) Pēc šiem datiem sagatavotajai aeronavigācijas informācijai jābūt precīzai, pilnīgai, aktuālai, nepārprotamai un pieejamai lietotājiem piemērotā formātā. (iii) Šāda aeronavigācijas informācija gaisa telpas izmantotājiem jādara zināma laicīgi, nodrošinot pienācīgu integritāti un izmantojot pietiekami drošus un ātrus, pret sakaru traucējumiem un datu sabojāšanu aizsargātus sakaru līdzekļus. (b) Meteoroloģiskā informācija (i) Datiem, ko izmanto kā aeronavigācijas meteoroloģiskās informācijas avotu, jābūt pietiekami kvalitatīviem, pilnīgiem un aktuāliem. (ii) Pēc šiem datiem sagatavotajai aeronavigācijas meteoroloģiskajai informācijai jābūt pietiekami precīzai, pilnīgai, aktuālai un nepārprotamai, lai tā atbilstu gaisa telpas izmantotāju vajadzībām. (iii) Šāda aeronavigācijas meteoroloģiskā informācija gaisa telpas izmantotājiem jādara zināma laicīgi, nodrošinot pienācīgu integritāti un izmantojot pietiekami drošus un ātrus, pret sakaru traucējumiem un datu sabojāšanu aizsargātus sakaru līdzekļus. (c) Gaisa satiksmes pakalpojumi i) Datiem, ko izmanto kā avotu, sniedzot gaisa satiksmes pakalpojumus, jābūt pareiziem, pilnīgiem un aktuāliem. ii) Saskaņā ar šiem datiem sniegtajiem gaisa satiksmes pakalpojumiem jābūt pietiekami precīziem, pilnīgiem, aktuāliem un nepārprotamiem, lai tie atbilstu lietotāju vajadzībām. iii) Ja informāciju vai ieteikumus pakalpojumu izmantotājiem sniedz, izmantojot automatizētus instrumentus, tiem jāatbilst pareizas projektēšanas, ražošanas un tehniskās apkopes principiem, lai nodrošinātu piemērotību paredzētajiem mērķiem. iv) Gaisa satiksmes vadības pakalpojumiem un ar tiem saistītajiem procesiem jānodrošina, ka ir pietiekams attālums starp gaisa kuģiem un starp gaisa kuģiem un šķēršļiem un citiem apdraudējumiem gaisā; turklāt jānodrošina tūlītēja un laicīga koordinācija ar visiem attiecīgajiem pakalpojumu lietotājiem un blakusesošajiem gaisa telpas blokiem. v) Saziņai starp gaisa satiksmes vadības dienestiem un gaisa kuģiem un starp attiecīgajām gaisa satiksmes vadības struktūrvienībām jābūt laicīgai, skaidrai, pareizai, nepārprotamai, aizsargātai no ielaušanās, visām iesaistītajām pusēm saprotamai un vispāratzītai. vi) Jānodrošina līdzekļi, kas ļauj konstatēt iespējamas avārijas situācijas un vajadzības gadījumā sākt efektīvus meklēšanas un glābšanas darbus. Prasību minimums saistībā ar šādiem līdzekļiem ir atbilstoši trauksmes izziņošanas mehānismi, koordinācijas pasākumi un procedūras, līdzekļi un personāls, lai nodrošinātu efektīvu attiecīgā rajona pārklājumu. (d) Saziņas pakalpojumi Saziņas pakalpojumu sniedzējiem jāpanāk un jāuztur pietiekami veiktspējas parametri, tādi kā pakalpojumu pieejamība, integritāte, nepārtrauktība un laicīgums. Pakalpojumiem jābūt drošiem, aizsargātiem pret datu sabojāšanu un ātriem. (e) Navigācijas pakalpojumi Navigācijas pakalpojumu sniedzējiem jāpanāk un jāuztur pietiekams veiktspējas līmenis, nodrošinot vadīšanas, pozicionēšanas un atbilstošos gadījumos laika koordinācijas informāciju. Jāievēro tādi veiktspējas kritēriji kā pakalpojumu precizitāte, integritāte, pieejamība un nepārtrauktība. (f) Novērošanas pakalpojumi Novērošanas pakalpojumu sniedzējiem jānosaka gaisa kuģu atrašanās vieta gaisā, kā arī citu gaisa kuģu un zemes transportlīdzekļu atrašanās vieta lidostā, ievērojot tādus pietiekamas veiktspējas kritērijus kā pakalpojumu precizitāte, integritāte, pieejamība un noteikšanas iespējamība. (g) Gaisa satiksmes plūsmas pārvaldība Gaisa satiksmes plūsmas taktiskās pārvaldības pakalpojumu sniedzēji Kopienas mērogā izmanto un sniedz pietiekami precīzu un aktuālu informāciju par plānotās gaisa satiksmes apjomu un īpatnībām, kas ietekmē pakalpojumu sniegšanu, un veic ar satiksmes plūsmu maršrutu maiņu vai aizkavēšanu saistīto koordināciju un sarunas, lai novērstu pārslodžu rašanos gaisā vai lidlaukos. (h) Gaisa telpas pārvaldība Konkrētu gaisa telpas daļu piešķiršanu noteiktiem izmantošanas veidiem uzrauga, koordinē un izziņo laicīgi, lai nekādos apstākļos nepieļautu, ka zūd distance starp gaisa kuģiem. (3) Sistēmas un komponenti (a) Vispārīgi noteikumi Sistēmām un komponentiem, kas nodrošina ar ATM/ANS saistītu informācijas apmaiņu starp gaisa kuģiem un uz zemes, jāatbilst pareizas projektēšanas, ražošanas, uzstādīšanas, tehniskās apkopes un ekspluatācijas principiem, lai nodrošinātu piemērotību paredzētajiem mērķiem. (b) Sistēmu un komponentu integritāte, veiktspēja un uzticamība Neatkarīgi no tā, vai sistēmas un komponentus uzlūko kopā, atsevišķi vai savstarpējā saistībā un vai tie atrodas gaisa kuģī, uz zemes vai izplatījumā, ir jāpierāda sistēmu un komponentu integritāte un ar drošību saistītā veiktspēja, apliecinot piemērotību paredzētajiem mērķiem. Sistēmām un komponentiem visos paredzamajos ekspluatācijas apstākļos un visā ekspluatācijas laikā jāatbilst gaidāmajam veiktspējas līmenim, ko nosaka ekspluatācijas koncepcijas. (c) Sistēmu un komponentu konstrukcija (i) Sistēmām un komponentiem nedrīkst būt tādas konstrukcijas iezīmes vai elementi, kas praksē ir izrādījušies bīstami. (ii) Neatkarīgi no tā, vai sistēmas un komponentus uzlūko kopā, atsevišķi vai savstarpējā saistībā, tie jāprojektē tā, lai būtu apgriezti proporcionāla attiecība starp iespējamību, ka jebkāda atteice izraisītu pilnīgu sistēmas atteici vai pilnīgu sistēmas zudumu, un atteices seku nopietnību attiecībā uz pakalpojumiem. (iii) Neatkarīgi no tā, vai sistēmas un komponentus uzlūko atsevišķi vai savstarpējā kombinācijā, tos projektējot, jāņem vērā ar cilvēka spējām un veiktspēju saistīti ierobežojumi. (iv) Sistēmas un komponenti jāprojektē tā, lai tie būtu aizsargāti pret netīšu kaitīgu mijiedarbību ar ārējiem elementiem. (v) Personālam skaidri, konsekventi un nepārprotami jādara zināma ar sistēmu un komponentu ražošanu, uzstādīšanu, ekspluatāciju un tehnisko apkopi saistītā vajadzīgā informācija, kā arī informācija par nedrošiem apstākļiem. (d) Nemainīgs pakalpojumu līmenis Jānodrošina līdzekļi, lai nolūkā uzturēt pakalpojumu kvalitātes līmeni pēc vajadzības varētu uzraudzīt sistēmu un komponentu integritāti un drošību un mainīt to konfigurāciju. (e) Sistēmu un komponentu modifikācija Ja sistēmas un komponenti tiek modificēti, tiem arī turpmāk jāatbilst šīs iedaļas pamatprasībām. Ja modifikācijas veic ekspluatācijas laikā, jāizstrādā nomaiņas kārtība, lai nodrošinātu prasību minimumam atbilstoša pakalpojumu līmeņa saglabāšanu. (4) Gaisa satiksmes vadības dispečeru kvalifikācija (a) Vispārīgi noteikumi Personām, kas mācās par gaisa satiksmes vadības dispečeriem, jābūt pietiekami izglītotām un sasniegušām pietiekamu fizisku un garīgu briedumu, lai apgūtu, saglabātu un pierādītu vajadzīgās teorētiskās zināšanas un praktiskās iemaņas. (b) Teorētiskas zināšanas (i) Gaisa satiksmes vadības dispečeriem jāapgūst un jāuztur zināšanas līmenī, kas ir pietiekams, lai izpildītu savas funkcijas, un samērīgs ar riskiem, kuri ir saistīti ar tāda veida pakalpojumiem. (ii) Teorētisku zināšanu apguve un atcerēšanās jāpierāda mācību laikā veiktos pastāvīgos novērtējumos vai atbilstošos eksāmenos. (iii) Jāuztur attiecīgs teorētisku zināšanu līmenis. Atbilstība jāpierāda regulāros novērtējumos vai eksāmenos. Eksāmenu biežumam jābūt samērīgam ar riskiem, kas saistīti ar tāda veida pakalpojumiem. (c) Iemaņas (i) Gaisa satiksmes vadības dispečeriem jāiegūst un jāuztur iemaņas, kas nepieciešamas, lai viņi spētu veikt savas funkcijas. Šīm iemaņām jābūt samērīgām ar riskiem, kas saistīti ar tāda veida pakalpojumiem, un jāaptver vismaz šādas jomas, ja tās atbilst veicamajām funkcijām: i ekspluatācijas procedūras; ii ar uzdevumiem saistīti aspekti; iii ārkārtas un avārijas situācijas; iv cilvēkfaktori; v apdraudējumu un kļūdu pārvaldība. (ii) Gaisa satiksmes vadības dispečeriem jāpierāda spējas izpildīt saistītās procedūras un uzdevumus kompetences līmenī, kas atbilst veicamajām funkcijām. (iii) Jāuztur pietiekams iemaņu līmenis. Atbilstība jāpierāda regulāros novērtējumos vai eksāmenos. Novērtējumu biežumam jābūt samērīgam ar sarežģītību un riskiem, kas saistīti ar tāda veida pakalpojumiem un veicamajiem uzdevumiem. (d) Valodu prasme (i) Gaisa satiksmes vadības dispečeriem ir jāapliecina prasme runāt angļu valodā un saprast to tādā līmenī, lai spētu bez problēmām netieši (pa tālruni/radiotelefonu) un tieši sazināties par konkrētiem un ar darbu saistītiem tematiem ar lidojuma apkalpi un citiem saistītiem darbiniekiem, tostarp avārijas situācijās. (ii) Ja tas vajadzīgs gaisa satiksmes vadības pakalpojumu nodrošināšana noteiktā gaisa telpas daļā, personām, kas sniedz šos pakalpojumus, ir jāspēj runāt vietējā(-s) valodā)-s) un saprast to/tās iepriekš aprakstītajā līmenī. (e) Kompleksie trenažieri Ja praktiskām mācībām, kas aptver situāciju izpratni un cilvēkfaktorus, vai iemaņu vai to uzturēšanas pierādīšanai izmanto kompleksos trenažierus, to veiktspējai jābūt tādai, lai varētu adekvāti replicēt apgūstamajām iemaņām atbilstošu darba vidi un operatīvās situācijas. (f) Mācību kurss (i) Mācības jāapgūst mācību kursos, kas var ietvert teorētiskas un praktiskas nodarbības, tostarp mācības kompleksos trenažieros, ja tās ir paredzētas. (ii) Jāsagatavo un jāapstiprina katra mācību kursa plāns. (g) Instruktori (i) Teorētiskas nodarbības jāvada attiecīgi kvalificētiem instruktoriem. Viņiem: i jābūt atbilstīgām zināšanām jomās, kurās notiek teorētiskās nodarbības; un ii jābūt pierādītai spējai izmantot atbilstošas mācību metodes. (ii) Praktiskas nodarbības jāvada atbilstoši kvalificētiem instruktoriem, kam ir šāda kvalifikācija: i teorētiskās zināšanas un pieredze atbilst rīkotajām nodarbībām; ii jābūt pierādītai spējai izmantot atbilstošas mācību metodes. iii instruktoram ir prakse mācību metodēs, ko izmanto apgūstamo procedūru apguvē; iv instruktors ir pierādījis instruktora prasmi apgūstamajās mācību jomās; un v instruktors regulāri paaugstina kvalifikāciju, lai saglabātu kompetenci. (iii) Iemaņu instruktoriem turklāt ir jāapliecina, ka tiem ir vai ir bijušas tiesības strādāt par gaisa satiksmes vadības dispečeriem. (h) Vērtētāji (i) Personām, kas atbild par gaisa satiksmes vadības dispečeru iemaņu vērtēšanu: i jābūt pierādītai spējai novērtēt gaisa satiksmes vadības dispečeru sniegumu un veikt testus un pārbaudes; ii jābūt pierādītai spējai veikt novērtējumu jomās, kas jāvērtē; un iii regulāri jāpaaugstina kvalifikācija, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti jaunākie vērtēšanas standarti. (ii) Iemaņu vērtētājiem turklāt ir jāapliecina, ka tiem ir vai ir bijušas tiesības strādāt par gaisa satiksmes vadības dispečeriem. (i) Gaisa satiksmes vadības dispečeru veselības atbilstība (i) Veselības kritēriji i Visiem gaisa satiksmes vadības dispečeriem regulāri jāiztur veselības pārbaude, lai pierādītu, ka viņi spēj pietiekami labi veikt savas funkcijas. Lai pierādītu atbilstību, jāveic atbilstošs novērtējums, ņemot vērā iespējamu ar vecumu saistītu garīgās un fiziskās veselības pasliktināšanos. ii Darbinieka, kas sniedz gaisa satiksmes vadības (ATC) pakalpojumus, tiklab fiziskās kā garīgās veselības stāvolis ir atbilstošs, ja tiek pierādīts, ka viņš/viņa necieš no slimībām vai darbnespējas, kas varētu padarīt šo darbinieku nespējīgu: - pienācīgi izpildīt uzdevumus, kas jāveic, lai sniegtu gaisa satiksmes vadības pakalpojumus, vai - jebkurā laikā veikt tam uzticētos pienākumus; vai - pareizi uztvert savā apkārtnē notiekošo. (ii) Gadījumos, kad personāla veselības atbilstība nav pilnīgi pierādāma, var īstenot riska mazināšanas pasākumus, kas garantē tādu pašu drošību. (5) Pakalpojumu sniedzēji un mācību organizācijas (a) Pakalpojumus nedrīkst sniegt, ja nav ievēroti šādi nosacījumi: (i) pakalpojumu sniedzēju rīcībā tieši vai netieši uz līgumu pamata jābūt līdzekļiem, lai nodrošinātu pakalpojumu līmeni un apjomu. Šādi līdzekļi cita starpā ir: sistēmas, telpas, ieskaitot energoapgādi, vadības struktūra, personāls, iekārtas un to tehniskā apkope, uzdevumu, pienākumu un procedūru dokumentācija, attiecīgu datu pieejamība un uzskaite; (ii) pakalpojumu sniedzējiem jāizstrādā un jāatjaunina vadības un darbības rokasgrāmatas attiecīgo pakalpojumu sniegšanai un jādarbojas saskaņā ar šīm rokasgrāmatām. Rokasgrāmatās jābūt visām darbībai, vadības sistēmai un operatīvā personāla pienākumu izpildei vajadzīgajām instrukcijām, informācijai un procedūrām; (iii) pakalpojumu sniedzējiem jāīsteno un jāuztur risku pārvaldības sistēma, lai nodrošinātu atbilstību šajā pielikumā iekļautajām pamatprasībām, un jātiecas nepārtraukti un aktīvi pilnveidot šo sistēmu; (iv) pakalpojumu sniedzējiem jāgādā, lai to personāls būtu atbilstoši kvalificēts un profesionāli sagatavots, un jāīsteno un jāuztur personāla mācību un pārbaužu programmas; (v) pakalpojumu sniedzējiem jāizveido oficiāli sakari ar visām pārējām pakalpojumu sniegšanā iesaistītajām pusēm, lai nodrošinātu atbilstību šīm pamatprasībām; (vi) pakalpojumu sniedzējiem jāizstrādā un jāīsteno ārkārtas rīcības plāni, kas aptver ārkārtas un avārijas situācijas, kuras var rasties saistībā ar sniedzamajiem pakalpojumiem; (vii) pakalpojumu sniedzējiem jāizstrādā un jāuztur avāriju novēršanas un drošības programma, ieskaitot atgadījumu ziņošanas un analīzes programmu, kas jāizmanto vadības sistēmā drošības pastāvīgai uzlabošanai; un (viii) pakalpojumu sniedzējiem jāparedz kārtība, lai pārliecinātos, ka sistēmas un komponenti, ko tie ekspluatē, allaž atbilst ar drošību saistītajām veiktspējas prasībām. (b) ATC pakalpojumus nedrīkst sniegt, ja nav ievēroti šādi nosacījumi: (i) ATC pakalpojumu sniegšanā iesaistītā personāla noguruma novēršanai jāievieš dežūru sistēma. Dežūru sistēmā jāņem vērā dežūru periodi, dežūru ilgums un pielāgoti atpūtas periodi. Dežūru sistēmā paredzētajos ierobežojumos jāņem vērā attiecīgie faktori, kas rada nogurumu, jo īpaši negulēšana, diennakts ciklu traucējumi, nakts dežūras, kumulatīvais dežūru ilgums konkrētos laikposmos, kā arī pienākumu sadalījums starp darbiniekiem. (ii) ATC pakalpojumu sniegšanā iesaistītā personāla stresa novēršanai jāizmanto izglītojošas un profilakses programmas; (iii) ATC pakalpojumu sniedzējiem jāizveido procedūras, lai pārliecinātos, ka nevājinās pakalpojumu sniegšanā iesaistītā personāla kognitīvās spējas un nemazinās medicīniskā piemērotība darbam; (iv) plānojot un īstenojot darbības, ATC pakalpojumu sniedzējiem jāņem vērā operatīvie un tehniskie ierobežojumi un ar cilvēkfaktoru saistīti principi. Ja šie ierobežojumi vai principi nav ievēroti, ATC pakalpojuma sniedzējs var ierobežot satiksmi gaisa telpā. (c) Saziņas, navigācijas un/vai novērošanas pakalpojumus nedrīkst sniegt, ja nav ievēroti šādi nosacījumi: pakalpojumu sniedzējiem laikus jāinformē attiecīgie gaisa telpas lietotāji un ATS struktūrvienības par ATS kontekstā sniegto pakalpojumu operatīvo statusu (un tā pārmaiņām). (d) Mācību organizācijas Mācību organizācijām, kas nodrošina ATC pakalpojumu sniedzēju personāla profesionālo sagatavošanu, jāatbilst šādām prasībām: i tām jābūt visiem līdzekļiem, kas vajadzīgi, lai pildītu pienākumus, kas saistīti ar to darbībām. Šādi līdzekļi cita starpā ir: telpas, personāls, aprīkojums, metodika, uzdevumu, pienākumu un procedūru dokumentēšana, piekļuve attiecīgiem datiem un lietvedība; ii tām jāīsteno un jāuztur pārvaldības sistēma, kas saistīta ar drošību un mācību standartiem un ir vērsta uz pastāvīgu sistēmas uzlabošanu; un iii tām pēc vajadzības jāvienojas ar citām attiecīgām organizācijām, lai nodrošinātu šo pamatprasību nepārtrauktu ievērošanu.” 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza 2008. gada 19. marta Regulu (EK) Nr. 216/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi. 2. ABM / ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM) 0602 – Iekšzemes, gaisa un jūras transports 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas (ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumu 06 02 01 (EASA) 3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums Neierobežots ilgums (ikgadējas iemaksas) 3.3. Budžeta informācija Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija | 060201 | Fakult. | Dif.[15] | NĒ | JĀ[16] | NĒ | Nr. 1A | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi 4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | Gads n[17] | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā | Darbības izdevumi[18] | Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | 2.240 | 4.283 | 4.660 | 4.753 | 4.848 | 4.944 | 25.728 | Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 2.240 | 4.283 | 4.660 | 4.753 | 4.848 | 4.944 | 25.728 | Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[19] | Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4. | c | 0 | PAMATSUMMAS KOPAPJOMS | Saistību apropriācijas (SA) | a+c | 2.240 | 4.283 | 4.660 | 4.753 | 4.848 | 4.944 | 25.728 | Maksājumu apropriācijas (MA) | b+c | 2.240 | 4.283 | 4.660 | 4.753 | 4.848 | 4.944 | 25.728 | Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[20] | Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | 0.117 | 0.119 | 0.121 | 0.124 | 0.126 | 0.129 | 0.736 | Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6. | e | 0.026 | 0.053 | 0.054 | 0.055 | 0.056 | 0.057 | 0.301 | Kopējās orientējošās izmaksas | KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 2.383 | 4.455 | 4.835 | 4.932 | 5.030 | 5.130 | 26.765 | KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 2.383 | 4.455 | 4.835 | 4.932 | 5.030 | 5.130 | 26.765 | Ziņas par līdzfinansējumu Ja priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (norādīt finansētāju), līdzfinansējuma apjoms jānorāda šajā tabulā (ja finansētāji ir vairāki, var pievienot papildu rindas). miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Līdzfinansētājs | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā | Eiropas trešās valstis[21] | f | 0.054 | 0.103 | 0.112 | 0.114 | 0.116 | 0.118 | 0.617 | KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 2.437 | 4.558 | 4.947 | 5.046 | 5.146 | 5.248 | 27.382 | 4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu X Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu ( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā ( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[22] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu) 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem X Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus ( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda: miljonos EUR (1 zīme aiz komata) Pirms darbības [Gads n-1] | Pēc darbības | Kopā — cilvēkresursi | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI 5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Izveidot saskaņotus un saistošus noteikumus, lai palielinātu civilās aviācijas drošību. 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija Vienoti piemēroti Kopienas noteikumi ļaus nodrošināt vajadzīgo saskaņotību un vairot drošību. 5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji Īstenojot šo pasākumu, tiks uzlabota Eiropas aviācijas drošības regulatīvā sistēma, kas savukārt uzlabos aviācijas drošību. Pasākumam būs arī ekonomiski labvēlīga ietekme uz Eiropas aviācijas nozari un sociālajām iemaksām. 5.4. Īstenošanas metode (orientējoši) X Pārvalda centralizēti X Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija ( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot ( izpildaģentūrām X Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē ( dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu ( Pārvalda dalīti vai decentralizēti ( kopā ar dalībvalstīm ( kopā ar trešām valstīm ( Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt) Piezīmes: Komisija un EASA kopīgi iesaistīsies to pasākumu īstenošanā, kas ieviesti ar šo regulu. 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 6.1. Uzraudzības sistēma Katru gadu EASA darbu pārbauda un novērtē darbības gada pārskata ziņojumā par iepriekšējo gadu un darba programmā nākošajam gadam. Abus šos dokumentus pieņem Aģentūras valde un nosūta tos Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstīm. 6.2. Novērtēšana 6.2.1. Provizoriskais novērtējums Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008 Komisija pieprasīja EASA atzinumu par minētās Regulas darbības jomas paplašināšanu, tajā ietverot arī lidlauku un ATM/ANS drošuma aspektus. Pēc plašām apspriedēm atbilstīgi tās iekšējiem noteikumiem un starptautiskajai praksei šajā jomā Aģentūra savus atzinumus publicēja 2007. gada 6. decembrī (lidlauki) un 2008. gada 15. aprīlī (ATM/ANS), atbalstot darbības jomas paplašināšanu minētajos jautājumus, jo bija saņemts ieinteresēto aprindu plašs atbalsts. Komisija izvērtēja pasākuma ietekmi un pēc tam nepārprotami atbalstīja Regulas (EK) Nr. 216/2008 darbības jomas paplašināšanu minētajos jautājumos. 6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi) 6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskums Ik pēc pieciem gadiem tiks veikts ārējs neatkarīgs novērtējums, lai noskaidrotu, kā EASA sokas ar uzdevumu izpildi, un izvērtētu kopīgo noteikumu un Aģentūras darba ietekmi uz aviācijas drošības vispārējo līmeni. 7. KRāPšANAS APKAROšANAS PASāKUMI Izpilddirektors īsteno Aģentūras budžetu. Katru gadu viņš Komisijai, Revīzijas palātai un Aģentūras valdei iesniedz iepriekšējā gada ieņēmumu un izdevumu sīku pārskatu. Turklāt Komisijas iekšējam revidentam ir tādas pašas pilnvaras attiecībā uz EASA, kādas viņam ir attiecībā uz Komisijas dienestiem, un Aģentūrai ir līdzīga iekšējā revīziju sistēma kā Komisijai. Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai bez ierobežojumiem piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), kā arī 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumu par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF). 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksas Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[26] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | B*, C*/AST | Personāls, ko finansē[27] atbilstīgi XX 01 02. pantam | Pārējais personāls[28], ko finansē atbilstīgi XX 01 04/05. pantam | KOPĀ | 8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumi Tehnisko noteikumu un normatīvu sagatavošana un šo normatīvu īstenošana, tostarp standartizācija. 8.2.3. Cilvēkresursu avoti (štatā) ( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas ( Amata vietas iedalītas saskaņā ar provizoriskā budžeta projekta kopsavilkumu ( APS ) un provizorisko budžeta projektu ( PDB ) gadam n X Amata vietas jāpieprasa nākamajā APS/PDB procedūras ciklā ( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā pārvaldības dienestā (iekšējā pārgrupēšana) ( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar APS/PDB attiecīgajam gadam 8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi) miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ | Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts | - iekšējais (intra muros) | - ārējais (extra muros) | Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Cilvēkresursu veids | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 0.117 | 0.119 | 0.121 | 0.124 | 0.126 | 0.129 | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) | Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | Aprēķins — Ierēdņi un pagaidu darbinieki | Ierēdņa izmaksas 117 000 euro (2008) indeksē par 2 % gadā | Aprēķins — Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam | 8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ | XX 01 02 11 01 — Komandējumi | XX 01 02 11 02 — Sanāksmes un konferences | XX 01 02 11 03 – Komitejas[29] | 0.026 | 0.053 | 0.054 | 0.055 | 0.056 | 0.057 | 0.301 | XX 01 02 11 04 — Pētījumi un konsultēšanās | XX 01 02 11 05 — Informācijas sistēmas | 2. Kopā — citi pārvaldības izdevumi (XX 01 02 11) | 3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (kas NAV ietverti pamatsummā) | Aprēķins — Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā | Ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 65. pantu izveidotās komitejas apspriežu izmaksas aprēķina, vadoties pēc tā, ka pirmajā gadā ir 1 apspriede, kurās piedalās 40 ekspertu, un nākamajos gados 2 divas apspriedes, kurā piedalās 40 ekspertu, un viena eksperta izmaksas, piedaloties vienā apspriedē (2008. gadā), ir 650 euro ar 2 % indeksāciju gadā. | [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 15. jūlija Regula (EK) Nr. 1592/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi (OV L 240, 7.9.2002., 1. lpp.). [2] Komisijas 2003. gada 24. septembra Regula (EK) Nr. 1702/2003 (OV L 243, 27.9.2003., 6. lpp.) un 2003. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 2042/2003 (OV L 315, 28.11.2003., 1. lpp.) par aeronavigācijas ražojumu, daļu un ierīču sertifikāciju un apkopi. [3] Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regula (EK) Nr. 216/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK. [4] Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1592/2002 43. pantu pieņemtais 2003. gada 27. jūnija Lēmums MB/7/03 par atzinumu, sertifikācijas specifikāciju un norāžu izstrādāšanas procedūrām, kas jāievēro aģentūrai. [5] OV C .., .., .. lpp. [6] OV C .., .., .. lpp. [7] OV C .., .., .. lpp. [8] OV C .., .., .. lpp. [9] COM(2005) 578. [10] OV L 96, 31.3.2004., 1. lpp. [11] OV L 96, 31.3.2004., 10. lpp. [12] OV L 96, 31.3.2004., 20. lpp. [13] OV L 96, 31.3.2004., 26. lpp. [14] OV L 114, 27.4.2006., 22. lpp. [15] Diferencētās apropriācijas. [16] Ar Aģentūru asociēto Eiropas trešo valstu (Šveice, Norvēģija un Islande) iemaksa. [17] Pieņemot, ka n gads ir 2010. gads, iespējamās pieņemšanas gads. [18] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā. [19] Izdevumi, kas ietverti xx sadaļas xx 01 04. pantā. [20] Izdevumi, kas ietverti xx 01 nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu. [21] Ar EASA asociēto Eiropas trešo valstu iemaksa, piemērojot Regulas (EK) Nr. 216/2008 66. pantu. Šī iemaksa tiek lēsta kā 2,4% no Aģentūras papildu budžeta, neskaitot tās ienākumus no maksām. [22] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [23] Vajadzības gadījumā (ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus) pievienot papildu slejas. [24] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā. [25] Vidējās izmaksas uz vienu EASA darbinieku, ieskaitot pieskaitāmās, infrastruktūras un ceļa izmaksas gadā ir 140000 euro. Noteikumu izstrādei vajadzīgas 12 personas, sākot ar n gadu; standartizācijai vajadzīgo personu skaits pakāpeniski palielinās: 4 gadā n, + 14 gadā n+1, + 2 gadā n+2. [26] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [27] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [28] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā. [29] Atkarībā no izskatāmajiem jautājumiem un attiecīgā panta EASA regulā tā var būt padomdevēja komiteja, regulatīvā komiteja vai regulatīvā kontroles komiteja. Atsauce C 10000.