[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 21.4.2009

COM(2009) 189 galīgā redakcija

2009/0057 (CNS)

Priekšlikums

PADOMES REGULA,

ar ko izveido daudzgadu plānu stavridas rietumu krājumam un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto {SEC(2009) 524}{SEC(2009) 525}

PASKAIDROJUMA RAKSTS

PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |

110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Ar šo priekšlikumu tiek izveidots ilgtermiņa pārvaldības plāns stavridas (Trachurus trachurus) rietumu krājumam un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto, aptverot vienā plānā visus posmus, kas paredzēti atjaunošanas un pārvaldības plānos, kuri minēti 5. un 6. pantā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[1]. Plāna nolūks ir nodrošināt, lai šo krājumu izmantotu, cenšoties panākt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu un balstoties uz zinātniskiem ieteikumiem, un nodrošināt zvejniecības stabilitāti. Šie mērķi atbilst mērķiem, kas izklāstīti 30. punktā 2002. gadā Johannesburgas Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību sagatavotajā īstenošanas plānā, kurš pieņemts ar šīs konferences 2. Rezolūciju[2], un ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem, kas izklāstīti 2. pantā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku. Tas ir otrais plāns par pelaģisko zivju krājumu kopienas ūdeņos pēc Padomes 2008. gada 18. decembra Regulas (EK) Nr. 1300/2008, ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas. Lai pārvaldītu plaši izplatītus pelaģisko zivju krājumus, kurus kopīgi pārvalda Ziemeļatlantijas piekrastes valstis, uz divpusējas vai daudzpusējas vienošanās pamata jau ir pieņemti pārvaldības pasākumi, proti, par Ziemeļaustrumatlantijas makrelēm, putasu, Atlantijas–Skandināvijas siļķēm un Ziemeļjūras siļķēm. Stavridas rietumu krājums ir vissvarīgākais no trim stavridas krājumiem, kas mīt Kopienas kontinentālajā šelfā. Tagadējā stavridas krājuma pārvaldības sistēma nedarbojas pietiekami labi. Zinātniskos ieteikumus ir grūti ievērot ad hoc, jo zinātniskie ieteikumi tiek sniegti par krājuma apgabaliem, kas neatbilst apgabaliem, kuriem nosaka kopējo pieļaujamo nozveju. Ir plānots, ka šī apgabalu neatbilstība tiks novērsta, vienlaikus īstenojot ilgtermiņa pārvaldības plānu. Zinātniskie ieteikumi par krājumu balstās uz nepietiekamu novērtējumu. Kopš 1977. gada reizi trijos gados tiek veikta starptautiska ikru uzskaite, un tā ir vissvarīgākais datu avots, kas nav atkarīgs no zvejniecības. Līdz šim iegūtie dati un papildinformācija zivsaimniecības nozares zinātniekiem nav ļāvusi veikt pilnīgu krājuma novērtējumu. Tas nav neierasti, ka zinātniskos ieteikumus par krājumu nevar pamatot ar pilnīgu krājuma novērtējumu. Ir dažādi iemesli, kāpēc zinātniskie ieteikumi ir nepilnīgi, piemēram, viens no tiem — no zvejniecībām, kuru nozvejas apjoms samazinās, saņemto datu kvalitāte ir nepietiekama. Līdz šim Komisija ir ieviesusi pārvaldības plānus tikai tiem krājumiem, par kuru stāvokli ir pietiekami laba izpratne, un papildinājusi tos ar noteikumiem, kas piemērojami pašreizējos datu trūkuma apstākļos. Zināšanas par stavridas krājumu laika gaitā ir papildinātas, tomēr tās vēl aizvien ir nepietiekamas. Ievērojot to, ka pelaģiskajā zvejā bija ļoti liels pieprasījums pēc zinātniski pamatotas ilgtermiņa pārvaldības, kura balstītos uz jau pieejamajiem bioloģiskajiem datiem, un to, ka zinātniskie ieteikumi apstiprināja pārvaldību, kura balstīta uz bioloģiskajiem indikatoriem par krājuma veselības stāvokļa izmaiņām, ar šo regulu panāks, ka ikru uzskaites rezultāti, kas ir krājuma palielināšanās vai samazināšanās bioloģiskais indikators, būs pamatā ieguves kontroles noteikumam, kura riska faktori tika apsvērti, izmantojot zinātnisko modelēšanu. Ievērojot plānā iekļauto pārskatīšanas klauzulu, ieguves noteikumu varētu pielāgot precīzākiem zinātniskajiem novērtējumiem, kolīdz tie būs pieejami. |

120 | Vispārīgais konteksts Dalībvalstis 2002. gadā Johannesburgā Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību parakstīja sagatavoto īstenošanas plānu. Minētajā īstenošanas plānā ir iekļauta apņemšanās līdz 2015. gadam atjaunot krājumu atbilstīgi maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam. Turklāt kopējās zivsaimniecības politikas 2002. gada reformas laikā Komisija un Padome vienojās īstenot daudzgadu plānus un atjaunošanas plānus attiecībā uz Kopienai svarīgiem zvejas resursiem. Ir sagatavoti plāni attiecībā uz vairumu mencas krājumu Kopienas ūdeņos, diviem heka krājumiem, diviem Norvēģijas omāra krājumiem, diviem jūrasmēļu krājumiem, jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumiem Ziemeļjūrā un siļķes krājumam uz rietumiem no Skotijas. |

130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku noteikts vispārējais pamats zvejas resursu ilgtspējīgai izmantošanai. Komisijas Regula (EK) Nr. 1542/2007 par izkraušanas un svēršanas procedūrām siļķei, makrelei un stavridai. Būs nepieciešams paplašināt minētās regulas piemērošanas jomu, lai aptvertu visus rietumu krājuma stavridu nozvejas apgabalus. Padomes Regulā (EK) Nr. 850/1998 par tehniskiem pasākumiem ir izklāstīti īpaši noteikumi par mazizmēra stavridu izkraušanu un ierobežota automātisko atlasīšanas iekārtu izmantošana uz kuģiem, kas zvejo šīs sugas zivis. |

140 | Atbilstība pārējiem eiropas savienības politikas virzieniem un mērķiem Priekšlikuma mērķis — ilgtspējīga attīstība — atbilst Kopienas vides politikai, īpaši tiem šīs politikas aspektiem, kas saistīti ar dabīgo biotopu aizsardzību un dabas resursu saglabāšanu. |

APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |

Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |

211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Apspriešanās ar ieinteresētajām personām notika, sazinoties ar Pelaģisko zivju krājumu reģionālo konsultatīvo padomi (PelRAC). Šī struktūrvienība tika izveidota, lai apspriestos ar kopējā zivsaimniecības politikā ieinteresētām personām saistībā ar pelaģisko zivju krājumiem. Tajā pārstāvēta zvejas nozare (kuģu īpašnieki, mazapjoma zvejas uzņēmumi, nodarbināti zvejnieki un ražotāju organizācijas), apstrādātāji un tirgotāji, nevalstiskās organizācijas vides jomā, akvakultūras ražotāji un atpūtas zvejas veicēji. Ievērojot to, ka stavridas rietumu krājuma pārvaldības plānu ierosināja tieši PelRAC, apspriešanās PelRAC II darba grupā (jautājumi saistībā ar putasu, brētliņām un stavridām) un ar tās izpildkomiteju notika 2007. Un 2008. gadā pēc PelRAC priekšlikuma oficiālas iesniegšanas. Par nolūku sagatavot oficiālu PelRAC priekšlikumu Komisija paziņoja dalībvalstīm pēdējās apspriešanās laikā par stavridu KPN apgabalu pārstrukturēšanu, kas ir priekšnoteikums tam, lai ieguves kontroles noteikuma pamatā būtu konkrētajam krājumam piemērota KPN un īpaši šim krājumam veikta ikru uzskaite. Šī apspriešanās ar dalībvalstīm un Zvejniecības un akvakultūras komiteju notiek kopš 2008. gada maija. |

212 | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā |

Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |

221 | Zinātnes nozares un specializācijas jomas Neatkarīgu ekspertu atzinumu par Eiropas Kopienai svarīgu zvejas resursu ilgtermiņa pārvaldību pieprasīja no Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES). Šī organizācija apkopo to zivsaimniecības nozares zinātnieku speciālās zināšanas, kuri pārsvarā strādā dalībvalstu zivsaimniecības laboratorijās, un sniedz Eiropas Kopienai un dalībvalstīm sistemātiskus un tipveida ieteikumus. ICES ieteikums tika iesniegts Komisijas Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejai (ZZTEK). |

2249 | Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Stavridas rietumu krājuma nārsta biomasu (SSB) raksturoja neierasti liela 1982. gada vecuma grupa (apmēram 18 reižu lielāka par vidējo rādītāju ilgtermiņā). Minētā vecuma grupa tika pakāpeniski izzvejota, bet krājums papildinājās lēnām, tāpēc SSB nemitīgi samazinājās no 1988. gada, kad tā bija sniegusi maksimumu, bet kopš 2001. gada tās apjoms ir vismaz stabilizējies. Šā krājuma zvejas izraisīta mirstība tiek uzskatīta par nelielu, un 2001. gadā krājuma papildināšanās bija sevišķi spēcīga, tā uz zināmu laiku nodrošinot noturīgas reproduktīvās spējas. Tā kā krājums ilgstoši samazinājās, notika ievērojama pārorientēšanās uz zivju mazuļu zveju, nārstošanas paradumi ir neskaidri un datu vākšana par zvejas darbībām — nepietiekoša, ir sarežģīti sniegt ieteikumu par ilgtspējīgu pārvaldību, pamatojoties uz nozvejas datu laikrindām un novērtēto ikru produkciju. Atbildot uz kopīgo ES un Norvēģijas pieprasījumu ICES sniegt ieteikumus par piemērotām krājuma pārvaldības sistēmām, norādot arī pārvaldības stratēģijas un mērķus un ņemot vērā ietekmi uz ekosistēmu, 2005. gadā, veicot modelēšanas pētījumu, pirmo reizi novērtēja vairākas krājuma novērtēšanas un pārvaldības pieejas[3]. 2006. gadā ICES pirmo reizi ieteica, ka daudzsološākais risinājums būtu ieguves kontroles noteikumi, kas pamatoti ar ikru uzskaites datiem[4]. Pēc ES un Norvēģijas kopīga pieprasījuma pārvaldības stratēģiju izpētes grupā 2006. un 2007. gadā tika veikta modelēšana[5]. 2007. gada jūlijā PelRAC, pamatojoties uz šo darbu un atsevišķas zinātnieku grupas atbalstīta, iesniedza Komisijai pārvaldības plāna izklāstu[6]. Komisija lūdza ICES novērtēt šo plānu. ICES 2007. gadā secināja, ka plāns atbilst piesardzīgai pieejai īstermiņā, bet ne 40 gadu modelēšanas perioda vēlākajos posmos. ICES jaunākais ieteikums ir sagatavots, pamatojoties uz ierosināto plānu[7]. ZZTEK apstiprināja ICES secinājumus[8]. Eiropas Kopiena piešķīra finansējumu izpētes projektam par stavridas krājuma identitāti[9]. Šis priekšlikums ir balstīts uz saņemtajiem ieteikumiem. |

225 |

226 | Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi ICES un ZZTEK ieteikumi ir publiski pieejami to attiecīgajās tīmekļa vietnēs (www.ices.dk un fishnet.jrc.it/web/stecf). |

230 | Ietekmes novērtējums Ietekmes novērtējums pamatojas uz triju veidu informāciju: apspriešanās ar PelRAC, pamatojoties uz ieguves kontroles noteikumu zinātnisko modelēšanu, ZZTEK un ICES veikta bioloģiskā analīze, zvejniecībā iesaistīto flotes segmentu saimnieciskās darbības analīze, balstoties uz datiem, kurus Komisija apkopojusi gada ziņojumos par atsevišķu ES zvejas flotu saimniecisko darbību. Ietekmes novērtējums būs pieejams MARE ĢD tīmekļa vietnē un Komisijas tīmekļa vietnē, kas īpaši izveidota, lai nodrošinātu piekļuvi ietekmes novērtējumiem. |

PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |

310 | Juridiskais pamats Ilgtermiņa plānu izstrādes juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 37. pants. |

329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |

Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu. Tas ievieš noteikumu par gada zvejas iespēju noteikšanu, tādējādi nodrošinot nosacījumus, ar kuriem var rēķināties privātais sektors, un ieguves limitus, kuros ņem vērā krājuma bioloģisko stāvokli. |

331 |

IETEKME UZ BUDžETU |

409 | Priekšlikums neietekmē kopienas budžetu. |

PAPILDU INFORMāCIJA |

Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība |

531 | Priekšlikumā ir iekļauts noteikums, kas paredz novērtēt pārvaldības pasākumus reizi sešos gados, sākot no regulas spēkā stāšanās dienas. |

532 | Zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka plāns ir piesardzīgs un īstermiņā pieļauj ļoti mazu krājuma samazināšanās risku. Šo apgalvojumu attiecina uz īsu laiku tāpēc, ka ieguves kontroles noteikums nodrošina minimālo nozveju 54 % apmērā no nesenajiem nozvejas limitiem pat tad, ja krājums atkārtoti nepapildinātos. Pirmā KPN noteikšana (2010. gadam) balstīsies uz pozitīvo tendenci, kura izriet no ikru uzskaites par 2007. gadu. Otro reizi noteikto KPN pielāgos, ievērojot provizoriskos ikru uzskaites rezultātus par 2010. gadu. Pēc tam šo KPN atjauninās divas reizes. Pēc KPN otrās pielāgošanas (2014. gadam) veiks pārskatīšanu, ar kuru nodrošinās to, ka ieguves kontroles noteikumu varēs pielāgot, ņemot vērā visus skaidros signālus par krājuma samazināšanos. Turklāt Padome jebkurā brīdī var mainīt atskaites punktu, ja no zinātniskajiem ieteikumiem izriet, ka ieguves kontroles noteikumi, kas balstās uz ikru uzskaiti, vairs nenodrošina izmantošanu saskaņā ar piesardzības principu. |

.

2009/0057 (CNS)

Priekšlikums

PADOMES REGULA,

ar ko izveido daudzgadu plānu stavridas rietumu krājumam un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[10],

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[11],

tā kā:

(1) Ņemot vērā 2002. gadā Johannesburgā ANO Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību pieņemto īstenošanas plānu, Eiropas Kopiena inter alia ir uzņēmusies saistības saglabāt vai atjaunot krājumus tādā apjomā, kas nodrošinātu maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, un steidzami, ja iespējams, ne vēlāk kā 2015. gadā sasniegt šos mērķus attiecībā uz noplicinātajiem krājumiem. Saskaņā ar 2. pantu Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[12] kopējās zivsaimniecības politikas mērķis ir nodrošināt tādu ūdeņu dzīvo resursu izmantošanu, kas nodrošina ilgtspēju ekonomisko, vides un sociālo apstākļu ziņā.

(2) Rietumu krājums ir ekonomiski vissvarīgākais stavridas krājums, kas dzīvo Kopienas ūdeņos. Bioloģiskā informācija par šo krājumu nav pietiekama, lai sniegtu krājuma pilnīgu novērtējumu, kas ļautu noteikt zvejas izraisītas mirstības mērķkoeficientus saistībā ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu un saistīt kopējo pieļaujamo nozveju ar nozvejas zinātniskām prognozēm. Tomēr ikru daudzuma rādītāju, ko kopš 1977. gada aprēķina starptautiskajās uzskaitēs reizi trijos gados, var izmantot kā krājuma apjoma attīstības bioloģisko indikatoru.

(3) Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) ieteikumā norādīts, ka ieguves kontroles noteikums, kas pamatojas uz ikru daudzuma tendenci saskaņā ar pēdējām trim ikru uzskaitēm, nodrošinātu krājuma ilgtspējīgu pārvaldību.

(4) Jau vairākus gadus kopš 2003. gada piesardzīgi izteiktos zinātniskos ieteikumos ir norādīts, ka stavridu nozvejai no rietumu krājuma vajadzētu būt mazākai par 150 000 tonnu gadā, pieņemot, ka šādi izmantošana būs ilgtspējīga pat tad, ja krājums ilgstoši īpaši nepapildināsies. Ieguves kontroles noteikumam būtu proporcionāli jāpamatojas uz šo piesardzīgo ieteikumu un uz ilgtermiņam noteiktu KPN, kura koriģēta ar koeficientu, kas atspoguļo ikru produkcijas tendences.

(5) Ieguves kontroles noteikumos jāņem vērā izmetumu apjoms, ieskaitot atlaistās zivis, jo jebkurš krājuma samazinājums ir būtisks.

(6) Apgabali, kuriem katru gadu tiek noteikti stavridu kopējās nozvejas ierobežojumi, nesakrīt ar stavridas krājuma robežām. Saistībā ar zvejas iespēju noteikšanu 2009. gadam Padome un Komisija ir apņēmusies pārkārtot šos KPN apgabalus, lai šis plāns varētu darboties pareizi.

(7) Šis krājums galvenokārt uzturas Kopienas un Norvēģijas ūdeņos. Norvēģija ir ieinteresēta rietumu krājuma stavridu izmantošanā. Līdz šim krājumam nav kopīgas pārvaldības.

(8) Lai nodrošinātu atbilstību pasākumiem, kas paredzēti šajā regulā, jāpieņem īpaši kontroles un pārraudzības pasākumi papildus tiem, kas paredzēti Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2847/93 ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai[13], kā arī tiem pasākumiem, kas paredzēti Komisijas 2007. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 1542/2007 par izkraušanas un svēršanas procedūrām siļķei, makrelei un stavridai[14]. Šie pasākumi jo īpaši novērstu nepatiesus ziņojumus par apgabalu un sugu.

(9) Ir lietderīgi nodrošināt šā plāna regulāru novērtēšanu un — ja šāda novērtēšana liecina, ka ieguves kontroles noteikumi vairs nenodrošina piesardzīgu pieeju krājuma pārvaldībai, — plāna pielāgošanu.

(10) Padomes 2006. gada 27. jūlija Regulas (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu[15] 21. panta a) punkta i) un iv) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām plāns jāuzskata par atjaunošanas plānu 2002. gada 20. decembra Regulas (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[16] 5. panta nozīmē, ja novērtētais nārsta bara apjoms ir mazāks par 130 % no tā apjoma 1982. gadā, kad krājuma pieaugums bija īpaši liels, un par apsaimniekošanas [pārvaldības] plānu visos citos gadījumos. Nārsta bara apjoms 130 %, salīdzinot ar 1982. gada apjomu, ir biomasas piesardzīgais apjoms.

(11) Zvejas iespēju noteikšana un iedalīšana un bioloģisko atskaites punktu noteikšana ir svarīgi kopējās zivsaimniecības politikas pasākumi, kuri tieši ietekmē dalībvalstu zvejas flotu sociāli ekonomisko stāvokli. Padomei ir lietderīgi paturēt tiesības tieši īstenot izpildes pilnvaras šajos konkrētajos jautājumos,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻAPRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido ilgtermiņa plānu stavridas rietumu krājuma saglabāšanai un pārvaldībai (turpmāk “plāns”).

2. pants

Darbības joma

Plānu piemēro stavridas krājumam, kas dzīvo ICES IIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII a, b, c, e, f, g, h, j, k, VIIIa, b, c, d un e rajona EK un starptautiskajos ūdeņos.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

a) “ ICES ” ir Starptautiskā Jūras pētniecības padome, un “ ICES rajons” ir zvejas statistikas reģions, ko definējusi minētā organizācija;

b) “rietumu krājuma stavridas” ir stavridas no 2. pantā minētā krājuma;

c) “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir stavridu daudzums, ko katru gadu var iegūt no rietumu krājuma un izkraut;

d) “krājuma kopējais samazinājums” ir stavridu daudzums, par kādu samazināts rietumu krājums un kas aptver piemērojamo KPN un novērtēto zivju izmetumu apjomu, kas attiecīgajam gadam aprēķināts saskaņā ar šīs regulas noteikumiem;

e) “ikru uzskaites rādītājs” ir novērtētais stavridas ikru skaits, kas iegūts starptautiskajā makreles un stavridas ikru uzskaitē, kuru Atlantijas okeānā veic reizi trijos gados, dalīts 1015;

f) “atlaistas zivis” ir zivis, kas nozvejotas un pēc tam atlaistas atpakaļ jūrā, neuzceļot uz kuģa.

II NODAĻAILGTERMIŅA PĀRVALDĪBAS MĒRĶIS

4. pants Plāna mērķis

Plāna uzdevums ir saglabāt rietumu krājuma stavridu biomasu tādā apjomā, kas nodrošina ilgtspējīgu izmantošanu, un ilgtermiņā nodrošināt vislielāko ieguves apjomu. Tālab ieguves kontroles noteikumam proporcionāli jābalstās uz piesardzīgu ieteikumu, kas sniegts, vadoties pēc vidējiem krājuma papildināšanās apstākļiem, un uz jaunāko kopējo pieļaujamo nozveju, kas koriģēta ar koeficientu, kurš atspoguļo jaunākās krājuma apmēra tendences, kas noteiktas, ņemot vērā ikru produkciju.

III NODAĻAIEGUVES NOTEIKUMI

5. pants

KPN noteikšanas procedūra

1. Lai sasniegtu 4. pantā izklāstīto mērķi, Padome katru gadu, rīkojoties saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantā izklāstīto procedūru un apspriedusies ar ZZTEK, lemj par rietumu krājuma stavridu KPN nākamajam gadam.

2. KPN nosaka saskaņā ar šo nodaļu.

6. pants KPN aprēķināšana

1. KPN aprēķina, no krājuma kopējā samazinājuma, kas aprēķināts saskaņā ar 7. un 8. pantu, atskaitot zivju daudzumu, kurš vienāds ar ZZTEK novērtēto izmetumu apjomu (ieskaitot atlaistās zivis) gadā, kas ir pirms gada, kurā veikts jaunākais zinātniskais novērtējums.

2. Ja ZZTEK nespēj novērtēt izmetumu apjomu (ieskaitot atlaistās zivis) attiecībā uz gadu, kas ir pirms gada, kurā veikts jaunākais zinātniskais novērtējums, atskaitījums ir vienāds ar zinātniski novērtēto izmetumu vislielāko relatīvo apjomu (ieskaitot atlaistās zivis) pēdējos 15 gados, bet nav mazāks par 5 %.

3. Ja KPN ir aprēķināta, pamatojoties uz krājuma kopējo samazinājumu, kas provizoriski aprēķināts saskaņā ar 7. panta 3. punktu, KPN piemērošanas gadā to pielāgo krājuma samazinājuma galīgajam aprēķinam.

7. pants Krājuma kopējā samazinājuma aprēķināšana nākamajam gadam pēc ikru uzskaites

1. Ja KPN jānosaka nākamajam gadam pēc gada, kad veica ikru uzskaiti, krājuma kopējo samazinājumu aprēķina, pamatojoties uz šādiem elementiem:

a) nemainīgu koeficientu 1,07, kurš atspoguļo krājuma kopējā samazinājuma galīgo pieaugumu, ko matemātiski modelē ar mērķi maksimāli palielināt gada ieguves apjomu, neietekmējot mērķi saglabāt ļoti mazu krājuma apjoma samazināšanās risku;

b) KPN, kas noteikta gadam, kurā veica ikru uzskaiti (turpmāk “atsauces KPN”);

c) svēruma koeficientu, ko nosaka saskaņā ar pielikumu un kas atspoguļo krājuma apmēra tendenci, pamatojoties uz ikru uzskaites rādītājiem;

d) krājuma kopējā samazinājuma minimālo apjomu (ieskaitot novērtētos izmetumus) 75 000 tonnu apmērā.

2. Krājuma kopējo samazinājumu, kas minēts 1. punktā, aprēķina pēc šādas formulas:

1,07 * (75 000 t + (atsauces KPN * svēruma koeficients) / 2).

3. Ja ir pieejams tikai pēdējās ikru uzskaites rādītāja provizorisks aprēķins, krājuma kopējo samazinājumu aprēķina saskaņā ar 1. un 2. punktu, pamatojoties uz provizorisko rādītāju, un attiecīgās KPN piemērošanas gadā pielāgo ikru uzskaites galīgajam rezultātam.

8. pants Krājuma kopējā samazinājuma aprēķināšana turpmākiem gadiem

1. Ja KPN jānosaka gadam, kas neseko gadam, kurā veica ikru uzskaiti, krājuma kopējais samazinājums ir vienāds ar iepriekšējam gadam aprēķināto krājuma kopējo samazinājumu.

2. Tomēr, ja kopš pēdējās ikru uzskaites ir pagājuši vairāk nekā trīs gadi, skaitot no gada, kuram jānosaka KPN, krājuma kopējo samazinājumu pamazina par 15 %, ja vien ZZTEK šādu pamazinājumu neuzskata par nelietderīgu; tādā gadījumā krājuma kopējais samazinājums ir vienāds ar iepriekš aprēķināto krājuma kopējo samazinājumu, vai arī to aprēķina, saskaņā ar ZZTEK ieteikumu piemērojot zemāku pamazinājumu.

9. pants KPN noteikšanas pārejas noteikumi

1. Ja pirmā KPN, kura jānosaka saskaņā ar 6. un 7. pantu, attiecas uz gadu, kas neseko gadam, kurā veica ikru uzskaiti, KPN aprēķina saskaņā ar minētajiem pantiem tā, it kā pēdējā ikru uzskaite būtu veikta iepriekšējā gadā.

2. Ja atsauces KPN, kuru izmanto pirmās KPN aprēķināšanai, bija noteikta apgabaliem, kas atšķiras no 2. pantā minētajiem apgabaliem, atsauces KPN aprēķina, ņemot vērā jaunāko zinātnisko ieteikumu par atbilstīgiem nozvejas apjomiem vai — ja šāda ieteikuma nav — jaunākos nozvejas apjomus 2. pantā minētajos ICES rajonos.

10. pants

Pasākumu pielāgošana

Ja ZZTEK uzskata, ka ikru uzskaites rādītāji, kas definēti 3. panta e) punktā, vai to svērums, kas minēts 7. panta 1. punkta c) apakšpunktā, vai nemainīgais koeficients, kas minēts 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā, vairs nav piemēroti, lai saglabātu nelielu krājuma noplicināšanās risku un lielu ieguves apjomu, Padome pieņem lēmumu par jaunām minēto elementu vērtībām.

IV NODAĻAUZRAUDZĪBA UN PĀRRAUDZĪBA

11. pants

Īpaša zvejas atļauja

1. Lai zvejotu rietumu krājuma stavridas, kuģiem jābūt īpašai zvejas atļaujai, kas izdota saskaņā ar Padomes 1994. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr 1627/94, kas paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām[17].

2. Ja zvejas kuģim nav 1. punktā minētās zvejas atļaujas, tam ir aizliegts zvejot vai paturēt uz kuģa jebkādu daudzumu stavridu, kamēr šis kuģis atrodas zvejas reisā, kura laikā minētais kuģis ir atradies vienā no 2. pantā minētajiem ICES rajoniem.

3. Katra dalībvalsts izveido un atjaunina to kuģu sarakstu, kam ir izdota 1. punktā minētā īpašā atļauja, un savā oficiālajā tīmekļa vietnē dara to pieejamu Komisijai un pārējām dalībvalstīm.

12. pants Kontrolpārbaudes

1. Attiecībā uz rietumu krājumu stavridām dalībvalstis veic administratīvas kontrolpārbaudes un datu verifikāciju, kas paredzēta Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19. pantā. Īpašu uzmanību pievērš tam, ka mazo pelaģisko sugu zivis, kas nav stavridas, ziņojumos varētu tikt norādītas kā stavridas un otrādi.

2. Ja uz kuģiem ir uzstādīta kuģu satelītuzraudzības sistēma ( VMS ), dalībvalstis, pamatojoties uz reprezentatīvu paraugu un izmantojot VMS datus, verificē, vai Zvejas uzraudzības centros ( FMC ) saņemtā informācija atbilst zvejas žurnālā reģistrētajām darbībām. Šādas kontrolpārbaudes reģistrē datorlasāmā formā un glabā trīs gadus. Īpašu uzmanību pievērš tam, vai saskan apgabalu dati par darbībām, kas novērotas tajos apgabalos, kuros sastopas stavridas krājuma robežas, proti, ICES VIIIc un IXa, IVa un IVb, VIIe un VIId rajonā.

3. Katra dalībvalsts savā oficiālajā tīmekļa vietnē uztur un dara sabiedrībai pieejamu informāciju par kontaktpunktiem zvejas žurnālu un izkraušanas deklarāciju iesniegšanai.

V NODAĻATURPMĀKIE PASĀKUMI

13. pants

Plāna novērtēšana

Pamatojoties uz ZZTEK ieteikumu un apspriedusies ar Pelaģisko zivju krājumu reģionālo konsultatīvo padomi, Komisija ne vēlāk kā sestajā šīs regulas piemērošanas gadā un pēc tam katrā sestajā šīs regulas piemērošanas gadā novērtē plāna ietekmi uz rietumu krājuma stavridām un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto, un attiecīgā gadījumā ierosina vajadzīgos pasākumus plāna grozīšanai.

VI NODAĻANOSLĒGUMA NOTEIKUMI

14. pants

Eiropas Zivsaimniecības fonda sniegtā palīdzība

1. Tajos gados, kuros zinātniski novērtētais nārsta bara apjoms ir vismaz 130 % no tā apjoma 1982. gadā, plānu uzskata par apsaimniekošanas [pārvaldības] plānu Regulas (EK) Nr. 2371/2002 6. panta nozīmē un Regulas (EK) Nr. 1198/2006 21. panta a) punkta iv) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām.

2. Tajos gados, kuros zinātniski novērtētais nārsta bara apjoms ir mazāks par 130 % no tā apjoma 1982. gadā, plānu uzskata par atjaunošanas plānu Regulas (EK) Nr. 2371/2002 5. panta nozīmē un Regulas (EK) Nr. 1198/2006 21. panta a) punkta i) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām.

15. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē,

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

PIELIKUMS 7. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētā svēruma koeficienta aprēķināšana

1. Svēruma koeficientu, kas minēts 7. panta 1. punkta c) apakšpunktā, pamatojoties uz līknes slīpumu, kas aprēķināts saskaņā ar šā pielikuma 2. punktu, nosaka šādi:

a) ja pēdējo trīs ikru uzskaites rādītāju līknes slīpums ir mazāks vai vienāds ar −1,5, svēruma koeficients ir 0;

b) ja pēdējo trīs ikru uzskaites rādītāju līknes slīpums ir lielāks par −1,5 un mazāks par 0, svēruma koeficients ir 1 − (−2/3 * līknes slīpums);

c) ja pēdējo trīs ikru uzskaites rādītāju līknes slīpums ir lielāks vai vienāds ar 0 un nav lielāks par 0,5, svēruma koeficients ir 1 + (0,8 * līknes slīpums);

d) ja pēdējo trīs ikru uzskaites rādītāju līknes slīpums ir lielāks par 0,5, svēruma koeficients ir 1,4.

2. Pēdējo trīs ikru uzskaites rādītāju līknes slīpumu aprēķina pēc šādas formulas:

(3. ikru uzskaites rādītājs − 1. ikru uzskaites rādītājs) / (3 − 1),

kur trīs pēdējo ikru uzskaišu rādītāji tiek atlikti pēc kārtas kā 1., 2. un 3. punkts uz koordinātu sistēmas x ass tā, lai 3. ikru uzskaites rādītājs būtu pēdējais ikru uzskaites rādītājs un 1. ikru uzskaites rādītājs būtu tas ikru uzskaites rādītājs, kas noteikts pirms sešiem gadiem.

[1] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

[2] ANO dokuments A/CONF.199/20**.

[3] Report of the ad hoc Group on Long Term Advice ( AGLTA ). (2005b) 126. 2005. gada 12.–13. aprīlis, ICES galvenais birojs. ICES dokuments CM 2005/ACFM: 25.

[4] ICES , 2006. Ziņojums, ko sagatavojusi ICES Zvejniecības pārvaldības padomdevēja komiteja ( ACFM ), Jūras vides padomdevēja komiteja ( ACME ) un Ekosistēmu padomdevēja komiteja ( ACE ), 2006. ICES Advice , 9. sējums, 7. lpp.

[5] ICES SGMAS 2007. gada ziņojums. Report of the Study Group on Management Strategies ( SGMAS ), 28. lpp. ICES CM 2007/ACFM:04.

[6] Pamatojoties uz pētījumu “Towards a management plan for western horse mackerel”, zinātnieku ad hoc grupa sadarbībā ar PelRAC locekļiem, PelRAC u. c., 2007.

[7] ICES , 2007. Ziņojums, ko sagatavojusi ICES Zvejniecības pārvaldības padomdevēja komiteja ( ACFM ), Jūras vides padomdevēja komiteja ( ACME ) un Ekosistēmu padomdevēja komiteja ( ACE ), 2007. ICES Advice , 9. sējums, 13. un 55. lpp.

[8] Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas ziņojums. Review of scientific advice for 2007 . Consolidated advice on stocks of interest to the European Community in the ICES areas , apstiprināts ZZTEK 26. plenārsēdē 2007. gada novembrī, http://www.ices.dk/products/icesadvice.asp.

[9] HOMSIR projekts. A multidisciplinary approach using genetic makers and biological tags in horse mackerel (trachurus trachurus) stock structure analysis, QLK5-Ct1999-01438 . Kopsavilkumu sagatavojis P. Abaunza u. c. Stock identity of horse mackerel ( Trachurus trachurus ) in the Northeast Atlantic and Mediterranean Sea: Integrating the results from different stock identification approaches , publicēts “Fisheries Research” 89 (2008) 2, 196. lpp.

[10] OV C , lpp.

[11] OV … .

[12] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

[13] OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp.

[14] OV L 337, 21.12.2007., 56.lpp.

[15] OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp.

[16] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

[17] OV L 171, 6.7.1994., 7. lpp.