P7_TC1-CNS(2011)0402

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. …/2013/ES, ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovāciju pamatprogrammu 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020”

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un īpaši tā 182. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (3),

rīkojoties saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,

tā kā:

IIIa daļas “Izcilības izplatīšana un dalības paplašināšana” uzdevums būtu pilnībā izmantot Eiropas talantu kopuma potenciālu un nodrošināt to, ka ieguvumi no inovāciju virzītas ekonomikas visā Savienībā tiek gan maksimāli palielināti, gan plaši izplatīti atbilstoši izcilības principam.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU:

I SADAĻA

IZVEIDE

1. pants

Priekšmets

Ar šo Lēmumu izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. XX/2012 (14), kā arī izvirza konkrētus mērķus Savienības atbalstam minētās regulas 1. pantā izklāstīto pētniecības un inovācijas pasākumu īstenošanai un nosaka īstenošanas noteikumus.

2. pants

Īpašās programmas izveide

1. Ar šo laikposmam no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020” (turpmāk “īpašā programma”).

2. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. XX/2012 [“Apvārsnis 2020”] 5. panta 2. punktu un 5. panta 3. punktu īpašo programmu veido šādas daļas:

3. pants

Konkrētie mērķi

1. Īstenojot I daļu “Zinātnes izcilība”, mērķis ir stiprināt Eiropas pētniecības izcilību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. XX/2012 [“Apvārsnis 2020”] 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto prioritāti “Zinātnes izcilība”, šajā nolūkā īstenojot šādus konkrētus mērķus:

Šo konkrēto mērķu īstenošanai paredzēto pasākumu pamatvirzieni izklāstīti I pielikuma I daļā.

2. Īstenojot II daļu “Vadošā loma rūpniecībā”, mērķis ir stiprināt vadošo lomu rūpniecībā un uzlabot konkurētspēju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. XX/2012 [“Apvārsnis 2020”] 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto prioritāti “Vadošā loma rūpniecībā”, šajā nolūkā īstenojot šādus konkrētus mērķus:

Šo konkrēto mērķu īstenošanai paredzēto pasākumu pamatvirzieni izklāstīti I pielikuma II daļā. Finanšu mehānismu izmantošanai saistībā ar b) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi piemēro īpašus nosacījumus. Šie nosacījumi ir izklāstīti I pielikuma II daļas 2. punktā.

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 10. pantu pieņemt deleģētos aktus par izmaiņām attiecībā uz to, cik lielu daļu no ES kopējā ieguldījuma paplašināšanās un izaugsmes posma ieguldījumos veido programmas “Apvārsnis 2020” pašu kapitāla mehānisma ieguldījums, ņemot vērā I pielikuma II daļas 2. punktā minētos finanšu instrumentus .

3. Īstenojot III daļu “Sabiedrības problēmu risināšana”, mērķis ir palīdzēt īstenot Regulas (ES) Nr. XX/2012 [“Apvārsnis 2020”] 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā minēto prioritāti “Sabiedrības problēmu risināšana”, šajā nolūkā īstenojot pētniecības, tehnoloģijas attīstības, demonstrējumu un inovācijas darbības, šādu konkrētu mērķu sasniegšanai:

Šo konkrēto mērķu īstenošanai paredzēto pasākumu pamatvirzieni ir izklāstīti I pielikuma III daļā.

3.a Īstenojot IIIa daļu “Izcilības izplatīšana un dalības paplašināšana”, mērķis ir pilnībā izmantot Eiropas talantu kopuma potenciālu un nodrošināt to, ka visā Savienībā tiek maksimāli palielināti un plaši izplatīti ieguvumi no inovāciju virzītas ekonomikas atbilstoši izcilības principam.

3.b Īstenojot IIIb daļu “Zinātne sabiedrībai un sadarbībā ar to”, mēŗkis ir veidot efektīvu zinātnes un sabiedrības sadarbību, veicināt jaunu talantu piesaistīšanu zinātnei un zinātnes izcilību apvienot ar sociālu izpratni un atbildību.

4. Īstenojot IV daļu “Ar kodolenerģiju nesaistītās Kopīgā pētniecības centra tiešās darbības”, mērķis ir palīdzēt īstenot visas Regulas (ES) Nr. XX/2012 [“Apvārsnis 2020”] 5. panta 2. punktā izklāstītās prioritātes, īstenojot konkrēto mērķi nodrošināt Savienības politikai uz patērētāju orientētu zinātnisko un tehnisko atbalstu.

Šā konkrētā mērķa īstenošanas pamatvirzieni ir izklāstīti I pielikuma IV daļā.

5. Īpašo programmu izvērtē, samērojot programmas rezultātus un ietekmi ar rezultātu rādītājiem ▌.

Sīkāka informācija par galvenajiem rezultātu rādītājiem, kas atbilst šā panta 1.–4. punktā izklāstītajiem konkrētajiem mērķiem, ir izklāstīta II pielikumā.

▌

4. pants

Budžets

1. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. XX/2012 [“Apvārsnis 2020”] 6. panta 1. punktu īpašās programmas īstenošanai atvēlētais finansējums ir [EUR 86 198 miljoni].

2. Pirmajā punktā minēto summu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. XX/2012 [“Apvārsnis 2020”] 6. panta 2. punktu sadala starp šā Lēmuma 2. panta 2. punktā uzskaitītajām četrām programmas daļām. Indikatīvs budžeta sadalījums šā Lēmuma 3. pantā minētajiem konkrētajiem mērķiem un maksimālā kopējā summa, ko paredzēts ieguldīt Kopīgā pētniecības centra darbībās, ir izklāstīti Regulas (ES) Nr. XX/2012 [“Apvārsnis 2020”] II pielikumā.

3. Komisijas administratīvajiem izdevumiem atļauts izmantot ne vairāk kā 6 % no Regulas (ES) Nr. XX/2012 [“Apvārsnis 2020”] 6. panta 2. punktā I, II un III daļai paredzētajām summām.

4. Vajadzības gadījumā budžetā pēc 2020. gada var iekļaut apropriācijas tehnisku un administratīvu izdevumu segšanai, lai administrētu pasākumus, kas nav pabeigti līdz 2020. gada 31. decembrim.

II SADAĻA

ĪSTENOŠANA

5. pants

Darba programmas

1. Īpašo programmu īsteno ar darba programmām.

2. Komisija pieņem kopīgas vai atsevišķas darba programmas 2. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minēto īpašās programmas daļu — I, II un III daļas — īstenošanai, izņemot pasākumus, ko paredzēts īstenot saistībā ar 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi “Stiprināt ▌progresīvo pētījumu jomu , īstenojot Eiropas Pētniecības padomes pasākumus ”. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

3. Darba programmas, kas paredzētas ar konkrēto mērķi “Stiprināt ▌progresīvo pētījumu jomu , īstenojot Eiropas Pētniecības padomes pasākumus ” saistīto pasākumu īstenošanai un ko saskaņā ar 7. panta 2. punkta b) apakšpunktu izstrādā Eiropas Pētniecības padomes Zinātniskā padome, Komisija pieņem ar īstenošanas aktu saskaņā ar 9. panta 2.a punktā minēto konsultēšanās procedūru . Komisija atkāpjas no Zinātniskās padomes izstrādātās darba programmas tikai tad, ja tā uzskata, ka programma neatbilst šā Lēmuma noteikumiem. Šādā gadījumā Komisija darba programmu pieņem ar īstenošanas aktu saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Komisija šādu rīcību pienācīgi pamato.

4. Komisija ar īstenošanas aktu pieņem atsevišķu daudzgadu darba programmu īpašās programmas IV daļai, kas ietver ar kodolenerģiju nesaistītās Kopīgā pētniecības centra tiešās darbības, kā minēts 2. panta 2. punkta d) apakšpunktā.

Šajā darba programmā ņem vērā Kopīgā pētniecības centra valdes atzinumu, kā minēts Lēmumā Nr. 96/282/Euratom.

5. Darba programmās ņem vērā situāciju zinātnē, tehnoloģijā un inovācijā valstu, Eiropas Savienības un starptautiskā līmenī, kā arī attiecīgas norises politikā, tirgū un sabiedrībā. Vajadzības gadījumā darba programmās ietver informāciju par koordināciju ar dalībvalstu (tostarp arī dalībvalstu reģionu) veiktiem pētniecības un inovācijas pasākumiem, tostarp jomās, kurās ir kopīgas plānošanas iniciatīvas. Vajadzības gadījumā darba programmas atjaunina.

6. Darba programmās, kas paredzētas 2. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētās I, II un III daļas īstenošanai, norāda sasniedzamos mērķus, gaidāmos rezultātus, īstenošanas metodi un kopsummu, attiecīgā gadījumā orientējoši norādot izdevumus, kas saistīti ar klimatu. Tāpat programmās apraksta finansējamās darbības, norāda katrai darbībai piešķirto summu, sniedz indikatīvu īstenošanas grafiku, kā arī apraksta daudzgadu pieeju un stratēģisko orientāciju turpmākajiem īstenošanas gadiem. Attiecībā uz dotācijām programmās ietver prioritātes, atlases un dotāciju piešķiršanas kritērijus un dažādo piešķiršanas kritēriju relatīvo svaru, kā arī kopējo attiecināmo izmaksu finansējuma maksimālo apmēru. Tajās saskaņā ar Regulas (ES) Nr. XX/2012 [Dalības noteikumi] 40. pantu norāda arī visus dalībnieku papildu pienākumus attiecībā uz rezultātu izmantošanu un izplatīšanu. Darba programmas attiecīgi pieļauj stratēģiskas lejupējas un augšupējas pieejas īstenošanu, tādējādi dodot iespēju inovatīvi sasniegt mērķus.

Turklāt šajās darba programmās iekļauj sadaļu, kurā ir uzskaitītas transversālas darbības, kā minēts Regulas (ES) Nr. XX/2012 [“Apvārsnis 2020”] 13. pantā un I pielikuma ierāmētajā teksta daļā “Transversāli jautājumi un atbalsta pasākumi” , kuras aptver divus vai vairākus konkrētus mērķus gan vienas prioritātes, gan divu vai vairāku prioritāšu ietvaros. Minētās darbības īsteno integrēti.

7. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru pieņem šādus pasākumus:

6. pants

Eiropas Pētniecības padome

1. Komisija izveido Eiropas Pētniecības padomi (“EPP”), kuras uzdevums ir īstenot I daļā “Zinātnes izcilība” minētās darbības, kuras plānots veikt, lai sasniegtu konkrēto mērķi “Stiprināt ▌progresīvo pētījumu jomu, īstenojot Eiropas Pētniecības padomes pasākumus ”. Šī Eiropas Pētniecības padome pārņem ar Lēmumu Nr. 2007/134/EK izveidotās Eiropas Pētniecības padomes funkcijas.

2. Eiropas Pētniecības padomes sastāvā ir 7. pantā minētā neatkarīgā Zinātniskā padome un 8. pantā minētā īpaši izveidotā īstenošanas struktūra.

3. Eiropas Pētniecības padomi vada priekšsēdētājs, kuru izraugās no pieredzējušu un starptautiski atzītu zinātnieku vidus.

Priekšsēdētāju ieceļ Komisija, īstenojot pārredzamu darbā pieņemšanas procesu, kurā iesaistīta neatkarīga īpaši izveidota atlases komiteja; priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņš ir četri gadi, un to var atjaunot vienu reizi. Darbā pieņemšanas procesu un izraudzīto kandidātu apstiprina Zinātniskā padome.

Priekšsēdētājs vada Zinātnisko padomi un nodrošina tās vadošo lomu un sadarbību ar īpaši izveidoto īstenošanas struktūru, kā arī pārstāv to zinātnes pasaulē.

4. Eiropas Pētniecības padome darbojas saskaņā ar zinātnes izcilības, autonomijas, efektivitātes, izmaksu lietderības, pārredzamības un pārskatatbildības principiem. Tā nodrošina, ka tiek turpinātas Eiropas Pētniecības padomes darbības, ko veic saskaņā ar Padomes Lēmumu Nr. 2006/972/EK.

5. Īstenojot Eiropas Pētniecības padomes pasākumus, tiek sniegts atbalsts pētījumiem visās jomās, kurus veic Eiropas līmenī savstarpēji konkurējošas individuālas un starpvalstu komandas. Eiropas Pētniecības padomes dotācijas progresīvo pētījumu jomā piešķir, balstoties tikai un vienīgi uz izcilības kritēriju.

6. Komisija rīkojas kā Eiropas Pētniecības padomes autonomijas un integritātes garants un nodrošina tai uzticēto uzdevumu pienācīgu izpildi.

Komisija nodrošina, ka Eiropas Pētniecības padomes darbības tiek īstenotas saskaņā ar šā panta 4. punktā minētajiem principiem un saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto Zinātniskās padomes vispārējo stratēģiju.

7. pants

Zinātniskā padome

1. Zinātniskās padomes sastāvā ir abu dzimumu un dažāda vecuma zinātnieki, inženieri un pētnieki ar izcilu reputāciju un attiecīgu pieredzi, kuri pārstāv daudzveidīgas pētniecības jomas un darbojas privātpersonas statusā, nepārstāvot ārējas intereses.

Zinātniskās padomes locekļus ieceļ Komisija, īstenojot neatkarīgu un pārredzamu atlases procedūru, par kuru tā ir vienojusies ar Zinātnisko padomi un kura ietver apspriešanos ar zinātnieku aprindām un ziņojuma sagatavošanu Eiropas Parlamentam un Padomei.

Zinātniskās padomes locekļu pilnvaru termiņš nepārsniedz četrus gadus, un šo termiņu var pagarināt vienu reizi, pamatojoties uz rotācijas sistēmu, kas nodrošina Zinātniskās padomes darba nepārtrauktību.

2. Zinātniskā padome izstrādā:

No nostājām, ko Zinātniskā padome izstrādājusi saskaņā ar šā punkta pirmās daļas a), c), d) un e) punktu, Komisija atkāpjas tikai tad, ja tā uzskata, ka nav ievēroti šā lēmuma noteikumi. Šādā gadījumā, lai turpinātu īpašās programmas īstenošanu un mērķu sasniegšanu, Komisija pieņem pasākumus, nosakot jautājumus, kuros tā atkāpjas no Zinātniskās padomes nostājām, un to pienācīgi pamatojot.

3. Zinātniskā padome rīkojas saskaņā ar I pielikuma I daļas 1.1. punktā noteiktajām pilnvarām.

4. Zinātniskās padomes darbības vienīgais nolūks ir, ievērojot 6. panta 4. punktā izklāstītos principus, sasniegt mērķus īpašās programmas daļā, kura ir saistīta ar konkrēto mērķi “Stiprināt ▌progresīvo pētījumu jomu, īstenojot Eiropas Pētniecības padomes pasākumus ”. Tā rīkojas godprātīgi un atbildīgi un savus pienākumus veic efektīvi un maksimāli pārredzami.

8. pants

Īpaši izveidotā īstenošanas struktūra

1. Īpaši izveidotā īstenošanas struktūra ir atbildīga par administratīvo īstenošanu un programmas izpildi, kā aprakstīts I pielikuma I daļas 1.2. punktā, un palīdz Zinātniskajai padomei veikt tās uzdevumus.

2. Komisija nodrošina, ka īpaši izveidotā īstenošanas struktūra stingri, efektīvi un pietiekami elastīgi ievēro tikai un vienīgi Eiropas Pētniecības padomes mērķus un prasības.

III SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

8.a pants

Uzraudzība un informācija par īstenošanu

1. Komisija ik gadus uzrauga un ziņo par pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. XX/2012 [“Apvārsnis 2020”] 25. pantu un šā lēmuma III pielikumu.

2. Komisija regulāri informē 9. pantā minēto komiteju par īpašās programmas netiešo darbību īstenošanas vispārējo gaitu, lai komiteja varētu laikus sniegt attiecīgu ieguldījumu darba programmu sagatavošanā, jo īpaši attiecībā uz daudzgadu pieeju un stratēģisko virzību, un laikus informē komiteju par visām programmā “Apvārsnis 2020” ierosinātajām vai finansētajām darbībām, kā noteikts šā lēmuma IV pielikumā.

9. pants

Komitejas procedūra

1. Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

1.a Komiteja sanāk dažādos sastāvos, kas izklāstīti V pielikumā, atbilstoši apspriežamā jautājuma tematam.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro pārbaudes procedūru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

2.a Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro konsultēšanās procedūru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

3. Ja 2. un 2.a punktā minētās komitejas atzinumu plānots saņemt, izmantojot rakstisku procedūru, šo procedūru izbeidz bez rezultāta, ja atzinuma sniegšanai paredzētajā termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai ja to pieprasa komitejas locekļi ar vienkāršu balsu vairākumu.

10. pants

Deleģēšanas īstenošana

1. Pilnvaras pieņemt deleģētos tiesību aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2. Pilnvaras pieņemt 3. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir ▌no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas uz programmas darbības laiku .

3. Padome jebkurā laikā var atsaukt 3. panta 2. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums par deleģēto pilnvaru atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas norādīta lēmumā. Tas neskar jau spēkā esošus deleģētos aktus.

4. Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo Padomei.

5. Saskaņā ar 3. panta 2. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Padomei, Padome nav izteikusi iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām Padome ir informējusi Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par vienu mēnesi.

6. Eiropas Parlamentu informē par to, ka Komisija ir pieņēmusi deleģētos tiesību aktus, par to, ka ir izteikti iebildumi, vai par to, ka Padome ir atsaukusi pilnvaru deleģēšanu.

11. pants

Atcelšana un pārejas noteikumi

1. Lēmumus Nr. 2006/971/EK, 2006/972/EK, 2006/973/EK, 2006/974/EK un 2006/975/EK atceļ no 2014. gada 1. janvāra.

2. Darbības, kas sāktas saskaņā ar 1. punktā minētajiem lēmumiem, un finanšu saistības, kas attiecas uz darbībām, kuras veic saskaņā ar minētajiem lēmumiem, līdz to pabeigšanai turpina regulēt minētie lēmumi. Attiecīgā gadījumā uzdevumus, kurus nav pabeigušas ar 1. punktā minētajiem lēmumiem izveidotās komitejas, pārņem šā lēmuma 9. pantā minētā komiteja.

3. Ar īpašās programmas finanšu piešķīrumu var segt arī tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu pāreju uz īpašo programmu no pasākumiem, uz kuriem attiecas Lēmumi 2006/971/EK, 2006/972/EK, 2006/973/EK, 2006/974/EK un 2006/975/EK.

12. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanās Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

13. pants

Lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

(1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. novembra nostāja.

(2) OV C, .., .. lpp.

(3) OV C, .., .. lpp.

(4) OV, .., .. lpp.

(5) OV L 57, 24.2.2007., 14. lpp.

(6) COM(2010)2020.

(7) OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(8) OV L 107, 30.4.1996., 12. lpp.

(9) OV L 400, 30.12.2006., 86. lpp.

(10) OV L 400, 30.12.2006., 243. lpp.

(11) OV L 400, 30.12.2006., 272. lpp.

(12) OV L 400, 30.12.2006., 299. lpp.

(13) OV L 400, 30.12.2006., 368. lpp.

(14) OV L [..], [..], [..]. lpp.

I PIELIKUMS

Pasākumu pamatvirzieni

Netiešo darbību kopīgie elementi

1. PLĀNOŠANA

1.1. Vispārīgi apsvērumi

Regulā (ES) Nr. XX/2012 (“Apvārsnis 2020”) ir iestrādāts principu kopums, kura mērķis ir veicināt programmatisku pieeju, proti, gādāt par to, lai pasākumi stratēģiski un integrēti sekmētu tās mērķu īstenošanu un lai tā un citas saistītās Savienības politikas jomas un programmas cita citu spēcīgi papildinātu.

Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” netiešās darbības tiks īstenotas, izmantojot Finanšu regulā noteiktos finansēšanas veidus, it īpaši dotācijas, balvas, iepirkumu un finanšu instrumentus. Visi finansēšanas veidi tiks elastīgi izmantoti visu pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” vispārīgo un konkrēto mērķu īstenošanai, finansēšanas veidu izvēloties atbilstoši konkrētā mērķa vajadzībām un specifikai.

Īpaša uzmanība tiks veltīta tam, lai nodrošinātu līdzsvarotu pieeju pētniecībai un inovācijai, proti, lai aptvertu ne tikai jaunu produktu un pakalpojumu izstrādi uz zinātnisku un tehnoloģisku atklājumu pamata, bet arī tādus aspektus kā esošo tehnoloģiju izmantošana novatoriskos veidos, turpmāki uzlabojumi, ar tehnoloģijām nesaistīta inovācija un sociāla inovācija. Vienīgi holistiska pieeja inovācijai var vienlaicīgi risināt sabiedrības problēmas un sekmēt jaunu konkurētspējīgu uzņēmumu un rūpniecības nozaru veidošanos.

Attiecībā uz sabiedrības problēmām un it īpaši pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomās sevišķa uzmanība tiks veltīta pētniecības un inovācijas pasākumiem, kurus papildinās ciešā saistībā ar tiešajiem lietotājiem un tirgu veikti pasākumi , piemēram, demonstrējumi, izmēģinājuma projekti vai koncepciju pierādīšana. Vajadzības gadījumā tiks atbalstīta arī sociāla inovācija un pasākumi pieprasījuma pusē, piemēram, iepirkums pirmsstandartizācijas vai pirmskomercializācijas posmā, inovatīvu risinājumu iepirkums, standartizācija un citi uz lietotāju orientēti pasākumi, lai paātrinātu inovatīvu produktu un pakalpojumu izmantošanu un izplatīšanu tirgū. Turklāt paredzētas pietiekami plašas iespējas izmantot augšupēju pieeju uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus, un pasākumus darba programmās noteiks vispārīgi. Katras problēmas un katras tehnoloģijas jomā pastāvēs atklātas, vieglas un ātras shēmas, lai Eiropas labākajiem pētniekiem, uzņēmējiem un uzņēmumiem radītu iespēju īstenot pašu izvēlētus progresīvus risinājumus.

Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanas gaitā tiks precīzi noteiktas prioritātes, kas ietvers stratēģisku pieeju pētniecības plānošanai, izmantojot tādus pārvaldības veidus, kas vienlaikus būs gan cieši saistīti ar politikas izstrādi, gan tomēr pārsniegs ierastās nozaru politikas robežas. Tam pamatā būs pārliecinoši pierādījumi, analīze un prognozes, un sasniegumu vērtēšanā tiks izmantots stingri noteikts rezultātu rādītāju kopums. Šāda transversāla pieeja plānošanai un pārvaldībai dos iespēju gan efektīvi saskaņot visus pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” konkrētos mērķus, gan risināt problēmas, kas kopīgas visiem konkrētajiem mērķiem, piemēram, ilgtspējas, klimata pārmaiņu, sociālo un humanitāro zinātņu vai jūras zinātņu un tehnoloģiju jautājumus.

Prioritāšu noteikšanas pamatā tikpat lielā mērā būs dažāda veida ieguldījumi un padomi. Vajadzības gadījumā tiks pieaicinātas neatkarīgu ekspertu grupas, kas būs īpaši izveidotas, lai sniegtu padomus saistībā ar pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” vai tās konkrēto mērķu īstenošanu. Minētās ekspertu grupas nodrošinās pienācīga līmeņa erudīciju un zināšanas konkrētajās jomās un daudzveidīgu profesionālo pieredzi, tostarp akadēmisko aprindu, rūpniecības nozares un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību. Vajadzības gadījumā tiks ņemti vērā arī Eiropas Pētniecības telpas jautājumu komitejas (ERAC), citu ar Eiropas Pētniecības telpu (EPT) saistītu grupu un Uzņēmumu politikas grupas padomi saistībā ar stratēģisko prioritāšu apzināšanu un izstrādi.

Nosakot prioritātes, var ņemt vērā arī Eiropas Tehnoloģiju platformu stratēģiskās pētniecības programmas, kopīgās plānošanas iniciatīvas vai Eiropas inovācijas partnerību ieguldījumu. Atbilstoši pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” noteikumiem vajadzības gadījumā prioritāšu noteikšanas procesā un to īstenošanā tiks izmantots arī pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” atbalstīto publiskā sektora savstarpējo partnerību un publiskā un privātā sektora partnerību ieguldījums. Prioritāšu noteikšanas procesā būtiska loma būs arī regulārai mijiedarbībai ar tiešajiem lietotājiem, iedzīvotājiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, ko īstenos ar atbilstošām metodēm, piemēram, ar vienprātības konferencēm, iesaistīšanu tehnoloģiju novērtēšanā vai tiešu iesaistīšanu pētniecības un inovācijas procesos.

Tā kā pamatprogramma “Apvārsnis 2020” ir izstrādāta septiņiem gadiem, tās darbības laikā var ievērojami mainīties ekonomiskie, sociālie un politiskie apstākļi. Ir nepieciešams, lai pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” būtu iespējams pielāgot šādām pārmaiņām. Tāpēc pie katra konkrētā mērķa tiks paredzēta iespēja atbalstīt pasākumus, kas nav minēti sekojošajos aprakstos, ja tam ir pietiekams pamats saistībā ar svarīgām norisēm, politikas vajadzībām vai negaidītiem notikumiem.

Pasākumi, kuru īstenošanu atbalsta saskaņā ar programmas dažādajām daļām un to konkrētajiem mērķiem, būtu jāīsteno tā, lai attiecīgi nodrošinātu šo pasākumu savstarpējo papildināmību un saskaņotību.

▌

1.2. Piekļuve riska kapitāla finansējumam

Pamatprogramma “Apvārsnis 2020” izmantos divus mehānismus, lai uzņēmumiem un cita veida organizācijām palīdzētu iegūt piekļuvi kredītiem, garantijām un kapitāla finansējumam.

Ar aizņēmuma mehānismu tiks nodrošināti kredīti atsevišķiem atbalsta saņēmējiem, lai tie varētu veikt ieguldījumus pētniecībā un inovācijā; garantijas finanšu starpniekiem , kuri izsniedz kredītus atbalsta saņēmējiem, kredītu un garantiju kombinācijas, kā arī garantijas vai pretgarantijas valstu, ▌reģionālām un vietējām aizņēmumu finansēšanas shēmām. Šajā mehānismā būs MVU paredzēta daļa, kuras mērķauditorija būs uz pētniecību un inovāciju orientēti MVU, un šīs aizņēmuma summas papildinās finansējumu, ko MVU saņem no Uzņēmumu konkurētspējas un MVU programmā (COSME) paredzētā aizdevumu garantiju mehānisma.

Ar pašu kapitāla mehānismu tiks nodrošināts riska un/vai mezonīna kapitāls atsevišķiem uzņēmumiem sākuma posmā (mehānisma daļa darbības uzsākšanas kapitāla nodrošināšanai). Šis mehānisms ļaus izdarīt ieguldījumus arī paplašināšanās un izaugsmes posmā un vienlaikus izmantot Uzņēmumu konkurētspējas un MVU programmā (COSME) paredzēto kapitāla mehānismu izaugsmei, kā arī fondu fondus.

Minētajiem mehānismiem būs būtiska nozīme, īstenojot mērķi “Piekļuve riska kapitāla finansējumam”, tomēr attiecīgā gadījumā tos varēs izmantot arī visu citu pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” konkrēto mērķu īstenošanai.

Pašu kapitāla mehānisms un aizņēmuma mehānismā MVU paredzētā daļa tiks ieviesti kā daļa no diviem ES finansēšanas instrumentiem, ar kuriem nodrošina kapitālu un aizņēmumus, lai mazos un vidējos uzņēmumos veicinātu pētniecību, inovāciju un izaugsmi, apvienojumā ar Uzņēmumu konkurētspējas un MVU programmā (COSME) paredzētajiem kapitāla un aizņēmuma mehānismiem.

1.3. Izziņošana , izmantošana un izplatīšana

Nozīmīga pievienotā vērtība, ko sniedz Savienības līmenī finansēta pētniecība un inovācija, ir iespēja informēt par rezultātiem, izmantot un izplatīt tos visa kontinenta mērogā, lai vairotu to ietekmi. Tāpēc pie katra pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” konkrētā mērķa tiks paredzēts īpašs atbalsts izplatīšanas (tostarp, nodrošinot atvērtu piekļuvi zinātniskām publikācijām ), izziņošanas un dialoga pasākumiem, sevišķu uzmanību pievēršot tam, lai informācija par rezultātiem sasniegtu tiešos lietotājus, iedzīvotājus, akadēmiskās aprindas, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, rūpniecības nozari un politikas veidotājus. Šādā nolūkā pamatprogramma “Apvārsnis 2020” var izmantot informācijas nodošanas tīklus. Saistībā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” veiktie izziņošanas pasākumi, proti, publikācijas, sabiedriski pasākumi, zināšanu reģistri, datu bāzes, interneta vietnes vai mērķtiecīga sociālo plašsaziņas līdzekļu izmantošana popularizēs faktu, ka rezultāti ir iegūti ar Savienības finansējuma palīdzību, un vienlaikus vairos sabiedrības izpratni par pētniecības un inovācijas nozīmīgumu.

▌

2. PAPILDINĀMĪBA, TRANSVERSĀLI JAUTĀJUMI UN ATBALSTA PASĀKUMI

Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” pamatā ir tās trijās galvenajās daļās noteiktie mērķi, proti, radīt izcilību zinātnē, nodrošināt vadošo lomu rūpniecībā un risināt sabiedrības problēmas. Īpaša uzmanība tiks veltīta šo trīs daļu pienācīgas koordinācijas nodrošināšanai un visu konkrēto mērķu radītās sinerģijas pilnīgai izmantošanai, lai pēc iespējas palielinātu to kopējo ietekmi uz augstākā līmeņa politiskajiem mērķiem Savienībā. Tāpēc pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķu īstenošanā liela uzmanība tiks veltīta efektīvu risinājumu rašanai, izmantojot pieeju, kura ir daudz plašāka par vienkāršu balstīšanos uz tradicionālajām zinātnes un tehnoloģijas disciplīnām un ekonomikas nozarēm.

Tiks veicinātas transversālas darbības, kas aptvers I daļu “Zinātnes izcilība”, II daļu “Vadošā loma rūpniecībā” un III daļu “Sabiedrības problēmu risināšana”, lai kopīgi veidotu jaunas zināšanas, nākotnes un jaunās tehnoloģijas, pētniecības infrastruktūras un galvenās kompetences. Vienlaikus tiks veicināta plašāka pētniecības infrastruktūru izmantošana sabiedrībā, piemēram, sabiedrisko pakalpojumu jomā, kā arī zinātnes, civilās drošības un kultūras popularizēšanā. Turklāt prioritāšu noteikšana, īstenojot Kopīgā pētniecības centra tiešās darbības un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta (EIT) pasākumus, tiks pienācīgi saskaņota ar citām pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” daļām.

Piedevām daudzos gadījumos, lai efektīvi īstenotu stratēģijas “Eiropa 2020” un Inovācijas savienības mērķus, būs jāmeklē tādi risinājumi, kuri savā būtībā ir starpdisciplināri un tāpēc attiecas uz vairākiem pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” konkrētajiem mērķiem. ▌ Pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” ir iekļauti īpaši noteikumi, lai stimulētu šādus transversālus pasākumus, tostarp efektīvi sasaistot budžetus. Tas nozīmē arī, ka, piemēram, jomās, kas skar sabiedrības problēmu risināšanu un pamattehnoloģijas un rūpnieciskās tehnoloģijas, būs iespējams izmantot noteikumus par finanšu instrumentiem un īpaši izveidoto MVU instrumentu.

Transversālām darbībām būs ļoti liela nozīme, arī veicinot mijiedarbību starp sabiedrības problēmu jomu un pamattehnoloģijām un rūpnieciskām tehnoloģijām — tā ir būtisku tehnoloģisku sasniegumu radīšanas priekšnoteikums. Kā šādas mijiedarbības piemērus var minēt e-veselības sfēru, viedtīklus, intelektiskas transporta sistēmas, klimata jomā veikto darbību integrēšanu, nanomedicīnu, vieglajiem transportlīdzekļiem paredzētus progresīvus materiālus vai bioloģisku ražošanas procesu un produktu izstrādi. Tāpēc tiks veicināta spēcīga sinerģija starp sabiedrības problēmu jomu un vispārējo pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju attīstības jomu. Tas tiks īpaši ņemts vērā, izstrādājot daudzgadu stratēģijas un nosakot prioritātes katram konkrētajam mērķim. Tāpēc ieinteresētajām personām, kas pārstāv dažādās jomas, būs visā pilnībā jāpiedalās īstenošanā, un daudzos gadījumos būs arī nepieciešams apvienot pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomas finansējumu un finansējumu, kas paredzēts attiecīgo sabiedrības problēmu risināšanai.

Īpaša uzmanība tiks veltīta arī tam, lai pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros finansētos pasākumus saskaņotu ar pasākumiem, kuri saņem atbalstu no citām Savienības finansēšanas programmām, piemēram, saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un kopējo zivsaimniecības politiku, “Life+” vai “Erasmus visiem — Savienības programma izglītībai, apmācībai, jaunatnei un sportam”, vai arī saskaņā ar programmu “Veselība izaugsmei” un Savienības ārpolitikas un attīstības finansēšanas programmām . Tas nozīmē, ka darbība ir pienācīgi jāsaskaņo ar kohēzijas politikas fondiem saistībā ar valstu un reģionālajām pētniecības un inovācijas stratēģijām viedas specializācijas jomā , ja atbalsts spēju veidošanai pētniecības un inovācijas jomā reģionālā līmenī var kalpot par atspēriena punktu izcilībai, reģionālu izcilības centru izveide var palīdzēt novērst “inovācijas plaisu” Eiropā vai atbalsts liela mēroga demonstrējumiem un izmēģinājuma projektiem var palīdzēt sasniegt mērķi — Eiropai nodrošināt vadošo lomu rūpniecībā.

A. Sociālās un humanitārās zinātnes

Sociālo un humanitāro zinātņu pētījumi tiks pilnībā integrēti katrā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” vispārīgajā mērķī. Tas pavērs plašas iespējas atbalstīt šādus pētījumus ar Eiropas Pētniecības padomes starpniecību, veicot Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības vai īstenojot konkrēto mērķi “Pētniecības infrastruktūras”.

Tādēļ sociālās un humanitārās zinātnes būs arī svarīgs elements pasākumos, kas nepieciešami, lai veicinātu vadošo lomu rūpniecībā un risinātu katru no sabiedrības problēmām. Attiecībā uz sabiedrības problēmu risināšanu tas nozīmē izprast būtiskus veselību ietekmējošus faktorus un uzlabot veselības aprūpes noteikumu efektivitāti, atbalstīt tādu politiku, kas paver iespējas lauku teritorijām, pētīt un saglabāt Eiropas kultūras mantojumu un daudzveidību, veicināt apzinātu izvēli patērētāju vidū, izveidot uz zināšanām un informāciju balstītu iekļaujošu digitālo ekosistēmu, pieņemt stingrus lēmumus enerģētikas politikas jomā un nodrošināt uz patērētājiem orientētu elektrotīklu Eiropā, kā arī pāreju uz ilgtspējīgu energosistēmu, atbalstīt uz pierādījumiem balstītu transporta politiku un prognozēšanu, atbalstīt klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās stratēģijas, resursu lietderīgas izmantošanas iniciatīvas un pasākumus, kuru mērķis ir veidot “zaļu” un ilgtspējīgu ekonomiku, kā arī drošības, riska un pārvaldības jautājumu kultūras un sociāli ekonomiskos aspektus (tostarp juridiskos un cilvēktiesību aspektus).

Turklāt, īstenojot konkrēto mērķi “Eiropa mainīgā pasaulē — iekļaujoša, inovatīva un domājoša sabiedrība”, tiks atbalstīti sociālo un humanitāro zinātņu jomā veikti horizontāla rakstura jautājumu pētījumi, piemēram, gudras un ilgtspējīgas izaugsmes panākšana, sociālās, kultūras un uzvedības izmaiņas Eiropas sabiedrībā, sociāla inovācija, inovācija publiskajā sektorā vai Eiropas loma pasaulē.

B. Zinātne un sabiedrība

Tiks padziļināta saikne un mijiedarbība starp zinātni un sabiedrību, kā arī veicināta atbildīga pētniecība un inovācija, zinātnes apguve, zinātnes popularizēšana un zinātnes kultūra un nostiprināta sabiedrības uzticība zinātnei un inovācijai, izmantojot tādus pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” pasākumus, kuri veicinās iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības apzinātu iesaistīšanos pētniecības un inovācijas jautājumu risināšanā un veidos dialogu ar tiem.

C. Dzimumu līdztiesība

ES ir apņēmusies veicināt dzimumu līdztiesību zinātnē un inovācijā. Pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” dzimumu līdztiesība tiks skatīta kā transversāls jautājums, lai labotu sieviešu un vīriešu līdzsvara trūkumu un integrētu dzimumu līdztiesības dimensiju pētījumu un inovācijas plānošanā un saturā.

D. Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU)

Īstenojot pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, tiks veicināta un atbalstīta mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) arvien lielāka integrēta iesaistīšanās visu konkrēto mērķu sasniegšanā.

Papildus labāku nosacījumu izveidei MVU dalībai pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” 18. pantu konkrētā mērķa “Vadošā loma pamattehnoloģijās un rūpnieciskās tehnoloģijās” un III daļas “Sabiedrības problēmu risināšana” ietvaros tiks izmantoti īpaši izstrādāti pasākumi, kas noteikti konkrētā mērķa “Inovācijas MVU” sadaļā (īpaši izstrādāts MVU instruments). Šādas integrētas pieejas rezultātā vismaz 20 % no to kopējiem apvienotajiem budžetiem vajadzētu nonākt MVU rīcībā.

Īpaša uzmanība tiks veltīta tam, lai MVU būtu pienācīgi pārstāvēti publiskā un privātā sektora partnerībās.

DA. “Ātrais ceļš uz inovāciju” (FTI)

Instruments “Ātrais ceļš uz inovāciju” ļaus ievērojami straujākā tempā pārvarēt posmu no idejas līdz tirgum, un gaidāms, ka tādējādi būs iespējams palielināt rūpniecības nozares līdzdalību programmā “Apvārsnis 2020” un sekmēt tādu pretendentu dalību, kuri pieteikumu iesniegs pirmo reizi.

Saskaņā ar “Apvārsnis 2020” izveides regulas 18.a pantu ar instrumentu “Ātrais ceļš uz inovāciju” tiks atbalstīti tirgum pietuvināti pasākumi saistībā ar konkrēto mērķi “Vadošā loma pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomā” un saistībā ar sabiedrības problēmu risināšanu, šim nolūkam izmantojot augšupēju pieeju, kuras pamatā būs pastāvīgi atklāts konkurss, un piešķiršanas termiņu, kas nepārsniegs sešus mēnešus. Instruments “Ātrais ceļš uz inovāciju” sekmēs inovāciju Eiropā un Savienības konkurētspēju.

E. Plašāka dalība

Lai arī pēdējā laikā vērojama zināma konverģence, dalībvalstu potenciāls pētniecības un inovācijas jomā joprojām stipri atšķiras, un pastāv lielas atšķirības starp “inovācijas līderiem” un “pieticīgajiem novatoriem”. Pasākumi palīdzēs novērst pētniecības un inovācijas plaisu Eiropā, gan veicinot sinerģiju ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI), gan arī veicot īpašus pasākumus, lai reģionos ar zemiem pētniecības, attīstības un inovācijas rādītājiem atraisītu izcilības potenciālu, tādējādi paplašinot dalību pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” un sniedzot ieguldījumu Eiropas Pētniecības telpas izveidē.

F. Starptautiskā sadarbība

Lai efektīvi sasniegtu daudzus pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” minētos konkrētos mērķus, īpaši tos, kas saistīti ar Eiropas Savienības ārpolitiku, attīstības politiku un starptautiskajām saistībām, nepieciešama starptautiskā sadarbība ar partneriem trešās valstīs. Tas attiecas uz visām rakstura ziņā kopīgām sabiedrības problēmām, kuru risināšana ir paredzēta pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”. Tāpat starptautiskajai sadarbībai ir būtiska nozīme progresīvo un fundamentālo pētījumu veikšanā, lai varētu gūt labumu no jaunajām zinātnes un tehnoloģiju iespējām. Tāpēc, lai varētu veicināt šo globālo sadarbību, ir svarīgi uzlabot pētnieku un inovāciju personāla mobilitāti starptautiskā mērogā. Darbība starptautiskā mērogā ir vienlīdz svarīga tādēļ, lai palielinātu Eiropas rūpniecības konkurētspēju, sekmējot novatorisku tehnoloģiju izmantošanu un tirdzniecību, piemēram, izstrādājot pasaules standartus un sadarbspējas vadlīnijas, kā arī sekmējot Eiropas risinājumu pieņemšanu un izmantošanu ārpus Eiropas. Visas starptautiskās darbības vajadzētu veicināt ar efektīvu un taisnīgu zināšanu nodošanas struktūru, kurai ir izšķiroša nozīme inovācijā un izaugsmē.

Pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” starptautiskā sadarbība galvenokārt būs vērsta uz sadarbību ar trim lielām valstu grupām, proti, ar:

1) rūpnieciski attīstītajām valstīm un jaunietekmes ekonomikām;

2) paplašināšanās procesā iesaistītajām valstīm un kaimiņvalstīm;

3) jaunattīstības valstīm.

Attiecīgā gadījumā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” tiks veicināta divpusēja reģionāla vai daudzpusēja sadarbība. Starptautiskā sadarbība pētniecības un inovācijas jomā ir būtisks Savienības globālo saistību aspekts, un tam ir nozīmīga loma Savienības partnerībā ar jaunattīstības valstīm, piemēram, virzībā uz tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanu.

Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” 21. pantā ir izklāstīti vispārējie principi, saskaņā ar kuriem trešo valstu organizācijas un starptautiskas organizācijas varēs piedalīties pamatprogrammā. Pētniecība un inovācija no atvērtības pret trešām valstīm kopumā gūst ievērojamu labumu, tāpēc pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” arī turpmāk būs spēkā vispārējas atvērtības princips, vienlaikus mudinot nodrošināt ekvivalentu piekļuvi trešo valstu programmām. Vajadzības gadījumā un jo īpaši tādēļ, lai aizsargātu Eiropas intereses attiecībā uz intelektuālo īpašumu, varētu pieņemt piesardzīgāku pieeju.

Papildus jau minētajam tiks īstenota virkne mērķtiecīgu darbību, ievērojot stratēģisku pieeju starptautiskai sadarbībai un pamatojoties uz kopīgām interesēm, prioritātēm un abpusēju labumu, kā arī veicinot koordināciju un sinerģiju ar dalībvalstu darbībām. To vidū būs mehānisms kopēju uzaicinājumu atbalstīšanai un iespēja veidot līdzfinansējuma programmas kopā ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām. Tiks mēģināts nodrošināt sinerģiju ar citām Savienības politikas jomām.

Paredzēts arī turpmāk ņemt vērā Stratēģiskā foruma starptautiskajai sadarbībai zinātnes un tehnoloģiju jomā (SFIC) stratēģiskos padomus.

Neskarot citas sadarbības iespējas, šādu stratēģisku starptautisku sadarbību var veidot, piemēram, šādās jomās:

a) Eiropas un jaunattīstības valstu partnerības klīnisko pētījumu jomā (EDCTP2) turpināšana; šī partnerība attiecas uz klīniskiem pētījumiem par medicīnisku iejaukšanos cīņā pret HIV, malāriju, tuberkulozi un novārtā atstātām slimībām;

b) atbalsts, nodrošinot gada dalības maksu programmā “Human Science Frontier Programme (HSFP)”, lai tās Savienības dalībvalstis, kas nav G7 locekles, varētu pilnībā izmantot HSFP finansējuma sniegtās iespējas;

c) starptautisks retu slimību jautājumiem veltīts konsorcijs ar vairākām Savienības dalībvalstīm un trešām valstīm — šīs iniciatīvas mērķis ir līdz 2020. gadam izstrādāt testus visretāko slimību diagnosticēšanai un 200 jaunus terapijas veidus reto slimību ārstēšanai;

d) atbalsts darbībām, ko veic Starptautiskais uz zinātnes atziņām balstītas bioekonomikas forums un ES un ASV darba grupa biotehnoloģijas pētījumu jomā, kā arī atbalsts sadarbības saiknēm ar attiecīgām starptautiskām organizācijām un iniciatīvām (piemēram, globālām pētniecības aliansēm, kas nodarbojas ar tādiem jautājumiem kā lauksaimniecības radītas siltumnīcefekta gāzes un dzīvnieku veselība);

e) ieguldījums daudzpusējos procesos un iniciatīvās, piemēram, Klimata pārmaiņu starpvaldību padomē (IPCC), Starpvaldību platformā bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) un Zemes novērojumu grupā (GEO);

f) ārkārtīgi liela nozīme ir dialogiem par kosmosu starp Savienību un divām lielākajām valstīm, kas veic darbības kosmosā — Amerikas Savienotajām Valstīm un Krieviju —, un tie kalpo par pamatu tam, lai veidotu stratēģisku sadarbību, iesaistoties partnerībās kosmosa jomā;

g) Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu sadarbības pasākumu īstenošanas kārtība iekšzemes drošības/civilās aizsardzības pētniecības jomā, kas parakstīta 2010. gada 18. novembrī;

h) sadarbība ar jaunattīstības valstīm, tostarp arī Subsahāras Āfrikas valstīm, enerģijas ražošanas decentralizēšanas jomā nolūkā mazināt nabadzību;

i) turpmāka sadarbība ar Brazīliju saistībā arpētījumiem par jaunas paaudzes biodegvielu un citiem biomasas izmantošanas veidiem.

Papildus tam tiks atbalstīti īpaši izstrādāti horizontālie pasākumi, lai nodrošinātu saskaņotu un efektīvu starptautiskās sadarbības attīstību pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros.

G. Ilgtspējīga attīstība un klimata pārmaiņas

Ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” tiks veicināti un atbalstīti pasākumi, kas vērsti uz to, lai izmantotu Eiropas vadošās pozīcijas sacensībā par tādu jaunu procesu un tehnoloģiju izstrādi, kas plašā nozīmē veicina ilgtspējīgu attīstību un cīnās pret klimata pārmaiņām. Šāda horizontāla pieeja, kas pilnīgi integrēta visās pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” prioritātēs, palīdzēs Eiropas Savienībai piedzīvot uzplaukumu tādā pasaulē, kurā ir zems oglekļa dioksīda emisiju līmenis un ierobežota resursu pieejamība, veidojot resursu izmantojuma ziņā efektīvu, stabilu un konkurētspējīgu ekonomiku.

H. No atklājuma līdz izmantošanai tirgū — pārejas darbības

Pārejas darbību mērķis visā pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” ir panākt, lai atklājumi tiktu izmatoti tirgū, kad vien iespējams, nodrošinot ideju praktisku un komerciālu izmantošanu. Darbību pamatā vajadzētu būt plašai inovācijas koncepcijai, un ar tām vajadzētu stimulēt starpnozaru inovāciju.

I. Transversāli atbalsta pasākumi

Transversāli jautājumi tiks atbalstīti ar virkni transversālu atbalsta pasākumu, tostarp atbalstot: pētnieka profesijas pievilcības palielināšanu, tostarp Eiropas pētnieku hartas vispārīgo principu uzlabošanu; EPT un Inovācijas savienības faktu bāzes un attīstības, kā arī EPT (tostarp piecām EPT ierosmēm) un Inovācijas savienībai sniegtā atbalsta nostiprināšanu; atzinības paušanu izcilus rezultātus sasniegušiem “Apvārsnis 2020” līdzekļu saņēmējiem un projektiem dažādās jomās, piešķirot simboliskas balvas; pamatnosacījumu uzlabošanu Inovācijas savienības atbalstam, tostarp Komisijas ieteikumā par intelektuālā īpašuma pārvaldību (1) norādīto principu uzlabošanu, kā arī izpēti par iespējām izveidot Eiropas intelektuālā īpašuma tiesību valorizācijas instrumentu; izciliem pētniekiem un inovāciju izstrādātājiem paredzētu starptautisku tīklu (piemēram, COST) administrēšanu un koordinēšanu .

3. PARTNERĪBA

Lai nodrošinātu ilgtspējīgu izaugsmi Eiropā, ir jāoptimizē publisko un privāto dalībnieku ieguldījums. Tas ir svarīgi, lai konsolidētu Eiropas Pētniecības telpu un veicinātu Inovācijas savienības, Digitalizācijas programmas un citu stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvu īstenošanu. Turklāt atbildīga pieeja pētniecībai un inovācijai paredz, ka labākie risinājumi ir iegūstami sadarbībā starp partneriem, kuriem ir dažādi uzskati, bet kopīgas intereses.

Pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” ir noteikts, kāda var būt publisko sektoru savstarpējās partnerības un publiskā un privātā sektora partnerības darbības joma, un izklāstīti skaidri kritēriji šādu partnerību izveidei. Publiskā un privātā sektora partnerības pamatā var būt starp publiskiem un privātiem dalībniekiem noslēgts līgums, un atsevišķos gadījumos var veidot institucionalizētu publiskā un privātā sektora partnerību (piemēram, kopīgas tehnoloģiju ierosmes un citus kopuzņēmumus).

Jau pastāvošas publiskā sektora savstarpējas partnerības un publiskā un privātā sektora partnerības var saņemt pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” atbalstu, ja tās tiecas sasniegt pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķus, veicina Eiropas Pētniecības telpas (EPT) īstenošanu, atbilst pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” kritērijiem un ir guvušas ievērojamus panākumus, īstenojot Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (7. pētniecības pamatprogramma).

Saskaņā ar Līguma 185. pantu īstenotas iniciatīvas, kuras ir saņēmušas atbalstu 6. un/vai 7. pētniecības pamatprogrammā un kurām var turpināt sniegt atbalstu saskaņā ar iepriekš minētajiem nosacījumiem, tostarp ir šādas — Eiropas un jaunattīstības valstu partnerības klīnisko pētījumu jomā (EDCTP), interaktīva automatizēta dzīvesvide (AAL), Baltijas jūras pētniecības un attīstības programma (BONUS), Eurostars un Eiropas Metroloģijas pētniecības programma. Turpmāku atbalstu var sniegt arī Eiropas Enerģētikas pētniecības aliansei (EERA), kas izveidota saskaņā ar Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko plānu (SET plānu). Kopīgo plānošanas iniciatīvu atbalstīšanai pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” var izmantot [pamatregulas] 20. pantā minētos instrumentus, tostarp iniciatīvas, ko īsteno saskaņā ar Līguma 185. pantu.

Saskaņā ar 7. pētniecības pamatprogrammu un atbilstoši Līguma 187. pantam izveidotie kopuzņēmumi, kuriem var turpināt sniegt atbalstu saskaņā ar iepriekš minētajiem nosacījumiem, ir — kopuzņēmums novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai (IMI), “Clean sky”, Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes vadības pētniecība (SESAR), kopuzņēmums “Kurināmā elementi un ūdeņradis” (FCH), kā arī kopuzņēmums iegulto datorsistēmu jomā (ARTEMIS) un kopuzņēmums nanoelektronikas jomā (EEIAC). Pēdējos divus kopuzņēmumus var apvienot vienā ierosmē.

Citas publiskā un privātā sektora partnerības, kuras ir saņēmušas atbalstu saskaņā ar 7. pamatprogrammu un kurām var turpināt sniegt atbalstu saskaņā ar iepriekš minētajiem nosacījumiem, ir — “Nākotnes ražotnes”, “Energoefektīvas ēkas”, Eiropas “zaļo” automobiļu iniciatīva, “Nākotnes internets”. Turpmāku atbalstu var sniegt arī Eiropas Rūpniecības iniciatīvām (ERI), kuras izveidotas saskaņā ar SET plānu.

Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros var veidot arī citas publiskā sektora savstarpējas partnerības, kā arī publiskā un privātā sektora partnerības, ja tās atbilst noteiktajiem kritērijiem. ▌

I DAĻA

ZINĀTNES IZCILĪBA

1. EIROPAS PĒTNIECĪBAS PADOME

Eiropas Pētniecības padome (EPP) veicinās pasaules līmeņa progresīvus pētījumus. Pētniecība, kurā skar un pārsniedz pašreizējo zinātnisko atziņu robežas, ir gan ļoti svarīga ekonomiskās un sociālās labklājības nodrošināšanai, gan pēc būtības riskants pasākums, kas virzās uz jaunām un arvien sarežģītākām pētniecības jomām un ko raksturo tas, ka nepastāv nekādas robežas starp disciplīnām.

Lai sekmētu zināšanu robežu ievērojamu paplašināšanos, EPP atbalstīs atsevišķas grupas, kas veic pētījumus jebkurā fundamentālās zinātniskās un tehnoloģiskās pētniecības jomā, uz ko attiecas pamatprogramma “Apvārsnis 2020”, tostarp inženierzinātņu, sociālo zinātņu un humanitāro zinātņu jomā. Attiecīgi var ņemt vērā īpašas ▌mērķgrupas (piemēram, jaunie pētnieki/jaunas pētnieku grupas), ievērojot EPP mērķus un efektīvas īstenošanas vajadzības. Sevišķa uzmanība tiks pievērsta jaunām un strauji augošām jomām progresīvajā pētniecībā, kā arī saiknei starp disciplīnām.

Atbalsts pētījumu veikšanai Eiropā tiks sniegts neatkarīgiem pētniekiem no jebkuras pasaules valsts neatkarīgi no vecuma un dzimuma, tostarp jauniem pētniekiem, kas gatavojas kļūt par patstāvīgiem un vadošiem pētniekiem.

EPP par īpašu prioritāti izvirza palīdzību labākajiem jaunajiem pētniekiem, kuriem ir izcilas idejas, pārejas posmā uz neatkarīgu darbību, nodrošinot viņiem pienācīgu atbalstu kritiskajā brīdī, kad viņi veido vai nostiprina savu pētniecības grupu vai programmu. EPP arī turpinās sniegt pienācīgu atbalstu pieredzējušiem pētniekiem.

Tiks ievērota “uz pētnieku orientēta” pieeja. Tas nozīmē, ka EPP atbalstīs projektus, ko veic pētnieki par pašu izvēlētiem tematiem, kuri iederēsies uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus aptvertajā jomā. Priekšlikumus izvērtēs, pamatojoties vienīgi uz izcilību, ko noteiks ar recenzēšanu, ņemot vērā jaunu grupu, jauno pētnieku, kā arī pieredzējušu pētnieku grupu izcilību un īpašu uzmanību pievēršot īpaši novatoriskiem priekšlikumiem, kas saistīti ar atbilstoši augstu zinātnisku risku.

EPP darbosies kā autonoma struktūra, kuras uzdevums ir finansiāli atbalstīt darbības zinātnes jomā; to veidos neatkarīga Zinātniskā padome, ko atbalstīs īpaši izveidota, pārskatāma un rentabla īstenošanas struktūra.

EPP Zinātniskā padome izstrādās vispārēju zinātnisko stratēģiju un pilnīgi patstāvīgi lems par to, kāda veida pētījumus finansēt.

Zinātniskā padome izstrādās darba programmu EPP mērķu sasniegšanai, pamatojoties uz turpmāk aprakstīto zinātnisko stratēģiju. Tā izstrādās vajadzīgās iniciatīvas starptautiskās sadarbības jomā atbilstīgi zinātniskajai stratēģijai, tostarp informatīvos pasākumus, lai labākie pētnieki citās pasaules daļās uzzinātu par EPP.

Zinātniskā padome pastāvīgi uzraudzīs EPP darbību un novērtēšanas procedūras un vērtēs labākos veidus, kā sasniegt plašākus mērķus. Tā izstrādās EPP atbalsta pasākumu kopumu, lai reaģētu uz jaunām vajadzībām.

EPP mērķis būs panākt izcilību savā darbībā. EPP administratīvās un personāla izmaksas saistībā ar Zinātnisko padomi un īpaši izveidoto īstenošanas struktūru atbildīs pārskatāmai un rentablai pārvaldībai. Lai palielinātu finansējumu progresīviem pētījumiem, administratīvie izdevumi tiks samazināti līdz minimumam, taču tā, lai nodrošinātu līdzekļus, kas vajadzīgi pasaules līmeņa īstenošanai.

EPP balvas un dotācijas piešķirs un pārvaldīs saskaņā ar vienkāršām un pārredzamām procedūrām, galveno uzmanību pievēršot izcilībai un rosinot iniciatīvu, kā arī apvienojot elastīgumu un pārskatatbildību. EPP turpinās meklēt papildu veidus, kā vienkāršot un uzlabot procedūras, lai nodrošinātu minēto principu ievērošanu.

Ņemot vērā EPP kā organizācijas, kas finansiāli atbalsta darbības zinātnes jomā, unikālo struktūru un nozīmi, EPP darbību īstenošanu un pārvaldību pastāvīgi pārskatīs un novērtēs, pilnībā piedaloties Zinātniskajai padomei, lai vērtētu tās sasniegumus un, pamatojoties uz pieredzi, pielāgotu un uzlabotu procedūras un struktūras.

1.1. Zinātniskā padome

Lai pildītu 7. pantā noteiktos uzdevumus, Zinātniskā padome darbosies turpmāk minētajās jomās.

1) Zinātniskā stratēģija — izveidos EPP vispārējo zinātnisko stratēģiju, ņemot vērā zinātnes iespējas un Eiropas zinātnes vajadzības; — saskaņā ar zinātnisko stratēģiju pastāvīgi nodrošinās darba programmas izstrādi un veiks vajadzīgās izmaiņas, tostarp saistībā ar uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus un kritērijiem, kā arī vajadzības gadījumā noteiks īpašas ▌mērķgrupas (piemēram, jaunie pētnieki/jaunas pētnieku grupas);

2) Zinātniskā pārvaldība, uzraudzība un kvalitātes kontrole — ja no zinātniskā viedokļa tas būs lietderīgi, noteiks nostājas attiecībā uz to, kā īstenojami un administrējami priekšlikumu konkursi, kā arī attiecībā uz novērtēšanas kritērijiem, recenzēšanas procedūrām, tostarp ekspertu izvēli, recenzēšanas un priekšlikumu izvērtēšanas metodēm, kā arī vajadzīgajiem īstenošanas noteikumiem un pamatnostādnēm, pamatojoties uz kurām Zinātniskās padomes pārraudzībā izvēlēsies finansējamo priekšlikumu; noteiks nostāju attiecībā uz jebkuru citu jautājumu, kas skar EPP darbības rezultātus un ietekmi, kā arī veiktās pētniecības kvalitāti, tostarp attiecībā uz pamatnoteikumiem EPP dotāciju paraugnolīgumā; — uzraudzīs darbības kvalitāti, novērtēs īstenošanu un sasniegumus, ieteiks koriģējošas vai turpmākas darbības.

3) Saziņa un izplatīšana — nodrošinās pārredzamu saziņu ar zinātnieku aprindām un galvenajām ieinteresētajām personām un sabiedrību attiecībā uz EPP darbībām un sasniegumiem; — regulāri ziņos Komisijai par paveikto.

Zinātniskā padome pilnīgi patstāvīgi lemj par to, kāda veida pētījumus finansēt, un garantē attiecīgā pasākuma kvalitāti no zinātniskā viedokļa.

Vajadzības gadījumā Zinātniskā padome konsultējas ar zinātnieku, inženieru un akadēmiskajām aprindām , kā arī reģionālām un valsts mēroga pētniecības finansēšanas organizācijām un citām ieinteresētajām personām .

Zinātniskās padomes locekļi par uzdevumu pildīšanu saņem honorāru, un attiecīgā gadījumā tiek atlīdzināti arī ceļa un uzturēšanās izdevumi.

EPP priekšsēdētājs pilnvaru termiņa laikā dzīvo Briselē un lielāko daļu sava laika (2) velta EPP darbībai. Viņš saņem atalgojumu, kas līdzvērtīgs Komisijas augstākā līmeņa vadītāja atalgojumam.

Zinātniskā padome no sava vidus ievēl trīs priekšsēdētāja vietniekus, kas palīdz priekšsēdētājam pārstāvēt padomi un organizēt tās darbu. Viņi var ieņemt arī Eiropas Pētniecības padomes priekšsēdētāja vietnieka amatu.

Minētos trīs priekšsēdētāja vietniekus atbalsta, lai viņi savās pamatdarba pētniecības iestādēs saņemtu atbilstošu administratīvo palīdzību vietējā līmenī.

1.2. Īpaši izveidotā īstenošanas struktūra

Īpaši izveidotā īstenošanas struktūra būs atbildīga par visiem administratīvās īstenošanas un programmas izpildes aspektiem, kas paredzēti darba programmā. Struktūra jo īpaši ieviesīs vērtēšanas procedūras, recenzēšanas un atlases procedūras atbilstoši Zinātniskās padomes izstrādātajai stratēģijai, kā arī nodrošinās dotāciju finansiālo un zinātnisko pārvaldību.

Īpaši izveidotā īstenošanas struktūra atbalstīs Zinātnisko padomi visu tās iepriekš minēto uzdevumu izpildē, nodrošinās piekļuvi vajadzīgajiem dokumentiem un tās rīcībā esošajiem datiem, kā arī informēs Zinātnisko padomi par savām darbībām.

Lai nodrošinātu efektīvu saziņu ar īpaši izveidoto īstenošanas struktūru par stratēģijas un darbības jautājumiem, Zinātniskās padomes vadība un īpaši izveidotās īstenošanas struktūras direktors regulāri rīkos koordinācijas sanāksmes.

EPP pārvaldību veiks tam īpaši izveidots personāls, ko vajadzības gadījumā papildinās Savienības iestāžu ierēdņi, un tā aptvers tikai reālās administratīvās vajadzības, lai nodrošinātu efektīvai pārvaldībai vajadzīgo stabilitāti un nepārtrauktību.

1.3. Komisijas loma

Lai izpildītu 6., 7. un 8. pantā noteiktos pienākumus, Komisija:

— nodrošinās Zinātniskās padomes darba nepārtrauktību un atjaunošanu, kā arī atbalstīs pastāvīgu Apzināšanas komiteju, lai apzinātu nākamos Zinātniskās padomes locekļus;

— nodrošinās īpaši izveidotās īstenošanas struktūras darba nepārtrauktību, kā arī uzdevumu un pienākumu deleģēšanu, ņemot vērā Zinātniskās padomes viedokli;

— iecels īpaši izveidotās īstenošanas struktūras direktoru un augstākā līmeņa vadītājus, ņemot vērā Zinātniskās padomes viedokli;

— nodrošinās, ka laicīgi tiek pieņemta darba programma, nostājas par īstenošanas metodoloģiju un vajadzīgie īstenošanas noteikumi, kā paredzēts EPP noteikumos par priekšlikumu iesniegšanu un EPP dotāciju paraugnolīgumā, ņemot vērā Zinātniskās padomes nostājas;

— regulāri informēs programmas komiteju par EPP darbību īstenošanu un konsultēsies ar to .

2. NĀKOTNES UN JAUNĀS TEHNOLOĢIJAS

Pasākumus nākotnes un jauno tehnoloģiju (NJT) jomā īstenos saskaņā ar dažādām pieejām — tematu, kopienu un finansējuma struktūra būs pilnīgi atklāta vai to dalīs dažādās pakāpēs atbilstoši trim pamatvirzieniem — NJT atklātā iniciatīva, NJT proaktīvā iniciatīva un NJT pamatiniciatīvas .

2.1. NJT atklātā iniciatīva: novatorisku ideju veicināšana

Lai sekmīgi izpētītu jaunus veidus pilnībā jaunu zinātnes atziņu un tehnoloģiju radīšanai, ir jāatbalsta daudzie ļoti riskantie, izstrādes sākumposmā esošie, uz nākotni un sadarbību vērstie pētniecības projekti zinātnes un tehnoloģiju jomā. Tā kā saistībā ar minēto iniciatīvu nav paredzēti noteikti temati un nosacījumi, tā dod iespēju jaunas idejas attīstīt pēc iespējas plašākā tematu un disciplīnu spektrā neatkarīgi no tā, kad un kur šīs idejas rodas , kā arī aktīvi stimulēt radošu un neparastu domāšanu . Lai atbalstītu šādas pavisam jaunas idejas, ir vajadzīga gudra, uz risku vērsta un ļoti starpdisciplināra pētniecības pieeja, ko piemērotu daudz plašāk, nevis tikai tehnoloģijas jomā. Lai atbalstītu nākamos līderus zinātnes un ražošanas jomā, ir arī svarīgi pētniecības un inovācijas jomas darbībās iesaistīt jaunus un ļoti spējīgus dalībniekus, piemēram, jaunus pētniekus un augsto tehnoloģiju MVU, un stimulēt viņu līdzdalību.

2.2. NJT proaktīvā iniciatīva: jaunu tematu un kopienu atbalstīšana

Novatoriskām jomām un tematiem ir jānobriest, un to panāk, strukturējot jaunizveidotas kopienas un atbalstot pārveidojošu pētniecības tematu izstrādi un attīstību. Galvenie ieguvumi no minētās strukturējošās un vienlaikus pētnieciskās pieejas ir tādu jaunu jomu pavēršana, kas vēl nav gatavas iekļaušanai ar ražošanu saistītas pētniecības rīcības plānos, un pētniecības kopienu izveide un strukturēšana darbam minētajās jomās. Tas nozīmē pāreju no sadarbības starp dažiem pētniekiem uz projektu kopām, kurās katrs projekts risina kāda pētniecības temata jautājumus un notiek rezultātu apmaiņa. Tas notiks ciešā saiknē ar jautājumiem, kas skar sabiedrības problēmu risināšanu un vadošo lomu rūpniecībā.

2.3. NJT pamatiniciatīvas: lielu starpdisciplināru uzdevumu risināšana zinātnes un tehnoloģijas jomā

Šīs pētniecības iniciatīvas ir paredzētas zinātnes un tehnoloģiju vajadzībām, tās ir plaša mēroga, starpdisciplināras un grupētas ap vienojošu, uz nākotni vērstu mērķi. Tās palīdz risināt lielus zinātnes un tehnoloģijas uzdevumus, kam vajadzīga dažādu disciplīnu, kopienu un programmu sadarbība. Zinātnes un tehnoloģijas progresam vajadzētu radīt stabilu un plašu pamatu nākotnes ▌inovācijai un izmantošanai tautsaimniecībā, kā arī novatoriskus , potenciāli ietekmīgus ieguvumus sabiedrībai. Minēto iniciatīvu visaptverošā būtība un vēriens nozīmē to, ka šīs iniciatīvas var īstenot tikai pastāvīgā ilgtermiņa sadarbībā ▌.

Pasākumus, ko veic saistībā ar minētajiem trim NJT pamatvirzieniem , papildina ar ▌sakaru veidošanas un uz kopienu balstītām darbībām, lai radītu auglīgu un dinamisku Eiropas bāzi zinātnes vajadzībām īstenotai pētniecībai nākotnes tehnoloģiju jomā. Šos pasākumus izmantos, lai atbalstītu NJT darbību turpmāko attīstību, veicinātu diskusijas par jauno tehnoloģiju ietekmi un paātrinātu to iedarbību.

2.4. Īpaši īstenošanas aspekti

Ieinteresēto personu ieguldījumu zinātnes un tehnoloģijas vispārējās stratēģijas izstrādē, tostarp padomus attiecībā uz darba programmas izveidi, nodrošinās NJT padomdevēja valde , kurā darbosies zinātnieki un inženieri ar izcilu reputāciju un pieredzi .

NJT arī turpmāk būs orientētas uz zinātni un tehnoloģiju , un to pamatā būs vienkārša un efektīva īstenošanas struktūra. Tiks pieņemtas vienkāršas administratīvās procedūras, lai galveno uzmanību joprojām pievērstu izcilībai zinātnes vajadzībām īstenotas tehnoloģiskās inovācijas jomā, rosinātu iniciatīvu un lēmumus pieņemtu ātri un elastīgi, vienlaikus nodrošinot pārskatatbildību. Lai pārbaudītu NJT pētniecības vidi (piemēram, veicot darba paraugu analīzi) un iesaistītu ieinteresēto personu kopienas (piemēram, rīkojot apspriešanās), tiks izmantotas visatbilstošākās pieejas. Lai nodrošinātu minēto principu ievērošanu, mērķis būs pastāvīgi pilnveidot un meklēt papildu veidus procedūru vienkāršošanai un uzlabošanai. Papildus programmu vērtējumiem tiks izvērtēta arī NJT darbību efektivitāte un ietekme.

Ņemot vērā uzdevumu sekmēt zinātnes vajadzībām īstenotu pētniecību nākotnes tehnoloģiju jomā, NJT tiecas pulcēt dalībniekus no zinātnes, tehnoloģijas un inovācijas jomas , attiecīgā gadījumā arī lietotājus, pēc iespējas gan no publiskā, gan privātā sektora . Tāpēc NJT būtu jākļūst par aktīvu virzītājspēku, ar ko rosina jaunus domāšanas, prakses un sadarbības veidus.

Izmantojot NJT atklāto iniciatīvu, tiek apkopotas darbības jaunu, daudzsološu ideju augšupējiem meklējumiem. Izpētot daudzas idejas, tiek mazināts augstais riska līmenis, kas raksturīgs katrai no tām. Minēto darbību galvenās pazīmes ir efektīvs laika un resursu patēriņš, zemas alternatīvās izmaksas projekta iesniedzējiem un neapšaubāma atvērtība attiecībā uz netradicionālām un starpdisciplinārām idejām. Lai meklētu jaunas, riskantas, bet daudzsološas pētniecības idejas, tiks izmantotas vienkāršas, ātras un pastāvīgi atvērtas pieteikumu pieņemšanas sistēmas, un tajās iekļaus kanālus jauniem dalībniekiem, kam inovācijas jomā ir lielas iespējas, piemēram, jauniem pētniekiem un MVU, kuri darbojas augsto tehnoloģiju jomā. Lai papildinātu NJT atklātās iniciatīvas darbības, saistībā ar prioritātēm “Vadošā loma rūpniecībā” un “Sabiedrības problēmu risināšana” veiktie pasākumi varētu veicināt zināšanu un tehnoloģiju radikāli jaunu izmantojumu .

Saistībā ar proaktīvo NJT iniciatīvu ▌regulāri tiks izsludināti konkursi par vairākiem augsta riska un plaša potenciāla inovatīviem tematiem, un finansējuma līmenis ļaus atlasīt vairākus projektus. Minētos projektus atbalstīs, īstenojot kopienas izveides pasākumus, ar ko veicina kopīgus pasākumus, jaunu mācību programmu un pētniecības rīcības plānu izstrādi. Tematu atlasē ņems vērā izcilību zinātnes vajadzībām īstenotā pētniecībā, kas saistīta ar nākotnes tehnoloģijām, iespējas radīt “kritisko masu” un ietekmi uz zinātni un tehnoloģiju.

Ja NJT sagatavošanas projektu rezultāti būs pozitīvi, varētu īstenot vairākas konkrētas liela mēroga iniciatīvas (NJT pamatiniciatīvas). To pamatā vajadzētu būt atklātai partnerībai, kas dod iespēju brīvprātīgi apvienot Savienības, valstu un privātos ieguldījumus, ar līdzsvarotu pārvaldību, ar kuru nodrošina, lai programmas īpašniekiem būtu atbilstoša ietekme, kā arī iespēju darboties lielā mērā neatkarīgi un brīvi, nodrošinot, ka attiecīgo pamatiniciatīvu īsteno atbilstoši plaši atbalstītam pētniecības rīcības plānam. Projektus, kas tiks īstenoti kā pamatiniciatīvas, atlasīs, pamatojoties uz zinātnisko un tehnoloģisko izcilību un ņemot vērā vienojošo mērķi, iespējamo ietekmi, ieinteresēto personu iesaistīšanu un līdzekļus, kas paredzēti saskaņā ar vienotu pētniecības rīcības plānu, kā arī vajadzības gadījumā atbalstu no ieinteresētajām personām un valstu/reģionālajām pētniecības programmām. Minētos pasākumus veiks, izmantojot pastāvošos finansēšanas instrumentus .

3. MARIJAS SKLODOVSKAS -KIRĪ VĀRDĀ NOSAUKTĀS DARBĪBAS

3.1. Jaunu prasmju veicināšana, īstenojot pētnieku izcilu sākotnējo apmācību

Eiropai ir vajadzīga spēcīga un radoša cilvēkresursu bāze, kuras mobilitāte nodrošināta visās valstīs un nozarēs un kura ietver pareizu prasmju kombināciju, lai radītu inovācijas un pārvērstu zināšanas un idejas ražojumos un pakalpojumos, sniedzot ekonomisku un sociālu labumu.

To panāks, jo īpaši strukturējot un vairojot izcilību ļoti lielā daļā kvalitatīvas sākotnējās apmācības, kas paredzēta pētniekiem profesionālās darbības sākumposmā un doktorantiem dalībvalstīs un asociētajās valstīs , tostarp vajadzības gadījumā iesaistot dalībniekus no trešām valstīm . Nodrošinot, lai pētnieki profesionālās darbības sākumposmā apgūtu dažādas prasmes, kas viņiem ļautu risināt pašreizējās un turpmākās problēmas, nākamai pētnieku paaudzei būtu lielākas iespējas veidot profesionālo karjeru gan publiskajā, gan privātajā sektorā, tādējādi panākot, ka pētnieka karjera kļūst pievilcīga jauniešu vidū.

Minēto pasākumu īstenos, visā Savienībā atbalstot konkursa kārtībā izvēlētas pētniecības apmācības programmas, ko īsteno partnerībās starp universitātēm, pētniecības institūtiem, pētniecības infrastruktūru, uzņēmumiem, MVU un citiem sociālekonomiskās jomas dalībniekiem no dažādām valstīm Eiropā un citur. Atbalstīs arī atsevišķas pētniecības iestādes, kas spēj nodrošināt tādu pašu bagātinošu vidi. Lai risinātu dažādās vajadzības, būs jānodrošina mērķu īstenošanas elastīgums. Veiksmīgas partnerības galvenokārt veidosies pētniecības apmācības tīklos , kas var piedāvāt tādus novatoriskus apmācības veidus kā apvienotas vai vairākdisciplīnu mācību programmas doktora grāda iegūšanai vai lietišķas ievirzes doktorantūras , savukārt atsevišķas iestādes pārsvarā iesaistīsies inovatīvās doktorantūras programmās. Lietišķas ievirzes doktorantūrām ir svarīga nozīme, lai pētnieku vidū veicinātu inovācijas garu un veidotu ciešāku saikni starp rūpniecības nozares un zinātnes pārstāvjiem. Šajā sakarībā paredz atbalstīt tos jebkuras valsts labākos pētniekus profesionālās darbības sākumposmā, kuri vēlas piedalīties minētajās izcilības programmās , kas cita starpā var ietvert darbaudzināšanu, lai nodotu zināšanas un pieredzi .

Ar šīm apmācības programmām attīstīs un pilnveidos galvenās zināšanas un prasmes pētniecības jomā, rosinot pētniekus radoši domāt, veidot uz uzņēmējdarbību vērstu skatījumu un izkopt inovatīvas prasmes, kas atbilst darba tirgus vajadzībām nākotnē. Programmās paredzēs arī apmācību attiecībā uz tālāknododamām zināšanām un prasmēm, kas ir svarīgas inovācijas radīšanai, izstrādei, komercializācijai un izplatīšanai – piemēram, darbs komandā, riska uzņemšanās, projekta vadība, standartizācija, uzņēmējdarbība, ētika, intelektuālā īpašuma tiesības, saziņa un sabiedrības iesaistīšana.

3.2. Izcilības veicināšana, īstenojot pārrobežu un starpnozaru mobilitāti

Eiropai jābūt pievilcīgai labākajiem Eiropas un citu valstu pētniekiem. To panāks, īpaši atbalstot pievilcīgas karjeras iespējas pieredzējušiem pētniekiem gan publiskajā, gan privātajā sektorā un mudinot viņus pārvietoties starp valstīm, nozarēm un disciplīnām, lai veicinātu viņu radošo un inovācijas potenciālu.

Neatkarīgi no valstspiederības finansēs to daudzsološāko pieredzējušo pētnieku darbību, kuri vēlas pilnveidot savas prasmes, izmantojot transnacionālas vai starptautiskas mobilitātes pieredzi. Viņus var atbalstīt visos dažādajos viņu karjeras posmos, tostarp atbalstu var sniegt jauniem pētniekiem profesionālās darbības pašā sākumā – tūlīt pēc doktora grāda vai līdzīgas pieredzes iegūšanas. Šie pētnieki saņems finansējumu ar nosacījumu, ka viņi pārvietosies no vienas valsts uz citu, lai paplašinātu un padziļinātu savas prasmes universitātēs, pētniecības institūtos, pētniecības infrastruktūrā, uzņēmumos, MVU vai pie citiem pašu izvēlētiem sociālekonomiskās jomas dalībniekiem (piemēram, pilsoniskās sabiedrības organizācijās) , strādājot pie pētniecības un inovācijas projektiem, kas atbilst viņu personiskajām vajadzībām un interesēm. Viņus mudinās pārvietoties no publiskā uz privāto sektoru vai otrādi, sniedzot viņiem atbalstu pagaidu darba vietās. Tam vajadzētu uzlabot privātā sektora novatorisma spējas un veicināt starpnozaru mobilitāti. Lai veicinātu zināšanu tālāknodošanu starp sektoriem un arī mudinātu veidot jaunus uzņēmumus, tiks atbalstītas nepilnas slodzes darba iespējas, kas ļaus apvienot amatus gan publiskajā, gan privātajā sektorā. Šādas pielāgotas pētniecības iespējas palīdzēs daudzsološiem pētniekiem kļūt pilnīgi neatkarīgiem un veicinās viņu karjeras attīstību gan publiskajā, gan privātajā sektorā.

Lai pilnībā izmantotu pētnieku pašreizējo potenciālu, atbalstīs arī pētnieku iespējas mācīties un iegūt jaunas zināšanas augsta līmeņa pētniecības iestādē trešā valstī , atsākt karjeru pēc pārtraukuma un pēc dalības transnacionālās/starptautiskas mobilitātes programmās (atkal) uz ilgāku laiku ieņemt ar pētniecību saistītu amatu Eiropā, tostarp savā izcelsmes valstī.

3.3. Inovācijas veicināšana, savstarpēji papildinot zināšanas

Sabiedrības problēmas kļūst arvien globālākas, un pārrobežu un starpnozaru sadarbībai ir būtiska nozīme, lai minētās problēmas veiksmīgi risinātu. Tādēļ ir svarīga zināšanu un ideju apmaiņa starp pētniecību un tirgu (un otrādi) , un to var īstenot tikai, nodrošinot saikni starp cilvēkiem. To veicinās, atbalstot augsti kvalificēta pētniecības un inovācijas personāla elastīgu apmaiņu starp nozarēm, valstīm un disciplīnām.

Ar Eiropas finansējumu atbalstīs▌ pētniecības un inovācijas personāla apmaiņu partnerībās starp universitātēm, pētniecības institūtiem , pētniecības infrastruktūru, uzņēmumiem, MVU un citiem sociālekonomiskās jomas dalībniekiem Eiropā, kā arī starp Eiropu un trešām valstīm, lai uzlabotu starptautisko sadarbību. Finansējums būs pieejams pētniecības un inovācijas personālam jebkurā karjeras posmā, sākot ar visjaunākajiem pētniekiem profesionālās darbības sākumposmā (pēcdiploma posmā) un beidzot ar vispieredzējušākajiem pētniekiem (vadības līmenī), tostarp administratīvajam un tehniskajam personālam.

3.4. Strukturālās ietekmes palielināšana, līdzfinansējot darbības

Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosaukto darbību skaitlisko un strukturālo ietekmi palielinās, atbalstot reģionālas, valsts vai starptautiskas programmas, kuru mērķis ir veicināt izcilību un izplatīt paraugpraksi saistībā ar Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosaukto darbību īstenošanu, visā Eiropā nodrošinot mobilitātes iespējas pētnieku apmācībai, karjeras izaugsmei un personāla apmaiņai. Tādējādi veicinās arī izcilības centru pievilcību visā Eiropā.

To panāks, līdzfinansējot jaunas vai pašreizējās reģionālas, valsts, privātas un starptautiskas programmas, lai darītu pieejamu un nodrošinātu starptautisku, starpnozaru un starpdisciplināru apmācību pētniecības jomā, kā arī nodrošinātu pētnieku un inovācijas personāla pārrobežu un starpnozaru mobilitāti jebkurā karjeras posmā.

Tas ļaus izmantot sinerģiju starp Savienības darbībām un darbībām reģionālā un valsts līmenī, novēršot sadrumstalotību attiecībā uz mērķiem, novērtēšanas metodēm un pētnieku darba apstākļiem. Saistībā ar pasākumiem līdzfinansēšanas jomā stingri atbalstīs darba līgumu izmantošanu.

3.5. Īpašas darbības atbalsta sniegšanas un politikas jomā

Lai efektīvi izpildītu šo uzdevumu, būs svarīgi pārraudzīt panākto. Lai apzinātu nepilnības un šķēršļus Marijas Sklodovskas -Kirī vārdā nosauktajās darbībās un palielinātu šo darbību ietekmi, ar programmu atbalstīs rādītāju izstrādi un to datu analīzi, kuri attiecas uz pētnieku mobilitāti, prasmēm, karjeru un dzimumu līdztiesību . Darbības īstenos, cenšoties panākt sinerģiju un izveidot ciešu sadarbību ar tām atbalsta darbībām politikas jomā, kuras paredzētas pētniekiem, viņu darba devējiem un finansētājiem un kuras veic saskaņā ar iniciatīvu “Eiropa mainīgā pasaulē – iekļaujoša, novatoriska un domājoša sabiedrība”. Finansēs īpašas darbības, lai atbalstītu iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot informētību par karjeras nozīmi pētniecības jomā, ietverot arī atgriešanās un reintegrācijas aspektus, un izplatītu pētniecības un inovācijas rezultātus, kuri gūti, īstenojot Marijas Sklodovskas -Kirī vārdā nosaukto darbību atbalstam paredzētās aktivitātes.

Lai Marijas Sklodovskas -Kirī vārdā nosaukto darbību ietekmi palielinātu vēl vairāk, veicinās sakaru veidošanu starp Marijas Sklodovskas -Kirī vārdā nosauktajās darbībās iesaistītajiem pētniekiem (pašreizējiem un bijušajiem), izmantojot absolventiem paredzētu pakalpojumu stratēģiju. Tas būs gan atbalsts forumam, kas paredzēts pētnieku kontaktu veidošanai un informācijas apmaiņai, nodrošinot iespējas paplašināt sadarbību un darba iespējas, gan kopīgu pasākumu organizēšana un kolēģu iesaistīšana informatīvos pasākumos, kļūstot par Marijas Sklodovskas -Kirī vārdā nosaukto darbību un Eiropas Pētniecības telpas vēstniekiem.

3.6. Īpaši īstenošanas aspekti

Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības būs pieejamas apmācības un karjeras izaugsmes pasākumiem visās pētniecības un inovācijas jomās, kas paredzētas Līgumā, sākot ar fundamentālajiem pētījumiem un beidzot ar pētījumu ieviešanu tirgū un inovācijas pakalpojumiem. Pieteikuma iesniedzēji brīvi izvēlēsies pētniecības un inovācijas jomas, kā arī nozares.

Lai sekmīgi izmantotu pasaules zināšanu bāzi, Marijas Sklodovskas -Kirī vārdā nosauktās darbības būs pieejamas pētniekiem un inovācijas jomā strādājošam personālam, kā arī augstskolām, pētniecības institūtiem , pētniecības infrastruktūrai, uzņēmumiem un citiem sociālekonomiskās jomas dalībniekiem visās valstīs, tostarp trešās valstīs saskaņā ar Regulā (ES) XX/2012 (Dalības noteikumi) minētajiem nosacījumiem.

Īstenojot visas iepriekš aprakstītās darbības, uzmanība tiks pievērsta plašai uzņēmumu, īpaši MVU, kā arī citu sociālekonomiskās jomas dalībnieku līdzdalībai, lai nodrošinātu Marijas Sklodovskas -Kirī vārdā nosaukto darbību veiksmīgu īstenošanu un ietekmi. Izmantojot visas Marijas Sklodovskas -Kirī vārdā nosauktās darbības, tiek veicināta ilgtermiņa sadarbība starp augstākās izglītības un pētniecības organizācijām, kā arī publisko un privāto sektoru, ņemot vērā intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību.

Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības tiks izstrādātas ciešā sinerģijā ar citām programmām, kuras atbalsta šos politikas mērķus, tostarp ar programmu “Erasmus visiem” un EIT zināšanu un inovācijas kopienām.

Ja rodas īpaša vajadzība, saskaņā ar programmu var veikt konkrētas darbības saistībā ar konkrētām sabiedrības problēmām, pētījumu veidiem un inovācijas iestādēm vai ģeogrāfiskām vietām, lai reaģētu uz izmaiņām Eiropas prasībās attiecībā uz prasmēm, apmācību pētniecības jomā, karjeras veidošanu un zināšanu apmaiņu.

Lai dotācijas būtu pieejamas visiem talantīgajiem pētniekiem, veiks vispārējus pasākumus, lai novērstu jebkādus dotāciju pieejamības kropļojumus, piemēram, veicinot vienlīdzīgas iespējas pētnieku un pētnieču dalībai visās Marijas Sklodovskas -Kirī vārdā nosauktajās darbībās un nosakot līdzdalības kritērijus saistībā ar dzimumu. Turklāt, veicot Marijas Sklodovskas -Kirī vārdā nosauktās darbības, paredzēts atbalstīt pētniekus, lai viņiem nodrošinātu paredzamāku karjeras izaugsmi un atbilstošu līdzsvaru starp darbu un privāto dzīvi, ņemot vērā viņu ģimenes stāvokli, kā arī lai sniegtu viņiem iespējas pēc pārtraukuma atsākt darbu pētniecības jomā. Ieteicams, lai visi finansējuma saņēmēji apstiprinātu un piemērotu principus, kas noteikti Eiropas Hartā par pētniekiem un Rīcības kodeksā par pētnieku pieņemšanu darbā un ar ko veicina pētnieku pieņemšanu darbā atklātā veidā un nodrošina labus un interesantus darba apstākļus.

Lai turpinātu uzlabot informācijas izplatīšanu un sabiedrības līdzdalību, Marijas Sklodovskas -Kirī vārdā nosauktajām darbībām paredzēto dotāciju saņēmējiem var prasīt, lai viņi izstrādā piemērotu plānu, kurā noteikti informatīvi pasākumi sabiedrībai. Šo plānu izskatīs novērtēšanas, kā arī projekta pārraudzības laikā.

4. PĒTNIECĪBAS INFRASTRUKTŪRAS

Darbību mērķis būs līdz 2020. gadam un pēc tam attīstīt izcilas Eiropas pētniecības infrastruktūras, veicinot to inovācijas potenciālu un cilvēkkapitālu, kā arī stiprinot Eiropas politiku. Tiks īstenota koordinācija ar kohēzijas fondu avotiem, tādējādi nodrošinot sinerģiju un saskanīgu pieeju pētniecības infrastruktūru attīstībai. Tiks veicināta sinerģija ar Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajām darbībām.

4.1. Eiropas pētniecības infrastruktūru attīstība līdz 2020. gadam un pēc tam

4.1.1. Jaunu pasaules līmeņa pētniecības infrastruktūru attīstība▌

Mērķis ir atvieglot un atbalstīt Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģijas forumā (European Strategy Forum on Research Infrastructures – ESFRI) noteikto pētniecības infrastruktūru un citu pasaules līmeņa pētniecības infrastruktūru sagatavošanu, īstenošanu, ilgtermiņa ilgtspēju un efektīvu darbību, kuras palīdzēs Eiropai risināt svarīgās problēmas zinātnē, rūpniecības nozarē un sabiedrībā. Šis mērķis īpaši attieksies uz tām infrastruktūrām, kuras paredz veidot savu pārvaldību, to veido vai jau ir izveidojušas, pamatojoties, piemēram, uz Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorciju (European Research Infrastructure Consortium – ERIC) vai jebkuru līdzvērtīgu struktūru Eiropas vai starptautiskā līmenī.

Ar Savienības finansējumu pēc attiecīgi atbalstīs:

(a) nākamo infrastruktūru sagatavošanas posmu (piem., sīki izstrādātus izveides plānus, juridiskus pasākumus, daudzgadu plānošanu , nozares līdzdalību agrīnā posmā );

(b) īstenošanas posmu (piem., pētniecību un attīstību, kā arī inženiertehniskus darbus kopā ar rūpniecības nozares pārstāvjiem un lietotājiem, reģionālo sadarbības struktūru (3) attīstību, lai nodrošinātu līdzsvarotāku Eiropas Pētniecības telpas attīstību); un/vai

(c) darbības posmu (piem., piekļuvi, datu apstrādi, informatīvos pasākumus, apmācību un starptautiskās sadarbības pasākumus).

Šī darbība paredzēta arī, lai atbalstītu jaunu pētniecības infrastruktūru izstrādes pētījumus, izmantojot augšupēju pieeju.

4.1.2. Pašreizējo Eiropas un reģionālās nozīmes valsts pētniecības infrastruktūru integrācija un pieejamība

Mērķis ir vajadzības gadījumā darīt pieejamas svarīgas valsts un reģionālās pētniecības infrastruktūras visiem Eiropas pētniekiem – gan akadēmiskās vides, gan rūpniecības nozares pārstāvjiem – un nodrošināt šo infrastruktūru optimālu izmantošanu un kopīgu attīstību.

Savienība atbalstīs tīklus un kopas , kas Eiropas mērogā apvienos un integrēs būtiskas valsts pētniecības infrastruktūras. Tiks nodrošināts finansējums, lai īpaši atbalstītu pētnieku transnacionālo un virtuālo piekļuvi, kā arī infrastruktūru nodrošināto pakalpojumu saskaņošanu un uzlabošanu. ▌

4.1.3. Uz informācijas un komunikāciju tehnoloģijām (IKT) balstītu e-infrastruktūru izstrāde, izmantošana un darbība (4)

Mērķis ir līdz 2020. gadam kļūt par pasaules līderi tīklu veidošanas, datošanas un zinātnisko datu jomā, izveidojot vienotu un atvērtu Eiropas telpu pētniecībai tiešsaistē, kur pētnieki varētu izmantot modernākos, visuresošus un drošus pakalpojumus tīklu veidošanai un datošanai, kā arī vienotu un atklātu piekļuvi e-zinātnes videi un globālajiem datu resursiem.

Lai sasniegtu šo mērķi, atbalstu piešķirs globāliem pētniecības un izglītības tīkliem, kas pēc pieprasījuma nodrošina modernus, standartizētus un izmērāmus starpdomēnu pakalpojumus; tīkla un mākoņdatošanas infrastruktūrām, kuras nodrošina gandrīz neierobežotas iespējas datošanai un datu apstrādei; jaudīgas datošanas struktūru ekosistēmai, kas attīstās “eksa-pakāpes sistēmu” virzienā; programmatūras un pakalpojumu infrastruktūrai, piemēram, simulācijai un vizualizācijai; reāllaika sadarbības instrumentiem; un savietojamai, atvērtai un drošai zinātnisko datu infrastruktūrai.

4.2. Pētniecības infrastruktūras un tās cilvēkresursu inovatīvā potenciāla veicināšana

4.2.1. Pētniecības infrastruktūras inovācijas potenciāla izmantošana

Mērķis ir veicināt inovāciju gan pašā infrastruktūrā, gan rūpniecības nozarēs, piemēram, saistībā ar piegādātājiem un lietotājiem.

Tāpēc nodrošinās atbalstu

(a) pētniecības un izstrādes jomas partnerībām ar rūpniecības nozari, lai attīstītu Savienības spējas un rūpniecisko piegādi tādās augsto tehnoloģiju jomās kā zinātniskie instrumenti vai IKT;

(b) pirmskomercializācijas iepirkumiem, ko īsteno pētniecības infrastruktūru dalībnieki, lai veicinātu inovāciju un sāktu izmantot vai attīstīt vismodernākās tehnoloģijas jau agrīnā posmā;

(c) lai veicinātu pētniecības infrastruktūru izmantošanu rūpniecībā (piem., eksperimentāli testēšanas objekti vai uz zināšanām balstīti centri) un

(d) lai veicinātu pētniecības infrastruktūru integrēšanu vietējās, reģionālās un globālās inovācijas ekosistēmās.

Ar Savienības darbībām paredzēts arī sekmēt pētniecības infrastruktūru, jo īpaši e-infrastruktūru, izmantošanu sabiedrisko pakalpojumu, sociālās inovācijas, kultūras un izglītības , kā arī apmācības jomā.

4.2.2. Pētniecības infrastruktūru cilvēkkapitāla stiprināšana

Ņemot vērā pētniecības infrastruktūru sarežģītību un vajadzību pilnībā izmantot to potenciālu, vadītājiem, inženieriem un tehniķiem, kā arī lietotājiem ir jāapgūst atbilstošas prasmes.

Ar Savienības finansējumu atbalstīs to darbinieku apmācību, kuri vada Eiropas nozīmes pētniecības infrastruktūras un nodrošina to darbību, personāla un paraugprakses apmaiņu starp struktūrām, kā arī atbilstošu cilvēkresursu nodrošinājumu galvenajās jomās, tostarp īpašu mācību programmu izveidi. Tiks veicināta sinerģija ar Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajām darbībām.

4.3. Eiropas pētniecības infrastruktūras politikas pilnveidošana un starptautiskās sadarbības uzlabošana

4.3.1. Eiropas pētniecības infrastruktūras politikas pilnveidošana

Mērķis ir izmantot sinerģiju starp valstu un Savienības iniciatīvām, izveidojot partnerības starp attiecīgajiem politikas veidotājiem, finansēšanas iestādēm vai padomdevēju grupām (piem., ESFRI, E-infrastruktūras pārdomu grupu (e-IRG), EIROForum organizācijām, valsts pārvaldes iestādēm), veidot papildināmību un sadarbību starp pētniecības infrastruktūrām un darbībām, ar ko īsteno Savienības politiku citās jomās (piemēram, reģionālo, kohēzijas, rūpniecības, veselības aizsardzības, nodarbinātības vai attīstības politiku), kā arī nodrošināt koordināciju starp dažādiem Savienības finansējuma avotiem. Ar Savienības darbībām atbalstīs arī pētniecības infrastruktūru apsekojumu, uzraudzību un novērtējumu Savienības līmenī, kā arī attiecīgās politikas izpēti un saziņas uzdevumus.

Atbalstot atjauninātu ES mēroga datubāzi par brīvi pieejamām pētniecības infrastruktūrām Eiropā, ar programmu “Apvārsnis 2020” atvieglos dalībvalstu centienus uzlabot to pētniecības struktūras.

4.3.2. Stratēģiskās starptautiskās sadarbības veicināšana

Mērķis ir veicināt globālo pētniecības infrastruktūru attīstību, t. i., to pētniecības infrastruktūru attīstību, kam vajadzīgs finansējums un vienošanās globālā mērogā. Mērķis ir arī veicināt Eiropas pētniecības infrastruktūru sadarbību ar infrastruktūrām ārpus Eiropas, nodrošinot to globālo savstarpējo izmantojamību un sasniedzamību, kā arī censties panākt starptautiskas vienošanās par savstarpēju izmantošanu, atvērtību vai infrastruktūru līdzfinansēšanu. Šajā sakarībā ņems vērā augstāko amatpersonu Karnegija grupas ieteikumus attiecībā uz globālām pētniecības infrastruktūrām. Uzmanību pievērsīs arī tam, lai nodrošinātu atbilstošu Savienības dalību koordinācijā ar tādām starptautiskām organizācijām kā ANO vai ESAO.

4.4. Īpaši īstenošanas aspekti

Īstenošanas posmā notiks apspriedes ar ekspertu grupām, kā arī ar ieinteresētajām personām un padomdevēju iestādēm, piemēram, ESFRI un e-IRG.

Īstenošana notiks, izmantojot trīspusēju pieeju, proti, augšupēju pieeju gadījumā, kad nav precīzi zināms projektu saturs un partnerība; mērķtiecīgu pieeju gadījumā, kad ir skaidri noteiktas attiecīgās īpašās pētniecības infrastruktūras un/vai kopienas; un saņēmēju nosaukšanas pieeju, piemēram, gadījumā, kad infrastruktūras pārvaldītājam (pārvaldītāju konsorcijam) tiek nodrošināts ieguldījums darbības izmaksās.

4.2. un 4.3. punktā izklāstītos darbības mērķus īsteno, veicot tiem īpaši paredzētus pasākumus, kā arī vajadzības gadījumā saistot tos ar pasākumiem, kas izstrādāti saskaņā ar 4.1. punktu.

II DAĻA

VADOŠĀ LOMA RŪPNIECĪBĀ

1. VADOŠĀ LOMA PAMATTEHNOLOĢIJU UN RŪPNIECISKO TEHNOLOĢIJU JOMĀ

Vispārīga informācija

Pamattehnoloģiju veiksmīga apgūšana , integrēšana un izmantošana Eiropas rūpniecībā ir viens no galvenajiem faktoriem Eiropas ražīguma un inovatīvo spēju nostiprināšanā un tādu apstākļu nodrošināšanā, lai Eiropa varētu attīstīt progresīvu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu ekonomiku, būt par pasaules līderi augsto tehnoloģiju lietojumu sektoros un spētu rast efektīvus un ilgtspējīgus sabiedrības problēmu risinājumus , cita starpā ņemot vērā lietotāja vajadzības . Pasākumus inovācijas jomā apvienos ar pasākumiem pētniecības un izstrādes jomā, un tie būs finansiālā atbalsta pilnvērtīga sastāvdaļa.

Integrēta pieeja svarīgām pamattehnoloģijām Virziena “Vadošā loma pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomā” galvenais komponents ir svarīgas pamattehnoloģijas (key enabling technologies – KET), ko definē kā mikroelektroniku un nanoelektroniku, fotoniku, nanotehnoloģiju, biotehnoloģiju, progresīvus materiālus un progresīvas ražošanas sistēmas▌. Daudzi inovatīvi produkti vienlaikus ietver vairākas no šīm tehnoloģijām – kā atsevišķas vai integrētas daļas. Lai gan katra tehnoloģija piedāvā tehnoloģiskas inovācijas, kopējais labums no KET un citu rūpniecisku pamattehnoloģiju daudzajām mijiedarbībām un to kombinācijām var radīt arī tehnoloģiskus izrāvienus. Transversālu svarīgu pamattehnoloģiju izmantošana veicinās produktu konkurētspēju un ietekmi , kā arī sekmēs izaugsmi un nodarbinātību un sniegs jaunas iespējas risināt sabiedrības problēmas . Tāpēc tiks izmantotas šo tehnoloģiju daudzās mijiedarbības iespējas. Īpašs atbalsts tiks sniegts liela mēroga izmēģinājumu un demonstrējumu projektiem , kas īstenojami dažādās vidēs un apstākļos . Tas ietvers KET un transversālas KET (multi-KET) darbības, kas saista un integrē vairākas atsevišķas tehnoloģijas, tādējādi nodrošinot tehnoloģijas apstiprināšanu rūpnieciskā vidē, lai tā kļūtu par pilnībā un kvalificēti darboties spējīgu sistēmu, kas ir gatava ieviešanai vai drīz tiks ieviesta tirgū . Viens no priekšnoteikumiem būs privātā sektora aktīva iesaistīšanās minētajās darbībās un demonstrējums, kā projektu rezultāti Eiropas Savienībai var uzlabot tirgus vērtību , un tāpēc īstenošana varētu notikt publiskā un privātā sektora partnerību veidā . Šajā sakarībā un izmantojot programmas “Apvārsnis” īstenošanas struktūru, attiecībā uz transversālām KET darbībām tiks izstrādāta kopīga darba programma. Ņemot vērā tirgus vajadzības un prasības saistībā ar sabiedrības problēmu risināšanu, programmas mērķis būs paredzēt vispārīgus KET un multi-KET pamatelementus dažādās piemērošanas jomās, tostarp sabiedrības problēmu risināšanā. Turklāt attiecīgos gadījumos valstu un reģionālu pētniecības un inovācijas lietpratīgu specializācijas stratēģiju kontekstā mēģinās nodrošināt sinerģiju starp KET darbībām un darbībām, ko veic saskaņā ar kohēzijas politiku, kā arī sinerģiju ar Eiropas Inovācijas un tehnoloģiju institūta (EIT), Eiropas Investīciju bankas (EIB) veiktajām darbībām un vajadzības gadījumā darbībām, kuras dalībvalstis īsteno saistībā ar kopīgajām plānošanas iniciatīvām.

Īpaši īstenošanas aspekti

Ar inovācijām saistītajās darbībās ietilps atsevišķu tehnoloģiju integrēšana, spēju demonstrēšana, lai izstrādātu un piegādātu inovatīvus produktus, sistēmas, izveidotu inovatīvus procesus un sniegtu inovatīvus pakalpojumus, izmēģinājuma projekti, kuros iesaistīti lietotāji un patērētāji un kuru mērķis ir pārbaudīt inovācijas lietderību un pievienoto vērtību, kā arī liela mēroga demonstrējumu veikšana, lai sekmētu pētījumu rezultātu ieviešanu tirgū. Pienācīgu uzmanību pievērsīs maziem un vidēja mēroga projektiem. Turklāt īstenošana saskaņā ar šo daļu motivēs maza un vidēja apjoma pētniecības komandas, veicinot arī aktīvāku MVU iesaisti.

Tiks integrētas dažādas atsevišķas tehnoloģijas, tādējādi nodrošinot tehnoloģijas apstiprināšanu rūpnieciskā vidē, lai tā kļūtu par pilnībā un kvalificēti darboties spējīgu sistēmu, kas ir gatava ieviešanai tirgū. Viens no priekšnoteikumiem būs privātā sektora aktīva iesaistīšanās minētajās darbībās, tostarp izmantojot publiskā un privātā sektora partnerību.

Īstenojot pieprasījuma darbības, tiks papildus veicinātas pētniecības un inovācijas iniciatīvu tehnoloģijas. Šīs darbības ietver pēc iespējas sekmīgāku valsts inovāciju iepirkumu, atbilstošu tehnisko standartu izstrādi un tehniskus pasākumus standartizācijas un regulējuma atbalstam , privātos pieprasījumus un lietotāju iesaistīšanu, lai veidotu jauninājumiem labvēlīgākus tirgus.

Jo īpaši attiecībā uz nanotehnoloģijām un biotehnoloģijām iesaistīs ieinteresētās personas un sabiedrību, lai uzlabotu izpratni par ieguvumiem un riskiem. Saistībā ar minēto tehnoloģiju ieviešanu sistemātiski veiks drošuma novērtējumu un vispārējo risku pārvaldību. Vajadzības gadījumā sociālās zinātnes un humanitārās zinātnes palīdzēs ņemt vērā lietotāju vajadzības, izvēles un to, kas tiem pieņemams, kā arī nodrošināt sabiedrības iesaistīšanos un to, ka patērētāji izdara apzinātu izvēli.

Īstenojot pasākumus , ko atbalsta saskaņā ar šo daļu, papildinās to atbalstu pētniecības un inovācijas darbībām pamattehnoloģiju jomā, kuru valsts vai reģionālās iestādes var sniegt saskaņā ar lietpratīgām specializācijas stratēģijām, kas izstrādātas saistībā ar kohēzijas politikai paredzētajiem fondiem.

Kā daļu no darbību finansēšanas ar šo programmu atbalstīs arī tehnoloģiju nodošanas darbības (gan valsts, gan reģionālā līmenī), tostarp starptautisku un reģionālu inovāciju kopu veidošanu, lai veicinātu efektīvākas saiknes starp universitātēm un rūpniecības nozari.

Kopā ar galvenajām partnervalstīm abpusēju interešu un abpusēja labuma jomās īstenos starptautiskas stratēģiskas sadarbības iniciatīvas. Attiecībā uz pamattehnoloģijām un rūpnieciskajām tehnoloģijām īpaša interese ir par šādām jomām (bet ne tikai):

— zinātnes un tehnoloģiju jomā starptautiski nozīmīgu zināšanu pieejamība;

— globālu standartu izstrāde;

— šķēršļu likvidēšana saistībā ar rūpniecisku izmantošanu, sadarbība pētniecības un izstrādes jomā un tirdzniecības noteikumi;

— to produktu drošums, kuri ražoti, izmantojot nanotehnoloģiju un biotehnoloģiju , un šo produktu lietošanas ietekme ilgtermiņā ;

— materiālu un metožu izstrāde, lai mazinātu enerģijas un resursu patēriņu;

— nozares virzītas starptautiskas sadarbības iniciatīvas, ko īsteno ražošanas kopienā, un

— sistēmu savstarpēja izmantojamība.

1.1. Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT)

Vairākas darbības jomas būs saistītas ar jautājumiem par rūpniecisko un tehnoloģisko līderību IKT jomā visā vērtības ķēdē , un tajās ietilps vispārīgas IKT pētniecības un inovācijas programmas, tostarp turpmāk minētās darbības.

1.1.1. Jauna komponentu un sistēmu paaudze — progresīvu iegulto▌, resursu ziņā efektīvu un energoefektīvu komponentu un sistēmu inženiertehniskā izstrāde

Mērķis ir uzturēt un nostiprināt Eiropas vadošo lomu tehnoloģiju jomā saistībā ar progresīviem , iegultiem, resursu ziņā efektīviem, energoefektīviem un stabiliem komponentiem un sistēmām. Tas attiecas arī uz mikronanobiosistēmām, organisko elektroniku, liela mēroga integrāciju, tehnoloģijām, kas veido pamatu lietiskajam internetam (Internet of Things – IoT) (5), tostarp platformām, ar ko atbalsta uzlabotu pakalpojumu nodrošināšanu, sensoriem, viedām integrētām sistēmām, iegultām un izkliedētām sistēmām, sistēmu sistēmām un komplekso sistēmu inženieriju.

1.1.2. Nākamās paaudzes datošana — progresīvas un drošas datošanas sistēmas un tehnoloģijas , tostarp mākoņdatošana

Mērķis ir vairot Eiropas aktīvus tādās jomās kā procesoru un sistēmu arhitektūra, starpsavienojumu un datu lokalizācijas tehnoloģijas, mākoņdatošana, paralēlā datošana, modelēšana un simulācijas programmatūra visos tirgus segmentos , ietverot inženierijas lietotnes (cita starpā tādas kā nenoteiktības izskaitļošana, risku analīze un lēmumu pieņemšana inženierijas jomā .

1.1.3. Nākotnes internets — programmatūra, datortehnika, infrastruktūra, tehnoloģijas un pakalpojumi

Mērķis ir nostiprināt Eiropas rūpniecības nozares konkurētspēju nākamās paaudzes interneta izstrādē, pārvaldībā un veidošanā, ar kuru pakāpeniski tiks aizvietots un paplašināts pašreizējais tīmeklis, fiksētie un mobilie tīkli un pakalpojumu infrastruktūras, kā arī nodrošināt triljoniem ierīču (IoT) savstarpēju savienošanu starp vairākiem operatoriem un domēniem, kā rezultātā tiks izmainīts mūsu saziņas veids, piekļuve informācijai un zināšanu izmantošanas process. Tas skar pētniecības un inovācijas jomu attiecībā uz tīkliem, programmatūru, procesiem un pakalpojumiem, kiberdrošību, privātumu, uzticamību un uzticēšanos, saziņu bezvadu tīklos (6) un visiem optiskajiem tīkliem, iegremdētiem interaktīviem multimedijiem, kā arī nākotnes pieslēgtiem uzņēmumiem.

1.1.4. Satura tehnoloģijas un informācijas pārvaldība— digitālā satura veidošanai , kultūras un radošajām nozarēm paredzētās IKT

Mērķis ir stiprināt Eiropas kā produktu un pakalpojumu sniedzējas pozīciju, balstoties uz atsevišķu personu un uzņēmumu radošumu. Tas tiks panākts, sniedzot speciālistiem un pārējiem iedzīvotājiem jaunus instrumentus, lai viņi varētu radīt, izmantot , uzglabāt un atkārtoti izmantot visu veidu digitālo saturu un piekļūt tam jebkurā valodā, kā arī modelēt, analizēt un vizualizēt liela apjoma datus (lieldatus) , tostarp saistītos datus. Tas skar jaunas tehnoloģijas tādām jomām kā humanitārās zinātnes , valodas, mācības, mijiedarbība, digitāla uzglabāšana, tīmekļa vietņu izveide , piekļuve saturam, analītika un plašsaziņas līdzekļi , kā arī intelektiskas un pielāgoties spējīgas informācijas pārvaldības sistēmas, kuru pamatā ir progresīvās tehnoloģijas datizraces, datormācīšanās, statistikas analīzes un vizuālās datošanas jomā.

1.1.5. Progresīvās saskarnes un roboti — robotika un viedās telpas

Mērķis ir nostiprināt Eiropas vadošo lomu zinātniskajā un rūpnieciskajā jomā attiecībā uz rūpniecisko un pakalpojumu robotiku, kognitīvajām un komunikatīvajām sistēmām, progresīvajām saskarnēm un viedajām telpām, kā arī jutīgām mašīnām, pamatojoties uz labākiem datošanas un tīklu veidošanas rezultātiem un progresu attiecībā uz spēju izveidot un izstrādāt sistēmas, kas spēj mācīties, veikt pašmontāžu , pielāgoties un reaģēt vai kas optimizē cilvēku un mašīnu mijiedarbību . Vajadzības gadījumā izstrādātās sistēmas un jaunie uzlabojumi būtu jāapstiprina reālajā vidē.

1.1.6. Mikroelektronika, nanoelektronika un fotonika — ar mikroelektroniku, nanoelektroniku un fotoniku saistītās svarīgās pamattehnoloģijas, ietverot arī kvantu tehnoloģijas

Mērķis ir izmantot Eiropas izcilību minētajās svarīgajās pamattehnoloģijās un veicināt un vēl vairāk uzlabot tās rūpniecības nozares konkurētspēju un vadošo lomu tirgū. Darbības ietvers arī pētniecības un inovācijas darbības dizaina jomā, progresīvus procesus, izmēģinājuma projektus ražošanas jomā, saistītās ražošanas tehnoloģijas un demonstrēšanas pasākumus, lai apstiprinātu tehnoloģijas izstrādi un inovatīvus uzņēmējdarbības modeļus , kā arī ar nākamās paaudzes tehnoloģijām saistītus pētījumus kvantu fizikas attīstības jomā .

Paredz, ka šie seši galvenie pasākumu virzieni ietvers visas vajadzības , ņemot vērā Eiropas rūpniecības konkurētspēju pasaules mērogā . Minētie virzieni ietvers rūpnieciskās līderības jautājumus saistībā ar vispārīgiem uz IKT balstītiem risinājumiem, produktiem un pakalpojumiem, kas vajadzīgi svarīgu sabiedrības problēmu risināšanai, kā arī uz lietojumu vērstas IKT pētniecības un inovācijas programmas, kurām atbalstu sniegs, vienlaikus risinot attiecīgo sabiedrības problēmu. Ņemot vērā to, ka tehnoloģijas visās dzīves jomās attīstās arvien straujāk, šajā ziņā svarīga nozīme būs mijiedarbībai starp cilvēkiem un tehnoloģijām, un tā būs daļa no minētās IKT pētniecības, kas vērsta uz lietojumu. Uz lietotāju vērsta pētniecība sekmēs konkurētspējīgu risinājumu izstrādi.

Katrā no sešiem minētajiem pasākumu virzieniem ir iekļauta arī ar IKT saistīta pētniecības infrastruktūra, piemēram, dzīvās laboratorijas ▌eksperimentiem un infrastruktūra svarīgajām pamattehnoloģijām un to integrācijai progresīvos produktos un inovatīvās viedajās sistēmās, tostarp aprīkojums, instrumenti, atbalsta pakalpojumi, tīrtelpas un piekļuve lietuvēm prototipu veidošanai.

Minētie pasākumi būtu jāīsteno tā, lai nodrošinātu papildināmību un saskaņotību ar pētniecības infrastruktūras veiktajām darbībām, ko atbalsta saskaņā ar pīlāru “Zinātnes izcilība”.

Ar šiem pasākumiem tiks atbalstīta sistēmu pētniecība un izstrāde, pilnībā ievērojot fizisku personu pamattiesības un pamatbrīvības un īpaši to tiesības un privāto dzīvi.

1.2. Nanotehnoloģijas

1.2.1. Nākamās paaudzes nanomateriālu, nanoierīču un nanosistēmu izstrāde

Ar nanomēroga parādībām saistīto zināšanu attīstība un integrēšana dažādu zinātnes disciplīnu saskares punktos, pievēršoties fundamentāli jauniem produktiem un sistēmām , kas ļauj rast ilgtspējīgus risinājumus vairākās nozarēs.

1.2.2. Droša un ilgtspējīga nanotehnoloģiju izstrāde un izmantošana

Pasākumi, lai paplašinātu zinātnisko pieredzi par nanotehnoloģiju iespējamo ietekmi uz veselību vai vidi, tādējādi nodrošinot proaktīvu, zinātniski pamatotu nanotehnoloģiju pārvaldību, kā arī apstiprinātu zinātnisko rīku, metožu un platformu nodrošināšana apdraudējuma, iedarbības un risku novērtēšanai un pārvaldībai visā nanomateriālu un nanosistēmu dzīves cikla laikā, tostarp standartizācijas jautājumos .

1.2.3. Nanotehnoloģiju sociālās dimensijas attīstīšana

Nanotehnoloģiju izmantošanai nepieciešamo cilvēku un fizisko ▌vajadzību apmierināšana un koncentrēšanās uz nanotehnoloģijas pārvaldību sabiedrības un vides labā , ietverot saziņas stratēģijas, lai nodrošinātu sabiedrības iesaistīšanos .

1.2.4. Nanomateriālu, komponentu un sistēmu efektīva un ilgtspējīga sintēze un ražošana

Koncentrēšanās uz jaunām elastīgām, mērāmām un atkārtojamām darbībām, jaunu un pašreizējo procesu viedu integrāciju , tostarp tehnoloģiju konverģenci, piemēram, nanobiotehnoloģiju , kā arī intensitātes palielināšanu, lai ļautu panākt produktu un elastīgu un daudzfunkcionālu iekārtu ilgtspējīgu augstas precizitātes liela apjoma ražošanu, ar ko nodrošina zināšanu efektīvu pārnesi uz rūpniecisko inovāciju.

1.2.5. Jaudu palielinošu tehnoloģiju, mērījumu metožu un aprīkojuma izstrāde un standartizācija

Koncentrēšanās uz pamattehnoloģijām, ar ko atbalsta drošu kompleksu nanomateriālu un nanosistēmu izstrādi un ieviešanu tirgū, tostarp nanometroloģiju , vielas raksturošanu un ietekmēšanu nanomērogā, modelēšanu, datošanas plānošanu un progresīvo inženieriju atomu līmenī.

1.3. Progresīvie materiāli

1.3.1. Transversālas un svarīgas materiālu tehnoloģijas

Pētniecība attiecībā uz materiālu izstrādi , funkcionāliem un daudzfunkcionāliem materiāliem, ko raksturo lielāka zināšanu intensitāte, jaunas funkcijas un uzlabots sniegums , piemēram, pašlabojoši vai bioloģiski saderīgi materiāli , paškomplektējoši materiāli, jauni magnētiskie materiāli un strukturālie materiālie, inovācijas ieviešanai visās rūpniecības nozarēs, jo īpaši augstas vērtības tirgos un tostarp arī radošajās nozarēs .

1.3.2. Materiālu izstrāde un pārveidošana

Pētniecība un izstrāde, lai nodrošinātu efektīvu, drošu un ilgtspējīgu izstrādi un to, ka nākotnē izstrādāto produktu rūpnieciskajā ražošanā Eiropā var īstenot materiālu pārvaldību “bez atkritumiem” , piemēram, metālrūpniecībā, ķīmiskajā vai biotehnoloģiskajā rūpniecībā , un lai uzlabotu izpratni par materiālu degradēšanās mehānismiem (nolietojumu, koroziju, mehānisko izturību) .

1.3.3. Materiālu komponenšu pārvaldība

Ar materiāliem, komponentiem un sistēmām saistītu jaunu un inovatīvu paņēmienu pētniecība un izstrāde tādās jomās kā materiālu komponentu savienošana, pievienošana, nošķiršana, montāža, pašmontāža, demontāža, izjaukšana un dekonstrukcija , un ar materiālu dzīves ciklu saistīto izmaksu un uz vidi radītās ietekmes pārvaldība, izmantojot progresīvo materiālu jauno tehnoloģiju.

1.3.4. Materiāli ilgtspējīgai, resursu ziņā efektīvai rūpniecībai ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni

Tādu jaunu produktu un lietojumu, uzņēmējdarbības modeļu un patērētāju atbildīgas uzvedības veidu izstrāde, ar kuriem palielina atjaunojamo resursu izmantojumu ilgtspējīgos lietojumos , samazina pieprasījumu pēc enerģijas visā produkta dzīves ciklā un veicina ražošanu ar zemu emisiju līmeni , kā arī procesa efektivitāte, pārstrāde, attīrīšana, enerģijas uzglabāšanas materiāli un tādi materiāli ar augstu pievienotās vērtības potenciālu , kuri iegūti atkritumu pārstrādes procesā.

1.3.5. Materiāli, kas paredzēti radošajām industrijām , tostarp kultūrvēsturiskajam mantojumam

Dizaina lietošana un konverģējošu tehnoloģiju attīstīšana, lai radītu jaunas uzņēmējdarbības iespējas, tostarp Eiropas vēstures un kultūras mantojuma un materiālu saglabāšana un restaurēšana, kā arī vēl nebijušu materiālu radīšana .

1.3.6. Metroloģija, raksturošana, standartizācija un kvalitātes kontrole

Tādu tehnoloģiju veicināšana kā raksturošana, nesagraujošā novērtēšana, pastāvīga novērtēšana un uzraudzība un prognozējoša darbības rādītāju modelēšana, lai gūtu panākumus un ietekmi materiālzinātnē un inženierijā.

1.3.7. Materiālu izmantojuma optimizācija

Pētniecība un izstrāde, lai noteiktu aizvietošanas iespējas un alternatīvas materiālu izmantošanai, tostarp ar īpaši izstrādātu materiālu palīdzību vai aizstājot retus, kritiskus vai bīstamus materiālus, risinot ar izejvielām saistītas problēmas, kā arī pieejas saistībā ar inovatīviem uzņēmējdarbības modeļiem un kritisko resursu apzināšanu .

1.4. Biotehnoloģija

1.4.1. Progresīvas biotehnoloģijas – inovācijas virzītājspēks nākotnē un to veicināšana

Mērķis ir likt pamatu tam, lai Eiropas rūpniecības nozare arī vidējā termiņā un ilgtermiņā joprojām būtu līdere inovācijas jomā. Tas ietver jaunu tehnoloģijas jomu , piemēram, sintētiskās bioloģijas, bioinformātikas un sistēmu bioloģijas, attīstību, kā arī to, ka tiek izmantota k