Priekšlikums Padomes regula par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu /* COM/2004/0699 galīgā redakcija - CNS 2004/0242 */





Briselē, 20.10.2004 COM(2004) 699 galīgā redakcija 2004/0242 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Konteksts Padomes 2001.gada 10.decembra Regula (EK) Nr. 2501/2001 [1] par daudzgadīgo vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu zaudēs spēku 2005. gada 31. decembrī. 2004. gada jūlijā Komisija apstiprināja vadlīnijas par VPS lomu nākamajā desmit gadu periodā no 2006. gada līdz 2015. gadam [2]. Šajā paskaidrojuma rakstā ir izklāstīts priekšlikuma projekta konteksts un nosacījumi regulas ieviešanai. 1994. gadā iepriekšējās pamatnostādnes [3] desmit gadu periodam no 1994. gada līdz 2005. gadam un tās īstenošanas regulas ieviesa virkni svarīgu izmaiņu, tādas kā tarifu izmaiņas atkarībā no produkta riska pakāpes, izslēgšanas un īpašām veicināšanas sistēmām. 2001. gadā uz neierobežoti ilgu laiku tika ieviests īpašs režīms vismazāk attīstītajām zemēm. Pieredze rāda, ka dažas no šīm iezīmēm praksē darbojas labi un tās jāturpina, kamēr tajā pat laikā iegūtās pieredzes gaismā šķistu nepieciešams koriģēt dažus no pasākumiem. Kopiena ir piešķīrusi tirdzniecības preferences jaunattīstības valstīm tās VPS ietvaros kopš 1971. gada. Tirdzniecības politika spēlē īpašu lomu ES attiecībās ar pārējo pasauli. VPS sistēma ir daļa no šīs politikas, un tai ir jāsaskan ar attīstības politikas mērķiem un jāveicina to sasniegšana. Šī mērķa sasniegšanas nolūkā sistēmai ir jābūt savietojamai ar Dohas Attīstības dienaskārtību. Ļoti svarīga prioritāte ir palīdzēt jaunattīstības valstīm gūt labumu no globalizācijas, jo īpaši sasaistot tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību. 2. Apspriešanās ar ieinteresētajām pusēm Plašs interešu grupu loks ir izteicis savu viedokli un veicis savus novērojumus un sniedzis ieteikumus par VPS nākotni. Padome ir sniegusi tās secinājumus attiecībā uz Paziņojumu par desmit gadu pamatnostādnēm, un par pamatnostādnēm savus atzinumus ir izteicis arī Eiropas Parlaments un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja. 2004. gada jūlijā tika īstenots pilsoniskās sabiedrības dialogs. Savus viedokļus ir izteikušas arodbiedrības un dažādas profesionālās apvienības. VPS saņēmējvalstis ir aktīvi izklāstījušas savus viedokļus. Specifiskas statistikas nepieciešamības dēļ ietekmes novērtējumi ir veikti iekšēji. 3. Ietekme uz budžetu Regula nerada izmaksas EK budžetā. Tās piemērošana tomēr rada muitas ieņēmumu zaudējumus. Gadskārtējais muitas ieņēmumu zaudējums, kas rodas regulas projekta rezultātā, ir novērtēts 2,2 miljardu eiro apmērā. Ierosinātā regula ievieš dažas izmaiņas pašreizējā regulā. Tās attiecas uz izslēgšanas mehānismu, jaunu, īpašu režīmu ilgtspējīgai attīstībai (trīs iepriekšējo režīmu apvienošana) un izmaiņas produktu aptveramībā. Netiek sagaidīts, ka šīs izmaiņas radītu nozīmīgas izmaiņas zaudētu ieņēmumu veidā, salīdzinot ar pašreizējo situāciju. 4. Noteikumu skaidrojums Vienkāršojums ir panākts, samazinot režīmu skaitu no pieciem uz trijiem un it īpaši ieviešot vienotu veicināšanas režīmu trīs īpašo sistēmu vietā darba tiesību aizsardzībai, vides aizsardzībai un narkotiku ražošanas un transportēšanas apkarošanai. Tādējādi piedāvātā sistēma sastāv no vispārējā režīma, īpaša režīma ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai un īpaša režīma vismazāk attīstītajām valstīm („EBA – Viss, izņemot ieročus”). Papildu vienkāršojumu pakāpeniski panāks, izslēdzot no saņēmējvalstu saraksta tās valstis, kas bauda īpašu pieeju Kopienas tirgum saskaņā ar nolīguma, parasti brīvās tirdzniecības nolīguma (BTN), noteikumiem. Kopiena nodrošinātu, ka neviena valsts neciestu zaudējumus šo pārmaiņu rezultātā, jo ieguvumi jebkuram konkrētam produktam, kas iepriekš tika regulēts saskaņā ar VPS metodi, tiktu iekļauti attiecīgajā BTN. Saskaņā ar pašreizējo sistēmu, preferences joprojām tiks diferencētas atkarībā no produktu riska pakāpes. Regula saglabā pašreizējo vienādoto likmes samazinājumu par 3,5 procentu punktiem paaugstināta riska produktiem un par 100% zema riska produktiem. Tomēr tā palielina sistēmas aptveramību, ieviešot jaunus produktus vispārējā režīma ietvaros un ieviešot dāsnu īpašo veicināšanas sistēmu. EBA režīms saglabā tā vispārējo aptveramību, izslēdzot tikai ieročus, kamēr divi citi režīmi ietver jaunus, galvenokārt lauksaimniecības un zivsaimniecības produktus. Pašreizējā VPS regula paredz divus īpašus veicināšanas režīmus darba tiesību un vides aizsardzībai. Šie režīmi būtu jāiekļauj plašākā sistēmā, lai atspoguļotu ilgtspējīgas attīstības jēdziena iekļaujošo raksturu. Ir vispāratzīts tas, ka ilgtspējīga attīstība ietver dažādus aspektus, tādus kā cieņa pret pamata cilvēktiesībām un darba tiesībām, labu pārvaldību un vides aizsardzību. Savstarpējās saites starp šiem elementiem ir izteiktas, sevišķi, vairākās starptautiskās konvencijās un instrumentos, kā ANO 1986. gada Deklarācijā par tiesībām uz attīstību, 1992. gada Rio Deklarācijā par vidi un attīstību, 1993. gada Vīnes Deklarācijā un Rīcības programmā, 1997. gada ANO Attīstības dienaskārtībā, 1998. gada ILO Deklarācijā par pamatprincipiem un tiesībām darbā, 2000. gada Tūkstošgades deklarācijā un 2002. gada Johannesburgas Deklarācijā par ilgtspējīgu attīstību. Papildus tam cīņa pret narkotikām ir visu valstu dalīta atbildība. Viens elements ilgtspējīgas attīstības veicināšanā ir ekonomiskās situācijas uzlabošana jaunattīstības valstīs, īpaši tajās, kas ir mazāk integrētas starptautiskajā tirdzniecības sistēmā un kuru ekonomikas nav diversificētas. Līdz ar to, jaunattīstības valstīm, kas ir visvieglāk ievainojamas un kuras, ratificējot un efektīvi ieviešot starptautiskās pamata konvencijas par cilvēka un darba tiesībām un vides aizsardzību un labu pārvaldi, uzņemas īpašas nastas un atbildības, ir jābauda papildus tarifa preferences VPS sistēmā. Turpretim valstis ar augstiem ienākumiem un valstis ar salīdzinoši augstu diversifikācijas un tirdzniecības integrācijas pakāpi ir atšķirīgā pozīcijā, jo tiek uzskatīts, ka tām ir resursi, kas tām ļauj īstenot ilgtspējīgas attīstības politikas bez papildu palīdzības. Īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai tāpēc ir vērsts uz tām jaunattīstības valstīm, kurām ir visvairāk vajadzību. Papildu preferences nekavējoties piešķir jaunattīstības valstīm, kuras ir ratificējušas un efektīvi ieviesušas 16 pamata konvencijas par cilvēka un darba tiesībām un 7 no konvencijām, kas attiecas uz labu pārvaldību un vides aizsardzību. Tajā pat laikā saņēmējvalstis apņemas ratificēt un efektīvi ieviest starptautiskās konvencijas, kuras tās vēl nav ratificējušas. 16 konvencijas par cilvēka un darba tiesībām ir izvēlētas, jo tās ietver universālus standartus un atspoguļo starptautiskās paražu tiesības un tās veido ilgtspējīgas attīstības jēdziena pamatbāzi. Pārējās konvencijas atspoguļo globālos pamatstandartus, to mērķis ir to politiku efektīva īstenošana, kas vērstas uz ilgtspējīgu attīstību. Būtiskās konvencijas ir arī tās, kurām ir mehānismi, kurus attiecīgas starptautiskās organizācijas var lietot, lai regulāri novērtētu, cik efektīvi tās ir īstenotas. Komisija ņems vērā šos novērtējumus, pirms tā lems, kuras no kandidātvalstīm atlasīs, lai tās gūtu labumu no veicināšanas režīma. Balstoties uz pieteikumiem no jaunattīstības valstīm, Komisija vēlāk radīs sarakstu par saņēmējvalstīm šī režīma ietvaros. Papildus VPS vēršanai uz valstīm ar izslēgšanas mehānisma starpniecību, kas aprakstīts zemāk, ir veikti arī pasākumi, lai mīkstinātu šoku, kad ANO izņem valsti no vismazāk attīstīto valstu (LDC) saraksta, ar pārejas perioda palīdzību pakāpeniskai valsts izslēgšanai no īpašā VPS, „Viss, izņemot ieročus” (EBA) režīma. Šobrīd attiecīgā valsts automātiski zaudē visas tās VPS priekšrocības, kuras tā baudīja kā LDC. Jaunais mehānisms atļauj pakāpenisku valsts izslēgšanu no EBA režīma. Izslēgšana tiks piemērota produktu grupām no valstīm, kas ir konkurētspējīgas Kopienas tirgū un kurām vairāk nav nepieciešama VPS, lai veicinātu to eksportu. Izslēgšana nav sods, tā ir zīme, ka VPS ir sekmīgi veikusi savu funkciju, vismaz attiecībā uz attiecīgajām valstīm un produktiem. Šādā veidā izslēgšana tiek ļoti cieši saistīta ar saņēmējvalstu ekonomikas konkurētspēju. VPS tādējādi tiek vērsta uz valstīm, kurām tā ir visvairāk nepieciešama un palīdz tām spēlēt lielāku lomu starptautiskajā tirdzniecībā. Citām saņēmējvalstīm izslēgšana nes lielāku daļu no ieguvumiem no VPS. Izslēgšanas mehānismā ir veiktas būtiskas izmaiņas, lai padarītu to vienkāršāku. Pašreizējie kritēriji (preferenciālā eksporta daļa, attīstības indekss un eksporta specializācijas indekss), ir aizvietoti ar vienu skaidru kritēriju: Kopienas tirgus daļu, kas izteikta kā daļa no preferenciālā importa. Produktu grupas ir definētas ar atsauci uz kombinētās nomenklatūras sadaļām. Tā kā izslēgšana attiecas tikai uz valstīm, kuras ir konkurētspējīgas visos sadaļas produktos, mazās saņēmējvalstis netiek graduētas tikai uz atsevišķu konkurētspējīgu sadaļas produktu pamata. Izslēgšana arī varētu spēlēt svarīgu lomu tirdzniecības plūsmu regulēšanā tekstila produktiem un apģērbam pēc MFA kvotu atcelšanas 2004. gada 31. decembrī. Jaunā VPS ar izslēgšanas mehānismu, kas ir vērsts uz viskonkurētspējīgākajām valstīm, nozīmēs, ka vairākums saņēmējvalstu piešķirs preferences bez jebkādiem ierobežojumiem, atskaitot attiecīgo VPS noteikumu ievērošanu. VPS pagaidu atcelšanas noteikumos un drošības klauzulā ņems vērā šo jauno situāciju. Par spīti tam, ka tos joprojām lietos tikai ārkārtas apstākļos, šos noteikumus padarīs ticamākus un veidu, kādā tos lietos — elastīgāku, īpaši negodīgas tirdzniecības prakses gadījumā. Uzreiz pēc regulas piemērošanas Komisija novērtēs tās ietekmi uz ES visattālākajiem reģioniem. 2004/0242 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133.pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [4], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [5], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [6], tā kā (1) Kopš 1971. gada Kopiena vispārējo tarifa preferenču sistēmā piešķir tirdzniecības preferences jaunattīstības valstīm. (2) Kopienas kopējai tirdzniecības politikai ir jābūt atbilstošai attīstības politikas mērķiem, kas jānostiprina — jo īpaši nabadzības izskaušana un ilgtspējīgas attīstības un labas pārvaldības sekmēšana jaunattīstības valstīs. Tai ir jābūt atbilstošai PTO prasībām un īpaši VVTT 1979. gada Veicināšanas klauzulai [7]. (3) Komisijas 2004. gada 7. jūlija paziņojumā [8] Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ir izklāstītas pamatnostādnes par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu no 2006. gada līdz 2015. gadam. (4) Pirmā regula, kas ievieš šīs pamatnostādnes, jāpiemēro no 2005. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 31. decembrim. (5) Sistēmai jāsastāv no vispārēja režīma, kas piešķirts visām saņēmējvalstīm un teritorijām, un diviem īpašiem režīmiem, ņemot vērā līdzīgā situācijā esošu jaunattīstības valstu atšķirīgās attīstības vajadzības. (6) Vispārējs režīms jāpiešķir visām saņēmējvalstīm, ja vien Pasaules Banka tās nav klasificējusi kā valstis ar augstu ienākumu līmeni un ja to eksports nav pietiekoši diversificēts. (7) Īpašs režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai ir balstīts uz ilgtspējīgas attīstības iekļaujošo jēdzienu, kā to atzīst starptautiskas konvencijas un instrumenti, tādi kā 1986. gada ANO Deklarācija par tiesībām uz attīstību, 1992. gada Rio deklarācija par vidi un attīstību, 1998. gada ILO Deklarācija par pamatprincipiem un tiesībām darbā, 2000. gada ANO Tūkstošgades deklarācija un 2002. gada Johannesburgas Deklarācijā par ilgtspējīgu attīstību. Līdz ar to jaunattīstības valstīm, kuras diversifikācijas trūkuma un nepietiekamas integrācijas starptautiskajā tirdzniecības sistēmā dēļ ir viegli ievainojamas un uzņemas īpašas nastas un atbildības, ratificējot un efektīvi ieviešot starptautiskās pamatkonvencijas par cilvēka un darba tiesībām un vides aizsardzību un labu pārvaldi, ir jābauda papildu tarifa preferences. Šīs preferences ir ieviestas, lai veicinātu tālāku ekonomikas izaugsmi un tādējādi pozitīvi reaģētu uz vajadzību pēc ilgtspējīgas attīstības. Saskaņā ar šo režīmu tarifi saņēmējvalstīm tiek atcelti. (8) Komisija novēros starptautisko konvenciju īstenošanu saskaņā ar to attiecīgajiem mehānismiem efektivitāti un novērtēs saistību starp papildu tarifa preferencēm un ilgtspējīgas attīstības veicināšanu. (9) Īpaša režīma piemērošana vismazāk attīstītajām valstīm jāturpina, piešķirot beznodokļu pieeju produktiem, kuru izcelsmes valsts saskaņā ar ANO atzinumu un klasifikāciju ir kāda no vismazāk attīstītajām valstīm. Valstij, kuru ANO vairs neklasificē kā vismazāk attīstīto valsti, jānosaka pārejas periods, lai atvieglotu jebkādu negatīvu ietekmi, kuru izraisa saskaņā ar šo kārtību piešķirto tarifa preferenču atcelšana. (10) Preferences ir jāturpina diferencēt atbilstoši produktu riska pakāpei, diferencējot starp zema riska un paaugstināta riska produktiem, ņemot vērā situāciju šos pašus produktus ražojošajās nozarēs Kopienā. (11) Tarifu nodokļiem zema riska produktiem joprojām ir jābūt atceltiem, savukārt uz nodokļiem paaugstināta riska produktiem ir jāattiecina tarifu samazināšana, lai nodrošinātu apmierinošu izmantošanas pakāpi, vienlaicīgi ņemot vērā situāciju attiecīgajās Kopienas nozarēs. (12) Šādai pazemināšanai jābūt pietiekami vilinošai, lai rosinātu uzņēmējus izmantot sistēmas piedāvātās iespējas. Ciktāl ir runa par procentuālajiem nodokļiem, tie jāsamazina par vienotu likmi 3,5 procentu punkti no vislielākās labvēlības (MFN) nodokļa likmes. Īpašie nodokļi jāpazemina par 30 %. Ja nodokļos ir norādīta minimālā nodokļa likme, tad minimālo nodokļa likmi nepiemēro. (13) Ja preferenciālās nodokļu likmes, kas aprēķinātas saskaņā ar 2001. gada 10. decembra Regulu (EK) Nr. 2501/2001 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu no 2002. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 31. decembrim [9] nosaka lielāku tarifu samazinājumu, tās ir jāturpina piemērot tā, lai neatņemtu saņēmējvalstīm ieguvumus, kuri tām piešķirti saskaņā ar agrāko sistēmu. (14) Nodokļi būtu pilnībā jāatceļ, ja sakarā ar preferenču režīmu procentuālie nodokļi ir 1% vai mazāk, bet īpašie nodokļi — 2 eiro vai mazāk, jo šādu nodokļu iekasēšanas izmaksas ir lielākas nekā gūtie ieņēmumi. (15) Kopienas tirdzniecības politikas konsekvences dēļ saņēmējvalstij nevajadzētu gūt labumu gan no VPS, gan brīvās tirdzniecības nolīguma, ja šis nolīgums paredz vismaz visas tās preferences, kurus valstij sniedz pašreizējā sistēma. (16) Izslēgšanai ir jābūt balstītai uz kritērijiem, kas saistīti ar kopējā muitas tarifa sadaļām. Sadaļas izslēgšana saņēmējvalstij nebūtu jāpiemēro, ja sadaļa atbilst izslēgšanas kritērijiem trīs gadus pēc kārtas, lai palielinātu izslēgšanas paredzamību un taisnīgumu, novēršot importa statistikas lielu un ārkārtas svārstību ietekmi. (17) Izcelsmes noteikumi attiecībā uz izcelsmes produktu jēdziena definīciju, saistītajām procedūrām un administratīvās sadarbības metodēm, kas izklāstītas Regulā Nr.2454/93 [10], attiecas uz tarifa preferencēm, kuras paredz šī regula, lai nodrošinātu, ka ieguvumi no šīs sistēmas nonāk tikai pie tiem, kuriem ar šo sistēmu ir iecerēts palīdzēt. (18) Pagaidu atcelšanas iemesliem ir jāietver nopietni un sistemātiski III pielikumā uzskaitītajās konvencijās izklāstīto principu pārkāpumi, lai veicinātu šo konvenciju mērķus un nodrošinātu, ka neviens ieguvējs nesaņem negodīgas priekšrocības, ilgstoši pārkāpjot šīs konvencijas. (19) Mjanmas politiskās situācijas dēļ visu tarifa preferenču pagaidu atcelšanai jāpaliek spēkā attiecībā uz tādu produktu ievešanu, kuru izcelsme ir Mjanma. (20) Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jānosaka saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību [11]; (21) Regula būtu izņēmuma kārtā jāpielieto pirms tās stāšanās spēkā, lai atļautu laicīgi identificēt saņēmējvalstis, kurām tiek piemērots vispārējais režīms un īpašais režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I SADAĻA VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI 1. pants 1. Kopienas vispārējo tarifa preferenču sistēmu (turpmāk „sistēma”) saskaņā ar šo regulu piemēro no 2005. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 31. decembrim. 2. Šī regula nosaka: (a) vispārējo režīmu; (b) īpašu veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai; (c) īpašo režīmu vismazāk attīstītajām valstīm. 2. pants Valstis, kurām piemēro katru no 1. panta 2. punktā minētajiem režīmiem, ir uzskaitītas I pielikumā. 3. pants 1. Saņēmējvalsts ir jāizslēdz no sistēmas, ja to Pasaules Banka trīs gadus pēc kārtas klasificējusi kā valsti ar augstu ienākumu līmeni un ja tās VPS aptvertā importa Kopienā piecas lielākās nozares veido mazāk nekā 75% no kopējā VPS aptvertā importa no saņēmējvalsts uz Kopienu. 2. Uz 2004. gada 1. septembrī šīs regulas pieņemšanas laikā pieejamo datu pamata Komisijai ir jānoskaidro, kuras saņēmējvalstis atbilst kritērijam, kas izklāstīts 1.punktā. Valsts izslēgšanai no sistēmas ir jānotiek, stājoties spēkā šai regulai. 3. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu, kurā nosauc saņēmējvalstis, kuras atbilst 1. punktā minētajiem kritērijiem. 4. Komisijai ir jāinformē saņēmējvalsts par tās izslēgšanu no I pielikuma saņēmējvalstu saraksta. 5. Ja saņēmējvalsts gūst labumu no komercvienošanās, kas noslēgta ar Kopienu un kas aptver vismaz visas preferences, kuras šai valstij sniedz pašreizējā sistēma, tā tiek izslēgta no saņēmējvalstu saraksta I pielikumā. 4. pants Produkti, kas iekļauti 1. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētajā režīmā, ir uzskaitīti II pielikumā. 5. pants 1. Šajā regulā paredzētās tarifa preferences attiecas uz to produktu ievešanu, kuri iekļauti režīmos, ko izmanto saņēmējvalsts, kurā ir to izcelsme. 2. Noteikumi attiecībā uz produktu izcelsmes, izcelsmes apliecinājuma un administratīvās sadarbības metožu koncepcijas definīciju nolūkā piemērot režīmu, kas minēts šīs regulas 1. panta 2. punktā, ir izklāstīti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93. 3. Reģionālo uzkrāšanos Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 nozīmē piemēro arī tad, ja tāda produkta izcelsme, ko izmanto turpmākajai ražošanai valstī, kura pieder reģionālajai grupai, ir kādā citā šās grupas valstī, kura neizmanto režīmu, ko piemēro gala produktam, ar noteikumu, ka abas valstis gūst labumu no šīs grupas reģionālās uzkrāšanās. 6. pants Šajā regulā: (a) „kopējā muitas tarifa nodokļi” ir nodokļi, kas norādīti I pielikuma otrajā daļā Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 [12], izņemot nodokļus, kas izveidoti tarifa kvotu robežās; (b) „sadaļa” ir jebkura no Kopējā muitas tarifa sadaļām, kas noteiktas saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2658/87; (c) „Komiteja” ir 26. pantā minētā komiteja. II SADAĻA REŽĪMI UN TARIFA PREFERENCES 1. NODAļA Vispārējais režīms 7. pants 1. Pilnīgi jāatceļ kopējā muitas tarifa nodokļi produktiem, kas kā zema riska produkti uzskaitīti II pielikumā, izņemot nodokļu lauksaimniecības komponentes. 2. Par 3,5 procentu punktiem jāsamazina kopējā muitas tarifa proporcionālie nodokļi produktiem, kas kā paaugstināta riska produkti uzskaitīti II pielikumā. Attiecībā uz 11. sadaļā minētajiem produktiem šis samazinājums ir 20%. 3. Ja preferenciālās nodokļu likmes, kas aprēķinātas saskaņā ar 7. pantu Regulā (EK) Nr. 2501/2001 par kopējā muitas tarifa proporcionālajiem nodokļiem, ko piemēro 2005. gada 31. decembrī, šā panta 2. punktā minētajiem produktiem paredz tarifa pazemināšanu par vairāk nekā 3,5 procentu punktiem, - tiek piemērotas šīs preferenciālās nodokļu likmes. 4. Kopējā muitas tarifa īpašo nodokļu likmes, izņemot minimālā vai maksimālā nodokļa likmes produktiem, kas kā paaugstināta riska produkti uzskaitīti II pielikumā, pazemina par 30 %. KN koda 2207 produktiem šis samazinājums ir 15 %. 5. Ja kopējā muitas tarifa nodokļos produktiem, kas kā paaugstināta riska produkti uzskaitīti II pielikumā, ietver proporcionālos un īpašos nodokļus, īpašo nodokļu likmes netiek pazeminātas. 6. Ja nodokļu likmēs, kas pazeminātas saskaņā ar 2. un 4. punktā minēto, norāda maksimālo nodokļa likmi, to nepazemina. Ja šādos nodokļos ir noteikta minimālā nodokļa likme, tad to nepiemēro. 7. Tarifa preferences, kas minētas 1. – 4. punktā, nepiemēro to sadaļu produktiem, attiecībā uz kurām saskaņā ar 13. pantu un I pielikuma C sleju tarifa preferences ir atceltas. 2. NODAĻA Īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai 8. pants 1. Tiek atcelti II pielikumā uzskaitītie kopējā muitas tarifa nodokļi visiem produktiem, kuru izcelsme ir valsts, uz kuru attiecas īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai. 2. Kopējā muitas tarifa īpašie nodokļi produktiem, kas minēti 1. punktā, ir jāatceļ pilnībā, izņemot produktus, kuriem kopējā muitas tarifa nodokļi ietver arī proporcionālos nodokļus. KN kodu 1704 10 91 un 1704 10 99 produktiem īpašais nodoklis ir jāierobežo līdz 16% no muitas vērtības. 3. Īpašais ilgtspējīgas attīstības un labas pārvaldības veicināšanas režīms saņēmējvalstij neietver to sadaļu produktus, kas uzskaitītas I pielikuma C slejā. 9. pants 1. Īpašs veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai var tikt piešķirts valstij, kas - ir ratificējusi un efektīvi īstenojusi konvencijas, kas minētas III pielikuma A daļā, un - ir ratificējusi un efektīvi īstenojusi vismaz septiņas no konvencijām, kas minētas III pielikuma B daļā, un - apņemas ratificēt un efektīvi īstenot tās konvencijas III pielikuma B daļā, kuras tā vēl nav ratificējusi, un - kas apņemas uzturēt konvenciju ratifikāciju un tās īstenošanas tiesību aktus un pasākumus un kas piekrīt regulārai tās izpildes rādītāju novērošanai un pārskatīšanai saskaņā ar ratificēto konvenciju īstenošanas noteikumiem, un - saskaņā ar 2. punktu tiek uzskatīta par mazāk aizsargātu valsti. Jebkurā gadījumā saņēmējvalstīm līdz 2008.gada decembrim ir jāratificē 27 konvencijas. 2. Mazāk aizsargāta valsts ir tāda, (a) kuru Pasaules Banka trīs gadus pēc kārtas nav klasificējusi kā valsti ar augstu ienākumu līmeni un kuras piecas lielākās nozares no tās VPS aptvertā importa Kopienā pārstāv vairāk nekā 75% no tās kopējā VPS aptvertā importa, vai (b) kuras VPS aptvertais importa Kopienā pārstāv mazāk nekā 1% no kopējā VPS aptvertā importa Kopienā. Izmantotie dati ir tie, kas pieejami 2004. gada 1. septembrī, kā vidējais trīs gadiem pēc kārtas. 3. Komisijai ir jānovēro III pielikumā minēto konvenciju ratifikācijas statuss un faktiskā ieviešana. Pirms šīs regulas piemērošanas perioda beigām Komisija sniegs ziņojumu par šo konvenciju ratifikācijas statusu, tai skaitā ieteikumus par to, vai šādu konvenciju ratifikācijai un efektīva īstenošanai būtu jābūt obligātai, lai gūtu labumu no ilgtspējīgas attīstības un labas pārvaldības īpašas veicināšanas kārtības piešķiršanas nākotnē. 10. pants 1. Īpašš ilgtspējīgas attīstības un labas pārvaldības veicināšanas režīms ir jāpiešķir, ja ir izpildīti šādi noteikumi: (a) valsts vai teritorija, kas minēta I pielikumā, ir iesniegusi attiecīgu pieprasījumu trīs mēnešu laikā pēc šīs regulas publicēšanas, un (b) pieprasījuma pārbaude parāda, ka pieprasījumu iesniegusī valsts atbilst nosacījumiem, kas izklāstīti 9. panta 1. un 2. punktā. 2. Valstij pieprasījums Komisijai ir jāiesniedz rakstveidā, sniedzot visaptverošu informāciju par III pielikumā minēto konvenciju ratificēšanu, tiesību aktiem un pasākumiem efektīvai konvenciju noteikumu īstenošanai un tās apņemšanos attiecīgajās konvencijās un saistītajos dokumentos pieņemt novērošanas un pārskata mehānismu, kas paredzēts attiecīgajās konvencijās un saistītajos dokumentos. 11. pants 1. Kad Komisija saņem pieprasījumu kopā ar informāciju, kas minēta 10. panta 2. punktā, Komisijai ir jāveic pieprasījuma pārbaude. Veicot pārbaudi, ir jāņem vērā svarīgu starptautisku organizāciju un aģentūru konstatējumi. Komisija var uzdot pieprasītājai valstij jebkādus jautājumus, kurus tā uzskata par svarīgiem, un var pārbaudīt saņemto informāciju ar pieprasījuma iesniedzēju valsti vai jebkuru fizisku vai juridisku personu. Komisijai ir jāinformē iesniedzēja valsts par tās novērtējumiem un tā jāuzaicina sniegt komentārus. 2. Komisijai saskaņā 1. punktā minēto pārbaudi un 27. pantā minēto procedūru ir jāizlemj, vai pieprasījuma iesniedzējai valstij piešķirt īpašu ilgtspējīgas attīstības un labas pārvaldības veicināšanas režīmu. 3. Komisijai pieprasītāja valsts ir jāinformē par lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 2. punktu. Ja valstij piešķir īpašu veicināšanas režīmu, tā ir jāinformē par datumu, kad lēmums stājas spēkā. Komisijai ir , Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī jāpublicē saņēmējvalstu saraksts, kurām ir tiesības gūt labumu no īpašās ilgtspējīgas attīstības un labas pārvaldības veicināšanas režīma. 4. Ja pieprasītājai valstij netiek piešķirts īpašais veicināšanas režīms, Komisijai ir jāizskaidro iemesli, ja valsts to pieprasa. 5. Komisijai visas attiecības pieprasījuma iesniedzēju valsti saistībā ar pieprasījumu ir jākārto, ciešā koordinācijā ar 26. pantā minēto komiteju. 3. NODAļA Vismazāk attīstītajām valstīm paredzētais īpašais režīms 12. pants 1. Neatkarīgi no 2. – 4. punkta pilnīgi atceļ kopējā muitas tarifa nodokļus visiem harmonizētās sistēmas 1. – 97. nodaļā minētajiem produktiem, izņemot 93. nodaļā minētos produktus, kuru izcelsme ir valstī, kas saskaņā ar I pielikumu izmanto īpašo režīmu vismazāk attīstītajām valstīm. 2. . Kopējā muitas tarifa nodokļus produktiem, kas iekļauti tarifa pozīcijā 1006, 2006. gada 1. septembrī samazina par 20 %, 2007. gada 1. septembrī — par 50 %, bet 2008. gada 1. septembrī — par 80 %. No 2009. gada 1. septembra tos pilnīgi atceļ. 3. Kopējā muitas tarifa nodokļus produktiem, kas iekļauti tarifa pozīcijā 1701, 2006. gada 1. jūlijā samazina par 20 %, 2007. gada 1. jūlijā — par 50 %, bet 2008. gada 1. jūlijā — par 80 %. No 2009. gada 1. jūlija tos pilnīgi atceļ. 4. Kamēr kopējā muitas tarifa nodokļi saskaņā ar 2. un 3. punktu nav pilnīgi atcelti, attiecībā uz produktiem, kas attiecīgi iekļauti tarifa pozīcijā 1006 un apakšpozīcijā 1701 11 10 un kuru izcelsme ir valstīs, kas izmanto šo īpašo režīmu, par katru tirdzniecības gadu atvēl vispārēju tarifa kvotu ar nodokļa nulles likmi. Sākotnējās tarifa kvotas 2001./2002. tirdzniecības gadam ir 2517 tonnas lobītu rīsu ekvivalenta produktiem, kas iekļauti 1006 tarifa pozīcijā, un 74 185 tonnas baltā cukura ekvivalenta produktiem, kas iekļauti apakšpozīcijā 1701 11 10. Par katru turpmāko tirdzniecības gadu kvotas palielina par 15 % attiecībā pret iepriekšējā tirdzniecības gada kvotām. 5. Komisija pieņem sīki izstrādātus noteikumus, kas saskaņā ar 28. pantā minēto procedūru regulē 4. punktā minēto kvotu atvēršanu un pārvaldīšanu. Šo kvotu atvēršanā un pārvaldīšanā Komisijai palīdz attiecīgo kopīgo tirgus organizāciju pārvaldības komitejas. 6. Kad ANO izslēdz valsti no vismazāk attīstīto valstu saraksta, tā tiek svītrota no šā režīma saņēmējvalstu saraksta. Par valsts svītrošanu no šā saraksta pārejas perioda ieviešanu ir jālemj Komisijai saskaņā ar 27. pantā noteikto procedūru. 4.NODAļA Kopīgi noteikumi 13. pants 1. Tarifa preferences, kas minētas 7. un 8. pantā, atceļ attiecībā uz kādas sadaļas produktiem, kuru izcelsme ir saņēmējā valstī, ja saskaņā ar jaunākajiem, 2004. gada 1. septembra datiem vidējais Kopienas attiecīgās sadaļās produktu ievedums no valsts, uz kuru attiecas šis režīms, trīs secīgu gadu laikā pārsniedz 15% no tā paša veida produktu ieveduma Kopienā no visām valstīm un teritorijām, kas uzskaitītas 1. pielikumā. 11. sadaļai robežvērtība ir 12,5%. 2. Sadaļas, kas svītrotas saskaņā ar 1.punktu, ir uzskaitītas I pielikuma C slejā. 3. Sadaļu izslēgšanu no šīs sistēmas piemēro no šīs regulas stāšanās spēkā līdz 2008. gada 31. decembrim. 4. Komisijai informē saņēmējvalsti par sadaļas izslēgšanu. 5. 1. punkts neattiecas uz saņēmējvalsti jebkurai sadaļai, kas pārstāv vairāk nekā 50% no visa VPS aptvertā attiecīgās valsts ieveduma Kopienā. 6. Šajā pantā izmantotais statistikas avots ir COMEXT statistika. 14. pants 1. Ja proporcionālā nodokļa likme, kas saskaņā ar šās sadaļas noteikumiem ir samazināta, ir 1% vai mazāka, minētā nodokļa piemērošanu aptur pilnībā. 2. Ja īpašā nodokļa likme, kas saskaņā ar šās sadaļas noteikumiem ir samazināta, par katru atsevišķu summu eiro ir EUR 2 vai mazāka, minētā nodokļa piemērošanu aptur pilnībā. 3. Saskaņā ar 1. un 2. punktu preferenciālā nodokļa galīgo likmi, ko aprēķina saskaņā ar šo regulu, noapaļo uz leju līdz pirmajai zīmei aiz komata. III SADAĻA PAGAIDU ATCELŠANAS UN AIZSARDZĪBAS NOTEIKUMI 15. pants 1. Šajā regulā paredzētā preferenču režīma piemērošanu visiem vai dažiem produktiem, kuru izcelsme ir saņēmējā valstī, var uz laiku atcelt šādu iemeslu dēļ: (a) nopietni un sistemātiski to principu pārkāpumi, kas izklāstīti III pielikumā minētajās konvencijās; (b) cietumos ražotu preču izvešana; (c) būtiski trūkumi muitas kontrolē, izvedot vai pārvadājot tranzītā narkotikas (neatļautas vielas vai izejvielas) vai starptautisko naudas atmazgāšanas konvenciju neievērošana; (d) krāpšana, pārkāpumi vai tas, ka sistemātiski netiek ievēroti produktu izcelsmes un tās apliecinājuma noteikumi vai netiek nodrošināta atbilstība šiem noteikumiem, netiek nodrošināta administratīvā sadarbība, kā prasīts 1. panta 2. punktā minēto režīmu ieviešanai un ievērošanas kontrolei; (e) nopietna un sistemātiska negodīga tirdzniecības prakse, kurai ir negatīva ietekme uz Kopienas ražošanas nozari, ieskaitot praksi, kas saskaņā ar PTO nolīgumiem ir aizliegta vai par kuru var ierosināt lietu, ar noteikumu, ka šajā sakarā pieņemto nolēmumu iepriekš ir sastādījusi kompetentā PTO iestāde; (e)’ nopietna un sistemātiska negodīga tirdzniecības prakse, kura nav iekļauta e) apakšpunktā, bet kura negatīvi ietekmē Kopienas intereses un kuru nevar labot saskaņā ar 20. panta e) apakšpunktu; (f) nopietni un sistemātiski reģionālo zvejniecības organizāciju, kuru biedre ir Kopiena, mērķu vai nolīgumu pārkāpumi attiecībā uz zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību; 2. Šā panta 1. panta d) punktā minētā administratīvā sadarbība, inter alia , paredz, ka saņēmējvalsts: (a) paziņo Komisijai un aktualizē informāciju, kas nepieciešama izcelsmes noteikumu īstenošanai un to ievērošanas kontrolei; (b) palīdz Kopienai, pēc dalībvalstu muitas iestāžu pieprasījuma veicot turpmāko izcelsmes apliecinājuma pārbaudi un savlaicīgi paziņojot tās rezultātus; (c) palīdz Kopienai, ciešā sadarbībā ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm atļaujot Komisijai veikt Kopienas administratīvās un izziņas sadarbības misijas šai valstī, lai pārbaudītu dokumentu autentiskumu vai ziņu precizitāti saistībā ar 1. panta 2. punktā minēto režīmu piešķirto labumu; (d) veic vai organizē attiecīgo izziņu, lai identificētu un novērstu izcelsmes noteikumu pārkāpšanu; (e) Regulas Nr. 2454/93 izpratnē ievēro vai nodrošina izcelsmes noteikumu ievērošanu attiecībā uz reģionālo uzkrāšanos, ja valsts no tās iegūst. 3. Neskarot šā panta 1. punktu, II sadaļā minētā īpašā veicināšanas režīma piemērošanu visiem vai dažiem produktiem, uz kuriem attiecas šis režīms un kuru izcelsme ir saņēmējā valstī, var uz laiku atcelt, īpaši, ja valsts tiesību akti vairs neietver ratificētās konvencijas, kas minētas III pielikumā vai ja šie tiesību akti netiek efektīvi īstenoti. 4. Šajā regulā noteiktos preferenciālos režīmos saskaņā ar 1. panta e) apakšpunktu neatceļ attiecībā uz produktiem, uz kuriem attiecas Regulās (EK) Nr. 384/96 vai (EK) Nr. 2026/97 paredzētie antidempinga vai kompensācijas pasākumi, tādu iemeslu dēļ, kas šos pasākumus attaisno. 16. pants 1. Ja Komisija vai kāda no dalībvalstīm saņem ziņas, kas var attaisnot pagaidu atcelšanu, un uzskata, ka ir pietiekams pamats sākt izmeklēšanu, tā informē Komiteju. 2. Komisija saskaņā ar 28. pantā minēto procedūru drīkst nolemt uzsākt izmeklēšanu. 17. pants 1. Ja Komisija nolemj uzsākt izmeklēšanu, tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu, ar kuru tā izsludina izmeklēšanas uzsākšanu, un par to paziņo attiecīgajai saņēmējvalstij. Paziņojumā sniedz pārskatu par saņemtajām ziņām un norāda, ka noderīgas ziņas jānosūta Komisijai. Tajā arī norāda, kādā termiņā ieinteresētās puses var rakstveidā darīt zināmus savus viedokļus. 2. Komisija attiecīgajai saņēmējai valstij nodrošina iespēju sadarboties izmeklēšanas veikšanā. 3. Komisija pieprasa visu informāciju, ko tā uzskata par vajadzīgu, un var pārbaudīt ziņas, kas saņemtas no uzņēmējiem un attiecīgās saņēmējvalsts. Novērtējumi, komentāri, lēmumi, ieteikumi un secinājumi, ko piedāvā ANO, ILO un citas kompetentas starptautiskas iestādes, kalpo par izejas punktu, lai izpētītu, vai pagaidu atcelšana ir pamatota 15. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā iemesla dēļ. 4. Komisijai var palīdzēt tās dalībvalsts amatpersonas, kuras teritorijā šāda pārbaude notiek, ja dalībvalsts to pieprasa. 5. Ja Komisijas pieprasītās ziņas netiek iesniegtas pieņemamā termiņā, vai izmeklēšana tiek būtiski traucēta, atzinumu var sastādīt, balstoties uz pieejamiem faktiem. 6. Izmeklēšana jāpabeidz gada laikā. Komisija saskaņā ar 28. pantā minēto procedūru var pagarināt šo termiņu. 18. pants 1. Komisija ziņojumu par savu atzinumu iesniedz Komitejai. 2. Ja Komisija uzskata, ka atzinums nepamato pagaidu atcelšanu, tā 28. pantā minētajā kārtībā nolemj pārtraukt izmeklēšanu. Tādā gadījumā Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu, ar kuru izsludina izmeklēšanas pabeigšanu un kurā izklāsta tās galvenos secinājumus. 3. Ja Komisija uzskata, ka atzinums pamato pagaidu atcelšanu 15. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā iemesla dēļ, tā saskaņā ar 28. pantā minēto procedūru nolemj sešus mēnešus kontrolēt un izvērtēt stāvokli attiecīgajā saņēmējvalstī. Komisija par šo lēmumu paziņo attiecīgajai saņēmējvalstij un Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu par nodomu iesniegt Padomei priekšlikumu par pagaidu atcelšanu, ja vien līdz minētā perioda beigām attiecīgā saņēmējvalsts nav apņēmusies veikt pasākumus, kas nepieciešami, lai pieņemamā termiņā ievērotu III pielikumā minētās konvencijas. 4. Ja Komisija pagaidu atcelšanu uzskata par nepieciešamu, tā iesniedz atbilstošu priekšlikumu Padomei, kura ar kvalificētu balsu vairākumu par to lemj 30 dienu laikā. 5. Ja šā panta 3. punktā minētā termiņa beigās Komisija konstatē, ka attiecīgā saņēmējvalsts nav uzņēmusies prasītās saistības, un uzskata, ka pagaidu atcelšana ir nepieciešama, tā iesniedz atbilstošu priekšlikumu Padomei, kura ar kvalificētu vairākumu par to lemj 30 dienu laikā. Ja Padome lemj par pagaidu atcelšanu, šāds lēmums stājas spēkā sešus mēnešus pēc tā pieņemšanas, ja vien pirms tam netiek nolemts, ka vairs nav spēkā iemesli, kas to pamato. 19. pants 1. Pēc Komitejas informēšanas Komisija var atcelt šajā regulā paredzētā preferenciālā režīma piemērošanu visiem vai dažiem produktiem, kuru izcelsme ir saņēmējvalstī: (a) ja tā uzskata, ka ir pietiekams pierādījums tam, ka pagaidu atcelšana ir pamatota 15. panta 1. punkta d) apakšpunktā minēto iemeslu dēļ, vai (b) ja šai režīmā paredzētais ievedums ievērojami pārsniedz ierasto šās valsts ražošanas un eksporta kapacitātes līmeni. 2. Dalībvalstis dara zināmu Komisijai visus attiecīgos faktus, ar kuriem var pamatot preferenču piemērošanas atcelšanu. 3. Ja Komisija uzskata, ka ir pietiekams pierādījums tam, ka ir ievēroti atcelšanai izvirzītie nosacījumi, tā pēc iespējas drīzāk veic visus attiecīgos pasākumus. 4. Atcelšanas termiņš nepārsniedz trīs mēnešus, un to var pagarināt vienreiz. Komisija var pagarināt šo termiņu saskaņā ar 28. pantā noteikto procedūru. 20. pants 1. Ja produktu, kura izcelsme ir saņēmējvalstī, ieved ar noteikumiem, kas Kopienas līdzīgu vai tieši konkurējošu produktu ražotājam izraisa vai draud izraisīt nopietnas grūtības, kopējā muitas tarifa nodokļus šim produktam jebkurā brīdī pēc dalībvalsts pieprasījuma vai pēc Komisijas iniciatīvas var ieviest atkārtoti. 2. Ja Komisija nolemj uzsākt izmeklēšanu, tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu, ar kuru izsludina izmeklēšanas uzsākšanu. Paziņojumā norāda, ka jebkuras noderīgas ziņas ir jānosūta Komisijai. Turklāt tajā ir norādīts termiņš, kurā ieinteresētās puses var rakstveidā darīt zināmus savus viedokļus. 3. Pārbaudot nopietnu problēmu esamību, Komisija, inter alia , ņem vērā šādus faktorus attiecībā uz Kopienas ražotājiem, ja ir pieejamas ziņas: - tirgus daļu, - ražošanas apjomu, - preču krājumus, - ražošanas jaudu, - bankrota gadījumus, - rentabilitāti, - jaudas izmantojumu, - nodarbinātību, - ievedumu apjomu un - cenām. 4. Komisija pieņem lēmumu 30 darba dienu laikā pēc apspriešanās ar Komiteju. 5. Ja ārkārtas apstākļi, kas prasa tūlītēju rīcību, izmeklēšanu padara neiespējamu, Komisija pēc Komitejas informēšanas veic tādu aizsargpasākumu, kāds ir absolūti nepieciešams. 21. pants Ja to produktu ievešana, kas iekļauti EK Līguma I pielikumā, izraisa vai draud izraisīt nopietnus Kopienas tirgu vai to regulēšanas mehānismu darbības traucējumus, Komisija var atcelt preferenču režīma piemērošanu attiecīgajiem produktiem pēc tam, kad ir informēta attiecīgās kopējā tirgus organizācijas pārvaldības komiteja. 22. pants 1. Komisija informē attiecīgo saņēmējvalsti par lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 19., 20. vai 21. pantu, pirms tas stājies spēkā. Komisija par to paziņo arī Padomei un dalībvalstīm. 2. Jebkura dalībvalsts lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 19., 20. vai 21.pantu, var desmit dienu laikā iesniegt Padomei. Padome ar kvalificētu balsu vairākumu 30 dienu laikā var pieņemt atšķirīgu lēmumu. 23. pants Nekas no šajā sadaļā minētā neskar to, kā piemērot drošības klauzulas, kas pieņemtas kā daļa no Līguma 37. pantā minētās kopējās lauksaimniecības politikas vai kā daļa no Līguma 133. pantā minētās kopējās tirdzniecības politikas, vai jebkuru citu drošības klauzulu, kura ir piemērojama. IV SADAĻA PROCEDŪRAS NOTEIKUMI 24. pants Komisija pieņem izmaiņas šīs regulas pielikumos, ja tas vajadzīgs sakarā ar (a) kombinētās nomenklatūras grozījumiem, vai (b) izmaiņām valstu vai teritoriju starptautiskajā statusā vai klasifikācijā saskaņā ar 28. pantā noteikto procedūru, (c) komerclīgumu ar preferenču saņēmējvalsti, kas paredz vismaz līdzvērtīgu preferenciālu pieeju Kopienas tirgum, kā II sadaļas 1. punktā minētais režīms. 25. pants 1. Sešu nedēļu laikā pēc katra ceturkšņa beigām dalībvalstis nosūta Eiropas Kopienu Statistikas birojam savu statistikas informāciju par produktiem, kas pieņemti laišanai brīvā apgrozībā attiecīgajā ceturksnī atbilstoši šajā regulā minētajām tarifa preferencēm. Šajā informācijā, ko sniedz ar atsauci uz kombinētās nomenklatūras kodiem, vajadzības gadījumā — ar atsauci uz TARIC kodiem, aiz izcelsmes valsts norāda vērtības, daudzumus un jebkādas papildu mērvienības, kas prasītas saskaņā ar Regulā (EK) 1172/95 [13] un Komisijas Regulā (EK) Nr. 1917/2000 [14] ietvertajām definīcijām. 2. Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 2454/93 308. panta d) apakšpunktu dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma nosūta tai sīkas ziņas par to produktu daudzumiem, kas pieņemti laišanai brīvā apgrozībā atbilstoši šai regulā paredzētajām tarifa preferencēm iepriekšējo mēnešu laikā. 3. Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm kontrolē to produktu ievešanu, uz ko attiecas KN kods 0803 00 19, tarifa pozīcijas 0603, 1006 un 1701, un KN kodi 1604 14 11, 1604 14 18, 1604 14 90, 1604 19 39 un 1604 20 70, lai noteiktu, vai ir izpildīti 20. un 21.pantā minētie nosacījumi. 26. pants 1. Šīs regulas ieviešanā Komisijai palīdz Vispārējo preferenču komiteja, kas sastāv no dalībvalstu pārstāvjiem un kuru vada Komisijas pārstāvis. 2. Komiteja drīkst pārbaudīt jebkuru jautājumu saistībā ar šīs regulas piemērošanu, kuru ierosinājusi Komisija, vai kurš ierosināts pēc dalībvalsts pieprasījuma. 3. Komiteja, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu par periodu no 2005. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 31. decembrim, pārbauda Kopienas vispārējo tarifa preferenču sistēmas ietekmi. Šim ziņojumam jāaptver visi preferenču režīmi, kas minēti 1. panta 2. punktā. 4. Komiteja pieņem savu reglamentu. 27. pants 1. Ja ir izdarīta atsauce uz šo pantu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu. 2. Periods, kas noteikts Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā, ir 3 mēneši. 28. pants Ja ir izdarīta atsauce uz šo pantu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu. V DAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 29. pants Uzskatīta, ka Padomes 1997. gada 24. marta Regula (EK) Nr. 552/97, ar ko uz laiku atsauc Mjanmas Savienības piekļuvi vispārējām tarifa preferencēm [15], kas attiecas uz Padomes Regulām (EK) Nr. 3281/94 [16] un (EK) Nr. 1256/96 [17], attiecas uz attiecīgajiem šīs regulas noteikumiem. 30. pants 1. Šī regula stājas spēkā 2005. gada 1. jūlijā. Padomes Regula (EK) Nr. 2501/2001 zaudē spēku 2005. gada 30. jūnijā. 2. Šīs regulas 3. panta 2. punktu un 8. - 11. pantu piemēro no dienas, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . 3. To piemēro līdz 2008. gada 31. decembrim. Šī diena neattiecas uz īpašo režīmu vismazāk attīstītajām valstīm un uz citiem šīs regulas noteikumiem, ciktāl tos piemēro saistībā ar minēto režīmu. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, [...] Padomes vārdā — priekšsēdētājs I PIELIKUMS Saņēmējvalstis [18] un teritorijas, kuras izmanto Kopienas vispārējo tarifa preferenču sistēmu +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ II PIELIKUMS Produktu saraksts, uz kuriem attiecas 1. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētie režīmi Neatkarīgi no kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumiem produktu apraksts jāuzskata par norādošu un tarifa preferences nosaka KN kodi. Ja ir norādīti ex KN kodi, tarifa preferences jānosaka, pamatojoties gan uz KN kodu, gan aprakstu. Uz produktu ierakstiem, kas apzīmēti ar zvaigznīti, attiecas nosacījumi Kopienas noteikumos. Produkti, kas iekļauti vispārējā režīmā (7. pants) un īpašā ilgtspējīgas attīstības un labas pārvaldības režīmā (8. pants). Šie produkti ir minēti vai nu kā NS (nepaaugstināta riska preces 7. panta 1. punkta nozīmē) vai S (paaugstināta riska preces 7. panta 2. punkta nozīmē). Vienkāršošanas nolūkā šie produkti ir uzskaitīti grupās. To starpā var būt produkti, kas atbrīvoti no kopējā muitas tarifa nodokļiem vai kuriem šie nodokļi ir apturēti. +++++ TABLE +++++ III PIELIKUMS Konvencijas, kas minētas 9. pantā A DAĻA Galvenās ANO/ILO konvencijas par cilvēktiesībām un darbinieku tiesībām +++++ TABLE +++++ B DAĻA Konvencijas par vidi un vadības principiem +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ [1] OV L 346. 31.12.2001., 1.lpp. [2] KOM(2004) 461 galīgā redakcija. [3] KOM(1994) 212 galīgā redakcija. [4] OV C […], […],.[…] lpp. [5] OV C […], […], […] lpp. [6] OV C […], […], […] lpp. [7] „ Diferencēta un labvēlīgāka procedūra, abpusējība un pilnīgāka jaunattīstības valstu līdzdalība”, VVTT 1979.gada 28.novembra Lēmums (L/4903). [8] KOM(2004) 461 galīgā redakcija. [9] OV L 346, 31.12.2001., 1. lpp [10] OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp [11] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp [12] OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp. Regula, kurā jaunākie grozījumi zidarīti ar Regulu (EK) Nr. 2031 /2001 (OV L 279. 23.10.2001., 1. lpp) [13] OV L 118, 25.5.1995., 10. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp). [14] OV L 229, 9.9.2000., 14. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1669/2001 (OV L 224, 21.8.2001., 3. lpp.). [15] OV L 85, 27.3.1997., 8. lpp. [16] OV L 348, 31.12.1994., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2820/198 (OV L 357, 30.12.1998., 1. lpp.) [17] OV L 160, 29.6.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2448/96 (OV L 333, 21.12.1996., 12. lpp.) [18] Sarakstā var būt iekļautas valstis, kurām uz laiku apturēta ES Vispārējo preferenču sistēma vai kuras nav ievērojušas administratīvās sadarbības prasības, kas ir priekšnosacījums preferenču sistēmas piešķiršanai. Šaubu gadījumā sazinieties ar Komisiju vai attiecīgās valsts kompetentām iestādēm. [19] KN koda 0306 13 produktiem nodoklis ir 3,6 % sakarā ar īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai. [20] Šiem produktiem nepiemēro 1. sadaļā minēto režīmu. [21] KN koda 0710 80 85 produktiem 1. sadaļā minēto režīmu nepiemēro. [22] KN kodam 0811 10 90 nepiemēro režīmu, kas minēts 1. sadaļā. [23] Šiem produktiem nepiemēro 1. sadaļā minēto režīmu. [24] KN koda 1704 10 91 un 1704 10 99 īpašais nodoklis ir ierobežots līdz 16% no muitas vērtības sakarā ar īpašu veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai. [25] Šiem produktiem nepiemēro 1. sadaļā minēto režīmu. [26] Šiem produktiem nepiemēro 1. sadaļā minēto režīmu. [27] Šiem produktiem nepiemēro 1. sadaļā minēto režīmu. [28] Šiem produktiem nepiemēro 1. sadaļā minētās preferences.