EIROPAS KOMISIJA Briselē, 8.7.2021 COM(2021) 375 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par makrofinansiālas palīdzības sniegšanu trešām valstīm 2020. gadā {SWD(2021) 178 final}



SATURA RĀDĪTĀJS 1 Ievads 2 Makroekonomiskās norises partnervalstīs 2.1 Austrumu kaimiņreģions 2.2 Dienvidu kaimiņreģions 2.3 Rietumbalkāni 3. Makrofinansiālas palīdzības programmas 2020. gadā 3.1 Austrumu kaimiņreģions  Gruzija. MFP III un MFP saistībā ar Covid-19  Moldova. MFP un MFP saistībā ar Covid-19  Ukraina. MFP IV un MFP saistībā ar Covid-19 3.2 Dienvidu kaimiņreģions  Jordānija. MFP III un MFP saistībā ar Covid-19  Tunisija. MFP saistībā ar Covid-19 3.3 Rietumbalkāni  Albānija. MFP saistībā ar Covid-19  Bosnija un Hercegovina. MFP saistībā ar Covid-19

 Kosova. MFP saistībā ar Covid-19  Melnkalne. MFP saistībā ar Covid-19  Ziemeļmaķedonija. MFP saistībā ar Covid-19 4 MFP līdzekļu atbilstīgas izmantošanas nodrošināšana: darbības novērtējumi, ex post novērtējumi un revīzijas 4.1 Darbības novērtējumi 4.2 Ex post novērtējumi 5 Vispārējās tendences saistībā ar MFP instrumentu 5.1 MFP instrumenta darbība 5.2 MFP daudzgadu finanšu shēmā 2021.–2027. gadam 6 Skats nākotnē: MFP programmas un budžeta situācija 2021. gadā KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par makrofinansiālas palīdzības sniegšanu trešām valstīm 2020. gadā 1Ievads Makrofinansiāla palīdzība (MFP) ir Eiropas Savienības (ES) finanšu instruments, kas tiek attiecināts arī uz partnervalstīm, kuras saskārušās ar maksājumu bilances problēmām. Kopš MFP izveides 1990. gadā tā ir palīdzējusi uzlabot makroekonomisko un finanšu stabilitāti ES kaimiņvalstīs un valstīs, kas atrodas ģeogrāfiski tuvu ES, vienlaikus veicinot strukturālas reformas. MFP papildina ar piesardzības pasākumiem nesaistītu vienošanos par kredītu, kas saskaņota ar Starptautisko Valūtas fondu (SVF), un šāda vienošanās ir MFP īstenošanas nosacījums. Ja partnervalsts tiek atbrīvota no spiedīgas nepieciešamības risināt ar maksājumu bilanci saistītās problēmas, tā var palielināt savu fiskālo telpu, uzlabot parāda atmaksājamību un pievērsties vajadzīgo reformu virzīšanai. MFP programmas, atvieglojot makroekonomisko korekciju, var sekmēt sociālo attīstību, dodot valstij vairāk laika un iespēju pievērsties savas krīzes galvenajiem cēloņiem. MFP visbiežāk tiek sniegta kā aizdevumi, kuru finansējumu Komisija aizņemas kapitāla tirgos un aizdod to tālāk saņēmējvalstij, vai (dažos gadījumos) kā dotācijas, kas tiek finansētas no ES budžeta, vai kā aizdevumu un dotāciju kombinācija. MFP izmaksā pa daļām un tikai tad, ja ir izpildīti konkrēti strukturālo reformu kritēriji, kas saskaņoti ar valsti. MFP ir pamats tam, lai tiktu īstenoti stingri korekcijas un reformu pasākumi, kuru mērķis ir stiprināt publisko finanšu sistēmas un atbalstīt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi un darbvietu radīšanu. Turklāt MFP piešķiršanai ir priekšnoteikums, proti, saņēmējvalstij ir jāpiemēro efektīvi demokrātiskie mehānismi, tostarp tajā jābūt daudzpartiju parlamentārajai sistēmai, jāievēro tiesiskums, kā arī valstij jāgarantē cilvēktiesību ievērošana. Tādējādi MFP papildina pastāvīgo ES sadarbības palīdzību un sekmē plašāka mērķa sasniegšanu, proti, stabilitātes saglabāšanu un labklājības veicināšanu ārpus ES robežām. MFP ir plaši atzīta kā efektīvs krīzes pārvarēšanas instruments, kas ļauj ES iejaukties redzamā un elastīgā veidā, izmantojot politikas ietekmi. To pamato konstatējumi, kas gūti vairākos neatkarīgos ex post novērtējumos attiecībā uz pabeigtām MFP programmām. Kā krīzes instruments un atšķirībā no citiem ES ārējās finansēšanas instrumentiem MFP nesniedz finansiālu atbalstu regulāri un plānojami. Šā iemesla dēļ saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2021.–2027. gadam arī turpmāk īpašas MFP programmas tiks īstenotas, pamatojoties uz ad hoc lēmumiem. Ja to pamatā ir LESD 212. pants, tās tiek reglamentētas parastajā likumdošanas procedūrā, saskaņā ar kuru katra programma (vai vairākas programmas vienlaikus, kā tas bija 2020. gada maijā pieņemto Covid-19 MFP programmu gadījumā) ir jāapstiprina Eiropas Parlamentam un Padomei. Šis gada ziņojums ir sagatavots atbilstīgi Komisijas informācijas sniegšanas pienākumiem, kas paredzēti dažādos Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumos par MFP programmām. Tam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments, kurā sniegta sīkāka analīze par makroekonomikas vidi un atsevišķu MFP programmu īstenošanu. 2Makroekonomiskās norises partnervalstīs

Covid-19 pandēmija ir plaši izplatījusies visā pasaulē, un 2020. gadā šī situācija vairumā paplašināšanās un kaimiņreģiona partnervalstīs radīja recesiju. Tomēr papildus pašas pandēmijas situācijas attīstībai recesijas ilgums un smagums atšķiras un atspoguļo arī partneru ekonomiskās struktūras un to spēju veikt efektīvus pretpasākumus. Šajā sadaļā aplūkotas reģionālās problēmas, ar kurām saskaras ES kaimiņreģioni un Rietumbalkāni, savukārt to ekonomikas sniegums atbilstīgi katrai valstij sīkāk novērtēts pievienotajā dienestu darba dokumentā. 2.1Austrumu kaimiņreģions Covid-19 pandēmija smagi skāra austrumu kaimiņreģiona valstu ekonomikas. Ekonomikas veiktspēja 2020. gadā visās valstīs samazinājās sakarā ar divkāršu satricinājumu, ko izraisīja stingri ierobežojumi (izņemot Baltkrieviju), kuri samazināja iekšzemes patēriņu, un, mazākā mērā, ārējā pieprasījuma kritums. Iekšzemes reakcija būtisku fiskālo pasākumu veidā, lai atbalstītu uzņēmumus un darbavietas, kā arī stimulējoša monetārā politika zināmā mērā aizsargāja pret šo satricinājumu. Starptautiskais atbalsts arī bija būtisks, palīdzot vairumam valstu risināt pieaugošās finansējuma vajadzības. Visi šie pasākumi palīdzēja ierobežot bezdarba līmeņa pieaugumu vairumā valstu. Tā kā nebija pieprasījuma spiediena un pastāvēja zemākas naftas cenas, patēriņa cenu inflācija vai nu samazinājās, vai arī saglabājās relatīvi zemā līmenī gandrīz visu 2020. gadu. Tāpēc vairums centrālo banku turpināja monetāro nosacījumu atvieglošanu, lai gan nedaudz mērenāk tajās valstīs, kurās ievērojami samazinājās valūtas vērtība. Tomēr gada beigās nosacījumu atvieglošanas cikls beidzās (un atsevišķos gadījumos pat tika anulēts) sakarā ar atkārtotu inflācijas spiedienu, ko izraisīja importa cenas (pārtikai un degvielai), un izmaksu pārnešanu uz cenām vājāku valūtu dēļ. Fiskālais stāvoklis, kas iepriekšējos gados bija būtiski uzlabojies, kopš 2020. gada sākuma ir ievērojami pavājinājies. Ieņēmumi stagnēja līdz ar recesiju, savukārt izdevumi ievērojami pieauga, lai atbalstītu uzņēmumus/darbavietas un nodrošinātu jaunu, steidzamu veselības aprūpes vajadzību apmierināšanu. Tas kopā ar vājākām nacionālajām valūtām un zemāku nominālo iekšzemes kopproduktu (IKP) pasliktināja valsts parāda rādītājus. Ārējās tirdzniecības jomā tekošā konta dinamika bija neviendabīga. Lai gan pandēmija izraisīja strauju importa apjoma samazinājumu pieprasījuma pavājināšanās un preču (jo īpaši enerģijas) cenu pazemināšanās rezultātā, tas nevarēja kompensēt triecienu valstīm ar lielu tūrisma nozari (Gruzijai) vai valstīm, kuras lielā mērā ir atkarīgas no precēm (Azerbaidžānai). Runājot par finansējumu, sākotnējo noguldījumu aizplūšanu, kas saistīta ar pieaugošo nenoteiktību, mazināja būtiska finansiāla palīdzība no starptautiskajām finanšu iestādēm, jo īpaši SVF, kas veica izmaksas sākuma periodā. Pēc sākotnējā satricinājuma atsākās arī aizņemšanās tirgos. 2.2Dienvidu kaimiņreģions Covid-19 pandēmija ir nopietni kavējusi ekonomisko darbību dienvidu kaimiņreģionā, izraisot reģionā recesiju. Straujo ekonomikas recesiju 2020. gadā izraisīja iekšzemē veikto epidēmijas apturēšanas pasākumu negatīvā ietekme uz patēriņu un investīcijām, kā arī ievērojamais ārējā pieprasījuma kritums no reģiona galveno tirdzniecības partneru puses. Pasaules saimnieciskās darbības palēnināšanās negatīvi ietekmēja ārvalstu investīciju plūsmas, naudas pārvedumus un tūrismu. Savlaicīgu fiskālo stimulu kopumi un arvien stimulējošāka monetārā politika ir daļēji mazinājusi ekonomisko satricinājumu, lai gan tas ir ievērojami palielinājis fiskālo deficītu un parāda attiecību pret IKP. Fiskālā stāvokļa pasliktināšanās izriet gan no zemākiem ieņēmumiem, ko rada aktivitātes samazināšanās, gan no to izdevumu pieauguma, kas vajadzīgi, lai novērstu veselības krīzi, atbalstītu uzņēmumus un veicinātu nodarbinātību. Zemāku enerģijas cenu un ierobežota pieprasījuma apstākļos ir samazinājusies arī inflācija. Ārējās tirdzniecības jomā tekošie konti parāda spēcīgu importa samazinājumu, ko rada svārstīgais pieprasījums, un attiecībā uz preču importētājiem zemākas preču cenas (jo īpaši enerģijai), kā arī ievērojamu ietekmi uz eksportu un tūrismu, ko rada samazināts globālais pieprasījums un ar veselību saistīti ceļošanas ierobežojumi. Sarežģītos finanšu tirgus apstākļos ārējie partneri un starptautiskās finanšu iestādes ir sniegušas ļoti nepieciešamo finanšu palīdzību, lai apmierinātu pieaugošās finansējuma vajadzības, stiprinātu likviditāti un nodrošinātu stabilitāti reģionā. Raugoties nākotnē, reģionā turpināsies sarežģīts periods ar aizvien mazākām politikas iespējām novērst ekonomikas lejupslīdi. Daudzās valstīs pastāvošo nestabilo politisko apstākļu dēļ ekonomikas perspektīvas joprojām ir neskaidras un cieši saistītas ar pandēmijas attīstību un pasaules saimnieciskās darbības atveseļošanās tempu. 2.3Rietumbalkāni Covid-19 pandēmijas uzliesmojums 2020. gada marta sākumā pēkšņi apturēja izaugsmi Rietumbalkānos. Reģiona valdības veica pasākumus vīrusa izplatīšanās apturēšanai, tostarp noteica robežu slēgšanu, sociālo distancēšanos un atsevišķu ekonomikas daļu noslēdzi. Krīzes graujošās sekas izraisīja ievērojamus ražošanas apjomu zudumus, jo visas tautsaimniecības cieta no mājsaimniecību patēriņa krituma un eksporta un investīciju samazināšanās. Galvenie risku mazinošie faktori bija svārstīgais imports un palielinātais valsts patēriņš, taču tie nebija pietiekami, lai kompensētu citu izdevumu komponentu negatīvo dinamiku. Saskaņā ar saimnieciskās darbības samazināšanos nodarbinātības izaugsme bija negatīva, taču, tā kā ekonomiski aktīvā darbaspēka līmenis arī samazinājās, bezdarba līmeņa pieaugums līdz šim ir bijis ierobežots. Inflācijas dinamika atspoguļoja situāciju ar vāju kopējo pieprasījumu un zemām enerģijas cenām, un visās Rietumbalkānu valstīs inflācija 2020. gadā bija ļoti zema un reizēm pat negatīva. Deflācijas spiediens apvienojumā ar augstu globālo likviditāti bija par iemeslu turpmākiem stimulējošas monetārās politikas pasākumiem Rietumbalkānu valstīs ar neatkarīgu monetāro politiku. Liela mēroga fiskālais atbalsts mājsaimniecībām un uzņēmumiem, lai novērstu krīzes nelabvēlīgo ietekmi, apvienojumā ar ievērojamu ieņēmumu kritumu izraisīja strauju budžeta deficīta pieaugumu visās reģiona valstīs. Līdz ar IKP kritumu tas izraisīja būtisku valsts parāda un IKP attiecības pieaugumu salīdzinājumā ar 2019. gada beigām. Ārējās tirdzniecības jomā tekošā konta deficīts salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu palielinājās sakarā ar joprojām pastāvošajiem lielajiem zaudējumiem pakalpojumu eksporta, piemēram, tūrisma, jomā, kā arī vairumā gadījumu sakarā ar naudas pārvedumu pieplūduma samazināšanos. Šādai situācijai turpinoties, ekonomikas perspektīvas ir saistītas ar lielu nenoteiktību, jo saimnieciskās darbības atveseļošana ir atkarīga no pandēmijas attīstības, kas ir cieši saistīta ar vakcinācijas tempu. 3. Makrofinansiālas palīdzības programmas 2020. gadā MFP instrumenta trīsdesmit gadu vēsturē 2020. gads bija izņēmuma gads. Gadu vispirms raksturoja trīs MFP darbību — MFP IV Ukrainai, MFP III Gruzijai un MFP Moldovai — pabeigšana, kā arī jaunas turpmākās darbības (MFP III) pieņemšana attiecībā uz Jordāniju. Pēc tam saistībā ar Covid-19 pandēmiju Komisija 2020. gada 22. aprīlī ierosināja MFP darbību paketi 3 miljardu EUR apmērā 10 paplašināšanās un kaimiņreģiona partneriem, lai palīdzētu tiem ierobežot koronavīrusa pandēmijas radītās ekonomiskās sekas. Šis priekšlikums tika iesniegts kā daļa no paketes “Team Europe” — mērķtiecīgas ES reaģēšanas stratēģijas, kas atbalsta partnervalstu centienus cīņā pret koronavīrusa pandēmiju. Runa ir par bezprecedenta mērogu aptverto valstu skaita un finanšu summas ziņā, un konkrēto 2020. gada 25. maija lēmumu (Covid-19 MFP paketi) Eiropas Parlaments un Padome pieņēma rekordlielā ātrumā. Šīs paketes ietvaros ES piekrita šādam MFP aizdevumu sadalījumam: Albānijai (180 miljoni EUR), Bosnijai un Hercegovinai (250 miljoni EUR), Gruzijai (150 miljoni EUR), Jordānijai (200 miljoni EUR), Kosovai (100 miljoni EUR), Moldovai (100 miljoni EUR), Melnkalnei (60 miljoni EUR), Ziemeļmaķedonijai (160 miljoni EUR), Tunisijai (600 miljoni EUR) un Ukrainai (1,2 miljardi EUR). MFP līdzekļi tiek piešķirti kā aizdevumi ar ļoti izdevīgiem noteikumiem, lai palīdzētu šiem partneriem apmierināt steidzamās finansējuma vajadzības. Šie līdzekļi tiek darīti pieejami, stājoties spēkā Saprašanās memorandam (SM), divos maksājumos uz 12 mēnešiem. Tas ir īsāks termiņš nekā parasti (t. i., parasti 2,5 gadi), ar kuru ņemta vērā pandēmijas radītā steidzamība un apliecināta vēlme padarīt atbalstu pieejamu ātri un elastīgākā veidā. Pirmais maksājums tiek darīts pieejams, tiklīdz stājies spēkā SM un aizdevumu mehānisma nolīgums (AMN), un tas tiek veikts, ja ir izpildīti vispārējie MFP politiskie priekšnoteikumi (izveidot efektīvus demokrātiskos mehānismus, tostarp daudzpartiju parlamentāro sistēmu, un ievērot tiesiskumu un cilvēktiesības) un tiek īstenota SVF programma (ja piemērojams). Otrais maksājums ir atkarīgs arī no tā, vai tiek izpildīti SM iekļautie saskaņotie politikas pasākumi. Kopā ar SVF atbalstu MFP līdzekļi var palīdzēt uzlabot makroekonomisko stabilitāti un izveidot vietu, kas ļauj resursus piešķirt pilsoņu aizsardzībai un pandēmijas sociālekonomisko seku mazināšanai. Šī MFP pakete un tas, cik ātri Eiropas Parlaments un Padome to pieņēma, ir svarīgs apliecinājums ES solidaritātei ar partnervalstīm vēl nepieredzētas krīzes laikā. 2020. gadā kopā tika izmaksāti 1690 miljoni EUR (1675 miljoni EUR — aizdevumos, 15 miljoni EUR — dotācijās). Šā ziņojuma 1. tabulā ir sniegta sīkāka informācija par 2020. gada beigās veiktajām izmaksām dalījumā pa valstīm. MFP programmu īstenošanas statuss 2020. gadā (dalījumā pa reģioniem) 3 3.1Austrumu kaimiņreģions ·Gruzija. MFP III un MFP saistībā ar Covid-19 MFP III darbība Gruzijai, kas sākta 2018. gadā, tika veiksmīgi pabeigta, izmaksājot otro un pēdējo daļu 2020. gada novembrī. Šīs daļas summa bija 25 miljoni EUR, tostarp 5 miljoni EUR dotāciju veidā un 20 miljoni EUR aizdevumu veidā.

Ņemot vērā Gruzijas oficiālo pieprasījumu sniegt jaunu MFP saistībā ar Covid-19 pandēmiju, Eiropas Parlaments un Padome 2020. gada maijā apstiprināja Covid-19 MFP paketi, tostarp jaunu 150 miljonu EUR MFP programmu Gruzijai. SM un AMN par šo MFP darbību Gruzijas parlaments parakstīja un ratificēja 2020. gada 30. septembrī, un tas nozīmē, ka MFP ilgst līdz 2021. gada septembrim. Saskaņā ar SM palīdzība jānodrošina divos maksājumos — katrs 75 miljonu EUR apmērā. Pirmais maksājums bija atkarīgs no vispārējo MFP politisko priekšnoteikumu un SVF programmas ievērošanas. Tas tika izmaksāts 2020. gada 25. novembrī. Otrais maksājums būs atkarīgs arī no tā, vai tiks izpildīts politikas nosacījumu kopums, kas noteikts SM publiskā iepirkuma, pensiju sistēmas, sabiedrību tiesību, valstij piederošu uzņēmumu pārvaldības, tiesu sistēmas, energoefektivitātes un darba tirgus jomā. Šīs MFP programmas tiek nodrošinātas kopā ar starptautisko finanšu iestāžu un divpusējas palīdzības organizāciju — tostarp SVF — resursiem, ievērojot Gruzijai paredzēto paplašinātās finansēšanas mehānisma (PFM) četru gadu programmu, kura apstiprināta 2017. gada aprīlī un papildināta 2020. gadā (kopumā aptuveni par 690 miljoniem EUR)). Visus šajā programmā paredzētos pārskatus SVF Valde ir sekmīgi apstiprinājusi, tostarp pašu jaunāko — 2021. gada aprīlī. ·Moldova. MFP un MFP saistībā ar Covid-19 Eiropadome un Eiropas Parlaments 2017. gada septembrī parakstīja lēmumu par Moldovai sniegtās makrofinansiālās palīdzības paplašināšanu 100 miljonu EUR apmērā. Pēc SM ratifikācijas MFP stājās spēkā 2018. gada janvārī uz divarpus gadiem, un pirmais maksājums (30 miljoni EUR, no kuriem 10 miljoni EUR dotācijās) tika veikts 2019. gada oktobrī. Lēmums par otro izmaksu tika pieņemts 2020. gada 9. jūnijā, bet pirms tam notika diskusijas par politiskiem priekšnoteikumiem. Vēstule ar astoņiem īpašiem īstermiņa nosacījumiem turpmāku reformu veicināšanai, kas palīdz novērtēt politiskos priekšnoteikumus, tika nodota Moldovas premjerministram 2020. gada februārī. Pēc nosacījumu pozitīva novērtējuma tika veikta vēl divu daļu izmaksa, ko veidoja 20 miljonu EUR aizdevums 16. jūlijā un 10 miljonu EUR dotācijas komponents 1. augustā. MFP trešā un pēdējā daļa tika atcelta, jo ne visi attiecīgie politikas nosacījumi bija izpildīti pirms programmas beigām 2020. gada 18. jūlijā. MFP bija saistīta ar SVF četru gadu paplašinātās kreditēšanas mehānisma / paplašinātās finansēšanas mehānisma (PKM/PFM) programmu 129,4 miljonu SDR (aptuveni 178,7 miljonu USD) apmērā. Pēdējā, sestā programmas pārskatīšana tika sekmīgi pabeigta 2020. gada martā. ES 2020. gadā 2020. gada maijā pieņemtās Covid-19 MFP paketes ietvaros vienojās par jaunu 100 miljonu EUR MFP programmu Moldovai, papildinot SVF 235 miljonu USD ārkārtas programmu (pieņemta 2020. gada aprīlī). Moldovas parlaments parakstīja un ratificēja SM un AMN 2020. gada 18. septembrī, un tas nozīmē, ka MFP programma būs pieejama līdz 2021. gada septembrim. MFP jānodrošina divās daļās — katra 50 miljonu EUR apmērā. Pirmais maksājums bija atkarīgs no vispārējo MFP politisko priekšnoteikumu ievērošanas, un tas tika izmaksāts 2020. gada 25. novembrī. Otrais maksājums būs atkarīgs arī no tā, vai tiks izpildīts politikas nosacījumu kopums, kas noteikts SM. Programmas nosacījumi ir vērsti uz publisko finanšu pārvaldības reformām, labu pārvaldību un korupcijas apkarošanu, kā arī uzņēmējdarbības vides uzlabošanu. Otro daļu var izmaksāt, tiklīdz šie nosacījumi ir izpildīti. SVF un Moldova 2020. gada 27. jūlijā panāca jaunu personāla līmeņa vienošanos par PKM/PFM trīs gadu reformu programmu 558 miljonu USD vērtībā, taču SVF Valde apturēja tās pieņemšanu sakarā ar politiskajām norisēm valstī pēc 2020. gada prezidenta vēlēšanām. ·Ukraina. MFP IV un MFP saistībā ar Covid-19 Pēc oficiāla Ukrainas pieprasījuma Eiropas Komisija 2018. gada 9. martā pieņēma lēmuma priekšlikumu, ar ko Ukrainai aizdevumu veidā piešķir papildu MFP 1 miljarda EUR apmērā. Eiropas Parlaments un Padome 2018. gada 4. jūlijā pieņēma lēmumu, ar kuru tiek atļauta ceturtā MFP darbība Ukrainā kopš 2014. gada. Aizdevuma pirmā daļa 500 miljonu EUR apmērā tika izmaksāta 2018. gada 30. novembrī. Otrā daļa 500 miljonu EUR apmērā tika izmaksāta 2020. gada 29. maijā pēc tam, kad Ukraina bija izpildījusi visus 12 attiecīgos strukturālās politikas pasākumus, kurus tā bija apņēmusies izpildīt. 2020. gadā Ukraina 2020. gada maijā pieņemtās Covid-19 MFP paketes ietvaros kļuva tiesīga pieteikties piektajai MFP programmai 1,2 miljardu EUR apmērā. SM tika apspriests vasarā un stājās spēkā 2020. gada 14. septembrī pēc tam, kad to bija ratificējis valsts parlaments un parakstījis prezidents. Tādējādi programmas 12 mēnešu pieejamības periods ilgst līdz 2021. gada septembrim. Programmas strukturālās politikas nosacījumi balstās uz iepriekšējiem MFP sasniegumiem un aptver četras jomas: publisko finanšu pārvaldību, korupcijas apkarošanu, uzņēmējdarbības vides uzlabošanu, nozaru politiku un valstij piederošo uzņēmumu pārvaldību. MFP jānodrošina divās daļās — katra 600 miljonu EUR apmērā. Pirmā maksājuma veikšana bija atkarīga no vispārējo MFP politisko priekšnosacījumu un SVF programmas ievērošanas. Tas tika izmaksāts 2020. gada 9. decembrī. Kopā ar šo izmaksu ES laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam piecās secīgās MFP programmās ir aizdevusi Ukrainai kopumā 4,4 miljardus EUR. Otrās daļas izmaksa ir atkarīga no to astoņu strukturālās politikas pasākumu sekmīgas īstenošanas, kurus Ukraina ir apņēmusies īstenot SM. Šī Covid-19 MFP Ukrainai tiek sniegta kopā ar citiem starptautisko finanšu iestāžu un divpusējas palīdzības organizāciju — jo īpaši SVF — resursiem, ievērojot 2020. gada 9. jūnijā noslēgto 18 mēnešu rezerves vienošanos par 5 miljardiem USD. Pirmais maksājums 2,1 miljarda USD apmērā tika izmaksāts nekavējoties. Pirmais programmas pārskats, ko veic SVF un kas sākās 2020. gada decembrī, joprojām turpinās. Tā pabeigšana personāla līmenī un apstiprināšana SVF Valdes līmenī ir atkarīga no tādu būtisku iepriekšējo darbību veikšanas, kas paredzētas, lai stiprinātu korupcijas apkarošanas institūciju juridisko pamatu. Kā tas ir visu to partnervalstu gadījumā, kas saņem MFP, SVF programmas ievērošana joprojām ir vispārējs nosacījums jebkurai MFP ietvaros veiktai izmaksai. 3.2Dienvidu kaimiņreģions ·Jordānija. MFP III un MFP saistībā ar Covid-19 Pēc sekmīgas MFP II pabeigšanas un ņemot vērā fiskālās problēmas un ārkārtējos apstākļus, ar kuriem Jordānija saskārās, uzņemot lielu skaitu Sīrijas bēgļu, valsts 2019. gada jūlijā iesniedza pieprasījumu par papildu MFP. Atbildot uz to, Komisija 2019. gada 6. septembrī pieņēma priekšlikumu par trešo MFP Jordānijai aizdevumu veidā 500 miljonu EUR apmērā (MFP III). Likumdevēji šo priekšlikumu pieņēma 2020. gada 15. janvārī. Palīdzība jāīsteno trīs maksājumos. Vēlāk 2020. gadā, kad Covid-19 pandēmija skāra jau tā grūtībās nonākušo Jordānijas ekonomiku, iestādes 2020. gada aprīlī pieprasīja papildu MFP. Savukārt 2020. gada maijā pieņemtās Covid-19 MFP paketes ietvaros ES vienojās par papildu 200 miljonu EUR MFP programmu Jordānijai (palielinot MFP III ietvaros pieejamos resursus). SM un AMN (ar ko tiek pārraudzītas abas MFP darbības) stājās spēkā attiecīgi 2020. gada 2. oktobrī un 7. oktobrī. Tādējādi Covid-19 programmas 12 mēnešu pieejamības periods ilgst līdz 2021. gada oktobrim, savukārt MFP III pieejamības periods ilgst līdz 2023. gada aprīlim. Šīs programmas politikas nosacījumi galvenokārt vērsti uz publisko finanšu pārvaldības uzlabošanu, korupcijas apkarošanu, reformām sabiedrisko pakalpojumu nozarē, sociālo un darba tirgus politiku, kā arī pārvaldību. Pirmais maksājums (250 miljoni EUR aizdevumos) bija atkarīgs no vispārējo MFP politisko priekšnosacījumu un SVF programmas ievērošanas. Tas tika izmaksāts 2020. gada 25. novembrī. Otrais maksājums (250 miljoni EUR aizdevumos) un trešais maksājums (200 miljoni EUR aizdevumos) papildus ir atkarīgi no īpašajiem politikas nosacījumiem, par kuriem Jordānija un ES ir vienojušās SM, un sagaidāms, ka tie tiks veikti, tiklīdz būs izpildīti šie politikas nosacījumi. Šīs MFP programmas tiek nodrošinātas kopā ar starptautisko finanšu iestāžu un divpusējas palīdzības organizāciju — tostarp SVF — resursiem, ievērojot četrgadīgo PFM programmu Jordānijai, kas apstiprināta 2020. gada 25. martā (1,2 miljardi EUR, 270 % no kvotas). Papildus šai programmai SVF 2020. gada 20. maijā ir darījis Jordānijai pieejamus arī aptuveni 366 miljonus EUR ārkārtas palīdzībai no ātrās finansēšanas instrumenta, lai palīdzētu valstij tikt galā ar pandēmijas Covid-19 sekām. SVF Valde pabeidza pirmo pārskatīšanu PFM ietvaros 2020. gada decembrī, nekavējoties izmaksājot aptuveni 148 miljonus USD, un kopējais SVF izmaksu apjoms Jordānijai 2020. gadā sasniedza 689 miljonus USD. Personāla līmeņa vienošanās par otro pārskatīšanu tika panākta 2021. gada martā, SVF norādot, ka “programma joprojām tiek stabili īstenota, gūstot ievērojamus panākumus galveno reformu jomā”. Šīs pārskatīšanas laikā iestādes ir pieprasījušas palielināt piekļuvi fondam 200 miljonu USD apmērā. Šī vienošanās ir jāapstiprina SVF Valdei.

·Tunisija. MFP saistībā ar Covid-19 ES 2020. gada maijā pieņemtās Covid-19 MFP paketes ietvaros vienojās par 600 miljonu EUR MFP programmu Tunisijai. SM un AMN tika parakstīti 2020. gada 24. novembrī, Tunisijas parlaments tos ratificēja 2021. gada 15. aprīlī, un tie stājās spēkā 2021. gada 11. maijā pēc publicēšanas Tunisijas Oficiālajā Vēstnesī. Tāpēc programmas 12 mēnešu pieejamības periods ilgst līdz 2022. gada maijam. Programmas politikas nosacījumi galvenokārt pievēršas četrām tematiskajām jomām: publisko finanšu pārvaldībai un civilā sektora reformai, reformām valstij piederošajos uzņēmumos, sociālajai aizsardzībai un investīciju videi. MFP jānodrošina divās daļās — katra 300 miljonu EUR apmērā. Pirmais maksājums bija atkarīgs no vispārējo MFP politisko priekšnoteikumu ievērošanas un tika izmaksāts 2021. gada 1. jūnijā. Otro maksājumu paredzēts izmaksāt 2021. gada otrajā pusē, tiklīdz būs izpildīti politikas nosacījumi. Palīdzība ir paredzēta, lai papildinātu resursus, kurus citi līdzekļu devēji, tostarp SVF, ir darījuši pieejamus saskaņā ar 2020. gada 10. aprīlī apstiprināto ātrās finansēšanas instrumenta programmu Tunisijai 685 miljonu EUR apmērā. 3.3Rietumbalkāni ·Albānija. MFP saistībā ar Covid-19 Pēc 2019. gada novembra postošajām zemestrīcēm un Covid-19 pandēmijas radītajām problēmām Albānija 2020. gada 15. aprīlī oficiāli pieprasīja MFP. Atbildot uz to, 2020. gada maijā pieņemtās Covid-19 MFP paketes ietvaros ES vienojās par 180 miljonu EUR MFP programmu Albānijai. SM un AMN tika parakstīti 2020. gada 3. novembrī un stājās spēkā attiecīgi 2020. gada 3. novembrī un 2021. gada 26. janvārī. Tāpēc MFP 12 mēnešu pieejamības periods ilgst līdz 2021. gada novembrim. Programmas politikas nosacījumu mērķis ir novērst atsevišķas nepilnības publisko finanšu pārvaldībā, finanšu nozarē, labā pārvaldībā un korupcijas apkarošanā, kā arī sociālās aizsardzības politikā. MFP jānodrošina divās daļās — katra 90 miljonu EUR apmērā. Pirmais maksājums bija atkarīgs no vispārējo MFP politisko priekšnoteikumu ievērošanas un tika izmaksāts 2021. gada 31. martā. Otro maksājumu paredzēts izmaksāt 2021. gada otrajā pusē, tiklīdz būs izpildīti politikas nosacījumi. Palīdzība ir paredzēta, lai papildinātu resursus, ko citi līdzekļu devēji, tostarp SVF, ir darījuši pieejamus saskaņā ar 2020. gada 10. aprīlī apstiprināto ātrās finansēšanas instrumenta programmu Albānijai 174 miljonu EUR apmērā. ·Bosnija un Hercegovina. MFP saistībā ar Covid-19 Ņemot vērā Bosnijas un Hercegovinas 2020. gada 14. aprīļa oficiālo MFP pieprasījumu saistībā ar Covid-19 pandēmiju, Eiropas Parlaments un Padome 2020. gada maijā apstiprināja Covid-19 MFP paketi, tostarp jaunu 250 miljonu EUR MFP programmu Bosnijai un Hercegovinai. SM un AMN tika parakstīti 2021. gada 15. janvārī un stāsies spēkā pēc publicēšanas valsts Oficiālajā Vēstnesī un tiklīdz valstī būs pabeigts ratifikācijas process. MFP tiks sniegta divās daļās — katra 125 miljonu EUR apmērā. Pirmais maksājums ir atkarīgs no vispārējo MFP politisko priekšnoteikumu ievērošanas, un tas tiks veikts pēc saprašanās memoranda stāšanās spēkā. Otrā daļa tiks izmaksāta ne agrāk kā 3 mēnešus pēc pirmās daļas izmaksas un būs atkarīga no politikas nosacījumu kopuma izpildes. Politikas pasākumi ietilpst šādās četrās tematiskajās jomās: ekonomikas pārvaldība un institucionālā attīstība, finanšu sektora stabilitāte, pārredzamība un korupcijas apkarošana, kā arī darba tirgus darbības uzlabošana. Palīdzība ir paredzēta, lai papildinātu resursus, ko citi līdzekļu devēji, tostarp SVF, darīja pieejamus saskaņā ar 2020. gada 9. aprīlī apstiprināto ātrās finansēšanas instrumenta programmu 330 miljonu EUR apmērā. ·Kosova. MFP saistībā ar Covid-19 Ņemot vērā Kosovas 2020. gada 8. aprīļa oficiālo MFP pieprasījumu saistībā ar Covid-19 pandēmiju, Eiropas Parlaments un Padome 2020. gada maijā apstiprināja Covid-19 MFP paketi, tostarp jaunu 100 miljonu EUR MFP programmu Kosovai. SM un AMN stājās spēkā 2020. gada 8. septembrī. Programmas politiskie nosacījumi galvenokārt vērsti uz publisko finanšu stiprināšanu, finanšu stabilitātes veicināšanu, neoficiālās ekonomikas novēršanu, tiesiskuma stratēģijas virzīšanu un jauniešu nodarbinātības iespēju uzlabošanu. MFP jānodrošina divās daļās — katra 50 miljonu EUR apmērā. Pirmais maksājums bija atkarīgs no vispārējo MFP politisko priekšnoteikumu ievērošanas un tika izmaksāts 2020. gada 6. oktobrī. Otrā un pēdējā daļa tika izmaksāta 2021. gada 1. jūnijā pēc tam, kad Kosova bija izpildījusi pievienotos politikas nosacījumus. Palīdzība ir paredzēta, lai papildinātu SVF līdzekļus (52 miljoni EUR) no ātrās finansēšanas instrumenta (50 % no Kosovas kvotas fondā), kas apstiprināts 2020. gada 10. aprīlī. ·Melnkalne. MFP saistībā ar Covid-19 Ņemot vērā Melnkalnes 2020. gada 15. aprīļa oficiālo MFP pieprasījumu, ES 2020. gada maijā pieņemtās Covid-19 MFP paketes ietvaros vienojās par 60 miljonu EUR MFP programmu Melnkalnei aizdevumu veidā. SM un AMN tika parakstīti 2020. gada 28. augustā un stājās spēkā attiecīgi 2020. gada 28. augustā un 2020. gada 15. septembrī. Programmas politikas nosacījumi galvenokārt vērsti uz publisko finanšu stiprināšanu, korupcijas apkarošanu, finanšu stabilitātes veicināšanu, uzņēmējdarbības vides uzlabošanu un sociālās aizsardzības reformu. MFP jānodrošina divās daļās — katra 30 miljonu EUR apmērā. Pirmais maksājums bija atkarīgs no vispārējo MFP politisko priekšnoteikumu ievērošanas un tika izmaksāts 2020. gada 6. oktobrī. Otrā un pēdējā daļa tika izmaksāta 2021. gada 1. jūnijā pēc tam, kad Melnkalne bija izpildījusi pievienotos politikas nosacījumus.

Palīdzība ir paredzēta, lai papildinātu resursus, kurus citi līdzekļu devēji, tostarp SVF, darīja pieejamus saskaņā ar tā 2020. gada 24. jūnijā apstiprināto ātrās finansēšanas instrumenta programmu Melnkalnei 75 miljonu EUR apmērā. ·Ziemeļmaķedonija. MFP saistībā ar Covid-19 Ziemeļmaķedonijas ekonomikas atveseļošanās 2020. gadā pēkšņi apstājās, jo pandēmija skāra iekšzemes un ārvalstu pieprasījumu. Šajā sakarā, ņemot vērā iestāžu 2020. gada 15. aprīļa oficiālo MFP pieprasījumu, ES 2020. gada maijā pieņemtās Covid-19 MFP paketes ietvaros vienojās par 160 miljonu EUR MFP programmu Ziemeļmaķedonijai aizdevumu veidā. SM un AMN tika parakstīti 2020. gada 17. jūlijā un stājās spēkā attiecīgi 2020. gada 20. jūlijā un 2020. gada 15. septembrī. Programmas politikas nosacījumi galvenokārt vērsti uz publisko finanšu stiprināšanu, korupcijas apkarošanu, finanšu stabilitātes veicināšanu, uzņēmējdarbības vides uzlabošanu un sociālās aizsardzības reformu. MFP jānodrošina divās daļās — katra 80 miljonu EUR apmērā. Pirmais maksājums bija atkarīgs no vispārējo MFP politisko priekšnoteikumu ievērošanas un tika izmaksāts 2020. gada 6. oktobrī. Otrā un pēdējā daļa tika izmaksāta 2021. gada 1. jūnijā pēc tam, kad Ziemeļmaķedonija izpildīja pievienotos politikas nosacījumus. Palīdzība ir paredzēta, lai papildinātu resursus, kurus citi līdzekļu devēji, tostarp SVF, darīja pieejamus saskaņā ar 2020. gada 10. aprīlī apstiprināto ātrās finansēšanas instrumenta programmu Ziemeļmaķedonijai 176 miljonu EUR apmērā. 4MFP līdzekļu atbilstīgas izmantošanas nodrošināšana: darbības novērtējumi, ex post novērtējumi un revīzijas 4.1Darbības novērtējumi Atbilstīgi ES Finanšu regulas prasībām Komisija ar ārējo konsultantu palīdzību veic darbības novērtējumus, lai gūtu pietiekamu pārliecību par saņēmējvalstu administratīvo procedūru un finanšu plūsmu darbību. Darbības novērtējumos galvenā uzmanība ir pievērsta publisko finanšu pārvaldības sistēmām, īpaši tam, kā ir organizētas finanšu ministrijas un centrālās bankas un kādas procedūras tās īsteno, un, konkrētāk, kā tiek pārvaldīti konti, kuros tiek saņemti ES līdzekļi. Īpaša uzmanība ir pievērsta arī ārējo revīzijas iestāžu darbībai, neatkarībai un darba programmām un tam, cik efektīvas ir to veiktās kontroles. Tiek pārbaudītas arī publiskā iepirkuma procedūras centrālajā līmenī. 2020. gadā tika veikti 10 darbības novērtējumi saistībā ar jaunajām Covid-19 MFP programmām, kā arī jauno MFP III Jordānijai, secinot, ka finanšu plūsmas un procedūras partnervalstīs ir pareizas un tāpēc uzskatāmas par piemērotām MFP mērķiem. 4.2Ex post novērtējumi Atbilstīgi ES Finanšu regulai un attiecīgajiem lēmumiem par MFP Komisija veic ex post novērtējumus pēc MFP programmu pabeigšanas, lai novērtētu to ietekmi. Šo novērtējumu divi galvenie mērķi ir šādi: I.analizēt MFP ietekmi uz saņēmējvalsts ekonomiku un jo īpaši uz tās ārējās pozīcijas ilgtspēju; un II.novērtēt ES rīcības pievienoto vērtību. 2020. gadā tika pabeigti gan Tunisijai paredzētās MFP I programmas, gan Ukrainai paredzētās MFP III programmas ex post novērtējumi. Pievienotie dienestu darba dokumenti tika publicēti attiecīgi 2021. gada janvārī un aprīlī. ·MFP I Tunisijai. “Novērtējumā tika konstatēts, ka MFP I efektīvi palīdzēja uzlabot Tunisijas maksājumu bilanci, kā arī atbalstīja fiskālo konsolidāciju ar ļoti labvēlīgiem finanšu un politikas nosacījumiem. MFP sedza aptuveni 11,3 % no atlikušā finansējuma iztrūkuma laikposmā no 2015. gada līdz 2016. gadam un palielināja uzticēšanos Tunisijas ekonomikai.” ·MFP III Ukrainai. “Ukrainai paredzētās trešās MFP apjoms un labvēlīgie nosacījumi ļāva radīt fiskālos ietaupījumus, kas nepieciešami strukturālo reformu īstenošanai. ES spēja salīdzinoši ātri mobilizēt un koordinēt nepieredzēti lielu finanšu resursu daudzumu bija galvenais iejaukšanās pamatojums laikā, kad Ukrainas finansējuma vajadzība joprojām bija ārkārtīgi liela. MFP nosacījumi radīja politiski pastiprinošu ietekmi, kas veicināja Ukrainas iestāžu pievēršanos būtiskajām reformām. Veicinot privātā sektora uzticēšanos, programma radīja arī pievienoto vērtību.” Visbeidzot, Komisija 2020. gadā sāka visu 2010.–2020. gadā īstenoto MFP programmu kopsavilkuma novērtējumu. Novērtējumā tiks vērtēti principi un īpašības, kas reglamentē MFP instrumentu, un tā mērķis būs sniegt informāciju par to, kā uzlabot šā instrumenta nozīmi, lietderību, efektivitāti, pievienoto vērtību un spēju reaģēt uz ES ārējo darbību prioritātēm, kā arī MFP iejaukšanās ikdienas pārvaldību. Sagaidāms, ka kopsavilkuma novērtējums tiks pabeigts 2021. gada rudenī. 5Vispārējās tendences saistībā ar MFP instrumentu 5.1MFP instrumenta darbība