Priekšlikums padomes Lemumam ar ko groza Padomes Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā {SEC(2005)549} /* COM/2005/0171 galīgā redakcija - CNS 2005/0063 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 28.4.2005 COM(2005) 171 galīgā redakcija 2005/0062 (CNS) 2005/0063 (CNS) Priekšlikums PADOMES DIREKTĪVAI par Kopienas pasākumiem putnu gripas kontrolei Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM ar ko groza Padomes Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (iesniegusi Komisija) {SEC(2005)549} PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Priekšlikuma konteksts ( Priekšlikuma pamatojums un mērķi Komisija izsaka priekšlikumu atjaunināt pašlaik spēkā esošos Kopienas pasākumus putnu gripas apkarošanai, kas noteikti Padomes Direktīvā 92/40/EK, lai panāktu efektīvāku slimības uzliesmojumu novēršanu un kontroli, kā arī lai samazinātu ar veselību saistītos apdraudējumus, izmaksas un zaudējumus, un šīs slimības izraisīto negatīvo ietekmi uz visu sabiedrību. Kopienas tiesību aktos ierosinātās izmaiņas attiecībā uz putnu gripas kontroli ir jāizdara vienlaikus ar grozījumiem Padomes Lēmumā 90/424/EEK par Kopienas izdevumiem veterinārijas jomā, lai panāktu to atbilstību šim priekšlikumam un lai dalībvalstīm nodrošinātu finansiālo atbalstu, kas vajadzīgs plānoto jauno slimības kontroles pasākumu īstenošanai. ( Stāvokļa vispārīgs raksturojums Putnu gripa ir smaga, ļoti lipīga mājputnu un citu putnu slimība, ko izraisa dažāda tipa vīrusi, kas ietilpst ļoti plašā vīrusu dzimtā, kuras nosaukums ir Influenzaviridae . Putnu gripas vīrusi var izplatīties arī citu dzīvnieku un cilvēku vidū parasti pēc tiešas saskares ar inficētiem putniem. Ja ar šo slimību inficējas cilvēki, tad tās izpausmju diapazons var būt no viegla konjunktivīta līdz nopietnai slimībai, kuras sekas dažkārt var būt letālas. Putnu gripas epidēmijai, kas joprojām turpina izplatīties dažās Āzijas valstīs, raksturīgi ļoti augsti cilvēku mirstības rādītāji. Sakarā ar slimības ierosinātāju nepārtrauktajām ģenētiskajām izmaiņām un to iespēju „adaptēties” tikko inficējušos dzīvnieku vai cilvēku organismos, dažāda tipa putnu gripas vīrusu radītais apdraudējums dzīvnieku un sabiedrības veselībai ir dažāds un lielā mērā neprognozējams. Tomēr pašlaik mūsu rīcībā esošās zināšanas liecina par to, ka veselības apdraudējumi, ko izraisa tā sauktie zemas patogenitātes putnu gripas vīrusi (ZPPG), nav tik būtiski kā tie, kurus izraisa augstas patogenitātes putnu gripas vīrusi (APPG). Šie augstas patogenitātes putnu gripas vīrusi rodas atsevišķu H5 un H7 tipa ZPPG vīrusu mutāciju rezultātā, un tie var izraisīt mājputnu slimību, kuras mirstības rādītāji varētu sasniegt pat 90%. Par sabiedrības veselību pieejamie dati liecina, ka APPG H5 un H7 tipa vīrusi ir cēlonis lielākajam skaitam gadījumu, kad ir konstatēta cilvēku saslimšana ar putnu gripu, un visiem gadījumiem, kad reģistrēta cilvēku nāve inficēšanās ar putnu gripas vīrusiem rezultātā. Kopumā putnu gripas vīrusi mājputnu saimes nav skāruši. Tomēr noteikti savvaļas putni (jo īpaši tādi migrējošie ūdensputni kā pīles un zosis) ir pastāvīga APPG vīrusu „krātuve”, no kuras šie vīrusi dažkārt izplatās uz mājputniem. Pašlaik nav pieņemti un nav arī plānoti tādi pasākumi, kas varētu pārtraukt vai samazināt vīrusu apriti brīvā dabā mītošo savvaļas putnu vidū; tātad pastāv nepārtraukts risks, ka šie potenciāli ļoti bīstamie putnu gripas vīrusi varētu pāriet no savvaļas putniem uz mājputniem un ar laiku arī uz citiem dzīvniekiem un cilvēkiem. Vēl nenoskaidrotu iemeslu dēļ putnu gripas uzliesmojumi pēdējos gados kļūst arvien biežāki. Dažādās pasaules daļās un visos kontinentos nopietni putnu gripas (APPG) uzliesmojumi pēdējā laikā ir skāruši daudzas dažādas putnu sugas, tostarp mājputnus, kuri tiek turēti atbilstoši atšķirīgām putnkopības un pārvaldības praksēm. Šie uzliesmojumi ir izraisījuši nāves gadījumus vai simtiem miljonu putnu nokaušanu slimības kontroles nolūkos, kā arī ļoti būtiskus zaudējumus putnkopības nozarē visā pasaulē. Saistībā ar šiem uzliesmojumiem ir ziņots arī par vairākiem gadījumiem, kad ar šo slimību inficējušies cilvēki, dažos gadījumos ar letālu iznākumu. Eiropas Savienībā pēdējo piecu gadu laikā vislielākie APPG uzliesmojumi ir notikuši Itālijā (1999.-2000. gadā) un Nīderlandē, no kurienes tā tālāk izplatījās Beļģijā un Vācijā (2003. gadā). Šiem uzliesmojumiem bija postošas sekas attiecībā uz mājputnu gaļas nozari un negatīva ietekme uz sabiedrību kopumā, it īpaši Nīderlandē, jo tur tika reģistrēti vairāki gadījumi, kad ar šo slimību inficējās cilvēki. No šādām sekām neizdevās izvairīties, neskatoties uz dalībvalstu veiktajiem drakoniskajiem slimības apkarošanas pasākumiem, kas nereti bija daudz stingrāki nekā Direktīvā 92/40/EEK noteiktās obligātās prasības un kas ietvēra mājputnu un citu putnu masveida nokaušanu un iznīcināšanu slimības skartajos apgabalos. Pēc iepriekšējām krīzēm saistībā ar dzīvnieku veselību Eiropas Savienībā šie slimības uzliesmojumi dalībvalstīs ir izraisījuši jaunu kritikas vilni, kas vērsts pret dzīvnieku masveida izkaušanu un kura pamatā ir dzīvnieku labturības, ētiski, sociāli, ekonomiski un ar vidi saistīti apsvērumi. Šo pasākumu īstenošana izraisīja ļoti negatīvu sabiedrības reakciju un bija pamats bargai kritikai, jo īpaši attiecībā uz tādām īpašām putnu kategorijām kā apdraudētas putnu sugas vai ģintis, vai arī dekoratīvie putni. Arī Revīzijas palāta nereti ir kritizējusi Komisiju tādēļ, ka masveida izkaušanai ir ekonomiska rakstura ietekme uz Kopienas budžetu. Zinātnieki uzskata, ka šādu nekontrolētu, jo īpaši atsevišķu tipu vīrusu izraisītu putnu gripas uzliesmojumu rezultātā pēc šo vīrusu pārnešanas no putniem vai citiem dzīvniekiem uz cilvēkiem var parādīties jauns vīruss, kas būtu pilnībā pielāgojies cilvēka organismam un kas varētu izraisīt gripas pandēmiju, kuru varētu salīdzināt ar tā saukto „Spāņu gripu”, kas plosījās no 1917. līdz 1919. gadam. Šāda vēriena pandēmija varētu izraisīt daudzus miljonus cilvēku nāves gadījumu un būtiskas sociālekonomiskas sekas visā pasaulē. Direktīvā 92/40/EEK ir noteikti obligātie slimības kontroles pasākumi tikai gadījumos, kad mājputnu slimību ir izraisījis APPG (augstas patogenitātes putnu gripas vīruss). Nesenā pagātnē notikušo epidēmiju laikā ir gūta jauna pieredze. Uzliesmojumiem, ko izraisījuši H5 un H7 tipa ZPPG vīrusi, kas ar laiku mutāciju rezultātā ir kļuvuši par augstas patogenitātes putnu gripas vīrusiem, ir postošas sekas. Tiklīdz kā mutācija ir notikusi, šo vīrusu apkarot ir ārkārtīgi grūti. Ņemot vērā progresu, kas sasniegts putnu gripas radīto risku apzināšanā attiecībā uz cilvēku veselību, ņemot vērā Zinātniskās komitejas (ZK) atzinumus un jaunākos atklājumus par patoģenēzi, epidemioloģiju un putnu gripas izplatīšanos, ir skaidri nepieciešams pārskatīt un atjaunināt šobrīd spēkā esošos tiesību aktus, lai ņemtu vērā jaunākos sasniegumus un iegūto pieredzi, kā arī lai uzlabotu slimības apkarošanas metodes nākotnē gan attiecībā uz ZPPG, gan attiecībā uz APPG. Šāds solis sniegtu tiešu ieguldījumu dzīvnieku veselības aizsardzībā un netiešu ieguldījumu cilvēku veselības aizsardzībā. ( Spēkā esošie noteikumi jomā, uz kuru attiecas šis priekšlikums Padomes Direktīva 92/40/EEK; Komisijas Lēmums 2002/649/EK; Komisijas Lēmums 2002/673/EK; ar Komisijas Lēmumu 2002/649/EK ir noteiktas vadlīnijas pētījumiem par putnu gripu mājputniem un savvaļas putniem visā Eiropas Kopienas teritorijā. Ar Komisijas Lēmumu 2002/673/EK un 2004/630/EK ir apstiprinātas dalībvalstu iesniegtās un pašlaik īstenošanas stadijā esošās programmas attiecībā uz pētījumiem par putnu gripu mājputniem un savvaļas putniem. Lēmumā 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā ir noteikts, ka dalībvalstis var saņemt finanšu ieguldījumu no Kopienas par atsevišķiem pasākumiem, ko ievieš ar nolūku apkarot vai pilnībā izskaust putnu gripu (APPG). ( Atbilstība politikai citās jomās Tā kā dzīvi mājputni ir uzskaitīti Līguma I pielikumā, viens no Kopienas uzdevumiem veterinārijas jomā ir uzlabot mājputnu veselības stāvokli, tādējādi atvieglinot tirdzniecību ar mājputniem un mājputnu gaļas produktiem un sekmējot šā sektora attīstību. Turklāt, izstrādājot un īstenojot Kopienas politiskās iniciatīvas un darbības attiecīgajās jomās, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis. 2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums ( Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Apspriešanās ar dalībvalstīm par priekšlikuma projektu notika laika posmā no 2004. gada jūlija līdz oktobrim darba grupās un elektroniski veiktas sarakstes veidā. Apspriešanās ar Eiropas NVO (nevalstiskajām organizācijām) par priekšlikuma projektu notika 2004. gada oktobrī. Šo apspriežu rezultātā ir ņemti vērā ieteikumi uzlabot atsevišķus šā priekšlikuma projekta pantus un pielikumus. ( Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana 1. Zinātniskā komiteja 2000. gadā sniedza atzinumu par putnu gripu un ierosināja grozīt Direktīvā 92/40/EEK noteikto definīciju tā, lai šīs slimības kontroles pasākumus pieņemtu arī gadījumos, kad inficēšanās notikusi ar putnu gripas vīrusu celmu, kam raksturīga zema patogenitāte. 2. Jauns zinātniskais atzinums tika sniegts 2003. gadā par jaunākajām diagnosticēšanas tehnikām un vakcīnu izmantošanu putnu gripas apkarošanā. 3. Zinātniskās komitejas atzinumi ir pieejami šādā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scah/outcome_en.html. Šie atzinumi ir ņemti vērā priekšlikuma izstrādē. ( Ietekmes novērtējums Trīs politiskās perspektīvas, ko Zinātniskā komiteja izvirzīja savā 2000. gada ziņojumā, ir izvērtētas, un tāpat ir arī veikts ietekmes novērtējums[1]. Rezultātu kopsavilkums var būt šāds: 1. iespēja: negrozīt Direktīvā 92/40/EEK noteikto putnu gripas definīciju un kontroles pasākumus, bet ierosināt dalībvalstīm ieviest ierobežojums, lai mazinātu ZPPG izplatīšanos. Status quo (faktiskās situācijas) saglabāšana nemazinātu risku, ka Kopienā varētu notikt APPG uzliesmojumi nekontrolētas ZPPG vīrusu aprites dēļ mājputnu audzētavās. Vienkāršais ieteikums dalībvalstīm pieņemt valsts mēroga pasākumus ZPPG kontrolei nesniegtu pietiekamas garantijas attiecībā uz slimības kontroli un ar to saistīto veselības apdraudējumu mazināšanu, ņemot vērā arī iesaistīto nozaru pārstāvju noraidošo attieksmi pret stingrākiem kontroles pasākumiem, kas var atšķirties no pasākumiem, kuri piemēroti viņu konkurentiem citās dalībvalstīs un kas varētu būt mazāk ierobežojoši. Katras atsevišķas dalībvalsts nacionālā mēroga pasākumu īstenošana ZPPG uzraudzībai un kontrolei tādējādi varētu izraisīt būtiskus traucējumus mājputnu un mājputnu gaļas produktu tirdzniecībā un varētu radīt negodīgu ražotāju konkurenci tirgū, kur valda ļoti sīva konkurence. 2. iespēja: izdarīt grozījumus pašlaik spēkā esošajā putnu gripas definīcijā, lai tajā iekļautu arī ZPPG, kas, savukārt, ļautu ieviest vienādus slimības kontroles pasākumus gan attiecībā uz ZPPG, gan attiecībā uz APPG. Piemērot pašlaik spēkā esošos APPG kontroles pasākumus arī ZPPG gadījumā nebūtu atbilstoši, jo apdraudējums, ko dzīvnieku un sabiedrības veselībai izraisa ZPPG, atšķiras no APPG izraisītā apdraudējuma. Šādu pasākumu rezultāts būtu arī dzīvnieku masveida izkaušana, kam būtu vislielākā negatīvā ietekme uz dzīvnieku labturību, un ļoti augstas slimības kontroles izmaksas, lai gan tieši šajos apstākļos šāds nokaušanas gadījumu apjoms un izmaksu apmērs nebūtu ne attaisnojams, ne veicināms. Nešķiet, ka ZPPG gadījumā būtu vajadzīgs īstenot obligātas un sistemātiskas dzīvnieku skaita samazināšanas politiku, kas būtu par pamatu masveida dzīvnieku izkaušanai un iznīcināšanai, lai arī atsevišķos gadījumos tas varētu būt iespējams risinājums, ņemot vērā apdraudējumus un izmaksas attiecībā pret ieguvumiem. Turklāt vairāki citi APPG gadījumā nepieciešamie slimības kontroles papildu pasākumi būtu daudz elastīgākā veidā jāpiemēro ZPPG gadījumā. 3. iespēja: izdarīt grozījumus putnu gripas definīcijā, lai tā aptvertu arī ZPPG, bet vienlaikus arī paredzēt diferencētus kontroles pasākumus atkarībā no vīrusu tipa un inficēto dzīvnieku veida: Būtiskākā 3. iespējas izmantošanas priekšrocība būtu mājputnu un citu putnu APPG uzliesmojumu riska mazināšana, uzlabojot ZPPG slimības kontroles pasākumus un izvēloties šo divu patoloģiju veidiem atbilstošas slimības apkarošanas stratēģijas. Turklāt šī metode būtu vienīgā, kas atbilstu jauninājumiem Starptautiskā epizootiju biroja ( OIE ) kodeksā, kura pieņemšana galīgā variantā paredzēta 2005. gada maijā. Šis risinājums arī ļautu izvairīties no tādiem Kopienas slimības apkarošanas pasākumiem, kas negatīvi ietekmētu starptautisko tirdzniecību. 3. Priekšlikuma tiesiskie faktori ( Ierosinātās rīcības kopsavilkums Ir izteiks priekšlikums Direktīvu 92/40/EEK aizstāt ar jaunu direktīvu, kurā tiktu atjaunināti pašlaik spēkā esošie noteikumi, lai nodrošinātu labāku putnu gripas kontroli, ņemot vērā vajadzību pēc iespējas vairāk samazināt putnu masveida nokaušanas gadījumus. Saskaņā ar 3. iespēju pašlaik spēkā esošajos noteikumos par putnu gripas kontroli tiktu ieviestas šādas galvenās izmaiņas: 1. grozījumi putnu gripas definīcijā, lai paplašinātu kontroles pasākumu piemērošanas jomu un tos attiecinātu arī uz ZPPG vīrusiem, kuru mutācijas rezultātā, iespējams, varētu rasties APPG vīrusi, tomēr saglabājot dalījumu starp šiem diviem pataloģiju veidiem, lai īpašos kontroles pasākumus varētu piemērot atkarībā no dažādiem šo vīrusu izraisītiem apdraudējumiem; 2. obligātas ZPPG uzraudzības ieviešana visās dalībvalstīs; 3. jaunu, elastīgāku noteikumu ieviešana vakcinēšanas jautājumos; 4. jaunu, elastīgāku noteikumu ieviešana ZPPG un APPG kontrolei gadījumos, kad ar šo slimību inficējušies nebrīvē turētie putni, kas nav mājputni, piemēram, zoodārzos turētie putni vai apdraudēto sugu putni; 5. tādu jaunu noteikumu ieviešana, kas putnu gripas konstatēšanas gadījumā dalībvalstīs garantētu sadarbību starp veterinārajām un sabiedrības veselības aizsardzības iestādēm sabiedrības veselības aizsardzības nolūkos; 6. komitoloģijas ceļā pilnvaru piešķiršana Komisijai pieņemt turpmākus un konkrētākus pasākumus putnu gripas kontrolei, kā arī izveidot putnu gripas vakcīnu banku. ( Juridiskais pamats Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 37. pants. ( Subsidiaritātes princips Šajā priekšlikumā paredzēto dzīvnieku veselības aizsardzības pasākumu noteikšana ietilpst Kopienas ekskluzīvajās reglamentējošajās pilnvarās. Priekšlikumā, piemērojot subsidiaritātes principu, ir ietverts tikai neliels skaits pasākumu attiecībā uz sabiedrības veselības aizsardzību, jo dalībvalstis ir pilnībā atbildīgas, piemēram, par tādu pasākumu ieviešanu, kuru nolūks ir aizsargāt strādniekus, kuru darbs saistīts ar inficētajiem mājputniem vai mājputniem, par kuriem ir aizdomas, ka tie ir inficēti ar putnu gripu. ( Proporcionalitātes princips Priekšlikumā ir izklāstīti obligātie pasākumi, kas jāīsteno mājputnu vai citu putnu gripas uzliesmojuma gadījumā. Jomā, uz kuru attiecas šis direktīvas priekšlikums, dalībvalstis var brīvi noteikt stingrākus administratīvus vai sanitārus pasākumus. Turklāt noteikumi ir formulēti tā, lai dalībvalstu iestādes varētu piemērot pasākumus, kas būtu proporcionāli dažādām zoosanitārajām situācijām. ( Instrumentu izvēle Ierosinātais instruments ir direktīva. Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šādu apstākļu dēļ: Kopš 1964. gada gūtā pieredze saistībā ar Kopienas saskaņotajiem tiesību aktiem veterinārijas jomā liecina, ka direktīva kā tiesību akts dalībvalstīm piedāvā pietiekamu elastību, ieviešot attiecīgos tiesību aktus savu normatīvo un administratīvo sistēmu kontekstā. Šie apsvērumi jāskata vienkopus ar iepriekš minētajiem apsvērumiem proporcionalitātes sakarā. 4. Iespaids uz budžetu Šā priekšlikuma un ar to saistītā priekšlikuma grozīt Lēmumu 90/424/EEK iespaids uz budžetu ir norādīts ietekmes novērtējumā, un to īsumā var raksturot šādi: Kopienas budžetā ikgadējie papildu izdevumi, ko radītu iepriekš minēto pasākumu īstenošana, būtu no 3 līdz 8 miljoniem euro, proti, vidēji 5,5 miljoni euro. Šīs izmaksas lielākoties vajadzētu segt no ietaupījumiem, ko radītu APPG epidēmiju uzliesmojuma riska mazināšanās. Protams, nav iespējams precīzi norādīt, cik lielā mērā jaunie tiesību akti varētu sekmēt APPG epidēmiju skaita mazināšanos, tā kā to izplatīšanos joprojām lielākajā daļā gadījumu nevar paredzēt un nekad nedrīkst izslēgt pilnībā, ņemot vērā šāda veida apdraudējumu specifiku. Tomēr, ja Eiropas Savienībā šie pasākumi pēdējo piecu gadu laikā būtu jau pieņemti un īstenoti, iespējams, ka viena no divām Kopienas teritorijā notikušajām epidēmijām visticamāk būtu novērsta. Pamatojoties uz šo pieņēmumu, var prognozēt, ka ierosināto pasākumu īstenošana varētu sekmīgi novērst divas plaša mēroga APPG epidēmijas nākamo desmit gadu laikā. Divu lielāko Eiropas Savienībā notikušo epidēmiju sakarā attiecīgo dalībvalstu izdevumi bija intervālā no 101 līdz 174 miljoniem euro, ko veidoja lauksaimniekiem izmaksātās kompensācijas par dzīvnieku izkaušanu, tīrīšanas un dezinfekcijas izmaksas (šie izdevumi principā atbilda Kopienas līdzfinansējumam 50% apjomā atbilstīgi pašlaik spēkā esošajiem Lēmuma 90/424/EKK noteikumiem). Tādēļ var secināt, ka uz pašreizējo izmaksu pamata divu plaša mēroga epidēmiju novēršanas rezultātā Kopienas budžetā rastos ietaupījumi 100 miljonu euro vai lielākas summas apmērā desmit gadu laikposmā. Šādi ietaupījumi pārsniegtu papildu izmaksas, ko paredz sakarā ar jaunajiem ZPPG pārraudzības un kontroles pasākumiem (aptuveni 55 miljoni euro 10 gadu laikā). Turklāt, pieņemot citus saskaņā ar šo priekšlikumu paredzētus kontroles pasākumus, tostarp vakcināciju, varētu papildus ietaupīt atkarībā no putnu gripas epidēmiju vēriena nākotnē un to plānotā samazinājuma. Tomēr ir ārkārtīgi sarežģīti noteikt precīzu šo ietaupījumu apjomu. 5. Papildu informācija ( Spēkā esošo tiesību aktu atcelšana Ja priekšlikumu pieņems, spēkā esošie tiesību akti būs jāatceļ. ( Eiropas Ekonomikas zona Tā kā šā tiesību akta priekšlikums ir nozīmīgs Eiropas ekonomikas zonai, tā piemērošanas joma jāpaplašina attiecībā uz EEZ. 2005/0062 (CNS) Priekšlikums PADOMES DIREKTĪVAI par Kopienas pasākumiem putnu gripas kontrolei EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [2], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [3], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [4], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu [5], tā kā (1) Putnu gripa ir nopietna, ļoti lipīga mājputnu un citu putnu slimība, ko izraisa dažāda tipa gripas vīrusi. Šie vīrusi var izplatīties arī uz zīdītājiem, tostarp cūkām un cilvēkiem. (2) Tā kā saraksts, kurā uzskaitīti dzīvi putni, ir iekļauts Līguma I pielikumā, viens no Kopienas uzdevumiem veterinārijas jomā ir uzlabot mājputnu veselības stāvokli, tādējādi atvieglojot mājputnu un mājputnu produktu tirdzniecību un nodrošinot šā sektora attīstību. Turklāt jānodrošina augsta līmeņa cilvēku veselības aizsardzība, nosakot un īstenojot Kopienas politiku un rīcību. (3) Kopienas pasākumus putnu gripas kontrolei noteica Padomes 1992. gada 19. maija Direktīva 92/40/EEK, ar ko ievieš Kopienas pasākumus putnu gripas kontrolei[6], lai nodrošinātu dzīvnieku veselības aizsardzību un veicinātu mājputnu sektora attīstību. (4) Pasākumi, ko paredzēja Direktīva 92/40/EEK, fundamentāli jāpārskata, ņemot vērā jaunāko zinātnisko informāciju par putnu gripas risku dzīvnieku un cilvēku veselībai, jaunu laboratorijas testu un vakcīnu ieviešanu un pieredzi, kas iegūta šīs slimības neseno uzliesmojumu laikā Kopienā, kā arī trešajās valstīs. (5) Jaunajiem Kopienas pasākumiem jāņem vērā arī visjaunākie Dzīvnieku veselības un dzīvnieku labklājības zinātniskās komitejas atzinumi un izmaiņas Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksā un Manuālajās sauszemes dzīvnieku diagnostiskajās pārbaudēs un vakcīnās, ko Starptautiskais epizootiju birojs ( OIE ) izstrādājusi attiecībā uz putnu gripu. (6) Gripas vīrusi ietver lielu skaitu dažādu vīrusu paveidu. Dažādu gripas vīrusu paveidu riska līmenis attiecībā uz dzīvnieku un cilvēku veselību ir ļoti atšķirīgs un zināmā mērā neparedzams, ņemot vērā vīrusa straujo mutāciju un iespējamo ģenētiskā materiāla pārvietošanos starp dažādiem vīrusa paveidiem. (7) Inficēšanās ar noteiktiem putnu izcelsmes gripas vīrusa paveidiem var izraisīt mājputnu saslimšanu epizootiskā apjomā, izraisot mājputnu mirstību un veselības traucējumus tādā mērogā, kas, jo īpaši, var apdraudēt putnkopības ienesīgumu kopumā. Putnu gripas vīrusi var arī skart cilvēkus un radīt nopietnu risku cilvēku veselībai. (8) Pašreizējās zināšanas liecina, ka draudi veselībai, kas saistīti ar tā sauktajiem zemas patogenitātes putnu gripas vīrusiem, ir mazāki nekā tie, kurus rada augstas patogenitātes putnu gripas vīrusi, kas rodas noteiktu zemas patogenitātes vīrusu mutāciju rezultātā. (9) Kopienas likumdošanai attiecībā uz putnu gripas kontroli jādod dalībvalstīm iespēja veikt proporcionālus un elastīgus slimības kontroles pasākumus, ņemot vērā atšķirīgos riska līmeņus, kas saistīti ar dažādiem vīrusa paveidiem, šo pasākumu iespējamo sociālo un ekonomisko ietekmi uz lauksaimniecības sektoru un citiem iesaistītajiem sektoriem, tai pat laikā nodrošinot, ka tiek veikti visefektīvākie pasākumi katra konkrēta slimības attīstības scenārija gadījumā. (10) Lai novērstu un risinātu veselības aizsardzības problēmas, ko var radīt putnu gripa, dalībvalstu dzīvnieku un veselības aizsardzības dienestiem cieši jāsadarbojas, lai kompetentās iestādes nepieciešamības gadījumā varētu veikt piemērotus pasākumus arī cilvēku veselības aizsardzībai. (11) Ņemot vērā iespēju, ka zemas patogenitātes putnu gripas vīrusi mutāciju rezultātā var kļūt par augstas patogenitātes putnu gripas vīrusiem, jāpieņem noteikumi par infekcijas agru noteikšanu mājputniem ar mērķi panākt ātru reaģēšanu un pienācīgu pasākumu pieņemšanu, ietverot aktīvas novērošanas sistēmas izveidi dalībvalstīs. Šai novērošanai jāseko vispārējām vadlīnijām, kas jāpieņem, balstoties uz turpmāku informāciju un attīstību šajā jomā. (12) Saistībā ar jebkurām aizdomām par putnu gripas infekciju, kas var rasties klīniskā vai laboratoriskā izmeklēšanā, vai jebkāda cita iemesla dēļ, kas rada aizdomas par infekcijas esamību, nekavējoties jāsāk oficiāla izmeklēšana, lai varētu ātri un efektīvi rīkoties, kā to prasa situācija. Šiem pasākumiem jākļūst vēl aktīvākiem, tiklīdz infekcijas esamība ir apliecināta, ietverot inficētajās un ar infekcijas risku saistītajās saimniecībās turēto saimju iznīcināšanu. (13) Gadījumā, ja konstatēta inficēšanās ar zemas patogenitātes putnu gripas vīrusu vai ir seroloģiska liecība par infekciju, kad vīrusa klātbūtne nevar tikt apliecināta vīrusa izolācijas testos, kontroles pasākumi var atšķirties no tiem, kurus jāpiemēro, ja atklāts augstas patogenitātes putnu gripas vīruss, ņemot vērā ar šiem gadījumiem saistīto atšķirīgo riska līmeni. (14) Slimības kontroles pasākumu un jo īpaši aizlieguma zonu noteikšanā arī jāņem vērā mājputnu blīvums, kā arī citi riska faktori teritorijā, kur tikusi atklāta infekcija. (15) Ja noticis uzliesmojums, ir arī nepieciešams novērst jebkādu tālāku infekcijas izplatīšanos, uzmanīgi novērojot un ierobežojot mājputnu kustību un iespējami inficēto produktu izmantošanu, padarot stingrākus bioloģiskās drošības pasākumus visos mājputnu ražošanas līmeņos, attīrot un dezinficējot inficētās telpas, nosakot aizsardzības un novērošanas zonas apkārt uzliesmojuma teritorijai un, ja nepieciešams, veicot vakcināciju. (16) Kopienas pasākumiem augstas patogenitātes putnu gripas kontrolei, pirmkārt, jābalstās uz inficēto putnu depopulāciju saimniecībās, kur tos tur, saskaņā ar Kopienas likumdošanu par dzīvnieku labklājību. (17) Vakcinācija pret putnu gripu var būt efektīvs pasākums slimības kontroles pasākumu papildināšanai un lai izvairītos no mājputnu un putnu nogalināšanas un iznīcināšanas. Pašreizējā informācija liecina, ka vakcinācija var būt lietderīga ne tikai ārkārtas situācijā, bet arī slimības profilaksei, ja pastāv augstāks risks nonākt kontaktā ar putnu gripas vīrusu dabā vai citā ceļā. Šā iemesla dēļ jāpieņem noteikumi gan ārkārtas, gan profilaktiskajai vakcinācijai. (18) Lai gan vakcinēti mājputni ir pasargāti no slimības klīniskajām pazīmēm, tie var inficēties un tādējādi veicināt infekcijas tālāku izplatīšanos. Tāpēc vakcinācija jāveic vienlaikus piemērotiem novērošanas un ierobežošanas pasākumiem, kas apstiprināti Kopienas līmenī. Tādējādi vakcinācijas stratēģijai jāļauj noteikt atšķirība starp inficētiem un vakcinētiem dzīvniekiem. Vakcinētu mājputnu produkcija, tostarp gaļa un olas, jāpiedāvā tirgū saskaņā ar attiecīgo Kopienas likumdošanu, ietverot arī šo direktīvu. (19) Kopienai un dalībvalstīm arī jābūt iespējai izveidot putnu gripas vakcīnas rezerves, lai tās varētu izmantot mājputnu un citu putnu vakcinēšanai ārkārtas situācijā. (20) Jāveic pasākumi, lai nodrošinātu saskaņotu procedūru un metožu izmantošanu putnu gripas diagnosticēšanai, ieskaitot Kopienas uzziņu laboratorijas funkcionēšanu, kā arī uzziņu laboratorijas dalībvalstīs. (21) Jāveic pasākumi, lai nodrošinātu dalībvalstīs nepieciešamo gatavības līmeni, lai risinātu ārkārtas situācijas, ko izraisa viens vai vairāki putnu gripas uzliesmojumi, jo īpaši sastādot rezerves plānus un veidojot kontroles centrus. Šādiem rezerves plāniem jāņem vērā risks saslimt ar putnu gripu, kam pakļauti putnu audzētāji un citi darbinieki. (22) Ja putnu gripa tiek konstatēta importējot karantīnas iestādē vai centrā, kā to paredz Komisijas 2000. gada 16. oktobra Lēmums 2000/666/EK, ar ko nosaka dzīvnieku veselības nosacījumus un veterināro sertifikāciju attiecībā uz putnu ievedumiem, izņemot mājputnus, kā arī karantīnas nosacījumus[7], par to jāziņo Komisijai. Tomēr ziņošana, kā to paredz Padomes 1982. gada 21. decembra Direktīva 82/894//EEK par dzīvnieku slimību paziņošanu Kopienā[8],uzliesmojumu gadījumos dalībvalstīs nav piemērojama. (23) Attīrīšanai un dezinfekcijai jābūt integrētai Kopienas kontroles politikā attiecībā uz putnu gripu. Dezinfekcijas līdzekļi izmantojami atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīvai 98/8/EK par biocīdu produktu laišanu tirgū[9]. (24) Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 3. oktobra Regula (EK) Nr. 1774/2002, kas nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku valsts blakusproduktiem, kas nav paredzēti cilvēku uzturam[10], paredz noteikumus dzīvnieku valsts blakusproduktu savākšanu, transportēšanu, uzglabāšanu, pārkraušanu, apstrādi un izmantošanu vai likvidēšanu, ieskaitot dzīvniekus, kas nogalināti, lai iznīcinātu epizootiskas saslimšanas, lai novērstu risku dzīvnieku un cilvēku veselībai. Šī regula un tās īstenošanas noteikumi paredz vispārēju sistēmu beigtu dzīvnieku iznīcināšanai. Ir nepieciešams nodrošināt konkrētu, papildu vai atšķirīgu noteikumu pieņemšanu gadījumos, kad nepieciešams uzlabot pasākumus putnu gripas kontrolei. (25) Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 853/2004, ar ko dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu specifiskās higiēnas prasības[11], un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu[12] konkrētos apstākļos var tikt piemērotas olām, kas ražotas saimniecībās, kur pastāv aizdomas par mājputnu inficēšanos ar putnu gripu. (26) Dalībvalstīm jāpieņem noteikumi par sodiem, kas piemērojami par šīs direktīvas nosacījumu pārkāpšanu, un jānodrošina to īstenošana. Šiem sodiem jābūt efektīviem, proporcionāliem un pārliecinošiem. (27) Jāparedz iespēja nepieciešamības gadījumā bez kavēšanās grozīt šīs direktīvas pielikumus, lai ņemtu vērā zinātnisko un tehnisko zināšanu attīstību. (28) Ņemot vērā gripas vīrusu neparedzamo raksturu, ir nepieciešams savlaicīgi nodrošināt ātru procedūru, lai vajadzības gadījumā Kopienas līmenī strauji pieņemtu papildu vai konkrētākus pasākumus, lai kontrolētu jebkādu mājputnu, citu putnu vai citu dzīvnieku infekciju, ko izraisa jebkādi putnu gripas vīrusi, kas nopietni apdraud dzīvnieku vai cilvēku veselību. (29) Šī direktīva paredz minimālo kontroles pasākumu kopumu, kas jāīsteno putnu gripas uzliesmojuma gadījumā starp mājputniem vai citiem putniem. Tomēr dalībvalstis drīkst īstenot stingrākus administratīvos un sanitāros pasākumus šīs direktīvas darbības jomā. Papildus šī direktīva paredz, ka dalībvalstu iestādes drīkst piemērot šos pasākumus proporcionāli veselības riskam, ar ko saistītas atšķirīgas saslimšanas situācijas. (30) Saskaņā ar proporcionalitātes principu, lai sasniegtu pamatmērķi nodrošināt mājputnu sektora attīstību un veicināt dzīvnieku veselības aizsardzību, ir nepieciešams izstrādāt noteikumus par konkrētiem pasākumiem un minimālajiem pasākumiem putnu gripas novēršanai un kontrolei . Šī direktīva nepārsniedz šo mērķu sasniegšanai nepieciešamos nosacījumus atbilstīgi Līguma 5. panta 3. punktam. (31) Pasākumi, kas nepieciešami šīs direktīvas īstenošanai, jāpieņem atbilstīgi Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumam 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[13]. (32) Kopienas tiesību aktu skaidrības un racionalitātes dēļ jāatceļ Direktīva 92/40/EEK un jāaizstāj tā ar šo direktīvu, IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU. I NODAĻA TEMATS, JOMA UN DEFINĪCIJAS 1. pants Temats un joma 1. Šī direktīva paredz: a) noteiktus profilaktiskus pasākumus putnu gripas novērošanai un agrai noteikšanai un kompetento iestāžu un lauksaimnieku kopienas informētības un gatavības paaugstināšanai attiecībā uz šīs slimības risku; b) minimālos kontroles pasākumus, kas piemērojami putnu gripas uzliesmojuma gadījumā starp mājputniem un citiem putniem un iespējamas putnu gripas vīrusu izplatības gadījumā starp zīdītājiem; c) citus pasākumus, kas piemērojami, ja pastāv nopietni draudi dzīvnieku vai cilvēku veselībai saistībā ar jebkādu putnu vai zīdītāju inficēšanos, ko izraisījuši jebkādi putnu izcelsmes gripas vīrusi, un lai novērstu šīs infekcijas izplatīšanos no šiem dzīvniekiem uz cilvēkiem. 2. Dalībvalstis saglabā tiesības pieņemt stingrākus pasākumus šīs direktīvas darbības jomā. 2. pants Putnu gripas, augstas patogenitātes putnu gripas un zemas patogenitātes putnu gripas definīcijas Šajā direktīvā ir spēkā šādas definīcijas: 1. „putnu gripa” ir mājputnu vai citu putnu infekcija, ko izraisījis jebkāds A tipa gripas vīruss, kas pieder: a) apakštipam H5 vai H7 vai b) kura intravenozais patogēna indekss sešas nedēļas veciem cāļiem pārsniedz 1,2; 2. „augstas patogenitātes putnu gripa (APLPG)” ir mājputnu vai citu putnu infekcija, ko izraisījuši: a) putnu gripas vīrusi, kas pieder apakštipam H5 un H7 ar genomu sekvences kodējumu daudzām pamataminoskābēm hemaglutinīna molekulas šķelšanās punktā, kas līdzīgs citos APGLG vīrusos novērotajam, kas norāda, ka hemaglutinīna molekulu var šķelt klātesoša universāla proteāze; vai b) putnu gripas vīrusi, kuru intravenozais patogēna indekss sešas nedēļas veciem cāļiem pārsniedz 1,2; 3. „zemas patogenitātes putnu gripa (ZPLPG)” ir mājputnu vai citu putnu infekcija, ko izraisījuši putnu gripas vīrusi, kas pieder apakštipam H5 un H7 un kas neatbilst 2. punktā sniegtajai definīcijai. 3 . pants Citas definīcijas Šai direktīvā tiek lietotas šādas definīcijas: 1. ‘mājputni’ ir visi putni, kas tiek audzēti vai turēti nebrīvē ar nolūku ražot gaļu, dēt olas un olas cilvēka patēriņam, ražot citus komerciālus produktus, atjaunot medījumu skaitu vai selekcionēt šīs putnu kategorijas; 2. ‘savvaļas putns’ ir brīvībā dzīvojošs putns, kas netiek turēts nevienā no 5. punktā definētajām saimniecībām; 3. ‘citi putni’ ir jebkuri putni, kas nav mājputni, kas tiek turēti nebrīvē priekšnesumiem, sacīkstēm, izstādēm un konkursiem, tādi kā dekoratīvie putni un sacīkšu baloži, vai jebkuram citam iemeslam, kas atšķiras no 1. punktā minētajiem; 4. ‘oficiāli reģistrētas retas mājputnu vai citu putnu sugas’ ir jebkuri mājputni vai citi putni, kurus kompetenta iestāde oficiāli atzinusi par tādiem atbilstīgi to izplatības plānam, kas minēts 63. pantā; 5. ‘turēšanas vieta’ ir jebkuras lauksaimnieciskas vai citas telpas, tādas kā inkubatori, cirks, zooloģiskie dārzi, dekoratīvo putnu veikali, putnu tirgi un putnu mājas, kur mājputni vai citi putni tiek turēti pastāvīgi vai uz laiku, izņemot: a) kautuves, transporta līdzekļus, karantīnas telpas un centrus, robežkontroles punktus un laboratorijas, un b) cilvēku dzīvojamās telpas šādos īpašumos, kas atbilst 11. panta 9. punkta otrajai daļai, 19. panta e) apakšpunktam, 30. panta f) apakšpunktam, 39. panta 5. punkta g) apakšpunktam un 44. panta 1. punkta h) apakšpunktam, ja vien mājputni vai citi putni tur netiek turēti pastāvīgi; 6. ‘komerciāla putnu turēšanas vieta’ ir saimniecības, kur mājputni tiek turēti komerciālos nolūkos; 7. ‘nekomerciāla putnu turēšanas vieta/mājas dekoratīvo putnu turēšanas vieta’ ir saimniecība, kur mājputnus vai citus putnus tur to īpašnieki: a) lai paši patērētu mājputnus vai citus putnus vai to produktus; vai b) kā mājdzīvniekus; 8. ‘mājputnu nodalījums’ vai ‘citu putnu nodalījums’ ir viena vai vairākas mājputnu vai citu putnu turēšanas vietas, ko pārvalda viena bioloģiskās drošības uzraudzības sistēma, kas aptver mājputnu vai citu putnu apakšpopulāciju ar noteiktu veselības stāvokli attiecībā uz putnu gripu, ko kontrolē piemēroti uzraudzības, kontroles un bioloģiskās drošības pasākumi; 9. ‘saime’ ir visi mājputni vai citi putni vienā ražošanas vienībā; 10. ‘ražošanas vienība’ ir tāda vienība īpašuma ietvaros, kuru oficiālais veterinārs atzīst par pilnīgi neatkarīgu no jebkuras citas vienības tai pat īpašumā attiecībā uz tās novietojumu un tajā esošo mājputnu vai citu putnu ikdienas apsaimniekošanu, 11. ‘dēšanai gatavi mājputni’ ir mājputni pirms olu dēšanas perioda; 12. 'perējamas olas' ir inkubācijai paredzētas olas, ko izdējuši mājputni; 13. 'dienu veci cāļi' ir visi mājputni, kas ir jaunāki par 72 stundām, vēl nebaroti; tomēr muskatpīles ( Cairina moschata ) vai to krustojumi var būt baroti; 14. ‘diagnostikas rokasgrāmata’ ir diagnostikas rokasgrāmatas, kas minēta 51. panta 1. punktā; 15. ‘inficēti mājputni’ un ‘inficēti citi putni’ ir jebkuri mājputni vai citi putni: a) kuros apstiprināta putnu gripas vīrusa klātbūtne saskaņā ar diagnostikas rokasgrāmatu; vai b) otrā vai turpmāko putnu gripas uzliesmojumu gadījumā jebkuri mājputni vai citi putni, kuru putnu gripas diagnozi atbilstīgi diagnostikas rokasgrāmatai apstiprina klīniskās pazīmes, pēcnāves pārbaudes vai reakcijas uz laboratorijas testiem, kas veiktas laboratorijās, kuras atbilst 51. panta 3. punkta pirmajai daļai (‘apstiprināta laboratorija'); 16. ‘mājputni vai citi putni, par kuriem ir aizdomas, ka tie varētu būt inficēti’ ir jebkuri mājputni vai citi putni, kuriem ir klīniskas pazīmes vai pēcnāves pārbaužu rezultāti, vai reakcijas uz laboratorijas testiem, kas liecina, ka putnu gripas klātbūtni nevar izslēgt; 17. ‘inkubācijas periods’ ir maksimāli 21 dienas periods starp iespējamo inficēšanās datumu un putnu gripas klīnisko pazīmju parādīšanos; 18. ‘īpašnieks’ ir jebkura fiziska vai juridiska personu, kam pieder vai kas tur, vai ir citādi atbildīgs par mājputniem vai citiem putniem, gan par finansiālu atlīdzību, gan bez tās; 19. ‘kompetenta iestāde’ ir dalībvalsts iestāde, kas ir kompetenta veikt veterināras pārbaudes vai administratīvas darbības atbilstīgi šai direktīvai vai jebkura iestāde, kurai šāda kompetence piešķirta; 20. 'veterināra pārbaude' ir jebkura fiziska pārbaude un/vai administratīvas formalitātes, ko veic kompetentā iestāde; 21. ‘oficiālais veterinārs’ ir veterināra, ko iecēlusi kompetentā iestāde; 22. ‘oficiālā novērošana’ ir rūpīgi uzraudzības pasākumi attiecībā uz veselības stāvokli saistībā ar putnu gripu, ko īsteno kompetenta iestāde, kas var ierosināt tālāku izmeklēšanu; 23. ‘oficiālā uzraudzība’ ir kompetentās iestādes darbības, lai pārbaudītu un pārliecinātos, ka persona ievēro vai ir ievērojusi šīs iestādes izdotās instrukcijas attiecībā uz putnu gripu; 24. ‘nonāvēšana’ ir jebkura procedūra, izņemot kaušanu, kas izraisa dzīvnieka vai putna nāvi; 25. ‘kaušana’ ir jebkura procedūra, kas izraisa dzīvnieka vai putna nāvi noasiņojot; 26. ‘atbrīvošanās’ ir darbība, kuras laikā dzīvnieku blakus produkti tiek savākti, transportēti, uzglabāti, apstrādāti un izmantoti vai likvidēti atbilstīgi: a) Regulai (EK) Nr. 1774/2002; vai b) detalizētajiem noteikumiem, ko paredz šīs direktīvas 64. panta 1. punkts; 27. ‘Kopienas vakcīnu banka’ ir piemērotas telpas, kas nozīmētas atbilstīgi šīs direktīvas 59. panta 1. punktam tādu Kopienas putnu gripas vakcīnu uzglabāšanai, kas atļautas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK[14] un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004[15]; 28. ‘kontaktsaimniecība’ ir saimniecība, kur putnu gripa varētu būt izplatījusies, ņemot vērā tās atrašanos, personu, mājputnu vai citu putnu, transporta līdzekļu kustību vai jebkādā citā veidā; 29. ‘iespējamā uzliesmojuma vieta’ ir turēšanas vieta, kur tiek turēti mājputni vai citi putni un par kuru kompetentajai iestādei ir aizdomas attiecībā uz putnu gripas klātbūtni; 30. ‘uzliesmojums’ ir jebkura turēšanas vieta, kurā kompetentā iestāde apstiprinājusi putnu gripas klātbūtni; 31. ‘primārais uzliesmojums’ ir uzliesmojums, kas nav epidemioloģiski saistīts ar kādu iepriekšēju uzliesmojumu tai pašā dalībvalsts reģionā, kā to nosaka Padomes Direktīvas 64/432/EEK 2. pants[16], vai pirmo uzliesmojumu citā tās pašas dalībvalsts reģionā; 32. ‘inficēto dzīvnieku atšķiršana no vakcinētajiem (DIVA stratēģija)’ ir vakcinācijas stratēģija, kas ļauj noteikt atšķirību starp vakcinētajiem/inficētajiem un vakcinētajiem/neinficētajiem dzīvniekiem, piemērojot diagnostisku testu, kura mērķis ir noteikt antivielas pret pamata vīrusu un izmantot nevakcinētus kontrolputnus; 33. ‘depopulācija’ ir visu mājputnu vai citu putnu aizvākšana no saimniecības, kurā tos tur, mājputnu nodalījuma vai citu putnu nodalījuma, vai ražošanas vienības; 34. ‘zīdītājs’ ir dzīvnieks, kas pieder Mammalia klasei; 35. ‘liemeņi’ ir mājputni vai citi putni, kas miruši vai tikuši nonāvēti. II NODAĻA UZRAUDZĪBA, PAZIŅOJUMI UN EPIDEMIOLOĢISKIE IZMEKLĒJUMI 4. pants Gada uzraudzības programmas 1. Dalībvalstis nodrošina, ka katru gadu tiek pieņemtas I pielikumam atbilstošas uzraudzības programmas, lai: a) noteiktu dažādu mājputnu sugu inficēšanās pārsvaru ar putnu gripas vīrusa apakštipiem H5 un H7; b) papildinātu zināšanas par savvaļas sugu radītajiem draudiem attiecībā uz jebkādiem putnu gripas vīrusiem. 2. Dalībvalstis iesniedz Komisijai apstiprināšanai gada uzraudzības programmas līdz 2007. gada 15. jūnijam un turpmāk līdz katra gada 15. jūnijam atbilstīgi 65. panta 2. punktā noteiktajai procedūrai. 3. Dalībvalstis ziņo Komisijai par gada programmu īstenošanu līdz katra gada 15. martam nākamajā gadā pēc to īstenošanas. 5. pants Ziņošana un paziņojumi 1. Dalībvalstis nodrošina tūlītēju ziņošanu kompetentajai iestādei par jebkādiem mājputnu inficēšanās gadījumiem, citu putnu inficēšanās gadījumiem vai aizdomām par mājputnu vai citu putnu inficēšanos. 2. Papildus Kopienas tiesību aktos paredzētajām prasībām par dzīvnieku slimību uzliesmojumu paziņošanu dalībvalstis atbilstīgi II pielikumam informē Komisiju par: a) jebkurām pozitīvām kompetentās iestādes apstiprinātām putnu gripas atradēm kautuvēs, transporta līdzekļos, robežkontroles punktos un citās vietās uz Kopienas robežām un karantīnas iestādēs vai centros, kas darbojas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem par mājputnu vai citu putnu importu; b) jebkuras oficiālas putnu gripas pārraudzības darbības rezultātiem, kas veikta attiecībā mājputniem, citiem putniem vai citiem dzīvniekiem, tostarp pozitīvām atradēm savvaļas putnos; un c) jebkuru mājputnu, citu putnu vai citu inficēšanos, ko izraisījis jebkāds putnu izcelsmes gripas vīruss, kas atšķiras no 2. panta 1. punktā minētajiem un var radīt nopietnus draudus dzīvnieku vai cilvēku veselībai. 6. pants Epidemioloģiskā izmeklēšana 1. Dalībvalstis nodrošina epidemioloģisku izmeklēšanu, pamatojoties uz anketām, kas izveidotas 63. pantā noteikto profilakses plānu ietvaros. 2. Epidemioloģiskā izmeklēšana ņem vērā šādus apstākļus: a) laiku, cik ilgi putnu gripa varētu būt bijusi sastopama turēšanas vietā, citās telpās vai transporta līdzekļos; b) putnu gripas iespējamo izcelsmi turēšanas vietā, kautuvē vai transporta līdzekļos; c) jebkādas kontaktsaimniecības identifikāciju; d) mājputnu vai citu putnu, personu, transporta līdzekļu vai jebkāda materiāla vai vielas kustību, kas varētu būt izraisījusi putnu gripas vīrusa izplatīšanos. 3. Kompetentajai iestādei jāņem vērā epidemioloģiskās izmeklēšanas rezultāti, kad tā: a) lemj, vai jāpiemēro šajā direktīvā noteiktie papildu slimības kontroles pasākumi; un b) piešķir izņēmuma statusu, kā to paredz šī direktīva. 4. Ja epidemioloģiskā izmeklēšana ļauj secināt, ka putnu gripa var būt izplatījusies no vai uz citām dalībvalstīm, Komisijai un pārējām iesaistītajām dalībvalstīm jātiek nekavējoties informētām par visiem izmeklēšanas rezultātiem. III NODAĻA PASĀKUMI, KAS VEICAMI IESPĒJAMU UZLIESMOJUMU GADĪJUMĀ 7. pants Pasākumi, kas veicami turēšanas vietās 1. Gadījumā, ja pastāv aizdomas par slimības uzliesmojumu, kompetentā iestāde nekavējoties sāk izmeklēšanu, lai apstiprinātu vai izslēgtu putnu gripas klātbūtni un sāktu turēšanas vietas oficiālu novērošanu. Kompetentā iestāde arī nodrošina 2. un 3. punkta nosacījumu ievērošanu. 2. Kompetentā iestāde nodrošina, ka turēšanas vietā tiek īstenoti šādi pasākumi: a) mājputni un citi putni un visi mājdzīvnieku sugām piederoši zīdītāji tiek saskaitīti vai nepieciešamības gadījumā novērtēti atbilstīgi to attiecīgajai kategorijai; b) tiek sastādīts to mājputnu un citu putnu un mājdzīvnieku sugām piederošu zīdītāju saraksts, kas jau ir slimi, miruši vai iespējami inficējušies katrā kategorijā turēšanas vietā; šis saraksts katru dienu tiek atjaunots, ņemot vērā izšķilšanos un nāves gadījumu skaitu visā iespējamā uzliesmojuma perioda laikā, un tas tiek veidots pēc kompetentās iestādes lūguma; c) mājputni un citi putni jānorobežo to apdzīvojamā platībā vai citā vietā, kur tos iespējams izolēt, lai novērstu kontaktus ar citiem mājputniem, citiem putniem vai savvaļas putniem; d) nekādi mājputni vai citi putni nedrīkst tikt ielaisti vai atstāt turēšanas vietu; e) bez kompetentās iestādes atļaujas no turēšanas vietas nedrīkst tikt izvesti liemeņi, mājputnu vai citu putnu gaļa, tostarp subprodukti (‘gaļa’), dzīvnieku barība, piederumi, materiāli, atkritumi, izkārnījumi, mājputnu vai citu putnu mēsli (‘mēsli’), izmantoti pakaiši vai jebkas cits, kas varētu izplatīt putnu gripu; f) no turēšanas vietas nedrīkst iznest nekādas olas. Izņemot olas, tostarp perējamas olas, kuras kompetentā iestāde atļāvusi nosūtīt tieši uz olu produktu ražošanas iestādi, kā to paredz Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma II nodaļas X iedaļa; gadījumā, ja kompetentā iestāde izdod šādu atļauju, tai jāatbilst šīs direktīvas III pielikuma noteikumiem; g) personu, mājdzīvnieku sugu zīdītāju, transporta līdzekļu un iekārtu ievešana vai izvešana no turēšanas vietas tiek pakļauta kompetentās iestādes nosacījumiem un atļaujām; h) piemēroti dezinfekcijas līdzekļi tiek izmantoti pie to ēku ieejas un izejas, kur tiek turēti mājputni un citi putni, un pie pašas turēšanas vietas atbilstīgi kompetentās iestādes instrukcijām. 3. Kompetentā iestāde nodrošina, ka epidemioloģiskā izmeklēšana tiek veikta saskaņā ar 6. pantu (‘epidemioloģiskā izmeklēšana’). 8. pants Novirzes no atsevišķiem turēšanas vietās veicamiem pasākumiem Kompetentā iestāde drīkst atļaut novirzes no pasākumiem, kurus paredz 7. panta 2. punkta apakšpunkti c) līdz f), pamatojoties uz riska novērtējumu un ņemot vērā veiktos piesardzības pasākumus un transportējamo putnu un produktu galamērķi. 9. pants Turēšanas vietās piemērojamo pasākumu ilgums Pasākumi, kas piemērojami turēšanas vietās iespējamu uzliesmojumu gadījumos, kā to paredz 7. pants, turpinās līdz brīdim, kad kompetentā iestāde ir izslēgusi putnu gripas klātbūtni. 10. pants Papildu pasākumi, kas balstīti uz epidemioloģisko izmeklēšanu 1. Balstoties uz epidemioloģiskās izmeklēšanas iepriekšējiem rezultātiem, kompetentā iestāde drīkst piemērot 2., 3. un 4. punktā paredzētos pasākumus jo īpaši tad, ja turēšanas vieta atrodas rajonā ar augstu mājputnu blīvumu. 2. Pagaidu ierobežojums drīkst tikt ieviests mājputnu, citu putnu un olu un putnkopības sektora transporta līdzekļu kustībai lielākā teritorijā vai visā dalībvalstī. Šo ierobežojumu var attiecināt uz mājdzīvnieku sugu zīdītājiem, bet tas nedrīkst pārsniegt 72 stundas, ja vien to neattaisno ārkārtas apstākļi. 3. Attiecībā uz turēšanas vietu drīkst tikt piemēroti 11. pantā paredzētie pasākumi. Tomēr, ja apstākļi atļauj, šo pasākumu piemērošana drīkst aprobežoties tikai ar iespējami inficētiem putniem un to ražošanas vienībām. Jāņem paraugi no mājputniem, kad tie tiek nonāvēti, lai saskaņā ar diagnostikas rokasgrāmatu varētu apstiprināt vai izslēgt iespējamā uzliesmojuma risku. 4. Ap turēšanas vietu var tikt izveidota pagaidu kontroles zona un nepieciešamības gadījumā piemēroti daži vai visi no 7. panta 2. punktā minētajiem pasākumiem attiecībā uz turēšanas vietām šajā zonā. IV NODAĻA PASĀKUMI, KAS VEICAMI AUGSTAS PATOGENITĀTES PUTNU GRIPAS (APPG) UZLIESMOJUMA GADĪJUMĀ 1. IEDAļA TURēšANAS VIETāS VEICAMIE PASāKUMI 11. pants Kompetentajai iestādei veicamie pasākumi 1. APPG uzliesmojuma gadījumā kompetentā iestāde nodrošina, ka tiek veikti 7. panta 2. un 3. punktā un šā panta 2. līdz 10. punktam paredzētie pasākumi. 2. Visi mājputni un citi putni, kas pieder sugai, kurai šajā turēšanas vietā konstatēta APPG, oficiālā uzraudzībā nekavējoties jānogalina. Nonāvēšanai jānotiek tādā veidā, lai izvairītos no putnu gripas izplatīšanās riska, jo īpaši transportējot vai nonāvējot, un saskaņā ar Padomes Direktīvu 93/119/EEK[17]. Likvidēšanu drīkst attiecināt arī uz citām putnu sugām, kas atrodas turēšanas vietā, pamatojoties uz riska novērtējumu par putnu gripas tālāku izplatīšanos. 3. Mājputni un citi putni, kas miruši vai tikuši nonāvēti, un perējamās un pārtikas olas, kas atrodas šajā turēšanas vietā, jāiznīcina oficiālā uzraudzībā. 4. Mājputnus, kas jau izšķīlušies no olām, kas savāktas turēšanas vietā periodā no iespējamā APPG parādīšanās datuma turēšanas vietā līdz 7. panta 2. punktā minēto pasākumu veikšanai, novieto oficiālā uzraudzībā un veic izmeklēšanu saskaņā ar diagnostikas rokasgrāmatu. 5. Nokauto putnu gaļa un perējamās un pārtikas olas, kas savāktas turēšanas vietā no iespējamā APPG parādīšanās datuma turēšanas vietā līdz 7. panta 2. punktā minēto pasākumu veikšanai, kad vien iespējams, nosaka un iznīcina oficiālā uzraudzībā. Tomēr kompetentā iestāde drīkst izsniegt atļaujas nosūtīt pārtikas olas tieši uz kādu olu produktu ražošanas vietu, kā to paredz Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma II nodaļas X iedaļa. Jebkādām atļaujām jāatbilst šīs direktīvas III pielikumā minētajiem nosacījumiem. 6. Visas vielas un atkritumus, kas varētu saturēt infekciju, tostarp mājputnu barību (‘barība’), iznīcina vai pakļauj apstrādei, kas nodrošina putnu gripas vīrusa iznīcināšanu saskaņā ar oficiālā veterinārārsta norādījumiem. 7. Ar mēsliem, vircu un pakaišiem, kas varētu saturēt infekciju, rīkojas, kā to paredz 49. pants. 8. Pēc liemeņu iznīcināšanas saskaņā ar 49. pantu notīra, dezinficē vai apstrādā ēkas, kas izmantotas to turēšanai, iespējami inficētās iekārtas un transporta līdzekļus, kas izmantoti iespējami inficēto mājputnu vai citu putnu, liemeņu, gaļas, barības, mēslu, vircas, pakaišu un jebkādu citu materiālu vai vielu pārvadāšanai. 9. Citi mājputni vai mājdzīvnieku sugu zīdītāji nedrīkst tikt ievesti vai izvesti no īpašuma bez kompetentās iestādes atļaujas. Šis ierobežojums neattiecas uz mājdzīvnieku sugu zīdītājiem, kuriem ir pieejamas tikai cilvēku dzīvojamās telpas. 10. Primārā uzliesmojuma gadījumā izolētais vīruss tiek pakļauts laboratorijas procedūrām saskaņā ar diagnostikas rokasgrāmatu, lai noteiktu tā ģenētisko apakštipu. Izolēto vīrusu iesniedz Kopienas uzziņu laboratorijai, kā to paredz 52. panta 1. punktu, cik ātri vien iespējams. 12. pants Izņēmumi no konkrētiem turēšanas vietās veicamiem pasākumiem 1. Dalībvalstis sastāda detalizētus noteikumus izņēmumu piešķiršanai, kā to paredz 13. un 14. pants, ieskaitot piemērotus alternatīvos pasākumus un nosacījumus. 2. Dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju par jebkādiem piešķirtiem izņēmumiem saskaņā ar 13. panta 1. punktu un 14. pantu. 3. Gadījumā, ja ticis piešķirts izņēmums, kā to paredz 13. panta 1. punkts un 14. pants, Komisija nekavējoties pārskata situāciju attiecībā uz iesaistīto dalībvalsti un, cik vien ātri iespējams, Pastāvīgo pārtikas un dzīvnieku veselības komiteju (‘Komiteja’). 4. Ņemot vērā jebkādus piešķirtos izņēmumus, kā to paredz 13. panta 1. punkts un 14. pants, drīkst tikt pieņemti pasākumi putnu gripas izplatības aizkavēšanai saskaņā ar 65. panta 3. punktā noteikto procedūru. 13. pants Izņēmumi attiecībā uz konkrētām turēšanas vietām 1. Kompetentā iestāde drīkst piešķirt izņēmumus no 11. panta 2. punktā paredzētajiem pasākumiem gadījumos, kad APPG uzliesmo nekomerciālā turēšanas vietā/dekoratīvo putnu turēšanas vietā, cirkā, zooloģiskajā dārzā, dekoratīvo putnu veikalā, savvaļas dabas parkā, nožogotā teritorijā, kur mājputni vai citi putni tiek turēti zinātniskos nolūkos vai nolūkos, kas saistīti ar apdraudētu sugu saglabāšanu vai oficiāli reģistrētām retu sugu mājputnu vai citu putnu sugām, ar nosacījumu, ka šie izņēmumi neapdraud slimības kontroli un Kopienas pamata intereses. 2. Kompetentā iestāde nodrošina, ka gadījumā, kad tiek pieļauts izņēmums, kā to paredz 1. punkts, mājputni un citi putni, uz kuriem šis izņēmums attiecas: a) tiek turēti pilnīgā izolācijā no citiem mājputniem vai citiem putniem un, ja nepieciešams, no savvaļas putniem; b) tiek pakļauti turpmākai uzraudzībai un pārbaudēm saskaņā ar diagnostikas rokasgrāmatu, līdz laboratorijas pārbaudes parāda, ka tie vairs nav nopietni bīstami kā APPG tālāki izplatītāji un c) netiek pārvietoti no sākotnējās turēšanas vietas, izņemot kaušanai vai uz citu turēšanas vietu, kas atrodas: i) tai pašā dalībvalstī un saskaņā ar kompetentās iestādes norādījumiem; vai ii) citā dalībvalstī, ņemot vērā šīs gala dalībvalsts piekrišanu. 2. IEDAļA ATSEVIšķāS RAžOšANAS VIENīBAS UN KONTAKTSAIMNIECīBāS VEICAMIE PASāKUMI 14. pants Pasākumi, kas veicami APPG uzliesmojuma gadījumos atsevišķās ražošanas vienībās APPG uzliesmojuma gadījumos turēšanas vietā, kas sastāv no divām vai vairākām atsevišķām ražošanas vienībām, kompetentā iestāde drīkst piešķirt izņēmumus no 11. panta 2. punkta pirmajā daļā paredzētajiem pasākumiem attiecībā uz ražošanas vienībām, kurās atrodas veseli putni, ar noteikumu, ka šie izņēmumi neapdraud slimības kontroles pasākumus un Kopienas intereses kopumā. Šādus izņēmumus drīkst piešķirt tikai attiecībā uz divām vai vairākām atsevišķām ražošanas vienībām, kur oficiālais veterinārs, ņemot vērā to struktūru, izmēru, darbību, turēšanas veidu, barošanu, ūdens ieguves avotu, iekārtas, personālu un apmeklētājus, var apstiprināt, ka tās ir pilnīgi neatkarīgas no citām ražošanas vienībām novietojuma un tajās turēto mājputnu ikdienas apsaimniekošanas ziņā. 15. pants Kontaktsaimniecībās veicamie pasākumi 1. Balstoties uz epidemioloģiskajiem pētījumiem, kompetentā iestāde pieņem lēmumu, vai saimniecība uzskatāma par kontaktsaimniecību. Kompetentā iestāde nodrošina, ka 7. panta 2. punktā paredzētie pasākumi tiek piemēroti attiecībā uz kontaktsaimniecību, līdz APPG klātbūtne tiek izslēgta saskaņā ar diagnostikas rokasgrāmatu. 2. Balstoties uz epidemioloģiskajiem pētījumiem, kompetentā iestāde piemēro 11. panta paredzētos pasākumus attiecībā uz kontaktsaimniecībām un jo īpaši, ja kontaktsaimniecības atrodas rajonā ar augstu mājputnu blīvumu. Galvenie kritēriji, kas jāapsver 11. pantā paredzēto pasākumu piemērošanai, ir minēti IV pielikumā. 3. Kompetentā iestāde nodrošina, ka no putniem tiek paņemti paraugi to nonāvēšanas laikā, lai saskaņā ar diagnostikas rokasgrāmatu apstiprinātu vai izslēgtu APPG vīrusa klātbūtni šajās kontaktsaimniecībās. 3. IEDAļA AIZSARDZīBAS UN NOVēROšANAS ZONAS UN TāLāKU IEROBEžOJUMU ZONAS 16. pants Aizsardzības un novērošanas zonu un tālāku ierobežojuma zonu izveidošana APPG uzliesmojuma gadījumos 1. APPG uzliesmojuma gadījumā kompetentā iestāde nekavējoties izveido: a) aizsardzības zonu vismaz trīs kilometru rādiusā ap saimniecību; b) novērošanas zonu vismaz 10 kilometru rādiusā ap saimniecību, ieskaitot aizsardzības zonu. 2. Veidojot aizsardzības un novērošanas zonas, kā to paredz 1. punkts, kompetentā iestāde ņem vērā šādus minimālos kritērijus: a) epidemioloģisko izmeklēšanu; b) ģeogrāfisko situāciju, jo īpašie dabiskos norobežojumus; c) saimniecību izvietojumu un tuvumu; d) mājputnu un citu putnu pārvietošanas un tirdzniecības sistēmu un kautuvju pieejamību; e) pieejamo aprīkojumu un personālu, lai kontrolētu jebkādu mājputnu un citu putnu, to liemeņu, mēslu, pakaišu vai izmantoto pakaišu kustību aizsardzības un novērošanas zonās, jo īpaši, ja mājputni vai citi putni, kas paredzēti nonāvēšanai un likvidācijai, jāpārvieto no to sākotnējām turēšanas vietām. 3. Kompetentā iestāde drīkst izveidot tālāku ierobežojumu zonas ap vai blakus aizsardzības un novērošanas zonām, ņemot vērā 2. punktā paredzētos kritērijus. 4. Ja aizsardzības, novērošanas vai tālāka ierobežojuma zona atrodas dažādu dalībvalstu teritorijās, iesaistīto dalībvalstu kompetentās iestādes sadarbojas šīs zonas izveidošanā. 17. pants Aizsardzības un novērošanas zonās veicamie pasākumi 1. Kompetentā iestāde nodrošina šādu pasākumu piemērošanu aizsardzības un novērošanas zonā: a) tiek veikti pasākumi, kas ļauj izsekot mājputnu un citu putnu, gaļas, olu, liemeņu un barības kustībai; b) īpašnieki pēc kompetentās iestādes lūguma sniedz jebkādu būtisku informāciju, kas saistīta ar mājputniem vai citiem putniem un olām, kas tiek ievestas vai izvestas no turēšanas vietas. 2. Kompetentā iestāde nodrošina, ka visas iesaistītās personas pilnībā apzinās aizsardzības un novērošanas zonās spēkā esošos ierobežojumus. Šo informāciju drīkst izplatīt ar brīdinājuma paziņojumu, mediju resursu, tādu kā preses un televīzijas, vai jebkādu citu piemērotu līdzekļu palīdzību. 4. IEDAļA AIZSARDZīBAS ZONā VEICAMIE PASāKUMI 18. pants Skaitīšana un oficiālā veterināra apmeklējumi un novērošana Kompetentā iestāde nodrošina šādu pasākumu veikšanu aizsardzības zonās: a) skaitīšana saimniecībās tiek veikta, cik ātri vien iespējams; b) visas saimniecības septiņu dienu laikā no aizsardzības zonas izveidošanas datuma apmeklē oficiālais veterinārs mājputnu un citu putnu klīniskai izmeklēšanai; un, ja nepieciešams, paraugu savākšanai laboratoriskām analīzēm; tiek uzglabāta informācija par šiem apmeklējumiem un to rezultātiem; c) papildu novērošana tiek nekavējoties īstenota saskaņā ar diagnostikas rokasgrāmatu, lai noteiktu jebkādu tālāku putnu gripas izplatību saimniecībās, kas atrodas aizsardzības zonā. 19. pants Saimniecībās veicamie pasākumi Kompetentā iestāde nodrošina šādu pasākumu veikšanu saimniecībās aizsardzības zonās: a) mājputnus un citus putnus norobežo to mājvietās vai norobežo kādā citā vietā, kur tos var izolēt, lai izvairītos no kontaktiem ar citiem mājputniem, citiem putniem vai savvaļas putniem; b) liemeņus likvidē; c) transporta līdzekļi un iekārtas, kas izmantotas dzīvu mājputnu vai citu putnu un gaļas, barības, mēslu, vircas un pakaišu un jebkādu citu iespējami inficētu materiālu un vielu transportēšanai, tiek notīrītas, dezinficētas vai apstrādātas saskaņā ar 49. pantu, cik ātri vien iespējams pēc saskarsmes ar infekciju; d) visi transporta līdzekļi, ko izmanto personāls vai citas personas, kas ierodas vai atstāj saimniecības un kas iespējami nonākuši saskarē ar infekciju, tiek notīrīti, dezinficēti vai apstrādāti saskaņā ar 49. pantu, cik ātri vien iespējams pēc saskarsmes ar infekciju; e) nekādi mājputni, citi putni vai citi mājdzīvnieki nedrīkst tikt ievesti vai atstāt saimniecību, kur putni tiek turēti, bez kompetentās iestādes atļaujas; šis ierobežojums neattiecas uz dzīvniekiem, kuriem ir pieejamas tikai cilvēku dzīvojamās telpas šajās saimniecībās un gadījumā, ja var tikt izslēgts jebkāds to kontakts ar mājputniem vai citiem putniem; f) par jebkādu saslimstības vai mirstības palielināšanos vai nozīmīgu ražošanas rādītāju kritumu saimniecībās nekavējoties jāziņo kompetentajai iestādei, kas veic nepieciešamo izmeklēšanu saskaņā ar diagnostikas rokasgrāmatu; g) jebkura persona, kas ierodas vai atstāj saimniecību, ievēro pienācīgus bioloģiskās drošības pasākumus ar mērķi novērst putnu gripas izplatīšanos; h) īpašnieks uzglabā ziņas par visām personām, kas apmeklējušas saimniecību, lai atvieglotu slimības uzraudzību un kontroli, un tās jādara pieejamas pēc kompetentās iestādes lūguma. 20. pants Aizliegums no saimniecībām aizvākt vai izplatīt izmantotos pakaišus vai mēslus Kompetentā iestāde nodrošina aizliegumu bez tās atļaujas no saimniecībām aizsardzības zonā aizvākt vai izplatīt izmantotos pakaišus vai mēslus. Tomēr mēslu pārvietošana drīkst tikt atļauta no saimniecībām, ņemot vērā bioloģiskās drošības pasākumus, uz nozīmētu apstrādes rūpnīcu vai pagaidu uzglabāšanai pirms sekojošas apstrādes, lai iznīcinātu iespējamo putnu gripas vīrusu klātbūtni saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1774/2002 vai ar konkrētajiem noteikumiem, kas minēti 64. panta 1. punktā. 21. pants Gadatirgi, tirgi vai citas pulcēšanās un medījumu resursu atjaunošana Kompetentā iestāde nodrošina gadatirgu, tirgu, izstāžu vai citu pulcēšanos aizliegumu aizsardzības zonās. Kompetentā iestāde nodrošina, ka aizsardzības zonās netiek izlaisti brīvībā mājputni vai citi putni, kas paredzēti medījumu resursu atjaunošanai. 22. pants Aizliegums pārvietot un transportēt mājputnus un citus putnus un olas Kompetentā iestāde nodrošina, ka aizsardzības zonās mājputnu un citu putnu, dēšanai gatavu putnu, dienu vecu cāļu, perējamo un pārtikas olu un liemeņu pārvietošana un transportēšana pa ceļiem, izņemot saimniecību privātos ceļus, vai pa dzelzceļu ir aizliegta. Tomēr šis aizliegums neattiecas uz tranzītu caur aizsardzības zonu pa ceļiem vai dzelzceļu bez izkraušanas vai apstāšanās. 23. pants Izņēmumi tūlītējai nokaušanai paredzētu mājputnu tiešajai transportēšanai Izdarot izņēmumu no 22. panta noteikumiem, kompetentā iestāde drīkst atļaut tiešu mājputnu transportēšanu tūlītējai nokaušanai ar šādiem noteikumiem: a) oficiālais veterinārs veic mājputnu klīnisko izmeklēšanu izcelsmes saimniecībā, lai novērstu iespēju, ka kaušanai tiek nosūtīti mājputni ar klīniskām APPG pazīmēm; b) nepieciešamības gadījumā ir tikuši veiktas laboratoriskas analīzes izcelsmes saimniecībā saskaņā ar diagnostikas rokasgrāmatu, un to rezultāti ir labvēlīgi; c) mājputni tiek pārvadāti transporta līdzekļos, ko aizzīmogojusi kompetentā iestāde, uz kompetentās iestādes norādītu kautuvi (‘norādītā kautuve’), kas atrodas aizsardzības vai novērošanas zonas robežās vai, izņēmuma gadījumos, ārpus šīm zonām; d) kompetentā iestāde, kas ir atbildīga par norādīto kautuvi, pirms mājputnu piegādāšanas ir par to informēta, un šī kompetentā iestāde informē par piegādes vietu atbildīgo kompetento iestādi par mājputnu nogādāšanu norādītajā kautuvē; e) norādītajā kautuvē mājputnus no aizsardzības zonas tur atsevišķi no citiem mājputniem un kauj atsevišķi vai atšķirīgā laikā kā citus mājputnus, vislabāk darba dienas beigās; sekojoša attīrīšana un dezinfekcija tiek veikta pirms citu putnu kaušanas; f) oficiālais veterinārs norāda uz jebkādām putnu gripas klātbūtnes pazīmēm pirms un pēcnāves pārbaudēs, kas veiktas norādītajā kautuvē; g) gaļa nenokļūst Kopienas iekšējā vai starptautiskajā tirdzniecībā, un tā ir marķēta ar svaigai gaļai paredzēto veselības atzīmi, ko paredz Direktīvas 2002/99/EK[18] II pielikums, ja vien netiek pieņemts citāds lēmums saskaņā ar šīs direktīvas 65. panta 3. punktā paredzēto procedūru; h) gaļa tiek iegūta, sadalīta, transportēta un uzglabāta atsevišķi no gaļas, kas paredzēta Kopienas iekšējai un starptautiskai tirdzniecībai, un tiek izmantota tādā veidā, lai tā nenokļūtu gaļas produktos, kas paredzēti Kopienas iekšējai un starptautiskai tirdzniecībai, ja vien: i) tai nav veikta apstrāde, ko paredz Direktīvas 2002/99/EK III pielikums vai ii) tiek pieņemts citāds lēmums saskaņā ar 65. panta 3. punktā paredzēto procedūru. 24. pants Izņēmumi attiecībā uz dienu vecu cāļu tiešo transportēšanu 1. Atkāpjoties no 22. panta prasībām, kompetentā iestāde drīkst atļaut dienu vecu cāļu tiešo transportēšanu uz saimniecību vai novietni šajā saimniecībā tai pašā dalībvalstī, ja šai vietā nav citu mājputnu un, vislabākajā gadījumā, tā atrodas ārpus aizsardzības un novērošanas zonām ar šādiem nosacījumiem: a) tie tiek transportēti kompetentās iestādes aizzīmogotos transporta līdzekļos; b) transportēšanas laikā un gala saimniecībā tiek veikti pienācīgi bioloģiskās drošības pasākumi; c) gala saimniecība tiek pakļauta oficiālai uzraudzībai pēc dienu veco cāļu nogādāšanas tajā. 2. Atkāpjoties no 22. panta prasībām, kompetentā iestāde drīkst atļaut tādu dienu vecu cāļu tiešo transportu, kas izšķīlušies no perējamām olām, kuru izcelsme ir saimniecības ārpus aizsardzības un novērošanas zonas, uz jebkuru citu saimniecību tai pašā dalībvalstī ar nosacījumu, ka nosūtošā audzētava ar tās loģistiku un darba higiēnas apstākļiem var nodrošināt, ka šīs olas nav bijušas kontaktā ar jebkurām citām perējamām olām vai dienu veciem cāļiem, kuru izcelsme ir mājputnu saimes šādās zonās un kuriem tāpēc ir cits veselības statuss. 25. pants Izņēmumi dēšanai gatavu mājputnu tiešajai transportēšanai Atkāpjoties no 22. panta prasībām, kompetentā iestāde drīkst atļaut dēšanai gatavu mājputnu transportēšanu uz saimniecību vai novietni šajā saimniecībā aizsardzības vai novērošanas zonā ar šādiem nosacījumiem: a) oficiālais veterinārs veic klīnisku mājputnu un citu putnu, jo īpaši pārvietošanai paredzēto, izmeklēšanu izcelsmes saimniecībā; b) ja nepieciešams, mājputniem izcelsmes saimniecībā veiktas laboratorijas pārbaudes saskaņā ar diagnostikas rokasgrāmatu, un to rezultāti ir labvēlīgi; c) dēšanai gatavos putnus pārvadā transporta līdzekļos, ko aizzīmogojusi kompetentā iestāde; d) gala saimniecība vai novietne atrodas oficiālā uzraudzībā pēc dēšanai gatavo putnu nogādāšanas. 26. pants Izņēmumi perējamo un pārtikas olu tiešajam transportam 1. Atkāpjoties no 22. panta prasībām, kompetentā iestāde drīkst atļaut tiešu perējamo olu transportēšanu uz kompetentās iestādes norādītu audzētavu (‘norādītā audzētava’), kas optimālajā gadījumā atrodas aizsardzības vai novērošanas zonā ar šādiem nosacījumiem: a) putnu saimes, no kurām cēlušās perējamās olas, ir pārbaudītas saskaņā ar diagnostikas rokasgrāmatu, un rezultāti ir labvēlīgi; b) perējamās olas un to iepakojums pirms nosūtīšanas ir dezinficēti, un ir iespējams izsekot to izcelsmei; c) perējamās olas tiek pārvadātas transporta līdzekļos, ko aizzīmogojusi kompetentā iestāde; d) norādītajā audzētavā tiek ievēroti bioloģiskās drošības pasākumi saskaņā ar kompetentās iestādes instrukcijām. 2. Atkāpjoties no 22. panta prasībām, kompetentā iestāde drīkst atļaut pārtikas olu tiešo transportēšanu uz iepakošanas centru, ko norādījusi kompetentā iestāde (‘norādītais iepakošanas centrs’) ar nosacījumu, ka tās tiek iepakotas vienreizējai lietošanai paredzētos iepakojumos un visi kompetentās iestādes pieprasītie bioloģiskās drošības pasākumi ir veikti. 27. pants Izņēmums mirušu mājputnu vai citu putnu tiešajai transportēšanai Atkāpjoties no 22. panta prasībām, kompetentā iestāde drīkst atļaut mirušu mājputnu vai citu putnu tiešo transportu ar nosacījumu, ka tie tiek transportēti likvidācijai. 28. pants Transporta līdzekļu tīrīšana un dezinfekcija 1. Kompetentā iestāde nodrošina, ka transporta līdzekļi un iekārtas, kas izmantotas pārvadāšanai saskaņā ar punktu 23. līdz 27. vai gaļas pārvadāšanai, tiek iztīrītas un dezinficētas tik ātri, cik vien iespējams pēc pārvadājuma veikšanas saskaņā ar 49. pantu. 2. Kompetentā iestāde nodrošina, ka tiek veikti bioloģiskās drošības pasākumi, lai novērstu putnu gripas izplatīšanos transporta līdzekļu, jo īpaši barības pārvadāšanai paredzēto, kustības ceļā uz un no saimniecībām, kas atrodas aizsardzības zonā. 29. pants Pasākumu ilgums 1. Šajā iedaļā minētos pasākumus īsteno vismaz 21 dienu pēc datuma, kad veikta sākotnējā inficētās saimniecības attīrīšana un dezinfekcija saskaņā ar 49. pantu un turpina, līdz mājputniem un citiem putniem, kas atrodas īpašumos aizsardzības zonā, tiek veiktas laboratorijas pārbaudes, lai noteiktu iespējamo putnu gripas klātbūtni saskaņā ar diagnostikas rokasgrāmatu. 2. Kad šajā iedaļā minētie pasākumi vairs nav jāturpina, kā to paredz šā panta 1. punkts, bijušajā aizsardzības zonā veicami 30. pantā minētie pasākumi, līdz tie vairs nav jāveic, kā to paredz 31. pants. 5. IEDAļA NOVēROšANAS ZONā VEICAMIE PASāKUMI 30. pants Novērošanas zonā veicamie pasākumi Kompetentā iestāde nodrošina, ka novērošanas zonā tiek veikti šādi pasākumi: a) visu mājputnu saimniecību uzskaite tiek veikta, cik ātri vien iespējams; b) tiek aizliegta mājputnu, dēšanai gatavu mājputnu, dienu vecu cāļu, perējamu un pārtikas olu pārvietošana novērošanas zonas robežās, ja vien kompetentā iestāde nav sniegusi šādu atļauju, kas nodrošina, ka tiek veikti pienācīgi bioloģiskās drošības pasākumi, lai novērstu putnu gripas izplatīšanos; šis aizliegums neattiecas uz tranzītu cauri novērošanas zonai pa ceļiem vai dzelzceļu bez izkraušanas vai apstāšanās; c) tiek aizliegta mājputnu, dēšanai gatavu mājputnu, dienu vecu cāļu, perējamu un pārtikas olu transportēšana uz saimniecībām, kautuvēm vai iepakošanas centriem ārpus novērošanas zonas; tomēr kompetentā iestāde drīkst atļaut šādu tiešo transportēšanu: i) kaušanai paredzētus mājputnus uz norādītu kautuvi nekavējošai nokaušanai saskaņā ar 23. panta a) apakšpunktu; ii) dēšanai gatavus mājputnus uz saimniecību, kurā nav citu mājputnu tai pašā dalībvalstī; šai saimniecībai tiek nozīmēta oficiāla novērošana pēc dēšanai gatavo mājputnu ievešanas; iii) dienu vecus cāļus: - uz saimniecību vai novietni šajā saimniecībā tai pašā dalībvalstī, kur nav citu mājputnu ar noteikumu, ka tiek veikti pienācīgi bioloģiskās drošības pasākumi un saimniecībai tiek nozīmēta oficiāla novērošana pēc to ievešanas, vai - ja tie izšķīlušies no perējamām olām, kuru izcelsmes vieta ir ārpus aizsardzības un novērošanas zonām, un tiek transportēti uz jebkuru citu saimniecību ar noteikumu, ka piegādes audzētava ar tās loģistikas un bioloģiskās drošības darba pasākumu palīdzību var nodrošināt, ka nav bijis nekāds kontakts starp šīm olām un citām perējamām olām vai dienu veciem cāļiem, kuru izcelsme ir putnu saimes šajās zonās un kuriem tāpēc ir cits veselības statuss; iv) perējamas olas uz norādītu audzētavu; olas un to iepakojumu pirms nosūtīšanas dezinficē un nodrošina iespēju noteikt to izcelsmes vietu; v) pārtikas olas uz norādītu iepakošanas centru ar noteikumu, ka tās iepakotas vienreizējās lietošanas iepakojumā, veicot bioloģiskās drošības pasākumus saskaņā ar kompetentās iestādes instrukcijām; d) jebkura persona, kas ierodas vai dodas prom no saimniecības novērošanas zonā, ievēro pienācīgus bioloģiskās drošības pasākumus ar mērķi novērst putnu gripas izplatīšanos; e) transporta līdzekļi un iekārtas, kas izmantotas, lai transportētu dzīvus mājputnus vai citus putnus, liemeņus, barību, mēslus, vircu un pakaišus un jebkādus citus materiālus vai vielas, kas varētu būt inficētas, tiek pēc iespējas ātri notīrīti un dezinficēti saskaņā ar 49. pantu; f) nekādi mājputni, citi putni vai citi mājdzīvnieki nedrīkst tikt ievesti vai atstāt saimniecību, kur putni tiek turēti, bez kompetentās iestādes atļaujas; šis ierobežojums neattiecas uz dzīvniekiem, kuriem ir pieejamas tikai cilvēku dzīvojamās telpas šajās saimniecībās un gadījumā, ja var tikt izslēgts jebkāds to kontakts ar mājputniem vai citiem putniem; g) par jebkādu saslimstības vai mirstības palielināšanos vai nozīmīgu ražošanas rādītāju kritumu saimniecībās nekavējoties jāziņo kompetentajai iestādei, kas veic nepieciešamo izmeklēšanu saskaņā ar diagnostikas rokasgrāmatu; h) izmantoto pakaišu vai mēslu aizvākšana vai izplatīšana ir aizliegta bez kompetentās iestādes atļaujas; mēslu pārvadāšanu var atļaut no saimniecības novērošanas zonā, ievērojot bioloģiskās drošības pasākumus, uz norādītu rūpnīcu apstrādei vai pagaidu uzglabāšanai, lai vēlāk veiktu apstrādi iespējamo putnu gripas vīrusu iznīcināšanai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1774/2002 vai konkrētajiem noteikumiem, kas minēti 64. panta 1. punktā; i) gadatirgi, tirgi, izstādes vai citas pulcēšanās saistībā ar mājputniem vai citiem putniem ir aizliegtas; j) putni medību resursu atjaunošanai savvaļā netiek izlaisti. 31. pants Pasākumu ilgums Šajā iedaļā minētos pasākumus īsteno vismaz 21 dienu pēc datuma, kad veikta sākotnējā inficētās saimniecības attīrīšana un dezinfekcija saskaņā ar 49. pantu un turpina, līdz mājputniem un citiem putniem, kas atrodas īpašumos aizsardzības zonā, tiek veiktas laboratorijas pārbaudes, lai noteiktu iespējamo putnu gripas klātbūtni saskaņā ar diagnostikas rokasgrāmatu. 6. IEDAļA TāLāKAJāS IEROBEžOJUMU ZONāS VEICAMIE PASāKUMI 32. pants Tālākajās ierobežojumu zonās veicamie pasākumi 1. Kompetentā iestāde drīkst noteikt, ka daži vai visi pasākumi, kurus paredz 4. un 5. iedaļa, attiecas uz tālākajām ierobežojumu zonām, kā to paredz 16. panta 3. punkts (‘tālākās ierobežojumu zonas’). 2. Kompetentā iestāde drīkst noteikt, ka saimniecībās un riskam pakļautajos rajonos tālākajās ierobežojumu zonās tiek piemērota profilaktiska depopulācija, mājputnus vai citus putnus kaujot vai nonāvējot saskaņā ar Padomes Direktīvu 93/119/EEK. Šo saimniecību resursu atjaunošana notiek saskaņā ar kompetentās iestādes instrukcijām. 3. Dalībvalstis, kas piemēro 1. un 2. punktā paredzētos pasākumus, nekavējoties par tiem informē Komisiju. 4. Komisija apspriež situāciju ar iesaistītajām dalībvalstīm un Komiteju, cik ātri vien iespējams. 5. Neietekmējot lēmumus, kas tiek pieņemti atbilstīgi Padomes Lēmumam 90/424/EEK, turpmākie novērošanas, bioloģiskās drošības un kontroles pasākumi ar mērķi novērst putnu gripas izplatīšanos drīkst tikt pieņemti saskaņā ar procedūru, ko paredz 65. panta 3. punkts. 7. IEDAļA IZņēMUMI UN BIOLOģISKāS DROšīBAS PASāKUMI 33. pants Izņēmumi 1. Kompetentā iestāde, balstoties uz riska novērtējumu, drīkst piešķirt izņēmumus no 4. un 5. iedaļā minētajiem pasākumiem gadījumos, kad putnu audzētavās apstiprināta APPG klātbūtne. 2. Kompetentā iestāde drīkst piešķirt izņēmumus no pasākumiem, ko paredz 18. panta b) un c) apakšpunkti, 22. pants un 30. panta b), c) un f) apakšpunkti APPG uzliesmojuma gadījumos nekomerciālā saimniecībā/dekoratīvo mājas putnu saimniecībā, cirkā, zooloģiskajā dārzā, dabas parkā, nožogotā teritorijā, kur mājputni un citi putni tiek turēti zinātniskām vajadzībām vai vajadzībām, kas saistītas ar apdraudētu sugu saglabāšanu, vai attiecībā uz oficiāli reģistrētiem retiem mājputniem vai citiem putniem. 3. Atkāpjoties no 4. un 5. iedaļas, APPG uzliesmojuma gadījumos dalībvalstis drīkst, pamatojoties uz riska novērtējumu, ieviest specifiskus pasākumus sacīkšu baložu kustībai uz, no un aizsardzības un novērošanas zonu teritorijā. 4. Izņēmumus, kurus paredz 1., 2. un 3. punkts, piešķirt tikai tādā gadījumā, ja šie izņēmumi neapdraud slimības kontroli un Kopienas pamata intereses. 5. Dalībvalstis, kas piešķir 1., 2. un 3. punktā paredzētos izņēmumus, nekavējoties par to informē Komisiju. 6. Komisija visos gadījumos apspriež situāciju ar iesaistīto dalībvalsti un Komitejā, cik ātri vien iespējams. Ņemot vērā jebkādus piešķirtos izņēmumus, kā to paredz 1., 2. un 3. punkts, pasākumus putnu gripas izplatīšanās novēršanai drīkst pieņemt ar 65. panta 3. punktā minēto procedūru. 34. pants Bioloģiskās drošības pasākumi 1. Lai novērstu putnu gripas izplatīšanos, kompetentā iestāde drīkst, papildus 4., 5. un 6. iedaļā paredzētajiem pasākumiem, noteikt papildu bioloģiskās drošības pasākumus saimniecībās aizsardzības un novērošanas zonās un tālāku ierobežojumu zonās, kā arī specifiskos mājputnu nodalījumos un citu putnu nodalījumos attiecīgajā dalībvalstī. Šie pasākumi drīkst ietvert ierobežojumus transporta līdzekļu vai personu kustībai attiecībā uz barības piegādi, olu savākšanu, mājputnu transportēšanu uz kautuvēm, liemeņu savākšanu likvidācijai un citu personāla, veterināru vai lauksaimniecības iekārtu piegādātāju pārvietošanos. 2. Dalībvalstis, kas pieņem 1. punktā paredzētos pasākumus, nekavējoties informē par tiem Komisiju. 3. Komisija apspriež situāciju ar attiecīgo dalībvalsti un Komitejā, cik ātri vien iespējams. 4. Neietekmējot lēmumus, kas tiks pieņemti saskaņā ar Lēmumu 90/424/EEK, lai novērstu putnu gripas izplatīšanos, drīkst tikt pieņemti tālākas novērošanas, bioloģiskās drošības un kontroles pasākumi, kā to paredz 65. panta 3. punkts. 8. IEDAļA PASāKUMI, KAS VEICAMI GADīJUMOS, KAD PASTāV AIZDOMAAS PAR AUSGTAS PATOGENITāTES PUTNU GRIPAS ( APPG ) KLāTBūTNI VAI KAD šāDA KLāTBūTNE IR APSTIPRINāTA NOTEIKTāS TELPāS, KAS NAV SAIMNIECīBAS, UN TRANSPORTA LīDZEKļOS 35. pants Iespējamas APPG klātbūtnes izmeklēšana noteiktās telpās, kas nav saimniecības, un transporta līdzekļos Gadījumā, ja pastāv aizdomas vai apliecinājums APPG klātbūtnei kautuvēs, transporta līdzekļos vai robežkontroles punktos, kompetentā iestāde nekavējoties sāk izmeklēšanu, lai apstiprinātu vai izslēgtu tās klātbūtni saskaņā ar diagnostikas rokasgrāmatu. 36. pants Kautuvēs veicamie pasākumi 1. Kompetentā iestāde gadījumos, kad pastāv aizdomas vai apstiprinājums APPG klātbūtnei kautuvē, ka, balstoties uz riska novērtējumu, visi putni, kas atrodas kautuvē, tiek vai nu nonāvēti vai nokauti, cik ātri vien iespējams un oficiālā uzraudzībā. Gadījumā, ja putni tiek nokauti, to gaļa glabājama atsevišķi oficiālā uzraudzībā līdz tiek pabeigta tālāka izmeklēšana, kas apstiprinās vai izslēgs APPG klātbūtni, kā to paredz 35. pants. 2. Ja APPG klātbūtne apstiprinās, inficēto mājputnu vai citu putnu gaļa un gaļa, kas varētu būt inficēta, tiek iznīcināta oficiālā uzraudzībā. 37. pants Robežkontroles punktos vai transporta līdzekļos veicamie pasākumi 1. Kompetentā iestāde gadījumā, ja pastāv aizdomas vai apstiprinājums par APPG klātbūtni robežkontroles punktos vai transporta līdzekļos, nodrošina, ka, balstoties uz riska novērtējumu, visi mājputni vai citi putni, kas atrodas robežkontroles punktā vai transporta līdzeklī, tiek pārvesti uz piemērotu vietu, lai tiktu oficiālā uzraudzībā nonāvēti vai nokauti, cik ātri vien iespējams. Tomēr kompetentā iestāde drīkst pieņemt lēmumu nenonāvēt vai nenokaut tos mājputnus un citus putnus, kas atrodas robežkontroles punktā vai transporta līdzeklī, kas nav bijuši kontaktā ar mājputniem vai citiem putniem, par kuru inficēšanos pastāv aizdomas vai apstiprinājums. Gadījumā, ja mājputni tiek nokauti, to gaļa glabājama atsevišķi oficiālā uzraudzībā, līdz tiek pabeigta tālāka izmeklēšana, kas apstiprinās vai izslēgs APPG klātbūtni, kā to paredz 35. pants. 2. Ja APPG klātbūtne apstiprinās, inficēto mājputnu vai citu putnu gaļa un gaļa, kas varētu būt inficēta, tiek iznīcināta oficiālā uzraudzībā, cik ātri vien iespējams. 38. pants Papildu pasākumi, kas veicami kautuvēs, robežkontroles punktos vai transporta līdzekļos Kompetentā iestāde nodrošina, ka tiek veikti šādi papildu pasākumi gadījumā, ja pastāv aizdomas vai apstiprinājums APPG klātbūtnei kautuvē, robežkontroles punktā vai transporta līdzeklī: a) kautuvē, robežkontroles punktā vai transporta līdzeklī netiek uzņemti nekādi mājputni vai citi putni, līdz pagājušas vismaz 24 stundas pēc tīrīšanas un dezinfekcijas, kā to paredz b) apakšpunkts saskaņā ar 49. pantu; robežkontroles punktu gadījumā aizliegums ievešanai drīkst tikt attiecināts arī uz citiem dzīvniekiem; b) ēku, iekārtu un transporta līdzekļu tīrīšana un dezinfekcija notiek oficiālā veterināra uzraudzībā saskaņā ar 49. pantu; c) tiek veikta epidemioloģiska izmeklēšana; d) pasākumi, ko paredz 7. panta 2. punkts, tiek veikti inficēto mājputnu vai liemeņu izcelsmes saimniecībā un kontaktsaimniecībās; e) ja vien citādi epidemioloģiskās izmeklēšanas un tālāku izmeklēšanu gaitā netiek pieņemti citādi norādījumi, kā to paredz 35. pants, izcelsmes saimniecībā tiek veikti 11. pantā paredzētie pasākumi; f) izolētais putnu gripas vīruss tiek nodots laboratoriskai procedūrai, lai noteiktu vīrusa apakštipu saskaņā ar diagnostikas rokasgrāmatu. V NODAĻA PASĀKUMI, KAS VEICAMI ZEMAS PATOGENITĀTES PUTNU GRIPAS (ZPPG) UZLIESMOJUMA GADĪJUMĀ 1 . IEDAļA SAIMNIECīBāS VEICAMIE PASāKUMI 39. pants Pasākumi, ko veic kompetentā iestāde 1. Neierobežojot pasākumus, ko paredz 7. panta 2. punkta apakšpunkti a), b), c), e), g) un h), kompetentā iestāde nodrošina, ka ZPPG uzliesmojuma gadījumā tiek veikti pasākumi, kurus paredz šā panta 2. līdz 6. punkts, balstoties uz riska novērtējumu un ņemot vērā V pielikumā minētos kritērijus. 2. Kompetentā iestāde nodrošina, ka visi mājputni saimniecībā un visi citi to sugu putni, kuriem apstiprināta ZPPG klātbūtne, tiek pakļauti depopulācijai oficiālā uzraudzībā tādā veidā, lai tiktu novērsta putnu gripas izplatīšanās. Depopulāciju drīkst attiecināt arī uz citiem putniem saimniecībā, ņemot vērā to risku attiecībā uz putnu gripas tālāku izplatīšanu, un uz citām saimniecībām, kuras, balstoties uz epidemioloģisko izmeklēšanu, var uzskatīt par kontaktsaimniecībām. Pirms depopulācijas saimniecībā nedrīkst tikt ievesti vai izvesti nekādi mājputni vai citi putni, ja vien to nav atļāvusi kompetentā iestāde. 3. 2. punkta nolūkos depopulāciju veic saskaņā ar Direktīvu 93/119/EEK, un kompetentā iestāde pieņem lēmumu, lai mājputni un citi putni tiek: a) nonāvēti, cik ātri vien iespējams; vai b) nokauti norādītā kautuvē ar noteikumu, ka tiek ievēroti bioloģiskās drošības pasākumi. 4. Kompetentā iestāde nodrošina, ka oficiālā uzraudzībā tiek likvidēti: a) liemeņi; un b) perējamās olas saimniecībā. 5. Kompetentā iestāde nodrošina šādu pasākumu veikšanu: a) perējamās olas, kas savāktas saimniecībā periodā starp iespējamo ZPPG parādīšanos saimniecībā un šajā direktīvā paredzēto pasākumu veikšanu, tiek, cik vien iespējams, atrastas, un to izšķilšanās notiek oficiālā uzraudzībā; b) mājputni, kas jau izšķīlušies no olām, kas savāktas saimniecībā periodā starp iespējamo ZPPG parādīšanos saimniecībā un šajā direktīvā paredzēto pasākumu veikšanu, tiek turētas oficiālā uzraudzībā, un tiek veikta to izmeklēšana saskaņā ar diagnostikas rokasgrāmatu; c) pārtikas olas, kas atrodas saimniecībā un kas tiek izdētas līdz depopulācijai, kā to paredz 2. punkts, tiek vai nu transportētas uz norādītu iepakošanas centru, vai likvidētas; d) jebkuru materiālu vai vielu, kas varētu būt inficēti, vai nu apstrādā saskaņā ar oficiālā veterināra instrukcijām, vai likvidē; e) mēslus, vircu un pakaišus, kas varētu būt inficēti, apstrādā saskaņā ar 49. pantu; f) pēc depopulācijas ēkas, kas izmantotas mājputnu un citu putnu turēšanai, iespējami inficētās iekārtas un transporta līdzekļi, kas izmantoti liemeņu, barības, mēslu, vircas un pakaišu vai jebkādu citu iespējami inficētu materiālu un vielu pārvadāšanai tiek notīrīti, dezinficēti vai apstrādāti saskaņā ar 49. pantu, cik ātri vien iespējams; g) mājdzīvnieki, kas nepieder pie tiem, kuriem ir pieeja tikai cilvēku dzīvojamām telpām, nedrīkst tikt ievesti vai atstāt saimniecību bez kompetentās iestādes atļaujas; h) primāra ZPPG uzliesmojuma gadījumā izolētais vīruss tiek pakļauts laboratoriskām pārbaudēm, lai noteiktu vīrusa apakštipu saskaņā ar diagnostikas rokasgrāmatu; izolētais vīruss, cik ātri vien iespējams, iesniedzams Komitejas uzziņu laboratorijai, kā to paredz 52. panta 1. punkts; i) tiek pabeigta epidemioloģiskā izmeklēšana. 6. Kompetentā iestāde drīkst veikt papildu piesardzības pasākumus, lai novērstu ZPPG izplatīšanos, tostarp konkretizējot iegūto olu izmantošanu un apstrādi un iegūtās gaļas apstrādi ar noteikumu, ka tiek ievērota 3. punkta b) apakšpunktā minētā procedūra. 7. Dalībvalstis, kas piemēro 2., 4. un 5. punktā paredzētos pasākumus, par tiem informē Komisiju. 40. pants Izņēmumi attiecībā uz noteiktām telpām 1. Kompetentā iestāde drīkst piešķirt izņēmumus attiecībā uz 39. panta 2. punktā un 39. panta 4. punkta b) apakšpunktā ZPPG uzliesmojuma gadījumos nekomerciālā saimniecībā /dekoratīvo mājas putnu turēšanas vietā, cirkā, zooloģiskajā dārzā, dekoratīvo mājas putnu veikalā, dabas parkā, nožogotā teritorijā, kur mājputni vai citi putni tiek turēti zinātniskos nolūkos vai nolūkos, kas saistīti ar apdraudētu sugu vai oficiāli reģistrētu mājputnu vai citu putnu sugu saglabāšanu ar noteikumu, ka šādi izņēmumi neapdraud slimības kontroli un Kopienas pamata intereses. 2. Kompetentā iestāde nodrošina, ka gadījumā, ja izņēmums tiek piešķirts, kā to paredz 1. punkts, mājputni un citi putni, uz kuriem šis izņēmums attiecas: a) tiek turēti pilnīgi izolēti no citiem mājputniem vai putniem un nepieciešamības gadījumā arī savvaļas putniem; b) tiek pakļauti turpmākai novērošanai un pārbaudēm saskaņā ar diagnostikas rokasgrāmatu, līdz laboratorijas pārbaudes parāda, ka tie vairs nenozīmē nopietnu ZPPG tālākas izplatības risku; un c) netiek pārvesti no to izcelsmes turēšanas vietām, izņemot kaušanai vai uz citu turēšanas vietu, kas: i) atrodas tai pašā dalībvalstī saskaņā ar kompetentās iestādes instrukcijām; vai ii) citā dalībvalstī saskaņā ar vienošanos ar galamērķa dalībvalsti. 3. ZPPG uzliesmojumu gadījumos audzētavās kompetentā iestāde drīkst, balstoties uz riska novērtējumu, piešķirt izņēmumus no dažiem vai visiem pasākumiem, kurus paredz 39. pants. 4. Dalībvalstis izstrādā detalizētus noteikumus to izņēmumu piemērošanai, kurus paredz 1. līdz 3. punkts, ņemot vērā dzīvnieku veselības garantijas, kuras var iegūt un kas paredz atbilstošus alternatīvos pasākumus. 5. Dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju par jebkādu izņēmumu, kas piešķirts saskaņā ar 1. līdz 3. punktu. 6. Komisija apspriež situāciju ar attiecīgo dalībvalsti un Komitejā, cik ātri vien iespējams. 7. Ņemot vērā jebkādu piešķirtu izņēmumu, kā to paredz 1. punkts, drīkst tikt veikti pasākumi, lai novērstu putnu gripas izplatīšanos saskaņā ar 65. panta 3. punktā minēto procedūru. 2. IEDAļA PASāKUMI, KAS VEICAMI ZPPG UZLIESMOJUMA GADīJUMā ATSEVIšķāS RAžOTNēS UN KONTAKTSAIMNIECīBāS 41. pants Pasākumi, kas veicami ZPPG uzliesmojuma gadījumā atsevišķās ražotnēs 1. ZPPG uzliesmojuma gadījumos saimniecībā, kas sastāv no divām vai vairākām atsevišķām ražotnēm, kompetentā iestāde drīkst piešķirt izņēmumus pasākumiem, kurus paredz 39. panta 2. punkts, attiecībā uz ražotnēm, kurās ir veseli putni ar noteikumu, ka šādi izņēmumi neapdraud slimības kontroli un Kopienas pamata intereses. 2. Dalībvalstis izstrādā detalizētus noteikumus 1. punktā minēto izņēmumu īstenošanai, ņemot vērā dzīvnieku veselības garantijas, un paredz pienācīgus alternatīvos pasākumus. 3. Dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju par jebkādiem izņēmumiem, kas piešķirti saskaņā ar 1. punktu. 4. Komisija apspriež situāciju ar attiecīgo dalībvalsti un Komitejā, cik ātri vien iespējams. 5. Ņemot vērā jebkādu piešķirtu izņēmumu, kā to paredz 1. punkts, drīkst tikt veikti pasākumi, lai novērstu putnu gripas izplatīšanos saskaņā ar 67. panta 3. punktā minēto procedūru. 42. pants Kontaktsaimniecībās veicamie pasākumi 1. Balstoties uz epidemioloģisko izmeklēšanu, kompetentā iestāde pieņem lēmumu, vai saimniecība uzskatāma par kontaktsaimniecību. Kompetentā iestāde nodrošina, ka attiecībā uz kontaktsaimniecībām tiek piemēroti 7. panta 2. punktā minētie pasākumi, līdz ZPPG klātbūtne tiek izslēgta saskaņā ar diagnostikas rokasgrāmatu. 2. Balstoties uz epidemioloģisko izmeklēšanu, kompetentā iestāde kontaktsaimniecībām piemēro 39. pantā minētos pasākumus un, jo īpaši, ja kontaktsaimniecība atrodas rajonā ar augstu mājputnu blīvumu. Galvenie kritēriji, kas jāapsver, kontaktsaimniecībām piemērojot 39. pantā minētos pasākumus, ir noteikti IV pielikumā. 3. Kompetentā iestāde nodrošina, ka no mājputniem nonāvēšanas laikā tiek paņemti paraugi, lai apstiprinātu vai izslēgtu ZPPG vīrusa klātbūtni šajās saimniecībās saskaņā ar diagnostikas rokasgrāmatu. 3. IEDAļA IEROBEžOJUMU ZONU NOTEIKšANA 43. pants Ierobežojumu zonu izveidošana ZPPG uzliesmojumu gadījumos Nekavējoties pēc ZPPG uzliesmojuma kompetentā iestāde izveido ierobežojuma zonu vismaz trīs kilometru rādiusā ap saimniecību. 44. pants Ierobežojumu zonā veicamie pasākumi 1. Kompetentā iestāde nodrošina, ka ierobežojumu zonā tiek veikti šādi pasākumi: a) visu putnu turēšanas vietu skaitīšana tiek veikta, cik ātri vien iespējams; b) putnu saimniecībās un vismaz viena kilometra rādiusā ap saimniecību tiek veiktas laboratorijas pārbaudes saskaņā ar diagnostikas rokasgrāmatu; c) jebkādai mājputnu un citu putnu, dēšanai gatavu putnu, dienu vecu cāļu un perējamu un galda olu pārvietošanai ierobežojumu zonā ir nepieciešama atļauja un citi kontroles pasākumi, kurus kompetentā iestāde uzskata par piemērotiem; šis ierobežojums neattiecas uz tranzītu caur ierobežojumu zonu pa ceļu vai dzelzceļu bez izkraušanas vai apstāšanās; d) mājputnu un citu putnu, dēšanai gatavu mājputnu, dienu vecu cāļu un perējamu un pārtikas olu pārvietošana no ierobežojumu zonas ir aizliegta pirmās 15 dienas pēc zonas izveidošanas, ja vien kompetentā iestāde neatļauj tieši transportēt: i) kaušanai paredzētos putnus uz kautuvi tai pašā dalībvalstī; ii) dēšanai gatavus mājputnus oficiālā uzraudzībā uz tādu saimniecību tai pašā dalībvalstī, kur nav citu mājputnu; šai saimniecībai piemēro oficiālu uzraudzību pēc dēšanai gatavo putnu ievešanas; iii) dienu vecus cāļus: - uz tādu saimniecību vai novietni šai saimniecībā tai pašā dalībvalstī, kur nav citu mājputnu ar noteikumu, ka tiek veikti bioloģiskās drošības pasākumi un saimniecībai tiek piemērota oficiāla uzraudzība pēc transporta veikšanas; vai - ja tie izšķīlušies no perējamām olām, kas nākušas no mājputnu saimniecībām, kas atrodas ārpus ierobežojumu zonas, uz jebkuru citu saimniecību ar noteikumu, ka šī audzētava ar tās loģistiku un bioloģiskajai drošībai atbilstošiem darba apstākļiem var nodrošināt, ka tiek izslēgts jebkāds kontakts ar perējamām olām vai dienu veciem cāļiem, kas nākuši no ierobežojumu zonas un tādējādi ir ar citu veselības statusu; iv) perējamas olas uz norādītu audzētavu; olas un to iepakojumu dezinficē pirms nosūtīšanas un nodrošina iespēju vēlāk noteikt to izcelsmes vietu; v) pārtikas olas uz iepakošanas centru ar noteikumu, ka tās tiek iepakotas vienreizējās lietošanas iepakojumā, ievērojot bioloģiskās drošības pasākumus saskaņā ar kompetentās iestādes instrukcijām; e) liemeņus iznīcina; f) jebkura persona, kas ierodas vai atstāj saimniecības ierobežojumu zonā, ievēro pienācīgus bioloģiskās drošības pasākumus, kuru mērķis ir novērst putnu gripas izplatīšanos; g) transporta līdzekļi un iekārtas, kas izmantotas, lai transportētu dzīvus mājputnus vai citus putnus, liemeņus, barību, mēslus, vircu un pakaišus un jebkādus citus materiālus vai vielas, kas varētu būt inficētas, tiek pēc iespējas ātri notīrīti un dezinficēti saskaņā ar 49. pantu; h) nekādi mājputni, citi putni vai mājdzīvnieku sugu zīdītāji nedrīkst tikt ievesti vai atstāt saimniecību, kur putni tiek turēti, bez kompetentās iestādes atļaujas; šis ierobežojums neattiecas uz zīdītāju sugu mājdzīvniekiem, kuriem ir pieejamas tikai cilvēku dzīvojamās telpas šajās saimniecībās un gadījumā, ja var tikt izslēgts jebkāds to kontakts ar mājputniem vai citiem putniem; i) par jebkādu saslimstības vai mirstības palielināšanos vai nozīmīgu ražošanas rādītāju kritumu saimniecībās nekavējoties jāziņo kompetentajai iestādei, kas veic nepieciešamo izmeklēšanu saskaņā ar diagnostikas rokasgrāmatu; j) izmantoto pakaišu vai mēslu aizvākšana vai izplatīšana ir aizliegta bez kompetentās iestādes atļaujas; mēslu pārvadāšanu var atļaut no saimniecības novērošanas zonā, ievērojot bioloģiskās drošības pasākumus, uz norādītu rūpnīcu apstrādei vai pagaidu uzglabāšanai, lai vēlāk veiktu apstrādi iespējamo putnu gripas vīrusu iznīcināšanai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1774/2002 vai konkrētajiem noteikumiem, kas minēti 64. panta 1. punktā; k) gadatirgi, tirgi, izstādes vai citas pulcēšanās ar mājputnu vai citu putnu piedalīšanos ir aizliegtas, ja vien nav dota kompetentās iestādes atļauja; l) mājputni vai citi putni netiek izlaisti brīvībā medījumu resursu papildināšanai. 2. Kompetentā iestāde drīkst, balstoties uz riska novērtējumu, ieviest tālākus pasākumus papildus pasākumiem, kurus paredz šī iedaļa, un par to jāinformē Komisija. 3. Ņemot vērā 2. punktā minētos pasākumus, tālāki pasākumi var tikt pieņemti, lai novērstu putnu gripas izplatīšanos saskaņā ar procedūru, kuru paredz 65. panta 3. punkts. 45. pants Pasākumu ilgums Šajā iedaļā paredzētie pasākumi ir spēkā vai nu: a) vismaz 21 dienu pēc datuma, kad tiek pabeigta inficētās saimniecības sākotnējā tīrīšana saskaņā ar 49. pantu, un līdz dienai, kad kompetentās iestādes, balstoties uz izmeklēšanu un laboratorijas pārbaudēm, kas veiktas ierobežojumu zonā saskaņā ar diagnostikas rokasgrāmatu un riska novērtējumu, uzskata, ka ZPPG izplatīšanās risks ir niecīgs; vai b) vismaz 42 dienas pēc uzliesmojuma apstiprināšanas datuma un līdz dienai, kad kompetentās iestādes, balstoties uz izmeklēšanu un laboratorijas pārbaudēm, kas veiktas ierobežojumu zonā saskaņā ar diagnostikas rokasgrāmatu un riska novērtējumu, uzskata, ka ZPPG izplatīšanās risks ir niecīgs. 46. pants Izņēmumi 1. Gadījumā, ja audzētavā konstatēta ZPPG klātbūtne, kompetentā iestāde drīkst, balstoties uz riska novērtējumu, atteikties no dažiem vai visiem pasākumiem, kurus paredz 43. un 44. pants. 2. Kompetentā iestāde drīkst piešķirt izņēmumus no pasākumiem, kurus paredz 43. pants un 44. panta apakšpunkti c), d), h) un i) ZPPG uzliesmojuma gadījumos nekomerciālā saimniecībā/dekoratīvo putnu turēšanas vietā, cirkā, zooloģiskajā dārzā, dekoratīvo putnu veikalā, savvaļas dabas parkā, nožogotā teritorijā, kur mājputni vai citi putni tiek turēti zinātniskos nolūkos vai nolūkos, kas saistīti ar apdraudētu sugu saglabāšanu vai oficiāli reģistrētām retu sugu mājputnu vai citu putnu sugām, ar nosacījumu, ka šie izņēmumi neapdraud slimības kontroli un Kopienas pamata intereses. 3. Dalībvalstis, kas piešķir 1. un 2. punktā minētos izņēmumus, nekavējoties par to informē Komisiju. 4. Komisija apspriež situāciju ar attiecīgo dalībvalsti un Komitejā, cik ātri vien iespējams. 5. Ņemot vērā jebkādus piešķirtos izņēmumus, kā to paredz 1. un 2. punkts, pasākumus putnu gripas izplatības novēršanai var pieņemt saskaņā ar 65. panta 3. punktā minēto procedūru. VI NODAĻA PASĀKUMI ATTIECĪBĀ UZ VESELĪBAS AIZSARDZĪBU UN DZĪVNIEKIEM, KAS NAV MĀJPUTNI UN CITI PUTNI 47. pants Veselības aizsardzības pasākumi 1. Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad uzliesmo vai tiek apstiprināts putnu izcelsmes gripas vīruss mājputniem vai citiem putniem vai zīdītājiem, kas var apdraudēt sabiedrības veselību, kompetentā iestāde kontaktējas ar attiecīgo valsts veselības aizsardzības iestādi, cik ātri vien iespējams, lai pieņemtu lēmumu par savlaicīgu piemērotu piesardzības pasākumu pieņemšanu, kuru mērķis ir novērst putnkopības darbinieku un riska grupu personu inficēšanos ar gripu. 2. Gadījumos, kad konstatēts risks cilvēku veselībai, kā minēts 1. punktā, attiecīgā dalībvalsts nekavējoties par to informē Komisiju un pārējās dalībvalstis. 3. Situāciju apspriež Komitejas ietvaros, cik ātri vien iespējams. 4. Papildu dzīvnieku veselības aizsardzības pasākumi, lai novērstu putnu gripas izplatīšanos no mājputniem, citiem putniem vai zīdītājiem uz cilvēkiem, drīkst tikt pieņemti saskaņā ar procedūru, kas minēta 65. panta 3. punktā. 48. pants Laboratorijas pārbaudes un citi pasākumi attiecībā uz cūkām un citiem dzīvniekiem 1. Kompetentā iestāde nodrošina, ka uzliesmojuma gadījumā tiek veiktas laboratorijas pārbaudes cūkām, kas atrodas saimniecībā, lai apstiprinātu vai izslēgtu putnu gripas klātbūtni. Neviena cūka nedrīkst tikt pārvietota no saimniecības līdz kļūst zināmi pārbaužu rezultāti. 2. Gadījumā, ja 1. punktā minētās laboratorijas pārbaudes apstiprina pozitīvu atradi putnu gripas vīrusiem cūkās, kompetentā iestāde drīkst atļaut šo cūku transportēšanu uz citām cūku turēšanas vietām vai norādītām kautuvēm ar noteikumu, ka sekojošās pārbaudes ir parādījušas, ka putnu gripas izplatīšanas risks ir niecīgs. 3. Kompetentā iestāde nodrošina, ka gadījumā, ja 1. punktā paredzētās laboratorijas pārbaudes apstiprina nopietnus draudus veselībai, cūkas tiek nogalinātas, cik ātri vien iespējams, oficiālā uzraudzībā un tādā veidā, lai novērstu putnu gripas izplatīšanos, jo īpaši, transportējot un saskaņā ar Direktīvu 93/119/EEK. 4. Uzliesmojuma vai pozitīvas putnu gripas atrades gadījumā cūkām kādā saimniecībā un balstoties uz riska novērtējumu, kompetentā iestāde drīkst piemērot pasākumus, kurus paredz 1., 2. un 3. punkts, attiecībā uz citiem dzīvniekiem, kas atrodas saimniecībā, un paplašināt šo pasākumu darbību uz kontaktsaimniecībām. 5. Dalībvalstis Komitejas ietvaros informē Komisiju par pārbaužu rezultātiem un pasākumiem, kas piemēroti saskaņā ar 1. līdz 4. punktu. 6. Papildu pasākumi, lai novērstu putnu gripas izplatīšanos starp cūkām un citiem dzīvniekiem, drīkst tikt pieņemti saskaņā ar procedūru, kuru paredz 65. panta 3. punkts. 7. Noteikumi šā panta piemērošanai drīkst tikt pieņemti saskaņā ar procedūru, kuru paredz 65. panta 2. punkts. VII NODAĻA TĪRĪŠANA, DEZINFEKCIJA UN ATKALAPDZĪVINĀŠANA 49. pants Tīrīšana, dezinfekcija un apstrāde Dalībvalstis nodrošina, ka: a) to vietu, transporta līdzekļu un jebkādu materiālu vai vielu, kas inficētas vai iespējami inficētas ar putnu gripas vīrusiem, tīrīšana, dezinfekcija un apstrāde tiek veikta oficiālā uzraudzībā saskaņā ar: i) oficiālā veterināra instrukcijām; un ii) principiem un procedūrām tīrīšanai, dezinfekcijai un apstrādei, kuras paredz VI pielikums. b) izmantotos dezinfekcijas līdzekļus un to koncentrāciju apstiprina kompetentā iestāde. 50. pants Saimniecību atkalapdzīvināšana 1. Dalībvalstis nodrošina šā panta 2. līdz 6. punkta ievērošanu pēc to pasākumu piemērošanas, kurus paredz 11. līdz 39. pants. 2. Mājputnu atkalapdzīvināšana komerciālā mājputnu turēšanas vietā nedrīkst notikt 21 dienu ilga perioda laikā pēc datuma, kad pabeigta pēdējā tīrīšana un dezinfekcija, kā to paredz 49. pants. 3. Šādi pasākumi veicami 21 dienu ilga perioda laikā pēc datuma, kad notikusi komerciālas putnu turēšanas vietas atkalapdzīvināšana: a) oficiālais veterinārs mājputniem veic iknedēļas klīnisko pārbaudi; b) tiek veiktas laboratorijas pārbaudes saskaņā ar diagnostikas rokasgrāmatu; c) mājputni, kas nobeidzas atkalapdzīvināšanas periodā, tiek pārbaudīti saskaņā ar diagnostikas rokasgrāmatu; d) jebkura persona, kas ierodas vai atstāj komerciālo mājputnu turēšanas vietu, ievēro pienācīgus bioloģiskās drošības pasākumus, kuru mērķis ir novērst putnu gripas izplatīšanos; e) atkalapdzīvināšanas perioda laikā neviens mājputns neatstāj komerciālo mājputnu turēšanas vietu bez kompetentās iestādes atļaujas; f) īpašnieks veido ražošanas datu uzskaiti, kas regulāri atjaunojama; g) par jebkurām ievērojamām izmaiņām ražošanas rādītājos, kā to paredz f) apakšpunkts, un citām novirzēm no normas nekavējoties jāziņo kompetentajai iestādei. 4. Atkalapdzīvināšana mājputnu vai citu putnu nekomerciālā turēšanas vietā/dekoratīvo putnu turēšanas vietā, cirkā, zooloģiskajā dārzā, dekoratīvo putnu veikalā, savvaļas dabas parkā, nožogotā teritorijā, kur mājputni vai citi putni tiek turēti zinātniskos nolūkos vai nolūkos, kas saistīti ar apdraudētu sugu saglabāšanu vai oficiāli reģistrētām retu sugu mājputnu vai citu putnu sugām notiek saskaņā ar kompetentās iestādes instrukcijām. 5. Mājputnu atkalapdzīvināšana kontaktsaimniecībās notiek saskaņā ar kompetentās iestādes instrukcijām. 6. Balstoties uz riska novērtējumu, kompetentā iestāde drīkst noteikt, ka 3. punktā paredzētās procedūras tiek piemērotas saimniecībām, kas nav komerciālas mājputnu turēšanas vietas. VIII NODAĻA DIAGNOSTISKĀS PROCEDŪRAS, DIAGNOSTIKAS ROKASGRĀMATA UN UZZIŅU LABORATORIJAS 51. pants Diagnostiskās procedūras un diagnostikas rokasgrāmata 1. Dalībvalstis nodrošina, ka diagnostiskās procedūras, paraugu ņemšana un laboratorijas pārbaudes, lai noteiktu putnu gripas klātbūtni, tiek veiktas saskaņā ar diagnostikas rokasgrāmatu, lai nodrošinātu vienādas procedūras putnu gripas diagnostikai. Šī rokasgrāmata tiek pieņemta saskaņā ar 65. panta 2. punktā paredzēto procedūru sešus mēnešus no šīs direktīvas spēkā stāšanās datuma. Jebkāds vēlāks rokasgrāmatas grozījums tiek pieņemts saskaņā ar to pašu procedūru. 2. Diagnostikas rokasgrāmata, kuru paredz 1. punkts, nosaka šādas minimālās prasības: a) minimālās bioloģiskās drošības prasības un kvalitātes standarti: i) kas jāievēro apstiprinātām laboratorijām, kas veic pārbaudes putnu gripas diagnosticēšanai; un ii) paraugu transportēšanai; b) kritēriji un procedūras, kas jāievēro, veicot klīnisko un pēcnāves izmeklēšanu, lai apstiprinātu vai izslēgtu putnu gripas klātbūtni; c) kritēriji un procedūras, kas jāievēro, iegūstot paraugus no mājputniem un citiem putniem laboratorijas pārbaudēm, lai apstiprinātu vai izslēgtu putnu gripas klātbūtni; tostarp paraugu ņemšanas metodes seroloģiskai vai viroloģiskai skrīningošanai, kas tiek veikta saskaņā ar šo direktīvu; d) laboratorijas pārbaudes, kas tiek izmantotas putnu gripas diagnosticēšanai, tostarp: i) diferencētas diagnozes testus; ii) pārbaudes, lai atšķirtu APPG un ZPPG vīrusus; iii) piemērotas pārbaudes, lai noteiktu atšķirības starp vakcinētiem putniem un tiem, kas inficēti ar putnu gripas pamata vīrusu; iv) kritērijus laboratorijas pārbaužu rezultātu novērtēšanai; e) laboratorijas tehnikas izolēto putnu gripas vīrusu tipu noteikšanai. 3. Dalībvalstis nodrošina, ka putnu gripas vīrusi, to genomi un antigēni un vakcīnas pētniecības, diagnostikas vai vakcīnu ražošanas nolūkos tiek izmantoti tikai vietās, iestādēs vai laboratorijās, kuras apstiprinājusi kompetentā iestāde un kur tiek garantēta atbilstība bioloģiskās drošības prasībām. Apstiprināto vietu, iestāžu vai laboratoriju saraksts jānosūta Komisijai līdz 2006. gada 1. jūlijam un regulāri jāatjauno. 52. pants Uzziņu laboratorijas 1. Laboratorija, kas minēta VII pielikumā, ir Kopienas uzziņu laboratorija attiecībā uz putnu gripu (‘Kopienas uzziņu laboratorija’). Neietekmējot Lēmumu 90/424/EEK, Kopienas uzziņu laboratorija īsteno minētā pielikuma 2. daļā uzskaitītās funkcijas un pienākumus. 2. Laboratorijas, kas uzskaitītas VIII pielikuma 1. daļā, ir valstu uzziņu laboratorijas attiecībā uz putnu gripu (‘valsts uzziņu laboratorijas’). Dalībvalstis paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm par jebkādām izmaiņām, kas attiecas uz to valsts uzziņu laboratorijām, kas uzskaitītas minētā pielikuma 1. daļā. 3. Dalībvalstis nodrošina, ka valsts uzziņu laboratorijas: a) veic funkcijas un pienākumus, kas minēti VIII pielikuma 2. daļā; b) atbild par diagnostikas standartu un metožu koordinēšanu katrā dalībvalstī saskaņā ar VIII pielikumu un sadarbojoties ar Kopienas uzziņu laboratoriju. IX NODAĻA VAKCINĀCIJA 1. IEDAļA VISPāRēJS VAKCINāCIJAS AIZLIEGUMS 53. pants Putnu gripas vakcīnu ražošana, pārdošana un izmantošana 1. Dalībvalstis nodrošina, ka: a) vakcinācija pret putnu gripu to teritorijās ir aizliegta, izņemot kārtību, kuru paredz 2. un 3. iedaļa; b) darbs ar putnu gripas vakcīnām, to ražošana, uzglabāšana, piegāde, izplatīšana un pārdošana to teritorijās tiek veikta oficiālā uzraudzībā; c) tiek lietotas tikai vakcīnas, kas atļautas saskaņā ar Direktīvu 2001/82/EK un Regulu Nr. 726/2004. 2. Noteikumus attiecībā uz putnu gripas vakcīnu krājumu piegādi un uzglabāšanu Kopienā drīkst pieņemt saskaņā ar 65. panta 2. punktā minēto procedūru. 2. IEDAļA āRKāRTAS VAKCINāCIJA 54. pants Mājputnu vai citu putnu ārkārtas vakcinācija 1. Dalībvalstis drīkst ieviest ārkārtas mājputnu vai citu putnu vakcināciju saskaņā ar šo iedaļu, ja noticis uzliesmojums un pastāv risks, ka putnu gripa var izplatīties. 2. Gadījumā, ja dalībvalsts plāno ārkārtas vakcināciju, kā to paredz 1. punkts, tā