LV    LV LV 
 
LV 1   LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 28.10.2009 
SEC(2009) 1433 gal īgā redakcija 
  
 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS, 
 
kas pievienots 
KOMISIJAS ZI ŅOJUMAM EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
  
Dzīvnieku labtur ības marķējuma varianti un dz īvnieku aizsardz ības un labtur ības 
references centru Eiropas t īkla izveide 
  
 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA ZI ŅOJUMA KOPSAVILKUMS 
{COM(2009) 584 gal īgā redakcija} 
{SEC(2009) 1432} 
 
LV 2   LV VISPĀRĪGA INFORM ĀCIJA 
Kopienas r īcības plāns dzīvnieku aizsardz ībai un labtur ībai (2006.-2010. g.) tika pie ņemts 
2006. gad ā. Minētajā plānā akcentēta patērētāju inform ēšanas noz īmība kā daļa no vispus īgas 
komunikācijas strat ēģijas attiec ībā uz dzīvnieku labtur ību un paredz ēto Eiropas Dz īvnieku 
labturības centra izveidi. 
2005. un 2006. gad ā tika veikti tr īs Eirobarometra apsekojumi par dz īvnieku labtur ību. 
Rezultāti liecināja par lielu sabiedr ības atbalstu ierosin ājumam par īpaša veida mar ķējuma vai 
logotipa ieviešanu, kur ā sniegta inform ācija par dz īvnieku labtur ību pārtikas ražošanas 
procesā.  
ĢD SANCO 2006. gada decembr ī publicēja apspriežu rezult ātu kopsavilkumu  
“Marķējums: konkur ētspēja, inform ācija patērētājiem un lab āks regulējums ES1, kas attiec ās 
arī uz dzīvnieku labtur ības marķējumu. Liel ākā apspriežu dal ībnieku da ļa uzskata, ka 
informācija par dz īvnieku labtur ības apstākļiem, kādos pārtika ir ražota, ir svar īga 
patērētājiem un var ētu nodrošin āt potenciālas tirdzniec ības iespējas ražotājiem un tirgot ājiem.  
Ministru padome 2007. gada maij ā pieņēma secin ājumus par dz īvnieku labtur ības 
marķējumu2, aicinot Komisiju sniegt zi ņojumu par šo jaut ājumu, lai var ētu sākt padziļinātas 
diskusijas.  
Turpinot darbu saska ņā ar rīcības plānu un veiktajiem apsekojumiem, ĢD SANCO ir s ācis 
izskatīt dažādus leģislatīvus un nele ģislatīvus risinājumus attiec ībā uz dzīvnieku labtur ības 
marķējumu un dz īvnieku labtur ības references centru t īklu, lai veicin ātu turpmākas diskusijas. 
Tomēr nevienas iniciat īvas mērķis nav uzlabot pašus dz īvnieku labtur ības standartus. Ar 
marķējumu saist ītās iniciatīvas mērķis ir palielin āt patērētāju izpratni par dz īvnieku labtur ību, 
tostarp ar mar ķējumā sniegtās informācijas palīdzību, kā arī priekšlikums par references 
centru izveidošanu ir paredz ēts, lai saska ņotu pieņemtos dzīvnieku labtur ības standartus un 
sekmētu dzīvnieku labtur ības sistēmu labākās prakses apmai ņu un izmantošanu. Sagatavojot 
šo ziņojumu, ĢD SANCO pas ūtīja pētījumu ar nol ūku novērtēt dažādu variantu īstenojamību, 
kuri paredz ēti, lai norādītu ar dzīvnieku labtur ību saistītu inform āciju uz dz īvnieku izcelsmes 
produktiem un izveidotu Kopienas dz īvnieku aizsardz ības un labtur ības references centru. Šo 
pētījumu veica sabiedr ība Civic Consulting  (vadītājs) ar Pārtikas aprites v ērtēšanas konsorcija 
(FCEC ) locekles Agra CEAS Consulting  atbalstu.  
Pētījumā konstatēts, ka viena no galvenaj ām problēmām, ar ko attiec ībā uz dzīvnieku 
labturību saskaras pat ērētāji, ir inform ācijas trūkums par p ārtikas produktiem saist ībā ar 
dzīvnieku labtur ības standartiem. P ētījumā konsultanti atkl āja dažādus cēloņus inform ācijas 
trūkumam par tirgu, tostarp: 
– saskaņotas dzīvnieku labtur ības standartu sist ēmas trūkums, kas paredz ēta 
marķējuma izstr ādei, 
– grūtības skaidri inform ēt patērētāju par atš ķirībām, kas past āv starp dz īvnieku 
labturības standartiem, kurus piem ēro dažādiem pārtikas produktiem, k ā arī 
                                                 
1 http://ec.europa.eu/food/food/ labellingnutrition/betterregulation/ competitiveness_consumer_info.pdf . 
2 http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/c ms_Data/docs/pressDat a/en/agricult/93986.pdf . 
 
LV 3   LV – dažādu dzīvnieku labtur ības marķēšanas shēmu izstrāde Eirop ā, izraisot pre ču 
diferencēšanu un radot nevienl īdzīgus apstākļus tirgus dal ībniekiem. 
Ņemot vērā konstatējumus, kas g ūti vispārējā apspriedē ar ieinteres ētajām person ām, veicot 
ārējo pētījumu par īstenojamību, Komisija zi ņojumā izskata politiskus risin ājumus, lai 
novērstu pašreiz ējo inform ācijas trūkumu pat ērētājiem un nevienl īdzību vienotaj ā tirgū, 
tostarp iesp ējas brīvprātīgai/obligātai dzīvnieku labtur ības marķēšanas shēmas izveidei, k ā arī 
tajā aplūkota tāda references centru Eiropas t īkla izveide, kurš paredz ēts apmaiņai ar labāko 
praksi dzīvnieku labtur ības jomā. Šajā posmā ziņojumā nav norādītas konkrētas saistības veikt 
reālas darbības, un taj ā vienīgi izskata daž ādus risinājumus, ko var ētu izmantot, lai sasniegtu 
rīcības plānā izvirzītos mērķus. 
Ietekmes nov ērtējumā sniegta anal īze, lai atbalst ītu stratēģisku orient āciju izstrādi attiecībā uz 
to, kā uzlabot komunik āciju dzīvnieku labtur ības jomā un izveidot dz īvnieku labtur ības 
references centru t īklu, kā norādīts ziņojumā. Ziņojums, kuru paredz ēts sniegt 2009. gada 
rudenī, neietvers gal īgus tiesību aktu priekšlikumus — tie tiks izstr ādāti nepieciešam ības 
gadījumā, un katram no tiem b ūs savs ietekmes nov ērtējums. 
Ņemot vērā dažādo ietekmi saist ībā ar šajā ziņojumā ietvertaj ām jomām, ietekmes 
novērtējums ir sadal īts divās daļās — pirm ā daļa attiecas uz daž ādu risinājumu ietekmi, kuri 
paredzēti, lai uzlabotu pat ērētāju inform ēšanu par dz īvnieku labtur ību saistībā ar lopkop ības 
produktiem, un otraj ā daļā izskatīta references centru t īkla izveidošanas paredzam ā ietekme. 
I DAĻA. DZĪVNIEKU LABTUR ĪBAS MAR ĶĒJUMS  
ĢD SANCO izskata iesp ēju izveidot dz īvnieku labtur ības marķēšanas sist ēmu, lai uzlabotu 
patērētāju inform ēšanu par labtur ības standartiem un past āvošajām labturības shēmām, kā arī 
lai saskaņotu iekšējo tirgu nol ūkā novērst stipri atš ķirīgu standartu lietošanu, izmantojot 
vispārēju jēdzienu „labtur ība”. Šīs iniciatīvas mērķis nav palielin āt minimālos standartus, kas 
noteikti Kopienas ties ību aktos, vai pan ākt lielāku atbilst ību spēkā esošajām tiesību aktu 
prasībām. 
Šis ietekmes nov ērtējums ir v ērsts uz variantiem, kas nor ādīti ziņojumā par dzīvnieku 
labturības marķējumu, lai sniegtu priekšstat u par katra varianta iesp ējamo ietekmi uz 
ieinteresētajām personām. Ņemot vērā politikas izstr ādes agrīno posmu, šaj ā ietekmes anal īzē 
ir sniegts p ārsvarā kvalitatīvs, bet, ja iesp ējams, arī kvantitat īvs novērtējums attiec ībā uz 
iespējamo ietekmi.  
Attiecībā uz obligāto marķējumu tiek izskat īti vairāki varianti: 
– obligāts marķējums attiec ībā uz labtur ības standartiem, ar kuriem saska ņā dzīvnieku 
izcelsmes produkti ir ražoti,  
– obligāts marķējums attiec ībā uz lauksaimniec ības sistēmu, ar kuru saska ņā dzīvnieku 
izcelsmes produkti ir ražoti, un  
– obligāts marķējums attiec ībā uz atbilst ību ES minim ālajiem standartiem vai 
līdzvērtīgiem standartiem.  
 
LV 4   LV Ietekmes nov ērtējumā arī izskatīti varianti, kas ir br īvprātīgi, tostarp: 
– prasību izstrāde, lai brīvprātīgi izmantotu nor ādes par dz īvnieku labtur ību,  
– brīvprātīga Kopienas dz īvnieku labtur ības marķējuma izveide, kuru var ētu izmantot 
visi, ievērojot kritērijus,  
– pamatnost ādņu izstrāde par dzīvnieku labtur ības marķējumu un kvalit ātes shēmām. 
Lai gan šaj ā ietekmes nov ērtējumā netiek izraudz īts neviens gal īgs variants attiec ībā uz 
dzīvnieku labtur ības marķējumu, taj ā noteikti le ģislatīvi un nele ģislatīvi risinājumi, kurus 
uzskata par vispiem ērotākajiem šaj ā posmā (saskaņotas prasības attiec ībā uz brīvprātīgām 
dzīvnieku labtur ības norādēm un/vai Kopienas dz īvnieku labtur ības marķējums). Cerams, ka 
ziņojums un tam pievienotais ietekmes nov ērtējums veicin ās padziļinātu iestāžu diskusiju, lai 
novērtētu to, vai ir nepieciešami turpm āki pasākumi ES l īmenī.  
II DAĻA. DZĪVNIEKU AIZSARDZ ĪBAS UN LABTUR ĪBAS REFERENCES CENTRU EIROPAS T ĪKLS  
Ietekmes nov ērtējuma otrās daļas mērķis ir izpētīt un novērtēt dažādu variantu īstenojamību, 
lai izveidotu dz īvnieku aizsardz ības un labtur ības references centru Eiropas t īklu (RCET). 
Vairāki varianti, k ā izveidot Kopienas centr ālo references centru, tika izskat īti, ņemot vērā 
apspriešan ās gaitā paustās bažas: 
– trūkst saskaņotu dzīvnieku labtur ības standartu/r ādītāju labākas dzīvnieku labtur ības 
nodrošināšanai, 
– netiek koordin ēti resursi apmai ņai ar labāko praksi,  
– nepieciešam ība pēc neatkarīga inform ācijas avota ES l īmenī, kā arī  
– darbību dublēšanās, kas saist īta ar koordin ācijas trūkumu ES l īmenī. 
Ņemot vērā iepriekšmin ēto, Komisija apspriež variantus, ar kuriem, cerams, tiks uzlabota 
resursu koordin ācija, vienlaikus nosakot turpm ākās vajadzības, un Komisijas politikas jom ās 
tiks nodrošin āta konsekvent āka un saska ņotāka pieeja dz īvnieku aizsardz ībai un labtur ībai.  
Galvenie iesp ējamie ietekmes nov ērtējumā izskatītie politiskie risin ājumi ir šādi:  
– pašreizējās situācijas saglab āšana ( status quo  risinājums),  
– dažādi centraliz ētas pieejas risin ājumi, 
– dažādi decentraliz ētas pieejas risin ājumi un 
– stratēģija, kas v ērsta uz uzdevumiem, lai noteiktu centraliz ētus un decentraliz ētus 
elementus. 
Lai gan šaj ā posmā ietekmes nov ērtējumā netiek izraudz īts labākais risin ājums, tajā pausts 
secinājums, ka, ja šaj ā jomā būtu vajadz īga ES rīcība, tad vispiem ērotākais risin ājums būtu 
izmantot k ādu jauktu pieeju, kas balst īta gan uz centraliz ētiem, gan decentraliz ētiem 
elementiem.   
 
LV 5   LV IESPĒJAMU TURPM ĀKU PRIEKŠLIKUMU NOV ĒRTĒJUMS  
Šis ir pirmais posms, nov ērtējot dažādu politisko risin ājumu ietekmi; ikviens stingrs politisks 
lēmums, kuru var ētu pieņemt šo diskusiju rezult ātā, būs atkarīgs no turpm ākiem ietekmes 
novērtējumiem, lai nov ērtētu šāda lēmuma īstenojamību no budžeta viedok ļa un lab āk 
novērtētu tā izmaksas. P ārliecinoši fakti tiks ieg ūti attiecībā uz patērētāju piepras ījumiem 
sniegt inform āciju par dz īvnieku labtur ību, konkurences krop ļojumiem, kas rodas t ādēļ, ka 
nepastāv saskaņota Kopienas sist ēma, lai izveidotu krit ērijus dzīvnieku labtur ības 
marķējumam, k ā arī attiecībā uz tirdzniec ības iespējām ražotājiem, kuri v ēlas piemērot 
augstākus dzīvnieku labtur ības standartus, nek ā noteikts Kopienas ties ību aktos. 
Visu turpm āko ar mar ķēšanas shēmu saistīto priekšlikumu nov ērtējums balst īsies uz šādiem 
kritērijiem:  
– kādā mērā dažādie politiskie risin ājumi, balstoties uz drošu zin ātnisko pamatojumu 
un etalonkrit ērijiem, ļautu izstr ādāt marķēšanas sist ēmu, lai nov ērtētu dzīvnieku 
labturības līmeni, 
– kādā mērā dažādie politiskie risin ājumi dotu iesp ēju neatkar īgām sertifik ācijas 
iestādēm veikt inspekciju/rev īziju un sertifik āciju,  
– kādā mērā dažādie politiskie risin ājumi pal īdzētu izvair īties no konkurences 
kropļojumiem, 
– kādā mērā dažādie politiskie risin ājumi ļautu izstr ādāt uzticamu, lietot ājam ērtu un 
pārredzamu instrumentu, lai inform ētu patērētāju par labtur ības standartu un sniegtu 
tiem iespēju izdarīt apzinātu izvēli, kā arī 
– saderība ar starptautiskaj ām saistībām attiecībā uz trešo valstu tirdzniec ības 
partneriem. 
Attiecībā uz risinājumiem RCET izveidei nov ērtējums balst īsies uz šādiem principiem: 
– RCET jāpapildina, nevis j ādublē pašreizējās darbības, ko veic citas Kopienas 
iestādes, 
– jāietver visas dz īvnieku izmantošanas jomas un  
– centram jābūt neatkarīgam no ārējām interesēm. 
Ietekme, kam var ētu būt būtiskākā nozīme, ir soci āla un ekonomiska ietekme, piem ēram, 
ietekme uz pat ērētāju inform ēšanu, konkurences krop ļojumiem, pat ēriņa cenām, izmaks ām 
ražotājiem, past āvošajām shēmām, ES iekš ējo un ārējo tirdzniec ību. Tiks pien ācīgi ņemta 
vērā ietekme uz administrat īvo slogu, MVU un vidi, k ā arī labturības kritēriju ieviešanas 
ietekme uz past āvošām vai turpm ākām produktu kvalit ātes marķēšanas shēmām, piemēram, 
bioloģisko lauksaimniec ību.  
Šo ietekmi nov ērtēs, izmantojot dz īvnieku labtur ības kvalit ātes projekta rezult ātus un ārēju 
pētījumu, lai veiktu turpm āku analīzi attiecībā uz iespējamu soci ālu, ekonomisku un ar vidi 
saistītu ietekmi. Tiks veikti ar ī turpmāki patērētāju pētījumi (Eirobarometrs), lai noteiktu, vai 
 
LV 6   LV iepriekšējos apsekojumos paustais pat ērētāju viedoklis (gatav ība maksāt u.c.) palicis t āds pats 
vai arī patērētāju iepirkšan ās modeļus tagad ietekm ē citi faktori.