LV    LV  
 EIROPAS 
KOMISIJA  
Strasbūrā, 5.2.2013. 
SWD(2013) 22 final 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentiem 
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvai par to, lai nepie ļautu finanšu 
sistēmas izmantošanu nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finans ēšanai
 
un 
 
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par naudas l īdzekļu 
pārskaitījumiem pievienoto inform āciju 
{COM(2013) 44 final} 
{COM(2013) 45 final} 
{SWD (2013 ) 21 final }  
 
2 
 IEVADS – NEPIECIEŠAM ĪBA ATJAUNIN ĀT ESOŠO REGUL ĒJUMU NELIKUM ĪGI IEG ŪTU 
LĪDZEKĻU LEGALIZ ĒŠANAS NOV ĒRŠANAS UN TERORISTU FINANS ĒŠANAS APKAROŠANAS 
JOMĀ 
ES jau ir izstr ādāts izvērsts regulējums nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas nov ēršanai un 
teroristu finans ēšanas apkarošanai. Gadu gait ā noteikumi ir att īstījušies un darb ības joma ir 
paplašinājusies, katru izmai ņu mērķis ir bijis nov ērst papildu iesp ējas, kuras var ētu izmantot 
noziedznieki un teroristi. 
Tomēr sistēma visu laiku ir sask ārusies ar faktiem, kas apliecina, ka neviens regul ējums, lai 
cik stingrs tas b ūtu, nav piln ībā drošs pret nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu. Nesen 
HSBC  atzītā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana ir tikai jaun ākais piem ērs tam, kas var 
notikt, ja tiek zaud ēta modrība un kontrole nav pietiekama. Arvien liel ākas sodanaudas, ko 
regulatori uzliek š ādos apstākļos, gan apstiprina starptautisko ap ņemšanos pastiprin āt 
noteikumu izpildi, gan ar ī ir brīdinājums citām ieinteres ētajam person ām par to, k ādas sekas 
var būt viņu sistēmu trūkumiem.  
Regulatori un politikas veidot āji nedrīkst pietiekami nenov ērtēt šos riskus. Noziedznieki visu 
laiku mekl ē jaunas v ājās vietas, ko var ētu izmantot. Apm ērs, kādā ieņēmumus no 
noziedzīgām darbībām mēģina iepludin āt finanšu sist ēmā, noslēpjot to nelikum īgo izcelsmi, ir 
patiešām grandiozs. Nesen veikt ā ANO pētījumā tika lēsts, ka ik gadu legaliz ēšanai ir 
pieejami nelikum īgi iegūti līdzekļi aptuveni 1,6 triljonu ASV dol āru apmērā, kas ir līdzvērtīgi 
2,7 % no pasaules IKP. Turkl āt aplēses liecin āja, ka ties ībaizsardz ības iestādēm izdodas 
pārtvert maz āk nekā 1 % no legaliz ētajiem nelikum īgi iegūtajiem līdzekļiem, bet faktiski 
konfiscētais apmērs ir mazāks par 0,2 %.  
Šo iemeslu d ēļ ir veikts darbs pie esošo st arptautisko standartu atjaunin āšanas un 
pastiprināšanas. Finanšu dar ījumu darba grupa nelikum īgi iegūtu līdzekļu legaliz ēšanas 
apkarošanai (FATF)  2012. gada febru ārī publicēja jaunu p ārskatītu standartu kopumu, bet 
2013. gada beig ās sāks valstu jurisdikciju atbilst ības izvērtēšanas procesu. Jaunie standarti 
ļaus valstu iest ādēm efektīvāk rīkoties, lai nov ērstu nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un 
teroristu finans ēšanu visos l īmeņos – sākot no bankas k lientu identific ēšanas, kad tie atver 
kontu, līdz izmekl ēšanai, saukšanai pie atbild ības un līdzekļu atsavināšanai. Tie ar ī būs labāk 
vērsti pret korupcijas un nodok ļu noziegumu ce ļā iegūtu līdzekļu legalizēšanu un stiprin ās 
prasības attiec ībā uz augstāka riska situ ācijām, un ļaus valstīm īstenot mērķtiecīgāku pieeju, 
kas balstīta uz riska faktoru.   
Līdztekus šim procesam ar ī Eiropas Komisija ir veikusi ES regul ējuma pārskatīšanu un apr īlī 
publicējusi ziņojumu par Treš ās Nelikum īgi iegūtu līdzekļu legaliz ēšanas nov ēršanas 
direktīvas (Trešās AML direktīvas) piem ērošanu1. 
Šā darba rezult ātā tika konstat ēts, ka ES regul ējumu nepieciešams att īstīt un piel āgot 
izmaiņām, lielāku uzman ību pievēršot nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu 
finansēšanas nov ēršanas rež īmu efektivit ātei, noteikumu liel ākai skaidr ībai un saskan ībai 
dalībvalstu starp ā, un paplašinot darb ības jomu, lai v ērstos pret jaunu apdraud ējumu un 
vājajām vietām. 
                                                 
1 Direkt īva 2005/60/EK par to, lai nepie ļautu finanšu sist ēmas izmantošanu nelikum īgi iegūtu līdzekļu 
legalizēšanai un teroristu finans ēšanai. 
 
3 
 1. P ROBLĒMU APRAKSTS  
Problēmas saist ībā ar nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un teroristu finans ēšanu – ko 
tās skar un k ā. 
Visā pasaulē un visos politikas l īmeņos valda visp ārēja vienpr ātība, ka finanšu sist ēmu 
nepietiekama aizsardz ība pret noziedznieku vai teroristu veiktu ļaunprātīgu izmantošanu var 
radīt milzīgu kaitējumu. Sist ēmas, kas nesp ēj novērst nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu 
un teroristu finans ēšanu, ir īpaši pakļautas  
• riskam, ko sabiedr ībai rada noziedznie ku un teroristu l īdzekļu izmantošana 
noziedznieku un teroristu darb ībām;  
• negatīvai ietekmei uz ekonomiku, ko rada starptautisko kapit āla plūsmu trauc ējumi, 
mazāki ieguldījumi un maz āka ekonomikas izaugsme; 
• finanšu tirgu nestabilit ātei, ko rada citu finanšu starpnieku nev ēlēšanās iesaistīties 
komercdarb ības attiec ībās, reputācijas zudums, maz āka uzticēšanās un piesardz ības 
riski. 
Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legaliz ēšana un teroristu finans ēšana skar visdaž ādākās 
ieinteresētās personas daž ādos veidos: 
• tos atbildīgos subjektus , no kurām tiek sagaid īts, ka tās nodrošin ās savu sist ēmu 
drošību, piemērojot pārbaudes un kontroli, un kuras saskaras ar sek ām, ja to sist ēmas 
tiek atzītas par neatbilst īgām; 
• publiskā sektora iest ādes, kurām nepieciešams izpild īt noteikumus un aizsarg āt 
sistēmu pret noziedznieku vai teroristu veiktu ļaunprātīgu izmantošanu; 
• atbildīgo subjektu klientus , kuriem j āsaskaras  ar pastiprin ātu kontroli un, iesp ējams, 
dažu pakalpojumu maz āku pieejam ību; 
• uzņēmēju aprindas , uz ko gulstas kontroles un ierobežojumu slogs, bet kas g ūst 
labumu no pareizas un drošas finanšu sist ēmas; 
• nelikumīgi iegūtu līdzekļu legaliz ēšanas un teroristu finans ēšanas nodarījumu 
izdarītājus, kas pastāvīgi meklē veidus, k ā izmantot sist ēmas vājās vietas – un kuriem 
šādas iespējas jāliedz; 
• pilsoņus un sabiedr ību ES, kuri j āaizsargā pret teroristu darb ībām vai kait ējumu, ko 
rada noziedz ības pieaugums, izmantojot ie ņēmumus no noziedz īgas darbības, vai 
labklājības mazin āšanos, ko rada izvair īšanās no nodok ļu maksāšanas, kait ējums 
tirgus integrit ātei vai uztic ībai tirgum; 
• sabiedrību un vald ības trešās valstīs, ja ES sist ēma tiek izmantota, lai iepludin ātu 
noziedzīgi iegūtus ieņēmumus, kas šaj ās valstīs iegūti korupcijas un noziedz īgu 
darbību ceļā.  
 
ES prevent īvā sistēma 
ES ir regul ējums, kas izstr ādāts, lai nodrošin ātu finanšu sist ēmu drošību pret nelikum īgi 
iegūtu līdzekļu legalizēšanu un teroristu finans ēšanu. Šis regul ējums lielā mērā balstās uz 
starptautiskiem st andartiem, ko pie ņēmusi FATF , starp kuras dibin ātājām loceklēm ir Eiropas 
Komisija. ES regul ējums ietver noteikumus, kas pieprasa finanšu iest ādēm un citiem 
atbildīgajiem subjektiem un person ām veikt pas ākumus, lai nepie ļautu, ka t ās izmanto 
nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finans ēšanas nolūkos. 
 
4 
  
Problēmu iemesli 
Tā kā riski, ko finanšu sist ēmai rada tie, kas ir iesaist īti nelikum īgi iegūtu līdzekļu 
legalizēšanā vai teroristu finans ēšanā, visu laiku att īstās, to nov ēršanai paredz ētajam 
regulējumam jābūt stingram, elast īgam un aktu ālam. Komisijas dienesti ir konstat ējuši trīs 
galvenās jomas, kur ās nepieciešams groz īt pašreizējo regulējumu. 
1. Esošie noteikumi nesaskan ar nesen p ārskatītajiem starptautiskajiem AML/CFT  
standartiem. Dalībvalstu savstarp ējos izvērtējumos (ko veica Finanšu dar ījumu darba 
grupa vai Moneyval ) ir atklājušās dažas nesaskan ības starp Trešo AML  direktīvu un 
FATF ieteikumiem. Turkl āt FATF  ir vairākos gadījumos paplašin ājusi esošos 
ieteikumus, t ādēļ dažas esoš ā regulējuma daļas ir novecojušas. Piem ēram, savstarp ējās 
izvērtēšanas ziņojumos Treš ās AML direktīvas prasības par vienk āršotu klienta 
uzticamības pārbaudi ir kritiz ētas, ka tās atpaliek no FATF ieteikumiem. FATF  ir arī 
paplašinājusi savu ieteikumu darb ības jomu, iek ļaujot plaš āku politiski ietekm ējamu 
personu kategoriju. Neatbilst ība starptautiskiem standartiem ietekm ē dalībvalstu un 
visas Eiropas Savien ības reputāciju.   
2. Esošie ES noteikumi dal ībvalstīs tiek interpret ēti dažādi. Komisijas p ārskatīšanas 
procesā atklājās, ka vairākās jomās esošie noteikumi tiek interpret ēti dažādi. Piemēram 
var minēt prasību identific ēt juridiskas vien ības faktisko īpašnieku un statistikas datu 
saskanīgumu. Tas rada risku iekš ējā tirgū un atbilst ības grūtības uzņēmumiem, kas veic 
pārrobežu darb ību. 
3. Ar pašreiz ējiem ES noteikumiem ir saist ītas neatbilst ības un tr ūkumi. Ņemot vērā 
nelikumīgi iegūtu līdzekļu legaliz ēšanas un teroristu finans ēšanas risku att īstību, 
svarīgi, lai ES regul ējums spētu reaģēt stingri, bet elast īgi. Komisijas p ārskatīšanas 
procesā ir atklājušās bažas par pašreiz ējās direktīvas darbības jomu attiec ībā uz 
azartspēļu pakalpojumiem un person ām, kas tirgojas ar augstv ērtīgām precēm, jo tiek 
atzīts, ka šaj ās jomās noteikumi nav pietiekami stingri. Noteikumu stiprin āšana būs 
solis pretim risin ājumam saist ībā ar šiem riskiem, un ES ties ību akti apsteigs 
starptautiskos standartus. 
 
Pamatscen ārijs 
Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finans ēšanas apdraud ējuma past āvīgi 
mainīgā rakstura d ēļ nepieciešams r īkoties sam ērīgi ar radīto apdraud ējumu. Ja netiktu veikta 
nekāda rīcība, sekas b ūtu šādas. 
1. ES regul ējums neatbilstu starptautiskajiem standartiem. Ņemot vērā risku, ka 
dalībvalstis savstarp ējās izvērtēšanas ziņojumos sa ņemtu sliktu v ērtējumu, dal ībvalstis 
varētu censties regul ējumu piel āgot pašas, t ādējādi radot sadrumstalot ību un 
konverģences trūkumu. 
2. Saglabātos neskaidr ības noteikumu daž ādas piem ērošanas d ēļ valstu līmenī, un tas 
kaitētu iekšējam tirgum. 
3. Nespējot mērķtiecīgāk novirzīt resursus, lai v ērstos pret ML un TF riskiem, ES b ūtu 
neaizsarg āta pret jaunu apdraud ējumu, kas rodas.  
 
5 
 2. S UBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
Nelikumīgi iegūto līdzekļu plūsma var iedrag āt finanšu sektora stabilit āti un reput āciju, kā arī 
apdraudēt iekšējo tirgu. Tom ēr vienīgi dalībvalsts līmenī pieņemtiem pas ākumiem var ētu būt 
negatīva ietekme uz ES Vienoto tirgu, un to rezult ātā rīcība varētu kļūt sadrumstalota. ES 
līmeņa rīcība ir pamatota, lai v ērstos pret nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu 
finansēšanas apdraud ējumu kopum ā un saglab ātu vienādus konkurences apst ākļus visā ES.  
3. ES  INICIAT ĪVAS MĒRĶI 
AML  regulējuma pārskatīšanas visp ārējais mērķis ir aizsarg āt finanšu sist ēmu un vienoto tirgu 
pret ļaunprātīgu izmantošanu, noziedzniekiem cenšoties legaliz ēt ieņēmumus no nelikum īgām 
darbībām, vai pret teroristiem, kas cenšas finans ēt teroristu darb ības vai grupas. Ierosin āto 
pasākumu galvenie m ērķi ir stiprin āt iekšējo tirgu, samazinot p ārrobežu sarež ģītību, lai 
aizsargātu sabiedr ības intereses pret noziedz ību un teroristu darb ībām, garant ētu Eiropas 
Savienības labkl ājību, nodrošinot efekt īvu uzņēmējdarbības vidi, veicin ātu finansi ālo 
stabilitāti, aizsarg ājot finanšu sist ēmas droš ību, pareizu darb ību un integrit āti. Tos atbalsta 
konkrēti politiski m ērķi, kas ir saist īti ar AML/CFT  režīmu efektivit ātes uzlabošanu un ES 
finanšu sist ēmas reput ācijas saglab āšanu. Satvaru, kur ā tika apsv ērti dažādi risinājumi, kā 
grozīt tiesību aktus, papildina darb ības mērķi, kas ir saist īti ar probl ēmas iemesliem. 
4. P OLITIKAS RISIN ĀJUMI  
Attiecībā uz politikas risin ājumiem ietekmes nov ērtējumā ir novērtēti dažādi pasākumi/ 
dimensijas, kuru m ērķis ir izpild īt trīs darbības politiskos m ērķus:  
1. Attiecībā uz saskanības nodrošin āšanu ar starptautiskajiem standartiem  tiek 
apsvērti dažādi risinājumi saist ībā ar  
• nodokļu noziegumu iek ļaušanu ES regul ējumā; 
• uz riska faktoru v ērstas pieejas ieviešanu; 
• pieeju attiec ībā uz trešo valstu AML  režīmu līdzvērtīgumu/nel īdzvērtīgumu; 
• uz riska faktoru v ērstas uzraudz ības ieviešanu; 
• jaunu pras ību ieviešanu iekšzemes PIP/PIP, kas str ādā starptautisk ās organizācijās; 
• labāko veidu, k ā uzlabot inform ācijas pieejam ību par faktiskajiem īpašniekiem; 
• Naudas l īdzekļu pārskaitījumu regulas piel āgošanu jaunajiem starptautiskajiem 
standartiem (inform ācijas par faktisko īpašnieku ietveršana, atbr īvojumi no 
darbības jomas).   
2. Attiecībā uz saskanīguma nodrošin āšanu starp valstu noteikumiem un, attiec īgā 
gadījumā, elastīgumu to piem ērošanā, stiprinot un preciz ējot pašreiz ējās 
prasības, tiek apsv ērti dažādi risinājumi saist ībā ar  
 
6 
 • statistikas datu lab āku vākšanu un pazi ņošanu; 
• precizējumu, kā faktiskā īpašnieka identifik ācijas nolūkā paredzēts piemērot 25 % 
robežvērtību;  
• jaunu noteikumu ieviešanu, lai preciz ētu, ka fili āles un meitasuz ņēmumi, kas 
atrodas cit ās dalībvalstīs, nevis taj ā, kurā atrodas galvenais birojs, piem ēro 
uzņemošās valsts noteikumus, un sadarb ības pasākumu stiprin āšanu starp 
piederības un uz ņemošās valsts uzraudz ītājiem; 
• administrat īvo sankciju stiprin āšanu. 
  
3. Attiecībā uz nodrošin āšanu, lai noteikumi b ūtu nepastarpin āti vērsti uz risku un 
pielāgoti jaunam apdraud ējumam, k āds rodas,  tiek apsv ērti dažādi risinājumi saist ībā 
ar    
• direktīvas darbības jomas paplašin āšanu, ietverot ne tikai kazino, bet aptverot visu 
azartspēļu nozari; 
• AML/CFT  un datu aizsardz ības prasību mijiedarb ības preciz ēšanu;  
• pievēršanos vājajām vietām augstvērtīgo preču nozarē; 
• FIU pilnvaru un sadarb ības stiprin āšanu. 
5. I ETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Nav iespējams sniegt prec īzu kvantitat īvu aplēsi par ieguvumiem , kādus rada t ādu noteikumu 
esība, kas ir aktu āli, atbilst starptautiskiem standartiem un ir saskan īgi visā iekšējā tirgū. 
Tomēr Pasaules Banka ieguvumus raksturo š ādi: „..nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas 
novēršanas (AML) un teroristu finans ēšanas apkarošanas (CFT) efekt īvs regulējums sniedz 
būtiskus ieguvumus valstij gan viet ējā mērogā, gan starptautiski. Šie ieguvumi ietver zem āku 
noziedzības un korupcijas l īmeni, finanšu iest āžu un tirgu liel āku stabilit āti, pozitīvu ietekmi 
uz ekonomikas izaugsmi un reput āciju pasaules m ērogā, pastiprin ātas riska p ārvaldības 
metodes valsts finanšu iest ādēs un lielāku tirgus integrit āti.”2 
Tiek paredz ēts, ka regul ējuma piel āgošana stingr ākiem starptautiskiem standartiem 
apvienojum ā ar papildu izmai ņām, kuras ir ierosin ātas Komisijas p ārskatīšanas procesa 
rezultātā, būtiski stiprin ās vispārējo regulējumu. Paredz ētās izmaiņas nozīmētu to, ka 
• pateicoties darb ības jomas paplašin āšanai, piev ērsīsies papildu riska jom ām,  
• būtu jāstiprina pārrobežu atbilst ība,  
• tiks panākta labāka saskan ība starp valstu noteikumiem,  
• mērķtiecīgākiem un ar riska pak āpi pamatotiem noteikumiem b ūtu jārada lielāka 
efektivitāte.  
                                                 
2  Reference Guide to Anti-Money Laundering and Combating the Financing of Terrorism Second Edition 
and Supplement on Special Recommendation IX, The World Bank/IMF, 2006.  
 
7 
 Attiecībā uz ietekmi uz izmaks ām ietekmes nov ērtējumā tiek atzīts, ka ietekme b ūs ļoti 
dažāda atkarībā no dažādu ieinteres ēto personu situ ācijas. Būtiskākie izmaksu faktori saist ībā 
ar atbilstību AML  regulējumam attiecas uz s ākotnējām vienreiz ējām izmaks ām, kas saist ītas ar 
jaunu sist ēmu ieviešanu, apm ācību, konsult ācijām, utt. Pamatojoties uz iepriekš ējo Komisijas 
pētījumu3, jau tagad ir skaidrs, ka ta s, cik lielas paredzamas š īs izmaksas, ir stipri atkar īgs no 
tā, kāda veida strat ēģija tiks pie ņemta atbilst ības nodrošin āšanai (piem ēram, galvenok ārt 
izmantojot automatiz ētus, nevis manu ālus procesus). Tas b ūs atkarīgs arī no tā, kādas pakāpes 
AML/CFT  risks saist ās ar katras komercdarb ības būtību. Nav sagaid āms, ka paredzam ās 
izmaiņas nevajadz īgi ietekm ēs esošos atbild īgos subjektus, jo tie jau ir ieguld ījuši sistēmās, 
kuras vajadz ētu spēt samērā viegli piel āgot, no jauna neieguldot lielus l īdzekļus. Taču to pašu 
nevar secin āt attiecībā uz subjektiem, uz kuriem AML  regulējums līdz šim neattiec ās, bet 
kuriem turpm āk būs jāpiemēro AML/CFT  noteikumi. Tas jo īpaši tā ir azartsp ēļu nozares 
gadījumā, jo vair ākās dalībvalstīs valsts noteikumi pašlaik attiecas vien īgi uz 
„tradicion ālajiem” kazino4. Ja esošie pas ākumi tiek paplašin āti (piemēram, attiec ībā uz 
politiski ietekm ējamām personām), būs nepieciešami papildu resursi, lai veiktu nepieciešam ās 
pārbaudes.  Ar ī uzraudzītājiem būs lielāks slogs paplašin ātas darbības jomas d ēļ.  
Lielāks uzsvars uz pieeju, kas balst īta uz riska faktoru, ietekm ēs valdības (kurām būs 
jāorganizē riska nov ērtējumi), kompetent ās iestādes un atbild īgās personas un vien ības. 
Tomēr šīs izmaksas b ūtu jāsamēro ar mērķtiecīgākiem un efekt īvākiem pasākumiem, kuru 
mērķis ir vērsties pret nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finans ēšanas 
riskiem, lai laiku un resursus net ērētu tehniskas atbilst ības nodrošin āšanai, kuras rezult ātā 
varētu nepiev ērsties reālajiem riskiem. Nav paredzams, ka izmai ņas tieši skars klientus, lai 
gan būs izmaiņas inform ācijas apm ērā, kāda tiem b ūs jāsniedz (piem ēram, vai vi ņi ir politiski 
ietekmējamas personas, vai vi ņi ir klienti k ādā no vienībām, kas tiks iek ļautas direkt īvas 
darbības jomā). 
Attiecībā uz citu ietekmi  ietekmes nov ērtējumā sniegti s īki apsvērumi par to, k ā paredzētie 
pasākumi ietekm ētu  
• ieinteresētās personas – gan t ās, uz kurām attiecas pašreiz ējais regul ējums, gan citas 
ieinteresētās personas, kuras ietekm ēs grozītie noteikumi; 
• pamatties ības, attiec ībā uz kurām ir īpaši svarīgi nodrošin āt pareizu l īdzsvaru starp 
AML/CFT  pasākumu efektivit āti un datu aizsardz ības un priv ātuma ievērošanu;   
• MVU, šaj ā ziņā ir atšķirības starp ietekmi uz M VU, uz kuriem attiecas AML/CFT  
regulējums, un ietekmi uz MVU visp ār; 
• vidi – šajā jomā būtiska ietekme nav paredz ēta; 
• starptautisko dimensiju, kur jo īpaši nepieciešams pašreiz ējo pieeju trešo valstu 
līdzvērtīguma atz īšanai piel āgot uz riska faktoru balst ītai pieejai, kam savuk ārt 
vajadzētu nozīmēt to, ka turpm āk ģeogrāfiskais izvietojums b ūs tikai viens no 
faktoriem ML/TF  risku plaš ākā izvērtējumā. 
6. R ISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
Attiecībā uz politikas izv ēli ietekmes nov ērtējumā tiek secin āts, ka pareiza b ūtu saskanīga ES 
pieeja, lai īstenotu starptautiskos standartus, vi enlaikus ieviešot papildu saska ņošanas 
                                                 
3  Europe Economics : Study on the Cost of Complian ce with Selected FSAP Measures , 2009. gada 
5. janvāris. 
4  Šis jaut ājums tiek s īkāk aplūkots V pielikum ā. 
 
8 
 elementus, lai uzlabotu saskan īgumu vis ā iekšējā tirgū, paredzot pietiekamu elast īgumu, kas 
ļautu dalībvalstīm reaģēt uz jauniem riskiem, kas rodas.   
Attiecībā uz sīki izklāstītu politikas izv ēli, ietekmes nov ērtējumā ir apsvērtas vairākas 
konkrētas politikas jomas, kas š ādi atbilst noteiktajiem probl ēmu iemesliem: 
1. Esošie noteikumi nesaskan ar nesen p ārskatītajiem starptautiskajiem AML/CFT  
standartiem.  Uz nepieciešam ību atbilst starptautiskajiem standartiem j āreaģē tā, lai 
tiktu atzītas vienot ā tirgus īpašās iezīmes. To paturot pr ātā, ietekmes nov ērtējumā 
secināts, ka nepieciešamas izmai ņas pašreiz ējā regulējumā, lai atspogu ļotu šādus 
aspektus:   
• nodokļu noziegumi – j āpievieno k ā predikatīvi nodarījumi; 
• valsts līmeņa riska nov ērtējumi – j āpieprasa, paredzot iesp ēju iekļaut 
pārvalstisku nov ērtējumu elementus; 
• vienkāršotas un pastiprin ātas klienta uzticam ības pārbaudes noteikumi – 
jāpārskata, lai atbilstu starptautiskajiem standartiem; 
• trešo valstu l īdzvērtīgums – tiks p ārskatīts, lai galveno uzsvaru liktu uz trešo 
valstu „nel īdzvērtīgumu”; 
• ar riska pak āpi pamatota pieeja uzraudz ībai – īpaši jāatzīst, paredzot iesp ēju 
sniegt nozaru pamatnost ā
dnes; 
• politiski ietekm ējamas personas – direkt īvā tiks ierosin āts paplašin āt indivīdu 
kategorijas, uz kur ām attiecas t ās darbības joma; 
• informācija par faktisko īpašnieku – tiks dar īta pieejama kompetentaj ām 
iestādēm un atbild īgajiem subjektiem; 
• elektroniskie naudas l īdzekļu pārskaitījumi – Regulu 1781/2006 groz īs, lai 
ietvertu jaun ākās izmaiņas FATF  standartos un ņemtu vērā Komisijas 
pārskatīšanas procesu.  
 
2. Esošie ES noteikumi dal ībvalstīs tiek interpret ēti dažādi. Dalībvalstu pie ņemtās 
dažādās pieejas esošajiem ES ties ību aktiem apliecina nepieciešam ību pēc lielākas 
regulējuma saska ņošanas. Tom ēr pilnīga saskaņošana var ētu arī nebūt visatbilst īgākais 
risinājums, vēršoties pret ML un TF riskiem ES. Ņemot vērā nepieciešam ību paredz ēt 
zināmu elastīgumu, vēršoties pret jauniem riskiem, kas rodas, ietekmes nov ērtējumā ir 
secināts, ka direkt īvā būtu jāierosina š ādas izmai ņas: 
 
• statistikas dati – nepieciešami uzlabojumi attiec ībā uz veidu, k ādā statistikas 
dati tiek v ākti visā ES; 
• „faktiskā īpašnieka” defin īcija – tiks preciz ēta; 
• piederības un uz ņemošās valsts uzraudz ītāju pienākumi – tiks preciz ēti; 
• administrat īvo sankciju pieejam ība – tiks zin āmā mērā saskaņota. 
 
3. Esošie noteikumi pien ācīgi nevēršas pret jaunajiem nelikum īgi iegūtu līdzekļu 
legalizēšanas un teroristu finans ēšanas riskiem. Nepieciešam ība pēc stingras, bet 
elastīgas reakcijas uz jaunu apdraud ējumu, kāds rodas, prasa ieviest vair āk uz riska 
faktoru balst ītus pasākumus, tom ēr tos sīki nereglament ējot. Ietekmes nov ērtējumā 
secināts, ka lietder īgi ir veikt š ādus grozījumus ties ību aktos: 
 
 
9 
 • azartspēles – direkt īvas darbības joma b ūtu jāpaplašina, lai aptvertu visus 
azartspēļu veidus; 
• datu aizsardz ības noteikumi – b ūtu jāprecizē, lai var ētu pareizi piem ērot 
AML/CFT  noteikumus; 
• personas, kas tirgojas ar augstv ērtīgām precēm – robežv ērtība ietveršanai 
darbības jomā un klienta uzticam ības pārbaudes pras ībām tiks samazin āta līdz 
EUR 7500; 
• finanšu zi ņu vākšanas vien ību sadarb ība – direkt īvā tiks stiprin āta. 
7. U ZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Komisija g ādā par Līguma ievērošanu, tādēļ tai būs nepieciešams uzraudz īt, kā dalībvalstis ir 
īstenojušas izmai ņas Trešajā AML  direktīvā un FTR. Attiec īgā gadījumā un pēc pieprasījuma 
Komisijas dienesti vis ā īstenošanas period ā piedāvās palīdzību dalībvalstīm tiesību aktu 
izmaiņu īstenošanā, rīkojot transpon ēšanas darbsemin ārus visām dalībvalstīm vai divpus ējas 
sanāksmes. Vajadz ības gadījumā Komisija īstenos Līguma 258. pant ā noteikto proced ūru, ja 
kāda dalībvalsts nepild īs savus pien ākumus attiec ībā uz Kopienas ties ību īstenošanu un 
piemērošanu.  
Komisija sadarbosies ar Eiropas uzraudz ības iestāžu apvienoto komiteju AML  jomā (AMLC) , 
kura īpaši sniedz zi ņojumus par Treš ās AML  direktīvas īstenošanu daž ās konkrētās jomās, lai 
uzraudzītu jaunā tiesiskā regulējuma piem ērošanu. Par forumu inform ācijas apmai ņai 
piemērošanas jaut ājumos var ētu kalpot ar ī Nelikum īgi iegūtu līdzekļu legaliz ēšanas un 
teroristu finans ēšanas nov ēršanas komiteja (CPMLTF) . Komisijas dienesti var izmantot ar ī 
konstatējumus pētījumos, ko veikušas ieinteres ētās personas vai dal ībvalstis, k ā arī visas 
atsauksmes, kas sniegtas san āksmēs ar priv ātajām ieinteres ētajām person ām. Vajadz ības 
gadījumā tiks apsv ērta iespēja lūgt veikt neatkar īgu pētījumu.  
AML  direktīvas piemērošanas uzraudz ība notiks ar ī netieši ar FATF savstarpējo izvērtēšanas 
procesu starpniec ību (15 dal ībvalstis ir š īs struktūras dalībnieces), k ā arī ar Moneyval 
starpniecību (šīs struktūras dalībnieces ir p ārējās 12 dal ībvalstis). Š āds līdzinieku 
pārskatīšanas process ir b ūtisks un stingrs process, k ā panākt, lai dal ībvalstis gan juridiski, 
gan praks ē atbilstu FATF  starptautiskajiem standartiem, no kuriem ir atvasin āta lielākā daļa 
AML  direktīvas prasību. Katras valsts izv ērtējumi notiek aptuveni reizi 5–7 gados, un tos var 
papildināt ar pēcpārbaudes zi ņojumiem, parasti reizi divos gados (vai biež āk, ja tas 
nepieciešams konstat ēto trūkumu dēļ).  
 S ECINĀJUMS  
Komisija uzskata, ka v ēlamie risin ājumi, kas aprakst īti un analiz ēti ietekmes nov ērtējumā, ir 
samērīgi ar mērķiem. Nodrošinot īpaši pielāgotu un elast īgu pieeju, dal ībvalstīm nevajadz ētu 
liegt pieņemt nepieciešamos pas ākumus un veikt darb ības, lai valsts l īmenī vērstos pret 
būtisku apdraud ējumu, kāds tām var rasties. Iek ļaujot, kā arī turpmāk konkrētās jomās 
saskaņojot ES m ēroga procesus, kas v ērsti uz cieš āku koordin āciju un p ārvalstiskas pieejas 
izstrādi, būtu jānodrošina, ka tiek sasniegti ES m ērķi. Kaut ar ī efektīvas AML/CFT  sistēmas 
nodrošināšana ir saist īta ar būtiskām izmaks ām atbildīgajiem subjektiem, Komisija uzskata, 
ka (daudz gr ūtāk skaitliski izsak āmi) ieguvumi saist ībā ar nelikum īgi iegūtu līdzekļu 
 
10 
 legalizēšanas un teroristu finans ēšanas nov ēršanu arī turpmāk atsvērs izmaksas, tostarp jaun ās 
izmaksas saist ībā ar regulējuma izmai ņām.