LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 9.11.2005 
COM(2005) 561 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS 
Paplašināšanās stratēģijas dokuments — 2005 
  
{SEC(2005) 1433 } {SEC(2005) 1421 } {SEC(2005) 1422 } {SEC(2005) 1423 } {SEC(2005) 1424 } {SEC(2005) 1426 } {SEC(2005) 1428 }
 
LV 2   LV 1. ES  PAPLAŠIN ĀŠANĀS POLITIKA  
Paplašināšanās ir viens no vissp ēcīgākajiem ES politikas instrumentiem. ES centieni ir 
palīdzējuši pārvērst Viduseiropas un Austrumeiropa s valstis no komunistiskiem rež īmiem par 
mūsdienīgām un paties ām demokr ātijām. Nesen ā pagātnē tā ir iedvesmojusi milz īgas reformas 
Turcijā, Horvātijā un Rietumbalk ānos. Visi Eiropas iedz īvotāji ir ieguv ēji, ja kaimi ņos atrodas 
valstis, kur ir stabila demokr ātija un plaukstoša tirgus ekonomika. ES ir b ūtiski svar īgi 
nodrošināt rūpīgi vadītu paplašin āšanās procesu, ar ko vis ā Eiropā tiek vairots miers, 
stabilitāte, labklājība, demokr ātija, cilvēktiesības un likuma vara.  
Pēc sadalījuma un konfliktiem vair āku paaudžu laik ā ES mierm īlīgi veido vienotu Eiropu. 
Desmit jaunas dal ībvalstis pievienoj ās ES 2004. gad ā, bet 2005. gada apr īlī ES parakst īja 
Pievienošan ās līgumu ar Bulg āriju un Rum āniju. Eiropas Savien ība 2005. gada oktobr ī uzsāka 
pievienošan ās sarunas ar Turciju un Horv ātiju, kā arī sarunas par Stabiliz ācijas un asoci ācijas 
nolīgumu ar Serbiju un Melnkalni. Abu šo pas ākumu pamat ā bija attiec īgo valstu pan ākumi, 
izpildot attiec īgos atbilst ības nosac ījumus. 
Rietumbalk āni Eiropas Savien ībai ir īpašs izaicin ājums. Paplašin āšanās politikai j āparāda tās 
spēja veikt p ārvērtības reģionā, kur ir v ājas valstis un saš ķelta sabiedr ība. Pārliecinoša 
politiska perspekt īva attiecībā uz šo valstu eventu ālu integrāciju ES ir ļoti svarīga, lai taj ās 
turpinātos reformas. Tom ēr ir vienlīdz skaidrs, ka š īs valstis var ēs pievienoties tikai tad, kad 
šie kritēriji būs pilnīgi izpildīti. 
Paplašināšanās politika ir defin ēta Līguma par Eiropas Savien ību 49. pant ā, kur norādīts, ka 
iesniegt pieteikumu, lai k ļūtu par Eiropas Savien ības dalībvalsti, var jebkura Eiropas valsts, 
kas ievēro ES demokr ātijas pamatprincipus1. Eiropas Savien ība ir noteikusi virkni politisku un 
ekonomisku dal ības kritēriju, kā arī kritērijus saist ībā ar dalības pien ākumiem un 
administrat īvo spēju īstenot un ieviest ES ties ību aktus un politikas jomas2. Trīs pamatprincipi 
Komisijas pieejai attiec ībā uz paplašin āšanos ir š ādi: konsolid ācija, nosac ījumu izpilde un 
informēšana. 
Ar paplašin āšanos saist īto ES saist ību konsolid ācija 
Paplašināšanās vienmēr ir bijusi noz īmīga Eiropas projekta sast āvdaļa. ES nevar atk āpties no 
pienākuma nodrošin āt drošību, stabilit āti un labkl ājību Eiropā un ārpus tās. Šobrīd saskaņā ar 
ES valstu un vald ību vadītāju lēmumiem paplašin āšanās attiecas uz Balk āniem un Turciju. 
Perspektīva iekļauties Eirop ā ir bijusi virz ītājspēks ievērojamiem pan ākumiem šaj ās valstīs 
pēdējos gados, tom ēr reformu process joproj ām ir nestabils. V ēl jāatrisina smagas probl ēmas, 
piemēram, Kosovas statuss, kuru risin āšanā ES būs nozīmīga loma.  
Komisija ir p ārliecināta, ka rūpīgi vadīts pievienošan ās process dos pozit īvu ieguld ījumu 
Eiropas projekt ā. Gan pašreiz ējo, gan n ākamo dal ībvalstu interes ēs ir tas, lai Eiropas 
Savienība darbotos pareizi. ES sp ēja uzņemt jaunas dal ībvalstis, vienlaikus saglab ājot Eiropas 
                                                 
1 L īguma par Eiropas Savien ību 49. un 6. pants. 
2 K ā norādīts 1993. gada Kopenh āgenas un 1995. gada Madrides Eiropadomes san āksmju secin ājumos. 
 
LV 3   LV integrācijas impulsu, ir svar īgs apsvērums, kas j āņem vērā gan pašas ES, gan ar ī tās 
kandidātvalstu visp ārējās interesēs3.  
Nav paredzama turpm āka paplašin āšanās ar lielu grupu valstu vienlaic īgi. Pievienošan ās 
sarunas ar Turciju ir ilgtermi ņa process. Rietumbalk ānos ir nelielas valstis, kuras ce ļā uz ES 
atrodas daž ādos posmos. Lai nodrošin ātu jaunu dal ībvalstu netrauc ētu iekļaušanos, turpm āka 
paplašināšanās notiks saska ņā ar katras valsts sp ēju izpildīt stingros standartus. 
Paplašināšanās gaitā jāņem vērā arī ES uzņemšanas sp ēja. Paplašin āšanās nozīmē dalīties 
kopīgā projektā, kas balst īts uz kop īgiem principiem, politikas jom ām un iest ādēm. ES 
jānodrošina, ka t ā saglabā spēju rīkoties un lemt atbilst īgi taisnīgam līdzsvaram starp t ās 
iestādēm, ievērot budžeta ierobežojumus un īstenot kop īgu politiku, kas darbojas pareizi un 
ļauj sasniegt nospraustos m ērķus.  
Vairāk nekā trīsdesmit gadus ES ir sekm īgi iekļāvusi visdaž ādākās valstis. Att īstot savas 
politikas jomas un iest ādes, ES ir sp ējusi pozit īvi reaģēt uz jauniem apst ākļiem — diktat ūru 
krišanu, komunisma sabrukumu un globaliz ācijas sākšanos. Paplašin āšanās šajā procesā ir 
izrādījusies veiksm īgs instruments. 
Nosacījumu izpildes krit ērija taisnīga un stingra piem ērošana  
ES stingri j āuzstāj uz tās noteikto krit ēriju izpildi, tom ēr tai arī jābūt taisnīgai, pienācīgi 
atalgojot par paveikto. Valstis, kas v ēlas kļūt par dalībvalstīm, var pāriet no viena procesa 
posma uz n ākamo tikai tad, kad ir izpild ījušas attiec īgā posma nosac ījumus. Turkl āt Komisija 
ir gatava ieteikt p ārejas atlikšanu, ja k ādā posmā tiek ievērojami un past āvīgi pārkāpti ES 
pamatprincipi vai ja valsts neatbilst b ūtiskajām prasībām. Šādas prasības ietver sadarb ību ar 
Starptautisko kara noziegumu tribun ālu bijušajai Dienvidsl āvijai (ICTY) . 
ES stingri piepras īs valstīm, kuras v ēlas kļūt par dalībvalstīm, pirms pievienošan ās izpildīt 
visas pras ības. Komisija pal īdzēs valstīm un pārraudzīs to pan ākumus, lai nodrošin ātu 
pienācīgu īstenošanu un ieviešanu. 
Gan Balk ānos, gan Turcij ā nosacījumu izpildes efektivit āte reformu virz ībā ir atkarīga no 
ticamas politiskas perspekt īvas par iek ļaušanos ES. Valstis, kuras v ēlas kļūt par dalībvalstīm, 
var vislab āk uzturēt sabiedrības atbalstu drosm īgām un bieži s āpīgām reform ām ,  j a  E S  t ās 
atbalsta, pal īdz tām un ievēro savus sol ījumus. 
Perspektīva pāriet uz n ākamo posmu attiec ībās ar ES ir sp ēcīgs stimuls valst īm veikt 
pārvērtības un pie ņemt ES standartus un v ērtības. Ceļš uz dalību ir vērtīgs pats par sevi — pat 
tad, ja līdz pievienošan ās brīdim ir vēl daudzi gadi. Šis ce ļš bieži ir gr ūts, tādēļ ir ļoti svarīgi, 
lai ES saglab ātu iesaisti vis ā procesa gait ā un apņemšanos pan ākt rezultātu. Šis dokuments 
iepazīstina ar pl ānu, kā īstenot Rietumbalk ānu valstu Eiropas perspekt īvu, izklāstot attiec īgos 
posmus un katram posmam izstr ādātos nosacījumus. 
Informēšana par paplašin āšanās politiku  
Paplašināšanās politikas sekm īgai īstenošanai ir vajadz īgs plašs sabiedr ības atbalsts. Komisija 
apzinās, ka ES iedz īvotāji ir nobaž ījušies par Eiropas integr āciju kopum ā un seviš ķi par 
paplašināšanos. ES ir veiksm īgāk jāinformē par pievienošan ās procesa m ērķiem un gr ūtībām 
                                                 
3 K ā izklāstīts Eiropadomes san āksmē Kopenhāgenā 1993. gada j ūnijā. 
 
LV 4   LV tajā, kā arī par to, k ā ES strādā ar attiec īgajām valstīm. Tas ir īpaši svarīgi, ņemot vērā 
sabiedrības bažas par globaliz ācijas radītajām problēmām un diskusijas par Eiropas n ākotni. 
Eiropas Savien ībai tieši jāatbild uz iedz īvotāju bažām. Tai jo īpaši jāpiedāvā skaidra n ākotnes 
paplašināšanās stratēģija, kas balst īta uz objekt īviem nosac ījumiem un re ālām saistībām. 
Labāka inform ēšana par iepriekš ējām paplašin āšanās kārtām ir svar īga, lai nodrošin ātu 
atbalstu n ākamajām paplašin āšanās reizēm.  
Iepriekšējā paplašin āšanās ir bijusi iev ērojams pan ākums. Līdz 2004. gada 1. maijam tika 
plaši prognoz ēts, ka liel ākā paplašin āšanās ES vēsturē radīs lielas probl ēmas, piem ēram, 
iestāžu darba blo ķēšanos un lielas migr ējošu darba ņēmēju plūsmas. Tom ēr vajadzīgo 
pielāgojumu nebija daudz un tos bija iesp ējams veikt. Iest āžu darbā pilnībā piedalās 25 
dalībvalstis. ES iedz īvotāji, kas str ādā ārpus savas izcelsmes valsts, ir devuši pozit īvu 
ekonomisku ieguld ījumu tajās dalībvalstīs, kuras ir atv ērušas savus darba tirgus. 
Vienlaikus jaun ās dalībvalstis ir ienesušas sa vu ekonomiku dinamismu, pal īdzot saglab āt un 
radīt jaunas darbavietas vis ā ES. Tirdzniec ības un ieguld ījumu pieaugums ir paplašin ājis 
iekšējo tirgu. Visi Eiropas iedz īvotāji gūst labumu no Eiropas standartu piem ērošanu jaunaj ās 
dalībvalstīs, piemēram, vides aizsardz ības jomā. 
Tomēr šis panākums nav pietiekami labi izzi ņots. Tam nepieciešama koordin ēta kopīga rīcība. 
Dalībvalstīm jāuzņemas atbild ība izskaidrot un aizst āvēt tā politika, par ko t ās vienprātīgi 
vienojušās. Komisija papildin ās šos centienus, izmantojot vi rkni instrumentu, lai inform ētu 
par savu paplašin āšanās politiku un aplamiem pie ņēmumiem pret ī nostādītu faktus. T ā 
centīsies iesaist īties dialog ā ar galvenajiem sp ēlētājiem politik ā, masu sazi ņas līdzekļiem, 
akadēmiskajām aprind ām, uzņēmējiem un soci ālajiem partneriem, lai veicin ātu labāku 
informētību diskusij ās par iepriekš ējām un nākamajām paplašin āšanās kārtām. Būtiska 
Komisijas sazi ņas stratēģijas daļa ir dialogs ar pilsonisko sabiedr ību ar nolūku stiprin āt saikni 
starp pilsonisko sabiedr ību ES un kandid ātvalstīs, lai uzlabotu savstarp ēju sapratni, piev ērstos 
problēmām un sekm ētu kvalitat īvas diskusijas4. 
*** 
Šajā dokument ā vispirms apskat ītas kandid ātvalstis — Horv ātija un Turcija — un p ēc tam 
Rietumbalk ānu potenci ālās kandidātvalstis5. Sīki izstrādāti ziņojumi par katras valsts paveikto 
tiek public ēti paralēli šim dokumentam. Anal īze par Bijušo Dienvidsl āvijas Republiku 
Maķedoniju ir iek ļauta atzinum ā par šās valsts pieteikumu dal ībai ES, kas ar ī sniegts 
9. novembr ī. 
2. T URCIJA UN HORVĀTIJA 
2.1. Turcijas sasniegtais 
Turcijā norisinās politisk ās pārejas process, un valsts joproj ām pietiekami izpilda 
Kopenhāgenas politiskos krit ērijus. Ir st ājušās spēkā nozīmīgas likumdošanas reformas, kuru 
rezultātā būtu jānotiek struktur ālām pārmaiņām tiesību sistēmā, īpaši attiec ībā uz tiesu 
iestādēm. Tomēr pārmaiņu temps 2005. gad ā ir palēninājies, un reformu īstenošana ir 
                                                 
4 Sk. Komisijas pazi ņojumu par ES un kandid ātvalstu pilsonisk ās sabiedrības dialogu (KOM (2005) 290). 
5 Komisija 2005. gada 25. oktobr ī ziņoja par veikto Bulg ārijas un Rum ānijas gatavošan ās pārraudzību 
(sk. Komisijas pazi ņojumu KOM(2005) 534). 
 
LV 5   LV nevienmērīga. Lai gan cilv ēktiesību pārkāpumu kļūst mazāk, tie joproj ām notiek, un ir 
steidzami nepieciešams gan īstenot spēkā esošos ties ību aktus, gan ar ī dažās jomās īstenot 
turpmākas likumdošanas iniciat īvas. Vajadz īgi ievērojami turpm āki centieni attiec ībā uz 
pamatbrīvībām un cilv ēktiesībām, īpaši saistībā ar vārda brīvību, sieviešu ties ībām, reliģijas 
brīvību, arodbiedr ību tiesībām, kultūras tiesībām un cīņas pret sp īdzināšanu un sliktu 
apiešanos turpm āku stiprin āšanu. Turcijai jo īpaši labāk jāintegrē reformu proces s visu valsts 
iestāžu darbībā. Turcijas ap ņemšanās veikt turpm ākas politiskas reformas j āpārvērš 
konkrētākos panākumos, lai no t ā iegūtu visi Turcijas pilso ņi neatkarīgi no viņu izcelsmes. 
Turcija ir guvusi iev ērojamus sasniegumus ekonomikas jom ā, un tagad to var uzskat īt par 
funkcionējošu tirgus ekonomiku, ja t ā stingri saglab ā savus nesenos pan ākumus stabiliz ācijas 
un reformu jom ā. Turcijai b ūtu arī jāspēj vidējā termiņā izturēt konkurences spiedienu un 
tirgus spēkus Eiropas Savien ībā, ja šī valsts stingri uztur savu stabiliz ācijas politiku un sper 
turpmākus izšķirīgus soļus, veicot struktur ālas reformas. 
Attiecībā uz ES tiesisk ā regulējuma (acquis)  pieņemšanu un īstenošanu Turcijas ties ību aktu 
saskaņošanā ar to ir gūti panākumi vair ākās jomās, tomēr lielākajā daļā jomu šī saskaņošana ir 
sākuma stadij ā. Nepieciešams turpm āks darbs vis ās jomās, jaunie ties ību akti nedr īkst 
novirzīties no atbilst ības acquis , un jāpārtrauc diskrimin ācija pret pakalpojumu sniedz ējiem 
vai izstrādājumiem, kas nav no Turcijas, k ā arī citāda attieksme pret ES dal ībvalstīm. Jāievēro 
arī saistības, kas izriet no muitas savien ības. Jāstiprina administrat īvā un tiesu jauda, lai 
piemērotu ES noteikumus, kas valst ī tiek ieviesti. 
2.2. Horv ātijas sasniegtais 
Horvātijai nav nopietnu gr ūtību, lai izpild ītu dalības politiskos krit ērijus. Vairum ā jomu 
vērojami pan ākumi, tom ēr vēl jāpieliek lielas p ūles, lai reform ētu tiesu sist ēmu, un tas attiecas 
arī uz kara noziegumu objekt īvu iztiesāšanu, cīņu pret korupciju, maz ākumtautību stāvokļa 
uzlabošanu un b ēgļu atgriešan ās sekmēšanu. Gūti labi pan ākumi reģionālajā sadarbībā — gan 
divpusējās attiecībās ar kaimi ņvalstīm, gan saist ībā ar reģionālām iniciat īvām. 
Nesadarbošan ās ar Starptautisko kara noziegumu tribun ālu bijušajai Dienvidsl āvijai (ICTY)  
neļāva ES uzs ākt pievienošan ās sarunas ar Horv ātiju paredz ētajā laikā — 2005. gada mart ā; 
šobrīd ir uzsākta pilnīga sadarb ība, un tā jāturpina.  
Attiecībā uz ekonomiskajiem krit ērijiem Horv ātiju var uzskat īt par funkcion ējošu tirgus 
ekonomiku. Ja Horv ātija turpin ās īstenot reformu programmu atlikušo tr ūkumu nov ēršanai, tai 
jāspēj izturēt konkurences spiedienu un tirgus sp ēkus Eiropas Savien ībā vidējā termiņā.  
Attiecībā uz ES tiesisk ā regulējuma pieņemšanu un īstenošanu Horv ātija ir guvusi pan ākumus 
galvenokārt attiecībā uz tiesību aktu pieska ņošanu. Horv ātijai jāturpina savu ties ību aktu 
saskaņošana ar acquis  visās jomās, vienlaikus stiprinot administrat īvo un tiesu jaudu, lai 
ieviestu acquis . Daudzk ārt ieviešana ir zem ā līmenī, un administrat īvā jauda visur nav 
vienāda.  
2.3. Pievienošan ās stratēģija 
Pievienošan ās sarunu process 
Ar pievienošan ās sarunu uzs ākšanu 2005. gada 3. oktobr ī ES attiec ībās ar Turciju un 
Horvātiju sākās jauns, v ēsturisks posms. ES šaj ā sakarā ir izpildījusi savas saist ības. Sarunas 
 
LV 6   LV dos abām valstīm iespēju parādīt savu apņemšanos un sp ēju pabeigt vajadz īgās pārmaiņas un 
atbilst vis ām dalības prasībām.  
Ankaras nol īguma papildprotokola parakst īšana šovasar bija nosac ījums sarunu uzs ākšanai ar 
Turciju. ES cieši p ārraudzīs šā protokola īstenošanu un to izv ērtēs 2006. gad ā, īpaši attiec ībā 
uz to, vai ir atcelti visi ierobežojumi pre ču, tostarp transportl īdzekļu, brīvai apritei.  
ICTY  galvenā prokurora nov ērtējums, ka Horv ātija tagad piln ībā sadarbojas ar tribun ālu, ļāva 
Padomei uzs ākt pievienošan ās sarunas. Piln īga sadarb ība ar ICTY  ilgtermiņā joprojām būs 
turpmākas attīstības kritērijs visa pievienošan ās procesa laik ā. Ja jebkur ā laikā nebūs 
vērojama piln īga sadarb ība ar ICTY , tas ietekm ēs vispārējo sarunu gaitu un var novest pie 
sarunu atlikšanas.  
Sarunas notiks atbilst īgi skaidriem un stingriem sar unu pamatnoteikumiem, kurus pie ņēmusi 
Padome un kuros noteiktas metodes un pamatprincipi6. Sarunas balst īsies uz valstu sasniegto, 
un to gaita b ūs atkarīga no valstu pan ākumiem centienos atbilst dal ības prasībām. Eiropas 
Savienība sagaida, ka abas valstis piln ībā atbildīs politiskajiem krit ērijiem un sarunu gait ā 
centīsies savu atbilst ību vēl vairāk uzlabot. Ja k āda no ab ām valstīm nopietni un ilgstoši 
pārkāps brīvības, demokr ātijas, cilv ēktiesību un pamatbr īvību ievērošanas un likuma varas 
principus, uz kuriem Eiropas Savien ība balstās, pievienošan ās sarunas var ēs tikt atliktas. Lai 
kļūtu par dal ībvalstīm, abām valstīm būs jāpieņem Eiropas Savien ības acquis . Tāpat kā visās 
iepriekšējās pievienošan ās sarunās var vienoties par īpašu režīmu.  
Eiropas Savien ība noteiks potenci ālus mērķus atseviš ķu sadaļu slēgšanai un, ja vajadz īgs, arī 
atvēršanai. Starp m ērķiem, ko piem ēros ekonomikas jomas sada ļām, Komisija īpašu 
uzmanību pievērsīs tam, kā tiek pild ītas asociācijas līgumos noteikt ās līgumsaistības pret 
Eiropas Savien ību un visām tās dalībvalstīm, tostarp, attiec ībā uz Turciju — muitas savien ībai 
un papildprotokolam, k ā arī funkcion ējošas tirgus ekonomikas krit ērijam. Ja Komisija v ēlāk 
secinās, ka kandid ātvalsts vairs neizpilda šos pien ākumus vai krit ērijus, tā var ierosin āt 
dalībvalstīm atlikt pievienošan ās sarunas par attiec īgajām sadaļām.  
Pirmais sarunu solis bija ES acquis analītiskās izskatīšanas uzs ākšana (t. s. „skr īnings”) 
2005. gada 20. oktobr ī. Skrīningā piedalās speciālisti no Turcijas, Horv ātijas un Komisijas, un 
tajā tiek izskaidroti ES noteikumi un izskat īts, kā katra valsts pl āno tos pie ņemt un īstenot. 
Paredzams, ka visu acquis  sadaļu izskatīšana ilgs l īdz 2006. gada rudenim. P ēc sadaļas 
izskatīšanas ES p ēc Komisijas priekšlikuma lems, vai to var atv ērt, vai ar ī par kādiem 
konkrētiem mērķiem, kas j ānosaka pirms t ās atvēršanas.  
Reformu atbalsts 
Viens no balstiem Komisijas strat ēģijā attiecībā pret Turciju ir politisko reformu procesa 
aktīvs atbalsts. Politisko krit ēriju regul āra pārraudzība ir pastiprin ājusies, organiz ējot biežas 
politiskā un ekspertu l īmeņa tikšanās, lai detaliz ēti izskatītu visus jaut ājumus un probl ēmas 
dažādajās politisko krit ēriju jomās. Lai saglab ātu sarunu impulsu, galvenie probl ēmjautājumi 
jārisina jau paš ā pievienošan ās sarunu s ākumā, nosakot vajadz īgo rīcību attiecīgajās sarunu 
sadaļās. 
                                                 
6 Sarunu pamatnoteikumi ir public ēti http://europa.eu.int/comm/enlargement/turkey/docs.htm  un 
http://europa.eu.int/comm/enlargement/croatia/key_documents.htm .  
 
LV 7   LV Komisija turpin āja sniegt akt īvu atbalstu politisko, ekonomisko un citu reformu procesam 
saistībā ar Horvātijas pievienošanos, seviš ķi Stabilizācijas un asoci ācijas nolīguma ietvaros, 
kas stājās spēkā 2005. gada febru ārī.  
Abām valstīm Komisija ierosina Pievienošan ās partnerības, kur atspogu ļo ziņojumos par 
sasniegto nor ādītās galvenās prioritātes. Tās pārvērš konkrētos pasākumos nosac ījumu 
izpildes principu ce ļam uz ES. ES pal īdzības projekti tiek veidoti t ām pašām prioritātēm.  
Kļūstot par kandid ātvalsti, Horv ātija ieguva piek ļuvi trim pirmspievienošan ās finanšu 
instrumentiem:  PHARE — iest āžu veidošanai un ekonomiskajai un soci ālajai koh ēzijai, 
ISPA — vides un transporta infrastrukt ūrām, un SAPARD — lauksaimniec ības un lauku 
attīstībai. Horv ātija 2005. un 2006. gad ā joprojām var g ūt labumu ar ī no reģionālās 
programmas CARDS . Pirmspievienošan ās finansējums 2005. gad ā ir 105 miljoni euro, 
2006. gad ā — 140 miljoni euro. Horv ātija var piedal īties arī Kopienas programm ās. 
2005. gada pirmspievienošan ās finansi ālās palīdzības programma Turcijai ietver valsts 
programmu un saist ītus izdevumus vair ākvalstu programm ām, saziņai un pārvaldībai, kas 
kopā veido 300 miljonus euro 2005. gad ā un 500 miljonus euro 2006. gad ā. Galvenās 
prioritātes 2005. gada programm ā atspogu ļo ES priorit ātes saistībā ar politiskajiem 
kritērijiem, ekonomisko un soci ālo kohēziju, acquis  īstenošanu galvenaj ās jomās un ES un 
Turcijas politisko un soci ālo dialogu. Tas ietver ar ī finansējumu, lai sagatavotu Turciju plaša 
mēroga infrastrukt ūras un strukt ūrfondiem l īdzīgu pasākumu īstenošanai no 2007. gada. 
3. R IETUMBALK ĀNI 
3.1. Alb ānijas, Bosnijas un Hercegovinas, bijuš ās Dienvidsl āvijas Republikas 
Maķedonijas7, Serbijas un Melnkalnes un Kosovas8 sasniegtais 
Politiskie notikumi 
Politiskā situācija kopum ā uzlabojas, tom ēr vēl saglabājas ievērojamas probl ēmas. Albānija ir 
politiski stabil āka, par ko liecina viegl ā pāreja uz jaunu vald ību 2005. gada j ūlijā–augustā, 
tomēr valsts pārvaldību joprojām nepieciešams iev ērojami uzlabot. Bosnija un Hercegovina ir 
ievērojami pavirz ījusies uz priekšu, īstenojot iesp ējamības pētījumā noteiktās prioritātes, bet 
tās sarežģītās konstitucion ālās struktūras bieži blo ķē lēmumu pie ņemšanu un padara to 
neefektīvu. Bijus ī Dienvidsl āvijas Republika Ma ķedonija ir demonstr ējusi stingru 
apņemšanos īstenot Ohridas pamatnol īgumu un kopš 2001. gada ir guvusi iev ērojamus 
panākumus, stiprinot valsts stabilit āti. Serbija un Melnka lne cieš no struktur ālām problēmām 
un koordin ācijas grūtībām, īpaši tajās jomās, kur kompetenci dala Valstu savien ība un 
republikas. Kosovas iest ādēm joprojām trūkst politisk ā brieduma, kas vajadz īgs, lai izveidotu 
patiesi demokr ātisku, drošu un etniski daudzveid īgu sabiedr ību.  
Demokrātisko iest āžu darbība kopum ā uzlabojas. Valst īm jāpabeidz to v ēlēšanu reformas. 
Vēlēšanu standarti ir uzlaboj ušies. Parlamentu darb ība visā reģionā kļūst aizvien efekt īvāka, 
tomēr dažās valstīs to kavē resursu tr ūkums un nekonstrukt īva politisk ā atmosfēra. Valstu 
pārvaldes piedz īvo politisku ietekmi un cieš no administrat īvās un īstenošanas jaudas 
                                                 
7 Bijuš ās Dienvidsl āvijas Republikas Ma ķedonijas sasniegtais ir aprakst īts Komisijas atzinum ā, kas 
publicēts atsevišķi (KOM(2005) 562). 
8 Kosovu šobr īd pārvalda atbilst īgi ANO Droš ības padomes rezol ūcijai nr. 1244. 
 
LV 8   LV trūkuma. Valst īm jāpastiprina reformu pas ākumi. Tām arī jāveido augsti kvalific ēts un 
neatkarīgs civildienests, kas sp ēj vadīt Eiropas integr ācijas procesu.  
Tiek reform ētas tiesu sist ēmas, un ir uzlabojies tiesiskais regul ējums. Tom ēr tiesas kopum ā ir 
vājas un nav neatkar īgas. Parast ās kopīgās problēmas ir neefektivit āte, resursu tr ūkums, 
kavēšanās lietu izskat īšanā un vāja tiesību aktu īstenošana un ieviešana. Kosov ā viena no 
galvenajām priorit ātēm ir cilv ēku pieņemšana darb ā tiesu sist ēmā no maz ākumtautību 
iedzīvotāju vidus. Lai gan gandr īz visās valstīs ir izveidots likum īgais pamats cilv ēktiesību un 
mazākumtautību aizsardz ībai, praks ē joprojām pastāv diskrimin ācija.  
Jāturpina policijas dienestu reforma, lai nodrošin ātu, ka tie darbojas bez politiskas iejaukšan ās 
un ir veidoti saska ņā ar tehniskiem un profesion āliem kritērijiem. Vis ā reģionā nopietna 
problēma joproj ām ir organiz ētā noziedzība un korupcija. Valstu pretkorupcijas strat ēģijas 
jāuzlabo un j āatjaunina, iek ļaujot reāli izpildāmus mērķus un to izpildes grafikus. 
Galvenok ārt sakarā ar bēgļu un iekš ēji pārvietoto personu p ārreģistrēšanu Serbij ā un 
Melnkaln ē un Bosnij ā un Hercegovin ā ir samazin ājies to cilv ēku skaits, kas joproj ām 
reģistrēti kā bēgļi vai iekš ēji pārvietotas personas. Vardarb īgie notikumi Kosov ā 2004. gada 
martā bija ievērojams solis atpaka ļ šo cilvēku atgriešan ās procesā, un joproj ām ir grūti veidot 
dialogu starp Belgradu un Prištinu šaj ā jautājumā. 
Bosnija un Hercegovina un Serbija un Melnkalne ir sasniegušas iev ērojamu progresu 
sadarbībā ar ICTY , nododot daudzus aps ūdzamos H āgai, tomēr vēl jāpanāk pilnīga sadarb ība. 
Gandrīz visas valstis ir pieska ņojušās Padomes l ēmumam par ICTY  apsūdzamo fizisko 
personu līdzekļu iesaldēšanu9.  
Turpmākai stabiliz ācijai un samierin āšanai ir svar īga lielāka reģionālā sadarbība. Tā ir norāde 
uz valsts sp ēju darboties augst āka līmeņa attiecībās ES. Nesen ā Serbijas prezidenta 
atvainošan ās par vi ņa valsts p ārstāvju pastr ādātajiem kara noziegumiem Bosnij ā un 
Hercegovin ā bija pozit īvs signāls, ka samierin āšanas process padzi ļinās. Ir uzlabojusies 
sadarbība bēgļu atgriešan ās jomā, un palielin ās sadarbība taisnīguma, brīvības un droš ības 
jomā, tostarp organiz ētās noziedzības apkarošan ā.  
Pēdējo sešu gadu laik ā Stabilitātes pakts ir bijis noz īmīgs instruments, tom ēr tā darbības fons 
ir mainījies. Reģions pakāpeniski uz ņemas atbild ību par re ģionālo sadarb ību, piem ēram, 
Dienvidaustrumu Eiropas sadarb ības proces ā. Lai saglab ātu reģionālās sadarbības impulsu, 
pārstrādāts Stabilit ātes pakts var ētu pakāpeniski un pien ācīgi nodot galven ās funkcijas 
reģionam. 
Notikumi ekonomik ā 
Makroekonomikas stabilit āte kopum ā ir vēl vairāk nostiprin ājusies. Tas ir veicin ājis noturīgu 
izaugsmi un m ērenu inflāciju. Tom ēr problem ātisks joproj ām ir augsts tekoš ā konta defic īts.  
Strukturālās reformas ir turpin ājušās nevienm ērīgi. Privatiz ācijas un p ārstrukturēšanas procesa 
attīstība arī nav vienm ērīga. Joproj ām ir grūtības piemērot īpašumties ības un līgumus. Liel ā 
ēnu ekonomikas da ļa joprojām rada nevien ādus konkurences apst ākļus un izvair īšanos no 
nodokļu maksāšanas. Tirdzniec ības liberaliz āciju ir veicin ājusi virknes re ģionālo brīvās 
tirdzniecības nolīgumu nosl ēgšana. Lai izveidotu funkcion ējošas tirgus ekonomikas, valst īm 
                                                 
9 Padomes L ēmums 2004/767/K ĀDP, ar ko īsteno Kop ējo nostāju 2004/964/K ĀDP. 
 
LV 9   LV jānodrošina turpm āka makroekonomikas stabiliz ācija un struktur ālas reformas, tostarp 
liberalizācija un privatiz ācija. Tam nepieciešami attiec īgi reglament ējoši noteikumi un 
uzņēmumu vad ības strukt ūras.  
3.2. Pirmspievienošan ās stratēģija 
Dalības perspekt īvas īstenošana — pl āns 
Visām Rietumbalk ānu valstīm ir sniegta perspekt īva par to dal ību ES, kad t ās izpildīs 
vajadzīgos nosac ījumus10. ES izpild īs savas saist ības. Katra valsts uz šo m ērķi virzīsies 
atbilstīgi saviem pan ākumiem atkar ībā no sasniegt ā prasību izpildē. Rietumbalk ānu valstis 
atrodas daž ādos posmos ce ļā uz ES, bet t ās visas var ēs īstenot Eiropas perspekt īvu, sekojot 
turpmāk izklāstītajam plānam. 
Šīm valstīm kā potenciālajām kandid ātvalstīm jau ir pieeja virknei instrumentu, kas ar ī 
domāti, lai palīdzētu kandid ātvalstīm. Tas ietver piek ļuvi Kopienas programm ām (piemēram, 
izglītība, zinātne un pētniecība), palīdzība ES standartu sasniegšan ā, tirdzniec ības preferences 
to produktiem, regul āri Komisijas zi ņojumi un ES veikta politikas priorit āšu noteikšana.  
Katra valsts var īstenot plašu Stabilizācijas un asoci ācijas nol īgumu (SAN)  ar ES. Šie 
nolīgumi pal īdz Rietumbalk ānu valstīm sagatavoties n ākotnes dal ībai ES, daž ādās jomās 
ieviešot ES noteikumus jau pirms pievienošan ās. Šobrīd SAN ir sp ēkā Horvātijai un Bijušajai 
Dienvidsl āvijas Republikai Ma ķedonijai. Alb ānija tuvojas š āda nolīguma izstr ādes 
pabeigšanai, Serbija un Melnkalne ir tikko uzs ākusi SAN sarunas, bet Bosnija un 
Hercegovina t ās drīz uzsāks. 
Pirms SAN sarunu uzs ākšanas  ES izskata, vai past āv vajadzīgie pamatnosac ījumi. Sarunu 
uzsākšanas priekšnosac ījums ir pietiekama stabilitāte.  
ES atbalsta re ģiona turpm āku stabiliz āciju ar virkni instrumentu kop ējā ārējā un drošības 
politikā, tostarp ES īpašajiem p ārstāvjiem, ES p ārraudzības misiju, ES milit ārajiem sp ēkiem 
Bosnijā un Hercegovin ā un ES policijas misij ām Bosnij ā un Hercegovin ā un Bijušaj ā 
Dienvidsl āvijas Republik ā Maķedonijā. Valstīm iegūstot lielāku stabilit āti un virzoties uz 
Eiropas integr āciju, ES kl ātbūtnes veids b ūs jāpielāgo. ES 2005. gad ā ir spērusi nozīmīgu soli, 
ieceļot vienu un to pašu personu par Komisijas deleg ācijas vadītāju un ES īpašo pārstāvi 
Skopjē. 
Kad ir pietiekama p ārliecība par stabilit āti, Komisija Iespējamības ziņojumā var ierosin āt 
Padomei uzs ākt SAN sarunas, k ā arī ieteikt šo sarunu nosac ījumus. Apzinoties to, cik 
līgumattiec ības ir svar īgas, Komisija uzskata par priorit āti iespējami drīz veikt un nosl ēgt 
sarunas par SAN ar atlikušaj ām valstīm. SAN sarunas ar Serbiju  un Melnkalni tika uzs āktas 
2005. gada oktobr ī. Oktobrī Komisija ar ī ieteica Padomei uzs ākt SAN sarunas ar Bosniju un 
Hercegovinu. 
SAN sarunas var noslēgt, kad valsts kopum ā ir sasniegusi pietiekamus pan ākumus reformu 
jomās, kas ir b ūtiski svarīgas nolīguma īstenošanai. P ēc nolīguma parakst īšanas tas j āratificē 
ES pusei un topošajai asoci ētajai valstij. Šaj ā laikā ar tirdzniec ību saistītos SAN noteikumus 
piemēro ar pagaidu nol īgumu. Pēc ratifikācijas nolīgums stājas spēkā. 
                                                 
10 Saloniku Eiropadome, 2003. gada j ūnijs. 
 
LV 10   LV SAN ir sp ēkā Horvātijai un Bijušajai Dienvidsl āvijas Republikai Ma ķedonijai. Alb ānija ir 
guvusi pietiekamus pan ākumus likum īgā pamata un iest āžu sistēmas izveid ē, kā arī attiecībā 
uz administrat īvo jaudu topoš ā nolīguma pien ācīgai īstenošanai, un tas ļaus noslēgt SAN 
sarunas.  
Komisija uzskata, ka gada laik ā kopš SAN sarunu uzs ākšanas tās varēs slēgt ar Serbiju un 
Melnkalni un Bosniju un Hercegovinu. Tas ir drosm īgs mērķis, kura izpilde b ūs atkarīga no 
konkrētajiem pan ākumiem politiskaj ās, ekonomiskaj ās un iestāžu reform ās. 
Sekmīgas sarunas par nol īgumu un t ā noslēgšana ļauj valstij par ādīt, ka tā ar ES var uztur ēt 
augstāka līmeņa attiecības. Tādēļ nolīguma pareiza īstenošana ir vislab ākais pamats 
novērtējumam par valsts gatav ību pāriet uz nākamajiem posmiem — kandid ātvalsts statusu 
un pievienošan ās sarunām. Apmierinoša SAN saist ību izpilde (tostarp ar tirdzniec ību saistīto 
noteikumu izpilde) ir b ūtisks elements, ES izskatot pieteikumu  par dalību Eiropas Savien ībā. 
Pēc pieteikuma par dal ību Eiropas Savien ībā un uz Komisijas atzinuma pamata ES var lemt 
piešķirt pieteikuma iesniedz ējai valstij kandidātvalsts  statusu. Šis statuss ir cieš āku attiecību 
ar valsti, kas ir ce ļā uz dalību ES, politiska atz īšana. Praks ē tas nozīmē, ka ES pal īdzību var 
izmantot vis ās jomās, kas saist ītas ar valsts sp ēju eventu āli uzņemties dal ības pienākumus, 
piemēram, sagatavošan ās struktūrfondu īstenošanai. Tom ēr tas nenoz īmē, ka tiek autom ātiski 
palielināta valstij pieš ķirtās palīdzības kopsumma. Kandid ātvalsts statuss noz īmē, ka attiec īgā 
valsts uzs āk jaunu posmu attiec ībās  a r  E S  u n  k a  t ā gūs labumu no intens īvāka politisk ā 
dialoga un ekonomisk ās sadarbības ar Komisiju un dal ībvalstīm.  
Kandidātvalsts statuss ir vajadz īgs pievienošan ās sarunu uzs ākšanai , bet ar to vien 
nepietiek. Pirms pievienošan ās sarunu uzs ākšanas valstij j āsasniedz pietiekama visp ārējā 
atbilstība Kopenh āgenas krit ērijiem. Jāizpilda politiskie krit ēriji11, tostarp, attiec īgi, pilnīga 
sadarbība ar ICTY . Valstij j ābūt guvušai iev ērojamus pan ākumus ekonomisko krit ēriju un 
dalības saistību izpildē. Komisija izskata visp ārējo atbilstību savā atzinumā par valsts dal ības 
pieteikumu un p ēc tam regul āri ziņo par sasniegto. Eiropadome, pamatojoties uz Komisijas 
ieteikumu, lemj par to, vai un kad var uzs ākt sarunas. P ēc šā lēmuma pie ņemšanas tiek 
sasaukta starpvald ību konference, balstoties uz sarunu satvaru, ko Padome pie ņem pēc 
Komisijas priekšlikuma. 
Kā noteikts Horv ātijas sarunu satvar ā, līdz pat pievienošan ās brīdim jāturpina Stabiliz ācijas 
un asociācijas procesa (SAP) konkr ēto kritēriju izpilde un SAN īstenošana. Tr ūkumi šo 
prasību izpild ē ietekmēs sarunu gaitu. Balstoties uz iepriekš ējo pieredzi, pievienošan ās 
sarunas atkar ībā no valsts var ilgt ļoti dažādu skaitu gadu. Sarunas p ēc savas b ūtības ir 
process, kam nav noteikta termi ņa. Pēc sarunu nosl ēgšanas to rezult āti tiek atspogu ļoti 
Pievienošan ās līgumā. Šis līgums ļauj pievienoties Eiropas Savien ībai, kad to ir apstiprin ājis 
Eiropas Parlaments un ratific ējušas visas dal ībvalstis un pievienošan ās valsts.  
Reformu atbalsts 
Valstu reformas notiek atbilst īgi Eiropas partner ībām, un tajās norādīti konkrēti pasākumi, 
kas jāveic plāna izpildei. Taj ās norādītas īstermiņa un vid ēja termiņa prioritātes katram 
konkrētajam pirmspievienošan ās procesa posmam. Valst īm nekav ējoties jāreaģē uz ES 
noteiktajām priorit ātēm, pieņemot paš ām savus r īcības plānus. Lai vislab āk izmantotu šo 
                                                 
11 Kā noteikusi Helsinku Eiropadome 1999. gada decembr ī. 
 
LV 11   LV instrumentu, valst īm pilnīgi jāiekļauj partner ības priorit ātes savā iekšzemes politik ā, un tas 
attiecas ne tikai uz likumdošanas, bet ar ī uz budžeta un administrat īvo plānošanu. Eiropas 
partnerības arī turpmāk būs pamatā CARDS  palīdzības programmai Rietumbalk āniem12. 
Eiropas Savien ība atbalsta Eiropas partner ībās iekļautās reformas ar virkni instrumentu. ES 
palīdzība Rietumbalk āniem ietver 539 miljonu euro pieš ķīrumu 2005. gad ā vien, iekļaujot arī 
atbalstu re ģionālajai programmai, kur ā var piedal īties arī Horvātija. Šī palīdzība koncentr ēta 
uz problēmām, kas nor ādītas Eiropas partner ībās. Šobrīd ir izveidota liel ākā daļa jauno ES 
atbalsta instrumentu, kas tika pie ņemti 2003. gada Saloniku sammit ā. Valstīm ir dota iesp ēja 
piedalīties Kopienas programm ās, lai tās iepazītos ar ES politikas jom ām un darba metod ēm. 
Komisija gatavojas dr īzumā iesniegt priekšlikumu par izcelsmes diagon ālās kumulācijas 
piemērošanu tirdzniec ībā starp reģiona valst īm, kurām ir brīvās tirdzniec ības nolīgums ar ES. 
Tāpat Komisija ir ierosin ājusi uz pieciem gadiem pagarin āt valstu br īvu piekļuvi ES tirgum 
faktiski attiec ībā uz visiem produktiem. Sasniegtais, lai nosl ēgtu nolīgumus par 
atpakaļuzņemšanu un v īzu režīma atvieglošanu, liecin ās par abpus ēju apņemšanos turpin āt 
sadarbību tiesiskuma, br īvības un droš ības jomā. 
4. S ECINĀJUMI UN IETEIKUMI  
(1) Komisijas paplašin āšanās politika balst ās uz konsolid āciju, nosac ījumu izpildi un 
informēšanu. Rūpīgi vadīts paplašin āšanās process vairo mieru, droš ību, labklājību, 
demokrātiju un likuma varu vis ā Eiropā. Eiropas Savien ība ievēros savas saist ības, kad 
valstis izpild īs stingros pievienošan ās nosacījumus. Katru valsti v ērtēs pēc tās 
sasniegtā. Komisija pal īdzēs valstīm un pārraudzīs to panākumus, lai nodrošin ātu 
pienācīgu īstenošanu un ieviešanu. Vienlaikus Eiropas Savien ībai kopum ā labāk 
jāinformē par paplašin āšanās procesa m ērķiem un probl ēmām. 
(2) Pievienošan ās sarunu uzs ākšana ar Turciju un Horv ātiju 3. oktobr ī ir aizsākusi jaunu 
politiskās un ekonomisk ās integrācijas posmu. Pievienošan ās partnerībās izklāstīti 
galvenie uzdevumi katrai valstij sekm īgai sarunu gaitai. 
(3) Rietumbalk ānu nākotne ir Eiropas Savien ībā. Rietumbalk ānu valstis p āriet no 
stabilizācijas un rekonstrukcijas uz ilgtsp ējīgu attīstību, asoci āciju un integr āciju 
Eiropas strukt ūrās, sasniedzot 2003. gad ā Eiropadomes Saloniku san āksmē 
nospraustos m ērķus. Komisijas m ērķis ir nodrošin āt, lai visas valstis parakst ītu 
Stabilizācijas un asoci ācijas nol īgumus (SAN) ar ES, izveidojot stabilas 
līgumattiec ības. Apmierinoša SAN īstenošana (tostarp ar tirdzniec ību saistīto 
noteikumu piem ērošana pagaidu nol īguma veid ā) ir būtisks elements, ES izskatot 
pieteikumu par dal ību Eiropas Savien ībā. 
(4) Komisija šogad ieteica ES uzs ākt SAN sarunas ar Serbiju un Melnkalni un Bosniju un 
Hercegovinu. Atkar ībā no šo valstu pan ākumiem, veicot politisk ās, ekonomisk ās un 
iestāžu reformas, iesp ējams, ka š īs SAN sarunas var ētu noslēgt gada laik ā pēc to 
uzsākšanas. Alb ānija kopum ā ir guvusi pietiekamus pan ākumus reformu jom ās, kas ir 
būtiski svarīgas tās topošā SAN īstenošanai, un tas ļaus noslēgt sarunas. 
                                                 
12 CARDS  = Community Assistance for Reconstruc tion, Development and Stabilisation  (Kopienas 
palīdzība rekonstrukcijai, att īstībai un stabiliz ācijai). 
 
LV 12   LV (5) ES nodrošina, lai Kosova g ūtu labumu no galvenajiem re ģionam pied āvātajiem 
instrumentiem. Sarunu uzs ākšana par statusu ir gr ūts uzdevums gan visam re ģionam, 
gan arī starptautiskajai sabiedr ībai. Visu pušu stingra ap ņemšanās veidot etniski 
daudzveid īgu, stabilu un demokr ātisku Kosovu ir b ūtiski svar īga, lai pan āktu 
ilgtspējīgu risinājumu, kas stiprina re ģiona drošību un stabilit āti, un lai nodrošin ātu tās 
turpmāku virzību uz ES. 
(6) Komisija sav ā atzinumā iesaka Eiropadomei pieš ķirt kandid ātvalsts statusu Bijušajai 
Dienvidsl āvijas Republikai Ma ķedonijai. Pievienošan ās sarunas j āuzsāk, kad valsts 
būs sasniegusi pietiekamu atbilst ības līmeni dal ības kritērijiem. Komisija l īdz 
2006. gada beig ām iesniegs Padomei p ārskatu par Bijuš ās Dienvidsl āvijas Republikas 
Maķedonijas paveikto.  
Pielikums: Secin ājumi no p ārskatiem par š ādu valstu paveikto: 
Albānija, Bosnija un Hercegovina, Horv ātija, Serbija un 
Melnkalne un Kosova, Turcija 
Albānija 
Attiecībā uz politisko situ āciju Albānija ir guvusi pan ākumus, stiprinot savas demokr ātiskās, 
tiesu un valsts p ārvaldes iest ādes, tomēr tai ener ģiskāk jāīsteno strat ēģijas un likumi, lai 
turpmāk uzlabotu to darb ību. Ir veikti pas ākumi, lai apkarotu ko rupciju un uzlabotu 
cilvēktiesību situāciju. Būtisku rezult ātu sasniegšanai j āveic turpm āki pasākumi. Alb ānija ir 
turpinājusi savu pozit īvo ietekmi re ģionā politiskaj ā un komerci ālajā jomā. 
Parlaments ir saglab ājis politisk ā dialoga centra lomu un ir pie ņēmis ievērojamu apjomu 
svarīgu tiesību aktu. P ārliecīga politisk ā konfront ācija ir kav ējusi politisk ā konsensa 
panākšanu reformu jaut ājumos, tādējādi palēninot progresu. Jauni iekš ējie parlamenta 
noteikumi un jo īpaši nostiprin āta Eiropas Integr ācijas komiteja var ētu palīdzēt sekmēt 
konstrukt īva konsensa pan ākšanu. Parlamenta v ēlēšanu, kas notika 2005. gada j ūnijā, rezultāti 
bija ticami, un tas ļāva norisin āties netrauc ētai varas nodošanai, tom ēr atklājās trūkumi, kuri 
parādīja nepieciešam ību pēc turpmākas vēlēšanu reformas. 
Albānijas vald ība ir izstr ādājusi nozīmīgas jaunas strat ēģijas un koordin ācijas instrumentus 
saistībā ar valsts virz ību uz ES. Daudzviet nepieciešami turpm āki centieni un ap ņemšanās, lai 
tos izmantotu konkr ētu rezultātu sasniegšanai. Ir pastiprin āta Eiropas Integr ācijas ministrija, 
bet tai vajadz īgi papildu resursi, lai uzlabotu t ās vadošo un koordin ācijas lomu ES jaut ājumos. 
Vairāku ministriju apvienošana var ētu uzlabot koordin āciju saistītās politikas jom ās, tomēr 
nepieciešama pietiekama r ūpība, lai nodrošin ātu pienācīgu līdzsvara meh ānismus 
administrat īvās varas īstenošanā. 
Albānija ir uzlabojusi savas valsts p ārvaldes darbinieku p ārraudzību, darbā pieņemšanu un 
mācības un ir sp ērusi soļus, lai uzlabotu t ās likumīgo pamatu. Tagad tai j ānodrošina pien ācīgs 
sadalījums starp politisko un administrat īvo līmeni un j āuzlabo civildienesta darbinieku 
novērtēšanas proced ūras un darba nosac ījumi. 
Gūti panākumi, uzlabojot Alb ānijas tiesu sist ēmas darbību. Ir uzlabota tiesnešu un prokuroru 
apmācība, un tagad j āveic turpm āki pasākumi, lai nodrošin ātu to neatkar ību un lab ākus 
nodarbinātības nosac ījumus citiem tiesu iest āžu darbiniekiem. Ir veikti pas ākumi, lai 
 
LV 13   LV palielinātu tiesu sist ēmas pārredzamību un koordin āciju, tomēr pie tā vēl jāturpina str ādāt. Lai 
gan tagad tiek izpild īts vairāk tiesu nol ēmumu, izpildes l īmenis joproj ām ir salīdzinoši zems. 
Jāizmanto jauni tiesiski instrumenti un re ģionāli nolīgumi, lai pan āktu labākus konkr ētus 
rezultātus organiz ētās noziedzības un terorisma apkarošan ā. 
Veikti daži pas ākumi korupcijas apkarošan ā: turpinājies darbs starpt autiskos forumos, 
pieņemti jauni ties ību akti par interešu konfliktu, vair ākas valsts p ārvaldes amatpersonas 
notiesātas par korupciju un veikti stingri pas ākumi pret korupciju policij ā. Tomēr konkrētu 
rezultātu ir maz; j āveic ievērojami turpm āki pasākumi, lai ieviestu pašreiz ējos tiesību aktus un 
pieņemtu jaunus pas ākumus saska ņā ar Albānijas pretkorupcijas r īcības plānu, GRECO  
ieteikumiem un starptautiskaj ām pretkorupcijas konvencij ām. 
Cilvēktiesību jomā Albānija ir veikusi pas ākumus, lai uzlabotu ieslodz īto dzīves apstākļus, 
pieņemot jaunu r īcības kodeksu un iekš ējās kontroles likumu attiec ībā uz cietumiem, tom ēr 
sakarā ar neadekv ātu infrastrukt ūru šie dzīves apstākļi joprojām ir slikti. J āuzlabo zin āšanas 
par pašmāju tiesību aktiem un starptautiskaj ām konvencij ām par attieksmi pret ieslodz ītajiem, 
kā arī to ieviešana. Nav pan ākts daudz, lai uzlabotu plašsazi ņas līdzekļu brīvību. Ir gūti 
panākumi ties ību aktu pie ņemšanā, stiprinot īpašumties ības, tomēr ievērojami jāpaātrina to 
īstenošana. Alb ānija ir reli ģiskās tolerances piem ērs, tomēr nepieciešami turpm āki centieni, 
lai sasniegtu starptautiskos standartus cilv ēktiesību un maz ākumtautību tiesību jomā. 
Albānija ir turpin ājusi savu pozit īvo ietekmi re ģionā, aktīvi padziļinot politisk ās un 
tirdzniecisk ās attiecības ar kaimi ņvalstīm brīvās tirdzniec ības nolīgumos un re ģionālās 
daudzpus ējās iniciatīvās, kā arī uzturot konstrukt īvu politiku attiec ībā pret Kosovu.  
Albānijas ekonomika  zināmā mērā darbojas saska ņā ar funkcion ējošas tirgus ekonomikas 
principiem. J āveic turpm āki enerģiski reformu pas ākumi, lai nov ērstu trūkumus ekonomikas 
konkurētspējā. 
Saglabājusies notur īga izaugsme, bet infl ācijas spiediens — neiev ērojams. Samazin ājies 
tekošā konta defic īts. Ir turpin ājusies fisk ālā konsolid ācija un samazin ājies budžeta defic īts. 
Sekmīgi turpin ājusies valsts p ārvaldes reforma un uzlabojusies nodok ļu administr ācijas 
administrat īvā jauda. Valsts finanšu kontroles un iekš ējās revīzijas jom ā ir vērojami zin āmi 
panākumi. Ir pabeigta mazo un vid ējo uzņēmumu privatiz ācija. 2004. gad ā tika pabeigta 
Krājbankas p ārdošana, un 2005. gada s ākumā uzsākta Albtelecom  privatizācija. Ir stiprin āta 
konsultatīvā uzraudzība, īstenojot uz riskiem balst ītu uzraudz ības procesu. Darba tirgus 
uzskatāms par sal īdzinoši elast īgu. 
Tomēr vēl jāstiprina valsts sektora p ārvaldība un kav ējas lielo uz ņēmumu privatiz ācija. 
Pēdējā laikā ir uzlabojusies finanšu sektora darb ība, novirzot iekr ājumus produkt īvos 
ieguldījumos, tom ēr tā joprojām ir vāja. Īpašumties ību noteikšana un ieviešana joproj ām 
sagādā grūtības, bremz ējot ieguld ījumu un ekonomisk ās aktivitātes potenci ālu. Uzņēmumu 
veidošanā joprojām jāsaskaras ar t ādām grūtībām kā vāja infrastrukt ūra, nepietiekama 
likumdošana un nodok ļu tiesību aktu v āja īstenošana. Probl ēma joproj ām ir negod īga 
konkurence no to uz ņēmumu puses, kas darbojas ēnu ekonomik ā. Izglītības līmenis joproj ām 
ir salīdzinoši zems, un ir ierobežots kvalific ēta darbasp ēka piedāvājums.  
Albānija ir veikusi zin āmu darbu, lai atbilstu Eiropas standartiem . Sasniegtais galvenok ārt 
attiecas uz jaunu ties ību aktu pie ņemšanu un jaunu iest āžu izveidi. Ir veikti ar ī daži pasākumi 
attiecībā uz administrat īvās jaudas stiprin āšanu, tom ēr virknē gadījumu turpm ākai attīstībai 
vajadzīgs vairāk centienu un resursu. 
 
LV 14   LV Iekšējā tirgus  jautājumos Alb ānija ir turpin ājusi gūt panākumus preču brīvas aprites  jomā. 
Sekmīgi attīstījusies standartiz ācija un sertifik ācija, bet vair āk uzmanības jāpievērš jaunās, 
globālās un vecās pieejas direkt īvām. Nav bijusi nek āda notikumu att īstība metrolo ģijas jomā, 
un testēšanas apr īkojums nav pietiekams. Pien ācīgai tirgus uzraudz ībai nepieciešami 
ievērojami turpm āki pasākumi likumdošanas un administrat īvajā jomā. Jāuzlabo un j āievieš 
patērētāju aizsardz ības tiesību akti. Attiec ībā uz personu un pakalpojumu br īvu kustību un 
tiesībām veikt uz ņēmējdarbību Albānija turpina saskarties ar emigr ācijas probl ēmu. Tiesību 
akti attiec ībā uz tiesībām veikt uz ņēmējdarbību ir salīdzinoši atv ērti, tomēr tie jāgroza, lai 
novērstu diskrimin āciju starp pašm āju un ārvalstu firm ām. Pakalpojumu sniegšanas noteikumi 
ir diezgan liber āli. Nav bijusi v ērojama nek āda nopietna notikumu att īstība saistībā ar kapitāla 
kustību. 
Albānija ir guvusi iev ērojamus pan ākumus muitas  noteikumu jom ā, ir palielin ājušies 
ieņēmumi, tom ēr sasniegtais cit ās saistītās jomās nav tik iev ērojams un nepieciešami turpm āki 
pasākumi, lai risin ātu korupcijas probl ēmu muitas dienest ā. Ir uzlaboti nodokļu tiesību akti, 
no kā labumu g ūst sevišķi MVU. Pozit īvs notikums ir soci ālās un vesel ības apdrošin āšanas 
iemaksu iekas ēšanas noda ļas pārcelšana uz nodok ļu administr āciju. God īgi un pārredzami 
jāīsteno nodok ļu tiesību akti un j āuzlabo ieņēmumu iekas ēšana.  
Konkurences  jomā nepieciešams turpm āks darbs, lai palielin ātu tirgus dal ībnieku izpratni par 
konkurences principiem. Īpaši daudz sasniegts valsts atbalsta jom ā, jo ir izveidots valsts 
atbalsta departaments un pie ņemti jauni ties ību akti. J āievēro esošie valsts iepirkuma  
noteikumi, un ar to saist ītie tiesību akti prasa iev ērojamu darbu, lai pan āktu atbilst ību ES 
standartiem. Ir pie ņemti jauni ties ību akti intelektuālā īpašuma ties ību jomā, bet jāveicina to 
ieviešana. V ērojami zin āmi sasniegumi attiec ībā uz statistikas  sistēmu, īpaši attiec ībā uz 
klasifikāciju un uz ņēmumu reģistra izveidi, kas tagad j āpaplašina. J āuzlabo makroekonomikas 
statistika.  
Attiecībā uz nozaru politikas jom ām tikai nelieli pan ākumi vērojami rūpniecības un MVU  
nozarē, tomēr iepriekšmin ētie pasākumi nodok ļu jomā ir devuši pozit īvu ieguld ījumu šajā 
nozarē. Albānijai piln ībā jāīsteno rīcības plāns administrat īvo šķēršļu samazin āšanai un 
jāpievēršas ēnu ekonomikas nov ēršanai.  
Lauksaimniec ības un zivsaimniec ības nozarēs nav sasniegts īpaši daudz. Lauksaimniec ība 
aizvien darbojas k ā ekonomisku un soci ālu triecienu m īkstinātāja, samazinot nabadz ību un 
bezdarbu, lai gan t ās daļa IKP turpina samazin āties. Vēl daudz j ādara, lai uzlabotu 
lauksaimniec ībā un zivsaimniec ībā saražotā kvalitāti, īpaši attiec ībā uz pārtikas nekait īgumu. 
Attiecībā uz vidi sasniegumi ir tikai viduv ēji. Ir pieņemti daži uzlaboti ties ību akti, tom ēr to 
īstenošana joproj ām ir problem ātiska. Jāstiprina administrat īvā jauda vides ties ību aktu 
īstenošanai.  
Zināmi panākumi vērojami transporta  nozarē, īpaši attiec ībā uz tiesību aktiem un dal ību 
starptautiskos forumos, tom ēr infrastrukt ūra joprojām ir nepietiekama un slikti uztur ēta. 
Albānijai jāīsteno tās transporta pamatpl āns un jāuzlabo transporta droš ība dažādajos 
transporta veidos. Ieguld ījumiem transport ā jābūt pārredzamiem un j āievēro iepirkuma 
noteikumi.  
Albānija ir guvusi iev ērojamus pan ākumus enerģētikas  nozarē, jo īpaši, īstenojot ener ģētikas 
rīcības plānu, saska ņojot ar acquis  tiesību aktus un parakstot Dienvidaustrumu Eiropas 
 
LV 15   LV enerģētikas kopienas l īgumu. Tai j āturpina stingri īstenot ener ģētikas rīcības plāns, lai 
samazinātu joprojām biežos str āvas padeves p ārtraukumus un neleg ālus pieslēgumus. 
Zināmi sasniegumi v ērojami informācijas sabiedr ības un plašsazi ņas līdzekļu nozarē, īpaši, 
liberalizējot telekomunik ācijas nozari un uzlabojot elektronisk ās saziņas izplatību. Sekm īgi 
jāpabeidz Albtelecom  privatizācija un jāizstrādā telekomunik āciju tiesību akti, lai piesaist ītu 
turpmākus ieguld ījumus. Nepieciešams turpm āks darbs, lai ar acquis saskaņotu elektronisk ās 
saziņas, inform ācijas tehnolo ģiju un audiovizu ālās jomas ties ību aktus un nodrošin ātu to 
īstenošanu bez diskrimin ācijas. 
Albānija ir izstr ādājusi politikas dokumentu par valsts iekš ējo finanšu kontroli, tom ēr tas vēl 
jāpilnveido. Attiec ībā uz ārējo revīziju saska ņā ar INTOSAI pamatnost ādnēm jāuzlabo 
Albānijas Augst ākā revīzijas iestāde un jānodrošina t ās finansiāla neatkar ība. 
Tiesiskuma, br īvības un droš ības jomā ir drošāki kļuvuši ceļošanas dokumenti, tom ēr jāveic 
turpmāks darbs pie vīzu sistēmas datoriz ācijas un v īzu tiesību aktu atbilst ības ES standartiem. 
Albānija ir iev ērojami uzlabojusi robežkontroli , uzlabojot p ārvaldību, IT infrastrukt ūru un 
sadarbību ar kaimi ņvalstīm, tomēr kontrabanda joproj ām ir liela probl ēma, kas j ārisina ar 
integrētu robežp ārvaldības stratēģiju, kura ļautu uzlabot sadarb ību starp dienestiem un 
nodrošinātu papildu resursus. Pie ņemtas valsts migrācijas  un patvēruma  stratēģijas, un 
Albānija ir parakst ījusi atpaka ļuzņemšanas nol īgumu ar ES. Tagad j āpiešķir finansējums un 
jāveic īstenošana. 
Ir gūti panākumi, lai apkarotu naudas mazg āšanu , pieņemot jaunus īstenošanas ties ību aktus 
un veicot pas ākumus starpiest āžu un reģionālās sadarbības uzlabošanai. Tom ēr šajā jomā 
nepieciešams turpm āks darbs, koncentr ējoties uz rezult ātiem, un Finanšu izl ūkošanas 
vienības, prokurora biroja un polici jas Ekonomisko noziegumu izmekl ēšanas vien ības 
efektīvākam darbam vajadz īgs vairāk resursu.  
Albānija ir guvusi zin āmus panākumus cīņā pret narkotiku  kontrabandu, apstiprinot valsts 
stratēģiju cīņai pret narkotik ām un ieviešot īpašas izmekl ēšanas strukt ūras un līdzekļu 
konfiscēšanas ties ību aktus. Tom ēr Albānija joproj ām ir nozīmīga narkotiku kontrabandas 
tranzītvalsts, un tai j āpiešķir lielāka priorit āte un finans ējums min ētās stratēģijas īstenošanai. 
Tai jāturpina stiprin āt ieviešana, j āuzlabo koordin ācija gan valsts iekšien ē, gan ar ārvalstu 
partneriem un j ānovērš tas, ka valsts ier ēdņi liek šķēršļus narkotiku kontrabandas 
izmeklēšanā. 
Ir zināmi panākumi, palielinot Alb ānijas valsts policijas  darba efektivit āti, pastiprinot 
departamentus, kas nodarbojas ar organiz ētās noziedz ības un korupcijas apkarošanu, k ā arī 
notiesājot par korupciju un at laižot aizvien liel āku skaitu bieži augsta ranga policijas 
virsnieku. Tom ēr Albānijai jāturpina uzlabot policijas apr īkojums un vad ība, īpaši attiec ībā uz 
cilvēkresursiem, p ārredzamību, autonomiju un policijas re ģistru kā arī jāpaātrina centieni 
panākt vienošanos ar Eiropolu. 
Albānija ir guvusi pan ākumus cīņā pret organiz ēto noziedz ību un terorismu , pieņemot 
konkrētu tiesību aktu kopumu. Alb ānija ir turpin ājusi īstenot īpašus uz darb ību vērstus 
pasākumus pret organiz ēto noziedz ību un ir pastiprin ājusi galveno ministriju strukt ūras un 
uzlabojusi ties ību aktus par noziedz īgi iegūtiem līdzekļiem. Ir uzlabota policijas inform ācijas 
analīze un samazin āta cilvēku tirdzniec ība pa jūras ceļiem. Tom ēr jāpaātrina uz darb ību vērsto 
pasākumu īstenošana un nekav ējoties jāsper konkr ēti soļi liecinieku aizsardz ības uzlabošan ā. 
Albānijai jāuzlabo sadarb ība starp strukt ūrām, enerģiskāk jāveic reģionālā un starptautisk ā 
 
LV 16   LV sadarbība un noteikt āk jāizmanto t ās jaunie ties ību instrumenti, lai arest ētu un noties ātu 
organizētās noziedz ības darbo ņus. Cīņa pret terorismu  ir pastiprin āta, izveidojot specializ ētu 
policijas direktor ātu. Albānija ir atbalst ījusi starptautisk ās iniciatīvas šajā jomā, izraidījusi 
iespējamos terorisma atbalst ītājus un patlaban uzlabo lidostu droš ību. Tai j āpaātrina 
starptautisko konvenciju īstenošana un v ēl vairāk jāuzlabo droš ība Tirānas lidost ā. 
Bosnija un Hercegovina 
Attiecībā uz politisko situ āciju Bosnija un Hercegovina ir guvusi pan ākumus, turpinot 
stabilizēt iestādes, kas garant ē demokrātiju, likuma varu, cilv ēktiesības un maz ākumtautību 
tiesību ievērošanu un aizsardz ību. Ir izpild īta lielākā daļa saistību, ko valsts uz ņēmās pēc 
pievienošan ās Eiropas Padomei. Tom ēr nepieciešams turpm āks darbs, lai nodrošin ātu 
neatgriezenisku un pašpietiekamu valsti, kas sp ēj uzņemties piln īgu atbildību par pārvaldi. 
Attiecībā uz demokr ātiskajiem principiem Bosnija un Hercegovina uz ņēmās pilnu 
organizatorisko un finansi ālo atbildību par 2004. gada pašvald ību vēlēšanām. Gūti turpmāki 
panākumi, īstenojot likumu par Ministru  padomi un likumu par ministrij ām. Tagad j āturpina 
strādāt pie tā, lai palielin ātu izpildvaras un likumdev ēju struktūras, nodrošinot, ka valsts 
iestādes ir spējīgas īstenot savus uzdevumus, un stiprinot koordin āciju starp valsti un zem ēm.  
Valsts pārvaldes jom ā sperti daži pozit īvi soļi. Ir izveidots Valsts p ārvaldes reformas 
koordinācijas birojs, pastiprin āts Eiropas integr ācijas direktor āts un veikts galveno valsts 
pārvaldes nozaru p ārskats. Tagad j āpieliek intens īvas pūles, lai izveidotu m ūsdienīgu un 
efektīvu civildienestu. V ēl nav pie ņemts valsts p ārvaldes reformas visaptverošais r īcības 
plāns. Atkārtots probl ēmjautājums ir person āla un pien ācīgu telpu tr ūkums daž ādajās 
pārvaldes iest ādēs. Būtiski svarīgi arī ir pilnveidot ier ēdņu mācību jaudu.   
Ir gūti panākumi tiesu sist ēmā. Pieņemti tiesību akti, ar ko izve ido vienotu Augst āko tiesnešu 
un prokuroru padomi. Šie ties ību akti ir stiprin ājuši tiesu sist ēmas neatkar ību visā valstī. 
Bosnija un Hercegovina pak āpeniski pārņem no starptautisk ās sabiedrības atbild ību par savas 
tiesu sistēmas pārvaldību. 
Nepieciešami turpm āki pasākumi cīņai pret korupciju. Lai gan ir nodrošin āta apsūdzību 
celšana virkn ē konkrētu korupcijas lietu, daudziem joproj ām izdodas izb ēgt no atbild ības. 
Jāsagatavo un j āīsteno pien ācīgi pretkorupcijas pl āni. Pozitīvs solis ir likuma par interešu 
konfliktu pie ņemšana. J ānodrošina t ā konsekventa īstenošana. 
Pozitīva notikumu att īstība bijusi v ērojama attiec ībā uz aizsardz ības reformu, pie ņemot tiesību 
aktus, lai izveidotu vienotu maz āka apjoma un profesion ālu armiju saska ņā ar NATO 
Partnerattiec ību mieram pras ībām. Policijas reformas liet ās apsveicama ir nol īguma par 
policijas p ārstrukturēšanu saska ņā a r  E S  p r a s ībām apstiprin āšana abu zemju un valsts 
parlament ā. Tas tagad pien ācīgi jāīsteno.  
Ir pieņemti trūkstošie ties ību akti, kas sekm ē bēgļu atgriešanos, un s ācis darboties B ēgļu 
atgriešanās fonds. Attiec ībā uz bēgļu un pārvietoto personu atgriešanos to pirmskara 
dzīvesvietās sasniegts iev ērojami daudz. Tagad priekšroka j ādod procesa pabeigšanai un 
darbam pie atgriezušos personu soci āli ekonomisk ās integrācijas. Kā nozīmīga jāatzīmē 
cilvēktiesību strukt ūru nodošana no starptautisk ās atbildības valsts atbild ībā. Tomēr 
nepieciešams turpm āks darbs, lai atbilstu starptautiskajiem standartiem cilv ēktiesību un 
mazākumtautību tiesību jomā. Tādēļ pienācīga uzman ība jāpievērš tam, lai izvair ītos no 
 
LV 17   LV atsevišķu vienas taut ības skolu veidošanas. J āpieliek p ūles arī čigānu mazākumtautības 
integrācijas uzlabošan ā. 
Sadarbība ar ICTY  ir uzlabojusies. Tom ēr nepieciešams turpm āks darbs, lai pan āktu pilnīgu 
sadarbību ar tribun ālu un var ētu notiesāt visus aps ūdzamos. Ir turpin ājusies konstrukt īva 
sadarbība ar kaimi ņvalstīm. Tomēr jānodrošina pareiza br īvās tirdzniec ības nolīgumu 
īstenošana. Bosnijai un Hercegovinai ar ī jādara viss nepiecieš amais, lai izpild ītu vēl atlikušās 
prasības pēc pievienošan ās Eiropas Padomei, īpaši attiec ībā uz vēlēšanām un izgl ītību. 
Bosnijas un Hercegovinas ekonomika  tikai zināmā mērā darbojas saska ņā ar funkcion ējošas 
tirgus ekonomikas principiem. J āveic turpm āki enerģiski reformu pas ākumi, lai nov ērstu 
nopietnos tr ūkumus ekonomikas konkur ētspējā. 
Ekonomikas izaugsme 2004. gad ā paātrinājās, tāpat palielin ājās arī rūpnieciskā ražošana. 
Inflācija saglab ājās zema un notika iev ērojams ārvalstu tiešo invest īciju piepl ūdums. Notika 
arī turpmāka saska ņošana starp zem ēm, īpaši netiešo nodok ļu jomā, kur šo vien ību 
kompetences tika nodotas Netiešo nodok ļu birojam. Tas rad īja jaunu b āzi sadarbībai, un tika 
veikti arī citi pas ākumi, lai palielin ātu fiskālās un ekonomikas politikas koordin āciju, 
piemēram, izveidojot Valsts fisk ālo padomi. Veikti daži pas ākumi uzņēmējdarbības vides 
uzlabošanai. Turpinot uzlaboties reglament ējošajiem noteikumiem, nostiprin ājās banku 
starpniecība. 
Tomēr joprojām pastāv augsts bezdarbs un ārējā nelīdzsvarotība, un ir saasin ājušās fiskālās 
problēmas. Lai notur ētu makroekonomikas stabilit āti un saglab ātu valūtas nodrošin ājuma 
ilgtspēju, obligāti jāpiemēro piesardz īgs makroekonomikas politiku kopums. Lai stiprin ātu 
ekonomikas ražošanas b āzi, steidzami un pamat īgi jāpārstrukturē ar zaudējumiem str ādājošie 
uzņēmumi un j āpaātrina privatiz ācija. Turkl āt noteikti j āveic pasākumi, lai samazin ātu kopējo 
valsts pārvaldes iejaukšanos ekonomik ā un uzlabotu uz ņēmējdarbības vidi. J āsekmē darba 
tirgus elast ība un jāstiprina tiesu sist ēma, īpaši bankrotu un īpašumties ību jautājumos. Lai 
sekmīgi risinātu fiskālās problēmas, jāuzlabo koordin ācijas un anal īzes spējas un re ālā 
izteiksmē jāsamazina publisk ā sektora izdevumu apjoms. Šo gr ūto uzdevumu izpildei 
vajadzīga ātra rīcība un stingra politisk ā apņemšanās un sadarb ība starp daž ādiem vald ības 
līmeņiem.  
Kopš iepriekš ējā ziņojuma Bosnija un Hercegovina ir guvušas turpm ākus panākumus, lai 
atbilstu Eiropas standartiem . Sasniegtais galvenok ārt attiecas uz jaunu ties ību aktu 
pieņemšanu un virknes jaunu iest āžu izveidi. V ērojami ar ī atsevišķi centieni stiprin āt 
administrat īvo jaudu. Tagad nepieciešams ilgstošs darbs, lai palielin ātu īstenošanas jaudu, 
īpaši ņemot vērā Stabilizācijas un asoci ācijas nolīgumu nākotnē. 
Attiecībā uz iekšējo tirgu  Bosnija un Hercegovina ir guvusi pan ākumus preču brīvas aprites  
jomā, jo īpaši, pieņemot jaunus ties ību aktus standartu, sertifik ācijas, atbilst ības novērtējuma, 
vispārējo produktu droš ības un tirgus uzraudz ības jomā. Tomēr jaunie ties ību akti v ēl nav 
pienācīgi īstenoti. Joproj ām ir ierobežoti cilv ēku un tehniskie resursi, bet atbilst ības 
novērtējuma nepiem ērošana viet ējiem ražojumiem turpina kav ēt Bosnijas un Hercegovinas 
eksporta iesp ēju īstenošanos. Attiec ībā uz personu un pakalpojumu apriti un ties ībām veikt 
uzņēmējdarbību ir vērojami zin āmi panākumi attiec ībā uz pakalpojumiem un uz ņēmējdarbību, 
jo īpaši, pieņemot ties ību aktus apdrošin āšanas nozar ē un izveidojot vienotu uz ņēmumu 
reģistru. Nav bijusi v ērojama nek āda nopietna notikumu att īstība saistībā ar kapitāla kustību. 
 
LV 18   LV Bosnija un Hercegovina ir guvusi pan ākumus muitas un nodok ļu jomā, pieņemot jaunus 
muitas ties ību aktus, izveidojot vienotu muitas administr āciju un reorganiz ējot muitas 
dienestus. Ir pie ņemts PVN likums un veikti sagatavošan ās darbi tā īstenošanai. Tom ēr šā 
likuma īstenošana un PVN faktisk ā iekasēšana joproj ām sagādā ievērojamas gr ūtības. 
Nepieciešami past āvīgi centieni, lai palielin ātu ieņēmumu iekas ēšanu, apkarotu fisk ālo 
krāpšanu, korupciju un p ārrobežu noziedz ību, kā arī lai nodrošin ātu to, ka br īvās zonas, 
muitas vērtības noteikšana un izcelsmes jaut ājumi tiktu risin āti saskaņā ar ES standartiem. 
Īpaši muitas v ērtības noteikšan ā ievērojamas bažas raisa cenu sarakstu izmantošana. Attiec ībā 
uz konkurenci  pozitīvi soļi ir Konkurences padomes izveide un jauna konkurences likuma 
pieņemšana. Tom ēr nav bijuši nek ādi ievērojami notikumi saist ībā ar valsts atbalstu. 
Turpmāka saskaņošana veikta valsts iepirkumu  sistēmā. Tagad vajadz īgi turpmāki centieni, lai 
izveidotu valsts iepirkuma a ģentūru un valsts iepirkuma uzraudz ības strukt ūru, kā arī lai 
padarītu šīs iestādes darbsp ējīgas. Attiec ībā uz intelektuālā, rūpnieciskā un komerci ālā 
īpašuma ties ībām jaunajos ties ību aktos paredz ēta atsevišķas intelektu ālā īpašuma instit ūcijas 
izveide. Bosnija un He rcegovina ir parakst ījusi sadarb ības nolīgumu ar Eiropas Patentu 
organizāciju un ir veikusi dažus pas ākumus pret pir ātismu. Tom ēr intelektu ālā, rūpnieciskā un 
komerciālā īpašuma ties ību aktu īstenošana un ieviešana joproj ām ir ierobežota un t ā jāsekmē. 
Nozaru politik ās Bosnija un Hercegovina ir turpin ājusi veikt pas ākumus, lai likvid ētu šķēršļus 
uzņēmējdarbībai un īstenotu Eiropas MVU hartu. Tom ēr tā nav spējusi izstrādāt pienācīgas 
stratēģijas rūpniecības un MVU  nozarēs. Lauksaimniec ībā vērojami daži uzlabojumi, 
pieņemot tiesību aktus veterin ārijas, fitosant ārijas un pārtikas nekait īguma jom ās, tomēr trūkst 
kopējas stratēģiskas plānošanas un nav izveidotas dažas jaunajos ties ību aktos paredz ētās 
iestādes. Jāuzlabo ar ī valsts un zemju koordin ācija, kā arī koordinācija pašu zemju starp ā. 
Vides jomā Bosnija un Hercegovina ir veikusi dažus pas ākumus gaisa, ūdens un atkritumu 
nozarēs. Tomēr sakarā ar nepietiekamiem cilv ēku un tehniskajiem resursiem īstenošanas 
jauda joproj ām ir ierobežota. Ņemot to v ērā, priekšroka dodama pietiekami nodrošin ātas 
Valsts vides a ģentūras izveidei.  
Transporta  jomā turpinās pasākumi transporta infrastrukt ūru uzlabošanai. Pie ņemti tiesību 
akti par dzelzce ļu. Pozitīva notikumu att īstība bijusi v ērojama ar ī attiecībā uz aviāciju, 
ietverot re ģionālo sadarb ību. Tomēr nepieciešams ilgstošs darbs, lai veicin ātu stratēģisko 
plānošanu, turpm āk uzlabotu infrastrukt ūru un nodrošin ātu turpmāku saskaņošanu ar acquis , 
īpaši attiec ībā uz tehniskajiem un droš ības standartiem, soci ālajiem standartiem un tirgus 
liberalizāciju. Enerģētikas  jomā pozitīvi notikumi bijuši v ērojami elektr ības sfērā, jo īpaši, 
izveidojot valsts l īmeņa regulatora instanci, k ā arī neatkarīgu sistēmas pārvaldītāju un valsts 
piegādes uzņēmumu. Abas zemes ar ī ir pieņēmušas nozares p ārstrukturēšanas rīcības plānus 
un ir turpin ājusies sadarb ība reģionāla enerģijas tirgus izveidei. Tagad Bosnijai un 
Hercegovinai j ānodrošina daž ādo rīcības plānu īstenošana, j ākonsolidē valsts un zemju 
regulatori, j āpaātrina gāzes nozares reformas un j āizstrādā visaptveroša ener ģētikas politika. 
Bosnija un Hercegovina ir parakst ījusi Dienvidaustrumu Eiropas ener ģētikas kopienas 
līgumu. 
Zināmi panākumi vērojami informācijas sabiedr ības un plašsazi ņas līdzekļu jomā. Lai gan ir 
veikti daži pas ākumi, kas nostiprina reglament ējošo Komunik ācijas aģentūru, nav pie ņemts 
likums par Inform ācijas sabiedr ības aģentūras izveidi un nekas nav dar īts, lai liberaliz ētu 
oligopolistiskos fiks ēto līniju pakalpojumus. Pozit īvi notikumi ir bijuši  likuma par valsts 
apraides sist ēmu pieņemšana un paveiktais darbs, lai pie ņemtu valsts likumu par valsts 
apraides dienestu. P ēc valsts apraides dienestu likuma ofici ālas pieņemšanas j āpieņem 
attiecīgi zemju ties ību akti. 
 
LV 19   LV Tiesiskuma, br īvības un droš ības jomā ir vērojami sasniegumi attiec ībā uz vīzu prasībām, 
robežkontroli, patv ērumu un migr āciju. Ir pieņemta integr ēta robežp ārvaldības stratēģija un 
veikti pas ākumi, lai samazin ātu nelegālu migrāciju un palielin ātu vīzu izsniegšanas darba 
efektivitāti. Ar patv ērumu saist ītie pienākumi, ko l īdz šim pild īja starptautiskas strukt ūras, 
tagad pak āpeniski p āriet valsts iest āžu pārziņā. Tomēr nepietiekams person āla daudzums 
Drošības ministrij ā apdraud šo uzdevumu pien ācīgu izpildi. V ēl vairāk jāsamazina uz robežas 
izsniegto v īzu skaits. Attiec ībā uz naudas mazg āšanu  pozitīvi pasākumi ir jaunu ties ību aktu 
pieņemšana un vajadz īgo strukt ūru izveide. Tagad j ānodrošina šo ties ību aktu pareiza 
īstenošana un ieviešana. C īņā pret narkotikām nav pan ākts īpaši daudz. Bosnijai un 
Hercegovinai j āizstrādā valsts līmeņa narkotisko vielu politika, j āpieņem pienācīgi tiesību akti 
par narkotiskaj ām vielām un prekursoriem un j āizveido valsts l īmeņa narkotisko vielu 
jautājumu birojs, lai padar ītu efektīvāku cīņu pret narkotiku kontrabandu. 
Policijas  jomā vērojami zin āmi sasniegumi. Papildus pan āktajai vienošan ās par visp ārēju 
policijas reformu ir izveidot as un darbojas valsts l īmeņa struktūras. Ir apvienoti izl ūkdienesti. 
Nodrošinātas mācības un apr īkojums. Cīņā pret organiz ēto noziedz ību un terorismu  pieņemta 
stratēģija pret cilv ēku tirdzniec ību. Pretterorisma jom ā veikti turpm āki pasākumi strat ēģijas, 
tiesību aktu un strukt ūru izveidē, un bijusi laba sadarb ība ar starptautisko sabiedr ību. Tomēr 
nepieciešami v ēl lielāki centieni, īpaši tādēļ, ka organiz ētā noziedzība tiek uzskat īta par 
ievērojamu draudu Bosnijas un Hercegovinas stabilit ātei un kop ējai sociāli ekonomiskajai 
attīstībai. Vēl nav pie ņemti tiesību akti par datu aizsardz ību — tie j āpieņem nekav ējoties. 
Ārkārtīgi svarīga ir tiesību aktu pareiza īstenošana un noziedznieku saukšana pie atbild ības. 
Horvātija 
Horvātijai nav nopietnu gr ūtību, lai izpild ītu dalības politiskos krit ērijus . Problēmas, kas bija 
radušās kopš atzinuma sniegšanas13 attiecībā uz prasības izpildi par piln īgu sadarb ību ar 
Starptautisko kara noziegumu tribun ālu bijušajai Dienvidsl āvijai (ICTY) , tagad ir atrisin ātas. 
Horvātija ir turpin ājusi gūt panākumus kopum ā, tomēr nepieciešams turpm āks ilgstošs darbs 
virknē svarīgu jomu.  
Gūti panākumi tiesu jom ā, tostarp tiesu reformas strat ēģijas pieņemšana un virkne procesu ālu 
un organizatorisku uzlabojumu, tom ēr šajā jomā esošajām problēmām būs jāturpina piev ērst 
nopietna uzman ība, īpaši saist ībā ar ievērojamu neizties āto lietu skaitu un nepieciešam ību 
nodrošināt nolēmumu pien ācīgu izpildi. V ērojami uzlabojumi kara noziedznieku ties āšanā, 
tomēr joprojām pastāv etniska rakstura aizspriedumi pret serbu taut ības apsūdzētajiem. 
Neskatoties uz zin āmiem sasniegumiem vajadz īgā reglament ējošā un institucion ālā pamata 
izveidē, vēl vairāk jāpastiprina centieni, lai ap karotu korupciju, kas Horv ātijā joprojām ir 
nopietna probl ēma. 
Cilvēktiesību un maz ākumtautību jomā ir izveidots pien ācīgs tiesiskais pamats. Kopum ā 
mazākumtautību stāvoklis kopš atzinuma sniegšanas ir turpin ājis uzlaboties. Tom ēr sevišķi 
konstitucion ālā likuma par maz ākumtautībām īstenošana ir bijusi gausa. Serbi un čigāni 
joprojām saskaras ar diskrimin āciju, un past āv steidzama nepieciešam ība stāvokli uzlabot, 
īpaši attiec ībā uz darba iesp ējām, kā arī lai radītu draudz īgāku vidi vair ākuma kopien ā. Ir 
sākusies jaunas čigānu integr ācijas strat ēģijas īstenošana, tom ēr risināmie jautājumi ir 
                                                 
13 KOM(2004) 257, 2004. gada 20. apr īlis. 
 
LV 20   LV sarežģīti. Īpaša uzman ība jāpievērš tam, lai nodrošin ātu visu etniski motiv ēto incidentu 
pienācīgu izmekl ēšanu un vain īgo saukšanu pie atbild ības.  
Lai gan re ģionālajā jomā gūti labi pan ākumi bēgļu atgriešan ās jautājumā attiecībā uz mājokļu 
aizņemšanu no jauna un to atjaunošanu, nav iev ēroti vairāki noteiktie termi ņi. Īpaši maz 
sasniegts, īstenojot m ājokļu programmas bijušajiem īres tiesību turētājiem. Jāpaātrina 
notiekošie pas ākumi, lai rad ītu ekonomiskos un soci ālos apstākļus bēgļu atgriešan ās procesa 
noturīgumam. G ūti labi pan ākumi reģionālajā sadarbībā — gan divpus ējo attiecību ar 
kaimiņvalstīm uzlabošan ā, gan saist ībā ar reģionālām iniciatīvām. Horvātija ir parakst ījusi 
Dienvidaustrumu Eiropas ener ģētikas kopienas l īgumu. Tom ēr jāveic nopietni pas ākumi, lai 
rastu galīgos risinājumus vis ām nenokārtotajām divpus ējām problēmām, īpaši attiec ībā uz 
robežjautājumiem un nenok ārtotiem ar īpašumu saist ītiem jaut ājumiem. Kopš atzinuma 
sniegšanas bija raduš ās problēmas saistībā ar prasību pilnīgi sadarboties ar Starptautisko kara 
noziegumu tribun ālu bijušajai Dienvidsl āvijai (ICTY) , un tas tieši ietekm ēja 2005. gada mart ā 
paredzēto pievienošan ās sarunu s ākuma atlikšanu. Tom ēr kopš tā laika stāvoklis ir uzlabojies, 
ļaujot ICTY  galvenajam prokuroram 2005. gada oktobr ī secināt, ka sadarb ība ir piln īga. Tas 
attiecīgi ļāva Padomei 2005. gada 3. oktobr ī secināt, ka atlikušais nosac ījums pievienošan ās 
sarunu uzs ākšanai ir izpild īts. Sarunas tika ofici āli uzsāktas tajā pašā dienā. Padome savos 
secinājumos apstiprin āja, ka past āvīga pilnīga sadarb ība ar ICTY  paliks kā prasība sekmīgai 
pievienošan ās procesa virz ībai visā tā gaitā. Ja sadarb ība ar ICTY  jebkurā brīdī nebūs pilnīga, 
tas var izrais īt sarunu atlikšanu.  
Attiecībā uz ekonomiskajiem krit ērijiem  Horvātiju var uzskat īt par funkcion ējošu tirgus 
ekonomiku. Ja Horv ātija turpin ās īstenot reformu programmu atlikušo tr ūkumu nov ēršanai, tai 
jāspēj izturēt konkurences spiedienu un tirgus sp ēkus Eiropas Savien ībā vidējā termiņā. Ir 
saglabājies politiskais konsenss par tirgus ekonomikas pamatp rincipiem. Uz stabilit āti 
orientēta makroekonomikas politika ir sekm ējusi salīdzinoši zemu infl āciju un stabilu val ūtas 
kursu. Ir samazin āts ievērojamais budžeta un tekoš ā konta defic īts un veikti daži pas ākumi, lai 
palielinātu izdevumu kontroli vesel ības aprūpē un pensiju sist ēmā. Privatiz ācijas process 
2005. gad ā ir atsācies ar jaunu sparu un ir vienk āršotas uzņēmumu un zemes re ģistrācijas 
procedūras. Banku nozare ir turpin ājusi izaugsmi un ir v ēl vairāk pastiprin āta uzraudz ība. 
Sakarā ar lieliem ieguld ījumiem ce ļu tīklā ir uzlabojusies ce ļu infrastrukt ūra. Gūti panākumi 
telekomunik āciju nozares liberaliz ācijā, kas pozit īvi ietekm ējis infrastrukt ūras attīstību sakarā 
ar privāto pakalpojumu sniedz ēju ienākšanu tirg ū. Ir veikti noz īmīgi sākotnējie soļi, lai 
pārstrukturētu ar zaud ējumiem str ādājošo dzelzce ļa sistēmu. Horv ātijas ekonomika jau ir labi 
integrēta ES ekonomik ā, un ir pastiprin ājusies integr ācija reģionālajā tirdzniecībā. 
Tomēr ievērojama ārējā un fiskālā nelīdzsvarotība liek dom āt par potenci āliem riskiem 
makroekonomikas stabilit ātei. Tādēļ turpmāk jāstiprina fisk ālā konsolid ācija, kas re āli 
jāatbalsta ar struktur āliem pasākumiem, īpaši subsīdiju un soci ālo pabalstu jom ā. Dzīvīgāka 
privātā sektora un tiešo ārvalstu ieguld ījumu attīstību kavē sarežģītie noteikumi un valsts 
pārvaldē un tiesās vērojamie tr ūkumi, kā arī lēnās procedūras ienākšanai tirg ū un iziešanai no 
tā. Neefekt īva tiesu sist ēma turpina apdraud ēt īpašumties ību un kreditoru ties ību īstenošanu. 
Joprojām vērojama noz īmīga valsts iejaukšan ās ekonomik ā, un nav padar īts daudz, lai 
pārstrukturētu lielos valstij piederošos uz ņēmumus, īpaši kuģubūves, tērauda un ener ģētikas 
nozarē. Valstij piederošo uz ņēmumu finanšu discipl īnas stiprin āšana joproj ām ir īpaši grūts 
ekonomikas politikas uzdevums. Lai palielin ātu konkur ētspēju un uzlabotu notur īgu 
ieguldījumu un izaugsmes potenci ālu, Horvātijai ar lielu ap ņemšanos j āpievēršas noteikto 
trūkumu un probl ēmu risinājumam.  
 
LV 21   LV Attiecībā uz Horv ātijas spēju uzņemties dal ības pienākumus  kopš atzinuma ir v ērojami 
zināmi sasniegumi, seviš ķi saskaņojot ar acquis tiesību aktus t ādās jomās kā preču brīva 
aprite, valsts iepirkums un inform ācijas sabiedr ība. Labi pan ākumi vērojami arī izglītības un 
kultūras jomā, kā arī ārējā, drošības un aizsardz ības politik ā.  
Horvātijai jāturpina ties ību aktu saska ņošana ar acquis  visās jomās, vienlaikus stiprinot ar ī 
administrat īvo un tiesu strukt ūru jaudu, kas nepieciešama acquis  faktiskai ieviešanai. 
Daudzkārt ieviešana ir zem ā līmenī, un administrat īvā jauda nav visur vien āda. 
Pastiprināti centieni ties ību aktu saska ņošanai ar acquis  un to efekt īvai īstenošanai un 
ieviešanai vajadz īgi šādās jomās: kapitāla brīva kustība, uzņēmējdarbības tiesības, 
informācijas sabiedr ība un plašsazi ņas līdzekļi, zivsaimniec ība, transports, ener ģētika, 
patērētāju un vesel ības aizsardz ība, muitas savien ība un finanšu kontrole. 
Horvātijai jāveic ievērojami un ilgstoši pas ākumi ties ību aktu saska ņošanai ar acquis  un to 
efektīvai īstenošanai un ieviešanai š ādās jomās: preču brīva aprite, valsts iepirkums, darba 
ņēmēju brīva pārvietošanās, tiesības veikt uz ņēmējdarbību un pakalpojumu br īva aprite, 
finanšu pakalpojumi, konkurences politika, lauksaimniec ība un lauku att īstība, pārtikas 
nekaitīgums, nodok ļi, sociālā politika un nodarbin ātība, reģionālā politika, tiesu sist ēma un 
pamatties ības, kā arī tiesiskums, br īvība un droš ība. 
Ļoti ielas p ūles jāpieliek vides jom ā, ietverot lielus ieguld ījumus un administrat īvās jaudas 
stiprināšanu acquis  ieviešanai. 
Serbija un Melnkalne 
Attiecībā uz politisko situ āciju un demokrātiju un likuma varu  Serbijā un Melnkaln ē 
konstitucion ālā un tiesisk ā noteiktība joproj ām ir nestabila. Lai gan ir atjaunota Valstu 
savienības parlamenta likum ība un ir uzlabojusies Se rbijas parlamenta darb ība, pieņemot 
jaunu reglamentu, demokr ātisko iestāžu darbību kopum ā ietekmē strukturāli trūkumi. Nekas 
nav darīts, lai pārskatītu abu republiku konstit ūcijas. 
Konstitucion ālajiem jaut ājumiem Serbij ā un Melnkaln ē, īpaši abu t ās republiku attiec ību un 
Valstu savien ības iestāžu darbības jautājumiem, j āpievēršas konstrukt īvi un piln ībā ievērojot 
Serbijas un Melnkalnes Konstitucion ālo hartu. Tas attiecas ar ī uz iespējamu referendumu par 
kādas no ab ām republik ām neatkar ību. Šādā referendum ā jāievēro starptautiski atz īti 
demokrātiski standarti, iev ērojot gaid āmos Venēcijas komisijas ieteikumus.  
Abās republik ās gūti panākumi attiec ībā uz valsts p ārvaldes reformas tiesisko regul ējumu, 
tomēr šobrīd šīs reformas īstenošana joproj ām ir pašā sākuma posm ā. Nav dar īts nekas, lai 
reformētu Valstu savien ības pārvaldi. Administrat īvā jauda kopum ā vēl arvien ir maza. Valstu 
savienības un abu republiku l īmenī ir izveidotas administrat īvās struktūras saistībā ar SAN 
sarunām.  
Aizsardzības reform ās joprojām nākas saskarties ar iev ērojamiem š ķēršļiem sakar ā ar 
nepietiekamu demokr ātisko kontroli un p ārredzamas finanšu p ārvaldības trūkumu.  
Ir sākusi darboties Valstu savien ības Tiesa, tom ēr tās jauda ir maza un t ās pilnvaru apjoms 
joprojām nav īpaši skaidrs. Notikusi netrauc ēta militāro tiesu pilnvaru nodošana civilaj ām 
tiesām, izņemot to, ka ir izveidojies iev ērojams neizties ātu administrat īvo lietu uzkr ājums. 
 
LV 22   LV Īpaši Serbij ā tiesu sist ēmas darb ību joproj ām ietekm ē nopietni tr ūkumi un t ās neatkar ību 
apdraud nevajadz īga politiska iejaukšan ās.  
Nopietnas bažas rada korupcija. V ērojami zin āmi panākumi, izstr ādājot pretkorupcijas 
stratēģijas, kas Serbij ā šobrīd jāpabeidz un efekt īvi jāīsteno. 
Attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu Serbija un Melnkalne guvusi pan ākumus, īstenojot 
saistības, ko tā uzņēmusies, pievienojoties Eiropas Padomei, jo īpaši, iece ļot valsts p ārstāvi 
Eiropas Cilv ēktiesību tiesā. Vērojamas probl ēmas saist ībā ar vārda brīvību un pilsonisko 
sabiedrību. Bijuši policijas sl iktas attieksmes gad ījumi. Maz paveikts attiec ībā uz iepriekš ējā 
režīma laikā izdarīto noziegumu izmekl ēšanu. Vēl nav izstr ādāti visaptveroši ties ību akti pret 
diskrimin āciju. Mazākumtautību tiesību ievērošana ir nedaudz uzlabojusies, tom ēr incidenti 
joprojām notiek.  
Serbija un Melnkalne laika posm ā pirms Komisijas zi ņojuma par gatav ību SAN sarun ām ir 
guvusi iev ērojamus pan ākumus sadarb ībā ar ICTY, jo īpaši, nog ādājot Hāgas tribun ālā 
ievērojamu skaitu aps ūdzamo. Kopš t ā laika laba sadarb ība turpinās attiecībā uz liecinieku 
atbrīvošanu no atbild ības un piek ļuvi dokumentiem, lai gan šo procesu aizvien reiz ēm traucē 
zināmas administr ācijas un armijas strukt ūras. Serbija un Melnkalne ar ī guvusi pan ākumus, 
tiesa gan, visai ierobežotus, saucot pie atbild ības personas, kas izvair ās no tiesas. Šaj ā jomā 
jāturpina str ādāt, kamēr nebūs sasniegta piln īga sadarb ība ar ICTY. 
Attiecībā uz Apvienoto N āciju Organiz ācijas rezol ūciju nr. 1244 par Kosovu  Belgrada ir 
pastiprinājusi dialogu ar Prištinu kop ējas intereses tehniskos jaut ājumos. Tom ēr tā nav aktīvi 
aicinājusi Kosovas serbus l īdzdarboties pašp ārvaldes pagaidu iest ādēs. Belgradas konstrukt īva 
iesaiste Kosovas jaut ājuma risin āšanā palīdzēs īstenot Serbijas un Melnkalnes Eiropas 
perspektīvu, kamēr šā jautājuma nerisin āšana varētu izrādīties par šķērsli.  
Turpinās uzlaboties re ģionālā sadarbība daudzpus ējā un divpus ējā līmenī, lai gan v ērojamas 
pēkšņas problēmas. 
Abu republiku ekonomikas  zināmā mērā darbojas saska ņā ar funkcion ējošas tirgus 
ekonomikas principiem. J āveic turpm āki enerģiski reformu pas ākumi, lai nov ērstu 
konkurētspējas trūkumus. 
Serbijā saimniecisk ā darbība 2005. gada pirmaj ā pusē bijusi sal īdzinoši sp ēcīga. Turpin ājušies 
fiskālie ierobežojumi, galvenok ārt atspogu ļojot lielu iekšzemes piepras ījumu un lab āku 
nodokļu sistēmas darbību. Tirdzniec ības deficīts 2005. gada pirmaj ā pusē samazinājies un ir 
uzlabojies starptautisko rezervju st āvoklis. Sarunu pabeigšana ar Londonas Komerci ālo 
kreditoru klubu 2004. gad ā ir sekmējušas ārējā parāda līmeņa samazin āšanos. Struktur ālajās 
reformās ir atgūts straujais temps, un seviš ķi turpmāki panākumi gūti banku sist ēmas 
pārstrukturēšanā un privatiz ācijā.  
Tomēr valdības apņemšanās uzturēt makroekonomikas stabilit āti un struktur ālās reformas nav 
viennozīmīga. Inflācija un algu spiediens ir palielin ājies un ārējā nelīdzsvarotība joprojām ir 
liela. Arī darba tirgos joproj ām ir liela nel īdzsvarotība. Uzņēmējdarbības vides att īstību arvien 
kavē birokrātiski šķēršļi, bet lēnā un neefekt īvā tiesu sist ēmas darb ība ievērojami skar 
ekonomikas att īstību. Privātā sektora da ļa IKP ir sal īdzinoši neliela, bet konkurences 
līmenis — niec īgs. Neskatoties uz pan ākumiem privatiz ācijā, vēl nav izveidojies 
konkurētspējīgs un dinamisks priv ātais sektors. Valsts sektors joproj ām patērē lielu daļu 
 
LV 23   LV resursu, apdraudot tirgus sp ēku brīvu mijiedarb ību un kav ējot resursu efekt īvu piešķiršanu. 
Valsts finanses apgr ūtina valsts un kolekt īvo uzņēmumu zaud ējumi.  
Melnkaln ē ekonomikas izaugsme ir pastiprin ājusies. Infl ācija turpin ājusi samazin āties un 
cenu liberaliz ācija ir gandr īz pabeigta. Turpin ājusies privatiz ācija. Bezdarbs nedaudz 
samazinājies. Budžeta defic īts 2004. gad ā ir samazin ājies. Banku aizdevumi ir 
paaugstin ājušies no zem ā līmeņa, jo ir sākusi atgriezties uztic ība banku nozarei.  
Tomēr ārējā nelīdzsvarotība ir pieaugusi un turpin ājis palielin āties ārējais parāds. Privātā 
sektora da ļa joprojām ir salīdzinoši neliela. Priv ātā sektora att īstību joprojām kavē vājā tiesu 
sistēma. Liels algu pieaugums ir negat īvi ietekmējis eksporta konkur ētspēju un nodarbin ātību. 
Serbija un Melnkalne ir guvusi pan ākumus attiec ībā uz atbilst ību Eiropas standartiem.  
Iekšējā tirgus  jomā abas republikas kopum ā ir guvušas labus pan ākumus. Tagad t ām jāturpina 
ilgstošs darbs, lai uzlabotu  likumdošanas un administrat īvo jaudu, ņemot vērā SAN saist ības 
nākotnē. Tām arī jāizvairās veidot jaunus savstarp ējus šķēršļus.  
Abas republikas g ūst zināmus panākumus preču brīvas aprites  jomā. Neko īpašu nevar 
atzīmēt attiecībā uz standartiz āciju un sertifik āciju. Nekas īpašs nav noticis personu br īvas 
kustības jomā un tiesību veikt uz ņēmējdarbību jomā. Attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas 
brīvību Serbijā vērojami labi pan ākumi, pie ņemot jaunu ties ību aktu kopumu finanšu 
pakalpojumu jom ā. Abās republik ās vērojami zin āmi panākumi attiec ībā uz kapitāla brīvu 
kustību. Melnkaln ē pieņemts jauns likums par val ūtas maiņas operācijām un likums par 
kārtējiem un kapit āla darījumiem ar ārvalstīm, vairāk liberaliz ējot kapitāla kustību. Nav 
panākumu, nodrošinot kapit āla brīvu kustību Valstu savien ībā, jo abu republiku centr ālās 
bankas vēl nav pabeigušas vienošanos par piln īgi darbspējīgu korespondentkontu sist ēmu.  
Muitas  jomā vērojami zin āmi sasniegumi. Serbija ir pie ņēmusi groz ījumus sav ā muitas 
likumā un muitas tarifu likum ā, saskaņojot tarifu nomenklat ūr u  a r  E S  k o m b i n ēto 
nomenklat ūru. Melnkalne ir pie ņēmusi groz ījumus muitas likum ā un muitas dienestu likum ā. 
Abu republiku muitas iest āžu administrat īvā un darbības jauda uzlabojas, ta ču tā arvien vēl 
ievērojami jāpastiprina. Konkurences jomā abas republikas ir pie ņēmušas jaunus ties ību aktus 
konkurences ierobežojumu nov ēršanai un ir izveidojušas pamata strukt ūras valsts atbalsta 
pārraudzībai. Nepieciešami turpm āki centieni, lai padar ītu republiku konkurences 
ierobežojumu nov ēršanas un valsts atbalsta kontroles rež īmus darbsp ējīgus. Valsts iepirkuma 
jomā Serbijā nav nov ēroti nekādi likumdošanas vai administrat īva rakstura notikumi. 
Melnkalne mazliet g ājusi uz priekšu, iek ļaujot iepirkuma noteikumu piem ērošanas jom ā 
Valstu savien ības iestādes. Īpaši Melnkaln ē ievērojami jāstiprina administrat īvā jauda 
iepirkuma ties ību aktu īstenošanai un ieviešanai. Ab ās republik ās jānodrošina, lai vienas 
republikas uz ņēmēji varētu saņemt pašm āju attieksmi otr ā republikā un lai Valstu savien ības 
iestādēm būtu piemērojami likum ā noteikti iepirkuma noteikumi. Attiec ībā uz intelektuālā 
īpašuma ties ībām abās republik ās gūti zināmi panākumi ties ību aktu jom ā. Melnkalne ir 
pieņēmusi intelektu ālā īpašuma ties ību īstenošanas ietvarlikumu. Ieviešana pak āpeniski 
uzlabojas, tom ēr enerģiski jāveic turpm āki pasākumi. Ab ām republik ām oficiāli jāatzīst 
Valstu savien ības Intelektu ālā īpašuma biroja loma, un šim birojam t ā uzdevumu veikšanai 
jānodrošina vajadz īgā administrat īvā jauda.  
Attiecībā uz nozaru politik ām vērojami zin āmi panākumi, lai gan tie nav vienm ērīgi. 
Rūpniecības un mazo un vid ējo uzņēmumu jomā abas republikas ir sp ērušas zināmus soļus uz 
priekšu, īstenojot Eiropas Mazo un vid ējo uzņēmumu hartu. Lauksaimniec ības jomā arī 
vērojami zin āmi sasniegumi. Seviš ķi Serbija ir stiprin ājusi Lauksaimniec ības ministrijas 
 
LV 24   LV administrat īvo jaudu un ir pie ņēmusi jaunus ietvarlikumus veterin ārijā. Attiecībā uz vidi abās 
republikās ir nelieli pan ākumi. Jāatzīmē, ka Melnkalne ir pie ņēmusi likumu par pies ārņojuma 
integrētu novēršanu un kontroli. Abas republikas ir guvušas zin āmus panākumus transporta 
jomā, jo īpaši, līdzdarbojoties Dienvidaus trumu Eiropas galvenaj ā reģionālajā transporta t īklā. 
Enerģētikas  jomā sasniegumi ir ab ās republik ās. Serbijā ir sākusi darboties Ener ģētikas 
aģentūra un ir apstiprin āta enerģētikas attīstības stratēģija laika posmam l īdz 2015. gadam. 
Turpinās valsts elektroener ģijas uzņēmuma sadal īšanas process. Melnkaln ē ir gūti zināmi 
panākumi, pārstrukturējot elektroener ģijas nozari. Serbija un Melnkalne ir parakst ījusi 
Dienvidaustrumu Eiropas ener ģētikas kopienas l īgumu. 
Zināmi panākumi vērojami informācijas sabiedr ības un plašsazi ņas līdzekļu jomā. Serbijā ir 
beidzies fiks ēto līniju ekskluz īvais monopols, bet Telekomunik āciju aģentūra joproj ām 
nedarbojas sakar ā ar finans ējuma trūkumu. Melnkaln ē ir pabeigts fiks ēto līniju 
telekomunik āciju pakalpojumu sniedz ēja privatiz ācijas process. Audiovizu ālajā politikā 
Serbijā nav vērojami nek ādi panākumi; tā ir grozījusi savu apraides likumu, lai pagarin ātu 
termiņu Serbijas Radio un telev īzijas pārveidošanai no t ās pašreizējās valsts kontrol ē esošas 
struktūras statusa uz sabi edrisku raidorganiz āciju, kā arī lai atliktu pašvald ību vadīto 
raidorganiz āciju privatiz āciju. Melnkaln ē Apraides padome ir veikusi konkursu frekven ču 
izmantošanas at ļauju izsniegšanai. 
Attiecībā uz tiesiskumu, br īvību un droš ību tajās jomās, kur pien ākumus dala Valstu savien ība 
un abas republikas, nav v ērojami nek ādi praktiski pan ākumi. Abas republikas turpina īstenot 
dažādus vīzu režīmus. Abās republik ās joprojām tiek izstr ādātas integr ētas robežkontroles  
valsts strat ēģijas un Serbij ā kavējas robežkontroles nodošana no Valstu savien ības armijas 
policijai. Patvēruma  jomā abas republikas v ēl nav pie ņēmušas ties ību aktus, kas vajadz īgi 
Valstu savien ības ietvarlikuma īstenošanai. Migrācijas  jomā pilnīgi jāievieš 
atpakaļuzņemšanas nol īgumi. 
Jomās, kas ietilpst republiku kompetenc ē, zināmi sasniegumi likumdošan ā vērojami cīņā pret 
naudas mazg āšanu . Attiecībā uz policijas  reformu Melnkaln ē vērojami pan ākumi, pie ņemot 
likumus par policiju un valsts droš ības aģentūru. Serbij ā joprojām nav pie ņemti jaunie ties ību 
akti par policiju un droš ības dienestiem. Ab ās republik ās nopietnas bažas raisa organizētā 
noziedzība. Melnkaln ē ir pieņemta strat ēģija cīņai pret korupciju un organiz ēto noziedz ību. 
Kosova 
Politiskā situācija Kosovā parlamenta v ēlēšanu laikā un pēc tam koal īcijas vald ības izveides 
laikā, kā arī pēc ICTY  celtās apsūdzības bijušajam premjerministram un vi ņa brīvprātīgās 
padošanās, saglabājās stabila. Tom ēr ievērojams demokr ātijas un efektivit ātes trūkums kav ē 
pašpārvaldes pagaidu iest āžu darbu. 
Kosovas serbu un Kosovas alb āņu attiecības joproj ām ir saspringtas. Tas, ka Kosovas serbi 
boikotēja 2004. gada v ēlēšanas, apdraud vi ņu iespējas aizstāvēt šīs kopienas likum īgās 
intereses demokr ātiskā ceļā. Vienlaikus vair ākumā esošie Kosovas alb āņi nav nodrošin ājuši 
apstākļus, lai atvieglotu Kosovas serbu dal ību politiskaj ā procesā. Šāda situācija ievērojami 
kavē vietējās pašpārvaldes reformas īstenošanu. 
Kopumā ievērojami jāstiprina likuma vara. Viena no gr ūtībām ir tiesisk ā nedrošība, kas 
pastāv attiecībā uz Kosovas p ārvaldības tiesību aktiem. Iev ērojama probl ēma ir tiesved ība — 
neiztiesāto lietu skaits pieaug. Iev ērojami jāuzlabo tiesu iest ādes un ties ībaizsardz ības 
iestādes, lai tās spētu pilnībā ieviest likumu, īpaši attiec ībā uz īpašumties ībām un cīņu pret 
 
LV 25   LV organizēto noziedz ību un finanšu noziegumiem. Korupcija ir plaši izplat īta parādība, un trūkst 
saskaņotas un stingras darb ības tās apkarošanai. 
Kosovas administrat īvā jauda ir ārkārtīgi zema. T ās valsts p ārvalde ir neefekt īva un pak ļauta 
politiskai ietekmei, un t ā vienmēr nerīkojas objekt īvi. Lai gan civildienesta un valsts finanšu 
pārvaldības tiesiskais pamats past āv, trūkst pārredzamības un p ārskatatbild ības. Jāsekmē 
pārvaldes koordin ācija un turpm āk jādefinē attiecības starp centr ālo un pašvald ību līmeni. 
Priekšroka j ādod pamata sabiedrisko pakalpojumu nodrošin āšanai vis ām kopien ām, lai 
vismaz pal īdzētu samazin āt piepras ījumu pēc pakalpojumiem, ko nodrošina paral ēlās 
struktūras, kuras darbojas galvenok ārt Kosovas serbu apdz īvotajās pašvaldībās. 
Gūti turpmāki panākumi vārda brīvības veicin āšanā, izveidojot reglament ējošos noteikumus 
attiecībā uz neatkar īgajiem plašsazi ņas līdzekļiem un izveidojot divas jaunas akad ēmiskas 
iestādes, kas veicin ās kvalitatīvu žurnālistiku. Pie ņemts pretdiskrimin ācijas likums, bet tagad 
tas pilnīgi jāīsteno, lai pien ācīgi aizsarg ātu visneaizsarg ātāko personu, īpaši bērnu un sieviešu, 
tiesības. Ombuda instit ūcija aizvien ir ļoti nozīmīga struktūra cilvēktiesību nodrošin āšanas un 
mazākumtautību aizsardz ības jomā. 
Kosovas iest ādes ir veikušas dažus sabiedrisko attiec ību pasākumus, lai nosod ītu vardarb ību 
pret mazākumtautībām, palielin ātu mazākumtautību pārstāvību un sekm ētu bēgļu atgriešanos, 
tomēr tās ir tikai deklar ācijas, kas netiek p ārvērstas praktisk ā darbība vietējā līmenī. Tādējādi 
mazākumtautību stāvoklis arvien ir ļoti sarež ģīts. Mazākumtautību valodu lietojums 
centrālajās un pašvald ību varas iest ādēs ir nepietiekams un kav ē mazākumtautību līdzdalību 
iestāžu darbā. Problem ātiska ir ar ī mazākumtautību piekļuve sabiedriskajiem pakalpojumiem. 
Attiecībā uz bēgļu un valsts iekšien ē pārvieto personu atgriešanos š ādu cilvēku skaits 
joprojām ir ļoti neliels. Neskaidr ība par Kosovas statusu n ākotnē un bailes par droš ību, kā arī 
nelielās iespējas dabūt darbu neveicina Kosovas serbu un citu kopienu atgriešanos. Īpaša 
uzmanība jāpievērš tam, lai nodrošin ātu normālus dzīves apstākļus visām mazākumtautību 
kopienām, kas jau dz īvo Kosov ā, bet attiec ībā uz čigānu romu, aška ļu un „ēģiptiešu” 
kopienām, īpaši tām, kuras dz īvo veselībai bīstamos apst ākļos, jāveic tūlītēji pasākumi. 
Ir atsācies tehniskais dialogs ar Belgradu un pastiprin ājusies Kosovas l īdzdalība reģionālās 
sadarbības iniciat īvās. 
Sarunas par Kosovas n ākotnes statusu ir gr ūts uzdevums visam re ģionam. Visu pušu stingra 
apņemšanās veidot etniski daudzveid īgu, stabilu un demokr ātisku Kosovu ir b ūtiski svarīga, 
lai panāktu ilgtsp ējīgu risinājumu, kas stiprina re ģiona droš ību un stabilit āti un Kosovas 
turpmāku virzību uz ES.  
Kosovas ekonomik ā sāk veidoties funkcion ējošas tirgus ekonomikas principi. J āveic 
turpmāki enerģiski reformu pas ākumi, lai nov ērstu nopietnos tr ūkumus ekonomikas 
konkurētspējā. 
Monetārās stabilitātes nodrošin āšana turpin ājusies, izmantojot euro k ā galveno apgroz ībā 
esošo val ūtu. Inflācija 2004. gada otraj ā pusē un 2005. gada s ākumā bija negat īva. Ir 
turpinājušās struktur ālās reformas, jo seviš ķi, kopš 2004. gada vidus ir pa ātrinājusies 
kolektīvo uzņēmumu privatiz ācija. Pārvērsti par priv ātiem divi valstij piederoši uz ņēmumi. 
Varas iest ādes ir turpin ājušas piekopt liber ālu tirdzniec ības un darba tirgus politiku un 
nodrošināt salīdzinoši br īvu ieiešanu tirg ū un kopum ā labvēlīgu uzņēmējdarbības vidi. Sakar ā 
ar paātrināto privatiz āciju bija v ērojama neliela tiešo ārvalstu ieguld ījumu plūsma.  
 
LV 26   LV Tomēr ekonomikas izaugsme ir sam ērā vāja, un to ietekm ējusi arī ārvalstu ziedot āju atbalsta 
samazināšanās un dinamisma tr ūkums ekonomik ā. Saglabājas ļoti augsts bezdarbs un 
ievērojams tekoš ā konta defic īts. Politiku kombin ācija nav izr ādījusies piln īgi piemērota; īpaši 
atzīmējams tas, ka iev ērojamas izdevumu palielin āšanās rezultātā 2004. gad ā radies pamat īgs 
budžeta defic īts. Elektroener ģijas uzņēmuma pārstrukturēšanu ir kav ējis galvenok ārt līdzekļu 
trūkums tur nepieciešamo ieguld ījumu finans ēšanai. Probl ēma arvien ir īpašumties ību 
noteikšana. Tiesisk ā nedrošība un tr ūkumi ties ību aktu īstenošanā un līgumu izpildes 
nodrošināšanā turpina kav ēt privātā sektora att īstību un ieguld ījumus. Iziešana no tirgus 
joprojām ir grūta un ilgstoša, galvenok ārt sakarā ar trūkumiem tiesu sist ēmā. Nepietiekama 
pamata infrastrukt ūra turpina kav ēt saimniecisko darb ību. Reālo algu palielin āšanās apdraud 
Kosovas eksporta konkur ētspēju. 
Kosova daudz ās jomās ir guvusi pan ākumus, pieska ņojoties Eiropas standartiem , tomēr ne 
visur vien ādi.  
Jauni ties ību akti un politikas tagad plašos vilcienos tiek p ārbaudītas attiecībā uz to atbilst ību 
ES jau no paša idejas l īmeņa un sākotnējām projektu izstr ādes stadij ām nozaru ministrij ās, 
piesaistot Eiropas Integr ācijas procesu biroju. Septi ņās ministrij ās ir izveidotas ES 
integrācijas noda ļas, dažām piesaist īti ārējie eksperti. Probl ēma ir kvalific ētu vietējo tiesību 
speciālistu trūkums ES ties ību jomā, un rodas probl ēmas jauno ties ību aktu tulkošan ā. 
Neskatoties uz sasniegto, neviena no min ētajām civildienesta strukt ūrām nav piln īgi 
konsolidēta un ar ī parlament ārā komiteja starptautisk ās sadarbības un ES integr ācijas 
jautājumos vēl pilnībā nedarbojas. 
Iekšējā tirgus  jomā vērojami zin āmi sasniegumi, pie ņemot jaunus ties ību aktus. P ārskatītais 
likums par valsts iepirkumu  balstās uz ES noteikumiem, lai gan to joproj ām izskata 
asambleja. Intelektuālā īpašuma ties ību jomā panākumu nav. Pozit īvi soļi sperti muitas jomā, 
galvenokārt, īstenojot Kosovas integr ēto tarifu un muitas kodeksu. Zin āmi sasniegumi 
atzīmējami nodokļu jomā, kur notiek pak āpeniska ties ību aktu saska ņošana ar acquis . Kosova 
2005. gad ā pārgāja uz vienk āršotu divu veidu ie ņēmumu nodok ļu sistēmu. Jāstiprina nodok ļu 
administr ācijas jauda nodok ļu iekasēšanā un kontrol ē, kā arī jācīnās pret krāpšanu akc īzes 
nodokļu jomā. 
Nozaru politik ās Kosova turpin āja īstenot Eiropas Mazo un vid ējo uzņēmumu hartu. 
Izsludināts likums par atbalstu MVU. Neskatoties uz esošo potenci ālu, Kosovas 
lauksaimniec ība arvien darbojas zem t ās iespēju robežas, un ir j ārisina tādi galvenie jaut ājumi 
kā nepietiekama infrastrukt ūra, īpašumties ības, nepiem ēroti kred īti, neefekt īvi kvalitātes 
kontroles meh ānismi un zems izgl ītības līmenis. Vides  jomā Kosova ir veikusi pas ākumus 
tiesību aktu saska ņošanai ar ES acquis , pieņemot tiesību aktus ūdens un gaisa kvalit ātes jomā, 
kā arī nolikumus par ietekmes uz vidi nov ērtējumu. Vald ība ir apstiprin ājusi Vides 
aizsardzības stratēģiju, un tiek izstr ādāts piecu gadu Vides r īcības plāns. Panākumi gūti arī 
transporta jomā, kur Kosova piedal ās reģionālajās transporta iniciat īvās. Prištinas lidosta ir 
nodota civil ā kontrolē u n  i r  kļuvusi par priv ātuzņēmumu. Kosova piedal ās Eiropas kop ējās 
aviācijas telpas paplašin āšanā, ietverot ar ī Dienvidaustrumu Eiropu. Enerģētikas  jomā Kosova 
ir parakst ījusi Dienvidaustrumu Eiropas ener ģētikas kopienas l īgumu. Telekomunik āciju un 
pasta pakalpojumu  jomā 2005. gada j ūnijā stājās spēkā jauni pasta indeksi.  
Stāvoklis joproj ām ir neapmierinošs attiec ībā uz tiesiskumu, br īvību un droš ību. Gūti zināmi 
panākumi, izstr ādājot reglament ējošos noteikumus c īņai pret naudas mazg āšanu , tomēr vēl 
ievērojami jāuzlabo īstenošanas meh ānismi. V ēl jāizstrādā visaptveroša pretnarkotiku 
stratēģija gan saist ībā ar narkotiku kontrabandu, gan pieaugošo to pašm āju patēriņu. Notiek 
 
LV 27   LV pakāpeniska pilnvaru nodošana Kos ovas policijas dienestam. Tom ēr nepieciešams turpm āk 
stiprināt jaudu, īpaši izmekl ēšanas un vad ības jomā. Jādara vairāk, lai sauktu pie atbild ības 
likumpārkāpējus un ieviestu likuma varu. J āpastiprina cīņa pret organiz ēto noziedz ību un 
finanšu noziegumiem, k ā arī jāattīsta vietējā jauda, lai n ākotnē varētu nodot pilnvaras 
vietējām iestādēm.  
Turcija 
Turcijā norisinās politisk ās pārejas process, un valsts joproj ām pietiekami izpilda 
Kopenhāgenas politiskos krit ērijus . Ir stājušās spēkā nozīmīgas likumdošanas reformas, k ā 
rezultātā būtu jānotiek struktur ālām pārmaiņām tiesību sistēmā, īpaši attiec ībā uz tiesu 
iestādēm. Tomēr pārmaiņu temps 2005. gad ā ir palēninājies, un reformu īstenošana ir 
nevienmērīga. Lai gan cilv ēktiesību pārkāpumi samazin ās, tie joproj ām notiek, un ir steidzami 
nepieciešams gan īstenot spēkā esošos ties ību aktus, gan ar ī dažās jomās īstenot turpm ākas 
likumdošanas iniciat īvas. Vajadz īgi ievērojami turpm āki centieni attiec ībā uz pamatbr īvībām 
un cilvēktiesībām, īpaši saist ībā ar vārda brīvību, sieviešu ties ībām, reliģijas brīvību, 
arodbiedr ību tiesībām, kultūras tiesībām un cīņas pret sp īdzināšanu un sliktu apiešanos 
turpmāku stiprin āšanu. Turcijai jo īpaši labāk jāintegrē reformu process visu valsts iest āžu 
darbībā. Turcijas ap ņemšanās veikt turpm ākas politiskas reformas j āpārvērš konkrētākos 
panākumos, lai no t ā iegūtu visi Turcijas pilso ņi neatkarīgi no to izcelsmes. 
Attiecībā uz demokrātiju un likuma varu  ir ieviestas noz īmīgas struktur ālas reformas, īpaši 
tiesu sistēmas darb ībā. Ir stājušies spēkā seši tiesību akti, kas min ēti Komisijas 2004. gada 
ieteikumā. Tomēr praktisk ā īstenošana nav vienm ērīga. No vienas puses vair āki nolēmumi 
liek domāt, ka tiesu sist ēma aizvien vair āk strādā saskaņā ar Eiropas Cilv ēktiesību tiesas 
judikatūru. No otras puses ir virkne nol ēmumu, īpaši saist ībā ar viedok ļa izteikšanu par 
tradicionāli jutīgiem jaut ājumiem, kur personas ir gan aps ūdzētas, gan noties ātas. Ir 
turpinājušās civilmilit āro attiec ību reformas, tom ēr bruņotajiem sp ēkiem joproj ām ir 
ievērojama ietekme, izdodot pazi ņojumus par notikumu att īstību politik ā un vald ības 
stratēģijām.  
Cilvēktiesību un maz ākumtautību aizsardz ībā aina nav viennoz īmīga, neskatoties uz dažiem 
panākumiem. Ir st ājušies spēkā vēl daži noteikumi par c īņu pret sp īdzināšanu un sliktu 
apiešanos, t ādējādi papildinot jau sp ēkā esošo visaptverošo likum īgo pamatu, un š ādu 
gadījumu skaits samazin ās. Tomēr ziņojumi par sp īdzināšanu un sliktu apiešanos ir nereti un 
šo noziegumu izpild ītāji joprojām bieži izb ēg no atbild ības.  
Pamatbrīvību izmantošan ā ir vērojami pan ākumi likumdošan ā, jo īpaši, stājoties spēkā jaunam 
sodu kodeksam un likumam par pulc ēšanos, un praks ē gan priv ātpersonas, gan pilsonisk ās 
sabiedrības organiz ācijas izjūt lielāku brīvību nekā agrāk. Tomēr privātpersonas turpina 
apsūdzēt un noties āt par nevardarb īgu viedok ļu paušanu, un dažas asoci ācijas ir sask ārušās ar 
mēģinājumiem trauc ēt to darbību. Šajā kontekstā īpaši tiks p ārraudzītas prāvas, kas balst ītas 
uz 301. pantu. 
Joprojām ir ziņojumi par to, ka droš ības spēki lieto nesam ērīgu spēku pret demonstr ācijām. 
Reliģijas brīvības jomā, neskatoties uz dažiem ad hoc  pasākumiem, reli ģiskajām mazākuma 
kopienām joprojām nav juridiskas persona s statusa. Steidzami j ārisina šī problēma, pieņemot 
visaptverošu likum īgu pamatu, kas ir saska ņā ar Eiropas standartiem. Liel āka uzman ība tiek 
pievērsta sieviešu ties ībām, tomēr vardarb ība pret sieviet ēm joprojām ir iemesls nopietn ām 
bažām.  
 
LV 28   LV Neskatoties uz liel āku toleranci pret citu  valodu lietošanu, kult ūras tiesību izmantošanas 
iespēja joprojām nav visai stabila. V ēl nav atļauta vietējā apraide kurdu valod ā, ir slēgti kurdu 
valodas kursi, un politi ķi tiek saukti pie atbild ības par kurdu valodas lietošanu noteiktos 
apstākļos. Turcija turpina piem ērot ierobežojošu pieeju maz ākumtautībām un kult ūras 
tiesībām. 
Lai gan aizvien pieaug vienpr ātība par nepieciešam ību pievērsties ekonomikas, kult ūras un 
sociālajai attīstībai valsts dienvidaustrumos, nav dar īts gandrīz nekas konkr ēts, un kopš PKK  
vardarbības atsākšanās ir pasliktin ājusies droš ības situācija. Valsts iekšien ē pārvietotās 
personas joproj ām saskaras ar daž ādām grūtībām.  
Reģionālajos jaut ājumos  Turcijas vald ība ir vair ākas reizes pazi ņojusi, ka t ā joprojām vēlas 
panākt visaptverošu Kipras probl ēmas risinājumu saska ņā ar ANO ģenerālsekretāra izstrādāto 
plānu. Turcija 29. j ūlijā parakstīja papildprotokolu, ar ko piel āgo EK un Turcijas Asoci ācijas 
nolīgumu 10 jaunu dal ībvalstu pievienošan ās faktam. Vienlaikus Turcija vienpus ēji deklarēja, 
ka tās paraksts nenoz īmē Kipras Republikas form ālu atzīšanu. ES 21. septembr ī pieņēma 
deklarāciju, nor ādot, ka Turcijas nost āja neskar Turcijas pien ākumus saist ībā ar 
papildprotokolu. ES deklar ācijā tika uzsv ērts, ka visu dal ībvalstu atz īšana ir pievienošan ās 
procesam nepieciešama sast āvdaļa. Tajā tika arī pasvītrota nepieciešam ība atbalst īt ANO 
ģenerālsekretāra centienus pan ākt visaptverošu Kipras probl ēmas risin ājumu, kas veicin ātu 
mieru, stabilit āti un harmoniskas attiec ības reģionā. Turcija ir turpin ājusi izmantot savas veto 
tiesības attiec ībā uz Kipras dal ību dažās starptautiskaj ās organiz ācijās, kā arī Vasenāras 
nolīgumā par rīcības kodeksu iero ču eksportam un div ējāda lietojuma prec ēm. Grieķijas un 
Turcijas attiec ības turpin ājušas attīstīties pozit īvi. Tomēr neskatoties uz to, ka puses kopš 
2002. gada ir tikuš ās 31 reizi, t ās vēl nav sp ējušas pan ākt visaptverošu risin ājumu 
nenokārtotajā strīdā par robežu.  
Attiecībā uz ekonomiskajiem krit ērijiem Turciju var uzskat īt par funkcion ējošu tirgus 
ekonomiku, ja t ā stingri saglab ā savus nesenos pan ākumus stabiliz ācijas un reformu jom ā. 
Turcijai b ūtu arī jāspēj vidējā termiņā izturēt konkurences spiedi enu un tirgus sp ēkus Eiropas 
Savienībā, ja šī valsts stingri uztur savu stabiliz ācijas politiku un sper turpm ākus izšķirīgus 
soļus, veicot struktur ālas reformas. 
Pēdējā gada laik ā gūti turpmāki ievērojami pan ākumi makroekonomikas stabiliz ēšanā. 
Pateicoties stingrai un piesardz īgai politiku kombin ācijai, ir notikusi turpm āka fiskālā 
konsolidācija, uzlabojusies par āda dinamika un v ēl vairāk samazin ājusies infl ācija, kā arī 
saglabājusies notur īga ekonomikas izaugsme. Iev ērojami pan ākumi gūti, uzlabojot valsts 
finanšu p ārvaldību un kontroli, un t ā rezultātā palielinājusies fisk ālā pārredzamība. Notiek 
pamatīgas pārmaiņas sociālās drošības un vesel ības aprūpes sistēmās. Pastāvīgie uzlabojumi 
banku nozares uzraudz ībā un reglament ējošajos noteikumos, k ā arī privatizācijas turpin āšanās 
pakāpeniski paaugstina ekonomikas operatoru finanšu discipl īnu un uzlabo Turcijas 
uzņēmējdarbības un ieguld ījumu vidi. Ir palielin ājušies ārvalstu tiešie ieguld ījumi. 
Lai šie pan ākumi būtu pamats turpm ākai attīstībai, jāturpina makroekonomikas stabiliz ēšana, 
ievērojot stingru budžeta discipl īnu. Nesenais straujais tekoš ā konta defic īta pieaugums 
norāda uz nepieciešam ību pēc rūpīgas procesa uzraudz ības un gatav ības veikt steidzamus 
pasākumus. Stabiliz ācijas process j ābalsta un j āstiprina ar turpm ākām struktur ālām reform ām, 
jo īpaši, lai stiprin ātu likuma varu, veicin ātu privatiz āciju un uz ņēmumu pārstrukturēšanu, 
labotu darba tirgus nel īdzsvarotību un samazin ātu ēnu ekonomikas īpatsvaru. J āpanāk 
lietderīgāka resursu sadale, seviš ķi reformējot galveno faktoru tirgus. J āievēro apņemšanās 
 
LV 29   LV ierobežot kop ējos izdevumus par alg ām. Jāturpina valsts izdevumu budžeta proced ūru 
reforma un j ānodrošina uzlabota reglament ējošā un likum īgā pamata piln īga īstenošana. 
Attiecībā uz Turcijas sp ēju pieņemt un īstenot ES tiesisko regul ējumu  2004. gada laik ā gūti 
zināmi panākumi, lai gan tie ir nevienm ērīgi. Vērojami pan ākumi preču brīvas aprites jomā, 
īpaši attiec ībā uz īstenošanas noteikumie m, uz ko attiecas jaun ā pieeja, tostarp Turcijas 
iespēju paziņot atbilstības novērtēšanas iest ādes, kā arī tirgus uzraudz ību. Citās jomās, t. i., 
vecā pieeja un nesaska ņotās jomas, sasniegumu nav. Neskatoties uz EK un Turcijas muitas 
savienību, produktu aprite v ēl nav piln īgi brīva. 
Nedaudz uzlabojusies kapitāla brīva kustība. Ir atcelti daži ierobežojumi, tom ēr 
ārvalstniekiem nav at ļauts iegādāties nekustamo īpašumu un darboties daž ās ekonomikas 
nozarēs. Gūti zināmi panākumi svar īgajā naudas mazg āšanas jom ā, tomēr saskaņošana ar 
acquis  vēl nav pabeigta. 
Zināmi panākumi gūti uzņēmējdarbības tiesību jomā, īpaši attiec ībā uz grāmatvedības 
standartiem un rev īzijām. Šajā sadaļā kopējais saska ņojuma līmenis nav augsts. 
Saskaņojums ar acquis  attiecībā uz intelektuālā īpašuma ties ībām ir pavirzījies uz priekšu, un 
stāvoklis ir v ēl uzlabojies. Zin āms uzlabojums v ērojams arī attiecībā uz tiesību aktu ieviešanu, 
tomēr tas joproj ām ir sistēmas vājākais posms.  
Konkurences politikas jomā ir apmierinoši saska ņoti un konkurences strukt ūras ieviesti 
noteikumi par uz ņēmumiem (konkurences ierobežojumu nov ēršana un apvienošan ās 
kontrole). Tom ēr attiecībā uz saska ņošanu vai ieviešanu va lsts atbalsta jom ā nav atzīmējams 
nekas. Tādēļ saskaņojums ir stipri neliels, neskatoties uz konkr ētām divpusējām apņemšanās. 
Īpaša uzman ība jāpievērš valsts atba lsta kontrolei t ērauda nozar ē. 
Zināmi panākumi gūti attiecībā uz finanšu pakalpojumiem , konkrētāk — apdrošin āšanas un 
papildu pensijas nozar ēs. Turpm āk jāstiprina sasniegtais banku nozar ē. Tomēr kopējais 
saskaņojuma līmenis šajā jomā ir neliels un ir j āstiprina administrat īvā jauda. 
Informācijas sabiedr ības un plašsazi ņas līdzekļu jomā vērojami zin āmi panākumi saist ībā ar 
elektroniskaj ām inform ācijas un komunik ācijas tehnolo ģijām, kur turpin ājusies liberaliz ācija, 
kā arī informācijas sabiedr ības pakalpojumiem. Ties ību aktu efekt īvai īstenošanai vajadz īga 
turpmāka administrat īvās jaudas att īstība. Audiovizu ālās politikas jom ā gan nesen ā pagātnē 
paveiktais, gan saska ņojuma līmenis kopum ā ir neliels.  
Ļoti maz paveikts lauksaimniec ībā un zivsaimniec ībā. Bijušas dažas iniciat īvas saistībā ar 
lauku attīstību, tomēr tās turpmāk jāstiprina. Kopum ā saskaņojuma līmenis un administrat īvā 
jauda ir ļoti neliela. 
Diezgan neliels ir ar ī saskaņojums pārtikas nekait īguma, veterin ārijas un fitosanit ārās 
politikas  jomās. Saskaņojums ir liel āks kopējās pārtikas produktu politikas konkr ētās 
apakšnozar ēs, tomēr tas joproj ām nav piln īgs un past āv īstenošanas gr ūtības. Nav visp ārēja 
veterinārijas politikas pamata. Tom ēr pārvaldes iest ādes ir sākušas strādāt pie tā, lai atklātu 
praktiskās problēmas un administrat īvās pārmaiņas to risin āšanai. Nelieli pan ākumi gūti 
fitosanitārās politikas jom ā. Nepieciešams iev ērojams uzlabojums administrat īvajās 
struktūrās. 
 
LV 30   LV Transporta  jomā sasniegtais daž ādos transporta veidos nav vien āds. Zināmi panākumi gūti 
autotransport ā, kur saska ņojums ir augst āks, tomēr īstenošana nav piln īga. Dzelzce ļa nozarē 
nepieciešamas iev ērojamas ties ību aktu un institucion ālas reformas. J ūras transport ā vērojami 
zināmi panākumi tiesību aktu saska ņošanā un administrat īvās jaudas stiprin āšanā. Attiecībā uz 
aviotransportu var atz īmēt zināmus panākumus, lai gan saska ņojums kopum ā ir neliels. 
Enerģētikas  jomā gūti zināmi panākumi, īpaši attiec ībā uz piegāžu drošību un atjaunojamo 
enerģiju. Lai gan iekš ējā enerģijas tirgus izveid ē sasniegts nav daudz, tom ēr šajā nozarēs 
nekas nav dar īts attiecībā uz valsts atbalstu un energoefektivit āti. Ja Turcija att īstīs 
kodolener ģijas ražošanas kapacit āti, būs jāstiprina administrat īvā jauda, lai nodrošin ātu augstu 
kodoldroš ības līmeni. Vērojami zin āmi panākumi attiec ībā uz aizsardz ību pret radi āciju. 
Nodokļu jomā sasniegts nav daudz ne attiec ībā uz tiešajiem, ne netiešajiem nodok ļiem. 
Kopumā Turcijas nodok ļu režīms daļēji atbilst acquis , tomēr arvien nepieciešams veikt v ēl 
ievērojamu saska ņošanu. Bažas raisa ēnu ekonomikas apjoms. Iev ērojami jāpalielina 
administrat īvā jauda. 
Vērojami zin āmi sasniegumi attiec ībā uz statistiku , īpaši klasifik āciju un nozaru statistiku. 
Saskaņojums ar acquis  šobrīd nav liels, tom ēr turpinās Eurostat sadarbība ar Valsts statistikas 
institūtu. Zināmi panākumi vērojami nodarbinātības un soci ālās politikas jomā. Tomēr 
neskatoties uz to, ka ir diezgan augsts saska ņojums attiec ībā uz droš ību un vesel ības 
aizsardzību darbā, jāveic ievērojami pas ākumi tādās jomās kā sociālais dialogs, dzimumu 
līdztiesība un diskrimin ācijas novēršana. Noz īmīgs uzdevums ir īstenošana un administrat īvās 
jaudas stiprin āšana.  
Turcijas rūpniecības politikas stratēģija jau liel ā mērā ir saskaņā ar ES pamatprincipiem. 
Kopš iepriekš ējā ziņojuma gūti atsevišķi panākumi, īpaši MVU politik ā. Reģionālajā politikā 
un struktur ālo instrumentu koordin ācijā sasniegtais nav vienm ērīgs. Attiec ībā uz teritori ālo 
organizāciju un pl ānošanu kopš iepriekš ējā ziņojuma nav noticis nekas. G ūti panākumi 
attiecībā uz likum īgo pamatu un finanšu p ārvaldību un kontroli. J āpieliek iev ērojamas p ūles, 
lai izveidotu institucion ālās struktūras. Jāizveido p ārvaldes iest ādes, kas nodarbojas ar 
reģionālo politiku, centr ālajā un reģionālajā līmenī, un tās pēc tam jāstiprina. 
Jomās, uz kur ām attiecas tiesu sist ēma un pamatties ības, Turcija ir guvusi pan ākumus, 
pieskaņojoties ES standartiem un praksei saist ībā ar tiesu sist ēmu un pretkorupcijas 
pasākumiem. Tom ēr jāveic turpm āki pasākumi, lai nodrošin ātu tiesu sist ēmas neatkar ību un 
efektivitāti. Saistībā ar korupciju j āveic turpm āki pasākumi, lai uzlabotu efektivit āti 
attiecīgajām struktūrām, kas izveidotas, lai apkarotu korupciju un inform ētu sabiedr ību par 
korupciju k ā smagu krimin ālnoziegumu.  
Turcija ir turpin ājusi saska ņot savies ties ību aktus ar acquis  taisnīguma, brīvības un droš ības 
jomā. Kopumā Turcijas ties ību akti da ļēji ir saska ņā ar acquis . Jāveic turpm āki pasākumi 
virknē jomu, piem ēram, jāpieņem likums par personas datu aizsardz ību, jāpieņem un jāīsteno 
valsts robežp ārvaldības rīcības plāns, jāīsteno valsts migr ācijas un patv ēruma rīcības plāns, 
jāatceļ ģeogrāfiskais ierobežojums Žen ēvas konvencijai un j āattīsta sadarb ība starp 
struktūrām. 
Vides  jomā Turcijas sasniegumi ir nelieli. Kop ējais acquis  pārņemšanas l īmenis aizvien ir 
zems, izņemot atkritumu apsaimniekošanu un troksni, kur p ārņemšana ir pavirz ījusies vair āk 
uz priekšu. Joproj ām bažas raisa tr ūkumi īstenošanā un ieviešan ā. Turcijai j āveic pasākumi, 
lai integrētu vides politiku vis ās citās politikas jom ās un to īstenošanā. 
 
LV 31   LV Patērētāju un vesel ības aizsardz ības jomā saskaņojums virz ās uz priekšu iev ērojami. Īpaši 
panākumi vērojami to pas ākumu īstenošanā, kas nav saist īti ar drošību. Ar droš ību saistītajos 
pasākumos pan ākumu nav. Zin āma notikumu att īstība vērojama attiec ībā uz sabiedr ības 
veselības aizsardz ību, īpaši tabakas likumdošanu. J āstiprina administrat īvā jauda.  
Lielā mērā ir saskaņoti noteikumi muitas savien ības jomā — arī, lai atbilstu divpus ējiem EK 
un Turcijas nol īgumiem. Tom ēr jāveic turpm āka Turcijas muitas kodeksa saska ņošana ar EK 
muitas kodeksu. Bažas raisa ties ību aktu, kas neattiecas uz muitu, piem ērošana brīvajās zonās 
un aizvien v ēl vērojamie tr ūkumi intelektu ālā īpašuma ties ību ieviešan ā. 
Turcija liel ā mērā ievēro ES ārējo attiecību politikas komerci ālos aspektus; t ā ir viena no 
saistībām EK un Turcijas muitas savien ībā. Īpaši jāatzīmē jaunu brīvās tirdzniec ības nolīgumu 
parakstīšana ar treš ām valstīm. Turcija ir liel ā mērā spējusi pieska ņoties EK VPS rež īmam. 
Turcijas saska ņojums ar ES kopējo ārējo un droš ības politiku ir augstā līmenī. Ir turpin ājušas 
uzlaboties divpus ējās attiecības ar kaimi ņvalstīm, tostarp Grie ķiju. Robeža ar Arm ēniju 
joprojām ir slēgta. Turcija un ES daž ādi interpret ē „Berlīne plus” vienošanos starp ES un 
NATO, kas trauc ē ES un NATO strat ēģisko sadarb ību krīžu vadībā.