LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 235/13

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2013/C 235/06

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2)

“CHÂTAIGNE D’ARDÈCHE”

EK Nr.: FR-PDO-0005-0874-12.04.2011.

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1. Nosaukums

“Châtaigne d’Ardèche”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Producta veids

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība.

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Ar cilmes vietas nosaukumu “Châtaigne d’Ardèche” apzīmē augļus, kas pieder senām vietējām šķirnēm Castanea sativa Miller, un ir saistīts ar populāciju, kas pielāgota vietējiem Ardešas vides apstākļiem (ekotipam), kam raksturīgas šādas kopīgas īpašības:

augļiem ir elipsveida forma ar izteiktu smaili, kas beidzas ar pušķīti. Augļu krāsa no gaiši brūnas pāriet tumši brūnā, un tiem raksturīgs vertikāls svītrojums. Augļu sēklas rēta (nabiņa) ir neliela. Pēc izlobīšanas kodols variē no krēmbalta līdz gaiši dzeltenam, un virsmu klāj izteikts ribojums. Miziņa (jeb iekšējā plēve) var iespiesties kodolā, pat sadalot to daivās.

Ar cilmes vietas nosaukumu “Châtaigne d’Ardèche” apzīmē nelobītus svaigus kastaņus, pilnībā nolobītus žāvētus kastaņus vai kastaņu miltus.

“Châtaigne d’Ardèche” ir raksturīgs aromāts ar izsmalcinātām niansēm, kas atgādina smalkmaizīšu, piena maizīšu, ķirbju, saldo kartupeļu un medus smaržu. Sagatavojot sausā veidā (žāvēti kastaņi un milti), šim produktam piemīt arī žāvētu augļu – mandeļu un riekstu – un kūku aromāts. Tam ir raksturīgs izteikti jūtams saldenums, ko var papildināt neliels rūgtums, un šīs abas garšas tiek akcentētas sausajos konservēšanas veidos.

Analīzē 100 g svaiga kodola ir konstatēti šādi parametri:

— sausnas saturs: vairāk nekā 37 %,

— ogļhidrāti kopā: vismaz 34 %.

Augļi, kas paredzēti pārdošanai patērētājiem svaigā veidā, tiek sagatavoti viendabīga lieluma partijās, kurās ir ne vairāk par 100 augļiem kilogramā, bet citus augļus var pārdot arī partijās pa 200 augļiem kilogramā.

Noformējuma veidi ir šādi:

— kastaņi, kas sagatavoti svaigi, ar spožu augļapvalku un piebriedušu kodolu. Katrā iepakojumā ne vairāk kā 10 % augļu ir sēnīšu vai kukaiņu bojājumi iekšpusē,

— kastaņi, kas sagatavoti veseli, žāvēti un nolobīti, ir pelēkbaltā vai gaiši dzeltenā krāsā. Kodola vertikālais ribojums ir skaidri redzams un tajā var būt mizas paliekas, bet bojātu augļu īpatsvars žāvētiem kastaņiem nepārsniedz 5 %. Maksimālais mitruma saturs ir 10 %,

— kastaņu milti ir pelēkbaltā vai gaiši dzeltenā krāsā. To mitruma saturs nepārsniedz 10 %. Miltu graudainums ir mazāks vai vienāds ar 800 μm (un vismaz 80 % – mazāks vai vienāds ar 300 μm), kas aptaustot liecina par smalku konsistenci.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visas darbības no ražas novākšanas līdz gatavā produkta iegūšanai notiek noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

—

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai

Atsevišķo iepakojumu marķējumā turpmāk norādītajā secībā iekļauj šādas norādes, kas izvietotas vienā redzamības zonā un iepakojuma priekšpusē:

— cilmes vietas nosaukums “Châtaigne d’Ardèche”, kas uzrakstīts, izmantojot vismaz tikpat lielas rakstzīmes kā lielākās marķējumā izmantotās rakstzīmes,

— vajadzības gadījumā – viena no norādēm “Kastaņu milti” vai “Veseli žāvēti kastaņi” uzreiz pēc nosaukuma un bez kāda iestarpināta teksta,

— Eiropas Savienības apzīmējums ACVN,

— novākšanas gads (izņemot svaigiem kastaņiem).

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

“Châtaigne d’Ardèche” ģeogrāfiskais apgabals atrodas Ronas ielejas rietumu daļā, Centrālā masīva malā, un lielākoties Ardešas departamenta teritorijā.

Šis ģeogrāfiskais apgabals ir noteikts saskaņā ar kritērijiem, kas saistīti ar dabas apstākļiem (nelīdzens reljefs, nabadzīgas un skābas augsnes, plašas nogāzes) un cilvēkfaktoriem (senas kastaņu audzes, ar kastaņu audzēšanu saistītas būves, “Châtaigne d’Ardèche” ražošanas tradīcijas), kuri raksturīgi “Châtaigne d’Ardèche” audzēšanas apgabalam.

Tas sastāv no 197 komūnām, no kurām 188 ir Ardešas komūnas, 7 ir Gāras (Gard) komūnas un 2 – Dromas (Drôme) komūnas. Ģeogrāfiskais apgabals aptver turpmāk minēto teritoriju.

Ardešas departamentā: — visa Lamastre, Vernoux-en-Vivarais, Saint-Pierreville, Thueyts, Privas, Vals-les-Bains, Aubenas un Valgorge kantona teritorija, — Antraigues-sur-Volane kantons, izņemot Lachamp-Raphaël komūnu, — Cheylard kantons, izņemot (Le) Chambon un Saint-Andéol-de-Fourchades komūnu, — Joyeuse kantons, izņemot Beaulieu, Chandolas, Grospierres, Labeaume un Saint-Alban-Auriolles komūnu, — Largentière kantons, izņemot Chauzon, Uzer un Vinezac komūnu, — Saint-Félicien kantons, izņemot Lafarre komūnu, — (Les) Vans kantons, izņemot Banne, Berrias-et-Casteljau, Saint-André-de-Cruzières un Saint-Sauveur-de-Cruzières komūnu, — (La) Voulte-sur-Rhône kantons, izņemot Charmes-sur-Rhône un (La) Voulte–sur-Rhône komūnu,; — Burzet, Pereyres, Saint-Pierre-de-Colombier, Rochessauve, Saint-Julien-en-Saint-Alban, Montpezat-sous-Bauzon, (Le) Roux, Saint-Martin-sur-Lavezon, Saint-Pierre-la-Roche, Sceautres, Labatie-d’Andaure, Saint-Agrève, Saint-Jeure-d’Andaure, Borne, Laval-d’Aurelle, Saint-Laurent-les-Bains, Lachapelle-sous-Chanéac, Intres, Saint-Jean-Roure, Saint-Julien-Boutières, Saint-Martin-de-Valamas, Alboussière, Champis, Saint-Romain-de-Lerps, Saint-Sylvestre, Toulaud, Boucieu-le-Roi, Colombier-le-Jeune, Saint-Barthélémy-le-Plain, Saint-Jean-de-Muzols, Aubignas, Berzème, Darbres, Lussas, Mirabel, Saint-Gineis-en-Coiron, Saint-Jean-le-Centenier, Saint-Laurent-sous-Coiron un Saint-Pons komūna.

Gāras departamentā: — Bordezac, Gagnières, Peyremale, Aujac, Courry, Meyrannes un Saint-Brès komūna.

Dromas departamentā: — Tain-l’Hermitage un Gervans komūna.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Dabas faktori

Ģeogrāfiskais apgabals atrodas Centrālā masīva dienvidaustrumu malā. Augsnes, kurās stādītas kastaņu audzes, lielākoties veido vulkāniskie vai metamorfie ieži, un kopumā tās raksturo skābums (pH robežās no 4,8 līdz 5,5), nepietiekams barības vielu daudzums tās ir labi drenētas. Kastaņu audzes aug stāvās kalnu nogāzēs, kur tās saņem maksimālu saules gaismas daudzumu un kur nav iespējams audzēt intensīvas vai prasīgākas kultūras. Turklāt Ardešas kastaņu audzēšanas teritorija atrodas 300–900 m augstumā virs jūras līmeņa, un vidējais nokrišņu daudzums tur ir 700–800 mm gadā ar ne vairāk kā diviem sausuma mēnešiem. Klimats ir mezotermisks, proti, ar mērenām un ilgām vasarām un aukstām ziemām.

Cilvēka faktori

Kastaņas Ardešā ir bijušas svarīga kultūra jau no viduslaikiem.

Sākot no XVII gadsimta, līdz ar būtisku kastaņu izplatīšanos Ardešā, vietējie ražotāji, potējot interesantākos augus, veica empīrisku atlasi starp senajām vietējām Castanea sativa Miller šķirnēm, kas bija pielāgojušās vietējiem augsnes un klimata apstākļiem. Tādējādi kastaņu audzēšana Ardešā jau no iesākuma tika organizēta, atlasot šai zemei piemērotākās šķirnes, kuras tādēļ raksturo kopīgas garšas īpašības, kas ir pārākas par citām un specifiskas. Turklāt minēto šķirņu audzēšana ir lokalizēta Ardešā.

“Châtaigne d’Ardèche” audzē plašos tradicionāla veida augļu dārzos kalnu nogāzēs, kas bieži vien ir sadalīti terasēs, ierobežojot kastaņkoku blīvumu ar 100 kokiem uz hektāru. Kokus uzpotē uz Castanea potcelmiem. Kastaņu audžu kopšanā ievēro to daudzfunkcionalitāti, kā arī saglabā tradicionālās ainavas un izmanto vietējo praksi (veidojot velēnu vai audzējot atļautos mellenājus), dodot priekšroku dabiskiem risinājumiem šīs kultūras audzēšanā – ķīmiskie mēslošanas līdzekļi un piedevas ir aizliegtas, un pašlaik praktiski nenotiek nekāda apstrāde audzēšanas laikā. Kastaņu raža gadā no viena koka nepārsniedz 100 kg svaigu kastaņu, un vidējā saimniecības gada raža kastaņu audzē nepārsniedz 5 tonnas svaigu kastaņu no viena hektāra.

Kastaņus novāc, kad tie pilnībā nogatavojušies, pēc to nobiršanas no koka. Aizliegts izmantot vibrācijas iekārtas vai ķīmiskus līdzekļus, kas paredzēti augļu nobiršanas pasteidzināšanai. Augļi pēc to nobiršanas ir jāsavāc ātri, lai tos veselus piegādātu augļu bāzēm. Pirms augļu realizācijas vai ievietošanas aukstumiekārtās tos uzglabā vēdināmos konteineros, kas novietoti sausā, vēdināmā un tumšā telpā.

Jau kopš seniem laikiem tika meklēti saglabāšanas paņēmieni, lai pagarinātu šo svaigo un trauslo augļu dzīves ilgumu. Bez šaubām, senākais no šiem paņēmieniem bija kaltēšana karstā gaisā. XVII gadsimtā kastaņus varēja žāvēt skurstenī uzstādītos statīvos, pielāgotās krāsnīs vai “kledēs” – sausās akmens konstrukcijās ar paaugstinājumu. Mūsdienās žāvēšanas ilgums ir vismaz septiņas dienas. Kastaņus žāvē mērenā un pakāpeniskā veidā, izmantojot karsta gaisa cirkulāciju un temperatūrai nepārsniedzot 50 °C, lai nepieļautu krasu atūdeņošanos, kas sabojātu augļus, kamēr maksimālais ūdens saturs sasniedz 10 %, nodrošinot pareizu saglabāšanu. Šī žāvēšana notiek vēlākais līdz 31. janvārim pēc ražas novākšanas. Pēc žāvēšanas kastaņus noloba, izmantojot lobītājus, pēc tam sašķiro, lai atdalītu bojātos augļus (lai augļu īpatsvars ar sēnīšu vai kukaiņu radītiem bojājumiem nepārsniegtu 5 %). Tad šos augļus var laist tirdzniecībā kā žāvētus kastaņus vai nosūtīt uz dzirnavām, lai iegūtu vajadzīgā smalkuma miltus.

5.2. Produkta specifika

Nosaukums “Châtaigne d’Ardèche” tiek piešķirts tikai senajām vietējām Castanea sativa Miller šķirnēm, kas selekcionētas un audzētas to cilmes vietā.

Senajām vietējām minētās populācijas šķirnēm ir bijuši piešķirti dažādi nosaukumi atkarībā no vietas, taču tās visas apvieno īpatnējas kopīgās īpašības.

“Châtaigne d’Ardèche” atšķiras no citiem kastaņiem, kas pašlaik pieejami tirgū, ar šādām īpašībām:

— augļi ir nelieli vai vidēja lieluma; novāktie augļi parasti ir sadalāmi neliela un vidēja izmēra augļos: — 30 % augļu ir vidēja lieluma (65–85 augļi kilogramā), — 50 % augļu ir nelieli (86–100 augļi kilogramā), — 20 % augļu ir ļoti mazi (vairāk nekā 100 augļi kilogramā vai pat līdz 200 augļiem kilogramā),

— neliela taisnstūrveida sēklas maliņa, kas nesniedzas līdz sānu virsmām,

— bagātīgs aromāts un svaigiem kastaņiem – kūstoša konsistence pēc pagatavošanas. Pēc šo augļu pagatavošanas veiktās organoleptiskās analīzes liecina, ka tiem piemīt šādas īpatnējas organoleptiskās īpašības: — samērā stingra konsistence, kas mutē pakāpeniski kļūst mīksta un krēmīga, — neliels rūgtums, — raksturīgi aromāti: izsmalcinātas nianses, kas atgādina smalkmaizīšu, piena maizīšu, ķirbju, saldo kartupeļu un medus smaržu,

— izteikts saldenums – analīzes par “Châtaignes d’Ardèche” ogļhidrātu sastāvu liecina, ka tajos ir augsts monosaharīdu un disaharīdu saturs, parasti pārsniedzot 14 % (pēc satura sausnā), un tas ir vairāk, nekā parasti tiek konstatēts novērojumos, un izskaidro saldenuma sajūtu, kas atklājas, tos nogaršojot.

“Châtaigne d'Ardèche” žāvētā veidā (žāvētus kastaņus un miltus) jo īpaši raksturo:

— papildus iepriekš minētajām aromātiskajām īpašībām arī žāvētu augļu – mandeļu un riekstu – un kūku aromāts,

— izteiktāka saldenuma un rūgtuma sajūta nekā svaigiem augļiem,

— gaiša krāsa no pelēkbaltas līdz gaiši dzeltenai,

— neliels mitruma saturs, kas nepārsniedz 10 %,

— aptaustot smalka konsistence miltiem.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām

Par Ardešas zemes ievērojamo pielāgošanu kastaņu audzēšanai jau no seniem laikiem liecināja kastaņu stādīšana, sākumā stādot tos kā savvaļas augus (sākot no terciārā perioda), vēlāk – kā kultūraugus (rakstveida avoti par to liecina, sākot no viduslaikiem). Vēl šodien tas redzams Ardešas kalnu nogāžu ainavās, kur izceļas akmens krāvumi un terases, tradicionālās kastaņu audzēšanas balsti.

“Châtaigne d’Ardèche” specifiskās īpašības radušās šādu faktoru ietekmē:

— vieglajām, porainajām un skābajām augsnēm, kas atvieglo stādīšanu un ļauj pareizi attīstīties selekcionētajām kastaņu šķirnēm,

— klimatam, kas lielā saules gaismas daudzuma un rudens sākuma lietavu dēļ veicina augļu nogatavošanos,

— seno vietējo Castanea sativa Miller šķirņu pielāgošanai vietējiem dabas apstākļiem un tradicionālo ražošanas paņēmienu izmantošanai, kas piešķir kastaņiem bagātīgo aromātu un kūstošo konsistenci,

— kastaņu stādīšanai kalnu nogāzēs, kas nodrošina optimālu atrašanos saulē un veicina augstu cukura līmeni augļos,

— nepārblīvētajiem augļu dārziem un neintensīvajai audzēšanai, kas ļauj iegūt augļus, kuros pilnībā izpaužas to aromātiskais potenciāls,

— vietējām tradīcijām, kas izpaužas no ražas novākšanas līdz gatavajai produkcijai un glabā šo potenciālu: — augļus novāc, kad tie ir pilnībā gatavi, ļaujot tiem saglabāt raksturīgo bagātīgo aromātu un saldenumu, — kastaņu šķirošana ir pielāgota vietējām šķirnēm, un to noteiktie uzglabāšanas un realizācijas apstākļi ļauj saglabāt minētās īpašības arī gatavajā produktā, — žāvētos kastaņus sašķiro pirms samalšanas, lai milti iegūtu raksturīgo gaišo nokrāsu; — žāvēšana notiek pakāpeniski un ir mērena, veicinot “Châtaigne d'Ardèche” organoleptiskās izpausmes, bet nesasniedzot biskvīta garšu, un ļaujot žāvētajiem kastaņiem un miltiem iegūt gaišo nokrāsu, — malšanai tiek veltīta liela uzmanība, lai iegūtu nepieciešamā smalkuma malumu, — un visbeidzot, žāvēto kastaņu un miltu zemais mitruma saturs, kas veicina saldenuma pastiprināšanos un izteikto aromātu.

Šīs īpatnības ir ļāvušas “Châtaigne d’Ardèche” gan svaigā, gan žāvētā, gan miltu veidā no vietējo iedzīvotāju pamata pārtikas produkta statusa līdz XIX gadsimtam kļūt par būtisku vietējās virtuves sastāvdaļu mūsdienās.

Vairāki seni un slaveni vietējie uzņēmumi, sākot no XIX gadsimta beigām, ir izstrādājuši produktus, kas pazīstami kā kastaņi cukurā un kastaņu krēms, par galveno sastāvdaļu izmantojot Ardešas kastaņus.

“Châtaigne d’Ardèche” ir sastopami slavenāko pavāru ēdienkartēs. Francijas kulinārā mantojuma uzskaitē, ko veica Valsts kulinārijas mākslas padome, Ardešas kastaņus ar to dažādajiem lietošanas veidiem novērtēja kā simbolisku produktu.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (3) 5. panta 7. punkts)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCChataigneDArdeche2013.pdf

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2) Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3) Skat. 2. atsauci.