LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 363/8

Reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 8. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 509/2006 par lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem kā garantētām tradicionālām īpatnībām

2012/C 363/06

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 509/2006 (1) 9. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

PIETEIKUMS GTĪ REĢISTRĀCIJAI

PADOMES REGULA (EK) Nr. 509/2006

“BASTERDSUIKER”/“BASTERDSUICKER”/“BASTERDSUIJCKER”/“BASTERDSUIJKER”/“BASTERD”/“BASTARDSUIKER”/“BASTARDSUICKER”/“BASTARDSUIJCKER”/“BASTARDSUIJKER”/“BASTARD”/“BASTERT”/“BASTERTSUIKER”

EK Nr.: NL-TSG-0007-0901-12.10.2011

1. Pieteikuma iesniedzējas grupas nosaukums un adrese:

Nosaukums: Suikerstichting Nederland Adrese: Amsterdamsestraatweg 39a 3744 MA Baarn NEDERLAND Tel. +31 355433455 Fakss +31 355426626 E-pasts: info@suikerstichting.nl

2. Dalībvalsts vai trešā valsts:

Nīderlande

3. Produkta specifikācija:

3.1. Reģistrējamais(-ie) nosaukums(-i) (Regulas (EK) Nr. 1216/2007 2. pants):

“Basterdsuiker”/“Basterdsuicker”/“Basterdsuijcker”/“Basterdsuijker”/“Basterd”/“Bastardsuiker”/“Bastardsuicker”/“Bastardsuijcker”/“Bastardsuijker”/“Bastard”/“Bastert”/“Bastertsuiker”

Laižot produktu tirgū, nosaukumu uz etiķetes norāda holandiešu valodā. Citās oficiālajās valodās var norādīt šādu tekstu: “ražots saskaņā ar holandiešu tradīcijām”.

3.2. Vai nosaukums:

☒ ir specifisks pats par sevi  izsaka lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta specifiskās iezīmes

Nosaukumu produkta apzīmēšanai izmanto kopš senseniem laikiem. “Basterdsuiker” agrāk bija baltā cukura ražošanas blakusprodukts – “bastards”. 1924. gada Likumā par cukuru (Suikerwet) teikts: “Basterd ir rafinēšanas, t. i., sīrupa kristalizācijas, blakusprodukts, kas rodas cukurgalvu veidošanas procesā.” Nav citu produktu ar tādu pašu nosaukumu vai līdzīgu produktu ar līdzīga skanējuma nosaukumu.

3.3. Vai ir lūgta nosaukuma rezervēšana atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 509/2006 13. panta 2. punktam:

☒ Reģistrācija ar nosaukuma rezervēšanu  Reģistrācija bez nosaukuma rezervēšanas

3.4. Produkta veids:

2.3. grupa. Konditorejas izstrādājumi, maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi konditorejas izstrādājumi

3.5. Tā lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums atbilstīgi 3.1. punktam (Regulas (EK) Nr. 1216/2007 3. panta 1. punkts):

“Basterdsuiker” sastāv no tumšiem, cietiem graudiem (kristāliem) ar saldu garšu (sk. arī 3.7. punktu) un ļoti saldu smaržu. Atkarībā no “basterdsuiker” šķirnes tam piemīt vairāk vai mazāk izteikta karameļu smarža un garša. Ļoti zemā mitruma satura dēļ produkts ir relatīvi sauss un ilgi uzglabājams. “Basterdsuiker” vienmēr tiek pievienots invertcukurs, dažreiz kopā ar cukura sīrupu un/vai karamelu. Tādējādi produkts iegūst šādas specifiskas īpašības.

Fizikālās īpašības

“Basterdsuiker” pamatā ir smalkais kristāliskais cukurs.

Atkarībā no kristalizācijas ilguma cukura graudiņi var būt gan ļoti sīki, gan rupji. Lai iegūtu pareizā izmēra cukura graudus, izmanto sietus. “Basterdsuiker” ražošanai piemērots ir tikai smalkais cukurs ar konkrēta lieluma graudiem.

Graudu lielums Baltais “basterdsuiker” 0,2–0,4 mm Gaišais/dzeltenais “basterdsuiker” 0,2–0,4 mm Tumšais/brūnais “basterdsuiker” 0,5–0,9 mm

Lielāka mitruma satura dēļ “basterdsuiker” ir irdena, drupataina struktūra (invertcukura klātbūtnes dēļ).

Ķīmiskās īpašības

Smalko cukura graudu dēļ “basterdsuiker” ir labi šķīstošs un tam piemīt unikālas cepamīpašības. “Basterdsuiker” cukura (saharozes) saturam sausnā jābūt vismaz 90 %.

Tiek pievienots arī invertcukurs, kas ražots no kristāliskā cukura. Hidrolizējot saharozi ar skābēm vai fermentiem, rodas glikozes un fruktozes molekulas (invertcukurs).

Invertcukura saturam galaproduktā jābūt vismaz 0,5 %. Tāpēc arī “basterdsuiker” mitruma saturs ir lielāks nekā kristāliskajam cukuram, proti, ne mazāks kā 0,5 % un ne lielāks kā 2 %.

“Basterdsuiker” pelnu saturs sausnā nedrīkst pārsniegt 2,5 %.

Organoleptiskās īpašības

“Basterdsuiker” ir mazāk salds nekā kristāliskais cukurs. Tas ir tāpēc, ka “basterdsuiker” satur mazāk saharozes (vismaz 90 % no sausnas satura). Tomēr ātrās šķīdības un invertcukura klātbūtnes dēļ tā garša nešķiet mazāk salda. Fruktoze un glikoze (invertcukurs) piešķir “basterdsuiker” saldu garšu, kura izpaužas citādāk, proti, saldums kļūst jūtams ātrāk (to var ātrāk sagaršot) un tas ātrāk kļūst intensīvs, un tāpēc ir jūtams īsāku laiku nekā parastā kristāliskā cukura saldums.

Atkarībā no “basterdsuiker” šķirnes (proti, gaišais/dzeltenais “basterdsuiker” un tumšais/brūnais “basterdsuiker”) tam piemīt karameļu garša. Tumšajam/brūnajam “basterdsuiker” ir arī nedaudz sāļa piegarša, kas rodas tāpēc, ka tam pievienots nedaudz cukura sīrupa.

3.6. Tā lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta ražošanas metodes apraksts, uz kuru attiecas nosaukums atbilstīgi 3.1. punktam (Regulas (EK) Nr. 1216/2007 3. panta 2. punkts):

Vispirms tiek pievienots cukura sīrups, un atkarībā no “basterdsuiker” šķirnes izmanto citu sīrupa veidu. Ir trīs sīrupa veidi.

Invertcukura sīrups Cukura sīrups Karamels Baltais “basterdsuiker” x Gaišais/dzeltenais “basterdsuiker” x x Tumšais/brūnais “basterdsuiker” x x x

Lai iegūtu invertcukura sīrupa galveno izejvielu (cukura šķīdumu), cukuru šķīdināšanas tvertnē šķīdina ūdenī 90 °C temperatūrā.

Lai iegūtu šķidru invertcukura sīrupu, cukura šķīdumam pievieno skābi (piemēram, citronskābi) un maisījumu karsē. Kad sasniegta vēlamā inversijas pakāpe, pievieno nātrija hidroksīdu, lai apturētu inversijas procesu. Iegūto invertcukura sīrupu atdzesē līdz aptuveni 45 °C. Šo produktu var izmantot baltā “basterdsuiker” ražošanā. Atkarībā no receptes var pievienot arī karamelu un/vai cukura sīrupu. Pēc samaisīšanas šie sīrupi ir piemēroti gaišā/dzeltenā “basterdsuiker” un tumšā/brūnā “basterdsuiker” ražošanai.

Pirmais sagatavošanās darbs ir pareizās receptes izvēle. Kristāliskais cukurs ar attiecīgā lieluma graudiem (vidēji 0,5–1,5 mm) tiek malts/sijāts. Šādā veidā tiek iegūti smalkāki graudi, kuriem procesa beigās jābūt attiecīgajā lielumā (sk. tabulu 3.5. punktā). Šim nolūkam tiek izmantotas malšanas un/vai sijāšanas iekārtas.

Iegūtais cukurs pēc tam tiek maisīts. Atkarībā no izvēlētās receptes gliemežmaisītājā vai maisītājā tiek automātiski iebērts vajadzīgais cukura daudzums. Attiecīgais sīrups tiek iesūknēts sīrupa dozēšanas tvertnē, kurā tiek automātiski uzturēts vajadzīgais līmenis. Gliemežmaisītājā vai maisītājā tiek iepildīts receptē norādītais sīrupa daudzums. Ja izmanto gliemežmaisītāju, cukurs un sīrups atkarībā no gliemežmaisītāja lieluma tiek samaisīti noteiktā ātrumā (saskaņā ar recepti). Cukura un sīrupa plūsma un gliemežmaisītāja garums tiek saskaņoti tā, lai gliemežmaisītāja galā tiktu iegūta homogēna masa ar vēlamajām īpašībām (sk. tabulu 3.9. punktā). Ja izmanto parasto maisītāju, maisīšana notiek tik ilgi, līdz tiek iegūta homogēna masa ar vēlamajām īpašībām (sk. tabulu 3.9. punktā).

3.7. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta tradicionālais raksturs (Regulas (EK) Nr. 1216/2007 3. panta 3. punkts):

“Basterdsuiker” specifiskās īpašības nosaka fakts, ka “basterdsuiker” kā noteiktas kvalitātes cukurs ievērojami atšķiras no citiem cukuriem, piemēram, baltā kristāliskā cukura un niedru jēlcukura.

“Basterdsuiker” sastāvs ir unikāls, proti, tajā ir ļoti augsts invertcukura saturs. Tas nodrošina to, ka “basterdsuiker” piemīt virkne specifisku īpašību.

Brūnā krāsa

“Basterdsuiker” satur noteiktu daudzumu invertcukura (sk. tabulu 3.9. punktā). Invertcukurs sastāv no vienādām daļām glikozes un fruktozes. Tie ir reducējošie cukuri. Tas nozīmē, ka kopā ar noteiktām aminoskābēm (olbaltumvielām) tie karsēšanas laikā reaģē (Mailarda reakcija) un mitruma ietekmē veido kondensācijas produktus. Mailarda reakcijas laikā rodas oglekļa dioksīds un veidojas tumši savienojumi (melanoīdi). Cepšanas laikā tie ceptajiem izstrādājumiem piešķir brūnu krāsu.

Tā kā “basterdsuiker” satur lielu daudzumu invertcukura, šī reakcija notiek zemākā temperatūrā nekā tad, ja izmantotu kristālisko cukuru. Tāpēc ceptie izstrādājumi, kam pievienots “basterdsuiker”, kļūst brūni ātrāk nekā tad, ja tiem būtu pievienots cits cukurs. Ja izmanto “basterdsuiker”, ceptais izstrādājums ir brūns, kad tas ir pilnībā gatavs. Izstrādājumi, kuru cepšanā izmantoti citi cukuri, var būt bālgani arī tad, kad tie ir pilnībā izcepti. Brūnuma intensitāte ir atkarīga no izmantotās “basterdsuiker” šķirnes. Baltais “basterdsuiker” piešķir vismaigāko brūnumu, savukārt, izmantojot tumšo/brūno “basterdsuiker”, tiek iegūta visintensīvākā brūnā krāsa.

Garša

Mailarda reakcijā rodas ne vien oglekļa dioksīds un tumšas krāsas savienojumi, bet arī garšas komponenti. “Basterdsuiker” saturošiem ceptajiem izstrādājumiem tie piešķir raksturīgo saldo garšu, kas ir citādāka nekā garša, ko iegūst, izmantojot citu cukuru. Atkarībā no izstrādājuma veida Mailarda reakcijā rodas virkne īpašu, spilgti izteiktu garšas komponentu. Raksturīgie garšas komponenti atgādina mandeles, karameles un medu. Atkarībā no izmantotās “basterdsuiker” šķirnes karameļu garša ir vairāk vai mazāk izteikta.

Svaigums

Vēl viena invertcukura īpašība ir tā, ka tas pievelk un piesaista mitrumu. Izstrādājumi, kuros mitrums ir saistītā veidā, ilgāk saglabājas svaigi un mīksti un neizžūst.

Turklāt konditorejas izstrādājumos ar augstu tauku saturu tumši brūnie savienojumi (melanoīdi) darbojas kā antioksidanti un neļauj taukiem sarūgtēt. Tāpēc izstrādājumi ir ilgāk uzglabājami.

Šīs divas īpašības nodrošina to, ka “basterdsuiker” saturoši izstrādājumi saglabā svaigumu ilgāk nekā izstrādājumi, kuru ražošanā izmantotas citas cukura šķirnes.

Šķīdība

Tā kā “Basterdsuiker” graudi ir mazi, tas mīklā izšķīst ātrāk nekā kristāliskais cukurs. Īpaši tas sakāms par mīklu, kura satur daudz taukvielu un maz ūdens. “Basterdsuiker” izšķīst mīklā esošajā mitrumā, un tā kļūst plūstošāka (jo mazāk cietu cukura kristālu paliek mīklā, jo vairāk cukura mīklā ir šķidrā formā). Tādējādi mīkla vairāk izplešas un cepšanai iespējams izmantot gludāku mīklu. Tāpēc “basterdsuiker” saturošu izstrādājumu struktūra ir smalkāka un mazāk graudaina (maigāka) nekā tad, ja to gatavošanā būtu izmantots cits cukurs.

3.8. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta tradicionālais raksturs (Regulas (EK) Nr. 1216/2007 3. panta 4. punkts):

Reģistrācijas pieteikumu pamato fakts, ka “basterdsuiker” ir raksturīga tradicionāla ražošanas metode un tradicionāls sastāvs.

Tradicionāla ražošanas metode

Sākotnēji (17. gadsimta sākumā) “basterdsuiker” tika izgatavots ar rokām, kopš simts gadiem tas tiek ražots rūpnieciski. Rūpnieciskās ražošanas metode šajā laikā nav mainījusies, lai gan ražošanas process ir uzlabots, racionalizēts un arvien vairāk mehanizēts. Fabrikas (dibinātas 20. gadsimta sākumā, visas ap 1910. gadu) vēl joprojām darbojas, tomēr to aprīkojums ir pielāgots tehnikas attīstībai un mūsdienu prasībām.

17., 18. un 19. gadsimts

“Basterdsuiker” apzīmē tādas kvalitātes cukuru, kas sākotnēji bija cukura ražošanas blakusprodukts. Tas bija pirmais ražošanas procesā iegūtais cukurs, kas vairs neatbilda baltā cukura specifikācijām. Likuma par akcīzes nodokli (Wet op accijns) dēļ “basterdsuiker” bija daudz lētāks. Tālaika konditori, protams, iepirkās, apdomājot cenu, un sev par pārsteigumu konstatēja, ka šis lētākais cukurs (“bastards”) ļauj tiem iegūt daudz labāku galaproduktu.

J. H. Reisiga (Reisig) 1783. gadā iznākušajā grāmatā par cukura rafinēšanu “De Suikerraffinadeur” aprakstīta “basterdsuiker” ražošana. Tumšas krāsas cukura sīrupi tika iepildīti koniskās veidnēs un pēc tam kaltēti. Pēc divām vai trim dienām cukurgalvas tika “apsegtas”, lai atdalītu atlikušo sīrupu. Sīrupa atdalīšanai izmantoja ūdeni, kuru lēnām pārlēja cukurgalvām. Lai ūdens neizšķīdinātu cieto pamatni, veidne tika pārklāta ar smalka māla (pijpaarde) slāni, caur kuru lēnām sūcās ūdens. Atlikušais sausā māla slānis tika atdalīts no cukurgalvas, un process tika atkārtots, līdz bija likvidētas visas nepilnības. Viena “basterdsuiker” galva bija trīskrāsaina. Izmantotā metode ļāva sīrupam notecēt līdz veidnes apakšai, t. i., konusveida cukurgalvas smailei. Tad cukuru slāni pa slānim atdalīja no cukurgalvas, un, virzoties uz konusa smaili, to sašķiroja baltajā, vidējā un parastajā “basterdsuiker”. Atkarībā no šķirnes “basterdsuiker” saturēja noteiktu daļu saharozes (mazāk nekā kristāliskais cukurs) un noteiktu daļu sīrupa. Līdz pat mūsdienām ir saglabājušās trīs “basterdsuiker” šķirnes, proti, baltais, gaišais/dzeltenais (vidējā šķirne) un tumšais/brūnais “basterdsuiker”.

19. gadsimta beigas un 20. gadsimts

“Basterdsuiker” unikālais sastāvs, proti, granulētais cukurs kopā ar sīrupu un/vai karamelu, un ar to saistītās izcilās cepamīpašības padarīja to par neaizstājamu izejvielu maiznīcās un konditorejās. “Basterdsuiker” cepamīpašības (sk. 3.7. punktu) ir galvenais faktors, kas ļauj iegūt labu izstrādājumu. Izstrādājumi, kuru cepšanā izmantots “basterdsuiker”, izceļas ar savu brūno krāsu, garšu, struktūru un uzglabāšanas ilgumu.

Līdz ar tehnikas attīstību cukurbiešu cukura fabrikas ražoja arvien mazāk un mazāk “basterdsuiker” (kā blakusproduktu), tāpēc ražotnes sāka īpaši specializēties visu triju “basterdsuiker” šķirņu ražošanā (pēc receptes), lai apmierinātu neapsīkstošo pieprasījumu pēc produkta, kurš sastāvēja no granulētā cukura un neliela cukurbiešu sīrupa daudzuma. “Basterdsuiker” ražošanas principi kopš 19. gadsimta beigām nav būtiski mainījušies.

Pārskats pār ražošanas metodi fabriku dibināšanas laikā un mūsdienu metodi

Ražošanas metode (saskaņā ar aprakstu 3.6. punktā) Senāk (pirms aptuveni 100 gadiem) Tagad Skābes pievienošana cukura šķīdumam x x Karsēšana x x Inversijas procesa apturēšana, pievienojot nātrija hidroksīdu x x Atdzesēšana x x Karamela un/vai cukura sīrupa iespējama pievienošana saskaņā ar recepti x x Invertcukura sīrupa piemaisīšana x x Kristāliskā cukura malšana/sijāšana, lai iegūtu attiecīgā lieluma graudus x x Sīrupa pievienošana kristāliskajam cukuram receptē norādītajā daudzumā x x Maisīšana līdz homogēnas masas iegūšanai x x

Šis ražošanas process ir uzlabots, racionalizēts un arvien vairāk mehanizēts. Fabrikas (dibinātas 20. gadsimta sākumā, visas ap 1910. gadu) vēl joprojām darbojas, to aprīkojums ir pielāgots tehnikas attīstībai un mūsdienu prasībām.

Tradicionāls sastāvs

“Basterdsuiker” sastāvu tradicionāli veido granulētais cukurs kopā ar sīrupu un/vai karamelu. Trīs šķirnes (baltais, gaišais/dzeltenais un tumšais/brūnais “basterdsuiker”) pastāvēja jau pirms ražošanas procesa industrializācijas. Industrializācijas rezultātā sastāvs nav būtiski mainījies.

Mūsdienās “basterdsuiker” sastāvs, kura prasības aprakstītas 3.9. punktā, ir tāds pats kā 20. gadsimta sākumā.

1924. gada Likumā par cukuru tas aprakstīts kā graudains cukurs, lielākoties dzeltenā vai brūnganā krāsā, kas radusies sīrupa klātbūtnes dēļ. 1977. gada Preču likumā par cukuru un sīrupu (Warenwetbesluit Suiker en Stroop) saturs aprakstīts vēl precīzāk, atkarībā no krāsas nošķirot balto, gaišo/dzelteno un tumšo/brūno “basterdsuiker”. Turklāt minimālajam cukura saturam vajadzēja būt 90 % un minimālajam invertcukura saturam – 0,5 %. Pelnu saturs sausnā nedrīkstēja pārsniegt 2,5 %. Kopš 2004. gada 12. jūlija īpaši valsts noteikumi par “basterdsuiker” vairs nav spēkā.

Šīs svarīgākās “basterdsuiker” sastāva īpašības nav mainījušās, un tās atbilst mūsdienu “basterdsuiker” sastāva prasībām, kas aprakstītas 3.9. punktā.

Paaudžu gaitā “basterdsuiker” ir kļuvis par mājsaimniecībās ļoti iecienītu produktu, kas tiek augstu vērtēts ne tikai savu cepamīpašību dēļ. Pateicoties tā patīkamajai, saldajai garšai to vēlāk sāka lietot kā aromātisku un saldu piedevu maizei, putrai un pankūkām. Nedaudz augstākā temperatūra, kādā tiek pasniegta putra un pankūkas, izceļ “basterdsuiker” garšu un aromātu. C. J. Vannē (Wannée) Amsterdamas mājturības skolas pavārgrāmatas (Het kookboek van de Amsterdamse huishoudschool) 6. izdevumā, kas iznācis 1910. gadā, minēts, ka “basterdsuiker” bieži pasniegts kā piedeva. Pēc senajām tradicionālajām holandiešu receptēm gatavotie ēdieni bieži vien nebija īpaši garšīgi, un, kā piedevu pasniedzot “basterdsuiker”, ēdienu garša tika uzlabota. Līdz ar starptautiskās virtuves ienākšanu un ēšanas paradumu maiņu “basterdsuiker” mājsaimniecībās tagad arvien retāk izmanto kā pastāvīgu produktu.

Tradicionāli pastāv trīs “basterdsuiker” šķirnes. Atkarībā no vēlamajām cepamīpašībām un cepšanas rezultāta (sk. īpašības 3.7. punktā) izmanto balto, gaišo/dzelteno un tumšo/brūno “basterdsuiker”. Tas nosaka garšu un brūnuma intensitāti. Izmantojot balto “basterdsuiker”, tiek iegūta neitrālāka garša un gaišāka krāsa. Jo tumšāks ir izmantotais “basterdsuiker”, jo izteiktāka un spēcīgāka ir izstrādājuma karameļu garša un tumšāka brūnā krāsa.

3.9. Prasību minimums un procedūras specifisko iezīmju pārbaudei (Regulas (EK) Nr. 1216/2007 4. pants):

“Basterdsuiker” specifiskās īpašības var pārbaudīt, pamatojoties uz turpmāk norādīto izmērāmo prasību minimumu. Katrā produktu partijā (katrā laidienā) ražotājs pārbauda šādas īpašības.

Invertcukura saturs galaproduktā Krāsa Baltais “basterdsuiker” 0,5–1,6 % 10–200 IU Gaišais/dzeltenais “basterdsuiker” 1,5–2,5 % 5 000–8 000 IU Tumšais/brūnais “basterdsuiker” 1,0–3,0 % 15 000–30 000 IU

Invertcukura satura un krāsas noteikšanai izmanto jaunāko ICUMSA metodi.

ICUMSA (International Commission for Uniform Methods of Sugar Analysis – Starptautiskā Vienotu cukura analīzes metožu komisija) ir pasaules mēroga organizācija, kura apvieno nacionālo cukura analīžu komisiju darbības vairāk nekā 30 dalībvalstīs. Ar šo metodi netieši nosaka cukura tīrību, kura ir tieši saistīta ar cukura krāsu. Jo mazāks ir ICUMSA vienību (IU) skaits, jo baltāks (un tīrāks) ir cukurs.

Nīderlandes Pārtikas produktu un patēriņa preču iestāde (Nederlandse Voedsel en Warenautoriteit, VWA) verificē datus, uzraugot ražotāja veiktās kontroles. VWA reizi gadā veic izlases veida administratīvas kontroles ražošanas uzņēmumā, lai pārbaudītu saglabātos datus par invertcukura saturu galaproduktā un tā krāsu (ražotājs nosaka katrai produktu partijai un uzglabā digitāli).

4. Iestādes vai institūcijas, kuras pārbauda atbilstību produkta specifikācijai:

4.1. Nosaukums un adrese:

Nosaukums: Nederlandse Voedsel en Waren Autoriteit Adrese: Catharijnesingel 59 3511 GG Utrecht NEDERLAND Tel. +31 882233333 E-pasts: info@vwa.nl

☒ Publiska  Privāta

4.2. Iestādes vai institūcijas konkrētie uzdevumi:

Nederlandse Voedsel- en warenautoriteit ir atbildīga par “basterdsuiker” produkta specifikācijā izklāstīto prasību ievērošanas pārbaudi.

(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.