LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Briselē, 4.4.2014. 
COM(2014) 215 final 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS 
Par rezultat īvām, piekļūstamām un notur īgām veselības aizsardz ības sistēmām 
 
 
2 
 1. Ievads  
Veselības aizsardz ības sistēmām1 modern ā sabiedrībā ir svarīga nozīme – tās cilvēkiem pal īdz 
saglabāt un uzlabot vesel ību. Vesel ības aizsardz ības sistēmām vajadzētu ne vien paildzin āt mūžu, bet 
arī palīdzēt to dzīvot pilnvērtīgi.  
ES dalībvalstu vesel ības aizsardz ības sistēmas ir atš ķirīgas un atspogu ļo katras valsts sabiedr ības 
atšķirīgo izvēli. Tomēr, par spīti organizatorisk ām un finansi ālām atšķirībām, to pamat ā ir 2006. gad ā 
veselības ministru padomes atz ītas kopīgas vērtības2: universālums, piek ļuve kvalitat īvai veselības 
aprūpei, taisnīgums (vienl īdzīga piekļuve) un solidarit āte. 
ES valstu vesel ības aizsardz ības sist ēmas arvien vair āk mijiedarbojas. St ājoties sp ēkā 
Direktīvai 2011/243, šī mijiedarb ība būtiski aktiviz ējās. Pastiprin āta veselības aizsardz ības sistēmu 
sadarbība varētu sekmēt to, kā sistēmas darbojas apst ākļos, kur pacienti un vesel ības aprūpes 
speciālisti kļūst arvien mobil āki. 
Pēdējo desmit gadu laik ā Eiropas vesel ības aizsardz ības sistēmas ir sask ārušās ar kopīgām pastāvīgi 
augošām problēmām: paaugstin ās veselības aprūpes izmaksas, sabiedr ība noveco, un no t ā izriet 
hronisko slim ību un multimorbidit ātes pieaugums, k ā arī lielāks piepras ījums pēc veselības aprūpes, 
veselības aprūpes speci ālistu nepietiek un tie ir sadal īti nevienm ērīgi, veselības aizsardz ībā un 
veselības aprūpes pieejam ībā nevalda vienl īdzība. 
Turklāt pēdējos gados finansi ālo resursu pieejam ību ir ierobežojusi ekonomisk ā krīze, dalībvalstīm 
apgrūtinot uzdevumu nodrošin āt veselības aizsardz ības sistēmu ilgtsp ējību4. Tas savuk ārt grauj 
dalībvalstu sp ēju sniegt univers ālu (vispārēju) piekļuvi kvalitat īvai vesel ības aprūpei. Vesel ības 
aizsardzības sistēmām jābūt noturīgām: tām jāspēj rezultat īvi pielāgoties main īgai videi, ar 
ierobežotiem resursiem risinot noz īmīgas problēmas.  
Augošā savstarp ējā atkarība un kop īgie uzdevumi prasa sadarboties arvien cieš āk. 2006. gad ā 
dalībvalstis soci ālās aizsardz ības un soci ālās integrācijas jomas atv ērtās koordin ācijas metodes 
kontekstā vienojās par kop īgiem mērķiem attiec ībā uz veselības aprūpes piekļūstamību, kvalit āti un 
finansiālo ilgtspējību5. 2011. gad ā veselības ministru padome iedibin āja ES līmeņa pārdomu procesu, 
kura mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm nodrošin āt modernas, rea ģētspējīgas un ilgtsp ējīgas vesel ības 
                                                            
1 Šajā paziņojumā veselības aizsardz ības sistēmas ir defin ētas kā sistēmas, kuru m ērķis ir pacientiem sniegt 
profilaktiskus, diagnostiskus, ārstnieciskus vai paliat īvus vesel ības aprūpes pakalpojumus, kuru pamatm ērķis ir 
uzlabot vesel ību. 
2 Padomes secin ājumi par Eiropas Savien ības veselības aizsardz ības sistēmu kopējām vērtībām un principiem, 
OV C 146, 22.06.2006. 
3 Direktīva 2011/24/EK, OV L 88, 04.04.2011. 
4 Tas ir uzsv ērts arī "Council conclusions on the Economic  Policy Committee (EPC) – European Commission 
Joint Report on health systems in the EU " (2010. gada 7. decembris). 
5  Sociālās aizsardz ības komitejas un Ekonomikas politikas komitejas kop īgais atzinums par EPSCO  padomes 
2006. gada 10. mart ā apstiprin āto Komisijas pazi ņojumu "Str ādāt kopā, strādāt labāk: jauna sist ēma sociālās 
aizsardzības un integr ācijas politikas atkl ātai koordin ācijai Eiropas Savien ībā". 
 
3 
 aizsardzības sistēmas6. Padome atzina, ka "vienl īdzīgas piekļuves nodrošin āšana augstas kvalit ātes 
veselības aprūpes pakalpojumiem vienm ēr ir bijis svar īgs jautājums ierobežotu ekonomisku un citu 
resursu apst ākļos, taču pašlaik main ās situācijas mērogs un neatliekam ība, un, nerodot risin ājumu, tā 
var kļūt par izšķirošu faktoru ES ekonomisk ās un sociālās realitātes izveid ē nākotnē". 
2013. gada decembr ī veselības ministru padome savos secin ājumos par "p ārdomu procesu attiec ībā 
uz modern ām, reaģētspējīgām un ilgtsp ējīgām veselības aizsardz ības sistēmām" apstiprin āja 
panāktos sasniegumus un piepras īja, lai darbs šaj ā jomā turpinātos7. 
Gada izaugsmes p ētījumā (GIP) par 2014. gadu8 norādīts, ka, lai pan āktu ilgstošu ekonomisku 
atveseļošanos, "tagad galven ā prioritāte ir sekm ēt izaugsmi un konkur ētspēju". Dom ājot par šo 
mērķi, GIP uzsver, ka nepieciešams vesel ības aprūpes sistēmas efektiviz ēt un padar īt finansiāli 
ilgtspējīgākas, turkl āt spējīgākas produkt īvi apmierin āt sociālās vajadz ības un nodrošin āt 
nepieciešamos soci ālās drošības tīklus. Tas atz īst arī veselības aprūpes nozares lielo noz īmi 
ekonomisk ās krīzes sociālo seku risin āšanā, uzsverot, ka vesel ības aprūpes pakalpojumi ir joma, kur 
nākamajos gados rad īsies lielas nodarbin ātības iespējas. Pētījums iesaka, ka b ūtu jāizstrādā aktīvas 
sociālās iekļaušanas strat ēģijas, paredzot ar ī plaši pieejamus vesel ības aprūpes pakalpojumus, kas 
būtu cenas zi ņā pieņemami un kvalitat īvi. 
Tas iepriekš uzsv ērts arī 2013. gad ā, kad Eiropas semestr ī vienpadsmit dal ībvalstis9 saņēma ieteikumu 
reformēt veselības aizsardz ības sistēmas. Lielākajā daļā šo ieteikumu galven ā uzmanība pievērsta 
veselības aizsardz ības sistēmu ilgtsp ējībai un to izmaksu lietder īgumam, pieprasot reform ēt slimnīcu 
sektoru, vesel ības pakalpojumu cenu noteikšanu un ambulatoro un prim āro aprūpi. Trijos ieteikumos 
arī pieprasīts veselības aprūpi uzturēt piekļūstamu vai padar īt to piekļūstamāku. 
Veselība ne vien ir v ērtība pati par sevi, bet ar ī ekonomisk ās labklājības priekšnosac ījums, kā atzīts 
Sociālo ieguldījumu paket ē10 ietilpstošaj ā Komisijas dienestu darba dokument ā "Investing in health ". 
Cilvēku vesel ība ekonomiskos izn ākumus ietekm ē tādos aspektos k ā ražīgums, darbasp ēka 
piedāvājums, cilv ēkkapitāls un publisk ā sektora izdevumi. Vesel ības aprūpes nozar ē spēcīgs dzinulis ir 
inovācija, un tai ir b ūtiska nozīme ekonomik ā: nozare p ārstāv 10 % no ES IKP. Turkl āt nozare ir ļoti 
darbietilp īga un viena no liel ākajām Eiropas Savien ībā: veselības aprūpes darbinieki 2010. gad ā 
aizņēma 8 % visu ES darbvietu11. 
Pēdējo gadu pieredzi un tajos veikto darbu att īstot tālāk un tiecoties pilnveidot ES l īmeņa pieejas, 
šajā paziņojumā galvenā uzmanība pievērsta pasākumiem, kuru m ērķis ir:  
                                                            
6 Padomes secin ājumi "Ceļā uz modern ām, atsauc īgām un ilgtsp ējīgām veselības aizsardz ības sistēmām" 
(2011. gada 6. j ūnijs).  
7 Padomes secin ājumi "Pārdomu process attiec ībā uz modern ām, reaģētspējīgām un ilgtsp ējīgām veselības 
aizsardzības sistēmām" (2013. gada 10. decembris). 
8 COM(2013) 800. 
9  Austrija, Bulg ārija, Čehija, Vācija, Somija, Francija, Malta, Polija, Rum ānija, Slov ākija un Sp ānija. 
10 COM(2013) 83.  
11 SWD(2012) 93, pievienots dokumentam COM(2012) 173. 
 
4 
 1. stiprināt veselības aizsardz ības sistēmu rezultativit āti; 
2. veselības aprūpi padarīt piekļūstamāku; 
3. veselības aizsardz ības sistēmas padar īt noturīgākas. 
2. Kā stiprināt veselības aizsardz ības sistēmu rezultativit āti  
Svarīgi veselības aprūpes kvalit ātes un vesel ības aizsardz ības sistēmu snieguma elementi ir 
rezultativit āte, drošība un pacienta pieredz ējumi. ES l īmenī turpinās darbs pie pacientu droš ības12, 
savukārt pacienta pieredz ējumi ir svar īga joma, kurai ar ī turpmāk būs jāpievērš regulāra uzman ība. 
Šajā paziņojumā galvenā uzmanība pievērsta rezultativit ātei: vesel ības aizsardz ības sistēmu spējai 
panākt pozitīvu veselības iznākumu, t.i., uzlabot iedz īvotāju veselību. 
Veselības aizsardz ības sistēmu rezultativit āti arvien svar īgāk būs vērtēt, jo īpaši tāpēc, ka šīs sistēmas 
nav vienīgais mūsu veselības uzlabošanas faktors. Lai gan sagaid āmā dzīvildze pa dal ībvalstīm 
joprojām stipri atš ķiras, kopum ā mēs dzīvojam ilgāk un esam vesel īgāki nekā iepriekšējās paaudzes. 
Lielā mērā tas sasniegts, pateicoties b ūtiskajiem pan ākumiem, kas g ūti sabiedr ības vesel ības 
aizsardzībā un ārpus vesel ības aizsardz ības sistēmas. Mēs varam gaid īt arī turpmākus uzlabojumus, 
piemēram, mazin āsies smēķēšanas izplat ība un alkohola pat ēriņš, uzlabosies uztura kvalit āte un augs 
iesaiste fizisk ās nodarb ībās. Ir visp āratzīts, ka vesel ības aprūpes nozares ieguld ījums iedz īvotāju 
veselībā pēdējo piecdesmit l īdz sešdesmit gadu laik ā ir krasi audzis.   
Informācijas vākšana par vesel ības aizsardz ības sistēmu salīdzinošo rezultativit āti joprojām ir 
aizsākumos. Zem āk sniegtie piem ēri ilustrē jomas, kur vesel ības aizsardz ības sistēmu ieguld ījums 
veselības uzlabošan ā ir visacīmredzam ākais un apstiprin āts ar pieejamiem ES r ādītājiem (piem., 
perinatālā mirstība, novēršamā mirstība, saslimst ība ar slim ībām, kas nov ēršamas ar vakcin āciju, un 
vēža skrīnings). Šis sal īdzinājums atklāj lielas atš ķirības starp ES dal ībvalstīm. 
Perinatālā mirstība 
Perinatālo mirstību aprēķina kā kopējo vēlīno fetālo mirstību (pēc 28. grūtniecības nedēļas) un agr īno 
neonatālo mirstību (septiņu dienu laik ā pēc piedzimšanas). Sal īdzinājumā ar zīdaiņu mirstību13 šis 
rādītājs nav tik stingri saist īts ar soci ālekonomiskiem faktoriem un t ādējādi uzticam āk raksturo 
veselības aizsardz ības sistēmu rezultativit āti. 
                                                            
12 Padomes 2009. gada 9. j ūnija Ieteikums par pacientu droš ību, tostarp par vesel ības aprūpē iegūtu infekciju 
profilaksi un kontroli, OV C 151, 3.7.2009.  
13 Zīdaiņu mirstība ir pirmaj ā dzīves gadā mirušo b ērnu skaits (uz 1000 dzemd ībām ar dzīvi piedzimušajiem). 
 
5 
 1. attēls. Perinat ālās mirstības līmenis uz 1000 dzemd ībām (visas dzemd ības, dati par 2011. gadu vai 
nesenāki) 
 
Datu avots: Eurostat  datubāze, projekts  Europeristat (izstrādājuši Komisijas dienesti) 
Pēdējos piecos gados perinat ālās mirstības līmenis liel ākajā daļā dalībvalstu ir mazin ājies, lai gan 
dažās valstīs attiecīgajā laikā līmenis ir paaugstin ājies.  
Novēršamā mirstība 
Novēršamo mirst ību definē kā priekšlaic īgas nāves gadījumus, kam nevajadz ētu notikt, ja laikus b ūtu 
sniegta piem ērota vesel ības aprūpe. Tas ir viens no pamatr ādītājiem, ko izmanto, lai p ētītu veselības 
aizsardzības sistēmu ieguld ījumu vesel ības iznākumos14. Novēršamā mirstība ir kombin ētā 
standartiz ētā mirstība attiec ībā uz tādu izraudz ītu slimību kopumu, par kur ām tiek uzskat īts, ka 
mirstību tieši ietekm ē veselības aprūpe.  
                                                            
14 Pamatoti ir ar ī "novēršamās mirstības" salīdzinājumos vērā ņemt ne vien ar attiec īgo slimību saistītos nāves 
gadījumus, bet ar ī šīs slimības incidenci. Tom ēr salīdzināmu datu pieejam ība nav nodrošin āta. 
 
6 
 2. attēls. Novēršamā mirstība; standartiz ētā mirstība uz 100 000 iedz īvotājiem, 2010. g.  
 
0100200300400500600
FR NL IT ES LU BE DK SE PT FI CY DE MT AT IE SI UK PL CZ HR BG EE SK HU RO LT LV
Sievietes
 Vīrieši
 
Datu avots: Eurostat  (dati par Grie ķiju nav pieejami) 
Pilnīgi visām dalībvalstīm no 2000. gada l īdz 2010. gadam ir izdevies samazin āt novēršamās mirstības 
rādītājus, lai gan samazin ājums to vid ū būtiski atšķiras. 
Lipīgās slimības 
Konkrētu lipīgu slimību incidenci tieši ietekm ē piemērotu vesel ības pakalpojumu sniegšana: 
vakcinācijas kampa ņas ir krasi mazin ājušas ar vakcin āciju novēršamu slim ību incidenci (lai gan 
attiecībā uz dažām valstīm vērojamas satraucošas paz īmes, ka vakcin ācijas līmenis pazemin ās). 
3. attēls. Ar vakcin āciju nov ēršamu slim ību incidence – apstiprin āto gadījumu skaits uz 100 000 
iedzīvotāju, 2011. g. 
 
 
Meningokoku infekcija B hepat īts C ūciņa Masalas 
Datu avots: ECDC Gada epidemiolo ģiskais ziņojums, 2012. g.  
Būtiskas dal ībvalstu incidences r ādītāju atšķirības ir vērojamas pat tad, ja uzman ību pievērš tikai 
mazai ar vakcin āciju novēršamu slim ību grupai (meningokoku infekcija, B hepat īts, cūciņa un 
masalas). 
 
7 
 Vēža skrīnings 
Ar iedzīvotājiem paredz ētu organiz ētu skrīninga programmu starpniec ību agrīni diagnostic ēts 
kolorektālais vēzis, dzemdes kakla v ēzis un krūts vēzis noderīgi liecina par vesel ības aprūpes sistēmas 
spēju strādāt ar riska sektoriem. Padome ieteikusi š ādas programmas īstenot saska ņā ar Eiropas 
Kvalitātes nodrošin āšanas pamatnost ādnēm15.  
Vislielākie panākumi gūti attiecībā uz krūts vēzi. Attiecībā uz vecuma m ērķgrupu noteikšanu (50–69 
gadus vecas sievietes) un attiec ībā uz ieteicamajiem laika interv āliem starp mammogr āfiskā skrīninga 
reizēm valsts skr īninga programmas parasti atbilst ES pamatnost ādnēm. Lai gan attiec ībā uz vēlamo 
skrīninga procentu ālo īpatsvaru Eiropas pamatnost ādnēs norādītā mērķvērtība ir vismaz 75 % 
attiecīgo sieviešu (un pie ņemamais īpatsvars 70 %), 2010. gad ā šāds īpatsvars bija pan ākts tikai 
nedaudzās dalībvalstīs. 
4. attēls. Krūts vēža skrīnings – 50–69 gadus vecas sievietes, kam veikts skr īnings (%) 
 
Datu avots: OECD health at a glance Europe 2012 , valstu statistika  
Galvenie konstat ējumi  
Attiecībā uz minētajiem konkr ētajiem rādītājiem var izdar īt dažus sākotnējus novērojumus, kas gan 
nav pietiekami reprezentat īvi, lai ar tiem var ētu pamatot vesel ības aizsardz ības sistēmu plašu 
izvērtēšanu. Tie atspogu ļo lielas atš ķirības starp ES dal ībvalstīm. Tie apliecina ar ī, ka vesel ības 
iznākumi ir daudzdimension āli un gr ūti definējami. Kopum ā veselības aizsardz ības sistēmu 
rezultativit ātes novērtēšana ir komplekss process: vesel ības aprūpes pasākumu ietekme var s ākt 
izpausties tikai p ēc ilgāka laika un problem ātiska ir datu sal īdzināmība un uzticam ība. Tomēr notiek 
darbs pie uzlabojumiem. 
Komisija ir atbalst ījusi, ka tiek izstr ādāti Eiropas vesel ības pamatr ādītāji (ECHI ): šis rādītāju kopums 
paredzēts, lai pārraudzītu iedzīvotāju veselību un vesel ības aizsardz ības sistēmu sniegumu. Ir 
publiskoti ar ī vairāki ziņojumi, kuros nov ērtētas Eiropas vesel ības aizsardz ības sistēmas. Īpaši vērtīgi 
paraugi ir 2010. gad ā publicētais kopīgais Ekonomikas politikas komitejas un Eiropas Komisijas 
                                                            
15 Council Recommendation of 2 Decem ber 2003 on cancer screening ; OV L 327, 16.12.2003. Sk. ar ī Eiropas 
Kvalitātes nodrošin āšanas pamatnost ādnes attiec ībā uz kolorekt ālā vēža skrīningu un diagnostic ēšanu, dzemdes 
kakla skrīningu un kr ūts vēža skrīningu un diagnostic ēšanu. 
 
8 
 ziņojums par vesel ības aizsardz ības sistēmām un ESAO un Komisijas public ētā sērija "Pārskats par 
veselību Eiropā". 
Vēl viens svar īgs solis tika sperts 2013. gad ā, kad Soci ālās aizsardz ības komiteja izstr ādāja veselības 
sektoram paredz ētu vienotu nov ērtēšanas satvaru, kas paredz ēts kā sākotnēja skrīninga rīks, ar kura 
starpniec ību konstat ēt iespējamas probl ēmas dalībvalstu vesel ības aizsardz ības sistēmās. Tas ir 
svarīgs ieguldījums vesel ības aizsardz ības sistēmu snieguma sal īdzinošā novērtēšanā, kurā ņem vērā 
ES līmenī pieejamus datus. Visbeidzot, no p ētniecības un tehnolo ģiju attīstības pamatprogramm ām 
tika finans ēti vairāki projekti, kuru m ērķis bija izstr ādāt veselības aizsardz ības sistēmu snieguma 
novērtēšanas rādītājus un metodikas16. 
3. Kā veselības aizsardz ības sistēmas padar īt piekļūstamākas  
Veselības aizsardz ības sistēmām jābūt piekļūstamām. Šis ir viens no principiem, kas deklar ēti Eiropas 
Sociālajā hartā17, kura uzsver, ka liela noz īme ir caurredzamiem medic īniskās ārstēšanas 
piekļūstamības kritērijiem un ka valstu pien ākums ir nodrošin āt pienācīgu veselības aprūpes sistēmu, 
kurā veselības aprūpes pakalpojumu sa ņemšanā daļa iedzīvotāju nebūtu atstumti. 
Tomēr veselības aprūpes piekļūstamību izmērīt ir grūti, un nav t ādas sīki izstrādātas metodolo ģijas, 
kas aptvertu visu ES teritoriju un pav ērtu iespēju piekļūstamību pārraudzīt un sekm ēt labu praksi. Tas 
būtu svarīgs solis vesel ību skarošu nevienl īdzību mazināšanā18.  
Plaši izmantots r ādītājs ir ES teritorij ā pastāvošā dispersija to iedz īvotāju procentu ālajā īpatsvarā, kas 
ziņo par medic īniskās aprūpes izmantošanas gr ūtībām, kuru c ēloņi saistīti ar vesel ības sistēmu 
piekļūstamību19 (gaidīšanas ilgums, ce ļošanas att ālums un izmaksu sadal ījums). Tom ēr šie 
konstatējumi ir secin āti no pašu valstu zi ņotām vajadzībām, tāpēc valstu sal īdzinājumu var ietekm ēt 
kultūras atšķirību radīti sagrozījumi. 
5. attēls. Pašdeklar ētas neapmierin ātas vajadz ības pēc medicīniskas izmekl ēšanas, sadal ījums pa 
iemesliem, iedz īvotāju procentu ālais īpatsvars (%) 
                                                            
16 Piemēram, sk. projektus ECHO  (http://www.echo-health.eu ), Eurohope  (http://www.eurohope.info ), un 
EuroREACH  (http://www.euroreach.net ). 
17 Pārskatītā Eiropas Soci ālā harta, Strasb ūra, 1996. gada 3. maijs. 
18 COM(2009) 567. 
19 Ievērojiet, ka šaj ā pārskatā klasifikācija "citi iemesli" attiecas uz iemesliem, kas nav saist īti ar viet ējām 
veselības aizsardz ības sistēmām, piemēram, "nebija laika", "bail no ārsta" u. tml. 
 
9 
 
 
Avots: Eurostat , Eiropas ien ākumu un dz īves apstākļu statistika par 2012. gadu ( Statistics on Income and Living 
Conditions  2012) (par AT un IE – 2011. gada dati) 
Veselības aprūpes piekļūstamību veido mijiedarb ība starp daž ādiem faktoriem, kuru vid ū ir veselības 
aizsardzības sistēmas segums (t.i., kam ir ties ības uz vesel ības aprūpi), šā seguma dzi ļums (t.i., uz ko 
iedzīvotājiem ir ties ības) un vesel ības aprūpes pakalpojumu pieejam ība (arī cenas pie ņemamības 
ziņā). Veselības aprūpi arī tieši ietekm ē veselības aizsardz ības sistēmās izmantotie organiz ācijas un 
pārvaldības mode ļi. Ja vesel ības aizsardz ības sistēmas ir sarež ģītas un nep ārredzamas, pacienti var 
uzskatīt, ka vesel ības aprūpe ir grūtāk piekļūstama. 
 
     
x VESELĪBAS 
APRŪPES 
PIEKĻŪSTAMĪBA Aprūpes cenas pie ņemamība 
(līdzmaksājumi, izmaksu 
dalīšana) 
Aprūpes pieejam ība
(attālums, gaid īšanas laiki)Veselības apdrošin āšanas 
segums  
(iedzīvotāju procentu ālais 
īpatsvars)  
Aprūpes grozs  
(seguma dzi ļums) 
Iedzīvotāju segums 
Faktiski vis ās ES dal ībvalstīs veselības aprūpes pakalpojumus liel ākoties finans ē valsts. Vis ās 
dalībvalstīs veselības aprūpes segums aptver visus vai gandr īz visus iedz īvotājus; tomēr daži 
nelabvēlīgos apstākļos esoši cilv ēki no pietiekama vesel ības aprūpes seguma joproj ām ir atstumti. 
Seguma dzi ļums 
Dažādu valstu vesel ības aizsardz ības sistēmās valsts finans ētā veselības aprūpe atšķiras. Piem ēram, 
stomatologa un oftalmologa pakalpojumus, un daža s modernas terapijas sedz tikai nedaudzas 
 
10 
 dalībvalstis. Vair ākās dalībvalstīs nav formul ēta valsts finans ētās ārstēšanas defin īcija. Tas sarež ģī 
salīdzināšanu un anal īzi, ar kuru pal īdzību varētu panākt vienpr ātību par minim ālajiem vai 
optimālajiem apr ūpes sniegšanas l īmeņiem. 
Cenas pie ņemamība  
Bieži vien prasa, lai cilv ēki ar līdzmaksājumu vai izmaksu dal īšanas ceļā palīdzētu segt vajadz īgo 
pakalpojumu finansi ālās izmaksas. T ādējādi var nodrošin āt, ka vesel ības aprūpes pakalpojumus lieto 
atbildīgi; tomēr šim līdzmaksājumam nevajadz ētu kļūt par šķērsli vai kav ēkli saņemt nepieciešamo 
veselības aprūpi. Veselības aizsardz ības sistēmu izmaksu ierobežošanas pas ākumiem, kuru nol ūks ir, 
lai veselības aprūpi izmantotu racion ālāk, nevajadz ētu pārmērīgi ierobežot kvalitat īvas vesel ības 
aprūpes piekļūstamību.  
Piekļūstamība (veselības aprūpes nozares darbasp ēks, attālums no apr ūpes vietas, gaid īšanas ilgums) 
Veselības aprūpes pakalpojumiem j ābūt pacientiem sam ērīgi piekļūstamiem: ce ļš uz vajadz īgo 
pakalpojumu sa ņemšanas vietu nedr īkst būt pārāk tāls vai gaid īšanas laiks l īdz to saņemšanai — 
pārāk ilgs. Tas ir īpaši nopietns uzdevums laukos un att ālākos reģionos. 
Ar attālumu saist ītas problēmas var p ārvarēt, izmantojot integr ētākus aprūpes mode ļus, kas uzlabo 
pacientu un vesel ības aizsardz ības sistēmas saskari, un plaš āk ieviešot e-vesel ības risinājumus. 
Gaidīšanas laiks gan ir Regul ā 883/0420 un Direkt īvā 2011/24 svar īgs jēdziens, tom ēr nav uz visu ES 
teritoriju attiecin āmas defin īcijas, kā mērīt gaidīšanas laiku. Direkt īvai 2011/24 padarot vesel ības 
aizsardzības sistēmas pārskatatbild īgākas attiec ībā uz aprūpes piekļūstamību, proti, noskaidrojoties 
jēdzienam "nepamatota kav ēšanās" attiecībā uz ārstēšanas gaid īšanu, tas var ētu mainīties. 
Iedzīvotāju novecošana un aizvien augst āka saslimst ība vienlaikus ar vair ākām hronisk ām slimībām 
prasa daž ādu prasmju kombin ācijas, un tas savuk ārt ietekm ē medicīnas darbinieku m ācību 
programmu saturu. Iesp ējams, ka, veidojoties multidisciplin ārām darbinieku grup ām, profesijas vairs 
nebūs tik izteikti nodal ītas. Vesel ības aprūpes nozares piepras ījums pēc iemaņām un prasm ēm 
pastāvīgi mainās, un ir ticams, ka lomas un profesijas evolucion ēs tā, lai būtu apmierin ātas 
iedzīvotāju vajadzības. Piem ēram, ņemot vērā Eiropas Savien ības augsto fizisk ās mazkust ības līmeni 
un ar to saist ītos veselības riskus, vesel ības aprūpes speciālistiem sadarb ībā ar citām nozarēm (sporta 
nozare u. tml.) ir svar īgs pienākums pacientus konsult ēt par fizisko kust ību lielo noz īmi21. 
Lai medic īniskās izglītības plānošanas sist ēmas apsteigtu min ētās norises, t ām jābūt gudrāk 
izstrādātām, spējīgām ātrāk reaģēt un vairāk piesaist īt studentus taj ās specialit ātēs, kas visvair āk 
vajadzīgas. 
Turklāt ir pamats uzskat īt, ka uzman ība jāpievērš zālēm, jo priv āto izdevumu da ļa par zālēm ir izteikti 
augstāka nekā par pārējiem valsts segt ās medicīniskās aprūpes veidiem. 
                                                            
20 2004. gada 29. apr īļa Regula 883/2004/EK par soci ālās nodrošin āšanas sist ēmu koordin ēšanu, OV L 166, 
30.04.2004. 
21 Padomes 2013. gada 26. novembra Ieteikums par vesel ību veicinošu fizisko aktivit āšu populariz ēšanu dažādās 
nozarēs, OV C 354, 4.12.2013. 
 
11 
 Valstu lēmumi par cenu veidošanu un izdevumu kompens ēšanu tieši un netieši ietekm ē zāļu 
piekļūstamību ES teritorij ā: inovatīvas zāles dalībvalstīs ne vienm ēr ir pieejamas vienlaikus, un 
iespējams, ka daž ās valstīs tās vispār nav pieejamas. 
Pirmais solis uz š ā stāvokļa uzlabošanu tika sperts farm ācijas jomas korporat īvās sociālās atbildības 
procesā, kurā tika rosin āts, ka par cenu veidošanu un izdevumu kompens ēšanu atbild īgās 
kompetent ās iestādes apspriežas sav ā starpā un ar cit ām ieinteres ētajām person ām, un atbalst īta 
caurredzama inform ācijas apmai ņa par to, k ā zāles padarīt piekļūstamākas. 
4. Kā veselības aizsardz ības sistēmas padar īt noturīgākas  
Modernaj ām veselības aizsardz ības sistēmām, tiecoties uz ilgtsp ējību, joproj ām jābūt piekļūstamām 
un rezultat īvām. Lai to pan āktu, tām jābūt fiskāli noturīgām. Komisija dal ībvalstis šaj ā darbā atbalsta, 
nodrošinot anal īzes un prognozes un Eiropas semestra proces ā iesakot reformas. 
Veselības aizsardz ības sistēmās jāpievērš uzman ība arī nefiskāliem faktoriem. Š īm sistēmām jāspēj 
rezultatīvi pielāgoties main īgai videi un apzin āt un izmantot inovat īvus risinājumus, ar ierobežotiem 
resursiem risinot b ūtiskas probl ēmas: speci ālo zināšanu/resursu tr ūkumu noteikt ās jomās, negaidītus 
pieprasījuma kāpumus (piem., sakar ā ar epidēmiju) u. tml. Citiem v ārdiem sakot, nepieciešams veidot 
un uzturēt to notur ību. 
ES veselības aizsardz ības sistēmas ekonomisko kr īzi nav pārvarējušas vienl īdz labi, un daž ām ļoti īsā 
laikā bijis jāīsteno lielas un dažk ārt sāpīgas reformas. Pamatojoties uz nesen ās reform ās gūto 
pieredzi, Komisija attiec ībā uz notur ību ir apzin ājusi šādus faktorus, kas daž ās veselības aizsardz ības 
sistēmās palīdzējuši saglab āt iedzīvotājiem piek ļūstamus un rezultat īvus vesel ības aprūpes 
pakalpojumus. 
 
 
12 
 Stabili finans ēšanas meh ānismi  
Stabils finans ējums dod iesp ēju lietder īgi plānot ieguld ījumus un netrauc ēti sniegt apr ūpes 
organizēšanas un p ārvaldīšanas pakalpojumus. Vesel ības aizsardz ības sistēmas, kuru finans ējuma 
pamatā ir mazāk stabili ie ņēmumu avoti, ir vair āk pakļautas ārējiem triecieniem: piem ēram, bezdarba 
pieauguma negat īvā ietekme ir liel āka sistēmās, kas balst ās uz nodarbin āto iedzīvotāju iemaks ām. 
Stabilu finans ējumu var pal īdzēt nodrošin āt rezerves vai citas pretcikliskas formulas, p ēc kurām veic 
valsts budžeta p ārskaitījumus.  
Uzticami riska kori ģēšanas paņēmieni 
Svarīgs līdzeklis, k ā nodrošin āt ,  k a  r e s u r s u s  t ērē saskaņā ar vajadz ībām, ir konsekventa riska 
koriģēšanas un risku apvienošanas sist ēma. Piem ēram, ja soci ālās iemaksas vai apdrošin āšanas 
prēmijas iekas ē vairākas valsts vesel ības apdrošin āšanas sabiedr ības, ar riska kori ģēšanas/riska 
izlīdzināšanas meh ānismu gādā, ka ir ņemts vērā katra fonda lielums, apdrošin āto personu vecuma 
un dzimuma strukt ūra un apdrošin āto personu morbidit ātes mode ļa paraugs. T ā rīkojas, lai nov ērstu 
pacientu atlas īšanu un diskrimin ēšanu un lai nodrošin ātu, ka finans ējums ir piel āgots vajadz ībām. 
Laba pārvaldība 
Pārvaldība nozīmē to, ka ir skaidri sadal īti pienākumi attiec ībā uz vesel ības aizsardz ības sistēmas 
darbību un tās galvenajiem elementiem, ka past āv veselīgi pārskatatbild ības mehānismi un skaidra 
organizatorisk ā struktūra. Tas sist ēmām paver iesp ēju ātri pielāgoties jauniem m ērķiem un 
prioritātēm un stiprina to sp ēju reaģēt uz lieliem uzdevumiem, apzinot un ieviešot izdev īgu 
ieguldīšanas lēmumu atbalstam nepieciešamos pas ākumus. 
Sistēmas inform ācijas plūsmas  
Konkrētos apakšsektoros pie ņemt individu āli pielāgotus, uz datiem pamatotus l ēmumus sp ēj tādi 
veselības aizsardz ības sistēmu pārvaldītāji, kas stabili p ārzina sistēmu spēcīgās un vājās puses un sp ēj 
pārraudzīt informāciju, arī atsevišķu pacientu vai vesel ības aprūpes sniedz ēju līmenī. 
Informācijas sistēmas, kuru pamat ā ir e-vesel ība, atvieglo un atbalsta inform ācijas zinību sistēmu 
efektivizēšanu. Turkl āt e-veselība var pal īdzēt nodrošin āt labāk pielāgotu, iedarb īgāku un efekt īvāku 
individualiz ētāku veselības aprūpi un mazin āt kļūdas, un l īdz minimumam samazin āt uzturēšanos 
slimnīcā. 
Veselības pakalpojumu izmaksu pareiza noteikšana 
Lai saprastu, cik sarež ģīts ir process, kas no izmaks ām ved uz izn ākumu, ir nepieciešams izprast, k ā 
izmaksas korel ē ar cilvēkresursiem un fiziskajiem resursiem, k ā resursi pal īdz veikt veikt darb ības 
(piemēram, ķirurģiska iejaukšan ās, diagnostiski testi), k ā dažādas darb ības grup ējas, veidojot 
aprūpiejaukšanos, un, visbeidzot, k ā aprūpiejaukšan ās ietekmē veselību. 
Lai nodrošin ātu vienotu metodi, ar kuru saska ņā izvērtēt, cik iedarb īga bijusi iejaukšan ās, lai pareizi 
noteiktu pakalpojumu izmaksas un attiec īgi dotu iesp ēju lēmējiem iesp ējami efekt īvi piešķirt 
resursus, svar īga nozīme ir vesel ības tehnolo ģiju novērtēšanai. 
 
13 
 Precīzi noteikt vesel ības aprūpes pakalpojumu izmaksas vajag sp ēt ne vien t āpēc, lai kontrol ētu 
izmaksas, bet ar ī tāpēc, lai rezultat īvi lemtu par ieguld ījumiem un prioritiz ēšanu.  
Veselības aprūpes nozares darbasp ēks ar pietiekamu kapacit āti un vajadz īgajām prasmēm  
Lai ar organizatorisku un tehnisku p ārmaiņu starpniec ību varētu rast inovat īvus risinājumus, būtiski 
nepieciešams ir kvalific ēts un motiv ēts veselības aprūpes nozares darbasp ēks ar pietiekamu 
kapacitāti un vajadz īgajām prasm ēm. Lai uzlabotu vesel ības aprūpes speci ālistu sniegumu un 
nodrošinātu, ka galven ā uzmanība tiek piev ērsta tiešajai vesel ības aprūpes sniegšanai, ļoti 
nepieciešama ir iedarb īga stimulu strukt ūra. 
5. ES darba programma attiec ībā uz rezultat īvām, 
piekļūst amām un notur īgām veselības aizsardz ības sistēmām 
Par vesel ības aprūpes sistēmām galvenok ārt ir atbild īgas dalībvalstis. Eiropas Savien ība dalībvalstu 
atbalstam ir veikusi vair ākas darbības, proti, ir sniegtas pamatnost ādnes vai ar ī darbības izpauduš ās 
kā pārraudzības vai izv ērtēšanas rīki.  
Komisija ir izveidojusi neatkar īgu ekspertu grupu, kuras uzdevums ir sniegt ieteikumus par 
ieguldījumiem vesel ībā22. Grupa Komisijai sniegs anal īzi un ieteikumus par vair ākiem apspriestajiem 
jautājumiem. 
Kā atbalstīt veselības aizsardz ības sistēmu rezultativit ātes stiprin āšanu 
Veselības aizsardz ības sistēmu snieguma nov ērtējums ( HSPA ) 
Veselības ministru padome aicin āja dalībvalstis HSPA  izmantot r īcībpolitikas izstr ādē un 
pārskatatbild ības un p ārredzamības nodrošin āšanā un aicināja Komisiju atbalst īt dalībvalstīs HSPA  
lietošanā. 
Sadarbībā, kas, reaģējot uz šo aicin ājumu, īstenota attiec ībā uz HSPA,  dalībvalstis iemantos l īdzekļus 
un metodolo ģijas, un taj ā:  
• par pamatu izmantos ES finans ētus pētījumus attiec ībā uz snieguma nov ērtēšanas mērīšanu 
un rādītājiem,  
• definēs, pēc kādiem krit ērijiem un saska ņā ar kādām proced ūrām izraudz īties HSPA 
prioritārās jomas valstu un ES l īmenī,  
• izstrādās individu āli pielāgotu ziņošanas sist ēmu un  
• aktivizēs sadarbību ar starptautisk ām organiz ācijām, jo īpaši ar ESAO un Pasaules Vesel ības 
organizāciju. 
Šī sadarbība var pav ērt arī iespējas mērķtiecīgāk darboties ES l īmeņa nevienl īdzību likvidēšanā, 
atbalstot dal ībvalstis, kuru sniegums ir v ājāks par vidusm ēru, lai pal īdzētu uzlabot to st āvokli. Ar t ās 
                                                            
22 Komisijas 2012. gada 5. j ūlija Lēmums par daudznozaru un neatkar īgas ekspertu grupas, kas sniedz 
ieteikumus par to, k ā efektīvi ieguldīt veselības jomā, izveidi, OV C 198, 06.07.2012 . 
 
14 
 palīdzību varētu arī dalībvalstīm palīdzēt pildīt Direktīvas 2011/24 pras ības attiec ībā uz kvalitātes un 
drošuma inform āciju. 
Aprūpes kvalit āte, arī pacientu droš ība 
2014. gada pavasar ī Komisija paredz ējusi nākt klajā ar otro zi ņojumu par to, k ā tiek īstenots Padomes 
ieteikums par pacientu droš ību23. Pamatojoties uz min ētā ziņojuma konstat ējumiem, Komisija 
paredzējusi apspriest, k ā turpmāk rīkoties, lai paaugstin ātu pacientu droš ību un mazin ātu dalībvalstīs 
un starp dal ībvalstīm pastāvošas negrib ētas atšķirības. 
Konstatējumi, kas ieg ūti nesenā sabiedrisk ā apspriešan ā par pacientu droš ību un apr ūpes kvalit āti, 
liecina par augstu ieinteres ētību izstrādāt plašāku ES darba k ārtību, lai risin ātu jautājumus, kas 
ietekmē veselības aprūpes kvalit āti. Komisija ir paredz ējusi veikt attiec īgus turpm ākus pasākumus. 
Aprūpes integr ēšana  
Būtu jāintegrē gan dažādu līmeņu veselības aprūpe (primārā aprūpe, aprūpe slimnīcās u.t.t.), gan 
veselības aprūpe un soci ālā aprūpe, jo īpaši attiec ībā uz gados vec ākiem cilvēkiem vai hroniskiem 
slimniekiem. 
Dalībvalstu reformas, kuru m ērķis ir, aprūpi labāk integrējot, panākt, ka vesel ības aprūpes sistēmās ir 
mazāka paļaušanās uz aprūpi slimnīcā, paver iesp ēju svarīgās jomās apmainīties ar gūtajām mācībām 
un atbildēt uz šādiem jaut ājumiem:  
• Kurus pacientus lab āk vai vienl īdz labi iesp ējams ārstēt ārpus slimn īcas?  
• Kā var veiksm īgi samazin āt nevajadz īgu hospitaliz āciju skaitu? 
Veselības ieguld ījumu ekspertu grupa ir publiskojusi prim ārajai aprūpei un apr ūpes integr ācijai veltītu 
ziņojumu, par kuru Komisija ir s ākusi sabiedrisku apspriešanos, lai apzin ātu jaunas p ārdomu jomas. 
Kā veselības aprūpi padarīt piekļūstamāku  
ES veselības aprūpes nozares darbasp ēks 
Ir konstat ēti būtiski trūkumi dal ībvalstu sp ējā turpmāko piepras ījumu pēc veselības aprūpes 
darbaspēka resursiem – gan attiec ībā uz kop ējo apjomu, gan nepieciešamaj ām prasmju 
kombinācijām – plānot tā, lai efektīvi apmierin ātu paredzam ās veselības aprūpes vajadz ības. 
Labāk prognoz ēt turpmākās vajadzības pēc prasmēm un sniegt b ūtisku ieskatu ar vajadz īgajām 
prasmēm apvelt ītu nākamo vesel ības aprūpes speci ālistu paaudžu apm ācīšanā būs iespējams 
Veselības aprūpes nozares darbasp ēka rīcības plāna24 izpildes rezult ātā. Pārvarēt veselības aprūpes 
darbaspēka mobilit ātes problēmas un rast risin ājumus, kuros izmantotas Eiropas Savien ības tiesības 
uz brīvu pārvietošanos, ir iesp ējams, arī pilnveidojot pieejamos datus, lai uzlabotu valstu pl ānošanas 
sistēmas. 
                                                            
23 Pirmo ziņojumu public ēja 2012. gad ā: COM(2012) 658. 
24 SWD(2012) 93, pievienots dokumentam COM(2012) 173. 
 
15 
 Veselības aprūpes nozares darbasp ēka plānošanā vajag izstr ādāt ES līmeņa ilgtspējīgus risinājumus, 
kas pietiekam ā skaitā nodrošin ātu attiecīgi apmācītus vesel ības aprūpes speci ālistus ar t ādām 
prasmēm, lai tie var ētu sniegt apr ūpi visiem, kam t ā nepieciešama. Lai n ākotnē izvairītos no defic īta 
un sliktas prasmju sal āgotības, Komisija paredz ējusi turpin āt sadarbību ar dal ībvalstīm, izstrādājot 
ieteikumus, kop īgus rīkus, rādītājus un pamatnost ādnes, tādējādi nostiprinot atbalstu, ko ES 
dalībvalstīm sniedz pl ānošanā. 
Izmaksu zi ņā lietderīga zāļu lietošana  
Eiropas Savien ībai ir nepieciešama konkur ētspējīga farmācijas rūpniecība. Uz šā pamata dal ībvalstīm 
un Komisijai j āpārdomā, kā rast kompromisu starp r īcībpolitiskajiem m ērķiem, kuri izriet no 
piekļūstamas vesel ības aprūpes nodrošin āšanas visiem ES pilso ņiem, un starp vajadz ību iegrožot 
izmaksas. B ūtu jāapsver, k ā labāk sadarboties, veidojot lab ākas pārredzamības un kvalitat īvākas 
saskaņošanas meh ānismus, ar kuru pal īdzību visā Eiropas Savien ībā līdz minimumam samazin āt 
jebkādas negrib ētas sekas, ko sp ēkā esošās nacionālās cenu noteikšanas sist ēmas var rad īt attiecībā 
uz piekļūstamību. 
Direktīvas 2011/24/EK optim āla īstenošana  
Direktīva 2011/24 paplašina pacientu ties ības vesel ības aprūpē un palīdz tiem sa ņemt vajadz īgo 
ārstēšanu bez nepamatotas kav ēšanās. Direktīva uzlabos p ārredzamību, pieprasot, lai dal ībvalstis 
izveidotu kontaktpunktus, kuros pilso ņi varētu saņemt inform āciju, arī par savām tiesībām, pacientu 
drošību un apr ūpes kvalit ātes standartiem. Direkt īva pieprasa ar ī labāku izpratni par vesel ības 
aprūpes pakalpojumu "groziem". Dal ībvalstīm būtu jānodrošina, ka visus direkt īvas noteikumus 
pienācīgi īsteno. Komisija r ūpīgi pārraudzīs, kā dalībvalstis piem ēro jēdzienu "nepamatota 
kavēšanās". 
References t īkli dalībvalstīs veicinās dziļi specializ ējušos pakalpojumu sniedz ēju sadarb ību, ar 
mazizplat ītām, sarežģītām vai ret ām slimībām slimojošiem pacientiem paverot piek ļuvi kvalitat īvai 
aprūpei. Komisija ir paredz ējusi nākt klajā ar uzaicin ājumiem izteikt ieinteres ētību kļūt par Eiropas 
references t īkla locekļiem, kas var ētu arī apmācīt veselības speci ālistus un sniegt atbalstu vienotu 
kvalitātes nodrošin āšanas pras ību definēšanā. 
Kā veselības aizsardz ības sistēmas padar īt noturīgākas 
Ir steidzami nepieciešams v ēl pilnīgāk izpētīt veselības aizsardz ības sistēmu notur īguma faktorus un 
šādu faktoru izveides pa ņēmienus. Dal ībvalstīm, balstoties uz savu pieredzi, šie faktori b ūtu labāk 
jāizanalizē. Tas būtu jāpapildina ar ES darbu labas prakses apmai ņā un rīcībpolitikas pas ākumu 
izstrādē. Eiropas Savien ības vesel ības aizsardz ības sistēmu notur īguma pilnveidošanu sekm ēs 
turpmāk aprakstītās pieejas. 
Veselības tehnolo ģiju novērtēšana ( HTA ): 
Veselības tehnolo ģiju novērtēšana ir zin ātniska pieeja, kur ā izvērtē kādas konkr ētas vesel ības 
tehnoloģijas relat īvo iedarb īgumu attiec ībā uz kādu slimību, gūstot atbildes uz š āda veida 
jautājumiem:  
 
16 
 • Vai tehnolo ģija ir iedarb īga?  
• Attiecībā uz ko tā ir iedarbīga?  
• Ar kādām izmaks ām tā ir saistīta?  
• CIk labi tā darbojas sal īdzinājumā ar alternat īvām tehnolo ģijām?  
HTA izrādījies par efekt īvu rīku, kā uzlabot inovat īvu tehnolo ģiju piekļūstamību pacientiem un 
atbalstīt efektīvāku līdzekļu piešķiršanu. 
Dalībvalstis attiec ībā uz HTA sadarbojas t īklā, kas izveidots ar Direkt īvu 2011/24. Komisija attiec ībā uz 
HTA tīklu atbalsta augstu m ērķi, proti, kop īgi izstrādātai HTA informācijai vajadz ētu būt atkārtoti 
izmantojamai valstu l īmenī. Tas novērsīs, ka regulatori, HTA iestādes un  HTA nozare dubl ē darbu, un 
panāks vienotību izpratn ē par vesel ības tehnolo ģiju klīniskajiem aspektiem (t.i., to relat īvo drošumu 
un iedarb īgumu/rezultativit āti). 
Lai atbalst ītu zinātnisko sadarb ību attiecībā uz HTA, turpmākos gados tiks izstr ādāta vērienīgāka un 
stabilāka struktūra. Komisija kop ā ar veselības aprūpes tehnolo ģiju novērtēšanas ( HTA) sadarbības 
tīklu strādā ar iespējamiem ieteikumiem šaj ā jomā. 
Veselības inform ācijas sistēma 
Jebkādai iejaukšan ās darbībai, kuras m ērķis ir vesel ības aizsardz ības sistēmas padar īt noturīgākas, ir 
jābūt šai sist ēmai piem ērotai. Lēmumiem ieguld īt resursus konkr ētās nozarēs vai pārtraukt to 
ieguldīšanu jābalstās uz izpratni par procesiem, kas kontrol ē šīs nozares, un par to, k ā iejaukšan ās 
ietekmē veselības un ekonomikas daž ādos parametrus. 
Tāpēc dalībvalstīm būtu jāiegulda resursi inform ācijas plūsmu attīstībā, piemēram, nodrošinot, lai 
informācijas plūsmas pacientu l īmenī tiktu pareizi novad ītas pie visiem nepieciešamajiem vesel ības 
aprūpes sniedz ējiem, vai atbalstot, ka vesel ības aizsardz ības sistēmas un pakalpojumus reorganiz ē 
par iedarb īgākiem un ilgtsp ējīgākiem mode ļiem25. 
Komisija apsver, vai dal ībvalstīm nesniegt atbalstu attiec ībā uz ilgtspējīgas un integr ētas ES vesel ības 
informācijas sistēmas ieviešanu, un jo īpaši izskata, k ādas iespējas varētu pavērt daudzpus īgs Eiropas 
veselības inform ācijas pētniecības infrastrukt ūras konsorcijs ( ERIC ). 
E-veselība 
Komisija akt īvi rosina dal ībvalstu sadarb ību attiec ībā uz e-vesel ību un atbalsta, ka valstis izstr ādā 
izmaksu zi ņā lietderīgus un sadarbsp ējīgu e-vesel ības risinājumus, kas pilnveido vesel ības aizsardz ības 
sistēmas26. Kā prasīts Direktīvā 2011/24, Komisija atbalsta e-vesel ības tīklu, kas darbojas, lai Eiropas 
e-veselības sistēmas, pakalpojumi un sadarbsp ējīgas lietotnes dotu ilgtsp ējīgus ekonomiskus un 
                                                            
25 Sk. secin ājumus, kas ietverti e-vesel ības uzdevumgrupas zi ņojumā "Redesigning health in Europe for 2020 ", 
kurš politikas izstr ādātājus aicina izmantot datu sniegt ās iespējas: http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/eu-
task-force-ehealth-redesigning-health-europe-2020 . 
26 COM(2012) 736.  
 
17 
 sociālus ieguvumus. 2012.–2020. gada E-vesel ības rīcības plānā arī uzsvērti ieguvumi, ko pilso ņiem, 
pacientiem un vesel ības aprūpes sniedz ējiem dod e-vesel ības pakalpojumi, un ierosin ātas konkr ētas 
darbības, kas mazin ātu šo pakalpojumu ieviešanas š ķēršļus. 
Jāturpina rezultat īvu un sadarbsp ējīgu telemedic īnas pakalpojumu izstr ādes darbs. Eiropas references 
tīkli būs lieliska iesp ēja telemedic īnas ieviešanai un test ēšanai Eiropas Savien ībā. 
6. Secinājumi 
Gada izaugsmes p ētījumā par 2013. gadu atz īts: "ņemot vērā demogrāfiskās problēmas un spiedienu 
attiecībā uz izdevumiem, kas saist īti ar sabiedr ības novecošanos, ir j āreformē veselības aprūpes 
sistēmas, lai nodrošin ātu izmaksu lietder ību un ilgtsp ēju, ko pan āk, šo sistēmu sniegumu v ērtēšanā 
ņemot vērā dvīņu mērķus –  publisko l īdzekļu izmantošanas efektivit āti un kvalitat īvas vesel ības 
aprūpes piekļūstamību." 
Dalībvalstu sp ēja nākotnē visiem sniegt kvalitat īvu aprūpi būs atkarīga no to sp ējas padar īt veselības 
aizsardzības sistēmas notur īgākas, arī spējīgākas pārvarēt gaidāmās problēmas. Un valst īm tas 
jāpanāk, saglabājot izmaksu lietder ību un fisk ālu ilgtspējību. 
Lai gan tas galvenok ārt ir dalībvalstu uzdevums, šaj ā paziņojumā ir akcent ētas vairākas iniciat īvas, ar 
kuru starpniec ību Eiropas Savien ība var atbalst īt politikas veidot ājus dalībvalstīs. ES būs jāizstrādā šīs 
iniciatīvas un t ās jāattīsta tālāk, lai nodrošin ātu, ka iesp ējams apmierin āt pilsoņu vēlmi pēc 
kvalitatīvas aprūpes. Galven ā uzmanība būs jāpievērš paņēmieniem un l īdzekļiem, ar kuru pal īdzību 
dalībvalstu vesel ības aizsardz ības sistēmas būs iespējams padar īt rezultat īvākas, piekļūstamākas un 
noturīgākas saska ņā ar reformu ieteikumiem, kas dal ībvalstīm izteikti Eiropas semestra kontekst ā. Lai 
īstenotu šajos ieteikumos nor ādītās reformas, dal ībvalstis ar ī tiek mudin ātas izmantot Eiropas 
finansēšanas instrumentus.   
 
 ES darba k ārtība: rezultat īvas, piekļūstamas un notur īgas  
veselības sistēmas 
Pastiprināt rezultativit āti Uzlabot piek ļūstamību Palielināt noturību 
ES veselības aprūpes 
darbaspēka plānošana 
 
Lietderīga zāļu lietošana 
 
Direktīvas 2011/24  
optimāla īstenošana  HTA 
 
Veselības inform ācijas 
sistēma 
 
E-veselība Veselības aizsardz ības 
sistēmu snieguma 
novērtējums 
 
Pacientu droš ība un 
aprūpes kvalit āte 
 
Aprūpes inte grācija