ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Aģentūrai pieejamie resursi 2014. gadā (2013. g.)

Galīgais budžets Kopējais budžets 2014. gadā: 9,22 (9,22) miljoni EUR — I sadaļa – 6,35 (6,33) miljoni EUR — II sadaļa – 1,16 (1,18) miljoni EUR — III sadaļa – 1,71 (1,71) miljons EUR Darbinieku skaits 2014. gada 31. decembrī 53 (54) pagaidu darbinieku amata vietas štatu sarakstā, no tām aizpildītas: 52 (52 (1)) + 5 (5) amata vietas līgumdarbiniekiem, no tām aizpildītas: 4 (5) + 4 (4) amata vietas norīkotiem valstu ekspertiem, no tām aizpildītas: 2 (3) Kopā amata vietas, ieskaitot norīkotos valstu ekspertus: 62 (63), no tām aizpildītas: 58 (60 (1))
2012

Kopējais to apropriāciju līmenis, par kurām bija uzņemtas saistības, visās sadaļās bija tuvu 100 %. Tomēr II sadaļā (“Administratīvie izdevumi”) saistībās iekļauto apropriāciju pārnesumu līmenis bija samērā augsts, tas sasniedza 1,7 miljonus EUR (38 %). Daļēji to izraisīja apstākļi, ko Aģentūra nespēja ietekmēt, piemēram, galvenās mītnes pārvietošana uz Prāgu 2012. gada septembrī (0,4 miljoni EUR) un Galileo Drošības uzraudzības centra izveidošana (0,4 miljoni EUR), tāpēc gada pēdējā ceturksnī bija nepieciešams iegādāties konkrētas preces un pakalpojumus. Turklāt 2012. gada novembrī 0,7 miljonus EUR pārnesa no I sadaļas (“Personāla izdevumi”) uz II sadaļu, un vairākus ar IT un juridiskajiem pakalpojumiem saistītus līgumus, kas iekļauti 2013. gada darba programmā, parakstīja 2012. gada decembrī.
4.

ES maksimālais ieguldījums FCH kopuzņēmumā kārtējo izmaksu un pētniecības pasākumu segšanai ir 470 miljoni EUR, ko finansē no Septītās pamatprogrammas budžeta, un kārtējām izmaksām paredzētie līdzekļi nedrīkst pārsniegt 20 miljonus EUR no minētās summas. Paredzēts, ka nozares un pētniecības grupas segs 50 % no kārtējām izmaksām un pamatdarbību finansēšanai par juridiskajām personām, kas piedalās pasākumos, to ieguldījumam natūrā (4) jābūt vismaz līdzvērtīgam ar ES finanšu ieguldījumu.
Saskaņā ar Iestādes IT stratēģiju, kuru izstrādāja tās priekšgājēja organizācija (4) , EBA galvenās IT lietojumprogrammu sistēmas bija uzticētas ārējam IT pakalpojumu sniedzējam (5) līdz 2013. gada decembrim. Tas rada riskus, kas saistīti ar Iestādes ierobežoto kontroli un pārraudzību pār savām IT sistēmām.

2012

Vispārējais to apropriāciju līmenis, par kurām bija uzņemtas saistības, bija 89 %, tas svārstījās no 84 % I sadaļā (“Personāla izdevumi”), 86 % II sadaļā (“Administratīvie izdevumi”) līdz 100 % III sadaļā (“Pamatdarbības izdevumi”) (6). Saistību apropriāciju pārnesumi bija augsti II sadaļā (45 %) galvenokārt no Iestādes neatkarīgu iemeslu dēļ, piemēram, tāpēc, ka neizdevās atrast jaunas telpas un kavējās dažu to IT projektu īstenošana, par kuriem no priekšgājējas organizācijas bija grūti iegūt vajadzīgo informāciju. Saistību apropriāciju pārnesumi bija augsti III sadaļā (85 %) galvenokārt tāpēc, ka divas IT iepirkuma procedūras – kaut arī tās īstenoja saskaņā ar plānu – bija sarežģītas un ilgstošas, trīs citu IT projektu sākšana un īstenošana kavējās un piegādātāji vēlu atsūtīja rēķinus par dažiem IT pakalpojumiem.
14.

Aģentūra 2013. gadā bija par augstu novērtējusi savas budžeta vajadzības par 13 % (2012. g. – 32 %), un no 12 miljonu EUR lielā budžeta saistības bija uzņemtas tikai par 10,4 miljoniem EUR. Pārnesto apropriāciju summa bija 2,5 miljoni EUR jeb 24 % no visām tām apropriācijām, par kurām bija uzņemtas saistības (2012. g. – 65 %), no šīs summas par 3 37 031 EUR nebija uzņemtas juridiskas saistības. Kaut arī budžeta plānošana joprojām varētu būt labāka, gan budžeta vajadzību pārāk augsta novērtēšana, gan to apropriāciju pārnesumi, par kurām bija uzņemtas saistības, bija ievērojami zemāki nekā iepriekšējā gadā.
14.

Starp ENIAC kopuzņēmumu un dalībvalstu finansēšanas iestādēm slēgtajos administratīvajos nolīgumos principā ir paredzēts, ka dalībvalstu finansēšanas iestādes veic revīziju kopuzņēmuma vārdā. Kopuzņēmuma ex post revīzijas stratēģija lielā mērā pamatojas uz dalībvalstu finansēšanas iestāžu projektu izmaksu deklarāciju revīziju. Tomēr 2012. gadā Eiropas Komisijas Iekšējās revīzijas dienests veica konsultatīvu pētījumu par Kopuzņēmuma ex post revīzijas stratēģijas un ENIAC dalībvalstu revīzijas stratēģiju novērtēšanu, un secināja, ka ex post revīzijas sistēmas koncepcija ir jāpārskata un jāpapildina, lai nodrošinātu tās atbilstību vispārējam mērķim (11).
12.

Ex post pārbaužu metodes apstiprināja 2009. gadā. Lai gan Aģentūra ir uzlabojusi to ieviešanu, joprojām iespējami uzlabojumi šādās jomās: vēl arvien nav pārbaužu gada plāna, pārbaudāmo darījumu paraugs nav atlasīts atkarībā no riska, un metodē nav iekļautas publiskā iepirkuma procedūras.
28. punkts

Kopuzņēmuma ENIAC veiktajām iemaksām par labu jebkuram dalībniekam projektos, kas izriet no uzaicinājuma iesniegt pieteikumus, jābūt proporcionāli tikpat lielām, salīdzinot ar kopējām attaisnotajām izmaksām, kā maksā pats dalībnieks. ENIAC dalībvalstu procentuālās iemaksas ierobežo starpība starp maksimālo valsts atbalsta intensitāti, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 800/2008, un kopuzņēmuma ENIAC veikto iemaksu. Piemēram, ja kopuzņēmuma ENIAC procentuālā daļa būs 16,7 %, ENIAC dalībvalstu daļas svārstīsies no 8,3 % (sniedzot maksimālo valsts atbalstu 25 % apmērā lielam uzņēmumam, kas atrodas eksperimentālā attīstības posmā) līdz 83,3 % (universitātei). Vidējā atbalsta intensitāte, ko var sniegt ENIAC dalībvalsts, nav nosakāma un ir atkarīga no pētniecības un tehnoloģiju attīstības veida vai gaitas, dalībnieku statusa un viņu iesaistes pakāpes. Ņemot vērā to, ka vidējais lielums izrietēja no koeficienta 1,8, EK ierosināja 2012. gadā samazināt kopuzņēmuma ENIAC iemaksu līdz 15 %, lai gan tas izraisīja arī kopējo pētniecības un tehnoloģiju attīstības samazinājumu neatkarīgi no vispārējā mērķa paplašināt ieguldījumus pētniecībā un tehnoloģiju attīstībā.
14.

Centrs 2012. gadā piešķīra dotācijas pētniecības iestādēm un personām. Dotāciju izdevumi kopā bija EUR 752 000 jeb 1,4 % no 2012. gada pamatdarbības izdevumiem. Ex ante pārbaudes, ko Centrs veic pirms saņēmēju deklarēto izmaksu atmaksāšanas, ietver izmaksu deklarāciju un daļēji arī saņēmēju nolīgto neatkarīgo revīzijas sabiedrību sagatavoto revīzijas apliecinājumu dokumentāro analīzi. Centrs parasti neiegūst no saņēmējiem dokumentus, kas pamato deklarācijās norādīto izmaksu attiecināmību un precizitāti. Lai stiprinātu kontroles mehānismus, Centrs pieņēma ex post pārbaudes stratēģiju un plānoja to ieviest 2012. gadā. Tomēr Centrs saskārās ar 10 mēnešus ilgu kavēšanos, lai iegūtu piekļuvi starpiestāžu revīzijas līgumam, un laikā, kad tika veikta revīzija, 2012. gada dotāciju izdevumu ex post pārbaudes vēl nebija notikušas. Palātas revidētajiem darījumiem Centrs ieguva apliecinošos dokumentus Palātas vārdā, un tie sniedza pamatotu pārliecību par darījumu likumību un pareizību.
Produkti un pakalpojumi 2011. gadā

Atlases procedūras — Daudzgadu programmas konkurss 3 jomās par 180 miljoniem EUR. 19 ārēji eksperti izvērtēja 47 priekšlikumus, kuros bija prasīti 326,7 miljoni EUR, un ieteica finansēt 26 priekšlikumus 161,3 miljonu EUR apmērā. — 2012. gadā publicētā 2011. gada konkursa sagatavošana 200 miljonu EUR apmērā. Projektu vadība — Sagatavoti 49 jauni finansēšanas lēmumi (2010. gada konkursi) — 2011. gada beigās atvērti 316; — izskatīti 137 grozījumu pieprasījumi no saņēmējiem — 2011. gadā 98 jauni; — analizēti 228 rīcības statusa ziņojumi (galvenais instruments projektu virzības uzraudzībai) un 48 stratēģiskās rīcības plāni; — rīkotas 70 projektu sanāksmes vai nu uz vietas, vai Aģentūras telpās; — pilnībā izmantotas pieejamās maksājumu apropriācijas, vidējais izmaksas laiks — tikai 13 dienas. Vienkāršošanas pasākumi — Vēstuļu paraugu ieviešana, lai informētu saņēmējus par nodevumiem un termiņiem; — procesu racionalizēšana rīcības statusa ziņojumu izskatīšanai un projektu vērtēšanai/atlasei; — labas prakses darba grupa (Aģentūra un saņēmēji) īstenoja mērķi apspriest ierobežojumus procedūrās, apmainīties ar labu praksi un noteikt uzlabojamās jomas; — grozīta ex ante kontroles metodoloģija. Komunikācija — Tīmekļa vietnē izveidotas jaunas sadaļas par ITS un finansēšanas vadību — 150 000 apmeklējumu 2011. gadā. Jūras maģistrāļu palīdzības dienesta tīmekļa vietni izmantoja 2 700 apmeklētāji; — kampaņa “Desmit no TEN” par TEN-T projekta panākumiem, publicēta arī brošūra un plakāti; — publicēti 9 e-biļeteni saņēmējiem, 53 preses relīzes 14 valodās par jaunajiem atlasītajiem projektiem un jauna brošūra “Divgadu ziņojums 2008.–2010. g.”; — tika rīkoti pasākumi — trešais projektu vadības seminārs, informācijas diena par konkursiem, kā arī līdzdalība Mobilitātes un transporta ĢD TEN-T dienās un pasākumos, kurus rīkoja Reģionu komiteja un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja. Sadarbība ar atbildīgajiem ģenerāldirektorātiem — Daudzgadu programmas projektu portfeļa vidusposma pārskatīšanas pēcpārbaude un Eiropas Ekonomikas atjaunošanas plāna konkursa (39 projekti) TEN-T komponenta vidusposma pārskatīšana; — ar programmu saistīto statistikas datu, ziņojumu un karšu izstrāde, piemēram, “Ziņojums par TEN-T programmas īstenošanas novērtējumu”; — ieguldījums TEN-T pamatnostādņu grozījumu izstrādē un saistībā ar Eiropas savienošanas instrumentu. Revīzijas Veiktas 26 revīzijas, kas aptver 30 % 2010. gada starpposma/galīgo maksājumu (naudas izteiksmē).
13.

Aģentūras kopējais budžets bija 4,8 miljoni EUR, no kuriem par 1,5 miljoniem EUR (31 %) apropriāciju nebija uzņemtas saistības. Šo summu pilnībā atmaksāja Komisijai. Apropriācijas 0,9 miljonu EUR apmērā (29 % no visām apropriācijām) pārnesa uz 2012. gadu. Pārnesums bija īpaši augsts II sadaļā “Administratīvie izdevumi” — 0,3 miljoni EUR (59 % no II sadaļas apropriācijām) — un III sadaļā “Pamatdarbības izdevumi” — 0,4 miljoni EUR (59 % no III sadaļas apropriācijām). Arī maksājumu līmenis attiecībā pret saistībām bija zems — 41 % II sadaļā un 41 % arī III sadaļā. Augsts neizmantoto apropriāciju un pārnesumu līmenis, kā arī zems maksājumu līmenis liecina par trūkumiem budžeta plānošanā un izpildē un ir pretrunā budžeta gada pārskata principam.
Lai to panāktu, saskaņā ar atvērtu un konkurētspējīgu tirgu sistēmu to rīcības mērķis ir:

Institūta kompetence (Padomes Regula (EK) Nr. 294/2008)
11.

Finanšu gada laikā Palāta veica 30 budžeta pārvietojumus kopā par EUR 2 219 215 (5. tabula), un tikai viens no tiem bija pārnesums no sadaļas uz sadaļu. Šos pārvietojumus veica, lai nodrošinātu Palātas dažādo nodaļu raitu darbību un izpildītu visas ar to saistītās prasības. Pārvietojumu atšifrējums posteņos ir atspoguļots III pielikumā. 5. tabula Budžeta pārvietojumi 2011. gadā (EUR) Pārvietojuma veids Pārvietojumu skaits 2011. gadā Kopējā pārvietotā summa No sadaļas uz sadaļu 1 320 000 No nodaļas uz nodaļu 3 661 000 No panta uz pantu 1 20 000 No posteņa uz posteni 8 1 040 000 No apakšposteņa uz apakšposteni 17 178 215 Kopā 30 2 219 215
Aģentūras kompetence (Padomes Regula (EEK) Nr. 1210/90)

Mērķi Izveidot Eiropas vides informācijas un novērojumu tīklu un tādējādi nodrošināt Savienību un dalībvalstis ar: 1) objektīvu, drošu un salīdzināmu informāciju Eiropas līmenī, lai tās varētu: a) veikt vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu vidi; b) novērtēt šādu pasākumu rezultātus; c) nodrošināt to, ka sabiedrība ir pienācīgi informēta par vides stāvokli; 2) vajadzīgo tehnisko un zinātnisko atbalstu. Uzdevumi — Sadarbībā ar dalībvalstīm izveidot un koordinēt Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklu. — Nodrošināt Savienību un dalībvalstis ar objektīvu informāciju, kas vajadzīga, lai izstrādātu un īstenotu pamatotu un efektīvu vides politiku. — Palīdzēt uzraudzīt vides pasākumus, sniedzot pienācīgu atbalstu prasību formulēšanā attiecībā uz ziņojumu sagatavošanu. — Individuāli konsultēt dalībvalstis par valstu vides pasākumu uzraudzības sistēmu izstrādi, izveidi un paplašināšanu. — Reģistrēt, salīdzināt un izvērtēt datus par vides stāvokli, sagatavot ziņojumus par vides kvalitāti un slodzi Savienības teritorijā, nodrošināt vienotus vides datu vērtēšanas kritērijus visām dalībvalstīm, kā arī pilnveidot un uzturēt uzziņu centru par vidi. — Palīdzēt nodrošināt, lai Eiropas līmenī vides dati būtu salīdzināmi, un vajadzības gadījumā ar piemērotiem līdzekļiem veicināt vides mērmetožu saskaņošanas uzlabošanu. — Sekmēt Eiropas vides informācijas iekļaušanu starptautiskās programmās. — Reizi piecos gados publicēt pārskatu par vides stāvokli, tā izmaiņām un nākotnes prognozēm. — Veicināt vides stāvokļa prognozēšanas paņēmienu izstrādi un informācijas apmaiņu par metodēm kaitējuma novēršanai vai mazināšanai. Veicināt metožu izstrādi videi nodarīto zaudējumu, kā arī vides saglabāšanas, aizsardzības un atjaunošanas politikas izmaksu novērtēšanai. — Nodrošināt drošas un salīdzināmas vides informācijas plašu izplatību sabiedrībai, it īpaši attiecībā uz vides stāvokli, šajā nolūkā sekmēt jaunās telemātikas tehnoloģijas izmantošanu.
Pārvaldība

1. Valde Sastāvs Pa vienam no katras dalībvalsts izraudzītam loceklim, divi Eiropas Parlamenta izraudzīti locekļi un trīs locekļi, kuri pārstāv Komisiju. Uzdevumi Valde pieņem Centra gada programmu un budžetu un kontrolē to izpildi. 2. Direktors Ieceļ Valde no Komisijas ierosinātā kandidātu saraksta. 3. Konsultatīvā padome Sastāvs Viens pārstāvis no katras dalībvalsts un trīs Komisijas pārstāvji bez balsstiesībām. Uzdevumi Padomes uzdevums ir nodrošināt Centra darba izcilību zinātnē un Centra veikto pasākumu un sniegto atzinumu neatkarību. 4. Ārējā revīzija Eiropas Revīzijas palāta 5. Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma
13.

Pārnestā summa atbilst 2 % no EMCDDA 2009. gada kopējām budžeta saistībām. Šī summa liecina par uzlabojumu salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, ņemot vērā to, ka tā ir par 25 % mazāka nekā no EMCDDA 2008. gada budžeta II sadaļas pārnestās apropriācijas. Daļa no pārnestās summas attiecas uz saistībām, kuras ietekmēja EMCDDA pārcelšanās uz jaunajām telpām; tās dēļ dažas iepirkuma un budžeta darbības aizkavējās līdz 2009. gada pēdējam ceturksnim. EMCDDA ir veikusi pasākumus turpmākai pārnesto apropriāciju apjoma samazināšanai, cik vien iespējams.
13.

Aģentūra palielināja savu pamatdarbības budžetu par 38 %, pārvietojot 1,9 miljonus EUR no I sadaļas (“Personāls”) uz III sadaļu (“Pamatdarbības izdevumi”), jo aizkavējās darbā pieņemšana un vajadzēja finansēt darbības, kas sākotnējā budžetā nebija paredzētas. 2009. gada štatu sarakstā bija 61 amata vieta. 2009. gada decembrī aizņemtas bija tikai 48 no šīm vietām. 50 % apropriāciju no II sadaļas (“Administrācija”), kā arī divas trešdaļas apropriāciju no III sadaļas pārnesa uz 2010. finanšu gadu. Šāds stāvoklis liecina par konsekvences trūkumu budžeta un personāla resursu plānošanā. Aģentūrai ir ļoti daudz jāstrādā, lai uzlabotu savu budžeta un darbā pieņemšanas plānošanu.
15.

Šajos daudzgadu plānošanas dokumentos nebija atspoguļoti cilvēkresursi, kaut arī tie ir viens no galvenajiem ierobežojumiem izvirzīto mērķu sasniegšanai. Tomēr Komunikācijas direktorātā projektu īstenoja, saistot darbību ar resursiem un nosakot uzdevumu apzināt un īstenot pasākumus tā, lai pārvaldītu pieaugošo darba slodzi ar kopumā stabilu darbinieku skaitu (12) (sk. 2. izcēlumu ). 2. izcēlums. Organizācijas attīstības projekts Gadu gaitā Komunikācijas direktorāts ir pieredzējis būtisku darba slodzes pieaugumu. Šā pieauguma dēļ bieži tiek izmantoti pagaidu darbinieki un tiek strādātas virsstundas. Lai atrastu risinājumus darba slodzes un resursu problēmām, Cilvēkresursu, budžeta un organizācijas ģenerāldirektorāts (DG-H), Komunikācijas direktorāts un to attiecīgie Valdes locekļi vienojās īstenot Organizācijas attīstības projektu (ODP). Projekta analīzes posmā iekļāva padziļinātu pārskatu par procesiem, resursiem, darba slodzi un pasākumiem no 2005. līdz 2008. gadam, kā arī plānoto darba slodzi nākamajiem pieciem gadiem. Galvenais secinājums bija tāds, ka abām Komunikācijas direktorāta nodaļām jāpāriet no darbības plānošanas atkarībā no pieprasījuma uz aktīvāku nostāju un galvenā uzmanība jāpievērš komunikācijas pamatdarbībām. Tika izstrādāts rīcības plāns. Šā plāna izpildi pārraudzīja regulārās sanāksmes, kurās piedalījās Komunikācijas direktorāts un par Organizācijas attīstības projekta īstenošanu atbildīgā konsultatīvā grupa.
4.

Kad Kopuzņēmumu izveidoja, orientējošā kopējo resursu summa, kuru uzskatīja par vajadzīgu laikposmā no 2007. līdz 2041. gadam, bija 9 653 miljoni EUR. Kopējo Euratom ieguldījumu noteica 7 649 miljonu EUR apmērā, no tā maksimāli 15 % bija paredzēti administratīviem uzdevumiem. Citi resursi ietver ieguldījumu no ITER mītnes valsts (Francijas), ikgadējās dalības maksas, citu dalībnieku (ne Euratom) brīvprātīgas iemaksas un citus resursus, kas jāsaņem saskaņā ar Valdes apstiprinātiem noteikumiem. Palāta vērš uzmanību uz to, ka ir būtiski jāpalielina resursi ITER projektam (sk. 31.–33. punktu).
Kopīgi vienojoties, dalībvalstu valdību pārstāvji ir pieņēmuši paziņojumu par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras izveidi. Aģentūra ir atskaites punkts, kurš rada uzticību ar savu neatkarību, konsultāciju kvalitāti un izplatīto informāciju, procedūru pārskatāmību un darbības metodēm, kā arī ar neatlaidību tai uzticēto uzdevumu izpildē. (Padomes 2004. gada 19. februāra Lēmums, pamatojoties uz Līguma 251. pantu)

Mērķi — Aģentūra uzlabo Kopienas, dalībvalstu un uzņēmēju sabiedrības spēju novērst un risināt tīklu un informācijas drošības problēmas un reaģēt uz tām. — Aģentūra savas kompetences robežās sniedz palīdzību Komisijai un dalībvalstīm un konsultē tās jautājumos, kas attiecas uz tīklu un informācijas drošību. — Aģentūra attīsta augsta līmeņa kompetenci un izmanto to, lai veicinātu plašu sadarbību starp valsts un privāto sektoru. — Aģentūra pēc pieprasījuma palīdz Komisijai izstrādāt Kopienas tiesību aktus tīklu un informācijas drošības jomā.

Uzdevumi Aģentūra: a) vāc informāciju par esošiem un iespējamiem riskiem, kas varētu ietekmēt elektroniskos komunikāciju tīklus; b) konsultē Eiropas Parlamentu, Komisiju, Eiropas organizācijas vai valstu kompetentās iestādes un sniedz tām palīdzību; c) uzlabo sadarbību starp dažādiem dalībniekiem šajā jomā; d) veicina sadarbību kopīgu metodoloģiju izstrādē tīklu un informācijas drošības problēmu risināšanai; e) dod ieguldījumu informētības uzlabošanā attiecībā uz tīklu un informācijas drošību visiem lietotājiem; f) palīdz Komisijai un dalībvalstīm to attiecībās ar ražotājiem; g) seko standartu attīstībai; h) konsultē Komisiju par pētniecību tīklu un informācijas jomā; i) veicina riska novērtēšanas darbības saistībā ar novēršanas risinājumiem; j) iesaistās sadarbībā ar trešām valstīm.

1. Administratīvā padome 1. Tajā ir viens pārstāvis no katras dalībvalsts, trīs Komisijas iecelti pārstāvji un trīs pārstāvji bez balsstiesībām – pa vienam no šādām grupām: a) informācijas un komunikāciju tehnoloģiju nozare; b) patērētāju grupas; c) zinātniskie eksperti. 2. Administratīvās padomes locekļiem ir arī aizstājēji. 2. Izpilddirektors 1. Aģentūru pārvalda izpilddirektors, kurš savus pienākumus pilda neatkarīgi. 2. Izpilddirektora amata pilnvaru termiņš ir līdz pieciem gadiem. 3. Ārējā revīzija Revīzijas palāta. 4. Iekšējā revīzija Komisijas iekšējais revidents. 5. Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma.

Galīgais budžets: 8,3 (6,9) milj. EUR (100 % Kopienas subsīdija) Darbinieku skaits 2007. gada 31. decembrī: — 44 vietas štatu sarakstā; aizņemtās amata vietas: 42, — pārējie darbinieki: 11 līgumdarbinieki, 2 valstu eksperti norīkojumā, 2 stažieri. Kopējais darbinieku skaits: 56 pamatdarbībām: 31 (35) administrācijā un attiecīgajā politikas jomā: 25 (26)
Vides politika Kopienas politika attiecībā uz vidi tiecas panākt augsta līmeņa aizsardzību, ievērojot dažādu Kopienas reģionu stāvokļa atšķirības. Tā pamatojas uz piesardzības un preventīvās darbības principu, uz principu, ka videi nodarīts kaitējums jālabo, pirmām kārtām novēršot tā cēloni, un uz principu, ka maksā piesārņotājs. (…) Izstrādājot politiku attiecībā uz vidi, Kopiena ņem vērā pieejamos zinātnes un tehnikas datus (…). (Līguma 174. pants)

Mērķi Izveidot Eiropas vides informācijas un novērojumu tīklu un tādējādi nodrošināt Kopienu un dalībvalstis ar objektīvu, drošu un Eiropas līmenī salīdzināmu informāciju, lai tās varētu: a) veikt vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu vidi; b) novērtēt šādu pasākumu rezultātus; c) nodrošināt to, ka sabiedrība ir pienācīgi informēta par vides stāvokli.

Uzdevumi — Nodrošināt Kopienu un dalībvalstis ar objektīvu informāciju, kas vajadzīga, lai izstrādātu un īstenotu pamatotu un efektīvu vides politiku, — reģistrēt, salīdzināt un izvērtēt datus par vides stāvokli, sagatavot ziņojumus par vides kvalitāti un noslodzi Kopienas teritorijā, — palīdzēt nodrošināt, lai Eiropas līmenī vides dati būtu salīdzināmi un vajadzības gadījumā ar piemērotiem līdzekļiem veicināt vides mērmetožu saskaņošanas uzlabošanu, — sekmēt Eiropas vides informācijas iekļaušanu starptautiskās programmās, — reizi piecos gados publicēt pārskatu par vides stāvokli, tā izmaiņām un nākotnes prognozēm, — veicināt vides stāvokļa prognozēšanas paņēmienu izstrādi, videi nodarīto zaudējumu novērtēšanas metožu izstrādi un informācijas apmaiņu par zaudējumu novēršanas tehnoloģijām, — veicināt metožu izstrādi videi nodarīto zaudējumu novērtēšanai un videi nodarīto zaudējumu, kā arī vides saglabāšanas, aizsardzības un atjaunošanas politikas izmaksu novērtēšanai.

1. Valde Sastāvs: — viens pārstāvis no katras ES dalībvalsts, — divi pārstāvji no Komisijas, — divi zinātnieki, kurus iecēlis Eiropas Parlaments. Uzdevumi Pieņemt darba programmu un nodrošināt tās izpildi. 2. Izpilddirektors Ieceļ Valde pēc Komisijas priekšlikuma. 3. Konsultatīvais forums Viens pārstāvis no katras dalībvalsts, kas konsultē izpilddirektoru. 4. Zinātniskā komiteja Kvalificēti profesionāļi vides jomā. 5. Ārējā revīzija Eiropas Revīzijas palāta. 6. Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma.

Galīgais budžets 35,1 milj. EUR (37,1 milj. EUR) Kopienas subsīdijas: 82 % (75 %) Darbinieku skaits 2007. gada 31. decembrī Plānotais amata vietu skaits: 116 (115) Aizpildītās amata vietas: 111 (110) un 55 (47) citas amata vietas (līgumdarbinieki un norīkotie valstu eksperti) Kopējais darbinieku skaits: 116 (115) norīkoti šādu pienākumu izpildei: pamatdarbībām: 73 (72) administrācijā: 42 (42) dažādiem uzdevumiem: 1 (1)