KOMISIJAS ZIŅOJUMS European Union Solidarity Fund_Annual Report 2010 /* COM/2011/0694 galīgā redakcija */





SATURS 1. Ievads 3 2. Neizskatītie 2009. gada pieteikumi 3 3. Jaunie 2010. gadā saņemtie pieteikumi 6 4. Finansējums 12 5. Monitorings 13 6. Palīdzības izbeigšana 15 7. Secinājumi 16 1. pielikums. Lielām katastrofām 2010. gadā piemērojamie sliekšņi 18 2. pielikums. Eiropas Savienības Solidaritātes fonda neizskatītie 2009. gada pieteikumi un jaunie pieteikumi, par kuriem lēmums pieņemts 2010. gadā 19 3. pielikums. Kopš 2002. gada ES Solidaritātes fondam iesniegtie pieteikumi 23 KOMISIJAS ZIŅOJUMS Eiropas Savienības Solidaritātes fonds2010. gada ziņojums IEVADS EIROPAS SAVIENīBAS SOLIDARITāTES FONDS (ESSF) TIKA IZVEIDOTS 2002. GADA 15. NOVEMBRī [1]. Padomes 2002. gada 11. novembra Regulas (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (turpmāk “Regula”), 12. pantā noteikts, ka ziņojums par fonda darbību iepriekšējā gadā jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei. Šajā ziņojumā izklāstīta fonda darbība 2010. gadā, ietverot, tāpat kā iepriekšējos ziņojumos, informāciju par neizskatīto un jauno pieteikumu apstrādi, kā arī īstenošanas ziņojumu novērtējumu, lai sagatavotu to slēgšanu. Solidaritātes fondam 2010. gads ir bijis ļoti noslogots saņemto pieteikumu skaita ziņā. Kopumā gada laikā Komisijai tika iesniegti 17 jauni pieteikumi par finanšu palīdzības saņemšanu no Solidaritātes fonda. Visi šie pieteikumi bija saistīti ar plūdu radītām katastrofām. Lielākā daļa šo pieteikumu tika iesniegti gada otrajā pusē, un 2010. gada beigās novērtēšanas un lēmuma pieņemšanas procedūra vēl nebija pabeigta attiecībā uz 6 pieteikumiem. Komisija 2010. gada laikā pieņēma deviņus pieteikumus un piecu citu pieteikumu gadījumā nolēma, ka nav izpildīti fonda piesaistes nosacījumi. Kopumā Komisija ierosināja piešķirt palīdzību EUR 262,303 miljonu apmērā, un Eiropas Parlaments un Padome to apstiprināja[2]. NEIZSKATīTIE 2009. GADA PIETEIKUMI Grieķija (meža ugunsgrēki Atikas reģionā) No 2009. gada 21. augusta Atikas reģionā Grieķijā spēcīga vēja izplatīta skrejuguns radīja postījumus reģiona infrastruktūrai, mājām un lauksaimniecības kultūrām. Grieķijas iestādes 2009. gada 27. oktobrī iesniedza pieteikumu finanšu palīdzības saņemšanai no ES Solidaritātes fonda, iekļaujoties Regulā noteiktajā termiņā — 10 nedēļās no dienas, kad radušies pirmie katastrofas postījumi. Grieķijas iestādes aprēķināja, ka ugunsgrēki radījuši tiešos zaudējumus EUR 152,774 miljonu apmērā. Šī summa ir 0,07 % no Grieķijas EUR 221,672 miljardus lielā NKI (saskaņā ar 2007. gada datiem), t. i., tikai 11 % no Grieķijai piemērojamā parastā fonda piesaistes sliekšņa[3]. Tā kā kopējie zaudējumi nepārsniedza minēto slieksni, pieteikumu izskatīja pēc “reģionālai ārkārtas katastrofai” piemērojamiem kritērijiem. Viens no nosacījumiem fonda ārkārtas piesaistei, piemērojot reģionālo kritēriju, — katastrofai ir jāietekmē lielākā daļa skartajā reģionā dzīvojošo iedzīvotāju. Grieķijas valdība sagatavoja pieteikumu par Atikas reģionu un norādīja, ka ugunsgrēki ietekmējuši 106 404 iedzīvotājus no gandrīz 3,8 miljoniem Atikas reģiona iedzīvotāju. Tie ir 2,8 % no reģiona iedzīvotājiem, proti, daudz mazāk nekā lielākā daļa iedzīvotāju. Turklāt, lai gan vietējā mērogā katastrofa radīja nopietnus postījumus, pieteikumā netika sniegti pierādījumi tam, ka reģionā ir nopietni un ilgstoši pasliktināti dzīves apstākļi un ietekmēta reģiona ekonomiskā stabilitāte, kas ir pārējie izpildāmie (kumulatīvi) nosacījumi tam, lai katastrofu izņēmuma kārtā varētu kvalificēt par “reģionālu ārkārtas katastrofu”. Tāpēc 2010. gada 28. maijā Komisija nolēma, ka pieteikums nav pieņemams, jo tas neatbilst Regulā noteiktajām fonda ārkārtas piesaistes prasībām. Grieķijas iestādes tika informētas par šo lēmumu. Grieķija (plūdi Evijas salā) Evijas salas reģionā Grieķijas austrumos 2009. gada 12. septembrī spēcīga lietus izraisīti plūdi radīja postījumus mājām, infrastruktūrai un lauksaimniecībai. Grieķijas iestādes 2009. gada 17. novembrī iesniedza pieteikumu finanšu palīdzības saņemšanai no fonda, iekļaujoties 10 nedēļu termiņā kopš katastrofas sākuma. Grieķijas iestādes aprēķināja, ka plūdi radījuši tiešos zaudējumus EUR 82,233 miljonu apmērā. Tā kā tas ir tikai 6,26 % no Grieķijai piemērojamā parastā Solidaritātes fonda piesaistes sliekšņa, pieteikumu izskatīja pēc “reģionālai ārkārtas katastrofai” piemērojamiem kritērijiem. Lai arī vietējā mērogā plūdi būtiski ietekmēja Evijas salas reģionu, prasot viena cilvēka dzīvību, radot lauksaimniecības kultūru zaudējumus un postījumus reģiona ceļu tīklam, pieteikumā nebija sniegti skaidri pierādījumi tam, ka plūdi ir ietekmējuši lielāko daļu reģiona iedzīvotāju. Turklāt Grieķijas pieteikumā nebija sniegti pietiekami pierādījumi tam, ka plūdi reģionā būtu nopietni un ilgstoši pasliktinājuši dzīves apstākļus un ietekmējuši reģiona ekonomisko stabilitāti. Tāpēc Komisija 2010. gada 28. maijā pieņēma lēmumu, ka pieteikums neatbilst fonda ārkārtas piesaistes nosacījumiem, un informēja Grieķijas iestādes par to, ka pieteikums nav pieņemts. Kipra (vētra) Vētra kopā ar vairākām viesuļvētrām 2009. gada 18. septembrī skāra Nikosijas priekšpilsētu. Kipras iestādes iesniedza pieteikumu palīdzības saņemšanai no Solidaritātes fonda 2009. gada 6. novembrī — aptuveni 2 nedēļas pirms pieteikuma iesniegšanai noteiktā 10 nedēļu termiņa beigām. Kipras iestādes aprēķināja, ka katastrofa radījusi tiešos zaudējumus EUR 2,609 miljonu apmērā. Šī summa nepārsniedz 3 % no Kiprai piemērojamā parastā Solidaritātes fonda piesaistes sliekšņa, kas 2009. gadā bija EUR 88,552 miljoni (t. i., 0,6 % no NKI, pamatojoties uz 2007. gada datiem). Tā kā kopējie zaudējumi nepārsniedza parasto Solidaritātes fonda piesaistes slieksni, pieteikumu izskatīja pēc “reģionālai ārkārtas katastrofai” piemērojamiem kritērijiem. Novērtējot pieteikumu, Komisija secināja, ka tas neatbilst Regulā (EK) Nr. 2012/2002 noteiktajiem nosacījumiem. Pieteikumā nebija sniegti pierādījumi, kas apliecinātu, ka katastrofa reģionā, uz kuru šis pieteikums attiecās, ietekmējusi lielāko daļu iedzīvotāju. Turklāt netika sniegti pierādījumi tam, ka katastrofas skartajā teritorijā ir nopietni un ilgstoši pasliktinājušies dzīves apstākļi un ekonomiskā stabilitāte. Šo iemeslu dēļ Komisija 2010. gada 6. aprīlī pieņēma lēmumu, ka pieteikums neatbilst fonda ārkārtas piesaistes nosacījumiem, un informēja par to Kipras iestādes. Itālija (dubļu nogruvumi un plūdi Sicīlijā) Vētra 2009. gada 1. oktobrī skāra Sicīliju un jo īpaši Mesīnas [ Messina ] provinci. Ilgstošs lietus piekrastes zonā starp Galati [ Galati ] un Skaleta Dzanklea [ Scaletta Zanclea ] izraisīja vairākus zemes nogruvumus un dubļu plūdus, kas bloķēja dažus ceļu tīkla, dzelzceļa un galvenās automaģistrāles posmus. Sicīlijas iestādes ziņoja, ka zemes nogruvumu un dubļu plūdu tiešas iedarbības dēļ 31 cilvēks gāja bojā un 122 cilvēki tika ievainoti, bet 2019 cilvēki evakuēti no saviem mājokļiem. Itālijas iestādes iesniedza pieteikumu Solidaritātes fondam 2009. gada 7. decembrī, iekļaujoties pieteikuma iesniegšanai noteiktajā 10 nedēļu termiņā. Itālijas iestādes aprēķināja, ka tiešie zaudējumi ir EUR 598,94 miljoni. Šie zaudējumi ir 17,62 % no Itālijai piemērojamā parastā Solidaritātes fonda piesaistes sliekšņa, kas 2009. gadā bija EUR 3,399 miljardi. Tā kā kopējie zaudējumi nepārsniedza parasto Solidaritātes fonda piesaistes slieksni, pieteikumu izskatīja pēc “reģionālai ārkārtas katastrofai” piemērojamiem kritērijiem. Pieteikums bija iesniegts attiecībā uz Mesīnas provinci, kurā kopumā dzīvo 622 450 cilvēku (saskaņā ar 2005. gada datiem). Šajā provincē katastrofa tieši ietekmēja 14 576 cilvēkus jeb tikai 2,2 % no kopējā iedzīvotāju skaita, kas ir ļoti maza daļa no provinces kopējās populācijas. Turklāt, lai gan pieteikumā bija norādīts, ka vietējā līmenī katastrofa ir radījusi nopietnus postījumus, skartā teritorija tomēr bija neliela un ar salīdzinošu nelielu iedzīvotāju skaitu. Netika sniegti pierādījumi tam, ka katastrofa ir nopietni un ilgstoši pasliktinājusi reģiona ekonomisko stabilitāti. Šo iemeslu dēļ Komisija 2010. gada 8. jūnijā pieņēma lēmumu, ka saskaņā ar reģionālu ārkārtas katastrofu kritērijiem pieteikums neatbilst fonda ārkārtas piesaistes nosacījumiem, un informēja par to Itālijas iestādes. JAUNIE 2010. GADā SAņEMTIE PIETEIKUMI Īrija (plūdi) Sākot no 2009. gada 19. novembra, 15 no 26 Īrijas provincēm skāra spēcīgi plūdi. Plūdi radīja postījumus valsts infrastruktūrai, tostarp ceļiem, ūdens un notekūdeņu apsaimniekošanas objektiem, kā arī plašus postījumus mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Īrijas iestādes iesniedza pieteikumu fondam 2010. gada 27. janvārī, iekļaujoties pieteikuma iesniegšanai noteiktajā 10 nedēļu termiņā. Pēc Komisijas pieprasījuma 2010. gada 15. jūnijā tika iesniegta novērtēšanas pabeigšanai nepieciešamā papildinformācija. Īrijas iestādes aprēķināja, ka radīti tiešie zaudējumi EUR 520,9 miljonu apmērā, kas ir 0,33 % no NKI un 55,68 % no Īrijai piemērojamā parastā Solidaritātes fonda piesaistes sliekšņa, kurš 2010. gadā bija EUR 935,456 miljoni. Tā kā zaudējumi nepārsniedza minēto slieksni, Īrijas pieteikumu izskatīja pēc “reģionālai ārkārtas katastrofai” piemērojamiem kritērijiem. Īrijas iestāžu sniegtie pierādījumi apliecināja, ka katastrofas skartajā teritorijā plūdu sekas nelabvēlīgi ietekmējušas lielāko daļu iedzīvotāju. Turklāt lielie postījumi, kas bija nodarīti ceļiem un citiem valsts infrastruktūras objektiem, kā arī plašie privāto ēku konstrukciju bojājumi bija pietiekams pamats, lai varētu uzskatīt, ka skartajā reģionā katastrofai būs ilgstoša ietekme uz dzīves apstākļiem un ekonomisko stabilitāti. Tāpēc Komisija 2010. gada 14. septembrī secināja, ka Īrijas pieteikums ir jāpieņem, un ierosināja piešķirt palīdzību EUR 13 022 500 miljonu apmērā. Eiropas Parlaments un Padome 2010. gada 24. novembrī pabeidza attiecīgo budžeta grozījumu procedūru. Komisija izmaksāja dotāciju 2010. gada 22. decembrī pēc īstenošanas nolīguma parakstīšanas ar Īriju. Itālija (plūdi Toskānā) No 2009. gada 25. decembra spēcīgs lietus izraisīja plūdus un zemes nogruvumus lejup pa Serčio [ Serchio ] upi Toskānas rietumos, kas skāra 27 pašvaldības Lukas [ Lucca ] provincē un vienu pašvaldību Pizas [ Pisa ] provincē. Itālijas iestādes 2010. gada 4. martā iesniedza pieteikumu Solidaritātes fondam, iekļaujoties noteiktajā termiņā, proti, 10 nedēļās no plūdu sākuma. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju kopējā plūdu radīto tiešo zaudējumu summa ir EUR 211,701 miljons. Šī summa atbilst 0,02 % no Itālijas NKI un tikai 6,11 % no Itālijai piemērojamā parastā Solidaritātes fonda piesaistes sliekšņa, kas 2010. gadā bija EUR 3,467 miljardi. Tāpēc pieteikumu izskatīja pēc “reģionālai ārkārtas katastrofai” piemērojamiem kritērijiem. Pieteikumā norādīts, ka vietējā mērogā plūdi izraisīja postījumus reģionā ap Serčio upi, radot bojājumus ceļiem, ūdens apsaimniekošanas infrastruktūrai un sabiedriskajiem pakalpojumiem, kā arī privātajām ēkām un citam īpašumam. Tomēr plūdi tieši skāra tikai 1 % vietējo iedzīvotāju, un Itālijas iestādes pieteikumā nepierādīja, ka plūdi nopietni un ilgstoši pasliktinās reģiona ekonomisko stabilitāti. Šo iemeslu dēļ Komisija 2010. gada 8. jūnijā pieņēma lēmumu, ka Itālijas pieteikums neatbilst fonda ārkārtas piesaistes nosacījumiem, un informēja par to Itālijas iestādes. Spānija (plūdi Andalūzijā) Sākot no 2010. gada 9. februāra, Andalūziju skāra ilgstoša un spēcīga lietus izraisīti plūdi. Spānijas iestādes 2010. gada 19. aprīlī iesniedza pieteikumu palīdzības saņemšanai no Solidaritātes fonda. Tika norādīti zaudējumi EUR 709,74 miljonu apmērā, kas ir 20,47 % no Spānijai piemērojamā parastā Solidaritātes fonda piesaistes sliekšņa jeb EUR 3,467 miljardiem. Tomēr pieteikuma novērtēšanā Komisija konstatēja, ka tā pati meteoroloģiskā parādība ir izraisījusi plūdu postījumus jau agrāk — 2009. gada decembrī un 2010. gada janvārī —, bet par to nav sniegta informācija. Līdz ar to nebija ievērots pieteikuma iesniegšanai noteiktais termiņš — 10 nedēļas no dienas, kad radušies pirmie katastrofas postījumi. Turklāt Spānijas iestādes nebija sniegušas pietiekamus pierādījumus, lai varētu pilnīgi novērtēt šo gadījumu saskaņā ar “reģionālai ārkārtas katastrofai” piemērojamiem kritērijiem. Tāpēc Komisija 2010. gada 5. oktobrī pieņēma lēmumu, ka nav izpildīti Solidaritātes fonda ārkārtas piesaistes nosacījumi, un informēja par to Spānijas iestādes. Portugāle (plūdi Madeirā) Portugālei piederošo Madeiras salu un Portusantu [ Porto Santo ] salu 2010. gada 20. februārī skāra spēcīgi plūdi, kuros dzīvību zaudēja 42 cilvēki un kuri radīja nopietnus bojājumus salu infrastruktūrai, valsts un privātajām ēkām, lauksaimniecībai un uzņēmējdarbībai. Komisija 2010. gada 20. aprīlī, proti, aptuveni divas nedēļas pirms pieteikumu iesniegšanai noteiktā 10 nedēļu termiņa beigām, saņēma Portugāles iestāžu pieteikumu palīdzības saņemšanai no Solidaritātes fonda. Pēc Komisijas pieprasījuma 2010. gada 15. jūlijā tika iesniegta novērtēšanas pabeigšanai nepieciešamā papildinformācija. Portugāles iestādes aprēķināja, ka kopumā plūdi radījuši tiešos zaudējumus EUR 1,080 miljardu apmērā. Šie zaudējumi ir 112,69 % no Portugālei piemērojamā parastā Solidaritātes fonda piesaistes sliekšņa, kas 2010. gadā bija EUR 958,406 miljoni. Tāpēc katastrofa saskaņā ar Solidaritātes fonda regulas nosacījumiem tika atzīta par “lielu dabas katastrofu”. Postošajos notikumos tika bojāti 153 tilti, 400 mājas bija pilnīgi iznīcinātas vai tām bija nodarīti nopietni konstrukcijas bojājumi, kā arī pēc katastrofas Funšalas [ Funchal ] pilsētas piekrastei bija nepieciešama liela apjoma rekonstrukcija. Tāpēc Komisija 2010. gada 29. septembrī secināja, ka pieteikums atbilst fonda piesaistes nosacījumiem, un ierosināja piešķirt Portugālei dotāciju EUR 31 255 790 apmērā. Eiropas Parlaments un Padome 2010. gada 15. decembrī pieņēma atbilstīgus budžeta grozījumus. Komisija izmaksāja dotāciju 2011. gada 5. aprīlī pēc īstenošanas nolīguma noslēgšanas ar Portugāli. Francija (vētra “Ksintija”) Gandrīz visu Francijas sauszemes teritoriju 2010. gada 27. un 28. februārī skāra ziemas vētra. Tā radīja plašus postījumus un jo īpaši smagi skāra Francijas rietumu piekrasti, kur tika pārrauta piekrastes aizsargsistēma. Francijas iestādes 2010. gada 7. maijā iesniedza pieteikumu palīdzības saņemšanai no Solidaritātes fonda, iekļaujoties 10 nedēļu termiņā. Tika aprēķināts, ka kopumā tiešie zaudējumi, ko radījusi vētra Francijas teritorijā, ir aptuveni EUR 2,5 miljardi. Tā kā šī summa nepārsniedza Francijai piemēroto slieksni, kas 2010. gadā bija EUR 3,467 miljardi, uz Francijas pieteikumu tika attiecināti “reģionālai ārkārtas katastrofai” piemērojamie kritēriji. Lai nodrošinātu atbilstību šiem kritērijiem, Francijas iestādes samazināja sava pieteikuma apjomu un attiecināja to uz vissmagāk skarto zonu, iesniedzot pieteikumu par vienu nedalītu teritoriju Francijas rietumu piekrastē, kurā vētras radītie zaudējumi bija vislielākie, proti, EUR 1,425 miljardi. Šī summa bija 41,12 % no Francijai piemērojamā parastā fonda piesaistes sliekšņa. Pieteikumā minētajā zonā ietilpst 10 pašvaldības no Vandejas [ Vendée ] departamenta un 36 pašvaldības un 2 pašvaldību apakšvienības no Piejūras Šarantas [ Charente-Maritime ] departamenta. Šo teritoriju skāra spēcīgu vētras bangu izraisīti plūdi. Francijas iestādes aprēķināja, ka konstrukciju bojājumu plašā apmēra dēļ, iespējams, būs jānojauc vairāk nekā 1500 māju. Turklāt, applūstot 14 956 ha lauksaimniecības zemes, augsnē esošo nātrija nogulšņu dēļ tika iznīcinātas daudzas lauksaimniecības kultūras un sabojāta aramzeme. Plašo vides postījumu un konstrukciju bojājumu dēļ cieta arī ar piekrastes teritoriju saistītā saimnieciskā darbība, jo īpaši tūrisma un austeru audzēšanas nozare. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka Francijas pieteikums atbilst “reģionālai ārkārtas katastrofai” piemērojamiem kritērijiem, un 2010. gada 29. septembrī pieņēma lēmumu ierosināt piešķirt Francijai palīdzību EUR 35 635 750 apmērā. Eiropas Parlaments un Padome 2010. gada 15. decembrī pieņēma atbilstīgus budžeta grozījumus. Komisija izmaksāja dotāciju 2011. gada 14. martā pēc īstenošanas nolīguma noslēgšanas ar Franciju. Slovākija (plūdi) Plašu Slovākijas centrālās un austrumu daļas teritoriju 2010. gada 9. maijā skāra ilgstoša un spēcīga lietus izraisīti plūdi[4]. Slovākijas iestādes 2010. gada 16. jūlijā iesniedza pieteikumu Solidaritātes fonda palīdzības saņemšanai, iekļaujoties 10 nedēļu termiņā. Komisija 2010. gada 27. septembrī saņēma no Slovākijas iestādēm papildinformāciju, tostarp kopējo zaudējumu aprēķina precizējumu. Plūdi radīja plašus postījumus ceļiem, mājām un lauksaimniecības ražošanai. Tie skāra 45 895 mājsaimniecības, turklāt 306 mājsaimniecības cieta no zemes nogruvumiem. Īpaši lielus postījumus plūdi nodarīja reģiona transporta tīklam. Slovākijas iestādes aprēķināja, ka kopējie tiešie zaudējumi ir EUR 561,134 miljoni. Šī summa bija 0,89 % no Slovākijas NKI un 148,37 % no Slovākijai piemērojamā parastā Solidaritātes fonda piesaistes sliekšņa, kas 2010. gadā bija EUR 378,205 miljoni. Līdz ar to Slovākijas pieteikums tika kvalificēts kā “liela dabas katastrofa”. Tāpēc Komisija 2010. gada 15. decembrī nolēma pieņemt pieteikumu un ierosināja piešķirt Slovākijai palīdzību EUR 20 430 841 apmērā. Atbilstīgs budžeta grozījumu projekts sekoja 2011. gada janvāra sākumā. Polija (plūdi) Poliju 2010. gada maijā un jūnijā skāra divi savstarpēji saistīti plūdi, ko izraisīja ārkārtīgi spēcīga lietus periods. Pirmie šo plūdu radītie postījumi tika reģistrēti 2010. gada 14. maijā. Polijas iestādes iesniedza pieteikumu Solidaritātes fondam 2010. gada 23. jūlijā, iekļaujoties 10 nedēļu termiņā. Plūdi radīja būtiskus postījumus galvenokārt Vislas un Odras upes apkārtnē. Plūdos cieta 266 000 cilvēku, tostarp 31 000 cilvēku, kuri tika evakuēti no to mājokļiem. Lieli zaudējumi tika radīti arī uzņēmējdarbībai, lauksaimniecībai un valsts infrastruktūrai. Lai tiktu galā ar katastrofas apmēriem, Polija pieprasīja palīdzību arī no Eiropas Civilās aizsardzības mehānisma. Tika aprēķināts, ka kopējie tiešie zaudējumi ir EUR 2,998 miljardi, kas ir 0,846 % no Polijas NKI un ievērojami pārsniedz Polijai piemērojamo parasto Solidaritātes fonda piesaistes slieksni, kas 2010. gadā bija EUR 2,124 miljardi. Tāpēc Polijas pieteikums atbilda fonda parastā piesaistes sliekšņa kritērijam un tika apstrādāts kā “liela dabas katastrofa”. Komisija 2010. gada 15. decembrī nolēma pieņemt pieteikumu un ierosināja piešķirt Polijai palīdzību EUR 105 567 155 apmērā. Atbilstīgs budžeta grozījumu projekts sekoja 2011. gada janvāra sākumā. Čehijas Republika (plūdi) Čehijas Republika iesniedza pieteikumu finanšu palīdzības saņemšanai, pamatojoties uz “kaimiņvalsts” kritēriju, pēc tam, kad to skāra ar to pašu meteoroloģisko parādību saistīti plūdi, kas 2010. gada maijā izraisīja lielas katastrofas Slovākijā un Polijā. Čehijas iestādes ziņoja, ka pirmie plūdu postījumi konstatēti 2010. gada 18. maijā, un 2010. gada 23. jūlijā iesniedza savu pieteikumu, iekļaujoties 10 nedēļu termiņā. Pamatojoties uz “kaimiņvalsts kritēriju”, valstis, kas cietušas no tās pašas katastrofas, kura skārusi tās kaimiņvalsti, attiecībā uz ko ir atzīts, ka tajā notikusi liela katastrofa, var pieteikties palīdzības saņemšanai pat tad, ja postījumu apmērs nepārsniedz parasto fonda piesaistes slieksni. Čehijas gadījumā plūdi radīja postījumus četros reģionos valsts ziemeļos un austrumos. Plūdi tieši skāra vairāk nekā divus miljonus šo reģionu iedzīvotāju, un šī ietekme izpaudās kā mājokļu konstrukciju bojājumi, privātīpašuma zaudējums, pamatpakalpojumu zaudējums un kaitējums vietējai ekonomikai. No mājokļiem tika evakuēts 1000 cilvēku. Kopējie plūdu radītie tiešie zaudējumi bija EUR 204,456 miljoni. Lai arī šī summa ir tikai 0,15 % no Čehijas NKI jeb 24,81 % no Čehijas Republikai piemērojamā parastā Solidaritātes fonda piesaistes sliekšņa, kas 2010. gadā Čehijas Republikai bija EUR 824,029 miljoni, pieteikums atbilda kaimiņvalsts kritērijam, jo Polijas un Slovākijas pieteikumi tika pieņemti kā “lielas katastrofas”. Tāpēc Komisija 2010. gada 15. decembrī nolēma pieņemt Čehijas Republikas pieteikumu un ierosināja piešķirt tai palīdzību EUR 5 111 401 apmērā. Atbilstīgs budžeta grozījumu projekts sekoja 2011. gada janvāra sākumā. Ungārija (plūdi) Pēc gandrīz nepārtraukta un vienu mēnesi ilga lietus Ungāriju 2010. gada maijā un jūnijā skāra spēcīgi plūdi, kas izraisīja plašu teritoriju applūšanu un postījumus Donavas upes baseinā un valsts ziemeļaustrumos. Ungārijas iestādes 2010. gada 24. jūlijā iesniedza pieteikumu Solidaritātes fonda palīdzības saņemšanai, iekļaujoties 10 nedēļu termiņā. Ungārijas pieteikumā bija sīki izklāstīti milzīgie infrastruktūras postījumi, ceļu applūšana un 612 atsevišķi bojājumi Ungārijas dzelzceļa tīklā. Ekonomikai, jo īpaši lauku apgabalos, kaitējumu radīja applūšana un krusa, kas padarīja nelietojamus 145 000 ha zemes. Glābšanas operācijās tika evakuēti 5259 cilvēki. Ungārijas iestādes ziņoja, ka radīti kopējie tiešie zaudējumi EUR 719,343 miljonu apmērā, kas ir 0,73 % no Ungārijas NKI un 121,78 % no Ungārijai piemērojamā parastā Solidaritātes fonda piesaistes sliekšņa, kurš 2010. gadā bija EUR 590,710 miljoni. Tā kā postījumi pārsniedza parasto fonda piesaistes slieksni, pieteikums tika kvalificēts kā “liela dabas katastrofa”. Komisija 2010. gada 15. decembrī pieņēma Ungārijas pieteikumu un ierosināja piešķirt Ungārijai palīdzību EUR 22 485 772 apmērā. Atbilstīgs budžeta grozījumu projekts sekoja 2011. gada janvāra sākumā. Horvātija (plūdi) Horvātijas austrumu un centrālie reģioni cieta no tiem pašiem meteoroloģiskajiem apstākļiem, kas izraisīja plūdus Ungārijā laika posmā no 2010. gada maija līdz tā paša gada jūnijam. Horvātija kā Ungārijas kaimiņvalsts varēja iesniegt pieteikumu finanšu palīdzības saņemšanai no Solidaritātes fonda, pamatojoties uz “kaimiņvalsts” kritēriju. Saskaroties ar pirmajiem postījumiem 2010. gada 31. maijā, Horvātijas iestādes iesniedza pieteikumu 2010. gada 9. augustā, iekļaujoties 10 nedēļu termiņā. Plūdi un krusa radīja būtiskus bojājumus 687 mājām, ūdens apgādei, nobloķēja vietējās un reģionālās nozīmes ceļus un lika evakuēt 112 cilvēkus no to mājokļiem. Tika aprēķināts, ka kopumā radīti tiešie zaudējumi EUR 153,039 miljonu apmērā, kas ir 55,49 % no Horvātijai piemērojamā parastā Solidaritātes fonda piesaistes sliekšņa, kurš 2010. gadā bija EUR 275,804 miljoni. Tā kā šī pati parādība Ungārijā bija kvalificēta kā liela katastrofa, Horvātijas pieteikums tika pieņemts, pamatojoties uz “kaimiņvalsts” kritēriju. Tāpēc Komisija 2010. gada 15. decembrī piešķīra Horvātijai finanšu palīdzību EUR 3 825 983 apmērā. Atbilstīgs budžeta grozījumu projekts sekoja 2011. gada janvāra sākumā. Rumānija (plūdi) Rumānijā 2010. gada 23. jūnijā sākās plūdu un zemes nogruvumu periods, kurš skāra lielāko daļu Rumānijas reģionu un radīja nopietnus postījumus visā valstī. Rumānijas iestādes 2010. gada 31. augustā iesniedza pieteikumu palīdzības saņemšanai no Solidaritātes fonda, iekļaujoties pieteikumu iesniegšanai noteiktajā 10 nedēļu termiņā. Rumānijas plūdi kopumā skāra 6,7 miljonus cilvēku, tostarp 15 000 cilvēku, kuri bija jāevakuē no to mājokļiem. Būtiski bojājumi un pārrāvumi tika radīti gan ceļu tīklam, skarot 5257 km garu ceļu tīklu, gan arī ūdens un notekūdeņu apsaimniekošanas objektiem. Plūdi radīja zaudējumus arī Rumānijas ekonomikai, jo to dēļ par neizmantojamiem tika atzīti 110 585 ha lauksaimniecības zemes un 8222 ha meža. Rumānijas iestādes aprēķināja, ka nodarīti kopējie tiešie zaudējumi EUR 875,758 miljonu apmērā. Šī summa atbilst 0,67 % no Rumānijas NKI un pārsniedz parasto Solidaritātes fonda piesaistes slieksni jeb EUR 787,935 miljonus. Tāpēc Rumānijas pieteikums tika kvalificēts kā “liela dabas katastrofa”. Komisija pieņēma Rumānijas pieteikumu 2010. gada 15. decembrī un ierosināja piešķirt tai palīdzību EUR 24 967 741 apmērā. Atbilstīgs budžeta grozījumu projekts sekoja 2011. gada sākumā. Neizskatītie pieteikumi Kopumā 2010. gadā tika saņemti 17 pieteikumi. Tā kā daži no šiem pieteikumiem tika saņemti gada beigās, to novērtēšana turpinājās 2011. gadā. Tie bija pieteikumi no Francijas (Vāras [ Var ] plūdi), Čehijas Republikas (rudens plūdi), Vācijas (plūdi Saksijā), Horvātijas un Slovēnijas (septembra plūdi) un Ungārijas (sarkano nogulšņu noplūde). Šie pieteikumi tiks pilnīgi aplūkoti Eiropas Savienības Solidaritātes fonda 2011. gada ziņojumā. FINANSēJUMS VIENā GADīJUMā 2010. GADā SOLIDARITāTES FONDA DOTāCIJA TIKA IZMAKSāTA, PAMATOJOTIES UZ PIETEIKUMU, KO SAņēMA 2010. GADA JANVāRī (PLūDI ĪRIJā). BUDžETA LēMēJIESTāDE 2010. GADA 24. NOVEMBRī APSTIPRINāJA ATBILSTīGO PROVIZORISKO BUDžETA GROZīJUMU PROJEKTU NR. 7/2010 [5]. Attiecībā uz 2010. gadā saņemtajiem pieteikumiem fonda līdzekļi tika piesaistīti arī divos citos gadījumos. Provizoriskais budžeta grozījumu projekts Nr. 8/2010[6] attiecas uz plūdiem, kas skāra Portugāli (plūdi Madeirā) un Francijā (vētra “Ksintija”), un budžeta lēmējiestāde to apstiprināja 2010. gada 15. decembrī. Maksājumi tika veikti 2011. gadā sākumā — pēc tam, kad bija pieņemti lēmumi par dotāciju piešķiršanu un parakstīti īstenošanas nolīgumi. Saņēmējvalsts | Katastrofa | Kategorija | Piešķirtā summa (EUR) | Īrija | Plūdi (2009. gada novembris) | Reģionāla katastrofa | 13 022 500 | Portugāle | Plūdi Madeirā | Liela katastrofa | 31 255 790 | Francija | Vētra “Ksintija” | Reģionāla katastrofa | 35 635 750 | Kopā | 79 914 040 | MONITORINGS Itālija (zemestrīce Abruco [ Abruzzo ] reģionā) Laika posmā no 2010. gada 11. aprīļa līdz 2010. gada 13. aprīlim Komisija bija devusies monitoringa vizītē uz L’Akvilu [ L'Aquila ] un Romu, lai iegūtu informāciju par sistēmām, ko Itālijas iestādes ieviesušas, lai pēc zemestrīces 2009. gada aprīlī izmantotu Solidaritātes fonda dotāciju EUR 493,8 miljonu apmērā. L’Akvilas zemestrīce Itālijas Abruco reģionā bija lielākā katastrofa kopš fonda izveidošanas, un saistībā ar to tika izmaksāta lielākā dotācija, kāda jebkad ir izmaksāta, proti, gandrīz pusmiljards euro[7]. Jo īpaši Komisija interesējās par plašsaziņas līdzekļos izskanējušiem apgalvojumiem par Valsts Civilās aizsardzības departamenta saistību ar pārkāpumiem, piešķirot līgumus atjaunošanas darbiem L’Akvilā, taču neguva pierādījumus, kas apstiprinātu šos apgalvojumus. Itālijas iestādes atsaucīgi uzņēma Komisijas delegāciju un sniedza plašu un sīku informāciju par Solidaritātes fonda dotācijas izlietojumu un par ieviesto sistēmu tēriņu pareizības un likumības garantēšanai. Komisija uzskata, ka vizītē tika gūta pārliecība par ieviesto sistēmu darbību un sasniegto progresu. Pamatojoties uz saņemto informāciju, var uzskatīt, ka Solidaritātes fonda dotācija ir izmantota efektīvi un saskaņā ar Solidaritātes fonda regulas, dotācijas piešķiršanas lēmuma un īstenošanas nolīguma noteikumiem. Šo priekšstatu apliecina saņemtais īstenošanas ziņojums, ko Itālijas iestādes iesniedza 2011. gada sākumā. Francija (vētra “Klauss”) Komisija 2010. gada 15. jūnijā devās monitoringa vizītē uz Franciju, lai iegūtu informāciju par sistēmu, ko Francijas iestādes ieviesušas, lai izmantotu Solidaritātes fonda dotāciju EUR 109,4 miljonu apmērā pēc vētras “Klauss”, kas smagi skāra Akvitānijas [ Aquitaine ], Dienvidu-Pireneju [ Midi-Pyrénées ] un Langdokas-Rusijonas [ Languedoc-Roussillon ] reģionu 2009. gada janvārī. Vētra “Klauss” Francijas dienvidrietumos bija vēl viena liela katastrofa, kuras postījumu apmērs ievērojami pārsniedza vidējos rādītājus. Tāpat kā iepriekš minētajos gadījumos, arī šajā gadījumā iesaistītās iestādes izrādīja lielu atsaucību un sniedza iespēju noskaidrot tādus tehniskus jautājumus kā izdevumu attiecināmība, dotācijas līdzekļu izlietojuma beigu termiņš un kontroles jautājumi. Vizīte ļāva Komisijai gūt priekšstatu par Solidaritātes fonda pievienoto vērtību un saņemt informāciju par īstenošanas sistēmām. PALīDZīBAS IZBEIGšANA SOLIDARITāTES FONDA REGULAS 8. PANTA 2. PUNKTā NOTEIKTS, KA NE VēLāK Kā SEšU MēNEšU LAIKā PēC VIENA GADA PERIODA BEIGāM NO DOTāCIJAS IZMAKSAS DIENAS SAņēMēJVALSTS IESNIEDZ ZIņOJUMU PAR DOTāCIJAS FINANšU IZLIETOJUMU (TURPMāK “īSTENOšANAS ZIņOJUMS”), PIEVIENOJOT IZDEVUMU PAMATOJUMA PāRSKATU (TURPMāK “DERīGUMA PāRSKATS”). ŠīS PROCEDūRAS BEIGāS KOMISIJA IZBEIDZ FONDA PALīDZīBU. Četras ES Solidaritātes fonda lietas tika izbeigtas 2010. gadā. 1. Attiecībā uz palīdzības izbeigšanu, kura 2005. gadā tika piešķirta EUR 5 677 578 apmērā saistībā ar vētru Slovākijā , īstenošanas ziņojums tika saņemts 2007. gada 9. maijā. Tā kā Slovākijas iestādes bija izmantojušas nepareizu valūtas maiņas kursu, paziņotie izdevumi bija par EUR 34 992,28 mazāki nekā piešķirtā summa. Lai atrisinātu šo trūkstošo izdevumu jautājumu, kas radies nepareiza valūtas maiņas kursa izmantošanas dēļ, Komisija ierosināja Slovākijai norādīt papildu izdevumus, lai segtu minēto iztrūkumu. Slovākijas iestādes 2010. gada martā paziņoja papildu izdevumus, kas saskaņā ar regulas, dotācijas piešķiršanas lēmuma un īstenošanas nolīguma noteikumiem tika atzīti par attiecināmiem. Komisija izbeidza lietu 2010. gada maijā. 2. Attiecībā uz plūdu izraisītu katastrofu Bulgārijā 2005. gada augustā tika piešķirta finanšu palīdzība EUR 10 632 185 apmērā, un īstenošanas ziņojums tika saņemts 2008. gada 17. janvārī. Bulgārijas iestādes savā derīguma pārskatā norādīja, ka to izdevumi ir par EUR 35 090 mazāki par piešķirto summu. Turklāt Bulgārijas iestāžu auditā tika konstatēti neattiecināmi izdevumi EUR 8476 vērtībā. Tāpēc ar Bulgārijas iestāžu piekrišanu Komisija uzsāka atgūšanas procedūru, un 2008. gada 29. decembrī no Bulgārijas iestādēm tika atgūti EUR 43 566. Sīkāku analīzi un novērtējumu Komisija pabeidza 2010. gada pavasarī. Komisija izbeidza šo lietu 2010. gada maijā. 3. Saistībā ar vētras izraisīto katastrofu Latvijā 2005. gada janvārī Latvijas iestādēm tika izmaksāta dotācija EUR 9 487 180 apmērā. Komisija saņēma īstenošanas ziņojumu 2007. gada 5. novembrī. Latvijas iestādes bija norādījušas neizlietotus un neattiecināmus izdevumus EUR 114 458,80 apmērā. Lai pabeigtu novērtējumu, Komisija pieprasīja Latvijas iestādēm papildu informāciju. Tika panākta vienošanās par EUR 114 458,80 atmaksāšanu. Komisija sāka atgūšanas procedūru un 2010. gada augustā saņēma minēto summu. 4. Ceturtā izbeigšanas lieta saistīta ar plūdu radītu katastrofu Austrijā 2005. gada augustā, kurai tika piešķirta finanšu palīdzība EUR 14 798 589 apmērā un par kuru 2008. gada 12. februārī tika saņemts īstenošanas ziņojums. Pēc tam, kad Komisijas dienesti bija veikuši pilnīgu novērtējumu, tika secināts, ka jāpieprasa papildinformācija par derīguma pārskatu. Austrijas iestādes sniedza šo papildinformāciju, un, ņemot vērā, ka pārkāpumi netika atklāti, Komisija izbeidza šo lietu 2010. gada decembrī. Komisija 2010. gadā saņēma īstenošanas nobeiguma ziņojumus par 2008. gadā piešķirtajām dotācijām no Apvienotās Karalistes (plūdi), Francijas (vētra “Dīns” Antiļu salās), Grieķijas (meža ugunsgrēki) un Slovēnijas (plūdi). Šajā gada ziņojumā aplūkotā perioda beigās minēto īstenošanas ziņojumu novērtējums vēl nebija pabeigts. SECINāJUMI SOLIDARITāTES FONDA DARBīBā 2010. GADā VēLREIZ TIKA APSTIPRINāTA IEPRIEKšēJOS GADOS GūTā PIEREDZE. ĪSUMā Tā IR šāDA: - Attiecībā uz lielajām katastrofām, kurās postījumi pārsniedz relatīvi augstu slieksni, Solidaritātes fonds darbojas samērā labi. Kritēriji ir skaidri un vienkārši novērtējami, valstīm parasti nerodas grūtības sagatavot pieteikumu. Labi rezultāti joprojām ir 100 % gadījumu. - Turpretī nopietnas grūtības valstīm rodas saistībā ar pieteikumiem mazākām katastrofām, kas tiek iesniegti, pamatojoties uz ārkārtas noteikumiem par tā dēvētām reģionālām ārkārtas katastrofām, un šo grūtību pamatā jo īpaši ir tas, ka regulā noteiktie kritēriji ir neskaidri un sarežģīti. Pienākums valstīm savos pieteikumos noteikt skarto reģionu kā vienu nedalītu teritoriju, kurā lielākajai daļai iedzīvotāju ir jābūt cietušai katastrofā, bieži vien neatbilst realitātei. Daudzos gadījumos reģionālas katastrofas skar ģeogrāfiski nesaistītas teritorijas (piemēram, plūdi dažādu upju baseinos), un tas rada grūtības noteikt vienu nedalītu teritoriju. Turklāt pierādīt nopietnu un ilgstošu ietekmi uz skartā reģiona ekonomisko stabilitāti ir mazliet spekulatīvs, ekonomiski ne visai pamatots un, jebkurā gadījumā, apgrūtinošs uzdevums, kuru ir sarežģīti novērtēt (jo īpaši mazu teritoriju gadījumā). Līdz šim aptuveni divas trešdaļas no visiem pieteikumiem, kas iesniegti, pamatojoties uz šo noteikumu, nav pieņemtas, jo neatbilda kritērijiem. - Kopumā tiek uzskatīts, ka fondam jābūt spējīgam labāk reaģēt un ātrāk piešķirt palīdzību. Lai arī fonds nekad nav bijis iecerēts kā neatliekamās palīdzības instruments, ir pamatoti sagaidīt, ka finanšu palīdzība no tā tiks sniegta iespējami ātri. Kavējumi līdz pat vienam gadam neapšaubāmi ir pārāk ilgs laiks. Spēkā esošās Solidaritātes fonda regulas noteikumi pietiekami nerisina šos (un dažus citus) jautājumus. Pirmo Komisijas mēģinājumu 2005. gadā uzlabot fonda darbību, iesniedzot priekšlikumu par jaunu Solidaritātes fonda regulu, Eiropas Parlaments novērtēja atzinīgi, taču dalībvalstis to neatbalstīja. Tāpēc Komisija ir izvēlējusies jaunu pieeju un 2011. gada 6. oktobrī nāca klajā ar paziņojumu par Solidaritātes fonda nākotni[8]. Šajā paziņojumā sīki analizēta fonda darbība, uzsvērti būtiskie jautājumi un piedāvāti iespējamie risinājumi. Paziņojumu ir plānots apspriest ar ieinteresētajām personām, jo īpaši ar dalībvalstīm, Eiropas Parlamentu un reģioniem. Otrajā posmā un atkarībā no apspriežu iznākuma Komisija var iesniegt tiesību akta priekšlikumu, lai koriģētu un uzlabotu spēkā esošo regulu. 1. PIELIKUMS. LIELāM KATASTROFāM 2010. GADā PIEMēROJAMIE SLIEKšņI (PAMATOJOTIES UZ 2008. GADA DATIEM PAR NACIONāLO KOPIENāKUMU) (Miljoni EUR) | Valsts | NKI 2008. gads* | 0,6 % no NKI* | Piemērojamais slieksnis lielu katastrofu gadījumā 2010. gadā* | AT | ÖSTERREICH | 277 386 | 1 664,317 | 1 664,317 | BE | BELGIË/BELGIQUE | 346 971 | 2 081,826 | 2 081,826 | BG | BULGARIA | 33 613 | 201,680 | 201,680 | CY | KYPROS | 16 125 | 96,749 | 96,749 | CZ | ČESKÁ REPUBLIKA | 137 338 | 824,029 | 824,029 | DE | DEUTSCHLAND | 2 536 990 | 15 221,940 | 3 466,573** | DK | DANMARK | 236 286 | 1 417,714 | 1 417,714 | EE | EESTI | 15 104 | 90,623 | 90,623 | EL | ELLADA | 231 285 | 1 387,712 | 1 387,712 | ES | ESPAÑA | 1 060 554 | 6 363,324 | 3 466,573** | FI | SUOMI/FINLAND | 184 311 | 1105,866 | 1105,866 | FR | FRANCE | 1 963 018 | 11 778,108 | 3 466,573** | HU | MAGYARORSZÁG | 98 452 | 590,710 | 590,710 | IE | ÉIRE/IRELAND | 155 909 | 935,456 | 935,456 | IT | ITALIA | 1 548 138 | 9 288,830 | 3 466,573** | LT | LIETUVA | 31 216 | 187,296 | 187,296 | LU | LUXEMBOURG (G.D.) | 29 716 | 178,294 | 178,294 | LV | LATVIJA | 22 812 | 136,874 | 136,874 | MT | MALTA | 5513 | 33,077 | 33,077 | NL | NEDERLAND | 580 214 | 3 481,284 | 3 466,573** | PL | POLSKA | 354 153 | 2 124,920 | 2 124,920 | PT | PORTUGAL | 159 734 | 958,406 | 958,406 | RO | ROMÂNIA | 131 323 | 787,935 | 787,935 | SE | SVERIGE | 339 519 | 2 037,115 | 2 037,115 | SI | SLOVENIJA | 36 278 | 217,669 | 217,669 | SK | SLOVENSKO | 63 034 | 378,205 | 378,205 | UK | UNITED KINGDOM | 1 854 711 | 11 128,264 | 3 466,573** | TR | TÜRKIYE | 373 991 | 2 243,944 | 2 243,944 | HR | HRVATSKA | 45 967 | 275,804 | 275,804 | Sliekšņi ir mazākā no šādām divām vērtībām — 0,6 % no NKI vai EUR 3 miljardi, rēķinot pēc 2002. gada cenām. *Noapaļoti skaitļi ** ~ EUR 3 miljardi, rēķinot pēc 2002. gada cenām 2. PIELIKUMS. EIROPAS SAVIENīBAS SOLIDARITāTES FONDA NEIZSKATīTIE 2009. GADA PIETEIKUMI UN JAUNIE PIETEIKUMI, PAR KURIEM LēMUMS PIEņEMTS 2010. GADā[9] Postījumu pirmā diena | 27.02.10. | 09.05.10. | 14.05.10. | 18.05.10. | 15.05.10. | 31.05.10. | 23.06.10. | Pieteikuma iesniegšanas datums | 07.05.10. | 16.07.10. | 23.07.10. | 23.07.10. | 24.07.10. | 09.08.10. | 31.08.10. | Visa informācija pieejama | 07.05.10. | 27.09.10. | 23.07.10. | 23.07.10. | 24.07.10. | 09.08.10. | 31.08.10. | Lielas katastrofas slieksnis (miljoni EUR) | 3466,57 | 378,21 | 2124,92 | 824,03 | 590.,71 | 275,8 | 787,94 | Kopējie tiešie zaudējumi (miljoni EUR) | 1425,43 | 561,13 | 2998,99 | 204,46 | 719,34 | 153,04 | 875,76 | Kategorija | Reģionāla katastrofa | Liela katastrofa | Liela katastrofa | Kaimiņvalsts | Liela katastrofa | Kaimiņvalsts | Liela katastrofa | Postījumi/slieksnis | 41,12% | 148,37% | 141,13 % | 24,81 % | 121,78 % | 55,49 % | 111,15 % | Attiecināmo ārkārtas pasākumu izmaksas (miljoni EUR) | 473,84 | 78,42 | 2195,66 | 136,95 | 194,2 | 11,67 | 715,03 | Attiecināmās izmaksas/ kopējie zaudējumi | 33,24 % | 13,98 % | 73,21 % | 66,98 % | 27 % | 7,63 % | 81,65 % | Palīdzība/ attiecināmās izmaksas | 7,52 % | 26,05 % | 4,81 % | 3,73 % | 11,58 % | 32,78 % | 3,49 % | Palīdzības apjoms (% no kopējiem zaudējumiem) | 2,5 % | 3,64 % | 3,52 % | 2,5 % | 3,13 % | 2,5 % | 2,85 % | Dotācijas piešķiršanas lēmuma diena | 14.01.11. | 2011. gads | 2011. gads | 2011. gads | 2011. gads | 2011. gads | 2011. gads | Īstenošanas nolīguma parakstīšanas diena | 10.02.11. | 2011. gads | 2011. gads | 2011. gads | 2011. gads | 2011. gads | 2011. gads | Piešķirtā palīdzība (EUR) | 35 635 750 | 20 430 841 | 105 567 155 | 5 111 401 | 22 485 772 | 3 825 983 | 24 967 741 | 3. PIELIKUMS. KOPš 2002. GADA ES SOLIDARITāTES FONDAM IESNIEGTIE PIETEIKUMI 2 | CZ | Plūdi | 2 300 | Liela katastrofa | 129 | 3 | FR | Plūdi (Gāras [Le Gard] departaments) | 835 | Reģionāla katastrofa | 21 | 4 | DE | Plūdi | 9 100 | Liela katastrofa | 444 | Kopējais palīdzības apjoms par 2002. gada pieteikumiem | 728 | 2 0 0 3 | 1 | ES | Naftas noplūde (no tankkuģa Prestige) | 436 | Reģionāla katastrofa | 8,626 | 2 | IT | Zemestrīce (Molizes un Apūlijas reģions) | 1 558 | Reģionāla katastrofa | 30,826 | 3 | IT | Vulkāna izvirdums (Etna) | 894 | Reģionāla katastrofa | 16.798 | 4 | IT | Plūdi (Ziemeļitālija) | (1 900) | (Liela katastrofa) | Noraidīts | 5 | GR | Bargi laikapstākļi ziemā | (nav skaidrs) | (Liela katastrofa?) | Noraidīts | 6 | PT | Meža ugunsgrēki | 1 228 | Liela katastrofa | 48,539 | 7 | FR | Meža ugunsgrēki (Dienvidfrancija) | 531 | (Reģionāla katastrofa) | Noraidīts | 8 | ES | Meža ugunsgrēki (Portugāles robeža) | 53 | Kaimiņvalsts | 1,331 | 9 | MT | Plūdi | 30 | Liela katastrofa | 0,961 | 10 | IT | Plūdi (Friuli-Venēcijas Džūlijas reģions) | (525) | (Reģionāla katastrofa) | Noraidīts | Kopējais palīdzības apjoms par 2003. gada pieteikumiem | 107,081 | 2 0 0 4 | 1 | FR | Plūdi (Ronas delta) | 785 | Reģionāla katastrofa | 19,625 | 2 | ES | Plūdi (Malaga) | (73) | (Reģionāla katastrofa) | Noraidīts | 3-9 | ES | Meža ugunsgrēki (7 pieteikumi) | (480) | (Reģionāla katastrofa) | Visi 7 noraidīti | 10 | SK | Plūdi | (29) | (Reģionāla katastrofa) | Noraidīts | 11 | SI | Zemestrīce | (13) | (Reģionāla katastrofa) | Atsaukts | Kopējais palīdzības apjoms par 2004. gada pieteikumiem | 19,625 | 2 0 0 5 | 1 | SK | Vētra (Tatri) | 203 | Liela katastrofa | 5,668 | 2 | IT | Plūdi (Sardīnija) | (223, pārāk augstu novērtēti) | (Reģionāla katastrofa) | Noraidīts | 3 | EE | Vētra | 48 | Liela katastrofa | 1,29 | 4 | LV | Vētra | 193 | Liela katastrofa | 9,487 | 5 | SE | Vētra “Gudruna” | 2 297 | Liela katastrofa | 81,725 | 6 | LT | Vētra | 15 | Kaimiņvalsts | 0,379 | 7 | GR | Plūdi (Evras upe) | (112) | (Reģionāla katastrofa) | Noraidīts | 8 | RO | Pavasara plūdi | 489 | Liela katastrofa | 18,798 | 9 | BG | Pavasara plūdi | 222 | Liela katastrofa | 9,722 | 10 | BG | Vasaras plūdi | 237 | Liela katastrofa | 10,632 | 11 | RO | Vasaras plūdi | 1 050 | Liela katastrofa | 52,4 | 12 | AT | Plūdi (Tirole/Forarlberga) | 592 | Reģionāla katastrofa | 14,799 | Kopējais palīdzības apjoms par 2005. gada pieteikumiem | 204,905 | 2 0 0 6 | 1 | UK | Sprādziens Bansfīldas naftas bāzē | (700) | (Reģionāla katastrofa) | Atsaukts | 2 | GR | Plūdi (Evras upe) | 372 | Reģionāla katastrofa | 9,306 | 3 | HU | Plūdi | 519 | Liela katastrofa | 15,064 | 4 | ES | Meža ugunsgrēki (Galisija) | (91) | (Reģionāla katastrofa) | Noraidīts | Kopējais palīdzības apjoms par 2006. gada pieteikumiem | 24,370 | 2 0 0 7 | 1 | DE | Vētra “Kirils” | 4 750 | Liela katastrofa | 166,9 | 2 | FR | Reinjona, ciklons “Gamede” | 211 | Reģionāla katastrofa | 5,29 | 3 | ES | Plūdi (Eljerro sala) | (18) | (Reģionāla katastrofa) | Noraidīts | 4 | ES | Plūdi (Lamanča) | (66) | (Reģionāla katastrofa) | Noraidīts | 5 | UK | Plūdi | 4 612 | Liela katastrofa | 162,387 | 6 | CY | Meža ugunsgrēki | (38) | (Reģionāla katastrofa) | Noraidīts | 7 | ES | Meža ugunsgrēki (Kanāriju salas) | (144) | (Reģionāla katastrofa) | Noraidīts | 8-16 | IT | 9 pieteikumi par meža ugunsgrēkiem 9 reģionos | - | (Reģionāla katastrofa) | Nepieņemams, nokavēts termiņš | 17 | FR | Vētra “Dīns” (Martinika) | 509 | Reģionāla katastrofa | 12,78 | 18 | GR | Meža ugunsgrēki | 2 118 | Liela katastrofa | 89,769 | 19 | SI | Plūdi | 233 | Liela katastrofa | 8,254 | Kopējais palīdzības apjoms par 2007. gada pieteikumiem | 445,380 | 2 0 0 8 | 1 | CY | Sausums | 165,4 | Liela katastrofa | 7,605 | 2 | RO | Plūdi | 471,4 | Reģionāla katastrofa | 11,785 | Kopējais palīdzības apjoms par 2008. gada pieteikumiem | 19,390 | 2 | IT | Zemestrīce (Abruco reģions) | 10 212,0 | Liela katastrofa | 493,771 | 3 | GR | Meža ugunsgrēki 2009. gadā | (152,8) | (Reģionāla katastrofa) | Noraidīts | 4 | CY | Vētras 2009. gadā | (2,6) | (Reģionāla katastrofa) | Noraidīts | 5 | GR | Plūdi (Evijas sala) | (83,2) | (Reģionāla katastrofa) | Noraidīts | 6 | IT | Dubļu nogruvumi (Mesīnas province) | (598,9) | (Reģionāla katastrofa) | Noraidīts | Kopējais palīdzības apjoms par 2009. gada pieteikumiem | 603,148 | 2 0 1 0 | 1 | IE | Plūdi 2009. gadā | 520,9 | Reģionāla katastrofa | 13,022 | 2 | IT | Plūdi 2009. gadā (Toskāna) | (211,7) | (Reģionāla katastrofa) | Noraidīts | 3 | ES | Plūdi 2010. gadā (Andalūzija) | (709,7) | (Reģionāla katastrofa) | Noraidīts | 4 | PT | Plūdi (Madeira) | 1 080 | Liela katastrofa | 31,256 | 5 | FR | Vētra “Ksintija” | 1 425 | Reģionāla katastrofa | 35,636 | 6 | SK | Plūdi 2010. gadā | 649,9 | Liela katastrofa | 20,431 | 7 | PL | Plūdi 2010. gadā | 2 993,7 | Liela katastrofa | 105,567 | 8 | CZ | Plūdi 2010. gadā | 204,5 | Kaimiņvalsts | 5,111 | 9 | HU | Plūdi 2010. gadā | 719,3 | Liela katastrofa | 22,486 | 10 | HR | Plūdi 2010. gadā | 153,04 | Kaimiņvalsts | 3,826 | 11 | FR | Plūdi 2010. gadā (Vāra) | 703-778 | Reģionāla katastrofa | Neizskatīts 31.12.2010. | 12 | RO | Plūdi 2010. gadā | 875,75 | Liela katastrofa | 24,968 | 13 | CZ | Plūdi 2010. gada augustā | 436,5 | Reģionāla katastrofa | Neizskatīts 31.12.2010. | 14 | DE | Plūdi 2010. gadā (Saksija) | 937,7 | Reģionāla katastrofa | Neizskatīts 31.12.2010. | 15 | HR | Plūdi 2010. gada septembrī | 47 | Kaimiņvalsts | Neizskatīts 31.12.2010. | 16 | SI | Plūdi 2010. gada septembrī | 251,3 | Liela katastrofa | Neizskatīts 31.12.2010. | 17 | HU | Sarkano nogulšņu noplūde 2010. gadā | 174,32 | Reģionāla katastrofa | Neizskatīts 31.12.2010. | Kopējais palīdzības apjoms par 2010. gada pieteikumiem | 262,303 | Kopējā palīdzība, kas apstiprināta kopš 2002. gada | EUR 2 414,200 miljoni | [1] Padomes 2002. gada 11. novembra Regula (EK) Nr. 2012/2002, OV L 311/3, 14.11.2002. [2] Šo dotāciju lielāko daļu varētu izmaksāt tikai 2011. gadā pēc attiecīgo īstenošanas nolīgumu parakstīšanas ar saņēmējvalstīm. [3] Solidaritātes fonda piesaistes slieksnis ir zaudējumi, kas pārsniedz 0,6 % no valsts nacionālā kopienākuma vai EUR 3 miljardus, rēķinot pēc 2002. gada cenām. Pārskats par 2010. gadā piemērojamajiem sliekšņiem ir sniegts 1. pielikumā. [4] Šie meteoroloģiskie apstākļi 2010. gada maijā un jūnijā nelabvēlīgi ietekmēja lielu daļu Centrāleiropas un Dienvidaustrumeiropas, un to dēļ tika saņemti Solidaritātes fonda pieteikumi no piecām valstīm: Slovākijas, Polijas, Čehijas Republikas, Ungārijas un Horvātijas. [5] Attiecībā uz 2010. gada budžetu sagatavotais budžeta grozījumu projekts Nr. 8 tika pārnumurēts, un Eiropas Parlaments 2010. gada 24. novembrī tos pieņēma bez labojumiem kā budžeta grozījumus Nr. 7. COM(2010)533, OV L 50, 24.2.2011. [6] Attiecībā uz 2010. gada budžetu sagatavotais budžeta grozījumu projekts Nr. 9 tika pārnumurēts, un Eiropas Parlaments 2010. gada 15. decembrī to pieņēma bez labojumiem kā budžeta grozījumus Nr. 8. COM(2010)577; OV L 50, 24.2.2011. [7] Sīkāka informācija pieejama Eiropas Solidaritātes fonda 2009. gada ziņojumā, COM(2011)136, 23.03.2011. [8] Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Eiropas Savienības Solidaritātes fonda nākotne, COM(2011) 613 galīgā redakcija, 6.10.2011. [9] Papildu pieteikumi saņemti no CZ (augusta plūdi), DE (plūdi Saksijā), HR (septembra plūdi), SI (septembra plūdi) un HU (sarkano nogulšņu noplūde). Par šiem pieteikumiem lēmums tika pieņemts 2011. gadā, un tos aplūkos 2011. gada ziņojumā.