EIROPAS KOMISIJA Briselē, 4.12.2018 COM(2018) 784 final 2018/0403(NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Padome 2004. gada 25. novembrī pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par Partnerības un sadarbības nolīgumu (“PSN” jeb “nolīgums”) ar sešām ASEAN valstīm, tostarp ar Singapūru. Sarunas ar Singapūru tika sāktas 2005. gada oktobrī un tika noslēgtas 2013. gada maijā. Abas puses PSN parafēja Singapūrā 2013. gada 14. oktobrī. Sarunu gaitā notika apspriedes ar Āzijas un Klusā okeāna reģiona jautājumu darba grupu (COASI) konsultatīvās komitejas statusā. Eiropas Parlaments tika informēts visā sarunu laikā. Pēc tam, kad 2018. gada 16. jūlijā tika pieņemts Padomes lēmums par nolīguma parakstīšanu, nolīgums tika parakstīts Briselē 2018. gada 19. oktobrī. Šis priekšlikums attiecas uz juridisko instrumentu, ar ko noslēdz nolīgumu. 2.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI 2.1.Nolīguma mērķis un saturs PSN ar Singapūru ir piektais nolīgums ar kādu ASEAN valsti, sekojot nolīgumiem ar Indonēziju, Filipīnām, Vjetnamu un Malaiziju. Ar to aizstās pašreizējo tiesisko regulējumu, kas noteikts 1980. gada Sadarbības nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Dienvidaustrumāzijas valstu apvienības (ASEAN) dalībvalstīm. Šis nolīgums ar Singapūru ir solis ceļā uz uzlabotu ES politisko un ekonomisko iesaisti Dienvidaustrumāzijā. Tas būs pamats ES un tās dalībvalstu efektīvākai divpusējai iesaistei ar Singapūru, stiprinot politisko dialogu un uzlabojot sadarbību daudzās jomās. PSN ir iekļautas ES standarta politiskās klauzulas par cilvēktiesībām, Starptautisko Krimināltiesu (SKT), masu iznīcināšanas ieročiem (MII), vieglajiem ieročiem un kājnieku ieročiem (VIKI) un cīņu pret terorismu. Tajā aptverta arī sadarbība tādās jomās kā tirdzniecības un ieguldījumu jautājumi, rūpniecības politika, veselība, vide, klimata pārmaiņas, enerģētika, nodokļi, izglītība un kultūra, darbs, nodarbinātība un sociālie jautājumi, zinātne un tehnoloģija, kā arī transports. Nolīgums pievēršas arī sadarbībai tiesiskuma, brīvības un drošības jomā, cita starpā juridiskai sadarbībai un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas, terorisma finansēšanas, organizētās noziedzības un korupcijas novēršanai. PSN ietver pavadvēstuli, kas ir nolīguma neatņemama daļa. Pavadvēstulē abas Puses apstiprina, ka nolīguma parakstīšanas brīdī, pamatojoties uz objektīvi pieejamu informāciju, tām nav zināms par otras Puses tiesību aktiem vai to piemērošanu, kā rezultātā varētu tikt izmantots nolīguma neizpildīšanas gadījumā paredzētais mehānisms. PSN papildina Brīvās tirdzniecības nolīgums un Ieguldījumu aizsardzības nolīgums – tie ir īpaši nolīgumi, ar kuriem īsteno PSN tirdzniecības un ieguldījumu noteikumus un kuri ir vispārējo divpusējo attiecību un kopējās institucionālās struktūras neatņemama daļa, kā paredzēts PSN 9. panta 2. punktā. Nolīgumā ir paredzēta iespēja apturēt PSN vai jebkura īpaša nolīguma, kas minēts nolīguma 9. panta 2. punktā un 43. panta 3. punktā, piemērošanu, ja tiek pārkāpti nolīguma būtiski elementi, t. i., cilvēktiesību klauzula un ieroču neizplatīšanas klauzula. Ar nolīgumu izveido Apvienoto komiteju, kuras uzdevums ir nodrošināt nolīguma pareizu darbību un īstenošanu. 2.2.Materiālais juridiskais pamats Atbilstīgi judikatūrai, ja no ES tiesību akta pārbaudes izriet, ka tam ir divi mērķi vai tas satur divus komponentus, un ja vienu no mērķiem vai komponentiem var identificēt kā galveno vai dominējošo mērķi vai komponentu, bet otru – kā mazāk svarīgu, attiecīgais tiesību akts ir jābalsta uz vienu juridisko pamatu, proti, uz to, kas atbilst galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam. Savukārt izņēmuma kārtā, ja tiek konstatēts, ka tiesību aktam vienlaikus ir vairāki mērķi vai vairāki komponenti, kas ir nesaraujami saistīti un kam attiecībā pret citiem nav papildinoša rakstura, kā rezultātā ir piemērojamas dažādas Līguma normas, tiesību akts ir pamatojams uz dažādajiem atbilstošajiem juridiskajiem pamatiem (šajā ziņā sk. šādus spriedumus: 2006. gada 10. janvāris, Komisija/Parlaments un Padome, C-178/03, EU:C:2006:4 , 42. un 43. punkts; 2014. gada 11. jūnijs, Komisija/Padome, C-377/12, EU:C:2014:1903, 34. punkts; 2016. gada 14. jūnijs, Parlaments/Padome, C-263/14, EU:C:2016:435, 44. punkts). Šajā konkrētajā gadījumā galvenais mērķis vai komponents ir sadarbība ar trešo valsti. Tāpēc ierosinātais lēmums būtu jābalsta uz LESD 212. pantu. 2.3.Procesuālais juridiskais pamats

LESD 218. panta 6. punktā ir noteikts, ka ir jāpieņem lēmums, ar ko pilnvaro noslēgt nolīgumu. LESD 218. panta 8. punktā ir noteikts, ka Padome pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, izņemot gadījumus, kas minēti LESD 218. panta 8. punkta otrajā daļā – tad Padomei ir jāpieņem vienprātīgs lēmums. Tāpēc šajā konkrētajā gadījumā ir jābalso ar kvalificētu balsu vairākumu. 2.4.Secinājums Par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu tādēļ būtu jānosaka LESD 212. pants saistībā ar LESD 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu. Papildu noteikumi juridiskā pamata nodrošināšanai nav nepieciešami. 3.CITI ELEMENTI: IEROSINĀTĀ LĒMUMA NEPIECIEŠAMĪBA LESD 216. pantā paredzēts, ka Savienība var slēgt nolīgumu ar vienu vai vairākām trešām valstīm, ja tas ir paredzēts Līgumos vai ir nepieciešams, lai saskaņā ar Savienības politiku sasniegtu kādu no Līgumos izvirzītajiem mērķiem, ir noteikts saistošā Savienības tiesību aktā vai varētu ietekmēt kopējos noteikumus vai mainīt darbības jomu. Līgumos, proti, LESD 212. pantā, ir paredzēta tādu PSN kā šis nolīgums slēgšana. Turklāt PSN noslēgšana ir nepieciešama, lai Savienības politikas ietvaros sasniegtu mērķus, kas paredzēti Līgumos, tostarp tādās jomās kā cilvēktiesības, masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšana, terorisma apkarošana, organizētās noziedzības apkarošana, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas apkarošana, tirdzniecība, migrācija, vide, enerģētika, klimata pārmaiņas, transports, nodarbinātība un sociālie jautājumi, veselība u. c. 2018/0403 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 212. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu, tā kā: 1)Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2018/1047 Partnerības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses, (“nolīgums”) tika parakstīts 2018. gada 19. oktobrī, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk. 2) Nolīguma mērķis ir nodrošināt pamatu efektīvākai Savienības un tās dalībvalstu divpusējai iesaistei ar Singapūru, stiprinot sadarbību un dialogu plašā divpusēju, reģionālu un daudzpusēju jautājumu diapazonā, un tas ir atspēriena punkts ceļā uz pastiprinātu Savienības politisko un ekonomisko iesaisti Dienvidaustrumāzijā. 3)Nolīgums būtu jāapstiprina Savienības vārdā, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants