Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par 2004. gada budžeta izpildes apstiprinājumu (kopsavilkums) - Eiropas Parlamenta rezolūcijas {SEC(2006) 1376} /* COM/2006/0641 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 24.10.2006 COM(2006) 641 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par 2004. gada budžeta izpildes apstiprinājumu (kopsavilkums) - Eiropas Parlamenta rezolūcijas {SEC(2006) 1376} SATURS PREAMBULA 3 I – KOMISIJAS ATBILDES UZ EIROPAS PARLAMENTA IETEIKUMIEM, KAS MINĒTI VISPĀRĒJĀ BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀJUMA REZOLŪCIJĀ 4 a) Horizontālie jautājumi 4 b) Nozaru jautājumi 5 II – EIROPAS PARLAMENTA APSTIPRINĀJUMS EAF IZPILDEI 9 III – Rezolūciju ieteikumi saistībā ar atsevišķām AĢENTŪRĀM 9 PREAMBULA Tulkošanas ierobežojumu dēļ Komisijas ziņojumu par paveikto darbu attiecībā uz Eiropas Parlamenta (EP) lēmumiem par budžeta izpildes apstiprinājumiem 2004. finanšu gadā[1] izdod visās ES oficiālajās valodās šādā kopsavilkuma formā. Komisijas pilnās atbildes uz katru Parlamenta ieteikumu ir pieejamas Komisijas darba dokumentā[2], kas ir izdots angļu, franču un vācu valodā. Abi ziņojumi attiecas uz rezolūcijām, ko Eiropas Parlaments pieņēma 2006. gada 27. aprīlī. Katrā šā ziņojuma nodaļā[3] ir atsauces uz attiecīgo ieteikumu kārtas numuriem visā iepriekš minētajā Komisijas darba dokumentā. Šīs atsauces palīdzēs lasītājiem atrast darba dokumentā visus ieteikumus (un informāciju par Komisijas plānotajām vai jau veiktajām darbībām), kas ir saistīti ar attiecīgo nodaļu vai kas varētu tos īpaši interesēt. Abi ziņojumi ir sagatavoti saskaņā ar EK Līguma 276. panta 3. punktu un Euratom Līguma 180.b pantu, un ar Eiropas Attīstības fonda (EAF) Finanšu regulas 119. panta 5. punktu, un ar līdzīgiem iepriekšējās ad hoc EAF Finanšu regulas noteikumiem, kuros noteikts, ka „Komisija dara visu vajadzīgo, lai ievērotu apsvērumus lēmumos, kas atbrīvo no atbildības par budžeta izpildi, un citus Eiropas Parlamenta apsvērumus par faktiskajiem izdevumiem, kā arī piezīmes, kas pievienotas Padomes pieņemtajiem ieteikumiem par atbrīvošanu no atbildības par budžeta izpildi. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes pieprasījuma Komisija ziņo par pasākumiem, kas veikti sakarā ar šiem apsvērumiem un piezīmēm, un jo īpaši par norādījumiem tām struktūrvienībām, kas atbild par budžeta izpildi. Šos ziņojumus nodod arī Revīzijas palātai”[4]. Komisija ir konstatējusi, ka Eiropas Parlamenta lēmumos par vispārējā budžeta, EAF un aģentūru budžetu izpildes apstiprinājumiem ir 150 ieteikumi Komisijai. Komisija uzskata, ka attiecībā uz 51 ieteikumu vajadzīgās darbības jau ir veiktas, lai gan dažos gadījumos šo darbību rezultāti vēl jāizvērtē. Komisija piekrīt izpildīt Parlamenta ieteiktās darbības attiecībā uz 85 ieteikumiem. Taču Komisija nevar piekrist 14 ieteikumiem, un tāpēc nepildīs šīs prasītās darbības[5]. I – KOMISIJAS ATBILDES UZ EIROPAS PARLAMENTA IETEIKUMIEM, KAS MINĒTI VISPĀRĒJĀ BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀJUMA REZOLŪCIJĀ Kopsavilkumā dotas Komisijas atbildes uz konkrētām prasībām, kas minētas 2004. gada Parlamenta budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijās. a) Horizontālie jautājumi Grāmatvedības uzskaites ticamība (Komisijas darba dokuments, 1. – 4. punkts) Kredītrīkotāji apstiprināja sākuma bilances skaitļus, un Komisija noteica savu sākuma bilanci, kas tika iekļauta 2005. gada provizoriskajos gada pārskatos. Saskaņā ar Finanšu regulas prasību šie pārskati tika savlaicīgi iesniegti Revīzijas palātai 2006. gada 31. martā. Integrēta iekšējās kontroles sistēma (Komisijas darba dokuments, 5. – 11. punkts) Komisijas rīcības plāns integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai [COM(2006)9] paredz 16 darbības, kas apkopotas četrās plašās tematiskās grupās, kuru mērķis ir vienkāršot un saskaņot kontroles praksi ar informācijas apmaiņas un „vienotas revīzijas” pieejas palīdzību, lai veiksmīgāk izmantotu pieejamos ierobežotos kontroles resursus. Šajā posmā prioritārās darbības ir uzsāktas, bet citas darbības, kuru veikšana atkarīga no iepriekšējo darbību rezultātiem, tiks izstrādātas 2007. gadā. Pietiekams progress sagaidāms līdz 2009. gada sākumam. Pirmais pusgada progresa ziņojums Parlamentam un Padomei tika publicēts 2006. gada 19. jūlijā (SEC(2006)1001). Deklarācijas (Komisijas darba dokuments, 12. – 20. punkts) Komisija, īstenojot Rīcības plānu, ir veicinājusi paziņojumu sagatavošanu par līdzekļu pārvaldību operatīvā līmenī un kopsavilkuma pārskatu sagatavošanu valstu līmenī. Attiecībā uz lauksaimniecības jomu iecerētie paziņojumi par līdzekļu pārvaldību un valstu kopsavilkuma pārskati jau ir paredzēti jaunajos noteikumos[6]. Iestāžu nolīguma pieņemšana bija liels solis uz priekšu. Nolīguma 44. punkts nosaka: „Dalībvalstis apņemas sagatavot pieejamo revīziju un deklarāciju gada kopsavilkumu valsts līmenī.” Pārskatītajā Finanšu regulā (53.b pants) un Īstenošanas noteikumos šajā sakarā Komisija ir ierosinājusi vēl citus noteikumus. Pārredzamība (Komisijas darba dokuments, 21. – 24. punkts) Līdz ar Eiropas pārredzamības iniciatīvu Komisija sagaida, ka atklātās diskusijas, kuras aptver plašu problēmu spektru, rezultāti palīdzēs Komisijai efektīvāk pildīt savas saistības – labāk uzskaitīt valsts naudas izlietojumu. Komisija savā pārskatītajā priekšlikumā par labojumiem Finanšu regulā izvirza dalībvalstīm jaunu vispārēju pienākumu atklāt informāciju par to Kopienas līdzekļu saņēmējiem, kas iztērēti, piemērojot dalītu vadību. Gada darbības pārskati (Komisijas darba dokuments, 25. – 27. punkts) Saskaņā ar pašreizējo atbildības struktūru, kas ieviesta reformas rezultātā, Parlamenta ierosināto pasākumu īstenošana saistībā ar apliecinājumiem, ko izteikuši komisāri, ģenerālsekretārs, iekšējais revidents un ģenerāldirektors budžeta jautājumos, nozīmētu apšaubīt ģenerāldirektoru atbildību un padarīt neskaidru atšķirību starp politiskajiem (kolēģija) un vadības pienākumiem/atbildību (ģenerāldirektors). Kopsavilkuma pārskata pieņemšana ir nozīmīgākā darbība, ar kuru Komisija pilnībā uzņemas politisko atbildību par budžeta izpildi saskaņā ar Līgumu un kuru veicot izpaužas Komisijas politiskā atbildība iestādes, kas apstiprina budžeta izpildi, priekšā. Tas ir daudz skaidrāk izteikts 2005. gada kopsavilkuma pārskata noslēgumā. Citi horizontālie ieteikumi (Komisijas darba dokuments, 28. – 32. punkts) Komisijas priekšlikums par Finanšu regulas grozījumiem paredz, ka grāmatveža pienākumi tiks pielāgoti. Regula paredzēs, ka, pirms iestāde pieņem pārskatus, grāmatvedis tos paraksta, apliecinot, ka tie sniedz pietiekami patiesu un godīgu ieskatu iestādes finansiālajā stāvoklī. Rīcības plāna 4. darbības mērķis ir uzsākt starpiestāžu dialogu, kas balstīts uz principiem, kuri jāņem vērā attiecībā uz riskiem, kas būtu pieņemami uzskaites pamatā esošajos darījumos. Komisija jau ir panākusi būtisku progresu, iekļaujot šo jautājumu ierosinātajā Finanšu regulas (FR) pārskatīšanā un sagatavojot atbilstošus Īstenošanas noteikumus (IN), kas noteiks šo principu praktisko piemērošanu. b) Nozaru jautājumi Ieņēmumi (Komisijas darba dokuments, 33. punkts) Kopš ceturtā pašu resursa, kura pamatā ir NKP/NKI, ieviešanas, Komisija cieši sadarbojas ar dalībvalstīm, lai uzlabotu valstu grāmatvedības uzskaites ticamību, salīdzināmību un pilnīgumu. Veiktie pasākumi ir aprakstīti Komisijas ziņojumos Eiropas Parlamentam un Padomei par NKP Direktīvas (1996. gada 27. marta COM (96)124 galīgā redakcija) un NKI Regulas (2006. gada 8. maija COM (2006) 199 galīgā redakcija) piemērošanu. Komisija vēlas tieši informēt kompetento Eiropas Parlamenta komiteju par šiem pasākumiem. Kopējā lauksaimniecības politika (Komisijas darba dokuments, 34. – 41. punkts) Lai vēl vairāk uzlabotu un nostiprinātu vispārējo sistēmu pietiekamu garantiju nodrošināšanai par tā riska efektīvu pārvaldību, kas saistīts ar kļūdām, kuras skar attiecīgo lauksaimniecības darījumu likumību un pareizību, Komisija ir gatava īstenot Revīzijas palātas ieteikumu, ka apliecinātājiestādēm vajadzētu vairāk pārbaudīt un apstiprināt inspekciju statistikas datus un pēcapmaksu pārbaudes. Šajā saistībā apliecinātājiestādēm saskaņā ar jauno pamatnostādni par ziņojumu sniegšanu būs sīkāk jāanalizē maksātājas aģentūras administratīvā kapacitāte attiecībā uz pārbaudēm uz vietas. Tām vajadzēs pārliecināties, vai pārbaudēm uz vietas paredzētā sistēma darbojusies apmierinoši, sīkāk pārbaudot tās sastāvdaļas. Lai attiecinātu pēcapmaksas pārbaudes uz iespējami daudzām dalībvalstīm, lai iegūtu pietiekamu pārliecību par atbilstību Kopienas tiesību aktiem, Komisija 2004. un 2005. gadā veica 10 revīzijas. Lai ietvertu vispārējus aspektus, 2006. gadā ir plānotas vēl astoņas papildu vizītes attiecībā uz Regulas 4045/89 piemērošanu. Šajā sakarā, struktūrvienības, kas pārbauda atbilstību, 2006. gadā turpinās regulas vērtēšanu savu vizīšu, kas aptver konkrētus ar nozari saistītus jautājumus, laikā. Turklāt 2006. gada 10. janvārī Komisija pieņēma Regulas (EK) Nr. 4/2004, kas paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Regulu Nr. 4045/89, grozījumus. Visas maksātājas aģentūras jaunajās dalībvalstīs saņēmušas galīgo akreditāciju. Provizoriska akreditācija tika piešķirta ar nosacījumu, ka maksāju aģentūru kontroles sistēmas atbilst minimālajam pieļaujamajam standartam. Galīgā akreditācija tika piešķirta tikai pēc tam, kad visas būtiskās problēmas, kas tika konstatētas pirmsakreditācijas revīzijā, tika atrisinātas. Komisija rūpīgi uzraudzīja situāciju, sevišķi ar revīzijas vizīšu palīdzību katrā maksātājā aģentūrā katrā jaunajā dalībvalstī. Komisija ir reaģējusi uz ieteikumu par priekšlikumu iesniegšanu, lai izvairītos no tā, ka galvenā instrumenta piemaksas par apmežošanu lielākoties pārsniedz piešķirtos līdzekļus, ierosinot samazināt atbalsta augšējo robežu un saīsināt maksimālo periodu, kas paredzēts lauksaimniecības zemes apmežošanas dēļ nesaņemto ienākumu kompensēšanai, no 20 gadiem uz 10 gadiem. Padome savā Regulā (EK) Nr. 1698/2005 apstiprināja samazinājumu uz 15 gadiem. Strukturāli pasākumi (Komisijas darba dokuments, 42. – 47. punkts) Komisija nesen publicēja piezīmes par labu praksi ikdienas pārbaudēm, ko vadība veic dalībvalstīs, un apstiprināšanas funkcijas izpildei, ko veic maksātājas iestādes. Komisija ir publicējusi arī sīki izstrādātas revīzijas rokasgrāmatas, un regulāru divpusēju un daudzpusēju saskaņošanas tikšanos laikā tā apspriež kontroles un revīzijas jautājumus ar dalībvalstīm. Noteikumos periodam no 2007. gada līdz 2013. gadam prasīts, lai dalībvalstis iesniedz Komisijai vadības un kontroles sistēmas aprakstu un novērtējumu par tās atbilstību prasībām, pirms tiek iesniegts pirmais starpposma maksājuma pieprasījums un vēlākais 12 mēnešu laikā pēc programmu apstiprināšanas. Komisija jau ir izdevusi sīki izstrādātu norādījumu dokumentu 2000.–2006. gada perioda noslēgumam. Tiesību aktos, kas attiecas uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu, pašreizējās kontroles prasības ir precizētas un tiesiskais regulējums ir uzlabots ar vairākiem noteikumiem, tostarp struktūrfondu jomā – ar gada revīzijas pārskatu un iepriekšēju atbilstības novērtējumu. Lauksaimniecības jomā uz izdevumiem lauku attīstībai lielākoties attieksies Garantiju sadaļas noteikumi (piemēram, akreditētas maksātājas aģentūras, ikgadējās apstiprināšanas un finanšu grāmatojumu noskaidrošanas procedūras). Šie elementi ar iecerētajiem paziņojumiem par līdzekļu pārvaldību un valstu kopsavilkuma pārskatiem jau ir paredzēti jaunajos noteikumos[7]. Tas nodrošinās to, ka uzraudzības un kontroles sistēmas darbosies efektīvi jau no paša sākuma, neraugoties uz vienlaicīgi veikto darbu, slēdzot 2000.–2006. gada programmas. Noteikumiem par daļēju slēgšanu būtu ievērojami jāuzlabo programmu slēgšanas pasākumi. Iekšējās politikas jomas, ieskaitot izpēti (Komisijas darba dokuments, 48. – 82. punkts) Lai panāktu pēc iespējas vairāk standartizētu procedūru iekšējās politikas jomās un tādējādi veicinātu finanšu kontroles mehānismus un līdzekļu saņēmējiem samazinātu administratīvo slogu, Komisija ir izstrādājusi Rīcības plānu FP6 racionalizācijai un paātrināšanai. Komisijas darba dokumentā par FP7, kas pieņemts 2005. gada aprīlī, piedāvāti pirmie 10 pasākumi. Šo pasākumu skaitā ietilpst daudz plašāka vienotas likmes finansējuma un vienreizēju maksājumu izmantošana; viena kopēja elektroniskās pieteikšanās sistēma, lai dalībnieki varētu iesniegt savu juridisko, administratīvo un finanšu pamatinformāciju; konsekventa iepriekšējas kontroles piemērošana, kas garantē Kopienas finanšu interešu aizsardzību; pilnīga darbības autonomija, kas uzticēta konsorcijiem, izvairoties no pārāk sīkas Komisijas dienestu veiktas pārvaldes; attaisnoto izmaksu vienkāršošana, kas balstīta uz līgumslēdzēju ierasto grāmatvedības un pārvaldes praksi un principiem. Turklāt 2005. gada jūnija seminārs par vienkāršošanu, kurā piedalījās Revīzijas palāta, dalībvalstu pārstāvji un ieinteresētās personas, palīdzēja apvienot šos priekšlikumus un noteikt turpmāko rīcību. Ir īstenota arī iekšējo procedūru vienkāršošana, arvien vairāk izmantojot IT instrumentus. Ir izveidots mazāk ievērojamu dalībnieku (MVU, mazie pētniecības institūti un universitātes) apspriežu forums, lai nodrošinātu, ka FP7 noteikumu izstrādes laikā tiek ņemtas vērā to intereses. Nākamā konference vienkāršošanas jautājumos, kurā piedalījās Kopienas finansēto PTA projektu dalībnieku pārstāvji, notika 2005. gada septembrī, un tika izveidota tai veltīta tīmekļa vietne apspriedei ar dalībniekiem un viņu viedokļu apkopošanai. Vienkāršošanas pasākumi paredzēti arī Komisijas priekšlikumos attiecībā uz jaunākās paaudzes programmām izglītības, jaunatnes un kultūras jomā. Komisijas priekšlikumā par EK Dalības noteikumiem, kas pieņemts 2005. gada 23. decembrī, uzskaitīts pirmais noteikumu kopums, kas atspoguļo šīs diskusijas[8]. Ārējie darījumi (Komisijas darba dokuments, 83. – 102. punkts) Komisija turpina centienus uzlabot savas uzraudzības un kontroles sistēmas un riska pārvaldību ārējo darījumu jomā. Komisija pēc Parlamenta ieteikuma ir vēl vairāk pastiprinājusi ārējās revīzijas un jau tā plašās īstenojošo organizāciju kontrolpārbaudes. Ārējiem revidentiem darba uzdevumā ir doti skaidri norādījumi, un revīzijas rezultāti tiek uzraudzīti un kontrolēti. EuropeAid ir ieviesis pasākumus, lai uzlabotu revīziju pēckontroli un šogad izstrādājis 2005. gadā pabeigto revīzijas pārskatu analīzi. Attiecībā uz CRIS Revīziju – īpašu EuropeAid Kopējās RELEX informācijas sistēmas (CRIS) moduli, kura mērķis ir nodrošināt revīzijas informācijas datubāzi, Komisija plāno vēl vairāk uzlabot tā darbību, lai šo sistēmu varētu labāk izmantot gan galvenajā birojā, gan delegācijās. Eiropas Parlaments iesaka vienkāršot arī līgumu procedūras un dotāciju piešķiršanas procedūras attiecībā uz konkrētiem maza mēroga projektiem, lai panāktu elastību noteikumu piemērošanā, kā arī efektivitāti un pareizu finanšu vadību. Šis ieteikums pilnībā atbilst Komisijas tiesību aktu priekšlikumiem saistībā ar Finanšu regulas un Īstenošanas noteikumu pārskatīšanu. Attiecībā uz ļoti mazas vērtības līgumiem un dotācijām Komisija piedāvā atļaut kredītrīkotājam izlemt, balstoties uz viņa/viņas veikto riska novērtējumu, vai nepieciešams pārbaudīt izslēgšanas kritērijus. Eiropas Parlamenta 2004. gada budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijā izklāstīti vairāki ieteikumi attīstības politikai, attiecībām ar Apvienoto Nāciju Organizāciju, kā arī ieteikumi saistībā ar Revīzijas palātas īpašajiem ziņojumiem par Eiropas Kopienas ārējā atbalsta pārvaldības funkciju nodošanu Komisijas delegācijām (SR 10/2004), par EAF budžeta atbalstu ĀKK valstīm (SR 2/2005) un par Komisijas ekonomiskās sadarbības Āzijā vadību (SR 4/2005). Komisijas atbildes uz šiem ieteikumiem ir atrodamas pievienotajā darba dokumentā. Pirmspievienošanās stratēģija (Komisijas darba dokuments, 103. – 104. punkts) Parlaments aicināja Komisiju samazināt kļūdas risku pirmspievienošanās instrumentu īstenošanā, pārdomājot pirmspievienošanās projektu ieceri. Parlaments mudināja Komisiju uzlabot arī Bulgārijai un Rumānijai paredzēto līdzekļu pārvaldi un plānošanu. Komisija jau rīkojusies, lai Phare pamatnostādnēs uzlabotu projektu ieceri. Arī piecu pašreizējo programmu aizstāšanai ar vienotu Pirmspievienošanās instrumentu vajadzētu radīt uzlabojumus. Konkrētajos Bulgārijas un Rumānijas gadījumos, Komisija ir rīkojusies arī, izdodot vadlīnijas, pastiprinot pārskatu sniegšanu, popularizējot labāko praksi un nodrošinot informāciju un apmācību, kā arī veicot regulāras sistēmu un projektu revīzijas. Administratīvie izdevumi un ar aģentūrām saistīti jautājumi (Komisijas darba dokuments, 105. līdz 112. punkts un 138. līdz 150. punkts) Eiropas Parlaments vispārējā budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijā, kā arī atsevišķu aģentūru budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijās sniedzis Komisijai vairākus ieteikumus par regulatīvajām aģentūrām. Komisija vēlētos uzsvērt šādus horizontālos jautājumus[9]. Komisija piekrīt Parlamenta ieteikumam nodrošināt atbilstošu uzmanību aģentūru vajadzībām pašreizējās Finanšu regulas reformas laikā. Aģentūru pamata Finanšu regula (Nr. 2343/2002) pieņemta, pamatojoties uz vispārējo Finanšu regulu, tāpēc vairums noteikumu ir atbilstoši. Mērķis ir bijis nodrošināt, lai iestāžu un struktūru starpā pastāv viendabīgi budžeta un finanšu vadības noteikumi. Šā mērķa sasniegšanas rezultātā ir panākta iestāžu un struktūru pārskatu apvienošana. Komisija sagatavoja pamata Finanšu regulu, cieši sadarbojoties ar attiecīgajām struktūrām. Tiklīdz pārskatītā vispārējā Finanšu regula būs pieņemta, līdztekus būs jāpielāgo aģentūru pamata Finanšu regula. Šī būs iespēja ķerties pie daudz plašākas piemērojamo nosacījumu rūpīgas izpētes, ņemot vērā pagātnes pieredzi un šo struktūru īpašības, sevišķi struktūru lielumu un to budžeta apjomu. Taču, tā kā aģentūras, kas saņem dotācijas no vispārējā budžeta, jau atbild Eiropas Parlamenta priekšā budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras ietvaros, Komisija nepiekrīt, ka aģentūrām jāatskaitās arī attiecīgajām Parlamenta komitejām. Jebkāds Parlamenta budžeta izpildes apstiprināšanas pilnvaru paplašinājums attiecībā uz citām Kopienas struktūrām, kas pašreiz nav šādām pilnvarām pakļautas, prasītu izmaiņas tiesību aktos, kurus likumdevēja iestāde var izskatīt katrā gadījumā atsevišķi. Aģentūras ir neatkarīgas iestādes, un tās atbild par attiecīgo personāla darbā pieņemšanas, publiskā iepirkuma un uzskaites noteikumu un procedūru ievērošanu. Komisija tomēr sniedz vadlīnijas un atbalstu aģentūrām, piemēram, saistībā ar uzskaiti, iepirkumu, personāla politiku un revīziju, un, ja aģentūras to lūdz, Komisija nodrošina konkrētu palīdzību, piemēram, palīdzot tām izprast un interpretēt noteikumus[10]. Aģentūras arī jāiedrošina vēl vairāk attīstīt starpaģentūru sadarbību, kad rodas nepieciešamība dalīt izmaksas un apmainīties ar zināšanām. Pēc Parlamenta pieprasījuma Komisija līdz 2006. gada beigām – IRD veikto aģentūru revīziju cikla beigās – publicēs ziņojumu par iekšējo revīziju aģentūrās. II – EIROPAS PARLAMENTA APSTIPRINĀJUMS EAF IZPILDEI Komisija ir veikusi vai plāno veikt darbības attiecībā uz vairumu Parlamenta izvirzīto jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Attīstības fondiem (EAF). Komisijas darba dokumentā (113. līdz 137. punkts) ir izklāstīta sīki izstrādāta informācija, taču Komisija vēlētos uzsvērt šādus punktus: Mērķu nospraušana un attīstības politikas ietekmes novērtēšana Komisija pašreiz izstrādā ieteikumus, kā izmantot daudz konkrētākus rādītājus valstu programmu sagatavošanā posmā no 2007. līdz 2013. gadam. Kā to paredz Eiropas konsenss, EK attīstības pieejas pamatā ir Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšana un valsts īpašumtiesību princips. Plānošanas dialoga gaitā partnervalsts un Eiropas Komisija nonāk pie kopīga lēmuma par to vai, piemēram, izglītībai vai veselībai būtu jābūt to galvenajām sadarbības jomām, ņemot vērā donoru koordināciju un papildināmību saskaņā ar Parīzes deklarāciju un Padomes secinājumiem par palīdzības efektivitāti. Ciktāl attīstība Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā (kas tiek mērīta valsts līmenī) ir saņēmējas valsts un dažādu donoru kopīgu centienu rezultāts, metodisku iemeslu dēļ nav iespējams piemērotā veidā atsevišķi izmērīt katra donora ietekmi. Uzskaite Komisija pašreiz uzlabo EAF uzskaites sistēmu, taču ir sastapusies ar kavējumiem labojumu ieviešanā vietējā sistēmā EuropeAid (CRIS). Grāmatvedis vēlākais līdz 15. oktobrim pārbaudīs, vai CRIS būs atbilstīga uzkrājumiem līdz 2006. gada beigām. Rezultātā, jaunās IT sistēmas (ABAC-FED) ieviešana bija jāatliek līdz 2008. gada janvārim. Uzraudzības un kontroles sistēmas Komisija turpinās attīstīt tos nozīmīgos kontroles vides uzlabojumus, kas pēdējo gadu laikā panākti, jo īpaši uzlabojumus iekšējās kontroles īstenošanā un revīzijas stratēģijā. Īstenošana Komisija ir panākusi būtisku progresu, paātrinot EAF līdzekļu apgūšanu. Līdz 2007. gada beigām visiem 9. EAF līdzekļiem, tostarp līdzekļiem, kas pārskaitīti no iepriekšējiem EAF, būtu jābūt piešķirtiem, un maksājumi šobrīd notiek lielākos apjomos kā jebkad agrāk. Rādītājs, kas parāda vidējo laiku, kas nepieciešams projektu īstenošanai, ir samazinājies no 5 ½ gadiem 2000. gadā līdz 4 gadiem 2005. gadā. III – REZOLūCIJU IETEIKUMI SAISTīBā AR ATSEVIšķāM AģENTūRāM Eiropas Parlaments vispārējā budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijā, kā arī atsevišķu aģentūru budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijās sniedzis Komisijai vairākus ieteikumus par regulatīvajām aģentūrām. Kopsavilkums Komisijas sniegtajām atbildēm uz dažiem ar aģentūrām saistītiem horizontālajiem jautājumiem izklāstīts iepriekš sadaļā par vispārējo budžetu. Komisijas atbildes uz ieteikumiem citos horizontālajos jautājumos un uz tai adresētajiem ieteikumiem par atsevišķām aģentūrām atrodamas Komisijas darba dokumentā (105. – 112. punkts un 138. – 150.punkts). * * * [1] 2004. gada vispārējā budžeta izpildes apstiprinājums; 2004. gada EAF izpildes apstiprinājums, 2004. gada aģentūru budžeta izpildes apstiprinājums. [2] Komisijas darba dokuments, Pielikums Komisijas ziņojumam Eiropas Parlamentam par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par 2004. gada budžeta izpildes apstiprinājumu. [3] Gan šim kopsavilkuma ziņojumam, gan visam darba dokumentam ir Eiropas Parlamenta ieteikumus saturošajām rezolūcijām līdzīga struktūra. [4] Skatīt arī Finanšu regulas 147. pantu. [5] Skatīt 12., 13., 27., 43., 63., 89., 106., 110., 113., 115., 138., 139., 148. un 149. ieteikumu. [6] Padomes Regula Nr. 1290/2005 (8. pants) un Komisijas Regula Nr. 885/2006 (3. un 7. pants). [7] Padomes Regula Nr. 1290/2005 (8. pants) un Komisijas Regula Nr. 885/2006 (3. un 7. pants). [8] COM(2005) 705 galīgā redakcija. [9] Vispārējā budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijā un atsevišķu aģentūru budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijās ietverti ieteikumi Komisijai horizontālos jautājumos par aģentūrām un ieteikumi par atsevišķu aģentūru konkrētām problēmām. Komisijas atbildes uz ieteikumiem horizontālajos jautājumos, kas šeit nav apkopoti, un uz tai adresētajiem ieteikumiem par atsevišķām aģentūrām atrodamas Komisijas darba dokumenta 105. – 112. punktā un 138. – 150.punktā. [10] Skatīt arī piemērus, kas minēti, piemēram, Komisijas darba dokumenta 107., 143. un 144. punktā.