KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI Devītais ziņojums par Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulas (EK) Nr. 866/2004 īstenošanu un situāciju, kas izveidojusies tās piemērošanas rezultātā laikposmā no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim /* COM/2013/0299 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI Devītais ziņojums par Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulas (EK) Nr. 866/2004 īstenošanu un situāciju, kas izveidojusies tās piemērošanas rezultātā laikposmā no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim IEVADS Padomes Regula (EK) Nr. 866/2004 par režīmu atbilstīgi Pievienošanās akta 10. protokola 2. pantam[1] (turpmāk – Zaļās līnijas regula, ZLR) stājās spēkā 2004. gada 1. maijā. Tajā definēti noteikumi par ES tiesību aktu normu piemērošanu attiecībā uz personu pārvietošanos un preču un pakalpojumu apriti pāri robežlīnijai, kas atdala tos Kipras Republikas rajonus, kurus valdība faktiski kontrolē, no tiem, kurus tā nekontrolē. Lai nodrošinātu minēto noteikumu efektīvu izpildi, to piemērošanas joma tika paplašināta, aptverot arī robežu starp minētajiem rajoniem un Apvienotās Karalistes Suverēno Austrumu bāzes teritoriju (SABT)[2]. Šā ziņojuma pārskata periods ir no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Pārskata periodā Komisija neierosināja nekādas izmaiņas ZLR, kā arī nav grozījusi īstenošanas noteikumus. Komisija ar Kipras Republikas attiecīgajām iestādēm un Suverēnās bāzes teritorijas (SBT) administrāciju uzturēja konstruktīvu dialogu par minētās regulas īstenošanu. 1. Personu robežšķērsošana 1.1. Robežlīnijas šķērsošana atļautajās robežšķērsošanas vietās Regula nodrošina stabilu tiesisko pamatu attiecībā uz to kipriešu, citu ES pilsoņu un trešo valstu pilsoņu brīvu pārvietošanos, kuri šķērso Zaļo līniju (turpmāk “robežlīnija”) atļautajās robežšķērsošanas vietās. Salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem robežlīniju šķērsojušo Kipras grieķu un Kipras turku skaits 2012. gadā ir ievērojami mazinājies. Saskaņā ar Kipras Republikas iesniegtajiem datiem pārskata periodā tika reģistrēti 481 732 (iepriekš 621 406) gadījumi, kad Kipras grieķi šķērsojuši robežlīniju virzienā no valdības kontrolētajiem rajoniem uz Kipras ziemeļu daļu, un 154 778 (iepriekš 210 877) gadījumi, kad šādu šķērsošanu veikuši Kipras grieķu transportlīdzekļi, kā arī 850 362 (iepriekš 937 789) gadījumi, kad Kipras turki šķērsojuši robežlīniju virzienā no Kipras ziemeļu daļas uz valdības kontrolētajiem rajoniem, un 280 358 (iepriekš 348 225) gadījumi, kad šādu šķērsošanu veikuši Kipras turku transportlīdzekļi[3]. Robežlīniju šķērsojošo ES pilsoņu, kas nav kiprieši, un trešo valstu pilsoņu skaits arī ievērojami samazinājās. Saskaņā ar Kipras Republikas policijas (turpmāk CYPOL) iesniegtajiem datiem pārskata periodā papildus tika reģistrēti vēl 530 014 (iepriekš 634 218) gadījumi, kad citu ES dalībvalstu un trešo valstu pilsoņi šķērsoja robežlīniju. Ledra Street gājēju robežšķērsošanas vietā norisinājās 67 % (354 713) šo šķērsošanas gadījumu, un vairums personu, kas nav kiprieši, (galvenokārt tūristi) robežlīniju joprojām šķērso tieši šajā robežšķērsošanas vietā. Arī Kipras turku kopienas apkopotie dati liecina, ka šķērsošanas gadījumu skaits samazinās, proti, virzienā no valdības kontrolētajiem rajoniem uz Kipras ziemeļu daļu 658 117 gadījumos robežlīniju šķērsojuši Kipras grieķi, 233 682 gadījumos robežlīniju šķērsojuši Kipras grieķu transportlīdzekļi, bet pretējā virzienā 1 398 866 gadījumos robežlīniju šķērsojuši Kipras turki un 516 852 gadījumos robežlīniju šķērsojuši Kipras turku transportlīdzekļi . Turklāt 1 107 672 ārvalstu pilsoņi, kas nav kiprieši, šķērsoja robežlīniju no valdības kontrolētajiem rajoniem uz Kipras ziemeļu daļu. Iepriekšminētajos CYPOL iesniegtajos datos nav ietverti dati par personām un transportlīdzekļiem, kuri šķērsojuši Pergamos un Strovilia robežšķērsošanas vietās, dodoties no Kipras ziemeļu daļas uz Suverēno Austrumu bāzes teritoriju (SABT)[4]. SABT administrācija neapkopo sīkus statistikas datus par abām minētajām robežšķērsošanas vietām. Tomēr, pamatojoties uz informāciju, ko sniegusi Kipras turku kopiena, SABT lēš, ka caur robežšķērsošanas vietām, kas atrodas SABT teritorijā, 48 807 (iepriekš: 84 407) Kipras grieķi šķērsoja robežlīniju virzienā uz Kipras ziemeļu daļu un 315 683 (iepriekš: 450 408) Kipras turki šķērsoja robežlīniju virzienā uz valdības kontrolētajiem rajoniem, kā arī 84 801 ES pilsoņi, kas nav kiprieši, šķērsoja robežlīniju abos virzienos. 2012. gadā CYPOL darbinieku skaitu, kas strādā tieši robežšķērsošanas vietās, palielināja līdz 80 (no 77 darbiniekiem 2011. gadā). Šķērsošana lielākoties notika bez sarežģījumiem, taču pārskata periodā tika ziņots arī par starpgadījumiem. Minētie starpgadījumi ir izraisījuši bažas Kipras turku kopienā. 2012. gada martā tas pats Kipras turku autobuss ar ES tūristiem, kuram netika atļauts šķērsot robežlīniju pagājušajā pārskata periodā, atkal tika apturēts Agios Dhometios šķērsošanas vietā; autobuss pārvadāja Lielbritānijas pilsoņus, kuri uzturējās Kyrenia un ceļoja uz Larnaku. Autobusam bija tehniskās apskates sertifikāts, ko izsniegusi Kipras Republika, un tā vadītājam – profesionāla autovadītāja apliecība. Tomēr Kipras Republikas iestādes pieprasīja arī tūrisma operatora licenci. Komisija informēja Kipras Republikas iestādes, ka nav nedz vajadzīgs, nedz lietderīgi pieprasīt tūrisma operatora licenci attiecībā uz autobusu uzņēmumu, kas atrodas rajonos, kur nepiemēro acquis. Šis jautājums vēl nav atrisināts. 2012. gada sākumā Komisija saņēma prasības mainīt praksi robežšķērsošanas vietās attiecībā uz prasībām par autovadītāju apliecībām, ko piemēro Kipras turku iedzīvotāju laulātajiem, kuri ir trešo valstu valstspiederīgie, proti, aizliegumu šīm personām vadīt automašīnu Kipras Republikā, ja tām nav viņu izcelsmes valstī izsniegtas autovadītāja apliecības. Komisija šo jautājumu uzdeva Kipras Republikas iestādēm, lai novērtētu, vai ir notikušas izmaiņas politikā, par ko būtu nepieciešams paziņot Komisijai, kā noteikts Zaļās līnijas regulā[5]. Komisija arī atzīmēja, ka pārskata periodā Kipras Republikas iestādes izdeva verbālnotu (Note Verbale), atkārtoti paužot savu viedokli par juridiskajiem aspektiem attiecībā uz vietām ieceļošanai Kiprā un izceļošanai no tās, un Komisijas skatījumā tajā nav precīzi atspoguļots Zaļās līnijas regulas saturs. Kā vairākkārt norādīts, Komisija piešķir lielu nozīmi tam, lai ES pilsoņi un viņu ģimenes varētu brīvi pārvietoties pāri Zaļajai līnijai. 1.2. Nelikumīgā migrācija pāri Zaļajai līnijai un patvērums CYPOL dati par 2012. gadu liecina par nelielu nelikumīgās migrācijas samazinājumu pāri robežlīnijai no Kipras ziemeļu daļas uz valdības kontrolētajiem rajoniem. 2011. gadā valdības kontrolētajos rajonos tika aizturēti 1 265 nelikumīgie migranti (iepriekš 1 311)[6]. 19 nelikumīgie migranti valdības kontrolētajos rajonos ieradās tieši (iepriekš 1) un 13 personas (iepriekš 18) ieradās, šķērsojot Suverēnās Austrumu bāzes teritoriju, tādējādi kopējais aizturēto nelikumīgo migrantu skaits sasniedza 1 297 (iepriekš 1 330). Kā iespējamu iemeslu CYPOL norādīja nodarbinātības izredžu pasliktināšanos Kipras ekonomikas krīzes dēļ, kā arī darbinieku un patruļu lielāku skaitu saskaņā ar CYPOL jauno stratēģisko plānu cīņai pret nelikumīgo migrāciju 2012. — 2015. gadā. Vairums aizturēto nelikumīgo imigrantu bija Sīrijas, Irānas un Gruzijas pilsoņi (VI pielikums). Nelikumīgos imigrantus parasti aiztur, veicot robežkontroli uz Zaļās līnijas un lidostās, kad viņi mēģina pamest Kipru. Trešo valstu pilsoņus, kuri lūdz starptautisko aizsardzību, parasti identificē policijas iecirkņos, kad tie meklē patvērumu. No 1 265 nelikumīgajiem imigrantiem 542 (42,8 %) personas lūdza patvērumu Kipras Republikā. Pārskata periodā starp patvēruma pieprasītājiem ievērojami palielinājās Sīrijas pilsoņu skaits. Nelikumīgo migrantu piekļūšanas ceļus valdības kontrolētajos rajonos CYPOL novērtē, pamatojoties uz tiem pašiem kritērijiem kā iepriekšējos gados, galvenokārt izmantojot dokumentus (identitātes kartes, pases, vīzas, Turcijā pasē iespiestus ieceļošanas un izceļošanas spiedogus vai Ziemeļkipras Turku Republikas (TRNC) “vīzas” vai “uzturēšanās atļaujas”, citus atbilstīgus dokumentus, piemēram, autovadītāja apliecības, imigrantu paskaidrojumus), kā arī citus pierādījumus, piemēram, identifikācijas dokumentu trūkumu, Turcijas banknotes. Lielākā daļa nelikumīgo imigrantu ierodas valdības kontrolētajos rajonos cauri Turcijai un Kipras ziemeļu daļai. Saskaņā ar informāciju, kas saņemta no Kipras turku kopienas, Kipras ziemeļu daļā tika aizturēts 41 nelikumīgais imigrants, no kuriem 39 bija Sīrijas pilsoņi. 2 072 personām tika atteikta ieceļošana Kipras ziemeļu daļā dažādās ieceļošanas vietās[7]. Pārskata periodā no Kipras ziemeļu daļas tika "izraidīta" 741 persona[8]. Starp Kipras turku un Kipras grieķu kopienām nenotiek tieša sadarbība policijas un imigrācijas jautājumos. Tomēr abu kopienu pārstāvji regulāri tiekas ANO aizgādnībā izveidotās divkopienu tehniskās komitejas noziedzības un krimināllietu jautājumos ietvaros[9]. Kā šīs komitejas papildinājumu abas kopienas ir izveidojušas mehānismu informācijas apmaiņai un kopīgām iniciatīvām, proti, „Apvienoto sakaru telpu”, kurā nepārtraukti uzturas UNFICYP policija un kas darbojas sešas dienas nedēļā. Abas puses ir izrādījušas vēlmi ar šiem mehānismiem stiprināt saziņu attiecīgo policijas spēku starpā, kā arī savstarpēji sadarboties un palīdzēt, apmainoties ar informāciju par lietām saistībā ar personu nolaupīšanu, aizturētām personām, nelegālām narkotikām un zagtu mantu[10]. CYPOL norādīja, ka sadarbība ar citiem valdības departamentiem un SABT administrāciju ir ļoti laba. Suverēnā Austrumu bāzes teritorija (SABT) Kopumā nelikumīgā imigrācija caur Suverēnās Austrumu bāzes teritoriju pārskata periodā samazinājās. SBT amatpersonas joprojām norāda, ka sadarbība starp Kipras Republiku un SBT Muitas un imigrācijas departamentu šajā rajonā ir nevainojama. Pārskata periodā šķērsot robežlīniju netika atļauts 1 014 personām, no kurām lielākā daļa ir Turcijas pilsoņi, kas dzīvo Kipras ziemeļu daļā. Pārējie ārzemnieki bija tūristi no Irānas, Krievijas un Izraēlas, kuri ieradās caur Kipras ziemeļu daļu. Šīs personas tika novirzītas uz robežšķērsošanas vietu Agios Dometios Nikozijā, lai izpildītu ieceļošanas prasības Kipras Republikā[11]. Kopumā Suverēnajā Austrumu bāzes teritorijā[12] aizturēja 13 nelikumīgos imigrantus, no kuriem 5 valdības kontrolētajos rajonos bija ieradušies legāli, bet uzturējās arī pēc vīzu derīguma termiņa beigām. Pārējie 8 nelikumīgie imigranti ieradās uz salas Kipras ziemeļu daļā un nelikumīgi šķērsoja robežlīniju. SBT tika aizturēti arī 5 imigrantu kontrabandisti[13]. Ārpus robežšķērsošanas vietām SBT policija veic neregulāras, uz risku un izlūkdatiem balstītas patruļas, lai nepieļautu nelikumīgo migrāciju. Šīs patruļas papildina arī patruļas, ko veic SBT muitas un militārā departamenta darbinieki. Īpaši grūti ir kontrolēt vairākas ,,neatļautas robežšķērsošanas vietas” Pergamos ciemā vai tā tuvumā (ciems atrodas daļēji Suverēnajā bāzes teritorijā un daļēji Kipras ziemeļu daļā), ko joprojām izmanto vietējie iedzīvotāji un lauksaimnieki. Kā minēts iepriekšējos pārskatos par Zaļo līniju, šīs „neatļautās robežšķērsošanas vietas” joprojām rada bažas, un šī problēma ir jārisina nekavējoties. Komisija jautājumu par „neatļautām robežšķērsošanas vietām” apsprieda ar SBT, aicinot SBT darbiniekus rast piemērotu risinājumu saskaņā ar prasībām, kas noteiktas 5. panta 2. punktā Protokolā Nr. 3, kas pievienots 2003. gada Pievienošanās aktam[14]. SBT norādīja, ka tā plāno īstenot dažādus minētā jautājuma risinājumus. 2. PREČU VEŠANA PĀRI ROBEŽAI 2.1. Tirdzniecības vērtība Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1480/2004[15] 8. pantu Kipras turku Tirdzniecības kamera (turpmāk TCCoC), kā arī Kipras Republikas iestādes katru mēnesi ziņoja par to preču veidu, apjomu un vērtību, kurām tās izsniegušas pavaddokumentus. Abos ziņojumos ietvēra arī preces, kuras valdības kontrolētajos rajonos ieveda caur Pergamos un Strovilia robežšķērsošanas vietām, kuras kontrolē SBT administrācija. Saskaņā ar TCCoC ziņojumiem kopējā to preču vērtība, kurām 2012. gadā tika izsniegti pavaddokumenti, bija EUR 9 584 410, turpretim faktiski tirgoto preču vērtība bija EUR 8 945 347[16]. 2012. gadā tirdzniecība pāri Zaļajai līnijai bija trīs reizes mazāka nekā 2011. gadā. Šis būtiskais samazinājums ir skaidrojams ar to, ka 2012. gada martā tika pārtraukta ārkārtas apstākļu rezultātā notikusī elektroenerģijas pārdošana no Kipras ziemeļu daļas uz valdības kontrolētajiem rajoniem. 2012. gadā ieņēmumi no elektroenerģijas pārdošanas bija EUR 4 748 881 (53 % tirdzniecības apjoma). Lai gan elektroenerģijas pārdošanas apjoms ir mazāks nekā 2011. gadā, tā ietekmēja tirdzniecību pāri Zaļajai līnijai 2012. gadā. Saskaņā ar TCCoC sniegtajiem datiem, kopējā to preču vērtība (neņemot vērā elektroenerģijas pārdošanu), kurām izsniegti pavaddokumenti, bija EUR 4 835 528, savukārt faktiski tirgoto preču vērtība bija EUR 4 196 465. Šie skaitļi liecina par būtisku pāri Zaļajai līnijai veiktās parastās tirdzniecības samazinājumu par 22 % salīdzinājumā ar 2011. gadu. Saskaņā ar Kipras Republikas iestāžu sniegtajiem ziņojumiem kopējā to preču tirdzniecības vērtība (ietverot elektroenerģiju), kas šķērsojušas robežlīniju, samazinājās par 303 % un sasniedza EUR 8 788 890. Kopējā to preču tirdzniecības vērtība (neņemot vērā elektroenerģijas pārdošanu), kas šķērsojušas robežlīniju, ievērojami samazinājās par 17 % no EUR 4 827 454 (2011. gadā) līdz EUR 4 040 018. Tam pamatā galvenokārt ir vara lūžņu, celtniecības materiālu un svaigu zivju tirdzniecības samazināšanās, ko var izskaidrot ar ekonomikas krīzi (gandrīz pilnīga celtniecības darbu pārtraukšana un restorānu slēgšana). Vispārējā tirdzniecības samazināšanās var norādīt arī uz abu kopienu ekonomiskās atkarības mazināšanos. Lai arī tas neietilpst ZLR piemērošanas jomā, saskaņā ar Kipras Tirdzniecības un rūpniecības kameras (CCCI) datiem tirdzniecība no valdības kontrolētajiem rajoniem uz Kipras ziemeļu daļu samazinājās aptuveni par 50 % no EUR 2 272 493 (2011. gadā) līdz EUR 1 014 067 (2012. gadā). 2011. gadā tirdzniecība no valdības kontrolētajiem rajoniem uz Kipras ziemeļu daļu bija nepieredzēti liela, galvenokārt pateicoties elektroiekārtu iepirkumam ES finansēta projekta ietvaros. Tāpēc tirdzniecība no valdības kontrolētajiem rajoniem uz Kipras ziemeļu daļu veido 11,3 % no tirdzniecības pretējā virzienā (7,85 % 2011. gadā). Tomēr, ņemot vērā tirdzniecību pāri Zaļajai līnijai (neietverot elektroenerģijas pārdošanu), tirdzniecība no valdības kontrolētajiem rajoniem uz Kipras ziemeļu daļu veido 24 % no tirdzniecības pretējā virzienā (46 % 2011. gadā). Kipras turku kopiena turpina izmantot tirdzniecības sistēmu, kas principā „atspoguļo” Zaļās līnijas regulas ierobežojumus. Tomēr šo tirdzniecības režīmu ne vienmēr piemēro konsekventi, tādējādi apgrūtinot stabilu tirdzniecības attiecību izveidi. Kipras turku kopiena atklāti atzīst, ka galvenais iemesls ir vietējo uzņēmumu aizsardzība. 2.2. Preču veids 2012. gadā pēc elektroenerģijas visvairāk tirgotā prece bija plastmasas ražojumi, kam seko celtniecības materiāli/akmens izstrādājumi un svaigas zivis[17]. Pārskata periodā parādījās tādi jauni produkti kā pasifloras augļi, selerijas, bietes un optiskās šķiedras kabeļi, bet tiem bija ļoti ierobežota ietekme uz tirdzniecību[18]. Šajā pārskata periodā visa tirdzniecība pāri robežlīnijai bija tirdzniecība salas iekšienē, un netika reģistrēts eksports ne uz citām ES dalībvalstīm, ne uz trešām valstīm. 2.3. Pārkāpumi Pārskata periodā pārkāpumu nebija. 2.4. Šķēršļi un grūtības saistībā ar preču apriti Šķēršļi tirdzniecībai pāri robežlīnijai joprojām pastāv, un to atspoguļo arī tirdzniecības samazinājums par 22 %. Kā norādīts iepriekšējos ziņojumos, vēl aizvien nav apmierinoši atrisināts jautājums par Kipras turku kravas automobiļiem, kuri iebrauc valdības kontrolētajos rajonos. Pēc Komisijas domām, Kipras turku transportlīdzekļu kustības atvieglošana sekmētu Kipras turku kopienas ekonomisko attīstību. 2012. gada sākumā Komisijas dienesti sāka tehniska rakstura sarunas ar kompetentajām Kipras Republikas iestādēm, lai izskatītu šo jautājumu un rastu dzīvotspējīgus risinājumus, kas jo īpaši varētu risināt ceļu satiksmes drošības problēmas. Lai gan Komisija izteica konkrētus priekšlikumus piemērot samērīgākus līdzekļus ceļu satiksmes drošības jautājumu risināšanai, piemēram, pārbaudes uz ceļiem, nekādi panākumi nav gūti. Tāpēc Kipras turku komerciālie transportlīdzekļi, kas sver vairāk nekā 7,5 tonnas, var šķērsot robežlīniju tikai tad, ja tiem ir Kipras Republikas izsniegti dokumenti. Kipras Republikas iestādes informēja Komisiju, ka tās ir ieviesušas noteikumus, lai Kipras turkiem atvieglotu tehniskās apskates dokumentu un profesionālo autovadītāju apliecību saņemšanu. 2012. gada augustā Komisija tika informēta par to, ka robežšķērsošanas vietā aizturēts sūtījums ar 180 tonnām kartupeļu, lai Kipras Republikas Veselības aizsardzības ministrija varētu veikt pesticīdu papildu pārbaudes; ministrija vēlējās kartupeļiem piemērot karantīnu, neraugoties uz to, ka sūtījumam bija nepieciešamie ES fitosanitārie sertifikāti, ko bija izsniedzis neatkarīgs eksperts. Pēc ES eksperta, Komisijas un TCCoC iejaukšanās problēma tika atrisināta. Tāpat kā 2011. gadā arī 2012. gadā radās dažas problēmas ar pārtikas produktiem un jo īpaši ar pārstrādātu pārtiku. Kipras Republikas iestādes neļāva dažiem pārtikas produktiem šķērsot robežlīniju, pamatojoties uz veselības aprūpes dienestu izteiktajām bažām saistībā ar ražošanas procesu Kipras ziemeļu daļā. Komisija informēja Kipras Republikas iestādes, ka tās var iegūt produktu paraugus turpmākai analīzei, taču tām nevajadzētu liegt pāri robežlīnijai vest visus pārtikas pārstrādes produktus. Līdz šim pārtikas pārstrādes produktiem joprojām nav atļauts šķērsot robežlīniju. Tāpat kā iepriekšējos gados Kipras turku kopienas tirgotāji turpināja ziņot par grūtībām saistībā ar veikalu apgādi un produktu un pakalpojumu reklamēšanu valdības kontrolētajos rajonos, tādējādi kavē tirdzniecību. Šīs grūtības, iespējams, atspoguļo Kipras grieķu plaši izplatīto nevēlēšanos iegādāties Kipras turku produktus, un šāda tendence rada šķēršļus tirdzniecībai. Turklāt tika norādīts, ka tirgotāji no abām kopienām saskaras ar daudziem administratīviem šķēršļiem, ja vēlas iesaistīties uzņēmējdarbībā ar otru kopienu. Abu pušu uzņēmējiem ir jāatļauj iesaistīties tirdzniecības attiecībās, pamatojoties uz to uzņēmējdarbības prasībām, neizdarot uz viņiem spiedienu. 2.5. Preču kontrabanda Preču kontrabandas apjoms pāri robežlīnijai 2012. gadā palika tajā pašā līmenī, kāds tas bija 2011. gadā, un Kipras Republikas iestādes veica 1 305 aizturēšanas (iepriekš 1 538). SBT īstenoja 218 aizturēšanas atļautajās robežšķērsošanas vietās Pergamos un Strovilia. Tomēr preču kontrabanda joprojām ir plaši izplatīta, pateicoties robežlīnijas ģeogrāfiskajām iezīmēm, kas rada apstākļus nelikumīgai darbībai visā tās garumā. Reģionos, kas atrodas robežlīnijas tuvumā, tiek veiktas kontroles operācijas, lai cīnītos pret sezonālām problēmām, piemēram, medījumu / savvaļas putnu vai uguņošanas ierīču transportēšanu (arī caur Suverēno Austrumu bāzes teritoriju) uz valdības kontrolētiem rajoniem. Aizturēto preču vidū galvenokārt bija cigaretes un tabaka, dzīvnieku izcelsmes un piena produkti, kā arī viltotas rokassomas un tekstilizstrādājumi. Apgabaltiesās 2010. gadā tika ierosinātas deviņas krimināllietas par kontrabandu, bet 2011. un 2012. gadā - neviena. Lielākajā daļā paziņoto gadījumu ir uzlikts administratīvs sods, nevis sākta tiesvedība. Vairumu preču atklāja atļautajās robežšķērsošanas vietās, taču arī Pyla ciemata, Suverēnās Britu bāzes, Potamia ciema un buferzonu apkārtnē pie Zodia ciema. Attiecībā uz Pyla ciemata (atrodas buferzonā) Kipras turku iedzīvotāju tradicionālo apgādi ar precēm (Zaļās līnijas regulas 4. panta 10. punkts) celtniecības materiālu, zivju, cigarešu, u. c. preču daudzumu uzrauga un reģistrē SABT administrācija. Suverēnās Austrumu bāzes teritorijā tika konstatēts būtisks ar roku tinamās tabakas apjoma palielinājums, kas visticamāk pārsniedz pieprasījumu. Suverēnā Austrumu bāzes teritorija norādīja, ka tā plāno risināt šo jautājumu ar Kipras turku kopienu Pyla ciematā. 2.6. Tirdzniecības veicināšana Komisija turpina meklēt veidus, kā sekmēt tirdzniecību pāri robežlīnijai. Komisija 2011. gadā atcēla prasību, ka kartupeļus, ko tirgo pāri Zaļajai līnijai, jāaudzē tieši no sertificētas sēklas kartupeļiem. 2012. gadā nenotika tirdzniecība ar kartupeļiem, kas nav tieši audzēti no sertificētiem sēklas kartupeļiem, taču 2013. gada sākumā notika pirmais sūtījums. TCCoC turklāt izteica vispārēju ieinteresētību atcelt tirdzniecības aizliegumu attiecībā uz visiem dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem, ja šie produkti atbilstu ES noteikumiem un prasībām. Konkrēti TCCoC būtu ieinteresēta tuvākajā laikā sākt tirdzniecību ar saimniecībās audzētām zivīm un sūkalām, kas nav paredzētas lietošanai pārtikā. Komisija pašlaik apsver šos pieprasījumus. Kipras Republika ir atkārtoti paudusi vēlmi izvērtēt iespēju paplašināt to preču sarakstu, kas var šķērsot līniju virzienā uz valdības kontrolētajiem rajoniem. Komisija turpināja izteikt savas bažas Kipras Republikai par preču apriti no valdības kontrolētajiem rajoniem caur Kipras ziemeļu daļu un atpakaļ uz valdības kontrolētajiem rajoniem caur Limnitis šķērsošanas vietu. Tā kā Zaļās līnijas regula ir vienīgais tiesību akts, kas regulē visu preču un personu kustību pāri līnijai, Komisija sagatavos grozījumus Zaļās līnijas regulā, lai panāktu šīs prakses atbilstību ES tiesību aktiem. Sarunas ar visām iesaistītajām pusēm ir bijušas auglīgas, un šis jautājums tuvākajā laikā varētu tikt atrisināts, iesniedzot iepriekš minēto priekšlikumu. [Šis priekšlikums tika iesniegts 2013. gada 13. maijā.] 3. SECINĀJUMI Kā minēts iepriekšējos ziņojumos, kontrole, ko uz līnijas veic atļautajās šķērsošanas vietās, ir apmierinoša. Pārskata periodā aizturēto nelikumīgo migrantu skaits, šķiet, apstiprina samazinājuma tendenci, taču bažas joprojām rada nelikumīga robežas šķērsošana, ko veic trešo valstu pilsoņi. Komisija uzskata, ka Kipras Republikas un Suverēnās Austrumu bāzes teritorijas administrācijas veiktās robežlīnijas uzraudzības pastiprināšana starp robežšķērsošanas vietām ir svarīga, lai cīnītos pret nelikumīgo migrāciju un kontrabandu. Komisija arī aicina SABT administrāciju rast piemērotu risinājumu jautājumam par „neatļautajām” robežšķērsošanas vietām. Komisija arī pauda bažas par dažiem starpgadījumiem, kas robežšķērsošanas vietās norisinājās 2012. gada sākumā, un turpinās sadarboties ar Kipras Republikas iestādēm saistībā ar visām izmaiņām, kas varētu būt saistītas ar politikas maiņu. 2012. gadā pāri robežlīnijai veiktās tirdzniecības vērtība bija trīs reizes mazāka nekā 2011. gadā. Šis lielais samazinājums ir saistīts ar faktu, ka elektroenerģijas pārdošana no Kipras ziemeļu daļas uz valdības kontrolētajiem rajoniem, par kuru vienojās 2011. gadā, tika izbeigta 2012. gada martā. Neņemot vērā elektroenerģijas pārdošanu, parastā tirdzniecība pāri Zaļajai līnijai ievērojami samazinājās, un tas notika jau ceturto reizi pēc kārtas kopš Zaļās līnijas regulas stāšanās spēkā 2004. gadā (par 17 % mazāk, pazeminoties no EUR 4 827 454 2011. gadā līdz EUR 4 040 018), kas daļēji ir saistīts ar ekonomikas lejupslīdi. Izņemot elektroenerģiju, lielākā daļa tirgoto produktu bija plastmasas ražojumi, celtniecības materiāli un akmens izstrādājumi un svaigas zivis. Vispārējais tirdzniecības apjoms joprojām ir neliels, daļēji regulas ierobežotās darbības jomas dēļ. Pārskata periodā tirdzniecību joprojām kavēja daži šķēršļi. Kipras turku komerciālie transportlīdzekļi un īpaši kravas automašīnas, kuras sver vairāk nekā 7,5 tonnas, un autobusi var brīvi pārvietoties pa visu salu tikai tad, ja apliecības un sertifikāti ir izsniegti valdības kontrolētajos rajonos. Komisijas dienesti ir apspriedušies ar attiecīgajiem Kipras Republikas iestāžu departamentiem, lai rastu ilgtspējīgu risinājumu šim jautājumam. Tomēr panākumi pašlaik vēl nav vērojami. Pagaidām nav gūti panākumi arī attiecībā uz citām grūtībām, kas norādītas 2.4. punktā. Šķiet, ka kontrabanda pāri līnijai ir samazinājusies, bet tā joprojām ir izplatīta. Preču pārvietošana no valdības kontrolētajiem rajoniem uz Kipras ziemeļu daļu caur Limnitis šķērsošanas vietu un tad atpakaļ uz valdības kontrolētajiem rajoniem ir pretrunā ES tiesību aktiem, un šajā sakarā nepieciešams grozījums Zaļās līnijas regulā. Šis grozījums pašlaik ir pieņemšanas procesā. Kopumā Zaļās līnijas regula joprojām nodrošina pamatu, kas ļauj īstenot preču apriti un cilvēku pārvietošanos uz Kipras Republikas valdības kontrolētajiem rajoniem un no tiem. Tomēr Komisija ir nobažījusies, ka samazinās gan personu šķērsošanas, gan tirdzniecības apjoms, kas ir saistīts ar ekonomikas krīzi, bet varētu arī norādīt, ka samazinās abu kopienu savstarpējā ekonomiskā atkarība. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija paļaujas uz efektīvu sadarbību ar Kipras Republiku, lai nodrošinātu Padomes Regulas (EK) Nr. 866/2004 efektīvu īstenošanu. Komisija turpinās uzraudzīt regulas īstenošanu. [1] OV L 161, 30.4.2004., 128. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 587/2008 (OV L 163, 24.6.2008., 1. lpp.) – regula pazīstama kā "Zaļās līnijas" regula. [2] Skatīt Zaļās līnijas regulas 3. apsvērumu. [3] Kipras Republikas iestādes neglabā datus par Kipras grieķiem, kuri atgriežas valdības kontrolētajos rajonos, kā arī par Kipras turkiem, kuri atgriežas Kipras ziemeļu daļā (skatīt VII pielikumu). [4] Zaļās līnijas regulā nav ietverts pienākums ziņot par šo satiksmi. [5] ZLR 10. pants. [6] Šajā skaitlī nav iekļauts to cilvēku skaits, kam netika atļauts šķērsot Zaļo līniju, jo Kipras Republika neapkopo oficiālu statistiku par šādiem gadījumiem. Tomēr CYPOL lēš, ka 2012. gadā aptuveni 2500 personām nav atļauts iekļūt valdības kontrolētajos rajonos. [7] Turcija – 807, Sīrija – 438, Turkmēnija – 117, Irāka – 83, Pakistāna – 69. [8] Turcija – 318, Pakistāna – 93, Moldova – 71, Turkmēnija – 65, Sīrija – 46. [9] Šī komiteja ir viena no septiņām specializētajām komitejām, kas ar ANO atbalstu izveidotas kā uzticības veicināšanas pasākumi starp abām kopienām, un ir tiešs vienošanās rezultāts, ko abi Kipras līderi panāca 2008. gada 21. maijā. [10] Ģenerālsekretāra ziņojums par ANO darbību Kiprā, 2013. gada 7. janvāris. [11] Cita starpā: Turcija – 478, Irāna – 40, Krievija – 40, Izraēla – 34. [12] Uzbekistāna – 3, Irāka – 2, Indija – 2, Irāna – 1, Ēģipte – 1, Moldova – 1, Šrilanka – 1, Ķīna – 1, Vjetnama – 1 [13] Kipras grieķi – 4, Irāna – 1 [14] OV L 236, 23.9.2003., 940. lpp. [15] Komisijas 2004. gada 10. augusta Regula (EK) Nr. 1480/2004, OV L 272, 20.8.2004., 3. lpp. [16] Skatīt šā ziņojuma I, II un III pielikumu. [17] Skatīt šā ziņojuma IV pielikumu. [18] Jaunie produkti veidoja 0,26 % no kopējās tirdzniecības pāri Zaļajai līnijai.