GROZĪJUMU VĒSTULE Nr. 1 2014. GADA VISPĀRĒJĀ BUDŽETA PROJEKTAM IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀM III iedaļa – Komisija /* COM/2013/0644 final - 2013/ () */





GROZĪJUMU VĒSTULE Nr. 1 2014. GADA VISPĀRĒJĀ BUDŽETA PROJEKTAM IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀM III iedaļa – Komisija Ņemot vērā: – Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu, – Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam[1], un jo īpaši tās 39. pantu, – Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija iesniegusi 2013. gada 28. jūnijā[2], Eiropas Komisija ar šo iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžeta projekta grozījumu vēstuli Nr. 1 to iemeslu dēļ, kas izklāstīti paskaidrojuma rakstā. SATURA RĀDĪTĀJS 1. Ievads.. 5 2. programmu Apvārsnis 2020, Erasmus, COSME un JNI apropriāciju prioritāra īstenošana 5 2.1 DFS sarunu iznākums. 5 2.2 Ietekme uz 1.a izdevumu kategoriju – Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai 6 2.2.1 Programmām Apvārsnis 2020, COSME un Erasmus paredzēto apropriāciju prioritāra piešķiršana. 6 2.2.2 CEF-Enerģētika un ITER atliktais finansējums. 6 2.2.3 1.a izdevumu kategorijas programmu pārskatītais profils. 7 2.3 Ietekme uz 1.b izdevumu kategoriju ¾ Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija.. 7 2.3.1 Sākotnējā prioritārā piešķiršana un finansējuma atlikšana. 7 2.3.2 Papildu finansējuma atlikšana. 8 2.3.1 Detalizēts seku apraksts. 8 3. Papildu palīdzība kiprai 8 3.1 Pieprasījuma iemesli 8 3.2 Finansējuma piešķiršana izmantojot elastības instrumentu.. 9 4. kopīgo tehnoloģiju ierosmju (KTI) jaunā paaudze. 9 4.1 Tiesību aktu priekšlikumi 9 4.2 Ietekme uz cilvēkresursiem un finanšu resursiem.. 11 5. Īpašo tehniskās palīdzības budžeta pozīciju izveide kohēzijas politikai 11 5.1 Tiesību aktu priekšlikumi 11 5.2 Ietekme uz budžeta nomenklatūru.. 12 6. Secinājumi 12 7. kopsavilkuma tabula pa finanšu shēmas pozīcijām... 13 IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀM Izmaiņas ieņēmumu un izdevumu kopsavilkumā pa iedaļām ir pieejamas EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm). Izmaiņas šajā kopsavilkumā pa iedaļām informācijas nolūkos ir pievienotas kā budžeta pielikums angļu valodā. 1. Ievads 2014. gada budžeta projekta (2014. gada BP) grozījumu vēstulē Nr. 1 (GV 1) ir iekļauti šādi elementi. ¾ Prioritāri piešķirt līdzekļus saistību apropriāciju izpildei šādās programmās: “Pētniecības un inovācijas pamatprogramma” (Apvārsnis 2020), “Izglītība, apmācība, jaunatne un sports” (Erasmus), “Uzņēmumu konkurētspējas un mazo un vidējo uzņēmumu programma” (COSME), un “Jaunatnes nodarbinātības ierosme” (JNI), kas jau iekļauta 2014. gada BP 2013. gada jūnijā panāktās politiskās vienošanās par daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (DFS) rezultātā. ¾ Papildu palīdzība Kiprai, kas finansēta no struktūrfondiem, kurai EUR 100 miljonus ierosināts nodrošināt no 1.b izdevumu kategorijas rezerves (EUR 21,6 miljoni) un, izmantojot elastības instrumentu (EUR 78,4 miljonu apmērā). ¾ Priekšlikuma par kopīgo tehnoloģiju ierosmju (KTI) jauno paaudzi ietekme uz cilvēkresursiem un finanšu resursiem. ¾ Budžeta pozīciju ar “p. m.” izveide, lai dalībvalsts, kas atrodas īslaicīgās ar budžetu saistītās grūtībās var lūgt Komisijai pārvaldīt daļu no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondi) valstij piešķirtiem tehniskās palīdzības līdzekļiem. Šo izmaiņu ietekme uz neto budžetu ir saistību apropriāciju palielinājums EUR 100 miljonu apmērā salīdzinājumā ar 2014. gada budžeta projektu. Šī grozījumu vēstule nerosina pārmaiņas maksājumu apropriācijās. 2. programmu Apvārsnis 2020, Erasmus, COSME un JNI apropriāciju prioritāra īstenošana 2.1 DFS sarunu iznākums Saskaņā ar politisko vienošanos par DFS 2014.–2020. gadam 2014. un 2015. gadā kā daļa no ikgadējās budžeta procedūras līdz pat EUR 2543 miljoni (2011. gada cenās) var tikt prioritāri piešķirti konkrētiem politikas mērķiem, kas saistīti ar jaunatnes nodarbinātību, pētniecību, programmu Erasmus, jo īpaši stažēšanos un maziem un vidējiem uzņēmumiem. Vienošanās paredz, ka prioritāri piešķirtās summas (izmanto šādi: EUR 2 143 miljoni jaunatnes nodarbinātībai, EUR 200 miljoni programmai Apvārsnis 2020, EUR 150 miljoni paredzēti Erasmus programmai un EUR 50 miljoni – COSME) pilnībā kompensē ar apropriācijām izdevumu kategoriju ietvaros un/vai starp izdevumu kategorijām, lai kopējie maksimālie gada apjomi 2014.–2020. gadam un kopējie piešķīrumi katrai izdevumu kategorijai vai apakškategorijai šajā laikposmā paliktu nemainīgi. 2014. gada budžeta projekta grozījumu vēstulē Nr. 1 tiek ņemta vērā politiskā vienošanās par DFS, atbilstoši pielāgojot attiecīgajās programmās 2014. gadam piešķirtos līdzekļus 1.a izdevumu kategorijā (Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai) un 1.b izdevumu kategorijā (Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija). Netiek ierosinātas izmaiņas attiecībā uz prioritāru līdzekļu piešķiršanu programmai “Jaunatnes nodarbinātības ierosme” (JNI) jo tā jau iekļauta 2014. gada BP. Tomēr 1.a izdevumu kategorijā esošo programmu prioritāra īstenošana ietekmē prioritāri piešķirtās summas 1.b izdevumu kategorijā, kā tas turpmāk detalizētāk izklāstīts. 2.2 Ietekme uz 1.a izdevumu kategoriju – Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai 2.2.1 Programmām Apvārsnis 2020, COSME un Erasmus paredzēto apropriāciju prioritāra piešķiršana Komisija ierosina 2014. un 2015. gadā 1.a izdevumu kategorijā prioritāri piešķirt EUR 400 miljonus (2011. gada cenās), kas sadalīti šādi: EUR 200 miljoni programmai Apvārsnis 2020, EUR 150 miljoni programmai Erasmus un EUR 50 miljoni programmai COSME. Šīm trim programmām paredzētā summa laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam paliek nemainīga. Attiecīgais sadalījums pa programmām ir šāds. · Apvārsnis 2020: 2011. gada cenās prioritāri piešķirtās summas 2014. gadā būs EUR 200 miljoni (EUR 212,2 miljoni pašreizējās cenās), kas sadalītas uz pusēm šādās divās budžeta pozīcijās: “15 03 01 01. Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības – Jaunu prasmju un inovācijas veidošana”, un “08 02 01 01. Progresīvas pētniecības stiprināšana EPP — Eiropas Pētniecības padome”. · COSME: peejamie līdzekļi 2014. gadā pieaugs par EUR 30 miljoniem un 2015. gadā par EUR 20 miljoniem 2011. gada cenās (attiecīgi EUR 31,7 miljoni un EUR 21,6 miljoni pašreizējās cenās). Komisija ierosina lielāko daļu prioritāri piešķirto līdzekļu (85%) koncentrēt uz finansiālajiem instrumentiem, kas atbalsta mazos un vidējos uzņēmums “02 02 02. Finansējuma pieejamības uzlabošana mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) kapitāla un aizņēmumu veidā” un atlikumu novirzīt uz budžeta pantu “02 02 01. Uzņēmējdarbības veicināšana un Savienības uzņēmumu konkurētspējas un piekļuves tirgiem uzlabošana”. · Erasmus: šai programmai 2011. gada cenās 2014. gadā tiek prioritāri piešķirti EUR 130 miljoni un 2015. gadā – EUR 20 miljoni. Attiecīgās summas pašreizējās cenās ir EUR 137,5 miljoni un EUR 21,6 miljoni. Papildu summas paredzētas “stažēšanās” elementa stiprināšanai (“15 02 01. Izcilības un sadarbības veicināšana Eiropas izglītības, apmācības un jaunatnes jomā, atbilstības veicināšana darba tirgum un jaunu cilvēku dalības veicināšana Eiropas demokrātiskajā dzīvē”). 2.2.2 CEF-Enerģētika un ITER atliktais finansējums Paralēli Apvārsnis 2020, COSME un Erasmus programmu prioritārai finansēšanai, kā izklāstīts iepriekš, appropriācijas, kas paredzētas enerģētikas atzaram “Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments” (CEF-Enerģētika), un “Starptautiskais eksperimentālais kodoltermiskais reaktors” (ITER) tiek atliktas, ņemot vērā to specifiskās īstenošanas perspektīvu periodā. · ITER: lai ņemtu vērā pārskatīto iepirkumu plānošanu, summa EUR 200 miljonu apmērā (2011. gada cenās) no 2014. gada tiek atlikta uz 2015. gadu. Kopuzņēmums ITER Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām (F4E) ir cieši sadarbojies ar darbuzņēmējiem, lai pakalpojumus panāktu par zemākām izmaksām, nekā iepriekš plānots, vai labākas kvalitātes produktus par to pašu cenu kā zemākas specifikācijas produktiem. Tādēļ ir nepieciešams pārskatīt sākotnējos plānus un metus, kas aizņem vairāk laika, nekā sākumā plānots. · CEF-Enerģētika: lai līdzsvarotu prioritāros piešķīrumus programmās 1.a izdevumu kategorijā, CEF-Enerģētika programmai paredzētās apropriācijas 2014. gadā samazināsies par EUR 160 miljoniem un 2015. gadā par EUR 240 miljoniem (2011. gada cenās). Programmas summa septiņu gadu periodam paliek nemainīga. Indikatīvajā finanšu plānojumā 2015.-2020. gadam CEF-Enerģētika grafiks ir atbilstoši pielāgots, ņemot vērā paredzamo pieprasījumu infrastruktūras projektu finansēšanai. Tostarp, lai atspoguļotu pakāpenisku CEF programmas likvidāciju, finansējums ir samazinājies atbilstoši aritmētiskai progresijai, vienlaikus ņemot vērā divu gadu ciklu, kas nepieciešami vispārējas intereses projektu sarakstu atjaunošanai. Sadalījuma pārskatīšana starp četrām darbības izdevumu pozīcijām ir paredzēts, lai saskaņotu budžeta projektu un indikatīvo finanšu plānojumu ar jaunākajiem sarunu rezultātiem par CEF tiesību aktu, proti, 10 % maksimālās robežas ieviešana attiecībā uz finansu instrumentiem piešķiramajiem līdzekļiem. 2.2.3 1.a izdevumu kategorijas programmu pārskatītais profils Grozījumi BP 2014. gadam un ar tiem saistītās izmaiņas indikatīvajā finanšu plānojumā 1.a izdevumu kategorijas programmām, kas izriet no iepriekš aprakstītajām finansu pārdales darbībām, ir šādas (miljonos EUR, 2011. gada cenās): Programma || 2014. g. || 2015. g. || 2016. g. || 2017. g. || 2018. g. || 2019. g. || 2020. g. || KOPĀ ITER || - 200,0 || + 200,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 Apvārsnis 2020 || + 200,0 || 0,0 || - 25,0 || - 25,0 || - 50,0 || - 50,0 || - 50,0 || 0,0 Erasmus || + 130,0 || + 20,0 || - 63,8 || - 67,5 || - 12,5 || - 6,2 || 0,0 || 0,0 COSME || + 30,0 || + 20,0 || - 6,2 || - 12,5 || - 12,5 || - 18,8 || 0,0 || 0,0 CEF-Enerģētika || - 160,0 || - 240,0 || + 95,0 || + 105,0 || + 75,0 || + 75,0 || + 50,0 || 0,0 Turpmākajā tabulā sniegta informācija par 2014. gadu pašreizējās cenās: Programma || 2014 ITER || -212,2 Apvārsnis 2020 || +212,2 Erasmus || +137,5 COSME || +31,7 CEF-Enerģētika || -169,2 Kopā || 0,0 2.3 Ietekme uz 1.b izdevumu kategoriju ¾ Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija 2.3.1 Sākotnējā prioritārā piešķiršana un finansējuma atlikšana Lai sekmētu cīņu ar jauniešu bezdarbu, savā budžeta projektā 2014. gadam Komisija ierosināja prioritāri piešķirt Jaunatnes nodarbinātības ierosmei (JNI) EUR 1271,4 miljonus (2011. gada cenās). Šo prioritāro piešķīrumu budžeta projektā izlīdzina attiecīgs samazinājums Kohēzijas fonda ieguldījumam Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentā (CEF-Transports: mīnus EUR 471,2 miljoni 2014. gadā); Eiropas teritoriālās sadarbības programmai (ETC: mīnus EUR 640,2 miljoni 2014. gadā); un 1.a izdevumu kategorijas maksimālais apjoms (mīnus EUR 160 miljoni 2014. gadā). Lai arī šāda prioritāra piešķiršana perioda gaitā attiecībā uz visām izdevumu kategorijām un programmām bija neitrāla, tā paredzēja gada maksimālo robežu pielāgojumu. Galīgā politiskā vienošanās par DFS paredz prioritāro piešķiršanu vairākās programmās bez izmaiņām gada maksimālajās robežās. Šī grozījumu vēstule tādēļ ierosina samazināt izdevumus 1.b izdevumu kategorijā BP 2014. gadam par EUR 160 miljoniem (2011. gada cenās), lai pieskaņotu to 2014. gada maksimālajai robežai, par ko iepriekš panākta vienošanās. 2.3.2 Papildu finansējuma atlikšana Lai 1.b izdevumu kategorijā saglabātu sākotnējo maksimālo robežu, Komisija ierosina turpmāku finansējuma atlikšanu Eiropas teritoriālai sadarbības programmai (ETC) EUR 160 miljonu apmērā (2011. gada cenās). ETC profila pārskatīšana paredzēta arī, lai to labāk pieskaņotu paredzamajam programmu pieņemšanas termiņam, ņemot vērā kavēšanos likumdošanas procesos: pieredze iepriekšējos plānojuma periodos liecina par to, ka šīs programmas bija to vidū, kas tika pieņemtas pēdējās, jo to pārrobežu darbības dēļ tās ir salīdzinoši sarežģītas. Turpmākajā tabulā ir norādīts jaunais izdevumu profils 2014.–2020. gada periodam 1.b izdevumu kategorijā[3] (miljonos EUR, 2011. gada cenās). Vienīgā atšķirība salīdzinājumā ar budžeta projektu attiecas uz ETC; pārējie izdevumi paliek nemainīgi. || 2014. g. || 2015. g. || 2016. g. || 2017. g. || 2018. g. || 2019. g. || 2020. g. || KOPĀ JNI - sākotnējs || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 3 000,0 prioritāra piešķiršama || +1 271,4 || + 871,4 || - 428,6 || - 428,6 || - 428,6 || - 428,6 || - 428,6 || 0,0 JNI - pārskatīts || 1 700,0 || 1 300,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 3 000,0 CEF-CF sākotnējs || 1 397,5 || 1 401,8 || 1 403,8 || 1 414,8 || 1 440,9 || 1 451,3 || 1 489,9 || 10 000,0 finansējuma atlikšana || - 471,2 || - 277,5 || + 748,7 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 CEF-CF pārskatīts || 926,3 || 1 124,3 || 2 152,5 || 1 414,8 || 1 440,9 || 1 451,3 || 1 489,9 || 10 000,0 ETC sākotnējs[4] || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 8 948,3 finansējuma atlikšana || - 800,2 || - 593,9 || -320,1 || + 428,6 || + 428,6 || + 428,6 || + 428,6 || 0,0 ETC pārskatīts[5] || 478,1 || 684,4 || 958,2 || 1 706,9 || 1 706,9 || 1 706,9 || 1 706,9 || 8 948,3 2.3.1 Detalizēts seku apraksts Salīdzinājumā ar budžeta projektu 2014. gadam pārskatītais profils paredz samazinājumu EUR 169,2 miljonu (pašreizējās cenās) apmērā saistību apropriācijās 13 03 64. pantā Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) ¾ Eiropas teritoriālā sadarbība. Tādēļ nav nepieciešamas izmaiņas maksājumu aproptiācijās, jo Komisija jau ir paredzējusi mazāku apropriāciju apjomu ETC salīdzinājumā ar citām struktūrfondu programmām līdzekļu priekšfinansējuma veikšanai. 3. Papildu palīdzība kiprai 3.1 Pieprasījuma iemesli Savā 2013. gada 27.-28. jūnija sanāksmē Eiropadome secināja, ka Kiprai ir jāpiešķir papildu palīdzība. Lai gan ekonomiskās krīzes ietekme uz labklājības līmeni atsevišķās dalībvalstīs eurozonā attiecībā uz struktūrfondu piešķīrumiem ir atzīta, kā tas iekļauts 2013. gada februāra Eiropadomes sanāksmes secinājumos, tomēr makroekonomiskā atbalsta programmas piešķiršana Kiprai tolaik netika nolemta. Ņemot vērā iepriekšminēto, lai risinātu Kipras sarežģīto situāciju, jūnija Eiropadome aicināja Eiropas Parlamentu un Padomi izvērtēt DFS nodrošinātās iespējas, tostarp elastības instrumentu[6]. Komisija ierosina piešķirt papildu struktūrfondu piešķīrumu Kiprai uz diviem gadiem EUR 200 miljonu apmērā pašreizējās cenās (izlīdzināts divās vienādās daļās 2014. un 2015. gadam). Papildu summa varētu tikt iekļauta pārsniedzot sākotnējo piešķīrumu atbilstīgi Kipras struktūrfondu programmām, ko finansē Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) un Eiropas Sociālais fonds (ESF), tāpat kā citi papildu piešķīrumi, kas pagājušajā februārī noteikti citām dalībvalstīm. Sakarā ar ekonomikas krīzi un tās negatīvo ietekmi uz finanšu nozari Kipras ekonomikā ir nopietns likviditātes trūkums. Tomēr ir būtiski turpināt attīstīt projektus, kas pašlaik tiek gatavoti. Šo projektu mērķis galvenokārt ir veicināt energoefektivitāti un atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu, kā arī atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus (MVU), kuriem pašlaik nav piekļuves regulāram banku sektora finansējumam. ES papildu finansiālais atbalsts no ERAF ļaus finansēt un īstenot šos projektus. Tādējādi papildu ERAF līdzekļi veicinās ekonomikas atdzīvināšanu un darbavietu radīšanu un saglabāšanu, kas bez šīs palīdzības būtu zaudētas. Budžeta, finanšu un ekonomikas krīzes rezultātā nodarbinātības līmeņa samazināšanās un pieaugošais bezdarbs, jo īpaši jauniešu vidū saasinās. Tas prasa pastiprinātu atbalstu nodarbinātības izredžu uzlabošanai un darba iespēju radīšanai bezdarbniekiem, jo īpaši jauniešiem. Papildu ESF līdzekļi ļaus finansēt darbības, kas ierosinātas saskaņā ar Jaunatnes garantiju, bet vēl plašāk pastiprinās aktīvu darba tirgus pasākumu apjomu un efektivitāti. Turklāt papildus ESF finansējums kalpos reformu īstenošanai Kipras valsts pārvaldē, veselības aprūpes un sociālās labklājības sistēmās, ko Kipra ir apņēmusies īstenot saskaņā ar 2013. gada aprīlī parakstīto saprašanās memorandus / ekonomikas stabilizācijas programmu. Šo papildu apropriāciju faktiskais sadalījums 2014. gadā starp ESF (EUR 30,7 miljoni budžeta 04 02 62. pantā) un ERAF (EUR 69,3 miljoni budžeta 13 03 62. pantā) būs atkarīgs no Kipras institūciju pieprasītā galīgā iedalījuma programmās tāpat kā visās struktūrfondu programmās, ievērojot regulā noteiktos ierobežojumus. Līdz ar to Komisija ir ievērojusi līdzīgu pieeju kā tās budžeta projektā, pieņemot, ka ESF daļa būs noteikta minimālās daļas līmenī, kas noteikta pēdējā sarunu kārtā attiecībā uz Kopīgo noteikumu regulu (KNR) par Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI), neskarot galīgo vienošanos. Kipras gadījumā ESF minimālā daļa būtu 30,7 %. Kad par programmām tiks panākta galīga vienošanās, Komisija turpinās pārvietojumus, lai pēc nepieciešamības pielāgotu sadalījumu. 3.2 Finansējuma piešķiršana izmantojot elastības instrumentu Lai Kiprai piešķirtu papildu palīdzību, Komisija ierisina palielināt saistību apropriācijas par EUR 100 miljoniem (pašreizējās cenās) papildus tam, kas noteikts 2014. budžeta projektā. Tā kā šī summa pārsniedz rezervi, kas pieejama 1.b izdevumu kategorijas izdevumu maksimālās robežas ietvaros, Komisija ierosina vienlaicīgi 1.b izdevumu kategorijā izmantot 2014. gada elastības instrumentu EUR 78,4 miljonu apmērā, kad tiks izmantota atlikusī pieejamā rezerve (EUR 21,6 miljoni) maksimālās robežas ietvaros. Tā kā 2014. gadā nav paredzēta atmaksāšana, nav pamata veikt maksājumu apropriāciju augšupvērstu pārskatīšanu. 4. kopīgo tehnoloģiju ierosmju (KTI) jaunā paaudze 4.1 Tiesību aktu priekšlikumi Ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes un darbavietu nodrošināšanā un Eiropas starptautiskās konkurētspējas nostiprināšanā izšķirīga nozīme ir aktīvākai pētniecībai un inovācijai. ES pētniecības un inovācijas programmas Apvārsnis 2020 galvenais elements ir ierosinājums apvienot spēkus ar privāto sektoru un dalībvalstīm, lai sasniegtu rezultātus, ko valstij vai uzņēmumam ir mazāka iespējamība sasniegt vienatnē. Lai to panāktu, 2013. gada jūlijā Komisija pieņēma vairākus tiesību aktu priekšlikumus par publiskā un privātā sektora partnerību un publiskā un publiskā sektora partnerību ar dalībvalstīm izveidi programmas Apvārsnis 2020 ietvaros. Balstoties uz pieredzi, kas gūta saistībā ar kopīgajām tehnoloģiju ierosmēm šīs Septītās pētniecības pamatprogrammas (PP7) ietvaros, un skaidru apņemšanos no nozaru partneriem, kopīgās tehnoloģiju ierosmes Apvārsnis 2020 ietvaros iegūs no tiesiskā regulējuma, kas ir labāk pielāgots aktīvai nozaru iesaisti un ievērojami vienkāršots, pilnībā izmantojot Finanšu regulas jaunos noteikumus, kas ietver īpašus noteikumi par publiskā un privātā sektora partnerībām, piemēram, nepārprotami atzīstot KTI par publiskā un privātā sektora partnerības struktūrām, kurām ir iespēja pieņemt pašām savus "vienkāršotos" finanšu noteikumus, kas pielāgoti to vajadzībām. Ar šo vispārējo mērķi izveidot strukturētas partnerattiecības starp valsts un privāto sektoru, lai kopīgi izstrādātu, finansētu un īstenotu vērienīgus pētniecības un inovācijas plānus, Komisija ir ierosinājusi[7] Apvārsnis 2020 programmas sākumā izveidot piecas KTI, katru ar skaidri noteiktiem mērķiem, lai panāktu teicamus rezultātus šādās jomās: · Novatorisku zāļu ierosme (IMI2): uzlabot Eiropas iedzīvotāju veselību un labklājību, radot jaunas un efektīvākas diagnostikas un ārstēšanas metodes, piemēram, jaunas antibakteriālās ārstēšanas metodes; · Uz bioloģiskiem resursiem balstītas rūpniecības nozares (BBI): izstrādāt jaunas un konkurētspējīgas biorūpniecības vērtības radīšanas ķēdes, kas aizstātu vajadzību pēc fosilā kurināmā un būtiski ietekmētu lauku attīstību; · Kurināmā elementi un ūdeņradis (FCH 2): izstrādāt komerciāli izmantojamus, nepiesārņojošus risinājumus, kas kā enerģijas nesēju izmanto ūdeņradi un kā enerģijas pārveidotājus izmanto kurināmā elementus; · Clean Sky (Clean Sky 2): ievērojami samazināt nākamās paaudzes gaisa kuģu ietekmi uz vidi; · Elektroniskie komponenti un sistēmas Eiropas vadošās lomas nodrošināšanai (ECSEL): saglabāt Eiropas vadošās pozīcijas elektronisko komponentu un sistēmu nozarē un ātrāk panākt to izmantošanu. Četras no šīm KTI ir Septītās pamatprogrammas KTI nākamais posms (jo īpaši elektronisko sistēmu un komponentu KTI (ECSEL), kas apvieno līdzšinējās ARTEMIS un ENIAC KTI). Uz bioloģiskiem resursiem balstīta KTI (BBI) ir jauna ierosme. Ierosināts, ka kopīgās tehnoloģiju ierosmes darbosies līdz 2024. gadam. Ierosinājumiem līdz 2020. gadam ir ietekme uz saistību apropriācijām. Vienlaikus ar KTI Komisija ir ierosinājusi[8] saskaņā ar programmu Apvārsnis 2020 paplašināt Kopuzņēmuma SESAR (Eiropas gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības izpēte) (SJU) darbības jomu. Kopuzņēmums SESAR koordinē SESAR projektu, kas ir tehniskais pīlārs Eiropas vienotās gaisa telpas iniciatīvā, kuras mērķis ir modernizēt gaisa satiksmes pārvaldību (ATM) Eiropā. Tās specifiski stratēģisko darbību dēļ SESAR netika izveidota kā KTI. Ierosinātais paplašinājums nodrošinās, ka pētniecības un inovācijas koordinēšana ATM jomā turpināsies pamatprogrammas Apvārsnis 2020 ietvaros atbilstoši Eiropas vienotās gaisa telpas (SES) politikas mērķiem. Tāpat kā KTI programmām, arī SESAR būtu jāturpina darboties līdz 2024. gadam, savukārt ierosinājumam ir ietekme uz saistību apropriācijām līdz 2020. gadam. 4.2 Ietekme uz cilvēkresursiem un finanšu resursiem Darbības un atbalsta izdevumus 2014. gadam par katru KTI un SESAR (saistību un maksājumu apropriācijās) tiek ierosināts finansēt pārvietojot līdzekļus no galvenajām attiecīgo programmu budžeta pozīcijām Apvārsnis 2020 ietvaros, kuras īsteno tos pašus politikas mērķus. Saistību un maksājumu apropriāciju pārvietošana Apvārsnis 2020 ietvaros, tādējādi ļaujot darboties piecām KTI un SESAR, saistību apropriācijās ir EUR 609,2 miljoni un maksājumu apropriācijās – EUR 76,9 miljoni. Iepriekš norādīto līdzekļu piešķīrums KTI un SESAR sastāv, galvenokārt, no darbības apropriācijām to politikas mērķa sasniegšanai, kā arī no ieguldījumiem to darbības izmaksās, ko uz 50/50 pamata sedz kopā ar nozari un citiem kopuzņēmuma partneriem. Paredzēts, ka jaunajā DFS periodā ievērojami pieaugs darbības izdevumu kopsumma, kas jāpārvalda KTI un SESAR. Ņemot vērā šo būtisko pieaugumu, tiek ierosināts 2014. gadā palielināt kopējo piecu KTI un SESAR darbinieku skaitu līdz 37 pilnslodzes ekvivalentiem (FTE) salīdzinājumā ar darbinieku paredzēto skaitu 2014. gada budžeta projektā, kas atspoguļoja pašreizējās paaudzes KTI pakāpenisku likvidāciju. Lielā mērā šis pieaugums radies no darbinieku skaita pavisam jaunajā uz bioloģiskiem resursiem balstītas rūpniecības nozares KTI (+ 16 FTE 2014. gadā), kas daļēji kompensē štatu samazinājumu, kas radies pēc ARTEMIS un ENIAC ierosinātās saplūšanas ar ECSEL (-3 FTE 2014. gadā). Ierosinātais darbinieku kopējā skaita palielināšana 37 FTE var tikt iedalīts šādi: + 26 pagaidu darbinieki (no kuriem 25 AD un 1 AST) un + 11 līgumdarbinieki. Attiecībā uz minētajām papildu amata vietām līdzekļi atalgojuma vajadzībām aprēķināti uz astoņu mēnešu bāzes, ņemot vērā nepieciešamo darbā pieņemšanas laikposmu. Izņēmuma kārtā BBI atalgojuma vajadzības aprēķinātas uz sešu mēnešu bāzes, tā kā tas attiecas uz pavisam jaunu struktūru. Saistībā ar kopīgajās tehnoloģiju ierosmēs plānoto papildu darbinieku skaitu administratīvie izdevumi, kas paredzēti, lai nodrošinātu daļu no Apvārsnis 2020 darbības apropriācijām, tiks pilnībā kompensēti, attiecīgi samazinot administratīvā atbalsta izmaksas Komisijā Apvārsnis 2020 ietvaros, lai programmā Apvārsnis 2020 saglabātu nemainīgu administratīvo izdevumu kopsummu. Tādējādi kopējais ES ieguldījums katras KTI darbības izmaksu segšanai ir EUR 3,5 miljoni, kas tiks pārvietoti no esošajām administratīvā atbalsta budžeta pozīcijām Apvārsnis 2020 ietvaros. Budžeta pielikumā sīkāk ir izklāstīts par KTI plānotajiem cilvēkresursiem un finanšu resursiem, tostarp par ierosināto pārvietošanu. 5. Īpašo tehniskās palīdzības budžeta pozīciju izveide kohēzijas politikai 5.1 Tiesību aktu priekšlikumi Saskaņā ar Kopīgo noteikumu regulas (CRP) projektā par Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESIF) ierosinātajiem noteikumiem, kas noteikti 51. panta 1. punkta k) apakšpunktā, Komisijas ierosinātā tehniskā palīdzība var attiekties uz pasākumiem, kas paredzēti, lai noteiktu prioritātes un ieviestu strukturālas un administratīvas reformas reaģējot uz ekonomiskām un sociālām problēmām dalībvalstīs, kuras saskaras ar īslaicīgām grūtībām saistībā ar budžetu, kā tas noteikts minētās regulas projekta 22. panta 1. punktā. Pēc attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma, un vienojoties ar Komisiju, var būt nepieciešama šo darbību nostiprināšana, pārvietojot daļu no valsts tehniskās palīdzības uz tehnisko palīdzību pēc Komisijas ierosinājuma. Šāda nostiprināšana tiks izmantota, lai ieviestu iepriekšminētos pasākumus attiecībā uz attiecīgo dalībvalsti, izmantojot tiešu vai netiešu Komisijas pārvaldību. Starpiestāžu sarunu par CRP projektu ietvaros (2013. gada 10. septembra leģislatīvā trialoga laikā), Komisija iesniedza būtiskus priekšlikumus, kas ļauj dalībvalstij iesniegt šādu lūgumu saskaņā ar jaunajiem noteikumiem, kas tiks pievienoti CRP regulas projekta 22.a pantā. Attiecīgā summa būtu jāpārvalda kā Komisijas ierosinātās tehniskās palīdzība darbības izmaksas, tomēr tā joprojām paliek valstij piešķirto tehniskās palīdzības līdzekļu uzskaitē un netiek iekļauta Komisijas ierosinātās tehniskās palīdzības maksimālajās robežās. 5.2 Ietekme uz budžeta nomenklatūru Saskaņā ar ieteikumiem, kas tiek izskatīti likumdošanas jomā papildus esošajām budžeta pozīcijām, tiek ierosināts izveidot īpašas budžeta pozīcijas Komisijas ierosinātajai tehniskajai palīdzībai tā paša panta ietvaros. Tā kā šis ierosinātais papildu elements attiecas uz noteikumiem, kas kopīgi visiem pieciem Eiropas strukturālajiem un ieguldījumu fondiem, tiek ierosināts izveidot piecas budžeta pozīcijas ar norādi („p.m.”) un ar attiecīgajām budžeta piezīmēm. Iespējamās vajadzības var vērtēt tikai vēlākā posmā pēc attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma. Šī darbība ES budžetam neparedz papildu saistības vai maksājumus. Tādēļ Komisija ierosina izveidot piecas šādas budžeta pozīcijas (ietekme uz esošo nomenklatūru ir norādīta slīprakstā): ¾ || 04 02 63 02. postenis Eiropas Sociālais fonds (ESF) ¾ ar darbību saistīta tehniskā palīdzība, ko pēc dalībvalsts pieprasījuma pārvalda Komisija. 04 02 63. pants kļūst par 04 02 63. panta 04 02 63 01. posteni ¾ || 05 04 60 03. postenis ar darbību saistīta tehniskā palīdzība, ko pēc dalībvalsts pieprasījuma pārvalda Komisija. (05 04 60. pantā ¾ Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai) ¾ || 11 06 63 02. postenis Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) — ar darbību saistīta tehniskā palīdzība, ko pēc dalībvalsts pieprasījuma pārvalda Komisija. (11 06 63. pants kļūst par 11 06 63. panta 11 06 63 01. posteni ) ¾ || 13 03 65 02. postenis Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) — ar darbību saistīta tehniskā palīdzība, ko pēc dalībvalsts pieprasījuma pārvalda Komisija. (13 03 65. pants kļūst par 13 03 65. panta 13 03 65 01. posteni ) ¾ || 13 04 61 02. postenis Kohēzijas fonds (KF) — ar darbību saistīta tehniskā palīdzība, ko pēc dalībvalsts pieprasījuma pārvalda Komisija. (13 04 61. pants kļūst par 13 04 61. panta 13 04 61 01. posteni ) 6. Secinājumi Šī grozījumu vēstule pielāgo 2014. gada budžeta projektu DFS sarunu rezultātiem. Turklāt tajā ir ņemti vērā Komisijas priekšlikumi par kopīgo tehnoloģiju ierosmju jauno paaudzi un īpašo tehnisko palīdzību kohēzijas politikai. Tādējādi šī grozījumu vēstule sniedz atjaunotu pamatu sekmīgai 2014. gada budžeta pieņemšanai, sagaidot Komisijas priekšlikumus par izdevumu programmu deleģēšanu izpildaģentūrām un regulāro rudens ziņojumu par lauksaimniecības tirgiem un zivsaimniecību, ko Komisija nosūtīs pirms budžeta samierināšanas procedūras uzsākšanas. 7. kopsavilkuma tabula pa finanšu shēmas pozīcijām Pozīcija || Budžeta projekts (BP) 2014. gadam || Grozījumu vēstule (GV) Nr. 1 || BP 2014. + GV Nr. 1 SA || MA || SA || MA || SA || MA 1. || Gudra un iekļaujoša izaugsme || 63 824 732 827 || 62 788 667 818 || 100 000 000 || || 63 924 732 827 || 62 788 667 818 Maksimālā robeža || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 || Rezerve || 148 267 173 || || || || 126 647 173 || 1.a || Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai || 16 264 152 827 || 11 694 938 804 || 169 200 000 || || 16 433 352 827 || 11 694 938 804 Maksimālā robeža (1) || 16 390 000 000 || || || || 16 560 000 000 || Rezerve || 125 847 173 || || || || 126 647 173 || 1.b || Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija || 47 560 580 000 || 51 093 729 014 || -69 200 000 || || 47 491 380 000 || 51 093 729 014 Maksimālā robeža (1) || 47 583 000 000 || || || || 47 413 000 000 || Rezerve || 22 420 000 || || || || 21 620 000 || Elastības instruments || || || || || 78 380 000 || Rezerve || 22 420 000 || || || || 0 || 2. || Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi || 59 247 714 684 || 56 532 492 046 || || || 59 247 714 684 || 56 532 492 046 Maksimālā robeža || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 || Rezerve || 55 285 316 || || || || 55 285 316 || Tostarp Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) — ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 Pakārtotā maksimālā robeža || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 || Neto pārvietojums starp ELGF un ELFLA || 351 900 000 || || || || 351 900 000 || Rezerve || 0 || || || || 0 || 3. || Drošība un pilsonība || 2 139 460 732 || 1 668 006 729 || || || 2 139 460 732 || 1 668 006 729 Maksimālā robeža || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 || Rezerve || 39 539 268 || || || || 39 539 268 || 4. || Globālā Eiropa || 8 175 802 134 || 6 251 299 380 || || || 8 175 802 134 || 6 251 299 380 Maksimālā robeža || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 || Rezerve || 159 197 866 || || || || 159 197 866 || 5. || Administrācija || 8 595 115 307 || 8 596 738 107 || || || 8 595 115 307 || 8 596 738 107 Maksimālā robeža || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 || Rezerve || 125 884 693 || || || || 125 884 693 || Tostarp iestāžu administratīvie izdevumi || 6 936 293 672 || 6 937 916 472 || || || 6 936 293 672 || 6 937 916 472 Pakārtotā maksimālā robeža || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Rezerve || 119 706 328 || || || || 119 706 328 || 6. || Kompensācijas || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000 Maksimālā robeža || 29 000 000 || || || || 29 000 000 || Rezerve || 400 000 || || || || 400 000 || Kopā || 142 011 425 684 || 135 865 804 080 || 100 000 000 || || 142 111 425 684 || 135 865 804 080 Maksimālā robeža || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 Elastības instruments || || || || || 78 380 000 || Rezerve || 528 574 316 || 195 920 || || || 506 954 316 || 195 920 || Ārpus daudzgadu finanšu shēmas || 456 181 000 || 200 000 000 || || || 456 181 000 || 200 000 000 Pavisam kopā || 142 467 606 684 || 136 065 804 080 || 100 000 000 || || 142 567 606 684 || 136 065 804 080 (1) Maksimālā robeža, kas attēlota budžeta projekta ailītē atspoguļo DFS sarunu stāvokli budžeta projekta pieņemšanas brīdī, turpretī maksimālā robeža, kas attēlota grozījumu vēstules ailītē ietver politisko vienošanos, kas panākta 2013. gada jūnijā. [1] OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp. [2] COM(2013) 450. [3] Skaitļi noapaļoti līdz desmitdaļai un neierobežojot DFS regulas projekta 9.g pantu. [4] Ieskaitot 0,35% tehniskai palīdzībai, ko pēc Komisijas ierosinājuma atskaita no šajā pantā piešķirtās summas. [5] Ieskaitot 0,35% tehniskai palīdzībai, ko pēc Komisijas ierosinājuma atskaita no šajā pantā piešķirtās summas. [6] Eiropadomes 2013. gada jūnija sanāksmes secinājumu 18. punkts. [7] COM(2013) 495, COM(2013) 496, COM(2013) 501,COM(2013) 505 un COM(2013) 506, 10.07.2013. [8] COM(2013) 503, 10.7.2013.