5.2.

Turpinājumā izklāstīti tie pasākumi, kas uzskatāmi par daļu no stratēģijas uz sadarbību un līdzdalību balstīta patēriņa stabilai attīstībai. Šos pasākumus vajadzētu izstrādāt dalībvalstu īstenotās patērētāju tiesību aizsardzības politikas atbalstam, papildināšanai un uzraudzībai: a) juridiskās un nodokļu sistēmas definēšana uz sadarbību un līdzdalību balstīta patēriņa pasākumiem, nepieciešamības gadījumā izstrādājot un regulējot tādas jomas kā juridiskā atbildība, apdrošināšana, lietošanas tiesības, tiesības plānotas nolietošanās gadījumā (13), īpašuma nodokļi, kvalitātes standarti, tiesību un pienākumu noteikšana un vajadzības gadījumā jebkādu ierobežojumu un slēpto šķēršļu novēršana saistībā ar Kopienas iekšējo tirdzniecību un tiesību aktu iespējamu neatbilstošu piemērošanu. b) Uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa iniciatīvu izplatīšana, veicināšana un sabiedrības informēšana par individuālām un kolektīvām priekšrocībām. Informēšana par spēkā esošajos tiesību aktos iekļautajām obligātajām prasībām attiecībā uz koplietošanas precēm (piemēram, par preču otrreizēju pārstrādi, atkārtotu izmantošanu, modernizēšanu un izturīgumu). c) Patērētāju un lietotāju informēšana un izglītošana par atbildīgu līdzdalību iniciatīvās, sekmējot izmēģinājuma projektus uz sadarbību balstīta patēriņa iniciatīvu jomā. d) Uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa popularizēšana, izmantojot ShareableCities pieredzi, transportlīdzekļu kopīgu izmantošanu un citas iespējas, piemēram, saistībā ar pārtikas produktiem, mājokļiem un arī darbu. e) Stabilu struktūru attīstība, veidojot platformas uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa atbalstam, īpaši tehnoloģiju un tīklu jomā. f) Uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa veicināšana, aktivizējot un stimulējot izveidotos tīklus. g) Eiropas iestāžu līdzdalība uz sadarbību balstīta patēriņa iniciatīvās, gan tās izmantojot, gan piedāvājot savus resursus. h) Pilsoniskajai sabiedrībai var būt aktīva loma, nodrošinot piekļuvi sabiedrības īpašumā esošam precēm, lai tās varētu iespējami plašāk izmantot, un izveidojot kolektīvi lietojamas infrastruktūras. i) Tiek ierosināts arī īstenot rīcības stratēģiju šādās jomās: — izglītība: visiem pasākumiem skolās vajadzētu būt proaktīviem, t.i, bērnu audzināšanā jau no agrīna vecuma būtu jāiekļauj un jānostiprina atbilstoša attieksme, ieradumi un vērtības, lai izstrādātu uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa iniciatīvas, — integrēts patēriņš: tīklā iekļautajām patērētāju un lietotāju organizācijām var būt divējāda loma stratēģijā, gan proaktīvi izstrādājot iniciatīvas, gan tajās iesaistoties, — kooperatīvu kustība: kooperatīvi var kļūt par galveno atbalstu uz sadarbību vai līdzdalību balstītam patēriņam, jo tie apvieno un kopīgi izmanto principus un vērtības. Tādēļ kooperatīvu kustība var gan stiprināt iniciatīvas, gan aktīvi tajās iesaistīties, kā arī iekļaut uz sadarbību balstīta patēriņa tīklus ar līdzīgiem mērķiem (14). Patērētāju kooperatīvi un t. s. “0 km kooperatīvi” (15) ir jau īstenotu pasākumu piemēri, — sabiedrība: iesaistoties uz sadarbību vai līdzdalību balstītā patēriņā, pieaugušie iedzīvotāji un sabiedrība kopumā var izveidot uz sadarbību un līdzdalību vērstu attieksmi, kas sniedz arī personīgu gandarījumu, pateicoties integrācijai, un sekmē sociālo kohēziju, kolektīvi lietojot plaša patēriņa preces.