24. uzsver, ka ir vajadz īga efekt īva ES komunik ācijas strat ēģija par klimata p ārmai ņu jaut ājumiem, kas
ietvertu pien ācīgu inform ēšanu par jaun ākajiem zin ātniskajiem datiem par klimata p ārmai ņu sek ām,
bezdarb ības izmaks ām, s īkas inform ācijas snieg šanu par oglek ļa saturu vis ās prec ēs un pakalpojumos, ES
iesniegtos priek šlikumus par politiku, starptautisko sarunu pa šreizējo st āvokli un konkr ētus pas ākumus, kas
būsjāveic ES l īmen ī, dal ībvalst īm un katram pilsonim;
25. aicina visas Parlamenta attiec īgās komitejas un deleg ācijas cie ši sadarboties klimata p ārmai ņu jaut ā-
jumos, lai t ārūpniec ības, ener ģētikas, transporta, lauksaimniec ības, p ētniec ības un izstr ādes politika un
citas iniciat īvas b ūtu lab āk saska ņotas ar klimata p ārmai ņum ērķiem un lai klimata p ārmai ņu jaut ājumi
tiktu regul āri skat īti parlamentu sadarb ības deleg āciju l īmen īun saist ībāar transatlantisko likumdev ēju
dialogu;
26. atk ārtoti pauž neapmierin ātību, ka Parlamenta deput āti, kas darbojas ES deleg ācijās, nevar apmekl ēt
ES saska ņošanas san āksmes, un aicina šo jaut ājumu ātri atrisin āt, ja iesp ējams — l īdz Pu šu 12. konferencei
2006. gada novembr ī;
27. uzdod t āpriek šsēdētājam nos ūtītšo rezol ūciju Padomei, Komisijai, dal ībvalstu vald ībām un parla-
mentiem, k āarīApvienoto n āciju organiz ācijas Visp ārējās konvencijas par klimata p ārmai ņām sekreta-
riātam ar l ūgumu to izplat īt vis āmlīgumsl ēdzējām pus ēm, kas nav ES dal ībvalstis.
P6_TA(2006)0020
Ilgtsp ējīgas att īstības vides aspekti
Eiropas Parlamenta rezol ūcija par ilgtsp ējīgas att īstības vides aspektiem (2005/2051 (INI))
Eiropas Parlaments,
—ņemot v ērā2001. gada 31. maija rezol ūciju par vides politiku un ilgtsp ējīgu att īstību — gatavo šanos
Gēteborgas Eiropadomei (1),
—ņemot v ērā2002. gada 28. febru āra rezol ūciju par ilgtsp ējīgas att īstības strat ēģiju saist ībāar Barselonas
Eiropadomi (2),
—ņemot v ērā2002. gada 16. maija rezol ūcijas, kas pie ņemtas, gatavojoties 2002. gada pasaules augst ākā
līmeņa san āksmei par ilgtsp ējīgu att īstību (3),
—ņemot v ērāKomisijas darba dokumentu “Vides apsv ērumu integr ēšana cit ās politikas jom ās—K ārdifas
procesa rezult āti” (KOM(2004)0394),
—ņemot v ērāKomisijas pazi ņojumu “Eiropas Savien ības ilgtsp ējīgas att īstības atbalsta strat ēģijas
2005. gadam izskat īšana — pirmie rezult āti un turpm ākās pamatnost ādnes” (KOM(2005)0037),
—ņemot v ērāGēteborgas Eiropadomes (2001. gada 15.–16. j ūnijs), Barselonas Eiropadomes (2002. gada
15.–16. marts) un Briseles Eiropadomes (2005. gada 16.–17. j ūnijs) secin ājumus,
—ņemot v ērāpārskat īto Lisabonas strat ēģiju, ko pie ņēma 2005. gada 22.–23. marta Eiropadome,24.11.2006. C 287 E/185 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trišdiena, 2006. gada 18. janv ārisLV
(1) OV C 47 E, 21.2.2002., 223. lpp.
(2) OV C 293 E, 28.11.2002., 84. lpp.
(3) OV C 180 E, 31.7.2003., 507. un 517. lpp.
—ņemot v ērāKomisijas strat ēģiskos m ērķus 2005.–2009. gadam “Labkl ājība, solidarit āte un dro šība”
(KOM(2005)0012),
—ņemot v ērāEiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 22. j ūlija L ēmumu 1600/2002/EK, ar ko
nosaka Sesto Kopienas vides r īcības programmu (1), kāarītās tematisk ās strat ēģijas,
—ņemot v ērāReglamenta 45. pantu,
—ņemot v ērāVides, sabiedr ības vesel ības un p ārtikas nekait īguma komitejas zi ņojumu un Nodarbin ātības
un soci ālo lietu komitejas atzinumu (A6-0383/2005),
A. t ākāJohannesburgas augst ākālīmeņa san āksm ē, kas notika 2002. gada septembr ī, noteica piecas
būtiskākās jomas, kur āsjāpanāk konkr ēti rezult āti, — vesel ība, ener ģētika, lauksaimniec ība un
biolo ģiskādaudzveid ība, ekosist ēmu p ārvald ība,ūdens un t āattīrīšana;
B. t ākā, neskatoties uz 1992. gad āRio notiku šajāun 2002. gad āJohannesburg ānotiku šajāaugst ākā
līmeņa san āksm ēuzņemtaj ām saist ībām, parakst ītājvalstis nav veiku šas vajadz īgos pas ākumus, lai
novērstu pa šreizējo tendenci, kam rakstur īga resursu p ārmērīga izmanto šana, dabisk ās vides pies ā-
rņošana, dabas resursu samazin āšanās un klimata p ārmai ņas, kas ir šīs neizdo šanās visredzam ākie
elementi;
C. t ākākop š90. gadiem klimata katastrofu skaits Eirop āir palielin ājies vair āk nek ādivas reizes un
klimata sasil šana, visticam āk, turpin āsies, jo palielin ās to elementu skaits, kuri atkl ājtās ietekmi uz
mūsu tautsaimniec ību, ekosist ēmām un cilv ēka vesel ību, k āarītie k ļūst aizvien j ūtam āki;
D. t ākāir vajadz īga jauna izaugsmes defin īcija, kas pamatotos uz dabas resursu atbild īgu un efekt īvu
izmanto šanu, k āarīuz izmai ņām ražo šanas un pat ēriņa veid ā;
E. t ākāilgtsp ējīga att īstība ir solidarit ātes jaut ājums ne tikai starp paaudz ēm, bet ar īstarp zieme ļuu n
dienvidu valst īm, un t ākāEiropas Savien ībai l īdz ar to j āizvēlas t āda att īstības politika, kura jaunatt īs-
tības valstu iedz īvotājiem ļautu sasniegt lab ākus dz īves apst ākļus, vienlaic īgi saglab ājot plan ētas vidi,
1. ir gandar īts, ka Komisija saska ņāar sav ām saist ībām izv ērtēilgtsp ējīgas att īstības strat ēģijas īsteno šanas
rezult ātus; atzin īgi v ērtēEiropadomes 2005. gada j ūnijāpieņemtos ilgtsp ējīgas att īstības strat ēģijas pamat-
principus; prasa Komisijai izmantot visus l īdzek ļus, lai šo strat ēģiju var ētu p ārskat ītpēc iesp ējasīsākālaikā,
pamatojoties uz min ētajiem pamatprincipiem, k āarīlūdz Padomes Austrijas prezident ūraiīstenot vaja-
dzīgos pas ākumus, lai p ārskat īto strat ēģiju var ētu pie ņemt 2006. gad āpirmaj āpusē;
2. pauž nož ēlu, ka ilgtsp ējīgas strat ēģijas p ārskat īšanu neveica kop āar Lisabonas strat ēģijas termi ņa vidu-
sposma p ārskat īšanu; v ēlas, lai p ārskat ītāilgtsp ējīgas att īstības strat ēģija k ļūst par Eiropas ilgtermi ņa strat-
ēģiju, lai ar to nosaka vislab āko politisko projektu ilgtsp ējīgas sabiedr ības m ērķu sasnieg šanai 50 gadu laik ā
un lai p ārējie Savien ības vid ēji ilga termi ņa politiskie procesi, t ādi k āLisabonas strat ēģija, atbilst šai ilgter-
miņa strat ēģijai;
3. ņemot v ērāierobežotos finan šulīdzek ļus, uzsver, ka ab ām strat ēģijām ir vajadz īga vienota, efekt īva un
sistem ātiska kontroles proced ūra;
4. pauž nož ēlu, ka liel ākādaļa no Komisijas pazi ņojuma otraj ādaļāietvertaj ām pamatnost ādnēm neat-
bilst t āpirmaj ādaļānoteikto uzdevumu apm ēram; uzsver dažu pamatnost ādņu nepietiekamo raksturo-
jumu, it īpaši attiec ībāuz c īņu pret īslaic īgām tendenc ēm;24.11.2006. C 287 E/186 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trišdiena, 2006. gada 18. janv ārisLV
(1) OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.
Īslaic īgu tenden ču pastiprin āšanās
5. piekr īt Komisijai, ka ir pastiprin ājušās ilgtsp ējīgai att īstībai pret ējas tendences dabas resursu p ārmērīgas
izmanto šanas un pies ārņošanas, biolo ģiskās daudzveid ības zaud ēšanas, klimata p ārmai ņu pastiprin āšanās,
kāarīnevienl īdzības, nabadz ības un valsts par āda uzkr āšanās jom āgan Eiropas Savien ībā, gan tre šās
valst īs;
6. atbalsta Komisijas pras ību noteikt m ērķusšo negat īvo tenden ču nov ēršanai; uzskata, ka vid ēji ilg ā
termi ņā vienam no galvenajiem m ērķiem j ābūt Eiropas Konstit ūcijāiekļautajam aicin ājumam pan ākt
“stabilu Eiropas att īstību, kuras pamat āir līdzsvarota ekonomisk āizaugsme […], soci ālātirgus ekonomika
ar augstu konkur ētspēju, kuras m ērķis ir pan ākt piln īgu nodarbin ātību un soci ālo att īstību, k āarīvides
augsta l īmeņa aizsardz ību un t ās kvalit ātes uzlabo šanu”; uzskata, ka l īdz ar šo svar īgo m ērķijāparedz
konkr ēti starpposma m ērķi;
7. uzskata, ka ilgtsp ējīgas att īstības strat ēģijai j āļauj piem ērot t ādus pas ākumus, kuri piel āgoti viet ējās
attīstības pras ībām un ierobežojumiem, kas rakstur īgi attiec īgajai teritorijai;
Klimata p ārmai ņas, transports, t īra ener ģija un ener ģijas pat ēriņapārvald ība
8. konstat ē, ka, neskatoties uz Eiropas Savien ības pie ņemtajiem ties ību aktiem un īstenoto tehnisko
progresu nol ūkāsamazin āt atmosf ēras pies ārņošanu un siltumn īcefekta g āzu emisiju, Kioto protokola
mērķi 2012. gadam Eiropas Savien ībāvar palikt nesasniegti t ādu pas ākumu tr ūkuma d ēļ, ar kuriem aizkav ē
autotransporta satiksmes pieaugumu;
9. uztraucas ar īpar gaisa satiksmes iev ērojamo un straujo pieaugumu, k āarīš īs nozares pies ārņojošām
emisij ām; ja netiks veikti ātriīstenojami pas ākumi, b ūs apdraud ēta siltumn īcefekta g āzu emisijas samazi-
nāšanas m ērķu sasnieg šana; mudina Komisiju veikt t ūlītējus pas ākumus, lai samazin ātu avi ācijas rad īto
ietekmi uz klimatu, izveidojot emisiju tirdzniec ības izm ēģinājuma sist ēmu avi ācijas rad ītajām emisij ām
laika posmam no 2008. l īdz 2012. gadam, kura attiektos uz visiem lidojumiem uz un no jebkuras ES
lidostas, paral ēli ievie šot instrumentus, lai risin ātu jaut ājumu par visp ārējo avi ācijas ietekmi uz klimatu;
10. aicina Komisiju un Padomi pastiprin āt savus centienus un piel āgot eso šos ties ību aktus, lai Eiropas
Savien ībāpanāktu atmosf ēras pies ārņojuma un siltumn īcefekta g āzu iev ērojamu samazin āšanos — par
30 % l īdz 2020. gadam un par 80 % l īdz 2050. gadam sal īdzin ājum āar 1990. gada l īmeni, jo p ēdējos
gados veikt āizpēte ir apstiprin ājusi, ka, lai mazin ātu klimata p ārmai ņas, vajadz īga izpl ūdes g āzu b ūtiskāka
samazin āšanās gan Eirop ā, gan pasaul ēkopum ā;
11. atbalsta Komisijas ierosin ājumu atteikties no lielas da ļas autotransporta l īdzek ļu, p ārejot uz videi
draudz īgākiem transporta veidiem; aicina Komisiju, Padomes daž ādās strukt ūrvien ības un Eiropadomi ātri
īstenot pas ākumus nol ūkāne v ēlākkālīdz 2010. gadam stabiliz ēt transporta veidu sadal ījumu 1998. gada
līmen ī; uzskata, ka, lai mobilit ātes politika b ūtu videi draudz īgāka, t ājamaina pamatos;
12. pauž nož ēlu, ka saska ņāar veiktajiem p ētījumiem Eiropas dabas resursu izmanto šana pa šreiz divas
reizes p ārsniedz biolo ģisko jaudu, kas noz īmēto, ka Eiropa izmanto neproporcion āli lielu da ļu no zemes
un j ūras dabas resursiem;24.11.2006. C 287 E/187 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trišdiena, 2006. gada 18. janv ārisLV
13. pauž nož ēlu, ka liel ākādaļa no dal ībvalst īm sav āenergoapg ādēvēl aizvien ir ļoti atkar īgas no fosil ā
kurin āmāun kodolener ģijas; atbalsta vid ēja termi ņa un ilgtermi ņam ērķus attiec ībāuz atjaunojamas un
tīras ener ģijas veidu tirgus da ļu; pauž nož ēlu, ka Komisija ir atsaukusi priek šlikumu Padomes direkt īvai par
iesp ēju piem ērot samazin ātu akc īzes nodok ļa likmi atsevi šķām miner āleļļām, kas satur biodegvielu, k āarī
pašai biodegvielai, lai gan Eiropas Parlaments šos noteikumus atbalst īja;
14. atzin īgi v ērtēKomisijas nodomu iesniegt r īcības pl ānu attiec ībāuz biomasu, lai veicin ātu izrakte ņu
kurin āmāaizst āšanu ar biolo ģisko kurin āmo; prasa Komisijai ierosin āt pas ākumus, kas ļautu risin āt jaut ā-
jumus par bioener ģētisko kult ūru att īstību Eiropas Savien ībā;
Dabas resursu p ārvald ība
15. atz īst, ka Eiropas Savien ības ūdeņu aizsardz ības un p ārvald ības politikas pozit īvāietekme att īstāslēni
un da ļēji un ka t ābūs vair āk paman āma vid ēji ilg āun ilg ātermi ņā; aicina visas dal ībvalstis, it īpaši Rietumu
un Dienvideiropas valstis, k āarīvisas attiec īgās nozares, īpaši lauksaimniec ības un t ūrisma nozares,
pieņemt pas ākumus, lai samazin ātuūdens piesavin āšanos un nodro šinātuūdensapg ādi daž ādām cilv ēku
darb ībām; aicina Padomi un Komisiju īstenot vajadz īgos centienus ar ūdeni un pies ārņojumu (nitr āti, pesti-
cīdi, b īstamas un biouzkr ājošās vielas, k āarīvielas, kas izraisa endokr īnās sist ēmas darb ības trauc ējumus)
saist ītajās nozar ēs;
16. mudina Eiropas Savien ībuīstenot ambiciozu m ērķi—l īdz 2010. gadam nov ērst biolo ģiskās daudz-
veid ības zaud ēšanu Eirop āun vis āpasaul ē; pauž nož ēlu, ka gan Eiropas, gan starptautisk ālīmen īpieņemtie
lēmumi un pas ākumi ne ļaus šom ērķiīstenot paredz ētajātermi ņāun ka daudz ām faunas un floras sug ām
draud izmir šana; t āpēc prasa Komisijai iesniegt jaunu ambiciozu un saska ņotu Eiropas r īcības pl ānu, kas
būtu nodro šināts ar atbilst īgu finans ējumu un kas nepiecie šams ekosist ēmu un biolo ģiskās daudzveid ības
aizsardz ības un atjauno šanas m ērķuīsteno šanai Eiropas Savien ībāun tre šās valst īs; uzskata, ka j ādara v ēl
vairāk, lai biolo ģiskās daudzveid ības aizsardz ību piln ībāintegr ētu vis ās atbilst īgajās Eiropas Savien ības poli-
tikas jom ās, it īpaši lauksaimniec ībā,r eģionālajāattīstībā, zivsaimniec ībāun att īstībā; aicina Padomi un
Komisiju raudz īties, lai Natura 2000 tīklam tiktu pie šķirti pietiekami l īdzek ļi; aicina Komisiju ierosin āt pas ā-
kumu kopumu attiec ībāuzūdens vidi saska ņāarNatura 2000 ;
17. prasa Eiropas Savien ībai un t ās dal ībvalst īm saska ņāar Johannesburg āun Eiropas Savien ības politikas
jom ās noteiktajiem principiem ilgtsp ējīgāattīstībāiekļaut dabisk ās vides un to ainavas, pils ētu un v ēsturisko
resursu saglab āšanu, kuri veido paz īstamu vidi un kuri bieži vien ir bag ātību avots;
18. pauž nož ēlu saist ībāar atkritumu, it īpaši iesai ņojuma, kopapjoma palielin āšanos; prasa Komisijai
tematiskaj āstrat ēģijāpar atkritumiem ietvert jaunus noteikumus, kuru m ērķis ir īstermi ņāun ilgtermi ņā
samazin āt atkritumu ražo šanu to izcelsmes viet ā;
Zemju izmanto šana
19. prasa, lai pils ētu zonu papla šināšana un infrastrukt ūras (ce ļu, dzelzce ļa, ostu, lidostu, kan ālu, g āzes
vadu, naftas vadu u.c.) uzlabo šana notiktu, ņemot v ērālauksaimniec ībāizmantojam ās zemes, mežus un
aizsarg ājamās zonas; prasa Komisijai, ja t āto uzskata par vajadz īgu, pastiprin āts p ēkāesošos ties ību aktus,
lai nodro šinātu ietekmes uz vidi nov ērtēšanas optimiz āciju, Eiropas t īklu dz īvotsp ēju un biolo ģiskās daudz-
veid ības saglab āšanas m ērķaīsteno šanu l īdz 2010. gadam;24.11.2006. C 287 E/188 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trišdiena, 2006. gada 18. janv ārisLV
20. prasa Komisijai Kopienas vides pas ākumos iek ļaut augsnes aizsardz ību; atk ārtoti v ēršuzman ību uz
augsnes kvalit ātes pasliktin āšanās procesu p ēdējo posmu, proti, p ārtuksne šošanos, kura skar Eiropas Savie-
nības pla šus apgabalus un kuras ietekme uz nabadz ību, biolo ģiskās daudzveid ības zaud ēšanu, ūdeņu kvali-
tāti un klimata p ārmai ņāmi ra c īmredzama; atg ādina mežu b ūtisko noz īmi augsnes nostiprin āšanā, erozijas
novēršanā, oglek ļa dioks īda absorb ēšanā,kāarīplūdu nov ēršanā;
21. atbalsta Komisijas priek šlikumu ierosin āt tematisku strat ēģiju pils ētvides jom ā, kuras m ērķis b ūtu
dzīves kvalit ātes l īmeņa uzlabo šana pils ētu zon ās nol ūkānodro šināt Eiropas pils ētu iedz īvotājiem vesel īgus
dzīves apst ākļus, it īpaši saist ībāar gaisa kvalit āti pils ētu zon ās; uzskata, ka šajāsakar āir tr īs priorit āras
jomas — t āda sabiedrisk ātransporta att īstīšana, kur āizmanto t īras vai maz āk pies ārņojošas tehnolo ģijas,
ilgtsp ējīgas un no vides aspekta kvalitat īvas celtniec ības veicin āšana un pils ētu ilgtsp ējīga att īstība, lai cita
starp āaizkav ētu ekonomikas un soci ālo segreg āciju, k āarīpilsētu za ļās zonas samazin āšanos;
22. konstat ē, ka, neskatoties uz sav ām saist ībām, Eiropas Savien ībai v ēl aizvien neizdodas savstarp ēji
nesaist īt izaugsmi un dabas resursu izmanto šanu; aicina Komisiju iesniegt pas ākumu un regulas priek šli-
kumus, kuru m ērķis būtu 4 reizes l īdz 2010. gadam un 10 reizes l īdz 2025. gadam palielin āt resursu un
ener ģijas efektivit āti ražo šanāun pat ēriņā;
23. uzsver, ka pieaugo šāretāsastopam ība, pies ārņojums un aizvien apgr ūtino šākādabas resursu un izej-
vielu pieejam ība apdraud biolo ģiskās daudzveid ības saglab āšanu un izrais īs cenu k āpumu, kas liel ākāvai
maz ākāmērādestabiliz ēs Eiropas Savien ības un tre šo valstu ekonomikas un soci ālo sist ēmu, k āarīradīs
konfliktu izcel šanās risku; t āpēc pauž nož ēlu, ka Komisija un Eiropas Savien ība pien ācīgi nerea ģēuz
radu šos situ āciju;
Sabiedr ības vesel ība
24. pauž nož ēlu par neatbilst ību starp vides pasliktin āšanās ietekmes uz vesel ību nov ērtēšanu un
nedro šību attiec ībāuz Komisijas ierosin āto pas ākumu saist ībāar Eiropas vides un vesel ības atbalsta r īcības
plānu 2004.–2010. gadam (KOM(2004)0416) īsteno šanu; uzskata, ka šāda virz ība neatbilst patiesai ilgtsp ē-
jīgas att īstības politikai, kuras m ērķis ir samazin āt vesel ības riskus un nodro šinātmūsu soci ālās un vesel ības
aizsardz ības sist ēmas dz īvotsp ēju;
25. ar gandar ījumu uz ņem ierosin ājumu REACH, kura m ērķis ir uzlabot cilv ēka vesel ības aizsardz ību un
vidi, vienlaic īgi saglab ājot konkurenci un atbalstot jaunin ājumus Eiropas ķīmiskaj ārūpniec ībā;vēlas, lai
tiktu pie ņemti ties ību akti, kas atbilst s ākotn ējam Komisijas priek šlikumam; v ēlas, lai jaun ās sist ēmas sp ēkā
stāšanās, kas pl ānota 2007. gada 1. janv ārī, netiktu kav ēta;
Darb ība starptautisk āmērogā
26. prasa Amerikas Savienotaj ām Valst īm pla šāk piem ērot jaunatt īstības valstu par ādu anul ēšanu;
uzskata, ka par ādu anul ēšanas programma j āīsteno kop āar vides aizsardz ības pas ākumiem un attiec īgo
vides tehnolo ģiju ievie šanas meh ānismiem;
27. prasa Eiropas Savien ībai iev ērot saist ības, ko t āuzņēmusies daž ādās starptautisk ās konvencij ās, kāarī
īstenot nepiecie šamās iniciat īvas, lai dal ībvalstis un starptautisk ākopiena pild ītu saist ības un pien ākumus,
ko t āsu z ņēmušās to neseno pasaules l īmeņa sarunu laik ā, kuras bija tie šāvai netie šāveid āsaist ītas ar
ilgtsp ējīgas att īstības strat ēģiju (Kioto, Monterejas, Dohas, Johannesburgas sarunu k ārtas);24.11.2006. C 287 E/189 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trišdiena, 2006. gada 18. janv ārisLV
28. uzsver, ka ar p ārskat īto strat ēģiju skaidri j āapstiprina, ka viens no t āsmērķiem b ūs Pasaules tirdznie-
cības organiz ācijas (PTO) reforma, kas paredz starptautisk ās tirdzniec ības m ērķu pak ārtošanu ilgtsp ējīgai
attīstībai, starptautisk ām saist ībām vides aizsardz ības jom āun starptautisku konvenciju iev ērošanai soci ālajā
jom ā, tai skait āStarptautisk ās Darba organiz ācijas (SDO) pie ņemtajiem standartiem; aicina Eiropas Savie-
nībuīstenot centienus, lai PTO darb ībāpārredzam āveid ātiktu atz īts un piem ērots piesardz ības princips;
29. ir gandar īts par rezult ātiem, kas sasniegti Monre ālas konferenc ē, ko raksturo tas, ka visas puses —
tostarp ar īAmerikas Savienot ās Valstis — pievienoj ās klimata izmai ņu nov ēršanai; tom ēr atg ādina, ka v ēl
daudz kas j āpaveic šajājom ā; aicina valstis, kuras to v ēl nav izdar ījušās,īpaši Amerikas Savienot ās Valstis,
ratific ēt Kioto protokolu, kam tagad ir likuma sp ēks;
30. aicina politisk ālīmen īatzīt Eiropas Savien ības ietekmi uz pasaules resursu pat ēriņu — “no ekolo ģiskā
aspekta atst ātāspēdas”—, kas saska ņāar neatkar īgiem p ētījumiem veido 17 % no piepras ījuma, kur šskar
cilvēces kop ējos resursus, taj āpašālaikātās iedz īvotāju skaitam esot tikai 7 % no pasaules iedz īvotāju
kopskaita;
31. prasa, lai Eiropas Savien ības ilgtsp ējīgas att īstības strat ēģijas ārējādimensija ir visaptvero šs pamats
visu to Kopienas politikas jomu saska ņotībai, kuras ietekm ēEiropas Savien ības partnervalstu vides resursus
un ilgtsp ējīgas att īstības politiku; turkl āt prasa šajāstrat ēģijāiekļaut to l īdzek ļuīpašu nov ērtējumu, ar kuru
palīdzību Eiropas Savien ības politika var ētu sniegt atbalstu jaunatt īstības valst īmT ūksto šgades att īstības
mērķuīsteno šanālīdz 2015. gadam;
32. atzin īgi v ērtēKomisijas ierosin ājumu attiec ībāuz gaid āmo Eiropas Savien ības tematisko vides un
dabas resursu strat ēģiju, kurai j āattiecas uz vis ām ES partnervalst īm (Eiropas kaimi ņattiec ību un partnerat-
tiecību instruments un att īstības sadarb ības un ekonomikas sadarb ības instruments) nol ūkāilgtsp ējīgas att īs-
tības strat ēģijas ārējo dimensiju iniciat īvas iek ļaut n ākamaj āfinan šup l ānā2007.–2013. gadam;
33. uzsver cie šo saikni starp nabadz ību un vidi, jo tr ūcīgākās personas bieži ir izpost ītas vides pirmie
upuri; atz īmē, ka nabadz ības samazin āšanas centienos, galvenok ārt ar ekonomikas izaugsmes pal īdzību,
bieži vien netiek ņemta v ērānepiecie šamība vides apsv ērumus iesaist īt nabadz ības nov ēršanas politik ā;
iesaka turpm ākīstenot īpašas iniciat īvas, lai daž ādās politikas jom ās un programm āsņemtu v ērāšo naba-
dzības un vides cie šo saikni, k āarīar ilgtsp ējīga pat ēriņa un ražo šanas veicin āšanas pal īdzību nodro šināt,
lai ekonomikas izaugsme neizraisa vides st āvokļa pasliktin āšanos, t ādējādi risinot gan pied āvājuma, gan
piepras ījuma jaut ājumu jaunatt īstības valst īs;
34. aicina dal ībvalstis starptautisk ās strukt ūrās, pirmk ārt ANO, veicin āt resursu, it īpašiūdens, atz īšanu
par glob ālām sabiedrisk ām prec ēm;
Darb ības l īdzek ļu nodro šināšana
35. atzin īgi v ērtēEiropas Savien ības Lielbrit ānijas prezident ūras pazi ņojumu par K ārdifas procesa ats ā-
kšanu; aicina Padomi ar Komisijas pal īdzību pie ņemt re ālus pas ākumus attiec ībāuz vides saglab āšanas inte-
grāciju cit ās politikas jom ās;
36. uzsver noz īmību, k āda ir ilgtsp ējīgas att īstības koncepcijas integr ēšanai sabiedrisk ās politikas vis ās
jom ās, kuras valsts, re ģionālāun viet ējālīmen īīsteno priv ātuzņēmumi, k āarīnevalstisk ās apvien ības un
organiz ācijas;
37. atg ādina, ka Olborgas hart āpilsētām pie šķir būtisku noz īmi ilgtsp ējīgāattīstībā; lai uzlabotu Eiropas
Savien ības darb ības r ādītājus vides jom ā,jāveicina ilgtsp ējīga un saska ņota pils ētu p ārvald ība, k āarīvietējā
līmen ījāapmain ās ar veiksm īgu pieredzi, it īpaši izmantojot apmai ņas tīklus starp pils ētām;24.11.2006. C 287 E/190 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trišdiena, 2006. gada 18. janv ārisLV
38. atzin īgi v ērtēKomisijas īstento visu t āslēmumu un ties ību aktu priek šlikumu ietekmes nov ērtēšanu;
prasa Komisijai pastiprin āt un turpm āk vair ākņemt v ērāš ī instrumenta vides un soci ālos aspektus; atg ā-
dina, ka šis instruments ir pal īglīdzeklis politisku l ēmumu pie ņemšanā, bet nek ādāgadījum āto neaizst āj;
39. atzin īgi v ērtēapm ēram 150 r ādītāju pie ņemšanu un to iedal īšanu tr īslīmeņos, ko veica Komisija un
Eiropas Statistikas birojs nol ūkāizvērtēt ilgtsp ējīgas att īstības strat ēģijas ievie šanu un noteikto m ērķu pak ā-
penisku īsteno šanu; aicina Komisiju un Eiropas Statistikas biroju regul āri veikt šorādītāju izv ērtēšanu, lai
vajadz ības gad ījum ātos piel āgotu nol ūkāatvieglot atbilst īgo probl ēmu un vides att īstības izpratni; prasa
Komisijai nodro šināt, ka to četrpadsmit r ādītāju sarakst ā, kurus izmanto Lisabonas strat ēģijas īsteno šanas
novērtēšanā, vair ākņem v ērāvides jomu; uzskata, ka šajāsarakst ājābūta rībiolo ģisko daudzveid ību rakstu-
rojo šam r ādītājam;
Pamudin ājums att īstīt tirgus instrumentus
40. atz īmēKomisijas ierosin ājumu tradicion ālajiem reglament ējošiem pas ākumiem pievienot tirgus
instrumentus, t ādus k āizmaksu starptautisko šana, ekolo ģiskie nodok ļi, subs īdijas un emisijas kvotu
apmai ņas sist ēma;
41. atbalsta Komisijas pras ību, kas paredz, ka tirgus cenai j āatspogu ļo saimniecisk ās, it īpaši ar vidi sais-
tītās, darb ības faktisk ās izmaksas, lai main ītu ražo šanas un pat ēriņas h ēmas; uzskata, ka transporta nozar ē
ātri jāpieņem un j āīsteno pas ākumi šajāvirzien ā, lai priek šroku dotu sabiedrisk ātransporta izmanto šanai;
42. uzst āj, ka šādu pas ākumu īsteno šanājāņem v ērāikvienas personas ien ākumi un ka vajadz ību, br īvību
un pamatties ību apmierin āšana j āsaska ņo ar vides kvalit āti;
43. uzst āj, ka Komisijai savos turpm ākajos ierosin ājumos j āpamatojas uz Parlamenta 2005. gada
8. septembra rezol ūciju par ilgtsp ējīga Eiropas t ūrisma jaunaj ām perspekt īvām un uzdevumiem (1);
44. uzsver, ka subs īdiju un ES pal īdzības pie šķiršanas, it īpaši KLP jom ā, nosac ījumiem j āsniedz ieguld ī-
jums ilgtsp ējīgas att īstības politikas īsteno šanā; neatlaid īgi prasa cik vien ātri iesp ējams p ārtraukt jebk āda
veida subs īdiju pie šķiršanu īslaic īgām darb ībām, it īpaši ener ģētikas un lauksaimniec ības jom ā;
45. atz īmē, ka augsnes un lauksaimniec ībāizmantojamo zemju erozija un st āvokļa pasliktin āšanās
nākotn ēapdraud ēss p ēju nodro šinātmūsu līdzpilso ņu apg ādi ar p ārtiku; t āpēc aicina saist ībāar jaunu KLP
reformu ierosin ātlīdzsvara atjauno šanu starp daž ādiem lauksaimniec ības kult ūru veidiem, k āarīapsv ērt
iesp ējušajājom āveikt cit ās valst īsīstenotus izm ēģinājumus; uzskata, ka ģenētiski modific ēti augi un orga-
nismi pa šlaik nav risin ājums probl ēmām, kas saist ītas ar ķīmisko produktu izmanto šanu lauksaimniec ībā;
46. atbalsta ekolo ģisko nodok ļu ievie šanu dal ībvalst īs, uzsver, ka tie, t āpat k āciti tirgus instrumenti, ir
pies ārņojuma samazin āšanas efekt īvas politikas nepiecie šams nosac ījums;
47. uzsver, ka ar tirgus instrumentu pal īdzību var rad ītr eālas iesp ējas vides aizsardz ības jom ā; tom ēr
uzsver, ka šie instrumenti ir vajadz īgi, ta ču nepietiekami, lai īstenotu pies ārņojuma samazin āšanas un vides
aizsardz ības politiku; aicina Komisiju izstr ādāt atbilst īgus ierosin ājumus;
48. aicina Komisiju Eiropas Savien ībā, tre šās valst īs un starptautisk ās organiz ācijās atz īt, veicin ātu n
atbalst īt jaunu, ilgtsp ējīgāku saimniecisk ās darb ības veidu, t ādu k āsoci ālāun solid ārāekonomika un god īga
tirdzniec ība, att īstību;24.11.2006. C 287 E/191 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trišdiena, 2006. gada 18. janv ārisLV
(1) Pie ņemtie teksti, P6_TA(2005)0335.
Jaunin ājumi
49. atbalsta Komisijas ierosin ājumu ieguld ītlīdzek ļus jaunin ājumos videi draudz īgāku tehnolo ģiju un
zinātnisk ās un tehnisk āspētniec ības jom ā, kur ājāņem v ērāvides un soci ālie probl ēmjaut ājumi; tom ēr pauž
nožēlu, ka Komisija nemin to ieguld ījumu īpatsvaru IKP, kuri j āīsteno, lai atbalst ītu jauno vides tehnolo ģiju
attīstību;
50. pieprasa izmantot sept īto p ētniec ības pamatprogrammu, lai nodro šinātu ilgtsp ējīgu att īstību p ēc
iesp ējas vair ākās jom ās un rad ītu kvalitat īvas darba vietas;
51. uzsver, ka jaunin ājumi vides tehnolo ģiju jom āir ilgtsp ējīgas att īstības noz īmīgs virz ītājspēks vides
jom ā, atz īmēto ierobežoto raksturu un nepiecie šamībuīstenot pas ākumus nol ūkāmain īt ražo šanas, cirku-
lācijas un pat ēriņa ieradumus, lai var ētu izpild īt ar vidi saist ītos uzdevumus;
52. aicina Eiropas Savien ību pastiprin āt centienus un pie ņemt l ēmumus, lai t ākļūtu par pasaules taup ī-
gāko ekonomiku resursu un ener ģijas izmanto šanas zi ņā; uzsver, ka šādu m ērķuīsteno šana tai ļautu ieg ūt
lielāku neatkar ību un dro šību resursu un ener ģijas apg ādes jom ā,kāarīļautu savstarp ēji nesaist īt ekono-
mikas izaugsmi un dabas resursu izmanto šanu;
Ilgtsp ējīgas att īstības principu piem ērošana
53. atg ādina, ka princips “pies ārņotājs maks ā” un piesardz ības princips j āapstiprina k āsabiedrisk ās poli-
tikas regul ējošie principi sabiedr ības vesel ības, p ārtikas dro šības un pat ērētāju un vides aizsardz ības jom ā;
54. aicina Komisiju un Padomi padzi ļināt diskusijas par aizst āšanas principu, kas var b ūts p ēcīgs virz ī-
tājspēks p ētniec ības un jaunu, videi un vesel ībai draudz īgāku tehnolo ģiju att īstības jom ā;
Pilso ņuu nu z ņēmumu inform ēšana un mobiliz ēšana
55. uzskata, ka vides aizsardz ība paredz vienlaic īgi inform ēt, veicin āt izpratni un izgl ītot; uzskata, ka
atbilst īgajai strat ēģijai j ābūttāda procesa rezult ātam, kur šir p ārredzams un apvieno Eiropas pilso ņus, un
kašajānolūkāpiln ībājāīsteno Orhusas konvencija (1) par inform ācijas pieejam ību, sabiedr ības l īdzdal ību
lēmumu pie ņemšanas proces āun tiesas pieejam ību vides jaut ājumos;
56. aicina Komisiju un dal ībvalstis ar īturpm āk pilnveidot izgl ītošanu par vides jaut ājumiem, iek ļaut to
pamatizgl ītības programm āskāpilnties īgu m ācību priek šmetu un ieviest inform ēšanas un izpratnes veici-
nāšanas programmas pieaugu šajiem;
57. prasa īstenot cer ības par visa darbasp ēka nodarbin āšanu, neatkar īgi no vecuma vai dzimuma, it īpaši
īstenojot m ūžizgl ītības iesp ējas, lai pastiprin ātu darb ības, kas saist ītas ar ilgtsp ējīgas att īstības strat ēģiju;
58. pauž nož ēlu par ierosin ājumu efektivit ātes tr ūkumu saist ībāar c īņu pret nabadz ību, soci ālo izstum-
tību un nevienl īdzības palielin āšanos; prasa Komisijai iesniegt konkr ētus pas ākumus un iniciat īvas, lai l īdz
2010. gadam šajās jom ās sasniegtu b ūtisku progresu; t āpat ar īsagaida, ka dal ībvalstis pie ņems konkr ētus
lēmumus un pas ākumus nol ūkāātri un b ūtiski samazin āt nabadz ību, soci ālo izstumt ību, bezdarbu un
nevienl īdzību; uzskata, ka liberaliz ācijas politika nesniedz risin ājumu šīm probl ēmām;24.11.2006. C 287 E/192 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trišdiena, 2006. gada 18. janv ārisLV
(1) OV L 124, 17.5.2005., 4. lpp.
59. uzsver, ka soci ālās dro šības sist ēmu stabilu finans ējumu nav iesp ējams nodro šināt bez pastiprin ātas
paaudžu solidarit ātes; jo īpaši uzsver noz īmi, k āda ir pilso ņu izpratnes veicin āšanai par soci ālās integr ācijas
un vides jaut ājumiem; pieprasa dal ībvalstu nodok ļu sist ēmās mazin āt ar darba faktoru saist ītās izmaksas;
vēlas, lai dal ībvalst īsbūtu lab āka koordin ācija nol ūkāmazin āt soci ālo izstumt ību un efekt īvāk nodro šināt
visu Eiropas pilso ņu soci ālo dro šību, k āarīvisur piem ērot augstus un vienotus ekolo ģiskos standartus;
Tematisk ās strat ēģijas
60. atzin īgi v ērtē, ka pirm ās tematisk ās strat ēģijas beidzot ir iesniegtas; prasa Komisijai pan ākt, lai cik
vien ātri iesp ējams un v ēlākais l īdz 2006. gada vasarai b ūtu pie ņemtas visas pazi ņotās tematisk ās
strat ēģijas;
61. ar gandar ījumu atz īmēdažādo Kopienas ties ību aktu, it īpaši vides aizsardz ības jom ā, pie ņemšanu un
pārskat īšanu; uzskata, ka liel ādaļāno min ētajiem ties ību aktiem, it īpaši KLP un zivsaimniec ības jom ā, nav
pietiekami ņemti v ērāilgtsp ējīgas att īstības m ērķi, kāarīar tiem v ēl aizvien tiek atbalst īti intens īvas
ražo šanas veidi;
62. aicina Komisiju saist ībāar savu ilgtsp ējīgas att īstības strat ēģijas p ārskat īšanas ierosin ājumu sniegt
ambicioz ākus priek šlikumus min ētās strat ēģijas īsteno šanas uzraudz ības jom ā; uzsver, ka p ārskat ītāstrat ē-
ģija katru gadu ir j āizvērtē,kāto nol ēma G ēteborgas Eiropadom ē2001. gad ā; prasa, lai vid ēji ilg ātermi ņā
un nepiecie šamības gad ījum āšo nov ērtējumu papildina ar pas ākumiem un ierosin ājumiem nol ūkāsasniegt
sākotn ēji noteiktos m ērķus; atzin īgi vērtēParlamenta dal ībušajāizvērtēšanā;
Secin ājumi
63. atzin īgi v ērtēKomisijas v ēlmi īstenot daž ādus pas ākumus ilgtsp ējīgas att īstības atbalstam; tom ēra r
nožēlu atz īmēneatbilst ību starp izsludin ātajiem nodomiem un ierosin āto politiku to īsteno šanai; uzskata,
ka vides st āvokļa pasliktin āšanāsdēļilgtsp ējīgas att īstības strat ēģijas p ārskat īšanas priorit ātēmjāietver nevis
galvenok ārt koordin ēšanas un zin āšanu uzlabo šanas pas ākumi, bet gan priek šlikumi attiec ībāuz skaidri
defin ētiem vid ēji ilga un ilgtermi ņa darb ībāmu nm ērķiem, instrumentiem, k āarīregul āras kontroles,
uzraudz ības un nov ērtēšanas sist ēmu;
64. ir cie šipārliecin āts, ka ilgtsp ējīga att īstība Eiropas Savien ībai ir viens no ekonomisk ās un soci ālās
attīstības veicin āšanas b ūtiskiem pamatinstrumentiem, ar ko uzlabo t ās pilso ņud z īves l īmeni un kvalit āti,
kāarīļauj rad īt jaunu politikas koncepciju, ar kuru veicina cilv ēku emancip āciju;
65. aicina 2007.–2013. gada finan šup l ānāparedz ēt pietiekamus l īdzek ļus, lai visos l īmeņos atbilst īgi
cīnītos pret t ādāmīslaic īgām tendenc ēm, k ānabadz ība, soci ālāizstumt ība un sabiedr ības noveco šanās
sekas; uzsver, ka t āpēc ilgtsp ējīgai att īstībai j ābūt Eiropas Savien ības politikas vado šajam principam vis ās
jom ās; iesaka finan šup l ānāparedz ēt pietiekami daudz l īdzek ļu, lai veicin ātu pilna laika nodarbin ātību,
soci ālo integr āciju un nabadz ības izskau šanu, k āarīstiprin ātu soci ālo, teritori ālo un ekonomikas koh ēziju;
66. var tikai uzsv ērt, ka p ārskat ītāstrat ēģija pirmk ārt paredz m ūsu ražo šanas un pat ēriņa veidu patiesas
pārmai ņas, k āarīsaimniecisk ās darb ības m ērķu apsv ēršanu;
67. uzskata par pien ākumu atg ādināt, ka bezdarb ība rad īs aizvien b ūtiskākas izmaksas un tie šas sekas,
apgr ūtinās Eiropas Savien ības soci ālās att īstības, vesel ības un vides aizsardz ības m ērķuīsteno šanu un rad īs
nepanesamu par ādu nastu n ākamaj ām paaudz ēm;
68. aicina ar to ofici āli apspriesties par Komisijas ierosin ājumu par ilgtsp ējīgas att īstības strat ēģijas
pārskat īšanu p ēctās public ēšanas;
*
**
69. uzdod t āpriek šsēdētājam nos ūtītšo rezol ūciju Padomei un Komisijai.24.11.2006. C 287 E/193 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trišdiena, 2006. gada 18. janv ārisLV