LV    LV 
 
 
 EIROPAS  
KOMISIJA   
Briselē, 11.6.2015.  
COM(2015) 288 final  
  
KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI  
Trešais ziņojums par to, kā tiek īstenoti valstu stratēģijas plāni un Kopienas lauku 
attīstības stratēģiskās pamatnostādnes 2007. –2013. gadam   
{SWD(2015) 114 final}   
 
2 PRIEKŠVĀRDS  
 
Šis ziņojums ir trešais Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas ekonomikas un sociālo lietu 
komitejai un Reģionu komitejai par to, kā tiek īstenoti valstu stratēģijas plāni (VSP)1 un Kopienas lauku 
attīstības stratēģiskās pamatnostādnes 2007. –2013.  gadam2. 
Šā Komisijas ziņojuma3 pamatā ir dalībvalstu (DV) 2014.  gadā ie sniegto kopsavilkuma ziņojumu4 analīze un 
novērtējums, kā arī cita pieejamā informācija — proti, finansiālie un fiziskie kopīgās uzraudzības rādītāji — un 
Eiropas Lauku attīstības tīkla darbības.  
Tas sniedz apkopojumu par galvenajiem notikumiem, pašreizējā m tendencēm un problēmām saistībā ar valstu 
stratēģijas plānu un Kopienas stratēģisko pamatnostādņu īstenošanu.  
Ir svarīgi norādīt, ka šajā ziņojumā izmantotie dati ir agregēti par laiku no plānošanas perioda sākuma 2007.  gadā 
līdz 2013.  gada beigām. Lai g an 2013.  gads iezīmē plānošanas laikposma beigas, tas nav uzskatāms par 
īstenošanas pēdējo gadu, jo īstenošana turpināsies līdz 2015.  gada 31. decembrim5. Līdz minētajam datumam 
tiks veikta ievērojama daļa pasākumu, tāpēc programmu sasniegumu galīgais novē rtējums nebūs pieejams agrāk 
par 2016.  gada beigām.  
                                                            
1 Sk. II  sadaļas II  nodaļu Padomes 2005.  gada 20.  septembra Regulā (EK) Nr.  1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas 
Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA).  
2 Padomes 2006.  gada 20.  februāra Lēmums par Kopienas lauku attīstības stratēģiskajām pamatnostādnēm (2007. –2013.  gada 
plānošanas laikposms) (2006/144/EK).  
3 Sk. Padomes 2005.  gada 20.  septembra Regulas (EK) Nr.  1698/2005 14.  pant u “Komisijas ziņojums”.  
4 Sk. Padomes 2005.  gada 20.  septembra Regulas (EK) Nr.  1698/2005 13.  pantu. Šie kopsavilkuma ziņojumi atspoguļo panākumus, 
kas gūti valstu stratēģijas plānu un mērķu īstenošanā, un ieguldījumu Kopienas stratēģisko pamatnostādņu īst enošanā.  
5  Saskaņā ar tā saucamo N+2 noteikumu izdevumi par 2007. –2013.  gada programmām dalībvalstīm var rasties līdz 2015. gada 
beigām.  
 
3  
 
SATURA RĀDĪTĀJS  
1. Pamatinformācija un kopaina …………………………………………………………………….…….4  
1.1. Kopienas lauku attīstības prioritātes laikposmā no 2007.  līdz 2013.  gadam …………………………..4  
1.2. Pārskats par budžetu un darbības mērķiem …………………………………………………………….5  
2. Kopienas prioritāšu īstenošana …………………………………………………………….…………...6  
2.1. Pārskats par galvenajiem rezultātiem ……………………………………………………….……….....6  
2.2. Īstenošana pa asīm un pasākumiem ……………………………………………… …………….…...….8  
3. Nākotnes perspektīvas ………………………………………………………………………..…....…..12  
 
4 1. Pamatinformācija un kopaina  
1.1. Kopienas lauku attīstības prioritātes laikposmā no 2007.  līdz 2013.  gadam  
2006.  gada februārī Eiropas Savienības Padome pieņēma Lauku attīstības stratēģiskās pamatnostādnes 
2007. –2013.  gada laikposmam2, izvirzot trīs galvenās tematiskās prioritātes.  
 Lauksaimniecības un mežsaimniecī bas nozares konkurētspējas paaugstināšana . Eiropas 
Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA)6 jāveicina spēcīgas un dinamiskas Eiropas 
lauksaimniecības un pārtikas nozares attīstība, galveno uzmanību veltot tādām prioritātēm kā 
zināšanu nodošana, mo dernizācija, inovācijas un kvalitāte pārtikas ķēdē un tādām prioritārām 
sfērām kā ieguldījumi fiziskajā kapitālā un cilvēkkapitālā. Pasākumiem, kas paredzēti saskaņā 
ar 1.  asi, galvenokārt jāveicina Lauku attīstības programmu (LAP) konkurētspējas mērķa 
sasniegšana.  
 Vides un lauku vides uzlabošana . Lai aizsargātu  un bagātinātu ES dabas resursus un ainavas 
lauku apvidos, resursiem, kuri paredzēti šai prioritātei, ir jāveicina trīs ES līmeņa prioritārās 
jomas: bioloģiskā daudzveidība un ekoloģiski vērtīgu lauk saimniecības un mežsaimniecības 
sistēmu un tradicionālo lauksaimniecības ainavu saglabāšana un attīstība; ūdens resursi un 
klimata pārmaiņas. Pasākumi, kas lauku attīstības programmās paredzēti saskaņā ar 2.  asi, 
galvenokārt jāizmanto, lai īstenotu vides m ērķi. 
 Dzīves kvalitātes uzlabošana lauku apvidos un atbalsts lauku ekonomikas dažādošanai.  
Resursiem, kas atvēlēti šiem mērķiem, ir jāveicina svarīgākā prioritāte — radīt nodarbinātības 
iespējas un izaugsmes nosacījumus. Pasākumi būtu jāīsteno galvenokārt tālab, lai sekmētu 
spēju veidošanu, prasmju apguvi un organizatorisko iemaņu pilnveidošanu vietējo attīstības 
stratēģiju izstrādes vajadzībām un arī nodrošinātu to, ka lauku apvidi piesaista nākamās 
paaudzes. Sekmējot mācības, informētību un uzņēmējdarbību , jāņem vērā īpašās sieviešu, 
jauniešu un vecāku darba ņēmēju vajadzības. Pasākumi, kas lauku attīstības programmās 
paredzēti saskaņā ar 3.  asi, galvenokārt jāizmanto plašākiem lauku attīstības mērķiem, tāpat kā 
4. ass pasākumi.  
Papildus šīm tematiskajām p rioritātēm pieņemtajās stratēģiskajās lauku attīstības pamatnostādnēs 
uzsvēra arī vajadzību pēc turpmākā.  
 Vietējo nodarbinātības un dažādošanas iespēju palielināšana, vienlaikus sekmējot tematiskās 
prioritātes.  Šai horizontālajai asij, ko dēvē arī par Lead er asi (4.  asi), stingri jāveicina labāka 
pārvaldība un lauku apvidu endogēnā attīstības potenciāla mobilizācija, izmantojot vietējās 
attīstības stratēģijas.  
 Saskaņotas plānošanas nodrošināšana.  Jāpanāk maksimāla sinerģija atsevišķajās asīs un starp 
tām. V ajadzības gadījumā ir jāņem vērā arī citas ES līmeņa stratēģijas.  Jāmobilizē resursi 
pārvaldības un politikas pasākumu īstenošanas uzlabošanai. Konkrētāk, Eiropas un valstu lauku 
attīstības tīkliem jādarbojas kā platformām iesaistīto personu paraugprakses un speciālo 
zināšanu apmaiņai visos aspektos, kas attiecas uz politikas izstrādi, vadību un īstenošanu.  
 Kopienas instrumentu savstarpējā papildināmība.  Lai veicinātu strukturālās, nodarbinātības un 
lauku attīstības politikas sinerģiju, dalībvalstīm jānodrošina savstarpēja papildināmība un 
saderība starp pasākumiem, ko finansē no dažādiem ES fondiem.  
Stratēģiskās pamatnostādnes izveidoja sistēmu, uz kuras  pamata dalībvalstis sagatavoja savus VSP, 
kas pārveido ES prioritātes par valstu prioritātēm, un tos var izmantot kā atsauci LAP vajadzībām. 
Lauku attīstības programmas īsteno šīs prioritātes ar izvēlētu pasākumu palīdzību, kas sagrupēti pa 
asīm (sk. 1.  tabulā7 pasākumu sarakstu sadalījumā pa asīm). Programmas var būt valsts vai reģionālas, 
un Komisija tās apstiprināja 2007. un 2008. gadā. To īstenošanu uzrauga un novērtē, pamatojoties uz 
vienotu uzraudzības un novērtēšanas sistēmu (VUNS).  
 
                                                            
6 Padomes 2005.  gada 20.  septembra Regula (EK) Nr.  1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības  fonda 
lauku attīstībai (ELFLA).  
7 Visas tabulas ir iekļautas Komisijas dienestu darba dokumentā.  
 
5 1.2. Pārskats par budžetu un darbības mērķiem  
Kopējais ELFLA budžets visam 2007. –2013. gada plānošanas periodam sasniedz EUR  96,2 miljardus. 
Lai nodrošinātu līdzsvarotu stratēģiju, ELFLA bija noteikti minimālie izlietojuma līmeņi katrai 
tematiskajai asij, un tie bija jā piemēro katrā LAP (10 %, 25 % un 10 % attiecīgi 1., 2. un 3.  asij). 
Leader  asij bija rezervēti vismaz 5  % (2,5  % 12 jaunajām dalībvalstīm) katrā ES finansējuma 
programmā. Kopējais pieejamais budžets ir lielāks, jo ELFLA resursus papildina valstu nodrošināt ais 
publiskais finansējums8. 
 
 
1. attēls. Relatīvais asu nozīmīgums ELFLA kopējā finansējumā 2007. –2013.  gada plānošanas 
periodam 27 ES valstīs  
 
Kad plānošana dalībvalstu līmenī bija pabeigta, finansiālais sadalījums starp dažādām asīm, kā arī 
galveno mēr ķu noteikšana 2013.  gadam, deva šādus rezultātus, kā atspoguļots 1. attēlā:  
– 1. ass “Lauksaimniecības un mežsaimniecības nozares konkurētspējas paaugstināšana” izmanto 
33 % no kopējiem ELFLA līdzekļiem. Sagaidāms, ka līdz plānošanas perioda beigām 
finansēju mu būs saņēmuši 575  000 ieguldījumu projektu lauku saimniecību modernizācijas 
jomā un 34  000 uzņēmumu saistībā ar lauksaimniecības un mežsaimniecības produktu 
pievienotās vērtības radīšanu;  
– 2. ass “Vides un lauku vides uzlabošana” ir galvenā ass ar 45  % no  kopējā ELFLA 
finansējuma. Plānotais rezultāts ir 47 miljoni hektāru lauksaimniecības zemes agrovides 
pārvaldībā, 55 miljoni hektāru lauksaimniecības zemes mazāk labvēlīgos apgabalos un kalnu 
apgabalos ar kompensāciju par nelabvēlīgiem apstākļiem un 1,3 mi ljoni hektāru 
lauksaimniecības zemes, kam atbalstu piešķir Natura  2000 prasību izpildei;  
– 3. asij “Dzīves kvalitātes uzlabošana lauku apvidos un atbalsts lauku ekonomikas dažādošanai” 
ir vismazākais īpatsvars ar 14  % no ELFLA kopējiem līdzekļiem. Sagaidāms,  ka līdz 
2013.  gadam ar šā finansējuma palīdzību būs radīti 73  350 uzņēmumu lauku apvidos un 
atbalstīti 29  000 ciematu modernizācijas projektu;  
– Leader  ass, proti, 4.  ass, veido 6  % no kopējā ELFLA finansējuma. Sagaidāms, ka lielākā daļa 
no atbalsta vietējo  attīstības stratēģiju īstenošanai veicinās ekonomikas dažādošanu un dzīves 
kvalitāti (3.  ass tipa projekti).  
Veselīguma pārbaudes un Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna (EEAP) īstenošanas rezultātā tika 
iegūts papildu budžets EUR  4,9 miljardu apmērā, k as tika piešķirts sešām problēmjomām. Lielāko 
daļu līdzekļu novirza bioloģiskās daudzveidības jomai (31  % no visiem līdzekļiem jeb 
EUR  1,5 miljardi) un ūdens resursu apsaimniekošanai (27  % jeb EUR  1,3 miljardi). Piena nozares 
pārstrukturēšana saņem 15  % no  papildu budžeta (EUR 0,7 miljardi), klimata pārmaiņu pasākumi 
veido 14  % (EUR 0,7 miljardi) un atjaunojamā enerģija — 6 % (EUR 0,3 miljardi). Dalībvalstis ir 
nolēmušas 35  % no Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna līdzekļiem ieguldīt platjoslas 
infrastru ktūrā, un tas atbilst EUR 0,3 miljardiem no pieejamā EUR 1  miljarda finansējuma.  
                                                            
8 Visi finanšu dati šajā ziņojumā attiecas uz ELFLA, ja vien nav skaidri teikts citādi.  
 
6 2. Kopienas prioritāšu īstenošana  
2.1. Pārskats par galvenajiem rezultātiem  
Līdz 2013.  gada beigām kopējie ES 27 dalībvalstu izdevumi, kas finansēti no ELFLA, bija EUR 71 
miljards9, kas veido 74  % no 2007. –2013. gada kopējā budžeta EUR  96,2 miljardu apmērā 
(aplūkojamais periods ir 7 gadi no kopējā 9 gadu īstenošanas perioda10). Ikgadējie izdevumi kopumā 
atbilst plānam, lai gan sākums 2007. –2013.  gada plānošanas perioda pirma jos gados bija lēns.  
Sadalījumā pa dalībvalstīm aina nav viendabīga (sk. 2.  attēlu), jo divas DV iztērējušas virs 90  % 
līdzekļu, bet astoņas DV iztērējušas mazāk par 70  %. 
 
 
2. attēls. ELFLA budžeta kopējie izdevumi līdz 2013.  gada beigām salīdzinājumā ar  2007. –2013.  gada 
kopējo piešķīrumu  
 
1. ass pasākumu izpilde (68  %) kopumā atbilst 2007. –2013.  gada izpildes mērķiem, jo ievērojams 
skaits apstiprināto ieguldījumu projektu vēl turpinās.  
2. asij ir visaugstākais izpildes rādītājs (86  %), un dalībvalstu rād ītāju starpā vērojams līdzsvars. Šis 
augstais izpildes rādītājs ir skaidrojams ar to, ka pastāv atšķirības starp 1. un 3. ass un galveno 2. ass 
ieguldījumu pasākumu izpildes mehānismiem.  
3. ass pasākumu izpildē vērojams nozīmīgs kāpums salīdzinājumā ar 201 1. gada beigām (60  % 
salīdzinājumā ar 31  % 2011.  gada beigās), kad tika ziņots par būtisku aizkavēšanos pasākumu 
īstenošanā11. Tomēr pastāv atšķirības dalībvalstu starpā, un dažas no tām joprojām atpaliek no mērķu 
sasniegšanas grafika.  
4. ass pasākumu izpil des rādītājs sasniedz 46  %, un šo rādītāju nopietni ietekmē kavēšanās vietējo 
stratēģiju īstenošanā un vietējo rīcības grupu (VRG) izveidē dažādās dalībvalstīs. Leader  pasākumu 
īstenošanā dalībvalstu starpā pastāv ievērojamas atšķirības.  
                                                            
9 Maksājumi dalībvalstīm par 2007., 2008., 2009., 2010., 2011., 2012.  un 2013.  kalendāro gadu. Šos datus nevar salīdzināt ar 
datiem Komisijas ziņojumos Eiropas Parlamentam un Padomei par ELFLA īstenošanu, jo to pamatā ir finanšu gads.  
10 2007. –2013.  gada ELFLA maksājumus var veikt divus gadus pēc pēdējām saistībām (2013.  gads), tātad līdz 2015.  gada beigām.  
11 Otrais Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai 
par to, kā tiek īstenoti valstu stratēģijas plāni un Kopienas lauku attīstības stratēģiskās pamat nostādnes (2007. –2013.  gadam).  
 
7 
 
3. attēls. ELFLA  budžeta izdevumi līdz 2013.  gada beigām salīdzinājumā ar 2007. –2013.  gada kopējo 
piešķīrumu pa asīm  
 
Līdz 2013.  gada beigām veselīguma pārbaudes un Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna (EEAP) 
īstenošanas līmenis sasniedza EUR  3,3 miljardus no kopējā plā notā EUR  4,95 miljardu finansējuma 
(74 %), un tas apstiprina pozitīvo tendenci, par kuru ziņots 2012.  gadā, pēc mērena sākuma 
2010.  gadā. Tādās jomās kā klimata pārmaiņas, bioloģiskā daudzveidība un piensaimniecības nozares 
problēmas ir visaugstākais izpil des rādītājs ar attiecīgi 100  %, 94  % un 85  %, savukārt tādas jomas kā 
platjosla, ūdens resursu apsaimniekošana un atjaunojamā enerģija krietni atpaliek ar attiecīgi 31  %, 
28 %  un 21  %. Augstāku apguvi bioloģiskās daudzveidības un klimata pārmaiņu problēm u jomā 
izskaidro tas, ka šīs problēmas ir galvenokārt risinātas, izmantojot 2. ass pasākumus.  
 
 - 250 500 750 1.000 1.250 1.500
Klimata pārmaiņas Atjaunojamā
enerģijaŪdens resursu
apsaimniekošanaBioloģiskā
daudzveidībaPiensaimniecība Platjoslas
infrastruktūraEUR miljoni
Jaunās problēmjomas
Veselīguma pābaudes un EEAP izdevumi 2010. –2013. gadā
Veselīguma pārbaudes un EEAP piešķīrums 2010. –2013. gadam
 
4. attēls. Kopējie veselīguma pārbaudes un EEAP budžeta izdevumi (ELFLA) līdz 2013. gada beigām 
salīdzinājumā ar 2007. –2013. gada kopējo piešķīrumu sadalījumā pa “jaunām problēmjomām” 
(VUNS dati par 2013.  gadu)  
 
8 Plānošanas procesā tika ņemta vērā sinerģija starp asīm un asu ietvaros, kā arī vispārējā konsekvence 
(tas, vai LAP balstās uz situācijas priekšrocību un trūkumu analīzi, LAP ex-ante novērtējums utt.). 
Šiem aspektiem uzmanība tikusi pievērsta visā plānošanas perioda garumā, izmantojot uzraudzību 
(uzraudzības komitejas u.  c.), novērtējumus un Eiropas Lauku attīstības tīkla (ELAT) pasākumus 
(LAP vadītāju un ieinteresēto personu kopīgi veikta analīze vai info rmācijas apmaiņa u.  c.). 
Īstenošanas perioda pirmajos gados tika izveidoti mehānismi, kas nodrošina savstarpējo 
papildināmību starp ELFLA un ES struktūrfondiem. Tie izpaužas kā demarkācijas līnijas un/vai 
koordinācijas mehānismi, tādi kā starpministriju st ruktūrvienība.  
 
2.2. Īstenošana pa asīm un pasākumiem  
 
1. ass. Lauksaimniecības un mežsaimniecības nozares konkurētspējas uzlabošana  
Kopējie ELFLA 1. ass izdevumi, kas reģistrēti par 2007. –2013.  gada laikposmu, ir 68  % no tās kopējā 
2007. –2013.  gada piešķīruma (vidēji ES 27 dalībvalstīs).  
Galvenie rezultāti šajā jomā 2013.  gada beigās bija šādi:  
 dalībnieku skaits, kuri sekmīgi pabeidza mācības lauksaimniecības un/vai mežsaimniecības 
jomā — 2 430 000 (88  % no periodam aplēstā mērķa 2013. gadā);  
 jaunus produktus un/vai jaunas tehnoloģijas ieviesušo saimniecību skaits — 136 000 (54  % no 
mērķa);  
 EUR  80 miljardi no kopējā ieguldījumu apjoma (80  % no mērķa12) ir veltīti galvenajiem 1. ass 
ieguldījumu pasākumiem; ELFLA ieguldījums veido EUR 17  miljardus (kopā EUR 28 miljardi 
no publiskajiem avotiem (ELFLA+DV daļa)).  
 
 
5. attēls. ELFLA budžeta izdevumi līdz 2013.  gada beigām salīdzinājumā ar 2007. –2013.  gada kopējo 
piešķīrumu pa 1.  ass pasākumiem  
 
121. pasākums (lauku saimniecību modernizācija) ir lielākais 1.  ass pasākums pēc piešķirtā ELFLA 
budžeta apjoma (EUR  11,6 miljardi). Šajā pasākumā apgūtie līdzekļi veido 75  % no kopējā budžeta ar 
379 000 jau pabeigtu modernizācijas projektu (66  % no mērķa). Kopējais veikto ieguldījumu apjoms 
                                                            
12 Kopējie ieguldījumi ietver privātā un publiskā sektora izdevumus šādu ieguldījumu pasākumu vajadzībām: 112., 121., 122., 123. , 
125., 126.  
 
9 pārsniedz EUR  39 miljardus,  un ir sagaidāms, ka tas sasniegs EUR  49 miljardus līdz 2007. –
2013.  gada plānošanas perioda beigām. Pozitīvā tendence līdzekļu apguvē pierāda, ka 
lauksaimniekiem ir liela interese par ieguldījumiem, un to apstiprina budžeta pieaugums plānošanas 
periodā.  
123. pasākumam (lauksaimniecības un mežsaimniecības produktu pievienotās vērtības radīšana) 
apguves līmenis sasniedz 58  %, un atbalstus piešķirts 22 885 saimniecībām no izvirzītā mērķa 34  029 
saimniecības. Kopējais ieguldījumu apjoms sasniedz EUR  17,4 miljar dus (71  % no mērķa).  
125. pasākumam (infrastruktūra, kas saistīta ar lauksaimniecības un mežsaimniecības attīstību un 
pielāgošanu) finansiālā izpilde līdz 2013.  gada beigām ir 55  %. Līdz šim no ELFLA segtie izdevumi ir 
EUR  2,6 miljardi, bet kopējie ieguldī jumi attiecīgi pieauga līdz EUR  7,2 miljardiem (publiskā un 
privātā sektora līdzekļi). Ir atbalstīts vairāk nekā 43  500 darbību (99  % no mērķa), un vidējais 
ieguldījumu apjoms ir aptuveni EUR  160 000, kas ir mazāk nekā gaidīts un atbilst līdzekļu apguvei 
55 % apmērā.  
112. pasākumam (atbalsts gados jaunajiem lauksaimniekiem darbības uzsākšanai) apguves līmenis ir 
77 %, ELFLA izdevumi pārsniedz EUR  2,1 miljardu un atbalstīto jauno lauksaimnieku skaits ir 
gandrīz 145  000. 
 
2. ass. Vides un lauku vides uzlaboša na 
ELFLA 2.  ass kopējie izdevumi 2007. –2013.  gada laikposmā bija 86  % no tās kopējā piešķīruma.  
Galvenie rezultāti, kas sasniegti šajā jomā, 2013.  gada beigās bija šādi:  
 46,9 miljoni hektāru apsaimniekoti saskaņā ar zemes apsaimniekošanas praksi, kas palī dz 
uzlabot vidi (bioloģisko daudzveidību, ūdens kvalitāti, augsni, kā arī palīdz risināt klimata 
pārmaiņu problēmas), un tas ir 27  % no ES kopējās lauksaimniecībā izmantotās platības 
(LIP)13. Šeit ietilpst 7,6 miljoni hektāru bioloģiskās lauksaimniecības atbalstam;  
 1,5 miljoni hektāru saņēma atbalstu saistībā ar īpašu zemes apsaimniekošanu NATURA  2000 
teritorijās vai saistībā ar Ūdens pamatdirektīvu;  
 340 000 hektāru piešķirts atbalsts gan lauksaimniecības zemes, gan lauksaimniecībā 
neizmantojamās zemes apm ežošanai.  
 
6. attēls. ELFLA budžeta izdevumi līdz 2013.  gada beigām salīdzinājumā ar 2007. –2013.  gada kopējo 
piešķīrumu pa 2.  ass pasākumiem  
                                                            
13 FSS 2010. gada rezultāti par LIP ( Eurostat , 2014. gada novembra atjauninājums).  
 
10  
Trīs budžeta ziņā lielākie pasākumi arī ir tie, kuros ir augstākais apguves līmenis starp 2.  ass 
pasākumiem: 211.  pasākums (maksājumi lauksaimniekiem par nelabvēlīgiem dabas apstākļiem kalnu 
teritorijās, apguves līmenis 100  %), 212.  pasākums (maksājumi lau ksaimniekiem apvidos ar 
nelabvēlīgiem dabas apstākļiem, izņemot kalnu apvidus, apguves līmenis 91  %) un 214. pasākums 
(agrovides maksājumi, apguves līmenis 87  %).  
214. pasākumam ELFLA izdevumu apjoms pārsniedz EUR  20 miljardus. Agrovides maksājumus 
saņēmu ši vairāk nekā 1,5 miljoni saimniecību, un kopējā platība, par kuru piešķirts atbalsts, sasniedz 
46,9 miljonus hektāru. Dažādu Eiropas LAP darbību īstenošana nav viendabīga, tomēr vispārējais 
izpildes līmenis apliecina, ka vides pasākumos dominē agrovides maksājumi. 214. pasākumam ir 
svarīga nozīme arī KLP veselīguma pārbaudes mērķu sasniegšanā bioloģiskās daudzveidības un 
klimata pārmaiņu jomā.  
211. un 212. pasākuma īstenošanas rezultātā atbalsts piešķirts vairāk nekā 55 miljoniem hektāru 
mazāk labvēlīgos un kalnu apgabalos, kompensējot ietekmi, ko rada tiem piemītošie nelabvēlīgie 
dabas apstākļi. Šajā jomā finansiālā izpilde ir tuvu 100  %. 
Arī 221. pasākums (lauksaimniecības zemes pirmreizējā apmežošana) nav mazsvarīgs 2.  ass 
pasākumu budžetā, jo tas atspo guļo saistības, kuru uzņemšanās notikusi iepriekšējos plānošanas 
periodos. Lielākajā daļā LAP kopš plānošanas perioda sākuma kopējais šā pasākuma budžets tika 
samazināts. Tomēr līdzekļu apguves līmenis šim pasākumam sasniedz 77  %, un tas aptver vairāk nekā  
271 000 hektāru apmežotas zemes. 226.  pasākums (mežsaimniecības ražošanas potenciāla atjaunošana 
un preventīvu pasākumu ieviešana) un 227.  pasākums (neienesīgi ieguldījumi) ir citi budžeta ziņā 
nozīmīgākie pasākumi mežsaimniecības atbalstam. Šajos abos pa sākumos kopā Eiropas mežos tika 
ieguldīti vairāk nekā EUR  3 miljardi.  
 
3. ass. Dzīves kvalitātes uzlabošana lauku apvidos un atbalsts lauku ekonomikas dažādošanai  
ELFLA 3.  ass kopējie izdevumi 2007. –2013.  gada laikposmā bija 60  % no tās kopējā piešķīruma.  
Galvenie rezultāti, kas sasniegti šajā jomā, 2013.  gada beigās bija šādi:  
 3. ass veicināja darbvietu izveidi (75  000), neraugoties uz augošo bezdarbu lauku apvidos14; 
 kopējais ieguldījumu apjoms sasniedza EUR  21 miljardu (ieskaitot gan privātā sektora, gan  
publiskā sektora līdzekļus), no tiem ELFLA ieguldījums ir EUR  7 miljardi (kopējais publiskais 
finansējums ir EUR  10 miljardi (ELFLA+DV nodrošinātais publiskais finansējums))15. 
 135 000 pasākumu, kuru mērķis ir veicināt ar lauksaimniecību nesaistītas darbīb as lauku 
apvidos, tostarp sekmēt jaunu uzņēmumu radīšanu un jaunus tūrisma pasākumus16. 
 
                                                            
14 Bezdarbs kopumā palielinājās no 7,1  % 2007.  gadā līdz 10,3  % 2013.  gadā mazapdzīvotajos lauku apvidos un no 7 % 2007.  gadā 
līdz 10,2  % 2013.  gadā apvidos, kas bija daļēji lauku apvidi (avots — Eurostat ). 
15 Ņemot vērā šādus ieguldījumu pasākumus: 311., 313. , 321., 322. un 323. 
16 Ņemot vērā šādus pasākumus: 311., 312. un 313.  
 
 
11 
 
7. attēls. ELFLA budžeta izdevumi līdz 2013.  gada beigām salīdzinājumā ar 2007. –2013.  gada kopējo 
piešķīrumu pa 3.  ass pasākumiem  
Svarīgākais 3.  ass pasākums kopējo piešķirto līdzekļu ziņā ir 321.  pasākums (pamatpakalpojumi 
ekonomikai un lauku iedzīvotājiem) ar finansiālās izpildes rādītāju 60  % un vairāk nekā 50  000 
pabeigtu projektu. Kopējais ieguldījumu apjoms šim pasākumam līdz 2013.  gada beigām bija aptuveni 
EUR  5,3 miljardi, no tiem ELFLA iemaksa sasniedza EUR  2,3 miljardus.  
Tomēr 3. ass pasākumu izpildes ziņā vistalāk pavirzījies 322.  pasākums (ciematu atjaunošana un 
attīstība), jo līdzekļu apguves līmenis šajā pasākumā sasniedz 73  %, kas atbilst EUR  6,8 miljard iem 
no kopējā ieguldījumu apjoma, kurš atvēlēts atjaunošanas pasakumiem (ELFLA ieguldījums ir 
EUR  2,5 miljardi), un atbalsts piešķirts gandrīz 40  000 ciematu.  
Savukārt 312. pasākuma izpilde (uzņēmumu veidošana un attīstība) — gluži pretēji — saglabājas vis ai 
zema (45  %), lai gan atbalstīto mikrouzņēmumu skaits (virs 61  000) ir visai tuvu mērķim (84  %). 
Visbeidzot, 311.  pasākuma (dažādošana nelauksaimniecisko darbību virzienā) īstenošanas līmenis 
atbilst 3.  ass pasākumu īstenošanas līmenim (62  %). Kopējais i eguldījumu apjoms pārsniedz 
EUR  4,2 miljardus, un saņēmēju skaits sasniedz 35  000. 
 
4. ass. Vietējo nodarbinātības un dažādošanas iespēju palielināšana  
ELFLA 4.  ass kopējie izdevumi 2007. –2013.  gadā bija 46  % no tās kopējā piešķīruma.  
Galvenie rezultāti, kas sasniegti šajā jomā, 2013.  gada beigās bija šādi:  
 2 402 VRG finansējušas gandrīz 139  000 projektu.  
 
 
12 
 
8. attēls. ELFLA budžeta izdevumi līdz 2013.  gada beigām salīdzinājumā ar 2007. –2013.  gada kopējo 
piešķīrumu pa 4.  ass pasākumiem17 
 
2013.  gada beigās kopējais VRG skaits bija 240218. Šis skaits ir dubultojies salīdzinājumā ar Leader + , 
un pusē teritoriju Leader  metode tiek īstenota pirmo reizi.  
Tā kā VRG atlases process tika pabeigts relatīvi vēlu, daudzas atlasītās VRG ir ar nokavēšanos 
sākušas īstenot  projektus, kas saistīti ar vietējo attīstības stratēģiju. Tas izskaidro samērā zemo 
ELFLA 4.  ass finanšu apguves līmeni, kas ir tikai 46  % no kopējā piešķīruma šai asij, bet pēdējos 
ceturkšņa izdevumos bija vērojams  būtisks pieaugums.  
Dažas DV ir norādīj ušas uz īpašām grūtībām. Leader  programmas integrēšana ir ievērojami mainījusi 
pieeju, liekot veikt svarīgus administratīvus pielāgojumus (administratīvā reorganizācija, personāla 
apmācība).  
 
 
3. Nākotnes perspektīvas  
Kopējā finanšu apguve visumā atbilst plānam, par spīti dažiem nelabvēlīgiem apstākļiem, tādiem kā 
ekonomiskā situācija. 2013.  gada beigās sasniegtais izpildes līmenis un kopējais rezultātu 
sasniegšanas līmenis apstiprina, ka iepriekšējos ziņojumos aprakstītās grūtības lielākoties tikušas 
pārvarētas.  
Tomēr dažās dalībvalstīs saglabājas zems apguves līmenis, it īpaši saistībā ar 3.  ass un 4.  ass 
pasākumu īstenošanu. Pieejamie dati par šīm divām asīm uzsver atšķirības dalībvalstu starpā, it īpaši 
saistībā ar LEADER  izpildi. Visumā veiksmīgā īsten ošana skaidri apliecina LEADER  dzīvotspēju, taču 
dažās LAP ziņotie zemie izpildes rādītāji norāda uz būtiskām atšķirībām starp Savienības lauku 
apgabaliem. Šajā ziņā liela nozīme būtu sadarbības veidošanai, izmantojot Eiropas Lauku attīstības 
tīklu.  
Atsevi šķajās programmās daudzas izmaiņas ir veiktas, lai novērstu pirmajos īstenošanas gados 
novērotās grūtības, ņemot vērā termiņa vidusposma novērtējumu ieteikumus un piesaistot papildu 
līdzekļus jaunu problēmu risināšanas vajadzībām (veselīguma pārbaude) un e konomikas krīzes 
pārvarēšanas vajadzībām (Eiropas ekonomikas atveseļošanas pasākumu pakete). Lielākā daļa izmaiņu 
bija saistītas ar budžeta pārdali starp pasākumiem, mērķsaņēmēju pielāgošanu un/vai attiecināmības 
                                                            
17   413. pasākums atbilst 3. ass LEADER  tipa pasākumiem, bet 431. pasākums — vietējo rīcības grupu vadīšanas un aktivizēšanas 
pasākumiem.  
18 Saskaņā ar ELAT aptauju (2014.  gada jūnijs).  
 
13 kritērijiem. Galvenie budžeta izmaiņu iemes li bija stratēģisko prioritāšu maiņa, zemie apguves līmeņi, 
kā arī reaģēšanas pasākumi neparedzētu problēmu pārvarēšanai plašākā politiskajā, ekonomiskajā vai 
tiesiskajā kontekstā.  
Lauku attīstības politikas uzraudzības sistēma sniedz priekšstatu par KLP o trā pīlāra galvenajiem 
rezultātiem. Konkrētāk, 1.  ass pasākumu īstenošanas rezultātā tika veiksmīgi apmācīti aptuveni 2,4 
miljardi lauksaimnieku, un 637  tūkstošiem projektu kopumā tika piesaistīti EUR  80 miljardi. 2. ass 
pasākumu īstenošanas rezultātā vide s jautājumi tika risināti 47 miljonos hektāru. 3.  ass pasākumos 
atbalstīti vairāk nekā 50  000 projektu saskaņā ar mērķi “Pamatpakalpojumi ekonomikai un lauku 
iedzīvotājiem” un atbalstīti vai no jauna radīti 62  000 mikrouzņēmumu. Visbeidzot, līdz šim brīdim  
atbalsts piešķirts 140  000 LEADER  projektu (4.  ass). 
Šo kopainu papildinās ex-post novērtējums, kura laikā tiks vērtēta lauku attīstības politikas kopējā 
ietekme. Vadošās iestādes iesniegs Komisijai LAP ex-post novērtējumus par katru atsevišķu LAP līdz 
2016. gada beigām, un pēc tam tiks sagatavots ES līmeņa kopsavilkums.