LV 
 
 
EIROPAS CENTR ĀLĀS BANKAS ATZINUMS 
(2006. gada 31. maijs) 
pēc Latvijas Finanšu un kapit āla tirgus komisijas l ūguma 
par Likvidit ātes prasību izpildes noteikumu groz ījumu projektu 
(CON/2006/26)  
 Ievads un tiesiskais pamatojums
 
Eiropas Centr ālā banka (ECB) 2006. gada 27. apr īlī saņēma Latvijas Finanšu un kapit āla tirgus komisijas 
lūgumu sniegt atzinumu par Likvidit ātes prasību izpildes noteikumu groz ījumu projektu (t ālāk tekstā – 
„grozījumu projekts”). Latvijas Finanšu un kapit āla tirgus komisija ir t ā nacionālā iestāde, kas pie ņems 
grozījumu projektu. 
ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz Eiropas Kopienas dibin āšanas Līguma 105. panta 
4. punktu un sesto ievilkumu 2. panta 1. punkt ā Padomes 1998. gada 29. j ūnija Lēmumā 98/415/EK par 
valstu iest āžu apspriešanos ar Eiropas Centr ālo banku par ties ību aktu projektiem1, jo grozījumu projekts 
saistīts ar noteikumiem, ko piem ēro finanšu iest ādēm, ciktāl šie noteikumi skar finanšu iest āžu un tirgu 
stabilitāti. Turklāt Lēmuma 98/415/EK 2. panta 2. punkts nosaka, ka neiesaist īto dalībvalstu iest ādes ar 
ECB apspriežas par ties ību aktu projektiem, kas attiecas uz monet ārās politikas instrumentiem. ECB 
Padome šo atzinumu ir pie ņēmusi saska ņā ar Eiropas Centr ālās bankas reglamenta 17.5. panta pirmo 
teikumu. 
 1.  Likumprojekta m ērķis 
Grozījumu projekta galvenais m ērķis ir palielin āt banku sist ēmas īstermiņa likviditāti, palielinot minim ālo 
likviditātes rādītāju un grozot t ā aprēķināšanas formulu.  
Grozījumu projekts nosaka likvidit ātes rādītāja palielin ājumu no 30% l ī
dz 50% no tekošo saist ību 
kopsummas. Groz ījumu projekts veic korekcijas ar ī likviditātes rādītāja aprēķināšanas bāzē, iekļaujot tajā 
prasību pret monet ārajām finanšu iest ādēm (MFI) ar atlikušo termi ņu līdz 30 dien ām pārsniegumu p ār 
tekošajām saistībām pret MFI ar atlikušo termi ņu līdz 30 dien ām. 
 
                                                      
1  OV L 189, 3.7.1998., 42. lpp.  
 
2 2. Visp ārīgi apsvērumi 
2.1 Saska ņā ar Latvijas Finanšu un kapit āla tirgus komisijas apspriešan ās vēstuli Eiropas Centr ālajai 
bankai groz ījumu projekts izstr ādāts kā piesardzības pasākums finanšu stabilit ātes nodrošin āšanai, 
un tā pieņemšana nav saist īta ar bažām par konkr ētu kredītiestāžu finanšu st āvokli. No groz ījumu 
projekta paskaidrojuma raksta ECB saprot , ka, lai gan Latvijas banku sektora pašreiz ējie finanšu 
rādītāji un akt īvu kvalit ātes rādītāji ir apmierinoši, past āvošie makroekonomiskie riski prasa 
kreditēšanas tempa pal ēnināšanu. Paskaidrojuma rakst ā minēts, ka kredit ēšanas tempa straujais 
kāpums ir viens no galvenajiem iekšzemes piepras ījumu veicinošajiem fakt oriem, kas arvien vair āk 
ietekmē gan infl āciju, gan tekoš ā konta defic ītu. Turkl āt straujais kredit ēšanas kāpums ir 
palielinājis banku sektora akt īvu un pas īvu termiņstruktūras nesabalans ētību, tādējādi palielinot 
likviditātes risku. Paskaidrojuma rakst ā minēts, ka, ņemot vērā iepriekš izkl āstīto, ticis apsv ērts 
pasākumu kopums risku mazin āšanai, aptverot gan monet āros pasākumus, gan banku uzraudz ības 
iestāžu rīcībā esošos instrumentus. 
2.2 ECB atz īmē, ka saska ņā ar iepriekš izkl āstīto paskaidrojumu saist ībā ar likvidit āti plānotās 
izmaiņas uzraudz ības režīmā nekalpo banku uzraudz ības mērķiem, bet gan makroekonomiskiem 
mērķiem, proti, t ās domātas tam, lai p ārvarētu pārmērīga kreditēšanas kāpuma nov ēršanas grūtības 
valstī ar piesaisti euro. ECB v ēlētos uzsvērt, ka uzraudz ības instrumentu, piem ēram, likvidit ātes 
rādītāja, izmantošana makroekonomiskiem m ērķiem nav reta par ādība dalībvalstīs. Arī agrāk ir 
bijuši līdzīgi gadījumi, kuros uzraudz ības instrumentu izmantošanas m ērķi noteica īpaši apstākļi, jo 
īpaši, lai nov ērstu iespējamos riskus, kas saist īti ar spēcīgu kredit ēšanas pieaugumu (piem., 
Igaunijā2).  
2.3. Šaj ā sakarā ECB pie ņem, ka attiec īgās nacion ālās iestādes, vērtējot paredz ētā pasākuma 
efektivitāti, ir pien ācīgi izvērtējušas tā sekas, t.sk. iesp ējamo struktur ālo un konkurences ietekmi 
tam, ka šo pas ākumu nepiem ēros ārvalstu fili ālēm. 
2.4.  Lai gan iest āde, kas apspriežas, ir Latvijas Finanšu un kapit āla tirgus komisija, ECB saprot, ka 
Likviditātes prasību izpildes noteikumu groz ījumu projekta ierosin āšanas iniciatore ir Latvijas 
Banka. Šaj ā sakarā ECB vēlētos atgādināt, ka šī tiesību akta m ērķi attiecas uz finanšu stabilit āti 
nevis monet āro politiku. Jebkuriem pas ākumiem, kas saist īti ar monet ārās politikas instrumentiem, 
jābūt Latvijas Bankas kompetenc ē.  
 
                                                      
2  ECB 2006. gada 13. janv āra Atzinums CON/2006/3 p ēc Eesti Pank l ūguma par dekr ēta projektu, ar ko nosaka proced ūru 
rezervju pras ību aprēķināšanai un izpildei un dekr ēta projektu, ar ko groza 2002. gada 12. j ūlija Dekrētu Nr. 12 par 
kredītiestāžu piesardz īgas darbības rādītājiem.  
 
3 Šo atzinumu public ēs ECB interneta lap ā.  
  Frankfurt ē pie Mainas 2006. gada 31. maij ā 
 
[parakstīts] 
 
ECB priekšs ēdētājs 
Jean-Claude TRICHET