KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārvaldījumu un muzikālo darbu tiešsaistes izmantošanas tiesību daudzteritoriālo licencēšanu iekšējā tirgū /* SWD/2012/0205 final */





KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārvaldījumu un muzikālo darbu tiešsaistes izmantošanas tiesību daudzteritoriālo licencēšanu iekšējā tirgū 1. Ievads ES radošo nozaru ieguldījums IKP, nodarbinātībā un izaugsmē ir nozīmīgs. Lai izplatītu ar autortiesībām aizsargātas preces un pakalpojumus (piemēram, grāmatas, kinofilmas, mūzikas ierakstus), nepieciešams veikt dažādu tiesību subjektu (piemēram, autoru, izpildītāju, producentu) tiesību licencēšanu. Mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijas bieži ir nozīmīgas šādu tiesību licencēšanas veicināšanā, īpaši gadījumos, kad tieša tiesību subjektu licencēšana nav iespējama vai nav lietderīga. Daudzi komerciālie lietotāji, kas ir aktīvi tradicionālo (piemēram, apraide, kabeļtranslācija) vai jauno (piemēram, lejupielāde, straumēšanas pakalpojumi) izmantošanas formu lietotāji, uzskata, ka arī mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijas nozīme ir būtiska. Turklāt tām ir vadošā loma kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzībā un veicināšanā, nodrošinot tirgus piekļuvi vismazākajam un mazāk populārajam repertuāram. Tiesību kolektīvajam pārvaldījumam piemīt vienotā tirgus dimensija. Pat tad, kad mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijas piešķir licences, kuru darbība attiecas uz šo aģentūru teritoriju, licences parasti aptver gan vietējo tiesību subjektu, gan citu dalībvalstu tiesību subjektu tiesības. Mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijām arvien vairāk tiek izteikti lūgumi tiešsaistes lietotājiem izsniegt licences, kas aptver vairākas vai visas dalībvalstis. Dažādu tiesību subjektu un nozaru paļaušanās uz kolektīvo pārvaldījumu ir atšķirīga un lielā mērā ir atkarīga no tiesību subjektu izvēles un dažādu nozaru vajadzībām un prakses. Autori, jo īpaši muzikālu darbu autori (komponisti un tekstu autori), ir tie, kuri visvairāk paļaujas uz kolektīvo pārvaldījumu. 2. Problēmas noteikšana Ietekmes novērtējumā konstatētas divējādas problēmas — problēmas, kas saistītas ar mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizāciju darbību kopumā (neatkarīgi no šo aģentūru pārstāvēto tiesību subjektu kategorijas vai pārvaldīto tiesību kategorijas), un problēmas, kas saistītas tikai ar daudzteritoriālo licenču izsniegšanu muzikālo darbu izmantošanai tiešsaistē. Šīs problēmas ir savstarpēji saistītas, jo licencēšanas problēmas lielā mērā rada tas, ka tiesību subjekti nespēj piekļūt informācijai un reāli kontrolēt noteiktas aģentūras. Šajā ziņā otro problēmu (licencēšanu) nevar atrisināt, nerisinot pirmo problēmu. 2.1. Mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizāciju darbības vispārējs raksturojums Laika gaitā autortiesību jomā ir pieņemts nozīmīgs acquis jeb tiesību aktu kopums, lai veicinātu vienotā tirgus darbību. Šis tiesību aktu kopums attiecas gandrīz vienīgi uz tiesību, ierobežojumu un izņēmumu definēšanu un saistītajiem noteikumiem. Tikai daži autortiesību direktīvu noteikumi attiecas uz tiesību pārvaldījumu; neviens no tiem nenosaka mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizāciju darbības sistēmu. Svarīgus principus attiecībā uz šo aģentūru pārvaldību un pārredzamību ir noteikusi Eiropas Savienības Tiesa un Komisijas lēmumi, pamatojoties uz konkurences tiesību aktiem, bet ES šie principi netiek piemēroti vienotā un atbilstīgā veidā. Dalībvalstīs ir atšķirīga pieeja tiesību kolektīvā pārvaldījuma regulēšanai, un pēdējo gadu laikā ir uzkrāti pierādījumi par nepietiekamām pārbaudēm un sabalansētības trūkumu saistībā ar vairāku mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizāciju darbību. Tiesību subjekti, tostarp ārvalstu tiesību subjekti, nesaņem pilnīgu informāciju par attiecīgo mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizāciju darbību un nevar veikt jēgpilnu šo aģentūru kontroli, jo īpaši attiecībā uz autoratlīdzību iekasēšanu, darbībām ar tām un to sadali. Ir arī pierādījumi par vāju finanšu pārvaldību dažās mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijās; tiesību subjektiem izmaksājamās autoratlīdzības tiek uzkrātas, nenodrošinot pietiekamu pārraudzību, un/vai darbības ar tām tiek veiktas vāji. Daudzas autoru asociācijas, daudzi izdevēji, komerciālie lietotāji un patērētāji, kuri piedalījās apspriešanā, apgalvo, ka ir nepieciešami īpaši pasākumi, kuru galvenais mērķis ir mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizāciju pārvaldība un pārredzamība, savukārt mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijas uzskata, ka būtu pietiekami ar pašregulējumu. Mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijas, kas savu darbību neveic pietiekami efektīvi, tiesību subjektiem nozīmē zaudētas (licencēšanas) iespējas un pārmērīgus izmaksu atskaitījumus no autoratlīdzību ienākumiem. Nepietiekama pārredzamība un pārskatatbildība lietotājiem rada sliktākas kvalitātes pakalpojumus un dažos gadījumos dārgāku licencēšanu. 2.2. Daudzteritoriālo licenču izsniegšana muzikālo darbu izmantošanai tiešsaistē Lai uzsāktu pakalpojumu sniegšanu, tiešsaistes pakalpojumu sniedzējiem bieži nepieciešams iegūt daudzteritoriālās licences apvienotajam vai visam muzikālajam repertuāram. Pašlaik tiem vairākas daudzteritoriālās licences (no dažām mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijām un mūzikas izdevēju aģentiem) jāapvieno ar teritoriālām licencēm (no dažām mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijām), un tas ir apgrūtinoši un bieži ierobežo tiešsaistes pakalpojumu teritoriālo aptvērumu. Vairākas ieinteresētās personas, kas piedalījās apspriešanā, tostarp komerciālie lietotāji, izdevēji un skaņu ierakstu producenti, sūdzējās par šo situāciju un pieprasīja uzlabojumus daudzteritoriālo licenču izsniegšanā muzikālo darbu izmantošanai tiešsaistē. Lai gan vairāki faktori veicina situāciju, kad mūzikas nodrošināšana tiešsaistē, tostarp pakalpojumu sniedzēju komerciālu lēmumu pieņemšana, ir teritoriāli sadrumstalota, tomēr autortiesību licencēšanas praksei tajā ir nozīmīga loma. Autortiesību licencēšana attiecībā uz muzikālo darbu izmantošanu tiešsaistē, jo īpaši aptvēruma iegūšana visam repertuāram (apvienošana), komerciālajiem lietotājiem (jo īpaši maziem komerciālajiem lietotājiem un komerciālajiem lietotājiem, kas nesen uzsākuši darbību) ir sarežģīta, laikietilpīga un dārga[1]. Tā nav pielāgota ļoti ātrai tirgus attīstībai. Tas ir svarīgi komerciālajiem lietotājiem, kas cer uz repertuāra apvienošanu un tiesību vienkāršotu iegūšanu un licencēšanu. Daudzas mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijas nav gatavas, lai pārvaldītu daudzteritoriālo licencēšanu tiešsaistē, jo šāda pārvalde izvirza noteiktas prasības un ir dārga (repertuāra pārvaldīšana vairākās jurisdikcijās, sadarbība ar lieliem un daudzteritoriāliem pakalpojumu sniedzējiem un tādu izmantojuma datu apstrāde, kas attiecas uz dažādām jurisdikcijām). Ienākšana tirgū bez nepieciešamās jaudas un tehniskajiem resursiem rada turpmākas problēmas (neprecīza vai dubulta rēķinu izrakstīšana, būtiski kavējumi, izrakstot rēķinus lietotājiem un veicot maksājumus tiesību subjektiem). Turklāt daudzteritoriālās licencēšanas jomā nav tiesiskās noteiktības attiecībā uz tiesību aktu kopuma piemērošanu un attiecībā uz iespēju mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijām izsniegt licences, kas aptver vairākas ES valstis, un/vai izsniegt licences licenču turētājiem, kas nodibināti citās dalībvalstīs. Tā rezultātā daži pakalpojumi var tikt sniegti tikai vienā vai dažās dalībvalstīs, tādējādi zaudējot lielāku patērētāju bāzi, ko piedāvā digitālais vienotais tirgus. Savukārt daži pakalpojumi var tikt sniegti, pamatojoties tikai uz galveno repertuāru, ko iespējams nodrošināt ar mazāku skaitu licenču. Tas varētu kaitēt nišai, vietējam repertuāram un kultūras daudzveidībai. Klientiem tas nozīmē, ka piekļuve plašam piedāvāto mūzikas pakalpojumu klāstam un šo pakalpojumu veidiem nav vienmērīgi sadalīta ES. Tiesību subjekti zaudē lielākus ienākumus, ko varētu radīt patērētāji, kas visā vienotajā tirgū piekļūst to darbiem, izmantojot jaunus pakalpojumus. 3. Subsidiaritāte Pamatojumu rīcībai Eiropas līmenī rada problēmas pārnacionālās iezīmes. Visas mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijas nozīmīgu ienākumu daļu iegūst no ārvalstu repertuāra, jo tās pārstāv ārvalstu tiesību subjektu tiesības. ES tiesību subjektu interešu aizsardzībai nepieciešams, lai visas autoratlīdzību plūsmas, tostarp pārrobežu plūsmas, būtu pārredzamas un uzskaitītas. Visā ES komerciālo lietotāju interesēs ir arī tas, lai mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijas darbotos efektīvi. To iespējams sasniegt tikai tad, ja autoratlīdzību iekasēšanu un sadali risina ar kopējiem pamatnoteikumiem, izmantojot vienotu pieeju visā ES. Daudzteritoriālo licenču, kas paredzētas muzikālu darbu izmantošanai tiešsaistē, izsniegšanas veicināšana un repertuāra apvienošana pēc būtības ir pārrobežu problēma, un ir skaidrs, ka to labāk risināt ES līmenī. Eiropas sistēmai vajadzētu nodrošināt, ka lietotāji, tiesību subjekti un patērētāji var gūt labumu no iespējām, ko sniedz digitālais vienotais tirgus. 4. Mērķi Iniciatīvas mērķis ir nodrošināt tiesību kolektīvā pārvaldījuma ieguldījumu vienotā tirgus attīstībā, tiesību kolektīvajam pārvaldījumam izmantojot saskaņotu un efektīvu pārvaldības un pārredzamības sistēmu un labāk nodrošinot muzikālo darbu daudzteritoriālo licencēšanu. Līdz ar to vajadzētu uzlaboties patērētāju piekļuvei plašākam kultūras preču un pakalpojumu klāstam. Komerciālie lietotāji gūs labumu no labāk funkcionējošām un pārredzamākām mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijām, bet tiešsaistē — no sistēmas, kas atvieglos pieeju licencēm muzikālu pakalpojumu sniegšanai visā ES. Tiesību subjekti palielinās savus ienākumus, plaši izplatot savus darbus. Kultūras daudzveidību sekmēs plaša un daudzveidīga repertuāra pieejamība. Tāpēc Eiropas iedzīvotājiem būs piekļuve, tostarp pārrobežu piekļuve, plašākam saturam un vairāk pakalpojumiem. 5. Politikas risinājumi saistībā ar pārredzamību un kontroli mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijās 5.1. Risinājumi Tika analizēti četri risinājumi, tostarp status quo jeb nemainīgas situācijas risinājums. A2 risinājums (labāka īstenošana) neietvertu nekādu likumdevēja iejaukšanos un būtu balstīts tikai uz valstu un ES spēkā esošo noteikumu ieviešanu. A3 risinājums (esošo principu sistematizēšana) ietvertu to spēkā esošo ES noteikumu un nesaistošo ieteikumu sistematizēšanu, kuri pieņemti attiecībā uz tiesību kolektīvo pārvaldījumu. A4 risinājums (pārvaldības un pārredzamības sistēma) varētu papildināt A3 risinājumu ar noteikumiem, kas balstīti uz principiem un kas novērstu nepilnības un būtu īpaši pielāgoti tiesību kolektīvā pārvaldījuma būtībai (finanšu darījumu pārredzamība un tiesību subjektu dalība lēmumu pieņemšanas procesā). A4a apakšrisinājumā būtu apvienota regulatīva iejaukšanās un nozares pašregulējums. A4b apakšrisinājums ietvertu plašākus tiesību aktus, radot vispusīgu tiesisko regulējumu visām mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijām Eiropā. 5.2. Ietekme Labāka īstenošana uzlabotu mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizāciju regulatīvo uzraudzību, bet pārvaldības neefektivitāti tā risinātu tikai daļēji, un tāpēc tiesību subjektu kontrole pār mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijām netiktu būtiski uzlabota. A3 risinājums būtu efektīvāks, jo ar to ieviestu minimālo pārvaldības un pārredzamības sistēmu, bet tas neuzlabotu kvalitāti tādās galvenajās jomās kā, piemēram, finanšu pārvaldība. A4 risinājums sniegtu tiesību subjektiem piekļuvi būtiskiem, sīki izstrādātiem un precīziem informācijas kritērijiem par mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizāciju darbību, tostarp par finanšu informāciju, un nodrošinātu tiesību subjektu efektīvu dalību lēmumu pieņemšanas procesā. A4a un A4b apakšrisinājums varētu nodrošināt līdzīgus rezultātus, bet gūtā pieredze rada šaubas par A4a apakšrisinājuma efektivitāti, savukārt A4b apakšrisinājums nesniegtu dalībvalstīm elastīgumu mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizāciju regulējumā. 5.3. Izmaksas A2 risinājums mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijām neradītu atbilstības izmaksas, jo tas neietvertu nekādu likumdevēja iejaukšanos. Slogs tiktu uzlikts Komisijai un valstu iestādēm, kuras ir atbildīgas par ieviešanu. A3 risinājuma īstenošanai būtu nepieciešams izveidot tiesību subjektu un lietotāju strīdu izšķiršanas mehānismus (faktiskās izmaksas atšķirtos atkarībā no izvēlētā mehānisma būtības). Vēlamā risinājuma, t. i., A4 risinājuma, izmaksas būtu salīdzinoši augstākas, jo šajā risinājumā apvienots A3 risinājums un papildu elementi. Lielākā daļa A4 risinājuma izmaksu būtu saistītas ar jaunu noteikumu piemērošanu darbībām ar finanšu līdzekļiem (dati par šo izmaksu aplēsēm nav pieejami) un finanšu pārskatu sniegšanai un revīzijai (aplēstās izmaksas: aptuveni vidēji EUR 4,1 milj. gadā visām ES mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijām). Tomēr A4 risinājuma izmaksas ir jāvērtē saistībā ar efektivitātes guvumiem, kas jāsasniedz ar šo risinājumu. A4a apakšrisinājuma izmaksas būtu atkarīgas no noteikumiem, par kuriem vienotos sarunās ar ieinteresētajām personām. A4b apakšrisinājums radītu visaugstākās atbilstības izmaksas. 6. Risinājumi daudzteritoriālo licenču izsniegšanai muzikālo darbu izmantošanai tiešsaistē 6.1. Risinājumi Tika analizēti pieci risinājumi, tostarp status quo jeb nemainīgas situācijas risinājums. B2 risinājums (Eiropas licencēšanas pase) ES līmenī veicinātu repertuāra apvienošanu muzikālo darbu izmantošanai tiešsaistē, kā arī sekmētu tiesību licencēšanu, izmantojot efektīvu un reaģēt spējīgu daudzteritoriālās licencēšanas infrastruktūru. Tas tiktu panākts, pieprasot, lai mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijas, kas vēlas licencēt muzikālo darbu tiesības tiešsaistē daudzās teritorijās, ievēro tādu iepriekš noteiktu noteikumu kopumu, kuri ir izstrādāti, lai nodrošinātu pietiekamu datu apstrādes un rēķinu izrakstīšanas jaudu, atbilstību noteiktiem pārredzamības standartiem attiecībā uz tiesību subjektiem un lietotājiem un iespējas izmantot strīdu izšķiršanas mehānismus. Tiesības „pases vienībai” pievienot repertuāru nodrošinātu, ka visu tiesību subjektu tiesības tiktu licencētas daudzās teritorijās. B3 risinājums (paralēla tiešā licencēšana) nodrošinātu tiesību subjektiem iespēju tieši izsniegt licences lietotājiem vienlaikus ar iespēju būt mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizāciju biedriem. Lai to sasniegtu, mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizāciju pilnvarojumam būtu jākļūst neekskluzīvam: tiesību subjektam vairs nebūtu jāatsauc savas tiesības no mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijas tādēļ, lai pats varētu izsniegt licences. B4 risinājums (paplašināta kolektīvā licencēšana un izcelsmes valsts princips) iedibinātu pieņēmumu, ka katra autora mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijai ir tiesības izsniegt tādu visaptverošu licenci tiešsaistes izmantošanai, kurā aptverts viss repertuārs, nodrošinot tiesību subjektam (un citām mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijām) iespēju neizmantot šādas licences. Tas tiktu apvienots ar izcelsmes valsts principa izveidi, nodrošinot, ka licence/-es tiktu iegūta/-as saskaņā tikai ar vienas dalībvalsts tiesību aktiem. B5 risinājums (centralizēts portāls) ļautu mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijām apvienot savu repertuāru centrālā portālā daudzteritoriālajai licencēšanai. Šis risinājums ļautu izveidot Eiropas organizāciju ar de facto jeb faktiskām monopola tiesībām un radītu prima facie jeb pirmšķietamas bažas attiecībā uz konkurenci. Šī risinājuma ietekme netika atbilstīgi analizēta. 6.2. Ietekme B2 risinājuma rezultātā repertuārs tiktu apvienots licencējošās vienībās un ļautu visām mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijām veikt sava repertuāra daudzteritoriālo licencēšanu, izmantojot šīs vienības. B3 risinājums ļautu tiesību subjektiem izsniegt tādas paralēlas tiešās licences tiešsaistes pakalpojumiem, kuras būtu elastīgas un sniegtu iespēju reaģēt, un ļautu gūt labumu no uzlabotiem pārvaldes pakalpojumiem. Tomēr pastāv risks, ka tas var radīt tādu divpakāpju licencēšanas sistēmu ar mazāku vietējo vai nišas repertuāru zemākajā pakāpē, kura negatīvi ietekmē kultūras daudzveidību. B4 risinājums visām vietējām mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijām radītu prima facie jeb pirmšķietamu stāvokli, kad tām jāpārvalda tiesības uz visu repertuāru daudzās teritorijās, nenodrošinot, ka šādas mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijas spēj izsniegt atbilstīgas licences lietotājiem vai ka tiesību subjektu tiesības tiek atbilstīgi pārvaldītas. Iespējams, ka šī risinājuma rezultātā tās mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijas un tiesību subjekti, kas jau izsniedz daudzteritoriālās licences, izstājas no vietējām mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijām (tādējādi radot papildu sadrumstalotību). 6.3. Izmaksas B2 risinājums radītu izmaksas „pases vienībām”, bet tās uzlabotu sniegto tiesību pārvaldījuma pakalpojumu efektivitāti. Tiktu gaidīts, ka šīs izmaksas rodas tikai tām vienībām, kuru stāvoklis vislabāk ļauj segt šīs izmaksas, bet pārējās mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijas varētu izmantot šādu vienību pakalpojumus. B3 risinājums būtu vislētākais, un tā īstenošanai būtu nepieciešams tikai noteikt, ka mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizāciju pilnvarojums ir neekskluzīvs. B4 risinājums paredzētu, ka dalībvalstis palielina to mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizāciju uzraudzību, kuras izsniedz paplašinātas licences, un tas radītu izmaksas mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijām (dalībvalstu informēšana un statūtu grozījumi, lai aizsargātu nepārstāvētu tiesību subjektu tiesības) un tiesību subjektiem un mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijām, kam būtu jāizstājas, lai patstāvīgi veiktu daudzteritoriālo licenču izsniegšanu. 7. Politikas izvēle Pārvaldības un pārredzamības sistēma (A4 risinājums) apvienojumā ar Eiropas licencēšanas pasi (B2 risinājums) ir vispiemērotākais veids, kā sasniegt mērķus. 8. Instrumenta izvēle Direktīva vislabāk nodrošina saskaņotu un efektīvu pārvaldību un pārredzamības standartus visā ES, vienlaikus ļaujot atsevišķām dalībvalstīm pielāgot tajās spēkā esošo tiesisko regulējumu. Direktīva arī pieļauj dažādas saskaņošanas pakāpes atkarībā no skartajiem konkrētajiem jautājumiem, un tas ir īpaši svarīgi, ņemot vērā dažādās, kaut arī saistītās jomas, uz ko attieksies regulējums. 9. Uzraudzība un novērtēšana Tūlīt pēc priekšlikuma pieņemšanas Komisija organizēs transponēšanas darbseminārus ar dalībvalstu pārstāvju piedalīšanos, lai palīdzētu transponēšanas procesā un veicinātu abpusēju informācijas apmaiņu. Vidējā un ilgākā termiņā Komisijas uzmanības lokā būs tiešās ietekmes, piemēram, mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizāciju pārredzamības un pārvaldības uzlabojumu, uzraudzība, kas balstīta uz precīzi definētu rādītāju kopumu, un daudzteritoriālo licenču viegla iegūšana. Pirmo vispusīgo novērtējumu varētu veikt piecus gadus pēc transponēšanas datuma. [1] Šīs grūtības šai jomai ir raksturīgas daļēji tāpēc, ka citas nozares un tiesību īpašnieki kolektīvo pārvaldījumu tiešsaistes tiesību licencēšanai izmanto mazāk un ka muzikālo darbu tiesību pārvaldība Eiropā ir attīstījusies šādā veidā.