(3)Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, piemēram, kā augstākas enerģijas un pārtikas cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud. Turklāt Eiropas Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā pirmo reizi tika piemērota Pagaidu aizsardzības direktīva, pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Eiropas Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. Bulgārijai tiek darīts pieejams ārkārtas atbalsts, izmantojot kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) un papildu priekšfinansējumu no Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU), lai steidzami apmierinātu ar uzņemšanu un integrāciju saistītās vajadzības cilvēkiem, kuri bēg no Ukrainas.

(6)Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija atzinumā par 2021. gada konverģences programmu, fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu ES fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, kas attiecināmi uz vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

(7)Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

(8)Attiecībā uz 2022. gada 2. martā sniegtajām fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus; fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, un dažādās valstīs tā ir jādiferencē atkarībā no to fiskālā un ekonomiskā stāvokļa, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

(9)Bulgārija 2021. gada 15. oktobrī saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai savu atveseļošanas un noturības plānu. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā sniegtās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2022. gada 4. maijā pieņēma lēmumu par Bulgārijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu. Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu par to, ka Bulgārija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

(10)Bulgārija 2022. gada 29. aprīlī iesniedza savu 2022. gada valsts reformu programmu un tajā pašā dienā – savu 2022. gada konverģences programmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

(11)Komisija 2022. gada ziņojumu par Bulgāriju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Bulgārija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata izvērtēts Bulgārijas atveseļošanas un noturības plāns. Balstoties uz šo analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tai skaitā sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Bulgārijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un ES pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

(12)Komisija 2022. gada 23. maijā nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu. Ziņojumā bija aplūkots Bulgārijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Saskaņā ar 2022. gada 2. marta paziņojumu Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, un 2022. gada rudenī tā atkārtoti izvērtēs, vai ir atbilstoši ierosināt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru uzsākšanu.

(13)Padome 2020. gada 20. jūlijā ieteica Bulgārijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Bulgārijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem 2021. gadā Bulgārijas vispārējās valdības budžeta deficīts palielinājās no 4,0 % no IKP 2020. gadā līdz 4,1 % no IKP 2021. gadā. Bulgārijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs palielinājās no 2,9 % no IKP 2020. gadā līdz 4,3 % no IKP 2021. gadā. Bulgārijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilst Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Pēc Eurostat validētajiem datiem vispārējās valdības parāds 2021. gadā bija 25,1 % no IKP.

(14)2022. gada konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir labvēlīgs un par laikposmu pēc tam – reālistisks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 2,6 %, savukārt 2023. gadā tas palielināsies par 2,8 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts mazāks reālā IKP pieaugums 2022. gadā (2,1 %) un lielāks reālā IKP pieaugums 2023. gadā (3,1 %), kam par iemeslu galvenokārt ir atšķirīgas prognozes par nodarbinātības un investīciju pieaugumu. Valdība savā 2022. gada konverģences programmā plāno, ka nominālais deficīts 2022. gadā palielināsies līdz 5,3 % no IKP, savukārt 2023. gadā tas samazināsies līdz 2,9 % no IKP. Deficīta pieaugums 2022. gadā, ko mazina Covid-19 ārkārtas pasākumu pakāpeniska atcelšana, galvenokārt atspoguļo strauju starppatēriņa, uzņēmējdarbības atbalsta un enerģētikas pasākumu apmēra pieaugumu, kā arī pensiju sistēmas grozījumus. Saskaņā ar programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā palielināsies līdz 25,5 %, savukārt 2023. gadā – līdz 27,7 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 3,7 % un 2,4 % no IKP. Tas ir ievērojami mazāk nekā 2022. gada konverģences programmā prognozētais 2022. gada deficīts, kam galvenokārt par iemeslu ir atšķirīgas makroekonomiskās prognozes, mazāks starppatēriņa pieaugums un lielāki ražošanas un importa nodokļi 2022. gadā. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 25,3 % 2022. gadā un 25,6 % 2023. gadā. Atšķirības iemesls ir mazāki deficīta rādītāji abos gados un lielāka prognozētā ekonomikas izaugsme 2023. gadā.

Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, vidējā termiņa (10 gadu vidējais) potenciālais izlaides pieaugums tiek lēsts 1,8 % apmērā. Tomēr šajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Bulgārijas potenciālo izaugsmi.

(15)Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs samazināsies no 4,3 % no IKP 2021. gadā līdz 1,8 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 0,9 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,0 % apmērā no IKP 2023. gadā. Šie pasākumi galvenokārt ietver atbalsta programmas, kas paredzētas komunālajiem pakalpojumiem un patērētājiem, kuri mājsaimniecībā izmanto gāzi. Šie pasākumi lielākoties ir izziņoti kā pagaidu pasākumi. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas arī 2023. gadā, dažus no šiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no šiem pasākumiem nav detalizēti izstrādāti, jo īpaši mājsaimniecībām piemērojamais enerģijas cenu moratorijs. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,2 % apmērā no IKP 2023. gadā.

(16)Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Bulgārijai 2022. gadā īstenot atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome Bulgārijai arī ieteica kontrolēt valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. Tā arī ieteica Bulgārijai, kad ekonomiskie apstākļi to ļaus, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, kā arī vienlaikus palielināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

(17)Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Bulgārijas 2022. gada konverģences programmā iekļauto informāciju, 2022. gadā tiek prognozēta atbalstoša fiskālā nostāja –3,4 % apmērā no IKP, kā ieteikusi Padome. Bulgārija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 1,1 procentpunktu no IKP salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju – tā atbilst 1,1 procentpunktam no IKP 2022. gadā.. Tāpēc Bulgārija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 1,4 procentpunktiem no vispārējās fiskālās nostājas. Šis ievērojamais ekspansīvais devums ietver papildu ietekmi, ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi (0,2 procentpunkti no IKP), kā arī izmaksas, kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas (0,1 procentpunkts no IKP), un tiek prognozēts, ka arī pensiju sistēmas grozījumi (0,6 %) un algu palielinājums (0,3 % no IKP) veicinās neto kārtējo izdevumu pieaugumu. Tāpēc, pamatojoties uz pašreizējām Komisijas aplēsēm, Bulgārija pietiekamā mērā nekontrolē valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu 2022. gadā.

(18)Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta –1,3 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies. Tiek paredzēts, ka Bulgārija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,7 procentpunktiem no IKP salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktiem. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,5 procentpunktiem no vispārējās fiskālās nostājas. Tas ietver ietekmi, ko rada pasākumu pakāpeniska atcelšana ar mērķi novērst enerģijas cenu pieaugumu (0,9 % no IKP), un tiek prognozēts, ka lielāki sociālie pārvedumi un algu paaugstinājums veicinās neto kārtējo izdevumu pieaugumu.

(19)2022. gada konverģences programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 2,8 % no IKP 2024. gadā un 2,4 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Šajās prognozēs ir pieņemts, ka pieaugs ieņēmumi no tiešajiem nodokļiem un sociālajām iemaksām, jo, pateicoties ANM, palielināsies mājsaimniecību ienākumi un kapitāla pārvedumi. Saskaņā ar programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam palielināsies, proti, 2024. gadā tā palielināsies līdz 29,1 % un 2025. gadā – līdz 30,4 %. Pamatojoties uz Komisijas analīzi, parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet samērīgi.

(20)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktā un V pielikuma 2.2. kritērijā, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Bulgārijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Bulgārijai līdz plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Konkrēti, atveseļošanas un noturības plānā ir ņemti vērā valstij adresētie ieteikumi sociālajā jomā, proti, plānā ir ietverti pasākumi sociālās iekļaušanas veicināšanai, kas, paredzams, uzlabos minimālo ienākumu shēmas adekvātumu un aptvērumu, kā arī pasākumi, kuru mērķis ir turpināt nodarbinātības un sociālo pakalpojumu integrēšanu. Citi pasākumi, ar kuriem ņem vērā valstij adresētos ieteikumus, ir vērsti uz prasmju – jo īpaši digitālo prasmju – apguvi, uz to, lai uzlabotu izglītības un mūžizglītības sistēmu atbilstību darba tirgus vajadzībām, un uz veselības aprūpes pakalpojumu piedāvājuma paplašināšanu visā Bulgārijā. Šie pasākumi var palīdzēt sasniegt mērķus un līdz 2030. gadam panākt turpmāku progresu attiecībā uz Eiropas sociālo tiesību pīlāru un tā rīcības plānu. Turklāt atveseļošanas un noturības plānā ir ņemti vērā valstij adresētie ieteikumi, proti, ir paredzēts veicināt enerģētikas nozares dekarbonizāciju, palielināt vispārējo energoefektivitāti un īstenot pasākumus ilgtspējīga transporta un digitālās infrastruktūras/pakalpojumu jomā. Turklāt plānā ir ietverti tālejoši pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot valsts pārvaldes un tiesu sistēmas efektivitāti, novērst, atklāt un izbeigt korupciju, uzlabot uzņēmējdarbības vidi, veicināt investīcijas un uzlabot pētniecības un inovācijas sistēmu. Tas arī palīdzēs Bulgārijai izpildīt atlikušās saistības, ko valsts uzņēmusies saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu, un savus mērķus saskaņā ar tiesiskuma mehānismu.

(21)Paredzams, ka Bulgārijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Bulgārijā atbilst 58,9 % no plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 25,8 % no plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Bulgārijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Vienlaikus turpmāki centieni, kuru mērķis ir pilnībā izmantot valsts nodarbinātības dienestus un sniegt integrētu nodarbinātības un sociālo atbalstu, palīdzēs mazināt prognozēto demogrāfisko pārmaiņu ietekmi un atbalstīt taisnīgu zaļo un digitālo pārkārtošanos. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

(22)Bulgārija 2022. gada 11. maijā iesniedza partnerības nolīgumu, taču pārējie kohēzijas politikas plānošanas dokumenti vēl nav iesniegti. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1060 Bulgārijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp šiem fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

(23)Pamatojoties uz ES valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots REPowerEU plāns, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Eiropas Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab dialogā ar dalībvalstīm tiek apzināti piemērotākie projekti, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un ES līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas.

(24)Bulgārijai ir oglekļietilpīgā ekonomika Eiropas Savienībā, un valsts siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitāte ir vairāk nekā četras reizes lielāka nekā ES vidējais rādītājs. Pašreizējais fosilās degvielas īpatsvars Bulgārijas energoresursu struktūrā ir 61,5 %, kodolenerģijas īpatsvars ir 24 %, savukārt atjaunīgo energoresursu īpatsvars sasniedz 14,5 % (mazāk nekā ES vidējais atjaunīgo energoresursu īpatsvars, kas ir 19 %). Valsts ir ļoti atkarīga no Krievijas dabasgāzes. 75 % no dabasgāzes 2020. gadā tika importēti no Krievijas, kas ir vairāk nekā ES vidējais rādītājs (43,2 %). Tomēr dabasgāzes īpatsvars energoresursu struktūrā bija tikai 13,9 %, kas ir mazāk par ES vidējo rādītāju (24,4 %). Rūpniecība joprojām ir lielākais gāzes patērētājs – tās īpatsvars sasniedz 40 % (ieskaitot neenerģētiskās vajadzības), savukārt elektroenerģijas nozares īpatsvars ir samazinājies no 30 % 2010. gadā līdz 25 % 2019. gadā. Centralizētā siltumapgāde ir atkarīga no dabasgāzes, un ir tikai nelielas uzlabojumu iespējas, jo centralizētās siltumapgādes sistēmas nav iespējams aizstāt ar alternatīviem avotiem. Kaut arī atveseļošanas un noturības plānā ir aplūkots ģeotermālās enerģijas potenciāls izmantošanai apkurei, varētu paredzēt papildu investīcijas, lai atbalstītu siltumsūkņu uzstādīšanu lielā mērogā. Elektroenerģijas ražošanai no oglēm pilnībā pietiek ar vietējā lignīta ražošanu, un Bulgārija ierobežotā daudzumā importē no Krievijas ogles, kas tiek izmantotas rūpnieciskām vajadzībām (0,56 miljoni tonnu, kas atbilst 85 % no kopējā ogļu importa). No otras puses, Bulgārija ir atkarīga no Krievijas jēlnaftas (63 % no Bulgārijā izmantotās jēlnaftas importē no Krievijas, kas ir ievērojami vairāk nekā ES vidējais rādītājs, proti, 26 %), un Bulgārija importē no Krievijas 22 % savu rafinēto naftas produktu, kas ir mazāk par ES vidējo rādītāju (35 %). Kopumā naftas īpatsvars energoresursu struktūrā 2020. gadā bija 23,9 %, kas ir mazāk par ES vidējo rādītāju (32,7 %). Bulgārijas atveseļošanas un noturības plānā ir paredzēts pieņemt ceļvedi virzībā uz klimatneitralitāti. Minētajā ceļvedī ir ietverti pasākumi ogļu/lignīta izmantošanas pakāpeniskai izbeigšanai vēlākais līdz 2038. gadam, kā arī būtiskas investīcijas un reformas, kuru mērķis ir paātrināt atjaunīgo energoresursu izmantošanu, vienlaikus būs vajadzīgi turpmāki centieni, lai sasniegtu mērķus klimata un enerģētikas pārkārtošanas jomā. Attiecībā uz atjaunīgiem energoresursiem Bulgārija ir apņēmusies pievienot jaunu jaudu vismaz 3500 MW apmērā no atjaunīgajiem enerģijas avotiem (vēja un saules enerģija) un radīt tehniskos nosacījumus, lai līdz 2026. gadam elektroenerģijas sistēmā integrētu jaudu vēl 4500 MW apmērā. Turklāt plānā ir iekļauta reforma, kuras nolūks ir novērst galvenos šķēršļus atjaunīgā ūdeņraža tehnoloģiju un vērtības ķēžu attīstīšanai, kā arī investīcijas, kas paredzētas tam, lai atbalstītu izmēģinājuma projektu izstrādi atjaunīgā ūdeņraža un ilgtspējīgas biogāzes ražošanai. Ir paredzēti arī pasākumi, kuru mērķis ir palīdzēt mājsaimniecībām uzstādīt solāras ūdens sildīšanas un saules fotoelementu sistēmas. Plānā tiks arī definēta enerģētiskā nabadzība. Jāpiezīmē, ka, lai Bulgārija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un atjaunīgo energoresursu enerģijas un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanai.