Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 13. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2014/001 EL/Nutriart) /* COM/2014/0376 final - 2014/ () */





PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS 1. Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) finansiālā ieguldījuma piemērošanas noteikumi ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006[1] (“EGF regula”). 2. Grieķijas iestādes iesniedza pieteikumu EGF/2014/001 EL/Nutriart par EGF finansiālo ieguldījumu pēc darba ņēmēju atlaišanas uzņēmumā Nutriart S.A un 25 piegādes un pakārtotās ražošanas uzņēmumos: AR.ZIGAS & SIA un 24 pašnodarbinātas personas, kuru darbība beidzās, un kas bija atkarīgi no galvenā uzņēmuma Grieķijā. 3. Pēc šā pieteikuma pārbaudes Komisija saskaņā ar visiem EGF regulas piemērojamajiem noteikumiem secināja, ka nosacījumi finansiālā ieguldījuma saņemšanai no EGF ir izpildīti. PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS EGF pieteikums: || EGF/2014/001 EL/Nutriart Dalībvalsts: || Grieķija Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (NUTS 2. līmenis): || Κεντρική Μακεδονία (Vidusmaķedonija) (EL12) Aττική (Atika) (EL30) Pieteikuma iesniegšanas datums: || 2014. gada 5. februāris Pieteikuma saņemšanas apliecinājuma datums: || 2014. gada 14. februāris Papildu informācijas pieprasījuma datums: || 2014. gada 19. februāris Papildu informācijas sniegšanas termiņš: || 2014. gada 2. aprīlis Izvērtējuma pabeigšanas termiņš: || 2014. gada 25. jūnijs Intervences kritērijs: || EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts Galvenais uzņēmums: || Nutriart S.A Saimnieciskās darbības nozare(-es) (NACE 2. red. nodaļa): || 10. nodaļa (“Pārtikas produktu ražošana”)[2] Meitasuzņēmumu, piegādes un pakārtotās ražošanas uzņēmumu skaits: || 25 Pārskata periods (četri mēneši): || 2013. gada 16. jūlijs — 2013. gada 16. novembris Atlaisto darba ņēmēju vai pabeigto darbību skaits pārskata periodā (a): || 505 Atlaisto darba ņēmēju vai pabeigto darbību skaits pirms vai pēc pārskata perioda (b): || 3 Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits (a + b): || 508 Kopējais aplēstais paredzēto atbalsta saņēmēju skaits: || 508 Jauniešu skaits, kuri nav nodarbināti un nav iesaistīti izglītības vai apmācības procesā (NEET), kuriem paredzēts sniegt atbalstu: || 505 Individualizēto pakalpojumu izdevumi (EUR) || 9 950 000 Izdevumi par EGF īstenošanu[3] (EUR) || 210 000 Izdevumi par EGF īstenošanu (%) || 2,07 Kopējais budžets (EUR) || 10 160 000 EGF ieguldījums (60 %) (EUR) || 6 096 000 PIETEIKUMA IZVĒRTĒJUMS Procedūra 4. Grieķijas iestādes iesniedza pieteikumu EGF/2014/001 EL/Nutriart 2014. gada 5. februārī, 12 nedēļās no dienas, kad bija izpildīti turpmāk 6.‒8. punktā noteiktie intervences kritēriji. Komisija apliecināja pieteikuma saņemšanu divās nedēļās no pieteikuma iesniegšanas dienas — 2014. gada 14. februārī. Komisija pieprasīja papildu informāciju no Grieķijas iestādēm 2014. gada 19. februārī. Grieķijas iestādes sniedza minēto papildu informāciju sešās nedēļās no pieprasījuma dienas. Pilnīga pieteikuma saņemšanas 12 nedēļu termiņš, kurā Komisijai jāpabeidz pieteikuma atbilstības izvērtējums finansiāla ieguldījuma piešķiršanas nosacījumiem, beidzas 2014. gada 25. jūnijā. Pieteikuma atbilstība Attiecīgie uzņēmumi un atbalsta saņēmēji 5. Pieteikums attiecas uz 508 darba ņēmējiem, kuri tika atlaisti uzņēmumā Nutriart S.A. (“galvenais uzņēmums”) un 25 piegādes un pakārtotās ražošanas uzņēmumos: AR.ZIGAS & SIA un 24 pašnodarbinātas personas, kuru darbība beidzās, un kas bija atkarīgi no galvenā uzņēmuma. Galvenais uzņēmums darbojās ekonomikas nozarē, kas klasificēta kā NACE 2. red.[4] 10. nodaļa “Pārtikas produktu ražošana”. Attiecīgie uzņēmumi atrodas NUTS[5] 2. līmeņa reģionos — Vidusmaķedonijā (EL12) un Atikā (EL30). Uzņēmumu un atlaisto darbinieku skaits Nutriart S.A || 481 3 AR.ZIGAS & SIA Uzņēmumu kopskaits: 2 || Atlaisto darbinieku kopskaits: || 484 To pašnodarbināto personu kopskaits, kuru darbība ir beigusies: || 24 Kopā (darba ņēmēji un pašnodarbinātās personas): || 508 Intervences kritēriji 6. Grieķijas iestādes iesniedza pieteikumu saskaņā ar EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto intervences kritēriju, kurā paredzēts, ka četru mēnešu pārskata periodā kopā vismaz 500 darba ņēmēji ir atlaisti vai pašnodarbinātu personu darbība ir beigusies kādā dalībvalsts uzņēmumā, ieskaitot darba ņēmēju atlaišanu un pašnodarbinātu personu darbības beigšanos uzņēmuma piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražošanas uzņēmumos. 7. Četru mēnešu pārskata periods ir no 2013. gada 16. jūlija līdz 2013. gada 16. novembrim. 8. Pieteikums attiecas uz: – 478 darba ņēmējiem, kurus atlaida[6] galvenajā uzņēmumā četru mēnešu pārskata periodā; – 3 darba ņēmējiem, kurus atlaida vienā no galvenā uzņēmuma piegādes uzņēmumiem četru mēnešu pārskata periodā; un – 24 pašnodarbinātām personām[7], kuru darbība ir pārtraukta četru mēnešu pārskata periodā. Atlaisto darba ņēmēju skaita un darbības beigšanas aprēķināšana 9. Attiecībā uz 481 darba ņēmēju, kas atlaists galvenajā uzņēmumā un piegādes uzņēmumā, atlaisto darba ņēmēju skaits ir aprēķināts no darba līguma de facto pārtraukšanas vai tā termiņa beigu datumu. 10. Attiecībā uz 24 pašnodarbinātajām personām darbības beigšanas datums ir noteikts saskaņā ar valsts tiesība aktiem, un tas ir darbības beigšanas datums nodokļu dienestā. Atbalsta saņēmēji, kuri ir tiesīgi pretendēt uz atbalstu 11. Atbalsta saņēmēji, kuri ir tiesīgi pretendēt uz atbalstu papildus jau minētajiem darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām, ir trīs darba ņēmēji, kas tika atlaisti pirms četru mēnešu pārskata perioda. Šos darba ņēmējus atlaida pēc vispārēja paziņojuma par plānoto atlaišanu[8] 2013. gada 21. jūnijā. Var noteikt skaidru cēloņsakarību ar notikumu, kurš izraisīja atlaišanu pārskata periodā. 12. Kopējais to atbalsta saņēmēju skaits, kuri ir tiesīgi pretendēt uz atbalstu, ir 508. Saikne starp darba ņēmēju atlaišanu un globālo finanšu un ekonomikas krīzi, kas risināta Regulā (EK) Nr. 546/2009 13. Lai noteiktu saikni starp darba ņēmēju atlaišanu un darbības beigšanu un globālo finanšu un ekonomikas krīzi, kas aplūkota Regulā (EK) Nr. 546/2009, Grieķija apgalvo, ka Grieķijas ekonomika atrodas dziļā recesijā jau sesto gadu pēc kārtas (2008.‒2013. gads). Saskaņā ar Grieķijas statistikas iestādes ELSTAT sniegto informāciju kopš 2008. gada Grieķijas IKP ir samazinājies par 25 %, valsts patēriņš par 21 % un privātais patēriņš par 32,3 %, vienlaikus bezdarbam pieaugot par 20,6 %. 14. Turklāt IKP samazināšanās ir palielinājusi atšķirību starp Grieķijas IKP uz vienu iedzīvotāju un ES IKP uz vienu iedzīvotāju, padarot par nebijušiem Grieķijas sasniegumus ekonomiskās konverģences jomā laikposmā no 1995. līdz 2007. gadam. 15. Turklāt, lai veiktu ārējā parāda maksājumus, 2008. gadā Grieķijas valdība īstenoja tādus nepopulārus pasākumus kā nodokļu ieņēmumu palielināšana, valsts izdevumu racionalizācija un darbinieku algu samazināšana publiskajā sektorā. Arī privātajā sektorā algas ir samazinājušās, mēģinot palielināt Grieķijas ekonomikas konkurētspēju. Kopš 2008. gada tūkstošiem uzņēmumu ir pārtraukuši darbību un slēgti, atlaižot personālu, un tūkstošiem pašnodarbinātu personu ir beigušas darbību, strauji palielinot bezdarba rādītājus. Samazināto ienākumu tūlītējā ietekme bija patēriņa samazināšanās. 16. Mājsaimniecību patēriņa samazināšanās tendences 2009. gadā Grieķijā bija līdzīgas tendencēm ES-27. Mājsaimniecību patēriņa rādītāji 2010. un 2011. gadā ES-27 uzlabojās, bet 2012. gadā tie atkal pazeminājās. Mājsaimniecību patēriņš Grieķijā kopš finanšu un ekonomikas krīzes sākuma ir samazinājies, un rādītāji ir pasliktinājušies katru gadu. Mājsaimniecību patēriņš (% izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu) || 2008. || 2009. || 2010. || 2011. || 2012. ES -27 || 0,44 || -1,67 || 1,04 || 0,26 || -0,74 Grieķija || 4,67 || -1,91 || -6,39 || -7,91 || -9,07 17. Saskaņā ar ELSTAT ziņojumu par mājsaimniecību ieņēmumiem un dzīves apstākļiem 23 % no Grieķijas iedzīvotājiem 2012. gadā dzīvoja zem nabadzības sliekšņa[9]. Notikumi, kas izraisījuši darba ņēmēju atlaišanu un darbības beigšanu 18. Saskaņā ar Grieķijas iestāžu sniegto informāciju trīs galvenie notikumi, kas izraisīja darba ņēmēju atlaišanu, bija: (1) pieejamo mājsaimniecības ieņēmumu samazinājums, kas notika nodokļu sloga palielinājuma, algu samazinājuma (gan privātajā, gan publiskajā sektorā) un augošā bezdarba dēļ un kura rezultātā ievērojami pazeminājās pirktspēja; (2) vairuma Nutriart klientu maksājumu kavējumi; un (3) krasa aizdevumu apjoma samazināšana uzņēmumiem un privātpersonām naudas trūkuma dēļ Grieķijas bankās. 19. Uzņēmums Nutriart tika izveidots 2008. gadā pēc trīs uzņēmumu pārņemšanas un apvienošanas: Katselis Ch. Sons S.A. (maizes izstrādājumu ražotājs), Elvipet S.A. (kas ražo saldētas mīklas izstrādājumus ēdināšanas uzņēmumiem) un Allatini S.A. (1836. gadā dibināts uzņēmums, kurš pazīstams kā augstākās kvalitātes miltu ražotājs). Kopš tā laika Nutriart ražojis tādus maizes un mīklas izstrādājumus kā dažādu sēklu maize, maizes standziņas, maizītes, kēksi, “austiņas”, kruasāni u. c. izstrādājumi galapatēriņam un saldēta un pagatavota mīkla ēdināšanas uzņēmumiem. 20. Grieķijas mājsaimniecību pirktspējas pazemināšanās rezultātā pēc Grieķijas ekonomikas lejupslīdes kopš ekonomikas un finanšu krīzes sākuma strauji samazinājās pieprasījums pēc tiem produktiem, kas nav pamatprodukti. Jo īpaši pieprasījums pēc saldiem maizes un mīklas izstrādājumiem 2013. gadā samazinājās par 41 % salīdzinājumā ar 2008. gadu. Šis pieprasījuma samazinājums tieši ietekmēja uzņēmuma Nutriart apgrozījumu, kurš pazeminājās no EUR 79,25 miljoniem 2010. gadā līdz EUR 38,32 miljoniem 2011. gadā un tad līdz EUR 20,23 miljoniem 2012. gadā. Uzņēmuma apgrozījums 2013. gadā (janvāris‒maijs) bija tikai EUR 5,49 miljoni. 21. Grieķijas ekonomikas recesijas sekas bija arī maksājumu kavējumu pieaugums. Vairums uzņēmuma Nutriart klientu novilcināja rēķinu maksāšanas termiņu no 120 līdz 240 dienām, un tā rezultātā Nutriart radās nepietiekama naudas plūsma. 22. Lai risinātu nepietiekamās naudas plūsmas problēmu, Nutriart nesekmīgi meklēja finansiālu palīdzību bankās. Saskaņā ar Grieķijas Bankas sniegto informāciju kopš 2010. gada mājsaimniecībām un uzņēmumiem (izņemot finanšu uzņēmumus) piešķirto aizdevumu gada izaugsmes rādītājs ir bijis negatīvs naudas trūkuma dēļ Grieķijas bankās. 23. Patēriņa pazeminājuma radītā apgrozījuma samazinājuma, maksājumu kavējumu un nesamaksāto rēķinu, kā arī aizdevumu trūkuma dēļ Nutriart mēģinājumi rast risinājumu cieta neveiksmi un noveda pie uzņēmuma paziņojuma par bankrotu un turpmākas darba ņēmēju atlaišanas. Paredzamā atlaišanas ietekme uz ekonomiku un nodarbinātību vietējā, reģionālā vai valsts līmenī 24. Darba ņēmēju atlaišana notika Atikā (60 %) un Vidusmaķedonijā (40 %). Grieķijas iestādes apgalvo, ka darba ņēmēju atlaišana Nutriart vēl vairāk pasliktinās bezdarba rādītājus, kurus jau nelabvēlīgi skārusi ekonomikas un finanšu krīze un kas abos reģionos šķiet īpaši viegli ietekmējami. Bezdarba rādītājs Atikā 2013. gada 4. ceturksnī bija 28,2 %, bet Vidusmaķedonijā — 30,3 %[10]. Turklāt abos reģionos trūkst darbvietu salīdzinājumā ar lielo darba meklētāju skaitu. Tāpēc vairāk nekā 70 % bezdarbnieku ir bijuši bez darba vairāk nekā 12 mēnešus. Īpaši satraucošs ir jaunu darba meklētāju stāvoklis Vidusmaķedonijā, kur jauniešu bezdarba rādītājs ir 60,4 %. 25. Tāpēc, ka bankrotē tādi pārstrādes rūpniecības uzņēmumi kā Nutriart S.A., Grieķijas ekonomika atrodas “atsavināšanas” procesā (t. i., tā zaudē savas ražošanas jaudas). Saskaņā ar ESAO sniegto informāciju laikposmā no 2008. līdz 2013. gadam bruto pamatkapitāls[11] samazinājās par 20 %. Darba ņēmēju atlaišana Nutriart palielinās darba meklētāju skaitu reģionā, bet ar uzņēmuma bankrotu saistītais ražošanas jaudu zudums samazinās pieejamo darbvietu skaitu. Tāpēc var uzskatīt, ka darba ņēmēju atlaišanai būs nelabvēlīga ietekme uz reģiona un vietējo ekonomiku. 26. Turklāt 43 % no Grieķijas IKP tiek ražots Atikā; tāpēc to uzņēmumu slēgšana, kuri atrodas šajā reģionā, ietekmē visu Grieķijas ekonomiku. Paredzētie atbalsta saņēmēji un ierosinātās darbības Paredzētie atbalsta saņēmēji 27. Paredzēto darba ņēmēju un pašnodarbināto personu sadalījums pa dzimumiem, vecuma grupām un pēc valstspiederības: Kategorija || Paredzēto atbalsta saņēmēju skaits Dzimums: || Vīrieši: || 337 || (66,34 %) || Sievietes: || 171 || (33,66 %) Valstspiederība: || ES valstspiederīgie: || 501 || (98,62 %) || Trešo valstu valstspiederīgie: || 7 || (1,38 %) Vecuma grupa: || No 15 līdz 24 gadiem: || 1 || (0,20 %) || No 25 līdz 29 gadiem: || 27 || (5,31 %) || No 30 līdz 54 gadiem: || 439 || (86,42 %) || No 55 līdz 64 gadiem: || 41 || (8,07 %) || No 64 gadiem un vecāki: || 0 || (0,00 %) 28. Aplēsts, ka pasākumos piedalīsies 508 paredzētie darba ņēmēji un pašnodarbinātās personas. 29. Grieķijas iestādes sniegs EGF līdzfinansētus individualizētus pakalpojumus līdz pat 505 jauniešiem, kuri nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā (NEET) un pieteikuma iesniegšanas dienā ir jaunāki par 30 gadiem, ņemot vērā, ka visu 8. punktā minēto darba ņēmēju atlaišana notika NUTS 2. līmeņa reģionos — Vidusmaķedonijā (EL12) un Atikā (EL30), kas ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu. 30. Kopā aplēsts, ka pasākumos piedalīsies 1013 paredzētie atbalsta saņēmēji un pašnodarbinātās personas, tostarp NEET. Ierosināto darbību atbilstība 31. Individualizētie pakalpojumi, kas jāsniedz atlaistajiem darba ņēmējiem, pašnodarbinātajām personām, kuru darbība ir beigusies, un NEET, ietver šādas darbības, kuras veido saskaņotu individualizētu pakalpojumu kopumu. – Profesionālā orientācija. Šis papildpasākums, kuru piedāvās visiem dalībniekiem, ietver turpmāk minētos posmus. 1. NEET paredzēta informācija. Neatkarīgi no tā, kas notiks ar 508 paredzētajiem darba ņēmējiem, kuri jau ir identificēti (bijušie Nutriart darba ņēmēji, piegādātāji un pakārtotās ražošanas uzņēmēji), paredzēto NEET grupa vēl ir jādefinē. Citu kritēriju starpā paredzēto NEET atlasei Grieķijas iestādes izmantos uzaicinājumus izteikt ieinteresētību. Šajā nolūkā tās plāno veikt informatīvas kampaņas, kuru mērķauditorija būs NEET. 2. Uzņemšana un reģistrācija. Pirmais visiem dalībniekiem (darba ņēmējiem un NEET) sniegtais pasākums ietver informāciju par pieejamiem pakalpojumiem un apmācību programmām, kā arī par prasmēm un apmācību prasībām. 3. Prasmju izvērtēšana un personas un profesionālās atbilstības dokuments. Paredzēts palīdzēt darba ņēmējiem un NEET noteikt savas prasmes un iespējas saistībā ar savām interesēm un izveidot reālistisku karjeras plānu. Prasmju izvērtēšana ietver intensīvu un individualizētu konsultēšanu, kura veidota kā programma, kas sastāv no dažādiem posmiem, kuros darba ņēmējs un konsultants izskata konkrētu jautājumu (piem., iespējas, intereses, motivācijas un cerību analīze, šķēršļi u. c.). Pēc izvērtēšanas tiek izveidots personas un profesionālās atbilstības dokuments, kurā ietverts dalībnieka prasmju kopsavilkums, viņa/viņas individuālais projekts un rīcības plāns. 4. Atbalsts darba meklēšanā un profesionālā orientācija. Tas ietver: (1) apmācību tādos horizontālos jautājumos kā sociālo prasmju pilnveidošana, pielāgošanās jaunām situācijām, lēmumu pieņemšana; (2) atbalstu darba meklēšanā, tostarp informāciju par pieejamajām darbavietām, aktīvu vietējo un reģionālo nodarbinātības iespēju izpēti, darba meklēšanas paņēmienus, kā arī apmācību, kas saistīta ar CV un pavadvēstules izstrādi un sagatavošanos darba pārrunām; (3) profesionālo orientāciju: konsultanti nodrošinās profesionālo orientāciju atlaistajiem darba ņēmējiem un norādīs viņiem uz konkrētiem darba piedāvājumiem. 5. Norādījumi attiecībā uz nodarbinātību. Konsultanti arī palīdzēs darba ņēmējiem un NEET viņu apmācību programmas un individuālā plāna, kas saistīts ar reintegrāciju nodarbinātībā, īstenošanas laikā. 6. Uzraudzība. Tā paredzēta, lai kontrolētu dalībniekus sešus mēnešus pēc pasākumu īstenošanas beigām. – Apmācība, pārkvalifikācija un arodmācība. Šā pasākuma ietvaros tiek nodrošināti arodmācību kursi, kas atbilst darba ņēmēju un NEET vajadzībām, kuras noteiktas profesionālās orientācijas konsultāciju laikā, un tajās jomās un nozarēs, kurās ir labas attīstības perspektīvas un kas atbilst atzītām vajadzībām darba tirgū. Apmācību kursus varētu papildināt arī ar praksi. – Īpaši konsultēšanas pakalpojumi attiecībā uz uzņēmējdarbību un inkubatora attīstība. Šis pasākums ietvers īpašus konsultēšanas pakalpojumus attiecībā uz uzņēmējdarbību, kuros galvenā uzmanība tiek pievērsta “mazāk tradicionālai” uzņēmējdarbībai un “inkubatora” attīstībai. Inkubators ir struktūra, kura sniegs specifiskākas un vispārīgākas konsultācijas, virzot vienu vai vairākas jaunu savstarpēji saistītu uzņēmumu grupas, kas ļauj dalībniekiem veidot tīklu un rīkoties kopā uzņēmējdarbības vidē (kopā efektīvāk risināt problēmas, dalīties ar pieredzi un labāko praksi u. c.). Šī struktūra ir izveidota, lai atbalstītu tos uzņēmējus, kuru mazāk tradicionālie uzņēmumi var gūt labumu, izmantojot jaunās tehnoloģijas, inovatīvākas pieejas u. c. Dalībnieki, kas ir ieinteresēti uzņēmuma izveidē, saņems vispārīgu atbalstu un konsultācijas attiecībā uz uzņēmējdarbību profesionālās orientācijas pasākuma ietvaros. Tiek lēsts, ka aptuveni 150 dalībniekiem ar uzņēmējdarbības uzsākšanu saistītu konsultāciju laikā būs sava pietiekami rūpīgi apsvērta uzņēmējdarbības ideja, lai ļautu sākt uzņēmējdarbību, tomēr visiem dalībniekiem netiks piedāvāti inkubatora pakalpojumi, jo inkubators paredzēts inovatīvai uzņēmējdarbībai. – Ieguldījums uzņēmējdarbības sākšanai. Darba ņēmēji un NEET, kuri dibinās jaunus uzņēmumus, saņems līdz pat EUR 15 000 kā ieguldījumu, lai segtu dibināšanas izmaksas. Grieķijā viena no lielākajām problēmām, ar kurām uzņēmēji saskaras, sākot uzņēmējdarbību, ir piekļuve finansējumam. Nepietiekamu līdzekļu dēļ bankas noraida lielāko aizdevuma pieprasījumu daļu. Šā pasākuma mērķis ir veicināt uzņēmējdarbību, sniedzot finansiālu atbalstu. – Pabalsti darba meklētājiem. Lai segtu izdevumus, kas radušies, piedaloties profesionālās orientācijas pasākumā, atbalsta saņēmēji saņems EUR 50 par katru līdzdalības dienu. Apmeklējot mācības, pabalsts būs EUR 7,5 stundā. – Mobilitātes pabalsti. Tie darba ņēmēji un NEET, kuri pieņems darba piedāvājumu, kas ietver dzīves vietas maiņu, saņems vienreizēju maksājumu EUR 2000, lai segtu nepieciešamos izdevumus. 32. Aprakstītās ierosinātās darbības ir aktīva darba tirgus pasākumi atbilstīgi EGF regulas 7. pantā noteiktajām darbībām, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu. Šīs darbības neaizstāj pasīvus sociālās aizsardzības pasākumus. 33. Grieķijas iestādes ir apstiprinājušas, ka par nevienu no šīm darbībām nav atbildīgi uzņēmumi saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem. Aplēstais budžets 34. Aplēstās kopējās izmaksas ir EUR 10 160 000, kas ietver izdevumus par individualizētiem pakalpojumiem EUR 9 950 000 apmērā un izdevumus par sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas pasākumiem EUR 210 000 apmērā. 35. Kopējais pieprasītais EGF finansiālais ieguldījums ir EUR 6 096 000 (60 % no kopējām izmaksām). Darbības || Aplēstais dalībnieku skaits || Aplēstās izmaksas par vienu dalībnieku (EUR) (*) || Aplēstās kopējās izmaksas (EUR) (**) Individualizēti pakalpojumi (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu) Profesionālā orientācija (Profesionālās orientācijas konsultācijas) || 1013 || 1246 || 1 262 500 Apmācība, pārkvalifikācija un arodmācība || 1013 || 2962 || 3 000 000 Īpaši konsultēšanas pakalpojumi attiecībā uz uzņēmējdarbību un inkubatora attīstība || 70 || 2500 || 175 000 Ieguldījums uzņēmējdarbības sākšanai (Subsīdija pašnodarbinātībai) || 150 || 15 000 || 2 250 000 Starpsumma (a): || – || 6 687 500; (67,21 %) Pabalsti un stimuli (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu) Pabalsti darba meklēšanai || 1013 || 3023 || 3 062 500 Mobilitātes pabalsti || 100 || 2 000 || 200 000 Starpsumma (b): || – || 3 262 500; (32,79 %) Sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles pasākumi: 1. Sagatavošanās pasākumi || – || 40 000 2. Pārvaldība || – || 40 000 3. Informācija un reklāma || – || 100 000 4. Kontrole un ziņošana || – || 30 000 Starpsumma (c): || – || 210 000; (2,07 %) Kopējie izdevumi (a + b + c): || – || 10 160 000 EGF ieguldījums (60 % no kopējām izmaksām) || – || 6 096 000 (*) Lai izvairītos no decimālskaitļiem, aplēstās izmaksas par vienu darba ņēmēju ir noapaļotas. Tomēr tas neietekmē katra pasākuma kopējās izmaksas, kuras joprojām ir tādas pašas kā Grieķijas iesniegtajā pieteikumā. (**) Noapaļošanas dēļ kopsummas nesakrīt. 36. To darbību izmaksas, kuras iepriekš minētajā tabulā noteiktas kā darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu, nepārsniedz 35 % no saskaņotā individualizēto pakalpojumu kopuma kopējām izmaksām. Grieķijas iestādes apstiprināja, ka šīs darbības ir atkarīgas no tā, vai paredzētie atbalsta saņēmēji piedalās darba meklēšanas vai apmācības pasākumos. 37. Grieķijas iestādes apstiprināja, ka ieguldījumu izmaksas pašnodarbinātībai, uzņēmējdarbības sākšanai un darba ņēmēju pārņemšanai nepārsniegs EUR 15 000 vienam atbalsta saņēmējam. Izdevumu atbilstības periods 38. Grieķijas iestādes sāka sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem 2014. gada 30. aprīlī. Tāpēc par izdevumiem par 31. punktā minētajām darbībām ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu no 2014. gada 30. aprīļa līdz 2016. gada 30. aprīlim. 39. Grieķijas iestādes 2014. gada 31. martā sāka rasties administratīvie izdevumi, lai īstenotu EGF. Tāpēc par izdevumiem par sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas pasākumiem ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu no 2014. gada 31. marta līdz 2016. gada 31. oktobrim. Papildināmība ar darbībām, ko finansē no valstu vai Savienības fondiem 40. Grieķijas iestādes ir norādījušas, ka EGF finansiālais ieguldījums neaizstās darbības, kas attiecīgajiem uzņēmumiem ir obligāti jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem. 41. Valsts priekšfinansējuma vai līdzfinansējuma avots ir Attīstības ministrijas valsts ieguldījuma programma. 42. Grieķijas iestādes ir norādījušas, ka iepriekš aprakstītie pasākumi, kas saņem EGF finansiālu ieguldījumu, nesaņems finansiālu ieguldījumu no citiem Savienības finanšu instrumentiem. Procedūras, ko ievēro, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, vai sociālajiem partneriem, kā arī vietējām un reģionālām iestādēm 43. Grieķijas iestādes norādīja, ka saskaņotais individualizēto pakalpojumu kopums ir izstrādāts, apspriežoties ar paredzēto atbalsta saņēmēju pārstāvjiem un arodbiedrību GSEE[12], kā arī ar Grieķijas Uzņēmumu savienību. Pieteikums, kas ierosināts 2013. gada decembrī, tika apspriests vairākās sanāksmēs ar sociālajiem partneriem, ar kuriem apspriedās par dažādiem jautājumiem, kas saistīti ar integrētā pasākumu kopuma saturu. Pārvaldības un kontroles sistēmas 44. Pieteikums ietver sīku pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, kurā norādīti ietverto struktūru pienākumi. Grieķija paziņoja Komisijai, ka finansiālos ieguldījumus pārvaldīs un kontrolēs tās pašas iestādes, kas pārvalda un kontrolē Eiropas Sociālā fonda (ESF) finansējumu Grieķijā. ESF darbību koordinēšanas un uzraudzības iestāde (EYSEKT) darbosies kā pārvaldes iestāde un EDEL (Fiskālās revīzijas komiteja) — kā kontroles iestāde. Attiecīgās dalībvalsts uzņemtās saistības 45. Grieķijas iestādes nodrošināja nepieciešamo ticamības līmeni attiecībā uz to, ka: – piekļuvē ierosinātajām darbībām un to īstenošanai tiks piemēroti vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi; – ir ievērotas valstu un ES tiesību aktos paredzētās prasības par kolektīvo atlaišanu; – Nutriart SA ir izpildījis juridiskos pienākumus, kas attiecas uz darba ņēmēju atlaišanu, un ir sniedzis darba ņēmējiem atbilstošu palīdzību; – Nutriart SA paziņoja par bankrotu, un attiecīgais tiesas lēmums ir gaidāms līdz 2014. gada rudenim; pēc tam Nutriart neplāno atsākt darbību; – ar ierosinātām darbībām tiks sniegts atbalsts atsevišķiem darba ņēmējiem, un tās neizmantos uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanai; – ierosinātās darbības nesaņems finansiālu atbalstu no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem, kā arī tiks novērsta jebkāda dubulta finansēšana; – ar ierosinātām darbībām papildinās no struktūrfondiem finansētās darbības; – EGF finansiālais ieguldījums atbildīs procesuālajiem un materiālajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu. IETEKME UZ BUDŽETU Budžeta priekšlikums 46. EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu EUR 150 miljonu apmērā (2011. gada cenās), kā paredzēts 12. pantā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam[13]. 47. Pēc pieteikuma izskatīšanas attiecībā uz EGF regulas 13. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem un ņemot vērā paredzēto atbalsta saņēmēju skaitu, ierosinātās darbības un aplēstās izmaksas, Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus EUR 6 096 000 apmērā, kas veido 60 % no kopējām ierosināto darbību izmaksām, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar pieteikumu. 48. Ierosināto lēmumu izmantot EGF pieņems kopā Eiropas Parlaments un Padome, kā paredzēts 13. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību[14]. Saistītie tiesību akti 49. Vienlaikus ar savu priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegs priekšlikumu par līdzekļu pārvietojumu uz attiecīgām budžeta pozīcijām EUR 6 096 000 apmērā. 50. Tajā pašā laikā, kad tā pieņem priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu, Komisija ar īstenošanas aktu pieņems lēmumu par finansiālo ieguldījumu, kas stājas spēkā dienā, kad Eiropas Parlaments un Padome pieņem ierosināto lēmumu izmantot EGF. Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 13. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2014/001 EL/Nutriart) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006[15] un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, rīkojoties saskaņā ar procedūru, kas noteikta 13. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību[16], tā kā: (1) Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (EGF) tika izveidots, lai sniegtu atbalstu tādiem darba ņēmējiem, kas atlaisti no darba, un tādām pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies, jo globalizācijas rezultātā ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās ilgstoša globālā finanšu un ekonomikas krīze, kas aplūkota Regulā (EK) Nr. 546/2009[17], vai sākas jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū. (2) EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu EUR 150 miljonu apmērā (2011. gada cenās), kā paredzēts 12. pantā Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam[18]. (3) Grieķija 2014. gada 5. februārī iesniedza priekšlikumu izmantot EGF attiecībā uz atlaistiem darba ņēmējiem uzņēmumā Nutriart S.A un 25 piegādes un pakārtotās ražošanas uzņēmumos: AR.ZIGAS & SIA un 24 pašnodarbinātas personas, kuru darbība beidzās, un kas bija atkarīgi no galvenā uzņēmuma, un papildināja to ar papildinformāciju, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktā. Šis pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. panta prasībām par EGF finansiālo ieguldījumu noteikšanu. (4) Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 6. panta 2. punktu Grieķija nolēma sniegt arī NEET individualizētus pakalpojumus, kurus līdzfinansē EGF. (5) Tādēļ EGF ir jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu EUR 6 096 000 apmērā saistībā ar Grieķijas iesniegto pieteikumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžeta ietvaros EGF izmanto, lai nodrošinātu summu EUR 6 096 000 apmērā saistību un maksājumu apropriācijām. 2. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp. [2] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006, ar ko izveido NACE 2. redakcijas saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.). [3] Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. panta trešo punktu. [4] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006, ar ko izveido NACE 2. redakcijas saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.). [5] Komisijas 2012. gada 8. novembra Regula (ES) Nr. 1046/2012, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu (OV L 310, 9.11.2012., 34. lpp.). [6] EGF regulas 3. panta a) punkta nozīmē. [7] EGF regulas 3. panta b) punkta nozīmē. [8] Uzņēmums Nutriart S.A. paziņoja par bankrotu 2013. gada 21. jūnijā. [9] Grieķijā ir noteikts nabadzības slieksnis attiecībā uz fiziskām personām EUR 5508 gadā vienam cilvēkam un attiecībā uz mājsaimniecībām, kurās ir divi pieaugušie un divi bērni, kas nav vecāki par 14 gadiem, — EUR 11 986. [10] Avots: ELSTAT. 2013. gada 4. ceturkšņa darbaspēka apsekojums. [11] Bruto pamatkapitāla veidošana (GFCF) nacionālajos kontos tiek definēta kā ražoto pamatlīdzekļu iegāde mīnus atsavinājumi, t. i., pamatlīdzekļi, kurus paredzēts izmantot citu preču un pakalpojumu ražošanai ilgāk nekā vienu gadu. [12] Grieķijas Darba ņēmēju savienība (GSEE). [13] OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp. [14] OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp. [15] OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp. [16] OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp. [17] OV L 167, 29.6.2009., 26. lpp. [18] OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.