LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 05.09.2005 
COM(2005) 406 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS 
Attiecību stiprin āšana ar Čīli aviācijas jom ā 
 
LV 2   LV 1. I EVADS  
Tradicion āli starptautisko gaisa transportu reglament ē divpusēji starpvalstu nol īgumi. 
Tomēr Eiropas Kopienas Tiesas 2002. gada 5. novembra spriedumi, t. s. “atv ērto 
debesu” spriedumi, k ļuva par sākumu aviācijas ārējai politikai Kopienas l īmenī. 
Kā norādīts paziņojumā “Programmas izstr āde Kopienas ārējās aviācijas politikai”1, 
Eiropas Kopienas un atseviš ķu trešo valstu nol īgumiem b ūs ievērojama pievienot ā 
vērtība — tie radīs cik iespējams daudz jaunu iesp ēju ekonomik ā, izveidojot 
tirgus un sekm ējot invest īcijas . Turklāt šādi nolīgumi būs vislabākais veids, k ā 
nodrošināt taisnīgas konkurences apst ākļus, sekmējot regulējuma konver ģenci.  
Tādēļ Eiropas Komisija ir ierosin ājusi uzsākt mērķtiecīgas sarunas, lai nosl ēgtu 
globālos aviācijas nolīgumus liel ākajos pasaules re ģionos ar m ērķi vairot Eiropas 
rūpniecības sekm ēšanas izredzes un nodrošin āt godīgu konkurenci, taj ā pašā laikā 
palīdzot reform ēt starptautisko civilo avi āciju. Padome Secin ājumos par ārējām 
attiecībām aviācijas jomā ir skaidri izteikusies par Čīli kā iespējamu pretendenti, kas 
varētu atbilst n ākotnes pras ībai pēc visaptveroš ām sarunu pilnvar ām2. 
Čīle, valsts, kas jau ir nosl ēgusi Asoci ācijas nolīgumu ar Eiropas Kopienu, kas l īdz 
2013. gadam izveidos br īvās tirdzniec ības zonu, ir l ūgusi sākt sarunas par 
visaptverošu gais a transporta nol īgumu ar Eiropas Kopienu. T ā kā Čīlei ir uz tirgu 
orientēta ekonomikas un transporta politika un augsti reglament ējošie 
standarti, tā ir daudzsološa pret endente, ar ko var ētu noslēgt jaunās paaudzes gaisa 
transporta nol īgumu ar Eiropas Kopienu. 
Turklāt Čīle ir pierādījusi gatav ību reform ēt starptautisk ā gaisa transporta regul ējumu 
kopā ar Eiropas Kopienu, b ūdama pirm ā valsts pasaul ē, kas parakst īs horizont ālo 
nolīgumu ar Eiropas Kopienu gaisa transporta jom ā3. 
Aptverošāks gaisa transporta nol īgums ar Čīli vēl vairāk stiprinās komerci ālās un 
politiskās saites ES un Čīles starp ā. Tas dos saimniecisku ieguvumu gaisa 
pārvadātājiem, lidost ām, pasažieriem, nos ūtītājiem, tūrisma nozarei un cit ām 
saimniecības nozar ēm gan Eiropas Savien ībā, gan Čīlē. Turklāt nākotnē tas būs 
lielisks sākums attiec ību stiprin āšanai ar cit ām Latīņamerikas valst īm aviācijas jomā. 
Tādēļ ar šo pazi ņojumu Komisija iesaka Padomei pilnvarot Komisiju Eiropas 
Kopienas v ārdā sākt sarunas par visaptverošu gaisa transporta nol īgumu ar Čīli, 
kura mērķis būtu tirgus atv ēršana un sadarb ība regul ējuma jom ā un/vai 
regulējuma konver ģence  īpaši priorit ārās jomās, piemēram, aviācijas lidojumu 
drošība, aviācijas droš ība, vides aizsardz ība un konkurences noteikumu piem ērošanā, 
kas nodrošina darb ības vidi netrauc ētai konkurencei. 
                                                 
1 KOM (2005) 79. 
2 Padomes 2005. gada 27. j ūnija Secin ājumi par Programmas izstr ādi Kopienas ārējai politikai avi ācijas 
jomā. 
3 Horizont ālais nolīgums aizst āj noteikumus, kas iek ļauti divpus ējos gaisa satiksmes pakalpojumu 
nolīgumos starp ES dal ībvalstīm un Čīli (tie izrādījās nesader īgi ar ES ties ību aktiem), ar Kopienas 
nolīgumu. 
 
LV 3   LV Sarunās par horizont ālo nolīgumu un izp ētes diskusij ās ir izveidotas labas attiec ības 
starp Čīles aviācijas iestādēm un Eiropas Komisijas dienestiem, nodrošinot lielisku 
pamatu, lai iesaist ītos sarun ās par visaptverošu gaisa transporta nol īgumu ar 
Čīli. 
2. P AŠREIZĒJAIS REGUL ĒJUMS GAISA SATIKSMES PAKALPOJUMIEM STARP EIROPAS 
KOPIENU UN ČĪLI 
2.1. Divpus ējie gaisa satiksmes pakalpojumu nol īgumi starp ES dal ībvalstīm un Čīli 
Pašreiz gaisa satiksmes pakalpojumus starp ES un Čīli reglament ē divpusējie gaisa 
satiksmes pakalpojumu nol īgumi starp Čīli un 11 ES dal ībvalstīm4. Gaisa satiksmes 
pakalpojumiem starp p ārējām 14 dalībvalstīm un Čīli nav juridiska pamata. 
Pašreizējie divpus ējie gaisa satiksmes pakalpojumu nol īgumi gaisa satiksmes 
pakalpojumus starp ES un Čīli nereglament ē atbilstīgi. Daži nol īgumi ir ļoti liberāli 
un neuzliek nek ādus ierobežojumus lidojumu biežumam vai maršrutu grafikiem, 
turpretim citi nol īgumi paredz stingri reglament ēt ekonomiskos pamataspektus, 
piemēram, lidojumu skaitu ned ēļā, maršrutu grafikus un lidojuma maksu. T ā kā, 
izstrādājot dalībvalstu divpus ējos gaisa satiksmes pakalpojumu nol īgumus ar Čīli, šo 
atšķirību dēļ iespējas, kas pieejamas Kopienas gaisa p ārvadātājiem, nebija 
vienādas. 
2004. gada septembr ī tika parakst īts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Čīles 
Republiku par atseviš ķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (“Horizont ālais 
nolīgums”)5. “Horizont ālais nolīgums” labo noteikumus, kas ir izr ādījušies 
nesaderīgi ar ES ties ību aktiem par pašreiz ējiem divpus ējiem gaisa satiksmes 
pakalpojumu nol īgumiem starp Čīli un ES dal ībvalstīm. Tas jo īpaši aizst āj 
noteikumus, kas prasa, lai gaisa p ārvadātāji piederētu attiecīgās ES dal ībvalsts 
valstspieder īgajiem un lai tos p ārvaldītu attiecīgās ES dalībvalsts valstspieder īgie, ar 
“Kopienas gaisa p ārvadātāja” klauzulu. Čīle bija pirmā valsts pasaul ē, kas vienoj ās 
ar Eiropas Kopienu par horizont ālo nolīgumu , kas izveido nediskrimin ējošu gaisa 
satiksmes pakalpojumu juridisko pamatu. P ēc minētā nolīguma parakst īšanas 
Kopienas gaisa p ārvadātāji varēs izmantot ties ības veikt satiksmi starp Čīli un 
jebkuru ES dal ībvalsti, kur tie re ģistrēti. Ja Čīles gaisa p ārvadātāji veiks 
pārvadājumus maršrutos Eiropas Kopien ā, uz tiem attieksies atseviš ķi Kopienas 
tiesību aktu noteikumi. Atš ķirīgu divpus ējo nolīgumu dēļ Horizont ālajā nolīgumā 
tomēr bija jāietver “neapiešanas” klauzula, lai izvair ītos no iesp ējamās pašreizējo 
divpusējo satiksmes ties ību ierobežojumu apiešanas. 
                                                 
4 Apvienot ā Karaliste, Be ļģija, Dānija, Francija, It ālija, Luksemburga, N īderlande, Somija, Sp ānija, 
Vācija un Zviedrija. 
5 KOM (2004) 829, Priekšlikums Padomes L ēmumam par nol īguma parakst īšanu un pagaidu 
piemērošanu starp Eiropas Kopienu un Čīles Republiku par atseviš ķiem gaisa satiksmes pakalpojumu 
aspektiem. Padome pie ņēma priekšlikumu 2005. gada 27. j ūnijā. 
 
LV 4   LV 2.2. Gaisa transporta politika Čīlē gaisa transporta liberaliz ācijas priekšgal ā 
Gaisa transporta liberaliz ācijas ziņā Čīle ir viena no visatt īstītākajām valstīm. Čīles 
gaisa transporta politika balst ās uz šādiem principiem: br īva iekļūšana tirgū, cenu 
brīvība, atvērtās debess un minim āla valdības iejaukšan ās. 
– Čīlē nav īpašumties ību ierobežojumu ārzemju gaisa p ārvadātājiem. 2004. gada 
novembrī jauns gaisa p ārvadātājs, kas pieder ēja īpašniekam no Sp ānijas, 
saņēma vajadz īgās Čīles varas iest āžu atļaujas un pilnvaras, lai s āktu vietējos 
un starptautiskos lidojumus. 
– Gaisa pārvadātājiem nav barjeru, lai iek ļūtu tirgū. Gaisa p ārvadātājiem ir 
atļauts darboties, ja tiem ir der īga gaisa ku ģa ekspluatanta apliec ība, kas 
apstiprina sp ēju nodrošin āt drošas avi ācijas darb ības, un ja tie atbilst 
vajadzīgajām apdrošin āšanas pras ībām. 
– Pretstatā pasaules praksei Čīle ļauj ārvalstu gaisa p ārvadātājiem apkalpot 
vietējos lidojumus, pamatojoties uz savstarp īgumu. 
– Divpusējās attiecībās ar vairāk nekā 30 valstīm Čīle ir piešķīrusi neierobežotas 
trešās un ceturt ās brīvības tiesības veikt satiksmi6. 
– Ja ir vairāk nekā viens pretendents, ties ības veikt starptautisko satiksmi pieš ķir 
atklātā izsolē. Tiesības veikt satiksmi ir br īvi nododamas citiem gaisa 
pārvadātājiem. 
– Čīle ir parakst ījusi Daudzpus ējo nolīgumu par starptautisk ā gaisa transporta 
liberalizāciju ( MALIAT ) un Papildu protokolu7. Pamatojoties uz MALIAT  un 
MALIAT  protokolu, Čīle piešķir savām partnervalst īm ne tikai neierobežotas 
trešās un ceturt ās tiesības veikt satiksmi, bet ar ī neierobežotas piekt ās un 
septītās brīvības tiesības veikt satiksmi8.  
– Čīle ir vadoš ā pašreizējā Latīņamerikas avi ācijas tirgus integr ācijas procesa 
virzītāja. Čīle ir parakst ījusi Fortalezas Nol īgumu, kas izveido atv ērta tirgus 
pieeju Dienvidamerikas apakšre ģionu maršrutiem.9 
– Ja, piemērojot konkurences noteik umus, tas nav vajadz īgs, Čīle neiejaucas 
gaisa pārvadātāju noteiktaj ās cenās. Cenu noteikšanu nekonkur ējošiem, t. i., 
monopola vai kvazimonopola maršrutiem, p ārvalda avi ācijas iestādes. 
                                                 
6 Treš ā brīvība ir tiesības pārvadāt pasažierus un/vai kravas no savas valsts uz citu valsti. Ceturt ā brīvība 
ir tiesības pārvadāt pasažierus un/vai kravas no citas valsts uz savu valsti. 
7 Citi MALIAT  protokola parakst ītāji ir Jaunz ēlande, Singap ūra un Bruneja. MALIAT  nolīguma puses ir 
vēl arī ASV, Rietumsamoa un Tonga. 
8 Piekt ā brīvība ir ties ības pārvadāt pasažierus un/vai kravas no k ādas valsts uz trešo valsti ar 
pakalpojumiem, kas s ākas savā valstī, piem., Čīles gaisa p ārvadātājs pārvadā pasažierus starp Sp āniju 
uz Vāciju Santjago-Madrides-Frankfurtes reis ā. Septītā brīvība ir ties ības veikt satiksmi, kas nes 
ienākumus, starp div ām valstīm ārpus savas valsts, piem., Čīles gaisa p ārvadātājs pārvadā pasažierus 
starp Jaunz ēlandi un Bruneju. 
9 P ārējās Fortalezas Nol īguma parakst ītājas ir Argent īna, Brazīlija, Paragvaja, Urugvaja, Bol īvija un 
Peru. 
 
LV 5   LV – Kopā ar gaisa transporta nozares ekonomisko liberaliz āciju ir notikusi stingra 
drošības standartu, lietot āju tiesību un konkurences noteikumu piem ērošana. 
– Lidostu nozare ir atv ērta privātajiem ieguld ījumiem. Eiropas ieguld ītājiem ir 
30% daļa lidostu konsorcij ā, kas darbojas Santjago Starptautiskaj ā lidostā. 
3. T URPMĀKA ATTIEC ĪBU STIPRIN ĀŠANA AR PRIVILI ĢĒTU UN UZTICAMU PARTNERI 
DIENVIDAMERIK Ā 
Čīle ir vissvar īgākā Eiropas Savien ības partnere Dienvidamerik ā. 2002. gada 
novembrī Čīle un Eiropas Savien ība parakst īja Asociācijas nolīgumu10. Nolīgums 
izveido politisku un ekonomisku asoci āciju starp Čīli un ES,  pamatojoties uz 
savstarpīgumu, kop ējām interes ēm un attiec ību padziļināšanu visās piemērošanas 
jomās. 
Ar ES un Čīles asoci ācijas nolīgumu līdz 2013. gadam izveidos pre ču brīvās 
tirdzniec ības zonu . Muitas nodok ļi par rūpniecības ražojumiem tiks piln īgi likvidēti 
līdz 2010. gadam. Ar nol īgums izveido ar ī pakalpojumu br īvās tirdzniec ības zonu un 
paredz ieguld ījumu liberaliz āciju11. Tomēr gaisa satiksmes pakalpojumi nav ietverti 
ES un Čīles asociācijas nolīguma darb ības jomā12. 
ES ir vissvar īgākais Čīles tirdzniec ības partneris. 2003. gad ā Čīles eksports uz ES 
sasniedza 7 miljardus EUR . ES eksports uz Čīli ir 3 miljardi EUR. Tikai laik ā no 
2001. gada l īdz 2003. gadam pre ču tirdzniec ība starp ES un Čīli ir pieaugusi par 
27% . ES ir galvenais ieguld ītājs Čīlē ar kopējo ārvalstu tiešo ieguld ījumu apjomu 
12,7 miljardi EUR, kas veido 36% no kop ējiem ārvalstu tiešajiem ieguld ījumiem 13.  
Čīle 2004. gada mart ā oficiāli lūdza sākt sarunas par liber ālu aviācijas nolīgumu ar 
Eiropas Savien ību. Čīle atkārtoti izteica interesi par nol īgumu, kas ietvertu gan tirgus 
pieejamības liberaliz āciju, gan regul ējuma konver ģenci, 2. ES un Čīles asociācijas 
padomē 2005. gada maij ā14. Sarunu s ākšana gaisa transporta jom ā vēl vairāk 
stiprinās ekonomisk ās un politisk ās saites starp ES un Čīli. Tā kā Čīle bija pirm ā 
valsts dienvidu puslod ē, kas nosl ēdza asoci ācijas nolīgumu un izveidoja br īvās 
tirdzniecības zonu ar ES, ir lo ģiski, ka ar ī Čīlei jābūt to pirmo valstu vid ū, kas 
noslēgs visaptverošu gaisa transporta nol īgumu ar ES. 
4. S AIMNIECISKAIS LABUMS , KO DOS ES UN ČĪLES TRANSPORTA NOL ĪGUMS  
Kopējais gaisa satiksmes apjoms starp Eiropas Savien ību un Čīli ir aptuveni 
600 000 pasažieru gad ā. Ģeogrāfiskā attāluma dēļ ievērojamu pasažieru da ļu pārvadā 
ar netiešajiem reisiem caur cit ām Latīņamerikas valst īm. 
                                                 
10 Nol īgums par asoci ācijas izveidi starp Eiropas Kopienu un t ās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles 
Republiku, no otras puses, – Nobeiguma akts, Oficiālais Vēstnesis L 352, 30.12.2002., 3.—1450. lpp. 
Nolīgums stājās spēkā 2005. gada 1. mart ā. 
11 Asoci ācijas nolīguma 94. pants. 
12 Asoci ācijas nolīguma 95. panta 2.d punkts. 
13 Avots: Statistikas birojs (2004). 
14 2. ES un Čīles asociācijas padomes 2005. gada 6. maija kop īgā deklarācija. 
 
LV 6   LV Ja arī divpusējos gaisa satiksmes pakalpojumu nol īgumos starp vair ākām ES 
dalībvalstīm un Čīli nav noteikti nek ādi ierobežojumi attiec ībā uz lidojumu skaitu, 
tad uz ekonomiskaj ā ziņā vissvarīgākajiem divpus ējiem tirgiem15 attiecas nol īgumi, 
kas ierobežo gaisa p ārvadātāju spēju piedāvāt gaisa satiksmes pakalpojumus 
atbilstīgi pasažieru piepras ījumam. Esošie ierobežojumi mazina gaisa satiksmes 
pakalpojumu starp ES un Čīli iespējamo pieaugumu . Tiek prognoz ēts, ka vidējais 
ikgadējais gaisa satiksmes pakalpojumu starp ES un Čīli pieauguma temps no 
2004. gada l īdz 2008. gadam b ūs 5,9%16. 
Pēdējos mēnešos gan Čīles, gan ES gaisa p ārvadātāji ir izrādījuši interesi par 
iekļūšanu ES un Čīles tirgū. Tomēr pašreizējie divpus ējo nolīgumu ierobežojumi 
neļautu tiem veikt regul ārus lidojumus. Tūrisma pl ūsma starp ES un Čīli ir 
pieaugusi par 50% laik ā no 1998. gada l īdz 2004. gadam17, bet turpm āku tūrisma 
tirgus izaugsmi var ētu kavēt pašreizējie ierobežojumi gaisa satiksmes pakalpojumu 
nolīgumos, ja nekas netiks dar īts. 
Tirdzniec ības plūsma starp ES un Čīli ir pieaugusi par 27% tikai laik ā no 2001. gada 
līdz 2003. gadam. Pašreiz ējo gaisa satiksmes pakalpoj umu ierobežojumu atcelšana 
sekmētu neierobežotu tirdzniec ības izaugsmi starp ES un Čīli, tirdzniecības 
attiecībās ar Čīli īpaši ņemot vērā lielo attālumu un iev ērojamo da ļu ātrbojīgo preču. 
Ierobežojumu atcelšana Kopienas gaisa p ārvadātājiem dotu liel ākas tirgus 
iespējas. Ja nebūs pašreizējo ierobežojumu attiec ībā uz lidojumu skaitu ned ēļā un 
lidojumu maršrutiem, iesp ējams, ka gaisa satiksme starp ES un Čīli palielin āsies. Ir 
gaidāms, ka tiešo lidojumu skaits starp ES un Čīli pieaugs, ļaujot Kopienas gaisa 
pārvadātājiem palielin āt savu tirgus da ļu no ES un Čīles kopējā tirgus apjoma. 
Tālāka liberaliz ācija un izrietošais tiešo lidojumu skaita pieaugums Eiropas 
pasažieriem un nos ūtītājiem dos liel āku izvēli lidojumiem uz Čīli, kas ir svar īgs 
Eiropas Savien ības tirdzniec ības partneris. Gaisa satiks mes pakalpojumu pieaugums, 
īpaši tiešo gaisa satiksmes pakalpojumu pieaugums, sekm ēs tālāku tirdzniec ības un 
tūrisma plūsmas pieaugumu starp ES un Čīli. 
Tā kā Kopienas gaisa p ārvadātājiem pašreiz pieder gandr īz divas trešda ļas no 
pasažieru p ārvadājumu tirgus un 70% no kravu p ārvadājumu tirgus18 un tā kā vairāk 
nekā 65% no pasažieriem starp ES un Čīli ir Eiropas iedz īvotāji19, ir gaidāms, ka 
lielākā daļa saimniecisko ieguvumu tiks Eiro pas gaisa satiksmes nozari, Eiropas 
patērētājiem un cit ām Eiropas saimniec ības nozar ēm. 
Tā kā Čīlei ir moderns regul ējums, tā ir lieliska pretendente, ar ko Kopienai 
padziļināt attiecības aviācijas jomā atvērtajā gaisa telp ā — gan attiec ībā uz piekļuvi 
tirgum, gan sadarb ību regulējuma jom ā. Lielāka sadarbība regulējuma jom ā starp 
ES un Čīli vēl vairāk veicinātu gaisa satiksmes paka lpojumus starp ES un Čīli. 
                                                 
15 Sp ānija, Vācija un Francija kontrol ē vairāk nekā 90% no pasažieru sa tiksmes starp ES un Čīli. 
16 Avots: IATA  pasažieru prognozes 2004.—2008. gadam. 
17 Avots: Sernatur, Estadisticas de Turismo . 
18 Pasažieru p ārvadājumu tirgus sadal ījums 2004. gad ā: Lan Chile  32%, Iberia  31%, Lufthansa  20%, Air 
France  12%. Kravu p ārvadājumu tirgus sadal ījums 2004. gad ā: Lan Chile  30%, Iberia  22%, Martinair  
18%, Air France  13%, Cargolux  10%, Lufthansa  7%. Avots: Junta de Aeronautica Civil . 
19 Avots: Sernatur  (2005). 
 
LV 7   LV Varbūt vēl svarīgāka par tiešo saimniecisko ietekmi uz ES un Čīles tirgu ir vid ēji ilga 
ietekme uz citiem gaisa transporta tirgiem. A tvērtu starptautisko avi ācijas tirgu 
saimnieciskais labums ir skaidri noteikts Eiropas Komisijas v ārdā veiktajā pētījumā 
par ES un ASV atv ērtās gaisa telpas ekonomisko ietekmi20. Bez pašreiz ējiem 
ierobežojumiem attiec ībā uz lidojumu skaitu ned ēļā un lidojumu maršrutiem, 
iespējams, gaisa satiksme pieaugs. Atv ērtā tirgū aviosabiedr ības varēs izmantot 
jaunās tirgus iesp ējas un pied āvāt gaisa satiksmes pakal pojumus maršrutos, kur 
patērētāji tos pieprasa. Ieguld ījumu plūsma pāri robežām dos turpm āku efektivit ātes 
pieaugumu. 
Ilgākā laikā ES un Čīles gaisa transporta nol īgumam var ētu būt lielāka saimnieciska 
ietekme uz gaisa transportu starp ES un citiem Lat īņamerikas tirgiem . Čīle ir 
galvenais gaisa transporta liberaliz ācijas virz ītājs Latīņamerikā gan politisk ā, gan 
komerciālā ziņā. Čīle jau ir nosl ēgusi pasaul ē visliberālāko divpus ējos gaisa 
satiksmes pakalpojumu nol īgumu ar Urugvaju, kur ā pat iekļauta pieeja iekšzemes 
lidojumiem. Čīle nesen ir pastiprin ājusi savu sadarb ību gaisa transporta jom ā gan ar 
Argentīnu, gan Braz īliju un ir parakst ījusi jaunu “atv ērto debesu” nol īgumu ar 
Paragvaju. T ādejādi Čīlei ir relat īvi moderni un liber āli nolīgumi ar vis ām Mercosur  
valstīm. Turklāt, Čīle ir vadoš ā valsts gaisa transporta nozares vad ītajā integrācijas 
procesā Latīņamerikā. Galvenā Čīles aviosabiedr ība LAN ir izveidojusi fili āles Peru, 
Ekvadorā un Argent īnā. Ilgākā laikā Gaisa transporta nol īgumu ar Čīli varētu 
attiecināt uz kaimi ņvalstīm Latīņamerikā, vēl vairāk palielinot saimniecisko labumu, 
ko dotu visaptverošs gaisa transporta nol īgums ar Čīli. 
Atvērtas gaisa telpas nol īguma ar Čīli acīmredzamais iesp ējamais izdev īgums ir 
apstiprin āts neatkarīgu konsultantu ietekmes nov ērtējuma pētījumā. Lai gan 
īslaicīgs saimnieciskais labums var b ūt mazs, jo ir maz bezpieturu lidojumu starp 
Kopienu un Čīli un jau past āvošās tirgus pieejam ības līmeņa dēļ, tomēr ES gaisa 
satiksmes nozarei ir pat īslaicīgs komerci āls labums. Tika apstiprin āts, ka Čīles gaisa 
transporta regul ējums un politiska ļautu Kopienai bez liel ām problēmām noslēgt 
paraugnol īgumu ar Čīli, panākot augstāku regulējuma konver ģences līmeni un radot 
jaunas iesp ējas ES rūpniecībai un izmantot ājiem. Turkl āt pētījumā tika nor ādīts 
ievērojamais saimnieciskais labums, ko ilgstoši g ūtu Eiropas gaisa satiksmes nozare, 
gaisa transporta izmantot āji un citi tirgus dal ībnieki, ņemot vērā to, kā tas ietekm ēs 
attiecībās ar citām Latīņamerikas valst īm.  
5. S ECINĀJUMI : NĀKAMĀ ES UN ČĪLES GAISA TRANSPORTA NOL ĪGUMA IEV ĒROJAMA 
PIEVIENOT Ā VĒRTĪBA 
Moderniz ēts regulējums attiec ībā uz gaisa transportu starp ES un Čīli paver 
nozīmīgas jaunas iesp ējas gaisa transporta stiprin āšanai vid ē, kurā nodrošin āta 
konkurence. Turkl āt tās vēl vairāk stiprinātu jau tā lieliskās tirdzniec ības un 
politiskās attiecības starp ES un Čīli. 
Eiropas Savien ības un Čīles partnerattiec ību paraugs gaisa transporta jom ā radies ar 
vēlmi pieteikt reformas programmu starptautisk ā līmenī. Izrietošais nol īgums par 
                                                 
20 The Brattle Group,  ES un ASV atv ērtās gaisa telpas saimniecisk ā ietekme, p ētījums sagatavots Eiropas 
Komisijai, 2002. gada decembris. 
 
LV 8   LV gaisa transporta liberaliz āciju starp Eiropas Kopienu un Čīli izveidotu modernu 
regulējumu gaisa satiksmes pakalpojumiem starp ES un Čīli ar iespējami atvērtāku 
tirgu un sadarb ību regulējuma jom ā un regulējuma konver ģenci. Ja rezult āts būs labs, 
tas varētu būt paraugs partnerattiec ībām paplašin āšanai ar cit ām 
Dienvidamerikas valst īm gaisa transporta jom ā. 
Sarunu m ērķis, no vienas puses, b ūtu abpusēja tirgus atv ēršana. Gaisa satiksmes 
pakalpojumi starp ES un Čīli bieži tiek sniegti ar vienu apst āšanās vietu starpposma 
punktos, kas paši par sevi ir noz īmīgi tirgi, piem ēram, Braz īlija vai Argent īna. Tādēļ 
piektās brīvības tiesības, pārvadājot caur š ādiem starpposma punktiem, ir svar īgas, 
lai nolīgums ar Čīli būtu vēl izdevīgāks. Arī Čīlei mērķis ir gaisa transporta 
liberalizācija un sagatavošan ās sarunās tā jau ir apliecin ājusi gatav ību piešķirt 
kabotāžas tiesības, t.i., ties ības veikt iekšzemes lidojumus Čīlē. Šādas kabot āžas 
tiesības būtu vēlams precedents notiekošaj ām Kopienas sarun ām ar citām trešām 
valstīm. 
Dažas dal ībvalstis un Čīle jau ir abpus ēji atvērušas tirgu. Pavisam nesen Somija 
vienojās ar Čīli, paredzot piln īgu tirgus liberaliz āciju. Tom ēr citas dal ībvalstis 
attiecībās ar Čīli vēl nav sasniegušas progres īvu tirgus pieejam ības liberaliz ācijas 
pakāpi. Četrpadsmit dal ībvalstīm šobrīd vispār nav nek ādas pieejas Čīles tirgum. Š īs 
nesaskaņotības un sadrumstalošan ās dēļ Kopienas gaisa p ārvadātāju iespējas nav 
vienlīdzīgas, tās nav salīdzināmas ar vienl īdzīgām iespējām visiem Eiropas Kopienas 
pārvadātājiem vienotaj ā tirgū. 
Visaptverošs gaisa transporta nol īgums Kopienas l īmenī nodrošin ātu Kopienas un 
Čīles attiec ību saska ņotību aviācijas jom ā un dotu vienādas iesp ējas visiem 
Kopienas gaisa p ārvadātājiem sniegt gaisa sa tiksmes pakalpojumus Čīlē. 
Turklāt, tas rad ītu lielas jauna tirgus iesp ējas gaisa p ārvadātājiem tajās 
14 dalībvalstīs, kam pašreiz nav nek ādu tiesību attiecībā uz gaisa transportu no Čīles 
un uz to. Gaisa transporta nol īgums Kopienas l īmenī dotu maz ākiem pārvadātājiem 
iespēju iekļaut Čīli maršrutu t īklā. Lai gan p ārvadājumu piepras ījums starp vair ākām 
dalībvalstīm un Čīli varētu būt pārāk mazs, lai tiešie lidojumi b ūtu komerci āli 
ilgtspējīgi, gaisa p ārvadātājiem gūtu ievērojamu labumu, ja tiem ļautu veikt kop īgus 
lidojumus ar alianses partneriem uz Čīli un no tās. 
Atvērtajiem gaisa tirgiem vajadz īgs regulējums, kas nodrošina god īgu konkurenci un 
augstus avi ācijas lidojumu droš ības, aviācijas droš ības un vides aizsardz ības 
standartus. Tirgus atv ēršanai iet roku rok ā ar sadarb ību regulējuma jom ā, kuras 
mērķis ir konver ģence. Divpus ējie gaisa satiksmes pakalpojumu nol īgumi starp 
dažām dalībvalstīm un Čīli ir nodrošin ājuši Čīles gaisa p ārvadātājiem pilnībā atvērtu 
tirgu, tom ēr nepietiekami nodrošinot regul ējuma konver ģenci. Visaptverošs gaisa 
transporta nol īgums ar Čīli Kopienas l īmenī vienādi nostiprin ās augstus avi ācijas 
lidojumu droš ības, aviācijas droš ības, vides aizsardz ības, pasažieru aizsardz ības 
standartus un citus ar regul ējumu saist ītus aspektus . 
Attiecībā uz vides jaut ājumiem nol īgumam ir j āatbilst Kopienas ilgtspējīgas 
attīstības saistībām. Bez saimnieciskiem labumiem, kas uzskait īti iepriekš, 
paredzamajam gaisa satiksmes pieaugumam ir ar ī nevēlami blakusefekti, it īpaši tas 
attiecas uz gaisa kvalit āti un trokš ņa līmeni lidostu tuvum ā, kā arī uz tā ietekmi uz 
globālajām klimata p ārmaiņām. Svarīgi ir tas, ka nol īgums neierobežo ES iesp ējas 
 
LV 9   LV piemērot reglament ējošus vai ekonomiskus l īdzekļus, lai mazin ātu šo nelabv ēlīgo 
ietekmi. 
Godīgas konkurences nodrošin āšana ir pamatprobl ēma atvērtajos avi ācijas tirgos. 
Sasniedzot liel āku regulējuma konver ģenci, visaptverošs gaisa transporta nol īgums 
starp Kopienu un Čīli nodrošin ātu vidi, kur ā valda konkurence, lai izvairītos no 
konkurences trauc ējumiem. Čīlē ir stingras konkurences iest ādes, kas izpilda 
konkurences noteikumus. Gaisa satiksmes nozari valsts neatbalsta pat p ēc nozares 
9. novembra kr īzes. Aviācijas lidojumu droš ības ziņā Čīlei pieder izcils rekords 
Dienvidamerik ā un šo rekordu var sal īdzināt ar Eiropas standartiem. T ādejādi, 
balstoties uz pašreiz ējo aviācijas lidojumu droš ības un avi ācijas droš ības standartu, 
konkurences likumu izpildi un gaisa transporta izmantot āju tiesību ievērošanu Čīlē, 
iespējas panākt augsta l īmeņa sadarb ību regulējuma jom ā un/vai regul ējuma 
konverģenci starp Kopienu un Čīli ir lieliskas. 
Neoficiālās sagatavošan ās sarunās Čīle ir apliecin ājusi gatavību panākt augsta 
līmeņa regulējuma konver ģenci ar Kopienu , lai sekm ētu gaisa satiksmes 
pakalpojumus starp ES un Čīli. Šādu regulējuma konver ģenci var pan ākt tikai 
Kopienas l īmenī; divpusējie nolīgumi nenodrošina atbilst īgu sadarb ību regulējuma 
jomā. Ar nolīgumu izveidos sadarb ības mehānismus, lai nodrošin ātu to, ka nol īguma 
nosacījumus iev ērotu un izstr ādātu tālāk. 
Gaisa transporta nol īguma ar Čīli ievērojamo pievienoto v ērtību varētu turpmāk 
palielināt, noslēdzot līdzīgus nolīgumus ar cit ām Dienvidamerikas valst īm. Tādējādi 
jaunajam partnerattiec ībām starp Eiropas Savien ību un Čīli jābūt paraugam re ģionā 
un tajās vajadzētu būt iespējams iesaist īties citām valstīm, kuras to v ēlētos. 
Ņemot vērā iepriekšmin ēto, Eiropas Komisija iesaka Padomei pilnvarot Komisiju 
uzsākt sarunas ar Čīli, lai nosl ēgtu visaptverošu gaisa transporta nol īgumu. 
Komisija str ādās ciešā sadarbībā ar dal ībvalstīm un vis ām attiec īgajām 
ieinteresētajām person ām, lai turpin ātu izstrādāt un sasniegt m ērķus, kas noteikti 
sarunu direkt īvās.