Šis priekšlikums attiecas arī uz ES tālākajiem reģioniem, kas ir norādīti Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 349. pantā un atrodas Atlantijas okeānā, Karību jūras reģionā un Indijas okeānā. Pastāvīgo ierobežojumu dēļ (piemēram, attālums no ES kontinenta, izolētība un atkarība no dažiem produktiem un lielā klimata pārmaiņu ietekme) tiem ir tiesības uz īpašiem pasākumiem to sociāli ekonomiskās attīstības atbalstam. Kā paredzēts arī ES Biodaudzveidības stratēģijā 2030. gadam, īpaša vērība būtu jāvelta tālāko reģionu ekosistēmu aizsardzībai un atjaunošanai, jo biodaudzveidības ziņā tie ir sevišķi augstvērtīgi.

Tika publicēts šā priekšlikuma apvienotais izvērtēšanas ceļvedis un sākotnējais ietekmes novērtējums, un tas tika darīts pieejams sabiedrībai no 2020. gada 29. maija līdz 7. augustam. Pavisam tika saņemtas 360 atbildes. Sabiedriskā apspriešana notika no 2021. gada 18. janvāra līdz 12. aprīlim, un tajā kopumā tika saņemtas 1699 atbildes. Saņemtās atsauksmes atspoguļoja plašu viedokļu spektru, kā izklāstīts kopsavilkuma ziņojumā, kurā apkopota apspriešanās ar ieinteresētajām personām (šis kopsavilkuma ziņojums ir šim priekšlikumam pievienotā ietekmes novērtējuma pielikumā). Profesionālie pesticīdu lietotāji uzsvēra nepieciešamību aizsargāt kultūraugu ražu un to kvalitāti. Citas ieinteresētās personas uzsvēra nepieciešamību veicināt IAA, palielināt ķīmisko pesticīdu alternatīvu pieejamību un labāk novērtēt ķīmisko pesticīdu lietošanas ietekmi uz veselību un vidi. 2021. gada 19. janvārī, 25. jūnijā un 5. oktobrī Komisija rīkoja ieinteresētajām personām attālinātos pasākumus par šo iniciatīvu. Šajos ieinteresēto personu pasākumos radās vairāki jautājumi, tostarp:

Iniciatīva “Glābiet bites un lauksaimniekus! Virzībā uz bitēm draudzīgu lauksaimniecību veselīgai videi” aicina Komisiju “ierosināt tiesību aktus nolūkā līdz 2030. gadam pakāpeniski pārtraukt sintētisko pesticīdu lietošanu ES lauksaimniecībā par 80 %, sākot ar visbīstamākajām vielām, un līdz 2035. gadam pilnībā atbrīvoties no sintētiskajiem pesticīdiem.” Līdz 2021. gada 30. septembrim iniciatīvai atbalstu bija pauduši vairāk nekā 1 miljons iedzīvotāju, un to pašlaik pārbauda dalībvalstu iestādes. Ja to apstiprinās un oficiāli iesniegs, Komisija paziņojumā izklāstīs, kādas darbības tā plāno veikt.

II nodaļā ir izklāstīti attiecīgie ES mērķrādītāji, proti, pesticīdu lietojuma un to izraisītā riska samazinājums par 50 % saskaņā ar stratēģiju “No lauka līdz galdam”, un dalībvalstīm (kopīgi) jādod ieguldījums to sasniegšanā. Tajā paredzēts, ka dalībvalstīm ir jāpieņem valsts tiesību aktos saistoši mērķrādītāji, kas var novirzīties no ES 50 % mērķrādītāju līmeņa sasniegšanas atbilstīgi saistošas formulas parametriem. Šī formula sniedz iespēju dalībvalstīm ņemt vērā vēsturisko progresu un pesticīdu lietošanas intensitāti valsts mērķrādītāju noteikšanā. Ir paredzēts, ka atsevišķos gadījumos Komisija var sniegt ieteikumus nolūkā noteikt palielināšanas mērķrādītājus un publicēt tendences virzībā uz ES 2030. gada samazināšanas mērķrādītāju sasniegšanu.

(8)Divas Eiropas pilsoņu iniciatīvas attiecas uz pesticīdu lietošanu un aicina izvirzīt vērienīgus samazināšanas mērķus. Iniciatīva “ Aizliegt glifosātu un aizsargāt no kaitīgiem pesticīdiem gan cilvēkus, gan vidi ”, kas Komisijai iesniegta 2017. gada 6. oktobrī, aicināja Komisiju attiecībā uz trešo mērķi – “visā ES noteikt obligātus mērķrādītājus pesticīdu lietojuma samazināšanai, tādējādi gādājot par tādu nākotni, kas būtu brīva no pesticīdiem”. Komisija 2017. gada 12. decembrī pieņemtajā atbildē norādīja, ka tā atkārtoti izvērtēs nepieciešamību noteikt obligātus ES mēroga mērķrādītājus attiecībā uz pesticīdiem. Nesen — iniciatīva “ Glābiet bites un lauksaimniekus! Virzībā uz bitēm draudzīgu lauksaimniecību veselīgai videi ” aicināja “Komisiju ierosināt tiesību aktus nolūkā līdz [..] 2030. gadam pakāpeniski pārtraukt sintētisko pesticīdu lietošanu ES lauksaimniecībā par 80 %, sākot ar visbīstamākajām vielām, un līdz 2035. gadam pilnībā atbrīvoties no sintētiskajiem pesticīdiem.” Līdz 2021. gada 30. septembrim iniciatīva ir savākusi vairāk nekā 1 miljonu paziņojumu par atbalstu, kurus dalībvalstu iestādes pašlaik pārbauda.

(11)Bioloģiskās kontroles līdzekļi ir ilgtspējīga kontroles alternatīva ķīmisko līdzekļu izmantošanai, lai kontrolētu kaitīgos organismus. Kā norādīts Padomes Lēmumā (ES) 2021/1102, bioloģiskās kontroles līdzekļiem ir arvien lielāka nozīme ilgtspējīgā lauksaimniecībā un mežsaimniecībā, un tiem ir būtiska nozīme integrētās augu aizsardzības un bioloģiskās lauksaimniecības sekmīgā īstenošanā. Piekļuve bioloģiskajām kontrolēm atvieglo atteikšanos no ķīmiskiem augu aizsardzības līdzekļiem. Ir lietderīgi mudināt lauksaimniekus pāriet uz lauksaimniecības metodēm, kurās lieto maz pesticīdu, tostarp uz bioloģisko lauksaimniecību. Tādēļ ir lietderīgi definēt bioloģiskās kontroles jēdzienu kā pamatu, lai dalībvalstis varētu noteikt indikatīvus mērķrādītājus nolūkā palielināt to kultūraugu īpatsvaru, kuriem lieto bioloģiskās kontroles līdzekļus.

(12)Stratēģijas “No lauka līdz galdam” mērķis ir ekonomiski izdevīgi panākt būtisku progresu ķīmisko augu aizsardzības līdzekļu lietošanas samazināšanā. Lai sasniegtu šo mērķi, ir jānosaka kvantitatīvi mērķrādītāji Savienības un dalībvalstu līmenī attiecībā uz ķīmisko augu aizsardzības līdzekļu lietošanas un ar to saistītā riska samazināšanu un bīstamāku augu aizsardzības līdzekļu lietošanas samazināšanu, lai uzraudzītu progresu. Valstu mērķrādītāji būtu jānosaka ar valsts tiesību aktiem, lai attiecībā uz tiem nodrošinātu pienācīgu progresu un pārskatatbildību. Šie saistošie valsts mērķrādītāji dalībvalstīm arī būtu jāsasniedz līdz 2030. gadam. Paredzams, ka ķīmisko augu aizsardzības līdzekļu lietošanas samazināšana būtiski samazinās profesionālo lietotāju darba drošības un veselības riskus.

(13)Ņemot vērā dažādos vēsturiskā progresa līmeņus un dažādo pesticīdu lietošanas intensitāti dalībvalstīs, ir jādod dalībvalstīm zināma rīcības brīvība noteikt pašām savus saistošos valsts mērķrādītājus (“valsts 2030. gada samazināšanas mērķrādītājus”). Lietošanas intensitāti vislabāk var izmērīt, dalot to aktīvo vielu kopējo daudzumu, kas laistas tirgū un tādējādi augu aizsardzības līdzekļu veidā izmantotas konkrētā dalībvalstī, ar platību, kurā darbīgās vielas tika lietotas. Ķīmisko pesticīdu un jo īpaši bīstamāko pesticīdu lietošanas intensitāte ir saistīta ar lielāku atkarību no ķīmiskajiem pesticīdiem, lielāku risku cilvēka veselībai un videi un mazāk ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi. Tāpēc ir lietderīgi ļaut dalībvalstīm, nosakot savus valsts 2030. gada samazināšanas mērķrādītājus, ņemt vērā ķīmisko pesticīdu lietošanas intensitāti, kas ir zemāka nekā Savienības vidējais rādītājs. Tāpat ir lietderīgi likt tām, nosakot savus valsts 2030. gada samazināšanas mērķrādītājus, ņemt vērā ķīmisko pesticīdu lietošanas intensitāti, kas ir augstāka nekā Savienības vidējais rādītājs. Turklāt, lai atzītu dalībvalstu līdzšinējos centienus, tām, nosakot valstu 2030. gada samazināšanas mērķrādītājus, būtu jāļauj ņemt vērā vēsturisko progresu pirms stratēģijas “No lauka līdz galdam” pieņemšanas. Savukārt, ja dalībvalstis ir palielinājušas vai tikai ierobežoti samazinājušas ķīmisko augu aizsardzības līdzekļu lietošanu un ar tiem saistīto risku, tām tagad būtu jāsniedz lielāks ieguldījums Savienības 2030. gada samazināšanas mērķrādītāju sasniegšanā, vienlaikus ņemot vērā arī pesticīdu lietošanas intensitāti. Lai nodrošinātu taisnīgus un kopīgus centienus sasniegt Savienības mēroga mērķrādītājus un pienācīgu vērienīguma līmeni, valstu 2030. gada emisiju samazināšanas mērķrādītājiem būtu jānosaka minimālie ierobežojumi. ES tālākie reģioni, kas uzskaitīti Līguma 349. pantā, atrodas Atlantijas okeānā, Karību jūras reģionā un Indijas okeānā. Ņemot vērā pastāvīgus ierobežojumus, piemēram, to nošķirtību no Eiropas kontinenta, atrašanos uz salām un lielo eksponētību klimata pārmaiņām, ir lietderīgi ļaut dalībvalstīm ņemt vērā šo reģionu īpašās vajadzības attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu lietošanu un pasākumiem, kas pielāgoti konkrētiem klimatiskajiem apstākļiem un kultūraugiem. Lai nodrošinātu taisnīgus un kopīgus centienus nolūkā sasniegt Savienības mēroga mērķrādītājus, ja dalībvalsts sasniedz savu valsts 2030. gada samazināšanas mērķrādītāju pirms 2030. gada, tai nebūtu jāliek uzņemties papildu samazināšanas mērķrādītāju sasniegšanas centieni, bet tai būtu cieši jāuzrauga ķīmisko augu aizsardzības līdzekļu lietošanas un ar to saistītā riska ikgadējās svārstības un bīstamāku augu aizsardzības līdzekļu lietošanas ikgadējās svārstības, lai nodrošinātu progresu virzībā uz attiecīgā valsts 2030. gada samazināšanas mērķrādītāja sasniegšanu. Pārredzamības labad dalībvalstu atbildēm uz visiem Komisijas ieteikumiem attiecībā uz valsts mērķrādītāju vērienīgumu un ikgadējo progresu virzībā uz to sasniegšanu vajadzētu būt publiski pieejamām.

(14)Dalībvalstīm būtu jāizstrādā un jāpublicē valsts rīcības plāni. Lai dalībvalstu rīcības plāni būtu iedarbīgi, tajos būtu jāiekļauj kvantitatīvi mērķi, atsauces uz saistošiem valstu 2030. gada samazināšanas mērķrādītājiem, kā noteikts valsts tiesību aktos, kā arī attiecīgie indikatīvie mērķrādītāji, kas noteikti valsts rīcības plānos, pasākumi, grafiki un radītāji nolūkā samazināt pesticīdu lietošanas radīto risku un ietekmi uz cilvēka veselību un vidi. Tas ļaus īstenot strukturētu pieeju kvantitatīvu mērķu un mērķrādītāju noteikšanai, skaidri sasaistot tos ar valstu 2030. gada samazināšanas mērķrādītājiem. Lai uzraudzītu atbilstību šīs regulas noteikumiem, dalībvalstīm ik gadus būtu arī jāziņo par mērķrādītājiem un precīziem kvantitatīviem datiem saistībā ar atbilstību noteikumiem par lietošanu, apmācību, lietošanas iekārtām un integrēto augu aizsardzību.

(15)Lai sasniegtu Savienības mēroga samazināšanas mērķrādītājus (“Savienības 2030. gada samazināšanas mērķrādītājus”), kā arī valstu 2030. gada samazināšanas mērķrādītājus, ir jāpalielina bioloģiskās kontroles un citu neķīmisku alternatīvu pieejamība un izmantošana. Šo alternatīvu pieejamība stimulēs tādas augu aizsardzības, kurā pesticīdus izmanto maz, prakses ieviešanu, piemēram, bioloģisko lauksaimniecību.

(16)Rīcībpolitiku un pasākumu īstenošana augu aizsardzības līdzekļu ilgtspējīgas lietošanas jomā ietekmē vidi. cilvēka veselību un darba apstākļus. Tādēļ dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka sabiedrībai un sociālajiem partneriem tiek dotas pietiekamas iespējas piedalīties dalībvalstu rīcības plānu sagatavošanā un attiecīgā gadījumā par to apspriesties saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/42/EK.

(17)Lai garantētu saskaņotību un savstarpēju papildināmību ar saistītajiem tiesību aktiem, dalībvalstu rīcības plānos būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK, Padomes Direktīva 92/43/EEK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK, Padomes Direktīva 91/676/EEK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/50/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2284 un Regula xxx/xxx par dabas atjaunošanu [jāiekļauj atsauce uz pieņemto tiesību aktu] un tiem vajadzētu būt saskaņotiem ar kopējās lauksaimniecības politikas (“KLP”) stratēģiskajiem plāniem, kas izstrādāti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/2115.

(18)Ekonomikas instrumentiem, tostarp tiem, ar ko KLP ietvaros nodrošina atbalstu lauksaimniekiem, var būt izšķiroša nozīme, lai sasniegtu ar augu aizsardzības līdzekļu ilgtspējīgu lietošanu saistītos mērķus, jo īpaši mazinātu ķīmisko augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu. Dalībvalstīm savos valsts KLP stratēģiskajos plānos ir jāapliecina, ka tās, īstenojot KLP, sekmē un atbalsta citu saistītu Savienības tiesību aktu un to mērķu, arī šajā regulā paredzēto mērķu, īstenošanu.

(19)Pārredzamības labad, kā arī nolūkā veicināt lielāku progresu, ir jānovērtē panākumi, ko dalībvalstis ir guvušas saistībā ar valsts 2030. gada samazināšanas mērķrādītāju un citu valsts indikatīvo samazināšanas mērķrādītāju sasniegšanu. Tas būtu jādara reizi gadā, izstrādājot gada progresa un īstenošanas ziņojumus. Lai vienkāršotā, viegli salīdzināmā veidā pārraudzītu atbilstības līmeni šai regulai, dalībvalstīm saistībā ar šīs regulas īstenošanu būtu jāiekļauj arī kvantitatīvie dati par lietošanu, apmācību, lietošanas iekārtām un integrēto augu aizsardzību. Lai Komisija veicinātu virzību uz valsts 2030. gada samazināšanas mērķrādītāju un citu valsts indikatīvo mērķrādītāju sasniegšanu, citstarp sekmētu visus pasākumus šo mērķrādītāju sasniegšanas atbalstam, tai reizi divos gados būtu jāveic šīs virzības un pasākumu analīze.

(20)Lai aizsargātu cilvēku veselību un vidi, ir nepieciešama tāda pieeja kaitīgo organismu apkarošanai, kurā tiek ievēroti integrētās augu aizsardzības principi, rūpīgi izvērtējot visus pieejamos līdzekļus, kas novērš kaitīgo organismu populāciju vairošanos, vienlaikus saglabājot ķīmisko augu aizsardzības līdzekļu lietošanu ekonomiski un ekoloģiski pamatotā līmenī un samazinot riskus cilvēku veselībai un videi. “Integrētā augu aizsardzība” uzsver veselīgu kultūraugu audzēšanu ar iespējami mazāku nelabvēlīgo ietekmi uz agroekosistēmām, veicina dabisku mehānismu izmantošanu kaitīgo organismu apkarošanai un piemēro to ķīmiskas kontroles metodes tikai tad, kad visi pārējie apkarošanas līdzekļi ir izsmelti. Šajā regulā ir jāparedz skaidri noteikumi nolūkā nodrošināt integrētās augu aizsardzības konsekventu īstenošanu uz vietas. Lai izpildītu pienākumu īstenot integrēto augu aizsardzību, profesionālam lietotājam būtu jāizvērtē un jāievieš visas metodes un prakses, kurās nav paredzēta augu aizsardzības līdzekļu izmantošana. Ķīmiskie augu aizsardzības līdzekļi būtu jāizmanto tikai tad, kad ir izsmelti visi pārējie apkarošanas līdzekļi. Svarīgi, lai profesionāli lietotāji glabātu informāciju par iemesliem, kāpēc viņi izmanto augu aizsardzības līdzekļus, vai iemesliem, kāpēc viņi veic jebkuru citu darbību atbilstīgi integrētajai augu aizsardzībai, kā arī par neatkarīgu konsultantu sniegtajiem ieteikumiem integrētās augu aizsardzības īstenošanas atbalstam. Šī informācija ļaus izpildīt iepriekš minēto prasību, kā arī pārraudzīt atbilstību šai prasībai. Šāda informācija ir jāglabā arī attiecībā uz izsmidzināšanu no gaisa.

(21)Lai izvairītos no nevajadzīgas dublēšanās, Komisijai dalībvalstu vajadzībām būtu jāizstrādā standarta veidlapa ar mērķi integrēt profesionālu lietotāju glabāto informāciju par darbībām, kas veiktas atbilstīgi integrētās augu aizsardzības principiem, ar informāciju, kas tiek glabāta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 67. pantu.

(22)Lai sekmētu atbilstību integrētās augu aizsardzības principiem, ir jāparedz tādi noteikumi par konkrētiem kultūraugiem, kas profesionālam lietotājam ir jāievēro attiecībā uz attiecīgo kultūraugu un reģionu, kurā viņš darbojas. Such rules should convert the requirements of integrated pest management into verifiable criteria that apply to the specific crop. Lai nodrošinātu, ka noteikumi par konkrētiem kultūraugiem atbilst integrētās augu aizsardzības prasībām, būtu jāparedz detalizēti noteikumi par to, kas tajos būtu jāiekļauj, un Komisijai būtu jāpārbauda to izstrāde, īstenošana un izpilde uz vietas.

(23)Lai pārbaudītu, vai profesionāli lietotāji nodrošina atbilstību integrētās augu aizsardzības principiem, būtu jāuztur elektronisks integrētās augu aizsardzības līdzekļu un augu aizsardzības līdzekļu lietošanas reģistrs ar mērķi pārbaudīt atbilstību šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem par integrēto augu aizsardzību un atbalstīt Savienības rīcībpolitikas izstrādi. Piekļuve minētajam reģistram būtu jānodrošina arī valsts statistikas iestādēm saistībā ar oficiālās statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 223/2009 V nodaļu. Šajā reģistrā būtu jāreģistrē visi preventīvie pasākumi vai iejaukšanās un šā preventīvā pasākuma vai iejaukšanās iemesli. Tas kompetentajām iestādēm sniegs informāciju, kas vajadzīga, lai pārbaudītu, vai profesionāls lietotājs pirms noteikt konkrēto preventīvo pasākumu vai iejaukšanos ir veicis lēmumu pieņemšanas procesu saskaņā ar integrēto augu aizsardzību. Reģistrā būtu jāiekļauj arī ziņas par ieteikumu, kas ik gadu ir jāsaņem integrētās augu aizsardzības īstenošanas atbalstam, lai varētu pārliecināties, ka tiek īstenota šāda stratēģiska ilgāka termiņa plānošana attiecībā uz integrēto augu aizsardzību.

(24)Lai garantētu, ka augu aizsardzības līdzekļi un saistītās lietošanas iekārtas tiek izmantotas, nodrošinot cilvēku veselības un vides aizsardzību, ir jāparedz vispārīgas prasības profesionāliem lietotājiem saistībā ar apmācību, kas nepieciešama, lai varētu izmantot noteiktus augu aizsardzības līdzekļus vai lietošanas iekārtas, kā arī saistībā ar bīstamāku augu aizsardzības līdzekļu lietošanu un nepieciešamību ievērot pārbaudes prasības attiecībā uz lietošanas iekārtām, ko izmanto profesionāli lietotāji.

(25)Augu aizsardzības līdzekļiem var būt īpaši negatīva ietekme noteiktās zonās, kuras bieži izmanto plaša sabiedrība vai mazāk aizsargātas iedzīvotāju grupas, kopienās, kurās cilvēki dzīvo un strādā, kā arī ekoloģiski jutīgās zonās, piemēram, Natura 2000 teritorijās, kas ir aizsargātas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/147/EK un Padomes Direktīvu 92/43/EEK. Ja augu aizsardzības līdzekļus lieto zonās, ko izmanto plaša sabiedrība, ir liela iespēja, ka cilvēki nonāks saskarē ar šādiem līdzekļiem. Tāpēc, lai aizsargātu cilvēka veselību un vidi, būtu jāaizliedz augu aizsardzības līdzekļu lietošana jutīgās zonās un trīs metru attālumā ap tām. Atkāpes no šā aizlieguma būtu jāatļauj tikai noteiktos apstākļos, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi.

(26)Ūdens vide un dzeramā ūdens krājumi ir īpaši jutīgi pret augu aizsardzības līdzekļiem. Tāpēc, lai aizsargātu ūdens vidi, būtu jāaizliedz augu aizsardzības līdzekļu lietošana virszemes ūdeņu teritorijās un ap tām. Dalībvalstīs vajadzētu būt īstenotiem atbilstošiem pasākumiem, lai nepieļautu virszemes ūdeņu un gruntsūdeņu, kā arī piekrastes un jūras ūdeņu stāvokļa pasliktināšanos un ļautu panākt labu virszemes ūdeņu un gruntsūdeņu stāvokli, kā arī aizsargātu ūdens vidi un dzeramā ūdens krājumus pret augu aizsardzības līdzekļu ietekmi. Turklāt ir svarīgi, lai profesionāli lietotāji būtu apmācīti par to, kā pēc iespējas samazināt vai pilnībā novērst tādu noteiktu augu aizsardzības līdzekļu lietošanu, kas klasificēti kā “kaitīgi ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām”, “ļoti toksiski ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām” vai “toksiski ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām”. Svarīgi arī, lai profesionāli lietotāji būtu apmācīti par to, ka ir būtiski dot priekšroku zemas kaitīguma pakāpes augu aizsardzības līdzekļiem vai neķīmiskām alternatīvām, par tehnoloģijas izmantošanu nolūkā mazināt nonesi ar vēju, kā arī riska mazināšanas pasākumu īstenošanu.

(27)Ar precīzo lauksaimniecību saprot lauksaimniecības pārvaldības sistēmas, kurās rūpīgi pielāgo kultūraugu audzēšanu lokalizētiem apstākļiem, piemēram, zemes gabalos. The application of existing technology, including the use of Union space data and services (Galileo and Copernicus), has the potential to significantly reduce pesticide usage. Tāpēc ir jānosaka tiesiskais regulējums, kas stimulē precīzās lauksaimniecības attīstību. Augu aizsardzības līdzekļu izsmidzināšana no lidaparāta, citstarp izmantojot lidmašīnas, helikopterus un dronus, parasti ir mazāk precīza nekā citi lietošanas veidi, tāpēc var radīt negatīvu ietekmi uz cilvēku veselību un vidi. Tāpēc izsmidzināšana no gaisa būtu jāaizliedz, paredzot ierobežotas atkāpes atsevišķi izvērtējamos gadījumos, kad izsmidzināšana no gaisa rada mazāk negatīvu ietekmi uz cilvēka veselību un vidi nekā alternatīvas lietošanas metodes vai kad nav īstenojamu alternatīvu lietošanas metožu. Ir arī jāuzskaita, cik izsmidzināšanas no gaisa ir veiktas, pamatojoties uz izsniegtajām atļaujām izsmidzināšanai no gaisa, lai tādējādi iegūtu skaidrus datus par to, cik daudzas izsmidzināšanas no gaisa, par kurām tika izsniegtas atļaujas, tika faktiski veiktas.

(28)Tomēr domājams, ka, izmantojot noteiktu bezpilota gaisa kuģi (arī dronus), būs iespējams veikt augu aizsardzības līdzekļu precīzu lietošanu no gaisa. Šāda bezpilota gaisa kuģa izmantošana varētu palīdzēt samazināt augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu, pateicoties precīzai izsmidzināšanai, un attiecīgi sekmēt cilvēka veselībai un videi radīto risku samazināšanu salīdzinājumā ar sauszemes lietošanas iekārtu izmantošanu. Tāpēc ir lietderīgi šajā regulā paredzēt kritērijus nolūkā atbrīvot noteiktu bezpilota gaisa kuģi no aizlieguma veikt lietošanu no gaisa. Ir lietderīgi arī atlikt šā atbrīvojuma piemērošanu uz trim gadiem, ņemot vērā pašreizējo situāciju, kad trūkst zinātniskas pārliecības.

(29)Darbības ar augu aizsardzības līdzekļiem, tostarp šādu līdzekļu uzglabāšana, atšķaidīšana un maisījumu gatavošana, lietošanas iekārtu tīrīšana pēc darba, tvertnes maisījumu reģenerācija un apglabāšana, kā arī tukšu iepakojumu un augu aizsardzības līdzekļu atlieku apglabāšana rada īpašus riskus, ka cilvēki un vide var nonākt saskarē ar šādiem līdzekļiem. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt īpašus pasākumus saistībā ar šīm darbībām. Ciktāl augu aizsardzības līdzekļu lietošanai, uzglabāšanai un likvidēšanai nepieciešama atbilstība minimālajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, minētās prasības ir noteiktas, cita starpā, Padomes Direktīvā 98/391/EEK, Padomes Direktīvā 89/656/EEK, Padomes Direktīvā 98/24/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/37/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/104/EK.

(30)Ņemot vērā to, cik svarīgi ir ieteikumi par augu aizsardzības līdzekļu lietošanu, lai veicinātu to lietošanu veidā, kas aizsargā cilvēka veselību un vidi atbilstīgi integrētās augu aizsardzības principiem, ir būtiski, lai konsultanti būtu pienācīgi apmācīti.