ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
67.

pauž nožēlu, ka Nacionālā decentralizācijas padome (National Council for Decentralisation of the Republic of Serbia) arvien vēl nedarbojas un lēmumu pieņemšanas procesā paredzētā apspriešanās ar vietējām pašvaldībām saistībā ar jauniem tiesību aktiem vai tādiem esošo likumu grozījumiem, kuriem ir ietekme vietējā līmenī, bijusi nepietiekama;
45.

atzinīgi vērtē to, ka laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam Eiropas e-pakalpojumu infrastruktūra valsts sektora datiem tiks finansēta no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta. Iezīmējot finansējumu, svarīgi ir ņemt vērā arī vietējo un reģionālo pašvaldību vajadzības un problēmas, ko tām rada datu resursu nodošana atklātībā atkalizmantošanai;
19.

uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir būtiska loma bioekonomikas izveidē un attīstīšanā; atzīst, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir būtiska nozīme to risku un iespējamo šķēršļu noteikšanā, kas kavē īstenošanu vietējā līmenī, un tāpēc atbalsta to aktīvu iesaistīšanos un līdzdalību bioekonomikas darba grupas izveidē, organizēšanā un darbā; aicina Komisiju nodrošināt pietiekamu elastīgumu un precizēt reģionālo un/vai valsts darba grupu uzdevumus un lomu un precizēt to, kā darba grupas mijiedarbosies un kā reģionālo un/vai vietējo pieredzi ņems vērā ES bioekonomikas darba grupa;
6.

aicina izvērtēt pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanas plānu (konkrēti, to satura, fondu līdzekļu sadales un instrumentu) ietekmi, it sevišķi to stimulējošo efektu, ņemot vērā visus pārējos Eiropā notiekošos pasākumus pētniecības, izstrādes un inovāciju (RDI) jomā. Finansējuma ziņā “Apvārsnis 2020” ir milzīga programma (laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam paredzēti EUR 80 miljardi). Attiecībā uz “Marijas Kirī pasākumiem” jāatzīmē, ka tiem piešķirtais budžets ir samazināts no EUR 1 miljarda 2013. gadā līdz nepilniem EUR 0,7 miljardiem 2014. gadā. Ņemot vērā šīs programmas pozitīvos rezultātus, programmas pasākumiem piešķirtais budžets lielākā mērā jāpielīdzina budžetam, kas piešķirts Eiropas Pētniecības padomes pasākumiem. Tā kā programma “Apvārsnis 2020” veido tikai dažus procentus no visu Eiropā notiekošo RDI pasākumu budžeta, lēmumu pieņemšanā būtu jāņem vērā Eiropas RDI sistēma kopumā un pamatprogrammas līdzekļu izmantošanai jānosaka stingras prioritātes;
5.

uzskata, ka šī programma ļaus būtiski palielināt ticību Eiropas uzņēmējdarbības potenciālam gan Eiropas, gan pasaules tirgos. Nostiprināsies uzticēšanās tirgiem, tāpēc pieaugs interese par uzņēmējdarbību, un pašreizējo uzņēmumu, tostarp MVU, politika kļūs ekspansīvāka; MVU ir ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības galvenais avots — tie nodrošina 58 % no ES apgrozījuma un 67 % no darbavietām privātajā sektorā, turklāt laikposmā no 2002. gada līdz 2010. gadam 85 % jauno darbavietu tika izveidotas tieši šajā sektorā;
47.

atbalsta principu par pamattīkla finansēšanu no infrastruktūras fondiem un visaptverošā tīkla finansēšanu no citiem valstu un reģionālajiem fondiem, tai skaitā no ERAF; vienlaikus norāda, ka kohēzijas politikai ir īpaši mērķi un ka visaptveroša transporta tīkla finansēšana reģionālajā līmenī noteikto integrēto attīstības stratēģiju ietvaros nekādā gadījumā nedrīkst novest pie kohēzijas politikas īstenošanas pa nozarēm;
16.

atbalsta sākotnējā tirgus darījumu atbrīvošanu no finanšu darījumu nodokļa, jo tādējādi samazināsies nodokļa nevēlamā ietekme uz reālo ekonomiku; vienlaikus pauž nožēlu par to, ka no direktīvas piemērošanas jomas nav izslēgti arī publiskā sektora darījumi otrreizējā tirgū; raugoties no budžeta politikas viedokļa, tas būtu jādara, jo publiskajam sektoram budžeta saimnieciskas pārvaldības nolūkā ir jāizmanto arī otrreizējā tirgus finanšu instrumenti;
25.

aicina Komisiju priekšlikumos par transporta jautājumiem, it īpaši gaidāmajā Baltajā grāmatā par transporta politiku, neaprobežoties ar to atlikušo šķēršļu novēršanu, kas identificēti starp dažādiem transporta veidiem un valstu transporta sistēmām. Tajos jāiekļauj vides mērķis un jautājums par visas teritorijas pieejamību un savienošanu tīklā, pievēršot īpašu uzmanību stāvoklim attālākajos reģionos, kuru savienošana ar nozīmīgākajiem Eiropas reģioniem, savietojamība un tīklu integrācija ir ļoti svarīgi aspekti īsta, efektīva vienotā tirgus izveidei. Īpaši transporta nozarē jāveicina jauni “viedi” risinājumi, kas paredz digitālās tehnoloģijas izmantošanu, ar tiem saistīti izmēģinājuma projekti un to rezultātu visaptveroša ieviešana;
28.

iesaka izskatāmā tiesību akta priekšlikumā līdztekus citiem iespējamajiem risinājumiem prioritāri noteikt, ka vietējā administratīvā teritorija, kurā atrodas konfiscētie līdzekļi, ir attiecīgo īpašumtiesību pārņēmējs; tādējādi tiktu noteikts stingrs institucionāls pamats arī nākamajam posmam, līdzekļu atkārtotai izmantošanai; šajā sakarā Komiteja atbalsta iniciatīvas sabiedriskā labuma mērķiem, piemēram, līdzekļu nodošanu apvienībām un kooperatīviem, ņemot vērā arī to, ka no organizētās noziedzības darbības visvairāk cieš vietējās kopienas. Tādēļ konfiscēto līdzekļu sociālu izmantošanu var uzskatīt par kompensāciju kopienām, kuras skārusi šī nopietnā parādība. Uzsver stingra juridiska pamata nozīmi saistībā ar konfiscēto līdzekļu izmantošanu un norāda: ja tiktu īstenoti turpmāki pasākumi, lai nostiprinātu vai grozītu spēkā esošo tiesisko regulējumu, būtu jāņem vērā arī fakts, ka vietējās kopienas smagi cieš no organizētas noziedzības darbībām;
4.

vienlaikus uzsver, ka tādai valstij kā Baltkrievija, kas demonstrē gatavību piedalīties Austrumu partnerībā un ir ieinteresēta normalizēt attiecības ar Eiropas Savienību un arī ar Eiropas Padomi, jābūt gatavai atzīt vispārējās cilvēktiesības un nāvessoda atcelšanu un sekojoši jābūt gatavai uzsākt un īstenot patiesas reformas, piemēram, pastiprinot līdzdalību mērķsadarbības projektos, izvēršot pilsētu sadraudzību un diskusiju forumus ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un stiprinot starpreģionālo un pārrobežu sadarbību, it sevišķi ar kaimiņvalstīm Poliju, Lietuvu un Latviju. Minētais jāskata kontekstā ar to, ka Eiropas Komisija 2010. gada oktobrī no jauna izvērtēs situāciju attiecībās ar Baltkrieviju un, iespējams, izdarīs fundamentālus secinājumus par turpmāko sadarbību un Baltkrievijas turpmāko dalību Austrumu partnerībā.
1.

Par tūrisma nozares aizvien lielāko nozīmi Eiropas ekonomikā liecina tās ieguldījums IKP un nozares spēja radīt vairāk darbavietu, salīdzinot ar citām tautsaimniecības nozarēm. Eiropas Komisija savā paziņojumā (1) norāda, ka Eiropas tūrisma nozarē nodarbināti vairāk nekā 5 % no kopējā darbaspēka un tā rada aptuveni 5 % no ES IKP (2), jo īpaši dažos Eiropas reģionos. Lai gan Eiropa joprojām ir tūristu visvairāk apmeklētā vieta pasaulē (40 % no visiem tūristu apmeklējumiem) (3), tūrisma jomas darbības apjoms 2009. gadā samazinājies par 5,6 % (4).
24.

uzskata, ka ir svarīgi izstrādāt vides kvalitātes rādītāju (un tai jābūt ne tikai iespējai, kā tas minēts paziņojumā), kas nodrošina statistikas datus ne vien par to, cik Eiropas iedzīvotāju dzīvo veselīgā vidē, bet arī par to, kurās teritorijās šī dzīves kvalitāte ir panākta. Tādējādi varētu noteikt, kāda politika to ir darījusi iespējamu. Tāpēc Komiteja ierosina vides kvalitātes analīzi veikt dažādos ES reģionos, lai atvieglotu to savstarpējo salīdzināšanu. Tādēļ ir svarīgi, lai katra Eiropas reģiona īpatnību definēšanā nozīmīga loma būtu Eiropas Vides aģentūras izstrādātajām kartēm un prioritārajiem rādītājiem, ļaujot izstrādāt konkrētāku politiku katrai teritorijai un arī stratēģiju solidaritātei ar reģioniem, kuriem vēsturisku iemeslu dēļ ir lielas grūtības uzlabot vides kvalitāti. Reģionālo vides novērošanas centru izveides atbalsta politika būtu nepārvērtējams augšupējas politikas uzraudzības un veidošanas līdzeklis: tas ļautu katram reģionam parādīt gan savas īpatnības, gan aspektus, kas tam ir kopēji ar citiem Eiropas reģioniem. Tādējādi Eiropas līmenī tiktu veicināta elastīgas un asimetriskas politikas īstenošana, vienlaikus stiprinot saiknes, kas sekmē reģionu sadarbību;
1. Atpūtas zveja, ko no daudzgadu plānā ietverta krājuma ar kuģi veic Kopienas ūdeņos, ir atļauta tikai tad, ja minētajam kuģim ir karoga dalībvalsts izdota atļauja. 2. Karoga dalībvalsts reģistrē nozvejas, kas atpūtas zvejā iegūtas no daudzgadu plānā ietverta krājuma. 3. Daudzgadu plānā ietvertu sugu nozvejas, kas iegūtas atpūtas zvejā, atskaita no attiecīgajām karoga dalībvalsts kvotām. Attiecīgās dalībvalstis nosaka to daļu no šādām kvotām, ko var apgūt tikai atpūtas zvejā. 4. Atpūtas zvejā iegūtu nozveju tirdzniecība ir aizliegta, izņemot gadījumus, kad to dara labdarības nolūkos.

1. Atpūtas zveja, ko no daudzgadu plānā ietverta krājuma ar nelicencētu kuģi veic Kopienas ūdeņos, ir atļauta tikai tad, ja minētajam kuģim ir karoga dalībvalsts izdota atļauja. 2. Karoga dalībvalsts reģistrē nozvejas, kas atpūtas zvejā iegūtas no daudzgadu plānā ietverta krājuma. 3. Daudzgadu plānā ietvertu sugu nozvejas, kas iegūtas atpūtas zvejā, atskaita no attiecīgajām karoga dalībvalsts kvotām. Attiecīgās dalībvalstis nosaka to daļu no šādām kvotām, ko var apgūt tikai atpūtas zvejā. 4. Atpūtas zvejā iegūtu nozveju tirdzniecība ir aizliegta, izņemot gadījumus, kad to dara labdarības nolūkos.
45.

aicina vietējās un reģionālās pašvaldības aktīvi iesaistīties MUA īstenošanā un, cik iespējams, sniegt MVU lielāku politisku atbalstu, vairāk iedziļinoties to problēmās, ņemot vērā to izteiktos ierosinājumus un vajadzības, kā arī atbalstot to attīstību;
33.

uzsver, ka izglītības un apmācības sistēmas nedrīkstētu attīstīt nošķirti no vietējās pašvaldības vai reģiona uzņēmumiem un sociālās vides, kā arī inovācijas potenciāla — lai gan dažkārt tomēr tā notiek. Izaugsme, konkurētspēja un nodarbinātības iespējas reģionos arvien lielākā mērā ir atkarīgas no to pašreizējā un turpmākā darbaspēka prasmēm, kā arī no tā, kā arodizglītība, arodapmācība un pārkvalifikācija varēs nodrošināt šo prasmju ilgtspējīgu pilnveidošanu un uzlabošanu;
—

uzskata, ka, lai risinātu sabiedrības veselības problēmas un jo īpaši aspektus, kas saistīti ar uzturu, lieko svaru un aptaukošanos, ir nepieciešama stratēģiju integrēšana dažādās jomās — sākot no uztura līdz sportam, no izglītības līdz transportam, no ražošanas līdz patērētājiem —, īpašu uzmanību pievēršot problēmas sociālajam aspektam;
3.

stingri iestājas par to, lai tiktu turpinātas reformas, kas nepieciešamas visa reģiona stabilizācijai; apzinās dilemmu, kas saistīta ar to, ka iespējamās kandidātvalstis varēs pievienoties ES ilgākā laika termiņā: jo grūtāk sasniedzams būs pievienošanās mērķis, jo ticamāki ir draudi, ka reformu process var zaudēt dinamiku. Tas gan nenozīmē, ka drīkstam atkāpties no pievienošanās kritērijiem vai atteikties no stingras nosacījumu ievērošanas principa; norāda, ka ir jārada pietiekami stimuli un jāsniedz palīdzība, kas veicina reformu procesa turpināšanu visos līmeņos;
—

finansēšanas noteikumi/finansējuma ilgtspējība: Komiteja nepiekrīt Komisijas priekšlikumam zināšanu un jaunrades kopienām paredzētā finansējuma lielāko daļu gūt no esošajām Kopienas programmām un līdzekļiem, it īpaši par to iespējamo iedalīšanu no ES pētniecībai paredzētajiem līdzekļiem,
2.8

Priekšlikumi attiecībā uz starpnozaru pasākumiem piedāvā iespējas Eiropas politikas integrētākai pieejai. RK uzskata, ka papildu uzsvars attiecināms uz šādām jomām: — enerģētikas un vides jomā un veselības aizsardzības nozarē: ES būtu jāpārorientējas no minēto jautājumu klasificēšanas par “sociālām problēmām” un jāuzskata tās drīzāk par problēmām, kas sniedz jaunas iespējas tirgdarbībā ilgtspējīgas nākotnes zināšanu sabiedrības ietvaros (sk. 2.1 punktu); — ES būtu jāizveido Eiropas darba grupa par sociālo inovāciju, kas nebūtu nošķirta no ES rūpniecības politikas, bet gan būtu viens no tās centrālajiem elementiem un kura, koncentrējoties uz augsti kvalificētu darbaspēku, sekotu arī mazāk kvalificētu strādnieku iespējām darba tirgū; — jāpieņem integrēta pieeja attiecībā uz pētniecību un inovāciju: būtiski svarīgi ir panākt pamatprogrammu un struktūrfondu labāku saskaņotību attiecībā uz plānošanu un pamatnostādnēm, pievēršot īpašu uzmanību augstākā līmeņa pētījumiem paredzēto resursu apvienošanai; — konkursu politika: šo jautājumu neizskata Komisija, bet tomēr to varētu iekļaut vienā no starpnozaru politikas iniciatīvām attiecībā uz atbalstu MVU, kuri arvien biežāk sastopas ar grūtībām tikt ņemtiem vērā ES konkursos; — jāveic pasākumi citās ES politikas jomās, lai veicinātu starptautisko (pārrobežu) augsto tehnoloģiju zonu izveidi.
Dalībvalstis un reģioni nodrošina EAFRD un EFF līdzfinansēto pasākumu savstarpēju papildinātību un saskaņotību no vienas puses, ar ERAf līdzfinansētajiem pasākumiem no otras puses. Tādēļ, sagatavojot darbības programmas, 1), 3) un 5) pantā minētajiem pasākumiem dalībvalstis nosaka skaidrus atšķirības kritērijus saskaņā ar šo pantu ERAF atbalstītajiem pasākumiem no vienas puses, un saskaņā ar EK regulas Nr. (....) 49(1), a), b) un i) punktiem EAFR atbalstītajiem pasākumiem lauku rajoniem, vai saskaņā ar EK regulas Nr. (....) EFF atbalstītajiem pasākumiem no zvejniecības atkarīgajiem rajoniem.

Dalībvalstis un reģioni Padomes regulas (EC) (...) 36. pantā paredzēto darbības programmu ietvaros atbilstoši 25. panta 4. punkta c) apakšpunktā paredzētajiem koordinācijas pasākumiem nodrošina ELFLA un EZF līdzfinansēto pasākumu komplementaritāti savstarpēju papildinātību un saskaņotību ar ERAF līdzfinansētajiem pasākumiem. Tādēļ, sagatavojot darbības programmas, 1), 3) un 5) pantā minētajiem pasākumiem dalībvalstis un reģioni nosaka skaidrus atšķirības kritērijus saskaņā ar šo pantu ERAF atbalstītajiem pasākumiem no vienas puses, un saskaņā ar EK regulas Nr. (....) 49(1), a), b) un i) pantiem ELFLA atbalstītajiem pasākumiem lauku rajoniem, vai saskaņā ar EK regulas Nr. (....) EZF atbalstītajiem pasākumiem no zvejniecības atkarīgajiem rajoniem. Bez tam ir jāparedz starpposma un pēcprogrammas novērtējums, lai kontrolētu atbilstību iepriekšminētajai komplementaritātes un saskaņotības nepieciešamībai.
2.1

uzskata, ka pašreizējās ekonomisko darbību izraisītās globālā mēroga problēmas nav globalizācijas kā tādas rezultāts, bet radušās tās pārvaldības trūkumu dēļ. Globālā pārvaldība ir virsotne savstarpēji saistītu lēmējstruktūru tīklā, sākot ar vietējo līmeni un beidzot ar daudznacionāliem uzņēmumiem. “Laba globalizācijas pārvaldība” var veidoties tikai no pozitīvas savstarpējās saiknes starp pārvalstiskām, valsts, kā arī reģionālajām un vietējam struktūrām privātajā un valsts sektorā. Globālās pārvaldības ietvarus vairs nenosaka tikai nacionālo valstu uzvedība un noteikumi. Papildus nacionālajam līmenim šajā līmenī jānotiek savstarpējai globālo struktūru kā Eiropas Savienības, korporatīvās pārvaldības, un reģionālo un vietējo varas iestāžu mijiedarbībai. To iestāšanās pakāpe par daudzpusīgumu, universālām vērtībām un kopīgiem mērķiem no vienas puses, kā arī to jūtīgums pret to politikas ietekmi pāri robežām un nozīme, kādu tās piešķir to rīcības sociālajām sekām globālajā līmenī, no otras puses ir būtiski globālās pārvaldības kvalitātes faktori. Administrējot savas iekšējās lietas, visas šīs struktūras lemj un nosaka, cik lielā mērā cilvēki gūs labumu no globalizācijas un tiks pasargāti no tās negatīvajām sekām;
1.2.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata, ka konferences panākumi būs atkarīgi arī no spējas ierosināt jaunu naratīvu par Eiropu – tādu naratīvu, kas būtu balstīts ikdienas dzīves realitātē un kuru Eiropas iedzīvotāji var veidot paši. Šādam naratīvam jābūt plašākam par sasniegumu sarakstu; tam jākļūst par konkrētu racionālu un emocionālu saikni starp Eiropas Savienību un tās iedzīvotājiem. Stratēģiski temati būtu jāaplūko kopējā perspektīvā, lai izvairītos no draudošas Eiropas à la carte . Mērķis ir no jauna atklāt un atjaunot tik ļoti vajadzīgo kopienas apziņu, kuras pamatā ir kopīgas vērtības, un tādējādi Eiropā radīt jaunu impulsu pašreizējo un turpmāko izaicinājumu pārvarēšanā.
2.3.

Build Back Better World ”, Ķīna jau bija ieguldījusi vairāk nekā pusi no saviem kopējiem iniciatīvas “Viena josla, viens ceļš” līdzekļiem, kas paredzēti laikposmam no šā brīža līdz 2027. gadam, t. i., 1,2–1,3 triljonus USD pēc Morgan Stanley Research aprēķiniem. Eiropas Savienība un G7 lielākās rūpnieciski attīstītās demokrātiskās valstis septiņus gadus bezpalīdzīgi un bez jebkādas reakcijas ir noskatījušās uz Ķīnas ekonomisko un politisko attiecību turpmāku nostiprināšanos visā pasaulē ar iniciatīvas “Viena josla, viens ceļš” palīdzību. Līdz 2021. gada jūnija G7 sanāksmei Kornvolā, Apvienotajā Karalistē ( 4 ) , kurā tika nolemts izveidot globālu alternatīvu – iniciatīvu “”, Ķīna jau bija ieguldījusi vairāk nekā pusi no saviem kopējiem iniciatīvas “Viena josla, viens ceļš” līdzekļiem, kas paredzēti laikposmam no šā brīža līdz 2027. gadam, t. i., 1,2–1,3 triljonus USD pēcaprēķiniem.
3.2.

Eiropas Komisijas nesen pieņemtais tiesību aktu kopums “Gatavi mērķrādītājam 55 %” ļauj Eiropas Savienībai sasniegt kontinenta siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķus, kas noteikti Eiropas Klimata aktā. Tiesību aktu kopuma priekšlikumi ietekmē arī Eiropas transporta un tūrisma ekosistēmas. Ja šie pasākumi netiks izstrādāti, ņemot vērā pareizo politiku, priekšlikumi neradīs ES tūrisma un transporta politikas “nākamo paaudzi”. Gluži pretēji: ierosinātie pasākumi varētu ievērojami paaugstināt regulatīvās izmaksas gan lieliem, gan maziem ES uzņēmumiem un varētu mazināt to konkurētspēju iepretī trešo valstu transporta un tūrisma uzņēmumiem, kas atrodas pie ES robežām; tādējādi tiktu apdraudētas ES darbvietas šajās nozarēs. Līdz ar to īpaši smagi tiktu skarti ES reģioni, kas ir ļoti atkarīgi no tūrisma. Tāpēc jaunajā “nākamās paaudzes” pieejā uzmanība būtu jāpievērš šā tiesību aktu kopuma izmaksu ietekmei uz Eiropas transporta un tūrisma ekosistēmām un jānodrošina, ka netiks apdraudēta to (starptautiskā) konkurētspēja. Tikai tādā veidā var saglabāt Eiropas nodarbinātību un konkurētspēju, novērst oglekļa emisiju pārvirzi un garantēt jaunās “nākamās paaudzes” pieejas panākumus.
2.10.

milzīgas problēmas nodarbinātības ziņā . Uzlādējamiem transportlīdzekļiem ir mazāk sastāvdaļu, tos ir vienkāršāk ražot un vismaz 36 % no to pievienotās vērtības nodrošina akumulatori. Pamatojoties uz ekstrapolāciju no pētījuma, ko nesen veica Vācijas IFO institūts, ES tradicionālo spēka pārvadu vērtību ķēdē tiks apdraudēti 620 000 darbvietu. Risinājumus daļēji sniedz, piemēram, (priekšlaicīga) pensionēšanās Mazāka, digitalizēta un dekarbonizēta autobūves nozare radīs. Uzlādējamiem transportlīdzekļiem ir mazāk sastāvdaļu, tos ir vienkāršāk ražot un vismaz 36 % no to pievienotās vērtības nodrošina akumulatori. Pamatojoties uz ekstrapolāciju no pētījuma, ko nesen veica Vācijasinstitūts, ES tradicionālo spēka pārvadu vērtību ķēdē tiks apdraudēti 620 000 darbvietu. Risinājumus daļēji sniedz, piemēram, (priekšlaicīga) pensionēšanās ( 3 ) vai, plašākā mērā, radikālas izmaiņas darba nākotnē ( 4 ) . No otras puses, šī pārkārtošanās radīs jaunas darbvietas saistītajās nozarēs, piemēram, energoelektronikā, viedtīklos, ceļu un uzlādes infrastruktūrā, akumulatoru ražošanā, jaunos materiālos un alternatīvās degvielas spēka pārvados.
3.4.1.2.

Atomenerģijas nozarē sieviešu atstumšana tiek uztverta kā zināmā mērā leģitīma, “ņemot vērā, ka dominē attiecīgas zinātniskās un tehniskās profesijas, kurās joprojām ir maz sieviešu”. Francijā sieviešu pārstāvības daļa Francijas Kodolenerģijas un alternatīvās enerģijas aģentūrā ( CEA ) lēni pieaug: 2008. gadā sievietes bija 30 % no darbinieku kopskaita, bet 2018. gadā – 33,8 %; no tām 30,3 % no vadības personāla (26,5 % no zinātniskā personāla) un 39,4 % no pārējā personāla.
1.3.

Drošības rūpnieciskās stratēģijas pamatā vajadzētu būt šādiem principiem: a) inovatīvas drošības rūpniecības pastāvēšana ir izšķiroši svarīga Eiropas tehnoloģiskai suverenitātei un stratēģiskai autonomijai; b) suverenitāte ir atkarīga no drošības, un to nav iespējams atstāt pilnīgā tirgus pakļautībā. Politiska griba un rīcība ir vajadzīga, lai saglabātu spēju veidot sarežģītus augsto tehnoloģiju drošības risinājumus; c) spriežot no Covid-19 pandēmijas pieredzes, izturētspējai pret liela mēroga dabas un cilvēka izraisītām katastrofām ir jākļūst par vienu no galvenajām Savienības prioritātēm. To iespējams īstenot tikai ar Eiropas drošības rūpniecības palīdzību. Šī stratēģija būtu jāveido kā daļa no drošības savienības, un tai būtu jāuzlabo ar drošību saistītās ES politikas efektivitāte. Tās pieejai vajadzētu būt visaptverošai, un tajā būtu jāietver šādi mērķi:
3.1.

Digitālo platformu pienākums vākt, ziņot nodokļu iestādēm un glabāt informāciju par veiktajiem darījumiem ir ļoti svarīgs ar sadarbīgās ekonomikas nodokļu sistēmām saistīts jautājums. Optimāls informācijas sadalījums funkcionālā un samērīgā datu vākšanas un apmaiņas sistēmā faktiski varētu, no vienas puses, veicināt nodokļu iestāžu darbību, jo tās ātri un vienkārši saņemtu datus, un, no otras puses, nodrošināt platformām un to lietotājiem paredzamu sistēmu. Ziņošanas pienākumiem nevajadzētu radīt pārmērīgu administratīvo slogu platformām un nozares dalībniekiem.
6.1.2.

Starptautiskā līmenī visas valstis konkurē par to, lai būtu pirmās, kas uzsāk 5G ieviešanu savā valstī. Arī Eiropas Savienība vēlas būt to vidū. No pieciem lielākajiem infrastruktūras pārdevējiem divi piegādātāji ir no Eiropas, divi no Ķīnas un viens no Korejas. Neviens no lielākajiem Eiropas uzņēmumiem nav to uzņēmumu vidū, kas kā pirmie ražo 5G ierīces un mikroshēmas.
5.2.4.

SDO un PTO pašreiz sadarbojas tehniskā līmenī, sagatavojot kopīgus pētījumus. Pētījums Trade and employment, challenges for policy research (“Tirdzniecība un nodarbinātība. Problēmjautājumi politikas jomā”) 2007. gadā pierādīja, ka nevienlīdzību palielina drīzāk tehnoloģijas, nevis tirdzniecība. Vēl viens kopīgs 2017. gadā veikts pētījums Investing in skills for inclusive trade (“Investīcijas prasmēs – iekļaujošai tirdzniecībai”) ir pierādījis, ka pamatprasmju un tehnisko un vadības prasmju nostiprināšana ir palīdzējusi valstīm gūt labumu no tirdzniecības.
—

atzinīgi novērtēja to, ka labāka regulējuma pasākumi aptver visus posmus tiesību aktu izstrādē un piemērošanā, tādējādi vienlīdz ņemot vērā gan ex ante, gan ex post pasākumus,
3.7.

Lai piedalītos labāka regulējuma programmā un izmantotu tās attiecīgos instrumentus un procedūras, ir vajadzīgi finanšu līdzekļi un cilvēkresursi, kas ne vienmēr ir pilsoniskās sabiedrības organizāciju rīcībā (piemēram, datu ģenerēšana, dalība sabiedriskās apspriešanās u. c.). Tas pats attiecas uz maziem uzņēmumiem. EESK aicina Komisiju nodrošināt, ka labāka regulējuma programma arī turpmāk ir atvērta un pieejama visām organizācijām un interešu grupām neatkarīgi no to lieluma un to finanšu līdzekļiem un cilvēkresursiem.
3.2.

Starptautiskajos tiesību aktos ir noteikts, ka katram tirdzniecības kuģim ir jābūt reģistrētam kādā valstī. UNCTAD (ANO Tirdzniecības un attīstības konference) ir ziņojusi, ka gandrīz 73 % pasaules kuģniecības flotes kuģu ir reģistrēti valstī vai tiem ir piešķirts tādas valsts karogs, kas nav valsts, kurā ir reģistrēts kuģa faktiskais īpašnieks. Iemesli, kādēļ kādam kuģim tiek piešķirts karogs citā valstī ārpus savas valsts, ietver izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, iespēju apiet valsts nodarbinātības un vides noteikumus un iespēju nolīgt kuģa apkalpi valstīs, kurās ir zemākas darba algas. Daudzus no šiem publiskajiem reģistriem dēvē arī par FOC (izdevīguma karogs) vai FONC (neatbilstības karogs). Šie karogi ir to valstu karogi, kurās netiek ievērotas starptautiskās tiesības. Aptuveni 40 % no visiem nolietotajiem kuģiem, kas uzdzīti uz sēkļiem Dienvidāzijas valstīs, ir importēti zem FOC vai FONC, piemēram, Sentkitsas un Nevisas, Komoru un Tuvalu karoga. Šos nolietoto kuģu karogus gandrīz nekad neizmanto kuģa ekspluatācijas laikā, un to valstis piedāvā īpašas atlaižu likmes pēdējam reisam un ātru un vienkāršu īstermiņa reģistrāciju, neizvirzot valstspiederības prasības.