LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 22.12.2004 
COM(2004) 832 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM 
PAR EIROPAS P ĀRVALDES STRAT ĒĢIJU FISK ĀLAJAI STATISTIKAI 
 
LV 2   LV KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM 
PAR EIROPAS P ĀRVALDES STRAT ĒĢIJU FISK ĀLAJAI STATISTIKAI 
1. I EVADS  
Saskaņā ar ES ekonomikas pol itiku budžeta discipl īnas ievērošanu pārbauda, pamatojoties uz 
kvantitatīviem krit ērijiem, kas saist īti ar valsts budžeta defic ītu un par ādu. Tādēļ budžeta 
statistikas kvalit āte ir būtiska, lai nodrošin ātu atbilstošu pie ņemtās uzraudz ības programmas 
īstenošanu un efekt īvu fiskālās politikas koordin ēšanu. Komisija 2002. gada novembr ī 
pieņēma paziņojumu par nepieciešam ību un l īdzekļiem budžeta statistikas kvalit ātes 
uzlabošanai1, ar ko tā ierosināja Ekonomikas un finanšu padomei apstiprin āt labākās prakses 
kodeksu par datu apkopošanu un nodrošin āšanu saist ībā ar pārmērīga budžeta defic īta 
novēršanas proced ūru. Ekonomikas un finanšu padome 2003. gada 18. febru ārī pieņēma 
secinājumus, kuros ietverts lab ākās prakses kodekss. 
ES fiskālai uzraudz ībai nepieciešamo defic īta un par āda rādītāju kvalitātes un ticam ības 
jautājumam nesen piev ērsa pastiprin ātu uzman ību. Ir veikta b ūtiska to datu p ārskatīšana, kas 
ietverti pazi ņojumos par budžetu, un br īžiem budžeta uzraudz ības ticam ība ir apšaub āma. 
Ekonomikas un finanšu padome 2004. gada 2. j ūnija sanāksmē apstiprin āja trūkumus datu 
apkopošan ā un fiskālās statistikas pazi ņošanā Komisijai, un jo īpaši to neaizsarg ātību pret 
politikas un v ēlēšanu cikliem. Nor ādot, ka „ ticama statistika ir nepieciešama ticamai 
pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūrai”, tā aicināja Komisiju „ stiprināt paziņoto 
fiskālo datu kvalit ātes uzraudz ību un ziņot Padomei l īdz 2004. gada beig ām.” Tā arī aicināja 
Komisiju l īdz 2005. gada j ūnijam sagatavot priekšlikumu, lai izstr ādātu „obligātus Eiropas 
standartus statistikas iest āžu institucion ālai izveidošanai”… … „kas stiprin ās dalībvalstu 
statistikas instit ūtu neatkar ību, integrit āti un atbild ību.” Izmantojot šos standartus, var ētu 
novērst īpašas bažas par fisk ālo statistiku.”  
Komisija 2004. gada 3. septembr ī pieņēma paziņojumu „Ekonomikas p ārvaldes stiprin āšana 
un Stabilit ātes un izaugsmes pakta īstenošanas preciz ēšana” (COM(2004) 581 gal īgais). 
Eiropas Komisija šaj ā paziņojumā iesaka iesp ējamos uzlabojumus ES fisk ālās programmas 
piemērošanā: 
„Fiskālās programmas īstenošana un t ās ticamība ir atkar īga arī no fiskālās statistikas 
kvalitātes, savlaic īguma un ticam ības, un valsts budžeta st āvokļa novērtējuma. Pazi ņoto datu 
uzlabota uzraudz ība ES līmenī dos ieguld ījumu šādi: pēc Ekonomikas un finanšu padomes 
2004. gada 2. j ūnija secin ājumu pie ņemšanas Komisija sagatavos oblig ātos Eiropas 
standartus statistikas iest āžu institucion ālai izveidošanai.”  
Grieķijas paziņojums par budžetu 2004. gada septembr ī norādīja, ka ir p ārskatīti deficīta un 
parāda rādītāji no 2000. l īdz 2003. gadam Tas rad īja bažas par to Grie ķijas iepriekš pazi ņoto 
                                                 
1  Komisijas pazi ņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par nepieciešam ību un līdzekļiem budžeta 
statistikas kvalit ātes uzlabošana (COM(2002) 670 gal īgais). 
 
LV 3   LV deficīta un parāda rādītāju ticamību un nor ādīja, ka fisk ālās statistikas uzraudz ībā, iespējams, 
pastāv trūkumi. 
Komisārs Almunia 2004. gada 23. septembra pazi ņojumā par Grie ķijas defic īta un par āda 
datu pārskatīšanu teica: „ Ekonomikas un monet ārās savienības arhitekt ūrā saskaņā ar jauno 
konstitūciju statistika ir un paliks valsts kompetenc ē. Tādēļ ir īpaši svarīgi, lai nākotnē tiktu 
stiprināta dalībvalstu statistikas iest āžu neatkar ība, integrit āte un atbild ība. Kā uzsvērts mūsu 
paziņojumā par ekonomikas p ārvaldi un saska ņā ar Ekonomikas un finanšu padomes 
2004. gada 2. j ūnija secin ājumiem Komisija šim nol ūkam drīzumā iesniegs priekšlikumus.”  
Komisija 2004. gada 1. decembr ī pieņēma paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei 
„Ziņojums par atbild ības jautājumu, kas saist īts ar Grie ķijas budžeta p ārskatīšanu”2, kurā 
sniegta sist ēmisko jaut ājumu anal īze globālā līmenī. 
Šā paziņojuma m ērķis ir sniegt saskan īgu Komisijas strat ēģiju ES fisk ālās statistikas 
pārvaldes stiprin āšanai un š ādus trīs darbības virzienus: 
– pirmkārt, jāprecizē attiecīgie noteikumi par to st atistikas datu kvalit āti, ko izmanto saist ībā 
ar pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru. Tiks iesniegts priekšlikums, kura 
mērķis ir papildin āt pašreizējos noteikumus, stiprinot datu uzraudz ības mehānismus. 
Saskaņā ar pašreiz ējiem tiesību aktiem Komisijai ( Eurostat ) nav pilnvaru tieši uzraudz īt 
valsts pārskatus. Pašreiz ējo noteikumu kopums j āpaplašina, lai nodrošin ātu, ka Eurostat  kā 
statistikas iest āde var veikt efekt īvas dalībvalstu pazi ņoto datu p ārbaudes; 
– otrkārt, jāuzlabo Komisijas, galvenok ārt Eurostat  un Ekonomikas un finanšu lietu 
ģenerāldirektorāta, iespējas. Nepieciešama pašreiz ējo uzdevumu sistem ātiska plānošana, k ā 
arī ilgstošāki un pamat īgāki pārbaudes uzdevumi. J āmobilizē visa līdzšinējā pieredze, 
tostarp valsts l īmenī; 
– treškārt, jāizstrādā Eiropas standarti attiec ībā uz valsts statistikas instit ūtu neatkar ību, 
integritāti un atbild ību.  
2. L ĪDZŠINĒJĀS PIEREDZES PAPILDIN ĀŠANA  
2.1. ES tiesiskais regul ējums 
Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 104. pant ā noteikts, ka dal ībvalstis izvair ās no 
pārmērīga valsts budžeta defic īta un Komisija uzrauga budžeta st āvokļa un valsts par āda 
kopapjoma dinamiku dal ībvalstīs, lai noteiktu nopietnas k ļūdas un nodrošin ātu nepieciešam ās 
budžeta discipl īnas ievērošanu. 
Līgumam pievienotaj ā protokol ā par pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru cita 
starpā noteikts, ka dal ībvalstis regul āri un nekav ējoties ziņo Komisijai par pl ānoto un faktisko 
deficītu un par āda līmeni. Turkl āt Komisija sniedz statistikas datus, ko izmanto t ā 
piemērošanai. 
                                                 
2 COM(2004) 784 gal īgais. 
 
LV 4   LV Sīki izstrādāti protokola noteikumi (tostarp pazi ņošanas k ārtība Komisijai) ir noteikti 
Padomes Regul ā (EK) Nr. 3605/933 (grozījumi izdar īti ar Padomes Regulu (EK) 
Nr. 475/20004 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 351/20025). Protokol ā un regul ā izmantotie 
termini (piem ēram, „vald ība” vai „defic īts”) ir defin ēti saskaņā ar Eiropas integr ēto 
tautsaimniec ības kontu sist ēmu („EKS 95”), kas izveidot a ar Padomes Regulu (EK) 
Nr. 2223/966. EKS 95 ir statistikas atsau ču sistēma standartiem, defin īcijām un grāmatvedības 
noteikumiem, kuras m ērķis ir nodrošin āt dalībvalstu sniegto datu konsekvenci un 
salīdzināmību.  
Ekonomikas un finanšu padome 2003. gada 18. febru ārī pieņēma labākās prakses kodeksu 
datu kompil ācijai, nos ūtīšanai un public ēšanai pārmērīga budžeta defic īta novēršanas 
procedūras vajadz ībām, lai preciz ētu proced ūras dalībvalstu un Komisijas l īmenī, ņemot vērā 
Komisijas priekšlikumu7. 
Kodeksā noteikts, ka Komisijas uzdevumus t ās vārdā saistībā ar pārmērīga budžeta defic īta 
novēršanas proced ūru kā statistikas iest āde veic Eurostat . Tomēr Komisija tieši neapkopo 
valsts datus dal ībvalstīs, bet paļaujas uz datiem, ko apkopo un pazi ņo valsts iest ādes. 
Labākās prakses kodeks ā ietverti ar ī noteikumi budžeta datu kvalit ātes nodrošin āšanai, 
nosakot vadl īnijas, lai risin ātu metodikas jaut ājumus un uzraudz ītu datu atbilst ību uzskaites 
noteikumiem.  
Pēdējās norises un jo īpaši paziņotās Grieķijas valsts budžeta defic īta un par āda statistikas 
plaša pārskatīšana norāda, ka jāpapildina pašreiz ējo noteikumu kopumu. 
2.2. Pieredze statistikas uzraudz ībā 
Budžeta dinamikas prec īzai uzraudz ībai dalībvalstīs nepieciešama visa ptveroša, ticama un 
savlaicīga fiskālā statistika. ES ties ību akti nosaka, ka Komisijai pazi ņotie fiskālie rādītāji 
atbilst pras ībām attiecībā uz defin īcijām Eiropas tautsaimniec ības kontu sist ēmā EKS 95. 
Fiskālie rādītāji, kas atbilst EKS 95 statistikas standartiem, ir piem ēroti salīdzinošai anal īzei. 
Dalībvalstis ir zi ņojušas Komisijai par to EKS valsts defic īta un parāda rādītājiem saska ņā ar 
pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru, kopš 1994. gad ā tika sākta tās īstenošana. 
Gūtā pieredzē rāda, ka šajos desmit gados Komisijai iesniegto EKS r ādītāju kvalitāte ir 
vienmērīgi uzlabojusies. 
                                                 
3 Padomes 1993. gada 22. novembra Regula (EEK) Nr. 3605/93 par to, k ā piemērot Protokolu par 
pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru, kas pievienots Eiropas Kopienas dibin āšanas 
līgumam (OV L 332, 32.12.1993., 7. lpp.). 
4 Padomes 2000. gada 28. febru āra Regula (EK) Nr. 475/2000, kas groza Regulu (EK) Nr. 3605/93 par 
Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumam pievienot ā Protokola par p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas 
procedūru piemērošanu (OV L 58, 3.3.2000., 1. lpp.). 
5 Komisijas 2002. gada 25. febru āra Regula (EK) Nr. 351/2002, ar ko groza Padomes Regulu (EK) 
Nr. 3605/93 saist ībā ar atsauc ēm uz EKS 95 (OV L 55, 26.2.2002., 23. lpp). 
6 Padomes 1996. gada 25. j ūnija Regula (EK) Nr. 2223/96 par Eiropas nacion ālo un reģionālo kontu 
sistēmu Kopien ā (OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp.), kur ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Eiropas 
Parlamenta un Padomes 2003. gada 16. j ūnija Regulu (EK) Nr. 1267/2003 (OV L 180, 18.7.2003., 
1. lpp.). 
7 COM(2002) 670 gal īgais. 
 
LV 5   LV Tomēr pieredze ar ī liecina, ka var veikt papildu uzlabojumus, jo daž ādas grūtības joproj ām 
ietekmē statistikas kvalit āti, un tagad ir iesp ējams pieņemt pasākumus, kas nodrošin ātu 
noteikumu saska ņotu īstenošanu šaj ā būtiskajā jomā, kā norādīts 3. punkt ā. 
Saistībā ar šo ir svar īgi nodrošin āt, ka EKS 95 uzskaites noteikumi tiek interpret ēti pareizi un 
nepieciešam ās metodikas pras ības tiek konsekventi īstenotas. Turkl āt ir svarīgi nodrošin āt, lai 
dalībvalstīm būtu atbilstošas statistikas iesp ējas, lai nodrošin ātu ticamus datus, kas sniedzami 
noteiktajos termi ņos. Visbeidzot, j āapstiprina, ka dal ībvalstīs ir stabilas valsts pamatdatu 
apkopošanas un klasifik ācijas sistēmas, ka t ās sniedz kvalitat īvus budžeta p ārskatus un 
nodrošina statisti ķiem pieeju kvantitat īvajai inform ācijai atbilstoši nepieciešamajam grafikam. 
Eurostat  galvenais pien ākums ir nodrošin āt, lai ES fisk ālajā uzraudzībā izsniegtie dati atbilstu 
nepieciešamajiem statistikas kvalit ātes standartiem. T ādēļ nepieciešams regul ārs un 
pastiprināts dialogs ar valstu statistikas birojiem. Eurostat  ir pakāpeniski pastiprin ājis to datu 
uzraudzības kvalit āti, kas pazi ņoti saistībā ar elektronis ko datu apstr ādi. Gadu gait ā ir 
pieņemti ES ties ību akti par statistiku, lai uzlabotu EKS 95 valsts p ārskatu statistikas 
aptvertību un dalībvalstu veikto nos ūtīšanu Eurostat . 
3. K OMISIJA IEROSINA TR ĪS DARBĪBAS VIRZIENUS  
Lai izskat ītu pašreiz ējo situāciju, Komisija pazi ņojumā par atbild ības jautājumu saist ībā ar 
Grieķijas budžeta datu p ārskatīšanu8 ierosināja trīs darbības virzienus, kas attiecas uz 
likumīga pamata izveidošanu, Eurostat  un Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta 
(DG ECFIN ) darbības iespēju uzlabošanu un visbeidzot Ei ropas standartu noteikšanu par 
valsts statistikas instit ūtu neatkar ību. Galvenais m ērķis ir izveidot sp ēcīgāku kopēju fiskālās 
statistikas p ārvaldes pārskatu Eiropas l īmenī, kas nepieciešams ekonomikas p ārvaldei.  
3.1. Tiesisk ā regulējuma izpilde 
Vispirms Komisija ierosin ās papildin āt pašreizējos noteikumus, lai stiprin ātu datu uzraudz ības 
mehānismus. Saska ņā ar pašlaik sp ēkā esošajiem ties ību aktiem Komisijai nav ties ību tieši 
uzraudzīt valsts pārskatus, ne ar ī apkopot datus dal ībvalstu viet ā. Ja likumdev ēja iestāde nav 
paredzējusi, Komisija, iev ērojot subsidiarit ātes principu, nevar paplašin āt savas prerogat īvas, 
ieņemot dalībvalstu vietu datu v ākšanas, apkopošanas un pazi ņošanas sist ēmā. Ciktāl Eurostat  
kā statistikas iest ādei ir faktiski j āspēj pārbaudīt sniegtos r ādītājus, jāpapildina pašreiz ējie 
noteikumi ar dokumentu, kas konsolid ētu šādus aspektus: 
– revīziju atzīšana, pamatojoties uz dokume ntiem, kuri sagatavoti, iev ērojot Komisijas 
tiesības tieši p ārbaudīt publiskos p ārskatus – kop ā ar valsts iest āžu atbilstošo pien ākumu 
glabāt visus attiec īgos inform ācijas avotus un nodrošin āt pieejamību tiem; 
– pārbaužu kl ātienē ieviešana, kur ās ietilpst p ārbaudes apmekl ējumi, prec īzi nosakot 
Komisijas pilnvaru jomu šo apmekl ējumu laik ā, piemēram, ka ir garant ēta pieeja vis ām 
vietām, inform ācijai un person ām; 
                                                 
8 COM(2004) 784 gal īgais. 
 
LV 6   LV – precīza izņēmumu formul ēšana attiec ībā uz konfidencialit āti, gadījumos, ja to izmanto 
dalībvalstis un paties ībā attiecas uz likum īgām interesēm; savukārt Komisijas pien ākums ir 
saglabāt konfidencialit āti; 
– noteikumi, saska ņā ar kuriem veic š īs pārbaudes, piem ēram, vai eksperti no citas valsts 
pārvaldes var taj ās piedalīties. 
Komisija pl āno ierosin āt tiesību akta projektu, kas ļautu veikt r ādītāju padziļinātu pārbaudi. 
Tiesību aktu projekt ā paredzēs arī pasākumus, kas noteiks, ka dal ībvalstis ir patiesi atbild īgas 
par budžeta r ādītājiem, ko t ās iesniedz Komisijai, jo īpaši, izmantojot noteikumus, kas 
noteiks, ka datu sniedz ēji ir atbild īgi par tiem. 
Turklāt šajā projektā ietvers vair āku iniciat īvu īstenošanu, ar ko uzlabotu p ārredzamību, 
piemēram, izplatot budžeta pazi ņojumu tabulas un public ējot ziņojumus par p ārbaudes 
apmeklējumiem dal ībvalstīs. 
Priekšlikumu pamatos ar pieredzi, kas g ūta, īstenojot lab ākās prakses kodeksu, un t ā mērķis ir 
izveidot uzraudz ības mehānismus, risin āt metodolo ģiskus jaut ājumus un palielin āt atbildību 
un pārredzamību. Komisija formul ēs un pieņems Padomes regulas īstenošanas k ārtību, ņemot 
vērā gūto pieredzi. 
Komisija pl āno pieņemt tiesību akta priekšlikumu 2005. gada pirmajos m ēnešos. 
3.2. Darb ības spējas attīstīšana 
Otrkārt, uzman ība jāpievērš Eurostat  darbības spējai, kā arī veidam, k ādā Eurostat  statistikas 
pārbaudes mijiedarbojas ar Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta budžeta 
uzraudzību, uz kuru attiecas Stabilit ātes un izaugsmes pakts. Tas ietvers: 
– pārbaudes apmekl ējumu sistem ātisku pl ānošanu papildus pašreiz veiktajiem 
apmeklējumiem; 
– visas līdzšinējās pieredzes mobiliz ēšanu – intelektu ālie avoti valsts p ārskatu augsti 
tehniskā jomā, jo īpaši publiskaj ā sektorā, nav neierobežoti. T ādēļ tā mērķim jābūt tādam, 
lai Eurostat  varētu izmantot dal ībvalstu pieredzi, sniedzot  Komisijai valsts iest āžu un 
statistikas ekspertu atbalstu;  
– budžeta atbalstu, kas stiprin ātu un sistematiz ētu valsts p ārvaldes pārskatu pārbaudes. J āveic 
finanšu un cilv ēkresursu pras ību analīze, un šos resursus var p ārdalīt, lai Eurostat  un 
Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts varētu veikt padzi ļinātu fiskālās statistikas 
un budžeta poz īciju novērtējumu. 
3.3. Par oblig ātajiem Eiropas standartiem 
Trešais rīcības virziens ir saist īts ar oblig ātu Eiropas standartu izstr ādi statistikas iest āžu 
institucion ālai izveidei. Šai r īcībai nepieciešamas padzi ļinātas kompetento valsts iest āžu 
apspriedes, lai nodrošin ātu konsekventu, sal īdzinošu un efekt īvu pamatu, ko piem ēro 
vienlaikus ar pamatotu, k ā arī rūpīgu juridisk ā pamata p ārbaudi, pien ācīgi ņemot vērā 
subsidiarit ātes principu. 
 
LV 7   LV Komisija pašreiz izstr ādā vadlīnijas, lai uzlabotu statistikas p ārvaldi. Jāizstrādā obligātie 
Eiropas standarti statistikas jom ā, kas stiprin ātu valsts statistikas instit ūtu neatkar ību, 
integritāti un atbild ību, tādējādi atsaucoties uz Ekonomikas un finanšu padomes 2004. gada 
10. septembra aicin ājumu. Komisija p ārbauda daž ādus iespējamos juridiskos instrumentus, ar 
ko izveido pamatu, piem ēram, rīcības kodeksu vai direkt īvu.  
Šiem standartiem vajadz īgs divkāršs mērķis, no vienas puses, uzlabot uztic ēšanos un pa ļāvību 
statistikas iest ādēm, ierosinot dažus institucion ālus un organizatoriskus pas ākumus, un, no 
otras puses, stiprinot to sniegt ās un izplat ītās statistikas ticam ību un kvalit āti, veicinot to, ka 
visi ofici ālās statistikas sniedz ēji Eiropā konsekventi piem ēro labākos starptautiskos 
statistikas principus, metodes un praksi. 
Eurostat  bija iesp ēja apspriest š āda koda izkl āstu ar dal ībvalstīm 2004. gada novembr ī 
saskaņā ar Statistikas programmas komiteju, kur ā ietilpst valstu statistikas instit ūtu 
ģenerāldirektori; uzdevumu grupa, kur ā piedalās dalībvalstis un Eurostat  pārstāvji, turpina 
darbu 2005. gada pirmajos m ēnešos, lai pabeigtu oblig ātos Eiropas standartus l īdz 2005. gada 
jūnijam, kā to noteikusi Ekonomikas un finanšu padome.