C 347/20

Grozīta vienotā dokumenta publikācija pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

(2020/C 347/14)

Eiropas Komisija ir apstiprinājusi šo maznozīmīgo grozījumu saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 (1) 6. panta 2. punkta trešo daļu.

Šā maznozīmīgā grozījuma apstiprināšanas pieteikums ir pieejams Komisijas datubāzē eAmbrosia.

VIENOTS DOKUMENTS

“BRABANTSE WAL ASPERGES”

ES Nr.: PDO-NL-01177-AM01 – 17.2.2020

ACVN (X) AĢIN ( )

1. Nosaukums

“Brabantse Wal asperges”

2. Dalībvalsts vai Trešā Valsts

Nīderlande

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Vispārīga informācija

Ar nosaukumu “Brabantse Wal asperges” apzīmē Brabantes pacēlumā (Brabantse Wal) audzēto sparģeļu ēdamos dzinumus. Šis nosaukums attiecas tikai uz svaigiem 1. kategorijas sparģeļiem.

“Brabantse Wal asperges” ir sparģeļa (Asparagus officinalis) ēdamie dzinumi, kurus tirgo mizotus vai nemizotus.

Kad “Brabantse Wal asperges” tiek laisti tirgū, 1. kategorija tiek iedalīta trijās šķirās, un attiecībā uz diametru un krāsu šiem sparģeļiem ir jāpiemīt šādām kvalitātes pazīmēm:

— A baltie sparģeļi = 16–22 mm diametrā,

— AA baltie sparģeļi = 22–28 mm diametrā,

— AAA baltie sparģeļi = vairāk nekā 28 mm diametrā.

Novirze no diametra nedrīkst būt lielāka par 1 mm un ir pieļaujama 10 % no partijas svara.

Sparģeļu garums ir robežās no 20 cm līdz 24 cm. Katrā pārdotajā daudzumā dzinumu garums drīkst atšķirties ne vairāk kā par 2 cm.

Lai sparģeļus varētu klasificēt kvalitātes 1. kategorijā, tiem ir jābūt taisniem, vienmērīgi dzidri baltiem un vismaz 20 cm gariem; to galotnes nedrīkst būt mainījušas krāsu vai iešķēlušās; tie nedrīkst būt ar dobu vidu, bojājumiem vai rūsu (brūniem plankumiem).

Organoleptiskās īpašības

Garšas pazīmes

“Brabantse Wal asperges” garšas ziņā no citiem sparģeļiem atšķiras ar to, ka tie ir nedaudz iesāļi un gandrīz nekad nav rūgti.

Izskats

Sparģeļu dzinumi no ārpuses ir dzidri balti.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

–

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Audzēšana un ražas novākšana ir jāveic tikai pašiem audzētājiem minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Lai garantētu sparģeļu kvalitāti, svaigumu un saikni ar reģionu, tie 4 stundās pēc novākšanas ir jānovieto aukstumā, temperatūrā, kas nepārsniedz 4 °C, vismaz uz 12 stundām.

Netiek veikta nekāda apstrāde vai sagatavošana uzglabāšanai, izņemot mizošanu, ja to vēlas pircējs.

Audzētājs iepako sparģeļus, lai garantētu to izcelsmi un atpazīstamību un saglabātu to kvalitāti. Neiepakotu sparģeļu kvalitāte pasliktinās 12 stundās pēc to novākšanas, jo tie izžūst un maina krāsu.

Patērētājiem un ēdināšanas uzņēmumiem sparģeļi ir pieejami dažāda svara iepakojumos; tie var būt iepakoti nemizoti plastmasas maisiņos vai mizoti slēgtos plastmasas trauciņos.

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Uz iepakojuma, kurā atrodas ar nosaukumu “Brabantse Wal asperges” apzīmētie sparģeļi, ir jābūt marķējumam ar ES aizsargāta cilmes vietas nosaukuma (ACVN) logotipu un ar logotipu, kas parādīts tālāk.

4. Noteiktā ģeogrāfiskā apgabala īss apraksts

Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals, kurā audzē “Brabantse Wal asperges”, atrodas Ziemeļbrabantes provinces dienvidrietumos šādu pašvaldību teritorijā: Bergen op Zoom, Woensdrecht (tā sauktā Vauves plantācija (Wouwse plantage), ietverot Kalmtautes virsāju (Kalmthoutse Heide)) un daļā no pašvaldību Steenbergen un Roosendaal teritorijas. Šo apgabalu sauc par Brabantes pacēlumu (Brabantse Wal).

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Sparģeļiem “Brabantse Wal asperges” ir maiga, delikāta garša, kurā var būt nedaudz jaušams rūgtenums. Sākotnējā garša var būt gan iesāļa, gan reizumis viegli salda. Izsmalcinātais aromāts, kurā nav dominējošu nošu, ļauj tos pagatavot daudzos veidos un izmantot dažādos ēdienos. “Brabantse Wal asperges” no citiem sparģeļiem atšķiras tieši ar savu garšu.

Nosaukums “Brabantse Wal asperges” jau daudzus gadus ir tieši saistīts ar ģeogrāfisko apgabalu Brabantse Wal jeb Brabantes pacēlumu. Brabantes pacēlums ir iezīmīgs kultūrvēsturisks un ģeogrāfisks apgabals, kas atrodas Brabantes dienvidrietumos. Ģeogrāfiskais apgabals no tuvējās apkārtnes atšķiras ar to, ka tas atrodas augstāk virs jūras līmeņa (de wal nīderlandiešu valodā nozīmē “valnis”). Tas izveidojies smilšu sanesumu uzkrāšanās rezultātā.

Brabantes pacēluma vieglās un ūdenscaurlaidīgās smilts augsnes nodrošina “Brabantse Wal asperges” audzēšanai piemērotu struktūru, jo irdeno smilts augšņu nelielās pretestības dēļ sparģeļi var labi augt.

Brabantes pacēlums ir senākais sparģeļu audzēšanas apgabals Nīderlandē, un līdz pat 20. gadsimta 50. gadiem Bergena pie Zomas (Bergen op Zoom) bija lielākais sparģeļu audzēšanas apgabals Nīderlandē.

Audzēšanas apgabals ir aptuveni 50 ha liels.

Ģeogrāfiskajam apgabalam ir raksturīgs maigs piejūras klimats. Šo maigo piejūras klimatu spēcīgi ietekmē siltā Golfa straume, kas plūst netālu esošajā Atlantijas okeānā un sasilda arī Ziemeļjūru. Tās ietekmē valdošie vēji pūš no rietumiem un dienvidrietumiem un relatīvi sauso, sāļo jūras gaisu no Zēlandes nes pāri Brabantes pacēlumam. Varētu teikt, ka šis vējš atduras pret Brabantes pacēlumu. Sāļajā jūras gaisā vēl atlikušais mitrums nosēžas uz Brabantes pacēluma smilts augsnēm, un tā ietekmē veidojas “Brabantse Wal asperges” iesāļā garša.

Viens no noteicošajiem faktoriem, kas ietekmē sparģeļu garšu, ir ūdens. Sāļais gruntsūdens, kas pa dabiskiem pazemes ceļiem no Kalmtautes virsāja cauri Brabantes pacēlumam plūst Zēlandes virzienā, ir galvenais barības vielu avots sparģeļiem, kuri satur 95 % ūdens. Ūdenī šķīstošās minerālvielas, kas ir dabiski sastopamas smilts augsnēs, pastiprina sparģeļu iesāļo garšu. Papildu laistīšana vājinātu šo pazīmi, tāpēc sparģeļi gandrīz nekad netiek papildus laistīti. Gatavojot ēdienus no šiem sparģeļiem, nav nepieciešams pievienot sāli.

“Brabantse Wal asperges” specifiskās īpašības ir veidojuši ne tikai audzēšanas apgabala klimatiskie apstākļi un augsne, bet arī senās sparģeļu audzēšanas tradīcijas reģionā, kā arī to audzētāju prasmes, kuri jau daudzās paaudzēs audzē šos sparģeļus.

“Brabantse Wal asperges” audzēšanas vēsture šajā reģionā ir vairākus gadu desmitus sena.

Koibergenas (Huijbergen) klostera kases grāmatās sparģeļu naža iegāde pieminēta jau 1685. gadā.

“Brabantse Wal asperges” audzē tikai āra apstākļos (un to ražu novāc no aprīļa vidus līdz jūnija beigām) ilgtspējīgā veidā.

Šos sparģeļus audzē zem zemes lielos augsnes vaļņos. Tā kā augsnes vaļņos neiespīd saules stari, vertikāli augošie dzinumi saglabā balto krāsu un nekļūst zaļi.

Izaugušo sparģeļu laksti tiek atstāti uz lauka līdz rudenim, ļaujot sparģeļiem uzņemt barības vielas, ko saražojuši paši augi.

Laksti tiek novākti vēlā rudenī, un pavasarī tiek izveidotas jaunas sparģeļu dobes.

“Brabantse Wal asperges” ražu novāc ar rokām, bet dažreiz izmanto ratiņus, ar kuriem paceļ no zemes un noklāj atpakaļ plastmasas plēvi, ar ko pārsegtas sparģeļu vagas. Ražas novākšana notiek no aprīļa vidus līdz jūnija beigām.

“Brabantse Wal asperges” audzēšana prasa īpašus audzētāju pūliņus un zinātību.

Pateicoties salīdzinoši sausajam un sāļajam jūras gaisam, “Brabantse Wal asperges” reti apdraud slimības, un tāpēc to audzēšanā ķīmiskos augu aizsardzības līdzekļus izmanto mazāk nekā citu sparģeļu audzēšanā.

Arī regulāra stādījumu apsekošana novērš augu aizsardzības līdzekļu pārmērīgu lietošanu. Minētos ķīmiskos līdzekļus lieto tikai tad, kad nepieciešams, nevis saskaņā ar noteiktu grafiku, kā ierasts sparģeļu audzēšanā.

“Brabantse Wal asperges” īpašā garša daļēji tiek iegūta, pateicoties tam, ka ķīmiskos augu aizsardzības līdzekļus izmanto mazāk nekā ierasts, audzējot citus sparģeļus.

Turklāt audzētāji regulāri ņem augsnes paraugus, lai pārbaudītu minerālvielu saturu augsnē. Tāpēc arī mēslošanas līdzekļi tiek lietoti tikai tad, kad nepieciešams.

Lieki neiejaucoties dabiskajā sparģeļu augšanas procesā, tiek panākta spēcīga kultūra, kas ir noturīgāka pret slimībām nekā citi sparģeļu veidi un saglabā savas organoleptiskās īpašības.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://www.rvo.nl/sites/default/files/Productdossier%20Brabantse%20Wal%20asperges.pdf

(1) OV L 179, 19.6.2014., 17. lpp.