[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 10.10.2005

COM(2005) 480 galīgā redakcija

2005/0204 (CNS)

Priekšlikums

PADOMES LĒMUMS

par savstarpējas informēšanas procedūras izveidi attiecībā uz dalībvalstu pasākumiem patvēruma un imigrācijas jomās {SEC(2005)1233}

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

1. Priekšlikuma konteksts un mērķis

Viens no svarīgākajiem Eiropas Savienības mērķiem ir izveidot brīvības, drošības un tiesiskuma zonu. Šajā kontekstā ir būtiski izstrādāt kopējas imigrācijas un patvēruma politikas, kā tas paredzēts Tamperes programmā, ko Eiropas Padome pieņēma 1999. gadā, un kas 2004. gadā tika apstiprināts Hāgas programmā („Brīvības, drošības un tiesiskuma stiprināšana Eiropas Savienībā”). Šīm kopējām politikām jābalstās uz kopīgu likumdošanas instrumentu pieņemšanu un savstarpējas uzticēšanās palielināšanu, uzlabojot valstu politiku koordināciju, padarot ciešāku praktisko sadarbību un veicot regulāru informācijas apmaiņu dalībvalstīm savā starpā un ar Komisiju.

Kopš Amsterdamas līguma stāšanās spēkā patvēruma un imigrācijas jomās pieņemti daudzi kopīgi pasākumi, jo Kopienai un dalībvalstīm šajās jomās abām ir likumdošanas tiesības. Tomēr dalībvalstīm šajā jomā joprojām ir liela loma, un tās aizvien pieņem jaunus pasākumus, kuri dažos gadījumos var ietekmēt citas dalībvalstis vai visu Kopienu.

Robežkontroles neesamība Šengenas līguma darbības zonā, kopējā vīzu politika, ciešās ekonomiskās un sociālās attiecības starp ES dalībvalstīm un kopēju imigrācijas un patvēruma politiku izstrādāšana pēdējos gados netieši nozīmē, ka dalībvalstu pieņemtie patvēruma imigrācijas pasākumi aizvien vairāk var ietekmēt pārējās dalībvalstis. Piemēram, ļoti restriktīva migrācijas politika vienā dalībvalstī var novirzīt migrācijas plūsmas uz kaimiņvalstīm; regulēšanas procedūra nelegālos imigrantus var pievilināt vienai dalībvalstij, no kuras regulētie migranti vēlāk viegli var pārvietoties uz citu dalībvalsti. Citi valstu patvēruma un imigrācijas pasākumi, tai skaitā izmaiņas starptautiskās aizsardzības piešķiršanas procedūrā, drošu izcelsmes valstu noteikšana, trešo valstu valstspiederīgo ielaišanas programmas, ieskaitot kvotu noteikšanu, un arī integrācijas pasākumi var radīt sekas citās dalībvalstīs un visā Kopienā.

Šie fakti pilnībā attaisno formālas informēšanas procedūras izveidošanu starp dalībvalstīm un ar Komisiju, kas palielinās informācijas apmaiņas un diskusijas iespējas par valstu pasākumiem patvēruma un imigrācijas jomās.

Komisija un Luksemburgas Padomes prezidentūra 2005. gada 11. februārī tieslietu un iekšlietu ministriem nosūtīja vēstules par nepieciešamību imigrācijas un patvēruma jomā ieviest savlaicīga brīdinājuma informēšanas sistēmu starp dalībvalstu institūcijām, kā rezultātā dalībvalstu starpā varētu veidoties saskaņotāka pieeja imigrācijas un patvēruma politikai. Pirmā viedokļu apmaiņa par šādas sistēmas izveidi notika Tieslietu un iekšlietu padomes sēdes laikā 2005. gada 24. februārī. Visas dalībvalstis principā atbalstīja šādas sistēmas izveidi, un Padome 2005. gada 14. aprīlī pieņēma secinājumus par „Savstarpējas informēšanas sistēmas starp dalībvalstu par migrācijas un patvēruma politiku atbildīgajām institūcijām” izveidošanu, aicinot Komisiju iesniegt formālu likumdošanas priekšlikumu.

Komisija vienmēr ir uzsvērusi nepieciešamību uzlabot informācijas apmaiņu par migrācijas norisēm. Dalībvalstis būs ieguvējas no ierosinātās informēšanas procedūras, jo tās vieglāk varēs iegūt informāciju par citu dalībvalstu politikām un varēs uzlabot koordināciju to starpā. Ja notiks viedokļu apmaiņa par noteikta valsts pasākuma projektu, dalībvalstis varēs uzzināt citu dalībvalstu viedokļus pirms pasākuma pieņemšanas likumdošanas ceļā. Labākas valstu politiku koordinācijas, labāku zināšanu vienam par otru un savstarpējas uzticēšanās rezultātā tiks veicinātas sarunas par jauniem ES tiesību aktiem.

Visbeidzot, ierosinātā savstarpējās informēšanas procedūra jāaplūko plašākas dalībvalstu un Komisijas savstarpējas sadarbības, informēšanas mehānismu un struktūru aspektā. Komisija Kopienas līmenī vēlas vienkāršot un apvienot pastāvošās sistēmas, struktūras un tīklus, lai nepalielinātu dalībvalstu un pašas Komisijas administratīvo slogu.

2. Spēkā esošie noteikumi šā priekšlikuma jomā

- Komisija 1998. gada 8. jūnijā pieņēma Lēmumu, „ar ko tiek izveidota iepriekšējas paziņošanas un konsultāciju procedūra par migrācijas politiku saistībā ar ārpuskopienas valstīm” (OV 1988, L 183). Ar šo lēmumu izveidoto informēšanas un konsultāciju mehānismu dalībvalstis faktiski nekad nav izmantojušas. Jaunais Kopienas imigrācijas un patvēruma politikas satvars šo Komisijas lēmumu padara par nevajadzīgu.

- Vairāki Kopienas tiesību aktu noteikumi[1] dalībvalstīm uzliek par pienākumu darīt zināmus Komisijai šo valstu tiesību aktu tekstus, kas pieņemti attiecīgo direktīvu darbības jomā. Pieņemot, ka saskaņā ar šīm direktīvām un ierosināto lēmuma projektu sniedzamā informācija pēc savas būtības ir līdzīga, darba apjoms nedubultosies, jo ar lēmuma projektu noteiktā informēšanas procedūra izmantojama kā veids, kādā dalībvalstis izpilda savus minētajās direktīvās noteiktos pienākumus.

3. Konsultācijas

Neformāla ad-hoc viedokļu apmaiņa par šādas iepriekšējas informēšanas un konsultāciju sistēmas izveidi notika Tieslietu un iekšlietu padomes sēdes laikā 2005. gada 24. februārī. Lielākā daļa dalībvalstu reaģēja pozitīvi uz apvienotajiem Prezidentūras un Komisijas priekšlikumiem par šādas sistēmas izveidošanu. Dalībvalstu ekspertu ad-hoc sanāksme notika Briselē 2005. gada 17. martā, kur tika apspriests neoficiāls Komisijas dienestu priekšlikums, kurā bija iekļauti ierosinātās sistēmas galvenie elementi.

4. Ierosinātās rīcības kopsavilkums

Savstarpējā informēšanas procedūra paredz dalībvalstu pienākumu citām dalībvalstīm un Komisijai ne vēlāk kā izziņošanas dienā paziņot par pasākumiem, ko tā paredzējusi veikt patvēruma un imigrācijas jomās. Jāziņo vienīgi par pasākumiem, kam varētu būt ietekme uz citām dalībvalstīm vai uz visu Kopienu. Tas attiecas arī uz noteiktiem tiesu un administratīviem lēmumiem.

Dalībvalstīm, kas sniedz minēto informāciju, jāsagatavo un par to jāiesniedz kopsavilkums arī citā Kopienas oficiālajā valodā.

Informācija tiks pārsūtīta, izmantojot Komisijas uzturētu tīmekļa tīklu. Šis tīmekļa tīkls tiks izmantots arī, lai Komisijai nosūtītu Direktīvās pieprasīto 2. punktā minēto informāciju.

Dalībvalstis un Komisija par konkrētu pasākumu var pieprasīt papildinformāciju. Noteikts kādas valsts pasākums var būt arī viedokļu apmaiņas priekšmets, piedaloties dalībvalstij, kuras pasākums tiek apspriests, Komisijai un citām dalībvalstīm, kas vēlas piedalīties viedokļu apmaiņā. Šādas viedokļu apmaiņas mērķis ir identificēt kopīgās problēmas, tādēļ diskusiju rezultātā nenotiek balsošana un attiecīgajai dalībvalstij netiek sniegti nekāda veida ieteikumi.

5. Juridiskais pamats

Padomes lēmums balstās uz EK līguma 66. pantu. Kopš 2004. gada 1. maija saskaņā ar Nicas līguma Protokolu šie pasākumi tiek pieņemti Padomē ar kvalificētu balsu vairākumu un konsultējoties ar Eiropas Parlamentu.

EK līguma IV sadaļu nepiemēro attiecībā uz Apvienoto Karalisti un Īriju, ja vien šīs dalībvalstis nolemj pretējo saskaņā ar procedūru, kas noteikta Līgumiem pievienotajā Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju. Tāpat IV sadaļu saskaņā ar Līgumiem pievienoto Protokolu par Dānijas nostāju nepiemēro attiecībā uz Dāniju.

6. Subsidiaritāte

Saskaņā ar subsidiaritātes principu ierosinātās darbības mērķi, t.i. radīt bāzi savstarpējai informācijas un viedokļu apmaiņai par valstu pasākumiem patvēruma un imigrācijas jomās, dalībvalstis pietiekamā mērā nevar sasniegt, tādēļ, ņemot vērā paredzētās darbības sekas, to labāk var sasniegt Kopienas līmenī.

Kopējo likumdošanas instrumentu panākumi patvēruma un imigrācijas jomās atkarīgi no vairāk koordinētas pieejas valstu politikām. Šai koordinācijai nepieciešami tādi jauni instrumenti, kas ierosināti lēmumā un kas sastāv no mehānisma, kurš atļauj informācijas un viedokļu apmaiņu starp dalībvalstīm un Komisiju un kurš nevar darboties tikai valstu līmenī. Ja dalībvalstis viena otru neinformē par izmaiņām to patvēruma un imigrācijas politikās, pastāv risks, ka atšķirīgas un pat pretrunīgas politikas izkropļo migrācijas, t.sk. patvēruma meklētāju plūsmas, un tas var mazināt dalībvalstu spēju efektīvi sasniegt savus kopējos mērķus šajās jomās.

7. Proporcionalitāte

Šis priekšlikums attiecas vienīgi uz informācijas apmaiņas veicināšanu par valstu pasākumiem patvēruma un imigrācijas jomās starp dalībvalstīm un Komisiju.

Ierosinātā sistēma dalībvalstīm nerada nesamērīgu slogu, jo to galvenais pienākums būs noteiktus dokumentus ievietot ar lēmumu ieviestajā tīmekļa sistēmā. Gadījumā, kad izteikts aicinājums apmainīties viedokļiem par kādas valsts pasākumu, vienīgais dalībvalstu pienākums būs uz viedokļu apmaiņas sanāksmi nosūtīt savu pārstāvi, lai tas sīki izskaidrotu valsts pasākuma, kas ir viedokļu apmaiņas priekšmets, elementus, un uzklausītu citu dalībvalstu viedokļus par to.

Finanšu slogs ir neliels, jo ierosinātās viedokļu apmaiņas tiks apvienotas ar Komisijas padomdevēju grupu sanāksmēm, tādējādi samazinot dalībvalstu ceļa un uzturēšanās izdevumus. Komisijas ierosinātā Padomes lēmuma vispārīgais mērķis ir vienkāršot patreizējo dalībvalstu sadarbību patvēruma un imigrācijas jomās.

Informācijas sistēmu, izmantojot pastāvošo IDA telemātikas tīklu, uzturēs Komisija, kas ļauj radīt nodalītus komunikāciju kanālus ar minimālām izmaksām un bez būtiskiem ieguldījumiem.

2005/0204 (CNS)

Priekšlikums

PADOMES LĒMUMS

par savstarpējas informēšanas procedūras izveidi attiecībā uz dalībvalstu pasākumiem patvēruma un imigrācijas jomās

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 66. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2],

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[3],

tā kā:

(1) Eiropas Padome 2004. gada 4. novembrī pieņēma daudzgadu programmu brīvības, drošības un tiesiskuma stiprināšanai, kas pazīstama kā Hāgas programma, kurā izteikts aicinājums, sākot no 2004. gada 1. maija, balstoties, cita starpā, uz ciešāku praktisku sadarbību starp dalībvalstīm un labāku informācijas apmaiņu, izstrādāt otro posmu kopējā politikā patvēruma, migrācijas, vīzu un robežu jomā.

(2) Kopš Amsterdamas līguma spēkā stāšanās kopējas patvēruma un imigrācijas politikas izstrādes rezultātā starp dalībvalstīm izveidojusies lielāka savstarpēja atkarība politikās šajās jomās, un tādēļ ir nepieciešama koordinētāka pieeja valstu politikām, kuras ir būtiskas brīvības, drošības un tiesiskuma stiprināšanai.

(3) Secinājumos, ko Tieslietu un iekšlietu padome pieņēma savā 2005. gada 14. aprīļa sēdē, tā aicināja izveidot savstarpējas informēšanas sistēmu starp dalībvalstu par migrācijas un patvēruma politiku atbildīgajām institūcijām, balstoties uz nepieciešamību paziņot informāciju par pasākumiem, kuriem var būt būtiska ietekme uz vairākām dalībvalstīm vai Eiropas Savienību kopumā, un pēc dalībvalstu vai Komisijas pieprasījuma ļauj savstarpēji apmainīties viedokļiem.

(4) Informēšanas procedūrai jābalstās uz solidaritāti, pārredzamību un savstarpēju uzticēšanos.

(5) Lai informēšanas procedūra attiecībā uz valstu pasākumiem patvēruma un imigrācijas jomās būtu efektīva un pieejama, tās būtiskai sastāvdaļai jābūt tīmekļa tīklam.

(6) Vairākas patvēruma un imigrācijas jomās Kopienas pieņemtās direktīvas dalībvalstīm uzliek par pienākumu papildus ieviešamajiem pasākumiem darīt zināmus Komisijai šo valstu tiesību aktu tekstus, kas pieņemti attiecīgo direktīvu darbības jomā. Lai vienkāršotu administratīvās procedūras, dalībvalstīm jābūt iespējai sniegt informāciju, izmantojot tīklu, kas izveidots ar šo lēmumu.

(7) Tā kā Lēmuma mērķi, tas ir, nodrošināt informācijas apmaiņu un konsultēšanos dalībvalstu starpā, dalībvalstis pietiekamā mērā nevar sasniegt un šo mērķi darbības seku dēļ labāk var sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var veikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā nostiprināto proporcionalitātes principu šis lēmums nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai.

(8) Saskaņā ar 1. un 2. pantu Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienotajā Protokolā par Dānijas nostāju Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

Šis lēmums nosaka procedūru savstarpējai informācijas apmaiņai attiecībā uz valstu pasākumiem patvēruma un imigrācijas jomās, izmantojot tīmekļa tīklu un ļaujot apmainīties ar viedokļiem par šādiem pasākumiem.

2. pants

Iesniedzamā informācija

1. Dalībvalstis Komisijai un citām dalībvalstīm dara zināmus šādus plānotos pasākumus patvēruma un imigrācijas jomā, ja šie pasākumi var ietekmēt citas dalībvalstis vai visu Kopienu:

(a) tiesību aktu projektus, vēlākais, iesniedzot tos pieņemšanai, un

(b) starptautisko līgumu projektus, vēlākais, tos parafējot.

2. Dalībvalstis dara zināmu Komisijai un citām dalībvalstīm:

(a) 1. punkta a) apakšpunktā minēto pasākumu tekstu galīgo redakciju, kad tie tiek pieņemti vai uzreiz pēc tam,

(b) 1. punkta b) apakšpunktā minēto pasākumu tekstu galīgo redakciju, kad dalībvalsts izsaka savu piekrišanu uzņemties pasākumā minētās saistības vai uzreiz pēc tam.

3. Dalībvalstis Komisijai un citām dalībvalstīm dara zināmus šādus lēmumus, ja tie var ietekmēt citas dalībvalstis vai visu Kopienu:

(a) galīgos tiesu vai tribunālu nolēmumus, ar ko piemēro vai interpretē valstu tiesību aktus patvēruma vai imigrācijas jomā, kad tie tiek pieņemti vai uzreiz pēc tam, un

(b) administratīvos lēmumus patvēruma un imigrācijas jomā, kad tie tiek pieņemti vai uzreiz pēc tam.

4. 1. un 2. punktā minētos pasākumus un 3. punktā minētos lēmumus dara zināmus Komisijai un citām dalībvalstīm, izmantojot 4. pantā minēto tīklu („tīkls”).

5. Komisija vai dalībvalsts var pieprasīt papildu informāciju attiecībā uz kādu pasākumu vai lēmumu, ko cita dalībvalsts paziņojusi, izmantojot tīklu. Šādā gadījumā attiecīgā dalībvalsts attiecībā uz šo pasākumu vai lēmumu sniedz papildu informāciju divu nedēļu laikā kopš pieprasījuma izdarīšanas, izmantojot tīklu. Papildu informāciju Komisijai un citām dalībvalstīm dara pieejamu, izmantojot tīklu.

6. Katra dalībvalsts nodrošina, ka par katra pasākuma vai lēmuma tekstu, ko tā nosūta caur tīklu, pieejams kopsavilkums vēl kādā Kopienas oficiālajā valodā, kas nav šīs valsts valoda(-s). Šajā kopsavilkuma norāda attiecīgā pasākuma vai lēmuma mērķus un darbības jomu, galvenos noteikumus un prognozes par tā ietekmi uz citām dalībvalstīm vai uz visu Kopienu.

3. pants

Pienākums sniegt informāciju saskaņā ar spēkā esošajām Direktīvām.

Ja dalībvalstij ir pienākums informēt Komisiju par tiesību aktiem, ko tā pieņem jomās, uz ko attiecas direktīvas, saskaņā ar Līguma 63. pantu, tiek uzskatīts, ka šis pienākums ir izpildīts, ja informācija ir nosūtīta, izmantojot tīklu.

4. pants

Tīkls

1. Informācijas apmaiņai saskaņā ar šo Lēmumu tiek izmantots tīmekļa tīkls.

2. Komisija atbild par tīkla izveidi un vadību, ieskaitot tīkla struktūru, saturu un pieeju tam. Tīklā iekļaujami piemēroti pasākumi konfidencialitātes nodrošināšanai.

3. Lai praktiski izveidotu tīklu, Komisija datu apmaiņai starp institūcijām izmanto pastāvošo Eiropas telemātikas tīkla Komisijas sadaļas tehnisko bāzi.

4. Dalībvalstis pieeju tīklam nodrošina, ievērojot saskaņā ar 2. punktu Komisijas pieņemtos pasākumus.

5. Dalībvalstis nozīmē kontaktinstitūcijas, kurām ir pieeja tīklam, un par tām informē Komisiju.

pants 5

Viedokļu apmaiņa

1. Komisija pēc savas iniciatīvas vai pēc kādas dalībvalsts pieprasījuma var organizēt viedokļu apmaiņu ar dalībvalsts ekspertiem par noteiktu valsts pasākumu, par kuru saskaņā ar šī lēmuma 2. un 3. pantu iesniegta informācija. Dalībvalstij, kuras pasākums ir diskusijas objekts, jābūt pārstāvētai viedokļu apmaiņā.

2. Viedokļu apmaiņas mērķis ir identificēt kopīgi interesējošas jautājumus.

6. pants

Izvērtēšana un pārskatīšana

Komisija izvērtē sistēmas darbību 3 gadus pēc šī lēmuma spēkā stāšanās un regulāri arī turpmāk.

Komisija periodiski ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šī lēmuma piemērošanu un, ja nepieciešams, ierosina tajā grozījumus.

7. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .

8. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu.

Briselē,

Padomes vārdā -

priekšsēdētājs

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1. NAME OF THE PROPOSAL :

Proposal for a Council Decision on the establishment of a mutual information procedure on Member States’ measures in the areas of asylum and immigration

2. ABM / ABB FRAMEWORK

Policy Area(s) concerned and associated Activity/Activities:

18 03 Immigration and asylum policy

3. BUDGET LINES

3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B..A lines)) including headings :

N/A

3.2. Duration of the action and of the financial impact:

The proposed legal instrument does indicate neither duration nor revision period. Application of the instrument should start in 2007.

3.3. Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) :

N/A

Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |

|

Year n |Year n+1 |Year n+2 |Year n+3 |Year n+4 |Year n+5

and later |TOTAL | |XX 01 02 11 01 – Missions | | | | | | | | |XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |0.054 |0.054 |0.054 |0.054 |0.054 |0.054 |0.324 | |XX 01 02 11 03 – Committees[15] | | | | | | | | |XX 01 02 11 04 – Studies & consultations | | | | | | | | |XX 01 02 11 05 - Information systems | | | | | | | | | 2. Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) | | | | | | | | | 3. Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line)

| | | | | | | | | Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0.054 |0.054 |0.054 |0.054 |0.054 |0.054 |0.324 | |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amount

4 meetings for exchange of views on national measures * 27 MS * 500 €

[1] - Padomes Direktīvas 2001/40/EK 8.2. pants [savstarpēja izraidīšanas lēmumu atzīšana]

- Padomes Direktīvas 2001/51/EK 7.3. pants [Šengenas noteikumu papildinājums, 26. pants]

- Padomes Direktīvas 2001/55/EK 27.2. pants [pagaidu aizsardzība]

- Padomes Direktīvas 2002/90/EK 4.2. pants [neatļautas ieceļošanas atvieglošana]

- Padomes Direktīvas 2003/110/EK 10.2. pants [palīdzība, izraidot pa gaisa ceļu]

- Padomes Direktīvas 2003/9/EK 26.2. pants [patvēruma meklētāju uzņemšanas standarti]

- Padomes Direktīvas 2004/83/EK 38.2. pants [kvalifikācijas direktīva]

- Padomes Direktīvas 200x/xx/EK 19.2. pants [meklētāju direktīva formāli būtu jāpieņem tagad]

- Padomes Direktīvas 200x/xx/EK 43. pants [patvēruma procedūras, formāli būtu jāpieņem tagad]

[2] OV C […], […], […]. lpp.

[3] OV C […], […], […]. lpp.

[4] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.

[5] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx.

[6] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.

[7] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.

[8] Additional columns should be added if necessary i.e. if the duration of the action exceeds 6 years

[9] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point

[10] As described under Section 5.3

[11] Cost of which is NOT covered by the reference amount

[12] Cost of which is NOT covered by the reference amount

[13] Cost of which is included within the reference amount

[14] Reference should be made to the specific legislative financial statement for the Executive Agency(ies) concerned.

[15] Specify the type of committee and the group to which it belongs.