EIROPAS KOMISIJA Briselē, 25.11.2021 COM(2021) 717 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Izvērtējuma ziņojums saskaņā ar 38. pantu Regulā 1141/2014 par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu



IZMANTOTO AKRONĪMU SARAKSTS AFCO Eiropas Parlamenta Konstitucionālo jautājumu komiteja APPF Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestāde EPRS Eiropas Parlamenta Izpētes dienests ES Eiropas Savienība EUPF Eiropas politiskie fondi EUPP Eiropas politiskās partijas EUPP/F Eiropas politiskās partijas un fondi SGS Starptautiskie grāmatvedības standarti NVO Nevalstiska organizācija ODIHR Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību birojs EDSO Eiropas Drošības un sadarbības organizācija LES Līgums par Eiropas Savienību LESD Līgums par Eiropas Savienības darbību



I.Ievads Regula Nr. 1141/2014 (“regula”) reglamentē Eiropas politisko partiju (EUPP) un Eiropas politisko fondu (EUPF) statusu un finansēšanu. Ar to tika izveidots Eiropas juridiskas personas statuss gan Eiropas politiskajām partijām, gan Eiropas politiskajiem fondiem (EUPP/F), noteikti to reģistrācijas kritēriji un pārvaldības noteikumi. Ar minēto regulu tika izveidota arī neatkarīga pārraudzības struktūra – Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestāde (APPF jeb Iestāde) – un nostiprināti kontroles mehānismi attiecībā uz EUPP/F. Regula tika pieņemta saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 224. pantam. Tā stājās spēkā 2014. gada 24. novembrī un kļuva piemērojama 2017. gada 1. janvārī. Noteikumi par EUPP/F finansēšanu stājās spēkā 2018. finanšu gadā. Vienlaikus tika grozīta Finanšu regula, lai ieviestu īpašus noteikumus par iemaksām no ES budžeta Eiropas politiskajām partijām. Šie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulas 221.–232. pantā. Gatavojoties 2019. gada Eiropas Parlamenta (EP) vēlēšanām, regula tika divreiz grozīta, lai novērstu būtiskākās nepilnības tajā, veicot dažus mērķtiecīgus grozījumus: ·pirmais no šiem grozījumiem, ko pieprasīja Eiropas Parlaments, bija padarīt saiknes starp Eiropas un valstu politiskajām partijām pārredzamākas, nosakot, ka ES budžeta finansējumu var saņemt tikai ar nosacījumu, ka politiskās partijas sastāvā esošās ES dalībvalstu partijas skaidri saskatāmi un lietotājdraudzīgā veidā ir publicējušas attiecīgās Eiropas politiskās partijas politisko programmu un logotipu. Turklāt grozījumu regula noteica stingrākus nosacījumus EUPP reģistrācijai, padarot to atkarīgu no tā, vai pieteikuma iesniedzēju atbalsta septiņas valstu politiskās partijas no septiņām dažādām dalībvalstīm. Līdz ar to, atšķirībā no iepriekšējās prakses, atsevišķi parlamentārieši vairs nevarēja atbalstīt reģistrācijas pieteikumu. Tāpēc 2018. gadā APPF anulēja divu EUPP, un viena saistītā EUPF reģistrāciju, jo tie nesniedza pierādījumus tam, ka tie atbilst šīm pastiprinātajām minimālajām pārstāvības prasībām. Tika grozīts arī atbilstības ES vērtībām pārbaudes mehānisms, lai Eiropas Parlaments varētu lūgt Iestādi iedarbināt mehānismu ne tikai pēc savas iniciatīvas, bet arī pēc pilsoņu grupas pamatota pieprasījuma. Visbeidzot, tika grozīts 27. pants par sankcijām, lai nodrošinātu, ka, ja EUPP/F vairs neatbilst vienam vai vairākiem reģistrācijas nosacījumiem, tie tiek svītroti no reģistra; ·otrais grozījums tika pieņemts kā daļa no Komisijas 2018. gada Eiropas vēlēšanu paketes, kas ietver noteikumu kopumu, kuru mērķis ir nodrošināt brīvas un godīgas vēlēšanas, un tam par iemeslu bija Facebook / Cambridge Analytica skandāls. Ar šo grozījumu tika ieviesta pārbaudes procedūra, ar kuru nosaka sankcijas tām EUPP/F, kas, izmantojot datu aizsardzības pārkāpumus, apzināti ietekmē vai mēģina ietekmēt Eiropas Parlamenta vēlēšanu rezultātus. Turklāt ar šo grozījumu Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādei tika piešķirti papildu resursi un nodrošināta lielāka neatkarība. Saskaņā ar regulas 38. pantā ietverto izvērtēšanas klauzulu Eiropas Parlamentam līdz 2021. gada beigām ir jāpublicē ziņojums par regulas piemērošanu. Komisijai sešu mēnešu laikā pēc Eiropas Parlamenta ziņojuma pieņemšanas ir jāiesniedz savs pārskata ziņojums, vajadzības gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu par grozījumiem minētajā regulā. Eiropas Parlaments savu ziņojumu pieņēma 2021. gada 11. novembrī. Ar šo ziņojumu Komisija izpilda savu juridisko pienākumu saskaņā ar regulas 38. pantu. Šis izvērtējuma ziņojums aptver laikposmu no regulas stāšanās spēkā 2017. gada 1. janvārī līdz šā ziņojuma publicēšanai. Vispārējais regulas praktiskās piemērošanas novērtējums ir pozitīvs, jo īpaši attiecībā uz tās piemērotību un ES pievienoto vērtību, un netiek prasīts būtiski pārskatīt pašreizējo sistēmu. Tomēr Komisija ir konstatējusi vairākus sistēmas trūkumus, kas mazina regulas efektivitāti, lietderīgumu un saskanību ar citām ES politikas jomām. Šie trūkumi ir saistīti ar: i) EUPP/F finansēšanu, ii) demokrātiskajām vērtībām, redzamību un dzimumu līdzsvaru, iii) izpildes panākšanas un sankciju mehānismiem un iv) administratīvo slogu. II.Metodoloģija Pierādījumi, kas pamato šo izvērtējumu, tika savākti, neformāli apspriežoties ar galvenajām ieinteresētajām personām, kuras tika intervētas un kurām tika uzdoti atklāti jautājumi. Tās ietver EUPP/F, APPF, Eiropas Parlamenta kredītrīkotāja dienestus, dalībvalstis, Eiropas Parlamenta deputātus un nevalstiskās organizācijās (NVO). Izvērtējuma ziņojumā ir ņemts vērā arī 2021. gada 11. novembrī saskaņā ar regulas 38. pantu pieņemtais Eiropas Parlamenta ziņojums par EUPP/F regulas piemērošanu. Komisija no 2021. gada 30. marta līdz 22. jūnijam veica 12 nedēļas ilgu atklātu sabiedrisko apspriešanu. Šie pierādījumi tika papildināti ar Komisijas darbinieku veikto dokumentu izpēti, diviem ārējo ekspertu pētījumiem un esošajiem akadēmiskajiem pētījumiem par šo tēmu tiesību un politikas zinātņu jomās. Izmantotie finanšu dati bija publiski pieejami Eiropas Parlamenta tīmekļa vietnē un APPF tīmekļa vietnē, taču tika izmantoti arī dati no Eiropas Parlamenta ex post izvērtējuma pētījuma par regulas piemērošanu.

III.Piemērotība Regulas mērķis ir izveidot tiesisko regulējumu, kas ļautu EUPP/F pildīt savu uzdevumu saskaņā ar LES 10. panta 4. punktu, proti, “veicin[āt] Eiropas politiskās apziņas veidošanos un Savienības pilsoņu gribas izteikšanu”, un vienlaikus nodrošināt to pareizu finanšu pārvaldību un aizsardzību pret ārvalstu iejaukšanos. Visās Komisijas rīkotajās apspriešanās tika panākta plaša vienprātība par regulas piemērotību, un tas apstiprina, ka tās mērķis joprojām ir aktuāls, ka ar to ir izveidots atbilstošs tiesiskais regulējums EUPP/F darbībai un ka tajā ir vajadzīgi daži mērķtiecīgi uzlabojumi. Šie secinājumi ir apstiprināti arī Eiropas Parlamenta Konstitucionālo jautājumu komitejas (AFCO) ziņojumā par regulas piemērošanu, kurā ir atzīti ar regulu panāktie uzlabojumi un ierosināti mērķtiecīgi grozījumi esošo nepilnību novēršanai. IV.Efektivitāte EUPP/F uzdevums ir palīdzēt veidot patiesi eiropeisku politisko telpu un veicināt demokrātiskās vērtības gan ES, gan ārpus tās robežām. Tomēr daži pašreizējās regulas noteikumi neļauj EUPP/F pilnībā pildīt šo uzdevumu, tādējādi mazinot regulas efektivitāti. 1.Finansēšanas noteikumi a)Ienākumu struktūra Kopējais ES finansējuma apjoms EUPP/F laika gaitā ir ievērojami pieaudzis: 2021. gadā EUPP ir paredzēti 46 miljoni EUR, bet EUPF — 23 miljoni EUR. 1. attēls. ES finansējuma apmērs Eiropas politiskajām partijām un fondiem Avots: Eiropas Parlamenta Izpētes dienests Pamatojoties uz regulas 17. panta 4. punktā noteikto līdzfinansēšanas pienākumu, ja EUPP/F neiekasē attiecīgos pašu resursus, ES finansējums tiem tiek samazināts līdz attiecīgi 90 % un 95 % no kopējiem izdevumiem Tas nozīmē, ka, ja EUPP/F vēlas, lai tiem piešķir palielinātos budžeta resursus, tiem gadu gaitā ir jānodrošina vairāk pašu resursu absolūtā izteiksmē. Tomēr ir izrādījies, ka grūtības šajā sakarā ir ne tikai mazākiem, bet arī lielākiem EUPP/F (sk. turpmāk 2. attēlu). 2. attēls. Maksimālā attiecināmā iemaksa un galīgā iemaksa EUPP no ES budžeta gadā Avots: W. Wolfs, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta ģenerālsekretāra ziņojumiem un Eiropas Parlamenta Finanšu ģenerāldirektorāta finanšu pārskatiem Ir divi iemesli, kāpēc EUPP/F ir grūtības piesaistīt pašu resursus. No vienas puses, regula pašlaik paredz tikai divas resursu kategorijas: iemaksas un ziedojumus. Ieinteresētās personas apgalvo, ka dalījums šādās kategorijās ir pārāk vienkāršots un izslēdz iespēju piesaistīt pašu resursus no citiem avotiem, piemēram, no sponsorēšanas, publicēšanas nodevām, dalības maksām, pārdošanas u. c. No otras puses, regulu pašlaik var interpretēt tādējādi, ka tā nepieļauj iemaksas no politiskās partijas sastāvā esošajām partijām, kas atrodas ārpus ES. Šo interpretāciju apstiprināja Vispārējās tiesas (EUCJ) 2020. gada 25. novembra spriedums T-107/19, kurā tika konstatēts, ka ārpus ES esoša partija neatbilst “politiskas partijas” definīcijai saskaņā ar Regulu 2004/2003, jo tā nav “atzīta vai izveidota saskaņā ar vismaz vienas dalībvalsts tiesisko kārtību”. Līdz ar to EUCJ nolēma, ka maksājumus no politiskās partijas sastāvā esošajām partijām, kas atrodas ārpus ES, nevar uzskatīt par iemaksām, bet gan tikai par ziedojumiem. Tas ir īpaši svarīgi kopš Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES. EUPP/F apgalvo, ka šis aizliegums ne tikai ietekmē EUPP/F pašu resursus, bet arī traucē jēgpilnām attiecībām ar ilggadējiem partneriem un agrākajiem dalībniekiem, un tāpēc tiem esot ierobežotas iespējas pildīt savu uzdevumu – veicināt demokrātiskās vērtības ārpus ES robežām. Arī Eiropas Parlaments konstatēja, ka EUPP/F regulas ierobežojošā interpretācija par tādu dalībnieku veiktajām iemaksām, kuri neatrodas ES, rada problēmas. Šo grūtību dēļ EUPP/F ir mazāki ienākumi, kā rezultātā tie var organizēt mazāk pasākumu izpratnes par Eiropas politiskajām debatēm veicināšanai. Tāpēc pašreizējā pašu resursu struktūra kopā ar līdzfinansēšanas pienākumu mazina regulas efektivitāti.

b)Ziedojumu pārredzamība Regulas 20. pants aizliedz noteiktus ziedojumu veidus, proti, ziedojumus no trešām valstīm, anonīmus ziedojumus un ziedojumus, kas pārsniedz 18 000 EUR. Tomēr regulas nepilnību dēļ ārvalstu dalībnieki var apiet pašreizējos noteikumus, izmantojot ES dalībvalstīs darbojošos starpniekus un līdzekļus, kas iegūti no trešām valstīm. Turklāt šiem aizliegumiem nav pievienotas atbilstošas izpildes panākšanas pilnvaras APPF, un tā pašlaik nevar pieprasīt papildu informāciju no līdzekļu devējiem. Turklāt dažas NVO un EDSO/ODIHR pauda bažas par to, ka informācija par ziedojumiem, tiek publicēta novēloti. Viņi aicina šādu informāciju, it īpaši vēlēšanu periodos, publicēt reāllaikā, lai izvairītos no ārvalstu iejaukšanās vēlēšanās un vēlētāji savu balsi varētu nodot, pamatojoties uz pilnīgu informāciju. Eiropas Parlaments savā saskaņā ar EUPP/F regulas 38. pantu sniegtajā ziņojumā arī konstatēja, ka, it īpaši regulā, ir iespējams uzlabot finansējuma un ziedojumu pārredzamību. Tāpēc pašreizējā pārredzamības sistēma netiek uzskatīta par pietiekami efektīvu ārvalstu iejaukšanās novēršanā, atklāšanā un/vai apkarošanā. 2.Demokrātiskās vērtības, redzamība un dzimumu līdzsvars a)Šķēršļi, ar ko saskaras Eiropas politiskās partijas un fondi, pildot savus uzdevumus saskaņā ar LES 10. panta 4. punktu Visā apspriešanas procesā EUPP/F norādīja uz šķēršļiem, ar kuriem tie saskaras, cenšoties palielināt savu redzamību valsts līmenī. Šie šķēršļi neļauj tiem īstenot savu uzdevumu, proti, “veicin[āt] Eiropas politiskās apziņas veidošanos un Savienības pilsoņu gribas izteikšanu”, un tādējādi mazina regulas efektivitāti. Arī Eiropas Parlaments savā saskaņā ar EUPP/F regulas 38. pantu sniegtajā ziņojumā norādīja uz šiem šķēršļiem. Viens no šiem šķēršļiem varētu būt saistīts ar pašreizējo aizliegumu tieši vai netieši finansēt vēlēšanas, politiskās partijas, kandidātus vai fondus valsts līmenī. Lai novērstu neskaidrības par to, ko nozīmē “netieša finansēšana”, pirms 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām APPF un Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs izstrādāja piecus principus, kuri ir piemērojami Eiropas Parlamenta vēlēšanu kampaņām un kuriem ir jābūt ievērotiem, lai varētu saņemt ES finansējumu. Lai gan tas zināmā mērā ir uzlabojis juridisko noteiktību, tas nav ļāvis palielināt EUPP/F tiešu iesaistīšanos dalībvalstu kampaņās. Turklāt EUPP/F regula šobrīd aizliedz izmantot ES fondu līdzekļus valstu referendumu kampaņās, pat attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar Eiropas Savienību; tas neļauj EUPP/F veicināt šādu debašu Eiropas dimensiju. Arī Eiropas Savienības Tiesa savā Vispārējās tiesas (EUCJ) 2020. gada 25. novembra spriedumā T-107/19 atsaucas uz šo aizliegumu. Vēl viens šķērslis EUPP redzamības nodrošināšanai valstu līmenī ir skaidrības trūkums par pienākumu saistītajām valstu partijām norādīt tās EUPP logotipu, kuras dalībnieces tās ir, un nepietiekamas ar to saistītās sankcijas. Neraugoties uz regulas 18. panta 2.a punktā noteikto pienākumu, konsultāciju uzņēmums European Democracy Consulting konstatēja, ka visās EUPP, izņemot vienīgi Eiropas Demokrātu partiju, ietilpst valstu partijas, kuras savā tīmekļa vietnē nav norādījušas EUPP logotipu. Turklāt 85 % valsts līmeņa partiju savas saistītās EUPP logotipu nav norādījušas “skaidri un lietotājdraudzīgā” veidā, ja ar to saprotama logotipa norādīšana valstu partiju tīmekļa vietņu ekrāna augšdaļā. Pārāk bieži EUPP logotipi ir izvietoti ekrāna apakšējā daļā, proti, tur ir atrodami gandrīz 58 % logotipu. Lielākā daļa logotipu pavisam noteikti “nav saskatāmi” (60 % vietņu, bet, ja ieskaita vietnes, kurās logotips vispār nav norādīts, – vairāk nekā 69 % vietņu). Apskatot tikai “skaidri saskatāmos” vai “vidēji labi saskatāmos” logotipus, 71 % logotipu neiztur šo pārbaudi, bet, ja iekļauj vietnes, kurās logotips vispār nav norādīts, — līdz pat 78 % logotipu. b)Dzimumu līdzsvars Pašlaik regulā nav ietverts neviens pārredzamības pienākums attiecībā uz dzimumu paritāti. 2019. gadā, kad regula tika grozīta, abi likumdevēji vienojās tikai par brīvprātīga pasākuma minēšanu 5. apsvērumā. Pasaules Ekonomikas foruma ziņojumā par dzimumu nelīdztiesību pasaulē konstatēts, ka starp četrām novērotajām nelīdztiesības izpausmēm vislielākā dzimumu nelīdztiesība pasaulē joprojām pastāv saistībā ar politisko iespēju nodrošināšanu. Šajā jomā dzimumu nelīdztiesība līdz šim ir mazināta tikai par 22 %. Lai gan attiecībā uz dzimumu līdzsvaru Eiropas Parlamentā vairāku gadu garumā ir vērojama pozitīva tendence, brīvprātīgie pasākumi ir izrādījušies nepietiekami, lai nodrošinātu dzimumu paritāti. 2021. gada janvārī sieviešu īpatsvars Eiropas Parlamentā bija 38,9 % salīdzinājumā ar 16,6 % pirmajā tieši ievēlētajā Parlamenta sasaukumā 1979. gadā. Sieviešu īpatsvars Eiropas Parlamentā ir lielāks nekā vidēji pasaules valstu parlamentos un Eiropas valstu parlamentos, kur tas ir 30,5 %. Tomēr Eiropas Parlamenta Izpētes dienests norāda uz lielām atšķirībām starp dalībvalstīm un uz sieviešu zemo īpatsvaru kandidātu vidū kā galveno iemeslu tam, ka no šīm valstīm Eiropas Parlamentā ir ievēlēts proporcionāli mazs skaits sieviešu. Tas savukārt varētu būt saistīts ar partiju iekšpolitiskajiem procesiem. Šķiet, ka EUPP nav izmantojušas iespēju mudināt to sastāvā esošās valstu partijas veicināt dzimumu līdzsvaru partiju sarakstos. Turklāt dzimumu paritāte nav sasniegta arī EUPP/F pārvaldības struktūrās. Tāpēc regula nespēj efektīvi veicināt dzimumu līdzsvaru. c)Atbilstība ES vērtībām Regulas 3. panta 1. un 2. punkts nosaka, ka EUPP/F, bet ne to sastāvā esošajām partijām, ir pienākums ievērot LES 2. pantā minētās ES pamatvērtības. Lai palielinātu pamatvērtību aizsardzību, arī to sastāvā esošajām partijām Savienībā būtu jārespektē šīs vērtības un EUPP/F ir jānodrošina, ka to dalībnieki ārpus Savienības respektē tādas pašas vērtības. Eiropas Parlamenta izvērtējuma ziņojumā, kas sniegts saskaņā ar regulas 38. pantu, ir ieteikts grozīt regulas 3. pantu, lai precizētu, ka pienākums ievērot ES pamatvērtības attiecas gan uz pašu EUPP, gan uz to sastāvā esošajām partijām. 3.Izpildes panākšana a)Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādes pilnvaras Ar regulu pirmo reizi tika izveidota neatkarīga uzraudzības struktūra APPF, lai nodrošinātu EUPP/F darbību objektīvu uzraudzību. Tomēr dažas nepilnības pašreizējos noteikumos ierobežo APPF spēju veikt efektīvu kontroli. Regula nenodrošina APPF pietiekamas izmeklēšanas pilnvaras attiecībā uz ziedojumiem. Eiropas Savienībā līdzekļu devējiem (gan fiziskām, gan juridiskām personām), kuri var novirzīt līdzekļus EUPP/F, pašlaik nav juridiska pienākuma sadarboties ar APPF. Turklāt regulā nav noteikti minimālie dokumentācijas standarti vai iekšējās kontroles mehānismi ziedojumu pieņemšanai. Tāpēc APPF, ļoti iespējams, trūkst nepieciešamo pierādījumu, lai efektīvi pārbaudītu ziedojumus, un līdzekļu, kas ļautu iegūt pierādījumus. Otrkārt, APPF ir brīdinājusi, ka ierobežotie resursi var mazināt tās efektivitāti “tādos ārkārtējos vai vienreizējos darba virzienos kā oficiālas izmeklēšanas, tiesvedības Savienības tiesās un, iespējams, pārbaudes procedūras par jautājumiem, kas saistīti ar Eiropas vēlēšanām, vai jautājumiem par to, kā Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskie fondi ievēro vērtības, uz kurām pamatojas Savienība”.

b)Sankciju sistēma Līdz šim sankciju sistēma vēl ne reizi nav izmantota. Daži to saista ar sistēmas stingrību, jo tā neļauj APPF noteikt prioritāti regulas pārkāpumiem, kuri būtu jāizmeklē prioritārā kārtā, vai arī pielāgot sankciju līmeni un raksturu un samērot to ar pārkāpuma raksturu, tostarp nolaidības gadījumos. Turklāt daži EUPF apgalvo, ka pašreizējā nediferencēto sankciju sistēma var negatīvi ietekmēt mazākos fondus, jo par salīdzinoši nelielu pārkāpumu noteiktās sankcijas var izraisīt to bankrotu. Tas savukārt negatīvi ietekmē politisko plurālismu. c)Neskaidri noteikumi par tiesībām saņemt ES finansējumu konkrētā periodā Komisijas rīkotajās neformālajās apspriešanās gan APPF, gan Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs norādīja, ka EUPP vai EUPF reģistrācijas anulēšanas gadījumā ES finansiālās intereses nav pietiekami aizsargātas. Regula pašlaik nevieš skaidrību par partiju vai fondu izdevumu attiecināmību regulā noteiktajā trīs mēnešu periodā, kurā stājas spēkā lēmums par reģistrācijas anulēšanu. Turklāt varētu būt lietderīgi regulu saskaņot ar LESD 297. pantu, kas nosaka, ka “(..) lēmumus paziņo visiem, kam tie adresēti, un līdz ar šādu paziņošanu tie stājas spēkā”. V.Lietderīgums Regula uzliek ievērojamu administratīvo slogu EUPP/F. Tas ir saistīts, no vienas puses, ar prasību veikt dubulto uzskaiti (t. i., pienākumu kārtot uzskaiti gan saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā atrodas EUPP/F, gan starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (SGS)) un, no otras puses, ar trīskāršās pārbaudes procedūru, kurā ir iesaistīts ārējais revidents, APPF un Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs. Pienākums EUPP/F iesniegt savus pārskatus saskaņā ar SGS tika ieviests 2018. gadā veiktās regulas pārskatīšanas rezultātā. Visas ieinteresētās personas, tostarp Eiropas Parlaments, piekrīt, ka administratīvās izmaksas, kas izriet no šā pienākuma, šādām mazām organizācijām pārsniedz ieguvumus. Lai gan starp EUPP/F pastāv ievērojamas atšķirības, tie katru gadu tērē aptuveni 1260 stundas (aptuveni 0,78 pilnslodzes ekvivalenta) administratīvo uzdevumu veikšanai un papildu 20 000 EUR ārpakalpojumu apmaksai. No šiem 20 000 EUR EUPP/F vidēji vairāk nekā 8000 EUR tērē gada finanšu pārskatu sagatavošanai saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, kas parasti ir ārpakalpojums. Tas īpaši apgrūtina mazāko EUPP/F darbību, kuru resursi ir ierobežotāki. Tajā pašā laikā 8 no 10 EUPP atrodas Beļģijā, tāpēc kontu salīdzināmība lielā mērā ir nodrošināta. Turklāt 2020. gada darbības pārskatā APPF secināja, ka tās sagatavoto veidņu izmantošana ir ievērojami uzlabojusi dažādu EUPP un EUPF iesniegumu salīdzināmību, kā arī palīdzējusi saskaņot APPF veiktās dažādu failu pārbaudes. Tāpēc SGS izmantošanu var uzskatīt par neefektīvu un nevajadzīgu pasākumu. Turklāt, piemērojot pārskatiem trīskāršās pārbaudes procesu, kas ietver gan APPF, gan Eiropas Parlamenta kredītrīkotāja veikto finanšu pārskatu pārbaudi un ārējā revidenta veikto novērtējumu, ES nodokļu maksātāju nauda tiek tērēta dubultā. Papildus šai neefektivitātei APPF un Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs reizēm noteikumus ir interpretējuši dažādi, kā rezultātā ir pieaugusi EUPP/F darba slodze un juridiskā nenoteiktība. Komisijas rīkotās apspriešanas procesā dažas ieinteresētās personas ierosināja racionalizēt uzdevumu un pienākumu sadali starp APPF un Eiropas Parlamenta kredītrīkotāju, lai novērstu to pārklāšanos, samazinātu regulatīvo slogu EUPP/F un uzlabotu tiem juridisko noteiktību. VI.Saskaņotība ar ES politikas virzieniem 1.Eiropas Demokrātijas rīcības plāns Pašlaik regula nenodrošina pilnīgu saskanību ar Eiropas Demokrātijas rīcības plānu, kurā tika konstatēta nepieciešamība precizēt noteikumus, kas reglamentē EUPP/F finansēšanu, un sākt jaunu iniciatīvu lielākas pārredzamības nodrošināšanai attiecībā uz apmaksātu politisko reklāmu. Tāpēc var būt nepieciešams grozīt regulu, lai novērstu pašreizējās nepilnības regulā un noteiktu EUPP/F pienākumus saistībā ar politiskās reklāmas izmantošanu. Iespējamais grozījums šajā sakarā izpildītu arī Eiropas Parlamenta pieprasījumu; tas saskaņā ar regulas 38. pantu sniegtajā ziņojumā uzsvēra nepieciešamību risināt ārvalstu iejaukšanās risku. 2.Dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam Tā kā EUPP/F regula nesatur saistošus noteikumus dzimumu līdztiesības veicināšanai Eiropas politikā, tā nav pilnībā saskanīga ar Komisijas dzimumu līdztiesības stratēģiju 2020.–2025. gadam, kurā teikts, ka “Komisija sadarbībā ar Eiropas Parlamentu, valstu parlamentiem, dalībvalstīm un pilsonisko sabiedrību veicinās sieviešu kā vēlētāju un kandidātu dalību 2024. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās, tostarp finansējot un veicinot paraugpraksi. Eiropas politiskās partijas, kas lūdz ES finansējumu, tiek mudinātas būt pārredzamām attiecībā uz savu partijas biedru dzimumu līdzsvaru”. VII.ES pievienotā vērtība LESD 224. pantā ir paredzēts izstrādāt noteikumus, kas reglamentē EUPP ES līmenī, proti, tajā ir noteikts, ka: “Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, pieņemot regulas, reglamentē Eiropas līmeņa politiskās partijas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 10. panta 4. punktu, un jo īpaši noteikumus attiecībā uz to finansēšanu”. Tāpēc šajā jomā ir nepieciešama ES iejaukšanās, jo regulas atsaukšana radītu juridisko vakuumu EUPP/F.