Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. Pantu

(2022/C 88/09)

Šī publikācija dod tiesības divu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98. pantam.

PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMA PIETEIKUMS

“Bouches-du-Rhône”

PGI-FR-A1223-AM01

Pieteikuma datums: 2015. gada 26. novembris

1. Grozījumam piemērojamie noteikumi

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pants — grozījums, kas nav maznozīmīgs

2. Grozījuma apraksts un pamatojums

2.1. Nosaukuma daļas grozījums

Piemērojot 2007. gada 22. oktobra Regulas (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju, noteikumus attiecībā uz cilmes vietas nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, nosaukums “vin de pays des Bouches-du-Rhône” tika grozīts uz AĢIN “Bouches-du-Rhône”. Tirgus dalībnieki konstatēja, pirmkārt, ka patērētājiem ir grūti pamanīt saikni starp AĢIN “Bouches-du-Rhône” un “vin de pays des Bouches-du-Rhône” un, otrkārt, ka nosaukums “Bouches-du-Rhône”, ja to lieto bez tradicionālās norādes “vin de pays”, fonētiski ir pārāk līdzīgs aizsargātajam cilmes vietas nosaukumam (ACVN) “Côtes du Rhône” un ka tādēļ abus produktus varētu savstarpēji sajaukt.

Šādu apsvērumu dēļ pieteikuma iesniedzēja grupa Regulas (ES) Nr. 1308/2013 95. panta nozīmē pauda vēlmi, lai aizsargātā nosaukuma “Bouches-du-Rhône” priekšā tiktu pievienoti vārdi “Pays des”.

Francijas iestādes pēc pieteikuma izskatīšanas pieņēma labvēlīgu lēmumu 2015. gada 4. septembra rīkojumā, kas publicēts 2015. gada 12. septembraJournal officiel de la République française (JORF) [Francijas Republikas oficiālais vēstnesis], apstiprinot šādi grozītu specifikāciju, kura 2015. gada 17. septembrī tika publicēta Lauksaimniecības, lauksaimniecības pārtikas un mežsaimniecības ministrijas oficiālajā biļetenā.

Specifikācijā izdarītie grozījumi ir šādi:

— virsrakstā un visā tekstā nosaukumu “Bouches-du-Rhône” aizstāj ar nosaukumu “Pays des Bouches-du-Rhône”,

— 1. nodaļas 7.2. punkta pēdējās rindkopas pēdējo teikumu aizstāj ar šādu: “Šis ģeogrāfiskais apgabals ir paredzēts tikai tādu vīnu ražošanai, kurus var apzīmēt ar AĢIN “Pays des Bouches-du-Rhône”.”

2.2. Noteikumu par kvalitatīviem dzirkstošajiem vīniem svītrošana

Turklāt specifikācija arī grozīta, lai no tās svītrotu visus noteikumus par kvalitatīvu dzirkstošo vīnu ražošanu. Tas ir saskaņā ar Valsts padomes 2015. gada 6. marta lēmumu, ar ko atceļ 2011. gada 2. novembra rīkojumu par AĢIN “Bouches-du-Rhône” attiecībā uz to noteikumu apstiprināšanu, kuri attiecas uz kvalitatīviem dzirkstošajiem sarkanvīniem, sārtvīniem un baltvīniem.

2.3. Vīna(-u) apraksts

Ir papildināts baltvīnu un sarkanvīnu apraksts. Specifikācijas I nodaļas 3.3. punkts tiek papildināts, un šī informācija ir izklāstīta arī vienotā dokumenta punktā “Vīna(-u) apraksts”.

Tāpat arī ir norādīts, ka vīnu analītisko īpašību vērtības atbilst ES regulējumā noteiktajiem ierobežojumiem.

2.4. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Sadaļa, kas attiecas uz saikni ar produktu ģeogrāfisko izcelsmi, ir pārstrādāta. Pēc precīza dabas faktoru, cilvēkfaktoru un produktu īpašību apraksta ir izveidota cēloņsakarībām veltīta sadaļa, kurā precizēts, ka AĢIN “Pays des Bouches-du-Rhône” ir balstīta galvenokārt uz vīnu specifiskajām īpašībām, kas saistītas ar dabiskās vides īpašībām (klimats, augsne).

Šie precizējumi tiek izklāstīti vienotā dokumenta punktā “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu”, kā arī specifikācijas I nodaļas 7. punktā.

2.5. Papildu nosacījumi — marķējums

Vienotā dokumenta sadaļa “Papildu nosacījumi — marķējums” tiek atjaunināta, svītrojot atsauces uz specifikāciju un tās aizstājot ar dažādu piemērojamo nosacījumu aprakstu.

2.6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Specifikācijas I nodaļas 4. punktā, tāpat kā vienotā dokumenta punktā “Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals”, tiek precizēts, ka ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpst visas Bušdironas [Bouches-du-Rhône] departamenta pašvaldību teritorijas.

Kas attiecas uz tiešās apkaimes apgabala (TAA) noteikšanu, arī tajā ietvertajos apgabalos iekļautās pašvaldību teritorijas tiek uzskaitītas specifikācijas I nodaļas 4. punktā. Šie tiešās apkaimes apgabalu veidojošo pašvaldību teritoriju saraksti ir izklāstīti arī vienotā dokumenta punktā “Papildu nosacījumi”.

Katram no apgabaliem — ģeogrāfiskajam apgabalam un tiešās apkaimes apgabalam — ir pievienots atsauces Administratīvi teritoriālo vienību oficiālā klasifikatora gads (2020. gads). Tas ir INSEE [Valsts statistikas un ekonomisko pētījumu institūta] izstrādāts oficiāls valsts mēroga atsauces avots, kas atzīst un nosaka katra departamenta pašvaldību teritoriju sarakstu. Šāds redakcijas grozījums piešķir juridisko noteiktību ģeogrāfisko apgabalu robežām.

2.7. Vīndārzā izmantotās vīnogu šķirnes

Vienotā dokumenta punktu “Galvenās vīna vīnogu šķirnes” un specifikācijas I nodaļas 5. punktu papildina ar 13 jaunām šķirnēm: “Artaban N”, “Cabernet blanc B”, “Cabernet Cortis N”, “Floréal B”, “Monarch N”, “Muscaris B”, “Prior N”, “Soreli B”, “Sauvignac B-Rs”, “Solaris B”, “Souvignier Gris Rs”, “Vidoc N”, “Voltis B”.

Šīs šķirnes uzskata par izturīgām pret sausumu un sēnīšu slimībām, un tas ļauj samazināt augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu. Šīs šķirnes atbilst ar AĢIN apzīmēto vīnu ražošanai izmantojamajām šķirnēm un nemaina vīnu īpašības. Šo jauno izturīgo šķirņu izvēle neprasa no jauna pamatot saikni ar teritoriju.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1. Produkta nosaukums vai nosaukumi

Pays des Bouches-du-Rhône

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

AĢIN — aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

4. Vīna(-u) apraksts

AĢIN “Pays des Bouches-du-Rhône” ir paredzēta nedzirkstošajiem sarkanvīniem, sārtvīniem un baltvīniem. Vīnu analītisko īpašību vērtības atbilst ES regulējumā noteiktajiem ierobežojumiem.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Baltvīnus parasti ražo ar vīnogu tiešu presēšanu. Tie ir pagatavoti no vietējo un citu reģionu šķirņu vīnogām, un tiem raksturīgs ziedu un augļu aromāts un svaiga un aromātiska garša. To krāsa ir mirdzoša un koša, ar iezaļganu lāsmojumu, kas atspoguļo to jaunumu. Sārtvīni tiek iegūti ar vīnogu tiešu presēšanu un/vai macerāciju kopā ar miziņām. Paildzināta vīnogu sulas un mīkstuma saskare nodrošina lielāka aromātu prekursoru daudzuma nonākšanu vīnā un padara tā garšu līdzsvarotāku. Sārtvīni galvenokārt izgatavoti no “Grenache N”, “Syrah N”, “Caladoc N”, “Cinsaut N”, “Cabernet-Sauvignon N” un “Merlot N” šķirņu vīnogām, un nereti, ievietojot tvertnēs, tās papildina ar baltogu šķirņu vīnogām, lai izgatavotu vairākšķirņu sārtvīnus; tiem ir vairāk vai mazāk intensīvi bāla krāsa ar tīri rozā atspīdumu. To smaržā ir jūtams izteiksmīgs sarkano augļu un citrusaugļu aromāts. Šiem vīniem ir aromātiska garša, un tiem raksturīgs patīkams svaigums.

Sarkanvīni visbiežāk ir vairākšķirņu vīni, bet dažkārt var būt arī vienšķirnes vīni (“Merlot N”, “Cabernet N”, “Marselan N”, “Syrah N”, “Grenache N” utt.). Vīnogu ražas novākšana brīdī, kad tās ir visgatavākās no fizioloģiskā un fenolu satura viedokļa, ļauj iegūt vīnus ar spēcīgu raksturu, piesātinātus, bet bez sīvuma, ar Vidusjūras reģiona vīniem raksturīgajām īpašībām. Ekstrakciju veic, lai iegūtu maigu un līdzsvarotu tanīnu struktūru un noturīgu garšu. To krāsa ir granātsarkana ar violetiem atspīdumiem, kad vīns vēl ir jauns, bet, vīnam kļūstot vecākam, tā krāsa kļūst tumšāk sarkana. Tiem ir ļoti izteikta smarža ar garigu vai sāļākām notīm atkarībā no ražošanas apgabala, un sarkano augļu nianses ar laiku iegūst augļu ievārījumam raksturīgus aromātus. Pēc garšas tie ir dzīvīgi, bagātīgi, izsmalcināti un ar zīdainiem tanīniem.

5. Vīndarības metodes

a. Galvenās vīndarības metodes

Vīndarības metožu ziņā ir jāievēro prasības, kas noteiktas ES līmenī un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā.

b. Maksimālais ražas iznākums

120 hektolitru no hektāra.

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu ražas novākšanu, vinifikāciju un to vīnu gatavošanu, uz kuriem attiecas aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Pays des Bouches-du-Rhône”, veic visās Bušdironas [Bouches-du-Rhône] departamenta pašvaldību teritorijās saskaņā ar oficiālā administratīvi teritoriālo vienību klasifikatora 2020. gada redakciju.

7. Galvenās vīna vīnogu šķirnes

“Alicante Henri Bouschet N”

“Aligoté B”

“Alphonse Lavallée N”

“Aléatico N”

“Aramon N”

“Aramon gris G”

“Aranel B”

“Arinarnoa N”

“Arriloba B”

“Artaban N”

“Aubun N” — “Murescola”

“Barbaroux Rs”

“Bourboulenc B” — “Doucillon blanc”

“Brachet N” — “Braquet”

“Brun argenté N” — “Vaccarèse”

“Cabernet blanc B”

“Cabernet cortis N”

“Cabernet franc N”

“Cabernet-Sauvignon N”

“Caladoc N”

“Calitor N”

“Carignan N”

“Carignan blanc B”

“Carmenère N”

“Chardonnay B”

“Chasan B”

“Chasselas B”

“Chasselas rose Rs”

“Chatus N”

“Chenanson N”

“Chenin B”

“Cinsaut N” — “Cinsault”

“Clairette B”

“Clairette rose Rs”

“Clarin B”

“Colombard B”

“Cot N” — “Malbec”

“Counoise N”

“Egiodola N”

“Floreal B”

“Fuella nera N”

“Gamay Fréaux N”

“Gamay N”

“Gamay de Bouze N”

“Gamay de Chaudenay N”

“Ganson N”

“Gewurztraminer Rs”

“Gramon N”

“Grenache N”

“Grenache blanc B”

“Grenache gris G”

“Gros Manseng B”

“Gros vert B”

“Jurançon noir N” — “Dame noire”

“Liliorila B”

“Listan B” — “Palomino”

“Macabeu B” — “Macabeo”

“Marsanne B”

“Marselan N”

“Mauzac rose Rs”

“Mayorquin B”

“Melon B”

“Merlot N”

“Merlot blanc B”

“Meunier N”

“Mollard N”

“Monarch N”

“Monerac N”

“Mourvaison N”

“Mourvèdre N” — “Monastrell”

“Muscadelle B”

“Muscardin N”

“Muscaris B”

“Muscat Ottonel B” — “Muscat”, “Moscato”

“Muscat cendré B” — “Muscat”, “Moscato”

“Muscat d’Alexandrie B” — “Muscat”, “Moscato”

“Muscat de Hambourg N” — “Muscat”, “Moscato”

“Muscat à petits grains blancs B” — “Muscat”, “Moscato”

“Muscat à petits grains roses Rs” — “Muscat”, “Moscato”

“Muscat à petits grains rouges Rg” — “Muscat”, “Moscato”

“Nielluccio N” — “Nielluciu”

“Négrette N”

“Perdea B”

“Petit Manseng B”

“Petit Verdot N”

“Picardan B” — “Araignan”

“Pinot blanc B”

“Pinot gris G”

“Pinot noir N”

“Piquepoul blanc B”

“Piquepoul gris G”

“Piquepoul noir N”

“Plant droit N” — “Espanenc”

“Portan N”

“Prior N”

“Riesling B”

“Riminèse B”

“Rosé du Var Rs”

“Roussanne B”

“Sauvignon B” — “Sauvignon blanc”

“Sauvignon gris G” — “Fié gris”

“Sciaccarello N”

“Semillon B”

“Servanin N”

“Solaris B”

“Soreli B”

“Souvignier gris Rs”

“Sylvaner B”

“Syrah N” — “Shiraz”

“Tannat N”

“Tempranillo N”

“Terret gris G”

“Terret noir N”

“Tibouren N”

“Téoulier N”

“Ugni blanc B”

“Valdiguié N”

“Vermentino B” — “Rolle”

“Vidoc N”

“Viognier B”

“Voltis B”

8. Saiknes apraksts

8.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika un produkta specifika

Bušdironas [Bouches-du-Rhône] departaments atrodas pašā Provansas sirdī. Tā 5 087 km2 teritoriju rietumos norobežo Rona [Rhône], kas to atdala no Gāras [Gard] departamenta, bet ziemeļos — Diransa [Durance], kas to norobežo no Voklīzas [Vaucluse] departamenta. Austrumos tas robežojas ar Vāras [Var] departamentu, bet dienvidos to apskalo Vidusjūra.

Departamenta teritoriju iezīmes ir atšķirīgas. Departamenta austrumiem raksturīgs austrumu–rietumu virzienā pavērsto Provansas Priekšalpu kalnainais kaļķakmens reljefs. Cita aiz citas stiepjas Trevareses [Trévaresse] (501 m), Estakas [Estaque] un Etuālas [Étoile] (793 m), Senviktuāra [Sainte-Victoire] (1 011 m), Sensīra [Saint-Cyr] un Sentbomas [Sainte-Baume] (1 041 m rietumu daļā) kalnu grēdas. Tās šķērso Arkas [Arc] (Eksanprovansas [Aix-en-Provence] ieplaka), Tulubras [Touloubre] (Salondeprovansa [Salon-de-Provence]) un Ivonas [Huveaune] (Obaņa–Marseļa [Aubagne Marseille]) ielejas — vairāk vai mazāk bagātīgi nogulumiem klāti līdzenumi. Rietumos ap Alpiju kalnu [Alpilles] grēdu plešas plaši līdzenumi. Kro [Crau] līdzenums, kas veidojies no iežu šķembu iznesām senajā Diransas un Ronas satekā un atrodas uz Arlas [Arles]–Salondeprovansas ass, ir Francijā unikāls pamests stepes veida līdzenums, kurā valda mistrāls. Kamargā [Camargue], kurai piešķirts reģionāla dabas parka statuss un kurā mijas vīndārzi, ganības un rīsa lauki, ir saglabājusies vēršu (Kamargas šķirne), zirgu un bagāta vismaz 400 dažādu citu dzīvnieku sugu fauna. Departamenta ziemeļu dominante rietumu–austrumu virzienā ir Alpiju kalnu grēda un Diransas ieleja.

Augsnes, vai tās būtu akmeņainas mālaina kaļķakmens augsnes vai smilšainas vai pat grantainas augsnes, kas veidojušās uz molasēm un smilšakmens pamata, ir nabadzīgas, labi drenētas un viegli pakļaujas erozijai. Šīs seklās augsnes, kas nav pārmērīgi mitras, ir ideāli piemērotas vīnogulājiem.

Bušdironas departamentu ietekmē Vidusjūras klimats ar tam raksturīgo lielo saules gaismas daudzumu. Vasaras ir ļoti karstas un sausas, bet ziemas salīdzinoši maigas. Gaisa temperatūra dažādos gadalaikos krasi atšķiras; īpaši augsta tā ir vasarā, kad ēnā termometra stabiņš bieži vien sasniedz 35 °C atzīmi. Gada vidējās temperatūras svārstības diennakts laikā ir ievērojamas, taču it īpaši izteiktas tās ir ziemā ar dažkārt novērotu spēcīgu salu naktīs. Nokrišņi ir neregulāri, un to daudzums ir nevienmērīgi sadalīts gada garumā. Nereti tiek piedzīvotas spēcīgas lietusgāzes. Mistrāls — sauss un auksts ziemeļu vējš — te pūš gandrīz 100 dienas gadā, brāzmās bieži vien pārsniedzot ātrumu 100 km/h.

Provansas vīndārzs ar savu vairāk nekā 2 600 gadus seno vēsturi ir senākais Francijā. Sevišķu ievērību tas ir guvis ar sārtvīnu ražošanu. No 1907. gada daudzi vīnkopji izjuta nepieciešamību apvienoties, lai stātos pretī grūtībām. Vīna darīšana tika reglamentēta, un vīnkopji apvienojās kooperatīvos un arodbiedrībās, kas veicināja kvalitatīvu ražošanas attīstību. “Vin de canton” [kantona vīns] ieguva precīzu un juridisku definīciju 1964. gadā, atsaucoties uz ražošanas administratīvo apgabalu ar tā augsnes un klimatisko īpašību kopumu. Ar 1968. gada dekrētu šie “vins de canton” [kantona vīni] tiek pārdēvēti par “vins de pays” [reģiona vīniem], kas pirmām kārtām tiek identificēti ar to ražošanas departamenta nosaukumu, un tie atbilst noteiktiem ražošanas kritērijiem, kas garantē augstu kvalitāti. Šādi tika atzīts vīns “vin de pays des Bouches du Rhône”, kas 2011. gadā ieguva aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.

Vīnus “Pays des Bouches-du-Rhône” galvenokārt ražo divos atsevišķos ražošanas apgabalos: galvenais ražošanas apgabals (65–70 % apjoma) atrodas departamenta centrālaustrumu daļā ap Eksanprovansu [Aix-en-Provence], savukārt departamenta rietumos izceļas tā sauktais “camarguais” [Kamargas] apgabals, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no Taraskonas [Tarascon] — Arlas [Arles] un Sentmerīdelamēras [Saintes-Maries-de-la-Mer] pašvaldību teritorijās. Uz “camarguais” ražošanas apgabala unikālo raksturu norāda norāde “Terre de Camargue” [Kamargas zeme]. Šajā ģeogrāfiskajā apgabalā ražo vienīgi vīnus, kurus drīkst apzīmēt ar AĢIN “Pays des Bouches-du-Rhône”.

8.2. Cēloniskā saikne starp ģeogrāfiskā apgabala specifiku un produkta specifiku

AĢIN “Pays des Bouches-du-Rhône”, kas aptver visas Bušdironas departamenta pašvaldību teritorijas, ir balstīta galvenokārt uz vīnu specifiskajām īpašībām, kas saistītas ar dabiskās vides īpašībām (klimats, augsne). Bušdironas departaments atrodas Provansas-Alpu-Azūra Krasta reģionā Francijas dienvidaustrumos. Tas ir apveltīts ar kalnainu reljefu, kas līdzenuma veidā sniedzas līdz jūrai, ar Vidusjūras klimatu un augu valsti, kas galvenokārt sastāv no makijām un garigām. Tāpat arī tam raksturīgs mistrāls, kas dažkārt apgrūtina darbu, bet ļauj attīrīt vīnogulājus, pasargāt tos no sēnīšu slimībām un rezultātā veicina vīnogu sastāva bagātīgumu, paaugstinot vajadzīgo vielu koncentrāciju nogatavošanās beigu posmā. Augsnes, vai tās būtu akmeņainas mālaina kaļķakmens augsnes vai smilšainas vai pat grantainas augsnes, kas veidojušās uz molasēm un smilšakmens pamata, nav pārmērīgi mitras, ir labi drenētas un ideāli piemērotas vīnogulājiem. Izmantodami savā labā optimālos dabas apstākļus un prasdami izvēlēties labākos zemesgabalus, vīnkopji ir spējuši gūt labumu no dažādām vīnogu šķirnēm teritorijā ar nereti nabadzīgām, toties labi drenētām augsnēm, kas īpaši labi piemērotas tieši vīnogulāju audzēšanai. Šo augsnes iezīmju un siltā un sausā, Vidusjūras ietekmētā klimata apvienojums nodrošina optimālus apstākļus vīnogu nobriešanai, kas ļauj saglabāt šo vīnogu šķirņu primāros aromātus, kuri vīnos izpaužas ar tiem raksturīgo svaigumu un aromāta potenciālu. Tādējādi svaigos un patīkamos sarkanvīnus raksturo sarkano augļu aromāti; arī svaigajiem sārtvīniem piemīt līdzsvarota garša un izteiksmīgi sarkano augļu vai citrusaugļu aromāti. Savukārt baltvīni ir aromātiski, ar ziedu vai augļu notīm, tie ir svaigi, un tajos izpaužas to jaunums. Mūsdienās gadā saražo aptuveni 50 000 hl ar AĢIN “Pays des Bouches-du-Rhône” apzīmētā vīna, un tos tirgo 18 kooperatīviem piederošas un 88 privātas vīndarītavas. Sārtvīni veido gandrīz 50 %, sarkanvīni — nedaudz vairāk nekā 40 %, bet baltvīni — nedaudz mazāk nekā 10 % no kopējā apjoma.

9. Citi būtiski nosacījumi

Papildu nosacījumi.

Tiesiskais regulējums: valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu.

Nosacījuma apraksts.

Ģeogrāfiskās vienības “Terre de Camargue” nosaukuma burtu lielums nedrīkst būt nedz platumā, nedz augstumā lielāks par AĢIN “Pays des Bouches-du-Rhône” burtu lielumu. Ja norādi “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” aizstāj ar tradicionālo norādi “Vin de Pays”,uz marķējuma ir redzams Eiropas Savienības AĢIN logotips.

Tiešās apkaimes apgabals.

Tiesiskais regulējums: valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts.

Pamatojoties uz Administratīvi teritoriālo vienību oficiālā klasifikatora 2020. gada redakciju, tiešās apkaimes apgabalu, kas noteikts, piemērojot atkāpi attiecībā uz tādu vīnu vinifikāciju un gatavošanu, kurus apzīmē ar aizsargātas ģeogrāfiskas izcelsmes norādi “Pays des Bouches-du-Rhône”, veido šādas pašvaldību teritorijas, kas robežojas ar ģeogrāfisko apgabalu:

— Nīmas [Nîmes] apgabalā (atrodas Gāras departamentā): Aigaliers, Aigues-Mortes, Aigues-Vives, Aiguèze, Aimargues, Les Angles, Aramon, Argilliers, Arpaillargues-et-Aureillac, Aspères, Aubais, Aubord, Aubussargues, Aujargues, Bagnols-sur-Cèze, Baron, La Bastide-d’Engras, Beaucaire, Beauvoisin, Bellegarde, Belvézet, Bernis, Bezouce, Blauzac, Boissières, Bouillargues, Bourdic, La Bruguière, Cabrières, Le Cailar, Caissargues, La Calmette, Calvisson, La Capelle-et-Masmolène, Carsan, Castillon-du-Gard, Caveirac, Cavillargues, Chusclan, Clarensac, Codognan, Codolet, Collias, Collorgues, Combas, Comps, Congénies, Connaux, Cornillon, Crespian, Dions, Domazan, Estézargues, Flaux, Foissac, Fons, Fons-sur-Lussan, Fontanès, Fontarèches, Fournès, Fourques, Gajan, Gallargues-le-Montueux, Le Garn, Garons, Garrigues-Sainte-Eulalie, Gaujac, Générac, Goudargues, Le Grau-du-Roi, Issirac, Jonquières-Saint-Vincent, Junas, Langlade, Laudun-l’Ardoise, Laval-Saint-Roman, Lecques, Lédenon, Lirac, Lussan, Manduel, Marguerittes, Meynes, Milhaud, Montagnac, Montaren-et-Saint-Médiers, Montclus, Montfaucon, Montfrin, Montignargues, Montmirat, Montpezat, Moulézan, Moussac, Mus, Nages-et-Solorgues, Nîmes, Orsan, Parignargues, Le Pin, Pont-Saint-Esprit, Pougnadoresse, Poulx, Pouzilhac, Pujaut, Redessan, Remoulins, Rochefort-du-Gard, Rodilhan, Roquemaure, La Roque-sur-Cèze, La Rouvière, Sabran, Saint-Alexandre, Sainte-Anastasie, Saint-André-de-Roquepertuis, Saint-André-d’Olérargues, Saint-Bauzély, Saint-Bonnet-du-Gard, Saint-Chaptes, Saint-Christol-de-Rodières, Saint-Clément, Saint-Côme-et-Maruéjols, Saint-Dézéry, Saint-Dionisy, Saint-Etienne-des-Sorts, Saint-Geniès-de-Comolas, Saint-Geniès-de-Malgoirès, Saint-Gervais, Saint-Gervasy, Saint-Gilles, Saint-Hilaire-d’Ozilhan, Saint-Hippolyte-de-Montaigu, Saint-Julien-de-Peyrolas, Saint-Laurent-d’Aigouze, Saint-Laurent-de-Carnols, Saint-Laurent-des-Arbres, Saint-Laurent-la-Vernède, Saint-Mamert-du-Gard, Saint-Marcel-de-Careiret, Saint-Maximin, Saint-Michel-d’Euzet, Saint-Nazaire, Saint-Paul-les-Fonts, Saint-Paulet-de-Caisson, Saint-Pons-la-Calm, Saint-Quentin-la-Poterie, Saint-Siffret, Saint-Victor-des-Oules, Saint-Victor-la-Coste, Salazac, Salinelles, Sanilhac-Sagriès, Sauveterre, Sauzet, Saze, Sernhac, Serviers-et-Labaume, Sommières, Souvignargues, Tavel, Théziers, Tresques, Uchaud, Uzès, Vallabrègues, Vallabrix, Vallérargues, Valliguières, Vauvert, Vénéjan, Verfeuil, Vergèze, Vers-Pont-du-Gard, Vestric-et-Candiac, Villeneuve-lès-Avignon, Villevieille,

— Aptas [Apt] apgabalā (atrodas Voklīzas departamentā): Ansouis, Apt, Auribeau, La Bastide-des-Jourdans, La Bastidonne, Beaumettes, Beaumont-de-Pertuis, Bonnieux, Buoux, Cabrières-d’Aigues, Cabrières-d’Avignon, Cadenet, Caseneuve, Castellet-en-Luberon, Cavaillon, Cheval-Blanc, Cucuron, Gargas, Gignac, Gordes, Goult, Grambois, Joucas, Lacoste, Lagarde-d’Apt, Lagnes, Lauris, Lioux, Lourmarin, Maubec, Ménerbes, Mérindol, Mirabeau, La Motte-d’Aigues, Murs, Oppède, Pertuis, Peypin-d’Aigues, Puget, Puyvert, Robion, Roussillon, Rustrel, Saignon, Saint-Martin-de-Castillon, Saint-Martin-de-la-Brasque, Saint-Pantaléon, Saint-Saturnin-lès-Apt, Sannes, Sivergues, Taillades, La Tour-d’Aigues, Vaugines, Viens, Villars, Villelaure, Vitrolles-en-Lubéron,

— Aviņonas [Avignon] apgabalā (atrodas Voklīzas departamentā): Avignon, Bédarrides, Caumont-sur-Durance, Châteauneuf-de-Gadagne, Courthézon, Fontainede-Vaucluse, L’Isle-sur-la-Sorgue, Jonquerettes, Morières-lès-Avignon, Le Pontet, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Saumane-de-Vaucluse, Sorgues, Le Thor, Vedène,

— Karpantras [Carpentras] apgabalā (atrodas Voklīzas departamentā): Bollène, Caderousse, Camaret-sur-Aigues, Châteauneuf-du-Pape, Grillon, Jonquières, Lagarde-Paréol, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Mondragon, Mornas, Orange, Piolenc, Richerenches, Sérigan, Sainte-Cécile-les-Vignes, Travaillan, Uchaux, Valréas, Violès, Visan,

— Forkalkjē [Forcalquier] apgabalā (atrodas Augšprovansas Alpu [Alpes-de-Haute-Provence] departamentā): Aubenas-les-Alpes, Aubignosc, Authon, Banon, Bayons, Bellaffaire, Bevons, La Brillanne, Le Caire, Céreste, Châteaufort, Châteauneuf-Miravail, Châteauneuf-Val-Saint-Donat, Clamensane, Claret, Corbières-en-Provence, Cruis, Curbans, Curel, Dauphin, Entrepierres, Faucon-du-Caire, Fontienne, Forcalquier, Gigors, L’Hospitalet, Lardiers, Limans, Lurs, Mane, Manosque, Melve, Mison, Montfort, Montfuron, Montjustin, Montlaux, Montsalier, Motte-du-Caire, Nibles, Niozelles, Noyers-sur-Jabron, Les Omergues, Ongles, Oppedette, Peipin, Piégut, Pierrerue, Pierrevert, Redortiers, Reillanne, Revest-des-Brousses, Revest-du-Bion, Revest-Saint-Martin, La Rochegiron, Sainte-Croix-à-Lauze, Saint-Etienne-les-Orgues, Saint-Geniez, Saint-Maime, Saint-Martin-les-Eaux, Saint-Michell’Observatoire, Sainte-Tulle, Saint-Vincent-sur-Jabron, Salignac, Saumane, Sigonce, Sigoyer, Simiane-la-Rotonde, Sisteron, Sourribes, Thèze, Turriers, Vachères, Valavoire Valbelle, Valernes, Vaumeilh, Venterol, Villemus, Villeneuve, Volx,

— Diņlebēnas [Digne-les-Bains] apgabalā (atrodas Augšprovansas Alpu departamentā): Château-Arnoux-Saint-Auban, L’Escale, Ganagobie, Mallefougasse, Peyruis, Volonne,

— Briņolas [Brignoles] apgabalā (atrodas Vāras departamentā): Aiguines, Artignosc-sur-Verdon, Artigues, Aups, Barjols, Baudinard-sur-Verdon, Bauduen, Besse-sur-Issole, Bras, Brignoles, Brue-Auriac, Cabasse, Camps-la-Source, Carcès, Carnoules, La Celle, Châteauvert, Correns, Cotignac, Entrecasteaux, Esparron, Flassans-sur-Issole, Forcalqueiret, Fox-Amphoux, Garéoult, Ginasservis, Gonfaron, Mazaugues, Méounes-lès-Montrieux, Moissac-Bellevue, Montfort-sur-Argens, Montmeyan, Nans-les-Pins, Néoules, Ollières, Pignans, Plan-d’Aups-Sainte-Baume, Pontevès, Pourcieux, Pourrières, Puget-Ville, Régusse, Rians, Rocbaron, La Roquebrussanne, Rougiers, Sainte-Anastasie-sur-Issole, Saint-Julien, Saint-Martinde-Pallières, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Saint-Zacharie, Les-Salles-sur-Verdon, Seillons-Source-d’Argens, Tavernes, Le Thoronet, Tourtour, Tourves, Le Val, Varages, La Verdière, Vérignon, Vinon-sur-Verdon, Vins-sur-Caramy,

— Dragiņānas [Draguignan] apgabalā (atrodas Vāras departamentā): Saint-Antonindu-Var, Sillans-la-Cascade,

— Tulonas [Toulon] apgabalā (atrodas Vāras departamentā): Bandol, Le Beausset, Belgentier, Bormes-les-Mimosas, La Cadière-d’Azur, Carqueiranne, Castellet, Collobrières, La Crau, Cuers, Evenos, La Farlède, La Garde, Hyères, Le Lavandou, La Londe-les-Maures, Ollioules, Pierrefeu-du-Var, Le Pradet, Le Revestles-Eaux, Riboux, Saint-Cyr-sur-Mer, Saint-Mandrier-sur-Mer, Sanary-sur-Mer, La Seyne-sur-Mer, Signes, Six-Fours-les-Plages, Solliès-Pont, Solliès-Toucas, Solliès-Ville, Toulon, La Valette-du-Var.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-46477258-0f19-4b8a-b355-9b9e51ee6f45

(1) OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.