Nodokļu noteikšanu elektroenerģijai reglamentē Direktīva 2003/96/EK, jo īpaši tās 10. pants. Direktīvas 14. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzēts obligāts atbrīvojums no nodokļiem elektroenerģijai, ko ražo kuģi. Direktīvas 5., 15. un 17. pantā paredzēta iespēja dalībvalstīm piemērot nodokļu diferencēšanu, tostarp atbrīvojumus un samazinājumus, atsevišķiem elektroenerģijas izmantošanas veidiem. Tomēr minētie noteikumi kā tādi neparedz samazinātus nodokļus krasta elektroenerģijai.

Spānijas iestādes norādīja, ka nodokļa samazināšana tiktu piemērota visiem kuģiem, kas nav privāti izpriecu kuģi, tas nozīmē, ka visi kuģi, kurus izmanto komerciālajā navigācijā, neatkarīgo no to lieluma vai karoga valsts, gūs labumu no nodokļa samazināšanas.

Taču dalībvalstīm saskaņā ar Enerģijas nodokļu direktīvas 14. panta 1. punkta c) apakšpunktu ir jāatbrīvo no nodokļa energoprodukti, kas tiek izmantoti elektroenerģijai saražošanai uz ostā noenkurotiem kuģiem, un dalībvalstis saskaņā ar minētās direktīvas 15. panta 1. punkta f) apakšpunktu no nodokļa var atbrīvot arī uz kuģa saražoto elektroenerģiju, kuru paredzēts izmantot par degvielu kuģošanai pa iekšējiem ūdensceļiem.

Direktīvas 19. panta 1. punkta pirmā daļa skan šādi: “Papildus iepriekšējos pantos, jo īpaši 5., 15. un 17. pantā noteiktajiem noteikumiem, Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar vienprātīgu lēmumu var atļaut jebkurai dalībvalstij ieviest turpmākus atbrīvojumus vai samazinājumus īpašu politikas apsvērumu interesēs.” Ar šo nodokļa samazinājumu Spānijas iestādes mēģina sasniegt mērķi popularizēt videi draudzīgāku veidu, kā ostās noenkurotie kuģi var iegūt vajadzīgo elektroenerģiju, lai tādējādi uzlabotu vietējo gaisa kvalitāti. Komisija jau ir ieteikusi izmantot krasta elektroenerģiju kā alternatīvu elektroenerģijai, kas ražota uz ostās noenkurotajiem kuģiem, un tādējādi jau ir atzinusi tās labvēlīgo ietekmi uz vidi. Pašlaik noenkurotajiem kuģiem piegādātajai elektroenerģijai piemēro nodokli, kas ir aptuveni 8,69 EUR/MWh. Tādējādi pieprasītais nodokļa samazinājums radītu papildu stimulu izmantot šo tehnoloģiju, kas ir aptuveni 8 EUR/MWh, un palīdzētu sasniegt paziņotā politikas mērķa sasniegšanu. Iespēju ieviest labvēlīgu nodokļu režīmu attiecībā uz krasta elektroenerģiju var paredzēt saskaņā ar direktīvas 19. pantu, jo tā mērķis ir ļaut dalībvalstīm ieviest turpmākus atbrīvojumus vai samazinājumus īpašu politikas apsvērumu interesēs. Spānija ir pieprasījusi pasākumu piemērot uz 19. panta 2. punktā atļauto maksimālo laikposmu, t. i., uz sešiem gadiem. Principā jebkuram atbrīvojuma piemērošanas laikposmam ir jābūt pietiekami ilgam, lai neatturētu ostu operatorus no vajadzīgo ieguldījumu veikšanas krasta elektroenerģijas objektos. Sešu gadu laikposms nodrošinās pēc iespējas lielāku juridisko noteiktību arī kuģu operatoriem, kuriem ir jāplāno savi ieguldījumi kuģa aprīkojumā.

Noteikumi par valsts atbalstu

Spānijas iestāžu plānotā samazinātā nodokļa likme 0,50 EUR/MWh atbilst minimālajam nodokļu līmenim attiecībā uz elektroenerģiju uzņēmuma vajadzībām, kas noteikts Direktīvas 2003/96/EK 10. pantā. Tādējādi šķiet, ka pasākums atbilst Komisijas Regulas Nr. 651/2014/ES 44. panta noteikumiem, kas paredz nosacījumus, saskaņā ar kuriem atbalstu dabas resursu nodokļa samazinājumu veidā var atbrīvot no valsta atbalsta paziņošanas prasības. Tomēr šajā posmā nav iespējams noteikt, vai visi šajā regulā paredzētie noteikumi ir izpildīti, un Padomes īstenošanas lēmuma priekšlikums neskar dalībvalsts pienākumu nodrošināt atbilstību valsts atbalsta noteikumiem, jo īpaši atbalsta, kuram piešķirts atbrīvojums, gadījumā – Komisijas Regulai Nr. 651/2014/ES.

•Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

Politika vides un klimata pārmaiņu jomā

Pieprasītais pasākums attiecas galvenokārt uz ES vides aizsardzības politiku. Ciktāl ar tā palīdzību būs iespējams samazināt flotes degvielas izmantošanu uz ostās noenkurotiem kuģiem, pasākums dos ieguldījumu vietējās gaisa kvalitātes uzlabošanā. Direktīvas 2008/50/EK par gaisa kvalitāti 13. pantā prasīts, lai dalībvalstis nodrošinātu, ka vairāku gaisa piesārņojošo vielu līmeņi nepārsniegtu direktīvā noteiktos robežlielumus. Šis pienākums dalībvalstīm paredz rast risinājumu tādām problēmām kā emisijas no kuģiem, kas noenkuroti ostās, kurās pastāv šādas problēmas, un ir domājams, ka ostās, kurās ir šādas problēmas, tiks veicināta krasta elektroenerģijas izmantošana kā viens posms vispārējās gaisa kvalitātes stratēģijā.

Iespējams, ka pasākums izraisīs CO2 emisijas samazinājumu tādējādi, ka lielākas sistēmu efektivitātes un izmantoto degvielas resursu atšķirību dēļ sauszemes energotīkla energoresursu struktūra ir mazāk oglekļietilpīga nekā elektroenerģija, kas saražota uz kuģa, izmantojot flotes degvielu. Šajā sakarībā būtu jāatzīmē, ka saskaņā ar Spānijas iestāžu sniegto informāciju, tā kā elektrotīklu piegādātā elektrība daļēji tiek ražota no atjaunojamiem energoresursiem (2015. gadā – 38 % un tiek lēsts, ka šis rādītājs palielināsies, 2050. gadā sasniedzot aptuveni 90-100 %), tiek sagaidīts, ka krasta elektroenerģijas izmantošana Spānijā radīs siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanos. Lai gan piegādātās papildu elektroenerģijas oglekļietilpība parasti ir lielāka nekā vidējai energoresursu struktūrai un lielā mērā atkarīga no diennakts laika, kad rodas papildu pieprasījums, pasākuma radītie CO2 samazinājumi būtu diezgan ievērojami.

Enerģētikas politika

Pasākumi ir saskaņā ar Direktīvu 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu, kurā pievēršas jautājumam par krasta elektroenerģijas padeves objektu ierīkošanu ostās, ja ir šādu objektu pieprasījums un ja izmaksas nav nesamērīgas salīdzinājumā ar ieguvumiem, tostarp vides ieguvumiem. Turklāt tas ir atzīts par vispārējas nozīmes mērķi valsts atbalsta piešķiršanai saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu.

Šeit jāatceras, ka viens no galvenajiem iemesliem krasta elektroenerģijas nelabvēlīgajai konkurētspējas situācijai ir tāds, ka alternatīva, proti, uz jūras ostās noenkurotiem kuģiem saražotā elektroenerģija, patlaban ir pilnībā atbrīvota no nodokļa. No nodokļa ir atbrīvota ne tikai flotes degviela, kas izmantota elektroenerģijas ražošanai, kā noteikts Direktīvas 2003/96/EK 14. panta 1. punkta a) apakšpunktā, bet arī tā elektroenerģija, kas saražota uz kuģa (skat. Direktīvas 2003/96/EK 14. panta 1. punkta c) apakšpunktu). Lai gan pēdējo minēto atbrīvojumu grūti savienot ar Savienības mērķiem vides aizsardzības jomā, tā pamatā ir praktiski apsvērumi. Lai apliktu ar nodokļiem uz kuģa saražoto elektroenerģiju, būtu nepieciešama kuģa īpašnieka – kas bieži vien reģistrēts trešā valstī – vai operatora deklarācija par patērētās elektroenerģijas apjomu. Šādā deklarācijā būtu jāiekļauj aplēse par to, kāda daļa elektroenerģijas patērēta tās dalībvalsts teritoriālajos ūdeņos, kurā maksājams nodoklis. Nepieciešamība iesniegt šādas deklarācijas katrā valstī, uz kuru teritoriālajiem ūdeņiem tas attiecas, kuģu īpašniekiem radītu milzīgu administratīvo slogu. Ņemot vērā šos apstākļus, ir pamatoti neradīt nelabvēlīgu situāciju mazāku piesārņojumu radošajai alternatīvai, proti, krasta elektroenerģijas izmantošanai un ļaut Spānijai piemērot samazinātu nodokļa likmi.

Transporta politika

Šis pasākums atbilst Komisijas Ieteikumam 2006/339/EK par krasta elektroenerģijas pieslēguma izmantošanas veicināšanu kuģiem, kas piestājuši Savienības ostās, un Komisijas paziņojumam “Stratēģiskie mērķi un rekomendācijas ES jūras transporta politikai”.

Iekšējais tirgus un godīga konkurence

No iekšējā tirgus un godīgas konkurences viedokļa pasākums tikai samazina pašreizējo flotes degvielas nodokļa atbrīvojuma izraisīto nevienlīdzību nodokļu jomā starp diviem konkurējošiem elektroenerģijas avotiem, kas pieejami noenkurotiem kuģiem, proti, starp elektroenerģiju, kas saražota uz kuģa, un krasta elektroenerģiju.

Attiecībā uz konkurenci starp kuģu operatoriem vispirms jānorāda, ka pašlaik ļoti maz kuģu izmanto krasta elektroenerģiju uz komerciāla pamata. Tāpēc ievērojami konkurences izkropļojumi varētu rasties tikai attiecībā uz tiem kuģiem, kas, pārejot uz krasta elektroenerģiju, gūtu labumu no pieprasītā pasākuma, un tiem, kas turpinātu elektroenerģijas ražošanu uz kuģa. Lai gan precīzas izmaksu prognozes lielā mērā atkarīgas no naftas cenu izmaiņām, un tādēļ prognozēšana ir sarežģīta, jaunākais pieejamais izvērtējums liecina, ka kopumā pat pilnīgs nodokļu atbrīvojums vairumā gadījumu nesamazinātu krasta elektroenerģijas darbības izmaksas zem tā līmeņa, kas atbilst uz kuģa saražotas elektroenerģijas izmaksām, un tādējādi salīdzinājumā ar elektroenerģijas ražošanu uz kuģa neradītu būtisku konkurētspējas priekšrocību tiem kuģu operatoriem, kas izmanto krasta elektroenerģiju. Konkrētajā gadījumā būtisks tāda veida kropļojums, kā aprakstīts iepriekš, vēl jo mazāk ir sagaidāms tādēļ, ka Spānija ievēros Direktīvā 2003/96/EK noteikto minimālo nodokļu līmeni elektroenerģijai uzņēmuma vajadzībām. Turklāt attiecīgajiem kuģiem piekļuve krasta elektroenerģijai būs pieejama neatkarīgi no to karoga valsts, lai neradītu labvēlīgāku nodokļu situāciju valsts tirgus dalībniekiem salīdzinājumā ar konkurentiem no citām ES dalībvalstīm.

Attiecībā uz konkurenci starp ostām ir sagaidāms, ka jebkura iespējamā ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm, kas varētu rasties, ja kuģi maina savus maršrutus atkarībā no iespējas izmantot krasta elektroenerģiju ar samazinātu nodokļa likmi, būs niecīga. Situācijā, kad, kā minēts iepriekš, nav paredzams, ka par spīti nodokļa samazinājumam krasta elektroenerģijas izmantošana vismaz īstermiņā kļūs rentablāka par elektroenerģijas ražošanu uz kuģa, nav paredzams, ka šis nodokļa samazinājums krasta elektroenerģijai ievērojami izkropļos konkurenci starp ostām, rosinot kuģus mainīt maršrutu atkarībā no šādas elektroenerģijas pieejamības.