EIROPAS KOMISIJA Briselē,15.11.2017 COM(2017) 669 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPADOMEI UN PADOMEI



Progresa ziņojums par Eiropas programmu migrācijas jomā {SWD(2017) 372 final}



1. IEVADS Kopš 2015. gada maija, kad tika pieņemta Eiropas programma migrācijas jomā, ES ar bēgļu un migrācijas krīzi saistīto daudzo problēmu risināšanā izmanto visaptverošu pieeju. 2017. gada septembrī Komisija programmas vidusposma pārskatā sniedza vispārēju novērtējumu par progresu, kas panākts reaģēšanā uz krīzi un programmā paredzēto darbību īstenošanā. Eiropadome 2017. gada oktobra sanāksmē pieņēma zināšanai rezultātus, kas gūti visās jomās, un aicināja konsolidēt šo darbu. Eiropas Komisija ir turpinājusi darbu saistībā ar visām dažādajām Eiropas programmas migrācijas jomā daļām. Lai pārraudzītu progresu un dotu iespēju, pamatojoties uz pierādījumiem, izvērtēt — tostarp Eiropadomes secinājumos —, kā ES iestādes un dalībvalstis pilda savas saistības, Komisija ir regulāri sniegusi progresa ziņojumus par ES un Turcijas paziņojuma īstenošanu, par pārcelšanu un pārmitināšanu, Eiropas robežu un krasta apsardzes darbībspējas nodrošināšanu un progresu, kas panākts partnerības satvarā sadarbībai ar trešām valstīm. Ikviens darbības virziens sniedz ieguldījumu ES reakcijas kopējā iedarbīguma palielināšanā. Kā minēts vidusposma pārskatā, šis konsolidētais ziņojums atspoguļo un nostiprina visaptverošo pieeju, aplūkojot dažādos tematus vienkopus. Šajā ziņojumā un tā pielikumos ir aplūkotas vissvarīgākās norises kopš 6. septembra, kad tika sniegti iepriekšējie ziņojumi, un noteiktas svarīgākās darbības, kas turpmāk jāveic attiecīgajiem dalībniekiem, jo īpaši laikā, kad notiek gatavošanās nākamajai Eiropadomes sanāksmei, kura notiks decembrī. 2. STĀVOKLIS GALVENAJOS MIGRĀCIJAS MARŠRUTOS Vidusjūras reģiona austrumu daļas maršruts Vidusjūras reģiona austrumu daļas maršrutā migrācijas apjoms joprojām ir neliels salīdzinājumā ar laikposmu pirms 2016. gada marta, kad stājās spēkā ES un Turcijas paziņojums. Tomēr kopš 2017. gada vasaras sākuma ir palielinājies Grieķijas salās ieradušos personu skaits; šis pieaugums atbilst sezonālajām tendencēm. Kopš augusta vidus migrācijas spiediens ir pieaudzis vēl vairāk — septembrī un oktobrī reģistrēti vidēji 198 neatbilstīgas šķērsošanas gadījumi dienā (2016. gadā tajā pašā periodā šis rādītājs bija 99). Kopš 2017. gada sākuma Grieķijas salās ieradušos migrantu lielākās grupas pēc valstspiederības ir Sīrijas (39 %), Irākas (17 %), Afganistānas (10 %) un Pakistānas (6 %) valstspiederīgie. Ir arī bijušas dažas pazīmes, kas liecina, ka migranti centušies pamest Turciju nevis pa Egejas jūru, bet pa citiem ceļiem. Joprojām atklāts maz tādu gadījumu, kad personas neatbilstīgi šķērsojušas Turcijas sauszemes robežu, lai nonāktu Bulgārijā, taču nesen palielinājies tādu gadījumu skaits, kad personas neatbilstīgi šķērsojušas Turcijas sauszemes robežu, lai nonāktu Grieķijā (laikā no 4. septembra līdz 9. novembrim atklāti vidēji 29 gadījumi dienā; iepriekšējos 6 mēnešos šis rādītājs bija 20). 2017. gadā līdz šim Grieķijas kontinentālajā daļā ieradušos personu lielākās grupas pēc valstspiederības ir Turcijas (37 %), Sīrijas (27 %), Pakistānas (15 %) un Irākas (12 %) valstspiederīgie. Turpretī vasarā vērojamā plūsma no Turcijas pāri Melnajai jūrai uz Rumāniju, šķiet, nu ir beigusies. Cilvēki no Turcijas nelielā skaitā, bet regulāri ierodas arī Itālijā (2017. gadā līdz šim brīdim — 3676). 2017. gadā reģistrēti arī vairāki gadījumi, kad personas no Turcijas pārvietojušās uz Kipru (2017. gadā līdz šim brīdim — 917). Rietumbalkānu maršruts Lai gan Rietumbalkānu maršruta ieceļošanas vietās atklāto neatbilstīgo migrantu skaits saglabājas mazs, dažas maršruta beigu dalībvalstis ziņo, ka viņu teritorijā turpina ierasties daudz migrantu un patvēruma meklētāju. Tas, ka liela daļa no tiem nav iepriekš reģistrēta Eurodac sistēmā, vēl pārliecinošāk vedina domāt, ka daļai neatbilstīgo migrantu izdodas pārvietoties slepus. Šā jautājuma risināšanā liela nozīme ir sadarbībai starp šīm dalībvalstīm, Eiropolu un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru. Ir pastāvīgi jāsaglabā modrība, cita starpā šai nolūkā pilnvērtīgi jāizmanto Komisijas vadītās videokonferences, kas notiek reizi divās nedēļās. Vidusjūras reģiona centrālās daļas maršruts Cilvēki joprojām jūru visbiežāk šķērso Vidusjūras reģiona centrālās daļas maršrutā. Vispārējais stāvoklis migrācijas jomā pēdējos mēnešos ir nostabilizējies, un kopš jūlija vidus ir samazinājies to cilvēku skaits, kas pamet Lībiju pa šo maršrutu. Itālijā vasaras sākumā ieradušos personu skaits bija ievērojami pieaudzis, ieradušos kopskaits kopš septembra samazinās un nu ir par 30 % mazāks nekā 2016. gadā, lai arī kopumā tas joprojām ir liels (kopā šogad līdz šim brīdim — vairāk nekā 114 000 cilvēku). Visvairāk migrantu bija ieradušies no šādām trim valstīm: Nigērijas (15 %), Gvinejas (8 %) un Kotdivuāras (8 %). Papildus tam ir reģistrēts ievērojams to personu skaita pieaugums, kas no Tunisijas devušās uz Itāliju, — 2017. gadā to skaits ir septiņkāršojies salīdzinājumā ar 2016. gadu, taču ir daudz mazāks nekā no Lībijas uz Itāliju devušos skaits. Rietumāfrikas valstu izcelsmes migrantu plūsma no Nigēras uz Lībiju un Eiropu turpina samazināties, taču daļa migrantu maina maršrutu un dodas uz Alžīriju. Aplēsts, ka 2017. gadā līdz šim jūrā gājuši bojā vai pazuduši 2750 cilvēki (2016. gadā — 4581 cilvēks). Vairāk kā 285 100 migrantu ir izglābts ES operācijās, kas veiktas Itālijas krasta apsardzes atbalstam. Turklāt Lībijas krasta apsardze ir aplēsusi, ka tā Lībijas teritoriālajos ūdeņos līdz 6. oktobrim ir izglābusi vairāk kā 18 400 cilvēku, ko veicināja tas, ka tika apmācīti apkalpes locekļi un pēc tam atdoti atpakaļ kuģi. ES Trasta fonds Āfrikai arī atbalsta Starptautiskās Migrācijas organizācijas un Nigēras iestāžu darbu meklēšanas un glābšanas misiju īstenošanā tuksnesī — 2017. gadā vairāk nekā 1100 migrantu tika nogādāti drošībā pēc tam, kad tos bija pametuši kontrabandisti. Vidusjūras reģiona rietumu daļas maršruts 2017. gadā tika reģistrēts neatbilstīgo plūsmu palielinājums Vidusjūras reģiona rietumu daļas / Atlantijas okeāna reģiona maršrutā — Spānijā kopumā ieradās 22 031 persona, kas ir gandrīz par 94 % vairāk nekā tajā pašā periodā 2016. gadā. 2017. gadā līdz augusta beigām trīs galvenās migrantu izcelsmes valstis bija Maroka (21 %), Kotdivuāra (18 %) un Gvineja (14 %). Tendences patvēruma pieteikumu jomā Līdz 2017. gada septembra beigām ES un asociētajās valstīs bija iesniegti 535 609 patvēruma pieteikumi (tajā pašā periodā pagājušogad — 1 010 839). 2017. gada pirmajā pusē tika pieņemti 275 710 pozitīvi pirmās instances lēmumi (pagājušogad tajā pašā periodā pieņemti 293 315 lēmumi).

3. ES OPERATĪVAIS ATBALSTS MARŠRUTOS ES atbalsta stūrakmens joprojām ir karsto punktu pieeja, ko izmanto kopš 2015. gada. Komisija ir izvērtējusi Grieķijas un Itālijas karsto punktu līdzšinējo darbību un ciešā sadarbībā ar aģentūrām ir apkopojusi karsto punktu pieejas izmantošanas paraugpraksi. Izvietotās Eiropola pieaicinātās amatpersonas palīdzēja noteikt riska profilus un apkarot kontrabandistu tīklus, un tās turpinās veikt drošības pārbaudes otrajā līnijā Grieķijas un Itālijas karstajos punktos. Vēl viena svarīga ES darba prioritāte ir pievēršanās bērnu vajadzībām migrācijas procesā. Karsto punktu pieejas izmantošanas paraugpraksē ir noteikti konkrēti pasākumi, kas jāveic, lai palīdzētu bērniem un citām neaizsargātām grupām. 7. un 8. novembrī notikušajā 11. Eiropas forumā par bērnu tiesībām bija iespēja pievērsties vajadzībai rast alternatīvas bērnu aizturēšanai migrācijas kontekstā. Vidusjūras reģiona austrumu daļas maršruts Grieķijas karsto punktu darbībspējas nodrošināšanā neatsverams ir bijis Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras, Eiropas Patvēruma atbalsta biroja un Eiropola atbalsts, kā arī 12 kuģi, kas tika norīkoti jūras operācijām. Pašlaik tiek īstenots darbs, kura mērķis ir iegūt precīzākus datus par migrantu, tostarp karstajos punktos esošo migrantu, skaitu un vajadzībām. Gaidāms, ka Grieķijas valdība līdz novembra beigām pabeigs pirmo kopsavilkumu par šo darbu. Tomēr, neraugoties uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda valsts programmā paredzētajiem pasākumiem, karstajos punktos joprojām nav pietiekami daudz uzņemšanas vietu. Pieaugošais spiediens, ko rada nesen ieradušos personu lielais daudzums, var vēl vairāk palielināt jau esošo spiedienu. Neatliekama prioritāte joprojām ir uzņemšanas vietu pieejamības un kvalitātes uzlabošana, tostarp neaizsargātu grupu īpašo vajadzību labāka apmierināšana. Grieķijas iestādēm ir nekavējoties jārīkojas, lai turpinātu novērst salās esošo uzņemšanas centru trūkumus un sagatavotos ziemas apstākļiem. Komisija ir gatava sniegt atbilstošu atbalstu. ES arī turpina sniegt Grieķijai būtisku finansiālu atbalstu cīņā ar krīzes radītajām problēmām. No Ārkārtas atbalsta instrumenta līdz šim Eiropas Savienībā ir piešķirts vairāk par EUR 440 miljoniem, lai atbalstītu 15 humanitāro partneru darbu. Ar šo instrumentu varēja nodrošināt, ka kontinentālajā daļā ir pieejams pietiekams daudzums — atkarībā pēc vajadzības kopumā līdz 40 000 — uzņemšanas vietu, un palīdzēt radīt šīs spējas salās. Pašlaik šajā darbā galvenais uzdevums ir pārvietot pēc iespējas vairāk bēgļu no nometnēm uz īrētiem mājokļiem, un tas jāveic Grieķijas iestādēm. Ir ieviesta arī dažādiem mērķiem paredzēta naudas programma. Īrēto mājokļu un naudas programmas galvenais mērķis ir nodrošināt grūtībās nonākušajiem cilvēka cienīgus apstākļus. Saskaņā ar 7. novembra datiem ir izveidotas 19 447 izmitināšanas vietas; lai gan to bēgļu skaits, kas izmitināti mājokļos īrētu pilsētas mājokļu shēmas ietvaros, ir mainīgs, pašreiz šis bēgļu skaits ir 15 458. Vidēji 32 500 bēgļu mēnesī saņem naudas atbalstu. Pašlaik ar Grieķijas iestādēm notiek diskusijas par 2018. gada finanšu plāna pieņemšanu, kur tiks noteiktas pamata vajadzības, darbības un attiecīgie finansējuma avoti. Ir veikti papildu pasākumi, lai nodrošinātu ilgtspējīgāku atbalstu, pārejot no ārkārtas finansējuma uz to naudas līdzekļu izmantošanu, kuri piešķirti Grieķijai paredzētajās valsts programmās. Piemēram, šo programmu ietvaros piešķirto finansējumu izmanto, lai atbalstītu tādu pakalpojumu nodrošināšanu kā ēdināšana, izmitināšana un uzkopšana karstajos punktos, kā arī pakalpojumu nodrošināšanu nepavadītu nepilngadīgo patvēruma vietās. No minētajām programmām jau tiek finansētas prioritātes, par kurām panākta vienošanās, tostarp uzņemšanas pakalpojumi salās un patvēruma vietas nepavadītiem nepilngadīgajiem. ES atbalstam (līdz šim aptuveni EUR 27 miljoni), kas sniegts Atbalstītas brīvprātīgas atgriešanās un reintegrācijas programmai, kuru īsteno Starptautiskā Migrācijas organizācija, ir bijusi izšķirīga nozīme arī spiediena mazināšanā: 2017. gadā šīs shēmas ietvaros vairāk nekā 4800 cilvēku ir atgriezts uz to izcelsmes valstīm. Grieķijā Eiropas Patvēruma atbalsta biroja grupas sniedz atbalstu Grieķijas iestādēm potenciālo starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju identificēšanā un reģistrēšanā un informē migrantus par starptautiskās aizsardzības sistēmu Grieķijā un par pārcelšanas procedūru. Papildus tam eksperti sniedz konsultācijas par valstspiederības izvērtējumu un iespējamiem ar izslēgšanu saistītiem jautājumiem un palīdz atklāt iespējamus dokumentu viltošanas gadījumus. Saskaņā ar 9. novembra datiem ar Eiropas Patvēruma atbalsta biroja starpniecību no dalībvalstīm ir izvietoti 18 eksperti, kas sniedz atbalstu pārcelšanas procesā, un 1 eksperts, kas sniedz atbalstu Grieķijas Uzņemšanas un identifikācijas dienestam. Saskaņā ar 8. novembra datiem Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra ir izvietojusi 21 ekspertu pie Grieķijas un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas robežas. Ir sniegts arī ievērojams finansiāls atbalsts Bulgārijai, lai tā varētu risināt ar migrāciju saistītās problēmas. 2016. gada rudenī Bulgārijai piešķirto ārkārtas palīdzības dotāciju termiņš nesen tika pagarināts par gadu, lai tās varētu pilnībā izlietot. Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra turpina palīdzēt Bulgārijai kontrolēt tās sauszemes robežas, arī tāpēc, lai novērstu sekundāro kustību. Pašlaik ir norīkotas 143 amatpersonas un tiek izmantots ļoti dažāds aprīkojums. Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda 2014.–2020. gada valsts programmā Bulgārijai ir piešķirti EUR 4,5 miljoni, kas izmantojami atgriešanas pasākumiem, tostarp atbalstītas brīvprātīgas atgriešanas pasākumiem, un ar ārkārtas atbalstu ir arī sekmēta atbalstīta brīvprātīga 800 cilvēku atgriešana (līdz 2017. gada 10. novembrim).



ES un Turcijas paziņojums ES un Turcijas paziņojuma īstenošana joprojām bija svarīgs elements, kas palīdzēja nodrošināt, ka migrācijas jautājumu Vidusjūras reģiona austrumu daļā ES un Turcija risina efektīvi un kopīgi. Tas turpina dot konkrētus rezultātus neatbilstīgas un bīstamas šķērsošanas gadījumu samazināšanā un cilvēku dzīvības glābšanā Egejas jūrā. Papildus tam ar Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā starpniecību saskaņā ar paziņojumu tiek sniegts praktisks atbalsts Sīrijas bēgļiem un uzņēmējkopienām Turcijā, kā arī nodrošināta Sīrijas valstspiederīgo pārmitināšana no Turcijas uz citām vietām Eiropā. Lai nodrošinātu pilnīgu un ilgtspējīgu paziņojuma īstenošanu, ir nepieciešami nepārtraukti visu pušu centieni un politiskā apņēmība. Komisija un ES aģentūras turpina mērķtiecīgi īstenot paziņojumu (sk. 2. pielikumu), tostarp sniedz ievērojamu atbalstu Grieķijas Patvēruma dienestam. Tomēr iepriekšējos ziņojumos konstatētie trūkumi joprojām nav novērsti. Konkrētāk, saskaņā ar paziņojumu veiktā personu atgriešana uz Turciju joprojām notiek ļoti lēni — kopš 2016. gada marta atgrieztas tikai 1969 personas. Tikai 439 no tām atgrieztas, jo pieņemts negatīvs otrās instances tiesas lēmums par patvēruma pieteikumu. Efektīvas atgriešanas nodrošināšana pēc tiesvedības beigām ir viens no paziņojuma pamatelementiem, un tā ir ļoti atkarīga no resursiem, kas nodrošināti visiem Grieķijas patvēruma sistēmas attiecīgajiem posmiem. Neraugoties uz to, ka Grieķijas Valsts padome pieņēma nolēmumu (publicēts 2017. gada 22. septembrī), ar kuru tika noraidītas divu Sīrijas valstspiederīgo pārsūdzības un kurā tātad tika secināts, ka Turcija ir droša valsts, kur migrantiem atgriezties saskaņā ar paziņojumu (taču katrs gadījums jāizvērtē atsevišķi), pārsūdzības komiteju lēmumu skaits nav ievērojami palielinājies, un tādējādi atgriešanas gadījumu skaits joprojām ir mazs, arī tāpēc, ka pēc tam vairākos gadījumos iesniegtas administratīvās pārsūdzības. Tā rezultātā Grieķijas salās esošie centri un notiekošās operācijas joprojām ir pakļauti lielam spiedienam, kas turklāt turpina palielināties: saskaņā ar 9. novembra datiem tiek lēsts, ka salās uzturas 15 169 migranti. Turpinās pārmitināšana no Turcijas saskaņā ar paziņojumu, un ir svarīgi saglabāt strauju tempu. Kopš 2016. gada 4. aprīļa no Turcijas ir pārmitinātas 11 354 personas. Attiecībā uz brīvprātīgo humanitāras uzņemšanas shēmu Komisija un Turcija ir pabeigušas izstrādāt standarta operāciju procedūras, kas nu ir jāapstiprina dalībvalstīm. Drīzs lēmums par to aktivizēšanu sekmētu paziņojuma īstenošanu, nodrošinot Sīrijas valstspiederīgajiem drošu un likumīgu alternatīvu neatbilstīgajai migrācijai uz ES. Ar Turcijas varas iestādēm turpinās operatīvais dialogs par migrāciju, jo īpaši par atgriešanu un dalīšanos informācijā, kā arī par pārmitināšanu. Attiecībā uz vīzu režīma liberalizācijas ceļveža īstenošanu Komisija pastāvīgi rosina Turciju turpināt centienus pēc iespējas drīz pabeigt visu vēl neizpildīto ceļveža kritēriju izpildi. Vēl viens svarīgs paziņojuma elements ir atbalsts, kas sniegts no Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā, kurš ir paredzēts tiešas ietekmes radīšanai uz vietas (sk. 3. pielikumu). ES sekmīgi virzās uz līgumu noslēgšanu par visiem EUR 3 miljardiem līdz 2017. gada beigām. Jau ir noslēgti līgumi par 55 projektiem par summu EUR 1,78 miljardi. Visi šie līgumi jau tiek faktiski īstenoti. Kopumā ir izmaksāti EUR 908 miljoni. Pašlaik tiek īstenoti projekti, kuros tiek izglītots gandrīz pusmiljons Sīrijas bērnu un sniegti veselības aprūpes pakalpojumi aptuveni diviem miljoniem cilvēku. 2017. gada septembris bija nozīmīgs pagrieziena punkts — nu miljons vismazāk aizsargāto bēgļu ik mēnesi saņem elektroniskus naudas pārvedumus savām ikdienas vajadzībām.

Jordānija un Libāna ES sniedz atbalstu arī citām valstīm, kuras pēc Sīrijas krīzes ir pakļautas spiedienam, un palīdz tikt galā ar ārkārtīgi lielo problēmu, ko sagādā nepārejošā bēgļu krīze. Jordānija un Libāna turpina veicināt iztikas līdzekļu ieguves iespējas bēgļiem un to uzņēmējkopienām. Gan Jordānija, gan Libāna nesen veica svarīgus pasākumus, lai izglītoties varētu visi bēgļu bērni. No ES Reģionālā trasta fonda reaģēšanai uz krīzi Sīrijā līdz šim ir piešķirti EUR 290 miljoni projektiem Libānā (līgumi noslēgti par EUR 152,3 miljoniem) un EUR 141 miljons projektiem Jordānijā (līgumi noslēgti par EUR 96,5 miljoniem). ES turpinās par prioritāti uzskatīt darbības, kuru mērķis ir aizsargāt visneaizsargātākās personas un palīdzēt tām. Saglabāsies vajadzība pēc ievērojama starptautiskā finansiālā atbalsta. Svarīgākās turpmākās darbības ·Lai uzlabotu stāvokli Grieķijas salās, Grieķijas iestādēm būtu pilnīgā saskaņā ar ES un starptautiskajiem noteikumiem nekavējoties jāpalielina to Turcijā atgriezto personu īpatsvars, kurām nav tiesību palikt Grieķijā. Tas attiecas arī uz Sīrijas valstspiederīgo atgriešanu atbilstoši Valsts padomes nesenajam nolēmumam. ·Jāuzlabo uzņemšanas apstākļi un spējas salās. ·Ātri jāvienojas par brīvprātīgo humanitāras uzņemšanas shēmu un tās aktivizēšanu saskaņā ar ES un Turcijas paziņojumā izklāstītajiem nosacījumiem. ·Līdz gada beigām jāpabeidz noslēgt līgumus par atlikušajām Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā humanitārajām programmām. ·Cita starpā sadarbojoties dalībvalstīm ar attiecīgām aģentūrām, jāturpina Rietumbalkānu maršrutā vērojamo tendenču pārraudzīšana un cīņa pret cilvēku kontrabandu šajā maršrutā. ·Dalībvalstīm jāturpina atbalstīt attiecīgās ES aģentūras, un aģentūrām jānodrošina pašreizējo operāciju ilgtspēja. ·Jānodrošina pietiekams finansējums, lai atbalstītu Jordāniju un Libānu liela skaita bēgļu izmitināšanā, ņemot vērā arī 2018. gada pavasarī gaidāmo Briseles konferenci par Sīrijas krīzi un reģionu. Vidusjūras reģiona centrālās daļas maršruts Eiropadomes oktobra secinājumos bija uzsvērta kopējā interese pievērsties Vidusjūras reģiona centrālās daļas maršrutam un minētas vairākas prioritāras darbības. To skaitā bija rezultatīva rīcība migrantu atgriešanā, pārmitināšanā un cilvēka cienīgu apstākļu nodrošināšanā tiem. Vidusjūras reģiona centrālajā daļā ES operatīvā reakcija, kuras mērķis ir glābt cilvēku dzīvību, apkarot cilvēku kontrabandu un atbalstīt aizsardzību, kopienas stabilizāciju un spēju veidošanu, ir vēl vairāk paplašinājusies ciešā sadarbībā ar Itālijas iestādēm. ES Trasta fonda Āfrikai Ziemeļāfrikas sadaļas ietvaros ir pieņemtas saistības par visu pieejamo summu — EUR 264,58 miljoniem, par EUR 131,1 miljoniem no šīs summas jau ir noslēgti līgumi, bet EUR 57 miljoni jau ir izmaksāti (11 programmām). Itālijā Komisija ir centusies rast jaunus veidus, kā sniegt atbalstu saskaņā ar 4. jūlija rīcības plānu un priekšsēdētāja Junkera un premjerministra Džentiloni 2017. gada augusta saraksti. Kas attiecas uz īstermiņa pasākumiem — Komisija nekavējoties pauda gatavību no Iekšējās drošības fonda Robežu instrumenta piesaistīt līdz EUR 35 miljoniem lielu finansējumu ārkārtas palīdzībai, lai Itālijā atbalstītu vairākas uz karstajiem punktiem vērstas prioritāras darbības, kuras noteikusi Itālijas Iekšlietu ministrija un kuru mērķis ir uzlabot procedūru efektivitāti un apmierināt valstī ieradušos personu vajadzības. Ja nepieciešams, Komisija ir gatava spert arī nākamo soli — piesaistīt vēl līdz EUR 100 miljoniem lielu ārkārtas finansējumu no Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda. Tam vajadzētu palīdzēt Itālijai gūt turpmākus panākumus rīcības plānā minētajos iekšlietu aspektos, tostarp paātrināt patvēruma un atgriešanas procedūras un ievērojami palielināt aizturēšanas spējas. Mesīnā 2017. gada 30. septembrī tika atvērts piektais karstais punkts (“Pirmās palīdzības, atbalsta un identifikācijas centrs”), kas var uzņemt 250 cilvēkus, taču kopējās uzņemšanas spējas karstajos punktos joprojām ir pārāk mazas. Itālijā Eiropas Patvēruma atbalsta birojs ir pārstāvēts vairāk nekā 45 vietās karsto punktu zonās un ārpus tām. Eksperti sniedz informāciju un atbalstu starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju reģistrācijā saistībā ar pārcelšanas procedūru. Saskaņā ar 9. novembra datiem Eiropas Patvēruma atbalsta birojs ir izvietojis darbam Itālijā 53 dalībvalstu ekspertus, 55 kultūru vidutājus un 18 aģentūras darbiniekus. Ir turpinājušās jūras uzraudzības operācijas. Pašlaik kopīgajā operācijā “Tritons” tiek izmantoti astoņi līdzekļi, bet operācijā “Sophia” — piecas jūras spēku vienības. Šo darbību rezultātā ir aizturētas 119 personas, kas turētas aizdomās par cilvēku kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, un neitralizēti vairāk nekā 497 līdzekļi. ES ir turpinājusi uzcītīgi atbalstīt Lībijas krasta apsardzi. Operācijā “Sophia” nu ir pabeigts jūrā un dalībvalstu objektos īstenotais sākotnējais mācību komplekts, kurā tika apmācīti kopumā 142 darbinieki, tostarp 39 patruļlaivu apkalpes locekļi, un ir apmācīti arī pasniedzēji. Pēc rūpīgas pārbaudes procesa 66 Lībijas darbinieki nesen sāka mācības Taranto. Paredzams, ka nākamajās nedēļās Spānijā, Grieķijā un Itālijā tiks īstenoti papildu moduļi. Svarīgi neseni notikumi ir nesenā krasta apsardzes kuģu atpakaļatdošana un uzraudzības sistēmas izveide. Uzraudzības sistēmas mērķis ir izvērtēt spēju veidošanu un pielāgot mācību prasības, palīdzēt Lībijai uzņemties atbildību par savu teritoriālo ūdeņu drošības garantēšanu un uzlabot cilvēktiesību aizsardzību un to ievērošanu. Plānots, ka sākotnējais ziņojums par uzraudzības darbībām tiks sniegts 2018. gada sākumā. Arī programmā “Seahorse” ir nesen pabeigtas pēdējās mācības, kas bija vērstas uz Lībijas krasta apsardzes spēju palielināšanu, jo tās būs vajadzīgas ilgāka termiņa darbam, kura mērķis ir izveidot “Seahorse” Vidusjūras tīklu. Jūrā īstenotajās iniciatīvās joprojām tiek gūti ļoti labi rezultāti, bet līdztekus tām lielāks uzsvars nu tiek likts uz sauszemes darbībām, kuru mērķis ir uzlabot migrantu apstākļus Lībijā, kas bieži vien ir atbaidoši, un sniegt alternatīvas “iestrēgušajiem” migrantiem un cilvēku tirdzniecībā cietušajiem. Aprīlī Trasta fonda ietvaros tika pieņemta EUR 90 miljonus vērta programma, kuras ietvaros ir sākta īpaša darbība attiecībā uz migrantu aizsardzību Lībijā. Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstais komisārs bēgļu jautājumos un Starptautiskā Migrācijas organizācija ir rīkojušies, lai palielinātu atbalstu aizturēšanas centros un ierašanās punktos esošajiem migrantiem. Gandrīz 4000 migrantiem tiek sniegta medicīniskā palīdzība un pamata atbalsts, un tiek uzlabota aizsardzības stāvokļa uzraudzība aizturēšanas centros. Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstais komisārs bēgļu jautājumos un Starptautiskā Migrācijas organizācija ir snieguši atbalstu arī vairāk nekā 2000 pārvietotām Lībijas valstspiederīgo ģimenēm. Pēc militāro grupējumu sadursmēm Sabrātā medicīniskā palīdzība un atbalsts tiek sniegts vairāk nekā 14 000 migrantiem aizturēšanas centros. Tādējādi Trasta fonds sniedz tiešu ieguldījumu migrantu neatliekamo vajadzību apmierināšanā. Tiek plānoti infrastruktūras būvdarbi, lai palīdzētu radīt darbvietas Lībijas iedzīvotājiem un migrantiem, un tiek sniegts atbalsts mazo uzņēmumu veidošanā un kopienas drošības un stabilitātes veicināšanā. Īpaša uzmanība tiek pievērsta arī bērniem — tiek veikts darbs, kas saistīts ar skolu atjaunošanu, neformālo izglītību Lībijas iedzīvotājiem un migrantiem, skolotāju apmācību un atbalsta sniegšanu pagaidu aprūpes iestādēm, kurās tiek aprūpēti nepavadīti bērni un no vecākiem nošķirti bērni. Tiks sniegts atbalsts bērniem draudzīgām vietām vai to izveidei, tostarp tādām, kas atrodas vai atradīsies jau izveidotās struktūrās un kopienu centros. Programma pievēršas arī ekonomikas nozarēm plašākā nozīmē, sākot ar nelieliem infrastruktūras būvdarbiem un beidzot ar spēju veidošanu vietējās pašpārvaldes jomā. Problemātiskā vide Lībijā joprojām liedz sniegt ES atbalstu ātrāk, taču Komisija aktīvi sadarbojas ar saviem vietējiem partneriem, lai līdz minimumam samazinātu kavējumus. ES Robežu palīdzības misija Lībijā līdz novembra beigām iedibinās maza mēroga klātbūtni Tripolē. Pēc tam līdz 2018. gada pavasarim tiks pa posmiem pakāpeniski palielināts darbinieku skaits, tādējādi būs iespēja vairāk ikdienā uzturēt sakarus ar Lībijas iestādēm, kas ir atbildīgas par robežu pārvaldību, tiesībaizsardzību un krimināltiesībām, tostarp ar civilo un piekrastes policiju. Misija ir arī viena no pusēm, kas plāno Itālijas vadīto faktu vākšanas misiju, kura norisināsies šā gada rudenī Lībijas dienvidos un kurā būs pilnvērtīgi iesaistītas Lībijas robežsardzes iestādes, un kura būs vērsta uz robežu pārvaldību un migrācijas jautājumiem. Tiek īstenots jauns pasākums pie sauszemes dienvidu robežas. Novembrī tiks noslēgts līgums par jūlijā pieņemtu EUR 46,3 miljonus vērtu programmu. Līdztekus kontrabandas apkarošanai tiek nodrošinātas ekonomiskas alternatīvas kontrabandai — šis ir viens no galvenajiem mērķiem, kas noteikts aprīlī pieņemtās EUR 90 miljonus vērtās programmas kopienas stabilizācijas komponentam. ES turpina aktīvi sadarboties ar Starptautisko Migrācijas organizāciju, izmantojot kopīgo iniciatīvu par migrantu aizsardzību un reintegrāciju. Minētās programmas paredz atbalstu atbalstītai brīvprātīgai atgriešanai un reintegrācijas palīdzību Vidusjūras reģiona centrālās daļas maršrutā. 2017. gadā vairāk nekā 10 000 migrantu, kas līdz šim nonākuši Lībijā, tika palīdzēts atgriezties savās izcelsmes valstīs, jo īpaši Nigērijā, Senegālā, Gvinejā, Mali un Gambijā. Ietverot Nigērā, Mali un Mauritānijā nonākušos migrantus, kopā šis skaitlis ir vairāk nekā 15 000. Papildus tam tiek pastiprināts darbs ar Lībijas kaimiņvalstīm, lai ar ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos atbalstu palīdzētu vairāk migrantu atgriezties mājās no Lībijas vai palīdzētu starptautiskajai kopienai pārmitināt bēgļus. ES delegācijas attiecīgajās izcelsmes valstīs un tranzītvalstīs ir nodibinājušas sakarus, lai pastiprinātu konsulāro atbalstu un tādējādi sekmētu atgriezto personu skaita pieaugumu. ES joprojām ir apņēmusies veicināt iekļaujošu politisku pāreju saskaņā ar Padomes 2017. gada jūlija secinājumiem, jo tā ir priekšnoteikums pamatīgu un ilgnoturīgu rezultātu gūšanai tās migrācijas kustības pārvaldībā, kas notiek Lībijā un caur to. Tādējādi tiks atbalstītas darbības, kas tiek īstenotas, lai nodrošinātu pastāvīgu ES klātbūtni, uz ko aicinājusi Eiropadome un kas ir būtiska, lai varētu iedarbīgi reaģēt. No Ēģiptes joprojām dodas prom ļoti maz migrantu. Nesen tika parakstīts nolīgums par finansējuma piešķiršanu EUR 60 miljonu vērtai programmai, kuras mērķis ir novērst neatbilstīgas migrācijas ekonomiskos dzinējspēkus, uzlabot nodarbināmību un palielināt migrācijas skarto kopienu izturētspēju. Gaidāms, ka dialogs migrācijas jomā ar Ēģipti tiks sākts decembrī.

Sadarbībā ar Itālijas iestādēm tiek izstrādāti pasākumi reaģēšanai uz to personu skaita pieaugumu, kas ierodas no Tunisijas, proti, gan ierodošos personu skaita ierobežošanai, gan atgriezto personu skaita palielināšanai. Ir turpināti sakari ar Alžīriju, un ES ir piedāvājusi pastiprināt gan divpusējo, gan reģionālo dialogu un sadarbību. Eiropadome īpaši uzsvēra apņemšanos nodrošināt pietiekamu un mērķorientētu finansējumu ES Trasta fonda Āfrikai Ziemeļāfrikas sadaļai. Tika konstatēta EUR 110 miljonu liela finansējuma nepietiekamība, kas steidzami jānovērš, jo īpaši tāpēc, lai varētu turpināt pašlaik īstenoto Jauktās migrācijas programmu. Paplašinātajā programmā sadarbosies ar ANO Augsto komisāru bēgļu jautājumos un Starptautisko Migrācijas organizāciju, lai veiktu kritiski svarīgu darbu attiecībā uz atbalstītu brīvprātīgu atgriešanu un reintegrāciju, uzlabotiem migrantu apstākļiem aizturēšanas centros, kopienas stabilizāciju un atbalstu pašvaldībām tādās jomās kā jaunas nodarbinātības iespējas un atbalsts svarīgiem pakalpojumiem. Tā kā darbs Ziemeļāfrikā ir kritiski svarīgs ES vispārējai politikai, 2018. gada laikā būs jāīsteno turpmākas programmas gan Lībijā, gan citās Ziemeļāfrikas valstīs. Šīs vajadzības nevarēs apmierināt bez dalībvalstu papildu iemaksām Trasta fondā. Eiropadome 2017. gada decembrī izvērtēs panākumus šīs apņemšanās īstenošanā. Vidusjūras reģiona rietumu daļas maršruts Tā kā šajā maršrutā tika novērots ieradušos personu skaita pieaugums, ir pastiprināti sakari ar Maroku. Oktobrī īpašā G6 iekšlietu ministru sanāksmē Komisija pauda gatavību sniegt turpmāku palīdzību migrācijas pārvaldībā. Svarīgākās turpmākās darbības ·Dalībvalstīm jāpalielina iemaksas Trasta fonda Ziemeļāfrikas sadaļā, lai apmierinātu steidzamo vajadzību piešķirt vēl EUR 110 miljonus Lībijai. 2018. gadam jāizstrādā turpmākas nozīmīgas programmas. ·Tiklīdz drošības stāvoklis to atļauj, jāiedibina pastāvīga ES klātbūtne Lībijā. ·Jāturpina sadarboties ar Āfrikas izcelsmes valstīm un tranzītvalstīm partnerības satvarā, tostarp attiecībā uz Lībijas dienvidu robežu, pastiprinot darbu ar Lībijas kaimiņvalstīm, lai palielinātu atgriezto un pārmitināto personu skaitu. ·Jāuzrauga migrācijas plūsmas no Tunisijas un jāizvērtē vajadzība pēc iespējamām darbībām un atbalsta. ·Jāuzrauga norises Vidusjūras reģiona rietumu daļas maršrutā un jāsagatavo iespējams atbalsts. 4. VĒRŠANĀS PRET MIGRANTU KONTRABANDU Ir veltītas ievērojamas pūles kontrabandistu peļņas gūšanas modeļa sagraušanā visos lielākajos migrācijas maršrutos Eiropā. Rietumbalkānos Eiropola atbalstītais Kopīgo operāciju birojs Vīnē ir devis dalībvalstīm iespēju veikt virkni darbību, kuru rezultātā kopš biroja darbības sākuma ir apcietinātas 185 personas. Oktobrī Eiropola Eiropas Migrantu kontrabandas apkarošanas centrs koordinēja vienotās rīcības dienu, kurā piedalījās dalībvalstis un kaimiņvalstis Rietumbalkānos; tās rezultātā tika atklāti vairāk nekā 760 neatbilstīgi migranti un aizturētas 24 personas, kas turētas aizdomās par migrantu kontrabandu. Migrantu kontrabandas apkarošana ir viens no partnerības satvara pieejas pamatelementiem. ES atbalstīja Nigērijas valdības spēcīgo apņemšanos, un tā rezultātā to neatbilstīgo migrantu skaits, kas šķērso Agadesu, ir samazinājies no vidēji 340 personām dienā 2016. gadā līdz 40–50 personām dienā 2017. gadā. Pašlaik tiek īstenots ES Trasta fonda Āfrikai izmēģinājuma projekts, kura mērķis ir pastiprināt Nigērijas policijas operatīvās un tiesiskās spējas (kopēja izmeklēšanas grupa). 2017. gada pirmajā pusē tika aizturēta un nodota tiesai 101 persona; tika konfiscēti un aizzīmogoti 66 transportlīdzekļi un 8 motocikli (turklāt 79 personas tika aizturētas par noziegumiem, kas saistīti ar cilvēku tirdzniecību). Šo modeli piemēros arī citām valstīm, kā uz to aicinājusi Eiropadome 2017. gada oktobrī. Līdztekus tam ES sniedz ienākumu atbalstu vietējām kopienām Nigēras ziemeļos, lai nodrošinātu citus ienākumu avotus kontrabandas vietā. Eiropas Savienība Briselē rīkos augsta līmeņa starptautisku konferenci par drošību un attīstību Sāhelā. Konferences mērķis ir pievērsties Sāhelas perifēro, pārrobežu un nestabilo zonu stabilitātei un stabilizācijai. ES, sniegusi atbalstu Sāhelas G5 apvienotajiem spēkiem (EUR 50 miljoni no Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda), palīdzēs piesaistīt starptautisko atbalstu apvienotajiem spēkiem, lai atbalstītu cīņu pret terorismu, narkotiku un migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību. Papildus tam ES paplašina savas apmācības un konsultāciju darbības, lai uzlabotu vietējo drošības spēku spējas. Kopējās drošības un aizsardzības politikas civilā misija “EUCAP Sahel Niger” turpina aizvien biežāk veikt apmeklējumus uz vietas dažādajos reģionos, lai īstenotu projektus, nodrošinātu apmācību, apzinātu tiesībaizsardzības iestāžu turpmākas vajadzības un sniegtu ieguldījumu neatbilstīgās migrācijas plūsmu kartēšanā. Tā 2017. gada septembrī otrreiz apmeklēja Madamu — cilvēku tirdzniecības svarīgu centru. Misija tiks papildus stiprināta, un tā pastiprināti pievērsīsies atbalsta sniegšanai cīņā pret migrantu kontrabandu un cilvēku, narkotiku un ieroču nelikumīgu tirdzniecību, kā arī turpmāka atbalsta sniegšanai Nigērijas Drošības un aizsardzības spēkiem un turpmākai visā valstī īstenojamu decentralizētu pasākumu izstrādei. Sadarbībai ir ļoti liela nozīme kontrabandas apkarošanā un cīņā pret cilvēku tirdzniecību. Septembrī Eiropolā tika izveidots Migrantu kontrabandas informācijas starpniecības centrs. Tajā jau ir iesaistīta operācija “Sophia” un piecas dalībvalstis (norīkotie valstu eksperti no Apvienotās Karalistes, Grieķijas, Itālijas, Spānijas un Vācijas), un tas ir gatavs saņemt atbalstu no citiem. Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra un Interpols plāno līdz novembra beigām izveidot kontaktus ar sadarbības koordinatoru palīdzību. Tiek īstenoti īpaši pasākumi, lai palīdzētu ES konsulārajām amatpersonām apkarot kontrabandu, kuras nolūkā tiek viltotas vīzas. Nigērijā un Pakistānā jau ir sākts izmantot ES sadarbības platformas migrantu kontrabandas jomā, lai iedarbīgāk ievirzītu intervences pasākumus augstas prioritātes vietās. Šī pieeja tiks piemērota arī citām vietām, un šo piemērošanas jomas paplašināšanu regulēs operatīvais rīcības plāns pret nelikumīgas imigrācijas nodrošināšanu, kurš dalībvalstīm jāpieņem līdz novembra beigām politikas cikla organizētās noziedzības jomā ietvaros. Svarīgākās turpmākās darbības ·Jāuzlabo informācijas apmaiņa Eiropas Savienībā, starp dalībvalstīm, ES aģentūrām, KDAP misijām un operācijām un jāizveido operatīvās kopējās izmeklēšanas grupas kopā ar svarīgiem partneriem Rietumāfrikā. ·Jāatbalsta Sāhelas G5 apvienoto spēku izvēršana. 5. NEATBILSTĪGAS MIGRĀCIJAS PIRMCĒLOŅU NOVĒRŠANA ES Trasta fonds Āfrikai un tā trīs sadaļas, kas veltītas Sāhelai un Čadas ezera reģionam, Āfrikas ragam un Ziemeļāfrikai, iezīmē jaunu uzsvaru uz migrāciju. Ir apstiprinātas 117 programmas par kopsummu gandrīz EUR 2 miljardi, un ir parakstīti līgumi par nedaudz vairāk kā EUR 1,3 miljardiem. Lai gan Eiropadome noteica, ka vislielākā prioritāte ir piešķirama Ziemeļāfrikas sadaļai, ir kritiski svarīgi turpināt darbu arī saistībā ar pārējām Trasta fonda sadaļām. Āfrikas ragā pašlaik īstenotie Trasta fonda projekti radīs vairāk nekā 44 000 darbvietu Etiopijā, Kenijā un Somālijā un tieši finansēs vēl 30 000 darbvietu Dienvidsudānā. Projekti palīdz sniegt sociālos pamatpakalpojumus vairāk nekā 1,6 miljoniem saņēmēju. Rietumāfrikā un Sāhelā īstenotā darba mērķis ir radīt 114 000 darbvietu un atbalstīt gandrīz 10 000 mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu. Vairumā šo darbību tiek arī sniegts atbalsts migrantiem, kas tiek atgriezti, ar mērķi nodrošināt tiem reintegrācijas iespējas. Āzijai Komisija septembrī pieņēma īpašu pasākumu EUR 196 miljonu vērtībā, lai risinātu problēmas, ko rada ieilgusi piespiedu pārvietošana un migrācija Āzijā un Tuvajos Austrumos. Šis pasākums dos labumu Afganistānai, Bangladešai, Irākai, Irānai un Pakistānai un papildinās ES dialogus migrācijas jomā ar visām piecām mērķa valstīm. Galvenie mērķi ir palielināt cita starpā vietējo kopienu un uzņēmējkopienu izturētspēju un pašpaļāvību, sekmēt ilgtspējīgas iztikas līdzekļu gūšanas iespējas, uzlabot personu tiesību aizsardzību un nodrošināt ilgtspējīgu reintegrāciju.

Papildus tam ilgtermiņa investīciju projektiem, kas sekmē pirmcēloņu novēršanu, drīz būs pieejams arī atbalsts no ārējo investīciju plāna, kas stājās spēkā 2017. gada 28. septembrī, tostarp tā Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai. Plāna mērķis ir sekmēt novatoriskas finansiālas partnerības Āfrikā un kaimiņreģionā, lai veicinātu iekļaujošu izaugsmi, darbvietu radīšanu un ilgtspējīgu attīstību. Turpinās darbs, kura mērķis ir ātri nodrošināt fonda darbībspēju, un Komisija pirms Austrumu partnerības samita un Āfrikas Savienības un ES samita pieņems lēmumu, ar ko nosaka piecas speciālas investīciju sadaļas, dodot iespēju pirms gada beigām publicēt pirmos uzaicinājumus izteikt ieinteresētību. Lai atrisinātu ilgstošo migrācijas problēmjautājumu, ir vajadzīga patiesi globāla pieeja. Pašlaik ir aizritējusi puse no globālā pakta par migrāciju divgadu procesa. Apspriešanas posms, kas noslēgsies 2017. gada decembrī, būs pirmais solis ceļā uz pakta apstiprināšanu 2018. gada starpvaldību konferencē. Globālā pakta par bēgļiem neformālās tematiskās apspriešanās posma beigas ir plānotas 2017. gada novembrī. Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNHCR) dialogs par aizsardzības problēmām, kurš notiks Ženēvā 12. decembrī, būs veltīts gūto panākumu izvērtēšanai un sagatavošanās darba laikā gūto atziņu apzināšanai, kā arī pamatu likšanai globālajam paktam par bēgļiem. Šis darbs palīdzēs apliecināt migrācijas jautājuma nozīmīgumu ES un Āfrikas Savienības samitā novembra beigās. Šis samits balstīsies uz paveikto pēc Valetas samita, pievēršoties līdzsvarotām attiecībām, kas ir būtiskas pirmcēloņu novēršanai, attīstības palīdzības sniegšanai, cilvēku kontrabandas un cilvēku tirdzniecības apkarošanai un likumīgas migrācijas, atpakaļuzņemšanas un reintegrācijas veicināšanai. Svarīgākās turpmākās darbības ·Decembrī jāvienojas par jaunu projektu kārtu ES Trasta fonda Āfrikai Sāhelas un Čadas ezera reģiona un Āfrikas raga sadaļu ietvaros. ·ES un Āfrikas Savienības samitā jāpilnveido partnerības pieeja, lai panāktu, ka migrācija tiek pārvaldīta kopīgi ar Āfrikas valstīm. ·Līdz 2017. gada beigām jāizsludina pirmais uzaicinājums iesniegt priekšlikumus ārējo investīciju plāna ietvaros. 6. ATGRIEŠANA UN ATPAKAĻUZŅEMŠANA Kā norādīts iepriekšējā mēnesī pieņemtajos Eiropadomes secinājumos, to personu atgriešanas rādītāja paaugstināšana, kurām nav tiesību uzturēties ES, ir daļa no Eiropas programmas migrācijas jomā. Tas ir uzdevums, kura izpildē ir jāiesaistās visiem: dalībvalstīm, kuras ir atbildīgas par atsevišķo atgriešanas lēmumu izdošanu un kuru darbam ieteikuma un atjauninātā rīcības plāna par atgriešanu īstenošanā ir liela nozīme to personu, par ko izdots atgriešanas lēmums, efektīvas atgriešanas nodrošināšanā, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai, kas nu ir īpaši pilnvarota atbalstīt šo darbu, un trešām valstīm, kam jāizpilda savi atpakaļuzņemšanas pienākumi. Kā norādīts septembrī publicētajā vidusposma pārskatā par Eiropas programmas migrācijas jomā īstenošanu, Komisija regulāri ziņos par panākto progresu. Šis ziņojums ir pirmā iespēja par to ziņot, un Komisija plāno pilnveidot tās īstenoto uzraudzību un sniegto atgriezenisko saikni šajā jomā. Šajā sakarā svarīgi ir laikus sniegt labas kvalitātes datus. Tāpēc ir būtiski, lai dalībvalstis pilnvērtīgi atbalstītu neatbilstīgas migrācijas pārvaldības lietotni (IRMA), lai varētu pilnībā izmantot tās potenciālu sniegt uzticamu un regulāru pārskatu par stāvokli atgriešanas jomā. Papildus tam Eurostat sāks biežāk — nevis reizi gadā, bet reizi ceturksnī — vākt datus par atgriešanu, lai uzraudzība būtu savlaicīgāka. Eiropadome 2017. gada oktobra secinājumos īpaši uzsvēra Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras darbu. Aģentūra novembra beigās lems par nākamajām operatīvajām darbībām, ar kurām tā palielinās atbalstu dalībvalstīm atgriešanas jomā. Aģentūra ne vien nodrošinās apmācību un izplatīs paraugpraksi, bet arī veiks proaktīvāku darbu attiecībā uz atgriešanu no dalībvalstīm, lai tā varētu kļūt par atgriešanas jomā īstenoto operatīvo darbību koordinācijas punktu. Lai aģentūras atgriešanas īstenošanas satvars būtu sekmīgs, ir ļoti svarīgi, lai dalībvalstis to pilnībā atbalstītu un apņemtos to ievērot. Pamatojoties uz to, līdz 2018. gada pirmā ceturkšņa beigām būtu jāizstrādā operatīvie plāni. Aģentūras atbalsts atgriešanas operācijām Koordinēto atgriešanas operāciju kopskaits 279, 54 % no tām uzraudzīja fiziski klātesoši uzraudzītāji (tajā pašā periodā 2016. gadā — 41 %). Pārskata periodā aģentūra 70 operācijām izvietoja 70 uzraudzītājus no piespiedu atgriešanas uzraudzītāju rezerves. Ar aģentūras atbalstu atgriezto personu kopskaits 11 698 Piecas trešās valstis, kurās atgriezts visvairāk personu 1. Albānija: 87 operācijas, 3416 atgrieztas personas 2. Tunisija: 47 operācijas, 1187 atgrieztas personas 3. Kosova : 46 operācijas, 1597 atgrieztas personas 4. Serbija: 36 operācijas, 1508 atgrieztas personas 5. bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika: 26 operācijas, 962 atgrieztas personas Pieci biežākie atgriešanas operāciju galamērķi, izņemot Rietumbalkānu valstis 1. Tunisija: 47 operācijas, 1187 atgrieztas personas 2. Gruzija: 16 operācijas, 502 atgrieztas personas 3. Afganistāna: 16 operācijas, 237 atgrieztas personas 4. Nigērija: 14 operācijas, 522 atgrieztas personas 5. Armēnija: 9 operācijas, 168 atgrieztas personas 10 dalībvalstis, kas visbiežāk iesaistījušās atgriešanas operācijās (neatkarīgi no atgriezto personu skaita) 1. Vācija: 103 operācijas 2. Itālija: 51 operācija 3. Francija: 39 operācijas 4. Austrija: 29 operācijas 5. Zviedrija: 10 operācijas 6. Spānija: 8 operācijas 7. Beļģija: 8 operācijas 8. Grieķija: 7 operācijas 9. Islande: 6 operācijas 10. Somija: 6 operācijas Kopš vasaras ir gūti turpmāki panākumi strukturētākas praktiskās sadarbības iedibināšanā ar vairākām trešām valstīm atgriešanas jomā. Padome 2017. gada 25. septembrī apstiprināja standarta operāciju procedūras, par kurām septembrī tika panākta vienošanās ar Bangladešu, un dalībvalstīm nu ir skaidrs satvars konsekventam darbam ar valsti, kas šogad līdz šim brīdim ir piektā lielākā migrantu izcelsmes valsts. Komisija pašlaik veic darbu, lai iedibinātu līdzīgu kārtību ar vairākiem svarīgiem partneriem Āfrikā. Lai šī kārtība tiktu praktiski ievērota, dalībvalstīm pilnvērtīgi jāīsteno norunātā labā prakse un noslēgtie operatīvie nolīgumi. 28. novembrī līdztekus sarunām par vīzu režīma atvieglošanas nolīgumu notiks jauna sarunu kārta par atpakaļuzņemšanas nolīgumu ar Tunisiju. Lai gan darbā ar dažām nozīmīgākajām valstīm ir vērojams progress, citas joprojām sagādā grūtības. Turpmāk tiks pastiprināti sakari ar Nigēriju, Kotdivuāru, Senegālu un Mali, ar kurām nav gūti nekādi panākumi migrācijas pārvaldības un atpakaļuzņemšanas jomā. Visos gadījumos tiks aktīvi izpētītas iespējas izmantot stimulus un sviras ES un valstu līmenī un tie pēc vajadzības tiks arī izmantoti. Svarīgākās turpmākās darbības ·Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra nākamajā valdes sanāksmē iepazīstinās ar nākamajiem soļiem ceļā uz integrētu atgriešanas pārvaldības sistēmu. ·Dalībvalstīm jāsavāc un jāsniedz dati par atgriešanu, lai varētu labāk novērtēt atgriešanas efektivitāti ES mērogā. ·Eurostat jāsniedz dati par atgriešanu nevis reizi gadā, bet reizi ceturksnī. ·Dalībvalstīm praksē jāievēro kārtība, par kuru panākta vienošanās ar trešām valstīm, lai atvieglotu atgriešanu; Komisijai jāuzrauga šīs kārtības ievērošana. ·Pēc iespējas ātrāk jāpabeidz operatīvie nolīgumi ar svarīgākajām izcelsmes valstīm, tostarp jāpabeidz sarunas par atpakaļuzņemšanas nolīgumu ar Nigēriju un Tunisiju.

7. PĀRCELŠANA, PĀRMITINĀŠANA UN CITI LIKUMĪGI IECEĻOŠANAS KANĀLI Dalībvalstu veiktā atbilstīgu pieteikuma iesniedzēju pārcelšana joprojām bija vērtīgs veids, kā palīdzēt tiem, kam ir nepārprotami nepieciešama starptautiskā aizsardzība, un kā mazināt spiedienu uz Itālijas un Grieķijas patvēruma sistēmām. Saskaņā ar 9. novembra datiem ir pārceltas 31 503 personas (10 265 no Itālijas un 21 238 no Grieķijas), no kurām 3807 personas tika pārceltas kopš iepriekšējā ziņojuma par pārcelšanu un pārmitināšanu. Kipra, Igaunija, Horvātija un Lietuva turpināja paust atbalstu pārcelšanā, uzņemoties saistības pēc 26. septembra. Dalībvalstīm būtu steidzami jāpabeidz atlikušo atbilstīgo pieteikuma iesniedzēju pārcelšana. No Grieķijas vēl jāpārceļ kopumā 758 pieteikuma iesniedzēji (no tiem 369 jāpārceļ uz Īriju). Saistības attiecībā uz Grieķiju pašlaik ir pietiekamas, taču dalībvalstīm būtu steidzami jāpabeidz atlikušo atbilstīgo pieteikuma iesniedzēju pārcelšana. Konkrētāk, Īrijai būtu jāatrod mītnes vieta personām, par kurām jau paziņots, un jāpārsūta tās no Grieķijas, savukārt Vācijai un Šveicei būtu jāatbild uz Grieķijas nosūtītajiem pārcelšanas pieprasījumiem. Visām pārējām dalībvalstīm, kurām jau ir piemeklētas un paziņotas lietas, būtu jāpaātrina pārsūtīšana no Grieķijas. No Itālijas vēl jāpārceļ 3110 pieteikuma iesniedzēju. Tomēr Itālija turpina reģistrēt atlikušos atbilstīgos kandidātus, un tai būtu jāpabeidz šis darbs pēc iespējas ātrāk, lai nostabilizētu šo skaitu. Vācijai, Šveicei, Francijai un Austrijai būtu jāpaātrina atbildēšana uz pārcelšanas pieprasījumiem no Itālijas, un visām dalībvalstīm būtu jāpaātrina to personu pārsūtīšana no Itālijas, kuru lietām jau ir veikta piemeklēšana un paziņošana. Dalībvalstīm būtu arī steidzami jāatbild uz Itālijas iesniegtajiem 190 pieprasījumiem, kas attiecas uz nepavadītiem nepilngadīgajiem un uz ko vēl nav saņemta atbilde, un jānodrošina vēl vismaz 200 vietu to atbilstīgo nepavadīto nepilngadīgo pārcelšanai, kuri gaida pārcelšanu, bet kuru pārcelšanu vēl nevar uzticēt nevienai dalībvalstij nepietiekamā saistību apjoma dēļ. Komisija savos regulārajos ziņojumos par pārcelšanu un pārmitināšanu ir vairākkārt atgādinājusi visām dalībvalstīm par to juridiskajiem pienākumiem, kas tām noteikti Padomes lēmumos, un aicinājusi tās dalībvalstis, kuras vēl nav uzņēmušās saistības un veikušas pārcelšanu no Grieķijas un Itālijas, nekavējoties to darīt. Lai arī ir pausti atkārtoti aicinājumi, Ungārija un Polija diemžēl joprojām nav pārcēlušas nevienu personu, savukārt Čehijas Republika ir pārcēlusi tikai dažas un nav uzņēmusies saistības vairāk kā gadu. Tādēļ Komisija 2017. gada 14. jūnijā nolēma sākt pienākumu neizpildes procedūras pret minētajām trim dalībvalstīm. Pēc to atbildēm uz oficiāla paziņojuma vēstulēm Komisija 2017. gada 26. jūlijā nolēma spert nākamo soli — pieņemt argumentētus atzinumus. ES Tiesa 2017. gada 6. septembra nolēmumā apstiprināja Padomes otrā lēmuma par pārcelšanu spēkā esību, un Komisija gaidīja, ka minētās trīs dalībvalstis rīkosies. Diemžēl Čehijas Republika, Polija un Ungārija līdz šim nav neko darījušas, lai labotu situāciju, par ko bija paustas sūdzības argumentētajā atzinumā, tāpēc minētās pienākumu neizpildes procedūras vēl netiek izbeigtas. Lai gan pašreizējo shēmu darbības laiks tuvojas beigām, ES būtu jāturpina solidarizēties ar Itāliju un Grieķiju. Tāpēc dalībvalstis tiek mudinātas turpināt pārcelšanu no Itālijas un Grieķijas arī pēc pašreizējo shēmu beigām. Komisija ir gatava sniegt finansiālu atbalstu tām dalībvalstīm, kas turpinās veikt pārcelšanu. Arī ES aģentūras turpinās sniegt palīdzību Itālijai un Grieķijai, un vajadzības gadījumā šis atbalsts tiks palielināts. Eiropas Patvēruma atbalsta birojam ir bijusi izšķirīga nozīme pārcelšanas shēmas īstenošanā kopš tās sākuma (2015. gada septembra), proti, tas cita starpā norīkoja dalībvalstu ekspertus, izstrādāja rīkus konkrētu pārcelšanas procedūras posmu atbalstam, kā arī ieviesa pārcelšanas komunikācijas paketi, un ir svarīgi, lai dalībvalstis turpinātu atbalstīt Eiropas Patvēruma atbalsta biroju. Pārmitināšana dod ES un tās dalībvalstīm iespēju gan izpildīt imperatīvu palīdzēt tiem, kam vajadzīga starptautiskā aizsardzība, gan arī mazināt neatbilstīgas migrācijas stimulus. Ir pārmitināts vairāk nekā 81 % no 22 504 personām, par kuru pārmitināšanu vienojās 2015. gadā. Saskaņā ar 2017. gada 10. novembra datiem uz 20 dalībvalstīm un 4 asociētajām valstīm ir pārmitināti 18 366 cilvēki, galvenokārt no Turcijas, Jordānijas un Libānas. Tā kā vairākas valstis, kurām ir lielas kvotas, jau ir izpildījušas vai gandrīz izpildījušas savas pārmitināšanas saistības, galvenās pūles tiek vērstas uz pārmitināšanu ES un Turcijas paziņojuma ietvaros. Saskaņā ar abām ES pārmitināšanas shēmām kopš to darbības sākuma ir pārmitinātas kopumā 25 739 personas. Pēc Komisijas ieteikuma, kurā dalībvalstis aicinātas līdz 2017. gada 31. oktobrim piedāvāt vismaz 50 000 pārmitināšanas vietu, 16 dalībvalstis ir piedāvājušas kopumā vairāk nekā 34 400 pārmitināšanas vietu. Komisija pauž atzinību par saistībām, ko uzņēmusies Apvienotā Karaliste, Beļģija, Bulgārija, Francija, Horvātija, Itālija, Īrija, Kipra, Lietuva, Luksemburga, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Somija, Spānija un Zviedrija. Vairākas citas dalībvalstis paziņoja, ka tās drīz uzņemsies saistības, un dažas citas, kas jau ir uzņēmušās saistības, varētu palielināt to apjomu. Komisija mudina dalībvalstis, jo īpaši tās, kas nav uzņēmušās saistības, pēc iespējas ātrāk uzņemties papildu saistības, lai sasniegtu vismaz 50 000 vietu mērķi un dotu iespēju ES sākt plānot konkrētus pārmitināšanas procesus, tostarp evakuāciju no Lībijas sadarbībā ar ANO Augsto komisāru bēgļu jautājumos. Jau ir gūti panākumi saistībā ar septembrī publicētajā vidusposma pārskatā minētajiem likumīgās migrācijas izmēģinājuma projektiem, kas tiek īstenoti kopā ar trešām valstīm. Vairums dalībvalstu pauda atzinību par šo koncepciju, un vairākas dalībvalstis ir gatavas to īstenot. Svarīgākās turpmākās darbības ·Itālijai ir jāpabeidz to pieteikuma iesniedzēju reģistrācija, kam ir tiesības uz pārcelšanu. ·Dalībvalstīm ir steidzami jāpabeidz atlikušo atbilstīgo pieteikuma iesniedzēju pārcelšana no Itālijas un Grieķijas un īpaši jāpievēršas papildvietu nodrošināšanai, lai varētu pārcelt atbilstīgus nepavadītos nepilngadīgos no Itālijas; Komisija ir gatava turpināt sniegt atbalstu tām dalībvalstīm, kas turpinās pārcelšanu no Itālijas un Grieķijas arī pēc pašreizējo shēmu darbības beigām. ·Dalībvalstīm ir jāuzņemas saistības, lai sasniegtu mērķi — vismaz 50 000 pārmitināšanas vietu. ·Komisijai un ANO Augstajam pārstāvim bēgļu jautājumos ir jāpabeidz projekts, kas attiecas uz bēgļu evakuāciju no Lībijas nolūkā tos pārmitināt. ·Kopā ar ieinteresētajām dalībvalstīm ir jānosaka likumīgās migrācijas izmēģinājuma projektu tvērums un jāapzina trešās valstis, kas varētu piedalīties. 8. ĀRĒJO ROBEŽU PĀRVALDĪBAS PASTĀVĪGA NOSTIPRINĀŠANA Pirms gada izveidotā Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra pašlaik atbalsta dalībvalstis ar kopīgām operācijām, kuras tiek īstenotas galvenajos migrācijas maršrutos Vidusjūras reģiona austrumu, centrālajā un rietumu daļā, kā arī Rietumbalkānos un kurās ir norīkoti vairāk nekā 1500 robežsargu un citu darbinieku. Tā kā pieauga Spānijā ierodošos personu skaits, operācija “Indalo”, kas parasti tiek īstenota tikai aktīvākajos vasaras periodos, tika pagarināta līdz 2017. gada beigām. Vēl viena atbalsta joma ir neaizsargātības novērtējumu un ar tiem saistīto dalībvalstīm paredzēto ieteikumu sagatavošana. Tomēr kopīgajām operācijām, kas tiek īstenotas, lai atbalstītu spiedienam pakļautās dalībvalstis, joprojām nepietiek resursu. Saistību termiņš joprojām ir pārāk īss, un tās nepietiekami labi atbilst specifikācijām, turklāt arī to apjoms ir pārāk mazs. Vienīgā joma, kurā līdz novembra vidum nav gaidāms resursu trūkums, ir kopīgā operācija “Poseidons”. Turpmāks progress ir panākts pastāvīgas ātrās reaģēšanas spējas nodrošināšanā — līdz 2017. gada 9. novembrim savus robežsargus bija izvirzījušas 26 dalībvalstis, un tas veido 74 % no nepieciešamā rezerves sastāva (1110 no 1500 amatpersonām). Kopš septembra nav gūti nekādi turpmāki panākumi attiecībā uz ātrās reaģēšanas aprīkojuma rezervi, un joprojām trūkst daudz aprīkojuma vairumā aprīkojuma kategoriju — savu ieguldījumu sniedz tikai 14 dalībvalstis, un kopš aprīļa nav pieņemtas nekādas jaunas saistības. Lai papildinātu aprīkojumu, kas nodots aģentūras rīcībā, Komisija 2017. gada augustā piešķīra vēl EUR 76 miljonus no Iekšējās drošības fonda konkrēto darbību sadaļas, lai dalībvalstis varētu iegādāties jūrniecības līdzekļus. Tas papildina EUR 132 miljonus, kas šim mērķim tika piešķirti 2015. gadā. Dalībvalstīm nu būtu jāpastiprina savi centieni īstenot šos projektus, lai darītu aģentūrai pieejamus minētos līdzekļus. Papildus tam aģentūra pieņēma stratēģiju savu līdzekļu iegādei 2017.–2020. gadā un pašlaik izstrādā ilgtermiņa stratēģiju laikposmam līdz 2027. gadam. Viens no svarīgiem aģentūras uzdevumiem ir sagatavot neaizsargātības novērtējumus, lai apzinātu iespējamos trūkumus dalībvalstu robežkontrolē. Nu dalībvalstīm jāīsteno 2017. gada jūlijā sniegtie ieteikumi un aģentūrai jāievieš iedarbīgs uzraudzības mehānisms, lai nodrošinātu, ka tiek īstenoti rīcības plāni, ko dalībvalstis iesniedza 2017. gada septembrī. Aģentūra gatavojas pabeigt novērtējumus pēc modelēšanas pasākumiem. Šā procesa rezultātā var tikt arī sniegti papildu ieteikumi. Gaidāms, ka nākamajā valdes sanāksmē, kas notiks 2017. gada 22. un 23. novembrī, tiks pārskatīta neaizsargātības novērtēšanas vienotā metodika. Papildus tam tiek veikti pasākumi, lai sāktu izvietot sadarbības koordinatorus dalībvalstīs, un aģentūrai šis process būtu jāpabeidz līdz 2018. gada februārim.