KOMISIJAS ZIŅOJUMS

Slovēnija



Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 3. punktu sagatavotais ziņojums

1. Ievads

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī klauzula, kuru veido Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punkts, 6. panta 3. punkts, 9. panta 1. punkts un 10. panta 3. punkts un Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punkts un 5. panta 2. punkts, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā paziņojumā pauda Padomei viedokli, ka pašreizējos apstākļos, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 uzliesmojuma dēļ, ir pieļaujams iedarbināt šo klauzulu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ja tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

Dati, kurus Slovēnijas iestādes paziņoja 2020. gada 31. martā un kurus pēc tam apstiprināja Eurostat, liecina, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums Slovēnijā 2019. gadā sasniedza 0,5 % no IKP, savukārt vispārējās valdības bruto parāds bija 66,1 % no IKP. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu Slovēnija plāno deficītu 8,1 % apmērā no IKP 2020. gadā, savukārt parāds tiek plānots 82,4 % apmērā no IKP.

2020. gadā plānotais deficīts pirmšķietami apliecina to, ka pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, kas definēts Stabilitātes un izaugsmes paktā.

Tāpēc Komisija, ņemot vērā iepriekš minēto, ir sagatavojusi šo ziņojumu, kurā analizēta Slovēnijas atbilstība Līgumā noteiktajam deficīta un parāda kritērijam. Tajā ņemti vērā visi būtiskie faktori un ievērojamais ekonomikas satricinājums, kas saistīts ar Covid-19 pandēmiju.

1. tabula. Vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds (% no IKP)

2016 2017 2018 2019 2020 COM 2021 COM Deficīta kritērijs Vispārējās valdības bilance -1,9 0,0 0,7 0,5 -7,2 -2,1 Parāda kritērijs Vispārējās valdības bruto parāds 78,7 74,1 70,4 66,1 83,7 79,9 Starpība ar parāda samazināšanas kritēriju -6,8 2,8 -2,8 Strukturālās bilances izmaiņas 0,4 0,6 -0,2 Prasītā MLSA -1,1 -2,1 -6,2

Piezīme: MLSA ir minimālā lineārā strukturālā korekcija.

Avots: Eurostat, Eiropas Komisijas 2020. gada pavasara prognoze.

2.Deficīta kritērijs

Pamatojoties uz 2020. gada stabilitātes programmu, tiek plānots, ka Slovēnijas vispārējās valdības budžeta deficīts 2020. gadā sasniegs 8,1 % no IKP, kas pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību – 3 % no IKP – un nav tuvu tai. Deficīta pieaugums atspoguļo plānotos stimulējošos pasākumus 4,4 % apmērā no IKP un ekonomikas sarukuma sekas.

Plānotais Līguma atsauces vērtības pārsniegums 2020. gadā ir ārkārtējs, jo tas ir nopietnas ekonomikas lejupslīdes rezultāts. Ņemot vērā Covid-19 pandēmijas ietekmi, Komisijas 2020. gada pavasara prognozē paredzēts, ka reālais IKP 2020. gadā samazināsies par 7,0 %.

Plānotais Līguma atsauces vērtības pārsniegums būtu īslaicīgs, pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi, kurā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā samazināsies zem 3 % no IKP. Tomēr šīs prognozes ir saistītas ar ārkārtīgi lielu nenoteiktības pakāpi.

Kopsummā 2020. gadā plānotais deficīts ir virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības – 3 % no IKP – un nav tuvu tai. Plānotais pārsniegums atbilstoši definīcijām Līgumā un Stabilitātes un izaugsmes paktā tiek uzskatīts par ārkārtēju, savukārt pārsnieguma būtība pašlaik tiek uzskatīta par īslaicīgu. Tādējādi analīze pirmšķietami liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais budžeta deficīta kritērijs nav izpildīts.

3.Parāda kritērijs

Valdības parāda attiecība pret IKP samazinājās no 70,4 % no IKP 2018. gadā līdz 66,1 % no IKP 2019. gadā. Parāda attiecības samazināšanos galvenokārt veicināja primārais pārpalikums un saucēja efekts nominālā IKP pieauguma rezultātā, kā arī negatīvā atlikumu un plūsmu korekcija.

Paziņotie dati liecina par to, ka Slovēnija 2019. gadā ir izpildījusi parāda samazināšanas kritēriju, jo starpība ar kritēriju ir 6,8 % no IKP.