Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par īpašo programmu, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešajām darbībām un ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012–2013) /* COM/2011/0074 galīgā redakcija - NLE 2011/0044 */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 7.3.2011 COM(2011) 74 galīgā redakcija 2011/0044 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par īpašo programmu, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešajām darbībām un ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012–2013) {COM(2011) 71 final}{COM(2011) 72 final}{COM(2011) 73 final}{SEC(2011) 204 final} PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma pamatojums un mērķi Saskaņā ar Euratom līgumu kodolenerģijas pētniecības programmas ilgums nepārsniedz 5 gadus. Pašreizējā Euratom pamatprogramma, Euratom Septītā pamatprogramma (2007–2011), kuru veido divas īpašajās programmas (viena paredzēta JRC "netiešajām darbībām" un otra — "tiešajām darbībām"), noslēgsies 2011. gada beigās. Šim paskaidrojuma rakstam ir pievienots priekšlikums pieņemt Padomes Lēmumu par īpašās programmas "tiešajām darbībām" pagarināšanu par diviem gadiem (2012–2013). Galvenais mērķis ir nodrošināt turpmāku ES finansēto zinātnisko izpēti šajās jomās vēl divus gadus — pēc 2007.–2011. gada laikposma. Šajā nolūkā priekšlikumā paskaidroti pētniecības un izstrādes pasākumu mērķi. 1.2. Vispārīgais konteksts JRC programmā uzmanība tiks vērsta uz kodolatkritumu apsaimniekošanas pētniecību un uz pašreizējo un progresīvo kodolsistēmu drošumu un kodoldrošību. Pētniecības programma pilnveidos zinātnisko pieredzi šajā jomā un atbalstīs politikas iespējas saistībā ar 21. gadsimta energoavotu struktūru, un drošu un efektīvu kodolenerģijas izmantošanu. Lai uzturētu pilnīgu izpratni par galveno fenomenu, būs jāatbalsta kā fundamentālā izpēte, tā arī mērķtiecīga zinātniska pētniecība. Īpaša uzmanība tiks pievērsta arī atbalstam pašreizējo un nākamo zinātnieku un inženieru izglītībai un mācību pasākumiem. Gan ES, gan visā pasaulē arvien vairāk tiek atzīta nepieciešamība atbildīgi izmantot kodolenerģiju, tostarp rūpējoties arī par kodolsistēmu drošumu un kodoldrošību. Nesen šī tēma tika aplūkota visaugstākajā politiskajā līmenī, proti, konferencē par kodolenerģijas pieejamību civilām vajadzībām, kas notika Parīzē 2010. gada 8. un 9. martā, Vašingtonas kodoldrošības samitā 2010. gada 12. un 13. aprīlī, kā arī Neizplatīšanas līguma pārskatīšanas sanāksmē, kas notika Ņujorkā 2010. gada maijā. Lai stiprinātu Eiropas Pētniecības telpu, ir jāpanāk vienots Eiropas skatījums uz galvenajām problēmām un pieejām, tādēļ visi pasākumi jāveic ciešā sadarbībā ar galvenajiem tehniskajiem forumiem, kā, piemēram, "Ilgtspējīgas kodolenerģijas tehnoloģijas platforma" [ Sustainable Nuclear Energy Technology Platform , SNETP ] un "Ģeoloģiskās apglabāšanas tehnoloģiju platformas īstenošana" [ Implementing Geological Disposal Technology Platform , IGDTP ]. Tiks veicināta arī tīklu veidošana ar starptautiskajām organizācijām un galvenajām trešām valstīm, piemēram, ar Ceturtās paaudzes starptautiskā foruma loceklēm. Vajadzības gadījumā būs nepieciešama koordinācija ar netiešajām darbībām, kuras veic Pētniecības un inovācijas ĢD, kā arī ar citām iniciatīvām, kuras veic citi ģenerāldirektorāti. 1.3. Pētniecības pasākumi kodolenerģijas jomā (tiešās darbības) Šī īpašā programma tiešajām darbībām ietver trīs tematiskās prioritātes: 1. kodolatkritumu apsaimniekošana, ietekme uz vidi un pamatzināšanas; 2. kodolsistēmu drošums; 3. kodoldrošība un aizsargpasākumi. 1.4. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Saskaņā ar Euratom līguma 7. pantu Euratom pamatprogramma ir Euratom galvenais instruments, lai atbalstītu un papildinātu dalībvalstu pasākumus kodolenerģijas pētniecības un izstrādes jomā. Spēkā esošie noteikumi, Padomes lēmumi par Euratom Septītās pamatprogrammas 2007–2011 izveidošanu([1]), zaudēs spēku 2011. gada beigās. 1.5. Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem un mērķiem Pētniecības un izstrādes darbības, kuras tiks atbalsītas ar ierosināto Euratom pamatprogrammu, ir pilnībā atbilstīgas Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskā plāna ( SET plāna) mērķiem. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI 2.1. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Saskaņā ar Euratom līgumu Komisija ir apspriedusies ar Euratom Zinātnes un tehnikas komiteju (ZTK). Priekšlikums par Euratom pamatprogrammu ir balstīts arī to pārrunu rezultātos, kas tika rīkotas ar Padomi ITER projekta apspriešanai. 2.2. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Gatavojot priekšlikumu par Euratom pamatprogrammu, Komisija ir izmantojusi vairākus avotus, tostarp: a) Euratom Septītās pamatprogrammas starpposma novērtējumus, ko veikušas neatkarīgas ekspertu grupas; b) JRC valdes ieguldījumu; c) Euratom Zinātnes un tehnikas komitejas (ZTK) ieguldījumu par Euratom Septītās pamatprogrammas pagarināšanu un Astotās pamatprogrammas sagatavošanā; d) tādus ziņojumus kā konceptuālie dokumenti un stratēģiskās izpētes programmas, ko izstrādājušas tehniskās platformas kodolenerģētikas jomā: Ilgtspējīgas kodolenerģijas tehnoloģijas platforma ( SNETP ), Ģeoloģiskās apglabāšanas tehnoloģijas ieviešanas platforma ( IGD-TP ) un Eiropas daudznozaru iniciatīva par nelielām jonizējošā starojuma devām ( MELODI ). 2.3. Ietekmes novērtējums Saskaņā ar Finanšu regulas īstenošanas noteikumu 21. pantu (Komisijas Regula Nr. 2342/2002) Komisija ir sagatavojusi ex ante novērtējumu. Tā kā šī priekšlikuma mērķis ir turpināt Euratom pamatprogrammas (2012–2013) pasākumus saskaņā ar to pašu finanšu plānu, prasība par ietekmes novērtējumu ir atcelta. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Šīs īpašās programmas juridiskais pamats sniegts Euratom līguma1., 2., 4. un 7. pantā. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikumā lēmumam ir pievienots "Tiesību akta finanšu pārskats", kurā izklāstīta ietekme uz budžetu un norādīti vajadzīgie cilvēkresursi un administratīvie resursi. 2011/0044 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par īpašo programmu, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešajām darbībām un ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012-2013) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 7. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[3], tā kā: 4. Saskaņā ar Padomes XXXXX Lēmumu Nr. XXXX/20XX/Euratom par Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu pētniecības un mācību pasākumiem (2012-2013)[4], turpmāk tekstā "Pamatprogramma (2012-2013)", pamatprogramma (2012-2013) ir jāīsteno ar īpašajām programmām, kurās ietverti sīki izstrādāti noteikumi to īstenošanai, noteikts to ilgums un paredzēti vajadzīgie līdzekļi. 5. Pamatprogrammā (2012-2013) ietverti divu veidu pasākumi: netiešas darbības kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā un pētniecībā saistībā ar kodola skaldīšanu un aizsardzību pret (jonizējošo) starojumu un tiešās darbības Kopīgā pētniecības centra pasākumiem kodolenerģijas jomā. Ar šo īpašo programmu jāīsteno tiešās darbības. 6. Kopīgajam pētniecības centram, turpmāk " JRC ", jāīsteno pētniecības un mācību pasākumi, ko atbilstīgi JRC īpašajai programmai veic ar tā sauktajām "tiešajām darbībām", ar kurām īsteno Pamatprogrammu (2012-2013). 7. Īstenojot savu uzdevumu, JRC jāsniedz uz patērētāju orientēts zinātnisks un tehnisks atbalsts Savienības politikas veidošanas procesā, nodrošinot atbalstu pašreizējo politikas virzienu īstenošanai un pārraudzībai, kā arī reaģējot uz jaunām politikas prasībām. Lai izpildītu savu uzdevumu, JRC jāveic augstākajai Eiropas kvalitātei atbilstoša pētniecība, tostarp uzturot tā zinātniskās izcilības līmeni. 8. Īstenojot šo īpašo programmu, liela nozīme jāpiešķir pētnieku mobilitātes un mācību veicināšanai un inovāciju sekmēšanai Eiropas Savienībā. Jo īpaši JRC jānodrošina atbilstīgi mācību pasākumi kodolsistēmu drošuma un kodoldrošības jomā. 9. Šī īpašā programma jāīsteno elastīgi, efektīvi un pārskatāmi, ņemot vērā atbilstīgās JRC lietotāju vajadzības un Eiropas Savienības politikas virzienus, vienlaikus aizsargājot Eiropas Savienības finanšu intereses. Pētniecības pasākumi, ko īsteno saskaņā ar šo īpašo programmu, vajadzības gadījumā jāpielāgo šīm vajadzībām un sasniegumiem zinātnes un tehnoloģijas jomā, un ar šiem pasākumiem jācenšas sasniegt izcilību zinātnē. 10. Lai īstenotu šo īpašo programmu, sadarbību saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu vai saskaņā ar asociācijas nolīgumu var papildināt ar starptautisko sadarbību, jo īpaši, pamatojoties uz Līguma 2. panta h) apakšpunktu, 101. un 102. pantu, ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām. 11. Saistībā ar paplašināšanas un integrācijas pasākumiem JRC mērķis ir veicināt jauno dalībvalstu organizāciju un pētnieku integrāciju savos pasākumos, jo īpaši, veicot tos pasākumus, kas vērsti uz Eiropas Savienības acquis zinātnes un tehnoloģijas komponentu īstenošanu, kā arī lielāku sadarbību ar organizācijām un pētniekiem no valstīm, ar kurām notiek pievienošanās sarunas, un kandidātvalstīm. Ir jāparedz arī pakāpeniski nodrošināt atvērtību pret kaimiņvalstīm, jo īpaši attiecībā uz Eiropas Kaimiņattiecību politikas prioritārajiem jautājumiem. 12. JRC jāturpina rast papildu resursus, rīkojot pasākumus uz konkurences pamata. Tie ietver dalību Pamatprogrammas (2012-2013) netiešajās darbībās, trešo personu darbu un mazāka mērā — intelektuālā īpašuma izmantošanu. 13. Pamatprogrammas (2012-2013) pareiza finanšu pārvaldība un tās ieviešana jānodrošina efektīvi un orientējoties uz lietotāju, vienlaikus nodrošinot juridisko noteiktību un visu programmas dalībnieku piekļuvi programmas rezultātiem, saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[5], un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[6]. 14. Lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, jāveic atbilstīgi pasākumi, kas ir samērīgi ar Eiropas Savienības finanšu interesēm, lai uzraudzītu gan piešķirtā finanšu atbalsta efektivitāti, gan šo līdzekļu izlietojuma lietderīgumu.Jāveic atbilstīgi pasākumi, lai atgūtu zaudētus, nepamatoti izmaksātus vai nepareizi izlietotus līdzekļus, saskaņā ar Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002, Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2342/2002, Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību[7], Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko veic Komisija, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[8], un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF )[9]. 15. Komisijai laikus jāvienojas par neatkarīgu novērtējumu pasākumiem, kas veikti jomās, uz kurām attiecas šī īpašā programma. 16. Veicot pētniecības pasākumus atbilstīgi šai īpašajai programmai, jāievēro ētikas pamatprincipi, jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartā izklāstītie ētikas pamatprincipi. 17. Komisija ir apspriedusies ar Zinātnes un tehnikas komiteju, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Īpašā programma, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešajām darbībām un ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012-2013), turpmāk "īpašā programma", ir pieņemta laika posmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim. 2. pants Īpašā programma nosaka pasākumus Kopīgā pētniecības centra darbībām, kas saistītas ar kodoljautājumiem, atbalstot plašas pētniecības darbības, ko veic, valstīm sadarbojoties šādās tematiskās jomās: 18. kodolatkritumu apsaimniekošana, ietekme uz vidi un pamatzināšanas; 19. kodolsistēmu drošums (saistībā ar pašreizējās paaudzes un nākamo paaudžu kodolreaktoriem un to degvielas ciklu); 20. kodoldrošība (tostarp kodoldrošības aizsargpasākumi, neizplatīšana, nelegālas kodolmateriālu tirdzniecības apkarošana un ar kodolmateriāliem saistītā tiesu ekspertīze). Pirmajā daļā minēto pasākumu mērķi un vispārīgās nostādnes ir izklāstītas pielikumā. 3. pants Saskaņā ar lēmuma [Atsauce uz Padomes lēmumu par Euratom pamatprogrammu jāpievieno pēc tā pieņemšanas] 3. pantu summa, kuru uzskata par nepieciešamu, lai izpildītu īpašo programmu, ir 233 216 000 euro. 4. pants Visus atbilstīgi īpašajai programmai veiktos pētniecības pasākumus veic saskaņā ar ētikas pamatprincipiem. 5. pants Īpašo programmu īsteno ar tiešajām darbībām, kā noteikts lēmuma II pielikumā [Atsauce uz Padomes lēmumu par Euratom pamatprogrammu jāpievieno pēc tā pieņemšanas]. 6. pants 1. Komisija izstrādā daudzgadu darba programmu īpašās programmas īstenošanai, sīki izklāstot pielikumā noteiktos mērķus, zinātnes un tehnoloģijas prioritātes un to izpildes grafiku. 2. Daudzgadu darba programmā ņem vērā attiecīgos pētniecības pasākumus, kurus veic dalībvalstis, asociētās valstis un Eiropas un starptautiskās organizācijas. Vajadzības gadījumā to atjaunina. 7. pants Komisija organizē lēmuma [..] 6. pantā paredzēto neatkarīgo novērtšanu attiecībā uz pasākumiem, kuri veikti jomās, uz ko attiecas īpašā programma. 8. pants Šīs lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS Kopīgā pētniecības centra īpašā programma 1. MēRķIS Īpašās programmas vispārējais mērķis ir sniegt uz patērētājiem orientētu zinātnisku un tehnisku atbalstu Savienības politikai attiecībā uz kodolenerģiju un izpildīt Līguma saistības. Lai sasniegtu šo mērķi, zināšanas, prasmes un kompetence ir pastāvīgi jāatjaunina, lai nodrošinātu nepieciešamās mūsdienīgās zināšanas kodolreaktoru drošuma, kodoldrošības un aizsargpasākumu jomā. 2. Pieeja JRC ar kodolenerģiju saistīto pasākumu mērķis ir izpildīt Līgumā noteiktos pētniecības un izstrādes saistības un atbalstīt gan Komisiju, gan dalībvalstis tādās jomās kā aizsargpasākumi un neizplatīšana, kodolatkritumu apsaimniekošana, kodoliekārtu un degvielas cikla drošums, vides radioaktivitāte un aizsardzība pret (jonizējošo) starojumu. Pamatprogrammā (2012-2013) veiktie pētniecības un atbalsta pasākumi aizvien būs vērsti uz: 21. kodolatkritumu apsaimniekošanu, ietekmi uz vidi un pamatzināšanām; 22. kodolsistēmu drošumu (saistībā ar pašreizējās paaudzes un nākamo paaudžu kodolreaktoriem un to degvielas ciklu); 23. kodoldrošību (tostarp kodoldrošības aizsargpasākumiem, neizplatīšanu, nelegālas kodolmateriālu tirdzniecības apkarošanu un ar kodolmateriāliem saistīto tiesu ekspertīzi). Turklāt JRC turpinās stiprināt savu lomu kā Eiropas etaloncentrs jauno zinātnieku mācību un izglītošanas vajadzībām un informācijas izplatīšanai. 3. Pasākumi 3.1. Kodolatkritumu apsaimniekošana, ietekme uz vidi un pamatzināšanas 3.1.1. Lietotās kodoldegvielas un augstas radioaktivitātes atkritumu raksturojums, uzglabāšana un apglabāšana Lietotās kodoldegvielas un augstas radioaktivitātes kodolatkritumu apsaimniekošana ir saistīta ar to apstrādi, sagatavošanu transportēšanai, transportēšanu, pagaidu uzglabāšanu un ģeoloģisko apglabāšanu. Galīgais mērķis ir novērst radionuklīdu iekļūšanu biosfērā visos šajos posmos to ļoti ilgajā sabrukšanas periodā. Mākslīgu un dabisku ierobežojošu barjeru sistēmu izveide, novērtējums un darbība attiecīgajās laika skalās ir ļoti būtiska šo mērķu sasniegšanai un, cita starpā, ir atkarīga no degvielas un/vai atkritumu izturēšanās ģeoloģiskajā vidē. Īpašajā programmā ir ietverti šādi pētījumi. 3.1.2. Atdalīšana un transmutācija Nākotnes kodolenerģijas sistēmu galvenaja stratēģijā ietverta kodoldegvielas cikla noslēgšana, lai samazinātu radioaktīvo atkritumu ilgtermiņa starojuma toksiskumu un veicinātu resursu ilgtspējīgu izmantošanu. Būtiskākās problēmas saistībā ar šo koncepciju (joprojām) paliek atdalīšanas metožu optimizēšana, lai atdalītu atsevišķus ilgdzīvojošus radionuklīdus no lietotās kodoldegvielas, un drošu un uzticamu degvielu ražošana un kvalificēšana aktinīdu transmutācijai. JRC eksperimentālais darbs atdalīšanas jomā ietver pētniecību gan saistībā ar šķīšanu ūdenī, gan pirometalurģiskajos procesos (sāls vidē). 3.1.3. Aktinīdu fundamentālā pētniecība Lai uzturētu kompetenci un vadošo pozīciju civilās kodoltehnoloģijas jomā, ir svarīgi veicināt kodolmateriālu ka resursu starpnozaru fundamentālo pētniecību, kas dotu iespēju rasties jaunām tehnoloģiskām inovācijām. Tas, savukārt, prasa zināšanas par tā dēvētajiem "5f elektronu slāņa elementiem" (t.i., aktinīdiem) un savienojumu reakciju uz (parasti ekstrēmiem) termodinamiskajiem parametriem. Sakarā ar nelielo eksperimentālo datubāzi un sarežģīto modelēšanu mūsu pašreizējās zināšanas par šiem mehānismiem ir ierobežotas. Fundamentālā pētniecība, kas risina šos jautājumus, ir ļoti būtiska, lai izprastu šo elementu īpašības un saglabātu vadošās pozīcijas mūsdienu kondensēto vielu fizikā. Progresīvās modelēšanas un simulācijas attīstība tiks izmantota kā līdzeklis eksperimentālo programmu ietekmes vairošanai. JRC aktīnija fundamentālās pētniecības programmai joprojām būs progresīva loma aktinīdu fizikas un ķīmijas attīstībā, un tās galvenais mērķis ir rast pasaules klases eksperimentālo nodrošinājumu zinātniekiem no universitātēm un pētniecības centriem. Tas dos viņiem iespēju tiem izpētīt aktinīdu materiālu īpašības, lai tie pilnveidotu savu izglītību un dotu savu ieguldījumu kodolenerģētikas zinātņu attīstībā. 3.1.4. Kodoldati No ierosināto nelielo aktinīdu sadedzināšanas iekārtu projektiem un kodolenerģijas ražošanas progresīvām koncepcijām izriet jauni pieprasījumi pēc ievērojami precīzākiem kodoldatiem. Eksperimentālo datu kvalitāte ir galvenais jautājums, lai uzlabotu kodolsistēmu drošuma standartus un samazinātu pieļaujamo kļūdu robežvērtības, tādējādi vairojot jaunu reaktoru sistēmu projektēšanas un celtniecības rentabilitāti. Datubāzēm, ko izmanto rūpniecībā un pētniecības laboratorijās, jābūt pilnīgām, precīzām un apstiprinātām ar skaidri definētām kvalitātes nodrošināšanas procedūrām. JRC izstrādās starptautiski nepieciešamos datus un arī turpinās drošu Van de Graaff un GELINA lineāro paātrinātāju darbību. 3.1.5. Kodolenerģijas pētniecības lietojumi medicīnā Jaunajā vēža slimības ārstēšanas terapijā, ko dēvē par mērķēto alfa terapiju ( TAT ), izmanto alfa daļiņu starojuma unikālās fizikālās īpašības (jo īpaši, to augsto enerģijas līmeni un īso noskrējiena garumu cilvēka audos), lai selektīvi virzītu un iznīcinātu slimās šūnas, vienlaikus saudzējot apkārtējos veselos audus. Šīs metodes var izmantot, lai ārstētu vēzi un infekcijas slimības. JRC turpinās atbalstīt TAT pilnveidošanu, īpaši koncentrējoties uz alternatīviem procesiem alfa starojuma avotu ražošanai un radioaktīvi iezīmētu biomolekulu radiobioloģisko testēšanu, novērtējot to efektivitāti un īstenošanas iespējamību un dodot iespēju īstenot šos jaunos pielietojumus slimnīcās un farmācijas nozarē. 3.1.6. Vides radioaktivitātes monitorings Līguma 3. nodaļas II sadaļā paredzēts noteikt kodolsistēmu drošuma pamatstandartus strādājošo un iedzīvotāju veselības aizsardzībai pret jonizējošā starojuma kaitīgo iedarbību. Līguma 31.–38. pantā paredzēti noteikumi par dalībvalstu un Komisijas lomu attiecībā uz cilvēka veselības aizsardzību, apkārtējās vides radioaktivitātes līmeņu kontroli, iekļūšanu vidē un kodolatkritumu pārvaldību. Saskaņā ar Līguma 39. pantu, JRC sniedz palīdzību Komisijai šā uzdevuma veikšanā. Ņemot vērā jaunos ierobežojumus attiecībā uz radionuklīdiem dzeramajā ūdenī un pārtikas sastāvdaļās, JRC izstrādās analīžu metodes un izveidos atbilstošus references materiālus. Ar dalībvalstu uzraudzības laboratorijām tiks organizēti laboratoriju savstarpēji salīdzinājumi, lai novērtētu paziņoto uzraudzības datu salīdzināmību saskaņā ar Līguma 35. un 36. pantu un atbalstītu radioaktivitātes mērīšanas sistēmu saskaņošanu. 3.1.7. Zināšanu pārvaldība, mācību pasākumi un izglītība Jaunajām kodolzinātnieku un kodolinženieru paaudzēm ir svarīgi saglabāt un padziļināt zināšanas kodoljautājumos, veicot pētniecības un lietišķo programmu gaitā iegūto eksperimentu, rezultātu, interpretāciju un iemaņu izplatīšanu. JRC centīsies panākt, lai šīs zināšanas būtu viegli pieejamas, pienācīgi organizētas un labi dokumentētas un lai Eiropā tiktu atbalstīti augstākās izglītības pasākumi gan attiecībā uz reaktoriem, kas darbojas pašreiz, gan uz inovatīviem Ceturtās paaudzes reaktoriem. Turklāt JRC izstrādās Eiropas Kodolenerģētikas cilvēkresursu observatoriju [ European Nuclear Human Resources Observatory ], lai analizētu tendences Eiropā un sniegtu zinātnisku atbalstu Savienības politikas veidošanai. JRC arī palīdzēs uzlabot saziņu par kodoljautājumiem, jo īpaši attiecībā uz pieņemamību sabiedrībai un plašākā mērogā — par stratēģiju kopējai informētībai par enerģētiku. Ilgā pieredze un unikālās iespējas kodolenerģijas datu mērījumiem ir arī lieliska iespēja kodolzinātnieku un kodolinženieru izglītībai un mācībām papildus universitātes izglītībai, dodot praktisku pieeju kodoliekārtām. 3.2. Kodolsistēmu drošums 3.2.1. Kodolreaktoru drošums Kodolsistēmu un ekspluatācijā esošu iekārtu drošums ir pastāvīgi pakļauts optimizācijai, lai risinātu jaunās problēmas, ko rada tirgus liberalizācija, paildzināts iekārtu darbības periods un tā sauktā kodolenerģētikas nozares "renesanse". Lai saglabātu un uzlabotu gan rietumu, gan Krievijas tipa kodolspēkstaciju drošumu, jāizvērš un jāvalidē mūsdienīga un uzlabota drošuma novērtēšanas metodika un atbilstīgi analīzes rīki. JRC veic mērķtiecīgus eksperimentālus pētījumus, lai uzlabotu izpratni par noteicošajām fizikālajām parādībām un procesiem, lai sekmētu validāciju un verifikāciju deterministiskajiem un stohastiskajiem drošības novērtējumiem, balstoties uz uzlabotu modelēšanu attiecībā uz kodolspēkstaciju tehnoloģiskajiem procesiem (reaktivitāti un termohidrauliku), uz komponentiem, kas pakļauti slodzei / novecošanās, un uz cilvēkfaktoru un organizatorisko faktoru. JRC arī turpmāk būs būtiska loma European Clearinghouse for Operational Experience Feedback izveidošanā un darbībā par labu visām dalībvalstīm. Tā sniegs aktuālus ziņojumus par konkrētiem ar kodolspēkstacijam saistītiem jautājumiem un veicinās efektīvu darbības pieredzes apmaiņu un īstenošanu, lai uzlabotu kodolspēkstaciju drošumu, kas dos labumu visiem Eiropas regulatoriem. 3.2.2. Kodoldegvielas drošums kodolreaktoros, kas darbojas Savienībā Otrās un trešās paaudzes vieglā ūdens reaktori darbosies 21. gadsimtā. Lai optimizētu to drošību un efektivitāti, ir jānodrošina labāka izpratne par reaktora degvielas stieņu sistēmas (degvielas un apšuvuma) izturēšanos iekšienē, jo īpaši attiecībā uz paildzinātai ekspluatācijai paredzētām sistēmām, ietverot normālus ekspluatācijas apstākļus, kā arī incidenta un negadījuma apstākļus. Divi galvenie aspekti šajā izpētē ir degvielas stieņu mehāniskā integritāte reaktora kalpošanas laikā un degvielas reakcija uz avārijas apstākļiem (tostarp nopietniem negadījumiem reaktorā, līdz pat reaktora degvielas zonas izkušanai). Galu galā, eksperimenti un teorija saistībā ar labi izveidotiem fizikālajiem un ķīmiskajiem mehānismiem jāiekļauj daudzpakāpju modeļos un visbeidzot degvielas kvalitātes kodos. JRC veiktā pētniecība būs vērsta arī uz eksperimentālā etalonuzdevuma uzlabošanu attiecībā uz UO2 un jauktās oksīdu degvielas izturēšanos augstas izdegšanas pakāpes apstākļos. 3.2.3. Mūsdienu kodolenerģijas sistēmu droša darbība Jaunas reaktoru koncepcijas lielākam to drošumam, efektivitātei un ilgtspējībai pasaulē, jo īpaši Ceturtās paaudzes starptautiskajā forumā ( GIF ), tiek uzskatītas par jaunu pētniecības tēmu. Dalībvalstis ir pilnvarojušas JRC darboties kā izpildes pārstāvim saistībā ar Kopienas dalību GIF . Šajā statusā JRC turpinās koordinēt Eiropas ieguldījumu (ar tiešām vai netiešām darbībām, vai ar dalībvalstu starpniecību) dažādos GIF projektos. Pētījumi, kas veikti JRC laboratorijās, pirmām kārtām ietver inovatīvu reaktoru konstrukcijas koncepciju un kodoldegvielas ciklu drošības aspektus, jo īpaši uz jaunu degvielas veidu raksturošanu, apstarošanas testēšanu un pēcapstarošanas pārbaudi, kā arī novatorisku konstrukciju un apšuvuma materiālu raksturošanu un kvalificēšanu. Turklāt pētījumi tiek veikti saistībā ar jaunās paaudzes reaktoru drošuma prasībām un dažādu inovatīvu sistēmu objektīvu novērtēšanu. Mērķis ir atbalstīt kopējas Eiropas pieejas izveidošanu novatorisku reaktoru drošuma novērtēšanā, kas ir priekšnoteikums savlaicīgai prototipu un demonstrējumu objektu būvniecībai, kā plānots SNETP ieviešanas stratēģijā. 3.3. Kodoldrošība 3.3.1. Kodoldrošības aizsargpasākumi Sakarā ar kodolenerģētikas aizvien būtiskāko lomu elektroenerģijas ražošanā Eiropā un pasaulē, nepārtraukti palielinās darbs ar kodolmateriāliem degvielas ciklā. Lai novērstu šo materiālu novirzīšanu un pielietojumu tādā veidā, kas atšķiras no paredzētā izmantojuma, izšķiroša nozīme ir spēcīgas un uzticamas kodoldrošības aizsargpasākumu un neizplatīšanas sistēmas izveidošanai. Vēl joprojām ir nepieciešami tehniski jauninājumi un uzlabojumi, lai īstenotu jauno aizsargpasākumu politiku. Šā brīža uzdevums ir īstenojams, palielinot automatizāciju un uzlabojot informācijas analīzes rīkus, lai samazinātu gan inspektoru slodzi, gan kodolrūpniecības slogu. Jaunas un inovatīvas pieejas aizsargpasākumu izveidei būs nepieciešamas arī nākamās paaudzes reaktoriem un tiem atbilstošajiem degvielas cikliem. 3.3.2. Papildu protokols Papildu protokola mērķis ir novērst nedeklarētu darbību ar kodolmateriāliem. Lai to īstenotu, vajadzīgi vairāki paņēmieni, kas atšķiras no tiem (vai ir vairāk attīstīti par tiem), ko izmanto, lai pārbaudītu kodolmateriālu uzskaiti. Paredzams, ka deklarāciju pilnīguma pārbaudei būs nepieciešams vairāk darba un ka tādējādi pētniecībā un izstrādē būs vairāk jāpievēršas nelegālo programmu atklāšanas metodēm, dažos gadījumos izmantojot tādas pašas metodes kā ar kodolmateriāliem saistītajā tiesu ekspertīzē. Būs jāpieliek lielas pūles, lai uzlabotu sīko daļiņu analīzes metodes deklarēto darbību pārbaudei vai nelikumīgu darbību atklāšanai. 3.3.3. Informācijas vākšana no atklātiem avotiem par kodolmateriālu neizplatīšanu Lai atbalstītu Komisijas dienestus un sadarbotos ar IAEA un dalībvalstu iestādēm, JRC turpinās sistemātiski vākt un analizēt informāciju no dažādiem avotiem (internets, speciālā literatūra, datubāzes) par kodolmateriālu neizplatīšanas jautājumiem. Šo informāciju izmantos, lai sagatavotu valsts ziņojumus, kuru nolūks ir cieši uzraudzīt ar kodolmateriāliem saistīto darbību attīstību un ar kodolmateriāliem tieši saistītu un divējāda lietojuma iekārtu un tehnoloģiju importu un/vai eksportu atsevišķās valstīs. Turklāt JRC sekos eksporta kontroles režīmu tehniskajai attīstībai un sniegs tehnisku atbalstu attiecīgajiem Komisijas dienestiem. 3.3.4. Nelegālas kodolmateriālu tirdzniecības apkarošana, tostarp ar kodolmateriāliem saistītā tiesu ekspertīze Problēmas, ko rada kodolmateriālu un citu radioaktīvo materiālu nelegālā tirdzniecība, ar to saistītie izplatīšanas riski un kodolterorisma draudi liek izstrādāt pasākumu kopumu, lai risinātu ar profilaksi, atklāšanu un reaģēšanu saistītos jautājumus. Kodoldrošībai tiek pievērsta lielāka uzmanība visos līmeņos, no starptautiskajām iniciatīvām (Globālā iniciatīva cīņai pret kodolterorismu, Izplatīšanas drošības iniciatīva, UNSC 1540 un citas) līdz daudzpusējai sadarbībai un tehniskajai attīstībai. Personāla mācību pasākumiem ir ļoti būtiska loma kodoldrošības pasākumu īstenošanā. JRC dalās ar dalībvalstīm un starptautiskajām organizācijām savā pieredzē un zināšanās kodolenerģijas jomā vispār un jo īpaši kodoldrošības jomā. Lai to panāktu, ir jāizstrādā vai jāuzlabo dažādas mācību programmas un jāizveido vai jāatjaunina ar tām saistītie mācību moduļi. JRC gatavojas izveidot Eiropas Drošības mācību centru [ European Security Training Centre ], kas sākotnēji koncentrēsies uz kodolenerģijas un radioloģisko drošību. 4. Ētikas aspekti Īstenojot šo īpašo programmu un veicot ar to saistītos pētniecības pasākumus, jāievēro ētikas pamatprincipi. Tie ietver principus, kas paredzēti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Saskaņā ar subsidiaritātes principu un daudzveidīgajām Eiropā izmantotajām pieejām pētniecības projektu dalībniekiem jāatbilst tiesību aktu, noteikumu un ētikas normu prasībām, kas ir spēkā valstīs, kurās veic pētījumus. Katrā ziņā ir piemērojami valstu noteikumi, un konkrētā dalībvalstī vai citā valstī aizliegtu pētījumu veikšanu neatbalsta ar Euratom finansējumu ne minētajā dalībvalstī, ne citā valstī. Vajadzības gadījumā pētniekiem, kas piedalās pētniecības projektos, no attiecīgās valsts vai vietējās ētikas komitejas pirms pasākumu uzsākšanas jāsaņem apstiprinājums. Komisija no ētikas viedokļa sistemātiski pārbaudīs priekšlikumus, kuri saistīti ar ētiski delikātiem jautājumiem vai kuros ētikas aspektiem nav pievērsta pienācīga uzmanība. Īpašos gadījumos pārskatīšanu no ētikas viedokļa var veikt projekta īstenošanas laikā. Pēc Lisabonas līguma Kopienai ir pienākums pilnībā ievērot dzīvnieku labturības prasības, formulējot un īstenojot ES politiku, tostarp veicot pētniecību (Padomes Direktīva 86/609/EEK). TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4. Mērķi 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5. Trešo personu dalība finansējumā 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINAŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Priekšlikums Padomes lēmumam par īpašo programmu, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešajām darbībām un ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012–2013) 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM / ABB struktūrā[10] 10 03 Apropriācijas tieši finansētai zinātniskajai pētniecībai — Euratom 10 03 01 Kopīgā pētniecības centra ( JRC ) darbības kodolenerģētikā 10 03 02 Apropriācijas, kas uzkrātas no trešo personu iemaksām 10 01 Politikas jomas "Tiešā pētniecība" administratīvie izdevumi 10 01 05 Atbalsta izdevumi politikas jomas "Tiešā zinātniskā pētniecība" darbībām 10 01 05 01 Izdevumi saistībā ar pētniecības personālu 10 01 05 02 Pētniecības ārštata darbinieki 10 01 05 03 Citi pārvaldības izdevumi pētniecībai 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[11] X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4. Mērķi 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Īpašā programma ir viens no Eiropas enerģētikas pētniecības politikas un ES stratēģijas „Eiropa 2020”, jo īpaši Inovācijas Savienības, pamatelementiem. Šī īpašā programma atbalsta jauninājumus kodolenerģijas jomā, lai risinātu ar enerģētiku un klimata pārmaiņām saistītās problēmas. Pašreizējais priekšlikums jo īpaši attiecas uz laika posmu no 2012. līdz 2013. gadam, taču arī turpmākajos desmit gados pasākumi būs pilnībā saskaņoti, galveno uzmanību vēršot uz tehnoloģisko izstrādi un kodolenerģētiku, kā izklāstīts Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā ( SET plāns). 1.4.2. Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Galvenais tieši finansētas zinātniskās izpētes mērķis ir sniegt uz klientu orientētu zinātnisko un tehnoloģisko atbalstu ES politikai saistībā ar kodolenerģiju. Jo īpaši, JRC ar kodolenerģiju saistīto pasākumu mērķis ir izpildīt pētniecības un attīstības saistības, kas noteiktas Euratom līgumā, un atbalstīt gan Eiropas Komisiju, gan dalībvalstis tādās jomās ka aizsargpasākumi un neizplatīšana, atkritumu apsaimniekošana, kodoliekārtu un degvielas cikla drošums, vides radioaktivitāte un aizsardzība pret (jonizējošo) starojumu. Lai sasniegtu šo mērķi, zināšanas, prasmes un kompetence ir pastāvīgi jāatjaunina, lai nodrošinātu nepieciešamās mūsdienīgās zināšanas kodolreaktoru drošuma, kodoldrošības un aizsargpasākumu jomās. Visu kodoliekārtu un laboratoriju, kas atrodas JRC kodolobjektos, droša un uzticama darbība un tehniskā apkope un ar ekspluatāciju saistīto atkritumu apsaimniekošana arī turpmāk būs būtisks prioritārs mērķis. JRC īpašie mērķi ir šādi: - Kodolatkritumu apsaimniekošana un to ietekme uz vidi Kodolatkritumu apsaimniekošana: stiprināt zināšanu bāzi par attiecīgajiem procesiem lietotās degvielas sausās uzglabāšanas laikā, kā arī galīgās glabātavas apstākļu tuvinājumā (sākot ar atkritumiem/atkritumu iepakojuma līdz ģeoloģiskajai barjerai); atdalīšanas un transmutācijas jomā dot ieguldījumu efektīvu degvielas ražošanas un atdalīšanas iekārtu procesu un šo iekārtu drošas ekspluatācijas demonstrējumos laboratorijas apstākļos, izmantojot zemūdens un sausās uzglabāšanas metodes. Fundamentālā izpēte un izmantošana : galvenais mērķis ir nodrošināt pasaules klases eksperimentālos rezultātus un nodrošināt zinātniekiem no universitātēm un pētniecības centriem pieeju kodoliekārtām, tādējādi saglabājot vadošās pozīcijas aktinīdu fizikas un ķīmijas un kodolenerģijas atsauces datu jomā; apgādāt ar starptautiski nepieciešamiem datiem kodolenerģijas jomā un veikt drošu Van de Graaff un GELINA paātrinātāju ekspluatāciju; attiecībā uz lietojumiem medicīnā — sniegt atbalstu mērķtiecīgās alfa terapijas pilnveidošanai, īpaši vēršot uzmanību uz alfa starotāju ražošanas alternatīvām un radioaktīvi iezīmētu biomolekulu radio un bioloģisko testēšanu, novērtējot to efektivitāti un ieviešanas iespējamību. Vides radioaktivitātes monitorings : izstrādāt reāllaika sistēmas, lai Eiropas mērogā vāktu, validētu, kartētu un izplatītu informāciju par vides radioaktivitāti; izstrādāt analītiskās metodes un atbilstošus atsauces materiālus. - Kodolsistēmu drošums Kodolreaktoru drošums : saglabāt kompetenci gan Rietumu, gan Krievijas tipa kodolspēkstaciju projektēšanas un ekspluatācijas drošuma jautājumos, lai sniegtu vērtīgu tehnisko atbalstu citiem politikas veidošanā iesaistītiem Komisijas ģenerāldirektorātiem ar kodolsistēmu drošumu saistīto tiesību aktu/priekšlikumu/jautājumu risināšanā un ES reglamentējošajām iestādēm un tehniskā atbalsta organizācijām — informācijas izplatīšanā par avārijas situācijām kodolspēkstacijās un šādas informācijas interpretēšanā. Degvielas cikla drošums pašreizējās paaudzes reaktoros : attīstīt esošās un jaunās degvielas cikla attīstības tendences un koncepcijas degvielām, ko izmanto pašreizējo tā saucamo otrās un trešās paaudzes reaktoru ekspluatācijā; degvielas stieņu drošuma novērtējums reaktora darbības laikā, izmantojot mūsdienīgas pēcapstarošanas pārbaudes metodes; modelēšanas lietojumi. Mūsdienu kodolenerģijas sistēmu droša darbība: sniegt tehnisko atbalstu, lai īstenotu Ilgtspējīgas kodolenerģijas tehnoloģijas platformas ( SNETP ) ieviešanas stratēģiju; veikt turpmāku un uzlabotu Euratom dalības GIF koordināciju, turpinot dot ievērojamu Euratom ieguldījumu GIF zināšanu un datubāzes veidošanā tādās jomās kā uzlaboto degvielu drošums, inovatīvu materiālu drošības novērtējums un kvalifikācija. - Aizsargpasākumi un kodoldrošība Kodoldrošības aizsargpasākumi : attīstīt verifikācijas un atklāšanas sistēmas, izplatības ierobežošanas un uzraudzības tehnoloģijas, progresīvas un novatoriskas mērīšanas metodes kodolmateriālu jomā, veikt nepieciešamo references kodolmateriālu ražošanu, organizēt laboratoriju savstarpējos salīdzinājumus un nodrošināt mācības pasākumus, jo īpaši IAEA un Komisijas inspektoriem; saistībā ar "Papildu protokolu" — stiprināt nedeklarētu kodolenerģētikas pasākumu atklāšanas spēju, uzlabot spektrometrijas metodes augstas izšķirtspējas, augsta jutīguma un ticamības ziņā. Nelegālas kodolmateriālu tirdzniecības apkarošana un ar kodolmateriāliem saistītā tiesu ekspertīze : tas attiecas uz tādas integrētas kodoldrošības koncepcijas izveidošanu, kas ļauj novērst, atklāt nedeklarētās darbībās un atbilstīgi uz tām reaģēt, un ietver Eiropas Drošības mācību centra dibināšanu un tā darbības nodrošināšanu JRC . 1.4.3. Paredzamie rezultāti un ietekme JRC programmā uzmanība tiks vērsta uz atkritumu apsaimniekošanas pētniecību, kā arī uz pašreizējo un progresīvo kodolsistēmu drošumu un kodoldrošību. Pētniecības programma uzlabos zinātniskos datus šajās jomās un nodrošinās labāku atbalstu politikas pasākumu īstenošanai, kas ir viens no svarīgākajiem uzdevumiem drošai un efektīvai kodolenerģijas izmantošanai saistībā ar 21. gadsimta energoavotu struktūru. Lai uzturētu iespējami pilnīgāko izpratni par galveno fenomenu, būs jāatbalsta kā fundamentālā izpēte, tā arī mērķtiecīga zinātniska pētniecība, un īpaša uzmanība tiks pievērsta arī tam, lai atbalstītu pašreizējo un nākamo zinātnieku un inženieru izglītošanu un apmācību. 1.4.4 Rezultātu un ietekmes rādītāji JRC ir ieviesis vērtēšanas atbalsta pasākumu sistēmu, sākot no mērķu sasniegšanas monitoringa un direktoru veidotā pasākumu pārskata reizi pusgadā līdz periodiskajam darbības pārskatam ( PAR ), kurā reizi gadā JRC pētniecības projektus ("darbības") izvērtē pēc tādiem parametriem kā panāktā politikas ietekme un zinātniskie rezultāti, izmantojot sīki izstrādātu, uz rādītājiem balstītu metodoloģiju. Politikas atbalsta līmenī JRC nosaka darba uzdevumu skaitu (ražīguma rādītājs) un, izmantojot iepriekš noteiktu kritēriju sarakstu, nosaka tādu gadījumu skaitu, kuros panākta jūtama ietekmes uz politikas veidotājiem (ietekmes rādītājs). Zinātniskos rezultātus mēra, ņemot vērā publikāciju skaitu zinātniski recenzētos žurnālos (ražīguma rādītājs) un ar ārējām pētniecības organizācijām kopīgi sagatavotu publikāciju skaitu (lai noteiktu sadarbības pakāpi ar augstākās klases organizācijām). 2011. gadā JRC arī izveidos sistēmu tā zinātnisko publikāciju ietekmes novērtēšanai. Tiks novērtēti arī mācību un izglītības pasākumu rezultāti un ietekme. 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības JRC pasākumi kodolenerģētikas jomā ir vērsti uz to, lai izpildītu Euratom līgumā noteiktās saistības pētniecības un izstrādes jomā un lai atbalstītu gan Komisiju, gan dalībvalstis tādās jomās kā aizsargpasākumi un neizplatīšana, kodolatkritumu apsaimniekošan, kodoliekārtu un degvielas cikla drošums, vides radioaktivitāte un aizsardzība pret (jonizējošo) starojumu. Ierosinātā īpašā programma risinās dažādas problēmas zinātnes un tehnoloģijas jomā, lai izpildītu SET plāna īstermiņa un ilgtermiņa uzdevumus. Sīkāka informācija sniegta ex ante novērtējumā. 1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Euratom darbību pievienotā vērtība un jo īpaši JRC tiešā iesaistīšanās kodolpētniecībā ir saistīta ar pārrobežu ietekmi un apjomradītiem ietaupījumiem un ir ieguldījums ar samazinātu valsts investīciju pētniecībā saistīto problēmu risināšanā. Kodolenerģijas jomā ir pamatoti veikt pasākumus Eiropas līmenī. Dažu kodolpētniecības pasākumu apjoms ir tik plašs, ka tikai dažas dalībvalstis varēja nodrošināt vajadzīgos resursus un īpašās zināšanas. 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas 2010. gadā augsta līmeņa starptautiski atzītu ekspertu grupa iepazīstināja ar savu ziņojumu par "Starpposma novērtējumu Euratom Septītajai pamatprogrammai no 2007. līdz 2011. gadam – Kopīgā pētniecības centra tiešās darbības". Eksperti rakstīja, ka "vispārējais darba novērtējums ir pozitīvs, pamatojoties uz apsvērumu, ka liela daļa JRC zinātniskā darba ir ļoti augstā līmenī (visaugstākajā starptautiskajā līmenī)". Turklāt "ekspertu grupa iesaka JRC uzlabot tā kodolenerģētikas pasākumu pārvaldības pārredzamību, efektivitāti un lietderību" un "attīstīt plašu "redzējumu 2030. gadam", un ar to saistīto stratēģiju tā pasākumiem kodolenerģētikas jomā". Šie dažādie aspekti ir risināti JRC stratēģijā 2010.–2020. gadam un pielāgojot darba programmas tematisko vadību. 1.5.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem Pētniecības un izstrādes darbības, ko paredzēts atbalstīt ar ierosināto īpašo programmu, ietilpst Eiropadomes apstiprinātā energotehnoloģiju stratēģiskā plāna ( SET plāna) darbības jomā. 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme X Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva - X Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: no 2012. gada [01/01] līdz 2013. gada [31/12]. - X Finansiālā ietekme no 2012. līdz 2016. gadam (paredzamās maksājumu par JRC darbībām beigas) 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi X Komisijas īstenota centralizēta tiešā pārvaldība 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Komisija pastāvīgi un sistemātiski uzraudzīs Euratom pamatprogrammas un tās īpašo programmu īstenošanu un regulāri ziņos par šīs uzraudzības rezultātiem un izplatīs tos. Ne vēlāk kā divus gadus pēc Pamatprogrammas un tās īpašo programmu pabeigšanas (2015. gads) Komisija veiks programmas pamatojuma, īstenošanas un sasniegumu ārējo novērtējumu, pieaicinot neatkarīgus ekspertus. JRC sniedz zinātnisku un tehnoloģisku atbalstu (galvenokārt Komisijas) lietotājiem saskaņā ar darba programmu, kurā ir apmēram simts darbību, no kurām aptuveni 25 % ir saistītas ar Euratom programmu. Katru gadu JRC novērtē savu darbību produktivitāti un ietekmi, izmantojot retrospektīvu metodoloģiju, ko piemēro salīdzinošās vērtēšanas procesam. Šīs novērtēšanas rezultātus tieši izmanto nākamā gada darba programmas plānošanā. Šajā periodiskajā darbības pārskatā izmantotie rādītāji un kritēriji ir tieši saistīti ar darbību rezultātiem un JRC galvenajiem darbības rādītājiem. Turklāt, katru gadu atbilstīgi Komisijas lēmumam[12] par JRC reorganizāciju un pildot pienākumus, kas izriet no īpašajām programmām (to ar kodolenerģiju saistītajām un nesaistītajām daļām), JRC valde īsteno JRC darba programmas izpildes pārraudzību, sniedzot piezīmes par JRC gada ziņojumu. Tiek nodrošināta atbilstīga saikne ar netiešo darbību ikgadējo uzraudzību. 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Apzinātie riski Saskaņā ar Komisijas prasībām ik gadu tiek veikts riska novērtējums, lai apzinātu riskus un norādītu uz ierosinātajām novēršanas darbībām. Apzinātie riski, novēršanas pasākumi un orientējošais grafiks ir daļa no Komisijas vadības plāna. 2.2.2. Paredzētās kontroles metodes Līdzīgi kā Euratom Septītajā pamatprogrammā (no 2007. līdz 2011. gadam) arī šajā pamatprogrammā ir izmantotas vairākas kontroles metodes, tostarp ex ante kontrolpasākumi un iekšējās kontroles shēmas ietvaros divreiz gadā veiktas ex post pārbaudes pēc nejaušības principa. Turklāt prasība pēc revīzijas apliecinājuma un regulāras, neatkarīgas ārējās revīzijas palīdz nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību, tostarp veikto darbību regularitāti un likumību. 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi Jāturpina veikt atbilstīgi pasākumi, lai nepieļautu pārkāpumus un krāpšanu, ka arī vajadzīgie pasākumi, lai atgūtu zaudētos, nepareizi izmaksātos vai izmantotos naudas līdzekļus, saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību minētajai Finanšu regulai, Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību[13], Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[14], un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF )[15]. 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas - Esošās budžeta izdevumu pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija | Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Iemaksas | Numurs [Izdevumu kategorija…...….] | Dif./nedif. ([16]) | no EBTA[17] valstīm | no kandidātvalstīm[18] | no trešām valstīm | Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē | 1. a | 10 03 Apropriācijas tieši finansētai zinātniskajai pētniecībai — Euratom 10 03 01 Kopīgā pētniecības centra (JRC) darbības kodolenerģētikā 10 03 02 Apropriācijas, kas uzkrātas no trešo personu iemaksām | Dif. | NĒ | JĀ/NĒ | JĀ | JĀ | 10 01 Politikas jomas „Tiešā zinātniskā pētniecība” administratīvie izdevumi 10 01 05 Atbalsta izdevumi politikas jomas „Tiešā zinātniskā pētniecība” darbībām 10 01 05 01 -Izdevumi saistībā ar zinātniskās pētniecības personālu 10 01 05 02 Zinātniskās pētniecības ārštata darbinieki 10 01 05 03 Citi pārvaldības izdevumi pētniecībai | Nedif. | NĒ | JĀ/NĒ | JĀ | NĒ | * Pašlaik notiek sarunas ar Turciju saistībā ar kodolpētniecību. - No jauna veidojamās budžeta pozīcijas Nav/nepiemēro/neattiecas 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: | 1.a | Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | ĢD: JRC | Gads: | Gads: | Gads: | KOPĀ | ( Darbības apropriācijas | 2012. | 2013. | ≥ 2014. | Budžeta pozīcijas numurs: 10.03 | Saistības | (1) | 9,895 | 10,252 | 0 | 20,147 | Maksājumi | (2) | 4,650 | 8,972 | 6,525 | 20,147 | Budžeta pozīcijas numurs: 10.03.01 | Saistības | (1) | 9,895 | 10,252 | 0 | 20,147 | Maksājumi | (2) | 4,650 | 8,972 | 6,525 | 20,147 | Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no īpašo programmu piešķīrumiem | Budžeta pozīcijas numurs: 10.01.05 | (3) | 104,648 | 108,421 | 0 | 213,069 | Budžeta pozīcijas numurs: 10.01.05.01 | (3) | 57,444 | 59,515 | 116,959 | Budžeta pozīcijas numurs: 10.01.05.02 | (3) | 10,577 | 10,958 | 21,536 | Budžeta pozīcijas numurs: 10.01.05.03 | (3) | 36,627 | 37,948 | 74,574 | KOPĀ — JRC apropriācijas | Saistības | =1+1a +3 | 114,543 | 118,673 | 0 | 233,216 | Maksājumi | =2+2a+3 | 109,298 | 117,393 | 6,525 | 233,216 | ( KOPĀ — Darbības apropriācijas | Saistības | (4) | 9 895 | 10,252 | 0 | 20,147 | Maksājumi | (5) | 4 650 | 8,972 | 6,525 | 20,147 | ( KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no īpašo programmu piešķīrumiem | (6) | 104 648 | 108,421 | 0 | 213,069 | KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1.a IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas | Saistības | =4+ 6 | 114 543 | 118,673 | 0 | 233,216 | Maksājumi | =5+ 6 | 109 298 | 117,393 | 6,525 | 233,216 | Gadījumā, ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas: ( KOPĀ — Darbības apropriācijas | Saistības | (4) | Maksājumi | (5) | ( KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no īpašo programmu piešķīrumiem | (6) | KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (pamatsumma) | Saistības | =4+ 6 | Maksājumi | =5+ 6 | Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: | 5 | „Administratīvie izdevumi” | Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) ĢD: JRC | 2012. gads | 2013. gads | KOPĀ | ( Cilvēkresursi | ( Pārējie administratīvie izdevumi | KOPĀ — ĢD JRC | Apropriācijas | KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas | (Saistību summa = maksājumu summa) | Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) 2012. gads | 2013. gads | Gads: 2014. | KOPĀ | KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1.-5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas | Saistības | 114,543 | 118,673 | 233,216 | Maksājumi | 109,298 | 117,393 | 6,525 | 233,216 | 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām - ( Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju izmantošanu - X Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriāciju izmantošanu šādā veidā: Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un rezultātus ( | : 2012. gads | 2013. gads | KOPĀ | REZULTĀTI | Rezultāta veids | Rezultātu vidējās izmaksas | Numurs veids | Kopējās izmaksas | Numurs veids | Kopējās izmaksas | Numurs veids | Kopā izmaksas | KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1[19]… | KOPĒJĀS IZMAKSAS | 9,895 | 10,252 | 20,147 | (*) aptuveni novērtētais rezultātu skaits (**) Katra rezultāta izmaksas ir ļoti atšķirīgas. Piemēram, regulārs dokuments (piem., periodiskais biļetens par paredzamo graudu ražu) nav salīdzināms ar galīgo pārskatu par apjomīgu un, iespējams, dārgu pētījumu, par kuru ievērojamas apropriāciju summas dēļ izstrādāts vienots dokuments. Abi ir svarīgi un lietderīgi, taču tie kalpo dažādiem mērķiem. Norādītās vidējās izmaksas ir tikai matemātisks aprēķins, budžetu dalot ar aptuveni novērtēto rezultātu skaitu. 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.3.1. Kopsavilkums - ( Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo apropriāciju izmantošanu - X Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo apropriāciju izmantošanu šādā veidā: Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) 2012. gads | 2013. gads | KOPĀ | Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA | Cilvēkresursi | Pārējie administratīvie izdevumi | Starpsumma —Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA | Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS | Tiešā pētniecība | Tiešā pētniecība | Tiešā pētniecība | Cilvēkresursi | 68,021 | 70,474 | 138,495 | Citi administratīvie izdevumi | 36,627 | 37,948 | 74,574 | Starpsumma – Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS | 104,648 | 108,421 | 213,069 | KOPĀ | 104,648 | 108,421 | 213,069 | 3.2.3.2. Paredzamās cilvēkresursu vajadzības - ( Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu - X Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Paredzamais apjoms izsakāms veselos skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata) : 2012. gads | : 2013. gads | ( Štatu saraksta amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) | X 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) | XX 01 01 02 (Delegācijas) | XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) | 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) | 566 | 566 | ( Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu: FTE)[20] | XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) | XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) | XX 01 04 gg[21] | - Galvenajā mītnē[22] | - Delegācijās (F4E) | XX 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) | 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiešā pētniecība) | 166 | 166 | Citas budžeta pozīcijas (precizēt) | KOPĀ | 732 | 732 | XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. Cilvēkresursu vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kas jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts: Ierēdņi un pagaidu darbinieki | Uzdevumi, kas paredzēti kodolpētniecības pētniecības īpašajā programmā, jo īpaši uzdevumi, kas saistīti ar kodolatkritumu apsaimniekošanu, kodolsistēmu drošumu un kodoldrošības aizsargpasākumiem. | Ārštata darbinieki | 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu - X Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai - ( Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā. Nav/nepiemēro/neattiecas - ( Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[23]. Nav/nepiemēro/neattiecas 3.2.5. Trešo personu dalība finansējumā - Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu - X Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu: Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) 2012. gads | 2013. gads | Norādīt līdzfinansējuma struktūru | Ar programmu asociētās trešās valstis | KOPĀ — līdzfinansējuma apropriācijas | Trešo personu iemaksas pievienos vēlāk | 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem - ( Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus. - X Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē: - ( pašu resursus - X dažādus ieņēmumus Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Budžeta ieņēmumu pozīcija | Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas | Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[24] | 2012. gads | 2013. gads | 6013. punkts 6031. punkts* | pm pm | pm pm | * Pašlaik notiek sarunas ar Turciju saistībā ar kodolpētniecību. Attiecībā uz īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as). 10 03 02 - Apropriācijas, kas uzkrātas no trešo personu iemaksām Norādīt ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi. Dažas asociētās valstis var dot papildu finansējumu pamatprogrammai, izmantojot asociācijas nolīgumus. [1] Padomes Lēmums par Euratom pamatprogrammu (2006/970/EURATOM) OV L54, 22.2.2007, 21. lpp.; Padomes lēmums par īpašo programmu netiešajām darbībām (2006/976/Euratom) OV L54, 22.2.2007, 139. lpp.; Padomes regula par dalības noteikumiem (1908/2006) OV L54, 22.2.2007, 4. lpp.; Padomes lēmums par īpašo programmu netiešajām darbībām (2006/977/Euratom) OV L54, 22.2.2007, 149. lpp.; [2] Atzinums sniegts…xxx [3] OV C xxx [4] OV L xxxx [5] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [6] OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. [7] OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp. [8] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. [9] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. [10] ABM – budžeta vadība pa darbības jomām, ABB – budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [11] Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta a) un b) apakšpunktā. [12] OV L 107, 30.4.1996, 12. lpp. – 96/282/ Euratom . [13] OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp. [14] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. [15] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. [16] Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif. - nediferencētās apropriācijas. [17] EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [18] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [19] Kā aprakstīts 1.4.2. punktā.— “Īpašais mērķis/īpašie mērķi…” [20] CA — līgumdarbinieki, INT — pagaidu darbinieki, JED — jaunākie eksperti delegācijās, LA — vietējie darbinieki, SNE — valstu norīkotie eksperti. [21] Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām „BA” pozīcijām). [22] Galvenokārt struktūrfondi, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF). [23] Sk. Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [24] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.