ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
L.

tā kā ES aizvien ir lielākā pārtikas ražotāja, kas nodrošina 17 % no pasaules kviešiem, 25 % no pasaules piena produkcijas, 20 % no pasaules cūkgaļas produkcijas un 30 % no pasaules liellopu gaļas produkcijas, bet tā kā ES ir arī liela lauksaimniecības produkcijas importētāja, tā ne tuvu nav pašpietiekama attiecībā uz daudzu pārtikas preču sagādi;
71.

atzinīgi vērtē Komisijas nolūku uzmanīgi sekot koģenerācijas idejas attīstībai un aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus turpmākajiem atbalsta pasākumiem kā daļu no Energoefektivitātes rīcības plāna pārskatīšanas 2009. gadā; atgādina Komisijai, ka koģenerācijas galvenie mērķi ir ietaupīt primāro enerģiju, nodrošināt rentabilitāti un piegāžu drošību, neatkarīgi no izmantotās tehnoloģijas; uzskata, ka tirgus pats nodrošinās to, ka tiek izstrādātas un izvēlētas efektīvākās tehnoloģijas; atbalsta to, ka tiek veicināta un finansēta stratēģijas izstrāde infrastruktūrai, piemēram, apkures un dzesēšanas tīkliem, kas izmanto vietējos resursus, piemēram, ģeotermisko enerģiju un koģenerēto siltumu;
26.

joprojām pauž bažas gan par to, ka Īrijā netiek īstenoti Dzeramā ūdens direktīvas noteikumi un ka pirms 2007. gadā pieņemtā lēmuma pārvietot vēsturisku pieminekli Lismillenā, M3 automaģistrāles ceļā netālu no Taras Mītas grāfistē netika veikts iepriekšējs novērtējums, kā rezultātā Komisija nolēma saukt Īriju pie atbildības Eiropas Kopienu Tiesā, pamatojoties uz to, ka Īrijas pieeja vēsturisko pieminekļu pārvietošanai Lismillenas gadījumā pilnībā neatbilst Direktīvas 85/337/EEK (2) prasībām, gan arī par Limerikas vietējo kopienu problēmām un citām problēmām, kas minētas ziņojumā par Lūgumrakstu komitejas faktu vākšanas vizīti Īrijā 2007. gadā; atzīmē, ka attiecībā uz dažiem no minētajiem jautājumiem tiek īstenotas pienākumu neizpildes procedūras;
E.

tā kā Eiropas konkurētspēja vienmēr ir bijusi atkarīga no darbaspēka kvalitātes un arvien biežāk un it īpaši MVU gadījumā arī no pētniecības, attīstības, inovācijām un IĪT;
2.

atkārtoti pauž viedokli par to, ka, ņemot vērā ES aizvien pieaugošo atkarību no ierobežota skaita enerģijas avotiem, piegādātājiem un transporta ceļiem, ir būtiski atbalstīt iniciatīvas, kuru mērķis ir to dažādošana gan ģeogrāfiskā, gan piemērotu alternatīvu izstrādes ziņā; īpaši pievērš uzmanību nepieciešamībai atbalstīt degvielas pārvietošanai izmantotu ostu infrastruktūras attīstību; atgādina, ka Nord Stream ir tikai viens no daudziem dabasgāzes infrastruktūras projektiem, kā piemēram citiem cauruļvadiem un sašķidrinātās dabasgāzes iekārtām, kas būs nozīmīgi, lai nodrošinātu Kopienas pieprasījumu pēc dabasgāzes, kas, saskaņā ar daudziem pētījumiem, tuvākajos gados būtiski pieaugs, un ar šo projektu palīdzību būs iespējams aizstāt videi kaitīgākus fosilā kurināmā veidus; uzskata, ka nepieciešams novērtēt dabasgāzes jaunās infrastruktūras ietekmi uz vidi ilgtermiņā, ņemot vērā cik nozīmīgi ir garantēt stabilas dabasgāzes piegādes;
—

veicot pasākumus, ar kuriem nepieļauj darījumus vai jebkādas citas ekonomiskas vai tirdzniecības darbības starp šīm personām vai to kontrolētām juridiskām personām vai uzņēmumiem no vienas puses, un Eiropas uzņēmumiem no otras puses, jo īpaši kontrolējot ieņēmumu plūsmu no naftas nozares;
1.

aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus, ar kuriem aizliedz pārtikas ieguves nolūkā i) klonēt dzīvniekus, ii) turēt lauku saimniecībās klonētus dzīvniekus vai to pēcnācējus, iii) tirgot tādus gaļas un piena produktus, ko iegūst no klonētiem dzīvniekiem vai to pēcnācējiem, un iv) ievest klonētus dzīvniekus, to pēcnācējus, spermu un klonētu dzīvnieku vai to pēcnācēju embrijus, kā arī gaļas un piena produktus, kas iegūti no klonētiem dzīvniekiem vai to pēcnācējiem, ņemot vērā EFSA un EGE (Eiropas Grupas zinātnes un jauno tehnoloģiju ētikas jautājumos) ieteikumus;
B.

tā kā katru gadu vairāk nekā pusmiljons sieviešu mirst grūtniecības vai dzemdību laikā, un 99 % gadījumu tas notiek jaunattīstības valstīs; tā kā pēdējo 20 gadu laikā rādītāji Āfrikā dienvidos no Sahāras tuksneša tikpat kā nav uzlabojušies, māšu mirstībai šajā reģionā samazinoties par 0,1 % gadā, un viena no katrām sešpadsmit sievietēm riskē ar to, ka zaudēs dzīvību grūtniecības vai dzemdību laikā; tā kā māšu mirstība ir visdramatiskākā nevienlīdzības izpausme veselības jomā pasaulē;
12.

atzīst valstu suverenitāti un līdz ar to arī to tiesības regulēt visas pakalpojumu jomas, it īpaši sabiedriskos pakalpojumus, neatkarīgi no tā, vai tās ir uzņēmušās saistības VVPT ietvaros, tomēr ar nosacījumu, ka visi attiecīgie noteikumi tiek izstrādāti saskaņā ar VVPT VI pantu par iekšzemes regulēšanu; uzskata, ka pakalpojumu tirgu efektīvai darbībai nepieciešami skaidri un juridiski nepārprotami noteikumi;
K.

tā kā ekonomikas un ražīguma izaugsme nav bijusi apmierinoša un lēš, ka produkcijas izlaides pieaugums uz vienu strādājošo ir samazinājies no 1,5 % periodā no 1989. gada līdz 1998. gadam līdz aptuveni 0,75 % periodā no 1999. gada līdz 2008. gadam;
8.

atkārtoti apstiprina ODIHR vēlēšanu novērošanas misiju nozīmīgo lomu EDSO dalībvalstu teritorijā, uz kuru ES parasti nenosūta vēlēšanu novērošanas misijas; izsaka atzinību ODIHR par tā kvalitatīvo darbu un to, ka tas ievēro augstus pārredzamības un neatkarības standartus; pauž bažas par dažu tādu EDSO dalībvalstu paziņojumiem un darbību, kas apšauba ODIHR pilnvaras un apdraud tā misiju efektivitāti, nodrošinājumu un efektivitāti; aicina EDSO dalībvalstis un Eiropadomi atbalstīt ODIHR stāvokli, to atzīstot par galveno vēlēšanu uzraudzības iestādi EDSO dalībvalstu teritorijā; īpaši nosoda to, ka nesen vairākas EDSO dalībvalstis ieviesa ierobežojumus attiecībā uz vēlēšanu novērošanas misiju ilgumu atteicās izsniegt vīzas vai arī kavēja to izsniegšanu novērotājiem, kas neļāva ODIHR īstenot tā pilnvaras;
—

ņemot vērā attiecīgo Eiropas Kopienu Tiesas praksi, jo īpaši lietu C-250/95, Futura Participations SA un Singer pret Administration des contributions (1), C-141/99, AMID pret Belgische Staat (2), apvienotās lietas C-397/98 un C-410/98 Metallgesellschaft Ltd. un citi pret Commisioners of Inland Revenue un HM Attorney General (3), C-446/03, Marks & Spencer plc pret David Halsey (HM Inspector of Taxes) (4), un C-231/05, Oy AA (5),
30.

atzīst, ka uzticēšanās ES īstenotam sarunu procesam ir atkarīga no tā, cik sekmīgi Eiropai izdosies samazināt pašai savu emisiju apjomu, kā arī izstrādāt un citām valstīm nodot zemu oglekļa emisiju tehnoloģijas; tādēļ prasa visos līmeņos — vietējā, valsts un Eiropas līmenī — izstrādāt politiku un pasākumus, kas nodrošinās, ka ES līdz 2020. gadam vismaz par 30 % samazina savu SEG emisiju apjomu salīdzinājumā ar 1990. gadu, ja vien citas rūpnieciski attīstītās valstis arī uzņemas līdzīgas SEG emisiju samazināšanas saistības un ekonomiski attīstītākās jaunattīstības valstis sniedz ieguldījumu, kas atbilstīgs to pienākumu un attiecīgās veiktspējas apjomam; atzīst saistības, ko ES uzņēmusies, proti, neatkarīgi no tā, vai tiks noslēgts vispārējs nolīgums laikposmam pēc 2012. gada, līdz 2020. gadam vismaz par 20 % samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju apjomu salīdzinājumā ar 1990. gadu; prasa īstenot politiku un pasākumus, kas gan valsts, gan ES līmenī veicinās finansējumu pētniecībai, izstrādei un jauninājumiem SEG emisiju samazināšanai;
V.

tā kā risināmo problēmu lokā ES izvirzījusi nepieciešamību apturēt narkotiku tirdzniecību no Vidusāzijas vai caur to, kā arī cīņu pret organizēto noziedzību, tostarp cilvēku tirdzniecību, un terorisma attīstības novēršanu; tā kā dažos gadījumos “cīņa pret terorismu” tiek izmantota kā aizsegs represīvām darbībām pret tiem, kas kritizē valdību, kā arī cilvēktiesību aizstāvjiem, reliģiskām kustībām un parastiem uzņēmējiem; tā kā ir pamats uzskatīt, ka to attiecina uz šādām personām saistībā ar Uzbekistānas sadarbību drošības jomā ar kaimiņvalstīm; tā kā ir atzīts, ka notiek bērnu darbaspēka migrācija, un šīs problēmas visaptverošai risināšanai nepieciešamas jaunas starptautiskās un sociālās partnerības metodes, iesaistot visas ieinteresētās puses;
4.

atzinīgi vērtē to, ka Līgums skaidrāk un pārredzamāk nosaka visām dalībvalstīm kopīgās vērtības, uz kurām balstās Eiropas Savienība, kā arī Eiropas Savienības mērķus un principus, kas ir tās darbības pamatā un kas nosaka attiecības ar dalībvalstīm: a) skaidri definē Eiropas Savienības kompetences attiecībās ar dalībvalstīm saskaņā ar principu — ja Līgumos nav norādīts, ka konkrētais jautājums ir Eiropas Savienības kompetencē, tas paliek dalībvalstu kompetencē; b) Līgumā vairāk ir pievērsta uzmanība politikas virzieniem, no kuriem pilsoņi gūst tiešu labumu: jauni vispārēji piemērojami noteikumi, kas atbalsta augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu, sekmē atbilstīgu sociālo aizsardzību, cīnās pret sociālo atstumtību, sekmē augstu izglītības, apmācības un veselības aizsardzības līmeni, novērš visus diskriminācijas veidus un veicina dzimumu līdztiesību; jauni noteikumi veicina noturīgu attīstību un vides aizsardzību, tostarp centienus mazināt klimata pārmaiņas, kā arī aizsargā vispārējas nozīmes pakalpojumus; ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija no jauna apstiprināta kā Eiropas Savienības mērķis; c) beigsies neskaidrības jēdzienu “Eiropas Kopiena” un “Eiropas Savienība” lietošanā, jo Eiropas Savienība kļūs par vienīgo juridisko personu un struktūru; d) dalībvalstu solidaritātes klauzula pilsoņiem sniegs pārliecību, ka teroristu uzbrukuma, dabas vai cilvēku radītas katastrofas gadījumā dalībvalsts saņems atbalstu no visām Eiropas Savienības dalībvalstīm; e) tas apliecina Eiropas Savienības institucionālās organizācijas īpatnību, kad dalībvalstis Eiropas Savienībai uztic noteiktas kompetences, kuras to ieskatā varētu labāk īstenot ar kopīgu mehānismu, un vienlaikus, lai kliedētu jebkādas šaubas, sniedz pietiekamas garantijas, ka Eiropas Savienība nekļūs par centralizētu, visas pilnvaras īstenojošu “pārvalsti”, piemēram: — pienākumu respektēt dalībvalstu nacionālo identitāti, kas raksturīga to politiskajām un konstitucionālajām pamatstruktūrām, tostarp reģionālajām un vietējām pašvaldībām, kā arī valstu galvenās funkcijas, tostarp nodrošināt valsts teritoriālo integritāti, uzturot likumību un kārtību un aizsargājot valsts drošību; — piešķirto pilnvaru (Eiropas Savienības kompetences ir tikai tās, kuras dalībvalstis ir tai nodevušas), subsidiaritātes un proporcionalitātes principus; — pašu dalībvalstu līdzdalību Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas sistēmā un vienošanos par izmaiņam tajā; — jebkuras dalībvalsts, kas to vēlas, tiesības izstāties no Eiropas Savienības;
H.

tā kā visām attīstītajām valstīm ir sava lauksaimniecības politika, tā kā jaunie apstākļi, tostarp pasaules iedzīvotāju skaita pieaugums, klimata pārmaiņas, pieaugošais enerģijas pieprasījums, atteikšanās no cenu atbalsta un pastiprināta iekļaušanās pasaules tirgus apritē, no vienas puses, izraisīs lauksaimniecības produktu tirgus cenu palielināšanos Eiropas Savienībā un, no otras puses, radīs ievērojami lielākas ražas svārstības un cenu nepastāvību, un tāpēc vairāk nekā jebkad ir jāturpina īstenot kopēja lauksaimniecības politika;
Oficiālais Vēstnesis 166 E , 07/07/2005 Lpp. 0057 - 0058



P6_TA(2004)0021 Eiropas Konstitucionālā līguma ratificēšanas procedūras un paziņošanas stratēģija Eiropas Parlamenta Rezolūcija par Eiropas Konstitucionālā līguma ratificēšanas procedūrām un paziņošanas stratēģiju attiecībā uz šo līgumu Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Eiropas Konstitucionālā līguma projektu, par kuru Eiropas Savienības dalībvalstu un valdību vadītāji vienojās 2004. gada 18. jūnijā [1] starpvaldību konferencē, pamatojoties uz Eiropas Konventa sagatavoto tekstu, un kuru ir paredzēts parakstīt 2004. gada 29. oktobrī Romā, - ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu, A. tā kā vienošanās, ko panāca 2004. gada 18. jūnijā, ir vēsturiski nozīmīga un ir pirmais ievērojamais paplašinātās Eiropas Savienības politiskais akts, kurā noteikts, ka atjaunotās Eiropas Savienības pamatā ir lielāka demokrātija, pārredzamība un efektivitāte, B. tā kā 2005. gadā — 60 gadus pēc Otrā pasaules kara un 16 gadus kopš Eiropas sašķeltības beigām — mūsu kontinents ir apvienojies mierā un brīvībā, pamatojoties uz arvien ciešāku ekonomikas un politikas integrāciju, kuras virzītājspēks ir bijušas Eiropas Kopienas un pēc tam Eiropas Savienība ar visām secīgajām paplašināšanās kārtām, C. tā kā Konstitūciju vajadzētu nodot Eiropas Savienības pilsoņiem pēc iespējas skaidrākā, godīgākā un saprotamākā veidā, nepārprotami norādot uz sastāvdaļām, kas jau ir spēkā, un uzsverot jauniekļautos noteikumus, 1. iesniegs savu atzinumu par Konstitucionālo līgumu cik drīz iespējams pēc tā parakstīšanas; 2. aicina Padomi izstrādāt saskaņotu pieeju dalībvalstu ratificēšanas procedūru grafikam un dalīties paraugpieredzē par parlamentāro uzraudzību un referenduma kampaņu rīkošanu; 3. uzskata laika posmu no 2005. gada 5. līdz 8. maijam par piemērotu, lai dalībvalstīs organizētu tautas nobalsošanu par Konstitūciju vai dalībvalstu parlamentos paredzēto tās ratificēšanu, ņemot vērā to, ka šim periodam piemīt simboliska nozīme saistībā ar miera nodibināšanu mūsu kontinentā, kā arī ar Eiropas Savienības izveidošanu; 4. ierosina, ka ratifikācijas process visās dalībvalstīs jāpabeidz līdz 2006. gada jūnijam; 5. uzskata par nepieciešamu uzsvērt Konstitūcijas projekta Eiropas dimensiju dalībvalstu ratificēšanas procedūrās, lai veicinātu pilsoniskās kopības apziņu visā Eiropas Savienībā; 6. aicina Padomi un Komisiju izstrādāt atbilstošu kampaņu rīkošanas un paziņošanas stratēģiju; un pauž savu apņemšanos dot ieguldījumu šīs stratēģijas veidošanā; 7. uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. [1] Dokuments CIG 87/04. --------------------------------------------------
D.

tā kā pieteikums attiecas uz 206 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, kuru darbība atsauces periodā ir beigusies sešos uzņēmumos (4) un kuri visi tiks uzskatīti par atbalsttiesīgiem saņēmējiem; tā kā 180 no darbu zaudējušiem darba ņēmējiem ir vīrieši (87,4 %) un 26 — sievietes (12,6 %); tā kā 26 no darbu zaudējušiem darba ņēmējiem ir jaunāki par 30 gadiem (12,6 %), 137 ir vecumā no 30 līdz 54 gadiem (66,5 %) un 43 ir vecāki par 54 gadiem (20,9 %); tā kā 167 no darbu zaudējušiem darba ņēmējiem ir pamatizglītības otrā posma izglītība (81,1 %), 6 — vidējā izglītība vai pēcvidusskolas izglītība (2,9 %) un 33 — ir augstākā izglītība (16,0 %);
13.

atzinīgi vērtē dzimumu līdzsvaru Aģentūras augstākā līmeņa vadītāju vidū, proti, to, ka 3 no 6 augstākā līmeņa vadītājiem (50 %) ir viena dzimuma, un Aģentūras kopējā darbinieku skaitā, proti, to, ka 53 no 102 darbiniekiem (51,96 %) ir sievietes; pieņem zināšanai dzimumu līdzsvaru Aģentūras valdē, proti, to, ka 30 no 50 tās locekļiem (60 %) ir sievietes; aicina Komisiju un dalībvalstis, izvirzot savus kandidātus Aģentūras valdes locekļa amatam, ņemt vērā, ka ir svarīgi nodrošināt dzimumu līdzsvaru;
9.

ar bažām norāda uz dzimumu līdzsvaru Aģentūras augstākā līmeņa vadībā, proti, to, ka trīs no trijiem vadītājiem (100 %) ir vīrieši, un dzimumu līdzsvaru Aģentūras valdē, proti, to, ka 24 no 28 valdes locekļiem (85,7 %) ir vīrieši; turklāt ar bažām norāda uz dzimumu līdzsvara trūkumu Aģentūras kopējā darbinieku skaitā, proti, to, ka 135 no 202 (66,8 %) darbiniekiem ir vīrieši; atzinīgi vērtē Aģentūras centienus uzlabot dzimumu līdzsvaru, palielinot sieviešu pārstāvju īpatsvaru augstākā līmeņa vadītāju amatos no 7 % 2017. gadā līdz 33 % 2020. gadā; atkārtoti aicina Aģentūru pēc iespējas drīzāk veikt papildu pasākumus, lai nodrošinātu labāku dzimumu līdzsvaru augstākā līmeņa vadībā; aicina Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā to, cik svarīgi ir nodrošināt dzimumu līdzsvaru, kad tās izvirza savus kandidātus Aģentūras valdes locekļu amatam; atgādina Aģentūrai, ka kandidātu atlasē svarīgas ir prasmes, zināšanas un pieredze, kā arī personāla ģeogrāfiskais un dzimumu līdzsvars;
12.

konstatē, ka 2020. gada 31. decembrī bija aizpildīti 94 % no štatu saraksta un no Savienības budžetā apstiprinātajiem 33 pagaidu darbiniekiem darbā bija pieņemts 31 pagaidu darbinieks (salīdzinājumam – 2019. gadā tās bija 32 apstiprinātas amata vietas); norāda, ka 2020. gadā Aģentūrā strādāja arī 46 līgumdarbinieki (no tiem 16 pie ierasto darbību īstenošanas un 30 pie ārēji finansētiem spēju veidošanas projektiem) un septiņi norīkotie valsts eksperti (sešiem finansējums bija nodrošināts no Aģentūras budžeta, un vienam tas bija nodrošināts saskaņā ar otro apmācības partnerības programmu terorisma apkarošanas jomā);
4.

atzinīgi vērtē to, ka Aģentūra veica ex post novērtējumus par pabeigtajiem darba aizsardzības pārskatiem par arodslimībām, darba aizsardzības izmaksām un nodrošinātajiem ieguvumiem, kā arī par mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem; norāda, ka novērtēšanā tika secināts – Aģentūrai būtu jāturpina centieni šajās svarīgajās tematiskajās jomās, un tika sniegti konkrēti ieteikumi; atzinīgi vērtē to, ka 2020. gadā Aģentūra veica 2018.–2019. gada Veselīgu darbavietu kampaņas ex post novērtējumus; norāda, ka kampaņa bijusi īpaši sekmīga ieinteresēto personu iesaistes un darbību izplatīšanas jomā;
6.

norāda, ka klimata pārmaiņu dēļ dabas katastrofas kļūs arvien spēcīgākas un atkārtosies biežāk; uzsver, ka atsevišķi reģioni, piemēram, salas un piekrastes reģioni, ir īpaši pakļauti dabas katastrofu ietekmes riskam; uzsver to, ka Fonds ir tikai preventīvs instruments un ka klimata pārmaiņu novēršanai vispirms un galvenokārt ir vajadzīga preventīva politika, lai saskaņā ar Parīzes nolīgumu un Eiropas zaļo kursu novērstu klimata pārmaiņu turpmākās sekas; atkārtoti uzsver to, cik svarīgi — it īpaši neaizsargātiem reģioniem — ir ieguldīt klimata pārmaiņu mazināšanā un pielāgošanās pasākumos un nodrošināt efektīvu sinerģiju starp Fondu un attiecīgajām Savienības finansēšanas programmām;
pēc iepazīšanās ar Revīzijas palātas ziņojumu norāda, ka Aģentūra ir izmantojusi pagaidu darba aģentūru darbiniekus uzdevumu veikšanai Aģentūrā, ka šie darbinieki veido 29 % no kopējā darbaspēka (šis rādītājs ir palielinājies salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu) un saskaņā ar Revīzijas palātas sniegto informāciju šis skaitlis liecina par aizvien lielāku atkarību no pagaidu darba aģentūru darbiniekiem; norāda, ka 2019. gadā Aģentūra par šādiem pakalpojumiem samaksāja aptuveni 923 000 EUR jeb 5,60 % no sava budžeta; turklāt norāda, ka Revīzijas palāta atturējās izteikt apsvērumus par Direktīvas 2008/104/EK ( 3 ) par pagaidu darba aģentūrām piemērošanu Savienības aģentūrām, jo notiek lietas izskatīšana Tiesā;
480.

aicina Komisiju: — sniegt informāciju par atlikušo kļūdu līmeņa izpētes ierobežojumiem DG NEAR 2020. gada darbības pārskatā un turpmākajos gada darbības pārskatos; — ātri izstrādāt norādījumus un kritērijus NVO identificēšanai tās grāmatvedības sistēmā un pārbaudīt pieteikumu iesniedzēju pašdeklarētos datus; — ierosināt saskaņotu NVO definīciju un īpašu līdzekļu kontroli. aicina Komisiju katru gadu pieprasīt 50 lielāko saņēmēju sarakstu; — palielināt ticamības līmeni, ko DG NEAR izmanto dotāciju īpatsvara aprēķināšanas metodoloģijā, līdz tādam pašam līmenim, ko piemēro atlikušo kļūdu īpatsvaram pārējā revīzijas kopā, lai 2021. gada beigās precīzāk atspoguļotu augstāko risku tiešajā pārvaldībā esošo dotāciju jomā; — līdz 2021. gada beigām nostiprināt DG NEAR, DG DEVCO, DG ECHO, DG CLIMA un FPI pārbaudes, apzinot un novēršot atkārtotas kļūdas (piemēram, laika uzskaites sistēmu trūkumu un neattiecināma PVN iekasēšanu no Savienības finansētiem projektiem); — līdz 2021. gada beigām turpināt uzlabot atlikušo kļūdu īpatsvara izpētē izmantoto metodoloģiju un rokasgrāmatu, lai risinātu Revīzijas palātas ziņojumā apzinātos problēmjautājumus un padarītu ticamāku izpētē paziņoto kļūdu īpatsvaru; — atsākt formulēt atrunas visās jomās, kurās konstatēts augsts riska līmenis, neatkarīgi no šo jomu īpatsvara kopējos izdevumos un to finansiālās ietekmes; — rūpīgi pārbaudīt, kā Savienības līdzekļus izmanto trešās personas, ar tām saistītās vienības un/vai fiziskas personas, lai gūtu pārliecību, ka līdzekļi netiek piešķirti nekādiem terorisma un/vai reliģiskas un politiskas radikalizācijas mērķiem vai veidiem vai nav saistīti ar tiem; turklāt jānodrošina, ka šie Savienības līdzekļi tiek proaktīvi atgūti un iesaistītie saņēmēji tiek izslēgti no turpmāka Savienības finansējuma; — nodrošināt, lai ar Savienības līdzekļiem netiktu atbalstīts bērnu piespiedu darbs; — nodrošināt, ka Savienības līdzekļi netiek izmantoti mērķiem, kādiem tie nav bijuši paredzēti; — apturēt vai pārskatīt sadarbību ar trešām valstīm, tostarp apturēt konkrētu finansējumu un projektus, kas apdraud skarto personu cilvēktiesības, tostarp gadījumos, kad trešās valstis pilnībā neievēro pamattiesības, kas izriet gan no ANO 1951. gada Konvencijas par bēgļu statusu, gan no Eiropas Cilvēktiesību konvencijas, nav ratificējušas šīs konvencijas vai neievēro SOLAS konvenciju un SAR konvenciju; — nodrošināt uzlabotu Parlamenta kontroli, izstrādājot jaunus partnerības nolīgumus ar trešām valstīm, kuriem vienmēr būtu jābalstās uz solidaritātes, kopīgas atbildības, cilvēktiesību ievērošanas, tiesiskuma un starptautisko humanitāro tiesību principiem; — sniegt detalizētu informāciju par rīcības komiteju pieņemtajiem lēmumiem un nodrošināt Parlamenta pārstāvību to sanāksmēs;
21.

atzinīgi vērtē to, ka Centrs ir ieviesis iepirkuma plānu saskaņā ar Centra vadības plānu, kas tika sekmīgi izpildīts; ņem vērā, ka Centrs izmanto sarunu procedūru, jo īpaši mazas vērtības līgumiem; uzsver ar sarunu procedūras izmantošanu saistītos objektīvos riskus; ar bažām norāda, ka 85 no 92 procedūrām, kas veido 60 % no līgumu kopējās vērtības, Centrs piešķīra tiešus līgumus procedūrās ar vienu piedāvājumu; atzīst, ka lielākā daļa no šīm situācijām bija saistītas ar mazas vērtības līgumiem; iesaka Centram pat mazas vērtības līgumos izmantot procedūras, kurās iesaistīti vairāki kandidāti, lai palielinātu iespēju dažādību; aicina Centru turpināt cieši uzraudzīt noslēgtos līgumus; atzinīgi vērtē to, ka Revīzijas palātai nebija komentāru par to, kā Centrs piemēro publiskā iepirkuma noteikumus; atzinīgi vērtē Centra panākto progresu e-iepirkuma īstenošanā;
14.

norāda, ka 2019. gada 31. decembrī bija aizpildīti 96,23 % no štatu sarakstā paredzētajām amata vietām un darbā bija pieņemti 204 ierēdņi un pagaidu darbinieki no Savienības budžetā apstiprinātajiem 212 ierēdņiem un pagaidu darbiniekiem (salīdzinājumā ar 212 apstiprinātajām vietām 2018. gadā); norāda, ka papildus 30 līgumdarbiniekiem, kurus finansēja no EMSA budžeta, 2019. gadā Aģentūrā strādāja 3 līgumdarbinieki, saistība ar kuriem izdevumus sedza no Copernicus budžeta, un 14 norīkotie valstu eksperti;
8.

ar bažām norāda, ka līdz 2019. gada 31. decembrim dzimumu līdzsvars salīdzinājumā ar 2018. gadu bija samazinājies par 8 % darbinieku līmenī (44 % sieviešu un 56 % vīriešu 2019. gadā salīdzinājumā ar 52 % sieviešu un 48 % vīriešu 2018. gadā) un vidējā līmeņa vadītāju amatos (33 % sieviešu un 67 % vīriešu 2019. gadā salīdzinājumā ar 50 % sieviešu un 50 % vīriešu 2018. gadā); prasa BEREC birojam turpmāk nodrošināt dzimumu līdzsvaru darbinieku un vidējā līmeņa vadības līmenī; pauž bažas par to, ka valdes locekļu vidū nav panākts dzimumu līdzsvars, proti, 28 locekļu vidū ir tikai 7 sievietes; šajā sakarībā aicina Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā to, cik svarīgi ir nodrošināt dzimumu līdzsvaru, izvirzot kandidātus BEREC biroja valdes locekļa amatam; norāda, ka tika panākts ģeogrāfiskais līdzsvars, jo BEREC birojā bija nodarbināti 32 darbinieki no 13 dalībvalstīm;
D.

tā kā izdevumu daļā maksājumiem paredzētie līdzekļi, kurus Komisija nav izlietojusi, 2019. gadā ir 592,3 miljoni EUR (no tiem 351,5 miljoni EUR no rezerves palīdzībai ārkārtas gadījumos un 94,5 miljoni EUR no 3. izdevumu kategorijas “Drošība un pilsonība” rezerves) un no 2018. gada pārnesumiem — 86,3 miljoni EUR, bet pārējo iestāžu neizlietoto līdzekļu summa ir 82,4 miljoni EUR 2019. gadā un 39 miljoni EUR no 2017. gada pārnesumiem,