Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes 2007. gada 27. marta Regulas (EK) Nr. 378/2007 7. pantu, ar ko paredz noteikumus par brīvprātīgu modulāciju tiešajiem maksājumiem /* COM/2009/0407 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 29.7.2009 COM(2009) 407 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI saskaņā ar Padomes 2007. gada 27. marta Regulas (EK) Nr. 378/2007 7. pantu, ar ko paredz noteikumus par brīvprātīgu modulāciju tiešajiem maksājumiem KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI saskaņā ar Padomes 2007. gada 27. marta Regulas (EK) Nr. 378/2007 7. pantu, ar ko paredz noteikumus par brīvprātīgu modulāciju tiešajiem maksājumiem Šis ziņojums ir sagatavots saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 378/2007[1] 7. pantu, kas paredz, ka „Komisija līdz 2008. gada 31. decembrim iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par brīvprātīgas modulācijas piemērošanu, vajadzības gadījumā to papildinot ar atbilstīgiem priekšlikumiem.” Tajā pašā laikā Kopējās lauksaimniecības politikas ( CAP ) veselības pārbaude ir reaģējusi uz nepieciešamību palielināt finansējumu lauku attīstībai, palielinot obligātās modulācijas likmi. Dalībvalstis, kas piemēro brīvprātīgo modulāciju, pakāpeniski to nomainīs ar obligāto modulāciju, tādā veidā labāk izlīdzinot modulācijas likmes visā Eiropā. Pašreizējā 2007.–2013. gada plānošanas periodā Komisija neparedz turpmākas iniciatīvas attiecībā uz brīvprātīgo modulāciju. 1. Pamatinformācija 1.1. Modulācijas jēdziens Termins modulācija attiecas uz budžeta līdzekļu pārvietošanu no tiešajiem maksājumiem lauksaimniekiem ( CAP 1. pīlārs) uz lauku attīstības pasākumiem ( CAP 2. pīlārs). 2003. gada CAP reforma ieviesa obligāto modulāciju, sākot ar 3 % likmi 2005. gadā, 4 % likmi 2006. gadā un 5 % likmi 2007. gadā un turpmāk, kopā ar EUR 5000 franšīzi, zem kuras vairs nenotiek tiešo maksājumu samazināšana. Turklāt 2005. gadā tika panākta vienošanās par to, ka Apvienotā Karaliste un Portugāle turpmāk var izmantot brīvprātīgu modulāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 378/2007 noteikumiem. 1.2. Brīvprātīgas modulācijas tiesiskais regulējums Regula (EK) Nr. 378/2007 sniedz iespēju piemērot brīvprātīgu modulāciju Apvienotajā Karalistē laika periodā no 2007.–2012. gadam, kur brīvprātīga modulācija jau tiek piemērota, un Portugālē saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1698/2005 70. panta 4.a punktu.[2] Brīvprātīga modulācija notiek tiešo maksājumu samazināšanas veidā, kas ir papildus tam samazinājumam, ko iegūst no obligātas modulācijas. Kalendārajā gadā ir jāpiemēro vienreizēja samazinājuma likme, tomēr Apvienotā Karaliste, kas vienreizējā maksājuma shēmu piemēro reģionālajā līmenī, var arī piemērot reģionāli diferencētas likmes. Maksimālā samazinājuma likme ir 20 %. Arī obligātas modulācijas gadījumā ir paredzēta EUR 5000 franšīze. Tomēr pretēji obligātai modulācijai dalībvalstis var to samazināt vai nepiemērot (kā tas ir Apvienotajā Karalistē). Komisija nosaka neto summas, ko iegūst brīvprātīgas modulācijas piemērošanas rezultātā, pamatojoties uz likmi (likmēm), kuras ir paziņojušas attiecīgās dalībvalstis. Šie papildu modulācijas līdzekļi tiek izmantoti lauku attīstības pasākumu finansēšanai tajā pašā dalībvalstī. Šajā gadījumā nav pienākuma maksāt valsts līdzfinansējumu, tas nozīmē, ka uz papildu finansējumu nav attiecināms maksimālais apjoms dažādām asīm, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1698/2005 70. panta 3. punktā. Attiecīgajām dalībvalstīm ir jāiesniedz ietekmes novērtējumi, īpaši par lauksaimnieku ekonomisko situāciju un viņu konkurētspēju lauksaimniecības nozarē, ņemot vērā nepieciešamību izvairīties no nepamatotas, nevienlīdzīgas attieksmes pret lauksaimniekiem. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisijai līdz 2008. gada beigām ir jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par brīvprātīgas modulācijas piemērošanu. Komisijas Regula (EK) Nr. 1236/2007[3], kas nosaka īstenošanas kārtību paredz a) katras lauku attīstības programmas finanšu plānā iekļaut brīvprātīgas modulācijas rezultātā iegūtās summas (Regula (EK) Nr. 1974/2006, II. pielikums, A. daļa, 6.1. punkts) un b) atcelt Regulas (EK) Nr. 1655/2004 noteikto veco brīvprātīgas modulācijas režīmu. 1.3. Ekonomiskās ietekmes analīzes ierobežošana Vēl ir pāragri izdarīt kategoriskus secinājumus par brīvprātīgas modulācijas ietekmi uz saimniecību ekonomisko situāciju. Apvienotajā Karalistē pirmais brīvprātīgās modulācijas budžets, kas paredzēts izmantošanai Apvienotās Karalistes lauku attīstības programmām atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 378/2007 ir pieejams tikai kopš 2007. gada oktobra. Ziemeļīrijas gadījumā Lauku attīstības programma tika grozīta, lai no 2008. gada novembra tajā iekļautu brīvprātīgu modulāciju. Portugāles gadījumā ir pāragri izvērtēt ietekmi, jo brīvprātīgas modulācijas rezultātā iegūtās summas lauku attīstības programmām būs pieejamas tikai no 2010. gada. Ir svarīgi atzīt arī to, ka svārstīgā pārmaiņu laikā, brīvprātīgas modulācijas atskaitījumi ir tikai viens no faktoriem, kas 2007.–2008. gadā ietekmē saimniecību ekonomisko situāciju. Citi faktori ir daudz vairāk ietekmējuši saimniecību ieņēmumus, kā piemēram, patēriņa preču cenu pieaugums, izejvielu cenu pieaugums, kredītu krīze un Lielbritānijas gadījumā sterliņu mārciņas pavājināšanās attiecībā pret eiro, ārkārtēji laika apstākļi un dzīvnieku slimību uzliesmojumi. Tomēr šajā dalībvalstī vispārējais ienākumu pieaugums sakarā ar lielo patēriņa preču pieaugumu bija pozitīvs. 2. Brīvprātīgas modulācijas piemērošana Lielbritānijā 2.1. Paziņojums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 378/2007 2. panta 1. punktu 2007. gada 12. jūnijā Lielbritānija paziņoja Komisijai par brīvprātīgās modulācijas likmēm 2007.–2012. gadam un par ietekmes ex ante novērtējumu. Lielbritānija noteica šādas gada likmes reģioniem un neparedzēja franšīzes piemērošanu: Anglija | 0 % | 40,00 % | 0 % | 0 % | Ziemeļīrija | 0 % | 62,00 % | 0 % | 0 % | Skotija | 55,21 % | 55,21 % | 55,21 % | 65,00 % | Velsa | 45,00 % | 45,00 % | 45,00 % | 0 % | Saskaņā ar Lielbritānijas sniegto informāciju brīvprātīga modulācija nodrošinātu labāku līdzsvaru starp diviem CAP pīlāriem, ņemot vērā, ka attiecība starp 1. un 2. pīlāru Lielbritānijā 2007.–2013. gadam pirms modulācijas ir 14:1 un pēc modulācijas 7:1, salīdzinot ar 15 ES dalībvalstu vidējo 5:1. 2.2. Komisijas lēmumi 2007/679/EK un 2007/680/EK Ar Komisijas Lēmumu 2007/679/EK[4] tika noteiktas neto summas, ko iegūst no brīvprātīgas modulācijas piemērošanas Apvienotajā Karalistē, pamatojoties uz šādām reģionāli diferencētām gada likmēm: 1 | 10,45 % | 14,29 % | 17,00 % | 10 % | 2 | 76,09 % | 68,58 % | 65,04 % | 80 % | 3 | 8,74 % | 11,57 % | 0,00 % | 10 % | Vadošais | 4,72 % | 5,57 % | 17,96 % | 0 % | Kopā | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 2.3.2. Saimniecības ieņēmumi Paziņojumā teikts, ka nesenā statistika par saimniecību ieņēmumiem „liecina, ka lauksaimniecības nozare Apvienotajā Karalistē atrodas samērā veselīgā un konkurētspējīgā stāvoklī, neskatoties uz to, ka brīvprātīgā modulācija tiek piemērota kopš 2001. gada” (laika periodā no 2000.–2006. gadam kopējā izmaksātā summa bija apmēram EUR 4,500 miljoni). Brīvprātīgās modulācijas likmes (minimālās un maksimālās) | 12 %–14 % | 4,5 %–9 % | 5 %–9 % | 2,5 %–6,5 % | Sagaidāmā ietekme uz kopējiem ienākumiem no lauksaimniecības | Nav pieejama | -3 %/-6 % | Nav pieejama | -3,9 % / -10,2 % | Sagaidāmā ietekme uz tirgus ienākumiem | Nav pieejama | Nav pieejama | -0,5 %/-4.3 % | -1,5 %/-4,4 % | Tam nevajadzētu ietekmēt Apvienotās Karalistes lauksaimniecības konkurētspēju, tomēr līdzfinansējumam būtu jāierobežo saimniecību ieņēmumu samazinājums. Faktiski brīvprātīgas modulācijas valsts līdzfinansējuma dēļ tīrais pieaugums palielināsies visos CAP izdevumos Apvienotajā Karalistē (+EUR 1 miljards 2007.–2013. gada plānošanas periodā tikai Anglijā). 2.3.3. Ietekme uz vidi Anglijā 99 % no brīvprātīgas modulācijas kopējiem valsts izdevumiem (EUR 131,5 miljoni) tika izmaksāti agrovides maksājumos, galvenokārt, vides pārvaldības shēmas iekļuves līmenī. Šai shēmai ir vajadzīga pamatlīmeņa vides pārvaldība, un dalībnieki var izvēlēties no plašā vairāk nekā 50 pārvaldības iespēju klāsta. Tie aptver visus saimniecību veidu un ietver tādas lietas kā lauku aizsardzības joslas pārvaldība, akmens sienu uzturēšana, nelielu resursu ganības, buferjoslas un aramzemes iespējas. Kopš 2007. gada janvāra ir parakstīti vairāk kā 10 500 jauni agrovides līgumi, kas finansēti ar brīvprātīgu modulāciju. Šajā posmā bez brīvprātīgas modulācijas nebūtu bijis iespējams paplašināt vides pārvaldības shēmu. Skotijā 2008. gadā visi EUR 34,9 miljoni (kopējie valsts izdevumi) tika izlietoti lauksaimniecībai nelabvēlīgo reģionu maksājumiem. Velsā, kura izvēlējās neveikt brīvprātīgus atskaitījumus no vienreizējo maksājumu shēmas 2007. gada maksājumiem, brīvprātīga modulācija, tiklīdz būs pieejama, tiks ļoti koncentrēta uz agrovides pasākumu atbalstīšanu zemākā mērā, lai atbalstītu apmācību lauksaimniecības/mežsaimniecības jomā un uzņēmējdarbības pielāgošanā. Ziemeļīrijā brīvprātīgā modulācija būs paredzēta tiem pasākumiem, kas nodrošina tiešu atbalstu lauksaimniekiem (apmācība un informatīvi pasākumi, lauku saimniecību modernizācija, kompensācijas maksājumi lauksaimniecībai nelabvēlīgiem reģioniem, agrovides maksājumi, mežsaimniecības pasākumi un nelauksaimnieciskās darbības dažādošana). Īstenojot agrovides pasākumus, ir sagaidāma labvēlīga ietekme uz vidi. Tai būtu jāmīkstina tiešo maksājumu iespējamā negatīvā ietekme, kā zīdītājgovju skaita samazināšana (kas varētu radīt nepietiekamas ganības dažām svarīgām dzīvotnēm) un iespējamā piensaimniecības, liellopu un aramzemes nozares intensifikācija, kas varētu ietekmēt ūdens kvalitāti un augsnes eroziju. 3. Brīvprātīgas modulācijas piemērošana Portugālē 3.1. Paziņojums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 378/2007 2. panta 1. punktu 2007. gada 18. jūnijā Portugāle paziņoja Komisijai par brīvprātīgās modulācijas likmēm 2007.–2012. gadam un par ietekmes ex ante novērtējumu. Tika paziņota gada likmi 10 % apmērā, sākot no 2008. gada. Ja tiek ņemta vērā franšīze, tas veido 6,1 % efektīvās likmes samazinājumu tiešajiem maksājumiem. Attiecībā uz ietekmi uz lauksaimnieku ienākumiem gaidāmais samazinājums varētu atšķirties no maksimums -13 % liellopu saimniecībām un jauktām saimniecībām līdz minimums -2 %/-3 % saimniecībām, kas specializējas permanento kultūraugu vai piena lopu audzēšanā. Tajā pašā laikā tiktu samazināta starpība starp lielākajiem un mazākajiem saimniecību ieņēmumiem, vairāk par pusi no asignējuma maksātu tie lauksaimnieki, kuri tiešajos maksājumos saņem vairāk par EUR 50 000 gadā. 3.2. Komisijas Regula (EK) Nr. 333/2008 un Komisijas Lēmums 2008/788/EK Regula (EK) Nr. 333/2008[6] nosaka maksimālo apjomu lauksaimniekiem piešķiramajam papildu atbalstam (privilēģija) EUR 20,4 miljoni gadā. 2008. gada 12. septembrī Portugāle informēja Komisiju par savu nodomu piemērot brīvprātīgo modulāciju tiešajiem maksājumiem tikai no 2009. gada. Ar Komisijas 2008. gada 3. oktobra Lēmumu 2008/788/EK[7] tika noteiktas neto summas, ko iegūst no brīvprātīgas modulācijas piemērošanas Portugālē, ņemot vērā Portugāles varas iestāžu lēmumu noteikt neto summas tikai no 2009. gada un turpmāk: GADS | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | (miljoni EUR) | 41,6 | 40,8 | 40,8 | 40,8 | Rezultātā EUR 164 miljoni tiks pārvietoti no 1. pīlāra uz 2. pīlāru. 3.3. Brīvprātīgas modulācijas papildu finansējuma izlietojums Atbilstīgi Portugāles saistībām Lauku attīstības programmā kontinentālai daļai papildu finansējums no brīvprātīgās modulācijas tiks vienādi sadalīts starp Natura 2000 tīkla atbalsta nostiprināšanu, ieskaitot jaunas papildu teritorijas (saskaņā ar 2. asi), un projektiem saimniecību struktūru uzlabošanai (saskaņā ar 1 asi). Kā norādīts iepriekš, 2008. gada 12. septembrī, Portugāle informēja Komisiju, ka tā plāno piemērot brīvprātīgo modulāciju tiešajiem maksājumiem tikai no 2009. gada. Portugāle ir apstiprinājusi, ka tā atradīs citus veidus, kā ievērot iepriekš minētās saistības Lauku attīstības programmā kontinentālai daļai. 4. Veselības pārbaudes ietekme CAP veselības pārbaudes (Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulas (EK) Nr. 72/2009, Nr. 73/2009 un Nr. 74/2009)[8] mērķis ir palīdzēt lauksaimniekiem labāk reaģēt uz tirgus signāliem un stāties pretim jaunām problēmām. Šajā nolūkā obligātās modulācijas likme palielināsies par četriem soļiem, sasniedzot 10 % 2012. gadā un saglabājot EUR 5000 franšīzi. Turklāt ir ieviesta progresīva modulācija papildu 4 % tiem maksājumiem, kas ir lielāki par EUR 300 000. Rezultātā 4 gadu laikā uz 2. pīlāru tiks pārvietoti EUR 3,24 miljardi. Papildu finansējums tiks izmantots „jaunām problēmām” tajā pašā dalībvalstī: klimata pārmaiņas, atjaunojamā enerģija, ūdens pārvaldība, bioloģiskā daudzveidība, inovācijas, kas saistītas ar šīm problēmām, un ikdienas papildu pasākumi. Līdzfinansējuma likme šīm darbībām ir 90 % konverģences reģioniem un 75% nekonverģences reģioniem. Tās dalībvalstis, kuras piemēro brīvprātīgo modulāciju, attiecīgi samazinās likmes. Tas nozīmē, ka veselības pārbaude samazinās brīvprātīgas modulācijas nozīmi Apvienotajā Karalistē un Portugālē, bet neietekmēs modulāciju kopumā, kā norādīts tabulā: Tabula: Brīvprātīgas modulācijas summas, kuras pēc veselības pārbaudes aizstāj obligātā modulācija EUR miljoni 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Kopā | Apvienotā Karaliste | 67,4 | 100,6 | 134,3 | 167,7 | 470,0 | Portugāle | 8,8 | 11,8 | 15,8 | 19,8 | 56,2 | Papildu veselības pārbaudes palielinātā modulācija sašaurinās rezerves citām jaunām problēmām. 5. Secinājumi Brīvprātīgā modulācija, kas pamatota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 378/2007, ir vai nu pārāk īsu brīdi izmantota (Apvienotā Karaliste) vai joprojām nav īstenota, kā paredzēts lauku attīstības programmās (Portugāle). Tādēļ ir pāragri izdarīt kategoriskus secinājumus par brīvprātīgas modulācijas ietekmi uz saimniecību ekonomisko situāciju un to konkurētspēju. Citi faktori (piem., patēriņa preču cenu pieaugums, izejvielu cenu pieaugums, kredītu krīze) ir daudz vairāk ietekmējuši ieņēmumus no lauksaimniecības nekā brīvprātīgā modulācija. Attiecībā uz citiem faktoriem jāpiezīmē, ka, īstenojot agrovides pasākumus, Apvienotajā Karalistē ir sagaidāma labvēlīga ietekme uz vidi, jo tur ir novērojams ievērojams agrovides līgumu pieaugums. Kopējās lauksaimniecības politikas ( CAP ) veselības pārbaude ir reaģējusi uz nepieciešamību palielināt finansējumu lauku attīstībai, palielinot obligātās modulācijas likmi. Tādēļ nav vajadzības piedāvāt atbilstīgus priekšlikumus, kā tika ierosināts Regulas (EK) Nr. 378/2007 7. pantā. [1] Padomes 2007. gada 27. marta Regula (EK) Nr. 378/2007, ar ko paredz noteikumus par brīvprātīgu modulāciju tiešajiem maksājumiem, kuri noteikti Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005, OV L 95, 5.4.2007, 1. lpp. [2] Padomes 2005. gada 20. septembra Regula (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp. [3] Komisijas 2007. gada 22. oktobra Regula (EK) Nr. 1236/2007, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1974/2006, lai piemērotu Padomes Regulu (EK) Nr. 378/2007 par brīvprātīgu modulāciju, OV L 280, 24.10.2007, 3. lpp. [4] Komisijas 2007. gada 22. oktobra Lēmums, ar ko nosaka brīvprātīgās modulācijas piemērošanas rezultātā iegūtās neto summas Apvienotajā Karalistē 2007.–2012. kalendārajam gadam (2007/679/EK), OV L 280, 24.10.2007, 25. lpp. [5] Komisijas 2007. gada 22. oktobra Lēmums, ar kuru groza Lēmumu 2006/410/EK, ar ko saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. panta 2. punktu, 143.d un 143.e pantu nosaka summas, kuras piešķir ELFLA, un summas ELGF izmaksu finansēšanai, un ar kuru groza Lēmumu 2006/636/EK, ar ko nosaka Kopienas atbalsta lauku attīstībai apjoma sadalījumu dalībvalstīm pa gadiem laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim (2007/680/EK), OV L 280, 24.10.2007, 27. lpp. [6] Komisijas 2008. gada 11. aprīļa regula (EK) Nr. 333/2008, ar ko nosaka maksimālo apjomu papildu atbalstam, kas paredzēts Portugālei saistībā ar brīvprātīgo modulāciju, kura ieviesta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 378/2007, OV L 102, 12.4.2008, 19. lpp. [7] OV L 271, 11.10.2008, 44. lpp. [8] OV L 30, 31.1.2009., 1. lpp.