Šis priekšlikums sekmē mērķi "1200 MHz bezvadu platjoslai", kas ir viens no galvenajiem mērķiem Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā 2012/243/ES, ar ko izveido radiofrekvenču spektra daudzgadu politikas programmu (RSPP). Priekšlikums arī veicina audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu turpmāku attīstību saskaņā ar RSPP mērķiem un ir saskaņā ar Atļauju izsniegšanas direktīvu un Pamatdirektīvu, it īpaši otrās 9. un 9.a pantu.

2012. gada Pasaules radiosakaru konferencē (WRC-12) — Starptautiskās elektrosakaru savienības (ITU) konferencē, kas pārskata saistošos Radionoteikumus — tika nolemts, ka 1. reģionā (Eiropā un Āfrikā) 700 MHz josla no 2015. gada būtu jāsadala gan apraidei, gan mobilajiem dienestiem.

Bezvadu savienojamība prasa piekļuvi spektram joslās zem 1 GHz, kas ir vērtīgas gan plaša pārklājuma, gan liela ātruma ziņā. Pēc pārejas uz spektra ziņā efektīvākām ciparu televīzijas tehnoloģijām 800 MHz josla (790–862 MHz jeb "digitālā dividende") bija UHF apraides joslas (470–862 MHz) pirmā daļa, ko pārdalīja bezvadu platjoslas pakalpojumiem Savienībā. Pašlaik UHF apraides josla aptver frekvences diapazonā no 470 līdz 790 MHz (turpmāk "UHF josla"). Šo joslu izmanto zemes ciparu televīzijas (DTT) un skaņas programmu izstrādes un īpašo pasākumu ("skaņas PMSE") iekārtām, pamatā bezvadu mikrofoniem.

Komisijas UHF joslas Savienības stratēģija tiks īstenota uz divu tiesību aktu pamata. Nesaistošs pasākums, kā Parlamenta un Padomes ieteikums, nevarētu ne padarīt Savienības koordināciju obligātu, ne prasīt rīcību no dalībvalstīm. Priekšroka dota lēmumam, ne regulai, jo šis pasākums rada pienākumus dalībvalstīm, bet ar to nav domāts dalībvalstīs radīt tieši piemērojamas sekas attiecībā uz privāto sektoru. Lēmums ir labāk piemērots nekā direktīva, jo pasākuma projektā nav izklāstīts vispārīgu noteikumu kopums, kas būtu transponējami valstu tiesību aktos, bet ietvertas tikai dažas īpašas darbības, kas dalībvalstīm jāveic. Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā 243/2012/ES par RSPP izveidi, piemēram, 6. panta 4. punktā, bija iekļauti līdzīgi dalībvalstu pienākumi un darbības, un arī Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumi 128/1999/EK, 626/2008/EK un 676/2002/EK tika pieņemti, lai noteiktu dalībvalstīm līdzīgus pienākumus un darbības.

Tādēļ ir vajadzīgs no 2020. gada ieviest koordinētu 700 MHz joslas sadalīšanu un licencēšanu bezvadu platjoslai un koordinētu joslas zem 700 MHz sadalīšanu elastīgai izmantošanai, kas nodrošina audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu masu auditorijai, kā arī ieguldījumus efektīvākās tehnoloģijās, kas vajadzīgas, lai atbrīvotu 700 MHz joslu, ko tagad izmanto DTT.

Kā paskaidrots arī ietekmes novērtējumā, no subsidiaritātes un proporcionalitātes viedokļa šajā lēmuma priekšlikumā ierosinātais risinājums ir vislabākais.

Ņemot vērā 800 MHz un 900 MHz joslu spektra neseno izsoļu rezultātus, pēc piesardzīgām aplēsēm kopējais ieņēmums no 700 MHz frekvenču joslas paredzēšanas ES 28 valstīs līdz 2020. gadam būtu aptuveni 11 miljardi euro, ja pārējās vērtības nemainās.

Pirmajā minētajā Komisijas pasūtītajā pētījumā tika konstatēts, ka 700 MHz frekvenču joslas izbrīvēšana 2020. gadā un modernizācija ar nākamās paaudzes zemes apraides tehnoloģiju izmaksātu EUR 1,2 līdz 4,4 miljardus. Lielākā daļa izmaksu būtu jāsedz galalietotājiem, modernizējot savas uztveršanas iekārtas pirms parastā iekārtu atjaunošanas cikla beigām. Skaņas PMSE pārejas izmaksas 2020. gadā sasniegtu EUR 200 miljonus, pamatojoties uz datiem, ka 30 % no pašreizējiem skaņas PMSE lietotājiem darbojas 700 MHz joslā. Tomēr ES valstis var piedāvāt tehnoloģiski neitrālus publiskā atbalsta pasākumus, kas šīs izmaksas ierobežo, ja tie ir saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem. Bez tam zemes ciparu televīzijas tīklu pielāgošana tāda paša apjoma programmētā satura pārraidei ar ierobežotām spektra jaudām varētu izmaksāt maksimāli ap EUR 890 miljoniem. Te var būt izmaksas, kas rastos tiesību subjektiem, kuru izmantošanas tiesības būtu jāgroza, pirms beidzies termiņš, uz kuru tās piešķirtas. Ja dalībvalstis apsvērs šādu izmaksu mazināšanas pasākumus, tiem būs jāatbilst tehnoloģiskās neitralitātes principam un attiecīgajai Komisijas lēmumu pieņemšanas praksei publiskā atbalsta jomā, kā arī attiecīgajai ES tiesu judikatūrai. Dažos gadījumos pasākumi, kas pieņemti, lai atlīdzinātu par tiesību atsaukšanu, ja atlīdzinājums nepārsniedz radīto kaitējumu, noteiktos apstākļos varētu būt saskaņā ar Savienības valsts atbalsta tiesību normām. Saskaņā ar RSPG datiem 14 dalībvalstīs izmantošanas tiesības ir piešķirtas vai nu uz nenoteiktu laiku, vai uz termiņu, kas notek pēc 2020. gada.

Komisija izvēlējās 3. variantu, kas ir tās "vēlamākais risinājums" politikas mērķu sasniegšanai. Vēlamākais risinājums tuvinās Savienības līmeņa spektra un savienojamības mērķus. 700 MHz frekvenču joslas izmantošana bezvadu platjoslas pakalpojumiem kopā ar spektru 800 MHz un 900 MHz frekvenču joslās palielinātu mobilo tīklu jaudas. Reprezentatīvā tirgū ar 3–4 operatoru konkurenci tā katram lietotājam nodrošinātu universālu pārklājumu ar augstu pārraides ātrumu — vismaz 30 Mb/s. 2020. gads kā kopīgais 700 MHz joslas pārdales termiņš ir piemērots arī tādēļ, ka tas sasaistās ar sākotnējo 5G ieviešanu. 3. variants dod noteiktību piekļuvē spektram joslā zem 700 MHz raidorganizācijām un tiem, kas sniedz audiovizuālo mediju pakalpojumus vispārībai, it sevišķi zemes ciparu apraidi. Spektra zem 700 MHz izmantošanas elastība ļauj vieglāk mazināt traucējumus un dod iespēju radīt novatorisku "ekosistēmu", kas veicina ieguldījumus un jaunus uzņēmējdarbības modeļus.

(4)Koordinēta visas 700 MHz joslas paredzēšana un licencēšana bezvadu platjoslas pakalpojumiem no 2020. gada.

(3)Koordinēta 700 MHz joslas paredzēšana un licencēšana bezvadu platjoslai no 2020. gada. Koordinēta joslas zem 700 MHz paredzēšana elastīgai izmantošanai, atbilstoši valsts pieprasījumam, kas nodrošinātu audiovizuālo mediju pakalpojumu nepārtrauktu sniegšanu masu auditorijai (tehnoloģiski neitrāli), ieskaitot nekodētu izplatīšanu, kā arī spektra pieejamību skaņas PMSE vajadzībām. Lai izvairītos no traucējumiem, spektra zem 700 MHz izmantošana būtu tehniski jāierobežo līdz lejuplīnijas režīmam. Šis variants arī paredzētu izstrādāt spektra stratēģiju skaņas PMSE, reaģējot uz skaņas PMSE spektra zaudējumu UHF joslā.

(2)Koordinēta 700 MHz joslas paredzēšana un licencēšana bezvadu platjoslai no 2020. gada un joslas zem 700 MHz rezervēšana zemes ciparu televīzijai un skaņas PMSE.

Komisijas sagatavotais ietekmes novērtējums 2015. gada 27. novembrī saņēma pozitīvu atzinumu no Regulējuma kontroles padomes.

Lai nodrošinātu dalībvalstu pienākumu saskanību ar Pamatdirektīvas 9. un 9.a pantu, pienākums aizsargāt joslas zem 700 MHz izmantošanu attiecas uz audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu masu auditorijai, nevis bezvadu tehnoloģijas vai elektronisko sakaru pakalpojuma veidu. Tādēļ 4. pantā izklāstītais aizsargpasākums nodrošina noteiktību attiecībā uz piekļuvi spektram un ļauj turpināt attīstīt DTT kā galveno zemes apraides platformu audiovizuālo mediju pakalpojumiem vispārībai. Šis pants arī ļauj joslu zem 700 MHz izmantot arī citai tehnoloģijai vai elektronisko sakaru pakalpojumiem tikai lejuplīnijai (t. i., no tīkla uz saņemošajām galiekārtām, kā televizoriem vai planšetdatoriem).

3. pants liek dalībvalstīm valsts līmenī apspriest un apsvērt pasākumus, kas, piešķirot tiesības izmantot 700 MHz joslu bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem, nodrošinātu augstas kvalitātes pārklājumu saviem iedzīvotājiem un teritorijai. Mērķis ir izmantot sociālekonomisko ieguvumu no UHF joslas, palīdzot pārvarēt digitālo plaisu un ļaujot izplesties lietu internetam.

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

(1)Daudzgadu Radiofrekvenču spektra politikas programmā (RSPP), kas tika izveidota ar Lēmumu 243/2012/ES, Eiropas Parlaments un Padome izvirzīja mērķi līdz 2015. gadam identificēt vismaz 1200 MHz spektra, kas būtu derīgs izmantošanai bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem Savienībā, atbalstīt novatorisku audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu turpmāku attīstību, nodrošinot pietiekamu spektru pakalpojumu sniegšanai ar pavadoņu un zemes sistēmām, ja vajadzība būtu skaidri pamatota, un nodrošināt pietiekamu spektru programmu izstrādei un īpašajiem pasākumiem (PMSE).

(2)Digitālā vienotā tirgus stratēģijā Komisija uzsver 694–790 MHz joslas ("700 MHz josla") nozīmi platjoslas pakalpojumu nodrošināšanā lauku rajonos un vajadzību šo joslu atbrīvot koordinēti, vienlaikus ņemot vērā audiovizuālo mediju pakalpojumu izplatīšanas īpašās vajadzības.

(3)Spektrs 470–790 MHz joslā ir vērtīgs resurss ekonomiskai bezvadu tīklu ieviešanai ar universālu pārklājumu telpās un brīvā dabā. Šo spektru patlaban visā Savienībā izmanto zemes ciparu televīzijas (DTT) un bezvadu skaņas PMSE iekārtām. Tā atbalsta medijus, kultūru un radošās nozares, kuras lielā mērā atkarīgas no šā spektra resursa satura bezvadu sniegšanai masu auditorijām.

(4)1. reģionā, kur ietilpst Savienība, ar Pasaules radiosakaru konferencē pieņemtajiem Starptautiskās elektrosakaru savienības Radionoteikumiem 700 MHz josla ar koprimāriem nosacījumiem sadalīta apraides un mobilajiem dienestiem (izņemot aeronavigācijas mobilos dienestus) un 470–694 MHz ("josla zem 700 MHz") — ekskluzīvi ar primāriem nosacījumiem apraides dienestam un ar sekundāriem nosacījumiem bezvadu skaņas PMSE lietošanai.

(5)Strauji augošā bezvadu platjoslas datplūsma padara par nepieciešamu bezvadu tīkla jaudu pastiprināšanu. Spektrs 700 MHz joslā dod gan papildu jaudas, gan universālu pārklājumu, it īpaši ekonomiski sarežģītos lauku un attālos rajonos, izmantošanai telpās un plaša klāsta ierīču savstarpējiem sakariem. Tādos apstākļos saskanīgiem pasākumiem attiecībā uz augstas kvalitātes zemes bezvadu pārklājumu visā Savienībā, kas balstās uz valstu labāko praksi licencē noteikto operatoru pienākumu ziņā, būtu jātiecas uz RSPP mērķi, ka 2020. gadā visiem pilsoņiem būtu jābūt pieejamai platjoslai ar ātrumu vismaz 30 Mb/s. Tādējādi šie pasākumi veicinās novatoriskus digitālos pakalpojumus un nodrošinās ilgtermiņa sociālekonomisku ieguvumu.

(6)Spektra dalīta lietošana kopīgā frekvenču joslā starp divvirzienu bezvadu platjoslu (augšuplīnijā un lejuplīnijā), no vienas puses, un vienvirziena televīzijas apraidi vai bezvadu skaņas PMSE, no otras puses, rada tehniskas problēmas. Tas nozīmē, ka 700 MHz frekvenču joslas pārdale divvirzienu zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem atņemtu zemes ciparu televīzijai un bezvadu skaņas PMSE lietotājiem daļu spektra resursu. Tādēļ DTT un PMSE nozarēs ir vajadzīga ilgtermiņa regulatīvās vides prognozējamība pietiekama spektra pieejamības ziņā, lai tās varētu pasargāt pakalpojumu ilgtspējīgu sniegšanu un attīstību, it sevišķi brīvi uztveramo televīziju. Var būt vajadzīgi pasākumi valstu un Eiropas Savienības līmenī, lai nodrošinātu papildu spektra resursu bezvadu skaņas PMSE lietošanai ārpus 470–790 MHz frekvenču joslas.

(7)Savā ziņojumā Komisijai ("Lamī ziņojums") Paskāls Lamī, kas bija priekšsēdētājs augsta līmeņa grupai, kura pētīja 470–790 MHz frekvenču joslas izmantošanas nākotni, ieteica 700 MHz frekvenču joslu darīt pieejamu bezvadu platjoslai no 2020. gada (± divi gadi). Tas palīdzētu sasniegt mērķi nodrošināt ilgtermiņa regulatīvo paredzamību zemes ciparu televīzijai attiecībā uz piekļuvi joslai zem 700 MHz līdz 2030. gadam, bet tas būtu jāpārskata līdz 2025. gadam. Lamī ziņojumā ir ieteikta arī valsts elastība joslas zem 700 MHz spektra izmantošanā, kas aptvertu vienīgi lejuplīniju. Tikai lejuplīnija ir ierobežojums visām pārraidēm bezvadu sistēmā neatkarīgi no tehnoloģijas, vienvirziena pārraides no centrālās infrastruktūras stacijām, kā televīzijas torņa vai mobilo sakaru bāzes stacijas uz portatīvajām vai mobilajām galiekārtām, kā televizoriem un mobilajiem tālruņiem.

(8)Atzinumā par 470–790 MHz frekvenču joslas izmantošanas ilgtermiņa nākotnes stratēģiju Savienībā ("RSPG atzinums") Radiofrekvenču spektra politikas grupa (RSPG) iesaka pieņemt visā Savienībā koordinētu pieeju, lai 700 MHz frekvenču joslu uz 2020. gada beigām padarītu pieejamu efektīvai izmantošanai bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem. Tas varētu notikt saistībā ar joslas zem 700 MHz ilglaicīgas pieejamības nodrošināšanu līdz 2030. gadam tikai lejuplīnijas audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanai. RSPG īpaši iesaka ieviest elastīgumu, lai joslu zem 700 MHz varētu izmantot arī tikai lejuplīnijas bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem.

(9)Tā kā dažas dalībvalstis jau sākušas vai pabeigušas valsts procesu, kurā tiek dotas atļaujas izmantot 700 MHz frekvenču joslu divvirzienu zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem, Savienībai būtu nekavējoties jārīkojas, lai novērstu vienotā tirgus neviengabalainību. Ir vajadzīga saskaņota pieeja 470–790 MHz joslas izmantošanai nākotnē, kam būtu jānodrošina arī regulējuma paredzamība, dalībvalstu daudzveidība jālīdzsvaro ar vienotā tirgus mērķiem un jāveicina saskanīga Savienības nostāja pasaules arēnā. Šajā sakarā būtu jāprasa dalībvalstīm 700 MHz frekvenču joslu laikus pārdalīt saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem.

(10)700 MHz frekvenču joslas izmantošana citiem lietojumiem valstīs ārpus Savienības saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem vai valsts teritorijas daļās, ko dalībvalsts iestādes faktiski nekontrolē, dažās dalībvalstīs var ierobežot joslas izmantošanu zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem. Tas tām neļaus ievērot kopīgo grafiku, kas būs noteikts Savienības līmenī. Attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai samazinātu šo ierobežojumu ilgumu un ģeogrāfisko apjomu, un vajadzības gadījumā jāvēršas pēc palīdzības pie Savienības saskaņā ar RSPP 10. panta 2. punktu. Tām saskaņā ar Lēmuma Nr. 676/2002/EK 6. panta 2. punktu un 7. pantu būtu jāpaziņo Komisijai par šādiem ierobežojumiem, un saskaņā ar minētā lēmuma 5. pantu šī informācija būtu jāpublicē.

(11)700 MHz frekvenču joslas izmantošanai zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem iespējami drīz būtu jāpiemēro elastīgs licencēšanas režīms. Tam jāietver iespēja spektra izmantošanas tiesību turētājiem tirgot un iznomāt savas esošās tiesības Direktīvas 2002/21/EK 9., 9.a un 9.b pantapiemērošanas ietvaros.

(12)Saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 9. un 9.a pantu dalībvalstīm pēc iespējas būtu jāpiemēro elastīga pieeja un tās var atļaut ieviest alternatīvus tikai lejuplīnijas lietojumus, piemēram, zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumus joslā zem 700 MHz, saskaņā ar valsts vajadzībām audiovizuālo mediju pakalpojumus izplatīt masu auditorijā. Atļaujot joslu zem 700 MHz zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumos izmantot tikai lejuplīnijai, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tāds izmantojums neiespaido joslas zem 700 MHz izmantošanu zemes ciparu apraidei kaimiņu dalībvalstīs, par ko panākta vienošanās 2006. gada Reģionālajā radiosakaru konferencē.

(13)Katrā gadījumā spektra lietošana 470–694 MHz frekvenču joslā būtu atkārtoti jāizvērtē Savienības līmenī ne vēlāk kā 2025. gadā. Izvērtēšanā būtu jāņem vērā 2023. gadā plānotā šās frekvenču joslas pārskatīšana Pasaules radiosakaru konferencē. Mainot joslas zem 700 MHz izmantošanu, būtu jāņem vērā tehnoloģijas attīstība, patērētāju uzvedība, brīvi pieejamas televīzijas pakalpojumu turpmākas sniegšanas nozīme un vispārības interešu sociālie, saimnieciskie un kultūras mērķi. Šajā sakarā ir nepieciešami pētījumi par tehniskajiem un normatīvajiem nosacījumiem vēsturisko un jauno spektra izmantojumu līdzāspastāvēšanai joslā zem 700 MHz. Tie nodrošinātu saskaņotību starp dažādās dalībvalstīs izmantotajām pieejām spektra elastīgai un lietderīgai izmantošanai un ļautu noteikt tehniskās harmonizēšanas pasākumus izmantošanai un līdzāspastāvēšanai šajā joslā. Šādus pētījumus un pasākumus var izstrādāt atbilstoši Lēmumam 676/2002/EK.

(14)Dalībvalstīm būtu jāpieņem saskanīgi valsts ceļveži, kas veicinātu 700 MHz joslas izmantošanu zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem, vienlaikus nodrošinot nepārtrauktību televīzijas apraides pakalpojumiem, kas pamet šo joslu. Tiklīdz ceļveži būs pieņemti, dalībvalstīm tie būtu jānodod atklātībai visā Savienībā. Ceļvežos būtu jāaptver pasākumi un termiņi frekvenču pārplānošanai, tīklu un galalietotāju iekārtu tehniskajai attīstībai, radioiekārtu un citādu iekārtu līdzāspastāvēšanai, pastāvošajai un jaunajai licencēšanas kārtībai un informēšanai par iespēju piedāvāt radušos migrācijas izmaksu kompensāciju, lai izvairītos no izmaksām galalietotājiem un citām izmaksām. Ja dalībvalstis plāno saglabāt DTT, īpaša uzmanība ceļvežos būtu jāpievērš apraides iekārtu modernizēšanai ar tehnoloģijām, kas lietderīgāk izmanto spektru, piemēram, modernākajiem videoformātiem (piemēram, HEVC) vai signāla pārraides tehnoloģijām (piemēram, DVB-T2).

(15)Ja par pārejas pabeigšanu spektra izmantošanā 470–790 MHz joslā būtu atlīdzinājums, tā aptvērums un mehānisms būtu jāanalizē saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem, kā noteikts Direktīvas 2002/20/EK 14. pantā, un tam būtu jābūt saderīgam ar LESD 107. un 108. panta noteikumiem.

(16)Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķi — nodrošināt Savienībā 470–790 MHz frekvenču joslas spektra izmantošanas koordinētu pāreju saskaņā ar kopīgiem mērķiem — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet mērogu un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā izklāstīto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā noteikti vienīgi pasākumi, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.