[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 22.12.2010 COM(2010) 815 galīgā redakcija 2010/0395 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības gada budžetam PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Šajā priekšlikumā ir ņemti vērā jaunākie likumdošanas un politiskie notikumi saistībā ar Finanšu regulu (turpmāk "FR"[1]). 1. Lai panāktu juridisku skaidrību un vienkāršotu sarunas ar Eiropas Parlamentu un Padomi (turpmāk "likumdevēja iestāde"), ar šo priekšlikumu aizstāj divus iepriekšējos Komisijas priekšlikumus par FR pārskatīšanu un apvieno tos vienā tekstā, izmantojot tiesību akta parasto formātu (nevis pārstrādāta akta formātu). Viens no iepriekšējiem priekšlikumiem bija saistīts ar Finanšu regulas pārskatīšanu reizi trijos gados (COM(2010) 260, galīgā redakcija), un tajā īpaši tika risināta aktuālā nepieciešamība pārskatīt budžeta izpildes mehānismus pašreizējā ekonomiskajā situācijā un saistībā ar turpmākajiem politiskajiem uzdevumiem; otrs priekšlikums bija FR pārskatīšana, lai saskaņotu to ar Lisabonas līgumu (COM(2010) 71, galīgā redakcija), ietverot arī dalībvalstu saistības attiecībā uz iekšējo kontroli un revīziju un to pienākumus, kas izriet no dalītas vadības. Tādējādi šie divi iepriekšējie priekšlikumi (COM(2010) 260, galīgā redakcija) un (COM(2010)71, galīgā redakcija) tiek atsaukti. 2. Turklāt priekšlikuma tekstā ir iekļautas FR izmaiņas, kas tika ieviestas, pieņemot Regulu Nr. 1081/2010[2] par Eiropas Ārējās darbības dienesta (turpmāk "EĀDD") izveidi. 1.1. Procedūra Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā FR ir jāpārskata saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, kas paredzēta LESD 322. pantā. Lai likumdevējai iestādei būtu vispārējs priekšstats par ierosinātajiem grozījumiem, FR īstenošanas kārtība (turpmāk „ĪK”[3]) tiek iesniegta Komisijas dienestu darba dokumenta veidā kopā ar FR vienā dokumentu paketē. Īstenošanas kārtība, kurā ietverti sīkāk izstrādāti noteikumi, kas papildina FR, tiks pieņemta atbilstīgi Komisijas deleģētajām pilnvarām saskaņā ar LESD 290. pantu. Pašreizējais priekšlikums nesatur būtiskas izmaiņas salīdzinājumā ar diviem iepriekšējiem priekšlikumiem, kas minēti 1. punktā. Tāpēc Komisijas dienestu darba dokuments par FR īstenošanas noteikumiem (SEC(2010)), ko Komisija iesniedza vienlaicīgi ar regulas pārskatīšanu reizi trijos gados, pilnībā paliek spēkā. 1.2. KALENDāRS Jāatgādina, ka pašreizējā FR pārskatīšana notiek laikā, kad tiek sagatavotas programmas, kas būs spēkā pēc 2013. gada. Tāpēc tā jāskata plašākā kontekstā. Šā iemesla dēļ ir svarīgi, lai visi attiecīgie likumdošanas procesa dalībnieki, jo īpaši Eiropas Parlaments un Padome, vienotos par šīs pārskatīšanas visaptverošu grafiku un par nepieciešamību nodrošināt saskaņotību starp FR ietvertajiem finanšu noteikumiem un nozares pamata tiesību aktu saturu. Lai tas būtu efektīvi, tiem būtu jācenšas panākt vienošanos par dokumentu kopumu (Finanšu regula un Īstenošanas noteikumi) ar mērķi uzsākt šo dokumentu piemērošanu no 1.1.2012., kas ir ļoti stingrs grafiks, ņemot vērā parastai likumdošanas procedūrai raksturīgos ierobežojumus. PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS Budžets ir viens no galvenajiem instrumentiem ES politikas īstenošanai. 2011. gadā vairāk nekā EUR 126 miljardus ir plānots piešķirt ES politikas virzieniem Savienības un tās pilsoņu labā. Pašreizējā ekonomiskajā situācijā ir vēl svarīgāk, lai budžeta izpildes mehānismi darbotos visefektīvākā veidā un sekmētu ES politikas īstenošanu, tajā pašā laikā nodrošinot Eiropas nodokļu maksātāju naudas saprātīgu izlietojumu. Jo īpaši ir svarīgi, lai šie mehānismi būtu vienkārši un pārredzami (īpaši ES līdzekļu gala saņēmējiem), dotu iespēju efektīvāk izlietot ar ES budžetu nesaistītus līdzekļus un tajā pašā laikā pastiprinātu Komisijas pārskatatbildību par budžeta izpildi, kā noteikts LESD 317. pantā. FR satur visus principus un noteikumus, ar kuriem regulē budžeta izpildi. Tai ir horizontāls raksturs, tā ir piemērojama visām izdevumu jomām un visiem ieņēmumiem. 2.1. PAMATS ESOšāS PāRSKATīšANAS VEIKšANAI FR būtu jāietver tikai pamatprincipi (FR, II sadaļa) un budžeta un finanšu vadības pamatnoteikumi, ietverot precizējumus ĪK un ieteikuma tiesībās, piemēram, iekšējos norādījumos. Šie principi jāievēro visos tiesību aktos[4] un visām iestādēm; tie būtu jāsaglabā stabili, un atkāpes no tiem stingri jāierobežo līdz minimumam. Satura ziņā ir jāsaglabā finanšu reformas galvenie elementi, jo īpaši: finanšu dalībnieku loma, Koledžas pieņemto finansēšanas lēmumu nozīmība attiecībā uz darbības izdevumiem, kontroles un darbības dienestu integrācija, iekšējās revīzijas funkcija, budžeta līdzekļu sadale pēc darbības jomām, uzskaites principu modernizācija un dotācijām piemērojamie pamatnoteikumi. Iepirkuma noteikumi būtu jāsaglabā atbilstīgi iepirkuma direktīvām. Turklāt jāatgādina, ka ne visas problēmas, kas rodas ar noteikumu piemērošanu, rada nepieciešamību veikt FR grozījumus. Lielākajā daļā gadījumu sabiedriskā apspriešanā norādīto grūtību cēlonis nav meklējams Finanšu regulā vai tās varētu atrisināt ar noteikumu interpretāciju. Grūtības rodas arī sakarā ar nozares regulām, kuru detalizācijas pakāpe un komplicētība ievērojami palielina kļūdu un nepareizas interpretācijas risku. Metodes ziņā jebkuri grozījumi pēc būtības ir novērtēti pēc šādiem kritērijiem: - samazināt administratīvo slogu līdzekļu saņēmējiem, līgumslēdzējiem un īstenošanas partneriem; - iespēju robežās veicināt budžeta apropriāciju efektīvāku izlietojumu; - sekmēt Komisijas pienākumu saskaņā ar Līguma 317. pantu izpildīt budžetu un sasniegt politikas mērķus, uzlabojot īstenošanas instrumentus un vienkāršojot noteikumus un procedūras; - nodrošināt pareizu finanšu vadību un aizsargāt Savienības finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumīgām darbībām[5]. 2.2. REFORMAS NEPIECIEšAMīBA Reforma ir nepieciešama, lai finanšu noteikumus pielāgotu jaunajām budžeta izpildes prasībām (līdzfinansējums ar citiem līdzekļu devējiem, īpaši finanšu instrumenti, PPP), vai gadījumos, kad pamatprincipi rada nesamērīgu darba slodzi (procenti par iepriekšēju finansējumu) vai var nelietderīgi mazināt efektivitāti (budžeta izpildes aizliegums privātā sektora struktūrām). Jāatvieglo arī nelielu dotāciju un līgumu piešķiršana. Turklāt jaunajai procedūrai, kas ir piemērojama ĪK, kā noteikts Lisabonas līgumā, būtu jārada jauna saikne starp FR un ĪK, tāpēc jāveic visa finanšu noteikumu kopuma pilnīga pārskatīšana. Šajā ziņā daži ĪK noteikumi, ar kuriem pašlaik nosaka izņēmumus vai atkāpes no FR noteikumiem, būtu jāievieš pašā FR, bet ĪK būtu jāaprobežojas ar tehnisku informāciju un īstenošanas veidu[6]. Šajā situācijā Komisijas priekšlikuma pamatā ir šādi mērķi: - ieviest lielāku elastību budžeta principu piemērošanā, kam būtu jābūt labāk piemērotam darbības vajadzībām un jāmazina nevajadzīgs administratīvs slogs Savienības līdzekļu saņēmējiem; - optimizēt attiecības ar īstenošanas partneriem, kuriem Komisija uztic programmu vadību vai daļu no plānošanas darbībām (projektus), jo īpaši ņemot vērā īstenošanas partnera būtību (dalībvalstis, aģentūras, EIB, publiskie un privātie uzņēmēji u. c.) un saistītos finanšu riskus (proporcionalitāte); - pārvietot dotāciju režīmu no vadības, kas balstīta uz reālajām izmaksām (ieguldījumiem), uz shēmu, kura balstīta uz izpildi (rezultātiem), lai labāk sasniegtu politikas mērķus un panāktu procesuālo un dokumentāro prasību būtisku vienkāršošanu līdzekļu saņēmēju labā, un sekmēt vienreizējo maksājumu izmantošanu; - nodrošināt pareizu finanšu vadību, tajā pašā laikā atstājot kredītrīkotājiem būtisku rīcības brīvību, lai viņi varētu pielāgot iespējas saviem darbības ierobežojumiem un finanšu riskiem, kas viņiem rodas; - modernizēt riska vadības sistēmu un kontroles pasākumus, lai palielinātu to proporcionalitāti kļūdu iespējamībai un iesaistītajām izmaksām. 2.3. SASKAņOšANA AR LISABONAS LīGUMU 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas līgums (Līgums par Eiropas Savienības darbību – LESD), kurā ir paredzētas nozīmīgas izmaiņas budžeta un finanšu jautājumos; tik būtiskas izmaiņas notika pirmo reizi vairāku desmitu gadu laikā. Šīs izmaiņas ir jāiekļauj Finanšu regulā, jo īpaši pievēršoties šādiem jautājumiem: – daudzgadu finanšu shēmas iekļaušana Līgumā un tās saikne ar ikgadējo budžeta procedūru; šajā aspektā sakarā ar daudzgadu finanšu shēmas iekļaušanu LESD Finanšu regulā ir jāparedz daži Iestāžu nolīguma (IIA) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību noteikumi; – jaunā ikgadējā budžeta procedūra un dalījuma atcelšana starp obligātajiem un neobligātajiem izdevumiem, kas ietekmē noteikumus par pārvietojumiem un provizoriskajām divpadsmitdaļām. - jauni noteikumi, kas ieviesti LESD 317. pantā par dalībvalstu pienākumiem budžeta īstenošanas kontrolē un revīzijā, kā arī ar pašreizējā Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 44. punktu (sīkākai informācijai skatīt 4.3.1. punktu). Šis priekšlikums ļauj racionalizēt Finanšu regulu atbilstoši Lisabonas līgumam, gan veicot tehniskus pielāgojumus, gan svītrojot noteikumus, kas zaudējuši aktualitāti. APSPRIEŠANAS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM REZULTĀTI Šis priekšlikums pamatojas uz 2009. gada 19. oktobra sabiedriskās apspriešanas rezultātiem[7], pēc kuras tika saņemtas pavisam 235 atsauksmes no visplašāko aprindu ieinteresētajām personām, kas apgūst vai saņem Savienības līdzekļus, – no pilsoņiem līdz publiskiem un privātiem uzņēmējiem, reģionālām un valsts iestādēm. Šī priekšlikuma mērķis ir novērst galvenās bažas, kas tika izteiktas sabiedriskās apspriešanas laikā, t.i., pārlieku administratīvo slogu Savienības līdzekļu saņēmējiem. Izstrādājot priekšlikumu, Komisija ņēma vērā arī savu darbības dienestu pieredzi (ar tiem tika sarīkota plaša iekšēja apspriešanās) un secinājumus, kas gūti, iepriekš veicot pārskatīšanu. PRIEKŠLIKUMA SATURS Šai pārskatīšanai ir trīs galvenie mērķi . 4.1. Vienkāršošana Lai vienkāršotu dotāciju procedūras un īstenotu pieeju, kas vairāk orientēta uz rezultātiem, Komisija ierosina vienkāršot vienreizēju maksājumu un citu instrumentu izmantošanu , kas ļautu Komisijai pamatoti izvērtēt un ex ante noteikt projekta īstenošanai nepieciešamo summu. Turpmāk dotāciju izmaksām plašākā mērā tiks izmantots šāds ex ante novērtējums, paredzot pierādījumu iesniegšanu par projekta īstenošanu. Turklāt Komisija ierosina pārskatīt noteikumus par iepriekšējā finansējuma procentu atgūšanu. Pašreizējā FR uzliek nesamērīgu administratīvo slogu dotāciju saņēmējiem, liekot tiem atvērt atsevišķu bankas kontu, lai būtu iespējams atmaksāt procentus par saņemtajiem līdzekļiem. Praktiski šīs summas bieži vien ir ļoti mazas. Komisija ierosina izmantot pretēju pieeju: principā procenti no iepriekšējā finansējuma Savienībai nepienākas , ja vien dotācijas nolīgumā samērīguma (piem., tiek izmaksātas ļoti lielas summas) un pareizas finanšu vadības apsvērumu dēļ nav paredzēts, ka procentus iegulda projektā vai atgūst. Attiecībā uz publiskā iepirkuma noteikumiem vienkāršošanas nolūkā ir grozīti noteikumi par banku garantijām, kas jāiesniedz līgumslēdzējam, un procedūras mazu līgumu noslēgšanai. 4.2. LABāKI REZULTāTI AR IEROBEžOTIEM RESURSIEM (EFEKTīVāKS IZLIETOJUMS) Komisija uzskata, ka jāuzlabo Savienības līdzekļu izlietojuma efektivitāte divu politisku notikumu kontekstā: politiskās vadlīnijas, ko Komisijas priekšsēdētājs Barrozu pieņēma 2009. gadā, otro reizi stājoties amatā, un kurās ierosināts palielināt ieguldījumus un izstrādāt inovatīvus finanšu instrumentus, un budžeta ierobežojumi valsts un Savienības līmenī, kas ietekmēs sarunas par nākamo daudzgadu finanšu shēmu (laika posmam pēc 2013. gada). Savienības līdzekļu efektīvam izlietojumam ir ierosināti vairāki instrumenti: - līdzekļu apvienošana ārējām attiecībām: pārskatītie noteikumi par ārējiem piešķirtiem ieņēmumiem un ES ieguldījumu fondu izveide ļaus apvienot līdzekļus no vairākiem avotiem (dalībvalstis, Savienības budžets, trešās valstis); - sinerģija ar EIB pašu līdzekļiem: priekšlikuma nolūks ir veicināt sistemātisku jaukta rakstura instrumentu (ES līdzekļi / EIB līdzekļi riska kapitālam, garantiju fondi, ilgtermiņa aizdevumi) izmantošanu, kas ņemtu vērā EIB "priviliģētā partnera statusu" saskaņā ar ES līgumu un tās ieguldījumu iekšējā tirgus nostiprināšanā; - sinerģija ar privātajiem fondiem un publiskā un privātā sektora partnerībām (PPP) : Komisija ierosina sekmēt PPP izveidi, vai nu Komisijai vienkārši deleģējot uzdevumus privātai struktūrai, kuras iepriekšēja pārbaude ir bijusi sekmīga (spēja pārvaldīt publiskos līdzekļus atbilstoši pareizas finanšu vadības standartiem), vai ar pamataktu uzticot ES publiskai struktūrai PPP īstenošanu un pieņemot "vienkāršu" pamatregulu; - efektīva godalgu izmantošana pētniecības un izstrādes nozarē : mācoties no sekmīgas pieredzes citās valstīs, Komisija ierosina precizēt noteikumus par godalgām, ko nākotnē varētu plašāk izmantot, lai veicinātu privātus ieguldījumus pētniecībā un izstrādē. 4.3. PAAUGSTINāTA PāRSKATATBILDīBA: īSTENOšANAS PARTNERU ATBILDīBA UN "PIEļAUJAMAIS KļūDAS RISKS" 4.3.1. Dažādu īstenošanas metožu racionalizācija Priekšlikuma nolūks ir vienkāršot atšķirīgās īstenošanas metodes (centralizēta tieša/netieša vadība, dalīta, decentralizēta un kopīga vadība), labāk saskaņot noteikumus, kas piemērojami dažādām metodēm, un pastiprināt īstenošanas partneru pārskatatbildību, lai atbalstītu Komisiju budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā saskaņā ar līgumu. Komisija ierosina vienotu principu kopumu , kas jāpiemēro visos netiešas vadības gadījumos, t.i., visos gadījumos, kad Komisija uztic trešām personām Savienības budžeta izpildi. Šie principi (ko iespējams papildināt ar nozaru noteikumiem) ir šādi: - iepriekšēja pārbaude attiecībā uz spēju pārvaldīt ES līdzekļus, pienācīgi ņemot vērā attiecīgo pasākumu riskus (elastīgums un samērīgums); - vadības, kontroles un revīzijas pienākumi (pareiza finanšu vadība); - vienota pārskatatbildības ķēde, ko jo īpaši nodrošina ikgadēja, vadības sagatavota ticamības deklarācija, ko paraksta Komisijas īstenošanas partneri, un regulāra grāmatojumu noskaidrošana. Dalībvalstis ir nozīmīgs Komisijas partneris, un tām ir izšķiroša loma budžeta īstenošanā (LESD 317. panta 5. punkts). Pašreizējā FR un Komisijas priekšlikumā tas ir ņemts vērā, paredzot īpašus noteikumus, kas atspoguļo minētos kopīgos principus. Dalītas vadības priekšlikuma pamatā ir pašreizējā pozitīvā pieredze dalītas vadības jomā. Pamatojoties uz LESD 317. panta prasību, ka FR jānosaka dalībvalstu pienākumi budžeta īstenošanas kontrolē un revīzijā, kā arī attiecīgā atbildība, priekšlikumā ir definētas galvenās funkcijas, kas jāveic vadības un kontroles sistēmām saskaņā ar dalītu vadību. Dalībvalstīm ir plašas iespējas rīkoties elastīgi, pielāgojot esošās administratīvās struktūras šīm funkcijām. 4.3.2. Pieļauj amā kļūdas riska jēdziena ieviešana Līdz šim kritērijs tam, kā Komisija ir pārvaldījusi risku, bija 2 % būtiskuma standartlīmenis, ko Revīzijas palāta piemēroja visam budžetam neatkarīgi no riskiem un kontroles izmaksām katrā politikas jomā. Lai būtu iespējams lietot piemērotākus kritērijus Komisijas veiktās riska pārvaldības novērtēšanai, Komisija ierosina, ka par pieļaujamo kļūdas risku katrā politikas jomā lemj Padome un Eiropas Parlaments pēc Komisijas priekšlikuma, kurā ir izvērtētas kontroļu izmaksas un ieguvumi. Katrai atsevišķai politikas jomai definētais pieļaujamais kļūdas risks varētu būt noderīgs instruments, ko Komisija varētu lietot ex ante , lai veiktu pielāgojumus programmu vadības veidā, ņemot vērā saistītos riskus. Tas neskar kontroles kārtību vai korektīvus pasākumus, ko piemēro pēc kļūdu atklāšanas. Turklāt pieļaujamais kļūdas risks neparedzētu atšķirīgu pieļaujamā kļūdas riska līmeni starp dalībvalstīm, bet to piemērotu politikas jomai Savienības līmenī. 2010/0395 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības gada budžetam EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 322. pantu, saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu[8], ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu[9], pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: 3. Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[10], ir vairākkārt būtiski grozīta. Tā kā tajā ir paredzēts izdarīt vēl citus grozījumus, tostarp izmaiņas, lai ņemtu vērā ar Lisabonas līgumu noteiktos grozījumus, Regula (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 skaidrības labad būtu jāaizstāj ar šo regulu. 4. Ar Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 noteica budžeta principus un finanšu noteikumus, kas jāievēro visos tiesību aktos un visām iestādēm. Minētās regulas pamatprincipi, koncepcija un struktūra, kā arī budžeta un finanšu vadības pamatnoteikumi ir jāsaglabā. Atkāpes no šiem pamatprincipiem būtu jāpārskata un pēc iespējas jāvienkāršo, ņemot vērā to aktualitāti, to pievienoto vērtību Savienības gada budžetam (turpmāk "budžets") un slogu, ko tās uzliek ieinteresētajām personām. Ir nepieciešams uzturēt un nostiprināt finanšu reformas galvenos elementus – finanšu dalībnieku lomu, kontroles integrāciju operatīvajos dienestos, iekšējos revidentus, budžeta līdzekļu sadali pēc darbības jomām ( ABB ), uzskaites principu un noteikumu modernizāciju un pamatprincipus dotācijām. 5. Eiropas Centrālās Bankas specifikas un uzdevumu dēļ, īpaši tās neatkarības dēļ attiecībā uz finanšu vadībību, tā ir jāizslēdz no šīs regulas darbības jomas. 6. Ņemot vērā praktisko pieredzi, šajā regulā būtu jāiekļauj noteikumi, ar kuriem to pielāgotu budžeta izpildes jaunajām prasībām (piemēram, līdzfinansējums ar citiem līdzekļu devējiem), paaugstinātu ārējā atbalsta efektivitāti un sekmētu specifisku finanšu instrumentu izmantošanu, kā piemēru var minēt ar Eiropas Investīciju banku noslēgtos instrumentus vai izpildi, izmantojot publiskā un privātā sektora partnerības. 7. Regula (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 tika sašaurināta, nosakot tajā vienīgi vispārējos principus un pamatnoteikumus, kas attiecas uz visu budžeta nozari, ko aptver Līgumi, savukārt īstenošanas noteikumi tika izklāstīti Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulā (EK, Euratom ) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[11], lai radītu labāku šo noteikumu hierarhiju un padarītu Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 vieglāk lasāmu. Saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību (turpmāk "LESD") Komisijai var dot pilnvaras pieņemt vispārēji piemērojamus aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus. Tāpēc daži noteikumi, kas izklāstīti Regulā (EK, Euratom ) Nr. 2342/2002, būtu jāiekļauj šajā regulā. Komisijas pieņemtajiem sīki izstrādātajiem noteikumiem par šīs regulas piemērošanu būtu jāietver tikai tehniskas detaļas un īstenošanas kārtība. 8. Policijas un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās ir kļuvusi par citu Savienības politikas virzienu un iekšējo darbību neatņemamu sastāvdaļu. Īpašie finanšu noteikumi, ko piemēro minētajai politikai, vairs nav pamatoti un tāpēc nebūtu jāiekļauj šajā regulā. 9. Saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2007.–2013. gadam, kas ir noteikta Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[12], ārējo darījumu garantiju fondam vairs nepiemēro īpašu režīmu. Iemaksas no budžeta šajā fondā tagad veic šim mērķim paredzētā budžeta pozīcijā. Piemērojamie īpašie finanšu noteikumi vairs nav vajadzīgi un tāpēc nebūtu jāiekļauj šajā regulā. 10. Noteikumi, ar kuriem reglamentē iepriekšējā finansējuma procentus, būtu jāvienkāršo, jo tie rada pārlieku administratīvo slogu Savienības līdzekļu saņēmējiem un Komisijas dienestiem un pārpratumus starp Komisijas dienestiem, dalībniekiem un partneriem. Vienkāršošanas nolūkā, jo īpaši attiecībā uz dotāciju saņēmējiem, un saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu būtu jāatceļ pienākums aprēķināt iepriekšējā finansējuma procentus un atgūt tos. [Tomēr būtu jāparedz iespēja iekļaut šādu pienākumu deleģēšanas līgumā, lai būtu iespējama iepriekšējā finansējuma radīto procentu izmantošana konkrētu delegātu pārvaldītām programmām vai šādu procentu atgūšana. 11. Piešķirto ieņēmumu pārnešanas noteikumos būtu jāņem vērā atšķirība starp ārējiem un iekšējiem piešķirtajiem ieņēmumiem. Lai ņemtu vērā mērķi, kuram līdzekļu devējs ir iecerējis izmantot līdzekļus, ārējie piešķirtie ieņēmumi būtu jāpārnes automātiski un jāizmanto, līdz ir izpildīti visi pasākumi, kas saistīti ar programmu vai darbību, kurai piešķirti līdzekļi. Ja ārējie piešķirtie ieņēmumi ir saņemti programmas vai darbības pēdējā gada laikā, būtu jāparedz iespēja tos izmantot secīgās programmas vai darbības pirmajā gadā. Būtu jāparedz, ka iekšējos piešķirtos ieņēmumus var pārnest tikai par vienu gadu, ja vien piemērojamā pamataktā nav norādīts citādi vai nepastāv pietiekami pamatoti apstākļi. 12. Attiecībā uz provizoriskajām divpadsmitdaļām ir jāprecizē noteikumi attiecībā uz situāciju, kad Eiropas Parlaments nolemj samazināt papildu izdevumus par summu, kas pārsniedz provizorisko divpadsmitdaļu, ko pieņēma Padome saskaņā ar LESD 315. pantu. 13. Līgumā noteikts, ka daudzgadu finanšu shēmu pieņem kā regulu. Tāpēc dažus 2007.–2013. gada daudzgadu finanšu shēmas noteikumus ir nepieciešams iekļaut šajā regulā. Lai nodrošinātu budžeta disciplīnu, īpaši jāizveido saikne starp daudzgadu finanšu shēmu un ikgadējo budžeta procedūru. Tāpat ir jāiekļauj noteikumi par Eiropas Parlamenta un Padomes apņemšanos ievērot piešķirtās saistību apropriācijas, kas noteiktas pamataktos par strukturālajām darbībām, lauku attīstību un Eiropas Zivsaimniecības fondu. 14. Atkāpe attiecībā uz piešķirtajiem ieņēmumiem būtu jāgroza, lai ņemtu vērā, ka pastāv, no vienas puses, iekšējie piešķirtie ieņēmumi, ko veido budžeta lēmējinstitūcijas apstiprinātas apropriācijas, un, no otras puses, ārējie piešķirtie ieņēmumi, ko īpašai programmai vai darbībai iemaksā un piešķir dažādi līdzekļu devēji. Turklāt arī turpmāk ārējiem līdzekļu devējiem būtu jāatļauj līdzfinansēt ārējās darbības, jo īpaši humānās darbības, pat tajos gadījumos, kad pamataktā nav īpaši paredzēta šāda līdzfinansēšana. Lai vienkāršotu nekustamo īpašumu pārvaldību, iekšējo piešķirto ieņēmumu sarakstā būtu jāiekļauj ieņēmumi no ēku pārdošanas vai līdzīgām operācijām. 15. Attiecībā uz piešķirto ieņēmumu atspoguļošanu budžeta projektā būtu jāparedz lielāka pārredzamība, nosakot, ka budžeta projektā piešķirto ieņēmumu summas jāiekļauj tādā apmērā, par kuru ir pārliecība budžeta projekta izveides brīdī. 16. Attiecībā uz specifikācijas principu obligātie un neobligātie izdevumi vairs netiek nodalīti. Tāpēc attiecīgi jāpielāgo noteikumi par pārvietojumiem. 17. Vairākos gadījumos būtu arī jāvienkāršo un jāprecizē noteikumi, kas reglamentē apropriāciju pārvietošanu, jo praksē tie ir bijuši apgrūtinoši un neskaidri. Ir nepieciešams nodrošināt labāku budžeta izpildi, jo īpaši saistībā ar maksājumu apropriācijām, piešķirtajiem ieņēmumiem un administratīvajām apropriācijām, kas ir kopīgas vairākām sadaļām. Šim nolūkam būtu jāvienkāršo pārvietojumu tipoloģija un jāparedz lielāka elastība dažu pārvietojumu pieņemšanas procedūrai. Jo īpaši pieredze liecina, ka lietderīga un efektīva ir Komisijai dotā iespēja lemt par neizmantoto budžeta apropriāciju pārvietojumiem starptautisku humanitāru katastrofu un krīžu gadījumos. Šī iespēja tāpēc būtu jāattiecina arī uz līdzīgiem notikumiem, kas notiek pēc 1. decembra. Pārredzamības nolūkā Komisijai šajos gadījumos būtu nekavējoši jāinformē budžeta lēmējinstitūcija par savu lēmumu. Komisijai arī būtu jālemj autonomi, savu pilnvaru ietvaros, par pārvietojumiem no ārkārtas palīdzības rezerves. 18. Attiecībā uz proporcionalitātes noteikumiem kā daļu no kredītrīkotāja veiktā riska novērtējuma būtu jāievieš jēdziens par pieļaujamo kļūdas risku. Iestādēm būtu jāspēj novirzīties no vispārējā 2 % būtiskuma sliekšņa, ko Revīzijas palāta izmanto, lai spriestu par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Budžeta izpildes apstiprinātājiestādei piemērotāks pamats vērtējumiem par riska pārvaldību Komisijā ir pieļaujamie riska līmeņi. Eiropas Parlamentam un Padomei tāpēc būtu jānosaka pieļaujamais kļūdas risks katrā politikas jomā, ņemot vērā kontroļu izmaksas un noderīgumu. 19. LESD 316. panta nolūkiem ir jāparedz, ka Eiropadomes un Padomes izdevumus uzrāda tajā pašā budžeta iedaļā. 20. LESD paredzētā grozītā ikgadējā budžeta procedūra ir jāatspoguļo šajā regulā. 21. Attiecībā uz budžeta izveidi ir svarīgi skaidri definēt Komisijas izstrādātā budžeta projekta struktūru un izklāstu. Būtu precīzāk jāapraksta saturs budžeta projekta vispārīgajam ievadam. Tāpat ir nepieciešams iekļaut noteikumu par finanšu plānojumu nākamajiem gadiem, kā arī iespēju Komisijai iesniegt darba dienestu dokumentus budžetu pieprasījumu pamatojumam. 22. Attiecībā uz kopējās ārpolitikas un drošības politikas īpašajām iezīmēm būtu jāatjauno noteikumi par LESD un Līguma par Eiropas Savienību V un VI sadaļā paredzēto pamataktu veidiem. Turklāt sagatavošanās pasākumu pieņemšanas procedūra ārējās darbības jomā ir jāpielāgo LESD noteikumiem. 23. Noteikumi saistībā ar izpildes metodēm, kas jo īpaši reglamentē izpildes pilnvaru nodošanu trešajām personām, gadu gaitā ir kļuvuši pārāk sarežģīti, un tos vajadzētu vienkāršot. Vienlaikus būtu jāturpina ievērot nodošanas sākotnējais mērķis – nodrošināt, ka neatkarīgi no izpildes metodes izdevumu kontroles līmenis un pārredzamība ir tāda pati, kā tiktu sagaidīts no Komisijas dienestiem. Tāpēc būtu skaidri jānošķir situācijas, kurās budžetu tieši izpilda Komisija vai tās izpildaģentūras, un situācijas, kurās budžetu netieši izpilda trešās personas. Tas ļautu izveidot vienotu kārtību netiešai vadībai un paredzēt iespēju to pielāgot atbilstoši nozares īpašajiem noteikumiem, jo īpaši gadījumos, kad budžetu netieši īsteno dalībvalstis saskaņā ar dalītu vadību. Šādai vienotai kārtībai būtu jo īpaši jāiekļauj pamatprincipi, kas jāievēro Komisijai, kad tā nolemj budžetu izpildīt netieši, un pamatprincipi, kas jāievēro pilnvarotajām pusēm. Komisijai būtu jāspēj piemērot Savienības noteikumus un procedūras vai pieņemt pilnvarotās struktūras noteikumu un procedūru piemērošanu, ja pēdējā garantē Savienības finanšu interešu ekvivalentu aizsardzību. 24. Noteikumi par struktūru iepriekšēju novērtēšanu (izņemot dalībvalstis, kurām iepriekšēju novērtēšanu neveic) būtu jāpielāgo, lai panāktu, ka visas pilnvarotās struktūras un personas nodrošina Savienības finanšu interešu aizsardzības līmeni, kas ir ekvivalents šajā regulā noteiktajam. Attiecībā uz Komisijas uzraudzības uzdevumiem ir nepieciešams paredzēt kontroles un revīzijas pasākumu kopumu, tostarp grāmatojumu noskaidrošanas procedūras, visiem budžeta vadības veidiem. 25. Lai ņemtu vērā darbības vajadzības un sekmētu izpildi, ko veic iespējamie saņēmēji vai izpildes partneri, prasībām būtu jāpaliek samērīgām ar darbības īpašajiem riskiem un to vispārējiem kontroles apstākļiem. Novērtējot trešo personu vai struktūru spēju ievērot šādas prasības, būtu jāņem vērā uzdevumi un pasākumi, ko Komisija veic, īstenojot darbības izpildes uzraudzību un atbalstu. Turklāt, lai uzlabotu budžeta un politikas izpildi, šajā regulā būtu jāietver jaunie finanšu instrumenti un publiskā un privātā sektora partnerības. 26. Pieredze ar publiskā un privātā sektora partnerībām (PPP), kas ir institucionalizētas kā Savienības organizācijas saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 185. pantu, liecina, ka būtu jāpievieno papildu alternatīvas, lai paplašinātu instrumentu izvēli un iekļautu organizācijas, kuru noteikumi ir elastīgāki un pieejamāki privātiem partneriem nekā Savienības iestādēm piemērojamie. Šādas alternatīvas būtu īstenojamas ar netiešu vadību. Alternatīvai būtu jābūt organizācijai, kas izveidota ar pamataktu un kurai ir finanšu noteikumi, kuros būtu jāņem vērā principi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu Savienības līdzekļu pareizu finanšu vadību. Šie principi būtu jāpieņem ar deleģēto regulu, un to pamatā būtu jābūt principiem, kas jāievēro trešām struktūrām, kurām uzticēti budžeta izpildes uzdevumi. Cita alternatīva būtu PPP izpilde, ko veic organizācijas, kuru darbību reglamentē kādas dalībvalsts privāttiesības. 27. LESD 317. panta nolūkiem šajā regulā būtu jāiekļauj dalībvalstu pamatpienākumi attiecībā uz kontroli un revīziju, ja tās netieši izpilda budžetu ar dalītu vadību; šādi pienākumi šobrīd ir noteikti tikai nozaru regulās. Tāpēc ir nepieciešams iekļaut noteikumus, izveidojot saskanīgu sistēmu visām attiecīgajām politikas jomām, par saskaņotu administratīvu struktūru valstu līmenī, kopēju vadību un kontroles pienākumiem attiecībā uz šādām struktūrām, ikgadēju vadības sagatavotu ticamības deklarāciju ar tai pievienotu neatkarīgu revīzijas atzinumu un dalībvalstu ikgadēju deklarāciju, kurā tās uzņemas atbildību par tām uzticēto Savienības līdzekļu vadību, finanšu grāmatojumu noskaidrošanu un atcelšanas un koriģēšanas mehānismiem, kuru darbību nodrošina Komisija. Detalizētiem noteikumiem būtu jāpaliek nozaru regulās. 28. Attiecībā uz deleģēto kredītrīkotāju pienākumiem būtu jāprecizē daži noteikumi, jo īpaši attiecībā uz iekšējām kontroles procedūrām, ko tas izveido, attiecībā uz iepriekšēju pārbaudi un vēlāku pārbaudi un ziņošanas pienākumiem. Šajā aspektā tā gada darbības pārskats būtu jāatjaunina atbilstoši praksei, iekļaujot prasīto finanšu un vadības informāciju, ar ko pamato ticamības deklarāciju par viņa pienākumu izpildi. 29. Būtu jāprecizē Komisijas grāmatveža atbildība, jo īpaši norādot, ka viņš ir vienīgā persona, kas ir tiesīga definēt grāmatvedības noteikumus un saskaņotu kontu plānu, visu citu iestāžu grāmatveži definē savās iestādēs piemērojamās grāmatvedības procedūras. 30. Lai sekmētu izpildi konkrētām programmām vai darbībām, kas uzticētas finanšu iestādēm, šajā regulā būtu jāievieš iespēja atvērt fiduciāros kontus. Šādi bankas konti būtu jāatver Komisijas vārdā vai tās uzdevumā finanšu iestādes uzskaitē. Tie būtu jāpārvalda minētajai finanšu iestādei, par tiem būtu atbildīgs kredītrīkotājs, un vajadzētu būt iespējai šādus kontus atvērt ne tikai euro, bet arī citās valūtās. 31. Lai ņemtu vērā budžeta vajadzības, attiecībā uz ieņēmumu operācijām ir nepieciešams racionalizēt noteikumus par debitoru parādu tāmēm. Būtu jāpieprasa reģistrēt gadījumus, kad gaidāmiem ieņēmumiem ir zināma varbūtības pakāpe un tos var izteikt skaitļos ar pamatotu tuvinājuma pakāpi. Būtu jāpanāk vienkāršošana, ieviešot dažus īpašus noteikumus par debitora parāda tāmes pielāgošanas vai atcelšanas procedūrām. 32. Noteikumi par atgūšanu būtu jāprecizē un jāpastiprina. Jo īpaši precizēšana ir nepieciešama, lai norādītu, ka konstatēta debitoru parāda atcelšana nenozīmē Savienības konstatēto prasījumu atcelšanu. Turklāt, lai nostiprinātu Savienības finanšu interešu aizsardzību, dalībvalstīm būtu jāapstrādā atmaksājumu pieprasījumi no Savienības līdzekļiem ar nosacījumiem, kas nav mazāk izdevīgi kā tie, ko tās piemēro, apstrādājot publisko uzņēmumu pieprasījumus savā teritorijā. 33. Ņemot vērā Komisijas Paziņojumu par priekšlaicīgi iekasētu sodanaudu pārvaldību[13], sodanaudas, sodi, sankcijas un jebkuri to radīti ienākumi būtu jāreģistrē kā budžeta ieņēmumi tajā gadā, kas seko visu tiesiskās aizsardzības līdzekļu izsmelšanai attiecībā uz lēmumiem, ar kuriem šie maksājumi uzlikti. Izņēmums no šā noteikuma ir, ka daļu no šīm summām, kas nepārsniedz 2 % no sodanaudu vai sodu kopsummām un ko iekļauj budžetā, ietur par labu fondam, ko izveido ar šo paziņojumu. 34. Saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu attiecībā uz maksājumiem būtu jāsniedz precizējumi par dažādiem maksājumu veidiem. Turklāt atbildīgajam kredītrīkotājam būtu jānoskaidro grāmatojumi par iepriekšējā finansējuma maksājumiem saskaņā ar Komisijas grāmatveža definētajiem grāmatvedības noteikumiem. Šim nolūkam būtu jāiekļauj attiecīgi noteikumi līgumos, lēmumos par dotācijām, dotāciju līgumos, kā arī deleģēšanas līgumos ar trešām personām. 35. Iestādēm būtu jādod iespēja sniegt savu iepriekšēju piekrišanu oficiāli akceptēt dokumentu nodošanu ar elektronisku procedūru. Turklāt saskaņā ar Komisijas lēmumiem par elektroniskiem un digitalizētiem dokumentiem būtu jāatjaunina finanšu noteikumi par saistību pārbaudēm un īpaši būtu jāatzīst elektronisko pasūtījuma veidlapu un rēķinu juridiskais spēks attiecībā uz juridisko saistību reģistrāciju. 36. Būtu jāuzlabo noteikumi par izslēgšanu, lai nostiprinātu Savienības finanšu interešu aizsardzību. Būtu jāpievieno atsauce par nelikumīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizāciju, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvā 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru[14]. Turklāt izslēgšanas situācijas attiecībā uz kandidātiem vai pretendentiem, kas ar spēkā stājušos tiesas spriedumu notiesāti par pārkāpumu saistībā ar to profesionālo darbību, par krāpšanu, korupciju, līdzdalību noziedzīgā grupējumā, nelikumīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizāciju vai līdzīgiem kriminālpārkāpumiem, kas kaitē Savienības finanšu interesēm, būtu jāattiecina arī uz personām, kurām ir pārstāvības un lēmumu pieņemšanas pilnvaras vai kontrole pār šiem kandidātiem un pretendentiem. Tomēr samērīguma dēļ izslēgšanu nevajadzētu piemērot kandidātiem un pretendentiem, kas var pierādīt, ka tie ir veikuši piemērotus pasākumus pret attiecīgajām personām, kurām ir pārstāvības pilnvaras. Visbeidzot, lai nodrošinātu iestādes darbības nepārtrauktību, atkāpe no izslēgšanas pienākuma sakarā ar bankrotu vai līdzīgām situācijām, smagu profesionālās ētikas pārkāpumu un sociālo pienākumu neievērošanu būtu jāparedz sarunu procedūru gadījumā, kur tehnisku vai māksliniecisku iemeslu dēļ vai ar ekskluzīvu tiesību aizsardzību saistītu iemeslu dēļ līgumu var piešķirt noteiktam saimnieciskās darbības subjektam. 37. Kaut arī Eiropas Centrālajai bankai (ECB) un Eiropas Investīciju bankai (EIB) ir īpašs statuss Savienības sistēmā, to pašu resursu izmantošana skar Savienības finanšu intereses. Tāpēc tām būtu jādod piekļuve informācijai centrālajā izslēgšanas datubāzē, kas izveidota Savienības finanšu interešu aizsardzībai, un tām būtu jāņem vērā šī informācija, uzņemoties atbildību par līgumu piešķiršanu saskaņā ar to iepirkuma noteikumiem. ECB un EIB būtu arī jāpaziņo Komisijai informācija par pretendentiem, attiecībā uz kuriem ir stājies spēkā galīgs spriedums par krāpšanu vai līdzīgiem kriminālpārkāpumiem, kas kaitē Savienības finanšu interesēm. 38. Attiecībā uz administratīviem un finansiāliem sodiem būtu jāizstrādā datu aizsardzības prasībām atbilstošs, pareizs juridiskais pamats to lēmumu publicēšanai, ar kuriem uzliek šādus sodus. Šādai publicēšanai arī turpmāk vajadzētu būt neobligātai datu aizsardzības un tiesiskās drošības dēļ. 39. Juridiskās skaidrības un vienkāršošanas nolūkā būtu jāpārskata sistēma Savienības dotāciju piešķiršanai un uzraudzībai, paredzot īpašus noteikumus, lai īstenotu pārredzamības, vienlīdzīgas attieksmes, līdzfinansējuma, bezpeļņas, darbības dotāciju pakāpeniskas samazināšanas, piešķiršanas ar atpakaļejošu datumu aizlieguma un kontroles principus. 40. Lai izveidotu sistēmu Savienības dotāciju piešķiršanai un uzraudzībai un ņemtu vērā praktisko pieredzi, būtu jāprecizē vienreizēju maksājumu kārtība (vienreizējie maksājumi, standarta likmes vienības izmaksām un vienotas likmes) un skaidri jānodala no reālo izmaksu vēlākas pārbaudes. Kontroles pasākumi būtu jāpielāgo šai jaunajai pieejai, paredzot iespēju pieprasīt darbības revīzijas un attiecināt konstatējumus uz tā paša saņēmēja nerevidētiem projektiem, ja līdzīgos projektos atkārtoti ir konstatētas kļūdas. Visbeidzot, būtu jāpaplašina iespēja saņēmējam pārdalīt savu dotāciju kā subsīdijas trešām personām, ievērojot zināmus nosacījumus, lai veicinātu tādu programmu pareizu īstenošanu, kas paredzētas lielam skaitam fizisku personu, kas sasniedzamas tikai caur diviem sadales līmeņiem. Šāda pārdalīšana būtu atļaujama tikai tad, ja pirmā līmeņa saņēmējs ir paredzējis piemērotas garantijas un noteikumus, lai ierobežotu rīcības brīvību, izvēloties nākamā līmeņa saņēmējus, un piešķiramā summa ir iekļauta dotācijas līgumā. 41. Godalgas ir jauna veida finansiāls atbalsts, un tās būtu reglamentējamas atsevišķi no dotāciju režīma ar īpašiem noteikumiem, kas nesatur nekādas atsauces uz prognozējamām izmaksām. Godalgām būtu jābūt daļai no ikgadējas darba programmas, un, ja tās pārsniedz noteiktu robežlielumu, saņēmējs vai līgumslēdzējs tās drīkstētu piešķirt tikai tad, ja piešķiršanas nosacījumus un kritērijus ir apstiprinājusi Komisija. 42. Finanšu instrumenti kļūst par aizvien noderīgāku līdzekli, lai pavairotu Savienības līdzekļu ietekmi, šos līdzekļus apvienojot vai iekļaujot sviras efektu. Tā kā šādus finanšu instrumentus nav iespējams pielīdzināt pakalpojumiem vai dotācijām, būtu jāizstrādā jauns finansiāla atbalsta veids. 43. Attiecībā uz noteikumiem par grāmatvedību un pārskatiem pārskatu izklāsts būtu jāvienkāršo, paredzot, ka Savienības pārskati ietver tikai konsolidētus finanšu pārskatus un apkopoto budžeta uzskaiti. Lai ņemtu vērā ECB īpašo neatkarīgo statusu, būtu arī jāprecizē, ka konsolidācijas process attiecas tikai uz iestādēm, ko finansē no budžeta. 44. Lai skaidri nodalītu Komisijas grāmatveža pienākumus un atbildību no pienākumiem un atbildības, kas uzlikta to iestāžu vai organizāciju grāmatvežiem, kuru pārskati tiek konsolidēti, būtu jāparedz, ka pārskatu par budžeta un finanšu vadību finanšu gada laikā sagatavo katra iestāde vai organizācija un pēc tam nosūta budžeta lēmējinstitūcijai un Revīzijas palātai līdz nākamā finanšu gada 31. martam. 45. Ir nepieciešams atjaunināt Savienības noteikumus un principus grāmatvedības jomā, lai nodrošinātu to saskanību ar Starptautisko publiskā sektora grāmatvedības standartu noteikumiem. 46. Būtu jāatjaunina noteikumi par provizoriskajiem un galīgajiem pārskatiem, jo īpaši, lai tiktu iesniegta informācija, ar kuru būtu jāpapildina pārskati, ko Komisijas grāmatvedim nosūta konsolidācijas nolūkā. Būtu jāiekļauj arī atsauce uz apliecinājuma vēstuli, kuru iestādes un organizācijas, ko finansē no budžeta, pievieno, nosūtot Revīzijas palātai savus galīgos pārskatus, kā arī atsauce uz apliecinājuma vēstuli, ko pievieno, nosūtot Savienības galīgos konsolidētos pārskatus. Visbeidzot, būtu jānosaka īsāks termiņš Revīzijas palātai apsvērumu izteikšanai par provizoriskajiem pārskatiem no iestādēm, kas nav Komisija, un no budžeta finansētajām organizācijām, lai tās varētu sastādīt galīgos pārskatus, ņemot vērā Revīzijas palātas piezīmes. 47. Attiecībā uz informāciju, kas Komisijai jāiesniedz saistībā ar budžeta izpildes apstiprināšanu, īpaši jāpiemin, ka Komisijai saskaņā ar LESD 318. pantu būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei novērtējuma ziņojums par Savienības finansēm, kas balstīts uz sasniegtajiem rezultātiem. Tādēļ šajā regulā ir jāievieš atbilstoši noteikumi par šādu ziņojumu saistībā ar citām spēkā esošajām ziņošanas prasībām. 48. Attiecībā uz šīs regulas īpašajiem noteikumiem par struktūrfondiem, Kohēzijas fondu, Eiropas Zivsaimniecības fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un fondiem brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, ko pārvalda ar dalītu vadību, — jāsaglabā tie noteikumi par avansu atmaksāšanu un par apropriāciju atkārtotu piešķiršanu, kuri iekļauti Komisijas deklarācijā, kas ir pielikumā Padomes Regulai (EK) Nr. 1260/1999 (1999. gada 21. jūnijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem[15]. Turklāt, atkāpjoties no noteikuma par pārnešanu, līdz programmas darbības beigām būtu jāatļauj pārnest finanšu gada beigās pieejamās saistību apropriācijas, kas rodas no avansu atmaksāšanas, un izmantot šīs saistību apropriācijas tad, kad citas saistību apropriācijas vairs nav pieejamas. 49. Turklāt ir jāprecizē Kopīgā pētniecības centra dalība iepirkuma un dotāciju procedūrās, ja tas veic darbības, kas ir pilnībā vai daļēji finansētas no vispārējā budžeta pozīcijām, kas nav budžeta pozīcijas, kas parasti ir paredzētas KPC no pētniecības līdzekļiem. Ja KPC piedalās dotāciju un publiskā iepirkuma procedūrās kā trešā persona, tam nebūtu jāpiemēro noteikumi par izslēgšanas kritērijiem, administratīvajiem un finansiālajiem sodiem, saimnieciskajiem un finanšu resursiem un garantiju iesniegšanu. Turklāt ir nepieciešams ņemt vērā tehniskos un zinātniskos pakalpojumus, ko KPC sniedz iestādēm vai Komisijas dienestiem, izmantojot iekšējas administratīvas vienošanās, uz kurām neattiecas publiskā iepirkuma noteikumi. Visbeidzot, lai efektīvi veiktu šos uzdevumus, ieņēmumi no darbībām, kas saistītas ar šiem uzdevumiem, izņēmuma kārtā būtu jāuzskata par ārējiem piešķirtiem ieņēmumiem. 50. Ārējo darbību īstenošanas īpašos noteikumus ir nepieciešams pielāgot izmaiņām, kas ierosinātas saistībā ar īstenošanas metodēm. 51. Lai stiprinātu Savienības starptautisko lomu ārējās darbībās un attīstībā un paaugstinātu tās atpazīstamību un efektivitāti, būtu jāatļauj Komisijai radīt un pārvaldīt Eiropas ieguldījumu fondus ārkārtas situācijām, ārkārtas situāciju seku pārvarēšanai un tematiskajām darbībām. Kaut arī šie ieguldījumu fondi netiktu integrēti budžetā, tie būtu jāpārvalda saskaņā ar šo regulu, ciktāl tas nepieciešams Savienības līdzekļu izmantošanas drošībai un pārredzamībai. Šim nolūkam Komisijai būtu jāvada valde, kas izveidota katram ieguldījumu fondam, lai nodrošinātu līdzekļu devēju pārstāvību un lemtu par līdzekļu izmantošanu. Turklāt katra ieguldījuma fonda grāmatvedim būtu jābūt Komisijas grāmatvedim. 52. Struktūrām, kurām uzticēta ārējo darbību netiešā vadība, periods, kura laikā tās var slēgt līgumus un piešķirt dotācijas, būtu jāierobežo līdz trīs gadiem pēc deleģēšanas līguma ar Komisiju parakstīšanas, ja vien neiestājas īpaši ārkārtas un ārēji apstākļi. Tomēr minētais termiņš nebūtu jāpiemēro daudzgadu programmām, ko īsteno saskaņā ar struktūrfondu procedūrām. Detalizēti noteikumi apropriāciju atcelšanai attiecībā uz šīm daudzgadu programmām būtu jānosaka nozaru noteikumos. 53. Attiecībā uz īpašiem iepirkuma noteikumiem, ko piemēro ārējām darbībām, ir nepieciešams atļaut trešo valstu valstspiederīgajiem piedalīties piedāvājumu konkursos, ja programmas īstenošana notiek bez pamatakta un to pienācīgi pamato izņēmuma apstākļi. 54. Attiecībā uz administratīvo apropriāciju īpašajiem noteikumiem iestādēm būtu jāatļauj izstrādāt nekustamā īpašuma ilgtermiņa politiku un izmantot zemākas procentu likmes, kas pieejamas, pateicoties Savienības augstajam kredītreitingam finanšu tirgū. Šai nolūkā tām būtu jāatļauj ņemt aizdevumus ārpus budžeta nekustamā īpašuma aktīvu iegādei. Tas dotu iespēju risināt sarežģītus jautājumus pašreizējā sistēmā, vienlaikus ietaupot izmaksas un uzlabojot pārredzamību. 55. Attiecībā uz pētniecības pamatprogrammām, ņemot vērā praktisko pieredzi, būtu jāprecizē īpašas atlases procedūras joma fiziskām personām, kas ir eksperti, jo to palīdzība ir vajadzīga, lai novērtētu projektu priekšlikumus, dotāciju pieteikumus, projektus un piedāvājumus un sniegtu ekspertu atzinumus un konsultācijas. 56. Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu, lai tā varētu pieņemt sīki izstrādātus noteikumus šīs regulas piemērošanai, pamata finanšu regulu struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar LESD un Euratom līgumu, un finanšu paraugregulu publiskā un privātā sektora partnerībām, lai izklāstītu nepieciešamos principus pareizai finanšu vadībai. 57. Šī regula būtu jāpārskata tikai vajadzības gadījumā. Pārāk bieža pārskatīšana rada neproporcionālas izmaksas sakarā ar administratīvo struktūru un procedūru pielāgošanu jaunajiem noteikumiem. Turklāt laika periods varētu būt pārāk īss, lai varētu izdarīt pamatotus secinājumus par spēkā esošo noteikumu piemērošanu. 58. Lai nodrošinātu nepārtrauktību pašreizējo programmu īstenošanā, noteikumi par dalībvalstu kontroles un revīzijas pienākumiem, netieši īstenojot budžetu saskaņā ar dalīto vadību, būtu piemērojami tikai nākamās paaudzes nozaru regulām, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. PIRMĀ DAĻA KOPĪGI NOTEIKUMI I SADAĻA PRIEKŠMETS UN DARBĪBAS JOMA 1. pants Priekšmets Šajā regulā paredzēti noteikumi par Savienības gada budžeta (turpmāk – “budžets”) izveidi un izpildi, kā arī par pārskatu sagatavošanu un revīziju. 2. pants Darbības joma Jebkuriem noteikumiem par budžeta ieņēmumu vai izdevumu izpildi, kas ietverti citā tiesību aktā, ir jāatbilst budžeta principiem, kas izklāstīti II sadaļā. Šo regulu piemēro Eiropas Parlamentam, Eiropadomei un Padomei, Eiropas Komisijai, Eiropas Savienības Tiesai un Eiropas Revīzijas palātai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, Eiropas Ombudam, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam un Eiropas Ārējās darbības dienestam (turpmāk "iestāde(s)"). Šo regulu nepiemēro Eiropas Centrālajai Bankai. Šo regulu piemēro administratīvo izdevumu veikšanai saistībā ar apropriācijām, kuras budžetā ir paredzētas Euratom Apgādes aģentūrai. II SADAĻA BUDŽETA PRINCIPI 3. pants Budžeta principi Budžetu veido un izpilda saskaņā ar vienotības, budžeta precizitātes, gada pārskata, līdzsvara, norēķinu vienības, universāluma, specifikācijas, pareizas finanšu vadības, kas paredz faktisku un efektīvu iekšējo kontroli, un pārredzamības principiem, kā izklāstīts šajā regulā. 1. NODAĻA VIENOTĪBAS UN BUDŽETA PRECIZITĀTES PRINCIPI 4. pants Budžeta definīcija 1. Budžets ir tiesību akts, kurā katram finanšu gadam prognozē un apstiprina visus ieņēmumus un izdevumus, ko uzskata par nepieciešamiem Savienībai un Eiropas Atomenerģijas kopienai. 2. Savienības ieņēmumus un izdevumus veido: a) Savienības ieņēmumi un izdevumi, ieskaitot administratīvos izdevumus, kas iestādēm paredzēti saskaņā ar noteikumiem Līgumā par Eiropas Savienību attiecībā uz kopējo ārpolitiku un drošības politiku, un darbības izdevumus, kas paredzēti šo noteikumu īstenošanai, ja tos maksā no budžeta; b) Eiropas Atomenerģijas kopienas izdevumi un ieņēmumi. 5. pantsNoteikumi, ar kuriem īstenot vienotības un budžeta precizitātes principus 1. Ievērojot 80. pantu, netiek iekasēti ieņēmumi un izdarīti izdevumi, kas nav iegrāmatoti nevienā no budžeta pozīcijām. 2. Budžetā nevar uzņemties saistības vai dot rīkojumus par izdevumiem, kas pārsniedz piešķirtās apropriācijas. 3. Apropriāciju nevar iekļaut budžetā, ja tā nav paredzēta izdevumu postenim, kurš tiek uzskatīts par nepieciešamu. 4. Procenti, kas uzkrājas par līdzekļiem, kuri ir Savienības īpašums, nepienākas Savienībai, ja vien līgumos ar pilnvarotajām struktūrām, kas uzskaitītas 55. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) līdz viii) daļā, un dotāciju lēmumos vai līgumos ar saņēmējiem nav norādīts citādi. Šādos gadījumos šos procentus izmanto attiecīgajai programmai vai atgūst. 2. NODAĻA GADA PĀRSKATA PRINCIPS 6. pants Definīcija Apropriācijas, kuras iekļauj budžetā, ir piešķirtas vienam finanšu gadam, kas ilgst no 1. janvāra līdz 31. decembrim. 7. pantsApropriāciju veids 1. Budžetā iekļauj diferencētas apropriācijas, ko veido saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas, un nediferencētas apropriācijas. 2. Saistību apropriācijas sedz kārtējā finanšu gada laikā radušos juridisko saistību kopējās izmaksas, ievērojot 83. panta 2. punktu un 180. panta 2. punktu. 3. Maksājumu apropriācijas sedz maksājumus, ko izdara, lai pildītu kārtējā finanšu gadā un/vai iepriekšējos finanšu gados radušās juridiskās saistības. 4. Šā panta 1. un 2. punkts neierobežo otrās daļas I, IV un VI sadaļā iekļautos īpašos noteikumus. Šie punkti neliedz uzņemties vispārējas saistības par apropriāciju un uzņemties budžeta saistības gada maksājumu veidā. 8. pants Ieņēmumu un apropriāciju uzskaites noteikumi 1. Finanšu gada ieņēmumus iegrāmato finanšu gada kontos, pamatojoties uz summām, kas iekasētas finanšu gada laikā. Tomēr pašu resursus par nākamā finanšu gada janvāra mēnesi var iemaksāt avansā saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000[16]. 2. Ierakstus par pašu resursiem no pievienotās vērtības nodokļa, papildu resursiem, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums, un finanšu iemaksām var koriģēt saskaņā ar 1. punktā minēto regulu. 3. Apropriācijas, kas piešķirtas attiecīgajam finanšu gadam, var izlietot tikai tādu izdevumu segšanai, kas paredzēti un izdarīti šajā finanšu gadā, un lai samaksātu summas, kas maksājamas saskaņā ar iepriekšējos finanšu gados radītām saistībām. 4. Saistības iegrāmato kontos, pamatojoties uz juridiskām saistībām, kas radušās līdz 31. decembrim, ievērojot vispārējās budžeta saistības, kas minētas 83. panta 2. punktā, un līgumus, kas minēti 180. panta 2. punktā un noslēgti ar trešām valstīm, kurus iegrāmato kontos, pamatojoties uz saistībām, kuras paredzētas budžetā līdz 31. decembrim. 5. Maksājumus iegrāmato finanšu gada kontos, pamatojoties uz maksājumiem, kurus grāmatvedis izdarījis ne vēlāk kā minētā gada 31. decembrī. 6. Atkāpjoties no 3., 4. un 5. punkta, Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda izdevumus iegrāmato finanšu gada kontos saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti otrās daļas I sadaļā. 9. pants Apropriāciju atcelšana un pārnešana 1. Apropriācijas, kas nav izlietotas līdz tā finanšu gada beigām, par kuru tās bijušas iekļautas, atceļ. Tomēr tās var pārnest tikai uz nākamo finanšu gadu ar lēmumu, kuru attiecīgās iestādes pieņem ne vēlāk kā 15. februārī saskaņā ar 2. un 3. punktu, vai pārnest automātiski saskaņā ar 4. punktu. 2. Diferencētas saistību apropriācijas un nediferencētas apropriācijas, par kurām saistības vēl nav radītas, finanšu gadam tuvojoties beigām, var pārnest: a) par summām, kas atbilst saistību apropriācijām, par kurām lielākā daļa sagatavošanas posmu saistību radīšanas procedūrai ir pabeigti līdz 31. decembrim. Tādā gadījumā par šīm summām var uzņemties saistības līdz nākamā gada 31. martam; b) par summām, kas vajadzīgas, ja likumdevēja iestāde finanšu gada pēdējā ceturksnī ir pieņēmusi pamataktu, bet Komisija līdz 31. decembrim nav spējusi uzņemties saistības par apropriācijām šim mērķim. 3. Maksājumu apropriācijas var pārnest par summām, kas vajadzīgas, lai segtu esošās saistības vai saistības, kuras saistītas ar saistību apropriācijām, kas pārnestas, ja apropriācijas, kas paredzētas attiecīgajām pozīcijām nākamā finanšu gada budžetā, nenosedz pieprasījumus. Attiecīgā iestāde vispirms izlieto apropriācijas, kas piešķirtas kārtējam finanšu gadam, un neizmanto pārnestās apropriācijas, pirms šīs pirmās nav izlietotas. 4. Nediferencētās apropriācijas, kas atbilst saistībām, par kurām līgumi ir pienācīgi noslēgti finanšu gada beigās, automātiski pārnes vienīgi uz nākamo finanšu gadu. 5. Attiecīgā iestāde ne vēlāk kā 15. martā informē Eiropas Parlamentu un Padomi (turpmāk tekstā “budžeta lēmējinstitūcija”) par tās pieņemto pārnešanas lēmumu un par katru budžeta pozīciju paziņo, kā katrā pārnešanas gadījumā tiek piemēroti 2. un 3. punktā minētie kritēriji. 6. Neskarot 10. pantu, apropriācijas, kas iekļautas rezervē, un apropriācijas personāla izdevumiem nevar pārnest. 10. pantsPiešķirto ieņēmumu pārnešanas noteikumi Attiecīgā gada 31. decembrī pieejamos neizmantotos ieņēmumus un apropriācijas no 18. pantā minētajiem piešķirtajiem ieņēmumiem pārnes šādi: a) ārējos piešķirtos ieņēmumus pārnes automātiski, un tie ir pilnībā jāizmanto līdz brīdim, kad ir pabeigtas visas operācijas saistībā ar programmu vai darbību, kam tie ir piešķirti. Ārējos piešķirtos ieņēmumus, kas saņemti programmas vai darbības pēdējā gadā, var izmantot secīgās programmas vai darbības pirmajā gadā; b) ja vien piemērojamā pamataktā nav norādīts citādi vai nepastāv pietiekami pamatoti izņēmuma apstākļi, iekšējos piešķirtos ieņēmumus var pārnest tikai par vienu gadu. Attiecīgās pieejamās apropriācijas ir jāizmanto vispirms. 11. pantsApropriāciju atcelšana Ja paredzētās summas atceļ tādēļ, ka darbības, kuru izpildei tās iezīmētas, nav pilnīgi vai daļēji izpildītas kādā finanšu gadā pēc tā gada, kurā apropriācijas iekļautas budžetā, attiecīgās apropriācijas atceļ, neskarot 170. un 174. pantu. 12. pants Saistību uzņemšanās par apropriācijām Par apropriācijām, ko iekļauj budžetā, var uzņemties saistības no 1. janvāra, ja budžets ir pieņemts galīgajā variantā, izņemot, ja otrās daļas I un VI sadaļā noteikts citādi. 13. pants Noteikumi, ko piemēro budžeta novēlotas pieņemšanas gadījumā 1. Ja finanšu gada sākumā budžets nav pieņemts galīgajā variantā, tad izdevumu saistībām un maksājumiem, kurus, izpildot pēdējo attiecīgi pieņemto budžetu, bijis iespējams iegrāmatot noteiktā budžeta nodaļā, piemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk "LESD") 315. panta pirmo daļu. 2. Saistības par vienu nodaļu var uzņemties ne vairāk kā vienas ceturtdaļas apmērā no kopējās apropriācijas, kas attiecīgajai nodaļai piešķirta par iepriekšējo finanšu gadu, plus vienas divpadsmitdaļas apmērā par katru aizritējušo mēnesi. Maksājumus par katru nodaļu ik mēnesi var izdarīt ne vairāk kā vienas divpadsmitdaļas apmērā no apropriācijas, kas attiecīgajai nodaļai bijusi piešķirta iepriekšējā finanšu gadā. Nedrīkst pārsniegt apropriāciju limitu, kas paredzēts budžeta projektā, kurš tiek izstrādāts. 3. Ja tas vajadzīgs Savienības darbību nepārtrauktībai un pārvaldes vajadzībām, Padome pēc Komisijas priekšlikuma, pieņemot lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, var apstiprināt gan saistībām, gan maksājumiem summas, kas divas vai vairāk reizes pārsniedz provizorisko divpadsmitdaļu un ir lielākas par summām, kas automātiski pieejamas saskaņā ar 1. un 2. punktu. Tā nekavējoties iesniedz Eiropas Parlamentam lēmumu par apstiprinājumu. Lēmums stājas spēkā trīsdesmitajā dienā pēc tā pieņemšanas, ja Eiropas Parlaments ar locekļu vairākumu šajā laikā nav nolēmis samazināt minētos izdevumus. Ja Eiropas Parlaments nolemj samazināt minētos izdevumus, Padome pārskata lēmumu par apstiprinājumu, ņemot vērā summu, ko apstiprinājis Eiropas Parlaments. Papildu divpadsmitdaļas apstiprina pilnībā, un tās nav dalāmas. 3. NODAĻA LĪDZSVARA PRINCIPS 14. pants Definīcija un darbības joma 1. Budžeta ieņēmumiem un maksājumu apropriācijām jābūt līdzsvarā. 2. Budžeta ietvaros Savienība un Eiropas Atomenerģijas kopiena, kā arī Savienības izveidotās struktūras, kas minētas 200. pantā, nevar ņemt aizņēmumus. 15. pants Finanšu gada saldo 1. Katra finanšu gada saldo iekļauj nākamā finanšu gada budžetā kā ieņēmumus pārpalikuma gadījumā vai kā maksājumu apropriācijas deficīta gadījumā. 2. Šādas ieņēmumu vai maksājumu apropriāciju tāmes iegrāmato budžetā, izpildot budžeta procedūru, un iekļauj grozījumos, ko iesniedz saskaņā ar 35. pantu. Tās sagatavo saskaņā ar Padomes Regulu, ar ko īsteno Lēmumu par Savienības pašu resursu sistēmu. 3. Pēc tam, kad izveidoti pārskati par katru finanšu gadu, visas neatbilstības tāmēm iegrāmato nākamā finanšu gada budžetā kā budžeta grozījumus, kas paredzēti vienīgi šai neatbilstībai. Šādā gadījumā Komisijai 15 dienu laikā pēc provizorisko pārskatu iesniegšanas ir jāiesniedz budžeta grozījumu projekts. 4. NODAĻA NORĒĶINU VIENĪBAS PRINCIPS 16. pantsEuro izmantošana Daudzgadu finanšu shēmu un budžetu izstrādā un izpilda euro un pārskatus veido euro. Tomēr 65. pantā minētās naudas plūsmas nodrošināšanai grāmatvedis un – avansu kontu gadījumā – avansu pārzinis, un – Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) administratīvās pārvaldības vajadzībām – atbildīgais kredītrīkotājs ir pilnvarots veikt operācijas valstu valūtās, kā paredzēts deleģētajā regulā, kas ir minēta 199. pantā. 5. NODAĻAUNIVERSĀLUMA PRINCIPS 17. pants Definīcija un darbības joma Kopējie ieņēmumi nosedz kopējās maksājumu apropriācijas saskaņā ar 18. pantu. Saskaņā ar 20. pantu visus ieņēmumus un izdevumus iegrāmato pilnā apmērā, neizdarot to starpā nekādas korekcijas. 18. pantsPiešķirtie ieņēmumi 1. Nolūkā finansēt īpašus izdevumu posteņus izmanto ārējos piešķirtos ieņēmumus un iekšējos piešķirtos ieņēmumus. 2. Ārējos piešķirtos ieņēmumus veido šādi ieņēmumi: a) dalībvalstu finanšu iemaksas konkrētām zinātniskās izpētes programmām saskaņā ar Padomes Regulu, ar ko īsteno Lēmumu par Savienības pašu resursu sistēmu; b) dalībvalstu un trešo valstu, tostarp, abos gadījumos, šo valstu publiskā sektora struktūru un radniecīgo aģentūru, juridisku vienību vai fizisku personu finanšu iemaksas noteiktiem ārējā atbalsta projektiem vai programmām, ko finansē Savienība un pārvalda Komisija to vārdā; c) noguldījumu procenti un soda naudas, kas paredzētas Regulā par pārmērīga budžeta deficīta procedūras piemērošanas paātrināšanu un precizēšanu; d) īpašam mērķim iezīmēti ieņēmumi, piemēram, ieņēmumi no fondiem, subsīdijas, dāvinājumi un novēlējumi, tostarp arī īpašiem mērķiem iezīmēti ieņēmumi, kas ir specifiski katrai iestādei; e) trešo valstu vai dažādu struktūru iemaksas Savienības darbībām; f) piešķirtie ieņēmumi, kas minēti 173. panta 2. punktā un 175. panta 2. punktā. 3. Iekšējos piešķirtos ieņēmumus veido šādi ieņēmumi: a) ieņēmumi no trešām personām par precēm, pakalpojumiem vai darbu, kas veikts pēc to pieprasījuma; b) ieņēmumi, kas rodas, pārdodot transportlīdzekļus, ierīces, iekārtas, materiālus, kā arī tehniskiem un zinātniskiem mērķiem domātu aparatūru, ko maina vai nodod atkritumos, kad uzskaites vērtība ir pilnībā amortizēta; c) ieņēmumi no nepareizi samaksātu summu atmaksas; d) ieņēmumi no preču piegādēm, pakalpojumu sniegšanas un darbu veikšanas citiem dienestiem, iestādēm vai struktūrām, ieskaitot šādu citu iestāžu vai struktūru atmaksātās summas par komandējuma naudu, kas samaksāta to vārdā; e) saņemtie apdrošināšanas maksājumi; f) ieņēmumi no pārdošanas, izīrēšanas vai citiem līgumiem saistībā ar tiesībām, kas skar nekustamo īpašumu; g) ieņēmumi no publikāciju un filmu pārdošanas, tostarp arī elektroniskajos nesējos. 4. Piemērojamais pamatakts var arī atvēlēt ieņēmumus, kurus tas paredz, konkrētiem izdevumu posteņiem. Ja vien piemērojamā pamataktā nav norādīts citādi, šādi ieņēmumi veido iekšējos piešķirtos ieņēmumus. 5. Budžetā izveido pozīcijas, kurās kārtot ārējos piešķirtos ieņēmumus un iekšējos piešķirtos ieņēmumus, un, kur vien iespējams, norāda summas. Piešķirtos ieņēmumus budžeta projektā var iekļaut tikai par tām summām, kas ir droši zināmas budžeta projekta izstrādes dienā. 19. pantsZiedojumi 1. Komisija var pieņemt ziedojumus Savienībai, kā fondu līdzekļi, subsīdijas, dāvinājumi un novēlējumi. 2. Tādu ziedojumu pieņemšanai, kuru vērtība ir EUR 50 000 vai lielāka un kuri saistīti ar finansiāliem izdevumiem – tostarp turpmākiem izdevumiem – kas pārsniedz 10 % no ziedojuma vērtības, ir vajadzīgs Eiropas Parlamenta un Padomes pilnvarojums; abas iestādes par to pieņem lēmumu divos mēnešos no dienas, kad saņemts Komisijas pieprasījums. Ja šajā laikā nav celtas ierunas, Komisija pieņem galīgu lēmumu par ziedojuma pieņemšanu. 20. pants Noteikumi par ieturējumiem un valūtas kursa korekcijām 1. Ar 199. pantā minēto deleģēto regulu var precizēt, kādos gadījumos konkrētus ieņēmumus var ieturēt no maksājumu pieprasījumiem, ko tad nodod tīrās summas samaksai. 2. Izmaksas par Savienībai piegādātiem produktiem vai sniegtiem pakalpojumiem, kurās ir iekļauti nodokļi, kurus trešās valstis atmaksā, pamatojoties uz attiecīgiem nolīgumiem, sedz no budžeta tādā apmērā, kādā šīs izmaksas ir ar nodokļiem. Sekojošo nodokļu atmaksājumu uzskata par piešķirtajiem ieņēmumiem saskaņā ar 18. panta 2. punktu. 3. Korekcijas var izdarīt par atšķirībām, kas, izpildot budžetu, rodas valūtas maiņas rezultātā. Gada bilancē iekļauj galīgos ieņēmumus vai zaudējumus. 6. NODAĻA SPECIFIKĀCIJAS PRINCIPS 21. pants Vispārīgi noteikumi 1. Apropriācijas iezīmē konkrētiem mērķiem, iedalot pa sadaļām un nodaļām; nodaļas sīkāk iedala pantos un posteņos. 2. Komisija savā budžeta sadaļā var autonomi pārvietot apropriācijas, kā aprakstīts 23. pantā, vai pieprasīt budžeta lēmējinstitūcijas apstiprinājumu apropriāciju pārvietošanai gadījumos, kas aprakstīti 24. pantā. 3. Apropriācijas drīkst pārvietot tikai uz tām budžeta pozīcijām, kurām budžetā ir apstiprinātas apropriācijas vai pielikti atgādinājumi pro memoria . 4. Apropriācijas, kas atbilst piešķirtajiem ieņēmumiem, var pārvietot vienīgi tad, ja šādus ieņēmumus izlieto tiem mērķiem, kuriem tie paredzēti. 22. pantsCitu iestāžu , izņemot Komisiju, veiktie pārvietojumi 1. Katra iestāde, izņemot Komisiju, savā budžeta iedaļā apropriācijas var pārvietot: a) no vienas sadaļas uz citu – nepārsniedzot 10 % no gada apropriācijām, kas paredzētas pozīcijā, no kuras veic pārvietošanu; b) no vienas nodaļas uz citu un no viena panta uz citu – bez ierobežojumiem. 2. Trīs nedēļas pirms 1. punktā minētās pārvietošanas veikšanas iestādes paziņo budžeta lēmējinstitūcijai par savu nodomu. Ja kāda no budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm šajā termiņā min pienācīgi pamatotus iemeslus, tad piemēro 24. pantā noteikto procedūru. 3. Katra iestāde, izņemot Komisiju, var budžeta lēmējinstitūcijai ierosināt savā budžeta iedaļā veikt pārvietošanu no vienas sadaļas uz citu, pārsniedzot 10 % no finanšu gada apropriācijām, kas paredzētas pozīcijā, no kuras veic pārvietošanu. Šādai pārvietošanai piemēro 24. pantā noteikto procedūru. 4. Katra iestāde, izņemot Komisiju, savā budžeta iedaļā var izdarīt pārvietošanu no viena panta uz citu, iepriekš neinformējot budžeta lēmējinstitūciju. 23. pantsKomisijas iekšējie pārvietojumi 1. Komisija savā budžeta iedaļā drīkst autonomi: a) pārvietot saistību apropriācijas katras nodaļas robežās; b) pārvietot maksājumu apropriācijas katras sadaļas robežās; c) attiecībā uz personāla un administratīviem izdevumiem, kas ir kopēji vairākām sadaļām, – pārvietot apropriācijas no vienas sadaļas uz citu; d) attiecībā uz darbības izdevumiem — pārvietot apropriācijas starp nodaļām vienas sadaļas robežās ne vairāk kā 10 % apmērā no apropriācijām, kas paredzētas gadam, kurš norādīts pozīcijā, no kuras tiek izdarīts pārvietojums. 2. Komisija savā budžeta iedaļā var lemt par šādiem apropriāciju pārvietojumiem no vienas sadaļas uz otru ar nosacījumu, ka tā par savu lēmumu nekavējoši informē budžeta lēmējinstitūciju: (a) apropriāciju pārvietojumi no 43. pantā minētās "uzkrājumu" sadaļas, vienīgais nosacījums rezerves atbrīvošanai ir pamatakta pieņemšana saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, kas paredzēta LESD 294. pantā; b) attiecīgi pamatotos ārkārtas gadījumos saistībā ar starptautiskām humānām katastrofām un krīzēm, kas notiek pēc budžeta gada 1. decembra, Komisija var kārtējā budžeta gada neizmantotās budžeta apropriācijas, kas joprojām pieejamas daudzgadu finanšu shēmas 4. izdevumu kategorijas budžeta sadaļās, pārvietot uz budžeta sadaļām, kas attiecas uz krīzes pārvarēšanas un humānās palīdzības pasākumiem. Tūlīt pēc šādas pārvietošanas veikšanas Komisija informē abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes. 24. pants Pārvietojumi, ko Komisija iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai 1. Komisija savu priekšlikumu par pārvietojumiem vienlaicīgi iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei. 2. Budžeta lēmējinstitūcija pieņem lēmumus par apropriāciju pārvietošanu saskaņā ar 3. līdz 6. punkta noteikumiem, ja otrās daļas I sadaļā nav noteikts citādi. 3. Izņemot steidzamus gadījumus, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu un Eiropas Parlaments apspriež Komisijas priekšlikumu sešu nedēļu laikā pēc dienas, kad abas iestādes saņēmušas priekšlikumu par katru pārvietojumu. 4. Priekšlikums par pārvietojumu ir apstiprināts, ja sešu nedēļu laikā: a) Eiropas Parlaments un Padome to apstiprina; b) to apstiprina vai nu Eiropas Parlaments, vai Padome, un otra iestāde atturas no rīcības; c) Eiropas Parlaments un Padome atturas no rīcības vai nav pieņēmušas Komisijas priekšlikumam pretēju lēmumu. 5. Šā panta 4. punktā minētais sešu nedēļu termiņš tiek samazināts līdz trim nedēļām, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome nelūdz citādi, gadījumos, ja: a) pārvietojums ir mazāks nekā 10 % no apropriācijām pozīcijai, no kuras tiek izdarīti pārvietojumi, un nepārsniedz 5 miljonus euro; b) pārvietojums attiecas vienīgi uz maksājumu apropriācijām un kopējā pārvietojuma summa nepārsniedz 100 miljonus euro. 6. Ja Eiropas Parlaments vai Padome ir grozījusi pārvietojumu un otra iestāde ir to apstiprinājusi vai atturējusies no rīcības, vai Eiropas Parlaments un Padome kopīgi ir grozījuši pārvietojumu, par apstiprinātu uzskata mazāko no Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemtajām summām, ja vien Komisija neatsauc savu priekšlikumu. 25. pants Pārvietojumi saskaņā ar īpašiem noteikumiem 1. Apropriāciju pārvietošanai tajās budžeta sadaļās, kuras paredzētas Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondam, struktūrfondiem, Kohēzijas fondam, Eiropas Zivsaimniecības fondam, Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai un zinātniskajai izpētei, piemēro otrās daļas I, II un III sadaļas īpašos noteikumus. 2. Lēmumus par pārvietošanu, lai ļautu izlietot ārkārtas palīdzības rezervi, pieņem budžeta lēmējinstitūcija pēc Komisijas priekšlikuma vai Komisija maksimāli 10 % gada apropriāciju pozīcijā, no kuras veic pārvietojumu. Piemēro 24. panta 3. un 4. punktā paredzēto procedūru. Ja Eiropas Parlaments un Padome nepiekrīt Komisijas priekšlikumam un netiek panākta kopēja nostāja par šīs rezerves izmantošanu, Eiropas Parlaments un Padome nelemj par Komisijas priekšlikumu pārvietošanai. 7. NODAĻAPAREIZAS FINANŠU VADĪBAS PRINCIPS 26. pants Saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principi 1. Budžeta apropriācijas izlieto saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu, tas ir, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus. 2. Saimnieciskuma princips prasa, lai resursi, ko iestādes lieto savas darbības veikšanai, būtu pieejami noliktajā laikā, pienācīgā apjomā un kvalitātē un par labāko cenu. Lietderības princips saistīts ar labāko attiecību starp izmantotajiem resursiem un sasniegto rezultātu. Efektivitātes princips ir saistīts ar konkrētu nosprausto mērķu un paredzēto rezultātu sasniegšanu. 3. Visām darbības nozarēm, uz kurām attiecas budžets, nosaka konkrētus, izmērāmus, sasniedzamus, atbilstīgus mērķus ar noteiktiem termiņiem. Šo mērķu sasniegšanu uzrauga pēc izpildes rādītājiem katrai darbībai, un tērētājas iestādes sniedz informāciju budžeta lēmējinstitūcijai. Šādu informāciju sniedz reizi gadā, iekļaujot to, vēlākais, budžeta projekta pavaddokumentos. 4. Lai uzlabotu lēmumu pieņemšanu, iestādes izdara gan iepriekšēju novērtēšanu, gan vēlāku izvērtēšanu saskaņā ar Komisijas sniegto ievirzi. Šādu vērtēšanu piemēro visām programmām un darbībām, kas saistītas ar lieliem izdevumiem, un novērtējuma rezultātus izplata gan iestādēm, kas tērē līdzekļus, gan likumdevējai iestādei, gan budžeta lēmējinstitūcijai. 27. pantsObligātais finanšu pārskats 1. Jebkuram priekšlikumam vai iniciatīvai, ko Komisija, Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (turpmāk "Augstais pārstāvis") vai dalībvalsts iesniedz likumdevējai iestādei un kas var ietekmēt budžetu, tostarp mainīt amata vietu skaitu, jāpievieno finanšu pārskats un 26. panta 4. punktā paredzētais novērtējums. Jebkuram priekšlikuma vai ierosinājuma grozījumam, ko iesniedz likumdevējai iestādei un kas varētu būtiski iespaidot budžetu, tostarp mainīt amata vietu skaitu, jāpievieno finanšu pārskats, ko sagatavo iestāde, kura ierosina grozījumu. 2. Lai mazinātu krāpšanas un pārkāpumu iespēju, 1. punktā minētajā finanšu pārskatā sniedz informāciju par iekšējās kontroles sistēmu, risku novērtējumu, kā arī par esošajiem un plānotajiem pasākumiem krāpšanas novēršanai un aizsardzībai pret to. 28. pantsBudžeta izpildes iekšējā kontrole 1. Budžetu izpilda saskaņā ar katram vadības veidam atbilstīgu faktisku un efektīvu iekšējo kontroli un saskaņā ar katrai nozarei paredzētajiem īpašajiem noteikumiem. 2. Budžeta izpildes nolūkā iekšējo kontroli definē kā procesu, kurš piemērojams visos vadības līmeņos un kura uzdevums ir attiecīgi nodrošināt, ka tiek sasniegti šādi mērķi: a) darbību efektivitāte, rezultativitāte un saimnieciskums; b) pārskatu ticamība; c) aktīvu un informācijas aizsardzība; d) krāpšanas un pārkāpumu novēršana, atklāšana un labošana; e) tādu risku pienācīga vadība, kuri saistīti ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ņemot vērā programmu daudzgadu iezīmes, kā arī attiecīgo maksājumu veidu. 29. pants Pieļaujamais kļūdas risks Likumdevēja iestāde saskaņā ar LESD 322. pantā noteiktu procedūru lemj par pieļaujamā kļūdas riska līmeni piemērotā budžeta daļu apkopojumā. Šo lēmumu ņem vērā ikgadējās budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras laikā saskaņā ar 157. panta 2. punktu. Pieļaujamā kļūdas riska līmeni pamato ar kontroļu izmaksu un noderīguma analīzi. Dalībvalstis un 55. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās struktūras un personas pēc pieprasījuma ziņo Komisijai par savām kontroles izmaksām, kā arī par to pasākumu skaitu un apjomu, ko finansē no budžeta. Pieļaujamā kļūdas riska līmeni cieši uzrauga un pārskata, ja notiek ievērojamas pārmaiņas attiecībā uz kontroles apstākļiem. 8. NODAĻA PĀRREDZAMĪBAS PRINCIPS 30. pants Pārskatu, budžetu un ziņojumu publicēšana 1. Budžetu veido un izpilda un pārskatus veido, ievērojot pārredzamības principu. 2. Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja pienākums ir nodrošināt to, ka budžetu un budžeta grozījumus, kas pieņemti galīgajā variantā, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Budžetu publicē trīs mēnešos no dienas, kad paziņots par budžeta pieņemšanu galīgajā variantā. Konsolidētos gada pārskatus un katras iestādes sagatavoto ziņojumu par budžeta un finanšu vadību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . 31. pantsInformācijas par Savienības līdzekļu saņēmējiem un citas informācijas publicēšana 1. Informāciju par aizņēmumu un aizdevumu operācijām, par kurām Savienība ir slēgusi līgumus ar trešām personām, iekļauj budžeta pielikumā. 2. Komisija attiecīgā veidā dara pieejamu informāciju par to līdzekļu saņēmējiem, kas ir Komisijas budžetā, ja budžetu īsteno centralizēti un tieši tās departamenti vai Savienības delegācijas saskaņā ar 53. panta otro daļu, un to informāciju par līdzekļu saņēmējiem, ko sniedz struktūras, kurām budžeta īstenošanas uzdevumi deleģēti saskaņā ar citiem vadības veidiem. 3. Šo informāciju dara pieejamu, pienācīgi ievērojot konfidencialitātes prasības, jo īpaši personas datu aizsardzību, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK[17] un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001[18] un drošības prasības, ņemot vērā katra vadības veida īpašās iezīmes, kā minēts 53. pantā, un – attiecīgā gadījumā – ievērojot attiecīgus katrai nozarei paredzētus īpašus noteikumus. III SADAĻA BUDŽETA IZVEIDE UN UZBŪVE 1. NODAĻA BUDŽETA IZVEIDE 32. pants Ieņēmumu un izdevumu tāmes Eiropas Parlaments, Eiropadome un Padome, Eiropas Savienības Tiesa, Revīzijas palāta, Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, Reģionu komiteja, Ombuds, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs un EĀDD sastāda savu ieņēmumu un izdevumu tāmi un katru gadu līdz 1. jūlijam nosūta to Komisijai. EĀDD sagatavo ieņēmumu un izdevumu tāmi, ko tas katru gadu līdz 1. jūlijam nosūta Komisijai. Augstais pārstāvis apspriežas ar Komisijas locekļiem, kas atbildīgi par attīstības politiku, kaimiņattiecību politiku un starptautisko sadarbību, humāno palīdzību un reaģēšanu krīzes situācijās, par viņu attiecīgajām atbildības jomām. Minētās iestādes ik gadu ne vēlāk kā 1. jūlijā arī nosūta šīs tāmes budžeta lēmējinstitūcijai informācijas nolūkiem. Komisija sastāda pati savas tāmes, kuras tā arī nosūta budžeta lēmējinstitūcijai līdz tam pašam datumam. Sagatavojot savas tāmes, Komisija izmanto 33. pantā minēto informāciju. 33. pants200. pantā minēto struktūru budžeta tāme Katra struktūra, kas minēta 200. pantā, saskaņā ar tās dibināšanas dokumentu katru gadu līdz 31. martam nosūta Komisijai un budžeta lēmējinstitūcijai tās ieņēmumu un izdevumu tāmi, ieskaitot štatu sarakstu un tās darba programmas projektu. 34. pants Budžeta projekts 1. Komisija vēlākais līdz 1. septembrim pirms budžeta izpildes gada sākuma iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu par budžeta projektu. Budžeta projektā iekļauj Savienības ieņēmumu un izdevumu vispārējā pārskata kopsavilkumu un konsolidē tāmes, kas minētas 32. pantā. Budžeta projekta uzbūve un izklāsts atbilst 41. līdz 46. panta prasībām. Pirms katras budžeta projekta iedaļas ir ievads, ko sagatavo attiecīgā iestāde. Komisija sagatavo budžeta projekta vispārējo ievadu. Vispārējā ievadā iekļauj finanšu tabulas par galvenajiem datiem atbilstoši sadaļām un pamatojumus apropriāciju izmaiņām no viena finanšu gada līdz nākamajam atbilstoši daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām. 2. Ja vajadzīgs, Komisija pievieno budžeta projektam turpmāko gadu finanšu plānojumu. Pēc budžeta pieņemšanas finanšu plānojumu atjaunina, lai iekļautu tajā budžeta procedūras rezultātus un citus attiecīgos lēmumus. 3. Budžeta projektam Komisija pievieno arī jebkādu darba dokumentu, ko tā uzskata par noderīgu savu budžeta pieprasījumu pamatojumam . 4. Saskaņā ar 8. panta 5. punktu Lēmumā 2010/427/ES (2010. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību[19], un nolūkā nodrošināt budžeta pārredzamību Savienības ārējās darbības jomā Komisija kopā ar budžeta projektu iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai darba dokumentu, kurā vispusīgi atspoguļo: a) visus administratīvos un darbības izdevumus, kas ir saistīti ar Savienības ārējo darbību, tostarp ar kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) un kopējās drošības un aizsardzības politikas uzdevumiem, un ko finansē no budžeta, b) EĀDD kopējos administratīvos izdevumus iepriekšējā gadā, iedalot atsevišķi izdevumus katrai delegācijai un izdevumus EĀDD centrālajai administrācijai, kopā ar darbības izdevumiem, iedalot pēc katras ģeogrāfiskās teritorijas (reģioni, valstis), tematiskās jomas, Savienības delegācijas un misijas. Darba dokumentā norāda arī: a) amata vietu skaitu katrā pakāpē un kategorijā, kā arī pastāvīgo un pagaidu amata vietu skaitu, tostarp līgumdarbiniekus un vietējos darbiniekus, kuru amati saskaņā ar budžeta apropriācijām atļauti katrā Savienības delegācijā, kā arī EĀDD centrālajā administrācijā, b) jebkādu katras pakāpes un kategorijas amata vietu skaita pieaugumu vai samazinājumu EĀDD centrālajā administrācijā un visās Savienības delegācijās salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, c) pašreizējā finanšu gadā apstiprināto amata vietu skaitu, iepriekšējā gadā apstiprināto amata vietu skaitu, kā arī to amata vietu skaitu, kurās nodarina dalībvalstu norīkotus diplomātus, Padomes un Komisijas darbiniekus; d) sniedz visu to darbinieku sīku uzskaitījumu, kuri budžeta projekta iesniegšanas brīdī ir nodarbināti Savienības delegācijās, kopā ar sadalījumu pa ģeogrāfiskajiem reģioniem, valstīm un misijām, atsevišķi norādot štata darbiniekus, līgumdarbiniekus, vietējos darbiniekus, valstu norīkotos ekspertus, kā arī norāda apropriācijas, kas budžeta projektā paredzētas citiem šādiem darbiniekiem, veicot atbilstīgas aplēses to darbinieku pilnslodzes ekvivalenta izteiksmē, kurus var nodarbināt, nepārsniedzot paredzētās apropriācijas. 35. pants Budžeta projekta grozījumu vēstule Līdz brīdim, kad tiek sasaukta Samierināšanas komiteja, kas minēta LESD 314. pantā, Komisija var pēc savas iniciatīvas vai, ja to pieprasa citas iestādes — katra attiecībā uz savu budžeta iedaļu —, vienlaicīgi iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei budžeta projekta grozījumu vēstules, pamatojoties uz jaunu informāciju, kas nav bijusi pieejama laikā, kad tika izstrādāts budžeta projekts, iekļaujot tajā grozījumu vēstuli, kurā atjauninātas izdevumu tāmes lauksaimniecībai. 36. pantsSamierināšanas komitejas sagatavotā dokumenta apstiprināšana Kad Samierināšanas komiteja ir vienojusies par kopīgo dokumentu, Eiropas Parlaments un Padome cenšas iespējami drīz apstiprināt Samierināšanas komitejas sagatavoto dokumentu atbilstoši LESD 314. panta 6. punktam un savam iekšējam reglamentam. 37. pants Budžeta pieņemšana 1. Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka budžets pieņemts galīgajā variantā saskaņā ar procedūru, kas noteikta LESD 314. panta 9. punktā un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma (turpmāk " Euratom līgums") 177. panta 7. punktā. 2. Kad ir paziņots, ka budžets pieņemts galīgajā variantā, visām dalībvalstīm no 1. janvāra nākamajā finanšu gadā vai no dienas, kad paziņots par budžeta pieņemšanu galīgajā variantā, ja tā notikusi pēc 1. janvāra, ir jāizdara maksājumi, kas pienākas Savienībai saskaņā ar Padomes Regulu, ar ko īsteno Lēmumu par Savienības pašu resursu sistēmu. 38. pants Budžeta grozījumu projekts 1. Ja ir ārkārtēji vai neparedzēti apstākļi, no kuriem nav iespējams izvairīties, Komisija var iesniegt budžeta grozījumu projektu. Citu iestāžu, izņemot Komisijas, pieprasījumus izdarīt budžeta grozījumus apstākļos, kas minēti iepriekšējā punktā, nosūta Komisijai. Pirms budžeta grozījumu projekta iesniegšanas Komisija un citas iestādes izskata iespēju attiecīgās apropriācijas piešķirt atkārtoti, ņemot vērā jebkādu paredzamo apropriāciju nepilnīgu izmantošanu. 2. Komisija katru gadu ne vēlāk kā 1. septembrī vienlaicīgi iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei budžeta grozījumu projektus. Tā var pievienot atzinumu citu iestāžu pieprasītajiem budžeta grozījumiem. 3. Eiropas Parlaments un Padome tos apspriež, ņemot vērā to steidzamību. 39. pants Priekšlaicīga tāmju un budžeta projektu iesniegšana Komisija un budžeta lēmējinstitūcija var vienoties noteikt konkrētas dienas tāmju iesniegšanai un budžeta projekta pieņemšanai un iesniegšanai. Šī vienošanās tomēr nedrīkst saīsināt vai pagarināt dokumentu izskatīšanas termiņus, kas paredzēti LESD 314. pantā un Euratom līguma 177. pantā. 2. NODAĻABUDŽETA UZBŪVE UN IZKLĀSTS 40. pants Budžeta uzbūve Budžetu veido: a) ieņēmumu un izdevumu vispārīgs pārskats; b) atsevišķas iedaļas, kas sīkāk iedalītas katras iestādes ieņēmumu un izdevumu pārskatos. Eiropadomei un Padomei ir viena un tā pati budžeta iedaļa. 41. pants Budžeta klasifikācija 1. Budžeta lēmējinstitūcija klasificē Komisijas ieņēmumus un citu iestāžu ieņēmumus un izdevumus sadaļās, nodaļās, pantos un posteņos pēc to veida vai pēc izlietojuma, kam tie piešķirti. 2. Komisijas iedaļā izdevumu pārskatu veido, pamatojoties uz nomenklatūru, ko pieņēmusi budžeta lēmējinstitūcija, klasificējot izdevumus pēc mērķa. Sadaļa atbilst politikas jomai, un nodaļa obligāti atbilst darbībai. Katra sadaļa var ietvert darbības apropriācijas un administratīvās apropriācijas. Administratīvās apropriācijas vienai sadaļai iekļauj vienā nodaļā. 42. pantsNegatīvu ieņēmumu aizliegums Budžetā nevar iekļaut negatīvus ieņēmumus. Pašu resursi, kas iemaksāti saskaņā ar Padomes Lēmumu par Savienības pašu resursu sistēmu, ir tīrās summas, un tās kā tādas uzrāda budžeta ieņēmumu kopsavilkuma pārskatā. 43. pants Uzkrājumi 1. Katrā budžeta iedaļā var iekļaut sadaļu “uzkrājumi”. Šajā sadaļā iekļauj apropriācijas šādos divos gadījumos: a) ja, budžetu veidojot, nav pamatakta par attiecīgo darbību; b) ja ir nopietns pamats apšaubīt attiecīgajās pozīcijās iegrāmatoto apropriāciju atbilstību vai iespējas tās izpildīt atbilstoši pareizas finanšu vadības nosacījumiem. Šajā sadaļā paredzētās apropriācijas var izmantot vienīgi pēc tam, kad tās ir pārvietotas saskaņā ar 23. panta 1. punkta d) apakšpunktā paredzēto procedūru, ja uz pamatakta pieņemšanu attiecas LESD 294. pantā noteiktā procedūra, un saskaņā ar 24. pantā paredzēto procedūru visos pārējos gadījumos. 2. Ja ir ievērojamas izpildes grūtības, Komisija finanšu gada laikā var ierosināt pārvietot apropriācijas uz “uzkrājumu” sadaļu. Budžeta lēmējinstitūcija pieņem lēmumu par šādu pārvietošanu saskaņā ar 24. pantu. 44. pantsNegatīvā rezerve Budžeta Komisijas iedaļā var būt “negatīva rezerve”, kuras lielākais apmērs ir 200 miljoni euro. Šajā rezervē, ko iekļauj atsevišķā nodaļā, var būt gan saistību apropriācijas, gan maksājumu apropriācijas. Šajā rezervē, ko iekļauj atsevišķā nodaļā, var būt gan saistību apropriācijas, gan maksājumu apropriācijas. Šo rezervi izlieto līdz finanšu gada beigām, veicot pārvietošanu saskaņā ar 21. un 23. pantā noteikto procedūru. 45. pants Rezerve ārkārtas palīdzībai 1. Budžeta Komisijas iedaļa ietver rezervi ārkārtas palīdzībai trešām valstīm. 2. Šā panta 1. punktā minēto rezervi izlieto līdz finanšu gada beigām, veicot pārvietošanu saskaņā ar 24. un 25. pantā noteikto procedūru. 46. pantsBudžeta izklāsts 1. Budžetā uzrāda: a) ieņēmumu un izdevumu vispārīgajā pārskatā: i) Savienības paredzamos ieņēmumus attiecīgajā finanšu gadā; ii) paredzētos ieņēmumus iepriekšējā finanšu gadā un ieņēmumus n — 2 gadā; iii) saistību un maksājumu apropriācijas attiecīgajam finanšu gadam; iv) saistību un maksājumu apropriācijas iepriekšējam finanšu gadam; v) paredzētos izdevumus un samaksātos izdevumus n – 2 gadā; vi) attiecīgas piezīmes par katru apakšnodalījumu, kā izklāstīts 41. panta 1. punktā; b) katrā budžeta iedaļā ieņēmumus un izdevumus uzrāda, ievērojot tādu pašu uzbūvi, kā norādīts a) apakšpunktā; c) par personālu: i) katrai budžeta iedaļai — štatu sarakstu, kurā noteikts amatu skaits katrai pakāpei katrā kategorijā un katrā dienestā, kā arī pastāvīgo un pagaidu amatu skaits, kas ir atļauts budžeta apropriāciju robežās; ii) to štatu sarakstu, kuram maksā no zinātniskās izpētes un tehnoloģijas attīstības apropriācijām par tiešām darbībām, un to štatu sarakstu, kam no tām pašām apropriācijām maksā par netiešām darbībām; štatu sarakstus klasificē pēc kategorijām un pakāpēm, kā arī iedala pēc pastāvīgiem un pagaidu amatiem, kas ir atļauti budžeta apropriāciju robežās; iii) zinātnisko un tehnisko darbinieku klasifikācijas pamatā var būt pakāpju grupas saskaņā ar katrā budžetā iekļautajiem nosacījumiem; štatu sarakstā sīki jānorāda to augsti kvalificēto tehnisko vai zinātnisko darbinieku skaits, kuriem piešķirtas īpašas priekšrocības saskaņā ar īpašiem noteikumiem Civildienesta noteikumos; iv) štatu sarakstu, kurā norādīts amatu skaits pēc pakāpēm un kategorijām katrai 200. pantā minētajai struktūrai, kas saņem dotācijas no budžeta. Štatu sarakstos līdztekus attiecīgajā finanšu gadā atļauto amatu skaitam norāda iepriekšējā gadā atļauto amatu skaitu; d) par aizņēmuma un aizdevuma operācijām: i) vispārējā ieņēmumu pārskatā — budžeta pozīcijas, kas atbilst attiecīgām operācijām un ir paredzētas, lai reģistrētu atmaksājumus no saņēmējiem, kuri sākotnēji nav pildījuši saistības un kuru dēļ piemērotas izpildes garantijas. Šīm pozīcijām pieliek atgādinājumu "pro memoria" un pievieno attiecīgas piezīmes; ii) Komisijas iedaļā: - budžeta pozīcijas, kurām ir Savienības izpildes garantijas attiecībā uz minētajām darbībām. Pie šīm pozīcijām atgādinājums " pro memoria" atrodas tik ilgi, kamēr nav radušies faktiski maksājumi, kas jāsedz ar galīgiem resursiem; - piezīmes ar norādi uz pamataktu un paredzēto darbību apjomu, ilgumu un Savienības dotajām finanšu garantijām attiecībā uz šīm darbībām; iii) kā norādi Komisijas iedaļai pievienotā dokumentā: - notiekošās kapitāla operācijas un parādu pārvaldīšanu; - kapitāla operācijas un parādu pārvaldīšanu par attiecīgo finanšu gadu; e) KĀDP izdevumu kopsummu pilnībā iekļauj vienā budžeta nodaļā "KĀDP" ar īpašiem budžeta pantiem. Minētie panti attiecas uz KĀDP izdevumiem un ietver īpašas budžeta pozīcijas, kurās norāda vismaz atsevišķas nozīmīgākās misijas. 2. Papildus 1. punktā minētajiem dokumentiem budžeta lēmējinstitūcija var pievienot budžetam jebkādu citu atbilstošu dokumentu. 47. pantsNoteikumi par štatu sarakstu 1. Šīs regulas 46. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētais štatu saraksts ir galīgais limits katrai iestādei vai struktūrai; nevienu nevar iecelt amatā, pārsniedzot šo limitu. Tomēr ikviena iestāde vai struktūra var mainīt štatu sarakstu līdz 10 % apmērā no atļautajiem amatiem, izņemot attiecībā uz AD 16, AD 15 un AD 14 pakāpi, ievērojot divus nosacījumus: a) ka netiek skarts personāla apropriāciju apjoms, kas atbilst visam finanšu gadam, un b) ka netiek pārsniegts kopējā amatu skaita limits, kas atļauts katram štatu sarakstam. Trīs nedēļas pirms otrajā daļā minēto izmaiņu izdarīšanas iestādes paziņo budžeta lēmējinstitūcijai par saviem nodomiem. Ja kāda no budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm šajā laikā min pienācīgi pamatotus iemeslus, iestādes atturas no izmaiņām un tiek piemērota parastā procedūra. 2. Atkāpjoties no 1. punkta pirmās daļas, sekas, ko izraisa nepilnas slodzes darbinieku nodarbināšana, ko atļāvusi iestāde, kas kompetenta iecelt amatā saskaņā ar Civildienesta noteikumiem, var kompensēt, ieceļot amatā citus darbiniekus. 3. NODAĻA BUDŽETA DISCIPLĪNA 48. pants Budžeta atbilstība daudzgadu finanšu shēmai Budžets atbilst daudzgadu finanšu shēmai. 49. pantsSavienības aktu atbilstība budžetam un daudzgadu finanšu shēmai Ja, īstenojot Savienības aktu, tiktu pārsniegtas budžetā pieejamās apropriācijas vai daudzgadu finanšu shēmā pieejamie piešķīrumi, finanšu izteiksmē šādu aktu var īstenot tikai pēc tam, kad ir izdarīti grozījumi budžetā un vajadzības gadījumā atbilstīgi pārskatīta finanšu shēma. IV SADAĻA BUDŽETA IZPILDE 1. NODAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 50. pants Budžeta izpilde saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu 1. Komisija izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar šo regulu, uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju robežās. 2. Dalībvalstis sadarbojas ar Komisiju, lai nodrošinātu, ka apropriācijas izlieto saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu. 51. pantsPamatakts un izņēmumi 1. Pirms var izmantot budžetā iekļautās apropriācijas jebkurai Savienības darbībai, ir jābūt pieņemtam pamataktam. Pamatakts ir tiesību akts, ar kuru nodrošina juridisko pamatu darbībai un budžetā paredzēto atbilstīgo izdevumu veikšanai. 2. Piemērojot LESD un Euratom līgumu, pamatakts ir akts, ko pieņem likumdevēja iestāde, un var būt regula, direktīva vai lēmums LESD 288. panta nozīmē. 3. Piemērojot Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, pamatakts var būt kādā no veidiem, kas norādīti Līguma par Eiropas Savienību 26. panta 2. punktā, 28. panta 1. punktā, 29. pantā, 31. panta 2. punktā, 33. un 37. pantā. 4. Ieteikumi un atzinumi nav pamatakti šā panta nozīmē, tāpat kā rezolūcijas, secinājumi, deklarācijas vai citi akti, kam nav juridiska spēka. 5. Atkāpjoties no 1., 2. un 3. punkta, turpmāk norādītās apropriācijas tomēr var īstenot bez pamatakta, ja darbības, kuru finansēšanai tās paredzētas, ir Savienības pilnvaru jomā: a) apropriācijas eksperimentāliem izmēģinājuma projektiem, kas paredzēti, lai pārbaudītu kādas darbības īstenošanas iespējas un lietderību. Atbilstīgas saistību apropriācijas var iekļaut budžetā ne vairāk kā diviem finanšu gadiem pēc kārtas; b) apropriācijas sagatavošanas darbībām LESD un Euratom līguma piemērošanas jomās, kuras paredzētas, lai sagatavotu priekšlikumus ar nolūku pieņemt turpmākas darbības. Sagatavošanas darbības veic, ievērojot saskaņotu pieeju, un tās var būt dažāda veida. Atbilstīgas saistību apropriācijas var iekļaut budžetā ne vairāk kā trim finanšu gadiem pēc kārtas. Likumdošanas procedūra ir jāpabeidz līdz trešā finanšu gada beigām. Likumdošanas procedūras laikā saistību apropriācijām ir jāatbilst sagatavošanas darbības īpašajām iezīmēm attiecībā uz paredzētajām darbībām, sasniedzamajiem mērķiem un personām, kas gūst labumu no tām. Tāpat izmantotie līdzekļi nevar apjoma ziņā būt vienādi ar līdzekļiem, kas paredzēti pašas galīgās darbības finansēšanai. Iesniedzot budžeta projektu, Komisija iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai ziņojumu par a) apakšpunktā un šā apakšpunkta pirmajā daļā minētajām darbībām, un tajā ir arī rezultātu izvērtējums un turpmāk paredzētās darbības; c) apropriācijas sagatavošanas pasākumiem LES V sadaļas piemērošanas jomā. Šie pasākumi ir īslaicīgi un ir izstrādāti, lai paredzētu nosacījumus Savienības darbībai, īstenojot KĀDP mērķus un pieņemot vajadzīgos tiesību aktus. Savienības krīzes pārvarēšanas operāciju nolūkā sagatavošanas pasākumi ir, inter alia , paredzēti, lai izvērtētu darbības vajadzības, nodrošinātu līdzekļu ātru sākotnējo piešķiršanu vai uz vietas radītu apstākļus darbības sākšanai. Sagatavošanas pasākumiem piekrišanu dod Padome pēc Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikuma. Lai nodrošinātu sagatavošanas pasākumu ātru īstenošanu, Savienības Augstais pārstāvis pēc iespējas drīz informē Komisiju par Padomes ieceri uzsākt sagatavošanas pasākumu un īpaši par šim nolūkam aplēstajiem līdzekļiem. Saskaņā ar šo regulu Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu līdzekļu ātru izmaksu; d) apropriācijas vienreizējām darbībām vai pat darbībām ar nenoteiktu termiņu, kuras Komisija veic, pildot uzdevumus, kas izriet no tās prerogatīvām iestāžu līmenī atbilstīgi LESD un Euratom līgumam un kas nav b) apakšpunktā minētās likumdošanas iniciatīvas tiesības, un atbilstīgi minētajos līgumos noteiktajām īpašajām pilnvarām, kuru saraksts iekļauts deleģētajā regulā, kas minēta 199. pantā; e) apropriācijas katras iestādes darbībai atbilstīgi tās administratīvajai autonomijai. 52. pantsBudžeta izpilde citās iestādēs Komisija piešķir citām iestādēm vajadzīgās pilnvaras, lai tās varētu izpildīt budžeta iedaļas, kuras uz tām attiecas. Lai veicinātu Savienības delegāciju administratīvo apropriāciju izpildi, ar Komisiju var vienoties par sīki izstrādātiem noteikumiem. Šīs vienošanās nesatur nekādas atkāpes no šīs regulas un 199. pantā minētās deleģētās regulas noteikumiem. 53. pants Budžeta izpildes pilnvaru deleģēšana Komisija un ikviena no pārējām iestādēm var savu struktūrvienību robežās deleģēt to budžeta izpildes pilnvaras saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem un saviem iekšējiem noteikumiem tādā apjomā, kādu tās paredz dokumentā, ar kuru šīs pilnvaras deleģē. Pilnvarotie var rīkoties tikai tiem nepārprotami doto pilnvaru robežās. Tomēr Komisija var Savienības delegāciju vadītājiem deleģēt savas budžeta izpildes pilnvaras attiecībā uz iedaļas "Komisija" darbības apropriācijām. Tā vienlaikus par to informē Augsto pārstāvi. Ja Savienības delegāciju vadītāji darbojas kā Komisijas kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām, viņi piemēro Komisijas noteikumus par budžeta izpildi, un uz viņiem attiecas tie paši pienākumi, saistības un atbildības prasības, kas attiecas uz visiem citiem Komisijas kredītrīkotājiem ar pastarpināti deleģētām pilnvarām. Komisija šo deleģējumu var atsaukt saskaņā ar saviem noteikumiem. Šā panta otrās daļas piemērošanas nolūkā Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos veic vajadzīgos pasākumus, lai veicinātu sadarbību starp Savienības delegācijām un Komisijas dienestiem. 54. pants Interešu konflikts 1. Visiem finanšu dalībniekiem un jebkurām citām personām, kas iesaistītas budžeta izpildē, vadībā, revīzijā vai kontrolē, ir aizliegts veikt jebkādas darbības, kas var radīt konfliktu starp viņu pašu un Savienības interesēm. Ja izveidojas šāda situācija, attiecīgajai personai jāatturas no šādu darbību veikšanas un jānodod jautājums kompetentajai iestādei. 2. Interešu konflikts ir tad, ja šāda finanšu dalībnieka vai citas personas, kā minēts 1. punktā, pienākumu neatkarīgu un objektīvu pildīšanu negatīvi ietekmē iemesli, kas saistīti ar ģimeni, jūtu dzīvi, politisko piederību vai valstspiederību, mantiskajām vai kādām citām interesēm, kas attiecīgajai personai ir kopējas ar labuma saņēmēju. 2. NODAĻA IZPILDES PAŅĒMIENI 55. pantsBudžeta izpildes paņēmieni 1. Komisija budžetu izpilda šādi : a) ar savu struktūrvienību palīdzību, Savienības delegāciju palīdzību saskaņā ar 53. panta otro daļu vai ar 59. pantā minēto izpildaģentūru palīdzību; b) netieši ar dalītu vadību kopā ar dalībvalstīm vai, uzticot budžeta izpildes uzdevumus: i) trešām valstīm vai to ieceltām organizācijām; ii) starptautiskām organizācijām un to aģentūrām; iii) finanšu iestādēm, kam saskaņā ar VIII sadaļu ir uzticēta finanšu instrumentu īstenošana; iv) Eiropas Investīciju bankai un Eiropas Investīciju fondam vai citam bankas meitasuzņēmumam; v) 200. un 201. pantā minētajām organizācijām; vi) publisko tiesību subjektiem vai organizācijām, uz kurām attiecas privāttiesības un kas pilda publisko pasūtījumu, ja vien šīs pēdējās sniedz pietiekamus finanšu nodrošinājumus; vii) organizācijām, uz kurām attiecas kādas dalībvalsts privāttiesības, kurām uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kas sniedz pietiekamus finanšu nodrošinājumus; viii) personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā šīs regulas 51. panta nozīmē. 2. Dalībvalstīm un 1. punkta b) apakšpunktā uzskaitītajām struktūrām un personām nav deleģētā kredītrīkotāja statusa. 3. Komisija nevar piešķirt trešām personām izpildes pilnvaras, ko tai piešķir Līgumi, ja tās lielā mērā ir saistītas ar tiesībām rīkoties pēc saviem ieskatiem saistībā ar politisku izvēli. 56. pantsDalīta vadība ar dalībvalstīm 1. Dalībvalstis, pārvaldot Savienības līdzekļus, ievēro pareizas finanšu vadības, pārredzamības un nediskriminācijas principus un nodrošina Savienības darbības atpazīstamību. Šim nolūkam dalībvalstis izpilda kontroles un revīzijas pienākumus un uzņemas izrietošos pienākumus, kas noteikti šajā regulā. Nozaru noteikumos var būt noteikti papildu noteikumi. 2. Dalībvalstis, pildot uzdevumus saistībā ar budžeta izpildi, novērš, atklāj un koriģē pārkāpumus un krāpšanu. Šim nolūkam tās veic iepriekšējas un vēlākas kontroles, tostarp vajadzības gadījumā pārbaudes uz vietas, lai nodrošinātu no budžeta finansēto darbību efektīvu un pareizu izpildi, nepareizi izmaksāto līdzekļu atgūšanu un tiesvedības uzsākšanu vajadzības gadījumā. Dalībvalstis piemēro saņēmējiem iedarbīgus, preventīvus un samērīgus sodus, kā to paredz nozaru noteikumi un valstu tiesību akti. 3. Saskaņā ar nozaru noteikumiem dalībvalstis akreditē vienu vai vairākas publiskā sektora struktūras, kas ir vienpersoniski atbildīgas par to līdzekļu pareizu vadību un kontroli, attiecībā uz kuriem ir piešķirta akreditācija. Tas neskar iespēju šīm struktūrām veikt uzdevumus, kas nav saistīti ar Savienības līdzekļu pārvaldīšanu, vai uzticēt atsevišķus no saviem uzdevumiem citām struktūrām. Dalībvalsts iestāde piešķir akreditāciju saskaņā ar nozaru noteikumiem, lai nodrošinātu, ka struktūra spēj pareizi pārvaldīt līdzekļus. Nozaru noteikumos var būt noteikta arī Komisijas loma akreditācijas procesā. Akreditējošā iestāde ir atbildīga par struktūras uzraudzību un visiem nepieciešamajiem pasākumiem, tostarp akreditācijas apturēšanu un atcelšanu, kas veicami, lai novērstu trūkumus tās darbā. 4. Struktūras, kas akreditētas saskaņā ar šā panta 3. punktu: a) izveido efektīvu iekšējās kontroles sistēmu un nodrošina tās darbību; b) izmanto gada grāmatvedības sistēmu, kas savlaicīgi sniedz pareizu, pilnīgu un ticamu informāciju; c) to darbību pārbauda ar neatkarīgu ārējo revīziju, ko saskaņā ar starptautiski pieņemtiem revīzijas standartiem veic revīzijas pakalpojumu sniedzējs, kas ir funkcionāli neatkarīgs no akreditētās struktūras; d) saskaņā ar 31. panta 2. punktu nodrošina Savienības līdzekļu saņēmēju ex post publiskošanu reizi gadā; f) nodrošina personas datu aizsardzību atbilstoši Direktīvā 95/46/EK noteiktajiem principiem. 5. Saskaņā ar šā panta 3. punktu akreditētās struktūras līdz nākamā finanšu gada 1. februārim iesniedz Komisijai: a) pārskatus par izdevumiem, kas radušies, pildot uzticētos uzdevumus; b) visu veikto revīziju un kontroļu rezultātu kopsavilkumu, tostarp sistemātisku vai atkārtotu trūkumu analīzi, kā arī veiktās vai plānotās darbības šo trūkumu novēršanai; c) vadības sagatavotu ticamības deklarāciju par pārskatu pilnīgumu, precizitāti un patiesumu, iekšējās kontroles sistēmu pareizu darbību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību un pareizas finanšu vadības principa ievērošanu; d) neatkarīgas revīzijas struktūras atzinumu par šā punkta c) apakšpunktā minēto vadības sagatavoto ticamības deklarāciju, kurā skatīti visi tās elementi. Ja dalībvalsts vienā politikas jomā ir akreditējusi vairāk nekā vienu struktūru, tā līdz nākamā finanšu gada 15. februārim iesniedz Komisijai kopsavilkuma pārskatu par attiecīgo politikas jomu, apkopojot valsts līmenī visas vadības sagatavotās ticamības deklarācijas un neatkarīgo revidentu atzinumus par tām. 6. Komisija: a) piemēro procedūras savlaicīgai akreditēto struktūru finanšu grāmatojumu noskaidrošanai, nodrošinot pārskatu pilnīgumu, precizitāti un pareizību un ļaujot savlaicīgi veikt noskaidrošanu pārkāpumu gadījumos; b) izslēdz no Savienības finanšu izdevumiem izmaksas, kas veiktas, pārkāpjot Savienības tiesību aktus. Ar nozaru noteikumiem reglamentē nosacījumiem, saskaņā ar kuriem Komisija var apturēt maksājumus dalībvalstīm vai deleģētais kredītrīkotājs var tos pārtraukt. 57. pants Netieša vadība ar struktūrām un personām, kas nav dalībvalstis 1. Struktūras un personas, kurām saskaņā ar 55. panta 1. punkta b) apakšpunktu ir uzticēti budžeta izpildes uzdevumi, ievēro pareizas finanšu vadības, pārredzamības un nediskriminācijas principus un, pārvaldot Savienības līdzekļus, nodrošina Savienības darbības atpazīstamību. Pārvaldot Savienības līdzekļus, tās garantē Savienības finanšu interešu aizsardzību tādā līmenī, kas ir vienāds ar šajā regulā prasīto, un pienācīgi ņem vērā: a) uzticēto uzdevumu raksturu un iesaistītās summas; b) iesaistītos finanšu riskus; c) nodrošinājuma līmeni, ko veido to sistēmas, noteikumi un procedūras apvienojumā ar Komisijas pasākumiem, ko veic uzticēto uzdevumu izpildes uzraudzībai un atbalstam. 2. Šim nolūkam 1. punktā minētās struktūras un personas: a) izveido efektīvu iekšējās kontroles sistēmu un nodrošina tās darbību; b) izmanto gada grāmatvedības sistēmu, kas savlaicīgi sniedz pareizu, pilnīgu un ticamu informāciju; c) to darbību pārbauda ar neatkarīgu ārējo revīziju, ko saskaņā ar starptautiski pieņemtiem revīzijas standartiem veic revīzijas pakalpojumu sniedzējs, kas ir funkcionāli neatkarīgs no attiecīgās struktūras vai personas; d) piemēro attiecīgus noteikumus un procedūras, lai sniegtu finansējumu no Savienības līdzekļiem, izmantojot dotācijas, iepirkumu un finanšu instrumentus; e) saskaņā ar 31. panta 2. punktu nodrošina Savienības līdzekļu saņēmēju ex post publiskošanu reizi gadā; f) nodrošina personas datu pieņemamu aizsardzību. Personas, kas minētas 55. panta 1. punkta b) apakšpunkta viii) daļā, var šīs prasības apmierināt pakāpeniski. Tās pieņem savus finanšu noteikumus ar Komisijas iepriekšēju piekrišanu. 3. Šā panta 1. punktā minētās struktūras un personas, pildot uzdevumus saistībā ar budžeta izpildi, novērš, atklāj un koriģē pārkāpumus un krāpšanu. Šim nolūkam tās veic iepriekšējas un vēlākas kontroles, tostarp vajadzības gadījumā pārbaudes uz vietas, lai nodrošinātu no budžeta finansēto darbību efektīvu un pareizu izpildi, nepareizi izmaksāto līdzekļu atgūšanu un tiesvedības uzsākšanu vajadzības gadījumā. 4. Komisija var apturēt maksājumus 1. punktā minētajām struktūrām un personām, jo īpaši, ja ir atklātas sistēmiskas kļūdas, kas liek apšaubīt attiecīgās struktūras vai personas iekšējās kontroles sistēmas uzticamību vai pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Deleģētais kredītrīkotājs var pilnīgi vai daļēji pārtraukt maksājumus šādām struktūrām vai personām nolūkā veikt turpmākas pārbaudes, ja viņam ir kļuvusi zināma informācija par būtiskiem trūkumiem iekšējās kontroles sistēmas darbībā, vai attiecīgās struktūras vai personas apliecinātie izdevumi ir saistīti ar nopietnu pārkāpumu un nav koriģēti, ar nosacījumu, ka maksājumu pārtraukšana ir nepieciešama, lai novērstu būtisku kaitējumu Savienības finanšu interesēm. 5. Šā panta 1. punktā minētās struktūras un personas iesniedz Komisijai: a) pārskatu par uzticēto uzdevumu izpildi; b) pārskatus par izdevumiem, kas radušies, pildot uzticētos uzdevumus; c) visu veikto revīziju un kontroļu rezultātu kopsavilkumu, tostarp sistemātisku vai atkārtotu trūkumu analīzi, kā arī veiktās vai plānotās darbības šo trūkumu novēršanai; d) vadības