KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI

Gada ziņojums par Eiropas Savienības pētniecības un tehnoloģiju izstrādes pasākumiem un pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” pārraudzību 2017. gadā

1. Vispārīga informācija par gada ziņojumu par pētniecības un tehnoloģiju izstrādes pasākumiem

Gada ziņojums par Eiropas Savienības (ES) pētniecības un tehnoloģiju izstrādes pasākumiem un par rezultātu izplatīšanu ir sagatavots atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 190. pantam un Euratom līguma 7. pantam. Šā ziņojuma mērķis ir sniegt īsu, neizsmeļošu apskatu par galvenajiem pārskata gadā īstenotajiem pasākumiem.

Atbildot uz Padomes 2017. gada 30. maija aicinājumu Komisijai pilnveidot savu ziņojumu sniegšanas stratēģiju, pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” jaunajā datu prezentācijas vietnē ir darīti publiski pieejami sīkāki pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” pārraudzības dati.

2. Plašāks 2017. gada politiskais konteksts

2017. gadā ES saskārās ar būtiskām politiskām problēmām, taču tā arī guva ievērojamus panākumus attiecībā uz Komisijas 10 prioritātēm, kuras priekšsēdētājs Ž. K. Junkers noteica savu pilnvaru termiņa sākumā. Pētniecībai un inovācijai joprojām bija liela nozīme, īstenojot programmu nodarbinātībai, izaugsmei, taisnīgumam un demokrātiskām pārmaiņām.

Eiropas ekonomika turpināja uzņemt tempu. Nodarbinātība un investīcijas atgriezās līmenī, kāds bija vērojams pirms finanšu krīzes. Papildu rezultātus palīdzēja sasniegt arī Komisijas Investīciju plāns Eiropai, kas paredz ar Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) palīdzību piesaistīt EUR 315 miljardus. Bija paredzēts, ka līdz 2017. gada decembrim ESIF radīs ieguldījumus EUR 256,1 miljarda apmērā. Pamatprogramma “Apvārsnis 2020” veicināja šīs pozitīvās tendences. Tiek lēsts, ka katrs euro, kas ieguldīts pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros, rada EUR 6–8,5 IKP pieaugumu (EUR 400–600 miljardi līdz 2030. gadam).

ES arī paveica lielu darbu saistībā ar savienota digitālā vienotā tirgus izveidi. Lai palīdzētu apkarot teroristu propagandu un radikalizāciju tiešsaistē, Komisija ierosināja jaunus noteikumus intelektuālā īpašuma, kultūras daudzveidības un personas datu aizsardzībai. Eiropas Komisija veicināja šīs politikas prioritātes īstenošanu, piešķirot EUR 3 miljardus 2016. un 2017. gadā pasākumiem, kas saistīti ar informācijas un komunikācijas tehnoloģijām, visās pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” daļās. Programmas pēdējā posmā (2018.–2020. gadā) digitālajai pētniecībai un inovācijai ir paredzēti vairāk nekā EUR 6 miljardi, no kuriem EUR 1,7 miljardi ir piešķirti digitalizācijas prioritārajā jomā.

Ģeopolitisku notikumu dēļ enerģētikas un klimata jautājumi 2017. gadā bija darba kārtības augšgalā. Eiropas Komisija turpināja īstenot ES saistības enerģētikas un klimata jomā, pamatojoties uz 2015. gada Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām, kā arī saistībā ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem. 2017. gada novembrī iesniegtajā Trešajā ziņojumā par Enerģētikas savienības stāvokli norādīts, ka Eiropas pārorientēšanās uz mazoglekļa sabiedrību kļūst par jauno realitāti. Šīs tendences ir sīki aprakstītas “Apvāršņa 2020” darba programmā 2018.–2020. gadam, kurā ieguldījumi galvenokārt paredzēti klimata politikas un ilgtspējas pētniecības jomā, piemēram, paredzēts iztērēt papildu EUR 3,3 miljardus prioritārajai jomai “Mazoglekļa, pret klimata pārmaiņām noturīga nākotne”.

3. Politikas satvars

Pārskata gads bija zīmīgs ar veiksmīgu pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” pēdējā posma (2018–2020) sākšanu, kā arī pirmajiem pasākumiem attiecībā uz nākamās pētniecības un inovācijas pamatprogrammas, kuras īstenošanu paredzēts sākt 2021. gadā, izstrādi.

Atbilstoši pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” izveides regulas 32. panta prasībām 2017. gada 29. maijā Komisija publicēja pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” vidusposma novērtējumu. Vidusposma novērtējuma konstatējumi liecina, ka “Apvārsnis 2020” ir ļoti pievilcīga programma, kas sniedz unikālas sadarbības un partnerības iespējas, un ka tā palīdzēs radīt darbvietas un izaugsmi. Tomēr tajā ir arī pausts aicinājums vairot ietekmi, orientējoties uz uzdevumu risināšanu un iesaistot iedzīvotājus.

Vidusposma novērtējums sniedza pierādījumu bāzi ziņojumam un ieteikumus nākotnei, kurus sagatavoja neatkarīgā Augsta līmeņa grupa ES pētniecības un inovācijas programmu ietekmes vairošanai Paskāla Lamī [Pascal Lamy] vadībā (Lamī augsta līmeņa grupa). Augsta līmeņa grupas 2017. gada 3. jūlija ziņojumā ir formulēts nākotnes redzējums par ES rīcību pētniecības un inovācijas jomā, kā arī sagatavoti stratēģiski ieteikumi par to, kā maksimāli palielināt ES turpmāko ieguldījumu ietekmi šajā jomā. Minētais ziņojums ir guvis lielu ievērību augstā politiskā līmenī, nevis tikai pētniecības un inovācijas nozarē, un ārpus Eiropas, kā arī ir kļuvis par atsauces punktu apspriedēs ar ieinteresētajām personām. Gan vidusposma novērtējumā, gan Lamī ziņojumā ir pausts aicinājums pēc “evolūcijas, ne revolūcijas”, kā rezultātā tiks nosprausti jauni tālejoši mērķi ES vadošās lomas atbalstam pētniecības un inovācijas jomā pasaules mērogā.

Atbilstīgu pamatnosacījumu izstrādi pētniecībai un inovācijai lielā mērā virzīja komisāra K. Muedeša 3A programma: atvērta inovācija, atvērta zinātne, atvērtība pasaulei.

Atvērta inovācija

Lai palīdzētu radīt un vairot revolucionāras, savu tirgu veidojošas inovācijas, tādējādi palielinot pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietekmi, Eiropas Komisija ir uzsākusi Eiropas Inovācijas padomes (EIC) pirmo kārtu darba programmas 2018.–2020. gadam ietvaros. Pirmās kārtas budžets ir EUR 2,7 miljardi, un tajā ir apvienotas vairākas inovācijas atbalsta shēmas: MVU instruments, “Ātrais ceļš uz inovāciju” (FTI), “Nākotnes un jaunās tehnoloģijas (NJT) — atvērta joma” un “Apvāršņa” balvas. Neatkarīga inovatoru augsta līmeņa ekspertu grupa sniedza atbalstu Eiropas Komisijai, palīdzot izveidot pilntiesīgas EIC struktūru, un izstrādāja aptverošu ieteikumu kopumu, kas ir iekļauts 2018. gada 24. janvārī publicētajā ziņojumā “Europe is back: Accelerating breakthrough innovation” [“Eiropas atgriešanās: revolucionāru inovāciju veicināšana”] .

Saskaņā ar inovācijas principu.Atvērtās inovācijas programmas ietvaros Komisijas darba programma tika caurlūkota, lai noteiktu likumdošanas iniciatīvas, kuras ir saistītas ar inovācijām.

2017. gadā Komisija turpināja īstenot aprites ekonomikas paketes ietvaros ieviesto inovācijas vienošanos eksperimentālo darbības posmu, un 2017. gada 21. novembrī tika pieņemtas pirmās inovācijas vienošanās “Sustainable wastewater treatment combining anaerobic membrane technology (AnMBR) and water reuse” [“Ilgtspējīga notekūdeņu attīrīšana, kurā anaerobās membrānas tehnoloģija (AnMBR) ir apvienota ar ūdens atkārtotu izmantošanu”] un “From E-Mobility to recycling: The virtuous loop of electric vehicle: Reuse of batteries from electric cars for stationary energy storage systems” [“No elektromobilitātes līdz pārstrādei: elektrotransportlīdzekļu pozitīvās mijiedarbības cikls: elektrotransportlīdzekļu akumulatoru atkārtota izmantošana stacionārās enerģijas uzglabāšanas sistēmās”].