[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 6.4.2005

SEC(2005) 440 galīgā redakcija

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

saskaņā ar Komisijas 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/1997 5. panta 3. punktu par Grieķijas atjaunināto stabilitātes programmu 2004. -2007. gadam

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

Padomes Regula (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1] paredz, ka neiesaistītajām dalībvalstīm, tas ir, tām dalībvalstīm, kuras pieņēmušas vienoto valūtu, ir jāiesniedz Padomei un Komisijai stabilitātes programmas. Saskaņā ar minētās regulas 5. pantu Padomei ir jāizvērtē visas stabilitātes programmas, balstoties uz novērtējumiem, kurus sagatavojusi Komisija un Komiteja (Ekonomikas un finanšu komiteja), kas izveidota saskaņā ar Līguma 114. pantu. Balstoties uz Komisijas ieteikumu un pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju, Padomei pēc programmas izvērtēšanas ir jāsniedz atzinums. Saskaņā ar minēto regulu dalībvalstīm ik gadu ir jāiesniedz savu stabilitātes programmu atjauninātās versijas, kuras arī Padome var izvērtēt saskaņā ar šīm pašām procedūrām.

Ņemot vērā vispārējo valsts budžeta deficītu 3,2% no IKP un parāda attiecību, kas sasniegusi 103,0 % no IKP 2003. gadā, Padome 2004. gada 5. jūlijā nolēma, ka Grieķijai ir pārmērīgs budžeta deficīts, un ieteica šo pārmērīgo deficītu labot vēlākais līdz 2005. gadam. Padome 2005. gada 18. janvārī nolēma, ka Grieķija nav rīkojusies efektīvi, reaģējot uz šiem ieteikumiem. Pēc Komisijas 2005. gada 17. februāra ieteikuma saskaņā ar 104. panta 9. punktu Padome nolēma mudināt Grieķiju īstenot pasākumus budžeta deficīta samazināšanai līdz līmenim, kas ir zemāks par 3 % no IKP, vēlākais līdz 2006. gadam. Grieķijas varas iestādēm tika lūgts noteikt un kontrolēt faktorus, kas papildus tīrajam aizņēmumam ietekmē parāda apjoma izmaiņas, kā arī uzlabot valdības datu vākšanu un apstrādi.

Pirmo stabilitātes programmu par laika posmu no 2000. gada līdz 2004. gadam Grieķija iesniedza 2000. gada 19. jūnijā un Padome to izvērtēja 2001. gada 12. februārī. Minētās programmas atjauninātās versijas iesniedz katru gadu. Grieķija 2004. gada 17. decembrī iesniedza atjauninātu stabilitātes programmu par laika posmu no 2004. gada līdz 2007. gadam. Komisija minēto programmu neizvērtēja. Atjauninātās stabilitātes programmas precizēts variants tika iesniegts 2005. gada 21. martā. Fiskālo pasākumu komplekss, ieskaitot papildu pasākumus, tika publiskots 29. martā. Komisijas dienesti ir veikuši šīs atjauninātās versijas tehnisko izvērtēšanu, ņemot vērā Komisijas dienestu 2005. gada pavasara ekonomikas prognozes, ievērojot rīcības kodeksu[2], kopīgi pieņemto metodoloģiju ražošanas potenciāla un cikliski koriģētās bilances novērtēšanai, 2003. gada līdz 2005. gada vispārīgajās ekonomikas politikas pamatnostādnē iekļautos ieteikumus, kā arī principus, kas noteikti Komisijas 2002. gada 27. novembra paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par budžeta politikas koordinēšanas stiprināšanu.[3]. Šī izvērtējuma rezultātā radušies šādi secinājumi:

- Grieķija 2005. gada 21. martā iesniedza 2004. gada atjauninātā stabilitātes programmas precizēto versiju par laika posmu no 2004. gada līdz 2007. gadam. Lai īstenotu programmas uzdevumus, ņemta vērā arī budžeta ietekme uz fiskālo kompleksu, ko valdība publiskoja 29. martā, lai nodrošinātu precizētās programmas īstenošanu, ieskaitot valsts apņemšanos 2006. gada budžeta projektā noteikt budžeta deficītu zem 3 % no IKP. Programma daļēji atbilst „Rīcības kodeksa par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formu” datu prasībām. Programma nesniedz sīkāku informāciju par 2007. gadam izvirzītajiem uzdevumiem. Cenu attīstība atspoguļota kā deflators privātā patēriņa izmaksām, nevis kā Saskaņotais patēriņa cenu indekss. Attiecībā uz vienkāršākajiem ārējiem vērtējumiem, programma nesniedz datus nedz par pasaules IKP pieaugumu ārpus ES, nedz par attiecīgo ārvalstu tirgu izaugsmi, kā to paredz rīcības kodekss.

- Programmā aplūkoti trīs dažādi makroekonomiskie scenāriji. Tā sauktais pamata scenārijs, kas pamatā sakrīt ar makroekonomisko plānu, kas noteikts 2005. gada budžetā. Šis optimistiskais scenārijs paredz, ka Grieķijas ekonomika, pateicoties lielam iekšzemes pieprasījumam, spēs turpināt līdz 2004. gadam uzturēto ekonomisko intensitāti. Minētais scenārijs acīmredzami neiekļaujas pašreizējā prognozē. Otra - mazāk pretencioza scenārija - gadījumā, kas atbilst Komisijas dienestu nu jau novecojušajai 2004. gada prognozei, IKP pieaugums paredzams 3,3 % apmērā programmas darbības laikā. Visbeidzot, trešā scenārija gadījumā paredzams reālā IKP pieaugums līdz 2,9 % 2005. gadā, un tas nedaudz pieaugs 2006. un 2007. gadā līdz 3 %, kas caurmērā atbilst Komisijas dienestu 2005. gada pavasara prognozei. Līdz ar to, ņemot vērā jaunāko pieejamo informāciju, šis trešais scenārijs uzskatāms par ticamāko, un to var ņemt par pamatu, izvērtējot programmu. Šajā scenārijā minētie dati norāda uz iespējamo ražošanas izaugsmi šīs programmas darbības laikā no 3,3 % 2005. gadā līdz 3 % 2007. gadā. Tas arī kopumā atbilst Komisijas dienestu 2005. gada pavasara prognozēm. Par izaugsmes tempu samazināšanās cēloni uzskatāms kopējās produktivitātes faktors. 2004. gadā reģistrētais lielais pozitīvais produkcijas starpības rādītājs samazināsies aptuveni līdz 2007. gadam.

- Saskaņā ar 2005. gada marta ziņojumu par deficītu un parādu līmeni atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 3605/93 (turpmāk tekstā „Paziņojums par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru” - EDP ), valsts bilances deficīts reģistrēts 6,1 % apmērā no IKP (6,0 % no IKP saskaņā ar EKS95 definīciju, t.i., neieskaitot ar mijmaiņas darījumiem saistīto līdzekļu plūsmu). Šis deficīts ir par 0,8 procentu punktiem augstāks nekā 5,3 % no IKP, kā to aprēķinājusi Grieķijas valdība laikā, kad klajā nāca 2004. gada paziņojums par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru - EDP . Bez jau 2004. gada septembra EDP paziņojumā minētajiem, 2005. gada marta paziņojums norāda uz vēl citiem trūkumiem - procentu maksājumi, kas augstāki par 0,3 procentu punktiem no IKP, neiekasēti nodokļi un izdevumi, kas pārsniedz IKP par pusprocenta punktu. 2004. gada 18. martā Eiropas Kopienu Statistikas birojs ( Eurostat ) neapstiprināja Grieķijas deficīta rādītājus, jo nav notikusi atbilstoša naudas plūsmas reģistrācija starp Grieķijas un ES budžetu. Eurostat arī norādīja, ka pēdējo gadu izdevumi, kas saistīti ar veselības aprūpi un Olimpiskajām spēlēm, vēl nav galīgie. Tādēļ valsts budžeta deficīta rādītājus 2004. gadam un iepriekšējiem gadiem vēlāk var pārskatīt, norādot lielāku deficītu.

- Programmas darbības laika periodā izvērtējumam izmantotais atsauces scenārijs samazina nominālo valsts budžeta deficītu par 3,3 % procentu punktiem no budžeta izlietojuma, t.i., 6,1 % no IKP 2004. gadā līdz 2,4 % 2007. gadā. Budžeta korekcijas iepriekš izdarītas un īstenotas 2005. gadā un, mazākā mērā, 2006. gadā, bet 2007. gadā budžets koriģēts tikai par 0,5 procentu punktiem no IKP. Stratēģijas mērķis ir līdz 2006. gadam samazināt deficītu zem 3 % no IKP salīdzināmās vērtības, saskaņā ar Padomes lēmuma 104. panta 9. punktu. Lai izvirzīto mērķi sasniegtu, programma paļaujas uz pasākumiem, kas, palielinot ieņēmumus un samazinot izdevumus, palielinātu primāros atlikumus. Paredzams, ka primārās bilances stāvoklis no 0,4 % deficīta 2004. gadā pieaugs līdz atlikumam1,8 % no IKP apmērā 2005. gadā, perioda beigās palielinot IKP par 3,3 %. Pieņemot cikliski koriģētus nosacījumus, pamatojoties uz Komisijas dienestu aprēķiniem, kas veikti saskaņā ar kopīgi pieņemtu programmas datu apstrādē izmantotu metodoloģiju, deficīts samazināsies no 7,0 % no IKP 2004. gadā līdz 4,4 % no IKP 2005. gadā, 3,5 % 2006. gadā un 3 % 2007. gadā.

- Paredzamais deficīts atsauces scenārijā ir zemāks nekā Komisijas dienestu 2005. gada prognozē minētais, tas paredz deficītu 4,5 % no IKP 2005. gadā un 4,4 % 2006. gadā. Lielā atšķirība skaidrojama ar ietekmi uz budžetu 2005. gadā un deficīta pārnešanas ietekmi 2006. gadā ar papildu fiskāliem pasākumiem, kas jāīsteno 2005. gadā, par kuriem paziņoja pēc Komisijas prognozes termiņa beigām un, kuri 2005. gadā sasniedz aptuveni 0,5 procentu punktus no IKP un 0,9 procentu punktus 2006. gadā. Turklāt pastāv negatīvs budžeta perspektīvas risks 2005. gadā un vēlākā periodā gan ieņēmumu, gan izdevumu sadaļās. Proti, sociālās nodrošināšanas prognozes norāda uz pieaugošu tendenci, savukārt sabiedrības patēriņš, jo īpaši veselības aprūpe un algas valsts sektorā strādājošiem, var būt novērtēts par zemu. Tādēļ saskaņā ar savām saistībām, par kurām paziņots 29. martā, Grieķijas iestādēm 2006. gadā jāīsteno papildu pasākumi līdzās tiem, kas jau paredzēti 2005. gadam, lai samazinātu budžeta deficītu zem 3 % līmeņa. Neskaitot cikliskos faktorus, Komisijas dienesti deficītu 2005. un 2006. gadam prognozē virs 5 %. Tas turas virs 3 % no IKP, pat ņemot vērā martā veiktos papildu pasākumus. Šā iemesla dēļ budžeta nostāja programmā nenodrošina pietiekamu rezervi, lai nepārkāptu 3 % robežu no IKP salīdzināmās vērtības, pieļaujot normālas cikliskas svārstības, kā arī tā neatbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām par līdzsvarotu budžetu vidējā termiņā attiecībā uz budžeta stāvokli, kuram jābūt tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu visā programmas darbības laikā.

- Paredzams, ka parāda attiecība samazināsies no 110.5% no IKP 2004. gadā līdz tikai 109,5 % 2005. gadā un turpmāk līdz 107,2 % 2006. gadā un 104,7 % 2007. gadā. Pieaugošais primārais atlikums un augsts IKP pieaugums būs galvenie virzošie faktori, kuri kā prognozēts, samazinās parādu. Ātrāku parāda samazināšanu apdraud ievērojamas kapitāla plūsmas korekcijas, kas, lai arī samazinājās, salīdzinot ar 2004. gadu, tomēr saglabāsies augstā līmenī, neatkarīgi no plānotās privatizācijas. Programma sniedz sīku pārskatu par kapitāla plūsmas korekcijas operācijām 2004. gadā. Tādēļ, šķiet, ir gūti panākumi, noskaidrojot kapitāla plūsmas korekciju izcelsmi. Tomēr programma nesniedz sīkākas ziņas par prognozētām kapitāla plūsmas korekcijām no 2005. gada līdz 2007. gadam. Parāda attiecības attīstība var būt mazāk labvēlīga nekā prognozēts, ņemot vērā risku iepriekš minētajiem budžeta uzdevumiem.

- Programmā pārskatīta valdības strukturālo reformu programma, kas vērsta uz valsts līdzekļu lietderīgāku izmantošanu. Tā arī nosaka pasākumus, kas īstenojami, lai samazinātu izmaksas, uzsākot uzņēmējdarbību, un atvērtu tirgu konkurencei, jo īpaši ar tīkliem saistītās nozarēs. Veselības aprūpes jomā valdība gatavo reformu, kuras uzdevums būs nodrošināt finansiālu ilgtspēju un novērst dažus trūkumus sistēmā. Lai arī programma nesniedz sīkas ziņas par attiecīgajiem pasākumiem, plāns par tālejošu reformu joprojām ir tikai sākuma stadijā. Izdevumu pārstrukturizēšanai 2005. gada budžets paredz patēriņa izdevumu samazināšanu par vairāk nekā 16 % nominālā izteiksmē. Šāda izdevumu samazināšana šķiet optimistiska, jo tā ietekmē noteiktus budžeta komponentus (algas, sociālie pabalsti), kuru tendences ir vienmēr izrādījušas lielu pretestību izdevumu kontroles pasākumiem.

- Šķiet, ka Grieķija ir pakļauta nopietnam riskam saistībā ar valsts finanšu ilgtspēju, arī ņemot vērā paredzētos budžeta izdevumus saistībā ar iedzīvotāju novecošanos. Ievērojami izdevumi, kas saistīti ar iedzīvotāju novecošanos norāda, ka nepieciešami papildu pasākumi valsts pensiju izmaksu kontrolei, tajā skaitā stingru reformu pasākumu īstenošana. Programmā iezīmētā stratēģija pamatā balstīta uz likumdošanā noteiktu pensiju reformu un nepieciešamību vidējā laika periodā konsolidēt valsts finanses. Lai arī paredzams, ka bruto parāds attiecībā pret IKP kritīsies, tomēr tas saglabājas 100 % līmenī no IKP visu programmas darbības laiku. Pat ja programmas darbības laikā plānotā budžeta konsolidācija tiks īstenota, ilgtspēja varētu tikt apdraudēta, un attiecīgi rodas nepieciešamība pēc vispusīgas pieejas, lai nodrošinātu valsts finanšu ilgtspēju. Rezultāti liecina, ka stratēģiju, kas balstīta tikai uz fiskālo konsolidāciju, nav iespējams īstenot.

- Kopumā atjauninātajā programmā izklāstītā ekonomikas politika daļēji atbilst valstij raksturīgajām vispārējām pamatnostādnēm ekonomikas politikā attiecībā uz valsts finansēm. Proti, programma neparedz pietiekami efektīgu rīcību, lai panāktu tādu budžetu, kas ir tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu. Lai arī paredzams, ka cikliski koriģētais deficīts, kuru Komisijas dienesti aprēķinājuši, saskaņā ar kopīgi pieņemto metodoloģiju rīcības scenārija datiem pieaugs par 0,5 % no IKP gadā, tas joprojām būs 3 % no IKP visā programmas darbības periodā. Taču Padomes 17. februāra paziņojumā Grieķijai, saskaņā ar 104. panta 9. punktu Komisija[4] secinājusi, ka šī budžeta stratēģija atbilst Padomes paziņojumā ieteikumiem, un turpmāki pasākumi pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrai šobrīd nav nepieciešami. Jauns atbilstības izvērtējums ar šādiem ieteikumiem tiks veikts oktobrī, pamatojoties uz Grieķijas iestāžu ziņojumu, kā to paredz Padomes lēmums.

- Ņemot vērā minēto izvērtējumu, Grieķijai būtu lietderīgi (i) īstenot nepieciešamos pastāvīgos pasākumus, kas vēlākais līdz 2006. gadam novērstu pārmērīgu budžeta deficītu; (ii) samazināt cikliski koriģēto deficītu vismaz par 0,5 % no IKP no 2007. gada un turpmākajos gados, galvenokārt kontrolējot primāros izdevumus, kas vidējā laika posmā būtu tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu; (iii) pielikt lielākas pūles, līdztekus tīrajam aizņēmumam identificējot un kontrolējot arī citus faktorus, kas ietekmē parādu apmēru izmaiņas; lai nodrošinātu tādu valsts bruto parāda attiecību, kas ātrākā tempā tuvotos salīdzināmajai vērtībai; (iv) kontrolēt valsts pensiju izmaksas un īstenot reformas, kas nodrošinātu valsts finanšu ilgtspēju un (v) uzlabot valsts datu vākšanu un apstrādi sadarbībā ar Eurostat , jo īpaši pastiprinot mehānismus, kas nodrošina ātru un pareizu šo datu piegādi.

Balstoties uz šo novērtējumu, Komisija ir pieņēmusi šo klāt pievienoto ieteikumu Padomes atzinumam par Grieķijas atjaunināto stabilitātes programmu un nosūta to tālāk Padomei.

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

saskaņā ar Komisijas 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/1997 5. panta 3. punktu par Grieķijas atjaunināto stabilitātes programmu 2004. -2007. gadam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[5] un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

1. Padome 2005. gada 12. aprīlī izvērtēja Grieķijas stabilitātes programmu, kas aptver laika posmu no 2004. gada līdz 2007. gadam. Programma daļēji atbilst „Rīcības kodeksa par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formu” datu prasībām. Programma nesniedz detalizētu informāciju par 2007. gadam izvirzītajiem uzdevumiem. Cenu attīstība atspoguļota kā deflators privātā patēriņa izmaksām, nevis kā Saskaņotais patēriņa cenu indekss. Attiecībā uz vienkāršākajiem ārējiem vērtējumiem, programma nesniedz datus nedz par pasaules IKP pieaugumu ārpus ES, nedz par attiecīgo ārvalstu tirgu izaugsmi, kā to prasa rīcības kodekss. Tādēļ Grieķiju aicina panākt pilnīgu atbilstību šo datu prasībām.

2. Programmā aplūkoti trīs dažādi makroekonomiskie scenāriji. Pamatojoties uz jaunāko pieejamo informāciju, kas iekļauta Komisijas dienestu pavasara prognozē, otrais – alternatīvais scenārijs, nevis pamata scenārijs, tiek ņemts par pamatu, izvērtējot programmu, jo tas atspoguļo ticamus makroekonomiskos pieņēmumus. Šajā atsauces scenārijā, kas izmantots programmas izvērtējumam, reālā IKP pieaugums 2005. gadā paredzams 2,9 % apmērā, un tas nedaudz pieaugs 2006. un 2007. gadā līdz 3 %. Paredzams, ka iespējamā ražošanas izaugsme šīs programmas darbības laikā pamazām samazināsies no 3,3% 2005. gadā līdz 3 % 2007. gadā, tajā pat laikā 2004. gadā reģistrētais ievērojamais pozitīvais produkcijas starpības rādītājs samazināsies aptuveni līdz 2007. gadam.

3. Padome 2004. gada 5. jūlijā nolēma, ka Grieķijai ir pārmērīgs budžeta deficīts, un ieteica šo pārmērīgo deficītu labot vēlākais līdz 2005. gadam. Padome 2005. gada 18. janvārī nolēma, ka Grieķija nav rīkojusies efektīvi, reaģējot uz šiem ieteikumiem. Pēc Komisijas 2005. gada 17. februāra ieteikuma saskaņā ar 104. panta 9. punktu Padome nolēma mudināt Grieķiju īstenot pasākumus budžeta deficīta samazināšanai līdz līmenim, kas zemāks par 3 % no IKP, vēlākais līdz 2006. gadam. Grieķijas varas iestādēm tika lūgts noteikt un kontrolēt faktorus, kas līdztekus tīrajam aizņēmumam, ietekmē parāda līmeņa izmaiņas, kā arī uzlabot valsts pārvaldes datu vākšanu un apstrādi.

4. Saskaņā ar 2005. gada marta EDP ziņojumu valsts bilances deficīts 2004. gadam reģistrēts 6,1 % apmērā no IKP. Šis deficīts ir par 0,8 procentu punktiem augstāks nekā 5,3 % no IKP, kā to aprēķinājusi Grieķijas valdība 2004. gada rudenī, laikā, kad klajā nāca 2004. gada paziņojums par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, norādot uz nepilnīgi iekasētiem nodokļiem un izdevumiem, kas pārsniedz pusprocenta punktu no IKP. 2005. gada 18. martā Eurostat neapstiprināja Grieķijas deficīta rādītājus, jo valsts budžeta deficīta rādītāji 2004. gadam un iepriekšējiem gadiem, var būt noapaļoti uz augšu.

5. Grieķijas valdības budžeta stratēģijas mērķis līdz 2006. gadam ir samazināt deficītu zem 3 % no IKP salīdzināmās vērtības, saskaņā ar Padomes lēmuma 104. panta 9. punktu, lai minēto mērķi sasniegtu, programma paļaujas uz pasākumiem, kas, palielinot ieņēmumus un samazinot izdevumus, palielina primāros atlikumus. Tālab Grieķijas valdība, līdzās 2005. gada budžetā iekļautajiem pasākumiem, ir pieņēmusi fiskālo pasākumu kompleksu 2005. gadam, kam var būt ilglaicīga ietekme turpmākajos gados. Rīcības scenārijs tiecas samazināt nominālo valsts budžeta deficītu par 3,6 procentu punktiem programmas darbības laikā, t.i., no 6,1 % no IKP 2004. gadā līdz 2,4 % 2007. gadā. Paredzams, ka primārās bilances stāvoklis no 0,4 % deficīta 2004. gadā ievērojami pieaugs līdz 1,8 % IKP atlikumam 2005. gadā, perioda beigās palielinot IKP par 3,3 %.

6. Pastāv risks, ka 2005. gada un turpmāko gadu budžeta izpildes rezultāts var būt sliktāks nekā programmā paredzētais. Jo īpaši tas attiecas uz sociālās nodrošināšanas iemaksu un valsts patēriņa tendencēm, kas, iespējams, prognozētas optimistiski, tajā pat laikā paredzētie koriģējošie pasākumi, it īpaši programmas noslēguma periodā, nav pietiekami norādīti. Turklāt programmā nav paredzēti pasākumi, kas mazinātu potenciālo pārnešanas ietekmi jaunajos statistikas pārskatos 2004. gadam un iepriekšējiem gadiem. Grieķijas varas iestādes ir paziņojušas par savu gatavību īstenot papildu pasākumus līdztekus tiem, kas jau paredzēti 2005. gadam, lai samazinātu budžeta deficītu zem 3 % līmeņa no salīdzināmās vērtības 2006. gadā, kā to prasa Padome. Budžeta nostāja programmā nenodrošina pietiekamu rezervi, lai nepārkāptu šo slieksni ar normālam cikliskām svārstībām, kā arī tā neatbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām par līdzsvarotu budžetu vidējā termiņā attiecībā uz budžeta stāvokli, kuram jābūt tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu visā programmas darbības laikā.

7. Paredzams, ka parāda attiecība samazināsies no 110.5% no IKP 2004. gadā līdz tikai 109,5 % 2005. gadā un turpmāk līdz 107,2 % 2006. gadā, un 104,7 % 2007. gadā. Ātrāku parāda samazināšanu apdraud ievērojams kapitāla plūsmas korekcijas, kas, lai arī samazinājās, salīdzinot ar 2004. gadu, tomēr saglabāsies augstā līmenī, neatkarīgi no plānotās privatizācijas. Parāda attiecības attīstība var būt mazāk labvēlīga nekā prognozēts, ņemot vērā risku iepriekš minētajiem budžeta mērķiem.

8. Šķiet, ka Grieķija ir pakļauta nopietnam riskam saistībā ar valsts finanšu ilgtspēju, ņemot vērā arī paredzētos budžeta izdevumus saistībā ar iedzīvotāju novecošanos. Ievērojami izdevumi, kas saistīti ar iedzīvotāju novecošanos, norāda, ka nepieciešami papildu pasākumi valsts pensiju izmaksu kontrolei, ieskaitot stingru reformu pasākumu īstenošanu.

9. Atjauninātajā programmā izklāstītā ekonomikas politika daļēji atbilst valstij specifiskajām vispārējām pamatnostādnēm ekonomikas politikā attiecībā uz valsts finansēm. Proti, programma neparedz pietiekami efektīvu rīcību, lai panāktu tādu budžetu, kas ir tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu. Lai arī paredzams, ka cikliski koriģētais deficīts, kuru Komisijas dienesti aprēķinājuši saskaņā ar kopīgi pieņemto metodoloģiju rīcības scenārija datiem, pieaugs par 0,5 % no IKP gadā, tas joprojām būs 3 % no IKP visā programmas darbības periodā. Taču, ņemot vērā soļus, kas sperti, lai labotu fiskālo nelīdzsvarotību, šī budžeta stratēģija atbilst ieteikumiem 17. aprīļa Padomes paziņojumā Grieķijai saskaņā ar 104. panta 9. punktu, un turpmāki pasākumi pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrai šobrīd nav nepieciešami. Jauns atbilstības novērtējums ar šādiem ieteikumiem tiks veikts oktobrī, pamatojoties uz Grieķijas iestāžu ziņojumu, kā to paredz Padomes paziņojums.

* * *

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto novērtējumu, Padome uzskata, ka Grieķijai:

- jāīsteno nepieciešamie pastāvīgie pasākumi, kas vēlākais līdz 2006. gadam, labotu pārmērīgu budžeta deficītu;

- jāsamazina cikliski koriģētais deficīts vismaz par 0,5 % no IKP no 2007. gada un turpmākajos gados, galvenokārt kontrolējot primāros izdevumus, kas vidējā laika posmā būtu tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu;

- jāpieliek lielākas pūles, līdztekus tīrajam aizņēmumam identificējot un kontrolējot arī citus faktorus, kas ietekmē parādu līmeņu izmaiņas, lai nodrošinātu tādu valsts bruto parāda attiecību, kas ātrākā tempā tuvotos salīdzināmajai vērtībai;

- jākontrolē valsts pensiju izmaksas un jāīsteno reformas, kas nodrošinātu valsts finanšu ilgtspēju;

- jāturpina uzlabotu valsts datu vākšana un apstrāde sadarbībā ar Eurostat , jo īpaši pastiprinot mehānismus, kas nodrošina ātru un pareizu šo datu piegādi.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Reālais IKP (izmaiņas %) | KP III 2005 | 4,2 | 2,9 | 3,0 | 3,0 |

KOM III 2005 | 4,2 | 2,9 | 3,1 |

KP XII 2003 | 4,2 | 4,0 | 3,8 | n.p. |

SPCI inflācija (%) | KP III 2005 | 3,0 | n.p. | n.p. | n.p. |

KOM III 2005 | 3,0 | 3,2 | 3,2 |

KP XII 2003 | 3,0 | 2,8 | 2,6 | n.p. |

Valsts bilance (% no IKP)* | KP III 2005 | -6,1 | -3,7 | -2,9 | -2,4 |

KOM III 2005 | -6,1 | -4,5 | -4,4 |

KP XII 2003 | -1,2 | -0,5 | 0,0 | n.p. |

Primārā bilance (% no IKP)* | KP III 2005 | -0,4 | 1,8 | 2,7 | 3,3 |

KOM III 2005 | -0,4 | 1,0 | 1,0 |

KP XII 2003 | 4,7 | 5,1 | 5,3 | n.p. |

Cikliski koriģētā bilance (% no IKP)* | KP III 2005(1) | -7,0 | -4,4 | -3,5 | -3,0 |

KOM III 2005 | -7,1 | -5,5 | -5,3 |

KP XII 2003 | -1,2 | -0,5 | 0.0 | n.p. |

Valsts bruto parāds (% no IKP) | KP III 2005 | 110,5 | 109,5 | 107,2 | 104,7 |

KOM III 2005 | 110,5 | 110,5 | 108,9 |

KP XII 2003 | 98,5 | 94,6 | 90,5 | n.p. |

Piezīme: 1Komisijas dienestu aprēķini pēc šīs programmas informācijas. (*) Komisijas prognozēs nav ņemti vērā pasākumi, par kuriem paziņots 29. martā. Avoti: Stabilitātes programmas 2005. gada precizētā atjauninātā versija(SP); Komisijas dienestu ekonomikas prognozes, 2005 gada rudens (KOM); Komisijas dienestu aprēķini. |

[1] OV L 209, 2.8.1997. Visi šajā tekstā minētie dokumenti atrodami tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Ekonomikas un finanšu komitejas pārskatīts atzinums par stabilitātes un konverģences programmu formu, ko 2001.10.7 apstiprinājusi Ekonomikas un finanšu padome.

[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] Komisijas paziņojums „Par Grieķijas rīcību, atbildot uz Padomes piezīmi, saskaņā ar Līguma par deficīta samazināšanu, kas nepieciešams, lai labotu pārmērīgu budžeta deficītu 104. panta 9. punktu” (SEK(2005) 443 2005. gada 6. aprīlis),

[5] OV L 209, 2.8.1997., lpp. 1. Visi dokumenti, uz kuriem dotas atsauces šajā tekstā, ir atrodami šajā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.