LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 133/1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas rezolūcija Šengenas nolīguma atbalstam

“Jā pārvietošanās brīvībai, jā Šengenai”

(2016/C 133/01)

Pārvietošanās brīvība ir visskaidrāk jūtamais Eiropas integrācijas sasniegums. Šengenas nolīgums, kas cilvēkiem ļauj darba, mācību vai atpūtas nolūkos brīvi ceļot no vienas valsts uz citu un nojauc fiziskos šķēršļus preču un pakalpojumu apritei, ir pamats iekšējam tirgum, kura tirdzniecības vērtība ir 2 800 miljardi euro un kurā iesaistīti 1,7 miljoni pārrobežu darba ņēmēju un gadā notiek 57 miljoni braucienu pārrobežu autopārvadājumos. Iekšējo robežu nojaukšana ir ievērojami palīdzējusi likvidēt šķēršļus, savstarpēji tuvināt ļaudis un stimulēt Eiropas tautsaimniecību. Ir izaugušas vairākas eiropiešu paaudzes, kas izmantojušas Šengenas sagādātās priekšrocības, pašas to pat neapzinādamās. Atgriešanās pie iekšējās robežkontroles izmaksātu aptuveni 100 miljardus euro, kas ir 0,8 % no IKP, un mēs visi kļūtu kulturāli, sociāli un ekonomiski nabagāki.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pilnībā atbalsta principus, uz kuru pamata dalībvalstis parakstīja 1985. gada nolīgumu, proti, “apzinoties, ka vēl ciešākai savienībai starp Eiropas Kopienu dalībvalstu tautām jāizpaužas visu dalībvalstu pilsoņu brīvībā šķērsot iekšējās robežas, kā arī preču un pakalpojumu brīvā apritē” un “apņēmušās stiprināt tautu solidaritāti, novēršot brīvas pārvietošanās šķēršļus pie dalībvalstu kopīgām robežām (..)”. Šis nolīgums paredz ciešāku savienību un solidaritāti starp tautām. Tā darbības apdraudējums radītu ne vien smagas ekonomiskās sekas, bet arī liktenīgu triecienu Eiropas solidaritātei un pašai Eiropas Savienībai.

Komiteja arī pilnībā atbalsta principu, ko dalībvalstis paudušas, parakstot Līgumu par Eiropas Savienības darbību: “Savienība veido politiku, lai (..) nodrošinātu, ka personām, šķērsojot iekšējās robežas, neveic nekādu kontroli neatkarīgi no to pilsonības”, vienlaikus nodrošinot ārējo robežu efektīvu pārvaldību un kontroli (77. panta 1. punkts).

Tāpēc EESK locekļi, būdami Eiropas pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, arvien bažīgāk raugās uz spiedienu, kam tiek pakļauts Šengenas nolīgums. EESK aicina Eiropas valdības nevis padoties populistu varai un bailēm, bet aizstāvēt tiesības, par kurām esam cīnījušies. Komiteja labi apzinās, ka nesenie notikumi ir atklājuši nopietnus trūkumus Eiropas robežu pārvaldībā un mūsu spējā efektīvi uzraudzīt to personu pārvietošanos, kuru nolūks ir nodarīt ļaunumu. Šie trūkumi ir jālabo, taču problēmas sakne nav Šengena, tāpēc to nedrīkst padarīt par grēkāzi. ES iestādēm par katru cenu ir jānovērš Šengenas sistēmas un līdz ar to arī iekšējā tirgus pakāpeniska izārdīšana, kas galu galā kaitētu mums visiem.

Nedrīkst būt tā, ka Šengenas zona ir tik stipra, cik tās vājākais posms. ES robežu aizsardzībai ir jākļūst par kopīgu uzdevumu, kura pildīšanā sava tiesa atbildības ir ikvienai dalībvalstij. Ir jāpilda saistības, ko dalībvalstis ir uzņēmušās, proti, izveidot un nostiprināt efektīvu un darboties spējīgu Frontex aģentūru. Bez efektīvas ārējo robežu kontroles Savienība nebūs spējīga piešķirt piekļuvi tiem bēgļiem, kuriem vajadzīga palīdzība. Visbeidzot efektīva ārējo robežu kontrole ir priekšnoteikums Šengenas sistēmas saglabāšanai. Robežu drošības stiprināšana nedrīkst izpausties kā šķēršļu likšana tiem, kuriem saskaņā ar Ženēvas Konvenciju vajadzīga aizsardzība humānu apsvērumu dēļ.

Mums jābūt gataviem rast drosmīgus risinājumus, kas spēs nosargāt mūsu tiesības un mūsu Savienību, kurai nav iekšējo robežu, lai cilvēki varētu brīvi strādāt, tirgoties, mācīties, dalīties idejās, apmainīties ar precēm un sniegt cits citam pakalpojumus. Tā ir mūsu Eiropa, mūsu Šengena, mūsu sociālās tiesības un mūsu pamattiesības, kas mums ir jāaizstāv.

Tādēļ Komiteja aicina Eiropas un valstu pilsoniskās sabiedrības organizācijas skaidri paust atbalstu ne vien Šengenas zonas saglabāšanai, bet arī tās nostiprināšanai un paplašināšanai. Komiteja savukārt apņemas uzrunāt ES iestādes, it īpaši Padomi, un aicināt dalībvalstis saglabāt uzticību principiem, kas ir pamatā Savienības līgumiem un nolīgumiem, kuri nepārprotami ir izcils sasniegums Eiropas tautu savienībai.