Priekšlikums Padomes regula, ar ko ievieš autonomās tirdzniecības preferences Moldovai un groza Regulu (EK) Nr. 980/2005 un Komisijas Lēmumu 2005/924/EK /* COM/2007/0705 galīgā redakcija - ACC 2007/0245 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 14.11.2007 COM(2007) 705 galīgā redakcija 2007/0245 (ACC) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko ievieš autonomās tirdzniecības preferences Moldovai un groza Regulu (EK) Nr. 980/2005 un Komisijas Lēmumu 2005/924/EK (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plānā („EKP rīcības plāns”) attiecībā uz Moldovu, kuru pieņēma 2005. gadā, ES apņēmās izskatīt iespēju piešķirt Moldovai papildu autonomās tirdzniecības preferences („ATP”) ar nosacījumu, ka Moldova ievērojami uzlabos preču izcelsmes uzraudzības un sertifikācijas sistēmu. Svarīgākais iemesls šīs apņemšanās iekļaušanai rīcības plānā bija tas, ka Moldova ir trūcīgākā valsts Eiropā un ka atvieglota piekļuve ES tirgum uzlabotu Moldovas eksporta rādītājus, sekmējot ekonomikas attīstību. Turklāt sarunas par brīvas tirdzniecības režīmu ar Moldovu bez šaubām nevarēja uzskatīt par alternatīvu, jo Moldova nav pietiekami konkurētspējīga, lai uzņemtos abpusējās saistības, ko uzliktu šāds nolīgums ar ES. Moldova 2006. gadā veica reformas muitas tiesību aktos, 2007. gada sākumā panākot apmierinošu jauno tiesību aktu īstenošanas līmeni. Pirms Rumānija 2007. gada 1. janvārī iestājās Eiropas Savienībā, Moldovai bija brīvas tirdzniecības režīms ar Rumāniju. Lai gan kopumā 2007. gada paplašināšanās būtiski neietekmēja Moldovu, tomēr tā negatīvi ietekmēja dažus svarīgus Moldovas eksporta produktus. Noteikumu skaidrojums Pašreizējā priekšlikumā visiem produktiem ar izcelsmi Moldovā paredzēta piekļuve ES tirgiem bez nodokļu un kvotu ierobežojumiem, izņemot konkrētus lauksaimniecības produktus, uz kuriem attiecas muitas nodokļu atvieglojumi, izmantojot tarifu kvotas vai samazinātus ievedmuitas nodokļus. Ierobežotus atvieglojumus piemēro lauksaimniecības produktiem, kas ir pakļauti ievērojamām reformām iekšējā tirgū un kurus ES tirgū uzskata par problemātiskiem produktiem. Tarifu kvotu apjoma noteikšanai izmantotās metodoloģijas pamatā bija augstākie Moldovas eksporta rādītāji 2004.–2006. gadā ar lineāro pieaugumu, kas atbilst potenciālajam pieaugumam attiecīgās valsts ražošanas un eksporta apjomā līdz 2012. gadam. Patlaban Moldova neatbilst piemērojamiem sanitārajiem un fitosanitārajiem („SFS”) standartiem attiecībā uz gaļas izstrādājumiem un piena produktiem, tāpēc pašreiz šos produktus uz ES neeksportē. Tādējādi tarifu kvotas gaļas izstrādājumiem un pārtikas produktiem izstrādāja, pamatojoties uz līdzīgiem atvieglojumiem, kas piešķirti trešām valstīm un balstoties uz aplēsto maksimālo Moldovas eksporta apjomu līdz 2012. gadam. Lai gan patlaban šos produktus neeksportē, tarifu kvotu noteikšanai piešķīra svarīgu nozīmi, lai rosinātu Moldovu turpināt darbu attiecīgo SFS kritēriju izpildei. Turklāt priekšlikumā ietverti noteikumi preferenču pagaidu atlikšanai, ja konstatē krāpšanu, nelikumības vai ja neievēro produktu izcelsmes noteikumus un procedūras, vai neievēro citus nosacījumus, kas paredzēti regulas priekšlikumā. Priekšlikumā paredzēta arī drošības klauzula, ja produkti ar izcelsmi Moldovā rada vai pastāv risks, ka tie radīs ievērojamus sarežģījumus Kopienas ražotājiem. Visbeidzot priekšlikumā iekļauti noteikumi, ar kuru palīdzību izvairās no pārklāšanās tirdzniecības preferencēs ar ES vispārējo preferenču sistēmu. Ietekme uz budžetu Regulas priekšlikums nerada izmaksas EK budžetā. Paredzams, ka turpmāka tirgus atvēršana neradīs negatīvas sekas Kopienai, jo imports no Moldovas ir tikai 0,03 % no kopējā Kopienas importa apjoma. Patlaban 86 % visa Moldovas importa nepiemēro nodokļus, un tiek lēsts, ka muitas ieņēmumu zaudējumu apjoms, ja Moldovai piešķirs papildu preferences, būs aptuveni EUR 1,5 miljoni. 2007/0245 (ACC) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko ievieš autonomās tirdzniecības preferences Moldovai un groza Regulu (EK) Nr. 980/2005 un Komisijas Lēmumu 2005/924/EK EIROPAS SAVIENIBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā: 1. Eiropas Savienības (ES) un Moldovas divpusējo attiecību pamatā ir Partnerības un sadarbības nolīgums, kas stājās spēkā 1998. gada 1. jūlijā[1]. Viens no svarīgākajiem mērķiem šajā nolīgumā ir veicināt tirdzniecību un investīcijas un saskanīgas ekonomiskās attiecības starp pusēm, lai sekmētu pušu ilgtspējīgu ekonomisko attīstību. 2. Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plānā („EKP rīcības plāns”) attiecībā uz Moldovu, kuru pieņēma 2005. gadā, ES apņēmās izskatīt iespēju piešķirt Moldovai papildu autonomās tirdzniecības preferences („ATP”) ar nosacījumu, ka Moldova ievērojami uzlabos preču izcelsmes uzraudzības un sertifikācijas sistēmu. Moldova 2006. gadā veica reformas muitas tiesību aktos, 2007. gada sākumā panākot apmierinošu jauno tiesību aktu īstenošanas līmeni. 3. Pirms Rumānija 2007. gada 1. janvārī iestājās ES, Moldovai bija brīvas tirdzniecības režīms ar Rumāniju. Lai gan kopumā 2007. gada paplašināšanās būtiski neietekmēja Moldovu, tomēr tā negatīvi ietekmēja dažus svarīgus Moldovas eksporta produktus. 4. Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 21. decembra Lēmumu 2005/924/EK[2] Moldova jau gūst priekšrocības no īpaša veicināšanas režīma ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai ( GSP+ ), kas paredzēts Padomes 2005. gada 27. jūnija Regulā (EK) Nr. 980/2005 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu[3] („VTP”). 5. Imports no Moldovas ir tikai 0,03 % no visa Kopienas importa. Paredzams, ka turpmāka tirgus atvēršana sekmēs eksporta apjoma pieaugumu, veicinot Moldovas ekonomikas attīstību un neradot negatīvas sekas Kopienai. 6. Tāpēc ir lietderīgi paplašināt autonomās tirdzniecības preferences, ko piešķir Moldovai, atceļot visus atlikušos tarifu ierobežojumus rūpniecības ražojumiem un uzlabojot lauksaimniecības produktu piekļuvi Kopienas tirgum. 7. Saskaņā ar EKP rīcības plānu tas, cik tālejošas būs ES – Moldovas attiecības, būs atkarīgs no Moldovas apņemšanās stingrības attiecībā uz kopīgām vērtībām un šīs valsts spējas īstenot kopīgi apstiprinātās prioritātes, tostarp no gatavības uzsākt efektīvas ekonomiskās reformas. Turklāt, lai gūtu priekšrocības no papildu tarifa preferencēm saskaņā ar GSP + režīmu, Moldova ir izpildījusi nosacījumus, ratificējot un efektīvi ieviešot starptautiskās pamatkonvencijas par cilvēktiesībām un darba tiesībām, kā arī vides aizsardzību un labu pārvaldību. Lai nodrošinātu to, ka Moldova saglabā sasniegto panākumu līmeni, papildu autonomo tirdzniecības preferenču piešķiršanu saistīs ar turpmāku to prioritāšu un nosacījumu īstenošanu un ievērošanu, kas ir paredzētas EKP rīcības plānā un īpašā veicināšanas režīmā ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, t.i., GSP+ . 8. Turklāt autonomas tirdzniecības preferences piešķir, ja Moldova ievēro produktu izcelsmes noteikumus un procedūras, kā arī iesaistās efektīvā administratīvā sadarbībā ar Kopienu, lai novērstu jebkādas krāpšanas iespējas. 9. Preferenču pagaidu atlikšana ir iespējama, ja konstatē nopietnus un sistemātiskus preferenču režīma piešķiršanas nosacījumu pārkāpumus, krāpšanu vai arī gadījumā, ja nav nodrošināta administratīvā sadarbība, kas vajadzīga, lai pārbaudītu izcelsmes apliecinājumu, vai, ja Moldova nespēj turpināt to prioritāšu īstenošanu, kas ir paredzētas EKP rīcības plānā un konvencijās, kas ir uzskaitītas II pielikumā. 10. Ir jāparedz iespēja atkārtoti ieviest kopīgus muitas tarifus produktiem, kas rada vai pastāv risks, ka tie radīs, ievērojamus sarežģījumus jebkuram Kopienas ražotājam, kas ražo līdzīgus vai tieši konkurējošus produktus, ar nosacījumu, ka Komisija veic atbilstošu izmeklēšanu. 11. Izcelsmes produktu jēdziena definīcijas, izcelsmes sertificēšanas un administratīvo sadarbības procedūru nolūkā piemēro IV sadaļas 2. nodaļas 2. iedaļu Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi[4]. 12. Racionalizācijas un vienkāršošanas nolūkā ir lietderīgi paredzēt to, ka pēc apspriešanās ar Muitas kodeksa komiteju, neskarot šajā regulā izstrādātās konkrētās procedūras, Komisija var izdarīt vajadzīgos grozījumus un veikt tehniskos pielāgojumus šajā regulā. 13. Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[5]. 14. Ieviešot ierosinātos pasākumus attiecībā uz produktiem ar izcelsmi Moldovā, vairs nevajadzēs iekļaut Moldovu Kopienas vispārējo tarifa preferenču sistēmā. Tāpēc ir lietderīgi svītrot Moldovu no valstu saraksta, kas gūst priekšrocības no Padomes 2005. gada 27. jūnija Regulas (EK) Nr. 980/2005, un no to valstu saraksta Lēmumā 2005/924/EK, kurām piešķirams īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai. 15. Šo importa režīmu atjauno, pamatojoties uz Padomes izvirzītajiem nosacījumiem un ņemot vērā gūto pieredzi, piešķirot minēto režīmu atbilstīgi šai regulai. Tāpēc ir lietderīgi noteikt, ka minētais režīms ir spēkā tikai līdz 2012. gada 31. decembrim, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Preferenču piemērošana 16. Produktus, kas nav uzskaitīti I pielikuma 1. un 2. tabulā un kuru izcelsme ir Moldovā, drīkst importēt Kopienā bez kvantitatīviem ierobežojumiem vai pasākumiem ar līdzvērtīgu ietekmi un bez ievedmuitas nodokļiem vai nodokļiem ar līdzvērtīgu ietekmi. 17. Tos produktus ar izcelsmi Moldovā, kas ir iekļauti I pielikumā, drīkst importēt Kopienā atbilstīgi īpašiem noteikumiem, kas paredzēti 3. pantā. 2. pants Nosacījumi preferenču režīma izmantošanai 18. Lai varētu izmantot 1. pantā noteikto preferenču režīmu, ir jānodrošina tas, ka: a) tiek ievērota atbilstība produktu izcelsmes noteikumiem un saistītām procedūrām, kā paredzēts Regulas (EEK) Nr. 2454/93 IV sadaļas 2. nodaļas 2. iedaļā; b) tiek ievērota atbilstība administratīvās sadarbības metodēm, kā paredzēts Regulas (EEK) Nr. 2454/93 121. un122. pantā; c) Moldova iesaistās efektīvā administratīvā sadarbībā ar Kopienu, lai novērstu jebkādas krāpšanas iespējas; d) Moldova no šīs regulas spēkā stāšanās dienas neievieš jaunus nodokļus vai maksājumus ar līdzvērtīgu ietekmi un jaunus daudzuma ierobežojumus vai pasākumus ar līdzvērtīgu ietekmi importam, kura izcelsme ir Kopienā, kā arī nepalielina pašreizējos nodokļus vai maksājumus un neievieš nekādus citus ierobežojumus; e) Moldova turpina to prioritāšu īstenošanu, kas ir paredzētas 2005. gada EKP rīcības plānā attiecībā uz Moldovu, īpaši attiecībā uz efektīvām ekonomiskām reformām; un f) Moldova ratificē un efektīvi īsteno II pielikumā uzskaitītās konvencijas un piekrīt regulārai īstenošanas rezultātu novērošanai un pārbaudēm saskaņā ar ratificēto konvenciju īstenošanas noteikumiem. 19. Komisija uzrauga 1. punkta e) apakšpunktā minēto konvenciju ratifikācijas statusu un attiecīgo konvenciju efektīvu īstenošanu. 20. Ja 1. punktā paredzētos nosacījumus neievēro, Komisija atbilstoši šīs regulas 10. pantam var veikt pasākumus, lai atliktu 1. pantā paredzēto režīmu. 3. pants Tarifu kvotas un cenu robežas konkrētiem lauksaimniecības produktiem 21. I pielikuma 1. tabulā uzskaitītos produktus drīkst importēt Kopienā bez ievedmuitas nodokļiem Kopienas tarifu kvotu robežās, kas paredzētas šajā tabulā. 22. I pielikuma 2. tabulā uzskaitītos produktus drīkst importēt Kopienā bez ievedmuitas nodokļa procentuālā (ad valorem) komponenta. 23. Neskarot citus noteikumus šajā regulā, īpaši 10. pantu, ja lauksaimniecības produktu imports rada vai pastāv risks, ka tas radīs, būtiskus sarežģījumus Kopienas tirgiem un to regulēšanas mehānismiem, Komisija var veikt vajadzīgos pasākumus saskaņā ar procedūru, kas paredzēta Kopienas piemērojamos tiesību aktos attiecīgajam produktam. 4. pants Tarifu kvotu piemērošana piena produktiem Detalizētus noteikumus tarifu kvotu īstenošanai pozīcijām 0401 līdz 0406 Komisija nosaka saskaņā ar procedūru, kas paredzēta 42. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju[6]. 5. pants Tarifu kvotu piešķiršana Tarifu kvotas, kas minētas 3. panta 1. punktā un uzskaitītas I pielikumā, izņemot tarifu kvotas piena produktiem, kas minētas 4. pantā, nosaka Komisija saskaņā ar 308.a, 308.b un 308.c pantu Regulā (EEK) Nr. 2454/93. 6. pants Iespēja izmantot tarifu kvotas Dalībvalstis nodrošina importētājiem vienlīdzīgu un pastāvīgu iespēju izmantot tarifu kvotas, ciktāl to ļauj attiecīgo kvotu apjomu atlikums. 7. pants Pilnvaru piešķiršana Komisija saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem noteikumus, kas vajadzīgi šīs regulas piemērošanai, bet nav paredzēti 4. pantā, jo īpaši: a) grozījumus un tehniskus pielāgojumus, kas vajadzīgi pēc Kombinētās nomenklatūras kodu un TARIC apakšnodaļu grozījumiem; b) pielāgojumus, kas vajadzīgi pēc citu nolīgumu slēgšanas starp Kopienu un Moldovu. 8. pants Pārvaldības komiteja 1. Komisijai palīdz Muitas kodeksa komiteja, kas izveidota saskaņā ar 248.a pantu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92[7]. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu. Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir viens mēnesis. 9. pants Sadarbība Dalībvalstis un Komisija cieši sadarbojas, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai, īpaši tās 10. panta 1. punkta noteikumiem. 10. pants Pagaidu atlikšana 1. Ja Komisija konstatē pietiekamus pierādījumus par krāpšanu, nelikumībām vai par to, ka regulāri netiek ievēroti produktu izcelsmes noteikumi un saistītas procedūras un ka netiek nodrošināta administratīvā sadarbība, kā paredzēts 2. panta 1. punktā, vai netiek ievēroti citi 2. panta 1. punktā paredzētie nosacījumi, Komisija var veikt pasākumus, lai pilnīgi vai daļēji uz ne vairāk kā sešiem mēnešiem atliktu šajā regulā paredzēto režīmu, ar nosacījumu, ka Komisija vispirms: a) informē Komiteju; b) aicina dalībvalstis veikt tādus profilakses pasākumus, kas vajadzīgi, lai aizsargātu Kopienas finansiālās intereses un/vai nodrošinātu to, ka Moldova ievēro 2. panta 1. punktu; c) publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī , norādot, ka ir pamats nopietnām šaubām par preferenču režīma piemērošanu un/vai šaubām par to, ka Moldova ievēro 2. panta 1. punktu, kas var likt apšaubīt attiecīgās valsts tiesības arī turpmāk izmantot šajā regulā paredzētās priekšrocības; d) informē Moldovu par jebkuru saskaņā ar šo punktu pieņemto lēmumu, pirms tas stājas spēkā. 2. Dalībvalsts var nosūtīt Komisijas lēmumu Padomei 10 dienu laikā. Padome ar kvalificētu balsu vairākumu 30 dienu laikā var pieņemt atšķirīgu lēmumu. 3. Pēc atlikšanas perioda beigām Komisija pēc apspriešanās ar komiteju lemj par pagaidu atlikšanas pasākumu atcelšanu vai par atlikšanas pasākumu pagarināšanu saskaņā ar 1. punktā paredzēto procedūru. 4. Dalībvalstis paziņo Komisijai visu attiecīgo informāciju, kas var pamatot preferenču atlikšanu vai atlikšanas pagarināšanu. 11. pants Drošības klauzula 1. Ja produktu ar izcelsmi Moldovā ieved saskaņā ar noteikumiem, kas līdzīgu vai tieši konkurējošu produktu ražotājam Kopienā rada, vai pastāv risks, ka tie radīs, ievērojamus sarežģījumus, Padome jebkurā laikā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, var atkārtoti ieviest kopējā muitas tarifa nodokļus minētajam produktam. 2. Pēc dalībvalsts pieprasījuma vai pēc Komisijas iniciatīvas Komisija pieņem oficiālu lēmumu, lai pieņemamā laikposmā uzsāktu izmeklēšanu. Ja Komisija nolemj uzsākt izmeklēšanu, tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu, ar kuru izsludina izmeklēšanas uzsākšanu. Paziņojumā sniedz saņemtās informācijas kopsavilkumu un norāda, ka jebkāda svarīga informācija jānosūta Komisijai. Turklāt tajā norāda termiņu, kas nepārsniedz 4 mēnešus kopš paziņojuma publicēšanas dienas, kurā ieinteresētās personas rakstiski var paziņot savu nostāju. 3. Komisija vāc visu informāciju, ko uzskata par vajadzīgu, un var pārbaudīt Moldovas nosūtītos datus un informāciju no citiem piemērotiem avotiem. Komisijai var palīdzēt tās dalībvalsts amatpersonas, kuras teritorijā notiek šāda pārbaude, ja dalībvalsts to pieprasa. 4. Pārbaudot vai pastāv nopietni sarežģījumi, Komisija, inter alia , ņem vērā šādus faktorus saistībā ar Kopienas ražotājiem (ja informācija ir pieejama): - tirgus daļu; - ražošanu; - krājumus; - ražošanas jaudu; - jaudas izmantojumu; - nodarbinātību; - importu; - cenas. 5. Izmeklēšanu pabeidz 6 mēnešu laikā pēc 2. punktā minētā paziņojuma publicēšanas. Ārkārtas apstākļos un pēc apspriešanās ar komiteju Komisija saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto procedūru var pagarināt šo termiņu. 6. Komisija saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem lēmumu 3 mēnešu laikā. Šāds lēmums stājas spēkā 1 mēneša laikā pēc tā publicēšanas. 7. Ja ārkārtas apstākļos, kas prasa tūlītēju rīcību, izmeklēšana nav iespējama, Komisija, informējot komiteju, nekavējoties veic visus vajadzīgos profilakses pasākumus. 12. pants Grozījumi Regulā (EK) Nr. 980/2005 un Komisijas Lēmumā 2005/924/EK 24. Regulas (EK) Nr. 980/2005 I pielikumā svītro pozīciju „MD, Moldovas Republika”. 25. Lēmuma 2005/924/EK vienīgajā pantā svītro pozīciju „MD, Moldovas Republikai”. 13. pants Pārejas pasākumi 1. Vispārējo tarifa preferenču sistēmas priekšrocības, kas paredzētas Regulā (EK) Nr. 980/2005, turpina piemērot tām precēm ar izcelsmi Moldovā, kas ir laistas brīvā apgrozībā Kopienā līdz trešā mēneša pirmajai dienai pēc regulas stāšanās spēkā ar nosacījumu, ka: a) par attiecīgajām precēm ir pirkuma līgums, kas ir noslēgts pirms datuma, kad stājas spēkā šī regula; un b) muitas dienestiem var pierādīt, ka šīs preces ir atstājušas izcelsmes valsti ne vēlāk kā šīs regulas spēkā stāšanās dienā. 2. Muitas dienesti var uzskatīt, ka 1. punkta b) apakšpunkts ir ievērots, ja tām ir iesniegts viens no turpmāk minētajiem dokumentiem: a) attiecībā uz jūras vai ūdensceļu transportu – iekraušanas kvīts, kas liecina, ka iekraušana ir notikusi pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas; b) attiecībā uz dzelzceļa transportu – kravas pavadzīme, ko nosūtītājas valsts dzelzceļa dienests ir pieņēmis pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas; c) attiecībā uz autotransportu – starptautiskā autotransporta TIR karnete, ko pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas ir izsniedzis izcelsmes valsts muitas dienests, vai cits piemērots dokuments, ko pirms tam ir apstiprinājuši izcelsmes valsts attiecīgie muitas dienesti; d) attiecībā uz aviopārvadājumiem – aviopārvadājumu pavadzīme, kurā norādīts, ka aviosabiedrība ir saņēmusi preces pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas. 14. pants Kopienas tiesību aktu piemērošana veterinārijas jomā Šīs regulas noteikumi neskar ierobežojumus vai importa noteikumus, kas ir ietverti Kopienas tiesību aktos veterinārijas jomā. 15. pants Stāšanās spēkā un piemērošana Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . To piemēro no (otrā mēneša pirmā diena pēc regulas stāšanās spēkā) līdz 2012. gada 31. decembrim. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, [..] Padomes vārdā ― priekšsēdētājs I PIELIKUMS PRODUKTI, UZ KURIEM ATTIECAS 3. PANTĀ MINĒTIE KVANTITATĪVIE IEROBEŽOJUMI VAI CENU ROBEŽAS Neatkarīgi no kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumiem izstrādājumu apraksta formulējums jāuzskata par orientējošu, un preferenču sistēmu šajā pielikumā nosaka, izmantojot KN kodus. Ja norādīti ex KN kodi, tad preferenču sistēmu nosaka, pamatojoties gan uz KN kodu, gan uz attiecīgo aprakstu. 1. Produkti, uz kuriem attiecas beznodokļu tarifu gada kvotas Kārtas Nr. | KN kods | Apraksts | 2008 (1) | 2009 (1) | 2010 (1) | 2011 (1) | 2012 (1) | 09.0504 | 0201 līdz 0204 | Svaiga, atdzesēta vai saldēta liellopu, cūku, kazu un aitu gaļa | 3 000 (2) | 3 000 (2) | 4 000 (2) | 4 000 (2) | 4 000 (2) | 09.0505 | ex 0207 | mājputnu gaļa un ēdami subprodukti pozīcijā 0105, svaiga, atdzesēta vai saldēta, izņemot treknās aknas pozīcijā 0207.34 | 400 (2) | 400 (2) | 500 (2) | 500 (2) | 500 (2) | 09.0506 | ex 0210 | Sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta cūku un liellopu gaļa un gaļas subprodukti; ēdami cūku un liellopu gaļas vai gaļas subproduktu milti un gatavi izstrādājumi | 400 (2) | 400 (2) | 500 (2) | 500 (2) | 500 (2) | 09.4210 | 0401 līdz 0406 | Piena produkti | 1 000 (2) | 1 000 (2) | 1 500 (2) | 1 500 (2) | 1 500 (2) | 09.0507 | 0407.00 | Putnu olas čaumalās | 90 (3) | 95 (3) | 100 (3) | 110 (3) | 120 (3) | 09.0508 | ex 0408 | Putnu olas bez čaumalas un olu dzeltenumi, izņemot tos, kas nav piemēroti cilvēku uzturam | 200 (2) | 200 (2) | 300 (2) | 300 (2) | 300 (2) | 09.0509 | 1001.90.91 | Parastie kvieši | 25 000 (2) | 30 000 (2) | 35 000 (2) | 40 000 (2) | 50 000 (2) | 09.0510 | 1003.00.90 | Mieži | 20 000 (2) | 25 000 (2) | 30 000 (2) | 35 000 (2) | 45 000 (2) | 09.0511 | 1005.90 | Kukurūza | 15 000 (2) | 20 000 (2) | 25 000 (2) | 30 000 (2) | 40 000 (2) | 09.0512 | 1601 00 91 un 1601 00 99 | Desas un tamlīdzīgi izstrādājumi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm; pārtikas izstrādājumi uz šo produktu bāzes | 500 (2) | 500 (2) | 600 (2) | 600 (2) | 600 (2) | ex 1602 | Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm: - no vistām, termiski neapstrādāti, - no mājas cūkām, - no liellopiem, termiski neapstrādāti | 09.0513 | 1701.99.10 | Baltais cukurs | 20 000 (2) | 25 000 (2) | 30 000 (2) | 35 000 (2) | 45 000 (2) | 09.0514 | 2204 21 un 2204 29 | Svaigu vīnogu vīns, kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 15 %, kas nav dzirkstošais vīns | 60 000 (4) | 70 000 (4) | 80 000 (4) | 100 000 (4) | 120 000 (4) | (1) No 1. janvāra līdz 31. decembrim, izņemot 2008. gadā no pirmās regulas spēkā stāšanās dienas līdz 31. decembrim. (2) Tonnas (neto svars). (3) Miljoni vienību. (4) Hektolitri. 2. Produkti, kurus atbrīvo no ievedmuitas nodokļa procentuālā ( ad valorem ) komponenta KN kods | Apraksts | 0702 | Svaigi vai atdzesēti tomāti | 0707 | Gurķi un kornišoni, svaigi vai atdzesēti | 0709 90 70 | Svaigi vai atdzesēti kabači | 0709 90 80 | Artišoki | 0806 | Vīnogas, svaigas vai žāvētas | 0808 10 | Svaigi āboli | 0808 20 | Bumbieri un cidonijas | 0809 10 | Aprikozes | 0809 20 | Ķirši | 0809 30 | Persiki, tostarp nektarīni | 0809 40 | Plūmes un ērkšķu plūmes | II PIELIKUMS 2. PANTA 1. PUNKTA E) APAKŠPUNKTĀ MINĒTĀS KONVENCIJAS 1. Starptautiskais pakts par civilajām un politiskajām tiesībām 2. Starptautiskais pakts par ekonomiskajām, sociālām un kultūras tiesībām 3. Starptautiskā konvencija par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu 4. Konvencija par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu 5. Konvencija pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās un sodīšanas veidiem 6. Konvencija par bērna tiesībām 7. Konvencija par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to 8. Konvencija par minimālo vecumu, no kura persona drīkst būt nodarbināta vai strādāt (Nr. 138) 9. Konvencija par smagāko bērnu darba veidu aizliegšanu un tūlītēju rīcību to izskaušanai (Nr. 182) 10. Konvencija par piespiedu darba atcelšanu (Nr. 105) 11. Konvencija par piespiedu darbu (Nr. 29) 12. Konvencija par vienlīdzīgu samaksu par līdzvērtīgu darbu vīriešiem un sievietēm (Nr. 100) 13. Konvencija par diskrimināciju nodarbinātībā un profesijā (Nr. 111) 14. Konvencija par biedrošanās brīvību un tiesību aizsardzību, apvienojoties organizācijās (Nr. 87) 15. Konvencija par principu piemērošanu tiesībām apvienoties organizācijās un veikt kolektīvus darījumus (Nr. 98) 16. Konvencija par aparteīda nozieguma novēršanu un sodīšanu 17. Monreālas protokols par ozona slāni noārdošām vielām 18. Bāzeles Bīstamo atkritumu starptautisko pārvadājumu un to apglabāšanas kontroles konvencija 19. Stokholmas Konvencija par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem 20. Konvencija par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām 21. Konvencija par bioloģisko daudzveidību 22. Kartahenas Protokols par bioloģisko drošību 23. Kioto Protokols pie ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām 24. ANO Vienotā Konvencija par narkotiskajām vielām (1961) 25. ANO Konvencija par psihotropām vielām (1971) 26. ANO Konvencija pret narkotisko un psihotropo vielu nelikumīgu tirdzniecību (1988) 27. ANO Mehiko Konvencija par cīņu pret korupciju FINANŠU PĀRSKATS TIESĪBU AKTU PRIEKŠLIKUMIEM, KAS FINANSIĀLI IETEKMĒ VIENĪGI BUDŽETA IEŅĒMUMUS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Padomes regula, ar ko ievieš autonomās tirdzniecības preferences Moldovai un groza Regulu (EK) Nr. 980/2005 un Komisijas Lēmumu 2005/924/EK 2. BUDŽETA POZĪCIJAS Nodaļa un pants: 120. pants Summa, kas attiecīgajā budžeta gadā iekļauta budžetā: 16 431 900 000 (provizoriskais budžeta projekts 2008. gadam) 3. FINANSIĀLĀ IETEKME ( Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes ( Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz izdevumiem, taču ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, proti, šāda: (milj. EUR līdz vienai zīmei aiz komata) Budžeta pozīcija | Ieņēmumi[8] | 12 mēnešu periods no dd/mm/gggg | [Gads n] | 120. pants | EUR 1 125 000,00 | 01/02(01)/2008 | 2008 | 120. pants | EUR 1 125 000,00 | 01/01/2009 | 2009 | 120. pants | EUR 1 125 000,00 | 01/01/2010 | 2010 | 120. pants | EUR 1 125 000,00 | 01/01/2011 | 2011 | 120. pants | € 1.125.000,00 | 01/01/2012 | 2012 | Stāvoklis pēc rīcības | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] | .. pants | .. pants | 4. KRĀPŠANAS APKAROŠANA Regulas 10. pantā paredzēta preferenču pagaidu atlikšana, ja Komisija konstatē pietiekamus pierādījumus par krāpšanu, nelikumībām vai par to, ka regulāri netiek ievēroti produktu izcelsmes noteikumi (vai netiek nodrošināta to ievērošana) un saistītas procedūras un ka netiek nodrošināta administratīvā sadarbība, kā paredzēts regulas 2. panta 1. punktā. Ievērojot 10. pantā paredzēto procedūru, Komisija var veikt pasākumus, lai pilnīgi vai daļēji uz ne vairāk kā sešiem mēnešiem atliktu šajā regulā paredzēto režīmu. Pēc atlikšanas perioda beigām Komisija pēc apspriešanās ar komiteju lemj par pagaidu atlikšanas pasākumu atcelšanu, ievērojot 10. panta 1. punktā paredzētās procedūras, vai par atlikšanas pasākumu pagarināšanu. 5. CITAS PIEZĪMES Saskaņā ar veikto analīzi par finansiālo ietekmi, piešķirot Moldovai papildu autonomās tirdzniecības preferences, muitas tarifu bruto ieņēmumi samazinātos par aptuveni EUR 1 500 000 (EUR 1 125 000 neto). Moldovas izcelsmes importa vērtība 2006. gadā bija aptuveni 325 miljoni euro, kas atbilst 0,03 % no kopējā ES importa apjoma. 2006. gadā Moldovas izcelsmes produktiem par aptuveni 279 miljoniem euro jeb 86 % importa nepiemēroja nodokļus atbilstoši vislielākās labvēlības nulles likmēm ( MFN-zero ) vai VTP nulles likmēm. Rezultātā produktus par atlikušiem 46 miljoniem jeb 14 % importēja, piemērojot pozitīvās tarifa likmes. No atlikušā importa apjoma, kam joprojām piemēro ievedmuitas nodokļus, tarifu ieņēmumu zaudējums radīsies no dārzeņu produktiem (II sadaļa) un gataviem pārtikas produktiem (IV sadaļa), uz kuriem attiecas zemāks preferenču līmenis. Aptuveni 90 % Moldovas importa II sadaļā ir graudi (HS10). IV sadaļā tie pārsvarā ir dzērieni, alkoholiski šķidrumi un etiķis (HS22), ko importē, piemērojot pozitīvos ievedmuitas nodokļus; turklāt pārsvarā tas ir vīns. Lielākās izmaiņas tarifa ienākumos visticamāk radīsies graudu un vīna importā uz ES. Vislielākās labvēlības nodokļa likme attiecīgiem produktiem (HS 100190 un HS 100300) ir EUR 95/1000 kg un EUR 93/1000 kg. Tomēr paralēli pastāv saistītas vislielākās labvēlības nodokļa likmes kvotas, t.i., EUR 12/1000 kg un EUR 16/1000 kg, kas attiecas uz gandrīz visu Moldovas graudu eksportu. ES importa nodokļi vīnam ir atkarīgi no vīna veida. Aptuveni 80 % importētajam vīnam piemēro nodokli, kas ir EUR 13,1/hektolitrs. Atlikušajam importam piemēro nodokli, kas ir EUR 15,4/hektolitrs un EUR 18,6/hektolitrs. Pieņemot, ka graudu (kvieši – 26 801 tonnas, mieži – 23 275 tonnas) un vīna (65 370 hektolitri) daudzumam, ko importēja ES 2006. gadā, piemēro beznodokļu tarifu kvotas saskaņa ar regulas priekšlikumu, potenciālo tarifa ieņēmumu zaudējumu lēš EUR 1,5 miljona robežās. Šī summa ir mazāka par 0,5 % no kopējā importa apjoma Eiropas Savienībā no Moldovas un mazāka par 0,1 % no kopējiem ES tarifa ieņēmumiem. ATP ieviešana attiecībā uz Moldovu, var sekmēt eksportu produktu kategorijās, kas iekļauti priekšlikumā un kas nav ietverti šajās aplēsēs, jo hipotētiskos ieņēmumus, ko varētu iegūt no eksporta nākotnē, nevar uzskatīt par tarifa ienākumu zaudējumu. [1] OV L 181, 24.6.1998., 1. lpp. [2] OV L 337, 22.12.2005., 50. lpp. [3] OV L 169, 30.6.2005., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 606/2007 (OV L 141, 2.6.2007., 4. lpp.). [4] OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 214/2007 (OV L 62, 1.3.2007., 6. lpp.). [5] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK. (OV L 200, 22.7.2006., 1. lpp). [6] OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. [7] OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 648/2005 (OV L 117, 4.5.2005., 13. lpp.). [8] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (lauksaimniecības nodokļi, cukura nodevas, muitas nodokļi) summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitīti 25 % iekasēšanas izmaksu.