EIROPAS KOMISIJA Briselē, 7.12.2022 COM(2022) 697 final 2022/0403(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA [xxxx],

ar ko Regulas (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 575/2013 un (ES) 2017/1131 groza attiecībā uz pasākumiem, lai mazinātu pārmērīgas riska pozīcijas attiecībā uz trešo valstu centrālajiem darījumu partneriem un uzlabotu Savienības tīrvērtes tirgu efektivitāti

(Dokuments attiecas uz EEZ) {SEC(2022) 697 final} - {SWD(2022) 697 final} - {SWD(2022) 698 final}



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Regula (ES) Nr. 648/2012 (Regula par Eiropas tirgus infrastruktūru jeb ETIR) regulē darījumus ar atvasinātajiem instrumentiem, tajā skaitā pasākumus to risku ierobežošanai, izmantojot ar centrālo darījumu partneru (CCP) starpniecību veiktu tīrvērti. CCP uzņemas riskus, ar kuriem saskaras darījumu partneri, kļūstot par pircēju katram pārdevējam un pārdevēju katram pircējam. Tādējādi tie palielina tirgus pārredzamību un efektivitāti un samazina riskus finanšu tirgos, jo īpaši saistībā ar atvasinātajiem instrumentiem. ETIR tika pieņemta pēc 2008./2009. gada finanšu krīzes, lai veicinātu finanšu stabilitāti un padarītu tirgus pārredzamākus, standartizētākus un tādējādi drošākus. ETIR nosaka, ka par atvasināto instrumentu darījumiem ziņo, lai nodrošinātu tirgus pārredzamību regulatoriem un uzraudzības iestādēm, un ka to riskus pienācīgi mazina, veicot centralizētu tīrvērti ar CCP starpniecību vai divpusējos darījumos apmainoties ar nodrošinājumu, ko dēvē par maržu. Kopš ETIR pieņemšanas ir ievērojami palielinājušies CCP un to pārvaldītie riski. Komisija 2017. gadā publicēja divus tiesību aktu priekšlikumus, ar ko groza ETIR, un tos abus likumdevēji pieņēma 2019. gadā. Ar ETIR REFIT tika precizētas dažas ETIR paredzētās prasības, lai nodrošinātu to samērīgumu, vienlaikus nodrošinot finanšu stabilitāti. Atzīstot jaunās problēmas, kas saistītas ar pieaugošo risku koncentrāciju CCP, jo īpaši trešo valstu CCP, ar ETIR 2.2 tika pārskatīta uzraudzības sistēma un noteikts process trešo valstu CCP sistēmiskuma novērtēšanai, ko veic Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) sadarbībā ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju (ESRK) un emisijas centrālajām bankām. ETIR papildina CCP Atveseļošanas un noregulējuma regula, kas pieņemta 2020. gadā, lai sagatavotos maz ticamajam scenārijam (kam tomēr varētu būt ārkārtīgi liela ietekme), ka ES CCP saskartos ar nopietniem finansiāliem sarežģījumiem. Lai gan ar ETIR ir izveidots stabils centralizētas tīrvērtes regulējums, dažas pašreizējās uzraudzības sistēmas jomas ir izrādījušās pārmēru sarežģītas. Tas ierobežo ES CCP spēju piesaistīt darījumus gan ES, gan starptautiskā mērogā. Daudzos gadījumos uzraudzības apstiprināšanas procedūras jaunu ES CCP sniegtu tīrvērtes pakalpojumu un darbību uzsākšanai, kā arī saistībā ar izmaiņām to riska modeļos ir nevajadzīgi ilgas un apgrūtinošas. Pašreizējie noteikumi ir paredzēti, lai nodrošinātu ES CCP drošību un stabilitāti, taču to varētu panākt daudzos veidos, un ir pausti viedokļi, ka, ņemot vērā paredzētās pārmaiņas, pašreizējie procesi ir pārāk lēni un dažkārt arī nesamērīgi. Jaunu produktu apstiprināšanai nevajadzētu aizņemt vairākus gadus, un izmaiņas riska modeļos ir jāveic ātri, lai atspoguļotu mainīgos tirgus un ekonomiskos apstākļus. Apstiprināšanas kavēšanās palielina izmaksas un samazina ES CCP un tādējādi arī ES kā darījumdarbības veikšanas vietas pievilcību. Priekšlikuma mērķis ir mazināt šos šķēršļus, lai veicinātu tādu mūsdienīgu un konkurētspējīgu CCP izveidi Eiropas Savienībā, kas ir spējīgi piesaistīt darījumus. ETIR nodrošina visaptverošu un stabilu CCP prudenciālās uzraudzības sistēmu, un ES CCP stabilitāti vēl vairāk stiprina nesen pieņemtā CCP Atveseļošanas un noregulējuma regula. Šā priekšlikuma mērķis ir panākt, lai ES turpinātu balstīt savas centralizētās tīrvērtes ekosistēmas attīstību uz tās noteikumu un uzraudzības stingrību. Stabili un droši CCP vairo finanšu sistēmas uzticēšanos un sniedz būtisku atbalstu galveno tirgu likviditātei. Droša, stabila un noturīga tīrvērtes ekosistēma ir priekšnoteikums tās turpmākai attīstībai. ES centralizētās tīrvērtes ekosistēmai būtu jāļauj ES uzņēmumiem efektīvi un droši ierobežot savus riskus, vienlaikus aizsargājot plašāku finanšu stabilitāti. Šādā veidā centralizēta tīrvērte atbalstīs ES ekonomiku. Šā priekšlikuma mērķis ir uzlabot uzņēmumu pozīcijas, jo tie varēs prognozēt likviditātes vajadzības, kas saistītas ar centralizēto tīrvērti. Konkurētspējīga un efektīva ES tīrvērtes ekosistēma palielinās centralizētās tīrvērtes darbības, taču centralizētā tīrvērte ir saistīta arī ar riskiem, jo darījumi tiek centralizēti dažos CCP, kas ir finansiālā ziņā sistēmiski nozīmīgi. Tāpēc CCP ir pienācīgi jāpārvalda šie riski, un CCP arī turpmāk ir rūpīgi jāuzrauga gan valsts, gan plašākā ES līmenī. Tāpēc šā priekšlikuma mērķis ir nodrošināt stingru un vienotu uzraudzību, balstoties uz ES pašlaik ieviesto uzraudzības sistēmu. Turklāt kopš 2017. gada ir vairākkārt paustas bažas par pastāvīgajiem riskiem ES finanšu stabilitātei, ko rada tīrvērtes pārmērīga koncentrācija dažos trešo valstu CCP, jo īpaši stresa scenārija gadījumā. Var notikt augsta riska, bet maz iespējami notikumi, un ES jābūt gatavai uz tiem reaģēt. Kaut arī ES CCP kopumā ir izrādījušies noturīgi, pieredze rāda, ka ES tīrvērtes ekosistēmu var padarīt spēcīgāku, un tas nāktu par labu finanšu stabilitātei. Tomēr atvērta stratēģiskā autonomija nozīmē arī to, ka ES ir jānodrošinās pret finanšu stabilitātes riskiem, kas var rasties, ja ES tirgus dalībnieki ir pārāk atkarīgi no trešo valstu vienībām, jo tas var kļūt par ievainojamības cēloni. Tāpēc šā priekšlikuma mērķis ir padarīt ETIR līdzvērtīguma regulējumu samērīgāku un labāk pielāgot sadarbību ar ārvalstu uzraudzības iestādēm, ņemot vērā riskus, ko rada trešās valstīs iedibināti CCP, bet nemazinot vajadzību nodrošināt, ka trešās valstīs ir ieviesti droši noteikumi. Tiek arī ierosināts vienkāršot līdzvērtīguma procedūru, ja ar centralizēto tīrvērti trešā valstī saistītie riski ir īpaši zemi. Turklāt šā priekšlikuma mērķis ir palielināt ES centralizētās tīrvērtes spēju un tādējādi palielināt ES CCP likviditāti, lai mazinātu riskus, ko ES finanšu stabilitātei rada pārmērīgas riska pozīcijas attiecībā uz trešo valstu CCP. Tāpēc šajā priekšlikumā noteikts, ka visiem tirgus dalībniekiem, uz kuriem attiecas tīrvērtes pienākums, jābūt aktīviem kontiem ES CCP attiecībā uz tīrvērtes produktiem, kurus EVTI ir atzinusi par lielā mērā sistēmiski nozīmīgiem ES finanšu stabilitātei. Šo priekšlikumu papildina priekšlikums direktīvai, ar ko ievieš vairākas izmaiņas Direktīvā 2013/36/ES (Kapitāla prasību direktīva jeb KPD), Direktīvā (ES) 2019/2034 (Ieguldījumu brokeru sabiedrību direktīva jeb IFD) un Direktīvā 2009/65/ES (Direktīva par pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem jeb PVKIU direktīva) attiecībā uz koncentrācijas riska režīmu saistībā ar CCP un darījumu partneru risku saistībā ar atvasināto instrumentu darījumiem, kuru tīrvērti veic centralizēti. Šie grozījumi ir nepieciešami, lai nodrošinātu šīs ETIR pārskatīšanas mērķu sasniegšanu, kā arī lai nodrošinātu saskaņotību. Tāpēc abi priekšlikumi būtu jāskata kopā. •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Šis priekšlikums ir saistīts un saskanīgs ar citām ES politikas jomām un pašreizējām iniciatīvām, kuru mērķis ir i) veicināt kapitāla tirgu savienību (KTS) , ii) stiprināt ES atvērtu stratēģisko autonomiju un iii) uzlabot ES līmeņa uzraudzības efektivitāti un lietderību. Pirmkārt, tīrvērtes spēja ir svarīgs KTS aspekts. KTS mērķis ir izveidot padziļinātus un likvīdus ES kapitāla tirgus, kas var kalpot ES iedzīvotāju, uzņēmumu un finanšu iestāžu vajadzībām. Covid-19 krīzes dēļ ir steidzamāk jāīsteno KTS, jo uz tirgu balstīts finansējums ir būtisks Eiropas ekonomikas atveseļošanas un ilgtermiņa izaugsmes atjaunošanas aspekts. Lai nodrošinātu labi funkcionējošu KTS, ES ir būtiski uzturēt drošus, stabilus un konkurētspējīgus pēctirdzniecības mehānismus, jo īpaši centralizētu tīrvērti. Ierosinātie tiesību aktu grozījumi, arī tādi, kas paredzēti uzraudzības sistēmas turpmākai stiprināšanai, veicinātu efektīvākas un drošākas pēctirdzniecības vides attīstību Eiropas Savienībā. Otrkārt, konkurētspējīgi, labi attīstīti un noturīgi ES CCP ir priekšnoteikums ES atvērtai stratēģiskajai autonomijai. Komisijas paziņojumā par atvērtu stratēģisko autonomiju ir izklāstīts, kā ES var stiprināt savu atvērto stratēģisko autonomiju makroekonomikas un finanšu jomā, jo īpaši, bet ne tikai, turpinot attīstīt ES finanšu tirgu infrastruktūras un palielinot to noturību. Izveidojot spēcīgu ES centralizētās tīrvērtes sistēmu ar stabilu kapacitāti, tiek mazināti riski, ko rada pārmērīga paļaušanās uz trešo valstu CCP un to uzraudzības iestādēm. Treškārt, nesenie notikumi enerģētikas tirgos, kad vairāki enerģētikas uzņēmumi, izmantojot atvasināto instrumentu tirgus, saskārās ar likviditātes problēmām, arī parādīja, ka ETIR ir jāpilnveido, lai, ņemot vērā jaunās problēmas, ES finanšu stabilitātes riski tiktu mazināti arī turpmāk. Tas nozīmē izveidot drošu, stabilu un konkurētspējīgu ES centralizēto tīrvērtes ekosistēmu, kas spēj izturēt ekonomiskus satricinājumus. •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām Šī iniciatīva būtu jāskata saistībā ar plašāku Komisijas darba kārtību, kuras mērķis ir padarīt ES tirgus drošākus, stabilākus, efektīvākus un konkurētspējīgākus. Tās mērķis ir nodrošināt, lai pēctirdzniecības mehānismi, jo īpaši centralizētā tīrvērte, kas ir būtisks kapitāla tirgu elements, būtu vienlīdz droši, stabili, efektīvi un konkurētspējīgi. Pilnībā funkcionējošs un integrēts kapitāla tirgus ļaus ES ekonomikai attīstīties ilgtspējīgā veidā un būt konkurētspējīgākai saskaņā ar Komisijas stratēģisko prioritāti attiecībā uz ekonomiku cilvēku labā, kas vērsta uz piemērotu apstākļu sekmēšanu darbvietu radīšanai, izaugsmei un ieguldījumiem. Šai iniciatīvai nav tiešas un/vai identificējamas ietekmes, kas radītu būtisku kaitējumu vai ietekmētu atbilstību klimatneitralitātes mērķiem un Eiropas Klimata aktā noteiktajiem pienākumiem.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats ETIR ir noteikta regulatīvā un uzraudzības sistēma, kuru piemēro gan CCP, kas ir iedibināti Eiropas Savienībā, gan trešo valstu CCP, kas sniedz centralizētus tīrvērtes pakalpojumus tīrvērtes dalībniekiem vai tirdzniecības vietām, kuras ir iedibinātas Eiropas Savienībā. ETIR juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. pants, jo tajā ir paredzēti kopīgi noteikumi attiecībā uz ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, CCP un darījumu reģistriem, lai izvairītos no atšķirīgiem valstu pasākumiem vai prakses un šķēršļiem iekšējā tirgus pienācīgai darbībai, vienlaikus nodrošinot finanšu stabilitāti. Ņemot vērā, ka ar iniciatīvu ierosina turpmākus politikas pasākumus, lai nodrošinātu šo mērķu sasniegšanu, saistītais tiesību akta priekšlikums tiktu pieņemts, pamatojoties uz to pašu juridisko pamatu. •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Ietekmes novērtējumā konstatētās problēmas dalībvalstis nevar atrisināt vienas pašas, tāpēc ir nepieciešama rīcība ES līmenī. Ar šo priekšlikumu groza ETIR, jo īpaši, lai palielinātu ES CCP pievilcību, atvieglojot to spēju laist tirgū jaunus produktus un samazinot atbilstības nodrošināšanas izmaksas, kā arī stiprinot ES CCP uzraudzību ES līmenī. Tāpēc ES rīcība ļautu samazināt ES pārmērīgo atkarību no trešo valstu CCP un tādējādi samazinātu riskus ES finanšu stabilitātei. Drošs, stabils, efektīvs un konkurētspējīgs centralizētas tīrvērtes pakalpojumu tirgus veicina dziļākus un likvīdākus tirgus Eiropas Savienībā un ir būtisks labi funkcionējošai KTS. Dalībvalstis un valstu uzraudzības iestādes nevar vienas pašas novērst sistēmiskos riskus, ko rada cieši integrēti un savstarpēji saistīti CCP, kuri darbojas pārrobežu līmenī ārpus valstu jurisdikcijām. Tās arī nevar mazināt riskus, ko rada atšķirīga valstu uzraudzības prakse. Turklāt dalībvalstis pašas nevar palielināt ES CCP pievilcību un novērst valstu uzraudzības iestāžu un ES iestāžu sadarbības sistēmas trūkumus efektivitātes ziņā. Tādējādi dalībvalstis vienas pašas nevar pietiekami labi sasniegt ETIR mērķi palielināt ES CCP drošību, stabilitāti, efektivitāti un konkurētspēju vienotajā tirgū un nodrošināt finanšu stabilitāti, kā to atzina likumdevēji 2012. gadā, pieņemot ETIR (un 2019. gadā, pieņemot ETIR REFIT un ETIR 2.2). Tāpēc, ņemot vērā pasākumu mērogu, šos mērķus ES līmenī var labāk sasniegt saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. •Proporcionalitāte Šā priekšlikuma mērķis ir nodrošināt, ka ETIR mērķi tiek sasniegti samērīgā, iedarbīgā un efektīvā veidā. Ņemot vērā šā priekšlikuma būtību, ir jāpanāk nozīmīgs kompromiss starp to pasākumu efektivitāti, kuru mērķis ir palielināt ES CCP tīrvērtes darījumu skaitu, un ietekmi uz tīrvērtes dalībnieku izmaksām. Šis kompromiss ir jāņem vērā, pielāgojot un izstrādājot pašus pasākumus, lai izmaksas būtu samērīgas. Priekšlikumā arī pārskatīti ES CCP uzraudzības pasākumi, lai risinātu problēmas, ar kurām tie saskaras neefektīvu atļauju piešķiršanas procesu dēļ. Turklāt uzraudzības arhitektūras izmaiņu mērķis ir atspoguļot vajadzību pēc ciešākas iestāžu sadarbības Eiropas Savienībā, ņemot vērā ES CCP pieaugošo nozīmi, vienlaikus saglabājot tās dalībvalsts iestāžu fiskālo atbildību, kurā CCP iedibināts. Turklāt, ieviešot prasību uzturēt aktīvu kontu, izveidojot uzraudzību ES līmenī attiecībā uz ES uzņēmumu pārmērīgu riska pozīciju ar sistēmiski nozīmīgiem trešo valstu CCP (“2. līmeņa CCP”) pārnešanu uz ES CCP un ex post apstiprināšanas/beziebildumu procedūru saistībā ar noteiktām izmaiņām CCP riska modeļos, kā arī attiecībā uz to piedāvāto pakalpojumu paplašināšanu, tiek ņemtas vērā ieinteresēto personu — arī EVTI — paustās bažas, vienlaikus aizsargājot ETIR mērķus. Priekšlikums nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai, ņemot vērā nepieciešamību uzraudzīt un mazināt jebkādus riskus, ko CCP (tajā skaitā trešo valstu CCP) darbība var radīt finanšu stabilitātei. Vēlamo politikas risinājumu proporcionalitāte ir sīkāk novērtēta pievienotā ietekmes novērtējuma 7. un 8. nodaļā. •Juridiskā instrumenta izvēle ETIR ir regula, tāpēc tā ir jāgroza ar tāda paša veida juridisku instrumentu. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes Lai izvērtētu, vai ETIR pietiekami nodrošina ES finanšu stabilitāti, Komisijas dienesti rīkoja daudzas apspriešanas, iesaistot plašu ieinteresēto personu loku, tajā skaitā ES struktūras (ECB, Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju (ESRK), Eiropas uzraudzības iestādes (EUI)), dalībvalstis, Eiropas Parlamenta Ekonomikas un monetārās komitejas locekļus, finanšu pakalpojumu nozares pārstāvjus (bankas, pensiju fondus, ieguldījumu fondus, apdrošināšanas sabiedrības u. c.), kā arī nefinanšu uzņēmumus. Šis process parādīja, ka arvien pastāv riski ES finanšu stabilitātei, jo tīrvērte ir pārmērīgi koncentrēta dažos trešo valstu CCP. Šie riski ir īpaši svarīgi stresa scenārijā. Tomēr, ņemot vērā to, ka ETIR 2.2 ir stājusies spēkā salīdzinoši nesen, un to, ka dažas prasības vēl netiek piemērotas, Komisijas dienesti neuzskatīja par lietderīgu sagatavot pilnīgu visas sistēmas paralēlu izvērtējumu. Tā vietā, pamatojoties uz ieinteresēto personu ieguldījumu un iekšējo analīzi, galvenās jomas tika noteiktas jau iepriekš (pašreizējo noteikumu nepilnības efektivitātes un iedarbīguma ziņā ir sīki izskaidrotas pievienotā ietekmes novērtējuma 3. iedaļā par problēmas definēšanu). •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Komisija visā šā priekšlikuma sagatavošanā ir apspriedusies ar ieinteresētajām personām. Tas jo īpaši tika darīts šādos pasākumos: ·Komisijas mērķtiecīga apspriešana laikposmā no 2022. gada 8. februāra līdz 22. martam. Tika nolemts, ka apspriešanai jābūt mērķtiecīgai, un jautājumi bija vērsti uz ļoti specifisku un diezgan tehnisku jomu. Mērķtiecīgajā apspriešanā ar tiešsaistes veidlapas starpniecību piedalījās 71 ieinteresētā persona, bet dažas konfidenciālas atbildes tika saņemtas arī pa e-pastu; ·Komisijas uzaicinājums iesniegt atsauksmes laikposmā no 2022. gada 8. februāra līdz 8. martam; ·apspriešanas 2021. gada pirmajā pusgadā ar ieinteresētajām personām darba grupā par iespējām un problēmām, kas saistītas ar atvasināto instrumentu pārcelšanu no Apvienotās Karalistes (AK) uz ES, tajā skaitā vairākas ieinteresētās personas informējošas sanāksmes 2021. gada februārī, martā un jūnijā; ·tikšanās ar Eiropas Parlamenta deputātiem 4. maijā, kā arī turpmākās divpusējās tikšanās;

·tikšanās ar dalībvalstu ekspertiem 2022. gada 30. martā, 2022. gada 16. jūnijā un 2022. gada 8. novembrī; ·Finanšu pakalpojumu komitejas sanāksmes 2022. gada 2. februārī un 16. martā; ·Ekonomikas un finanšu komitejas sanāksmes 2022. gada 18. februārī un 29. martā; ·divpusējās sanāksmes ar ieinteresētajām personām, kā arī no dažādām ieinteresētajām personām saņemta konfidenciāla informāciju. Tālāk izklāstīti galvenie šā apspriešanās procesa secinājumi. ·2021. gadā aizsāktais darbs parādīja, ka tīrvērtes pievilcības uzlabošana, ES infrastruktūru attīstības veicināšana un uzraudzības pasākumu stiprināšana Eiropas Savienībā prasīs laiku. ·Tika apzināti dažādi pasākumi, kas varētu palīdzēt uzlabot ES CCP un tīrvērtes darbību pievilcību, kā arī nodrošināt to risku pienācīgu pārvaldību un uzraudzību. ·Šie apzinātie pasākumi ir ne tikai Komisijas un likumdevēju kompetencē, bet, iespējams, prasītu arī ECB, valstu centrālo banku, EUI, valstu uzraudzības iestāžu, CCP un banku rīcību. ·Apspriešanā noskaidrojās, ka tirgus dalībnieki attiecībā uz regulatīvajiem pasākumiem kopumā dod priekšroku tirgus virzītai pieejai, lai samazinātu izmaksas un ES tirgus dalībnieki saglabātu konkurētspēju starptautiskā mērogā. Tomēr regulatīvie pasākumi tika atbalstīti tikai zināmā mērā, jo īpaši tad, ja tie veicina jaunu CCP piedāvātu produktu un pakalpojumu ātrāku apstiprināšanu. ·Pasākumi, kas tika uzskatīti par lietderīgiem ES CCP pievilcības palielināšanai: aktīva konta uzturēšana ES CCP, pasākumi ES CCP pakalpojumu paplašināšanas veicināšanai, tīrvērtes dalībnieku loka paplašināšana, riska ierobežošanas uzskaites noteikumu grozīšana un ES CCP finansējuma un likviditātes pārvaldības nosacījumu uzlabošana. Priekšlikumā ir ņemtas vērā ieinteresēto personu atsauksmes, kā arī atsauksmes, kas saņemtas sanāksmēs ar plašu ieinteresēto personu loku, ES iestādēm un institūcijām. Ar to tiek ieviesti mērķorientēti ETIR grozījumi, kuru mērķi ir: ·ES CCP pievilcības uzlabošana, vienkāršojot produktu ieviešanas un modeļu un parametru maiņas procedūras un ieviešot dažu izmaiņu beziebildumu/ex post apstiprināšanu/pārskatīšanu. Tas ļauj ES CCP ātrāk ieviest jaunus produktus un modeļu izmaiņas, vienlaikus nodrošinot, ka tiek ievēroti atbilstoši riska apsvērumi un netiek apdraudēta finanšu stabilitāte, un tādējādi ES CCP kļūst konkurētspējīgāki; ·centralizētas tīrvērtes veicināšana Eiropas Savienībā, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, pieprasot tīrvērtes dalībniekiem un klientiem tieši vai netieši uzturēt aktīvu kontu ES CCP un atvieglojot klientu veiktu tīrvērti, palīdzēs samazināt riska pozīcijas ar 2. līmeņa trešo valstu CCP un līdz ar to pārmērīgu paļaušanos uz tiem — situāciju, kas apdraud ES finanšu stabilitāti; ·pārrobežu riska novērtēšanas un pārvaldības uzlabošana, nodrošinot, ka ES iestādēm ir pietiekamas pilnvaras un informācija, lai uzraudzītu riskus gan attiecībā uz ES, gan trešo valstu CCP, arī uzlabojot to sadarbību uzraudzības jomā Eiropas Savienībā. •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Sagatavojot šo priekšlikumu, Komisija izmantoja šādas ārējās zināšanas un datus: ·ETIR 25. panta 2.c punktā paredzētais EVTI ziņojums, kas Komisijai iesniegts 2021. gada decembrī; ziņojumā ņemtas vērā arī EVTI apsekojumos un datu vākšanas pasākumos iegūtās atbildes no CCP un tīrvērtes dalībniekiem; ·2021. gada decembrī publicētā ESRK atbilde uz EVTI apspriešanu, kas paredzēta ETIR 25. panta 2.c punktā; ·Starptautisko norēķinu bankas statistika; ·CEPS, 2021. gada publikācija “Setting EU CCP policy – much more than meets the eye”; un

·ClarusFT datubāze. Šo pienesumu papildināja kvantitatīvs un kvalitatīvs, dažkārt konfidenciāls, finanšu tirgu dalībnieku pienesums. •Ietekmes novērtējums Komisija veica attiecīgo politikas alternatīvu ietekmes novērtējumu. Politikas risinājumi tika noteikti, pamatojoties uz šādiem četriem faktoriem: i) sarežģītas, ilgstošas un apgrūtinošas procedūras, ii) ierobežota līdzdalība ES CCP un koncentrācija vēsturiskajos CCP, iii) ES finanšu sistēmas savstarpējā savienotība un iv) neefektīva uzraudzības sadarbības sistēma. Politikas risinājumi tika izvērtēti, ņemot vērā konkrētos mērķus: uzlabot ES CCP pievilcību, veicināt tīrvērti ES CCP un uzlabot pārrobežu risku novērtēšanu un pārvaldību. Ietekmes novērtējums 2022. gada 14. septembrī saņēma pozitīvu Regulējuma kontroles padomes atzinumu ar piezīmēm, un tajā sniegti šādi galvenie ieteikumi uzlabojumiem: ·paskaidrot, kādi būtu panākumi un kā tos efektīvi uzraudzīt; ·paplašināt izskatāmo risinājumu klāstu; ·izklāstīt pamatojumu galvenajiem pasākumiem, kas tiks risināti ar īstenošanas regulu, un to plānoto struktūru, kā arī precizēt kritērijus un parametrus, kas noteiks to izstrādi. Pieprasītie paskaidrojumi tika iekļauti attiecīgajās ietekmes novērtējuma iedaļās. Pamatojoties uz visu politikas risinājumu novērtējumu un salīdzinājumu, ietekmes novērtējumā tika izdarīti secinājumi par tālāk aprakstītajiem vēlamajiem politikas risinājumiem. ·Pasākumi ES CCP pievilcības uzlabošanai: par vēlamo risinājumu tika atzīts pasākumu kopums, kas vienkāršotu produktu laišanas tirgū un modeļu maiņas procedūras, kā arī attiecībā uz noteiktām izmaiņām ieviestu ex post apstiprināšanas / beziebildumu procedūru. Šie pasākumi vienkāršotu pašreizējās procedūras, vienlaikus saglabājot finanšu stabilitāti. Kā atsevišķi risinājumi tika izvērtēti arī produktu laišanas tirgū un modeļu maiņas procedūru vienkāršošana, kā arī ex post/beziebildumu apstiprināšanas/pārskatīšanas ieviešana noteiktām izmaiņām. Tomēr, tā kā katrs no šiem risinājumiem atsevišķi mērķus sasniegtu tikai daļēji, tika uzskatīts, ka izvirzīto mērķu sasniegšanai vispiemērotākais ir abu risinājumu apvienojums. ·Pasākumi centralizētas tīrvērtes veicināšanai Eiropas Savienībā, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti: tika uzskatīts, ka mērķu sasniegšanai vispiemērotākais ir dažādu risinājumu apvienojums, kas ietver šādus aspektus: i) prasība, lai tīrvērtes dalībniekiem un klientiem būtu aktīvs konts ES CCP; ii) nodrošināt atbilstību jaunajām tīrvērtes darbību prasībām; iii) ar paziņojuma starpniecību mudināt publiskās struktūras, kas brīvprātīgi veic tīrvērti ar CCP starpniecību, to darīt Eiropas Savienībā; un iv) veicināt centralizētu tīrvērti. Šo risinājumu apvienošana ļautu novērst pārmērīgu paļaušanos uz 2. līmeņa CCP, palielināt centralizētas tīrvērtes apjomu Eiropas Savienībā un novērst šķēršļus centralizētai tīrvērtei. Daži no šiem pasākumiem var ietvert otrā līmeņa tiesību aktus, kuros izklāstīti konkrēti aspekti. Politikas risinājumi tika izvērtēti arī atsevišķi, taču tika uzskatīts, ka mērķu sasniegšanai visiedarbīgākais ir šo risinājumu apvienojums. ·Pasākumi pārrobežu risku novērtēšanas un pārvaldības uzlabošanai: mērķtiecīgi grozījumi pašreizējā uzraudzības sistēmā tika uzskatīti par vispiemērotākajiem un samērīgākajiem, jo ar tiem tiek panākts pareizais līdzsvars starp šādu mērķu sasniegšanu: i) stiprināt sistēmu, lai pienācīgi ņemtu vērā pārrobežu riskus, ii) uzlabot ES finanšu stabilitāti un iii) uzlabot ES CCP pievilcību, vienlaikus atzīstot, ka lēmumi par noregulējumu, kas ietekmē CCP, tīrvērtes dalībniekus un klientus, tiek pieņemti valsts līmenī un ka dalībvalstis joprojām ir pilnībā atbildīgas par finansiāla atbalsta sniegšanu tiem CCP, kas ir saņēmuši atļauju to jurisdikcijā. ·Kopējais risinājumu kopums pozitīvi ietekmēs pēctirdzniecības vidi Eiropas Savienībā, uzlabojot ES CCP pievilcību, veicinot centralizētu tīrvērti Eiropas Savienībā, uzlabojot pārrobežu riska novērtēšanu un pārvaldību un tādējādi sekmējot ES finanšu tirgu konkurētspēju, kā arī ES finanšu stabilitāti. •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Iniciatīvas mērķis ir palielināt ES CCP pievilcību, mazināt ES tirgus dalībnieku pārmērīgo atkarību no trešo valstu CCP, aizsargāt ES finanšu stabilitāti un veicināt ES atvērtu stratēģisko autonomiju. Tās mērķis nav izmaksu samazināšana kā tāda. Tomēr vēlamais politikas risinājums, ar ko palielināt ES CCP pievilcību, ļaus vienkāršot ES CCP procedūras, samazinot administratīvo slogu un padarot to darbības efektīvākas, tādējādi samazinot arī izmaksas. Šo izmaksu ietaupījumu aptuvenās robežas ir aplēstas, pamatojoties uz sadarbību ar ieinteresētajām personām un vairākiem pieņēmumiem, kas bija nepieciešami, lai ekstrapolētu ietekmi uz visu ES. Šis izmaksu ietaupījums ir administratīva rakstura, un tādējādi saskaņā ar principu “viens pieņemts — viens atcelts” tas ir robežās no 5 līdz 15 miljoniem EUR (ES kopā). Tas, visticamāk, būs koncentrēts tikai dažos ES CCP (jo noteiktā gadā tirgū jaunus produktus varētu ieviest vien nedaudzi ES CCP) un, visticamāk, dos labumu to pievilcības ziņā. Attiecībā uz iespējamām papildu izmaksām, kas saistītas ar principu “viens pieņemts — viens atcelts”, t. i., ļoti ierobežotām dokumentu sagatavošanas formalitātēm saistībā ar konta atvēršanu CCP, administratīvās izmaksas ir pavisam nelielas (sīkāku informāciju skatīt pievienotā ietekmes novērtējuma 3. pielikumā) Attiecībā uz prasību par aktīvu kontu, pamatojoties uz Komisijas dienestu aplēsēm, kas balstītas uz konfidenciālu informāciju, aptuveni 60 % ES tīrvērtes dalībnieku ES klientu jau ir konts procentu likmes mijmaiņas līgumu tīrvērtei ES CCP, un aptuveni 85 % ir konts kredītriska mijmaiņas līgumu tīrvērtei. Tādējādi šiem klientiem konta atvēršana ES CCP šāda veida produktiem papildu izmaksas neradītu. Turklāt jebkādas izmaksas varētu būt atkarīgas no tā, kurā CCP tie piedalās — saskaņā ar Komisijas dienestiem sniegto konfidenciālo informāciju, piemēram, dažos ES CCP saskaņā ar zināmiem nosacījumiem konta izmaksas kā tādas ir nulle. Prasība par aktīvu kontu tiks sīkāk precizēta RTS, ko sagatavos EVTI, un par to tiks rīkota sabiedriskā apspriešana un veikta izmaksu un ieguvumu analīze. •Pamattiesības ES ir apņēmusies ievērot augstus pamattiesību aizsardzības standartus un ir parakstījusi daudzas konvencijas cilvēktiesību jomā. Šajā kontekstā šajā priekšlikumā ir ievērotas šīs tiesības, jo īpaši ekonomiskās tiesības, kas uzskaitītas galvenajās Apvienoto Nāciju Organizācijas konvencijās par cilvēktiesībām, Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, kas ir ES līgumu būtiska daļa, un Eiropas Cilvēktiesību aizsardzības konvencijā.

4.IETEKME UZ BUDŽETU Šis priekšlikums neietekmēs Savienības budžetu. Šī likumdošanas iniciatīva neietekmēs EVTI vai citu Eiropas Savienības struktūru izdevumus. Ietekmes novērtējumā tika konstatētas vien EVTI nelielas papildu izmaksas, bet tajā pašā laikā ierosinātie pasākumi rada efektivitātes uzlabojumus, kas ļaus samazināt izmaksas. Turklāt daži noteikumi skaidrāk definē un precizē EVTI lomu, bet vienlaikus neparedz jaunus uzdevumus, un tāpēc tie ir uzskatāmi par budžeta ziņā neitrāliem. Noteiktās izmaksas ir saistītas ar jaunas centrālas datubāzes (t. i., IT rīka uzraudzības dokumentu iesniegšanai) izveidi un darbību. Tomēr, kaut arī EVTI varētu rasties lielākas izmaksas, kas saistītas ar šāda jauna IT rīka izstrādi vai izvēli, kā arī tā uzturēšanu, šis IT rīks radīs arī efektivitātes uzlabojumus un tie dos labumu EVTI. Šie efektivitātes uzlabojumi ir saistīti ar ievērojami mazāku manuālā darba apjomu, kas saistīts ar dokumentu saskaņošanu un koplietošanu, termiņu ievērošanu un jautājumu risināšanu, kā arī koordināciju ar valstu kompetentajām iestādēm (VKI), kolēģiju un CCP uzraudzības komiteju. Šie ieguvumi, visticamāk, atsvērs radušās izmaksas. Turklāt sākotnējais papildu (dokumentācijas) darbs, kas saistīts ar instrumentu un procedūru pārveidošanu, kā arī ar ciešāku sadarbību, sākumā var palielināt izmaksas, taču laika gaitā tās, visticamāk, samazināsies vai saglabāsies stabilas. Konkrētāk, EVTI būs jāsagatavo regulatīvo tehnisko standartu / īstenošanas tehnisko standartu (RTS/ĪTS) projekti par to dokumentu formātu un saturu, kas CCP būs jāpievieno savam pieteikumam uzraudzības iestādēm, par standartiem attiecībā uz ziņošanu par tīrvērtes darbībām un riska darījumiem ar trešo valstu CCP, un jāprecizē prasība, ka tīrvērtes dalībniekiem un klientiem jābūt aktīvam kontam Savienības CCP, kā arī jāsagatavo daži ziņojumi, tajā skaitā ikgadējs ziņojums par to uzraudzības darbības un pārrobežu darbību rezultātiem un ziņojums divas reizes gadā par nefinanšu darījumu partneru tīrvērtes darbībām. Veicot šīs darbības, EVTI var izmantot jau esošos iekšējos procesus un procedūras, un attiecīgā gadījumā tā var pārveidot šīs procedūras par RTS/ĪTS. Nosakot aktīva konta prasību saistībā ar dažiem jau apzinātiem instrumentiem un to pastāvīgu uzraudzību, EVTI var ņemt vērā darbu, ko tā veikusi saskaņā ar ETIR 25. panta 2.c punktu, novērtējot, kuri 2. līmeņa CCP tīrvērtes pakalpojumi ir lielā mērā sistēmiski nozīmīgi Savienībai vai vienai, vai vairākām tās dalībvalstīm, un tādēļ tiem varētu būt nepieciešami tikai daži pavisam nelieli papildu resursi. Vēl viena kategorija, kas jāņem vērā izmaksu analīzē, ir procedūru un instrumentu pielāgošana jaunajai uzraudzības sadarbības sistēmai. Sadarbība kopējās uzraudzības komandās un kopīga uzraudzības mehānisma izveide ES līmenī ir jauni uzraudzības sistēmas elementi. Tomēr tie galvenokārt ir rīki, kuru mērķis ir uzlabot iestāžu sadarbību un aptvert uzdevumus, kurus iestādes būtībā jau veic, izņemot to prasību īstenošanas uzraudzību, kas noteiktas attiecībā uz aktīviem kontiem ES CCP, piemēram, maksas par piekļuvi, ko CCP iekasē no klientiem par aktīviem kontiem. Šīs jaunās struktūras, visticamāk, prasīs zināmu resursu pārstrukturēšanu un, iespējams, radīs vajadzību pēc papildu sanāksmēm, bet neradīs būtisku ietekmi uz budžetu. Turklāt precizētajam uzraudzības procesam ir arī ieguvumi, proti, skaidrāk noteikti pienākumi, nevajadzīgas darba dublēšanās novēršana un mazāks darba apjoms, jo ir ieviestas beziebildumu procedūras, kas EVTI un valstu kompetentajām iestādēm ļauj koncentrēties uz būtiskiem uzraudzības aspektiem saistībā ar centralizētas tīrvērtes pakalpojumu paplašināšanu un izmaiņām CCP riska modeļos. Ierosinātās izmaiņas, kas precizē, ka EVTI var anulēt to trešo valstu CCP atzīšanu, kuri atsakās maksāt maksas EVTI, būs pozitīvas izmaksu ziņā. Tādējādi EVTI nav jāiegulda ievērojams darba apjoms, nesaņemot par to atlīdzību. Turklāt ir ieviesti papildu noteikumi, ar kuriem skaidrāk definē un precizē EVTI lomu, un tāpēc tie ir uzskatāmi par budžeta ziņā neitrāliem. Piemēram, EVTI jau tagad ir pienākums sniegt atzinumus, pirms VKI pieņem noteiktus lēmumus, tomēr šo atzinumu saturs ir precizēts, lai uzlabotu uzraudzības procesa efektivitāti, un EVTI ir dota oficiāla iespēja sniegt atzinumu par CCP ikgadējo pārskatīšanu un izvērtēšanu, kā arī par to atļauju anulēšanu un maržu prasībām. Turklāt EVTI ir jāuzņemas skaidra koordinatora un ieteikumu sniedzēja loma ārkārtas situācijās. Tie ir uzdevumi, kas visos būtiskajos aspektos ir saistīti ar jau pašlaik veikto darbu, un ar noteikumiem, kuros skaidri izklāstīti pienākumi un kuri precizē un tādējādi stiprina EVTI pozīcijas. Pat ja tiks ieviestas mazākas citu Eiropas Savienības struktūru (piemēram, Eiropas Komisijas vai Eiropas Centrālās bankas) uzdevumu izmaiņas, tās budžetu neietekmēs. 5.CITI ELEMENTI •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Pasākumu mērķis ir uzlabot ES CCP pievilcību un pārrobežu risku uzraudzību Eiropas Savienībā. Tādēļ tiek apsvērti vairāki ETIR grozījumi un dažos gadījumos arī grozījumi citos ES tiesību aktos. Priekšlikums nodrošina, ka attiecīgās ES struktūras var piekļūt attiecīgajai informācijai, bet tajā pašā laikā tas nerada nevajadzīgas izmaksas. Priekšlikumā iekļauts noteikums, ka būtu jāveic vispārējs ETIR izvērtējums, galveno uzmanību pievēršot tās lietderībai un efektivitātei attiecībā uz sākotnēji noteikto mērķu sasniegšanu (t. i., uzlabot ES tīrvērtes tirgu efektivitāti un drošību un saglabāt finanšu stabilitāti). Izvērtējumā būtu jāņem vērā visi ETIR aspekti, bet jo īpaši ES CCP pievilcības uzlabošana. Principā šāds izvērtējums būtu jāsagatavo vismaz piecus gadus pēc regulas stāšanās spēkā, un tajā būtu jācenšas apkopot visu attiecīgo ieinteresēto personu sniegtā informācija. •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums 1.Grupas iekšējie darījumi ETIR ir paredzēts regulējums, ar ko grupas iekšējie darījumi (iekšzemes un pārrobežu) tiek atbrīvoti no tīrvērtes pienākuma saskaņā ar minētās regulas 4. pantu un maržu prasībām saskaņā ar 11. pantu. Lai nodrošinātu lielāku juridisko noteiktību un paredzamību attiecībā uz grupas iekšējo lēmumu regulējumu, vajadzība pieņemt lēmumu par līdzvērtību ir aizstāta ar to jurisdikciju sarakstu, kurām nevar piešķirt atbrīvojumu. Tāpēc 3. pants būtu jāgroza, lai aizstātu vajadzību pēc lēmuma par līdzvērtību ar to trešo valstu sarakstu, kurām atbrīvojums nebūtu jāpiešķir, un 13. pants būtu jāsvītro. Šīm trešām valstīm vajadzētu būt tām, kuras ir iekļautas sarakstā kā augsta riska trešā valsts, kuras nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanas režīmā ir stratēģiskas nepilnības saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/849 9. pantu, un tām, kuras ir iekļautas jurisdikciju, kas nesadarbojas nodokļu jomā, Savienības saraksta I pielikumā. Komisija ir arī pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai noteiktu trešās valstis, kuru vienības nevar gūt labumu no šiem atbrīvojumiem, neraugoties uz to, ka tās nav iekļautas minētajos sarakstos, jo tas, ka vienība no trešās valsts ir iekļauta minētajos sarakstos, ne vienmēr ir vienīgais faktors, kas var ietekmēt risku — arī darījumu partnera risku vai juridisko risku, kas saistīts ar atvasināto instrumentu līgumiem. 2.Tīrvērtes pienākums Ir grozīts 4. pants, lai ieviestu atbrīvojumu no tīrvērtes pienākuma, ja ES finanšu darījumu partneris vai nefinanšu darījumu partneris, uz kuru attiecas ETIR paredzētais tīrvērtes pienākums, veic darījumu saistībā ar pensiju shēmas mehānismu, kas ir iedibināts trešā valstī un kas ir atbrīvots no tīrvērtes pienākuma saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem. 3.Finanšu darījumu partneru tīrvērtes pienākums

Ir grozīts 4.a pants, un tādējādi, aprēķinot pozīciju attiecībā uz ETIR 4.a pantā noteiktajiem sliekšņiem, aprēķinā būtu jāiekļauj tikai tie atvasināto instrumentu līgumi, kuru tīrvērti neveic CCP, kas saņēmis atļauju saskaņā ar minētās regulas 14. pantu vai atzīts saskaņā ar 25. pantu. 4.Aktīvs konts Ir ieviests jauns 7.a pants, lai novērstu riskus, kas saistīti ar ES tīrvērtes dalībnieku un klientu pārmērīgām riska pozīcijām ar trešo valstu CCP, kuri sniedz tīrvērtes pakalpojumus, ko EVTI atzinusi par lielā mērā sistēmiski nozīmīgiem, un lai tādējādi nodrošinātu ES finanšu sistēmas integritāti un stabilitāti. Šajā pantā noteikts, ka finanšu darījumu partneriem un nefinanšu darījumu partneriem, uz kuriem attiecas tīrvērtes pienākums, tieši vai netieši jāuztur aktīvi konti ES iedibinātos CCP, jāveic tīrvērte ES CCP vismaz noteiktai daļai pakalpojumu, kas atzīti par lielā mērā sistēmiski nozīmīgiem, un jāziņo par to. Šai prasībai būtu jāsamazina pārmērīgas riska pozīcijas būtiski sistēmiskos tīrvērtes pakalpojumos, ko piedāvā attiecīgie 2. līmeņa CCP, ciktāl tas nepieciešams finanšu stabilitātes nodrošināšanai. EVTI sadarbībā ar EBI, EAAPI un ESRK un pēc apspriešanās ar ECBS nosaka detalizētu informāciju par šajos aktīvajos kontos veicamo darbību precizēšanu un ziņošanas prasības attiecībā uz darījumiem, kuru tīrvērte veikta šādos aktīvos kontos. Ja EVTI veic novērtējumu saskaņā ar 25. panta 2.c punktu, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģēto aktu, lai grozītu to atvasināto instrumentu līgumu kategoriju sarakstu, uz kuriem attiecas prasība par aktīvu kontu, pievienojot kategorijas šim sarakstam vai tās svītrojot no saraksta. 5.Informācija par tīrvērtes pakalpojumiem Ir ieviests jauns 7.b pants, kas paredz, ka tīrvērtes dalībniekiem un klientiem, kuri sniedz tīrvērtes pakalpojumus, ir pienākums informēt savus klientus par iespēju veikt attiecīgā līguma tīrvērti ES CCP. Ar 7.b pantu ES tīrvērtes dalībniekiem un ES klientiem tiek ieviests arī pienākums ziņot savai kompetentajai iestādei par tīrvērtes apjomu, kas veikts trešo valstu CCP. Lai nodrošinātu, ka iesniedzamā informācija tiek precizēta un sniegta saskaņotā veidā, EVTI ir jāizstrādā regulatīvo un īstenošanas tehnisko standartu projekti, kuros precizē nepieciešamo informāciju. 6.Ziņošanas pienākums Ir grozīts 9. pants, lai atceltu atbrīvojumu no ziņošanas prasībām par darījumiem starp darījumu partneriem grupas ietvaros, ja vismaz viens no darījumu partneriem ir nefinanšu darījumu partneris, nolūkā nodrošināt grupas iekšējo darījumu redzamību. 7.Nefinanšu darījumu partneru tīrvērtes pienākums Ir grozīts 10. pants, lai vajadzības gadījumā prasītu EVTI pārskatīt un precizēt regulatīvos tehniskos standartus attiecībā uz kritērijiem, pēc kuriem nosaka, kuri ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumi ir objektīvi novērtējami kā riskus samazinoši, pārskatīt un precizēt tā saukto riska ierobežošanas atbrīvojumu un sliekšņu noteikšanu, lai pienācīgi un precīzi atspoguļotu atvasināto instrumentu riskus un iezīmes, kā arī apsvērt, vai ārpusbiržas atvasināto instrumentu klases (proti, procentu likmes, ārvalstu valūtas, kredīta un kapitāla vērtspapīru atvasinātie instrumenti) joprojām ir relevantas klases. EVTI tiek aicināta apsvērt un cita starpā nodrošināt lielāku granularitāti attiecībā uz preču atvasinātajiem instrumentiem. Grozījumi 10. pantā izdarīti arī, lai pieprasītu, ka, aprēķinot pozīcijas attiecībā uz sliekšņiem, aprēķinā būtu jāiekļauj tikai tie atvasināto instrumentu līgumi, kuru tīrvērti neveic CCP, kas saņēmis atļauju saskaņā ar 14. pantu vai atzīts saskaņā ar 25. pantu. 8.Ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu, kuriem CCP neveic tīrvērti, riska mazināšanas metodes Ir grozīts 11. pants, lai nefinanšu darījumu partneriem, uz kuriem pirmo reizi attiecina pienākumu apmainīties ar nodrošinājumu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērti neveic CCP, piešķirtu 4 mēnešu īstenošanas periodu, lai apspriestu un izmēģinātu nodrošinājuma apmaiņas režīmus. EBI var izdot pamatnostādnes vai ieteikumus, lai sadarbībā ar citām EUI nodrošinātu vienotu riska pārvaldības procedūru piemērošanu. 9.CCP darbības atļauja un darbības un pakalpojumu klāsta paplašināšana Ir grozīts 14. un 15. pants, lai precizētu, ka atļauju saņēmušajiem CCP papildus atļaujai sniegt tīrvērtes pakalpojumus un veikt darbības ar finanšu instrumentiem būtu jāspēj arī saņemt atļauja sniegt tīrvērtes pakalpojumus un veikt darbības ar nefinanšu instrumentiem. 10.CCP darbības atļauja, darbības un pakalpojumu klāsta paplašināšana un atļaujas piešķiršanas un atteikšanas procedūra Ir grozīts 14., 15. un 17. pants, lai nodrošinātu, ka attiecīgās procedūras CCP piedāvāto produktu klāsta paplašināšanai ir īsākas, mazāk sarežģītas un sniedz ES CCP lielāku skaidrību par to rezultātiem. Kompetentajām iestādēm ir pienākums ātri apstiprināt pieteikuma saņemšanu, novērtējot, vai CCP ir iesniedzis atļaujas piešķiršanai vai paplašināšanai vajadzīgos dokumentus. Lai nodrošinātu, ka ES CCP kopā ar pieteikumiem iesniedz visus vajadzīgos dokumentus, EVTI ir jāizstrādā regulatīvo un īstenošanas tehnisko standartu projekti, kuros precizēti šādi dokumenti, to formāts un saturs. Turklāt CCP visi dokumenti būtu jāiesniedz centrālā datubāzē, kur tie nekavējoties būtu jādara pieejami CCP kompetentajai iestādei, EVTI un kolēģijai. Turklāt CCP kompetentajai iestādei, EVTI un kolēģijai iepriekš noteiktā vērtēšanas periodā būtu savstarpēji jāsadarbojas un jāuzdod CCP jautājumi, lai nodrošinātu elastīgu un uz sadarbību vērstu procesu. 11.Beziebildumu un ex post procedūras darbību vai pakalpojumu klāsta paplašināšanas pieprasījuma apstiprināšanai Ir ieviests jauns 17.a pants, lai CCP sniegtu iespēju parastās procedūras vietā veikt beziebildumu procedūru, lai saņemtu atļauju attiecībā uz papildu pakalpojumiem vai darbībām, ko CCP plāno piedāvāt un kas nepalielina CCP riskus. 17.a pantā ir noteikts, kuri papildu pakalpojumi un darbības tiek uzskatītas par nebūtiskām, un tādēļ jāapstiprina, izmantojot šādu CCP kompetentās iestādes beziebildumu procedūru, un noteikts, kurus papildu pakalpojumus un darbības CCP var sākt piedāvāt, pirms CCP kompetentā iestāde ir saņēmusi attiecīgo lēmumu. Papildus šiem gadījumiem CCP var arī lūgt savu kompetento iestādi piemērot beziebildumu procedūru, ja tas uzskata, ka ierosinātais papildu pakalpojums vai darbība nepalielinās tā riskus.

12.EVTI un kolēģijas atzinuma pieprasīšanas procedūra Ir ieviests jauns 17.b pants, lai precizētu darbības jomu un procesu, kas jāievēro, ja kompetentā iestāde lūdz EVTI un kolēģijas atzinumu pirms tāda uzraudzības lēmuma pieņemšanas, par kuru CCP nav iesniedzis pieteikumu, piemēram, attiecībā uz CCP atbilstību prasībām par uzskaiti vai interešu konfliktiem. 13.Kolēģija un kolēģijas atzinums Ir grozīts 18. un 19. pants, lai vēl vairāk veicinātu pastāvīgu un uz sadarbību vērstu CCP uzraudzību. Tāpēc kolēģijai tiek prasīts sniegt atzinumu arī tad, ja kompetentā iestāde apsver iespēju anulēt CCP atļauju, kā arī tad, kad kompetentā iestāde veic attiecīgā CCP ikgadējo pārskatīšanu un izvērtēšanu. EVTI būtu jāvada katra ES CCP kolēģija un tās sēdes, un tai būtu jāpiešķir balsstiesības. 14.Atļaujas anulēšana Ir grozīts 20. pants, lai kompetentajai iestādei būtu noteikts pienākums apspriesties ar EVTI un kolēģijas locekļiem, pirms CCP kompetentā iestāde pieņem lēmumu anulēt konkrētu pakalpojumu vai darbību vai ierobežot attiecīgā pakalpojuma vai darbības tvērumu, izņemot gadījumus, kad lēmums ir jāpieņem steidzami. 15.Ikgadējā pārskatīšana Ir grozīts 21. pants, lai norādītu, ka ikgadējā pārskatīšanā būtu jāapsver CCP sniegtie pakalpojumi vai darbības vai modeļa izmaiņas, ko CCP izmanto, pamatojoties uz beziebildumu procedūru. Turklāt ir precizēts, cik bieži jāsagatavo pārskatīšanas ziņojums (ziņojums būtu jāsagatavo vismaz reizi gadā noteiktā datumā). Turklāt ir precizēts, ka uz ziņojumu attiecas EVTI un kolēģijas atzinums. 16.Kompetento iestāžu un EVTI sadarbība uzraudzības jomā attiecībā uz atļauju saņēmušajiem CCP un atļaujas piešķiršanas un atteikšanas procedūra Ir grozīts 17. un 23.a pants, lai EVTI varētu sniegt atzinumu CCP kompetentajai iestādei arī par CCP ikgadējo pārskatīšanu un izvērtēšanu, maržu prasībām un atļaujas anulēšanu. Sniedzot šādu atzinumu, EVTI ir jāizvērtē CCP atbilstība attiecīgajām ETIR prasībām, īpašu uzmanību pievēršot konstatētajiem pārrobežu riskiem vai ES finanšu stabilitātes riskiem. Turklāt EVTI būtu jāpublicē informācija par to, ka kompetentā iestāde neievēro vai neplāno ievērot tās atzinumu vai kolēģijas atzinumu, vai jebkādus tajos ietvertos nosacījumus vai ieteikumus. EVTI var arī publicēt kompetentās iestādes sniegtos neatbilstības iemeslus. Ir grozīts 23.a pants, lai sīkāk precizētu EVTI lomu koordinācijas stiprināšanā ārkārtas situācijās un risku novērtēšanā, jo īpaši pārrobežu līmenī. 17.Kopējās uzraudzības komandas, beziebildumu procedūras darbību vai pakalpojumu klāsta paplašināšanas pieprasījumu apstiprināšanai, kā arī pārskatīšana un izvērtēšana Ir ieviests jauns 23.b pants, lai uzlabotu to iestāžu sadarbību, kas iesaistītas atļauju saņēmušo ES CCP uzraudzībā, izveidojot kopējās uzraudzības komandas. Kopējo uzraudzības komandu uzdevumos ietilpst šādi pienākumi: i) sniegt informāciju CCP kompetentajai iestādei saistībā ar beziebildumu procedūru CCP esošās atļaujas paplašināšanai, ii) palīdzēt noteikt CCP pārskatīšanas un izvērtēšanas biežumu un detalizētību un iii) piedalīties pārbaudēs uz vietas. 18.Kopīgais uzraudzības mehānisms Ir ieviests jauns 23.c pants, lai izveidotu starpnozaru uzraudzības mehānismu, kas apvieno ES CCP, tīrvērtes dalībnieku un klientu uzraudzībā iesaistītās Savienības struktūras. EVTI sadarbībā ar citām struktūrām, kas piedalās kopīgajā uzraudzības mehānismā, ir jāiesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai gada ziņojums par uzraudzības darbības rezultātiem, lai nodrošinātu informāciju turpmākiem politikas lēmumiem. EVTI var arī izdot pamatnostādnes vai ieteikumus, ja tā uzskata, ka kompetentās iestādes nenodrošina tīrvērtes dalībnieku un klientu atbilstību prasībai uzturēt aktīvu kontu, vai ja tā konstatē risku ES finanšu stabilitātei. 19.Ārkārtas situācija Ir grozīts 24. pants, lai vēl vairāk palielinātu EVTI lomu ārkārtas situācijā, ļaujot EVTI pēc savas iniciatīvas vai pēc pieprasījuma sasaukt CCP uzraudzības komitejas sanāksmes (iespējams, paplašinātā sastāvā), lai rezultatīvi koordinētu kompetento iestāžu atbildes pasākumus. EVTI ir arī pilnvarota vienkārša pieprasījuma veidā pieprasīt informāciju no tirgus dalībniekiem, lai šajos gadījumos pildītu savu koordinācijas funkciju. EVTI var arī izdot ieteikumus CCP kompetentajām iestādēm. 20.CCP uzraudzības komiteja Ir grozīts 24.a pants, lai EVTI varētu kartēt un apzināt uzraudzības prioritātes, ņemt vērā pārrobežu riskus, arī savstarpējās saiknes, sasaisti un koncentrācijas riskus. Turklāt 24.a pants ir grozīts, lai emisijas centrālajām bankām ļautu piedalīties visās ES CCP uzraudzības komitejas sanāksmēs un vajadzības gadījumā uzaicināt klientu attiecīgās iestādes un ES struktūras.

21.Trešās valsts CCP atzīšana Ir grozīts 25. pants, lai precizētu, ka gadījumos, kad EVTI veic trešās valsts CCP atzīšanas pārskatīšanu, šim CCP nebūtu jāiesniedz jauns pieteikums, bet būtu jāsniedz EVTI visa informācija, kas nepieciešama šādai pārskatīšanai. Ir grozīts 25. pants, lai ieviestu iespēju Komisijai (ja tas ir Savienības interesēs) izmantot samērīgu pieeju un atcelt prasību, ka trešai valstij jābūt iedarbīgai līdzvērtīgai sistēmai trešās valsts CCP atzīšanai, kad pieņem lēmumu par līdzvērtību attiecībā uz šo trešo valsti. Lai nodrošinātu, ka vienošanās par sadarbību ir samērīgas, EVTI tas būtu jāpielāgo dažādām jurisdikcijām, pamatojoties uz attiecīgajā jurisdikcijā iedibinātajiem CCP. Attiecībā uz 2. līmeņa CCP vienošanās par sadarbību būtu jāietver plašāks informācijas klāsts, ar kuru biežāk jāapmainās EVTI un attiecīgajām trešo valstu iestādēm. Turklāt 25. pants ir grozīts, lai vienošanās par sadarbību iekļautu EVTI tiesības saņemt informāciju arī tad, ja 2. līmeņa CCP tiek prasīts uzlabot tā gatavību finansiālu grūtību gadījumā, piemēram, izstrādājot atveseļošanas plānu, vai ja šādas trešās valsts iestāde izstrādā noregulējuma plānus. EVTI ir jāinformē arī par aspektiem, kas ir svarīgi ES finanšu stabilitātei saistībā ar jaunām krīzēm. 22.Pastāvīga atbilstība atzīšanas nosacījumiem Ir grozīts 25.b pants, lai precizētu, ka 2. līmeņa CCP regulāri jāsniedz informācija EVTI. 23.Atzīšanas anulēšana un publisks paziņojums Ir grozīts 25.p un 25.r pants, lai precizētu, ka EVTI var anulēt atzīšanu, ja kāds trešās valsts CCP pārkāpj kādu no ETIR prasībām, un var sniegt publisku paziņojumu, ja netiek maksātas maksas vai ja CCP nav veicis EVTI pieprasītās koriģējošās darbības. 24.Informācija kompetentajām iestādēm Ir grozīts 31. pants par paziņojumu par izmaiņām CCP vadībā, lai precizētu procedūru saistībā ar informācijas apmaiņu un EVTI un kolēģijas atzinumu sniegšanu. 25.EVTI un kolēģijas atzinumi Ir grozīts 32., 35., 41. un 54. pants, lai precizētu pieprasījumus EVTI un kolēģijas atzinumu sniegšanai. 26.Prasības dalībai un vispārīgi noteikumi par organizatoriskajām prasībām Ir grozīts 26. un 37. pants, lai precizētu, ka CCP nevajadzētu atļaut būt citu CCP tīrvērtes dalībniekiem, kā arī nevajadzētu pieņemt citus CCP vai tīrvērtes iestādes kā tīrvērtes dalībniekus vai netiešos tīrvērtes dalībniekus. 27.Prasības dalībai Ir grozīts 37. pants, lai noteiktu, ka tad, ja CCP ir pieņēmis vai plāno pieņemt nefinanšu darījumu partnerus kā tīrvērtes dalībniekus, šim CCP būtu jānodrošina, ka tiek izpildītas konkrētas papildu prasības attiecībā uz maržu prasībām un saistību neizpildes fondiem. Nefinanšu darījumu partneriem nevajadzētu atļaut piedāvāt tīrvērtes pakalpojumus klientiem, un tiem būtu jāļauj uzturēt kontus CCP tikai attiecībā uz aktīviem un pozīcijām, ko tie tur uz sava rēķina. CCP kompetentajai iestādei būtu regulāri jāziņo EVTI un kolēģijai par to, vai ir lietderīgi pieņemt nefinanšu darījumu partnerus kā tīrvērtes dalībniekus. EVTI ir pilnvarota sagatavot RTS projektu par aspektiem, kas jāņem vērā, nosakot piekļuves kritērijus, un pēc ad hoc salīdzinošās izvērtēšanas varētu sniegt atzinumu par šādas kārtības piemērotību. 28.Pārredzamība Ir grozīts 38. pants, lai nodrošinātu, ka klientiem un netiešiem klientiem ir labāka redzamība un prognozējamība attiecībā uz maržas pieprasījumiem. Tīrvērtes dalībniekiem un klientiem, kas sniedz tīrvērtes pakalpojumus, būtu jānodrošina pārredzamība attiecībā uz saviem klientiem. 29.Maržu prasības

Ir grozīts 41. pants, lai nodrošinātu, ka CCP pastāvīgi pārskata savu maržu līmeni, vienlaikus ņemot vērā šādu pārskatīšanu iespējamo prociklisko iedarbību, atspoguļojot pašreizējos tirgus apstākļus un apsverot to dienas maržu iekasēšanas un maksājumu iespējamo ietekmi uz to dalībnieku likviditāti. 30.Likviditātes riska kontrole Ir grozīts 44. pants, lai labāk atspoguļotu vienības, kuru saistību neizpilde varētu būtiski ietekmēt CCP likviditāti, nosakot, ka CCP jāņem vērā likviditātes risks, ko rada vismaz divu vienību — arī tīrvērtes dalībnieku un likviditātes pakalpojumu sniedzēju — saistību neizpilde. 31.Nodrošinājuma prasības Ir grozīts 46. pants, lai banku garantijas un valsts garantijas varētu uzskatīt par piemērotu augsti likvīdu nodrošinājumu, ja tās ir bez nosacījumiem pieejamas pēc pieprasījuma likvidācijas periodā un ja CCP tās ņem vērā, aprēķinot savas kopējās riska pozīcijas ar banku. Turklāt CCP, pārskatot diskontu līmeni, ko tas piemēro aktīviem, kurus tas pieņem kā nodrošinājumu, būtu jāņem vērā iespējamā procikliskā iedarbība. 32.Pārskats par modeļiem, stresa testiem un atpakaļejošām pārbaudēm Ir grozīts 49. pants, lai nodrošinātu, ka attiecīgās procedūras, ko piemēro CCP attiecībā uz modeļu izmaiņām, būtu īsākas, mazāk sarežģītas un sniedz lielāku pārliecību par to iznākumu. Kompetentajām iestādēm ir pienākums ātri apstiprināt, ka ir saņemts pieteikums par modeļa izmaiņām, novērtējot, vai CCP ir iesniedzis nepieciešamos dokumentus. Lai nodrošinātu, ka ES CCP kopā ar pieteikumiem iesniedz visus nepieciešamos dokumentus, EVTI ir jāizstrādā regulatīvo un īstenošanas tehnisko standartu projekti, kuros precizēti šādi dokumenti, to formāts un saturs. Turklāt CCP visi dokumenti būtu jāiesniedz centrālā datubāzē, kur tie nekavējoties būtu jādara pieejami CCP kompetentajai iestādei, EVTI un kolēģijai. Ar 49. pantu arī ievieš iespēju parastās procedūras vietā veikt beziebildumu procedūru, lai apstiprinātu modeļu izmaiņas, kas netiek uzskatītas par būtiskām, un precizē, kuras izmaiņas uzskatāmas par būtiskām. Ja CCP uzskata, ka izmaiņas nav būtiskas, tas var sākt izmantot modeļu izmaiņas, pirms CCP kompetentā iestāde ir saņēmusi lēmumu. 33.Ziņojumu un pārskatīšanas noteikumu grozīšana Regulas 85. pantu groza tā, ka Komisijai līdz [5 gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā] ir jāiesniedz ziņojums, kurā novērtēta šīs regulas piemērošana. Komisijai ir pienākums minēto ziņojumu kopā ar tam pievienotiem atbilstošiem priekšlikumiem iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei. Turklāt tiek atcelta pašreizējā prasība iesniegt ziņojumu līdz 2023. gada 2. janvārim. EVTI līdz [3 gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā] ir jāiesniedz arī ziņojums par tās personālu un resursiem. 34.Grozījumi Kapitāla prasību regulā (KPR) KPR 382. panta 4. punktu groza tā, lai attiecīgos KPR noteikumus saskaņotu ar šajā priekšlikumā ierosinātajām izmaiņām. Grozījums koriģē pašu kapitāla prasības tvērumu attiecībā uz kredīta vērtības korekcijas risku, jo īpaši precizējot, kuriem grupas iekšējiem darījumiem šo prasību var nepiemērot. 35.Grozījumi Naudas tirgus fondu regulā (NTFR) NTFR 17. pantu groza attiecībā uz noteikumiem par ieguldījumu politiku saistībā ar darījumu partnera riska ierobežojumiem. Ar to no darījumu partnera riska ierobežojumiem, kas noteikti NTFR 17. panta 4. punktā un 6. punkta c) apakšpunktā, izslēdz tādus darījumus ar atvasinātajiem instrumentiem, kuru tīrvērte veikta centralizēti. Turklāt 2. pantā ir pievienota CCP definīcija, proti, kā jauns 24) punkts.



2022/0403 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA [xxxx],

ar ko Regulas (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 575/2013 un (ES) 2017/1131 groza attiecībā uz pasākumiem, lai mazinātu pārmērīgas riska pozīcijas attiecībā uz trešo valstu centrālajiem darījumu partneriem un uzlabotu Savienības tīrvērtes tirgu efektivitāti

(Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas dalībvalstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 veicina sistēmiskā riska mazināšanu, palielinot ārpusbiržas atvasināto instrumentu tirgus pārredzamību un samazinot ar ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem saistītos darījumu partnera kredītrisku un operacionālos riskus. (2)Pēctirdzniecības infrastruktūra ir kapitāla tirgu savienības būtisks aspekts, un tā ir atbildīga par virkni pēctirdzniecības procesu, arī tīrvērti. Efektīva un konkurētspējīga tīrvērtes sistēma Savienībā ir būtiska Savienības kapitāla tirgu darbībai un ir Savienības finanšu stabilitātes stūrakmens. Tāpēc ir jāparedz papildu noteikumi, lai uzlabotu tīrvērtes pakalpojumu efektivitāti Savienībā kopumā un jo īpaši centrālo darījumu partneru (CCP) efektivitāti, racionalizējot procedūras, jo īpaši attiecībā uz papildu pakalpojumu sniegšanu vai darbību veikšanu un CCP riska modeļu maiņu, palielinot likviditāti, veicinot tīrvērti Savienības CCP, modernizējot regulējumu, saskaņā ar kuru darbojas CCP, un nodrošinot CCP un citiem finanšu dalībniekiem nepieciešamo elastīgumu, lai tie varētu konkurēt vienotajā tirgū. (3)Lai piesaistītu darījumus, CCP ir jābūt drošiem un noturīgiem. Regulā (ES) Nr. 648/2012 ir paredzēti pasākumi, ar ko palielināt atvasināto instrumentu tirgu pārredzamību un mazinātu riskus, kas rodas, veicot tīrvērti un maržu apmaiņu. Šajā ziņā liela nozīme finanšu risku mazināšanā ir CCP. Tāpēc būtu jāparedz noteikumi, lai vēl vairāk uzlabotu Savienības CCP stabilitāti, jo īpaši grozot dažus tiesiskā regulējuma aspektus. Turklāt, atzīstot Savienības CCP nozīmi Savienības finanšu stabilitātes saglabāšanā, ir vēl vairāk jāpastiprina to uzraudzība, īpašu uzmanību pievēršot to lomai plašākā finanšu sistēmā un tam, ka tie sniedz pārrobežu pakalpojumus. (4)Centralizēta tīrvērte ir globāla darījumdarbība, un Savienības tirgus dalībnieki darbojas starptautiskā mērogā. Tomēr, kopš Komisija 2017. gadā pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru Regulu (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), un Regulu (ES) Nr. 648/2012 groza attiecībā uz CCP atļauju piešķiršanā iesaistītajām procedūrām un iestādēm un trešo valstu CCP atzīšanas prasībām, ir vairākkārt paustas bažas (tās paudusi arī Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI)) par pastāvīgajiem riskiem Savienības finanšu stabilitātei, ko rada pārmērīga tīrvērtes koncentrācija dažos trešo valstu CCP, jo īpaši saistībā ar potenciālajiem riskiem, kas var rasties stresa scenārija gadījumā. Īstermiņā, lai mazinātu risku, ka Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības varētu krasi radīt jūtamas negatīvas sekas, kas saistītas ar pēkšņu Savienības tirgus dalībnieku piekļuves pārtraukšanu Apvienotās Karalistes CCP, Komisija pieņēma vairākus lēmumus par līdzvērtību, lai saglabātu piekļuvi Apvienotās Karalistes CCP. Tomēr Komisija aicināja Savienības tirgus dalībniekus vidējā termiņā samazināt pārmērīgas riska pozīcijas ar sistēmiskiem CCP ārpus Savienības. Komisija šo aicinājumu atkārtoja paziņojumā “ES ekonomikas un finanšu sistēma: veicināt atvērtību, stiprumu un noturību” 2021. gada janvārī. Riski un ietekme, ko rada pārmērīgas riska pozīcijas ar sistēmiskiem CCP ārpus Savienības, tika aplūkoti EVTI 2021. gada decembrī publicētajā ziņojumā, kuru tā sagatavoja pēc novērtējuma, kas tika veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 2.c punktu. Minētajā ziņojumā tika secināts, ka daži pakalpojumi, ko sniedz šie sistēmiski nozīmīgie Apvienotās Karalistes CCP, ir lielā mērā sistēmiski tik nozīmīgi, ka pašreizējie mehānismi, kas paredzēti Regulā (ES) Nr. 648/2012 ir nepietiekami, lai pārvaldītu riskus Savienības finanšu stabilitātei. Lai mazinātu iespējamos finanšu stabilitātes riskus Savienībai, ko rada pastāvīga un pārmērīga paļaušanās uz sistēmiski nozīmīgiem trešo valstu CCP, kā arī lai uzlabotu pasākumu samērīgumu attiecībā uz tiem trešo valstu CCP, kuri rada mazāk risku Savienības finanšu stabilitātei, ar Regulu (ES) 2019/2099 ieviestais regulējums ir vēl vairāk jāpielāgo dažādu trešo valstu CCP radītajiem riskiem. (5)Regulas (ES) Nr. 648/2012 4. panta 2. punkts un 11. panta 5.–10. punkts atbrīvo grupas iekšējos darījumus no tīrvērtes pienākuma un maržu prasībām. Lai nodrošinātu lielāku juridisko noteiktību un paredzamību attiecībā uz grupas iekšējo darījumu regulējumu, minētās regulas 13. pantā paredzētie lēmumi par līdzvērtību būtu jāaizstāj ar vienkāršāku regulējumu. Tādēļ minētās regulas 3. pants būtu jāgroza, lai aizstātu vajadzību pēc lēmuma par līdzvērtību ar to trešo valstu sarakstu, kurām atbrīvojums nebūtu jāpiešķir. Tāpēc būtu jāsvītro minētās regulas 13. pants. Tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 382. pants attiecas uz grupas iekšējiem darījumiem, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 648/2012 3. pantā, attiecīgi būtu jāgroza arī minētais 382. pants. (6)Ņemot vērā to, ka vienības, kas ir iedibinātas valstīs, kuras iekļautas augsta riska trešo valstu sarakstā un kuru nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanas režīmā ir stratēģiski trūkumi, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/849 9. pantā, vai trešās valstīs, kuras ir iekļautas Padomes secinājumu par pārskatīto ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas, I pielikumā un kurās ir mazāk stingra normatīvā vide, to darbības var palielināt risku Savienības finanšu stabilitātei, tajā skaitā paaugstināta darījumu partnera kredītriska un juridiskā riska dēļ. Līdz ar to šādas vienības nebūtu jāuzskata par tiesīgām piedalīties grupas iekšējos darījumos. (7)Stratēģiski trūkumi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanas režīmā vai sadarbības trūkums nodokļu jomā ne vienmēr ir vienīgie faktori, kas var ietekmēt ar atvasināto instrumentu līgumiem saistīto risku — arī darījumu partnera kredītrisku un juridisko risku. Svarīgi ir arī citi faktori, piemēram, uzraudzības sistēma. Tāpēc Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus, lai noteiktu trešās valstis, kuru vienības nevar gūt labumu no šiem atbrīvojumiem, lai gan tās nav norādītas minētajos sarakstos. Ņemot vērā to, ka grupas iekšējiem darījumiem tiek piemērotas samazinātas regulatīvās prasības, regulatoriem un uzraudzības iestādēm būtu rūpīgi jāuzrauga un jānovērtē riski, kas saistīti ar darījumiem, kuros iesaistītas vienības no trešām valstīm. (8)Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības un trešo valstu kredītiestādēm, kas piedāvā tīrvērtes pakalpojumus pensiju shēmu mehānismiem, būtu jāievieš atbrīvojums no tīrvērtes pienākuma saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 4. panta iv) punktu, ja Savienības finanšu darījumu partneris vai nefinanšu darījumu partneris, kuram piemērojams tīrvērtes pienākums, veic darījumu ar pensiju shēmas mehānismu, kas ir iedibināts trešā valstī un kas ir atbrīvots no tīrvērtes pienākuma saskaņā ar attiecīgās trešās valsts tiesību aktiem. (9)Regula (ES) Nr. 648/2012 veicina centralizētas tīrvērtes izmantošanu kā galveno riska mazināšanas metodi ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem. Tāpēc ar ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu saistītos riskus vislabāk var mazināt, ja šo atvasināto instrumentu līgumu tīrvērti veic CCP, kas saņēmis atļauju saskaņā ar minētās regulas 14. pantu vai atzīts saskaņā ar tās 25. pantu. No tā izriet, ka, aprēķinot pozīciju, kas tiek salīdzināta ar sliekšņiem, kuri noteikti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 10. panta 4. punkta b) apakšpunktu, šajā aprēķinā būtu jāiekļauj tikai tie atvasināto instrumentu līgumi, kuru tīrvērti neveic CCP, kas saņēmis atļauju saskaņā ar minētās regulas 14. pantu vai atzīts saskaņā ar tās 25. pantu. (10)Tas ir nepieciešams, lai novērstu finanšu stabilitātes riskus, kas saistīti ar Savienības tīrvērtes dalībnieku un klientu pārmērīgām riska pozīcijām ar sistēmiski nozīmīgiem trešo valstu CCP (2. līmeņa CCP), kuri sniedz tīrvērtes pakalpojumus, ko EVTI ir identificējusi kā lielā mērā sistēmiski nozīmīgus tīrvērtes pakalpojumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 2.c punktu. EVTI 2021. gada decembrī secināja, ka atsevišķi tīrvērtes pakalpojumi (proti, euro un Polijas zlotos denominēti procentu likmju atvasinātie instrumenti, euro denominēti kredītriska mijmaiņas līgumi (CDS) un euro denominēti īstermiņa procentu likmju atvasinātie instrumenti (STIR)), ko sniedz divi 2. līmeņa CCP, ir lielā mērā sistēmiski nozīmīgi Savienībai vai vienai vai vairākām tās dalībvalstīm. Kā norādīts EVTI 2021. gada decembra novērtējuma ziņojumā, ja šie 2. līmeņa CCP nonāktu finansiālās grūtībās, izmaiņas šo CCP atbilstošajā nodrošinājumā, maržās vai diskontos varētu negatīvi ietekmēt vienas vai vairāku dalībvalstu valsts obligāciju tirgus un, plašākā nozīmē, Savienības finanšu stabilitāti. Turklāt traucējumi monetārās politikas īstenošanai nozīmīgos tirgos var kavēt pārneses mehānismu, kas ir ļoti svarīgs emisijas centrālajām bankām. Tāpēc ir lietderīgi pieprasīt, lai visi finanšu darījumu partneri un nefinanšu darījumu partneri, kuriem piemērojams tīrvērtes pienākums, tieši vai netieši uzturētu kontus ar minimālu aktivitātes līmeni Savienībā iedibinātos CCP. Šai prasībai būtu jāsamazina šo 2. līmeņa CCP sniegtie tīrvērtes pakalpojumi līdz līmenim, kad šādai tīrvērtei vairs nav būtiska sistēmiska nozīme. (11)Ir jānodrošina, lai Savienības CCP kontos uzturamo tīrvērtes darbību līmeņa precizēšanu varētu pielāgot mainīgiem apstākļiem. EVTI ir svarīga loma trešo valstu CCP un to tīrvērtes pakalpojumu būtiskās sistēmiskās nozīmes novērtēšanā. Tādēļ EVTI sadarbībā ar Eiropas Banku iestādi (EBI), Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi (EAAPI) un ESRK un pēc apspriešanās ar Eiropas Centrālo banku sistēmu (ECBS) būtu jāizstrādā regulatīvo tehnisko standartu projekti, kuros sīki precizē, kādā apmērā finanšu un nefinanšu darījumu partneriem, uz kuriem attiecas tīrvērtes pienākums, Savienības CCP aktīvajos kontos ir jāuztur lielā mērā sistēmiski nozīmīgi tīrvērtes pakalpojumi. Šādai precizēšanai nevajadzētu pārsniegt to, kas ir nepieciešams un samērīgs, lai samazinātu tīrvērtes apjomu saistībā ar noteiktajiem tīrvērtes pakalpojumiem attiecīgajos 2. līmeņa CCP. Šajā sakarā EVTI būtu jāapsver izmaksas, riski un slogs, ko šāda precizēšana rada finanšu un nefinanšu darījumu partneriem, ietekme uz to konkurētspēju un risks, ka šīs izmaksas tiks pārnestas uz nefinanšu uzņēmumiem. Turklāt EVTI būtu arī jānodrošina, ka paredzētā tīrvērtes samazināšana attiecībā uz tiem instrumentiem, kas identificēti kā lielā mērā sistēmiski nozīmīgi, noved pie tā, ka tie vairs netiek uzskatīti par lielā mērā sistēmiski nozīmīgiem, kad EVTI saskaņā ar minētās regulas 25. panta 5. punktu pārskata attiecīgo CCP atzīšanu un dara to vismaz reizi piecos gados. Turklāt būtu jāparedz piemēroti pakāpeniskas ieviešanas periodi, lai pakāpeniski īstenotu prasību par noteikta līmeņa tīrvērtes darbību uzturēšanu Savienības CCP kontos. (12)Lai nodrošinātu, ka klienti ir informēti par savām iespējām un var pieņemt informētu lēmumu par to, kur veikt savu atvasināto instrumentu līgumu tīrvērti, tīrvērtes dalībniekiem un klientiem, kas sniedz tīrvērtes pakalpojumus gan Savienības, gan atzītos trešo valstu CCP, būtu jāinformē savi klienti par iespēju veikt atvasināto instrumentu līguma tīrvērti Savienības CCP, lai 2. līmeņa CCP tiktu samazināts to pakalpojumu tīrvērtes apjoms, kas identificēti kā lielā mērā sistēmiski nozīmīgi, nolūkā nodrošināt Savienības finanšu stabilitāti. (13)Lai nodrošinātu, ka kompetentajām iestādēm ir nepieciešamā informācija par tīrvērtes darbībām, ko tīrvērtes dalībnieki vai klienti veic atzītos CCP, būtu jāievieš ziņošanas pienākums šādiem tīrvērtes dalībniekiem vai klientiem. Ziņojumos sniegtajā informācijā būtu jānošķir vērtspapīru darījumi, regulētā tirgū tirgoti atvasināto instrumentu darījumi un ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumi.

(14)Regula (ES) Nr. 648/2012 tika grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/834, lai cita starpā ieviestu atbrīvojumu no ziņošanas prasībām ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumiem starp darījumu partneriem grupas ietvaros, ja vismaz viens no darījumu partneriem ir nefinanšu darījumu partneris. Šis atbrīvojums tika ieviests, jo grupas iekšējie darījumi ar nefinanšu darījumu partneriem veido salīdzinoši nelielu daļu no visiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumiem, un tie galvenokārt tiek izmantoti iekšējai risku ierobežošanai grupas ietvaros. Tādējādi šie darījumi būtiski nepalielina sistēmisko risku un savstarpējo savienotību ar pārējo finanšu sistēmu. Tomēr šo darījumu atbrīvošana no ziņošanas prasībām ir ierobežojusi EVTI, ESRK un citu iestāžu spēju skaidri noteikt un novērtēt riskus, ko uzņēmušies nefinanšu darījumu partneri. Lai nodrošinātu labāku redzamību attiecībā uz grupas iekšējiem darījumiem, ņemot vērā to iespējamo savstarpējo savienotību ar pārējo finanšu sistēmu un ņemot vērā nesenās norises tirgū, jo īpaši spiedienu enerģijas tirgos, kas radusies Krievijas neizprovocētās un nepamatotās agresijas pret Ukrainu rezultātā, šis atbrīvojums būtu jāatceļ. (15)Lai nodrošinātu, ka kompetentās iestādes vienmēr ir informētas par riska pozīcijām vienību un grupu līmenī un spēj uzraudzīt šādas riska pozīcijas, kompetentajām iestādēm būtu jāizveido rezultatīvas sadarbības procedūras, lai aprēķinātu pozīcijas līgumos, kuru tīrvērti neveic atļauju saņēmis vai atzīts CCP, un lai aktīvi izvērtētu un novērtētu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu riska pozīciju līmeni vienību un grupu līmenī. (16)Ir jānodrošina, lai, ņemot vērā norises tirgū, arī turpmāk būtu piemērota Komisijas 2012. gada 19. decembra Deleģētā regula (ES) Nr. 149/2013, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz kritērijiem, pēc kuriem nosaka, kuri ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumi ir objektīvi novērtējami kā risku samazinoši. Turklāt jānodrošina, lai minētajā Komisijas deleģētajā regulā noteiktos tīrvērtes sliekšņs pienācīgi un precīzi atspoguļotu atvasināto instrumentu (izņemot procentu likmju, ārvalstu valūtas, kredīta un kapitāla vērtspapīru atvasināto instrumentu) dažādos riskus un iezīmes. Tādēļ EVTI būtu arī jāpārskata un attiecīgā gadījumā jāprecizē minētā Komisijas deleģētā regula un vajadzības gadījumā jāierosina tās grozījumi. EVTI tiek aicināta apsvērt un cita starpā nodrošināt lielāku granularitāti attiecībā uz preču atvasinātajiem instrumentiem. Šādu granularitāti varētu panākt, nodalot tīrvērtes sliekšņus pa nozarēm un veidiem, piemēram, diferencējot ar lauksaimniecību, enerģētiku vai metāliem saistītas preces vai tās diferencējot, pamatojoties uz citām iezīmēm, piemēram, vides, sociālajiem un pārvaldības kritērijiem, vidiski ilgtspējīgām investīcijām vai ar kriptotehnoloģijām saistītām iezīmēm. Pārskatīšanas laikā EVTI būtu jācenšas apspriesties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, kurām ir īpašas zināšanas par konkrētām precēm. (17)Nefinanšu darījumu partneriem, kam ir jāapmainās ar nodrošinājumu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērti neveic CCP, vajadzētu būt pietiekamam laikam, lai apspriestu un izmēģinātu mehānismus šāda nodrošinājuma apmaiņai. (18)Eiropas uzraudzības iestādēm (EUI) būtu jāveic nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu tādu riska pārvaldības procedūru vienādu piemērošanu, kas prasa savlaicīgu, precīzu un pienācīgi nodalītu nodrošinājuma apmaiņu attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kurus noslēguši finanšu darījumu partneri un nefinanšu darījumu partneri. (19)Lai nodrošinātu konsekventu un konverģentu pieeju starp kompetentajām iestādēm visā Savienībā, atļauju saņēmušajiem CCP vai juridiskajām personām, kas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 14. pantu vēlas saņemt atļauju sniegt tīrvērtes pakalpojumus un veikt darbības ar finanšu instrumentiem, vajadzētu būt iespējai saņemt atļauju sniegt tīrvērtes pakalpojumus un veikt citas darbības arī saistībā ar nefinanšu instrumentiem. Regula (ES) Nr. 648/2012 attiecas uz CCP kā vienībām, nevis uz konkrētiem pakalpojumiem, kā noteikts minētās regulas 1. panta 2. punktā. Ja CCP veic ne tikai finanšu instrumentu, bet arī nefinanšu instrumentu tīrvērti, CCP kompetentajai iestādei būtu jāspēj nodrošināt, ka CCP atbilst visām Regulā (ES) Nr. 648/2012 paredzētajām prasībām attiecībā uz visiem tā piedāvātajiem pakalpojumiem. (20)Savienības CCP saskaras ar problēmām paplašināt savu piedāvāto produktu klāstu un grūtībām ieviest tirgū jaunus produktus. Šīs problēmas un grūtības var izskaidrot ar konkrētiem Regulas (ES) Nr. 648/2012 noteikumiem, kuru dēļ dažas atļauju piešķiršanas procedūras ir pārāk ilgas, sarežģītas un ar neskaidru iznākumu. Tāpēc būtu jāvienkāršo Savienības CCP atļauju piešķiršanas vai paplašināšanas process un vienlaikus jānodrošina EVTI un Regulas (ES) Nr. 648/2012 18. pantā minētās kolēģijas pienācīga iesaistīšanās. Pirmkārt, lai izvairītos no būtiskas un, iespējams, laika ziņā nenoteiktas kavēšanās, kompetentajām iestādēm novērtējot atļaujas pieteikuma pilnīgumu, kompetentajai iestādei būtu bez kavēšanās jāapstiprina šā pieteikuma saņemšana un ātri jāpārbauda, vai CCP ir iesniedzis novērtēšanai nepieciešamos dokumentus. Lai nodrošinātu, ka Savienības CCP kopā ar saviem pieteikumiem iesniedz visus prasītos dokumentus, EVTI būtu jāizstrādā regulatīvo tehnisko standartu un īstenošanas tehnisko standartu projekti, kuros būtu precizēts, kādi dokumenti būtu jāiesniedz, kāda informācija šajos dokumentos būtu jāietver un kādā formātā tie būtu jāiesniedz. Otrkārt, lai nodrošinātu pieteikumu efektīvu un vienlaicīgu novērtēšanu, CCP būtu jāspēj iesniegt visus dokumentus, izmantojot centrālu datubāzi, kurā tie nekavējoties būtu jākopīgo ar CCP kompetento iestādi, EVTI un kolēģiju. Treškārt, CCP kompetentajai iestādei, EVTI un kolēģijai novērtēšanas periodā būtu jāiesaistās un jāuzdod CCP jebkādi attiecīgi jautājumi, lai nodrošinātu ātru, elastīgu un uz sadarbību vērstu visaptverošas pārskatīšanas procesu. Lai izvairītos no dublēšanās un nevajadzīgiem kavējumiem, visi jautājumi un turpmākie skaidrojumi būtu vienlaicīgi jādara zināmi arī CCP kompetentajai iestādei, EVTI un kolēģijai. (21)Pašlaik pastāv nenoteiktība par to, kādos gadījumos uz papildu pakalpojumu vai darbību attiecas CCP esošā atļauja. Šī nenoteiktība ir jānovērš un, ja ierosinātais papildu pakalpojums vai darbība nepalielina CCP riskus, jāievēro samērīga pieeja. Tādēļ ir jānosaka, ka šādos gadījumos pieteikumiem nebūtu jāveic pilna novērtēšanas procedūra. Šā iemesla dēļ būtu jāprecizē, kuri tīrvērtes papildu pakalpojumi un darbības ir nebūtiski un tādējādi nepalielina Savienības CCP riskus, un tie būtu jāapstiprina, izmantojot attiecīgā CCP kompetentās iestādes beziebildumu procedūru. Šī beziebildumu procedūra būtu jāpiemēro, ja CCP plāno veikt viena vai vairāku tādu finanšu instrumentu tīrvērti, kas pieder pie tām pašām finanšu instrumentu klasēm, kuru tīrvērtei tas ir saņēmis atļauju, ar nosacījumu, ka šādus finanšu instrumentus tirgo tirdzniecības vietā, kurā CCP jau sniedz tīrvērtes pakalpojumus vai veic darbības, un ierosinātais tīrvērtes papildu pakalpojums vai darbība nav saistīts ar maksājumu jaunā valūtā. Šī beziebildumu procedūra būtu jāpiemēro arī tad, ja CCP pievieno jaunu Savienības valūtu finanšu instrumentu klasei, uz kuru jau attiecas CCP atļauja, vai ja CCP pievieno vienu vai vairākus papildu termiņus finanšu instrumentu klasei, uz kuru jau attiecas CCP atļauja, ar nosacījumu, ka termiņu diapazons netiek būtiski paplašināts. Turklāt CCP vajadzētu būt arī iespējai lūgt savu kompetento iestādi piemērot beziebildumu procedūru, ja CCP uzskata, ka ierosinātais papildu pakalpojums vai darbība nepalielinās tā riskus, jo īpaši, ja jaunais tīrvērtes pakalpojums vai darbība ir līdzīga pakalpojumiem, kurus CCP jau ir atļauts sniegt. Veicot beziebildumu procedūru, nevajadzētu būt nepieciešamam atsevišķam EVTI un kolēģijas atzinumam, jo šāda prasība būtu nesamērīga. Tā vietā EVTI un kolēģijai vajadzētu būt iespējai sniegt informāciju CCP kompetentajai iestādei, izmantojot saistībā ar attiecīgo CCP izveidoto kopējo uzraudzības komandu. (22)Lai veicinātu CCP pastāvīgu, uz sadarbību vērstu uzraudzību, kolēģijai būtu jāsniedz atzinums, ja kompetentā iestāde apsver CCP atļaujas anulēšanu un ja kompetentā iestāde veic konkrētā CCP ikgadējo pārskatīšanu un izvērtēšanu. (23)Lai nodrošinātu visu kolēģiju konsekventu darbību un vēl vairāk veicinātu uzraudzības konverģenci, EVTI būtu jāvada katra Savienības CCP kolēģija un tās sēdes, un tai būtu jāpiešķir balsstiesības šajā kolēģijā. (24)EVTI būtu jāspēj sniegt efektīvāku ieguldījumu, lai nodrošinātu, ka Savienības CCP, sniedzot savus pakalpojumus visā Savienībā, ir droši, stabili un konkurētspējīgi. Tāpēc EVTI papildus Regulā (ES) Nr. 648/2012 pašlaik noteiktajām uzraudzības pilnvarām būtu arī jāsniedz atzinums CCP kompetentajai iestādei par CCP ikgadējo pārskatīšanu un izvērtēšanu, tā atļaujas anulēšanu un maržu prasībām. Sniedzot atzinumu, EVTI būtu jāizvērtē CCP atbilstība piemērojamajām prasībām, īpašu uzmanību pievēršot konstatētajiem pārrobežu riskiem vai riskiem Savienības finanšu stabilitātei. Tas ir arī nepieciešams, lai vēl vairāk uzlabotu uzraudzības konverģenci un nodrošinātu, ka visas ieinteresētās personas ir informētas par EVTI un kolēģijas novērtējumu par CCP darbībām. Tāpēc EVTI, ņemot vērā nepieciešamību aizsargāt konfidenciālu informāciju, būtu jāizpauž informācija par to, ka kompetentā iestāde neievēro vai neplāno ievērot tās atzinumu vai kolēģijas atzinumu un jebkādus tajos ietvertos nosacījumus vai ieteikumus. EVTI vajadzētu būt iespējai katrā atsevišķā gadījumā pieņemt lēmumu publicēt kompetentās iestādes norādītos iemeslus par to, kādēļ tā neievēro EVTI atzinumu vai kolēģijas atzinumu, vai jebkādus tajos ietvertos nosacījumus vai ieteikumus. (25)Ir jānodrošina, ka CCP pastāvīgi ievēro Regulu (ES) Nr. 648/2012, arī pēc beziebildumu procedūras, ar ko apstiprina tīrvērtes papildu pakalpojumu sniegšanu vai darbību veikšanu, vai pēc beziebildumu procedūras modeļa izmaiņu apstiprināšanai, un šādos gadījumos EVTI un kolēģija atsevišķu atzinumu nesniedz. Tāpēc pārskatīšanā, ko vismaz reizi gadā veic CCP kompetentā iestāde, sevišķi būtu jāņem vērā šādi jauni tīrvērtes pakalpojumi vai darbības un jebkādas modeļu izmaiņas. Lai nodrošinātu uzraudzības konverģenci un to, ka Savienības CCP, sniedzot pakalpojumus visā Savienībā, ir droši, stabili un konkurētspējīgi, EVTI un kolēģijai būtu jāsniedz atzinums par kompetentās iestādes ziņojumu, un tas būtu jāiesniedz katru gadu. (26)EVTI vajadzētu būt līdzekļiem, lai noteiktu iespējamos riskus Savienības finanšu stabilitātei. Tāpēc EVTI sadarbībā ar EBI, EAAPI un ECB, pildot uzdevumus, kas saistīti ar kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību vienotajā uzraudzības mehānismā un kas tai uzticēti saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013, būtu jānosaka dažādu CCP un juridisko personu savstarpējās saiknes un savstarpējās atkarības, tajā skaitā kopīgi tīrvērtes dalībnieki, klienti un netiešie klienti, kopīgi būtiski pakalpojumu sniedzēji, kopīgi būtiski likviditātes nodrošinātāji, šķērsnodrošinājuma mehānismi, noteikumi par saistību savstarpēju neizpildi un CCP savstarpējais ieskaits, šķērsgarantiju līgumi un risku pārvešana, un kompensējošās tirdzniecības režīmi. (27)Centrālās bankas, kas emitē Savienības valūtas, kuru finanšu instrumentu tīrvērti veic CCP, kuri saņēmuši atļauju, un kas ir iesniegušas pieteikumu par dalību CCP uzraudzības komitejā, ir šīs komitejas locekles bez balsstiesībām. Tās piedalās tikai Savienības CCP sanāksmēs saistībā ar diskusijām par Savienības mēroga novērtējumiem par šo CCP noturību pret nelabvēlīgām tirgus norisēm un attiecīgajām tirgus norisēm. Tādējādi emisijas centrālās bankas (pretēji to iesaistei trešo valstu CCP uzraudzībā) nepietiekami iesaistās Savienības CCP uzraudzības jautājumos, kas ir tieši saistīti ar monetārās politikas īstenošanu un maksājumu sistēmu vienmērīgu darbību, tāpēc nepietiekami tiek ņemti vērā pārrobežu riski. Tādēļ ir lietderīgi, ka šīs emisijas centrālās bankas var piedalīties visās CCP uzraudzības komitejas sanāksmēs kā locekles bez balsstiesībām, kad šī komiteja tiek sasaukta saistībā ar Savienības CCP. (28)Ir jānodrošina ātra informācijas apmaiņa, dalīšanās ar zināšanām un rezultatīva sadarbība starp iestādēm, kas iesaistītas atļauju saņēmušo CCP uzraudzībā, un jo īpaši gadījumos, kad ir nepieciešams ātrs CCP kompetentās iestādes lēmums. Tāpēc ir lietderīgi izveidot kopējo uzraudzības komandu attiecībā uz katru Savienības CCP, lai palīdzētu šīm uzraudzības iestādēm, cita starpā sniedzot ieguldījumu CCP kompetentajai iestādei saistībā ar beziebildumu procedūru, lai pagarinātu CCP spēkā esošas atļaujas termiņu, palīdzot noteikt CCP pārskatīšanas un izvērtēšanas biežumu un detalizētību, kā arī piedaloties pārbaudēs uz vietas. Ņemot vērā to, ka CCP kompetentajai iestādei joprojām ir galīgā atbildība par galīgajiem uzraudzības lēmumiem, kopējām uzraudzības komandām būtu jāstrādā tās CCP kompetentās iestādes aizgādnībā, kuras vajadzībām komanda ir izveidota, un to sastāvā vajadzētu būt CCP kompetentās iestādes un EVTI darbiniekiem, kā arī dažiem kolēģijas locekļiem. Arī citiem kolēģijas locekļiem vajadzētu būt iespējai pieprasīt dalību, pamatojot šo pieprasījumu ar savu novērtējumu par to, kā CCP finansiālās grūtības varētu ietekmēt to attiecīgās dalībvalsts finanšu stabilitāti. (29)Lai uzlabotu attiecīgo Savienības struktūru spēju gūt visaptverošu pārskatu par tirgus norisēm saistībā ar tīrvērti Savienībā, uzraudzīt konkrētu ar tīrvērti saistītu Regulas (ES) Nr. 648/2012 prasību īstenošanu un kopīgi apspriest iespējamos riskus, ko rada dažādu finanšu dalībnieku savstarpējā savienotība, kā arī citus ar finanšu stabilitāti saistītus jautājumus, ir jāizveido starpnozaru uzraudzības mehānisms, kas apvienotu attiecīgās Savienības struktūras, kuras iesaistītas Savienības CCP, tīrvērtes dalībnieku un klientu uzraudzībā. Šāds kopīgs uzraudzības mehānisms un tā sēdes būtu jāvada EVTI kā Savienības iestādei, kas iesaistīta Savienības CCP uzraudzībā un sistēmiski nozīmīgu trešo valstu CCP uzraudzībā. Citiem dalībniekiem vajadzētu būt pārstāvjiem no Komisijas, EBI, EAAPI, ESRK, ECB un ECB saistībā ar uzdevumiem, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību vienotajā uzraudzības mehānismā un kas tai uzticēti saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013. (30)Lai informētu par turpmākiem politikas lēmumiem, EVTI sadarbībā ar citām struktūrām, kas piedalās kopīgajā uzraudzības mehānismā, būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai gada ziņojums par to darbības rezultātiem. EVTI varētu uzsākt Savienības tiesību aktu pārkāpuma procedūru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 17. pantu, ja, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta kopīgā uzraudzības mehānisma ietvaros, un pēc tajā notikušajām diskusijām, EVTI uzskata, ka kompetentās iestādes nenodrošina tīrvērtes dalībnieku un klientu atbilstību prasībai vismaz daļas identificēto līgumu tīrvērti veikt Savienības CCP kontos, vai ja EVTI konstatē risku Savienības finanšu stabilitātei iespējama Savienības tiesību aktu pārkāpuma vai nepiemērošanas dēļ. Pirms šādas Savienības tiesību pārkāpuma procedūras uzsākšanas EVTI varētu izdot pamatnostādnes un ieteikumus saskaņā ar minētās regulas 16. pantu. Ja, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta kopīgā uzraudzības mehānisma ietvaros un pēc tajā notikušajām diskusijām, EVTI uzskata, ka atbilstība prasībai vismaz daļu identificēto līgumu tīrvērti veikt Savienības CCP kontos faktiski nesamazina Savienības tīrvērtes dalībnieku un klientu pārmērīgas riska pozīcijas ar 2. līmeņa CCP, tai būtu jāpārskata attiecīgā Komisijas deleģētā regula un jāierosina tās grozījumi, šo prasību precizējot sīkāk un vajadzības gadījumā ierosinot noteikt piemērotu pielāgošanās periodu. (31)2020. gada tirgus satricinājumi, ko izraisīja Covid-19 pandēmija, un 2022. gada augstās cenas enerģijas vairumtirdzniecības tirgos pēc Krievijas neizprovocētās un nepamatotās agresijas pret Ukrainu parādīja, ka, lai gan ir būtiski, lai kompetentās iestādes sadarbotos un apmainītos ar informāciju nolūkā novērst riskus, ko radījuši notikumi ar pārrobežu ietekmi, EVTI joprojām trūkst vajadzīgo instrumentu, lai nodrošinātu šādu koordināciju un konverģentu pieeju Savienības līmenī. Tāpēc EVTI vajadzētu būt iespējai pēc savas iniciatīvas vai pēc pieprasījuma sasaukt CCP uzraudzības komitejas sanāksmes (iespējams, paplašinātā sastāvā), lai rezultatīvi koordinētu kompetento iestāžu atbildes pasākumus ārkārtas situācijās. EVTI vajadzētu būt arī iespējai vienkārša pieprasījuma veidā pieprasīt no tirgus dalībniekiem informāciju, kas vajadzīga, lai EVTI šajās situācijās varētu veikt savu koordinācijas funkciju un sniegt ieteikumus kompetentajai iestādei. (32)Lai samazinātu CCP un EVTI slogu, būtu jāprecizē, ka gadījumos, kad EVTI veic trešās valsts CCP atzīšanas pārskatīšanu saskaņā ar 25. panta 5. punkta pirmās daļas b) apakšpunktu, šim trešās valsts CCP nebūtu jāiesniedz jauns atzīšanas pieteikums. Tomēr tam būtu jāsniedz jebkāda informācija, kas EVTI vajadzīga šādai pārskatīšanai. Līdz ar to EVTI veiktai trešās valsts CCP atzīšanas pārskatīšanai nevajadzētu būt attiecīgā CCP jaunai atzīšanai. (33)Pieņemot lēmumu par līdzvērtību, Komisijai vajadzētu būt iespējai atteikties no prasības, ka attiecīgajai trešai valstij ir jābūt iedarbīgai līdzvērtīgai sistēmai trešo valstu CCP atzīšanai. Apsverot situācijas, kad šāda pieeja būtu samērīga, Komisija varētu ņemt vērā virkni dažādu faktoru, tajā skaitā atbilstību Maksājumu un tirgus infrastruktūru komitejas un Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas publicētajiem principiem attiecībā uz finanšu tirgus infrastruktūrām, trešās valsts CCP, kas iedibināti attiecīgajā jurisdikcijā, lielumu un — ja zināms — paredzamo darbību šajos trešās valsts CCP , ko veic Savienībā iedibināti tīrvērtes dalībnieki un tirdzniecības vietas.

(34)Lai nodrošinātu, ka EVTI un trešo valstu attiecīgo kompetento iestāžu vienošanās par sadarbību ir samērīgas, šādās vienošanās būtu jāatspoguļo to pakalpojumu jomas īpatnības, kurus Savienībā sniedz vai plāno sniegt CCP, kam atļauja piešķirta attiecīgajā trešā valstī, un tas, vai šie pakalpojumi rada īpašus riskus Savienībai vai vienai vai vairākām tās dalībvalstīm. Tādēļ vienošanās par sadarbību būtu jāatspoguļo riska līmenis, ko trešā valstī iedibināti CCP potenciāli rada Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitātei. (35)Tāpēc EVTI būtu jāpielāgo tās vienošanās par sadarbību dažādām trešo valstu jurisdikcijām, pamatojoties uz attiecīgajā jurisdikcijā iedibinātajiem CCP. Jo īpaši 1. līmeņa CCP aptver daudzu un dažādu veidu CCP, tāpēc EVTI būtu jānodrošina, ka vienošanās par sadarbību ir samērīga ar katrā trešās valsts jurisdikcijā iedibinātajiem CCP. EVTI cita starpā būtu jāņem vērā attiecīgo tirgu likviditāte, tas, cik lielā mērā CCP tīrvērtes darbības ir denominētas euro vai citās Savienības valūtās, kā arī tas, cik lielā mērā Savienības vienības izmanto šādu CCP sniegtos pakalpojumus. Ņemot vērā to, ka lielākā daļa 1. līmeņa CCP tīrvērtes pakalpojumus tīrvērtes dalībniekiem un tirdzniecības vietām, kas iedibināti Savienībā, sniedz ierobežotā apjomā, arī EVTI novērtējuma aptvērumam un pieprasāmajai informācijai visās šajās jurisdikcijās vajadzētu būt ierobežotai. Lai ierobežotu informācijas pieprasījumus 1. līmeņa CCP, EVTI principā katru gadu būtu jāpieprasa iepriekš noteikts informācijas kopums. Ja 1. līmeņa CCP vai jurisdikcijas riski ir potenciāli lielāki, informāciju būtu pamatoti pieprasīt biežāk (un vismaz reizi ceturksnī), kā arī plašākā apjomā. Tomēr nevajadzētu prasīt koriģēt vienošanās par sadarbību, kas ir spēkā šīs regulas spēkā stāšanās brīdī, ja vien to nepieprasa attiecīgās trešās valsts iestādes. (36)Ja atzīšana ir paredzēta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 2.b punktu, ņemot vērā to, ka šie CCP ir sistēmiski nozīmīgi Savienībai vai vienai vai vairākām tās dalībvalstīm, EVTI un attiecīgo trešo valstu iestāžu vienošanām par sadarbību būtu jāaptver apmaiņa ar plašāku informācijas klāstu un šāda apmaiņa būtu jāveic biežāk. Šādā gadījumā vienošanām par sadarbību būtu jāietver arī procedūras, lai nodrošinātu, ka šāds 2. līmeņa CCP tiek uzraudzīts saskaņā ar minētās regulas 25. pantu. EVTI būtu jānodrošina, ka tā var iegūt visu informāciju, kas nepieciešama, lai pildītu savus pienākumus saskaņā ar minēto regulu, tajā skaitā informāciju, kas vajadzīga, lai nodrošinātu atbilstību minētās regulas 25. panta 2.b punktam, kā arī lai nodrošinātu, ka informācijas apmaiņa tiek veikta, ja CCP ir daļēji vai pilnībā noteikta salīdzināma atbilstība. Lai EVTI varētu veikt pilnīgu un rezultatīvu 2. līmeņa CCP uzraudzību, būtu jāprecizē, ka šiem CCP būtu periodiski jāsniedz informācija EVTI. (37)Lai nodrošinātu, ka EVTI tiek informēta arī par to, kā 2. līmeņa CCP ir sagatavojies finansiāliem sarežģījumiem, spēj tos mazināt un atveseļoties, vienošanās par sadarbību būtu jāiekļauj EVTI tiesības saņemt informāciju, ja 2. līmeņa CCP izstrādā atveseļošanas plānu vai ja trešās valsts iestāde izstrādā noregulējuma plānus. EVTI būtu jāinformē arī par aspektiem, kas ir būtiski Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitātei, un par to, kā šāda atveseļošanas vai noregulējuma plāna īstenošana varētu būtiski ietekmēt atsevišķus tīrvērtes dalībniekus un — ciktāl zināms — klientus un netiešos klientus. Vienošanās par sadarbību būtu arī jānorāda, ka EVTI būtu jāinformē, ja 2. līmeņa CCP plāno aktivizēt savu atveseļošanas plānu vai ja trešās valsts iestādes ir konstatējušas pazīmes, kas liecina par radušos krīzes situāciju, kura varētu ietekmēt CCP, tā tīrvērtes dalībnieku, klientu un netiešo klientu darbību. (38)Lai mazinātu iespējamos riskus Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitātei, CCP un tīrvērtes iestādēm nevajadzētu atļaut būt citu CCP tīrvērtes dalībniekiem, kā arī CCP nevajadzētu būt iespējai pieņemt citus CCP par tīrvērtes dalībniekiem vai netiešiem tīrvērtes dalībniekiem. (39)Nesenie notikumi preču tirgos, ko izraisīja Krievijas neizprovocētā un nepamatotā agresija pret Ukrainu, liecina, ka nefinanšu darījumu partneriem nav tādas pašas piekļuves likviditātei kā finanšu darījumu partneriem. Tāpēc nefinanšu darījumu partneriem nevajadzētu atļaut piedāvāt klientu tīrvērtes pakalpojumus un tiem būtu jāļauj uzturēt kontus CCP tikai attiecībā uz aktīviem un pozīcijām, ko tie tur uz sava rēķina. Ja CCP ir vai tas plāno pieņemt nefinanšu darījumu partnerus par tīrvērtes dalībniekiem, šim CCP būtu jānodrošina, ka nefinanšu darījumu partneri var izpildīt maržas prasības un iemaksas fondos saistību neizpildes gadījumiem, arī stresa apstākļos. Tā kā nefinanšu darījumu partneriem nepiemēro tādas pašas prudenciālās prasības un likviditātes aizsardzības pasākumus kā finanšu darījumu partneriem, to tiešo piekļuvi CCP būtu jāuzrauga to CCP kompetentajām iestādēm, kuri tos pieņem kā tīrvērtes dalībniekus . CCP kompetentajai iestādei būtu regulāri jāziņo EVTI un kolēģijai par to, vai ir lietderīgi pieņemt nefinanšu darījumu partnerus kā tīrvērtes dalībniekus. EVTI varētu sniegt atzinumu par šādu pasākumu piemērotību pēc ad hoc salīdzinošās izvērtēšanas. (40)Lai nodrošinātu, ka klientiem un netiešiem klientiem ir labāka redzamība un prognozējamība attiecībā uz maržas pieprasījumiem un tādējādi tie varētu atbilstoši attīstīt savas likviditātes pārvaldības stratēģijas, tīrvērtes dalībniekiem un klientiem, kas sniedz tīrvērtes pakalpojumus, būtu jānodrošina pārredzamība attiecībā uz saviem klientiem. Tā kā tīrvērtes dalībniekiem ir ciešākas attiecības ar CCP un profesionālā pieredze centralizētās tīrvērtes un likviditātes pārvaldības jomā, tie vislabāk var skaidrā un pārredzamā veidā informēt klientus par to, kā darbojas CCP modeļi — arī stresa apstākļos —, un par to, kā šādi notikumi var ietekmēt maržas, kuras klientiem tiek prasīts iemaksāt, tajā skaitā papildu maržas, ko var prasīt paši tīrvērtes dalībnieki. Labāka izpratne par CCP maržas modeļiem var uzlabot klientu spēju pamatoti prognozēt maržas pieprasījumus un sagatavoties nodrošinājuma pieprasījumiem, jo īpaši stresa apstākļos. (41)Lai nodrošinātu, ka maržas modeļi atspoguļo pašreizējos apstākļus tirgū, CCP būtu pastāvīgi, nevis tikai periodiski jāpārskata maržu līmenis, ņemot vērā šādu pārskatīšanu iespējamo prociklisko iedarbību. Pieprasot un iekasējot maržas dienas laikā, CCP būtu papildus jāapsver to dienas laikā veikto maržu iekasēšanas un maksājumu iespējamā ietekme uz to dalībnieku likviditāti. (42)Lai nodrošinātu, ka likviditātes risks ir precīzi noteikts, būtu jāpaplašina to vienību loks, kuru saistību neizpilde CCP būtu jāņem vērā, lai noteiktu šādu risku, un tas būtu jāattiecina ne tikai uz tīrvērtes dalībnieku, bet arī likviditātes pakalpojumu sniedzēju, norēķinu pakalpojumu sniedzēju vai citu pakalpojumu sniedzēju saistību neizpildi. (43)Lai atvieglotu piekļuvi tīrvērtei tām vienībām, kurām nav pietiekama daudzuma augsti likvīdu aktīvu, un jo īpaši uzņēmumiem enerģētikas nozarē, saskaņā ar nosacījumiem, ko precizēs EVTI, un lai nodrošinātu, ka CCP šos nosacījumus ņem vērā, aprēķinot savas kopējās riska pozīcijas ar banku, kas turklāt ir tīrvērtes dalībnieks, komercbanku un valsts banku garantijas būtu jāuzskata par atbilstošu nodrošinājumu. Turklāt, ņemot vērā to zemo kredītriska profilu, būtu skaidri jānorāda, ka par nodrošinājumu var izmantot arī valsts garantijas. Visbeidzot, pārskatot diskontu līmeni, ko CCP piemēro aktīviem, kurus tas pieņem kā nodrošinājumu, CCP būtu jāņem vērā šādu pārskatīšanu iespējamā procikliskā iedarbība. (44)Lai veicinātu CCP spēju ātri reaģēt uz tirgus norisēm, kuru dēļ var būt nepieciešams veikt izmaiņas to riska modeļos, būtu jāvienkāršo šādu modeļu izmaiņu apstiprināšanas process. Ja izmaiņas nav nozīmīgas, būtu jāpiemēro beziebildumu apstiprināšanas procedūra. Lai nodrošinātu uzraudzības konverģenci, Regulā (ES) Nr. 648/2012 būtu jāprecizē, kādas izmaiņas būtu uzskatāmas par nozīmīgām. Tā tas būtu gadījumos, ja būtu izpildīti konkrēti nosacījumi, kas attiecas uz dažādiem CCP finansiālā stāvokļa un vispārējā riska līmeņa aspektiem. (45)Regula (ES) Nr. 648/2012 būtu jāpārskata ne vēlāk kā piecus gadus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Tādējādi būtu pietiekami daudz laika, lai piemērotu ar šo regulu ieviestās izmaiņas. Kaut arī būtu jāveic Regulas (ES) Nr. 648/2012 vispārēja pārskatīšana, šajā pārskatīšanā galvenā uzmanība būtu jāpievērš minētās regulas lietderībai un efektivitātei attiecībā uz tās mērķu sasniegšanu, Savienības tīrvērtes tirgu efektivitātes un drošības uzlabošanu un Savienības finanšu stabilitātes saglabāšanu. Pārskatā būtu arī jāapsver Savienības CCP pievilcība, šīs regulas ietekme uz tīrvērtes veicināšanu Savienībā un tas, cik lielā mērā uzlabota pārrobežu risku novērtēšana un pārvaldība ir devusi labumu Savienībai. (46)Lai nodrošinātu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1131 konsekvenci ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 un saglabātu iekšējā tirgus integritāti un stabilitāti, Regulā (ES) 2017/1131 ir jāparedz vienots noteikumu kopums, lai novērstu darījumu partneru risku naudas tirgus fondu (NTF) veiktajos atvasināto finanšu instrumentu darījumos, ja darījumu tīrvērti veicis CCP, kas ir saņēmis atļauju vai ir atzīts saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012. Tā kā centralizētas tīrvērtes mehānismi mazina darījumu partneru risku, kas raksturīgs atvasināto finanšu instrumentu līgumiem, nosakot piemērojamos darījumu partneru riska ierobežojumus, ir jāņem vērā, vai atvasinātā instrumenta tīrvērti centralizēti veicis CCP, kas ir saņēmis atļauju vai ir atzīts saskaņā ar minēto regulu. Turklāt regulatīvos un saskaņošanas nolūkos darījumu partneru riska ierobežojumus ir jāatceļ tikai tad, ja darījumu partneri izmanto CCP, kas ir saņēmuši atļauju vai ir atzīti saskaņā ar minēto regulu, lai sniegtu tīrvērtes pakalpojumus tīrvērtes dalībniekiem un to klientiem. (47)Lai nodrošinātu noteikumu un uzraudzības prakses konsekventu saskaņošanu attiecībā uz pieteikumiem atļaujas saņemšanai, atļaujas paplašināšanai un modeļu apstiprināšanai, attiecībā uz prasību uzturēt aktīvu kontu un CCP dalības prasībām, Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt EVTI izstrādātos regulatīvos tehniskos standartus attiecībā uz šādiem aspektiem: dokumenti, kas CCP jāiesniedz, iesniedzot pieteikumu atļaujas saņemšanai, atļaujas paplašināšanai un modeļa izmaiņu apstiprināšanai; ar attiecīgo atvasināto instrumentu līgumiem saistītās darbības daļa, kas būtu jātur aktīvajos kontos Savienības CCP, un aprēķinu metodika, kas jāizmanto šīs daļas aprēķināšanai; Savienības tīrvērtes dalībnieku un klientu ziņošanas tvērums un detalizēta informācija to kompetentajām iestādēm par to tīrvērtes darbībām trešo valstu CCP, kā arī tādu mehānismu noteikšana, kas paredz tīrvērtes sliekšņu vērtību pārskatīšanu pēc nozīmīgām ārpusbiržas atvasināto instrumentu pamatklases cenu svārstībām, pārskatot arī riska ierobežošanas atbrīvojuma piemērošanas jomu un sliekšņus tīrvērtes pienākuma attiecināšanai; elementi, kas jāņem vērā, nosakot dalības kritērijus CCP. Komisijai būtu jāpieņem minētie regulatīvie tehniskie standarti, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu. (48)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, Komisija būtu arī jāpilnvaro pieņemt EVTI izstrādātos īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz formātu, kādā iesniedzami pieteikumiem pievienojamie dokumenti, un formātu, kādā Savienības tīrvērtes dalībnieki un klienti sniedz ziņojumus savām kompetentajām iestādēm par savu tīrvērtes darbību trešo valstu CCP. Komisijai būtu jāpieņem minētie īstenošanas tehniskie standarti ar īstenošanas aktiem, ievērojot LESD 291. pantu un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu. (49)Lai nodrošinātu, ka to trešo valstu saraksts, kuru vienības nevar izmantot minētos atbrīvojumus, kaut arī nav norādītas minētajos sarakstos, ir atbilstīgs Regulas (ES) Nr. 648/2012 mērķiem, lai nodrošinātu, ka pienākums veikt noteiktu darījumu tīrvērti kontā ar atļauju saņēmušu CCP, ja EVTI veic novērtējumu saskaņā ar 25. panta 2.c punktu, tiek saskaņots konsekventi un lai nodrošinātu, ka saraksts ar nebūtiskām izmaiņām, attiecībā uz kurām piemērot beziebildumu procedūru, joprojām ir atbilstīgs, pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai, lai pielāgotu darījumus, uz kuriem attiecas šis pienākums, un mainītu nebūtisko izmaiņu sarakstu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanas, arī ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanas tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai nodrošinātu vienādu dalību deleģēto aktu sagatavošanā, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. (50)Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus — proti, palielināt Savienības CCP drošību un efektivitāti, uzlabojot to pievilcību, veicinot tīrvērti Savienībā un sekmējot risku pārrobežu apsvēršanu, — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to mēroga un ietekmes dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. (51)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 575/2013 un (ES) 2017/1131, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 648/2012 Regulu (ES) Nr. 648/2012 groza šādi: (1)regulas 3. pantu aizstāj ar šādu: “3. pants Grupas iekšējie darījumi 1.Attiecībā uz nefinanšu darījumu partneri grupas iekšējais darījums ir ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums, kas noslēgts ar citu darījumu partneri, kurš pieder tai pašai grupai, ar noteikumu, ka abi darījumu partneri ir pilnībā iekļauti kopīgā konsolidācijā un uz tiem attiecas atbilstošas centralizētas riska novērtēšanas, mērīšanas un kontroles procedūras, un šis darījumu partneris ir iedibināts Savienībā vai, ja tas ir iedibināts trešā valstī, šī trešā valsts nav iekļauta 4. un 5. punktā minētajā sarakstā. 2.Attiecībā uz finanšu darījumu partneri grupas iekšējais darījums ir: (a)ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums, kas noslēgts ar citu darījumu partneri, kurš pieder tai pašai grupai, ar noteikumu, ka tiek ievēroti visi šie nosacījumi: (a)finanšu darījumu partneris ir iedibināts Savienībā vai, ja tas ir iedibināts trešā valstī, šī trešā valsts nav iekļauta 4. un 5. punktā minētajā sarakstā; (b)otrs darījumu partneris ir finanšu darījumu partneris, finanšu kontrolakciju sabiedrība, finanšu iestāde vai pakalpojumu palīguzņēmums, kam piemēro atbilstīgas uzraudzības prasības; (c)abi darījumu partneri ir pilnībā iekļauti kopīgā konsolidācijā; (d)uz abiem darījumu partneriem attiecas atbilstīgas centralizētas riska novērtēšanas, mērīšanas un kontroles procedūras; (b)ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums, kas noslēgts ar citu darījumu partneri, ja abi darījumu partneri ir vienas un tās pašas institucionālās aizsardzības shēmas locekļi, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punktā, ar noteikumu, ka ir izpildīts šā punkta a) apakšpunkta ii) punkta nosacījums; (c)ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums, kas noslēgts starp kredītiestādēm, kas saistītas ar vienu un to pašu galveno iestādi, vai starp šādu kredītiestādi un galveno iestādi, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 10. panta 1. punktā; (d)ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums, kas noslēgts ar nefinanšu darījumu partneri, kurš pieder tai pašai grupai, ar noteikumu, ka tiek ievēroti šādi nosacījumi: (a)abi atvasināto instrumentu līguma darījumu partneri ir pilnībā iekļauti kopīgā konsolidācijā un tiem piemēro atbilstīgas centralizētas riska novērtēšanas, mērīšanas un atbilstīgas kontroles procedūras; (b) nefinanšu darījumu partneris ir iedibināts Savienībā vai, ja tas ir iedibināts trešā valstī, šī trešā valst