LV ECB-PUBLIC  
 
 EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS 
(2021. gada 7. janvāris)  
par izslēdzošā ieskaita piemērošanu 
(CON/2021/1) 
 
Ievads un tiesiskais pamats 
Eiropas Centrālā banka (ECB) 2020. gada 17. novembrī saņēma Lat vijas Republikas F inanšu ministrijas 
lūgumu sniegt atzinumu par likumprojektu par izslēdzošā ieskait a piemērošanu kvalificētiem finanšu 
darījumiem, kā arī par likumprojektiem, kuros iekļauti ar to sa istīti grozījumi Kredītiestāžu likumā un 
Maksātnespējas likumā (tur pmāk – "likumprojekti"). 
ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 
4. punktu un 282. panta 5. punktu, un Padomes Lēmuma 98/415/EK1 2. panta 1. punkta trešo un sesto 
ievilkumu, jo likumprojekti attiecas uz Latvijas Banku, noteiku miem, ko piemēro finanšu iestādēm tiktāl, 
ciktāl tie materiāli ietekmē finanšu iestāžu un tirgu stabilitā ti un saskaņā ar Līguma 127. panta 6. punktu 
ECB uzticētajiem īpašajiem uzdevumiem saistībā ar kredītiestāžu  prudenciālu uzraudzību. ECB Padome 
šo atzinumu ir pieņēmusi saskaņā  ar Eiropas Centrālās bankas re glamenta 17.5. panta pirmo teikumu. 
 
1. Likumprojektu mērķis 1.1 Likumprojektiem ir trīs mē rķi: pirmkārt, nodrošināt finanšu  tirgus stabilitāti, ier obežojot sistēmisko 
risku, ko varētu radīt tiesiskās aizsardzības, maksātnespējas v ai likvidācijas procedūras pret finanšu 
tirgus dalībnieku; otrkārt, ai zsargāt izslēdzošā ieskaita līgum a puses gadījumā, ja attiecībā uz kādu 
no pusēm tiek veiktas tiesiskās aizsardzības, maksātnespējas va i likvidācijas procedūras; un 
treškārt, veicināt finanšu inst rumentu tirgus attīstību Latvijā , nostiprinot Latvijas kā finanšu 
pakalpojumu reģionālā centra pozīciju.  
1.2 Kā izklāstīts likumprojektu paskaidrojuma rakstā, šobrīd La tvijā izslēdzošais ieskaits saskaņā ar 
transponētās Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/26/EK
2, Eiropas Parlamenta un 
Padomes Direktīvas 2002/47/EK3 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK4 
attiecīgajiem noteikumiem piemērojams tikai darījumiem, kuros a bi darījuma partneri ir regulētas 
kredītiestādes vai citi finanšu ti rgus dalībnieki vai valsts st ruktūras. Likumprojekti nosaka tiesisko 
 
1  Padomes Lēmums 98/415/EK (1998. gada 29. jūnijs) par valstu i estāžu apspriešanos ar Eiropas Centrālo banku par 
tiesību aktu projektiem (O V L 189, 3.7.1998., 42. lpp.). 
2  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/26/EK (1998. gada 19. maijs) par norēķinu galīgumu maksājumu un 
vērtspapīru norēķinu sistēmās  (OV L 166, 11.6.1998., 45. lpp.).  
3  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/47/EK (2002. gad a 6. jūnijs) par finanšu nodrošinājuma līgumiem 
(OV L 168, 27.6.2002., 43. lpp.). 
4  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/24/EK (2001. gad a 4. aprīlis) par kredītiestāžu reorganizāciju un 
likvidāciju (OV L 125, 5.5.2001., 15. lpp.). 
ECB-PUBLIC  
2 regulējumu, ar kuru reglamentē izslēdzošo ieskaitu, kas piemēro jams atvasināto instrumentu un 
tūlītējiem darījumiem attiecībā uz valūtu, vērtspapīriem un pre cēm, ja viena no līgumslēdzējām 
pusēm, lai gan tā nav regulēts finanšu tirgus dalībnieks, iekļa uta atbilstīgo struktūru sarakstā, kā 
aprakstīts 1.4. punktā. Latvija i r viena no pēdējām Savienības jurisdikcijām, kurā vēl nav ieviesta 
izslēdzošā ieskaita darījumu ar neregulētām struktūrām piemēroš ana. Attiecīgo tiesību aktu trūkums 
pakļauj Latvijas finanšu nozari lielākam domino efektam finanšu  krīzes gadījumā. Šādu tiesību aktu 
neesamība arī traucē Latvijas fina nšu tirgus dalībniekiem un li elajiem uzņēmumiem piesaistīt lētāku 
finansējumu situācijās, kurās otr s darījuma partneris ir no jur isdikcijas, kurā šādi tiesību akti pastāv, 
jo izslēdzošā ieskaita neesamība ir risks, kas tiek iekļauts je bkura finanšu instrumenta cenā. Šādu 
tiesību aktu ieviešana mazinās Latvijas kredītiestāžu un finanš u tirgus dalībnieku kapitāla 
pietiekamības prasību ievērošanas izmaksas, ļaujot tiem turēt m azāk kapitāla attiecībā pret riska 
svērtajiem aktīviem.  
1.3 Likumprojektu mērķis ir nodro šināt izslēdzošā ieskaita piem ērošanu kvalificētos finanšu darījumos5. 
Finanšu un kapitāla tirgus komisija (FKTK) var izdot noteikumus , lai papildus likumprojektos 
noteiktajiem darījumiem par kvalificētiem finanšu darījumiem no teiktu jebkura cita veida darījumus. 
Likumprojektu izpratnē par izslēdzošā ieskaita līgumu uzskatāms  arī līgums, kurā ietverti tādu 
darījumu noteikumi, kuri nav kvalificētie finanšu darījumi ar n osacījumu, ka šāds līgums uzskatāms 
par izslēdzošā ieskaita līgumu ti kai attiecībā uz kvalificētiem  finanšu darījumiem.  
1.4 Likumprojekti nosaka izslēdz ošā ieskaita piemērošanu, ja iz slēdzošā ieskaita līguma puses 
iekļaujamas kādā no šādām trim kategorijām: pirmkārt, ja abas i zslēdzošā ieskaita līguma puses ir 
Latvijas vai ārvalstu valsts iestādes, Latvijas Banka, ECB, cit u valstu centrālās bankas, Starptautisko 
norēķinu banka (SNB), Starptautis kais Valūtas fonds (SVF), note iktas daudzpusējās attīstības 
bankas, kredītiestādes, plašs finanšu tirgus dalībnieku loks un  Latvijas vai citas Savienības, Eiropas 
Ekonomikas zonas (EEZ) vai Ekonomiskās sadarbības un attīstības  organizācijas (ESAO) 
 
5  Šajā nolūkā kvalificēti finanš u darījumi tiek definēti kā dar ījumi ar Finanšu instrumentu tirgus likuma 3. panta otrās 
daļas 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10.  punktā minētajiem finanšu i nstrumentiem: 
 1) iespēju līgumi, standartizēti tirdzniecības vietās tirgoti nākotnes līgumi, mijmaiņas līgum i, procentu likmes nākotnes 
līgumi un jebkādi citi atvasināt o instrumentu līgumi, kuri sais tīti ar vērtspapīriem, valū tām, procentu likmēm vai 
ienesīgumu, emisijas kvotām vai ci tiem atvasinātiem instrumenti em, finanšu indeksiem vai finanšu rādītājiem, par 
kuriem var norēķināties, izmantojot fizisku piegādi vai skaidrā  naudā; 
 2) iespēju līgumi, standartizēti tirdzniecības vietās tirgoti nākotnes līgumi, mijmaiņas līgum i, nākotnes līgumi un jebkādi 
citi atvasināto instrumentu līgu mi, kuri saistīti ar precēm un kuru nosacījumi paredz norēķinus naudā vai iespēju 
norēķināties naudā pēc kādas puses izvēles, ja tas nav saistīts  ar līguma laušanu sakarā ar saistību nepildīšanu vai 
līgumisko attiecī bu citādu izbeigšanu; 
 3) iespēju līgumi, standartizēti nākotnes līgumi, mijmaiņas lī gumi un jebkādi citi atvasināto instrumentu līgumi saskaņā 
ar Regulu (ES) Nr. 2017/565, kuri saistīti ar precēm un par kur iem var norēķināties, izmant ojot preces fizisku piegādi, 
ja tos tirgo regulētajā tirgū, daudzpusējā tirdzniecības sistēm ā (DTS) vai organizētā tirdzniecības sistēmā (OTS), 
izņemot vairumtirdzniecības ene rgoproduktus, kas tiek tirgoti O TS un par ko var norēķināties, izmantojot tikai fizisku 
piegādi; 
 4) iespēju līgumi, standartizēti nākotnes līgumi, mijmaiņas lī gumi, nākotnes līgumi un jebkādi citi atvasināto 
instrumentu līgumi saskaņā ar  Regulu Nr. 2017/565, kuri saistīt i ar precēm un par kuriem var norēķināties, izmantojot 
preces fizisku piegādi, kuri nav minēti 3) punktā un nav paredz ēti komerciāliem mērķiem un kuriem ir citu atvasināto 
finanšu instrumentu īpašības; 
 5) atvasinātie kredītriska  pārvešanas instrumenti; 
 6) finanšu līgumi par starpību; 
 7) iespēju līgumi, standartizēti tirdzniecības vietās tirgoti nākotnes līgumi, mijmaiņas līgum i, procentu likmes nākotnes 
līgumi un jebkādi citi atvasināto instrumentu līgumi saskaņā ar  Regulu Nr. 2017/565, kuri sais tīti ar klimatiskajām 
izmaiņām, kravas vedmaksas likmēm, inflācijas līmeni vai citiem  oficiāliem ekonomikas statistikas rādītājiem un kuru 
nosacījumi paredz norēķinus naudā vai iespēju norēķināties naud ā pēc kādas puses izvēles, ja tas nav saistīts ar 
līguma laušanu sakarā ar saistību nepildīšanu vai līgumisko att iecību citādu pārtraukšanu, kā arī jebkādiem citiem 
atvasināto instrumentu līgumiem, kas saistīti ar aktīviem, ties ībām, saistībām, indeksiem un rādītājiem, kuri nav 
iepriekš minēti šajā daļā un ku riem ir citu atvasināto finanšu instrumentu īpašības, ja šos instrumentus tirgo regulētajā 
tirgū, DTS vai OTS. 
ECB-PUBLIC  
3 dalībvalstu regulētie centrālie darījuma partneri; otrkārt, ja viena no pusēm ir kāda no 
iepriekšminētajām struktūrām un otra puse ir juridiska persona vai fiziska persona, kas nav 
patērētājs6; un, treškārt, ja abas puses ir juridiskas personas, kas izslē dzošā ieskaita līguma 
noslēgšanas brīdī atbilst divām no šādām apjoma prasībām: 1) bi lances kopsumma 40 miljoni EUR, 
2) neto apgrozījums 50 milj oni EUR un 3) 250 darbinieki.  
1.5 Likumprojektu darbības joma ir ierobežota vairākos aspektos . Pirmkārt, likumprojektos norādīts, ka 
tiesiskās attiecības attiecībā uz finanšu nodrošinājumu nosaka Finanšu nodrošinājuma likums. 
Otrkārt, likumprojekti neattiecas uz sistēmām, kuru operators i r Latvijas Banka vai par kurām FKTK 
paziņojusi Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI) saskaņā  ar Likumu par norēķinu galīgumu 
maksājumu un finanšu instrumentu norēķinu sistēmās, vai šādu si stēmu dalībniekiem, vai uz 
nodrošinājumu, kas sniegts dalībai šādās sistēmās. Treškārt, li kumprojekti neattiecas uz 
nodrošinājumu, ko centrālās bank as izmanto darījumos, kas saist īti ar to centrālās bankas funkciju 
izpildi. 
1.6 Likumprojektos norādīts, ka izslēdzošo ieskaitu var piemēro t un to neietekmē kādas puses tiesiskā 
aizsardzība, maksātnespēja vai likvidācija, t. sk. jebkādi sais tīti normatīvo aktu noteikumi, piem., 
noteikumi par attiecībām ar kreditoriem, līdzekļu apsaimniekoša nu vai saglabāšanu, vai jebkādi citi 
ar maksātnespēju saistīti pasākumi. Pēc izslēdzošā ieskaita pie mērošanas vienīgā kādas līguma 
puses saistība vai prasība pret otru pusi būs vienāda ar šīs lī guma puses neto saistību vai prasību 
pret otru pusi, kas aprēķināta saskaņā ar izslēdzošā ieskaita l īguma noteikumiem. Lai nodrošinātu 
izslēdzošā ieskaita piemērošanu, likumprojekti atceļ administra tora pilnvaras maksātnespējas 
procedūrās vienpusēji izbeigt izslēdzošā ieskaita līgumu, kas n oslēgts sešu mēnešu laikā pirms 
maksātnespējas procesa uzsākšanas saskaņā ar Maksātnespējas lik umu uzņēmuma 
maksātnespējas gadījumā un saskaņā ar Kredītiestāžu likumu kred ītiestādes maksātnespējas 
gadījumā. Izslēdzošā ieskaita līguma noteikumu tiesisko spēku n eietekmē Maksātnespējas likumā 
un Kredītiestāžu likumā noteiktie ieskaita, prasījumu un saistī bu dzēšanas vai tiem līdzvērtīgi 
ierobežojumi. Izslēdzošo ieskaitu nevar atzīt par spēkā neesošu  vai atcelt tikai tāpēc, ka tas noticis 
pirms attiecīgās likvidācijas vai maksātnespējas procedūras sāk šanas. Izslēdzošais ieskaits ir spēkā 
un ir saistošs trešajām personām.  
1.7 Saskaņā ar paskaidrojuma rak stu jautājums par potenciāli kr āpnieciskiem darījumiem pirms 
maksātnespējas ticis rūpīgi analizēts, un rezultātā tiek pieņem ts, ka konkrētie tiesīgie subjekti, piem., 
Latvijas vai ārvalstu valsts iestādes, Latvijas Banka, ECB, cit u valstu centrālās bankas, SNB, SVF, 
norādītās daudzpusējās attīstības  bankas vai kredītiestādes, pl ašs finanšu tirgus dalībnieku loks un 
Latvijas vai citu Savienības, EEZ vai ESAO dalībvalstu regulēti e centrālie darījumu partneri pamatoti 
uzskatāmi par uzticamiem darījum a partneriem, kas visticamāk ne iesaistīsies krāpnieciskos 
darījumos.  
1.8 Visbeidzot, likumprojekti īsteno Eiropas Parlamenta un Pado mes Direktīvas (ES) 2019/10237 
7. panta 6. punktu, kurā noteikts, ka dalībvalstis var noteikt,  ka atsevišķu izpildes pasākumu 
 
6  Latvijas Patērētāju tiesību aizsardzības likuma izpratnē. 
7  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1023 (2019.  gada 20. jūnijs) par preventīvās pārstrukturēšanas 
regulējumu, parādsaistību dzēšanu un diskvalifikāciju un ar pār strukturēšanu, maksātnespēju un parādsaistību 
dzēšanu saistīto procedūru efektivitātes palielināšanas pasākum iem un ar ko groza Direktīvu (ES) 2017/1132 
(Direktīva par pārstrukturēšanu  un maksātnespēju) (OV L 172, 26 .6.2019., 18. lpp.). 
ECB-PUBLIC  
4 apturēšana preventīvās pārstrukturēšanas gadījumā neattiecas uz  savstarpējā ieskaita līgumiem, 
t. sk. izslēdzošā ieskaita līgumiem, finanšu tirgos, enerģijas tirgos un izejvielu tirgos. 
 
2. Apsvērumi  
2.1 ECB atzīmē, ka likumprojektu mērķis ir nodrošināt tiesisko regulējumu, kas reglamentē izslēdzošo 
ieskaitu, ko piemēro atvasināto instrumentu un tūlītējiem darīj umiem attiecībā uz valūtu, 
vērtspapīriem un precēm, ja viena no līgumslēdzējām pusēm nav r egulēts finanšu tirgus dalībnieks. 
Šāda tiesiskā standartizācija ir svarīgs elements, lai atvieglo tu tirdzniecību organizētās platformās 
un centrālo klīringu saskaņā ar 2009. gada G20 Pitsburgas apņem šanos reformēt ārpusbiržas 
atvasināto instrumentu tirgus8. Turklāt juridiskā noteiktība attiecībā uz izslēdzošo ieskaitu  ir svarīgs 
elements, lai samazinātu darījuma partnera kredītrisku un nodro šinātu sniegtā nodrošinājuma 
apmēra atbilstību9. Izslēdzošā ieskaita piemērošana ir svarīgs uzņēmumu riska pār valdības 
elements un priekšnoteikums drošu  un stabilu ārpusbiržas atvasi nāto instrumentu tirgu, kā arī 
nodrošinātu tūlītējo dar ījumu tirgu attīstībai. 
2.2 Likumprojektu pieņemšana varētu praktiski ietekmēt Latvijas  kredītiestādes, kā arī citas 
kredītiestādes, kas sadarbojas ar Latvijas darījuma partneriem.  Proti, kredītiestādēm izslēdzošais 
ieskaits ir svarīgs riska mazināšanas instruments, kas ļauj efe ktīvi samazināt darījuma partnera 
kredītrisku un tādējādi veicina pārdomātu riska pārvaldības pra ksi kredītiestādēs. Ņemot vērā 
likumprojektos paredzētā izslēdzošā ieskaita plašāku piemērošan u, kas nozīmē, ka tas attieksies arī 
uz darījumiem, kuros viena no lī gumslēdzējām pusēm nav regulēts  finanšu tirgus dalībnieks, ar 
nosacījumu, ka šī puse ietilpst t iesīgo subjektu sarakstā, liku mprojekti var veicināt to, ka 
kredītiestādes, kas veic darījumus ar Latvijas darījuma partner iem, kuri atbilst savstarpējo prasījumu 
līgumiskā ieskaita līgumu nosacīj umiem, tiek atzītas par atbils tošām kredītriska mazināšanas un 
riska samazināšanas veidiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un  Padomes Regulā (ES) 
Nr. 575/201310. 
2.3 Attiecībā uz operācijām, ko Latvijas Banka vai ECB veic ar Latvijas kredītiestādēm, likumprojektiem 
būtu jāuzlabo centrālo banku ar šādiem darījuma partneriem nosl ēgto tādu izslēdzošā ieskaita 
līgumu piemērošana, kas izriet no finanšu darījumiem, kuri nav balstīti uz nodrošinājuma līgumiem, 
piem., valūtas mijmaiņas darījumiem. Šajā sakarā varētu skaidrā k formulēt precīzu mijiedarbību 
starp finanšu nodrošinājuma līgumos iekļauto izslēdzošā ieskait a noteikumu piemērošanu saskaņā 
ar Finanšu nodrošinājuma likumu, tāda nodrošinājuma piemērošanu , ko centrālās bankas izmanto 
darījumos, kas saistīti ar to cent rālās bankas funkciju izpildi  saskaņā ar Likumu par norēķinu 
galīgumu maksājumu un finanšu instrumentu norēķinu sistēmās, un  izslēdzošā ieskaita noteikumu 
piemērošanu, kas ietverti kvalificētos finanšu darījumos, uz ku riem attiecas likumprojekti. 
 
8  Sk. Finanšu stabilitātes padomes darba grupas 2010. gada ziņo jumu “ Implementing OTC Derivatives Market 
Reforms ”, pieejams FSP tīmekļa vietnē www.fsb.org . 
9  Starptautisko norēķinu banka, 2013. gads, “ Supervisory guidance for managing risks associated with the settlement 
of foreign exchange transactions ”, pieejams SNB tīmekļa vietnē www.bis.org . 
10  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013.  gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām 
attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām,  un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 
27.6.2013., 1. lpp.), 295.–298. pant s. Procedūru attiecībā uz s avstarpējo prasījumu līgumiskā ieskaita līgumu atzīšanu 
par risku mazinošu ECB precizējusi savā 2019. gada 10. oktobra vēstulē nozīmīgām kredītiestādēm, kas pieejama 
banku uzraudzības interneta vietnē www.bankingsupervi sion.europa.eu . 
ECB-PUBLIC  
5 Likumprojektos paredzēts, ka ar  finanšu nodrošinājumu saistītās  tiesiskās attiecības regulē Finanšu 
nodrošinājuma likums, ka likumprojekti neattiecas uz nodrošināj umu, ko centrālās bankas izmanto 
darījumos, kas saistīti ar to cent rālās bankas funkciju izpildi , un ka līgums tiek uzskatīts par 
izslēdzošā ieskaita līgumu, neraugoties uz to, ka šāds līgums v ar ietvert noteikumus attiecībā uz 
darījumiem, kas nav kvalificēti finanšu darījumi, ar nosacījumu , ka šāds līgums tiek uzskatīts par 
izslēdzošā ieskaita līgumu tikai attiecībā uz kvalificētiem fin anšu darījumiem. ECB saprot, ka 
paredzēts, ka izslēdzošā ieskaita noteikumi, kas iekļauti vienā  līgumā, kurš attiecas gan uz 
nodrošinājuma līgumiem, gan kvalificētiem finanšu darījumiem be z nodrošinājuma elementa, 
uzskatāmi par piemērojamiem. Juridiskās noteiktības dēļ būtu vē lams skaidri precizēt šo 
interpretāciju.  
2.4 Visbeidzot, attiecībā uz nor ādi, ka likumprojekti neattieca s uz tādu sistēmu dalībniekiem, kuru 
operators ir Latvijas Banka vai par kurām FKTK paziņojusi EVTI saskaņā ar Likumu par norēķinu 
galīgumu maksājumu un finanšu ins trumentu norēķinu sistēmās, ju ridisko noteiktību varētu vēl vairāk 
uzlabot, šaubu novēršanai skaidri precizējot, ka uz šādu sistēm u dalībniekiem likumprojekti 
neattiecas tikai attiecībā uz to  darbībām, tiesībām un pienākum iem, kas izriet no šādām sistēmām. 
 
Šis atzinums tiks publicēts EUR-Lex.   
 
Frankfurtē pie Mainas, 2021. gada 7. janvārī  
[parakstīts] 
 ECB prezidente 
Christine LAGARDE