EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 1.12.2011 
SEC(2011) 1444 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums 
Pavaddokuments dokumentam  
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai 
par kopīgiem noteikumiem attiec ībā uz laika nišu pieš ķiršanu Eiropas Savien ības 
lidostās (Pārstrādāta redakcija) 
 
{COM(2011) 827 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1443 gal īgā redakcija}  
 
LV 1   LV 1. PROBLĒMAS APRAKSTS  
1.1. Lidostu laika nišu nepilnv ērtīga piešķiršana un izmantošana  
1. No ES lidost ām ar atzītām pārslogotības problēmām 2009. gad ā izlidoja 800 miljonu 
pasažieru. Piecpadsmit liel ākās lidostas apkalpoja vair āk nekā pusi no visiem Eiropas 
aviopasažieriem. Apkal poto pasažieru kopskaita zi ņā piecas ES lidostas atrodas starp 
25 lielākajām pasaules lidost ām. Londonas H ītrovas, Londonas Getvikas, Par īzes 
Orlī, Milānas Linates, Diseldorfa s un Frankfurtes lidost ā, kas kop ā 2009. gad ā 
apkalpoja 200 miljonu pasažieru, piepras ījums pašlaik liel āko dienas da ļu vai visu 
dienu pārsniedz lidostu jaudu. Piepras ījums sastr ēgumstund ās pārsniedz jaudu ar ī 
vairākās citās lidostās (piemēram, Amsterdamas Shipholas, Madrides Barahasas, 
Parīzes Šarla de Golla lidost ā). Piepras ījuma pieaugums n ākotnē pārsniegs jaunas 
infrastrukt ūras nodrošin ājumu, līdz ar to pārslogotība palielin āsies. 
2. Tāpēc pēc iespējas efektīvi jāizmanto past āvošā lidostu jauda. Skaidras paz īmes 
liecina, ka ierobežotas lidostu jaudas apst ākļos pašreiz ējā ES laika logu jeb nišu 
piešķiršanas sist ēma nedarbojas optim āli. 
3. Pašreizējās regulas īstenošanas nov ērtējumā uzsvērts, ka past āv vairākas probl ēmu 
jomas, ko var iedal īt divās galvenaj ās grupās: no vienas puses, ar pašreiz ējo ES 
administrat īvo sistēmu saistīti sarežģījumi un, no otras puses, sarež ģījumi, kurus rada 
tas, ka sist ēmā netiek izmantotas uz tirgu orient ētu mehānismu priekšroc ības. 
1.1.1.  Pašreizējā administrat īvā sistēma nav piln īga un nav piln īgi ieviesta 
4. Pirmkārt, nav pien ācīgi garant ēta laika nišu koordinatoru piln īga neatkar ība. 
Koordinācijas sistēmas dažās dalībvalstīs ir struktur ētas tā, ka var rasties iespaids, ka 
tās ierobežo koordinatoru neatkar ību, kam b ūtu jābūt neapšaub āmai. Turkl āt laika 
nišu koordinatori nenodrošina laika nišu datu pietiekamu p ārredzamību. 
5. Otrkārt, Regula par laika niš ām savā pašreizējā veidolā nav piln īgi saderīga ar 
Eiropas n ākotnes gaisa satiksmes vad ības sistēmu (Eiropas vienoto gaisa telpu). 
Tādi praktiski piem ēri kā pelnu mākoņa izraisītās krīzes un sniega kr īzes ietekme uz 
laika nišām ir apliecin ājuši, ka Eiropas Savien ība nav gatava risin āt šādas situācijas. 
6. Treškārt, 80/20 noteikums, saska ņā ar kuru aviokomp ānijai laika niša sezon ā 
jāizmanto 80  % apmērā, lai tai nākamajā gadā varētu piešķirt to pašu laika nišu, nav 
pietiekami stingrs . Vairāk nekā 10 % no pieš ķirtajām laika niš ām netiek izmantoti ar ī 
dažās lidostās, kuru rezerv ēšanas iesp ējas ir pārsniegtas. Turkl āt dažās lidostās īsas 
laika nišu s ērijas var b ūt par iemeslu ar ī neefektīvai jaudas izmantošanai, blo ķējot 
jaudu vasaras sezonas noslogot ākajā laikā un kavējot pakalpojumu sniegšanu visa 
gada garum ā. 
7. Visbeidzot, netiek iz mantota visa pieejam ā lidostu jauda, par ko liecina iev ērojamais  
novēloti atpaka ļ nodoto laika nišu  skaits. Darb ības apsvērumu dēļ lidostas parasti 
pieprasa liel āku laika nišu skaitu, nek ā tām faktiski nepieciešams, bet pier ādījumi 
liecina, ka iev ērojama da ļa no šīm „pārpalikušaj ām” laika niš ām kopfondam tiek 
nodoti atpaka ļ pārāk vēlu, lai tos var ētu piešķirt citiem gaisa p ārvadātājiem. Turkl āt 
sankcijas, ko dal ībvalstis piem ēro par laika nišu nepareizu izmantošanu, iev ērojami 
 
LV 2   LV atšķiras gan attiec ībā uz nepareizas izmantošanas gad ījumu veidiem, par kuriem 
piemēro sodus, gan piem ērošanas biežuma zi ņā. 
1.1.1.  Tiesiskais regul ējums vairs nav piel āgots aviācijas tirgus att īstībai 
8. Saskaņā ar regulu aviokomp ānijām ir atļauts main īties ar laika niš ām, bet nav skaidri 
noteikts, vai apmai ņa var notikt, sa ņemot finansi ālu un cita veida atl īdzību. Turkl āt, 
lai gan regul ā nav konkr ēti noteikts, ka laika nišas var pirkt un p ārdot, nav ar ī skaidra 
aizlieguma. 
9. Šķiet, ka sekund ārā tirdzniec ība dod ieguvumus, ļaujot labāk izmantot jaudu. Ta ču 
pārredzamības trūkuma dēļ nav pilnīgi skaidrs, cik liels ir sekund ārās tirdzniec ības 
apjoms . Turklāt dažās lidostās, tostarp Par īzes Orlī lidostā un Spānijas lidost ās, tā 
nav atļauta. Nav pieejama inform ācija par iesp ējamiem līgumpamatotiem 
ierobežojumiem  tādu nolīgumu veid ā, kuros var b ūt noteikts, k ā pircējs drīkst 
izmantot ieg ādātās laika nišas, apgr ūtinot konkurences iest ādēm iespējamu 
konkurences probl ēmu analīzi. 
10. Turklāt jaunien ācējiem jāsaskaras ar divu veidu š ķēršļiem: ierobežojumiem, kas 
kavē piekļuvi tirgum un trauc ē paplašin āt uzņēmējdarbību. Priekšrokas došana 
vēsturiskajām aviokomp ānijām nozīmē, ka visvairāk pārslogotajās lidostās 
jaunienācējiem ir ļoti grūti sacensties ar tradicion ālo vēsturisko aviokomp āniju 
dominējošo stāvokli . Vēsturiskajām aviokomp ānijām princip ā nav motiv ācijas 
atteikties no laika niš ām arī tad, ja citi p ārvadātāji tās varētu izmantot efekt īvāk. Līdz 
ar to visvair āk pārslogotajās lidostās laika nišu kopfonds ir tukšs vai gandr īz tukšs. Ja 
laika nišas ir pieejamas, t ās parasti pieš ķir daudziem p ārvadātājiem, nevis vienam 
lielākam pārvadātājam, kas var ētu būt pietiekami sp ēcīgs, lai rad ītu faktisku 
konkurenci galvenajam v ēsturiskajam tirgus dal ībniekam. 
11. Apzinātās problēmas ietekm ē lidostu darb ību, jo lidostu jauda netiek efekt īvi vai 
pilnīgi izmantota. Tom ēr pirmām kārtām tās ietekmē aviokomp āniju darb ību, jo to 
piekļuve pārslogotām lidostām ir ierobežota un t ās nevar ieg ūt laika nišas, ko 
neefektīvi izmanto citas aviokomp ānijas. Aviokomp ānijām jāsaskaras ar ī to, ka laika 
nišu koordinatori noteikumus interpret ē atšķirīgi, bet viņiem savuk ārt trūkst tiesisk ās 
noteiktības attiec ībā uz regulas pareizu īstenošanu. Visbei dzot, konkurences, 
pakalpojumu un cenu nepiln ības ietekm ē patērētājus. 
1.2. Subsidiarit ātes analīze 
12. Regulai par laika niš ām ir būtiska noz īme gaisa transporta pareizas darb ības 
nodrošināšanā. Tā atbilst L īguma par Eiropas Savien ības darbību 90. un 91. panta 
mērķim. Tā kā ir piemērojams subsidiarit ātes princips, ES r īcība attiecībā uz laika 
nišu piešķiršanu saska ņā ar kopējo gaisa transporta politiku ir j āpamato. 
13. Šajā gadījumā galvenais pamatojums ir vajadzība nodrošin āt, lai visā Eiropā būtu 
spēkā vienādi un efekt īvi noteikumi , kas ļautu radīt visiem ekonomikas dal ībniekiem 
vienlīdzīgus konkurences apst ākļus. 
14. Patiesa iekš ējā gaisa transporta tirgus veidošan ā ES pievienot ā vērtība būtu 
jānodrošina, īstenojot pas ākumus, kuros ņemti vērā dažādu lidostu apst ākļi, 
 
LV 3   LV vienlaikus  nodrošinot, ka ekonomikas dal ībnieku starp ā netiek kav ēta konkurence . 
Dalībvalstu individu āla rīcība varētu negatīvi ietekmēt iekšējo tirgu. 
2. ES INICIAT ĪVAS MĒRĶI 
15. Regulas par laika niš ām pārskatīšanas visp ārīgais mērķis ir nodrošin āt lidostu laika 
nišu optim ālu piešķiršanu un izmantošanu p ārslogotās lidostās. Konkrētie mērķi ir 
šādi: 
pirmais konkr ētais mērķis — nostiprināt un efektīvi īstenot laika nišu pieš ķiršanas un 
izmantošanas procesu ; 
otrais konkr ētais mērķis — palielin āt godīgu konkurenci un ekonomikas dal ībnieku 
konkurētspēju. 
Konkrētos mērķus savukārt var izteikt k ā darbības mērķus. Pirmajam konkr ētajam 
mērķim tie ir š ādi: samazin āt laika nišu nov ēlotas atpaka ļnodošanas gad ījumu skaitu, 
palielināt laika nišu izmantošanu un samazin āt nepareizu izmantošanu. Otrajam 
konkrētajam mērķim: palielin āt tādu konkurentu skaitu, kam ir stabils laika nišu 
portfelis, palielin āt pārvadājamo pasažieru un veikto lidojumu skaitu, nepalielinot 
lidostu jaudu, un palielin āt laika nišu kopfondu. 
3. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
16. Pirmais iesp ējamais pas ākums ir regulas atcelšana, atstājot IATA  Vispasaules 
lidojumu pl ānošanas pamatnost ādnes, juridiski nesaistošu nozares kodeksu, k ā 
vienīgo piemērojamo kodeksu laika nišu pieš ķiršanai Eirop ā. Visas ieinteres ētās 
personas piekr īt, ka Regula par laika niš ām Eiropā ir kardin āli uzlabojusi laika nišu 
piešķiršanas procesu un ka 2004. gad ā veiktie groz ījumi ir bijis n ākamais solis ce ļā 
uz neitrālu un nediskrimin ējošu laika nišu pieš ķiršanas procesu. T āpēc šis risin ājums 
atzīts par neder īgu. 
17. Alternatīvs politikas risin ājums būtu izstrādāt pamatnost ādnes , kas papildin ātu 
pašreizējo, negroz īto regulu. Pamatnost ādnes princip ā nebūtu saistošas, radot 
daudzas ar piem ērošanu saist ītas problēmas. Bet galvenais ir tas, ka ar t ām nevarētu 
atrisināt daudzas svar īgākās ar laika nišu nepilnv ērtīgu piešķiršanu saist ītās 
problēmas, jo  pamatnost ādnes būtu pretrun ā Regulas par laika niš ām pašreiz ējam 
tekstam . Tāpēc par vien īgo piem ēroto ES iesaist īšanās pasākumu b ūtu 
uzskatāma Regulas par laika niš ām pārskatīšana.  
18. Apspriedēs ar ieinteres ētajām person ām un Steer Davies Gleave  2011. gad ā veiktajā 
pētījumā ir apzin āts plašs atseviš ķu pasākumu kopums, kuru īstenošana var ētu 
palīdzēt atrisināt daudzās konstatētās problēmas. 
19. Turpmākajā tabulā norādīti analīzei izvēlētie politikas pas ākumi.  
 
LV 4   LV Politikas 
pasākumi Politikas pas ākumu saturs  
 Pirmais noteicošais faktors:  pašreizējā administrat īvā sistēma nav piln īga 
un nav piln īgi ieviesta  
- Laika nišu 
koordinatoru 
neatkarības un 
laika nišu datu 
pārredzamības 
nostiprināšana Šis pasākums nostiprina organizatorisko un funkcion ālo neatkar ību. Ar to ievieš skaidrus 
noteikumus koordin ācijas funkcijas finans ēšanai un finanšu resursu uzraudz ībai. Šis pas ākums 
nostiprinātu un/vai paplašin ātu prasības, kas koordinatoriem j āievēro attiecībā uz datiem. 
- Laika nišu 
pareizas 
izmantošanas 
nodrošināšana Saskaņā ar šo pas ākumu būtu iespējams piem ērot ar laika nišu rezerv ēšanu saist ītu maksu un 
sodus un uzlabot un nostiprin āt koordinatoru lomu 14. panta piem ērošanā. 
- Laika nišu 
piešķiršanas 
integrēšana 
Eiropas vienotajā gaisa 
telpā
 Koordinatori piln īgi sadarbojas ar t īkla pārvaldītāju, sniedzot laika nišu datus, kas nepieciešami, 
lai nodrošin ātu Eiropas t īkla darbību. Gaisa telpas un lidlauka jaudu izmanto efekt īvi, 
nodrošinot lidojumu pl ānu un laika nišu saska ņotību. Lidostu darb ības standartos turpm āk būtu 
jānodrošina lidostu darb ības mērķu un laika nišu koordin ācijas parametru saska ņotība. 
Laika nišu 
izmantošanas 
uzlabošana  Saskaņā a r  š o  p a s ākumu tiktu paaugstin āta izmantošanas robežv ērtība, kas nepieciešama, lai 
laika nišu s ēriju izmantošanas r ādītāji pārsniegtu pašreiz ējos 80  %, un tiktu palielin āts 
minimālais sērijas garums, p ārsniedzot pašreiz ējās 5 laika nišas. 
 Otrais noteicošais faktors: tiesiskais regul ējums vairs nav piel āgots 
aviācijas tirgus att īstībai 
ES rež īma 
noteikšana 
sekundārajai 
tirdzniecībai Saskaņā a r  š o  p a s ākumu sekund ārā tirdzniec ība visās ES lidost ās notiktu saska ņā ar vienotu 
tiesisko regul ējumu. Pārredzamības un konkurences probl ēmas tiktu risin ātas, aizliedzot 
ierobežojošus nol īgumus un uzlabojot p ārredzamību pirms un p ēc tirdzniec ības. 
Primārās 
piešķiršanas 
procesa 
uzlabošana  Ir apzināti divi pas ākumi. 
1. Laika nišu da ļas ikgadēja atsaukšana un p ārdošana izsol ēs. Ļoti pārslogotās lidostās, kur 
jaunienācēju iekļūšana ir stingri ierobe žota, tiktu atsaukta da ļa no vēsturiskajām laika niš ām. 
Atsauktās laika nišas p ārdotu izsol ēs. 
2. Noteikuma par jaunien ācējiem groz īšana: tiktu groz īta jaunien ācēja definīcija, palielinot laika 
nišu skaitu, kas konkr ētajā lidostā var būt jaunienācēja rīcībā, bet joproj ām ļauj to uzskat īt par 
jaunienācēju. 
 
LV 5   LV 20. Neviens no atseviš ķajiem iepriekš min ētajiem politikas pas ākumiem pats par sevi 
neļauj sasniegt laika nišu optim ālas piešķiršanas m ērķi. Lai nov ērstu laika nišu 
nepilnvērtīgu piešķiršanu un izmantošanu, l īdzās atsauces scen ārijam ierosin ām trīs 
politikas pas ākumu kopumus. 
21. Pirmais politikas pas ākumu kopums (PP1) uzlabotu laika nišu pieš ķiršanas un 
izmantošanas efektivit āti pašreiz ējās administrat īvās sistēmas robež ās. PP1 var 
uzskatīt par autonomu risin ājumu. 
22. Otrais politikas pas ākumu kopums (PP2) ir v ērienīgāks un ir saist īts ar Regulas par 
laika niš ām būtisku pārskatīšanu. Pamatojoties uz PP1, t ā mērķis ir  visās 
pārslogotajās ES lidost ās ieviest uz tirgu orient ētus laika nišu pieš ķiršanas 
mehānismus, vienlaikus grozot noteikumu par jaunien ācējiem, 80/20 noteikumu un 
prasības attiec ībā uz laika nišu s ērijām. 
23. Trešais politikas pas ākumu kopums  (PP3) ir pats v ērienīgākais. Tajā ir ne vien 
iekļauts PP2, bet tas paredz ar ī atsaukt p ārvadātāju rīcībā esošās laika nišas un 
piešķirt tās izsolēs pretendentiem, kas pied āvā augstāko cenu. 
  Pirmais politikas pas ākumu 
kopums (PP1) 
 Otrais politikas pas ākumu 
kopums (PP2) 
 Trešais politikas pas ākumu kopums 
(PP3) 
 
Politikas 
pasākumu 
kopumu 
saturs - Neatkar ības un 
pārredzamības nostiprin āšana 
- Laika nišu pareizas 
izmantošanas nodrošin āšana 
- Laika nišu pieš ķiršanas 
integrēšana Eiropas vienotaj ā 
gaisa telp ā PP1+ PP1 + 
 
  - Pārredzama sekund ārā 
tirdzniecība un konkurences 
veicināšanas pasākumi 
- Noteikuma par jaunien ācējiem 
pārskatīšana PP2+ 
   - Laika nišu atsaukšana un pied āvāšana 
izsolēs visvairāk pārslogotajās lidostās 
 
LV 6   LV 4. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
24. PP1 ietekme uz lidostu jaudas izma ntošanu ir ierobežota, bet PP2  un PP3  ievērojami 
uzlabos lidostu jaudas efekt īvu izmantošanu. PP2  ļaus palielin āt pasažieru skaitu par 
1,6 % gadā, bet PP3  par 1,9  %–2,0  % gadā. 
25. PP2 un PP3  ļauj sasniegt pašus liel ākos ekonomiskos ieguvumus. Ta ču PP2  
gadījumā tīrie ekonomiskie ieguvumi ir EUR  5,3 miljardi, bet PP3  gadījumā tikai 
EUR  2,8–5 miljardi, ņemot vērā aviokomp āniju augst ākās darbības izmaksas un 
aviokomp āniju un iest āžu tiešās īstenošanas izmaksas. 
26. PP1 administrat īvās izmaksas b ūs EUR  2,4 miljoni, ko veidos galvenok ārt laika nišu 
datu vākšanas izmaksas attiec ībā uz lidost ām, kuras nav koordin ētas vai sarakstu 
koordinētas lidostas. Vien īgās izmaksas, kas rad īsies PP2  gadījumā, ir sekund ārās 
tirdzniecības pārredzamības nodrošin āšanas izmaksas (aptuveni EUR  0,2 miljoni). 
PP3 neradīs papildu izmaksas, kas p ārsniegtu PP2  izmaksas. 
27. PP3 gadījumā tiek pan ākts visliel ākais nodarbin ātības pieaugums, bet rodas ar ī 
vislielākā negatīvā ietekme uz re ģionālo pieejam ību. PP2  rada iev ērojamu 
nodarbinātības pieaugumu, un t ā ietekme uz re ģionālo pieejam ību ir ierobežota. PP1  
neietekmē reģionālo pieejam ību, bet tā pozitīvā ietekme uz nodarbin ātību ir maz āka. 
28. PP3 un PP2  radītu lielāku negatīvu ietekmi uz vidi nek ā PP1. 
 
LV 7   LV  
Turpmākajā tabulā sniegts skait ļos izteikts kopsavilkums par daž ādo politikas pas ākumu un to kombin āciju ietekmi. 
Nodarbin ātība
(tūkstošos FTE)
Risinājums/pas ākums Lidostas Pasažier
i (%)Lidoju
mi (%)Pasažieri 
(miljonos
)Aviokom
pāniju 
darbības 
izmaksas(miljonos
EUR)Tiešās 
īstenošanas 
izmaksas
(miljonos
EUR)Ekonomiski
e ieguvumi
(miljonos
EUR)Tīrie 
ekonomiski
e ieguvumi 
(miljonos
EUR)Lidosta
sAvioko
mpānij
asBiļešu 
cenas
(%)CO 2 
emisijas 
(tūkstošos 
tonnu) 
A. Neatkar ības un p ārredzamības 
nostiprin āšana Kopā ES Neattiec
asNeattiec
asNeattiecas Neattiecas 8,7 Nea ttiecas Neattiecas 0,0 0,0 0,0  %0  
B. Maksa par laika nišu rezerv ēšanu Kop ā ES 0,3  %0 , 2  % 3,7 0,0 4,7 868,7 864,0 2,5 4,4 -0,2  %7 1 9  
C. Sodi par laika nišu nepareizu 
izmantošanu Kopā ES 0,1  %0 , 1  % 1,5 0,0 19,4 352,7 333,3 1,0 1,5 -0,1  %2 5 4  
PP1 (A+B+C) Kopā ES 0,4 % 0,3 % 4,5 0,0 29,5 1053,2 1032,5 3,1 5,1 -0,2  % 842 
D. Sekund ārā tirdzniec ība Kop ā ES 1,2  %0 , 0  % 14,4 0,0 24,7 3139,7 3115,1 9,9 34,3 -0,6  % 5140 
Kopā ES 0,0  %0 , 0  % 0,5 0,0 0,0 124,9 124,9 0,4 0,6 0,0  %1 0 2  
E. Noteikuma par jaunien ācējiem 
pārskatīšana Hītrova a r 
jaukto rež īmu 0,2 %0 , 0  % 0,2 0,0 0,2 22,9 23,1 0,1 0,9 -0,2  %1 3 8  
F. Izmantošanas robežv ērtības 
paaugstin āšana līdz 85 %  Kopā ES 0,1  %0 , 0  % 0,8 0,0 0,0 184,7 184,7 0,5 0,9 0,0  %1 5 0  
G. Izmantošanas robežv ērtības 
paaugstin āšana līdz 90  % Kopā ES 0,2  %0 , 1  % 2,3 535,8 0,0 536,2 0,4 1,6 2,6 0,1 %4 3 1  
H. Sēriju minim ālā garuma palielin āšana Kop ā ES 0,3  %0 , 2  % 3,6 0,0 0,0 876,3 876,3 2,6 4,7 -0,2  %7 6 8  
PP2 (PP1+D+E+F+H) Kopā ES 1,6 % 0,2 % 23,8 0,0 75,7 5354,7 5279,0 16,4 45,6 -0,8  % 6988  
Hītrova 2,6 %–
3,9 %-0,3  % –
-1,4  %1,1–1,8708,1–
2003,325,4 227,6–386,1-347,4 –
-1801,10,8–1,39,8–
11,3-1,2  % –
-2,0  %1827 
I. Priekšg ājēja tiesību atsaukšana un izsoles 
Orlī 12,4  %–
13,0  %-0,3  % –
0,0 %2,8–2,9 0,0–695,4 20,2–20,8 611,7–636,9-104,6 –
616,72,0 4,4–4,5-8,4  % –
-8,7  %611–624 
PP3 (PP2+I) Kopā ES 1,9 %–
2,0 %0,2 %27,3–28,7708,1–
2698,7113,6–119,25620,0–
5804,32807,6–
4976,917,3–
17,955,2–
56,7-0,8  %8523–8775 
Piezīme. Finanšu v ērtības norādītas kā izmaksu/ieguvumu t īrā pašreizējā vērtība 2012.–2025. gad ā. Nefinanšu v ērtības (pasažieru skaits, emisijas utt.) nor ādītas kā gada vid ējās vērtības 2012.–
2025. gad ā. 
Avots: Regulas Nr. 95/93 p ārskatīšanas ietekmes nov ērtējums, Steer Davies Gleave , 2011. gads. 
 
LV 8   LV 5. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
29. Politikas pas ākumu kopumus nov ērtēja saskaņā ar lietder ības, efektivit ātes un 
saskaņotības kritērijiem. 
30. No lietder ības viedok ļa pievilcīgākais šķiet PP2 . Tas pied āvā vislielāko potenci ālu 
visu konkr ēto mērķu sasniegšanai, kam ēr PP3  attiecībā uz otro konkr ēto mērķi neļauj 
sasniegt visefekt īvākos rezult ātus. PP1  gadījumā pilnīgi tiktu sasniegts tikai pirmais 
konkrētais mērķis. 
31. Turklāt dažādo politikas pas ākumu kopumu saska ņotības analīze liecina — lai gan 
PP2 ir saistīts ar iev ērojamiem kompromisiem starp ietekmi uz lidostu jaudas 
izmantošanu kop ā ar pozitīvu ekonomisko un soci ālo ietekmi, no vienas puses, un 
ietekmi uz vidi, no otras puses, — šaj ā variantā kompromisu ir maz āk nekā PP3  
gadījumā. Saskaņotības ziņā pirmo vietu ie ņem PP1 . 
32. Visbeidzot, PP3  ir saistīts arī ar visaugst ākajām izmaks ām aviokomp āniju darbības 
un tiešo izmaksu zi ņā, bet PP1  ir lētākais un viegl āk īstenojamais risin ājums. 
33. Ņemot vērā iepriekš teikto, ieteicamais risin ājums ir PP2,  jo tā ieguvumi liel ā mērā 
pārsniedz izmaksas. T ā mērķis ir pārskatīt laika nišu pieš ķiršanas administrat īvo 
sistēmu, ieviešot uz tirgu orient ētus mehānismus, ar kuriem ir iesp ējams nov ērst 
sistēmas nepiln ības. Sistēma nodrošin ātu koordinatoru liel āku neatkar ību, labāku 
pārredzamību, plašākas iespējas jaunien ācējiem un īpašus pas ākumus laika nišu 
izmantošanas uzlabošanai. 
6. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
34. Trīs gadus p ēc tam, kad likumdev ējs būs regulu pie ņēmis, Komisija nov ērtēs tās 
īstenošanu un past āvīgi uzraudz īs jau pieejamo transporta nozares pamatr ādītāju 
kopumu. Šos r ādītājus izmantos, lai nov ērtētu, cik liel ā mērā izraudzītais politikas 
risinājums palīdz sasniegt konkr ētos mērķus.