Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2020/C 115/03)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANU

“GAILLAC”

PDO-FR-A0502-AM03

Paziņojuma datums: 19.12.2019.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Atsauce uz administratīvi teritoriālo vienību oficiālo klasifikatoru

1. nodaļas IV iedaļas 1. punkta a) un b) apakšpunktā pēc vārda “Tarna” iekļauj vārdkopu “pamatojoties uz administratīvi teritoriālo vienību 2019. gada oficiālo klasifikatoru”.

Atsauce uz ģeogrāfisko apgabalu dota atbilstoši INSEE ik gadu publicētā administratīvi teritoriālo vienību oficiālā klasifikatora spēkā esošajai redakcijai. Ģeogrāfiskā apgabala teritorija nekādā veidā netiek mainīta.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

2. Redakcionāls labojums

1. nodaļas IV iedaļas 1. punkta b) apakšpunktā pievienota komūna Bellegarde-Marsal un svītrotas komūnas Bellegarde un Marsal.

Šis grozījums atbilst šo divu komūnu apvienošanai. Ģeogrāfiskais apgabals netiek mainīts.

Attiecīgi grozīts vienotā dokumenta 6. punkts.

3. Noteiktais zemesgabalu apgabals

1. nodaļas IV iedaļas 2. punktā pēc vārdkopas “2014. gada 6. novembrī” iekļauj vārdkopu “un 2019. gada 18.–19. jūnijā”.

Šis grozījums izdarīts, lai pievienotu datumus, kuros kompetentā valsts iestāde apstiprinājusi ģeogrāfiskajā ražošanas apgabalā ietilpstošā noteiktā zemesgabalu apgabala izmaiņas. Zemesgabalu apgabala robežu noteikšana nozīmē ar attiecīgo aizsargāto cilmes vietas nosaukumu apzīmētā produkta ražošanai piemērotu zemesgabalu noteikšanu ģeogrāfiskajā ražošanas apgabalā.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

4. Aprite starp apstiprinātiem noliktavu turētājiem

Svītrots 1. nodaļas IX iedaļas 5. punkta b) apakšpunkts attiecībā uz datumu, no kura atļauta vīnu laišana apritē starp apstiprinātiem noliktavu turētājiem.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

5. Pārejas pasākums

Svītrots 1. nodaļas XI iedaļas 4. punkts.

Šis grozījums atbilst pārejas pasākuma, kura termiņš ir beidzies, atcelšanai.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

6. Atsauce uz INAO

Specifikācijas 3. nodaļas II iedaļā komūna Montreuil sous-bois aizstāta ar komūnu Montreuil.

Šā grozījuma mērķis ir ņemt vērā komūnas nosaukuma izmaiņas.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1. Produkta nosaukums

“Gaillac”

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

5. Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

6. Augstas kvalitātes aromātiskais dzirkstošais vīns

4. Vīna vai vīnu apraksts

Nedzirkstošie baltvīni

Nedzirkstošajiem baltvīniem minimālais spirta dabiskais saturs ir 10,5 %.

Fermentējamo cukuru saturs tajos (partijās, ko pārdod nefasētas vai safasētas) ir ≤ 4 grami uz litru.

Pēc bagātināšanas spirta kopējais saturs šajos vīnos nepārsniedz 13 %.

Šiem vīniem raksturīgi augļu un ziedu aromāti un mērens skābums. Tiem var izmantot norādi “primeur” (agrīnais), tātad tos vinificē drīzam patēriņam nākamajos mēnešos pēc to gatavošanas beigām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Nedzirkstošie baltvīni ar norādi “doux” (saldais)

Nedzirkstošajiem baltvīniem ar norādi “doux” minimālais spirta dabiskais saturs ir 12,5 %.

Fermentējamo cukuru saturs tajos (partijās, ko pārdod nefasētas vai safasētas) ir ≥ 45 grami uz litru.

Pēc bagātināšanas spirta kopējais saturs šajos vīnos nepārsniedz 15 %.

Šiem vīniem bieži attīstās nogatavojušos ābolu, bumbieru un eksotisku augļu aromāts, un tos var uzglabāt līdz pieciem gadiem.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 10 Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Nedzirkstošie baltvīni ar norādi “vendanges tardives” (vēlīnas ražas)

Nedzirkstošajiem baltvīniem ar norādi “vendanges tardives” minimālais spirta dabiskais saturs ir 17 %.

Fermentējamo cukuru saturs tajos (partijās, ko pārdod safasētas) ir ≥ 100 grami uz litru.

Šiem vīniem attīstās žāvētu vai sukāžu veidā sagatavotu augļu vai medus aromāts. Skābuma, spirta un krēmīguma līdzsvars dod vīniem iespēju gadu gaitā kļūt komplicētākiem.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 11 Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Nedzirkstošie sarkanvīni

Minimālais spirta dabiskais saturs vīnos ir 11 %.

Vīnos ar norādi “primeur” minimālais spirta dabiskais saturs ir 10,5 %.

Vīnos, kuros minimālais spirta dabiskais saturs (partijās, ko pārdod nefasētas vai safasētas) ir ≤ 14 %, fermentējamo cukuru saturs ir ≤ 2,5 grami uz litru.

Vīnos, kuros minimālais spirta dabiskais saturs (partijās, ko pārdod nefasētas vai safasētas) ir > 14 %, fermentējamo cukuru saturs ir ≤ 4 grami uz litru.

Vīnos ar norādi “primeur” (partijās, ko pārdod safasētas) fermentējamo cukuru saturs ir ≤ 2 grami uz litru.

Vīnu partijās, kuras ir gatavas pārdošanai nefasētas vai safasētas, ābolskābes saturs ir ≤ 0,4 grami uz litru.

Vīnu partijām, kuras tiek pārdotas vairumā, un kurām var būt norāde “primeur”, gaistošais skābuma saturs ir ≤ 10,2 miliekvivalenti uz litru.

Pēc bagātināšanas spirta kopējais saturs šajos vīnos nepārsniedz 13,5 %.

Vīnos ar norādi “primeur” pēc bagātināšanas spirta kopējais saturs nepārsniedz 13 %.

Baudot vīniem bieži raksturīgi sarkano augļu aromāti un pikantas notis. Ir sajūtami tanīni, un izturēšanas gaitā tie vīnam piešķir struktūru un pilnmiesīgumu. Šos vīnus ir patīkami dzert jaunus, un tiem ir arī labs izturētības potenciāls.

Vīni ar norādi “primeur” ir līdzsvaroti vīni, kuriem raksturīgi augļu aromāti, kuros apvienojies vieglums un aromātu izsmalcinātība, un tos ražo tikai no vīnogu šķirnes ‘Gamay N’.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Nedzirkstošie sārtvīni

Nedzirkstošajiem sārtvīniem minimālais spirta dabiskais saturs ir 11 %.

Fermentējamo cukuru saturs tajos (partijās, ko pārdod nefasētas vai safasētas) ir ≤ 4 grami uz litru.

Pēc bagātināšanas spirta kopējais saturs šajos vīnos nepārsniedz 13,5 %.

Sārtvīni ir vairāk vai mazāk intensīvā ķiršsarkanā krāsā. Tie atklājas ar augļu aromātu un patīkamu svaigumu.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Dzirkstošie vīni

Dzirkstošajiem vīniem minimālais spirta dabiskais saturs ir 9 %.

Dzirkstošajos vīnos, kas gatavoti ar otrējo fermentēšanu pudelē, (pēc putu veidošanās un, ja nepieciešams, beidzamā saldinātāja pievienošanas) fermentējamo cukuru saturs ir < 50 grami uz litru.

Ja misa tiek bagātināta, vīnos kopējais spirta saturs nepārsniedz 13 %.

Dzirkstošajiem vīniem, kas gatavoti ar otrējo fermentēšanu pudelē, galvenokārt raksturīga skābena dominante, kura vīniem piedod raksturīgo svaigumu un izsmalcinātību. Šo skābenumu papildina augļu notis.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Dzirkstošie vīni ar norādi “méthode ancestrale” (sentēvu metode)

Dzirkstošie vīni ar norādi “méthode ancestrale” ir kvalitatīvi aromātiski dzirkstošie vīni.

Dzirkstošajiem vīniem ar norādi “méthode ancestrale” ir smalki burbulīši un bagātīgas putas. Tiem piemīt bagātīgs aromāts, kas atgādina ābolus, – tā ir vīnogu šķirnei ‘Mauzac B’ raksturīga īpašība.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 8 Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Dzirkstošie vīni ar norādi “doux”

Dzirkstošajos vīnos ar norādi “doux” minimālais spirta dabiskais saturs ir 11 %.

Pēc putu veidošanās tajos fermentējamo cukuru saturs ir ≥ 50 grami uz litru un brīvā sēra dioksīda saturs ir mazāks par vai vienāds ar 25 miligramiem uz litru.

Ja misa tiek bagātināta, vīnos kopējais spirta saturs nepārsniedz 14 %.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 7 Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) 25

Nenorādītie analītiskie raksturlielumi atbilst Kopienas tiesību aktiem.

5. Vīndarības metodes

a) Galvenās vīndarības metodes

Stādījumu biezība un atstatumi

Audzēšanas prakse

Vīnogulāju stādījumu minimālā biezība ir 4 000 vīnkoku uz hektāru, bet rindstarpu attālums nedrīkst pārsniegt 2,5 metrus.

Atstatums starp vienas rindas vīnkokiem ir lielāks par vai vienāds ar 0,8 metriem.

Vīnkokiem ar kausveidā apgrieztu vainagu rindstarpu attālums nedrīkst pārsniegt 2,2 metrus.

Vīnkokiem, kas izstādīti terasēs, platība uz vienu vīnkoku ir mazāka par vai vienāda ar 2,5 kvadrātmetriem.

Vīnkoka vainaga veidošanas noteikumi

Audzēšanas prakse

Vīnkokus apgriež:

— vai nu īsi (vainagu veidojot kausveidā vai Ruajā (Royat) kordona formā), vai arī pēc vienkāršās Gijo (Guyot) metodes, uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk kā 12 vīnstīgu pumpurus,

— vai pēc dubultās Gijo metodes (sauktas par “tirette”) ar ne vairāk kā 10 vīnstīgu pumpuriem uz viena vīnkoka.

Neatkarīgi no apgriešanas metodes auglīgo zaru skaits uz vīnkoka pēc ziedēšanas (Lorenca 23. fenoloģiskā stadija) attiecīgajā gadā ir mazāks par vai vienāds ar 10.

Apūdeņošana

Audzēšanas prakse

Apūdeņošana var tikt atļauta.

Īpaši noteikumi attiecībā uz ražas novākšanu

Audzēšanas prakse

Sarkanvīnus, kuriem var izmantot norādi “primeur”, un dzirkstošos vīnus, kuriem var izmantot norādi “méthode ancestrale”, ražo no vīnogām, kuras novāktas ar rokām.

Vīnus, kuriem var izmantot norādi “vendanges tardives”, ražo no vīnogām, kas secīgos šķirojumos novāktas ar rokām.

Īpaši noteikumi par vīnogu ražas pārvadāšanu

Audzēšanas prakse

Tvertnēs, kurās ir vīnogu raža, kas paredzēta tādu sarkanvīnu ražošanai, kuriem var izmantot norādi “primeur”, un tādu dzirkstošo vīnu ražošanai, kuriem var izmantot norādi “méthode ancestrale”, vīnogu krāvuma augstums laikā, kad šo vīnogu ražu pārved uz vīna darītavu, ir mazāks par vai vienāds ar 0,60 metriem.

Vīndarības ogļu izmantošana

Vīnu gatavošanā piemērojamais ierobežojums

Sārtvīnu gatavošanā aizliegts – atsevišķi vai preparātu sastāvā – izmantot vīndarības ogles.

Vīna bagātināšana

Īpašā vīndarības metode

Sarkanvīnu bagātināšanai ir atļauts izmantot iztvaicēšanas paņēmienus, un maksimālais daļējās koncentrācijas līmenis attiecībā pret izmantoto tilpumu ir 10 %.

Pēc bagātināšanas spirta kopējais saturs vīnos nepārsniedz:

— 13 % nedzirkstošajos baltvīnos,

— 13 % dzirkstošajos vīnos (ja misa tiek bagātināta),

— 13 % sarkanvīnos, kuriem var izmantot norādi “primeur”,

— 13,5 % sarkanvīnos un sārtvīnos,

— 14 % dzirkstošajos vīnos, kuriem var izmantot norādi “doux” (ja misa tiek bagātināta),

— 15 % nedzirkstošajos baltvīnos, kuriem var izmantot norādi “doux”.

b) Maksimālās ražas

Nedzirkstošie baltvīni un dzirkstošie vīni

72 hektolitri no hektāra

Nedzirkstošie baltvīni ar norādi “doux” un dzirkstošie vīni ar norādi “doux”

54 hektolitri no hektāra

Nedzirkstošie baltvīni ar norādi “vendanges tardives”

25 hektolitri no hektāra

Nedzirkstošie sarkanvīni un sārtvīni

66 hektolitri no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšana, vinifikācija un nedzirkstošo baltvīnu gatavošana, kā arī vīnogu novākšana, vinifikācija un tādu dzirkstošo vīnu un nedzirkstošo baltvīnu, kuriem var izmantot norādi “vendanges tardives”, gatavošana, kopšana un fasēšana tiek veikta šādu Tarn departamenta komūnu teritorijā: Alos, Amarens, Andillac, Aussac, Bernac, Bournazel, Brens, Broze, Busque, Les Cabannes, Cadalen, Cahuzac-sur-Vère, Campagnac, Carlus, Castanet, Castelnau-de-Lévis, Castelnau-de-Montmiral, Cestayrols, Combefa, Cordes-sur-Ciel, Coufouleux, Donnazac, Fayssac, Fénols, Florentin, Frausseilles, Gaillac, Giroussens, Itzac, Labastide-de-Lévis, Labessière-Candeil, Lagrave, Larroque, Lasgraisses, Lisle-sur-Tarn, Livers-Cazelles, Loubers, Loupiac, Milhavet, Montans, Montels, Mouzieys-Panens, Noailles, Parisot, Peyrole, Puycelci, Rabastens, Rivières, Rouffiac, Saint-Beauzile, Saint-Marcel-Campes, Saint-Sulpice, Sainte-Cécile-du-Cayrou, Sainte-Croix, Salvagnac, Senouillac, Souel, Técou, Tonnac, Le Verdier, Vieux, Villeneuve-sur-Vère, Vindrac-Alayrac, Virac.

Vīnogu novākšana, vinifikācija, sārtvīnu gatavošana, kā arī vīnogu novākšana, vinifikācija, sarkanvīnu gatavošana un kopšana tiek veikta šādu Tarn departamenta komūnu teritorijā: Alos, Amarens, Andillac, Arthès, Aussac, Bellegarde-Marsal, Bernac, Bournazel, Brens, Broze, Busque, Les Cabannes, Cadalen, Cahuzac-sur-Vère, Cambon, Campagnac, Carlus, Castanet, Castelnau-de-Lévis, Castelnau-de-Montmiral, Cestayrols, Combefa, Cordes-sur-Ciel, Coufouleux, Cunac, Donnazac, Fayssac, Fénols, Florentin, Frausseilles, Fréjairolles, Gaillac, Giroussens, Itzac, Labastide-de-Lévis, Labessière-Candeil, Lagrave, Larroque, Lasgraisses, Lisle-sur-Tarn, Livers-Cazelles, Loubers, Loupiac, Milhavet, Montans, Montels, Mouzieys-Panens, Mouzieys-Teulet, Noailles, Parisot, Peyrole, Puycelci, Rabastens, Rivières, Rouffiac, Saint-Beauzile, Saint-Grégoire, Saint-Juéry, Saint-Marcel-Campes, Saint-Sulpice, Sainte-Cécile-du-Cayrou, Sainte-Croix, Salvagnac, Senouillac, Souel, Técou, Tonnac, Le Verdier, Vieux, Villeneuve-sur-Vère, Vindrac-Alayrac, Virac.

7. Galvenās vīna vīnogu šķirnes

‘Fer N’ – ‘Fer Servadou’, ‘Braucol’, ‘Mansois’, ‘Pinenc’

‘Len de l’El B’ – ‘Loin de l’Oeil’

‘Ondenc B’

‘Prunelard N’

‘Syrah N’ – ‘Shiraz’

‘Muscadelle B’

‘Mauzac B’

‘Duras N’

8. Saiknes vai saikņu apraksts

Nedzirkstošie vīni

Okeāna klimats rada vīnogulāju augšanai labvēlīgus apstākļus pavasarī un, samazinot spēcīga sala risku, veicina siltas ziemas. Vidusjūras ietekme, kas izpaužas kā sauss karstums vasarā un rudenī, veicina vienmērīgu un optimālu vīnogu nogatavošanos pie mērena ūdens trūkuma vasarā. Dienvidu vējam, kas ir karsts un sauss un parasti ļoti spēcīgs, ir liela loma visā vīnogulāju veģetatīvajā ciklā, jo tas paātrina pumpuru veidošanos, ziedēšanu un augļu nobriešanu. Tas var spēcīgi pūst rudens sākumā, tā karstā un žāvējošā iedarbība veicina vīnogu nobriešanu un ierobežo slimību attīstību. Sākot no septembra vidus, vēsu un bieži vien mitru nakšu un karstu dienu mija ir labvēlīga tam, lai zemesgabalos, kuros raža vēl nav novākta, parādītos sēnes Botrytis cinerea ierosinātā pelēkā (“dižciltīgā”) puve. Rudens sākumā dienvidu vējš var pūst stipri. Vēl nenovāktajās ogās strauji pieaug cukuru un skābju saturs. Šīs vīnogas, kuras ir sasniegušas pārgatavības pakāpi un dienvidu vēja vai “dižciltīgās” puves ietekmē ir saulē daļēji izžuvušas uz vīnkoka, tiek novāktas ar rokām, secīgos šķirojumos un vēlāk nekā saldajiem baltvīniem paredzētā vīnogu raža. No tām ražo vīnus ar norādi “vendanges tardives”.

Pirmo salnu vēla iestāšanās sekmē jauno dzinumu pārkoksnēšanos.

Atspoguļojot paradumus un zināšanas par vidi, noteiktajā zemesgabalu apgabalā, kas izmeklēts katrā ģeogrāfiskajā vienībā, priekšroka tiek dota viegli uzsilstošām augsnēm ar labu noteci un netiek iekļauti zemesgabali, kuros augsne stipri atdziest un sasalst, kā arī visauglīgākās augsnes.

Gejakas (Gaillac) apvidū cēlušās vīnogu šķirnes ‘Mauzac B’ un ‘Mauzac rose Rs’ šajos apstākļos parāda savu piemērotību sausu nedzirkstošo baltvīnu gatavošanai. No tām ražo maigus, viegli skābenus vīnus ar patīkamu ābolu aromātu. Īpaši atklātās nogāzēs vīnogām, kad tās sasniedz pārgatavības pakāpi, var būt augsts cukuru saturs.

Vietējas izcelsmes ir arī vīnogu šķirne ‘Len de l’El B’: citos vīndārzos tās klātbūtne nav apstiprināta. Tā baltvīniem piešķir izsmalcinātu smaržas un garšas buķeti un ir galvenā vīnogu šķirne, no kuras gatavo vīnu ar norādi “vendanges tardives”. Visos dabiskajos reģionos, kas veido nosaukuma ģeogrāfisko apgabalu, šīm vīnogām dabiskajā izžūšanas procesā, ko nosaka dienvidu vējš vai “dižciltīgā” puve, var būtiski palielināties sulas koncentrācija. Baltvīnu ražošanai paredzēta arī vīnogu šķirne ‘Ondenc B’ – tā reiz bijusi plaši izplatīta Francijas dienvidrietumos, bet mūsdienās saglabājusies tikai Gejakas vīndārzā. Tai piemīt patīkams aromāts un laba dabiskās izžūšanas spēja.

Arī sarkanvīnu un sārtvīnu ražošanai paredzētās vīnogu šķirnes ir galvenokārt oriģinālās un vietējās vai reģionālās vīnogu šķirnes, kā, piemēram, ‘Duras N’, kuras dzimtene visdrīzāk ir Gejakā un kura sastopama gandrīz vienīgi šajā vīndārzā, vai ‘Fer N’, kura nākusi no Francijas dienvidrietumiem, vai ‘Prunelard N’, kas ir Gejakas šķirne, kuru 1868. gadā pieminējis dr. Gijo (Guyot) un kuras audzēšana XX gadsimta gaitā tika izbeigta, taču atjaunotni piedzīvoja 1990. gadu beigās.

Gejakas vīndārza bagātību nosaka atrašanās dažādu klimatisko ietekmju sadures vietā un lielā ģeopedoloģisko apstākļu daudzveidība. No visai neievērojamas teritorijas šis ģeogrāfiskais apgabals ir kļuvis par vietu, kurā audzē oriģinālas un galvenokārt vietējas vīnogu šķirnes, kuras selekcionētas un saglabātas paaudžu paaudzēs un kurām šajā dabiskajā vidē ir sava ekoloģiskā niša. Ražotāji šīs vīnogu šķirnes ir iepazinuši, pielāgojot savu zinātību, proti, izstrādājot apgriešanas un piesiešanas paņēmienus, kas ļauj ķekarus pareizi sadalīt pa augļzariem, un tādējādi viņiem ir izdevies saglabāt šo šķirņu audzēšanas tradīciju.

Viņu zinātība, pielāgojot vai saglabājot savas vīndarības metodes, izpaužas arī tādu paņēmienu izmantošanā, kuri ļauj no vīnogām iegūt labāko. Sarkanvīnu kopšanas periods pēc fermentācijas ir vajadzīgs, lai iegūtu vīnu ar sarežģītākiem aromātiem, bet galvenokārt tāpēc, lai tanīni noapaļotos un kļūtu zīdaini, īpaši ja tiek izmantotas oriģinālās, bet savā ziņā zemnieciskās vīnogu šķirnes. Lai šos mērķus sasniegtu, specifikācijā noteikts minimālais vīna kopšanas periods: līdz nākamā gada 1. februārim pēc ražas novākšanas.

Vīnus ar norādi “vendanges tardives” kopj vismaz līdz aiznākamā gada 15. maijam pēc ražas novākšanas, un šis laiks ietver vismaz divus mēnešus pudelē. Šis ilgais kopšanas periods veicina vīnu līdzsvarotību un attīsta to sarežģītos aromātus. Lai saglabātu šīs īpašības un produkta specifiku un tādējādi arī tā reputāciju, šo vīnu fasēšana notiek ģeogrāfiskajā apgabalā. Vīnus, kurus varētu apzīmēt ar norādi “vendanges tardives”, sistemātiski pārbauda ģeogrāfiskajā zonā katras partijas kopšanas perioda beigās.

Dzirkstošie vīni

Paaudžu paaudzēs ražotāji, izmantojot dažādas vinifikācijas metodes, ir pilnveidojuši dzirkstošo vīnu ražošanas zinātību. Metode, ko sauc par “sentēvu metodi”, ir balstīta uz fermentēšanu pagrabos, kuros vīnus glabā, sapildītus pudelēs. Šie vīni ir gatavoti tikai no vīnogu šķirnēm ‘Mauzac B’ un ‘Mauzac rose R’, kuras ir atzītas par spējīgām veidot bagātīgas putas un no kurām var iegūt smalkus burbulīšus. No šo šķirņu vīnogām, kas augušas atklātās nogāzēs un sasniegušas pārgatavību, iespējams gatavot saldos dzirkstošos baltvīnus.

Apguvuši šo pirmo paņēmienu, ražotāji izstrādāja metodi, kas paredz otrēju fermentēšanu pudelē un ļauj iegūt izteiktākus bruta paveida dzirkstošos vīnus, katrā atsevišķajā mucā respektējot konkrētajai ražas novākšanas vietai raksturīgās īpašības. Visbeidzot, ilgstoša kopšana “uz restēm” veicina labu putošanos un sarežģīta augļu aromāta attīstību.

Vīnus no šā vairāk nekā 2 000 gadus senā vīndārza eksportēja pa Tarnu un Garonu. Par to liecina no Montānas apkaimes nākušo amforu fragmenti, kas atrasti plašā apgabalā, kurš sniedzas no Spānijas dienvidiem līdz pat Skotijas ziemeļiem. Kad benediktīniešu mūki nodibināja Senmišela abatiju, viņi izvēlējās vīna ražošanai vislabvēlīgākās vietas, izkopa ievērojamas prasmes tirdzniecības tīkla organizēšanā pa Tarnas upi un izraka iespaidīgu pagrabu tīklu. Vīns tika sūtīts pa Tarnu, pēc tam pa Garonu uz Bordo ostu, no kurienes tas devās iekarot Franciju un Ziemeļeiropu. 1253. gadā Anglijas karalis Ričards III sev pasūtīja 20 mucas Gejakas vīna. Gejakas vīnu reputācija turpināja pieaugt. Laikā no 1306. gada līdz 1307. gadam, par kuru ir saglabājusies uzskaite, gejakieši piegādāja 40 % no visiem vīniem, kas bija šķērsojuši Garonas baseinu virzienā uz Bordo un bija paredzēti eksportam.

Kopš 1980. gadiem Tarnas vīndārza kopējā platība ir samazinājusies, taču ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Gaillac” apzīmētās produkcijas īpatsvars ir pieaudzis. Lielāko daļu produkcijas pārdod, iepildītu pudelēs. Pateicoties savam enerģiskumam un zinātībai, Gejakas vīnkopji uztur šā reģiona vīnu atpazīstamību un reputāciju.

9. Citi būtiski papildu nosacījumi (fasēšana, marķēšana, citas prasības)

Marķējums

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts

Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā drīkst norādīt lielākās ģeogrāfiskās vienības – “Sud-Ouest” – nosaukumu. Šīs lielākās ģeogrāfiskās vienības nosaukumu norādīt drīkst arī prospektos un uz dažādu veidu taras.

Lielākās ģeogrāfiskās vienības nosaukumā izmantotie burti ne augstumā, ne platumā nedrīkst būt lielāki par burtiem, kādi izmantoti, atveidojot kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Papildpiezīmes

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts

Kontrolēto cilmes vietas nosaukumu papildināt ar norādi “méthode ancestrale” drīkst vīniem, kas atbilst nosacījumiem, kuri attiecībā uz šo norādi minēti specifikācijā.

Kontrolēto cilmes vietas nosaukumu papildināt ar norādi “primeur” drīkst vīniem, kas atbilst nosacījumiem, kuri attiecībā uz šo norādi minēti specifikācijā.

Kontrolēto cilmes vietas nosaukumu papildināt ar norādi “doux” drīkst vīniem, kas atbilst nosacījumiem, kuri attiecībā uz šo norādi minēti specifikācijā.

Kontrolēto cilmes vietas nosaukumu papildināt ar norādi “vendanges tardives” drīkst vīniem, kas atbilst nosacījumiem, kuri attiecībā uz šo norādi minēti specifikācijā.

Vīniem ar norādi “primeur” un vīniem ar norādi “vendanges tardives” obligāta ir norāde par vīnogu ražas gadu.

Dzirkstošie vīni un dzirkstošie vīni ar norādi “méthode ancestrale”

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

fasēšana noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts

Visas ražošanas darbības, sākot no vīnogu novākšanas un beidzot ar nogulšņu atdalīšanu ar “[aukstās] izsviešanas” paņēmienu, tiek veiktas ģeogrāfiskajā apgabalā.

Dzirkstošos vīnus gatavo, veicot otrējo fermentāciju pudelē, un glabāšanas laiks pudelēs uz nogulsnēm nedrīkst būt mazāks par deviņiem mēnešiem.

Dzirkstošos vīnus ar norādi “méthode ancestrale” gatavo, fermentējot tikai vienreiz. Šī fermentācija sākas mucā. Putu veidošanās posms notiek tikai pudelē no daļēji fermentētas misas.

Glabāšanas laiks pudelēs uz nogulsnēm nedrīkst būt mazāks par diviem mēnešiem.

Ņemot vērā vīnu gatavošanas procesu ar putu veidošanos, kas notiek pudelēs, fasēšanu veic ģeogrāfiskajā apgabalā.

Vīnus, kas otrējās fermentēšanas rezultātā gatavoti pudelē, patērētājam pārdod, kad tie pēc vecvīnā izšķīdināta cukura pievienošanas ir ne mazāk kā deviņus mēnešus glabāti pudelēs uz nogulsnēm un ne agrāk kā nākamā gada 1. septembrī pēc ražas novākšanas.

Vīnus ar norādi “méthode ancestrale” patērētājam pārdod pēc tam, kad beidzies divus mēnešus ilgs glabāšanas laiks pudelēs uz nogulsnēm.

Nedzirkstošie baltvīni ar norādi “vendanges tardives”

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

fasēšana noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts

Vīnus ar norādi “vendanges tardives” kopj vismaz līdz aiznākamā gada 15. maijam pēc ražas novākšanas, un šis laiks ietver vismaz divus mēnešus pudelē. Šis ilgais kopšanas periods veicina vīnu līdzsvaru un attīsta to aromātu sarežģītību.

Vīni tiek fasēti noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, un kopšanas perioda beigās visas to partijas tiek sistemātiski pārbaudītas. Ražotāji ir izvirzījuši mērķi, no vienas puses, labāk saglabāt to produktu galvenās īpašības, kurus kopj ilgstoši un kuriem vajadzīga smalka zinātība, un, no otras puses, ražošanas reģionā nodrošinot kontroles, kurām vajadzīga īpaša organoleptiskā kompetence, garantēt un aizsargāt produktu kvalitāti un specifiskumu un līdz ar to – kontrolētā cilmes vietas nosaukuma reputāciju.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-1d5b3ef7-29eb-4f86-a2bf-d9d8dd9d6274

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.