Priekšlikums Padomes regulaI par zvejas iespēju un ar to saistītajiem nosacījumiem zināmiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kas piemērojamas 2005. gadam Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi /* COM/2004/0785 galīgā redakcija */





Briselē, 08.12.2004 COM(2004) 785 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULAI par zvejas iespēju un ar to saistītajiem nosacījumiem zināmiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kas piemērojamas 2005. gadam Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Šis priekšlikums Padomes Regulai 2005. gadam nosaka zvejas tiesības Kopienai vairākās zvejas vietās un trešās valsts kuģiem Kopienas ūdeņos, un apstākļus, saskaņā ar kuriem zvejas iespējas iegūstamas. Tas ierosina arī turpināt pasākumus zvejas intensitātes ierobežošanai ļoti noplicinātos zivju resursos. Šajā priekšlikumā ietverti arī pārejas tehniskie pasākumi 2005. gadam. I. PRIEKŠLIKUMA POLITISKAIS PAMATOJUMS Pēdējie Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ziņojumi, kurus lielā mērā atbalstīja EK Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK), apstiprina situāciju, kas tika noteikta pēdējo gadu laikā. Vairums no dziļūdens zivju krājumiem un daži no jūras zivju krājumiem tiek pārzvejoti un atrodas ārpus drošām bioloģiskajām robežām. Dažiem ļoti noplicinātiem resursiem, ICES ieteikusi vai nu nulles nozveju iesaistītajā zvejniecībā vai ļoti ierobežotu kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) izmantošanu, kamēr tiek pieņemts atjaunošanas plāns. Šāda ieteikuma piemērošana jāizskata, ņemot vērā lēmumus, kurus pēdējo trīs gadu laikā pieņēmusi Padome. Rezultātā šiem lēmumiem jāsniedz nozīmīgs zvejas kvotu samazinājums apdraudētajiem krājumiem un pagaidu zvejas pasākumu kontroles ieviešana dažām zivsaimniecībām kopš 2003. gada. Šie pasākumi jāpiemēro kopā ar ekspluatācijas pārtraukšanas programmām, kas dažās dalībvalstīs noveda pie zvejas jaudas samazināšanās. Tādēļ Komisija uzskata, ka pašreizējā politika, kas atļauj zvejas turpināšanu zemā līmenī, var sniegt rezultātus, ja tā pilnībā tiek izpildīta. Nesenie ICES aprēķini norāda, ka zivju mirstības samazināšanās 2003. gadā tomēr ir bijusi mazāka nekā Padome paredzēja 2002. gadā. Komisija uzskata, ka nepieciešama pastiprinošu konservatīvu pasākumu izmantošana, ja zivsaimniecības nav, kā ieteikts, aizvērtas. Daudziem krājumiem, ICES aprēķini par pēdējām izkraušanām krastā ir daudz augstāki par tiem, par kuriem ziņots oficiālajā statististikas informācijā. Tas norāda, ka kvotas nav kā paredzēts ierobežojušas zvejniecību. Tādēļ ICES apgalvo, ka vajadzīgo zivju mirstības samazināšanu var sasniegt tikai, ja tiek samazināta zvejas intensitāte. Pamatojoties uz šo ieteikumu, Komisija vēlreiz 2005. gadam ierosina īstenot tiešo intensitātes apsaimniekošanu, kā galveno saglabāšanas un apsaimniekošanas līdzekli. Ir nepieciešami vairāku gadu apsaimniekošanas plāni, lai nodrošinātu ilgtermiņa krājumu ilgtspēju un uzlabotu zvejas darbības procesa stabilitāti. Ikgadējie lēmumi par KPN un kvotām jāpieņem samazināšanas plānu un ilgtermiņa apsaimniekošanas stratēģiju kontekstā. Komisijas priekšlikums atspoguļo nesenās debates ar dalībvalstīm un ieinteresētām pusēm par ilgtermiņa apsaimniekošanu un paredz turpmākas debates 2005. gadā. Konsultācijas ar ieinteresētajām pusēm norāda lielu priekšrocību, lai saglabātu stabilitāti KPN. Lai to sasniegtu, pašiem zivju krājumiem jābūt stabilākiem. Tas nepieciešams lielākai daļai krājumu, lai izmantošana tiktu samazināta līdz zemākiem, stabilākiem un nemainīgākiem rādītājiem. Nesenajā ieteikumā zinātnieki ir ierosinājuši apsaimniekošanai uz zivsaimniecību pamatotu pieeju, jo atsevišķu sugu pārzināšana nevar pienācīgi atspoguļot daudzu jaukto zivsaimniecību, kurās krājumi tiek ķerti kopā, sarežģītību. Uz zivsaimniecību pamatota pieejā nepieciešams ņemt vērā dažādu krājumu asociāciju tajās pašās zivsaimniecībās. Tas ir vēl viens iemesls, lai izmantotu tiešo intensitātes apsaimniekošanu kā administrācijas līdzekli. Savādāk neatbilstība starp dažādu zvejas iespēju sajaukumu, kuras var izmantot zvejas flotes, un sugu sajaukumu, kuras tiek noķertas zvejas laikā, varētu radīt saistības izbrāķēt. ICES aprēķini par nozvejas pārsniegšanu pār KPN un KPN un kvotu nespēja kontrolēt zivju mirstību parāda, ka, lai saglabātu zivju krājumus, nepieciešams būtiski uzlabot kontroli un likuma realizēšanu. Rezultātā Komisija ierosina vairākus pasākumus, lai saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumi tiktu efektīvāk īstenoti. II. KOPĒJĀS PIEĻAUJAMĀS NOZVEJAS NOTEIKŠANA (KPN) A. Krājumi Kopienas ūdeņos Komisijas priekšlikumi KPN pamatojas uz pēdējiem zinātniskiem ieteikumiem, kas dažos gadījumos ir pārveidoti, lai nodrošinātu ekonomisko pasākumu nepārtrauktību iesaistītajās zivsaimniecībās un vairākgadu apsaimniekošanas pieejas īstenošanu, kā norādīts iepriekš. Šie grozījumi tiek ieviesti, paredzot, ka tie ir savienojami ar nozīmīgi samazināto risku apdraudētajiem zivju krājumiem. Šā gada priekšlikumu sagatavošanas procesā Komisija ir apspriedusies ar ieinteresētajām pusēm. Pamatojoties uz šīm konsultācijām, Komisija apzinās vajadzību pēc pakāpeniskas pieejas krājumam, kas ir ārpus drošām bioloģiskām robežām, kas izdara pamatotu kopsavilkumu starp nepieciešamību panākt krājumu izlīdzināšanu līdz drošām bioloģiskām robežām pēc iespējas ātrāk, un nepieciešamību nodrošināt ekonomiskās darbības zināmu nepārtrauktību. Komisija arī atzīst nepieciešamību pilnībā izmantot to krājumu zvejas iespējas, kas atrodas drošās bioloģiskās robežās, tik ilgi, kamēr tas nenorāda uz zivju mirstību, kas ilgtermiņā radītu pie produkcijas samazināšanos. Pievēršoties izvērstākai pieejai, KPN noteikšanai Kopienas ūdeņos, Komisija izmanto šādus kritērijus šādām krājumu kategorijām. 1. Krājumi, kuriem Padome pieņēmusi atjaunošanas plānu Nozīmīgie krājumi ir: - menca Kategatā - menca Skagerakā, Ziemeļjūrā un Austrumu kanālā - menca Skotijas rietumos - menca Īrijas jūrā - ziemeļu heka krājums Šiem krājumiem Komisija ierosina KPN pieņemšanu saskaņā ar 6. un 7. pantu par atjaunošanas plāna pieņemšanu mencai [1] un 5. un 6. pantu par atjaunošanas plānu ziemeļu hekam [2]. Dažu krājumu novērtēšanā ir būtiskas neskaidrības par nozvejoto zivju skaitu. Tādos gadījumos 6. un 7. pants nav tieši piemērojami un Komisija ierosina turpmāk piemērot zemu KPN. Ņemot vērā ilgstošo nopietno mencu krājumu situāciju un apstiprināto nepieciešamību pēc papildus saglabāšanas pasākumiem, Komisija ierosina turpmāku pūliņu piemērošanu, cenšoties nodrošināt labāku aizsardzību mencai, saskaņā ar 8. pantu par mencas atjaunošanas plānu. 2. Krājumi, kur atjaunošanas plāns tiek izstrādāts Nozīmīgie krājumi ir: Jaunzēlandes merlūzas krājumi (VIIIc un IXa rajons), Ibērijas- Atlantijas omāri (VIIIc un IXa rajons), paltuss Biskajas līcī (VIIIab rajons), paltuss Rietumu kanālā (VIIe rajons), Austrumbaltijas menca (25. – 32. rajons), Ziemeļjūras plekste (IV zona). Kur ICES ieteicis, ka atjaunošanas plāns joprojām ir nepieciešams, Komisija ierosina pieņemt KPN un intensitātes apsaimniekošanas pasākumus kas ņem vērā konsultācijas ar dalībvalstīm un ieinteresētajām pusēm. Kur ICES nav atkārtojusi savu ieteikumu par atjaunošanas plānu, Komisija ierosina KPN pieņemšanu un, kur nepieciešams, intensitātes ierobežošanu, kas savienojama ar zinātnisko ieteikumu, ņemot vērā pašreizējo krājumu stāvokli, nepieciešamība pēc vairākgadu pieejas un dalībvalstu, un ieinteresēto pušu vēlmes pēc stabilitātes KPN. Komisija turpina debates Padomē, ar ieinteresētajām pusēm un iesaistītajām dalībvalstīm par ilgtermiņa apsaimniekošanu tādiem krājumiem, kas nodrošinās, ka tie neatgriežas pie augsta riska apstākļiem. 3. Krājumi, kas tiek saistīti ar krājumu, kuram ir pieņemti atjaunošanas plāni, tiek izstrādāti, vai kur ICES un ZZTEK ir ieteikušas pārtraukt vai citādi samazināt līdz iespējami viszemākajam līmenim Tur, kur atjaunošanas plānu īstenošana ietver nozīmīgas izmaiņas zivju mirstībā, kas virzīta uz sarūkošajām sugām jauktajās zivsaimniecībās, Komisija, pamatojoties uz ICES un ZZTEK informāciju un ietiekumiem, piemēro apvienojamus pasākumus, lai izvairītos no pienākuma izbrāķēt tajās zivsaimniecībās, kuras ir pilnīgi jauktas. Piemēri ir pikšas un sudrabotā heka krājumi Ziemeļjūrā un Skotijas rietumos un paltusa krājumi Kategatā, Skagerakā un Ziemeļjūrā. 4. Citi krājumi, par kuriem ICES un ZZTEK ir paziņojušas, ka tie atrodas ārpus drošām bioloģiskajām robežām un ir paziņojušas par ievērojamu zivju mirstības samazināšanos Krājumiem, kuri atrodas ārpus drošām bioloģiskām robežām, bet neietilpst nevienā no iepriekš minētajām kategorijām, Komisija ierosina KPN atbilstošu īstermiņa nozvejas iespēju, kuru ir ieteikusi vai nu ICES vai ZZTEK, vai abas, izņemot, lai mazinātu vērtējumu nenoteiktību un lai sasniegtu tirgus un zvejas darbību stabilitāti, Komisija ierosina ierobežot ikvienu izmaiņu KPN līdz ne vairāk par 20% salīdzinājumā ar 2003. gada KPN, kur to varēja darīt, nepārsniedzot piesardzības zivju mirstību Fpa. Kā būtiska šās pakāpeniskākās pieejas daļa, Komisija arī ierosina Padomei uzņemties saistības, nosakot KPN, kas ir savienojams ar turpmāku pakāpenisku zivju mirstības samazināšanu turpmākajos gados. 5. Krājumi, kas atrodas drošās bioloģiskās robežās un netiek saistīti ar atjaunošanas krājumiem Kur krājuma novērtējums norāda, ka tas atrodas drošās bioloģiskās robežās, Komisija ierosina KPN, kas, saskaņā ar zinātniskajām prognozēm par šādas nozvejas pieņemšanu, nenovedīs pie krājuma drošās bioloģiskās robežas šķērsošanas (t.i., vai nu virzības zem piesardzības biomasas, Bpa, vai virs piesardzības zivju mirstības, Fpa) līdz 2006. gadam. Kur krājuma novērtējums norāda, ka, palielinot zivju mirstību, ilgtermiņā netiks iegūts papildu daudzums vai, ka, samazinot zivju mirstību, var iegūt lielāku daudzumu, Komisija ierosina KPN, kas savienojams ar zivju mirstības nepalielināšanos. Tomēr, lai mazinātu neskaidrības ietekmi un uzlabotu ekonomisko stabilitāti zivju rūpniecībā, Komisija ierobežo KPN samazināšanu vai palielināšanu līdz ne vairāk par 20% salīdzinājumā ar 2002. gada KPN, kad to varēja darīt nepārsniedzot Fpa. 6. Krājumi, kuriem nav pieejami novērtējumi un netiek nodrošināts zinātnisks ieteikums Šādos gadījumos Komisija ir pamatojusi savu priekšlikumu ar ieteikumu vai nu no ICES vai no ZZTEK, lai kur šās organizācijas sniedz precīzi formulētu novērtējumu KPN. Gadījumos, kad nav pieejams ne novērtējums, ne ieteikums, Komisija 2005. gadam parasti ierosina KPN, kas ir vienāds ar 2004. gadā pieņemto KPN, kur paziņojumi par izkrautajiem daudzumiem norāda uz maksimālu kvotas izmantošanu. Kur kvotas izmantošana ir zema, Komisija apsver, vai iztrūkums ir radies patiesu nepietiekamu zvejas iespēju dēļ (t.i., “papīra zivju” pastāvēšana). Šajos gadījumos Komisija ierosina KPN samazināt, lai KPN labāk atspoguļotu (un tādēļ ilgtermiņā aizsargātu) patiesās zvejas iespējas. Komisija šādos gadījumos ierosina KPN par 20% samazināt, lai sasniegtu zvejas iespēju pakāpenisku samazināšanu līdz krastā izkraušanas līmeņiem, kas novēroti pēdējos gados. B. Krājumi, kas apsaimniekoti reģionālo zivsaimniecību organizāciju kontekstā vai pēc abpusējām konsultācijām ar trešajām valstīm. Noteikti krājumi tiek apsaimniekoti reģionālo zivsaimniecību organizāciju kontekstā vai pēc abpusējām konsultācijām ar trešajām valstīm. Komisijas priekšlikums šiem krājumiem atspoguļo lēmumus, kas pieņemti šajos ietvaros. Tomēr, neliels skaits lēmumu joprojām var tikt pieņemti attiecībā uz krājumiem, kas tiek apsaimniekoti kopā ar trešajām valstīm. Lai novilcinātu šā priekšlikuma izvirzīšanu, kamēr šie lēmumi tiek pieņemti, būtu neiespējami šo priekšlikumu iesniegt laika trūkuma dēļ, kas Padomei nepieciešams tā izskatīšanai pirms pieņemšanas decembrī. III. INTENSITĀTES IROBEŽOJUMI Ņemot vērā ICES ieteikumu par KPN neefektivitāti, lai kontrolētu zivju mirstību un nepieciešamību izmantot zvejas intensitātes apsaimniekošanu, lai sasniegtu ilgspējīgus mērķus, Komisija turpina uzskatīt intensitātes apsaimniekošanu par galveno līdzekli. Padome ir pieņēmusi intensitātes apsaimniekošanas pasākumus kopš 2002. gada decembra attiecībā uz noteiktām mencu zivsaimniecībām. Turklāt Komisija ir ierosinājusi tālākus atjaunošanas plānus, kuri ietver tiešās zvejas intensitātes apsaimniekošanas izmantošanu papildu krājumiem, kas pakļauti nepastāvīgai izmantošanai. Komisija ierosina pagaidu likumus zvejas intensitātes apsaimniekošanai, kas ir līdzīgi tiem, kas tika ieviesti 2004. gadā (Regulas 2287/2003 V Pielikums), lai attiektos uz zivsaimniecībām, kuras ir ārpus drošām bioloģiskām robežām un kurām ļoti būtisku zivju mirstības samazināšanu ir ieteikusi ICES. Šis priekšlikums attiecas zvejas dienu skaitu pēc rīku kategorijas, mencu zivsaimniecībām Skagerakā, Kategatā, Ziemeļjūrā, Īrijas jūrā, Austrumu kanālā un Skotijas rietumos, bušu zivsaimniecībām Ziemeļjūrā, paltusa zivsaimniecībām Rietumu kanālā un heka, jūras velna un Norvēģijas omāra zivsaimniecībām Rietumibērijas pussalas ārpusē. Mencu krājumiem Īrijas jūrā, Kategatā, Skagerakā, Ziemeļjūrā un Skotijas rietumos, salīdzinājumā ar 2003. gadu, ir nepieciešama turpmāka intensitātes samazināšana. Tomēr, galvenās izmaiņas intensitātes ierobežošanai, kas tika ieviestas no 2003. gada līdz 2004. gadam, rezultātā ir devušas būtisku pasākumu efektivitātes uzlabojumu. Tādēļ izvērstā intensitāte 2004. gadā iespējams ir būtiski zemāka nekā 2003. gadā, pat ar neizmainītu dienu skaitu jūrā. ICES savā ieteikumā šiem krājumiem ierosina zivju mirstības samazināšanu līdzīgu 2003. gadam vai līdz vidējai zivju mirstībai, kas tika novērota periodā no 2001. gada līdz 2003. gadam. Dienu skaita samazināšanai jūrā līdzīgi 2004. gadam, kuram jāatbilst zinātniskajam ieteikumam, kas tādēļ var būt zemāks, nekā ieteica ICES. Ja šī samazināšana tiktu ieviesta, samazinot jūrā pavadīto dienu nozīmīgām flotēm, tas varētu iedragāt pilnīgu zvejas iespēju izmantošanu vairākiem citiem krājumiem. Tādēļ Komisija ierosina, ka nepieciešamā intensitātes samazināšana mencas zivsaimniecībām, var tikt sasniegta, slēdzot galvenos zvejas apgabalus un /vai mencas sezonu. Ierosinātais atļautais jūrā pavadīto dienu skaits zivsaimniecībās Ziemeļjūras butei, paltusam Rietumu kanālā un hekam, jūras velnam un Norvēģijas omāram Rietumibērijas pussalas ārpusē tikuši izvēlēti, lai atbilstu ierosinātajam KPN, kā aprakstīts iepriekš. Pēdējais ieteikums no ICES parāda, ka ir skaidri redzama vajadzība ieviest intensitātes ierobežošanas plānu mencu zivsaimniecībām Baltijas jūrā. Lai tas būtu atbilstošs ieteikumam un lai nodrošinātu nozīmīgu zivju mirstības samazinājumu Austrumbaltijas mencai 2005. gadā, Komisija ierosina zvejas intensitātes samazināšanu ieviešot divus slēgtos apgabalus mencas zvejai. Krājumiem kas minēti iepriekš, Komisija ierosina KPN, kas nav atbilstošs ICES ieteikumiem nulles KPN. Šādi priekšlikumi ietver augstāku riska līmeni nekā precīza zinātniska ieteikuma ievērošana. Lai šie KPN līmeņi būtu efektīvi, nodrošinot atjaunošanos, tiem jābalstās uz zvejas intensitātes ierobežošanu un pasākumiem, lai uzlabotu kontroli un ieviešanu. Ierosinātie intensitātes pasākumi ir formulēti III Pielikumā (slēgtie apgabali un sezonas) un IV Pielikumā (jūrā pavadīto dienu plāns un kontroles un ieviešanas pasākumi). Galvenās ierosinātās izmaiņas attiecībā uz pašreizējiem pasākumiem ir: - Papildināšana ar īpašu zvejas atļauju sistēmu kuģiem, kas ietver pasākumus un zvejas iespēju samazināšanu kuģiem, kas pārkāpj saglabāšanas regulas. - Ziņošanas saistību ieviešana par zvejas intensitāti dalībvalstīm. Turklāt ICES ir ieteikusi pārzināt tūbīšu zivsaimniecību Ziemeļjūrā ar īpašu intensitātes apsaimniekošanas plānu. V Pielikums ierosina apsaimniekošanas sistēmu, kas atbilst šim ieteikumam. IV. PAGAIDU TEHNISKIE PASĀKUMI Pagaidu tehniskie pasākumi, kas tiek piemēroti 2005. gadā, ir sniegti priekšlikuma III Pielikumā. Kā izklāstīts II un III nodaļā, priekšlikums ietver papildus zvejas intensitātes samazināšanu mencai apgabala vai sezonas slēgšanas veidā. Tiek ierosināts katram no mencu krājumiem Ziemeļjūrā un Austrumbaltijas jūrā slēgt dziļūdens zivsaimniecībai divus apgabalus, kas ietver galvenās zvejas vietas mencai. Mencai Kategatā priekšlikums ietver mencas zivsaimniecības aizliegumu 2005. gada pirmajā ceturksnī, kur tradicionāli tika iegūta viena trešdaļa no mencu nozvejas. Mencu krājumiem Skotijas rietumos un Īrijas jūrā netiek ierosinātas papildus slēgšanas. V. NOSACĪJUMI KRASTĀ IZKRAUTAJAI NOZVEJAI UN PIEZVEJAI, UN ĪPAŠIE PASĀKUMI ATTIECĪBĀ UZ SIĻĶI Saskaņā ar pašreizējo regulu, siļķes lomi, kas iegūti mazās norobežotās rūpniecības zivsaimniecībās, nav jāuzskaita attiecībā pret jebkādu kvotu. Tas attiecas arī uz siļķes piezveju rūpniecības zivsaimniecībās Ziemeļjūrā, Skagerakā un Kategatā, lai gan šiem apgabaliem piezvejas kvotas ir saskaņotas ar Norvēģiju. Lai nodrošinātu, ka visas siļķes lomi tiek uzskaitīti saskaņā ar piešķirtajām kvotām, tiek ieviestas izmaiņas priekšlikuma 8. pantā un II Pielikumā. Prasība, lai būtu atbilstošas paraugu ņemšanas programmas uz vietas, lai efektīvi pārraudzītu siļķes nozveju, ir paplašināta, lai ietvertu mazās zivsaimniecības Baltijas jūrā. Pastiprināto pasākumu rezultātā, ierobežojot kopējo siļķu piezveju, ir tikuši atcelti speciālie piezvejas likumi, kas tika ieviesti siļķei 1998. gadā[3]. Zinātnieki tomēr atkal ieteikuši svarīgu nozvejas līmeņu samazināšanu vairākiem krājumiem 2005. gadā. Komisija apzinās, ka dažos gadījumos šie samazinājumi nozīmē ievērojamas īstermiņa ekonomiskās grūtības ietekmētajām zivju rūpniecībām. Turklāt nozvejas ierobežojumiem daudzos gadījumos ir ierobežota iedarbība uz saglabāšanu sliktās ievērošanas dēļ. Šo iemeslu dēļ Komisija var pieņemt vairākiem krājumiem nozvejas līmeņa samazinājumu 2005. gadā, kas nav tik liels, kā iesaka zinātnieki, bet vienīgi ar nosacījumu, ka dalībvalstis pašas veiks ilgtermiņa atjaunošanas un/ vai apsaimniekošanas plānu pieņemšanu attiecīgajiem krājumiem, ietverot tik apsaimniekošanas instrumentus, cik nepieciešams, lai nodrošinātu to efektivitāti. Priekšlikums PADOMES REGULAI par zvejas iespēju un ar to saistītajiem nosacījumiem zināmiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kas piemērojamas 2005. gadam Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[4] un jo īpaši tās 20. pantu, ņemot vērā Padomes 2004. gada 26. februāra Regulu (EK) Nr. 423/2004 par pasākumu izveidi mencas krājumu atjaunošanai[5] un jo īpaši tās 6. un 8. pantam, ņemot vērā to Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 811/2004 par pasākumu izveidi ziemeļu heka krājumu atjaunošanai[6] un jo īpaši tās 5. pantam, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,[7] tā kā : Regulas (EK) Nr. 2371/2002 4. pants pieprasa Padomi pieņemt pasākumus, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu pieeju ūdeņiem un resursiem, un ilgspējīgu zivju darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos ieteikumus, un it īpaši, ziņojumu, kuru sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu, Padomei ir saistoši izveidot kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) zivsaimniecībai vai zivsaimniecību grupai. Zvejas iespējas dalībvalstīm un trešajām valstīm jāpiešķir saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti šās Regulas 20. pantā. Lai nodrošinātu efektīvu KPN un kvotu apsaimniekošanu, jāizveido īpaši nosacījumi, saskaņā ar kuriem notiek zvejas darbi. Ir nepieciešams izveidot principus un noteiktas procedūras zivsaimniecības apsaimniekošanai Kopienas līmenī, lai dalībvalstis var nodrošināt savu kuģu apsaimniekošanu. Saskaņā ar Padomes 1996. gada 6. maija Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu, kas ievieš papildu nosacījumus katra gada KPN un kvotu[8] apsaimniekošanai, ir nepieciešams noteikt krājumus, uz kuriem attiecas dažādi Regulā minētie pasākumi. Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta līgumiem vai protokoliem par zivsaimniecību attiecībām, Kopiena ir konsultējusies par zvejas tiesībām ar Norvēģiju[9], Fēru salām[10], Grenlandi[11] un Islandi[12]. Saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta 6. pantu, zivsaimniecības līgumus, kurus Latvija un Lietuva noslēgusi ar trešajām valstīm, pārzinās Kopiena. Saskaņā ar šiem līgumiem Kopiena ir konsultējusies ar Krievijas Federāciju. Kopiena ir Līgumslēdzēja vairākām reģionālajām zivsaimniecības organizācijām. Šīs zivsaimniecības organizācijas ir ieteikušas noteikt nozvejas ierobežojumus un citus saglabāšanas noteikumus zināmām sugām. Tādēļ šie ieteikumi Kopienai ir jāīsteno. Savā Gadskārtējā sanāksmē 2004. gada jūnijā, Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) pieņēma nozvejas ierobežojumus dzeltenspuru tunzivij, lielacu tunzivij un svītrainajai tunzivij, un tehniskos pasākumus attiecībā uz piezveju procedūru. Lai gan Kopiena nav IATTC biedrs, ir svarīgi īstenot šos pasākumus, lai nodrošinātu resursu ilgspējīgu apsaimniekošanu saskaņā ar šās organizācijas jurisdikciju. Savā Gadskārtējā sanāksmē 2004. gadā, Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) pieņēma tabulas, kas norāda ICCAT līgumslēdzēju pušu zvejas iespēju nepietiekamu un pārmērīgu izmantošanu. Šajā kontekstā ICCAT pieņēma lēmumu, novērojot, ka 2003. gadā Eiropas Kopiena ir nepietiekami izmantojusi savu kvotu vairākiem krājumiem. Lai respektētu korekcijas Kopienas kvotām, kuras noteikusi ICCAT, ir svarīgi veikt zvejas iespēju sadali, kas rodas no nepietiekamas izmantošanas, pamatojoties uz katras dalībvalsts attiecīgo ieguldījumu to nepietiekamajā izmantošanā, nepārveidojot sadales kodu, kas noteikts šajā Regulā attiecībā uz ikgadējo KPN piešķiršanu. Kā pagaidu pasākums un atliktā regulas pieņemšana, kas maina Padomes 1998. gada 29. jūnija Regulu (EK) Nr. 1434/98, kas precizē nosacījumus, saskaņā ar kuriem siļķi var izkraut krastā rūpniecības nolūkiem, kas nav paredzēti tiešam cilvēku patēriņam[13], siļķes nozveju jauktajās zivsaimniecībās, kā minēts šās Regulas 2. pantā, aprēķina attiecībā pret piederīgo siļķes kvotu. Zvejas iespēju īstenošanai jānotiek saskaņā ar Kopienas likumdošanu šajā jautājumā, un it īpaši saskaņā ar Komisijas 1987. gada 20. maija Regulu ((EEK) Nr. 1381/87, kas nosaka detalizēti izstrādātus noteikumus par marķēšanu un zvejas kuģu dokumentāciju[14], Komisijas 1983. gada 22. septembra Regulu ((EEK) Nr. 2807/83, kas nosaka detalizēti izstrādātus noteikumus par informācijas reģistrēšanu dalībvalstu zivju nozvejai[15], Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu ((EEK) Nr. 2847/93, kas nosaka kontroles sistēmu, kura piemērojama kopējai zivsaimniecību politikai[16], Padomes 2003. gada 4. novembra Regulu (EK) Nr. 1954/2003 par zvejas intensitātes vadību attiecībā uz noteiktiem zvejas apgabaliem un resursiem, pārveidojot Regulu (EK) Nr. 2847/93 un atceļot Regulas (EK) Nr. 685/95 un (EK) Nr. 2027/95[17], saskaņā ar Padomes 1994. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1626/94, kas izvirza noteiktus tehniskus pasākumus zivju resursu saglabāšanai Vidusjūrā[18], Padomes 1994. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1627/94, kas nosaka vispārējos noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām[19], Padomes 2004. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 601/2004., kas izvirza noteiktus kontroles pasākumus, kas piemērojami zvejas darbībām Konvencijas ietvertajā apgabalā par Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanu un atceļ Regulas ((EEK) Nr. 3943/90, (EK) Nr. 66/98 un (EK) Nr. 1721/1999[20], saskaņā ar Padomes 1997. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 88/98, kas nosaka noteiktus tehniskus pasākumus zivsaimniecības resursu saglabāšanai Baltijas jūras, dreifējošo ledus zonu un jūras šaurumu ūdeņos[21], Padomes 1998. gada 30. marta Regulu (EK) Nr. 850/98 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu ar tehniskiem pasākumiem jauno jūras organismu aizsardzībai[22], Padomes Regulu (EK) Nr. 1434/98, Padomes 2004. gada 26. februāra Regulu Nr. 423/2004, kas noteikusi pasākumus mencu krājumu atjaunošanai[23], Komisijas 2003. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 2244/2003, kas nosaka detalizēti izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām[24], ar Padomes Regulu ((EEK) Nr. 2930/86, kas definē zvejas kuģu īpašības[25] un Padomes 2001. gada 14. maija Regulu (EK) Nr. 973/2001, kas nosaka noteiktus tehniskus pasākumus noteiktu tālu migrējošo sugu krājumu saglabāšanai[26]. Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, 2005. gadā jāievieš noteikti papildu pasākumi zvejas kontrolei un tehniskiem nosacījumiem. Visapdraudētākajiem krājumiem, kuriem ir pieņemti atjaunošanas plāni un tur iekļautie apsaimniekošanas intensitātes plāni, nepieciešams piemērot pagaidu apsaimniekošanas intensitātes plānus. Sekojot ICES ieteikumam, nepieciešams piemērot pagaidu sistēmu, lai pārzinātu tūbīšu rūpnieciskās zivsaimniecības zvejas intensitāti ICES zonā IV un rajonā IIIa ziemeļos. Lai regulētu zvejas intensitātes ierobežojumus mencai, kā noteikts Padomes 2004. gada februāra Regulā (EK) Nr. 423, kas nosaka pasākumus mencas krājumu atjaunošanai[27], tiek ierosināti alternatīvi pasākumi, lai pārzinātu zvejas intensitāti konsekventi ar KPN, kā noteikts minētās Regulas 8. panta 3. punktā. 25. Gada sanāksmē, kas notika 2003. gadā no 15. līdz 19. septembrim, Ziemeļrietumu Atlantijas zivsaimniecības organizācija (NAFO) pieņēma atjaunošanas plānu Grenlandes paltusam NAFO zonā 2 un rajonā 3KLMNO. Plāns paredz KPN līmeņa samazināšanu līdz 2007. gadam, kā arī papildu pasākumus, tā efektivitātes nodrošināšanai. Šo plānu nepieciešams īstenot pirms 2005. gada, kamēr vēl nav pieņemta Padomes Regula par daudzgadu pasākumu īstenošanu, lai atjaunotu Grenlandes paltusa krājumus. Savā 26. Gada sanāksmē, kas notika 2004. gadā no 13. līdz 17. septembrim, NAFO pieņēma apsaimniekošanas pasākumus vairākiem iepriekš nereglamentētiem krājumiem, proti, rajām rajonā 3LNO, sarkanasarim rajonā 3O un baltajam hekam rajonā 3NO. Tādēļ šos pasākumus ir nepieciešams īstenot un noteikt sadali starp dalībvalstīm. Lai atbilstu starptautiskajām saistībām, kuras Kopiena uzņēmusies kā Konvencijas par Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu (CCAMLR) Līgumslēdzēja, ieskaitot saistības īstenot pasākumus, kurus pieņēma CCAMLR Komisija, jāīsteno KPN, kurus Komisija pieņēma 2004. – 2005. gada sezonai un attiecīgie sezonas ierobežojošie datumi. Savā XXIII gada sanāksmē 2004. gadā, CCAMLR pieņēma būtiskus nozvejas ierobežojumus izveidoto zivsaimniecību krājumiem, kas pieejami katram CCAMLR biedram. CCAMLR arī apstiprināja Kopienas zvejas kuģu dalību Dissostichus spp. pētniecības zvejniecībā zonā FAO 88.1 un rajonos 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a), un 58.4.3b), un veica būtiskas zvejas darbības attiecībā uz nozveju un nozvejas ierobežojumiem, kā arī noteiktiem konkrētiem tehniskiem pasākumiem. Arī šie ierobežojumi un tehniskie pasākumi ir jāīsteno. Lai nodrošinātu Kopienas zvejnieku eksistences līdzekļus, ir svarīgi atvērt šās zivsaimniecības 2005. gada 1. janvārī. Piešķirot šim jautājumam neatliekamības statusu, jāpiešķir izņēmums līdz sešu nedēļu periodam, kas minēts protokola I daļas 3. punktā par valsts parlamenta lomu Eiropas Savienībā, kas pievienots līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU: I NODAĻA Darbības joma un definīcijas 1. pants Temats Šī Regula nosaka zvejas iespējas 2005. gadam noteiktiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām un konkrētus nosacījumus, saskaņā ar kuriem šās zvejas iespējas izmantojamas. Tomēr noteiktiem Antarktikas krājumiem tā nosaka zvejas iespējas un konkrētus nosacījumus periodiem, kas izklāstīti IF Pielikumā. 2. pants Mērķis Šī Regula attiecas uz: (a) Kopienas zvejas kuģiem ("Kopienas kuģiem"); (b) zvejas kuģiem, kas brauc ar trešās valsts karogu un ir reģistrēti trešajā valstī ("trešās valsts kuģi"), ūdeņos, uz kuriem attiecas dalībvalstu suverenitāte vai jurisdikcija ("EK ūdeņi"). 3. pants Definīcijas Šajā Regulā izmantotas šādas definīcijas: (a) "zvejas iespējas" nozīmē: (i) kopējo pieļaujamo nozveju ("KPN") vai kuģu skaitu, kuriem ir atļauts zvejot un/vai šo atļauju laikā; (ii) KPN akcijas, kas pieejamas Kopienai; (iii) kvotas, kas piešķirtas Kopienas trešās valsts ūdeņiem; (iv) Kopienas zvejas iespēju piešķiršana saskaņā ar (ii) un (iii) dalībvalstīm kvotu veidā; (v) kvotu piešķiršana trešajām valstīm zvejai Kopienas ūdeņos. (b) "starptautiskie ūdeņi" nozīmē ūdeņus, uz kuriem neattiecas nevienas valsts suverenitāte vai jurisdikcija; (c) "NAFO uzraudzības rajons" nozīmē daļu no Ziemeļrietumu Atlantijas zivsaimniecības organizācijas (NAFO) Konvencijas rajona, uz kuru neattiecas piekrastes valstu suverenitāte vai jurisdikcija; (d) "Skageraks" nozīmē apgabalu, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai un dienvidos līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai, un no šī punkta līdz tuvākajam punktam Zvierijas krastā; (e) "Kategats" nozīmē apgabalu, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas uz Tistlarnas bāku un no šī punkta uz tuvāko punktu Zviedrijas krastā, un dienvidos līnija, kas novilkta no Hasenøre uz Gnibens Spids , no Korshage uz Spodsbjerg un no Gilbjerg Hoved uz Kullen ; (f) "Ziemeļjūra" nozīmē ICES zonu IV un daļu no ICES rajona IIIa, kura nav ietverta Skageraka definīcijā, kas sniegta (c) punktā; (g) "Rīgas jūras līcis" nozīmē apgabalu, kuru rietumos norobežo līnija, kas Latvijas rietumos novilkta no Ovisi bākas (57°34.1234' N, 21°42.9574' E) līdz Loode zemesraga dienvidu klintij (57° 57.4760' N, 21° 58.2789' E) Sāremas salā, tad uz dienvidiem līdz galējam Sõrve pussalas dienvidu punktam un tad ziemeļu - austrumu virzienā gar Sāremas salas austrumu krastu, un ziemeļos līdz līnijai, kas novilkta no 58°30.0' N 23°13.2'E to 58°30.0'N 23°41'1E. 4. pants Zvejas zonas Šajā Regulā jāpielieto šādas zonu definīcijas: (a) ICES (Starptautiskā jūras izpētes padome) zonas ir noteiktas Padomes Regulā ((EEK) Nr. 3880/91[28]; (b) CECAF (Centrālās Atlantijas austrumu daļas vai FAO galvenā zvejas zona 34) zonas ir noteiktas Padomes Regulā (EK) Nr. 2597/95[29]; (c) NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zivsaimniecības organizācija) zonas ir noteiktas Padomes Regulā ((EEK) Nr. 2018/93[30]; (d) CCAMLR (Antarktikas dzīvo ūdeņu resursu saglabāšanas konvencija) zonas ir noteiktas Regulā (EK) Nr. 601/2004. II NODAĻA Zvejas iespējas un Kopienas kuģus saistošie noteikumi 5. pants Zvejas iespējas un piešķiršana 1. Zvejas iespējas Kopienas kuģiem Kopienas ūdeņos vai noteiktos Kopienai nepiederošos ūdeņos un šādu zvejas iespēju sadalījumu starp dalībvalstīm, kas izklāstīts I Pielikumā. 2. Kopienas kuģi līdz ar to tiek pilnvaroti izdarīt nozveju kvotas robežās, kas izklāstītas I Pielikumā, ūdeņos, kas pieder Fēru salu, Grenlandes, Islandes un Norvēģijas jurisdikcijai, un zvejas zonai ap Jana Majena salu un Krievijas Federāciju, saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti 9, 16 un 17. pantā. 3. Komisija nosaka zvejas iespējas moivai zonās V, XIV (Grenlandes ūdeņos), kas izmantojamas Kopienai, atbilstoši 7,7% no moivas KPN tiklīdz KPN ir noteikts. Pēc pm tonnu Islandei, pm tonnu Fēru salām un pm tonnu Norvēģijai nosūtīšanas, atlikušais daudzumu būs pieejams visām dalībvalstīm. 4. Zvejas iespējas sudrabotā heka krājumiem zonās I-XIV (EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) un siļķei zonās I un II (EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) Komisija var palielināt saskaņā ar procedūru, kas minēta Regulas (EK) No 2371/2002 30. panta 2. punktā, kad trešās valstis nerespektē šo krājumu atbildīgo apsaimniekošanu. 6. pants Īpašie noteikumi un piešķiršana Zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm, kas izklāstīts I Pielikumā jāizdara nekaitējot: (a) izmaiņām, kas izdarītas atbilstoši Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktam; (b) otrreizējai piešķiršanai, kas veikta atbilstoši Regulas ((EEK) Nr. 2847/93 21. panta 4. punktam, 23. panta 1. punktam un 32. panta 2. punktam; (c) papildus izkraušanai krastā, kas atļauta saskaņā ar Regulas ((EK) Nr. 847/96 3. pantu; (d) aizturētajiem daudzumi, saskaņā ar Regulas ((EK) Nr. 847/96 4. pantu; (e) ieturējumiem, kas izdarīti atbilstoši Regulas ((EK) Nr. 847/96 5. pantam. 7. pants Kvotu elastība 2005. gadam šās Regulas I Pielikumā ir izklāstīti šādi krājumi: a) krājumi, kas ir saskaņā ar piesardzības vai analītisko KPN; b) krājumi, uz kuriem attiecas katra gada fleksibilitātes noteikumi, kas izklāstīti Regulas ((EK) Nr. 847/96 3 un 4. pantā; c) krājumi, kuriem jāpiemēro soda koeficienti, kas noteikti šās Regulas 5. panta 2. punktā. 8. pants Noteikumi zvejas un piezvejas izkraušanai krastā 1. Zivis no krājumiem, kuriem ir noteiktas zvejas iespējas nedrīkst paturēt uz klāja vai izkraut krastā, ja vien: (a) nozveju ir izdarījuši dalībvalstu kuģi, kuriem ir kvota un tā kvota nav izmantota; vai (b) nozveja no Kopienas tiesas daļas, kura nav sadalīta kvotas veidā starp dalībvalstīm, un šī daļa nav izmantota; vai (c) visām sugām, kas nav siļķe un makrele, kur tās ir sajauktas ar citām sugām, nozveja ir izdarīta ar tīkliem, kuru acu izmērs ir mazāks par 32 milimetriem, saskaņā ar Regulas ((EK) Nr. 850/98 4. pantu, un nav šķirotas ne uz klāja, ne izkraujot; vai (d) siļķei, lomi atbilst pasākumiem, kas minēti III pielikuma 12. punktā; vai (e) makrelēm, kur tās ir kopā ar stavridu vai sardīni, makrele nepārsniedz 10% no kopējās makreļu, stavridu un sardīņu svara uz klāja, un lomi netiek šķiroti ne uz klāja, ne izkraujot; vai (f) lomi, kas ir noķerti zinātnisko pētījumu laikā, kas tiek veikti saskaņā ar Regulu ((EK) Nr. 850/98 vai Regulu ((EK) Nr. 88/98. 2. Viss krastā izkrautais jāuzskaita attiecībā pret kvotu vai, ja Kopienas daļa nav sadalīta starp dalībvalstīm kvotu veidā, attiecībā per Kopienas daļu, izņemot nozvejas, kas veiktas saskaņā ar 1. daļas c), e) un f) apakšpunktu noteikumiem. 3. 1. daļas izņēmums, kad dalībvalstu zvejas iespējas siļķei zonās II (EK ūdeņi), III, IV un apakšrajonā VII d ir izmantotas, ir aizliegts kuģiem, kas peld zem konkrētās dalībvalsts karoga un ir reģistrēti Kopienā un zvejo zivsaimniecībās, uz kurām attiecas būtiski nozvejas ierobežojumi izkraut lomus, kas ir nešķiroti un kuros ir siļķes. 4. Piezvejas procentuālās attiecības noteikšana un tās izvietošana jāveic saskaņā ar Regulas ((EK) Nr. 850/98 4. un 11. pantu un Regulas ((EK) Nr. 88/98 2. un 3. pantu. 9. pants Piekļuves ierobežojumi 1. Kopienas kuģi nedrīkst zvejot Skagerakā 12 jūras jūdžu robežās no Norvēģijas bāzes līnijas. Tomēr kuģiem, kas peld zem Dānijas vai Zviedrijas karogiem, ir atļauts zvejot līdz pat 4 jūdzēm no Norvēģijas bāzes līnijas. 2. Zvejošana ar Kopienas kuģiem ūdeņos, kas atrodas zem Islandes jurisdikcijas, ir ierobežota līdz apgabalam, kas definēts ar taisnām līnijām, kas secīgi savieno šādas koordinātes: Dienvidrietumu apgabals 1. 63°12'N un 23°05'W caur 62°00'N un 26°00'W, 2. 62°58'N un 22°25'W, 3. 63°06'N un 21°30'W, 4. 63°03'N un 21°00'W no turienes 180°00'S; Dienvidaustrumu apgabals 1. 63°14'N un 10°40'W, 2. 63°14'N un 11°23'W, 3. 63°35'N un 12°21'W, 4. 64°00'N un 12°30'W, 5. 63°53'N un 13°30'W, 6. 63°36'N un 14°30'W, 7. 63°10'N un 17°00'W no turienes 180°00'S. 10. pants Īpašie noteikumi siļķei zonās III un IV Pasākumi, kas izklāstīti II Pielikumā jāpiemēro attiecībā uz siļķes, kas noķerta zonā III un IV noķeršanu, šķirošanu un izkraušanu krastā. 11. pants Citi tehniskie un kontroles pasākumi Tehniskie pasākumi, kas izklāstīti III Pielikumā jāpiemēro 2005. gadā kopā ar tiem, kas izklāstīti Regulā ((EK) Nr. 850/98, Regulā ((EK) Nr. 88/98, Regulā ((EK) Nr. 1626/94 un Regulā ((EK) Nr. 973/2001. Sīki izstrādāti noteikumi III pielikuma 10. punkta īstenošanai var tikt pieņemti saskaņā ar procedūru, kas minēta Regulas ((EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā. 12. pants Intensitātes ierobežojumi un saistošie noteikumi krājumu apsaimniekošanai 1. Zvejas intensitātes ierobežošana un saistošie noteikumi, kas noteikti IVa Pielikumā, jāpiemēro zivsaimniecību apsaimniekošanai Skagerakā, Kategatā, Ziemeļjūrā un kanālā, Īrijas jūrā, Skotijas rietumos. 1.vēlreiz. Periodam no 2005. gada 1. februāra līdz 2005. gada 31. decembrim, zvejas intensitātes ierobežojumi un saistošie noteikumi, kas noteikti IVb Pielikumā, jāpiemēro zivsaimniecību apsaimniekošanai Kantabrijas jūrā un Rietumibērijas pussalā. 2. Zvejas intensitātes ierobežojumi un saistošie noteikumi, kas noteikti V Pielikumā, jāpiemēro tūbīšu krājumu apsaimniekošanai Skagerakā un Ziemeļjūrā. 3. Komisija noteiks galējo zvejas intensitāti 2005. gadam tūbīšu zivsaimniecībām zonās IIa, IIIa, IV pamatojoties uz likumiem, kas noteikti V pielikuma 6. punktā. III NODAĻA Zvejas iespējas un trešo valstu kuģus saistošie noteikumi 13. pants Pilnvarošana Kuģi, kas peld zem Barbadosas, Gviānas, Japānas, Dienvidkorejas, Norvēģijas, Krievijas Federācijas, Surinamas, Trinidādas un Tobāgo, un Venecuēlas karogiem un kuģi, kas reģistrēti Fēru salās, ir pilnvaroti veikt nozveju Kopienas ūdeņos kvotas robežās, kas izklāstītas I Pielikumā un uz kuriem attiecas 14., 15., 18., 19., 20., 21., 22., 23. un 24. panta noteikumi. 14. pants Ģeogrāfiskie ierobežojumi Zvejošanai ar kuģiem, kas peld zem: (a) Norvēģijas karoga vai ir reģistrēti Fēru salās ir ierobežoti tām 200 jūras jūdžu zonām, kas atrodas 12 jūras jūdzes virzienā uz jūru no dalībvalstu bāzes līnijas Ziemeļjūrā, Kategatā, Baltijas jūrā un Atlantijas okeāna ziemeļos 43°00' N, izņemot apgabalu, kas minēts Regulas ((EK) Nr. 2371/2002 18. pantā; zvejošanai Skagerakā ar kuģiem, kas peld zem Norvēģijas karoga, ir atļautas četras jūras jūdzes virzienā uz jūru no Dānijas un Zviedrijas bāzlīnijas; (b) Barbadosas, Gviānas, Japānas, Dienvidkorejas, Surinamas, Trinidādas un Tobāgo, un Venecuēlas karogiem ir ierobežojumi tām 200 jūras jūdžu daļām, kas atrodas 12 jūras jūdzes virzienā uz jūru no Franču Gviānas departamenta. 15. pants Nosacījumi zvejas un nozvejas izkraušanai krastā Zivis no krājumiem, kurām ir noteiktas zvejas iespējas, nedrīkst paturēt uz klāja vai izkraut, ja vien nozveja nav izdarīta ar kuģiem no trešās valsts, kuriem ir kvota, kas nav izmantota. IV NODAĻA Licencēšanas pasākumi Kopienas kuģiem 16. pants Licences un saistītie nosacījumi 1. Neievērojot pamatlikumus par zvejas licencēm un īpašajām zvejas atļaujām, kas noteiktas Regulā ((EK) Nr. 1627/94, zvejai trešās valsts ūdeņos nepieciešama licence, kuru izsniedz trešās valsts varas iestādes. Tomēr pirmais apakšpunkts netiek piemērots šādiem Kopienas kuģiem, kas zvejo Ziemeļjūras Norvēģijas ūdeņos: (a) ar tonnāžu, kas ir vienāda vai mazāka par 200 GT; (b) kas realizē zvejniecību cilvēku patēriņam sugām, kas nav makreles; (c) kas peld zem Zviedrijas karoga, saskaņā ar iedibināto praksi. 2. Maksimālais licenču un citu saistošo noteikumu skaits ir noteikts VI pielikuma I daļā. Pieprasījumos pēc licencēm jānorāda zvejas veids un vārds, un kuģa raksturojums. Komisija šos pieprasījumus iesniedz attiecīgo trešo valstu varas iestādēm. Ja vien dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (apmaina) zvejas apgabalos, kas izklāstīti I daļas VI Pielikumā, nodošanā jāietver attiecīga licenču nodošana un par to jāinformē Komisija. Tomēr kopējais licenču skaits katram zvejas apgabalam, kā izklāstīts I daļas VI Pielikumā, nedrīkst tikt pārsniegts. 3. Kopienas kuģiem jāizpilda saglabāšanas un kontroles pasākumi un visi citi noteikumi, kas regulē zonu, kurā tie darbojas. 17. pants Fēru salas Kopienas kuģi, kas licencēti specializētas zivsaimniecības veikšanai konkrētām sugām Fēru salu ūdeņos, var veikt specializēto zvejniecību citām sugām ar noteikumu, ka tie iepriekš paziņo Fēru varas iestādēm par izmaiņām. V NODAĻA Licencēšanas kārtība trešo valstu kuģiem 18. pants Pienākums, lai būtu licence un īpaša zvejas atļauja 1. Neskatoties uz Regulas ((EK) Nr. 2847/93 28b pantu, kuģiem, kas peld zem Norvēģijas karoga, ar mazāk nekā 200 GT, nav nepieciešama licence un zvejas atļauja. 2. Licence un īpaša zvejas atļauja jāglabā uz kuģa. Tomēr kuģi, kas reģistrēti Fēru salās vai Norvēģijā, tiek atbrīvoti no šā pienākuma. 3. Kuģi no trešajām valstīm, kuriem atļauts zvejot 2004. gada 31. decembrī, var turpināt zvejot, sākot ar 2005. gada 1. janvāri, kamēr kuģu saraksts, kuriem atļauts zvejot, tiek iesniegts Komisijai, un tā to apstiprina. 19. pants Pieteikums licencei un īpašai zvejas atļaujai Trešās valsts varas iestādes pieteikumā Komisijai licences un īpašas zvejas atļaujas iegūšanai jāietver sekojoša informācija: (a) kuģa nosaukums; (b) reģistrācijas numurs; (c) ārzemju identifikācijas burti un numuri; (d) reģistrācijas osta; (e) īpašnieka vai kravas nosūtītāja uzvārds un adrese; (f) bruto tilpums un kopējais garums; (g) dzinēja jauda; (h) izsaukuma signāls un radio frekvence; (i) iecerētā zvejas metode; (j) iecerētā zvejas vieta; (k) sugas, kuras iecerēts zvejot; (l) laika periods, kam nepieciešama licence. 20. pants Licenču skaits Licenču skaits un īpaši saistošie noteikumi ir noteikti II. daļas VI Pielikumā. 21. pants Anulēšana un atsaukšana 1. Licences un īpašās zvejas atļaujas var anulēt nolūkā izsniegt jaunas licences un īpašas zvejas atļaujas. Šāda anulēšana var notikt iepriekšējā dienā pirms Komisijas jauno licenču un īpašo zvejas atļauju izsniegšanas datuma. Jaunās licences un īpašās zvejas atļaujas stājas spēkā no to izsniegšanas datuma. 2. Licences un īpašās zvejas atļaujas var pilnībā vai daļēji atsaukt pirms termiņa beigšanās datuma, ja kvota apspriežamajam krājumam, kas izklāstīta I Pielikumā, tikusi izmantota. 3. Licences un īpašās zvejas atļaujas var atsaukt gadījumā, ja netiek izpildīti pienākumi, kas noteikti šajā Regulā. 22. pants Neatbilstība būtiskajiem noteikumiem 1. Nevienam zvejas kuģim netiek izsniegta licence vai īpašā zvejas atļauja periodam, kas nepārsniedz 12 mēnešus, ja nav izpildīti pienākumi, kas noteikti šajā Regulā. 2. Komisija iesniedz attiecīgās trešās valsts varas iestādēm nosaukumus un raksturlielumus kuģiem, kuriem nav atļauts zvejot Kopienas zvejas zonā sekojošā mēneša vai mēnešu laikā būtisko likumpārkāpumu rezultātā. 23. pants Licences īpašnieka pienākumi 1. Trešās valsts kuģiem jāizpilda saglabāšanas un kontroles pasākumi, un citi noteikumi, kas regulē Kopienas kuģu zvejošanu zonā, kurā tie darbojas, it īpaši Regulas ((EEK) Nr. 2847/93, ((EK) Nr. 1627/94, ((EK) Nr. 88/98, ((EK) Nr. 850/98, ((EK) Nr. 1434/98 un ((EEK) Nr. 1381/87. 2. Kuģiem, kas minēti 1. punktā, jāglabā kuģa žurnāls, kurā jāieraksta informācija, kas izklāstīta VII pielikuma I daļā. 3. Trešās valsts kuģiem, izņemot tos, kas peld zem Norvēģijas karoga, zvejo ICES rajonā IIIa, jāiesniedz Komisijai informācija, kas izklāstīta VIII Pielikumā, saskaņā ar likumiem, kas noteikti šajā Pielikumā. 24. pants Īpašie noteikumi attiecībā uz Franču Gviānas departamentu 1. Licenču piešķiršanu zvejošanai Franču Gviānas departamenta ūdeņos nosaka ieinteresētā kuģa īpašnieka garantija pēc Komisijas pieprasījuma atļaut uz kuģa uzkāpt novērotājam. 2. Katra kuģa kapteinim, kuram pieder licence spuru zivju vai tunzivju zvejai Franču Gviānas departamenta ūdeņos, izkraujot lomu krastā, pēc katra brauciena jāiesniedz deklarācija franču varas iestādēm, kurā norāda nozvejoto un uz kuģa glabāto garneļu skaitu kopš pēdējās deklarācijas. Šai deklarācijai jābūt saskaņā ar paraugu, kas izklāstīts VI pielikuma III daļā. Kuģa kapteinis ir atbildīgs par šās deklarācijas pareizību. Franču varas iestādes jāveic attiecīgie pasākumi, lai pārbaudītu šo deklarāciju pareizību, tās pārbaudot attiecībā pret kuģa žurnālu, kas minēts 2. panta 2. punktā. |Deklarāciju pēc tās pārbaudes paraksta kompetenta amatpersona. Pirms katra mēneša beigām franču varas iestādes Komisijai nosūta visas uz iepriekšējo mēnesi attiecināmās deklarācijas. 3. Kuģi, kas zvejo Franču Gviānas departamenta ūdeņos, glabā kuģa žurnālu, kas atbilst paraugam VII pielikuma II daļā. Šī kuģa žurnāla kopija ar franču varas iestāžu starpniecību jānosūta Komisijai 30 dienu laikā kopš katra zvejas brauciena pēdējās dienas . 4. Ja mēneša laikā Komisija nesaņem nekādu paziņojumu attiecībā uz kuģi, kam pieder licence zvejai Franču Gviānas departamenta ūdeņos, šī kuģa licence tiek anulēta. VI NODAĻA Īpašie noteikumi Kopienas kuģiem, kas zvejo NAFO pārvaldes rajonā 1. IEDAļA KOPIENAS DALīBA 25. pants Kuģu saraksts 1. Tikai Kopienas kuģiem ar vairāk kā 50 gross tonnām, kuriem izsniegta īpaša karoga dalībvalsts zvejas atļauja un kuri ir ietverti NAFO kuģu reģistrā, ir tiesīgi, ņemot vērā nosacījumus, kas izklāstīti atļaujā, zvejot, glabāt uz kuģa un izkraut krastā zivju resursus no NAFO pārvaldes rajona. 2. Katrai dalībvalstij, vismaz 15 dienas pirms jauns kuģis iebrauc NAFO pārvaldes rajonā, datorrakstā jāinformē Komisija. Komisijai šī informācija nekavējoties jānosūta NAFO sekretariātam. 3. Informācijai, kas minēta 2. punktā, jāietver sekojoša informācija: (a) kuģa iekšējais numurs, kā noteikts Komisijas 2003. gada 30. decembra Regulas ((EK) Nr. 26/2004 I Pielikumā par Kopienas zvejas flotes reģistru[31]; (b) starptautiskais radio izsaukuma signāls; (c) kuģa fraktētājs, ja piemērojams; (d) kuģa veids. 4. Kuģiem, kas pagaidām peld zem dalībvalstu karoga (tikai kuģa fraktēšana), nosūtītajā informācijā jāietver: (a) dati, kur dēļ kuģim atļauts peldēt zem dalībvalsts karoga; (b) dati, kuru dēļ kuģim dalībvalstis atļāvušas uzsākt zvejot NAFO pārvaldes rajonā; (c) valsts nosaukums, kur kuģis ir reģistrēts vai ticis iepriekš reģistrēts, un datums, ar kuru tas beidzis peldēt zem šās valsts karoga; (d) kuģa nosaukums; (e) kuģa oficiālais reģistrācijas numurs, kuru piešķīrušas kompetentās valsts varas iestādes; (f) kuģa mājas osta pēc pārvietošanas; (g) kuģa īpašnieka vai fraktētāja vārds; (h) paziņojums, ka kuģa kapteinim ir izsniegta regulu kopija, kas ir spēkā NAFO pārvaldes rajonā; (i) galvenās sugas, kuras kuģis var zvejot NAFO pārvaldes rajonā; (j) apakšrajoni, kur kuģis varētu zvejot. 2. IEDAļA TEHNISKIE PASāKUMI 26. pants Acu izmēri 1. Traļa tīkla izmantošana, kuriem tādēļ to ikvienā posmā tīkla acu izmēri ir mazāki par 130 mm, būs aizliegta tiešā dziļūdens sugu zveja, kas minēta IX Pielikumā. Šo acs izmēru var samazināt līdz 60 mm minimumam tiešai īsspuru kalmāra ( Illex illecebrosus ) zvejai. Tiešai raju ( Rajidae ) zvejai šis acs izmērs jāpalielina līdz 280 mm minimumam āmī un 220 mm visās citās traļa daļās. 2. Kuģiem, kas zvejo garneles ( Pandalus borealis ), jāizmanto tīkli ar minimālo acs izmēru 40 mm. 27. pants Piestiprinājumi pie tīkliem 1. Jebkuru līdzekļu vai iekārtu izmantošana, izņemot tos, kas aprakstīti šajā pantā, kuri aizsprosto tīklu acis vai samazina to izmēru, ir aizliegta. 2. Buras, tīkli vai jebkurš cits materiāls var būt piestiprināts āmja ārpusē, lai samazinātu vai novērstu bojājumu. 3. Iekārtas var būt piestiprinātas pie augšējās āmja daļas, nodrošinot, ka tās neaizsprosto āmja acis. Augšpuses borta lenšu izmantošana ir ierobežota līdz tām, kas minētas X Pielikumā. 4. Kuģiem, kas zvejo garneles ( Pandalus borealis ) jāizmanto šķirošanas tīkliņi vai režģi ar maksimālo 22 mm atstarpi starp stieņiem. Kuģiem, kas zvejo garneles rajonā 3L arī jābūt īsai cilpai ar gredzenu un āķi, ar minimālo izmēru 72 cm garumā, kā aprakstīts III pielikuma 4. pielikuma turpinājumā. 28. pants Papildnozveja 1. Kuģu kapteiņi nedrīkst veikt tiešo zvejniecību sugām, uz kurām attiecas piezvejas ierobežojumi. Tiešā zivsaimniecība sugām tiek veikta, kad šās sugas satur vislielāko nozvejas svara procentuālo attiecību ikvienā lomā. 2. Sugu piezvejas, kas minētas ID Pielikumā, kurām Kopiena nav noteikusi kvotas, izņemot NAFO pārvaldes rajonu, un veiktas šajā daļā, kad zivsaimniecība tieši ikvienai sugai nedrīkst pārsniegt 2 500 kg katrai sugai vai 10% no kopējā nozvejas svara, kas palicis uz kuģa, lai kurš ir lielāks. Tomēr, daļā no NAFO pārvaldes rajona, kur specializētā zvejošana noteiktām sugām ir aizliegta, katras sugas piezveja, kas minēta ID Pielikumā, nedrīkst pārsniegt 1 250 kg, respektīvi, 5%. 3. Kad vien kopējais sugu skaits, uz kuriem attiecas piezvejas ierobežojumi katrā nozvejā, pārsniedz ierobežojumus, kas noteikti 2. punktā, kad vien tie piemērojami, kuģiem nekavējoties jāpāriet uz minimālām piecām jūras jūdzēm no iepriekšējā nozvejas stāvokļa. Kad vien kopējais sugu skaits, uz kuru attiecas piezvejas ierobežojumi, katrā nākamajā nozvejā pārsniedz minētos ierobežojumu, kuģiem atkal nekavējoties jāpāriet uz minimālajām piecām jūras jūdzēm no iepriekšējā nozvejas, un tie nedrīkst atgriezties apgabalā 48 stundas. 4. Kuģiem, kas zvejo garneles ( Pandalus borealis ), gadījumā, ja visu ID Pielikumā minēto sugu kopējā piezveja katrā nozvejā pārsniedz 5% no svara rajonā 3M aun 2,5% rajonā 3L, kuģiem nekavējoties jāpāriet uz minimālajām piecām jūras jūdzēm no iepriekšējā nozvejas. 5. Garneļu nozvejā nedrīkst izmantot dziļūdens sugu piezvejas līmeņus. 29. pants Minimālais zivs lielums Zivis no NAFO pārvaldes rajona, kurām nav tāds izmērs, kāds noteikts XI Pielikumā, nedrīkst apstrādāt, atstāt uz kuģa, pārsūtīt, pārvadāt, uzglabāt, pārdot, izlikt aplūkošanai vai piedāvāt pārdošanai, bet tās nekavējoties jāatgriež jūrā. Kad noķerto zivju daudzums, kurām nav vajadzīgā lieluma, pārsniedz 10% no kopējā daudzuma, kuģim, pirms zvejas turpināšanas, jādodas projām vismaz piecu jūras jūdžu attālumā no iepriekšējās nozvejas jebkuras atrašanās vietas. Ikviena apstrādātā zivs, uz kuru attiecas minimālās zivs izmēru prasības, kas ir īsāka par ekvivalentu XI Pielikumā, jāuzskata par radušos no zivs, kas ir zem minimālā zivs izmēra. 3. IEDAļA KONTROLES PASĀKUMI 29. pants vēlreiz Produkta marķēšana un atsevišķa kraušana 1. Visas apstrādātās zivis, kas savāktas NAFO pārvaldes rajonā jāmarķē tādā veidā, kas ir identificējams katrai sugai un produktu kategorijai. Tās jāmarķē arī kā noķertas NAFO pārvaldes rajonā. 2. Visas garneles, kas savāktas rajonā 3L un viss Grenlandes paltuss, kas iegūts zonā 2 un rajonos 3KLMNO jāmarķē kā noķerts šajos attiecīgajos apgabalos. 3. Tādu pašu sugu lomi jāizvieto nepārprotami atsevišķi no citu sugu lomiem. Visi lomi, kas noķerti NAFO pārvaldes rajonā, jānovieto atsevišķi no lomiem, kas noķerti ārpus šā rajona. Lomus var novietot vairāk nekā vienā kravas telpas daļā, bet katra kravas telpas daļa, kur tas ir izvietots, jātur nepārprotami atsevišķi, izmantojot plastmasu, finieri un tīklu utt no citu sugu lomiem. 30. pants Produkcijas kuģa žurnāls un izkraušanas plāns 1. Turklāt, lai atbilstu Regulas ((EEK) Nr. 2847/93 6., 8., 11., un 12. pantam, kuģu kapteiņiem kuģa žurnālā jāieraksta šās Regulas XII Pielikumā minētā informācija. 2. Katrai dalībvalstij pirms katra mēneša 15. datuma Komisijai datorrakstā, jāpaziņo par krājumu daudzumiem, kas norādīti XIII Pielikumā, izkrauti krastā iepriekšējā mēneša laikā un jāpaziņo jebkura saskaņā ar Regulas ((EEK) Nr. 2847/93 11. un 12. pantu saņemtā informācija. 3. Kopienas kuģa kapteinim attiecībā uz sugu lomiem, kas minēti ID Pielikumā, jāturpina: (a) produkcijas kuģa žurnāls, kurā pēc sugām norādīta to kopējā produkcija,; (b) kraušanas plāns, kas parāda dažādu sugu izvietojumu kravas telpās, kā arī katras sugas daudzumu uz kuģa produkta svarā, kas norādīts kilogramos. 4. Produkcijas kuģa žurnāls un kraušanas plāns, kas minēts 3. iedaļā, katru dienu jāatjauno par iepriekšējo dienu, rēķinot no 00.00 stundām (UTC) līdz 24.00 stundām (UTC), un jāglabā uz kuģa, kamēr tas netiek pilnībā izkrauts. 5. Kuģa kapteinim jāsniedz nepieciešamais atbalsts kuģa žurnālā uzrādīto daudzumu un apstrādāto produktu pārbaudes veicināšanai. 31. pants Tīkli Kad zvejo tieši vienu vai vairākas sugas, kas minētas IX Pielikumā, kuģiem nedrīkst būt tīkli, kuru acu izmērs ir mazāks kā tas, kas noteikts 26. pantā. Tomēr kuģi, kas zvejo tā paša brauciena tajā pašā kursā apgabalos, izņemot NAFO pārvaldes rajonu, var šādus tīklus turēt uz kuģa, nodrošinot, ka tie ir droši piestiprināti un nokrauti, un nav pieejami tūlītējai izmantošanai, tas nozīmē, ka: (a) tīkliem jābūt nenorobežotiem no to dēļiem un to vilkšanas vai tralēšanas kabeļiem, un virvēm; (b) tīkliem, kas atrodas uz vai virs klāja, jābūt droši nostiprinātiem atsevišķi no virsbūves klāja. 32. pants Pārkraušana Kopienas kuģi nedrīkst veikt pārkraušanas darbības NAFO pārvaldes rajonā, ja vien tie no to kompetentajām varas iestādēm nav saņēmuši iepriekšēju atļauju šādai darbībai. 33. pants Zvejas intensitātes kontrole 1. Katrai dalībvalstij jāveic nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu, ka to kuģu zvejas intensitāte, kas minēta 25. pantā, ir proporcionāla zvejas iespējām, kas pieejamas šai NAFO pārvaldes rajonā. 2. Dalībvalstis nosūta Komisijai zvejas plānus to kuģiem, kas zvejo sugas NAFO pārvaldes rajonā, ne vēlāk kā līdz 2005. gada 31. janvārim vai pēc tam vismaz 30 dienas pirms šādu darbību uzsākšanas. Zvejas plānā, cita starpā, jānorāda kuģis vai kuģi, kuri nodarbosies ar zvejniecību, un plānotais zvejas dienu skaits NAFO pārvaldes rajonā, kā arī citos apgabalos, kur minētie kuģi plāno zvejot. Zvejas plānam jāatspoguļo kopējā nozvejas intensitāte, kas tiks izvērsta neatkarīgi no zivsaimniecībām, attiecībā uz zvejas iespējām, kas pieejamas dalībvalstij, kura izdara paziņojumu. Dalībvalstīm, ne vēlāk kā līdz 2005. gada 31. decembrim, Komisijai jāziņo par savu zvejas plānu īstenošanu, ieskaitot kuģu skaitu, kas faktiski iesaistīti zvejniecībā, un kopējo zvejoto dienu skaitu. 4. IEDAļA ĪPAšIE NOTEIKUMI ZIEMEļU GARNELēM 34. pants Ziemeļu garneļu zvejošana Katrai dalībvalstij ik dienas jāziņo Komisijai par ziemeļu garneļu ( Pandalus borealis ) daudzumu, kas noķerts NAFO pārvaldes rajona 3L rajonā, ar kuģiem, kas peld zem Kopienas karoga un ir reģistrēti Kopienā. Visām zvejas darbībām jānotiek dziļumā, kas pārsniedz 200 metrus un jāierobežo līdz viena kuģa lokalizācijai katrai dalībvalsti jebkurā brīdī. 5. IEDAļA ĪPAŠIE NOTEIKUMI GRENLANDES PALTUSAM 35. pants Aizliegums attiecībā uz Grenlandes paltusam Kopienas zvejas kuģiem ir aizliegts zvejot Grenlandes paltusu NAFO zonā 2 un rajonos 3KLMNO, un atstāt uz klāja, pārkraut vai izkraut krastā šajā zonā nozvejoto Grenlandes paltusu, ja: (a) tiem nav īpašas zvejas atļaujas, kuru izsniegusi dalībvalsts, zem kuras karoga tie peld; (b) tie nav reģistrēti NAFO kuģu reģistrā. 35. pants vēlreiz Kuģu saraksts 1. Dalībvalstīm jānodrošina, ka kuģi, kuriem ir izsniegtas īpašas, 35. pantā minētas, zvejas atļaujas, ir ietverti sarakstā, kur minēts to nosaukums un iekšējais numurs, saskaņā ar Regulas((EK) Nr. 26/2004.I Pielikumu. 2. Katrai dalībvalstij jānosūta saraksts, Komisijai kas noteikts 1. iedaļā, un visi sekojošie labojumi datorrakstā. 3. Labojumi 1. iedaļā noteiktajam sarakstam jāiesniedz Komisijai vismaz piecas dienas pirms datuma, kad kuģis, kas no jauna pievienots šim sarakstam, iebrauc zonā 2 un rajonos 3KLMNO. Komisijai saraksts nekavējoties jānosūta NAFO sekretariātam. 4. Katrai dalībvalstij starp tās kuģiem kas ietverti sarakstā, kas minēts 1 iedaļā, jāpiešķir sava kvota Grenlandes paltusam,. Dalībvalstīm jāinformē Komisija par kvotu piešķiršanu ne vēlāk kā 15 dienas pēc šās Regulas stāšanās spēkā. 36. pants Ziņojumi 1. Kuģu kapteiņiem, kas minēti 35. panta 2. punktā, jāiesniedz karoga dalībvalstij sekojoši ziņojumi: (a) Grenlandes paltusa daudzums, kas paliek uz klāja, kad Kopienas kuģis iebrauc zonā 2 un rajonos 3KLMNO. Šis ziņojums jāiesniedz ne agrāk kā 12 stundas un ne vēlāk kā 6 stundas pirms kuģa katras iepeldēšanas šajā zonā. (b) Grenlandes paltusa katras nedēļas nozveja. Šis ziņojums pirmoreiz jāiesniedz ne vēlāk kā septītās dienas beigās pēc kuģa iepeldēšanas zonā 2 un rajonos 3KLMNO, vai, kad zvejas braucieni ilgst vairāk kā septiņas dienas, vēlākais pirmdienā, lomiem, kas ir zonā 2 un rajonos 3KLMNO iepriekšējās nedēļas laikā, kas beidzas svētdienas pusnaktī. (c) Grenlandes paltusa daudzums, kas tiek turēts uz klāja, kad kuģis izbrauc no zonas 2 un rajoniem 3KLMNO. Šis ziņojums jāiesniedz ne agrāk kā 12 stundas un ne vēlāk kā 6 stundas pirms kuģa katras izbraukšanas no šās zonas, un tajā jāietver zvejas dienu skaits un kopējā nozveja šajā zonā. (d) Daudzums, kas iekrauts un izkrauts katras Grenlandes paltusa pārkraušanas laikā, kad kuģis uzturas zonā 2 un rajonos 3KLMNO. Šie ziņojumi jāiesniedz ne vēlāk kā 24 stundas pēc pārkraušanas pabeigšanas. 2. Dalībvalstīm pēc saņemšanas jāiesniedz Komisijai 1. iedaļas a), c) un (d apakšpunktā noteiktie ziņojumi. 3. Kad tiek uzskatīts, ka Grenlandes paltusa nozveja, kas reģistrēta saskaņā ar 2. iedaļu, ir pārsniegusi 70% no dalībvalstīm piešķirtās kvotas, kuģu kapteiņiem katru dienu jāiesniedz paziņojumi, kas attiecas uz 1. punkta b) apakšpunktu. 37. pants Noteiktās ostas 1. Aizliegts izkraut krastā Grenlandes paltusa daudzumu kur citur, izņemot ostas, kuras ir noteikusi NAFO Līgumslēdzēja. Grenlandes paltusa izkraušana krastā ostās, kas nav Līgumslēdzēja, ir aizliegta. 2. Dalībvalstīm jānosaka ostas, kurās var notikt Grenlandes paltusa izkraušana un jānosaka saistošās pārbaudes un uzraudzības procedūras, ieskaitot terminus un noteikumus Grenlandes paltusa daudzumu reģistrēšanas un ziņošanas sistēmai katrā izkraušanā. 3. Dalībvalstīm 15 dienu laikā no šās Regulas stāšanās spēkā jāiesniedz Komisijai noteikto ostu saraksts, un 15 dienu laikā pēc tam saistošās pārbaudes un uzraudzības procedūras, kas minētas 2. iedaļā. Komisijai nekavējoties šī informāciju jānosūta NAFO sekretariātam. 4. Komisija nekavējoties nosūtīs visām dalībvalstīm noteikto ostu sarakstu, kas minētas 2. iedaļā, kā arī citu NAFO Līgumslēdzēju noteiktās ostas. 38. pants Pārbaude ostā 1. Dalībvalstīm jānodrošina, ka visi kuģi, kas iebrauc noteiktajā ostā izkraut un/ vai pārkraut Grenlandes paltusu, kas noķerts NAFO zonā 2 un rajonos 3 KLMNO, tiek pakļauti pārbaudei ostā saskaņā ar NAFO ostas pārbaudes plānu 2. Ir aizliegts izkraut un/ vai pārkraut lomus no kuģiem, kas minēti 1 iedaļā, kamēr nav ieradušies inspektori. 3. Viss izkrautais daudzums pirms pārvešanas uz saldētavu vai uz citu galamērķi jānosver pa sugām. 4. Dalībvalstīm septiņu darba dienu laikā no datuma, kad pārbaude tika pabeigta, jāiesniedz NAFO sekretariātam attiecīgais ostas pārbaudes ziņojums, ar kopiju Komisijai. 39. pants Izkraušanas un pārkraušanas aizliegšana kuģiem, kas nav Līgumslēdzēju kuģi Dalībvalstīm jānodrošina, ka Grenlandes paltusa izkraušana un pārkraušana no kuģiem, kas nav Līgumslēdzēju, kuri ir iesaistīti zvejas darbībās NAFO pārvaldes rajonā, ir aizliegta. 40. pants Zvejas pasākumu turpināšana Dalībvalstīm vēlākais līdz 2005. gada 31. decembrim jāiesniedz Komisijai ziņojums par pasākumu īstenošanu, kas noteikti no 35. līdz 39. pantam, ieskaitot kopējo zvejas dienu skaitu. 6. IEDAļA ĪPAšIE NOTEIKUMI SARKANASARIEM 41. pants Sarkanasaru zivsaimniecība 1. Kompetentām dalībvalstu varas iestādēm, zem kuru karoga kuģis peld vai kur kuģis ir reģistrēts, katrā otrajā pirmdienā jāinformē Kopienas kuģa kapteinis, kas zvejo sarkanasari NAFO pārvaldes rajona zonā 2 un apgabalā IF, 3Kun 3M, par noķerto sarkanasaru daudzumiem šajās zonās divu nedēļu laikā, kas beidzas iepriekšējā svētdienā plkst. 12 pusnaktī. Kad kopējā nozveja sasniedz 50% no KPN, jāziņo katru nedēļu pirmdienā. 2. Dalībvalstīm jāziņo Komisijai katru otro otrdienu pirms plkst. 12 pusnaktī par pusmēnesi, kas beidzas iepriekšējā svētdienā plkst. 12 pusnaktī, par kuģu, kas peld zem to karogiem un ir reģistrēti to teritorijā, noķertajiem sarkanasara daudzumiem NAFO pārvaldes rajona apakšzonā2 un rajonos IF, 3K un 3M. Kad kopējā nozveja sasniedz 50% no KPN, ziņojumi jānosūta katru nedēļu. VII NODAĻA Īpašie noteikumi Kopienas kuģiem, kas zvejo CCAMLR apgabalā 1. IEDAļA IEROBEžOJUMI UN KUģA INFORMāCIJAS PRASīBAS 42. pants Aizliegumi un nozvejas ierobežojumi 1. Tiešā sugu zveja, kas izklāstīta XIV Pielikumā, jāaizliedz šajā Pielikumā izklāstītajās zonās un periodos . 2. Jaunām un pētniecības zvejām, nozvejas un piezvejas ierobežojumi, kas izklāstīti XV Pielikumā, attiecas uz šajā Pielikumā minētajām zonām . 42. pants vēlreiz Informācijas prasības kuģiem, kam atļauts zvejot CCAMLR apgabalā 1. Papildus informācijai, kas attiecas uz pilnvarotajiem kuģiem, kas noteikta Padomes Regulas ((EK) Nr. 601/2004 3. panta 2. iedaļā, dalībvalstīm, attiecībā uz šiem kuģiem, sākot ar 2005. gada 1. augustu Komisijai jādara zināma sekojoša informācija: (a) kuģa IMO numurs (ja izsniegts) (b) iepriekšējais karogs, ja tāds ir; (c) starptautiskais radio izsaukuma signāls; (d) kuģa īpašnieka (-u) un ikviena labuma guvēja (-u), ja zināms, vārds un adrese; (e) kuģa veids; (f) kur un kad uzbūvēts; (g) garums; (h) krāsaina kuģa fotogrāfija, kas sastāv no: (i) vienas fotogrāfijas, kas nav mazāka par 12 x 7 cm, kas parāda kuģa labo bortu tā visā garumā un visas celtniecības iezīmes; (ii) vienas fotogrāfijas, kas nav mazāka par 12 x 7 cm, kas parāda kuģa labo pusi visā tā garumā un visas celtniecības iezīmes; (iii) vienas fotogrāfijas, kas nav mazāka par 12 x 7 cm, kas parāda kuģa aizmugurējo daļu, kas fotografēta tieši no kuģa aizmugurējās daļas; (i) pasākumus, kas veikti, lai nodrošinātu drošu uz kuģa uzstādīto satelīta monitora kontroles iekārtu darbību. 2. No datuma, kas norādīts 1. iedaļā, dalībvalstīm, arī Komisijai jādara zināma informācija, kas attiecas kuģiem, kam atļauts zvejot CCAMLR rajonā: (a) kuģa operatora vārds un adrese, ja tā atšķiras no kuģa īpašnieka (u) uzvārda un adreses; (b) kuģa kapteiņa un, kur būtiski, zvejas kuģa kapteiņa vārds un tautība; (c) zvejas metodes vai metožu veids; (d) platums (m); (e) bruto reģistrētā kravnesība; (f) kuģa sakaru veidi un numuri (INMARSAT A, B un C numuri); (g) parastais kuģa komandas personālsastāvs; (h) galvenā dzinēja vai dzinēju jauda (kW); (i) celtspēja (tonnas), zivju tilpņu skaits un to ietilpība (m³); (j) jebkura cita informācija (piem., ledus klasifikācija), kas tiek uzskatīta par nepieciešamu. 2. IEDAļA PĒTNIECĪBAS ZVEJA 43. pants Piedalīšanās pētniecības zvejā 1. Zvejas kuģi, kas peld zem Spānijas karoga un reģistrēti Spānijā, un ir pieteikti CCAMLR, saskaņā ar Regulas ((EK) Nr. 601/2004 7. panta noteikumiem, var piedalīties pētnieciskajā Dissostichus spp āķu - jedu zvejā zonā FAO 88.1 un rajonos 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a) ārpus nacionālās jurisdikcijas rajoniem, un 58.4.3b) ārpus nacionālās jurisdikcijas rajoniem. 2. Rajonos 58.4.3a) un 58.4.3b) vienlaicīgi drīkst zvejot ne vairāk kā viens zvejas kuģis. 3. Zonu 88.1 un rajonu 58.4.1 un 58.4.2 kopējais nozvejas un piezvejas līmenis uz zonu un rajonu, un to izplatību starp mazā mēroga pētniecības vienībām (SSRUs) katrā no tām izklāstīts XV Pielikumā. Zveja katrā SSRU beidzas, kad ziņotā nozveja sasniedz norādīto nozvejas ierobežojumu un SSRU tiek aizvērta līdz sezonas beigām. 4. Zveja notiek lielā ģeogrāfiskā un batimetriskā diapazonā, lai būtu iespējams iegūt informāciju, kas nepieciešama, lai noteiktu zivsaimniecības iespējas un izvairītos no pārlieku lielas nozvejas un zvejas intensitātes koncentrācijas. Tomēr zveja rajonos 58.4.1 un 58.4.2 ir aizliegta dziļumos, kas mazāki par 550 m. 44. pants Ziņošanas sistēmas Zvejas kuģiem, kas piedalās pētniecības zvejā, kas minēta 43. pantā, jāizmanto sekojošas nozvejas un intensitātes ziņojumu sistēmas: (a) piecu dienu nozveja un intensitātes ziņojumu sistēma, kas izklāstīta Regulas ((EK) Nr. 601/2004 12. pantā, izņemot to, ka dalībvalstīm nozvejas un intensitātes ziņojumi Komisijai jāiesniedz tūlītējai nosūtīšanai CCAMLR ne vēlāk kā divas darba dienas pēc katra ziņojuma perioda beigām. Zonā 88.1 un rajonos 58.4.1 un58.42 ziņošana jāveic ar mazā mēroga pētniecības vienībām; (b) katra mēneša nelielā mēroga nozvejas un intensitātes ziņošanas sistēmas, kas izklāstītas Regulas ((EK) Nr. 601/2004 13. pantā; (c) jāziņo kopējais izkrauto Dissostichus eleginoides un Dissostichus mawsoni skaits un svars, ieskaitot to ar "recekļaino gaļu" stāvoklis. 45. pants Īpašās prasības 1. Pētniecības zvejas, kas minētas 43. pantā, veicams saskaņā ar Regulas (EC) Nr. 600/2004 8. pantu par pasākumiem, jūras putnu nejaušās mirstības samazināšanai, zvejojot ar āķu jedām. Bez šiem pasākumiem atkritumu izmešana šajās zivsaimniecībās tiek aizliegta. (a) atkritumu izmešana šajās zivsaimniecībās tiek aizliegta; (b) kuģi, kas piedalās pētniecības zvejās rajonos 58.4.1 un 58.4.2, kuri atbilst CCAMLR protokoliem (A, B vai C) par āķu jedu atsvariem, jāatbrīvo no nakts uzstādīšanas prasības; tomēr, kuģiem, kuri kopā noķer trīs (3) jūras putnus, nekavējoties jāatgriežas pie nakts uzstādīšanas, saskaņā ar Regulas ((EK) Nr. 601/2004 8. pantu; (c) kuģiem, kas piedalās pētniecības zvejā apaakšapgabalā 88.1 un rajonos 58.4.3a) un 58.4.3b), kuri kopā noķer trīs (3) jūras putnus, nekavējoties zveja jāpārtrauc, un tiem nav atļauts zvejot ārpus parastās zvejas sezonas līdz 2004/05. gada sezonas beigām. 2. Uz zvejas kuģiem, kas piedalās pētniecības zvejā FAO zonā 88.1 attiecas šādas papildu prasības: (a) kuģiem ir aizliegts izmest: (i) naftas produktus vai degvielas produktus, vai naftas pārpalikumus jūrā, izņemot tos, kas atļauti MARPOL 73/78 (Starptautiskā konvencija par piesārņojuma novēršanu no kuģiem) I Pielikumā; (ii) atkritumus; (iii) pārtikas atkritumus, kas nevar iziet caur filtru ar atvērumiem, kas nav lielāki par 25 mm; (iv) mājputnu gaļu vai tās sastāvdaļas (ieskaitot olu čaumalas); (v) notekūdeni 12 jūras jūdžu attālumā no zemes vai ledājiem, vai notekūdeni, ja kuģis brauc ar ātrumu, kas mazāks par 4 jūras jūdzēm; (vi) dedzināšanas pelnus. (b) zonā 88.1 nedrīkst ievest dzīvus mājputnus vai citus dzīvus putnus, un no zonas 88.1 nedrīkst izvest sadalītus mājputnus, kas nav apēsti; (c) Dissostichus spp. zveja zonā 88.1 ir aizliegta 10 jūras jūdzes no Balleny salu krasta. 46. pants Tralējumu definīcija 1. Šajā nodaļā tralis nozīmē vienu vai vairāku jedu uzstādīšanu vienā vietā. Precīzu traļa .ģeogrāfisko stāvokli nosaka jedas vai jedu vidus punkts, kas izvietots traļa un intensitātes ziņošanai. 2. Lai tas tiktu definēts kā pētniecības tralis: (a) katram pētniecības tralim jābūt atdalītam vienam no otra ne mazāk par 5 jūras jūdzēm no cita pētniecības traļa, attālums jāmēra no katra pētniecības traļa ģeogrāfiskā viduspunkta; (b) katrs tralis ietver vismaz 3 500 āķus un ne vairāk kā 10 000 āķus; tas var veidot vairākas atsevišķas jedas, kas izliktas tajā pašā vietā; (c) katram āķu jedas tralim ir mirkšanas laiks, kas nav īsāks par sešām stundām, kas tiek mērīts no uzstādīšanas pabeigšanas procesa laika līdz tralēšanas procesa sākumam. 47. pants Izpētes plāni Zvejas kuģiem, kas piedalās pētniecības zvejā, kas minēta 43. pantā, jāīsteno pētniecības plāni katrā un visos SSRUs, kuros FAO zona 88.1 un rajoniem 58.4.1 un 58.4.2 ir sadalīti. Pētniecības plāns jāīsteno sekojoši: (a) pirmās iepeldēšanas laikā SSRU pirmie 10 tralējumi, kas apzīmēti kā "pirmās sērijas", jāapzīmē kā "pētniecības tralējumi" saskaņā ar kritērijiem, kas izklāstīti 46. panta 2. punktā; (b) nākamie 10 tralējumi vai 10 nozvejas tonnas, lai kurš sprūda līmenis sasniegts, tiek apzīmēti kā "otrās sērijas". Tralējumu otrās sērijās, kuģa kapteinim rīkojoties piesardzīgi, var tikt zvejotas kā daļa no parastas pētniecības zvejas. Tomēr, paredzot, ka tie atbilst 46. panta 2. punkta prasībām, šos tralējumus var apzīmēt arī kā pētniecības tralējumus; (c) pēc pirmās un otrās tralējumu sērijas pabeigšanas, ja kuģa kapteinis vēlas turpināt zvejot SSRU, kuģim jāuzsāk "trešā sērija", kas noved pie kopējās 20 pētniecības tralējumiem, kas paveikti trīs sērijās. Trešā tralējumu sērija jāpabeidz tā paša apmeklējuma laikā kā otrā un trešā sērija SSRU; (d) pēc trešās sērijas 20 pētniecības tralējumu pabeigšanas, kuģis var turpināt zvejot SSRU; (e) SSRUs A, B, C, E un G zonā 88.1 makšķerēšanai piemērotais jūras dibens ir mazāks nekā 15 000 km², (b), (c) un (d) punkti nav jāpiemēro, un pēc 10 pētniecības tralējumu pabeigšanas zvejas kuģis var turpināt zvejot SSRU. 48. pants Datu savākšanas plāni 1. Zvejas kuģiem, kas piedalās pētniecības zvejā, kas minēta 43. pantā, jāievieš datu svākšanas plāni katrā un visās SSRUs, kurās iedalīts FAO zona 88.1 un rajoni 58.4.1, un 58.4.2 . Datu vākšanas plāns ietver sekojošus datus: (a) atrašanās vietu un jūras dziļumu katra vada galā nozvejā; (b) izlikšanu, mērcēšanu un nozvejas laiku; (c) zivju skaitu un sugas, kas uz virsmas tika pazaudētas; (d) izlikto āķu skaitu; (e) ēsmas veidu; (f) iebarošanas rezultātus (%); (g) āķa veidu; un (h) jūras un mākoņu apstākļus un mēness fāzi vadu izlikšanas laikā. 2. Visi dati, kas attiecas uz 1. iedaļu, tiek vākti katrai pētniecības nozvejai; it īpaši visas zivis, pētniecības nozvejā tiek nomērīts līdz pat 100 zivīm, un izveidoti vismaz 30 zivju paraugi bioloģiskiem pētījumiem. Kad noķertas vairāk kā 100 zivis, zivju paraugu izveidē tiek izmantota nejaušības metode. 49. pants Marķēšanas programma Katram zvejas kuģim, kas piedalās pētniecības zvejā, kas minēta 43. pantā, marķēšanas programma jāīsteno sekojoši: (a) Dissostichus spp. īpatņi jāmarķē un jāatlaiž atpakaļ, ar koeficientu viens īpatnis uz tonnu no noķertā jēlsvara, kas ķerts visas sezonas laikā, saskaņā ar CCAMLR marķēšanas protokolu. Kuģiem jāpārtrauc marķēšana tikai tad, kad tie iezīmējuši 500 īpatņus vai atstājuši zivsaimniecību, iezīmējot vienu īpatni uz tonnu noķertā jēlsvara; (b) programmas mērķis ir marķēt visu lielumu īpatņus, lai atbilstu viena īpatņa iezīmēšanas prasībām uz tonnu noķertās jēlmasas. Visi atlaistie īpatņi jāmarķē dubultā un atlaišanai jāietver pēc iespējas plašāks ģeogrāfiskais apgabals; (c) visiem marķējumiem jābūt skaidri uzdrukātiem ar unikālu sērijas numuru un atgriešanas adresi, lai varētu izsekot marķējuma izcelsmei, ja marķēto īpatni noķer atkārtoti; (d) visi atkārtoti noķertie īpatņi (t.i., noķertās zivis, kurās iepriekš ir ievietots žetons) netiek atkārtoti palaistas vaļā, pat ja tie ir bijuši brīvībā tikai uz īsu laika periodu; (e) visi atkārtoti noķertie īpatņi bioloģiski jāpārbauda (garums, svars, dzimums, gonādas stāvoklis) un elektroniski jānofotografē, ja iespējams, jāatjauno otolīts un jānoņem marķējums; (f) visi būtiskie marķēšanas dati, jebkuri dati, kas reģistrē marķējumu otrreizēju noķeršanu, jānosūta CCAMLR formātā trīs mēnešu laikā pēc zvejas kuģa izbraukšanas no šīm zivsaimniecībām; (g) visi būtiskie marķēšanas dati, jebkuri dati, kas reģistrē marķējumu otrreizēju noķeršanu, un īpatņus no otrreizējas noķeršanas, elektroniski jānosūta CCAMLR formātā svarīgai valsts marķējuma datu krātuvei, kā sīki izklāstīts CCAMLR marķēšanas protokolā. 50. pants Zinātniskie novērotāji Katram zvejas kuģim, kas piedalās pētniecības zvejā, kas minēta 43. pantā, uz kuģa visu zvejas darbību laikā zvejas periodā jābūt vismaz diviem zinātniskiem novērotājiem, no kuriem viens ir novērotājs, kurš iecelts saskaņā ar CCAMLR plānu par starptautisko zinātnisko novērošanu. VIII NODAĻA Nobeiguma noteikumi 51. pants Zinātniskā kontrole (a) Šī Regula neattiecas uz zvejas darbībām, ka tiek veiktas tikai zinātnisko pētījumu mērķiem, kuri veikti saskaņā ar iesaistīto dalībvalstu atļauju un par kuriem Komisija un dalībvalstis, kurās šis pētījums veikts, tiek informētas. (b) Jūru organismi, kas noķerti a) apakšpunktā minētajiem mērķiem, var tikt pārdoti, uzglabāti, izlikti apskatei vai piedāvāti pārdošanai, paredzot, ka: - tie atbilst standartiem, kas noteikti to Padomes Regulas ((EK) Nr. 850/98 XII Pielikumā un mārketinga standartiem, kas pieņemti atbilstoši Padomes 1999. gada 17. decembra Regulas ((EK) Nr. 104/2000 2. par kopējo tirgus organizēšanu zivsaimniecības un akvakultūras produktiem[32], vai - tie ir tieši pārdoti mērķiem, izņemot cilvēku patēriņam. 52. pants Datu nosūtīšana Saskaņā ar Regulu ((EEK) Nr. 2847/93, datus, kas attiecas uz noķerto krājumu daudzumu izkraušanu krastā, dalībvalstis datorrakstā nosūta Komisijai, izmantojot krājumu kodus, kas izklāstīti katrā krājuma tabulā. 53. pants Spēkā stāšanās Šī Regula stājas spēkā ar 2005. gada 1. janvāri. Kur ZZTEK apgabala KPN ir noteikts periodiem, kas sākas pirms 2005. gada1. janvāra, 42. pants stājas spēkā ar KPN pieteikuma attiecīgo periodu sākumu. Šī Regula uzliek saistības un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, […] Padomes vārdā priekšsēdētājs […] I PIELIKUMS Zvejošanas iespējas, kas attiecināmas uz Kopienas zvejošanas kuģiem vietās, kur pastāv zvejošanas ierobežojumi, un trešo valstu kuģiem EK ūdeņos pēc sugām un vietām (dzīvsvara tonnās, izņemot, ja norādīts atsevišķi) Visi šajā Pielikumā noteiktie zvejošanas ierobežojumi šās Regulas 9. pantā ir uzskatāmi par kvotām un tāpēc jāpakļauj noteikumiem, kas noteikti Regulā ((EK) Nr. 2847/93 un it īpaši tās 14. un 15. pantam. Katrā vietā zivju krājumi ir noteikti šādā sugu latīņu nosaukumu alfabēta kārtībā. Šī sugas vārdu atbilstību tabula un latīņu nosaukumi sniegti šās Regulas nolūkiem: +++++ TABLE +++++ IA PIELIKUMS BALTIJAS JŪRA Visi KAL šajā vietā, izņemot butes un mencas apakšiedalījumos 25-32, pieņemti IBSFC ietvarā. +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ IB PIELIKUMS SKAGERAKS, KATEGATS, ZIEMEĻU JŪRA UN DIENVIDU KOPIENAS ŪDEŅI ICES vietas Vb (EK ūdeņi), VI, VII, VIII, IX, X, CECAF (EK ūdeņi) un Franču Gviāna +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ IC PIELIKUMS ZIEMEĻAUSTRUMU ATLANTIJAS OKEĀNA UN GRENDLANDES ICES APGABALI I, II, IIIa, IV, V, XII, XIV UN NAFO 0, 1 (Grenlandes ūdeņi) +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ ID PIELIKUMS NAFO ZIEMEĻRIETUM ATLANTISKAIS apgabals Visi KAL un saistītie nosacījumi ir pieņemti NAFO ietvarā. +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ IE PIELIKUMS LIELAS MIGRĀCIJAS ZIVIS – visi apgabali KAL šajā apgabalā ir pieņemts tunzivs zivsaimniecības starptautisko zivsaimniecību organizāciju ietvarā, kā ICCAT un IATTC. +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ IF PIELIKUMS ANTARKTIKA – CCAMLR apgabals Šie KAL, ko pieņēmusi CCAMLR, nav atļauti CCAMLR dalībniekiem, un tāpēc Kopienas daļa nav noteikta. Nozvejas uzrauga CCAMLR sekretariāts, kas ziņos, ja zveja ir jāpārtrauc KAL izsmelšanas dēļ. +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ II PIELIKUMS ĪPAŠI PASĀKUMI ATTIECĪBĀ UZ SIĻĶĒM III UN IV ZONĀ 1. Dalībvalstīm ir jāveic īpaši pasākumi attiecībā uz siļķu ķeršanu, šķirošanu vai izkrāvumu, kas ņemtas Ziemeļjūrā vai no Skageraka un Kategata apgabaliem, ar nolūku nodrošināt zvejošanas ierobežojumu ievērošanu, it īpaši tos, kas noteikti Pielikumā IB. Šiem pasākumiem īpaši jāietver: a) speciālas kontroles un inspekcijas programmas, b) zvejošanas mēģinājumu plāni, ieskaitot pilnvarotu kuģu sarakstu un, kur tas ir uzskatāms par nepieciešamu, pamatojoties uz kvotas izsīkumu virs 70% līmeņa, pilnvaroto kuģu darbības ierobežojumi, c) pārkraušanas un darbību, kas ietver izkraušanu, kontroli, d) kur iespējams, pagaidu zvejošanas aizliegumi apgabalos, kur notiek liela apjoma siļķu, it īpaši pusaugu siļķu, zvejošana. 2. Nešķirotu loma pārpalikuma siļķu izkrāvumss gadījumā, dalībvalstīm ir jānodrošina, ka tiek piemērotas atbilstošas paraugu ņemšanas programmas, lai efektīvi uzraudzītu visu siļķu lomu izkrāvumu. Ir jāaizliedz izcelt zivju lomus, kas satur nešķirotas siļķes ostās, kur nav iespējams veikt šās paraugu ņemšanas programmas. 3. Komisijas inspektoriem ir, saskaņā ar Regulas ((EEK) Nr. 2847/93 29. pantu, kad Komisija uzskata to par nepieciešamu 1. punkta nolūkiem, jāveic neatkarīgas inspekcijas, lai pārbaudītu paraugu ņemšanas programmu īstenošanu kompetentās iestādēs un īpašos pasākumus, kas norādīti 1. punktā. 4. Komisijai ir jāaizliedz siļķu izkrāvumu, ja tiek uzskatīts, ka 1. pantā minēto īpašo pasākumu īstenošana nenodrošina stingru siļķu mirstības kontroli visās zivsaimniecībās. III PIELIKUMS PĀREJAS TEHNISKIE PASĀKUMI A DAļA BALTIJAS JūRA 1. NODAļA MENCU ZIVSAIMNIECīBA 1. Rīku veidi, kas atļauti mencu zivsaimniecībai Baltijas jūrā 1.1. Velkamie tīkli 1.1.1. bez izejas logiem Velkamie tīkli bez izejas logiem ir jāaizliedz. 1.1.2. ar izejas logiem Izņēmuma veidā no Regulas (EK) Nr. 88/98 V pielikuma speciālās atlases ierīču nosacījumiem ir jāattiecina šā pielikuma 1. Papildinājums. 1.1.3. Viena tīkla noteikums Ja tiek izmantots velkamais tīkls ar izejas logiem, uz kuģa nedrīkst atrasties nekādi citi rīku veidi. 1.2. Žaunu tīkli Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 88/98 IV Pielikumā noteiktajiem nosacījumiem tīkla minimālajam izmēram ir jābūt 110 mm. Tīkli nedrīkst pārsniegt maksimālo garumu 12 km, kuģiem ar vidējo garumu līdz 12 m ieskaitot. Tīkli nedrīkst pārsniegt maksimālo garumu 24 km, kuģiem ar vidējo garumu virs 12 m ieskaitot. Tīklu mērkšanas laiks nedrīkst pārsniegt 48 stundas no laika brīža, kad tīkls pirmo reizi tiek ielikts ūdenī līdz brīdim, kad tīkls ir pilnībā uzvilkts atpakaļ uz zvejas kuģa. 2. Mencu piezveja Baltijas jūrā 2.1 Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 88/98 3(4) panta nosacījumiem uz kuģa nedrīkst atrasties neviena pārāk maza izmēra menca, izņemot gadījumā, kas noteikts pantā 2.2. 2.2 Tomēr atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 88/98 3(5). panta nosacījumiem mencu piezveja siļķu un brētliņu zvejošanas laikā, kur tīkla acs izmērs ir 32 mm vai mazāks, nedrīkst pārsniegt svarā 3%. Šajā piezvejā uz kuģa nedrīkst atrasties vairāk par 5% pārāk maza izmēra mencu. 2.3 Mencu piezvejas nedrīkst pārsniegt 10%, ja notiek citu sugu zveja, kas nav siļķes vai brētliņas, izmantojot traļas un dāņu vadus, kas nav norādīti 1.1.2. punktā. 3. Mencas minimālais izmērs Baltijas jūrā Izņēmuma gadījumā Regulas (EK) Nr. 88/98 III pielikuma nosacījumiem mencas minimālais izmēram ir jābūt 38 cm. 4. Vasaras sezonas aizliegums Baltijas mencu zvejošanai Mencu nozveja Baltijas jūrā, Belts un Sound ir jāaizliedz no 2005. gada 15. jūnija līdz 2005. gada 15. augustam ieskaitot. 5. Mencu nozvejas ierobežojumi Baltijas jūrā: a) Ir jāaizliedz veikt jebkuras zvejas darbības apgabalā, ko ietver, savienojot secīgi rumbas līnijas šajās pozīcijās, kas ir jāmēra saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu: 1 apgabals: - 56°00’N, 15°00’E - 56°00’N, 16°30’E - 54°30’N, 16°30’E - 54°30’N, 15°00’E - 56°30’N, 15°00’E 2 apgabals: - 56°00’N, 19°00’E - 54°30’N, 19°30’E - 54°30’N, 18°40’E - 55°30’N, 18°00’E - 56°00’N, 18°00’E - 56°00’N, 19°00’E b) Izņēmuma gadījumā no a) punkta ir jāatļauj veikt zvejas darbības apgabalos, kas noteikti tajā punktā, izmantojot velkamos rīkus un fiksētos rīkus ar acs izmēru mazāku par 100 mm. 6. Pagaidu un papildu nosacījumi mencu krājumu atjaunošanas novērošanai, inspekcijai un uzraudzībai Baltijas jūrā 6.1. Vispārīgi nosacījumi 6.1.1. Mencu krājumu uzraudzības, inspekcijas un novērošanas programmai Baltijas jūrā ir jāsastāv no šādiem elementiem: īpaši nosacījumi mencu nozvejai Baltijas jūrā, Dānijai, Igaunijai, Somijai, Vācijai, Latvijai, Polijai un Zviedrijai ir jāizstrādā nacionālas kontroles darbības programmas, papildu pasākumi uzraudzībai, kontrolei un inspekcijai, kopīga uzraudzība un inspektoru apmaiņa. 6.1.2. Nacionālās kontroles darbības programma mencu krājumiem var tikt pārskatīta pēc Komisijas iniciatīvas vai dalībvalsts lūguma. 6.2. Īpaši nosacījumi mencu nozvejai Baltijas jūrā. 6.2.1. Visiem kuģiem, kas paredz zvejot mencas Baltijas jūrā, jāiegūst īpaša atļauja zvejot mencas Baltijas jūrā. 6.2.2. Katrai dalībvalstij jāievieš kuģu saraksts, kam ir izsniegtas īpašas mencu zvejas atļaujas Baltijas jūrā. 6.2.3. Zvejas kuģa kapteinim vai tā pārstāvim, kam dalībvalsts ir izsniegusi īpašu mencu zvejas atļauju Baltijas jūrā, jāatbilst 2. pielikuma nosacījumiem. 6.3. Nacionālās kontroles darbības programmas. 6.3.1. Katrai iesaistītajai dalībvalstij jānosaka nacionālās kontroles darbības programma. 6.3.2. Komisijai vismaz vienu reizi 2005. gadā ir jāsasauc Zivsaimniecības un akvakultūras komitejas sapulce, lai izvērtētu nacionālās kontroles darbības programmas ievērošanu un rezultātus mencu krājumiem Baltijas jūrā. 6.4. Dalībvalstīm jāpieņem uzraudzības, inspekcijas un novērošanas pasākumi. 6.4.1. Katrai iesaistītajai Dalībvalstij 15 dienu laikā no šās Regulas stāšanās spēkā ir jānosūta Komisijai norādīto ostu saraksts un 15 dienu laikā pēc tā nacionālo kontroles programma un realizācijas grafiks. Komisijai ir jānosūta šī informācija attiecīgajām dalībvalstīm. 6.4.2. Neievērojot Regulas ((EEK) Nr. 2847/93 6. pantu, Kopienas zvejas kuģu kapteiņiem, kas uz kuģa patur vai izceļ vairāk kā 50 kg mencu dzīvsvara, ir jāievieš to darbību kuģa žurnāls, kas īpaši norāda katras nozvejotās un izceltās sugas daudzumu, šādu nozveju datumu un vietu (ICES statistiskā tabula), un izmantoto rīku veidu. 6.4.3. Izņēmuma kārtā Regulas ((EEK) Nr. 2807/83 5. pantam atļautā pielaides robežas daudzuma aprēķinam kilogramos un zivju robežai, kas attiecas uz KAL, kas tiek izcelti uz klāja, jābūt 8%. 6.4.4. Dalībvalsts kompetentajām iestādēm jāpieprasa, lai katrs mencu daudzums, kas nozvejots un pirmo reizi izcelts krastā attiecīgajā dalībvalstī, ir nosvērts inspektoru klātbūtnē pirms tas tiek transportēts no ostas uz pirmo izkrāvumss vietu. Mencām, kas pirmo reizi izkrautas norādītajā ostā, pirms tās tiek piedāvātas pārdošanai un pārdotas, klātesot dalībvalsts pilnvarotiem inspektoriem, ir jānosver reprezentatīvi paraugi, kas apjomā ir vismaz 20% no izceļamā. Šim nolūkam dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai paraugu ņemšanas režīms, kas tiks izmantots, viena mēneša laikā no šās Regulas stāšanās spēkā. 6.4.5. Neievērojot Regulas ((EEK) Nr. 2847/93 pantu 19a 1a), tās Regulas 19e, 19f, 19g, 19h un 19i pants jāattiecina uz visiem kuģiem, kas veic zvejošanas darbības Baltijas jūrā. 6.4.6. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2244/2003 13. panta nosacījumiem, dalībvalstīm jānodrošina, ka VMS dati, kas saņemti saskaņā ar minētās Regulas 8., 10(1) un 11(1) pantu par kuģiem, kam ir izdotas īpašas mencu zvejas atļaujas Baltijas jūrā, ir jāizmanto: a) lai atzīmētu katru ieiešanu un iziešanu no ostas datora nolasāmā formā trīs gadu periodā; b) lai atzīmētu katru ieiešanu uz iziešanu no slēgta zvejas apgabala Baltijas jūrā. 6.4.7. Dalībvalstīs var īstenot alternatīvus kontroles pasākumus, lai nodrošinātu saskaņotību ar ziņojuma saistībām, kas noteiktas pantā 4.5, kas ir tik efektīvas un pārskatāmas kā ziņojuma saistības. Komisija ir jāinformē par šādiem alternatīviem pasākumiem, pirms tie tiek īstenoti. 6.4.8. Izņēmuma gadījumā Regulas ((EEK) Nr. 2847/93 13. pantam, mencu daudzumiem, kas lielāki par 50 kg un tiek transportēti uz vietu, kas nav izkrāvumss vai importēšanas vieta, jābūt papildinātiem ar vienas deklarācijas kopiju, kas nodrošinātas Regulas ((EEK) Nr. 2847/93 8(1) pantam attiecībā uz transportētajiem sugu daudzumiem. Izņēmums, kas nodrošināts Regulas ((EEK) Nr. 2847/93 13(4)(b) pantam, nav jāattiecina. 6.4.9. Izņēmuma gadījumā Regulas ((EEK) Nr. 2847/93 34(c)(1) punktam specifiskā mencu uzraudzības programma Baltijas jūrā var ilgt vairāk par diviem gadiem no to stāšanās spēkā datuma. 6.5. Kopīga uzraudzība un inspektoru apmaiņa. 6.5.1. Iesaistītajām dalībvalstīm ir jāveic kopīgas inspekcijas un uzraudzības darbības un šim nolūkam jāizveido darbības procedūras, kas attiecināmas uz to uzraudzības kuģiem. 6.5.2 30 dienu laikā no šās Regulas stāšanās spēkā datuma, lai koordinētu kopīgās inspekcijas un uzraudzības programmu, jāsasauc kompetentu nacionālo inspekcijas iestāžu sanāksme. 6.5.3. Iesaistītajām dalībvalstīm jānodrošina, ka inspektori no iesaistītajām dalībvalstīm, tiek aicināti līdzdarboties vismaz to kopīgo inspekciju darbībās. 6.5.4. Komisijas inspektori drīkst piedalīties šajās apmaiņās un kopīgajās inspekcijās. 2. SADAļA RīGAS LīCIS 7. Specifiskie nosacījumi Rīgas līcim 7.1 Īpaša zvejošanas atļauja 1. Lai veiktu zvejošanas darbības Rīgas līcī, kuģiem ir jābūt īpašai zvejošanas atļaujai, kas izdota saskaņā ar Regulas (EK) 1627/94 7. pantu. 2. Dalībvalstīm ir jānodrošina, ka kuģi, kam izdotas īpašas zvejošanas atļaujas, kas minētas 1. punktā, ir iekļauti sarakstā, kas satur to nosaukumu un iekšējo reģistrācijas numuru un kas katrai dalībvalstij jāuzrāda Komisijai. Kuģiem, kas ietverti sarakstā, jāatbilst šādiem nosacījumiem: (a) kuģa kopējā dzinēja jauda (kW) nedrīkst pārsniegt to, kas ievērota katrai dalībvalstij 2000. – 2001. gadā Rīgas līcī; (b) kuģa dzinēja jauda nevienā laikā nedrīkst pārsniegt 221 kilovatu (kW). 7.2 Kuģu vai dzinēju nomaiņa 1. Katrs individuāls kuģis, kas ir 7.1.2. pantā minētajā sarakstā, var tikt nomainīts ar citu kuģi vai kuģiem ar noteikumu, ka: (a) šāda nomaiņa iesaistītajā dalībvalstī neizraisīs kopējās dzinēja jaudas palielināšanos, kas norādīta pantā 7.1.2.(a); (b) jebkura nomainītā kuģa dzinēja jauda jebkurā laikā nepārsniedz 221 kW. 2. Jebkura individuāla kuģa jebkurš dzinējs, kas iekļauts 7.1.2. pantā minētajā sarakstā, var tikt nomainīts ar noteikumu, ka: (a) dzinēja aizvietošana neizraisa kuģa dzinēja jaudas 221 kW pārsniegšanu jebkurā laikā un (b) nomainītā dzinēja jauda nav tāda, lai iesaistītajām dalībvalstīm nomaiņa izraisītu kopējās dzinēja jaudas pieaugumu, kas norādīts 7.1.2.(a) pantā. B DAļA SKAGERAKS UN KATEGATS 8. Tehniski saglabāšanas pasākumi Skageraka un Kategata apgabalos Izņēmuma kārtā Regulas (EK) Nr. 850/98 IV pielikuma nosacījumiem ir jāattiecina šā pielikuma 3. papildinājums. 9. Mencu zvejošanas ierobežojumi Kategata apgabalā: (a) Ir jāaizliedz veikt jebkuras zvejošanas darbības Kategata apgabalā no 2005. gada 1. janvāra līdz 31. martam. (b) Atkāpjoties no (a) punkta ir atļauts veikt zvejošanas darbības, izmantojot velkamos rīkus un fiksētos rīkus noteiktā laika periodā, ar noteikumu, ka netiek izcelta neviena menca. C DAļA STARPTAUTISKāS JūRAS PēTNIECīBAS PADOMES (ICES) ZONA I LīDZ VII 10. Siļķu, skumbriju un stavridu svēršanas procedūras 10.1. Šādas procedūras ir jāattiecina uz Kopienas vai trešās valsts kuģu siļķu, skumbriju un stavridu daudzumu vienai izkrāvumss reizei Eiropas Kopienā, kas pārsniedz 10 tonnu zivju vai to kombināciju: a) siļķēm ICES zonāsI, II un iedalījumos III a, IV, Vb, VI un VII; b) skumbrijām un stavridām ICES zonās IIA un iedalījumos III a, b, d, IV, VI un VII. 10.2 10.1. pantā minētās izkrāvumss ir atļautas tikai norādītajās ostās. 10.3 Katrai iesaistītajai dalībvalstij ir jānosūta Komisijai saraksta, kas nosūtīts 2004. gadā, izmaiņas, par norādītajām ostām, kurās var notikt siļķu, skumbriju un stavridu izkrāvums, un izmaiņas minēto ostu inspekcijas un uzraudzības procedūrās, ieskaitot jebkuru sugu daudzumu un 10.1. pantā minēto krājumu atzīmēšanas un ziņošanas noteikumiem un nosacījumiem katrā izkrāvumss reizē. Šīs izmaiņas ir jānosūta vismaz 15 dienas pirms to stāšanās spēkā. Komisija nosūtīs visām iesaistītajām dalībvalstīm šo informāciju, kā arī informāciju par ostām, ko norādījušas trešās valstis. 10.4 10.1. pantā minētā zvejas kuģa kapteinim vai viņa pārstāvim ir jāinformē par sekojošo kompetentās iestādes dalībvalsts, kurā veikta izkrāvums, vismaz 4 stundas pirms paredzētās ienākšanas iesaistītās dalībvalsts izkrāvums ostā: osta, kurā kuģim paredzēts ieiet, kuģa nosaukums un tā reģistrācijas numurs, paredzētais ierašanās laiks šajā ostā, uz klāja esošo sugu dzīvsvara daudzums kilogramos. Iesaistīto dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir jāpieprasa, lai izkraušana nenotiek līdz laikam, kamēr tā ir atļauta. 10.5 Izņēmuma kārtā Regulas ((EEK) Nr. 2807/83 IV pielikuma 4.2. punktam zvejas kuģa kapteinim nekavējoties pēc ierašanās ostā jāiesniedz atbilstošās kuģa žurnāla lapas vai lapa, kā to izkrāvumss ostā gadījumā pieprasa kompetenta iestāde. Daudzumiem, kas paturēti uz kuģa, par kuriem ziņots pirms izkrāvuma, kā minēts 10.4c punktā, jābūt līdzvērtīgiem ar daudzumiem, kas ierakstīti kuģa žurnālā pēc to pabeigšanas. Izņēmuma kārtā Regulas ((EEK) Nr. 2807/83 5(2) panta nosacījumiem, atļautajai pielaides robežai daudzumu aprēķinos kilogramos, kas ierakstīti kuģa žurnālā, un zivju robežai, kas paturēta uz klāja, ir jābūt 7%. 10.6 Visiem pircējiem, kas iegādājas svaigas zivis, jānodrošina, ka visi saņemtie daudzumi ir nosvērti. Svēršana ir jāveic pirms zivju šķirošanas, apstrādes, nodošanas uzglabāšanai, transportēšanas no izkrāvumss ostas vai tālāk pārdošanas. Svēršanas rezultātā iegūtais skaitlis ir jāizmanto, aizpildot izkraušanas deklarācijas un tirzniecības pavadzīmes. Nosakot svaru, jebkurš atvilkums ūdens dēļ nedrīkst pārsniegt 2%. Kā papildinājums saistībām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 2847/93 9(1) un (2) pantā izcelto daudzumu apstrādātājam vai pircējam ir jāiesniedz kompetentajām dalībvalsts iestādēm pavadzīmes vai tās aizvietotāja dokumenta kopija, kā minēts Sestās Padomes Direktīvas 77/388/EEC 22(3) panta par dalībvalstu likumu tuvināšanu attiecībā uz apgrozījuma nodokļiem – Kopīga pievienotās vērtības nodokļa sistēma: novērtējuma vienveida bāze[33]. Jebkurai šādai pavadzīmei vai dokumentam ir jāietver informācija, ko pieprasa Regulas (EK) 2847/93 9(3) pants, un tā ir pēc pieprasījuma jāiesniedz 48 stundu laikā svēršanas pabeigšanas nolūkos. 10.7 Visiem saldēto zivju pircējiem vai uzglabātājiem jānodrošina, ka izceltie daudzumi ir nosvērti pirms zivis ir apstrādātas, nodotas uzglabāšanai, transportētās no izkrāvumss ostas vai pārdotas tālāk. Jebkurš taras svars, kas ir līdzvērtīgs kastu, plastmasas vai citu konteineru svaram, kuros sveramās zivis ir iepakotas, var tikt atvilkts no jebkuru izcelto daudzumu svara. Alternatīvi, saldēto, kastēs iepakoto zivju svaru var noteikt, reizinot vidējo reprezentatīvā parauga svaru, pamatojoties uz kastes saturu, kas izņemts no plastmasas iesaiņojuma, nokūstot vai nenokūstot zivju virsmas ledus kārtai. Dalībvalstīm ir jāpiesaka Komisijai jebkuru izmaiņu apstiprināšana to paraugu ņemšanas metodoloģijā, kas apstiprināta Komisijā 2004. gadā. Izmaiņām jāapstiprina Komisijai. Svēršanas rezultātā iegūtais skaitlis ir jāizmanto izkrāvumss deklarāciju pārdošanas piezīmju ieviešanai. 10.8 Ne vēlāk kā līdz 2005. gada 1. maijam kompetentajām iestādēm ir jāapstiprina, jākalibrē un jāapzīmogo svēršanas sistēma. Svēršanas pusei ir jāievieš numurēts žurnāls, kas norāda svara kārtējo kopumu un katras izkrāvumss svaru. Reģistrācijas žurnālu glabā trīs gadus. Kompetentajām iestādēm ir brīva pieeja svēršanas sistēmai un reģistrācijas žurnālam. Līdz svēršanas sistēmu ieviešanai, kuras paredzētas pirmajā punktā, svēršanu veic kontroles klātbūtnē. 10.9 Dalībvalsts kompetentajām iestādēm jānodrošina, lai vismaz 15% no izcelto zivju daudzuma un vismaz 10% no zivju izkrāvumiem ir pakļautas inspekcijām, kam jāietver: (a) loma svēršanas kontrole pēc sugām. Loma izsūknēšanas gadījumā ir jākontrolē kopējās kravas svēršana no kuģa, kas izvēlēts inspekcijai. Saldēšanas tralera gadījumā ir jāsaskaita visas kastes. Ir jānosver reprezentatīvs kastu/maisu paraugs, lai nonāktu pie vidēja kastu/maisu svara. Kastu paraugu ņemšanai jānotiek arī saskaņā ar apstiprinātu metodoloģiju, lai nonāktu pie vidēja zivju tīrsvara (bez iepakojuma, ledus); (b) savstarpēja pārbaude starp daudzumiem pēc sugām, kas ierakstīts kuģa žurnālā un izkrāvumss deklarāciju vai pārdošanas kvīti, kā arī daudzumiem, kas norādīti iepriekšējā izkrāvumss paziņojumā, un izkrautajiem daudzumiem pēc sugām (c) ja izkraušanu pārtrauc, nepieciešama atļauja izkraušanas atsākšanai, (d) pārbaude, lai noskaidrotu, vai pēc izkraušanas kuģī vairs nav zivju. 11. Siļķu zvejošana IIa apgabalā (EK ūdeņi) Ir jāaizliedz izcelt vai paturēt uz kuģa siļķes, kas ir nozvejotas iedalījumā IIa (EK ūdeņi) laika periodos no 1. janvāra līdz 28. februārim un no 16. maija un 31. maijam. 12. Siļķu izkrāvumss nosacījumi rūpnieciskiem nolūkiem. Izņēmuma kārtā Padomes Regulas (EK) Nr. 1434/98 2(1) panta nosacījumiem ir jāattiecina šādi nosacījumi: Siļķes, kas nozvejotas, zvejojot ārpus ICES zonām III un IV, izmantojot tīklus ar minimālo acs izmēru mazāku par 32 mm, nevar tikt paturētas uz kuģa vai izkrautas krastā, izņemot, ja šie lomi sastāv no siļķu un citu sugu maisījuma un nav šķiroti, un siļķu svars nepārsniedz 10% no kopējā apvienotā siļķu un citu sugu svara. 13. Mencu zvejošanas ierobežojumi: (a) Līdz 2005. gada 31. decembrim ir jāaizliedz veikt jebkuras zvejošanas darbības apgabalos, kas noteikti punktos (i) un (ii): (i) Skotijas rietumi: Šī ICES zonas VI daļa ir ietverta ICES tabulās, kas atrodas tālāk par 12 jūdzēm no krasta sākumpunkta: 47E3, 48E4, 47E4, 48E5, 47E5. (ii) Ziemeļjūra: Šī ICES zonas IV daļa ir ietverta ICES tabulās, kas atrodas tālāk par 12 jūdzēm no krasta sākumpunkta: 49E6, 50E7, 49E7, 50F0, 49F0, 48F0, 47F0, 46F0, 45F0, 51F1, 50F1, 49F1, 48F1, 47F1, 46F1, 50F2, 49F2, 48F2, 47F2, 46F2, 43F5, 43F6, 43F7, 42F7, 38E9, 37E9,38E9, 37E9,37F0, 31F1, 32F2, 31F2. (b) Ķeltu jūra: Līdz 2005. gada 31. martam ir aizliegts veikt jebkādas zvejošanas darbības ICES iedalījuma VII daļā, kas ietverta ICES tabulās: 30E4, 31E4, 32E3. (c) Atkāpjoties no punkta (a) un (b) attiecīgajās vietās un laikos ir atļauts veikt zvejošanas darbības, izmantojot murdu vai grozu, ar noteikumu, ka: (i) uz kuģa neatrodas nekādi citi zvejošanas rīki, kā tikai murdi un grozi, un (ii) uz kuģa netiek paturētas nekādas citas zivis, izņemot mīkstmiešus un vēžveidīgos. (d) Atkāpjoties no punkta (a) un (b), ir atļauts veikt zvejošanas darbības šajos punktos, minētajos apgabalos, izmantojot tīklus, kuru acs izmērs ir mazāks par 55 mm, ar noteikumu, ka: (i) uz kuģa neatrodas neviens tīkls, kura acs izmērs ir lielāks vai vienāds ar 55 mm, (ii) uz kuģa nav paturēti nekādas citas zivs, kas nav siļķes, skumbrijas, sardīnes, stavridas, brētliņas, zilie merlangi un argentīnas. 14. Apgabals slēgšana nigliņu zivsaimniecībai. Ir aizliegts izcelt vai paturēt uz kuģa nigliņus, kas nozvejoti ģeogrāfiskajā rajonā, ko ierobežo Anglijas austrumu piekraste un Skotija, un ko ietver, secīgi savienojot ar līnijām, šādas pozīcijas: – Anglijas austrumu piekraste platuma grādos 55º30'N, – platums 55º30'N, garums 1º00'W, – platums 58º00'N, garums 1º00'W, – platums 58º00'N, garums 2º00'W, – Skotijas austrumu piekraste platuma grādos 2º00'W, – Skotijas austrumu piekraste platuma grādos 2º00'W. Tomēr ir jāatļauj ierobežota nozveja, lai uzraudzītu nigliņu krājumus apgabalos un slēgšanas ietekmi. 15. Pikšu ietvars Visa zvejošana, izņemot ar āķu jedām, ir jāaizliedz apgabalos, ko ierobežo secīgi savienotas līnijas starp šādām pozīcijām: Punkta Nr. Platums Garums 1 57°00'N 15°00'W 2 57°00'N 14°00'W 3 56°30'N 14°00'W 4 56°30'N 15°00'W 16. Tehniskie saglabāšanas pasākumi Īrijas jūrā. Tehniskās saglabāšanas pasākumi, kas minēti 2002. gada 12. februāra Padomes Regulas (EK) Nr. 254/2002 2., 3. un 4. pantā, kas nosaka pasākumus, kas 2002. gadā attiecināmi mencu krējumu atjaunošanai Īrijas jūrā (ICES iedalījums VIIa), uz laiku ir jāattiecina 2005. gadā[34]. D DAļA ICES ZONAS VIII, IX UN X 17. Anšovu zvejošanas ierobežojumi (a) No 2005. gada 1. janvāra līdz 30. jūnijam ir aizliegts veikt jebkuras zvejošanas darbības apgabalā, ko ierobežo līnijas, kas secīgi savienotas šajās pozīcijās: Francijas piekraste garuma grādos 1°35'W; 44°45'N 1°35'W; 44°45'N 1°45'W; 46°00'N 1°45'W; Francijas rietumu piekraste platuma grādos 46°00N. Šie nosacījumi ir jāmēra saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu. (b) Atkāpjoties no punkta (a), ir atļauts veikt zvejošanas darbības šajā pantā minētājā apgabalā, izmantojot zvejas rīkus, kas nav jūras traļi un riņķa vadi ar noteikumi, ka uz kuģa netiek paturēti anšovi. 18. Slēgts apgabals omāru zvejošanai Ibērijas pussalā Zvejošana ar grunts traļiem jāaizliedz apgabalos, ko ierobežo secīgi savienotas līnijas starp šādām pozīcijām: 1. ietvars Platums 43°35N, garums 004°45W Platums 43°45N, garums 004°45W Platums 43°37N, garums 005°20W Platums 43°55N, garums 005°20W Platums 43°55N, garums 004°45W 2. ietvars: Platums 43°37N, garums 006°15W Platums 43°50N, garums 006°15W Platums 44°00N, garums 006°45W Platums 43°34N, garums 006°45W Platums 43°37N, garums 006°15W 3. ietvars: Platums 42°27N, garums 009°00W Platums 42°00N, garums 009°00W Platums 42°00N, garums 009°14W Platums 42°04N, garums 009°14W Platums 42°09N, garums 009°09W Platums 42°12N, garums 009°09W Platums 42°27N, garums 009°00W 4. ietvars: Platums 37°45N, garums 009°00W Platums 38°10N, garums 009°00W Platums 38°10N, garums 009°15W Platums 37°45N, garums 009°20W Platums 37°45N, garums 009°00W 5. ietvars: Platums 36°50′N, garums 7°50′W Platums 36°47′N, garums 7°30′W Platums 36°17′N, garums 7°30′W Platums 36°25′N, garums 7°50′W′′ Platums 36°50′N, garums 7°50′W 19. Traļa aizliegums ūdeņos ap Azoru, Kanāriju un Madeiras salām Kuģiem ir jāaizliedz grunts traļa vai līdzīgu velkamo tīklu izmantošana, kas darbojas saskarsmē ar jūras dibenu, dalībvalstu vai to juridisdikcijai pakļauto apgabalu ūdeņos, kas robežojas ar šādu koordinātu līnijām: a) Azoru salas Platums 36° 00’ N garums 23° 00’ W Platums 42° 00’ N garums 23° 00’ W Platums 42° 00’ N garums 34° 00’ W Platums 36° 00’ N garums 34° 00’ W Platums 36° 00’ N garums 23° 00’ W b) Kanāriju salas un Madeira Platums 27° 00’ N garums 19° 00’ W Platums 26°00’ N garums 15° 00’ W Platums 29° 00’ N garums 13° 00’ W Platums 36° 00’ N garums 13° 00’ W Platums 36° 00’ N garums 19° 00’ W Platums 27° 00’ N garums 19° 00’ W E DAļA VIDUSJūRA 20. Tehniskie saglabāšanas pasākumi Vidusjūrā. Zivsaimniecības, kas pašlaik darbojas saskaņā ar izņēmumiem, kas nodrošināti Regulas (EK) Nr. 1626/94 3(1) un (1a) pantam 6(1) un (1a) pantam, var īslaicīgi turpināt to darbību 2005. gadā. F DAļA KLUSā OKEāNA AUSTRUMI 21. Riņķa vadi Klusā okeāna austrumos (Starpamerikas tropiskās tunzivs komisijas reglamenta zona (IATTK)) Dzeltenspuru tunzivs, platacu tunzivs, svītrainās tunzivs zvejošana ar riņķa vadiem ir jāaizliedz vai nu no 2005. gada 1. augusta līdz 11. septembrim, vai arī no 2005. gada 20. novembra līdz 31. decembrim apgabalos, ko nosaka šādas robežas: - A