ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
16.

pieņem zināšanai Iestādes pastāvošos pasākumus un īstenotos centienus, kas tiek veikti, lai nodrošinātu pārredzamību un interešu konfliktu novēršanu un pārvaldību; atzinīgi vērtē Iestādes neseno lēmumu īstenot noteikumus, kas paredz vadlīnijas par trauksmes cēlēju aizsardzību un viņu identitātes konfidencialitāti; atzinīgi vērtē Iestādes atjaunināto neatkarības politiku, kura tika pieņemta 2017. gadā pēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām un sabiedrību un kuras mērķis ir uzlabot aizstāto politiku, lai nodrošinātu, ka Iestāde var panākt pareizu līdzsvaru starp attiecīgo ekspertu piesaistīšanu no zinātniskajām aprindām un savu darbību aizsardzību pret nepienācīgu ietekmi; atzinīgi vērtē arī jauno interešu konflikta definīciju, kas pieņemta Iestādes jaunajā neatkarības politikā; tāpat atzinīgi vērtē arī valdes locekļu interešu deklarāciju publicēšanu Iestādes tīmekļa vietnē; pauž nožēlu par to, ka vēl nav publicēti viņu CV ; ar gandarījumu atzīmē, ka Iestāde no 2018. gada jūlija īsteno noteikumus par konkurējošu interešu pārvaldību, kas aizstāja 2014. gada noteikumus par interešu deklarācijām;
57.

šajā sakarībā atbilstīgi savai nostājai, kas tika pausta iepriekš minētajā 2018. gada 5. jūlija rezolūcijā, no jauna apstiprina, ka FRT otrās daļas finansēšanai ir jāsaglabā pašreizējais samērs attiecībā uz iemaksām FRT no Savienības budžeta (1 miljards EUR) un no dalībvalstīm (2 miljardi EUR); tādēļ nolemj samazināt Savienības budžeta iemaksas no 1,45 miljardiem EUR līdz 450 miljoniem EUR; uzskata, ka atšķirība būtu attiecīgi jāfinansē no dalībvalstu divpusējām iemaksām;
A.

tā kā saskaņā ar Euratom Apgādes aģentūras (“Aģentūra”) finanšu pārskatiem tās 2016. gada galīgais budžets saglabājās stabils EUR 125 000 apmērā; tā kā EUR 119 000 (95,2 %) no Aģentūras budžeta tiek iegūti no Savienības budžeta, bet EUR 6 000 (4,8 %) – no tās pašas ieņēmumiem (bankas procenti par iemaksāto kapitālu);
6.

ar gandarījumu norāda uz Biroja valdes 2018. gada 6. jūnija lēmumu nekavējoties atbrīvot izpilddirektoru no pienākumu pildīšanas; atzinīgi vērtē to, ka ir iecelts ad interim direktors, uz kuru neattiecas OLAF izmeklēšana; tomēr pauž nožēlu par to, ka valde šādi nerīkojās pati pēc savas iniciatīvas daudz agrīnākā posmā, kas būtu ļāvis neaizkavēt budžeta izpildes apstiprināšanu;
6.

pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu kopš Institūta izveides 2008. gadā līdz 2014. gada jūlijam to ir vadījuši četri direktori; konstatē, ka direktora amata vieta kopš 2014. gada augusta un vēl viena vadošā amata vieta – kopš 2013. gada februāra – tiek ieņemta uz pagaidu laiku; apstiprina Revīzijas Palātas komentāru, ka tas ir pretrunā Civildienesta noteikumiem, kuros amata pagaidu ieņemšana ir atļauta ilgākais vienu gadu, un biežā nomaiņa un ieilgušie pagaidu risinājumi rada nenoteiktību ieinteresētajām personām un vājina stratēģisko nepārtrauktību; pieņem zināšanai Institūta atbildi, ka tas nevar izteikt komentārus par Institūta direktora darbā pieņemšanas procedūru, jo to pārvalda Komisija; uzstājīgi mudina Komisiju beigt šo procedūru; norāda, ka 2017. gadā Institūts pabeigs darbā pieņemšanas procedūru otrai vadošai amata vietai;
27.

ar gandarījumu atzīmē to, ka nolūkā nodrošināt izmaksu ziņā efektīvu un videi nekaitīgu darba vietu un samazināt vai neitralizēt CO 2 emisijas, Aģentūra strādā pie tā, lai uzlabotu savu vides pēdas nospiedumu, uzstādot videi nekaitīgu datu centra dzesēšanas sistēmu – kas uzlabos apkures sistēmu un samazinās patēriņu –, noslēdzot līgumu ar alternatīvu elektroenerģijas piegādātāju – kurš izmanto atjaunojamās enerģijas avotus –, veicinot alternatīvus veidus, kā darbiniekiem nokļūt no mājām uz darbu, nodrošinot viņiem velosipēdu stāvvietas, veicinot un ieviešot videi nekaitīgu publisko iepirkumu atsevišķās konkursa procedūrās, piemēram, attiecībā uz IKT aprīkojuma iegādi un uzkopšanas pakalpojumiem, veicinot reciklēšanu un reciklēta papīra un citu materiālu izmantošanu un ieviešot LED tehnoloģijas apgaismojumu;
3.

norāda, ka uz nākamo gadu pārnestās saistības samazinājās no 16,21 % 2015. gadā līdz 10,71 % 2016. gadā, kas liecina par to, ka Iestāde budžetu uzrauga stingrāk; konstatē, ka šo līdzekļu pārnešana ir pamatota ar līgumiem un saistībām, kuras tika uzņemtas 2016. gadā; atzinīgi vērtē to, ka 2016. gadā Iestāde sasniedza līdz šim zemāko pārnesumu īpatsvaru;
29.

norāda, ka Centra uzdevums ir identificēt, izvērtēt un darīt zināmus pašreizējos un jaunos infekcijas slimību radītos draudus cilvēka veselībai; uzsver, ka 2016. gadā Centrs atbildēja uz 41 no Eiropas Komisijas iesniegtajiem oficiālajiem pieprasījumiem, no kuriem 19 bija pārsūtīti no Eiropas Parlamenta deputātiem; atzīmē, ka Centrs ir publicējis 158 ziņojumus (2015. gadā – 170 ziņojumus), tai skaitā 38 ātrus riska izvērtējumus, kas paredzēti, lai palīdzētu dalībvalstīm un Komisijai, un 69 uzraudzības ziņojumus;
8.

norāda, ka personām, kas 2016. gadā zaudēja darbu Nokia Oy , ir vai nu universitātes (40 %) vai vidusskolas (60 %) līmeņa izglītība un ka tās bija nodarbinātas programmēšanā un dizaina izstrādē, un to profesionālās prasmes bieži ir novecojušas; norāda, ka 21 % no paredzētajiem atbalsta saņēmējiem ir vecāki par 54 gadiem, proti, vecumā, kad ir sevišķi grūti atkal iekļauties darba tirgū; turklāt norāda, ka divos no trim attiecīgajiem reģioniem bezdarba līmenis jau ilgstoši pārsniedz vidējo rādītāju valstī un ka šajos reģionos kopumā ir daudz augsti izglītotu bezdarbnieku, īpaši sarežģītā situācijā atrodoties darbiniekiem, kas ir vecāki par 50 gadiem;
4.

pauž nožēlu par to, ka Eurojust saskārās ar budžeta pieejamības grūtībām jau zināmo, ar tās finansējumu saistīto strukturālo problēmu dēļ un ka tā otro gadu pēc kārtas bija spiesta veikt pielāgošanas pasākumus, kuru dēļ bija nepieciešams budžeta grozījums; pauž nožēlu par to, ka finansiālās nenoteiktības dēļ nācās atlikt dažas no Eurojust īstenošanas posmā esošām darbībām un vērtīgus tehnoloģiskus uzlabojumus; prasa, lai Eurojust un Komisija atrisinātu šīs zināmās strukturālās problēmas un nodrošinātu pienācīgu finansējuma apmēru turpmākajiem gadiem;
13.

pauž bažas par to, ka 2015. gada administratīvais budžets tika sagatavots, balstoties uz pieņēmumu, ka līdz gada beigām visi 22 Kopuzņēmuma darbinieki būs pieņemti un sākuši darbu; atzīmē, ka aizpildītas bija tikai 13 štata vietas un ka tas attiecīgi ietekmēja personāla izmaksas; tomēr atzīmē, ka neizlietotās budžeta apropriācijas tika atjaunotas 2016. gada budžetā; atzinīgi vērtē to, ka 2016. gadā Kopuzņēmums turpināja darbā pieņemšanas procedūras un ir aizpildījis 20 no pieejamām 22 štata vietām;
4.

norāda, ka Iestādes personālam ir juridiski saistošs pienākums ievērot Civildienesta noteikumus, kas attiecībā uz ierēdņiem un citiem darbiniekiem nosaka vispārējo tiesību un pienākumu sistēmu; turklāt norāda, ka Civildienesta noteikumus papildina Iestādes Labas administratīvās prakses kodekss, kas nosaka, kādus pakalpojumus sabiedrība var sagaidīt no Iestādes personāla, un Darbinieku ētikas un uzvedības praktiskās vadlīnijas, kurās paredzēta virkne ētikas principu augstāko integritātes standartu nodrošināšanai; konstatē, ka Iestāde atzīst, cik svarīga ir saziņa ar medijiem, un ka tās Komunikācijas departamentam ir īpaša nodaļa, kas izskata mediju lūgumus un skaidro Iestādes darbu žurnālistiem; pieņem zināšanai, ka no 2014. līdz 2015. gadam Iestāde par 1 % palielināja tādu darbinieku īpatsvaru, kuri veic zinātniskas darbības, līdz ar to šis īpatsvars sasniedza 75 %;
23.

norāda, ka Iestāde ir parakstījusi 12 gadu īres līgumu, kas beigsies 2026. gada 8. decembrī, un ka parasti saskaņā ar līguma nosacījumiem ir pienākums maksāt īres maksu pilnā apmērā visā laika periodā; tomēr konstatē, ka Iestāde līguma termiņa vidū apsprieda līguma laušanas klauzulu, kas nozīmē, ka, ja šī klauzula ir jāpiemēro, Iestāde būtu atbrīvota no pienākuma maksāt īres maksu par sešiem gadiem; turklāt norāda, ka, ja līguma laušanas klauzula tiks aktivizēta, Iestādei ir pienākums atmaksāt pusi no stimula (32 mēneši bez nomas maksas), kuru tā jau bija saņēmusi un kura pamatā bija līgums uz visiem 12 gadiem; norāda, ka Iestāde ir atbildīga par to, lai aizejot īpašums tiktu atjaunots tā sākotnējā stāvoklī, kas šajā gadījumā nozīmē, ka Iestādei ir pienākums maksāt par to, lai tiktu izņemts biroja iekārtojums, kurš ir uzstādīts tās telpās; norāda, ka precīzā summa ir atkarīga no ekspertu aplēsēm un turpmākām sarunām; aicina Iestādi informēt Parlamentu par summu, kad tā būs zināma;
7.

atzinīgi vērtē to, ka Francija jau pirms papildinājuma saņemšanas no EGF bija ieviesusi sociālo plānu, kurā ar finansējumu piedalās arī uzņēmums MoryGlobal; pauž gandarījumu par to, ka no EGF pieprasīto palīdzību nav paredzēts izmantot EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem pasākumiem, proti, pabalstiem, bet gan pasākumiem, kas nodrošinās patiesu pievienoto vērtību attiecībā uz atlaisto darbinieku turpmāku reintegrāciju darba tirgū;
20.

atzīmē, ka 2014. gadā Kopuzņēmums veica divas nozīmīgas pārbaudes, lai vēlreiz novērtētu galvenos programmas riskus un saistītos riska mazināšanas pasākumus; norāda, ka pārbaudes rezultātā tika izveidots saraksts ar 33 programmas un Kopuzņēmuma riskiem, no kuriem deviņi tika uzskatīti par visbūtiskākajiem, ņemot vērā to kritiskuma pakāpi; uzskata, ka 2014. gadā vairāku ārēju faktoru dēļ radās neskaidrības par programmas nākotni un tika apzināts lielāks skaits risku nekā parasti (neskaidras ekonomiskās prognozes, jauna daudzgadu finanšu shēma, kā arī organizatoriskas izmaiņas Kopuzņēmumā un attiecīgajā ĢD utt.); atzinīgi vērtē to, ka Kopuzņēmums ir īstenojis vai turpina īstenot īpašus koriģējošos pasākumus;
443.

norāda, ka 2014. gadā, neraugoties uz to, ka Komisija nav Euronews akcionārs, Euronews no Savienības budžeta saņēma EUR 18 miljonus, un pauž bažas par to, ka Euronews pašreizējā pārvaldības struktūra, iespējams, nevar nodrošināt pilnīgu neatkarību un autonomiju no starptautiskajiem akcionāriem; aicina Komisiju kā vienu no galvenajiem finansējuma devējiem nodrošināt, ka Euronews ievēro pareizas finanšu pārvaldības principus un visas juridiskās vienošanās ar Komisiju, tostarp saistošo hartu par redakcionālo neatkarību;
3.

ar gandarījumu atzīmē, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu to apropriāciju vispārējais līmenis, par kurām ir uzņemtas saistības, ir palielinājies no 87 % 2013. gadā līdz 98 % 2014. gadā; tomēr atzīmē, ka ir palielinājies to apropriāciju apjoms, par kurām ir uzņemtas saistības un kuras ir pārnestas, – no EUR 500 000 (13 %) 2013. gadā līdz EUR 900 000 (23 %) 2014. gadā, galvenokārt saistībā ar Biroja pamatdarbību, piemēram, ar pašlaik notiekošo izpēti elektronisko komunikāciju jomā;
D.

tā kā Beļģija ir iesniegusi pieteikumu EGF/2014/011 BE/Caterpillar, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF sakarā ar to, ka pārskata periodā no 2014. gada 1. janvāra līdz 1. maijam un pēc tā uzņēmums Caterpillar Belgium S.A., kas darbojas NACE 2. red. 28. nodaļas “Citur neklasificētu iekārtu, mehānismu un darba mašīnu ražošana” saimnieciskās darbības nozarē, saistībā ar pieprasījuma samazināšanos Eiropā atlaida no darba 1 030 darbiniekus, no kuriem 630 darbinieki, paredzams, piedalīsies pasākumos;
7.

iesaka Komisijai un dalībvalstīm koncentrēt savus tīklu veidošanas pasākumus uz sekojošo, jo īpaši: a) uzlabot no EGF sniegtā atbalsta ietekmes uz katru konkrēto dalībnieku uzraudzību un novērtējumu, proti: — uzraudzībai un novērtēšanai paredzētais budžets būtu jāizmanto, lai novērtētu ilgtermiņa ietekmi uz EGF atbalsta saņēmējiem; — EGF pieteikuma veidlapā un paraugā galīgajam ziņojumam par EGF ieguldījuma izlietojumu būtu skaidri jāatgādina par EGF koordinatora un dalībvalsts pienākumu sniegt informāciju par atbalsta saņēmēju nodarbinātību divpadsmit mēnešus pēc pasākumu īstenošanas, kā arī informāciju par nodarbinātības līmeni pēdējos 12 mēnešos kopš EGF izmantošanas attiecīgajā reģionā, lai iegūtu plašāku priekšstatu par EGF ietekmi; — detalizētāka informācija par pasākumiem, kurus izmantojuši konkrēti dalībnieki, būtu jāreģistrē un skaidri jāpaziņo, lai būtu iespējams veikt, piemēram, dažādu pasākumu izmaksu un ieguvumu precīzāku novērtējumu; — galīgo ziņojumu apstiprināšana un galīgā slēgšana būtu jāapvieno ar pilnīgas informācijas sniegšanu par atbalsta saņēmēju gūtajiem rezultātiem (kopsavilkuma līmenī). Agrāk informācija par saņēmēju rezultātiem ir bijusi nepilnīga; b) vēl vairāk pilnveidot pieteikšanās procesu, proti: — valsts līmenī būtu vairāk jāveicina palīdzības sniegšana atlaistiem darbiniekiem, negaidot pieteikumu apstiprinājumu; — ja tas nav iespējams, Komisijai un dalībvalstīm būtu jāizskata iespēja par EGF īstenošanas perioda sākumu uzskatīt pieteikuma apstiprināšanas datumu. Tas ļautu izmantot visu 24 mēnešus garo finansēšanas periodu; c) nodrošināt lielāku elastīgumu īstenošanas laikā, proti: — Komisijai būtu jānodrošina dalībvalstīm lielāks elastīgums, proti, iespēja ierosināt papildu pasākumus, ja īstenošanas laikā rodas jaunas iespējas un/vai vajadzības, kas nav minētas pieteikuma veidlapā; — pārskata periods, lai noteiktu EGF pieteikumā iekļaujamo atlaisto darbinieku skaitu, tiek uzskatīts par ierobežojumu, kas ietekmē solidaritātes nodrošināšanas mērķi un no EGF sniegtās palīdzības veiksmīgu rezultātu un šo periodu varētu pārskatīt, lai pieļautu elastīgumu, pieteikuma veidlapai pievienojot pielikumu, kurā varētu apliecināt, ka atlaišana notikusi to pašu iemeslu dēļ un ir saistīta ar pieteikumā norādītajiem atlaišanas gadījumiem;
1.

no Revīzijas palātas ziņojumu secina, ka ir veikti koriģējoši pasākumi saistībā ar diviem 2011. gada ziņojumā iekļautajiem komentāriem, par kuriem Revīzijas palātas 2012. gada ziņojumā bija minēts, ka pasākuma ieviešana ir sākta, savukārt pēdējā ziņojumā attiecībā uz tiem abiem tagad ir norāde “ieviests”; turklāt norāda, ka attiecībā uz trijiem komentāriem Revīzijas palātas 2012. gada ziņojumā ir veikti divi koriģējoši pasākumi un pēdējā ziņojumā attiecībā uz vienu no tiem ir norādīts, ka tas ir ieviests, bet attiecībā uz otru – ka ieviešana uz to neattiecas;
9.

pēc iepazīšanās ar Revīzijas palātas ziņojumu ar bažām atzīmē, ka attiecībā uz Kopuzņēmuma partneru iesniegto izmaksu deklarāciju ex ante pārbaudi tika konstatētas vairākas nepilnības, tādas kā: a) ex ante izmaksu deklarāciju pārbaudēm izmantotie kontrolsaraksti ne vienmēr bija pilnīgi; b) vienā gadījumā finanšu un darbības pārbaudi un apstiprināšanu veica viens un tas pats darbinieks, un trijos citos gadījumos grāmatveža un kredītrīkotāja pienākumus veica tas pats darbinieks; ar bažām atzīmē, ka minētie gadījumi ir pretrunā finanšu procedūru noteikumiem un pienākumu nošķiršanas principam; c) vēl citā gadījumā dotācijas nolīgums ar partneri tika parakstīts piecus mēnešus pēc darbību sākšanas, kā bija noteikts sarunu ziņojumā un dotācijas nolīgumā, bet trūkstot vajadzīgajai deklarācijai, kas pamato nepieciešamību sākt darbības pirms dotācijas nolīguma parakstīšanas; atzīmē nozīmīgos rezultātus, kas sasniegti attiecībā uz dotācijas nolīgumiem ar Kopuzņēmuma partneriem 2013. gadā, kurā tika parakstīti 106 jauni dotācijas nolīgumi ar partneriem, tika sekmīgi pabeigtas 99 sarunas par jauniem dotācijas nolīgumiem ar partneriem, tika parakstīti 106 grozījumi attiecībā uz jau paredzētām dotācijām un tika veikti 105 maksājumi partneriem; d) 2013. gada 31. decembrī vēl nebija iesniegtas 56 no 163 izmaksu deklarācijām; pauž nopietnas bažas par to, ka 15 gadījumos no 56 šie kavējumi pārsniedza vienu gadu;
—

visas IT sistēmas tika uzticētas Iestādes datu centram, izņemot salīdzinoši mazu IT instrumentu, kas paredzēts uzraudzības kolēģijām, un, pabeidzot pakalpojumu sniegšanas uzticēšanu Iestādes darbiniekiem, tika pilnībā novērsti riski, kuri saistīti ar Iestādes IT sistēmu ierobežoto kontroli un uzraudzību;
8.

pauž nožēlu par Revīzijas palātas konstatētajiem trūkumiem attiecībā uz budžeta plānošanu un izpildi operatīvo sanāksmju vajadzībām, galvenokārt pārāk augstu novērtētā sanāksmju apmeklējuma līmeņa un viesnīcu un lidojumu izmaksu dēļ; pauž bažas par to, ka attiecīgajā budžeta pozīcijā papildus 38 % apropriāciju, par kurām operatīvo sanāksmju vajadzībām bija uzņemtas saistības un kuras tika pārnestas uz 2014. gadu, 2013. gadā tika atcelti 29 % no 2013. finanšu gada apropriācijām un 59 % no apropriācijām, kas bija pārnestas no 2012. gada; aicina Centru attiecībā uz budžetu ievērot gada pārskata principu un šajā sakarībā uzlabot finanšu pārvaldību;
19.

atzinīgi vērtē vienošanos, kura panākta starp Eiropas Parlamentu un Padomi attiecībā uz jauno EGF regulu laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam un kurā paredzēts no jauna iekļaut ar krīzi saistīto kritēriju, palielināt Savienības finansiālo ieguldījumu līdz 60 % no piedāvāto pasākumu kopējām paredzamajām izmaksām, palielināt EGF pieteikumu izskatīšanas efektivitāti Komisijā, Eiropas Parlamentā un Padomē, samazinot vērtēšanas un apstiprināšanas laiku, paplašināt to darbību un saņēmēju loku, kas tiesīgi saņemt atbalstu, ietverot pašnodarbinātās personas un jauniešus, un finansēt pasākumus savu uzņēmumu izveidei;
C.

tā kā Rumānija ir iesniegusi pieteikumu EGF/2012/010 RO/Mechel, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF sakarā ar to, ka pārskata periodā no 2012. gada 20. jūnija līdz 2012. gada 20. oktobrim tika atlaisti 1 513 darbinieki (1 441 darbinieks tika atlaists no uzņēmuma Mechel Campia Turzii pārskata periodā un pēc tā, un 72 darbinieki tika atlaisti no uzņēmuma Mechel Reparatii Targoviste), no kuriem 1 000 darbiniekiem paredzēts piemērot no EGF līdzfinansētos pasākumus;
15.

ņem vērā, ka ienākumu atbalsta pasākumi tiks stingri ierobežoti un to maksimālais apjoms būs 35 % no visa individualizēto pasākumu kopuma, kā paredzēts EGF regulā, un ka šīs darbības ir atkarīgas no tā, vai paredzētie atbalsta saņēmēji piedalās darba meklēšanas vai apmācības pasākumos;
4.

ar bažām atzīmē, ka II sadaļā bija augsts (45 %) to pārnesto apropriāciju līmenis, par kurām ir uzņemtas saistības; konstatē, ka šāda situācija izveidojās galvenokārt no Iestādes neatkarīgu iemeslu dēļ, piemēram, tāpēc, ka neizdevās atrast jaunas telpas un kavējās dažu to IT projektu īstenošana, par kuriem no priekšgājējas organizācijas bija grūti iegūt vajadzīgo informāciju;
1.

pauž nožēlu, ka Revīzijas palāta ir konstatējusi, ka daudzos gadījumos revīzijas apliecinājumu kvalitāte nav pietiekama; atzīmē – lai iegūtu papildu drošību par dotāciju darījumu likumību un pareizību, 2012. gada beigās Institūts ieviesa ar 2011. gada darbībām saistītas papildu ex post pārbaudes, kuras veica neatkarīgi ārējie revīzijas uzņēmumi un kuras novērtētas kā ticamas; pauž nožēlu, ka ex post pārbaužu rezultāti apstiprināja to, ka ex ante pārbaudes nebija pietiekami efektīvas;
78.

prasa Komisijai, finansējot NVO projektu, pārbaudīt, kura daļa no finansējuma nāk no organizācijas pašas privātajiem līdzekļiem, un kura daļa no valdības – neatkarīgi no tā, vai tas ir atsevišķu valstu, vai Eiropas Savienības piešķirts finansējums; prasa, lai Komisija katru gadu publicētu ziņojumu par saviem konstatējumiem;
5.

norāda, ka saskaņā ar Revīzijas palātas revīzijas ziņojumu 2012. gadā veiktie maksājumi saistībā ar dalībvalstu finansēšanas iestāžu izdotajiem izmaksu apliecinājumiem ir sasnieguši EUR 7,3 miljonus un veido 43 % no kopējiem pamatdarbības maksājumiem; pauž bažas, ka saskaņā ar to pašu Revīzijas palātas revīzijas ziņojumu dalībvalstu finansēšanas iestāžu revīzijas ziņojumi, kas nosūtīti Kopuzņēmumam, aptver aptuveni 45 % izmaksu saistībā ar pabeigtajiem projektiem, ka Kopuzņēmums nav izvērtējis revīziju kvalitāti un ka 2013. gada aprīļa beigās ne visas dalībvalstu finansēšanas iestādes bija sniegušas Kopuzņēmumam informāciju par revīzijas stratēģiju un līdz ar to Kopuzņēmumam nebija iespējas izvērtēt, vai ex post revīzijas ļauj gūt pietiekamu pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību;
C.

tā kā, ņemot vērā to, ka joprojām ir ekonomiskas un finansiālas grūtības, par ko liecina daudzu dalībvalstu veiktie taupības pasākumi, reaģējot uz parādu krīzi, Parlamentam būtu jāturpina rīkoties ļoti atbildīgi attiecībā uz budžetu un tā kontroli un jāierobežo izdevumi; tā kā Parlamentam vienlaikus ir jāpanāk smalks līdzsvars starp stingru budžeta ievērošanu un strukturāliem ietaupījumiem, no vienas puses, un saskaņotu tiekšanos pēc efektivitātes, no otras puses;
58.

atsevišķās administratīvās pozīcijās līdzekļus iekļauj rezervē, līdz tiek veiktas konkrētas darbības, turpmāki pasākumi vai Komisija iesniedz priekšlikumus, vai arī tādēļ, lai saņemtu papildu informāciju no Komisijas; jo īpaši prasa pārskatīt komisāru rīcības kodeksu un to stingri piemērot attiecībā uz bijušo Komisijas locekļu pensijas piešķiršanas noteikumiem, lai atļautu izmantot dažas no šīm rezervēm;
37.

uzskata, ka kohēzijas un struktūrpolitikas virzienu novērtējumā galveno uzmanību vajadzētu pievērst to vienkāršošanas un īstenošanas kvantitatīvajam un kvalitatīvajam aspektam; atzinīgi vērtē to, ka dalībvalstis iesniegušas vadības un kontroles sistēmu aprakstus par gandrīz visām darbības programmām un arī to, ka Komisija līdz 2009. gada beigām bija apstiprinājusi 87 % no tiem; tāpēc sagaida, ka starpmaksājumu apjoms 2010. un 2011. gadā būtiski palielināsies;
Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Savienības 2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2006 projektu (11298/2006 - C6-0247/2006 - 2006/2149(BUD))



Oficiālais Vēstnesis 306 E , 15/12/2006 Lpp. 0274 - 0275



P6_TA(2006)0377 Budžeta grozījuma Nr. 4/2006 projekts Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Savienības 2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2006 projektu (11298/2006 — C6-0247/2006 — 2006/2149(BUD)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 272. panta 4. punkta priekšpēdējo daļu, - ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 177. pantu, - ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [1], un jo īpaši tās 37. un 38. pantu, - ņemot vērā Eiropas Savienības 2006. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgā variantā pieņēma 2005. gada 15. decembrī [2], - ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu [3], - ņemot vērā Eiropas Savienības 2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2006 provizorisko projektu, ko Komisija iesniedza 2006. gada 16. jūnijā (SEC(2006)0760), - ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 4/2006 projektu, ko Padome sagatavoja 2006. gada 17. jūlijā (11298/2006 — C6-0247/2006), - ņemot vērā Reglamenta 69. pantu un IV pielikumu, - ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0284/2006), A. tā kā budžeta grozījuma Nr. 4 projekts attiecas uz budžeta ieņēmumu daļu un sastāv no vairākām daļām, kuras ietekmē dalībvalstu iemaksu apjomu Kopienas pašu resursos; B. tā kā šīs daļas ir saistītas ar tradicionālo pašu resursu, PVN bāzes un NKI bāzes prognožu ikgadējo pārskatīšanu un to iemaksu tehnisku pārrēķinu, kas nepieciešamas, lai finansētu Apvienotajai Karalistei piešķirto atlaidi, kā arī ar 2005. gada atlikumu Garantiju fondā ārējiem pasākumiem; C. tā kā Eiropadome 2005. gada decembra sanāksmē Briselē aicināja Komisiju veikt pilnīgu, visaptverošu pārskatīšanu, kas attiektos uz visiem ES izdevumu un ieņēmumu aspektiem, tostarp arī uz Apvienotajai Karalistei piešķirto atlaidi, lai 2008./2009. gadā sniegtu ziņojumu ar attiecīgiem priekšlikumiem; D. tā kā, veicot šo pārskatīšanu un izstrādājot priekšlikumus, Komisija saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumam par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību [4] pievienotās Deklarācijas Nr. 3 noteikumiem ņem vērā Eiropas Parlamenta darbu un ieteikumus; E. tā kā Parlaments ir uzsācis dialogu ar dalībvalstu parlamentiem, lai kopīgi dotu ieguldījumu šajā plānotajā visaptverošajā pašu resursu sistēmas pārskatīšanā, pilnībā īstenojot savas tiesības, 1. apstiprina budžeta grozījuma Nr. 4/2006 projektu bez grozījumiem; 2. uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. [1] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [2] OV L 78, 15.3.2006. [3] OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp. Nolīgumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2005/708/EK (OV L 269, 14.10.2005., 24. lpp.). [4] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. --------------------------------------------------