Komisijas Ziņojums budžeta lēmējinstitūcijai par garantijām, uz ko attiecas vispārējais budžeta stāvoklis 2004. gada 30. jūnijā SEC(2004) 1629 /* COM/2004/0836 galīgā redakcija */





Briselē, 12.1.2005 COM(2004) 836 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS budžeta lēmējinstitūcijai par garantijām, uz ko attiecas vispārējais budžeta stāvoklis 2004. gada 30. jūnijāSEC(2004) 1629 SATURS Pirmā daļa: Notikumi kopš 2003. gada 31. decembra pārskata, riska stāvoklis un budžeta garantiju aktivizēšana 3 1. Ievads: operāciju veidi 3 2. Notikumi kopš 2003. gada 31. decembra pārskata 3 3. Riska stāvoklis 4 3.1 Neatmaksātais kapitāls 2004. gada 30. jūnijā 4 3.2 Maksimālais gada risks, kas rodas Savienības budžetam: operācijas, kas apmaksātas 2004. gada 30. jūnijā 5 3.3 Maksimālais teorētiskais gada risks, kas rodas Savienības budžetam: operācijas, kas apmaksātas un nolemtas 2004. gada 30. jūnijā 5 4. Budžeta garantiju aktivizēšana 5 4.1 Maksājumi no skaidras naudas resursiem 5 4.2 Garantiju fonda aktivizēšana 5 5. Kopienas teorētiskās aizdevumu un garantiju kapacitātes analīze attiecībā uz trešām valstīm 6 6. Garantiju fonda stāvoklis 2004. gada 30. jūnijā 7 7. Relatīvā viengabalainība 8 Otrā daļa: Potenciālo risku novērtējums: to trešo valstu ekonomikas un finanšu stāvoklis, kas gūst labumu no svarīgākajām aizdevuma operācijām 9 1. Ievads 9 2. Kandidātvalstis 9 3. Rietumbalkāni 9 4. Jaunās neatkarīgās valstis 10 5. Citas trešās valstis 10 Pirmā daļa:Notikumi kopš 2003. gada 31. decembra pārskata, riska stāvoklis un budžeta garantiju aktivizēšana [1] 1. Ievads: operāciju veidi Riski, ko sedz Savienības budžets, rodas no dažādām aizdevumu un garantiju operācijām, ko var iedalīt divās kategorijās: aizdevumi, ko piešķīrusi EK ar makroekonomiskiem mērķiem (maksājumu bilances aizdevumi dalībvalstīm un finansiālās palīdzības aizdevumi trešajām valstīm), un aizdevumi ar mikroekonomiskiem mērķiem ( Euratom un EK-JKI( NCI ) [2] aizdevumi dalībvalstīs un Euratom un Eiropas Investīciju bankas aizdevumi ārpus Kopienas [3]). 2. Notikumi kopš 2003. gada 31. decembra PāRSKATA ATTIECīBā UZ FINANSIāLU PALīDZīBU, KO PIEšķIR TREš ajām valstīm, ar Padomes 2004. gada 29. aprīļa Lēmumu (2004/580/EK) piešķīra ārkārtas finansiālu palīdzību Albānijai par kopējo summu EUR 25 miljoni, no kuriem EUR 9 miljonus piešķīra aizdevumos. EUR 10 miljonu aizdevuma izmaksu veica uz esošā lēmuma pamata par labu Bosnijai un Hercegovinai. Attiecībā uz Euratom 2004. gada 30. martā tika pieņemts jauns Komisijas lēmums (K(2004)891/2) saistībā ar Cernavodă rūpnīcu Rumānijā. Aizdevuma izmaksu veica uz esošā lēmuma pamata par labu Bulgārijai ( Kozloduy , EUR 35 miljoni). Jauns Komisijas lēmums, ar ko groza 2000. gada 13. decembra lēmumu (K(2000)3812), tiks pieņemts 2004. gada otrajā pusē[4], lai samazinātu aizdevuma summu, kas nolemts par labu Ukrainai K2R4 rūpnīcai. Ņemot vērā desmit jauno dalībvalstu pievienošanos 2004. gada 1. maijā, Komisija ierosināja grozījumu Padomes Regulai Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai, ar grozījumiem. Grozījums atņemtu aizdevumus jaunajām dalībvalstīm no Garantiju fonda (vienlaikus saglabājot Kopienas garantiju segumu par tādiem aizdevumiem), jo attiecīgās valstis vairs nav „trešās valstis”. Padome grozījumu vēl nav pieņēmusi. Tāpēc atlikušajā šā ziņojuma daļā, ja vien nav norādīts citādi, visi rādītāji ir aprēķināti, ieskaitot jaunās dalībvalstis, kas pievienojās 2004. gada maijā. Ja norādīts, tad galvenie rādītāji ir paziņoti, izslēdzot minētās valstis, jo sagaidāms, ka Padome pieņems grozījumu 2004. gada beigās vai 2005. gada sākumā. Summa, kas tiktu atbrīvota no Garantiju fonda un pārnesta atpakaļ uz Savienības budžetu, ja grozījumu pieņems, ir EUR 338 831 402. Atbilstīgi Komisijas paziņojumam par finanšu perspektīvām no 2007. gada līdz 2013. gadam [5] rezerves summa teorētiski nebūs ierobežota nākotnē, jo Garantiju fonda finansēšanu veiks no budžeta posteņa zem 4. pozīcijas (Ārējie sakari), nevis kā tagad – no speciālām rezervēm. 3. Riska stāvoklis Nākamā riska analīze ievēro noteiktos neatmaksātā kapitāla pasākumus, maksimālo gada risku un maksimālo teorētisko gada risku, kas rodas Kopienas budžetam (metodoloģija paskaidrota Komisijas personāla darba dokumentos). Sīkākus rādītājus var atrast attiecīgi pielikuma A1, A2 un A3 tabulā. 3.1 Neatmaksātais kapitāls 2004. gada 30. jūnijā Kopējais risks 2004. gada 30. jūnijā sasniedz EUR 15 519 miljonus, salīdzinot ar EUR 15 062 miljoniem 2003. gada 31. decembrī. Šajā tabulā ir parādītas operācijas, kam bijusi ietekme uz neatmaksātā kapitāla summu kopš pēdējā ziņojuma. 1. tabula: Neatmaksātais kapitāls 2004. gada 30. jūnijā* | miljonos EUR (noapaļoti) | Neatmaksātā summa 2003. gada 31. decembrī | 15 062 | Aizdevumu atmaksas Izmaksātie aizdevumi Maiņas kursa starpība starp EUR un citām valūtām | Euratom JKI finansiālā palīdzība EIB Euratom JKI finansiālā palīdzība EIB | - 7 - 661 35 10 1 217 - 138 | Neatmaksātā summa 2004. gada 30. jūnijā | 15 519 | * visi garantētie aizdevumi (dalībvalstis un trešās valstis), izņemot nesamaksātos procentus, kam pienācis maksājuma termiņš, un neizpildītās maksājumu saistības. | Neatmaksātais kapitāls attiecībā pret operācijām dalībvalstīs bija EUR 5 431 miljons 2004. gada 30. jūnijā, salīdzinot ar EUR 24 miljoniem 2003. gada 31. decembrī. Neatmaksātais kapitāls no trešajām valstīm 2004. gada 30. jūnijā bija EUR 10 088 miljoni salīdzinājumā ar EUR 15 037 miljoniem 2003. gada 31. decembrī. Lielākās izmaiņas rādītājos ir sakarā ar kandidātvalstu pārnešanu no „trešo valstu” iedaļas uz „dalībvalstu” iedaļu no 2004. gada 1. maija (skat. 2. sadaļu “Notikumi kopš 2003. gada 31. decembra pārskata”). 3.2 Maksimālais gada risks, kas rodas Savienības budžetam: operācijas, kas apmaksātas 2004. gada 30. jūnijā (skat. A2 tabulu pielikumā) - 2004. gadam kopējais risks sasniedz EUR 1 088 miljonus; - risks attiecībā uz dalībvalstīm sasniedz EUR 325 miljonus; - risks attiecībā uz trešām valstīm sasniedz EUR 763 miljonus. 3.3 Maksimālais teorētiskais gada risks, kas rodas Savienības budžetam: operācijas, kas apmaksātas un nolemtas 2004. gada 30. jūnijā (skat. A3 tabulu pielikumā) - 2004. gadam maksimālais teorētiskais risks sasniedz EUR 1194 miljonus, un tiek lēsts, ka tas sasniegs EUR 3 667 miljonus 2012. gadā; - maksimālais teorētiskais risks attiecībā uz dalībvalstīm ir tāds pats kā maksimālais gada risks, kas paziņots 3.2. punktā; - trešām valstīm minētā summa sasniedz EUR 869 miljonus 2004. gadam. Lēš, ka risks sasniegs EUR 3 404 miljonus līdz 2012. gadam. 4. Budžeta garantiju aktivizēšana 4.1 Maksājumi no skaidras naudas resursiem Komisija izmanto savus skaidras naudas resursus [6], lai novērstu kavējumus un no tiem izrietošās izmaksas savu aizdevuma operāciju apkalpošanā, ja kāds parādnieks novēlo maksājumu Komisijai. 4.2 Garantiju fonda aktivizēšana Ar Padomes 1994. gada 31. oktobra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2728/94, kurā izdarīti grozījumi, izveidoja Garantiju fondu ārējai darbībai. Ja kāds Kopienas piešķirta aizdevuma saņēmējs novēlo maksājumu, tad vēršas Garantiju fondā, lai tas nosegtu neizpildītās maksājumu saistības trīs mēnešu laikā no dienas, kad maksājums bija jāveic. Ja kāds aizņēmējs nepilda saistības par EIB aizdevumu, ko garantējis Savienības budžets, tad vēršas pie Kopienas garantijas, agrākais, trīs mēnešus pēc dienas, kad maksājums bija jāveic. Kopiena rīkosies trīs mēnešu laikā no tādas vēstules saņemšanas no EIB, kurā aicināts aktivizēt garantiju, ļaujot EIB paņemt attiecīgās summas no Garantiju fonda. Nenokārtoto saistību procentus, ko aizdevumu saņēmēji ir parādā par laiku no dienas, kad Savienības budžets padarīja pieejamus skaidras naudas resursus, līdz dienai, kad tika aktivizēts fonds, izņem no fonda un atmaksā Savienības budžetam. EIB aizdevumiem nenomaksāto saistību procentus aprēķina periodā no dienas, kurā bija nenokārtotā aizdevuma maksājuma termiņš, līdz dienai, kad EIB no Komisijas saņēma skaidras naudas resursus. 5. Kopienas teorētisk āS AIZDEVUMU UN GARANTIJU KAPACITāTES ANALīZE ATTIECīBā UZ TREšāM VALSTīM PRAKSē GARANTIJU fonda mehānisms ierobežo Kopienas aizdevumu un garantijas kapacitāti trešajām valstīm, jo apropriācijas, kas pieejamas fonda nodrošinājumam, ir ierobežotas ar apjomu, kas ierakstīts garantiju rezervei finanšu perspektīvās [7]. A4 tabulā ir norādīta Kopienas aizdošanas kapacitātes aplēse attiecībā uz trešām valstīm laika periodā no 2004. līdz 2006. gadam saskaņā ar Garantiju fonda mehānismu. Aprēķina metode un norādes uz juridiskajiem dokumentiem ir sīkāk izklāstītas pielikumā. Pamatojoties uz Padomes vai Komisijas pieņemtajiem lēmumu un ierosinātajiem un prognozētajiem lēmumiem (skat. A4 tabulu pielikumā), sagaidāms, ka no garantiju rezerves 2004. gadā izmantos EUR 208,07 miljonus [8], atstājot EUR 12,93 miljonus pieejamus turpmākām garantētām aizdevumu operācijām. Ja ņem vērā garantiju rezerves ietekmi fonda nodrošināšanā attiecībā uz aizdevumiem, kas jau piešķirti, un aizdevumiem, kas ierosināti un prognozēti 2004. gadam, aizdevumiem pieejamā gada kapacitāte ir šāda: - EUR 143,71 miljons aizdevumiem ar 100% garantiju saskaņā ar Savienības budžetu, vai - EUR 221,09 miljoni aizdevumiem ar 65% garantiju (saskaņā ar Padomes 1999. gada 22. decembra Lēmumu 2000/24/EK). 2. tabulā ir norādītas nenomaksātās aizdevumu un aizdevumu garantiju operācijas trešajām valstīm, kuru kopējā summa ir EUR 15 658 miljoni (šis rādītājs ietver 10 jaunās dalībvalstis), 2004. gada 30. jūnijā. 2. tabula: Nenomaksātās aizdevumu un aizdevumu garantiju operācijas trešajām valstīm, miljonos EUR (noapaļoti) | 1. Neatmaksātais kapitāls, EK (MFA), EAEC 2. Neatmaksātais kapitāls, EIB 1 3. Nenokārtotās maksājumu saistības 4. Nenokārtoto saistību procenti 5. Nesamaksātie procenti, kam pienācis maksājuma termiņš 2 | 1 499 14 003 2 1 153 | Nenomaksātā summa 2004. gada 30. jūnijā | 15 658 | 1 ieskaitot desmit jaunās dalībvalstis2 nesamaksātie procenti, kam pienācis maksājuma termiņš, Garantiju fonda izveides regulas nozīmē Attiecība starp fonda resursiem un neatmaksātā kapitāla saistībām fonda izveides regulas nozīmē bija 10,34%, kas ir vairāk nekā mērķcipars 9%, kas noteikts Regulā Nr. 1149/1999, ar ko groza Fonda izveides regulu Nr. 2728/94. Noteikumos ir teikts, ka gada beigās pārpalikumu atmaksā speciālai pozīcijai Eiropas Savienības vispārējā budžeta ieņēmumu paziņojumā. 6. Garantiju FONDA STāVOKLIS 2004. GADA 30. JūNIJā 2004. gada 30. jūnijā Garantiju fonda apjoms bija EUR 1 619,15 miljoni. 2004. gada pirmajā pusē tika reģistrētas šādas darbības: - 2003. gada otrais pārvedums bija pamatā EUR 2,25 miljonu maksājumam, kas datēts ar 2004. gada 2. janvāri; - 2004. gada 24. februārī fonda līdzekļi tika pieprasīti sakarā ar Argentīnas Republikas nenokārtotām aizdevuma saistībām par summu USD 2 689 781,25 (EUR ekvivalents 2 140 523,04); - 2004. gada 30. jūnijā kopējais Argentīnas Republikas parāds (ieskaitot nenokārtoto naudas saistību procentus) sasniedz 7 907 132,83 USD (EUR ekvivalents 6 968 656.91); - EIB informēja Komisiju par parādu saistībā ar aizdevumu Argentīnas Republikai par summu 2 687 444,26 USD, kura dēļ tiks pieprasīti fonda līdzekļi 2004. gada otrajā pusē; - tīrie ieņēmumi EUR 29,2 miljoni par investīcijām no fonda aktīviem 2004. gada 30. jūnijā; - pirmais gada pārvedums būs EUR 161,76 miljoni fondā no rezerves. Otrs pārvedums EUR 20,115 miljoni tiks veikts vienlaikus ar Komisijas Lēmumu (K(2004)891/2) atļaut izsniegt jaunu Euratom aizdevumu Rumānijai. Fonda 2003. gada atlikums sasniedza EUR 223,16 miljonus. Minētās summas tiks aprēķinātas saskaņā ar kompensācijas mehānismu, kā rezultātā 2004. gada otrajā pusē tiks veikts skaidras naudas maksājums EUR 41,285 miljonu apmērā no fonda Eiropas Savienības budžetā. 7. Relatīvā viengabalainība Attiecību starp fonda summu 2004. gada 30. jūnijā (EUR 1 619,15 miljoni) un maksimālo teorētisko gada risku aizdevumiem trešajām valstīm 2004. gadā (EUR 869 miljoni) lēš kā 93% (skat. pielikuma A3 tabulu) [9]. Attiecības palielinājums līdz 93% salīdzinājumā ar 78% 2003. gada 31. decembrī ir galvenokārt kandidātvalstu statusa maiņas dēļ uz dalībvalstīm no 2004. gada 1. maija. Ja tiktu pieņemts Komisijas priekšlikums par desmit jauno dalībvalstu izslēgšanu no Garantiju fonda, Garantiju fonda summa būtu apmēram EUR 1 280 miljoni, un attiecība būtu apmēram 74%. Otrā daļa: Potenciālo risku novērtējums: to trešo valstu ekonomikas un finanšu stāvoklis, kas gūst labumu no svarīgākajām aizdevumu operācijām 1. Ievads Rādītāji pirmajā daļā sniedz informāciju par riska, kas rodas vispārējam budžetam, kvantitatīvajiem aspektiem. Tomēr šiem datiem būtu jāpievieno riska kvalitātes novērtējums, kas ir atkarīgs no operācijas veida un aizņēmēja stāvokļa. Atšķirībā no iepriekšējiem pārskatiem, valsts riska novērtējumu tagad iesniedz atsevišķi Komisijas personāla darba dokumentā SEC(2004. gads) 1629. Tālāk ir dots īss analīzes kopsavilkums. 2. Kandidātvalstis Bulgārijas vispārējais valsts parāds un kopējais ārējais parāds turpināja kristies attiecīgi līdz gandrīz 40% un 55% no IKP pēc dažu Breidija obligāciju atpirkšanas, kas samazināja parāda/IKP attiecību par apmēram 3 procentu punktiem. Rumānijas ekonomikas perspektīva norāda uz ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, turpmāku inflācijas samazinājumu un ievērojamu, bet stabilu tekošā konta deficītu virs 5,5% no IKP. Kopējā ārējā parāda/IKP attiecība paliek zema – apmēram 34% IKP. Turcija joprojām ir jutīga pret ārējiem satricinājumiem un finanšu tirgu noskaņojumu, jo īpaši tās pieaugošā valsts sektora aizņēmuma prasību patieso apjomu, valsts parāda un bruto ārējā parāda (ko lēš attiecīgi 20%, 80% un 53% IKP 2004. gadā) dēļ. Parāda apkalpošanas un preču un pakalpojumu eksporta attiecību projektē apmēram 40% apmērā 2004. gadā. 3. Rietumbalkāni Bosnijas un Hercegovinas ārējais parāds samazinās un pašlaik ir vienāds ar 34% no IKP. Parāda apkalpošanas attiecībai pēdējos divos gados ir lejupejoša tendence, un sagaidāms, ka 2004. gadam tā būs 7% no IKP, kamēr starptautiskās rezerves ērti nosedz 4,5 importa mēnešus. Tomēr sagaida, ka tuvākajā nākotnē tiks panākts norēķins par vecām valdības prasībām, kas palielinās valsts parādu par vismaz 10% no IKP. 2003. gadā Bijušās Dienvidslāvijas Republikas Maķedonijas ārējais parāds kā IKP daļa samazinājās par 3 procentu punktiem līdz 38%, un sagaidāms, ka tas saglabāsies tajā pašā līmenī 2004. gadā. Parāda apkalpošanas pienākumi samazinājās līdz 14% no preču un pakalpojumu eksporta 2003. gadā, un tiek plānots, ka tie paliks tādā pašā līmenī 2004. gadā. Serbijas un Melnkalnes ārējais sektors joprojām ir nestabils, ņemot vērā vājos eksporta rādītājus un nedrošās vidējā termiņa perspektīvas attiecībā uz privātā kapitāla ieplūdi. 2004. gadā norēķinu konta deficītu plāno 11% apmērā no IKP un ārējā parāda/IKP attiecību - 54% līmenī. Finansēšanas prasības turpina būt augstas, ko rada pieaugošā parāda apkalpošana pēc atvieglinājuma perioda beigām. 4. Jaunās NEATKARīGāS VALSTIS Armēnijas Centrālās bankas starptautiskās rezerves ir pietiekami augstas, nosedzot gandrīz četrus importa mēnešus. Nominālā izteiksmē valsts ārējais parāds ir apmēram 1,1 miljards USD, kamēr kā attiecību pret IKP plāno, ka tā turpinās samazināties no apmēram 39 procentiem 2003. gadā. 2004. gada pirmajā pusē IKP pieaugums Baltkrievijā sasniedza gada likmi 10,3%. Tomēr, neraugoties uz uzlabojumu, ekonomika paliek ierobežota vairākos aspektos; jo īpaši, ārvalstu valūtas rezerves ir ļoti mazas – mazāk nekā viens importa mēnesis, kamēr valsts tagad saskaras ar augstākām gāzes piegādes cenām no Krievijas. Gruzijas Nacionālās bankas bruto starptautiskās rezerves paliek vienādas ar tikai vienu komats pieciem importa mēnešiem. Gruzijas valsts ārējais parāds palielinājās 2003. gadā, sasniedzot apmēram 1,8 miljardus USD (apmēram 49,5% no IKP). 2004. gada jūlijā Parīzes Kluba kreditori piekrita Gruzijas ārējā parāda pārstrukturēšanai, kas, sagaidāms, samazinās minētajiem kreditoriem pienākošos parāda apkalpošanu no 169,2 miljoniem USD līdz 46,4 miljoniem USD. Moldova nav panākusi skaidru progresu, risinot ilgtermiņa strukturālas problēmas, tādas kā neapmierinoša uzņēmējdarbības vide un paļaušanās uz šauru tradicionālo izstrādājumu klāstu. Makrostabilitāte paliek svārstīga, ņemot vērā valsts sektora turpinošos nespēju pilnībā apkalpot ārējo parādu, augsto inflāciju un spiedīgo maksājumu bilances stāvokli. Pagājušā gada jūnijā starp Tadžikistānas un Krievijas iestādēm tika panākta vienošanās, kas ļāva tadžiku ārējo parādu samazināt līdz 700 miljoniem USD jeb apmēram 50% no IKP. Tomēr, pēc liela uzlabojuma 2003. gadā norēķinu konta deficīts atkal palielinās 2004. gadā tāpēc, ka turpinās spēcīgs importa palielinājums, kura segumu ar bruto oficiālajām rezervēm plāno uz 1,9 mēnešiem 2004. gada beigās, identiski kā gadu iepriekš. Ukrainas maksājumu bilance ir ērtā pozīcijā, jo norēķinu konts uzrāda lielu pārpalikumu, un plāno, ka tas sasniegs rekordaugstu līmeni – apmēram 10 procentus no IKP 2004. gadā (5,8 procenti 2003. gadā). Tā rezultātā Nacionālajā Bankā ātri uzkrājās ārvalstu valūtas rezerves, kas vienādas ar gandrīz četriem importa mēnešiem. Sagaida, ka valsts ārējā parāda attiecība pret IKP samazināsies no 22,5% 2003. gadā līdz apmēram 19% 2004. gadā. 5. Citas TREšāS VALSTIS PAR SPīTI MAKROEKONOMISKā STāVOKļA UZLABOJUMAM, RISKS, KAS SAISTīTS AR AIZDEVUMIEM VAI INVESTīCIJāM Argentīnai , saglabājas augsts. Progresa trūkums dažās galvenajās strukturālajās reformās un kavēšanās panākt vienošanos ar privātiem kreditoriem par parāda pārstrukturēšanu ir noveduši pie tā, ka ir atlikta trešā pārskatīšana saskaņā ar kārtējo SBA ar SVF, kamēr valsts turpina kavēt dažus savus maksājumus Eiropas Investīciju bankai (skat. 6. iedaļu pirmajā daļā). Par spīti ārvalstu valūtas rezervju pieaugumam, ērtajai tekošā konta pozīcijai un tam, ka nesenie iestāžu veiktie pasākumi valsts parāda sastāva uzlabošanai ir palielinājuši valsts elastīgumu, Brazīlija joprojām jutīga pret izmaiņām investoru noskaņojumā pret jaunattīstības tirgiem. Par spīti plaši nemainītiem parādu krājumiem (USD izteiksmē), sagaidāms, ka Alžīrijas ārējā parāda/IKP attiecība samazināsies par 5 procentu punktiem līdz 30,6% no IKP 2004. gadā un ka ārējā parāda apkalpošanas attiecība samazināsies no 79,5% 2003. gadā līdz 62,2% 2004. gadā. Ārējais parāds ir gandrīz tikai valsts vidēja un ilgtermiņa parāds, un pēdējos gados maksājumu parādu nav bijis. Kamēr tiek pieprasīti turpmāki fiskālās konsolidācijas centieni, tūlītēju bažu par Jordānijas ilgtspējību nav, ņemot vērā tās neseno stipro ārējo izpildi (jo īpaši lielo norēķinu konta pārpalikumu un rezervju uzkrāšanu), par kuru sagaida, ka tā turpināsies tuvākajā nākotnē. [1] Lūdzu ievērot, ka pielikumā ir ietverts Komisijas personāla darba dokuments ar detalizētu tabulu komplektu un šā ziņojuma paskaidrojumiem. [2] Jaunais Kopienas instruments, nav aktīvs kopš 1995. gada. Pēdējais aizdevums būs pilnībā amortizēts līdz 17.12.2004. [3] Sīka informācija par EIB Mandātiem ir izklāstīta pielikuma A1 tabulā. [4] K(2004)2817/3, 20.07.04. (USD 83 000 000 ekvivalents EUR). [5] KOM(2004)487 [6] Saskaņā ar 12. pantu Padomes 2000. gada 22. maija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 94/728/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu. [7] Gada rādītājs, kas ierakstīts 2000.-2006. gada finanšu perspektīvās, ir EUR 200 miljoni pēc 1999. gada cenām; 2003. gadā summa bija EUR 217 miljoni, un tas ir EUR 221 miljons 2004.gadā. [8] Šā ziņojuma pabeigšanas brīdī (2004. gada novembrī) nav pieņemti vai ierosināti nekādi jauni lēmumi par finansiālu palīdzību. Tādēļ rezervju izlietojums varētu būt par apmēram EUR 17 miljoniem mazāks, nekā tika plānots 2004. gada jūnijā. [9] Lūdzu ievērot, ka maksimālā teorētiskā gada riska aplēses 2004. gadam, kas minētas A3 tabulā, attiecas tikai uz 2004. gada 2. pusi. Salīdzināmības iemeslu dēļ šī summa ir normalizēta 12 mēnešu periodam iepriekš minētajam salīdzinājumam.