KOPĪGS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI

Ziņojums par ES kiberdrošības stratēģijas digitālajai desmitgadei īstenošanas gaitu

I.Kibernoturība, darbības spēja un atvērtība – svarīgāka nekā citkārt

Kiberdrošība ir neaizstājama viedākas un videstīgākas tehnoloģijas ieviešanai pēcpandēmijas pasaulē. Tā ir absolūti nepieciešama ES drošībai, un ir viens no Drošības savienības balstiem. Sociālajai, politiskajai un ekonomiskajai attīstībai ir vajadzīga tehnoloģiskā suverenitāte un globāla, atvērta un droša kibertelpa, kuras pamatā ir tiesiskums un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana. Tas bija galvenais priekšnoteikums Komisijas un augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 16. decembrī pieņemtajam kopīgajam paziņojumam par ES kiberdrošības stratēģiju digitālajai desmitgadei. Visas kritiskās vienības ir potenciāli kiberuzbrukuma objekti. Pēdējo sešu mēnešu notikumi rāda, cik pamatota bijusi stratēģijas galvenā uzmanība regulatīvo reformu pastiprināšanai, ieguldījumiem un kolektīvai operatīvai reaģēšanai.

Nesenajos kiberuzbrukumos ir īpaši izpaudusies izspiedējprogrammatūras un kiberspiegošanas operāciju arvien lielākā izplatība un augošās briesmas visās ekonomikas nozarēs un visā sabiedrībā. Incidentu apmērs ir bijis ārkārtējs: uzbrukumos “Microsoft Exchange” cietuši simtiem tūkstošu serveru; 18 000 organizāciju, kuras var būt skārusi kampaņa “SolarWinds Orion”; pacientu simtu sensitīvo datu zādzība un medicīnas pakalpojumu pārrāvumi izspiedējprogrammu uzbrukumā Īrijas veselības dienestam; degvielas ārkārtas situācija un masīva datu zādzība kiberuzbrukumā cauruļvada “Colonial Pipeline” norēķinu sistēmai; pasaules lielākā liellopu gaļas piegādātāja darbības pārrāvumi. Lai gan viss kaitējuma apmērs joprojām nav skaidrs, katrs incidents izceļ informācijas un komunikācijas tehnoloģiju produktu, pakalpojumu, sistēmu un tīklu viegli ievainojamo vietu ļaunprātīgas izmantošanas iespējamās tālejošās sekas. Paredzams, ka tādi kiberuzbrukumi vairosies ietekmē un biežumā un apdraudēs mūsu drošību.

Tāpēc Eiropas Savienībai ir svarīgi, kā noteikts stratēģijā, paātrināt progresu visās jomās – likumdošanas, operatīvās darbības, investīciju un diplomātijas. Iespējami drīz būtu jāapstiprina šādi priekšlikumi: direktīva par pasākumiem vienādi augstas kiberdrošības panākšanai visā Savienībā (“TID2 direktīva”), direktīva par kritiski svarīgu vienību noturību, kā arī regula un direktīva par digitālās darbības noturību. Šādos apstākļos ir svarīgi īstenot vērienīgu pieeju, it īpaši attiecībā uz piegādes ķēdēm, ņemot vērā, kā nesenajos kiberuzbrukumos vājās vietas tika izsekotas līdz programmatūras pārdevējiem, un veikt pasākumus, kas nodrošina valsts pārvaldes iestāžu noturību un ātru ziņošanu par incidentiem. Vajadzība izveidot drošības operāciju centru (SOC) tīklu, lai laikus atklātu kiberuzbrukumu pazīmes, ir kļuvusi aktuālāka, tāpat vajadzība panākt uzticamu, efektīvu un kolektīvu ES reaģēšanu, arī ar operatīvo darbību, uz būtiskiem incidentiem, izmantojot kopīgo kibervienību. Tā kā palielinās kiberuzbrukumu skaits, ko izdara valstis vai valstu atbalstīti izpildītāji, ANO ir jāturpina veicināt atbildīgu valsts rīcību, kā arī kiberdialogos un strukturētās apmaiņās ar reģionu organizācijām, to vidū Āfrikas Savienību, ASEAN Reģionālo forumu, Amerikas valstu organizāciju (OAS) un Eiropas Drošības sadarbības organizāciju (EDSO), kā arī ar efektīvu diplomātisku rīcību, lai novērstu ļaunprātīgas rīcības kibertelpā, atturētu no tās un reaģētu uz to. Īpašā nozīme būs sadarbībai ar līdzīgi domājošām trešām valstīm un transatlantiskās programmas prioritātēm; īpaši būtu jāturpina meklēt iespējas ES un ASV sadarbībai specifiskos kiberdrošības aspektos, ieskaitot informācijas apmaiņu un izspiedējprogrammu apkarošanu.

II.Pārskats par pirmajiem sešiem īstenošanas mēnešiem

Vairākas stratēģiskās darbības jau krietni pavirzījušās uz priekšu.

II.1. Noturība, tehnoloģiskā suverenitāte un līderība

Visā pasaulē piegādes ķēdes un kritiskā infrastruktūra, ieskaitot slimnīcas, kas cīnās ar Covid-19 pandēmiju, ir pastāvīgās kiberuzbrukuma briesmās. Komisija atbalsta abus likumdevējus, lai nodrošinātu, ka ātri tiek pieņemta ierosinātā TID direktīvas reforma, kas paplašinās veselības aprūpes aptvērumu, iekļaujot zinātniskās laboratorijas un kritiski svarīgo medicīnas ierīču un zāļu ražošanu, un jaunas enerģētikas nozares darbības, piemēram, ūdeņraža ražošanu, centralizēto siltumapgādi, elektroenerģijas ražošanu un naftas krājumu centralizētu glabāšanu.

Regula par kiberdrošības kompetences centru un Nacionālo koordinācijas centru tīkla izveidi tika pieņemta 2021. gada 20. maijā. Tā apvienos ES, dalībvalstu un rūpniecības resursus, lai uzlabotu un stiprinātu kiberdrošības tehnoloģiskās un rūpnieciskās spējas, paplašinot ES atvērto stratēģisko autonomiju un piedāvājot iespēju konsolidēt daļu darbību, kas saistītas ar kiberdrošību un tiek finansētas no “Apvāršņa Eiropas”, programmas “Digitālā Eiropa” un Atveseļošanas un noturības mehānisma – finansējuma plūsmas kopsummā līdz 4,5 miljardiem EUR nākamajos sešos gados. Tas palīdzēs līdz 2023. gadam radīt ES kibervairogu laicīgai uzbrukumu atklāšanai, ko veidotu drošības operāciju centru tīkls, kurš var būt publisks vai privāts un kurš izmantos mākslīgā intelekta instrumentus. Vairākas dalībvalstis tādu valsts centru izveidi ir iekļāvušas savos attiecīgajos atveseļošanas un noturības plānos. Komisija papildinās šos centienus, piešķirot līdzekļus no programmas “Digitālā Eiropa”, un atbalstīs to pakāpenisku savienošanu. Finansēšanas programmas atbalstīs arī iniciatīvu EuroQCI, kuras mērķis ir visā ES izveidot drošu kvantālo sakaru infrastruktūru, aptverot arī aizjūras teritorijas un izmantojot labāko uz zemes un kosmosā izvietoto tehnoloģiju kombināciju, un īpašu budžeta pozīciju kibernoturības atbalstīšanai veselības aprūpes nozarē.

5G kiberdrošības nodrošināšana ir nepārtraukts process, kas papildinās pakāpenisku 5G ierīkošanu un ES 5G rīkkopas īstenošanu. Lielākā daļa dalībvalstu jau ir ieviesušas vai drīz ieviesīs regulējumu par pienācīgu ierobežojumu noteikšanu 5G piegādātājiem. Transponējot Elektronisko sakaru kodeksu, tiek pastiprinātas prasības mobilo tīklu operatoriem, savukārt ES Kiberdrošības aģentūra (ENISA) gatavo ES kiberdrošības sertifikācijas kandidātshēmu 5G tīkliem. Ņemot vērā jaunās tendences un norises 5G piegādes ķēdē, dalībvalstu iestādes ir nolēmušas dziļāk analizēt, kāda ietekme uz drošību ES rīkkopā ir atvērtiem, sadalītiem un sadarbspējīgiem tīkla tehnoloģiju risinājumiem (“Open RAN”). Šā darba rezultāts vēl vairāk veicinās ES saskaņoto pieeju 5G tīklu drošībai.

Jādara vairāk, it īpaši – jāizmanto ES Digitālās izglītības rīcības plāns, lai novērstu milzīgo prasmju trūkumu, kas saskaņā ar prognozēm līdz 2022. gadam visā pasaulē sasniegs gandrīz divus miljonus neaizpildītu kiberdrošības amatvietu un 350 000 amatvietu Eiropā vien, kā arī sieviešu nepietiekamu iesaisti – viņu ir tikai 11 % no pasaules kiberdrošības darbaspēka un vēl mazāk Eiropā – 7 %. Citas aktuālās politiskās iniciatīvas aptver sagatavošanos turpmākām iniciatīvām lietu interneta drošībai un – interneta standartu jomā – domēna nosaukuma atrises bezpeļņas pakalpojuma (“DNS4EU”) izstrādei.

II.2. Novēršanas, atturēšanas un reaģēšanas operatīvo spēju veidošana

Augot valstu un valstu atbalstītajiem, kā arī noziedznieku uzbrukumiem tīkliem un informācijas sistēmām, un paļāvībai uz sensitīvas informācijas datubāzēm, ES ir vajadzīga ciešāka kiberkopienu savstarpējā savienojamība. Tām ir saskanīgi jāreaģē uz plašu kiberuzbrukumu civilajiem, krimināltiesiskajiem, diplomātiskajiem un militārajiem aspektiem, ar kuriem pēdējā laikā saskaras daudzas jutīgas ekonomikas nozares. Tādēļ visām kopienām ir jācenšas pabeigt četrus posmus, kas izklāstīti Komisijas ieteikumā par Kopīgās kibervienības izveidi, kurš pieņemts vienlaikus ar šo ziņojumu kā mehānisms turpmākai koordinācijai un nepilnību novēršanai ES reakcijā uz kiberdraudiem. Cīņā ar kibernoziedzību tika panākta politiska vienošanās par pagaidu regulējumu pret seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē, kas drīzumā tiks pieņemts, un Komisijas jaunajā organizētās noziedzības apkarošanas stratēģijā galvenā uzmanība ir pievērsta vajadzībai nodrošināt tiesībaizsardzības iestādēm nepieciešamos digitālos rīkus. Komisija 2020. gada februārī pieņēma arī rīcības plānu par civilās, militārās un kosmiskās rūpniecības sinerģiju, kurā noteikts jauns pamatprojekts ES kosmiskās globālās drošas savienojamības sistēmas izveidei. Tā “ļaus ikvienam Eiropā piekļūt ātrgaitas savienojamībai un nodrošinās noturīgu savienojamības sistēmu, kas ļaus Eiropai uzturēt savienojumus neatkarīgi no apstākļiem”.

Raugoties no starptautiskās perspektīvas, saskaņā ar stratēģiskajā kompasā noteiktajiem mērķiem augstā pārstāve pašlaik gatavo kiberaizsardzības politikas satvara pārskatu, kas dalībvalstīm tiks iesniegts 2021. gada otrajā pusē. Augstā pārstāve ir centusies uzlabot ES spēju novērst ļaunprātīgas kiberdarbības, atturēt no tām un reaģēt uz tām, cita starpā – stiprinot starptautisko sadarbību. 2021. gada 17. maijā Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) sadarbībā ar prezidējošo valsti Portugāli un Eiropas Savienības Drošības izpētes institūtu (EUISS) sarīkoja uz scenāriju balstītu apspriešanu ar ES dalībvalstīm un starptautiskajiem partneriem, lai uzlabotu abpusēju izpratni par attiecīgajām diplomātiskajām pieejām, kā novērst ļaunprātīgas kiberdarbības, atturēt no tām un reaģēt uz tām, un apzināt iespējas šajā nolūkā vēl vairāk pastiprināt starptautisko sadarbību. Lai vēl vairāk stiprinātu ES kiberdiplomātijas instrumentu kopumu, EĀDD apkopo gūto pieredzi un var pārskatīt satvara īstenošanas vadlīnijas vienotai ES diplomātiskajai reakcijai uz ļaunprātīgām kiberdarbībām.

ES kiberdrošības stratēģijā digitālajai desmitgadei paziņots, ka Komisija sāk pētījumu, lai izstrādātu izpratnes veicināšanas instrumentus nolūkā uzlabot ES uzņēmumu sagatavotību un noturību pret intelektuālā īpašuma zādzībām, ko ļauj izdarīt kibertelpa. Komisija arī pastiprināja izpildes darbības saistībā ar Direktīvu 2013/40/ES par uzbrukumiem informācijas sistēmām, 2021. gada jūnijā pret vairākām dalībvalstīm uzsākot papildu pienākumu neizpildes procedūras. Komisija apsvērs turpmākas rīcības nepieciešamību. Būtiska nozīme būs arī ES darbaspēka kiberdrošības prasmju pieejamības uzlabošanai; Kiberdrošības kompetences centrs šajā ziņā veiks galvenās darbības, kuru mērķis ir uzlabot zināšanas un spējas un veicināt starpdisciplīnu prasmju attīstību kiberdrošības jomā.

II.3. Globālas un atvērtas kibertelpas attīstīšana

Draudus vēl vairāk saasina ģeopolitiskais saspīlējums globālajā un atvērtajā internetā un cīņa tehnoloģisko virsroku visā piegādes ķēdē. Interneta ierobežojumi un tajā esošie ierobežojumi un ļaunprātīgu kiberdarbību un tādu darbību pieaugums, kuras ietekmē informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izstrādājumu un pakalpojumu drošību un veselumu, apdraud globālu un atvērtu kibertelpu, kā arī tiesiskumu, cilvēktiesības, pamatbrīvības un demokrātiskās vērtības. Tādēļ augstā pārstāve kopā ar dalībvalstīm cenšas veicināt atbildīgu valsts rīcību kibertelpā, it īpaši, ANO līmenī izveidojot rīcības programmu atbildīgas valsts uzvedības veicināšanai kopā ar 53 citiem atbalstītājiem, pamatojoties uz ieteikumu, kas sniegts 2021. gada 12. marta konsensa ziņojumā, kuru sniegusi ANO Atvērtā darba grupa informācijas un telesakaru jomā starptautiskās drošības kontekstā. ES stiprina un paplašina attiecības ar trešām valstīm, starptautiskām un reģionu organizācijām, kā arī ar daudzpusēju ieinteresēto personu kopu, izmantojot kiberdialogus, kā izklāstīts stratēģijā, veidojot ES kiberdiplomātijas tīklu. Turklāt tiek veidota ES Kiberspēju uzlabošanas padome, kas ļauj ES iestādēm, struktūrām un aģentūrām labāk koordinēt darbu un sadarboties ES ārējo kiberspēju veidošanas centienos.