KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Starpposma novērtējums par Savienības daudzgadu programmu to bērnu aizsardzībai, kuri izmanto internetu un citas komunikācijas tehnoloģijas /* COM/2012/033 final */





KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Starpposma novērtējums par Savienības daudzgadu programmu to bērnu aizsardzībai, kuri izmanto internetu un citas komunikācijas tehnoloģijas 1. Ievads Šis paziņojums attiecas uz starpposma novērtējumu, kas sagatavots par Drošāka interneta programmu 2009.–2013. gadam (šajā paziņojumā — “programma”). Šo novērtējumu uzdeva veikt uzņēmumam Technopolis Group. Novērtējuma galvenais mērķis bija izvērtēt programmas piemērotību, efektivitāti un lietderību, kā arī ietekmi plašākā mērogā un ilgtspējību, pamatojoties uz aptaujās apkopoto informāciju, apspriedēm ar ieinteresētajām personām un gada pārskatiem. Programmas galvenie mērķi ir šādi: – palielināt sabiedrības informētību; – izveidot sabiedrībai pieejamu kontaktpunktu tīklu, kur iespējams ziņot par nelikumīgu un kaitējošu saturu un rīcību, jo īpaši par materiāliem, kuros attēlota vardarbīga izturēšanās pret bērnu, iedraudzināšanu (grooming) un kiberiebiedēšanu; – veicināt pašregulējošas iniciatīvas šajā jomā un iesaistīt bērnus drošākas tiešsaistes vides izveidē; – izveidot zināšanu bāzi par jaunajām tendencēm tiešsaistes tehnoloģiju izmantošanā un to ietekmi uz bērnu dzīvi. Pašreizējās programmas vispārējā piemērošanas joma salīdzinājumā ar iepriekšējām programmām ir paplašināta, jo tajā ir iekļauts jautājums par jaunajām tiešsaistes tehnoloģijām, kā arī kaitējošu saskari un rīcību (piemēram, iedraudzināšanu un kiberiebiedēšanu), un tās mērķis ir izveidot zināšanu bāzi šajā jomā. Svarīgākais programmas īstenošanas mehānisms ir to projektu līdzfinansēšana, kuri izraudzīti pēc atklāta uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus. Rezultātā finansējums piešķirts virknei projektu, kurus paredzēts īstenot dažādos rīcības virzienos un kuri pēc vajadzības papildināti ar nefinansētiem pasākumiem. Projektu mērķis ir izveidot jauniešiem drošāku tiešsaistes vidi, bet nefinansētās iniciatīvas attiecas uz dažādiem jautājumiem — Drošāka interneta dienas atbalstīšana, Drošāka interneta foruma organizēšana, nozares pašregulācijas sekmēšana un atbalstīšana, kā arī starptautiska sadarbība ar citām attiecīgajām organizācijām. Īstenojot tajā paredzētās darbības, ar programmu piešķirts līdzfinansējums Drošāka interneta centriem, kuriem ir galvenā nozīme darbā, ko veic nolūkā palielināt informētību[1]. Centri ir izveidoti visās ES dalībvalstīs, kā arī Islandē, Norvēģijā un Krievijā. Izņemot Portugāli, visos centros ir ieviesti palīdzības tālruņi, uz kuriem zvanot, vecāki un bērni var saņemt padomu par tiešsaistes tehnoloģiju izmantošanu bērnu vidē. Centri un palīdzības tālruņi izveidoti INSAFE tīklā[2]. Lielākajā daļā valstu Drošāka interneta centros ir izveidoti arī uzticības tālruņi; to galvenais uzdevums ir uzklausīt iedzīvotājus, kuri ziņo par nelikumīgu saturu tiešsaistē. Ja uzticības tālruņa darbinieki konstatē nelikumīgu saturu, viņi par to ziņo savas valsts kompetentajām tiesībsardzības iestādēm un/vai interneta pakalpojumu sniedzējam, lūdzot izdzēst šādu saturu, vai arī Starptautiskās interneta tiešo līniju asociācijas (INHOPE) biedram, ja attiecīgie materiāli ir izmitināti citā valstī. Uzticības tālruņus koordinē INHOPE asociācija[3]. Zināšanu uzlabošana attiecībā uz tehnoloģiju izmantošanu jauniešu vidē ir galvenais mērķis, kas jāsasniedz šīs programmas ietvaros. Programmā atbalstīti vairāki izpētes projekti, kuri attiecas uz visdažādākajām tēmām un jomām. Ar daudziem atbilstīgiem projektiem uzlabojot zināšanas, tiek ne vien paplašināta izpētes darbība ar drošāku internetu saistītās jomās, bet arī veidota zināšanu bāze attiecībā uz visām programmas darbībām. Turpmāk minēti daži no esošajiem zināšanu uzlabošanas projektiem. – “ES bērni tiešsaistē II” (EU Kids Online II), izraudzīts iepriekšējā programmā; projekta mērķis ir stiprināt zināšanu bāzi attiecībā uz vecāku un bērnu pieredzi un praksi saistībā ar interneta un jauno tehnoloģiju izmantošanas riskiem un drošību Eiropā. Šajā projektā pirmo reizi veikts pētījums, lai noskaidrotu, kāda lielākajā daļā Eiropas Savienības dalībvalstu ir vecāku un bērnu attieksme un rīcība saistībā ar drošību tiešsaistē. Projekta pamatā izmantots iepriekšējais projekts “ES bērni tiešsaistē I”, taču šoreiz piedalījās vairāk valstu, proti, to skaits palielinājies no 21 līdz 25. – Eiropas projekts “Iedraudzināšana tiešsaistē” (Online Grooming Project jeb POG), izraudzīts iepriekšējā programmā; tā mērķis ir izpētīt, kādu praksi attiecībā uz saviem upuriem izmantojuši tie noziedznieki, kuri notiesāti par iedraudzināšanu tiešsaistē. POG ir pirmais Eiropas izpētes projekts, kurā pētītas to noziedznieku raksturīgās pazīmes un uzvedība, kuri izmantojuši internetu, lai piekļūtu gados jaunajiem upuriem. Projektā sadarbojušies seši partneri no četrām valstīm: Apvienotās Karalistes, Itālijas, Beļģijas un Norvēģijas. Darbā sagatavots aptverošs pētījums, kurā izvērtēti to lietu materiāli, kas ierosinātas par tiešsaistes iedraudzinātāju darbību. Projektā tiks sniegti pārskati par publikācijām izpētes un politikas jomā partnervalstīs, kuras piedalās šajā projektā. Turklāt projektā sniegtas intervijas ar stratēģiskajām ieinteresētajām personām, noskaidrojot jautājumus par tiešsaistes iedraudzināšanas ierobežošanu un novēršanu. – “Riskanta uzvedība tiešsaistē — izpētes un apmācību radītās aizsardzības iespējas” (ROBERT jeb Risk taking Online Behaviour — Empowerment through Research and Training); projekta mērķis ir bērniem un jauniešiem droša tiešsaistes saziņa, iepazīstinot ar citu personu ļaunprātīgas izmantošanas pieredzi tiešsaistē un faktoriem, kuri nosaka jauniešu neaizsargātību un aizsardzību[4]. Projektā pētītas arī noziegumu izdarītāju stratēģijas saistībā ar bērnu iedraudzināšanu tiešsaistē, kā arī mēģināts saprast, kā tiešsaistē var notikt vardarbīga izturēšanās. Bērniem un jauniešiem tā būs iespēja tiešsaistē sevi labāk aizsargāt. Labākas pašaizsardzības iespējas būs īpašs ieguvums tām bērnu grupām, kas vairāk pakļautas riskam. Saistībā ar darbību, kas attiecas uz cīņu pret nelikumīgu saturu, programmā tiek līdzfinansētas iniciatīvas, kuru mērķis ir palīdzēt tiesībaizsardzības iestādēm cīņā pret materiāliem, kuros attēlota seksuāla vardarbība pret bērnu. – “Atbalsts attēlu un videomateriālu izvērtēšanai kriminālistikā” (FIVES jeb Forensic Image and Video Examination Support); projekts izraudzīts iepriekšējā programmā un īstenots no 2009. gada 1. februāra līdz 2011. gada 31. janvārim. Projekta mērķis bija izveidot jaunus informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) rīkus, kas pielāgoti tādu attēlu un videomateriālu izmeklēšanai, kuros attēlota seksuāla vardarbība pret bērnu, tādējādi palielinot policijas iespējas izvērtēt lielu daudzumu konfiscēto materiālu. – “INTERPOLS — Bērnu seksuālas izmantošanas starptautiskā attēlu datubāze” (ICSEDB jeb International Child Sexual Exploitation Image Database) ir projekts, kura mērķis ir panākt lielāku to bērnu skaitu, kuri identificēti un izglābti no vardarbīgas izturēšanās. Galvenais rīks ir sarežģīta attēlu salīdzināšanas programmatūra, ar kuras palīdzību iespējams noteikt saikni starp upuriem un vietām. Tā arī ļauj sankcionētiem lietotājiem INTERPOLA dalībvalstīs piekļūt datubāzei tieši un reāllaikā. Mērķis ir nodrošināt, lai galu galā piekļuve sistēmai būtu izveidota vēl 30 valstīs. Lai nodrošinātu pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos, Drošāka interneta centru pārstāvji ir izveidojuši jauniešu grupas, kurām šie centri regulāri sniedz konsultācijas. INSAFE Eiropas jauniešu grupā 2010. gada oktobrī jau otro reizi tikās jaunieši no 30 Eiropas valstīm. Šo apspriežu rezultāti par atzinumiem un ieteikumiem saistībā ar drošību tiešsaistē tika aplūkoti plašākās debatēs, kas norisinājās 2010. gada Drošāka interneta forumā. Pilsonisko sabiedrību var iesaistīt arī citādi, proti, izmantojot tīklu, ko izveidojusi Eiropas NVO alianse saistībā ar bērnu drošību tiešsaistē II (eNACSO). To finansē līdz 2012. gada 31. augustam, un tās sastāvā ir Eiropas bērnu tiesību organizācijas, kuras nodarbojas ar bērnu drošību tiešsaistē. Izmantojot šo tīklu, tiek sekmētas šo organizāciju kopīgās stratēģijas un ieteikumi par izmaiņām valsts, Eiropas un starptautiska mēroga lēmumu pieņēmēju un citu attiecīgo ieinteresēto personu aprindās. Programmas mērķis ir arī atvieglot filtrējošas programmatūras, satura marķēšanas un pakalpojumu izmantošanu. Salīdzinošā pētījumā — SIP-Bench pētījumā —, ko īsteno no 2010. līdz 2012. gadam, iekļauts sarindojums, lai vecākiem Eiropā palīdzētu izvēlēties tādu vecākvadības rīku, kas vislabāk atbilst viņu vajadzībām. Pirmie rezultāti bija pieejami 2010. gada decembrī. Pirmais SIP-Bench pētījums (2006–2008) kopumā atklāja, ka šo trīs gadu laikā rīki ir uzlaboti un tos kļuvis vienkāršāk instalēt. Internets un mobilās tehnoloģijas attīstās strauji, tāpēc ir svarīgi spēt ātri pielāgoties šo tehnoloģiju izmantošanas iespējām bērnu vidē un attiecīgajiem riskiem, turklāt būtiska ir arī nozares pašregulācija. Programmā atbalstītas divas pašregulācijas iniciatīvas, ko nozares pārstāvji ierosinājuši Eiropas mērogā. Vadošie mobilo sakaru operatori un satura nodrošinātāji 2007. gadā parakstīja Eiropas vienošanos par mobilo tālruņu drošāku lietošanu jaunākiem pusaudžiem un bērniem. Eiropā populārāko sociālo tīklu pārstāvji 2009. gadā parakstīja dokumentu “Drošāku socializēšanās tīklu principi Eiropas Savienībai”. Programmā atbalstīti pasākumi un kampaņas, piemēram, Drošāka interneta diena un Drošāka interneta forums. 2. NOVĒRTĒJUMA MĒRĶI Novērtējums attiecas uz 2009.–2013. gada Drošāka interneta programmas pirmo daļu, tādējādi galvenā uzmanība ir pievērsta programmas pašreizējās virzības novērtējumam, tomēr, ņemot to vērā, tiks arī sagatavoti ieteikumi par visām turpmākām iniciatīvām. Šajā posmā veiktajā programmas novērtējumā — starpposma novērtējumā — izanalizēta programmas piemērotība, ņemot vērā tās koncepciju, efektivitāti un lietderību. Turklāt tajā minēta programmas ilgtspējība un ietekme, īpaši uzsverot saskaņotību. Aplūkojot jautājumu par programmas piemērotību, novērtējumā izskatīti šādi jautājumi: – Vai Drošāka interneta programmā minētās problēmas ir mainījušās? – Vai kopš programmas uzsākšanas ir mainījušies apstākļi, tehnoloģija, sociālie vai ekonomiskie faktori? – Vai galvenās darbības un mērķa jomas ir visnozīmīgākās un joprojām nozīmīgas, lai sasniegtu programmas vispārējo mērķi? Vai pašreizējie mērķi joprojām ir nozīmīgi attiecībā uz nākotni? – Cik lielā mērā mērķi ir nozīmīgi interneta lietotājiem, vecākiem, skolotājiem, bērniem un nozares pārstāvjiem? Vai attiecībā uz mērķa grupām ir nodrošināta pievienotā vērtība? Programmas lietderība novērtēta pēc šādiem jautājumiem: – Vai programma īstenota apmierinoši? Vai procedūras bijušas pietiekami vienkāršas? – Vai programmas darbības veiktas lietderīgi un vai tās bijušas rentablas? – Vai finansējums un citi resursi bijuši pieejami pietiekamā apjomā? Attiecībā uz programmas efektivitāti izvērtēti šādi jautājumi: – Kā programmas rezultāti palīdzējuši uzlabot bērnu aizsardzību internetā un plašākā digitālā vidē? – Vai ar programmu ir panāktas izmaiņas? Vai tā ir pamudinājusi dalībniekus veikt darbības, ko bez šīs programmas neīstenotu? – Vai ar citām darbībām rezultātus varētu sasniegt efektīvāk? Kādi ir galvenie šķēršļi saistībā ar lielāku programmas efektivitāti un kā to iespējams uzlabot? Programmas ietekme un ilgtspējība novērtēta pēc šādiem jautājumiem: – Vai no šī novērtējuma var gūt atziņas, ko varētu izmantot citu turpmāku programmu koncepciju izstrādē un īstenošanā? – Cik lielā mērā programma papildina citas ES programmas un iniciatīvas, lai varētu izvairīties no dublēšanās un maksimāli palielināt ietekmi? – Vai, izvērtējot darbības, šķiet, ka tām varētu būt ilgtermiņa ietekme? – Cik lielā mērā ar programmu būtu panāktas pozitīvas izmaiņas, ja tā nesaņemtu ES palīdzību? Novērtēšanas metodoloģija Novērtēšana veikta trīs posmos, kuri savstarpēji pārklājas: sākumposms, apkopošanas/analīzes posms un starpposma novērtējuma/galīgā pārskata posms. Izmantojot galveno datu savākšanas metodi, tika veiktas divas aptaujas tiešsaistē — projekta dalībnieku aptauja un plašāka ieinteresēto personu aptauja. Aptaujās uzdotie jautājumi atspoguļoja galvenos novērtējuma jautājumus. Papildus aptaujām tika noorganizētas apspriedes par plašāku jautājumu klāstu, un tajās piedalījās 25 ieinteresētās personas, pārstāvot projekta dalībniekus, nozares pārstāvjus, politikas veidotājus, citus ģenerāldirektorātus un nevalstiskās organizācijas. 3. NOVĒRTĒJUMA REZULTĀTI Novērtējuma rezultāti ir pozitīvi. Tie atklāj, ka programmas attīstība notikusi atbilstīgi tehnoloģiskajiem un socioloģiskajiem aspektiem, kuri saistīti ar nepilngadīgo personu iespējām drošāk izmantot internetu. Tā ļoti labi atbilst ārējās vides mainīgajām prasībām, ko apliecina arī tas, ka patlaban tiek pievērsta uzmanība sociālajiem medijiem un kiberiebiedēšanai. Tomēr, lai nodrošinātu jaunu aspektu iekļaušanu, programma jāturpina, izvērtējot jaunus jautājumus un izstrādājot ilgtermiņa stratēģisku redzējumu. Novērtējuma rezultāti apliecina arī to, ka programma ir iedarbīga salīdzinājumā ar citām valsts un starptautiska mēroga darbībām; programmā izmantotās publikācijas, pētījumi un rezultāti ir plaši izmantoti un citēti. Turklāt programmā lielā mērā ir ņemti vērā ieteikumi no pēdējās programmas novērtējumiem. Programma īstenota efektīvi. Politisko nostādņu ziņā starp saistītajām ES programmām izveidojusies laba saikne. Programmas efektivitāti apliecina arī novērtējums. Novērtējumā akcentēti programmas sasniegumi attiecībā uz uzticības tālruņiem, palīdzības tālruņiem un informācijas centriem lielākajā daļā dalībvalstu. Novērtējumā arī secināts, ka programmas pašreizējās prioritātes un struktūra ir atbilstīgas, kas nozīmē, ka nākamajā periodā nav veicamas būtiskas izmaiņas. Ar programmu sniegtais atbalsts un finansējums ir svarīgs, lai projektus varētu īstenot, it īpaši ņemot vērā pašreizējās ekonomiska rakstura problēmas. Programmas kopējā aina vērtējama ļoti pozitīvi, tomēr saskaņā ar novērtējuma rezultātiem joprojām ir veicami uzlabojumi dažās jomās. Atsevišķas ieinteresētās personas norādījušas, ka joprojām jāstrādā pie tā, lai nodrošinātu bērnu tiešu iesaistīšanu. Projektiem jāparedz ilgāki finansējuma periodi, lai labāk nodrošinātu nepārtrauktību un pārdomu laiku. Programma ir jāatjaunina atbilstīgi sasniegumiem tehnoloģiju jomā — jāveic tirgus izpēte, jāīsteno zināšanu uzlabošanas projekti un vispārēja zināšanu apmaiņa. Programmā jāspēj arī ņemt vērā izmaiņas valsts līmenī saistībā ar tiesību aktiem. Valsts budžetu samazināšanas iespēja un no tā izrietošā prioritāšu maiņa nozīmē, ka ir jānodrošina, lai valsts un reģionāla mēroga prioritātes būtu saskanīgas ar Eiropas prioritātēm, tādējādi turpmāk maksimāli palielinot efektivitāti. 4. NOVĒRTĒJUMĀ SNIEGTIE IETEIKUMI Starpposma novērtējumā sniegti vairāki ieteikumi, lai palielinātu turpmāko iniciatīvu ietekmi. Saskaņā ar ieteikumiem par piemērotību Drošāka interneta programmā jāturpina centieni nodrošināt, ka attiecībā uz darbībām, kuras ir vispiemērotākās nepilngadīgo personu aizsardzībai, tiek veikti pētījumi un piešķirts finansējums. Programmas mērķi nav jāpaplašina, bet gan jāsaglabā līdzšinējā apjomā. Attiecībā uz programmu un tajā ietvertajiem jautājumiem ir vēlams saglabāt ilgtermiņa stratēģisku redzējumu. Zināšanu bāzi var uzlabot, izveidojot sakarus ar galvenajiem nozares pārstāvjiem, starptautiskām organizācijām, satura nodrošinātājiem un tehnoloģiju ražotājiem. Daudzus sakarus ar esošajām ieinteresētajām personām var izmantot efektīvāk. Jāapsver arī plašāka bērnu līdzdalība un iesaistīšanās programmā, tostarp saistībā ar metodēm, darbībām, jomām utt. Programmas lietderību varētu uzlabot, ja projektiem paredzētu ilgākus finansējuma periodus un samazinātu ierobežojumus, ko piemēro līdzekļu iekšējai sadalei. Turpmāk jāapsver iespējas īstenot programmu kopā ar citiem Komisijas projektiem. Uzticības tālruņi, palīdzības tālruņi un informācijas centri būtu vairāk jāsaskaņo, veidojot kopīgus pasākumus un darba grupas. Turpmāk jāsekmē INHOPE un INSAFE sadarbība. INTERPOLS atbalsta turpmāku sadarbību Drošāka interneta projektu ietvaros. Attiecībā uz efektivitāti vēlams palielināt informētību par darbu, ko veic saistībā ar Drošāka interneta programmu, lai risinātu jautājumus par valsts/reģionālā politiskā atbalsta iespējamo samazinājumu. Programmā uzmanība jāpievērš arī pasākumiem, lai paplašinātu nozares pārstāvju saskaņotāku iesaistīšanos un debates par juridiskiem jautājumiem, kuri skar nepilngadīgo personu aizsardzību. Saistībā ar starptautisku tīklu izveidi ir ieteicams iesaistīt paplašināšanās valstis un Krieviju/Dienvidaustrumeiropas valstis, kuras varētu piedalīties faktu bāzes izveidē, gan izmantot pieredzējušu ieinteresēto personu sniegtās zināšanas/informāciju par paraugpraksi. Ar programmu jānodrošina zināšanu bāzes uzlabošana, veicot izpēti, kas balstīta uz jau publicētās informācijas aizvien pieaugošo apjomu. Projektu gada pārskati jāuzlabo attiecībā uz rezultātiem un ietekmi. Ar programmu arī jānodrošina zināšanu plašāka izplatība skolās un mācību programmās. Novērtējuma pārskatā ieteiktas dažas iniciatīvas, lai uzlabotu programmas ietekmi un ilgtspējību. Pirmkārt, būtu ieteicams apsvērt divējādu forumu izveidi; vienā varētu apspriest tehnoloģiju jautājumus saistībā ar programmu un tās mērķiem, bet otrā — attiecīgos likumdošanas aspektus konkrētās valstīs. Otrkārt, ieteicams izstrādāt papildu rādītājus, ar kuru palīdzību iespējams izmērīt informētības palielināšanas darbību ietekmi. Ar programmu arī jāsekmē iespējas saistībā ar projektiem, kas finansēti no dažādām Komisijas programmām, lai nodrošinātu zināšanu apmaiņu un apspriestu kopīgus jautājumus. 5. KOMISIJAS KOMENTĀRI UN SECINĀJUMI Starpposma novērtējumā apstiprināts, ka pēc novērtējumā izmantotajiem rādītājiem Drošāka interneta programmas darbības un iniciatīvas ir veiksmīgi īstenotas. Īpaši pozitīvi ir tas, ka programmu izdevies attīstīt, ņemot vērā nozares mainīgo raksturu, tostarp gan tehnoloģiskos, gan socioloģiskos aspektus. Komisija ņem vērā visus rezultātus un ievēros ieteikumus pašreizējās un turpmākās darbībās un programmas stratēģijās. Komisija aicina Eiropas Parlamentu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju: (1) ņemt vērā, ka starpposmā programma ir sekmīgi īstenota; (2) palīdzēt Komisijai tās darbā, lai palielinātu pamanāmību, sekmētu nepārtrauktu dialogu un atbalstītu dalībnieku un ieinteresēto personu iesaistīšanos Drošāka interneta jomā. [1] Drošāka interneta centri: http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/projects/centres/index_en.htm. [2] Eiropas informācijas centru tīkls http://www.saferinternet.org/web/guest/home;jsessionid=CFCEC3A1AE9934CF71917E6C207ABB2C. [3] Starptautiskā interneta tiešo līniju asociācija INHOPE, http://www.inhope.org/gns/home.aspx. [4] Risktaking Online Behaviour - Empowerment through Research and Training http://www.childcentre.info/robert/about-the-project/.