[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 30.9.2005 COM(2005) 463 galīgā redakcija 2005/0193 (ACC) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, kas attiecas uz 2005. gada starptautiskā nolīguma noslēgšanu par olīveļļu un galda olīvām (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Padome 2003. gada 25. novembrī pilnvaroja Komisiju Eiropas Kopienas vārdā risināt sarunas, lai pārskatītu 1986. gada starptautisko nolīguma par olīveļļu un galda olīvām, kurā labojumi un grozījumi izdarīti 1993. gadā un kura termiņš pēdējo reizi pagarināts 2004. gadā. 2. Pievienotais priekšlikums par to, lai noslēgtu 2005. gada starptautisko nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām, ir tapis Komisijas risināto sarunu laikā. 3. Gada vidējie izdevumi, kas sedzami no Kopienu budžeta, ir aptuveni 5,5 miljoni euro. 4. Šā nolīguma budžeta saistības 2006. gadā tika ņemtas vērā Eiropas Kopienu provizoriskajā kopbudžeta projektā 2006. gadam. Tika paredzētas saistības laikposmam no 2007. – 2013. gadam, kuras ir saderīgas ierosināto finanšu plānu. 2005/0193 (ACC) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, kas attiecas uz 2005. gada starptautiskā nolīguma noslēgšanu par olīveļļu un galda olīvām EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Padome 2003. gada 25. novembrī pilnvaroja Komisiju Eiropas Kopienas vārdā risināt sarunas, lai pārskatītu 1986. gada starptautisko nolīguma par olīveļļu un galda olīvām, kurā labojumi un grozījumi izdarīti 1993. gadā un kura termiņš pēdējo reizi pagarināts 2004. gadā. (2) 2005. gada 29. aprīlī Apvienoto Nāciju Organizācijas konferencē, kas bija veltīta tam, lai apspriestu nākamo starptautisko nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām, tika pieņemts jaunais starptautiskais nolīgums par olīveļļu un galda olīvām. (3) 2005. gada starptautiskais nolīgums par olīveļļu un galda olīvām sekmē starptautisku sadarbību, dod ieguldījumu attiecīgā produkta tirgus attīstībā un stabilitātē un dod ieguldījumu Kopienas komerciālās un lauksaimniecības politikas nodrošināšanā. (4) Tādēļ Kopienas interesēs ir apstiprināt 2005. gada nolīgumu, ar ko aizstāj 1986. gada nolīgumu, IR NOLĒMUSI ŠĀDI 1. pants Ar šo Kopienas vārdā apstiprina 2005. gada starptautisko nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām. Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants Ar šo Padomes priekšsēdētāju pilnvaro izraudzīties personu, kura ir tiesīga parakstīt 2005. gada starptautisko nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām, lai paustu Kopienas piekrišanu uzņemties tajā noteiktās saistības. Briselē, Padomes vārdā — Priekšsēdētājs PIELIKUMS APVIENOTO NĀCIJU ORGANIZĀCIJAS TIRDZNIECĪBASUN ATTĪSTIBAS KONFERENCE 2005. GADA STARPTAUTISKAIS NOLĪGUMS PAR OLĪVEĻĻU UN GALDA OLĪVĀM APVIENOTO NĀCIJU ORGANIZĀCIJA Ženēva, 2005. gads PIEZĪMES Apvienoto Nāciju Organizācijas dokumentu simbolus veido lielie burti savienojumā ar cipariem. Ja tiek minēti šādi simboli, tas norāda atsauci uz Apvienoto Nāciju Organizācijas dokumentu. TD/OLIVE OIL.10/6 | PREAMBULA Šī līguma slēdzējas puses: uzsverot, ka olīvu audzēšana ietekmē eksistenci un dzīves līmeni miljoniem ģimeņu, kas ir atkarīgas no veiktajiem pasākumiem, lai saglabātu un paplašinātu olīvu produktu patēriņu un visā pasaulē uzlabotu šīs nozares ekonomiku; paturot prātā, ka olīvkoks, pateicoties savai ilggadībai, ir neaizstājams augs, lai pastāvīgi saglabātu un saudzētu augsni, un ir noderīgs arī graudaugu audzēšanai neizmantojamas zemes apgūšanai, un pat apstākļos, kad netiek pielietotas intensīvās zemkopības metodes, labvēlīgi reaģē uz jebkādiem augsnes apstrādes uzlabojumiem; atceroties, ka olīveļļa un galda olīvas ir būtiski plaša patēriņa produkti reģionos, kur ir ieviesta olīvu audzēšana, un ka tās ir viena no galvenajām sastāvdaļām Vidusjūras valstu diētā un pēdējā laikā arī citās diētās; paturot prātā, ka olīvu raža ir nevienmērīga, kas rada īpašas grūtības, kas var nopietni kaitēt ražotāju un patērētāju interesēm un apdraudēt vispārējo ekonomiskās paplašināšanās politiku to reģionu valstīs, kuros ir ieviesta olīvu audzēšana; uzsverot šajā sakarā olīvu ražošanas lielo nozīmi daudzu valstu ekonomikā; atceroties, ka ir būtiski svarīgi veikt pasākumus un rīkoties starptautiski, ņemot vērā īpašās olīvu audzēšanas un produktu tirgus īpatnības, kas sniedzas pāri nacionālai darbības jomai; uzskatot, ka ir svarīgi turpināt un attīstīt ar iepriekš noslēgtajiem nolīgumiem, sākot ar 1956. gada nolīgumu līdz 1986. gada nolīgumam, kas grozīts 1993. gadā, aizsākto darbu un, ņemot vērā izmaiņas nozarē, vienoties par jaunu precizētu nolīgumu; ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences Sanpaulu vienpadsmitās sesijas vienošanās noteikumus; ir vienojušās šādi. I NODAĻA – VISPĀRĪGIE MĒRĶI 1. pants Vispārīgie mērķi Šī nolīguma vispārīgie mērķi ir norādīti turpmāk: 1. Attiecībā uz starptautisko tehnisko sadarbību: - veicināt starptautisko sadarbību vispasaules olīvu audzēšanas saskaņotai, ilgspējīgai attīstībai; - veicināt olīveļļu, olīveļļu izspaidu eļļu un galda olīvu ražošanas, industrializācijas, glabāšanas un mārketinga politiku; - sekmēt pētījumus un izstrādnes olīvu produktu nozarē un veicināt tehnoloģiju pārņemšanu un apmācību pasākumus, tai skaitā nolūkā modernizēt olīvu audzēšanu, olīvu produktu nozari un uzlabot produkcijas kvalitāti; - likt pamatus starptautiskai sadarbībai starptautiskajā tirdzniecībā ar olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvām, lai šajā kontekstā saskaņā ar atbilstīgiem starptautiskiem līgumiem un nolīgumiem izveidotu ciešas sadarbības saites ar dažādu olīvu produktu nozares ieinteresēto pušu pārstāvjiem; - turpināt uzsākto darbību un pasākumus, lai uzlabotu un pievērstu uzmanību produktu kvalitātei; - turpināt uzsākto darbību un pasākumus, lai uzlabotu olīvu audzēšanas un vides mijiedarbību, jo īpaši dabas aizsardzības un saudzēšanas nolūkā; - izpētīt un veicināt no olīvkoka iegūto produktu pilnīgu izmantošanu ; - veikt pasākumus olīvkoku ģenētiskā fonda saglabāšanai; 2. Attiecībā uz olīvu produktu starptautiskās tirdzniecības standartizāciju: - organizēt kopīgus pasākumus fizikāli ķīmiskās un sensoriskās testēšanas jomā, lai papildinātu zināšanas par olīvu produktu sastāvu un kvalitātes īpašībām nolūkā izveidot starptautiskus standartus, kas veicinātu: - produktu kvalitātes kontroli, - taisnīgu starptautisko tirdzniecību, - patērētāju tiesību aizsardzību, - krāpnieciskas prakses novēršanu . - veicināt izpēti un pasākumu piemērošanu, lai saskaņotu dalībvalstu un starptautiskos tiesību aktus, jo īpaši attiecībā uz olīveļļas un galda olīvu mārketingu; - sekmēt, to starptautiskas aizsardzības nolūkā, kritēriju saskaņošanu, kurus dalībvalstis izmanto, piešķirot ģeogrāfiskās norādes; - likt pamatus starptautiskai sadarbībai, lai novērstu un, kur nepieciešams, apkarotu jebkādu krāpniecisku praksi starptautiskā tirdzniecībā ar pārtikā lietojamiem olīvu produktiem, šajā kontekstā izveidojot ciešas sadarbības saites ar dažādu olīvu produktu nozares ieinteresēto pušu pārstāvjiem. 3. Attiecībā uz olīvu produktu starptautiskās tirdzniecības paplašināšanu un olīvu produktu patēriņa veicināšanu: - ar visiem Starptautiskās olīvu padomes rīcībā esošiem līdzekļiem veicināt jebkādus pasākumus saskaņotai un ilgspējīgai olīvu produktu nozares vispasaules ekonomikas attīstībai ražošanas, patēriņa un starptautiskās tirdzniecības jomās, ņemot vērā veidu, kādā tās ir savstarpēji saistītas; - veicināt izpēti un pasākumu piemērošanu, lai līdzsvarotu ražošanu un patēriņu un izveidotu informācijas un konsultāciju procedūras, kas paaugstinātu tirgus pārredzamību; - ieviest olīvu produktu tirdzniecības paplašināšanai paredzētus pasākumus un izmantot visus piemērotos līdzekļus, lai palielinātu olīveļļas un galda olīvu patēriņu; - veikt pasākumus, lai veicinātu labāku izpratni par olīveļļas un galda olīvu uzturvērtības, ārstnieciskajām un citām īpašībām; - saglabāt un palielināt Starptautiskās olīvu padomes lomu, tai kalpojot par visu nozares dalībvalstu tikšanās vietu un olīvkoka un tā produktu vispasaules dokumentācijas un informācijas centru. II NODAĻA – DEFINĪCIJAS 2. pants Definīcijas Šajā nolīgumā: 1. “Starptautiskā olīvu padome” ir 3. panta 1. punktā minētā starptautiskā organizācija, kas izveidota šī līguma īstenošanas nolūkā; 2. “Dalībvalstu padome” ir Starptautiskās olīvu padomes lēmumu pieņemšanas institūcija; 3. “Dalībvalsts” ir šī līguma līgumslēdzēja puse; 4. “Olīveļļas” ir eļļas, kas iegūtas tikai no olīvkoka augļiem, izslēdzot eļļas, kas iegūtas šķīdināšanas vai pāresterifikācijas procesā un jebkādus maisījumus ar cita veida eļļām; 5. “Galda olīvas” ir produkts, kas izgatavots no kultivēta olīvkoka šķirņu, kas izraudzītas, jo dod konservēšanai īpaši piemērotu ražu, veseliem olīvu augļiem un kas ir pienācīgi apstrādāti vai pārstrādāti un piedāvāti tirdzniecībai un gala patērēšanai; 6. “Olīvu produkti” ir visi pārtikā lietojamie olīvu produkti, proti, olīveļļas, olīvu izspaidu eļļas un galda olīvas; 7. “Olīvu blakusprodukti” ir produkti, kas iegūti no olīvu atzarošanas un olīvu produktu nozares un produkti, kas radušies nozares produktu alternatīvas izmantošanas rezultātā; 8. “Olīvu ražas gads” ir periods no katra gada 1. oktobra līdz nākamā gada 30. septembrim. PIRMĀ DAĻA – INSTITUCIONĀLIE NOTEIKUMI III NODAĻA – STARPTAUTISKĀ OLĪVU PADOME I IEDAĻA – IZVEIDOšANA, STRUKTūRA, FUNKCIJAS, PRIVILēģIJAS UN ATVIEGLOJUMI 3. pants Starptautiskās olīvu padomes izveidošana, galvenā mītne un struktūra 1. Starptautiskā s olīvu padomes darbību īsteno: - tās priekšsēdētājs; - tās Dalībvalstu padome un, vajadzības gadījumā, tās komitejas un apakškomitejas; - tās izpildsekretariāts; saskaņā ar II līdz V iedaļā noteiktajiem noteikumiem. 2. Starptautiskās olīvu padomes galvenā mītne ir Madridē (Spānijā), ja vien Dalībvalstu padome nelemj citādi. 4. pantsDalībvalstu pārstāvniecība Starptautiskajā olīvu padomē 1. Katra dalībvalsts Starptautiskajā olīvu padomē ieceļ savu pārstāvi. 2. Šajā nolīgumā jebkāda atsauce uz “valdību” vai “valdībām” tiek interpretēta kā atsauce arī uz Eiropas Kopienu un jebkādu starpvaldību organizāciju, kurām ir saistības attiecībā uz starptautisku nolīgumu, jo īpaši nolīgumu par patēriņa precēm, apspriešanu, noslēgšanu un piemērošanu. Šajā nolīgumā attiecīgi Eiropas Kopienas vai šādu starpvaldību organizāciju gadījumā jebkāda atsauce uz parakstīšanu, ratifikāciju, pieņemšanu vai apstiprināšanu, paziņojumu par īslaicīgu piemērošanu vai pievienošanos tiek interpretēta kā atsauce arī uz Eiropas Kopienas vai šādu starpvaldību organizāciju veiktu parakstīšanu, ratifikāciju, pieņemšanu vai apstiprināšanu, paziņojumu par īslaicīgu piemērošanu vai pievienošanos. 5. pants Privilēģijas un atvieglojumi 1. Starptautiskā olīvu padome ir starptautiska juridiska persona. Tai, proti, ir tiesībspēja slēgt līgumus, iegādāties un pārdot kustamo un nekustamo īpašumu un uzsākt tiesvedību. Tai nav tiesību aizņemties naudu. 2. Katras dalībvalsts teritorijā, cik vien to pieļauj dalībvalsts tiesību akti, Starptautiskajai olīvu padomei ir vajadzīgā tiesībspēja ar šo nolīgumu piešķirto funkciju veikšanai. 3. Starptautiskās olīvu padomes pienācīgas funkcionēšanas nolūkā tās izpilddirektora, vecāko amatpersonu un cita izpildsekretariāta personāla, ekspertu un dalībvalstu delegāciju statusu, privilēģijas un atvieglojumus Spānijas teritorijā regulē nolīgums par galveno mītni. 4. Valsts, kurā atrodas Starptautiskās olīvu padomes galvenā mītne, valdība, cik vien to pieļauj šīs valsts tiesību akti, atbrīvo Starptautiskās olīvu padomes personālam maksāto atlīdzību un tās aktīvus, ienākumus un citu Starptautiskās olīvu padomes īpašumu no aplikšanas ar nodokļiem. 5. Starptautiskā olīvu padome ar vienu vai vairākām dalībvalstīm var noslēgt līgumus par tādām privilēģijām un atvieglojumiem, kādi varētu būt nepieciešami šī nolīguma pienācīgai piemērošanai. II IEDAĻA – DALīBVALSTU PADOME 6. pants Sastāvs un funkcijas 1. Dalībvalstu padomes sastāvā ir pa vienam delegātam no katras dalībvalsts. Papildus tam katra dalībvalsts savam delegātam var iecelt vienu vai vairākus aizvietotājus un vienu vai vairākus padomniekus. 2. Dalībvalstu padome ir Starptautiskās olīvu padomes galvenā lēmumu pieņemšanas institūcija. Tā izmanto visas tādas tiesības un veic vai organizē darbības, lai izpildītu funkcijas, kas nepieciešamas, lai sasniegtu šī nolīguma mērķus. Dalībvalstu padome pieņem jebkādus ar šo nolīgumu noteiktos vai tajā paredzētos lēmumus, pieņem jebkādus ieteikumus vai ierosina jebkādus priekšlikumus, ja vien šīs tiesības vai funkcijas nav skaidri piešķirtas izpildsekretariātam vai izpilddirektoram. Jebkādi lēmumi, ieteikumi vai priekšlikumi, kas pirms šī nolīguma pieņemti saskaņā ar iepriekšējo starptautisko nolīgumu[1] un joprojām ir spēkā šī nolīguma spēkā stāšanās dienā, turpina būt spēkā, ja vien tie nav pretrunā ar šo nolīgumu vai tos nav anulējusi Dalībvalstu padome. 3. Dalībvalstu padome saskaņā ar šī nolīguma noteikumiem pieņem: a) darbības reglamentu; b) nolikumu par personālu, ņemot vērā to, kas noteikts attiecībā uz līdzīgu starpvaldību organizāciju amatpersonām; c) organizatorisko struktūru. 4. Lai spētu formulēt jebkādus ieteikumus un priekšlikumus, ko tā varētu uzskatīt par piemērotiem 1. pantā noteikto vispārīgo mērķu sasniegšanai, Dalībvalstu padome uzsāk vai organizē pētījumus vai citus darbus, ieskaitot detalizētas informācijas apkopošanu par dažāda veida palīglīdzekļiem, kas tiek izmantoti ar olīvu audzēšanu un olīvu produktiem saistītiem pasākumiem. Jebkādiem šāda veida pētījumiem un darbiem ir jāaptver pēc iespējas vairāk valstu vai valstu grupu, kā arī jāņem vērā attiecīgo valstu vispārīgos, sociālos un ekonomiskos apstākļus. Dalībvalstis saskaņā ar iepriekšminētās padomes noteikto procedūru informē Dalībvalstu padomi par secinājumiem, pie kādiem tās nonākušas, izskatot no šī nolīguma izrietošos ieteikumus un priekšlikumus. 5. Dalībvalstu padome publicē ikgadēju ziņojumu par tās darbību un šī nolīguma izpildi. 6. Dalībvalstu padome Starptautiskās olīvu padomes oficiālajās valodās noformē, sagatavo un publicē tādus ziņojumus, pētījumus un citus dokumentus, kādus tā uzskata par lietderīgiem un vajadzīgiem, kā arī uztur atbilstīgi atjaunotu tādu lietvedību, kāda nepieciešama, lai saskaņā ar nolīgumu tā pildītu savas funkcijas. 7. pants Dalībvalstu padomes sesijas 1. Dalībvalstu padome sanāk Starptautiskās olīvu padomes galvenajā mītnē, ja vien tā nenolemj citādi. Ja pēc kādas dalībvalsts ielūguma Dalībvalstu padome nolemj sanākt kaut kur citur, šai dalībvalstij jāsedz papildu izdevumi, ko tas rada Starptautiskās olīvu padomes budžetā, neskaitot tos, kas būtu jāsedz, noturot sesiju galvenajā mītnē. 2. Dalībvalstu padomei kārtējā sesija jānotur vismaz reizi gadā, rudenī. Ikviena dalībvalsts var pilnvarot citas dalībvalsts delegātu pārstāvēt tās intereses un izmantot tās tiesības piedalīties Dalībvalstu padomes lēmumu pieņemšanā vienā vai vairākās sesijās. Turklāt par šādu pilnvarojumu Dalībvalstu padomei jāiesniedz pamatoti pierādījumi. Dalībvalsts delegāts nedrīkst pārstāvēt vairāk kā vienas citas dalībvalsts intereses vai izmantot tās tiesības piedalīties Dalībvalsts padomes lēmumu pieņemšanā. 3. Dalībvalstu padome var tikt sasaukta jebkurā laikā pēc tās priekšsēdētāja ieskatiem. Priekšsēdētājs var arī sasaukt Dalībvalstu padomi, ja to prasa vairākas dalībvalstis vai viena atsevišķa dalībvalsts, ko atbalsta vismaz divas citas dalībvalstis. 4. Ar delegāciju piedalīšanos Dalībvalstu padomē saistītos izdevumus sedz attiecīgās dalībvalstis. 5. Par jebkuru no šī panta 2. punktā noteiktajām sesijām paziņo vismaz 60 dienas pirms katras šādas sesijas pirmās sēdes. Par šī panta 3. punktā noteiktajām sesijām paziņo vismaz 21 dienu pirms katras šādas sesijas pirmās sēdes. 6. Katras Dalībvalstu padomes sesijas nepieciešamo kvorumu veido dalībvalstu vairākuma delegātu klātbūtne, kas pārstāv vismaz 90 procentus no kopīgajām dalībvalstīm piešķirtajām līdzdalības daļām. Ja šī kvoruma nav, sesija tiek atlikta uz 24 stundām, un tai nepieciešamo kvorumu veido dalībvalstu delegātu klātbūtne, kas pārstāv vismaz 85 procentus no kopīgajām dalībvalstīm piešķirtajām līdzdalības daļām. 7. Ar iepriekšēju Dalībvalstu padomes piekrišanu visas vai daļu no Dalībvalstu padomes sesijām kā novērotāji var apmeklēt: a) šī nolīguma 14. pantā minētās starptautiskās organizācijas un institūcijas; b) pēc rakstiskas konsultēšanās laikā starp datumu, kurā ir nosūtīts paziņojums par sesiju un datumu, kad sesija tiek noturēta, – jebkuras Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalsts vai novērotājas valsts valdība, vai viena no šī nolīguma 14. pantā minētajām organizācijām, kas paredzējusi kļūt par šī nolīguma pusi, Novērotājiem nav tiesību vērsties pie Dalībvalstu padomes, ja vien to neatļauj priekšsēdētājs. 8. pantsLīdzdalības daļas 1. Dalībniekiem kopā ir 1000 līdzdalības daļas. Līdzdalības daļas tiek sadalītas starp dalībvalstīm proporcionāli sākotnējai informācijai par katru dalībvalsti, aprēķinot atbilstoši šādai formulai: q = p1 + e1 + p2 + e2 Šīs formulas lielumi ir vidējais apjoms, kas izteikts tūkstošos tonnu metriskajā sistēmā; kur jebkura daļa no 1000 tonnām, kas pārsniedz veselu skaitli, netiek ņemta vērā. Līdzdalības daļu decimāldaļas nav paredzētas. q: sākotnējā informācija, kas izmantota, lai proporcionāli aprēķinātu līdzdalības daļas, p1: vidējais pēdējo sešu olīvu ražas gadu olīveļļas produkcijas apjoms, e1: vidējais pēdējo sešu kalendāro gadu olīveļļas eksporta (muitas) apjoms, kas atbilst p1 aprēķināšanai vērā ņemtajiem pēdējiem olīvu ražas gadiem, p2: vidējais pēdējo sešu olīvu ražas gadu galda olīvu produkcijas apjoms, kas pārrēķināts olīveļļas ekvivalentā, izmantojot konversijas koeficientu 16 procenti, e2: vidējais pēdējo sešu kalendāro gadu galda olīvu eksporta (muitas) apjoms, kas atbilst p2 aprēķināšanai vērā ņemtajiem pēdējiem olīvu ražas gadiem un pārrēķināts olīveļļas ekvivalentā, izmantojot konversijas koeficientu 16 procenti. 2. Tomēr nevienai dalībvalstij nevar būt mazāk par piecām līdzdalības daļām. Šajā nolūkā, ja aprēķinu rezultātā, pamatojoties uz 1. pantā noteikto, kāda atsevišķa dalībvalsts iegūtu mazāk par 5 līdzdalības daļām, šīs dalībvalsts daļa tiek palielināta līdz piecām, un pārējo dalībvalstu līdzdalības daļas proporcionāli samazinātas. 3. Dalībvalstu padome saskaņā ar šo pantu aprēķinātās līdzdalības daļas apstiprina savā ikgadējā sesijā. Šāds sadalījums ir spēkā nākošajā gadā. 4. Sākotnējās līdzdalības daļas ir ietvertas šī nolīguma A pielikumā. Tās ir noteiktas, pamatojoties uz šī panta 1. un 2. punktu, ņemot vērā vidējos datus par pēdējiem sešiem olīvu ražas gadiem un kalendārajiem gadiem, par kuriem ir pieejami galīgie dati. Katru gadu Dalībvalstu padome saskaņā ar šī panta 1., 2. un 3. punktu atbilstīgi izmaina līdzdalības daļas. 9. pants Dalībvalstu padomes lēmumi 1. Ja vien šajā nolīgumā nav noteikts citādi, Dalībvalstu padomes lēmumus priekšsēdētāja noteiktajā laikā pieņem ar dalībvalstu vienprātīgu lēmumu. Šāds laika ierobežojums nedrīkst pārsniegt Dalībvalstu padomes sesijas ilgumu, kurā ir iesniegts lēmuma projekts. Ja šajā laikā vienprātīgs lēmums nav pieņemts, dalībvalstis balso par lēmuma pieņemšanu. 2. Jebkāds lēmums uzskatāms par pieņemtu, ja par to balso vismaz 50 procenti no dalībvalstīm, kurām kopā ir 82 procenti no līdzdalības daļām. 3. Dalībvalstu padome var pieņemt lēmumus sarakstes ceļā starp priekšsēdētāju un dalībvalstīm, nenoturot sesiju, ar noteikumu, ka neviena no dalībvalstīm neiebilst pret šādu procedūru. Šīs konsultāciju procedūras izmantošanas noteikumus Dalībvalstu padome nosaka savā reglamentā. Izpildsekretariāts, cik ātri vien iespējams, paziņo visām dalībvalstīm par jebkādiem šādā veidā pieņemtiem lēmumiem un iekļauj tos Dalībvalstu padomes nākošās sesijas gala ziņojumā. III IEDAĻA – PRIEKšSēDēTāJS UN VICEPRIEKšēDēTāJS 10. pants Priekšsēdētājs un vicepriekšsēdētājs 1. Dalībvalstu padome no dalībvalstu delegātiem ievēl priekšsēdētāju. Ja priekšsēdētājs ir delegācijas vadītājs, viņa vai viņas tiesības piedalīties Dalībvalstu padomes lēmumu pieņemšanā izmanto cits viņa vai viņas delegācijas dalībnieks. Nemazinot šajā nolīgumā vai saskaņā ar to izpilddirektoram piešķirtās tiesības vai funkcijas, priekšsēdētājs izmanto šajā nolīgumā vai saskaņā ar to noteiktās tiesības vai funkcijas, kas precizētas reglamentā. Priekšsēdētājs turklāt likumīgi pārstāv Starptautisko olīvu padomi un vada Dalībvalstu padomes sesijas. 2. Dalībvalstu padome no dalībvalstu delegāciju vidus ievēl arī priekšsēdētāja vietnieku. Gadījumā, ja priekšsēdētāja vietnieks ir delegācijas vadītājs, priekšsēdētāja vietniekam ir tiesības piedalīties Dalībvalstu padomes lēmumu pieņemšanā, izņemot, ja viņš vai viņa darbojas kā priekšsēdētājs, un šādā gadījumā viņš vai viņa deleģē šīs tiesības citam viņa vai viņas delegācijas dalībniekam. Priekšsēdētāja vietnieks aizvieto priekšsēdētāju viņa vai viņas prombūtnes laikā. 3. Priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks nesaņem nekādu atalgojumu. 4. Gan priekšsēdētāja, gan priekšsēdētāja vietnieka īslaicīgas prombūtnes gadījumā vai viena vai abu pastāvīgā prombūtnē Dalībvalstu padome uz laiku vai pastāvīgi pēc vajadzības ievēl jaunas amatpersonas no dalībvalstu delegāciju vidus. IV SADAĻA – KOMITEJAS UN APAKšKOMITEJAS 11. pants Finanšu komiteja 1. Dalībvalstu padome izveido Finanšu komiteju, kuras sastāvā ir pa vienam katras dalībvalsts pārstāvim. 2. Finanšu komiteja ir atbildīga par Starptautiskās olīvu padomes finanšu kontroli un par šī nolīguma IV nodaļas piemērošanas kontroli. Šajā kontekstā tā atbild par izpildsekretariāta piedāvāto Starptautiskās olīvu padomes ikgadējo budžetu projektu analīzi un izpēti. Dalībvalstu padomei apstiprināšanai tiek iesniegti tikai Finanšu komitejā izskatīti budžetu projekti. Finanšu komiteja saskaņā ar 18. panta noteikumiem tāpat ir atbildīga par Starptautiskās olīvu padomes finanšu pārskatu pārbaudi. Finanšu komiteja katru gadu Dalībvalstu padomei tās ikgadējā sesijā iesniedz apstiprināšanai iepriekšējā finanšu gada pārskatu kopā ar visiem citiem novērtējumiem, kas attiecas uz finanšu lietām. 3. Detalizētu šī panta noteikumu piemērošanas kārtību Dalībvalstu padome nosaka un pieņem savā reglamentā. 12. pantsCitas komitejas un apakškomitejas 1. Dalībvalstu padome var izveidot tādas komitejas un apakškomitejas, kādas tā uzskata par lietderīgām, lai pildītu savas funkcijas saskaņā ar šo nolīgumu. 2. Detalizētu šī noteikuma piemērošanas kārtību Dalībvalstu padome nosaka un pieņem savā reglamentā. Šī kārtība: a) nodrošina taisnīgu komiteju vadītāju vietu sadali starp dažādām dalībvalstīm; b) nosaka noteikumus, kas regulē novērotāju piedalīšanos tās komiteju un apakškomiteju sēdēs. V IEDAĻA – Izpildsekretariāts 13. pants Izpildsekretariāts 1. Starptautiskajai olīvu padomei ir izpildsekretariāts, ko veido izpilddirektors, augstākās amatpersonas un tāds personāls, kāds vajadzīgs, lai veiktu no šī nolīguma izrietošos uzdevumus. Izpilddirektora un augstāko amatpersonu iecelšana darbā ir noteikta Dalībvalstu padomes pieņemtajā reglamentā. 2. Dalībvalstu padome ieceļ izpilddirektoru un augstākās amatpersonas, pamatojoties uz proporcionālu sadalījumu starp dalībvalstīm un ģeogrāfiskās piederības līdzsvara principu. Dalībvalstu padome nosaka iecelšanas nosacījumus, ņemot vērā līdzīgās starpvaldības organizācijās atbilstošām amatpersonām piemērojamos nosacījumus. Tie ir aprakstīti reglamentā. 3. Izpilddirektors ir Starptautiskās olīvu padomes galvenā administratīvā amatpersona. Izpilddirektors pilda savus pienākumus un kopā ar augstākajām amatpersonām uz koleģiāliem pamatiem pieņem vadošus lēmumus. 4. Izpilddirektors ieceļ darbiniekus saskaņā ar nolikumu par personālu. 5. Izpilddirektors, augstākās amatpersonas un citi darbinieki nedrīkst veikt nekādu peļņu nesošu darbību nevienā no olīvu audzēšanas un olīvu produktu rūpniecības dažādajām nozarēm. 6. Izpilddirektors, augstākās amatpersonas un personāls ne no vienas dalībvalsts vai jebkādas ārpus Starptautiskās olīvu padomes pastāvošas iestādes nedrīkst lūgt vai saņemt norādījumus attiecībā uz viņu pienākumiem saistībā ar šo nolīgumu. Viņi atturas no jebkādas rīcības, kas varētu mest ēnu uz viņu kā starptautisku amatpersonu stāvokli, kas ir atbildīgi tikai Dalībvalstu padomei. Dalībvalstis respektē izpilddirektora, augstāko amatpersonu un personāla pienākumu īpašo starptautisko raksturu un izvairās tos ietekmēt sakarā ar viņu pienākumu pildīšanu. VI IEDAĻA– Sadarbība un attiecības ar citām organizācijām 14. pants Sadarbība ar citām organizācijām 1. Starptautiskā olīvu padome veic dažādus atbilstošus pasākumus, lai konsultētos vai sadarbotos ar Starptautisko Nāciju Organizāciju un tās institūcijām, proti, Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un Attīstības konferenci (UNCTAD); Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmu (UNDP), Pasaules Veselības organizāciju (WHO), Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju (FAO), Apvienoto FAO/WHO Codex Alimentarius komisijas programmu, Starptautisko Darba organizāciju (ILO), Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizāciju (UNESCO) un citām specializētajām Apvienoto Nāciju Organizācijas aģentūrām, kā arī ar tādām starpvaldību, valdību un nevalstiskām organizācijām, ar kādām olīvu nozarei varētu būt lietderīgi un cenšoties nodrošināt līdzekļus, lai visu dalībvalstu labā atbalstītu Starptautiskās olīvu padomes pasākumus. 2. Starptautiskā olīvu padome nodibina attiecības un, ja lietderīgi, izstrādā īpašus sadarbības līgumus ar starptautiskām vai reģionālām organizācijām, vai finanšu institūcijām, jo īpaši ar Kopējo izejmateriālu fondu. Jebkāds sadarbības līgums, kas noslēgts starp Starptautisko olīvu padomi un iepriekšminētajām starptautiskajām organizācijām vai institūcijām, saņem iepriekšēju Dalībvalstu padomes apstiprinājumu. Attiecībā uz jebkāda projekta īstenošanu saskaņā ar šo pantu Starptautiskā olīvu padome savā starptautiskas preču institūcijas statusā nedrīkst uzņemties nekādas finansiālas saistības par atsevišķu dalībvalstu vai citu organizāciju izsniegtajām garantijām. Nevienas dalībvalsts dalība Starptautiskajā olīvu padomē nevar būt par pamatu tās atbildībai par saistībām, kas izriet no jebkuras citas dalībvalsts vai organizācijas naudas aizņēmuma vai aizdevuma, kas saistīti ar šādiem projektiem. 3. Starptautiskā olīvu padome, ja nepieciešams, pastāvīgi informē UNCTAD par saviem pasākumiem un darba programmām, ņemot vērā UNCTAD īpašo lomu starptautiskajā preču tirdzniecībā. OTRĀ DAĻA – FINANŠU NOTEIKUMI IV NODAĻA – STARPTAUTISKĀS OLĪVU PADOMES BUDŽETI 15. pants Starptautiskās Olīvu padomes budžeti 1. Lai sasniegtu šī nolīguma I nodaļā noteiktos vispārīgos mērķus, Dalībvalstu padome pieņem šādus ikgadējos budžetus: - administratīvo budžetu, - tehniskās sadarbības budžetu, - veicināšanas budžetu. 2. Administratīvais budžets tiek finansēts no dalībvalstu iemaksām un jebkādiem citiem līdzīgi radītiem ieņēmumiem. Katras dalībvalsts ieguldījuma apjoms tiek noteikts proporcionāli tās līdzdalības daļai, kas noteikta saskaņā ar šī nolīguma 8. pantu. 3. Tehniskās sadarbības budžets tiek finansēts no: a) katras dalībvalsts ieguldījuma summas, kas tiek noteikta proporcionāli tās līdzdalības daļai, kas noteikta saskaņā ar šī nolīguma 8. pantu; b) subsīdijām, dalībvalstu brīvprātīgiem ziedojumiem, kas tiek pārvaldīti saskaņā ar līgumā starp Starptautisko olīvu padomi un dalībvalsti – dāvinātāju ietvertajiem noteikumiem, un dāvinājumiem; un c) jebkādiem citiem līdzīgi radītiem ieņēmumiem. 4. Veicināšanas budžets tiek finansēts no: a) katras dalībvalsts ieguldījuma summas, kas tiek noteikta proporcionāli tās līdzdalības daļai, kas noteikta saskaņā ar šī nolīguma 8. pantu; b) dalībvalstu brīvprātīgiem ziedojumiem, kas tiek pārvaldīti saskaņā ar līgumā starp Starptautisko olīvu padomi un dalībvalsti – dāvinātāju ietvertajiem noteikumiem; c) ziedojumiem no valdībām un/vai citiem avotiem; d) jebkādiem citiem līdzīgi radītiem ieņēmumiem. 5. Starptautiskā olīvu padome var saņemt arī cita veida papildu ieguldījumus, ieskaitot pakalpojumus, zinātnisko un tehnisko aprīkojumu un/vai personālu, kas varētu būt atbilstošs apstiprināto programmu prasībām. Papildus Starptautiskā olīvu padome starptautiskas sadarbības attīstības ietvaros cenšas sagādāt tādu būtisku finansiālu un/vai tehnisku palīdzību, kāda, vai nu finanšu vai citā veidā, varētu būt iegūstama no kompetentām starptautiskām, reģionālām vai nacionālām organizācijām. Iepriekšminētos ieguldījumus Dalībvalstu padome piešķir vai nu tehniskās sadarbības budžetam, vai veicināšanas budžetam, vai abiem budžetiem. 6. Administratīvā budžeta , tehniskās sadarbības budžeta un veicināšanas budžeta līdzekļus, kas nav izlietoti viena kalendāra gada laikā, var pārnest uz nākošajiem kalendārajiem gadiem kā attiecīgo budžetu avansa finansējumu, kas turklāt tiek sadalīti atbilstoši katras dalībvalsts līdzdalības daļām attiecīgajā kalendārajā gadā. Šādus līdzekļus nekādos apstākļos nedrīkst pārcelt uz citiem budžetiem, ja vien Dalībvalstu padome nav lēmusi citādi. 16. pants Administratīvie līdzekļi Papildus 15. pantā minētajiem budžetiem Starptautiskā olīvu padomei var tikt nodrošināti līdzekļi administratīviem mērķiem, attiecībā uz kuriem tās reglamentā ir izstrādāti noteikumi. 17. pants Dalības maksas iemaksas 1. Dalībvalstu padome katru gadu savā ikgadējā sesijā nosaka iemaksu apjomu, ko nākošajā kalendārajā gadā maksā katra dalībvalsts, kas tiek aprēķināts, pamatojoties uz katrai dalībvalstij atbilstīgo līdzdalības daļu skaitu, kas noteikts saskaņā ar 8. pantu. 2. Katras dalībvalsts, kas pēc tā stāšanās spēkā kļūst par šī nolīguma pusi, sākotnējos apstākļus novērtē Dalībvalstu padome. Jaunās dalībvalsts iemaksas aprēķina, pamatojoties uz dalībvalstīm noteiktajām līdzdalības daļām un attiecīgā gada atlikušo daļu jaunās dalībvalsts pievienošanās dienā, bet novērtējumus, kas šim kalendārajam gadam veikti attiecībā uz citām dalībvalstīm negroza. 3. Maksājumu termiņš 15. pantā noteiktajām iemaksām iestājas tā kalendāra gada, kuram tās ir aprēķinātas, pirmajā dienā. Tās tiek noteiktas eiro un ir maksājamas šajā valūtā vai līdzvērtīgā apjomā jebkurā brīvi konvertējamā valūtā. 4. Lai Starptautiskajai olīvu padomei dotu iespēju normāli darboties un ļautu īstenot attiecīgajā kalendārajā gadā plānotos pasākumus, Dalībvalstu padome kalendāra gada sākumā prasa, lai dalībvalstis, cik ātri iespējams, veiktu savas iemaksas. Ja dalībvalsts sešu mēnešu laikā kopš kalendāra gada sākuma neveic iemaksu, Dalībvalstu padome to lūdz veikt maksājumu nākošo trīs mēnešu laikā. Ja šie divi pēdējie termiņi netiek ievēroti, šim jautājumam tās kārtējā sesijā tiek piegriezta Dalībvalstu padomes uzmanība. Dalībvalsts, kura nokavējusi maksājumu, tiesības piedalīties Dalībvalstu padomes lēmumu pieņemšanā un ieņemt vēlētu amatu Dalībvalstu padomē, tās komitejās un apakškomitejās tiek automātiski atceltas līdz dienai, kad iemaksa ir pilnībā veikta. Pēc dalībvalsts, kura ir nokavējusi maksājumu, uzklausīšanas Dalībvalstu padome pieņem jebkādu citu atbilstīgu lēmumu, kas tiek piemērots. 5. Dalībvalstu padomes lēmums nevar atbrīvot dalībvalsti no tās finansiālajām saistībām sakarā ar šo nolīgumu. 18. pantsFinanšu kontrole 1. Starptautiskās olīvu padomes finanšu kontroli saskaņā ar 11. pantu veic Finanšu komiteja. 2. Starptautiskās olīvu padomes finanšu pārskati par iepriekšējo kalendāra gadu, ko apstiprinājis neatkarīgs auditors, tiek iesniegti Finanšu komitejai, kas pēc uzskaites analīzes tos iesniedz Dalībvalstu padomei tās ikgadējā sesijā apstiprināšanai un publicēšanai. Dalībvalstu padome ieceļ neatkarīgu auditoru, rīkojot konkursu, kurā piedalās vismaz trīs attiecīgi specializējušās firmas. Neatkarīgais auditors nevar tikt iecelts ilgāk kā uz trim gadiem. Firmu, kas izvēlēta, lai auditētu Starptautiskās olīvu padomes grāmatvedības uzskaiti, šī nolīguma spēkā esamības laikā nākamo deviņu gadu periodā nevar atkārtoti izvēlēties par auditoru. 3. Dalībvalstu padome turklāt savā ikgadējā sesijā pārbauda un apstiprina ziņojumu par: - Starptautiskās olīvu padomes naudas līdzekļu, aktīvu un skaidras naudas pārvaldības pārbaudi; - finanšu darījumu revīziju un to atbilstību spēkā esošajām normatīvajiem aktiem un budžeta piešķīrumiem. 19. pants Likvidācija 1. Dalībvalstu padome, ja tā tiek atlaista, vispirms veic 47. panta 5. punktā noteiktos pasākumus. 2. Šī nolīguma termiņam beidzoties, ja tas netiek pagarināts, paildzināts vai atjaunots, Starptautiskās olīvu padomes aktīvi un jebkādi neizmantotie 16. pantā minētie naudas līdzekļi, kā arī 15. pantā minēto budžetu neizmantotie naudas līdzekļi tiek atmaksāti dalībvalstīm proporcionāli to tajā brīdī spēkā esošajam līdzdalības daļu kopskaitam. Brīvprātīgie ziedojumi, kas minēti 15. panta 4.b punktā un 15. panta 5.b punktā, un dāvinājumi, kas minēti 15. panta 5.c punktā, tiek atmaksāti attiecīgajam dalībniekam vai dāvinātājam. TREŠĀ DAĻA – EKONOMISKIE UN STANDARTIZĀCIJAS NOTEIKUMI V NODAĻA – OLĪVEĻĻU, OLĪVU IZSPAIDU EĻĻU UN GALDA OLĪVU NOSAUKUMI UN DEFINĪCIJAS – ĢEOGRĀFISKĀS NORĀDES 20. pants Nosaukuma “olīveļļa” izmantošana 1. Nosaukumu “olīveļļa” lieto tikai attiecībā uz eļļu, kas iegūta vienīgi no olīvām, izslēdzot eļļu, kas iegūta ar šķīdināšanas vai pāresterifikācijas procesiem un jebkādu maisījumu ar cita veida eļļām. 2. Nosaukumu “olīveļļa” vienu pašu nekādā gadījumā nevar lietot attiecībā uz olīvu izspaidu eļļām. 3. Dalībvalstis apņemas aizliegt savā iekšējā un starptautiskajā tirdzniecībā jebkādu šim pantam neatbilstošu nosaukuma “olīveļļa” lietošanu vienu pašu vai kombinācijā ar citiem vārdiem. 21. pants Olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvu nosaukumi un definīcijas 1. B pielikumā ir aprakstītas šādas dažādu kategoriju atšķirīgu olīveļļu un olīvu izspaidu eļļu definīcijas: I. Olīveļļa: A. neapstrādātas olīveļļas: a) neapstrādātas olīveļļas, kas derīgas patērēšanai tādas, kādas tās ir: i) neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa, ii) neapstrādāta olīveļļa, iii) neapstrādāta parastā olīveļļa; b) neapstrādātas olīveļļas, kas nav derīgas patērēšanai tādas, kādas tās ir: neapstrādāta lampantes olīveļļa; B. rafinēta olīveļļa; C. olīveļļa. II. Olīvu izspaidu eļļa: A. nerafinēta olīvu izspaidu eļļa; B. rafinēta olīvu izspaidu eļļa; C. olīvu izspaidu eļļa. 2. C pielikumā ir aprakstītas šādu galda olīvu veidu definīcijas: i) zaļās olīvas, ii) mainīgas krāsas olīvas, iii) melnās olīvas. 3. Dalībvalstu padome šajā pantā noteiktajās eļļu kategorijās un galda olīvu veidos un B un C pielikumos noteiktajās definīcijās var veikt tādus grozījumus, kādus tā uzskata par vajadzīgiem vai lietderīgiem. 22. pantsDalībvalstu uzdevumi 1. Starptautiskās olīvu padomes dalībvalstis apņemas savā starptautiskajā tirdzniecībā lietot B un C pielikumos noteiktos nosaukumus un veicina to izmantošanu savā starptautiskajā tirdzniecībā. 2. Dalībvalstu padome saskaņā ar 25. panta 3. punktu nosaka kvalitātes kritēriju standartus, kas piemērojami dalībvalstu starptautiskajā tirdzniecībā. 3. Dalībvalstis apņemas detalizēti analizēt nosaukumu un ģeogrāfisko norāžu definīcijas, kas var ekonomiski interesēt dalībvalstis, kā arī minimālos valstu tiesiskos noteikumus, kādi nepieciešami, lai nodrošinātu, vai kas nodrošina šādu norāžu aizsardzību. Šajā nolūkā Starptautiskā olīvu padome nodrošina līdzekļus, lai izveidotu šādu norāžu savstarpējas atzīšanas sistēmu. 4. Ģeogrāfiskās norādes, ja tādas dotas, var attiecināt tikai uz neapstrādātām olīveļļām un galda olīvām, kas pieder pie augstākā labuma preču tirdzniecības kategorijas un izgatavotas saskaņā ar attiecīgiem šiem produktiem paredzētiem noteikumiem. 5. Ģeogrāfiskās norādes var tikt izmantotas tikai saskaņā ar izcelsmes valsts tiesību aktos noteiktajiem nosacījumiem. 6. Dalībvalstis jo īpaši apņemas izveidot sistēmu ģeogrāfisko norāžu savstarpējai atzīšanai, lai nodrošinātu ar dalībvalstu likumiem aizsargāto ģeogrāfisko norāžu aizsardzību ex officio, un savās teritorijās aizliegt un ierobežot tādu ģeogrāfisko norāžu un olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvu nosaukumu lietošanu starptautiskas tirdzniecības nolūkā, kas ir pretrunā ar šiem principiem. Šīs saistības attiecas uz visiem uzrakstiem, kas izvietoti uz iepakojumiem, faktūrrēķiniem, preču pavadzīmēm un tirdzniecības dokumentiem, vai izmantoti reklāmās, un ar olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvu starptautisko mārketingu saistītām preču zīmēm, reģistrētiem nosaukumiem un ilustrācijām, ciktāl šādi uzraksti var radīt maldīgus priekšstatus vai izraisīt neskaidrību par attiecīgo olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu vai galda olīvu izcelsmes vietu vai kvalitāti. 23. pants Strīdi un izlīgumi 1. Jebkādu strīdu attiecībā uz ģeogrāfiskajām norādēm, kas rodas sakarā ar šīs nodaļas noteikumu interpretāciju vai domstarpībām to piemērošanā, ja strīds nav atrisināts tiešās sarunās, izskata Dalībvalstu padome. 2. Dalībvalstu padome cenšas panākt izlīgumu strīdā pēc tam, kad ir noskaidrots konsultantu grupas viedoklis, kā tas noteikts 37. panta 1. punktā, un pēc konsultācijām ar Pasaules Intelektuālā īpašuma organizāciju, kompetentu profesionālu organizāciju un, ja nepieciešams, ar Starptautisko tirdzniecības kameru un specializētām starptautiskām analītiskās ķīmijas institūcijām; ja tas nav devis panākumus, un pēc tam, kad Dalībvalstu padome ir nolēmusi, ka ir izmantoti visi līdzekļi, lai panāktu vienošanos, strīdā iesaistītajām dalībvalstīm ir tiesības pēdējā instancē griezties pēc palīdzības Starptautiskajā tiesā. VI NODAĻA – OLĪVU PRODUKTU TIRGU STANDARTIZĀCIJA 24. pants Olīveļļas, olīvu izspaidu eļļas un galda olīvu tirgus situācijas un tā attīstības izpēte 1. Saistībā ar 1. pantā noteiktajiem vispārīgajiem mērķiem un nolūkā dot ieguldījumu olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvu tirgus standartizācijā un lai koriģētu jebkādu ražu nevienmērības vai citu faktoru izraisītu neatbilstību starp starptautisko piedāvājumu un pieprasījumu, dalībvalstis Starptautiskajai olīvu padomei padara pieejamu un sniedz visu nepieciešamo informāciju, statistikas datus un dokumentus par olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvām. 2. Dalībvalstu padome, pamatojoties uz katras dalībvalsts saskaņā ar 36. pantu sniegto informāciju, jebkādu informāciju, ko Starptautiskajai olīvu padomei paziņojušas valstu, kas nav šī nolīguma puses, valdības un jebkādiem citiem Starptautiskajai olīvu padomei par šo jautājumu pieejamiem atbilstīgiem statistikas materiāliem, savā ikgadējā sesijā veic olīvu produktu uzkrājumu detalizētu izpēti un olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvu vispārējā pieprasījuma un piedāvājuma novērtējumu. Dalībvalstu padome, ņemot vērā visu tai pieejamo informāciju, pēta tirgus situāciju un veic visu olīvu produktu piedāvājuma un pieprasījuma vispārīgu novērtējumu, un var ierosināt dalībvalstīm veikt tādus pasākumus, kādus tā uzskata par vēlamiem. 25. pants Olīvu produktu tirgus standartizācija 1. Starptautiskā olīvu padome organizē pētījumus nolūkā dot ieteikumus dalībvalstīm, kā sasniegt līdzsvaru starp ražošanu un patēriņu un, vispārīgāk, kā ilgtermiņā, piemērojot atbilstošus pasākumus, standartizēt olīvu produktu tirgu. 2. Šādas standartizācijas nolūkā Starptautiskā olīvu padome organizē arī pētījumus, lai dalībvalstīm ieteiktu piemērotus problēmu, kas var rasties sakarā ar olīveļļas, olīvu izspaidu eļļas un galda olīvu starptautiskā tirgus attīstību, risinājumus, izmantojot atbilstošus pasākumus, ņemot vērā tirgus nelīdzsvarotību, ko rada ražošanas svārstības vai citi iemesli. 3. Starptautiskā olīvu padome pēta veidus un līdzekļus, kā nodrošināt starptautiskās tirdzniecības paplašināšanos un palielināt olīveļļas un galda olīvu patēriņu. Jo īpaši tā sniedz dalībvalstīm attiecīgas rekomendācijas saistībā ar: a) standarta starptautisko līgumu ieviešanu un izmantošanu darījumos ar olīveļļām, olīvu izspaidu eļļām un galda olīvām; b) starptautisku strīdu noregulēšanas un arbitrāžas iestāžu izveidošanu un darbību, lai risinātu jebkādus strīdus, kas attiecas uz darījumiem ar olīveļļām, olīvu izspaidu eļļām un galda olīvām; c) standartu piemērošanu attiecībā uz olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvu fiziskajām, ķīmiskajām un organoleptiskajām īpašībām; d) vienotu analīzes metožu ieviešanu. 4. Starptautiskā olīvu padome izmanto jebkādus līdzekļus, ko tā uzskata par lietderīgiem, lai starptautiskā līmenī ierobežotu negodīgu konkurenci, ieskaitot tādu valstu, kas nav šī Nolīguma puses, vai personu, kas ir šādu valstu pilsoņi, konkurences cīņu. CETURTĀ DAĻA – TEHNISKIE NOTEIKUMI VII NODAĻA – TEHNISKĀ SADARBĪBA OLĪVU NOZARĒ 26. pants Programmas un pasākumi 1. Lai sasniegtu 1. pantā noteiktos vispārīgos mērķus attiecībā uz tehnisko sadarbību sakarā ar olīvām un olīvu produktiem, Starptautiskā olīvu padome, darbojoties Dalībvalstu padomes personā, plāno, veicina un izstrādā ar to saistītas pasākumu programmas. 2. Šāda tehniskā sadarbība ietver olīvu audzēšanas, olīveļļas iegūšanas un galda olīvu nozares. 3. Lai veicinātu šādu sadarbību, Starptautiskā olīvu padome var veikt tiešus pasākumus. 4. Lai īstenotu daļu vai visus šīs nodaļas noteikumus, Starptautiskā olīvu padome var nolemt iesaistīt sadarbībā nacionālas vai starptautiskas, valsts vai privātas institūcijas un/vai uzņēmumus. Budžeta robežās tā var arī piešķirt finansiālu palīdzību iepriekšminētajām institūcijām un/vai uzņēmumiem. 27. pants Pētniecība un izstrāde 1. Starptautiskā olīvu padome, darbojoties Dalībvalstu padomes personā, izskata visus pētniecības un izstrādes projektu priekšlikumus, par kuriem dalībvalstīm ir kopīga interese, un šajā jomā veic tādus pasākumus, kādi ir lietderīgi. 2. Starptautiskā olīvu padome var iesaistīt sadarbībā specializētus pētniecības institūtus, laboratorijas un centrus, lai dalībvalstu labā ieviestu, pārbaudītu, izmantotu un izplatītu šādu pētniecības un izstrādes programmu pētījumu rezultātus. 3. Starptautiskā olīvu padome organizē nepieciešamos pētījumus par ekonomisko atdevi, ko var sagaidīt no pētījumu un attīstības programmu rezultātu izmantošanas. 28. pants Apmācība un īpašie pasākumi 1. Starptautiskā olīvu padome, darbojoties Dalībvalstu padomes personā, veic visus nepieciešamos pasākumus, lai dažādos līmeņos organizētu kvalifikācijas celšanas un apmācību kursus olīvu nozares tehniskajiem speciālistiem, jo īpaši no dalībvalstīm, kas pieskaitāmas jaunattīstības valstīm. 2. Starptautiskā olīvu padome veicina dalībvalstu, kurām ir augsti attīstītas olīvu audzēšanas, olīveļļas iegūšanas un galda olīvu pārstrādes metodes, tehnoloģiju nodošanu dalībvalstīm, kas pieskaitāmas jaunattīstības valstīm. 3. Starptautiskā olīvu padome sekmē jebkādu tehnisko sadarbību, dodot iespēju dalībvalstīm, kurām vajadzīgi šādi pakalpojumi, izmantot konsultantus un ekspertus. 4. Starptautiskā olīvu padome sekmē dalībvalstu delegāciju un ekspertu piedalīšanos tās vispārīgajās vai zinātniski tehniskajās sanāksmēs. 5. Dalībvalstu padome jo īpaši: a) realizē īpašus pētījumus un pasākumus; b) sasauc starptautiskus seminārus un sanāksmes vai veicina to organizēšanu; c) apkopo tehnisko informāciju un izsūta to visām dalībvalstīm; d) veicina ar tehnisko sadarbību saistīto pasākumu koordināciju starp dalībvalstīm olīvu audzēšanas, olīveļļas iegūšanas un galda olīvu nozarē, ieskaitot rīcību, kas saistīta ar starpreģionālo vai reģionālo plānošanu. e) veicina tādu divpusēju vai daudzpusēju sadarbību, kas var palīdzēt Starptautiskajai olīvu padomei sasniegt šī nolīguma mērķus. VIII NODAĻA – CITI PASĀKUMI 29. pants Citi pasākumi Starptautiskā olīvu padome: a) veicina un koordinē atbilstošu izpēti un pētījumus par olīveļļas un galda olīvu bioloģisko vērtību, īpašu uzsverot to uzturvērtību un citas būtiskas īpašības. b) kopā ar speciālistu organizācijām izstrādā ar olīvām saistīto terminoloģiju, olīvu produktus aptverošus standartus un attiecīgas analīžu metodes, kā arī citus standartus, kas saistīti ar olīvu nozari. c) veic jebkādus piemērotus pasākumus, lai sagatavotu kopsavilkumu par taisnīgu tirdzniecības praksi olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvām starptautiskajā tirdzniecībā. PIEKTĀ DAĻA – VEICINĀŠANAS NOTEIKUMI IX NODAĻA – VISPASAULES OLĪVEĻĻAS UN GALDA OLĪVU PATĒRIŅA VEICINĀŠANA 30. pants Olīveļļas un galda olīvu patēriņa veicināšanas programmas 1. Dalībvalstis apņemas kopīgi veikt vispārīgus veicināšanas pasākumus, lai palielinātu olīveļļas un galda olīvu vispasaules patēriņu, izmantojot attiecīgi B un C pielikumos definēto pārtikā lietojamo olīveļļu un galda olīvu nosaukumus. 2. Šie pasākumi notiek izglītojošu un informatīvu kampaņu veidā, kurās tiek apskatītas olīveļļu un galda olīvu organoleptiskās un ķīmiskās īpašības, kā arī to uzturvērtības, ārstnieciskās un citas īpašības. 3. Veicināšanas kampaņas ir vērstas uz patērētāju informēšanu par olīveļļu un galda olīvu nosaukumiem, izcelsmes vietām un avotiem, rūpējoties par to, lai nodrošinātu, ka neviena īpašība, izcelsmes vieta vai avots netiek reklamēts vai izcelts kā pārāks par citiem. 4. Par atbilstoši šim pantam organizējamām veicināšanas programmām lemj Dalībvalstu padome, ņemot vērā tam pieejamos resursus. Priekšroka tiek dota pasākumiem visvairāk patērējošās valstīs un tajās, kur olīveļļas un galda olīvu patēriņš, iespējams, pieaugs. 5. Veicināšanas budžeta resursi tiek izmantoti, ņemot vērā šādus kritērijus: a) patēriņa apjoms un pastāvošo tirgu attīstības iespējas; b) jauna noieta radīšana olīveļļai un galda olīvām; c) no veicināšanas izdevumiem sagaidāmā atdeve. 6. Dalībvalstu padome pārvalda visus kopīgiem veicināšanas mērķiem piešķirtos līdzekļus. Kā pielikumu budžetam saistībā ar šo veicināšanu tā sagatavo ikgadēju prognozi par ieņēmumiem un izdevumiem. 7. Gadījumā, ja dalībvalsts, organizācija vai persona nodrošina brīvprātīgu ziedojumu veicināšanas pasākuma izpildei, Dalībvalstu padome apstiprina procedūras, kas regulē šādu resursu izmantošanu īpašas vienošanās ietvaros starp Starptautisko olīvu padomi un dāvinātāju. 8. Starptautiskā olīvu padome ir atbildīga par veicināšanas programmu tehnisko izpildi, kuru var uzticēt arī saskaņā ar reglamentu izraudzītām specializētām institūcijām. 31. pants Starptautiskās olīvu padomes starptautisko garantiju apzīmējums Dalībvalstu padome var pieņemt noteikumus par starptautiskās kvalitātes garantijas apzīmējuma lietošanu, kas nodrošina atbilstību Starptautiskās olīvu padomes starptautiskajiem standartiem. SESTĀ DAĻA – CITI NOTEIKUMI X NODAĻA – DAŽĀDAS SAISTĪBAS 32. pants Vispārīgās saistības Dalībvalstis apņemas nepieņemt nekādus pasākumus, kas ir pretrunā ar viņu saistībām saskaņā ar šo nolīgumu vai 1. pantā noteiktajiem vispārīgajiem mērķiem. 33. pantsDalībvalstu finansiālās saistības Saskaņā ar vispārīgiem tiesiskiem principiem katras dalībvalsts finansiālā atbildība pret Starptautisko olīvu padomi un citām dalībvalstīm aprobežojas ar tās saistībām saskaņā ar 15. pantu attiecībā uz iemaksām budžetos, kas minētas tajā pašā pantā un, atbilstoši apstākļiem, saskaņā ar 16. pantu attiecībā uz administratīvajiem līdzekļiem. 34. pants Vides un ekoloģiskie aspekti Dalībvalstis visos olīvu un olīveļļas ražošanas posmos pievērš pienācīgu uzmanību vides un ekoloģiskajiem aspektiem un uzņemas ieviest tādus pasākumus, kādus Dalībvalstu padome varētu uzskatīt par vajadzīgiem, lai veiktu uzlabojumus vai atrisinātu jebkādas problēmas, ar kurām jāsaskaras šajā jomā. 35. pants Starptautiskās tirdzniecības un patēriņa veicināšana Dalībvalstis apņemas pieņemt visus atbilstošos pasākumus, lai sekmētu tirdzniecību, veicinātu olīveļļu un galda olīvu patēriņu un nodrošinātu pienācīgu šo produktu starptautiskās tirdzniecības attīstību. Šajā nolūkā tās apņemas ievērot principus, noteikumus un vadlīnijas, kurus tās ir apstiprinājušas pilntiesīgā starptautiskā forumā. 36. pants Informācija Dalībvalstis apņemas padarīt pieejamu un sniegt Starptautiskajai olīvu padomei visus statistikas datus, informāciju un dokumentāciju, kas tai vajadzīga, lai pildītu savas funkcijas saskaņā ar šo nolīgumu, un jo īpaši jebkādu informāciju, ko tā pieprasa, lai noteiktu olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvu uzkrājumus un iegūtu zināšanas par dalībvalstu politiku attiecībā uz olīvu produktiem. XI NODAĻA – STRĪDI UN PRETENZIJAS 37.pants Strīdi un pretenzijas 1. Jebkādi strīdi par šī nolīguma interpretāciju vai piemērošanu, kas nav strīdi saskaņā ar 23. pantu un kas nav atrisināti sarunu ceļā, pēc jebkuras dalībvalsts, kas ir strīdā iesaistītā puse, prasības tiek nodotas izskatīšanai Dalībvalstu padomei, kura, attiecīgajai dalībvalstij nepiedaloties, pieņem lēmumu, ja nepieciešams, pēc konsultantu grupas, kuras struktūra un darbības kārtība tiek noteikta reglamentā, viedokļa noskaidrošanas. 2. Pamatots konsultantu grupas viedoklis tiek iesniegts Dalībvalstu padomei, kas pēc visu attiecīgo faktu noskaidrošanas atrisina strīdu. 3. Jebkādas pretenzijas par to, ka dalībvalsts saskaņā ar šo nolīgumu nav izpildījusi savas saistības, pēc pretenzijas izvirzījušās dalībvalsts pieprasījuma tiek nodotas izskatīšanai Dalībvalstu padomei, kas pēc konsultēšanās ar strīdā iesaistītajām dalībvalstīm un, ja nepieciešams, pēc šī panta 1. punktā minētās konsultantu grupas viedokļa noskaidrošanas, attiecīgajai dalībvalstij nepiedaloties, pieņem lēmumu. 4. Ja Dalībvalstu padome konstatē, ka dalībvalsts ir pārkāpusi šo nolīgumu, tā var pret šo dalībvalsti vai nu vērst sankcijas, sākot ar vienkāršu brīdinājumu līdz dalībvalsts tiesību piedalīties Dalībvalstu padomes lēmumu pieņemšanā apturēšanai līdz laikam, kad tā ir izpildījusi savas saistības vai, saskaņā ar 45. pantā noteikto procedūru, izslēgt dalībvalsti no līdzdalības nolīgumā. Attiecīgajai dalībvalstij ir tiesības pēdējā instancē iesniegt prasību tiesā. XII NODAĻA – NOBEIGUMA NOSACĪJUMI 38. pants Depozitārijs Ar šo Spānijas valdība tiek izraudzīta par šī nolīguma depozitāriju. 39. pantsParakstīšana, ratifikācija, pieņemšana un apstiprināšana 1. Šis nolīgums ir atklāts parakstīšanai Madridē pie Spānijas valdības no 2005. gada 15. jūnija līdz 2005. gada 31. decembrim ieskaitot valdībām, kas ielūgtas uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Konferenci pārrunām par 1986. gada Starptautiskā nolīguma par olīveļļu un galda olīvām, kas grozīts un pagarināts 1993. gadā, pēctecīgās aizstāšanas nolīgumu. 2. Jebkura šī panta 1. punktā minētā valdība var: a) šī nolīguma parakstīšanas laikā paziņot, ka ar šādu parakstīšanu tā izsaka savu piekrišanu, ka šis nolīgums tai ir saistošs (parakstīšana bez iebildumiem); vai b) pēc šī nolīguma parakstīšanas to ratificēt, pieņemt vai apstiprināt, šajā nolūkā attiecīgo dokumentu deponējot depozitārijā. Šis nolīgums ir atklāts Eiropas Kopienai parakstīšanai, ratificēšanai, pieņemšanai vai apstiprināšanai. 3. Dokumenti par ratificēšanu, pieņemšanu vai apstiprināšanu tiek deponēti depozitārijā. 40. pants Pievienošanās 1. Jebkura valsts var pievienoties šim nolīgumam saskaņā ar Starptautiskās olīvu padomes, kas darbojas Dalībvalstu padomes personā, noteiktajiem nosacījumiem, ieskaitot līdzdalības daļu skaitu un pievienošanās dokumentu deponēšanas galīgo termiņu. Tomēr Dalībvalstu padome var piešķirt galīgā termiņa pagarinājumu valdībām, kas nespēj pievienoties pievienošanās nosacījumos noteiktajā termiņā. Pēc pievienošanās valsts, kā tas noteikts pievienošanās nosacījumos, tiek uzskatīta par ierakstītu kopā ar tās līdzdalības daļām šī nolīguma A pielikumā. Šis nolīguma pievienošanās procedūra ir atklāta Eiropas Kopienai. 2. Pievienošanās tiek īstenota, deponējot pievienošanās dokumentu depozitārijā. Pievienošanās dokumentos tiek paziņots, ka valdība pieņem visus Starptautiskās olīvu padomes noteiktos nosacījumus. 41. pants Paziņojums par īslaicīgu piemērošanu 1. Parakstītāja valdība, kas paredzējusi ratificēt, pieņemt vai apstiprināt šo nolīgumu, vai valdība, kurai Dalībvalstu padome ir noteikusi pievienošanās nosacījumus, bet kura vēl nav spējusi deponēt savu dokumentu, jebkurā laikā var paziņot depozitārijam, ka tā šo nolīgumu piemēros īslaicīgi, kad tas saskaņā ar 42. pantu stāsies spēkā vai, ja tas jau ir stājies spēkā, noteiktā datumā. 2. Valdība, kas saskaņā ar šī panta 1. punktu ir paziņojusi, ka tā piemēros šo nolīgumu, kad tas stāsies spēkā, vai noteiktā datumā, ja tas jau ir stājies spēkā, sākot no šīs dienas ir pagaidu dalībvalsts tikmēr, kamēr tā deponē savu ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentu un līdz ar to kļūst par dalībvalsti. 42. pants Stāšanās spēkā 1. Šis nolīgums galīgi stājas spēkā dienā, kad vismaz piecas no šī nolīguma A pielikumā minētajām valdībām, kuru daļas veido vismaz 90 procentus no līdzdalības daļām, ir bez iebildumiem parakstījušas šo nolīgumu, vai ir to ratificējušas, pieņēmušas, apstiprinājušas vai tam pievienojušās. 2. Ja 2006. gada 1. janvārī šis nolīgums nav stājies spēkā saskaņā ar šī panta 1. punktu, tas stājas spēkā īslaicīgi, ja līdz šim datumam piecas valdības, kas atbilst šī panta 1. punkta procentuālās attiecības prasībām, ir bez iebildumiem parakstījušas šo nolīgumu, vai ir to ratificējušas, pieņēmušas vai apstiprinājušas, vai paziņojušas depozitārijam, ka tās piemēros šo nolīgumu īslaicīgi. 3. Ja 2006. gada 1. janvārī prasības saskaņā ar šī panta 1. punktu vai 2. punktu par stāšanos spēkā nav izpildītas, depozitārijs lūdz tās valdības, kas bez iebildumiem ir parakstījušas šo nolīgumu vai ir to ratificējušas, pieņēmušas vai apstiprinājušas, vai ir paziņojušas depozitārijam, ka piemēros šo nolīgumu īslaicīgi, nolemt, vai padarīt šo nolīgumu par galīgi spēkā esošu, vai pilnībā vai daļēji īslaicīgi piemērojamu savā starpā, tādā datumā, kādu tās varētu noteikt. 4. Jebkurai valdībai, kas saskaņā ar 41. pantu nav paziņojusi depozitārijam, ka tā piemēros šo nolīgumu īslaicīgi un, kas deponē dokumentu par ratifikāciju, pieņemšanu, apstiprināšanu vai pievienošanos pēc šī nolīguma stāšanās spēkā, šis nolīgums stājas spēkā šādas deponēšanas datumā. 43. pants Grozīšana 1. Starptautiskā olīvu padome, darbojoties Dalībvalstu padomes personā, dalībvalstīm var ieteikt šī nolīguma grozījumus. 2. Ierosināto grozījumu saskaņā ar nolīguma 9. pantu pieņem Dalībvalstu padome, un tas visām dalībvalstīm stājas spēkā 90 dienu laikā pēc tam, kad depozitārijs ir saņēmis paziņojumu par Dalībvalstu padomes lēmumu. 44. pants Izstāšanās 1. Jebkura dalībvalsts jebkurā laikā pēc šī nolīguma spēkā stāšanās var izstāties no šī nolīguma, iesniedzot depozitārijam rakstisku paziņojumu par izstāšanos. Dalībvalsts vienlaicīgi par šo rīcību rakstiski informē Starptautisko olīvu padomi. 2. Izstāšanās saskaņā ar šo pantu stājas spēkā 90 dienu laikā tam, kad depozitārijs ir saņēmis paziņojumu. 45. pants Izslēgšana Neierobezojot 37. pantā noteikto, ja Dalībvalstu padome nolemj, ka kāda dalībvalsts nepilda savas saistības saskaņā ar šo nolīgumu, un turklāt nolemj, ka šāds pārkāpums nozīmīgi kaitē šī nolīguma darbībai, tā ar pamatotu citu dalībvalstu lēmumu, attiecīgajai dalībvalstij klāt neesot, izslēdz šo dalībvalsti no šī nolīguma. Starptautiskā olīvu padome par šo lēmumu nekavējoties paziņo depozitārijam. Attiecīgā dalībvalsts beidz būt par šī nolīguma dalībvalsti 30 dienu laikā pēc Dalībvalstu padomes lēmuma pieņemšanas datuma. 46. pantsRēķinu nomaksa 1. Dalībvalstu padome nosaka jebkādu rēķinu nomaksu, ko tā uzskata par taisnīgu, ņemot vērā visas saistības, kas rada tiesiskas sekas Starptautiskajai olīvu padomei un kas attiecas uz dalībvalsti, kas ir izstājusies no šī nolīguma, vai kura ir izslēgta no Starptautiskās olīvu padomes, vai citā veidā beigusi būt šī nolīguma puse, kā arī pietiekamu tam nepieciešamo pārejas perioda ilgumu, proti, laiku, kurā šādas saistības ir jāizbeidz. Atkāpjoties no iepriekšējās daļas, šādai dalībvalstij ir pienākums samaksāt jebkādas summas, kas no tās pienākas Starptautiskajai olīvu padomei attiecībā uz periodu, kurā tā bija dalībvalsts. 2. Pēc šī nolīguma izbeigšanās nevienai šī panta 1. punktā minētajai dalībvalstij nav tiesību ne uz kādu likvidācijas ieņēmumu daļu vai citiem Starptautiskās olīvu padomes aktīviem, kā arī tās nevar tikt apgrūtinātas ne ar kādu Starptautiskās olīvu padomes zaudējumu daļu, ja tādi ir. 47. pants Ilgums, pagarināšana, paildzināšana un izbeigšana 1. Šis nolīgums ir spēkā līdz 2014. gada 31. decembrim, ja vien Starptautiskā olīvu padome, darbojoties tās Dalībvalstu padomes personā, nelemj to pagarināt, papildināt, atjaunot vai priekšlaikus izbeigt saskaņā ar šī panta noteikumiem. 2. Starptautiskā olīvu padome, darbojoties tās Dalībvalstu padomes personā, var nolemt pagarināt šo nolīgumu par ne vairāk kā diviem divu gadu periodiem. Jebkura dalībvalsts, kura neatzīst šādu šī nolīguma pagarināšanu, informē Starptautisko olīvu padomi un līdz ar pagarināšanas perioda sākumu beidz būt par šī nolīguma pusi. 3. Ja pirms 2014. gada 31. decembra vai pirms šī panta 2. punktā minētā pagarinājuma termiņa beigām attiecīgi ir notikusi vienošanās par jaunu nolīgumu vai protokolu par šī nolīguma paildzināšanu, bet tas vēl nav stājies spēkā ne galīgi, ne īslaicīgi, šis nolīgums paliek spēkā pēc tā termiņa izbeigšanās datuma, līdz stājas spēkā jaunais nolīgums vai protokols, ar noteikumu, ka šāda pagarinājuma periods nepārsniedz 12 mēnešus. 4. Starptautiskā olīvu padome, darbojoties tās Dalībvalstu padomes personā, jebkurā laikā var nolemt šo nolīgumu pārtraukt ar tādu pārtraukšanas spēkā stāšanās datumu, kādu tā varētu noteikt. 5. Neskatoties uz šī nolīguma termiņa izbeigšanos vai izbeigšanu, Starptautiskā olīvu padome turpina pastāvēt tik ilgi, cik varētu būt nepieciešams, lai veiktu Starptautiskās olīvu padomes likvidāciju, ieskaitot rēķinu nomaksu, un tai šajā periodā ir tādas pilnvaras un funkcijas, kādas šim nolūkam varētu būt vajadzīgas. 6. Starptautiskā olīvu padome paziņo depozitārijam par jebkādu saskaņā ar šo pantu pieņemtu lēmumu. 48. pants Atrunas Attiecībā uz jebkuru šī nolīguma noteikumu atrunas nav paredzētas. TO APLIECINOT apakšā parakstījušies, būdami likumīgi pilnvaroti, ir parakstījuši šo nolīgumu norādītajā datumā. PIEŅEMTS Ženēvā, 2005. gada 29. aprīlī, un šī nolīguma teksti arābu, angļu, franču, itāļu un spāņu valodās ir vienlīdz autentiski. A PIELIKUMS Līdzdalības daļas organizācijas budžetā, kas noteiktas saskaņā ar 8 pantu[2] Alžīrija | 11 | Eiropas Kopiena | 801 | Horvātija | 5 | Ēģipte | 8 | Irānas Islāma Republika | 5 | Izraēla | 5 | Lībijas Sociālistiskā Arābu Tautas Džamahīrija | 5 | Jordānija | 7 | Libāna | 5 | Maroka | 25 | Sīrijas Arābu Republika | 45 | Serbija un Melnkalne | 5 | Tunisija | 73 | Kopā | 1 000 | B PIELIKUMS Olīveļļu un olīvu izspaidu eļļu nosaukumi un definīcijas Tālāk tiek doti dažādu kategoriju olīveļļu un olīvu izspaidu eļļu nosaukumi kopā ar katra nosaukuma atbilstīgo definīciju: I. Olīveļļa ir eļļa, kas iegūta tikai no olīvkoka augļiem, izslēdzot eļļas, kas iegūtas šķīdināšanas vai pāresterificēšanas procesā un jebkādu maisījumu ar cita veida eļļām. Tās nosaukumi ir šādi: A. neapstrādātas olīveļļas: eļļas, kas ir iegūtas no olīvkoka augļiem tikai ar mehāniskiem vai citiem fizikāliem līdzekļiem apstākļos, jo īpaši termiskos apstākļos, kas neizraisa eļļas pasliktināšanos, un kas nav tikuši pakļauti nekādai apstrādei, izņemot mazgāšanu, noliešanu, centrifugēšanu un filtrāciju. Neapstrādātas olīveļļas klasificē un apzīmē šādi: a) neapstrādātas olīveļļas, kas derīgas patērēšanai tādas, kādas tās ir: i) neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa : neapstrādāta olīveļļa, kurā nepiesātināto taukskābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nav lielāks par 0,8 gramiem uz 100 gramiem, un kuras citas īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajam; ii) neapstrādāta olīveļļa : neapstrādāta olīveļļa, kurā nepiesātināto taukskābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nav lielāks par 2,0 gramiem uz 100 gramiem, un kuras citas īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajam; iii) neapstrādāta parastā olīveļļa : neapstrādāta olīveļļa, kurā nepiesātināto skābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nav lielāks par 3,3 gramiem uz 100 gramiem, un kuras citas īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajam[3]. b) neapstrādāta olīveļļa, kas nav derīga patērēšanai tāda, kāda tā ir : nepastrādāta lampantes olīveļļa : neapstrādāta olīveļļa, kurā nepiesātināto taukskābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nav lielāks par 3,3 gramiem uz 100 gramiem, un/vai kuras organoleptiskās un citas īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajam. Tā ir paredzēta rafinēšanai, lai izmantotu pārtikā, vai ir paredzēta izmantošanai tehniskām vajadzībām. B. rafinēta olīveļļa: eļļa, kas iegūta, rafinējot neapstrādātas olīveļļas. Tās nepiesātināto taukskābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nav lielāks par 0,3 gramiem uz 100 gramiem, un citas tās īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajam[4]. C. olīveļļa : eļļa, ko veido rafinētas olīveļļas un neapstrādātu olīveļļu, kas derīgas patērēšanai tādas, kādas tās ir, maisījums. Tās nepiesātināto taukskābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nav lielāks par 1 gramu uz 100 gramiem, un citas tās īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajam[5]. II. Olīvu izspaidu eļļa ir eļļa, kas iegūta, apstrādājot olīvu izspaidas ar šķīdinātājiem vai citiem fizikāliem apstrādes paņēmieniem, izslēdzot eļļas, kas iegūtas pāresterifikācijas procesos un jebkādus maisījumus ar cita veida eļļām. Tās tiek klasificētas šādi: A. nerafinēta olīvu izspaidu eļļa : olīvu izspaidu eļļa, kuras īpašības ir tādas, kādas noteiktas šai kategorijai. Tā ir paredzēta rafinēšanai, lai izmantotu pārtikā, vai paredzēta izmantošanai tehniskām vajadzībām; B. rafinēta olīvu izspaidu eļļa : eļļa, kas iegūta, rafinējot nerafinētu olīvu izspaidu eļļu. Tās nepiesātināto taukskābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nav lielāks par 0,3 gramiem uz 100 gramiem, un citas tās īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajam[6]; C. olīvu izspaidu eļļa : eļļa, ko veido rafinētas olīvu izspaidu eļļas un neapstrādātas olīveļļas, kas derīga patērēšanai tāda, kāda tā ir, maisījums. Tās nepiesātināto taukskābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nav lielāks par 1 gramu uz 100 gramiem, un citas tās īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajam. Šis maisījums nekādā gadījumā nedrīkst tikt saukts par “olīveļļu”[7]. C PIELIKUMS Galda olīvu veidi un definīcijas Galda olīvas tiek klasificētas pēc viena no šādiem veidiem: i) Zaļās olīvas : augļi, kas novākti nogatavošanās laikā, pirms tie iegūst gatavo olīvu krāsu un lielumu. To krāsa var būt dažāda, sākot ar zaļu līdz salmu dzeltenai. ii) Mainīgas krāsas olīvas: augļi, kas novākti, pirms tie sasnieguši pilnīgu gatavību, krāsu maiņas laikā. To krāsa var būt dažāda, sākot ar rožainu līdz vīna sārtai vai brūnai. iii) Melnās olīvas : augļi, kas novākti pilnīgi nogatavojušies vai īsi pirms pilnīgas nogatavošanās. To krāsa var būt dažāda, sākot ar sarkanīgi melnu līdz violeti melnai, tumši violetai, zaļgani melnai vai tumšai kastaņkrāsai. TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS Politikas joma: Lauksaimniecība un lauku attīstība Darbība: Ārējās attiecības (05 06) | PASāKUMA NOSAUKUMS: 2005. GADA STARPTAUTISKAIS NOLīGUMS PAR OLīVEļļU UN GALDA OLīVāM | 1. BUDŽETA POZĪCIJA 05 06 01: Starptautiskie lauksaimniecības nolīgumi 2. KOPĒJIE RĀDĪTĀJI 2.1. Kopējais piešķīrums pasākumam (B daļa): EUR miljonos saistību izpildei EUR 43,49 miljoni laika posmam no 2006. gada līdz 2013. gadam 2.2. Piemērošanas laiks 2006. līdz 2014. kalendārais gads 2.3. Kopējā daudzgadu izdevumu tāme a) Saistību apropriāciju/maksājumu apropriāciju (finanšu intervences) plāns EUR miljonos (līdz 3 zīmēm aiz komata) Maksājumi | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | 2.4. Atbilstība finanšu programmas izstrādei un finanšu plānam X Priekšlikums atbilst pašreizējai finanšu programmas izstrādei 3. BUDŽETA RĀDĪTĀJI Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Iemaksas no pieteikuma iesniedzējām valstīm | Finanšu plāna pozīcija | Obligāti | Dif. | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 4 Ārējās attiecības | 4. JURIDISKAIS PAMATS Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 133. pants saistībā ar 300. panta 2. punkta otro daļu. 5. APRAKSTS UN PAMATOJUMS 5.1. Kopienas finansējuma nepieciešamība 5.1.1. Izvirzītie mērķi Kopienas ekonomiskais nozīmīgums lauksaimniecības nozarē nosaka to, ka tai jābūt pārstāvētai starptautiskajās lauksaimniecības organizācijās. Kopienas dalība Starptautiskajā olīveļļas padomē jo īpaši dod Kopienai iespēju sekot pārmaiņām olīveļļas un galda olīvu tirgos un tādējādi noteikt tās intereses attiecībā uz šiem produktiem. 2005. gada starptautiskais nolīgums par olīveļļu un galda olīvām veicina starptautisko sadarbību un dod ieguldījumu šo produktu tirgu attīstībā un stabilitātē. 5.1.2. Pasākumi, kas veikti saistībā ar iepriekšēju vērtēšanu Nav 5.1.3. Pasākumi, kas veikti pēc paveiktā novērtējuma Nav 5.2. Paredzētā rīcība un budžeta intervences pasākumi Kopiena iemaksā ikgadēju dalības maksu Starptautiskās olīveļļas padomes administratīvajā budžetā, tehniskās sadarbības budžetā un veicināšanas budžetā, kā noteikts saskaņā ar starptautisko nolīgumu. Šīs saistības paliek spēkā, kamēr Kopiena ir starptautiskā nolīguma parakstītāja. Komisija, kas pārstāv Kopienu, līdz ar citiem Starptautiskās olīveļļas padomes dalībniekiem aktīvi piedalās Starptautiskās olīveļļas padomes darbībā un pilnībā izmanto priekšrocības, ko sniedz dalība Starptautiskajā olīveļļas padomē. 6. FINANSIĀLĀ IETEKME 6.1. Kopējā finansiālā ietekme uz B daļu – (visā plānošanas periodā) 6.1.1. Finanšu intervence Saistības ( EUR miljonos līdz 3 zīmēm aiz komata ) Pastāvīgo darbinieku skaits | Pagaidu darbinieku skaits | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki | A B C | Citi cilvēkresursi | Kopā | 7.2. Cilvēkresursu kopējā finansiālā ietekme Cilvēkresursu veids | Summa (EUR) | Aprēķina metode * | Ierēdņi Pagaidu darbinieki | Citi cilvēkresursi | Kopā | Summu veido kopējie izdevumi divpadsmit mēnešu laikā. 7.3. Citi administratīvie izdevumi, kas saistīti ar pasākumu Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | Summa (EUR) | Aprēķina metode | Kopējais piešķīrums (postenis A7) A0701 – Komandējumi | Kopā | Summu veido kopējie izdevumi divpadsmit mēnešu laikā. I. Kopsumma gadā (7.2. + 7.3.) II. Pasākuma ilgums III. Pasākuma kopējās izmaksas (I x II) | Piezīme: Šo pasākumu pārvaldīs pašreizējais personāls. Papildu cilvēkresursi nav nepieciešami. 8. IZPILDES UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒJUMS 8.1. Izpildes uzraudzība Starptautiskās olīveļļas padomes darbību uzrauga tās dalībnieki, un notiek regulāras sanāksmes, kurās piedalās Komisijas darbinieki. 8.2. Plānotā novērtējuma pasākumi un norise Starptautiskā olīveļļas padome regulāri izstrādā un izplata dalībniekiem ziņojumus par darbību, kas ļauj novērtēt tās veiktos pasākumus. Komisijas darbinieki sniedz ziņojumus Padomes PROBA grupai, un Starptautiskās olīveļļas padomes darbība tiek uzraudzīta arī šajā kontekstā. 9. PASĀKUMI PRET KRĀPŠANU 2005. gada starptautiskā nolīguma par olīveļļu un galda olīvām 18. pantā un Starptautiskās olīveļļas padomes iekšējo noteikumu 44. pantā paredzēti kontroles un revīzijas mehānismi. Pārskatus apstiprina neatkarīgs auditors. Kad tiek īstenotas saistībā ar Starptautisko olīveļļas padomi finansētas darbības, Komisija nodrošina, lai tiktu aizsargātas Kopienas finansiālās intereses, piemērojot preventīvus pasākumus pret krāpšanu, korupciju un citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot prettiesiski samaksātās summas un, ja ir atklāts pārkāpums, piemērojot efektīvus, proporcionālus un preventīvus sodus saskaņā ar Padomes Regulām (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 un ( Euratom , EK) Nr. 2185/96 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999. [1] 1986. gada Starptautiskais nolīgums par olīveļļu un galda olīvām, kas grozīts un pagarināts 1993. gadā un pēdējo reizi pagarināts 2004. gadā. [2] Aprēķini ir veikti, pamatojoties uz vidējo produkciju laikā no 1997./1998. gada līdz 2002./2003. gadam un vidējo eksporta apjomu laikā no 1998. līdz 2003. gadam. [3] Šo produktu var pārdot tieši patērētājam tikai tad, ja to atļauj valsts, kurā to pārdod mazumtirdzniecībā. Ja tas nav atļauts, šī produkta nosaukumam jāatbilst attiecīgās valsts tiesiskajām normām. [4] Šo produktu var pārdot tieši patērētājam tikai tad, ja tas ir atļauts valstī, kurā to pārdod mazumtirdzniecībā. [5] Valsts, kurā notiek mazumtirdzniecība, var pieprasīt nosaukumā sīkākus paskaidrojumus. [6] Šo produktu var pārdot tieši patērētājam tikai tad, ja tas ir atļauts valstī, kurā to pārdod mazumtirdzniecībā. [7] Valsts, kurā notiek mazumtirdzniecība, var pieprasīt nosaukumā sīkākus paskaidrojumus. [pic]