(1)Komisija 2016. gada 16. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2017. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Gada izaugsmes pētījuma prioritātes Eiropadome apstiprināja 2017. gada 9. un 10. martā. Komisija 2016. gada 16. novembrī, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Luksemburga nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku. Eiropadome atbalstīja šo ieteikumu 2017. gada 9. un 10. martā, un 2017. gada 21. martā Padome to pieņēma.

(4)Luksemburga 2017. gada 28. aprīlī iesniedza savu 2017. gada valsts reformu programmu un 2017. gada stabilitātes programmu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās tika izvērtētas vienlaikus.

(5)Attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi ir ņemti vērā, veicot dalībvalstu programmu plānošanu attiecībā uz Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondi) 2014.–2020. gadam. Kā paredzēts tiesību aktā, kas reglamentē ESI fondus, ja ir nepieciešams atbalsts attiecīgo konkrētai valstij adresēto ieteikumu īstenošanā, Komisija var lūgt dalībvalsti pārskatīt un grozīt tās attiecīgās ESI fondu programmas. Komisija ir sniegusi papildu norādes par minēto noteikumu piemērošanu.

(6)Uz Luksemburgu pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Savā 2017. gada stabilitātes programmā valdība plāno samazināt nominālo pārpalikumu no 1,6 % no IKP 2016. gadā līdz 0,2 % no IKP 2017. gadā, kam pēc tam sekos pakāpenisks pieaugums, sasniedzot pārpalikumu 1,2 % apmērā no IKP 2021. gadā. Vidēja termiņa budžeta mērķi – strukturālo deficītu 0,5 % apmērā no IKP – tā turpina ievērot (ar rezervi) visā programmas laikā. Saskaņā ar stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības parāda attiecība pret IKP saglabāsies ievērojami zemāka par Līgumā noteikto atsauces vērtību – 60 % no IKP. Makroekonomiskais scenārijs, kas ir budžeta prognozes pamatā, ir ticams, izņemot 2018. gadu, kad tas ir izteikti labvēlīgs, un 2021. gadu, kad tas ir izteikti piesardzīgs. Balstoties uz Komisijas 2017. gada pavasara prognozi, tiek prognozēts, ka 2017. gadā strukturālajā bilancē tiks reģistrēts pārpalikums 0,4 % apmērā no IKP un 2018. gadā – 0,1 % apmērā no IKP, kas kopumā atbilst stabilitātes programmai un pārsniedz vidēja termiņa budžeta mērķi. Kopumā Padome uzskata, ka ir paredzams, ka Luksemburga atbildīs Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem 2017. un 2018. gadā.

(7)Ilgtermiņa fiskālās stabilitātes bažas joprojām saglabājas, ņemot vērā ar novecošanu saistīto izmaksu prognozēto palielināšanos. Kā paredzēts 2012. gada pensiju reformā, reizi piecos gados kopš reformas pieņemšanas būtu jāveic pensiju sistēmas stabilitātes novērošana un izvērtēšana. Valdība pavirzīja pirmo novērtējumu uz 2016. gadu. Lai arī pārbaudē secināja, ka pensiju sistēmā joprojām tiek reģistrēts pārpalikums, kas ļāva uzkrāt apjomīgas pensiju rezerves, sagaidāms, ka pensiju sistēmā tiks reģistrēta negatīva bilance, sākot ar 2023. gadu. Saskaņā ar nesen pārskatītajām Eurostat iedzīvotāju skaita prognozēm prognozētais iedzīvotāju skaita pieaugums būs mazāks, nekā iepriekš gaidīts. Tas ietekmēs apgādājamo īpatsvara koeficientu, kas palielināsies ātrāk nekā iepriekš paredzēts, un tāpēc būs lielāks prognozētais valsts izdevumu pieaugums attiecībā uz pensijām. Nav gūti nekādi panākumi likumā noteiktā pensionēšanās vecuma sasaistē ar paredzamo mūža ilgumu, kā to iepriekš ieteica Padome. Luksemburga ir vienīgā dalībvalsts, kurā attiecībā uz laikposmu no 2013. līdz 2060. gadam nav paredzēta likumā noteiktā pensionēšanās vecuma paaugstināšana. Luksemburgā ir apgādājamo īpatsvara lielākais prognozētais pieaugums Savienībā līdz 2060. gadam. Luksemburga ir guvusi nelielus panākumus attiecībā uz priekšlaicīgu pensionēšanos. Parlamentam 2015. gada jūlijā tika iesniegts likumprojekts, ar ko paredzēts veikt grozījumus priekšlaicīgas pensionēšanās shēmās, un tas joprojām nav pieņemts. Kopumā priekšlaicīga pensionēšanās joprojām ir plaši izplatīta, un stimuli strādāt ilgāk joprojām ir ierobežoti. Pēc demogrāfisko perspektīvu pārskatīšanas Luksemburgai aktuāli ir papildu riski, kas saistīti ar ilgtermiņa aprūpes izdevumiem. Tas jau ir viens no augstākajiem līmeņiem dalībvalstīs kā daļa no IKP, un tiek prognozēts, ka tas pieaugs no 1,5 % līdz 3,2 % no IKP līdz 2060. gadam (vairāk nekā divkārši salīdzinājumā ar pašreizējo līmeni). Ilgtermiņa aprūpes apdrošināšanas reformas projekts joprojām tiek apspriests parlamentā.

(8)Luksemburgas iestādes ir pieņēmušas visaptverošu nodokļu reformu, kas stājās spēkā 2017. gada janvārī. Reforma ieviesa izmaiņas galvenokārt tiešo nodokļu jomā attiecībā gan uz privātpersonām, gan uz uzņēmumiem, un tās mērķis ir pakāpeniski samazināt uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi (ar mērķi palielināt konkurētspēju) un palielināt iedzīvotāju ienākuma nodokļa progresivitāti (ar mērķi palielināt taisnīgumu). Vienlaikus atsevišķu nodokļu izdevumu palielinājums rada risku, ka tiks sašaurināta nodokļu bāze. Lai uzlabotu nodokļu ieņēmumu paredzamību, ir iespējas vēl vairāk paplašināt nodokļu bāzi. To varētu panākt, jo īpaši pārskatot pašlaik zemos nodokļus mājokļiem un plašāk izmantojot alternatīvus avotus. Tas varētu nodrošināt lielāku saskaņotību starp vides nodokļiem un ekonomikas mērķu dažādošanu.

(9)Luksemburgas iestādes, atzīdamas riskus, kas saistīti ar lielo atkarību no finanšu sektora, ir mēģinājušas panākt ekonomikas dažādošanu. Samazināt ekonomikas atkarību no finanšu sektora joprojām ir galvenais ilgtermiņa uzdevums. Lai to atrisinātu, dažādošanas analīze ir jāpārvērš konkrētos pasākumos, kuriem ir skaidri noteikts grafiks. Ņemot vērā valstī pastāvošo augsto darbaspēka izmaksu līmeni, darbībām ar augstāku pievienoto vērtību ir potenciāls attīstīt alternatīvus izaugsmes avotus. Tādēļ sekmīga Luksemburgas ekonomikas dažādošana lielā mērā ir atkarīga no sektoriem, kurus mazāk ietekmē darbaspēka izmaksu līmenis. Tie lielā mērā balstās uz pētniecību un inovāciju, kas parasti ir tehnoloģijietilpīgas un zinātņietilpīgas. Mazinot vai likvidējot šķēršļus, kas traucē ieguldījumiem un inovācijai, tādējādi ierobežojot ekonomikas attīstību, tiktu atraisīts inovācijas potenciāls un veicināta ekonomikas dažādošana. Publiskā sektora ieguldījumi pārsniedz eurozonas vidējo rādītāju, savukārt privātā sektora ieguldījumu apjoms atpaliek. Lai saglabātu izaugsmes perspektīvas, ir būtiski noturēt augstu ieguldījumu līmeni.

(10)Arī jau sekmīgā nefinanšu pakalpojumu sektora turpmāka paplašināšana varētu palīdzēt dažādot ekonomiku. Joprojām pastāv lieli reglamentējoši šķēršļi uzņēmējdarbības pakalpojumu nozarē, jo īpaši grāmatvežiem, arhitektiem, inženieriem un advokātiem. Visām šīm profesijām apgrozījums ir zemāks par ES vidējo rādītāju un vidējo līmeni ekonomikā kopumā. Ierobežojumi attiecībā uz šīm profesijām līdz ar to var kaitēt uzņēmumu konkurētspējai Luksemburgā. Šie šķēršļi ietver plašu darbību jomu, kas ir paredzētas arhitektiem; vienkāršu uzdevumu, piemēram, algu saraksta darbību vai nodokļu deklarāciju sagatavošanas, paredzēšana augsti kvalificētiem speciālistiem; juridisko konsultāciju paredzēšana tikai advokātiem un juridiskās formas un kapitāla turējuma prasības, nesavienojamības noteikumi un daudznozaru ierobežojumi advokātiem, kas var būt nesamērīgi ar pamatprincipiem, piemēram, profesijas neatkarību, un ar attiecīgiem uzraudzības pasākumiem.

(11)Lai izvairītos no negatīvas ietekmes, ir vajadzīga mērķorientēta aktīva darba tirgus politika un mūžizglītības programmas, jo īpaši gados vecākiem darba ņēmējiem, kuru nodarbinātības līmenis joprojām ir viens no zemākajiem ES. Ir pieņemti pasākumi, lai uzlabotu viņu nodarbināmību un saikni ar darba tirgu. Kopš 2016. gada 1. janvāra tiek īstenots likums par strādājošo invalīdu pārklasificēšanu, palielinot iespējas šādiem darba ņēmējiem ilgāk palikt darba tirgū. Tomēr pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem vēl jāierosina visaptveroša stratēģija. “Vecuma pakts”, likumprojekts, kas parlamentam iesniegts 2014. gada aprīlī un kura mērķis ir mudināt uzņēmumus ar vairāk nekā 150 darbiniekiem saglabāt gados vecākus darba ņēmējus, joprojām nav pieņemts. Prasmju pilnveides iespējas, izmantojot mērķorientētu aktīvu darba tirgus politiku un mūžizglītību, lai atbalstītu gados vecākus darba ņēmējus, joprojām būs svarīgi šīs politikas panākumiem. Ieguldījumi prasmēs ir būtiski, lai pilnībā izmantotu digitalizācijas priekšrocības un saglabātu konkurētspēju.

(12)Lai novērstu nekustamā īpašuma nepietiekamo piedāvājumu, ir ieviests ievērojams pasākumu kopums, bet tā reālā ietekme vēl nav jūtama. Nespēja piekļūt zemei, kas ir pieejama būvniecībai un lielākoties pieder privātpersonām, šķiet, ir viens no galvenajiem šķēršļiem, lai palielinātu mājokļu piedāvājumu. Ierobežots mājokļu piedāvājums apvienojumā ar lielu pieprasījumu ir izraisījis mājokļu cenu pastāvīgu pieaugumu. Tas palīdz izskaidrot mājsaimniecību parādsaistību palielināšanās tendenci, kas pārsvarā ir saistītas ar hipotēkām. Turklāt, neraugoties uz ievērojamām investīcijām transporta infrastruktūrā, satiksmes sastrēgumu novēršana joprojām ir problēma. To vēl jo vairāk pastiprina tas, ka fiskālā politika kaimiņvalstīs pārrobežu darba ņēmēju gadījumā neveicina modernas darba prakses, piemēram, tāldarbu. Gan mājokļu, gan mobilitātes problēmas, iespējams, rada papildu spiedienu uz centieniem dažādot ekonomiku un palielināt konkurētspēju. Tie varētu darboties arī kā šķēršļi, lai piesaistītu augsti kvalificētus darba ņēmējus darba tirgū.

(13)Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Luksemburgas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2017. gada ziņojumā par valsti. Tā ir arī izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Luksemburgai adresētiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Luksemburgā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu.

(14)Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu un uzskata, ka ir sagaidāms, ka Luksemburga ievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus,

AR ŠO IESAKA Luksemburgai 2017. un 2018. gadā rīkoties šādi.

1.Stiprināt ekonomikas dažādošanu, tostarp novēršot šķēršļus ieguldījumiem un inovācijai. Likvidēt regulatīvos ierobežojumus uzņēmējdarbības pakalpojumu nozarē.

2. Nodrošināt pensiju sistēmas ilgtermiņa stabilitāti, ierobežot priekšlaicīgu pensionēšanos un palielināt gados vecāku cilvēku nodarbinātības līmeni.

Briselē,