LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 255/76

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas iniciatīvu Alcheimera slimības un citu demences veidu apkarošanai”

COM(2009) 380 galīgā redakcija

(2010/C 255/14)

Ziņotāja: O'NEILL kdze

Eiropas Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2009. gada 22. jūlijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas iniciatīvu Alcheimera slimības un citu demences veidu apkarošanai

COM(2009) 380 galīgā redakcija.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsonības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2009. gada 10. novembrī. Ziņotāja — O'Neill kdze.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 458. plenārajā sesijā, kas notika 2009. gada 16. un 17. decembrī (16. decembra sēdē), vienprātīgi pieņēma šo atzinumu.

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. Secinājumi.

1.1.1. EESK atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas iniciatīvu Alcheimera slimības un citu demences veidu apkarošanai, jo tas ir ļoti svarīgs jautājums Eiropai, kas, ņemot vērā sabiedrības novecošanu, ietekmē gan atsevišķus cilvēkus, gan ģimenes, gan sabiedrību kopumā.

1.1.2. EESK apstiprina, ka primārā atbildība par demences jautājumu risināšanu un aprūpes nodrošināšanu gulstas uz dalībvalstīm, bet tā atzinīgi vērtē, ka paziņojumā uzsvērta ES funkcija palīdzēt valstīm šajā jomā.

Terminoloģiska piezīme: tā kā terminā “Alcheimera slimība” nav iekļauti visi demences veidi, šajā dokumentā ir izmantota vārdkopa “Alcheimera slimība un citi demences veidi” vai vienkārši “demence”.

1.2. Ieteikumi (nevis pēc prioritātes, bet atbilstoši paziņojumā izskatīto jautājumu secībai).

1.2.1. EESK iesaka Komisijai atbalstīt informācijas izplatīšanas kampaņas, lai paplašinātu sabiedrības zināšanas par demenci un tādējādi veicinātu diagnozes agrīnu noteikšanu un mazinātu stigmas.

1.2.2. EESK iesaka atbalstīt pētījumu plašāku tematiku.

1.2.3. EESK atzinīgi vērtē kopīgās plānošanas pieeju pētniecībā un mudina Komisiju to īstenot laikus.

1.2.4. EESK iesaka pielietot atklāto koordinācijas metodi arī veselības aizsardzībā, lai ar tās palīdzību Komisija varētu aktīvi veicināt valstu īpašu stratēģiju un kvalitātes pamatprincipu izstrādi attiecībā uz demenci.

1.2.5. EESK mudina Komisiju plaši popularizēt Veselības aizsardzības programmas izmantošanu aprūpes modeļu izstrādē un aktīvi sadarboties ar valstu valdībām par Eiropas struktūrfondu izmantošanu, lai izstrādātu un īstenotu vietēja līmeņa apmācības par demences pacientu aprūpi akūtos gadījumos, ilgtermiņa aprūpi un viņu dzīvi kopienā.

1.2.6. EESK īpaši uzsver, ka ar demenci sirgstošajiem noteikti jāpiemēro Eiropas Cilvēktiesību konvencija.

1.2.7. EESK atbalsta paziņojumā ierosināto rīcību — izveidot Eiropas sadarbības tīklu, izmantojot veselības aizsardzības programmas sniegtās iespējas.

1.2.8. EESK mudina izplatīt un ieviest Komisijas paziņojumā paustās idejas vietējā, valstu, ES un starptautiskajā līmenī ar Alcheimera organizāciju, valstu valdību, Komisijas un citu attiecīgo iestāžu, tostarp EESK, palīdzību.

2. Stāvokļa vispārīgs apraksts

2.1. Baltajā grāmatā “Kopā par veselību. ES stratēģiskā pieeja 2008.–2013. gadam” (1) ir skaidri teikts, ka būtu svarīgi veidot labāku izpratni par tādām neirodeģeneratīvajām slimībām kā Alcheimera slimība un citiem demences veidiem.

2.2. Ņemot vērā problēmas lielos apmērus, tās ietekmi uz iedzīvotājiem, aprūpētājiem un izmaksas sabiedrībai, Komisija ir izvirzījusi par prioritāti nodrošināt, ka šim jautājumam tiek ierādīta pienācīga vieta.

2.3. Ierosinātajos ilgtermiņa pasākumos galvenā uzmanība ir vērsta uz profilakses stratēģijām, ne-medicīnisku iejaukšanos, profesionālo un brīvprātīgo slimnieku kopēju prasmēm un uz sadarbību starp dalībvalstīm un Komisiju pētniecības jomā. (2)

2.4. Eiropas Komisija arī sasaistīs Alcheimera slimības jomā plānotā darba attiecīgos aspektus ar 2008. gadā pieņemto Eiropas paktu par garīgo veselību un labklājību, jo garīgā veselība ir Alcheimera slimības viens aspekts.

2.5. Arī Eiropas Parlaments ir pieņēmis deklarāciju (3) par prioritātēm cīņā pret Alcheimera slimību un citiem demences veidiem, kurā uzsver, ka vajadzīga politiskā apņemšanās atbalstīt pētniecību, profilaksi un sociālo aizsardzību, ka jānovērš ar slimību saistītās stigmas un jāatbalsta Alcheimera slimības apvienības.

3. Vispārīga informācija

3.1. Demence izpaužas kā garīgo funkciju pakāpeniska zaudēšana, ko var izraisīt vairākas slimības, no kurām visizplatītākā ir Alcheimera slimība, ar ko sirgst aptuveni 50–60 % no visiem demences skartajiem cilvēkiem. Citas slimības ir, piemēram, asinsvadu demence un demence ar Levi ķermenīšiem. Ar ES atbalstu ES Pacientu forums Alzheimer Europe īstenoja projektu, kurā tika apzināti svarīgākie retie demences veidi. (4)

3.2. Aplēses liecina, ka 2008. gadā 7,3 miljoni eiropiešu (skaitot kopā visas 27 dalībvalstis) vecumā no 30 līdz 99 gadiem sirga ar dažādiem demences veidiem. Slimība biežāk skar sievietes (4,9 miljoni) nekā vīriešus (2,4 miljoni). (4)

3.3. Tā kā dzīves ilgums kopumā palielinās, bet “baby boom” paaudze sāk novecot, paredzams, ka vecāka gadagājuma cilvēku skaits būtiski pieaugs, turklāt visvairāk palielināsies tieši visvecākā gadagājuma cilvēku grupa. Paredzams, ka ar novecošanu saistīto slimību, īpaši demences, gadījumu skaits palielināsies, un saskaņā ar jaunākajām prognozēm nākamajos 20 gados slimības skarto personu skaits dubultosies. Alzheimer's Disease International lēš, ka 2050. gadā visā pasaulē skarto cilvēku skaits sasniegs 104 miljonus.

3.4. Dažādo demences veidu gan pašreizējā, gan turpmākā ietekme uz ģimeni un profesionālajiem aprūpētājiem, sabiedrības veselību un aprūpes izmaksām ir ļoti liela. Alzheimer Europe 2008. gadā publicēja aprēķinus, ka 2005. gadā ar Alcheimera slimību un citiem demences veidiem saistītās neformālās aprūpes un tiešās izmaksas visās ES 27 dalībvalstīs kopā sasniedza EUR 130 miljardus (jeb EUR 21 000 gadā uz pacientu), no kuriem 56 % bija neformālā aprūpe. (5)

3.5. Francijas ES Padomes prezidentūras laikā organizētajā konferencē “The fight against Alzheimer's disease and related disorders” (“Cīņa pret Alcheimera slimību un ar to saistītiem veselības traucējumiem”) tika uzsvērts, ka eiropiešiem ir svarīgi dalīties zināšanās un sakopot dalībvalstu prasmes un pieredzi, lai cīnītos pret šo slimību; konferences secinājumus apsprieda 2008. gada decembrī veselības jautājumiem veltītajā Padomes sanāksmē.

3.6. Galvenā atbildība par demences jautājumu risināšanu un aprūpes nodrošināšanu gulstas uz dalībvalstu pleciem. Līguma 152. pantā par veselības aizsardzību tomēr paredzēts, ka ES atbalsta dalībvalstu pasākumus, un 165. pantā noteikts, ka Kopiena un dalībvalstis saskaņo pasākumus pētniecības un tehnoloģijas izstrādes jomā, lai nodrošinātu valstu politikas un Kopienas politikas savstarpēju saskaņotību.

4. Komisijas paziņojums

Komisijas paziņojuma mērķis ir izklāstīt jomas, kurās ES sniegtais atbalsts lietderīgi papildinātu dalībvalstu pasākumus.

4.1. Paziņojumā uzskaitītas šādas piecas galvenās jomas, kas būtu jārisina ar Kopienas pasākumu palīdzību:

— profilakse,

— pētījumu koordinēšana, lai uzlabotu izpratni par demenci,

— paraugprakses piemēru izplatīšana,

— ar demenci sirgstošu cilvēku tiesību ievērošana,

— Eiropas sadarbības tīkla izveide.

4.2. Darba plānā, lai īstenotu Otro veselības aizsardzības programmu (2008–2013) (6), ierosinātā Eiropas Komisijas un dalībvalstu vienotā rīcība tiks uzsākta 2010. gadā, un tā veidos Lisabonas stratēģijas vispārējā mērķa daļu — uzlabot rezultātus veselības aizsardzības jomā.

5. Profilakse

Līdz šim nav atrasti līdzekļi, kā novērst vai izārstēt Alcheimera slimību un citus demences veidus, un kognitīvo spēju samazināšanos uzskata par neizbēgamu novecošanas daļu. Taču, palielinoties zināšanām par novecošanu un smadzeņu darbību, tiek meklētas iespējas to novērst.

5.1. Tā kā demence lielākā vai mazākā mērā mēdz būt saistīta ar kardiovaskulārajām problēmām, profilakse ietver pareizu ēšanu (7), tāpat svarīgi ir asinsspiediena un holesterīna līmeni noturēt normas robežās, kā arī nesmēķēt, alkoholu lietot ar mēru (8) un iesaistīties fiziskās nodarbībās.

5.2. Vēl citas profilakses stratēģijas ir sabiedriski aktīvs dzīvesveids, iesaistīšanās pasākumos, sociālais atbalsts un intelektuāli stimuli.

5.3. Laba fiziskā un garīgā veselība visas dzīves garumā var palīdzēt saglabāt kognitīvās funkcijas. Dažviet tas ir saukts par “dzīvesveidu smadzeņu veselībai” (9).

5.4. Pierādījumu, kas liecina par labu minētajām stratēģijām, pagaidām nav daudz, un EESK atbalsta Komisijas aicinājumu veikt papildu mērķorientētus pētījumus, lai labāk izprastu preventīvo stratēģiju potenciālu. To atbalsta Alzheimer Europe.

5.5. EESK atzinīgi vērtē ierosinājumu ES pašreizējos un plānotajos veselības profilakses pasākumos ņemt vērā arī demenci un sadarboties ar dalībvalstīm, lai izstrādātu un sniegtu ieteikumus, ko plaši izplatīt sabiedrībā un veselības un sociālās aprūpes organizācijās.

5.6. Viena no galvenajām problēmām ir nodrošināt agrīnāku un ticamāku diagnozes noteikšanu. Tas slimības skartos cilvēkus un viņu aprūpētājus atbrīvotu no neziņas, un viņi varētu tiesiskā, finansiālā, medicīniskā un citādā veidā attiecīgi sagatavoties.

5.7. Viens no šķēršļiem diagnozes agrīnai noteikšanai ir tas, ka cilvēki nepamana simptomus vai uzskata tos par normālu novecošanas daļu. Tas ir saistīts arī ar simptomu neatzīšanu un bailēm, ko izraisa ar demenci saistītās stigmas. Nesenā pētījumā secināts, ka Eiropas valstīs laiks no simptomu parādīšanās līdz diagnozes noteikšanai būtiski atšķiras — no 10 mēnešiem Vācijā līdz 32 mēnešiem Apvienotajā Karalistē.

5.8. Tomēr EESK ir norūpējusies, ka lielam cilvēku skaitam, jo īpaši lauku apvidos un nelabvēlīgās sabiedrības grupās, diagnoze var nebūt pieejama neinformētības vai pakalpojumu nepieejamības dēļ.

5.9. EESK atbalsta Alzheimer Europe aicinājumu ES Komisijai un dalībvalstu valdībām atbalstīt vispārējai sabiedrībai un dažādām vietējā, reģionālā un valsts līmeņa ieinteresētajām personām (tostarp plašsaziņas līdzekļiem) paredzētas informācijas izplatīšanas kampaņas, lai uzlabotu demences simptomu atpazīšanu un mazinātu stigmas. (10)

6. Pētījumu koordinēšana, lai uzlabotu izpratni par demenci

6.1. EESK atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos ar pamatprogrammu starpniecību atbalstīt pētījumus par smadzeņu darbību, cēloņiem un profilaktiskām stratēģijām, kā vecumdienās saglabāt labu veselību un uzlabot sabiedrības veselību.

6.2. EESK tomēr uzsver, ka jāpēta arī dažādu veselības aprūpes modeļu un psihosociālā atbalsta un nefarmaceitiskas iejaukšanās efektivitāte, kā arī demogrāfisko pārmaiņu, proti, šķiršanās, atkārtotu laulību, kopdzīves, migrācijas un urbanizācijas ietekme uz demences izpausmēm un demences skarto cilvēku aprūpi.

6.3. Lai gan ES jau ir finansējusi plašus pētījumus par informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) pielietojumu demences skarto cilvēku aprūpē, darbs tomēr būtu jāturpina. Galvenie pētījumu rezultāti norāda uz to, ka tehnoloģija, ja vien to lieto saskaņā ar ētikas normām un integrē veselības aprūpes shēmās, var palīdzēt demences skartiem cilvēkiem pieņemt patstāvīgus lēmumus, bez bažām palikt mājās, un tā var uzlabot dzīves standartu jebkuros apstākļos.

6.4. EESK atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos pamatprogrammās paredzēt konkrētus pasākumus IKT pētniecības jomā, kā arī veikt plaša mēroga izmēģinājuma projektus, kas ir uzsākti starp ES un 23 Eiropas valstīm par IKT produktiem un pakalpojumiem. (11)

6.5. Ņemot vērā demences arvien plašāku izplatību, ļoti svarīga ir dalībvalstu pētniecības iestāžu un līdzekļu piešķīrēju iestāžu sadarbība. EESK atbalsta brīvprātīgas kopīgas plānošanas pieeju, kas nodrošinātu dalībvalstu un ES programmu līdzekļu pēc iespējas efektīvāku izmantošanu.

6.6. Tāpēc EESK uzskata, ka dalībvalstīm vajadzētu apņemties atbalstīt pētījumus, finansējumu un sadarbību šajā jomā.

7. Paraugprakses piemēru izplatīšana

7.1. Tā kā vajadzība pēc papildu pētījumiem un diagnozes agrīnas noteikšanas ir vispāratzīta, kā arī ir atzīta dalībvalstīs pieejamo ārstēšanas līdzekļu un veselības aizsardzības un sociālās aprūpes nozīme, atklātā koordinācijas metode ir būtiska, lai izvērtētu sociālās aizsardzības, sociālās iekļaušanas un pieejamo ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu efektivitāti.

7.2. Būtiski ir nodrošināt, lai ar demenci sirgstošajiem un viņu aprūpētājiem būtu pieejami kvalitatīvi pakalpojumi. Dažās dalībvalstīs tas ir iekļauts vispārējā veselības aizsardzības stratēģijā, bet patlaban tikai divas ES dalībvalstis ir oficiāli izstrādājušas īpašu stratēģiju minētajā jomā. EESK uzskata, ka Komisija, ja tā izmantotu atklāto koordinācijas metodi arī veselības aizsardzībā, varētu mudināt gan konkrētu stratēģiju, gan kvalitātes pamatprincipu izstrādi valstīs, un tie varētu kalpot par paraugu citām dalībvalstīm un palīdzēt uzlabot politikas pasākumus, pakalpojumus, apmācību un pētījumus.

7.3. EESK atzinīgi vērtē apņemšanos nodrošināt veselības aizsardzības un aprūpes personālam un ar demenci sirgstošo cilvēku ģimenes locekļiem īpašu apmācību, kas pamatotos uz visaptverošu pieeju aprūpes jomā. Komiteja uzskata, ka ES veselības aizsardzības programma jāizmanto, lai izstrādātu aprūpes modeļus, ko papildinātu dalībvalstu pasākumi un kurus ieviestu, izmantojot ES struktūrfondus. Tas jo īpaši svarīgi ir tāpēc, ka veselības aizsardzības un sociālās aprūpes jomā trūkst apmācītu darbinieku. (12) Ļoti svarīgi ir nodrošināt apmācību, lai personāls, kas strādā ilgtermiņa aprūpē un ar akūti slimiem pacientiem, labāk izprastu Alcheimera slimību, demenci un ētisku rīcību šādos gadījumos.

7.4. EESK atbalsta labas prakses piemēru izplatīšanu vairākās iepriekšnoteiktās profilakses un pakalpojumu jomās, kas uzlabo ar Alcheimera slimību un citiem demences veidiem sirgstošo pacientu dzīves standartu.

7.5. EESK pilnā mērā atbalsta rīcībspējas piešķiršanu valstu, Eiropas un starptautiskajām Alcheimera slimības apvienībām un citām attiecīgajām pacientu organizācijām. Šīs organizācijas piedāvā pakalpojumu klāstu ar demenci sirgstošajiem un viņu aprūpētājiem, un tās lielā mērā palīdz novērst sociālo atstumtību un diskrimināciju, kā arī atbalsta ar demenci sirgstošo tiesības.

7.6. Šīs organizācijas sniedz vērtīgu informāciju (13), kas var ietekmēt un palīdzēt veikt pētījumus, pieņemt lēmumus un praksi, un tās pauž sabiedrībai ar demenci sirgstošo un viņu aprūpētāju viedokli. EESK labprāt atbalstītu minētās organizācijas, izmantojot savu ietekmi un iesaistoties sadarbībā ar daudzām organizācijām dalībvalstīs un starptautiskā mērogā.

7.7. EESK atbalsta Alzheimer Europe aicinājumu valstu valdībām atzīt Alcheimera apvienību nozīmīgo ieguldījumu un piešķirt tām līdzekļus, lai, paužot Eiropas mēroga solidaritāti, atbalstītu minētās apvienības, lai tās spētu adekvāti reaģēt uz pacientu skaita, kas sirgst ar Alcheimera slimību un citiem demences veidiem, paredzamo palielināšanos.

8. Nodrošināt ar demenci sirgstošu cilvēku tiesību ievērošanu

8.1. “Ar demenci sirgstoši cilvēki pirmām kārtām ir draugi, radi, kaimiņi un mūsu sabiedrības locekļi. Fakts, ka viņiem ir specifiska slimība, ir sekundārs.” (14) EESK aizstāv uzskatu, ka pret personām, kas sirgst ar Alcheimera slimību vai citiem demences veidiem, jāizturas ar cieņu un viņiem jābūt tiesīgiem pieņemt patstāvīgus lēmumus.

8.2. Gan diagnoze, gan pakāpeniskā spēju zaudēšana var izraisīt cilvēku sociālu izolāciju, negatīvi ietekmēt slimos cilvēkus un viņu aprūpētājus, un tādējādi kaitēt viņu veselībai un labklājībai. EESK aicina Komisiju un valstu valdības informēt un izglītot sabiedrību, lai izskaustu ar demenci saistītās stigmas.

8.3. EESK mudina ievērot ar demenci sirgstošu cilvēku tiesības, kā tās aizsargā Eiropas Cilvēktiesību konvencija, kuru vēl pastiprinājušas invalīdu tiesības un pacientu tiesības (15). Informācija jāsniedz gan par veselības stāvokli, gan par pieejamajiem pakalpojumiem, un lēmumu pieņemšanā jāņem vērā gan pašu slimo cilvēku, gan viņu aprūpētāju viedoklis.

8.4. EESK atbalsta Komisijas centienus ietekmēt ES politiskos vadītājus, lai tie atzītu rīcībnespējīgu vecu cilvēku tiesības un tādējādi panāktu, ka viņu tiesības tiktu ievērotas, ka viņus neatstāj novārtā un ar viņiem slikti neapietas. (16)

9. Eiropas sadarbības tīkla izveide

9.1. EESK uzskata, ka veselības aizsardzības programmas ietvaros ļoti svarīgi ir izveidot Eiropas sadarbības tīklu. Ar tā starpniecību varētu apmainīties ar informāciju par paraugpraksi, tīkls palīdzētu visās dalībvalstīs izstrādāt vecāka gadagājuma cilvēkiem paredzētus vienotus standartus un metodes (17) un sniegtu iespēju ieviest vienotus principus un definīcijas attiecībā uz tiesībām, kādas ir ar demenci sirgstošiem cilvēkiem.

9.2. Bez tam Eiropas sadarbības tīkls dalībvalstīs varētu palīdzēt

— padziļināt veselības un sociālās aprūpes personāla zināšanas par demenci un to, kā sniegt atbalstu sirgstošajiem un viņu aprūpētājiem,

— uzlabot informētību par demenci, lai mazinātu stigmas un veicinātu diagnozes agrīnu noteikšanu,

— uzlabot sadarbību starp profesionāļiem, kas strādā ar cilvēkiem, kuri sirgst ar demenci, un viņu aprūpētājiem, lai apmierinātu individuālās vajadzības. (18)

9.3. Tas varētu palīdzēt valstu valdībām izstrādāt tādu iepriekšēju paziņojumu, kurā persona, kamēr tā vēl ir spējīga izteikt piekrišanu, izklāstītu savas vēlmes par medicīnisko ārstēšanu, aprūpi, atbalstu, finansiāliem un tiesiskiem jautājumiem un, iespējams, jau laicīgi ieceltu uzticamu personu, kas viņu pārstāvētu.

9.4. EESK atbalstītu šāda tīkla ciešu sadarbību ar “Alzheimer' Europe”, lai nodrošinātu drošu un konsekventu informāciju par demenci, kas ir ļoti svarīgi, lai izskaustu stigmas, iedrošinātu cilvēkus meklēt mediķu padomu un paplašinātu zināšanas par pakalpojumiem un viņiem pieejamo atbalstu, kā arī lai atbalstītu viņu personiskās tiesības un palīdzētu saglabāt pašcieņu un spēju pieņemt lēmumus par sevi.

Briselē, 2009. gada 16. decembrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Mario SEPI

(1) OV C 77, 31.3.2009., 96. lpp.

(2) “Dementia Year Book 2008”, Alzheimer Europe.

(3) EP deklarācija PE414.434

(4) COM(2009) 380 galīgā redakcija.

(5) “Dementia in Europe Yearbook (2008)”, Alzheimer Europe.

(6) Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Lēmums Nr. 1350/2007/EK, ar ko izveido otro Kopienas rīcības programmu veselības aizsardzības jomā (2008.–2013. gadam). Skatīt http://ec.europa.eu/health/ph_information/indicators/lifeyears_en.htm.

(7) OV C 24, 31.1.2006., 63. lpp.

(8) OV C 318, 23.12.2009., 10. lpp.

(9) “Dementia Risk Reduction: The evidence” (Demences riska samazināšana. Pieredze), Alzheimer’s Australia Paper, 2007. gada 13. septembris.

(10) Organizācijas “Alzheimer Europe” pieņemta “Paris Declaration on the political priorities of the Alzheimer movement” (Parīzes deklarācija par Alcheimera slimības kustības politiskajām prioritātēm), 2006.

(11) Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Lēmums Nr. 742/2008/EK (COM(2007) 332 galīgā redakcija), OV L 201, 30.7.2008., 49. lpp.

(12) OV C 317, 23.12.2009., 105. lpp.

(13) The European Collaboration on Dementia (EuroCoDe, Eiropas sadarbība demences jomā) ir dibināta, lai izstrādātu saskaņotus rādītājus un veiktu kopīgus pētījumus.

(14) Alzheimer Europe gadagrāmatas 2008. gada izdevums

(15) OV C 10, 15.1.2008., 67. lpp.

(16) OV C 44, 16.2.2008., 109. lpp.

(17) OV C 204, 9.8.2008., 103. lpp.

(18) Baseline assessment of current information provision to people with dementia and their carers; Alison Bowes NHS Quality Improvement Scotland and the Dementia Services Development Centre at Stirling, Scotland.