Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīva, ar kuru nosaka Kopienas pamatprincipus pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai {SEC(2006) 894} {SEC(2006) 914} /* COM/2006/0373 galīgā redakcija - COD 2006/0132 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 12.7.2006. COM(2006) 373 galīgā redakcija 206/0132 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA, ar kuru nosaka Kopienas pamatprincipus pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai ( iesniegusi Komisija){SEC(2006) 894}{SEC(2006) 914} PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Priekšlikuma konteksts - Priekšlikuma pamatojums un mērķi Pesticīdi ir aktīvas vielas un produkti, kas paredzēti iedarbībai uz dzīvo organismu pamatprocesiem, tāpēc ar tiem var nonāvēt vai ierobežot kaitīgos organismus, piemēram, kaitēkļus. Tāpat šie produkti var nevēlamā veidā ietekmēt organismus, kas nav lietotā produkta mērķa grupa, cilvēka veselību un vides kvalitāti. Ņemot vērā īpašos pesticīdus lietošanas apstākļus (piemēram, augu aizsardzības nolūkos) – šīs vielas apzināti ievada ekosistēmā –, pesticīdu izmantošanu regulē dalībvalstīs un Kopienā. Gadu gaitā ir radīta sīki izstrādāta sistēma, lai izvērtētu pesticīdu radītos draudus cilvēka veselībai un videi. Par spīti spēkā esošajiem reglamentējošie noteikumiem, vidē (īpaši augsnē, gaisā un ūdenī) vēl arvien ir atrodami nevēlami atsevišķu pesticīdu daudzumi, bet lauksaimniecības produktos – atliekas, kas pārsniedz maksimāli pieļaujamo līmeni. Jauni un topoši zinātniski konstatējumi, piemēram, par noteiktu ķīmisko vielu, tostarp – pesticīdu, spēju jau ļoti zemās koncentrācijās sagraut endokrīnās sistēmas darbību, uzsvērti norāda uz iespējamo risku, ko rada šādu vielu lietošana cilvēkiem un videi. Pieņemot lēmumu par Sesto vides rīcības programmu ( 6th Environment Action Programme jeb 6EAP), Eiropas Parlaments un Padome atzina, ka ir vēl vairāk jāsamazina pesticīdu, īpaši augu aizsardzības līdzekļu, ietekme uz cilvēka veselību un vidi. Lēmumā tika uzsvērta nepieciešamība panākt pesticīdu ilgtspējīgāku lietošanu un ieskicēta divpakāpju pieeja šim uzdevumam: - pilnīgi ieviest attiecīgo regulējumu un veikt nepieciešamās korekcijas, - izstrādāt tematisku stratēģiju par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu. Savā paziņojumā „Tematiska stratēģija par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu” (COM(2006) 372) Komisija min vairākus stratēģijai piemērotus pasākumus. Tie, cik iespējams, ir paredzēti iestrādāšanai jau esošajos juridiskajos instrumentos un politikās. Pievienotā direktīvas projekta mērķis ir ieviest tās tematiskās stratēģijas daļas, kurām ir nepieciešami jauni tiesību akti. Lai gan termins „pesticīdi” tiek lietots visos dokumentos, kas ir tematiskās stratēģijas daļas, pagaidām šajā priekšlikumā uzmanība pievērsta tikai augu aizsardzības līdzekļiem. Šādam ierobežojumam ir vairāki iemesli, ieskaitot faktu, ka augu aizsardzības līdzekļi ir vissvarīgākā pesticīdu grupa ar visilgāko normatīvo vēsturi. Tiesiskais regulējums par biocīdo produktu laišanu tirgū ir noteikts nesen – ar Direktīvu 98/8/EK , un Komisijas un dalībvalstu pieredze vēl nav pietiekama, lai ieteiktu turpmākus pasākumus. Turklāt, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu par 6EAP , ir skaidrs, ka, lai gan tiek lietots termins „pesticīdi”, vislielākās bažas ir tieši par augu aizsardzības līdzekļiem. Tas ir uzsvērts 7. panta 1. punkta piektajā ievilkumā, kas aicina „būtiski samazināt draudus, kā arī lietot pesticīdus saskaņā ar nepieciešamo augu aizsardzību”, kā arī 7. panta 2. punkta c) apakšpunktā, kas norāda uz Direktīvu 91/414/EEK kā piemērojamo regulējumu, kurš jāpapildina ar tematisko stratēģiju. Tāpēc šajā priekšlikumā uzmanība tiks pievērsta augu aizsardzības līdzekļu lietošanai. Tomēr, ja nākotnē nostiprināsies viedoklis, ka līdzīgi pasākumi būtu nepieciešami attiecībā uz biocīdiem, tos attiecīgi iestrādās tematiskajā stratēģijā. - Vispārējais konteksts Neraugoties uz apdraudējumu cilvēka veselībai un videi pesticīdu lietošanas rezultātā, to izmantošana sniedz dažādus ieguvumus, lielākoties ekonomiskus, it īpaši lauksaimniekiem. Pesticīdi maksimāli palielina ražu un produktu kvalitāti, vienlaikus samazinot darbaspēka ieguldījumu. Šo vielu lietošana ļauj retāk art zemi un tādējādi var veicināt augsnes erozijas ierobežošanu, turklāt tās palīdz nodrošināt stabilu un plašu lauksaimniecības produktu piedāvājumu par pieņemamām cenām. Augu aizsardzības līdzekļi ir svarīgi, apkarojot augu slimības, atbilstīgi fitosanitārām prasībām un starptautiskā tirdzniecībā ar lauksaimniecības produktiem. Tie arī ir galvenie iemesli pesticīdu plašajai lietošanai lauksaimniecībā. Ja neskaita lauksaimniecību, pesticīdiem ir plašs lietojums daudzās citās jomās, piemēram, aizsargājot gan koksni vai audumu, gan arī sabiedrības veselību. Spēkā esošās politikas un tiesību akti pirmo reizi Kopienas līmenī tika ieviesti 1979. gadā un gadu gaitā ir būtiski attīstījušies, šai attīstībai vainagojoties ar Direktīvas 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un Direktīvas 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū pieņemšanu. Šie dokumenti nosaka, ka visi augu aizsardzības un biocīdie produkti pirms laišanas tirgū ir jāizvērtē un jāapstiprina. Neraugoties uz šī procesa izmaksu pieaugumu, kā arī tirgū esošo aktīvo vielu skaita samazināšanos, reālais pesticīdu patēriņš un lietošana ES pēdējo 10 gadu laikā nav mazinājusies. Turklāt to pārtikas un dzīvnieku barības paraugu, kuros pesticīdu atliekas pārsniedz maksimālos robežlīmeņus, procentuālais daudzums nesamazinās, bet ir palicis nemainīgs – apmēram 5%. Atsevišķi pesticīdi ūdens vidē nereti tiek konstatēti koncentrācijās, kas ļoti būtiski pārsniedz maksimāli pieļaujamo līmeni, un nav vērojama samazināšanās. Pēdējo piecpadsmit gadu laikā dalībvalstīs ir novērotas būtiskas, taču nevienmērīgas izmaiņas pesticīdu lietošanā. Lai gan dažās dalībvalstīs pesticīdu lietošana mazinās, citās ir konstatēts straujš pieaugums. Šādas pretējas tendences, kas norāda uz atšķirībām dalībvalstu politikā, attaisno rīcību Kopienas līmenī, īpaši, lai panāktu saskaņotu cilvēka veselības un vides aizsardzības līmeni. Saskaņā ar 7. panta 1. punktu Lēmumā Nr. 1600/2002/EK, ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu, tematiskās stratēģijas vispārējais mērķis ir samazināt pesticīdu ietekmi uz cilvēka veselību un vidi, un vēl plašāk – padarīt pesticīdu lietošanu ilgtspējīgāku, kā arī būtiski samazināt pesticīdu lietošanas radīto risku, vienlaicīgi nodrošinot nepieciešamo augu aizsardzības līmeni pret kaitēkļiem. Saskaņā ar Lēmuma Nr. 1600/2002/EK 7. panta 2. punkta c) apakšpunktu, tematiskās stratēģijas specifiskie mērķi ir šādi: - līdz minimumam samazināt pesticīdu lietošanas radīto apdraudējumu un risku cilvēka veselībai un videi, - uzlabot pesticīdu lietošanas un izplatīšanas kontroli, - samazināt kaitīgo aktīvo vielu līmeņus, tai skaitā aizstājot visbīstamākās no tām ar mazāk kaitīgām (tostarp neķīmiskām) alternatīvām, - veicināt tādas zemkopības metodes, kas paredz būtiski samazināt pesticīdu lietošanu vai arī pilnīgi atteikties no tās; tas jādara, uzlabojot lietotāju izpratni, popularizējot labas prakses kodeksus, kā arī izskatot iespēju piemērot finanšu instrumentus, - izveidot atklātu sistēmu, arī izstrādājot piemērotus indikatorus, tādējādi ļaujot darīt zināmus panākumus stratēģijas mērķu īstenošanā, kā arī kontrolēt paveikto. Tematiskās stratēģijas ir jauni instrumenti, ar kuriem ievēro visaptverošu pieeju konkrēta jautājuma risināšanā. Galvenais elements ir stratēģijas pasākumu iestrādāšana esošajos politikas virzienos un tiesību aktos. Tādēļ atbilstošos pasākumus būtu ieteicams īstenot šo politikas virzienu ietvaros. Lai to sasniegtu, īpaši pasākumi, lai veicinātu lauksaimniecību ar maziem ieguldījumiem ir paredzēti Kopējā Lauksaimniecības politikā (KLP), īpaši Regulā (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai. Nesen pieņemtā jaunā Regula (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā, paredz ikgadēju kontroles programmu pastiprināšanu. Pesticīdu monitorings vidē cita starpā būs Ūdens pamatdirektīvā pieprasītā monitoringa daļa. Tomēr sagatavojot tematiskās stratēģijas, jo īpaši konsultāciju procesā un ietekmes novērtējuma gaitā, secināts, ka dažus no plānotajiem pasākumiem nav iespējams iestrādāt esošajos tiesību aktos vai politikas nostādnēs. Tika atzīts, ka attiecībā uz vairākiem jautājumiem visefektīvākā rīcība būtu izvirzīt likumdošanas priekšlikumus. Pievienotajā direktīvas projektā ir visi tie pasākumi, kuriem jauni tiesību akti ir vispiemērotākie, tikai ar diviem izņēmumiem: - statistikas datu vākšana un ziņošana attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un lietošanu, jo par šo tematu Komisija ierosinās atsevišķu regulu, - pesticīdu lietošanas iekārtu, kuras laiž tirgū, sertificēšana, jo par šo tematu Komisija ierosinās atsevišķu direktīvu, ar kuru, iespējams, grozīs 2006. gada 17. maija Direktīvu 2006/42/EK par mašīnām, ar kuru groza Direktīvu 95/16/EK (pārstrādāšana) [1]. Līdztekus šiem trīs priekšlikumiem, Komisija ieteiks rūpīgi pārskatīt Direktīvu 91/414/EEK, ar kuru cita starpā ieviesīs divus no pieciem mērķiem, kas izvirzīti tematiskā stratēģijā par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu, proti: oficiālo kontroles prasību par atbilstību visiem noteikumiem, kas saistīt ar augu aizsardzības līdzekļu lietošanu tirgus un lietotāja līmenī, pastiprināšana; un noteikumi par salīdzinošo novērtēšanu un aizstāšanas principu, atļaujot augu aizsardzības līdzekļus. - Priekšlikuma jomā spēkā esošie noteikumi Kopienas reglamentējošie noteikumi attiecībā uz pesticīdiem pievērš īpašu uzmanību šādu produktu dzīves cikla sākumam un beigām. Šajā ziņā būtiskākie tiesību akti ir: 1. Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, 2. Regula (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā. Direktīvu 91/414/EEK un 98/8/EK mērķis ir novērst riskus to izcelsmes vietā, šim nolūkam izmantojot visaptverošu katras aktīvās vielas un šo vielu saturošo produktu riska analīzi pirms šo vielu atļaušanas lietot un laist tirgū. Regula (EK) Nr. 396/2005 nosaka maksimāli pieļaujamos aktīvo vielu atlieku līmeņus lauksaimniecības produktos, tādējādi palīdzot samazināt draudus patērētājam pārtikas aprites cikla beigās. Turklāt, lai izvērtētu, vai ES zemnieki ir pareizi pildījuši norādes un ierobežojumus, kas attiecas uz augu aizsardzības līdzekļu atļaušanu, ir ļoti būtiski kontrolēt maksimāli pieļaujamo atlieku līmeņu ievērošanu. Viens no tiesiskā regulējuma trūkumiem ir tas, ka nav pietiekami ņemta vērā faktiskās lietošanas fāze, kas ir galvenais elements, lai izvērtētu pesticīdu radīto vispārējo apdraudējumu. Ņemot vērā to darbības jomu, esošie tiesiskie instrumenti arī pēc to pārskatīšanas nespēs īstenot visus 6EAP izvirzītos mērķus. Tādēļ tematiskajā stratēģijā paredzētie pasākumi un īpaši šīs direktīvas projektā izvirzītie mērķi centīsies šo plaisu aizpildīt. - Saskanība ar citām Eiropas Savienības politikām un mērķiem Priekšlikums pilnībā atbilst Sestās vides rīcības programmas mērķiem, proti, aizsargāt dabu un bioloģisko daudzveidību, kā arī vidi, veselību un saglabāt dzīves kvalitāti. Turklāt tas atbilst gan Lisabonas stratēģijai, gan Eiropas Savienības ilgtspējīgas attīstības stratēģijai, kā arī citām tematiskajām stratēģijām (īpaši par augsnes un jūras aizsardzību), ES politikai par ūdens aizsardzību, pārtikas nekaitīgumu un patērētāju aizsardzību. 2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums - Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un respondentu vispārējs raksturojums Saskaņā ar Sesto vides rīcības programmu tematiskās stratēģijas ir jāizstrādā divpakāpju procesā, izstrādē iesaistot visas ieinteresētās personas. Pieņemot paziņojumu „Ceļā uz tematisko stratēģiju par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu”[2], Komisija uzsāka plašu konsultācijas procesu. Paziņojumā tika minēti pašreizējās reglamentējošās sistēmas trūkumi attiecībā uz lietošanas posmu augu aizsardzības līdzekļu dzīves ciklā. Tajā bija plaša informācija par pesticīdu lietošanas priekšrocībām un radīto risku un tika iekļauts svarīgāko risināmo jautājumu saraksts. Dokumentā tika izskatīti pasākumi, lai mainītu negatīvās tendences un lai specifiskāk pievērsos lietošanas fāzei. Konsultācijās piedalījās Eiropas Parlaments, Padome, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, kā arī sabiedrība kopumā (ar interneta starpniecību). Tika saņemtas vairāk nekā 150 atbildes. Vēl Komisija 2002. gada novembrī organizēja ieinteresēto personu konferenci, kurā piedalījās vairāk nekā 200 pārstāvji no visām attiecīgo ieinteresēto personu grupām, tostarp pesticīdu ražotāju, zemnieku organizāciju, valsts iestāžu, patērētāju un vides organizāciju pārstāvji. Konsultācijas turpinājās, Komisijai piedaloties daudzās ārējās konferencēs, kas bija veltītas dažādiem specifiskiem jautājumiem (piemēram, salīdzināma novērtēšana/ aizstāšana, lietošanas iekārtas, integrētās augu aizsardzības jēdziens), kā arī īpašās Komisijas organizētās sanāksmēs (piemēram, par izsmidzināšanu no gaisa). Konsultāciju pēdējā posmā Komisija uzsāka vēl vienu interneta apspriedi, izmantojot “Your voice in Europe”, lai apspriestu tos pasākumus, kas būtu iekļaujami direktīvas projektā. Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Mērķi un daudzi no iespējamajiem pasākumiem, kas ir izklāstīti 2002. gada paziņojuma VI sadaļā, guva plašu apspriedēs ieinteresēto personu un institūciju atbalstu. Visas atbildes ir lasāmas:http://europa.eu.int/commenvironment/ppps/1st_step_consul.htm. Dokumenti un ziņojumi par konsultācijām ar ieinteresētajām personām ir pieejami:http://europa.eu.int/comm/environment/ppps/1st_step_conf.htm. Sīkāks kopsavilkums par konsultāciju procesu un tā iznākumu ir iekļauts ietekmes novērtējumā, kas iesniegts kopā ar šo direktīvas projektu. Visas atbildes ir ņemtas vērā pilnīgi, sagatavojot dažādus tematiskās stratēģijas elementus, ieskaitot pievienoto direktīvu un ietekmes novērtējumu. Internetā laikposmā no 2005. gada 17. marta līdz 2005. gada 12. maijam notika atklāta apspriede un Komisija saņēma gandrīz 1800 atbildes. Rezultāti ir pieejamihttp://europa.eu.int/comm/environment/ppps/pdf/stats_consult.pdf. - Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Attiecīgās zinātnes un speciālo zināšanu jomas Lauksaimniecība, augu aizsardzība, mašīnbūve un tehnoloģijas (lietošanas iekārtas, īpaši smidzinātāji un ar tiem saistītās iekārtas), izsmidzināšana no gaisa, analīze par ietekmi uz ekonomiku, sociālo jomu un vidi. Izmantotā metodoloģija Divpusējas konsultācijas ar ieinteresētajām pusēm, sanāksmju organizēšana, līdzdalība konferencēs, konsultantu pētījumi. Galvenās organizācijas un eksperti, ar kuriem notika apspriešanās Dalībvalstu amatpersonas, pesticīdu ražošanas nozares pārstāvji, lauksaimnieku organizācijas, akadēmiskās iestādes, Eiropas Standartizācijas organizācija ( CEN ), vides organizācijas. Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Saņemtie atzinumi apstiprināja, ka ir nepieciešami papildu pasākumi attiecībā uz izsmidzināšanu no gaisa, pesticīdu lietošanas iekārtu standartizāciju un regulārām pārbaudēm, jautājumiem, kas attiecas uz indikatoriem, kā arī tukšā iepakojuma savākšanu un likvidēšanu, un šādas prasības ir iestrādātas direktīvas projektā. Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Ekspertu atzinumi tāpat kā visi citi konsultāciju gaitā saņemtie atzinumi ir pieejami Komisijas tīmekļa vietnē:http://europa.eu.int/comm/environment/ppps/2nd_step_tech.htm. - Ietekmes novērtējums Analizējot katru no direktīvas projektā ieteiktajiem pasākumiem, tika izskatītas 3–5 alternatīvas iespējas, sākot no brīvas izvēles līdz pienākumam, ņemot vērā šo iespēju ietekmi uz ekonomiku un sociālo jomu, kā arī vidi, kas ir tieši saistīta ar dažādu ieinteresēto pušu un amatpersonu eksistenci. Turklāt, lai novērtētu ieteikto pasākumu izmaksas un paredzamos ieguvumus, tika izskatīts scenārijs, kas neparedz izvēles iespējas. Komisija veica ietekmes novērtējumu, un ziņojums par to tiek izklāstīts līdztekus šim priekšlikumam kā Komisijas darba dokuments. Tas atrodams: http://ec.europa.eu/environment/ppps/2nd_step_study.htm . 3. Priekšlikuma juridiskie aspekti - Ierosināto pasākumu kopsavilkums Ierosinātā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīva ieviesīs tās tematiskās stratēģijas normas, kuras nevar iestrādāt esošajos instrumentos vai politikas virzienos, izņemot statistiskas datu apkopošanu par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un lietošanu. Direktīvas priekšlikumā būs iekļauti noteikumi par: - valsts rīcības plānu (VRP) izstrādi, lai noteiktu mērķus attiecībā apdraudējumu, riska un ķīmisko līdzekļu lietošanas apjoma augu aizsardzībā samazināšanu, kas ļautu nodrošināt nepieciešamo elastību, lai pasākumus pielāgotu specifiskajai situācijai dalībvalstīs, - ieinteresēto pušu iesaisti VRP izstrādē, ieviešanā un īstenošanā, - sistēmas izstrādi pesticīdu profesionālo lietotāju un izplatītāju apmācībai, izpratnes veicināšanai, lai nodrošinātu, ka šīs personas pilnībā apzinās pastāvošo apdraudējumu. sabiedrības informētības uzlabošanu, organizējot izpratni veicinošas kampaņas un iesaistot informācijas izplatīšanā mazumtirgotājus, kā arī īstenojot citus atbilstošus pasākumus, - iekārtu (jaunu un ekspluatācijā esošu) regulāru pārbaudi, lai samazinātu pesticīdu negatīvo ietekmi uz cilvēka (īpaši operatoru) veselību un vidi pesticīdu lietošanas laikā, - aizliegumu izsmidzināt pesticīdus no gaisa, lai samazinātu būtisko negatīvo ietekmi uz cilvēka veselību un vidi, īpaši izsmidzināto pesticīdu daudzumam novirzoties kopā ar gaisa plūsmām, - īpašiem pasākumiem ūdens vides aizsardzībai no pesticīdu izraisīta piesārņojuma, - teritoriju noteikšanu, kurās pesticīdu lietošana ir būtiski jāsamazina vai arī pilnībā no tās jāatsakās saskaņā ar pasākumiem, kas tiek īstenoti citu tiesību aktu (piemēram, Ūdens pamatdirektīva, Putnu direktīva, Dzīvotņu direktīva utt.) ietvaros vai lai aizsargātu jutīgas grupas, - manipulācijām ar pesticīdiem, šo vielu iepakojumiem un atliekām, - Kopienas standartu izstrādi par integrēto augu aizsardzību (IAA) un tai nepieciešamo apstākļu radīšanu, - riska mazināšanā gūto panākumu izvērtēšanu ar atbilstošu saskaņotu indikatoru palīdzību, - informācijas apmaiņas sistēmas izveidošanu ar mērķi pastāvīgi attīstīt un pilnveidot nepieciešamās vadlīnijas, vislabāko praksi un ieteikumus. - Juridiskais pamats EK Līguma 175. panta 1. punkts ir atbilstīgais juridiskais pamats. - Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro, ciktāl priekšlikums nav Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Dalībvalstis nevar pietiekoši labi īstenot šā priekšlikuma mērķus šādu iemeslu dēļ. Pašreiz dažas dalībvalstis ir pieņēmušas pasākumus, kas (pilnīgi vai daļēji) saskan ar šajā direktīvā ierosinātajiem. Citas dalībvalstis šādi vēl nav rīkojušās. Tādēļ zemniekiem un pesticīdu ražotājiem var rasties atšķirīgi „spēles noteikumi”, dažādās dalībvalstīs ekonomisko darītāju vidū radot nevienlīdzīgu konkurenci. Turklāt Kopienā nepastāv vienlīdzīgs cilvēka veselības un vides aizsardzības līmenis, un pesticīdu lietošana dažādās valstīs atšķiras. Rīcība Kopienas līmenī palīdzētu priekšlikuma mērķus īstenot labāk šādu iemeslu dēļ. Tikai Kopienas rīcība var uzlabot pašreiz būtiski atšķirīgo stāvokli dalībvalstīs, ieviešot saskaņotas prasības un vienlīdzīgu cilvēka veselības un vides aizsardzības līmeni, kā arī pilnveidojot lietošanas iekārtu iekšējo tirgu. Pesticīdu laišana tirgū jau ir saskaņota Kopienas normatīvajos aktos. Tāpēc nepieciešama tāda pati pieeja attiecībā uz citiem pesticīdu politikas aspektiem. Šobrīd dalībvalstis valsts līmenī izvēlas atšķirīgas pieejas, izvirzot atšķirīgus stingrības līmeņus un mērķus. Vienotas prasības un visām dalībvalstīm sasniedzamus mērķus var noteikt tikai Kopiena. Pretējā gadījumā pašreizējā situācija ar atšķirīgām izvirzītajām prasībām uzņēmējiem ieilgs. Priekšlikumā paredzētā pastāvīgā informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm un Komisiju ļaus izstrādāt atbilstošas vadlīnijas un ieteikums, noteikt vislabāko praksi, pamatojoties uz zinātnes un tehnikas attīstību. Papildu informācija tiks apkopota, izmantojot citās direktīvās un regulās noteiktās monitoringa un kontroles programmas, kuras ietekmē tematiskā stratēģija. Dalībvalstis vienas pašas to īstenot nespēs. Tādēļ priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam. - Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šādu iemeslu dēļ. Ar ierosināto direktīvu tiek radīts tiesisks regulējums, izvirzot būtiskas prasības un mērķus. Dalībvalstīm ir ievērojama brīvība noteikt, tieši kādiem ir jābūt pasākumiem, lai mērķi tiktu īstenoti atbilstoši katras valsts specifiskajam ģeogrāfiskajam stāvoklim, lauksaimniecības attīstības līmenim un klimatam. Komisija plāno izveidot īpašu ekspertu grupu, kurā ietilptu dalībvalstu pārstāvji un citas ieinteresētās personas, lai regulāri izvērtētu iesniegto informāciju un datus un lai izstrādātu atbilstošu vadlīniju un ieteikumu projektus. Šī “Tematiskās stratēģijas par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu ekspertu grupa” (turpmāk tekstā “ekspertu grupa”) vēlāk tiks oficiāli izveidota ar Komisijas lēmumu. Kad būs nepieciešams, Komisija pieņems pielikumu grozījumus ierosinātajā direktīvā, rīkojoties saskaņā ar regulatīvās komitejas procedūru Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas ietvaros, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 58. pantu. Veicot visu pasākumu sīku analīzi, lai novērtētu ietekmi uz ekonomiku, sociālo jomu un vidi (ieskaitot administratīvo slodzi), Komisija ir identificējusi iespējas, kas radīs vismazākās izmaksas visām ieinteresētajām personām, un kopumā šīs izmaksas ir zemākas par paredzamajiem ieguvumiem. - Instrumentu izvēle Tiek ierosināta pamatdirektīva. Citi pasākumi nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ. Regula vai direktīva ar detalizētām prasībām nebūs piemērota, jo katra jautājuma „sākuma punkti”, proti, lauksaimniecības nozares struktūra, klimatiskie un ģeogrāfiskie apstākļi, spēkā esošie valsts tiesību akti un programmas dažādās dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgi. Tomēr vienkārši ieteikumi nebūs pietiekami efektīvi, lai sasniegtu izvirzītos mērķus, jo ieteikumus nevar vienoti ieviest. Direktīva attiecīgajām ieinteresētajām personām atstāj pašregulācijas iespējas, kad to atzīst par lietderīgu (piemēram, izlietota iepakojuma savākšanai). 4. Ietekme uz budžetu Saskaņā ar priekšlikumu, lai administrētu un koordinētu stratēģiju un lai organizētu visas ekspertu grupas sanāksmes ar mērķi izstrādāt vadlīnijas, turpmākos pasākumus, aprēķinātu un izziņotu indikatorus, ir nepieciešams noteikt pastāvīgu Komisijas amatu. Citi izdevumi, kas saistīti ar direktīvā paredzētajām darbībām, tiks finansēti no videi paredzētiem finanšu instrumentiem ( LIFE+ laikposmam no 2007.–2013. gadam). Papildu summas netiek pieprasītas. 5. Papildu informācija - Modelēšana, izmēģinājuma posms un pārejas periods Priekšlikumam nebūs pārejas posma. - Otrreizējā izskatīšana/ pārskatīšana/ atcelšana pēc noteikta datuma Šajā priekšlikumā ir iekļauts punkts par pārskatīšanu. - Eiropas Ekonomikas zona Priekšlikumus attiecas uz jautājumiem, kas skar EEZ, tāpēc tas būtu jāpaplašina, iekļaujot Eiropas Ekonomikas zonu. - Sīkāks priekšlikuma paskaidrojums 1. pants izklāsta direktīvas priekšmetu. 2. pants izklāsta direktīvas darbības spektru. 3. pantā ir definīcijas attiecībā uz šajā direktīvā izvirzītajiem mērķiem. 4. pants dalībvalstīm prasa izveidot valsts rīcības plānu (VRP), lai noteiktu kultūraugus, darbības vai teritorijas, kur iespējamais risks ir satraucošs un risināms vispirms, kā arī – definēt mērķus un termiņus to sasniegšanai. Vairāku dalībvalstu pieredze ir pierādījusi, ka saskanīgi rīcības plāni ir vislabākais veids izvirzīto mērķu sasniegšanai. Ņemot vērā izteikti atšķirīgo stāvokli dalībvalstīs, kā arī ievērojot subsidiaritātes principu, VRP jāpieņem valsts un/ vai reģiona līmenī. Veidojot vai grozot VRP, savlaicīgi jānodrošina iespēja sabiedrībai efektīvi piedalīties procesā atbilstīgi Direktīvas 2003/35/EK garam, ar ko paredz sabiedrības līdzdalību dažu ar vidi saistītu plānu un programmu izstrādē[3] Tas ir svarīgi, lai nodrošinātu veiksmīgu un efektīvu ieviešanu. Dalībvalstīm jāpievērš uzmanība, lai tiktu saglabāta saskaņotība ar paredzēto gan citos atbilstīgos plānos, gan plānos, kas varētu ietekmēt pesticīdu lietošanu, piemēram, plāni par upes baseina pārvaldību un lauku attīstību. 5. pantā noteikta prasība dalībvalstīm izveidot pesticīdu izplatītājiem un profesionālajiem lietotājiem domātu apmācības sistēmu, lai nodrošinātu pilnīgu izpratni par iespējamo risku. Apmācību kursa apmeklējums, to apliecinoši sertifikāti jāuzskata par priekšnoteikumu, lai reģistrētos vai pastāvīgi strādātu kā profesionāls lietotājs. Detaļas par procedūrām un administratīvajiem noteikumiem ir atstātas dalībvalstu ziņā, taču I pielikumā ir formulēti šajās apmācības programmās apskatāmie temati. 6. pants dalībvalstis mudina gādāt, ka izplatītāji, kas pārdod toksiskus vai ļoti toksiskus pesticīdus, nodarbina vismaz vienu personu, kura varētu klientiem sniegt nepieciešamo informāciju, un ka pesticīdi ir pieejami tikai tiem profesionāliem lietotājiem, kuri atbilst attiecīgajām prasībām. Dalībvalstīm jānodrošina, ka neprofesionāliem lietotājiem ir pieejami tikai īpaši atļauti līdzekļi, jo šādi lietotāji atšķirībā no profesionāliem lietotājiem pietiekami neizprot izrietošo risku. 7. pants nosaka dalībvalstīm pienākumu atbalstīt un popularizēt izpratni veicinošas programmas un nodrošināt publiski pieejamu informāciju par pesticīdiem un to alternatīvām, lai informētu neprofesionālus lietotājus par saistīto risku un piesardzības pasākumiem. 8. pantā noteikta prasība dalībvalstīm izveidot sistēmu regulārām lietošanā esošo lietošanas iekārtu tehniskajām pārbaudēm un uzturēšanai. Labi uzturētas un pareizi funkcionējošas lietošanas iekārtas ir galvenais priekšnoteikums, lai, lietojot pesticīdus, garantētu augstu cilvēka (īpaši operatoru) veselības aizsardzības un vides aizsardzības līmeni. Lai Kopienā tehniskās pārbaudes prasības būtu vienādi stingras, jāizmanto kopīgi un saskaņoti standarti, balstoties uz II pantā definētajām svarīgajām prasībām. Organizatoriskie aspekti (piemēram, sabiedriskas vai privātās pārbaudes sistēmas, iesaistīto inspicējošo organizāciju kvalitātes kontrole, pārbaužu biežums, finansēšana utt.) paliek dalībvalstu ziņā, un to pienākums būs informēt Komisiju. 9. pants nosaka pienākumu dalībvalstīm aizliegt izsmidzināšanu no gaisa un norāda, kādi ir pieļaujamie izņēmumi. Izsmidzināšanu no gaisa ir jāaizliedz, jo pastāv liela iespēja, ka izsmidzinātie pesticīdi līdz ar gaisa plūsmām var novirzīties un kaitīgi ietekmēt cilvēka veselību un vidi. Atkāpes no šiem noteikumiem var atļaut tikai, ja izsmidzināšanai no gaisa ir būtiskas priekšrocības, salīdzinot ar citām pesticīdu lietošanas metodēm, kā arī gadījumos, kad nepastāv stabilas alternatīvas. Sīki izstrādātas prasības par atkāpēm ir jāpieņem dalībvalstu līmenī, un valstu pienākums būs informēt Komisiju. 10. pants dalībvalstīm nosaka pienākumu pieprasīt lauksaimniekiem un citiem pesticīdu profesionāliem lietotājiem pievērst īpašu uzmanību ūdens vides aizsardzībai, radot buferjoslas un dzīvžogus gar ūdensceļiem vai izmantojot citus pasākumus, kuru mērķis būtu ierobežot izsmidzināto pesticīdu gaisa plūsmas izraisītu nobīdes virzību. 11. pants dalībvalstīm nosaka pienākumu norādīt teritorijas, kur pesticīdu lietošana ir būtiski jāsamazina vai jāatsakās no tās pavisam saskaņā ar pasākumiem, kas tiek īstenoti citu tiesību aktu ietvaros (piemēram, Ūdens pamatdirektīva, Putnu direktīva un Dzīvotņu direktīva, u.c.). Šīs teritorijas jānosaka tā, lai nodrošinātu specifisku jutīgu grupu, piemēram bērnu, aizsardzību. Dalībvalstīm būs jāziņo par pasākumiem, kas tiks īstenoti, lai izstrādātu vadlīnijas, kritērijus teritoriju izvēlei, kā arī labāko praksi. 12. pants dalībvalstīm prasa pieņemt pasākumus attiecībā uz emisijām no punktveida piesārņojuma avotiem, īpaši veicot sagatavošanas iepildīšanas un tīrīšanas darbus. Tām būs jāveic pasākumi, lai izvairītos no bīstamām manipulācijām, ko varētu veikt neprofesionāli lietotāji. Informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm par to valsts līmeņa iniciatīvām un par sasniegto notiks iesniedzot ziņojumus, iesaistot arī tās ieinteresētās personas, kas šajā jomā ir īpaši aktīvas. 13. pants dalībvalstīm prasa veikt nepieciešamos pasākumus, lai izveidotu integrētajai augu aizsardzībai būtiskākos priekšnoteikumus. Ir jāizstrādā vispārīgi standarti integrētai augu aizsardzībai un tie no 2014. gada būs obligāti. Kopienas mēroga IAA standarti tiks izstrādāti konkrētām kultūrām, taču šo standartu izmantošana būs brīvprātīga. Dalībvalstīm ir jāziņo par veiktajiem pasākumiem, lai izveidotu IAA īstenošanai nepieciešamos apstākļus, lai nodrošinātu vispārējo IAA standartu ieviešanu un lai mudinātu pesticīdu lietotājus izmantot IAA kultūrspecifiskus standartus. 14. pants nosaka, ka dalībvalstu pienākums ir apkopot un paziņot statistiskas datus par pesticīdu laišanu tirgū un lietošanu, savukārt sīkāk izstrādātas prasības ir regulā par statistikas datiem attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem. Šī informācija būs pamats attiecīgo riska indikatoru aprēķināšanai. Tādi indikatori ir nepieciešami, lai kontrolētu pesticīdu lietošanas radītā riska samazināšanas gaitu. Šobrīd tiek izstrādāti saskaņoti riska indikatori. Kad to pabeigs, būs jāvienojas par kopējiem riska indikatoriem un šajā darbā piedalīsies Komisija un dalībvalstis. Līdz tam dalībvalstis var turpināt izmantot spēkā esošos indikatorus. Lai izvērtētu šīs direktīvas un citu tematiskajā stratēģijā paredzēto pasākumu lomu vispārējā riska samazināšanā, Komisija veidos ziņojumus, analizējot tendences indikatoru izstrādē, par ko ziņos dalībvalstis. 15. pants prasa Komisijai regulāri ziņot Eiropas Parlamentam un Padomei, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem, par pasākumiem, ko tās pieņem, lai sasniegtu šīs pamatdirektīvas mērķus. 16.–22. pantā ir standarta noteikumi par komitejas procedūru, standartizāciju, sodiem, un stāšanos spēkā. Pielikumi Pielikumos ir izskatīti jautājumi, kas attiecas uz dažādiem pasākumiem, kuri dalībvalstīm būs jāpieņem saskaņā ar direktīvas pantiem. Pielikumus var pārstrādāt saskaņā ar 18. pantu, ņemot vērā pieredzi un vajadzības, kas tiks identificētas, izmantojot informācijas apmaiņas sistēmu un apspriedes ekspertu grupā. I pielikumā ir uzskaitīti elementi, kas jāņem vērā apmācības programmās. II pielikumā ir izklāstītas būtiskās prasības par inspekcijām un uzturēšanas pārbaudēm, kurām ir jāpakļauj lietošanā esošās lietošanas iekārtas. 2006/0132 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA, ar kuru nosaka Kopienas pamatprincipus pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un īpaši tā 175 panta 1. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[4], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[5], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[6], rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto kārtību, tā kā: (1) Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 22. jūlija Lēmuma Nr. 1600/2002/EK, ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu[7] 2. un 7. pantu ir jāizveido pesticīdu ilgtspējīgai lietošanai nepieciešamais kopējais tiesiskais regulējums. (2) Šajā direktīvā noteiktajiem mērķiem ir jāpapildina un tie nedrīkst ietekmēt pasākumus, kas noteikti citos saistītajos Kopienas aktos, jo īpaši Regulā (EK) Nr. [...] par augu aizsardzības līdzekļiem[8], Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīvā 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā[9], Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regulā (EK) 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK[10]. (3) Lai veicinātu šīs direktīvas ieviešanu, dalībvalstīm ir jāizmanto valsts rīcības plāni, kuros izvirza mērķus riska, tostarp apdraudējuma, samazināšanai un pesticīdu lietošanas apjoma samazināšanai, kā arī – veicina augu aizsardzību, neizmantojot ķimikālijas. Valsts rīcības plānus var saskaņot ar citos saistītajos Kopienas tiesību aktos noteiktajiem īstenošanas plāniem, kā arī izmantot, lai grupētu sasniedzamos mērķus saskaņā ar citiem Kopienas tiesību aktiem par pesticīdiem. (4) Informācijas apmaiņa par mērķiem un rīcību, ko dalībvalstis izvirza individuālajos valsts rīcības plānos, ir ļoti svarīgs elements šīs direktīvas mērķu sasniegšanai. Tādēļ dalībvalstīm regulāri jāsniedz informācija Komisijai un citām dalībvalstīm, īpašu uzmanību pievēršot valsts rīcības plānu īstenošanas gaitai un rezultātiem un gūtajai pieredzei. (5) Lai sagatavotu vai grozītu valsts rīcības plānus, ir lietderīgi izmantot Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Direktīvu 2003/35/EK, ar ko paredz sabiedrības līdzdalību dažu ar vidi saistītu plānu un programmu izstrādē un ar ko attiecībā uz sabiedrības līdzdalību un iespēju griezties tiesās groza Padomes Direktīvas 85/337/EEK un 96/61/EK[11]. (6) Dalībvalstīs vēlams radīt apmācības sistēmas izplatītājiem, konsultantiem un pesticīdu profesionāliem lietotājiem, lai nodrošinātu, ka personas, kas lieto vai lietos pesticīdus, pilnīgi izprot šo vielu potenciālo apdraudējumu cilvēka veselībai un videi un veicamos pasākumus, lai pēc iespējas samazinātu šādu risku. Profesionālo lietotāju apmācību var koordinēt ar pasākumiem, kas tiek organizēti saskaņā ar Padomes 2005. gada 20 septembra Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai ( ELFLA )[12]. (7) Ņemot vērā apdraudējumu, kas var rasties lietojot pesticīdus, sabiedrība ir labāk jāinformē par pesticīdu lietošanas risku, šim nolūkam organizējot izpratni veicinošas kampaņas, informācijas izplatīšanā iesaistot mazumtirgotājus, kā arī īstenojot citus atbilstīgus pasākumus. (8) Ja manipulācijas ar pesticīdiem un pesticīdu izplatīšana pieprasa darba vietā iedibināt minimālās veselības un drošības prasības, kas atbilst darbinieku apdraudējumam saskarsmē ar šādiem produktiem, kā arī ieviest vispārējus un specifiskus profilaktiskos pasākumus šo draudu mazināšanai, ir jārīkojas saskaņā ar Padomes 1998. gada 7. aprīļa Direktīvu 98/24/EK par darba ņēmēju veselības un drošības aizsardzību pret risku, kas saistīts ar ķimikāliju izmantošanu darbā [13], kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā[14]. (9) Tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Direktīva 2006/42/EK par mašīnām, ar kuru groza Direktīvu 95/16/EK (pārstrādāšana)[15], paredz noteikumus, ar kuriem regulē pesticīdu lietošanas iekārtu laišanu tirgū, nodrošinot ar vidi saistīto prasību ievērošanu, lai šādu iekārtu radīto negatīvo ietekmi uz cilvēka veselību un vidi samazinātu vēl vairāk, jāizstrādā regulāru tehnisko pārbaužu sistēma tām pesticīdu lietošanas iekārtām, kas jau ir ekspluatācijā. (10) Pesticīdu izsmidzināšana no gaisa var būtiski negatīvi ietekmēt cilvēka veselību un vidi, jo īpaši tādēļ, ka izsmidzinātie pesticīdi līdz ar gaisa plūsmām var pārvietoties. Tāpēc izsmidzināšana no gaisa principā ir jāaizliedz, paredzot atkāpi gadījumiem, ja tai, salīdzinot ar citām izsmidzināšanas metodēm, ir būtiskas priekšrocības attiecībā uz vidi, kā arī gadījumos, kad nepastāv stabilas alternatīvas. (11) Ūdens vide ir īpaši jutīga pret pesticīdiem. Tādēļ ir jādara viss iespējamais, lai novērstu virsmas ūdeņu un gruntsūdeņu piesārņošanu, piemēram, radot buferjoslas vai arī stādot dzīvžogus gar virsmas ūdeņiem, lai samazinātu ūdenstilpju saskari ar izsmidzināto pesticīdu mākoni. Buferjoslu izmērus nosaka atkarā no augsnes īpašībām, klimata, ūdensceļu izmēra, kā arī attiecīgās teritorijas lauksaimnieciskajām īpašībām. Pesticīdu lietošana gar transporta ceļiem, piemēram, dzelzceļa maģistrālēm, kā arī uz ūdens necaurlaidīgām vai ļoti caurlaidīgām virsmām, var palielināt ūdens vides piesārņošanas risku. Tādēļ šādās vietās pesticīdu lietošana ir pēc iespējas jāsamazina, vai, ja nepieciešams, no tās jāatsakās vispār. (12) Pesticīdu lietošana var būt īpaši bīstama ļoti jutīgām teritorijām, tādām kā Natura 2000 zonas, kuras aizsargā saskaņā ar Padomes 1979. gada 2. aprīļa Direktīvu 79/409/EEK par savvaļas putnu aizsardzību[16] un Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu un savvaļas faunas un floras aizsardzību[17]. Citās vietās, piemēram, publiskos parkos, sporta laukumos vai bērnu rotaļu laukumos pesticīdu lietošana rada augstu saskarsmes risku ar pesticīdiem. Tādēļ šādās vietās pesticīdu lietošana ir pēc iespējas jāsamazina, vai, ja nepieciešams, no tās jāatsakās vispār. (13) Darbības ar pesticīdiem, tostarp ķimikāliju atšķaidīšana un maisīšana, kā arī lietošanas iekārtu tīrīšana pēc darba, tvertnes pārpalikumu izliešana, tukši iepakojumi un neizlietoti pesticīdi īpaši bieži rada nevēlamas saskarsmes iespējas cilvēkiem un videi. Tāpēc ir jānosaka īpašas darbības, lai papildinātu pasākumus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. aprīļa Direktīvas 2006/12/EK par atkritumiem[18] 4. un 8. pantā, kā arī Padomes 1991. gada 12. decembra Direktīvas 91/689/EEK par bīstamajiem atkritumiem[19] 2. un 5. pantā. Specifiskos pasākumus jāattiecina arī uz neprofesionālajiem lietotājiem, jo ir ļoti iespējams, ka šīs lietotāju grupas pārstāvji izpratnes trūkuma dēļ varētu veikt darbības ar pesticīdiem neatbilstīgi. (14) Ja visi lauksaimnieki izmantotu integrētās augu aizsardzības vispārīgos standartus, visu pieejamo augu aizsardzības metožu, tostarp, pesticīdu lietošana būtu mērķtiecīgāka. Tādējādi vēl jo vairāk samazinātos risks cilvēka veselībai un videi. Dalībvalstīm ir jāveicina tāda zemkopības prakse, kas prasa pesticīdu niecīgu lietošanu, piemēram, integrētā augu aizsardzība, kā arī jārada integrētās augu aizsardzības metožu izmantošanai nepieciešamie apstākļi. Turklāt dalībvalstīm ir jāveicina integrētās augu aizsardzības kultūrspecifisku standartu pielietošana. (15) Ir nepieciešams izvērtēt progresu, kas ir sasniegts, samazinot pesticīdu lietošanas radīto risku un negatīvo ietekmi uz cilvēka veselību un vidi. Tam piemērotākais līdzeklis ir saskaņoti riska indikatori, kurus nosaka Kopienas līmenī. Dalībvalstīm šie indikatori ir jāizmanto riska vadības pasākumiem valsts līmenī un ziņojumu sniegšanai, savukārt Komisija indikatorus izmantotu aprēķinos par sasniegto Kopienas līmenī. Līdz brīdim, kad kopēji indikatori būs pieejami, dalībvalstīs jāatļauj individuālu valsts indikatoru izmantošana. (16) Dalībvalstīm ir jāpieņem noteikumi par sodiem, ko piemēro par šīs direktīvas noteikumu pārkāpumiem un jānodrošina noteiktā izpilde. Soda sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām. (17) Tā kā šīs direktīvas mērķus, proti, aizsargāt cilvēka veselību un vidi no iespējamajā apdraudējuma, kas saistīts ar pesticīdu lietošanu, nevar apmierinoši sasniegt, ja dalībvalstis rīkojas individuāli, un – rezultāti būtu vieglāk panākami, rīkojoties Kopienas līmenī, ņemot vērā darbības mērogu un attiecīgo ietekmi, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šī direktīva nepārsniedz to, kas ir nepieciešams šo mērķu sasniegšanai. (18) Šajā direktīvā ir respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Jo īpaši, saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 37. pantā paredzēto ilgtspējīgas attīstības principu, šis dokuments lūko atbalstīt augstu vides aizsardzības līmeņa integrēšanu Kopienas politikā. (19) Šīs direktīvas īstenošanai nepieciešamie pasākumi ir jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[20], IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU. I nodaļa Vispārīgi noteikumi 1. pantsPriekšmets Ar šo direktīva izveido sistēmu, lai panāktu pesticīdu ilgtspējīgāku lietošanu, samazinot pesticīdu lietošanas radīto risku un ietekmi uz cilvēka veselību un vidi, šajā nolūkā rīkojoties atbilstīgi kultūraugiem nepieciešamajai aizsardzībai. 2. pantsDarbības spektrs 1. Šī direktīva attiecas uz pesticīdiem, kas tiek lietoti kā augu aizsardzības līdzekļi saskaņā ar definīciju Regulā (EK) Nr. […] attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū. 2. Šī direktīva bez ierobežojumiem attiecas uz visiem citiem atbilstīgajiem Kopienas tiesību aktiem. 3. pantsDefinīcijas Šīs direktīvas mērķiem izmanto šādas definīcijas: a) „lietošana” ir visas ar pesticīdiem veiktās darbības, tostarp uzglabāšana, manipulācijas ar produktu, sagatavošana, maisīšana un izplatīšana, b) „profesionāls lietotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas savas profesionālās darbības ietvaros rīkojas ar pesticīdiem, tostarp operatori, tehniķi, darba devēji, pašnodarbinātas personas, kas strādā lauksaimniecībā vai citās jomās, c) „izplatītājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas atbild par pesticīdu laišanu tirgū, tostarp vairumtirgotāji, mazumtirgotāji, pārdevēji, piegādātāji, d) „konsultants” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas sniedz padomus par pesticīdu lietošanu, tostarp individuāli, pašnodarbināti konsultatīvo pakalpojumu sniedzēji, tirdzniecības aģenti, pārtikas ražotāji vai mazumtirgotāji, ja prasības atļauj, e) „pesticīdu lietošanas iekārtas” ir visas iekārtas, kas ir īpaši izstrādātas pesticīdu vai pesticīdus saturošu produktu izplatīšanai, f) „pesticīdu lietošanas piederumi” ir piederumi, kurus iespējams uzstādīt pesticīdu lietošanas iekārtām un kuri ir būtiski svarīgi iekārtu labam darbam, tostarp uzgaļi, manometri, filtri, sieti un ierīces tvertņu tīrīšanai, g) „izsmidzināšana no gaisa” ir pesticīdu izplatīšana, izmantojot aviāciju, h) „integrētā augu aizsardzība” nozīmē augu integrētu aizsardzība saskaņā ar definīciju Regulā (EK) Nr. […], i) „riska indikators” ir parametrs, kuru var izmantot, vērtējot pesticīdu lietošanas ietekmi uz cilvēka veselību un vidi. 4. pantsValsts rīcības plāni, lai samazinātu apdraudējumu, risku un pesticīdu lietošanas apjomu 1. Dalībvalstīm ir jāpieņem valsts rīcības plāns, kur izvirza mērķi, līdzekļus un termiņus, saskaņā ar kuriem ir jāsamazina apdraudējums, risks un pesticīdu lietošanas apjoms. Izstrādājot un pārskatot valsts rīcības plānus, dalībvalstīm ir kārtīgi jāapsver paredzēto pasākumu sociālā, ekonomisko un vides ietekme. 2. Trīs gadu laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā dalībvalstīm valsts rīcības plāni ir jādara zināmi Komisijai un citām dalībvalstīm. Valsts rīcības plāni ir jāpārskata vismaz reizi piecos gados un visas izmaiņas valsts rīcības plānos pēc iespējas ātrāk jāpaziņo Komisijai. 3. Ja nepieciešams, informācija, kas iesniegta Komisijai saskaņā ar 2. punktu, ir jādara zināma trešajām valstīm. 4. Sagatavojot valsts rīcības plānus, izstrādājot grozījumus tajos, ir spēkā Direktīvas 2003/35/EK 2. pantā noteiktās prasības par sabiedrības līdzdalību. II nodaļa Apmācība, izpratni veicinošas programmas un pesticīdu pārdošana 5. pantsApmācība 1. Dalībvalstis gādā, lai visi profesionālie lietotāji, izplatītāji un konsultanti saņemtu atbilstīgu apmācību. Apmācības organizē tā, lai tiktu nodrošināts pietiekams zināšanu līmenis par I pielikumā minētajiem tematiem. 2. Divu gaidu laikā pēc 20. panta 1. punktā minētā datuma dalībvalstīs ir jābūt sertifikācijas sistēmai, pierādot visa apmācības kursa apmeklējumu un I pielikumā uzskaitīto obligāto tematu apguvi. 3. Komisija, saskaņā ar 18. panta 3 punktā paredzēto kārtību var grozīt I pielikumu, to pielāgojot tehniskajam un zinātniskajam progresam. 6. pants Prasības attiecībā uz pesticīdu pārdošanu 1. Dalībvalstis gādā, lai visi izplatītāji, kas pārdod pesticīdus, kuri ir klasificēti kā toksiski vai ļoti toksiski saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/45/EK[21], nodarbinātu vismaz vienu darbinieku, kuram būtu 5. panta 2. punktā minētais sertifikāts, un kurš strādā vai atrodas pārdošanas vietā, lai sniegtu pircējiem sniegtu informāciju par pesticīdu pareizu lietošanu. 2. Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pārdodot pesticīdus, kuri nav atļauti neprofesionālai lietošanai, tie arī nonāktu tikai pie profesionāliem lietotājiem, kuriem ir 5. panta 2. punktā minētais sertifikāts. 3. Dalībvalstīm jāpieprasa, lai izplatītāji, kas tirgū laiž pesticīdus neprofesionālai lietošanai, sniegtu vispārīgu informāciju par pesticīdu līdzekļa lietošanas radīto risku, īpaši par iespējamo apdraudējumu, saskarsmi, pienācīgu uzglabāšanu, kā apieties ar attiecīgo līdzekli un kā to likvidēt. Pasākumi, kas noteikti 1. un 2. punktā ir jāizveido četru gadu laikā pēc 20. panta 1. punktā minētā datuma. 7. pantsIzpratni veicinošas programmas Dalībvalstīm ir jārosina un jāsekmē izpratni veicinošas programmas, kā arī jānodrošina informācija par pesticīdiem plašākai sabiedrībai, jo īpaši par pesticīdu ietekmi uz vidi un cilvēka veselību, kā arī par pesticīdu neķīmiskām alternatīvām. III nodaļa Pesticīdu lietošanas iekārtas 8. pantsEkspluatācijā esošo iekārtu pārbaude 1. Dalībvalstis gādā, lai pesticīdu lietošanas iekārtas, kuras ekspluatē profesionāli lietotāji, un attiecīgos lietošanas piederumus regulāri pārbaudītu. Šajā nolūkā valstīm ir jāizstrādā sertifikātu sistēmas, ar kurām verificē pārbaužu rezultātus. 2. Pārbaudēs jāpārliecinās, ka pesticīdu lietošanas iekārtas un piederumi atbilst veselības un drošības un vides pamatprasībām, kas uzskaitītas II pielikumā. Pesticīdu lietošanas iekārtas un piederumi, kas atbilst saskaņotajiem standartiem 17. panta 1. punktā, ir jāuzskata par atbilstošiem veselības, drošības un vides pamatprasībām, uz kurām attiecas šāds saskaņotais standarts. 3. Piecu gadu laikā pēc 20. panta 1. punktā minētā datuma, dalībvalstis nodrošina, ka vismaz vienu reizi ir pārbaudītas visas profesionālai lietošanai paredzētās pesticīdu lietošanas iekārtas un attiecīgie piederumi un ka profesionālā lietošanā ir tikai tādas pesticīdu iekārtas un piederumi, kas izturējuši atbilstības pārbaudi. 4. Dalībvalstīm ir jānozīmē personas, kas atbildēs par pārbaudēm, un šī izvēle jādara zināma Komisijai. 5. Komisija saskaņā ar 18. panta 3. punktā minēto kārtību var grozīt II pielikumu, to pielāgojot tehniskajai attīstībai. IV nodaļa Specifiska prakse un lietošanas veidi 9. pantsIzsmidzināšana no gaisa 1. Saskaņā ar 2.–6. punktu dalībvalstīs izsmidzināšana no gaisa ir jāaizliedz. 2. Dalībvalstīm ir jādefinē un jāpublisko informācija par kultūraugiem, teritorijām un īpašām prasībām par lietošanu, kam, atkāpjoties no 1. punkta, izsmidzināšanu no gaisa var atļaut. 3. Dalībvalstis nozīmē kompetento iestādi, kas ir tiesīga piešķirt atkāpes no attiecīgās prasības un par lēmumu informē Komisiju. 4. Atkāpes var piešķirt tikai tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi: 3. konkrētajā gadījumā nav stabilu alternatīvu vai izsmidzināšanai no gaisa, salīdzinājumā ar pesticīdu izplatīšanu no iekārtām, kas izvietotas uz zemes, ir nepārprotamas priekšrocības, lai samazinātu ietekmi uz veselību un vidi, 4. lietotie pesticīdi ir skaidri apstiprināti izsmidzināšanai no gaisa, 5. operatoram, kas veic izsmidzināšanu no gaisa, ir 5. panta 2. punktā minētais sertifikāts. Attiecīgajā atļaujā ir jānorāda pasākumi, kas ir nepieciešami, lai brīdinātu iedzīvotājus un iespējamos garāmgājējus, kā arī lai aizsargātu vidi vietās, kas atrodas blakus teritorijai, kuru apstrādā ar pesticīdiem. 5. Profesionālam lietotājam, kas vēlas lietot pesticīdus, izsmidzinot tos no gaisa, ir jāiesniedz lūgums kompetentajai iestādei, papildinot to ar datiem, kas apliecina, ka ir izpildīti 4. punktā izklāstītie nosacījumi. 6. Kompetentās iestādes reģistrē visas atļautās atkāpes no aizlieguma. 10. pantsSpecifiski pasākumi ūdens vides aizsardzībai 1. Dalībvalstis gādā, lai, lietojot pesticīdus blakus ūdenstvertnēm, priekšroku dotu: 6. produktiem, kas nav bīstami ūdens videi; 7. visefektīvākajām pesticīdu lietošanas metodēm, tostarp lietošanas iekārtām, kas emitē zema augstumā. 2. Dalībvalstis gādā, ka ūdensceļu tuvumā tiek noteiktas atbilstošas buferjoslas, kurās pesticīdus nedrīkst lietot un uzglabāt un jo īpaši ir jāsargā dzeramā ūdens ieguves vietas, kas tiek noteiktas saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 7. panta 3. punktu. Buferjoslu izmērus nosaka atkarā no piesārņojuma apdraudējuma un attiecīgās teritorijas lauksaimnieciskajām īpašībām. 3. Dalībvalstis gādā par pasākumu īstenošanu, lai ierobežotu izsmidzināto pesticīdu pārvietošanas ar gaisa plūsmām, vismaz, attiecībā uz vertikālām kultūrām, tostarp augļu dārziem, vīna dārziem un apiņu sējumiem, kas atrodas tieši blakus ūdensceļiem. 4. Dalībvalstis gādā, lai pesticīdu lietošana pēc iespējas tiktu samazināta vai pārtraukta pilnīgi gar ceļiem un uz tiem, gar dzelzceļa līnijām un uz tām, gar ļoti caurlaidīgām virsmām vai citām infrastruktūrām, kas atrodas tuvu virszemes vai pazemes ūdeņiem, kā arī uz necaurlaidīgām virsmām, ja pastāv liels risks, ka pesticīdi varētu ietecēt virsmas ūdeņos vai noteku sistēmās. 11. pantsPesticīdu lietošanas samazināšana jutīgajās teritorijās Dalībvalstīm, ņemot vērā nepieciešamās higiēnas un sabiedrības drošības prasības, ir jānodrošina šādu pasākumu pieņemšana: 8. aizliegt pesticīdu lietošanu vai samazināt to, cik iespējams, teritorijās, kuras izmanto sabiedrība vai arī jutīgas grupas, vismaz parkos, publiskos dārzos, sporta laukumos, skolu teritorijās un rotaļu laukumos, 9. aizliegt pesticīdu lietošanu vai to ierobežot īpaši aizsargātās teritorijās vai citur, kur nepieciešamos aizsardzības pasākumus nosaka atbilstoši Direktīvas 79/409/EEK 3. un 4. pantam, kā arī Direktīvas 92/43/EEK 6., 10. un 12. pantam. Pesticīdu lietošanas aizliegums vai ierobežojumus, kas minēti b) apakšpunktā, var noteikt, pamatojoties uz attiecīgu riska novērtējumu. 12. pantsManipulācijas ar pesticīdiem, šo vielu iepakojumiem un atliekām 1. Dalībvalstīm jāīsteno visi nepieciešami pasākumi, lai nodrošinātu, ka turpmāk uzskaitītās darbības nepadraud cilvēka veselību un drošību, kā arī nekaitē videi: 10. uzglabāšana, manipulācijas ar pesticīdiem, to atšķaidīšana un maisīšana pirms lietošanas, 11. manipulācijas ar iepakojumiem un pesticīdu atlikumiem, 12. manipulācijas ar maisījumiem, kas ir palikuši pāri pēc apstrādes, 13. pesticīdu lietošanai izmantoto iekārtu tīrīšana. 2. Dalībvalstīm ir jāveic visi pasākumi, kas ir nepieciešami, lai novērstu bīstamas manipulācijas ar neprofesionālajai lietošanai apstiprinātajiem pesticīdiem. 3. Dalībvalstīm ir jānodrošina, ka pesticīdu uzglabāšanas vietas ir izveidotas tā, lai novērstu pesticīdu nevēlamu nokļūšanu ārpus tās. 13. pantsIntegrētā augu aizsardzība 1. Dalībvalstīm ir jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai sekmētu zemkopību, izmantojot ierobežotu pesticīdu daudzumu, tostarp – integrēto augu aizsardzību, kā arī lai nodrošinātu, ka pesticīdu profesionāli lietotāji pievēršas videi draudzīgākām kultūraugu aizsardzības metodēm, dodot priekšroku, ja vien tas ir iespējams, mazāk riskantām alternatīvām vai arī izvēlētos tādus līdzekļus, kas minimāli ietekmē cilvēka veselību un vidi. 2. Dalībvalstīs jāievieš vai jāatbalsta visi apstākļi, kas nepieciešami integrētajai augu aizsardzībai. 3. Dalībvalstīm īpaša uzmanība ir jāpievērš tam, lai lauksaimniekiem būtu pieejamas sistēmas, tostarp apmācība saskaņā ar 5. pantu un instrumenti augu aizsardzībai, kā arī nepieciešamais lēmumu pieņemšanai un konsultatīvie dienesti, kas sniegtu padomu par integrēto augu aizsardzību. 4. Līdz 2013. gada jūnijam dalībvalstis ziņo Komisijai par 2. un 3. punkta ieviešanu un jo īpaši par to, vai ir radīti nepieciešamie apstākļi integrētās augu aizsardzības ieviešanai. 5. Dalībvalstis gādā, lai, vēlākais, līdz 2014. gada 1. janvārim visi pesticīdu profesionālie lietotāji būtu ieviesuši integrētās augu aizsardzības standartus. 6. Dalībvalstīm ir jārada viss nepieciešamais, lai mudinātu lauksaimniekus izmantot kultūrspecifiskus integrētās augu aizsardzības standartus. 7. Vispārīgie integrētās augu aizsardzības standarti, kas minēti 5. pantā, ir jāizstrādā saskaņā ar Regulas EK Nr. […] 52. pantā noteikto procedūru. 8. Kultūrspecifiski integrētās augu aizsardzības standarti, kas minēti 6. pantā, ir jāizstrādā saskaņā ar Direktīvas 98/34/EK 6. panta 3. punktā noteikto procedūru. V sadaļa Ziņošana un informācijas apmaiņa 14. pantsIndikatori 1. Komisijai atbilstoši 18. panta 3. punktā noteikto kārtību ir jāizstrādā saskaņoti riska indikatori. Līdz šo indikatoru pieņemšanai, dalībvalstis var turpināt izmantot esošos valsts indikatorus vai arī pieņemt citus atbilstīgus indikatorus. 2. Dalībvalstīm saskaņā ar Regulu (EK) Nr. [ ESTAT ...] apkopotie statistikas dati ir jāizmanto šādos nolūkos: a) kopējo un saskaņoto riska indikatoru aprēķināšanai valsts līmenī, b) lai identificētu tendences konkrēto aktīvo vielu izmantošanā, īpaši, ja Kopienas līmenī saskaņā ar Regulu (EK) Nr.[…] ir noteikti lietošanas ierobežojumi, c) lai identificētu galvenās aktīvās vielas vai kultūras, vai arī ar ilgtspējību nesavietojamu praksi, kam ir jāpievērš papildu uzmanība, vai arī labu praksi, ko var izmantot kā piemēru šīs direktīvas mērķu sasniegšanai, mazinot risku un pesticīdu lietošanas apjomu, 3. Dalībvalstīm saskaņā ar 2. punktu veikto aprēķinu rezultāti ir jādara zināmi Komisijai un citām dalībvalstīm. 4. Komisija saskaņā ar Regulu (EK) Nr. [ ESTAT ...] apkopotos statistikas datus, kā arī 3. punktā minēto informāciju izmantos, lai aprēķinātu riska indikatorus Kopienas līmenī, veicot aplēses par pesticīdu lietošanas radīto risku. Komisija šos datus un informāciju izmantos, lai novērtētu panākto, īstenojot citās Kopienas politikās izvirzītos mērķus attiecībā uz pesticīdu ietekmes samazināšanu uz cilvēka un dzīvnieku veselību un vidi. 5. Riska indikatori 2. punkta (a) apakšpunkta un 3. punkta mērķiem aprēķināmi, izmantojot saņemtos datus par apdraudējumu un saskarsmi, pesticīdu lietošanu, pesticīdu īpašībām, laika apstākļiem un augsnes īpašībām. 15. pantsZiņojumu sniegšana Komisija regulāri Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanas sekmēm un ja nepieciešams – iesniedz priekšlikumus grozījumiem. VI sadaļa Nobeiguma noteikumi 16. pantsSodi Dalībvalstis nosaka soda sankcijas, ko piemēro par valsts normu pārkāpumiem, kas pieņemtas atbilstoši šai direktīvai, un veic nepieciešamo, lai nodrošinātu, ka sodi patiešām tiek piemēroti. Soda sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām. Dalībvalstis dara zināmas šādus noteikumus Komisijai ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc 20. panta 1. punktā minētā datuma un bez vilcināšanās informē Komisiju par turpmākiem grozījumiem. 17. pantsStandartizācija 1. Šīs direktīvas 8. panta 2. punktā minētie standarti ir jāizveido saskaņā ar Direktīvas 98/34/EK 6. panta 3. punktā noteikto procedūru. 2. Pieprasījumu standartu izstrādei var iesniegt, konsultējoties ar 18. panta 1. punktā minēto Komiteju. 2. Komisija atsauces uz standartiem publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī . 3. Ja dalībvalsts vai Komisija uzskata, ka standarti pilnīgi neatbilst pamatprasībām, uz ko tie attiecas, Komisija vai attiecīgā dalībvalsts šo jautājumu līdz ar attiecīgo pamatojumu izvirza izskatīšanai komitejā, kas izveidota ar Direktīvu 98/34/EK. Komiteja savu atzinumu sniedz nekavējoties. Ņemot vērā komitejas atzinumu, Komisija pieņem lēmumu par to, vai publicēt, vai nepublicēt, vai publicēt ar ierobežojumiem, vai saglabāt, vai saglabāt ar ierobežojumiem vai atsaukt atsauces uz attiecīgajiem saskaņotajiem standartiem Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī . 18. pantsKomitejas 1. Komisijai palīdz saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002[22] 58. pantu izveidotā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja. 2. Atsaucoties uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. punktu. 3. Atsaucoties uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. punktu. Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā minētais periods ir trīs mēneši. 19. pantsIzdevumi Lai veicinātu saskaņotas politikas un sistēmu izveidi pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas jomā, Komisija var finansēt: a) saskaņotas sistēmas izstrādi, tostarp atbilstīgas datu bāzes izveidošanu, kurā apkopotu un uzglabātu informācija par pesticīdu riska indikatoriem, un to, kā šādu informāciju dara pieejamu kompetentajām iestādēm, ieinteresētajām personām un sabiedrībai, b) pētījumus, kas ir nepieciešami, lai sagatavotu un izstrādātu tiesību aktus, ieskaitot šīs direktīvas pielikumu pielāgošanu tehniskajam progresam, c) norādījumu un labāko paņēmienu, kas nepieciešami šīs direktīvas īstenošanai izstrādāšanu. 20. pantsTransponēšana 1. Dalībvalstīs vēlākais [spēkā stāšanās datums + 2 gadi] stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto tiesību aktu noteikumus un minēto aktu un šīs direktīvas atbilstības tabulu. Kad dalībvalstis pieņem minētos aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka to, kā izdarīt šādas atsauces. 2. Dalībvalstis dara zināmus Komisijai savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. 21. pantsStāšanās spēkā Šī direktīva stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī . 22. pants Direktīva ir adresēta visām dalībvalstīm. Briselē, […] Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs I PIELIKUMS Apmācības programmas Apmācību programmas jāveido tā, lai nodrošinātu pietiekamas zināšanas par šādiem tematiem: 1. visi tiesību akti, kas regulē pesticīdus un to lietošanu; 2. ar pesticīdu lietošanu saistītais apdraudējums un risks, kā arī norādes par to identifikāciju un kontroli, īpašu uzmanību pievēršot: a) cilvēka (operatoru, iedzīvotāju, garāmgājēju, cilvēku, kas ierodas apstrādātajās teritorijās, rīkojas ar apstrādātajiem objektiem vai arī lieto šos produktus uzturā) apdraudējumam, kā arī tam, kā šo apdraudējumu pastiprina tādi faktori, kā, piemēram, smēķēšana, b) simptomiem, kas liecina par saindēšanos ar pesticīdiem, un neatliekamās palīdzības sniegšanu, c) tam kā pesticīdu lietošana apdraud apstrādāšanai neparedzētos augus, labvēlīgus kukaiņus, savvaļas dabu, bioloģisko daudzveidību un vidi kopumā, 3. jēdzieni attiecībā uz integrētas augu aizsardzības stratēģijām un metodēm, integrētas kultūraugu apsaimniekošanas stratēģijām un metodēm, bioloģiskās lauksaimniecības principiem, informāciju par integrētās augu aizsardzības vispārējiem un kultūrspecifiskajiem standartiem, 4. salīdzinošā izvērtējuma uzsākšana lietotāju līmenī, lai profesionāliem lietotājiem palīdzēt no visiem atļautajiem produktiem izvēlēties tādu, kas ir vispiemērotākais konkrētās kaitēkļu problēmas risināšanai attiecīgajā situācijā, 5. pasākumi, lai samazinātu risku cilvēkiem, nemērķa sugām un videi, droša darba prakse attiecībā uz pesticīdu uzglabāšanu, izmantošanu un sajaukšanu, tukšo tvertņu un citu piesārņoto materiālu, pāri palikušo pesticīdu (tai skaitā tvertnē esoša maisījuma), kas varētu būt gan koncentrētā, gan atšķaidītā formā, droša likvidācija, ieteicamā operatoru kontrole (individuālie aizsardzības līdzekļi), 6. kārtība, kādā ir jāsagatavo darbam lietošanas iekārtas, ieskaitot iekārtu kalibrēšanu, kā arī noteikumi par iekārtu ekspluatāciju pēc iespējas mazāk kaitējot lietotājam, citiem cilvēkiem, nemērķa dzīvnieku un augu sugām, bioloģiskajai daudzveidībai un videi, 7. lietošanas iekārtu ekspluatāciju un uzturēšana, kā arī īpašas izsmidzināšanas metodes (piemēram, neliela tilpuma izsmidzināšana, uzgaļi, kas maksimāli samazina pilēšanas iespējas), kā arī ekspluatēto sprauslu tehniskā pārbaude un iespējas izsmidzināšanas uzlabošanai, 8. rīcība ārkārtas situācijā, lai aizsargātu cilvēka veselību un vidi nejaušas noplūdes un piesārņojuma gadījumā, 9. veselības kontrole, kā arī iespējas paziņot par visiem negadījumiem un sarežģījumiem, 10. datu reģistrēšana par pesticīdu lietošanu saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem. II PIELIKUMS Ar veselību, drošību un vidi saistītās prasības, saskaņā ar kurām tiks veiktas pesticīdu lietošanas iekārtu pārbaudes Pesticīdu lietošanas iekārtu pārbaudē uzmanība ir jāpievērš visiem aspektiem, kas ir svarīgi, lai būtu iespējams sasniegt iekārtu augstu drošību, maksimāli garantējot cilvēka veselības un vides aizsardzību, kā arī pilnīgi izmantot lietošanas iekārtu iespējas, pēc vajadzības nodrošinot turpmāk uzskaitīto iekārtu un funkcijas pienācīgu sniegumu: 14. Elektropārvades daļas Elektrības izejas ass drošinātājam un ievades savienojuma drošinātājam ir jābūt iekārtai atbilstīgiem un labā stāvoklī, turklāt, lai aizsargātu operatoru, iekārtas darbs nedrīkst ietekmēt aizsargiekārtas un elektropārvades iekārtu rotējošās vai kustīgās daļas. 15. Sūknis Sūkņa jauda ir jāpielāgo iekārtas vajadzībām un sūknim ir jādarbojas pareizi, tā, lai būtu iespējams nodrošināt stabilu un uzticamu izplatīšanas līmeni. Sūknis nedrīkst tecēt. 16. Maisīšana Maisīšanas iekārtām ir jānodrošina pareiza recirkulācija, jo tikai tā ir iespējams sasniegt vienmērīgu izsmidzināmā šķidruma koncentrāciju tvertnē. 17. Izsmidzināma šķidruma tvertne Izsmidzināmā šķidruma tvertnēm ar tvertnes satura indikatoru, uzpildīšanas iekārtām, sietiem un filtriem, iztukšošanas ierīcēm un maisīšanas ierīcēm ir jādarbojas tā, lai pēc iespējas samazinātu nejaušas noplūdes, nevienmērīgu koncentrāciju, operatora nonākšanu saskarē ar pesticīdiem un pesticīdu atlikumu tvertnē. 18. Mērīšanas, kontroles un regulējošās sistēmas Visām mērīšanai, ieslēgšanai, izslēgšanai, kā arī spiediena un/ vai plūsmas ātruma koriģēšanai izmantotajām ierīcēm ir jādarbojas droši, neradot noplūdes. Spiediena kontrolei un spiedienu regulējošo ierīču izmantošanai pesticīdu izplatīšanas laikā ir jābūt vieglai. Spiediena koriģēšanai domātajām iekārtām ir jāuztur pastāvīgs darba spiediens un pastāvīga sūkņa rotācijas, lai nodrošinātu stabilu izsmidzināšanas ātrumu. 19. Caurules un šļūtenes Šļūtenēm un caurulēm ir jābūt atbilstīgā stāvoklī, lai novērstu šķidruma plūsmas traucējumus vai arī nejaušas noplūdes atteices gadījumos. Caurules un šļūtenes, kas tiek darbinātas ar sistēmā maksimālo iespējamo spiedienu, nedrīkst tecēt. 20. Filtri Lai izvairītos no turbulences un nevienmērīgas izsmidzināšanas, filtriem ir jābūt labā stāvoklī, un filtru sieta izmēram ir jāatbilst uz smidzinātāja uzstādīto uzgaļu izmēram. Sistēmai, kas informē par filtru aizdambēšanos, ir jādarbojas pareizi. 21. Izsmidzināšanas caurule (iekārtām, kas izsmidzina pesticīdus no horizontāli novietotas caurules, kura atrodas tieši blakus kultūrām vai apstrādājamajam materiālam) Izsmidzināšanas caurulei ir jābūt labā stāvoklī un stabilai visos virzienos. Fiksēšanas un koriģēšanas sistēmām, kā arī ierīcēm, kas mazina neplānotas kustības vai kompensē virsmas slīpumu, ir jādarbojas uzticami. 22. Uzgaļi Uzgaļiem ir jābūt veidotiem tā, lai būtu iespējams kontrolēt pilēšanu pēc smidzināšanas beigām. Lai nodrošinātu izsmidzināšanas viendabīgumu, katra individuālā uzgaļa plūsmas ātrums nedrīkst atšķirties no ražotāja iesniegtajām plūsmas ātruma tabulām par vairāk kā 5 %. 23. Izplatīšana Šķērseniskajai un vertikālajai (apstrādājot vertikālās kultūras) izplatīšanai, kā arī izplatīšanai kustības virzienā ir jābūt vienmērīgai. Izsmidzināmā šķidruma daudzumam ir jābūt atbilstīgam un mērķa teritorijai ir jābūt apstrādātai vienmērīgi. 24. Gaislaide (iekārtām pesticīdu izplatīšanai ar gaisa palīdzību) Gaislaidei ir jābūt labā stāvoklī un jānodrošina stabila un uzticama gaisa plūsma. TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS Šo dokumentu paredzēts pievienot paskaidrojuma rakstam, to papildinot. Tāpēc, saglabājot šā tiesību akta finanšu pārskata saprotamību, to sastādot, jācenšas neatkārtot paskaidrojuma rakstā iekļauto informāciju. Pirms šīs veidlapas aizpildīšanas lūdzam iepazīties ar attiecīgajām nostādnēm, kas sagatavotas, lai sniegtu norādījumus un paskaidrojumus par turpmāk aprakstītajiem jautājumiem. 25. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar kuru nosaka Kopienas pamatprincipus pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai 26. UZ DARBĪBAS JOMĀM BALSTĪTA VADĪBA / BUDŽETA LĪDZEKĻU SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM Konkrētā politika vai politikas jomas un ar tām saistītais/-ie pasākums/-i (ABB / ABM): Vide ( ABB Kods 0703: Kopienas vides politikas un tiesību aktu īstenošana). 27. BUDŽETA POZĪCIJAS 28. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgās tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas (ex-BA pozīcijas)), norādot pozīciju nosaukumus: Finansiālais instruments videi ( LIFE + 2007.–2013. periods) (07.03.07) 29. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums: 2007.–2013. periodam vajadzīgajām apropriācijām tiks izmantoti līdzekļi, kas jau ir paredzēti LIFE + programmai, to papildu apjoms nav nepieciešams. 30. Budžeta informācija ( ja vajadzīgs, pievienot rindas ): Budžeta pozīcija | Izdevuma veids | Jaunas | EBTA iemaksa | Pieteikumu iesniedzēju valstu iemaksas | Nosaukums finanšu perspektīvā | 07 03 07 | Nav oblig. | Diff | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. [2] | 31. RESURSU KOPSAVILKUMS 32. Finanšu līdzekļi 33. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums Miljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) Izdevumu veids | Sadaļas nr. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. un turpmākie gadi | Kopā | Darbības izdevumi[23] | Saistību apropriācijas (SA) | 8.1 | A | 0,227 | 0,161 | 0,161 | 0,134 | 0,134 | 0,107 | 0,924 | Maksājumu apropriācijas (MA) | B | 0,151 | 0,153 | 0,170 | 0,143 | 0,129 | 0,109 | 0,855 | Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[24] | Tehniskais un administratīvais atbalsts (NDA) | 8.2.4 | C | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | KOPĒJĀ PAMATSUMMA | Saistību apropriācijas | A+c | 0,227 | 0,161 | 0,161 | 0,134 | 0,134 | 0,107 | 0,924 | Maksājumu apropriācijas | B+c | 0,151 | 0,153 | 0,170 | 0,143 | 0,129 | 0,109 | 0,855 | Administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā[25] | Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NDA) | 8.2.5. | D | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,648 | Administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu un ar tiem saistītos izdevumus, kas nav ietverti pamatsummā | 8.2.6. | E | 0,000 | 0,111 | 0,031 | 0,111 | 0,031 | 0,111 | 0,395 | Pasākumu finansiālo izmaksu orientējošā kopsumma SA KOPĀ, ietverot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 0,335 | 0,380 | 0,300 | 0,353 | 0,273 | 0,326 | 1,967 | MA KOPĀ, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 0,259 | 0,372 | 0,309 | 0,362 | 0,268 | 0,328 | 1,898 | Ziņas par līdzfinansējumu Ja priekšlikumā paredzēts dalībvalstu līdzfinansējums vai līdzfinansējums no citām struktūrām (norādīt – kurām), nākamajā tabulā jānorāda šāda līdzfinansējuma apmērs (ja ir paredzēts līdzfinansējums no vairākām struktūrām, var pievienot papildu rindas): Miljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) Līdzfinansētāja struktūra | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012 | 2013. un turpmākie gadi | Kopā | …………………… | f | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | SA KOPĀ, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 0,335 | 0,380 | 0,300 | 0,353 | 0,273 | 0,326 | 1,967 | 34. Atbilstība finanšu plānojumam X Priekšlikums atbilst pašreizējam finanšu plānojumam. ( Priekšlikums būs saistīts ar finanšu perspektīvas attiecīgās pozīcijas pārplānošanu. ( Saistībā ar šo priekšlikumu var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma[26] noteikumi (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu). 35. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem X Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus ( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme – ieņēmumi tiek ietekmēti šādi: NB: Visa informācija un piezīmes par metodi, saskaņā ar ko veikti finansiālās ietekmes aprēķini, jāsniedz atsevišķā pielikumā. Miljoni EUR (līdz vienai zīmei aiz komata) Pirms darbības[2007.] | Stāvoklis pēc darbības | Kopējais cilvēkresursu skaits | 1A*/ AD | 1A*/ AD | 1A*/ AD | 1A*/ AD | 1A*/ AD | 1A*/ AD | 36. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI Ziņas par priekšlikuma saturu jāsniedz paskaidrojuma rakstā. Šajā tiesību akta finanšu pārskata sadaļā obligāti jābūt šādai papildu informācijai: 37. Jāizpilda īstermiņā vai ilgtermiņā Augstāka līmeņa cilvēka veselības un vides aizsardzība pret pesticīdu kaitīgo iedarbību (sk. paskaidrojuma rakstā sadaļu „Priekšlikuma pamatojums un mērķi”). Šim nolūkam vajadzīgi finanšu līdzekļi: - lai izveidotu saskaņotu sistēmu, tostarp attiecīgu datubāzi, kurā apkopo un glabā visu informāciju par pesticīdu riska indikatoriem, lai tā būtu pieejama kompetentajām iestādēm, citiem interesentiem un sabiedrībai; - tādiem pētījumiem, kas nepieciešami tiesību aktu sagatavošanai un izstrādāšanai, tostarp šīs direktīvas pielikumu pielāgošanai tehnikas attīstībai; un - norādījumu un labāko paņēmienu izstrādāšanai, kas nepieciešami šīs direktīvas īstenošanai. Pilnībā ievēroti principi, kas noteikti Padomes Regulā Nr. 1605/2002 par Kopienas kopbudžeta finansēšanas kārtību. 38. Kopienas iesaistīšanās radītā pievienotā vērtība un priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija Kopienai neiesaistoties, turpinātu saglabāties situācijas atšķirības dalībvalstīs (sk. arī paskaidrojuma raksta 3. sadaļu). Darbības izdevumi paredzēti kā LIFE + budžeta daļa ar līdzekļu tiešu centrālu pārvaldību. 39. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un saistītie rādītāji uz darbības jomām balstītas vadības (ABM) kontekstā Seku mazināšana, ko uz cilvēka veselību un vidi atstāj pesticīdi, veicinot šo vielu lietošanas ilgtspēju, kā arī būtisku vispārēju pesticīdu lietošanas un ar to saistīto risku samazināšanos, nodrošinot kultūraugu aizsardzību vajadzīgajā līmenī. Jo īpaši konkrētie uzdevumi ir: (i) iespējami samazināt ar pesticīdu lietošanu saistīto kaitīgo iedarbību un riskus veselībai un videi, (ii) uzlabot pesticīdu lietošanas un izplatīšanas kontroles pasākumus; (iii) samazināt kaitīgo aktīvo vielu līmeni, tostarp aizstājot bīstamākās vielas ar mazāk kaitīgām vielām, kā arī ar drošības ziņā labākiem alternatīviem risinājumiem (arī bez ķimikāliju izmantošanas); (iv) sekmēt tādas lauksamniecības metodes, kur pesticīdus izmanto nelielā daudzumā vai vispār neizmanto, jo īpaši paaugstinot lietotāju izpratni, sekmējot labas prakses standartu ieviešanu un šim nolūkam paredzot iespējamus finanšu instrumentus; (v) izveidot pārredzamu ziņojumu un pārraudzības sistēmu attiecībā uz stratēģijas mērķu īstenošanu, tostarp piemērotu novērtējuma indikatoru izstrādāšanu un ieviešanu; Saskaņotie indikatori jāizstrādā un jāpieņem turpmākajā posmā. Pēc tam tie jāizmanto īstenošanas un ietekmes uzraudzībai. 40. Īstenošanas metode (orientējoši) Norādīt darbības īstenošanai izraudzīto metodi vai metodes[28]. X Centralizēta pārvaldība X Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija ٱ pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot ٱ izpildaģentūrām ٱ Kopienas izveidotām struktūrām, kā minēts Finanšu regulas 185. pantā ٱ valsts sabiedriskajām struktūrām vai struktūrām, kas izpilda publisko pasūtījumu Atbildības sadalīšana vai decentralizēta pārvaldība ٱ kopā ar dalībvalstīm ٱ kopā ar trešām valstīm ٱ Pārvaldība, ko īsteno kopīgi ar starptautiskām organizācijām (lūdzu precizēt) Piezīmes: 41. UZRAUDZĪBA UN VĒRTĒŠANA 42. Uzraudzības sistēma Dalībvalstīm jāziņo par visām darbībām un pasākumiem, ko tās pieņem īstenojot šo direktīvu, bet pēc vajadzīgo tiesību aktu pieņemšanas – par pesticīdu faktisko lietošanu. Līgumos, ko Komisija noslēdz šīs direktīvas īstenošanai, jāparedz Komisijas (vai tās pilnvarota pārstāvja) un Revīzijas Palātas īstenota uzraudzība un finanšu kontrole, ko vajadzības gadījumos veic uz vietas. 43. Novērtēšana 44. Ex-ante novērtējums Sk. ietekmes novērtējumu, kas ir Komisijas personāla darba dokuments. Visu ierosināto pasākumu ietekme izvērtēta no ekonomiskā, sociālā, veselības un vides aizsardzības viedokļa. 45. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā ex-post novērtējuma (līdzīga pieredze, kas gūta iepriekš) Pamatdirektīvā paredzēto pasākumu pamatā ir esošās situācijas un dalībvalstu pieredzes novērtējums. Šie novērtējumi ņemti vērā arī priekšlikuma ietekmes novērtējumā. 46. Turpmāko novērtējumu veikšanas nosacījumi un biežums Direktīvas efektivitāti regulāri novērtē Tematiskās stratēģijas ekspertu grupa, kas sniegs ieteikumus par attiecīgajām pamatnostādnēm, labākajiem paņēmieniem, nepieciešamajiem direktīvas grozījumiem un par tās īstenošanu. 47. KRāPšANAS APKAROšANAS PASāKUMI Pilnībā ievēro iekšējās kontroles standartus Nr. No 14, 15, 16, 18, 19, 20, 21, kā arī principus, kas noteikti Padomes Regulā Nr. 1605/2002 par Kopienas kopbudžeta finansēšanas kārtību. Komisija nodrošina, ka, īstenojot saskaņā ar šo programmu finansētās darbības, tiek aizsargātas Kopienas finansiālās intereses, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot nepamatoti izmaksātās summas, kā arī, ja ir atklāti pārkāpumi, piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus sodus saskaņā ar Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 un (Euratom, EK) Nr. 2185/96, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999. 48. ZIŅAS PAR RESURSIEM 49. Priekšlikuma mērķi to finansiālo izmaksu izteiksmē Saistību apropriācijas miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[29] (XX 01 01) | 1A*/ AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | B*, C*/AST | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam[30] | Pārējais personāls[31], ko finansē atbilstīgi XX 01 04./05. pantam | KOPĀ | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 51. No veicamās rīcības izrietošie uzdevumi Īstenošanas pārbaude dalībvalstīs un informācijas apmaiņas sistēmas organizēšana saskaņā ar priekšlikuma 16. pantu, pēc kurām jāveic pasākumi attiecīgi direktīvas vai tās pielikumu pielāgošana tehniskas attīstībai. 52. Cilvēkresursu avoti (obligāti) (Ja minēts vairāk nekā viens avots, lūdzu norādīt amata vietu skaitu saistībā ar katru avotu) ( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas ( Amati, kas piešķirti saskaņā ar gada stratēģisko plānošanu vai provizorisko budžeta projektu n finanšu gadam ( Amati, kas jāpieprasa nākamā gada stratēģiskās plānošanas/provizoriskā budžeta projekta procedūrā. X Amati, kas pārkārtojami, izmantojot esošos atbildīgā dienesta resursus (iekšējā pārcelšana) ( Amati, kas vajadzīgi n gadam, bet nav paredzēti, veicot konkrētā finanšu gada stratēģisko plānošanu un sastādot provizoriska budžeta projektu 53. Citi administratīvie izdevumi, kas iekļauti pamatsummā (XX 01 04/05 Administratīvās vadības izdevumi) Miljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. un turpmākie gadi | KOPĀ | Cita tehniska un administratīva palīdzība | - iekšējā intra muros | - ārējā extra muros | Tehniska un administratīva palīdzība kopā | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 54. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā Miljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) Cilvēkresursu veids | Gads n | n+1. gads | n+2. gads | n+3. gads | n+4. gads | n+5. gads un turpmākie gadi | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumdarbinieki u. c.) (norādīt budžeta pozīciju) | Cilvēkresursu kopējās izmaksas un saistītās izmaksas (NAV ietvertas pamatsummā), kopā | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | Aprēķins– Ierēdņi un pagaidu darbinieki Attiecīgā gadījumā jāsniedz norāde uz 8.2.1. punktu. Standarta atalgojums 1A* /AD saskaņā ar 8.2.1. punktu ir 0,108 milj. euro. Aprēķins – Personāls, ko finansē saskaņā ar XX 01 02 pantu Attiecīgā gadījumā jāsniedz norāde uz 8.2.1. punktu. 8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā Miljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. un turpmākie gadi | KOPĀ | XX 01 02 11 01 – Komandējumi | 0,000 | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,020 | XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences | 0,000 | 0,080 | 0,000 | 0,080 | 0,000 | 0,080 | 0,240 | XX 01 02 11 03 – Komitejas[33] | 0,000 | 0,027 | 0,027 | 0,027 | 0,027 | 0,027 | 0,135 | XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultācijas | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 2. Kopā – citi pārvaldības izdevumi (XX 01 02 11) | 3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | Administratīvie izdevumi kopā, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītās izmaksas (NAV ietverti pamatsummā) | 0,000 | 0,111 | 0,031 | 0,111 | 0,031 | 0,111 | 0,395 | Aprēķins - Citas administratīvās izmaksas, kas nav iekļautas pamatsummā Laikposmā no 2009. līdz 2013. gadam katru gadu paredzēti 4 komandējumi uz dalībvalstīm ar vienības izmaksām 1000 euro, lai izskaidrotu tematiskās stratēģijas mērķus un pasākumus, un dalībvalstīm sniegtu palīdzību tās īstenošanā. Vienas konferences organizēšana (vienības izmaksas: EUR 80 000) ir paredzēta divos gados reizi laikposmā no 2009. līdz 2013. gadam, lai ar interesentiem un kompetentajām iestādēm apspriestu tematiskās stratēģijas pasākumu īstenošanu. Komitejas sanāksmes (vienības izmaksas: EUR 27 000) paredzēts sarīkot katru gadu, sākot no 2009. gada informācijas apmaiņai, lai varētu pieņemt attiecīgas pamatnostādnes un ieteikumus, kas vērsti uz dalībvalstu pasākumu pilnīgāku saskaņošanu. Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz ar piešķīrumu vadošajam ģenerāldirektorātam saskaņā ar ikgadējo resursu sadalīšanas procedūru. [1] OV L 157, 9.6.2006., 24. lpp. [2] COM(2002) 349. [3] OV L 156, 25.6.2003., 17. lpp. [4] OV C , , lpp. [5] OV C , , lpp. [6] OV C , , lpp. [7] OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp. [8] OV L […] [9] OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 2455/2001/EK (OV L 331, 15.12.2001, 1. lpp.) [10] OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 178/2006 (OV L 29, 2.2.2006., 3. lpp.) [11] OV L 156, 25.6.2003., 17. lpp. [12] OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp. [13] OV L 131, 5.5.1998., 11. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu. [14] OV L 158, 30.4.2004., 50. lpp. [15] OV L 157, 9.6.2006, 24. lpp. [16] OV L 103, 25.4.1979., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) 807/2003 (OV L122, 6.5.2003., 36. lpp.) [17] OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.) [18] OV L 114, 27.4.2006., 9. lpp. [19] OV L 377, 31.12.1991., 20. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 166/2006 (OV L 33, 4.2.2006., 1. lpp.) [20] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. [21] OV L 200, 30.7.1999., 1. lpp. [22] OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. [23] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. nodaļas xx. 01. sadaļā. [24] Izdevumi, kas ir ietverti xx. sadaļas xx 01 04. pantā. [25] Izdevumi, kas ir ietverti xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 04. pantu un xx 01 05. pantu. [26] Sk. Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [27] Ja nepieciešams, jāpievieno papildu ailes, t.i., ja pasākums ilgst vairāk nekā 6 gadus. [28] Ja norādītas vairākas metodes, lūdzu sniegt papildu informāciju šā punkta iedaļā „Piezīmes”. [29] Izmaksas, kas NAV ietvertas pamatsummā. [30] Izmaksas, kas NAV ietvertas pamatsummā. [31] Izmaksas, kas ir ietvertas pamatsummā. [32] Par katru izpildaģentūru/aģentūrām jānorāda īpašais tiesību akta finanšu pārskats. [33] Norādīt komitejas veidu un grupu, kurai tā pieder.