Priekšlikums Padomes regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju /* COM/2005/0395 galīgā redakcija - CNS 2005/0160 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 26.8.2005 COM(2005) 395 galīgā redakcija 2005/0160 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Šā projekta mērķis ir izdarīt dažus tehniska rakstura grozījumus Padomes Regulā (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju. Turklāt 2006. gadā Komisija ir paredzējusi iesniegt šīs nozares reformas projektu, kas pamatojas uz ietekmes novērtēšanas rezultātiem. Ir izteikts priekšlikums aizstāt vīndarības blakusproduktu obligāto destilāciju Slovēnijas un Slovākijas vīnkopības apgabalā ar šo produktu obligātu kontrolētu izņemšanu no aprites. Projekta mērķis ir arī grozīt Regulas (EK) Nr. 1493/1999 pielikumu attiecībā uz Polijas vīnogulājiem apstādīto platību iekļaušanu vīnogu audzēšanas A zonā. Attiecībā uz vīndarības praksi ir izteikts ierosinājums atļaut vairākus vīndarības paņēmienus un apstrādes veidus, ko dažas dalībvalstis atļāva kā eksperimentu ar nosacījumiem, kādi paredzēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1622/2000. Iegūtie rezultāti ļauj secināt, ka ar šiem paņēmieniem un apstrādes veidiem var nodrošināt labāku vīna fermentācijas un attiecīgo produktu konservācijas procesu kontroli, vienlaikus nepakļaujot riskam patērētājus. Šos dalībvalstīs veiktos eksperimentālos pasākumus ir jau atzinusi un atļāvusi Starptautiskā vīnkopības un vīna organizācija (IOV). Visbeidzot tiek ierosināts paplašināt šo atkāpi attiecībā uz dažu dzirkstošo vīnu ražošanu noteiktos atsevišķos reģionos, kā arī atļaut vīnu marķēšanā lietot noteiktas valodas un īpašas norādes. 2005/0160 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, tā kā: (1) Ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999[1] 27. pantu izspiestu vai neizspiestu vīnogu pārspiešana un vīna nogulšņu presēšana ir aizliegta, lai vīna kvalitāte nebūtu slikta, un tādēļ minētajā pantā paredzēta izspaidu un nogulšņu obligāta destilācija. Tā kā ražošanas un tirgus struktūras Slovēnijas un Slovākijas vīnkopības apgabalā spēj nodrošināt, ka šā noteikuma mērķi tiek sasniegti, šo reģionu ražotājiem vīndarības blakusproduktu obligāto destilāciju jāaizstāj ar šo produktu obligātu kontrolētu izņemšanu no aprites. (2) Regulas (EK) Nr. 1493/1999 1. panta 3. punktā paredzēts, ka ir jāpieņem lēmums par to, vai Poliju pēc tās pievienošanās ES jāiekļauj vīnogu audzēšanas A zonā saskaņā ar minētās regulas III pielikumu, ar ko nosaka dalībvalstu vīnogulājiem apstādīto platību iedalījumu vīnogu audzēšanas zonās. Polijas iestādes ir sniegušas Komisijai informāciju par platībām, kas Polijā apstādītas ar vīnogulājiem, un to ģeogrāfisko izvietojumu. Šī informācija ļauj iekļaut šīs vīnogu audzēšanas platības vīnogu audzēšanas A zonā. (3) Regulas (EK) Nr. 1493/1999 IV pielikumā uzskaitīti vīndarības praksē atļautie vīna ražošanas paņēmieni un apstrādes procesi. Vairākus vīndarības paņēmienus un procesus, kas nav paredzēti šai pielikumā, dalībvalstis atļāvušas kā eksperimentus ar tādiem nosacījumiem, kādi paredzēti Komisijas 2000. gada 24. jūlija Regulā (EK) Nr. 1622/2000, ar ko nosaka konkrētus sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopējo organizāciju un ar ko izveido Kopienas vīndarības paņēmienu un apstrādes procesu kodeksu[2]. Iegūtie rezultāti ļauj secināt, ka šie praksē lietojamie paņēmieni un apstrādes procesi var nodrošināt labāku vīna fermentācijas un attiecīgo produktu konservācijas procesu kontroli, vienlaikus nepakļaujot riskam patērētājus. Šos dalībvalstīs veiktos eksperimentālos pasākumus ir jau atzinusi un atļāvusi Starptautiskā vīnkopības un vīna organizācija. Tādēļ šie vīndarības paņēmieni un apstrādes procesi turpmāk jāatļauj visā Kopienā. (4) Regulas (EK) Nr. 1493/1999 VI pielikuma D.1. punktā paredzēts, ka noteiktos reģionos ražotus augstas kvalitātes vīnus drīkst ražot tikai no vīna ražošanai paredzētām vīnogu šķirnēm, kas minētas ražotājas dalībvalsts sarakstā un ir ievāktas noteiktā reģionā. Tomēr minētā pielikuma D.2. punktā noteikts, ka vēlākais līdz 2005. gada 31. augustam attiecībā uz tradicionālu praksi, ko reglamentē ražotājas dalībvalsts īpaši noteikumi, šī dalībvalsts ar konkrētiem nosacījumiem, izdodot īpašas atļaujas un veicot atbilstīgu kontroli, drīkst atļaut iegūt noteiktā reģionā ražotus augstas kvalitātes dzirkstošos vīnus, pievienojot šā vīna pamatproduktam vienu vai vairākus vīnkopības produktus, kuru izcelsme nav noteiktajā reģionā, ar kura nosaukumu šis vīns marķēts. (5) Itālija izmantoja šo atkāpi, lai ražotu šādus augstas kvalitātes dzirkstošos vīnus: „ Conegliano-Valdobbiadene ” un „ Montello e Colli Asolini ”. Lai pielāgotu šāda vīna ražošanas tradicionālās prakses strukturālos aspektus, šīs atkāpes termiņš jāpagarina līdz 2007. gada 31. decembrim. (6) Regulas (EK) Nr. 1493/1999 III pielikuma 1. punkta c) apakšpunktā paredzēts, ka Dānijas un Zviedrijas vīnkopības platības iekļaujamas vīnogu audzēšanas A zonā. Pašlaik šīs dalībvalstis var ražot galda vīnu ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi. Tādēļ VII pielikuma A.2. punktā jāiekļauj nosaukumi „ Lantvin ” un „ Regional vin ”. (7) Minētās regulas VII pielikuma D.1. punkta b) apakšpunktā un VIII pielikuma F punkta a) apakšpunktā paredzētās atkāpes, ar kurām atļauts lietot norādes uz etiķetes vienā vai vairākās Kopienas oficiālajās valodās, jāpiemēro attiecībā uz Kipru. (8) Tādēļ ir jāgroza Regula (EK) Nr. 1493/1999, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Regulu (EK) Nr. 1493/1999 groza šādi. 1) Regulas 27. panta 7. punktu aizstāj ar šādu tekstu: « 7. Jebkurai fiziskai vai juridiskai personai vai personu grupai, kas pārstrādā vīnogas, kuras ievāktas vīnogu audzēšanas A zonā vai vīnogu audzēšanas B zonas Vācijas daļā, vai ar vīnogulājiem apstādītās platībās Čehijā, Austrijā, Slovēnijā un Slovākijā, ir ar atbilstīgu kontroli jāizņem no aprites šādas pārstrādes blakusproduktus, un ievērojot tādus nosacījumus, kas vēl jānosaka.” 2) Regulas III, IV, VI, VII un VIII pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu. 2. pants Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā ― Priekšsēdētājs PIELIKUMS Regulas (EK) Nr. 1493/1999 pielikumus groza šādi. 1) Regulas III pielikuma 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu: „c) Beļģijā, Dānijā, Īrijā, Nīderlandē, Polijā, Zviedrijā un Apvienotajā Karalistē: šo valstu vīnogu audzēšanas apgabals.” 2) Regulas IV pielikumu groza šādi: a) pielikuma 1. punktu groza šādi – i) ar šādu tekstu aizstāj i) apakšpunktu „i) nenorūguša baltvīna un jauna baltvīna, kas vēl atrodas fermentācijas procesā, apstrāde ar vīndarībā izmantojamo kokogli līdz zināmai robežai;” ii) iekļauj sekojošu ievilkumu j) apakšpunktā pēc pirmā ievilkuma „ – augu izcelsmes proteīni,” iii) pievieno šādu punktu „s) L-askorbīnskābes pievienošana līdz zināmai robežai;” b) pielikuma 3. punktu groza šādi – i) iekļauj sekojošu ievilkumu m) apakšpunktā pēc pirmā ievilkuma „ – augu izcelsmes proteīni,” ii) pievieno šādus punktus „zc) lai nodrošinātu vīna mikrobioloģisko stabilitāti, dimetildikarbonāta (DMDC) pievienošana vīnam līdz zināmai robežai un ar nosacījumiem, kas vēl jānosaka; zd) rauga mannoproteīnu pievienošana.” 3) Regulas VI pielikuma D.2. punkta pirmajā daļā datumu „2005. gada 31. augusts” aizstāj ar datumu „2007. gada 31. decembris”. 4) Regulas VII pielikumu groza šādi: a) Pielikuma A.2. punkta b) apakšpunkta trešo ievilkumu aizstāj ar šādu – „ – kāds no šādiem terminiem ar nosacījumiem, kas vēl jānosaka: “Vino de la tierra”,“οίνος τοπικός”, “zemské víno,” “regional vin”, “Landwein”, “ονομασία κατά παράδοση”, “regional wine”, “vin de pays”, “indicazione geografica tipica”, “tájbor”, “inbid tradizzjonali tal-lokal”, “landwijn”,“vinho regional”, “deželno vino PGO”,“deželno vino s priznano geografsko oznako”,“geograafilise tähistusega lauavein”, “lantvin”. ja izmanto kādu no šiem terminiem, tad norāde „galda vīns” nav obligāta; b) Pielikuma D.1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu – „Norādes, kas minētas otrajā daļā, drīkst atkārtot vienā vai vairākās citās Kopienas oficiālajās valodās tiem produktiem, kuru izcelsme ir Grieķijā un Kiprā.” 5) Regulas VIII pielikuma F punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu: „a) sekojošās norādes lieto tikai tās dalībvalsts oficiālajā valodā, kuras teritorijā vīns ražots – - attiecībā uz augstas kvalitātes noteiktos apgabalos ražotiem dzirkstošajiem vīniem – noteiktā apgabala nosaukuma norādi, kas minēta B.4. punkta otrajā ievilkumā, - attiecībā uz noteiktos apgabalos ražotiem augstas kvalitātes dzirkstošajiem vīniem – E.1. punktā minētās citas ģeogrāfiskās vietas nosaukuma norādi. Grieķijā un Kiprā ražotajiem produktiem, kas minēti pirmajā un otrajā ievilkumā, šīs norādes tomēr var atkārtot vienā vai vairākās Kopienas oficiālajās valodās;” FINANŠU PĀRSKATS | 1. | BUDŽETA POZĪCIJA: 05 02 09 | APROPRIĀCIJAS: 1 228 miljoni EUR | 2. | NOSAUKUMS: Padomes Regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju | 3. | JURIDISKAIS PAMATS: Līguma 37. pants | 4. | MĒRĶI: Atjaunināt Padomes Regulu (EK) Nr. 1493/1999. | 5. | FINANŠU SAISTĪBAS: | 12 MĒNEŠU PERIODS (miljoni EUR) | PAŠREIZĒJAIS FINANŠU GADS 2005. (miljoni EUR) | NĀKOŠAIS FINANŠU GADS 2006. (miljoni EUR) | 5.0 | IZDEVUMI – NO EK BUDŽETA (KOMPENSĀCIJAS / INTERVENCES MAKSĀJUMI) – NO DALĪBVALSTU BUDŽETA – NO CITĀM JOMĀM | 5.1 | IEŅĒMUMI – EK PAŠU RESURSI (MAKSĀJUMI / MUITAS NODOKĻI) – NO DALĪBVALSTĪM | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. un turpmākie | 5.0.1 | PAREDZAMIE IZDEVUMI | –0,68 | –0,68 | –0,68 | –0,68 | 5.1.1 | PAREDZAMIE IEŅĒMUMI | 5.2 | APRĒĶINĀŠANAS METODE: | 6.0 | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO APROPRIĀCIJĀM PAŠREIZĒJĀ BUDŽETA ATTIECĪGAJĀ SADAĻĀ? | JĀ / NĒ | 6.1 | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT AR LĪDZEKĻU PĀRCELŠANU STARP PAŠREIZĒJĀ BUDŽETA SADAĻĀM? | JĀ / NĒ | 6.2 | VAI VAJADZĪGS PAPILDU BUDŽETS? | JĀ / NĒ | 6.3 | VAI NĀKOŠAJOS BUDŽETOS BŪS VAJADZĪGAS APROPRIĀCIJAS? | JĀ / NĒ | APSVĒRUMI: Šis pasākums rada 0,681 milj. euro ietaupījumu, sākot no 2006. gada (sk. aprēķinus). Tā kā Polijā ar vīnogulājiem apstādītā platība aizņem tikai 100 ha, tās ietekme uz budžetu ir niecīga. Budžeta ietaupījums no finansiālajiem izdevumiem par blakusproduktiem Slovākijā un Slovēnijā: Slovēnijā: 700 000 hl Slovākijā: 500 000 hl Kopā: 1 200 000 hl Destilācijas blakusproduktu piegāde: 3,5 % no 1 200 000 hl = 42 000 hl A. Destilācija 42 000 10% = 4 200 h1 spirta 4 200 0,6 100 EUR 252 000 B. Spirta pārņemšana (115,9 – 19 + 5,32) x 4 200 = EUR 429 324 Kopējais ietaupījums EUR 681 324 jeb 0,681 milj. EUR ietaupījums, sākot no 2006. gada. | [1] OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1795/2003 (OV L 262., 14.10.2003., 13. lpp.). [2] OV L 194, 31.7.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1428/2004 (OV L 263, 10.8.2004., 7. lpp.).