KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko groza PADOMES REGULU (EK) Nr. 207/2009 (2009. gada 26. februāris) par Kopienas preču zīmi un Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA, ar ko tuvina dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz preču zīmēm (pārstrādāta redakcija) /* SWD/2013/096 final */





KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko groza PADOMES REGULU (EK) Nr. 207/2009 (2009. gada 26. februāris) par Kopienas preču zīmi un Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA, ar ko tuvina dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz preču zīmēm (pārstrādāta redakcija) 1. konteksts Eiropā preču zīmi var reģistrēt valsts līmenī dalībvalstu rūpnieciskā īpašuma (turpmāk „RĪ”) birojos vai ES līmenī kā Kopienas preču zīmi (turpmāk „KPZ”) Iekšējā tirgus saskaņošanas birojā (preču zīmes, paraugi un modeļi) (turpmāk „ITSB”) Alikantē. Kopš deviņdesmitajiem gadiem, kad tika izveidots preču zīmes acquis, ne preču zīmju direktīva, ne arī KPZ regula netika būtiski mainītas. Taču uzņēmējdarbības vide pēdējās divās desmitgadēs ir ievērojami mainījusies. 2. Problēmas raksturojums Divas galvenās problēmas, kas tika identificētas, ir saistītas, pirmkārt, ar atšķirīgiem noteikumiem pastāvošajā tiesiskajā regulējumā un, otrkārt, ar preču zīmju biroju zemo sadarbības līmeni. Pirmkārt, direktīva nemaz neattiecas uz procesuālajiem aspektiem, materiālo tiesību normu (tostarp, izvēles noteikumu) saskaņošanas līmenis nav pietiekams, un KPZ regulā ir paredzēts neskaidrs juridiskais pamats ITSB un valstu RĪ biroju sadarbībai. Otrkārt, lai panāktu un nodrošinātu KPZ un valstu sistēmu komplementaritāti un savietojamību, ITSB un valstu RĪ birojiem ir cieši jāsadarbojas. Tomēr, izņemot trūkstošo skaidro juridisko pamatu, ir vēl divi citi faktori, kas kavē sadarbību. Šie faktori ir nepietiekamas tehniskās iekārtas (IT aprīkojums) valstu birojos un fakts, ka tiem nav finanšu resursu, kas nepieciešami, lai ilgtermiņā attīstītu, izveidotu un izmantotu kopējos instrumentus, piemēram, kopējas preču zīmju datubāzes ar tiešsaistes meklēšanas iespējām. Iepriekš minētajām problēmām ir būtiska nelabvēlīga ietekme uz rūpniecību. Šie trūkumi ne tikai ierobežo preču zīmju aizsardzības sistēmu pieejamību, rada samērā lielu juridisko nenoteiktību un apdraud komplementāro saikni starp KPZ un valstu sistēmām, bet arī kropļo vienlīdzīgus apstākļus uzņēmumiem, un tas negatīvi ietekmē ES konkurētspēju. Neveicot piemērotas izmaiņas, situācija attiecībā uz pašreizējiem nosacījumiem Eiropas uzņēmumiem, kas nav optimāli, un preču zīmju sistēmu zemā līmeņa komplementaritāti, visdrīzāk, pasliktināsies. Ir veikti daži daudzsološi mēģinājumi rast praktisku risinājumu ITSB un valstu RĪ biroju sadarbības uzlabošanai, jo īpaši ITSB sadarbības fonda ietvaros. Tomēr šīs pieredzes rezultātā atklājās, ka ir acīmredzami trūkumi pašreizējā sadarbības regulējumā un ka sadarbība, kas pamatojas uz brīvprātīgu vienošanos, ir ierobežota. Tādēļ, neraugoties uz esošajām sadarbības iniciatīvām, nav nodrošināti ilgtspējīgi ieguvumi, un ieguvumi no šīm sadarbības iniciatīvām būs saistīti ar izmaksām, ja situācija nemainīsies. Tādējādi, jo neefektīvāk darbojas RĪ biroji, jo nepievilcīgāki tie kļūst, salīdzinot ar KPZ sistēmu, radot risku, ka preču zīmju īpašnieki pārtrauks izmantot minētos birojus, tā vietā izvēloties KPZ sistēmu. Ilgtermiņā tas var apdraudēt valstu sistēmu dzīvotspēju, kas būtu pretrunā mērķim saglabāt valstu preču zīmes līdz ar KPZ, nodrošinot to līdzāspastāvēšanu saskaņotā un komplementārā sistēmā. 3. subsidiaritāte LESD 118. panta 1. punkts ļauj ieviest pasākumus vienotu RĪ tiesību radīšanai, lai nodrošinātu aizsardzību visā ES, tostarp centralizētas atļauju piešķiršanas, koordinācijas un uzraudzības kārtības izveidei visā Savienībā. Pasākumu pieņemšana, lai tuvinātu dalībvalstu normatīvos vai administratīvos aktus, kuri attiecas uz iekšējā tirgus izveidi un darbību, ir paredzēta LESD 114. pantā. KPZ ir atsevišķs ES intelektuālā īpašuma tiesību veids. Vienīgi ES likumdevējs var veikt nepieciešamos grozījumus regulā, lai uzlabotu un vienkāršotu KPZ sistēmu. Tas pats attiecas arī uz nepieciešamajiem to noteikumu grozījumiem, kas jau ir preču zīmju direktīvas daļa. Turklāt, tā kā identificētās problēmas neļauj radīt vienlīdzīgus nosacījumus ES uzņēmumiem (kas negatīvi ietekmē viņu konkurētspēju), ir ieteicams pieņemt pasākumus, kuri var uzlabot iekšējā tirgus darbību. Šādus pasākumus, kuru mērķis ir panākt pašreizējo noteikumu augstāku tuvināšanas līmeni ar preču zīmju direktīvu, var pieņemt vienīgi ES līmenī, jo īpaši, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt saskaņotību ar KPZ sistēmu. Visbeidzot, ITSB ir ES regulatīvā aģentūra, un risinājumu saistībā ar nelabvēlīgiem pamatnosacījumiem, kas traucē efektīvu sadarbību ar valstu birojiem, arī var rast vienīgi ES līmenī. 4. Mērķi Pārskatīšanas vispārējais mērķis ir modernizēt preču zīmju sistēmu Eiropā, tādējādi veicinot ES uzņēmumu konkurētspēju, uzlabojot piekļuvi preču zīmju sistēmām (samazinātas izmaksas, lielāks ātrums un paredzamība), nodrošinot juridisko noteiktību visiem uzņēmumiem ES un nodrošinot ES un valstu sistēmu līdzāspastāvēšanu un komplementaritāti. Konkrētie mērķi ir palielināt preču zīmju direktīvas saskaņotību ar KPZ regulu un paaugstināt ITSB un valstu RĪ biroju sadarbības līmeni. Visbeidzot, darbības mērķi ir panākt lielāku preču zīmju procedūru un ar tām saistīto būtiskāko jautājumu tuvināšanos, nodrošināt piemērotus regulatīvos stimulus sadarbībai, radīt valstu preču zīmju biroju tehnisko kapacitāti sadarbībai un nodrošināt ilgtermiņa finansējumu sadarbības pasākumiem. 5. Politikas iespēju un to ietekmes analīze un salīdzinājums Politikas iespējas tika izskatītas attiecībā uz katru darbības mērķi un izvērtētas, ņemot vērā efektivitāti (mērķu sasniegšanu) un lietderību (nepieciešamo laiku, vispārējās izmaksas un proporcionalitāti). 5.1. Preču zīmju tiesību aktu un procedūru tuvināšana Risinājums Nr. 1 (pamatscenārijs): netiktu veikta turpmāka saskaņošana, neraugoties uz acīmredzamo nepieciešamību turpmāk saskaņot neviendabīgo tiesisko regulējumu. Risinājums Nr. 2 (daļēja tuvināšana): valstu tiesību akti tiktu tuvināti un saskaņoti ar KPZ sistēmu, ietverot i) procesuālo pamatnoteikumu saskaņošanu ar KPZ regulu, ii) KPZ regulā paredzēto materiālo tiesību normu aspektu saskaņošanu un iii) izvēles noteikumu samazināšanu preču zīmju direktīvā saskaņā ar KPZ regulu. Uzskatāms, ka šāda saskaņošana ierobežotā apmērā būtu iespējama visām dalībvalstīm un būtu paveicama saprātīgā termiņā. Tā kā noteikto mērķu sasniegšana būtu ļoti neskaidra, ja tuvināšanu veiktu brīvprātīgi (apakšrisinājums Nr. 2.a), ir lietderīgi veikt saskaņošanu, pamatojoties uz juridiski saistošu instrumentu (apakšrisinājums Nr. 2.b). Risinājums Nr. 3 (pilnīga tuvināšana): tuvināšana būtu balstīta uz risinājumu Nr. 2, bet tiktu iekļauti pārējie preču zīmju materiālo tiesību normu un procesuālie aspekti. Tuvināšana būtu vai nu brīvprātīga (3.a), vai obligāta (3.b). Tomēr pastāvošo problēmu analīzē netika konstatēta acīmredzama nepieciešamība pilnīgi tuvināt visus noteikumus attiecībā uz preču zīmēm. Turklāt dalībvalstis, šķiet, nav gatavas šādam vērienīgam pavērsienam. Tādējādi risinājums Nr. 3 nebūtu samērīgs, ņemot vērā pašreizējās vajadzības, un tā politiskā īstenojamība ir ļoti neskaidra. Risinājums Nr. 4 (vienotu noteikumu kopums): valstu tiesību akti par preču zīmēm tiktu pilnīgi aizstāti ar vienotu noteikumu kopumu, nosakot vienotus noteikumus visā ES. Tā rezultātā visi valstu biroji piemērotu vienādus noteikumus. Tomēr, vēl jo vairāk nekā risinājums Nr. 3, šis risinājums būtu acīmredzami nesamērīgs un ir pilnīgi noraidāms. Mērķis Nr. 1 – tiesību aktu par preču zīmēm tuvināšana[1] || || Efektivitāte || Lietderīgums || Kopumā Preču zīmju tiesību aktu un procedūru lielāka tuvināšana || Nepieciešamais laiks || Vispārējās izmaksas || Proporcionalitāte 1. Pamatscenārijs || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 2. Daļēja tuvināšana || || || || || 2.a. Brīvprātīgi || ? || -- || - || + || - 2.b. Obligāti || ++ || + || - || + || ++ 3. Pilnīga tuvināšana || || || || || 3.a. Brīvprātīgi || ? || -- || -- || - || - 3.b. Obligāti || ++ || -- || -- || -- || +/- 4. Vienotu noteikumu kopums || ++ || -- || -- || -- || +/- Sagaidāms, ka izvēlētais risinājums Nr. 2.b ļoti pozitīvi ietekmēs visus preču zīmju sistēmas lietotājus, jo īpaši mazos un vidējos uzņēmumus. Ilgtermiņā tas veicinās procedūru efektivitātes uzlabošanos valstu RĪ birojos un sekmēs ievērojamu izmaksu samazinājumu. Visbeidzot, tas noteikti būs ieguvums ITSB, ņemot vērā iespēju KPZ sistēmu uzskatīt par zināmu standartu un ITSB uzdevumu atbalstīt un koordinēt centienus attiecībā uz valstu biroju rīku un prakses konverģences panākšanu. Turklāt papildus vienam no prioritārajiem saskaņošanas pasākumiem, proti, sistēmas „viena kategorija par nodevu” ieviešanai, tiktu veikta KPZ pieteikumu un atjaunošanas nodevas un nodevas par kategoriju pielāgošana, no kā lietotāji gūs papildu labumu. 5.2. Trūkstošais juridiskais pamats sadarbībai Risinājums Nr. 1 (pamatscenārijs): netiktu paredzēts konkrēts juridiskais pamats sadarbībai. Risinājums Nr. 2: tiktu izveidots skaidrs juridiskais pamats, kas ļautu ITSB un valstu birojiem sadarboties (brīvprātīga sadarbība) ar mērķi saskaņot praksi un attīstīt kopējos instrumentus un datubāzes. Ņemot vērā, ka šis risinājums neuzliek saistības, nevar sagaidīt, ka iesaistīties visi biroji. Risinājums Nr. 3: valstu birojiem un ITSB būtu pienākums sadarboties (obligāta sadarbība). Sadarbības mērķi būtu skaidri precizēti, lai ļautu uzraudzīt to sasniegšanu. Tā rezultātā būtu nodrošināta visu biroju līdzdalība, un tiem būtu vieglāk pamatot savām budžeta iestādēm resursu izmantošanu kopējiem projektiem ar citiem RĪ birojiem, un ITSB būtu vieglāk iekšēji pārbaudīt savus izdevumus sadarbības pasākumiem. Mērķis Nr. 2 – piemērota sadarbības juridiskā pamata nodrošināšana || || Efektivitāte || Lietderīgums || Kopumā Lielāks stimuls sadarbībai || Nepieciešamais laiks || Vispārējās izmaksas || Proporcionalitāte 1. Pamatscenārijs || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 2. Juridiskais pamats brīvprātīgai sadarbībai || ? || + || + || ? || ? 3. Juridiskais pamats obligātai sadarbībai || ++ || + || + || + || + Izvēlētais risinājums Nr. 3 nodrošinātu pilnīgu līdzdalību prakses konverģences nodrošināšanas un kopēju instrumentu izstrādes procesā, un tādējādi tas atbilst tam, ko lietotāji sagaida. Valstu birojiem izvēlētais risinājums sniegtu ievērojamus ieguvumus attiecībā uz efektivitāti un izmaksām vidējā termiņā un ilgtermiņā. Valstu birojiem būtu iespēja, balstoties uz pieredzi, kas gūta saistībā ar ITSB sadarbības fondu, turpināt attīstīt esošo satvaru, kas atvieglotu vienmērīgu pāreju. ITSB skaidri pierādīja savu spēju efektīvi un ātri darboties šādos plaša mēroga sadarbības projektos un spēs gūt labumu no kopējiem projektiem. 5.3. Sadarbības kapacitātes izveide attiecībā uz tehniskām iekārtām Risinājums Nr. 1: katrs RĪ birojs pats iegādājas un attīsta nepieciešamās iekārtas. Risinājums Nr. 2: sniegtu iespēju RĪ birojiem piekļūt nepieciešamajām iekārtām un rīkiem brīvprātīgas sadarbības ietvaros. Risinājums Nr. 3: nodrošinātu, ka nepieciešamās iekārtas ir pieejamas obligātas sadarbības ietvaros. Vienīgi šis risinājums garantētu, ka visi biroji gūst labumu un apņemas attīstīt kopējus rīkus un datubāzes. Mērķis Nr. 3 – tehniskās kapacitātes izveide valstu RĪ birojos || || Efektivitāte || Lietderīgums || Kopumā Lielāka garantija piekļuvei iekārtām || Nepieciešamais laiks || Vispārējās izmaksas || Proporcionalitāte 1. Pamatscenārijs || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 2. Brīvprātīga piekļuve rīkiem || ? || ? || + || + || ? 3. Obligāta piekļuve rīkiem || ++ || + || + || + || + Izvēloties vēlamo risinājumu Nr. 3, ir sagaidāms, ka lietotājiem būs pieejami konverģenti un tehnoloģiski mūsdienīgi IT risinājumi. Tā rezultātā uzlabosies pieejamība, pieaugs efektivitāte un samazināsies izmaksas. RĪ biroji varēs gūt labumu no uzlabotas sadarbības, jo uzlabosies arī piekļuve IT rīkiem. Izvēlētais risinājums nāktu par labu arī ITSB. 5.4. Sadarbības kapacitātes izveide attiecībā uz finansējumu 5.4.1. Finansējums kopumā Risinājums Nr. 1: katrs RĪ birojs un ITSB pilnīgi uzņemtos savu sadarbības pasākumu izdevumu segšanu. Tas liegtu dalībvalstīm piedalīties sadarbības shēmās, un tādējādi šis risinājums neļautu sasniegt izvirzīto mērķi. Risinājums Nr. 2: sadarbības pasākumi tiktu finansēti no ES budžeta. Tomēr ir maz ticams, ka tiktu piešķirts ievērojams ieguldījums no ES budžeta, ņemot vērā, ka pašlaik budžeta līdzekļi ir ierobežoti. Risinājums Nr. 3: finansējums tiktu piešķirts no ITSB budžeta, izmantojot ITSB gada ieņēmumus. Tiktu noteikts piemērots finansēšanas mehānisms, tostarp kontroles mehānismi, lai garantētu, ka finansējums tiek izmantots vienīgi noteiktiem mērķiem, piemērojot atbilstības kritērijus. ITSB ir uzkrājis ievērojamu pārpalikumu, ko jau daļēji izmanto sadarbības fonda projektos. Turklāt ITSB gada budžeta rezultāti pastāvīgi pārsniedz biroja darbības izdevumus. Tādēļ jaunus sadarbības pasākumus varētu finansēt no gada ienākumiem un/vai no esošā pārpalikuma, tādējādi nodrošinot, ka ir pieejams pietiekams finansējums. ITSB un valstu biroju sadarbības pasākumu izmaksas sasniegtu 17 līdz 20 miljonus euro gadā, kas atbilst apmēram 10 % no ITSB saimnieciskās darbības ienākumiem. Budžeta prognozes liecina, ka risinājums Nr. 3 neizraisīs nelīdzsvarotību ITSB budžetā. Mērķis Nr. 4 – ilgtermiņa finansējuma nodrošināšana Risinājumi || Novērtēšanas kritēriji Ilgtermiņa finansējuma nodrošināšana || Efektivitāte (mērķu sasniegšana) || Lietderīgums || Vispārējs novērtējums Lielāka finansējuma drošība || Nepieciešamais laiks || Vispārējās izmaksas 1. Finansējums no dalībvalstīm || 0 || 0 || 0 || 0 2. Finansējums no ES budžeta || ? || ? || 0 || - 3. Finansējums no ITSB budžeta || ++ || ++ || 0 || ++ 5.4.2. Finansējums no ITSB budžeta – finansēšanas mehānisms Ziņojumā analizēti divi finansēšanas modeļi: finansēšana ar vienreizējiem maksājumiem, vienojoties par sadales kritērijiem (3.1.a), un finansēšana, balstoties uz projektiem un piešķirot dotācijas (3.2.a). Pamatojoties uz minēto novērtējumu, ziņojumā konstatēts, ka pēdējais risinājums ir labāk piemērots izvirzīto mērķu sasniegšanai. ITSB budžeta izmantošana – finansēšanas mehānisms Risinājums saistībā ar finansējumu no ITSB budžeta Finansēšanas mehānisms || Efektivitāte (mērķis: ilgtermiņa finansēšanas nodrošināšana) || Lietderīgums || Vispārējs novērtējums Finansējuma precizitāte || Sarežģītība un pārredzamība 1.a. Vienreizēji maksājumi, balstoties uz sadales principu || +/- || - || - || - 2.a. Finansēšana, balstoties uz projektiem un piešķirot dotācijas || ++ || ++ || + || ++ 5.4.3. Finansēšana no ITSB budžeta – finansējuma avots No analīzes, kas veikta attiecībā uz risinājumiem, jo īpaši finansēšanu no ITSB darbības budžeta (3.1.b), finansēšanu no konkrētiem ITSB ienākumiem (3.2.b) un uzkrātās finansiālās rezerves turpmāku izmantošanu (3.3.b), izriet, ka vispiemērotākais risinājums ir finansēt sadarbības pasākumus no ITSB gada ienākumiem kopumā. ITSB budžeta izmantošana – finansējuma avots Risinājums saistībā ar finansējumu no ITSB budžeta Finansējuma avots || Efektivitāte (mērķis: ilgtermiņa finansēšanas nodrošināšana || Lietderīgums || Vispārējs novērtējums Finansējuma precizitāte || Atbilstība (avots vs. mērķis) || Risks ITSB budžetam 1.b. Finansējums no darbības budžeta || ++ || + || 0 || +/- || + 2.b. Finansējums no konkrētiem ienākumiem (atjaunošanas nodevas) || ++ || - || - || 0 || 0 3.b. Pārpalikuma izmantošana (piešķīrumu sadarbības fondam palielināšana) || -- || + || 0 || 0 || - 5.4.4. Izvēlētā risinājuma ietekme Lietotāji nepārprotami gūs labumu no jaunās sadarbības shēmas rezultātiem. Turklāt ITSB budžeta izmantošana, lai finansētu kopējus projektus ar valstu RĪ birojiem, lietotājus neietekmēs. Fakts, ka tiks nodrošināti pietiekami līdzekļi sadarbības pasākumu finansēšanai, ļaus valstu RĪ birojiem uzņemties saistības un piedalīties kopējos projektos ilgtermiņā. Tas, ka sadarbības pasākumus finansēs ITSB, būtiski ietekmēs tā budžetu. Var secināt, ka papildu izdevumus, kas saistīti ar sadarbības projektu ar valstu birojiem finansēšanu, varēs segt no ITSB budžeta gada darbības rezultātiem, ņemot vērā ITSB nodevu pielāgošanas ietekmi, ieviešot sistēmu „viena kategorija par nodevu”. Attiecīgi izvēlētais risinājums neizraisīs nelīdzsvarotību ITSB budžetā. 6. Uzraudzība un novērtēšana Trīs gadus pēc transponēšanas termiņa beigām dalībvalstis varētu iesniegt Komisijai ziņojumu par direktīvas jauno noteikumu īstenošanu. Pamatojoties uz šiem viedokļiem, Komisija varētu sagatavot ziņojumu, tostarp veikto pasākumu efektivitātes novērtējumu. Turklāt saskaņā ar ITSB piemērojamajiem finanšu noteikumiem tiktu pārbaudīti un uzraudzīti sadarbības pasākumi, ko finansē no biroja budžeta, jo īpaši attiecībā uz dotāciju procedūrām. Panākumus saistībā ar prakses un instrumentu konverģenci varētu izvērtēt ik gadu, pamatojoties uz ITSB kopsavilkuma ziņojumiem. Piecus gadus pēc KPZ regulas (un, vajadzības gadījumā, arī preču zīmju direktīvas) grozījumu stāšanās spēkā Komisija varētu pārskatīt sadarbības jauno tiesisko regulējumu, īpašu uzmanību pievēršot sadarbības finansēšanas mehānismam. Pārskatīšana būtu jābalsta uz ITSB sagatavotajiem ikgadējiem kopsavilkuma [1] Vērtēšanas skala: pozitīva ietekme – no mēreni pozitīvas (+) līdz ļoti pozitīvai (++); negatīva ietekme – no mēreni negatīvas (-) līdz ļoti negatīvai (--); nenoteikts rezultāts – (?); nav ietekmes – 0.