LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 13.10.2004 
COM(2004) 675 gal īgā redakcija 
  
BALTĀ GRĀMATA 
par Regulas 4056/86 p ārskatu, kas piem ēro jūras transporta nozarei EK konkurences 
noteikumus 
(iesniegusi Komisija)  
     
{SEC(2004) 1254}
 
LV 2   LV 1. IEVADS  
1.1. Šīs Baltās grāmatas mērķis 
1. Šīs grāmatas mērķis ir inform ēt par attīstību jūras transporta konkurences jom ā. Šī 
grāmata īpaši analiz ē, vai saglab āt, mainīt vai atcelt pašreiz piem ērojamos Regulas 
4056/86 noteikumus. Turkl āt grāmata apskata jaut ājumu par to, vai b ūtu atbilstoši 
aizvietot pašreiz ējo kopējo atbrīvojumu laineru apvien ībām, kas kop ā ar citiem 
Kopienas instrumentiem noteikti Regul ā 4056/86 (piem ēram, citi kop ējie atbrīvojumi 
vai vadošo nor ādījumu kopums), kas attiecas uz  jebkuru jaunu biznesa sadarb ības 
veidu starp laineru satiksmes pa kalpojumu operatoriem tirdzniec ības jomā uz ES un 
no tās (papildu jau esošiem sadarb ības veidiem, piem ēram, konsorcijiem un 
aliansēm). 
1.2. Padomes Regula 4056/86 
2. Padomes Regulai 4056/86 piem ērojot līguma par j ūras transportu 81. un 82. pantu, 
(turpmāk :“Regula 4056/86”)1, sākotnēji bija divk ārša funkcija. Pirmk ārt, tajā bija 
iekļauti procesu āli noteikumi, kas nodrošin āja Komisijai praktiskus r īkus efekt īvai 
faktu mekl ēšanai un EK konkurences noteikumu ieviešanai j ūras transporta sektor ā. 
Otrkārt, tajā bija iekļauti daži neatkar īgi noteikumi j ūras sektoram. Vissvar īgākais no 
šiem pamatnoteikumiem ir grup ālais atbrīvojums no L īguma 81. panta 1. punkta 
aizlieguma attiec ībā uz noteiktu kategoriju nol īgumiem, l ēmumiem vai saska ņotām 
darbībā, par ko pan ākta vienošan ās līnijpārvadātāju konferenc ēs. Pirmā Regulas 
4056/86 funkcija ir k ļuvusi lieka kopš 2004. gada 1. maija, kad tika piem ērota 
Padomes Regula 1/2003, aizst ājot Regulas 4056/86 procesu ālos noteikumus un 
tādējādi nodrošinot kop ējus konkurences realiz ēšanas noteikumus gandr īz visos 
sektoros, taj ā skaitā, jūras transporta sektor ā (ar dažiem konkr ētiem izņēmumiem).2 
Taču Regulas 4056/86 neatkar īgie noteikumi nav main īti līdz šai dienai. Izbeidzoties 
konkrētajam procesu ālajam jūras transporta konkurences rež īmam, loģisks nākamais 
solis ir pārskatīt, vai pašreiz ējos tirgus apst ākļos joprojām ir pamatoti atlikušie īpašie 
konkurences pamatnoteikumi j ūras transporta sektor ā. 
1.3. Pārskats 
3. Pārskats jāskata visp ārējā ES kontekst ā. Lisabonas Eiropa s Padome 2000. gada 
martā3 lūdza Komisijai „paātrināt liberaliz āciju tādās jomās kā gāze, elektr ība, 
pasta pakalpojumi un transports”.  Turklāt pārskatu ietekm ējusi arī ESAO 
Sekretariāta atskaite, kas public ēta 2002. gada apr īlī un kurā ieteikts apsv ērt iespēju 
likvidēt uz neuztic ību balstītu kopēju atbrīvojumu no cenu noteikšanas un izmaksu 
diskusijām.4 
4. Galvenais p ārskatā aplūkotais jaut ājums ir pašreiz ējais grupālais atbrīvojums no 
noteiktām līnijpārvadātāju ierobežojoš ām praksēm, jo īpaši cenu noteikšan ā un 
piedāvājuma regul ēšanā. Taču pārskatā aplūkoti arī dažus citi noteikumi, kuri ietverti 
Regulā 4056/86, kas ir noteiktu j ūras pakalpojumu (piekrastes ku ģniecības (kas ir 
nacionālie jūras pakalpojumi) un kravas p ārvadājumu (sarakst ā neesošu) 
pakalpojumu) sv ītrošana no konkurences ievieš anas noteikumiem, tehnisko 
nolīgumu noteikuma un noteikuma par likumu konfliktu. 
 
LV 3   LV 5. Laineru satiksmes tirgus ir main ījies 18 gadu laik ā, kopš tika pie ņemta Regula 
4056/86. It īpaši ir palielin ājusies to p ārvadātāju nozīme, kas pied āvā laineru 
satiksmes pakalpojumus ārpus konferences (neatkar īgie pārvadātāji) lielākajā daļā 
maršrutu uz ES un no t ās. Turklāt pieaudzis sadarb ības formu, piem ēram, konsorciju 
un alianšu, skaits starp l īnijpārvadātājiem (neiek ļaujot cenu noteikšanu). V ērojams 
arī būtisks individu ālo konfidenci ālo līgumu starp p ārvadātājiem un kravu 
nosūtītājiem pieaugums, piem ēram, individu ālo pakalpojumu l īgumu pieaugums. Šie 
notikumi aktualiz ē jautājumu par to, vai kop ējais atbrīvojums no laineru konferen ču 
veiktās cenu noteikšanas un ku ģu kravnes ības regul ēšanas joproj ām ir pamatots 
saskaņā ar Līguma 81. panta 3. punktu. 
6. Dalībvalstis5 ir vienojuš ās, ka pārskatīšana ir trīs pakāpju process, kas sast āv no: 1) 
faktu noskaidrošanas, 2) Komisijas gr āmatas un 3) likumdošanas akta priekšlikuma. 
Pārskatīšanas process tika s ākts 2003. gada mart ā, kad tika public ēts konsult āciju 
dokuments (turpm āk „2003. gada konsult āciju dokuments”), kas pieejams vietn ē 
http://europa.eu.int/comm/competition/ antitrust/legislation/maritime/en.pdf .  
No laineru kravu p ārvadājumu pakalpojumu sniedz ējiem (kravu p ārvadātājiem), 
transporta izmantot ājiem (kravu nos ūtītājiem un kravu ekspeditoriem), dal ībvalstīm, 
patērētāju asociācijām un citiem kop ā tika saņemti 36 iesniegumi. Ekonomistu 
komanda no Erasma universit ātes Roterdam ā tika pilnvarota pal īdzēt atbilžu 
apstrādē. Atbildes uz konsult āciju dokumentu un gal īgā Erasmus  atskaite ir public ēta 
Komisijas t īmekļa vietnē. Pēc publiskas noklaus īšanās 2003. gada decembr ī 
konkurences ģenerāldirektorāts ir izkl āstījis konsult āciju procesa izn ākumu un t ā 
iepriekšēju analīzi darba dokument ā (turpmāk „darba dokuments”). Darba 
dokuments kalpoja par pamatu diskusijai ar dal ībvalstīm 2004. gada maij ā un tika ar ī 
publicēts tīmekļa vietnē http://europa.eu.int/comm/competition/antitrust/others/ . 
1.4. Jautājumi 
7. Regulas 4056/86 p ārskats aktualiz ē šādus jautājumus:  
(a) Vai pašreiz ējos tirgus apst ākļos saskaņā ar Līguma 81. panta 3. punktu 
joprojām ir pamatota grup ālā atbrīvojuma no laineru satiksmes konferen ču 
veiktās kravu p ārvadājumu cenu noteikšanas, pied āvājuma un tirgus 
regulēšanas? 
(b) Ja n ē, vai vajadz ētu un vai b ūtu atbilstoši p ārņemt citus Kopienas instrumentus 
(piemēram, citu grup ālo atbrīvojumu vai vadošo nor ādījumu kopumu), kas  
attiecas uz jebkuru jaunu biznesa sadarb ības veidu starp laineru satiksmes 
pakalpojumu operatoriem tirdzniec ības jomā u z  E S  u n  n o  t ās (papildus jau 
esošiem sadarb ības veidiem, piem ēram, konsorcijiem un alians ēm)? 
(c) Vai joproj ām ir pamatota kravas p ārvadājumu kuģu pakalpojumu un piekrastes 
kuģniecības svītrošana no Regulas 1/2003 konkurences ieviešanas 
noteikumiem? 
(d) Vai past āv pamatots iemesls saglab āt šo Regulas 4056/86 konkr ēto izņēmumu 
tikai tehniskiem nol īgumiem? 
(e) Vai past āv pamatots iemesls saglab āt Regulas 4056/86 noteikumu par likumu 
konfliktu? 
 
LV 4   LV 2. LĪNIJPĀRVADĀTĀJU KONFEREN ČU GRUP ĀLAIS ATBR ĪVOJUMS  
8. Regula 4056/86 paredz noteiktu apst ākļu un saist ību gadījumā tā saukto grup ālo 
atbrīvojumu no nol īgumiem, l ēmumiem un praks ēm, par ko vienojušies vienas vai 
vairāku līnijpārvadātāju konferences visi vai da ļa dalībnieku, k ā noteikts Regulas 
4056/86 1. panta 3. punkta b) apakšpunkt ā, kuru mērķis ir cenu un p ārvadājumu 
veikšanas apst ākļu noteikšana un kas, turkl āt, nodarbojas ar vienu vai vair ākiem 
šādiem sadarb ības veidiem: 
– kravas pārvadājumu grafiku, ku ģošanas datumus vai izsaukuma datumu 
koordinēšanu;  
– kuģošanas vai izsaukumu biežuma noteikšanu;  
– kuģošanas vai izsaukumu sadales koordin ēšanu starp apvien ības 
biedriem;  
– katra biedra nodrošin ātās kravnesības regulēšanu;  
– kravas vai ien ākumu sadali starp biedriem. 
9. No pašas regulas, no Komisijas l ēmumu prakses un Tiesas prakses izriet, ka Regul ā 
4056/86 iek ļauts „piln ībā ārkārtējs” grupālais atbrīvojums6, jo tas atbr īvo no cenu 
noteikšanas un ku ģu kravnes ības regul ēšanas, ko parasti uzskata par nemain īgiem 
beztermiņa ierobežojumiem7 un kas nesatur nek ādus tirgus da ļu sliekšņus. Regulu 
tiešām var izskaidrot tikai t ās vēsturiskajā kontekstā. 
10. Līnijpārvadātāju konferences apvien ības ir mēģinājušas skaidrot grup ālo atbrīvojumu 
plašā kontekst ā. Līnijpārvadātāju konferences uzskat īja, ka grup ālais atbrīvojums it 
īpaši attiecas uz ku ģu kravnes ības neizmantošanas nol īgumiem8 un iekšzemes cenu 
noteikšanu9. Taču to neakcept ēja ne Komisija, ne Tiesa. Grup ālais atbrīvojums 
tiešām izriet no L īguma 81. panta 1. punkta un t ādēļ jāskaidro šaur ā tās nozīmē10. 
Mērķus, ko iev ēro citi līguma noteikumi, var ņemt vērā tikai gad ījumā, ja tie ietilpst 
Līguma 81. panta 3. punkta četru nosac ījumu kategorij ā.11  
2.1. IZVĒRTĒŠANA 
11. ES konkurences noteikumi ir veidoti, pie ņemot, ka konkurence pat ērētājam 
nodrošina vislab ākos pakalpojumus par viszem āko cenu. T ādēļ Līguma 
pamatnost ādne ir, ka konkurenci nedr īkst kropļot un ka jebkura atk āpe no šī 
noteikuma ir j āpamato. Nol īgumus, kas saska ņā ar Līguma 81. panta 1. punktu 
ierobežo konkurenci (piem ēram, nol īgumus par cenu noteikšanu un ku ģu 
kravnesību), var atbr īvot tikai gad ījumā, ja tie kopum ā atbilst četriem nosac ījumiem , 
kas izklāstīti Līguma 81. panta 3. punkt ā, proti: 
1) nolīgumam j āsekmē ražošana vai pre ču realizācija vai j āveicina 
tehniskais vai ekonomiskais progress (efektivit āte), 
2) patērētājiem jāsaņem godīga iegūto labumu da ļa (dalīšanās), 
3) ierobežojumiem j ābūt nepieciešamiem šo m ērķu sasniegšanai 
(nepieciešam ība) un, visbeidzot, 
 
LV 5   LV 4) nolīgums nedr īkst sniegt pus ēm iespēju likvidēt konkurenci attiec ībā uz 
būtisku apspriežamo produktu da ļu (nekāda konkurences likvid ēšana). 
12. Līguma 81. panta 3. punkta piem ērošana nol īgumu kategorij ām, veicot grup ālo 
atbrīvojumu regul ēšanu, ir balst īta uz pieņēmumu, ka ierobežojošie nol īgumi, kas ir 
to kompetenc ē, atbilst visiem četriem Līguma 81. panta 3. punkt ā izklāstītajiem 
nosacījumiem. 
13. Līnijpārvadātāju konferences grup ālā atbrīvojuma pamatojums ir sniegts Regulas 
4056/86 preambulas 8. izkl āstā, kas būtībā pieņem, ka konferences nodrošina 
stabilitāti, garant ējot uzticamu pakalpojumu sniegšanu, ko nevar ētu sasniegt ar 
mazāk ierobežojošiem l īdzekļiem. Šajā sakarā Pirmās instances tiesa pazi ņoja, ka 
„Padome neapgalvoja (un nevar ēja apgalvot), ka stabilit āte ir svar īgāka par 
konkurenci” .12 
14. Jāatzīmē, ka Regulas 4056/86 8. izkl āstā sniegtais pamatojums nav balst īts uz 
Komisijas pieredzi, piem ērojot 81. panta 3. punktu l īnijpārvadātāju konferenc ēm13. 
Šajā sakarā galvenais p ārskata proces ā aplūkotais jaut ājums ir, vai, ņemot vērā 
Līguma 81. panta 3. punkta kop īgos nosac ījumus, līnijpārvadātāju konferences 
saskaņā ar Regulu 4056/86 veikt ās cenu noteikšanas un pied āvājuma regul ēšanas 
pamatojumu var (joproj ām) saukt par der īgu, ņemot vērā pašreizējo tirgus situ āciju. 
Ja nevar, tad vairs nepast āvētu juridisks pamatojums grup ālam atbrīvojumam, kas 
tātad būtu vai nu j āatceļ, vai jāpārskata. Puses ir uzaicin ātas sniegt faktiskos 
pierādījumus.  
15. Kā pielikum ā paskaidrots s īkāk, no konsult ācijas izriet, ka četri kopīgie nosac ījumi, 
kas pamato atbr īvošanu no l īnijpārvadātāju konferences veikt ās cenu noteikšanas, 
piedāvājuma un tirgus regul ēšanas, vairs netiktu izpild īti. Nepast āv pārliecinoši 
ekonomiski pier ādījumi tam, ka pie ņēmumi, ar kuriem tika pamatota atbr īvošana 
laikā, kad tie tika pie ņemti 1986. gad ā, pašreizējos tirgus apst ākļos un balstoties uz 
Līguma 81. panta 3. punkta četriem kop īgiem nosac ījumiem, joproj ām būtu 
pamatoti.  
3. CITAS L ĪNIJPĀRVADĀTĀJU SADARB ĪBAS FORMAS  
3.1. Ievads 
16. Konferences nav vien īgais laineru ku ģniecības organiz ācijas veids. Laineru 
satiksmes pakalpojumus var sniegt ar ī konsorciji un alians es. Konsorciju darb ības ir 
grupāli atbrīvotas saska ņā ar Līguma 81. panta 3. punktu noteiktu apst ākļu un 
saistību gadījumā, kā noteikts Regul ā 823/2000. Ar ī pārvadātāji var izlemt apvienot 
savas darb ības, kuras j āvērtē saskaņā ar piem ērojamajiem (valstu vai EK) 
apvienošan ās kontroles noteikumiem.  
3.2. Diskusiju nol īgumi 
17. Citi līnijpārvadātāju sadarbības veidi, iz ņemot tos, kas jau veic tirdzniec ību uz ES un 
no tās, ir, piem ēram, tā saucamie darba nol īgumi. Darba nol īgumi past āv sevišķi 
ASV tirdzniec ības jomā un tirdzniec ības jomā uz Austr āliju un no t ās14. Darba 
nolīgums ir strukt ūras nolīguma veids, kam pateicoties p ārvadātāji, kas ir konferen ču 
 
LV 6   LV biedri un kas nav konferen ču biedri, var tirg ū elastīgi koordin ēt savu konkur ējošo 
rīcību atkarībā no kravas p ārvadājumu cen ām un citiem pakalpojumu apst ākļiem. 
Šādu nolīgumu apjoms un saturs var atš ķirties. Parasti darba nol īgumi iekļauj jutīgas 
biznesa inform ācijas apmai ņu konkurentu starp ā un tādēļ tiem jāņem vērā noteiktās 
tiesas precedentu ties ības par inform ācijas apmai ņu. Turklāt, kā rāda ASV prakse, 
darba nol īgumiem rakstur īgā elastība padara tos pievilc īgus tradicion āli neatkar īgām 
kuģu līnijām. Šajā sakarā darba nol īgumi var konkurences politikas zi ņā būt sliktāki 
par konferenc ēm, jo tie var likvid ēt efektīvu ārējo konkurenci ar konferenc ēm,.  
18. Citi sadarb ības veidi starp ku ģu īpašniekiem, kas atbilst EK konkurences likumam, ir 
iespējami. 
3.3. ELAA priekšlikums 
19. Eiropas Laineru ku ģniecības lietu asoci ācija ( ELAA ) ir iesniegusi Komisijai 
priekšlikumu par jaunu „reglament ētu struktūru” laineru satiksmes pakalpojumu 
sniedzējiem, kas darbojas maršrutos uz ES un no t ās15 un kas, k ā tā uzskata, var ētu 
aizstāt Regulu 4056/8616. Komisija ir iev ērojusi šo priekšlikumu un v ēlētos uzsvērt, 
ka tas nav radies jebk ādu sarunu vai nol īgumu ar Komisiju rezult ātā. Priekšlikums 
tikai atspogu ļo to, ko ELAA  uzskata par piem ērotu biznesa vidi l īnijpārvadātāju 
sadarbībai. Īsumā ELAA  priekšlikum ā ir ieteikta17: 
– Apmaiņa un diskusija par ku ģu līniju apkopot ās kravnes ības izmantošanu un 
tirgus lielumu p ēc tirdzniec ības apjoma un uz no re ģiona/zonas uz re ģiona/zonas 
pamata (dati ar m ēneša aizkav ēšanos); 
– Preču attīstības apmai ņa, apspriešana un izv ērtēšana pēc tirdzniec ības apjoma (uz 
datu pamata, kas apkopoti ar m ēneša aizkav ēšanos); 
– Apkopoto pied āvājuma un piepras ījuma datu apspriešana un izv ērtēšana pēc 
tirdzniecības apjoma/pre ču daudzuma, p ēc tirdzniec ības apjoma un pre ču 
daudzuma veikt ās piedāvājuma prognozes tiktu public ētas; 
– Kuģu līnijas iegūst savu tirgus da ļu pēc tirdzniec ības apjoma, p ēc reģiona un p ēc 
ostas (dati apkopoti ar m ēneša aizkav ēšanos); 
– Cenu indekss diferenc ēts pēc aprīkojuma veida (piem., refrižeratorku ģis, 
sauskravas ku ģis) un/vai tirdzniec ības apjoma (dati apkopoti ar gada ceturkš ņa 
aizkavēšanos). Šī informācija būtu publiski pieejama. 
– Papildu nodok ļi un papildu nodevas, kas balst ītas uz publiski pieejam ām un 
skaidrām formulām, kuras s īki tiktu apspriestas ar kravu nos ūtītājiem. 
3.4. Iepriekšēji koment āri par ELAA  priekšlikumu 
20. Komisija atzin īgi vērtē pārvadātāju vēlmi domāt par laineru satiksmes n ākotnes 
organizāciju, kas atš ķiras no pašreiz ējās konferen ču sistēmas. Pati nozare paties ībā 
norāda, ka atseviš ķi kravu pārvadātāji šodien ne vienm ēr ir īpaši ieinteres ēti Regulas 
4056/86 darb ībās, uz kur ām attiecas atbr īvojums (jo īpaši cenu noteikšan ā un 
piedāvājuma un tirgus regul ēšanā), bet drīzāk ap to notiekošaj ā „diskusiju proces ā”. 
Ir skaidrs, ka jebkurš tikko ierosin āts sadarb ības veids starp laineru kravu 
nosūtītājiem būs rūpīgi jāpārbauda, lai tas atbilstu EK  konkurences noteikumiem. 
 
LV 7   LV 21. Komisija labi apzin ās, ka konferences p ārvadātāji ir pieraduši veikt aktivit ātes, kas 
jebkurā citā ekonomisk ā sektorā parastā gadījumā būtu aizliegtas saska ņā ar EK 
konkurences noteikumiem. Šis konferen ču pārvadātāju privili ģētais stāvoklis var 
sarežģīt dažu p ārvadātāju spēju piemēroties situ ācijai, kur ā tiem jāpakļaujas 
parastajiem EK konkurences noteikumiem t āpat kā jebkurai citai nozarei. Ņemot 
vērā šo situāciju, ir saprotams, ka no biznesa viedok ļa kravu p ārvadātāji var mekl ēt 
pašreizējā režīma „pavājināšanos” vai vismaz alternat īvu režīmu, kas ir l īdzīgs 
pašreizējam režīmam un kas vislab āk atbilstu to konkr ētajam stāvoklim. Ta ču jāpatur 
prātā, ka jebkurai ilgstošai atš ķirīgai attieksmei saska ņā ar laineru satiksmes nozares 
EK konkurences noteikumiem sal īdzinājumā ar citām lielu kapit ālieguldījumu 
ietilpīgām nozarēm, kurās ir augstas fiks ētas cenas un piepras ījuma svārstības 
(piemēram, gaisa transporta nozari), j ābūt pārliecinoši pamatotai. Turkl āt jāņem vērā 
jebkuras alternat īvas sistēmas ietekme uz kopējo laineru satiksmes nozari, ne tikai 
konferenču kravu p ārvadātāju intereses, bet ar ī to konkurentu intereses (neatkar īgie 
pārvadātāji), klientu (kravu nos ūtītāju) un gala pat ērētāju intereses. ELAA  ir uzvērusi, 
ka tās priekšlikums ir labs visai laineru kravas p ārvadājumu nozarei, ne tikai kravu 
pārvadātājiem, bet ar ī to klientiem. Ņemot to v ērā, Komisija v ēlētos saņemt visu 
ieinteresēto pušu, it īpaši kravu nos ūtītāju, ESK l īdzīgu asociāciju, kā arī individuālo 
kravu nos ūtītāju viedokļus par daž ādiem priekšlikuma aspektiem. 
3.5. Nobeigums 
22. Ja tiek atcelts pašreiz ējais līnijpārvadātāju konferen ču grupālais atbrīvojums no cenu 
noteikšanas un kravnes ības regulēšanas, laineru apvien ību tirdzniec ība uz ES un no 
tās, kā definēts Regulā 4056/86, b ūtībā būs nesavietojama ar L īguma 81. pantu18. 
Jautājums ir, k āds Kopienas juridisks instruments b ūtu nepieciešams, lai padar ītu 
citas laineru satiksmes pakalpojumu sadarb ības formas piem ērojamas 81. pantam. 
Protams, vajadz ība pēc šāda juridiska instrumenta , k ā arī tā veids būtu ļoti atkarīgs 
no ierosin ātās sadarb ības veida satura. It īpaši, vai tas ietver konkurences 
ierobežojumus saska ņā ar Līguma 81. panta 1. punktu, un ja t ā, vai var teikt, ka tiks 
izpildīti Līguma 81. panta 3. punkt ā minētie atbrīvojuma nosac ījumi. 
23. Komisija v ēlētos saņemt trešo pušu viedok ļus par juridiska instrumenta vajadz ību un 
iespējamo formu, kas, iesp ējams, var ētu izveidot jaunu l īnijsatiksmes 
uzņēmējdarbības sadarb ības formu. 
4. PIEKRASTES KU ĢNIECĪBAS UN KRAVU P ĀRVADĀJUMU PAKALPOJUMI  
24. Starptautisko transportku ģu satiksmes pakalpojumi, k ā noteikts Regulas 4056/86 1. 
panta 3. punkta 1) apakšpunkt ā, un jūras transporta pakalpojumi, kas tiek sniegti tikai 
starp vienas un t ās pašas dal ībvalsts ost ām (piekrastes ku ģniecība), kā paredzēts 
Regulas 4056/86 1. panta 2. punkt ā, pašreiz ir izsl ēgti no Kopienas konkurences 
ieviešanas noteikumiem saska ņā ar Regulas 1/2003 32. panta a) un b) 
apakšpunktu.19, 20 
25. Kā sīkāk paskaidrots pielikum ā, nav sniegti ticami argume nti, kas attaisnotu faktu, 
kādēļ šiem pakalpojumiem j āgūst labums no citiem likum a ieviešanas noteikumiem 
nevis tiem, ko Padome izl ēmusi piem ērot visiem citiem saimniekošanas sektoriem. 
Tāpat nav paskaidrots, k ādas likum īgas negat īvas sekas š ādas procesu ālas izmaiņas 
varētu radīt nozarei. Pamatojoties uz to, Komisija ierosina attiecin āt Regulas 1/2003 
 
LV 8   LV vispārīgos likuma ieviešanas noteikumus uz j ūras piekrastes ku ģniecību un 
transportku ģu satiksmes pakalpojumiem. Lai pal īdzētu transportku ģu satiksmes 
nozarei pareizi izv ērtēt īpaši tās „kopējās kases nol īgumus”, Komisija tom ēr apsvērs 
iespēju izdot ieteikumus veid ā, kāds tiks noteikts.  
5. TEHNISKIE NOL ĪGUMI  
26. Regulas 4056/86 2. pants ļauj jūras transporta pakalpojumu sniedz ējiem slēgt 
nolīgumus, kuru vien īgais mērķis un nolūks ir sasniegt tehniskus uzlabojumus vai 
izveidot sadarb ību. Līguma 81. panta 1. punkts neattiecas uz š ādiem nolīgumiem. 
Noteikum ā ir iekļauti noteikti piem ēri, piemēram, kuģu un aprīkojuma standarti vai 
veidi un savienoto maršrutu transporta sarakstu saska ņošana.  
27. Kā pielikum ā paskaidrots s īkāk, šis konkr ētais tehnisko nol īgumu izņēmums, kā to 
apstiprinājusi Eiropas Tiesa, ir tikai paskaidrojošs, un t ādēļ grāmatā ierosināts šo 
noteikumu atcelt, l īdzīgi kā Padome šogad to atc ēla gaisa transporta sektor ā. 
6. LIKUMU KONFLIKTS  
28. Regulas 4056/86 9. pant ā aprakstīta proced ūra, kas jāveic gadījumā, ja Regulas 
piemērošana izraisa konfliktu ar treš ās valsts likumu. T ādā gadījumā Komisijai 
jāapspriežas ar attiec īgajām trešo valstu iest ādēm un nepieciešam ības gadījumā 
jālūdz Padomei pilnvarot to atv ērtu sarunu veikšanai. Iemesls š ī noteikuma 
iekļaušanai Regul ā 4056/86 tobr īd acīmredzot bija t āds, ka, šķita, ka, ņemot vērā 
starptautisk ā jūras transporta iez īmes, Regulas 4056/86 piem ērošana var ētu izraisīt 
konfliktu ar noteiktu trešo valstu  likumiem un noteikumiem un kait ēt svarīgām 
Kopienas tirdzniec ības un kravu p ārvadājumu interes ēm (Regulas 4056/86 15. 
apsvērums ). 
29. Kā pielikum ā paskaidrots s īkāk, likuma konflikts nav iepriekš radies un maz ticams, 
ka radīsies pat, ja l īnijpārvadātāju konferen ču grupālais atbrīvojums tiek piln ībā 
atcelts. Tādēļ nav pamatojuma patur ēt šo noteikumu. 
7. SECINĀJUMI  
30. No augstāk minētā izriet, ka secin ājumi par daž ādiem jautājumiem ir š ādi: 
(a) Vai pašreiz ējos tirgus apst ākļos saskaņā ar Līguma 81. panta 3. punktu 
joprojām ir pamatos grup ālais atbr īvojums no laineru kravu 
pārvadājumu apvien ību veiktās cenu noteikšanas un pied āvājuma un 
tirgus regul ēšanas?  Nepastāv pārliecinoši ekonomiski pier ādījumi tam, 
ka pieņēmumi, ar kuriem tika pamatota atbr īvošana laik ā, kad tie tika 
pieņemti 1986. gad ā, pašreizējos tirgus apst ākļos un balstoties uz L īguma 
81. panta 3. punkta četriem kop īgiem nosac ījumiem, joproj ām būtu 
pamatoti. Pamatojoties uz to, Komisija apsver iesp ēju ierosin āt pašreizējā 
līnijpārvadātāju konferen ču grupālā atbrīvojuma atcelšanu. 
(b) Ja nē, vai Komisija ierosin ās nomain īt grupālo atbrīvojumu  ar citu 
juridisku instrumentu laineru satiksmes pakalpojumiem, kas b ūtu 
 
LV 9   LV piemērojams tirdzniec ībai uz ES un no t ās? Komisija izv ērtēs saistītos 
nozares ieteikumus un ieinteres ēto pušu koment ārus ar nol ūku izvērtēt 
alternatīvas līnijpārvadātāju sadarb ības formas izveidi, izmantojot 
atbilstošu juridisku instrumentu. ELAA  jau ir izteikusi konkr ētas idejas 
par šādu formu. Pirms šo ideju izv ērtēšanas Komisija v ēlētos aicināt 
ieinteresētās trešās personas iesniegt savus koment ārus, kā arī piedāvāt 
alternatīvas iespējas.  
(c) Vai joproj ām ir pamatota transportku ģu satiksmes pakalpojumu un 
piekrastes ku ģniecības (t.i.,valstu j ūras pakalpojumu) sv ītrošana no 
Regulas 1/2003 konkurences ieviešanas noteikumiem?  Nav sniegti ticami 
argumenti, kas attaisnotu faktu, k ādēļ šiem pakalpojumiem j āgūst labums 
no citiem likuma ieviešanas noteikumiem nevis tiem, ko Padome izlēmusi piem ērot visiem sektoriem. T āpat nav paskaidrots, k ādas 
likumīgas negat īvas sekas š ādas procesu ālas izmai ņas varētu radīt 
nozarei. Pamatojoties uz to, Komisija apsver iesp ēju attiecin āt Regulu 
1/2003 uz j ūras piekrastes ku ģniecību un transportku ģu satiksmes 
pakalpojumiem. Komisija sniegs kravas p ārvadājumu nozarei ieteikumus 
par konkurences noteikumu ieviešanu šaj ā sektorā.  
(d) Vai pastāv pamatots ie mesls saglab āt šo konkr ēto izņēmumu tikai 
tehniskiem nol īgumiem?  Regulas 4056/86 2. pant ā izklāstītais noteikums 
par tehniskiem nol īgumiem, k ā to apstiprin ājusi Tiesa, ir tikai 
paskaidrojošs, un Komisija apsver iesp ēju ierosin āt šo noteikumu atcelt, 
līdzīgi kā Padome šogad to atc ēla gaisa transporta sektor ā.  
(e) Vai pastāv pamatots iemesls saglab āt Regulas 4056/86 noteikumu par 
likumu konfliktu?  Likumu konflikts iepriekš nav radies un neb ūtu 
pamatojuma saglab āt Regulas 4056/86 9. pantu. Ta ču pirms to izv ērtēt, 
Komisija v ēlētos aicināt ieinteres ētās puses, seviš ķi to starptautiskos 
kolēģus, iesniegt viedok ļus par noteikuma par likumu konfliktu 
nepieciešam ību. 
8. 
IEROSIN ĀTĀ DARBĪBA 
31. Ņemot vērā augstāk minētos secinājumus, Komisija ierosina: 
– Apsvērt iespēju atcelt pašreiz piem ērojamos Regulas 4056/86 neatkar īgos 
noteikumus, seviš ķi līnijpārvadātāju konferen ču kopējo atbrīvojumu un tehnisko 
nolīgumu atbr īvojumu.  
– Izvērtēt, kāda veida instruments b ūtu nepieciešams, lai aizst ātu Regulu 4056/86 
un šajā sakarā izteiktu atbilstošu ierosin ājumu, ņemot vērā arī ES laineru 
satiksmes nozares konkur ējošo stāvokli glob ālā kontekstā. 
– Rūpīgi izvērtētu šajā grāmatā izklāstīto ELAA  priekšlikumu, ņemot vērā no 
ieinteresētajām trešajām pusēm saņemtos koment ārus, kā arī jebkuru citu 
priekšlikumu, ko var ētu izteikt nozare vai citas ieinteres ētās personas. 
 
LV 10   LV – Ierosināt veikt izmai ņas Regulā 1/2003, lai likvid ētu pašreiz ējo transportku ģu 
satiksmes pakalpojumu un piekrastes ku ģniecības pakalpojumu sv ītrošanu no t ās. 
– Rūpīgi pārbaudīt, vai past āv iemesli saglab āt noteikumu par likumu konfliktu. 
9. AICINĀJUMS IESNIEGT KOMENT ĀRUS 
32. Komisija aicina dal ībvalstis, visas citas instit ūcijas un ieinteres ētās puses s ūtīt 
komentārus par šo Balto gr āmatu, divu m ēnešu laikā kopš tās publicēšanas, uz š ādu 
adresi: 
Pa pastu uz š ādu adresi: 
Directorate-General for Competition 
European Commission Unit D2 (transport) White Paper on Maritime Review Rue Joseph II 70, 2/237  1049 Bruxelles 
Pa e-pastu uz š ādu adresi: 
COMP-D2-REVIEW4056@cec.eu.int 
Pielikums Pamata dokuments  
 
LV 11   LV  
                                                 
1 1986. gada 22. decembra Padomes  Regula (EEK) Nr. 4056/86, kur ā sīki izklāstīti Līguma par j ūras 
transportu 85. un 86. panta piem ērošanas noteikumi, OV L 378, 31.12.1986., 24. lpp., kura groz īta ar 
2002. gada 16. decembra Padomes Regulu 1/ 2003 (OV L 1 04.01. 2003., 1. lpp.). 
2 2002. gada 16. decembra Padomes Regula 1/2 003 (OV L 1 of 04.01. 2003., 1. lpp.). 
3 SN 100/1/100. 
4 2002. gada ESAO Sekretari āta atskaite, Laineru ku ģniecības konkurences politika, 74.-80. lpp., 
aplūkojama tīmekļa vietnē http://www.oecd.org/datao ecd/13/46/2553902.pdf.  
5 2002. gada 25. mart ā sasaukta Speci āla konsultat īva komiteja. 
6 Sk. piem. Lietu T-86/95, Companie Générale Maritime , [2002] ECR II-1011, 254., 393. un 484. 
 punktu. 
7 Nemain īgus ierobežojumus parasti uzskata par konkurences ierobežojumiem p ēc priekšmeta, k ā 
norādīts Līguma 81. panta 1. punkt ā, kas parasti neatbilst apst ākļiem, kas saska ņā ar Līguma 81. panta 
3. punktu nepieciešami, lai veiktu atbr īvošanu.  
8 Sk. TAA, EATA , 2002. gada 14. novembra p ārskatītos TACA  lēmumus (OV L 26, 31.01.2003., 53. lpp.) 
un Komisijas pazi ņojumu presei 14.11.2022, IP/02/1677. 
9 Sk. TAA, FEFC, TACA , 2002. gada 14. novembra p ārskatītos TACA  lēmumus (OV L 26, 31.01.2003, 
53. lpp.) un Komisijas pazi ņojumu presei 14.11.2002, IP/02/1677. 
10 Apvienot ās Lietas T-191/98 un T-212/98 l īdz T-214/98 TACA  [2003] ECR  –vēl nav sniegts p ārskats, 
568. punktu. 
11 Šim nol ūkam noteikti sk. Lietas T-17/93 139. punktu, Matra, ECR  [1994] II-595 un Lietas 26/76, Metro 
(I), [1977] ECR 1875, 43. punktu. 
12 Lietas T-395/94, TAA [2002] ECR II-00875, 261. punktu. 
13 Sal īdzinājumam sk., piem ēram, Regulu 823/2000 par konsorcijiem (OV L 100, 20.04.2000. 24. lpp.), 
Regulu 1400/2002 par automaš īnām (OV L 203, 01.08.2002. 30. lpp.) un Regulu 2790/1999 par 
vertikālām vienošan ām (OV L 336, 29.12.1999., 21. lpp.), kur Komisija skaidri atsaucas uz attiec īgajā 
sektorā gūto pieredzi, kas ļāvusi defin ēt vienošanos kategorijas, ko var ētu uzskat īt par tādām, kas 
parasti atbilst 81. panta 3. punkt ā minētajiem apst ākļiem. 
14 Sk. s īkāku situācijas aprakstu š īs grāmatas pielikum ā minētajā jurisdikcij ā. 
15 Laineru satiksmes pakalpojumus ELAA definējusi savā priekšlikum ā kā „preču regulāru transport ēšanu 
noteiktā maršrutā vai maršrutos starp ost ām un saska ņā ar iepriekš izzi ņotu grafiku un ku ģošanas 
datumiem, un kas pret samaksu un īpašiem pakalpojumiem pat neregul āri ir pieejama jebkuram 
transporta lietot ājam“ (salīdziniet ar Regulas 823/2000 2. panta 2. punktu). 
16 2004. gada 6. augusta ELAA  Galīgais priekšlikums apl ūkojams tīmekļa vietnē  
http://europa.eu.int/comm/competition/antitrust/others/ maritime/elaa_proposal/elaa_proposal_6_august
_2004_en.pdf. 
17 Sīkāku ELAA priekšlikuma aprakstu skatiet pielikum ā.  
 
LV 12   LV                                                                                                                                                          
18 Līnijparvad ātāju konference vismaz t ādā nozīmē, ko veido divu vai vair āku kravu p ārvadātāju grupa, 
kas izmanto ku ģus un kas sniedz laineru pakalpojumus par vien ādu vai kop ēju kravas p ārvadāšanas 
samaksu (sal īdziniet ar Regulas 4056/86 1. panta 3. punkta b) apakšpunkt ā sniegto l īnijparvad ātāju 
konferenču definīciju).  
19 No 2004. gada 1. maija Regula 1/2003 aizst āj Regulas 4056/86 procesu ālos noteikumus. Piekrastes 
kuģniecības un kravas p ārvadājumu svītrošanai no Regulas 4056/86 no 2004. gada 1. maija b ūtībā vairs 
nav nekādas praktiskas noz īmes.  
20 Lai nov ērstu jebkādus pārpratumus, neatkar īgie konkurences noteikumi (81. un 82. pants EK) ir 
piemērojami ar ī šiem pakalpojumiem. Sv ītrošana neattiecas uz konkurences ieviešanas  noteikumiem, 
citiem vārdiem, Regula 1/2003 nav piem ērojama transportku ģu satiksmei un piekrastes ku ģniecībai.