EIROPAS KOMISIJA Briselē, 25.12.2020 COM(2020) 854 final 2020/0380(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido Brexit korekcijas rezervi



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste (“Apvienotā Karaliste”) 2020. gada 1. februārī izstājās no Eiropas Savienības (“ES”) un Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom), turpmāk abas kopā “Savienība”. Minētajā dienā stājās spēkā Izstāšanās līgums, kas noslēgts starp Savienību un Apvienoto Karalisti, nodrošinot Apvienotās Karalistes sakārtotu izstāšanos un sniedzot juridisko noteiktību svarīgās jomās, ieskaitot pilsoņu tiesības, finansiālos norēķinus un izvairīšanos no stingras robežas Īrijas salā. Saskaņā ar Izstāšanās līgumu tika panākta vienošanās par pārejas periodu, kas ilgst līdz 2020. gada 31. decembrim un garantē parastos nosacījumus, piemēram, iedzīvotājiem, patērētājiem, uzņēmumiem, investoriem, studentiem un pētniekiem, gan ES, gan Apvienotajā Karalistē. ES un Apvienotā Karaliste risināja sarunas par jaunu attiecību sistēmu, pamatojoties uz politisko deklarāciju, par ko vienojās ES un Apvienotā Karaliste. Neatkarīgi no jebkāda turpmāka līguma veida, tas, ka Apvienotā Karaliste pēc pārejas perioda beigām vairs nepiedalīsies Savienības politikā, radīs vēl nebijušus šķēršļus preču un pakalpojumu tirdzniecībai un pārrobežu mobilitātei un apmaiņai. Tas notiks abos virzienos, proti, no Apvienotās Karalistes uz Savienību, kā arī no Savienības uz Apvienoto Karalisti. Pamatojoties uz gadu desmitiem ilgušām ciešām partnerattiecībām ES iekšienē, starp Apvienoto Karalisti, no vienas puses, un ES dalībvalstīm, no otras puses, pastāv būtiska ekonomiskā, komerciālā un sociālā atkarība. Tāpēc, neraugoties uz sagatavotības pasākumiem, ko ieviesusi gan Komisija, gan dalībvalstis, pārejas perioda beigās daudzas ekonomikas nozares un uzņēmumi, jo īpaši uzņēmumi, kas būtiski saistīti ar Apvienoto Karalisti, saskarsies ar grūtībām, jo tiks zaudēta atvieglota piekļuve tās tirgum, vai arī tos citādi ietekmēs sarežģītākas tirdzniecības un ekonomiskās attiecības. Tas varētu izraisīt darbvietu zudumu. Ņemot vērā iepriekš minēto, dalībvalstis var nolemt novērst negatīvo ietekmi, ieviešot īpašas atbalsta shēmas, lai palīdzētu skartajiem reģioniem un uzņēmumiem pārvaldīt pārmaiņas, vai ieviešot pasākumus, lai palīdzētu saglabāt nodarbinātības līmeni. Viena no nozarēm, kas ciestu visvairāk, ir zvejniecības nozare zvejas darbību ierobežojumu dēļ. Tas ietekmē arī dalībvalstu publiskās pārvaldes iestādes, jo tām bija jāizveido papildu infrastruktūra un iekārtas un jāpieņem darbā papildu darbinieki. Piemēram, muitas un netiešo nodokļu jomā dažu valstu pārvaldes iestādes ir veikušas ievērojamus ieguldījumus infrastruktūrā un cilvēkresursos, galvenokārt dalībvalstīs, kas ir galvenie ievešanas un izvešanas punkti Eiropas Savienības tirdzniecībā ar Apvienoto Karalisti. Sanitārās un fitosanitārās kontroles jomā dalībvalstis ir izveidojušas jaunus vai paplašina pašreizējos robežkontroles punktus ievešanas vietās, kur preces no Apvienotās Karalistes tiek importētas ES. Dalībvalstīm var nākties pastiprināt kontroles pasākumus jūrā un ostās, lai veiktu papildu uzraudzību un pārbaudes. Dalībvalstu pārvaldes iestādēm bija jāpielāgo noteikumi par produktu sertifikāciju un atļauju piešķiršanu, iedibināšanas prasībām, etiķetēšanu un marķēšanu, kā arī jāparedz un jāatjaunina īpaši izpratnes veicināšanas pasākumi par sekām, ko izstāšanās radīs iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Kopš Apvienotās Karalistes referenduma 2016. gadā dalībvalstis un ES ir aktīvi gatavojušās izstāšanās procesam gan politiskā, gan ekonomiskā ziņā. Tās ir ieviesušas sagatavotības pasākumus, lai ņemtu vērā Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības iespējamo ietekmi uz visām iesaistītajām ieinteresētajām personām. Komisija ir atkārtoti aicinājusi visus attiecīgos dalībniekus veikt nepieciešamos pasākumus, lai izvairītos no iespējamās ietekmes vai to samazinātu. Neraugoties uz jau veiktajiem vai plānotajiem pasākumiem, Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības ir vēl nepieredzēta situācija visām dalībvalstīm, un tā prasa īpašu, mērķtiecīgu un ātru rīcību. Var pamatoti pieņemt, ka, ņemot vērā īpaši ciešās ekonomiskās un tirdzniecības attiecības, kas ar dalībvalstīm ir attīstījušās 47 gadu laikā, kad Apvienotā Karaliste bija ES dalībvalsts, izstāšanās vairāk ietekmēs dažas dalībvalstis, reģionus un nozares, un to paredzamie ekonomiskie un finansiālie zaudējumi vēl nav kvantificējami. Šie papildu pasākumi, visticamāk, būtiski ietekmēs publiskos izdevumus, jo īpaši īstermiņā un īpaši skartajās dalībvalstīs un reģionos, tādējādi radot steidzamu vajadzību pēc papildu publiskā finansējuma, lai kompensētu šīs sekas, jo īpaši pirmajos gados pēc izstāšanās. Tādēļ Eiropadomes secinājumi, par kuriem panākta vienošanās 2020. gada 17.–21. jūlija ārkārtas sanāksmē, paredz izveidot jaunu īpašu Brexit korekcijas rezervi (“rezerve”) īpašo instrumentu ietvaros ārpus ES budžeta maksimālajiem apjomiem daudzgadu finanšu shēmā, “lai novērstu neparedzētas un nelabvēlīgas sekas visvairāk skartajās dalībvalstīs un nozarēs”. Eiropadome aicināja Komisiju iesniegt priekšlikumu. Saskaņā ar šo regulu izveidotā rezerve sniegs atbalstu dalībvalstīm, reģioniem un nozarēm, jo īpaši tām, kuras visvairāk skar Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības negatīvās sekas, tādējādi mazinot tās ietekmi uz ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. Rezerve nodrošinās finanšu iemaksas, lai pilnībā vai daļēji segtu papildu publiskos izdevumus, kas dalībvalstīm, jo īpaši tām, kuras visvairāk paļaujas uz tirdzniecības un ekonomiskajām attiecībām ar Apvienoto Karalisti, radušies saistībā ar pasākumiem, kas tieši saistīti ar izstāšanos. Rezerve papildina citus instrumentus, kas jau ir pieejami Next Generation EU un nākamā ilgtermiņa ES budžeta ietvaros. •Atbilstība spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā un pārējiem ES politikas virzieniem Rezerve papildinās un nodrošinās sinerģiju ar citām Savienības programmām un finansēšanas instrumentiem. Daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam, NextGenerationEU un papildu programmas, tostarp Atveseļošanas palīdzība kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU) struktūrfondu un kohēzijas fondu ietvaros, kohēzijas politikas fondi laikposmam pēc 2020. gada, Taisnīgas pārkārtošanās fonds, Atveseļošanas un noturības mehānisms un InvestEU, vairāk pievērsīsies Covid-19 izraisītās krīzes seku pārvarēšanai un sniegs atbalstu dalībvalstu ekonomikai, lai tā kļūtu noturīgāka, ilgtspējīgāka un labāk sagatavota nākotnei. Rezerve koncentrēs savus resursus konkrēti un ekskluzīvi uz Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības īpašo un nepieredzēto notikumu tiešo ietekmi, samazinot tās ietekmi uz teritoriālo kohēziju. Ierosinātā instrumenta pamatā ir arī Eiropas Savienības Solidaritātes fonda ilgstošā pieredze. Pašlaik nav instrumenta, kas sniegtu dalībvalstīm finansiālu atbalstu, kurš īpaši un tieši saistīts ar ekonomiskajām un sociālajām sekām, ko radīs Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības. Priekšlikums ir daļa no sagatavošanās pārejas perioda beigām starp Apvienoto Karalisti un Savienību. Tas pamatojas uz un papildina darbu, ko ES iestādes un dalībvalstis paveikušas saistībā ar sagatavotības pasākumiem, kas veikti saskaņā ar attiecīgajām Savienības politikas jomām sarunās saskaņā ar LES 50. pantu, un Komisijas informatīvo darbu, kas palīdz nodrošināt, ka dalībvalstu pārvaldes iestādes ir gatavas pārejas perioda beigām. Tā struktūrā ir ņemta vērā līdz šim nepieredzētā situācija dalībvalstīs, tās unikalitāte un nepieciešamība tām ātri un elastīgi reaģēt uz problēmām, kas rodas to ekonomikā. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Šī priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 175. un 322. pants.

LESD 174. pantā paredzēts — lai veicinātu Savienības vispārēju harmonisku attīstību, tā izstrādā un veic darbības, kas stiprina tās ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. Tiesības rīkoties, lai sasniegtu šo mērķi, ir paredzētas LESD 175. panta trešajā daļā, kurā noteikts, ka, ja izrādās, ka vajadzīga īpaša rīcība, kas nav fondu kompetencē, un neskarot pasākumus, par kuriem lēmumi pieņemti saskaņā ar Savienības politiku citās jomās, Eiropas Parlaments un Padome to var paredzēt saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pēc apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju. Saskaņā ar LESD 175. panta trešo daļu priekšlikumā ir paredzēts, ka rezerves mērķis ir uzlabot ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, sniedzot finansiālu atbalstu visvairāk skartajām dalībvalstīm, reģioniem un nozarēm, lai novērstu negatīvās sekas, ko rada Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības, tādējādi nodrošinot ES solidaritāti un stiprinot izturētspēju. Priekšlikuma pamatā ir arī LESD 322. pants, jo tajā ir iekļauti īpaši pārnešanas noteikumi, atkāpjoties no gada pārskata principa, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 (“Finanšu regula”). •Subsidiaritāte un proporcionalitāte Saskaņā ar LESD 4. panta 2. punktu Savienībai un dalībvalstīm ir dalīta kompetence ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas, kā arī dažu sociālās politikas aspektu jomā. Finansējot ierosinātās darbības ar ierosinātās regulas palīdzību saskaņā ar dalītas pārvaldības principiem, tiek ievēroti Eiropas pievienotās vērtības un subsidiaritātes principi. Finansējums no Savienības budžeta ir vērsts uz darbībām, kuru mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un kur ar Savienības dalību var panākt pievienotu vērtību salīdzinājumā ar darbību tikai dalībvalstu līmenī. Ņemot vērā iepriekš minēto, ar regulu izveidotajai rezervei būtu jāsniedz atbalsts dalībvalstīm, lai novērstu negatīvās sekas, ko radīs Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības. Tādējādi tās vispārējais mērķis ir uzlabot kohēziju, izmantojot pasākumus, kas ļauj mazināt izstāšanās ekonomisko, sociālo un teritoriālo ietekmi uz dalībvalstu ekonomiku, un aizsargāt nodarbinātības līmeni. Turklāt subsidiaritātes principu atspoguļo arī tas, ka rezerve tiks īstenota dalītā pārvaldībā. Iejaukšanās ir nevis tiešā Eiropas Komisijas pārvaldībā, bet tiek īstenota partnerībā ar dalībvalstīm. Tādējādi Savienības darbība aprobežojas ar to, kas vajadzīgs Savienības mērķu sasniegšanai, kā noteikts Līgumos. Saskaņā ar subsidiaritātes principu tajā ir noteikti skaidri attiecināmības kritēriji attiecībā uz mobilizējamo rezervi un paredzēta elastība tās izmantošanā atbilstoši unikālajai situācijai. Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam tādā ziņā, ka tas nepārsniedz minimumu, kas vajadzīgs, lai Eiropas līmenī sasniegtu noteikto mērķi, un kas ir nepieciešams šim nolūkam. •Juridiskā instrumenta izvēle Tiek ierosināts izveidot jaunu instrumentu, jo iepriekšējās iedaļās aprakstītos mērķus nevar pietiekami sasniegt ar atsevišķu dalībvalstu rīcību. Kohēzijas politikas jomā izvēlētais instruments ir Eiropas Parlamenta un Padomes regula saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, kā noteikts LESD 175. panta 3. daļā, nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret dalībvalstīm. Ierosinātais instruments ir balstīts uz Eiropas Savienības Solidaritātes fonda un kohēzijas politikas ilgo pieredzi, vienlaikus pielāgojoties pilnīgi jaunajiem apstākļiem un mērķim novērst sekas, ko rada Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes Nav iespējams ex post izvērtēt spēkā esošo tiesību aktu ietekmi vai pārbaudīt to atbilstību, jo nav ne šādu tiesību aktu, ne precedenta. •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Tā kā priekšlikums ir sagatavots steidzami, lai līdztiesīgie likumdevēji to varētu pieņemt savlaicīgi, apspriešanās ar ieinteresētajām personām nav notikusi. Tomēr, sagatavojot šo priekšlikumu, ir notikušas vairākas sanāksmes ar daudzu dalībvalstu pārstāvjiem. •Ietekmes novērtējums Priekšlikuma steidzamības dēļ ietekmes novērtējums nav veikts. Priekšlikumā ņemta vērā nesenā ekonomiskā analīze, tostarp Komisijas 2020. gada rudens ekonomikas prognoze un Eiropas Centrālās bankas pētījums. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Padomes Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 10. pantā paredzēts, ka rezerves kopējā summa ir 5 000 000 000 EUR 2018. gada cenās.

Maksimālais resursu apjoms rezerves īstenošanai ir 5 370 994 000 EUR pašreizējās cenās, un to finansē kā īpašu instrumentu ārpus ES budžeta maksimālajiem apjomiem, kas noteikti daudzgadu finanšu shēmā. 4 244 832 000 EUR tiks piešķirti un izmaksāti 2021. gadā kā priekšfinansējums. Atlikušos 1 126 162 000 EUR piešķirs un izmaksās 2024. gadā papildu iemaksām saskaņā ar šā priekšlikuma noteikumiem. Atkāpjoties no Finanšu regulas 12. panta 4. punkta noteikumiem, rezerves īpašo iezīmju dēļ ir ierosināti īpaši noteikumi par apropriāciju automātisku pārnešanu. Lai gan ir iespējams, ka lielākā daļa negatīvo seku, ko radīs Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības, radīsies pirmajā(-os) gadā(-os) pēc faktiskās izstāšanās, ietekme uz dažiem reģioniem, nozarēm vai dalībvalstīm var rasties turpmākajos gados. Lai maksimāli palielinātu rezerves ietekmi un pilnībā īstenotu Eiropadomes secinājumus, kuros paredzēta kopējā pieejamā summa 5 miljardu EUR apmērā 2018. gada cenās bez laika ierobežojuma, ir nepieciešams paredzēt rezerves iekļaušanu budžetā kā uzkrājumu, automātiski pārnesot neizmantotās saistību un maksājumu apropriācijas līdz 2025. gadam. Turklāt, ņemot vērā rezerves īpašo raksturu un salīdzinoši īso īstenošanas periodu, ir ierosināti īpaši noteikumi par īpaši pielāgotu atsauces periodu. Ņemot vērā to, ka vienlaikus riskus Savienības budžetam mazina prasība, ka dalībvalstīm jāizveido stabila pārvaldības un kontroles sistēma, ir pamatoti atkāpties no pienākuma katru gadu februārī vai martā iesniegt Finanšu regulas 63. panta 5., 6. un 7. punktā minētos dokumentus. 5.CITI ELEMENTI •Pamanāmība un ziņošanas kārtība Iemaksām no rezerves piemēros īpašu ziņošanas kārtību. Visām dalībvalstīm līdz 2023. gada 30. septembrim būs jāiesniedz īstenošanas ziņojums, kurā būs sīki izklāstītas atbalstītās darbības un izdevumi, kas radušies un segti attiecināmības periodā, kā arī iznākuma rādītāju kopuma vērtības. Dalībvalstīm būs arī jānodrošina intervenču un atbalsta saņēmēju pamanāmība un pārredzamība. Komisija veiks novērtējumu, lai pārbaudītu rezerves efektivitāti, lietderību, atbilstību, saskaņotību un ES pievienoto vērtību. Pēc novērtējuma un lēmumiem par galīgo piešķīrumu Komisija līdz 2027. gada 30. jūnijam iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei visaptverošu ziņojumu par rezerves darbību. •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums Piemērošanas joma Ar šo regulu izveido Brexit korekcijas rezervi. Tā sniegs finanšu iemaksas dalībvalstīm, lai novērstu nelabvēlīgas sekas dalībvalstīs, reģionos un nozarēs, jo īpaši tajās, kuras visvairāk skārusi Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības, ar mērķi mazināt tās ietekmi uz ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. Attiecināmība Tiešo publisko izdevumu attiecināmības periods būs no 2020. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 31. decembrim. Regulā ir ietverts visaptverošs, bet ne izsmeļošs saraksts ar attaisnoto izdevumu veidiem par īpaši izveidotiem pasākumiem, ieskaitot izdevumus reģioniem, teritorijām, uzņēmumiem, nozarēm un vietējām kopienām, kuras negatīvi ietekmē izstāšanās. Regulā ir definēti arī daži izdevumu veidi, kas nav attiecināmi. Finanšu pārvaldība Rezerve aptvers visas dalībvalstis un tiks aktivizēta divās piešķīrumu kārtās — pirmā 2021. gadā kā būtisks priekšfinansējums un otrā 2024. gadā kā papildu iemaksas no rezerves. Šajā nolūkā Komisija ņems vērā priekšfinansējuma izmantošanu un Komisijas apstiprinātos kopējos attiecināmos izdevumus, kas pārsniedz gan priekšfinansējuma summu, gan 0,06 % no nominālā NKI 2021. gadā. Komisija priekšfinansējumā piešķiramās attiecīgās summas noteiks ar īstenošanas aktu, kurā, ņemot vērā ārkārtas situāciju, ietekmes līmeņa nenoteiktību un vajadzību pēc ātras dalībvalstu reakcijas, nebūs iekļauts finansējamo darbību apraksts, kā noteikts Finanšu regulas 110. panta 2. punktā. Priekšfinansējuma piešķiršanas metode Priekšfinansējuma piešķiršanas metodes pamatā būs oficiāla statistika, kas ir uzticama un salīdzināma. Te tiks ņemta vērā nozīme, kāda ir tirdzniecībai ar Apvienoto Karalisti un zvejniecībai Apvienotās Karalistes ekskluzīvajā ekonomikas zonā. Lai nodrošinātu pilnīgu pārredzamību, priekšfinansējuma piešķiršanas metode ir noteikta regulas I pielikumā. Pieteikumu iesniegšana finanšu iemaksas saņemšanai no rezerves Dalībvalstīm līdz 2023. gada 30. septembrim būs jāiesniedz pieteikumi (veidlapa ir iekļauta regulas II pielikumā) iemaksas saņemšanai no rezerves, sīki izklāstot informāciju par kopējiem publiskajiem izdevumiem, kas radušies un ko dalībvalsts segusi no 2020. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 31. decembrim. Šajā pieteikumā būs arī aprakstīts, kā tika izmantots priekšfinansējums. Instrumenta specifika un salīdzinoši īsais īstenošanas periods attaisno īpaši pielāgota atsauces perioda noteikšanu un prasību par vienotu pieteikumu 2023. gadā. Ņemot vērā to, ka vienlaikus riskus Savienības budžetam mazina prasība, ka dalībvalstīm jāizveido stabila pārvaldības un kontroles sistēma, ir pamatoti atkāpties no pienākuma katru gadu februārī vai martā iesniegt Finanšu regulas 63. panta 5., 6. un 7. punktā minētos dokumentus. Pieteikumam pievienos īstenošanas ziņojumu, kurā cita starpā būs sīki izklāstīti pasākumi, kas veikti, lai novērstu negatīvās sekas, ko rada Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības, un tas, kā tie tika īstenoti, pārvaldības deklarāciju un neatkarīgas revīzijas atzinumu par rezerves atsauces periodu. Pieteikumu finanšu iemaksas saņemšanai novērtēšana, priekšfinansējuma dzēšana un papildu summu aprēķināšana, ko veic Komisija Kad dalībvalstis līdz noteiktajam termiņam – 2023. gada 30. septembrim – iesniegs pieteikumus finanšu iemaksas saņemšanai, Komisija izvērtēs pieteikumus kopumā, garantējot vienlīdzīgu attieksmi pret visām dalībvalstīm un nodrošinot novērtēšanas konsekvenci. Komisija jo īpaši izskatīs deklarēto izdevumu attiecināmību un precizitāti, to saistību ar pārejas perioda beigām un tā ekonomisko ietekmi, un pasākumus, kas ieviesti, lai izvairītos no dubultas finansēšanas, kā arī apliecinošos dokumentus (īstenošanas ziņojumu, pārvaldības deklarāciju un neatkarīgās revīzijas ziņojumu). Izvērtējot pieteikumus finanšu iemaksas saņemšanai no rezerves, Komisija dzēsīs izmaksāto priekšfinansējumu un atgūs neizlietotās summas. Ja izdevumi, kas atzīti par attiecināmiem, pārsniedz izmaksāto priekšfinansējuma summu un 0,06 % no nominālā NKI 2021. gadā, pieejamo finanšu resursu robežās var izmaksāt papildu summas no rezerves, lai segtu pārsniegumu. No priekšfinansējuma atgūtās vai pārnestās summas dalībvalstis var izmantot papildu izdevumu atlīdzināšanai, ja ir pieprasījums.

Pārvaldība un kontrole Rezervei piešķirto budžetu īstenos dalītā pārvaldībā ar dalībvalstīm, garantējot pareizas finanšu pārvaldības, pārredzamības un nediskriminācijas principu pilnīgu ievērošanu un interešu konflikta neesību. Konkrēti dalībvalstīm būs jāizveido pārvaldības un kontroles sistēma un jāizraugās struktūras, kas atbildīgas par rezerves pārvaldību, un neatkarīga revīzijas struktūra. Regulā ir skaidri noteikta dalībvalstu atbildība un prasību minimums struktūrām, kas atbildīgas par no rezerves piešķirtās finanšu iemaksas pārvaldību, kontroli un revīziju. Dalībvalstīm būs jāievieš sistēmas, kuru mērķis ir novērst, atklāt un efektīvi risināt jebkādus pārkāpumus, tostarp krāpšanu. Dalībvalstīm trīs mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā būtu jāpaziņo Komisijai izraudzītās struktūras un struktūra, kurai izmaksā priekšfinansējumu, un jāapstiprina, ka sistēmu apraksti ir sagatavoti. Vienkāršošanas labad dalībvalstis varētu izmantot esošās izraudzītās struktūras un sistēmas, kas izveidotas, lai pārvaldītu un kontrolētu kohēzijas politikas finansējumu vai Eiropas Savienības Solidaritātes fondu. Komisija veiks attiecīgus pasākumus, tostarp finanšu korekcijas, lai nodrošinātu Savienības finanšu interešu aizsardzību. 2020/0380 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido Brexit korekcijas rezervi EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 175. panta trešo daļu un 322. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste (“Apvienotā Karaliste”) 2020. gada 1. februārī izstājās no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom), turpmāk abas kopā “Savienība”, un sākās pārejas periods. Par šo laikā ierobežoto periodu vienošanās tika panākta izstāšanās līgumā, un tas ilga līdz 2020. gada 31. decembrim. Pārejas periodā Savienība un Apvienotā Karaliste sāka oficiālas sarunas par turpmākajām attiecībām. (2)Pārejas periodam noslēdzoties, radīsies šķēršļi tirdzniecībai un pārrobežu apmaiņai starp Savienību un Apvienoto Karalisti. Paredzams, ka tam būs plaša un tālejoša ietekme uz uzņēmumiem, iedzīvotājiem un publiskās pārvaldes iestādēm. Šīs sekas ir neizbēgamas, un ieinteresētajām personām ir katrā ziņā jābūt tām gatavām.

(3)Savienība ir apņēmusies mīkstināt ekonomisko ietekmi, ko rada Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības, un apliecināt solidaritāti ar visām dalībvalstīm, jo īpaši tām, kas šajos ārkārtas apstākļos cieš visvairāk. (4)Būtu jāizveido Brexit korekcijas rezerve (“rezerve”), lai sniegtu atbalstu, kas domāts nelabvēlīgu seku novēršanai dalībvalstīs, reģionos un nozarēs, jo īpaši tajos, ko Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības skārusi vissmagāk, un līdz ar to mīkstinātu saistīto ietekmi uz ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. Tai būtu pilnībā vai daļēji jāsedz papildu publiskie izdevumi, kas radušies dalībvalstīm, īstenojot pasākumus, kuru specifiskais mērķis ir šādu seku mīkstināšana. (5)Lai veicinātu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, ir lietderīgi, lai dalībvalstis atbalsta pasākumu izstrādē īpaši koncentrētos uz tiem reģioniem, apgabaliem un pašvaldībām — tostarp tām, kas atkarīgas no zvejas darbībām Apvienotās Karalistes ūdeņos —, ko Apvienotās Karalistes izstāšanās, domājams, skars vissmagāk. Dalībvalstis var veikt īpašus pasākumus, lai atbalstītu izstāšanās skartos uzņēmumus un ekonomikas nozares. Tāpēc ir lietderīgi sniegt neizsmeļošu to pasākumu veidu sarakstu, ar kuriem, visticamāk, varētu sasniegt šo mērķi. (6)Tajā pašā laikā ir svarīgi skaidri noteikt jebkādus izņēmumus no rezerves nodrošinātā atbalsta. No rezerves būtu jāizslēdz atbalsts par pievienotās vērtības nodokli, jo tas veido dalībvalsts ieņēmumus, kuri kompensē attiecīgās izmaksas dalībvalsts budžetam. Lai ierobežotos resursus varētu izlietot pēc iespējas efektīvāk, atbalstu no rezerves nedrīkstētu piešķirt tehniskajai palīdzībai, ko izmanto par rezerves īstenošanu atbildīgās struktūras. Atbilstīgi kohēzijas politikas vispārējai pieejai atbalsts nebūtu piešķirams par izdevumiem, kas saistīti ar pārcelšanos vai kas ir pretrunā jebkādiem piemērojamiem Savienības vai valsts tiesību aktiem. (7)Lai ņemtu vērā to, ka Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības radīs tūlītēju ietekmi uz dalībvalstīm un to ekonomiku un ka ir nepieciešams attiecīgos ietekmes mazināšanas pasākumus pieņemt vēl pirms pārejas perioda beigām, šādu pasākumu īstenošanas attiecināmības periodam būtu jāsākas no 2020. gada 1. jūlija un jāilgst ierobežotu laiku — 30 mēnešus. (8)Ir jānorāda, ka rezervei piešķirtais budžets būtu jāīsteno Komisijai dalītā pārvaldībā ar dalībvalstīm Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (Finanšu regula) nozīmē. Tāpēc ir lietderīgi noteikt principus un konkrētus pienākumus, kas dalībvalstīm būtu jāievēro un jāpilda, jo īpaši pareizas finanšu pārvaldības, pārredzamības, nediskriminēšanas un interešu konflikta neesības principus. (9)Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, kurus pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 322. pantu. Šie noteikumi ir paredzēti Finanšu regulā un konkrēti nosaka budžeta izveides un izpildes procedūru, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī vispārējo nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai. (10)Pareizas finanšu pārvaldības nolūkā būtu jāparedz īpaši noteikumi par rezerves budžeta saistībām, maksājumiem, pārnesumiem un atgūšanu. Gan pieturoties pie principa, ka Savienības budžets tiek noteikts katru gadu, šajā regulā būtu jāparedz lielākas iespējas pārnest neizmantotos līdzekļus, nekā tas noteikts Finanšu regulā, tādējādi maksimāli palielinot iespējas rezervi izmantot, lai novērstu negatīvo ietekmi, ko uz dalībvalstīm un to ekonomiku atstāj Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības. (11)Lai dalībvalstis varētu izmantot papildu resursus un lai nodrošinātu pietiekamus finanšu līdzekļus, kas nepieciešami, lai bez kavēšanās īstenotu rezerves aptvertos pasākumus, pienācīga summa būtu jāizmaksā jau 2021. gadā kā priekšfinansējums. Finansējuma sadalē būtu jāņem vērā tas, cik nozīmīga ir tirdzniecība ar Apvienoto Karalisti un cik nozīmīga ir zvejniecība Apvienotās Karalistes ekskluzīvajā ekonomikas zonā, pamatojoties uz ticamiem un oficiāliem statistikas datiem. Tā kā Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības ir unikāls gadījums un valda neskaidrības par to, kādi būs Apvienotās Karalistes un Savienības attiecību galvenie aspekti pēc pārejas perioda beigām, ir grūti iepriekš paredzēt, kādi piemēroti pasākumi dalībvalstīm būs bez kavēšanās jāveic, lai pārvarētu izstāšanās radītās sekas. Tāpēc ir nepieciešams dot dalībvalstīm elastību un jo īpaši ļaut Komisijai pieņemt finansēšanas lēmumu, ar ko piešķir priekšfinansējumu, neizpildot Finanšu regulas 110. panta 2. punktā paredzēto pienākumu sniegt konkrēto finansējamo pasākumu aprakstu. (12)Pirms priekšfinansējuma izmaksas dalībvalstīm būtu Komisijai trīs mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā jāpaziņo izraudzīto struktūru identitāte un tās struktūras identitāte, kurai priekšfinansējums tiks izmaksāts, un jāapstiprina, ka ir sagatavoti sistēmu apraksti. (13)Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visām dalībvalstīm, būtu jānosaka vienots termiņš, kurā visām dalībvalstīm jāiesniedz pieteikums finanšu iemaksas saņemšanai no Rezerves. Šā instrumenta specifikas un salīdzinoši īsā īstenošanas perioda dēļ ir pamatoti noteikt specifisku atsauces periodu, un būtu nesamērīgi prasīt, lai dalībvalstis ik gadus iesniedz Finanšu regulas 63. panta 5., 6. un 7. pantā minētos dokumentus. Tā kā tajā pašā laikā riskus Savienības budžetam mazina prasība, ka ir dalībvalstīm ir jāizveido pamatīga pārvaldības un kontroles sistēma, ir pamatoti atkāpties no pienākuma katru gadu februārī vai martā iesniegt prasītos dokumentus. Lai Komisija varētu pārbaudīt no rezerves piešķirtās finanšu iemaksas izlietošanas pareizību, dalībvalstīm arī būtu kopā ar pieteikumu jāiesniedz īstenošanas ziņojumi, kuros sniegta sīkāka informācija par finansētajām darbībām, pārvaldības deklarācija, kā arī neatkarīgas revīzijas struktūras atzinums, kas sagatavots saskaņā ar starptautiski atzītiem revīzijas standartiem. (14)Saskaņā ar 22. un 23. punktu Iestāžu 2016. gada 13. aprīļa Nolīgumā par labāku likumdošanas procesu, ir nepieciešams izvērtēt rezervi, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, izmantojot īpašas uzraudzības prasības, vienlaikus izvairoties no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, jo īpaši dalībvalstīm. Attiecīgā gadījumā šīm prasībām vajadzētu ietvert izmērāmus rādītājus, uz kuru pamata rezervi izvērtē. (15)Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visām dalībvalstīm un saskanību pieteikumu izvērtēšanā, Komisijai pieteikumi būtu jāizvērtē kā kopums. Jo īpaši tai būtu jāraugās uz deklarēto izdevumu attiecināmību un pareizību, uz tiešo saikni starp izdevumiem un pasākumiem, kas veikti, lai novērstu izstāšanās sekas, un uz pasākumiem, ko attiecīgās dalībvalstis ieviesušas, lai nepieļautu dubultu finansējumu. Izvērtējot pieteikumus finanšu iemaksas saņemšanai no rezerves, Komisijai būtu jādzēš priekšfinansējums un jāatgūst neizmantotā summa. Lai atbalstu koncentrētu uz izstāšanās visvairāk skartajām dalībvalstīm, gadījumos, kad attiecīgās dalībvalsts izdevumi, kurus Komisija atzinusi par attiecināmiem, pārsniedz kā priekšfinansējumu izmaksāto summu un 0,06 % no attiecīgās dalībvalsts nominālā nacionālā kopienākuma (NKI) 2021. gadā, vajadzētu būt iespējai šai dalībvalstij piešķirt papildu līdzekļus no rezerves pieejamo finanšu resursu robežās. Ņemot vērā gaidāmā ekonomikas satricinājuma apmēru, būtu jāparedz iespēja no priekšfinansējuma atgūtās summas izmantot dalībvalstu papildu izdevumu atmaksāšanai. (16)Lai nodrošinātu dalītās pārvaldības pareizu darbību, dalībvalstīm būtu jāizveido pārvaldības un kontroles sistēma, jānorīko un jāpaziņo Komisijai struktūras, kas ir atbildīgas par rezerves pārvaldību, kā arī atsevišķa neatkarīga revīzijas struktūra. Vienkāršošanas labad dalībvalstis var izmantot esošās norīkotās struktūras un sistēmas, kas izveidotas kohēzijas politikas finansējuma vai Eiropas Savienības Solidaritātes fonda pārvaldībai un kontrolei. Ir jānosaka dalībvalstu pienākumi un jānosaka īpašas prasības norīkotajām iestādēm. (17)Saskaņā ar Finanšu regulu, Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 , Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp apskates uz vietas un pārbaudes, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var veikt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 paredzēto izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par krāpšanu un citām nelikumīgām darbībām, kas skar Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, EPPO un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. (18)Dalībvalstīm būtu jāpalielina informētība par Savienības finansējumu no rezerves un attiecīgi jāinformē sabiedrība, jo pārredzamības, komunikācijas un pamanāmības aktivitātes ir būtiskas, lai Savienības rīcību padarītu redzamu uz vietas. Šo aktivitāšu pamatā vajadzētu jābūt patiesai, precīzai un atjauninātai informācijai. (19)Lai uzlabotu Savienības finansējuma izlietošanas pārredzamību, Komisijai būtu Eiropas Parlamentam un Padomei jāiesniedz nobeiguma ziņojums par rezerves īstenošanu. (20)Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus, pēc kuriem nosaka katrai dalībvalstij pieejamos finanšu resursus, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras. (21)Notika apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 42. pantu, un tas ir sniedzis atzinumu [...]... (22)Šis regulas mērķi ir saglabāt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un sniegt dalībvalstīm solidaritātes instrumentu brīdī, kad tās cīnās ar sekām, ko izraisījusi Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības un kas ietekmē Savienību kopumā, lai gan ietekmes smagums dažādos reģionos un nozarēs ir atšķirīgs. Šos mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tā mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī. Tādējādi Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

(23)Lai paredzētos pasākumus varētu piemērot nekavējoties, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I nodaļa

Vispārīgi noteikumi 1. pants

Priekšmets 1.Ar šo regulu izveido Brexit korekcijas rezervi (“rezerve”). 2.Tajā ir izklāstīti rezerves mērķi, resursi, Savienības finansējuma veidi un noteikumi par rezerves īstenošanu, tostarp par izdevumu attiecināmību, par pārvaldību un kontroli un par finanšu pārvaldību. 2. pants

Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: (1)“atsauces periods” ir Finanšu regulas 63. panta 5. punkta a) apakšpunktā minētais atsauces periods, un tas ilgst no 2020. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 31. decembrim; (2)“piemērojamie tiesību akti” ir Savienības tiesību akti un valstu tiesību akti, kas attiecas uz tās piemērošanu; (3)“pārkāpums” ir jebkurš Savienības tiesību akta vai valsts tiesību akta pārkāpums saistībā ar tās piemērošanu, kas noticis tādas juridiskas vai fiziskas personas, t. sk. dalībvalstu iestādes, darbības vai bezdarbības dēļ, kura ir iesaistīta rezerves īstenošanā, un kas rada vai varētu radīt kaitējumu Savienības budžetam, prasot no Savienības budžeta segt nepamatotu izdevumu daļu; (4)“kopējais kļūdu īpatsvars” visas izlasē identificētās kļūdas, dalītas ar revīzijas datu kopu; (5)“atlikušo kļūdu īpatsvars” ir kopējais kļūdu īpatsvars, no kā atskaitītas finanšu korekcijas, kuras dalībvalsts piemērojusi nolūkā samazināt neatkarīgas revīzijas iestādes veiktā finansēto pasākumu revīzijā konstatētos riskus, un kas dalīts ar izdevumiem, kuri sedzami ar finanšu iemaksu no rezerves; (6)“pārcelšana” ir tādas pašas vai līdzīgas darbības vai tās daļas pārvietošana Komisijas Regulas (ES) Nr. 651/2014 2. panta 61.a punkta nozīmē. 3. pants

Mērķi Rezerves mērķis ir sniegt atbalstu, lai novērstu nelabvēlīgās sekas, ko Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības rada dalībvalstīs, reģionos un nozarēs, jo īpaši tajos, ko izstāšanās skārusi vissmagāk, un līdz ar to mīkstinātu saistīto ietekmi uz ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. 4. pants

Rezerves ģeogrāfiskais tvērums un resursi 1.Atbalstu no rezerves ir tiesīgas saņemt visas dalībvalstis. 2.Rezerves resursu maksimālais apjoms pašreizējās cenās ir 5 370 994 000 EUR. 3.Šā panta 2. punktā minētos resursus sadala šādi:

(a)priekšfinansējuma summu 4 244 832 000 EUR apmērā dara pieejamu 2021. gadā saskaņā ar 8. pantu; (b)papildu summas 1 126 162 000 EUR apmērā dara pieejamas 2024. gadā saskaņā ar 11. pantu. Šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minētās summas uzskata par priekšfinansējumu Finanšu regulas 115. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punkta nozīmē. II nodaļa

Attiecināmība 5. pants

Attiecināmība 1.Ar finanšu iemaksu no rezerves atbalsta tikai tos publiskos izdevumus, kas ir tieši saistīti ar pasākumiem, ko dalībvalstis konkrēti veikušas, lai sekmētu 3. pantā minēto mērķu sasniegšanu, un no tās var segt šādus pasākumus: (a)pasākumi, ar ko palīdz uzņēmumiem un vietējām kopienām, ko negatīvi ietekmē izstāšanās; (b)pasākumi, ar ko atbalsta visvairāk skartās ekonomikas nozares; (c)pasākumi, ar ko atbalsta uzņēmumus un vietējās kopienas, kas atkarīgi/as no zvejas darbībām Apvienotās Karalistes ūdeņos; (d)pasākumi, ar ko atbalsta nodarbinātību, tostarp izmantojot saīsināta darba laika shēmas, pārkvalificēšanos un apmācību skartajās nozarēs; (e)pasākumi, ar ko nodrošina robežkontroles, muitas kontroles, sanitārās un fitosanitārās kontroles, drošības kontroles un zvejniecības kontroles darbību, kā arī netiešo nodokļu iekasēšanu, un ar ko nodrošina papildu personālu un infrastruktūru; (f)pasākumi, ar ko atvieglo produktu sertifikācijas un atļauju piešķiršanas režīmus, palīdz izpildīt uzņēmējdarbības prasības, atvieglo etiķetēšanu un marķēšanu, piemēram, attiecībā uz drošuma, veselības un vides standartiem, un palīdz savstarpējas atzīšanas jautājumos; (g)pasākumi, ar ko nodrošina komunikāciju, informāciju un vairo iedzīvotāju un uzņēmumu informētību par to, kā izstāšanās rezultātā mainās to tiesības un pienākumi. 2.Izdevumi ir attiecināmi tad, ja tie ir radušies un samaksāti atsauces periodā par attiecīgajā dalībvalstī vai par labu attiecīgajai dalībvalstij veiktajiem pasākumiem. 3.Izstrādājot atbalsta pasākumus, dalībvalstis ņem vērā dažādo ietekmi, ko Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības atstāj uz dažādiem reģioniem un vietējām kopienām un attiecīgi atbalsta sniegšanā no rezerves koncentrējas uz tiem, ko izstāšanās skar vissmagāk. 4.Šā panta 1. punktā minētie pasākumi atbilst piemērojamiem tiesību aktiem. 5.Pasākumi, kas ir attiecināmi saskaņā ar 1. punktu, var saņemt atbalstu no citām Savienības programmām un instrumentiem ar noteikumu, ka šāds atbalsts nesedz tās pašas izmaksas. 6. Dalībvalsts atmaksā iemaksas, kas no rezerves saņemtas darbībai, kas ir investīcija infrastruktūrā vai ienesīga investīcija, ja piecu gadu laikā pēc galīgā maksājuma finanšu iemaksas saņēmējam vai attiecīgā gadījumā periodā, kas paredzēts valsts atbalsta noteikumos, saistībā ar minēto darbību notiek kādas no šādām izmaiņām: (a)ienesīgās darbības izbeigšana vai pārvietošana ārpus dalībvalsts, kurā tā saņēmusi atbalstu; (b)tādas izmaiņas infrastruktūras daļas īpašnieku sastāvā, kas sniedz uzņēmumam vai publiskai struktūrai nepamatotas priekšrocības, vai

(c)būtiskas izmaiņas, kas ietekmē darbības veidu, mērķus vai īstenošanas nosacījumus, tādējādi traucējot tās sākotnējo mērķu sasniegšanu. Dalībvalsts var samazināt pirmajā daļā noteikto termiņu līdz trim gadiem gadījumos, kas skar investīciju saglabāšanu vai darbavietu radīšanu mazos un vidējos uzņēmumos. Šo punktu nepiemēro nekādām darbībām, kurās ienesīga darbība tiek izbeigta neļaunprātīga bankrota dēļ. 6. pants

Izslēgšana no atbalsta Atbalstu no rezerves nesaņem par: (a)pievienotās vērtības nodokli; (b)tehnisko palīdzību pārvaldībai, uzraudzībai, informēšanai un saziņai, sūdzību izšķiršanai un rezerves kontrolei un revīzijai; (c)izdevumiem, ar ko atbalsta 2. panta 6. punktā definēto pārcelšanu; (d)izdevumiem, ar ko atbalsta pārcelšanu saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 651/2014 14. panta 16. punktu, ja iemaksa no rezerves ir valsts atbalsts. III nodaļa

Finanšu pārvaldība 7. pants

Savienības finansējuma apgūšana un forma 1.Finanšu iemaksu dalībvalstij no rezerves apgūst dalītā pārvaldībā saskaņā ar Finanšu regulas 63. pantu. 2.Dalībvalstis iemaksu no rezerves izmanto, lai īstenotu 5. pantā minētos pasākumus nolūkā sniegt neatmaksājamu atbalstu. Savienības iemaksa izpaužas kā to attiecināmo izmaksu atlīdzināšana, kuras dalībvalstīm ir faktiski radušās un kuras tās ir samaksājušas pasākumu īstenošanas gaitā. 3.Saistības un maksājumus saskaņā ar šo regulu uzņemas un veic ar nosacījumu, ka finansējums ir pieejams. 4.Atkāpjoties no Finanšu regulas 63. panta 5., 6. un 7. punkta, tur minētos dokumentus iesniedz tikai vienu reizi saskaņā ar šīs regulas 10. pantu. 5.Atkāpjoties no Finanšu regulas 12. panta, saskaņā ar šo regulu piešķirtās neizmantotās saistību un maksājumu apropriācijas tiek automātiski pārnestas un var tikt izmantotas līdz 2025. gada 31. decembrim. Pārnestās apropriācijas nākamajā finanšu gadā iztērē pirmās. 8. pants

Priekšfinansējums 1.Piešķiršanas principi, pēc kuriem Komisija dalībvalstīm izmaksā priekšfinansējumu, ir izklāstīti I pielikumā. 2.Ar nosacījumu, ka ir saņemta šīs regulas 13. panta 1. punkta d) apakšpunktā prasītā informācija, Komisija ar īstenošanas aktu nosaka šīs regulas 4. panta 3. punkta a) apakšpunktā minēto resursu sadalījumu pa dalībvalstīm. Īstenošanas akts ir finansēšanas lēmums Finanšu regulas 110. panta 1. punkta nozīmē un ir juridiskas saistības minētās regulas nozīmē. Atkāpjoties no Finanšu regulas 110. panta 2. punkta, šajā finansēšanas lēmumā neietver finansējamo darbību aprakstu. 3.Komisija priekšfinansējumu izmaksā 60 dienu laikā no 2. punktā minētā īstenošanas akta pieņemšanas dienas. To dzēš saskaņā ar 11. pantu.

4.Summas, kas ir piešķirtas, bet nav izmaksātas kā priekšfinansējums, pārnes un izmanto papildu maksājumiem saskaņā ar 11. panta 3. punktu. 9. pants

Pieteikumu iesniegšana finanšu iemaksas saņemšanai no rezerves 1.Dalībvalstis pieteikumu finanšu iemaksas saņemšanai no rezerves Komisijai iesniedz līdz 2023. gada 30. septembrim. Komisija novērtē pieteikumu un nosaka, vai dalībvalstīm pienākas papildu summas vai arī kādas summas no dalībvalstīm būtu jāatgūst saskaņā ar 11. pantu. 2.Ja dalībvalsts pieteikumu finanšu iemaksas saņemšanai no rezerves neiesniedz līdz 2023. gada 30. septembrim, Komisija atgūst kopējo summu, kas šai dalībvalstij izmaksāta kā priekšfinansējums. 10. pants

Pieteikums finanšu iemaksai un tā saturs 1.Pieteikuma pamatā ir II pielikumā iekļautais paraugs. Pieteikumā iekļauj informāciju par kopējiem publiskajiem izdevumiem, kas radušies dalībvalstīm un ko tās samaksājušas, un atbalstīto pasākumu iznākuma rādītāju vērtībām. Tam pievieno Finanšu regulas 63. panta 5., 6. un 7. pantā minētos dokumentus un īstenošanas ziņojumu. 2.Īstenošanas ziņojumā iekļauj: (a)aprakstu par to, kādu ekonomisko un sociālo ietekmi rada Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības, tostarp norāda visvairāk skartos reģionus, apgabalus un nozares; (b)aprakstu par pasākumiem, kas veikti, lai pārvarētu negatīvās sekas, ko radījusi Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības, tādā mērā, kādā ar šiem pasākumiem ir mazināta a) apakšpunktā minētā ietekme uz reģioniem un nozarēm, un kā šie pasākumi tikuši īstenoti; (c)radušos un samaksāto izdevumu attiecināmības pamatojumu un to tiešo saikni ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības; (d)to pasākumu aprakstu, kas veikti, lai nepieļautu dubultu finansēšanu un nodrošinātu komplementaritāti ar citiem Savienības instrumentiem un valsts finansējumu; (e)aprakstu, kā pasākumi sekmē klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām. 3.Finanšu regulas 63. panta 5. punkta b) apakšpunktā minētajā kopsavilkumā norāda, kāds ir Komisijai iesniegtajā pieteikumā norādīto izdevumu kopējais kļūdu īpatsvars un atlikušo kļūdu īpatsvars īstenoto korektīvo darbību rezultātā. 11. pants

Priekšfinansējuma dzēšana un dalībvalstīm pienākošos papildu summu aprēķināšana 1.Komisija novērtē 10. pantā minēto pieteikumu un pārliecinās, ka pieteikums ir pilnīgs, pareizs un patiess. Aprēķinot finanšu iemaksu, kas dalībvalstij pienākas no rezerves, Komisija no Savienības finansējamiem izdevumiem izslēdz izdevumus par pasākumiem, kas tikuši īstenoti vai kam izmaksāts finansējums, pārkāpjot piemērojamos tiesību aktus. 2.Pamatojoties uz novērtējumu, Komisija ar īstenošanas aktu nosaka: (a)attiecināmo publisko izdevumu kopējo summu (“apstiprinātā summa”); (b)to, vai dalībvalstij pienākas papildu summas saskaņā ar 3. punktu vai arī ir jāatgūst kādas summas saskaņā ar 5. punktu. 3.Ja apstiprinātā summa pārsniedz gan priekšfinansējuma summu, gan 0,06 % no attiecīgās dalībvalsts nominālā nacionālā kopienākuma 2021. gadā, dalībvalstij pienākas papildu summa, kas nāk no 4. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajiem piešķirtajiem resursiem un visām summām, kas pārnestas saskaņā ar 8. panta 4. punktu. Tādā gadījumā Komisija izmaksā summu, par kuru ir pārsniegts vai nu attiecīgajai dalībvalstij izmaksātais priekšfinansējums, vai 0,06 % no nominālā nacionālā kopienākuma 2021. gadā, atkarībā no tā, kura summa ir lielāka.

Ja visām dalībvalstīm pienākošās papildu summas, kas aprēķinātas saskaņā ar šā punkta pirmo daļu, kopā pārsniedz resursus, kas pieejami saskaņā ar 4. panta 3. punkta b) apakšpunktu, iemaksas no rezerves proporcionāli samazina. 4.Attiecībā uz papildu summām, kas pienākas saskaņā ar šā panta 3. punktu, šā panta 2. punktā minētais īstenošanas akts ir finansēšanas lēmums Finanšu regulas 110. panta 1. punkta nozīmē un ir juridiskas saistības minētās regulas nozīmē. 5.Komisija attiecīgo priekšfinansējumu dzēš un papildu pienākošos summu izmaksā 60 dienu laikā no 2. punktā minētā īstenošanas akta pieņemšanas dienas. 6.Ja apstiprinātā summa ir mazāka par attiecīgajai dalībvalstij paredzēto priekšfinansējumu, starpību atgūst saskaņā ar Finanšu regulu un jo īpaši tās I daļas 6. nodaļas 3., 4. un 5. iedaļu. Atgūtās summas uzskata par iekšējiem piešķirtajiem ieņēmumiem saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 3. punkta b) apakšpunktu un, ja piemēro šā panta 3. punkta trešo daļu, tās izmanto, lai proporcionāli palielinātu iemaksas, ko izmaksā dalībvalstīm, kas ir tiesīgas saņemt papildu atbalstu saskaņā ar šā panta 3. punktu, līdz ne vairāk kā 100 %. Gadījumā, ja maksājumi dalībvalstīm saskaņā ar šā panta 3. punktu ir veikti 100 % apmērā, atgūtās summas atmaksā Savienības vispārējā budžetā. 7.Komisija ar īstenošanas aktu nosaka papildu summas, kas maksājamas saskaņā ar šā panta 6. punkta otro teikumu. Īstenošanas akts ir finansēšanas lēmums Finanšu regulas 110. panta 1. punkta nozīmē un ir juridiskas saistības minētās regulas nozīmē. Komisija visas pienākošās papildu summas izmaksā 60 dienu laikā pēc minētā akta pieņemšanas. 8.Pirms 2. un 7. punktā minēto īstenošanas aktu pieņemšanas Komisija informē dalībvalsti par savu novērtējumu un aicina dalībvalsti divu mēnešu laikā iesniegt savas piezīmes. 12. pants

Euro izmantošana Visas summas, kas deklarētas dalībvalstu Komisijai iesniegtajā pieteikumā uz finanšu iemaksu, ir izteiktas euro. Dalībvalstis, kas nav pieņēmušas euro par savu valūtu, summas, kas norādītas pieteikumā uz finanšu iemaksu, konvertē euro, izmantojot Komisijas vienreiz mēnesī noteikto maiņas kursu, kāds tas ir mēnesī pirms pieteikuma iesniegšanas. IV nodaļa

Pārvaldības un kontroles sistēmas 13. pants

Pārvaldība un kontrole 1.Pildot ar rezerves īstenošanu saistītus uzdevumus, dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, tostarp likumdošanas, regulatīvos un administratīvos pasākumus, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, proti: (a)saskaņā ar Finanšu regulas 63. panta 3. punktu izraugās struktūras, kas atbildīgas par no rezerves piešķirtās finanšu iemaksas pārvaldību un kontroli, un neatkarīgu revīzijas struktūru, un uzrauga šādas struktūras; (b)izveido rezerves pārvaldības un kontroles sistēmas saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem un nodrošina šo sistēmu efektīvu darbību; (c)sagatavo pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu saskaņā ar III pielikumā doto paraugu, aprakstu regulāri atjaunina un pēc pieprasījuma dara to pieejamu Komisijai; (d)Komisijai paziņo izraudzīto struktūru identitāti un tās struktūras identitāti, kurai priekšfinansējums tiks izmaksāts, un trīs mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā apstiprina, ka ir sagatavoti sistēmu apraksti; (e)nodrošina, ka izdevumi, kam piešķirts atbalsts no citām Savienības programmām un instrumentiem, nesaņem atbalstu no rezerves; (f)novērš, konstatē un labo pārkāpumus un krāpšanu, un nepieļauj interešu konfliktu, tostarp izmanto Komisijas nodrošinātu vienotu datizraces rīku; (g)sadarbojas ar Komisiju, OLAF, Revīzijas palātu un — dalībvalstīs, kas saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 piedalās ciešākā sadarbībā — ar EPPO. Datiem, kas apstrādāti ar f) punktā minēto datizraces rīku, piekļūst un tos izmanto tikai a) punktā minētās struktūras, Komisija, OLAF, Revīzijas palāta un — dalībvalstīs, kas saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 piedalās ciešākā sadarbībā — EPPO. Dalībvalstīm un Komisijai ir atļauts apstrādāt persondatus tikai tad, ja tas nepieciešams, lai izpildītu savus pienākumus saskaņā ar šo regulu, un persondatus apstrādā saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 vai Regulu (ES) 2018/1725 atkarībā, kura regula ir piemērojama.

2.Šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta nolūkā dalībvalstis var izmantot struktūras un pārvaldības un kontroles sistēmas, kas jau pastāv un ar ko pārvalda kohēzijas politikas finansējuma vai Eiropas Savienības Solidaritātes fonda īstenošanu. 3.Struktūra, kas atbildīga par no rezerves piešķirtās finanšu iemaksas pārvaldību: (a)nodrošina lietderīgas un efektīvas iekšējās kontroles sistēmas darbību; (b)nosaka finansējamo pasākumu atlases kritērijus un procedūras un paredz nosacījumus, ar kādiem var saņemt finanšu iemaksu no rezerves; (c)pārbauda, vai no rezerves finansētie pasākumi tiek īstenoti saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem un nosacījumiem, kas izvirzīti finanšu iemaksas saņemšanai no rezerves, un vai izdevumi ir pamatoti ar verificējamiem apliecinošiem dokumentiem; (d)nosaka efektīvus pasākumus, kā nepieļaut, ka tās pašas izmaksas tiek dubulti finansētas gan no rezerves, gan no citiem Savienības finansējuma avotiem; (e)nodrošina ex post publicēšanu saskaņā ar Finanšu regulas 38. panta 2. līdz 6. punktu; (f)izmanto uzskaites sistēmu, kurā elektroniski reģistrē un uzglabā datus par radušamies izdevumiem, kas sedzami no rezerves finanšu iemaksas, un kura savlaicīgi nodrošina pareizu, pilnīgu un ticamu informāciju; (g)visus apliecinošos dokumentus par izdevumiem, kas sedzami no finanšu iemaksas, kura piešķirta no rezerves, glabā piecus gadus pēc termiņa, kurā jāiesniedz pieteikums uz finanšu iemaksu, un šo pienākumu transponē nolīgumos ar citām struktūrām, kas iesaistītas rezerves īstenošanā; (h)šā panta 1. punkta f) apakšpunkta vajadzībām vāc informāciju standartizētā elektroniskā formātā, kas ļauj identificēt no rezerves piešķirtās finanšu iemaksas saņēmējus un to faktiskos īpašniekus saskaņā ar III pielikumu. 4.Neatkarīga revīzijas struktūra revidē sistēmu un veic finansēto pasākumu revīziju, lai Komisijai sniegtu neatkarīgu apliecinājumu par pārvaldības un kontroles sistēmas efektīvu darbību un par Komisijai iesniegtajos pārskatos iekļauto izdevumu likumību un pareizību. Revīzijas darbu veic saskaņā ar starptautiski atzītiem revīzijas standartiem. Finansēto pasākumu revīziju veic pēc izdevumu izlases principa. Izlase ir reprezentatīva un pamatojas uz statistiskas atlases metodēm. Ja datu kopu veido mazāk nekā 300 izlases vienības, var izmantot nestatistiskas atlases metodi saskaņā ar neatkarīgas revīzijas struktūras profesionālu vērtējumu. Šādos gadījumos nodrošina, ka izlase ir pietiekami liela, lai neatkarīga revīzijas struktūra varētu sagatavot derīgu revīzijas atzinumu. Nestatistiskas atlases metode aptver vismaz 10 % izlases vienību grāmatvedības gada datu kopā, kas atlasītas pēc nejaušas izvēles principa. 5.Komisija var veikt revīzijas uz vietas visu to struktūru telpās, kas iesaistītas rezerves īstenošanā, attiecībā uz pasākumiem, kas finansēti no rezerves, un tai ir piekļuve apliecinošajiem dokumentiem par izdevumiem, kas sedzami no finanšu iemaksas no rezerves. 14. pants

Finanšu korekcijas 1.Finanšu korekcijas, ko dalībvalsts veic saskaņā ar 13. panta 1. punkta f) apakšpunktu, nozīmē, ka tiek pilnībā vai daļēji dzēsta no fonda saņemtā finanšu iemaksa. Dalībvalsts atgūst visas summas, kas zaudētas atklāto pārkāpumu dēļ. 2.Komisija veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu, ka Savienības finanšu intereses tiek aizsargātas, proti, no Savienības finansējuma izslēdz nepareizās summas, kas iesniegtas Komisijai šīs regulas 10. pantā minētajā pieteikumā, un atgūst nepamatoti samaksātās summas saskaņā ar Finanšu regulas 101. pantu, ja nepareizības tiek konstatētas vēlāk. 3.Veicot finanšu korekcijas, Komisija pamatojas uz individuāliem identificēto pārkāpumu gadījumiem un ņem vērā, vai pārkāpums ir sistemātisks. Ja nav iespējams precīzi kvantificēt, kāda ir nepareizo izdevumu summa, vai ja Komisija secina, ka sistēma nav pietiekami efektīva, lai nosargātu izdevumu likumību un pareizību, Komisija piemēro vienotas likmes vai ekstrapolētu finanšu korekciju. Komisijai ievēro proporcionalitātes principu, ņemot vērā pārkāpuma raksturu un smagumu un tā finansiālo ietekmi uz Savienības budžetu. 4.Pirms nepareizi samaksāto summu atgūšanas vai finanšu korekciju piemērošanas Komisija informē dalībvalsti par savu novērtējumu un aicina dalībvalsti divu mēnešu laikā iesniegt savas piezīmes.

IV nodaļa

Nobeiguma noteikumi 15. pants

Informācija un komunikācija Dalībvalstis ir atbildīgas par to, ka, izmantojot informācijas un komunikācijas darbības, Savienības iedzīvotāji tiek informēti un apziņoti par to, kāda ir no Savienības rezerves piešķirtās iemaksas nozīme, rezultāti un ietekme. 16. pants

Izvērtēšana un ziņošana 1.Līdz 2026. gada 30. jūnijam Komisija izvērtē rezerves lietderību, efektivitāti, relevantumu, saskaņotību un ES pievienoto vērtību. Komisija var izmantot visu saistīto informāciju, kas jau ir pieejama saskaņā ar Finanšu regulas 128. pantu. 2.Līdz 2027. gada 30. jūnijam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par rezerves īstenošanu. 17. pants

Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs



TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Brexit korekcijas rezervi 1.2.Attiecīgā(-ās) rīcībpolitikas joma(-as) (programmu kopums) 16 Izdevumi papildus gada maksimālajiem apjomiem, kas noteikti daudzgadu finanšu shēmā (16 02 03. pants Brexit korekcijas rezerve (BKR)) 30 Rezerves (30 04 03. pants Brexit korekcijas rezerve (BKR))

1.3.Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz: X jaunu darbību ◻ jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību ◻ esošas darbības pagarināšanu ◻ vienas vai vairāku darbību apvienošanu vai pārorientēšanu uz citu/jaunu darbību 1.4.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.4.1.Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, tostarp sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no pirmās dienas pēc pārejas perioda beigām saskaņā ar izstāšanās līgumu, kas ar Apvienoto karalisti noslēgts atbilstoši LES 50. panta 2. punktam. Rezerve attieksies uz visām dalībvalstīm, un to aktivizēs šādi. 2021. gadā Komisija visām dalībvalstīm izmaksās pirmo piešķīrumu ievērojama priekšfinansējuma veidā. Priekšfinansējuma piešķiršanas metodes pamatā būs oficiālie statistikas dati, kas ir salīdzināmi un uzticami. Tā būs izklāstīta ierosinātās regulas I pielikumā. Laikposmā no 2020. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 31. decembrim vajadzības gadījumā dalībvalstis veiks un īstenos pasākumus, kas ir tieši saistīti ar Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības nelabvēlīgo seku mazināšanu. Līdz 2023. gada 30. septembrim dalībvalstis iesniegs pieteikumus finanšu iemaksas saņemšanai no rezerves. Šim pieteikumam pievienos īstenošanas ziņojumu, pārvaldības deklarāciju un neatkarīgas revīzijas atzinumu par atsauces periodu attiecībā uz rezervi. 2024. gadā Komisija dzēsīs priekšfinansējumu un attiecīgā gadījumā izmaksās papildu summas no rezerves. Līdz 2027. gada 30. jūnijam Komisija iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par rezerves īstenošanu. 1.4.2.Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai komplementaritāte). Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi. Brexit korekcijas rezervi veido, lai stiprinātu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un izrādītu reālu solidaritāti ar dalībvalstīm, reģioniem un nozarēm, kuras Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības skārusi visvairāk. Rīcība Savienības līmenī ir vajadzīga, lai mazinātu nelabvēlīgās sekas, ko rada Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības. Minēto mērķi dalībvalstis vienas pašas nevar sasniegt pietiekamā līmenī, taču Savienības iesaistīšanās spēj radīt papildu vērtību, proti, izveidot rezervi, kuras mērķis ir finansiāli atbalstīt dalībvalstis, lai mazinātu izstāšanās radīto ekonomisko un sociālo ietekmi. 1.4.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Citi Savienības līmeņa instrumenti atbalsta kohēziju un solidaritāti. Savienības fondi, jo īpaši tie, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (Kopīgo noteikumu regula), finansē investīciju projektus, ar kuriem atbalsta ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un izaugsmi. Taisnīgas pārkārtošanās fonda mērķis ir mazināt klimatiskās pārkārtošanās negatīvo ietekmi, atbalstot vissmagāk skartās teritorijas un attiecīgos darba ņēmējus. InvestEU nodrošina finansējumu privātiem investīciju projektiem dažādu rīcībpolitisko logu ietvaros. ES Solidaritātes fonds ir pierādījis sevi kā ļoti iedarbīgs instruments palīdzības sniegšanai dalībvalstīm pēc dabas katastrofām. Tā darbības joma nesen tika paplašināta, lai ietvertu arī liela mēroga veselības ārkārtas situācijas. Komisija 2019. gada rudenī nāca klajā ar priekšlikumu par tā pārveidošanu, lai aptvertu arī sekas, ko rada Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības bez līguma, bet tas zaudēja aktualitāti, jo līgums tika parakstīts.

Šobrīd nav instrumenta, kas dalībvalstīm sniegtu finansiālu atbalstu, kurš būtu īpaši un tieši saistīts ar ekonomiskajām un sociālajām sekām, ko radīs Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības. Tā struktūrā ir ņemta vērā līdz šim nepieredzētā situācija dalībvalstīs, tās unikalitāte un to nepieciešamība ātri un elastīgi reaģēt uz problēmām, kas rodas ekonomikā. 1.4.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem Rezerve papildinās un nodrošinās sinerģiju ar citām Savienības programmām un finansēšanas instrumentiem. Daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam un papildu programmas, tai skaitā Atveseļošanas palīdzība kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU) struktūrfondu un kohēzijas fondu ietvaros, kohēzijas politikas fondi laikposmam pēc 2020. gada, Taisnīgas pārkārtošanās fonds, Atveseļošanas un noturības mehānisms un InvestEU, vairāk pievērsīsies Covid-19 izraisītās krīzes seku pārvarēšanai un sniegs atbalstu dalībvalstu ekonomikām, lai tās kļūtu noturīgākas, ilgtspējīgākas un labāk sagatavotas nākotnei. Rezerve savus resursus paredzēs tikai un vienīgi tiešajām sekām, ko radīs Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības īpašais un nepieredzētais notikums, un mazinās tā ietekmi uz teritoriālo kohēziju. Ierosinātais instruments balstās arī uz ilglaicīgo pieredzi saistībā ar kohēzijas politikas finansējumu un Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (Regula (EK) Nr. 2012/2002 (2002. gada 11. novembris) ar grozījumiem), vienlaikus veidojot jaunu specifisku instrumentu, ar kuru novērst nelabvēlīgās sekas, ko rada Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības. Pieņemot lēmumus par finansiālā atbalsta sniegšanu dalībvalstij, tiks ņemti vērā pasākumi, ko finansē no Savienības programmām un instrumentiem, un nepieciešamība izvairīties no dubultas finansēšanas. 1.5.Ilgums un finansiālā ietekme X Ierobežots ilgums –X darbības laiks: 1.1.2021.–31.12.2025. –X finansiālā ietekme 2021. gadā un 2024. gadā saistību apropriāciju jomā un 2021. gadā un 2024. gadā maksājumu apropriāciju jomā. ◻ Beztermiņa –īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG līdz GGGG. gadam, –pēc kura turpinās normāla darbība. 1.6.Paredzētie pārvaldības veidi ◻ Komisijas īstenota tieša pārvaldība: –◻ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās; –◻ ko veic izpildaģentūras. X Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ◻ Netieša pārvaldība, kurā budžeta izpildes uzdevumi uzticēti: –◻ trešām valstīm vai to izraudzītām struktūrām; –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);

–◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam; –◻ Finanšu regulas 70. un 71. pantā minētajām struktūrām; –◻ publisko tiesību subjektiem; –◻ privāttiesību subjektiem, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus, tādā mērā, kādā tiem ir pienācīgas finanšu garantijas; –◻ dalībvalstu privāttiesību subjektiem, kuriem ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuri sniedz pienācīgas finanšu garantijas; –◻ personām, kurām, ievērojot Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, uzticēts īstenot konkrētas KĀDP darbības un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā. –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”. 2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1.Pārraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt biežumu un nosacījumus. Visām dalībvalstīm būs jāiesniedz pieteikums finanšu iemaksas saņemšanai no rezerves, un tajā būs jāsniedz detalizēta informācija un pamatojums publiskajiem izdevumiem, kas izriet no Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības un ir saistīti ar to, atbilstoši turpmāk izklāstītajiem attiecināmības nosacījumiem. Regulā būs noteikts vienots pieteikumu iesniegšanas termiņš; Komisija ierosina par pēdējo dienu šādu pieteikumu iesniegšanai noteikt 2023. gada 30. septembri. Turklāt dalībvalstis šajā pieteikumā iekļaus īstenošanas ziņojumu, pārvaldības deklarāciju un neatkarīgas revīzijas atzinumu par atsauces periodu attiecībā uz rezervi. Īstenošanas ziņojumā būs detalizēta informācija par, piemēram, veiktajiem pasākumiem un izdevumiem laikposmā no 2020. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 31. decembrim un pasākumiem, kas veikti, lai izvairītos no dubultas finansēšanas un nodrošinātu komplementaritāti ar citiem ES un valstu instrumentiem un finansējumu. Līdz 2027. gada 30. jūnijam Komisija iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par rezerves darbību. 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1.Ierosināto pārvaldības veidu, finansējuma apgūšanas mehānismu, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums Pārvaldība un kontrole Rezervei piešķirto budžetu īstenos dalītā pārvaldībā starp dalībvalstīm un Komisiju, garantējot pareizas finanšu pārvaldības, pārredzamības un nediskriminācijas principu pilnīgu ievērošanu un interešu konflikta neesību. Precīzāk, dalībvalstīm būs jāizveido pārvaldības un kontroles sistēma un jāizraugās struktūras, kuras būs atbildīgas par rezerves pārvaldību, un neatkarīga revīzijas struktūra. Regulā ir skaidri izklāstīti dalībvalstu pienākumi un prasību minimums struktūrām, kuras būs atbildīgas par no rezerves piešķirtās finanšu iemaksas pārvaldību, kontroli un revīziju. Dalībvalstis ieviesīs sistēmas, kuru mērķis būs nepieļaut, atklāt un efektīvi tikt galā ar jebkādiem pārkāpumiem un krāpšanu. Dalībvalstīm trīs mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā būtu jāpaziņo Komisijai izraudzītās struktūras un struktūra, kurai izmaksās priekšfinansējumu, un jāapstiprina, ka ir sagatavoti sistēmu apraksti. Vienkāršības labad dalībvalstis varētu izmantot esošās izraudzītās struktūras un sistēmas, kas izveidotas, lai pārvaldītu un kontrolētu kohēzijas politikas finansējumu vai Eiropas Savienības Solidaritātes fondu. Komisija veiks attiecīgas darbības, lai nodrošinātu Savienības finanšu interešu aizsardzību.

Finanšu pārvaldība Finansējuma apgūšanas mehānisms un maksāšanas kārtība būs šādi. Rezerve attieksies uz visām dalībvalstīm un to aktivizēs divās piešķīrumu kārtās — pirmā 2021. gadā ievērojama priekšfinansējuma veidā un otrā 2024. gadā kā papildu maksājumi no rezerves. Lai nodrošinātu pilnīgu pārredzamību, priekšfinansējuma piešķiršanas metode tiks izklāstīta regulas I pielikumā. Līdz 2023. gada 30. septembrim visām dalībvalstīm būs jāpiesakās uz finanšu iemaksas saņemšanu no rezerves (kā noteikts regulas II pielikumā), sniedzot detalizētu informāciju un pamatojumu publiskajiem izdevumiem, kas dalībvalstij radušies un ko tā segusi laikposmā no 2020. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 31. decembrim. Pieteikumam pievienos īstenošanas ziņojumu, kurā cita starpā sīki izklāstīs pasākumus, kas veikti, lai mazinātu negatīvās sekas, ko radījusi Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības, un to, kā tie tikuši īstenoti, pārvaldības deklarāciju un neatkarīgas revīzijas atzinumu par atsauces periodu attiecībā uz rezervi. Komisija izvērtēs pieteikumus kopā, garantējot vienlīdzīgu attieksmi pret visām dalībvalstīm un nodrošinot konsekventu vērtēšanu. Novērtējot pieteikumus finanšu iemaksas saņemšanai no rezerves, Komisija dzēsīs samaksāto priekšfinansējumu un šīs regulas vajadzībām atgūs neizmantoto summu. Ja izdevumi pārsniegs priekšfinansējuma veidā samaksāto summu un 0,06 % no nominālā NKI 2021. gadā, no rezerves var tikt izdarīti papildu piešķīrumi, lai segtu pārsniegumu, ievērojot pieejamo finanšu resursu ierobežojumus. Summas, kas atgūtas no priekšfinansējuma un pārnestas, varēs izmantot, lai atlīdzinātu dalībvalstu papildu izdevumus, ja tas tiks pieprasīts. 2.2.2.Informācija par apzinātajiem riskiem un risku mazināšanai izveidoto iekšējās kontroles sistēmu Riski ir šādi. Ir svarīgi nodrošināt, ka: - dalībvalstu deklarētie kopējie publiskie izdevumi ir saistīti ar pasākumiem, kas veikti, lai mazinātu negatīvās sekas, ko radījusi Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības; - dalībvalstu deklarētie kopējie publiskie izdevumi attiecas tikai uz atsauces periodu no 2020. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 31. decembrim; - netiek pieļauta dubulta finansēšana. Tiks ieviesti pasākumi, ar kuriem mazināt šos riskus rezerves līdzekļu apgūšanā un izmaksāšanā: - leģislatīvajā aktā tiks paredzēta pārredzama piešķiršanas un maksāšanas metode; - pirms papildsummu izmaksāšanas no rezerves Komisija īstenos rūpīga izvērtējuma procesu; - ja dalībvalsts deklarēto attiecināmo izdevumu summa, ko apstiprinājusi Komisija, būs mazāka nekā priekšfinansējums vai ja tiks atklāti pārkāpumi, priekšfinansējums vai tā daļa tiks atgūti; - tiks izmantota pārvaldības un kontroles sistēma, kas atbilst dalītai pārvaldībai saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 63. pantu, piemēram, tāda, kādu izmanto kohēzijas politikas vai ES Solidaritātes fonda ietvaros. Dalībvalstis neatbilstoši veiktu izdevumu gadījumā piemēros finansiālas korekcijas. 2.2.3.Kontroles izmaksefektivitātes (kontroles izmaksu attiecība pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību) aplēse un pamatojums un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas brīdī un slēgšanas brīdī) Komisija ir rūpīgi apsvērusi šos būtiskos elementus, lai rastu pareizo līdzsvaru starp pārskatatbildību, vienkāršošanu un veikumu. Šajā sakarā Komisija ierosina rezerves pārvaldības un kontroles sistēmas reglamentēšanai izmantot noteikumus, kas ir piemērojami dalītas pārvaldības fondiem, piem., Kopīgo noteikumu regula un ES Solidaritātes fonds. Regulā ir skaidri izklāstīti dalībvalstu pienākumi un prasību minimums struktūrām, kuras būs atbildīgas par no rezerves piešķirtās finanšu iemaksas pārvaldību, kontroli un revīziju. Dalībvalstis ieviesīs sistēmas, kuru mērķis būs nepieļaut, atklāt un efektīvi tikt galā ar jebkādiem pārkāpumiem, krāpšanu un interešu konfliktiem. Lai izvairītos no papildu finansiāla un administratīva sloga dalībvalstīm, ierosinātie noteikumi izveido pareizo līdzsvaru starp ticamību un vienkāršotiem noteikumiem un veicina esošo sistēmu saglabāšanu. 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus, piemēram, krāpšanas apkarošanas stratēģijā iekļautos pasākumus.

Atbilstoši dalītas pārvaldības noteikumiem dalībvalstīm būs jāizveido pārvaldības un kontroles sistēma un jāizraugās struktūras, kuras būs atbildīgas par rezerves pārvaldību, un neatkarīga revīzijas struktūra. Dalībvalstis trīs mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisijai paziņos izraudzītās struktūras un struktūru, kurai izmaksās priekšfinansējumu, un apstiprinās, ka ir sagatavoti sistēmu apraksti. Dalībvalstu iestādēm būs pastāvīgi jāīsteno rezultatīvi un samērīgi krāpšanas apkarošanas pasākumi un procedūras, īpaši ņemot vērā konstatēto krāpšanas risku. Dalībvalstu iestādes būs spējīgas izmantot esošās pārkāpumu un krāpšanas novēršanas sistēmas, kas izveidotas ar dalītās pārvaldības noteikumiem, ar kuriem reglamentē kohēzijas politikas fondus un ES Solidaritātes fondu. Komisija un citas ES iestādes (Eiropas Revīzijas palāta, OLAF) veiks parastās kontroles un revīzijas. 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1.Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un ierosinātās jaunās budžeta izdevumu pozīcijas Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija Budžeta pozīcija Izdevumu

veids Iemaksas Dif./nedif. no EBTA valstīm no kandidātvalstīm no trešām valstīm Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē 16. sadaļa:

Izdevumi papildus gada maksimālajiem apjomiem, kas noteikti daudzgadu finanšu shēmā 16 02 03 Brexit korekcijas rezerve (BKR) Dif. NĒ NĒ NĒ NĒ 30. sadaļa: Rezerves 30 04 03 Brexit korekcijas rezerve (BKR) Dif. NĒ NĒ NĒ NĒ 3.2.Aplēstā ietekme uz izdevumiem 3.2.1.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz izdevumiem EUR pašreizējās cenās Daudzgadu finanšu shēmas

izdevumu kategorija <…> 16 02 03 Brexit korekcijas rezerve (BKR)/30 04 03 Brexit korekcijas rezerve (BKR) 2021. gads 2022. gads 2023. gads 2024. gads 2025. gads 2026. gads 2027. gads Pēc 2027. gada KOPĀ Darbības apropriācijas Saistības (1) 4 244 832 000 1 126 162 000 5 370 994 000 Maksājumi (2) 4 244 832 000 1 126 162 000 5 370 994 000 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no programmas piešķīrumiem Saistības = maksājumi (3) KOPĀ apropriācijas – programmas piešķīrums Saistības =1+3 4 244 832 000 1 126 162 000 5 370 994 000 Maksājumi =2+3 4 244 832 000 1 126 162 000 5 370 994 000



Daudzgadu finanšu shēmas

izdevumu kategorija 7. gads “Administratīvie izdevumi” Šī iedaļa būtu jāaizpilda, izmantojot administratīva rakstura budžeta datu izklājlapu, kas vispirms jānoformē tiesību akta finanšu pārskata pielikumā , kurš starpdienestu konsultāciju vajadzībām tiek augšupielādēts sistēmā DECIDE.



miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) 2021. gads 2022. gads 2023. gads 2024. gads 2025. gads 2026. gads 2027. gads KOPĀ Cilvēkresursi 0,300 0,150 0,750 0,750 0,300 0,150 0,150 2,550 Citi administratīvie izdevumi KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Saistību summa = maksājumu summa) 0,300 0,150 0,750 0,750 0,300 0,150 0,150 2,550 miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

2021. gads 2022. gads 2023. gads 2024. gads 2025. gads 2026. gads 2027. gads KOPĀ KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas

visu IZDEVUMU KATEGORIJU

apropriācijas Saistības 4245,132 0,150 0,750 1126,912 0,300 0,150 0,150 5373,544 Maksājumi 4245,132 0,150 0,750 1126,912 0,300 0,150 0,150 5373,544 3.2.2.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz administratīvajām apropriācijām –X Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas papildu administratīvās apropriācijas –◻ Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas administratīvās apropriācijas: miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) Gadi 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas

7. IZDEVUMU KATEGORIJA Cilvēkresursi 0,300 0,150 0,750 0,750 0,300 0,150 0,150 2,550 Citi administratīvie izdevumi Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas

7. IZDEVUMU KATEGORIJA 0,300 0,150 0,750 0,750 0,300 0,150 0,150 2,550 Ārpus 7. IZDEVUMU KATEGORIJAS

of the multiannual financial framework Cilvēkresursi Citi administratīvie

izdevumi Starpsumma –

ārpus daudzgadu finanšu shēmas

7. IZDEVUMU KATEGORIJAS KOPĀ 0,300 0,150 0,750 0,750 0,300 0,150 0,150 2,550 Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.



3.2.2.1.Aplēstās cilvēkresursu vajadzības –X Priekšlikums/iniciatīva neparedz papildu cilvēkresursu izmantošanu

–◻ Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgi šādi cilvēkresursi: Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu Gadi 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības 2 AD 1 AD 4 AD, 1 AST 4 AD, 1 AST 2 AD 1 AD 1 AD Delegācijas Pētniecība Finansēti no daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJAS – galvenajā mītnē – delegācijās Finansēti no programmas piešķīruma – galvenajā mītnē – delegācijās Pētniecība Cits (norādīt) KOPĀ 2 AD 1 AD 4 AD, 1 AST 4 AD, 1 AST 2 AD 1 AD 1 AD Nepieciešamie cilvēkresursi tiks nodrošināti, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts: Ierēdņi un pagaidu darbinieki Ārštata darbinieki 3.2.3.Trešo personu iemaksas Priekšlikums/iniciatīva: –X neparedz trešo personu līdzfinansējumu –◻ paredz trešo personu sniegtu līdzfinansējumu atbilstoši šādai aplēsei: Apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) Gadi 2021 2022 2023 2024 2025 2026 KOPĀ Norādīt līdzfinansētāju struktūru KOPĀ līdzfinansētās apropriācijas 3.3.Aplēstā ietekme uz ieņēmumiem –X priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus. –◻ priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē: –◻ pašu resursus –◻ citus ieņēmumus