Komisijas ziņojums par to, kā 2005. gadā piemērota Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem /* COM/2007/0548 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 24.9.2007 COM(2007) 548 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS par to, kā 2005. gadā piemērota Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem PRIEKšVāRDS Regulas (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem[1] 17. panta 1. punktā noteikts, ka katra iestāde publicē gada pārskatu, kur minēts to gadījumu skaits, kad tā noraidījusi pieprasījumu darīt zināmu kādu dokumentu, norādot šāda atteikuma iemeslu. Ziņojumā arī jānorāda to ierobežoti izpaužamo dokumentu skaits, kuru atsauces nav iekļautas dokumentu publiskajā reģistrā. Šis ziņojums par 2005. gadu ir ceturtais ziņojums, kuru Komisija iesniedz saskaņā ar minētajiem noteikumiem. Ziņojuma pielikumā ir sniegti statistikas dati par izskatītajiem pieprasījumiem. Virknē tabulu uzrādīti dati par četriem gadiem kopš regulas piemērošanas, tādējādi iespējams izsekot regulas īstenošanas tendences. Šajā saistībā jāuzsver, ka statistikas dati attiecas tikai uz pieteikumiem iepazīties ar nepublicētiem dokumentiem un neietver publicētu dokumentu pasūtījumus vai informācijas pieprasījumus. 1. Pārredzamības politika 2005. gada būtiska iezīme bija Eiropas pārredzamības iniciatīvas ieviešana — tā ietilpst Komisijas 2005.–2009. gada stratēģiskajos mērķos. Pēc pirmajām politiskas ievirzes debatēm, kas notika 2005. gada 18. maija sanāksmē[2], Komisija 2005. gada 9. novembrī nolēma sākt šo iniciatīvu, ko veido šādi trīs pasākumu kopumi. 1.1. Uzlabota piekļuve informācijai: - informācijas publiskošana par Kopienas līdzekļu galīgajiem saņēmējiem, - lielāka datu bāzu savstarpējā papildināmība, lai uzlabotu reģistra pārklājumu. 1.2. Zaļās grāmatas publicēšana 2006. gadā, lai uzsāktu debates par: - dalībvalstīm noteiktu juridisku pienākumu publicēt informāciju par dalītas pārvaldības Kopienas līdzekļu galīgajiem saņēmējiem, - interešu grupu darbību, - Komisijas praksi konsultāciju jomā. 1.3. Sāktas debates starp ES iestādēm par tiesību aktiem, kas regulē dokumentu publisku pieejamību, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu par Regulas 1049/2001[3] principu īstenošanu un publiskām apspriedēm par iespējamiem minētās regulas grozījumiem. 2. Internetā pieejamie reģistri un tīmekļa vietnes 2.1. Komisijas dokumentu reģistrā 2005. gada beigās bija 61 085 dokumenti. (Skatīt tabulu pielikumā.) 2.2. Regulas 9. panta 3. punktā paredzēts, ka „slepenus” dokumentus[4] iekļauj reģistrā tikai ar izdevējas instances (autora) atļauju. 2005. gadā neviens minētajā nozīmē slepens dokuments netika iekļauts reģistrā. 2.3. Kad Komisijas priekšsēdētājs uzņēmās saistības pret Eiropas Parlamentu, 2005. gada 3. oktobrī tika izveidots īpašs reģistrs par ekspertu grupām. Šajā reģistrā sniegts pārskats par visām konsultatīvajām struktūrām, kas palīdz Komisijai un tās dienestiem sagatavot likumdošanas un politisko iniciatīvu priekšlikumus. Tas papildina komiteju darba reģistru, kas palīdz Komisijai īstenot likumdevēja piešķirto izpildvaru un kas izveidots 2003. gadā. 2.4. Dati par to, kā izmantota EUROPA portālā pieejamā tīmekļa vietne „Pārredzamība un piekļuve dokumentiem” Apmeklētāju skaits | Apmeklējumu skaits | Atvērtās lapas | Kopā | 98 804 | 151 176 | 203 159 | Mēnesī vidēji | 8234 | 12 598 | 16 930 | 3. Sadarbība ar citām ES iestādēm un dalībvalstīm Regulas 15. panta 2. punktā paredzētā starpiestāžu komiteja 2005. gadā netikās politiskā līmenī. Tomēr 2005. gada 25. novembrī tikās augsta ranga ierēdņi, kas atbildīgi par regulas piemērošanu trīs iestādēs[5]. Viņi nolēma veidot ciešāku sadarbību starp iestādēm dienestu līmenī, paredzot arī noteikumus par sadarbības formu un izveidojot divas īpašas darba grupas: - grupa ar uzdevumu koordinēt reģistrus un citus informācijas rīkus, - forums, kur jānotiek viedokļu apmaiņai par juridiskiem jautājumiem saistībā ar regulas piemērošanu. 4. Piekļuves pieteikumu analīze 4.1. Sākotnējo pieteikumu skaits 2005. gada gaitā turpināja palielināties (šī tendence bija vērojama kopš regulas pieņemšanas), lai gan kāpums nebija tik straujš kā 2004. gadā. 2005. gadā ir reģistrēti 3173 sākotnējie pieteikumi, proti, par 573 pieteikumiem jeb par 22,1 % vairāk nekā 2004. gadā Jāatgādina, ka 2003. gadā pieteikumu skaits palielinājās par 53,7 %, bet 2004. gadā — par 70,72 %. 4.2. Atkārtotu pieteikumu skaits saglabājās praktiski nemainīgs: 2005. gadā reģistrēti 167 pieteikumi, bet 2004. gadā — 162. 4.3. Nav ievērojamu izmaiņu arī pieteikumu sadalījumā pēc interešu jomas . Konkurences, muitas nodevu un netiešo nodokļu, iekšējā tirgus un vides jautājumu jomā kopumā saņemti gandrīz 35 % pieteikumu. Tomēr arvien lielāku interesi izpelnījusies uzņēmējdarbības, transporta un enerģētikas politika, kā arī reģionālā politika un sadarbība tieslietu jomā. 4.4. Pieteikumu sadalījums pa sociāli profesionālajām kategorijām nav būtiski mainījies. Dažādas interešu grupas, NVO un uzņēmumi ir iesnieguši vairāk nekā 40 % no pieteikumu kopskaita. 4.5. Tāpat nemainījās arī pieteikumu ģeogrāfiskais sadalījums . Vairāk nekā ceturto daļu pieteikumu (22,63 %) ir iesniegušas Beļģijā reģistrētas personas vai struktūras, un tas izskaidrojams ar daudzajiem uzņēmumiem, advokātu birojiem, apvienībām un NVO, kas tur darbojas Eiropas līmenī. Turklāt lielākā pieprasījumu daļa ir no dalībvalstīm ar vislielāko iedzīvotāju skaitu: Vācijas, Itālijas, Francijas, Apvienotās Karalistes un Spānijas, no kurām kopā saņemta vairāk nekā puse pieprasījumu. Pat 2005. gadā jauno dalībvalstu daļa joprojām ir samērā pieticīga (4,58 %). 5. Piekļuves tiesību izņēmumu piemērošana 5.1. Pozitīvo atbilžu īpatsvars pieteikumu sākotnējā posmā ir gandrīz tāds pats kā iepriekšējos gados, proti, 68,24 %. Pilns dokumentu teksts ir izpausts 64,67 % gadījumu, savukārt daļēja piekļuve pieprasītajiem dokumentiem ir piešķirta 3,57 % gadījumu. Nosakot šo rādītāju, nav ņemti vērā tie daudzie piekļuves pieteikumi, kuri attiecas uz jau atklātībā nodotiem dokumentiem (teju katrs piektais pieteikums). Turklāt jāpiemin, ka aptuveni 2 % gadījumu pieprasīts tika neesošs dokuments. 5.2. To lēmumu īpatsvars, kuros apstiprināta atbilde uz sākotnējo pieprasījumu, ir mazliet samazinājies, t.i., no 73,21 % līdz 68,44 % lietu. Savukārt 31,56 % gadījumu pieteikuma iesniedzējam ir piešķirta plašāka piekļuve, kad viņš bija iesniedzis atkārtotu pieteikumu. Pozitīvās atbildes uz pieteikumiem, kas iesniegti atkārtoti pēc sākotnējā noraidījuma, ir nedaudz samazinājušās, proti, no 9,09 % līdz 8 %. Savukārt to lēmumu īpatsvars, ar kuriem pēc sākotnējā atteikuma piešķir daļēju piekļuvi, ir ievērojami palielinājies — no 17,7 % uz 23,56 %. Procedūras jautājumos pozitīvo atbilžu īpatsvars saglabājies praktiski tādā pašā līmenī kā 2004. gadā (69,87 % salīdzinājumā ar 70 % 2004. gadā). 65,08 % gadījumu dokumenti tika izpausti pilnībā, bet 4,79 % gadījumu tika piešķirta daļēja piekļuve. 5.3. Sākumā galvenais noraidījuma iemesls bija vēlme aizsargāt pārbaudes, izmeklēšanu un revīziju (4. panta 2. punkta 3. ievilkums). Šis izņēmums ir 41 % atteikumu pamatā (salīdzinājumam — 2004. gadā ar to pamatoja 31,8 % atteikumu). Vairumā gadījumu pieteikumi attiecas uz piekļuvi konkurences lietu materiāliem vai dokumentiem, kas saistīti ar nepabeigtām pārkāpumu procedūrām. Otrs atteikumu iemesls ir Komisijas lēmumu pieņemšanas procesa aizsardzība (4. panta 3. punkts) — tas attiecas uz 26,74 % gadījumu (salīdzinājumam — 2004. gadā tādu bija 25,44 %). Komerciālo interešu aizsardzība minēta 7,39 % atteikumu sākotnējā posmā (salīdzinājumam 2004. gadā — 8,33 %). 5.4. Galvenie iemesli, pamatojoties uz kuriem tiek sniegts piekļuves atteikuma apstiprinājums, ir tādi paši kā sākotnējā posmā: - izmeklēšanas darbību aizsardzība (29,77 %), - lēmumu pieņemšanas procesa aizsardzība (21,10 %). Jānorāda, ka uz komercinterešu aizsardzību biežāk atsaucas atkārtoto pieteikumu gadījumā (13,9 %). 6. Eiropas Ombudam iesniegtās sūdzības 6.1. Ombuds 2005. gadā slēdza 9 sūdzību lietas pret Komisiju, kurās tā bija atteikusi piekļuvi dokumentiem. Pēc vienas sūdzības tika sagatavots ieteikums, ko Komisija daļēji ir izpildījusi, Ombuds šo lietu slēdza ar kritisku piezīmi. 5 sūdzības atrisinātas par labu sūdzības iesniedzējam. Vienā no šīm lietām Ombuds izteica kritisku piezīmi, bet tā attiecās uz citu sūdzības aspektu. Vienā gadījumā sūdzības iesniedzējs atsauca piekļuves pieteikumu. Visbeidzot, divas lietas slēdza, nekonstatējot administratīvu kļūmi. 6.1.1. Sūdzība 2229/2003/MHZ Šī sūdzība attiecas uz pārkāpuma procedūru vides aizsardzības jomā, kas tika sākta pēc NVO iesniegtas sūdzības. Vēlāk NVO apstrīdēja atteikumu tai nodot dokumentus, kas procedūras gaitā sarakstes veidā tika apmainīti ar Spānijas iestādēm. Ombuds secināja, ka piekļuves atteikums nebija administratīva kļūme, tomēr izteica kritisku piezīmi par pārkāpuma procedūras ilgumu. 6.1.2. Sūdzība 2403/2003/MF Kāds Eiropas Parlamenta deputāts vēlējās saņemt dokumentus divās pārkāpumu lietās saistībā ar PVN atbrīvojumu, kas bija piešķirts katoļu baznīcai Spānijā un Portugālē. Komisija viņam nodeva abu pārkāpumu lietu materiālus, izņemot tās juridiskā dienesta atzinumu un dokumentus, ko attiecīgās dalībvalstis bija nosūtījušas, norādot, ka nevēlas tos publiskot. Ombuds slēdza lietu, nekonstatēdams, ka Komisija būtu pieļāvusi administratīvu kļūmi. 6.1.3. Sūdzība 948/2004/OV NVO vēlējās iegūt Komisijas trešo ziņojumu par ekonomisko un sociālo kohēziju, pirms tas bija pieņemts. Administratīvas problēmas dēļ pieprasījuma izskatīšana ievilkās. Pa to laiku ziņojums tika pieņemts un publicēts, tāpēc pieprasījumam vairs nebija nozīmes. 6.1.4. Sūdzība 1368/2004/GG Sūdzību iesniedza uzņēmums, kurš piedalījās vides projektā Ķīnā un kura līgumu bija lauzusi Komisija, un šis uzņēmums apstrīdēja atteikumu nodot dokumentus par Komisijas nolīgtā eksperta atlīdzību. Atteikums tika pamatots ar minētā eksperta personas datu un komerciālo interešu aizsardzību. Ombuds aicināja Komisiju pārskatīt savu lēmumu, bet Komisija daļēji atklāja trīspadsmit dokumentu saturu, no kuriem bija dzēsti personiski dati, un liedza piekļuvi trim citiem dokumentiem. Ombuds šo lietu tomēr slēdza ar kritisku piezīmi. 6.1.5. Sūdzība 1798/2004/PB Sūdzības iesniedzējs bija iesniedzis divus dokumentu pieprasījumus. Viens no tiem attiecās uz drošības pasākumiem, kas bija pieņemti pēc 2004. gada 11. marta terora aktiem Madridē, un otrs — uz diskusijām par cietumsodu ilguma saskaņošanu. Viņš neapstrīdēja atbilžu saturu, bet tikai izteica pretenzijas par to, ka, izskatot pirmo pieprasījumu, pārsniegts 15 darbdienu termiņš. Konstatējis, ka lieta ir nokārtota, Ombuds slēdza lietu un formulēja piezīmi. 6.1.6. Sūdzība 2821/2004/OV Kāda Grieķijas NVO, kas darbojās vides aizsardzības jomā, apstrīdēja daļējo piekļuvi, ko Komisija tai bija piešķīrusi attiecībā uz pārbaudes ziņojumu par Eiropas Kopienu Tiesas sprieduma īstenošanu pārkāpuma lietā. Komisija bija sākusi jaunu pārkāpuma procedūru EK līguma 228. panta nozīmē, un šī dokumenta daļa bija nepieejama, lai neietekmētu sarunas, kas tobrīd risinājās ar Grieķijas iestādēm. Ombuds slēdza lietu, nekonstatēdams, ka Komisija būtu pieļāvusi administratīvu kļūmi. 6.1.7. Sūdzība 3381/2004/TN Šī sūdzība arī skāra pārkāpuma procedūru vides aizsardzības jomā, kas bija sākta pēc iedzīvotāju grupas iesniegtas sūdzības. Izmeklēšanas gaitā Komisija liedza piekļuvi korespondencei ar Lielbritānijas iestādēm. Pēc pārkāpuma procedūras slēgšanas Komisija atklāja savus dokumentus un, apspriedusies ar Lielbritānijas iestādēm, arī to atbildes. Lieta tika atrisināta atbilstoši sūdzības iesniedzēja vēlmēm, tāpēc Ombuds lietu slēdza. 6.1.8. Sūdzība 116/2005/MHZ Kādam Eiropas Parlamenta deputātam liedza piekļuvi Portugāles Finanšu ministrijas vēstulei, kas tika sūtīta saistībā ar pārmērīga deficīta procedūru. Jaunā Portugāles valdība, apspriedusies ar Ombudu, neiebilda vēstules izpaušanai. Komisija, saņēmusi Ombuda ieteikuma projektu, atklāja vēstules saturu. 6.1.9. Sūdzība 1777/2005/GG Kāds Vācijas advokāts apstrīdēja atteikumu, ko Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF ) bija izteicis attiecībā uz pieprasījumu atklāt lietas materiālus saistībā ar izmeklēšanu, kas tika veikta par kādu projektu Lesoto. Kad OLAF bija beidzis izmeklēšanu, sūdzības iesniedzējs atsauca savu pieprasījumu. 6.2. Izņemot iepriekš minētās sūdzības 116/2005/MHZ un 1777/2005/GG, Ombuds 2005. gadā saņēma vēl 13 sūdzības par atteikumu atklāt dokumentu saturu. 7. Prasības tiesā 7.1. Pirmās instances tiesa pieņēma divus spriedumus un trīs nolēmumus lietās, kuru pamatā bija Komisijas pilnīgs vai daļējs atteikums nodrošināt piekļuvi dokumentiem, balstoties uz Regulu 1049/2001. 7.1.1. Pirmās instances tiesas 2005. gada 17. marta spriedums lietā T-187/03, Isabella Scippacercola pret Komisiju Tiesa apstiprināja, ka dalībvalsts tiesības iebilst pret šajā dalībvalstī izdota dokumenta izpaušanu, piemērojot Regulas 4. panta 5. punktu, attiecas arī uz dokumentiem, ko dalībvalsts nodevusi ES iestādei un ko nav sagatavojuši dalībvalsts dienesti. 7.1.2. Pirmās instances tiesas 2005. gada 13. aprīļa spriedums lietā T-2/03, Verein für Konsumenteninformation pret Komisiju Tiesa pasludināja par spēkā neesošu Komisijas lēmumu, ar ko tika liegta piekļuve kādas karteļa lietas materiāliem, atgādinot, ka iestādei jāveic konkrēta un individuāla pieprasīto dokumentu analīze. Tomēr izņēmuma gadījumos iestāde, pamatojoties uz samērīguma principu, var atteikties no šādas konkrētas un individuālas pārbaudes, darot to tikai pēc tam, kad ir izskatītas visas pārējās iespējas un tā ir izsmeļoši izskaidrojusi iemeslus, kāpēc arī šīs alternatīvas rada nesamērīgi lielu administratīvo slogu. 7.1.3. Tiesas 2005. gada 8. jūnija nolēmums lietā T-287/03, Società Imballaggi metallici Salerno Srl pret Komisiju Šī lieta attiecas uz piekļuvi sarakstei ar Itālijas iestādēm saistībā ar kādu valsts atbalsta lietu. Strīda priekšmets ir tieši tāds pats kā lietā T-76/02, Messina pret Komisiju, kad Tiesa nosprieda, ka pēc Itālijas iestāžu iebildumiem atklāt savu Komisijai sūtīto vēstuļu saturu Komisijai bija pienākums liegt piekļuvi šiem dokumentiem. Tiesa noraidīja prasību, jo tai acīmredzami trūka juridiskā pamata. 7.1.4. Tiesas 2005. gada 15. jūnija nolēmums lietā T-98/04 (iepriekšējā lietā minētais prasītājs un citi Itālijas uzņēmumi) Šī lieta ir saistīta ar iepriekšējo, taču prasības nolūks ir atcelt lēmumu, kurā Komisija atzinusi valsts atbalstu par saderīgu ar kopējo tirgu. Pieteikuma iesniedzējas pieprasīja īstenot procesuālu pasākumu, kurā tiktu atklātas Itālijas iestāžu vēstules Komisijai par atbalsta shēmu. Prasība tika noraidīta kā pieņemšanas kritērijiem neatbilstoša. 7.1.5. Tiesas pirmās palātas priekšsēdētāja 2005. gada 2. jūnija rīkojums lietā T-237/04, Ultradent Products Inc pret Komisiju Lieta tika izbeigta, jo prasītājs atsauca savu pieteikumu. 7.2. Pret Komisijas lēmumiem saistībā ar Regulas 1049/2001 piemērošanu 2005. gadā tika iesniegtas 13 jaunas prasības. No tām 11 prasības atrodas dažādās izskatīšanas stadijās, viena prasība ir atsaukta un vēl viena atzīta par pieņemšanas kritērijiem neatbilstošu. 7.2.1. A.S.TER, lieta T-409/05 [6] Prasītāja ir sabiedrība, kuras galvenā akcionāre ir Dženovas pilsēta. Šī sabiedrība vēlas piekļūt dokumentiem, uz kuru pamata sākta izmeklēšana par iespējamu Kopienas publisko pasūtījumu piešķiršanas noteikumu pārkāpšanu. Piekļuve tika liegta, jo dokumentu atklāšana varēja ietekmēt vēl notiekošo izmeklēšanu. Prasītāja apstrīd šā izņēmuma piemērošanu un turklāt apgalvo, ka pārkāpts sacīkstes princips. 7.2.2. Borax Europe Ltd, lietas T-121/05 un T-166/05 [7] Šīs prasības iesniedza uzņēmums, kas apstrīdēja Komisijas lēmumu liegt piekļuvi dokumentiem un jo īpaši audioierakstam sanāksmē, ko rīkoja ekspertu grupa, gatavojot 30. tehniskā progresa adaptāciju direktīvai par bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu. Dokumenti jo īpaši skāra borskābes un borātu klasifikāciju. 7.2.3. Izdevniecība Odile Jacob, lieta T-237/05 [8] Prasītāja bija iesniegusi divas prasības atcelt Komisijas lēmumus par apvienošanos, un vēlāk tā iesniedza pieteikumu atklāt dokumentus, kas bija saistīti ar šo pasākumu. Konkrētajā prasībā tā apstrīdēja lēmumu, ar ko tās pieteikums tika noraidīts. 7.2.4. Internationaler Hilfsfonds eV, lieta T-141/05 [9] Prasītāja ir NVO, kas darbojas humānās palīdzības jomā. Kad Komisija bija lauzusi līgumu ar šo organizāciju, tā pieprasīja pilnu piekļuvi attiecīgās lietas materiāliem. Komisija tai atklāja lielāko daļu lietas satura, saglabājot noteiktu dokumentu konfidencialitāti. Prasītāja iesniedza sūdzību Ombudam, kurš slēdza lietu ar kritisku piezīmi. Prasītāja vēlāk turpināja pieprasīt pilnu piekļuvi lietai. Tā kā Komisijas nostāja nemainījās, prasītāja iesniedza prasību tiesā. 7.2.5. Muñiz, lieta T-144/05 [10] Prasībā, ko bija iesniedzis šai jomā specializējies advokāts, runa bija par piekļuvi darba grupas protokoliem, kas bija izveidota Muitas kodeksa komitejā, kā arī citiem šajā komitejā iesniegtiem dokumentiem. Komisija atteicās atklāt šos dokumentus, jo tie skāra jautājumus, par kuriem vēl nebija pieņemts lēmums. 7.2.6. MyTravel, lieta T-403/05 [11] Prasītāja ar nosaukumu „ Airtours plc ” bija panākusi, ka tika atcelts Komisijas lēmums par apvienošanos[12]. Tad prasītāja iesniedza prasību atlīdzināt zaudējumus, ko tā atbilstoši saviem apgalvojumiem bija cietusi[13], un šajā tiesvedībā tā pieprasīja piekļuvi Komisijas dienestu ziņojumam, kas bija sagatavots pēc tam, kad bija atcelts lēmums par apvienošanos, kā arī citiem ar to saistītiem dokumentiem. Prasībā bija pieprasīts atcelt lēmumu, kurā tika liegta dažu dokumentu atklāšana prasītājai. 7.2.7. Navigazione Libera del Golfo, lietas T-109/05 un T-444/05 [14] Abās prasībās kuģošanas sabiedrība vēlējās piekļūt datiem par papildu izmaksām, kas konkurentuzņēmumam bija radušās kādā maršrutā, kur tas nodrošināja jūras satiksmi sabiedriska pakalpojuma statusā. Šie dati bija iekļauti konfidenciālajā versijā lēmumam par Itālijas iestāžu paziņoto atbalstu, taču publiski pieejamajā versijā tie tika dzēsti. 7.2.8. Nomura, lieta T-233/05 [15] Prasītāja iesniedza prasību pret Komisijas lēmumu par valsts atbalstu Čehijā un pieprasīja piekļuvi lēmuma sagatavošanas lietas materiāliem. Komisija noraidīja šo pieteikumu, jo pastāvēja daudzi izņēmumi: vēl nepabeigtas izmeklēšanas aizsardzība, jo par lēmumu bija iesniegta prasība tiesā, Čehijas iestāžu iebildumi pret Komisijai iesniegtā dokumenta satura izpaušanu, kā arī aizsardzība pret iekšējo apspriežu izpaušanu. Prasītāja apstrīd atteikuma pamatojumu un norāda uz prevalējošām sabiedrības interesēm, kuru dēļ vajadzētu atklāt materiālu saturu. 7.2.9. Verband der Internationalen Caterer in Deutschland eV, lieta T-5/05 [16] Prasītāja apstrīd Komisijas lēmumu, kurā, pamatojoties uz Vācijas iestāžu iebildumiem, tai liegta piekļuve Vācijas Federatīvās Republikas lūgumam ieviest izņēmuma pasākumus, piemērojot Sesto PVN direktīvu. Šī lieta ir izslēgta no reģistra ar Tiesas 2007. gada 27. janvāra nolēmumu[17]. 7.2.10. Weber, lieta T-290/05 [18] Prasība iesniegta par piekļuvi lietai, kas saistīta ar izmeklēšanu par sabiedrisko raidorganizāciju finansēšanu Vācijā. Jānorāda, ka prasītājs pieprasīja Tiesai pieņemt Komisijai adresētu nolēmumu, lai tā atklātu pieprasīto dokumentu saturu. Ar Tiesas 2006. gada 11. decembra nolēmumu prasība tika noraidīta, jo tā acīmredzami neatbilda pieņemšanas kritērijiem. 7.2.11. Williams, lieta T-42/05 [19] Prasītāja doktorande pieprasīja piekļuvi dokumentiem par tiesību aktu izstrādi saistībā ar ģenētiski modificētiem organismiem. Iebildumi attiecās uz daļējo piekļuvi, kas viņai tika piešķirta. 8. Secinājumi Sabiedrības intereses pieaugums par piekļuvi nepublicētiem Komisijas dokumentiem bija vērojams arī 2005. gadā. Tāpat kā iepriekšējos gados liela daļa (vairāk nekā 40 %) pieteikumu ir no uzņēmumiem, NVO, advokātu birojiem vai dažādām interešu grupām. Analizējot piekļuves pieteikumus, kopiespaids ir tāds, ka to būtiska daļa attiecas uz Komisijas darbībām, kontrolējot Kopienas tiesību piemērošanu. Ļoti daudzos gadījumos šo piekļuves pieteikumu mērķis ir iegūt dokumentus, ar kuriem varētu pamatot prasītāja viedokli attiecībā uz sūdzību, piemēram, par varbūtēju Kopienas tiesību pārkāpumu vai attiecībā uz administratīvu vai tiesas procesu. Jāpiebilst, ka šie pieteikumi parasti attiecas uz lielu dokumentu apjomu, kuru izskatīšana nozīmē lielu administratīvo darbu. Visbiežāk minētie atteikumu iemesli ir saistīti ar šādu interešu aizsardzību: izmeklēšana, uzņēmumu komerciālās intereses un Komisijas lēmumpieņemšanas process. Pēdējo izņēmumu vairāk piemēro tādēļ, lai aizsargātu konkrētiem adresātiem paredzētu lēmumu pieņemšanu, nekā likumdošanas procesu. Likumdošanas jomā ir tendence arvien vairāk dokumentus publiskot uzreiz, negaidot piekļuves pieprasījumu. Komisijas ģenerāldirektorāti ir izveidojuši savas interneta vietnes, kur rodamas ziņas par īpašajām politikas jomām, un šajās vietnēs ir publiskots ievērojams skaits dokumentu. Ombuda 2005. gadā slēgtās sūdzības lielākoties tika atrisinātas par labu sūdzības iesniedzējam. Lai gan pieteikumu ir arvien vairāk, saglabājas stabils to sūdzību skaits, kas iesniegtas Ombudam saistībā ar Regulas 1049/2001 piemērošanu. Pirmās instances tiesa konsekventi īstenoja savu tiesas praksi divos jautājumos: - dalībvalstu spēja iebilst pret dokumentu izpaušanu, kurus tās nodevušas kādai ES iestādei, - nepieciešamība konkrēti un individuāli pārbaudīt dokumentus, par kuriem iesniegts piekļuves pieprasījums. Turklāt Pirmās instances tiesa ir norādījusi, ka Regula 1049/2001 attiecas uz sabiedrības piekļuvi dokumentiem un ka īpašās intereses, uz kurām var atsaukties prasītājs, neietekmē noraidījuma spēkā esamības izvērtējumu. * * * * * ANNEX Statistics relating to the application of Regulation No 1049/2001 2002-2005 CONTENTS OF THE REGISTER 2002 | 2.095 | 6.478 | 134 | 116 | 3.066 | 11.889 | 2003 | 2.338 | 6.823 | 135 | 113 | 2.467 | 11.876 | 2004 | 2.327 | 7.484 | 134 | 145 | 2.718 | 12.808 | 2005 | 2.152 | 7.313 | 129 | 126 | 2.674 | 12.394 | Total | 10.868 | 33.487 | 532 | 500 | 15.698 | 61.085 | INITIAL REQUESTS 1. Number of initial requests 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 991 | 1 523 | 2 600 | 3 173 | 2. Number of identifiable documents taken into consideration 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2 150 | 2 936 | 4 051 | 4 534 | 3. Number of initial requests for which partial access was granted 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 44 | 64 | 105 | 122 | 4. Rate of positive replies during the initial stage 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Full access | 66.83 | 64.8 | 64.67 | Partial access | 2.48 | 3.39 | 3.57 | Total | 66.5 | 69.31 | 68.19 | 68.24 | CONFIRMATORY REQUESTS 5. Number of confirmatory requests 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 96 | 143 | 162 | 167 | 6. Breakdown of decisions on confirmatory requests (%) 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Confirmation | 66.9 | 61.57 | 73.21 | 68.44 | Partial revision | 9.2 | 8.29 | 17.70 | 23.56 | Full revision | 23.9 | 30.13 | 9.09 | 8.0 | 7. Rate of positive replies for the procedure as a whole 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Full access | 62.4 | 69.5 | 65.45 | 65.08 | Partial access | 8.3 | 3.32 | 4.58 | 4.79 | Total | 70.7 | 72.82 | 70.00 | 69.87 | BREAKDOWN OF REQUESTS 8. According to professional profile of requesters (%) 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Members of the public whose professional profile was not indicated | 31.8 | 30.16 | 32.15 | 31.89 | Civil society (interest groups. industry, NGOs. etc.) | 17.8 | 23.48 | 27.31 | 29.44 | Lawyers | 22.4 | 20.46 | 13.65 | 11.00 | Academics | 12.3 | 11.15 | 11.23 | 10.49 | Other EU institutions | 3.1 | 6.16 | 5 | 3.78 | Public authorities (other than the EU institutions) | 8.6 | 5.57 | 10.15 | 12.32 | Journalists | 3.8 | 3.02 | 0.5 | 1.07 | 9. According to geographical origin (%) 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Belgium | 23 | 25.05 | 26.42 | 22.63 | Germany | 10.9 | 12 | 12.77 | 13.24 | Italy | 9.6 | 8.85 | 10.35 | 9.77 | France | 10.3 | 7.80 | 8.62 | 9.71 | Not specified | 12.3 | 12.59 | 5.65 | 7.44 | United Kingdom | 8.8 | 7.87 | 8 | 6.62 | Spain | 5.4 | 5.25 | 5.69 | 5.52 | Netherlands | 6.4 | 6.30 | 4.96 | 5.29 | Denmark | 1.6 | 2.36 | 2.08 | 2.14 | Austria | 2.1 | 0.98 | 1.73 | 1.92 | Greece | 1.2 | 1.97 | 1.54 | 1.92 | Ireland | 2 | 1.38 | 1.19 | 1.70 | Portugal | 1.2 | 0.59 | 1.38 | 1.54 | Poland | 1.58 | 1.48 | Sweden | 1.3 | 1.18 | 1.19 | 1.10 | Finland | 0.5 | 0.59 | 0.69 | 0.88 | Switzerland | 0.62 | 0.85 | United States | 0.92 | 0.69 | Luxembourg | 0.4 | 1.11 | 0.65 | 0.66 | Czech Republic | 0.5 | 0.63 | Hungary | 0.73 | 0.60 | Norway | 0.35 | 0.44 | Slovakia | 0.27 | 0.38 | Malta | 0.27 | 0.35 | Lithuania | 0.19 | 0.28 | Latvia | 0.08 | 0.28 | Bulgaria | 0.04 | 0.25 | Slovenia | 0.23 | 0.19 | Cyprus | 0.31 | 0.16 | Canada | 0.12 | 0.16 | Romania | 0.12 | 0.16 | Estonia | 0.15 | 0.13 | Liechtenstein | 0.15 | 0.09 | Turkey | 0.12 | 0.09 | Croatia | 0.04 | 0.09 | Russia | 0.12 | 0.06 | Brazil | 0.06 | China (incl. Hong Kong) | 0.06 | Israel | 0.06 | Mexico | 0.06 | Albania | 0.03 | Egypt | 0.03 | Iceland | 0.03 | India | 0.03 | Japan | 0.04 | 0.03 | Macedonia (FYROM) | 0.04 | 0.03 | Taiwan | 0.03 | Ukraine | 0.03 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | EU countries | 84.7 | 83.35 | 91.58 | 89.13 | Not specified | 12.3 | 12.59 | 5.65 | 7.50 | European countries not members of the EU (including candidate countries) | 1.7 | 0.93 | 1.24 | 2.10 | Non-European countries | 1.3 | 0.99 | 1.24 | 1.24 | Candidate countries | 2.14 | 0.27 | 0.54 | 10. According to areas of interest (%) 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Competition | 12.7 | 13.7 | 14.58 | 12.70 | Secretariat-General, Cabinets and Policy advisors | 15.9 | 10.62 | 8.66 | 9.41 | Environment | 6.2 | 7.41 | 7.23 | 8.19 | Internal market | 10.3 | 8.79 | 8.5 | 8.01 | Transport and energy | 2.9 | 3.54 | 5.54 | 6.37 | Taxation and customs union | 10.6 | 10.82 | 7.5 | 6.27 | Justice, freedom and security | 2.2 | 2.3 | 3.81 | 4.70 | Enterprise policy | 3.9 | 3.08 | 3.31 | 4.63 | Agriculture | 4.8 | 4.59 | 5.15 | 4.44 | Regional policy | 0.8 | 2.16 | 2.96 | 3.91 | External aid and development | 0.9 | 2.56 | 2.39 | 3.06 | Health and consumer protection | 4.4 | 4 | 2.38 | 2.68 | Employment and social affairs | 3.2 | 3.48 | 4.15 | 2.62 | Administration, personnel and recruitment | 3.2 | 3.21 | 2.35 | 2.23 | Budget and internal audit | 2.9 | 2.82 | 2.19 | 2.11 | Enlargement | 1 | 1.25 | 1.31 | 1.99 | Economic and financial affairs | 1.1 | 1.57 | 1.92 | 1.92 | External relations | 2.1 | 2.16 | 2.5 | 1.92 | Legal questions | 3 | 2.3 | 2.81 | 1.92 | Information technology and media | 0.88 | 1.83 | External trade | 1.1 | 2.03 | 2.27 | 1.67 | Fisheries | 0.6 | 0.72 | 1 | 1.64 | Fraud protection | 2.4 | 2.23 | 2.12 | 1.39 | Research and technology | 1.7 | 1.97 | 1.92 | 1.36 | Education and culture | 0.5 | 1.18 | 1.38 | 1.07 | Press and communication | 0.8 | 1.05 | 0.69 | 0.69 | Statistics | 0.1 | 0.39 | 0.15 | 0.32 | Interpretation and translation | 0.8 | - | 0.31 | 0.25 | Official publications | - | 0.07 | 0.04 | 0.03 | BREAKDOWN OF REFUSALS OF ACCESS ACCORDING TO THE EXCEPTION APPLIED 11. Initial requests (%) 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Public security | - | 0.21 | 0.36 | 0.29 | Defence and military matters | 0.46 | 0.31 | 0.72 | 0.14 | International relations | 1.8 | 5.33 | 4.84 | 4.08 | Financial, monetary or economic policy | 0.46 | 1.05 | 8.06 | 2.53 | Personal data | 5.2 | 4.39 | 5.20 | 3.31 | Commercial interests | 3.7 | 8.89 | 8.33 | 7.39 | Court proceedings and legal advice | 3.7 | 9 | 8.15 | 8.59 | Inspections, investigations and audits | 35.9 | 37.55 | 31.81 | 41.03 | Decision not taken | 8.6 | 11.82 | 10.57 | 12.60 | Internal deliberations | 9.10 | 14.87 | 14.50 | Confidentiality requested by the Member State from which the document originates | 2.1 | 5.96 | 2.6 | 3.73 | No reply or inadequate motivation | 19.6 | 6.07 | 4.48 | 2.68 | Note : In the column for 2002, the cases in which several exceptions were applied are not included in the breakdown according to the exception applied; in the other columns all the exceptions are identified. 12. Confirmatory requests (%) 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Public security | - | - | 0.35 | - | Defence and military matters | - | - | - | International relations | 7.2 | 7.76 | 4.21 | 5.01 | Financial, monetary or economic policy | - | - | 8.07 | 0.56 | Personal data | 0.6 | 6.85 | 9.12 | 10.31 | Commercial interests | 3.3 | 11.87 | 15.79 | 13.09 | Court proceedings and legal advice | 4.4 | 14.61 | 5.61 | 11.14 | Inspections, investigations and audits | 29.4 | 30.14 | 26.32 | 29.25 | Decision not taken | 1.6 | 3.65 | 12.98 | 8.08 | Internal deliberations | 14.61 | 8.77 | 12.81 | Confidentiality requested by the Member State from which the document originates | 4.4 | 10.5 | 8.77 | 9.75 | Note : In the column for 2002, the cases in which several exceptions were applied are not included in the breakdown according to the exception applied; in the other columns all the exceptions are identified. [1] OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp. [2] Skatīt Komisijas 1702. sanāksmes protokolu. [3] 2004. gada 30. janvāra ziņojums COM(2004) 45. [4] Slepeni dokumenti ir „ dokumenti, kas izdoti iestādēs vai to dibinātās aģentūrās dalībvalstīs, trešās valstīs vai starptautiskās organizācijās, un kam piešķirts grifs „SEVIŠĶI SLEPENS”, „SLEPENS” vai „KONFIDENCIĀLS” saskaņā ar attiecīgās iestādes noteikumiem ar mērķi aizsargāt Eiropas Savienības vai dalībvalstu būtiskas intereses jomās, kuras norādītas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā, proti, valsts drošību, aizsardzību un militārajiem jautājumiem ” (9. panta 1. punkts). [5] Eiropas Parlamenta ģenerālsekretāra vietnieks, Padomes sekretariāta par informāciju un protokolu atbildīgais ģenerāldirektors un Komisijas ģenerālsekretāra vietnieks. [6] OV C 22, 28.1.2006., 19. lpp. [7] OV C 143, 11.6.2005., 38. lpp. un OV C 155, 25.6.2005., 29. lpp. [8] OV C 205, 20.8.2005., 32. lpp. [9] OV C 143, 11.6.2005., 40. lpp. [10] OV C 132, 28.5.2005., 36. lpp. [11] OV C 10, 14.1.2005., 29. lpp. [12] Lieta T-342/99, Airtours pret Komisiju. [13] Lieta T-212/03, MyTravel pret Komisiju. [14] OV C 106, 30.4.2005., 43. lpp. un OV C 48, 25.2.2005., 40. lpp. [15] OV C 217, 3.9.2005., 46. lpp. [16] OV C 82, 2.4.2005., 32. lpp. [17] OV C 69, 24.3.2007., 29. lpp. [18] OV C 257, 15.10.2005., 12. lpp. [19] OV C 93, 16.4.2005., 34. lpp.