1.Ievads: ES Apputeksnētāju iniciatīva

Pēdējās desmitgadēs Eiropas savvaļas apputeksnētājkukaiņu, piemēram, bišu, tauriņu, ziedmušu un naktstauriņu, sastopamība un daudzveidība Eiropā ir krasi samazinājusies. Daudzas sugas turklāt ir uz izmiršanas robežas. Saskaņā ar Eiropas Sarkano grāmatu aptuveni katras trešās bišu un tauriņu sugas populācija sarūk, savukārt aptuveni katrai desmitajai draud izmiršana.

Savvaļas apputeksnētāju iznīkšana rada nopietnu iemeslu bažām. Tas ir tāpēc, ka aptuveni 80 % kultūraugu un ziedošo savvaļas augu sugu ES ir vismaz daļēji atkarīgas no apputeksnēšanas ar dzīvnieku starpniecību. Bez apputeksnētājiem daudzas augu sugas pamazām iznīktu un galu galā izzustu. Tas apdraudētu dabas izdzīvošanu, cilvēku labbūtību un ekonomiku. Aptuveni 3,7 miljardi EUR no ES ikgadējās lauksaimniecības izlaides vērtības ir tieši atkarīgi apputeksnētājkukaiņiem. Tomēr pieejamajās aplēsēs nav ņemta vērā nedz savvaļas augu apputeksnēšana ar dzīvnieku starpniecību, nedz arī apputeksnētāju devums uztura nodrošinājumā un cilvēka veselībā.

2018. gada jūnijā Komisija pieņēma ES Apputeksnētāju iniciatīvu (“iniciatīva”). Šī iniciatīva ir pirmais ES satvars savvaļas apputeksnētāju iznīkšanas novēršanai. To ir stingri atbalstījušas visas ieinteresēto personu grupas.

Iniciatīvā tika noteikti ilgtermiņa mērķi 2030. gadam nolūkā iegūt reāli izmantojamas zināšanas par problēmu, novērst galvenos zināmos problēmas cēloņus, veicināt ieinteresēto personu sadarbību un iesaistīt sabiedrību kopumā. Lai Eiropas Savienību virzītu uz pareizā ceļa, iniciatīvā tika izklāstītas 10 darbības un 31 apakšdarbība, kas jāīsteno īstermiņā un vidējā termiņā.

Ar minētajām darbībām tika atbalstīta integrēta pieeja minētās problēmas risināšanai un rezultatīvāka pastāvošo rīku un rīcībpolitiku izmantošana. Tas bija galvenokārt vērsts uz apputeksnētāju aizsardzības mērķu labāku integrēšanu dažādās ES nozariskajās rīcībpolitikās, arī vides un veselības rīcībpolitikās (konkrētāk, Putnu direktīvā, Dzīvotņu direktīvā un ES tiesību aktos par pesticīdiem), kopējā lauksaimniecības politikā (KLP), kohēzijas politikā un pētniecības un inovācijas rīcībpolitikā.

Gan Eiropas Parlaments, gan Padome atzinīgi novērtēja iniciatīvu, uzsvēra apputeksnētāju nozīmi un aicināja veikt iedarbīgus pasākumus, lai cīnītos pret to iznīkšanu. 2020. gada 9. jūlijā Eiropas Revīzijas palāta publicēja īpašu ziņojumu par ES darbībām savvaļas apputeksnētāju aizsardzības jomā (“ERP ziņojums”). ERP ziņojumā tika norādīts uz trūkumiem svarīgās ES rīcībpolitikās, kas pievēršas galvenajiem savvaļas apputeksnētāju apdraudējumiem, un Komisijai tika ieteikts izvērtēt nepieciešamību iekļaut īpašus pasākumus, kas novērstu apdraudējumus, kuri pašlaik iniciatīvā nav ņemti vērā. ERP ziņojumā arī norādīts, ka savvaļas apputeksnētāju aizsardzībai paredzētās darbības labāk jāintegrē ES rīcībpolitikās, kas pievēršas biodaudzveidības saglabāšanai un lauksaimniecībai un jāuzlabo savvaļas apputeksnētāju aizsardzība pesticīdu riska novērtēšanas procesā. Padomes 2020. gada 17. decembra secinājumos ERP ieteikumi tika novērtēti atzinīgi un tika atzīts, ka ES rīcības satvars attiecībā uz apputeksnētājiem ir steidzami jāstiprina.

2020. gada 20. maijā Komisija pieņēma ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam un stratēģiju “No lauka līdz galdam”, kuras abas ir pamatiniciatīvas saskaņā ar Eiropas zaļo kursu. Ar šīm stratēģijām tiks veicināti pasākumi apputeksnētāju iznīkšanas novēršanai, jo ar tām noteiktas apņemšanās un mērķrādītāji attiecībā uz dabas aizsardzību un ES dabas atjaunošanas plānu. Kopā ar jauno ES Klimatadaptācijas stratēģiju un pastiprinātām iecerēm gan attiecībā uz klimatneitralitāti, gan nulles piesārņojumu šīs stratēģijas palīdzēs novērst tādus galvenos apdraudējumus savvaļas apputeksnētājiem kā zemes izmantojuma maiņa, intensīvās lauksaimniecības prakse un pesticīdu izmantojums, vides piesārņojums, invazīvās svešzemju sugas (ISS) un klimata pārmaiņas.

Šajā ziņojumā tiek novērtēts visu iniciatīvas darbību īstenošanas progress. Tā pamatā ir daudzi avoti, arī rīcībpolitiku izvērtējumu rezultāti, ES ziņojumi un publikācijas, kā arī īpaši pētījumi. Tajā ir ņemtas vērā arī atsauksmes, kas saņemtas no tādām iestādēm kā Eiropas Parlaments, Padome un Eiropas Revīzijas palāta.

2.10 darbības: kopsavilkums par progresu

2.1.1. darbība: atbalstīt monitoringu un novērtēšanu

Pašreizējās zināšanas nepārprotami liecina par apputeksnētāju skaita satraucošu samazināšanos, un šajā sakarā ir vajadzīga stingra rīcība. Tomēr joprojām trūkst būtisku datu un informācijas par apputeksnētāju stāvokli, to iznīkšanas cēloņiem un tās radītajām sekām dabai un cilvēku labbūtībai.

2019. gada jūnijā Komisija pilnvaroja apputeksnētāju ekspertu grupu izstrādāt priekšlikumu ES apputeksnētāju klātienes monitoringa shēmai, kas sniegtu precīzu informāciju par apputeksnētāju populāciju stāvokli un ar to saistītajām tendencēm dalībvalstīs (1.A darbība). Lai nodrošinātu dalībvalstu iesaistīšanos un savlaicīgu ieguldījumu šajā procesā, Komisija apspriedās ar valstu vides un lauksaimniecības iestādēm, cita starpā rīkojot īpašus darbseminārus. 2021. gada janvārī publicētajā ekspertu priekšlikumā ir sniegta visaptveroša monitoringa shēmas metodika un rīcībpolitikas indikatoru kopums. Nākamajā posmā Komisija ar dalībvalstīm cieši sadarbosies priekšlikuma pilnveidē un operacionalizēšanā un spēju veidošanā shēmas reālai īstenošanai.

Datiem, kas tiks iegūti topošās ES apputeksnētāju monitoringa shēmas ietvaros, būs izšķiroša nozīme i) rezultatīvu aizsardzības darbību izstrādē un īstenošanā; ii) minēto darbību veikšanai noteikto prioritāro teritoriju kartēšanā un iii) šo darbību ietekmes novērtēšanā. Šie dati būs arī Eiropas Sarkanās grāmatas pamatā un ļaus ilgtermiņā precīzi novērtēt apputeksnētāju sugu aizsardzības statusu. 2018. gada decembrī Komisija sāka izstrādāt Eiropas Ziedmušu sarkano grāmatu (1.B darbība), kuru paredzēts pabeigt 2022. gada jūnijā. 2021. gada aprīlī Komisija sāka izstrādāt Eiropas Naktstauriņu sarkano grāmatu.

Apputeksnētāju aizsardzībai īpaši svarīgas ir aizsargājamās teritorijas. 2020. gada jūnijā Eiropas Vides aģentūra un tās Eiropas Bioloģiskās daudzveidības tematiskais centrs publicēja ziņojumu, kurā tika novērtēta Dzīvotņu direktīvas I pielikumā norādīto dzīvotņu veidu nozīme apputeksnētājiem. Tas ļāva novērtēt aizsargājamo apputeksnētāju dzīvotņu aizsardzības statusu, balstoties uz dalībvalstu sniegtajiem ziņojumiem (1.C darbība). Jaunākais EVA ziņojums par dabas stāvokli liecina, ka apputeksnētāju stāvoklis rada nopietnas bažas,.

Komisija strādājusi arī pie tā, lai novērstu nepilnības datos un informācijā par apputeksnētāju sugu noslogojumiem, proti, dzīvotņu degradāciju un pesticīdu izmantošanu. Komisija pašlaik izmēģina klātienes monitoringa shēmu attiecībā uz biodaudzveidību lauksaimniecības ainavās un 2022. gada LUCAS apsekojuma ietvaros pēc veiksmīga izmēģinājuma 2018. gadā gatavo LUCAS zālāju moduli. Komisija turklāt izmēģina inovatīvu shēmu, kurā, pētot medus bites, monitorē pesticīdu klātbūtni vidē (1.D darbība). Pēc izmēģinājuma pabeigšanas shēma tiks pilnībā īstenota 2022. gadā, un to atbalstīs Eiropas Parlamenta sagatavošanas darbība.

2020. gada oktobrī Komisija publicēja ES mēroga ekosistēmu novērtējuma rezultātus (1.E darbība). Analīzē tika izmantoti pašlaik pieejamie dati un informācija par apputeksnētājiem un to dzīvotnēm, lai novērtētu dzīvnieku nodrošināto apputeksnēšanas pakalpojumu stāvokli ES. Rezultāti liecina, ka 50 % zemes, kurā audzē no apputeksnētājiem atkarīgus kultūraugus, saskaras ar apputeksnēšanas trūkumu. Viens no labākajiem veidiem, kā šo apputeksnēšanas trūkumu novērst, būtu ekosistēmu atjaunošana, ko atbalstītu lauksaimniecības rīcībpolitika.

Komisija turklāt izstrādāja apputeksnēšanas “uzskaiti” (1.E darbība), kas rāda, ka apputeksnētājkukaiņu ekonomiskā vērtība augkopībā ES ir aptuveni 3,7 miljardi EUR gadā. Uzskaiti var izmantot, lai novērtētu, kā apputeksnētāju populāciju iznīkšana ietekmē lauksaimniecības produkciju, kā arī lauksaimniecības produktu importu un eksportu.

2.2.2. darbība: atbalstīt pētniecību un inovāciju