EIROPAS KOMISIJA Briselē, 22.2.2017 COM(2017) 94 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS par izmeklēšanu saistībā ar manipulāciju ar statistikas datiem Austrijā, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1173/2011 par efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu eurozonā (Komisijas 2016. gada 3. maija lēmums) {SWD(2017) 105 final}



Saturs Kopsavilkums 1. Ievads 1.1.Vispārīga informācija 1.1.1. ES tiesību aktu attiecīgie noteikumi un principi 1.1.2. Fakti un procedūra 1.2.Komisijas oficiālā izmeklēšana saistībā ar iespējamu manipulāciju ar statistikas datiem Austrijā, kā minēts Regulā (ES) Nr. 1173/2011 2. Galvenie konstatējumi 2.1.Zalcburgas federālās zemes finanšu pozīciju pārskats: 2002.–2012. gads 2.2.Institucionālā atbildība Zalcburgas federālajā zemē 2.2.1. Pilnvaru piešķiršana 2.2.2. Iekšējā uzraudzība 2.2.3. LRH īstenotā uzraudzība 2.3.Zalcburgas federālās zemes finanšu pārvaldība laikposmā no 2002. gada līdz 2012. gadam 2.3.1. Četru acu princips 2.3.2. Parakstu viltošana un dokumentācijas falsificēšana 2.3.3. Ārpusbudžeta konti 2.3.4. OeBFA aizdevumi Zalcburgas federālajai zemei 2.3.5. Vērtspapīru (saistību) ierakstīšana

2.3.6. Atvasinātie finanšu instrumenti 2.4.Laikposmā no 2012. gada maija līdz 2012. gada decembrim notikušo notikumu izklāsts 2.5.Laikposms no 2012. gada decembra līdz 2013. gada oktobrim: STAT norādītie fakti 2.5.1. Komisijas informācija 3. Konstatējumu izvērtējums 3.1.Secinājumi par galvenajiem izklāstīto notikumu dalībniekiem 4. Secinājumi Beigu vēres Kopsavilkums Eiropas Komisija 2016. gada 3. maijā sāka oficiālu izmeklēšanu saistībā ar iespējamu manipulāciju ar statistikas datiem Zalcburgas federālajā zemē, Austrijā. Lēmums tika pieņemts saskaņā ar 8. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulā (ES) Nr. 1173/2011 par efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu eurozonā, ko piemēro kopā ar Komisijas 2012. gada 29. jūnija Deleģēto lēmumu 2012/678/ES par izmeklēšanām un sodanaudām saistībā ar manipulāciju ar statistikas datiem, kā minēts Regulā (ES) Nr. 1173/2011. Izmeklēšanas mērķis bija izvērtēt, vai var apstiprināt nopietnās pazīmes, kas liecina par budžeta parāda un deficīta datu nepareizu atspoguļojumu 2012. gadā un iepriekšējos gados, un, ja tas tā ir, vai tas veikts apzināti vai nopietnas nolaidības dēļ. Šajā ziņojumā ir izklāstīti konstatējumi, ko Komisija izdarīja izmeklēšanas laikā, kā arī galvenie fakti, kas apstiprina minētos konstatējumus. Austrijas Republikas iesniegtie rakstiskie apsvērumi par Komisijas provizoriskajiem konstatējumiem ir iekļauti Komisijas dienestu darba dokumentā, kas pievienots šim ziņojumam, un, ja šie apsvērumi uzskatīti par būtiskiem, tie ir pienācīgi ņemti vērā. Ziņojumā sīki aprakstīti galvenie iemesli 2014. gada aprīļa EDP paziņojumā veiktajām Austrijas valdības parāda korekcijām EUR 1,192 miljardu apmērā attiecībā uz 2012. gadu, EUR 879 miljonu apmērā attiecībā uz 2011. gadu un EUR 523 miljonu apmērā attiecībā uz 2010. gadu, pamatojoties uz Zalcburgas federālās zemes finanšu darījumu apkopošanas, kontroles un ziņošanas analīzi. Galvenie secinājumi ir tādi, ka Zalcburgas federālajā zemē vairākus gadus notika nopietni pārkāpumi saistībā ar finanšu, kā arī nefinanšu darījumu apkopošanu, kontroli un ziņošanu, jo īpaši slēpjot bankas kontus, aktīvus un tiem nepieciešamo finansējumu, kas galu galā noveda pie attiecīgo Māstrihtas parāda saistību slēpšanas un nepareiza atspoguļojuma pārskatos. Nopietnas nolaidības dēļ netika ievēroti publiskā sektora grāmatvedības noteikumi, trūka kontroles, netika pienācīgi paziņoti finanšu un nefinanšu darījumi un tika ignorēti Austrijas Revīzijas palātas ieteikumi. Turklāt tika apzināti falsificēta dokumentācija un nosūtīta maldinoša informācija valsts statistikas iestādēm un Austrijas Revīzijas palātai (RH). Tādēļ vismaz piecus gadus Austrija iesniedza Komisijai (Eurostat) pārskatus, kuros valdības parāds bija uzrādīts mazāks par faktisko parādu, nepareizi atspoguļojot tos parāda datus, kas ir būtiski, lai piemērotu LESD 121. vai 126. pantu vai LES un LESD pievienoto 12. protokolu (t. i., nepareizi atspoguļojot Austrijas Republikas Māstrihtas parādu) atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1173/2011 8. panta 1. punktam. Austrijas valdības parāds 2012. gada beigās bija nepareizi atspoguļots par EUR 1,192 miljardiem. Ziņojumā konstatēts, ka, sākot no 2002. gada, izpildvara un likumdošanas vara Zalcburgas federālajā zemē attiecīgi rīkojās un pieņēma tiesību aktus nolūkā piešķirt neierobežotas pilnvaras Zalcburgas federālās zemes Finanšu nodaļai uz neierobežotu laiku un neierobežotā daudzumā sākt un slēgt augsta riska finanšu darījumus ar kredītiestādēm. Vienlaikus Finanšu nodaļa ar dekrētu tika atbrīvota no uzraudzības, ko veic Zalcburgas federālās zemes Iekšējās revīzijas nodaļa, kas saskaņā ar 2013. gada 9. oktobra revīzijas ziņojumā iekļautajiem RH konstatējumiem ir “pretrunā parastajiem pavalsts pārvaldes noteikumiem” un “finansiāli attiecīgajās jomās veicināja nopietnas kontroles nepilnības”. Ziņojumā konstatēts, ka Zalcburgas federālās zemes valdības birojam (Amt der Salzburger Landesregierung) un Zalcburgas federālās zemes valdībai (Salzburger Landesregierung) bija būtiska nozīme notikumos saistībā ar finanšu darījumu un uzkrājumu uzskaites neveikšanu un neziņošanu. Ziņojumā aplūkota arī citu iestāžu — proti, Reģionālās revīzijas palātas (Salzburger Landesrechnungshof), Austrijas Statistikas iestādes (Statistik Austria), Austrijas Centrālās bankas (Österreichische Nationalbank) un Austrijas Federālās finansēšanas aģentūras (Österreichische Bundesfinanzierungsagentur) — līdzdalība. Šajā ziņojumā atspoguļoti arī citi galvenie konstatējumi. Lai gan 2014. gada aprīļa EDP paziņojumā Māstrihtas parāds par 2010.–2012. gadu tika koriģēts, šķiet, ka parāda, kā arī, iespējams, budžeta deficīta nepareiza atspoguļošana pārskatos ir sākta vismaz no 2008. gada un ka Austrijas statistikas iestāžu uzrādītais Māstrihtas parāda līmenis par 2008. un 2009. gadu joprojām nav pietiekami novērtēts. Visbeidzot, ziņojumā secināts, ka, lai gan Komisija (Eurostat) tika informēta par šo lietu tikai 2013. gada 10. oktobrī, Austrijas statistikas iestādes zināja par Zalcburgas federālās zemes kontu nepareiza atspoguļojuma iespēju vēlākais kopš 2012. gada 6. decembra. Ziņojumā arī secināts, ka gan Austrijas Statistikas iestāde, gan Austrijas Centrālā banka zināja par būtiskām neatbilstībām Zalcburgas federālās zemes iesniegtajos datos pirms tā sauktā “finanšu skandāla” nonākšanas atklātībā 2012. gada beigās. Pamatojoties uz šajā ziņojumā sniegtajiem konstatējumiem par dalībvalsts iestāžu rīcību laikposmā no Regulas (ES) Nr. 1173/2011 stāšanās spēkā 2011. gada 13. decembrī līdz izmeklēšanas sākšanai 2016. gada 3. maijā, Komisija ir pieņēmusi lēmumu ieteikt Padomei piemērot Austrijas Republikai sodanaudu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1173/2011.



Saīsinājumi Akronīms Vācu valodā Latviešu valodā EDP Verfahren bei einem übermäßigen Defizit (VÜD) Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra EKS Europäische System Volkswirtschaftlicher Gesamtrechnungen (ESVG) Eiropas Kontu sistēma LRH Landesrechnungshof Pavalsts Revīzijas palāta (šajā dokumentā — Zalcburgas federālās zemes Revīzijas palāta) BMF Bundesministerium für Finanzen Austrijas Finanšu ministrija OeNB Österreichische Nationalbank Austrijas Centrālā banka OeBFA Österreichische Bundesfinanzierungsagentur Austrijas Federālā finansēšanas aģentūra RH Rechnungshof Austrijas [Federālā] revīzijas palāta STAT Statistik Austria Austrijas Valsts statistikas iestāde SLH Salzburger Landes - Hypothekenbank AG - VRV Voranschlags- und Rechnungsabschlussverordnung Austrijas noteikumi par valsts un vietējo valdību budžetu un slēgtajiem kontiem



Tabulu un diagrammu saraksts 1. tabula. Zalcburgas federālās zemes Māstrihtas saistības 2002.–2012. gadam 2. tabula. Zalcburgas federālās zemes saņemamie un maksājamie procenti 2002.–2012. gadam 1. diagramma. Naudas plūsmas Zalcburgas federālās zemes valdības biroja kontos (milj. EUR) Pievienoto dokumentu saraksts Komisijas dienestu darba dokuments: Austrijas Republikas apsvērumi par izmeklēšanas provizoriskajiem konstatējumiem saistībā ar manipulāciju ar statistikas datiem Austrijā. 1.Ievads 1.1.Vispārīga informācija 1.1.1.ES tiesību aktu attiecīgie noteikumi un principi 1.Dalībvalstu pienākums ir paziņot savus datus par gada budžeta deficītu un parādu Komisijai (Eurostat), pilnībā ievērojot Eiropas statistikas noteikumus un procedūras (Eiropas Kontu sistēma, EKS). 2.Saskaņā ar 16. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 479/2009 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, “(d)alībvalstis nodrošina, ka faktiskos datus, ko iesniedz Komisijai (Eurostat), sniedz saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 2. pantā noteiktajiem principiem. Šajā sakarā valstu statistikas iestāžu pienākums ir nodrošināt iesniegto datu atbilstību šīs regulas 1. pantam, kā arī EKS 2010 uzskaites pamatnoteikumiem”. 3.Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2009 3. pantu dalībvalstis divreiz gadā iesniedz Komisijai (Eurostat) datus par plānoto un faktisko valdības budžeta deficītu un valdības parādu, pirmoreiz līdz kārtējā gada (n gada) 1. aprīlim un otrreiz — līdz n gada 1. oktobrim. N gadā iesniegtie dati attiecas uz n-1, n-2, n-3 un n-4 gadu. 4.Kopš 2011. gada 13. decembra Regula (ES) Nr. 1173/2011 par efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu eurozonā paredz Komisijai pilnvaras sākt izmeklēšanu gadījumos, kad nopietnas pazīmes liecina par to, ka apzināti vai nopietnas nolaidības dēļ ir notikusi manipulācija ar statistikas datiem. Komisijas Deleģētajā lēmumā 2012/678 paredzēti konkrēti kritēriji, procedūras un noteikumi attiecībā uz minēto pilnvaru īstenošanu. Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1173/2011, pamatojoties uz šādu izmeklēšanu, Komisija var ieteikt Padomei piemērot dalībvalstij sodanaudu. Ieteikto sodanaudu aprēķina Komisija, taču Padome pieņem galīgo lēmumu par tās piemērošanu un apmēru. Ja tiek konstatēts, ka dalībvalsts apzināti vai nopietnas nolaidības dēļ ir nepareizi atspoguļojusi datus par savu budžeta deficītu un/vai parādu, Padome var pieņemt lēmumu attiecīgajai dalībvalstij piemērot sodanaudu līdz 0,2 % apmērā no IKP. 5.Kopumā Komisija uzskata, ka nopietna nolaidība vērojama gadījumā, kad persona, kura ir atbildīga par vispārējās valdības budžeta deficīta un parāda datu sagatavošanu, ir acīmredzami pārkāpusi savu rūpības pienākumu, kā minēts Komisijas Deleģētā lēmuma 2012/678 10. apsvērumā, taču varētu būt vērojama arī tādā gadījumā, kad pastāv nopietni trūkumi datu plūsmas organizēšanā starp publiskām struktūrām un statistikas iestādēm, tostarp noteikumos par to valstu ierēdņu un darbinieku atbildību, kuri ir iesaistīti šajās darbplūsmās, dalībvalstu īstenoto uzskaites datu centralizēto verificēšanu visos vispārējās valdības līmeņos, kā arī par uzticamām un efektīvām uzraudzības un kontroles sistēmām valsts līmenī. 6.Visbeidzot, Eiropas Savienības Tiesa ir konsekventi lēmusi, ka dalībvalsts nevar aizbildināties ar savas tiesību sistēmas apstākļiem, lai pamatotu nespēju ievērot saistības, kas izriet no ES tiesību aktiem. Lai gan katra dalībvalsts var brīvi pēc saviem ieskatiem noteikt iekšējās juridiskās kompetences jomas, tomēr spēkā ir fakts, ka atbilstīgi LESD 258. pantam vienīgi dalībvalstij ir atbildība pret Eiropas Savienību par to saistību ievērošanu, kas izriet no ES tiesību aktiem. 7.Tāpat saskaņā ar Tiesas iedibināto judikatūru attiecībā uz dalībvalstu atbildību par to zaudējumu atlīdzināšanu, kas nodarīti privātpersonām, pārkāpjot ES tiesības, par ko tās ir atbildīgas (piemēram, direktīvu netransponēšana), valsts atbildība attiecas uz jebkuru gadījumu, kurā dalībvalsts pārkāpj ES tiesību aktus “neatkarīgi no dalībvalsts iestādes, kuras darbība vai bezdarbība ir pienākumu neizpildes pamatā” . Tādējādi “dalībvalsts nevar (..) aizbildināties ar valsts tiesību sistēmā pastāvošo pilnvaru un atbildības sadalījumu starp dažādiem subjektiem, lai atbrīvotu sevi no atbildības” . Līdzīgus principus analoģiski piemēro dalībvalstu atbildībai par manipulāciju ar statistikas datiem, un tādēļ ir pietiekami noteikt šādu atbildību, proti, ka kaut kur valdības sektorā apzināti vai nolaidības dēļ ir nepareizi atspoguļoti dati. 1.1.2.Fakti un procedūra

8.Austrijas Federālā revīzijas palāta (turpmāk “RH”) 2012. gada beigās sāka Zalcburgas federālās zemes finanšu pārvaldības revīziju. Revīzijā tika sīkāk pārbaudītas iekšējās kontroles sistēmas un Zalcburgas federālās zemes finanšu pārvaldība, pievēršoties darījumu ierakstīšanai publiskajos kontos, to riska profiliem un ar tiem saistīto naudas līdzekļu pārvaldībai, un ņemta vērā Zalcburgas federālās zemes amatpersonu preses konference par Budžeta vienības vadītājas iespējamo nelikumīgo darbību. Turklāt revīzijā veica inventarizāciju attiecībā uz atvērtiem finanšu darījumiem, kas veikti Zalcburgas federālajā zemē no 2012. gada 31. decembra, un attiecībā uz finanšu operāciju pirmstermiņa izbeigšanas rezultātiem 2012. gada pēdējā ceturksnī. 9.RH 2013. gada 9. oktobrī publicēja ziņojumu par Zalcburgas federālās zemes finansiālo stāvokli, kurā norādīja uz vairākiem pārkāpumiem saistībā ar to finanšu darījumu apkopošanu, uzraudzību un ziņošanu, kas Zalcburgas pavalstī veikti vairāku gadu laikā. Ņemot vērā RH konstatējumus, Komisija (Eurostat) nekavējoties sazinājās ar Austrijas Statistikas iestādi (turpmāk “STAT”), kura nākamajās dienās sniedza plašāku informāciju. Tomēr pēc iespējamā ietekmes apmēra vispārējas analīzes STAT un Komisija (Eurostat) nevarēja tik īsā laikā izanalizēt konstatējumu statistisko ietekmi. Tādēļ Komisija (Eurostat) 2013. gada 21. oktobra Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras (turpmāk “EDP”) paziņojumā presei izteica atrunu par Austrijas iesniegto datu kvalitāti. 10.STAT 2014. gada 10. martā iesniedza Komisijai (Eurostat) iekšējās analīzes rezultātus par RH konstatējumu statistisko ietekmi un paziņoja, ka pēc jauno Zalcburgas federālās zemes datu iekļaušanas vispārējās valdības parāds 2010., 2011. un 2012. gadam tikšot pārskatīts, to paaugstinot (+ 0,2 procentu punkti no IKP 2010. gadā, + 0,3 procentu punkti no IKP 2011. gadā un + 0,4 procentu punkti no IKP 2012. gadā). Komisija (Eurostat) pieprasīja papildu precizējumus, kurus STAT 2014. gada 28. martā nekavējoties sniedza rakstiskā veidā. Eurostat 2014. gada 23. aprīļa EDP paziņojumā presei atsauca atrunas par Austrijas iesniegto datu kvalitāti, jo paziņotajos deficīta un parāda datos STAT bija veikusi vajadzīgās korekcijas. 11.Pēc tam, kad Komisija (Eurostat) bija pārbaudījusi faktus, Zalcburgas federālās zemes lieta par nepareizi atspoguļotu parādu tika novērtēta kā nopietna. Minētā secinājuma pamatā cita starpā bija šādi fakti: RH publicēja secinājumus, kas norādīja uz vairākiem smagiem pārkāpumiem Zalcburgas federālās zemes finanšu pārvaldībā; šo pārkāpumu dēļ tika nepareizi atspoguļoti parāda dati vērā ņemamu summu apmērā, par kurām valsts statistikas iestādes, iespējams, nebija informētas vairākus gadus; un, visbeidzot, bija aizdomas, ka Zalcburgas federālās zemes reģionālā valdība, īstenojot savas juridiskās pilnvaras, ir veicinājusi darījumu nepareizu atspoguļošanu. 12.Tādējādi Komisija (Eurostat) izvērtēja, ka ir vajadzīga Zalcburgas federālajā zemē konstatēto faktu rūpīgāka analīze. Iekšējās analīzes sākotnējā posmā atklājās, ka pārskatos nepareizi atspoguļoto summu apmērs ir būtisks, ka pastāv pazīmes, kas liecina par nopietnu nolaidību vai datu apzināti nepareizu atspoguļošanu, un ka minētās darbības ir veiktas vairāku gadu garumā. 1.2.Komisijas oficiālā izmeklēšana saistībā ar iespējamu manipulāciju ar statistikas datiem Austrijā, kā minēts Regulā (ES) Nr. 1173/2011 13.Pamatojoties uz iekšējo analīzi, Komisija (Eurostat) konstatēja nopietnas pazīmes, kas liecina par statistikas datu nepareizu atspoguļojumu un pamato pilnīgas izmeklēšanas veikšanu atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1173/2011 8. panta 3. punktam. Tādēļ Komisija nolēma sākt izmeklēšanu saistībā ar EDP datu nepareizu atspoguļojumu Austrijā. Komisija 2016. gada 3. maijā sāka oficiālu izmeklēšanu saistībā ar iespējamu manipulāciju ar statistikas datiem Zalcburgas federālajā zemē, Austrijā. 14.Komisijas izmeklēšanas grupa atsevišķās sanāksmēs aptaujāja STAT, Zalcburgas federālās zemes valdības biroja (Amt der Salzbuerger Landesregierung), Reģionālās revīzijas palātas (Salzburger Landesrechnungshof — LRH), Austrijas Centrālās bankas (Österreichische Nationalbank — OeNB) un Austrijas Federālās finansēšanas aģentūras (Österreichische Bundesfinanzierungsagentur — OeBFA) pārstāvjus. Par katru šādu sanāksmi sagatavots rakstisks ziņojums, ko parakstījuši visi dalībnieki. 15.Šā ziņojuma beigu vērēs minētie citāti (apzīmēti ar burtiem a), b), c) utt.) iegūti no šo sanāksmju oficiālajiem ziņojumiem un precīzi atspoguļo dažādo aptaujāto iestāžu pārstāvju apgalvojumus. 16.Šajā ziņojumā izklāstīti konstatējumi, ko Komisija izdarījusi izmeklēšanas laikā, kas veikta saskaņā ar Komisijas Deleģēto lēmumu 2012/678, kā arī galvenie fakti, kas apstiprina šos konstatējumus. Austrijas Republikas iesniegtie rakstiskie apsvērumi par Komisijas provizoriskajiem konstatējumiem ir iekļauti Komisijas dienestu darba dokumentā, kas pievienots šim ziņojumam, un, ja šie apsvērumi uzskatīti par būtiskiem, tie ir pienācīgi ņemti vērā. 17.Būtu jāņem vērā, ka Komisija, veicot izmeklēšanu par budžeta deficīta un parāda nepareizu atspoguļojumu pārskatos, ir centusies pilnībā atklāt problēmas apmēru un tās rašanās cēloņus, lai novērstu šādu problēmu turpmāku atkārtošanos. Tādēļ šajā rūpīgajā pārbaudē noteikti bija jāņem vērā notikumi, kas norisinājās līdz 2011. gada 13. decembrim, kad spēkā stājās Regula (ES) Nr. 1173/2011. Šajā sakarā būtu jāpatur prātā, ka EDP datu nepareizs atspoguļojums bija nelikumīgs (lai gan par to nebija paredzēts sods) arī pirms Regulas (ES) Nr. 1173/2011 stāšanās spēkā, proti, tas nozīmē, ka dalībvalstīm, pamatojoties uz iepriekš spēkā esošiem noteikumiem, jo īpaši Regulu (EK) Nr. 479/2009, bija un joprojām ir jāsniedz Komisijai pilnīgi un ticami dati. 18.Tomēr, lai piemērotu īpašo sankciju režīmu, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 1173/2011 8. pantā, izmeklēšanas galvenais mērķis ir pārbaudīt, vai minētais datu nepareizais atspoguļojums notika pēc šīs regulas stāšanās spēkā. Tādējādi attiecīgā dalībvalsts rīcība, kas var būt pamatā Komisijas ieteikumam Padomei, ir tās rīcība laikposmā no 2011. gada 13. decembra līdz izmeklēšanas sākšanai 2016. gada 3. maijā. 19.Turklāt saistībā ar rakstiskajiem apsvērumiem par Komisijas provizoriskajiem konstatējumiem Zalcburgas federālās zemes valdības birojs ir apšaubījis faktu, ka apgalvojumi, ko Komisijas un attiecīgās iestādes sanāksmē izteikuši atsevišķi Zalcburgas federālās zemes valdības biroja darbinieki, ir aplūkoti kā paša Zalcburgas federālās zemes valdības biroja apgalvojumi. Šajā sakarā būtu jāatgādina, ka Komisija ir pilnvarota ar Regulas (ES) Nr. 1173/2011 8. pantu izmeklēt šķietamos nepareizos atspoguļojumus un ka šīs izmeklēšanas kārtība ir noteikta Komisijas Deleģētajā lēmumā 2012/678 un tajā ir ietverta informācijas pieprasīšana no jebkuras valdības struktūras, kas tieši vai netieši iesaistīta attiecīgo datu apkopošanā (minētā lēmuma 3. pants). Informācijas pieprasīšana tika organizēta 2016. gada septembra beigās sanāksmēs ar struktūrām, kas tieši vai netieši iesaistītas budžeta deficīta un parāda datu apkopošanā, un Komisijai jāpieņem, ka tie viedokļi, kurus šo sanāksmju laikā pauda attiecīgo struktūru pārstāvji un darbinieki, ir skaidri pausti šo struktūru viedokļi. 20.Turklāt Komisija sagatavoja protokolu un nosūtīja to visiem dalībniekiem pārskatīšanai. Komisija piekrita visiem grozījumiem, kurus dalībnieki pieprasīja, un iekļāva tos protokolā. 21.Turklāt protokola zemsvītras piezīmēs ir norādīts konkrēts gadījums saistībā ar vienu personu, kas bija Zalcburgas federālās zemes valdības biroja darbinieks, bet iepriekš LRH darbinieks, un minētās personas — kā bijušā LRH darbinieka — konkrētie apgalvojumi nav uzskatāmi par tādiem, kas pauž Zalcburgas federālās zemes valdības biroja viedokli. 22.Visbeidzot, attiecībā uz argumentu, ko Austrija izvirzīja apsvērumos par Komisijas provizoriskajiem konstatējumiem, būtu jānorāda, ka Komisijas izmeklēšanai ir administratīvs, nevis krimināltiesisks raksturs. Komisijas pilnvaras veikt izmeklēšanas, kā paredzēts Regulā (ES) Nr. 1173/2011 un Komisijas Deleģētajā lēmumā 2012/678, ir pilnīgi autonomas no jebkura kriminālprocesa Austrijā, un tās nevar ierobežot apstāklis, ka daži fakti, kas attiecas uz Komisijas izmeklēšanu, var attiekties arī uz kriminālprocesu valsts līmenī. 2.Galvenie konstatējumi 23.Šajā iedaļā sīki izklāsti galvenie iemesli Austrijas valdības budžeta deficīta un parāda par 2010.–2012. gadu nepareizajam atspoguļojumam 2014. gada aprīļa EDP paziņojumā, kas radīja vajadzību veikt korekcijas, palielinot summas. Minēto nepareizo atspoguļojumu izraisīja tas, ka Zalcburgas federālā zeme nepareizi atspoguļoja pārskatos datus, kas sūtīti valsts statistikas iestādēm vēlākais minēto gadu laikā. Turklāt šīs iedaļas mērķis ir noskaidrot atsevišķu iestāžu atbildības līmeni par šādu nepareizu atspoguļojumu gan reģionālā, gan valsts līmenī. 24.Finanšu pārskatos, ko Zalcburgas federālā zeme iesniedza Austrijas statistikas iestādēm, tā nekad iepriekš nebija norādījusi ievērojamas saistību summas, kā arī citas finanšu pozīcijas.

25.Zalcburgas federālās zemes Finanzereferent, Finanšu nodaļas direktors un LRH direktors 2012. gada 6. decembrī rīkoja kopīgu preses konferenci I , kurā tika paziņots, ka Budžeta vienības vadītājas prettiesiskas darbības dēļ, kas slēpa savas darbības, maldināja uzraudzītājus un falsificēja dokumentāciju, Zalcburgas federālā zeme ir cietusi “tikai grāmatvedības zaudējumus” EUR 340 miljonu apmērā saistībā ar ieguldījumiem atvasinātajos finanšu instrumentos. Tikai pēc šīs preses konferences RH un citas struktūras sāka padziļināti pētīt Zalcburgas federālās zemes kontus, lai pilnībā atklātu minētā nepareizā atspoguļojuma sekas. 2.1.Zalcburgas federālās zemes finanšu pozīciju pārskats: 2002.–2012. gads 26.Šā ziņojuma 1. tabulā sniegts pārskats par Zalcburgas federālās zemes attiecīgajām Māstrihtas saistībām laikposmā no 2001. gada līdz 2012. gadam. 27.Tabulas pirmajā rindā atspoguļoti Zalcburgas federālās zemes finanšu parādi (Finanzschulden), kas uzrādīti Zalcburgas federālās zemes valdības biroja apkopotajās bilancēs par 2002.–2012. gadu. Saskaņā ar STAT informāciju minētajiem “Finanzschulden” būtu vismaz jāietver aizdevumi un valdības obligācijas, taču tie var ietvert arī citas saistības, kas neattiecas uz Māstrihtas parādu. Šajā sakarā, lai gan Finanzschulden var uzskatīt par aizstājējvērtību, Māstrihtas parāda statistikas apkopošanai vienmēr jāveic turpmāka analīze. Tomēr Komisija beidzot ir noskaidrojusi — kā redzams 1. tabulā —, ka Zalcburgas federālās zemes gadījumā uzkrātie Finanzschulden par 2012. gadu bija gandrīz identiski Māstrihtas parādam. 28.Kā redzams tabulā, datu virknē no 2011. gada līdz 2012. gadam ir pārrāvums. Minētais elements parāda, ka, lai gan Zalcburgas federālajai zemei izdevās atklāt esošo saistību uzkrājumus no 2012. gada 31. decembra, tā nav koriģējusi iepriekšējās bilances par 2002.–2011. gadu. Šajā sakarā Komisija lūdza Zalcburgas federālās zemes valdības birojam sniegt datus par Zalcburgas federālās zemes finanšu saistībām, jo Finanšu nodaļai šie dati bija zināmi/pieejami 2012. gada beigās, t. i., tie faktiski būtu iesniegti, ja šī lieta nebūtu publiskota 2012. gada 6. decembrī. Zalcburgas federālās zemes valdības birojs ir apgalvojis, ka šāds apkopojums nav veikts, jo Zalcburgas federālās zemes finanšu pārskati par 2012. gadu faktiski tika apkopoti tikai pēc RH padziļinātajām izmeklēšanām un privātu revidentu veiktām revīzijām. Tomēr padziļinātā analīze, ko RH veica 2013. gadā, norādīja uz faktu, ka Zalcburgas federālās zemes vidēja termiņa finanšu plānojumā, kas sagatavots 2012. gada 16. novembrī, kopumā norādīts EUR 874 miljonus liels parāds, kas Zalcburgas federālajai zemei jāpaziņo no 2012. gada 31. decembra. Ja Zalcburgas federālās zemes valdības birojs nav sniedzis sīkāku informāciju, Komisijai jāpieņem šī summa kā parāda summa, kas faktiski jāpaziņo no 2012. gada 31. decembra. Tā ir norādīta 1. tabulas 1.a rindā. 29.Šā ziņojuma 1. tabulas 3. rindā norādīts Zalcburgas federālās zemes parāda ieguldījums Austrijas Māstrihtas parādā, kā to aprēķināja STAT 2013. gada 30. septembrī, t. i., dienā, kad Austrijas statistikas iestādes nosūtīja pēdējo EDP paziņojumu un pirms Komisija (Eurostat) tika informēta par iespēju, ka Zalcburgas federālās zemes parādu varētu novērtēt par zemu. Kā var secināt no 3. un 1. rindas salīdzinājuma (sk. 5. rindu), minētajā STAT veiktajā novērtējumā ņemti vērā tie parāda dati, kurus iesniegusi ne tikai Zalcburgas federālā zeme, bet arī citi datu avoti. 30.Piemēram, STAT veiktajā novērtējumā ir ņemta vērā ievērojama daļa no tā, kas iekļauts Voranschlagsunwirksame Erläge, t. i., skaidra nauda, kura ir izgājusi caur Zalcburgas federālās zemes kontiem, kura pienākas trešai struktūrai un kuru ir precizējusi STAT, lai iekļautu arī OeBFA aizdevumus Salzburger Landeswohnabaufonds finansēšanai. Kā redzams 2.b rindā, konstatēts, ka 2011. gadā summa sasniedza EUR 1,050 miljardus un tika pilnībā iekļauta Voranschlagsunwirksame Erläge (sk. turpmāk 2.3.4. iedaļu). 31.Turklāt pēc OeNB informācijas saņemšanas, STAT secināja, ka 2010. gadā Zalcburgas federālā zeme ir finansējusi pati sevi, emitējot valdības vērtspapīrus EUR 300 miljonu apmērā. Lai gan Zalcburgas federālās zemes bilancēs šāda summa nekur nebija norādīta, STAT nolēma ņemt vērā OeNB tiešo datu avotu (pēc salīdzināšanas ar vēl citiem, netiešiem datu avotiem) un iekļaut šīs summas Zalcburgas federālās zemes parādā (sk. turpmāk 2.3.5. iedaļu). 32.Ja, runājot par 2011. gadu, EUR 1,050 miljardi, kas norādīti 2. rindā (un 2.b rindā), un vērtspapīri EUR 300 miljonu apmērā, kuri norādīti OeNB vērtspapīru datubāzē, tiek pievienoti 1. rindā norādītajai parāda summai, tad parāds sasniegtu EUR 2,126 miljardus. Atšķirība (EUR 166 miljoni) no parāda summas, ko STAT prognozējusi 2011. gadā (EUR 2,293 miljardi), galvenokārt ir izskaidrojama ar neatbilstībām, kuras Zalcburgas federālās zemes valdības birojs paziņoja saistībā ar OeBFA aizdevumiem. Neatbilstību gadījumā STAT konsekventi izvēlējās pamatoties uz OeBFA sniegto informāciju II . Lai gan STAT, apkopojot nacionālo kontu statistiku, ir iespēja mainīt no datu avotiem iegūtos rādītājus, tā nav pilnvarota uzlikt struktūrām par pienākumu grozīt paziņotos datus III (sk. turpmāk 2.3.4. iedaļu). 33.Šā ziņojuma 1. tabulas 4. rindā atspoguļots Zalcburgas federālās zemes parāda ieguldījums Austrijas Māstrihtas parādā, kā to aprēķināja STAT 2014. gada 31. martā, t. i., pēc tam, kad Eurostat izteica atrunu par Austrijas datiem, saistībā ar kuru STAT un Zalcburgas federālās zemes valdības birojs kopīgi veica Zalcburgas federālās zemes saistību analīzi. 34.Šā ziņojuma 1. tabulas 7. rindā norādītas Austrijas Māstrihtas parāda korekcijas, kuras veica STAT pēc tam, kad tika atklāts Zalcburgas federālās zemes parāda nepareizs atspoguļojums pārskatos. Var novērot, ka statistikas iestādes nav koriģējušas parāda datus attiecībā uz gadiem pirms 2010. gada. Austrijas 2017. gada 25. janvāra apsvērumos par izmeklēšanas provizoriskajiem konstatējumiem STAT norāda, ka “saskaņā ar EDP regulu dalībvalstīm ir pienākums paziņot datus no n gada līdz n-4 gadam. Tāpēc 2014. gada aprīļa paziņojumā bija jāuzrāda dati tikai par 2010.–2014. gadu. Datu grozījumu paziņojums par iepriekšējiem gadiem ir obligāts, tikai pamatojoties uz citām ES regulām.” Komisija saprot no minētā paziņojuma, ka par gadiem, kas ir pirms 2010. gada, nav veikta neviena izmeklēšana ne attiecībā uz budžeta deficītu, ne parādu. Neatkarīgi no minētā STAT paziņojuma Komisija, pamatojoties uz sanāksmēm ar Austrijas iestādēm — jo īpaši Zalcburgas federālās zemes valdības biroju — saistībā ar izmeklēšanu, secina, ka datu nepareizs atspoguļojums pārskatos, iespējams, ir sācies vēlākais 2008. gadā IV . 35.Visbeidzot, 6.a rindā atspoguļota starpība starp Zalcburgas federālās zemes parādu, ņemot vērā visus datu avotus, kas pieejami 2014. gada martā (4. rinda), un parādu, ko faktiski norādījusi Zalcburgas federālā zeme (1.a rinda) par šiem gadiem atbilstīgi Finanzschulden. Tas nozīmē, ka, ja citi netiešie datu avoti, apkopojot Zalcburgas federālās zemes ieguldījumu Austrijas Māstrihtas parādā, netiktu izmantoti, tad Austrijas Māstrihtas parāda korekciju ietekme būtu sasniegusi ne tikai 0,4 % no IKP 2012. gadā, bet pat — 0,9 % no IKP minētajā gadā. 36.Austrijas rakstiskajos apsvērumos par Komisijas provizoriskajiem secinājumiem Austrijas iestādes norāda, ka Māstrihtas parāda faktiskā summa par 2012. gadu, kas galīgi paziņota 2014. gada aprīļa EDP paziņojumā, t. i., ieskaitot korekcijas, kuras veica pēc tam, kad tika atklāts parāda nepareizs atspoguļojums, bija zemāka nekā Māstrihtas parāda summa par 2012. gadu, kas paziņota 2012. gada EDP paziņojumu laikā. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Austrija apgalvo, ka apstrīdētajos EDP paziņojumos parāds netika atspoguļots nepareizi. 37.Ir svarīgi precizēt, ka budžeta deficītu un parādu, kas norādīti 2012. gada EDP paziņojumos par 2012. gadu, veido plānotie, nevis faktiskie dati. Plānotie dati ir nevis faktiskie rādītāji, bet dalībvalstu valdību sniegtās prognozes. Prognozes nevar pielīdzināt faktiskajiem rādītājiem, ko dalībvalstis sniedz Komisijai, un šajā ziņā tās nevar salīdzināt, ņemot vērā atbilstību, precizitāti, pilnīgumu un ticamību, ar faktiskajiem datiem, t. i., faktiskajām saistībām. 38.Padomes Regulā (EK) Nr. 479/2009 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, ir pilnīgi skaidri noteikts, ka EDP kontekstā Komisija novērtē tikai faktisko datu kvalitāti. Turklāt tieši nekvalitatīvi faktiskie dati ir tie, kuru dēļ Komisija var vai nu izteikt atrunu, vai grozīt šos datus. 39.Turklāt Komisija uzskata, ka parāda summa par 2012. gadu, kas paziņota kā plānotie dati 2012. gada oktobra EDP paziņojumā, faktiski arī bija nepietiekami novērtēta par EUR 1,192 miljardiem, ņemot vērā parādu, kas tika atklāts 2014. gada aprīlī. Jebkura cita interpretācija liktu domāt, ka statistikas iestādēm jau 2012. gada oktobrī bija zināms par šādu nepareizi atspoguļotu Māstrihtas saistību pastāvēšanu, tomēr šajā Komisijas izmeklēšanā šāds secinājums nav izdarīts. 1. tabula. Zalcburgas federālās zemes Māstrihtas saistības 2002.–2012. gadam 2.2.Institucionālā atbildība Zalcburgas federālajā zemē 40.Zalcburgas federālajai zemei — tāpat kā visām Austrijas pavalstīm — ir parlaments (Landtag), pavalsts valdība (Landesregierung), gubernators (Landeshauptmann) un valdības birojs (Amt der Landesregierung).

41.Landtag ir atbildīgs par tiesību aktu izstrādi jautājumos, kas neattiecas uz pavalsts federālajām lietām, kā arī par likumu izpildes uzraudzību un pavalsts valdības ievēlēšanu. Landtag pārraudzībā ir arī LRH. 42.LRH vada direktors, kuru ieceļ Landtag uz 12 gadiem; atkārtota iecelšana nav atļauta. LRH ir atbildīga par Zalcburgas federālās zemes, citu tās kontrolē esošu juridisku personu, publiska finansiālā atbalsta saņēmēju un pašvaldību ar mazāk nekā 10 000 iedzīvotājiem pārvaldības uzraudzību. LRH revīzijās īpaša uzmanība tiek pievērsta likumu ievērošanai, datu pareizam aprēķinam un valdības biroja finanšu pārvaldības ekonomiskajai efektivitātei un lietderīgumam. LRH sagatavotajos ziņojumos tiek ietverti galvenie konstatējumi, ierosinājumi un ieteikumi. Var tikt sagatavots arī pēcpārbaudes pārskats par to, vai attiecīgās vienības patiešām ir īstenojušas šos ierosinājumus un ieteikumus. Tomēr LRH nav iespējas nodrošināt šo ierosinājumu un ieteikumu īstenošanu, jo LRH galvenais spēks slēpjas tās ziņojumu plašajā pieejamībā. 43.Landtag izvirza pavalsts valdību, kuru vada pavalsts gubernators (Landeshauptmann) un kurai pieder izpildvara. Zalcburgas federālajā zemē pavalsts valdību veido septiņi locekļi, katrs no tiem ir (politiski) atbildīgs par atsevišķām valdības biroja nodaļām. Proti, pavalsts valdības loceklis, kas ir atbildīgs par finanšu jautājumiem (Finanzreferent), ir augstākā lēmumu pieņemšanas persona attiecībā uz finanšu lietām un ir atbildīgs par to, lai nodrošinātu savas kompetences jomas pareizu darbību un uzņemtos galveno atbildību par visām pavalsts finanšu pārvaldības darbībām, to izpildi un rezultātiem. 44.Turklāt pavalsts valdība, saņemot federālās valdības apstiprinājumu, ieceļ Landesamtsdirektor, kas ir Zalcburgas federālās zemes valdības biroja vadītājs. Zalcburgas federālās zemes valdības birojs ir Zalcburgas federālās zemes administratīvais atbalsts, un to veido vairākas nodaļas, tostarp Abteilung 8: Finanz– und Vermögensverwaltung (turpmāk “Finanšu nodaļa”). Turklāt ģenerāldirektorātā (Landesamdirektion) ietilpst arī Iekšējās revīzijas nodaļa (Interne Revision) un Centrālā nodaļa (Stabstelle). 45.Budžeta vienība (Referat 8/02 — Budgetangelegenheiten), kurai bija būtiska nozīme konkrētajos notikumos (sk. 2.2. un 2.3. iedaļu), ir Finanšu nodaļas vienība. Cita starpā minētā vienība bija atbildīga par vidēja termiņa un ilgtermiņa finanšu plānošanu, kā arī par parādu un ieguldījumu pārvaldību. Turklāt Budžeta vienībai bija liela ietekme uz finanšu aktīvu un veikto finanšu darījumu grāmatvedības uzskaiti ārpusbudžeta kontos (Voranschlagsunwirksame). Līdz 2012. gada jūlijam minētai vienībai bija vadītājs, viens darbinieks un viens sekretārs. 46.Turklāt saistībā ar Zalcburgas federālās zemes finanšu pārvaldību 2007. gadā tika izveidota Finanšu konsultatīvā padome (Finanzbeirat) ar mērķi uzraudzīt un noteikt Finanšu nodaļas stratēģiju. Šai konsultatīvajai padomei nebija lēmumu pieņemšanas pilnvaru, un tā galvenokārt bija atbildīga par Zalcburgas federālās zemes finanšu un riska stratēģijas gada pārskatu, jo īpaši par riska limitu atbilstības novērtēšanu attiecībā uz riska uzņemšanās spēju un citu riska limitu ieviešanas piemērotību. Budžeta vienības sagatavotā informācija bija valdes apspriežu pamatā. Valdē līdz ar Finanšu nodaļas vadītāju, kas to vadīja, bija arī divi konsultanti no privātā sektora un divi Budžeta vienības darbinieki (kuriem nebija balsstiesību). 47.Visbeidzot, Finanšu nodaļā bija iekļauta Grāmatvedības vienība (Referat 8/04 — Landesbuchhaltung), kas bija atbildīga par budžeta kontu (Voranschlagswirksame), kā arī ārpusbudžeta kontu (Voranschlagsunwirksame) ierakstīšanu. Līdz 2007. gada sākumam minētā vienība bija nodaļa (Abteilung 14 —Landesbuchhaltung). 2.2.1.Pilnvaru piešķiršana 48.Landtag 2006. gadā pieņēma pavalsts budžeta likumu, kura IV pantā teikts, ka “pavalsts valdība ir pilnvarota nodrošināt pašreizējo pieprasījumu pēc naudas, izmantot paredzētās rezerves, aizņemties naudu radušos parādu segšanai un veikt darījumus ar atvasinātiem finanšu instrumentiem papildu ienākumu gūšanai, ja no šīm darbībām pavalstij ir ekonomisks labums; tas attiecas arī uz Landeswohnbaufonds finanšu aktīvu efektīvo pārvaldību.” Saskaņā ar Komisijai sniegto informāciju minētā tiesību norma tika ieviesta pēc īpaša Budžeta vienības vadītājas pieprasījuma un Landtag piekrita šim pieprasījumam V . 49.Turklāt RH ziņojumā tika konstatēts, ka jau 2002. gadā Budžeta vienībai de facto bija piešķirtas visas pilnvaras izmantot Zalcburgas federālās zemes finanšu resursus, kā arī pilnvaras saistībā ar Landeswohnbaufonds ar mērķi gūt ekonomiskas priekšrocības Zalcburgas federālajai zemei. Tolaik Finanzreferent piešķīra Finanšu nodaļas direktoram, Budžeta vienības vadītājai un šīs vienības darbiniekam viena parakstītāja pilnvaras, lai tie varētu iesaistīties finanšu darījumos, izmantojot Salzburger Landes - Hypothekenbank AG (SLH) pakalpojumus saistībā ar daudzām operācijām. Turklāt 2003. gada 6. februārī Finanzreferent piešķīra tām pašām personām pilnvaras noslēgt paaugstināta riska finanšu darījumus ar kredītiestādēm uz neierobežotu laiku un par neierobežotām summām. Šīm trijām personām tika piešķirtas arī pilnvaras atvērt un slēgt bankas kontus. Šīs pilnvaras bija spēkā līdz 2012. gada jūlija vidum, kad toreizējais Zalcburgas federālās zemes Finanzreferent anulēja Budžeta vienības vadītājas pilnvaras. 50.Turklāt Komisijas izmeklēšanas laikā valdības biroja amatpersonas paskaidroja, ka Budžeta vienības vadītājai īpaši piešķirtās pilnvaras nekad netika apšaubītas sakarā ar viņas labo reputāciju VI . 51.Zalcburgas federālās zemes finanšu pārvaldības pamatnostādnēs, kuras izstrādāja Finanzreferent un kuras ir spēkā no 2007. gada 4. jūnija, ir arī noteikts, ka finanšu ieguldījumi atvasinātos instrumentos ir paredzēti ne tikai tādēļ, lai varētu ietaupīt uz procentu izdevumiem, bet arī tādēļ, lai valdībai nodrošinātu papildu ienākumus. 2.2.2.Iekšējā uzraudzība 52.Izdodot 2004. gada 2. februāra dienesta dokumentu, Zalcburgas federālās zemes Finanzreferent pieņēma lēmumu par to, ka, sākot no minētās dienas, Budžeta vienība pārtrauks iesniegt Voranschlagsunwirksame pārskatus Grāmatvedības vienībai un jo īpaši pārtrauks ziņot par finanšu ieguldījumiem, kurus Budžeta vienība veic saistībā ar VuF (Versorgungs- und Unterstützungsfonds, Zalcburgas federālās zemes pensiju nodrošinājuma fonda) pārvaldību. Tomēr — kā apstiprinājās Komisijas izmeklēšanas laikā — informācija, kas Budžeta vienībai bija jāsniedz Grāmatvedības vienībai, bija “vajadzīga, lai veiktu pareizu grāmatvedības uzskaiti VII ”. 53.Minēto lēmumu daļēji grozīja tikai 2008. gadā. Tomēr, kā 2016. gada 28. septembrī Komisijas izmeklēšanas laikā norādīja Zalcburgas federālās zemes valdības birojs, “(..) uz dažiem darījumiem joprojām neattiecās ziņošanas pienākums” pat pēc 2008. gada. 54.Saskaņā ar paziņojumu, kas sniegts Komisijas izmeklēšanas laikā, 2004. gada lēmums bija vajadzīgs, ņemot vērā to, ka ieguldījumi, ar kuriem nodarbojas Budžeta vienība, proti, saistībā ar VuF, tolaik Zalcburgas federālajai zemei nodrošināja ievērojamus ienākumus VIII , un šajos sarežģītajos darījumos Budžeta vienībai bija jāspēj ātri reaģēt IX . Turklāt šo darījumu sarežģītības dēļ Grāmatvedības vienības darbinieki nebija spējīgi tos uzraudzīt X . 55.Turklāt Komisija konstatē ne tikai to, ka Budžeta vienība bija atbrīvota no pienākuma ziņot Grāmatvedības vienībai, bet arī to, ka Budžeta vienības vadītāja deva norādījumus Grāmatvedības vienības darbiniekiem. Šīs organizatoriskās struktūras paredzamās sekas bija tādas, ka Grāmatvedības vienība būtu pieņēmusi šos iesniegtos datus. XI 56.Turklāt Komisija konstatē, ka Zalcburgas federālās zemes valdības biroja, jo īpaši Finanšu nodaļas, sagatavotā iekšējā grāmatvedības uzskaite un publiskie konti, sākot no 1999. gada, bija atbrīvoti no uzraudzības, ko veic Iekšējās revīzijas nodaļa XII . Saskaņā ar RH teikto minētais stāvoklis bija “pretrunā parastajiem pavalsts pārvaldes noteikumiem” un galu galā “finansiāli attiecīgajās jomās veicināja nopietnas kontroles nepilnības”. 57.Apkopojot sacīto, Zalcburgas federālās zemes Budžeta vienībai piešķirto pilnvaru palielināšana nav notikusi paralēli minētās vienības darbības uzraudzības palielināšanai. Patiesībā Budžeta vienībai piešķirto pilnvaru palielinājumu drīzāk pavadīja tas, ka minētai vienībai tika samazināti ziņošanas pienākumi attiecībā pret citām Zalcburgas federālās zemes valdības biroja vienībām. 2.2.3.LRH īstenotā uzraudzība

58.LRH cita starpā ir atbildīga par Zalcburgas pavalsts valdības un tās fondu finanšu pārvaldības revīziju, īpašu uzmanību pievēršot atbilstībai tiesību aktiem un pareizam rādītāju aprēķinam. Tomēr izrādās, ka LRH laikposmā no 2002. gada līdz 2012. gadam nekad nav veikusi detalizētu Zalcburgas federālās zemes Finanšu nodaļas (un finanšu pārskatu) revīziju XIII . 59.Saskaņā ar pašreizējā un bijušā LRH vadītāja teikto šādas detalizētas Zalcburgas federālās zemes finanšu pārvaldības revīzijas netika veiktas, jo trūka darbinieku, nepietika resursu XIV un toreizējie darbinieki nebija īpaši mācīti, kā pārbaudīt minētos darījumus XV . 60.Tomēr, kā redzams no LRH revīzijas ziņojumiem attiecībā uz Zalcburgas federālās zemes finanšu pārskatiem (“Rechnungsabschluss”) par 2008.–2011. gadu, tās secinājums nemainīgi palika tāds pats: “LRH veiktajās pārbaudēs atklājās, ka grāmatvedības uzskaite un finanšu pārskati ir pienācīgi veikti un pilnīgi. Skaidrās naudas atlikums ir pareizs un pierādīts ar bankas izrakstiem”. Tomēr Komisija secināja, ka salīdzināšana ar bankas izrakstiem faktiski nav veikta XVI . Tādējādi LRH ziņojumu nobeigumā minētais apgalvojums nebija pareizs. 61.Visbeidzot, Komisija saprot, ka tolaik šādas detalizētas Zalcburgas federālās zemes finanšu pārvaldības revīzijas neietilpa arī Landtag steidzamo jautājumu lokā XVII . 2.3.Zalcburgas federālās zemes finanšu pārvaldība laikposmā no 2002. gada līdz 2012. gadam 62.Šajā iedaļā izklāstīti vairāki pārkāpumi, kas izdarīti Zalcburgas federālās zemes finanšu pārvaldībā laikposmā no 2002. gada līdz 2012. gadam, pievēršot īpašu uzmanību Zalcburgas federālās zemes Finanšu nodaļas, jo īpaši Budžeta vienības, būtiskajai nozīmei šajos notikumos. Turklāt šīs iedaļas mērķis ir noskaidrot citu reģionālo un pavalsts institūciju līdzdalību Zalcburgas federālās zemes uzraudzībā, finansēšanā, kā arī nacionālo kontu apkopošanā. 2.3.1.Četru acu princips 63.Četru acu princips ir uzskaites pamatprincips, kas paredz, ka jebkura konkrēta darbība, t. i., lēmums, darījums utt., ir jāapstiprina vismaz diviem cilvēkiem, lai tā tiktu paveikta. Šo kontroles mehānismu izmanto, lai atvieglotu pilnvaru deleģēšanu, palielinātu pārredzamību un liegtu personai, kura rīkojas viena pati, apkrāpt organizāciju. 64.Kā minēts iepriekš, 2002. gadā Finanzreferent piešķīra trim Finanšu nodaļas darbiniekiem viena parakstītāja pilnvaras iesaistīties finanšu darījumos ar SLH. Turklāt šīs pilnvaras 2003. gadā tika paplašinātas uz neierobežotu laiku, neparedzot nekādus ierobežojumus attiecībā uz summām, darījumu skaitu vai kredītiestādēm, ar kurām viņi var sadarboties. 65.Kā jau minēts iepriekš, 2004. gadā ar Finanzereferent izdotu dienesta dokumentu Budžeta vienība tika atbrīvota no pienākuma sniegt jebkādu informāciju Grāmatvedības vienībai. Minētais lēmums būtiski kaitēja četru acu principa ievērošanai, ņemot vērā to, ka Budžeta vienība Zalcburgas federālās zemes vārdā veica ļoti daudz finanšu darījumu. Sakarā ar to, ka pirms diviem gadiem bija piešķirtas viena parakstītāja pilnvaras, minētais dienesta dokuments nozīmēja, ka finanšu darījumus otrreiz iekšēji nepārbauda nedz Budžeta vienība, nedz arī vienība, kas ir atbildīga par Zalcburgas federālās zemes galīgo pārskatu apkopošanu. Turklāt Komisijas izmeklēšanas laikā kļuva skaidrs, ka Budžeta vienības vadītāja varēja iejaukties grāmatvedības uzskaitē. 66.Ja 1999. gadā Iekšējās revīzijas nodaļa ar dekrētu nebūtu atbrīvota no Finanšu nodaļas uzraudzības, visticamāk, ka tā būtu spējusi norādīt uz šīm iekšējās kontroles procedūru nepilnībām. 67.Lai gan beidzot 2008. gadā 2004. gada dienesta dokumentā minētais lēmums tika mainīts, ziņošanas pienākums joprojām neattiecās uz vairākiem darījumiem, jo īpaši darījumiem starp Zalcburgas federālās zemes pamatbudžetu un fondiem, proti, VuF un Landeswohnbaufonds, kā arī visiem darījumiem, kas uzrādīti ārpusbudžeta kontos (Voranschlagsunwirksame) (sk. 2.3.3. iedaļu). 68.Turklāt Budžeta vienības vadītāja vienlaicīgi bija atbildīga arī par Landeswohnbaufonds finanšu jautājumiem XVIII , un tas nozīmēja, ka, ja starp abām institūcijām tika veikti darījumi, Zalcburgas federālās zemes Budžeta vienības vadītāja bija vienīgā iesaistītā persona, kura rīkojas un ierakstīja summas abu pušu vārdā. Minētais stāvoklis arī bija skaidrs četru acu principa pārkāpums. 69.Visbeidzot, vairāki Zalcburgas federālās zemes valdības biroja apgalvojumi norāda uz to, ka četru acu princips netika ievērots arī informācijas plūsmu pārskatā. 70.Tādēļ Komisija secina, ka vēlākais kopš 2002. gada Zalcburgas federālajā zemē vairākos aspektos saistībā ar Zalcburgas federālās zemes finanšu pārvaldību netika ievērots četru acu princips. Minētais princips ir īpaši svarīgs pareizas finanšu pārvaldības nodrošināšanai. Komisija uzskata, ka tas, ka Zalcburgas federālā zeme neievēroja minēto principu, ir nopietna nolaidība. 2.3.2.Parakstu viltošana un dokumentācijas falsificēšana 71.Komisijas izmeklēšanas laikā Zalcburgas federālās zemes valdības birojs informēja Komisiju, ka iepriekš minētā Budžeta vienības vadītāja ir viltojusi daudzus parakstus un ka tās ir tiešas 2008. gada dienesta dokumenta sekas, kas radīja vajadzību, lai atsevišķus finanšu darījumus parakstītu divi darbinieki XIX . 72.Turklāt pēc aicinājuma paskaidrot, kā bija iespējams noslēpt vairākus bankas kontus no RH, kad minētā iestāde veica Zalcburgas federālās zemes valdības biroja revīzijas (sk. 2.3.3. iedaļu), Zalcburgas federālās zemes valdības birojs paskaidroja, ka Budžeta vienības vadītāja falsificēja arī protokolus un finanšu pārskatus XX . 73.Falsificēti bija arī ziņojumi, kas izstrādāti, pamatojoties uz Budžeta vienības sagatavoto informāciju, kuru Finanšu nodaļa iesniedza Finanzbeirat. Komisija konstatēja, ka minētā falsificēšana, iespējams, ir sākusies no 2005./2006. gada XXI . 2.3.3.Ārpusbudžeta konti

1. diagramma. Naudas plūsmas Zalcburgas federālās zemes valdības biroja kontos (milj. EUR) 74.Šā ziņojuma 1. diagrammā norādītas valdības biroja grāmatvedībā ierakstītās naudas plūsmas attiecībā uz budžeta kontiem (voranschlagswirksame Gebarung) un ārpusbudžeta kontiem (voranschlagsunwirksame Gebarung) par 2006.–2011. gadu. Kā paskaidrots iepriekš, analizējamajos gados par ierakstu veikšanu voranschlagswirksame atbildīga bija Grāmatvedības vienība, bet par ierakstu veikšanu voranschlagsunwirksame — Budžeta vienība, lai gan principā abu kontu datu uzskaitei vajadzēja būt tikai Grāmatvedības vienības pārziņā. 75.Kā var redzēt šajā diagrammā vismaz par 2006.–2011. gadu, līdzekļu ieplūdes (EIN) un līdzekļu aizplūdes (AUS) pieaugums ārpusbudžeta kontos bija ievērojami lielāks nekā līdzekļu ieplūdes un aizplūdes pieaugums budžeta kontos. 76.Pamatojoties uz Zalcburgas federālās zemes valdības biroja apgalvojumiem, Komisija secina, ka Zalcburgas federālās zemes valdības biroja Finanšu nodaļa sāka slēpt banku kontus, izmantojot voranschlagsunwirksame, sākot no 2003. gada XXII . Lai gan šajos kontos būtu jāiekļauj tikai pārejas posteņi (plūsmas), tajos iekļāva arī uzkrātos aktīvus un saistības XXIII XXIV , t. i., iespējams, sākot no 2003. gada, Zalcburgas federālās zemes parāds tika slēpts, izmantojot minēto uzskaites shēmu. 77.Neatkarīgi no voranschlagsunwirksame ievērojamā apjoma laikposmā no 2002. gada līdz 2012. gadam Zalcburgas federālās zemes Grāmatvedības vienība neuzraudzīja šos kontus efektīvi un produktīvi XXV . Šķiet, ka tad, ja Grāmatvedības vienība būtu pareizi uzraudzījusi šos kontus, minētie pārkāpumi, iespējams, būtu atklāti līdz 2012. gadam. 78.Turklāt šie pārkāpumi bija iespējami tikai tāpēc, ka Budžeta vienības vadītāja nesniedza visu to informāciju, ko RH pieprasīja saistībā ar revīzijām XXVI . 79.Visbeidzot, voranschlagsunwirksame tika ierakstītas arī procentu maksājumu plūsmas, kas saistītas ar minētajiem finanšu instrumentiem, tādēļ tās nebija redzamas Zalcburgas federālās zemes finanšu pārskatos XXVII . 80.Šā ziņojuma 2. tabulā norādīti Austrijas nacionālajos kontos maksājamie un saņemamie procenti, kurus STAT norādīja Komisijai (Eurostat) iesniegtajos pārskatos. 2. tabula. Zalcburgas federālās zemes saņemamie un maksājamie procenti par 2002.–2012. gadu 81.Pirmkārt, Komisija saprot, ka STAT būtu jāpārskata maksājamie procenti kopā ar parāda korekcijām vismaz par 2010. un 2011. gadu (sk. 1. tabulu). Vēstulē, ko STAT nosūtīja Eurostat 2014. gada 28. martā, attiecībā uz 2010. un 2011. gada korekcijām tika norādīts: “No mūsu divpusējām sanāksmēm ar Zalcburgas federālās zemes amatpersonām ir pilnīgi skaidrs, ka papildu resursi iepriekšējo gadu sīkākai precizēšanai netiks piešķirti. Tas nozīmē, ka mūsu aplēses paliks nemainīgas.”. 82.Turklāt Komisija, ņemot vērā faktu, ka tika konstatēts, ka to gadu parāds, kas ir pirms 2010. gada, ir novērtēts par zemu, saprot, ka tādēļ arī maksājamie procenti un Austrijas valdības budžeta deficīts par šiem gadiem var būt atspoguļoti nepareizi. 2.3.4.OeBFA aizdevumi Zalcburgas federālajai zemei 83.Kā redzams 1. tabulā, sākot no 2006. gada, Zalcburgas federālā zeme sāka saņemt finansējumu, izmantojot OeBFA aizdevumus. Kā tika secināts no STAT sniegtajiem datiem, līdzekļi, kurus OeBFA aizdeva Zalcburgas federālajai zemei un kuru galīgais saņēmējs bija Landeswohnbaufonds, Zalcburgas federālās zemes bilancē tika ierakstīti pozīcijā Voranschlagsunwirksame Erläge. 84.Sanāksmē, kas notika 2010. gada 8. septembrī starp STAT un Zalcburgas federālās zemes valdības biroja Budžeta vienību, STAT paskaidroja, ka visi OeBFA aizdotie līdzekļi būtu jānorāda pārskatos EKA un EDP vajadzībām, jo tas skar federālās valdības aizdevumu aktīvus un pavalsts valdības aizdevumu saistības. Minētā datu de facto ierakstīšana izraisītu arī Finanzschulden pieaugumu, kā definēts saskaņā ar Austrijas valsts uzskaites pamatnostādnēm. Turklāt STAT informēja Zalcburgas federālās zemes Budžeta vienību, ka Voranschlagsunwirksame ir paredzēti, lai iekļautu tikai pārejas posteņus (darījumus, plūsmas), nevis “pastāvīgus” aktīvu un saistību uzkrājumus. 85.To līdzekļu lielākās daļas ierakstīšanu Voranschlagsunwirksame Erläge, kas tālāk aizdoti Landeswohnbaufonds, nevar uzskatīt par nepareiza atspoguļojuma gadījumu, jo STAT veiktās konsolidācijas dēļ tā neietekmēja Austrijas Republikas parādu. Tomēr kopumā tas fakts, ka šis finanšu pārskatu postenis tika izmantots, lai ierakstītu saistību uzkrājumus, atspoguļo kontu pilnīgi nepareizu izmantojumu, un ir pārsteidzoši, ka tik viegli nosakāmu nepareizu izmantojumu nebija atklājusi neviena no uzraudzības iestādēm. 86.Tomēr daļa (EUR 166 miljoni; sk. 2.1. iedaļu) to līdzekļu, kurus OeBFA aizdeva Zalcburgas federālajai zemei, faktiski netika norādīta nevienā bilances postenī. Lai gan STAT atbilstīgi savai konsolidācijas praksei iekļāva šīs summas Austrijas Māstrihtas parādā, šo summu iztrūkums Zalcburgas federālās zemes valdības biroja bilancē ir pielīdzināms gadījumam, kad Zalcburgas federālās zemes valdības birojs sniedz nepatiesas ziņas Austrijas statistikas un uzraudzības iestādēm. 87.Turklāt būtu jānorāda, ka konsolidācijas prakse nav saistīta tikai ar pašu ticamāko datu izmantošanu tajā brīdī, kad tiek atklātas būtiskas pretrunas, kā to darīja STAT šo gadu laikā. Konsolidācijas paraugpraksei būtu jāietver arī atbilstošo iestāžu informēšana par šādu neatbilstību pastāvēšanu, ņemot vērā to, ka nepareizs atspoguļojums vienā postenī var nozīmēt nepareizu atspoguļojumu citos posteņos. 88.Arī OeNB ir informējusi Komisiju, ka OeNB prakse saistībā ar finanšu kontu apkopošanu ietvēra tādu aizdevumu jēldatu salīdzināšanu, kas saņemti no OeBFA kopā ar apkopoto informāciju, kā to norādījusi STAT XXVIII . Konsolidācijas paraugpraksei būtu jāietver nevis vienas jēldatu kopas, bet divu neatkarīgu jēldatu kopu salīdzināšana ar rezultātu, kas izriet no tiem pašiem datiem. Ja tiek salīdzināta viena jēldatu kopa, nav ticams, ka parādīsies pretrunas, jo viena datu kopa ir iegūta no otras.

89.Komisijai joprojām nav skaidra LRH nozīme OeBFA aizdevumu ierakstīšanā un izmantošanā. No vienas puses, OeBFA ir norādījusi, ka par šo līdzekļu informācijas salīdzināšanu ir atbildīga LRH XXIX , bet, no otras puses, LRH ir paziņojusi, ka minētā salīdzināšana ir OeBFA pārziņā XXX . Tādējādi Komisija secina, ka laikposmā no 2006. gada līdz 2012. gadam nedz OeBFA, nedz LRH neuzraudzīja šo līdzekļu izmantošanu vai šādu līdzekļu ierakstīšanu Zalcburgas federālās zemes valdības biroja kontos. 90.Turklāt 2012. gada 12. oktobrī pēc tabulas saņemšanas no STAT, kurā norādīts Zalcburgas federālās zemes parāds, sākot no 2011. gada, kā to apkopojis STAT (sk. 1. tabulas 3. rindu), RH pieprasīja papildu informāciju par EUR 1,050 miljardu lielo “fondu” parādu, aicinot norādīt konkrētāk, uz kuriem fondiem STAT atsaucās. Lai gan — kā paskaidrots šajā iedaļā — šie aizdevumi būtu jāreģistrē Zalcburgas federālās zemes bilancē kā Zalcburgas federālās zemes parāds, šajā jautājumā Komisija nav saņēmusi informāciju par turpmāku korespondences apmaiņu starp abām struktūrām, t. i., Komisija nav informēta par to, vai RH, saskaroties ar Zalcburgas federālās zemes kontu nepareizu izmantošanu, turpināja apspriest šo jautājumu ar STAT vai Zalcburgas federālās zemes valdības biroju. 91.Kā minēts iepriekš, STAT veiktās standarta konsolidācijas procedūras dēļ OeBFA aizdevumu nepareiza atspoguļošana neietekmēja Austrijas Republikas parādu. Tomēr ir svarīgi uzsvērt, ka, ja statistikas un uzraudzības iestādes pievērstu lielāku uzmanību un laikus aktīvi kontrolētu šīs neatbilstības, tas automātiski ļautu veikt Zalcburgas federālās zemes valdības biroja finanšu pārskatu kopuma rūpīgāku un dziļāku analīzi. Tādējādi šāda rīcība noteikti jau agrāk būtu ļāvusi atklāt datu nepareizu atspoguļojumu pārskatos, ņemot vērā, ka — kā paskaidrots 2.3.3. iedaļā — Zalcburgas federālās zemes parāds bija noslēpts ārpusbudžeta kontos. Kā konstatēts šajā ziņojumā, attiecībā uz ārpusbudžeta kontiem nekad nav veikta izsmeļoša analīze. 2.3.5.Vērtspapīru (saistību) ierakstīšana 92.STAT 2011. gadā informēja OeNB, ka Zalcburgas federālās zemes valdības birojs ir aizņēmies naudu, 2010. gadā pārdodot obligācijas EUR 300 miljonu apmērā. Kā ir iekšēji apspriedusi STAT, šie vērtspapīri nebija redzami Zalcburgas federālās zemes valdības biroja kontos, kas paziņoti STAT. Lai gan Zalcburgas federālās zemes bilancē (jebkurā saistību postenī) šāda summa nebija norādīta, STAT pieņēma lēmumu izmantot OeNB tiešo datu avotu un iekļaut šo summu Zalcburgas federālās zemes parādā. 93.Kad RH veica izmeklēšanu par atšķirībām starp Zalcburgas federālās zemes norādīto parādu (Finanzschulden) un STAT sagatavoto tabulu, kurā norādīti visu federālo zemju (Länder) parādi, STAT paskaidroja RH, ka cita starpā atšķirība ietver EUR 300 miljonus saistībā ar vērtspapīriem, “kurus mēs nekur Rechnungsabschluss neatradām”. 94.Šis STAT skaidrojums varētu pamatot tūlītējus RH pēcpārbaudes pasākumus, piemēram, jaunas revīzijas procedūras sākšanu. Komisija nav informēta par to, ka RH veica kādu tūlītēju un steidzamu pēcpārbaudi saistībā ar šo jautājumu. 2.3.6.Atvasinātie finanšu instrumenti 95.Rakstiskajos apsvērumos par Komisijas provizoriskajiem konstatējumiem Austrija apgalvo, ka saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 479/2009 saistības, kas izriet no atvasinātajiem finanšu instrumentiem, nav valsts parāda daļa. Lai gan šis apgalvojums strictu sensu ir pareizs, iemesls, kāpēc ir būtiski aplūkot jautājumu par atvasinātajiem finanšu instrumentiem, attiecas uz faktu, ka Zalcburgas federālajai zemei bija jāuzņemas parādsaistības, lai finansētu savus ieguldījumus atvasinātos finanšu instrumentos. Tas ir tas pats parāds, kas bija nepareizi atspoguļots Zalcburgas federālās zemes budžeta deficīta un parāda datos. 96.RH 2009. gada jūlijā izdeva revīzijas ziņojumu, kurā veikts federālās valdības un vairāku Länder un Gemeinde finanšu un ieguldījumu salīdzinošs pārskats, īpašu uzmanību pievēršot katrai pārbaudāmajai vienībai, tostarp Zalcburgas federālajai zemei. Minētais revīzijas ziņojums attiecās uz laikposmu no 2002. gada līdz 2006. gadam, taču tika ņemtas vērā arī vairākas būtiskas norises 2007. un 2008. gadā. 97.Tā kopsavilkumā norādīts, ka “Zalcburgas federālā zeme veica liela apjoma un ļoti riskantus darījumus ar atvasinātiem finanšu instrumentiem, visā laikposmā nebūdama pienācīgi informēta par tās finansēšanas attiecīgajiem un vispārējiem riskiem. Aptuveni tikai piecus gadus pēc šādu darījumu sākšanas tika ieviestas sīki izstrādātas rakstiskas pamatnostādnes, kā arī pastāvīga riska analīze un visaptveroši visa portfeļa pārskati. Realizētie bruto ienākumi no atvasināto finanšu instrumentu darījumiem bija EUR 210,38 miljoni, no kuriem EUR 65,04 miljoni tika ieskaitīti pavalsts budžetā.” 98.Faktiski Budžeta vienība veica ieguldījumus atvasinātajos instrumentos saistībā ar Zalcburgas federālās zemes vispārējo politiku, un visas attiecīgās institūcijas bija informētas, ka Budžeta vienība veica ieguldījumus šādos darījumos XXXI . Bija arī zināms, ka šie ieguldījumi ir iekļauti Voranschlagsunwirksamen Gebarung. Neatkarīgi no tā Komisija nav informēta ne par vienas Zalcburgas federālās zemes attiecīgās institūcijas (Landtag, LRH, pavalsts valdības un valdības biroja) centieniem stingri ievērot RH ieteikumus, un tā šajā ziņojumā ir arī secinājusi, ka patiesībā Voranschlagsunwirksamen Gebarung netika efektīvi uzraudzīti. Ja Zalcburgas federālās zemes attiecīgās institūcijas būtu stingri ievērojušas RH ieteikumus par šādu finanšu instrumentu izmantošanas uzraudzību, Voranschlagsunwirksamen Gebarung tiktu efektīvi kontrolēti, bet tas savukārt pavisam noteikti ļautu novērst parāda nepareizu atspoguļojumu pārskatos. 99.Visbeidzot, daļēji ņemot vērā RH ziņojumu plašo pieejamību, daļēji faktu, ka starp OeBFA un Zalcburgas federālo zemi, kā arī citām Länder pastāvēja starpvalūtu mijmaiņas darījumi, Komisija pauž izbrīnu par to, ka nacionālajos kontos nav norādītas visa S.1312 sektora (pavalsts valdības sektora) atvasināto instrumentu plūsmas vai uzkrājumi par analizētajiem gadiem, lai gan OeBFA pavisam noteikti ir informējusi statistikas iestādes par šiem starpvalūtu mijmaiņas darījumiem. 2.4.Laikposmā no 2012. gada maija līdz 2012. gada decembrim notikušo notikumu izklāsts 100.Saskaņā ar iekšējās saziņas informāciju, kurai RH bija piekļuve, un kā apstiprināja Komisija savas izmeklēšanas laikā, kas notika Austrijā 2016. gada 26., 27. un 28. septembrī, notikumi norisinājās šādi: saskaņā ar 2013. gada 9. oktobrī publicēto RH ziņojumu 2012. gada maijā Finanšu nodaļas direktors informēja Personāla nodaļas vadītāju, ka Budžeta vienības vadītāja ir rīkojusies pretēji valdības biroja politikai un dienesta instrukcijām; 2012. gada 17. jūlijā par šo faktu tika informēts Finanzreferent, kas atsauca Budžeta vienības vadītājas pilnvaras veikt darījumus un atcēla vairākus darījumus XXXII . Turklāt, sākot no minētās dienas, Budžeta vienības vadītāja devās atvaļinājumā līdz 2012. gada 12. septembrim; 2012. gada 23. augustā Zalcburgas federālā zeme nosūtīja RH atzinumu par RH pēcpārbaudes ziņojumu. Neviens no iepriekš norādītajiem faktiem nebija minēts šajā Zalcburgas federālās zemes atzinumā, kas iesniegts Austrijas Federālajai revīzijas palātai XXXIII XXXIV ; 2012. gada 1. septembrī Zalcburgas federālās zemes finanšu pārskatu sīkākai izmeklēšanai Finanzreferent un Finanšu nodaļas direktors nolīga jaunu darbinieku;

2012. gada oktobra sākumā Finanšu nodaļas direktors informēja dažus Finanšu nodaļas darbiniekus par to, ka viņu analizētais portfelis patiesībā ir tikai daļa no kopējā portfeļa, t. i., daļa no portfeļa ir bijusi noslēpta XXXV ; 2012. gada oktobra otrajā pusē Finanzreferent un Finanšu nodaļas direktors kopīgi pieņēma lēmumu par ārvalstu valūtā veikto darījumu un citu darījumu izbeigšanu XXXVI . Jaunais darbinieks, kurš pieņemts darbā 2012. gada 1. septembrī, tika pilnvarots veikt šādas darījumu un pozīciju pirmstermiņa atcelšanas. Cita starpā tika atceltas ar Deutsche Bank saistītās atvasināto instrumentu pozīcijas, tādējādi radot Zalcburgas federālajai zemei zaudējumus EUR 56 miljonu apmērā; 2012. gada 23. oktobrī Finanšu nodaļas direktors ziņoja Finanšu konsultatīvajai padomei par papildu finanšu darījumiem, kas līdz šim nebija minēti šai padomei adresētajā vērtspapīru portfeļa pārskatā; 2012. gada novembra sākumā, atbildot uz Finanzreferent, Finanšu nodaļas direktora un LRH vadītāja jautājumiem, Budžeta vienības vadītāja noliedza, ka ir bijusi iesaistīta riskantos darījumos Zalcburgas federālās zemes vārdā. Arī Landtag viņa paziņoja, ka nav iesaistījusies šādos darījumos XXXVII ; 2012. gada 26. novembrī Budžeta vienības vadītāja apstiprināja saviem tiešajiem priekšniekiem, ka ir slēpusi bilances zaudējumus EUR 340 miljonu apmērā saistībā ar finanšu ieguldījumiem, un tādēļ tika atlaista no darba. 101.Preses konferencē, kas notika 2012. gada 6. decembrī, Zalcburgas federālās zemes Finanzreferent, Finanšu nodaļas direktors un LRH vadītājs paziņoja: “Mēs esam tikuši maldināti” (“Wir sind getäuscht worden”). Rezumējot, viņi paziņoja, ka Zalcburgas federālā zeme cieta “tikai grāmatvedības zaudējumus” EUR 340 miljonu apmērā saistībā ar atvasināto finanšu instrumentu ieguldījumiem, proti, slēdzot valūtas un procentu likmes mijmaiņas līgumus. Šajā preses konferencē tika arī skaidri norādīts, ka pavalsts un federālās uzraudzības mehānismi nedarbojās. 102.Tās pašas dienas — t. i., 2012. gada 6. decembra — rītā RH publicēja pēcpārbaudes ziņojumu, par kuru sniedza informāciju preses konferencē. Tā kā no RH tika slēpta būtiska informācija, šajā pēcpārbaudes ziņojumā reālā situācija bija attēlota maldinoši. 103.Tādēļ šķiet, ka no 2012. gada maija līdz decembrim (t. i., vairāk nekā 6 mēnešus) Zalcburgas federālās zemes valdība, kas minētajā posmā bija vismaz daļēji informēta par šiem faktiem, slēpa attiecīgo informāciju, kuru tai bija pienākums sniegt vismaz RH, statistikas iestādēm un, iespējams, citām institūcijām. Toties, sākot no oktobra otrās puses, Zalcburgas federālās zemes administrācija un valdība pēc viena darbinieka ieskatiem pirms termiņa izbeidza veikt aptuveni 300 finanšu ieguldījumus. 104.Tikai 2013. gada 22. janvārī Zalcburgas federālās zemes valdības birojs un STAT oficiāli apsprieda jautājumu par manipulācijām Zalcburgas federālās zemes kontos. 105.Komisija secina, ka to nepareizo un nepilnīgo secinājumu pamatā, kuri tika izdarīti RH 2012. gada pēcpārbaudes ziņojumā, kas beidzot 2012. gada 6. decembrī tika publicēts, bija arī tas, ka laikposmā no 2012. gada maija līdz 2012. gada decembrim Zalcburgas federālās zemes finanšu pārvaldības jomas amatpersonas un valdība slēpa no RH attiecīgo informāciju. 2.5.Laikposms no 2012. gada decembra līdz 2013. gada oktobrim: STAT norādītie fakti 106.Saskaņā ar STAT iekšējās saziņas informāciju un attiecīgo struktūru sniegtajiem pārskatiem, kuriem Komisija varēja piekļūt izmeklēšanas laikā, kas notika Austrijā 2016. gada 26. , 27. un 28. septembrī, ir konstatēts, ka: sakarā ar Zalcburgas federālās zemes 2012. gada 6. decembra preses konferenci STAT kļuva zināms par potenciālajām problēmām ar Zalcburgas federālās zemes datiem XXXVIII ; Komisijas izmeklēšanas laikā STAT norādīja, ka laikposmā no 2012. gada decembra līdz 2013. gada maijam Zalcburgas federālā zeme un STAT nebija apmainījušās ar informāciju par šo jautājumu XXXIX ; no 2012. gada 10. decembra STAT sāka saņemt BMF jautājumus par Zalcburgas federālās zemes kontiem, jo īpaši par tās parādu; 2013. gada 22. janvārī Zalcburgas federālās zemes valdības birojs un STAT apmainījās ar vairākiem elektroniskā pasta ziņojumiem. Vienā no šiem elektroniskā pasta ziņojumiem, STAT norāda: “No savas puses mēs esam ļoti ieinteresēti starpposma ziņojumā par Zalcburgas federālās zemes finansēm, lai gūtu priekšstatu par grozījumiem/korekcijām, kas ir nonākuši līdz mums, vai to, ar kādiem nepareiza atspoguļojuma un manipulāciju gadījumiem mēs esam saskārušies”; 2013. gada 30. janvārī STAT ierosināja organizēt STAT telpās sanāksmi ar Zalcburgas federālās zemes valdības biroju, vienlaikus norādot, ka minētā sanāksme varētu notikt ne agrāk kā 2013. gada marta pirmajā nedēļā; 2013. gada 31. janvārī, izlasot presē par atvasināto finanšu instrumentu intensīvu izmantošanu Austrijas Länder, Eurostat uzņēmās iniciatīvu sazināties ar STAT. Minētajā sarunā apspriestie jautājumi attiecās uz atvasināto finanšu instrumentu vispārīgu uzskaiti nacionālajos kontos. Šajā sakarībā STAT minēja Lejasaustrijas un Zalcburgas Länder kā Länder, kas izmanto šādus finanšu instrumentus. Minētajā sarunā STAT informēja Eurostat par to, ka ar šīm Länder tika organizētas sanāksmes, lai apspriestu vispārējus jautājumus, tostarp jautājumus par atvasināto finanšu instrumentu izmantošanu. Tomēr ne vienā sarunas brīdī netika pieminēta iespējamā Zalcburgas federālās zemes amatpersonu nelikumīgā rīcība vai Zalcburgas federālās zemes operāciju (slēptu bankas kontu vai parāda) nepareizs atspoguļojums pārskatos, vai iepriekš nepareizi atspoguļotie atvasinātie finanšu instrumenti; 2013. gada 5. martā Vīnē notika divpusēja sanāksme starp STAT un Zalcburgas federālās zemes valdības biroju; 2013. gada 27. martā Zalcburgas federālās zemes valdības birojs informēja STAT, ka, ņemot vērā ārēja un neatkarīga privātā revidenta ziņojumu, ir konstatēts, ka Zalcburgas federālās zemes konsolidētās saistības sasniedz EUR 3,507 miljardus, lai gan minētās summas sadalījumu nevarēja iesniegt. Komisija nav informēta ne par vienu konkrētu, steidzamu un samērīgu pēcpārbaudes pasākumu, kas notiek, lai noskaidrotu šo saistību reālo apjomu un raksturu;

2013. gada aprīlī saistībā ar regulāru aicinājumu sniegt paskaidrojumus Eurostat un STAT apsprieda 2013. gada aprīļa EDP paziņojumu par Austriju, un Eurostat atkal uzņēmās iniciatīvu noskaidrot par atvasināto finanšu instrumentu vispārīgo uzskaiti Austrijas Länder. Savās atbildēs uz Eurostat jautājumiem STAT kārtējo reizi nepieminēja iespējamo Zalcburgas federālās zemes amatpersonu nelikumīgo rīcību vai operāciju nepareizo atspoguļojumu pārskatos. Turklāt STAT rakstīja, ka nevar sniegt nekādu kvantitatīvu informāciju, taču nedomā, ka tiks veiktas būtiskas EDP parāda datu korekcijas attiecībā uz atvasināto instrumentu izmantošanu Austrijas Länder; 2013. gada 7. maijā notika sanāksme starp STAT un Zalcburgas federālās zemes valdības biroju. Minētajā sapulcē STAT saprata, ka Zalcburgas federālajā zemē varētu būt problēmas ar atvasināto instrumentu un parāda uzskaiti XL . STAT un Zalcburgas federālās zemes valdības birojs vienojās, ka viss datu kopums par publiskajiem kontiem 2012. gadā būtu jānosūta STAT līdz 2013. gada augusta beigām XLI ; 2013. gadā augustā Zalcburgas federālā zeme nosūtīja STAT tikai datus par plūsmām (nevis uzkrājumiem) XLII ; 2013. gada septembrī STAT, joprojām vēl nesaņēmusi gada datus, EKS/EDP datu apkopošanai izmantoja Zalcburgas federālās zemes iesniegtos ceturkšņa datus XLIII ; visā laikposmā no 2012. gada 6. decembra līdz 2013. gada 9. oktobrim starp RH, kas jau pētīja šo jautājumu, un STAT saziņa nenotika XLIV ; 2013. gada 9. oktobrī RH publicēja ziņojumu Land Salzburg — Finanzielle Lage; 2013. gada 10. oktobrī, t. i., 10 mēnešus pēc tam, kad šis jautājums bija darīts zināms STAT, šis jautājums pirmo reizi tika darīts zināms Eurostat; 2013. gada 11. oktobrī STAT nosūtīja Eurostat savas pirmās piezīmes par 2013. gada 9. oktobrī publicēto RH ziņojumu par Zalcburgas federālās zemes finanšu stāvokli; 2013. gada 21. oktobrī Eurostat publicēja paziņojumu presei par valdības budžeta deficītu un parādu, izsakot atrunu par Austrijas iesniegto datu kvalitāti; 2014. gada 31. martā STAT iesniedza Eurostat 2014. gada aprīļa EDP paziņojumu. Zalcburgas federālās zemes ieguldījuma apjoms Austrijas Māstrihtas parādā par 2012. gadu tika koriģēts, paaugstinot to par EUR 1,192 miljardiem līdz EUR 3,507 miljardiem, t. i., precīzi līdz tai summai, kuru 2013. gada 27. martā Zalcburgas federālās zemes valdības birojs bija paziņojis STAT; 2014. gada 23. aprīlī Eurostat atsauca atrunu par Austrijas datiem. 2.5.1.Komisijas informācija 107.Notikumu hronoloģija norāda, ka STAT informēja Komisiju (Eurostat) par Zalcburgas federālās zemes datu nepareizu atspoguļojumu pārskatos tikai 2013. gada 10. oktobrī. Tomēr ir konstatēts, ka STAT, sākot no 2012. gada 6. decembra, pakāpeniski tika informēta par šiem faktiem. Proti, vēlākais kopš 2013. gada 22. janvāra STAT bija skaidrs, ka Zalcburgas federālajā zemē ir notikusi “datu nepareiza atspoguļošana pārskatos un manipulēšana ar datiem”. 108.Lai gan Austrijas 2017. gada 25. janvāra apsvērumos par izmeklēšanas provizoriskajiem konstatējumiem STAT ir apgalvojusi, ka tā informēja Eurostat par Zalcburgas federālās zemes datu nepareizu atspoguļojumu 2013. gada 31. janvārī, ieraksti liecina, ka šis apgalvojums ir neprecīzs. Pirmkārt, šāda saziņa notika pēc Eurostat iniciatīvas, nevis tāpēc, ka STAT būtu proaktīvi informējusi Eurostat. Arī ieraksti liecina, ka STAT sniegtajā informācijā nebija nekādu datu vai norāžu par iespējamo Zalcburgas federālās zemes amatpersonu nelikumīgo rīcību vai operāciju nepareizo atspoguļojumu pārskatos. Patiesībā tā vienkārši izvērtēja RH 2012. gada 6. decembra preses konferenci — nevis Zalcburgas federālās zemes preses konferenci, kas notika tajā pašā dienā —, kura attiecās uz RH pēcpārbaudes pārskata publicēšanu par atvasināto finanšu instrumentu izmantojumu Austrijas Länder un kurā jau minēto iemeslu dēļ netika sniegtas nekādas norādes vai informācija par datu nepareizu atspoguļojumu Zalcburgas federālajā zemē. 109.Turklāt, pamatojoties uz Zalcburgas federālās zemes valdības biroja sniegto informāciju par neatkarīgas ārējās revīzijas rezultātiem, STAT vēlākais kopš 2013. gada 27. marta bija jāsaprot, ka Zalcburgas federālās zemes parāda līmenis faktiski varētu būt ievērojami lielāks par to, ko STAT bija aplēsusi iepriekš. Ņemot vērā, ka četras dienas vēlāk STAT būtu ziņojusi Eurostat datus saistībā ar 2013. gada aprīļa EDP paziņojumu, Komisija uzskata, ka pēc minētās informācijas saņemšanas no Zalcburgas federālās zemes STAT praktiski bija jāveic tūlītēji un steidzami pēcpārbaudes pasākumi. Šķiet, ka šādi pasākumi netika veikti. Turklāt, lai gan šādā īsā laikposmā nebūtu iespējams veikt visaptverošu šā jautājuma pēcpārbaudi, jo STAT, iespējams, nebija pilnīgi skaidrs, kādi finanšu instrumenti iekļauti šajā summā, Komisija uzskata, ka STAT, ievērojot pienācīgas rūpības principu, bija jāinformē Eurostat par to summu, kuru Zalcburgas federālās zemes valdības birojs paziņoja STAT tūlīt pēc 2013. gada 27. marta. 110.Eurostat informēšana būtu vismaz varējusi palīdzēt abpusēji apspriest šā jautājuma turpmāko risināšanu un — ja nebūtu sīkākas informācijas — to, vai izmantot Zalcburgas federālās zemes iesniegto kvantitatīvo informāciju kā aizstājējvērtību vajadzīgajām Māstrihtas parāda korekcijām, vai arī pastāvošās nenoteiktības dēļ likt Eurostat izteikt atrunu par Austrijas datiem. 111.STAT arguments par to, ka tā bija pilnībā informējusi Eurostat vēlākais no 2013. gada 31. janvāra, ir pretrunā tās apgalvojumam, ka līdz 2013. gada maijam tā nav veikusi informācijas apmaiņu ar Zalcburgas federālo zemi. No otras puses, STAT apgalvojums, ka līdz 2013. gada maijam tā nav veikusi informācijas apmaiņu ar Zalcburgas federālo zemi, neatbilst tai informācijai, ar kuru tā apmainījās ar Zalcburgas federālās zemes valdības biroju vēlākais no 2013. gada 22. janvāra līdz 27. martam. 112.Turklāt pat tad, kad 2013. gada aprīļa EDP paziņojuma laikā tai jautāja par papildu informāciju attiecībā uz atvasināto finanšu instrumentu izmantošanu Austrijas Länder, STAT nolēma nesniegt Eurostat to kvantitatīvo informāciju, ko tā bija saņēmusi no Zalcburgas federālās zemes valdības biroja 2013. gada 27. martā. 113.Visbeidzot, lai gan STAT norāda, ka 2013. gada 7. maijā tā bija atzinusi, ka saistībā ar Zalcburgas federālās zemes EDP parāda pārskatu varētu būt problēmas, tā atkal nolēma nesniegt šo informāciju Eurostat; galu galā šī informācija tika iesniegta tikai 2013. gada oktobrī. 3.Konstatējumu izvērtējums

114.Šajā ziņojumā norādīts, ka Zalcburgas federālajā zemē ilgu laiku notika nopietni pārkāpumi saistībā ar finanšu, kā arī nefinanšu darījumu apkopošanu, kontroli un ziņošanu. Tas, ka netika pildīti publiskā sektora grāmatvedības uzskaites noteikumi, trūka kontroles, netika ievērots četru acu princips, netika pienācīgi paziņoti finanšu un nefinanšu darījumi, tika ignorēti RH ieteikumi, falsificēta dokumentācija, viltoti paraksti, valsts statistikas iestādēm un RH nosūtīta maldinoša informācija, izraisīja finanšu pārskatu nepareizu atspoguļojumu, kas savukārt izraisīja Austrijas parāda datu nepareizu atspoguļojums pārskatos vēlākais no 2008. gada. 115.Finanšu darījumu nepareizs atspoguļojums un banku kontu slēpšana sākās 2003. gadā. Pilnvaru piešķiršana Finanšu nodaļas direktoram un diviem Budžeta vienības darbiniekiem 2002. gadā radīja situāciju, kurā bija iespējams slēgt paaugstināta riska finanšu darījumus un atvērt simtiem bankas kontu, kas bija noslēpti Zalcburgas federālās zemes uzskaites sistēmās. 116.Tajā pašā laikposmā Zalcburgas federālās zemes valdības biroja Iekšējās revīzijas nodaļa un Grāmatvedības vienība tika atbrīvotas — attiecīgi izdodot dekrētu vai paredzot ierobežojumus — no analīzes veikšanas attiecībā uz Budžeta vienības darījumiem un šo darījumu ierakstīšanu finanšu pārskatos. 117.Kā arī laikposmā no 2002. gada līdz 2012. gadam nedz LRH, nedz RH neveica nevienu efektīvu un padziļinātu revīziju attiecībā uz Zalcburgas federālās zemes finanšu kontiem. Proti, šīs iestādes neveica revīziju attiecībā uz voranschlagsunwirksame Gebarung, kuru apmērs — kā norādīts 1. diagrammā un 2.3.3. iedaļā — 2011. gadā, ņemot vērā līdzekļu ieplūdi un aizplūdi, sasniedza vairāk nekā EUR 26 miljardus un kuros de facto iekļāva visus nenorādītos darījumus un uzkrājumus, lai gan principā tajos bija jāiekļauj tikai ārpusbudžeta plūsmas, nevis atbilstīgās Māstrihtas saistības. 118.Šie pārkāpumi tika publiskoti 2012. gadā pēc preses konferences, kuru 2012. gada 6. decembrī organizēja Finanzreferent, Finanšu nodaļas direktors un Zalcburgas federālās zemes LRH vadītājs. Šajā ziņojumā arī norādīts, ka šie fakti varēja būt atklāti agrāk, ja Zalcburgas federālās zemes valdības birojs būtu darījis attiecīgo informāciju pilnībā pieejamu uzraudzības, tiesu un statistikas iestādēm. 119.Turklāt šis ziņojums arī apliecina, ka STAT varēja un tai vajadzēja informēt Komisiju (Eurostat) par šiem faktiem jau vairākus mēnešus iepriekš. 3.1.Secinājumi par galvenajiem izklāstīto notikumu dalībniekiem 120.Galvenie dalībnieki, kas iesaistīti šajā ziņojumā izklāstītajos notikumos, ir valdības birojs, jo īpaši tā Budžeta vienība, pavalsts valdība, Landtag, Zalcburgas federālās zemes LRH, RH, OeBFA, OeNB un STAT. Visu iztaujāto struktūru pārstāvji bija izpalīdzīgi un pilnībā sadarbojās ar Komisijas izmeklēšanas grupu, sniedzot Komisijai visu pieprasīto informāciju, kas bija vajadzīga izmeklēšanai. 121.Tajā, ka vēlākais kopš 2008. gada finanšu un nefinanšu konti tika nepareizi atspoguļoti, galvenokārt būtu vainojams Zalcburgas federālās zemes valdības birojs, kura pārziņā cita starpā ir Iekšējās revīzijas nodaļa, Grāmatvedības vienība un Finanšu nodaļa (jo īpaši Budžeta vienība). 122.No vienas puses, Zalcburgas federālās zemes valdības biroja Iekšējās revīzijas nodaļa nepārbaudīja Finanšu nodaļas iekšējās kontroles procedūras un riska pārvaldību. No otras puses, Grāmatvedības vienība nekontrolēja nedz budžeta kontu, nedz ārpusbudžeta kontu grāmatvedības uzskaiti. 123.Ziņojuma konstatējumi liecina, ka Finanšu nodaļa un jo īpaši Budžeta vienība: ignorēja RH ieteikumus par veiktajiem riskantajiem ieguldījumiem; savas darbības gaitā neievēroja četru acu principu, proti, saistībā ar bankas kontu un citu finanšu pozīciju atvēršanu, kā arī Landeswohnbaufonds finanšu pārvaldību; noslēdzot finanšu darījumus, viltoja parakstus; neievēroja uzskaites pamatprincipus; falsificēja RH nosūtāmos Finanzbeirat sanāksmju protokolus, lai radītu labāku iespaidu par Zalcburgas federālās zemes finansiālo stāvokli; falsificēja RH nosūtāmos finanšu pārskatus saistībā ar RH veicamo Zalcburgas federālās zemes finanšu pārvaldības revīziju; vēlākais kopš 2003. gada slēpa bankas kontus; nepareizi apkopoja Zalcburgas federālās zemes finanšu pārskatus, jo īpaši 2012. gadā attiecībā uz Finanzschulden norādot saistības EUR 874 miljonu apmērā, lai gan faktiskā summa bija EUR 3,507 miljardi; nepareizi attēloja statistikas iestādēm nosūtāmos finanšu pārskatus, tādējādi 2012. gadā noslēpjot EUR 1,192 miljardus lielu parādu;

iesniedza STAT viltotas deklarācijas, jo īpaši attiecībā uz aizņēmumiem, kas veikti, emitējot vērtspapīrus. Turklāt neatlaidīgi apgalvoja STAT, ka šādas finanšu pozīcijas nebūtu jāiekļauj Zalcburgas federālās zemes parādā; vairākus gadus manipulēja ar Zalcburgas federālās zemes kontiem, slēpjot un/vai nepareizi atspoguļojot ieņēmumus, izdevumus, finanšu darījumus, finanšu pozīcijas un naudas plūsmas. 124.Zalcburgas federālās zemes Landtag nozīme izklāstītajos notikumos bija saistīta ar 2006. gada pavalsts budžeta likuma IV panta pieņemšanu, ar kuru būtībā deva atļauju Zalcburgas federālās zemes finanšu pārvaldei iesaistīties paaugstināta riska finanšu darījumos, no kuriem pavalstij būtu sagaidāms ekonomisks labums. Turklāt, kā redzams, Landtag neievēroja RH 2009. gadā sniegtos ieteikumus attiecībā uz paaugstināta riska finanšu darījumiem un nemudināja LRH veikt padziļinātas Zalcburgas federālās zemes kontu revīzijas. 125.Pavalsts valdības un konkrētāk Finanzreferenten nozīme bija daļēji saistīta ar to, ka, sākot no 2002. gada, trim Finanšu nodaļas darbiniekiem tika piešķirtas pilnvaras iesaistīties riskantos ieguldījumos, un daļēji ar to, ka Budžeta vienības darbības tika atbrīvotas no Zalcburgas federālās zemes Iekšējās revīzijas nodaļas pārbaudēm, jo īpaši saistībā ar iekšējo uzskaiti, pavalsts kontiem un iekšējās kontroles procedūrām, un Grāmatvedības vienības pārbaudēm. Turklāt Budžeta vienības vadītājai tika piešķirtas pilnvaras veikt finanšu darījumus Landeswohnbaufonds vārdā, un tas nozīmē, ka ikreiz, kad minētais fonds noslēdza darījumus ar valdības biroju, viena un tā pati darbiniece darbojās abu struktūru vārdā un viņu neuzraudzīja citas fiziskas vai juridiskas personas. Minētās pilnvaras uzskatāmas, iespējams, par vissvarīgāko faktoru, kas veicināja šajā ziņojumā izklāstītās situācijas attīstību. 126.Turklāt no 2012. gada maija līdz decembrim pavalsts valdība un Zalcburgas federālās zemes valdības birojs bija informēti, ka finanšu pārvaldībā ir notikuši minētie pārkāpumi, un bija sākuši šā jautājuma iekšējo izmeklēšanu. Tomēr šīs struktūras neinformēja ne RH, kas tajā laikā beidza veikt Zalcburgas federālās zemes revīzijas ziņojuma pēcpārbaudi, ne tiesas, ne statistikas iestādes par šiem notikumiem un konstatējumiem. 127.Turklāt minētajā laikposmā Zalcburgas federālās zemes valdība nolēma pirms termiņa izbeigt simtiem finanšu ieguldījumu, kas iepriekš kontos nebija uzrādīti. Šo ieguldījumu pirmstermiņa izbeigšanai tika nolīgts bijušais Deutsche Bank darbinieks. Šī pati persona vairākus gadus bija Zalcburgas federālās zemes Budžeta vienības partneris saistībā ar paaugstināta riska ieguldījumiem, kas tika veikti ar Deutsche Bank starpniecību. 128.LRH neveica efektīvu un produktīvu revīziju attiecībā uz Finanšu nodaļas darbībām un tādējādi arī Zalcburgas federālās zemes kontiem. Lai gan tiek apgalvots, ka tajā laikā LRH nebija vajadzīgo resursu, lai veiktu Zalcburgas federālās zemes kontu padziļinātu analīzi, tomēr būtu iespējams veikt dažas vienkāršas pamatpārbaudes, jo īpaši OeBFA sniegtās aizdevumu informācijas un Zalcburgas federālās zemes bilancēs publicētās informācijas salīdzinājumu. Turklāt 2.2.3. iedaļā konstatēts, ka LRH publicētajos ziņojumos par Zalcburgas federālās zemes kontiem 2008.–2011. gadā, tika ietverti vairāki nepareizi pārskati. 129.Kā norādīja STAT attiecībā uz EUR 300 miljoniem vērtspapīros, kas nebija uzrādīti Zalcburgas federālās zemes bilancēs, pēc 2012. gada 31. augusta RH neveica to neatbilstību efektīvu pēcpārbaudi, kuras tā bija konstatējusi Zalcburgas federālās zemes kontos. 130.OeNB, nosūtot Austrijas finanšu kontus, nepaziņoja Komisijai (Eurostat) par atvasinātiem finanšu instrumentiem. Turklāt tās konsolidācijas prakse attiecībā uz finanšu kontiem bija neefektīva. 131.STAT nozīme izklāstītajos notikumos attiecas gan uz tās pienākumiem, kas tai jāveic kā Austrijas galvenajai statistikas iestādei, gan arī uz tās pienākumiem saistībā ar pārskatu iesniegšanu Komisijai (Eurostat). Pirmkārt, vēlākais no 2010. gada STAT atzina, ka Zalcburgas federālās zemes kontos pastāv neatbilstības, kas saistītas ar Zalcburgas federālās zemes bilanču salīdzinājumu ar OeBFA sniegto informāciju par aizdevumiem un OeNB sniegto informāciju no vērtspapīru datubāzes. Lai gan saistībā ar EDP paziņojumiem STAT pareizi izdarīja vajadzīgos grozījumus Zalcburgas federālās zemes valdības biroja sniegtajos datos, Komisija uzskata, ka, ievērojot pienācīgas rūpības principu, bija jāinformē arī citas attiecīgās Austrijas struktūras, jo īpaši BMF un RH. 132.Otrkārt, vēl svarīgāk ir tas, ka, lai gan STAT vēlākais kopš 2013. gada 22. janvāra bija pilnībā informēta par to, ka Zalcburgas federālās zemes kontos ir notikusi datu nepareiza atspoguļošana un manipulēšana ar datiem, tā neinformēja Komisiju (Eurostat) par šiem faktiem nekavējoties. Tādējādi Eurostat, neizsakot atrunu, apstiprināja 2009.–2012. gada datus, kas iesniegti saistībā ar 2013. gada aprīļa EDP paziņojumu, lai gan patiesībā tie bija nepareizi. 4.Secinājumi 133.Pamatojoties uz visiem šajā ziņojumā izklāstītajiem faktiem un argumentāciju, var secināt, ka LRH, Zalcburgas federālās zemes valdības birojs un Zalcburgas federālās zemes valdība, t. i., Austrijas Republikas vispārējās valdības sektora struktūras, nenodrošinot atbilstīgas apkopošanas pārbaudes un ziņošanas procedūras, pieļāva nopietnu nolaidīgu rīcību. Tādējādi minētās struktūras ir veicinājušas to, ka Zalcburgas federālās zemes valdības biroja Budžeta vienība varēja nepareizi atspoguļot un slēpt finanšu darījumus, bet tas savukārt 2012. un 2013. gada EDP paziņojumā ļāva nepareizi atspoguļot Eurostat iesniedzamos faktiskos datus par Austrijas parādu 2008.–2012. gadā, t. i., pēc Regulas (ES) Nr. 1173/2011 stāšanās spēkā. 134.Lai gan iepriekš 3.1. iedaļā izdarītie secinājumi par galvenajiem dalībniekiem varētu norādīt, ka Zalcburgas federālās zemes valdības biroja Budžeta vienībai bija skaidrs nodoms slēpt un falsificēt informāciju, Komisija nekonstatēja, ka šīs darbības tika veiktas ar īpašu nolūku manipulēt ar Komisijai (Eurostat) iesniedzamajiem EDP budžeta deficīta un parāda rādītājiem. Tādēļ Komisija uzskata, ka Zalcburgas federālās zemes valdības biroja Budžeta vienības rīcība ir nopietna nolaidība. 135.Visbeidzot, ziņojumā secināts, ka, lai gan Komisija (Eurostat) tika informēta par šo lietu tikai 2013. gada 10. oktobrī, Austrijas statistikas iestādes zināja par Zalcburgas federālās zemes kontu nepareiza atspoguļojuma iespēju vēlākais kopš 2012. gada 6. decembra. Turklāt ziņojumā secināts, ka gan Austrijas Statistikas iestādei, gan Austrijas Centrālajai bankai bija zināms par Zalcburgas federālās zemes iesniegto datu lielo neatbilstību pirms tā sauktā “finanšu skandāla” nonākšanas atklātībā 2012. gada beigās. 136.Tādējādi dati, ko Austrija nosūtīja Eurostat saistībā ar 2013. gada EDP paziņojumu, bija nepilnīgi, jo netika paziņota ievērojama daļa saistību, bet tas savukārt lika 2014. gada aprīļa EDP paziņojumā koriģēt par 2012. gadu paziņoto valdības Māstrihtas parādu, palielinot to par EUR 1,192 miljardiem, kas atbilst 0,4 % no IKP. 137.Pamatojoties uz šajā ziņojumā sniegtajiem konstatējumiem un ņemot vērā dalībvalsts iestāžu rīcību laikposmā no 2011. gada 13. decembra līdz izmeklēšanas sākšanai 2016. gada 3. maijā, Komisija ir pieņēmusi lēmumu ieteikt Padomei piemērot Austrijas Republikai sodanaudu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1173/2011.



Beigu vēres