[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 14.7.2006

COM(2006) 389 galīgā redakcija

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

RĪCĪBAS PROGRAMMA AR EIROPAS EKONOMIKAS UN MONETĀRĀS SAVIENĪBAS JAUTĀJUMIEM SAISTĪTAS PĒTNIECĪBAS UN ANALĪZES SEKMĒŠANAI

RĪCĪBAS PROGRAMMA AR EIROPAS EKONOMIKAS UN MONETĀRĀS SAVIENĪBAS JAUTĀJUMIEM SAISTĪTAS PĒTNIECĪBAS UN ANALĪZES SEKMĒŠANAI

1. IEVADS

ECOFIN Padomes ziņojumā ,,Par ekonomikas politikas koordināciju” 1999. gada 11. un 12. decembra Eiropadomes sanāksmē Helsinkos (13123/1/99 Rev 1) ir izteikta prasība Ekonomikas un monetārās savienības (EMS) trešajā posmā īstenot efektīvu ekonomikas politikas uzraudzību. Par būtisku šīs prasības īstenošanas priekšnoteikumu Padome uzskata labāku izpratni par ekonomikas attīstību un ar EMS saistītajiem ekonomikas politikas jautājumiem.

Saskaņā ar Līgumu Eiropas Komisijai ir svarīga loma, informējot ES iestādes, dalībvalstis un dažādos ekonomikas pārstāvjus gan par ekonomisko situāciju un tās perspektīvām, gan par ekonomikas politikas pasākumu ietekmi uz EMS darbību. Lai Komisijas dienesti varētu sniegt informētas konsultācijas par EMS ekonomisko attīstību un ekonomikas politikas jautājumiem, ir jāveic rūpīga ekonomiskā analīze un pētniecība – tās nozīme ir nepārvērtējama. Komisija un tās dienesti veic ievērojamu šā analīzes un pētniecības darba daļu, bet daudzpusīgu ieguldījumu šajā jomā dod arī citas institūcijas, piemēram, starptautiskas organizācijas un plašas pētnieku aprindas. Īstenojot rīcības programmu ar EMS jautājumiem saistītas pētniecības un analīzes sekmēšanai, galvenais mērķis ir izveidot platformu, ar kuras palīdzību ārējās pētniecības rezultātus varētu efektīvāk iekļaut Kopienas iestāžu politiskajās diskusijās.

2. VISAPTVEROšA UN INTEGRēTA PIEEJA AR EMS SAISTīTAS PēTNIECīBAS UN ANALīZES SEKMēšANAI

EMS izveide ir saistīta ar ekonomikas politikas lēmumu analītiskās bāzes nostiprināšanu. Turklāt, lai celtu dalībvalstu izpratni par vajadzību pēc labākas ekonomikas politikas koordinācijas, ir jāuzlabo dalībvalstu informētība par EMS politiskajām prasībām.

Lai ar EMS jautājumiem saistītās ārējās analīzes un pētniecības rezultāti dotu vislielāko labumu, ir jāizveido visaptveroša un integrēta pieeja, kas jāizmanto attiecībās, kontaktos un saziņā ar institūcijām, kuras veic šādu analīzi. No vienas puses, šāda nostāja ir vajadzīga, lai pētniecības rezultātus pienācīgi iekļautu dažādo Eiropas institūciju ekonomikas politikas struktūrvienību darbā. No otras puses, šāda nostāja ļauj pētniekiem gūt atgriezenisko saikni no Eiropas Komisijas un citiem ES forumiem, tādējādi palīdzot vadīt un virzīt pētniecību uz jomām, kas ES politikas veidotāju darbā ir vissvarīgākās un produktīvākās.

Atzīstot vajadzību pēc šādas visaptverošas un integrētas nostājas, Eiropas Komisija ir izstrādājusi plašu rīcības programmu, ko īsteno Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts[1]. Daži pasākumi rīcības programmā ir iekļauti, ievērojot konkrētus dalībvalstu lūgumus, bet citu pasākumu pamatā ir Eiropas Komisijas ierosmes. Saskaņā ar rīcības programmu, piemēram, ir izveidota ārējo ekspertu grupa, kas nodarbojas ar eurozonas makroekonomiskās attīstības analīzi un prognožu izstrādi (,,Eiropas Prognožu tīkls”), notiek regulāras un speciāliem tematiem veltītas pētniecības konferences un praktiski un teorētiski semināri, ir izstrādāta Komisijas dienestu apmeklējumu programma vieszinātniekiem, bet, īstenojot pētījumu programmu EMS pētniecības jomā, tiek pasūtīti konkrētiem tematiem veltīti ārējo ekspertu pētījumi.

3. PROGRAMMAS īSTENOšANA

Tālāk ir sīkāk aprakstītas rīcības programmas dažādās sastāvdaļas un programmas papildu pasākumi.

a) Eiropas Prognožu tīkls

Ar iniciatīvu izveidot Eiropas Prognožu tīklu (EPT) 2001. gadā nāca klajā Francija un Vācija. Iniciatīvas mērķis bija pilnveidot eurozonas ekonomiskā stāvokļa un politisko iespēju analīzi un šajā nolūkā iesaistīt ES vadošo pētniecības institūtu tīklu regulāra, neatkarīga ekonomikas perspektīvu un sarežģītāko politisko uzdevumu novērtējuma veikšanā.

Ierosmi plaši atbalstīja Ekonomikas un finanšu komiteja un Eurogrupa, un Komisija saņēma uzaicinājumu sākt šāda tīkla izveidi. Komisija uz šo uzaicinājumu reaģēja pozitīvi un tīkla izveidei laikposmam no 2002. līdz 2004. gadam izvēlējās astoņu, dažādās dalībvalstīs izvietotu pētniecības institūtu kopumu.

Jaunizveidotais pētniecības tīkls 2002. gada pavasarī nāca klajā ar pirmo ziņojumu. Turpmākie pieci tīkla ziņojumi ir nākuši klajā divreiz gadā, pēdējais no tiem ir publiskots 2004. gada rudenī. Šajos ziņojumos līdzās regulārai tirgus konjunktūras analīzei un eurozonas makroekonomiskajām prognozēm ir aplūkoti dažādi ar EMS saistīti temati. Starp aplūkotajiem tematiem var minēt eurozonas darbaspēka izmaksu un ražīguma attīstību, eurozonas makroekonomiskā šoka amortizāciju, ciklisko konverģenci EMS un ES paplašināšanās ekonomisko ietekmi uz EMS.

Kopumā ar EPT saistītā pieredze laikposmā no 2002. līdz 2004. gadam ir bijusi ļoti pozitīva, EPT ziņojumi kā vērtīgs ieguldījums ir papildinājuši Komisijas dienestu veikto eurozonas ekonomiskās attīstības un politisko jautājumu iekšējo analīzi. Ņemot vērā šo kopumā labvēlīgo EPT darbības novērtējumu, Komisija 2005. gada pavasarī sāka jauna EPT izveides procedūru laikposmam no 2005. līdz 2007. gadam. Šoreiz tīkla izveidei bija izraudzīti desmit pētniecības institūti no deviņām dalībvalstīm. Jaunā tīkla pirmais ziņojums ir nācis klajā 2005. gada martā. Ziņojuma speciālais temats bija veltīts grūtībām, ko eurozonas ekonomikai rada uzņēmumu pārvietošana, un tas ir izmantots arī 2005. gada Ekonomikas pārskatā. 2006. gada pavasara pārskata īpašais politikas temats bija jauno dalībvalstu konverģence un integrācija.

Iepazīstināšana ar ziņojumiem parasti notiek EPT rīkotās preses konferencēs, par kuru norises laiku Komisija un tīkls kopīgi vienojas. Ziņojumus nosūta Eiropas Parlamenta ekonomikas un monetāro lietu komisāram un trīs komiteju – Ekonomikas un finanšu komitejas, Ekonomikas politikas komitejas un Ekonomikas un monetāro lietu komitejas – priekšēdētājiem. Ziņojumus var lejuplādēt no EPT tīmekļa vietnes, kas ir pieejama no Komisijas tīmekļa vietnes:(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/efn_en.htm).

Patlaban, 2006. gadā, tiek veikts novērtējums (saistībā ar ekonomikas pētniecības sistēmas un Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta darbības rezultātu vispārējo novērtējumu), lai noskaidrotu, vai EPT iniciatīva ir sasniegusi izvirzītos mērķus, proti, vai tā ir sekmējusi neatkarīgu ES pētniecības institūtu veiktu eurozonas ekonomikas perspektīvu un sarežģītāko politisko uzdevumu novērtējumu. Šā novērtējuma rezultātiem būs svarīga nozīme, pieņemot lēmumu par EPT iniciatīvas turpināšanu pēc 2007. gada vai par EPT darbības pakāpenisku izbeigšanu.

b) Ekonomikas pētniecības konferences un praktiskie semināri un ekonomikas semināru programma

Ekonomikas pētniecības konferenču un praktisko semināru un ekonomikas semināru programmas mērķis ir nostiprināt dialogu Komisijas dienestu un pētniecības aprindu starpā. Šo programmu galvenais mērķis ir iepazīstināt Komisijas dienestu personālu ar svarīgiem oriģināliem, ar EMS jautājumiem saistītiem pētījumiem, kas notiek akadēmijās un citās pētniecības iestādēs. Lai gan programmas galvenā mērķauditorija ir Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta darbinieki, arī citu ģenerāldirektorātu darbinieki ir informēti par pasākumu norisi un viņiem ir dota iespēja apmeklēt gan konferences, gan seminārus.

Ekonomikas pētniecības konferences

Ekonomikas pētniecības konferenču un praktisko semināru un ekonomikas semināru programma ir izstrādāta, lai, paplašinot sadarbību ar ekonomikas pētniecības aprindām, pilnveidotu Komisijas dienestu darba vispārējo kvalitāti. Šajā nolūkā akadēmisko aprindu, starptautisko organizāciju un pētniecības institūtu vadošie ekonomisti tiek mudināti pētniecības konferencēs un Komisijas dienestu darbinieku semināros skaidrot un apspriest ar EMS izveidi un darbību saistīto oriģinālo pētniecības darbu. Šīs programmas ne vien ļauj Komisijas dienestu darbiniekiem gūt labāku priekšstatu par oriģinālā pētniecības darba norisi, bet dod arī iespēju iepazīties ar jauniem risinājumiem un uzzināt jaunu informāciju par Komisijai svarīgiem jautājumiem. Savukārt programmās iesaistītajiem viesiem paveras iespēja apspriest sava zinātniskā darba rezultātus ar Komisijas dienestu personālu un citām ES institūciju amatpersonām un tādējādi gūt labāku priekšstatu par attiecīgās pētnieciskās darbības politisko nozīmi.

Īstenojot Ekonomikas pētniecības konferenču programmu, pēdējos gados ir rīkotas vairākas konferences. Lielākoties šīs konferences ir rīkojuši Komisijas dienestu darbinieki, bet dažas konferences ir organizētas sadarbībā ar citām institūcijām. Atkarībā no konferenču veida tajās ir piedalījušies no 50 līdz 300 dalībniekiem, un aplūkoto tematu loks ir bijis plašs – konferencēs ir apspriesti tādi jautājumi kā, piemēram, aktīvu īpašumtiesību internacionalizācija ES, uzņēmējdarbības ciklu analīzes statistikas instrumenti, vispārējās iedzīvotāju novecošanās ietekme uz ekonomiku un budžetu un Eiropas uzņēmējdarbības ciklu un izaugsmes analīze.

Speciālas konferences ir rīkotas, lai apspriestu Komisijas dienestu publicētus svarīgus analītiskus dokumentus, piemēram, ,,Publisko finanšu ziņojumu” ( Public Finance Report ) vai ziņojumu ,,EMS pieci gadi” ( Five years of EMU ). Sadarbība akadēmisko aprindu un politikas veidotāju starpā palīdz uzlabot savstarpējo izpratni par politikas ierobežojumiem un teorētiskām konsultācijām. Lai celtu attiecīgās politikas ticamību, tādi jautājumi kā ekonomikas pārvaldība ir jāapspriež atklāti.

Ekonomikas semināru programma

Jaunizveidotā Ekonomikas semināru programma (ESP) ar mērķi pastiprināt sinerģiju starp EMS pētniecību Komisijā un ārpus tās ir izstrādāta 2003. gadā. Ar šo jauno pieeju Komisija vēlas piesaistīt akadēmisko aprindu, starptautisko organizāciju, valdību un labāko pētniecības institūtu vadošos ekonomistus. Komisija ielūdz īpaši izraudzītus pētniekus uzstāties semināros un apspriest oriģinālo, Eiropas Ekonomikas un monetārās savienības izveidei un darbībai veltīto pētniecības darbu gan no makroekonomikas, gan no mikroekonomikas viedokļa.

Šīs programmas galvenais mērķis ir pilnveidot Komisijas dienestu darba vispārējo kvalitāti, paplašinot sadarbību ar ekonomikas pētniecības aprindām un tādējādi ceļot Komisijas dienestu zinātības līmeni. Piedaloties programmā, Komisijas dienestu darbinieki var gūt labāku priekšstatu par oriģinālā pētniecības darba norisi, kā arī iepazīties ar jauniem risinājumiem un uzzināt jaunu informāciju par Komisijai svarīgiem jautājumiem. Savukārt programmā iesaistītajiem semināru viesiem paveras iespēja iepazīt Komisijas dienestu darba vidi, kur top politika.

Šo programmu vada galvenokārt Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta konsultantu grupas locekļi. Konsultanti uztur ciešus kontaktus ar pētnieku aprindām un tādējādi var novērtēt ekonomikas pētniecības sasniegumus un izplatīt iegūto informāciju Komisijas dienestu personāla vidū. Programma ir arī vērtīga Komisijas dienestu mācību stratēģijas sastāvdaļa.

Komisijas dienestu vienas dienas apmeklējumā lektori pusotru stundu ilgā seminārā iepazīstina semināra dalībniekus ar savu zinātnisko darbu, bet vēlāk piedalās diskusijās, kurās attiecīgo zinātnisko darbu apspriež ar Komisijas dienestu darbiniekiem. Parasti ar zinātnisko darbu, kas ir semināra pamatā, var iepazīties pirms attiecīgā pasākuma. Saskaņā ar šo programmu 2003. gadā semināros ir uzstājušies 15 lektori, bet 2004. gadā 24 lektori. Vēl 17 lektori tika uzņemti 2005. gadā. Tas nozīmē, ka kopā ar semināriem, kuros uzstājas vieszinātnieku programmas dalībnieki, un citiem – bezmaksas – semināriem nedēļā vidēji notiek viens seminārs.

c) V ieszinātnieku programma

Ar vieszinātnieku programmas (VP) palīdzību Eiropas Komisija cenšas paplašināt Komisijas dienestu darbinieku zināšanas par aktuāliem jautājumiem, uzaicinot akadēmisko aprindu, starptautisko organizāciju, valdību un labāko pētniecības institūtu vadošos ekonomistus īslaicīgi apmeklēt Komisijas dienestus. Šie apmeklējumi parasti ilgst vienu vai divas nedēļas ar iespēju tos pagarināt līdz sešām nedēļām, lai tādējādi būtu iespējams veikt arī padziļinātu analīzi. Šāds laikposms labāk atbilst arī akadēmisko pētniecības institūtu tradicionālo akadēmisko atvaļinājumu ilgumam un tādēļ var vairot potenciālo dalībnieku ieinteresētību.

Apmeklējot Komisiju, vieszinātnieki ir aicināti aktīvi piedalīties Komisijas dienestu darbā, galvenokārt jomās, kas saistās ar pašu zinātnieku pētniecības programmām, apspriesties ar Komisijas dienestu darbiniekiem, kuru darbs arī ir saistīts ar šīm pašām jomām, un sniegt konsultācijas. Turklāt vieszinātnieki ir aicināti uzstāties vienā vai vairākos semināros par tematiem, kas ir saistīti ar viņu pētniecības darbu. Visbeidzot, vieszinātnieki ir lūgti sagatavot semināra darbu, kas veltīts viņu nesen veiktajam oriģinālajam pētniecības darbam un ko vēlāk var publicēt Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta darba dokumentu sērijā ,,Ekonomikas dokumenti” (Economic Papers) .

Vienlaikus ar Ekonomikas semināru programmu arī šīs programmas galvenais mērķis ir pilnveidot Komisijas dienestu darba vispārējo kvalitāti, paplašinot sadarbību ar ekonomikas pētniecības aprindām un tādējādi ceļot Komisijas dienestu zinātības līmeni. Piedaloties programmā, Komisijas dienestu darbinieki var gūt labāku priekšstatu par pētniecības darba norisi, kā arī iepazīties ar jauniem risinājumiem un uzzināt jaunu informāciju par Komisijas dienestiem svarīgiem jautājumiem. Savukārt vieszinātniekiem paveras iespēja praksē iepazīt Komisijas dienestu darba vidi, kur top politika.

VP īstenošana ir sākta 2001. gada oktobrī. Uzaicināto vieszinātnieku skaits ir pieaudzis no 6 vieszinātniekiem 2002. gadā līdz 10 vieszinātniekiem 2003. gadā un līdz 11 vieszinātniekiem 2004. gadā. Vēl 8 vieszinātnieki ir apmeklējuši Komisijas dienestus 2005. gadā. Vieszinātnieku aplūkoto pētniecības tematu loks saistībā ar EMS makroekonomikas politikas jautājumiem ir bijis plašs.

VP ir spējusi piesaistīt virkni ievērojamu zinātnieku. Semināri parasti ir labi apmeklēti, un vieszinātnieku snieguma līmenis ir augsts. Vairums no vieszinātnieku sagatavotajiem semināru darbiem atbilst zinātnisku vai politiski orientētu ekonomikas žurnālu publikāciju standartkritērijiem, un daži darbi ir publicēti arī Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta darba dokumentu sērijā ,,Ekonomikas dokumenti” .

Īstenojot VP, lielākoties ir izdevies nodibināt veiksmīgu saziņu un izveidot efektīvu sadarbību, un dažkārt vieszinātnieku un Komisijas dienestu operatīvo nodaļu starpā ir izveidojušās pat īpašas darba attiecības. Vieszinātnieki ir iesaistījušies konkrētu darba plānu un projektu apspriešanā, kā arī snieguši tiešu ieguldījumu ikgadējā Ekonomikas pārskata nodaļu sastādīšanā, un zinātnieku izvērstie ierosinājumi un apsvērumi parasti ir raduši vietu Komisijas dienestu darbinieku piezīmēs.

d) Ekonomikas pētījumu programma

Ekonomikas pētījumu programma ir vēl viens instruments, ar kura palīdzību Komisijas dienestu darbā tiek iesaistīti ārēji eksperti. Īstenojot šo programmu, akadēmisko institūtu un pētniecības iestāžu kvalificētākie eksperti iesaistās Komisijas dienestiem vajadzīgu pētījumu veikšanā[2].

Pētījumu iniciatori ir operatīvie direktorāti/nodaļas, un pētījumu norisi uzrauga kvalificēts personāls. Ņemot vērā šo pētījumu decentralizēto raksturu, to temati atkarībā no Komisijas dienestu vajadzībām mēdz būt dažādi. Pētījumi var būt saistīti ar konkrētu ekonomikas jautājumu teorētisku un/vai empīrisku analīzi, piemēram, ar turpmākas ekonomiskās integrācijas (finanšu tirgus integrācijas utt.) ietekmes aplēsēm. Komisijas dienestu darbinieki izmanto šo pētījumu rezultātus galvenokārt kā fona informāciju savā ikdienas darbā, bet gadījumos, kad tie var ieinteresēt plašāku sabiedrību, tos publicē Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta publikāciju sērijā ,,Eiropas ekonomika” (European Economy) vai publikāciju sērijā ,,Ekonomikas dokumenti” . Pēdējā laikā šādi pētījumi ir izmantoti, sagatavojot ES Ekonomikas pārskatu (piemēram, ES ražīguma izaugsmes faktori, globalizācijas ietekme) un Publisko finanšu ziņojumu vai pamatojot EMS uzraudzības jautājumu analīzes rezultātus, piemēram, saistībā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta reformu vai ES ekonomisko reformu politiku, piemēram, Lisabonas stratēģiju.

4. PAPILDU PASāKUMI

a) Ārējās datubāzes un cita papildu informācija

Lai būtu iespējams veikt ar EMS saistīto jautājumu analīzi, ir vajadzīgs visaptverošs atbilstīgu, uzticamu un aktuālu statistikas datu un citādas vispārīga rakstura informācijas kopums. Lai varētu veikt novērtējumu, parasti šāda informācija ir vajadzīga valsts, Eiropas un pasaules mērogā. Šāda informācija pārsvarā ir vajadzīga saistībā ar makroekonomikas attīstību, finanšu datiem (dati par finanšu struktūrām, finanšu aktīviem, aktīvu cenām un emisijas apjomiem) un speciāliem datiem par finanšu risku pārvaldību. Finanšu risku pārvaldības dati nozīmē visu veidu informāciju par finanšu institūcijām (galvenokārt tā ir informācija par bilancēm, ieņēmumu deklarācijām un īpašumtiesībām).

Lielāko daļu oficiālo statistikas datu par ES makroekonomikas attīstību rada Eiropas Statistikas sistēma, un šī informācija Komisijas lietotājiem ir ērti pieejama no oficiāliem avotiem. Tomēr Komisijas lietotāju vajadzības ir daudz lielākas par šo visiem pieejamo datu krājumu.

Makroekonomikas dati par valstīm, kas neietilpst ES, ir jāiegūst no citiem avotiem. Attiecībā uz rūpnieciski attīstītām valstīm, kas neietilpst ES, kā būtiskākos informācijas avotus var minēt: i) visus valsts pārskatus par tautsaimniecību kopumā un pa institucionālajiem sektoriem (uzņēmumi, valsts pārvalde, mājsaimniecības, bezpeļņas organizācijas, pārējā pasaule), ii) saimnieciskās darbības rādītājus (uzņēmējdarbības un patēriņa kvalitatīvo rādītāju pārskati, ražošanas, cenu, pasūtījumu reģistru indeksi utt.), iii) darbaspēka tirgus rādītājus (iedzīvotāji, nodarbinātība, bezdarbs, algas utt.).

Finanšu datu jomā būtiska nozīme ir visaptverošiem datiem par 25 valstu ES un ASV, kas parasti nav iegūstami no oficiāliem avotiem. Tas attiecas uz šādiem visu līmeņu datiem: i) ar finanšu struktūrām saistītie statistikas dati (monetārie un finanšu summārie rādītāji, banku aizdevumi, finanšu starpniecības dati, akciju tirgus kapitalizācija utt.), ii) finanšu aktīvu cenas (valūtas tirgus cenas, valūtas maiņas kurss, banku aizdevumu procentu likmes, obligāciju tirgus ienesīgums, akciju tirgus, mājokļu cenas), iii) finanšu aktīvu emisijas dati (obligāciju emisijas reģistrs, ieskaitot informāciju par obligāciju izdevēju, daudzumu, termiņu, procentu kuponu veidu utt., un akciju tirgus pirmā laidiena un papildu piedāvājumiem).

Tāpat kā finanšu dati, arī lielākā daļa finanšu risku pārvaldības datu ir jāiegūst no komerciālām datubāzēm. Šo informāciju par aizdevumu, finanšu ieguldījumu un pasaules mēroga finanšu institūciju potenciālajiem riskiem sniedz daži šauri specializēti uzņēmumi. Šie dati attiecas galvenokārt uz finanšu institūciju bilancēm, ieņēmumu deklarācijām un finanšu institūciju īpašumtiesību informāciju, turklāt ar īpašu analīzes instrumentu palīdzību tiek veikti plaši salīdzinājumi radniecīgās grupās.

Lai gan EMS ekonomiskās attīstības informētas analīzes pamatā ir statistikas dati, pastāv arī plašs analītiskas informācijas klāsts, kas var ievērojami atvieglināt ekonomikas analītiķu darbu. Efektīvi liekot lietā šādu informāciju, nereti ir iespējams ātri novērtēt ekonomikas un finanšu jomas attīstības galvenās iezīmes. Dažkārt piekļuvi analītiskai informācijai piedāvā komerciālās datubāzes, tomēr bieži šāda informācija tiek piedāvāta arī atsevišķi. Tādēļ Komisijas lietotājiem ir lietderīgi kļūt par šādu specializētu informācijas avotu reģistrētiem lietotājiem, jo to izmantošana ļauj visefektīvāk iegūt plašu un steidzamu informāciju par ekonomikas un finanšu jomas attīstību.

b) EMS publikāciju programma

Svarīga Komisijas dienestu ārējo sakaru politikas daļa ir ikgadējā EMS lietām veltīto publikāciju programma. Programmas mērķis ir efektīvi popularizēt regulāro un aktuālo intelektuālo ieguldījumu EMS lietās. Programmas galvenā mērķauditorija ir valsts un starptautiskie ekonomikas institūti un akadēmijas, politikas veidotāji, specializētie mediji un pavairotāji. Programmas izstrāde notiek katru gadu, un tā tiek iekļauta Eiropas Komisijas kopējā regulāro publikāciju programmā ( POP ).

Galvenā EMS lietām veltītā Komisijas dienestu publikāciju sērija ir ,,Eiropas ekonomikas” publikāciju sērija. Pēc 2002. gada reformas šī sērija laika gaitā ir papildināta ar vairākām jaunām publikāciju sērijām, lai elastīgā veidā papildinātu un turpmāk attīstītu šo publikāciju redakcijas virzību un publikāciju apjomu. Svarīgākie sērijas izdevumi, ko papildina ekonomikas politikas tematiskā analīze, ir ,,Ekonomikas politikas svarīgākās pamatnostādnes” ( Broad Economic Policy Guidelines ), gada ziņojums ,,EMS publiskās finanses” ( Public Finances in EMU ), ,,Makroekonomikas prognozes” un ikgadējais ,,ES ekonomikas pārskats”. Laika gaitā ir pārtraukta agrāko publikāciju sēriju izdošana, piemēram, vairs nepublicē euro ieviešanas pamatposma ,,Euro dokumentus” ( Euro Papers ), kas ir aizstāti ar jaunām ekonomikas politikas diskusiju publikācijām, piemēram, ,,Valsts tuvplānā” ( Country Focus ), Ceturkšņa pārskats par eurozonas darbību ( Quarterly Report on the Euro Area ) un Gada pārskats par eurozonas darbību ( Annual Report on the Euro Area ). Tādējādi Komisijas dienestu darbība publikāciju jomā nezaudē elastību un piemērošanās spēju, gādājot par to, lai publikācijas adekvāti atspoguļotu ekonomikas pētniecības jaunākos rezultātus un jauno interešu loku, un zināmos apstākļos sadarbojoties arī ar komerciāliem izdevējiem.

Lai atvieglinātu akadēmiskās diskusijas un nodrošinātu oriģinālā pētniecības darba pieejamību arī plašākai sabiedrībai, visas izdotās publikāciju sērijas ir pieejamas arī internetā: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications_en.htm

5. NOVēRTēJUMS

Lai novērtētu programmas efektivitāti un kvalitāti, Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts savā daudzgadu novērtējuma programmā laikposmam no 2005. līdz 2010. gadam ir iekļāvis arī ārēju novērtējumu par ģenerāldirektorāta veiktajiem ekonomikas pētniecības pasākumiem. Veicot šo novērtējumu, galveno uzmanību, no vienas puses, ir paredzēts veltīt programmas pasākumu rezultātu izmantošanai Komisijas politikas veidošanas darbā un to ieguldījumam ģenerāldirektorāta intelektuālā kapitāla uzturēšanā un pilnveidē. No otras puses, ir paredzēts novērtēt pasākumu ietekmi uz iesaistītajiem ārējiem programmas dalībniekiem. Novērtējumā ir iecerēts iekļaut arī salīdzinošu analīzi, salīdzinot līdzīgu organizāciju pētniecības departamentu darbu. Novērtējums ir sākts 2005. gadā, un galīgais ziņojums tiks sagatavots 2006. gada vasarā.

6. SECINāJUMI

Rīcības programma pētniecības sekmēšanai ar EMS saistītās jomās Komisijas dienestos tiek īstenota veiksmīgi. Tā ļauj Komisijas dienestu personālam, veicot ekonomisko analīzi, neatpalikt no jaunākajiem pētījumiem ekonomikas jomā. Paplašinoties oriģinālajai pētniecībai Sestās pētniecības pamatprogrammas kontekstā, Komisijas dienesti var sniegt ieguldījumu arī ekonomikas pētniecības pamatdarbā.

Pētniecības darbs nav vienvirziena ceļš. Paplašinot sadarbību ar pētniecības aprindām un rīkojot plašas diskusijas par ekonomikas politikas jautājumiem, gan akadēmiskās aprindas, gan arī plaša sabiedrība tiek informēta par stratēģiski svarīgiem politiskiem lēmumiem un politikas koordināciju ar mērķi nodrošināt EMS panākumus. Vienlaikus pilnveidojas arī politika, iegūstot ticamību gan akadēmiskajās, gan politikas veidotāju aprindās.

Pētniecības un analīzes pasākumi ir apliecinājuši, ka tie ir būtisks EMS ekonomiskās uzraudzības stiprināšanas procesa instruments. Tādēļ šie pasākumi ir jāturpina un vajadzības gadījumā jāpilnveido.

[1] Šī rīcības programma ietilpst Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta ikgadējā darba programmā un ir apstiprināta ar Komisijas pieņemtu finansēšanas lēmumu.

[2] Šī pasākumu programma ietilpst Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta ikgadējā darba programmā un ir apstiprināta ar Komisijas pieņemtu finansēšanas lēmumu.