LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Briselē, 5.6.2013  
COM(2013) 341 final 
  
KOMISIJAS ZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
2013. gada konver ģences ziņojums par Latviju 
 
(Sagatavots p ēc Latvijas piepras ījuma saska ņā ar Līguma par Eiropas Savien ības 
darbību 140. panta 1. punktu) 
{SWD(2013) 196 final}  
 
LV 2   LV KOMISIJAS ZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
2013. gada konver ģences ziņojums par Latviju 
 
(Sagatavots p ēc Latvijas piepras ījuma saska ņā ar Līguma par Eiropas Savien ības 
darbību 140. panta 1. punktu) 
1. Z IŅOJUMA M ĒRĶIS 
Līguma par Eiropas Savien ības darbību (turpm āk LESD) 140. panta 1. punkt ā 
noteikts, ka Komisija  un Eiropas Centr ālā banka (ECB) vismaz reizi divos gados vai 
pēc dalībvalsts ar iz ņēmuma statusu1 iesniegta piepras ījuma ziņo Padomei par 
panākumiem, ko dal ībvalstis guvušas, pildot savas saist ības attiec ībā uz ekonomisk ās 
un monet ārās savienības izveidi. P ēdējie Komisijas un ECB konver ģences ziņojumi 
par visām dalībvalstīm ar izņēmuma statusu ir pie ņemti 2012. gada maij ā. 
Šis ziņojums ir sagatavots p ēc Latvijas piepras ījuma, kas iesniegts 2013. gada 
5. martā. Detalizētāks vērtējums par konver ģences stāvokli Latvij ā ir ietverts š ā 
ziņojuma tehniskaj ā pielikum ā (SWD(2013) 196). 
Komisijas un ECB sagatavoto zi ņojumu saturu reglament ē LESD 140. panta 
1. punkts. Šaj ā pantā ir ietverta pras ība, ka ziņojumos jāiekļauj vērtējums par valsts 
tiesību aktu, tostarp valsts centr ālās bankas stat ūtu, atbilst ību LESD 130. un 
131. pantam, k ā arī Eiropas Centr ālo banku sist ēmas un Eiropas Centr ālās bankas 
statūtiem (turpm āk ECBS un ECB stat ūti). Turkl āt ziņojumos, atsaucoties uz 
konverģences krit ērijiem (cenu stabilit āte, publisk ās finanses, val ūtas kursa 
stabilitāte, ilgtermi ņa procentu likmes), k ā arī ņemot vērā citus LESD 140. panta 
1. punkta p ēdējā daļā minētos faktorus, ar ī jāvērtē, vai attiec īgajā dalībvalstī ir 
sasniegts augsts ilgtsp ējīgas konver ģences līmenis. Četri konver ģences krit ēriji ir 
iztirzāti līgumiem pievienotaj ā protokol ā (Protokols Nr. 13 par konver ģences 
kritērijiem). 
Ekonomikas un finanšu kr īze kopum ā atklāja trūkumus ekonomiskaj ā un monet ārajā 
savienībā (EMS) un par ādīja, ka tās pašreizējos instrumentus nepieciešams izmantot 
pilnīgāk. Šī pārbaude noris l īdztekus EMS p ārvaldības reformai, kas tika uzs ākta 
pirms trim gadiem ar m ērķi nodrošin āt ilgtspējīgu EMS funkcion ēšanu. 
Konverģences nov ērtējums tādējādi ir saska ņots ar plaš āku "Eiropas pusgada" pieeju, 
kas paredz mekl ēt integrētus un uz c ēloņiem vērstus risin ājumus ekonomikas 
politikas probl ēmām, nodrošinot fisk ālo stabilit āti, konkur ētspēju, finanšu tirgus 
stabilitāti un ekonomikas izaugsmi. Galvenie jaunin ājumi vadības reformas jom ā, 
pastiprinot katras dal ībvalsts konver ģences procesa un t ā ilgtspējas novērtējumu, 
ietver inter alia  pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras stiprin āšanu ar 
Stabilitātes un izaugsmes pakta 2011. gada reformu, un jaunus instrumentus 
makroekonomisk ās nelīdzsvarotības uzraudz ības jomā. Konkrētāk, šajā ziņojumā 
ņemts vērā Latvijas konver ģences programmas 2013. gada atjaunin ājuma2 
                                                 
1 Dal ībvalstis, kuras v ēl nav izpild ījušas euro ieviešanai nepieciešamos nosac ījumus, sauc par 
"dalībvalstīm ar izņēmuma statusu". D ānija un Apvienot ā Karaliste vienoj ās par izņēmuma kārtību 
pirms Māstrihtas līguma pieņemšanas, un nepiedal ās EMS trešaj ā posmā. 
2 Pieejams t īmekļa vietnē:  
http://ec.europa.eu/economy_finan ce/economic_governance/sgp/conver gence/programmes/2013_en.ht
m. 
 
LV 3   LV novērtējums un konstat ējumi saska ņā ar brīdināšanas meh ānisma ziņojumu par 
makroekonomisk ās nelīdzsvarotības novēršanas proced ūru3. 
Konverģences krit ēriji 
Lai pārbaudītu valsts ties ību aktu , tostarp valsts centr ālās bankas stat ūtu, atbilstību 
LESD 130. pantam un atbilst ību saderības prasībai saska ņā ar LESD 131. pantu, 
jāizvērtē monetārās finansēšanas aizlieguma (123. pants) un privili ģētas piekļuves 
aizlieguma (124. pants) iev ērošana; saskan ība ar ECBS m ērķiem (127. panta 
1. punkts) un uzdevumiem (127. panta 2. punkts)  un citi aspekti, kas attiecas uz 
valsts centr ālās bankas integr āciju ECBS, kad notiks p āreja uz euro.  
Cenu stabilit ātes kritērija definīcija ir iek ļauta LESD 140. panta 1. punkta pirmaj ā 
ievilkumā: augstu cenu stabilit ātes līmeni "konstatē, samērojot infl ācijas līmeni 
attiecīgā valstī ar inflācijas līmeni, augst ākais, trij ās cenu zi ņā stabilākajās 
dalībvalstīs". 
Protokola par konver ģences krit ērijiem 1. pant ā noteikts, ka „cenu stabilit ātes 
kritērijs ir tas, ka dal ībvalstī ir stabilas cenas un vien ā gadā pirms nov ērtējuma 
vidējais inflācijas līmenis nep ārsniedz 1,5 procenta punktus, to sam ērojot ar, 
augstākais, tādu triju dal ībvalstu datiem, kur cenu stabilit āte ir visliel ākā. Inflāciju 
aprēķina, salīdzinot pat ēriņa cenu indeksus un ņemot vērā to, ka daž ādās valstīs to 
nosaka daž ādi.”4 Prasība par ilgtsp ēju nozīmē, ka apmierinošu infl ācijas rādītāju 
pamatā jābūt resursu izmaksu l īmenim un citiem faktoriem, kas ietekm ē cenu 
izmaiņas struktur ālā izpratnē, nevis īstermiņa faktoru ietekmei. T āpēc konverģences 
pārbaude ietver t ādu faktoru nov ērtējumu, kam ir ietekme uz infl ācijas prognoz ēm, 
un to papildina atsauce uz jaun ākajām Komisijas dienestu infl ācijas prognoz ēm5. 
Šajā sakarībā ziņojumā arī tiek vērtēts, vai valsts var ētu sasniegt atsauces v ērtību 
nākamo mēnešu laikā.  
Inflācijas atsauces v ērtība, kas apr ēķināta 2013. gada apr īlī, ir 2,7 %, un tr īs 
dalībvalstis ar lab ākajiem rādītājiem ir Zviedrija, Latvija un Īrija6.  
Ir pamatoti no to valstu loka, kas uzr ādījušas labākos darbības rādītājus, izslēgt 
valstis, kuru infl ācijas rādītājus nevar uzskat īt par noz īmīgu kritēriju citām 
dalībvalstīm. Šādas valstis iepriekš tika nor ādītas 2004. un 2010. gada konver ģences 
ziņojumos7, jo to infl ācijas rādītāji ievērojami atš ķīrās no vidējā rādītāja eurozon ā. 
Pašreizējos apstākļos ir pamatoti no to valstu loka, kas uzr ādījušas labākos darbības 
rādītājus, izslēgt Grieķiju, jo tās inflācijas rādītājs un profils iev ērojami atš ķiras no 
vidējā rādītāja eurozon ā, galvenok ārt atspogu ļojot nepieciešam ību pēc stingrām 
korekcijām un ārkārtas situāciju Grie ķijas ekonomik ā, un tādējādi Grieķijas 
                                                 
3 Komisija public ēja pirmo br īdināšanas meh ānisma ziņojumu 2012. gada febru ārī, un otro br īdināšanas 
mehānisma ziņojumu (2013. gada cikla ietvaros) – 2012. gada novembr ī. Pamatojoties uz abu zi ņojumu 
secinājumiem, par Latviju nav sagatavots padzi ļināts pārskats makroekonomisk ās nelīdzsvarotības 
novēršanas proced ūras ietvaros. 
4 Cenu stabilit ātes kritērija vajadz ībām inflāciju mēra, izmantojot saska ņotos patēriņa cenu indeksus 
(SPCI), kas ir defin ēti Padomes Regul ā (EK) Nr. 2494/95. 
5 Infl ācijas un citu main īgo lielumu prognozes ir atrodamas Komisijas dienestu 2013. gada pavasara 
prognozē. Komisijas dienestu prognozes balst ās uz virkni kop ējo pieņēmumu attiec ībā uz ārējiem 
mainīgajiem lielumiem un nemain īgas politikas pie ņēmumu, taj ā pašā laikā ņemot vērā pietiekami 
detalizēti zināmus pasākumus. Atsauces v ērtības prognozi ietekm ē būtiska nenoteikt ība, ņemot vērā, ka 
to aprēķina, pamatojoties uz to tr īs dalībvalstu infl ācijas prognozi, kuras p ārskata period ā prognozētas 
kā cenu ziņā stabilākās valstis, t ādējādi palielinot iesp ējamo kļūdas robežu. 
6 Šaj ā ziņojumā izmantotie dati apkopoti l īdz 2013. gada 16. maijam. 
7 Attiec īgi Lietuva un Īrija. 
 
LV 4   LV ietveršana p ārmērīgi iespaidotu atsauces v ērtību un l īdz ar to ar ī kritērija 
taisnīgumu8. Grieķijas vietā to valstu vid ū, kas uzr ādījušas lab ākos darb ības 
rādītājus, ir ietverta Īrija. 
Konverģences kritērijs, kas attiecas uz publiskaj ām finans ēm, LESD 140. panta 
1. punkta otraj ā ievilkum ā definēts kā “valsts finanšu st āvokļa stabilit āte; to 
konstatē, izejot no t ā, vai ir sasniegts valsts budžeta st āvoklis bez p ārmērīga deficīta, 
kā noteikts š ā līguma 126. panta 6. punkt ā”. Papildus tam Protokola par 
konverģences krit ērijiem 2. pant ā ir noteikts, ka šis krit ērijs nozīmē to, ka 
“novērtējuma brīdī uz dalībvalsti neattiecas atbilst īgi 126. panta 6. punktam 
pieņemtais Padomes l ēmums par p ārmērīgu budžeta defic ītu”. Kā daļa no kopējās 
ekonomikas vad ības stiprin āšanas EMS 2011. gad ā tika pastiprin āti sekund ārie 
tiesību akti, kas attiecas uz publiskaj ām finansēm, tostarp jaunais regul ējums, ar ko 
groza Stabilit ātes un izaugsmes paktu9. 
LESD 140. panta 1. punkta trešaj ā ievilkum ā valūtas kursa krit ērijs ir skaidrots 
šādi: “vismaz divus gadus attiec īgās valsts val ūtas kursa sv ārstības palikušas 
Eiropas monet ārās sistēmas valūtas maiņas mehānisma noteiktaj ās robežās, un šīs 
valsts val ūta nav devalv ēta attiecībā pret euro” . 
Protokola par konver ģences krit ērijiem 3. pant ā noteikts, ka „[k]ritērijs […] dal ībai 
Eiropas monet ārās sistēmas valūtas maiņas mehānismā ir tāds, ka dal ībvalsts vismaz 
divus gadus pirms nov ērtējuma bez liel ām grūtībām ir iev ērojusi paredz ētās 
normālās svārstību robežas Eiropas monet ārās sistēmas valūtas maiņas mehānismā. 
Proti, dal ībvalsts šaj ā laikā pēc savas iniciat īvas nav devalv ējusi savas val ūtas 
oficiālo maiņas kursu attiec ībā pret euro”10. 
Attiecīgais valūtas kursa stabilit ātes novērtēšanas divu gadu periods šaj ā ziņojumā 
aptver laika posmu no 2011. gada 17. maija l īdz 2013. gada 16. maijam. Šaj ā valūtas 
kursa stabilit ātes kritērija novērtējumā Komisija ņem vērā tādu papildu r ādītāju 
izmaiņas kā ārvalstu val ūtas rezerves un īstermiņa procentu likmes, k ā arī politikas 
pasākumu lomu, tostarp val ūtas intervences, saglab ājot valūtas kursa stabilit āti. 
Attiecīgos gadījumos anal īzē tiek ņemta vērā arī ārējo oficiālo finans ēšanas 
pasākumu ietekme, tai skait ā to apmērs, palīdzības plūsmu apjoms un profils un 
iespējamie politiskie nosac ījumi. 
LESD 140. panta 1. punkta ceturtaj ā ievilkum ā ir ietverta š āda prasība: “stabilitāte, 
ko dalībvalsts ar iz ņēmuma statusu pan ākusi konver ģencē un ar piedal īšanos val ūtas 
maiņas mehānismā, kuru atspogu ļo ilgtermiņa procentu likmes ”. Protokola par 
konverģences krit ērijiem 4. pants nosaka, ka „procentu likmju konver ģences krit ērijs 
                                                 
8 2013. gada apr īlī vidējais inflācijas rādītājs par 12 m ēnešu laikposmu Grie ķijā bija 0,4 %, bet 
eurozonā – 2,2 %, un tiek prognoz ēts, ka starp ība starp šiem r ādītājiem turpm ākajos mēnešos vēl vairāk 
pieaugs. 
9 Direkt īva par oblig ātajām prasībām valstu budžetu sist ēmām, divas jaunas regulas par 
makroekonomisko uzraudz ību un trīs regulas, ar ko groza Stabilit ātes un izaugsmes paktu (SIP), kas 
stājās spēkā 2011. gada 13. decembr ī (viena no div ām jaunaj ām regulām par makroekonomisko 
uzraudzību un viena no trij ām regulām, ar ko groza SIP, ietver jaunus stiprin āšanas meh ānismus 
eurozonas dal ībvalstīm). Papildus par āda kritērija efekt īvai izmantošanai p ārmērīga budžeta defic īta 
novēršanas proced ūrā ir veikti groz ījumi, ar ko ievieš virkni noz īmīgu jaunin ājumu Stabilit ātes un 
izaugsmes pakt ā, konkrētāk, izdevumu slieksni nol ūkā papildināt tā progresa nov ērtējumu, kas pan ākts 
virzībā uz katrai valstij konkr ētu vidēja termiņa budžeta m ērķi. 
10 Izv ērtējot atbilst ību valūtas kursa krit ērijam, Komisija p ārbauda, vai val ūtas kurss ir bijis p ēc iespējas 
tuvāks valūtas kursa meh ānisma II (VKM II) centr ālajai likmei, bet vienlaikus var ņemt vērā valūtas 
kursa paaugstin āšanās cēloņus saskaņā ar neofici ālās ECOFIN  padomes Kop ējo paziņojumu par 
pievienošan ās valstīm un VKM2 (2003. gada 5. apr īlis, Atēnas). 
 
LV 5   LV ir tāds, ka dal ībvalsts vid ējā nominālā ilgtermiņa aizdevumu procentu likme, kas 
pirms nov ērtējuma nov ērota vienu gadu, p ārsniedz ne vair āk kā 2 procentu punktus 
likmēm, augstākais, trijās dalībvalstīs, kur cenu stabilit āte ir visliel ākā. Procentu 
likmes m ēra, par pamatu ņemot valsts ilgtermi ņa obligācijas vai l īdzīgus 
vērtspapīrus un ņemot vērā to, ka daž ādās valstīs tās nosaka daž ādi.”  
Aprēķinātā procentu likmju atsauces v ērtība 2013. gada apr īlī bija 5,5 %. Atsauces 
vērtības pamat ā ir ilgtermi ņa procentu likmes Zviedrij ā, Latvijā un Īrijā11. 
2012. gada konver ģences ziņojumā Īrijas, kas bija viena no trij ām labākos 
sasniegumus guvušaj ām dalībvalstīm cenu stabilit ātes jomā, ilgtermi ņa procentu 
likme netika ņemta vērā atsauces v ērtību aprēķināšanai ilgtermi ņa procentu likmes 
kritērijam, jo Īrijas valsts oblig āciju tirgū bija smagi izkrop ļojumi. Tom ēr kopš tā 
laika Īrijas ilgtermi ņa procentu likme konver ģēja ievērojami tuv āk eurozonas 
dalībvalstu līmenim un piek ļuve Īrijas valsts oblig āciju tirgum iev ērojami uzlaboj ās, 
liecinot par to, ka Īrijas ilgtermi ņa procentu likme atkal ir k ļuvusi par noz īmīgu 
kritēriju. 
LESD 140. panta 1. punkt ā ir noteikta pras ība vērtēt arī citus faktorus, kas ir 
nozīmīgi ekonomikas integr ācijai un konver ģencei. Min ētie papildu faktori aptver 
finanšu un produktu tirgu integr āciju, tekoš ā konta maks ājumu bilances att īstību, kā 
arī darbasp ēka vienības izmaksu un citu cenu indeksu att īstību. Pēdējie no 
minētajiem faktoriem ir atspogu ļoti cenu stabilit ātes vērtējumā. Visi šie papildu 
faktori ir noz īmīgi rādītāji, ka dalībvalsts integr ācija eurozon ā varētu norisin āties bez 
sarežģījumiem, un tie sniedz lab āku priekšstatu par konver ģences ilgtsp ēju. 
2. J URIDISK Ā ATBILST ĪBA 
Tiesiskās konver ģences nov ērtējumā, kas iek ļauts 2012. gada konver ģences 
ziņojumā, secināts, ka Latvijas ties ību akti, konkr ētāk, likums "Par Latvijas Banku", 
nebija piln ībā atbilstošs LESD 131. pant ā noteiktajam sader ības pienākumam. 
Neatbilstības jo īpaši attiec ās uz centr ālās bankas neatkar ību, monet ārās finansēšanas 
aizliegumu un centr ālās bankas integr āciju ECBS euro ieviešanas laik ā, ņemot vērā 
ECBS uzdevumus, kas noteikti LESD 127. panta 2. punkt ā un ECBS/ECB stat ūtu 
3. pantā. 
Pēc 2012. gada konver ģences ziņojuma nov ērtējuma Latvijas vald ība, sadarbojoties 
ar Latvijas Banku, sagatavoja groz ījumus likum ā "Par Latvijas Banku", ko Saeima 
pieņēma 2013. gada 10. janv ārī. Grozītais likums "Par Latvijas Banku" ir piln ībā 
atbilstošs LESD 130. un 131. pantam. 
3. C ENU STABILIT ĀTE 
Latvijā vidējais inflācijas rādītājs par 12 m ēnešu periodu bija augst āks par atsauces 
vērtību laikā, kad 2012. gad ā tika veikts jaun ākais konver ģences nov ērtējums. 
Vidējais inflācijas līmenis Latvij ā 12 mēnešu laik ā līdz 2013. gada apr īlim bija 
1,3 %, proti, iev ērojami zem āks par 2,7 % atsauces v ērtību. Sagaid āms, ka 
turpmākajos mēnešos tas saglab āsies zemāks par atsauces v ērtību. 
Pēc tam, kad gada SPCI infl ācija 2008. gad ā sasniedza maksimumu – 15,3 %, 
ievērojama nomin ālo algu korekcija un importa cenu korekcija izrais īja negatīvu 
                                                 
11 Atsauces v ērtība 2013. gada apr īlī ir aprēķināta kā vidējās ilgtermi ņa procentu likmes Zviedrij ā (1,6 %), 
Latvijā (3,8 %) un Īrijā (5,1 %) vid ējais aritmētiskais.  
 
LV 6   LV kopējo inflāciju laikposm ā no 2009. gada l īdz 2010. gadam. Mainoties ekonomisk ā 
cikla fāzei un sākoties glob ālo patēriņa preču cenu pieaugumam, vid ējais inflācijas 
līmenis pak āpās no -1,2 % 2010. gad ā līdz 4,2 % 2011. gad ā; to ietekm ēja arī netiešo 
nodokļu palielin āšana. Kad šo pagaidu faktoru ietekme pav ājinājās, inflācija 
samazinājās līdz 2,3 % 2012. gad ā un 2013. gada apr īlī gada infl ācija saruka l īdz -
0,4 %. 
Saskaņā ar Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozi sagaid āms, ka gada 
SPCI infl ācija vidēji 2013. gad ā būs 1,4 %, cita starp ā arī enerģijas cenu 
samazinājuma rezult ātā un tādēļ, ka kopš 2012. gada j ūlija par 1 procentu punktu tika 
samazināta standarta PVN likme. Tiek prognoz ēts, ka gada SPCI infl ācija 2014. gad ā 
palielināsies līdz vidēji 2,1 %, ņemot vērā iekšējā pieprasījuma pieaugumu un 
elektroener ģijas tirgus liberaliz āciju. Cenu l īmenis Latvij ā (2011. gad ā tas bija 
aptuveni 71 % no vid ējā eurozonas l īmeņa) norāda, ka ilgtermi ņā pastāv potenci āls 
turpmākai cenu l īmeņa konverģencei. 
Ilgtspējīga konver ģence noz īmē, ka atsauces v ērtības ievērošana atspogu ļo 
pamatfaktorus, nevis īslaicīgu ietekmi. Latvijas gad ījumā PVN samazin āšana 
2012. gada j ūlijā ir veicinājusi to, ka pašreiz infl ācijas rādītājs par 12 m ēnešu periodu 
ir zems. Tom ēr pamatfaktoru anal īze un pats fakts, ka atsauces v ērtība ir ievērota un 
pat ievērojami pārsniegta, ļauj pozitīvi vērtēt cenu stabilit ātes kritērija izpildi. 
Vidēja termiņa inflācijas prognozes b ūtiski ietekm ēs tas, kā algas pieaugs atbilstoši 
ražīgumam, kas savuk ārt būs atkarīgs galvenok ārt no turpm āka darba tirgus 
elastīguma. Nākotnē ir būtiski, lai ilgtsp ējīgu konver ģenci neapdraud ētu atkārtota 
kreditēšanas radīta vietējā pieprasījuma paplašin āšanās un ar to saist ītais aktīvu cenu 
pieaugums, jo īpaši mājokļu tirgū. Šāda scenārija varbūtību samazina Latvijas 
īstenotā politika, rea ģējot uz 2008.–2009. gada kr īzi, un nav sagaid āms, ka tuv ākajā 
nākotnē atkārtoti būs novērojams tādu faktoru apvienojums, kas pag ātnē izraisīja 
lielu kredit ēšanas pieaugumu (sl ēpts piepras ījums pēc kredītiem, paātrināta finanšu 
sektora att īstība un integr ācija, riska dal īšanas strauja mazin āšanās). Uzlabojumiem 
uzņēmējdarbības vidē, panākumiem jaunu invest īciju piesaist ē, novēršot atlikuš ās 
problēmas darba tirg ū, un konkur ētspējīgu cenu veidošanai produktu tirgos b ūs 
izšķiroša nozīme, lai saglab ātu cenu stabilit āti vidējā termiņā. Cenu izmai ņas būs arī 
atkarīgas no piesardz īgas fiskālās politikas saglab āšanas, ietverot piesardz īgu algu 
noteikšanu valsts sektor ā, lai saglab ātu vietējo piepras ījumu līdzsvarā ar 
pamatfaktoriem un pal īdzētu noturēt inflācijas prognozes.  
Latvija atbilst cenu stabilit ātes kritērijam. 
 
LV 7   LV 
 
4. P UBLISK ĀS FINANSES  
Pašlaik uz Latviju attiecas Padomes l ēmums par p ārmērīga budžeta defic īta 
pastāvēšanu (Padomes 2009. gada 7. j ūlija lēmums). Padome ir ieteikusi Latvijai 
novērst pārmērīgo budžeta defic ītu līdz 2012. gadam. Visp ārējās valdības budžeta 
deficīts Latvijā sasniedza 8,1 % no IKP 2010. gad ā, taču samazin ājās līdz 1,2 % no 
IKP 2012. gad ā, pateicoties jo īpaši ievērojamiem konsolid ācijas centieniem. 
Saskaņā ar Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozi 2013. gad ā deficīta un 
IKP attiec ība būs 1,2 % un 2014. gad ā — 0,9 %, pamatojoties uz nemain īgas 
politikas pie ņēmumu. Valsts kop ējā parāda attiec ība pret IKP 2012. gad ā 
samazinājās līdz 40,7 %, un sagaid āms, ka līdz 2014. gada beig ām tā samazināsies 
līdz 40,1 %. 
Latvija 2012. gada mart ā parakstīja Līgumu par stabilit āti, koordin āciju un 
pārvaldību ekonomiskaj ā un monet ārajā savienībā, un 2012. gada maij ā Saeima 
apstiprināja attiecīgu ratifik ācijas likumu. Tas noz īmē arī papildu saist ības īstenot 
ilgtspējīgu fiskālo politiku, kas v ērsta uz stabilit āti. Turklāt 2013. gada janv ārī 
Saeima gal īgajā lasījumā apstiprin āja Fiskālās disciplīnas likumu. Min ētais likums 
nosaka budžeta m ērķtiecīgas plānošanas principu vis ā ciklā, ar standarta struktur ālo 
deficītu 0,5 % apm ērā no IKP, un noteiks uz noteikumiem balst ītas fiskālās politikas 
regulējumu, jo īpaši ierobežojot prociklisku  izdevumu pieaugumu. Likum ā paredzēti 
noteikumi par neatkar īgas Fiskālās disciplīnas padomes izveidi, kas s āks darbu 
2014. gada 1. janv ārī un uzraudz īs atbilstību fiskālo noteikumu kopumam. Īstenojot 
Fiskālās disciplīnas likumu, ir b ūtiski novērst riskus, kas saist īti ar spiedienu īstenot 
ne tik stingru fisk ālo politiku p ēc veiksmīgas korekciju programmas.  
Ņemot vērā šīs tendences un Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozi, 
Komisija uzskata, ka p ārmērīgā deficīta novēršanu atspogu ļo ticams un notur īgs 
budžeta defic īta samazin ājums līdz mazāk nekā 3 % no IKP 2012. gad ā, tas ir, 
termiņā, ko ieteica Padome. T āpēc Komisija ieteica Padomei atcelt l ēmumu par 
pārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu Latvij ā (SEC(2013) XYZ). 
Ja Padome nolems atcelt l ēmumu par p ārmērīgu budžeta defic ītu Latvijā, Latvija b ūs 
izpildījusi publisko finanšu st āvokļa kritēriju. 
 
LV 8   LV 
 
5. V ALŪTAS KURSA STABILIT ĀTE 
Latvijas lats ir VKM II dal ībnieks kopš 2005. gada 2. maija, t. i., vair āk nekā astoņus 
gadus šā ziņojuma pie ņemšanas br īdī. Līdz ar iestāšanos VKM II Latvijas iest ādes ir 
vienpusēji apņēmušās saglabāt lata kursu ±1 % sv ārstību amplit ūdas robež ās attiecībā 
pret centr ālo kursu. Divu gadu laik ā pirms š ā novērtējuma lata mai ņas kursa 
svārstības nav p ārsniegušas ±1 % sv ārstību amplit ūdas robežas attiec ībā pret centr ālo 
kursu un to nav sk ārušas grūtības. Lats p ārsvarā tika tirgots tuvu amplit ūdas augšējai 
robežai, jo Latvijas Valsts kase konvert ēja savas ārvalstu val ūtas rezerves tirg ū. Tā 
kā Valsts kase pied āvāja mazāk ārvalstu val ūtas un ņemot vērā tirgus prognozes 
attiecībā uz euro ieviešanu, 2012. gada nogal ē un 2013. gada s ākumā lats nosl īdēja 
līdz amplit ūdas koridora vidum. Papildu r ādītāji, piemēram, ārvalstu val ūtas rezervju 
un īstermiņa aizdevumu procentu likmju izmai ņas, nenorāda uz spiedienu attiec ībā 
uz valūtas maiņas kursu. P ēdējie SVF un ES maks ājumi saska ņā ar finansi ālās 
palīdzības programmu notika attiec īgi 2010. gada august ā un oktobr ī. Latvija 
2011. gada j ūnijā sekmīgi atgriez ās starptautiskaj ā obligāciju tirgū, veicot emisiju 
USD, un v ēlāk veica jaunus dar ījumus, kas liecina par labu piek ļuvi tirgum.  
Latvija ir izpild ījusi valūtas kursa krit ēriju. 
6. I LGTERMI ŅA PROCENTU LIKMES  
Vidējā ilgtermiņa procentu likme Latvij ā gada laik ā līdz 2013. gada apr īlim bija 
3,8 %, kas ir zem āka par 5,5 % atsauces v ērtību. Vidējā ilgtermiņa procentu likme 
Latvijā 2012. gada konver ģences nov ērtējumā bija atsauces v ērtības līmenī (5,8 %) 
un kopš t ā laika pak āpeniski samazin ājās. Latvijas ilgtermi ņa procentu likmju 
starpība, salīdzinot ar eurozonas ilgtermi ņa etalona oblig ācijām, ievērojami saruka 
2010. gad ā līdz ar uztic ības atgriešanos val ūtas stabilit ātei, kā arī pateicoties fisk ālās 
konsolidācijas rezult ātiem un tam, ka pal īdzības programmas l īdzekļi ļāva panākt 
pilnīgu lata likvidit āti. Pēc pārtraukuma 2011. gad ā starpību samazin āšanās 
turpinājās 2012. gad ā, jo uzticēšanās tirgum Latvij ā vēl vairāk pieauga. Valsts kase 
no jauna piev ērsās vietējam 10 gadu oblig āciju tirgum ar vair ākām mazāka apjoma 
emisijām 2011. gada pirmaj ā pusgadā. 2012. gad ā Valsts kase s āka jaunu 10 gadu 
etalona oblig āciju emisiju s ēriju, bet labv ēlīgā likviditātes stāvokļa dēļ, kas daļēji 
radās veiksmīgas emisijas USD rezult ātā, emitēja tikai sal īdzinoši nelielu apjomu. 
Latvija atbilst ilgtermi ņa procentu likmju konver ģences krit ērijam. 
 
LV 9   LV 7. P APILDU FAKTORI  
Ir izvērtēti arī papildu faktori, tostarp maks ājumu bilances att īstība un darba, 
produktu un finanšu tirgu integr ācija. Pēc ievērojama defic īta izaugsmes gados ārējā 
bilance 2008.–2009. gad ā atgriezās pie pārpalikuma, sasniedza aptuveni 11 % no 
IKP 2009. gad ā un samazin ājās līdz aptuveni 1 % no IKP 2012. gad ā. Tirdzniec ības 
deficīts ievērojami samazin ājās kopš 2008. gada, bet l īdz ar atvese ļošanos kopš 
2010. gada situ ācija nedaudz pasliktin ājās. Tomēr ievērojamas re ālā efektīvā valūtas 
kursa korekcijas 2009.–2010. gad ā kopumā saglabājās, un Latvija turpin āja palielin āt 
eksporta tirgus da ļas. Ienākumu kont ā 2009. gad ā bija pārpalikums, kas atspogu ļo 
ārvalstu banku lielos uzkr ājumus aizdevumu zaud ējumiem, un 2011. gad ā, kad 
vairākums banku atguva rentabilit āti, tajā atkal bija defic īts. Ārvalstu tiešo invest īciju 
bilance kopš 2009. gada pak āpeniski uzlaboj ās, bet 2012. gad ā situācija nedaudz 
pasliktinājās. ES un SVF maks ājumu bilances atbalsta programma, ar kuru Latvijai 
tika piešķirti līdzekļi 2008. gada beig ās, sekmīgi noslēdzās 2012. gada janv ārī. 
Kopumā Latvija aiz ņēmās aptuveni 4,5 miljardus euro no 7,5 miljardiem euro, kas 
bija pieejami saska ņā ar programmu. Paužot uztic ēšanos savai politikai un atg ūtajai 
piekļuvei tirgum, Latvija nepiepras īja turpin āt programmu. L īdz 2012. gada 
decembrim Latvija piln ībā sedza savas saist ības pret SVF, kas izriet ēja no 
programmas, tom ēr atmaks āšana Eiropas Komisijai b ūs jāveic laikposm ā no 
2014. līdz 2025. gadam. 
Latvijas ekonomika ir labi integr ējusies ES ekonomik ā, pateicoties plašai 
tirdzniecībai un ārvalstu tiešaj ām investīcijām, un darba tirg ū ir vērojama augsta 
mobilitātes pakāpe ES tirg ū un būtiska elast ība, kaut gan struktur ālā bezdarba 
līmenis ir augsts. Ņemot par v ērtējuma pamatu atseviš ķus uzņēmējdarbības vides 
rādītājus, Latvijas rezult āti kopumā atbilst vid ējam eurozonas dal ībvalstu līmenim. 
Iekšzemes finanšu nozare ir iev ērojami integr ējusies ES finanšu sist ēmā, galvenok ārt 
pateicoties tam, ka banku sist ēma lielā mērā pieder ārvalstu īpašniekiem. 
Starptautisk ās finansiālās palīdzības programmas ietvaros finanšu uzraudz ība ir 
ievērojami pastiprin āta. Sadarb ība ar izcelsmes valsts uzraudz ītājiem ir vēl vairāk 
uzlabota. 
Latvijā ir senas trad īcijas un vair ākas konkurences priekšroc ības banku klientu, kas ir 
nerezidenti un kas galvenok ārt ir uzņēmumi no NVS valst īm, apkalpošan ā. 
Nerezidentu banku dar ījumu uzraudz ība rada papildu probl ēmas, cita starp ā 
pārrobežu dar ījumu dēļ. Valsts uzraudz ības iestāde ir veikusi vair ākus pasākumus, lai 
samazinātu šīs uzņēmējdarbības īpašos riskus; bank ām, kuru uz ņēmējdarbības 
modelis ir v ērsts uz nerezidentiem, b ūs jāsaglabā liela likv īdu aktīvu daļa, un uz t ām 
attiecas papildu pras ības attiec ībā uz kapit ālu. Arī turpmāk liela noz īme būs 
finansiālās stabilit ātes risku ciešai uzraudz ībai, gatav ībai pieņemt papildu 
reglament ējošus pas ākumus, ja tas b ūs vajadzīgs, un m ērķtiecīgai noteikumu 
īstenošanai nol ūkā novērst noziedz īgi iegūtu līdzekļu legalizāciju. 
*** 
Ņemot vērā juridiskās atbilstības un konver ģences krit ēriju atbilst ības novērtējumu, 
kā arī ņemot vērā papildu faktorus un pie ņemot, ka Padome ņems vērā Komisijas 
ieteikumu p ārmērīgā deficīta novēršanas proced ūras atcelšanai, Komisija uzskata, ka 
Latvija izpilda nosac ījumus euro ieviešanai.