[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 30.5.2007 COM(2007) 280 galīgā redakcija GADA ZIņOJUMS iestādei, kas atbrīvo no atbildības par budžeta izpildi, attiecībā uz 2006. gadā veiktajām iekšējām revīzijām (iesniegusi Komisija){SEC(2007) 708} SATURS 1. Ievads 3 2. Darba vide un revīzijas plāns 3 2.1. Darba vide 3 2.2. Iekšējās revīzijas procesa attīstība 4 2.3. IAS revīzijas plāna īstenošana 4 2.4. Revidējamo un ieinteresēto personu pieņemtie ieteikumi un uzskati 6 3. Konstatējumi 7 3.1. Visu IAC kvalitātes pārbaude 7 3.2. Pārvaldība, plānošana un organizēšana 7 3.3. ES līdzekļu pārvaldība 8 3.4. Cilvēkresursu pārvaldība 9 3.5. Uz uzkrāšanas principu balstīta grāmatvedība ( ABAC ) 10 3.6. Kontrole 10 4. Secinājumi 10 1. IEVADS Ar šo ziņojumu iestādi, kas atbrīvo no atbildības par budžeta izpildi, informē par Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta ( IAS ) 2006. gadā veikto darbu saskaņā ar Finanšu regulas (FR) 86. panta 4. punktu. Tas ir balstīts uz IAS ziņojumu atbilstīgi FR 86. panta 3. punktam par galvenajiem revīzijas konstatējumiem un būtiskiem riska faktoriem un kontroles jautājumiem, kā arī korporatīvās pārvaldības jautājumiem saskaņā ar profesionāliem standartiem. Šis ziņojums ir balstīts uz IAS veikto revīzijas darbu un konsultēšanas darbību 2006. gadā. Tas pamatojas arī uz ģenerāldirektorātu iekšējās revīzijas struktūru ( IAC ) veikto darbu, izmantojot IAS pusgada ziņojumus par IAC darbu. Tas neietver IAS veikto revīzijas darbu attiecībā uz Kopienas aģentūrām, izņemot rādītājus par darba programmas īstenošanu[1]. Komisijas atbildes uz iekšējā revidenta konstatējumiem un secinājumiem iekļautas kopsavilkuma pārskatā par ģenerāldirektoru gada darbības pārskatiem. Šajā vienlaicīgi pieņemtajā kopsavilkuma pārskatā Komisija pauž nostāju par šķērsgriezuma jautājumiem, kurus izvirzījis iekšējais revidents, Eiropas Revīzijas palāta un iestāde, kas atbrīvo no atbildības par budžeta izpildi, vai kurus konstatējusi Revīzijas komiteja un budžeta ģenerāldirektors savā pārskata ziņojumā. Tas nozīmē, ka Komisija ne vienmēr pilnībā piekrīt šajā ziņojumā paustiem atsevišķiem uzskatiem vai atzinumiem. Šī viedokļu atšķirība atspoguļo parastu dialoga procesu starp iestādi un tās iekšējo revidentu. 2. DARBA VIDE UN REVīZIJAS PLāNS 2.1. Darba vide Rīcības plāns attiecībā uz programmu integrētas iekšējās kontroles sistēmas ieviešanai tika iesniegts 2006. gada janvārī kopā ar 16 konkrētiem priekšlikumiem. Komisija uzlaboja uzskaiti, piemēram, ar ģenerāldirektoru sniegtām individuālām ticamības deklarācijām un atrunām, un uz šī pamata Komisija pirmo reizi izmantoja arī kopsavilkuma ziņojumu, lai skaidri uzņemtos politisko atbildību par pārvaldību. Komisijas grāmatvedis Eiropas Revīzijas palātai (ERP) iesniedza 2005. gada finanšu pārskatus, kuri bija pirmie finanšu pārskati, kas bija jāsagatavo atbilstīgi pilnīgas uzkrāšanas principam saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Palāta atzīmēja, ka ir panākts ievērojams progress. Pilnīgas atbilstības visiem grāmatvedības standartiem nodrošināšana visā Komisijā ir process, kura īstenošanai būs nepieciešams laiks. ABAC aktīvu migrācija uz SAP un ABAC līgumu iekļaušana ABAC darba plūsmā joprojām ir iepriekšēju pētījumu posmā. Galvenie uzdevumi, kas tiek veikti, ir jaunās grāmatvedības sistēmas pakāpeniska ieviešana arī Eiropas Attīstības fondam, kā arī aģentūrās, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejā, Reģionu komitejā un Komisijas delegācijās. Pārskatu parakstīšana, ko veic grāmatvedis, ir iekļauta grozītajā Finanšu regulā[2], kura stājās spēkā 2007. gada 1. maijā, ieskaitot iespēju pārbaudīt saņemto informāciju. Tika turpināta izpildaģentūru, tostarp dažos gadījumos to iekšējās revīzijas nodaļu, izveide, un IAC veica revīziju par aģentūras gatavību pārņemt programmas īstenošanas uzdevumus no sava ģenerāldirektorāta. Īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai ģenerāldirektorāti uzdevumus savām izpildaģentūrām nodotu nepārprotamā un organizētā veidā. Komisija stiprināja darbības nepārtrauktības pārvaldību un izdeva pamatpaziņojumu par sagatavošanas darbiem iespējamiem lielākiem pārtraukumiem, kas ietekmē tās darbību, personālu, ēkas, informāciju un citus aktīvus, lai nodrošinātu, ka Komisija pēc iespējas var turpināt darboties. Komisija organizēja pirmo ētikas dienu vienas dienas mācību sesijas veidā, kas bija sadalīta četros semināros, kuri izraisīja darbinieku aktīvas diskusijas un plašu līdzdalību. Mērķis bija veicināt darbinieku izpratni par ētikas jautājumiem un rosināt diskusijas par ētikas un godīguma jautājumiem dažādos ģenerāldirektorātos un dienestos. Lai gan šie sasniegumi protams ir uzmundrinoši, Komisija joprojām veic ES budžeta izpildi aptuveni 80 % apmērā kopā ar dalībvalstīm. Tādēļ integrētas kontroles sistēmas izveides centienu kopējie panākumi lielā mērā ir atkarīgi no dalībvalstu apņemšanās un spējas ieviest efektīvas un lietderīgas kontroles sistēmas, kas līdz pieņemamam līmenim samazina risku un nodrošina ticamības deklarācijas par šīm sistēmām. 2.2. Iekšējās revīzijas procesa attīstība IAS 2006. gadā pirmo reizi veica visu Komisijas 32 IAC kvalitātes pārbaudi. Tas bruģēja ceļu koordinētai stratēģiskai revīzijas plānošanai (kurā piedalījās lielākā daļa IAC ) un revīzijas nolikumu pārskatīšanai (pie kuriem tika sākts darbs). Sadarbība starp IAS un IAC 2006. gada laikā turpināja uzlaboties, cita starpā veicot jaunas kopīgas revīzijas. Revīzijas plānu koordinācija, kopīgas mācības un sadarbība ABAC revīzijās ir piemēri darba attiecībām ar ERP. Tika izveidoti un ieviesti jauni revīzijas un kontroles ziņojumu paraugi, lai revidenti varētu sagatavot precīzākus revīzijas ziņojumus. Tika veikts sagatavošanas darbs jaunas, lietotājiem draudzīgākas, uz tīmekli balstītas revīzijas vadības sistēmas ( AMS ) versijas ieviešanai, kas paredzēta 2007. gada pirmajā ceturksnī. Vienkāršošanas priekšlikumu nolūkā 2007. gadā tiks pastiprināti pasākumi, lai konstatētu attiecīgas problēmas. 2.3. IAS revīzijas plāna īstenošana Komisijas Revīzijas komiteja 2005. gada 5. decembrī apstiprināja IAS 2006. gada revīzijas plānu un visa gada laikā precizēja to. Lai izvairītos no pārklāšanās ar ERP veiktajām revīzijām, lielākā daļa IAS ABAC revīziju operatīvajos ģenerāldirektorātos un lauku attīstības revīzija tika anulēta un aizstāta galvenokārt ar jaunām kontroles saistībām, darbu pie 2007.–2009. gada stratēģiskā revīzijas plāna un lielākiem resursiem IAC kvalitātes pārbaudēm. Darba programma tika īstenota 88 % apmērā – 2006. gadā tika pabeigti 69 Komisijas ziņojumi (23 revīzijas ziņojumi, 8 kontroles ziņojumi un 38 pārbaudes ziņojumi) un 8 aģentūru revīzijas. Komisijas revīziju un pārbaužu analītiski kopsavilkumi pievienoti pielikumā. Pabeigto Komisijas revīziju un pārbaužu saraksts. Ģenerāldirektorāts/dienests | Saistības | Izdots | Pārbaudes, administratīvā un cita atbalsta sistēmas | 32 IAC | 32 IAC kvalitātes pārbaudes un viens pārskata ziņojums | 12. oktobrī | ADMIN | Cilvēkresursu pārvaldība I | 7. aprīlī | ADMIN | Cilvēkresursu pārvaldība II | 27. oktobrī | COMM | 2003. gada padziļinātās revīzijas kontrole | 24. oktobrī | DIGIT | Datu centra darbība un drošība | 8. decembrī | EPSO | EPSO vadītais atlases process | 7. aprīlī | OPOCE | 2004. gada padziļinātās revīzijas kontrole | 18. decembrī | PMO | Finanšu vadības regularitāte, finanšu ciklu īstenošana | 8. decembrī | SCIC | Finanšu vadība un iepirkums | 22. septembrī | Iekšējās politikas jomas | ADMIN, SG, BUDG, SANCO, TREN, COMP | SPP/ABM cikls Komisijā | 27. novembrī | COMP | SPP/ABM cikla efektivitāte un lietderība | 20. jūlijā | SANCO | SPP/ABM cikla efektivitāte un lietderība | 7. aprīlī | TREN | SPP/ABM cikla efektivitāte un lietderība – resursu sadalījums | 10. aprīlī | SG, MARKT, ENTR, ENV, TREN | Pārskata ziņojums: EK tiesību aktu īstenošanas uzraudzība | 22. decembrī | ENTR | EK tiesību aktu īstenošanas uzraudzība | 5. decembrī | MARKT | EK tiesību aktu īstenošanas uzraudzība | 7. novembrī | TREN | EK tiesību aktu īstenošanas uzraudzības pārbaude | 14. decembrī | JLS | Lielu IT projektu vadība | 8. jūnijā | MARKT | Vietējā IT | 10. novembrī | SANCO | IT vadība | 8. decembrī | TAXUD | Lielas IT sistēmas | 24. janvārī | COMM | Līgumu pārvaldība | 11. oktobrī | EAC | ABAC ieviešana | 30. jūnijā | ENTR* | IRC tīkla finanšu vadība | 6. aprīlī | ENV | Padziļinātās revīzijas kontrole | 9. februārī | INFSO | 2004. gada padziļinātās revīzijas kontrole | 7. decembrī | JRC | Starpposma kontroles revīzijas ziņojums | 9. februārī | RTD | Pēckontroles pasākumi | 21. decembrī | Strukturāli pasākumi un kopējā lauksaimniecības politika | AGRI, EMPL, FISH, REGIO | Pārskata ziņojums par struktūrfondiem (38. pants) | 8. martā | REGIO | ERAF | 21. februārī | FISH | 2004. gada padziļinātās revīzijas kontrole | 18. decembrī | REGIO | Finanšu korekcijas kohēzijas fondā | 22. novembrī | Ārējās politikas jomas | AIDCO | Starpposma kontroles revīzijas ziņojums | 22. februārī | AIDCO, ECHO | Pamatnolīguma īstenošana ar ANO aģentūrām apvienojumā ar Eiropas Kopienas Humānās palīdzības biroja uzraudzības un vadības pārskatu sistēmu – 2005. gada revīzijas turpinājums | 28. jūlijā | ELARG | Pēckontroles darbība | 20. decembrī | RELEX** | Pēckontroles darbība | 22. decembrī | RELEX | Kontroles piezīme | 31. oktobrī | * Kopīga revīzija ar Uzņēmējdarbības ģenerāldirektorātu ( DG ENTR ), ** kopīga revīzija ar Ārējo sakaru ģenerāldirektorātu ( DG RELEX ). 2.4. Revidējamo un ieinteresēto personu pieņemtie ieteikumi un uzskati Revidējamo pieņemto revīzijas ieteikumu rādītājs 2006. gadā bija 89,4 %, 7,9 % noraidīti un 2,7 % neizlemti[3]. Komisijas revīzijas (izņemot IAC kvalitātes pārbaudi) | Ieteikumi | Pieņemts | Noraidīts | Neizlemts* | % | Kopā | Izšķirošs | 11 | 1 | 0 | 2,9 | 12 | Ļoti svarīgs | 182 | 6 | 8 | 48,3 | 196 | Svarīgs | 162 | 25 | 3 | 46,8 | 190 | Vēlams | 8 | 0 | 0 | 2,0 | 8 | % | 89,4 |7,9 |2,7 | | | | Kopā | 363 |32 |11 | |406 | | * Ņem vērā Komisijas lēmuma sakarā. Attiecībā uz IAC kvalitātes pārbaudi tika sniegts 241 ieteikums, no kuriem 228 tika pieņemti un 13 tika noraidīti. Revidējamo atsauksmes par revīzijas tvērumu un revīzijas veikšanu bija vidēji 1,95 (iepriekšējā gadā – 1,82) skalā no 1 (visaugstākais) līdz 4 (viszemākais). Jaunā ieinteresēto personu aptaujā 2006. gada beigās 75 % uzskatīja, ka IAS ir skaidra revīzijas stratēģija (salīdzinājumā ar iepriekšējo rezultātu 79 %), 86 % uzskatīja, ka revīzijas tiek veiktas godīgi, objektīvi un taisnīgi (samazinājums no 93 %), un 61 % (iepriekš 63 %) uzskatīja, ka IAS ieteikumi ir patiešām noderīgi. Kopumā 80 % (palielinājums no 71 %) uzskatīja, ka IAS uzdevums ir labi saprotams. 3. KONSTATēJUMI 3.1. Visu IAC kvalitātes pārbaude Šī IAC kvalitātes pārbaude bija IAS apstiprināšanas ziņojumu par 32 atsevišķu IAC pašnovērtējumiem un pārskata ziņojuma veidā. Mērķis bija novērtēt IAC atbilstību Iekšējo revidentu institūta ( IIA ) standartiem par iekšējās revīzijas profesionālo praksi, kā arī ētikas kodeksam. Tika konstatēts, ka 11 no 32 IAC kopumā ievēro kvalifikācijas un darbības standartus, 17 ievēro daļēji un 30 ievēro ētikas kodeksu. Tas skaidri liecina par to, ka ir jāturpina centieni palielināt profesionālismu un atbilstību revīzijas standartiem. Šī pārbaude izraisīja diskusijas un pārdomas par iekšējās revīzijas lomu un organizēšanu Komisijā. Ņemot vērā to, ka IAC strādā aptuveni 120 revidenti un IAS – aptuveni 60, ir skaidra nepieciešamība pēc revīzijas kopējas definīcijas, riska novērtējuma un koordinētas revīzijas plānošanas. Neizdarot priekšlaicīgus secinājumus par jebkuru turpmāku Komisijas lēmumu, IAC pašlaik izskata dažus IAS priekšlikumus, kas saistīti ar IAC neatkarību un iespēju IAC vadītājam vērsties pie personas ārpus ģenerāldirektorāta. Revīzijas komiteja 2007. gada jūlijā pārbaudīs IAS priekšlikumu īstenošanu. 3.2. Pārvaldība, plānošana un organizēšana EK tiesību aktu īstenošanas uzraudzība EK tiesību aktu savlaicīga un pareiza īstenošana galvenokārt ir dalībvalstu pienākums, bet Komisijai kā „Līguma sargam” ir uzraudzības uzdevums. Lai uzlabotu EK tiesību aktu īstenošanas uzraudzību, IAS ierosināja uz risku balstītu plānu par EK direktīvu transponēšanu, sistemātiskāku pieeju īstenošanas pasākumu pārbaudei dalībvalstu līmenī, prioritāšu noteikšanas kritērijus sūdzību un pārkāpumu gadījumos un svarīgāko lietu maksimālus izskatīšanas termiņus. Pašlaik tiek sagatavots Komisijas paziņojums par EK tiesību aktu uzraudzību, un to paredzēts pieņemt līdz 2007. gada beigām. SPP/ABM procesa īstenošana Lai gan tika konstatēts, ka revidētie ģenerāldirektorāti formāli ievēro Komisijas noteikumus par SPP / ABM un atbilstošos Komisijas iekšējās kontroles standartus, IAS uzskata, ka ir nepieciešams turpmāks progress attiecībā uz SPP / ABM cikla efektivitāti un lietderību, lai ģenerāldirektorāti varētu pāriet no formālas ievērošanas uz reālu atbildību un izmantotu iekšējās vadības ieguvumus. Daži IAS ieteikumi jau ir īstenoti, piemēram, nepieciešamība pēc daudzgadu stratēģiskas plānošanas, ieteikums ņemt vērā pamatdarbību, nevis pievērsties tikai Revīzijas komitejas jauniem pasākumiem. IAS ieteica arī analīzi. Atbildot uz Eiropas Parlamenta pieprasījumu, Komisija ir sagatavojusi vidējā termiņā nepieciešamā personāla novērtējumu un sīki izstrādātu ziņojumu par darbiniekiem atbalsta un koordinācijas funkciju veikšanai. Tika panākts progress arī attiecībā uz riska pārvaldības integrāciju politikas veidošanas procesā. Nav ievēroti citi ieteikumi, piemēram, stratēģijas izstrāde, lai atbalstītu SPP / ABM ciklu ar IT un cilvēkresursu sadales pilnīgu uzraudzību. IT vadība/sistēmas IAS veica Komisijas datu centra un IT vadības revīziju četros operatīvajos ģenerāldirektorātos, un riska analīzi apstiprināja pieci (no pavisam divpadsmit) izšķiroši ieteikumi. Divi izšķiroši ieteikumi bija saistīti ar fizisko drošību JMO un BECH ēkā Luksemburgā. Vēl viens ļoti svarīgs ieteikums bija izstrādāt visaptverošu negadījuma seku novēršanas plānu, kas aptver visas izšķirošās informācijas sistēmas Datu centrā. Tas ir saistīts ar to, ka ģenerāldirektorāti varētu nebūt pietiekami sagatavoti, lai nodrošinātu darbības nepārtrauktību, jo nebija pieejama uzticama informācija par to izšķirošajām sistēmām. Tika konstatēts, ka Šengenas Informācijas sistēma (SIS II) ir cietusi no nepietiekamas projektu vadības, jo īpaši darbuzņēmēju darba izpildes nepietiekamas uzraudzības dēļ sakarā ar darbinieku nepietiekamu kvalifikāciju un neoptimālu izmantošanu, kā rezultātā Komisija stipri paļaujas uz darbuzņēmēja kvalitāti un uzticamību. Jāveic arī pasākumi, lai nodrošinātu, ka visi ģenerāldirektorāti pilnībā ievēro Regulu (EK) Nr. 45/2001 par personas datu aizsardzību un ka vietējais informācijas drošības darbinieks veic pietiekamus kontroles pasākumus un darbojas neatkarīgi. Trīs IAC veica arī ar IT saistītas revīzijas. Vietējā līmenī konstatētās problēmas bija IT lietojumprogrammu rūpīgas plānošanas procesa nepieciešamība, par projektiem atbildīgo lomas noteikšana un pilnīga vietējā IT inventāra nepieciešamība. 3.3. ES līdzekļu pārvaldība Struktūrfondi Mērķis bija noteikt, vai Komisija ir ieviesusi sistēmu, lai pārbaudītu, vai dalībvalstu norādītās kontroles sistēmas atbilst noteiktajiem standartiem, lai novērtētu ģenerāldirektorāta līmenī ieviestos kontroles pasākumus, tostarp sadarbības ar dalībvalstīm novērtējumu, un novērtētu pēckontroles pasākumus, ko veic par struktūrfondiem atbildīgie ģenerāldirektorāti. IAS ieteica precīzāk noteikt ziņošanas prasības kredītrīkotājiem, kuriem pastarpināti deleģētas pilnvaras. Par struktūrfondiem atbildīgajiem ģenerāldirektorātiem jāizveido kopēja revīzijas stratēģija, pamatojoties uz jau veikto koordinācijas darbu. Lielāka koordinācija ar dalībvalstīm, tostarp izmantojot „uzticamības līgumus”, minimālo revīzijas standartu ievērošanas uzlabojums, kā arī skaidrs un precīzs revīzijas atzinums vai atteikšanās to sniegt uzlabotu ticamības nodrošināšanas procesu. Galvenie revīzijas rezultāti skaidri jāatklāj ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatos, lai iegūtu pilnīgāku priekšstatu par dalībvalstu ieviesto vadības un kontroles sistēmu ticamības līmeni un veidu. IAS uzskata, ka būtiski jāuzlabo finanšu korekciju procedūra attiecībā uz kohēzijas fondu, lai samazinātu tās kopējo ilgumu. Lai izvairītos no Finanšu regulas un citu noteikumu neievērošanas riska, jānoskaidro „tīrā samazinājuma” principa interpretācija un „vienotas likmes” korekciju kritērija piemērošana. Jāpastiprina arī finanšu pārskati, jo īpaši attiecībā uz ieņēmumu prognozēšanu. FAFA (Finanšu un administratīvais pamatnolīgums ar ANO) Revīzijas mērķis bija novērtēt atbilstību FAFA un spēju nodrošināt ticamību par ES līdzekļu izlietojumu. IAS konstatēja risku, ka ES līdzekļi varētu nebūt izlietoti paredzētajiem mērķiem, īpaši tādēļ, ka pārskatiem par netiešajām izmaksām trūka pārredzamības. Revīzija pierādīja FAFA noderīgumu, kas nodrošināja ļoti nepieciešamo atsauces sistēmu sadarbībai starp ļoti dažādiem partneriem EK/ANO partnerības abās pusēs. Revīzijas komiteja aicināja IAS novērtēt atlikušo risku būtiskumu, jo īpaši ņemot vērā netiešās izmaksas saistībā ar kopīgiem kontroles pasākumiem attiecībā uz EK/ANO finansējumu FAFA un ANO finanšu kontroles sistēmas ietvaros. Pētniecības darbības pēckontrole Šīs revīzijas tika veiktas, lai novērtētu pētniecības darbības pēckontroles pasākumu atbilstību, efektivitāti un lietderību, kuri ir noderīgi pozitīvas ticamības deklarācijas saņemšanai. Atbilstīgi ERP pagājušā gada pārskatam IAS konstatēja, ka pēckontroles darbība bija neapmierinoša un ka ir vajadzīga koordinēta un uz risku balstīta pēckontroles pasākumu plānošana. IAS ieteica skaidrāk noteikt pēckontroles pasākumu mērķus un pamatā esošo stratēģiju un labāk dokumentēt rezultātus ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatos. Jāgarantē revidējamo programmu un saņēmēju pietiekama aptveršana. Jāizpilda Finanšu regulas prasības ieņēmumu prognožu izteiksmē no izmaksu prasībām pēckontroles pasākumu rezultātā. Pēckontroles pasākumu apmērs ir skaidri nepietiekams salīdzinājumā ar kontroles mērķiem, kas noveda pie atrunas gada darbības pārskatā. 3.4. Cilvēkresursu pārvaldība Šīs pārbaudes attiecās uz plānošanu, pieņemšanu darbā, mobilitāti, nepietiekamu darbību, prombūtni un iekšējās kontroles sistēmu pastāvīgo darbinieku atlases procesā. IAS norādīja uz nepieciešamību Personāla un administrācijas ģenerāldirektorātam ( DG ADMIN ) uzņemties lielāku koordinācijas un uzraudzības lomu, lai nodrošinātu cilvēkresursu pārvaldības politikas konsekventu piemērošanu visā Komisijā. IAS ierosināja arī padarīt cilvēkresursu pārvaldību par Komisijas stratēģiskās plānošanas/pārvaldības procesa neatņemamu sastāvdaļu, lai uzlabotu saskaņu starp ģenerāldirektorātu vajadzībām un cilvēkresursu pieejamību un izstrādātu ilgtermiņa vīziju par cilvēkresursu efektīvu pārvaldību. IAS priekšlikumi bija darba slodzes rādītāju izveide, mērķu noteikšana vakanču rādītājiem un darbā pieņemšanas laikam, obligātās mobilitātes labākas pārvaldības nodrošināšana, pastāvīgo un pagaidu darbinieku attiecības pārskatīšana un nepietiekamas darbības labākas pārvaldības nodrošināšana, uzlabojot vadītāju cilvēkresursu pārvaldības prasmes. Vairāku kontroles un uzraudzības darbību ieviešana darbā pieņemšanas procesā varētu atvieglot atbilstoša skaita konkursu organizēšanu pareizajās jomās un beigās darbā pieņemto sekmīgo pretendentu skaita palielināšanu. Revīzijās saistībā ar SPP / ABM procesu IAS konstatēja arī ilgtermiņa cilvēkresursu stratēģijas trūkumu vai nepieciešamību pēc cilvēkresursu sadales uzlabotas plānošanas. Cilvēkresursu pārvaldība bija arī divu IAC revīziju priekšmets 2006. gadā, kuru rezultātā ieteikumos galvenokārt bija norādīta stratēģiska plānošana un efektīva resursu sadale. Ļoti svarīgi ieteikumi daudzos citos IAC revīzijas ziņojumos arī bija saistīti ar cilvēkresursu jautājumiem. 3.5. Uz uzkrāšanas principu balstīta grāmatvedība ( ABAC ) Jaunās, uz uzkrāšanas principu balstītās grāmatvedības sistēmas ( ABAC ) ieviešana ir Komisijas galvenais uzdevums. Gan IAS , gan ERP 2006. gadā savā revīzijas plānā iekļāva ABAC revīzijas dažādos ģenerāldirektorātos. Ņemot vērā to, ka ERP kā ārējā revidenta viens no galvenajiem pienākumiem ir sniegt atzinumu par konsolidētajiem finanšu pārskatiem, IAS nolēma anulēt plānotās ABAC revīzijas vairākos ERP revidētos ģenerāldirektorātos un ciešā sadarbībā ar ERP veikt uz uzkrāšanas principu balstītas grāmatvedības ieviešanas revīziju Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātā ( DG EAC ), kura ietvēra pārejas procesu uz grāmatvedību, kas balstīta uz uzkrāšanas principu, kā arī 2005. gada beigu kontu slēgšanu Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātā. Pamatojoties uz IAS veiktās revīzijas rezultātiem, DG EAC grāmatvedības kontroles sistēmas izrādījās nepiemērotas, lai nodrošinātu grāmatvedības datu pilnīgumu, precizitāti un uzticamību. Tādēļ DG EAC gada beigu grāmatvedības ieraksti nesniedza skaidru un patiesu priekšstatu par DG EAC finansiālo stāvokli un darbību. IAS atzinums bija balstīts galvenokārt uz piemērotas dokumentācijas trūkumu par gada beigu noslēguma procedūrām, pilnīgas saskaņošanas neesamību starp vietējām sistēmām un centrālajām grāmatvedības sistēmām, kā arī būtiskām grāmatvedības kļūdām uzkrājumu aprēķinos, kuras ievērojami ietekmēja kontu atlikumus. 3.6. Kontrole Tā kā ir turpināta revīziju veikšana, kontrole ir kļuvusi par arvien svarīgāku jautājumu, un tagad tai piemēro sistemātisku pieeju un atsevišķus pārskatus. IAS 2006. gada beigu ziņojumā, kas izdots 2007. gada februārī, secināts, ka, lai gan neizpildītu ieteikumu skaits samazinās, joprojām tiek pieļauti būtiski kavējumi – 50 % neizpildītu izšķirošu un ļoti svarīgu ieteikumu izpilde kavējas par vairāk nekā sešiem mēnešiem. Tādēļ joprojām pastāv būtiski trūkumi rīcības plānu īstenošanā, ko veic vadība. Divos gadījumos IAS secināja, ka neizlemto ieteikumu īstenošanas līmenis nebija pietiekams, lai veiktu pilnīgu kontroles revīziju. Jāveic kontrole arī attiecībā uz iekšējā revidenta ieteikumiem iepriekšējos IAS gada ziņojumos. Ieteikumi, attiecībā uz kuriem 2006. gadā netika veikta pietiekama kontrole, ir, piemēram, priekšlikumi par IT pārvaldību un IT infrastruktūras konsolidāciju. 4. SECINāJUMI Pamatojoties uz 2006. gada Komisijas revīzijām, pārbaudēm un saistīto darbu, Komisijas iekšējais revidents izdara šādus secinājumus (Komisijas nostāja norādīta kopsavilkuma pārskatā par ģenerāldirektoru gada darbības pārskatiem). IAS 1. secinājums. Turpināt uzlabošanas centienus IAS veiktā revīzijas darba rezultātā tika konstatēti iekšējās kontroles sistēmu skaidri uzlabojumi daudzās jomās. Komisija ir veikusi ievērojamus pasākumus, lai uzlabotu kontroles vidi, piemēram, paziņojums par darbības nepārtrauktību, ētikas diena un augsta līmeņa grupas darbs attiecībā uz EK tiesību aktiem. Tomēr joprojām pastāv arī būtiski trūkumi un ir nepieciešami turpmāki centieni, par ko liecina IAS izšķirošo ieteikumu skaits (divpadsmit) un revīziju skaits ar IAS negatīviem atzinumiem (deviņi). Uzlabojamās jomas ir pēckontroles pasākumi, IT (ēkas, datu drošība, pietiekams skaits darbinieku un plānošanas procesi IT projektiem, dienestu darbības nepārtrauktība), jaunu grāmatvedības noteikumu īstenošana un līgumu pārvaldība[4] (pārskats par pamatlīgumu izmantošanu, apakšuzņēmuma līgumu uzraudzība un viena pakalpojumu sniedzēja vairāki uzdevumi). IAS 2. secinājums. Kontrole – jautājums, kas atkārtojas Pārskata ziņojumi par kontroli liecina, ka vēl nav pilnībā iedibināta kontroles kultūra, kas ierosināta 2005. gada ziņojumā. Komisijā jāveic papildu pasākumi, lai nodrošinātu revīzijas ieteikumu pienācīgu, sistemātisku un ātru kontroli. Iekšējās un ārējās revīzijas ieteikumu īstenošana ir svarīga Komisijas stratēģiskā mērķa – pozitīva ticamības deklarācija ( DAS ) – sasniegšanā. IAS 3. secinājums. Integrēta cilvēkresursu stratēģija Ne tikai cilvēkresursu pārvaldības pārbaudes, bet arī revīzijas par SPP / ABM procesu, EK tiesību aktu īstenošanas uzraudzību un IT pārvaldību liecināja, ka cilvēkresursu pārvaldības ilgtermiņa stratēģija ir svarīgs panākumu faktors un ka cilvēkresursu nepiemērots sadalījums var būtiski nelabvēlīgi ietekmēt Komisijas darbību un reputāciju. DG ADMIN kā galvenajam dienestam, kas ir atbildīgs par cilvēkresursu pārvaldību, kopā ar decentralizētajām cilvēkresursu vienībām ģenerāldirektorātos un dienestos jāizstrādā stratēģija, kas ir pilnībā pielāgota stratēģiskās plānošanas procesam. IAS 4. secinājums. Uzlabot iekšējās revīzijas struktūras efektivitāti un noturību Komisijai ir iekšējās revīzijas divpakāpju sistēma: IAC un IAS , kas tuvu atspoguļo Komisijas pārvaldības struktūru. Kvalitātes pārbaudē tika secināts, ka lielākā daļa IAC daļēji vai kopumā ievēroja standartus. Tomēr jāturpina profesionālisma palielināšanas centieni, un stabili jānostiprina nesen ieviestais koordinētās plānošanas process, lai turpmāk uzlabotu iekšējās revīzijas darba kopējo efektivitāti Komisijā. Neizdarot priekšlaicīgus secinājumus par jebkuru turpmāku Komisijas lēmumu, tika atklāti pārrunāti un joprojām nav izlemti daži jautājumi, piemēram, IAC neatkarības turpmāka nostiprināšana, dodot tām iespēju risināt jautājumus korporatīvā līmenī Komisijā; Revīzijas komiteja tos atkārtoti izskatīs 2007. gadā. IAS 5. secinājums. Gada paziņojums par pārvaldību Daudzi ar pārvaldību saistīti jautājumi tika izskatīti 2006. gadā pabeigtajās revīzijās ( SPP / ABM , EK tiesību aktu uzraudzība utt.) un IAC kvalitātes pārbaudē; pārvaldības jautājumi tika aplūkoti arī 2006. gada IAS konferencē. Komisija ir ielikusi stabilu pamatu pārvaldībai. Lai sasniegtu pilnību un darītu zināmu pārvaldības struktūru un tās neseno attīstību ieinteresētajām personām, Komisijai jāapraksta sava pārvaldības politika un prakse, vēlams kopsavilkuma pārskatā, kurā apkopoti ģenerāldirektorātu gada darbības pārskati, jādara tas pieejams savā tīmekļa vietnē un jānodrošina tā regulāra atjaunināšana[5]. Šajā aprakstā varētu iekļaut skaidrojumus par Komisijas riska pārvaldības sistēmu, stratēģisko plānošanu, ētikas kodeksu, grāmatveža lomu, iekšējās kontroles sistēmām, iekšējo revīziju un Revīzijas komiteju. Tādējādi Komisija varētu palielināt ticamību un ieinteresēto personu un ES pilsoņu uzticēšanos. [1] Tomēr dažos gadījumos aģentūru revīziju rezultātā tika sniegti ieteikumi attiecībā uz Komisiju, un tie ņemti vērā statistikā 2.4. sadaļā. [2] Padomes 2006. gada 13. decembra Regula (EK, Euratom ) Nr. 1995/2006, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.). [3] Tikai Komisijas revīzijas, izņemot IAC kvalitātes pārbaudi. [4] IAC vairāki revīzijas ziņojumi attiecās arī uz līgumu efektīvu pārvaldību publiskā iepirkuma jomā. [5] Direktīvā 2006/46/EK (OV L 224, 16.8.2006., 1. lpp.) noteikts pienākums sabiedrībām, kuru vērtspapīri ir tirgojami regulētā tirgū un kurām Kopienā ir reģistrēta juridiskā adrese, nodot atklātībai gada paziņojumu par korporatīvo vadību kā konkrētu un skaidri atpazīstamu gada ziņojuma nodaļu.