[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 1.3.2006

SEC(2006) 281 galīgā redakcija

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

saskaņā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas Nr. 1466/97 9. panta 3. punktu par Polijas atjaunināto konverģences programmu 2005. – 2008. gadam

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

Vispārēja informācija

Stabilitātes un izaugsmes pakta, kas stājās spēkā 1998. gada 1. jūlijā, mērķis ir sakārtotas valsts finanses kā līdzeklis, lai nostiprinātu nosacījumus stabilām cenām un stiprai, stabilai izaugsmei, kas veicina nodarbinātības kāpumu. Pirmo reizi paktā grozījumus izdarīja 2005. gadā. Reformā, atzīstot pakta lietderību disciplīnētas fiskālās politikas nostiprināšanā, tika meklētas iespējas stiprināt tā efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgtermiņā nodrošināt valsts finanšu ilgtspējību.

Padomes Regula (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1], kas ir pakta sastāvdaļa, paredz, ka dalībvalstīm ir jāiesniedz Padomei un Komisijai stabilitātes vai konverģences programmas un to ikgadējie atjauninājumi (dalībvalstis, kuras jau ir pieņēmušas vienoto valūtu, iesniedz (atjauninātas) stabilitātes programmas, bet dalībvalstis, kas to vēl nav pieņēmušas, iesniedz (atjauninātas) konverģences programmas). Pirmā Polijas konverģences programma tika iesniegta 2004. gada maijā. Saskaņā ar regulu Padome 2004. gada 5. jūlijā sniedza atzinumu par to, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu un apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju. Saskaņā ar šo pašu procedūru atjauninātās stabilitātes un konverģences programmas novērtē Komisija un pārbauda augstāk minētā komiteja, pie kam arī Padome var tās pārbaudīt.

Šajās programmās dalībvalstīm jānorāda vidējā termiņa mērķis attiecībā uz budžeta stāvokli un jānosaka politikas pasākumi tā sasniegšanai un saglabāšanai, ieskaitot atbilstošus ekonomikas pieņēmumus. Saskaņā ar pakta reformu vidējā termiņa mērķi konkrētām dalībvalstīm ir dažādi, ņemot vērā Eiropas Savienības ekonomisko un budžetāro neviendabīgumu, tostarp attiecībā uz fiskālo risku, kas apdraud ilgtspējību. Citas reformas sastāvdaļas ir šādas: cikla laikā simetriskāka pieeja fiskālajai politikai jāpanāk ar uzlabotu budžeta disciplīnu ekonomikas uzplaukuma laikā, kamēr „galvenās strukturālās reformas”, kam ir redzama ietekme uz ilgtspējību ilgā laika posmā, būtu jāveic, ja vērojama pagaidu novirze no vidējā termiņa mērķa vai tā korekcijām.

Ievērojot Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozi, rīcības kodeksu[2], kopīgi saskaņoto metodiku potenciālā produkcijas apjoma un cikliski koriģēto bilanču aplēsei, un vispārējās ekonomikas politikas pamatnostādnes, kas ir iekļautas integrētajās pamatnostādnēs 2005. – 2008. gada periodam, Komisija ir izskatījusi nesen iesniegto Polijas konverģences programmas atjauninājumu un, balstoties uz turpmāk sniegto novērtējumu, ir pieņēmusi ieteikumu Padomes atzinumam par to.

Novērtējums

1. Polija iesniedza savu konverģences programmu 2006. gada 19. janvārī, vairāk nekā pusotru mēnesi pēc rīcības kodeksā minētās dienas. Kavēšanās izskaidrojama ar valdības maiņu pēc parlamenta vēlēšanām 2005. gada novembrī un finanšu ministra maiņu 2006. gada janvāra sākumā. Programma attiecas uz laikposmu no 2005. līdz 2008. gadam. Valdība ir pieņēmusi šo dokumentu 2006. gada 18. janvārī. Tajā iekļauts 2006. gada valsts budžets ar valdības veiktajiem grozījumiem 2005. gada decembrī. Programma kopumā atbilst stabilitātes un konverģences programmu struktūras paraugam un prasībām par sniedzamo informāciju, kas noteiktas jaunajā rīcības kodeksā[3].

2. Padome 2004. gada 5. jūlijā nolēma, ka Polijai ir pārmērīgs budžeta deficīts. According to the Council recommendation under Article 104(7) of the same date, the excessive deficit has to be corrected by 2007. Savā 2005. gada 17. februāra atzinumā par iepriekšējo atjaunināto konverģences programmu laikposmam no 2004. līdz 2007. gadam Padome aicināja Poliju „(i) stiprināt fiskālo pielāgojumu, sākot no 2005. gada, un samazināt budžeta deficītu 2007. gadā; (ii) nodrošināt strukturālo pasākumu, kas ietverti Hausnera planā, pilnīgu ieviešanu un arī turpmāk censties ieviest alternatīvus pasākumus, ja īstenojas ieviešanas riski.”

3. Polijas reālā IKP pieaugums bija vidēji 4,5% no 1994. gada līdz 2004. gadam – gandrīz 2 procentu punktus virs ES25 vidējā rādītāja 2,4% apmērā. Pēc ekonomikas paplašināšanās perioda, reālā IKP pieaugums samazinājās līdz 1,0% 2001. gadā, parādot iekšējos un ārējos cikliskos faktorus. Kopš tā laika pieaugums ir paātrinājies līdz 5,3% 2004. gadā. Ienākumi uz vienu iedzīvotāju pirktspējas standartos sasniedza 46.5% no ES25 vidējā rādītāja 2004. gadā. Pēdējos desmit gadus SPCI inflācija saglabājas augsta - vidēji 7,0% līmenī, tā ievērojami samazinājās 2005. gadā līdz aptuveni 2 %. Polijas lielākā problēma joprojām ir situācija darba tirgū. Ekonomikas pārstrukturēšanas rezultātā bezdarba līmenis palielinājās no 13,2% 1994. gadā līdz 18,8% 2004. gadā, bet kopējā nodarbinātība tajā pašā laika posmā samazinājās par 7 procentu punktiem. Strukturālas problēmas darba tirgū, jo īpaši zema strādnieku ģeogrāfiskā mobilitāte un neatbilstošas profesionālās iemaņas, joprojām ir nopietns šķērslis ekonomikas izaugsmei. Pēdējos desmit gadus vispārējā valsts bilance Polijā ir bijsi negatīva. Līdz 2003. gadam tā svārstījās no -1,4% līdz -4,8%[4] no IKP, pēc tam tā uzlabojās sasniedzot -3,8% no IKP 2004. gadā.

4. Pēc reālā IKP pieauguma 2005. gadā par 3,3%, sagaidāms, ka programmas makroekonomiskie rādītāji pamazām nostiprināsies 4,3% līmenī 2006. gadā līdz 5,0% 2008. gadā, kas visumā atbilst Komisijas dienestu 2005. gada prognozei 2005. – 2007. gadam. Programmas pieauguma pieņēmums 2008. gadam pārsniedz Komisijas dienestu potenciālā apjoma pieauguma aplēsi. Tādējādi programmas pamatā liktās pieauguma prognozes var uzskatīt par ticamām, pēdējā gadā pat labvēlīgām.

5. Pēdējos gados Polija īstenojusi veiksmīgu deflācijas politiku ar tikai diviem īsiem inflācijas pieauguma periodiem (2000. un 2004. gadā). Saskaņotais patēriņa cenu indekss (SPCI) samazinājās no 15% 1997. gadā līdz aptuveni 2% 2005. gadā. Pēdējos gados maiņas kurss ir ievērojami svārstījies līdz ar plašu novērtējuma tendenci, kas vērojama no 2004. gada marta ar pārtraukumu 2005. gadā. Pieaugums atjaunojās 2005. gada maijā un, neskatoties uz pieaugušo nestabilitāti, turpinājās visu atlikušo gadu. Pakāpeniska starpības samazināšanās attiecībā pret eirozonu no ilgtermiņa valsts obligāciju ienākumiem, kas vērojama kopš 2004. gada augusta, tika pārtraukta dēļ neskaidrības saistībā ar 2005. gada vēlēšanām un jaunās valdības ekonomisko programmu. Polijas monetārās politikas mērķis joprojām ir tieša inflācijas samazināšana līdz ar brīvu zlota apgrozījumu. Kopš 2004. gada inflācijas regulēšana ir definēta kā nepārtraukta ikgadēja 2,5% PCI inflācija Polija ir paredzējusi turpināt pašreizējo monetārās politikas sistēmu līdz iespējamam iestāšanās brīdim VKM II, kam datums vēl nav noteikts.

6. Kas attiecas uz budžeta izpildi 2005. gadā, valsts budžeta deficīts 2006. gada janvārī tiek lēsts 2,9% apmērā no IKP (pretēji Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozēm 3,6% apmērā un deficīta mērķi 3,9% apmērā no IKP, kas nosprausts iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā). Taču salīdzinājums ar iepriekšējām konverģences programmām nav vienkāršs, jo dati tiek ievērojami pārskatīti metodoloģijas maiņas dēļ. Iznākumu, kas ir labāks nekā plānots, galvenokārt nosaka centrālās valdības budžeta, un jo īpaši valsts budžeta rezultāti, kurā konstatēti (uz skaidras naudas pamata) nodokļu ieņēmumi, kas pārsniedz budžetā plānotos, kā arī izdevumu sadaļas neizpilde, samazinot deficītu par aptuveni 0,7 procentu punktiem salīdzinot ar 2005. gada budžeta plānu.

7. Atjauninātajās konverģences programmās pakāpeniski tiek samazināts kopējais valsts budžeta deficīts, lai sasniegtu atbilstību konverģences kritērijiem līdz tiesību aktos noteiktajam termiņam, t.i., līdz 2009. gada beigām. Deficīta mērķis 2009. gadam nav novērtēts. Deficīta mērķis 2007. gadam ir nemainīgi 2,2% no IKP, iekļaujot atklātos pensiju fondus valsts sektorā. Izslēdzot atklātos pensiju fondus no valsts sektora, deficīta mērķis tika paaugstināts salīdzinot ar iepriekšējo atjaunināto programmu no 3,9% no IKP līdz 4.1% no IKP, jo pensiju reformas izmaksu aplēses pieauga no 1,7% līdz 1,9% no IKP. Paredzams, ka primārā bilance (atklātie pensiju fondi valsts sektorā) uzlabosies no -0,3% no IKP 2005. gadā līdz 0,6% 2008. gadā. Šādas lēnas pielāgošanas pamatā ir labvēlīga ieņēmumu attīstība 2006. gadā un daži izdevumu samazinājumi 2007. un 2008.gadā. Salīdzinot ar iepriekšējo atjaunināto programmu, pašreizējā programma nosaka optimistiskāku deficīta mērķi 2006. gadam, bet pēc tam pielāgošanas centieni ir zemāki un izdevumu reformas tiek atliktas līdz 2007. un 2008. gadam.

8. Pamatojoties uz Komisijas dienestu aprēķiniem uz programmas bāzes atbilstoši kopīgi saskaņotai metodikai, strukturālā bilance uzlabosies nenozīmīgi vidēji par aptuveni 0,25% no IKP, kas vienmērīgi sadalīts visā programmas laikā. Atjauninātajā programmā noteikts vidēja termiņa mērķis attiecībā uz budžeta stāvokli, kā paredzēts Stabilitātes un izaugsmes paktā aptuveni -1% no IKP, ko tā paredz sasniegt pēc 2010. gada, vēl pēc programmas beigām.

9. Tā kā programmas vidējā termiņa mērķis ir stingrāks nekā minimālais kritērijs (deficīts tiek prognozēts aptuveni -1½ % no IKP apmērā), tā sasniegšanai vajadzētu paredzēt drošības rezervi, lai netiktu pieļauts pārmērīgs deficīts. Programmas vidējā termiņa mērķis atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā produkcijas apjoma pieaugumu ilgtermiņā.

10. Risku līdzsvars budžeta prognozēm ir negatīvs. No vienas puses budžeta mērķu, kas nosprausti iepriekšējās programmās, sasniegšana labāk nekā prognozēts liek piesardzīgāk prognozēt budžeta izpildi. No otras puses, pieņēmumi par nodokļu elastīgumu ir samērā optimistiski, īpaši 2006. gadam. Turklāt pieauguma prognozes pēdējam programmas gadam (t.i., 2008. gadam) šķiet labvēlīgas. Pašreizējos politiskajos apstākļos ogļračiem ir piešķirtas īpašas pensiju tiesības, liekot citām sociālajam grupām arī pieprasīt īpašu attieksmi, tādejādi apdraudot pensiju reformu. Līdzās budžeta prognozēm pastāv arī politiskā riska avots. Jau iepriekš bija grūti īstenot lielu daļu no t.s. Hausnera plāna, kas paredz valsts finanšu pārstrukturēšanu, jo valdībai trūka parlamenta atbalsta. Pašreizējā politiskā situācija (mazākuma valdība) nav labvēlīga, lai ieviestu pasākumus, kuru mērķis ir valsts budžeta deficīta samazināšana un ilgtermiņa valsts finanšu noturība. Nominālā valsts budžeta atsauces vērtība PLN 30 miljardu apmērā, kas ieviesta konverģences programmā, šķiet nav pietiekama, lai novērstu augstā budžeta deficīta cēloņus Polijā, proti, pārāk strauju valsts izdevumu pieaugumu.

11. Programma nav vērsta uz deficīta samazināšanu, kā tas noteikts Padomes ieteikumā saskaņā ar 104. panta 7. punktu. Pat ņemot vērā nominālvērtību, fiskālais stāvoklis atjauninātajā programmā šķiet neatbilstošs pārmērīga budžeta deficīta korekcijai Padomes noteiktajā termiņā. Secinājumus ir izdarīts, ņemot vērā risku līdzsvaru. Deficīta mērķi 2005. un 2006. gadam ir zemāki nekā iepriekšējā atjauninātajā programmā, un tie atbilst Padomes 2004. gada 5. jūlija ieteikumos noteiktajiem mērķiem pateicoties labāk izpildītajam 2005. gada budžetam un pārnesumiem uz 2006. gadu. Mērķu salīdzinājums, tomēr, ir sarežģīts dēļ izmaiņām valsts atskaites metodikā un datu pārskatīšanas. Kritiskajam 2007. gadam programma paredz deficīta samazināšanu līdz 2,2% no IKP. Taču izslēdzot otrā pīlāra fondēto pensiju shēmu ārpus valsts sektora saskaņā ar Statistikas biroja 2004. gada 2. marta lēmumu planotais budžeta deficīts 2007. gadā ir 4.1% apmērā no IKP. Tādējādi būtu nepieciešami būtiski papildu pielāgojumu pasākumi, lai noteiktajā termiņā labotu pārmērīgu budžeta deficītu.

12. Sagaidāms, ka laika posmā no 2005. līdz 2008. gadam valsts parāds palielināsies par 3¼ IKP procentu punktu un sasniegs 45½% no IKP 2008. gadā, kas ir ievērojami mazāk par 60 % no IKP atsauces vērtības. Paredzams, ka ievērojami krājumu plūsmas pielāgojumi kompensēs primāro pārpalikumu un labvēlīgu „sniega bumbas” efektu (t.i., netiešu procentu likmju negatīvā ietekme tiks kompensēta, turpinoties augsta nominālā IKP pieaugumam).

13. Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību Polija šķiet pakļauta nelielam riskam to budžetā plānoto izdevumu dēļ, kas saistīti ar iedzīvotāju novecošanu. Pašreiz parāda līmenis ir zemāks par 60% atsauces vērtību un tam tādam jāsaglabājas saskaņā ar pieņēmumu par ietaupījumiem, ko iegūs pilnā mērā īstenojot 1999. gada pensiju reformu. Taču valdības nesen pieņemtie pasākumi, kas izslēdz dažas nodarbināto grupas no reformētās pensiju shēmas, var vājināt reformas ilgtermiņa rezultātus, jo īpaši, ja pensiju shēmās tiks iekļauti citi izņēmumi. Iespējamo saistību īstenošana, kā arī pašreizējais augstais strukturālais deficīts var palielināt parāda/IKP attiecību ātrāk nekā plānots vidējā termiņā. Plānotās valsts finanšu konsolidācijas stingra īstenošana vidējā termiņā samazinātu riskus ilgtermiņa ilgtspējībai.

14. Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas vadlīnijām, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laika posmam no 2005. līdz 2008. gadam. Tomēr plānotais pielāgojums nav pietiekams, lai nekavējoties labotu pārmērīgu budžeta deficītu.

15. Polijas nacionālajā reformu programmā, kas iesniegta 2006. gada 5. janvārī atjaunotās Lisabonas stratēģijas kontekstā par izaugsmi un darbavietām, noteiktas šādas problēmas ar būtisku ietekmi uz valsts finansēm: budžeta konsolidācija, ņemot vērā augstu deficītu, slikti attīstītā transporta un vides aizsardzības infrastruktūras uzlabošana, publiskā sektora pētījumu un attīstības un jauninājumu attīstīšana, nodarbinatības rādītāju palielināšana, piemērojot noturīgāku pieeju un samazinot izmaksas, kas saistītas ar tādu personu nodabinātību, kuru darba samaksa ir zema. Nacionālajā reformu programmā aprakstīto darbību ietekme uz budžetu nav atspoguļota konverģences programmas budžeta prognozēs. Valsts finanšu jomā veikto pasākumu vidū, ko paredz Valsts reformu programma, konverģences programma min deficīta piesaisti un daudzgadīgu budžeta plānojumu.

Ņemot vērā minēto novērtējumu, Komisija atzīmē, ka konverģences programma neparedz pārmērīga budžeta deficīta korekciju 2007. gadā, kā ieteikusi Padome 2004. gada 5. jūlija ieteikumā. Attiecīgi, Komisija paredz ieteikt turpmākus soļus pārmērīga budžeta deficīta procedūrai kā noteikts Stabilitātes un izaugsmes paktā. Pa to laiku Polijai:

- jāstiprina pielāgojums, konkrēti, 2006. gadā, piešķirot ieņēmumus, kas pārsniedz budžetā plānotos, vai mazākus nekā plānotos izdevumus deficīta samazināšanai;

- jāuzlabo reformētās pensiju sistēmas ilgtermiņa ilgtspējība;

- stiprināt valsts finanšu iestāžu sistēmu, ieviešot vidējā termiņa izdevumu noteikumus.

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

saskaņā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas Nr. 1466/97 9. panta 3. punktu par Polijas atjaunināto konverģences programmu 2005. – 2008. gadam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[5], un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu;

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

16. Padome [2006. gada 14. martā] pārbaudīja Polijas atjaunināto konverģences programmu, kas aptver laika posmu no 2005. gada līdz 2008. gadam.

17. Polijas reālā IKP pieaugums bija vidēji 4,5% no 1994. gada līdz 2004. gadam – gandrīz divus procentu punktus virs ES25 vidējā rādītāja 2,4% apmērā. Pēc ekonomikas paplašināšanās perioda, reālā IKP pieaugums palēninājās līdz 1,0% 2001. gadā, parādot iekšējos un ārējos cikliskos faktorus. Kopš tā laika pieaugums ir paātrinājies līdz 5,3% 2004. gadā. Ienākumi uz vienu iedzīvotāju pirktspējas standartos sasniedza 46.5% no ES25 vidējā rādītāja 2004. gadā. Pēdējos desmit gadus SPCI inflācija saglabājās augsta - vidēji 7,0% līmenī, tā ievērojami samazinājās 2005. gadā līdz aptuveni 2%. Darba tirgus situācija Polijā joprojām ir liela problēma, jo bezdarba rādītājs 2004. gadā bija 18,8%, kā arī mazākais nodarbinātības rādītājs ES (51,7% 2004. gadā.). Pēdējos desmit gadus vispārējā valsts bilance Polijā vienmēr ir bijusi negatīva. Līdz 2003. gadam tā svārstījās no -1,4% līdz -4,8%[6] no IKP, pēc tam tā uzlabojās sasniedzot -3,8% no IKP 2004. gadā.

18. Padome 2004. gada 5. jūlijā nolēma, ka Polijai ir pārmērīgs budžeta deficīts. Atbilstoši Padomes ieteikumam tajā pašā datumā saskaņā ar 104. panta 7. punktu pārmērīgais budžeta deficīts jākoriģē līdz 2007. gadam. Savā 2005. gada 17. februāra atzinumā par iepriekšējo atjaunināto konverģences programmu laikposmam no 2004. līdz 2007. gadam Padome aicināja Poliju „(i) stiprināt fiskālo pielāgojumu, sākot no 2005. gada, un samazināt budžeta deficītu 2007. gadā; (ii) nodrošināt strukturālo pasākumu, kas ietverti Hausnera planā, pilnīgu ieviešanu un arī turpmāk censties ieviest alternatīvus pasākumus, ja īstenojas ieviešanas riski.”

19. Kas attiecas uz budžeta izpildi 2005. gadā, Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozē valsts budžeta deficīts 2005. gadam tiek lēsts 3,6% apmērā no IKP attiecībā pret iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto mērķi 3,9% apmērā no IKP. Salīdzinājums ar iepriekšējām konverģences programmām nav vienkāršs, jo dati tiek ievērojami pārskatīti metodoloģijas maiņas dēļ. Iznākumu, kas ir labāks nekā plānots, galvenokārt nosaka centrālās valdības budžeta, un jo īpaši valsts budžeta rezultāti, kurā konstatēti (uz skaidras naudas pamata) nodokļu ieņēmumi, kas pārsniedz budžetā plānotos, kā arī izdevumu sadaļas neizpilde, samazinot deficītu par aptuveni 0,7 procentu punktiem salīdzinot ar 2005. gada budžeta plānu.

20. Programma kopumā atbilst stabilitātes un konverģences programmu struktūras paraugam un prasībām par sniedzamo informāciju, kas noteiktas jaunajā rīcības kodeksā[7]. Polija iesniedza savu atjaunināto konverģences programmu 2006. gada 19. janvārī, 7 nedēļas pēc rīcības kodeksā minētā termiņa - 1. decembra. Kavēšanās izskaidrojama ar jaunās valdības veidošanu pēc parlamenta vēlēšanām 2005. gada novembrī un finanšu ministra maiņu 2006. gada janvāra sākumā.

21. Saskaņā ar programmas makroekonomisko scenāriju reālais IKP pieaugs no 3,3% 2005. gadā līdz 4,3% 2006. gadā un sasniegs 5,0% 2008. gadā. Programmas pamatā liktās pieauguma prognozes var uzskatīt par ticamām, pēdējā gadā pat labvēlīgām. Programmas prognozes saistībā ar inflāciju arī šķiet ticamas, kaut gan 2006. gada prognozes nav augstas.

22. Atjauninātajās konverģences programmās pakāpeniski tiek samazināts kopējais valsts budžeta deficīts, lai sasniegtu atbilstību konverģences kritērijiem līdz tiesību aktos noteiktajam termiņam, t.i., līdz 2009. gada beigām. Mērķis 2009. gadam nav novērtēts. Deficīta mērķis 2007. gadam ir nemainīgi 2,2% no IKP, iekļaujot otrā pīlāra fondēto pensiju shēmas valsts sektorā. Ja pensiju shēmas izslēdz no valsts sektora, deficīta mērķis paaugstinās salīdzinot ar iepriekšējo atjaunināto programmu no 3,9% no IKP līdz 4.1% no IKP, jo pensiju reformas izmaksu aplēses sasniedz 1,9% no IKP. Paredzams, ka primārā bilance (otrā pīlāra fondēto pensiju shēmas valsts sektorā) uzlabosies no -0,3% no IKP 2005. gadā līdz 0,6% 2008. gadā. Šādas lēnas pielāgošanas pamatā, pirmkārt, ir labvēlīga ieņēmumu attīstība 2006. gadā un daži izdevumu samazinājumi 2007. un 2008.gadā. Salīdzinot ar iepriekšējo atjaunināto programmu, pašreizējā atjauninātā programma nosaka optimistiskāku deficīta mērķi 2006. gadam, pateicoties pārcēlumam un lielākiem ieņēmumiem 2005. gadā, bet pēc tam pielāgošanas centieni ir zemāki un izdevumu reformas tiek atliktas līdz 2007. un 2008. gadam.

23. Paredzams, ka programmas perioda laikā strukturālā bilance (t.i. cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko Komisijas dienesti aprēķina pēc programmā sniegtās informācijas saskaņā ar vispārīgi pieņemtu metodoloģiju un pamatojoties uz programmas datiem, uzlabosies vidēji par aptuveni 0,25 % no IKP gadā. Programma nosaka vidēja termiņa mērķi budžeta stāvokļa strukturālajam deficītam -1,0% no IKP apmērā, ko tā neplāno sasniegt programmas darbības laikā. Tā kā programmas vidējā termiņa mērķis ir stingrāks nekā minimālais kritērijs (deficīts tiek prognozēts aptuveni -1½ % no IKP apmērā), tā sasniegšanai vajadzētu paredzēt drošības rezervi, lai netiktu pieļauts pārmērīgs deficīts. Programmas vidējā termiņa mērķis atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā produkcijas apjoma pieaugumu ilgtermiņā.

24. Budžeta izpilde varētu būt sliktāka nekā paredzēts programmā. Lai gan budžeta mērķu, kas nosprausti iepriekšējās programmās, sasniegšana labāk nekā prognozēts liek piesardzīgāk prognozēt budžeta izpildi, vairāki faktori atsver plānoto pielāgošanu. Pieņēmumi par nodokļu elastīgumu ir samērā optimistiski, īpaši 2006. gadam. Turklāt pieauguma prognozes pēdējam programmas gadam (2008. gadam) šķiet labvēlīgas. Pašreizējos politiskajos apstākļos ogļračiem ir piešķirtas īpašas pensiju tiesības, liekot citām sociālajam grupām arī pieprasīt īpašas shēmas, apdraudot 1999. gada ieviesto pensiju reformu. Lielāks politiskais risks balstīts uz budžeta prognozēm, ņemot vērā situāciju pēc 2005. gada rudens vēlēšanām. Nominālā četru gadu valsts budžeta atsauces vērtība PLN 30 miljardu apmērā, kas ieviesta konverģences programmā, šķiet nav pietiekama, lai novērstu augstā budžeta deficīta cēloņus Polijā, proti, pārāk straujš valsts izdevumu pieaugums. Tādēļ būtu lietderīgi pieņemt dažus alternatīvus vai papildu fiskālos noteikumus, kas kontrolētu valsts izdevumus.

25. Programma nav vērsta uz deficīta samazināšanu, kā tas noteikts Padomes ieteikumā saskaņā ar 104. panta 7. punktu. Pat ņemot vērā nominālvērtību fiskālais stāvoklis atjauninātajā programmā šķiet neatbilstošs pārmērīga budžeta deficīta korekcijai Padomes noteiktajā termiņā. Secinājumus ir izdarīts, ņemot vērā risku līdzsvaru. Deficīta mērķi 2005. un 2006. gadam ir zemāki nekā iepriekšējā atjauninātajā programmā, un tie atbilst Padomes 2004. gada 5. jūlija ieteikumos noteiktajiem nominālajiem mērķiem, pateicoties labāk izpildītajam 2005. gada budžetam un pārnesumiem uz 2006. gadu. Mērķu salīdzinājums, tomēr, ir sarežģīts dēļ izmaiņām valsts atskaites metodikā un datu pārskatīšanas. Kritiskajam 2007. gadam programma paredz deficīta samazināšanu līdz 2,2% no IKP. Taču izslēdzot otrā pīlāra fondēto pensiju shēmu ārpus valsts sektora saskaņā ar Statistikas biroja 2004. gada 2. marta lēmumu plānotais budžeta deficīts 2007. gadā ir 4.1% apmērā no IKP. Tādējādi būtu nepieciešami būtiski papildu pielāgojumu pasākumi, lai noteiktajā termiņā labotu pārmērīgo budžeta deficītu.

26. Laika posmā no 2005. līdz 2008. gadam sagaidāms, ka valsts parāds palielināsies par 3¼ IKP procentu punktu un sasniegs 45½% no IKP 2008. gadā, kas ir ievērojami zemāk par 60 % no IKP atsauces vērtības. Paredzams, ka ievērojams krājumu plūsmas pielāgojums kompensēs primāros pārpalikumus un labvēlīgu „sniega bumbas” efektu (t.i., netiešu procentu likmju negatīvā ietekme tiks kompensēta, turpinoties augsta nominālā IKP pieaugumam).

27. Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas vadlīnijām, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laika posmam no 2005. līdz 2008. gadam. Tomēr piedāvātie pasākumi nav pietiekami, lai nekavējoties labotu pārmērīgu budžeta deficītu.

28. Polijas nacionālajā reformu programmā, kas iesniegta 2006. gada 5. janvārī atjaunotās Lisabonas stratēģijas kontekstā par izaugsmi un darbavietām, noteiktas šādas problēmas ar būtisku ietekmi uz valsts finansēm: budžeta konsolidācija, ņemot vērā augstu deficītu, slikti attīstītās infrastruktūras uzlabošana, izmaksu samazināšana nodarbinātībā, lai mazinātu Polijā bezdarbu. Taču Nacionālajā reformu programmā aprakstīto darbību ietekme uz budžetu nav atspoguļota konverģences programmas budžeta prognozēs. Valsts finanšu jomā veikto pasākumu vidū, kas ieviesti Valsts reformu programmā, konverģences programma min deficīta … un daudzgadīgu budžeta plānojumu.

29. Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību Polija šķiet pakļauta nelielam riskam to budžetā plānoto izdevumu dēļ, kas saistīti ar iedzīvotāju novecošanu. Pašreiz parāda līmenis ir zemāks par 60% atsauces vērtību un tam tādam jāsaglabājas saskaņā ar pieņēmumu par ietaupījumiem, ko iegūs pilnā mērā īstenojot 1999. gada pensiju reformu. Taču valdības nesen pieņemtie pasākumi, kas izslēdz dažas nodarbināto grupas no reformētās pensiju shēmas, var vājināt reformas ilgtermiņa rezultātus, jo īpaši, ja pensiju shēmās tiks iekļauti citi izņēmumi. Iespējamo saistību īstenošana, kā arī pašreizējais augstais strukturālais deficīts var palielināt parāda/IKP attiecību ātrāk nekā plānots vidējā termiņā. Plānotās valsts finanšu konsolidācijas stingra īstenošana vidējā termiņā samazinātu riskus ilgtermiņa ilgtspējībai[8].

Ņemot vērā minēto novērtējumu, Padome atzīmē, ka konverģences programma neparedz pārmērīga budžeta deficīta korekciju 2007. gadā, kā ieteikusi Padome 2004. gada 5. jūlija ieteikumā. Komisija paredz ieteikt turpmākus soļus pārmērīga budžeta deficīta procedūrai, kā noteikts Stabilitātes un izaugsmes paktā. Pa to laiku Polijai:

- jāstiprina pielāgojums, konkrēti, 2006. gadā, piešķirot ieņēmumus, kas pārsniedz budžetā plānotos, vai mazākus nekā plānotos izdevumus deficīta samazināšanai;

- jāuzlabo reformētās pensiju sistēmas ilgtermiņa ilgtspējība;

- jāstipria valsts finanšu iestāžu sistēmu, ieviešot vidējā termiņa izdevumu noteikumus.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums 1

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Reālais IKP (% izmaiņas) | KP 2006. gada janvāris | 5.3 | 3.3 | 4.3 | 4.6 | 5.0 |

KOM 2005. g. nov. | 5.3 | 3.4 | 4.3 | 4.5 | n.p. |

KP 2004. gada decembris | 5.7 | 5.0 | 4.8 | 5.6 | n.p. |

SPCI inflācija (%) | KP 2006. gada janvāris | 3.6 | 2.2 | 1.5 | 2.2 | 2.5 |

KOM 2005. g. nov. | 3.6 | 2.2 | 2.3 | 2.5 | n.p. |

KP 2004. gada decembris | 3.5 | 3 | 2.7 | 2.5 | n.p. |

Starpība starp potenciālo un faktisko kopproduktu (% of potential GDP) | KP 2006. gada janvāris2 | 0.4 | 0.1 | 0.3 | 0.3 | 0.6 |

KOM 2005. g. nov.5 | 0.4 | 0.2 | 0.4 | 0.6 | n.p. |

KP 2004. gada decembris2 | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |

Valsts bilance (% no IKP) | KP 2006. gada janvāris | -3.8 | -2.9 | -2.6 | -2.2 | -1.9 |

KOM 2005. g. nov. | -3.9 | -3.6 | -3.6 | -3.4 | n.p. |

KP 2004. gada decembris | -5.4 | -3.9 | -3.2 | -2.2 | n.p. |

Primārā bilance (% no IKP) | KP 2006. gada janvāris | -1.2 | -0.3 | -0.2 | 0.3 | 0.6 |

KOM 2005. g. nov. | -1.2 | -1.0 | -1.1 | -1.0 | n.p. |

KP 2004. gada decembris | -2.6 | -1.3 | -0.5 | 0.4 | n.p. |

Cikliski koriģētā bilance un strukturālā bilance (% no IKP)3 | KP 2006. gada janvāris | -4.1 | -2.9 | -2.7 | -2.3 | -2.1 |

KOM 2005. g. nov.4 | -4.1 | -3.7 | -3.7 | -3.6 | n.p. |

KP 2004. gada decembris | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |

Valsts kopējais parāds (% no IKP) | KP 2006. gada janvāris | 41.9 | 42.5 | 45.0 | 45.3 | 45.4 |

KOM 2005. g. nov. | 43.6 | 46.3 | 47.0 | 47.3 | n.p. |

KP 2004. gada decembris | 45.9 | 47.6 | 48.0 | 47.3 | n.p. |

Piezīmes: 1 Budžeta prognozēs nav ņemta vērā Eiropas Kopienu Statistikas biroja 2004. gada 2. marta lēmuma par fondēto pensiju shēmu klasificēšanu ietekme; šis lēmums ir īstenojams līdz 2007. gada pavasarim. Ņemot vērā šo ietekmi, vispārējā valsts bilance saskaņā ar atjaunināto programmu būtu -5,6% no IKP 2004. gadā, -4,7% 2005. gadā, -4,6% 2006. gadā, -4,1% 2007. gadā un -3,7% 2008. gadā, savukārt valsts kopējais parāds būtu 45,9% no IKP 2004. gadā, 47,9% 2005. gadā, 51,2% 2006. gadā, 52,1% 2007. gadā un 52,6% 2008. gadā. 2 Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir programmā atrodamā informācija. 3 Tā kā programmā noteiktie vienreizēji un citi pagaidu pasākumi ir nenozīmīgi, cikliski koriģētā bilance un strukturālā bilance ir identiskas (0.04% no IKP 2005. gadā, deficīta samazināšana). 4 Komisijas dienestu prognozē nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu. 5 Pamatojoties uz attiecīgi 3,3%, 3,6%, 4,2% un 4,5% aplēsto potenciālo pieaugumu 2004. – 2007. gada periodā. Avots: Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomiskās prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini. |

[1] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Visi šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] „Specifikācijas par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences programmu formu un saturu”, ko atbalstījusi Ekonomikas un finanšu padome 2005. gada 11. oktobrī.

[3] Programmā sniegti visi jaunajā rīcības kodeksā paredzētie obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu. Nav sniegti nodarbinātības dati atbilstoši nostrādātajām stundām un darba ražīgums atbilstoši IKP no nostrādāto stundu skaita. Trūkst arī datu par vispārējiem valsts izdevumiem pa funkcijām 2008. gadam. Trūkst arī norādes par atšķirību starp skaidru naudu un uzkrājumiem, finanšu aktīvu netto uzkrājumiem. Trūkst arī datu par kopējiem ieņēmumiem un izdevumiem 7. tabulā (ilgtermiņa ilgtspējība).

[4] Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras definīcija, visi pensiju fondi, kas iekļauti vispārējā valsts bilancē, pārskatīti dati.

[5] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras definīcija, visi pensiju fondi, kas iekļauti vispārējā valsts bilancē, pārskatīti dati.

[7] Programmā sniegti visi jaunajā rīcības kodeksā paredzētie obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu. Nav sniegti nodarbinātības dati atbilstoši nostrādātajām stundām un darba ražīgums atbilstoši IKP no nostrādāto stundu skaita. Trūkst arī datu par vispārējiem valsts izdevumiem pa funkcijām 2008. gadam. Trūkst arī norādes par atšķirību starp skaidru naudu un uzkrājumiem, finanšu aktīvu netto uzkrājumiem. 7. tabulā nav uzradīti arī kopējie ieņēmumi un izdevumi (ilgtermiņa ilgtspējība).

[8] Papildu informācija par ilgtermiņa ilgtspēju pieejama Komisijas dienestu veiktajā programmas tehniskajā novērtējumā

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).