EIROPAS KOMISIJA Strasbūrā, 13.6.2017 COM(2017) 323 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPADOMEI UN PADOMEI





Sestais ziņojums par ES un Turcijas paziņojuma īstenošanā gūto progresu



Sestais ziņojums par ES un Turcijas paziņojuma īstenošanā gūto progresu Ievads Šā sestā ziņojuma pārskata periodā ES un Turcijas 2016. gada 18. marta paziņojums turpināja nodrošināt migrantu plūsmas efektīvu pārvaldību Vidusjūras austrumdaļas maršrutā, nostiprinot iepriekšējos ziņojumos minēto tendenci. Neatbilstīgas šķērsošanas gadījumu skaits ir saglabājies zems, proti, vidēji 52 gadījumi dienā kopš piektā ziņojuma. Neskatoties uz nesenajiem traģiskajiem negadījumiem, ir arī ievērojami samazinājies Egejas jūrā noslīkušo skaits. Tomēr problēmas joprojām pastāv, it īpaši saistībā ar to, ka ieceļojošo personu skaits joprojām pārsniedz to personu skaitu, kuras no Grieķijas salām tiek atgrieztas atpakaļ uz Turciju, tādā veidā nesamērīgi pārslogojot šo salu karsto punktu infrastruktūru. Tādēļ patvēruma lietu pārsūdzības procesa efektivitātes strauja paaugstināšana un no salām atpakaļ atgriežamo personu skaita palielināšana joprojām ir prioritāte, tostarp ņemot vērā jebkādas šķērsojošo personu skaita iespējamās izmaiņas saistībā ar siltā gadalaika iestāšanos. Turpmāks progress ir vērojams saistībā arī ar visiem citiem paziņojuma elementiem, tostarp Sīrijas bēgļu pārmitināšanas no Turcijas paātrināšanos. Stabili turpinājusies arī Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā īstenošana. No 2016. līdz 2017. gadam atvēlētajiem EUR 3 miljardiem kopējā piešķirtā summa ir sasniegusi EUR 2,9 miljardus (pieaugums no EUR 2,2 miljardiem iepriekšējā ziņojuma sagatavošanas laikā), savukārt līgumi ir parakstīti 47 projektiem par kopējo summu EUR 1,572 miljardi (palielinājums no EUR 1,495 miljardiem), kuru visu īstenošana ir sākusies. Izmaksātā summa ir sasniegusi EUR 811 miljonus (pieaugums no EUR 750 miljoniem). 2017. gada 25. maija tikšanās laikā priekšsēdētāji Žans Klods Junkers un Donalds Tusks un prezidents R. T. Erdogans uzsvēra ES un Turcijas paziņojuma izšķirošo nozīmi migrācijas problēmas kopīgā pārvarēšanā un abu pušu kopīgo apņemšanos strādāt, lai nodrošinātu paziņojuma sekmīgu turpmāku īstenošanu. 1.Pašreizējā situācija Kopš piektā ziņojuma (laikposmā no 2016. gada 27. februāra līdz 8. jūnijam) Grieķijas salās no Turcijas ir ieradušies pavisam 5303 cilvēki, kas ir vidēji 52 cilvēki dienā. Šis skaitlis joprojām ir ievērojami zemāks nekā tajā pašā laikposmā pirms gada (apmēram 40 000 cilvēki kopš 27. februāra) un mēnesi pirms paziņojuma pieņemšanas (kad vidējais ieceļojošo cilvēku skaits pārsniedza 1700 dienā). Neskatoties uz to, sakarā ar laika apstākļu uzlabošanos ir pazīmes, kas norāda, ka cilvēku kontrabanda varētu palielināties, par ko liecina arī pieaugošais Grieķijas salās ierodošos cilvēku skaits un pieaugošais Turcijas iestāžu pārtverto personu skaits. Kopš ES un Turcijas paziņojuma pieņemšanas sākuma Egejas jūrā ir reģistrēti 105 personu nāves vai pazušanas gadījumi. Tas joprojām ir traģisks skaits, tomēr tas ir būtiski samazinājies no aptuveni 1150 cilvēkiem, kuri gāja bojā vai pazuda gada laikā, pirms tika pieņemts šis paziņojums.

Turcijas iestāžu prioritāte joprojām bija trīs miljonu Sīrijas, Irākas un citu valstu bēgļu izmitināšana, kuru pienācīga uzņemšana un dzīves apstākļu nodrošināšana prasa milzu pūles. Pateicoties šīm pūlēm, ir izdevies samazināt arī sīriešu nelikumīgas robežas šķērsošanas gadījumu skaitu. Labāka koordinēšana un sadarbība ES koordinators turpina cieši sadarboties ar visiem atbilstošajiem partneriem, lai nodrošinātu paziņojuma un kopīgā rīcības plāna saistībā ar ES un Turcijas paziņojuma īstenošanu, kas tika izstrādāts kopīgi ar Grieķijas iestādēm, izpildes uzraudzību. Kopīgais rīcības plāns tika apstiprināts Eiropadomes decembra sanāksmē, kura aicināja Grieķiju un visas dalībvalstis nodrošināt tā izpildi. Kopš iepriekšējā ziņojuma īpašas pūles tika vērstas uz to, lai paātrinātu patvēruma piešķiršanas procesu, it īpaši otrajā instancē, kā arī lai palielinātu pirmsizraidīšanas un aizturēšanas spējas salās. Vienlaikus Komisija sniedza atbalstu Grieķijas iestādēm tādās jomās kā koordinēšana, pārvaldība, drošība un drošums uz salām, salu uzņemšanas centru modernizācija un dzīvošanas apstākļu uzlabošana, kā arī standarta patvēruma procesam novirzīto migrantu, tostarp neaizsargāto grupu, pārvietošanas paātrināšana uz noteiktiem centriem kontinentālajā daļā. Centienus palielināt atgriežamo personu skaitu papildināja arī Komisijas ieteikuma īstenošana par to, kā panākt efektīvāku atgriešanu, piemērojot Atgriešanas direktīvu. Īpaša prioritāte tika noteikta arī pasākumiem, kuri bija vērsti uz neaizsargātāko grupu praktisku aizsardzību, piemēram, atkārtoti norādot uz nepieciešamību iecelt bērnu aizsardzības speciālistus uzņemšanas centros, tostarp visos karstajos punktos, kur dots patvērums bērniem. Joprojām ir nepieciešama ātra un vērienīga dalībvalstu reakcija uz Eiropas Patvēruma atbalsta biroja un Eiropas Robežu un krasta apsardzes noteiktajām vajadzībām, lai ES aģentūras varētu sniegt praktisku atbalstu ES un Turcijas paziņojuma īstenošanā. Pie šādas reakcijas būtu jāmin ekspertu norīkošana uz pietiekami ilgu laiku atbilstoši sniegtajām instrukcijām. Tomēr iepriekšējos ziņojumos apzinātie trūkumi joprojām nav pilnībā novērsti. Līdz 9. jūnijam Eiropas Patvēruma atbalsta birojs Grieķijā bija izvietojis 101 tulku un 100 dalībvalstu ekspertus, no kuriem 99 izvietoja karstajos punktos; no tiem 85 bija patvēruma lietu izskatītāji. Tas nozīmē, ka patlaban trūkst 50 ekspertu. Eiropas Robežu un krasta apsardze ir izvietojusi 891 amatpersonu kopīgās operācijas Poseidon ietvaros, tostarp 88 amatpersonas atpakaļuzņemšanas procesa atbalstam paziņojuma īstenošanas ietvaros. Kopīgajai operācijai Poseidon un atpakaļuzņemšanas mehānismam saistībā ar ES un Turcijas paziņojumu līdz jūnija beigām trūkst 13 ekspertu, bet no jūlija līdz augusta vidum 43 ekspertu. Nesen līdz 278 personām tika palielināts dalībvalstu norīkoto un Eiropola apmācīto amatpersonu rezerves saraksts, kas tika izveidots ar mērķi nodrošināt atbalstu vietās, kur tas nepieciešams. Šīs amatpersonas tiek izvietotas uz trim mēnešiem rotācijas kārtībā piecos karstajos punktos Grieķijā, kur tās veic sekundārās drošības pārbaudes. Izvietoto pieaicināto amatpersonu skaits katru nedēļu var mainīties; šobrīd karstajos punktos ir izvietotas 15 pieaicinātās amatpersonas. Papildus tam divas amatpersonas ir izvietotas Eiropas reģionālajā darba grupā Pirejā, kur veic ar koordināciju saistītus uzdevumus. Eiropas Robežu un krasta apsardze turpināja sadarbību ar NATO saistībā ar agrīnās brīdināšanas un uzraudzības darbībām, kā arī daloties ar operatīvo informāciju ar Grieķijas un Turcijas krasta apsardzes dienestiem. No savas puses Turcijas krasta apsardzes dienests turpināja aktīvi patrulēt, kā arī liedza nelikumīgi pamest Turcijas teritoriju. Turklāt 2017. gada 29. aprīlī Turcija savā likumā par ārvalstniekiem un starptautisko aizsardzību iekļāva pasākumus, kas paredz konfiscēt transportlīdzekļus, ko izmanto cilvēku kontrabandai. Rezultātā ir konstatēts, ka kontrabandistiem tagad ir nepieciešami vairāki mēģinājumi, līdz tiem izdodas pārvest migrantus pāri Egejas jūrai. Informatīvie pasākumi 2017. gada vidū sekmīgi darbību sāka tiešsaistes informācijas portāls InfoMigrants.net, kurš pieejams vairākās valodās un kura mērķis ir uzrunāt iespējamos migrantus visā pasaulē un informēt viņus par briesmām un patiesajiem ar migrāciju saistītajiem apstākļiem. Hijā un Lesbā izveidotie informācijas kioski turpina informēt migrantus un patvēruma meklētājus par viņu tiesībām, pienākumiem un pieejamajiem risinājumiem, tostarp par patvēruma iegūšanu vai atgriešanos. Vēršoties pie Grieķijas Uzņemšanas un identifikācijas dienesta, Komisija uzsvēra nepieciešamību izveidot šādus informācijas kioskus visos karstajos punktos. Uzņemšanas un identifikācijas dienests šobrīd strādā pie informācijas kioska izveides Kosas salā. Kioskos strādājošie, kā arī visi pārējie informācijas sniedzēji Grieķijas salās izmanto vienotus informatīvus priekšrakstus. Komisija sadarbībā ar Grieķijas iestādēm, Eiropas Patvēruma atbalsta biroju, Starptautisko Migrācijas organizāciju un ANO Augsto komisāru bēgļu jautājumos nesen apstiprināja informācijas sniegšanas dokumentācijas galīgo variantu, un šī dokumentācija ir paredzēta personām, kuras neatbilstīgi ierodas Grieķijas salās. Attiecīgie informatīvie dokumenti ir nogādāti Uzņemšanas un identifikācijas dienestam izmantošanai karstajos punktos.

Galvenie uzdevumi un turpmākie pasākumi ·Dalībvalstis nekavējoties dara pieejamus darbiniekus, kas nepieciešami Eiropas Patvēruma atbalsta birojam un Eiropas Robežu un krasta apsardzei. ·Būtu jāturpina kopīgie pūliņi, lai īstenotu kopīgo rīcības plānu saistībā ar ES un Turcijas paziņojuma īstenošanu. 2.Visu neatbilstīgi jaunieceļojušo migrantu atgriešana no Grieķijas uz Turciju Paziņojumā ir paredzēts atgriezt visus neatbilstīgi jaunieceļojušos migrantus un patvēruma meklētājus, kuru pieteikumi ir atzīti par nepieņemamiem vai nepamatotiem un kuri Grieķijas salās ir ieradušies no Turcijas pēc 2016. gada 20. marta. Šie pasākumi tiek veikti pilnīgā saskaņā ar prasībām, kas paredzētas ES un starptautiskajās tiesībās, un pilnībā ievērojot neizraidīšanas principu. Pašreizējā situācija Kopš iepriekšējā ziņojuma datuma līdz 9. jūnijam saskaņā ar ES un Turcijas paziņojumu ir atgrieztas 311 personas, kas Grieķijā ieceļoja caur Turciju, tostarp 42 sīrieši. Citu tautību pārstāvji bija no šādām valstīm: Pakistānas (163), Alžīras (37), Bangladešas (35), Marokas (8), Nepālas (7), Ganas (5), Nigērijas (3), Kamerūnas (3), Irākas (1), Afganistānas (1), Ēģiptes (1), Kongo (1), Kotdivuāras (1), Haiti (1), Senegālas (1) un Palestīnas (1). Kopš ES un Turcijas paziņojuma datuma uz Turciju kopumā ir atgriezti 1798 migranti. No Grieķijas salām uz Turciju atgriezto personu skaits joprojām ir ievērojami mazāks nekā ieradušos personu skaits, kas tādējādi palielina spiedienu uz karstajiem punktiem salās. To galvenokārt izraisa lielais uzkrāto neizskatīto otrās instances lietu skaits patvēruma pieteikumu izskatīšanas procesā Grieķijas salās un nepietiekamās pirmsatgriešanas un aizturēšanas spējas, kā arī turpinājumā izklāstītās juridiskās problēmas. Tomēr salīdzinājumā ar iepriekšējo laikposmu atgriešanas rādītāji sāk uzlaboties un turpmākajos mēnešos tiem vajadzētu uzlaboties vēl vairāk, pateicoties patvēruma sistēmas spēju palielinājumam (kas, visticamāk, ļaus pieņemt lielāku skaitu otrās instances lēmumus), lielākam skaitam atkārtotas aizturēšanas operācijām un pirmsizraidīšanas spēju palielinājumam. Lai uzlabotu atgriešanas operācijas, šā gada 5. maijā Atēnās notika otrā Komisijas, Grieķijas un Turcijas trīspusējā sanāksme. Tajā cita starpā pievērsās atpakaļuzņemšanas operāciju vienkāršošanai, lai padarītu tās maksimāli efektīvas, informācijas apmaiņai par migrantiem, kuri apgalvo, ka viņi ir nepavadīti nepilngadīgie, un par personām, kuras ierosināts atgriezt vai kuru atgriešana ir noraidīta, veidiem, kā samazināt pieaugušo atgriešanas operāciju skaitu, un efektīvu saziņas kanālu izveidei, lai dalītos informācijā par tām iespējamajām atgriežamajām personām, kas saņēmušas atteikumu sabiedriskās drošības vai kārtības apdraudējuma dēļ. Nākamā sanāksme ir paredzēta 2017. gada jūlija sākumā. Ir jāturpina darbs, lai nodrošinātu migrantiem praktisku iespēju atgriezties vai nu Turcijā, vai savā izcelsmes valstī. Kopš iepriekšējā ziņojuma ar Grieķijas Brīvprātīgas atgriešanās atbalstīšanas un reintegrācijas programmas atbalstu uz savām izcelsmes valstīm no salām brīvprātīgi ir atgriezušies 579 migranti (kā arī 1147 no kontinentālās daļas). Attiecīgi kopējais migrantu skaits, kuri ir izmantojuši programmu kopš tās darbības uzsākšanas 2016. gadā, ir sasniedzis aptuveni 8700. Grieķija tika mudināta pilnībā izmantot ES finansētās kopīgajās atgriešanas programmas un piedalīties tajās (jo īpaši Eiropas Reintegrācijas tīkla programmā), cieši un aktīvi sadarbojoties ar galvenajām īstenošanas aģentūrām un maksimāli izmantojot pieejamo finansiālo un tehnisko atbalstu. Migranti, kuru izcelsmes valsts nav Sīrija, no Grieķijas tiek atgriezti Turcijā ar kuģi un nogādāti izraidīšanas centrā Kajseri pilsētā, kur viņus informē par viņu tiesībām, tostarp iespējām lūgt aizsardzības statusu Turcijā. Līdz šim ir ziņas par 56 personām, kuras ir iesniegušas pieteikumus Turcijas iestādēm starptautiskās aizsardzības saņemšanai: divām personām ir piešķirts bēgļa statuss, 38 personas gaida lēmumu, deviņas personas ir saņēmušas negatīvu lēmumu. 707 personas ir atgrieztas to izcelsmes valstīs. ES amatpersonas nesenā apmeklējuma laikā varēja pārliecināties, ka situācija centrā atbilst noteiktajiem standartiem. Sīrieši tika atgriezti no Grieķijas salām ar lidmašīnu un ievietoti İslahiye 2, pagaidu aizturēšanas centrā, kas atrodas tuvu pie robežas ar Sīriju. ES iestāžu pārstāvji nesen apmeklēja centru un atzina, ka tas atbilst nepieciešamajiem standartiem. Sīriešiem ir tiesības pieteikties pagaidu aizsardzībai, un pēc īsas iepriekšējās reģistrācijas pagaidu aizsardzībai viņi tiek atbrīvoti no centra un drīkst pēc izvēles apmesties kādā no provincēm vai — ja vēlas — palikt aizturēšanas centrā. Līdz šim visiem atgrieztajiem sīriešiem tika veikta iepriekšējā reģistrācija, izņemot 16 no viņiem, kas nolēma brīvprātīgi atgriezties Sīrijā; astoņi sīrieši izvēlējās palikt Turcijas iestāžu nodrošinātajās telpās, savukārt 168 no tiem izvēlējās dzīvot ārpus centra. Juridiskie pasākumi

Patlaban darbojas 12 pārsūdzības komitejas; tās pieņem lēmumus saistībā ar Grieķijas Patvēruma dienesta pirmās instances lēmumu pārsūdzībām. Turklāt viena pārsūdzības komiteja aizstāj citas komitejas gadījumā, ja tās nav darboties spējīgas, proti, ja kāda iemesla dēļ tajās nav iespējams nodrošināt locekļu vairākumu. Attiecība uz lietu izskatīšanu Grieķijas salās, kopējais Grieķijas Patvēruma dienesta līdz šim pieņemto negatīvo 4418 pirmās instances lēmumu pārsūdzību skaits saistībā ar pieņemamību un lietas būtību ir 3554. No minētajām 3554 pārsūdzības lietām otrās instances lēmums ir pieņemts attiecībā uz 2088 lietām jeb 59 % lietu. Līdz šim no 477 pārsūdzību lēmumiem par pieņemamību 57 otrās instances pārsūdzības lēmumos ir apstiprināti pirmajā instancē pieņemtie lēmumi par nepieņemamību, savukārt 420 otrās instances pārsūdzību lēmumos tika atcelti pirmajā instancē pieņemtie lēmumi par nepieņemamību. Attiecībā uz 1416 pārsūdzības lēmumiem par lietas būtību 1399 otrās instances lēmumos tika apstiprināti pirmās instances negatīvie lēmumi un 17 gadījumos šādi negatīvie lēmumi atcelti. Pārskata periodā 195 pārsūdzības lietas tika izbeigtas, atsaucoties uz citu pamatojumu, nevis uz lēmumu par pārsūdzības būtību, proti, tiešu vai netiešu neanulētu atsaukšanu. Grieķijas parlaments 2017. gada 15. martā pieņēma tiesību normas, kas atļauj pārsūdzības komitejām izmantot ziņotājus, kā arī norīkot šādus ziņotājus darbam Eiropas Patvēruma atbalsta birojā. Neskarot pārsūdzības komiteju locekļu neatkarību, ziņotāji palīdz komiteju locekļiem lēmumu pieņemšanas procesā, apkopojot lietā esošos faktus, pārsūdzības iesniedzēja argumentus un informāciju par viņa izcelsmes valsti. Šobrīd pārsūdzības komitejām palīdz jau 22 ziņotāji. Šo normu īstenošana, kuru mērķis ir uzlabot pārsūdzības komiteju darbu un saīsināt laiku, kas pārsūdzības iesniedzējiem jāgaida salās, lai saņemtu otrās instances lēmumu, dos iestādēm iespēju piešķirt starptautisko aizsardzību tiem, kam tā nepieciešama, un palīdzēs atsijāt neatbilstīgos migrantus atgriešanai. Tomēr, neskatoties uz ziņotāja amata ieviešanu un viņu pieaugošo skaitu, jaunās pārsūdzības komitejas turpināja pieņemt lēmumus lēni (vidēji 47 lēmumus nedēļā laikā kopš iepriekšējā ziņojuma). Līdz šim tās ir izdevušas 1447 lēmumus saistībā ar ES un Turcijas paziņojumu, proti — 54 lēmumus par pieņemamību un 1393 pēc būtības. Grieķijas iestādes atzīst šī jautājuma nozīmīgumu un steidzamību. Papildus jautājumam par pārsūdzības komiteju pienācīgu apgādi (piemēram, ar kancelejas precēm un biroja tehniku) — un ņemot vērā, ka pārsūdzības, ko iesniedz salās, tiek izskatītas vispirms, Grieķijas Pārsūdzības iestāde turpina uzlabot savu darba organizāciju, piemēram, ieviešot pagaidu IT sistēmu, kas plāno apmeklējumu laikus, kā arī izvērtējot iespēju izmantot specializētus ziņotājus un komitejas atkarībā no lietā izskatāmās personas izcelsmes valsts. Paredzēts, ka šie pasākumi palīdzēs palielināt pieņemto lēmumu skaitu un attiecīgi arī no Grieķijas salām uz Turciju atgriezto personu skaitu. Grieķijas Valsts padomes plenārsēdē 2017. gada 10. martā tika izskatītas lietas par pārsūdzības komiteju sastāva atbilstību valsts konstitūcijai un to, vai Turciju var uzskatīt par drošu trešo valsti, uz kuru atgriezt divus patvēruma meklētājus no Sīrijas, kuri bija pārsūdzējuši otrās instances lēmumus, ar kuriem bija apstiprināts pirmās instances lēmums par šo personu nepieņemamību. Valsts padomes 2017. gada 8. maija lēmumā par divām no četrām izskatītajām lietām tika apstiprināts, ka pašreizējais pārsūdzību komiteju sastāvs atbilst konstitūcijai. Valsts padomes plenārsēdes lēmums par pārējām divām lietām, proti, to, vai Turcija ir droša trešā valsts, vēl nav pieņemts un nav zināms datums, kad padome sanāks, lai to pieņemtu. Operatīvie pasākumi Saskaņā ar Grieķijas iestāžu sniegto informāciju kopējais patlaban salās esošo migrantu skaits ir 13 968, kaut arī ir tikai 7450 vietas oficiālajos izmitināšanas centros un vēl 1223 vietas Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos īres programmas ietvaros. Situācijas pārvaldību karstajos punktos apgrūtina arī smagais slogs, kas gulstas uz Grieķijas iestādēm. Grieķijas iestādes ar Komisijas atbalstu turpināja uzlabot apstākļus karstajos punktos un salās, uzlabojot telpas un pilnveidojot procedūras atbilstoši kopīgajam rīcības plānam saistībā ar ES un Turcijas paziņojuma īstenošanu. Lai pastiprinātu migrantu atgriešanu, 2017. gada 30. martā Kosas salā tika atvērts jauns pirmsizraidīšanas centrs, kurā šobrīd 224 vietas, bet kuru skaits līdz 2017. gada jūlijam, kad centrs sāks darboties ar pilnu jaudu, palielināsies līdz 500 vietām. Tāpat ir plānots, ka jūnijā tiks pabeigta pirmsizraidīšanas aizturēšanas centru celtniecība karstajos punktos Lesbā un Samā, kuru kopējais vietu skaits jūlija beigās sasniegs 996 vietas. Hijas salā ir pieņemts lēmums sākt pirmsizraidīšanas centra celtniecību aiz pilsētas robežām. ES reģionālās darba grupas aizbildniecībā ir izveidota pastāvīga drošības jautājumu darba grupa, kurā sapulcēti drošības eksperti no Komisijas un ES aģentūrām ar mērķi sniegt padomus Grieķijas iestādēm par galvenajām apdraudējuma jomām. Pie visām salām kopīgajām problēmām jāmin kavēšanās ar centru evakuācijas plānu oficiālu publicēšanu, ko Grieķijas iestādes jau ir apstiprinājušas, kā arī darbinieku evakuācijas mācības. Pastāvīgie koordinatori Grieķijā, kuri savus pienākumus karstajos punktos sāka pildīt februārī, joprojām ir atbildīgi par karsto punktu vispārējo pārvaldību, un viņu atbildības jomā it īpaši ietilpst drošība un sabiedriskā kārtība.

Lai veicinātu migrantu atgriešanu, Grieķijas valdība arī noteica robeždatumu, līdz kuram var pieteikties Brīvprātīgas atgriešanās atbalstīšanas un reintegrācijas programmai, lai novērstu jebkādas iespējas programmas ļaunprātīgai izmantošanai, it īpaši īsi pirms atgriešanas operācijas. Lai nodrošinātu programmas efektīvu īstenošanu un visiem atraidītajiem patvēruma meklētājiem darītu zināmu pieteikumu iesniegšanas termiņu, Starptautiskā Migrācijas organizācija visiem attiecīgajiem migrantiem izdalīja viņiem paredzētu informatīvu bukletu, turklāt pati organizācija turpināja pastāvīgi darboties piecās karsto punktu salās, iepazīstinot ar šo programmu un sniedzot individuālas konsultācijas. Neskatoties uz paveikto, vēl ir daudz darāmā, lai uzlabotu stāvokli salās. Kā iepriekš ziņots — un papildus iepriekš minētajam, būtu jāsaīsina laiks starp pieteikuma sagatavošanu un iesniegšanu atbilstīgi Patvēruma procedūru direktīvas 6. panta 2. punktam, kas paredz, ka personai, kas sagatavo patvēruma pieteikumu, ir jānodrošina reāla iespēja to iespējami drīz iesniegt. Turklāt, kamēr Eiropas Robežu un krasta apsardze līdzfinansē 280 Grieķijas policijas darbinieku izvietošanu karstajos punktos, vēl vairāk jāveicina koordinēta un efektīva viņu izmantošana, lai centros arī turpmāk nodrošinātu drošību. ES finansiālais atbalsts Grieķijai Grieķijā ir konstatēts progress saistībā ar valsts programmu izmantošanas uzsākšanu Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda ietvaros. Komisija turpina sniegt atbalstu Grieķijas iestādēm ar mērķi vēl vairāk paātrināt šo programmu īstenošanu, lai no šīm programmām pieejamais finansējums (EUR 509 miljoni laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam) būtu pilnībā izmantots migrācijas pārvaldības vajadzībām Grieķijā. Šajā sakarā Grieķijas iestādēm būtu jāpieņem visi attiecīgie likumdošanas, administratīvie un operatīvie pasākumi un jāuzlabo koordinācija starp attiecīgajām ieinteresētajām personām, jāpastiprina operatīvās spējas un jāuzlabo izpildes mehānismi, tajā skaitā jāvienkāršo iepirkumu procedūras. Papildus finansējumam, kas pieejams no valsts programmām, kopš migrācijas krīzes sākuma 2015. gadā Grieķijai ir sniegta ievērojama ārkārtas palīdzība no Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda un Iekšējās drošības fonda aptuveni EUR 356,8 miljonu apmērā, lai palīdzētu tai uzlabot savu izmitināšanas infrastruktūru un pastiprināt valsts migrācijas, patvēruma un robežu pārvaldības spējas. Grieķijas iestādes 2017. gada februārī pieņēma finanšu plānu uzņemšanas centru izveidei un darbībai 2017. gadā. Plāna mērķis ir nodrošināt saskaņotu pieeju steidzamāko uzņemšanas vajadzību apmierināšanai Grieķijā laikus, efektīvi un lietderīgi, vienlaikus izmantojot visas iespējamās sinerģijas no visiem citiem pieejamajiem avotiem (tostarp no ES finansētajām valsts programmām un ārkārtas palīdzības no Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda un Iekšējās drošības fonda, ārkārtas palīdzības no Ārkārtas atbalsta instrumenta ES, kā arī valsts budžeta). Līdz 2017. gada 6. jūnijam ir noslēgti līgumi par ārkārtas atbalstu ES EUR 249 miljonu apmērā ar 14 humānās palīdzības partneriem, lai tie reaģētu uz bēgļu un migrantu humānajām vajadzībām Grieķijā. Līdz šim šis atbalsts ir izlietots pajumtes nodrošināšanai, skaidras naudas piešķiršanai pārtikas un nepārtikas preču iegādei, palīdzības sniegšanai nepavadītiem nepilngadīgajiem, un izglītībai, turklāt ir sniegts atbalsts nozīmīgiem pasākumiem veselības aizsardzības jomā. Šobrīd bēgļu krīzes pārvarēšanai atbilstoši piemērojamajiem kritērijiem vēl ir pieejami EUR 196 miljoni. Pajumtes nodrošinājuma jomā galvenā uzmanība šobrīd pakāpeniski tiek pārvirzīta no nometnēm uz īrētiem mājokļiem kopā līdz pat 30 000 palīdzības saņēmējiem. Saistībā ar skaidru naudu jāpiebilst, ka kopš 2017. gada 1. maija dažādiem mērķiem paredzētā skaidras naudas programma Grieķijas kontinentālajā daļā attiecas uz pārtikas un nepārtikas precēm ar mērķi nodrošināt cienīgus dzīves apstākļus cilvēkiem trūkumā. Galvenie uzdevumi un turpmākie pasākumi ·Steidzami paātrināt patvēruma pieteikumu izskatīšanu un katrā pārsūdzības komitejā pieņemto lēmumu skaitu, par prioritāti noteikt pārsūdzības, kas tiek iesniegtas salās, un paātrināt atgriešanu tempu uz Turciju saskaņā ar ES un Turcijas paziņojumu. ·Nodrošināt nepieciešamās uzņemšanas un pirmsizraidīšanas spējas salās. ·Steidzamības kārtā ieviest visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu savlaicīgu, efektīvu un iedarbīgu ES finansējuma izmantošanu, kas pieejams Grieķijas valsts programmās. 3.“Viens pret vienu” shēma pārmitināšanai no Turcijas uz ES Pašreizējā situācija Līdz šā gada 9. jūnijam saskaņā ar “1:1” shēmu no Turcijas uz ES bija pārmitināti kopumā 6254 sīrieši. Pārskata laikposmā 2689 sīrieši bija pārmitināti uz desmit dalībvalstīm (Austriju, Beļģiju, Franciju, Itāliju, Nīderlandi, Rumāniju, Somiju, Spāniju, Vāciju un Zviedriju). Kopējais apstiprināto un pārmitināšanu gaidošo personu kopējais skaits šobrīd ir 1458. Pārmitināšanas temps joprojām ir ievērojami augstāks nekā atgriešana no Grieķijas salām. Šāds pārmitināšanas temps ir jāuztur arī turpmāk.

Dalībvalstis sekmīgi turpina gatavoties turpmākām pārmitināšanas operācijām, tostarp misijām uz Turciju, lai intervētu iespējamos pārmitināmos. Turcijas iestādes gatavo nododamo personu sarakstus. Kopš gada sākuma tās ir iesniegušas Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstajām komisāram bēgļu jautājumos jaunus nodošanas sarakstus ar vairāk nekā 20 000 personām. Šādu nododamo personu sarakstu sagatavošanas turpināšana ir svarīgs priekšnosacījums stabila pārmitināšanas tempa uzturēšanai. Vienlaikus ES dalībvalstis turpināja nosūtīt ANO Augstajam komisāram bēgļu jautājumos savas apņemšanās pārmitināšanas jomā šim gadam, kopumā 2017. gadam apņemoties pārmitināt gandrīz 25 000 personu. Operatīvie pasākumi Lai sniegtu atbalstu pārmitināšanai saskaņā ar ES un Turcijas paziņojumu, ES delegācija Ankarā turpināja rīkot iknedēļas tikšanās ar attiecīgajām Turcijas iestādēm, dalībvalstīm, Apvienoto Nāciju Organizācijas Augsto komisāru bēgļu jautājumos un Starptautisko Migrācijas organizāciju ar mērķi salīdzināt statistikas datus un pārrunāt operatīvos jaunumus. ES delegācija izstrādāja projektu anketai par pārmitināšanu un nosūtīja to dalībvalstīm un ANO Augstajam komisāram bēgļu jautājumos. Anketas mērķis ir sniegt Sīrijas izcelsmes pārmitināšanas kandidātiem visaptverošu informāciju par konkrēto uzņemošo dalībvalsti. Paredzams, ka šis pasākums samazinās atkritušo skaitu. Anketu pozitīvi novērtēja ANO Augstais komisārs bēgļu jautājumos un lielākā daļa dalībvalstu, un plānots, ka ANO Augstais komisārs bēgļu jautājumos drīzumā sāks to izmantot intervijās ar sīriešu kandidātiem. Galvenie uzdevumi un turpmākie pasākumi ·Augsta pārmitināšanas tempa saglabāšana. 4.Jaunu neatbilstīgas migrācijas jūras vai sauszemes maršrutu rašanās novēršana Šobrīd nav pierādījumu, ka migrācijas plūsmas kontroles pasākumi Vidusjūras austrumdaļas maršrutā būtu izraisījuši jaunu maršrutu rašanos no Turcijas. Tomēr laikposmā kopš piektā ziņojuma, neskatoties uz to, ka Turcija turpināja operācijas “Egejas cerība” un “Safe Med”, Itālijā no Turcijas ieradās 20 laivas ar pavisam 1389 migrantu, bet divas laivas ieradās Kiprā ar pavisam 116 migrantiem (visi sīrieši) uz klāja. Šķiet, ka konstatēto Turcijas sauszemes robežas ar Bulgāriju un Grieķiju neatbilstīgas šķērsošanas gadījumu skaits pēdējo sešu mēnešu laikā ir saglabājies mazs: vidēji dienā tiek reģistrēti pieci nelikumīgas robežšķērsošanas gadījumi Grieķijā un divi — Bulgārijā. Pašlaik uz Bulgārijas un Turcijas robežas ir izvietotas 105 Eiropas Robežu un krasta apsardzes amatpersonas. 5.Brīvprātīga humanitārās uzņemšanas shēma Komisija turpina savus centienus drīzumā panākt standarta operāciju procedūru pabeigšanu attiecībā uz brīvprātīgas humanitārās uzņemšanas shēmu ar iesaistītajām valstīm un Turciju. ES un Turcijas paziņojumā ir noteikts, ka shēma tiks iedarbināta, tiklīdz neatbilstīga robežšķērsošana starp Turciju un ES būs beigusies vai vismaz būtiski un ilgtspējīgi samazinājusies. Pamatojoties uz standarta operāciju procedūru projekta jaunāko versiju, kas tika nosūtīta Turcijai maija beigās, 8. jūnijā Ankarā notika lietišķa apspriešanās starp Komisiju un Turciju un tika gūts ievērojams progress, lai panāktu vienošanos par projektu. Ja izdotos ātri vienoties par standarta operāciju procedūrām un pieņemt lēmumu par to īstenošanu, tas palīdzētu īstenot paziņojumu, nodrošinot sīriešiem drošu un likumīgu alternatīvu neatbilstīgajai migrācijai uz ES.

6.Vīzu režīma liberalizācija Attiecībā uz vīzu režīma liberalizācijas ceļveža īstenošanu vēl ir jāizpilda septiņi iepriekšējos ziņojumos aprakstīti kritēriji: ·izdot biometriskos ceļošanas dokumentus, kas pilnībā atbilst ES standartiem; ·pieņemt ceļvedī paredzēto pasākumu korupcijas novēršanai; ·noslēgt operatīvās sadarbības nolīgumu ar Eiropolu; ·pārskatīt tiesību aktus un praksi terorisma apkarošanas jomā, pielāgojot tos Eiropas standartiem; ·pielāgot tiesību aktus par personas datu aizsardzību ES standartiem; ·piedāvāt efektīvu tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās visām ES dalībvalstīm; ·pilnībā īstenot ES un Turcijas atpakaļuzņemšanas nolīgumu. Kā ziņots iepriekš, Komisija pastāvīgi mudina Turciju turpināt centienus pēc iespējas drīzāk pabeigt visu vēl neizpildīto vīzu režīma liberalizācijas ceļveža kritēriju izpildi. Komisija un Turcija ir turpinājušas iesākto dialogu, lai rastu risinājumus, tostarp saistībā ar vajadzīgo tiesību aktu un procesuālo pārmaiņu nodrošināšanu, ņemot vērā visus neizpildītos kritērijus. 2017. gada 28. martā stājās spēkā grozītā Regula (EK) Nr. 539/2001, ar kuru tiek stiprināts spēkā esošais bezvīzu ceļošanas apturēšanas mehānisms to valstu pilsoņiem, uz kuriem attiecas vīzu režīma liberalizācija. 7.Bēgļu atbalsta mehānisms Turcijā Kopš iepriekšējā ziņojuma Komisija ir turpinājusi centienus apmierināt bēgļu un Turcijā esošo uzņemošo kopienu būtiskākās vajadzības. No 2016.2017. gada laikposmam atvēlētajiem EUR 3 miljardiem kopējā piešķīrumu summa ir sasniegusi EUR 2,9 miljardus (pieaugums no EUR 2,2 miljardiem iepriekšējā ziņojuma laikā) līdz ar 2017. gada Humānās palīdzības īstenošanas plāna publiskošanu. No EUR 2,9 miljardiem līgumi pašlaik ir parakstīti par 47 projektiem par summu EUR 1,572 miljardi (pieaugums no EUR 1,495 miljardiem) — un visu projektu īstenošana ir sākta. Kopējā summa, kas izmaksāta humānās un cita veida palīdzības nodrošināšanai , ir sasniegusi EUR 811 miljonus (palielinājums no EUR 750 miljoniem).

Pēdējā vadības komitejas sanāksmē, kas notika 2017. gada 31. martā, atzina, ka bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā (turpmāk — mehānisms) koordinētajam finansējumam joprojām ir būtiska tiešā ietekme uz vietas. Komisija cieši sadarbojas ar Turcijas iestādēm un citiem partneriem, lai vēl vairāk paātrinātu līgumu noslēgšanu, īstenošanu un finansējuma izmaksāšanu. Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā darbība atbalsta bērnu tiesības, kā arī bēgļu cilvēktiesības kopumā, tostarp dzimumu līdztiesību. 2017. gada martā tika pabeigta mehānisma rezultātu sistēmas izstrāde, kā arī ir sākusies mehānisma ietvaros īstenoto projektu pārraudzība. Humānā palīdzība Komisija turpināja mehānisma ietvaros īstenot savu humānās palīdzības stratēģiju . Komisijas noslēgto līgumu summa ir palielinājusies līdz EUR 593 miljoniem ar 19 partneriem 35 humānās palīdzības projektu ietvaros, lai apmierinātu pamatvajadzības, nodrošinātu aizsardzību, izglītību, veselības aprūpi, pārtiku un patvērumu. No EUR 593 miljoniem, par ko ir noslēgti līgumi, līdz šim brīdim ir izmaksāti EUR 463 miljoni. Tāpat paātrinās humānās palīdzības pamatprogrammas “Ārkārtas sociālās palīdzības drošības tīkls” izpilde. Tās sākotnējais budžets bija EUR 348 miljoni, un par šo summu ir noslēgts līgums ar Pasaules Pārtikas programmu, lai atbalstītu visneaizsargātākos bēgļus, pārskaitot ģimenēm skaidru naudu, izmantojot debetkartes. Līdz 2017. gada maija beigām ārkārtas sociālās palīdzības drošības tīkls bija sniedzis atbalstu vairāk nekā 600 000 bēgļu Turcijā. Šajā pārskata periodā Komisija ir vienojusies par jaunu pārskaitījuma summu un mērķa kritērijiem, kas nozīmē, ka atbilstošās ģimenes turpmāk saņems 120 Turcijas liras mēnesī uz vienu personu un papildu piemaksu reizi ceturksnī. Šāds risinājums nodrošina ātrāku piekļuvi palīdzībai lielākam skaitam saņēmēju. Ar šīm izmaiņām, kurām būtu jāstājas spēkā 2017. gada jūnijā, Komisija ir iecerējusi palielināt atbalsta saņēmēju loku līdz 1,3 miljoniem bēgļu. 2017. gada maijā tika veikti pirmie maksājumi bēgļu ģimenēm ar nosacījumiem pamatotas naudas pārvedumu izglītībai programmas ietvaros. Šīs programmas pamatā ir ārkārtas sociālās palīdzības drošības tīkls, un tās ietvaros neaizsargātām ģimenēm tiek pārskaitīti naudas līdzekļi, lai tās varētu laist bērnus skolā un bēgļu bērni regulāri apmeklētu skolu. Programma “Ar nosacījumiem pamatotas naudas pārvedumi izglītībai” tiek īstenota, pamatojoties uz EUR 34 miljonu vērto vienošanos ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Bērnu fondu, kas padara šo programmu par Komisijas visu laiku lielāko atbalsta programmu izglītībai ārkārtas apstākļos. Komisija plāno, ka programmas pirmajā darbības gadā tās atbalstu tiešā veidā saņems 230 000 bērnu. Komisija turpināja slēgt līgumus ar partneriem aizsardzības un veselības aprūpes jomā. Ar aizsardzību saistītie līgumi ietver atbalstu visneaizsargātākajiem bēgļiem, tostarp bēgļiem invalīdiem, kā arī palīdz bēgļiem sazināties ar aizsardzības dienestiem un palīdz tiem integrēties Turcijā. Attiecībā uz veselības aprūpi projekti ir vērsti uz to, lai stiprinātu piekļuvi specializētiem dienestiem, kas rūpējas par konfliktos cietušajiem bēgļiem un nodrošina dzīvību glābjošus veselības aprūpes, fiziskās rehabilitācijas, garīgās veselības, kā arī atbalsta un aizsardzības pakalpojumus neaizsargātiem bēgļiem, tai skaitā personām, kas cietušas ar dzimumu saistītā vardarbībā. Jaunākais līgums, kas 2017. gada 3. maijā tika noslēgts ar Pasaules Veselības organizāciju, paredz sniegt atbalstu Sīrijas veselības aprūpes darbiniekiem, lai tos iesaistītu Turcijas veselības aprūpes sistēmā. Komisija 2017. gada 3. maijā publiskoja 2017. gada Humānās palīdzības īstenošanas plānu Turcijai. Tajā ir izklāstītas prioritātes EUR 714 miljonu liela atbalsta izlietošanai humānās palīdzības jomā. Saskaņā ar humānās palīdzības īstenošanas plānu Komisija turpinās sniegt atbalstu daļai no visneaizsargātākajiem bēgļiem Turcijā un palīdzēs tiem sazināties ar valdības dienestiem, izmantojot galvenokārt ārkārtas sociālās palīdzības drošības tīklu, lai nodrošinātu it īpaši pamatvajadzību apmierināšanu, veselības aprūpi, izglītību un aizsardzību. Galvenā uzmanība joprojām būs vērsta uz bēgļiem ārpus nometnēm, kuri veido lielāko bēgļu daļu Turcijā un kuri ir visneaizsargātākie. Cita veida palīdzība Mehānisma cita veida palīdzības daļas ietvaros šobrīd ir piešķirti EUR 1,577 miljardi. Līgumsaistības ir pieaugušas līdz EUR 979 miljoniem un maksājumi īstenošanas partneriem — līdz EUR 348 miljoniem.

ES Reģionālā trasta fonda reaģēšanai uz krīzi Sīrijā ietvaros (turpmāk — ES Reģionālais trasta fonds) 2017. gada 3. maijā tika noslēgts vēl viens līgums EUR 33 miljonu vērtībā. Šo projektu īsteno Dānijas Sarkanais Krusts kopā ar Turcijas Sarkanā Pusmēness biedrību, un tā ietvaros vairākās pilsētās ir paredzēts izveidot desmit sabiedriskos centrus, kuri sniegs labumu vairāk nekā 200 000 sīriešu bēgļu bērniem. Turklāt 2017. gada 13. jūnijā pieņemšanai ES Reģionālā trasta fonda operatīvajā valdē būtu jāiesniedz trīs rīcības dokumenti (proti, finansēšanas priekšlikumi no ES Reģionālā trasta fonda) par kopējo summu vairāk nekā EUR 120 miljoni. Šo priekšlikumu mērķis ir uzlabot piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem sīriešu bēgļiem, kā arī sekmēt sīriešu bēgļu un uzņemošo kopienu noturību un dot dzīves pamatprasmes tiem bēgļiem, kuri nav no Sīrijas. Būtiskus rezultātus uz vietas ir guvušas arī darbības, kuras tiek finansētas no EUR 1,4 miljardus lielā īpašā pasākuma, kuru pieņēma 2016. gada jūlijā. Kilisā 2017. gada 23. maijā tika atvērta pirmā migrantu veselības aprūpes klīnika, kuras uzdevums ir mazināt papildu spiedienu uz vietējo veselības aprūpes sistēmu; plānots, ka jūnijā Ankarā tiks atvērta otra šāda klīnika: kopumā plānots atvērt 220 migrantu veselības aprūpes centrus. Izglītības jomā, lai palīdzētu bēgļiem apgūt valodu un integrēties, 23 provincēs pavisam ir nolīgti aptuveni 5500 turku valodas skolotāji. Noskaidrots, ka valodas zināšanu pilnveidošanas kursus apmeklē gandrīz 44 000 personas, bet 33 000 personas tika atlasītas pārcelšanai uz skolām. Šiem skolniekiem palīdz gandrīz 500 skolu konsultanti un skolotāji. Mehānisma ietvaros tiek sniegts atbalsts arī Turcijas valdības darbam izglītības kvalitātes uzlabošanas jomā, proti, aptuveni 20 000 brīvprātīgajiem sīriešu skolotājiem tika nodrošinātas mācības par uzlabotām mācību metodēm; no tiem 18 000 skolotāju izturēja rakstisko eksāmenu un saņēma oficiālu diplomu. Atzīstot sīriešu bērnu īpašās vajadzības, vairāk nekā 7500 meitenēm un zēniem ir sniegts psiholoģiskais un sociālais atbalsts un gandrīz 5000 pieaugušie un jaunieši 20 provincēs saņēma biedru atbalstu no jauniešiem-līderiem. Ar mehānisma palīdzību arī vairāk kā 310 000 sīriešu bērni ir iekārtoti skolās, ir sniegts atbalsts 280 augstskolu studentiem, nodrošinātas angļu valodas mācības 120 studiju vecuma studentiem un sniegtas konsultācijas 70 studentiem par tālākām izglītības un augstākās izglītības iespējām. Saskaņā ar pēdējā vadības komitejas sanāksmē nolemto — šis īpašais pasākums, ko pieņēma 2016. gada jūlijā, ir jāgroza, un tā kopējais budžets tiks palielināts par EUR 10 miljoniem. Tas tiek darīts ciešā sadarbībā ar Turcijas iestādēm un balstoties uz 2016. gada jūnijā veikto vajadzību izvērtējumu, ņemot vērā vajadzību pēc ātras, iedarbīgas un efektīvas mehānisma mobilizācijas. Sakarā ar to, ka atgriezto personu skaits ir mazāks, nekā plānots, tiek grozīts arī īpašais pasākums atgriešanas jomā, lai uzlabotu Turcijas Migrācijas pārvaldības ģenerāldirektorāta spējas pārvaldīt, uzņemt un izmitināt migrantus un atgrieztās personas, īpašu uzmanību pievēršot cilvēkresursiem un infrastruktūrai. Līdz šim no šā projekta ir segtas izmaksas, kas saistītas ar sīriešu un citu valstu izcelsmes personu atgriešanu, kā arī ar materiāli tehnisko līdzekļu iegādi Migrācijas pārvaldības ģenerāldirektorātam un 750 personām paredzētā izraidīšanas centra celtniecības darbiem. Komisija ciešā sadarbībā ar Turcijas iestādēm strādā arī pie papildu intervencēm sociāli ekonomiskā atbalsta un municipālās infrastruktūras jomā, un šiem pasākumiem vajadzētu būt apstiprinātiem līdz vasaras pārtraukumam un tie jāīsteno starptautiskām finanšu iestādēm. Galvenie uzdevumi un turpmākie pasākumi ·Pēc iespējas drīzāk noslēgt līgumus par visām atlikušajām darbībām saistībā ar īpašajiem pasākumiem un nodrošināt to efektīvu izpildi atbilstoši pareizas finanšu pārvaldības principiem. ·Ātri noslēgt līgumus saistībā ar 2017. gada Humānās palīdzības īstenošanas plānu. ·Pieņemt grozītos īpašos pasākumus attiecībā uz izglītību, veselības aprūpi, municipālo infrastruktūru un sociāli ekonomisko atbalstu, kā arī attiecībā uz migrantu atgriešanu pirms vasaras pārtraukuma. 8.Muitas savienības modernizēšana Laikposmā kopš iepriekšējā ziņojuma Padome turpināja aktīvi strādāt ar Komisijas priekšlikumu sākt pārrunas ar Turciju par uzlabotu divpusējās tirdzniecības sistēmu . Komisija aicina Padomi pēc iespējas drīz pabeigt šo darbu, lai varētu sākt sarunas par šo nozīmīgo vienošanos, kas, kad to piemēros visām dalībvalstīm, atbrīvotu joprojām apslēpto potenciālu tirdzniecībai starp ES un Turciju, kā arī uzlabotu abu pušu saimnieciskās attiecības. 9.Pievienošanās process Pievienošanās sarunu gaitā līdz šim ir atvērtas 16 sadaļas, un no tām viena ir provizoriski slēgta. Kā ziņots iepriekš, pagājušajā pavasarī Padomei saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem tika iesniegti sagatavošanas dokumenti, neskarot dalībvalstu nostājas, par enerģētiku (15. sadaļa), izglītību un kultūru (26. sadaļa) un ārpolitiku, drošību un aizsardzības politiku (31. sadaļa). Šobrīd turpinās tehnisks darbs saistībā ar galvenajām tieslietu un pamattiesību un tiesiskuma, brīvības un drošības jomām (23. un 24. sadaļa).

ES sagaida, ka Turcija ievēros visaugstākos standartus demokrātijas, tiesiskuma un pamatbrīvību ievērošanas — tostarp vārda brīvības — jomā. 10.Humanitārā situācija Sīrijā Humanitārā situācija Sīrijā joprojām rada nopietnas bažas, jo valsts teritorijā ir pārvietoti 6,3 miljoni iedzīvotāju, no kuriem daudzi vairākkārt, bet 13,5 miljoniem cilvēku ir steidzami nepieciešama palīdzība. Apvienoto Nāciju Organizācija 2017. gadā lūdza sniegt palīdzību Sīrijai EUR 3 miljonu apmērā, no kuriem šobrīd ir saņemti 20 %. Briseles konferencē starptautiskā kopiena, reaģējot uz sīriešu vajadzībām Sīrijā, kā arī uzņemošajās kaimiņvalstīs, mobilizēja milzīgu summu, proti, EUR 5,6 miljardus humānās un cita veida palīdzības finansēšanai tikai 2017. gadam vien, un vēl papildus EUR 3,5 miljardus laikposmam no 2018. līdz 2020. gadam. Palīdzības sniegšanā galvenais šķērslis ir piekļuve, un šo šķērsli rada pastāvīgā karadarbība un citi ierobežojumi, kas pastāv visu Sīrijā notiekošajā konfliktā iesaistīto pušu darbības dēļ. Tas pastāvīgi apgrūtina humānās palīdzības piegādes aptuveni 3,9 miljoniem cilvēku grūti sasniedzamās vietās un gandrīz 625 000 cilvēku, kas atrodas aplenktajās zonās. Vietējās iestādes lēni apstiprina palīdzību arī kurdu kontrolētajos Sīrijas ziemeļaustrumu apgabalos, un ar aizvien lielākām grūtībām nākas saskarties humānās palīdzības piegādēm Sīrijas ziemeļrietumu apgabalos, ko veic Turcijā esošie pārrobežu partneri. Nevalstiskie bruņotie opozīcijas grupējumi un Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes noteiktie teroristu grupējumi nosaka arvien stingrākas prasības nevalstiskajām organizācijām, dažas no kurām bijušas spiestas samazināt savas darbības apmērus vai tās uz laiku apturēt. ANO konvoji 2017. gada aprīlī un maijā aplenkuma zonās varēja sasniegt tikai 10 % no cilvēkiem, kuriem vajadzīga palīdzība. Ņemot vērā minēto, pārrobežu palīdzība ir kļuvusi īpaši svarīga. Lielākā daļa pārrobežu palīdzības piegāžu notiek no Turcijas un Jordānijas, kuras turpina konstruktīvi nodrošināt piekļuvi pa visiem iespējamajiem maršrutiem. ES ar humānās palīdzības partnerorganizāciju starpniecību sniedz atbalstu dzīvību glābšanas pārrobežu operācijām, kas tiek veiktas no Turcijas teritorijas, lai sasniegtu cilvēkus Sīrijas ziemeļos ar mērķi piegādāt pārtiku, ūdeni, nodrošināt pajumti, veselības aprūpi un neaizsargātākās iedzīvotāju daļas aizsardzību. Ņemot vērā nerimstošo vardarbību un milzīgās humānās vajadzības, ES turpina mudināt visas puses ievērot saistības, kas paredzētas starptautiskajās humanitārajās tiesībās, un kā galveno prioritāti nodrošināt civiliedzīvotāju aizsardzību visās iespējamās ieceļošanas vietās, tostarp no Turcijas un Jordānijas. Tas pats attiecas arī uz karadarbības mazināšanas zonām visā Sīrijā, par ko ir vienojušās Turcija, Irāna un Krievija — puses, kas panāca pamieru 2016. gada 30. decembrī, ar mērķi izveidot pamiera zonas, lai nodrošinātu civiliedzīvotāju aizsardzību. ES pauž gandarījumu par visām pūlēm šajā sakarā, ar nosacījumu, ka tiek ievērotas starptautiskās humanitārās tiesības. 11.Secinājums ES un Turcijas paziņojums turpina sniegt konkrētus rezultātus. Ir nostabilizējusies neatbilstīgo un bīstamo Egejas jūras šķērsošanas gadījumu skaita būtiskā samazināšanās un būtiski zemais bojā gājušo skaits Egejas jūrā kopā ar to projektu praktisko pienesumu, kuru mērķis ir palīdzēt sīriešu bēgļiem un uzņemošajām kopienām Turcijā Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā ietvaros. Tomēr, kaut arī šķērsošanas gadījumu skaits ir nostabilizējies zems, migrācijas plūsmu uz Eiropu izraisošie apstākļi joprojām pastāv. ES un Turcijas paziņojumam joprojām ir izšķirīga nozīme, lai nodrošinātu to, ka migrācijas problēmu Vidusjūras austrumdaļā ES un Turcija varētu atrisināt efektīvi un kopīgi, kā uzsvēra priekšsēdētāji Žans Klods Junkers un Donalds Tusks un prezidents R. T. Erdogans 25. maija tikšanās laikā. Lai nodrošinātu pilnīgu un ilgtspējīgu ES un Turcijas paziņojuma īstenošanu, ir jāpieliek papildu pūles, pamatojoties uz visu pušu pastāvīgu politisku apņemšanos. Lai paātrinātu reāla atbalsta nodrošināšanu sīriešu bēgļiem un viņus uzņemošajām kopienām Turcijā, ES un Turcijai būtu jāpaātrina projektu līgumu slēgšana un īstenošana mehānisma ietvaros.