Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par ES statistikas sagatavošanas metodi : Nākamās desmitgades redzējums /* COM/2009/0404 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 10.8.2009 COM(2009) 404 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par ES statistikas sagatavošanas metodi. Nākamās desmitgades redzējums KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par ES statistikas sagatavošanas metodi. Nākamās desmitgades redzējums 1. Ievads Oficiālajai statistikai ir nozīmīgs uzdevums mūsdienu sabiedrībā. Taisnīgas un objektīvas statistikas informācijas pieejamība ir būtiska visiem lēmumu pieņēmējiem. Pārredzamu un atklātu politikas lēmumu pamatā ir statistikas informācija, un tādējādi oficiālā statistika ir viens no sabiedriskajiem labumiem, kas veido pamatu netraucētas sabiedrības darbības nodrošināšanai. ES mērogā Eiropas statistikai ir arvien lielāka nozīme ES politikas izstrādē, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā. Tādējādi Eiropas statistikai ir ļoti nozīmīga loma informācijas bāzes veidošanā, kas vajadzīga, lai atbalstītu ES stratēģiskos mērķus, attiecīgo politiku un atbalsta instrumentus. Eiropas statistiku izstrādā, sagatavo un izplata, izmantojot vienotus standartus un saskaņotas metodes. Dalībvalstu statistikas iestādes (VSI) vāc un sagatavo saskaņotus datus, kurus Eurostat apkopo, lai sagatavotu ES mēroga statistiku. To veic daudzos paralēlos procesos, par katru valsti un par katru jomu, izmantojot tradicionālo dūmvada modeli. Tomēr šis statistikas sagatavošanas veids vairs īsti neatbilst mainīgajai videi. Ar jauno regulu par statistiku[1] tika ieviesta Eiropas Statistikas sistēma (ESS), un, izmantojot sistēmas partneru sistemātisku sadarbību, šādi varēs uzlabot efektivitāti. Paziņojumā atspoguļots redzējums par Eiropas statistikas sagatavošanas metodes reformu. Lai gan ierosinātās pārmaiņas ietekmēs ESS sagatavošanas sistēmas kopumā, grozījumos pilnībā ievērots subsidiaritātes princips. Turklāt dažas dalībvalstis jau sākušas īstenot virkni šo pārmaiņu, tāpēc viens no šā paziņojuma mērķiem ir saskaņot šo rīcību, lai novērstu dubultu darbu un maksimāli izmantotu sinerģijas. Nākamajā sadaļā ir sniegts pārskats par veidu, kādā pašlaik, izmantojot t.s. dūmvada modeli, tiek sagatavota Eiropas statistika. 3. sadaļā aprakstītas pārmaiņas, kas ir pamatā šim priekšlikumam par ES statistikas sagatavošanas metodes pārveidošanu. 4. sadaļā analizētas šo pārmaiņu sekas ESS darbības struktūrā un izklāstīta Eiropas sistēmu statistikas metode kā pašreizējās metodes alternatīva. 5. sadaļā aplūkoti daži VSI un Eurostat politikas un vadības uzdevumi, kas rastos, īstenojot jauno modeli. Visbeidzot 6. sadaļā atspoguļoti turpmākie soļi, lai īstenotu šajā paziņojumā izklāstīto stratēģisko redzējumu. 2. Pašreizējā situācija. Paplašinātais dūmvada modelis Daudzas desmitgades Eiropas statistikas sagatavošanā izmantoja modeli, kurā atsevišķo dalībvalstu VSI sagatavoja valsts statistiku īpašā jomā. Lai nodrošinātu visu dalībvalstu datu salīdzināmību un saskanību, VSI rezultātus saskaņoja, izmantojot vienotus standartus. Lai iegūtu Eiropas kopsavilkuma rādītājus, Eurostat apkopoja atsevišķo VSI sagatavoto statistiku. 1. logs. Eiropas statistikas pašreizējās sagatavošanas sistēmas izstrāde* Eiropas statistikas sagatavošanu sāka līdz ar Eiropas Ogļu un tērauda kopienas (EOTK) izveidi 50. gadu sākumā. Tas noteica vajadzību pēc kvantitatīvas un kvalitatīvas informācijas, ko varētu izmantot politisku lēmumu pieņemšanā par ogļu un tērauda kopējo tirgu. Lai iegūtu salīdzināmus datus par sešām dalībvalstīm, bija jāapkopo jauna saskaņota statistika atsevišķi no valstu statistikas, kas bija sadrumstalota un nebija salīdzināma. Metožu saskaņošana bija Eiropas statistikas pamats. Vairākas desmitgades Eiropas statistikas sagatavošana nozīmēja pieejamo datu savākšanu dalībvalstīs, šādi nodrošinot koncepciju, definīciju un metožu salīdzināmību. Ar Romas līgumu par Eiropas Ekonomikas kopienu (EEK) tika izveidoti Eiropas tiesību akti par statistiku; to pamatā ir 213. pants (pēc tam 284. pants). Tomēr galvenā darba metode joprojām galvenokārt bija balstīta uz Eurostat un valsts statistikas iestāžu (VSI) labo gribu un sadarbību; rezultātā tika veikta brīvprātīga datu vākšana, pamatojoties uz tā saucamo neformālo vienošanos. Līdz 1990. gadam bija pieņemti tikai nedaudzi statistikas tiesību akti, un tie lielākoties bija jomās, kurās Komisija noteica savus politikas pasākumus, proti, lauksaimniecībā un ārējā tirdzniecībā. Kopš 90. gadiem atsevišķas Eiropas politikas jomas tika balstītas tieši uz statistiku; vislabākais piemērs ir Māstrihtas līguma EMS konverģences kritēriji. Šīs pārmaiņas kopumā ievērojami veicināja statistikas tiesību aktu izstrādi. Tomēr būtībā Eiropas statistika joprojām tika sagatavota tāpat kā agrāk, proti, VSI vāca un sagatavoja saskaņotus datus, ko Eurostat apkopoja, lai sagatavotu ES mēroga statistiku. Pieeju turpināja “paplašināt”, t.i., valsts līmenim pievienoja Eiropas līmeni. Regulā par Eiropas statistiku** uzsvērta vajadzība nostiprināt sadarbību ESS, piemēram, ieviešot izmaksu lietderības principu (2. panta f) punkts), izveidojot Eiropas Statistikas sistēmas komiteju (7. pants), sadarbības tīklus (15. pants) un Eiropas pieeju statistikā (16. pants). Kopumā bija sākts jauns posms Eiropas oficiālajā statistikā. Eiropas sistēmu statistikas metodes mērķis ir īstenot tiesību aktu mērķus, proti, izveidot reālu “sistēmu”, kurā tiek ievērots subsidiaritātes princips un kurā, cik iespējams, izmanto sadarbību un standartizāciju. _________________ * Šajā logā teksts sagatavots, izmantojot De Michelis, Alberto un Alain Chantraine, Memoirs of Eurostat, Luksemburga, 2003. ** Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku. Katrā VSI statistikas sagatavošana notiek, izmantojot dažādo statistikas jomu dažādos sagatavošanas virzienus vai procesus. Statistikas iestādes statistikas sagatavošanas procesu kopums tiek saukts par tās darbības arhitektūru ( business architecture ). Patlaban lielākās daļas ES VSI darbības arhitektūras pamatā joprojām ir produkta dūmvada modelis. Šādā modelī katrs atsevišķais produkta dūmvads kopā ar attiecīgo sagatavošanas sistēmu atbilst konkrētajai statistikas jomai. Katrā jomā viss sagatavošanas process, sākot no apsekojuma plāna līdz datu vākšanai, apstrādei un izplatīšanai, notiek neatkarīgi no citām jomām, un katrai jomai ir savi datu sniedzēji un lietotāju grupas. Lai sagatavotu Eiropas statistiku , Eurostat apkopo atsevišķo VSI datus par katru jomu. Tādējādi tas pats produkta dūmvada modelis darbojas arī Eurostat , kur tiek summēti saskaņotie dati konkrētā statistikas jomā, lai sagatavotu Eiropas statistiku šajā jomā. Tādējādi tradicionālo pieeju Eiropas statistikas sagatavošanā, pamatojoties uz dūmvada modeli, var saukt par “paplašinātu” dūmvada modeli, kurā valsts līmenim pievieno Eiropas līmeni. Dūmvada modelis ir radies garā vēstures procesā, kurā statistika atsevišķās jomās attīstījās neatkarīgi. Tam ir virkne priekšrocību, proti, sagatavošanas procesi ir labāk pielāgoti attiecīgajiem produktiem; tas ir elastīgs, jo to var strauji pielāgot salīdzinoši mazām to parādību pārmaiņām, kuras apraksta dati, to kontrolē jomas vadītājs un tā rezultātā iegūst neliela riska darbības arhitektūru, jo problēmai vienā sagatavošanas procesā parasti nevajadzētu ietekmēt pārējo sagatavošanas procesu. Raugoties no Eiropas perspektīvas, modelim ir priekšrocība, ka to var reglamentēt ar salīdzinoši ierobežotu un specifisku regulu. Tomēr dūmvada modelim ir arī virkne trūkumu. Pirmkārt, tas rada nevajadzīgi smagu respondentu slogu. Datu vākšana dažādās jomās tiek veikta neatkarīgi un nesaskaņoti, tāpēc respondentiem regulāri vairākkārt pieprasa vienu un to pašu informāciju (skatīt 2. un 3. logu). Otrkārt, dūmvada modelis nav īsti piemērots, lai vāktu datus par parādībām, kurām ir vairākas dimensijas, piemēram, globalizāciju vai klimata pārmaiņām. Visbeidzot šis statistikas sagatavošanas veids ir ļoti neefektīvs un dārgs, jo tajā netiek izmantota jomu standartizācija un dalībvalstu sadarbība. Nevar izvairīties no lieka un dubulta darba gan izstrādes, gan sagatavošanas, gan izplatīšanas procesos. Šī neefektivitāte un izmaksas valsts datu sagatavošanā ir vēl lielākas, kad ir jāapkopo un jāintegrē reģionālie dati, kuri ir būtiski dažu ES politikas virzienu izstrādei, uzraudzībai un izvērtēšanai. “Paplašinātais” dūmvada modelis [pic] 3. ESS darbības vides pārmaiņas Attīstību statistikas jomā nosaka šādi divi galvenie virzītājspēki: no vienas puses, vajadzība apmierināt jaunus pieprasījumus pēc statistikas un, no otras puses, vajadzība samazināt respondentu slogu, kā arī statistikas sagatavošanas izmaksas. Turklāt, pateicoties informācijas tehnoloģijas attīstībai, ir mainījušies apstākļi, kādos tiek sagatavota statistika. Pirmkārt, pret statistiku joprojām tiks izvirzītas jaunas kvantitatīvas un kvalitatīvas prasības. Visās statistikas jomās turpina palielināties vajadzība pēc informācijas. Lietotājiem arvien vairāk ir vajadzīgi integrēti un saskanīgi dati, jo mērāmās parādības kļūst arvien sarežģītākas un ir arvien vairāk savstarpēji saistītas. Rodas jauni temati, piemēram, globalizācija, klimata pārmaiņas, novecojoši iedzīvotāji, energoefektivitāte utt. Daudzu šo tematu kopēja īpašība ir tā, ka tie atspoguļo vairākas savstarpēji saistītas un atkarīgas parādības. Tāpēc dūmvada modelis, kurā neatkarīgi sagatavo dažādu jomu statistiku, nav piemērots, lai apmierinātu politikas pieprasījumu pēc integrētām datu kopām. Otrkārt, jau ilgstoši Komisijas prioritāte ir ES uzņēmumu un pilsoņu normatīvās vides vienkāršošana un uzlabošana. Statistikas jomā Padome atbalstīja stratēģisko pieeju un darba plānu, kas izklāstīts Komisijas paziņojumā par to, kā mazināt slogu, kas saistīts ar statistisko datu sniegšanu, kā arī vienkāršošanu un prioritāšu noteikšanu Kopienas statistikas jomā[2]. Pateicoties programmas MEETS [3] pieņemšanai un Intrastat regulas[4] pārskatīšanai, jo īpaši uzņēmumu un tirdzniecības statistikas jomā tā īstenošana ir noritējusi sekmīgi. Darbs saistībā ar sloga mazināšanu turpināsies tuvākajā nākotnē un tiks paplašināts, ietverot citas statistikas jomas. Kā teikts iepriekšējā sadaļā, viens no dūmvada modeļa galvenajiem trūkumiem ir tieši tas, ka rada lielu respondentu slogu. Tas ir vēl viens nozīmīgs iemesls, lai apšaubītu dūmvada modeli. Treškārt, joprojām tiek izstrādāti jauni IKT rīki , lai uzlabotu efektivitāti, samazinātu slogu un uzlabotu statistikas kvalitāti. Ir pieejamas jaunas tehnoloģijas, tāpēc tās maksimāli jāizmanto un, ņemot tās vērā, attiecīgi jāpilnveido statistikas metodes. Visticamāk, ka jaunas komunikācijas formas ar lietotājiem un datu sagatavotajiem, piemēram, web 2.0 , kā arī cita veida informācijas tehnoloģiju jauna attīstība izraisīs komunikācijas kanālu un datu apstrādes un glabāšanas pārmaiņas. Eurostat veiktā to datu apkopošana, ko saņem no VSI, jau kļūst arvien interaktīvāka, izmantojot vēlākus datu piegāžu atkārtojumus un validēšanu, šādi uzlabojot statistikas kvalitāti. Šie faktori jāņem vērā gan izplatīšanas, gan sagatavošanas procesos. Turklāt šo pārmaiņu rezultātā statistikas sagatavošana kļuvusi integrētāka ne tikai ekonomikā, bet arī sabiedrībā kopumā. Tāpēc oficiālās statistikas izstrāde, sagatavošana un izplatīšana jāpielāgo “zināšanu sabiedrības” nosacījumiem. Šķiet, ka arī šīm pārmaiņām dūmvada modelis nav pielāgots. Visi šie apsvērumi ļauj secināt, ka dūmvada modelis vairs nav piemērots pašreizējai situācijai un jāaizstāj ar labāku alternatīvu. Šā redzējuma galvenais nolūks un stratēģiskā virzība ir uzlabot statistikas sagatavošanas efektivitāti. Tikai nepārtraukta produktu un pakalpojumu portfeļa pielāgošana, izmantojot jauninājumus un uzlabojumus, nodrošinās, ka ESS arī turpmāk būs svarīga nozīme lēmumu pieņemšanā. Efektīva politika dos iespēju ESS pārvarēt konfliktu starp augošajām vajadzībām pēc informācijas, no vienas puses, un ierobežotajiem resursiem, no otras puses. 2. logs. Ietekme uz iedzīvotājiem un administrāciju Iedzīvotāji netiek regulāri lūgti atbildēt uz oficiālās statistikas aptaujas anketām; mājsaimniecību apsekojumos parasti ir iesaistītas ļoti mazas izlases. Iedzīvotāju skaitīšana tradicionāli notiek reizi desmit gados. Atsevišķi dzīves notikumi (piemēram, dzimšana, iestāšanās skolā, nelaimes gadījums, pensija) tiek īpaši atspoguļoti demogrāfiskajā un sociālajā statistikā. Tomēr šīs statistika parasti tiek sagatavota, izmantojot administratīvus avotus, izglītības vai veselības sistēmu. Neraugoties uz to, svarīgs mērķis ir statistikas optimizācija, izmantojot integrāciju un administratīvu avotu pastiprinātu izmantošanu. Mazāka respondentu vēlme piedalīties statistikas apsekojumos jau likusi ķerties pie inovatīviem un vienkāršiem risinājumiem nākošajā iedzīvotāju skaitīšanas kārtā 2010./2011. gadā. Tagad ir svarīgi turpināt šo darbu un plānot Eiropas iedzīvotāju un sociālās statistikas pārveidošanu laika periodam pēc šīs skaitīšanas. Ja statistikas vajadzībām vāktie dati ir personas dati, proti, visa informācija ir par noteiktu vai nosakāmu fizisku personu, pilnībā jāpiemēro attiecīgie datu aizsardzības tiesību akti, un datiem faktiski jābūt anonimizētiem, pirms tie statistikas vajadzībām tiek apstrādāti tālāk. Būtisks īstenojamu risinājumu priekšnoteikums šajā jomā būs tas, ka jāņem vērā datu aizsardzības vajadzības, kas atspoguļotas attiecīgajos ES tiesību aktos[5]. Turklāt būs svarīgi nodrošināt, lai, izmantojot administratīvus avotus, tiktu ievērotas statistikas prasības (definīcijas, datu plūsma, piekļuve datiem). 4. Ietekme uz ESS darbības arhitektūru ― Eiropas sistēmu statistikas metode Dalībvalstu mērogā Iepriekš minēto pārmaiņu īstenošanas stratēģija balstās nevis uz sadrumstalotu, bet gan vienotu pieeju, un tas nozīmē, ka dūmvada modelis jāaizstāj ar integrētu modeli. Proti, 2. sadaļā minētos dažādos dūmvada modeļa trūkumus var pienācīgi novērst, veicot datu kopu integrāciju un kombinējot datus no dažādiem avotiem. VSI mērogā statistikas dati īpašām jomām vairs netiks sagatavoti neatkarīgi; tā vietā tie tiks sagatavoti kā visaptverošu sagatavošanas sistēmu integrētas daļas (tā saucamā datu krājumu ( warehouse ) pieeja) statistikas datu klasteros. Šīs sistēmas tiks balstītas uz kopēju (tehnisku) infrastruktūru, tajās izmantos cik iespējams standartizētu programmatūru un visus pieejamos datu avotus, kam ir pienācīga kvalitāte. Šajā nolūkā jānoskaidro, kā var apvienot informāciju no dažādiem avotiem un izmantot to dažādiem nolūkiem, piemēram, novērtējot metodikas atšķirības, vienādojot statistikas klasifikācijas utt. Kā optimāls risinājums dalībvalstīs būtu ļoti efektīvi izveidot datubāzu tīklu, no kura varētu iegūt visu attiecīgo informāciju. Tā kā šādu risinājumu var pilnībā īstenot tikai ilgākā laika posmā, ierosināts vidēja termiņa laika posmā sasaistīt datus mikrodatu līmenī. Mikrodatu sasaiste ir svarīgs instruments ne tikai sloga samazināšanā, bet arī labāk salīdzināmu datu kopu pieejamības nodrošināšanā. Šim procesam arī būtu jānodrošina iespēja paplašināt un labāk izmantot reģionālajā līmenī pieejamo statistikas informāciju, un tādējādi tas ļautu ievērojami uzlabot reģionālo datu apjomu un kvalitāti. Īstermiņa perspektīvā ciešā sadarbība ESS, kā arī kopīgu struktūru, instrumentu un procesu izveide un attīstība, izmantojot sadarbības tīklus, nodrošinās ESS darbības arhitektūras pareizo virzību, lai sasniegtu ilgtermiņa mērķus. 3. logs. Ietekme uz uzņēmumiem Šis piemērs ir sliktas pieredzes piemērs no dzīves; tas izriet no esošā sagatavošanas modeļa. Uzņēmums, kurā nodarbinātas 200 personas, ražo detaļas autorūpniecībai. Gada sākumā tas iesniedz datus diviem apsekojumiem, ko izmanto uzņēmējdarbības strukturālajā statistikā. Tie attiecas uz apgrozījumu, preču un pakalpojumu iepirkumiem, darbības rezultātiem, nodarbinātību, personāla izmaksām un ieguldījumiem. Uzņēmums iesniedz arī energoresursu izmantošanas datus enerģētikas statistikai. Tas ik mēnesi sniedz informāciju par savu tirdzniecību ES ( Intrastat ) pēc vērtības un apjoma. Tas ik mēnesi iesniedz ziņojumu par uzņēmējdarbības tendencēm īstermiņa statistikas vajadzībām (apgrozījums, nodarbinātība, jaunie pasūtījumi). Tas ik mēnesi sniedz informāciju par preču ražošanu pēc vērtības un apjoma. Katrai atsevišķai datu vākšanai tas sniedz vienu un to pašu informāciju par atsevišķiem uzņēmuma pamatrādītājiem, piemēram, apgrozījumu. Integrētā sistēmā daudzus no šiem datiem varētu iegūt no esošajiem administratīvajiem datiem un/vai tieši no uzņēmuma pārskatiem. Attiecībā uz pārējiem datiem pietiktu ar vienu ikmēneša apsekojumu, lai iegūtu informāciju, ko nevar iegūt citādi. Integrētā modeļa pamatā ir fakts, ka valdības vāc datus daudzām vajadzībām, kas nav saistītas ar statistiku, piemēram, nodokļu un darba tirgus politikas vajadzībām. Izmantojot šos administratīvos datus arī statistikas vajadzībām , tiktu nodrošināta efektivitāte. Tajā ieguldījumu var dot arī dati no citiem (ārējiem) avotiem, piemēram, izmantojot privātus informācijas sniedzējus vai tieši izmantojot uzņēmumu grāmatvedības datus. Taču ir jāpieliek pūles, lai nodrošinātu datu kvalitāti, jo ļoti bieži administratīvie dati vai citi ārējie dati nav pieejami statistikai vajadzīgajā formā. 4. logs. Apsekojumu datu sasaiste ar administratīviem datiem Eiropas darbaspēka apsekojums (EDA) ir pamats, lai aprēķinātu saskaņotus bezdarba rādītājus. EDA tieši nodrošina ceturkšņa aplēses. Tās ir tieši salīdzināmas dalībvalstīs un tiek sagatavotas, izmantojot kopējas ar Starptautisko darba organizāciju ( ILO ) saskaņotas koncepcijas. Tomēr politikas veidotājiem, analītiķiem un visai sabiedrībai ir vajadzīgi salīdzināmi ikmēneša bezdarba dati. Dažas dalībvalstis iegūst šādas ikmēneša aplēses tieši no EDA, bet lielākā daļa citu valstu to nevar izdarīt. Tādiem gadījumiem Eurostat ir izstrādājis metodi, lai sagatavotu ikmēneša aplēses, kombinējot EDA ceturkšņa rezultātus un ikmēneša informāciju par reģistrēto bezdarbu. Datus par reģistrēto bezdarbu iegūst no valstu darba tirgus iestādēm. Tos ietekmē īpašie administratīvie noteikumi katrā valstī. Tāpēc to vērtības nav salīdzināmas, tomēr ikmēneša pārmaiņas var izmantot kā īstermiņa attīstības rādītāju. Eurostat metodikā EDA nodrošina salīdzināmu ceturkšņa rādītāju par nodarbinātības līmeni, ar ko tiek saistīts mēneša pārmaiņu rādītājs, pamatojoties uz reģistrētajiem datiem. Šādā veidā apsekojuma rezultātu un administratīvu datu sasaiste ļauj ātri un efektīvi reaģēt uz sabiedrības vajadzībām pēc informācijas. ES mērogā Eiropas mērogā integrētajam modelim ir šādas divas dimensijas: viena horizontāla un viena vertikāla. Abu dimensiju apvienošana rada jauno Eiropas sistēmu statistikas metodi . Horizontālā integrācija Eiropas mērogā ir līdzīga tai, kas aprakstīta attiecībā uz dalībvalstīm. Dūmvada modeļa nomaiņa VSI tieši nozīmētu, ka Eiropas statistika netiktu sagatavota pa jomām, bet līdzīgi, proti, integrētā veidā. Eiropas mērogā integrētā modeļa vertikālajā aspektā ir šādi divi elementi: pirmkārt, atsevišķajos statistikas pasākumos ESS veido sinerģijas. Izmantojot sadarbības tīklus , kuros iesaistītas gan valstu statistikas iestādes, gan Eurostat , varētu izstrādāt vai turpināt pilnveidot kopīgas struktūras, instrumentus un procesus. Kā paredzēts regulas par Eiropas statistiku 15. pantā[6], šie ESS partneru sadarbības tīkli veicinās atsevišķu dalībvalstu specializāciju īpašos statistikas pasākumos par labu visai ESS. Tas novērsīs dubultu darbu un šādi palielinās efektivitāti, kā arī samazinās nevajadzīgo respondentu slogu. Integrētais modelis [pic]Otrais elements attiecas uz Eiropas pieeju statistikai (regulas par Eiropas statistiku 16. pants). Galvenā ideja ir tāda, ka pietiek ar datiem, kas ir ticami valstu mērogā, lai iegūtu ticamus datus Eiropas kopsavilkuma rādītāju līmenī, bet tas nav obligāts priekšnosacījums. Ja datu vienīgais mērķis ir sniegt informāciju ES mērogā, nav nepieciešamības pēc pilnīgas valstu datu kopas un sistēma var kļūt efektīvāka. ES izlases veida pieeja ir iespēja izmantot šo ieguvumu. Jomās, kurās nav vajadzīgi valstu dati, ES izlase var nodrošināt mazāku respondentu slogu, savlaicīgumu un labāku kvalitāti. Eiropas pieeja statistikai varētu ietvert arī Eiropas statistikas sagatavošanu, izmantojot nepublicētus valsts datus vai dalībvalstu apakškopas datus, kā arī daļējas informācijas izmantošanu, izmantojot modelēšanas metodes. Apkopojot var teikt, ka Eiropas mērogā integrētajam statistikas sagatavošanas modelim ir divas dimensijas, proti, tas ietver gan statistikas jomu horizontālo integrāciju VSI un Eurostat līmenī, gan vertikālo integrāciju, ietverot valsts un ES līmeni. Šo Eiropas statistikas sagatavošanas modeli sauc par Eiropas sistēmu statistikas metodi. 5. Politikas un vadības uzdevumi 5.1. ESS uzdevumi Vairāki ierosinātā integrētā modeļa elementi nozīmē, ka jāmaina profesionālā paradigma no “datu vācējiem” uz “atkārtotiem datu lietotājiem”. Datus, ko iegūst, izmantojot parastās datu vākšanas metodes, kontrolē statistikas iestādes, savukārt atkārtoti izmantotu datu kontrole ir daudz mazāka, un tas saistīts ar atsevišķiem riskiem, piemēram, datu īpašnieki var mainīt koncepcijas un definīcijas, var pārtraukt vai grozīt atsevišķus datu krājumus utt. Lai nodrošinātu to, ka tiek ievērotas statistikas leģitīmās intereses, vēlreiz jāapsver un, iespējams, jāpiemēro stingrāka nostāja pret atkārtoti izmantoto datu īpašniekiem (administratori, regulatori un citi). Rodas ievērojami tehniskas un metodiskas dabas uzdevumi. Kādreiz atsevišķo sagatavošanas procesu standartizācija un integrācija prasīs lielās pūles un efektīvu šo pārmaiņu vadību. Sagatavošanas sistēmas pārveide kopā ar aptuveni 30 datu sagatavotāju lielu grupu būs paveicama, tikai izmantojot pakāpenisku pieeju un intensīvi sadarbojoties. Turklāt statistikas kvalitātes novērtēšanas sistēma kļūs daudz sarežģītāka. Piemēram, parastie kvalitātes pasākumi (tādi kā izlases kļūda) kļūs mazsvarīgāki, jo datu vākšanā mazāk izmantos izlases metodes. Tāpēc būs jāizstrādā jauna kvalitātes novērtēšanas metodika. Treškārt, jaunā darbības arhitektūra, kas veidosies, ieviešot šos jauninājumus, dos iespēju ESS uzlabot iedarbīgumu, kā arī sagatavošanas procesu efektivitāti. Katrā ziņā šis stratēģiskais virziens ir jāpapildina ar labāku komunikāciju ar lietotājiem . Statistikas informācija nekad nav bijusi pašmērķis; tieši pretēji, daudziem lietotājiem tā atspoguļo reālās pasaules parādības ar lielu abstrakcijas pakāpi. Jo vairāk statistikas sagatavošanā izmanto sarežģītu metodiku, jo vairāk jāizskaidro rezultāti. Cieši saistīta ir uzticēšanās statistikas sistēmai un statistikas informācijas kvalitātes uztvere. Turklāt pamatzināšanas par vienkāršiem statistikas elementiem varētu veicināt to, ka sabiedrībā rastos mazāk pārpratumu (“nespēja novērtēt skaitļus”). Tāpēc pamatprincipam komunikācijā jābūt lietotāju orientācijai. 5. logs. Jauni komunikācijas veidi ar lietotājiem Statistics Explained ir jauns (meta)datu izplatīšanas instruments, izmantojot Eurostat tīmekļa vietni. Tas aizstās iespiestās publikācijas un ļaus apvienot datus un metainformāciju ar skaidrojumiem. Tādējādi tiks vienmērīgi integrētas statistikas publikācijas un datubāzes. Statistics Explained izmantos Web 2.0 Wiki tehnoloģiju. Saturu decentralizēti veidos attiecīgajā jomā specializējies direktorāts, savukārt redakcionālā atbildība, ko pārņems izplatīšanas nodaļa, nodrošinās saskaņotību un labu kvalitāti. Prototips jau ir izstrādāts, un ar to ir iepazīstināti sistēmas dalībnieki; pirmo versiju sabiedrībai varētu piedāvāt 2009. gada otrajā pusē. Visbeidzot jo īpaši VSI līmenī jāpārskata iekšējā organizācija, lai to pielāgotu jaunajiem apstākļiem. Darbinieku kvalifikācijai būs jāatbilst jaunajām prasībām (piemēram, tehnoloģijas un komunikācijas prasmju ziņā). Darbā būs jāpieņem jauni darbinieki ar dažādu kvalifikāciju, savukārt pašreizējiem darbiniekiem būs jāpiedalās kvalifikācijas celšanas pasākumos. 5.2. Eurostat uzdevumi ESS statistikas sagatavošanas procesi kļūst arvien sarežģītāki un integrētāki, tāpēc Eurostat no jauna jāapsver kvalitātes nodrošināšanas pieeja visās dimensijās. Apmēram pēdējo desmit gadu laikā bija vērojama pastāvīga tendence statistikas vākšanas pamatā ESS izmantot tiesību aktus, nevis brīvprātīgas vienošanās ar dalībvalstīm. Šo politiku daļēji noteica dalībvalstu un Eurostat vēlme skaidri noteikt dalībvalstu pienākumus nosūtīt datus un daļēji vēlme nodrošināt statistikas kvalitāti. Pieeja, kurā izmantoja tiesību aktus, ir bijusi ļoti veiksmīga, nodrošinot ES statistikas kvalitāti visās tās dimensijās, tostarp arī salīdzināmību un pilnīgumu. Tomēr sagatavošanas procesi kļūst arvien sarežģītāki un integrētāki, tāpēc kvalitāti turpmāk nodrošinās, kombinējot jaunu statistikas jomas tiesību aktu paaudzi ar citiem instrumentiem. Eiropas sistēmu statistikas metodes īstenošanā ir trīs sastāvdaļas. Pirmā sastāvdaļa joprojām ir Kopienas tiesību akti , kas arī turpmāk būs lielākoties orientēti uz rezultātu un kuros būs noteiktas statistikas sagatavošanas obligātās prasības konkrētā jomā. No šā principa izriet, ka dalībvalstis nesaņems finanšu atbalstu, lai izpildītu šādas obligātās prasības. Eurostat priekšlikumi par turpmākajiem Kopienas statistikas tiesību aktiem jāformulē tādējādi, lai tie palīdzētu un veicinātu savstarpēji atkarīgo jauno sagatavošanas sistēmu arhitektūru, kurās izmanto vairākus avotus. Jaunajā statistikas tiesību aktu paaudzē tiks skartas plašākas statistikas jomas, nekā tas ir bijis līdz šim, uzsverot daudzu datu avotu, inovatīvu datu vākšanas metožu, reģionālajā līmenī pieejamas informācijas un daudzas jomas ietverošu koncepciju izmantošanu. Daudzi tiesību aktu tehniskie aspekti ietilps nevis konkrētas statistikas jomas “pamata” tiesību aktos, bet gan tiks izklāstīti īstenošanas tiesību aktos. Tas palielinās tiesiskās pieejas elastīgumu. Jāpiebilst, ka ierosinātā tiesiskā pieeja pilnībā atbilst Eurostat salīdzinošās pārskatīšanas ieteikumiem[7]. Stratēģijas tiesiskās sastāvdaļas uz rezultātiem orientēto pieeju varētu papildināt ar rezultātu saskaņošanu, izmantojot kopīgus instrumentus ESS . Tāpēc otrā sastāvdaļa attiecas uz produktu saskaņošanas papildināšanu, proti, procesa saskaņošanu, izmantojot metodiku, kurā ir paredzēti kopīgi instrumenti. Tas ir vajadzīgs, lai izveidotu integrētākas sistēmas un ļautu pilnībā izmantot sinerģijas un apjomradītus ieguvumus. Tomēr ir īpaši grūti nodrošināt kopīgus metodikas un IKT instrumentus visai ESS, jo Eurostat un VSI būtu kopīgi jāuzņemas atbildība (un tādējādi arī izmaksas) par šādu instrumentu izstrādi. Tāpēc ierosinātajā stratēģijā paredzēts ievērojams finanšu ieguldījums šajā izstrādē ES mērogā, kas turklāt ļaus Eurostat vadīt sistēmu vēlamajā virzienā. Šim nolūkam var izmantot dažādas sadarbības formas ESS mērogā. Šeit īpaši jāpiemin ESS sadarbības tīkli ( ESSnet ), kuros ietilpst iestāžu grupas veikti projekti, kuru mērķis ir iegūt rezultātus, ko var izmantot visa ESS. ESSnet projektus finansē Komisija un iestādes, kas tajos piedalās. Trešā sastāvdaļa ir kopīgu vērtību popularizēšana un zināšanu apmaiņas veicināšana visā ESS. Tiesiskā sastāvdaļa (pamata noteikumu paredzēšana) un tehniskā sastāvdaļa (vislabāko pieejamo instrumentu nodrošināšana) jāpapildina ar sastāvdaļu, kura attiecas uz zināšanām un kompetenci, kas pieejama sistēmā, proti, ar ESS cilvēkresursiem. Ar prakses kodeksu daudz tika izdarīts, lai popularizētu kopīgas vērtības ESS, savukārt mazāk paveikts zināšanu apmaiņas jomā, lai gan darbinieki, kas apmācīti pēc vienas un tās pašas metodikas, var vislabāk nodrošināt salīdzināmību. Tāpēc ierosināts izveidot Eiropas statistikas pētniecības un apmācības centru. 6. logs. Ietekme uz Eurostat uzdevumu Komisijā Statistika par starptautisko preču tirdzniecību starp ES dalībvalstīm un ārpuskopienas valstīm tiek apkopota, izmantojot muitas datus. 2008. gadā notika plašas ģenerāldirektorāta TAXUD un Eurostat apspriedes par turpmākām šīs datu vākšanas pārmaiņām saistībā ar muitas kodeksa turpmāko pārskatīšanu. Rezultātā tika panākta abu ģenerāldirektorātu vienošanās, kas nodrošinās, ka, pārskatot muitas kodeksu, tiks ņemtas vērā statistikas vajadzības. Nepanākot šādu vienošanos, būtu jārēķinās ar iespēju, ka tā vietā jāvāc apsekojuma dati, šādi ievērojami palielinot uzņēmumu slogu. Lielākoties pateicoties tādu datu izmantošanai, kas nav iegūti apsekojumos, arī citās jomās tiks nodrošināts, ka tiek ņemtas vērā statistikas intereses, (pār)veidojot administratīvu datu avotus. Vajadzīgs politisks atbalsts augstākajā līmenī, lai nodrošinātu, ka citi Komisijas dienesti ievēro statistikas sagatavotāju leģitīmos mērķus. Turklāt 3. sadaļā minētās pārmaiņas ESS darbības vidē izraisīja ievērojamu ESS vadības sistēmu pārveidi. Jaunā regula par statistiku* nostiprina Eurostat uzdevumu. Kopā ar Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvās padomes ( ESGAB ) un Eiropas Statistikas padomdevēju komitejas izveidi ( ESAC ) tiesisko prasību modernizācija ir būtisks ieguldījums, lai nostiprinātu un papildinātu ESS pārvaldību. Pēdējos gados pārvaldība tika uzlabota, izmantojot arī Eiropas Statistikas prakses kodeksa pieņemšanu un tā īstenošanu; tas ir oficiālas un sistemātiskas kvalitātes vadības galvenais elements. Lai gan šīs pārmaiņas nav ES statistikas sagatavošanas sistēmas pārveides tiešas sekas, tās ir vienlīdz veicinājušas to, ka Eurostat uzdevums ir paplašinājies un iekļauj citas darbības, ne tikai koordināciju ar VSI. No vienas puses, Eurostat uzdevums būs sniegt vēl labākus statistikas pakalpojumus citām Kopienas iestādēm (tehniskas konsultācijas, kvalitātes pārbaudes); no otras puses, tam būs jāpastiprina komunikācija ar citām Kopienas iestādēm, lai prognozētu statistikas vajadzības un paplašinātu esošās statistikas izmantošanu. Tas nozīmē ciešāku sakaru izveidi ar citiem Komisijas dienestiem ne tikai ikgadējās uzklausīšanās, bet arī izmantojot kopīgus analītiskus pasākumus. Šim nolūkam izveidos Komisijas statistikas korespondentu tīklu. __________ * Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku. 6. Virzoties uz jaunu Eiropas sistēmu statistikas metodi Skaidrs, ka iepriekš izklāstīto ES darbības arhitektūras modernizēšanas redzējumu Eurostat nevar īstenot, darbojoties vienatnē. Drīzāk ir vajadzīgs visu ESS partneru kopīgs darbs; katram no tiem ir savs konkrēts uzdevums, pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu. Lai redzējumu veiksmīgi īstenotu, tam jāsaņem partneru atbalsts. Tāpēc ir ļoti svarīgi, lai Eurostat iesaistītu ESS partnerus jau agrīnā procesa posmā. Lai to izdarītu, ierosināts, ka Eurostat ar redzējumu iepazīstinās ESS komiteju tūlīt pēc tā pieņemšanas. Ar to jānodrošina, ka VSI uzņemas atbildību par procesu, citādi tajā būs jāaprobežojas tikai ar tiem elementiem, ko var ieviest tikai ES mērogā. Komisija mēģinās iegūt arī Eiropas Parlamenta un Padomes atbalstu, kas būs noteicošais faktors, lai veiksmīgi īstenotu ierosināto redzējumu par ES darbības arhitektūras modernizēšanu. Dalībvalstis jo īpaši tiks iesaistītas, izmantojot apspriešanu ECOFIN padomē. Kā parasts kopš dažiem gadiem, Padome novembrī apspriedīs virkni jautājumu saistībā ar statistiku (tā saucamā statistikas pakete), un šis priekšlikums ietilps šā gada paketē. Tāpēc, tiklīdz Komisija to būs pieņēmusi, to iesniegs apspriešanai Ekonomikas un finanšu komitejā. Turklāt stratēģijā jābūt iesaistītām arī citām ieinteresētajām personām. Agrīnā posmā jāapspriežas arī ar lietotāju grupām, ņemot vērā to, ka jaunās darbības arhitektūras ieviešanas neizbēgamas sekas būs tādas, ka ievērojami var mainīties Eiropas statistikas īpašības un pat saturs. To apsvērumi jāņem vērā, veicot pārmaiņas jaunajā darbības arhitektūrā, un aktīvi jācenšas iegūt to atbalsts. Tāpēc priekšlikumu iesniegs arī ESAC . Tostarp turpinās jau notiekošo darbu pie sagatavošanas procesu pārveides. Tas attiecas uz dažādām iniciatīvām, piemēram, tā ir IT arhitektūras racionalizācija, izmantojot projektu Data Life Cycle (CVD), interaktīvākas sagatavošanas ķēdes ieviešana, pamatojoties uz risinājumu “dati glabājas avotā” ( data at the source ) ar projekta “Skaitīšanas centrs” ( Census hub ) starpniecību, kā arī izmantojot vides datu centrus, un darbības un tirdzniecības statistikas pārveide, izmantojot programmu MEETS . [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku. [2] Paziņojums par to, kā mazināt slogu, kas saistīts ar statistisko datu sniegšanu, kā arī vienkāršošanu un prioritāšu noteikšanu (COM(2006) 693). [3] Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Lēmums Nr. 1297/2008/EK par Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas ( EUTSM ) programmu. [4] Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 222/2009, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 638/2004 par Kopienas statistiku dalībvalstu savstarpējās preču tirdzniecības jomā, OV L 87. [5] 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK (OV L 281) un 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 (OV L 8). [6] Skatīt 1. zemsvītras piezīmi. [7] Visās valsts statistikas iestādēs un Eurostat 2006.―2008. gadā tika veikta salīdzinošā pārskatīšana, lai novērtētu atbilstību Eiropas Statistikas prakses kodeksam. Kodeksā noteikti Eiropas oficiālās statistikas sagatavošanas un izplatīšanas, kā arī institucionālās vides pamatprincipi, saskaņā ar kuriem darbojas valsts un Kopienas statistikas iestādes un kuru mērķis ir palielināt vienotību, neatkarību un atbildību.