LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 13.10.2005 
COM(2005) 494 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
Komisijas ieguld ījums pārdomu laik ā un pēc tā:  
D plāns – demokr ātija, dialogs, diskusijas
 
LV 2   LV 1. I EVADS  
Beidzot Eiropadomes darbu 2005. gada 18. j ūnijā, valstu un vald ību vadītāji pieņēma 
deklarāciju par „ Līguma par Konstit ūciju Eiropai ratifik āciju”. Šajā deklarācijā tika 
ierosināts „pārdomu laiks ” pēc Francijas un N īderlandes negat īvajiem balsojumiem 
par Eiropas Konstit ūciju. 
Valstu un vald ību vadītāji norādīja dalībvalstīm, kādas diskusijas vajadz ētu 
organizēt: „Šo pārdomu laiku izmantos, lai katr ā no mūsu valstīm veiktu plašas 
diskusijas, iesaistot gan pilso ņus, pilsonisko sabiedr ību, sociālos partnerus, valstu 
parlamentus, gan politisk ās partijas” . Deklarācijā arī norādīts, ka „ savs ieguld ījums 
ir jāsniedz arī Eiropas iest ādēm; īpaša loma šaj ā sakarā piešķirama Komisijai ”. Šī 
paziņojuma mērķis ir atbilde uz valstu un vald ību vadītāju aicinājumu.  
Eiropas Komisija ir stingri atbalst ījusi Konstit ūcijas ratifik āciju un ir sniegusi 
atbalstu visu dal ībvalstu inform ācijas kampa ņām. Vairāki komis āri piedal ījās 
diskusijās, kas notika dal ībvalstīs. Komisija ar ī šobrīd uzskata, ka Konstit ūcija varētu 
būt nozīmīgs solis uz priekšu, lai padar ītu Eiropas Savien ību demokr ātiskāku, 
pārskatāmāku, efektīvāku un stipr āku attiecībās ar pārējo pasauli. T āpēc Komisija 
nožēlo, ka pašreiz ējos apstākļos Konstit ūcijas ratifik ācija tuvākajā laikā nav 
paredzama. L īdz ratifikācijas procesa pabeigšanai Ko misija uzskata, ka Konstit ūcijā 
ir panākts vispārējs līdzsvars, kuru nedr īkstētu apdraud ēt, pieņemot atseviš ķas teksta 
daļas. Komisija ir p ārliecināta, ka pārdomu laik ā vispirms ir nepieciešamas plašas un 
intensīvas diskusijas par Eiropas politiku. Eiropas n ākotnes skat ījuma pamat ā jābūt 
skaidram priekšstatam par pilso ņu un vajadz ībām un vēlmēm. Tas ir D plāna 
uzdevums. 
2. D PLĀNA MĒRĶI 
Komisija ir ierosin ājusi D plānu demokr ātijai, dialogam un diskusij ām nevis 
Konstitūcijas glābšanai, bet gan plašu diskusiju veicin āšanai starp Eiropas Savien ības 
demokrātiskajām iestādēm un pilso ņiem. To j āuzskata par papildin ājumu jau 
esošajām vai ierosin ātajām iniciat īvām un programm ām izglītības, jaunatnes, 
kultūras un akt īvas Eiropas pilson ības veicin āšanas jom ās. 
D plāns ir saskan īgs ar Rīcības plānu Eiropas komunik ācijas uzlabošanai1, kura 
mērķis ir uzlabot Komisijas darba atspogu ļojumu sabiedr ībā un izstr ādāt Balto 
grāmatu par komunik ācijas strat ēģiju un demokr ātiju, lai s āktu to principu 
apspriešanu, uz kuriem pamatojas komunik ācijas politika Eiropas Savien ībā un 
sadarbības jomas ar cit ām Eiropas iest ādēm un organiz ācijām. Kopā ar D plānu šīs 
iniciatīvas veido ilgtermi ņa plānu Eiropas demokr ātijas stiprin āšanai un Eiropas 
sabiedrisk ās sfēras veidošanas atbals tam, sniedzot pilso ņiem inform āciju un 
praktiskas iesp ējas aktīvi piedal īties lēmumu pie ņemšanas proces ā un kļūt par 
Eiropas projekta dal ībniekiem. 
                                                 
1 R īcības plāns Eiropas Komisijas komunik ācijas ar Eiropas pilso ņiem uzlabošanai SEK(2005) 985 – 
20.7.2005. 
 
LV 3   LV Atjaunot sabiedr ības uzticēšanos Eiropas Savien ībai 
Saskaroties ar uztic ēšanās zudumu politiskaj ām sistēmām, Komisija uzskata, ka ir 
svarīgi nodrošin āt to, lai p ārstāvības demokr ātija turpin ātu uzturēt Eiropas pilso ņu 
uzticību un līdzdalību. Jaunākais Eurobarometer  pētījums2 liecina, ka sabiedr ības 
atbalsts Eiropas Savien ībai pēdējo mēnešu laikā ir pastāvīgi krities. Visi r ādītāji – 
uzticēšanās, ES tēl s  u n  E S  d a l ības novērtējums – ir kritušies. L īdzīgs kritums 
vērojams ar ī attiecībā uz sabiedr ības atbalstu un uztic ēšanos dalībvalstu politiskajiem 
procesiem. Dal ību Eiropas Savien ībā vēl aizvien atbalsta 54% Eiropas Savien ības 
pilsoņu, toties Eiropas Savien ības tēla vērtējums pilso ņu acīs ir pastāvīgi krities, un 
tikai 47% respondentu to v ērtē pozitīvi. Kritusies uztic ība Eiropas Savien ībai – 
2004. gada ruden ī ES uztic ējās 50% pilso ņu, savukārt 2005. gada pavasar ī tie bija 
44%. 
Cilvēkiem jājūt, ka Eiropa rada pievienoto v ērtību un ka vi ņiem ir iesp ēja ietekm ēt 
lēmumu pie ņemšanas veidu. Pašlaik 53% Eiropas pilso ņu netic, ka Eiropas Savien ībā 
ņem vērā viņu balsi2. Uz jaut ājumu par Eiropas Savien ības vēlamo lomu tuv āko 
piecu gadu laik ā 49% atbild ēja, ka vēlētos tās nozīmīgāku lomu, un tikai 14% 
atbalstīja ES maz āku iesaist īšanos galvenaj ās politikas jom ās. Tāpēc nepieciešams 
veidot Eiropu, kas vair āk uzklausa savus pilso ņus un spēj attaisnot vi ņu cerības. 
Tas ir īpaši svarīgi, jo Eiropas iest ādes pārāk bieži ir nepopul āru lēmumu grēkāži un 
bieži tiek uztvertas k ā atsvešin ātas un birokr ātiskas. Viens no p ārdomu laika 
galvenajiem m ērķiem ir veicin āt Eiropas Savien ības darb ības prec īzāku 
atspoguļošanu. Svar īgākais ir pan ākt, lai dal ībvalstis un Eiropas iest ādes pārtrauktu 
meklēt vainīgos. 
Mērķauditorijas un modernie plašsazi ņas līdzekļi 
Komisija uzskata, ka debat ēm nevajadz ētu noritēt tikai starp politiskajiem l īderiem 
un tradicion ālajiem dal ībniekiem. Komisija atbalsta valstu un vad ītāju viedokli, ka 
šajās debatēs jāiesaista „ pilsonisko sabiedr ību, soci ālos partnerus, valstu 
parlamentus, gan politisk ās partijas”,  kā arī uzskata, ka lietder īgi būtu uzklaus īt 
īpašas mērķgrupas, ar kur ām nav bijis pietiekamu kontaktu referendumu kampa ņu 
laikā, piemēram, jaunieši vai minorit āšu grupas. Visbeidzot, diskusijas var b ūt 
sekmīgas tikai t ādā gadījumā, ja šajā procesā iesaistīsies plašsazi ņas līdzekļi, jo īpaši, 
televīzija. Tāpat internetam ir ārkārtīgi liela noz īme diskusiju veicin āšanā. 
Ilgtermiņa saistības 
D plāns nav paredz ēts tikai pārdomu laikam. Tas ir pas ākums, kas j āīsteno visu š īs 
Komisijas past āvēšanas laiku un v ēl ilgāk. Pašreiz ējo krīzi iespējams pārvarēt, tikai 
radot jaunu saska ņu attiecībā uz Eiropas proj ektu un cieši saistot to ar pilso ņu 
vēlmēm.  
Uzklausīt un panākt līdzdalību 
Visbeidzot, D plāns demokrātijai, dialogam un diskusij ām ir pas ākums pilso ņu 
uzklausīšanai, lai Eiropas Savien ība varētu rīkoties atbilstoši pilso ņu izteiktajiem 
                                                 
2 http://europa.eu.int/comm/public_opini on/archives/eb/eb63/eb63_en.htm  
 
LV 4   LV apsvērumiem. Komisijas m ērķis ir veicin āt šīs diskusijas un pan ākt atbalstu 
pievienotajai v ērtībai, ko var sniegt Eiropas Savien ība. Demokr ātiskais atjaunošanas 
process noz īmē, ka ES pilso ņiem ir jānodrošina ties ības tikt uzklaus ītiem.  
3. A TBALSTS DISKUSIJ ĀM DALĪBVALST ĪS 
3.1. Diskusiju organiz ācija dalībvalstīs 
Galvenā atbildība par pārdomu laika aicin ājuma īstenošanu gulstas uz dal ībvalstīm. 
Visas dalībvalstis ir ap ņēmušās organizēt plašas diskusijas par Eiropas n ākotni. 
Komisija atz īst, ka vair ākās dalībvalstīs jau notiek akt īvas diskusijas, savuk ārt citās 
valstīs tās vēl jāuzsāk, vai, ja t ās ir uzsāktas, tās nepieciešams intensific ēt un 
paplašināt. Komisija ir gatava sniegt impulsu diskusijai, ierosinot kop ēju pieeju un 
izklāstot savas idejas par to, k ā tā, kā iestāde, varētu veicināt diskusiju. 
Komisija uzskata, ka t ās loma ir atbalst īt dalībvalstis, nevis organiz ēt diskusijas to 
vietā. Komisija sadarbosies ar valstu vald ībām, lai pal īdzētu organiz ēt un finans ēt 
pasākumus diskusiju veicin āšanai. Šiem pas ākumiem j āaptver viss viedok ļu 
politiskais spektrs. Eiropas Komisijas p ārstāvniecībām dalībvalstīs un Eiropas 
Parlamenta birojiem b ūs galvenā loma, sniedzot atbalstu p ārdomu laik ā. Eiropas 
Parlamentam b ūs liela noz īme arī diskusiju r īkošanā dalībvalstīs, sadarbojoties ar 
valstu iest ādēm un Eiropas Parlamenta locek ļiem iesaistoties šaj ā darbā. 
Nav paredz ēts standartiz ēts modelis diskusiju organiz ācijai dalībvalstīs. Dažās valstīs 
darbojas past āvīgas strukt ūras, forumi vai grupas, kas regul āri organiz ē diskusijas par 
Eiropas jaut ājumiem. Cit ās valstīs nav tik organiz ētu dialoga un diskusiju sist ēmu. 
Tādi modeļi kā Īrijas Nacion ālais forums vai Eiropas grupa Sp ānijā var sniegt 
ierosmi cit ām dalībvalstīm.  
Valstu, re ģionālajiem un viet ējiem parlamentiem un īpaša loma diskusiju 
organizācijā un veicin āšanā. Valstu parlamenti ir saikne, kas nodrošina efekt īvu 
pārbaudi lēmumiem, ko valstu vald ības pieņem par Eiropas jaut ājumiem. Kaut ar ī 
vairāku valstu parlamentu prakse šaj ā ziņā ir priekšz īmīga, šai kontroles funkcijai v ēl 
ir iespējami daudzi uzlabojumi. T āpēc Komisija v ēlas attīstīt sadarbību ar valstu 
parlamentiem, neierobežojoties ar m ērķiem, kas noteikti Komisijas attiec ībām ar 
valstu parlamentiem, ko s āka īstenot 2005. gada s ākumā. Šo mērķu pamatā ir trīs 
galvenie jaut ājumi – savstarp ēja sadarb ība, kontaktu veidošana, pilso ņu un viņu 
izvēlēto pārstāvju iesaist īšana. Liel āka parlamentu loma noz īmē lielāku Eiropas 
pilsoņu lomu, tas ietver vair ākus konkr ētus pasākumus, piem ēram, akt īvu 
iesaistīšanos COSAC un ES parlamentu sp īkeru konferenc ē, valstu parlamentu 
informācijas un sadarb ības veidu vajadz ību noteikšana, elektroniskas inform ācijas 
apmaiņas veicināšana starp valstu parlamentiem attiec ībā uz jautājumiem, kas skar 
Eiropas Savien ību. 
Komisija, cik dr īz vien iesp ējams, cieši sadarbojoties ar  Eiropas Parlamentu un 
apspriežoties ar ES parlamentu sp īkeru konferences biroja prezident ūras pārstāvi un 
COSAC prezident ūras troiku , ielūgs dalībvalstu parlamentu p ārstāvjus uz forumu 
Briselē, lai apspriestu valstu parlamentu ieguld ījumu pārdomu perioda laik ā, 
apmainītos ar viedok ļiem par valstu pieredzi un lab āko praksi, k ā arī izpētītu 
 
LV 5   LV iespējamo sadarb ību un kop ējos pasākumus ar ES iest ādēm un/vai ar to atbalstu šaj ā 
periodā.  
3.2. Saturs 
D plāns demokrātijai, dialogam un diskusij ām paredz struktur ētu procesu, lai 
veicinātu publiskas diskusijas par Eiropas Savien ības nākotni. Publisko diskusiju 
politiskais saturs j āņem vērā, veidojot politisko koncepciju p ārdomu laika beig ās.  
Tiecoties nodrošin āt vienotu sist ēmu, Komisija tom ēr atzīst, ka katrai diskusijai ir 
vietējās, reģionālās un nacion ālās īpatnības. Atkar ībā no valsts un apspriežam ā 
politiskā satura tiks skarti daž ādi jautājumi, un Eiropas Savien ības nozīme būs 
dažāda.  
Neatkarīgi no katras valsts īpatnībām diskusij ām dalībvalstīs vajadzētu pievērst 
pilsoņu uzmanību Eiropas n ākotnei, izzin āt viņu vēlmes un apspriest Kopienas 
darbības pievienoto v ērtību un sniegt ās priekšroc ības. Tāpēc diskusiju t ēmas 
nevajadzētu ierobežot tikai ar institucion āliem jautājumiem un Konstit ūciju. Tām 
vajadzētu pievērsties arī tam, kā Eiropa risina probl ēmas, kas saist ītas ar darba 
vietām, ekonomiku, transportu, terorism a apkarošanu, vidi, naftas cen ām, dabas 
katastrofām vai nabadz ības mazin āšanu Āfrikā un citur pasaul ē. Šo diskusiju 
rezultātiem vajadz ētu palīdzēt Eiropas iest ādēm un jo īpaši Komisijai lab āk noteikt 
savas priorit ātes.  
Tam vajadz ētu būt divpusējam procesam, kur ā cilvēki tiek inform ēti par Eiropas 
lomu, minot konkr ētus sasniegumus un projektus, un kur ā tiek uzklaus ītas cilvēku 
vēlmes par to, kas b ūt veicams turpm āk. Diskusijas var ētu ietvert š ādas tēmas. 
• Eiropas ekonomisk ā un soci ālā attīstība: Eiropas sp ēja radīt ekonomisku 
izaugsmi un jaunas darba vietas, maksim āli izmantojot Lisabonas strat ēģijas 
rezultātus; kopīgās vērtības, uz kur ām balstās Eiropas ekonomiskie un soci ālie 
modeļi; reformas, kas nepieciešamas, lai iztur ētu globālo konkurenci un 
nodrošinātu ilgtspējīgas attīstības nosac ījumus. 
• Izpratne par Eiropu un t ās uzdevumiem:  amatojoties uz iepriekš ējiem 
sasniegumiem un konkr ētām priekšroc ībām, ko ikdienas dz īvē sniegusi dal ība 
Eiropas Savien ībā (piemēram, pārtikas nekait īgums, Erasmus  programma, vienot ā 
valūta, patērētāju aizsardz ība, iekšējais tirgus), diskusij ās vajadzētu noskaidrot 
cilvēku viedok ļus par to, kas b ūtu darāms vietējā līmenī, un kā viņi uztver Eiropas 
Savienības lomu n ākotnē, izskatot ar ī tiesiskuma, br īvības un droš ības telpas 
attīstību vai jaut ājumus, kas saist īti ar klimata izmai ņām un dabas katastrof ām. 
• Eiropas robežas un t ās loma pasaul ē: nākamās paplašin āšanās iespējas, Eiropas 
Savienības spēja uzņemt jaunas dal ībvalstis, kontinenta visp ārējā drošība, 
attiecības ar kaimi ņvalstīm vai Eiropas ietekme uz citi em lieliem valstu blokiem 
pasaulē. Ko cilv ēki gaida no Eiropas globaliz ācijas laikmet ā attiecībā uz 
tirdzniecību (tekstilpreces), vidi (klimata izmai ņas), mobilit āti (Eiropas 
komunikāciju tīkli), drošību (miera uztur ēšanas oper ācijas) un att īstību (palīdzība 
jaunattīstības valstīm, parādu atlaišana treš ās pasaules valst īm)? 
 
LV 6   LV Pats par sevi saprotams, ka D plāna tēmu loks ir neierobežots. Atkar ībā no 
auditorijas un apst ākļiem, jāizvēlas tēmas, kas ir visinteresant ākās un saistoš ākās. 
Komisija p ēc dalībvalstu piepras ījumu ir gatava š īs tēmas izstrādāt sīkāk. 
3.3. Atgriezenisk ā saikne 
Diskusijas dal ībvalstīs nepieciešams struktur ēt tā, lai atgriezenisk ā saikne var ētu tieši 
ietekmēt Eiropas Savien ības politikas izstr ādāšanu. Uzklaus īšanas procesam 
jānodrošina skaidrus rezult ātus, kas j āņem vērā pārdomu laika beig ās. Katrai 
dalībvalstij j āiesniedz diskusiju s ākotnējo rezultātu kopsavilkums Komisijai un 
Padomes prezident ūrai. Šim kopsavilkumam j ābūt pieejamam sabiedr ībai. 
Sākotnējā atgriezenisk ās saites proced ūra jāuzsāk 2006. gada apr īlī, lai būtu 
iespējams veikt pirmos secin ājumus. K ā pirmo pas ākumu Komisija 2006. gada 
9. maijā, “Eiropas dien ā”, organiz ēs Eiropas konferenci par Eiropas n ākotni, iesaistot 
pilsonisko sabiedr ību, dalībvalstu, Eiropas un valstu parlamentu p ārstāvjus, citas ES 
iestādes un organiz ācijas, kā arī pilsoņus. Šīs konferences m ērķis būs apkopot 
galvenos secin ājumus par Eiropas l īmeņa debatēm un pas ākumiem, kas ierosin āti 
pārrobežu diskusij ās. 2006. gada maij ā Komisija sagatavos ar ī dokumentu, kur ā tiks 
sniegts visp ārējs apkopojums par dal ībvalstu apmekl ējumiem un diskusij ām, kas 
organizētas visā Eiropas Savien ībā.  
Tas savuk ārt ļaus Austrijas prezident ūrai sagatavot visp ārēju analīzi līdz 2006. gada 
jūnijam, kā tas paredz ēts valstu un vald ību vadītāju paziņojumā. 
4. I NICIATĪVAS KOPIENAS L ĪMENĪ 
Eiropas Komisija ir gatava uz ņemties noz īmīgu lomu plaša m ēroga diskusij ās par 
Eiropas n ākotni. Kaut ar ī Komisijas loma nav galven ā diskusiju t ēma, tai jādod savs 
ieguldījums, lai īstenotu centienus p ārrobežu iniciat īvu veicin āšanā un atbalst īšanā. 
Vairāki nozīmīgi pārrobežu pas ākumi arī var palīdzēt pievērst sabiedr ības uzman ību 
šim procesam un stimul ēt jaunu dal ībnieku iesaist īšanos Eiropas l ēmumu 
pieņemšanas proces ā.  
Sadarbība ar Eiropas iest ādēm un organiz ācijām 
Komisija sadarbosies ar esošo un n ākamajām prezident ūrām, Eiropas Parlamentu, 
Padomi, Re ģionu komiteju un Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komiteju, lai 
veicinātu diskusijas Eiropas l īmenī. Lielāko daļu no šīm iniciat īvām iespējams 
īstenot kop īgi ar Eiropas Parlamentu un cit ām iestādēm un organiz ācijām. Komisija 
aicina visas Eiropas iest ādes un organiz ācijas dot savu ieguld ījumu un piedal īties 
diskusijās par sadarb ības un kop īgas rīcības jomām.  
Komisijas iniciat īvas mērķis ir iedvesmot Eiropas Savien ības pilsoņus kļūt politiski 
aktīvākiem diskusij ās par Eiropas n ākotni, populariz ēt Eiropas Savien ības doto 
pievienoto v ērtību, un mudin āt valdības, politisk ās partijas un viedok ļu veidotājus 
pielikt pūles, lai paaugstin ātu Eiropas jaut ājumu nozīmību sabiedr ības apziņā.  
Kopienas l īmenī pārdomu laik ā jāorganizē šādas iniciat īvas.  
 
LV 7   LV 4.1. Plašu publisku diskusiju veicin āšana 
4.1.1. Komis āru vizītes dalībvalstīs 
Komisija v ēlas nodibin āt tiešākus kontaktus ar pilso ņiem, uzklaus īt viņu apsvērumus, 
paaugstin āt savu atpaz īstamību un aktīvu dalību valstu un re ģionālajās diskusijās.  
Priekšsēdētājs un/vai priekšs ēdētāja vietniece, kas atbild par iest āžu attiecībām, 
apmeklēs pēc iespējas vairāk dalībvalstu. Īpaši aktīvi šie pas ākumi būs tuvākajos 
mēnešos. Šīs pamatpersonas pavad īs komisārs no attiec īgās dalībvalsts un citi 
komisāri, ja tas ir lietder īgi. Komisija ierosina iesaist īt arī Eiropas Parlamenta 
locekļus. Viņiem vajadz ētu tikties ar vald ībām, valstu parlamentiem, 
komercapvien ību un arodbiedr ību līderiem, pilsonisk ās sabiedr ības pārstāvjiem, 
studentiem, re ģionālo un viet ējo varas iest āžu pārstāvjiem. Katras viz ītes galvenie 
elementi b ūs mediju pas ākumi un kontakti ar pilsonisko sabiedr ību.  
4.1.2. Komis āru un valstu parlamentu kontakti 
Valstu parlamenti ir sai kne, kas nodrošina efekt īvu pārbaudi lēmumiem, ko valstu 
valdības pieņem par Eiropas jaut ājumiem. K ā minēts iepriekš, Komisijas m ērķis ir 
aktīvi piedal īties diskusiju veicin āšanā par Eiropas jaut ājumiem un paaugstin āt 
Eiropas politikas veidošanas p ārskatāmību visos politiskajos forumos.  
Papildus priekšs ēdētaja vietnieces, kas atbild par attiec ībām ar valstu parlamentiem, 
darbībai atseviš ķi komisāri būs gatavi kontakt ēties ar valstu parlamentiem, k ā arī 
atbalstīt tos, skaidrojot Komisijas politiku un sniedzot p ārskatu par notiekošo Eiropas 
Savienībā. Kontakti ar valstu parlamentiem notiek past āvīgi, lai noteiktu š īs 
sadarbības praktisko k ārtību.  
4.1.3. P ārstāvniecību atvērtība sabiedr ībai 
Komisijas p ārstāvniecības veido Komisijas t ēlu dalībvalstī, taču vairumam pilso ņu 
tās nav pietiekami paz īstamas, tāpēc Komisija tiek uztverta k ā atsvešināta iestāde. 
Komisija nostiprin ās savu p ārstāvniecību lomu un v ēlas tās padarīt zināmas 
sabiedrībai kā vietu, kur iesp ējams gūt informāciju un atgriezenisko saikni saviem 
apsvērumiem par Eiropas jaut ājumiem.  
Pārstāvniecību telpas ir past āvīgi atvērtas sabiedr ībai. Turkl āt pārstāvniecību vadītāji 
(ja iespējams – ar ī komisāri) regulāri tiksies ar pilso ņiem, lai atbild ētu uz viņu 
jautājumiem. Š īs tikšanās nevajadz ētu rīkot tikai galvaspils ētā vien. Eiropas 
Parlaments tiek aicin āts rīkot līdzīgus pasākumus, un š īs darbības nepieciešams 
savstarpēji koordin ēt. 
4.1.4. Europe Direct centru izmantošana re ģionāliem pasākumiem  
Komisija sadarb ībā ar reģionālajām un viet ējām strukt ūrām ir izveidojusi 
decentraliz ētu tīklu, kas nodrošina inform āciju par Eiropas Savien ību. Šis 
informācijas tīkls ir noder īgs instruments vis ām ES iest ādēm un organiz ācijām, lai 
populariz ētu Eiropas idejas pilso ņu vidū un īstenotu Komisijas pieeju komunik ācijas 
jomā. 
 
LV 8   LV Pārstāvniecības pilnībā izmantos Europe Direct  centru „jaun ās paaudzes” t īklu, lai 
atbalstītu D plānu. Šie centri j āizmanto k ā kontaktpunktus darb ībai reģionu līmenī. 
4.1.5. Eiropas apa ļais galds par demokr ātijas jautājumiem 
Komisija v ēlas, lai tās darbība sasniegtu pilso ņus, jo īpaši jaunus cilv ēkus, kurus 
interesē Eiropas lietas. T ās mērķis ir noskaidrot veidus, k ā iespējams paplašin āt 
pārrobežu diskusijas, veicin āt aktīvu pilsoniskumu, k ā arī pievērst sabiedr ības 
uzmanību Eiropas integr ācijas procesam. 
Komisija sadarbosies ar pilsonisk ās sabiedrības pārstāvjiem, lai izveidotu Eiropas 
apaļo galdu demokr ātijas jautājumos. Apa ļā galda darb ībā piedalīsies pilso ņi ar 
dažādiem pasaules uzskatiem, kas v ēlas sadarboties vai diskut ēt par kopējām Eiropas 
problēmām. Pamatojoties uz Eiropas apa ļā galda rezult ātiem, sanāksmes jāorganizē 
visās dalībvalstīs. 
4.1.6. Eiropas „lab ās gribas s ūtņi” 
Pareizai inform ācijai un m ūsu darbības populariz ēšanai būs izšķiroša noz īme. 
Pareiza politika j āapvieno ar lab ām un radoš ām iniciatīvām, kuru m ērķis ir veidot 
kontaktus ar plašsazi ņas līdzekļiem un sabiedr ību.  
Komisijas m ērķis ir sadarb ība ar dal ībvalstīm, lai organiz ētu secīgus pasākumus 
reģionos ar „Eiropas lab ās gribas s ūtņiem”, balstoties uz mode ļiem, kādus ir 
izmantojusi Apvienoto N āciju Organiz ācija, un pieredzi, kas g ūta, rīkojot jaunaj ās 
dalībvalstīs referendumus par dal ību Eiropas Savien ībā, un lai organiz ētu tikšanās ar 
pazīstamām personām un valstu vai viet ējām slavenībām kultūras, biznesa, sporta vai 
citās jomās, kas var ētu interes ēt attiecīgās mērķauditorijas. Šie „s ūtņi” var darboties 
attiecīgajās dalībvalstīs, organiz ējot atklātas sanāksmes, semin ārus un plašas 
pārrunas par īpašām Eiropas probl ēmām vai programm ām, kas skar izgl ītību, 
nabadzības novēršanu, dal ību vēlēšanās, pētniecību un attīstību, u.c. 
4.2. Veicin āt pilsoņu līdzdalību demokr ātiskajos procesos 
4.2.1. Efekt īvāku apspriežu veicin āšana 
Pēdējo gadu laik ā Komisija ir uzlabojusi savu darbu attiec ībā uz galveno politisko 
iniciatīvu apspriešanu. Aizvien biež āk notiek apspriedes ar ieinteres ētajām personām, 
izmantojot za ļās un balt ās grāmatas, kā arī internetu. K ā daļu no uzklaus īšanas 
procesa Komisija, sadarbojoties ar Eiropas Parlamentu un cit ām iestādēm, vēlas 
izmantot un uzlabot esošos meh ānismus tiešai atsauksmju sa ņemšanai no pilso ņiem, 
patērētājiem un uz ņēmumiem.  
Komisija efekt īvāk veicinās esošās konsultāciju proced ūras, lai paaugstin ātu valstu 
un reģionālo dalībnieku iesaist īšanos, kā to paredz R īcības plāns komunik ācijas 
uzlabošanai. 
4.2.2. Atbalsts Eiropas pilso ņu projektiem 
Lai novērstu konstat ēto leģitimitātes trūkumu un Eiropas pilso ņu nepietiekamo 
iesaistīšanos politiskaj ās sistēmās, ir nepieciešams veicin āt viņu līdzdalības un 
piederības izjūtu Eiropas ide āliem visos l īmeņos. Nesen ierosin ātā programma 
 
LV 9   LV „Pilsoņi Eiropai”, kuras m ērķis ir veicin āt aktīvu Eiropas pilson ību, ir prec īzi 
noteikusi to k ā savu galveno m ērķi. 
Turklāt, atsevišķās dalībvalstīs ir nodibin ātas dažādas vietēja līmeņa pilsoņu grupas, 
kas bieži vien ir iesaist ītas lēmumu pie ņemšanas proces ā reģionālā līmenī. Komisijas 
mērķis ir veicin āt Eiropas pilso ņu grupu iniciat īvas, kurās pēc iespējas sanāk kopā 
pilsoņi no dažādiem Eiropas re ģioniem un apspriež īpašas politikas jomas. Š ādas 
grupas jāveido, balstoties uz esošajiem mode ļiem dalībvalstīs, un tām pēc iespējas 
jāsniedz atgriezenisk ā saikne Eiropas diskusij ās.  
4.2.3. Liel āka atklātība 
Eiropas pilso ņiem ir ties ības uz efekt īvām, atvērtām un apzin īgi strādājošām 
sabiedrisk ām iestādēm. Tāpēc Komisija atbalsta liel āku pārskatāmību visos Eiropas 
iestāžu līmeņos, īstenojot ar ī savu Eiropas p ārredzamības iniciat īvu. Savuk ārt Seviļas 
Eiropadome nol ēma, ka par Padomes san āksmēm jābūt publiski pieejam ām 
gadījumos, kad Padome r īkojas kā otrs ties ību akta pie ņēmējs. Šie noteikumi ir 
iekļauti Padomes reglament ā. Tas nodrošina, ka tiek izkl āstīti galvenie priekšlikumi, 
kā arī darīts zināms un izskaidrots balsu sadal ījums. Šī apņemšanās šobrīd vēl netiek 
praktiski īstenota. Apvienot ā Karaliste k ā prezidējošā valsts pašreiz apsver vair ākas 
iespējas, kā padarīt Padomes proced ūras pieejam ākas atklātībai. 
Komisija piln ībā atbalsta šo prezident ūras iniciat īvu, kas ir saskan īga ar Eiropas 
Pārskatāmības iniciat īvu. 
4.2.4. Liel āka vēlētāju dalība 
Zems dal ības līmenis valstu un viet ējās vēlēšanās ir pastiprin ājis iespaidu, ka 
politiskie procesi nav pietiekami le ģitīmi. Atseviš ķās dalībvalstīs vēlētāju skaits 
pēdējās Eiropas Parlamenta v ēlēšanās bija neapmierinoši zems. 
Komisija ierosin ās citām Eiropas iest ādēm kopīgi izskatīt veidus, k ā būtu iespējams 
palielināt vēlētāju skaitu Eiropas v ēlēšanās un dalībvalstu referendumos par Eiropas 
jautājumiem. Īpaša uzman ība jāpievērš jauniešu un minorit āšu grupu l īdzdalībai un 
moderno tehnolo ģiju izmantošanai, lai paaugstin ātu vēlētāju dalību. Iespējama 
starpiestāžu darba grupas izveide, lai koordin ētu darbu šaj ā jomā. 
4.3. Instrumenti dialoga veidošanai par Eiropas politiku 
4.3.1. Īpašs Eurobarometer p ētījums par Eiropas n ākotni 
D plāns ir pasākums uzklaus īšanai un dialoga veidošanai. Komisijas galvenais 
mērķis ir gūt mācību no pilso ņu izteiktajiem apsv ērumiem. Komisija p ārdomu 
periodā atbalstīs arī dalībvalstu centienus izprast savu pilso ņu apsvērumus. 
Komisija iesniegs īpašu Eurobarometer  pētījumu par Eiropas n ākotni, izv ērtējot 
pilsoņu uzskatus par Eiropas projekta n ākotni, kā arī pilsoņu atbalstu un v ēlmes 
attiecībā uz Eiropas politiku un darb ību. 
 
LV 10   LV 4.3.2. Internets 
Aizvien vair āk gadījumu liecina, ka internets ir k ļuvis par noz īmīgu politisko 
diskusiju forumu. Ja Komisija v ēlas aktīvi piedalīties diskusiju organiz ēšanā par 
Eiropas n ākotni, tai j āizpēta visu interakt īvo komunik ācijas līdzekļu lietošana, kas 
varētu veicināt šīs diskusijas.  
Komisija izmantos jaun ākās interneta tehnolo ģijas, lai akt īvi apspriestu un pamatotu 
savu politiku virtu ālajā telpā, kas ir k ļuvusi par noz īmīgu viedok ļu veidošanas 
forumu diskusij ās. 
4.3.3. Īpašas fokusa grupas 
Komisijai j āizmanto esoš ā sekmīgā prakse fokusa grupu izmantošan ā kā 
uzklausīšanas procesa b ūtiska sast āvdaļa un pirmais solis p ārskatāmas politikas 
veidošanā. Īpaša uzman ība jāpievērš jauniešu viedok ļiem. Tas var pal īdzēt 
dalībvalstīm nostiprin āt atgriezenisko saikni diskusij ās, kas notiek valsts l īmenī. 
Komisija ir gatava sniegt atbalstu dal ībvalstīm, lai organiz ētu fokusa grupu darbu par 
īpašām Eiropas t ēmām.  
5. F INANSĒJUMS  
Plašām diskusij ām par Eiropas n ākotni nepieciešams attiec īgs finansi āls atbalsts. 
Komisija m ērķis ir pal īdzēt dalībvalstīm un pilsoniskai sabiedr ībai, atbalstot 
atsevišķas iniciatīvas.  
Deviņi miljoni euro tika pieš ķirti 2005. gada s ākumā atbilstoši Prince  budžeta 
pozīcijai, kas paredz ēta debatēm par Eiropas n ākotni (budžeta poz īcija 250302). 
Visas dal ībvalstis ir sa ņēmušas finansi ālu atbalstu, nedaudz maz āku par sešiem 
miljoniem euro, kas tika pieš ķirti ratifik ācijas procesa laik ā. Komisija uzskata, ka 
atlikušie l īdzekļi jāizmanto, lai atbalst ītu dalībvalstu un pilsonisk ās sabiedr ības 
iniciatīvas.  
Tāpēc Komisija atbalsta Ei ropas Parlamenta nol ūku 2006. gad ā papildus pieš ķirt 
sešus miljonus euro Prince  budžeta poz īcijai.  
6. S ECINĀJUMI  
Diskusijas dal ībvalstīs par Eiropas Konstit ūcijas ratifik āciju ir pier ādījušas, ka 
pilsoņi atbalsta dal ību Eiropas Savien ībā, tomēr jūtas aizvien atsvešin ātāki no 
demokrātiskajiem procesiem  
Eiropas Savien ības valstu un vald ību vadītāji ir pieņēmuši deklar āciju, kurā uzsvērta 
nepieciešam ība uzklaus īt pilsoņu apsvērumus un ierosin āt plašas diskusijas. 
Tagad ir laiks uzklaus īt un rīkoties. Šaj ā paziņojumā ir izklāstīts saturs un jomas, kas 
ietvertas D plānā demokrātijai, dialogam un diskusij ām. Tas uzsver diskusiju 
nacionālo raksturu, tom ēr iesaka struktur ētu atgriezenisk ās saiknes proced ūru un 
secīgas iespējamās iniciatīvas, kas var ētu tikt īstenotas Kopienas l īmenī.  
 
LV 11   LV D plāna mērķis ir preciz ēt, padziļināt un leģitimizēt jaunu Eiropas konsensu, analiz ēt 
kritiku un rast risin ājumus tur, kur pilso ņu cerības nav attaisnojuš ās. Ņemot vērā 
iepriekš min ēto, Eiropas Komisija iesaka dal ībvalstīm: 
– veikt nepieciešamos pas ākumus, lai katr ā dalībvalstī organizētu diskusijas 
valsts līmenī, cik drīz vien iesp ējams; 
– sadarboties ar Komisiju un cit ām iestādēm un organiz ācijām, lai organiz ētu 
maksimāli efektīvu atbalstu un ieguld ījumu (ieskaitot viz ītes dalībvalstīs), ko 
tās varētu sniegt diskusij ās dalībvalstīs; 
– līdz nākamajai Eiropadomei vienoties par atgriezenisk ās saiknes procesu, lai 
nodrošinātu, ka pilso ņu apsvērumi un v ēlmes ir zin āmas un tās var ņemt vērā 
analītiskajā procesā, kas tiks veikts Austrijas prezident ūras laikā. 
 
LV 12   LV TIESĪBU AKTA FINANŠU P ĀRSKATS  
1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS: 
Komisijas ieguld ījums pārdomu laik ā un pēc tā: D plāns – demokr ātija, dialogs, 
diskusijas  
2. ABM / BUDŽETA L ĪDZEKĻU SADALE PA DARB ĪBAS JOM ĀM 
Politikas joma: 16 – PRESE UN SAKARI 
Saistītās darbības (atbilstoši provizorisk ā budžeta projekta 2006. gada nomenklat ūrai):  
16 03 Sabiedrisk ās domas tenden ču analīze un visp ārīgas inform ācijas sagatavošana 
pilsoņiem 
3. BUDŽETA POZ ĪCIJAS 
3.1. Budžeta poz īcija, ieskaitot t ās nosaukumu: 
16 03 04 – Prince – Debates par Eiropas Savien ības nākotni 
3.2. Darbības un finansi ālās ietekmes ilgums: 
Šajā paziņojumā minēto D plānu ir paredz ēts īstenot regul āri katru gadu un to finans ē kā daļu no 
daudzgadu finanšu programmas.  
3.3. Budžeta inform ācija (pievienot rindas, ja nepieciešams): 
Budžeta poz īcija Izdevuma 
veids Jauns  EBTA valstu 
iemaksas  Kandidātvalstu 
iemaksas  Finanšu 
perspektīvas 
pozīcija 
 
Pozīcija 16 03 04  Neobl
.  Dif.
 NĒ N Ē N Ē 3 
 
LV 13   LV 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 
4.1. Finanšu resursi 
4.1.1.  Saistību apropri āciju (SA) un maks ājumu apropri āciju (MA) kopsavilkums 
miljoni EUR (l īdz 3. zīmei aiz komata) 
 
Izdevuma veids  Iedaļa 
Nr.   
2006. g.Nākamie 
gadi3 
  
Kopā 
Darbības izdevumis4     
Saistību apropri ācijas 
(SA) 8.1 a 6 000 --- 6 000 
Maksājumu apropri ācijas 
(MA)   b 6 000 --- 6 000 
PPAAMMAATTSSUUMMMMAASS  KKOOPPAAPPJJOOMMSS       
 
Saistību apropri ācijas  
a  
6 000  
---  
6 000 
 
Maksājumu 
apropriācijas  
b  
6 000  
---  
6 000 
Pamatsumm ā neietvertie administrat īvie izdevumi5 
Cilvēkresursu un saist ītie 
izdevumi (NDA)  8.2.3 d  
0,810  
---  
0.810 
Kopējās orientējošās pasākuma izmaksas 
SA KOP Ā, ietverot 
cilvēkresursu izmaksas   a+d  
6 810  
---  
6 810 
SA KOP Ā, ietverot 
cilvēkresursu izmaksas   b+d 
6 810  
---  
6 810 
 
                                                 
3 D pl āna īstenošana turpin āsies 2007. un 2008. gad ā, taču nepieciešam ās apropriācijas tiks preciz ētas, kad 
būs zināmi atgriezenisk ās saiknes rezult āti. 
4 Izdevumi, ko neietver 16. sada ļas 16 01. noda ļa 
5 Izdevumi 16 01 noda ļā, izņemot 16 01 04. vai 16 01 05. pantu. 
 
LV 14   LV 4.1.2.  Saderība ar finanšu pl ānošanu 
2005. gada budžetam priekšlikums ir sader īgs ar esošo finanšu pl ānošanu. 
D plāna īstenošana 2005. gad ā tiks finans ēta, izmantojot iekš ējās apropriācijas, kas 
ir piešķirtas Preses un sakaru ģenerāldirektorāta Prince  budžeta poz īcijā. 
2006. gadam nepieciešamie l īdzekļi tiks ietverti Prince  budžeta poz īcijā, ja 
budžeta l ēmējinstitūcija pieš ķirs nepieciešam ās apropri ācijas. Parlaments ir 
iesniedzis vair ākus groz ījumus, lai palielin ātu apropri ācijas, kas šai budžeta 
pozīcijai piešķirtas 2006. gada provizoriskaj ā budžeta projekt ā. 
D plānu turpin ās īstenot 2007. un 2008. gad ā. Šiem gadiem apropri ācijas būs 
atkarīgas no atgriezenisk ās saites proced ūras sākotnējiem rezult ātiem. Tāpēc tās 
nav atspogu ļotas tabul ās, kas pievienotas šim finanšu p ārskatam. T ās būs atkarīgas 
no Finanšu perspekt īvas 2007. - 2013. gadam apstiprin āšanas un attiec īgās 
daudzgadu programmas.  
4.1.3.  Finansiālā ietekme uz ie ņēmumiem 
Priekšlikums finansi āli neietekm ē ieņēmumus. 
4.2. Cilvēkresursi, pilna laika ekvivalents (ar ī ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata 
darbinieki) – s īkāk skatīt 8.2.1. punkt ā. 
  
 
Gada vajadz ības  
2006.
g.  
Nākamie 
gadi 
Cilvēkresursu 
kopējais daudzums 7,5 --- 
5. RAKSTUROJUMS UN M ĒRĶI 
5.1. Jāīsteno īstermiņā vai ilgtermi ņā 
Eiropadome 2005. gada 18. j ūnijā pieņēma deklar āciju, kurā ierosināja pārdomu laiku p ēc 
Francijas un N īderlandes negat īvajiem balsojumiem par Eiropas Konstit ūciju. Komisija ierosin āja 
D plānu demokr ātijai, dialogam un diskusij ām, lai veicin ātu plašākas diskusijas par attiec ībām 
starp ES demokr ātiskajām iestādēm un pilso ņiem. Šajā paziņojumā ierosinātas vairākas 
iniciatīvas, kuru m ērķis ir veicin āt plaša spektra publiskas diskusijas dal ībvalstīs un visā Eiropā. 
Šīm iniciat īvām jāsasniedz ar ī īpašas mērķauditorijas (sievietes, jaunieši, minorit āšu grupas, 
darba mekl ētāji, u.c.) un t ās jāatspoguļo piemērotos plašsazi ņas līdzekļos. Šis pas ākums jāturpina 
visā šīs Komisijas pilnvaru laik ā un vēl pēc tam. 
Pārstāvniecībām dalībvalstīs būs galvenā loma šajā procesā. 
 
LV 15   LV 5.2. Pievienot ā vērtība, ko rada Kopienas iesaist īšanās, un priekšlikuma sader ība ar 
citiem finanšu instrumentiem un iesp ējamā sinerģija 
Ierosināto pasākumu pievienot ā vērtība ir nodrošin āt to, ka diskusiju atgriezenisk ā saikne tieši 
ietekmē Eiropas Savien ības politisko programma. Komisija t āpēc ierosina sniegt atbalstu 
diskusiju organiz ēšanā un finans ēt pasākumus, kas veicina diskusijas. Š īs iniciatīvas, ja vien 
iespējams, jāorganizē sadarbībā ar citām ES iest ādēm un organiz ācijām.  
D plāns tiks īstenots siner ģijā ar Komisijas R īcības plānu Eiropas komunik ācijas uzlabošanai, 
kuru Komisija pie ņēma 2005. gada 20. j ūlijā.  
5.3. Mērķi, gaidāmie rezult āti un attiec īgie priekšlikuma r ādītāji saistībā ar vadības 
līdzekļu sadali pa darb ības jomām 
D plāna mērķus var kopum ā raksturot k ā daļu no Komisijas visp ārīgajiem m ērķiem un Preses un 
sakaru ģenerāldirektorāta darbības mērķiem, kā to atspogu ļo ABM ( action based management  - 
uz darbības jomām balstīta vadība) un ABB ( activity based budgeting  - budžeta l īdzekļu sadale 
pa darbības jomām). 
Šajā finanšu p ārskata daļā uzskaitīti D plānā aprakstītie pasākumi un m ērķi, kuriem ir ietekme uz 
budžetu un/vai kuri ietekm ē Preses un sakaru ģenerāldirektorāta cilvēkresursus.  
Komisijas p ārstāvniecības dalībvalstīs tiks plaši iesaist ītas šo mērķu sasniegšan ā un še turpm āk 
aprakstīto pasākumu īstenošanā. 
1. Darbības mērķis Nr. 1: atbalsts diskusij ām dalībvalstīs 
• Ieguldījums Preses un sakaru ģenerāldirektorāta ABM m ērķu un Komisijas 
vispārīgo mērķu sasniegšan ā 
Šie mērķi tiks sasniegti ar turpm āk aprakstītajiem pas ākumiem, kas atbilst Preses 
un sakaru ģenerāldirektorāta vispārējiem mērķiem un ir ietverti ABB budžeta 
pozīcijās. 
1.1. Diskusiju organiz ācija dal ībvalstīs: Komisija pal īdzēs dalībvalstīm 
organizēt pasākumus diskusiju veicin āšanai. 
1.2. Atgriezenisk ā saikne:  tiks īstenota, organiz ējot Eiropas Konferenci 
2006. gada 9. maij ā. 
 
LV 16   LV • Sasniegumi / gaid āmie rezult āti / paredzam ā ietekme / r ādītāji 
Darbības pakārtotie 
mērķi / pasākumi D plāna punkts  Sasniegumi  Gaidāmie rezult āti / 
ietekme  Rādītāji 
1.1 Diskusiju 
organizācija 
dalībvalstīs 3.1. Atbalsts diskusiju 
veicinošo pas ākumu 
organizēšanā Vienas valsts l īmeņa 
diskusijas organiz ācija 
katrā dal ībvalstī 
Reģionālo iniciat īvu 
veicināšana un valstu 
parlamentu iesaist īšana Organizēto diskusiju 
skaits  
Dalībvalstu zi ņojumi 
1.2. Atgriezenisk ā 
saikne  3.3. Eiropas Konferences 
organizācija 
2006. gada maij ā / 
kopsavilkuma 
dokuments  Diskusiju s ākotnējo 
secinājumu apkopošana 
un norādes 2006. gada 
jūnija Eiropadomes 
sagatavošanas darbam  Konferences dalībnieku skaits 
Ex ante  un ex post  
izvērtēšana 
2. Darbības mērķis Nr. 2: plašu publisku diskusiju veicin āšana  
• Ieguldījums Preses un sakaru ģenerāldirektorāta ABM m ērķu un Komisijas 
vispārīgo mērķu sasniegšan ā 
Šie mērķi tiks sasniegti ar turpm āk aprakstītajiem pas ākumiem, kas atbilst Preses 
un sakaru ģenerāldirektorāta vispārējiem mērķiem un ir ietverti ABB budžeta 
pozīcijās. 
2.1. Komisāru vizītes dalībvalstīs: īstenojamas k ā daļa no Komisijas R īcības 
plāna Eiropas komunik ācijas uzlabošanai. 
2.2. Komisijas p ārstāvniecību pieejam ība sabiedr ībai: īsteno pārstāvniecības, 
organizējot biežas informat īvās sanāksmes un publiskas diskusijas.  
2.3. Europe Direct  centru izmantošana re ģionāliem pasākumiem: īstenojamas 
kā daļa no Komisijas R īcības plāna Eiropas komunik ācijas uzlabošanai. 
2.4. Eiropas apa ļais galds par demokr ātijas jaut ājumiem: īsteno, nodibinot 
Eiropas Apa ļo galdu un organiz ējot sanāksmes valsts l īmenī. 
2.5. Eiropas „lab ās gribas s ūtņi”: īsteno kā daļu no Komisijas R īcības plāna 
Eiropas komunik ācijas uzlabošanai. 
 
LV 17   LV • Sasniegumi / gaid āmie rezult āti / paredzam ā ietekme / r ādītāji 
Darbības pakārtotie 
mērķi / pasākumi D plāna punkts  Sasniegumi  Gaidāmie rezult āti / 
ietekme  Rādītāji 
2.1. Komis āru vizītes 
dalībvalstīs 4.1.1. Komis āru viz ītes 
dalībvalstīs, biežāki 
kontakti ar 
reģionālajiem un 
vietējiem 
plašsaziņas 
līdzekļiem, 
komunikācijas 
pasākumi Labāka izpratne par 
komisāru darbu un 
viņu tēls dažādās 
dalībvalstīs, labāka 
informācija un darbs ar 
mērķgrupām, ES 
tuvināšana pilso ņiem Informācija 
plašsaziņas līdzekļos, 
pilsoņu zināšanas par 
ES 
2.2. Pārstāvniecību 
pieejamība sabiedr ībai 4.1.3. Ikm ēneša 
informācijas 
pasākumu 
organizēšana un 
diskusijas ar 
mērķauditorijām 
valsts līmenī ES iestāžu tuvināšana 
pilsoņiem. 
Uzklausīšanas 
funkcijas uzlabošana 
dalībvalstu līmenī Katrā dal ībvalstī 
organizēto tikšanos un 
publisko diskusiju skaits 
Dalībnieku skaits 
2.3. Europe Direct centru 
izmantošana re ģionāliem 
pasākumiem  4.1.4. Europe Direct  tīkla 
populariz ēšana Atgriezenisk ā saikne 
no daž ādām 
mērķauditorijām 
vietējā līmenī. Labāka 
pilsoņu informētība un 
ES tuvin āšana 
pilsoņiem Organizēto pasākumu 
skaits un tajos 
izskatītās tēmas/ 
dalībnieku skaits/ ex 
ante un ex post  
izvērtēšana 
2.4. Eiropas apa ļais galds 
par demokr ātijas 
jautājumiem  4.1.5. Eiropas Apa ļā galda 
izveidošana. Apa ļo 
galdu organiz ēšana 
dalībvalstīs Politiskais dialogs 
starp Komisiju, cit ām 
iestādēm un pilso ņiem Īstenoto Apa ļā galda 
pasākumu skaits 
Aptvertās m ērķa 
grupas un dal ībnieku 
skaits 
Ex ante  un ex post  
izvērtēšana 
2.5. Eiropas “lab ās gribas 
sūtņi” 4.1.6. T ādu pas ākumu 
organizēšana, kas 
piesaista daž ādas 
mērķauditorijas. 
Informācija 
plašsaziņas 
līdzekļos ES tēla uzlabošana un 
labāka tās politikas 
izpratne. ES 
tuvināšana pilso ņiem Pasākumu skaits 
Dalībnieku skaits 
Informācijas kvalit āte 
plašsaziņas līdzekļos 
 
LV 18   LV 3. Darbības mērķis Nr. 3: veicin āt pilsoņu līdzdalību demokr ātiskajos procesos  
• Ieguldījums Preses un sakaru ģenerāldirektorāta ABM m ērķu un Komisijas 
vispārīgo mērķu sasniegšan ā 
Šie mērķi tiks sasniegti ar turpm āk aprakstītajiem pas ākumiem, kas atbilst Preses 
un sakaru ģenerāldirektorāta vispārējiem mērķiem un ir ietverti ABB budžeta 
pozīcijās. 
3.1. Efekt īvāku apspriežu veicin āšana: īsteno kā daļu no Komisijas R īcības 
plāna Eiropas komunik ācijas uzlabošanai. 
3.2. Atbalsts Eiropas pilso ņu diskusiju grup ām: īsteno, organiz ējot diskusiju 
grupas starpre ģionu līmenī. 
3.3. Lielāka atklātība: īsteno kā Padomes un ES prezident ūras iniciat īvas. 
3.4. Liel āka vēlētāju līdzdalība: īsteno kā Eiropas iest āžu kopīgu rīcību, 
sadarbojoties ar dal ībvalstu iest ādēm.  
• Sasniegumi / gaid āmie rezult āti / paredzam ā ietekme / r ādītāji 
Darbības pakārtotie 
mērķi / pasākumi D plāna punkts  Sasniegumi  Gaidāmie 
rezultāti / 
ietekme  Rādītāji 
3.1. Efektīvāku 
apspriežu 
veicināšana 4.2.1. Esošo 
instrumentu 
optimāla 
izmantošana, lai gūtu 
atgriezenisko 
saikni no 
sabiedrības
 Ieguldījums un 
atgriezenisk ā 
saikne ES 
politikas veidošanā
 Organizēto apspriežu 
skaits un kvalit āte 
Aptvertās mērķauditorijas 
Ex ante  un ex post  
izvērtēšana 
3.2. Atbalsts Eiropas 
pilsoņu diskusiju 
grupām 4.2.2. Diskusiju grupu 
organizēšana 
staprvaldību 
līmenī 
Ieteikumi/zi ņoju
mi pašvald ībām 
un valstu valdībām
 Palīdzēt 
atjaunot uzticību 
politiskajām 
sistēmām 
Panākt, ka 
pilsoņi jūtas 
vairāk iesaistīti
 Pārstāvēto reģionu skaits/ 
diskusiju grupu/ dalībnieku skaits/ ex ante  
un ex post  izvērtēšana
 
3.3. Lielāka atklātība 
un pārredzamība 4.2.3. Padomes un citu 
iestāžu darbības 
atvērtība. Balsu 
sadalījuma 
publicēšana Sabiedrības 
identifikācija ar 
Padomes lēmumiem 
Izpratne par Padomi k ā 
likumdev ēju 
iestādi un 
izpratne par citu Pieņemtie pas ākumi 
attiecībā uz pārredzamību/ 
mainītie proced ūras 
noteikumi
 
 
LV 19   LV iestāžu lomu.  
3.4. Lielāka vēlētāju 
līdzdalība 4.2.4. Starpiest āžu 
darba grupas 
izveidošana  Demokrātisko 
iestāžu 
leģitimitātes 
veicināšana Uzlabotas elektronisk ās 
balsošanas sist ēmas/ 
lielāka vēlētāju aktivitāte 
4. Darbības mērķis Nr. 4: nopietna dialoga veidošana par Eiropas politiku  
• Ieguldījums Preses un sakaru ģenerāldirektorāta ABM m ērķu un Komisijas 
vispārīgo mērķu sasniegšan ā 
Šie mērķi tiks sasniegti ar turpm āk aprakstītajiem pas ākumiem, kas atbilst Preses 
un sakaru ģenerāldirektorāta vispārējiem mērķiem un ir ietverti ABB budžeta 
pozīcijās. 
4.1. Komis āru un valstu parlamentu kontakti īsteno kā daļu no Komisijas 
Rīcības plāna Eiropas komunik ācijas uzlabošanai. 
4.2. Īpašs Eurobarometer p ētījums par Eiropas n ākotni: īsteno, veicot jaunu 
pētījumu. 
4.3. Internets: šis mērķis tiks īstenots siner ģijā ar Komisijas R īcības plāna 
Eiropas komunik ācijas uzlabošanai un k ā daļu no tā. 
4.4. Fokusa grupas: šis mērķis tiks īstenots kā daļa no Komisijas R īcības plāna 
Eiropas komunik ācijas uzlabošanai. 
• Sasniegumi / gaid āmie rezult āti / paredzam ā ietekme / r ādītāji 
Darbības pakārtotie mērķi / 
pasākumi D plāna punkts  Sasniegumi  Gaidāmie rezult āti / 
ietekme  Rādītāji 
4.1. Komis āru un valstu 
parlamentu kontakti  4.1.2. Komis āru 
uzstāšanās valstu 
parlamentos par 
Eiopas politikas 
jautājumiem  Diskusiju par ES 
veicināšana . Liel āka 
ES iest āžu 
pārredzamība. Parlamenta sesiju/ 
debašu skaits  
4.2. Īpašs Eurobarometer  
pētījums par Eiropas 
nākotni:  4.3.1. Īpaša 
Eurobarometer  
pētījuma par 
Eiropas n ākotni 
publicēšana Pilsoņu viedok ļu un 
vēlmju attiec ībā uz 
Eiropas integr āciju 
analīze Rādītāji, kas liecina 
par pētījuma rezult ātu 
izmantošanu. 
Sabiedrības profili  
4.3. Internets  4.3.2. Jaunas t īmekļa 
vietnes, kas velt īta 
diskusijai, 
izstrādāšana Interaktīva 
komunikācija, kas 
veicina diskusijas, 
tīmeķļa vietnes 
pievilcība, visp ārēja 
konsekvence, 
meklēšanas 
instrumentu efektivitāte Tīmekļa vietnes 
apmeklējumu skaita 
tendences/ sist ēmu 
kapacitāte 
 
LV 20   LV 4.4. Fokusa grupas  4.3.3. Fokusa grupu 
izmantošana dalībvalstīs Uzlabotas apspriežu 
metodes  Fokusa grupu skaits. Atbilžu skaits. Rezultātu integrācija
 
5.4. Īstenošanas k ārtība 
Centralizēta pārvaldīšana: 
veic tieši Komisija. 
6. KONTROLE UN NOV ĒRTĒŠANA 
6.1. Kontroles sist ēma 
Iekšējās ziņošanas sist ēmas, kas paredz ētas esošaj ām darbībām, tiks piem ērotas arī 
jaunajiem pas ākumiem.  
6.2. Nov ērtēšana 
6.2.1. Ex ante nov ērtēšana 
Īpašā D plānam velt ītā seminārā, kas notika 2005. gada 20. septembr ī, komisāri 
apstiprināja vispārējas valdīnijas plāna īstenošanai, kas ir ņemtas vērā, sagatavojot šo 
finanšu p ārskatu, kur ā iekļauti Preses un sakaru ģenerāldirektorātam nepieciešamie 
papildu resursi. 
Pasākumos, kas tiks veikti saist ībā ar šo pazi ņojumu, būs lietderīgi izmantot anal īzes 
rezultātus, ko devusi Preses un sakaru ģenerāldirektorāta novērtēšanas funkcija. 
6.2.2. Pas ākum, kas veicami p ēc starpposma / ex post nov ērtēšanas 
Sākotnējā atgriezenisk ās saites proced ūra jāuzsāk 2006. gada apr īlī, lai būtu iespējams 
veikt pirmos secin ājumus. Komisija organiz ēs Eiropas Konferenci par Eiropas n ākotni 
2006. gada 9. maij ā, kas ir Eiropas diena, iesaistot pilsonisko sabiedr ību, vēlētās 
amatpersonas, citas ES iest ādes un organiz ācijas un pilso ņus. Konferences dal ībnieki 
mēģinās apkopot Eiropas l īmenī notikušo diskusiju s ākotnējos secinājumus. Komisija 
2006. gada maij ā sagatavos dokumentu, kur ā būs apkopoti dal ībvalstīs notikušo 
diskusiju rezult āti.  
Tas savuk ārt ļaus Austrijas prezident ūrai vadīt sagatavošan ās darbus, lai veiktu visp ārēju 
analīzi līdz 2006. gada j ūnija Eiropadomei, k ā tas paredz ēts valstu un vald ību vadītāju 
paziņojumā. 
6.2.3. Turpm ākās novērtēšanas noteikumi un biežums 
Pamatojoties uz 2006. gada j ūnija Eiropadomes darba rezult ātiem, nākamais 
atgriezenisk ās saiknes process tiks uzs ākts 2007. gada s ākumā, lai Komisija var ētu 
sagatavot vidusposma p ārskatu par strat ēģiju un politisko programmu.  
 
LV 21   LV 7. PAS ĀKUMI  KRĀPŠANAS  APKAROŠANAI   
Tiks piem ēroti finanšu noteikumi budžeta izpildei, īpaši attiec ībā uz kontroles 
pasākumiem. 
8. ZI ŅAS PAR RESURSIEM 
8.1. Priekšlikuma m ērķi to izmaksu izteiksm ē (saistību apropri ācijas EUR) 
Nākamajā tabulā norādītās izmaksas atspogu ļo D plāna pasākumu īstenošanas vajadz ības. 
Tā kā pastāv sinerģija starp D pl ānā aprakstītajiem pas ākumiem un Komisijas R īcības plānu 
Eiropas komunik ācijas uzlabošanai, j āņem vērā arī tas, ka šeit nor ādītas tikai t ās izmaksas, kas 
nav iekļautas Rīcības plānā. 
 
LV 22   LV (Euro) 
2006. g. KOP Ā Mērķu, 
pasākumu un 
sasniegumu/re
zultātu 
nosaukumi  Sasnieguma/r
ezultāta veids  Vidējās 
izmaksa
s 
Sasniegumu/rezultātu skaits Kopējās 
izmaksas  Nr. […]Kopējās 
izmaksas 
1. Atbalsts diskusijām 
dalībvalstīs             
1.1. Diskusiju 
organizēšana 
dalībvalstīs             
Atbalsts 
diskusiju 
veicinošo 
pasākumu 
organizēšanai Palīdzība 8 000 25 200 000 25 200 000 
1.2. 
Atgriezenisk ā 
saikne              
Eiropas 
Konference  Eiropas pasākumi 700 000 1 700 000 1 700 000 
1. mērķa 
starpsumma        900 000   900 000 
2. Plašu 
publisku diskusiju veicināšana
             
2.4. Eiropas 
apaļais galds 
par demokrātijas 
jautājumiem             
Eiropas Apa ļais 
galds, 
sanāksmes  Sanāksmes  96 000 25 2 400 000 25 2 400 000 
2. mērķa 
starpsumma        2 400 000   2 400 000 
3. Pilso ņu 
līdzdalības 
veicināšana 
demokrātiskaj
os procesos              
3.2. Atbalsts 
Eiropas             
 
LV 23   LV pilsoņu 
diskusiju 
grupām: 
Diskusiju 
grupas  Diskusiju grupas 84 000 25 2 100 000 25 2 100 000 
3. mērķa 
starpsumma        2 100 000   2 100 000 
4. Nopietna 
dialoga 
veidošana par 
Eiropas 
politiku              
4.2. 
Eurobarometer              
 - Īpašs 
Eurobarometer 
pētījums par 
Eiropas n ākotni Eurobarometer 
pētījums – 
pakalpojumu 
un datu ieg āde 600 000 1 600 000 1 600 000 
4. mērķa 
starpsumma        600 000   600 000 
KOPĒJĀS 
IZMAKSAS        6 000 000   6 000 000 
 
 
LV 24   LV 8.2. Administrat īvās izdevumi 
8.2.1. Cilv ēkresursu daudzums un veidi 
Amatu veidi    
Personāls, kas iesaist āms 
darbības pārvaldībā, izmantojot 
esošos resursus (amatu 
skaits/pilna laika ekvivalenti)  
Preses un sakaru ģenerāldirektor āts (galven ā mītne) 
    
2006 N ākamie gadi  
A*/AD 3 --- Ierēdņi un 
pagaidu 
darbinieki6 (16 
01 01)  
 B*, 
C*/AST 4,5 --- 
KOPĀ 7,5   
Darbības veiks, izmantojot cilv ēkresursus, kas iesaist īti 2005. gada Eiropas n ākotnes darba grup ā, 
izmantojot to pašu person āla apjomu vai iekš ējā personāla pārcelšanu. 
8.2.2. Cilv ēkresursu avoti (paredz ēti Civildienesta noteikumos) 
Programmas p ārvaldībai konkr ētajā brīdī paredzētie amati, kas j āpagarina. Visi amati 
jāpagarina. 
                                                 
6 Ar to saist ītās izmaksas NAV ietvertas pamatsumm ā. 
 
LV 25   LV 8.2.3. Finansi ālās cilvēkresursu un saist ītās izmaksas, kas nav ietvertas pamatsumm ā 
miljoni EUR (l īdz 3. zīmei aiz komata) 
Cilvēkresursu veids  2006 Nākamie 
gadi 
Ierēdņi un pagaidu darbinieki (16 01 01)   
0,810  
--- 
Cilvēkresursu un saist ītās izmaksas 
kopā (NAV ietvertas pamatsumm ā)  
0,810  
Aprēķins – Ierēdņi un pagaidu darbinieki (16 01 01 pants)  
EUR 108 000/gad ā x 7,5 ierēdņi = 810 000 gad ā 
(skatīt Vadlīnijas tiesību akta finanšu p ārskata sagatavošanai, BudgWeb)