EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 13.7.2011 
SEC(2011) 892 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Dokuments, kas papildina š ādu dokumentu: 
KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI
par kopējo zivsaimniec ības politiku 
{COM(2011) 425 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 891 gal īgā redakcija}  
 
LV 1   LV 1. PROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
1.1. KZP ir izr ādījusies neefekt īva 
Pašreizējai KZP nav izdevies nodrošin āt dzīvo ūdens resursu ilgtsp ējīgu izmantošanu, 
neraugoties uz 2002. gad ā ieviestajiem jaunajiem p ārvaldības instrumentiem: ilgtermi ņa 
pārvaldības plāniem, kas paredz ēti, lai zivju kr ājumus izmantotu ilgtsp ējīgā apjomā un 
atjaunotu p ārzvejotos kr ājumus, un re ģionālajām konsultat īvajām padom ēm, kas paredz ētas, 
lai veicinātu dialogu starp ieinteres ētajām personām un Komisiju. 
Problēmas, kas ir š īs neizdošan ās pamatā, ir savstarp ēji saistītas. Galvenais p ārzvejas cēlonis 
ir pārmērīga zvejas kapacit āte. Tomēr kvotu samazin ājums ar m ērķi ierobežot p ārzveju ir v ēl 
vairāk palielin ājis pārmērīgo kapacit āti. Pārmērīga zvejas kapacit āte ir cēlonis arī sliktiem 
ekonomiskajiem r ādītājiem zvejas sektor ā, bet slikti ekonomiskie r ādītāji veicina p ārzveju kā 
īstermiņa risinājumu ienākumu samazin ājumam. Turkl āt šā iemesla d ēļ nozare atk ārtoti lūdz 
publisko finanšu atbalstu, t ādējādi saglab ājot pārmērīgu zvejas kapacit āti, un aicina KPN 
noteikšan ā atkāpties no zin ātniskajiem ieteikumiem. Ņemot vērā šīs saiknes, probl ēmas var 
sarindot š ādā secībā. 
• KZP galven ā problēma ir nepietiekama vides ilgtsp ējība pārzvejas d ēļ. Visas p ārējās 
problēmas to veicina. Galvenie faktori, kas veicina p ārzveju, ir p ārmērīga flotes kapacit āte, 
atkāpšanās no zinātniskajiem ieteikumiem KPN noteikšan ā un priorit āšu trūkums mērķu 
noteikšan ā. To veicinošie papildu faktori ir relat īvā stabilitāte, liels izmetumu apjoms, 
slikta noteikumu iev ērošana un pietiekamu zin ātnisko ieteikumu tr ūkums. 
• Otrā problēma ir vāja ekonomisk ā ilgtspējība, jo īpaši zvejas sektor ā. Daudzas flotes ir 
nerentablas un nav aizsarg ātas pret nelabv ēlīgiem ārējiem faktoriem (piem ēram, augst ām 
degvielas cen ām). 
• Trešā problēma ir soci ālās ilgtspējības trūkums, kas galvenok ārt ietekmē zvejas sektoru un 
apgabalus, kas atkar īgi no zvejas. Zemas algas un nopietni droš ības apdraud ējumi nozīmē 
to, ka zvejas sektors nav pievilc īgs darbavietu avots potenci ālām jaunām zvejnieku 
paaudzēm. Tā rezultātā daudzos apgabalos, kas atkar īgi no zvejas, p ēdējo 15 gadu laik ā 
nodarbinātība, īpaši zvejas sektor ā, ir samazin ājusies. 
• Ceturtā problēma ir KZP ļoti sarež ģītais tiesiskais regul ējums , kurš veicina 
mikropārvaldību un trauc ē panākt vides ilgtsp ējību. 
• Arī KZP ārējo aspektu  efektivitāte ir bijusi slikt āka, nekā gaidīts, jo īpaši attiec ībā uz vides 
ilgtspējību, kā arī starptautisk ās pārvaldības jomā. 
1.2. Ko un kādā veidā ietekmē KZP? 
Ieinteresētā 
persona Apraksts Galvenās intereses 
ES zvejas sektors  ES kuģu īpašnieki un komandas  Rentabilit ātes un iztikas l īdzekļu saglabāšana 
Atkarīgie 
uzņēmumi un 
kopienas  Uzņēmumi un kopienas, kas atkar īgas no 
zvejniecības Rentabilit ātes un iztikas l īdzekļu saglabāšana 
Apstrādes nozare  Importēto un ES ūdeņos nozvejoto izejvielu Rentabilit ātes un iztikas l īdzekļu saglabāšana, 
 
LV 2   LV apstrādātāji stabilas pieg ādes 
Nozares 
regulatori  Valsts, re ģionālās un vietējās iestādes, kas regul ē 
zveju Nodrošināt efektīvu, iedarb īgu un praktisku 
pārvaldības strukt ūru, kas līdzsvaro ieinteres ēto 
personu daž ādās vajadzības 
Nozares p ētnieki Zinātniskās pētniecības iestādes, kas veicina 
krājumu saglab āšanu un p ārvaldību Ieguldījums efekt īvā zvejniecības pārvaldības 
režīmā, savlaicīgi piekļūstot kvalitat īviem, 
ticamiem datiem  
Patērētāji Zvejas produktu pat ērētāji Zvejas produktu pieejam ība, izmaksas, kvalit āte 
un uzturv ērtība, atbilst īgi dažādiem ekolo ģiskās 
apziņas līmeņiem 
Valstis, kas nav 
ES dalībvalstis  Zvejniecības, kas konkur ē ar ES flot ēm. 
Akvakultūras ražotāji un eksport ētāji uz ES. 
Iestādes trešās valstīs, kuras sa ņem maksājumus 
saskaņā ar ZPN.  Interešu konflikts starp tiem, kas ES uztver k ā ļoti 
būtisku eksporta tirgu un ien ākumu avotu, un 
nelielām vietējām zvejnieku kopien ām, kam 
zvejniecībās ārpus ES ūdeņiem nākas konkur ēt ar 
ES flotēm par piek ļuvi vietējiem resursiem  
NVO, pilsonisk ā 
sabiedrība un ES 
pilsoņi NVO, kas atbalsta ilgtsp ējīgu zvejniec ības 
pārvaldību 
Plašāka sabiedr ības daļa, kas interes ējas un pauž 
bažas par zveju un j ūras vidi  Saglabāt zivju popul ācijas, jūras bioloģisko 
daudzveid ību un oke ānu, upju un ezeru est ētisko 
vērtību 
1.3. Kāpēc nepieciešama publisk ā sektora r īcība? 
Zveja saskaras ar kop īpašumam rakstur īgām problēmām: personas, kas darbojas vien īgi savās 
interesēs, tiecas p ārmērīgi izmantot kop ējos resursus un konkur ē ar citiem, cenšoties ieg ūt 
“savu” da ļu. To, ko šodien nozvejo viens zvejnieks, r īt cits vairs nenozvejos. Pie ņemot 
lēmumus par zveju, zvejnieki ne ņem vērā ieguves izmaksas, ko sedz citi (maz āk zivju, ko 
zvejot, biotopiem nodar īto kaitējumu utt.). Ja piek ļuve netiks regul ēta, krājumi tiks izmantoti 
tādā apjomā, kas veicin ās to tālāku samazin āšanos un komerci ālu zvejniec ību izzušanu. Tas 
pamato regul ējošus pasākumus un noz īmē to, ka jāatsakās no risinājuma “ nav ES rīcības”. 
2. ES TIESĪBAS RĪKOTIES  
Saskaņā ar Līguma par ES darb ību (LESD) 3. panta d) punktu j ūras biolo ģisko resursu 
saglabāšana saska ņā ar KZP ir Savien ības ekskluz īvā kompetenc ē. Saskaņā ar 4. panta 
2. punkta d) apakšpunktu p ārējās KZP jom ās Savienība dala kompetenci ar dal ībvalstīm. 
Pēdējā KZP reforma notika 2002. gad ā. Tā tika īstenota ar Padomes 2002. gada 20. decembra 
Regulu (EK) Nr. 2371/2002. T ās 35. pant ā ir paredz ēts īpašs noteikums l īdz 2012. gada 
beigām pārskatīt II nodaļu [Saglab āšana un notur ība] un III noda ļu [Zvejas jaudas kori ģēšana]. 
Tomēr Revīzijas palātas 2007. gada īpašā ziņojuma par KZP secin ājumi, kā arī Komisijas 
veiktais pašreiz ējās KZP nov ērtējums bija iemesls p ārsniegt šā pienākuma robežas un 
ierosināt pamatīgu KZP reformu.  
3. KZP  MĒRĶI 
3.1. KZP mērķi saskaņā ar Līgumu 
KZP mērķi ir noteikti LESD 3. panta d) punkt ā, 4. panta d) apakšpunkt ā, 38. un 39. pant ā. 
Svarīgs ir arī 11. pants, jo taj ā ir paredz ēts, ka, nosakot un īstenojot Savien ības politiku un 
darbības, tajās jāparedz vides aizsardz ības prasības, lai veicin ātu noturīgu attīstību. Saska ņā ar 
39. pantu KZP m ērķi, kuri ir t ādi paši kā kopējai lauksaimniec ības politikai, ir š ādi: 
 
LV 3   LV • celt lauksaimniec ības ražīgumu, veicinot tehnikas att īstību un pan ākot 
lauksaimniec ības ražošanas racion ālu attīstību un ražošanas faktoru, jo īpaši 
darbaspēka, optim ālu izmantojumu; 
• šādi panākt pietiekami augstu dz īves līmeni lauku iedz īvotājiem, jo īpaši 
palielinot lauksaimniec ībā nodarbin āto personu individu ālos ienākumus; 
• stabilizēt tirgus; 
• nodrošināt piedāvāto produktu pieejam ību tirgū; 
• panākt, ka patērētāji piedāvātos produktus sa ņem par sam ērīgām cenām. 
Šie mērķi ir tādi paši k ā kopējai lauksaimniec ības politikai, ta ču tie jāaplūko īpašajā 
zivsaimniec ības kontekst ā. 
3.2. Reformas galvenie m ērķi 
Reformētā KZP sasniegs vides, ekonomisko un soci ālo ilgtspējību attiecībā uz zvejas resursu 
izmantojumu. No juridisk ā viedokļa visi šie m ērķi ir vienlīdz svarīgi, un nevienu no tiem 
nevar pan ākt atsevišķi no pārējiem.  
Tomēr vides ilgtsp ējība ir KZP pan ākumu pamats . Ietekmes nov ērtējuma anal īzē ir 
apstiprināts, ka “ bez izteikt ākiem krājuma stāvokļa uzlabojumiem ekonomisk ā un sociālā 
ilgtspējība joproj ām būs ierobežota ”. Problēmas izklāstā iezīmējās daudzu kr ājumu sliktais 
stāvoklis. Lai atrisin ātu problēmu, zvejas rad ītā slodze jāsaskaņo ar vides ilgtsp ējību.  
3.2.1.  Vides ilgtsp ējība 
Vides ilgtsp ējība ir krājumu izmantošana t ādā veidā, kas nekait ē to turpm ākai izmantošanai. 
Tas nozīmē, ka ir jāpiemēro tāda zvejas rad ītā slodze, kas atbilst maksim ālajam ilgtsp ējīgas 
ieguves apjomam (MSY) , “lai steidzami, ja iesp ējams, ne v ēlāk kā 2015. gad ā, sasniegtu šos 
mērķus attiecībā uz noplicin ātajiem krājumiem ”. Panākot vides ilgtsp ējību, tiks nodrošin āta 
arī atbilstība pienākumam, lai j ūras vide l īdz 2020. gadam sasniegtu labu vides st āvokli, kā 
noteikts J ūras stratēģijas pamatdirekt īvā. 
Vides ilgtsp ējības panākšana noz īmē: 
a) novērst pārzveju īstermiņā; 
b) pēc iespējas samazin āt pārmērīgu kapacit āti un izmetumus; 
c) ieviest l ēmumu pie ņemšanas sist ēmu, kas ir atbilstoša ilgtermi ņa ilgtspējībai, elastīga un 
piemērojama viet ējiem apstākļiem; 
d) mudināt nozari uz ņemties liel āku atbildību par rezult ātiem un iev ērot tiesību aktus; 
e) uzlabot zin ātnisko ieteikumu un ekonomisko datu pieejam ību. 
 
LV 4   LV 3.2.2.  Ekonomisk ā ilgtspējība 
Ekonomisk ā ilgtspējība nozīmē to, ka ir j ābūt ienesīgām flotēm, kuras ilgtermi ņā ir 
ekonomiski dz īvotspējīgas. Tas pats attiecas uz saist ītajām apstrādes, akvakult ūras un 
palīgdarbībām, rīkojoties robež ās, ko nosaka vides ilgtsp ējība, darbojoties pasaules tirg ū, kurā 
valda konkurence, un att īstot patēriņa modeļus. 
3.2.3.  Sociālā ilgtspējība 
Sociālā ilgtspējība nozīmē, ka zvejniec ība un ar to saist ītās darbības kļūst par pievilc īgu 
darbavietu avotu, kas nodroš ina pietiekami augstu dz īves līmeni cilv ēkiem, kas no t ām 
atkarīgi, un nodrošina zvejnieku kopienu dz īvotspēju. Sociālai ilgtspējībai šajos apgabalos ir 
jābalstās uz saistīto jūrniecības darbību un pašas zvejas ekonomisko daž ādošanu. 
3.2.4.  Citi mērķi: vienkāršošana un administrat īvā sloga samazin āšana 
KZP reformai ir j āveicina ES galvenie m ērķi saistībā ar birokr ātijas mazin āšanu. 
Vienkāršošana  nozīmē daudzu noteikumu un to sarež ģītības mazin āšanu un publisk ā 
finansējuma apvienošanu vien ā finanšu instrument ā. Attiecībā uz administrat īvo slogu  
reformā nav iekļauti nekādi izmērāmi makrom ērķi, jo pašreiz ējā Komisijas politika šaj ā jomā 
būs spēkā līdz 2012. gada beig ām. 
4. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
Status Quo risinājums  ir turpināt esošo KZP, bet ņemot vērā jaunākos tiesību aktus, jo īpaši 
sagatavošan ā esošos ilgtermi ņa pārvaldības plānus, Kontroles regulu un NNN zvejas regulu. 
Status Quo risinājuma  rezultātā KZP būs tāda, kā 2013. gada janv ārī, un tas kalpo k ā atsauces 
kritērijs visiem reformas risin ājumiem. 
1. risinājuma mērķis ir pan ākt vides ilgtsp ējību elastīgā termiņā, tajā pašā laikā 
ierobežojot īstermiņa negatīvo ekonomisko un soci ālo ietekmi.  
Tā galvenie elementi ir š ādi: 
a) pēc iespējas ātrāk panākt Fmsy , bet katru gadu samazinot KPN ne vair āk kā par 25 % (k ā 
noteikts pašreiz ējos ilgtermi ņa pārvaldības plānos). Tā rezultātā daži krājumi Fmsy  sasniegs 
pēc 2015. gada (bet ne v ēlāk kā 2020. gad ā); 
b) “vērtīgākās sugas” noteikuma izmantošana jaukt ā dažādu sugu zvej ā; 
c) individu ālu nododamu zvejas ties ību (INZT) izmantošana, lai nov ērstu pārmērīgu zvejas 
kapacitāti. INZT b ūtu obligātas rūpnieciskās zvejas flot ēm un brīvprātīgas mazapjoma flot ēm, 
un tās ieviestu četru gadu laik ā. Zvejas ties ību nodošana b ūtu atļauta tikai vienas dal ībvalsts 
robežās; 
d) publiskais finanšu atbalsts, kas v ērsts uz reformu; subs īdijas flot ēm (pašreiz ējā EZF 
1. virziens) tiek p ārtrauktas; 
e) TKO galven ā uzmanība pievērsta tirdzniec ībai, noieta veicin āšanai un viet ējo produktu 
tirgus daž ādošanai; 
 
LV 5   LV f) zvejas licen ču izmaksas, kas izriet no zivsaimniec ības partnerattiec ību nolīgumiem (ZPN), 
pakāpeniski tiktu nodotas ku ģu īpašniekiem.  
2. risinājums tiecas pan ākt vides ilgtsp ējību bez jebk āda elastīguma termi ņu ziņā. Šā 
risinājuma mērķis ir panākt ilgtspējību līdz 2015. gadam neatkar īgi no īstermiņa ekonomisk ās 
un sociālās ietekmes. Tas ir saist īts ar stingru pie ņēmumu, ka šaj ā ļoti īsajā laikā būs pieejami 
pietiekami zin ātniskie ieteikumi.  
Tā galvenie elementi ir š ādi: 
a) Fmsy  jāsasniedz četru gadu laik ā no reformas s ākuma; 
b) “jutīgākās sugas” noteikuma izmantošana jaukt ā dažādu sugu zvej ā; 
c) INZT izmantošana, lai nov ērstu pārmērīgu zvejas kapacit āti, bet ar iesp ēju nodot š ādas 
tiesības starp dal ībvalstīm; 
d) publisk ā finanšu atbalsta un TKO darb ības pārtraukšana un 
e) ZPN pak āpeniska izbeigšana. 
3. risinājuma mērķis ir pan ākt vides ilgtsp ējību noteikt ā termiņā, samazinot negat īvo 
sociālo ietekmi.  Šis risin ājums samazina īstermiņa ekonomisko un soci ālo ietekmi, dodot 
nozarei vair āk laika pan ākt Fmsy  un ieviest individu ālas nododamas zvejas ties ības. 
Tā galvenie elementi ir š ādi: 
a) pēc iespējas drīzāk panākt Fmsy , bet katru gadu samazinot KPN ne vair āk kā par 15 %, t ā 
ka vairāk krājumu Fmsy  apjomu sasniegtu tikai neilgi pirms termi ņa beigām; 
b) “vērtīgākās sugas” noteikuma izmantošana jaukt ā dažādu sugu zvej ā; 
c) INZT izmantošana t āpat kā 1. risinājumā, bet ar gar āku ieviešanas termi ņu; 
d) publiskais finanšu atbalsts, kas v ērsts uz reformu, liel āku uzman ību veltot soci ālajiem 
jautājumiem; 
e) ierobežota TKO reforma, saglab ājot dažus tirgus intervences veidus. 
4. risinājuma mērķis ir panākt vides ilgtsp ējību elastīgā termiņā, vienlaikus ierobežojot 
īstermiņa negatīvo ekonomisko un soci ālo ietekmi, ta ču bez ES p ārvaldītām INZT.  Šis 
risinājums ir l īdzvērtīgs 1. risin ājumam, bet bez INZT p ārmērīgas zvejas kapacit ātes 
novēršanai. Dal ībvalstis pašas var izlemt, vai ieviest INZT. 
Tika analiz ēti vēl divi risin ājumi: 
1.a risinājums  ir tāds pats k ā 1. risinājums, tikai taj ā izmantots 2. risin ājuma “jut īgākās 
sugas” noteikums jaukt ā dažādu sugu zvej ā; 
2.a risinājums  ir tāds pats kā 2. risinājums, tikai taj ā izmantots maksim ālais ikgad ējais KPN 
samazinājums 25 % apm ērā tāpat kā 1. risinājumā. 
5. RISINĀJUMU NOV ĒRTĒJUMS  
Izmantotā metodika aptv ēra: 
 
LV 6   LV a) izmērāmus mērķapjomus un 
b) ietekmes r ādītāju kopumu, lai konstat ētu virzību mērķu sasniegšan ā. Papildu r ādītāji 
attiecas uz p ārvaldību, administrat īvo slogu un vienk āršošanu. Tiek m ērīta un sal īdzināta 
rādītāju vērtība par 2012., 2017. un 2022. gadu (par 2020. gadu — vides r ādītāju vērtība). 
Ietekmes nov ērtējums apvieno kvantitat īvo un kvalitat īvo analīzi. 
5.1. Vides ilgtsp ējība 
Saistībā ar vides ilgtsp ējību visi reformas risin ājumi ir iev ērojami pārāki par Status Quo  
risinājumu. Šķiet, ka 2. risin ājums ir visefekt īvākais gan īstermiņā, gan ilgtermi ņā. Tomēr tā 
vides elements nav praktiski īstenojams, jo ir palicis ļoti īss laika periods, kur ā izstrādāt 
nepieciešamos zin ātniskos ieteikumus. 1.a risin ājuma  rezultāti ir vislab ākie. 1., 2.a un 
3. risinājuma rezult āti ir ļoti labi, tom ēr sliktāki par 1.a risin ājumu, jo īpaši līdz 2020. gadam. 
Pārmērīgas zvejas kapacit ātes saglab āšana 4. risin ājumā būtiski samazina t ā rezultātus vides 
jomā. 
1.a risinājumam ir visliel ākais potenci āls samazin āt nevēlamo nozveju, apvienojot lab ākos 
vides rezult ātus, “jutīgākās sugas” noteikumu jaukt ā dažādu sugu zvej ā, INZT un 
reģionalizāciju. “V ērtīgākās sugas” noteikums 1. risin ājumā ierobežo izmetumu 
samazināšanas potenci ālu. 
Status Quo  risinājums un 4. risin ājums rada liel ākās flotes gan īstermiņā, gan ilgtermi ņā. 1. un 
3. risinājums rada visliel āko flotu samazin ājumu. 
5.2. Ekonomisk ā ilgtspējība 
Status Quo  risinājums nepan āk ekonomisko ilgtsp ējību. 1. (un 1.a) risin ājuma  rezultāti ir 
vislabākie gan īstermiņā, gan ilgtermi ņā. 2. risinājuma rezult āti ir nedaudz lab āki nekā 2.a un 
3. risinājuma rezult āti. 4. risin ājuma rezult āti ir ievērojami slikt āki, jo saglab ājas pārmērīga 
zvejas kapacit āte. 
Apstrādes nozare, kas atkar īga no import ētām izejviel ām, netiktu skarta. Viet ējo izkrāvumu 
apstrādei labākos rezult ātus gan īstermiņā, gan ilgtermi ņā sniegtu 1. un 1.a risin ājums. 
Papildpakalpojumiem, atkar ībā no flotes lieluma, lab ākie rezult āti būtu Status Quo  risinājuma 
gadījumā, kam seko 4. risin ājums. 
5.3. Sociālā ilgtspējība 
Visi risinājumi ir saist īti ar būtisku nodarbin ātības samazin ājumu zvejas sektor ā. Tā kā Status 
Quo risinājums ir saist īts ar maz āku flotes samazin ājumu, arī nodarbin ātības samazin ājums 
šajā risinājumā ir vismaz ākais, tūlīt aiz tā seko 4. risin ājums. Tom ēr attiecībā uz atalgojumu 
Status Quo  risinājums ir ļoti slikts un 1. (un 1.a) risin ājums ir ļoti labs. Nodarbin ātības un 
atalgojuma rezult ātu apvienojums atkl āj, ka vislab ākie rezultāti būtu 1. (un 1.a) risin ājumam.  
5.4. Vienkāršošana un administrat īvais slogs 
Vienkāršošanas  ziņā jebkurš risin ājums būs labāks par Status Quo  risinājumu. Arī reģionālajai 
pieejai saska ņā ar 1. (un 1.a), 2. (un 2.a) un 4. risin ājumu vajadz ētu vienkāršot KZP. 
Pārvaldības izmaksu  ziņā zinātnisko ieteikumu un ekonomisko datu ieguve b ūtu ievērojums 
papildinājums. INZT ieviešana rad ītu zināmu administrat īvo slogu  dalībvalstīm un ES; da ļu 
 
LV 7   LV šo izmaksu var nodot nozarei. Visbeidzot, ZPN likvid ēšana vai ku ģu īpašnieku segtas 
piekļuves izmaksas samazin ātu pārvaldības izmaksas ES l īmenī. Kopum ā Status Quo  
risinājums būtu vislētākais, kam seko 4. risin ājums, jo tiem neb ūtu izmaksu, kas saist ītas ar 
INZT. 1.a risin ājums būtu visdārgākais, jo ir j āsaņem zinātniskie ieteikumi par 
visjutīgākajiem kr ājumiem. 
5.5. Ārējie aspekti 
Vislabākie rezultāti ir 1. (un 1.a) risin ājumam.  
6. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS : VĒLAMAIS (-IE) RISINĀJUMS (-I) 
1. att. Risin ājumu salīdzinājums. ES l īmenis 2017. gad ā. 
Status
Quo 1. risin. 2. risin. 3. risin. 4. risin. 2.a risin. 1.a risin.
1. Vides 2. Ekonomiskie 3. Sociālie
4. Pārvaldības 5. Citi iekš ējie0%50%75%Rādītāji, kas atbilst 
mērķvērtībai (%)
 
2. att. Risin ājumu salīdzinājums. ES l īmenis 2022. gad ā. 
Status
Quo 1. risin. 2. risin. 3. risin. 4. risin. 2.a risin. 1.a risin.
1. Vides 2. Ekonomiskie 3. Sociālie 4. Pārvaldības 5. Citi iekš ējie0%50%75%Rādītāji, kas atbilst 
mērķvērtībai (%)
 
Kopumā 1. un 1.a risin ājums sniedz vislab ākos rezult ātus. Četru reģionu, kas atkar īgi no 
zvejas (Breta ņa, Galisija, Sic īlija un Skotija), izp ēte apliecina šos rezult ātus reģionālā līmenī. 
1. (un 1.a) risin ājuma rezult āti ir vislab ākie arī ārējo aspektu zi ņā. 
 
LV 8   LV 7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒJUMS  
Ikgadējo progresu Fmsy  mērķa sasniegšan ā uzraudzīs, pamatojoties uz zin ātnisko ieteikumu, 
un ekonomisk ās un soci ālās ilgtspējības jomā, pamatojoties uz ekonomiskajiem/soci ālajiem 
datiem, kas sa ņemti no dal ībvalstīm. 
Attiecībā uz novērtējumu jānorāda, ka ir j āpaiet laikam, l īdz reform ētā KZP dos rezult ātus, 
tādēļ termiņa vidusposma p ārskatu, kuram model ēšana jau ir veikta, var ētu sagatavot par 
2017. gadu. P ārskatā būtu jāsalīdzina turpm āk minēto rādītāju prognoz ētās un reālās vērtības: 
• ietekme uz vidi : krājumi, kas nodrošina Fmsy , flotes lielums un virz ība INZT 
jomā; 
• ekonomisk ā ietekme : ieņēmumi, BPV, ie ņēmumi/rentabilit ātes slieksnis un t īrā 
peļņa; 
• sociālā ietekme:  nodarbin ātība (FTE) un komandas atalgojums uz vienu FTE. 
Dati par 2017. gadu b ūs pieejami 2019. gad ā. Tāpēc novērtējums jāveic 2019. gad ā.