LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 204/15

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2010/C 204/07

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“BAYERISCHES RINDFLEISCH”/“RINDFLEISCH AUS BAYERN”

EK Nr.: DE-PGI-0005-0640-08.08.2007

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Nosaukums:

“Bayerisches Rindfleisch”/“Rindfleisch aus Bayern”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts:

Vācija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1. Produkta veids:

1.1. grupa. Svaiga gaļa

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

“Bayerisches Rindfleisch” ir tādu liellopu (visu kategoriju) liemeņi vai izcirtņi, kas dzimuši, audzēti, nobaroti un līdz nokaušanai turēti Bavārijā. Uz “Bayerisches Rindfleisch” liemeņa nedrīkst būt marķējuma DFD, un pH vērtība nedrīkst pārsniegt 6,0. Apzīmējums DFD nozīmē to, ka gaļa ir tumša (dark), cieta (firm) un sausa (dry). Šāda gaļa tiek uzskatīta par nepilnvērtīgu. Turklāt “Bayerisches Rindfleisch” ir jāatbilst liemeņu Kopienas klasifikācijas E, U un R atbilstības klašu kritērijiem un 2.–4. taukaudu klasei.

Dabīgās vides un klimata dēļ ir liela atšķirība starp Bavārijas šķirnes liellopiem un liellopiem, kas audzēti citos Vācijas apgabalos. Atšķirība no liellopiem, kas audzēti Ziemeļvācijā, ir jo īpaši spilgti izteikta.

Ziemeļvācijā pārsvarā audzē Holšteinas–Frīzijas šķirnes govis, bet Bavārijā ļoti plaši izplatīta ir Fleckvieh piena/gaļas govju šķirne (80 %), kam seko Braunvieh un Gelbvieh šķirne. Bavārijā ir arī govju šķirnes, kas īpaši pielāgotas Bavārijas apstākļiem – Murnau-Werdenfelser un Pinzgauer. Tomēr “Bayerisches Rindfleisch” iegūst tikai no tradicionālajām Bavārijas šķirnēm – Fleckvieh, Braunvieh, Gelbvieh, Pinzgauer un Murnau-Werdenfelser liellopiem.

Atkarībā no kaušanai paredzēto lopu šķirnes “Bayerisches Rindfleisch” gaļai ir jāatbilst turpmāk norādītajām papildu prasībām attiecībā uz vecumu un kautsvaru.

Teļš: lops, kurš atšķirts no zīdītājmātes vismaz piecu mēnešu vecumā un kura vecums kaušanas laikā nepārsniedz astoņus mēnešus, un kura minimālais svars ir 120 kg un maksimālais – 220 kg.

Gadu vecs lops: jauns liellops vecumā no astoņiem līdz divpadsmit mēnešiem, kura minimālais svars ir 150 kg un maksimālais – 300 kg.

Pieaudzis liellops: vīriešu vai sieviešu kārtas liellops, kura vecums pārsniedz divpadsmit mēnešus un kura minimālais svars ir 220 kg. Maksimālais vēršu kautsvars ir 430 kg, un maksimālais kaušanas vecums ir 24 mēneši. Govīm maksimālais kaušanas vecums ir septiņi gadi, un maksimālais kautsvars – 450 kg.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

—

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Lopiem jābūt dzimušiem, audzētiem un nobarotiem Bavārijā, t. i., visam viņu dzīves ciklam jānotiek šajā apgabalā.

Lopu kaušanai netiek piemēroti nekādi ģeogrāfiski ierobežojumi. Tomēr tiem ir jāsasniedz lopkautuve trīs stundu laikā pēc iekraušanas transportlīdzeklī. Tas nodrošina augstu gaļas kvalitāti, no kā ir atkarīga “Bayerisches Rindfleisch” labā reputācija. Pārāk ilgs transportēšanas laiks var negatīvi ietekmēt gaļas kvalitāti (t. i., DFD).

Attiecībā uz galvenajiem faktoriem gaļas kvalitātes nodrošināšanā visos “Bayerisches Rindfleisch” tirgošanas posmos ir jāievēro šādi noteikumi: nosaukumu “Bayerisches Rindfleisch” drīkst piemērot tikai tādu liellopu gaļai, par kuriem var pierādīt, ka tie ir dzimuši un bez pārtraukuma nobaroti Bavārijā, kā arī to, ka tie atbilst Vienotā dokumenta kritērijiem. Augstāko un noturīgo kvalitāti garantē tas, ka ikviens liellops ir reģistrēts dzīvnieku izcelsmes un informācijas datubāzē (sk. http://www.hi-tier.de/) vai līdzvērtīgās sistēmās un ka to līdz kaušanas vietai pavada tā izcelsmes apliecinājuma sertifikāts.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai utt.:

—

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai:

—

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Bavārijas brīvvalsts (Bavārija)

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Liellopu audzēšana un ar to saistītā ganību izmantošana jau gadsimtiem ilgi dominē lielā daļā Bavārijas ainavas. Tas jo īpaši attiecas uz Bavārijas kalnājiem un Alpu kalnu pakājēm, kur ir vairāk pļavu un ganību nekā aramzemes un kur klimatiskie un topogrāfiskie apstākļi ir labvēlīgi tipiskai Bavārijas liellopu audzēšanai. No seniem laikiem Alpu kalnu pakājes ganību josla ir bijusi mazo ģimenes fermu galvenais balsts. Ir jāpiebilst, ka liellopus lielā apjomā audzē arī citos Bavārijas reģionos un ka arī šo lopu gaļu tradicionāli tirgo ar “Bayerisches Rindfleisch” zīmolu.

5.2. Produkta specifika:

Liellopu audzēšana

Bavārijas liellopu audzēšana ir slavena un atzīta visā pasaulē. Tāpēc Bavārijas vaislas liellopus eksportē uz visām pasaules daļām. Ļoti sekmīgi darbojas Veilheimas (Weilheim) un Mīsbahas (Miesbach) raibo liellopu audzēšanas asociācijas. Bavārijas liellopus augsti vērtē visā pasaulē, jo no tiem var iegūt gan daudz gaļas, gan daudz piena.

Tipiskās Bavārijas Fleckvieh, Braunvieh, Gelbvieh un Murnau-Werdenfelser, kā arī Pinzgauer šķirnes lopi veido vairāk nekā 90 % ganāmpulka. Visu šo šķirņu izcelsmes vieta ir galvenokārt vai vienīgi Bavārija.

Fleckvieh, vissvarīgākās Bavārijas liellopu šķirnes, liellopu un teļa gaļas ražošana sākās, kad Max Obermaier un Johann Fischbacher no Gmund am Tegernsee 1837. gadā tuvējā Mīsbahā ieveda no Šveices dažus slavenos Sīmentāles liellopus.

Mīsbaha tagad ir vissvarīgākā liellopu audzēšanas biedrība, kas pārdod Fleckvieh teles un teļus. Šo liellopu audzēšanas zona sniedzas no Minhenes līdz Austrijas robežai, savukārt Veilheimas audzēšanas zona atrodas uz rietumiem, bet Traunšteinas – uz austrumiem. Šajā zonā ir gandrīz 50 000 ciltsgrāmatā reģistrētu govju un aptuveni 1 800 saimniecību. Gadu vecos liellopus audzē galvenokārt pļavu un kalnu ganībās, lai gan tas nav obligāts noteikums. Vaislas liellopu priekšrocības ir šādas: liela ražība, laba veselība, vislabākie tesmeņi un vislabākā ķermeņa uzbūve. Fleckvieh liellopi spēj pielāgoties visiem saimniecību apstākļiem. Liellopu audzēšanas biedrība ir padarījusi Mīsbahas vārdu slavenu Eiropā un visā pasaulē.

Citas tipiskās Bavārijas liellopu šķirnes (t. i., Allgäuer Braunvieh, Fränkische Gelbvieh, Pinzgauer un Murnau-Werdenfelser) tika izveidotas tajā pašā laikā, kad izveidoja Sīmentāles šķirni. Brūnās govis var atrast galvenokārt Algavas šķēršļotajā, kalnainajā un Alpu reģionā, kā arī paugurainajās ganībās, kas atrodas aiz šā reģiona.

“Bayerisches Rindfleisch” reputācija

“Bayerisches Rindfleisch” ir labi pazīstama, un tai ir laba reputācija Vācijā un ārvalstīs. To eksportē lielā apjomā galvenokārt uz Itāliju un Franciju. Piemēram, Francijā “Bayerisches Rindfleisch” pārdod kā “boeuf de Bavière”, tādējādi izmantojot apstākli, ka franču patērētāji to ir iecienījuši.

Pētījumi par patērētājiem, ko veica Minhenes Tehniskā universitāte 1998., 2003. un 2007. gadā, skaidri apliecināja, ka patērētāji ir ļoti iecienījuši “Bayerisches Rindfleisch”. 2003. un 2007. gadā veiktie pētījumi rāda, ka “Bayerisches Rindfleisch” ir laba reputācija un ka cilvēki ir gatavi maksāt 85 centus vairāk (65 centus 2007. gadā) par kg liellopu cepeša gaļas. 2003. gadā valsts mēroga pētījumā aptuveni 65 % aptaujāto (88 % Vācijas dienvidos) atzina, ka “Bayerisches Rindfleisch” ir augstas vai ļoti augstas kvalitātes. Tajā pašā pētījumā 75 % aptaujāto Vācijas dienvidu patērētāju piekrita, ka Bavārijā ir labi dabīgie apstākļi liellopu gaļas ražošanai, 63 % apgalvoja, ka Bavārijas lauki ir vēl arvien nepiesārņoti un ka tas ir iemesls “Bayerisches Rindfleisch” augstajai kvalitātei un labajai garšai.

Tādējādi augstā kvalitāte, ko piedēvē “Bayerisches Rindfleisch”, ir balstīta uz saikni starp tās izcelsmi un kvalitāti patērētāju uztverē. Šā produkta īpašā reputācija un cēloniskā saikne starp tā reputāciju un Bavārijas reģionu ir daudzkārt pierādīta reprezentatīvās aptaujās, tostarp nesenās aptaujās.

Saikne ar Bavārijas virtuvi

Bavārijā liellopu gaļu parasti pasniedz svētku mielastos – Lieldienās, Vasarsvētkos, baznīcas gadatirgos un Ziemassvētkos. Kopš seniem laikiem vārītai liellopu gaļai šādos svētkos ir bijusi liela nozīme Bavārijas kulinārijā. Piemēram, vārīta liellopu gaļa (vērša) ir tipisks un populārs ēdiens visā Bavārijā. Citi tipiski Bavārijas ēdieni ir “Tellerfleisch”, “Münchner Kronfleisch” un “Bofflamot” (Boeuf à la mode). Liellopu un teļa gaļu izmanto arī, lai pagatavotu vienu no Bavārijas visslavenākajām desu šķirnēm – “Münchner Weisswurst”. Tā satur vismaz 51 % teļa gaļas, kas piešķir šim produktam tipisku garšu, kura to ir padarījusi slavenu visā pasaulē.

Augstas kvalitātes gaļa, pamatojoties uz kvalitātes nodrošinājumu visos tirdzniecības posmos

Pēdējos 20 gados šā produkta īpašo reputāciju garantēja un stiprināja mērķtiecīga kvalitātes nodrošināšanas sistēma visos tirdzniecības posmos.

Dažādiem pasākumiem un jo īpaši tam apstāklim, ka zemākas kvalitātes DFD gaļa netika izmantota, kā arī maksimālās pH vērtības 6,0 kā obligāta kvalitātes nodrošinājuma kritērija mērījumiem un ieviešanai bija liela nozīme, padarot “Bayerisches Rindfleisch” pazīstamu un iecienītu patērētāju vidū. Šie faktori ir arī svarīgi, pieņemot lēmumus liellopu gaļas iegādē.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Vairākumu liellopu un govis Bavārijā audzē Alpu kalnu reģionā, Alpu kalnu pakājēs, kalnos, kas robežojas ar šīm pakājēm, un Austrumbavārijas kalnājos. Arī citās Bavārijas teritorijās gadsimtiem ilgā tradīcija un liellopu audzēšanas, kā arī liellopu gaļas ražošanas lielā nozīme Bavārijas zemkopībā ir padarījusi liellopu audzētājus un gaļas ražotājus par speciālistiem savā nozarē. Patērētāji ir iecienījuši “Bayerisches Rindfleisch” gaļu tās īpašās kvalitātes, reputācijas un garšas dēļ, jo tā ir gaļa, ko iegūst no tipisku Bavārijas šķirņu liellopiem, kā aprakstīts iepriekš, ar jau minētajām vecuma un svara īpašībām. Šis apstāklis un lielā nozīme, kāda ir vietējai liellopu gaļai Bavārijas virtuvē, ir palīdzējuši “Bayerisches Rindfleisch” kļūt par īpašu reģionam raksturīgu produktu, kas ir labi pazīstams ārpus Bavārijas robežām un ir jo īpaši iecienīts. Bavārija ir Vācijas galvenais liellopu audzēšanas reģions, kā arī pasaules līdere Fleckvieh, Braunvieh un Gelbvieh liellopu šķirņu audzēšanā. No 12,7 miljoniem visu šķirņu liellopu Vācijā aptuveni 3,5 miljonus (ap 27 %) audzē Bavārijas saimniecībās.

“Bayerisches Rindfleisch” labā reputācija patērētāju vidū ir rezultāts gadu desmitos Bavārijas lauksaimniecības produktu nozarē īstenotiem kvalitātes nodrošināšanas pasākumiem (“Geprüfte Qualität – Bayern”). Šī kvalitāte ir vairākas reizes nepārprotami apstiprināta iepriekš minētajās patērētāju aptaujās 1998., 2003. un 2007. gadā.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

Vācijas Patentu un preču zīmju valdes (DPMA) publikācija:

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/66 (7. izdevums specifikācijai, uz kuru attiecas lēmums par atļauju)

(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.