2.Komisija Savienības finanšu iemaksu Francijai dara pieejamu pa daļām saskaņā ar šā lēmuma pielikumu. 5 117 881 402 EUR tiek darīti pieejami kā priekšfinansējuma maksājums, kas atbilst 13 procentiem no finanšu iemaksas. Priekšfinansējumu un daļas Komisija var izmaksāt vienā vai vairākos maksājumos. Maksājuma lielums ir atkarīgs no finansējuma pieejamības.

1.Savienība Francijai neatmaksājama atbalsta veidā dara pieejamu finanšu iemaksu, kuras summa ir 39 368 318 474 EUR. Tiek darīti pieejami 24 323 387 303 EUR, par kuriem juridiskas saistības ir jāuzņemas līdz 2022. gada 31. decembrim. Ja Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktā paredzētajā atjaunināšanā Francijai aprēķinātā summa ir vienāda ar šo summu vai pārsniedz to, tiek darīti pieejami vēl 15 044 931 171 EUR, par kuriem juridiskas saistības ir jāuzņemas no 2023. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim.

(48)Dzimumu līdztiesība un vienlīdzīgas iespējas visiem tiek risinātas ar reformām un investīcijām, kas atbalsta izglītību, profesionālo apmācību un jauniešu, tostarp bērnu un jauniešu no nelabvēlīgas vides, piekļuvi nodarbinātībai. Tie ietver arī īpašus pasākumus nolūkā stimulēt darba ņēmēju ar invaliditāti pieņemšanu darbā, tostarp civildienestā. Plānā ir ietvertas arī reformas un investīcijas, kuru mērķis ir uzlabot vecāka gadagājuma cilvēku dzīves kvalitāti un aprūpi. Attiecībā uz dzimumu līdztiesību galvenie pasākumi ietver valsts pārvaldes pārveidi, nosakot kvantitatīvus mērķus par sievietēm vadošos amatos, kā arī atalgojuma pārredzamības pienākumus uzņēmumiem. Paredzams, ka uzņēmumi, kas gūst labumu no pasākumiem saskaņā ar Regulu (ES) 2021/241, veicinās ekonomiskās, sociālās un vides pārmaiņas, jo īpaši tāpēc, ka uzņēmumiem būs pienākums publicēt indeksu, ar ko mēra progresu dzimumu līdztiesības jomā.

(45)Nacionālajā atveseļošanas un noturības plānā pienācīgā veidā aprakstīta sistēma atveseļošanas un noturības plāna īstenošanai Francijā. Valsts tiesiskais regulējums ir stabila iekšējās kontroles sistēma, saskaņā ar kuru kompetentajām personām tiek piešķirti skaidri uzdevumi un pienākumi. Centrālās valdības līmenī ekonomikas, finanšu un atveseļošanas ministrs ir atbildīgs par atveseļošanas plāna vadīšanu, pastāvīgi apspriežoties ar Eiropas lietu ģenerālsekretariātu (SGAE). Plānu uzrauga premjerministram un ekonomikas ministram piesaistītais “Secretariat Général France Relance”. Īstenošana ir deleģēta ministrijām, izmantojot “conventions de délégation de gestion” un “chartes de gestion”. Konkrēti, atskaites punktu un mērķrādītāju kontrole ir deleģēta ministrijām, kas atbild par komponentu īstenošanu, izmantojot “convention de délégation de gestion”. Sagaidāms, ka pirms pirmā maksājuma pieprasījuma iesniegšanas premjerministrs parakstīs apkārtrakstu attiecībā uz i) sistēmas organizāciju un katras struktūras pienākumiem attiecībā uz datu uzticamības un kontroles nodrošināšanu; ii) procedūrām uzraudzības rādītāju datu vākšanai un glabāšanai. Saskaņā ar regulu vāc visas 22. panta 2. punkta d) apakšpunktā noteiktās standartizētās datu kategorijas. Attiecībā uz iekšējās kontroles sistēmu par atveseļošanas un noturības plānu atbildīgajām iestādēm būtu jāpaļaujas uz Francijā spēkā esošo valsts sistēmu, kas kontrolē valsts budžetu. “Commission interministérielle de Coordination des Contrôles” (CiCC) ieceļ par valsts revīzijas un kontroles koordinatoru. CiCC mērķis ir aizsargāt Savienības finanšu intereses Francijā. Ar savām kontroles pilnvarām tā nodrošina, ka Eiropas līdzekļi tiek izmantoti saskaņā ar Savienības un valstu noteikumiem. Tās uzdevums ir arī novērst krāpšanu un sodīt par to. Pārbaudes, inspekcijas un revīzijas apmeklējumiem būtu jānodrošina šo sistēmu efektivitāte un jākontrolē nosūtīto datu kvalitāte attiecībā uz nozīmīgākajiem pasākumiem. Tā jau 2016. gadā pieņēma valsts stratēģiju cīņai pret līdzekļu izkrāpšanu no Eiropas fondiem, un tās rīcībā cīņā pret krāpšanu ir vairāki dalībnieki. Francija ir ieviesusi atbilstīgus pasākumus, lai izvairītos no divkārša finansējuma saskaņā ar Regulu (ES) 2021/241 un citām Savienības programmām.

(41)Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka Mehānisma finansiālais atbalsts tiek paziņots un atzīts saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 34. pantu. Lai palīdzētu dalībvalstīm īstenot to plānus, no tehniskā atbalsta instrumenta var pieprasīt tehnisko atbalstu.

(35)Francijas atveseļošanas un noturības plānā paredzēto investīciju un reformu īstenošanai vajadzētu ilgstoši ietekmēt valsts ekonomisko, sociālo un institucionālo noturību. Plānā paredzētajām investīcijām tehnoloģijās, inovācijā, piemēram, zaļajās tehnoloģijās, digitālajās tehnoloģijās, veselības aprūpē, kā arī prasmēs un digitālajā pārejā būtu jāietekmē ražīgums un tādējādi arī Francijas ekonomikas izaugsmes potenciāls. Pasākumiem, kuru mērķis ir palielināt nodarbināmību, jo īpaši jauniešu nodarbināmību, būtu arī pozitīvi jāietekmē potenciālā izaugsme ilgtermiņā. Plāna darbības jomā jaunatnes nodarbinātības politika ir gan novatoriska, gan, ņemot vērā gaidāmo ietekmi uz nodarbinātību un sociālo iekļaušanu, tai, visticamāk, būs ilgstoša ietekme. Veselības aprūpes nozares noturība, efektivitāte un pieejamība būtu jāstiprina, īstenojot valsts veselības aprūpes sistēmas reformas stratēģiju, modernizējot infrastruktūru, kā arī digitalizējot veselības aprūpi. Paredzams, ka tas uzlabos konkrētu veselības aprūpes pakalpojumu pieejamību nepietiekami apkalpotos reģionos, piemēram, lauku apvidos un tālākajos reģionos. Ekoloģisko pārkārtošanos atbalsta vairākas konkrētas reformas, tostarp Klimata un noturības akts un Mobilitātes akts. Pētniecības reformai un ar to saistītajām investīcijām būtu jāļauj Francijai gūt zināmus panākumus virzībā uz mērķi – 3 % no IKP pētniecībai un izstrādei, pakāpeniski palielinot publiskos izdevumus pētniecībai un izstrādei un stiprinot publiskā un privātā sektora sadarbību. Investīcijām, kas paredzētas augstākās izglītības iestāžu pārveides atbalstam, vajadzētu būt ievērojamai blakusietekmei, kam vajadzētu labvēlīgi ietekmēt ekonomiku un sabiedrību (kopumā šo iestāžu pārejas uz izcilību stimulēšanai, resursu dažādošanas palielināšanai un to lomai inovācijas ķēdē vajadzētu būt ilgstošai ietekmei). Visbeidzot, plānā paredzētajiem īpašajiem pasākumiem būtu jāveicina publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspējas mērķa sasniegšana.

(31)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta f) apakšpunktā un V pielikuma 2.6. punktā, atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi, kas lielā mērā (A reitings) sekmē digitālo pārkārtošanos vai palīdz risināt no minētās pārkārtošanas izrietošās problēmas. Digitālo mērķu sasniegšanai paredzētie pasākumi veido 21,3 % no plāna kopējā piešķīruma, kas aprēķināts saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 VII pielikumā izklāstīto metodiku.

(30)Reformām un investīcijām būtu jāsniedz būtisks ieguldījums Francijas dekarbonizācijas un klimata mērķu sasniegšanā, kā noteikts Francijas Nacionālajā enerģētikas un klimata plānā, kā arī “Stratégie Nationale Bas Carbone“, kura 2020. gada pārskatīšanā ir izklāstīts ceļvedis, kā līdz 2050. gadam panākt oglekļneitralitāti. Francijas atveseļošanas un noturības plānā galvenā uzmanība ir pievērsta energoefektivitātes pasākumiem, jo īpaši būvniecības un rūpniecības nozarēs, un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai. Attiecībā uz atjaunojamo enerģiju paredzams, ka uzsvars uz atjaunojamo energoresursu un mazoglekļa ūdeņraža ražošanu, kā arī citi elektrifikācijas pasākumi, piemēram, transporta nozarē, palielinās atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas patēriņu, ciktāl papildu elektroenerģijas pieprasījumu apmierina papildu elektroenerģijas ražošana no atjaunojamiem energoresursiem. Turklāt ASAP aktā (“Accélération et simplification de l’action publique” – Publisko darbību paātrināšana un vienkāršošana) iekļauto administratīvo prasību atvieglošana atjaunojamo energoresursu investīciju izvēršanai var veicināt papildu atjaunojamās elektroenerģijas jaudas attīstību. Tāpēc paredzams, ka Francijas plāns palīdzēs sasniegt Savienības 2030. gadam izvirzītos enerģētikas un klimata mērķrādītājus un līdz 2050. gadam sasniegt ES klimatneitralitātes mērķi.

(28)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta e) apakšpunktā un V pielikuma 2.5. punktā, atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi, kas lielā mērā (A reitings) sekmē zaļo pārkārtošanos, tostarp bioloģisko daudzveidību, vai palīdz risināt no minētās pārkārtošanās izrietošās problēmas. Klimata mērķu sasniegšanai paredzētie pasākumi veido 46,0 % no plāna kopējā piešķīruma, kas aprēķināts saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 VI pielikumā izklāstīto metodiku. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 17. pantu atveseļošanas un noturības plāns atbilst informācijai, kas iekļauta nacionālajā enerģētikas un klimata plānā 2021.–2030. gadam.

(13)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktā un V pielikuma 2.2. punktā, gaidāms, ka atveseļošanas un noturības plāns palīdzēs efektīvi risināt ievērojamu to problēmu daļu (A reitings), kuras ir konstatētas attiecīgajos konkrētajai valstij adresētajos ieteikumos, ieskaitot to fiskālos aspektus, un ieteikumos, kas sniegti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, vai problēmas, kuras ir konstatētas citos atbilstīgos dokumentos, ko Komisija ir oficiāli pieņēmusi Eiropas pusgada kontekstā.

(7)Dalībvalstu atveseļošanas un noturības plānu īstenošana veidos koordinētus investīciju un reformu centienus visā Savienībā. Koordinēti un vienlaikus īstenojot šīs reformas un investīcijas, kā arī īstenojot pārrobežu projektus, šīm reformām un investīcijām būs savstarpēji pastiprinoša iedarbība un tās radīs pozitīvu blakusietekmi visā Savienībā. Tāpēc aptuveni vienu trešdaļu no Mehānisma ietekmes uz dalībvalstu izaugsmi un darbvietu radīšanu izraisīs blakusietekme no citām dalībvalstīm.

(2)Padome 2019. gada 9. jūlijā un 2020. gada 20. jūlijā adresēja Francijai ieteikumus Eiropas pusgada kontekstā. Jo īpaši Padome ieteica uzlabot publisko finanšu ilgtspēju, atbalstīt ekonomiku krīzes un tai sekojošās atveseļošanas laikā, kā arī uzlabot veselības aprūpes sistēmas noturību. Francija arī saņēma ieteikumus par integrāciju darba tirgū, lai nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas, īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātām grupām, lai risinātu prasmju trūkuma un neatbilstības problēmu un atbalstītu nodarbinātību krīzes laikā. Padome arī ieteica Francijai nodrošināt to pasākumu efektīvu īstenošanu, ar kuriem atbalsta uzņēmumu likviditāti, jo īpaši attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, lai ātrāk īstenotu rūpīgi izstrādātus publisko investīciju projektus un veicinātu privātās investīcijas, kas sekmētu ekonomikas atveseļošanos. Francijai tika ieteikts ieguldīt arī svarīgākajās nozarēs, piemēram, zaļajā un digitālajā pārkārtošanā. Jo īpaši saistībā ar zaļo pārkārtošanos Francijai tika ieteikts ieguldīt līdzekļus ilgtspējīgā transportā, atjaunojamos energoresursos, energotīklu starpsavienojumos un infrastruktūrā, kā arī tīrā un efektīvā enerģijas ražošanā un izmantošanā. Padome arī ieteica Francijai ieguldīt pētniecībā un inovācijā, vienlaikus uzlabojot valsts atbalsta shēmu efektivitāti. Visbeidzot, tā ieteica Francijai uzlabot uzņēmējdarbības vidi, vienkāršojot nodokļu sistēmu, samazinot administratīvo slogu, veicinot uzņēmumu izaugsmi un likvidējot šķēršļus konkurencei pakalpojumu jomā. Novērtējusi progresu šo konkrētai valstij adresēto ieteikumu īstenošanā atveseļošanas un noturības plāna iesniegšanas laikā, Komisija secina, ka ieteikums par uzņēmumu izaugsmes veicināšanu (konkrētai valstij adresēts ieteikums 2019.4.3) ir pilnībā īstenots. Ir panākts būtisks progress attiecībā uz ieteikumiem par nodokļu sistēmas vienkāršošanu, jo īpaši attiecībā uz ražošanas nodokļu samazināšanu (konkrētai valstij adresēts ieteikums 2019.4.1 un konkrētai valstij adresēts ieteikums 2020.4.3), par visu to pasākumu veikšanu, kas vajadzīgi, lai efektīvi vērstos pret pandēmiju, atbalstītu ekonomiku un tai sekojošo atveseļošanu (konkrētai valstij adresēts ieteikums 2020.1.1), par to, kā mazināt krīzes ietekmi uz nodarbinātību un sociālo jomu (konkrētai valstij adresēts ieteikums 2020.2.1) un par to pasākumu efektīvas īstenošanas nodrošināšanu, ar kuriem atbalsta uzņēmumu likviditāti, jo īpaši attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (konkrētai valstij adresēts ieteikums 2020.3.1).

EIROPAS KOMISIJA Briselē, 23.6.2021 COM(2021) 351 final PIELIKUMS

dokumentam Priekšlikums Padomes Īstenošanas lēmumam par Francijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu {SWD(2021) 173 final}



PIELIKUMS 1. IEDAĻA. ATVESEĻOŠANAS UN NOTURĪBAS PLĀNĀ PAREDZĒTĀS REFORMAS UN INVESTĪCIJAS 1.Reformu un investīciju apraksts A. KOMPONENTS NR. 1 Ēku renovācija Saskaņā ar savu nacionālo enerģētikas un klimata plānu un lai līdz 2030. gadam panāktu enerģijas patēriņa samazinājumu par 20 % (salīdzinājumā ar 2012. gadu, kas ir nacionālais mērķis 2030. gadam), Francijai līdz 2030. gadam ēku renovācijā katru gadu ir jāiegulda papildu 15 līdz 25 miljardi EUR, palielinot gan renovācijas tempu, gan intensitāti. Šis Francijas atveseļošanas un noturības plāna komponents attiecas uz investīcijām un reformām, kuru mērķis ir uzlabot visu veidu ēku energoefektivitāti: sabiedriskās un privātās ēkas, tostarp privātie un sociālie mājokļi, kā arī uzņēmumiem piederošas ēkas. Reformas, ar kurām tiek atbalstītas investīcijas, ir i) papildināt mājokļu politikas reformu, kas sākta ar 2018. gadā pieņemto “ELAN” likumu, lai palielinātu publisko izdevumu efektivitāti, pārskatot trīs esošās shēmas (APL, Pinel un PTZ ) un ii) pieņemot jaunu ēku siltumregulējumu (RE2020). Ieguldījumi šajā komponentā ir būtiski energoefektivitātes mērķa sasniegšanai, jo ēku fonds veido aptuveni 25 % no SEG emisijām Francijā un 45 % no enerģijas galapatēriņa. Šīs investīcijas un reformas palīdzēs īstenot konkrētai valstij adresētos ieteikumus, kas pēdējo divu gadu laikā adresēti Francijai, par vajadzību “koncentrēt ar investīcijām saistītu politiku [...] energoefektivitātes jomā” (3. KVAI, 2019) un “koncentrēt investīcijas uz zaļo [...] pārkārtošanos, jo īpaši [...] tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu” (3. KVAI, 2020). Paredzams, ka neviens pasākums šajā komponentā būtiski nekaitēs vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto pasākumu aprakstu un mazināšanas pasākumus saskaņā ar DNSH tehniskajiem norādījumiem (2021/C58/01). A.1. Neatmaksājamam finansiālajam atbalstam pieteikto reformu un investīciju apraksts 1. reforma (C1.R1): Mājokļu politika Pasākumam ir divi atsevišķi mērķi, ko īsteno divos posmos. APL aprēķināšanas kārtības pārskatīšana (“aides personnelles au logement”) — atbalsta summu aprēķina no 2021. gada 1. janvāra, pamatojoties uz saņēmējas mājsaimniecības kārtējiem ienākumiem, nevis uz priekšpēdējā gada ienākumiem. Šāda pārskatīšana ļauj sistēmai ātrāk pielāgoties saņēmēju ienākumu svārstībām, lai uzlabotu sociālo taisnīgumu. Turklāt atbalsta summu pārrēķina katru ceturksni, ļaujot pakāpeniski ņemt vērā nesenās ienākumu izmaiņas. Pinel shēma ir ienākuma nodokļa atlaides shēma īpašniekiem, kas iegulda jaunos vai rehabilitētos mājokļos, lai tos izīrētu. Lēmums būtu jāpieņem 2023. gadā, lai līdz 2024. gada beigām izbeigtu Pinel shēmu – Pinel shēma vēlāk tiktu aizstāta ar jauniem noteikumiem, lai veicinātu vidēja līmeņa mājokļus, ko finansē institucionālie ieguldītāji, nolūkā uzlabot tās ietekmi uz mājokļu piedāvājumu tur, kur vajadzības ir vislielākās, piemēram, samazinot stimulus jaunām celtnēm teritorijās, kurās mājokļu tirgus nav saspringts. To papildina ar izmaiņām veidā, kādā tiek izsniegti tā dēvētie nulles likmes aizdevumi (“PTZ”), jo īpaši pieteikuma iesniedzēju atbilstību novērtē, pamatojoties uz pašreizējiem ienākumiem, lai ierobežotu pašreizējo negaidīto papildu ietekmi.

2. reforma (C1.R2): Pārskatītais siltumregulējums RE2020 2022. gada 1. janvārī pārskatītais jauno ēku siltumregulējums aizstāj esošo ēku siltumregulējumu, kas stājās spēkā 2012. gadā. Galvenie mērķi, pārskatot siltumnoteikumus jaunām ēkām, ir šādi: ·enerģijas saliedētības uzlabošana un patērētās enerģijas dekarbonizācija: stingrāku robežvērtību ieviešana attiecībā uz i) mājokļa bioklimatiskajām vajadzībām (maksimālās robežvērtības samazināšana par 30 % salīdzinājumā ar spēkā esošajiem 2012. gada RT noteikumiem), ii) neatjaunojamo primārās enerģijas patēriņu un iii) SEG no enerģijas patēriņa (4 kg CO2/m² gadā vienģimenes mājām un 14 kg CO2/m² gadā kolektīviem mājokļiem līdz 2024. gadam un 6,5 kg pēc 2024. gada). ·Jaunas ēkas oglekļa ietekmes samazināšana: oglekļa emisiju ietekmē ņem vērā visu ēkas dzīves ciklu no tās būvniecības posma līdz nojaukšanai, kas veido 60-90 % no ēku oglekļa ietekmes 50 gadu laikā. Šādi apsvērumi veicinās oglekļneitrālāku būvmateriālu, piemēram, koksnes un biobāzētu būvmateriālu (t. i., tādu materiālu, kas uzglabā oglekli un ražošanas laikā emitē ļoti maz) izmantošanu. ·Jaunu ēku pielāgošana klimata pārmaiņām: jaunajā regulā RE2020 i) ēkas enerģijas vajadzību aprēķinā ņem vērā ēku dzesēšanu, ii) nodrošina vasaras komforta rādītāju, kas aprēķināts ēkas projektēšanas laikā, un iii) nosaka maksimālo augsto robežvērtību 1250 DH (degree-hour) un minimālo zemāko robežvērtību 350 DH, no kuras energoefektivitātes aprēķinā piemēro sankcijas. 1. ieguldījums (C1.I1): Privāto mājokļu, tostarp enerģijas sietu, energorenovācija Francijas Atveseļošanas un noturības plāns finansēs dotāciju shēmu MaPrimeRenov (MPR), kas tiks piešķirta īpašniekiem, lai palīdzētu finansēt izolācijas, apkures, ventilācijas vai energoaudita darbus vienģimenes mājai vai dzīvokļiem kolektīvajos mājokļos. Visa MPR, ko finansē no RRP, tiks paziņota īpašniekiem par atbilstīgiem renovācijas projektiem līdz 2022. gada beigām. Lai garantētu subsidēto darbu kvalitātes standartus, atjaunošanas darbus veic uzņēmumi ar RGE marķējumu (“atzīti kā vides garantijas devēji”). Piemaksas apmērs ir atkarīgs no atbilstīgajiem materiāliem, iekārtām un veiktajiem darbiem, nepārsniedzot maksimālo summu 20 000 EUR apmērā uz laiku, kas nepārsniedz 5 gadus. Kopš 2020. gada oktobra MPR ir pieejama visiem īpašniekiem neatkarīgi no viņu ienākumiem. Tomēr atbalsta intensitāte atšķiras atkarībā no mājsaimniecību ienākumiem (pieticīgām mājsaimniecībām atbalsts var sasniegt 90 % no aplēstā darbu apjoma). Turklāt MPR var sniegt labumu īpašniekiem, kas īrē savu dzīvokli/mājokli īrniekam. Ar dotāciju var atbalstīt arī darbus, ko veic kopēji kondomīni ar “MPR copropriétés”: tas ir vienreizējs atbalsts, ko maksā kopīpašnieku sindikātam, lai finansētu kopējos renovācijas darbus ar minimālo enerģijas ieguvumu 35 % apmērā. Uz visiem dzīvojamajiem rajoniem, kuros ir vismaz 75 % māju (t. i., ne uzņēmumiem), attiecas šī MPR, nepārsniedzot 3750 EUR par vienu mājokli. Prēmiju var piešķirt par kondominiskiem ar marķējumu “F” vai “G” (līdz 500 EUR par mājokli), kā arī par kondominiskiem, kas kvalificēti kā “nestabili” vai atrodas atjaunošanas stadijā esošajās pilsētu teritorijās (līdz 3000 EUR par mājokli). Atbalsta līmenis atšķiras atkarībā no renovācijas darbu radītajiem enerģijas ietaupījumiem. Lai atbalstītu visenergoietilpīgākos mājokļus 2019. gadā pieņemtā Enerģētikas un klimata likuma mērķu sasniegšanā, MPR piešķir papildu piemaksu īpašniekiem, kuri veic renovācijas darbus, lai atbrīvotu savu mājokli no enerģijas sietu statusa (marķējums F un G). Vēl viena prēmija tiks piešķirta īpašniekiem, kuri veic renovāciju, kas ļauj mājoklim sasniegt visefektīvāko marķējumu (A vai B). Šāda prēmija sasniedz 1500 EUR nabadzīgākajām mājsaimniecībām, 1000 EUR mājsaimniecībām ar vidējiem ienākumiem un 500 EUR turīgākajām mājsaimniecībām. Turklāt, lai stimulētu efektīvāku energoefektivitāti (t. i., ne tikai renovāciju “gestures”), pasākums nodrošina globāla renovācijas atbalsta izveidi ar nosacījumu, ka tiek sasniegti vismaz 55 % no enerģijas ietaupījuma: finansējuma apmērs ir no 3500 EUR līdz 7000 EUR mājsaimniecībām ar vidēju līdz augstu ienākumu līmeni. Kopumā privātos mājokļos veikto energorenovācijas darbu mērķis ir panākt vidēji vismaz 30 % no enerģijas ietaupījuma. 2. ieguldījums (C1.I2): Energorenovācija un sociālo mājokļu būtiska atjaunošana Šis pasākums paredz subsidēt sociālo mājokļu organizācijas ("biroji HLM – Habitation à Loyer Modéré ir biroji, kas atbild par mājokļiem ar zemiem ienākumiem) un vietējās pašvaldības, kas apsaimnieko sociālos mājokļus, lai atbalstītu ēku pilnīgu renovāciju. Mērķis ir sasniegt augstākos standartus, piemēram, BBC renovācijas marķējumu, un pakāpeniski likvidēt energosietus. Dotāciju piešķir ar nosacījumu, ka esošās shēmas (piemēram, écoPLS un CEE ), kuras var apvienot ar šo jauno atbalstu, nav pietiekamas, lai finansētu renovācijas darbības. Ar šo pasākumu ievieš arī rūpnieciskos risinājumus energoefektivitātes renovācijai sociālo mājokļu ēkās, lai panāktu nulles vai pozitīvu neto enerģijas patēriņu. Paredzams, ka pirmās darbības sāksies 2021. gada 2. ceturksnī, un finansējumu piešķirs valsts dienestiem reģionālā un vietējā līmenī, pamatojoties uz apsekojumu, kurā apzinātas vajadzības. Projektus atlasa, izsludinot uzaicinājumu iesniegt projektus 2020. gadā, vai izmantojot subsīdijas, ko pārvalda decentralizēti valsts dienesti vai pašvaldības. Paredzēts, ka darbības tiks veiktas 2021. un 2022. gadā un tiks pabeigtas līdz 2024. gada beigām.

3. ieguldījums (C1.I3): Sabiedrisko ēku siltumrenovācija Sabiedrisko ēku atjaunošanas darbiem ir jāatbilst dekrētam, kas pieņemts, piemērojot ELAN likuma 175. pantu , kurā noteikts, ka līdz 2030. gadam (salīdzinājumā ar 2010. gadu) energopatēriņš terciārajām ēkām jāsamazina par 40 %. Attiecībā uz valstij piederošajām sabiedriskajām ēkām tiek organizēti divu veidu uzaicinājumi iesniegt projektus: ·Vienu, kas attiecas uz augstākās izglītības un pētniecības ēkām un universitātēm un ko ir uzsākusi un pārrauga Augstākās izglītības, pētniecības un inovācijas ministrija; ·Vēl viena – visām citām ēkām, kas pieder valstij vai tās ekspluatantiem un ko palaiž un pārrauga galvenokārt DIE (Direction de l’Immobilier de l’Etat). Pirmie divi uzaicinājumi iesniegt projektus tika izsludināti 2020. gada rudenī, un 2020. gada decembrī tika atlasīti vairāk nekā 4 000 projektu. Attiecībā uz ēkām, kas pieder vietējām un reģionālajām pašvaldībām, ir ieviesti īpaši mehānismi: ·Attiecībā uz ēkām, kas pieder vai ko ekspluatē reģionālās iestādes (galvenokārt vidusskolas), “kredītu delegācijas” piešķir valsts, un reģioni ir atbildīgi par projektu atlasi; ·Attiecībā uz ēkām, kas pieder infrareģionālajām iestādēm (galvenokārt skolām un pamatskolām), investīciju dotācijas piešķir valsts. Projektus atlasa, pamatojoties uz diviem galvenajiem kritērijiem: termiņu (un ātru īstenošanu) un energoefektivitāti un ietekmi uz enerģijas patēriņu ar mērķi panākt vidēji vismaz 30 % enerģijas ietaupījumu. Attiecībā uz visām sabiedriskajām ēkām mērķis ir panākt, lai visi līgumi tiktu paziņoti līdz 2021. gada beigām un pabeigti līdz 2024. gada beigām. 4. ieguldījums (C1.I4): Ļoti mazo uzņēmumu (ĻMU) un mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) energorenovācija Šīs investīcijas ir daļa no plāna, ko valdība sāka 2020. gada jūnijā, lai atbalstītu ļoti mazos un vidējos uzņēmumus ekoloģiskajā pārejā. Lai atbalstītu ēku siltumrenovāciju, ar šo ieguldījumu ir ieviesti divi atbalsta mehānismi: galvenā atbalsta shēma ir nodokļu kredīts 30 % apmērā no attaisnoto darbību izmaksām (piemēram, jumtu, bēniņi, sienu izolācija; kolektīvs saules enerģijas ūdenssildītājs un siltumsūkņi ), nepārsniedzot 25 000 EUR vienam uzņēmumam. Šī shēma ir pieejama izdevumiem, kas radušies no 2020. gada 1. oktobra līdz 2021. gada 31. decembrim. Nodokļa kredītu iekasē no ienākuma nodokļa vai uzņēmumu ienākuma nodokļa, kas nodokļu maksātājam jāmaksā par kalendāro gadu, kurā radušies atbilstīgie izdevumi (t. i., 2020. vai 2021. gadā). Otrā atbalsta shēma finansē papildpasākumus, lai atbalstītu amatniekus, mazos tirgotājus un pašnodarbinātās personas viņu atjaunošanas darbos. Finansējumu ar tirdzniecības un amatniecības kameru (CMA) un tirdzniecības un rūpniecības kameru (CCI) starpniecību izmanto četros posmos: ·Informētības vairošana: šā pasākuma mērķis ir informēt uzņēmumu vadītājus par problēmām, kas saistītas ar ēku energorenovāciju saistībā ar ekoloģisko pārkārtošanos; šī darbība ietver valsts mēroga komunikācijas kampaņu un vietēja mēroga pasākumus sadarbībā ar vietējām iestādēm un profesionālajām organizācijām. ·Diagnoze: CMA vai CCI konsultants veic energoauditu, lai izstrādātu rīcības plānu renovācijas darbu uzsākšanai, pamatojoties uz katra uzņēmuma ekoloģisko briedumu. ·Īstenošana: eksperts palīdz īstenot rīcības plānu, sniedzot tehnisku un finansiālu palīdzību (piemēram, izveidojot lielos pieteikumus). ·Veicināšana: darbības, ko uzņēmumi veic ēku renovācijas jomā, popularizē dažādām auditorijām, piemēram, patērētājiem, uzņēmumiem un vietējām iestādēm. A.2. Atskaites punkti, mērķrādītāji, citi rādītāji un neatmaksājamā finansiālā atbalsta uzraudzības un īstenošanas grafiks

Kārtas numurs Pasākums Atskaites punkts / mērķrādītājs Vārds Kvalitatīvie rādītāji (atskaites punktiem) Kvantitatīvie rādītāji (mērķrādītājiem) Orientējošs pabeigšanas grafiks Katra atskaites punkta un mērķrādītāja apraksts Mērvienība Bāze Mērķis Ceturksnis Gads 1-1 C1.R1 Mājokļu politika Atskaites punkts APL (“aides personnelles au logement”) reforma Stāšanās spēkā 1. ceturksnis 2021 Stājas spēkā izmaiņas tiesību aktos, lai pārskatītu APL aprēķināšanas kārtību, lai atspoguļotu mājsaimniecību kārtējos ienākumus. 1-2 C1.R1 Mājokļu politika Atskaites punkts Pinel/PTZ shēmu reforma Stāšanās spēkā 1. ceturksnis 2023 Stājas spēkā tiesību aktu grozījumi Pinel nodokļu atlaidē, lai uzlabotu tās efektivitāti, ņemot vērā mājokļu piedāvājuma palielināšanos teritorijās, kurās tirgus ir saspringts, un tiesību aktu grozījumu pieņemšana un stāšanās spēkā PTZ shēmā. 1- 3 C1.R2 Pārskatītais siltumregulējums RE2020 Atskaites punkts Pārskatītais siltumregulējums RE2020 Stāšanās spēkā 1. ceturksnis 2022 Jaunajā RE2020 iekļauto tiesību aktu izmaiņu stāšanās spēkā, lai samazinātu SEG emisijas jaunās ēkās, uzlabotu jaunu ēku energoefektivitāti un pielāgotu jaunas ēkas klimata pārmaiņām. 1- 4 C1.I1 Privāto ēku energorenovācija Mērķrādītājs Validēto MPR skaits Skaits 0 400000 4. ceturksnis 2021 To mājsaimniecību skaits, kurām ir piešķirta MPR. 1- 5 C1.I1 Privāto ēku energorenovācija Mērķrādītājs Validēto MPR skaits Skaits 400000 700000 4. ceturksnis 2022 To mājsaimniecību skaits, kurām ir piešķirta MPR. 1- 6 C1.I2 Sociālo mājokļu energorenovācija Mērķrādītājs Mājokļu skaits sociālo mājokļu kategorijā, kas saņem atbalstu renovācijai Skaits 0 20 000 4. ceturksnis 2021 Mājokļu skaits sociālo mājokļu kategorijā, kas saņem dotāciju renovācijai, lai sasniegtu vidējo enerģijas ietaupījumu vismaz 30 % apmērā. 1- 7 C1.I2 Sociālo mājokļu energorenovācija Mērķrādītājs Mājokļu skaits sociālo mājokļu kategorijā, kas saņem atbalstu renovācijai Skaits 20000 40000 4. ceturksnis 2022 Mājokļu skaits sociālo mājokļu kategorijā, kas saņem dotāciju renovācijai, lai sasniegtu vidējo enerģijas ietaupījumu vismaz 30 % apmērā. 1- 8 C1.I3 Sabiedrisko ēku siltumrenovācija Mērķrādītājs Valstij piederošo publisko ēku atjaunošanas projektu skaits, par kuriem ir paziņots renovācijas darbu līgums Projektu skaits 0 2900 4. ceturksnis 2021 Tādu valstij piederošu publisko objektu renovācijas projektu skaits, par kuriem ir paziņots vismaz viens renovācijas būvdarbu līgums, ar mērķi panākt vidēji vismaz 30 % enerģijas ietaupījumu. 1- 9 C1.I3 Sabiedrisko ēku siltumrenovācija Mērķrādītājs To vietējo un reģionālo pašvaldību (VRP) publisko ēku skaits, par kurām saņemts valsts vai reģionālās padomes paziņojums par atbalstu energorenovācijas darbiem Subsidēto ēku skaits 0 1954 2. ceturksnis 2022 To vietējo un reģionālo pašvaldību (VRP, tostarp pašvaldību un pašvaldību grupu) īpašumā esošo publisko ēku skaits, par kurām saņemts valsts vai reģionālās padomes paziņojums par subsīdijām energorenovācijas darbiem, vidēji sasniedzot vismaz 30 % no enerģijas ietaupījuma. 1- 10 C1.I3 Sabiedrisko ēku energorenovācija Mērķrādītājs Valstij piederošo sabiedrisko ēku stāvu m² skaits, ja energorenovācijas darbi ir pabeigti Kvadrātmetru skaits (miljonos) 0 20 4. ceturksnis 2023 Valstij piederošo sabiedrisko ēku stāvu m² skaits, ja energorenovācijas darbi ir pabeigti, ar mērķi panākt vidēji vismaz 30 % enerģijas ietaupījumu. 1- 11 C1.I3 Sabiedrisko ēku energorenovācija Mērķrādītājs Valstij piederošo sabiedrisko ēku stāvu m² skaits, ja energorenovācijas darbi ir pabeigti Kvadrātmetru skaits (miljonos) 20 28,75 4. ceturksnis 2024 Valstij piederošo sabiedrisko ēku stāvu m² skaits, ja energorenovācijas darbi ir pabeigti, ar mērķi panākt vidēji vismaz 30 % enerģijas ietaupījumu. 1- 12 C1.I3 Sabiedrisko ēku siltumrenovācija Mērķrādītājs Skolu, koledžu vai vidusskolu skaits, kurās pabeigti energorenovācijas darbi Skaits 0 681 4. ceturksnis 2024 Skolu, koledžu vai vidusskolu skaits, kurās pabeigti energorenovācijas darbi, ar mērķi panākt vidēji vismaz 30 % enerģijas ietaupījumu. 1- 13 C1.I4 ĻMU un MVU energorenovācija Mērķrādītājs To uzņēmumu skaits, kuri gūst labumu no nodokļu kredīta un dotāciju shēmām Skaits 0 5000 4. ceturksnis 2023 To uzņēmumu skaits, kas gūst labumu no nodokļu kredīta par energorenovāciju ĻMU un MVU ēkās, kuras izmanto terciārās izmantošanas nolūkos, un/vai atbalsts no tirdzniecības un amatniecības kamerām (CMA) un tirdzniecības un rūpniecības kamerām (CCI). B. KOMPONENTS NR. 2 Ekoloģija un bioloģiskā daudzveidība Francijai ir vajadzīgi ievērojami ieguldījumi, lai turpmākajos gados sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus, jo īpaši bioloģiskās daudzveidības, ūdens kvalitātes un aprites ekonomikas jomā. Tiesiskais regulējums kopumā ir ieviests, lai pārietu uz zaļāku un noturīgāku ekonomiku, taču Francijai tas ir jāīsteno, jo īpaši atbalstot ieguldījumus, kas uzlabo bioloģisko daudzveidību, samazina augsnes piesārņojumu un mākslīgumu, uzlabo materiālu un resursu reciklēšanu un atkārtotu izmantošanu. Šajā kontekstā Francijas atveseļošanas un noturības plāna šā 2. komponenta ietvaros plānoto investīciju mērķis ir samazināt pašreizējo ražošanas un patēriņa modeļu ekoloģisko ietekmi, saglabājot bioloģisko daudzveidību, dekarbonizējot rūpnieciskās ražošanas procesus, attīstot aprites ekonomiku un paātrinot lauksaimniecības pārkārtošanu. Šādas investīcijas tiek atbalstītas ar reformu “Klimata un noturības likums”, kura pamatā ir Klimata konvencija un kuras mērķis ir veicināt SEG emisiju samazināšanas mērķa sasniegšanu 2030. gadam. Turklāt 2020. gadā pieņemtie dekrēti, ar kuriem īsteno aprites ekonomikas likumu, stājas spēkā 2022. gadā. Šis komponents galvenokārt ir saistīts ar ieteikumu (3. KVAI, 2020. gads) par ieguldījumu koncentrēšanu uz zaļo pārkārtošanos un mazākā mērā ar ieteikumu (3. KVAI, 2019) par energoefektivitāti. Šis komponents veicina vides saglabāšanu un pielāgošanos klimata pārmaiņām, tādējādi stiprinot ekoloģisko, sociālo un ekonomisko noturību. Paredzams, ka neviens pasākums šajā komponentā būtiski nekaitēs vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto pasākumu aprakstu un mazināšanas pasākumus saskaņā ar DNSH tehniskajiem norādījumiem (2021/C58/01). B.1. Neatmaksājamam finansiālajam atbalstam pieteikto reformu un investīciju apraksts 1. reforma (C2.R1): Klimata & noturības likums Klimata un noturības likums tiek izsludināts līdz 2022. gada sākumam. Daži pasākumi, kas ir tieši piemērojami, stājas spēkā tūlīt pēc izsludināšanas, savukārt citi pasākumi likumdevēja noteiktā termiņā stāsies spēkā atliktā veidā. Pamatojoties uz iedzīvotāju klimata konvencijas priekšlikumiem, likumā paredz klimata un vides pasākumus, kas palīdzēs sasniegt 2030. gadam izvirzīto SEG emisiju samazināšanas mērķi. Paredzams, ka likums palīdzēs sasniegt pusi līdz divas trešdaļas no apjoma, kas jāsasniedz starp emisijām 2019. gadā un mērķi 2030. gadam, jo tiek lēsts, ka kopējais CO2 ekvivalenta samazinājums būs no 56 līdz 74 miljoniem tonnu. Likumā ir ietverti šādi seši elementi, kas aptver visu ekonomikas jomu: ·“Patērēšana”: likums ietver pasākumus, kuru mērķis ir mainīt patēriņa modeļus, sniedzot informāciju un ieviešot produktus un pakalpojumus, kas rada mazāk oglekļa dioksīda, un stimulēt pārmērīga patēriņa samazināšanu, izmantojot reklāmu. ·“Ražošana un apstrāde”: likums ietver pasākumus, lai atbalstītu rūpniecības un enerģijas ražošanas modeļu pāreju uz mazoglekļa risinājumiem, stiprinātu ekosistēmu aizsardzību, labāk uzraugot rūpnieciskās darbības, un paredzētu izmaiņas darba kārtībā. ·“Pārvietošanās”: likums ietver pasākumus visu transporta veidu radīto emisiju samazināšanai, stimulējot un finansiāli atbalstot attiecīgās nozares, kā arī nosakot stabilu tiesisko regulējumu. ·“Dzīvošana”: likums ietver pasākumus, lai mainītu pilsētplānošanas veidu un mainītu pilsētas dzīves stilu. Tajā ietver pasākumus, lai paātrinātu termisko sietu renovāciju, kā arī pasākumus augsnes mākslošanas ātruma samazināšanai uz pusi. ·“Barošana”: likums ietver pasākumus, kas atbalsta lauksaimniecības ekoloģizāciju un jaunu ēšanas paradumu un lauksaimniecības prakses attīstību, lai samazinātu tās ietekmi uz SEG emisijām. ·“Vides aizsardzības stiprināšana tiesā”: likumā ir iekļauti pasākumi, lai stingrāk un efektīvāk novērstu videi nodarīto kaitējumu un sodītu par to. 2025. gadā stājas spēkā īstenošanas dekrēts, lai radītu mazemisiju zonas aglomerācijās, kurās ir vairāk nekā 150 000 iedzīvotāju , aizliedzot piekļuvi transportlīdzekļiem ar 3., 4. un 5. kategorijas uzlīmēm , tādējādi uzlabojot gaisa kvalitāti pilsētās un veicinot SEG emisiju samazināšanu.

2. reforma (C2.R2): Aprites ekonomikas likums 2020. gada 10. februārī pieņemtais likums atkritumu apsaimniekošanas un aprites ekonomikas veicināšanai ir vērsts uz to, lai mainītu modeli, ar kuru definē jaunu ekonomikas sistēmu, kas atvieglo novērtēšanu, nevis atkritumu apglabāšanu, un radīt nosacījumus gandrīz 100 % pārstrādājamu atkritumu savākšanai. Reforma attiecas uz tādu īstenošanas aktu (“decrees”) pieņemšanu, kas izriet no 2020. gada likuma, kurš stājas spēkā 2022. gadā: ·Dekrēts, ar ko izveido ražotāja paplašinātas atbildības shēmu attiecībā uz būvniecības un būvdarbu materiālu atkritumiem; ·Dekrēts, ar ko nosaka minimālo līmeni reciklētu izejvielu iekļaušanai konkrētos produktos pirms atļaujas laišanai tirgū, lai palielinātu otrreizējo pārstrādi un sasniegtu likumā noteiktos mērķus (61. pants); ·Dekrēts par katru gadu tirgū laižamo atkārtoti izmantoto iepakojumu īpatsvaru, lai palielinātu atkārtoti izmantotā iepakojuma īpatsvaru tirgū salīdzinājumā ar vienreizlietojamiem iepakojumiem un tādējādi ierobežotu atkritumu daudzumu (Likuma 67. pants). 1. ieguldījums (C2.I1): Rūpniecības dekarbonizācija Šā ieguldījuma mērķis ir veicināt rūpniecības nozares dekarbonizāciju, kas Francijā rada aptuveni 21 % no SEG emisijām. Atveseļošanas un noturības mehānismu izmanto, lai samazinātu rūpniecības uzņēmumu (tostarp energoietilpīgo nozaru) enerģijas patēriņu un/vai veiktu ieguldījumus, kuru mērķis ir samazināt SEG emisijas. Līdzekļus piešķir divos veidos: ·Dotācijas piešķir pēc uzaicinājumiem iesniegt projektus, ko organizē ADEME (ekoloģiskās pārejas aģentūra), lielākiem projektiem, kuru ieguldījums pārsniedz 3 000 000 EUR. Šie projekti aptver vai nu ieguldījumus energoefektivitātē, vai ieguldījumus rūpniecības procesu uzlabošanā, lai samazinātu SEG emisijas. Starp šiem diviem projektu veidiem nav iepriekš noteikta finansējuma, jo atlasi veic saskaņā ar dažādiem kritērijiem, tostarp attiecībā uz SEG emisiju rādītājiem salīdzinājumā ar pieprasīto atbalstu. ·Šos uzaicinājumus iesniegt projektus papildina vienas pieturas atbalsts, ko valsts aģentūra ASP (“Agence de Services et de Paiement”) izplata mazākiem un standartizētākiem energoefektivitātes uzlabošanas projektiem (ar ieguldījumu summu, kas mazāka par 3 000 000 EUR ), pamatojoties uz dekrētā noteikto atbilstīgo iekārtu sarakstu. Darba uzdevums turpmākajiem uzaicinājumiem iesniegt projektus paredz, ka ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) iekārtās veiktie ieguldījumi ļauj samazināt CO2 emisijas zem ETS direktīvā noteiktā etalona tādā veidā, kas nodrošina, ka pasākums atbilst Regulas (ES) 2021/241 principam “nenodari būtisku kaitējumu”. 2. ieguldījums (C2.I2): Pilsētu sablīvēšanās: ilgtspējīga būvniecība Šā pasākuma mērķis ir palīdzēt pašvaldībām palielināt mājokļu blīvumu apgabalos, kurus skar mājokļu trūkums. Atbalsts blīviem mājokļiem palīdz ierobežot pilsētu izplešanos un saglabāt bioloģisko daudzveidību un lauksaimniecības zemi. Turklāt šīm darbībām piemēro jauno siltumregulējumu RE2020 (sk. šā komponenta 2. reformu), kuras mērķis ir samazināt jaunu ēku radīto oglekļa emisiju ietekmi un palielināt to energoefektivitāti. Vienotas likmes atbalstu piešķir pašvaldību iestādēm, ja ir izpildīti vairāki nosacījumi: i) atbilstība saistībām, kas noteiktas 2000. gada “Solidaritātes un pilsētu atjaunošanas likumā” un saskaņā ar kurām sociālajiem mājokļiem jāveido 20 % no dzīvojamā fonda; ii) būvniecības programmā jāiekļauj vismaz divi mājokļi, kas pārsniedz noteiktus blīvuma robežlielumus un uz kuriem attiecas iepriekšēja pilsētas atļauja. Blīvuma robežvērtības, kas izteiktas kvadrātmetros uz zemes platības kvadrātmetru, izriet no šķērsanalīzes, kurā apvienoti iedzīvotāju skaita kritēriji (lielums un blīvums pašvaldībā vai pašvaldību grupā) un dzīvojamā fonda tipoloģija (piemēram, apbūvētais blīvums, vakances, sociālo mājokļu un otro mājokļu īpatsvars un vidējais mājsaimniecības lielums). 3. ieguldījums (C2.I3): Pilsētu sablīvēšanās: degradētās teritorijas

Šā pasākuma mērķis ir rehabilitēt un pārstrādāt degradētas teritorijas un atkritumzemes, kas ir nozīmīgs zemes avots, lai līdz 2050. gadam veicinātu Francijas valdības noteikto nulles neto mākslošanas trajektoriju ar mērķi kontrolēt pilsētu izplešanos un atbalstīt pilsētu atdzimšanu un līdz ar to ierobežot dabas teritoriju patēriņu. “Degradēto teritoriju fonda” labuma guvējiem jābūt teritorijas īpašniekiem: tās var būt pašvaldības, pašvaldību izraudzītas vietējās publiskās iestādes, valsts publiskie uzņēmumi, tādi publiskie vietējie uzņēmumi kā SEM (“sociétés d’économie mixte”), sociālie īpašnieki vai privāti uzņēmumi ar kompetentās iestādes piekrišanu pilsētplānošanas jomā. Projektus atlasa valsts, izmantojot reģionālus uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus ar tehnisko dienestu palīdzību (gan valsts, gan reģionālā līmenī). Pēc atlases valsts un saņēmējs paraksta dotācijas nolīgumu. Degradēto teritoriju fonds var atbalstīt divas projektu kategorijas: ·Degradēto teritoriju pārstrāde: rūpnieciskas (bez attīrīšanas darbībām), komerciālas, administratīvas degradētas teritorijas, vecas degradētas vietas pilsētu atjaunošanas vai ražošanas darbību pārvietošanas ietvaros; ·Urbanizētas zemes pārstrāde: vecu bloku pārkvalificēšana mājokļiem un tirdzniecībai, ekonomisko zonu atdzīvināšana vai pārveidošana pie ieejas pilsētās, dzīvojamo rajonu atjaunošana vai dažādošana, veikalu renovācija. Turklāt finansējumu atvēl zināšanu par zemi izstrādei, lai atbalstītu vietējās iestādes atkritumu poligonu inventarizācijā un otrreizējās pārstrādes darbību īstenošanā. 4. ieguldījums (C2.I4): Bioloģiskā daudzveidība Šā pasākuma mērķis ir atbalstīt vietējās iestādes, apvienības un citas dabas teritoriju pārvaldības iestādes, lai tās varētu ieguldīt bioloģiskās daudzveidības aizsardzības un atjaunošanas projektos, kuros ekosistēmas ir apdraudētas. Francijas Atveseļošanas un noturības plāns finansē divu veidu pasākumus: ·Ekoloģisko atjaunošanu atbalsta ar četru veidu ieguldījumiem: oSešas ūdens aģentūras īsteno projektus, kuru mērķis ir saglabāt ūdens resursus, atjaunot bioloģisko daudzveidību un ūdens vides ekoloģisko nepārtrauktību, kā arī uzturēt ekosistēmas; līdzekļus piešķir, izmantojot uzaicinājumus iesniegt projektus vai vienas pieturas aģentūras loģiku, Aģentūras Direktoru padomes apstiprinātā sistēmā un piemērojot nolīgumu, kas parakstīts ar Ekoloģiskās pārkārtošanās ministriju. oEkoloģiskā nepārtrauktība attiecībā uz zivīm (zivju kāpnēm) Reinas upes Rhinau un Marckolsheim aizsprostos. Šis ieguldījums ir inženierijas un infrastruktūras projekts, ko īsteno partnerībā ar EDF (“Electricité de France”, Francijas elektroenerģijas vēsturisko operatoru), vietējām iestādēm, valsts ekspertiem, Reinas-Māsas ūdens aģentūru un Francijas Bioloģiskās daudzveidības biroju. Tas ir sadarbības projekts ar valstīm, kas robežojas ar Reinu. oFrancijas Bioloģiskās daudzveidības birojs (OFB) pārvalda vairāku veidu projektus: bioloģiskās daudzveidības atlants pašvaldību līmenī, pasākumi bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai un atjaunošanai, ko īsteno projektu vadītāji, kuri atlasīti pēc uzaicinājumiem iesniegt piedāvājumus. oValsts eksperimentāli veic ekoloģiskās atjaunošanas pasākumus Francijas metropolē un DOM (“Départements d’Outre Mer”). Projektus atlasa, izmantojot uzaicinājumus iesniegt projektus vai vienas pieturas aģentūras loģiku Ekoloģiskās pārejas ministrijas noteiktajā sistēmā. ·Atbalsts aizsargājamām teritorijām: oValsts eksperimentāli veic pasākumus aizsargājamām teritorijām Francijas metropolē un DOM. Projektus atlasa, izmantojot uzaicinājumus iesniegt projektus vai vienas pieturas aģentūras loģiku Ekoloģiskās pārejas ministrijas noteiktajā sistēmā. oFrancijas Bioloģiskās daudzveidības birojs (OFB) atbalsta aizsargājamās teritorijas dabas parkos. oFrancijas 11 nacionālie parki investē dabas, kultūras un ainavu mantojuma saglabāšanā, zināšanu attīstībā par bioloģisko daudzveidību un izglītībā par vidi un ilgtspējīgu attīstību. 2021. un 2022. gadā projektus ekoloģiskās atjaunošanas un aizsargājamo teritoriju jomā apzina, izmantojot operatoru (piemēram, ūdens aģentūru, OFC utt.) rīkotus uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus, un pirmās saistības sākas pirms 2021. gada 31. decembra. Vismaz 700 projektus saskaņā ar šo komponentu pabeidz līdz 2023. gada 31. decembrim.

5. ieguldījums (C2.I5): Seismisko risku novēršana aizjūras departamentos (Antiļas) Šā pasākuma mērķis ir veikt pret zemestrīcēm izturīgus nostiprināšanas darbus prioritārajās sabiedriskajās ēkās “Antiļās” (piemēram, Martinikā un Gvadelupā), ņemot vērā arī noturību pret cikloniem. Mērķauditorija ir trīs veidu sabiedriskās ēkas: ·Krīzes pārvarēšanas ēkas, prefektūras un apakšprefektūras; ·Prioritārās slimnīcas; ·Skolas, vidusskolas un koledžas. Ēku atlasi veic valsts pēc pieteikuma dokumentu iesniegšanas līdz 2020. gada 31. decembrim. Juridiskās saistības pabeidz līdz 2021. gada 31. decembrim, un darbus sāk līdz 2023. gada 31. decembrim attiecībā uz vismaz 15 ēkām. 6. ieguldījums (C2.I6): Droši ūdens tīkli Šā pasākuma mērķis ir līdz 2022. gada 31. decembrim Francijā atjaunot un atjaunot 450 km tīklu, tostarp DOM. Ar šo pasākumu finansē šādus trīs apakšpasākumus (pirmie divi pasākumi notiek Francijas metropolē, bet pēdējais attiecas tikai uz DOM): ·Ūdensapgādes aģentūras atbalsta investīcijas tīra ūdens un sanitārijas sadales tīklu modernizācijā. Tās arī iegulda notekūdeņu attīrīšanas iekārtu modernizācijā un lietusūdens izvadīšanas atvienošanā no tīkliem. ·Investīcijas vairāk nekā 35 000 tonnu notekūdeņu dūņu dezinficēšanā, lai nodrošinātu to izplatīšanos. ·Prioritāras investīcijas ūdens un sanitārijas tīklu uzlabošanai saskaņā ar DOM Ūdens rīcības plānu. Pirmajiem diviem apakšpasākumiem projektus atlasa sešas ūdens aģentūras, vai nu izmantojot īpašus uzaicinājumus iesniegt projektus, vai saskaņā ar vienas pieturas aģentūras loģiku Aģentūras valdes apstiprinātā satvarā. Aģentūras ir atbildīgas arī par projektu operatīvo īstenošanu. Vietējām iestādēm, kuras saskaras ar neiespējamību izplatīt dūņas no notekūdeņu attīrīšanas iekārtām, ir jāvēršas Aģentūrā, no kuras tās ir atkarīgas, lai saņemtu palīdzību un finansiālo atbalstu. Aizjūras departamentā piešķīrumu sadala starp Vides, plānošanas un mājokļu valsts direktorātiem (jo īpaši Gvadelupā un Martinikā veiktajiem sagatavošanās pētījumiem un tehnisko palīdzību) un Francijas Bioloģiskās daudzveidības biroju (OFB), kas atbild par DOM Ūdens rīcības plāna finansēšanu. Projektus atlasa saskaņā ar šo plānu. 7. ieguldījums (C2.I7): Šķirošanas centru modernizācija Atkritumu šķirošana un pārstrāde ir 2015. gadā pieņemtā Enerģētikas pārkārtošanas un zaļās izaugsmes likuma (LTECV) galvenais mērķis, kura mērķis ir līdz 2025. gadam poligonos apglabājamo atkritumu daudzumu samazināt par 50 %. Šis pasākums risina problēmas, kas saistītas ar visu veidu atkritumu šķirošanu un pārstrādi, jo īpaši sadzīves atkritumiem, kā arī slimnīcu atkritumiem. Ieguldījumu atbalstu piešķir:

•Atbalsts atkritumu pārstrādei, sniedzot ieguldījumu atbalstu vietējām iestādēm vai jebkurai sabiedrībai pieejamai iestādei, lai modernizētu šķirošanas centrus (publiskos un privātos) un ieviestu selektīvas šķirošanas iekārtas sabiedriskās vietās; •Iekārtu iegādi, lai paātrinātu bioloģisko atkritumu un sadzīves atkritumu šķirošanu to rašanās vietā, savākšanu un valorizāciju (piemēram, atjaunojamā biogāzē vai kvalitatīvos mēslošanas līdzekļos), vienlaikus nodrošinot, ka tas neveicina mehāniski bioloģiskās apstrādes iekārtas; •Infekciozā riska atkritumu apstrādes uzlabošana slimnīcās, pateicoties trivialiseriem. Šo pasākumu īsteno , izmantojot uzaicinājumus iesniegt projektus vai finansēšanas logu, ko izveidojusi ADEME (Ekoloģiskās pārkārtošanās aģentūra). Mērķis ir līdz 2026. gadam modernizēt 32 šķirošanas centrus. Citi ieguldījumi bioatkritumos/mājsaimniecības atkritumos un slimnīcu atkritumu apstrādē vēl nav izteikti skaitļos. Ieguldījumi tiks veikti 2021. un 2022. gadā un tiks pabeigti līdz 2024. gada beigām. 8. ieguldījums (C2.I8): Reciklēšana un atkārtota izmantošana Šim pasākumam ir šādi trīs mērķi: i) atbalstīt plastmasas (jo īpaši vienreizlietojamo) izmantošanas samazināšanu, ii) veicināt reciklētas plastmasas iekļaušanu un iii) paātrināt (plastmasas) remonta un atkārtotas izmantošanas izstrādi saskaņā ar 2020. gadā pieņemto Likumu par cīņu pret atkritumiem aprites ekonomikā. Atbalstu piešķir divu veidu intervencēm: ·Atbalsts plastmasas vai neplastmasas izstrādājumu atkārtotai izmantošanai vai labošanai un pasākumi plastmasas iepakojuma samazināšanai: oPārstrādes iekārtu (“recycleries”) attīstība un modernizācija; oAtbalstīt uzņēmumus, lai aizstātu plastmasas iepakojumus (tostarp pašu iepakojuma nozari); oAtkārtoti lietojamu un pārstrādājamu iepakojuma risinājumu industrializācija; oAlternatīvu risinājumu iegāde plastmasas izmantošanai (jo īpaši vienreizējai lietošanai) vai pielāgošanai to lietošanai (mazgāšanas aprīkojums, ražošanas rīku pielāgošana), piemēram, kolektīvajā ēdināšanā; oEksperimentāli eksperimenti ar vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem alternatīviem risinājumiem. ·Atbalsts plastmasas reciklēšanai: oPētījumus un priekšizpēti pārstrādātas plastmasas sagatavošanai, reciklēšanai vai iestrādāšanai, jo īpaši uzņēmumiem, kas to vēl nav integrējuši; oInvestīcijas uzņēmumu iekārtu pielāgošanā, lai sagatavotu, pārstrādātu vai integrētu savā procesā vairāk reciklētu plastmasu; oAtbalsts pārstrādātu plastmasas materiālu piegādei, izmantojot tiešu finansējumu plastmasas pārstrādes uzņēmumiem, lai atbalstītu pieprasījumu. Atbalstu pārvalda ekoloģiskās pārkārtošanās aģentūra (ADEME), izmantojot “aprites ekonomikas fondu” un “Rūpniecības dekarbonizācijas fondu”, pasākumiem, kas saistīti ar atbalstu pārstrādātas plastmasas iekļaušanai uzņēmumu procesos, un atbalstītos projektus atlasa, izmantojot uzaicinājumus iesniegt projektus vai attiecīgo ADEME finansēšanas logu. Pasākums ļauj izvairīties no kopumā 275 000 tonnu plastmasas ražošanas.

Šos ieguldījumus uzņemas līdz 2022. gada 31. decembrim, un tos pabeidz līdz 2024. gada 31. decembrim. 9. ieguldījums (C2.I9): Augu proteīna plāns Šis pasākums ir daļa no vispārējā plāna par augu proteīniem, kura mērķis ir samazināt lauksaimniecības atkarību no tādām izejvielām kā dzīvnieku barība un slāpekļa mēslošanas līdzekļi. Tā sniedz ieguldījumu atbalstu lauku saimniecībām un pakārtotām struktūrām, jo īpaši, lai stiprinātu un veicinātu jaunas lauksaimniecības piegādes ķēdes, kas paredzētas augu izcelsmes proteīniem. Ar šo pasākumu sniedz ieguldījumu atbalstu: ·aprīkojumam proteīnu bagātīgi saturošu laukaugu saimniecībās; ·augu izcelsmes proteīnu piegādes ķēdes pārstrukturēšana, tostarp ieguldījumi augu proteīna savākšanas un pārstrādes uzņēmumos (piemēram, silosos, glabāšanas vienībās, sēklu presēšanas vienībās, lucernas žāvētājos un optiskos trīsriteņos). 2021. gada janvārī FranceAgriMer, valsts iestāde, kas atbild par lauksaimniecības un zivsaimniecības nozarēm, izsludināja pirmos projektu konkursus. Līdz 2022. gada 31. decembrim pēdējās finanšu saistības uzņemas vismaz 1200 projektiem. 10. ieguldījums (C2.I10): Meži Francijas meža koksnes nozare ļauj kompensēt aptuveni 20 % Francijas CO2 emisiju, uzglabājot oglekli mežos, koksnes produktos un aizstājot fosilo kurināmo un energoietilpīgākus materiālus. Tomēr klimata pārmaiņas ietekmē Francijas mežaudzes, kas ir noplicinātas vai ir jutīgas pret kaitēkļiem, sausumu un ugunsgrēkiem. Lai saglabātu mežu daudzveidīgos vides pakalpojumus, nodrošinātu to daudzveidību un ilgtspējību un garantētu piegādes Francijas uz koksnes resursiem balstītai rūpniecībai, šā pasākuma mērķis ir mobilizēt finansējumu publiskiem un privātiem meža īpašniekiem, lai tie varētu veikt dinamisku un ilgtspējīgu meža apsaimniekošanu. Ir aptverti trīs intervences veidi: ·Zemas ekonomiskās un vides kvalitātes mežu platību uzlabošana; ·To mežu atjaunošana, kurus nopietni ietekmējuši vai iznīcinājuši mizgrauži Austrumfrancijā (galvenokārt Lielbritānijas un Burgoņas-Franškontē reģionos); ·Tādu mežaudžu pielāgošana, kuras ir neaizsargātas pret klimata pārmaiņu ietekmi. Pasākuma mērķis ir līdz 2023. gada 1. ceturkšņa beigām aptvert vismaz 30000 ha. Kopš 2021. gada 19. februāra var iesniegt atbalsta pieteikumus. Maksājumus veic līdz 2024. gada 31. decembrim. B.2. Atskaites punkti, mērķrādītāji, citi rādītāji un neatmaksājamā finansiālā atbalsta uzraudzības un īstenošanas grafiks



Kārtas numurs Pasākums Atskaites punkts / mērķrādītājs Vārds Kvalitatīvais rādītājs (atskaites punktiem) Kvantitatīvais rādītājs (mērķrādītajam) Laiks Katra atskaites punkta un mērķrādītāja apraksts Vienība Bāze Mērķis Ceturksnis Gads 2-1 C2.R1 Klimata & noturības likums Atskaites punkts Klimata & noturības likums Likuma izsludināšana un tieši piemērojamu noteikumu stāšanās spēkā 2. ceturksnis 2022 Likuma izsludināšana un šo tiesību normu stāšanās spēkā tiesību aktos, kas ir tieši piemērojami, lai tiesību aktos transponētu vairākus Pilsoņu klimata konvencijas ieteikumus par šādiem sešiem tematiem: patērēšana, ražošana un kopšana; darbs, pārvietošana, dzīvošana, barošana un vides tiesiskās aizsardzības stiprināšana. 2-2 C2.R1 Klimata & noturības likums Atskaites punkts Klimata & noturības likums – īstenošanas akts Stāšanās spēkā 4. ceturksnis 2025 Stājas spēkā dekrēts, ar ko izveido zonas ar zemu SEG emisiju līmeni pilsētās, kurās ir vairāk nekā 150 000 iedzīvotāju. 2-3 C2.R2 Aprites ekonomikas likums Atskaites punkts Dekrēti, ar ko īsteno Atkritumu un aprites ekonomikas apkarošanas likumu Stāšanās spēkā 1. ceturksnis 2022 Stājas spēkā šādi dekrēti un lēmumi: Lēmums par celtniecības atkritumu un celtniecības materiālu nozares izveidi 2022. gada 1. janvārī Dekrēts par reciklētu izejvielu minimālo iekļaušanas līmeni (AGEC likuma 61. pants) Dekrēts par tirgū laižamā atkārtoti izmantotā iepakojuma proporciju (AGEC likuma 67. pants) 2-4 C2.I1 Rūpniecības dekarbonizācija Mērķrādītājs Siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas novēršana MtCO2eq (miljoni tonnu CO2 ekvivalenta) 0 3,5 2. ceturksnis 2021 Novērstās SEG emisijas visā projekta darbības laikā, kas aprēķinātas, salīdzinot situāciju “pirms ieguldījuma” un ko operators noteicis atbildē uz uzaicinājumu uz konkursu, ar mērķi, ka ieguldījumi, kas veikti ETS iekārtās, ļauj samazināt CO2 emisijas zem etalona, kas iekļauts ETS direktīvā. 2-5 C2.I1 Rūpniecības dekarbonizācija Mērķrādītājs Siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas novēršana MtCO2eq (miljoni tonnu CO2 ekvivalenta) 3,5 5 4. ceturksnis 2022 Novērstās SEG emisijas visā projekta darbības laikā, kas aprēķinātas, salīdzinot situāciju “pirms ieguldījuma” un ko operators noteicis atbildē uz uzaicinājumu uz konkursu, ar mērķi, ka ieguldījumi, kas veikti ETS iekārtās, ļauj samazināt CO2 emisijas zem etalona, kas iekļauts ETS direktīvā. 2-6 C2.I2 Pilsētu sablīvēšanās: ilgtspējīga būvniecība Mērķrādītājs To pašvaldību skaits, kuras saņem atbalstu Skaits 0 1200 4. ceturksnis 2021 To pašvaldību skaits, kas saņem atbalstu ilgtspējīgai būvniecībai pilsētu sastrēgumos. 2-7 C2.I3 Pilsētu sablīvēšanās: degradētās teritorijas Mērķrādītājs To projektu skaits, par kuriem ir parakstīta dotācija atkritumu apsaimniekošanas zemes vai urbanizētās teritorijas pārstrādei Skaits 0 90 1. ceturksnis 2022 Projektu skaits, par kuriem ir parakstīts dotācijas nolīgums, vai nu par atkritumu apsaimniekošanas zemes pārstrādi, vai par urbanizētas zemes otrreizēju pārstrādi. 2-8 C2.I3 Pilsētu sablīvēšanās: degradētās teritorijas Mērķrādītājs To projektu skaits, par kuriem ir parakstīta dotācija atkritumu apsaimniekošanas zemes vai urbanizētās teritorijas pārstrādei Skaits 90 200 1. ceturksnis 2023 Projektu skaits, par kuriem ir parakstīts dotācijas nolīgums, vai nu par atkritumu apsaimniekošanas zemes pārstrādi, vai par urbanizētas zemes otrreizēju pārstrādi. 2-9 C2.I4 Bioloģiskā daudzveidība Mērķrādītājs Atbalstīto projektu skaits ekoloģiskās atjaunošanas un aizsargājamo teritoriju jomā Skaits 0 700 4. ceturksnis 2022 To projektu skaits, kas saistīti ar ekoloģisko atjaunošanu un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu aizsargājamās teritorijās. 2-10 C2.I5 Seismisko risku novēršana aizjūras departamentos Mērķrādītājs Attiecīgo ēku skaits – seismiskie riski aizjūras departamentos Skaits 0 15 4. ceturksnis 2023 Sabiedrisko ēku skaits (piemēram, krīzes pārvarēšanas ēkas vai prefektūras un apakšprefektūras, vai prioritārās slimnīcas, skolas, vidusskolas un koledžas) aizjūras departamentos, kuros ir pabeigti seismiskie darbi. 2-11 C2.I6 Droši ūdens tīkli Mērķrādītājs Atbalstīto dzeramā ūdens tīklu un sanitārijas tīklu lineāro km skaits Km 0 450 4. ceturksnis 2022 To dzeramā ūdens tīklu vai sanitārijas tīklu kilometru skaits, kuru atjaunošanas darbi ir pabeigti. 2-12 C2.I7 Šķirošanas centru modernizācija Mērķrādītājs Parakstīto šķirošanas centru modernizācijas līgumu skaits Skaits 0 32 4. ceturksnis 2022 Parakstīto šķirošanas centru modernizācijas līgumu skaits 2-13 C2.I7 Šķirošanas centru modernizācija Atskaites punkts Ieguldījumi atkritumu šķirošanā un savākšanā, kā arī medicīnisko atkritumu apstrādē Saņēmēju saraksta paziņošana 4. ceturksnis 2022 Uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus un atbalsta shēmu pabeigšana un saņēmēju atlase šādām shēmām: ·atbalstīt investīcijas atkritumu šķirošanā un savākšanā ārpus mājām; ·atbalstīt bioloģisko atkritumu šķirošanu, savākšanu un reģenerāciju; ·atbalstīt ieguldījumus infekciozu medicīnas atkritumu dezinfekcijas aprīkojumā. 2-14 C2.I7 Šķirošanas centru modernizācija Mērķrādītājs Modernizēto šķirošanas centru skaits Skaits 0 32 4. ceturksnis 2025 Esošo valsts un privāto šķirošanas centru skaits, kas pabeiguši modernizācijas darbus. 2-15 C2.I8 Reciklēšana un atkārtota izmantošana Mērķrādītājs Novērstais plastmasas materiālu daudzums Tonnas 0 275000 4. ceturksnis 2025 Novērsto plastmasas materiālu kumulatīvais efektīvais daudzums, reciklējot vai integrējot rūpnieciskos procesos. 2-16 C2.I9 Augu proteīna plāns Mērķrādītājs To projektu skaits, kuri saņems finansējumu no “proteīnu plāna”, lai ieguldītu proteīnaugu ražošanā Skaits 0 1200 1. ceturksnis 2022 To projektu skaits, kuri saņems līdzekļus no “proteīnu plāna”, lai ieguldītu proteīnaugu ražošanā pēc tam, kad tie atlasīti konkursa kārtībā. 2-17 C2.I10 Meži Mērķrādītājs Mežu platība, par kuru piešķirta dotācija, lai uzlabotu, pielāgotu, atjaunotu vai atjaunotu mežu Hektārs 0 30000 1. ceturksnis 2023 Mežu platība, par kuru piešķirta dotācija, lai uzlabotu, pielāgotu, atjaunotu vai atjaunotu mežu.

C. KOMPONENTS NR. 3 Infrastruktūra un zaļā mobilitāte Transporta nozare ir viens no galvenajiem CO2 emisiju radītājiem Francijā, 2017. gadā radot 38 % no kopējām emisijām. Autotransports rada 96 % no šīm emisijām, no kurām vairāk nekā pusi rada privātie transportlīdzekļi. Transporta infrastruktūrai ir būtiska nozīme zaļās pārkārtošanās efektīvā īstenošanā. Tieši to uzturēšanas un izstrādes rezultātā lietotājiem var darīt pieejamas ekoloģiskas alternatīvas oglekļa emisijas praksei. Pasākumi saskaņā ar šo Francijas atveseļošanas un noturības plāna komponentu ir vērsti uz sabiedriskā transporta (metro, tramvaja, autobusu) attīstību un pasažieru un kravu valsts dzelzceļa tīkla atjaunošanu un uzlabošanu. Komponents ietver arī pasākumus administrācijas automobiļu ar elektrotransportlīdzekļiem vai hibrīdautomobiļu parka atjaunošanai, ostu ilgtspējas uzlabošanai un zaļās pārkārtošanās veicināšanai lauku apvidos. Komponents aptver arī divas reformas, kas saistītas ar mobilitāti un videi draudzīgu budžeta plānošanu, lai palielinātu pārredzamību attiecībā uz valsts budžeta ietekmi uz vidi. Šīs investīcijas un reformas palīdz īstenot konkrētai valstij adresētos ieteikumus, kas pēdējo divu gadu laikā adresēti Francijai, par nepieciešamību "koncentrēt ar ieguldījumiem saistītu politiku attiecībā uz [...] atjaunojamo enerģiju, energoefektivitāti un starpsavienojumiem ar pārējo Savienību" (3. KVAI, 2019) un “Nodrošināt uzņēmumu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, likviditātes atbalsta pasākumu efektīvu īstenošanu. “koncentrēt investīcijas uz zaļo [...] pārkārtošanos, jo īpaši uz ilgtspējīgu transportu, tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu, enerģētikas infrastruktūrām, kā arī pētniecību un inovāciju.” (3. KVAI, 2020). Paredzams, ka neviens pasākums šajā komponentā būtiski nekaitēs vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto pasākumu aprakstu un mazināšanas pasākumus saskaņā ar DNSH tehniskajiem norādījumiem (2021/C58/01). C.1. Neatmaksājamam finansiālajam atbalstam pieteikto reformu un investīciju apraksts 1. reforma (C3.R1): Mobilitātes likums (“Loi d’Orientation des Mobilités”) Mobilitātes likuma mērķis ir pamatīgi pārveidot transportu un mobilitāti, lai uzlabotu ikdienas pakalpojumus, apmierinātu visu iedzīvotāju vajadzības un paātrinātu nozares dekarbonizāciju. Likumā ir ietverts visaptverošs politikas instrumentu kopums pārvaldības, noteikumu un ieguldījumu plānu jomā. RRF darbības laikā tiks īstenoti vairāki sekundārie tiesību akti, kas saistīti ar mobilitātes likumu. Pirmkārt, 2020. gadā stājās spēkā dekrēts, kurā izklāstīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem braucieni var ietvert finanšu piešķīrumus autovadītājiem, kuri piedāvāja koplietot automašīnu bez pasažieriem. Otrkārt, 2021. gadā noteikumus groza, lai vietējā dzelzceļa tīkla pārvaldību varētu nodot reģioniem. Treškārt, valdība līdz 2023. gada 31. decembrim pārskata un atjaunina valsts ieguldījumu transporta infrastruktūrā finanšu un darbības programmu, kā paredzēts likumā. 2. reforma (C3.R2): Zaļā budžeta plānošana Zaļā budžeta publicēšanas mērķis ir izveidot standartizētu un visaptverošu informācijas sistēmu parlamentam un pilsoniskajai sabiedrībai par valsts budžeta ietekmi uz vidi. Francija kopā ar savu 2021. gada budžeta likumu publicēja zaļā budžeta metodiku, kurā visi valsts budžeta izdevumi ir klasificēti atbilstoši to ietekmei uz katru no sešiem mērķiem, kas noteikti Regulā (ES) 2020/852 (“Taksonomijas regula”): klimata pārmaiņu mazināšana, pielāgošanās klimata pārmaiņām, ilgtspējīga ūdens un jūras resursu izmantošana un aizsardzība, pāreja uz aprites ekonomiku, piesārņojuma novēršana un kontrole un bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana. Ieņēmumus klasificē kā vides nodokli saskaņā ar Eurostat definīciju “nodoklis, kura bāze ir fiziska vienība (vai fiziskas vienības tuvināšana), kam ir konkrēta un pierādīta negatīva ietekme uz vidi” . Attiecībā uz 2022. gada budžetu publicē jaunu zaļo budžetu. Tā izmanto jau izveidoto praksi un uzlabo to, ieviešot jaunu metodiku, lai ņemtu vērā darbības izdevumus. 1. ieguldījums (C3.I1): Atbalsts dzelzceļa nozarei Lai līdz 2050. gadam sasniegtu oglekļneitralitātes mērķi, Francijas mērķis ir palielināt dzelzceļa izmantošanu kā alternatīvu autotransportam. Pasākuma mērķis ir uzlabot un modernizēt dzelzceļa tīklu.

Pirmo ieguldījuma daļu uzņemas Aģentūra, kas atbild par ieguldījumiem transporta infrastruktūrā (AFITF). Šo publisko aģentūru valdība pilnvaro veikt ieguldījumus iepriekš atlasītos transporta infrastruktūras projektos. Pasākums finansē vietējo dzelzceļa līniju atjaunošanu sadarbībā ar valsti un reģioniem. Tas arī palīdz atjaunot kravas pārvadājumu līnijas un iegultās loģistikas platformas. Investīcijas galvenokārt notiks 2021. un 2022. gadā. Otro ieguldījuma daļu izmanto , lai rekapitalizētu Francijas valsts dzelzceļa uzņēmumu SNCF. Līdzekļi tiek tieši nodoti SNCF Réseau, tīkla operatoram, kas ietilpst SNCF grupā. Pasākuma īstenošanā būs jāizklāsta, kā tiek nodrošināta atbilstība pārredzamības prasībām un valsts atbalsta noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz grāmatvedības nodalīšanu, lai izvairītos no SNCF Réseau saimniecisko un ar saimniecisko darbību nesaistīto darbību šķērssubsidēšanas. Investīcijas, kas izmantotas laikposmā no 2021. līdz 2023. gadam , iedala trīs pasākumos. Pirmā pasākuma mērķis ir atjaunot valsts dzelzceļa tīklu, veicot lielus ieguldījumus, lai aizstātu sliežu ceļus, pārbrauktuves un balastu. Turklāt veic ieguldījumus, lai nomainītu slēdžus, kontakttīklus un signālzīmes. Otrā pasākuma mērķis ir uzlabot tīkla drošību un uzticamību. No tās finansēs pētniecību un izstrādi, kā arī produktus un iekārtas glifosāta nezāļu nogalināšanai ar alternatīviem produktiem, kas ir mazāk kaitīgi videi. Turklāt ar pasākumu finansē tuneļu atjaunošanu. Trešais pasākums finansē vietējo dzelzceļa līniju (piemēram, sliežu ceļu, sliežu, balasta un dzelzceļa iekārtu) pilnīgu atjaunošanu. 2. ieguldījums (C3.I2): Atbalsts pieprasījumam pēc “tīriem” transportlīdzekļiem (automobiļu plāns) Šo ieguldījumu mērķis ir atbalstīt pieprasījumu pēc “tīriem” transportlīdzekļiem, galvenokārt no mājsaimniecībām. Pasākums ietver “ekoloģisko bonusu” vieglajiem transportlīdzekļiem, lai atbalstītu tāda elektriska, ūdeņraža vai uzlādējama hibrīda transportlīdzekļa iegādi, kura CO2 emisijas nepārsniedz 50 g/km. Piemaksas apmērs ir atkarīgs no transportlīdzekļa veida (elektriskais, uzlādējamais hibrīds, ūdeņradis), atbalsta saņēmēja veida (mājsaimniecība vai uzņēmējdarbība) un transportlīdzekļa cenas (lielāka prēmija lētākiem automobiļiem). No 2021. gada jūlija bonusa līmenis pakāpeniski samazinās, palielinoties šo transportlīdzekļu konkurētspējai salīdzinājumā ar to termiskajām alternatīvām. Pasākums ietver arī tāda paša veida piemaksu lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļiem: no 2021. gada janvāra tiek ieviesta pirkuma prēmija 50 000 EUR apmērā kravas automobiļiem un 30 000 EUR apmērā elektriskiem vai ūdeņraža autobusiem un tālsatiksmes autobusiem. 3. ieguldījums (C3.I3): Ikdienas mobilitāte: sabiedriskā transporta attīstība Pasākuma mērķis ir finansēt dzelzceļa infrastruktūras attīstību ikdienas mobilitātei pilsētās, lai palielinātu to pievilcību. Pasākums būs vērsts uz Ildefransas reģionu ap Parīzi, lai atrisinātu atkārtotus sastrēgumu jautājumus. Tā arī piedalās jaunu pilsētas metro līniju izveidē lielajās reģionu pilsētās. Atbalsttiesīgo projektu pamatā galvenokārt ir elektrovilce, kas veicina transporta dekarbonizāciju. Pasākums atbalsta dažādus procedūras posmus, sākot ar nepieciešamajiem ex ante pētījumiem un beidzot ar faktiskajiem darbiem. Ar šo pasākumu jo īpaši līdzfinansē pilsētu dzelzceļa līniju (RER E, B un D) uzlabošanu, tramvaja līniju (T3, T1) un augsta līmeņa autobusu (TZ 2 un TZ 3) ierīkošanu. Reģionos šis pasākums atbalsta jaunas metro līnijas izveidi Tulūzā. Investīcijas tiks veiktas laikposmā no 2021. līdz 2026. gadam. 4. ieguldījums (C3.I4): Darba paātrināšana transporta infrastruktūras jomā Pasākuma mērķis ir modernizēt pašreizējo transporta infrastruktūru, lai to pielāgotu jauniem transporta veidiem, vietējām vajadzībām un zaļajai pārejai. Tas veicina automobiļu koplietojuma un elektrotransportlīdzekļu integrāciju kā alternatīvu personīgajiem automobiļiem. Tas arī palielina jaunu tehnoloģiju digitalizāciju un integrāciju upju infrastruktūras funkcionēšanai un uzraudzībai, lai padarītu to par uzticamu alternatīvu kravu autopārvadājumiem. Pasākumu īsteno galvenokārt ar Francijas Transporta infrastruktūras finansēšanas aģentūras (AFITF) starpniecību, kas ir publiska aģentūra, kuru valdība pilnvarojusi ieguldīt iepriekš atlasītos transporta infrastruktūras projektos. Ieguldījums attiecas uz vairākiem projektiem. No tā finansē jaunu elektriskās uzlādes punktu uzstādīšanu uz valsts ceļiem un ātrgaitas ceļiem. Priekšroku dod sabiedriskajam transportam un automobiļu koplietojumam , izbūvējot rezervētas joslas un ierīkojot to kontroles ierīces, kā arī izveidojot mazemisiju zonas. Ir paredzēta arī upju tīklu, jo īpaši slūžu un dambju, atjaunošana, kā arī jūrlietu digitālās pārvaldības sistēmas un CROSS tīkla (Reģionālo uzraudzības un glābšanas operatīvo centru) modernizācija. 5. ieguldījums (C3.I5): Valsts autoparka zaļināšana Pasākuma mērķis ir atjaunot autoparku, ko veido trīs administrācijas: policija un žandarmērija (Iekšlietu ministrija), Muitas ģenerāldirektorāts (Finanšu ministrija) un brīvības atņemšanas iestāžu pārvalde (Tieslietu ministrija). Šo trīs struktūru apvienotie autoparki veido lielāko daļu valsts transportlīdzekļu, bet tajā pašā laikā tiem ir vecums, liels nobraukums un zems atjaunošanas rādītājs. Autoparka zaļināšanas plānā 2021. un 2022. gadam prioritāte ir piešķirta “tīro” transportlīdzekļu (elektrisko vai uzlādējamo hibrīdautomobiļu) iegādei. Kopumā ieguldījums palīdzēs iegādāties 3833 “tīrus” transportlīdzekļus Iekšlietu ministrijai, 570 – muitai un 530 – tieslietu administrācijai. Ar šo pasākumu atbalsta arī uzlādes staciju iegādi.

6. ieguldījums (C3.I6): Ostu zaļināšana Ostas ir Francijas ekonomikas nozīmīgas vērtības. Pasākums ļauj veikt papildu ieguldījumus saskaņā ar klimata pārejas prasībām, atbalstot alternatīvo degvielu un tīrākus kuģus. Pasākums ir sadalīts divos apakšpasākumos. Tas finansē deviņu jaunu elektrisko savienojumu uzstādīšanu, lai piedāvātu alternatīvu degvielu piestātnēs kruīza kuģiem, kuri izmanto Havras-Rouānas-Parīzes doku tīklu, pasažieru kuģiem un konteinerkuģiem, kas izmanto piestātnes Marseļā, un konteinerkuģiem, kas izmanto Pointe des grives doku Martinikas ostā līdz 2023. gadam. Turklāt no tā finansē jaunus kuģus, kuru emisijas ir zemākas par ekoloģijas ministrijas par jūrlietām atbildīgā departamenta kuģu flotē. 7. ieguldījums (C3.I7): Elektroenerģijas tīklu noturības un enerģētikas pārkārtošanas stiprināšana lauku apvidos Šā pasākuma mērķis ir palielināt elektroenerģijas tīklu noturību, īpašu uzmanību pievēršot lauku apvidiem. Pasākums paaugstina elektroenerģijas sadales sistēmas kvalitāti reģionos, kur galvenokārt tiek attīstīti atjaunojamie energoresursi un galvenā problēma ir elektromobilitāte. Pasākuma saņēmēji ir iestādes, kas organizē elektroenerģijas publisko sadali. Ieguldījums palielina lauku elektrifikācijai paredzētā finanšu akta budžeta pozīciju (loi de finances). Ar pasākumu līdz 2023. gadam finansē dažādas apakšprogrammas. Pirmā apakšprogramma “Enerģētikas pārkārtošana” un “novatorisku risinājumu izstrāde” finansē enerģētikas pārkārtošanu lauku apvidos, veicinot atjaunojamo energoresursu integrāciju tīklā, būvējot uzkrātuves un elektriskās uzlādes infrastruktūru . Tā arī paātrina viedo skaitītāju ieviešanu. Ar otro apakšprogrammu “Klimata incidents” finansē tādu elektrotīkla daļu remontdarbus, kuras ir bojājušas ekstremāli laikapstākļi. Atlikušos ieguldījumus piešķir veco elektrokabeļu un iekārtu atjaunošanai un tīkla drošības palielināšanai, kas pašlaik nav pietiekama lauku apvidos. C.2. Atskaites punkti, mērķrādītāji, citi rādītāji un neatmaksājamā finansiālā atbalsta uzraudzības un īstenošanas grafiks Numurs pēc kārtas Pasākums (reforma vai investīcija) Atskaites punkts / mērķrādītājs Vārds Kvalitatīvais rādītājs (atskaites punktiem) Kvantitatīvais rādītājs (mērķrādītājam) Laiks Katra atskaites punkta un mērķrādītāja apraksts Vienība Bāze Mērķis Ceturksnis Gads 3-1 C3.R1 Mobilitātes likums Atskaites punkts 2019. gada 24. decembra Likuma Nr. 2019-1428 par mobilitāti 35,2. pants Stāšanās spēkā 3. ceturksnis 2020 Stājas spēkā Mobilitātes likuma īstenošanas dekrēts, kas attiecas uz nosacījumiem, ar kādiem braucieni var būt saistīti ar finanšu līdzekļu piešķiršanu autovadītājiem, kuri piedāvāja koplietot automašīnu bez pasažieriem (Mobilitātes likuma 35.2. pants). 3-2 C3.R1 Mobilitātes likums Atskaites punkts 2019. gada 24. decembra Likuma Nr. 2019-1428 par mobilitāti 172. pants Stāšanās spēkā 2. ceturksnis 2021 Saskaņā ar 2019. gada 24. decembra Likuma Nr. 2019-1428 par mobilitāti 172. pantu stājas spēkā pasākumi, kuru mērķis ir pielāgot noteikumus, lai nodrošinātu pārvaldības pārcelšanu uz vietējās nozīmes dzelzceļa tīkla reģioniem. 3-3 C3.R1 Mobilitātes likums Atskaites punkts 2019. gada 24. decembra Likuma Nr. 2019-1428 3. pants Atjauninājuma izveide 4. ceturksnis 2023 Līdz 2023. gada 30. jūnijam ieviest atjauninātos pārskatītos tiesību aktus, ar kuriem atjaunina finanšu un darbības plānošanu valsts ieguldījumiem transporta nozarē, kā noteikts 2019. gada 24. decembra Likumā Nr. 2019-1428 par mobilitāti saskaņā ar minētā likuma 3. pantu. 3-4 C3.R2 Zaļais budžets Atskaites punkts Zaļais budžets saskaņā ar Finansēšanas likumu Valdības publikācija 4. ceturksnis 2021 Zaļā budžeta publicēšana kopā ar 2022. gada budžeta likumprojektu, tostarp uzlabota metodika darbības izdevumu ņemšanai vērā. 3-5 C3.I1 Atbalsts dzelzceļam Atskaites punkts Finansēšanas nolīgumu noslēgšana Pieņemšana AFITF valdē 3. ceturksnis 2021 Finansēšanas nolīgumu pieņemšana AFITF valdē. 3-6 C3.I1 Atbalsts dzelzceļam Mērķrādītājs Slēdži Skaits 0 272 1. ceturksnis 2022 Uzstādīto jauno slēdžu skaits (kopā). 3- 7 C3.I1 Atbalsts dzelzceļam Mērķrādītājs Kontakttīkli Km 0 182 1. ceturksnis 2022 Uzstādīto jauno kontakttīklu kilometri (kopā). 3- 8 C3.I1 Atbalsts dzelzceļam Mērķrādītājs Atjaunotas dzelzceļa līnijas Km 0 863 4. ceturksnis 2022 Atjaunoto dzelzceļa līniju kilometri ( kopā ). 3- 9 C3.I1 Atbalsts dzelzceļam Mērķrādītājs Tuneļi Skaitītāji 0 3305 4. ceturksnis 2022 Pastiprināto tuneļu skaitītāji ( kopā ). 3-10 C3.I1 Atbalsts dzelzceļam Atskaites punkts Vides aizsardzība dzelzceļu jomā SNCF Réseau sniedzamā informācija 4. ceturksnis 2022 Glifosāta izmantošanas aizstāšana ar videi draudzīgāku alternatīvu. 3- 11 C3.I1 Atbalsts dzelzceļam Mērķrādītājs Vietējās dzelzceļa līnijas Km 0 500 4. ceturksnis 2023 Renovēto mazo vietējo līniju kilometri ( kopā ). 3- 12 C3.I1 Atbalsts dzelzceļam Mērķrādītājs Atjaunotas kravas līnijas Km 0 150 4. ceturksnis 2023 Atjaunoto kravas līniju kilometri ( kopā ). 3- 13 C3.I1 Atbalsts dzelzceļam Mērķrādītājs Vietējās dzelzceļa līnijas Km 500 827 4. ceturksnis 2025 Renovēto mazo vietējo līniju kilometri ( kopā ). 3- 14 C3.I1 Atbalsts dzelzceļam Mērķrādītājs Atjaunotas kravas līnijas Km 150 330 4. ceturksnis 2025 Atjaunoto kravas līniju kilometri ( kopā ). 3-15 C3.I2 Atbalsts “tīro” transportlīdzekļu iegādei Mērķrādītājs Ekoloģiskās jomas prēmijas Skaits 0 85000 1. ceturksnis 2021 Ekoloģiskās jomas prēmiju skaits, kas kopš 2020. gada jūnija piešķirtas vieglajiem transportlīdzekļiem. 3-16 C3.I2 Atbalsts “tīro” transportlīdzekļu iegādei Mērķrādītājs Ekoloģiskās jomas prēmijas Skaits 0 127000 1. ceturksnis 2022 Ekoloģiskās jomas prēmiju skaits, kas piešķirtas vieglajiem transportlīdzekļiem 2021. gadā. 3-17 C3.I2 Atbalsts “tīro” transportlīdzekļu iegādei Mērķrādītājs Ekoloģiskās jomas prēmijas Skaits 0 1700 1. ceturksnis 2022 Ekoloģiskās jomas prēmiju skaits, kas piešķirts smagajiem transportlīdzekļiem kopš ekoloģisko prēmiju programmas sākuma (2018. gads). 3-18 C3.I3 Ikdienas mobilitāte Atskaites punkts AFITF finansēšanas nolīgumi Pieņemšana AFITF valdē 1. ceturksnis 2021 Finansēšanas nolīgumu pieņemšana AFITF valdē. 3-19 C3.I3 Ikdienas mobilitāte Mērķrādītājs Sabiedriskā transporta rezervētās joslas Km 0 20 4. ceturksnis 2024 Jaunizveidoto sabiedriskā transporta rezervēto joslu renovēto kilometru skaits. 3-20 C3.I3 Ikdienas mobilitāte Mērķrādītājs Sabiedriskā transporta rezervētās joslas Km 20 100 2. ceturksnis 2026 Jaunizveidoto sabiedriskā transporta rezervēto joslu renovēto kilometru skaits. 3- 21 C3.I4 Transporta infrastruktūras darbu paātrināšana Atskaites punkts AFITF finansēšanas nolīgumi Pieņemšana AFITF valdē 1. ceturksnis 2021 Finansēšanas līguma pieņemšana AFITF valdē. 3- 22 C3.I4 Transporta infrastruktūras darbu paātrināšana Atskaites punkts ASP (l’Agence de Services et de Paiement) parakstīts jaunu uzlādes staciju finansēšanas līgums Finansēšanas līgumu pieņemšana ASP 4. ceturksnis 2021 ASP (l’Agence de Services et de Paiement) parakstīts jaunu uzlādes staciju finansēšanas līgums 3- 23 C3.I4 Transporta infrastruktūras darbu paātrināšana Mērķrādītājs Lādēšanas stacijas Skaits 0 1500 2. ceturksnis 2023 Publiski pieejamo uzlādes staciju skaits. 3- 24 C3.I4 Transporta infrastruktūras darbu paātrināšana Mērķrādītājs Pabeigti rezervēto joslu kilometri Km 0 20 2. ceturksnis 2023 Sabiedriskā transporta vai automašīnu koplietošanas vajadzībām rezervēto joslu kilometri ir pabeigti. 3- 25 C3.I4 Transporta infrastruktūras darbu paātrināšana Mērķrādītājs Projekti, kas īstenoti ūdensceļos Skaits 0 100 4. ceturksnis 2024 Ūdensceļu, tostarp slūžu un dambju, atjaunošanas un modernizācijas pabeigšana. 3- 26 C3.I4 Transporta infrastruktūras darbu paātrināšana Atskaites punkts CROSS tīkla modernizācija un skaitliskā sistēma jūrlietām Ziņojums, kas apliecina būvdarbu pabeigšanu 2. ceturksnis 2023 CROSS tīkla modernizācijas pabeigšana un skaitliskā sistēma jūrlietām 3- 27 C3.I5 Valsts autoparka zaļināšana Mērķrādītājs Francijas administrācijas iegādāto elektrisko un uzlādējamo hibrīdautomobiļu skaits Skaits 0 1291 2. ceturksnis 2021 Elektrotransportlīdzekļi un uzlādējami hibrīdautomobiļi kopā Iekšlietu ministrijas Muitas un akcīzes ģenerāldirektorātam un Tieslietu ministrijai (kumulatīvi). 3- 28 C3.I5 Valsts autoparka zaļināšana Mērķrādītājs Francijas administrācijas iegādāto elektrisko un uzlādējamo hibrīdautomobiļu skaits Skaits 1291 4200 3. ceturksnis 2023 Elektrotransportlīdzekļi un uzlādējami hibrīdautomobiļi kopā Iekšlietu ministrijas Muitas un akcīzes ģenerāldirektorātam un Tieslietu ministrijai (kumulatīvi). 3- 29 C3.I6 Ostu zaļināšana Atskaites punkts AFITF finansēšanas nolīgumi Pieņemšana AFITF valdē 1. ceturksnis 2021 Finansēšanas līgumu pieņemšana AFITF valdē. 3- 30 C3.I6 Ostu zaļināšana Mērķrādītājs Jauni elektriskie savienojumi dokos Skaits 0 9 4. ceturksnis 2022 Jauna elektroenerģijas savienojuma uzstādīšanas pabeigšana dokos Havras-Ruānas-Parīze doku tīklā, Marseļas ostā un Pointe des grives dokā Martinikas ostā. 3- 31 C3.I6 Ostu zaļināšana Atskaites punkts Kuģu iegāde Ziņojums, kas apliecina iegādi 2. ceturksnis 2023 Kuģu iegādes pabeigšana, lai sniegtu pakalpojumus jūrlietās. 3-32 C3.I7 Elektrotīklu noturības stiprināšana Atskaites punkts Projektu uzsākšana Ziņojums, kas apliecina pabeigšanu 4. ceturksnis 2023 Projektu uzsākšana attiecībā uz elektroenerģijas tīkliem lauku apvidos. D. KOMPONENTS NR. 4 Zaļā enerģija un tehnoloģijas Francija ir pieņēmusi mērķi līdz 2030. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 40 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni un mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti. Lai sasniegtu šos mērķus, jāpaātrina pētniecība un inovācija, lai izstrādātu videi draudzīgas tehnoloģijas. Ieguldījumi svarīgās ilgtspējīgās tehnoloģijās palīdzēs Francijas rūpniecībai radīt labvēlīgu stāvokli salīdzinājumā ar jaunajiem zaļajiem tirgiem. Šajā kontekstā šis Francijas atveseļošanas un noturības plāna komponents ietver horizontālas investīcijas, lai atbalstītu inovāciju zaļajās tehnoloģijās saskaņā ar ceturto programmu “Programme d’investissements d’avenir” (PIA4), definējot stratēģijas galvenajās atlasītajās nozarēs, kas saistītas ar zaļo pārkārtošanos, un atbalstot nozari šo stratēģiju īstenošanā. To papildina PIA pārvaldības reforma, lai palielinātu tās efektivitāti, un paredzams, ka tā dos labumu ne tikai PIA4 darbībām videi draudzīgas inovācijas jomā, bet arī citās jomās (digitālā inovācija, inovatīvi uzņēmumi un atbalsts mācīšanas, pētniecības, veicināšanas un inovācijas ekosistēmām – sk. 6. un 9. komponenta pasākumus). Šis komponents ietver arī divus mērķtiecīgākus ieguldījumu pasākumus: i) veicināt atjaunīgā un mazoglekļa ūdeņraža attīstību, lai atbalstītu ekonomikas dekarbonizāciju, un ii) atbalstīt aeronautikas nozari pašreizējo ekonomisko grūtību pārvarēšanā un pārejā uz mazoglekļa rūpniecību.

Šie pasākumi palīdz sasniegt zaļās pārkārtošanās mērķi un sasniegt klimata mērķrādītāju. Tie arī palīdz īstenot konkrētai valstij adresētos ieteikumus, kas adresēti Francijai par nepieciešamību ar ieguldījumiem saistītu politiku koncentrēt uz zaļo un digitālo pārkārtošanos, jo īpaši uz ilgtspējīgu transportu, tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu, un uz pētniecību un inovāciju (3 KVAI, 2019 un 3 KVAI, 2020). Paredzams, ka neviens pasākums šajā komponentā būtiski nekaitēs vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto pasākumu aprakstu un mazināšanas pasākumus saskaņā ar DNSH tehniskajiem norādījumiem (2021/C58/01). D.1. Neatmaksājamam finansiālajam atbalstam pieteikto reformu un investīciju apraksts 1. reforma (C4R1): Programmas “Programme d’investissements d’avenir” (PIA) pārvaldība Šīs reformas mērķis ir uzlabot programmas “Programme d’Investissement d’Avenir” (PIA) pārvaldību, pamatojoties uz iepriekšējo shēmu pieredzi. Francija 2010. gadā uzsāka PIA shēmas ar mērķi veicināt un finansēt inovācijas stratēģiskās jomās, sākot ar ideju rašanos un beidzot ar jaunu pakalpojumu un produktu izplatīšanu tirgos. Francija pašlaik īsteno ceturto programmu “Programme d’Investissement d’Avenir” (PIA4), kas aptver piecu gadu periodu no 2021. līdz 2025. gadam, lai veidotu Francijas nākotni 2030. gadā. PIA4 ir sadalīta divās daļās: “virzītas inovācijas” daļa (“volet dirigé” ), lai finansētu ārkārtas ieguldījumus prioritārajās nozarēs un nākotnes pamattehnoloģijās; un strukturālā daļa (“volet structurel”) , lai finansētu strukturālās investīcijas un inovāciju augstākās izglītības un pētniecības ekosistēmās. Šīs reformas ietvaros, pamatojoties uz ieteikumiem, ko sniegusi komiteja Comité de surveillance des investissements d’avenir, PIA4 izmantos skaidrāku stratēģisko vadību, izveidojot augsta līmeņa Conseil interministériel de l’innovation, kurā pulcējas attiecīgie ministri no premjerministra, lai lemtu par inovācijas politikas ievirzēm un prioritātēm. Uzraudzības komitejas (Comité de surveillance des investissements d’avenir) uzdevumi tiks paplašināti, piešķirot Conseil interministériel de l’innovation padomdevēja lomu inovācijas politikas izstrādē un jaunu ieguldījumu prioritāšu noteikšanā. Inovācija tiek veicināta, izmantojot “paātrināšanas stratēģijas”, ko izstrādājušas specializētas darba grupas ar zinātniskiem ekspertiem galveno prioritāro tehnoloģiju jomā un tirgos ar augstu izaugsmes potenciālu. Kad “paātrināšanas stratēģijas” ir apstiprinātas, tiek izsludināti uzaicinājumi izteikt ieinteresētību un/vai uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, kas ir pielāgoti katras stratēģijas īpašajām vajadzībām. Pēc tam projektus atlasa konkursa kārtībā. Līdzekļi tiek piešķirti, izsludinot uzaicinājumus iesniegt projektus un atlasot projektus. Pašreizējās reformas ietvaros tiek racionalizēti “paātrināšanas stratēģiju” izstrādes un īstenošanas procesi, lai nodrošinātu skaidrāk formulētu un integrētāku pieeju (regulatīvā, fiskālā, atbalsta utt.) apzinātajām problēmām un veicinātu ieguldījumu kvalitāti, izmantojot stingrus atlases, uzraudzības un sistemātiskas novērtēšanas procesus. Francija savā atveseļošanas un noturības plānā ir iekļāvusi vairākus ar PIA4 saistītus pasākumus, un šīs reformas mērķis ir sniegt ieguvumus visiem šiem pasākumiem – ne tikai attiecībā uz 1. ieguldījumu zaļajā inovācijā kā daļu no pašreizējā komponenta, bet arī uz citām jomām (digitālā inovācija, inovatīvi uzņēmumi un atbalsts mācīšanas, pētniecības, veicināšanas un inovācijas ekosistēmām – sk. pasākumus 6. un 9. komponentā). 1. ieguldījums (C4I1): Inovācija zaļās pārkārtošanās jomā Šā ieguldījuma mērķis ir paātrināt un palielināt ieguldījumus progresīvās tehnoloģijās zaļās pārkārtošanās īstenošanai ceturtās ieguldījumu programmas Programme d’investissements d’avenir (PIA4) kontekstā. Ar šo ieguldījumu finansē inovācijas projektus, pamatojoties uz septiņām “paātrināšanas stratēģijām” zaļās pārkārtošanās jomā, kas izstrādātas saskaņā ar PIA4 “volet dirigé”. Pirmā no šīm “paātrināšanas stratēģijām” ir vērsta uz dekarbonizētu ūdeņradi. Tas tika apstiprināts jau 2020. gada septembrī, un tā rezultātā tika veiktas operatīvas darbības, i) uzaicinājums iesniegt projektus “Briques technologiques et démonstrateurs” jomā, kura mērķis ir izstrādāt vai uzlabot komponentus un sistēmas, kas saistītas ar ūdeņraža ražošanu, transportēšanu un izmantošanu, un atbalstīt demonstrējumu projektus, un ii) IPCEI būvniecība ūdeņraža jomā (sk. 2. ieguldījumu), kurā piedalās PIA4 satvars. Ievieš šādas sešas citas “paātrināšanas stratēģijas”: ·Rūpniecības dekarbonizācija, kuras mērķis ir paplašināt un ieviest esošos tehnoloģiju risinājumus, kā arī revolucionāras tehnoloģijas, kuru uzdevums ir industrializēt demonstrējumus, patentus un laist tirgū inovatīvu risinājumu. Stratēģija jo īpaši ir vērsta uz procesu energoefektivitātes uzlabošanu, rūpniecības energoresursu struktūras (jo īpaši siltuma) dekarbonizāciju un bezoglekļa procesu un oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas vai izmantošanas izvēršanu. ·Ilgtspējīgas lauksaimniecības sistēmas, arī atbalsts lauksaimniecības aprīkojumam, kas veicina zaļo pārkārtošanos, ļaujot pāriet no mehanizācijas uz viedu un savienotu lauksaimniecības aprīkojumu, aizstājot vai ierobežojot fosilo vai sintētisko resursu izmantošanu un attīstot daudzveidīgu un noturīgu dzīvnieku un augu populāciju atlasi. ·Pārstrādāto materiālu reciklēšana un reinkorporācija, kuras mērķis ir izveidot modeli, kura pamatā ir pārstrādātu izejvielu aizstāšana ar neapstrādātiem materiāliem, izmantojot saskaņotu un integrētu pārstrādes vērtības ķēdi. Šajā posmā par prioritāriem ir noteikti pieci materiāli: stratēģiskie metāli, plastmasa, kompozītmateriāli, papīrs/kartons un tekstilizstrādājumi. ·Ilgtspējīgas pilsētas un inovatīvas ēkas. Ar mērķi samazināt pilsētu izplešanos, kaitējot lauksaimniecības zemei un dabas teritorijām, un padarīt pilsētas resursu ziņā efektīvākas, noturīgākas, iekļaujošākas un produktīvākas, ar šo stratēģiju atbalsta inovatīvus un atkārtojamus teritoriālos demonstrējumus, īpašu uzmanību pievēršot instrumentu un metožu definēšanai, lai veicinātu ēku energorenovācijas plaša mēroga ieviešanu; koksnes un ģeoavotu nozares strukturēšana, lai panāktu oglekļneitralitāti; un pilsētu digitālo pārkārtošanos un mākslīgo intelektu.

·Mobilitātes digitalizācija un dekarbonizācija, lai ierobežotu siltumnīcefekta gāzu emisijas, paātrinot nozares zaļo pārkārtošanos, vienlaikus visos reģionos attīstot un uzlabojot ikdienas transporta risinājumu piedāvājumu. Prioritārās jomas ir darbību un infrastruktūras optimizācija, digitālā pārveide un automatizācija. Stratēģijas mērķis ir pievērsties visiem transporta veidiem – pasažieru pārvadājumiem, kā arī loģistikai. Tā jo īpaši koncentrējas uz sistēmu un pakalpojumu demonstrētājiem un pilotiem, lai likvidētu izvēršanas šķēršļus, pārbaudītu uzņēmējdarbības modeļus un vajadzības gadījumā sagatavotu tiesiskā regulējuma pielāgošanu. ·Bioprodukti un rūpnieciskās biotehnoloģijas – ilgtspējīgas degvielas, kuru mērķis ir veicināt rūpniecisko biotehnoloģiju attīstību Francijā un bioproduktu attīstību, jo īpaši, lai aizstātu naftas produktus. Tādējādi stratēģijas mērķis ir attīstīt Francijas bioproduktu un ilgtspējīgu degvielu rūpniecības nozari, jo īpaši aeronautikas nozarē. Tā arī risina pieprasījumu pēc bioproduktiem. Pēc šo stratēģiju apstiprināšanas līdz 2021. gada beigām tās izsludina uzaicinājumus iesniegt projektus vai uzaicinājumus izteikt ieinteresētību (kas jāizsludina līdz 2022. gada beigām), lai atlasītu un atbalstītu konkrētu darbību īstenošanu. Investīcijas Francijas atveseļošanas un noturības plānā ir paredzētas, lai segtu daļu no saistītajām izmaksām. Turpmākajos uzaicinājumos iesniegt projektus kā atbilstības kritēriju iekļauj darba uzdevumu, lai nodrošinātu finansētā risinājuma pieteikumu ekoloģisko neitralitāti tādā veidā, kas nodrošina, ka pasākums atbilst Regulas (ES) 2021/241 principam “nenodarīt būtisku kaitējumu”. Tas papildina to, ka attiecīgā gadījumā vides kritēriji ir daļa no projektu atlases kritērijiem un ka operatoriem ir jāveic to priekšlikumu kritiska analīze, pamatojoties uz iekšējo un ārējo ekspertīzi; ka zaļā pārkārtošanās tiesību aktos ir minēta kā viens no PIA mērķiem un ka PIA pārvaldības struktūrām ir jānodrošina šo mērķu īstenošana, ko uzrauga, izmantojot īpašu rādītāju. Tā rezultātā tiek izslēgtas i) darbības, kas saistītas ar fosilo kurināmo, tostarp pakārtota izmantošana ; ii) darbības ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) ietvaros, lai nodrošinātu prognozētās siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas nav zemākas par attiecīgajiem etaloniem ; iii) darbības, kas saistītas ar atkritumu poligoniem, sadedzināšanas iekārtām un mehāniski bioloģiskās apstrādes iekārtām ; un iv) darbības, kurās atkritumu ilgtermiņa apglabāšana var radīt kaitējumu videi. 2. ieguldījums (C4I2): Attīstīt dekarbonizētu ūdeņradi Šā pasākuma mērķis ir attīstīt Francijas vērtību ķēdes atjaunojamā un mazoglekļa ūdeņraža ražošanai un šā ūdeņraža izmantošanai pakārtotajās galapatēriņa nozarēs, piemēram, transportā un rūpniecībā. Šis pasākums ir daļa no Francijas 2020. gada 8. septembrī pieņemtās Valsts stratēģijas dekarbonizēta ūdeņraža attīstībai plašākā kontekstā, kas pats par sevi ir viena no PIA ietvaros ieviestajām “paātrināšanas stratēģijām” (sk. 1. ieguldījumu). Šajā stratēģijā ir noteikts redzējums 2030. gadam, tostarp mērķis noteikt 6,5 GW uzstādītās elektrolīzes jaudas atjaunojamo un mazoglekļa ūdeņraža ražošanai. Šajā kontekstā šis ieguldījums ir daļa no plašāka darbību kopuma, kas jāīsteno līdz 2030. gadam. Šis ieguldījums ir strukturēts divos apakšpasākumos: ·Pirmais apakšpasākums ietver mehānisma izveidi, lai atbalstītu atjaunīgā ūdeņraža un mazoglekļa ūdeņraža ražošanu. Šis mehānisms atbalsta ūdeņraža ražotājus, lai palielinātu ūdeņraža ražošanu uz elektrolīzeru bāzes. Atbalsts ir ieguldījumu un darbības atbalsts. Darbības atbalsta mērķis ir kompensēt augstākas darbības izmaksas salīdzinājumā ar fosilā ūdeņraža ražošanu un nodrošināt ieņēmumu plūsmu, tādējādi ļaujot ieguldītājiem segt sākotnējo ieguldījumu izmaksas. Atbalstītos projektus pabeidz un nodod ekspluatācijā līdz 2026. gada 31. augustam. Tos atlasa, pamatojoties uz uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus, ko paredzēts izsludināt 2022. gada otrajā pusē. ·Otrā apakšpasākuma ietvaros kopā ar citām dalībvalstīm tiek uzsākts un īstenots plānots svarīgs projekts visas Eiropas interesēs (IPCEI) attiecībā uz atjaunojamo un mazoglekļa ūdeņradi. Patlaban plānotie IPCEI tiek attīstīti kopā ar citām dalībvalstīm. Projektu mērķis ir izstrādāt un vispirms rūpnieciski ieviest risinājumus, lai Eiropas līmenī veicinātu atjaunojamās enerģijas un mazoglekļa ūdeņraža vērtības ķēdi. Paredzams, ka Francija sniegs ieguldījumu projektā, atbalstot i) līdz 2023. gada 31. decembrim Francijā sākt elektrolīzera gigaetilpi, ii) izveidot kurināmā elementu un vispārīgāk – tvertņu un materiālu gigaetilpi, lai līdz 2023. gada 31. decembrim varētu attīstīt ar ūdeņradi darbināmus smagos transportlīdzekļus, un iii) līdz 2024. gada 31. decembrim panākt rūpniecības objektu pārveidošanu par atjaunojamu vai mazoglekļa ūdeņradi. Projekta ietvaros veiktās Francijas darbības tiks atbalstītas arī kā daļa no pasākuma “Inovācijas pārejai uz zaļo ekonomiku”, kura pamatā ir ūdeņraža “paātrināšanas stratēģija”, kas pieņemta saistībā ar PIA4. 3. ieguldījums (C4I3): Atbalsta plāns aeronautikas nozarei Šo ieguldījumu mērķis ir palīdzēt aeronautikas nozarei pārvarēt pašreizējās ekonomiskās problēmas, saglabājot un dažādojot savas spējas un palielinot tās ekoloģiskos un digitālos rādītājus; un ieguldīt transformatīvā pētniecībā un izstrādē, lai dekarbonizētu gaisa transportu. Šis ieguldījums ir strukturēts divos apakšpasākumos: ·Pirmais apakšpasākums sastāv no ieguldījumu atbalsta fonda, kas veicina uzņēmumu dažādošanu, modernizāciju un digitālo un vides pārveidi. Fonds atbalstīs aeronautikas nozares uzņēmumus. Pirmais uzaicinājums iesniegt projektus tika izsludināts 2020. gada otrajā pusē, un turpmākajos gados tiks organizēti citi uzaicinājumi iesniegt projektus. Lai nodrošinātu, ka šis apakšpasākums atbilst principam “nenodarīt būtisku kaitējumu”, gaisa kuģu ekspluatantus (jo īpaši lidostas un aviosabiedrības) nepārprotami izslēdz no uzaicinājumiem iesniegt projektus saskaņā ar šo apakšpasākumu. ·Otrais apakšpasākums sastāv no atbalsta pētniecības un attīstības “zaļās gaisa kuģu” tehnoloģijās. Tas ir vērsts uz revolucionāras un transformējošas inovācijas veicināšanu aeronautikas nozarē, lai īstenotu zaļo pārkārtošanos, pamatojoties uz integrētu pieeju, kuras mērķis ir risināt visas apzinātās tehnoloģiskās problēmas. Šajā nolūkā tā atbalsta individuālus vai sadarbīgus pētniecības un izstrādes projektus, kas vērsti uz jaunas paaudzes “ultra-sober” vai “nulles emisijas” gaisa kuģu tehnoloģisko sagatavošanu. Vismaz 70 % no centieniem tieši veicina nākotnes gaisa kuģu energoefektivitāti un klimata ietekmes samazināšanu, un atlikusī daļa dod netiešu ieguldījumu, samazinot ciklus un izmaksas visā gaisa kuģa ekspluatācijas ciklā, ļaujot ātrāk integrēt videi draudzīgas tehnoloģijas ekspluatācijā esošajās flotēs. Projektus atlasa, pamatojoties uz uzaicinājumiem iesniegt piedāvājumus, un parasti tos pabeidz 2-3 gadu laikā. Darba uzdevumā nākamajiem uzaicinājumiem iesniegt projektus saskaņā ar abiem apakšpasākumiem kā atbilstības kritēriju ietver to, ka atlasītie pasākumi veicina zaļo pārkārtošanos. D.2. Atskaites punkti, mērķrādītāji, citi rādītāji un neatmaksājamā finansiālā atbalsta uzraudzības un īstenošanas grafiks

Kārtas numurs Pasākums (reforma vai investīcija) Atskaites punkts / mērķrādītājs Vārds Kvalitatīvie rādītāji (atskaites punktiem) Kvantitatīvie rādītāji (mērķiem) Orientējošs pabeigšanas grafiks Katra atskaites punkta un mērķrādītāja apraksts Mērvienība Bāze Mērķis Ceturksnis Gads 4-1 C4.R1. Programmas “Programme d’investissements d’avenir” (PIA) reforma Atskaites punkts Programmas “Programme d’investissements d’avenir” (PIA) pārskatīta pārvaldība Stāšanās spēkā - - - 1. ceturksnis 2021 Stājas spēkā izmaiņas tiesību aktos un pamatnolīgums, ar ko ievieš jauno pārvaldību, jo īpaši ar: Izveidot Starpministriju inovāciju padomi, kurā pulcējas kompetentie ministri no premjerministra, un pieņemt lēmumus par inovācijas politikas ievirzēm un prioritātēm; - Nākotnes ieguldījumu uzraudzības komitejas uzdevumu paplašināšana, lai konsultētu Starpministriju Inovācijas padomi inovācijas politikas izstrādē un sniegtu konsultatīvu atzinumu par jaunu ieguldījumu prioritāšu noteikšanu. 4-2 C4.I1. Inovācija zaļās pārkārtošanās jomā Mērķrādītājs Apstiprināto “paātrinājuma stratēģiju” skaits - Skaits 0 7 4. ceturksnis 2021 Apstiprināto “paātrināšanas stratēģiju” skaits (dekarbonizēts ūdeņradis, rūpniecības dekarbonizācija, ilgtspējīgas lauksaimniecības sistēmas, reciklētu materiālu reciklēšana un atkārtota iekļaušana, ilgtspējīgas pilsētas un inovatīvas ēkas, mobilitātes digitalizācija un dekarbonizācija, bioprodukti un rūpnieciskās biotehnoloģijas – ilgtspējīgas degvielas). 4-3 C4.I1. Inovācija zaļās pārkārtošanās jomā Atskaites punkts Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus vai uzaicinājumi izteikt ieinteresētību Publikācija “Secrétariat Général pour l’Investissement” (SGPI) tīmekļa vietnē - - - 4. ceturksnis 2022 Visi uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus vai interesi saskaņā ar šo pasākumu attiecībā uz stratēģijām, kas pieņemtas saskaņā ar 4.-2. mērķi, ar darba uzdevumiem, tostarp kā atbilstības kritēriju, lai nodrošinātu finansētā risinājuma pieteikumu neitralitāti vides ziņā. 4-4 C4.I1. Inovācija zaļās pārkārtošanās jomā Atskaites punkts Līgumu slēgšanas tiesību piešķiršana – premjerministra īstenošanas lēmums “Secrétariat Général pour l’Investissement” (SGPI) ziņojums - - - 4. ceturksnis 2023 Premjerministra īstenošanas lēmums pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus/aicinājumiem izteikt ieinteresētību, kas izsludināts saskaņā ar 4.–3. starpposma mērķi; atļaut slēgt līgumus ar saņēmējiem, noslēdzot nolīgumus vai citus līgumus par līdzekļu piešķiršanu. 4-5 C4.I2. Attīstīt dekarbonizētu ūdeņradi Atskaites punkts Līgumu slēgšanas tiesību piešķiršana saskaņā ar atbalsta mehānismu Publicēšana tīmekļa vietnē - - - 3. ceturksnis 2022 Līgumu slēgšanas tiesību piešķiršana saistībā ar uzaicinājumu iesniegt projektu par ūdeņraža ražošanas atbalsta mehānismu. 4-6 C4.I2. Attīstīt dekarbonizētu ūdeņradi Mērķrādītājs Saražotā ūdeņraža apjoms saskaņā ar atbalsta mehānismu - Tonnas 0 12000 4. ceturksnis 2022 Ūdeņraža apjoms, kas saražots projektos, kuri atlasīti un atbalstīti saskaņā ar mehānismu atjaunojamās enerģijas un mazoglekļa ūdeņraža ražošanas atbalstam (kumulatīvs). 4-7 C4.I2. Attīstīt dekarbonizētu ūdeņradi Mērķrādītājs Saražotā ūdeņraža apjoms saskaņā ar atbalsta mehānismu - Tonnas 12000 100000 4. ceturksnis 2025 Ūdeņraža apjoms, kas saražots projektos, kuri atlasīti un atbalstīti saskaņā ar mehānismu atjaunojamās enerģijas un mazoglekļa ūdeņraža ražošanas atbalstam (kumulatīvs). 4-8 C4.I2. Attīstīt dekarbonizētu ūdeņradi Atskaites punkts Lēmuma parakstīšana par finansiālā atbalsta piešķiršanu privātajiem projektu virzītājiem saskaņā ar IPCEI ūdeņraža jomā Publicēšana tīmekļa vietnē - - - 3. ceturksnis 2022 Lēmuma parakstīšana par finansiālā atbalsta piešķiršanu privātajiem projektu virzītājiem saskaņā ar IPCEI ūdeņraža jomā 4-9 C4.I2. Attīstīt dekarbonizētu ūdeņradi Mērķrādītājs Elektrolīzera ražošanas jauda MW/gadā 140 4. ceturksnis 2025 Elektrolīzera ražošanas jauda 140 MW apmērā gadā no uzstādītās ražošanas jaudas, ko finansē no IPCEI ūdeņraža jomā. 4-10 C4.I3. Atbalsta plāns aeronautikas nozarei Mērķrādītājs To projektu skaits, kas atlasīti atbalstam no ieguldījumu atbalsta fonda - Skaits 0 300 1. ceturksnis 2022 Atlasīto projektu skaits, pamatojoties uz darba uzdevumiem, tostarp kā atbilstības kritēriju, ar kuru atlasītie pasākumi veicinās zaļo pārkārtošanos, un kas jāatbalsta no ieguldījumu atbalsta fonda, lai veicinātu uzņēmumu dažādošanu, modernizāciju un digitālo un vides pārveidi (kumulatīvi). 4-11 C4.I3. Atbalsta plāns aeronautikas nozarei Mērķrādītājs To pētniecības un lidošanas projektu skaits, kuru mērķis ir veicināt mazoglekļa un energoefektīvu gaisa kuģu atlasi - Skaits 0 200 4. ceturksnis 2022 To pētniecības un lidošanas projektu skaits, kuru mērķis ir veicināt zemas oglekļa emisijas un energoefektīvus gaisa kuģus, kas atlasīti, pamatojoties uz darba uzdevumiem, tostarp kā atbilstības kritēriju, ar kuru atlasītie pasākumi veicinās zaļo pārkārtošanos (kumulatīvi). 4-12 C4.I3. Atbalsta plāns aeronautikas nozarei Mērķrādītājs Pabeigto projektu skaits saskaņā ar ieguldījumu atbalsta fondu - Skaits 0 180 4. ceturksnis 2025 Pabeigto projektu skaits pēc ieguldījumu atbalsta fonda atbalsta, lai veicinātu uzņēmumu dažādošanu, modernizāciju un digitālo un vides pārveidi (kumulatīvi). E. KOMPONENTS NR. 5 Uzņēmumu finansēšana Krīzes satricinājums ir izraisījis uzņēmumu pašu kapitāla samazināšanos un ilgtspējīga kapitāla trūkumu. Tas vājina uzņēmumu spēju atmaksāt līdzekļus un samazina spēju absorbēt satricinājumus jaunas krīzes gadījumā. Taisnīguma trūkums var arī novest pie tā, ka uzņēmumi pieņem aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanas stratēģijas: samazināt ieguldījumus, lai palielinātu peļņu un stiprinātu bilances, tādējādi palielinot krīzes satricinājumu ekonomikai kopumā. Šī finansēšanas situācija apvienojumā ar regulatīvo slogu, jo īpaši attiecībā uz pakalpojumiem, rada šķēršļus investīcijām. Francijas atveseļošanas un noturības plāna 5. elementa mērķis ir risināt šīs problēmas, stiprinot MVU pašu kapitālu un vienkāršojot normatīvo vidi, lai atbalstītu dinamisku atveseļošanu. Tā mērķis ir arī nodrošināt, ka uzņēmumi, kas saņem atbalstu, ievēro citus kritērijus, piemēram, sociālo un vides pārveidi, kas ir būtiska ekonomikas atveseļošanai. Komponents ir saistīts ar KVAI 2019.4 un 2020.4 par regulatīvo ierobežojumu samazināšanu un uzņēmumu izaugsmes veicināšanu, kā arī ar KVAI 2020.3.1. par atbalstu uzņēmumu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, likviditātei. Paredzams, ka neviens pasākums šajā komponentā būtiski nekaitēs vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto pasākumu aprakstu un mazināšanas pasākumus saskaņā ar DNSH tehniskajiem norādījumiem (2021/C58/01). E.1. Neatmaksājamam finansiālajam atbalstam pieteikto reformu un investīciju apraksts C5.R1 reforma: Likums par valsts rīcības paātrināšanu un vienkāršošanu (“loi ASAP”) 2020. gada decembrī izsludinātā ASAP likuma mērķis ir tuvināt administrāciju iedzīvotājiem, atvieglot uzņēmējdarbības attīstību un vienkāršot administratīvās procedūras gan uzņēmumiem, gan privātpersonām. Reformas mērķis ir īstenot dažus atlikušos īstenošanas noteikumus: ·Likums paredz, ka, ja rūpnieciskā projekta izskatīšanas laikā jāgroza noteikumi, jo īpaši vides jomā, uz projekta iesniegumu turpina attiecināt tos pašus normatīvos aktus, kas ir spēkā pieteikuma iesniegšanas brīdī. Grozījumus vairākos vides noteikumos paredz atsevišķos dekrētos, piemēram, nosacījumus, saskaņā ar kuriem vides ministrs var pieprasīt jaunu rūpnieciskā projekta pieteikuma novērtējumu, precīzus nosacījumus, saskaņā ar kuriem pilsētplānošanas projektiem var būt nepieciešams jauns ietekmes uz vidi novērtējums, vai vides atļaujas termiņus attiecībā uz būvdarbiem, kas saistīti ar ārkārtas situāciju civillietā. ·Likums arī paredz vienkāršot noteikumus, kas piemērojami zāļu pārdošanai tiešsaistē. Pietiek ar to, ka aptiekas paziņo par tīmekļa vietnes atvēršanu, nevis gaida iepriekšēju atļauju. ·Konsultatīvo komisiju racionalizēšana: likvidē vai apvieno vairāk nekā 15 komitejas, un īpašie apvienošanas vai atcelšanas nosacījumi ir jānosaka atsevišķos dekrētos. Likvidējamās komitejas ietver Observatoire de la récidive or the Conseil supérieur de la mutualité, savukārt citi, piemēram, Conseil supérieur de l’égalité professionnelle un Haut conseil à l’égalité (HCE), kā arī dažādas padomdevējas struktūras darba attiecību jomā apvieno. C5.R2 reforma: Uzņēmumu ieguldījums ekonomikas, sociālajā un vides pārveidē ekonomikas atveseļošanas kontekstā Šī reforma attiecas uz 2021. gada finansēšanas likuma (loi de finances) 244. pantu, kas pieņemts, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi, kas saņem atbalstu saskaņā ar Francijas atveseļošanas un noturības plānu (un valsts plānu plašākā nozīmē), iesaistās ekoloģiskās pārkārtošanās pieejā, veicina dzimumu līdztiesību un iesaista savus darbiniekus un informē par to, kā tiek izmantoti no valsts saņemtie līdzekļi. Tā uzņēmumiem, kas saņem atbalstu saskaņā ar valsts plānu “France Relance” , uzliek šādus pienākumus: ·Visiem uzņēmumiem, kuros ir vairāk nekā 50 darbinieku, līdz 2022. gada 31. decembrim (2023. gada 31. decembris uzņēmumiem ar 51 līdz 250 darbiniekiem) jāpublicē vienkāršota siltumnīcefekta gāzu emisiju bilance , kas pēc tam ik pēc trim gadiem jāatjaunina. ·Ir palielināti pienākumi dzimumu līdztiesī