Aizsardzības pētniecības, inovācijas un tehnoloģijas attīstības rezultātu labāka izmantojuma veicināšana, izmantojot sadarbību starp uzņēmumiem, kas reģistrēti dažādās dalībvalstīs, ir darbība, kurai pēc būtības ir transnacionāls raksturs. Tā vienlaikus ietekmē vairāk nekā vienu dalībvalsti, un šajā ziņā viena dalībvalsts atsevišķi to nevar veikt pilnībā apmierinoši.

Ierosinātajā programmā ņem vērā arī to, ka darbības var veikt arī pastāvīgās strukturētās sadarbības ietvaros. Atļaujot augstākas līdzfinansējuma likmes šādām darbībām, programma kopumā stimulēs līdzdalību šajā uzlabotajā Eiropas aizsardzības sadarbības sistēmā.

Eiropas Aizsardzības rīcības plāns un līdz ar to arī programma pilnībā atbilst Savienības līmeņa iniciatīvām kopējās ārpolitikas un drošības politikas kontekstā. Tas jo īpaši atbilst 2016. gada Globālās stratēģijas īstenošanas plānam drošības un aizsardzības jomā, kas kalpo par pamatu Eiropadomes apstiprinātu jaunu Savienības mērķu vērienīgumam, un darbībām tā izpildei. Programma ir saistīta arī ar 2016. gada jūlija ES un NATO kopīgo deklarāciju, ko parakstījuši Eiropadomes priekšsēdētājs, Komisijas priekšsēdētājs un NATO ģenerālsekretārs. Komisija nodrošinās, lai citas drošības politikas, piemēram, kiberdrošības stratēģija atbilstu minētajai programmai.

Programmas priekšlikums papildinās iniciatīvas, kuru mērķis ir finansēt kopīgu pētniecību aizsardzības jomā, un nodrošinās to, ka aizsardzības pētījumu rezultāti tiek pilnveidoti, tādējādi sniedzot ieguldījumu Eiropas aizsardzības rūpniecības inovētspējā un konkurētspējā.

Izpētes atzara ietvaros Komisija ievieš mehānismus Savienības finansējuma virzīšanai kopīgiem aizsardzības pētījumiem, it sevišķi ar nesen uzsāktās sagatavošanas darbības palīdzību.

Eiropas Aizsardzības rīcības plāna galvenais priekšlikums ir izveidot Eiropas aizsardzības fondu (turpmāk “Fonds”), lai atbalstītu ieguldījumus aizsardzības aprīkojuma un tehnoloģiju kopīgā izpētē un izstrādē. Fonds sastāv no diviem atšķirīgiem, bet savstarpēji papildinošiem atzariem, kas aptver visu aizsardzības rūpnieciskās attīstības ciklu no izpētes līdz izstrādājumu laišanai tirgū, t. i., izpētes atzars un spēju atzars.

“Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmas” (turpmāk “programma”) priekšlikuma mērķis ir uzlabot Savienības aizsardzības rūpniecības, ieskaitot kiberaizsardzību, konkurētspēju un inovāciju. To varētu panākt, galvenokārt veicinot aizsardzības pētniecības rezultātu labāku izmantojumu, sekmējot sadarbību starp uzņēmumiem aizsardzības izstrādājumu un tehnoloģiju izstrādē un izmantojot dalībvalstu sadarbības centienus, lai nodrošinātu, ka Eiropas aizsardzības tehniskais un rūpnieciskais pamats pilnībā atbilst Eiropas pašreizējām un nākotnes vajadzībām drošības jomā. Tas palīdzētu palielināt Savienības stratēģisko patstāvību un nostiprināt tās spēju sadarboties ar partneriem.

Komisijas priekšsēdētāja Ž. K. Junkera 2014. gada jūlija politiskajās pamatnostādnēs Eiropas aizsardzības politika tika noteikta par būtisku politisko prioritāti. Minētais būtu jāskata saistībā arī ar to, ka pēc desmitiem miera un stabilitātes gadu Savienība sastopas ar augošu nestabilitāti un jauniem drošības apdraudējumiem. Šī mainīgā drošības vide skaidri rāda, ka vienīgi ar kopīgiem centieniem visos līmeņos ieguldīt drošības attīstībā un sadarbībā mēs varam piepildīt Savienības pilsoņu un mūsu partneru cerības. Lai Eiropa varētu uzņemties lielāku atbildību par savu aizsardzību, būtiski ir uzlabot Savienības aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un veicināt tajā inovāciju.

Priekšlikums balstās uz tam pievienotu dienestu darba dokumentu, kurā izklāstīti nepieciešamie elementi tādu traucējumu analizēšanai, kas mazina nozares konkurētspēju, un priekšlikuma paredzamās ietekmes novērtēšanai. Priekšlikuma steidzamības dēļ, ņemot vērā to, ka Eiropadome 2016. gada 15. decembrī aicināja Komisiju “2017. gada pirmajā pusgadā nākt klajā ar priekšlikumiem par Eiropas Aizsardzības fonda izveidi, ieskaitot sadaļu spēju kopējai attīstīšanai, par ko dalībvalstis kopīgi vienojas”, šis Komisijas priekšlikums tiek iesniegts bez ietekmes novērtējuma.

Nav spēkā esošu tiesību aktu, ko piemēro šai konkrētai darbībai vai kas to skar, jo līdz šim nav bijis citu Savienības likumdošanas iniciatīvu ar mērķi uzlabot aizsardzības rūpniecības konkurētspēju, īpaši skarot aizsardzības nozarei paredzētas darbības izstrādes posmu. Tāpēc nav iepriekšēja spēkā esošu tiesību aktu ex post izvērtējuma vai atbilstības pārbaudes, kas būtu veikta šādai likumdošanas iniciatīvai.

Savienības iesaistīšanās proporcionalitāte tiek nodrošināta, pievēršoties jomai, kam ir lielākā ietekme uz nozares konkurētspēju, t. i., sniedzot finansiālo atbalstu darbībām izstrādes posmā. Ņemot vērā, ka izstrādes posms, šķiet, ir viens no posmiem ar lielākajiem riskiem un tādēļ arī viens no būtiskākajiem projekta tehnoloģiskās attīstības posma kavēkļiem, Savienība sniegs daļēju ieguldījumu aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju izstrādes izmaksās, lai pavērtu ceļu kopīgiem izstrādes projektiem.

Ierosinātā finansējuma likmes griesti būs 20 % no kopējām darbības izmaksām. Dalībvalstīm būs jāpiedalās pārējo izmaksu segšanā, apvienojot valstu ieguldījumus. Savienības budžetu izmantos nozares konkurētspējas atbalstam, piesaistot pienācīgu apjomu dalībvalstu ieguldījumu sadarbības ierosināšanai, un tas būs veicinošais faktors sadarbībai, atsākot potenciālas uz sadarbību balstītas attīstības programmas. Saņēmēji, kas izstrādās darbības pastāvīgās strukturētās sadarbības ietvaros, būs tiesīgi saņemt lielāku finansējumu. Atbalstītajiem projektiem būtu jāsniedz ieguldījums prioritārajās spējās, par kurām dalībvalstis ar Savienības spēju attīstības plāna palīdzību vienojušās Savienībā, kā arī attiecīgā gadījumā tiem būtu jāņem vērā reģionālā un starptautiskā sadarbība. Priekšlikumi, kas iesniegti nolūkā saņemt atbalstu programmas ietvaros, tiks izvērtēti, balstoties uz piešķiršanas kritērijiem, kuru pamatā ir šādi aspekti: ieguldījums aizsardzības rūpniecības inovācijā un tehnoloģiskajā attīstībā, kā arī Savienības drošības un aizsardzības interesēs, uzlabojot aizsardzības tehnoloģijas, kas sniedz ieguldījumu prioritārajās spējās, par kurām dalībvalstis Savienībā ir vienojušās; darbības dzīvotspēja; saņēmēju spēja pierādīt, ka dalībvalstis ir apņēmušās kopīgi un koordinēti ražot un iegādāties galaproduktu vai tehnoloģiju, attiecīgā gadījumā izmantojot arī kopīgu iepirkumu.

Programmu izveidos, balstoties uz LESD 173. panta noteikumiem, un tās galvenais mērķis būs veicināt Savienības aizsardzības politikas konkurētspēju un inovētspēju, atbalstot darbības to izstrādes posmā. Saņēmēji būs uzņēmumi, kas reģistrēti Savienībā. Programmu izveido laikposmam no 2019. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim.

(11)Ņemot vērā, ka programma ir īpaši vērsta uz uzņēmumu sadarbības uzlabošanu starp dalībvalstīm, darbībai vajadzētu būt tiesīgai saņemt finansējumu programmas ietvaros tikai tad, ja to sadarbojoties īsteno vismaz trīs uzņēmumi, kas atrodas vismaz divās dažādās dalībvalstīs.

(8)Ja kādu programmas atbalstītu darbību pārvalda dalībvalstu iecelts projekta vadītājs, pirms maksājuma atbalsttiesīgas darbības maksājuma saņēmējam Komisijai par to jāinformē projekta vadītājs, lai tas varētu nodrošināt, ka saņēmēji ievēro termiņus.

(6)Daļu no programmas īstenošanas Komisija drīkst uzticēt struktūrām, kas minētas Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 1. punkta c) apakšpunktā. Šādu uzdevumu Komisija drīkst uzticēt Eiropas Aizsardzības aģentūrai, ņemot vērā tās īpašās zināšanas.

(4)Programmai būtu jāaptver divu gadu laikposms no 2019. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim, minētajam laikposmam nosakot finansējuma apjomu programmas īstenošanai.

(12)Pārrobežu sadarbību aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju izstrādē, bieži ir kavējušas grūtības vienoties par kopējām tehniskajām specifikācijām. Kopēju tehnisko specifikāciju neesība vai ierobežotais līmenis ir novedis pie lielākas sarežģītības, kavējumiem un pārmērīgām izmaksām izstrādes posmā. Vienošanās par kopējām tehniskajām specifikācijām būtu jāizvirza par priekšnoteikumu Savienības atbalstam saskaņā ar šo programmu. Tiesīgām uz atbalstu saskaņā ar šo programmu vajadzētu būt arī darbībām, kuru mērķis ir atbalstīt tehnisko specifikāciju kopīgu noteikšanu.

(13)Programmas mērķis ir uzlabot Savienības aizsardzības rūpniecības konkurētspēju, tāpēc tiesīgiem saņemt atbalstu vajadzētu būt tikai subjektiem, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā un kurus faktiski kontrolē dalībvalstis vai to valstspiederīgie. Turklāt, lai nodrošinātu Savienības un tās dalībvalstu būtisku drošības interešu aizsardzību, infrastruktūra, iekārtas, aktīvi un resursi, kurus saņēmēji un apakšuzņēmēji izmanto saskaņā ar programmu finansētām darbībām, nevar atrasties trešu valstu teritorijā.

(14)Atbalsttiesīgās darbības, kas izstrādātas saistībā ar pastāvīgo strukturēto sadarbību Savienības iestāžu sistēmā, nodrošinātu pastāvīgu uzlabotu sadarbību starp uzņēmumiem dažādās dalībvalstīs un tādējādi tieši veicinātu programmas mērķu sasniegšanu. Tādējādi šādi projekti būtu tiesīgi uz paaugstinātu finansējuma likmi.

(15)Ja kāds konsorcijs vēlas piedalīties atbalsttiesīgā darbībā saskaņā ar programmu un Savienības finansiālo palīdzību ir paredzēts piešķirt dotācijas veidā, konsorcijam viens no saviem locekļiem būtu jāieceļ par koordinatoru, kas būtu galvenais kontaktpunkts saziņai ar Komisiju.

(16)Inovācijai un tehnoloģiju izstrādei Savienības aizsardzības rūpniecībā būtu jānotiek Savienības drošības interesēm atbilstošā veidā. Tādējādi starp atbalsta piešķiršanas kritērijiem vajadzētu būt darbības devumam šo interešu un to aizsardzības spēju prioritāšu sasniegšanā, par kurām dalībvalstis ir vienojušās. Savienībā kopīgās aizsardzības spēju prioritātes galvenokārt nosaka Spēju attīstības plānā. Attiecīgu prioritāšu īstenošana, izmantojot uzlabotu sadarbību, tiks atbalstīta ar citiem Savienības procesiem, piemēram, koordinēto ikgadējo pārskatu par aizsardzību (CARD) un pastāvīgo strukturēto sadarbību. Atiecīgos gadījumos var ņemt vērā reģionālas vai starptautiskas sadarbības iniciatīvas, piemēram, NATO kontekstā, kuras kalpo Savienības drošības un aizsardzības interesēm.

(17)Lai nodrošinātu, ka finansētās darbības ir dzīvotspējīgas, dalībvalstu apņemšanās efektīvi piedalīties to finansēšanā būtu jānosaka par vienu no kritērijiem atbalsta piešķiršanai šādām darbībām.

(18)Lai nodrošinātu, ka finansētās darbības veicina Eiropas aizsardzības rūpniecības konkurētspēju, tām vajadzētu būt orientētām uz tirgu un balstītām uz pieprasījumu. Tāpēc piešķiršanas kritērijos būtu jāņem vērā fakts, ka dalībvalstis jau ir apņēmušās, iespējams – saskaņoti, kopīgi ražot un iepirkt galīgo ražojumu vai tehnoloģiju.

(19)Savienības finansiālajai palīdzībai, ko sniedz saskaņā ar šo programmu, nevajadzētu pārsniegt 20 % no darbības kopējām atbalsttiesīgajām izmaksām, ja tā attiecas uz prototipu izgatavošanu, kas mēdz būt izstrādes posma visdārgākā darbība. Taču būtu sedzamas visas citu izstrādes posma darbību atbalsttiesīgās izmaksas.

(20)Savienības atbalsta mērķis ir uzlabot nozares konkurētspēju, un tas attiecas tikai uz konkrēto izstrādes posmu, tādēļ Komisijai nevajadzētu būt īpašuma tiesībām vai intelektuālā īpašuma tiesībām uz ražojumiem vai tehnoloģijām, kas izstrādāti ar finansētajām darbībām. Piemērojamo intelektuālā īpašuma tiesību režīmu saņēmēji noteiks līgumā.

(21)Komisijai būtu jāizveido daudzgadu darba programma saskaņā ar programmas mērķiem. Darba programmas izveidošanā Komisijai būtu jāsaņem palīdzība palīdzība no dalībvalstu komitejas (turpmāk – “programmas komiteja”). Ņemot vērā Savienības politiku attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kas tiek uzskatīti par būtisku faktoru ekonomiskās izaugsmes, inovācijas, darbvietu radīšanas un sociālās integrācijas nodrošināšanai Savienībā, kā arī faktu, ka atbalstītajām darbībām parasti būs nepieciešama starpvalstu sadarbība, ir svarīgi, lai darba programmā būtu atspoguļota un lai ar to tiktu veicināta šāda MVU pārrobežu dalība, no kopējā budžeta paredzot daļu līdzekļu šādai darbībai.

(22)Lai varētu izmantot Eiropas Aizsardzības aģentūras īpašās zināšanas aizsardzības jomā, dalībvalstu komitejā tai tiks piešķirts novērotāja statuss. Arī Eiropas Ārējās darbības dienestam būtu jāpalīdz dalībvalstu komitejai.

(23)Lai varētu izraudzīties darbības, kas finansējamas saskaņā ar programmu, Komisijai vai Regulas Nr. 966/2012 58. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajām struktūrām/personām būtu jāorganizē Regulā Nr. 966/2012 paredzētie konkursi. Pēc saņemto priekšlikumu izvērtēšanas ar neatkarīgu ekspertu palīdzību Komisija izvēlēsies saskaņā ar programmu finansējamās darbības. Lai nodrošinātu vienveidīgus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras attiecībā uz darba programmas pieņemšanu un īstenošanu, kā arī attiecībā uz finansējuma piešķiršanu izraudzītām darbībām. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011.

(24)Ņemot vērā iepriekš minēto īstenošanas aktu būtisko ietekmi uz pamatakta īstenošanu, to pieņemšanā būtu jāizmanto pārbaudes procedūra.

(25)Programmas beigās Komisijai būtu jāsagatavo īstenošanas ziņojums, vērtējot finansēšanas darbības finansiālās īstenošanas rezultātu un, ja iespējams, ietekmes izteiksmē. Ziņojumā būtu jāanalizē arī MVU pārrobežu dalība programmas projektos, kā arī MVU dalība globālajā vērtības veidošanas ķēdē,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek izveidota Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programma (turpmāk “programma”) Savienības rīcībai laikposmā no 2019. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim.

2. pants

Mērķi

Programmai ir šādi mērķi: