LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 26.2.2009 
SEC(2009) 207 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
 
Pavaddokuments 
Priekšlikumam 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVAI,  
 
ar ko attiec ībā uz mikrouz ņēmumiem groza Padomes Direkt īvu 78/660/EEK par 
noteiktu veidu sabiedr ību gada p ārskatiem 
  
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums  
  
{COM(2009) 83} 
{SEC(2009) 206}  
LV 2   LV KOPSAVILKUMS 
1. IEVADS  
Šajā ietekmes nov ērtējumā iztirzātas Komisijas iniciat īvas uzņēmējdarbības vides 
vienkāršošanai, īpaši finanšu p ārskata pras ību vienkāršošanai mikrouz ņēmumiem. 
Tajā izklāstītas problēmas, kas ir saist ītas ar pašreiz ējām grāmatvedības direkt īvām1, 
sniegti vair āki politiskie risin ājumi un analiz ētas to īstenošanas iesp ējas un attiec īgā 
gadījumā to paredzam ā ietekme. 
1.1. Eiropas ekonomikas atvese ļošanas pl āns  
Saskaņā ar Lisabonas strat ēģijas mērķiem Komisija ir ap ņēmusies lab āk izmantot 
mazo un vid ējo uzņēmumu izaugsmes potenci ālu, samazinot administrat īvo slogu.  
Risinot finanšu kr īzes sekas, Komisija public ēja „Eiropas ekonomikas atvese ļošanas 
plānu”, lai atg ūtu patērētāju un uz ņēmēju uzticību. Eiropas ekonomikas 
atveseļošanas pl ānā ir izvirz īta apņemšanās mazināt MVU un mikrouz ņēmumu 
slogu, cita starp ā „atceļot prasību mikrouz ņēmumiem sagatavot gada p ārskatus”. 
1.2. Politiskais konteksts 
Mērķis Komisijas priekšlikumos, kurus apspriež šaj ā dokument ā, ir mazin āt 
nevajadzīgos administrat īvos pienākumus un veicin āt ziņošanas pras ību saskaņošanu 
ar patiesaj ām pārskata lietot āju un sagatavot āju vajadzībām. 
1.3. ES acquis uz ņēmējdarbības tiesību, grāmatvedības un rev īzijas jom ā 
Grāmatvedības jomā Ceturtā uzņēmējdarbības tiesību direkt īva izvirza oblig ātās 
prasības gada p ārskatiem sabiedr ībās ar ierobežotu atbild ību. Laikā, kad izstr ādāja 
grāmatvedības direkt īvas, domin ēja priekšstats, ka MVU fundament āli neatšķiras no 
lieliem uz ņēmumiem, un tiem ir j āievēro līdzīgas ziņošanas pras ības. Šis viedoklis 
pakāpeniski main ījās, jo tika atz īts, ka MVU ir atš ķirīgas vajadz ības; to iestr ādāja 
principā „vispirms dom āt par mazajiem uz ņēmumiem”. T āpēc ir būtiski apsv ērt, 
kuras pras ības ir jāatceļ vai jāaizstāj, lai vienk āršotu mikrouz ņēmumu2 finanšu 
pārskatus. 
1.4. Mikrouzņēmumu defin īcija 
Komisijas noteiktaj ā mikrouzņēmumu kategorij ā ir vismaz ākie uzņēmumi, kas atbilst 
šādiem kritērijiem: 
— mazāk par desmit str ādājošajiem, 
                                                 
1 Padomes Ceturt ā Direktīva 78/660/EEK (1978. gada 25. j ūlijs);  
Padomes Sept ītā Direktīva 83/349/EEK (1983. gada 13. j ūnijs). 
2 Sept ītā uzņēmējdarbības tiesību direktīva nav jāgroza, jo š īs direktīvas tekstā jau noteikts, ka dal ībvalsts 
var paredz ēt atbrīvojumu no pien ākuma izstr ādāt konsolid ētus finanšu p ārskatus, ja konsolid ējamās 
sabiedrības kopā nepārsniedz ceturtaj ā uzņēmējdarbības tiesību direkt īvā noteikto vid ējā uzņēmuma 
līmeni (sept ītās uzņēmējdarbības direkt īvas 6. panta 1. punkts). 
LV 3   LV — kopējā bilance zem EUR 500 000 un 
— apgroz ījums zem EUR 1 000 000. 
1.5. Eiropas Savien ības svarīgāko tirdzniec ības partneru prakse 
Pārējo ekonomiski sal īdzināmu jurisdikciju un Eiropas Savien ības svar īgāko 
tirdzniecības partneru zi ņošanas pras ības maziem uz ņēmumiem kopum ā ir mazāk 
stingras sal īdzinājumā ar grāmatvedības direkt īvu prasībām. 
Piemēram, ASV biržas sarakst ā neiekļautajiem uz ņēmumiem kopum ā nav juridiska 
pienākuma sagatavot un public ēt finanšu p ārskatus. Nav pier ādījumu, ka š īs mazāk 
stingras pras ības radītu šķēršļus ASV uz ņēmumiem ieg ūt ārējo finansējumu. 
1.6. Komisijas ietekmes nov ērtējuma komitejas atzinums 
Šajā ietekmes nov ērtējumā ņem vērā Komisijas ietekmes nov ērtējuma komitejas 
piezīmes, kas ir sniegtas 2009. gada 2. febru ārī. 
2. PROCEDŪRAS JAUT ĀJUMI , APSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM UN 
SUBSIDIARIT ĀTE 
Komisija jau ir s ākusi vairākas vienk āršošanas iniciat īvas, lai mazin ātu mazo un 
vidējo uzņēmumu (MVU) administrat īvo slogu.  
2.1. Komisijas 2007. gada 10. j ūlija pazi ņojums un apspriešan ās ar 
ieinteresētajām person ām 
Komisija 2005. gad ā uzsāka programmu administrat īvo izmaksu m ērīšanai un to 
prasību noteikšanai, kas rada visliel āko slogu, lai mazin āto ES uz ņēmumu 
administrat īvo slogu. Komisija 2007. gada j ūlijā publicēja paziņojumu, nor ādot 
grāmatvedības direkt īvu iespējamos groz ījumus/izmai ņas.  
Šajā paziņojumā Komisija ierosin āja ceturtaj ā direktīvā ieviest jaunu kategoriju, 
proti, „mikrouz ņēmumi”, kurus dal ībvalstis var fakultat īvi atbrīvot no grāmatvedības 
direktīvu prasībām. 
Kopumā 18 dalībvalstu vald ības, vienas EEZ valsts vald ība un 110 ieinteres ētās 
personas, tostarp Eiropas strukt ūras un asoci ācijas, rea ģēja uz pazi ņojumu. 
Ieguldījumus kop ā deva 23 valstis, tostarp 22 dal ībvalstis.  
80 % visu ieinteres ēto personu, kuras piedal ījās sabiedriskaj ā apspriešan ā, viedoklis 
par pasākumu bija pozit īvs vai negat īvs. Vairākums ieinteres ēto personu atbalst īja 
mikrouzņēmumu atbr īvošanu no gr āmatvedības direkt īvu prasībām. Atbrīvojumu 
atbalstīja vairums uz ņēmumu, valsts iest āžu, banku un apdrošin āšanas sabiedr ību, 
kuras piedal ījās pētījumā. Visvairāk iebildumu c ēla grāmatveži un revidenti.  
2.2. Izmaksu apl ēses un robežv ērtības mikrouz ņēmumiem  
Saistībā ar iepriekšmin ēto vienkāršošanas iniciat īvu Capgemini/Ramboll  konsorcijs ir 
veicis apl ēses, lai noteiktu izmaksas, kas izriet no inform ācijas pien ākumiem (IP), 
LV 4   LV kuri iekļauti ES uz ņēmējdarbības tiesību acquis . Šajā ietekmes nov ērtējumā atsaucas 
uz aplēšu attiecīgajiem pirmsnobeiguma rezult ātiem.  
2.3. Augsta līmeņa grupa administrat īvā sloga mazin āšanas jaut ājumos 
Ziņojumā, ko izstr ādāja neatkar īgo ieinteres ēto personu augsta l īmeņa grupa 
administrat īvā sloga mazin āšanas jaut ājumos un kur ā iztirzāja maziem uz ņēmumiem 
radītos svarīgākos šķēršļus, aicināja dalībvalstis nekav ējoties īstenot risin ājumu, ar 
ko mikrouz ņēmumus atbr īvo no grāmatvedības direkt īvu prasībām, kā arī kopumā 
pārstrādāt minētās direktīvas, balstoties uz pamatprincipu „vispirms dom āt par 
mazajiem uz ņēmumiem”. 
2.4. Eiropas Parlaments 
Eiropas Parlaments 2008. gada 18. decembra rezol ūcijā aicina Komisiju iesniegt 
likumdošanas priekšlikumu, saska ņā ar kuru dal ībvalstīm piešķir tiesības atbrīvot 
mazos uzņēmumus (mikrouz ņēmumus) no gr āmatvedības direkt īvas darbības jomas.  
2.5. Pārējie saistītie Komisijas priekšlikumi 
Komisija 2007. gada beig ās sāka operatīvo likumdošanas iniciat īvu, lai ieviestu divus 
tehniskos groz ījumus grāmatvedības direkt īvās. Paredzams, ka groz ījumus pie ņems 
2009. gada s ākumā. 
2.6. Subsidiarit āte 
Saskaņā ar subsidiarit ātes principu ir j āapsver, vai tieš ām ir vajadz īga saskaņošana 
ES līmenī attiecībā uz mikrouz ņēmumiem. Vairums pien ākumu, kas saist īti ar 
administrat īvo slogu, ir noteikti ES direkt īvās, un to mazin āšanai ir nepieciešama ES 
līmeņa rīcība. 
3. PROBLĒMAS NOTEIKŠANA  
Grāmatvedības direkt īvu prasības attiecas uz vis ām sabiedr ībām ar ierobežotu 
atbildību, neņemot vērā pārējos faktorus (piem ēram, lielums, finans ējums vai 
darbības veids). P ārsvarā uz maziem uz ņēmumiem attiecas t ādi paši noteikumi k ā uz 
lielākiem uzņēmumiem. Daudzos gad ījumos konkr ētā informācija jāapstrādā, lai 
pildītu tikai juridiskos pien ākumus, proti, re ālas biznesa vajadz ības nepast āv. Tas 
atbilst administrat īvā sloga defin īcijai. Turpm āk var analiz ēt divus administrat īvā 
sloga elementus: 
• administrat īvās izmaksas nav proporcion ālas uzņēmuma lielumam, t ādēļ tās ir 
neproporcion āli lielas maz ākiem uz ņēmumiem sal īdzinājumā ar lielākiem 
uzņēmumiem; 
• direktīvas prasību un mikrouz ņēmumu un finanšu p ārskatu lietot āju vajadz ību 
neatbilstība.  
LV 5   LV 3.1. Neproporcion ālas administrat īvās (atbilst ības) izmaksas k ā ekonomisks 
slogs 
Jaundibin ātie uzņēmumi un mazie uz ņēmumi ar ierobežotiem resursiem ir jut īgi 
attiecībā uz pārmērīgiem administrat īviem pien ākumiem, jo tiem n ākas novirz īt 
resursus no uz ņēmuma pamatdarb ības. 
Ievērojama administrat īvo izmaksu da ļa ir konstanta, un mikrouz ņēmumi relat īvi 
novirza daudz vair āk resursu, lai pan āktu atbilst ību regulat īvajiem pien ākumiem, 
nekā lielāki uzņēmumi. Turkl āt reglament ētie mikrouz ņēmumu finanšu p ārskati 
kopumā rada daudz maz āku vērtību ieinteres ētajām personām.  
3.2. Grāmatvedības direkt īvu prasību un mikrouz ņēmumu un finanšu p ārskatu 
lietotāju vajadz ību neatbilst ība 
Parasti ļoti mazus uz ņēmumus p ārvalda īpašnieks, un reglament ētiem finanšu 
pārskatiem nav lielas noz īmes uzņēmuma snieguma nov ērtējumā. Turklāt investoru 
skaits mikrouz ņēmumos bieži vien ir ierobežots, un parasti tie ir tieši iesaist īti 
uzņēmuma vad ībā un tiem ir tieša piek ļuve, proti, ieskats par uz ņēmuma datiem. 
Finansējuma avots ir pašu resursi,  banku vai citu finanšu iest āžu kredīti, nevis birža. 
Finanšu inform ācijas pamatlietot ājiem (bankas un nodok ļu iekasēšanas iest ādes) ir 
iespēja piepras īt papildu inform āciju, kas nav iek ļauta reglament ētajās ziņošanas 
prasībās. Pārējo ieinteres ēto personu vajadz ības saistībā ar inform āciju nav ietvertas 
reglament ētajā finanšu inform ācijā. Tas ir t āpēc, ka to attiec ības ar maziem 
uzņēmumiem bieži vien ir balst ītas uz abpus ējo uzticību nevis uz (piek ļuvi) finanšu 
informāciju, kā arī tāpēc, ka pašreiz ējo finanšu p ārskatu sarež ģītības dēļ pārskatus 
bieži vien nevar izmantot/tie ir nesaprotami daudz ām ieinteres ētajām personām. 
3.3. Cik nopietna ir probl ēma? 
Aptuveni uz 7,2 miljoniem ES uz ņēmumu attiecas zi ņošanas noteikumi 
grāmatvedības direkt īvu darbības jomā. Apmēram 5,4 miljoni (aptuveni 75 %) ir 
mikrouzņēmumi. 
Ramboll Management sagatavotaj ā pētījumā tika secin āts, ka vid ējās uzņēmuma 
izmaksas, lai pild ītu direktīvu prasības, ir EUR 1558. Šaj ā summā administrat īvais 
slogs (t.i., inform ācijas vākšana un apstr āde, lai pild ītu tikai juridiskos pien ākumus, 
nepastāvot reālām biznesa vajadz ībām) ir EUR 1169.  
Iepriekšmin ētie dati ļauj aptuveni apr ēķināt, ka kop ējais administrat īvais slogs ES 
līmenī ir aptuveni 6,3 miljardi euro.  
4. MĒRĶI 
Lai veicin ātu mikrouz ņēmumu konkur ētspēju un uzlabotu izaugsmes iesp ējas, 
administrat īvais slogs ir j āsamazina l īdz minimumam. M ērķi ir šādi: 
• ES uzņēmumu, īpaši MVU un mikrouz ņēmumu, administrat īvā sloga 
samazināšana, vienlaikus saglab ājot atbilstošu aizsardz ību un nodrošinot 
informāciju ieinteres ētajām personām;  
LV 6   LV • saskaņot mikrouz ņēmumu p ārskata sniegšanas pras ības ar lietot āju un 
sagatavot āju reālajām vajadzībām.  
5. POLITIKAS RISIN ĀJUMI UN TO PAREDZ ĒTĀ IETEKME  
5.1. Politikas risin ājumu apraksts 
Komisijas dienesti paredz š ādus iespējamos politikas risin ājumus: 
0. risinājums — direkt īvas negroza. 
1. risinājums — veicin āt grāmatvedības direkt īvās paredzēto pašreiz ējo iespēju 
pilnīgu izmantošanu. 
2. risinājums — oblig ātais mikrouz ņēmumu atbr īvojums no direkt īvu darbības 
jomas. 
3. risinājums — iesp ēja dalībvalstīm atbrīvot mikrouz ņēmumus no direkt īvu darbības 
jomas. 
4. risin ājums — ieviest vienk āršotu oblig ātu grāmatvedības rež īmu 
mikrouzņēmumiem. 
5. risin ājums — groz ījumi gr āmatvedības direkt īvās, neieviešot jauno 
mikrouzņēmumu kategoriju. 
5.2. 0. risinājums — direkt īvas negroza 
Saskaņā ar pamata scen āriju pasākumi netiek veikti, un visi 5,4 miljoni 
mikrouzņēmumu turpina iev ērot direkt īvu grāmatvedības noteikumus un ik gadu 
tērēt aptuveni 6 miljardus euro, lai iev ērotu ziņošanas pien ākumus.  
5.3. 1. risinājums — veicin āt grāmatvedības direkt īvās paredz ēto pašreiz ējo 
iespēju pilnīgu izmantošanu 
Ja netiek veikti ties ību aktu groz ījumi, Komisija joproj ām var aicin āt dalībvalstis 
izmantot visas vienk āršošanas iesp ējas, kas ir pieejamas direkt īvās.  
Lēstie iespējamie ietaup ījumi, piln īgi izmantojot pašreiz ējās robežv ērtības un 
atbrīvojumus, ir 1,8 miljardi euro mikrouz ņēmumu segment ā. Tomēr šis apjoms 
visticamāk netiks sasniegts. Pašreiz ējās direktīvas pamat ā ir vispārīgas prasības, un 
dalībvalstīm ir iesp ēja paredz ēt daļējus atbrīvojumus vien īgi no daž ām minētajām 
prasībām. Visp ārīgi izņēmumi nav iesp ējami, kas ierobežo šo risin ājumu 
izmantojam ību, tādējādi kopum ā tie ir maz āk pievilcīgi dalībvalstīm.  
Turklāt minētā iespēja nesekm ētu sloga mazin āšanu tajās dalībvalstīs, kas jau 
izmanto šos risin ājumus. Ar ī jautājums par nesaska ņām starp gr āmatvedības 
direktīvas prasībām un maz āko uzņēmumu vajadz ībām un izrietošo administrat īvo 
slogu netiktu risin āts. 
LV 7   LV 5.4. 2. risinājums — oblig ātais mikrouz ņēmumu atbr īvojums no direkt īvu 
darbības jomas 
Obligātais mikrouz ņēmumu atbr īvojums likvid ētu visas ES l īmeņa prasības minētajai 
grupai, pied āvājot iespējami labāko saskaņošanas risin ājumu. Šā risinājuma ietekme 
ir vienāda ar 3. risin ājuma maksim ālo ietekmi, k ā skaidrots n ākamajā sadaļā. 
Tomēr, ņemot vērā atšķirīgas grāmatvedības un zi ņošanas trad īcijas visā ES, 
visticamāk, dažām ES dalībvalstīm šāds priekšlikums neb ūtu politiski pie ņemams. 
5.5. 3. risinājums — iesp ēja dalībvalstīm atbrīvot mikrouz ņēmumus no direkt īvu 
darbības jomas 
Dalībvalstīm būtu iespēja noteikt visatbilstoš ākos noteikumus, kas j āievēro 
mikrouzņēmumiem, un, piem ēram, integr ēt dažādas ziņošanas pras ības vienā. 
Atbrīvojot mikrouz ņēmumus no gr āmatvedības direkt īvu darbības jomas, paredzam ā 
ietekme b ūs šāda:  
Administrat īvā sloga mazin āšana.  Optimālajā gadījumā, ja visas dal ībvalstis 
atbrīvotu mikrouz ņēmumus no min ētajām prasībām un neieviestu papildu pras ības, 
no priekšlikuma izrietošo ietaup ījumu lēstais maksim ālais iespējamais apjoms ir 
6,3 miljardi euro (sv ārstoties no EUR 5,9 miljardiem l īdz EUR 6,9 miljardiem). 
Tomēr visticam āk dalībvalstis, atbr īvojot mikrouz ņēmumus no ceturt ās direktīvas 
pienākumiem, ieviestu citas gr āmatvedības prasības, piem ēram, saska ņot nodokļu un 
finanšu p ārskatus. Š ādas alternat īvās prasības visticam āk reduc ētu sloga 
samazinājumu uzņēmumiem. Tom ēr patlaban nav iesp ējams aprēķināt potenciālo 
ietekmi ES l īmenī. 
Atbilstīgāka un saprotam āka inform ācija galvenajiem p ārskata lietot ājiem, 
tostarp nodok ļu iekasēšanas iest ādēm, kreditoriem un vad ībai. Pārskatus var ētu 
sagatavot atbilst īgāk ieinteres ēto personu un mikrouz ņēmumu vad ības vajadz ībām, 
ievērojot saprotam ības kritēriju. 
Ieinteresētajām person ām sniedzam ā informācija un kreditoru aizsardz ība 
netiks ietekm ēta būtiski negat īvi. Mikrouz ņēmumu pārskatu pamatlietot āji ir 
bankas un nodok ļu iekasēšanas iest ādes. Bankas parasti nav ieinteres ētas sarežģītajā 
informāciju, ko sniedz saska ņā ar direkt īvu prasībām. Atbild ēs uz apspriešanos, ko 
2007. gad ā organiz ēja Komisija, gan bankas, gan nozare kopum ā atbalstīja 
mikrouzņēmumu atbr īvošanu no gr āmatvedības direkt īvu prasībām.  
Ietekme uz vienotu tirgu un l īdzvērtīgi spēles noteikumi.  Paredzams, ka ietekme 
uz vienotu tirgu b ūs nenozīmīga, jo mikrouz ņēmumu finanšu zi ņošanas vajadz ības ir 
drīzāk ierobežotas, un reglament ētie pārskati kopum ā nav svarīgs inform ācijas avots. 
Turklāt tikai nedaudzi mikrouz ņēmumi ir iesaist īti pārrobežu darb ībā.  
Zināma negat īva ietekme uz statistikas datu v ākšanu  dažās dalībvalstīs, 
iespējams, radot vajadz ību mainīt statistikas datu v ākšanas metodolo ģiju.  
Ietekme uz inform ācijas vākšanu nodok ļu iekasēšanas jom ā nav negat īva. 
Nodokļu iekasēšanas iest ādēm ir pilnvaras piepras īt informāciju saska ņā ar to 
ziņošanas pras ībām un veikt finanšu inform ācijas pārbaudes (rev īzijas).  
LV 8   LV Mazāks darba apjoms gr āmatvežiem , sagatavojot reglament ētos pārskatus un 
veicot to p ārbaudes. Paredzams, ka da ļēji šo aspektu aizst ās, izmantojot profesion ālo 
grāmatvežu pakalpojumus citos procesos ar liel āku pievienoto v ērtību. 
Sociālie aspekti.  Mikrouzņēmumu darbiniekiem pieejam ās publisk ās informācijas 
samazinājums. Tom ēr, ņemot vērā to, ka darbiniekiem parasti ir tiešs kontakts ar 
mikrouzņēmumu vad ību un īpašnieku(-iem), public ētajiem finanšu p ārskatiem ir 
mazāka nozīme inform ācijas vajadz ību apmierin āšanā. Situācija ir sal īdzināma ar 
stāvokli vien āda lieluma sabiedr ībās ar ierobežotu atbild ību.  
Vides aspekti.  Neliela pozit īva ietekme, pateicoties zi ņošanas un arhiv ēšanas 
darbību samazin āšanai.  
Informācija sabiedr ībai. Trešām person ām pieejam ās publisk ās inform ācijas 
samazinājums. Tom ēr šī informācija kopum ā izraisa ļoti mazu interesi. 
5.6. 4. risin ājums — ieviest vienk āršotu gr āmatvedības rež īmu 
mikrouzņēmumiem 
Viena iesp ēja ir iek ļaut mikrouz ņēmumiem paredz ēto grāmatvedības režīmu 
grāmatvedības direkt īvās. Atšķirībā no „atbrīvojuma iesp ējas” šādam režīmam būtu 
nepieciešams ilg āks sagatavošanas un īstenošanas periods. T āpēc tas nav piem ērots, 
lai panāktu raitu sloga samazin ājumu attiec īgajā grafikā.  
5.7. 5. risinājums — groz ījumi pašreiz ējās direkt īvās, neieviešot jauno 
mikrouzņēmumu kategoriju. 
Grāmatvedības direkt īvas ir iesp ējams ātri un prec īzi labot daž ās jomās. Labojumi 
varētu radīt ierobežotu sloga mazin ājumu īsā laikā. Tomēr tie nerisin ātu 
pamatjaut ājumu par nesaska ņām starp gr āmatvedības direkt īvu prasībām un lietot āju 
vajadzībām. 
Būtiskākiem groz ījumiem b ūtu nepieciešams ilg āks laiks, t āpēc tie nav piem ēroti, lai 
panāktu raitu sloga samazin ājumu attiec īgajā grafikā. 
6. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS UN KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMA PAMATOJUMS  
Risinājums, kas sniedz liel āko sloga mazin ājumu, ir atbr īvot uzņēmumus no 
direktīvas darbības jomas. Turkl āt šo risin ājumu ir iesp ējams īstenot vis īsākajā 
termiņā. Komisija uzskata, ka min ētais risinājums tādēļ ir visatbilstoš ākā alternatīva, 
lai būtiski mazin ātu mazo uz ņēmumu administrat īvo slogu un piel āgotu ziņošanas 
prasības lietotāju un sagatavot āju vajadzībām.  
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Šis priekšlikums ir cieši saist īts ar ceturt ās un sept ītās direktīvas vispārīgo 
moderniz āciju un vienk āršošanu. Ņemot vērā šo pasākumu ciešo saist ību, uzraudz ību 
un novērtēšanu veiks kop ā. Detalizēts uzraudz ības plāns būs daļa no kop ējās 
uzraudzības strat ēģijas saist ībā ar gr āmatvedības direkt īvu visp ārīgajiem 
noteikumiem.  
LV 9   LV Novērtējumā par ietekmi, k āda ir mikrouz ņēmumu atbr īvošanai no pras ībām, un tās 
darbību jāiekļauj novērtējums par galvenajiem m ērķiem attiec ībā uz grāmatvedības 
noteikumu piel āgošanu finanšu p ārskatu lietot āju un sagatavot āju vajadz ībām un 
kopējo administrat īvā sloga samazin ājumu. Turkl āt ņems vēra ieinteres ētajām 
personām sniegtās attiecīgās finanšu inform ācijas kvalit āti un pieejam ību.