LV   LV 
 
 
 EIROPAS  
KOMISIJA   
Briselē, 13.4.2022.  
SWD(2022) 116 final  
 
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS  
 
IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMA ZIŅOJUMS  
 
par amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību  
Pavaddokuments dokumentam  
Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI  
par amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību 
un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 un (ES) 
2019/1753 un Padomes Lēmumu (ES) 2019/1754     
 
{COM(2022)  174 final}  - {SEC(2022)  193 final}  - {SWD(2022)  114 final}  -
 {SWD(2022)  115 final}   
 
1 
 Kopsavilkuma lapa  
Ietekmes novērtējums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par amatniecības 
un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību  
A. Rīcības nepieciešamība  
Pamatojums. Risināmā problēma  
ES līmenī ir ieviesta īpaša jeb sui generis  ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu (ĢIN) aizsardzība vīniem, 
stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, aromatizētiem vīniem, kā arī lauksaimniecības produktiem 
un pārtikas produktiem. Tomēr patlaban ES līmenī nav saskaņotas vai vienotas ĢIN aizsardzības 
amatniecī bas un rūpniecības (AR) ražojumiem. Sešpadsmit ES dalībvalstīs ir ieviestas valsts sui 
generis  ĢIN shēmas, kas aptver AR ražojumus. Šie režīmi atšķiras aizsardzības, pārvaldības un 
maksu ziņā un nepiedāvā ražotājiem aizsardzību ārpus konkrētās valsts terit orijas. Citās 
dalībvalstīs nav valsts līmenī ieviestas ĢIN aizsardzības shēmas AR ražojumiem, un tās paredz 
izmantot patērētāju tiesību aizsardzības tiesību aktus vai preču zīmes. Kad AR ražojumu ražotāji 
vēlas iegūt aizsardzību visā ES, tie var to izdarīt  tikai atsevišķi katrā dalībvalstī, kur šī aizsardzība 
ir pieejama valsts līmenī. Šī situācija var atturēt no ieguldīšanas tradicionālajā amatniecībā ES, 
palielinot izmaksas un juridisko nenoteiktību ražotājiem.  
Tomēr ES līmeņa aizsardzības neesība attiecī bā uz AR ražojumiem nav tikai iekšēja problēma. ES 
2019.  gada novembrī pievienojās Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un 
ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas aktam  — līgumam, ko pārvalda Pasaules Intelektuālā 
īpašuma organizācija. Ženēvas akts piedāvā veidu, kā iegūt ĢIN aizsardzību neatkarīgi no to preču 
veida, uz kurām ĢIN attiecas, tai skaitā amatniecības un rūpniecības ražojumiem. Lai gan ES būtu 
jāizpilda tās starptautiskie pienākumi saskaņā ar Ženēvas aktu un jāievieš aizsardzības shē ma AR 
ražojumiem ES līmenī, vēl ir daudz iespēju, kā to panākt maksimāli izmaksefektīvā veidā.  
Komisija 2020.  gada 25.  novembra paziņojumā “ES inovāciju potenciāla maksimāla izmantošana. 
Rīcības plāns intelektuālā īpašuma jomā ES atveseļošanās un noturības  atbalstam” 
(COM(2020)  760 final) norādīja, ka tā izvērtēs, cik reāli ir ieviest ĢIN aizsardzības sistēmu 
nelauksaimnie ciskajiem produktiem ES līmenī.  
Šīs iniciatīvas mērķis ir jo īpaši risināt divas pamatproblēmas. Pirmā  problēma ir saistīta ar 
starptauti skās aizsardzības robežām attiecībā uz AR ražojumiem, ko aizsargā ĢIN. Tā kā ES 
līmeņa aizsardzības nav, ES trešās valstīs nevar nodrošināt ES izcelsmes AR ražojumu ĢIN 
aizsardzību, izmantojot Lisabonas/Ženēvas sistēmu, jo nav reģistrācijas pašā ES. ES ir arī jāatsaka 
trešo valstu izcelsmes AR ĢIN aizsardzība, jo šāda aizsardzība nav pieejama ES līmenī. Turklāt 
ES nevar ĢIN aizsardzību AR ražojumiem piešķirt divpusējos tirdzniecības nolīgumos, iekļaujot 
AR ražojumu ĢIN ar šādiem nolīgumiem aizsargājamo ĢIN sarakstā. Otrā problēma ir saistīta ar 
neizmantotām iespējām Eiropas AR ražojumu ražotājiem. Ņemot vērā ES pieejamo aizsardzības 
veidu sarežģīto klāstu (ES preču zīme, ES kolektīvā preču zīme, valstu ĢIN tiesības, ja tās ir 
pieejamas, valsts kolektīvā preč u zīme, valsts sertifikācijas zīme, ja tā ir pieejama), ražotājiem ir 
grūti tajā orientēties, iegūt aizsardzību un panākt tās izpildi. Atšķirības starp dažādajiem 
aizsardzības veidiem noved pie sarežģītiem un dārgiem aizsardzības nodrošināšanas veidiem, ku ri 
tipiskam AR ražojumus ražojošo mazo uzņēmumu kopumam nav īstenojami. Turklāt valstu 
iniciatīvu dažādība un atšķirības rada juridisko nenoteiktību ražotājiem, var maldināt patērētājus, 
vājināt Savienības iekšējo tirdzniecību un radīt ĢIN pārkāpumu iespēj as bezsaistē un tiešsaistē.  
Mērķi, ko paredzēts sasniegt ar šo iniciatīvu  
Šīs iniciatīvas vispārējais mērķis ir nodrošināt no Lisabonas vienošanās Ženēva akta izrietošo ES 
pienākumu efektīvu izpildi un maksimāli palielināt ES ražotāju ieguvumus no ES pievienošanās 
Lisabonas sistēmai un no divpusējiem tirdzniecības nolīgumiem. Turklāt tās mērķis ir radīt 
funkcionējošu iekšējo tirgu ģeogrāfiski saistītiem AR ražojumiem, izveidojot efektīvu un 
 
2 
 saskaņotu tiesisko regulējumu to aizsardzībai.  
Konkrētie mērķi  ir noteikti, lai izvērtētu, kā panākt atbilstību no Ženēvas akta izrietošajiem 
pienākumiem pēc iespējas efektīvākā un lietderīgākā veidā. Ar jauno sistēmu jo īpaši būtu 
jāsasniedz šādi mērķi: i) pieteikumu iesniedzējiem lietošanā vienkārša un cenas ziņā p ieejama 
reģistrācijas sistēma; ii) efektīva un cenas ziņā pieejama kontroles un izpildes sistēma; iii) zemas 
izmaksas publiskajām iestādēm.  
ES līmeņa rīcības pievienotā vērtība   
Normatīvās sadrumstalotības problēma tiktu efektīvi atrisināta ES līmenī. ES  iniciatīva varētu 
nodrošināt vienādus aizsardzības nosacījumus visās dalībvalstīs, tādējādi radot juridisko noteiktību 
un stimulus ieguldīt ģeogrāfiski piesaistītos AR ražojumos. Salīdzinājumam  — valstu iniciatīvu 
dažādība un atšķirības rada juridisko nen oteiktību ražotājiem, kas vēlas aizsardzību, kā arī maldina 
patērētājus, kavē Savienības iekšējo tirdzniecību un paver ceļu nevienlīdzīgai konkurencei tādu 
ražojumu tirdzniecībā, kuriem ir īpaša, ģeogrāfiski piesaistīta kvalitāte.  
ES mēroga pieeja arī ļautu ES pilnībā izmantot iespējas, ko piedāvā starptautiskā cilmes vietu 
nosaukumu un ĢIN sistēma (Lisabonas sistēma). Valstu mēroga aizsardzības sistēmas vienas 
pašas nevar sasniegt šo mērķi, jo tikai tās dalībvalstis, kas ir Lisabonas vienošanās puses, var 
uzturēt reģistrācijas un iesniegt jaunus pieteikumus šajā ierobežotajā satvarā.  
B. Risinājumi  
Apsvērtie leģislatīvie un neleģ islatīvie politikas risinājumi.  
Vēlamais risinājums. Pamatojums.   
 Pamatscenārijs  — bez izmaiņām : pašreizējais sadrumstalotais tiesiskais regulējums ES 
un atzītas aizsardzības starptautiskā līmenī neesība.  
 1. politikas risinājums  — lauksaimniecības produktu ĢIN aizsardzības sistēmas 
paplašināšana, aptverot arī AR ražojumu ĢIN: šajā risinājumā AR ražojumu ĢIN 
aizsar dzības sistēma tiktu integrēta esošajās ĢIN aizsardzības shēmās, kas attiecas uz 
lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem. Atbilstoši ierosinātajai 
lauksaimniecības ĢIN shēmu pārskatīšanai dalībvalstis turpinātu ar sākotnēju pārbaudes 
procedūru v alsts līmenī. ES līmenī ĢIN sistēmas pārskatīšana sniegtu Komisijai pilnvaras 
pieteikumu un iebildumu izskatīšanu uzticēt kā ārpakalpojumu aģentūrai (visticamāk, 
EUIPO ). Šajā risinājumā notiekošā lauksaimniecības pārtikas nozares pārskatīšana 
saskaņotu paš reizējo uzraudzības un izpildes sistēmu un to paplašinātu, aptverot arī AR 
ražojumu ĢIN.  
 2. politikas risinājums  — atsevišķa ES regula, ar ko izveido sui generis  ĢIN 
aizsardzību : šis risinājums paredzētu pieņemt ES regulu, lai izveidotu sui generis  ĢIN 
aizsardzības shēmu AR ražojumiem. Tā pamatā būtu esošais lauksaimniecības produktu 
ĢIN režīms, bet tas tiktu pielāgots vairāk nekā 1.  politikas risinājuma gadījumā, aptverot 
amatniecības un rūpniecības ražojumus. AR ražojumu ĢIN tiktu aizsargātas ar ES tiesīb ām 
visās ES dalībvalstīs. Saskaņā ar šo risinājumu būtu iespējami šādi apakšrisinājumi.  
 2.1. Teritoriālā saikne. 2.1.A. ACVN: ACVN aizsardzības ietvaros ražojuma 
kvalitāte vai īpašības ir galvenokārt vai ekskluzīvi saistītas ar izcelsmes vietas 
konkrēto ģe ogrāfisko vidi, un visiem posmiem, proti, ražošanai, pārstrādei vai 
sagatavošanai, jānotiek noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.   
2.1.B. AĢIN: AĢIN aizsardzības ietvaros AR ražojuma īpaša kvalitāte, reputācija vai 
cita iezīme ir galvenokārt attiecināma uz tā ģeogrāfisko izcelsmi; vismaz viens no 
posmiem  — ražošana, pārstrāde vai sagatavošana  — notiek noteiktajā ģeogrāfiskajā 
apgabalā.  
 2.2. Valsts iestāžu iesaistīšanās reģistrācijas procedūrā. 2.2.A. Divposmu sistēma : 
pirmais posms notiktu dalībvalstu līmenī , kur valsts vai vietējām iestādēm būtu 
pirmās izskatīšanas funkcija attiecībā uz vietējo ražotāju saskaņotajām ražojumu 
 
3 
 specifikācijām un ĢIN pieteikumiem. Otrais posms notiktu ES līmenī, ES struktūrai 
pieņemot lēmumu par reģistrāciju, un šajā posmā netik tu iekasēta maksa. 2.2.B. 
Viena posma sistēma : valsts iestādes nepiedalītos izskatīšanā un reģistrācijā, un 
vietējie ražotāji ĢIN reģistrācijas nolūkā vērstos tieši ES līmenī.  
 2.3. ES struktūra, kas atbild par reģistrāciju ES līmenī un starptautiskā līmenī . 
2.3.A.  Eiropas Komisija  būtu atbildīga par reģistrācijas posmu ES līmenī un arī 
darbotos kā kompetentā iestāde saskaņā ar WIPO  Lisabonas vienošanās Ženēvas 
aktu. 2.3.B.   Specializētā IĪ aģentūra  — EUIPO  — būtu atbildīga par reģistrācijas 
posmu ES līmenī un arī darbotos kā kompetentā iestāde saskaņā ar Ženēvas aktu.  
 2.4. Kontroles pasākumi un izpildes panākšana. 2.4.A . ĢIN lauksaimniecības 
shēmu kontroles un izpildes modeļa atkārtošana (sk. 1.  politikas risinājumu). 2.4.B. 
Racionalizēta kontrole ar stingru  izpildes modeli: šis apakšrisinājums paredzētu 
iespēju ieviest pašsertifikāciju, izlases veida pārbaudes, ko veic valsts iestādes (vai 
deleģētas sertifikācijas struktūras), apvienojumā ar atturošu naudas sodu sistēmu, 
racionalizētus dalībvalstu ziņošanas pienākumus un izpildes panākšanas shēmu 
atbilstoši patlaban pārskatītajai lauksaimniecības ĢIN sistēmai ar domēnu 
nosaukumu brīdinājumu sistēmu, lai cīnītos pret ĢIN ļaunprātīgu izmantošanu 
tiešsaistē.  
 2.5. ES un valstu tiesību un režīmu līdzāspastāvēšana.  2.5.A.  AR ražojumu ĢIN 
tiktu aizsargātas ar ES tiesībām, kas aizstāj esošos valstu ĢIN režīmus  un absorbē 
valstu ĢIN tiesības. 2.5.B . ES ĢIN tiesību ieviešana attiecībā uz AR ražojumiem, 
vienlaikus saglabājot paralēlu sistēmu valstu ĢIN pieteikumiem . 
 3. politikas risinājums  — preču zīmju reforma:  šis risinājums nozīmētu ES preču zīmju 
sistēmas, jo īpaši ES Preču zīmju regulas ( EUTMR ), reformu, kas AR ražojumu ražotājiem 
sniegtu iespēju pieteikt reģistrācijai ES līmenī nosaukumu, kas garantē īpašu ražojuma 
kvalitāti, kura saistīta ar ģeogrāfisku reģionu. Šis risinājums varētu būt balstīts uz ES 
kolektīvās preču zīmes vai ES sertifikācijas zīmes reformu. Attiecībā uz ES sertifikāciju 
3. risinājums nozīmētu atcelt pašreizējo aizliegumu sertificēt ģeogrāfisko i zcelsmi. 
Attiecībā uz ES kolektīvo preču zīmi 3.  risinājums nozīmētu ieviest funkciju ar kolektīvo 
preču zīmi sertificēt kvalitātes un ģeogrāfiskās izcelsmes saikni. Turklāt gan ES kolektīvā 
preču zīme, gan ES sertifikācijas zīme būtu jāpielāgo, lai tās at bilstu Ženēvas akta 
noteikumu pra sībām par aizsardzības tvērumu.  
Agrīnā posmā noraidītie risinājumi  
 Ieteikums : šis risinājums paredzētu ES līmenī pieņemt ieteikumu, kurā dalībvalstis tiktu 
mudinātas ieviest valsts aizsardzības sistēmas, kas ļautu apliecināt saikni starp AR 
ražojumu specifiskajām īpašībām un izcelsmi.  
 Valstu tiesību aktu tuvināšana : šis risinājums paredzētu pieņemt ES direktīvu, lai 
tuvinātu dalībvalstu tiesību aktus par AR ražojumu ĢIN aizsardzību. Ar direktīvu ES radītu 
pienākumus  sasniegt konkrētus mērķus ĢIN aizsardzībai, piemēram, attiecībā uz 
aizsardzības termiņu un tvērumu, teritoriālo saikni un procesuāliem aspektiem. Ražotāji 
varētu iegūt valsts ĢIN tiesības, kas reģistrētas valsts līmenī. ES ĢIN tiesības netiktu 
radītas.  
Vēlamais politikas risinājums ir  2. politikas risinājums  — atsevišķa ES regula.  Kopējā vēlamo 
risinājumu pakete ir apakšrisinājumu 2.1.B, 2.2.A, 2.3.B, 2.4.B un 2.5.A  apvienojums.   
2.1.B  — tāpēc, ka AR ražojumu gadījumā saikne ar konkrētu ģeogrāfisko apgabal u ir pārsvarā 
balstīta uz ražojuma vēsturi un uz tradicionālo zinātību un ražošanas metodēm, bet ne tik daudz uz 
saikni ar ģeogrāfiskās vides elementiem, piemēram, augsni vai laikapstākļiem. Tādējādi lielākā 
daļa AR ražojumu nebūtu tiesīgi saņemt aizsardzī bu, ko pamatojoties uz pēdējo minēto saikni, 
sniegtu ACVN. Tāpēc AĢIN shēma ir vairāk piemērota ar ĢIN aizsargātu AR ražojumu īpašībām.  
2.2.A  — tāpēc, ka valsts iestāžu iesaistīšanās pirmajā posmā ļautu izmantot vietējās un reģionālās 
 
4 
 speciālās zināšanas, kas nepieciešamas, lai novērtētu ražojuma specifikācijas. Vietējiem 
mikrouzņēmumiem  / amatniekiem būtu arī vieglāk sazināties viņu valodā, mijiedarboties ar 
administrāciju, ko tie zina, un saņemt jebkādus citus nepieciešamos norādījumus un atbalstu.  
2.3.B  — tāpēc, ka EUIPO  ir ES specializētā IĪ aģentūra, kam ir pierādīta pieredze citu IĪ tiesību 
reģistrācijā ES līmenī. EUIPO  rīcībā ir attīstīti IT rīki, kuru izmantošanu varētu paplašināt, lai 
atbalstītu jaunās AR ražojumu ĢIN tiesības. EUIPO  var arī izmanto t savas uzkrātās speciālās 
zināšanas un iedibināto tīklu sadarbībā ar dalībvalstu IĪ birojiem. Papildu efektivitātes ieguvumus 
varētu sasniegt, izmantojot EUIPO  apelācijas struktūru (Apelācijas padomi). Visbeidzot, runājot 
par kompetentās iestādes lomu Lis abonas sistēmā, EUIPO  patlaban ir tāda pati funkcija attiecībā 
uz divām citām starptautiskām reģistrācijas sistēmām, ko pārvalda WIPO , un tas var arī paļauties 
uz šādām institucionālām zināšanām.  
2.4.B  — tāpēc, ka tiktu izveidota kontroles sistēma, kas tik tu pielāgota ar ĢIN aizsargātu AR 
ražojumu tirgum, kas ir ļoti daudzveidīgs un mazs. Pašdeklarēšana var tikt uzskatīta par cenas ziņā 
pieejamu risinājumu mikrouzņēmumiem un pašnodarbinātajiem amatniekiem. Tā tiktu apvienota 
ar sistēmu, kura ietver publisku  iestāžu veiktas izlases veida ex officio  pārbaudes un lielus naudas 
sodus par neatbilstību, lai atturētu no iespējamas ražotāju krāpnieciskas rīcības. Izpildes panākšana 
tiktu pastiprināta, pirmkārt, paplašinot pārbaudes par “tranzītā esošajiem” ar ĢIN ai zsargātajiem 
AR ražojumiem, un, otrkārt, ieviešot brīdinājuma sistēmu, lai vērstos pret ļaunprātīgu domēnu 
nosaukumu reģistrāciju saistībā ar AR ražojumu ĢIN. Valsts iestāžu pienākumi  ziņot Komisijai 
būtu samērīgi.  
2.5.A  — tāpēc, ka, ņemot vērā pašreizējo neviendabīgo regulatīvo pieeju ģeogrāfiski piesaistītu 
amatniecības un rūpniecības ražojumu aizsardzībai, līdzāspastāvēšana nozīmētu ļoti atšķirīgu 
valstu tiesību aktu saskaņošanu dalībvalstīs. Saskaņošana varētu radīt nesamērīgu normatīvo un 
administratīv o slogu un prasītu pastāvīgus ieguldījumus, lai uzturētu konverģenci starp valstu 
aizsardzības sistēmām. Priekšrocības valstu ĢIN aizstāšanai ar ES satvaru ir unikāla tiesiskā 
satvara izveide visā iekšējā tirgū, juridiskās noteiktības radīšana, kā arī prog nozējamas un samērā 
zemas izmaksas ražotājiem. Turklāt ES satvars ļaus attīstīt ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, 
nodrošinot vienotāku pieeju.  
Atbalsts konkrētiem risinājumiem   
Ar ĢIN aizsargātu AR ražojumu ražotāji, Eiropas Parlaments, Eiropas Reģionu komiteja, Eiropas 
Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, deviņas dalībvalstis (kvalificēts vairākums) un akadēmisko 
aprindu pārstāvji stingri atbalsta sui generis  ĢIN shēmas izveidi  atbilstoši 2.  risinājumam, ieskaitot 
atbalstu vēlamaja m apakšrisinājumu apvienojumam.  
Četras dalībvalstis atbalsta pamatscenāriju, kas paredz saglabāt līdzšinējo situāciju, un uzskata, ka 
preču zīmju aizsardzība nodrošina pienācīgus līdzekļus, ko var izma ntot. 
C. Vēlamā risinājuma ietekme  
Vēlamā risinājuma (ja tāds ir; ja nav, tad galveno risinājumu) priekšrocības   
Attiecībā uz ražotājiem:  visi ES ražotāji var iegūt ES mēroga ĢIN aizsardzību AR ražojumiem. 
Šāda aizsardzība veicina ražotāju sadarbību, nostiprina vietējo piedāvājumu, rada nišas tirgus un 
rosina ražotājus sadarboties ar vietējām iestādēm. Tāpat kā tas ir lauksaimniecības produ ktu ĢIN 
sistēmā, ražotāji var reklamēt aizsargāto ĢIN ar logotipu uz ražojuma marķējuma. Starptautiskā 
līmenī vēlamais risinājums ļauj ES ražotājiem prasīt saviem AR ražojumiem starptautisku 
aizsardzību, kas pieejama citās Ženēvas akta līgumslēdzējās valst īs, un ļauj trešām valstīm vai 
organizācijām, kas ir Ženēvas akta puses, iegūt ĢIN aizsardzību to AR ražojumiem visā ES 
teritorijā. Tas arī ļauj palielināt aizsardzību ES AR ražojumu ražotājiem trešo valstu tirgos, 
piemēram, Ķīnā, Krievijā vai Indijā, nosa kot stingrus ĢIN noteikumus divpusējos tirdzniecības 
nolīgumos, ko noslēdz ES.  
Attiecībā uz patērētājiem:  patērētāji, kas bieži ir gatavi piemaksāt par ražojumiem ar aizsargātu 
 
5 
 ĢIN, ir labāk informēti.  
Attiecībā uz sabiedrību:  vēlamais politikas risinājums  aizsargā ģeogrāfiski piesaistītus ražojumus 
plašākas sabiedrības interesēs, ļaujot maksimāli efektīvi izmantot vietējo zinātību un mantojumu 
un stimulējot tādas darbības kā, piemēram, tūrisms, jo īpaši lauku un mazāk attīstītos reģionos (kas 
ir ļoti b ūtiski apstākļos pēc Covid -19). 
Attiecībā uz ES kā globālu politikas dalībnieci:  vēlamais risinājums vēl vairāk palīdz aizsargāt 
ES vadošo starptautisko lomu, popularizējot sui generis  ĢIN sistēmu un maksimāli augstu 
aizsardzības līmeni visiem ar ĢIN aizsargātajiem ražojumiem.  
Vēlamā risinājuma (ja tāds ir; ja nav, tad galveno risinājumu) izmaksas   
ES struktūrai būs jāpārvalda AR ražojumu ĢIN reģistrācijas sistēmas pamatdarbība un jāiegūst 
darbības pieredze un specializētās prasmes,  kuru pašlaik šajā jomā trūkst.  
Arī dalībvalstīm būs jāizveido satvars. Lai arī pieredze liecina, ka lauksaimniecības jomā šis slogs 
var būt neliels, pilnībā privāta –publiska kontroles un izpildes sistēma  pēc definīcijas izmaksā lētāk 
publiskajām iestādēm. Visbeidzot, izmaksas var samazināt arī iespēja ražotājiem pašdeklarēt 
atbilstību laika gaitā, piemēram, pēc tam, kad ĢIN tiesības ir piešķirtas.  
Aplēse par gada izmaksām, izsakot euro, vienai ĢIN ir norā dīta turpmāk.  
Darbība  Ražotāju 
grupa  Iestādes  Kopā  
Valsts 
līmeņa  ES 
Reģistrācija  15 000 7500  17 000 39 500 
Pārbaude/kontrole  5700  100 0 5800  
Izpilde un pārvaldība**  3000  3900  0 6900  
Kopā  23 700 11 500 17 000 52 200 
* vienreizējas izmaksas; ** periodiskas izmaksas.  
Avots: pašu aprēķini, pamatojoties uz VVA & AND International  (2021)  
Ietekme uz uzņ ēmumiem, MVU un mikrouzņēmumiem  
Sk. informāciju par ieguvumiem ražotājiem iepriekš.  
Būtiska ietekme uz valstu budžetiem un pārvaldes iestādēm  
Dalībvalstu iestādēm (valstu IĪ birojiem un citiem departamentiem) radīsies samērīgas īstenošanas 
izmaksas, jo būs jāizveido administratīva infrastruktūra, lai pārvaldītu reģistrācijas procedūras 
valsts līmeņa posmu. Attiecīgi tiek lēsts, ka būs vajadzīgs viens FTE izskatītājs vai divi izskatītāji 
uz nepilnu slodzi.  
Cita paredzama būtiska ietekme   
Cita būtiska ietekme nav sagaidāma.  
D. Turpmākā rīcība  
Politikas pārskatīšanas termiņš  
Pēc vēlamā risinājuma stāšanās spēkā Komisija uzraudzīs tā īstenošanu,  lai novērtētu tā 
efektivitāti. Iniciatīvu varētu uzskatīt par veiksmīgu, ja vietējām kopienām tā būs pievilcīga un tās 
izmantos to, ja tā uzlabos ar ĢIN aizsargātu ražojumu ražotāju situāciju, kā arī radīs vietēju 
plašāku ietekmi, sniedzot ieguldījumu vis pārējās labklājības palielināšanā, nodarbinātības 
uzlabošanā, jo īpaši sievietēm, un demogrāfisko apstākļu uzlabošanā, kā arī  ilgtspējīga tūrisma 
attīstībā.