C 89/11

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2021/C 89/07)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR VIENOTAJĀ DOKUMENTĀ IZDARĪTU STANDARTA GROZĪJUMU

“MARSANNAY”

PDO-FR-A0175-AM01

Paziņojuma datums: 14.12.2020.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Ģeogrāfiskais apgabals

I nodaļas IV iedaļas 1. punktā pēc teksta “Côte-d’Or” iekļauj tekstu “pamatojoties uz administratīvi teritoriālo vienību 2019. gada oficiālo klasifikatoru”.

Šis redakcionālais grozījums ļauj ģeogrāfiskā apgabala robežas juridiski saistošā veidā noteikt, atsaucoties uz spēkā esošo administratīvi teritoriālo vienību oficiālā klasifikatora 2019. gada redakciju, ko izdevis Valsts statistikas un ekonomisko pētījumu institūts (INSEE).

Ģeogrāfiskā apgabala teritorija nekādā veidā netiek mainīta.

Turklāt tiek pievienots arī teikums, ar ko uzņēmējus informē par to, ka Cilmes vietu un kvalitātes valsts institūta (INAO) vietnē pieejami kartogrāfijas dokumenti, kas saistīti ar ģeogrāfisko apgabalu.

Šie grozījumi vienoto dokumentu neietekmē.

2. Noteiktais zemesgabalu apgabals

2. punktu aizstāj ar šādu tekstu: “Vīnus iegūst no vīnogām, kas audzētas zemesgabalos, kuri atrodas ražošanas zemesgabalu apgabalā, kas apstiprināts Cilmes vietu un kvalitātes valsts institūta kompetentās valsts komitejas sanāksmē 2019. gada 19. jūnijā.”

Šo grozījumu izdara, lai norādītu datumu, kurā kompetentā valsts iestāde apstiprinājusi ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpstošā jaunā noteiktā zemesgabalu apgabala teritoriju. Zemesgabalu apgabala robežu noteikšana nozīmē ar attiecīgo aizsargāto cilmes vietas nosaukumu apzīmētā produkta ražošanai piemērotu zemesgabalu noteikšanu ģeogrāfiskajā ražošanas apgabalā.

Līdz ar šo grozījumu specifikācijā arī svītro nodalītu robežu noteikšanu attiecībā uz dažādu krāsu vīniem, jo šis nošķīrums jau ir ietverts noteikumos par noteiktajām robežām. Tas ļauj vienkāršot specifikācijas formulējumu.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

3. Tiešās apkaimes apgabals

I nodaļas IV iedaļas 3. punktā pēc teksta “šādu [pašvaldību teritorija]” iekļauj tekstu “pamatojoties uz administratīvi teritoriālo vienību 2019. gada oficiālo klasifikatoru”.

Šis redakcionālais grozījums ļauj noteikt tiešās apkaimes apgabalu, atsaucoties uz spēkā esošo administratīvi teritoriālo vienību oficiālā klasifikatora 2019. gada redakciju, ko izdevis INSEE.

Šā apgabala teritorija nekādā veidā netiek mainīta.

Šīs atsauces pievienošana ļauj juridiski saistošā veidā definēt tiešās apkaimes apgabalu tā, lai vēlāk to neietekmētu pašvaldību teritoriju vai to daļu apvienošana vai sadalīšana, kā arī to nosaukumu izmaiņas.

Lai ņemtu vērā administratīvās izmaiņas, kas veiktas līdz 2019. gadam, tiek arī atjaunināts to pašvaldību teritoriju saraksts, kuras veido tiešās apkaimes apgabalu, bet netiek mainītas tā robežas.

Attiecīgi tiek grozīta vienotā dokumenta sadaļa “Papildu nosacījumi”.

4. Kontroles oganizācijas nosaukuma maiņa

Tiek atjaunināta kontrolētā cilmes vietas nosaukuma “Marsannay” specifikācijas III nodaļas II iedaļa “Ziņas par kontroles struktūru”.

Attiecīgi groza vienotā dokumenta sadaļu “Cita informācija”.

VIENOTS DOKUMENTS

1. Produkta nosaukums

“Marsannay”

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

4. Vīna(-u) apraksts

Analītiskais apraksts

Produkcija ir sausie nedzirkstošie baltvīni, sarkanvīni un sārtvīni.

Baltvīnu dabiskais minimālais spirta saturs ir 11 %.

Sarkanvīnu un sārtvīnu dabiskais minimālais spirta saturs ir 10,5 %.

Pēc bagātināšanas kopējais spirta saturs sārtvīnos nepārsniedz 13 %.

Pēc bagātināšanas kopējais spirta saturs baltvīnos un sarkanvīnos nepārsniedz 13,5 %.

Sarkanvīnos, kad tos pilda pudelēs, maksimālais ābolskābes saturs ir 0,4 grami uz litru.

Lietošanai gataviem vīniem fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) maksimālais saturs ir šāds:

baltvīni: — 3 grami uz litru, — vai 4 grami uz litru, ja kopējais skābums ir vismaz 55,10 miliekvivalenti uz litru, t. i., 4,13 grami uz litru, izteikts vīnskābē, vai 2,7 grami litrā, izteikts H 2SO4);

sārtvīni: — 3 grami uz litru;

sarkanvīni: — 2 grami uz litru.

Šie ir standarti, kas paredzēti Kopienas regulējumā un ko piemēro attiecībā uz maksimālo kopējo spirta saturu, minimālo faktisko spirta saturu, minimālo kopējo skābumu, maksimālo gaistošo skābumu un maksimālo kopējo sēra dioksīda saturu.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīndarības metodes

a) Īpašās vīndarības metodes

Stādījumu biezība

Audzēšanas prakse

Vīnogulāju stādījumu minimālā biezība ir 9 000 vīnkoku uz hektāru, rindstarpu platums nedrīkst pārsniegt 1,25 metrus, savukārt atstatums starp vienas un tās pašas rindas vīnkokiem ir vismaz 0,5 metri.

Vīnogulājus var stādīt blīvi un neveidojot rindas (en foule), ja tiek ievērota minimālā stādījumu biezība un atstatums starp vīnkokiem pārsniedz 0,5 metrus.

Apgriešanas noteikumi

Audzēšanas prakse

Vīnus iegūst no tādu vīnogulāju ražas, kurus apgriež saskaņā ar šādiem noteikumiem.

Vispārīgi noteikumi

Baltvīni:

— vīnkokus apgriež vai nu īsus (vainagu veido Ruajā (Royat) kordona un divpusēja kordona formā), uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk kā 10 vīnstīgu pumpurus,

— vai garus, vainagu veidojot pēc Gijo (Guyot) metodes vienkāršā formā un uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk kā 8 vīnstīgu pumpurus,

— vai arī Šablī (Chablis) formā (tikai ‘Chardonnay B’ šķirnei), uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk kā 8 vīnstīgu pumpurus.

Sarkanvīni un sārtvīni

Uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk kā 8 vīnstīgu pumpurus, vīnkokus apgriež:

— vai nu īsus (vainagu veido Ruajā kordona formā, divpusēja kordona, kausa vai vēdekļa formā),

— vai garus, vainagu veidojot pēc Gijo metodes vienkāršā formā.

Īpaši noteikumi

Kordona izveides periods ir ierobežots līdz 2 gadiem. Šajā periodā ir atļauts vainagu veidojot pēc Gijo metodes divkāršā formā, uz katras saglabātās vīnstīgas atstājot ne vairāk kā 5 vīnstīgu pumpurus.

Vainaga veidošanu vienkāršā formā pēc Gijo metodes var pielāgot:

— ar otru augļzaru, kas ļauj katru gadu izmainīt nokares pozīciju,

— ar vienu saīsinātu nokari, kurai ir ne vairāk kā 3 vīnstīgu pumpuri, un augļzaru ar ne vairāk kā 2 vīnstīgu pumpuriem.

Neatkarīgi no apgriešanas veida vīnkokiem var atstāt papildu vīnstīgu pumpurus, ja fenoloģiskajā fāzē, kad izplaukušas 11 vai 12 lapas, auglīgu zaru skaits uz vienu vīnkoku kārtējā gadā ir mazāks vai vienāds ar vīnstīgu pumpuru skaitu, kas paredzēts apgriešanas noteikumos.

Vīndarības metodes

Īpašā vīndarības metode

Sarkanvīnu bagātināšanai ir atļauts izmantot reduktīvos paņēmienus, un maksimālais koncentrācijas līmenis ir 10 %.

Sārtvīnu gatavošanā aizliegts – atsevišķi vai preparātu sastāvā – izmantot vīndarības ogles.

Koksnes gabalu izmantošana ir aizliegta.

Pēc vīnu bagātināšanas kopējais spirta saturs nepārsniedz 13,5 % sarkanvīnos un baltvīnos un 13 % – sārtvīnos.

Līdztekus še iepriekš izklāstītajiem noteikumiem vīndarības metožu jomā jāievēro arī attiecīgās saistības, kas minētas Kopienas līmeņa tiesību aktos un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā.

b) Maksimālais ražas iznākums

Sarkanvīni:

58 hektolitri no hektāra

Baltvīni:

64 hektolitri no hektāra

Sārtvīni:

65 hektolitri no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšana, vinifikācija, vīna gatavošana un kopšana tiek veikta šādu Côte-d’Or departamenta pašvaldību teritorijā: Chenôve, Couchey un Marsannay-la-Côte.

7. Galvenā(-as) vīna vīnogu šķirne(-es)

‘Chardonnay B’

‘Pinot blanc B’

‘Pinot gris G’

‘Pinot noir N’

8. Saiknes apraksts

Saikni veidojošo dabas faktoru apraksts

Ģeogrāfiskais apgabals atrodas Côte de Nuits vīndārza ziemeļu daļā, tam ir līdzens reljefs un tas ziemeļu/dienvidu virzienā plešas apmēram 25 kilometru garumā. Šis tektoniskās izcelsmes reljefa apgabals atrodas starp Hautes Côtes kaļķakmens plato, kas atrodas uz rietumiem 400–500 metru augstumā virs jūras līmeņa, un Bresse līdzenumu austrumos, kurš ir terciāra nogruvuma ieleja un kura augstums labajā pusē no Côtes ir ap 250 metriem virs jūras līmeņa.

Klimatu nosaka atvēsinoša okeāna ietekme, kuru periodiski pārmāc kontinentālās vai dienvidu ietekmes, ko nosaka Rhône-Saône ass. Reģionālais okeāna klimats izpaužas ar mērenu un regulāru nokrišņu režīmu (aptuveni 750 milimetru gadā), kam nav raksturīgs vasaras sausums. Temperatūra vērtējama kā salīdzinoši mērena, ar gada vidējo rādītāju 10,5 °C.

Côte, uz austrumiem no Morvan masīva un Burgundijas (Bourgogne) plato, atrodas labvēlīgā klimatiskā situācijā, kā rezultātā tur raksturīgs siltāks mezoklimats, kā arī reģionam kopumā neraksturīgi mazs nokrišņu daudzums.

Ģeogrāfiskais apgabals robežojas ar Marsannay-la-Côte, Couchey un Chenove pašvaldību teritorijām, tas atrodas uz dienvidiem no Dižonas (Dijon) pilsētas, Côte-d’Or departamentā, Burgundijā.

Côte priekšējā puse ir topogrāfiski salīdzinoši regulāra – augstumu starpība tur ir aptuveni 150 metru. To pārtrauc plaša sausa ieleja, ko veido divu ieplaku krustojums un kas nodrošina iekšzemes drenāžu. Citas mazākas ieplakas mijas arī ar nelieliem iznesu konusiem.

Ielejas dienvidos nogāzi veido juras perioda kaļķakmens un merģeļa (mālaina kaļķakmens) iežu grēdas, kuru skeletu veido īpaši kompaktais Comblanchien kaļķakmens. Intensīva iežu plaisāšana paralēli reljefam ir izveidojusi garas joslas, kurās atklājas dažādi līmeņi. Tādējādi atklājas Lias (agrīnā juras perioda) merģeļa, krinoīdu atlieku kaļķakmens un Bajocien (vidējā juras perioda) merģeļa, krama kaļķakmens, oolītu kaļķakmens vai Bathonien (vidējā juras perioda) Comblanchien kaļķakmens slāņi.

Ziemeļos pārrāvumi ir mazāki, un grēdā ir atsegti Bathonien kaļķakmens ieži.

Nogāžu un pakājes kaļķakmens pagulslānis nav atklāti manāms, tas izkliedēts, sajaucoties māla un smilts nobirām, ko radījušas izmaiņas zemes dzīlēs un reljefa virsslānī. Substrāta izkliedēšanās pakāpe ir atkarīga no izvietojuma nogāzē. Slīpumā tas ir ļoti akmeņains un ne pārāk biezā slānī, pakājē tas ir bagātāks ar sīkām daļiņām un biezāks (no dažiem decimetriem līdz 1 metram).

Ielejas galā līdzenuma virzienā plešas liels iznesu konuss. To veido labi nosusināti grants un kaļķakmens un aluviālie sanesumi.

Vīnogu ražas ievākšanai norobežotie zemesgabali atrodas Côte priekšējās daļas apakšā, kā arī uz iznesu konusiem ar grantainām augsnēm.

Augsnes nav ļoti bagātīgas, parasti to sastāvā ir karbonāti, un augsnes nav pārāk blīvas, proti, ir labi drenējošas. Tomēr tām raksturīgs augsts māla saturs, īpaši nogāžu pakājēs un merģeļa līmenī. Lielo iznesu konusu augsnes ir labi filtrējošas, nav ļoti mālainas un ir bagātas ar kaļķakmens oļiem.

Saikni veidojošo cilvēkfaktoru apraksts

Pirmās taustāmās vīnkopības liecības ģeogrāfiskajā apgabalā datētas ar 530. gadu, kad Grégoire de Tours savā darbā “Histoire des Francs”, stāstot par Dižonas pilsētu, atzīmējis, ka “rietumu pusē ir ļoti auglīgi kalni, kurus klāj vīnogulāji, kas iedzīvotājiem dod tik izcilu “Falerne” vīnu, ka viņi atsakās no “Ascalon” vīna”.

Kopš VII gadsimta daudzi arhīvi apliecina vīndārza pastāvēšanu Marsannay apgabalā, piemēram, ziedojumi 658. gadā Bèze abatijai, 882. gadā Saint-Etienne de Dijon baznīcai, 1189. gadā Epoisses prioram.

Kopš XI gadsimta Burgundijas hercogiem apdzīvotā vietā Chenove bija piederējis īpašums, kurā 1238. gadā tika uzcelta vīna darītava ar divām spiedēm. Kad šo īpašumu ieguva Francijas karalis, tas tika nodēvēts par “Clos du Roi”.

Līdz XIX gadsimtam vīndārzā, kas apstādīts ar “izsmalcinātām vīnogu šķirnēm”, piemēram, tādām kā ‘pinot’, tika ražoti vīni ar labu reputāciju. Kopš 1850. gada autori atzīmē, ka vīna ražošana tika mainīta, koncentrējoties uz parastajiem vīniem, kas ražoti galvenokārt no ‘Gamay’ vīnogām. Patiešām, šajā laikā Dižonas pilsētas iedzīvotāju skaits dubultojās un attiecīgi palielinājās vajadzība pēc “parastajiem vīniem”. Tāpēc Chenove, Marsannay un Couchey pašvaldības, kas atrodas Dižonas pievārtē, dabiski pievērsās to ražošanai, atsakoties no “izsmalcinātajiem vīniem”. Šajā plaukstošajā ekonomikā ražotāji kolektīvi organizējās, 1850. gadā izveidojot savstarpējās palīdzības biedrību Marsannay, un 1855. gadā – Couchey, kā arī 1891. gadā nodibinot Côte Dijon vīndaru arodbiedrību. Tomēr XIX gadsimta beigās veselības un ekonomiskās krīzes izraisīja vīndārza pagrimumu.

XX gadsimta 30. gados pamazām sākās tā atjaunotne, koncentrējoties uz “izsmalcināto vīnu” ražošanu. Sešdesmitajos gados ‘gamay’ vīnogu šķirne praktiski izzuda, dodot vietu ar ‘pinot noir N’ šķirnes vīnogulājiem apstādītam vīndārzam. Šīs šķirnes atpazīstamība nostiprinājās, ražojot sārtvīnus. Šie vīni kopš 1937. gada tiek pārdoti ar kontrolētu cilmes vietas nosaukumu “Bourgogne”. Tad Marsannay un Couchey vīndaru arodbiedrības sāka strādāt, lai attīstītu šo atjaunoto vīndārzu. Vīnu reputācija pieauga, un 1961. gadā tie ieguva iespēju kontrolētajam cilmes vietas nosaukumam “Bourgogne” pievienot nosaukumu “Marsannay & raquo” un sārtvīniem – “Rosé de Marsannay”.

Visbeidzot, 1987. gadā ar dekrētu tika atzīts kontrolētais cilmes vietas nosaukums “Marsannay”. Tas ir rezervēts baltvīniem, sārtvīniem un sarkanvīniem.

Vīnogulājus apsaimnieko saskaņā ar visā Côte de Nuits spēkā esošajām paražām: stādījumu biezība pārsniedz 9 000 vīnkoku uz hektāru, un vīnogu šķirņu salikuma pamatā ir ‘Chardonnay B’ un ‘Pinot Noir N’ šķirnes. Apzinoties augšņu mantojuma vērtību, ražotāji īpaši rūpējas par to integritātes saglabāšanu.

Parasti vīnu kopj vairāku mēnešu garumā.

2008. gadā vīndārza platība bija aptuveni 230 hektāru, gadā vidēji saražoja 17 000 hektolitrus, galvenokārt sarkanvīnus. Baltvīns un sārtvīns katrs veido 15 % no produkcijas.

Saikne

Pavēsais okeāna klimats, Côte topogrāfija, ko raksturo ieplakas un ielejas, kā arī juras laikmeta merģeļa un kaļķakmens augsnes, veicina ‘Pinot Noir N’ un ‘Chardonnay B’ šķirņu, kā arī vietējo Burgundijas šķirņu optimālas audzēšanas iespējas.

Vīnogu audzēšanai norobežotie zemesgabali atrodas galvenā reljefa veidojuma pakājē, kad tā virsējie klājumi ir pietiekami izstrādāti, lai gan ļautu stādījumiem iesakņoties, gan nodrošinātu pietiekamu drenāžu, vai arī iekopti plašajā ielejā, kur ir grantainas augsnes.

Šī topogrāfiskā daudzveidība apvienojumā ar dažādu pagulslāņu, merģeļa vai kaļķakmens zemaugšņu, akmeņainu vai mālainu slāņojumu daudzveidību piedāvā apkārtējās vides mozaīku, no kuras vīni iegūst savas bagātīgās un daudzveidīgās īpašības.

Tā kā vīnogulāji audzēti zemesgabalos ar grantainām augsnēm, kas nodrošina iznesu konusu drenāžu, šie vīni bieži vien ir augļaini, ar elegantu un maigu struktūru un pārliecinoši izteiksmīgi. Vīnogas audzējot zemesgabalos, kas atrodas galvenajā nogāzē, kur augsnes nav dziļas, bet ir bagātas ar māliem un dzelzs oksīdiem, vīni iegūst spēcīgu garšu, krāsas, un tie ir glabājami ilgāk.

Šo bagātību un daudzveidību saskaņā ar paražām izceļ norāde uz etiķetes par vīnogu izcelsmes klimatu. Vīnu kopšana ne tikai nodrošina piemērotību uzglabāšanai pudelēs, bet arī palīdz stiprināt šīs daudzveidības izpausmi, kas atklājas nobaudot.

Cēlies Dižonā, Côte d’Or vīndārza potenciāls tiek vispilnīgāk izmantots Marsannay vīndārzā. No pilsētas sākas gara vīnogulāju stādījumu virtene, kas apstājas tikai Maranges vīndārza apkaimē, vairāk nekā 50 kilometrus uz dienvidiem.

Marsannay vīndārzs ir galvenā liecība par vēsturisko Côte Dijon vīndārzu, kas savulaik bija slavens ar izciliem vīniem un ko tagad lielā mērā absorbējusi Dižonas aglomerācija.

Marsannay vīndārza vēsture ir bagāta un sarežģīta. Tā liecina par gadsimtiem senu pagātni un atspoguļo notikumus un faktus par piedzīvoto apkārtējās teritorijās. Dižonas pilsētas tuvums padarījis to par vīndārzu, kas vienlaikus ir gan trausls, gan simbolisks. Viduslaikos to izveidoja Burgundijas hercogi un uzturēja īpašnieki no Dižonas buržuāzijas aprindām, tagad tas ir pielāgojies pilsētplānošanas izmaiņām, pat ja tas nozīmē riskēt ar savu ilglaicīgo prestižu. Pēc savas veiksmīgās atdzimšanas tas tagad ir kļuvis par Côte de Nuits“zelta vārtiem”.

Ziņas par produkta kvalitāti un īpašībām

Sarkanie vīni ir izteiksmīgi krāsu ziņā. Tajos apvienota spēcīga tanīnu struktūra ar patīkamu maigumu. Melno ogu aromāti bieži sajaucas ar plūmju un muskusa notīm. Tā kā vīnogulāji audzēti zemesgabalos ar grantainām augsnēm, šie vīni ir vairāk eleganti un piesātināti nekā intensīvi.

Sārtvīni ir maigi un augļaini, bieži ar persiku vai sarkano augļu notīm, ko atsvaidzina patīkams dzīvīgums.

Baltvīni ir bagātīgi un piesātināti, tiem raksturīgas augļu notis, kas dažreiz līdzinās eksotisku augļu notīm, dažreiz mentola vai citronzāles notīm.

Dažu gadu izturēšana dod iespēju atklāt visu šo vīnu aromātisko potenciālu.

9. Citi būtiski nosacījumi (iepakojums, marķēšana, citas prasības)

Tiešās apkaimes apgabals

Tiesiskais regulējums:

ES tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe par ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

tiešās apkaimes apgabalu, kas atkāpes kārtā noteikts vīnu vinifikācijai, gatavošanai un kopšanai, veido šādu pašvaldību teritorija, pamatojoties uz administratīvi teritoriālo vienību 2019. gada oficiālo klasifikatoru:

— La Côte-d’Or departamentā: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chambœuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée un Vougeot,

— Rhône departamentā: Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville, Belmont d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dareizé, Denicé, Dracé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Jarnioux, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Les Olmes, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-d’Ardières, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Loup, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Le Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux un Villié-Morgon,

— Saône-et-Loire departamentā: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-lès-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La Loyère (vienīgi bijušās La Loyère pašvaldības teritorija), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives,Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse (vienīgi bijušo Donzy-le-National, La Vineuse un Massy pašvaldību teritorija), Vinzelles un Viré,

— L’Yonne departamentā: Aigremont, Annay-sur-Serin, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (vienīgi Champvallon, Villiers-sur-Tholon un Volgré pašvaldību teritorija), Mouffy, Moulins-en-Tonnerois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers un Yrouerre.

Marķējums

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi par marķēšanu

Nosacījuma apraksts:

a) Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā drīkst norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu, ar nosacījumu, ka: — tā ir kadastrā reģistrēta nosaukta vieta, — šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā. Kadastrā reģistrētās apdzīvotās vietas nosaukuma rakstzīmju lielums ne augstumā, ne platumā nepārsniedz pusi no to rakstzīmju lieluma, ar kurām atveido kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

b) Vīnu marķējumā ar kontrolētu cilmes vietas nosaukumu var norādīt lielāku ģeogrāfisko vienību “Vin de Bourgogne” vai “Grand vin de Bourgogne”.

c) Ja marķējumā ir ietverta vīnogu šķirnes norāde, šī norāde neatrodas tajā pašā redzamības laukā kā obligātās norādes un tā ir drukāta ar burtiem, kuru izmērs nepārsniedz 2 milimetrus.

Saite uz produkta specifikāciju

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-8fa6b7fc-47fa-4091-8d6c-4610b85767b5

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.