KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS, IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Regulas (EK) Nr. 842/2006 par dažām fluorētām gāzēm pārskatīšana Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par fluorētām siltumnīcefekta gāzēm /* SWD/2012/0363 final */





1. Ievads F-gāzes[1] arvien vairāk tiek izmantotas dažādās lietojuma jomās, piemēram, dzesēšanā un gaisa kondicionēšanā, putās, aerosolos, ugunsdrošības iekārtās un elektroiekārtās. Tomēr F-gāzes ļoti spēcīgi ietekmē klimatu[2]. Spēkā esošā F-gāzu regula galvenokārt ir vērsta uz šo siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu iekārtu kalpošanas laikā un apstrādes laikā ekspluatācijas beigās, bet tā praktiski neierobežo F-gāzu lietošanu jaunās iekārtās. Tajā pat laikā šobrīd gandrīz visās pielietojuma jomās ir pieejamas F-gāzu alternatīvas, kas ir drošas un energoefektīvas. Komisija publicēja ziņojumu par F-gāzu regulas piemērošanu, ietekmi un piemērotību[3]. Tika konstatētas dažas īstenošanas nepilnības, kas jānovērš. Piemērojot pilnībā, F-gāzu regula apvienojumā ar Direktīvu par mehānisko transportlīdzekļu gaisa kondicionēšanas sistēmām (Direktīva 2006/40/EK) varētu "iesaldēt" F-gāzu emisijas pašreizējā līmenī. Tomēr ziņojumā arī secināts, ka ES būtu jāveic papildu pasākumi F-gāzu jomā, ņemot vērā potenciālu vēl vairāk samazināt emisijas ar nosacīti zemām izmaksām. Līdzīgā veidā Eiropas Parlaments ir atkārtoti aicinājis veikt vērienīgus pasākumus šajā jomā[4],[5]. Starptautiskā līmenī vairāk nekā 100 valstis prasa veikt pasākumus F-gāzu jomā saskaņā ar Monreālas protokolu par ozona slāni noārdošajām vielām[6]. Kopš 2009. gada ES principā ir atbalstījusi priekšlikumus par emisiju pakāpenisku samazināšanu pasaulē saskaņā ar Monreālas protokolu. Turklāt iniciatīva "Klimata un tīra gaisa koalīcija gaistošo klimatu piesārņojošo vielu jomā", kurā piedalās ASV, G8 valstis, Eiropas Komisija (EK), Pasaules Banka un Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programma (UNEP), veicina dažādu pasākumu īstenošanu F-gāzu jomā[7]. 2. Problēma Klimata pārmaiņas ekstremālu laikapstākļu un pielāgošanās izmaksu veidā ietekmē ikvienu no mums. Starptautiskie zinātniskie atzinumi vienprātīgi aicina ierobežot vispārējo temperatūras paaugstināšanos līdz 2ºC, lai novērstu nevēlamu ietekmi, kas rodas klimata pārmaiņu rezultātā[8]. Kopumā F-gāzes ES šobrīd veido 2 % no visām siltumnīcefekta gāzēm, bet tām ir daudz lielāks atmosfēras sasilšanas potenciāls nekā CO2. Saskaņā ar izmaksu ziņā izdevīgu veidu, kā samazināt oglekļa dioksīda emisijas ES ekonomikā, līdz 2050. gadam F-gāzu emisijas būtu jāsamazina par 70–78 % un līdz 2030. gadam — par 72–73 %, un tas viss — ar marginālām emisiju samazināšanas izmaksām aptuveni EUR 50 par tonnu CO2 ekvivalenta[9]. F-gāzu sektoram tas nozīmē samazinājumu par aptuveni 70 miljoniem tonnu CO2 ekvivalenta (Mt CO2 ekv.) salīdzinājumā ar emisijām, kas paredzamas 2030. gadā, pilnībā piemērojot spēkā esošos tiesību aktus. Pasaulē F-gāzu lietojums ir strauji pieaudzis kopš 1990. gada un, neko nedarot, izraisīs ievērojamu emisiju palielināšanos. Tā kā F-gāzes saturošām iekārtām un produktiem ir ilgs kalpošanas laiks, proti, līdz pat 50 gadiem (piemēram, celtniecības izolācijas putas), nepietiekama valsts intervence šobrīd izraisīs nevajadzīgi lielas emisijas daudzās desmitgadēs. Tāpēc papildus esošo nepilnību novēršanai spēkā esošās F-gāzu regulas piemērošanā ir izteikta vajadzība nākotnē emisijas samazināt vēl vairāk. Analīze[10] liecina, ka līdz 2030. gadam ES no divām trešdaļām prognozēto emisiju[11] varētu izvairīties izmaksu ziņā izdevīgā veidā[12], ja tiktu veikti pasākumi, lai novērstu F-gāzu izmantošanu lietojumos, kuriem pastāv piemērotas alternatīvas. Laikposmā no 2015. gada līdz 2030. gadam izmaksu ziņā izdevīgā veidā var panākt kumulatīvus emisiju ietaupījumus aptuveni 625 Mt CO2 ekvivalenta. Nepietiekamu pasākumu rezultātā šajā jomā vai nu ES nesasniegtu siltumnīcefekta gāzu emisiju mērķus, vai citiem rūpniecības sektoriem būtu jāveic dārgāki pasākumi, kas tādējādi mazinātu izmaksu konkurētspēju nozarē kopumā. Turklāt pastāv neizpētīts potenciāls veicināt "zaļu" alternatīvu tehnoloģiju ienākšanu tirgū, tādējādi veicinot inovācijas, "zaļas" darbvietas un izaugsmi[13]. 3. Politikas mērķi F-gāzu regulas pārskatīšanas vispārīgais mērķis ir nodrošināt izmaksu ziņā izdevīgu[14] ieguldījumu siltumnīcefekta gāzu samazināšanā ES par 80–95 % 2050. gadā, īstenojot globālo mērķi, lai planētas vidējās temperatūras pieaugums nepārsniedz 2°C, salīdzinot ar pirmsrūpniecības laikmeta līmeni. Šajā nolūkā jo īpaši vajadzētu: – mazināt stimulu izmantot F-gāzes, kurām ir liels GSP, ja pastāv piemērotas alternatīvas, – veicināt alternatīvu vielu vai tehnoloģiju izmantošanu, nemazinot drošību, funkcionalitāti un energoefektivitāti, – novērst noplūdi no iekārtām un pienācīgi apstrādāt F-gāzes saturošās iekārtas ekspluatācijas beigās, – veicināt vienprātības veidošanos par iespējamu nolīgumu nākotnē, lai pakāpeniski samazinātu HFC emisijas saskaņā ar Monreālas protokolu, – sekmēt ilgtspējīgu izaugsmi, stimulēt inovācijas un izstrādāt "zaļas" tehnoloģijas, – ierobežot nelabvēlīgu ietekmi uz MVU, konkurētspēju un nodarbinātību, administratīvo slogu uzņēmumiem un iestādēm un pēc iespējas saglabāt konkurenci iekšējā tirgū. 4. Politikas risinājumi Ietekmes novērtējumā aplūkoti pieci politikas risinājumi. Pirmais analizētais risinājums ir "nemainīga politika" (A risinājums), kas neievieš jaunas leģislatīvas prasības, bet iekļauj skaidrojumus par definīcijām un neleģislatīvus pasākumus ES mērogā, lai atbalstītu spēkā esošo prasību labāku piemērošanu. Pašreizējie tiesību akti tiek uzskatīti par svarīgiem, bet nepietiekamiem, lai sasniegtu mērķus, un tāpēc to izmanto par pamatscenāriju, salīdzinājumā ar kuru tiek novērtēti četri papildu politikas risinājumi: – B risinājums. "Brīvprātīgu nolīgumu" izmantošana starp nozares pārstāvjiem sektoros, kuros šādi nolīgumi tika uzskatīti par reālistiskiem zemo emisiju samazināšanas izmaksu dēļ, – C risinājums. Risinājums "paplašināt lokalizācijas un rekuperācijas piemērošanas jomu" paredz lokalizāciju sektoros, uz kuriem F-gāzu regula šobrīd neattiecas, – D risinājums. Ar "pakāpeniskas samazināšanas" risinājumu līdz 2030. gadam ievieš pakāpeniski mazākus limitus HFC daudzumiem, kurus var laist ES tirgū. Šajā risinājumā ietilpst arī pasākumi, kas vērsti uz HFC iepriekš uzpildītās iekārtās, lai novērstu to, ka maksimālais daudzums attiecas tikai uz ES ražotiem produktiem, – E risinājums. "Aizliegumi" F-gāzu izmantošanai sektoros, kur aizstājējtehnoloģijas šobrīd jau ir pieejamas 100 % lietojumu. Daži no šiem politikas risinājumiem un tajos iekļautie pasākumi neizslēdz viens otru, un tos var apvienot ar citiem aplūkotajiem politikas risinājumiem. Citi risinājumi un apakšrisinājumi tika novērtēti un noraidīti, pamatojoties uz četriem kritērijiem: – efektivitāte (mazāk nekā 1 Mt CO2 ekvivalenta); – izdevīgums izmaksu ziņā (vairāk nekā EUR 50 par samazināto tonnu CO2 ekvivalenta), – tehniski ierobežojumi, piemēram, drošība vai energoefektivitāte, – citi ierobežojumi, piemēram, saskaņotība ar citām ES rīcībpolitikas jomām. Tāpēc visi izvēlētie risinājumi un to apakšrisinājumi no paša sākuma ir reāli, izmaksu ziņā izdevīgi, energoefektīvi un droši, jo analīzē ir iekļauti ar veselību un siltumnīcefekta gāzu dzīves ciklu saistītie apsvērumi. 5. Ietekme 5.1. Vide Reālākais veids, kā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, ir to pakāpeniska samazināšana (D), līdz 2030. gadam ietaupot 71 Mt CO2 ekvivalenta vai divas trešdaļas tagadējo emisiju. Ar aizliegumiem, kas būtu realizējami dažās nozarēs (E), panāktu emisiju samazinājumus par 53 Mt CO2 ekvivalenta, kas ir aptuveni puse tagadējo emisiju, bet ar brīvprātīgu nolīgumu ieviešanu (B) līdz 2030. gadam varētu panākt samazinājumu par 22 Mt CO2 ekvivalenta (1. tabula). Emisiju samazinājumi, paplašinot lokalizācijas piemērošanas jomu (C), būtu ļoti mazi, jo tas skar tikai dažus transporta veidus. Šie emisiju ietaupījumi ietver ietekmi uz energoefektivitāti (tas ir, kopējie ietaupījumi, kas gūti ar alternatīvām). Šo konstatējumu metodiskais pamats ir detalizēta un visaptveroša analīze par to, cik reāli katrā no 28 galvenajiem apakšsektoriem, kas izmanto F-gāzes[15], ir ieviest drošas un energoefektīvas alternatīvas ar izmaksām, kas ir mazākas par EUR 50 par samazināto tonnu CO2 ekvivalenta. Ekotoksikoloģiskais risks saistībā ar vielu nokļūšanu vidē tiek uzskatīts par mazu vai nebūtisku visos četros risinājumos. 5.2. Ekonomika F-gāzu sektors aptver virkni dažādu tirgus dalībnieku, kurus politikas izmaiņas var ietekmēt dažādos veidos. Tie ir F-gāzu ražotāji, iekārtu ražotāji, elektroenerģijas uzņēmumi, iekārtu apkalpošanas uzņēmumi, importētāji un eksportētāji, iekārtu lietotāji, mazumtirgotāji un izejmateriālu ražotāji (piemēram, metāli un produkti). Tika analizēti vairāki ekonomiskās ietekmes veidi (1. tabula), izmantojot "input/output" modeli (EmIO-F) un vispārīga līdzsvara modeli (GEM-E3). Vispārējā ietekme ir neliela, un "input/output" modelis liecina par nelielu, pozitīvu ietekmi uz ražošanu (līdz 0,009 %), un GEM-E3 prognozē nelielu lejupslīdi (līdz -0,006 %). Šī ietekme visizteiktākā ir pakāpeniskas samazināšanas (D) gadījumā un pēc tam aizliegumu gadījumā (E). Tieši ietekmētajos sektoros iekārtu ražošana var gūt nelielus ieguvumus, savukārt enerģijas piegādes sektors varētu saskarties ar zaudējumiem, kas skaidrojams ar alternatīvo iekārtu lielāku energoefektivitāti. Ietekme uz ķīmisko vielu sektoru ir maza. Modeļi prognozē nelielus zaudējumus apkalpes nozarē, kas skaidrojams ar mazāku skaitu F-gāzu iekārtu, kam jāveic noplūdes pārbaudes. Tomēr šos potenciālos zaudējumus vajadzētu pilnībā kompensēt ar jaunām alternatīvu iekārtu apkalpošanas vajadzībām, kā arī ar neizpētītām iespējām spēkā esošo lokalizācijas noteikumu piemērošanā. Pakāpeniska samazināšana (D) skar vislielāko skaitu pielietojuma sektoru un tāpēc stimulē jaunas ("zaļas") tehnoloģijas augstākajā pakāpē un panāk alternatīvu izmantošanu vislielākajā apmērā. Tā paša iemesla dēļ kopējās tiešās izmaksas (ieguldījumi un darbības) iekārtu lietotājiem būs nedaudz augstākas (tam seko aizliegumi (E) un brīvprātīgi nolīgumi (B)). Novērtējums ir balstīts uz konservatīvu pieeju, ņemot vērā tikai aizstāšanas variantus, kas šobrīd ir pieejami, un aprēķini tika veikti, balstoties uz tagadējām izmaksām. Tāpēc netika ņemts vērā izmaksu samazinājums, ko gūst no tehnikas attīstības nākotnē un apjomradītiem ietaupījumiem. Netiešā ietekme tiek uzskatīta par marginālu. Zemo izmaksu dēļ konkurētspēja kopumā nav negatīvi ietekmēta, jo īpaši tāpēc, ka neviens politikas risinājums neparedz aizstāt esošās iekārtas, līdz ar to tiešās ieguldījumu izmaksas rastos tikai pēc ekspluatācijas beigām. Ietekme uz cenām patērētājam ir maza visos risinājumos un nenozīmīga makroekonomiskā izteiksmē (-0,01–0,00 % D un E risinājumā, pamatojoties uz GEM-E3). Attiecībā uz reģionālo ietekmi tiešā ietekme varētu būt par EUR 1 lielāka uz vienu iedzīvotāju Eiropas dienvidu valstīs, kas skaidrojams ar biežāku gaisa kondicionēšanas iekārtu izmantošanu. MVU veido lielu daļu no kopējā uzņēmumu skaita, kas darbojas sektoros, kur izmanto F-gāzes. Ņemot vērā nelielu ietekmi uz ekonomiku, kas novērota analīzē, pārmērīgs slogs šiem uzņēmumiem nav paredzams. Pakāpeniska samazināšana (D) nozares uzņēmumiem sniedz lielāku elastību nekā aizliegumu ieviešana (E), un to bieži uzsvēra ieinteresētās personas. Drošības klauzulas, piemēram, de minimis noteikumus, var ieviest, lai atbrīvotu ļoti mazus F-gāzu tirgus dalībniekus no ziņošanas pienākuma un konkrētiem noteikumiem. Visi risinājumi ir izstrādāti tā, lai vietējiem ierīču ražotājiem un importētājiem būtu vienādi nosacījumi produktu laišanai ES tirgū. Tāpēc konkurence starptautiskā mērogā netiks ietekmēta. Eiropas uzņēmumiem ir iespējamas pirmā ienācēja priekšrocības starptautiskā līmenī, jo īpaši ja tiks panākta pasaules mēroga vienošanās par F-gāzu emisiju pakāpenisku samazināšanu. Pakāpeniska samazināšana (D) un aizliegumi (E) radītu ievērojamu tirgu tehnoloģijām, kurām ir mazs GSP, un tādējādi stimulētu šādu tehnoloģiju izstrādi arī eksportējošās trešās valstīs. Administratīvās izmaksas var saglabāt nosacīti zemas, jo pastāvošā ziņošanas sistēma saskaņā ar F-gāzu regulu būs pamats ar datiem saistīto vajadzību apmierināšanai nākotnes politikas risinājumu īstenošanai. Tikai neatkarīgi veikta verifikācija palielinātu izmaksas, kas jo īpaši attiecas uz pareizi izpildītu brīvprātīgo nolīgumu (B) pieeju. 1. tabula. Kopsavilkums par politikas risinājumu ietekmi uz vidi, ekonomiku un sabiedrību līdz 2030. gadam[16]. IETEKME || B risinājums || C risinājums || D risinājums || E risinājums || || Brīvprātīgi nolīgumi || Plašāka piemērošanas joma || Pakāpeniska samazināšana || Aizliegumi || VIDES JOMA || || || || || Emisiju samazinājumi SUMMA [Mt CO2 ekv.] || 22,2 || 1,4 || 70,7 || 53,3 || Kopējās tiešās izmaksas [mlj. EUR gadā] || 530 || 66 || 1500 || 1330 || Administratīvās izmaksas mlj. EUR gadā || 10,7 || 0 || 0,2 (+ 1,9 vienu reizi) || 1,2 || Tieša ietekme uz sektora produkcijas ieguvi (izmaiņas %) [% no 2007. g., "input/output" modelis] || 0,006 || Nenoz. || 0,009 || 0,003 || - mašīnas/iekārtas || 0,38 || Nenoz. || 0,52 || 0,23 || - apkalpe/ tehniskā apkope || -0,09 || Nenoz. || -0,38 || -0,37 || - ķīmiskās vielas || -0,19 || Nenoz. || 0,17 || 0,03 || - elektroenerģija || -0,19 || Nenoz. || -0,59 || -0,26 || Ietekme uz IKP (izmaiņas %, GEM-E3 modelis) || Mazāka nekā D || Nenoz. || -0,006 || -0,003 || Ietekme uz reģioniem || Nenoz. || Nenoz. || Neliela ietekme uz ES dienvidvalstīm || Mazāka nekā D || Ietekme uz MVU || Nav ievērojamas ietekmes || Nenoz. || Nav ievērojamas ietekmes || Nav ievērojamas ietekmes || Iekšējais tirgus || Nav || Nav || Nav || Nav || Konkurētspēja, tirdzniecība un ieguldījumi || Neliela || Nenoz. || Neliela Pozitīva alternatīvām || Neliela Pozitīva alternatīvām || Trešās valstis || Nenoz. || Nenoz. || Stimulē alternatīvu izstrādi pasaulē || Stimulē alternatīvu izstrādi pasaulē || Cena patērētājam || Nenoz. || Nenoz. || Nenoz. || Nenoz. || Inovācijas un pētniecība || Nelielā apmērā veicina jaunu tehnoloģiju izstrādi || Nenoz. || Veicina jaunu tehnoloģiju un produktu izstrādi || Veicina jaunu tehnoloģiju un produktu izstrādi || SOCIĀLĀ JOMA || || || || || Nodarbinātība: ietekme 2030. g. [darbvietu skaits] || +600 || Nenoz. || -16 000 līdz +7000 || -12 000 līdz +4000 || Drošība un veselības apdraudējums || Nenoz. || Nenoz. || Nenoz. || Nenoz. || 5.3. Sabiedrība Ietekme uz nodarbinātību ir maza. Attiecībā uz pakāpenisku samazināšanu (D) modelētā ietekme svārstās no darbvietu skaita pieauguma par aptuveni 7000 līdz darbvietu skaita samazinājumam par 1600–16 000 darbvietām. Tā kā citu risinājumu ietekme ir mazāka, maksimālā paredzamā ietekme uz nodarbinātību ir +0,003 % līdz -0,007 % (D risinājums). Ietekme uz darbvietu radīšanu būtu vērojama mašīnu un iekārtu sektorā, kā arī sektoros, kas nodrošina izejmateriālus (piemēram, pamata metāli, metāla produkti). Darbvietu zaudējumi tiek prognozēti enerģijas piegādes sektorā un apkalpes sektorā, bet šo ietekmi varētu izlīdzināt citi ietekmes veidi. Alternatīvu gadījumā nav paredzams, ka pieaugs veselības un drošības apdraudējums, ja tiek ievēroti drošības standarti un procedūras. Analīze par reālām iespējām izmantot alternatīvas bija balstīta uz priekšnosacījumu, ka būtu jāizmanto tikai pierādītas, drošas un energoefektīvas tehnoloģijas. Ierosinātās minimālās apmācības prasības, kas paredzētas sertificētam personālam un aptver arī alternatīvas vielas, vēl vairāk samazina risku drošībai. 6. Risinājumu salīdzinājums Ietekmes novērtējumā secināts, ka pakāpeniska samazināšana (D) sniegtu visvairāk ieguvumu no vides viedokļa, stimulētu inovācijas augstākajā pakāpē un būtu saistīta ar zemām izmaksām ekonomikai un sabiedrībai kopumā. Rezultātā 2030. gadā emisijas samazinātos par aptuveni 60 % salīdzinājumā ar 2005. gadu atbilstoši ES zema oglekļa dioksīda līmeņa ceļvedim, un tāpēc tas ir vienīgais pietiekami reālais risinājums. Daudzas ieinteresētās personas šo risinājumu uzskata arī par elastīgāku salīdzinājumā ar aizliegumiem (E). Brīvprātīgie nolīgumi (B) un vēl plašāka lokalizācijas un rekuperācijas piemērošanas joma (C) ir tālu no tā, lai panāktu pietiekamus emisiju ietaupījumus, ņemot vērā vispārējo mērķi. Ietekme uz sabiedrību un ekonomiku tiek uzskatīta par marginālu visos risinājumos. Kopumā vislielāko efektivitāti var panākt, pakāpenisku samazināšanu (D risinājums) papildinot ar lokalizācijas noteikumu piemērošanu arī dažiem transporta veidiem (C risinājums), kā arī ar laišanas tirgū aizliegumu dažās ierobežotās jomās (gāzes, uz kurām neattiecas pakāpeniska samazināšana, un blakusproduktu iznīcināšana, kas ir E risinājumā iekļautie apakšrisinājumi). Pasākumi, lai nodrošinātu, ka daudzumi, kas importēti iepriekš uzpildītās iekārtās, tiek ņemti vērā maksimālajā daudzumā, ir vajadzīgi pakāpeniskas samazināšanas mehānisma vides integritātes un vienlīdzīgu tirgus apstākļu nodrošināšanai. Dažas ieinteresētās personas[17] arī iesaka apvienot pakāpenisku samazināšanu ar konkrētiem "atbalsta" aizliegumiem, piemēram, dzesēšanas jomā, lai nodrošinātu lielāku noteiktību par F-gāzu pieejamību tajos sektoros, kur aizstāšana ir sarežģītāka. Šādi aizliegumi principā neietekmētu vidi, ekonomiku vai sabiedrību, jo šos sektorus jebkurā gadījumā aptvertu "pakāpeniska samazināšana". Līdz ar to D risinājums kopā ar C risinājumu, kā arī papildu vai atbalsta aizliegumi, palīdzētu panākt emisiju samazinājumu par aptuveni 72 Mt CO2 ekvivalenta (papildu emisiju samazinājums par aptuveni 1 Mt CO2 ekvivalenta salīdzinājumā ar D risinājumu). [1] F-gāzes ietver fluorogļūdeņražus (HFC), perfluorogļūdeņražus (PFC) un sēra heksafluorīdu (SF6). Pēc masas 98 % F-gāzu, kas laistas ES tirgū, bija HFC (2010. gada dati). [2] F-gāzu globālās sasilšanas potenciāls ir 23 000 reižu lielāks nekā CO2. [3] COM(2011) 581. "Par to, kā tiek piemērota regula par dažām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm (Regula (EK) Nr. 842/2006), kāda ir tās ietekme un cik tā ir atbilstīga". 2011. gada 26. septembris. ec.europa.eu/clima/policies/F-gas/docs/report_en.pdf. [4] Eiropas Parlamenta 2011. gada 14. septembra rezolūcija. "Visaptveroša pieeja ar CO2 nesaistītām klimatu ietekmējošām antropogēnajām emisijām." P7_TA(2011)0384. [5] Eiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūcija. "Konkurētspējīga ekonomika ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā — EP rezolūcija par ceļvedi virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā” (2011/2095(INI)), P7_TA-PROV(2012)0086. [6] ozone.unep.org/Meeting_Documents/mop/22mop/MOP-22-9E.pdf. [7] www.unep.org/ccac/. [8] IPCC, Ceturtais novērtējuma ziņojums, Klimata pārmaiņas 2007. g.: III darba grupa: Klimata pārmaiņu mazināšana. www.ipcc.ch/publications_and_data/ar4/wg3/en/contents.html. [9] COM(2011) 112 galīgā redakcija. "Ceļvedis virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. g." eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52011DC0112:EN:NOT. [10] Schwarz et al., 2011. g., "Priekšizpēte, lai pārskatītu Regulu (EK) Nr. 842/2006 par dažām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm" (Preparatory study for a review of Regulation (EC) No 842/2006 on certain fluorinated greenhouse gases). Öko-Recherche et al. ec.europa.eu/clima/policies/F-gas/docs/2011_study_en.pdf. [11] Prognozes saskaņā ar pieņēmumu, ka F-gāzu regula ir pilnībā īstenota. [12] Bieži vien krietni mazāk par EUR 50/t CO2 ekv. [13] Daudzi no šiem "zaļas izaugsmes" uzņēmumiem, bieži vien MVU, ir paziņojuši, ka tiem ir grūti tirgot savus produktus pašreizējos tirgus apstākļos. [14] Emisiju samazināšanas izmaksas, kas ir mazākas par EUR 50 par tonnu samazināto CO2 emisiju, tiek uzskatītas par izmaksu ziņā izdevīgām. [15] Schwarz et al. (2011. g), "Priekšizpēte, lai pārskatītu Regulu (EK) Nr. 842/2006 par dažām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm" (Preparatory study for a review of Regulation (EC) No 842/2006 on certain fluorinated greenhouse gases). Öko-Recherche et al. [16] Nenoz. = nenozīmīga. [17] Piemēram, Vides aizsardzības aģentūru tīkls.