Īpašais ziņojums Saistībā ar  
Eiropas Komisijas 
izstrādāto otrās paaudzes 
Šengenas informācijas 
sistēmu (SIS II) gūtās 
atziņasLV 2014  Nr. 03
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA

EIROPAS REVĪZIJAS PAL ĀTA 
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352 4398-1
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu ).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2014. gads
ISBN 978-92-9241-943-1
doi:10.2865/82533
© Eiropas Savienība, 2014. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Printed in Luxembourg
LV 2014  Nr. 03
Īpašais ziņojums Saistībā ar  
Eiropas Komisijas  
izstrādāto otrās paaudzes 
Šengenas informācijas  
sistēmu (SIS II) gūtās atziņas
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)
02
 Saturs
Punkts
 Glosārijs
I–VII  Kopsavilkums
1–3 Ievads
4–7 Revīzijas tvērums un pieeja
4–6 Revīzijas tvērums
7 Revīzijas pieeja
8–69  Apsvērumi
8–32  1. iedaļa. Komisija nodeva ekspluatācijā SIS II, lai gan ar vairāk nekā sešu gadu nokavēšanos
8 Revīzijas kritēriji
9–12  Projekta sākotnējie termiņi nebija reāli
13–20  Līdz 2007. gadam Komisija neatvēlēja pietiekamu darbinieku skaitu ar specializētām zināšanām, lai efektīvi 
pārvaldītu ārpakalpojumu sniedzēju veikto sistēmas izstrādi
21–25  Dažu dalībvalstu darba attiecības ar Komisiju sākotnēji bija sliktas, un, kamēr Komisija nebija izveidojusi 
Vispārējo programmu vadības valdi ( GPMB ), tā nespēja pietiekami izmantot visu tiešo lietotāju pieredzi
26–28  Ne visām iesaistītajām personām bija skaidrs, kurš pieņem  galvenos lēmumus
29–32  Sistēmas prasības nebija pietiekami stabilas līdz pat projekta beigu posmam
33–49  2. iedaļa. Centrālās sistēmas un tīkla izveidošanas izmaksas palielinājās no 23 miljoniem EUR līdz 
189 miljoniem EUR
33 Revīzijas kritēriji
34–37  Komisija atjaunināja 2003. gada projekta kopējo budžetu tikai 2010. gadā
38 Kavēšanās ar SIS II nodošanu izraisīja izmaksu palielināšanos
39–41  Projekta pirmajā daļā galvenais izstrādes līgumdarba veicējs nodeva slikti darbojošos sistēmu
42–43  Izmaiņas sistēmas prasībās palielināja izdevumus
03 Saturs
44–49  Komisija palielināja galvenā izstrādes līguma vērtību no 20 miljoniem EUR līdz 82 miljoniem EUR ar sarunu 
procedūrā panāktiem grozījumiem
50–63  3. iedaļa. Komisija nenodrošināja, lai SIS II darbības pamatojumā būtu iekļauts izmaksu un 
gaidāmo ieguvumu rūpīgs pārvērtējums, ko periodiski atjaunina, ņemot vērā svarīgas izmaiņas
50 Revīzijas kritēriji
51–54  Pēc tam, kad atbildība par projektu tika uzticēta Komisijai, tās atjauninātais SIS II darbības pamatojums 
neiekļāva visu izmaksu, gaidāmo ieguvumu un alternatīvu rūpīgu pārvērtējumu
55–63  Komisija rūpīgi nepārskatīja darbības pamatojumu projekta īstenošanas laikā, lai gan ievērojami mainījās 
izmaksas un gaidāmie ieguvumi
64–69  4. iedaļa. Projekta īstenošanas pirmajā daļā Komisija guva atziņas, lai pabeigtu SIS II un sagatavotu 
turpmākos projektus
64 Revīzijas kritēriji
65 Projekta pirmajā daļā gūtās atziņas Komisija lika lietā projekta īstenošanas beigu posmā
66–69  SIS II īstenošanas laikā gūto pieredzi Komisija jau ir izmantojusi citos projektos
70–72  Secinājumi un ieteikumi
 Pielikums. SIS II hronoloģija
 Komisijas atbilde
04
 Glosārijs
Brīdinājums ir informācija par personām vai priekšmetiem, ko Šengenas informācijas sistēmā ir ievadījušas 
kompetentas valstu iestādes.
Dalībvalstis : Šengenas zonā ietilpst 26 valstis. Kaut arī Apvienotā Karaliste un Īrija tajā neietilpst, tās piedalās 
Šengenas informācijas sistēmā, taču neizskata brīdinājumus saistībā ar valstspiederīgajiem no valstīm, kas ir ārpus 
Šengenas.
Darbības pamatojums paskaidro projekta nepieciešamību un izvērtē izmaksas, riskus, ieguvumus un alternatīvas. 
To sagatavo projekta ierosināšanas posmā un atjaunina īstenošanas laikā, ja mainās izmaksas, riski, ieguvumi un 
alternatīvas.
Darbības vadītājs darbojas sistēmas īpašnieka vārdā un nosaka darbības mērķus un prioritātes.
eu‑LISA : Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā.
HPS  ir galvenais izstrādes līgumdarba veicējs – uzņēmumu Hewlett‑Packard  un Steria  konsorcijs.
Ierosināšanas posms ir pirmais projekta posms, kura laikā nosaka projekta mērķi un izstrādā darbības 
pamatojumu.
Iesaistītās personas ir personas, kuras var ietekmēt projektu un kuras var ietekmēt projekts. Darbības aspektā tās ir 
sistēmas īpašnieks, darbības vadītājs un lietotāji. IT aspektā tās ir sistēmas piegādātājs, projekta vadītājs un projektu 
īstenojošā komanda.
Informātikas ĢD : Komisijas ģenerāldirektorāts, kura pārziņā ir informācijas tehnoloģijas.
ISPMB : Informācijas sistēmu projektu vadības valde ( Information Systems Project Management Board ). To vada 
Informātikas ģenerāldirektorāts un tā izskata jauno informācijas tehnoloģiju projektu priekšlikumus.
Izpildes posms : projekta posms, kura laikā tiek veiktas projekta plānos paredzētās darbības un tiek gatavoti 
projektā paredzētie risinājumi.
Koordinācijas komiteja nosaka galvenos virzienus un koordinē projekta galvenos uzdevumus, kā arī apstiprina 
projektam piešķirtos resursus un galvenos risinājumus.
Lēmumu reģistrs : tajā ir apkopoti pieņemtie lēmumi. Reģistrs veicina pārredzamību un pārskatatbildību, jo 
atspoguļo, kādā veidā lēmumi ir pieņemti un kas tos ir pieņēmis.
05 Glosārijs
Pārvaldība attiecas uz veidu, kā tiek pieņemti lēmumi.
Plānošanas posms ir projekta otrais posms, kura laikā izstrādā dažādus projekta plānus.
Projekta nobeiguma posms : 2010. gada decembra grozījums SIS II izstrādes līgumā ar galveno izstrādes 
līgumdarba veicēju, lai līdz 2013. gada martam pabeigtu sistēmas izveidi un tajā iekļautu jaunas prasības attiecībā 
uz sistēmas veiktspēju, darbību un testiem.
Risinājums : dokuments, aparatūra, programmatūra vai cits projekts, kas nodots saskaņā ar līgumu.
Saskarnes kontroldokuments : tajā ir aprakstīta Šengenas centrālās informācijas sistēmas un valstu sistēmu 
saskarne.
Sistēmas īpašnieks ir atbildīgs par darbības mērķu un prioritāšu noteikšanu un parasti vada koordinācijas komiteju.
Sistēmas piegādātājs piegādā IT sistēmu saskaņā ar prasībām, termiņu un budžetu, par ko ir panākta vienošanās.
Sistēmas prasības : tajās ir apkopots, kādai jābūt izstrādājamās sistēmas darbībai.
SISVIS  komiteja : komiteja palīdz Komisijai pilnveidot SIS II un Vīzu informācijas sistēmu; komitejā ietilpst visas 
dalībvalstis, un to vada Komisija.
Stūrakmens testi : sistēmu testi, kurus ieviesa saskaņā ar Padomes 2009. gada jūnijā izteikto pieprasījumu un 
kuriem ir jābūt sekmīgiem, lai SIS II projektu varētu turpināt.
Šengenas zona : tajā ietilpst 26 Eiropas valstis, kuras ir atcēlušas pasu un imigrācijas kontroli uz kopējām robežām. 
Šīs valstis ir 22 ES dalībvalstis un četras Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstis.
Unisys  ir līgumslēdzējs, kura pārziņā ir kvalitātes nodrošināšana.
Vīzu informācijas sistēma (VIS) ir lielapjoma IT sistēma, ko Iekšlietu ģenerāldirektorāts izstrādāja vienlaikus ar 
SIS II  un saskaņā ar to pašu galveno izstrādes līgumu.
06
 Kopsavilkums
I
Šengenas informācijas sistēmu (SIS) izmanto robež -
sargi, policija, muita, kā arī vīzu izsniedzējas un 
tiesībsargājošās iestādes visā Šengenas zonā. Sistēmā 
ir ietverta informācija (brīdinājumi) par personām, 
kuras varētu būt iesaistītas nopietnos noziegumos 
vai kurām, iespējams, nav tiesību iebraukt vai uzturē -
ties ES. Tajā pieejami arī brīdinājumi par pazudušiem 
cilvēkiem un pazaudētu vai nozagtu īpašumu, piemē -
ram, banknotēm, transportlīdzekļiem, šaujamieročiem 
un personu apliecinošiem dokumentiem. Brīdinājumus 
sistēmā ievada valstu iestādes (sk. 1. punktu).
II
Sākotnējā Šengenas informācijas sistēma (SIS 1), kuru 
izstrādāja un pārvaldīja starpvaldību līmenī, darbo -
jās no 1995. gada līdz SIS II  nodošanai ekspluatācijā 
2013. gadā. 2001. gadā Padome pieņēma lēmumu to 
aizstāt ar nākamās paaudzes versiju ( SIS II ) un uzdeva 
Komisijai to izstrādāt. Šo projektu vadīja Iekšlietu 
ģenerāldirektorāts1, un nodošana ekspluatācijā bija 
paredzēta 2006. gada beigās. Sākotnēji SIS II  izstrādes 
galvenais iemesls bija pievienot sistēmai vairāk dalīb -
valstu. Turklāt bija paredzēts, ka sistēmā būs izmantoti 
jaunākie tehnoloģijas sasniegumi un ka to papildinās 
ar jaunām funkcijām, tādām kā jauna veida brīdinā -
jumi, iespēja sasaistīt brīdinājumus un iespēja uzgla -
bāt ar brīdinājumu saistītos dokumentus (sk. 2. un 
3. punktu).
III
Eiropas Revīzijas palāta pārbaudīja, vai Komisija 
nodeva ekspluatācijā SIS II  laikus un saskaņā ar sākot -
nēji aplēstajām izmaksām. Tā pārbaudīja arī to, vai 
visā projekta gaitā SIS II  bija stabils darbības pama -
tojums visam projektam, ņemot vērā nozīmīgākās 
izmaiņas izmaksās un gaidāmajos ieguvumos. Turklāt 
Palāta izvērtēja, vai Komisija ir guvusi atziņas par to, 
kā tā vadīja projektu, un vai ir izmantojusi šīs atziņas 
(sk. 4.–7. punktu).
1 Tolaik ģenerāldirektorāta nosaukums bija “Tiesiskuma, brīvības un 
drošības ģenerāldirektorāts”.IV
Revīzijā tika konstatēts, ka Komisija nodeva centrālo 
sistēmu, taču vairāk nekā sešus gadus pēc sākumā 
plānotā termiņa, un izmaksas pārsniedza budžeta 
sākotnējās aplēses astoņas reizes. Kavēšanos un 
līdzekļu pārtēriņu izraisīja daļēji gan sarežģītie vadības 
apstākļi, kuri ierobežoja Komisijas spēju risināt kārtējos 
darbības jautājumus, gan trūkumi Komisijas veiktajā 
pārvaldībā. Īpaši tas attiecas uz projekta pirmo daļu, 
kas ilga līdz 2009. gadam:
a) projekta sākotnējais termiņš nebija reāli izpildāms 
(sk. 9.–12. punktu);
b) Komisija atjaunināja 2003. gadā izstrādā -
to projekta kopējo budžetu tikai 2010. gadā 
(sk. 34.–37. punktu);
c) projekta īstenošanas laikā sistēmai noteiktās 
prasības mainījās, lai atbilstu lietotāju vajadzībām, 
un tās nostabilizējās tikai projekta beigu pos -
mā, kas sākās 2010. gadā. Sistēmai, kas darbojas 
pašlaik, piemīt daudz lielāka veiktspēja nekā tai, 
kas bija iecerēta 2001. gadā (sk. 29.–32. punktu un 
42.–43. punktu);
d) līdz 2007. gadam Komisija neatvēlēja pietiekamu 
darbinieku skaitu ar specializētām zināšanām, lai 
efektīvi pārvaldītu ārpakalpojumu sniedzēju veikto 
sistēmas izstrādi (sk. 13.–20. punktu);
e) projekta pirmajā daļā galvenais izstrādes līgum -
darba veicējs nodeva slikti darbojošos sistēmu 
(sk. 39.–41. punktu);
f) dažu dalībvalstu darba attiecības ar Komisiju 
sākotnēji bija sliktas. Kamēr 2009. gadā Komisija 
nebija izveidojusi Vispārējo programmu vadības 
valdi, tā nespēja pietiekami izmantot visu tiešo 
lietotāju pieredzi (sk. 21.–25. punktu);
Kopsavilkums 07
g) ne visām iesaistītajām personām bija skaidrs, kurš 
pieņem galvenos lēmumus (sk. 26.–28. punktu);
h) Komisija palielināja galvenā izstrādes līguma 
vērtību no 20 miljoniem EUR līdz 82 miljoniem EUR 
ar sarunu procedūrā panāktiem grozījumiem. Lai 
gan šāda procedūra ir paredzēta Finanšu regu -
lā, jebkurā sarunu procedūrā pastāv objektīvs 
risks, ka samaksātā cena nav konkurētspējīga 
(sk. 44.–49. punktu).
V
Projekta laikā ievērojami mainījās izmaksas un gaidā -
mie ieguvumi. Sākotnējās provizoriskās aplēses par 
centrālās sistēmas izmaksām, kas tiks finansētas no 
ES budžeta, bija ievērojami zemākas par nepiecie -
šamā ieguldījuma patieso apmēru. Projekta beigās 
SIS II kopējās izmaksas sasniedza aptuveni 500 mil -
jonus EUR: no tiem 189 miljonus EUR par centrālo 
sistēmu un vairāk nekā aptuveni 330 miljonus EUR par 
valstu sistēmām. Tajā pašā laikā galvenais sākumā iece -
rētais ieguvums no SIS II bija zaudējis savu kādreizējo 
nozīmi, jo 2007. gadā SIS 1 veiksmīgi ieviesa jaunajās 
dalībvalstīs ar SISone4all  starpniecību. Tomēr, neņemot 
vērā šīs izmaiņas izmaksās un ieguvumos, Komisija 
rūpīgi nepārskatīja projekta darbības pamatojumu, 
lai apliecinātu, ka SIS II joprojām ir tās prioritāte, kas 
sniedz lielāku atdevi no ieguldījumiem nekā jebkura 
cita iespēja (sk. 50.–63. punktu).
VI
Komisija gan ņēma vērā atziņas, ko tā guva projekta 
pirmajā daļā, un mainīja pieeju projekta beigu posmā, 
sākot ar 2010. gadu, un nodeva SIS II 2013. gada aprīlī. 
Turklāt, lai gan Komisija vēl nav veikusi oficiālu pro -
jekta novērtējumu, tā jau ir izmantojusi SIS II  laikā 
gūto pieredzi, gatavojot citus lielapjoma IT projektus 
(sk. 64.–69. punktu).VII
Lielapjoma IT sistēmu izstrādē un darbības pārvaldē 
Palāta Komisijai formulē turpmāk izklāstītos ieteiku -
mus (sk. 70.–72. punktu):
a) darbu grafiks jābalsta veicamo darbu tehniskā 
analīzē;
b) jānodrošina visu projektu integrēšana korporatīvas 
IT pārvaldības pasākumos un pilnībā jāizmanto 
savi speciālisti, lai efektīvi vadītu līgumslēdzēju 
darbu;
c) pieņemot lēmumus, jānodrošina tiešo lietotāju 
vajadzību un viedokļu pienācīga ievērošana;
d) pirms pārejas no projekta ierosināšanas uz projek -
ta plānošanu jānodrošina darbības pamatojuma 
apstiprināšana, un tas atkārtoti jāapstiprina, ja 
ievērojami mainās projekta izmaksas, gaidāmie 
ieguvumi, riski vai alternatīvas;
e) jānodrošina galveno ar projektu saistīto lēmumu 
dokumentēšana lēmumu reģistrā, lai tiem varētu 
viegli izsekot;
f) jānodrošina efektīva visaptveroša koordinācija, ja 
projektam nepieciešama dažādu, tomēr savstarpē -
ji atkarīgu sistēmu izstrāde, kas uzticēta dažādām 
iesaistītajām personām;
g) lielapjoma IT sistēmas jāizstrādā, liekot lietā sav -
starpēji savietojamus pamatelementus, kurus bez 
grūtībām var izmantot atkārtoti, lai novērstu pie -
spiedu atkarību no kāda konkrēta līgumslēdzēja;
h) jādara zināmas ģenerāldirektorātiem, kā arī 
ES iestādēm, aģentūrām un citām struktūrām 
tās atziņas, kas gūtas no Palātas veiktās revīzijas. 
Komisijai ir jāizvērtē, vai SIS II  ir sniedzis iecerētos 
ieguvumus.
08
 Ievads
01 
Šengenas informācijas sistēmu (SIS) 
izmanto robežsargi, policija, muita, 
vīzu izsniedzējas un tiesībsargājošās 
iestādes visā Šengenas zonā2. Sistēmā 
ir ietverta informācija (brīdinājumi) par 
personām, kuras varētu būt iesaistītas 
nopietnos noziegumos vai kurām, ie -
spējams, nav tiesību iebraukt vai uztu -
rēties ES. Tajā pieejami arī brīdinājumi 
par pazudušiem cilvēkiem un pazau -
dētu vai nozagtu īpašumu, piemēram, 
banknotēm, transportlīdzekļiem, šau -
jamieročiem un personu apliecinošiem 
dokumentiem. Brīdinājumus sistēmā 
ievada valstu iestādes. Sākotnējo 
Šengenas informācijas sistēmu (SIS 1) 
izstrādāja kā starpvaldību projektu, 
ko vadīja Francija, un tā sāka darbo -
ties 1995. gadā. Tā darbojās Francijas 
pārvaldībā līdz 2013. gada maijam, kad 
to aizstāja ar SIS II . Gan SIS 1, gan  SIS II  
sastāv no valstu sistēmām, kuras izstrā -
dātas attiecīgajās valstīs un kuras ar 
tīkla palīdzību ir pievienotas centrālajai 
sistēmai (sk.  1. attēlu ).
02 
Šengenas valstis 1996. gada decembrī 
sākotnēji nolēma izveidot otrās paau -
dzes Šengenas informācijas sistēmu 
(SIS II ). 2001. gada decembrī Padome 
uzdeva Komisijai izstrādāt šo sistēmu 
līdz 2006. gada beigām. Komisijas 
Iekšlietu ģenerāldirektorāts vadīja 
projektu un centrālās sistēmas izstrādi 
uzticēja ārpakalpojumu sniedzējam.03 
SIS II  izstrādes galvenais iemesls bija 
pievienot sistēmai lielāku valstu skaitu 
pēc Eiropas Savienības paplašināšanās 
2004. gadā. Turklāt bija paredzēts, ka 
sistēmā būs izmantoti jaunākie tehno -
loģiskie sasniegumi un ka to papildinās 
ar jaunām funkcijām.2 Šengenas zonā ietilpst 
26 valstis: Austrija, Beļģija, 
Čehijas Republika, Dānija, 
Igaunija, Somija, Francija, 
Vācija, Grieķija, Ungārija, 
Islande, Itālija, Latvija, 
Lihtenšteina, Lietuva, 
Luksemburga, Malta, 
Nīderlande, Norvēģija, Polija, 
Portugāle, Slovākija, Slovēnija, 
Spānija, Zviedrija un Šveice.
09 Ievads 1. attēlsŠengenas informācijas sistēmas shematisks attēlojums
Avots:  Iekšlietu ĢD.Valsts 
sistēma
Valsts 
sistēmaValsts 
sistēma
Lietotāji LietotājiLietotāji Lietotāji
Centrālā 
sistēmaValsts 
sistēma
Centrālais domēnsValsts 
saskarneValsts 
saskarneValsts 
saskarne
Valsts 
saskarne
10
 Revīzijas tvērums un pieeja
Revīzijas tvērums
04 
Revīzijā pārbaudīja, vai Komisija labi 
pārvaldīja SIS II  izstrādi, un meklēja 
atbildes uz šādiem jautājumiem:
a) Vai Komisija SIS II  nodeva eksplua -
tācijā laikus?
b) Vai Komisija SIS II  nodeva eksplua -
tācijā saskaņā ar sākotnēji aplēsta -
jām izmaksām?
c) Vai visā projekta gaitā SIS II  bija 
stabils darbības pamatojums, 
ņemot vērā nozīmīgās izmaiņas iz -
maksās un gaidāmajos ieguvumos?
d) Vai Komisija ir guvusi atziņas par 
to, kā tā vadīja SIS II  izstrādes 
projektu, un vai ir izmantojusi šīs 
atziņas?05 
Komisijā kopumā ir uzkrāta ievēroja -
ma pieredze IT projektu izstrādāšanā 
un norādījumu sniegšanā ģenerāldi -
rektorātiem par to, kā sekmīgi vadīt 
IT projektus3. Komisija atzīst arī nepie -
ciešamību gūt atziņas no specifisku 
IT projektu vadīšanas un dalīties šajā 
pieredzē ar visu iestādi4. Piemēram, 
2011. gadā Komisijas iekšējās revīzijas 
dienests apkopoja atziņas, kas gūtas, 
caurskatot IT projektu ierosināšanu un 
plānošanu dažādos Komisijas ģene -
rāldirektorātos5. Palātas veiktā SIS II  
revīzija sniedza iespēju viena projekta 
ietvaros konstatēt kavēšanos un līdzek -
ļu pārtēriņu iemeslus, kā arī izmaiņas, 
kas ļāva Komisijai beidzot nodot sistē -
mu ekspluatācijā.
06 
Šī revīzija nebija informācijas tehno -
loģijām veltīta revīzija, lai sniegtu pār -
liecību par SIS II  kvalitāti, un tās laikā 
Palāta nepārbaudīja, kā valstu iestādes 
pārvaldīja savu SIS II  sistēmu izstrādi.3 Racionāls vienots process 
[Rational Unified Process ] 
(RUP@EC) bija Komisijas 
izmantotā standarta 
lietojumprogrammu izstrādes 
metodoloģija, kas izklāstīta 
2004. gadā publicētajā 
paziņojumā par informācijas 
tehnoloģijas pārvaldības 
uzlabošanu Komisijā, 
SEC(2004) 1267. 2011. gadā 
to papildināja ar projektu 
vadības metodoloģiju PM2.
4 Kā Komisijā var maksimāli 
izmantot IT, SEC(2010) 1182, 
galīgā redakcija, 7.10.2010.
5 Iekšējās revīzijas dienesta 
2011. gada 1. februāra vadības 
vēstule “IT projektu izveide 
Komisijā”.
11 Revīzijas tvērums un pieeja
Revīzijas pieeja
07 
Revīzija balstījās uz
a) strukturētām pārrunām ar  SIS II  
iesaistītajām personām. Tās bija:
i) par SIS II  izstrādi atbildīgie 
Komisijas darbinieki Iekšlietu 
ģenerāldirektorātā,
ii) ar IT pārvaldību un ar citu 
lielapjoma IT sistēmu izstrādi 
saistītie Komisijas darbinieki 
Budžeta ģenerāldirektorātā, 
Informātikas ģenerāldirekto -
rātā, Ģenerālsekretariātā un 
Nodokļu politikas un muitas 
savienības ģenerāldirektorātā,
iii) galvenais SIS II  izpildes līguma 
līgumslēdzējs ( Hewlett‑Packard  
un Steria  konsorcijs) un līgum -
slēdzējs, kura pārziņā ir kvalitā -
tes nodrošināšana ( Unisys ),
iv) ES Padomes Sekretariāta un 
Eiropas Parlamenta darbinieki, 
kuri sekoja SIS II  izstrādei,v) iesaistīto personu pārstāvji no 
sešām dalībvalstīm (Vācijas, 
Spānijas, Francijas, Luksembur -
gas, Ungārijas un Portugāles). 
Šīs sešas valstis tika izraudzītas, 
lai nodrošinātu plašu viedokļu 
spektru;
b) SIS II  izstrādē iesaistīto personu 
aptauju no visām dalībvalstīm, 
ES Padomes sekretariāta, Komisijas 
un līgumslēdzējiem, kas strādāja 
tās uzdevumā. Aptaujas mērķis bija 
uzzināt iesaistīto personu domas 
par dažādiem SIS II  izstrādes as -
pektiem. Uz aptaujas jautājumiem 
atbildēja 91 iesaistītā persona no 
144 atlasītajām jeb 63 %. 81 res -
pondents bija no dalībvalstīm un 
Padomes, bet 10 – no Komisijas un 
tās līgumslēdzējiem. Trīs ceturt -
daļas respondentu bija iesaistīti 
projektā kopš 2009. gada vai agrāk;
c) dokumentu un ar SIS II  saistīto 
procedūru caurskatīšanu.
12
 Apsvērumi
1. iedaļa. Komisija nodeva 
ekspluatācijā SIS II , lai 
gan ar vairāk nekā sešu 
gadu nokavēšanos
Revīzijas kritēriji
08 
Revidenti pārbaudīja, vai
a) projekta darbu grafiks bija praktis -
ki īstenojams;
b) Komisija bija atvēlējusi projektam 
pietiekamu darbinieku skaitu ar 
atbilstošām specializētām zināša -
nām, lai efektīvi uzraudzītu projek -
ta un līgumu izpildi;
c) Komisijai bija labas darba attiecī -
bas ar iesaistītajām personām un 
vai tā ņēma vērā tiešo lietotāju 
viedokli;
d) bija skaidri noteikta lēmumu pie -
ņemšanas kārtība;
e) vai sistēmai noteiktās prasības bija 
pietiekami stabilas, lai sistēmu 
varētu efektīvi izstrādāt.Projekta sākotnējie termiņi 
nebija reāli
09 
Sākotnēji, 2001. gada decembrī, ar 
Padomes Regulu6 projektam noteiktais 
beigu termiņš bija 2006. gada decem -
bra beigas. Šādu termiņu izraudzījās 
ar aprēķinu, lai valstis, kuras pievie -
nosies Eiropas Savienībai 2004. gadā, 
varētu pievienoties Šengenas zonai 
2006. gada beigās. Lai gan saskaņā 
ar Komisijas 2003. gadā sagatavoto 
priekšizpēti šis termiņš tika uzskatīts 
par praktiski īstenojamu, tas balstījās 
uz pieņēmumu, ka prasības paliks 
nemainīgas un ka specifikācijas tiks 
izstrādātas ātri7. 2003. gada beigās 
Komisija atzina, ka sākotnēji noteikto 
termiņu būs grūti ievērot8. Tomēr ter -
miņu nepārskatīja līdz pat 2006. gada 
beigām. Revīzijas vajadzībām veiktajā 
SIS II  galveno iesaistīto personu ap -
taujā lielākā daļa respondentu (69 %) 
norādīja, ka sākotnējais termiņš nebija 
reāls. SIS II  izstrādes hronoloģija ir 
atspoguļota pielikumā .
10 
Aptaujā respondentus lūdza izsvērt 
iemeslus, kāpēc termiņš tika kavēts par 
75 mēnešiem. Respondenti uzskatīja, 
ka daļēji pie tā vainojams tas, ka sākot -
nējais termiņš netika balstīts realitātei 
atbilstošā tehniskā analīzē. Šā iemesla 
nozīmību viņi caurmērā vērtē ar 16 % 
(sk.  2. attēlu ).6 Padomes 2001. gada 
6. decembra Regula 
Nr. 2424/2001 par otrās 
paaudzes Šengenas 
Informācijas sistēmas (SIS II) 
izstrādi (OV L 328, 13.12.2001., 
4. lpp.) un Padomes 
2001. gada 6. decembra 
Lēmums 2001/886/TI par 
otrās paaudzes Šengenas 
Informācijas sistēmas (SIS II) 
izstrādi (OV L 328, 13.12.2001., 
1. lpp.).
7 SIS II priekšizpēte, Deloitte , 
2003. gada 7. aprīlis.
8 COM(2003) 771 galīgā 
redakcija, 11.12.2003.
13 Apsvērumi
11 
Tā kā Komisija laikā nenodeva eks -
pluatācijā SIS II , 2007. gada decembrī 
SIS 1 tika pielāgots tā, lai sistēmai 
varētu pievienot jaunas dalībvalstis. Šīs 
izmaiņas bija nokopētas no Portugāles 
sistēmas un tika nosauktas SISone4all . 
Pielāgojumi atrisināja jautājumu, kā 
sistēmai pieslēgt deviņas no desmit 
valstīm, kuras pievienojās ES9 – tieši 
tāds bija SIS II  galvenais mērķis. Tika 
apstiprināti turpmāk minētie termiņa 
pagarinājumi, kuri tomēr netika ievēro -
ti, tādējādi palielinot risku, ka sistēmas 
prasības varētu mainīties:
a) 2006. gada decembrī ter -
miņu pagarināja līdz 
2008. gada decembrim10;
b) 2008. gada oktobrī termiņu pagari -
nāja līdz 2010. gada jūnijam11.9 Kipra nespēja ieviest Šengenas 
noteikumus un tāpēc 
nepievienojās Šengenas zonai.
10 Padomes 
2006. gada 21. decembra 
Lēmums 2006/1007/TI, ar ko 
groza Lēmumu 2001/886/TI 
par otrās paaudzes Šengenas 
Informācijas sistēmas (SIS II) 
izstrādi (OV L 411, 30.12.2006., 
78. lpp.) un Padomes 
2006. gada 21. decembra 
Regula (EK) Nr. 1988/2006, 
ar ko groza Regulu (EK) 
Nr. 2424/2001 par otrās 
paaudzes Šengenas 
Informācijas sistēmas (SIS II) 
izstrādi (OV L 411, 30.12.2006., 
1. lpp.).
11 Padomes 
2008. gada 24. oktobra 
Regula (EK) Nr. 1104/2008 
par migrēšanu no Šengenas 
Informācijas sistēmas 
(SIS I+) uz otrās paaudzes 
Šengenas Informācijas 
sistēmu (SIS II), (OV L 299, 
8.11.2008., 1. lpp.) un Padomes 
2008. gada 24. oktobra 
Lēmums 2008/839/TI par 
migrēšanu no Šengenas 
Informācijas sistēmas (SIS I+) 
uz otrās paaudzes Šengenas 
Informācijas sistēmu (SIS II), 
(OV L 299, 8.11.2008., 43. lpp.).2. attēlsSIS II  nodošanas kavējuma iemesli
Avots:  SIS II  izstrādē iesaistīto personu aptauja.Cits 4 %Sistēmas prasību 
nestabilitāte 22 %Neapmierinoša lēmumu 
pieņemšanas kārtība 11 %Dažu valstu ieinteresētības trūkums 
un sliktas darba attiecības 17 %Trūkst specializētu zināšanu, 
lai efektīvi pārraudzītu 
līgumus 30 %
Sākotnējo termiņu pamatā nav 
realitātei atbilstošas tehniskās analīzes 16 %
14 Apsvērumi
12 
Komisija 2010. gada jūnijā sagatavoja 
galīgo laika grafiku SIS II  pabeigšanai, 
un Padome to atbalstīja12. Komisija 
ievēroja 2013. gada martā noteikto 
termiņu13 un SIS II  nodeva ekspluatācijā 
2013. gada aprīlī, vairāk nekā sešus ga -
dus vēlāk, nekā sākotnēji plānots. Pēc 
vienu mēnesi ilgas intensīvas uzraudzī -
bas sistēma sāka pilnvērtīgi darboties 
un 2013. gada maijā aizstāja SIS 1.
Līdz 2007 . gadam Komisija 
neatvēlēja pietiekamu darbi -
nieku skaitu ar specializētām 
zināšanām, lai efektīvi pār -
valdītu ārpakalpojumu snie -
dzēju veikto sistēmas izstrādi
13 
Aptaujas dalībnieki uzskata, ka kavēša -
nās daļēji izskaidrojama ar to, ka Komi -
sijai nebija pietiekami daudz darbinie -
ku ar zināšanām, kas nepieciešamas, lai 
efektīvi uzraudzītu līgumus. Šā iemesla 
nozīmību viņi caurmērā vērtē ar 30 %14 
(sk.  2. attēlu ).
14 
Komisijas SIS II  projekta darba grupu 
2002. gadā veidoja četri darbinieki, 
un viņu darbību pārraudzīja nodaļas 
vadītājs15. 2003. gadā viņiem pievie -
nojās vēl četri darbinieki16. Projekta 
sākumposmā dažās sanāksmēs pieda -
lījās arī Informātikas ģenerāldirekto -
rāta pārstāvis. Tikai 10 % no aptaujas dalībniekiem uzskatīja, ka projekta 
sākumā Komisija bija atvēlējusi pietie -
kamu darbinieku skaitu ar atbilstošu 
pieredzi un prasmēm SIS II  sekmīgai 
nodošanai.
15 
Iesniegumā17, kas 2005. gadā tika 
adresēts augstākajai vadībai ar lūgumu 
piešķirt vairāk resursu, tika aprakstīta 
pastāvīga krīzes vadības situācija un 
nespēja risināt jautājumus, par kuriem 
ziņo dalībvalstis. Īstermiņa līgumdarbi -
niekiem pietrūka specializētu zināšanu 
un tehnisko prasmju. Līgumslēdzējs, 
kura pārziņā ir kvalitātes nodrošināša -
na, apstiprināja to, ka Komisijai pie -
trūkst specializētu zināšanu18. Gandrīz 
pusei projektam piesaistīto darbinieku 
līgums beidzās nākamā gada laikā. Lai 
gan neviens no Komisijas darbinie -
kiem, kuri piedalījās aptaujā, neuzska -
tīja, ka augsta darbinieku mainība ir 
šķērslis labu attiecību uzturēšanai ar 
iesaistītajām personām, 49 % respon -
dentu no dalībvalstīm domāja, ka tas 
bija šķērslis. Komisijas Iekšējās revīzijas 
dienesta 2006. gadā veiktajā revīzijā19 
konstatēja, ka SIS II projektā iesaistītie 
darbinieki ir kompetenti un strādā ar 
atdevi, lai gan ir pastāvīgi pārslogoti. 
Pēc šīs revīzijas Iekšlietu ģenerāldi -
rektorāts projektam norīkoja papildu 
darbiniekus. Līdz 2007. gada beigām 
Iekšlietu ģenerāldirektorāta SIS II sek -
torā strādāja 12 pastāvīgi darbinieki, 
un līdz 2012. gadam to skaits pieauga 
līdz 17 darbiniekiem20.12 Padomes 2010. gada 3. jūnija 
Regula (ES) Nr. 541/2010, 
ar kuru groza Regulu 
(EK) Nr. 1104/2008 par 
migrēšanu no Šengenas 
Informācijas sistēmas 
(SIS I+) uz otrās paaudzes 
Šengenas Informācijas 
sistēmu (SIS II) (OV L 155, 
22.6.2010., 19. lpp.) un 
Padomes 2010. gada 3. jūnija 
Regula (ES) Nr. 542/2010, 
ar kuru groza Padomes 
Lēmumu 2008/839/TI par 
migrēšanu no Šengenas 
Informācijas sistēmas (SIS I+) 
uz otrās paaudzes Šengenas 
Informācijas sistēmu (SIS II) 
(OV L 155, 22.6.2010., 23. lpp.) 
pagarināja projekta termiņu 
līdz 2013. gada martam.
13 SEC(2010) 1138, galīgā 
redakcija, 21.9.2010.
14 Šo rezultātu veido turpmāk 
uzskaitītie elementi:
a) pārāk maz Komisijas 
darbinieku ar pieredzi 
lielapjoma IT sistēmu 
izstrādes projektos un 
ar Šengenas līgumu 
saistītajos jautājumos (9 %);
b) galvenais izstrādes 
līgumdarba veicējs darbu 
veica nekvalitatīvi (9 %);
c) strīdi saistībā ar līgumu 
(5 %);
d) Komisija neveica efektīvu 
galvenā izstrādes 
līgumdarba veicēja 
rezultātu uzraudzību (4 %);
e) Komisija nesniedza 
galvenajam izstrādes 
līgumdarba veicējam 
skaidrus norādījumus par 
pasūtītāja vajadzībām 
(3 %).
15 SEC(2003) 206 galīgā redakcija, 
18.2.2003.
16 COM(2003) 771 galīgā 
redakcija.
17 Programmas pārvaldītāja 
2005. gada 16. septembra 
piezīme atbildīgajam 
direktoram Tiesiskuma, 
brīvības un drošības 
ģenerāldirektorātā.
18 Risināmo jautājumu 
pēcpārbaudes 
ziņojums, ko sagatavojis 
līgumslēdzējs, kura pārziņā 
ir kvalitātes nodrošināšana, 
2005. gada augusts.
19 Iekšējās revīzijas dienesta 
ziņojums par IT pārvaldību 
Tiesiskuma, brīvības un 
drošības ģenerāldirektorātā 
(2006. gada 8. jūnijs).
15 Apsvērumi
16 
Visi revīzijas laikā aptaujātie sešu 
dalībvalstu pārstāvji uzsvēra, ka līdz 
2009. gadam Komisijā pietrūka dar -
binieku ar atbilstošām specializētām 
zināšanām. Divi no aptaujātajiem, kā 
arī galvenais izstrādes līgumdarba 
veicējs pieļāva, ka projektam būtu 
nācis par labu, ja tam būtu piesaistīts 
vairāk IT speciālistu, kas pieejami citos 
Komisijas dienestos, piemēram, Infor -
mātikas ģenerāldirektorātā. Komisijai 
nebija specializētu zināšanu, lai efektī -
vi pārvaldītu projektu un nodrošinātu 
risinājumu kvalitāti21.
17 
SIS II izstrādes un Vīzu informāci -
jas sistēmas (VIS) līgumu piešķīra 
HPS  2004. gada 22. oktobrī. Tomēr 
2004. gada 18. novembrī tas bija 
spiests apturēt līguma izpildi līdz 
2005. gada 31. janvārim, gaidot, kāds 
būs iznākums apelācijas sūdzībai, ko 
iesniedza noraidītais pretendents. Šo 
sākotnējo kavējumu izraisīja metode, 
kuru Komisija bija izmantojusi pre -
tendentu piedāvājumu izvērtēšanai 
un kura pārliecinoši neparādīja, ka 
ir apstiprināts labākais piedāvājums 
(sk.  1. izcēlumu ). Tiesa aizlieguma 
procedūras ietvaros norādīja, ka Ko -
misija ir pieļāvusi kļūdas piedāvājumu 
izvērtēšanā, taču noraidīja prasītāja 
pieteikumu par pagaidu noregulējuma 
piemērošanu, jo nebija pietiekamu pie -
rādījumu tam, ka viņam būtu nodarīts 
būtisks un neatgriezenisks kaitējums22.20 SIS II sektorā 2008. gada 
beigās vēl arvien strādāja 
12 darbinieki, un to 
skaits palielinājās līdz 
14 darbiniekiem 2009. gada 
beigās. SIS II sektorā 
2010. gada beigās strādāja 
13 darbinieki, un to 
skaits palielinājās līdz 
16 darbiniekiem 2011. gada 
beigās. Šai grupā papildus 
tika iekļauti līgumdarbinieki 
un norīkotie valstu eksperti. 
Piemēram, Tiesiskuma, 
brīvības un drošības 
ģenerāldirektorāta 2008. gada 
pārvaldības plānā ir norādīti 
9 līgumdarbinieki un 
6 norīkotie valstu eksperti.
21 Iekšējās revīzijas dienesta 
2006. gada jūnija ziņojumā 
par IT pārvaldību Tiesiskuma, 
brīvības un drošības 
ģenerāldirektorātā tika 
konstatēts, ka darbinieku 
skaits nebija pietiekams, lai 
pārvaldītu arvien pieaugošo 
ārpakalpojumu sniedzējiem 
uzticēto darba daļu.
22 Pirmās instances 
tiesas priekšsēdētāja 
2005. gada 31. janvāra 
rīkojums lietā T-447/04R.
16 Apsvērumi
18 
Komisijai nebija pietiekoši daudz darbi -
nieku, lai pienācīgi pārraudzītu līguma 
izpildi un novērstu galvenā izstrādes 
līgumdarba veicēja pieļautos nepietie -
kamos rezultātus23. Komisijas Iekšējās 
revīzijas dienests pēc 2006. gadā 
veiktās revīzijas kritiski novērtēja SIS II  
projekta vadību, jo galvenais izstrādes 
līgumdarba veicējs nenodeva darbus 
laikā un saskaņā ar specifikācijām. 
Piecas no revīzijas laikā aptaujātajām sešām dalībvalstīm uzskatīja, ka Komi -
sijai pietrūka specializētu zināšanu, lai 
novērtētu risinājumu kvalitāti un uz -
raudzītu līgumslēdzēja sniegumu. Tikai 
20 % no revīzijas aptaujas dalībniekiem 
uzskatīja, ka līdz 2009. gadam Komisija 
efektīvi uzraudzīja galvenā SIS II  izpil -
des līguma līgumslēdzēja darba rezul -
tātus. Šis rādītājs palielinājās līdz 72 % 
pēc 2009. gada, un tas norāda, ka ir 
uzlabojusies Komisijas spēja uzraudzīt 
kvalitāti projekta nobeiguma posmā.23 Schengen Information 
System II (SIS II)  [Šengenas 
informācijas sistēma SIS II], 
Apvienotā Karaliste, Lordu 
palāta, Eiropas Savienības 
komitejas 9. ziņojums, 
2006.–2007. gada sesija, 
ziņojums ar pierādījumiem, 
2007. gada 2. marts. Komisija 
izteica nožēlu, ka tai nav 
izdevies cik iespējams labi 
uzraudzīt sadarbību ar 
galveno izstrādes līgumdarba 
veicēju. Komisija norādīja, 
ka minētajā laikposmā ar 
projektam norīkoto darbinieku 
skaitu nebija iespējams 
pienācīgi uzraudzīt projektu, 
lai nepieļautu galvenā 
izstrādes līgumdarba veicēja 
nepietiekamos rezultātus.Komisija atlasīto pieteikumu novērtēja kā lētāku, lai gan faktiski tas bija dārgāks
Pirmām kārtām izvērtēja piedāvājumu kvalitāti (tehniskais izvērtējums) un pēc tam – cenu (finansiālais 
izvērtējums).
No septiņiem saņemtajiem piedāvājumiem HPS  un apelāciju iesniegušā noraidītā pretendenta piedāvājums 
saņēma augstākos tehniskos izvērtējumus. Tie ieguva aptuveni vienādu punktu skaitu. HPS  tika novērtēts par 
0,4 %augstāk nekā noraidītā pretendenta pieteikums.
Pēc tam abi uzņēmumi piedalījās finansiālā izvērtējuma posmā, kura rezultātus summēja ar tehniskajā izvērtē -
jumā iegūto rezultātu, lai iegūtu kopējo punktu skaitu.
Finanšu izvērtējumā tika atzīts, ka HPS  piedāvājums ir par 43 % lētāks. Tāpēc tas saņēma augstāku kopējo vēr -
tējumu un tam tika piešķirts līgums.
Tomēr HPS  piedāvājums faktiski bija par 3,5 % dārgāks nekā noraidītā pretendenta piedāvājums (38,1 mil -
jons EUR salīdzinājumā ar 36,8 miljoniem EUR).
HPS  piedāvājumu, kaut faktiski tas bija daudz dārgāks, Komisija novērtēja kā lētāku tāpēc, ka tā bija sadalī -
jusi konkursu 15 daļās. Komisija aprēķināja rezultātu katrai daļai atsevišķi, pamatojoties uz abu pretendentu 
piedāvājumu salīdzināšanu. Pēc tam tā summēja iegūtos punktus (nepiemērojot svērto metodi un nenošķirot 
fiksētās cenas un preces vai pakalpojumus, kurus pasūtīs atsevišķi pēc vajadzības) un ieguva finansiālo rezultā -
tu, kam bija maz sakara ar kopējo piedāvājumu.1. izcēlums
17 Apsvērumi
19 
Komisija apstiprināja testu rezultā -
tus, balstoties uz atsauksmēm, ko tai 
sniedza galvenais izstrādes līgumdarba 
veicējs un līgumslēdzējs, kura pārziņā 
ir kvalitātes nodrošināšana. Nesekmī -
gie darbības testi 2008. gada beigās 
(tie bija pirmie centrālās sistēmas un 
valstu sistēmu testi, kuros bija iesaistī -
tas arī dalībvalstis) atklāja problēmas 
sistēmā. Projekta beigu posmā uzlabo -
jās Komisijas spēja novērtēt risinājumu 
kvalitāti, izmantojot sistēmas pieņem -
šanas testus24 (sk.  3. attēlu ).20 
Visas sešas aptaujātās dalībvalstis 
atzina, ka, sākot ar 2009. gadu, uzla -
bojās Komisijas īstenotā pārvaldība 
un komunikācija. Grupā, kas vadīja 
projekta noslēguma posmu, ietilpa vai -
rāk darbinieku ar pieredzi lielapjoma 
IT projektu izstrādē un zināšanām par 
Šengenas informācijas sistēmu (piemē -
ram, no Nodokļu un muitas savienības 
ģenerāldirektorāta, dalībvalstīm vai 
tie, kas bija iesaistīti SIS II iepriekšējā 
posma izstrādē). Trešdaļa no aptaujas 
dalībniekiem uzskatīja, ka visā projekta 
dzīvesciklā Komisija bija atvēlējusi pie -
tiekamu darbinieku skaitu ar atbilstošu 
pieredzi un prasmēm SIS II sekmīgai 
nodošanai. Tas ir ievērojami labāks 
vērtējums nekā tikai 10 % projekta 
sākumā (sk. 14. punktu).24 Padomes secinājumos 
(2009. gada 26. un 
27. februāris, Tieslietas 
un iekšlietas) ir pausts 
gandarījums par pārskatīto 
SIS II testēšanas pieeju, 
kas nodrošina dalībvalstu 
palielinātu iesaisti testu 
izstrādē un pārvaldībā.3. attēlsUzlabojumi testēšanas procedūrās, sākot ar 2009. gadu
Avots:  SIS II  izstrādē iesaistīto personu aptauja.0 % 20 % 40 % 60 % 80 %
Respondenti, kuri piekrīt šiem apgalvojumiem
Pēc 2009. g. Līdz 2009. g.Testa speciﬁkācijas bija skaidri deﬁnētasUzdevumu sadalījums starp Komisiju un 
dalībvalstīm bija skaidri noteiktsKritēriji testu rezultātu novērtēšanai bija 
skaidri deﬁnēti
18 Apsvērumi
Dažu dalībvalstu darba attie -
cības ar Komisiju sākotnēji 
bija sliktas, un, kamēr Komi -
sija nebija izveidojusi Vis -
pārējo programmu vadības 
valdi ( GPMB ), tā nespēja pie -
tiekami izmantot visu tiešo 
lietotāju pieredzi
21 
Aptaujas dalībnieki uzskatīja, ka sliktās 
darba attiecības ar iesaistītajām pusēm 
un dažu dalībvalstu ieinteresētības trū -
kums vainojams dažos nokavētos ter -
miņos. Šā iemesla nozīmību viņi caur -
mērā vērtēja ar 17 %25 (sk.  2. attēlu ).22 
Sarunās ar dalībvalstīm atklājās, ka 
attiecības ar Komisiju bijušas sarežģī -
tas. Dalībvalstu pārstāvji norādīja, ka 
SISVIS  komitejas (sk. 27. punktu) sa -
nāksmju laikā dalībnieki iesaistījās asās 
diskusijās. No aptaujas dalībniekiem 
tikai 15 % respondentu (un neviens no 
Komisijas) atzina, ka līdz 2009. gadam 
sanāksmes par SIS II projektu notika 
konstruktīvā atmosfērā (sk.  4. attēlu ).
23 
Gaisotne, kādā līdz 2009. gadam tika 
izstrādāta SIS II sistēma, krasi atšķīrās 
no tās, kādā Nodokļu politikas un mui -
tas savienības ģenerāldirektorāts tajā 
pašā laikā izstrādāja citu lielapjoma 
IT sistēmu (sk.  2. izcēlumu ).25 Šo rezultātu veido šādi 
elementi:
a) dažu dalībvalstu 
noraidošā attieksme 
pret projektu vai 
ieinteresētības trūkums 
(8 %);
b) sliktas darba attiecības 
starp ieinteresētajām 
personām (5 %);
c) bija zudusi SIS II 
stratēģiskā nozīme, 
īpaši pēc SISone4all  
ieviešanas (4 %).4. attēlsDažu dalībvalstu un Komisijas sliktās attiecības līdz 2009. gadam
Avots:  SIS II  izstrādē iesaistīto personu aptauja.0 % 20 % 40 % 60 % 80 %
Respondenti, kuri piekrīt šiem apgalvojumiem 
Pēc 2009. g. Līdz 2009. g.Iesaistītās personas pietiekami piedalījās lēmumu 
pieņemšanāSanāksmes noritēja konstruktīvā gaisotnēKomisija efektīvi sadarbojās ar dalībvalstīm, 
balstoties uz savstarpēju uzticēšanosKomisija izmantoja iesaistīto personu ierosinājumus, 
lai veicinātu uzlabojumusKomisija sekmīgi sadarbojās ar dalībvalstīm valstu 
sistēmu izstrādē
19 Apsvērumi
24 
Dažu dalībvalstu ieinteresētības trūku -
mu un sliktas darba attiecības izraisīja 
vairāki apstākļi:
a) Komisija nebija sistēmas lietotā -
ja, un, lai gan tā pieņēma darbā 
dažus ekspertus no dalībvalstīm, 
tai pietrūka detalizētu zināšanu 
par tiešo lietotāju pieņemto praksi, 
kuras nepieciešamas, lai saprastu 
lietotāja vajadzības un prasības;b) Komisijai neizdevās izmantot visu 
to dalībvalstu pieredzi, kuras bija 
tiešās lietotājas un kurām bija 
zināšanas par esošo sistēmu. Lai 
gan notika dažādas sanāksmes, 
kuru laikā dalībvalstis varēja paust 
Komisijai tiešo lietotāju viedokļus 
(piemēram, valsts projektu vadītā -
ju sanāksmes, SIS II komiteja, SIS II 
draugu kopa un SIS II operatīvā 
darba grupa), līdz 2009. gadam 
Komisija efektīvi nesaistījās ar 
dalībvalstīm, un tās jutās atstumtas 
no lēmumu pieņemšanas (sk.  4. at ‑
tēlu ). Visas sešas aptaujātās dalīb -
valstis uzskatīja, ka tiešo lietotāju 
vajadzības nebija pietiekami ņem -
tas vērā;Galvenie faktori, kas nodrošināja IT sistēmu veiksmīgu izstrādi Nodokļu politikas 
un muitas savienības ģenerāldirektorātā
Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāts veiksmīgi izveidoja vairākas lielapjoma IT sistēmas 
iesaistītajām valstīm, izmantojot savu TEMPO  metodoloģiju26. Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta 2006. gada 
ziņojumā par IT sistēmām Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorātā ir atzīts, ka jaunās dato -
rizētās tranzīta sistēmas ( NCTS – New Computerised Transit System ) izstrāde ir labākās prakses paraugs projektu 
vadībā. Šī sistēma ir paredzēta elektroniskai ziņapmaiņai starp sistēmā iesaistīto valstu muitas iestādēm par 
importētajām precēm, lai nodrošinātu muitas nodevu nomaksu galamērķī. Komisija uzskatīja, ka NTCS  mēroga 
ziņā ir salīdzināms ar SIS II  projektu27.
Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāts uzskatīja, ka svarīgākais faktors lielapjoma IT pro -
jektu, tostarp NCTS , izstrādē ir komunikācija un formālu un neformālu attiecību veidošana ar valstīm, kas 
piedalās projektā, lai radītu tādu klimatu, kurā valda uzticēšanās, sadarbība un kopīga apņēmība sasniegt 
rezultātus.
26 Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāta projektu elektroniska vadība tiešsaistē TEMPO  (TAXUD (DG Taxation and Customs Union) 
electronic management for projects online ) ir projektu vadības metode, ko izstrādājis Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāts.
27 COM(2001) 720 galīgā redakcija, 18.12.2001., 1. pielikuma 5.1.2. punkts un COM(2003) 771, 3. pielikuma 5.1.2. punkts.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, balstoties uz pārrunām ar Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāta 
darbiniekiem.2. izcēlums
20 Apsvērumi
c) Komisija nodeva dalībvalstu rīcībā 
sistēmu saziņai ar galveno izstrā -
des līgumdarba veicēju. Tomēr 
piecas no sešām aptaujātajām 
dalībvalstīm uzskatīja, ka tas nebija 
efektīvi. Neņemot vērā neskaitā -
mos dalībvalstu lūgumus, Komisija 
tām nenosūtīja galvenā izstrādes 
līguma kopiju, kamēr 2009. gadā 
uz to nenorādīja Komisijas Juridis -
kais dienests;
d) dažas dalībvalstis nebija pārliecinā -
tas, vai SIS II ir nepieciešams;
e) risinājumu zemā kvalitāte negatīvi 
ietekmēja dalībvalstu paļāvību uz 
Komisijas spēju nodot SIS II projek -
tu (sk. 16. punktu).
25 
Aptaujas rezultāti liecina, ka attie -
cības ar dalībvalstīm uzlabojās pēc 
2009. gada (sk.  4. attēlu ). Šīm pārmai -
ņām bija vairāki iemesli:
a) Komisija izveidoja Vispārējo 
programmu vadības valdi ( GPMB ) 
2009. gadā, un tas ļāva tiešajiem 
lietotājiem no dalībvalstīm papildi -
nāt projekta nobeiguma posmu ar 
savu redzējumu un pieredzi. GPMB  
iknedēļas sanāksmēs pulcējās 
Komisija, eksperti no astoņām vai 
mazāk dalībvalstīm (viņi lielāko -
ties bija tiešo lietotāju, nevis savu 
valstu pārstāvji) un līgumslēdzēji. 
Šīs sanāksmes veicināja biežāku 
mijiedarbību starp dalībvalstīm 
un galveno izstrādes līgumdarba 
veicēju;b) uzlabojās Komisijas īstenotā vadība 
un komunikācija (sk. 20. punktu);
c) salīdzināšana (tā notika 
2009. gadā) ar alternatīvu scenāriju 
sniedza dažus papildu pamatoju -
mus SIS II projekta turpināšanai 
(sk. 63. punktu);
d) galvenā izstrādes līgumdarba 
veicēja rezultāti bija labāki pro -
jekta nobeiguma posmā, sākot ar 
2010. gadu (sk. 41. punktu).
Ne visām ieinteresētajām 
personām bija skaidrs, kurš 
pieņem galvenos lēmumus
26 
Eiropas Politikas studiju centra ( CEPS ) 
2011. gada pārskatā par SIS II izstrādi28 
ir aprakstīta šā projekta pārvaldības 
sistēma (sk.  5. attēlu ).
27 
Saskaņā ar 2001. spēkā esošajiem tie -
sību aktiem Komisija bija atbildīga par 
SIS II izstrādi, un tai palīdzēja SISVIS ko -
miteja. Ja komiteja nepiekrita dažiem 
Komisijas ierosinātiem pasākumiem, 
Padome varēja pieprasīt, lai Komisija 
pārskata savu priekšlikumu29. Komisijas 
Iekšējās revīzijas dienesta 2006. gadā 
veiktajā revīzijā atklāja, ka projekta 
koordinācijas mehānismi ierobežo 
Komisijas spēju risināt operatīvus 
jautājumus.28 “The Difficult Road to the 
Schengen Information System 
II”, Joanna Parkin  [Džoanna 
Parkina, “Grūtais ceļš uz 
Šengenas informācijas 
sistēmu”], Eiropas 
Politikas studiju centrs, 
2011. gada aprīlis.
29 SISVIS komiteja palīdzēja 
Komisijai izstrādāt otrās 
paaudzes Šengenas 
informācijas sistēmu (SIS II) 
un Vīzu informācijas sistēmu 
(VIS). Padomes Lēmumā 
2001/1886/TI ir noteiktas 
divas lēmumu pieņemšanas 
procedūras:
i) regulatīvā procedūra 
svarīgāko lēmumu 
pieņemšanai saistībā ar 
SIS II arhitektūru, datu 
aizsardzību, jautājumiem, 
kam ir nozīmīga finansiāla 
vai tehniska ietekme 
uz dalībvalstīm, kā arī 
drošības jautājumiem. 
Ja komiteja nepiekrīt 
Komisijas ierosinātajiem 
pasākumiem, Padome 
var pieprasīt, lai 
Komisija pārskata savu 
priekšlikumu;
ii) vadības procedūra 
visos citos jautājumos. 
Ja komiteja nepiekrīt 
Komisijas ierosinātajiem 
pasākumiem, Padome var 
pieņemt citādu lēmumu.
21 Apsvērumi 5. attēlsSIS II  pārvaldības sistēma, sākot ar 2010. gadu
Piezīmes
Ar bultām ir norādīti ziņojumu sniegšanas virzieni.
DV  Šengenas dalībvalstis 
FoSIS  SIS II draugu kopa
SIS II DG  SIS II operatīvā darba grupa
SIS TECH  Darba grupa Šengenas jautājumos ( SIS TECH  veidojums)
SIS SIRENE  Darba grupa Šengenas jautājumos ( SIS SIRENE  veidojums)
CATS   36. panta komiteja
NPM   Dalībvalstu projektu vadītāju sanāksme
GPMB   Vispārējā programmu vadības valde
GL  Galvenais izstrādes līgumdarba veicējs
KL  Līgumslēdzējs, kura pārziņā ir kvalitātes nodrošināšana.
TAG   Testu padomdevēju grupa (padomdevēju darba grupa SISVIS komitejas ietvaros)
CMB   Izmaiņu pārvaldības padome (padomdevēju darba grupa SISVIS  komitejas ietvaros)
SISVIS komiteja  Komiteja, kas palīdz Komisijai izstrādāt SIS II un Vīzu informācijas sistēmu (VIS)
SIS II TECH  SIS II TECH  veidojums SISVIS komitejas ietvaros
SIRENE   SIRENE  veidojums SISVIS  komitejas ietvaros
Avots:  Eiropas Politikas studiju centrs un Iekšlietu ģenerāldirektorāts.SIS
TECHSIS II DGFoSISEIROPAS 
PARLAMENTS
SIS
SIRENECATSPadome 
(Coreper)
DVDVDV
DVTAG CMB NPMSIRENESIS II
TECHGPMBKOMISIJA
Iekšlietu 
ĢDKLGL
SIS VIS Komiteja
Eiropols
Eurojust
22 Apsvērumi
28 
Ne visām SIS II  projektā iesaistītajām 
personām nebija skaidrs, kurš fak -
tiski pieņem galvenos lēmumus. Lai 
gan tika sagatavoti SISVIS  komitejas 
sanāksmju protokoli, nebija lēmu -
mu reģistra, kas ļautu bez grūtībām 
izsekot un saprast, kas ir bijis pamatā 
visiem svarīgajiem lēmumiem. Puse no 
aptaujas respondentiem uzskatīja, ka 
līdz 2009. gadam lēmumus pieņēma 
Komisija (sk.  6. attēlu ). Pēc Vispārējās 
programmu vadības valdes izveido -
šanas 2009. gadā šādu respondentu 
skaits saruka līdz 24 %. Lai gan valde 
bija galvenokārt padomdevēja, nevis 
lēmēja, 34 % respondentu domāja, ka 
tieši valde pieņēma galvenos lēmu -
mus. Respondenti uzskatīja, ka kompli -
cētā un neskaidrā lēmumu pieņemšana 
vainojama dažos kavējumos. Šā iemes -
la nozīmību viņi caurmērā vērtēja ar 
11 % (sk.  2. attēlu ).Sistēmas prasības nebija 
pietiekami stabilas līdz pat 
projekta beigu posmam
29 
Respondenti uzskatīja, ka nepietiekami 
stabilās sistēmas prasības vainojamas 
dažos projekta kavējumos. Šā iemesla 
nozīmību viņi caurmērā vērtēja ar 22 % 
(sk.  2. attēlu ).6. attēlsIesaistīto personu uztvere par to, kas faktiski pieņēma lēmumus
Avots:  SIS II  izstrādē iesaistīto personu aptauja.0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %
Pēc 2009. g. Līdz 2009. g.Revīzijas vajadzībām veiktās aptaujas respondenti, 
kuri uzskatīja, ka galvenos lēmumus pieņēma
Cits Nav skaidrs GPMB Galvenais 
izstrādes līguma 
līgumslēdzējsSIS VIS 
KomitejaKomisija un 
PadomePadome Komisija
23 Apsvērumi
30 
Konkursa specifikācijās, kas tika pub -
licētas 2003. gada jūnijā, bija sniegts 
sākotnējais sistēmas arhitektūras īss 
izklāsts, kā arī funkcionālās, tehnis -
kās, darbības un migrācijas prasības. 
Pamatojoties uz šīm specifikācijām, 
2004. gada oktobrī līgumu par centrā -
lās sistēmas izveidi piešķīra konsorci -
jam HPS . Tas ķērās pie pirmā posma30 – 
detalizētu specifikāciju izstrādes. 
Tomēr turpmākas izmaiņas sistēmas 
prasībās radīja nepieciešamību grozīt 
izstrādes līgumu, un tas palielināja 
kavēšanos.
31 
Piemēram, 2006. gada decembrī 
tiesību aktos par SIS II  izveidi, dar -
bību un izmantojumu bija iekļauta 
papildu funkcija “datu amnestija”, lai 
apmierinātu lietotāju vajadzības. Tas 
deva dalībvalstīm triju gadu termiņu, 
lai pārliecinātos, ka no SIS 1 pārsū -
tītie brīdinājumi atbilst tiesību aktu 
prasībām31. Datu amnestija neietilpa 
konkursa specifikācijās un to iekļāva 
līguma grozījumos32.32 
Dažas izmaiņas, kā veiktspējas pa -
lielināšana, bija daļēji saistītas ar to, 
ka projekts tika īstenots ilgāk, nekā 
paredzēts. Sākotnējais 2004. gadā no -
slēgtais līgums paredzēja, ka sistēmu 
nodos ekspluatācijā 2006. gadā, ka tā 
spēs apstrādāt 15 miljonus brīdināju -
mu un ka, neveicot tehniskus pielāgo -
jumus, brīdinājumu skaitu varēs palie -
lināt līdz 22 miljoniem. Pēc 2007. gada 
krasi palielinājās brīdinājumu skaits, 
tāpēc mainījās sistēmas veiktspējas 
prasības. Grozījumi projekta nobeigu -
ma posmā noteica sistēmu, kas varētu 
apstrādāt 70 miljonus brīdinājumu ar 
iespēju palielināt to skaitu līdz 100 mil -
joniem, un šo grozījumu pamatā bija 
Komisijas prognozes pēc 2009. gadā 
veikta pētījuma par to, kā varētu pie -
augt brīdinājumu skaits. Kad sistēma 
2013. gada aprīlī migrēja, bija reģistrēti 
46 miljoni brīdinājumu. 7. attēlā  ir 
atspoguļota SIS datubāzē reģistrēto 
brīdinājumu skaita dinamika.30 Līgums bija sadalīts divos 
posmos: pirmajā posmā bija 
paredzēta tehniskā izstrāde, 
bet otrajā – sistēmas izstrāde 
un nodošana.
31 54. panta 1. punkts Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
2006. gada 20. decembra 
Regulā (EK) Nr. 1987/2006 
par otrās paaudzes Šengenas 
Informācijas sistēmas 
(SIS II) izveidi, darbību un 
izmantošanu (OV L 381, 
28.12.2006., 4. lpp.) un 
70. panta 1. punkts Padomes 
2007. gada 12. jūnija 
Lēmumā 2007/533/TI par 
otrās paaudzes Šengenas 
Informācijas sistēmas 
(SIS II) izveidi, darbību un 
izmantošanu (OV L 205, 
7.8.2007., 63. lpp.).
32 4. grozījums līgumam 
JAI-C3-2003-01, 
2008. gada 30. aprīlis.7 . attēlsSIS datubāzē reģistrēto brīdinājumu skaita dinamika
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Padomes statistikas datiem, SIS II  dokumentāciju un Komisijas 2009. gada pētījumu.020406080100120140
2001 2003 2005 2007 2009 2011 2013 2015 2017 2019 2021 2023 2025
Projicētais skaits, pamatojoties uz 2009. g. apjoma pētījumuSIS II plānotā veiktspēja SIS 1 pašlaik glabāto datu daudzumsMiljoni ierakstu 
24 Apsvērumi
2. iedaļa. Centrālās sistē -
mas un tīkla izveidošanas 
izmaksas palielinājās no 
23 miljoniem  EUR līdz 
189  miljoniem  EUR
Revīzijas kritēriji
33 
Revidenti pārbaudīja, vai
a) Komisija sagatavoja realitātei atbil -
stošu sākotnējo budžetu,
b) Komisija novērsa kavējumus, kas 
palielināja izmaksas,
c) Komisija nodrošināja to, ka līgum -
slēdzējs nodeva produktus laikā un 
saskaņā ar kvalitātes prasībām,d) prasības bija stabilas,
e) par papildus veikto darbu iztērētie 
līdzekļi sniedza atdevi.
Komisija atjaunināja 
2003. gadā izstrādāto pro -
jekta kopējo budžetu tikai 
2010. gadā
34 
Padome 2001. gada jūnijā lēsa, ka SIS II  
izstrādes izmaksas varētu būt 14,6 mil -
joni EUR. Komisijas 2001. gada de -
cembra paziņojumā33 šī summa tika 
palielināta līdz 23 miljoniem EUR. 
Divus gadus vēlāk Komisija aplēsa, ka 
tā izmaksās 35,3 miljonus EUR34. Līdz 
2013. gadā paredzētajai projekta pa -
beigšanai sistēmas izstrādes aplēstās 
izmaksas sasniedza 188,6 miljonus EUR 
(sk.  8. attēlu ).33 COM(2001) 720 galīgā 
redakcija.
34 COM(2003) 771 galīgā 
redakcija.8. attēlsSIS II  budžeta palielināšanās
Avots:  Eiropas Revīzija palāta, pamatojoties uz SIS II  dokumentāciju.(miljonos EUR)
2001. g. Padomes 
regula un lēmums2001. g. Komisijas 
paziņojums2003. g. Komisijas 
paziņojums2010. g. Komisijas 
dienestu darba 
dokumentsSaistību kopsumma 
līdz projekta bei -
gām 2013. g. aprīlī
Koncepcija, izstrāde un 
migrācija 14,617, 2 31,3124,5122,8
Tīkls 1,0 45,3
Līgumi kopā 14,6 18,2 31,3 124,5 168,1
Komisijas personāla un 
administratīvie izdevumiNav pieejamas 4,8 4,0 20,520,5
(pamatojoties uz 
2010. g. aplēsēm)
Kopā 14,6 23,0 35,3 145,0 188,6
25 Apsvērumi
35 
Komisija uzsvēra, ka 2001. gadā veiktā 
sākotnējā izmaksu aplēse, balstīta uz 
tajā laikā pieejamo informāciju, bija 
provizoriska, un norādīja, ka tā bija 
darba hipotēze. 2003. gada decembrī 
to atjaunināja, lai ņemtu vērā jaunāko 
informāciju, tostarp priekšizpēti. Tomēr 
arī atjauninātā aplēse saglabāja darba 
hipotēzes statusu, un tajā norādītā 
summa varētu palielināties atkarībā 
no lēmumiem par lietotāja prasībām 
vai vajadzības pēc ārēja atbalsta, lai 
iekļautos saspringtajā laika grafikā.
36 
Komisija neiesniedza realitātei atbilsto -
šāku pārskatītu tāmi, kad bija ieguvusi 
pilnīgāku informāciju par sistēmas un 
tīkla koncepciju un kad bija pārliecinā -
jusies par projekta un tā vides sarežģī -
tību un par to, ar kādām grūtībām nā -
kas saskarties tā īstenošanā. Piemēram, 
2001. gadā tīkla izmaksas tika lēstas 
uz 1 miljonu EUR, taču tās neiekļāva 
2003. gada aplēsēs, kā pamatojumu 
minot to, ka šīs izmaksas tiekot segtas 
no citām Kopienas budžeta pozīcijām. 
2005. gada maijā Komisija iesniedza 
SIS II  darbības izmaksu  budžetu 
132 miljonu EUR apmērā laikposmam 
no 2007. līdz 2013. gadam pēc plānotās 
nodošana ekspluatācijā 2007. gada 
pirmajos mēnešos35. Šajā budžetā bija 
iekļauta informācija, ka tīkla izmaksas 
par atsevišķi izdalītu savienojumu 
ar piekļuves punktiem valstu SIS II  
sistēmai varētu sasniegt 6 miljo -
nus EUR gadā. Tomēr pēc tam netika 
iesniegts projekta kopējais budžets 
SIS II  izstrādei  līdz 2010. gadam, kad 
Komisija uzskaitīja līdzšinējās saistības 
un izdevumus, kas, visticamāk, radīsies, 
lai pabeigtu SIS II  projektu36.37 
Lai gan 2001. gadā lielākā daļa aptau -
jas dalībnieku nebija iesaistīti SIS II 
projektā, 57 % respondentu uzskatīja, 
ka sākotnējais budžets 23 miljonu EUR 
apmērā neatbilda realitātei, ņemot 
vērā tajā laikā pieejamo informāciju. 
Piemēram, tas balstījās uz nerealizēja -
mu termiņu (sk. 9. un 10. punktu), tieši 
tāpat kā 2003. gadā pārskatītā aplēse. 
Respondentus lūdza izsvērt iemeslus, 
kuru dēļ pieauga centrālās sistēmas 
izveides izmaksas. Respondenti uzska -
tīja, ka pieaugums daļēji skaidrojams 
ar to, ka sākotnējais budžets netika 
balstīts realitātei atbilstošā tehniskā 
analīzē. Šā iemesla nozīmību viņi caur -
mērā vērtēja ar 24 % (sk.  9. attēlu ).35 COM(2005) 236 galīgā 
redakcija, 31.5.2005. un 
COM(2005) 236 galīgā 
redakcija/2, 23.8.2005. 
Finanšu pārskatā minētie 
132 miljoni EUR bija paredzēti 
SIS II centrālās sistēmas un 
tīkla darbības izmaksām un 
iekļāva arī 40 miljonus EUR, 
kas bija atvēlēti 
biometrisko identifikatoru 
meklētājprogrammas izstrādei 
un ekspluatēšanai.
36 SEC(2010) 436 galīgā redakcija, 
12.4.2010.
26 Apsvērumi
Kavēšanās ar SIS II  nodo -
šanu izraisīja izmaksu 
palielināšanos
38 
Sākotnēji bija plānots, ka SIS II  pa-
beigs līdz 2006. gada decembrim, lai 
apmierinātu jauno dalībvalstu vaja -
dzības, taču to nodeva vairāk nekā 
sešus gadus vēlāk 2013. gada aprīlī 
(sk. 9.–32. punktu). Aptaujas respon -
denti norādīja, ka izmaksu pieaugumā 
daļēji vainojama projekta nodošanas 
termiņu pārcelšana uz arvien vēlāku un vēlāku laiku. Šā iemesla nozīmību viņi 
caurmērā vērtēja ar 31 % (sk.  9. attēlu ). 
Ilgāks darbs pie projekta palielināja 
dažas izmaksas, tādas kā kvalitātes 
nodrošināšana un tīkla izmantošana. 
Lai gan saskaņā ar galveno izstrādes 
līgumu SIS II  bija jāizstrādā par fiksētu 
cenu, kavēšanos dēļ vajadzēja ieviest 
jauninājumus (sk. 43. punktu) un 
palielināt sistēmas spēju tikt galā ar 
brīdinājumu kraso pieaugumu, sākot 
ar 2007. gadu (sk. 32. punktu). Tādē -
jādi faktori, kas izraisīja kavēšanos ar 
SIS II  nodošanu, izraisīja arī izmaksu 
palielināšanos.9. attēlsSIS II  centrālās sistēmas izmaksu pieauguma iemesli
Avots:  SIS II  izstrādē iesaistīto personu aptauja.Projekta īstenošana aizņēma 
ilgāku laiku, nekā plānots 31 %Sākotnējā budžeta pamatā nebija realitātei 
atbilstošas tehniskas analīzes 24 %
Līgumslēdzēja  nepiekāpīgā 
nostāja sarunu procedūrā  5 %Izmaiņas prasībās  27 %Cits 3 %
Līgumslēdzējs darbu izpildīja slikti  10 %
27 Apsvērumi
Projekta pirmajā daļā gal -
venais izstrādes līgumdarba 
veicējs nodeva slikti darbojo -
šos sistēmu
39 
Komisijai nebija pietiekamu resursu, lai 
efektīvi pārraudzītu galveno izstrādes 
līgumdarba veicēju (sk. 18. punktu). 
2005. gadā dalībvalstis vērsa uzmanī -
bu uz to, cik slikta ir HPS  sagatavoto 
pirmo dokumentu kvalitāte37. Piecas 
no sešām aptaujātajām dalībvalstīm, 
kā arī līgumslēdzējs, kura pārziņā ir 
kvalitātes nodrošināšana, uzskatīja, ka 
HPS  iesniegtās sākotnējās specifikācijas 
bija sliktas kvalitātes. Neveiksmīgie 
sistēmas darbības testi 2008. gada de -
cembrī atklāja, ka HPS  ir nodevis slikti 
darbojošos sistēmu (sk. 19. punktu). Tā 
kā HPS  nenodeva atbilstošas kvalitātes 
sistēmu laikā, kavējās projekta nodoša -
nas termiņi, kas savukārt paaugstināja 
izdevumus (sk. 38. punktu). Aptaujas 
respondenti uzskatīja, ka izmaksu 
pieaugumā daļēji vainojama galvenā 
izstrādes līgumdarba veicēja vājais 
veikums. Šā iemesla nozīmību viņi 
caurmērā vērtēja ar 10 % (sk.  9. attēlu ).
40 
Komisija varēja tikai uzlikt HPS  lī-
gumsodu EUR 390 000 apmērā (kas 
atbilda mazāk nekā 0,5 % no līguma 
galīgās vērtības 82,4 miljonu apmērā38 
(sk. 44. punktu) konkrēti par to, ka zi -
ņojums par sistēmas darbības testiem 
netika nodots laikā. Par citām ar darba 
izpildi saistītām problēmām naudas 
sodus nepiemēroja39.41 
Galvenais izstrādes līgumdarba vei -
cējs izturēja pirmo stūrakmens testu 
2010. gada martā un sekmīgi īstenoja 
projekta nobeiguma posmu, tostarp 
otro stūrakmens testu 2012. gada maijā 
(sk. 63. punktu). Lai gan tikai 11 % 
aptaujas respondentu uzskatīja, ka 
Komisija efektīvi sadarbojās ar galve -
no izstrādes līgumdarba veicēju laika 
posmā līdz 2009. gadam, attiecībā uz 
periodu, sākot ar 2009. gadu, šādu 
atziņu pauda jau 64 % respondentu. 
No revīzijas laikā aptaujātajiem sešu 
dalībvalstu pārstāvjiem četri atzina, ka 
izmaiņas galvenā izstrādes līgumdar -
ba veicēja vadības komandā pozitīvi 
ietekmēja projekta nobeiguma posma 
īstenošanu, sākot ar 2010. gadu.
Izmaiņas sistēmas prasībās 
palielināja izdevumus
42 
Aptaujas respondenti uzskatīja, ka 
izmaksu pieaugumā daļēji vainojamas 
papildu vai grozītās prasības, tādas kā 
datu amnestijas ieviešana vai veiktspē -
jas palielināšana (sk. 31. un 32. punktu). 
Šā iemesla nozīmību viņi caurmērā 
vērtē ar 27 % (sk.  9. attēlu ).37 Komentāri Komisijas progresa 
ziņojumam saistībā ar SIS II, 
Eiropas Savienības Padomes 
SIS TECH  darba grupas piezīme 
SIS SIRENE  darba grupai 
Nr. 8861/05, 13.5.2005.
38 Par VIS līgumu, kurš tika 
noslēgts ar HPS un apvienots 
ar SIS II līgumu, Komisija 
uzlika līgumsodu apmēram 
9 miljonu EUR apmērā, kas 
atbilst 20 % no VIS līguma 
vērtības.
39 Iekšējās revīzijas dienesta 
2006. gada jūnija ziņojumā 
par IT pārvaldību Tiesiskuma, 
brīvības un drošības 
ģenerāldirektorātā ir norādīts, 
ka ģenerāldirektorāts 
novērtēja risinājumu kvalitāti 
kā nepietiekamu. Tas 
ierosināja, ka maksājumus 
par risinājumiem ir labāk 
jāsaskaņo ar paveiktā darba 
kvalitāti un ka turpmākajos 
līgumos jāparedz efektīvs 
naudas sodu mehānisms, 
lai nodrošinātu risinājumu 
termiņu un kvalitātes 
pamatstandartu ievērošanu.
28 Apsvērumi
43 
Izmaiņas prasībās izraisīja grozījumus 
galvenajā izstrādes līgumā, un grozī -
jumi radīja izmaksas. Datu amnestija 
izmaksāja EUR 505 000. Ievērojamākais 
bija 2010. gada decembrī izdarītais gro -
zījums nr. 15, kas projekta nobeiguma 
posmā izmaksāja 35,0 miljonus EUR. 
Saskaņā ar šo grozījumu tika veikta 
nozīmīga sistēmas pārveide40, tajā 
iestrādāja jaunās prasības attiecībā uz 
veiktspēju, darbību, testēšanas stra -
tēģiju, saskarnes kontroldokumentu, 
programmatūras jauninājumus un 
sistēmas migrēšanu41.Komisija palielināja galvenā 
izstrādes līguma vērtību no 
20 miljoniem EUR līdz 82 mil -
joniem EUR ar sarunu proce -
dūrā panāktiem grozījumiem
44 
Ar HPS  2004. gada oktobrī noslēg -
tā SIS II sākotnējā izstrādes līguma 
vērtība bija 20,3 miljoni EUR42. Līgums 
tika noslēgts par fiksētu cenu, un tajā 
nebija minētas cenas par sīkākiem, 
precīzi definētiem darbu kompleksiem, 
kurus varētu izmantot kā pamatu pro -
jekta pielāgošanai bez jaunu sarunu 
rīkošanas. Līguma grozījumu rezultātā 
tā vērtība četrkāršojās un līdz 2013. ga -
dam bija 82,4 miljoni EUR43. 10. attēlā  
ir atspoguļots galvenā SIS II izstrādes 
līguma vērtības pieaugums.40 Novērtēšanas komisijas pirmās 
sanāksmes secinājumi par 
sarunu procedūru,  
C2-2009-01 SIS II, 
2010. gada 17. septembris.
41 SEC(2010) 1138 galīgā 
redakcija.
42 3,3 miljoni EUR pirmajam 
posmam (detalizēts tehniskais 
projekts) un 17,0  miljoni  EUR 
otrajam posmam (sistēmas 
izstrāde un nodošana).
43 Galvenajam SIS II un 
VIS izstrādes līgumam kopā 
bija 27 grozījumi (abu sistēmu 
līgumus apvienoja kopējā 
nolīgumā).10. attēlsGalvenā  SIS II  izstrādes līguma vērtība
Avots:  Eiropas Revīzija palāta, pamatojoties uz grozījumiem SIS II  līgumā.0102030405060708090
2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Miljonos EUR kopānr. 24, nr. 25 un nr. 27
nr. 12, nr. 13 un nr. 15
(Projekta nobeiguma posms)
nr. 9 un nr. 11nr. 5nr. 4grozījums nr. 2
29 Apsvērumi
45 
Grozījumi, par kuriem vienojās no 
2006. līdz 2008. gadam, ar galveno 
izstrādes līgumdarba veicēju no -
slēgtā līguma vērtību palielināja par 
14,1 miljonu EUR (69 %), un tā sasnie -
dza 34,4 miljonus EUR (sk.  10. attēlu ). 
Pirms 2006. gada decembrī pirmo reizi 
tika palielināta vērtība par 4 miljo -
niem EUR (grozījums nr. 2), Iekšlietu 
ģenerāldirektorāts vaicāja Budžeta ģe -
nerāldirektorātam, vai drīkst vienoties 
ar līgumslēdzēju par vērtības palieli -
nāšanu. Budžeta ģenerāldirektorāts 
atbildēja, ka saskaņā ar Finanšu regulas 
īstenošanas kārtības126. panta 1. pun -
kta e) apakšpunktu Iekšlietu ģenerāl -
direktorāts var vienoties par sākotnējā 
līgumā neminētu papildu pakalpojumu 
sniegšanu, kuri tagad ir kļuvuši nepie -
ciešami. Saskaņā ar šo pantu grozījumu 
kopējā vērtība nedrīkst pārsniegt 50 % 
no sākotnējā līguma summas44. SIS II  
līguma sākotnējā vērtība bija 20,3 mil -
joni EUR, tādējādi saskaņā ar 126. pan -
ta 1. punkta e) apakšpunktu veikto 
grozījumu kopējā vērtība nedrīkstēja 
pārsniegt 10,2 miljonus EUR.
46 
Grozījumu kopējā vērtība 2008. gadā 
sasniedza 50 % robežu. Iekšlietu 
ģenerāldirektorāts vienojās par turp -
mākajiem grozījumiem saskaņā ar 
126. panta 1. punkta b) apakšpunktu 
Finanšu regulas Īstenošanas kārtībā45. 
Šajā punktā netiek norādīta grozījumu 
kopsummas augšējā robeža. Tomēr 
šo punktu var piemērot tikai tad, ja 
līgumu var piešķirt vienīgi konkrētam 
uzņēmējam (šādu stāvokli dēvē par 
tehnisku piespiedu atkarību).47 
SIS II  konkursa specifikācijās sistēma 
nebija paredzēta kā pamatelementu 
komplekts, kurus bez grūtībām varētu 
atkārtoti izmantot cits līgumslēdzējs46. 
Iekšlietu ģenerāldirektorāts nolē -
ma, ka tehnisku iemeslu dēļ līgums 
2010. gadā par 35,0 miljonu EUR vērtu 
grozījumu projekta nobeiguma posmā 
ir piešķirams tikai galvenajam izstrādes 
līgumdarba veicējam, proti, HPS . Tas 
uzskatīja, ka neviens cits līgumslēdzējs 
nespēs nodot SIS II  prasītajā kvalitātē 
un termiņā par to pašu cenu. Turklāt 
jauna konkursa procedūra būtu prasī -
jusi vairāk laika. Piedevām, tā kā SIS II  
līgums bija apvienots ar Vīzu informā -
cijas sistēmas līgumu, Komisija uzska -
tīja, ka SIS II  līguma izbeigšana būtu 
graujoši ietekmējusi Vīzu informācijas 
sistēmas izstrādi.
48 
Komisija nosprieda, ka pareizas finanšu 
pārvaldības aspektā jaunas konkursa 
procedūras sākšana nebūtu attaisno -
jama. Rezultātā vērtība līgumam, kas 
bija noslēgts ar līgumslēdzēju, kurš 
2008. gadā nodeva slikti darbojošos 
sistēmu, palielinājās no 20,3 miljo -
niem EUR līdz 82,4 miljoniem EUR47. 
Notika virkne sarunu. Lai gan šāda 
procedūra ir paredzēta Finanšu regulā, 
jebkurā sarunu procedūrā pastāv 
objektīvs risks, ka samaksātā cena nav 
konkurētspējīga.44 126. panta 1. punkta 
e) apakšpunkts Finanšu 
regulas Īstenošanas kārtībā 
nosaka, ka līgumslēdzējas 
iestādes var uzsākt sarunu 
procedūru (t. i., nerīkojot 
konkursu) papildus 
pakalpojumiem, kas nefigurē 
sākotnējā līgumā, taču kas 
neparedzētu apstākļu dēļ 
ir kļuvuši nepieciešami 
pakalpojuma izpildei, un ja 
tos nevar nošķirt no galvenā 
līguma, neradot būtiskas 
neērtības. Papildu līgumu 
kopējā vērtība nedrīkst 
pārsniegt 50 % no sākotnējā 
līguma summas.
45 126. panta 1. punkta 
b) apakšpunkts Finanšu 
regulas Īstenošanas kārtībā 
nosaka, ka līgumslēdzējas 
iestādes var uzsākt sarunu 
procedūru (t. i., nerīkojot 
konkursu) ja tehnisku vai 
māksliniecisku iemeslu dēļ vai 
tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar 
ekskluzīvu tiesību aizsardzību, 
līgumu var piešķirt vienīgi 
konkrētam uzņēmējam.
46 Šāda uz pamatelementu 
izmantošanu balstīta pieeja 
ir aprakstīta programmatūru 
izstrādes metodoloģijā, ko 
izmanto Eiropas Komisija 
(RUP@EC).
47 Pēc 2012. gadā veiktajiem 
grozījumiem 4,7  miljonu  EUR 
vērtībā līguma kopējā vērtība 
sasniedza 82,4 miljonus EUR.
30 Apsvērumi
49 
Apzinoties šo risku, Komisija sarunu 
laikā par grozījumu nr. 15 projekta 
nobeiguma posmā veica pasākumus, 
lai sniegtu zināmu pārliecību, ka cena 
ir pamatota. HPS  sākotnēji iesniedza 
priekšlikumu par 49,9 miljoniem EUR. 
Kad bija panākta vienprātība par 
priekšlikuma saturu, Komisija veica 
savas aplēses, un iegūtā summa bija 
25,8 miljoni EUR. Pēc tam tā salīdzi -
nāja, kādas ir cenas paraugam atla -
sītajiem 10 % aparatūras elementu 
un cenas, kas norādītas Informātikas 
ģenerāldirektorāta pārvaldītajā pa -
matlīgumā48. Komisija konstatēja, ka 
piedāvātās cenas ir divas reizes augstā -
kas, un izmantoja iespēju atsaukties uz 
vislielākā izdevīguma klauzulu, kas tai 
garantēja labāko cenu. Šie pasākumi 
ļāva samazināt HPS  sākotnējo piedā -
vājumu par 30 %, proti, no 49,9 mil -
joniem EUR līdz 35,0 miljoniem EUR. 
Piedāvājumu konkursā ietaupījumi 
būtu bijuši vēl lielāki.3. iedaļa. Komisija neno -
drošināja, lai SIS II  darbī -
bas pamatojumā būtu 
iekļauts izmaksu un gai -
dāmo ieguvumu rūpīgs 
pārvērtējums, ko perio -
diski atjaunina, ņemot 
vērā svarīgas izmaiņas
Revīzijas kritēriji
50 
Revīzijā pārbaudīja, vai Komisija vēlreiz 
izvērtēja SIS II  darbības pamatojumu, 
kad ievērojami mainījās izmaksas un 
gaidāmie ieguvumi.
Pēc tam, kad atbildība par 
projektu tika uzticēta Komi -
sijai, tās atjauninātais SIS II  
darbības pamatojums neie -
kļāva visu izmaksu, gaidāmo 
ieguvumu un alternatīvu 
rūpīgu pārvērtējumu
51 
Šengenas valstis pieņēma lēmumu 
izstrādāt SIS II  1996. gada decembrī, 
pamatojoties uz SIS 1 paplašināšanas 
priekšrocību un trūkumu salīdzināju -
mu. SIS II  izmaksu aplēsēs bija iekļauta 
aplēse par izmaksām, kas radīsies, iz -
strādājot valstu sistēmas, un tika atzīts, 
ka valstu sistēmu izstrādes izmaksas 
krietni pārsniegs centrālas sistēmas 
izstrādes izmaksas49.48 Iekšlietu ģenerāldirektorāta 
2010. gada 7. septembrī pa 
e-pastu nosūtītā vēstule 
galvenajam izstrādes 
līgumdarba veicējam.
49 SIS II koordinācijas komitejas 
vadības piezīmē ir norādīts, 
ka jaunas, centrālas sistēmas 
izmaksas lēšamas  
50–60 miljonos Francijas 
franku (8–9 miljoni EUR), 
bet katras valsts sistēmas 
izmaksas – 20–25 miljonos 
Francijas franku 
(3–4 miljoni EUR),  
SCH/OR.SIS(96) 165,  
1996. gada 15. decembris.
31 Apsvērumi
52 
Padome 2001. gadā SIS II izmaksas un 
ieguvumus aprakstīja šādi50:
a) centrālas sistēmas izstrāde izmak -
sās 14,6 miljonus EUR;
b) SIS II izstrādes galvenais iemesls 
bija pievienot sistēmai lielāku 
valstu skaitu pēc paplašināšanās. 
Sistēmā būs arī izmantoti jaunākie 
tehnoloģiskie sasniegumi un jau -
nas funkcijas.
53 
Lielāko daļu respondentu (76 %) šis 
SIS II izveides sākotnējais pamato -
jums pārliecināja, un viņi uzskatīja, ka 
ieguvumi atsver izmaksas. 2001. gadā 
nebija prasības SIS II projekta priekšli -
kumu iesniegt Informātikas ģenerāldi -
rektorātam apstiprināšanai. 2004. gadā 
Komisijā tika pastiprināta korporatīvā 
IT pārvaldība un kontrole, ko izsludinā -
ja Paziņojumā par IT pārvaldību51, kurā 
bija iekļauti ieteikumi saņemt atzinu -
mu no Informātikas ģenerāldirekto -
rāta par jebkuras jaunas informācijas 
sistēmas izstrādi, ko ģenerāldirektorāti 
ir ieplānojuši, neatkarīgi no finansē -
juma avota (budžeta administratīvie 
vai pamatdarbības posteņi). Praksē, 
kopš 2004. gada, šo procedūru ievēro -
ja tikai attiecībā uz projektiem, kurus 
finansēja no administratīvā budžeta, 
bet tādiem projektiem kā SIS II, kurus 
finansēja no pamatdarbības budžeta, 
šo procedūru nepiemēroja52.54 
Pēc tam, kad Komisijai uzticēja at -
bildību par SIS II izstrādi, 2001. gada 
decembrī un 2003. gada decembrī tā 
publicēja paziņojumus, kuros tika no -
stiprināts 2001. gadā izdotajos tiesību 
aktos izklāstītais pamatojums un tika 
pārskatītas izmaksu aplēses (sk.  8. at ‑
tēlu ). Tomēr Komisijas atjauninātais 
SIS II darbības pamatojums neiekļāva 
izmaksu, ieguvumu un alternatīvu 
rūpīgu pārbaudi.
a) Sākotnējās provizoriskās izmaksu 
aplēsēs, kuras netika pārskatītas 
līdz 2010. gadam, nepieciešamo 
investīciju patiesais apmērs tika 
novērtēts daudzkārt par zemu — 
līdz projekta beigām tie bija kādi 
500 miljoni EUR: no tiem 189 mil -
joni EUR par centrālās sistēmas 
izstrādi (sk. 34. punktu) un vairāk 
nekā 330 miljoni EUR par valstu 
sistēmu izstrādi53. Valstu sistēmu 
izstrādi sedza no attiecīgās valsts 
budžeta, taču šajās izmaksās bija 
iekļauti 95 miljoni EUR no ES Ārējo 
robežu fonda. Valstu sistēmas ir 
Šengenas informācijas sistēmas 
neatņemama sastāvdaļa, jo SIS II 
galvenie tiešie lietotāji var piekļūt 
centrālajai sistēmai caur savas 
valsts sistēmu (sk.  1. attēlu ). Lai 
gan Komisija nebija atbildīga par 
valstu SIS II projektiem, to koor -
dinēšana bija būtiska projekta 
sekmīgai norisei54. To atzina da -
lībvalstis savā 1996. gadā iesnieg -
tajā sākotnējā SIS II priekšlikumā 
(sk. 51. punktu). Tomēr ne sākot -
nējā, ne arī kādā no turpmākajām 
Komisijas sagatavotajām aplēsēm 
nebija iekļautas šo sistēmu izstrā -
des izmaksas.50 Padomes Regula (EK) 
Nr. 2424/2001, Padomes 
Lēmums 2001/886/TI, kā arī 
Beļģijas Karalistes un Zviedrijas 
Karalistes iniciatīva nolūkā 
pieņemt Padomes Regulu 
par otrās paaudzes Šengenas 
Informācijas sistēmas (SIS II) 
izstrādi (9844/2001).
51 SEC(2004) 1267. Korporatīvās 
IT pārvaldību un kontroli 
pastiprināja vēl citi 2010. un 
2011. gadā publicēti 
paziņojumi, un zināmā mērā 
tajos bija pausta izpratne 
par reputācijas risku, ko 
izraisīja lielapjoma IT projektu 
ieviešana: SEC(2010) 1182 un 
SEC(2011) 150 0, 30.11. 2011.
52 Informācijas sistēmu 
metodoloģijas, arhitektūras un 
portfeļa pārvaldīšanas darba 
grupai, kuru vada Informātikas 
ģenerāldirektorāts, būtu 
jāpārskata ģenerāldirektorātu 
sagatavotā projekta 
definēšanas dokumentācija, 
pirms tiek piešķirti līdzekļi no 
administratīvā budžeta.
53 SIS TECH  darba grupas 
2009. gadā sagatavotajā 
ziņojumā (8708/09, 19.5.2009., 
Prezidentūras piezīme 
par alternatīva scenārija 
novērtējuma ziņojumu 
SIS 1+RE) ir norādīts, ka 
līdz 2009. gada maijam 
dalībvalstis bija ieguldījušas 
savās SIS II sistēmās 
170 miljonus  EUR. Komisijas 
veiktā Ārējo robežu fonda 
starpposma novērtējuma 
kontekstā dalībvalstu 
aplēses par turpmākiem 
ieguldījumiem SIS II valstu 
sistēmās no 2009. līdz 
2012. gadam bija aptuveni 
160 miljoni EUR. Uzskata, 
ka kopējais ieguldījums ir 
lielāks, jo nebija pieejami dati 
par Dāniju, Igauniju, Vāciju, 
Grieķiju, Luksemburgu, 
Nīderlandi, Portugāli, 
Spāniju un Šveici. No kopējā 
ieguldījuma valstu sistēmās 
vairāk nekā 330 miljonu EUR 
apmērā līdz 2012. gada 
beigām Komisija ar Ārējo 
robežu fonda starpniecību 
piešķīra 76 miljonus EUR 
un 2013. gadā – vēl 
19 miljonus EUR.
32 Apsvērumi
b) Atjauninātajā darbības pamato -
jumā nebija formulēti ieguvumi, 
ko var sniegt SIS II noziedzības 
apkarošanā vai ārējo robežu stipri -
nāšanā. Tajā neidentificēja problē -
mas, kuru risināšanai ir paredzēts 
SIS II, un nedefinēja, kā tiks mērīta 
sistēmas sekmīga darbība.
c) Tas neizskatīja arī alternatīvus 
scenārijus. Piemēram, nav skaid -
rojuma, kāpēc nebija iespējams 
paplašināt SIS 1 uz vēl citām dalīb -
valstīm. Piecas no sešām revīzijas 
laikā aptaujātajām dalībvalstīm 
uzskatīja, ka SIS 1 būtu bijis iespē -
jams paplašināt un tajā iekļaut arī 
jaunās dalībvalstis. Kad 2006. gada 
beigās SIS II nebija pieejamas, kā 
bija plānots, faktiski tika pārveido -
tas SIS 1, un 2007. gada decembrī 
nodeva SISone4all , lai iekļautu 
jaunās dalībvalstis (sk. 11. punktu).
Komisija rūpīgi nepārska -
tīja darbības pamatojumu 
projekta īstenošanas laikā, 
lai gan ievērojami mainī -
jās izmaksas un gaidāmie 
ieguvumi
55 
Galvenie lēmumi, tādi kā 2004. gadā 
pieņemtais lēmums sākt detalizēta 
plāna sastādīšanu, 2005. gadā –
aktivizēt projekta otro posmu55 
un 2009.–2010. gadā – turpināt SIS II pēc salīdzināšanas ar SIS 1+RE 
(sk. 62. un 63. punktu), tika pieņemti 
saskaņā ar projekta lēmumu pieņemša -
nas kārtību. Korporatīvais mehānisms, 
kuru Komisija ieviesa 2010. gadā un 
kuru piemēroja IT projektiem, lai lemtu 
par to turpināšanu vai pārtraukšanu, 
nebija attiecināms uz SIS II projektu56. 
Tika pieņemts lēmums SIS II turpinā -
šanu finansēt no budžeta, kas bija ap -
stiprināts SIS II darbības izmaksām pēc 
projekta nodošanas (sk. 36. punktu)57. 
Lēmumos turpināt SIS II projektu nebi -
ja iekļauta kopējo izmaksu un gaidāmo 
ieguvumu rūpīga pārskatīšana, lai gan 
šajos abos elementos tika ieviestas 
ievērojamas izmaiņas.
56 
Centrālās sistēmas izstrādes izmak -
sas ievērojami pārsniedza sākotnējās 
aplēses (sk. 34.–49. punktu). Projekta 
īstenošana ievilkās ilgāk, nekā plānots, 
un arī tas radīja papildu izmaksas par 
SIS 1 atjaunināšanu (sk. 59. punktu). Arī 
kavēšanās ar SIS II tehnisko izstrādi un 
izmaiņas tajā palielināja valstu sistēmu 
izstrādes izmaksas. Četras no sešām 
aptaujātajām dalībvalstīm norādīja, 
ka tās bija iegādājušās aprīkojumu 
savas sistēmas izstrādei, taču tas netika 
izmantots un paguva morāli novecot. 
Revīzijas aptaujā 74 % respondentu 
no dalībvalstīm uzskatīja, ka nepie -
ciešamība atrast papildu līdzekļus, lai 
finansētu atkārtotās izmaiņas, un pro -
jekta termiņa pagarinājumi apdraudēja 
valstu sistēmu izstrādi.54 SIS II projekta plānā, kas 
datēts 2008. gada 3. martā, 
ir aprakstīts, kā SIS II projekts 
iekļauj arī SIS II sistēmas 
aptverto valstu gatavošanās 
koordinēšanu. Tajā ir norādīts, 
ka “Komisija nav atbildīga par 
šo projektu nodošanu, taču, tā 
kā valstu gatavošanās ietekmē 
SIS II projektu, tas ir uzskatāms 
par būtisku”.
55 Sākotnēji izstrādes līgums 
attiecās tikai uz pirmo posmu 
(tehniskā izstrāde). Otrā 
posma aktivizēšana (izstrāde 
un nodošana) bija atkarīga no 
Komisijas, kas varēja pieņemt 
šādu lēmumu, pamatojoties 
uz pirmā posma rezultātiem 
un atkarībā no budžeta 
pieejamības.
56 Informācijas sistēmu projektu 
vadības valde ( ISPMB ), 
kuru vadīja Informātikas 
ģenerāldirektors, izskata 
lielāko IT projektu progresa 
ziņojumus un nodrošina 
agrīnu brīdināšanu, ja 
konstatē grūtības kāda 
projekta īstenošanā. Iekšlietu 
ģenerāldirektorāts vienojās 
ar Komisijas IT pārvaldes 
struktūrām, ka ISPMB 
nenodarbosies ar SIS II 
projektu.
57 COM(2010) 633 galīgā 
redakcija, 5.11.2010. un 
COM(2011) 391 galīgā 
redakcija, 29.7.2011.
33 Apsvērumi
57 
Lai gan SIS II izmaksas pieauga, gal -
venais sagaidāmais ieguvums (lielā -
ka dalībvalstu skaita pievienošanās 
sistēmai pēc paplašināšanās) zaudēja 
sākotnējo nozīmi, jo 2007. gadā tika 
ieviesta SISone4all  sistēma (sk. 11. pun -
ktu). Revīzijas vajadzībām veiktajā 
aptaujā respondentus lūdza izsvērt 
SIS II izstrādes pamatojumu projekta 
sākumā un beigās. Respondenti uz -
skatīja, ka projekta sākumā svarīgākais 
bija pievienot sistēmai vairāk valstu. 
Tomēr projekta beigās šā pamatoju -
ma nozīmīguma vērtējums bija krities 
no 36 % līdz 15 % (sk.  11. attēlu ). Arī 
citu SIS II izstrādes motīvu vērtējums 
atšķīrās projekta beigās un sākumā. 
Piemēram, projekta beigās kā nozīmīgi 
tika minēti tādi aspekti kā kaitējuma 
novēršana ES reputācijai58 un līdz šim 
veikto ieguldījumu aizsardzība.58 Iekšlietu ģenerāldirektorāta 
2011. gada darbības pārskatā 
bija iekļauta atruna par 
Komisijas reputācijai nodarīto 
kaitējumu saistībā ar SIS II.11. attēlsPamatojums SIS II  izstrādei
Avots:  SIS II  izstrādē iesaistīto personu aptauja.0 %5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %
Projekta beigu posms Projekta sākumposmsCits Aizsargāt jau 
ieguldītos 
līdzekļusNovērst 
kaitējumu ES 
reputācijaiSIS nodošana 
ES iestādēmVeiktspēja 
un darbībaJaunas 
funkcijasVairāk 
dalībvalstu
34 Apsvērumi
58 
Pamatojums, kurš tika minēts kā otrais 
svarīgākais projekta sākumā (jaunu 
funkciju piešķiršana), projekta beigās 
kļuva par vissvarīgāko. SIS II  ļauj tieša -
jiem lietotājiem izmantot tādas jaunas 
funkcijas kā jauna veida brīdinājumi 
(nozagts lidaparāts, kuģis, konteiners 
vai maksājuma līdzeklis), iespēja sasais -
tīt brīdinājumus (brīdinājums par kādu 
personu un par transportlīdzekli) un ie -
spēja uzglabāt ar brīdinājumu saistītos 
dokumentus (piemēram, Eiropas apcie -
tināšanas orderi), tostarp biometrisko 
informāciju. 82 % respondentu uzskatī -
ja, ka SIS II  ir būtiskas papildu funkcijas, 
kas tiešajiem lietotājiem uzreiz sniedz 
uzskatāmas praktiskas priekšrocības, 
kādu nav SIS 1 (sk.  12. attēlu ).59 
Tomēr, kad projekts tuvojās nobeigu -
mam, respondenti, neskaitot sistēmas 
jaunās funkcijas, vairs nebija tik pārlie -
cināti par SIS II priekšrocībām salīdzi -
nājumā ar SIS 1. Respondenti uzskatīja, 
ka otrais svarīgākais pamatojums SIS II 
projekta beigu posmā bija priekš -
rocības, kas nav saistītas ar sistēmas 
funkcijām, cita starpā minot lielāku 
veiktspēju un labāku darbību. Tomēr 
tikai 52 % respondentu pauda šādu 
uzskatu, proti, ka SIS II salīdzinājumā ar 
SIS 1 piemīt ievērojamas priekšrocības, 
kas nav saistītas ar sistēmas funkcijām 
(sk.  12. attēlu ). Skaidrojums saistīts ar 
to, ka SIS II izstrādes kavējumu dēļ tika 
veikti vairāki SIS 1 uzlabojumi (sk. hro -
noloģiju pielikumā ):12. attēlsSIS II  priekšrocības salīdzinājumā ar SIS 1
Avots:  SIS II  izstrādē iesaistīto personu aptauja.0 %20 %40 %60 %80 %100 %
Piekrītu Nav viedokļa NepiekrītuBija izveidots efektīvs 
mehānisms, lai izlemtu, 
vai, balstoties uz projekta 
pamatojumu, pārtraukt 
SIS II izstrādiSIS II sniegtie 
ieguvumi attaisno 
izmaksasSIS II salīdzinājumā ar 
SIS 1 ir būtiskas papildu 
funkcijas, kas sniedz 
praktiskas priekšrocībasSIS II salīdzinājumā ar 
SIS 1 piemīt priekšrocības, 
kas nav saistītas ar 
sistēmas funkcijām 
(veiktspēja un darbība)Respondenti 
35 Apsvērumi
a) 2006. gadā pēc aparatūras atjauno -
šanas un jaunu funkciju pievieno -
šanas to pārdēvēja par SIS 1+R;
b) 2007. gadā ar SISone4all  starpnie -
cību sistēmai pievienoja jaunas 
dalībvalstis;
c) 2011. gadā sakarā ar uzturēšanas 
līgumu termiņa beigām SIS 1+R 
pārveidoja un pārprogrammēja, 
lietojot Java  valodu (iepriekš iz -
mantotā valoda bija C++ ). Divas no 
revīzijas laikā aptaujātajām dalīb -
valstīm uzskatīja, ka jaunās modu -
lārās sistēmas (kas tika pārdēvēta 
par SIS 1+R) darbība bija ekvivalen -
ta SIS II  darbībai.
60 
Kad bija pienācis 2009. gads, SIS II  
nodošanas termiņš kavējās par diviem 
gadiem, izmaksas bija pieaugušas, 
gaidāmie ieguvumi – samazinājušies, 
un sistēma nebija izturējusi sistēmas 
darbības testus 2008. gada beigās. 
Neraugoties uz grūtībām, kavējumiem 
un izmaksu pieaugumu, lielākā daļa 
iesaistīto personu vēlējās turpināt SIS II  
izstrādi. Tikai 19 % respondentu uzska -
tīja, ka SIS II  izstrāde būtu jāpārtrauc. 
Taču projekta īstenošanā bija pienācis 
laiks pieņemt svarīgu lēmumu, un 
2009. gada februārī Padomes preziden -
tūra aicināja rūpīgi apsvērt alternatīvus 
scenārijus59.61 
Tomēr lēmums par projekta turpinā -
šanu vai pārtraukšanu, balstoties uz 
izmaksu un ieguvumu analīzi, netika 
pieņemts. Tikai 30 % aptaujas respon -
dentu uzskatīja, ka bija pieejams efek -
tīvs mehānisms šāda lēmuma pieņem -
šanai (sk.  12. attēlu ). Komisija atkārtoti 
neizvērtēja kopējās izmaksas (tostarp 
valstu sistēmu izstrādāšanas izmaksas) 
un SIS II gaidāmos ieguvumus (tostarp 
sistēmas ieguldījumu drošības stiprinā -
šanā ES). Tā neapliecināja, ka projekts 
joprojām ir iestādes prioritāte, kas 
sniedz lielāku atdevi no ieguldījumiem 
nekā jebkura cita iespēja. Revīzijas 
vajadzībām veiktajā aptaujā 38 % res -
pondentu uzskatīja, ka SIS II gaidāmie 
ieguvumi attaisno sistēmas izstrādes 
galīgās izmaksas (sk.  12. attēlu ).
62 
Lai gan Komisija neveica atkārtotu 
SIS II kopējo izmaksu un ieguvumu 
izvērtēšanu, 2009. gada maijā tā deva 
savu ieguldījumu SIS II salīdzināšanai 
ar alternatīvo SIS 1+RE scenāriju, kurš 
ietvēra SIS 1+R pārveidi tādējādi, lai 
tajā iekļautu SIS II funkcijas60. Šajā 
salīdzinājumā pirmo reizi tika atzīts, ka 
SIS II sistēmai ir alternatīva61. Komisija 
atzina, ka finansiālā ietekme uz budže -
tu saistībā ar dalībvalstu SIS II projektu 
bija ievērojama, tomēr salīdzinājumā 
nebija ietvertas dalībvalstu sistēmu 
izstrādes izmaksas62. Piecas no sešām 
revīzijas laikā aptaujātajām dalībval -
stīm uzskatīja, ka veiktais salīdzinājums 
nepamatoti nosvērās par labu SIS II tur -
pināšanai. Valstu pārstāvji norādīja, ka 
salīdzinājumā par zemu tika novērtēts 
laiks un izmaksas, kas nepieciešamas 
SIS II pabeigšanai, un pārāk uzsvērtas 
grūtības, kas saistītas ar pāriešanu uz 
SIS 1+RE.59 Padomes dokuments 
nr. 6067/09, 3.2.2009., 
Prezidentūras piezīme par 
SIS II īstenošanas pasākumiem.
60 Padomes dokuments 
nr. 10005/09, 20.5.2009., 
Prezidentūras un Komisijas 
dienestu piezīme 36. panta 
komitejai, Ziņojums par 
turpmāko SIS II vadību un 
SEC(2010) 436 galīgā redakcija.
61 Visos variantos, kas izskatīti, 
piemēram, Komisijas dienestu 
2006. gada 31. augusta 
darba dokumentā par 
visaptverošu SIS II termiņu 
pārskatīšanu, bija iekļauta 
SIS II izstrādes turpināšana. 
2006. gada novembrī Komisija 
uzsvēra, ka tehniski nav 
iespējams pievienot jaunas 
funkcijas SIS I. Schengen 
Information System II (SIS II)  
[Šengenas informācijas 
sistēma SIS II (SIS II)], Lordu 
palāta, Eiropas Savienības 
komitejas 9. ziņojums, 
2006.–2007. gada sesija, 
ziņojums ar pierādījumiem, 
2007. gada 2. marts, atbilde uz 
441. jautājumu.
62 Padomes secinājumi, Tieslietas 
un iekšlietas, 2009. gada 26. un 
27. februāris.
36 Apsvērumi
63 
Padome 2009. gada jūnijā pieņēma 
lēmumu turpināt SIS II63. Tomēr tā 
noteica, ka jāveic divi stūrakmens testi, 
un ieviesa mehānismu izstrādes līguma 
pārtraukšanai un pāriešanai uz alter -
natīvo SIS 1+RE scenāriju, ja sistēma 
neizturēs kādu no testiem64.4. iedaļa. Projekta īsteno -
šanas pirmajā daļā Komi -
sija guva atziņas un tās 
izmantoja, lai pabeigtu 
SIS II un sagatavotu turp -
mākos projektus
Revīzijas kritēriji
64 
Revidenti pārbaudīja, vai Komisija bija 
izvērtējusi SIS II projektu. Tie pārbaudī -
ja, vai atziņas, kas gūtas, vadot SIS II 
projektu, tika izmantotas šā projekta 
vēlākajos posmos, citos IT projektos 
Komisijā un jaunajā Aģentūrā lielap -
joma IT sistēmu darbības pārvaldībai 
(eu‑LISA ).
Projekta pirmajā daļā gūtās 
atziņas Komisija lika lietā 
projekta īstenošanas beigu 
posmā
65 
Projekta pirmajā daļā gūtās zināšanas, 
pieredzi un izpratni Komisija lika lietā, 
lai sekmīgi īstenotu projekta beigu 
posmu. Revīzijas vajadzībām veiktajā 
aptaujā ir vērojama nepārprotama 
atšķirība starp projekta pirmo posmu 
līdz 2009. gadam un beigu posmu, 
sākot ar 2010. gadu. 13. attēlā  ir 
atspoguļots, kā projekta beigu posmā 
mainījās Komisijas pieeja, lai novērstu 
kavējumu un izmaksu palielināšanos 
cēloņus un lai pabeigtu SIS II izstrādi. 
Divas no aptaujātajām dalībvalstīm 
atzina, ka projekta beigu posms tika 
vadīts tā, kā pienākas lielapjoma 
IT projektam.63 Padomes dokuments 
nr. 10708/09, 5.6.2009., 
Padomes secinājumi par 
turpmāko SIS II attīstību.
64 Sistēma sekmīgi izturēja 
pirmo stūrakmens testu 
2010. gada martā un otro – 
2012. gada maijā.
37 Apsvērumi
SIS II  īstenošanas laikā gūto 
pieredzi Komisija jau ir 
izmantojusi citos projektos
66 
Komisija nav veikusi formālu novērtē -
jumu kopā ar visu iesaistīto personu 
pārstāvjiem, lai apkopotu atziņas, kas 
gūtas, tai vadot šo projektu. Tomēr 
dažas SIS II  īstenošanas laikā gūtās 
atziņas tā ir piemērojusi citiem saviem 
projektiem šādā veidā:a) izstrādājot projektu vadības 
norādījumus;
b) publicējot paziņojumus, kuros 
apkopotas galvenās atziņas, kas 
gūtas SIS II  projekta laikā un ko 
jāizmanto, nākotnē izstrādājot 
IT sistēmas brīvības, drošības un 
tiesiskuma jomā;
c) jau tagad īstenojot īpašus pasāku -
mus turpmāko lielapjoma IT sistē -
mu plānošanā.13. attēlsAtziņas, kas gūtas neveiksmīgi īstenotajā projekta pirmajā posmā
Avots:  Eiropas Revīzija palāta, pamatojoties uz SIS II  iesaistīto personu aptauju.Kavējumu un izmaksu pieauguma cēloņi 
SIS II projektā Pieejas maiņa projekta beigu posmā, sākot ar 
2010.  gadu
Nereāls termiņš2010. gada jūnijā noteiktais projekta pabeigšanas 
termiņš – 2013. gada marts – bija reāli izpildāms un 
tika ievērots. 
Komisijai trūka specializētu zināšanu, lai varētu 
efektīvi vadīt ārpakalpojumu sniedzējam uzticēto 
izstrādes darbu Komisija iedalīja projektam vairāk resursu un varēja 
pieņemt darbiniekus ar attiecīgu pieredzi (piemēram, 
no SIS II  izstrādē iesaistītajiem, Nodokļu politikas un 
muitas savienības ģenerāldirektorāta un dalībvalstīm).
Dažu dalībvalstu darba attiecības ar Komisiju bija 
sliktas, un tas neveicināja ieinteresētību. 2009. gadā veiktais salīdzinājums ar SIS 1+RE sniedza 
dažus papildu argumentus ieguldījumu turpināšanai.
Vispārējās programmu vadības valdes izveidošana 
2009. gadā ļāva Komisijai pilnībā izmantot pieredzi, ar 
kuru dalījās tiešie lietotāji dalībvalstīs.
Sistēmas prasības nebija pietiekami stabilas Projekta beigu posmā sistēmas prasības bija stabilas.
38 Apsvērumi
67 
Jaunākajā Komisijas izstrādātajā pro -
jektu vadības metodikā  (PM2)65 ir pie -
vērsta sevišķa uzmanība procedūrām, 
kuru nebija SIS II  projektā, piemēram,
a) darbības vadītāja svarīgā loma, lai 
nodrošinātu lietotāju vajadzību 
apmierināšanu;
b) projekta koordinācijas komitejas 
apliecinājums par to, ka projekta 
ierosināšanas, plānošanas un īste -
nošanas posmu beigās projekts ir 
saņēmis apstiprinājumu pāriešanai 
uz nākamo posmu.
68 
Paziņojumā  2011(680) par viedrobe -
žām66 ir uzsvērts, ka atziņas, kas gūtas 
tādu lielapjoma IT projektu izstrādā -
šanā kā SIS II , ir jāņem vērā, izstrādājot 
ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (EES) 
un reģistrēto ceļotāju programmu 
(RTP). Paziņojumā  2010/385 “Pārskats 
par informācijas pārvaldību brīvības, 
drošības un tiesiskuma jomā”67 ir 
aprakstīts, kā Komisijai turpmāk būtu 
jāizstrādā jaunas IT sistēmas. Tajā SIS II  
ir minēta kā piemērs, lai uzsvērtu divas 
galvenās atziņas:
a) pirms sākas sistēmas izstrādāšana, 
ir jābūt tiesību aktam, kurā definē -
tas prasības;
b) efektīvai stratēģiskās pārvaldības 
struktūrai ir liela nozīme.69 
Plānojot viedrobežu projektu, Komisija 
jau ir veikusi konkrētus pasākumus , 
kuros ir ņemta vērā SIS II  izstrādes laikā 
gūtā pieredze:
a) ieceļošanas/izceļošanas sistēmas 
un reģistrēto ceļotāju program -
mas tiesību akta finanšu pārskatā 
bija paredzēts segt valstu sistēmu 
izstrādes izmaksas no ES budžeta;
b) jaunā Aģentūra lielapjoma IT sistē -
mu darbības pārvaldībai 
(eu‑LISA )68, kurai tika uzticēta 
atbildība par SIS II  pārvaldību un 
uzturēšanu pēc nodošanas eks -
pluatācijā, uzņemsies arī nākotnē 
izstrādājamām sistēmām vajadzīgo 
zināšanu un pieredzes apkopošanu 
un tādējādi ierobežos risku saskar -
ties ar tām pašām problēmām, 
kuras radās SIS II  izstrādes laikā69. 
Revīzijas vajadzībām veiktajā 
aptaujā 68 % respondentu norādī -
ja, ka jaunās aģentūras izveidošana 
atvieglos nākamo lielapjoma 
IT sistēmu izstrādi. Tomēr visas 
revīzijas laikā aptaujātās dalībval -
stis uzsvēra, ka attiecības ar 
dalībvalstīm būs aģentūras sarežģī -
tākais uzdevums. Tā kā šī ir regula -
tīva aģentūra, uz to neattiecas 
Komisijas korporatīvās IT pārvaldī -
bas kārtība70.65 PM2 ir projektu vadības 
metodika, kuras 
piemērošanu Informātikas 
ģenerāldirektorāts kopš 
2011. gada iesaka visiem 
ģenerāldirektorātiem.
66 COM(2011) 680 galīgā 
redakcija, 25.10.2011.
67 COM(2010) 385 galīgā 
redakcija, 20.6.2010.
68 2011. gada 25. oktobra 
Regula (ES) Nr. 1077/2011, ar 
ko izveido Eiropas Aģentūru 
lielapjoma IT sistēmu darbības 
pārvaldībai brīvības, drošības 
un tiesiskuma telpā  
(OV L 286, 1.11.2011., 1. lpp.).
69 COM(2011) 680 galīgā 
redakcija.
70 SEC(2012) 492, e -Komisija 
šajā dokumentā norāda, 
ka Komisijas IT pārvaldības 
kārtība attiecas uz visām 
Komisijas informācijas 
sistēmām, tostarp uz sistēmām 
birojos un izpildaģentūrās , 
neatkarīgi no tā, vai sistēmas 
finansē no darbības vai 
administratīvā budžeta.
39
 Secinājumi un ieteikumi
70 
Padome uzdeva Komisijai izstrādāt 
SIS II  un noteica projekta pabeigša -
nas termiņu 2006. gada decembrī, lai 
jaunās dalībvalstis, kas pievienojās 
2004. gadā, varētu iekļauties Šengenas 
zonā. Tomēr Komisija nodeva centrālo 
sistēmu vairāk nekā sešus gadus pēc 
plānotā termiņa, 2013. gada aprīlī, un 
izmaksas pārsniedza sākotnējo bu -
džetu astoņas reizes. Kavēšanos un 
līdzekļu pārtēriņu izraisīja daļēji gan 
sarežģītie apstākļi, kuri ierobežoja 
Komisijas spēju risināt kārtējos darbī -
bas jautājumus, gan Komisijas pieļautie 
trūkumi projekta vadībā. Īpaši tas attie -
cas uz projekta pirmo daļu, kas ilga līdz 
2009. gadam, proti,
a) projekta sākotnējais termiņš nebija 
reāli izpildāms (sk. 9.–12. punktu);
b) Komisija atjaunināja 2003. gadā 
izstrādāto projekta kopē -
jo budžetu tikai 2010. gadā 
(sk. 34.–37. punktu);
c) projekta īstenošanas laikā sistē -
mai noteiktās prasības mainījās, 
lai atbilstu lietotāju vajadzībām, 
un tās nostabilizējās tikai projekta 
beigu posmā, kas sākās 2010. gadā. 
Sistēmai, kas darbojas pašlaik, 
piemīt daudz lielāka veiktspē -
ja nekā tai, kas bija iecerēta 
2001. gadā (sk. 29.–32. punktu un 
42.–43. punktu);d) Komisija sākotnēji neatvēlēja 
pietiekamu darbinieku skaitu 
ar specializētām zināšanām, lai 
efektīvi pārvaldītu ārpakalpojumu 
sniedzēju veikto sistēmas izstrādi 
(sk. 13.–20. punktu);
e) projekta pirmajā daļā galvenais 
izstrādes līgumdarba veicējs 
nodeva slikti darbojošos sistēmu 
(sk. 39.–41. punktu);
f) dažu dalībvalstu darba attiecības 
ar Komisiju sākotnēji bija sliktas. 
Kamēr 2009. gadā Komisija nebija 
izveidojusi Vispārējo programmu 
vadības valdi, tā nespēja pietie -
kami izmantot visu tiešo lietotāju 
pieredzi (sk. 21.–25. punktu);
g) ne visām ieinteresētajām 
personām bija skaidrs, kurš 
pieņem galvenos lēmumus 
(sk. 26.–28. punktu);
h) Komisija palielināja galvenā izstrā -
des līguma vērtību no 20 miljo -
niem EUR līdz 82 miljoniem EUR ar 
sarunu procedūrā panāktiem grozī -
jumiem. Lai gan šāda procedūra ir 
paredzēta Finanšu regulā, jebkurā 
sarunu procedūrā pastāv objektīvs 
risks, ka samaksātā cena nav kon -
kurētspējīga (sk. 44.–49. punktu).
40 Secinājumi un ieteikumi
71 
Pēc tam, kad 2001. gadā atbildība par 
projektu tika uzticēta Komisijai, tās at -
jauninātais SIS II  darbības pamatojums 
neiekļāva visu izmaksu un gaidāmo 
ieguvumu rūpīgu izvērtējumu. Projek -
ta laikā ievērojami mainījās izmaksas 
un gaidāmie ieguvumi. Sākotnējās 
provizoriskās aplēses par centrālās 
sistēmas izmaksām, kas tiks finansētas 
no ES budžeta, bija ievērojami zemākas 
par nepieciešamā ieguldījuma patieso 
apmēru (sk.  8. attēlu ). Ņemot vērā 
izmaksas par dalībvalstu sistēmām, 
kopējā summa līdz projekta beigām sa -
sniedza aptuveni 500 miljonus EUR. Lai 
gan SIS II  piedāvā jaunas funkcijas un 
lielāku veiktspēju, galvenais sākotnēji 
iecerētais ieguvums (lielāka dalībval -
stu skaita pievienošanās sistēmai pēc 
paplašināšanās) zaudēja sākotnējo 
nozīmi, jo 2007 gadā tika ieviesta 
SISone4all  sistēma. Tomēr, neraugo -
ties uz šīm izmaiņām, lēmumus par 
projekta turpināšanu pieņēma, rūpīgi 
nepārskatot SIS II  projekta darbības 
pamatojumu, lai apliecinātu, ka SIS II  
joprojām ir organizatoriska prioritāte, 
kas sniedz lielāku atdevi no iegul -
dījumiem nekā jebkura cita iespēja 
(sk. 50.–63. punktu).72 
Komisija ņēma vērā atziņas, ko tā guva 
projekta pirmajā posmā, mainīja pieeju 
projekta beigu posmā un pabeidza 
SIS II. Turklāt, lai gan Komisija vēl nav 
veikusi oficiālu projekta novērtējumu, 
tā jau ir izmantojusi SIS II laikā gūto 
pieredzi, gatavojot citus lielapjoma 
IT projektus (sk. 64.–69. punktu).
41 Secinājumi un ieteikumi
1. ieteikums
Komisijai, nosakot lielapjoma IT sistē -
mu projektu laika grafiku, ir jābalstās 
uz veicamo uzdevumu tehnisko 
analīzi, ņemot vērā riskus un projektu 
sarežģītību.
2. ieteikums
Komisijai ir jāattiecina korporatīvas 
IT pārvaldības kārtība uz visiem liel -
ap joma IT projektiem, kas atrodas tās 
atbildības jomā. Nedrīkst būt nekā -
das atšķirības starp IT projektiem, ko 
finansē no darbības budžeta vai no 
administratīvā budžeta. Jau pašos 
lielapjoma IT projektu pirmsākumos 
ir jāiesaista IT speciālisti no Informā -
tikas ģenerāl direktorāta vai citiem 
ģenerāldirektorātiem. Komisijai ir 
jāiekļauj Informātikas ģenerāldirekto -
rāta pārstāvis projekta koordinācijas 
komitejā. Ja projekta iz  strādi uztic 
ārpakalpojumu sniedzējiem, Komisijai 
jānodrošina, ka tā pilnā mērā izmanto 
savu speciālistu zināšanas, kad efektīvi 
jāpārvalda līguma izpilde un jāuzrauga 
izstrādes līgumslēdzēja darbs, lai pēc 
iespējas samazinātu risku, ka darbs ir 
izpildīts slikti.
3. ieteikums
Komisijai ir jānodrošina, lai sistēmas 
lietotāju pārstāvji saprot un ņem vērā 
pasākumus, kas vajadzīgi darbības īste -
nošanai, un tiešo lietotāju prasības.4. ieteikums
Lai pārietu pie nākamā nozīmīgā 
projekta posma, projekta koordinācijas 
komitejai ir jāapliecina, ka projektam ir 
piemērota apstiprināšanas procedūra. 
Pirms projekta uzsākšanai sekojošās 
projekta plānošanas koordinācijas 
komitejai un attiecīgajai Komisijas 
IT pārvaldības struktūrai ir jāapstiprina 
darbības pamatojums.
Darbības pamatojumā ir jāiekļauj 
iespējamās alternatīvas, visaptveroša 
izmaksu un ieguvumu analīze, kurā 
atspoguļotas visas projekta izmaksas, 
kā arī resursu plāns, kurā norādīts 
lietotājam un IT jomai nepieciešamais 
darbinieku skaits.
Darbības pamatojums ir regulāri 
jāatjaunina un atkārtoti jāapstiprina, 
ja ievērojami mainās projekta izmak -
sas, gaidāmie ieguvumi, riski vai 
alternatīvas.
5. ieteikums
Galvenie ar projektu saistītie lēmumi 
Komisijai ir jādokumentē lēmumu re -
ģistrā, lai tiem varētu viegli izsekot.
6. ieteikums
Ja projekta vajadzībām nepieciešama 
dažādu, bet savstarpēji atkarīgu sistē -
mu izstrāde, ko īsteno vairākas iesaistī -
tās personas, Komisijai ir jārūpējas par 
to, lai šā projekta koordinēšanai būtu 
nodrošināta efektīva vispārējā vadība.
42 Secinājumi un ieteikumi
7. ieteikums
Komisijai ir jānodrošina, lai līgumos 
par lielapjoma IT sistēmu izstrādi būtu 
ietvertas cenas par sīkākiem, precīzi 
definētiem darbu kompleksiem, kurus 
varētu izmantot kā pamatu projekta 
pielāgošanai bez jaunu sarunu rīko -
šanas. Turklāt lielapjoma IT sistēmas 
Komisijai ir jāizstrādā, izmantojot sav -
starpēji savietojamus pamatelementus, 
lai varētu, piemēram, pabeigtu bloku 
nodot no viena līgumslēdzēja citam. 
Lai gan tas prasa lielākus ieguldījumus 
projekta koncepcijā, uz pamatelemen -
tu izmantošanu balstīta programmatū -
ras izstrādes pieeja samazina ietekmi, 
ko varētu radīt izmaiņas prasībās, un 
ļauj izmantot jaunākos tehnoloģiskos 
sasniegumus, kā arī izvairīties no teh -
niskas piespiedu atkarības.8. ieteikums
Komisija dara zināmas ģenerāldirekto -
rātiem, kā arī ES iestādēm, aģentūrām 
un citām struktūrām tās atziņas, kas 
gūtas Palātas veiktajā revīzijā. Komisijai 
ir jānovērtē, vai SIS II  gaidītie ieguvumi 
ir sasniegti.
Šo ziņojumu 2014. gada 18. marta sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas  
palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Louis GALEA .
Revīzijas palātas vārdā –
priekšsēdētājs  
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

43
 Pielikums
SIS II hronoloģija
Avots : ER P.Pielikums
1985. g.
Šengenas 
līguma 
parakstīšana
2010.g. 
jūnijs
Pārskatītais 
projekta beigu 
termiņš2008. g. 
decembris
Pārskatītais 
projekta beigu 
termiņš
SIS II Izveides processSIS II Izveides processSIS 1+R22010. g. jūnijs
Padome atbalsta 
projekta pēdējo 
posmu2006. g. 
decembris
Sākotnēji plānotā 
projekta 
pabeigšana
2011. g. 
 SIS 1+R2 
pārprogrammē 
Java valodā2006. g.
Atjauno aparatūru
SIS 1+R1996.g.
Šengenas līguma 
valstis nolemj 
izstrādāt SIS II
SIS I+RESIS 1+RSIS 1
2012. g. maijs
Otrais stūrakmens tests 
izturēts veiksmīgi2010. g. marts
Pirmais stūrakmens 
tests izturēts veiksmīgiSIS II Izveides processSIS II Izveides processSIS II Izveides processSIS 1+SIS 1+RPRIEKŠVĒSTURE
SIS II pirmsākumi
2013. g. 
aprīlis SIS II 
nodošana 
ekspluatācija2011. g. oktobris
Regula (ES) Nr. 1077/2011, ar ko 
izveido Eiropas Aģentūru lielap-
joma IT sistēmu darbības 
pārvaldībai2009. g.
Komisija izveido Vispārējās 
programmu vadības valdi
2009. g. jūnijs 
Padomes secinājumi:
SIS 1+RE apstiprināts kā 
alternatīvs variants2007.g. decembris
Nodod ekspluatācijā 
SISone4all, lai 
iekļautu 9 
pievienojušās valstisMozele
Princess Marie-Astrid1990. g. 
Šengenas līguma īstenošanas 
konvencija – paredz Šengenas 
informācijas sistēmas izveidi 
(SIS)
2006.g.
Regula (EK) Nr. 1987/2006 
par SIS II izveidi, 
darbību un izmantošanu2001.g. Regula 
(EK) Nr. 2424/2001 uztic 
Komisijai atbildību par 
SIS II izstrādi
2001. g.
SIS 1+ tiek ietvertas 
Skandināvijas valstis 2004. g. nov. – 2005. g. janv.
Projekts apturēts noraidītā 
pretendenta apelācijas 
sūdzības dēļ 2004. g. oktobris
 Līgums ar 
Hewlett Packard 
SteriaSIS 11995. g. 
Tiek izveidota Šengenas 
telpa, un sāk darboties SIS 1 
2008. g. decembris
Neveiksmīgs sistēmas darbības 
tests
44
IV b)
Komisija 2010. gadā iesniedza realitātei atbilstošu 
projekta budžetu pēc tam, kad tai bija pilnīga infor -
mācija, jo īpaši par sistēmas prasībām.
IV c)
Tas, ka sistēmas prasības pastāvīgi mainījās (galve -
nokārt pēc dalībvalstu pieprasījumiem), bija iemesls 
kavējumiem un izmaksu palielinājumam. Tas būtiski 
ietekmēja arī projekta līguma pārvaldības aspektu, 
jo ietvēra vairākkārtēju līguma pārskatīšanu, kas 
savukārt sarežģīja attiecības ar līgumslēdzēju, kurš 
pastāvīgi saņēma mainīgas prasības.
IV d)
Visā politikas jomā, kas ļoti strauji paplašinājās, bija 
problēmas ar darbinieku trūkumu.
IV f)
Darba attiecības starp Komisiju un dažām dalīb -
valstīm SIS II  projekta sākuma posmā reizēm bija 
saspīlētas. Tomēr Iekšlietu ĢD, pamatojoties uz to 
pašu līgumu un ar tiem pašiem līgumslēdzējiem, 
citu lielapjoma IT sistēmu ( VIS) nodeva ekspluatācijā 
konstruktīvā un ar dalībvalstīm saskaņotā darba 
vidē un bez neskaidrībām/problēmām attiecībā uz 
lēmumu pieņemšanas procesu. To pašu var teikt par 
Eurodac  izstrādi.
Attiecības ar SIS kopienu nebija tik vienkāršas 
vairāku iemeslu dēļ, piemēram, mantota sistēma, 
sarežģīta pārvaldības struktūra, politiski apsvērumi 
saistībā ar dažu dalībvalstu vispārējo attieksmi pret 
Šengenas zonas paplašināšanu.
Pārvaldības struktūra bija sarežģīta, atspoguļojot 
gan likumdošanas prasības, gan mainīgās iesaistīto 
personu vajadzības.Kopsavilkums
II
SIS II  izstrāde tika sākta saskaņā ar ļoti konkrētu 
tiesisko un institucionālo satvaru, kas tajā laikā tika 
piemērots šajā politikas jomā. Padome pieņēma 
lēmumu izstrādāt SIS II  pēc savas iniciatīvas un bez 
Komisijas priekšlikuma.
Daudzas prasības netika paredzētas sākotnēji, bet 
tikai pievienotas vēlāk. Tāpēc Padome tās atbilstoši 
nenovērtēja, nosakot plānoto datumu vai budžetu.
III
Tas, ka SIS II  netika nodota ekspluatācijā saskaņā ar 
2001. gadā noteikto plānoto datumu un budžeta 
plānu, nav apšaubāms un ir zināms jau ilgāku laiku. 
Tomēr ekspluatācijā nodotā sistēma ievērojami 
atšķīrās no plānotās. Komisija uzskata, ka SIS II  dar -
bojas pienācīgi un atbilst lietotāju vajadzībām.
IV
Komisija daudzas reizes skaidri ziņoja, ka sistēma 
tiks nodota ekspluatācijā vēlāk un izmaksas būs 
lielākas nekā sākotnēji plānots un paredzēts. Tā 
paskaidroja arī to, ka galvenais iemesls tam bija 
ievērojami mainītās prasības attiecībā uz sistēmu.
IV a)
Padome noteica sākotnējo projekta termiņu, pama -
tojoties uz savu analīzi un bez Komisijas ieteikuma.
Komisija 2001. un 2003. gada paziņojumos vērsa 
dalībvalstu uzmanību uz riskiem, kas saistīti ar šo 
termiņu, un pieņēmumiem, kuri būtu jāievēro (kuri 
galu galā netika ievēroti) gadījumā, ja šis termiņš 
tiktu saglabāts.Komisijas atbilde
Komisijas atbilde 45
VII h)
Komisija var pieņemt šo ieteikumu. Palātas revīzijā 
gūtās atziņas tiks paziņotas citiem ģenerāldirekto -
rātiem tehniskā un vadības līmenī, kā arī, izmantojot 
atbilstošos tīklus, izplatītas attiecīgajām aģentūrām, 
tostarp eu‑LISA .
SIS II  ietekme tiks novērtēta 2016. gadā (trīs gadus 
pēc SIS II  darbības uzsākšanas), kā noteikts juridis -
kajā pamatā (Regulas (EK) Nr. 1987/2006 50. panta 
4. un 5. punktā un Lēmuma 2007/533/JHA 66. panta 
4. un 5. punktā).
IEVADS
01
Sākotnējā Šengenas informācijas sistēma ( SIS 1 ) tika 
izstrādāta kā starpvaldību projekts, ko vadīja Fran -
cija, un tā sāka darbību 1995. gadā (arī ievērojami 
vēlāk nekā sākotnēji plānots). Tā darbojās Francijas 
vadībā līdz 2013. gada maijam, kad tā tika aizstāta 
ar SIS II . Abu sistēmu arhitektūra un funkcijas gan 
ievērojami atšķiras.
Komisija uzskata, ka sākotnējā termiņa un faktiskā 
nodošanas ekspluatācijā datuma salīdzinājumā 
būtu jāņem vērā lielā atšķirība starp sākotnēji plā -
noto sistēmu un faktiski nodoto sistēmu.
02
Gadu pēc tam, kas SIS 1  uzsāka darbību, Šengenas 
valstis 1996. gada decembrī nolēma sākt darbu pie 
SIS II  elementu un prasību noteikšanas. Padome 
pieņēma lēmumu izveidot SIS II , pamatojoties uz 
1998. gadā veikto priekšizpēti un vairākām apsprie -
dēm starp dalībvalstīm, kas vainagojās ar Zviedri -
jas/Beļģijas iniciatīvu, uz kā balstījās pirmais SIS II  
juridiskais pamats.IV g)
Visā SIS II  projektā Komisija pilnībā ievēroja Finanšu 
regulas noteikumus un sarunu procedūrās rīkojās 
Savienības budžeta vislabākajās interesēs.
V
Sākotnējais darbības pamatojums tika analizēts 
Padomē bez formālas Komisijas lomas šajā procesā. 
Darbības laikā projekts kļuva atkarīgs no kopīgiem 
lēmumiem un iesaistītie likumdevēji apstiprināja, ka 
SIS II  tika saglabāta kā absolūta prioritāte, neskato -
ties uz problēmām, kas radās.
Komisija sistemātiski un atkārtoti novērtēja aplēstās 
izmaksas projekta galvenajos pavērsienos, kad tās 
bija pamatotas ar jauniem elementiem, un vienmēr 
pārredzami ziņoja par budžeta jautājumiem, kā 
aprakstīts 70. punkta b) apakšpunktā.
Komisijai nebija noteikta prasība novērtēt valstu 
izdevumus saistībā ar SIS II  vai izsekot tiem.
VI
Komisija apstiprina, ka tā patiešām ir guvusi vairākas 
būtiskas atziņas saistībā ar šīs sistēmas izstrādi un 
piemērojusi tās. Tomēr jāatzīst, ka SIS II  izstrāde un 
tās īstenošana ir ļoti grūts uzdevums, lai savietotu 
to ar citām IT sistēmām.
VII
Lielākā daļa no Palātas ieteikumiem atspoguļo 
Komisijas IT pārvaldības pasākumus, kas ir spēkā 
kopš 2010. gada.
Komisijas atbilde 46
Apsvērumi
09
Padome pieņēma lēmumu izveidot SIS II , pama -
tojoties uz 1998. gadā veikto priekšizpēti un 
vairākām apspriedēm starp dalībvalstīm, kas 
vainagojās ar Zviedrijas/Beļģijas iniciatīvu, uz kā 
balstījās pirmais SIS II  juridiskais pamats. Padomes 
lēmumā tika noteikts sistēmas darbības sākšanas 
datums – 2006. gada beigās. Komisijai nebija formā -
las lomas likumdošanas procesā.
Papildus ziņojumiem katrā gada darbības pārskatā 
kopš 2001. gada par projekta gaitu un galvenajām 
grūtībām Komisija 2001. gada un 2003. gada pazi -
ņojumos vērsa dalībvalstu uzmanību uz riskiem, kas 
saistīti ar šo termiņu, un pieņēmumiem, kas būtu 
jāievēro (kuri galu galā netika ievēroti) gadījumā, ja 
šis termiņš tiktu saglabāts.
Gan 2001. gada paziņojumā (COM(2001) 720), gan 
pēc tam sīkāk priekšizpētē, ko veica ārējais līgum -
slēdzējs, tika rūpīgi novērtētas lietotāju vajadzības, 
kas jāapmierina ar jauno sistēmu, tehniskās izvēles 
un to ietekme, projekta laikposms un tā budžets, kā 
arī ar tā izstrādi saistītie riski un ierobežojumi.
Uz to pamatojoties, Padome izvēlējās vienu no iero -
sinātajiem īstenošanas risinājumiem (bet ne to, kas 
tika ieteikts priekšizpētē), lai sāktu projekta izstrādi 
2003. gadā.
Šā SIS II  tiesiskā satvara izveidošana līdz 2006. gada 
beigām netika panākta.
10
Padomes sākotnēji noteiktais termiņš patiesībā 
nebija reāls, ņemot vērā to, ka sākotnēji tas tika 
noteikts, pamatojoties uz politiskiem apsvērumiem, 
nevis uz stabilu sistēmas prasību kopumu un rūpīgu 
darba slodzes tehnisko analīzi.Dalībvalstis strādāja starpvaldību sistēmā, un Komi -
sija netika iesaistīta.
Kad Komisijai tika uzticēta SIS II izstrāde, tā uzsāka 
priekšizpēti, lai novērtētu lietotāju vajadzības, kas 
jāapmierina ar jauno sistēmu, tehniskās izvēles un 
to ietekmi, projekta laikposmu un tā budžetu, kā 
arī ar tā izstrādi saistītos riskus un ierobežojumus. 
Priekšizpēti 2003. gadā veica konsultāciju uzņē -
mums. Uz to pamatojoties, Padome izvēlējās vienu 
no ierosinātajiem īstenošanas risinājumiem (bet ne 
to, kas bija ieteikts priekšizpētē), lai sāktu izstrādāt 
projektu.
03
Lai gan sākotnējie iemesli SIS II izstrādei bija 
nepieciešamība pievienot sistēmai jaunās Šengenas 
dalībvalstis un gūt labumu no jaunākajiem tehno -
loģiskajiem sasniegumiem, tādi būtiski politiskie 
notikumi kā 2001. gada septembra uzbrukumi mai -
nīja projektu darbības jomu, un galīgā sistēma ir ļoti 
atšķirīga no sākotnēji plānotās.
Revīzijas tvērums un pieeja
05
Komisija ziņoja iemeslus kavējumiem un lielākiem 
izdevumiem nekā sākotnēji bija plānots, kā arī par 
grūtībām saistībā ar projektu, tostarp katrā Tiesis -
kuma, brīvības un drošības ĢD un pēc tam arī Iekš -
lietu ĢD gada darbības pārskatā no 2001. gada.
Komisijas atbilde 47
16
Attiecībā uz zinošiem darbiniekiem grupā Komisija 
vēlas atgādināt, ka SIS II  darba grupas zinošie darbi -
nieki galvenokārt bija tie darbinieki no dalībvalstīm, 
kas iepriekš strādāja SIS 1  projektos, vai personas, 
kas pirms darba Komisijā bija strādājušas IT uzņē -
mumos. Tie paši zinošie darbinieki bija pieejami 
VIS projektā. Informātikas ĢD, Informācijas sabied -
rības un saziņas līdzekļu ĢD, Uzņēmējdarbības un 
rūpniecības ĢD arī sniedza atbalstu Iekšlietu ĢD, 
jo īpaši pirmajos projekta darbības gados. Turklāt 
projekta darbības pašā sākumā (2002. gada aprīlī) 
tika parakstīts īpašs līgums ar Unisys , lai kompen -
sētu iekšējo resursu trūkumu kvalitātes pārvaldības 
jomā.
Komisija uzskata, ka šis līgums tika efektīvi pārval -
dīts. Piemēram, no paša sākuma Komisija organizēja 
iknedēļas sanāksmes ar līgumslēdzēju, lai izteiktu 
savu neapmierinātību par paveiktā darba kvalitāti 
un pieprasītu koriģējošas darbības. Jau 2005. gada 
oktobrī Komisija pieprasīja nomainīt līgumslē -
dzēja projekta vadītāju (un panāca to). Tomēr, kā 
minēts lordu palātas liecībā, uz kuru dota atsauce 
22. zemsvītras piezīmē, darbinieki nevarēja paredzēt 
un novērst līgumslēdzēja nepietiekamos rezultātus. 
Kā minēts 21. zemsvītras piezīmē, IAS atklāja, ka 
nebija pietiekami daudz darbinieku, lai tiktu galā ar 
pieaugošo ārpakalpojumu līmeni.
17
Līguma izpildes apturēšana uz dažiem mēnešiem 
bija rezultāts tam, ka pretendents izmantoja savas 
tiesības, lai ietekmētu līguma piešķiršanas lēmumu 
Tiesā. Pretendentu novērtēšana tika veikta saskaņā 
ar publicētajiem kritērijiem un metodi, kas bija 
zināmi un ko akceptēja visi pretendenti, kuri izvēlē -
jās pieteikties.11
Katrs SIS II  laika grafiks bija balstīts uz tobrīd labāko 
pieejamo informāciju un iepriekš apspriests ar 
dalībvalstīm.
Pēc juridiskā pamata pieņemšanas vienīgais specifi -
kāciju parametrs, kas mainījās, bija sistēmas apmērs, 
kurš ir saistīts ar sistēmas izmantošanu dalībvalstīs. 
Šis risks, kas ir ticis novērtēts projekta gaitā, ņemot 
vērā SIS 1+  izmantošanu jaunajās dalībvalstīs, 
patiesībā radās tādēļ, ka izmantošana bija inten -
sīvāka nekā sākotnēji plānots. Tomēr, lai gan SIS II  
tika nodota ekspluatācijā saskaņā ar sākotnējo 
laika grafiku, ko Padome pieņēma 2001. gadā, tās 
apjoms būtu jāatjaunina tādā pašā apjomā kā tas, 
kas ieviests saistībā ar projekta paplašināšanu, kura 
tika veikta 2010. gadā (sk. 7. attēlu) (galīgie dati no 
Delta ).
14
No 2002. gada 16. decembra Tiesiskuma, brīvības un 
drošības ĢD tika izveidota jauna nodaļa “Lielapjoma 
informācijas sistēma”, lai izmantotu sinerģiju starp 
lielākajiem IT projektiem tiesiskuma un iekšlietu 
politikas jomās – SIS II , Eurodac  un VIS (Vīzu infor -
mācijas sistēma).
15
Komisija piekrīt, ka pirmajos gados projektam bija 
piesaistīts nepietiekams darbinieku skaits un SIS II  
projekta darbinieki bija kompetenti un strādāja ar 
atdevi, lai gan bija pastāvīgi pārslogoti. Turpmāka -
jos Tiesiskuma, brīvības un drošības ĢD gada darbī -
bas pārskatos tika norādīts uz vispārējo darbinieku 
trūkumu ĢD kopumā un jo īpaši saistībā ar SIS II .
Tomēr Komisija neuzskata, ka darbinieku mainība 
atšķīrās no mainības salīdzināmos Komisijas dienes -
tos. Patiesībā tādi galvenie darbinieki kā program -
mas administrators bija viens un tas pats no sākuma 
līdz beigām.
Komisijas atbilde 48
19
Sistēmas darbības testi 2008. gadā (kas bija nesek -
mīgi) bija tikai viens SIS II sistēmas testēšanas 
posms. SIS II sistēmas testu struktūra tika izveidota, 
lai ļautu pakāpeniski paaugstināt to sarežģītības 
līmeni. Ar šādu testēšanas pieeju ir iespējams 
attiecīgajā posmā apzināt problēmas, kas iepriekš 
nav atklātas (līdz šim veikto testu īpatnību dēļ). 
Galvenais mērķis ir izmantot dažādus posmus, lai 
apzinātu (ideālā veidā visas) potenciālās problēmas 
pirms sistēmas darbības uzsākšanas. Tāds gadījums 
bija 2008. gadā, kā arī projekta pēdējā posmā pēc 
2009. gada (jo testēšanas pieeja palika nemainīga 
visā projekta darbības laikā).
No 2007. gada saņemtās papildu vietas ļāva pro -
jekta darba grupai pieņemt vairāk darbinieku ar 
atbilstošu pieredzi.
22
Komisija atzīmē, ka SISVIS komiteja strādāja arī 
pie VIS, kas samazināja tās rīcībā esošo laiku SIS II 
apspriešanai. Tas bija apgrūtinoši SIS II eksper -
tiem. Faktiski lielākā daļa no jautājumiem, kas 
parasti tiktu apspriesti SISVIS komitejā, tā vietā tika 
apspriesti Padomes SIS TECH  darba nodaļā, kura 
bija atbildīga par SIS 1 jautājumiem. Daudzi ar SIS II 
saistīti tehniski jautājumi varēja iespējami ietekmēt 
SIS 1, tāpēc vairākas dalībvalstis uzstāja, lai tie tiktu 
apspriesti arī SIS TECH .Tiesas priekšsēdētājs izteica secinājumus priekš -
raksta procedūrā, kurā Tiesa pēc definīcijas neie -
ņem noteiktu pozīciju līdz pilnīgai pretējās puses 
procedūras izbeigšanai, bet tai ir jābūt iepriekš 
pieņemtai pozīcijai, lai izdotu priekšrakstu, un tas 
jādara, pilnībā neizskatot lietas būtību. Tāpēc seci -
nājumi attiecas tikai uz priekšraksta procedūru, bet 
tie neļauj mazināt Tiesas galīgā viedokļa nozīmi un 
nekādā veidā iepriekš ietekmēt galīgo nolēmumu. 
Tādējādi novērtēšanas metode nekad netika pār -
baudīta Tiesā, jo pieprasījuma iesniedzējs atsauca 
savu pieprasījumu.
Pretendentu novērtēšana tika veikta saskaņā ar 
publicētajiem kritērijiem un metodi.
Nav pierādījumu, ka vidējā svēruma (vai nē) aprēķi -
nāšana fiksēto cenu vienībām būtu devusi atšķirīgu 
rezultātu. No metodoloģijas viedokļa nav perfekta 
risinājuma lēmumu pieņemšanai, balstoties uz 
daudzkritēriju izvēlēm.
Komisija vēlas skaidri paziņot to, ka tā saņēma divus 
labus piedāvājumus, kas bija ļoti līdzīgi; lēmums 
tika pieņemts, ievērojot noteikumus. Citi noteikumi 
varētu būt noveduši pie cita lēmuma, bet Komisijai 
bija saistoši izvēlētie noteikumi.
Komisijas atbilde 49
24 c)
Komisija veicināja un organizēja tiešu kontaktu 
starp galveno izstrādes līgumdarba veicēju un 
dalībvalstīm, bet, kā ieteikts IT projekta metodolo -
ģijā un labākajā praksē, šādam kontaktam/sadar -
bībai bija jābūt noteiktai satvarā. Līgumslēdzēji 
piedalījās komitejas un valstu projektu vadītāju 
sanāksmēs, kas notika vismaz reizi mēnesī. Notika 
arī oficiāla periodiska dokumentu pārskatīšana, kas 
ļāva valstu ekspertiem novērtēt tehniskās specifi -
kācijas, kas pēc tam tika oficiāli iesniegtas SISVIS  
komitejai apstiprināšanai.
Attiecībā uz līguma satura izpaušanu jānorāda, ka 
viens HP/S  konsorcija loceklis pret to iebilda.
24 d)
Padome 2001. gadā nolēma, ka SIS II  bija nepiecie -
šama, un saglabāja savu nostāju turpmākajos Pado -
mes secinājumos, pastāvīgi izvirzot SIS II  ieviešanu 
par “absolūtu prioritāti”.
25 a)
Pēc sistēmas darbības testa pārtraukšanas 
2008. gadā vairāku problēmu dēļ saistībā ar centrālo 
sistēmu Komisija izveidoja vispārēju SIS II  program -
mas vadības pieeju sākot no 2009. gada janvāra. Tas 
tika veikts, lai nodrošinātu vajadzīgo saskaņotību 
starp centrālās sistēmas un valstu sistēmu izstrādi. 
(COM(2009) 133). Tā ietvēra neformālu struktūru, 
ko veidoja ierobežots skaits (astoņi) dalībvalstu 
ekspertu, kuri tika iecelti kā “Vispārējā programmu 
vadības valde”, kura tika izveidota, lai stiprinātu 
sadarbību un sniegtu tiešu atbalstu dalībvalstīm 
centrālajā SIS II  projektā. Vispārējā pieeja tika atzi -
nīgi vērtēta Padomes 2009. gada 26.–27. februāra 
secinājumos par SIS II .23
Gaisotne, kādā tika izstrādāts SIS II  projekts, bija 
sarežģītāka nekā Nodokļu politikas un muitas 
savienības ĢD ierastā gaisotne. Bija vairāki iemesli, 
piemēram, tas, ka SIS II  bija balstīta uz mantotu 
sistēmu, tai bija sarežģīta pārvaldības struktūra 
un politiski apsvērumi saistībā ar dažu dalībvalstu 
vispārējo attieksmi pret Šengenas zonas paplašinā -
šanu, un pastāvīgi mainīgas sistēmas prasības.
2. izcēlums 
Dominējošie konteksti NCTS  un SIS II  izstrādē ievē -
rojami atšķīrās politisko un institucionālo izaicinā -
jumu ziņā. Turklāt NCTS  izstrāde notika vidē, kas bija 
balstīta uz senu sadarbības tradīciju ar dalībvalstīm 
(kas aizsākās 20. gadsimta 90. gadu sākumā). Uzti -
cēšanās starp visiem iesaistītajiem partneriem bija 
balstīta uz sen izveidotiem tīkliem.
24 a) 
Komisija atzīst, ka tā nepiešķīra pietiekami daudz 
cilvēkresursu projektam tā sākotnējā posmā. Tas 
ļoti skaidri tika aprakstīts ģenerāldirektorāta gada 
darbības pārskatā.
Komisija apstiprina, ka tā nebija sistēmas tiešā lie -
totāja, ne arī VIS un Eurodac  tiešā lietotāja. Attiecīgi 
tai bija jāpaļaujas uz dalībvalstu datiem, kas bija 
jāsniedz dalībvalstu deleģētajām personām val -
stu projektu vadītāju sanāksmēs un ad hoc  darba 
grupās, kā arī valstu ekspertiem, kas bija dalībvalstu 
iecelti valstu eksperti Komisijā.
Komisijas atbilde 50
30
Komisija piekrīt, ka saistībā ar turpmākām izmai -
ņām sistēmas prasībās bija nepieciešami grozījumi 
izstrādes līgumā, kas radīja kavējumus. Tā nevarēja 
ietekmēt sistēmas prasību noteikšanas un attiecīgo 
tiesību aktu pieņemšanas termiņus.
32
Sistēmas veiktspējas apjoma maiņa nenotika 
kavējumu dēļ, bet gluži otrādi, tā veicināja šos 
kavējumus. Tā radās galvenokārt lielāka dalībval -
stu iesniegto darījumu skaita dēļ, salīdzinot ar to, 
kādu tās sākotnēji bija plānojušas (tādējādi netieši 
pierādot SIS pievienoto vērtību). Šis septiņkārtīgais 
veiktspējas palielinājums (t. i.,  pašreizējās sistēmas 
veiktspēju var palielināt līdz 100 miljoniem ierakstu) 
noteikti ietekmēja arī termiņu un izmaksas. Arī tas 
pierāda, ka sistēmas prasību nestabilitāte bija galve -
nais kavējumu un lielāku izmaksu iemesls.
34
Komisija uzskata, ka izmaksu attīstība jāskata 
kontekstā. Katra aplēse bija balstīta uz mainītu 
prasību kopumu: SIS II  prasības un apjoms projekta 
gaitā ievērojami mainījās, galvenokārt pēc dalībval -
stu / tiešo lietotāju pieprasījumiem:
• sākotnēji tika pieņemts, ka SIS II  darbosies ar ne 
vairāk kā 15 miljoniem ierakstu, un tas tika paplaši -
nāts līdz 70 ierakstu apstrādes veiktspējai (ar turp -
māku iespēju vajadzības gadījumā paplašināt to 
līdz 100 miljoniem ierakstu);
• tika pārskatīta testēšanas pieeja un ietverts sade -
rības tests katras dalībvalsts sistēmai;25 b)
Lielāki cilvēkresursi, ko Komisija piešķīra projektam 
pēc 2007. gada, ļāva tai uzlabot projekta vadību un 
komunikāciju par to.
26
Komisija pilnībā atbalsta Eiropas Politikas pētījumu 
centra ( CEPS ) konstatējumus attiecībā uz SIS II  sarež -
ģīto pārvaldības struktūru. CEPS  atzīmē, ka “(..) Pat 
pēc tam, kad Eiropas Komisijai tika piešķirta kompe ‑
tence vadīt SIS II projektu, un pēc kopīgu lēmumu pie ‑
ņemšanas procedūras paplašināšanas, kas turpmāk 
stiprināja Komisijas un Eiropas Parlamenta kā likum ‑
devēju lomu, (konkrētas) dalībvalsts nebija gatavas 
atteikties no savas drošības un migrācijas pārvaldības 
kontroles. Tika izveidotas stratēģijas, lai saglabātu 
projekta īpašumtiesības, tostarp jaunu ekspertu grupu 
veidošanu, un SIS 1+RE priekšlikums “starpvaldību” 
alternatīvai attiecībā uz SIS II.”
28
Komisija var tikai izteikt nožēlu par to, ka liela daļa 
aptaujas dalībnieku neizteica pareizu viedokli 
par dalībvalstu pieņemto lēmumu pieņemšanas 
struktūru.
29
Komisija uzskata, ka tas, ka sistēmas prasības 
pastāvīgi mainījās (galvenokārt pēc dalībvalstu 
pieprasījumiem), bija galvenais iemesls kavējumiem 
un izmaksu palielinājumam. Tas būtiski ietekmēja 
arī projekta līguma pārvaldības aspektus, jo ietvēra 
vairākkārtēju līguma pārskatīšanu, kas savukārt 
sarežģīja attiecības ar līgumslēdzēju, kurš pastāvīgi 
saņēma mainīgas prasības. Tas palielināja ar Komisi -
jas darbu pie līgumu pārvaldības.
Komisijas atbilde 51
41
Līdz 2009. gadam programma un galvenā izstrādes 
līgumdarba veicēja projekta vadības struktūra vairā -
kos gadījumos neatbilda līguma saistībām. Komisija 
nekavējoties pieprasīja vairākas izmaiņas galvenā 
līgumslēdzēja projekta vadības sastāvā.
42
Komisija piekrīt, ka izmaiņas sistēmas prasībās radīja 
lielākas izmaksas. Tas radīja arī kavējumus.
43
Palātas piemērs parāda sistēmas prasību nestabilitā -
tes ietekmi.
44
Lielākā daļa radīto izmaksu palielinājumu (12., 13., 
15. grozījums) atbilda lielākajām izmaiņām projekta 
prasībās, konkrēti – SIS II  apjoms un veiktspēja, dar -
bība, darbība, migrācijas pieeja, testēšanas pieeja 
un atbalsta pakalpojumi dalībvalstīm testēšanas 
laikā vai atbalsts sistēmas operatīvajai pārvaldībai. 
Komisija uzskata, ka ierosinātā darba kompleksu 
pieeja var derēt tikai tad, ja visas prasības ir zināmas 
no paša sākuma. Sistēmas prasību nestabilitātes dēļ 
šajā gadījumā tā nenotika. Darba kompleksu pieeja 
nebūtu novērsusi izmaksu palielinājumu saistībā ar 
dažādu tīklu uzbūvi vai jaunām prasībām attiecībā 
uz veiktspēju.• esošajam testu plānam bija jāpievieno Padomes 
noteiktie papildu testi “ Milestone 1 ” (“Stūrak -
mens 1”) un “ Milestone 2 ” (“Stūrakmens 2”), kuru 
veikšanai bija nepieciešami ilgāki papildu uzdevu -
mi, kas savukārt radīja lielākus izdevumus;
• Padomes pieprasītā jaunā migrācijas pieeja no 
2010. gada ietvēra atkāpes risinājumu, kam bija 
nepieciešams konvertētājs, kurš var ne tikai kon -
vertēt SIS 1 datus uz SIS II, bet arī atpakaļ – atkal 
radot papildu izmaksas.
36
Komisija vienmēr mēģināja parādīt skaidru izmaksu 
situāciju, pamatojoties uz pieejamo informāciju. Jo 
īpaši tā tika parādīta saistībā ar ikgadējo budžeta 
procedūru, kā arī katrā SIS II  progresa ziņojumā. 
Palāta sniedz tīkla piemēru – pēc dalībvalstu pie -
prasījuma pāriešana uz īpaši izveidotu tīkla infra -
struktūru, kas balstīta uz virtuālu privāto tīklu ( VPN ) 
s‑TESTA , nevis jau esošās infrastruktūras izmanto -
šanu s‑TESTA  ietvaros (euro domēns), kā bija sākot -
nēji paredzēts, ļoti būtiski ietekmēja budžetu. Euro 
domēna izmantošana, kā Komisija bija sākotnēji 
paredzējusi un kā tas tika darīts Eurodac  gadījumā, 
būtu izmaksājusi daudz mazāk. Tikai 2005. gadā, 
kad tapa zināma tīkla galīgā uzbūve, Komisija varēja 
atkārtoti novērtēt tīkla izmaksas, ko tā pienācīgi 
veica dokumentā COM(2005) 236. Tomēr tīkla 
izmaksas katru gadu tika atklātas budžeta iestādei 
iesniegtajā budžeta projektā.
40
Līgumslēdzējam uzliktā līgumsoda apmērs tika 
aprēķināts pēc tam, kad Komisijas juridiskais 
dienests un ārējais juridisko pakalpojumu uzņē -
mums bija rūpīgi novērtējuši situāciju saistībā ar 
līgumu – tobrīd šis apmērs bija maksimālais juridiski 
iespējamais.
Komisijas atbilde 52
49
Komisija uzskata, ka sarunas par 15. grozījumu tika 
veiktas saskaņā ar labāko praksi attiecībā uz sarunu 
procedūrām.
Tas neattiecas uz to, vai līgumslēdzēja sākotnēji pie -
dāvātās cenas bija vai nebija divreiz augstākas. Sva -
rīgs ir pēc sarunām noteiktais galīgais cenu līmenis 
un pircējam labāko cenu juridiska garantija jebkādu 
izmaiņu gadījumā īstenošanas/nodošanas eksplua -
tācijā laikā. Tas, ka Komisija pārbaudīja aparatūras 
elementu paraugu cenas salīdzinājumā ar Informā -
tikas ĢD izmantotajām cenām to sistēmu līgumos, ir 
vēl viena garantija, ka procedūrā tika iegūta labākā 
iespējamā cena.
Komisija atkārtoti pauž savu pārliecību, ka izmanto -
tais risinājums tiešām bija finansiāli pareizs.
53
Kā atzīmē Palāta, ņemot vērā to, ka SIS II  bija IT 
projekts, kas izstrādāts dalībvalstīm, nevis Komisijai, 
tas neietilpa Komisijas IT pārvaldības shēmā, kas 
tika izveidota pēc 2004. gada. Tomēr Informātikas 
ĢD līdz 2008. gada beigām sistemātiski piedalījās 
projektu vadības valdes ( PMB ) ikmēneša sanāksmēs 
tikai ar vienu pārtraukumu no 2008. gada maija līdz 
oktobrim. Turklāt Informātikas ĢD katru gadu tika 
sniegta informācija par SIS II  izstrādi “ Schema Direc ‑
teur ” uzdevuma ietvaros.
54
Komisijai pēc atbildības uzticēšanas par projektu 
bija jāsāk izstrādāt SIS II , pamatojoties uz Padomes 
sagatavoto darbības pamatojumu, kas neietvēra 
visu izmaksu, gaidāmo ieguvumu un alternatīvu 
rūpīgu pārbaudi.Kopīga atbilde par 45. un 46. punktu
Jau pirmo līgumu grozījumu laikā Komisija bija apzi -
nājusi tehniskus iemeslus (t. i., tehniskas piespiedu 
atkarības situāciju ar sākotnējo līgumslēdzēju) kā 
līguma grozīšanas pamatu, izmantojot apspriešanas 
procedūru. Tomēr pirmajos grozījumos abi Finanšu 
regulā ieteiktie risinājumi (“risinājums – papildu 
pakalpojumi 50 % apmērā” un “risinājums – tehniska 
papildu atkarība”) bija pamatoti un atbilstīgi. Šajā 
saistībā Komisija pirmajos grozījumos izvēlējās pie -
mērot pirmo risinājumu. Komisija iejaucās tikai tad, 
kad otrais risinājums izrādījās vienīgais iespējamais.
47
Komisija uzskata, ka, tā kā “pamatelementu” pieeja 
ir ieteicama gadījumos, kad to var piemērot, un 
jo īpaši, ja sistēmas prasības ir stabilas, tas nebija 
SIS II  gadījums. Turklāt SIS II  ir ļoti sarežģīta, iepriekš 
izveidota sistēma, kas ietver mantotas sistēmas mig -
rāciju. Pamatelementu pieeja būtu radījusi ievēroja -
mas problēmas attiecībā uz pārtveri un visbeidzot 
saistību problēmu, jo līgumslēdzējs attiecībā uz 
vienu pamatelementu varētu izvairīties no saistī -
bām, vainojot tehniskas problēmas vai iespējamus 
trūkumus citos pamatelementos. Tāpēc apdomīgi 
tika izdarīta izvēle (un pilnīgi pārredzami, jo uzaici -
nājumu iesniegt piedāvājumus pārskatīja arī dalīb -
valstu eksperti) neizmantot pamatelementu pieeju. 
Turklāt jāatzīmē, ka laikā, kad projekts tika uzsākts, 
Komisija nebija sākusi izmantot RUP  metodoloģiju.
48
Līgumslēdzējs konkrētos līguma posmos nenodro -
šināja pietiekamus rezultātus, par ko tas saskaņā ar 
līgumu samaksāja sodu.
Komisijas atbilde 53
56
Attiecībā uz valstu sistēmu izstrādes finansējumu 
jānorāda, ka Komisija 2011. gadā ļoti centās mazi -
nāt risku, ka rodas kavēšanās dalībvalstu finanšu 
resursu trūkuma dēļ, aicinot valstu iestādes piešķirt 
augstāku prioritāti SIS II  saskaņā ar esošajiem Ārējo 
robežu fonda ( EBF) valstu piešķīrumiem un izman -
tojot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus ārkār -
tas darbībām saskaņā ar EBF Kopienas darbībām, 
saskaņā ar kurām piešķir papildu 7,5 miljonus EUR 
8 dalībvalstīm, kurām visvairāk nepieciešami 
papildu resursi (valstis ar ļoti zemiem EBF piešķī -
rumiem un/vai tās, kuru EBF resursi tiek izmantoti 
citām galvenajām prioritātēm ārējo robežo jomā). 
Šie projekti tika uzsākti 2011. gada beigās.
57
Dalībvalstis ziņoja, ka SIS II  ir devusi ievērojamus 
ieguvumus darbības un veiktspējas ziņā.
Komisija apstiprina, ka reputācijai nodarītā kaitē -
juma risks sistēmu izstrādes neizdošanās gadījumā 
kļuva nozīmīgāks projekta beigu posmā, kā norādīts 
Iekšlietu ĢD pieņemtajos gada darbības pārskatu 
atrunās 2008.–2012. gadā. Tajās atspoguļoti parei -
zas finanšu pārvaldības apsvērumi (nevis jau veiktā 
ieguldījumu izšķērdēšana).
58
Tāpat kā lielākā daļa respondentu arī Komisija 
uzskata, ka SIS II  ir būtiskas papildu funkcijas, kas 
tiešajiem lietotājiem uzreiz sniedza uzskatāmas 
praktiskas priekšrocības salīdzinājumā ar SIS 1 .54 a)
SIS II  tiesību aktos noteikts, ka dalībvalstis ir atbil -
dīgas par valstu sistēmu izstrādi. Padome projekta 
gaitā izveidoja divas grupas, lai uzraudzītu un 
ziņotu par valstu darbību (kas ietver arī izmaksas) – 
SIS II  operatīvā darba grupa un SIS II  draugu kopa. 
Komisija bija abu šo grupu locekle un pastāvīgi 
mēģināja iegūt informāciju par valstu projektiem, 
bet neguva rezultātus.
2003. gada paziņojumā tika paskaidrots pamato -
jums SIS II  izstrādes izmaksu sadalījumam starp 
Savienību un dalībvalstīm. Tajā tika paskaidrots 
arī budžets centrālo sistēmu izstrādei, bet netika 
aplēstas valstu sistēmu izstrādes izmaksas, jo to 
izstrāde nebija tās kompetencē. Komisijai nebija 
informācijas par šīm izmaksām un kontroles pār 
tām (izņemot gadījumus, kad tās līdzfinansēja Ārējo 
robežu fonds).
54 b)
Komisija nepiekrīt, ka tai bija jāiesniedz jauna ana -
līze par projekta ieguvumiem pēc tam, kad Padome 
bija pieņēmusi savu lēmumu. Tolaik Padomei bija 
ekskluzīva kompetence noteikt SIS II  sākotnējo 
juridisko pamatu.
54 c)
Padome pati savā 2001. gada 6. decembra Lēmumā 
par otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmas 
(SIS II ) izstrādi (2001/886/JHA) bija izslēgusi iespēju 
pagarināt SIS 1  termiņu. Komisijai nebija oficiālas 
lomas šajā likumdošanas procesā.
Komisijas atbilde 54
61
Padome 2009. gada februārī vēlreiz apstiprināja, 
ka SIS II  strauja ieviešana ir absolūta prioritāte. 
(sk. 63. zemsvītras piezīmi).
Padome 2009. gada jūnijā, pamatojoties uz detali -
zētu prezidentūras un Komisijas ziņojumu par turp -
māko SIS II  vadību, kurā bija ietverta abu scenāriju 
ietekmes analīze, cita starpā attiecībā uz ES budžeta 
izdevumiem, tehnisko iespējamību un riskiem, 
nolēma turpināt SIS II  izstrādi.
62
Kā Komisija paskaidrojusi dokumenta SEC(2010) 436 
galīgajā redakcijā, SIS II  izstrāde, balstoties uz 
SIS 1  + RE  risinājumu, visticamāk, būtiski ietekmēs 
valstu projektus. Šīs izmaksas varētu paredzēt tikai 
dalībvalstis attiecībā uz katru atsevišķo projektu, un 
tāpēc tās nebija ietvertas salīdzinājuma ziņojumā.
63
Komisija vēlas uzsvērt, ka divu stūrakmens testu 
ietveršana, kā pieprasīts Padomes 2009. gada 
jūnija secinājumos, palielināja projekta ilgumu un 
izmaksas.
66
Komisija ir izdarījusi secinājumus par SIS II  pro -
jektu savā 2010. gada paziņojumā (COM(2010) 385, 
27. lpp.) un priekšlikumā izveidot aģentūru ar mērķi 
pārvaldīt un izstrādāt lielapjoma IT sistēmas politi -
kas jomā (COM(2010) 93).59
Komisija uzskata, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo 
sistēmu SIS II  ir devusi lietotājiem ievērojamus funk -
cionālus un nefunkcionālus ieguvumus.
Piemēram, daudz bagātāka satura dēļ (fotogrāfijas, 
Eiropas apcietināšanas ordera kopijas u. c.) SIS II  brī-
dinājumu apmērs vidēji ir daudz lielāks nekā SIS 1 . 
Turklāt šie brīdinājumi tiek publicēti, neradot zau -
dējumus darbībai. SIS 1  netika veidota, lai rīkotos ar 
šādiem brīdinājumiem.
Visbeidzot SIS II  dod iespēju apstrādāt daudzus tie -
šos pieprasījumus centrālajā datubāzē (240 pieprasī -
jumi sekundē), savukārt SIS 1  nebija šādas funkcijas. 
Ir piecas dalībvalstis, kas attiecībā uz visiem saviem 
SIS II  darījumiem paļaujas tikai uz šo funkciju.
60
Ar SIS II  projektu saistīto problēmu apjoms kļuva 
skaidrs tikai pēc negatīvā OST  testa (2008. gada 
beigās), kad centrālā sistēma sāka sadarboties ar 
valstu sistēmu apakškopu. Komisija Iekšlietu ĢD 
2008. gada darbības pārskatā noteica atrunu attie -
cībā uz SIS II  un paziņoja rīcības plānu.
Saskaņā ar visu iesaistīto personu kopīgi pieņemto 
pieeju Komisija kopā ar dalībvalstīm un ar GPMB  
palīdzību pārskatīja apjoma specifikācijas, ieviesa 
tehniskas izmaiņas ar mērķi uzlabot sistēmas stabi -
litāti un uzticamību, kā arī ieviesa izmaiņas, lai SIS II  
varētu testēt un veikt migrāciju.
Šā procesa beigās, kuram bija nepieciešams laiks, 
bet kas tika veikts pēc iespējas ātri, Komisija pie -
ņēma jaunu, realitātei atbilstošu laika grafiku, ko 
apstiprināja visas iesaistītās personas, un saskaņā ar 
šo laika grafiku pabeidza SIS II  projekta izstrādi.
Komisijas atbilde 55
- 2010. gada aprīļa ziņojumā par otrās paaudzes 
Šengenas informācijas sistēmas (SIS II) vispārē -
jo laika grafiku un darbības uzsākšanas budžetu 
(SEC(2010) 436);
- 2010. gada septembra ziņojumā par otrās paau -
dzes Šengenas informācijas sistēmas (SIS II) vispā -
rējo laika grafiku un darbības uzsākšanas budžetu 
(SEC(2010) 1138);
Turklāt visos progresa ziņojumos kopš 2003. gada 
bija nodaļa par budžeta izpildi.
70 c)
Tas, ka sistēmas prasības pastāvīgi mainījās (galve -
nokārt pēc dalībvalstu pieprasījumiem), bija iemesls 
kavējumiem un izmaksu palielinājumam. Tas būtiski 
ietekmēja arī projekta līguma pārvaldības aspektu, 
jo ietvēra vairākkārtēju līguma pārskatīšanu, kas 
savukārt sarežģīja attiecības ar līgumslēdzēju, kurš 
pastāvīgi saņēma mainīgas prasības.
70 d)
Visā politikas jomā, kas ļoti strauji paplašinājās, bija 
problēmas ar darbinieku trūkumu.
70 f)
Tā pati Iekšlietu ĢD nodaļa, kas strādāja pie SIS II 
projekta, pamatojoties uz to pašu līgumu un ar 
tiem pašiem līgumslēdzējiem, nodeva ekspluatācijā 
citu lielapjoma IT sistēmu (VIS) konstruktīvā un ar 
dalībvalstīm saskaņotā darba vidē un bez neskaidrī -
bām/problēmām attiecībā uz lēmumu pieņemšanas 
procesu. To pašu var teikt par Eurodac  izstrādi.
Vāju attiecību ar SIS kopienu pamatā bija dažādi 
iemesli (piem., mantota sistēma, sarežģīta pārval -
dības struktūra, realitātei neatbilstoša politiskā 
projekta vadība u. c.).67
Komisija uzsver, ka brīdī, kad SIS II  projekts tika 
uzsākts, PM2 vai līdzīga metodika nebija pieejama.
68 a)
Līguma pārskatīšana nozīmē to, ka par visiem 
jaunajiem tiesību aktiem attiecībā uz lielapjoma IT 
projektu izstrādi Padome un Parlaments pieņem 
lēmumus, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. 
Tas nenotika 2001. gadā.
69 a)
Komisijas 2011. gada priekšlikumos daudzgadu 
satvaram 2014.–2020. gadam (COM(2011) 749, 8. lpp.) 
noteikta centrālās un valstu sistēmu izstrādes un 
darbības finansēšana.
Secinājumi un ieteikumi
70 a)
Komisija 2001. gada un 2003. gada paziņojumos 
vērsa dalībvalstu uzmanību attiecībā uz riskiem, kas 
saistīti ar šo termiņu, un pieņēmumiem, kas būtu 
jāievēro (kuri galu galā netika ievēroti) gadījumā, ja 
šis termiņš tiktu saglabāts.
70 b)
Komisija sistemātiski un atkārtoti novērtēja aplēstās 
izmaksas par projekta galvenajiem pavērsie -
niem, kad tās bija pamatotas ar jauniem elemen -
tiem, un vienmēr pārredzami ziņoja par budžeta 
jautājumiem:
- 2005. gadā, kad tika pārvērtētas tīklu izmaksas 
(COM(2005) 236);
- Komisijas/prezidentūras 2009. gada maija kopīga -
jā ziņojumā par SIS II  turpmāku vadību (Padomes 
dokuments Nr. 10005/09);
Komisijas atbilde 56
Komisija nevar apstiprināt Palātas minēto summu, 
proti, 500 miljonu EUR. Tā kā valstu izmaksas nebija 
iekļautas sistēmas izstrādes apmērā, kas tika cen -
tralizēti finansēts no ES budžeta, nebija iemesla tās 
ietvert tiesību akta priekšlikumam pievienotajos 
finanšu pārskatos. Komisijai nebija noteikta pra -
sība novērtēt valstu izdevumus saistībā ar SIS II  vai 
izsekot tiem.
Komisija sistemātiski un atkārtoti novērtēja aplēstās 
izmaksas par projekta galvenajiem pavērsieniem, 
kad tās bija pamatotas ar jauniem elementiem, un 
vienmēr pārredzami ziņoja par budžeta jautāju -
miem saskaņā ar 70. punkta b) apakšpunktu.
72
Komisija apstiprina, ka tā tiešām ir guvusi vairākas 
būtiskas atziņas attiecībā uz lielapjoma IT sistēmu 
izstrādi un jau ir tās ņēmusi vērā, jo īpaši “ Smart 
Borders ” paketes uzbūvē. Tomēr šis projekts iepriek -
šējos punktos uzskaitīto iemeslu dēļ jāuzskata par 
sui generis .
1. ieteikums
Komisija var pieņemt šo ieteikumu, kas atspoguļo 
tās IT pārvaldības pasākumus, kuri ir spēkā kopš 
2010. gada. Konkrētāk, Informācijas sistēmu pro -
jektu vadības valdes ( ISPMB , izveidota 2010. gada 
beigās) IT projektu analīzes laikā šādi apsvē -
rumi tika rūpīgi izskatīti. Ietekmes novērtējuma 
posmā, kad jauna Komisijas iniciatīva ietver IT, ir 
uzklausīts arī par IT atbildīgais ģenerāldirektorāts 
(Informātikas ĢD).70 g)
Komisija var tikai izteikt nožēlu par daudzu iesaistīto 
personu vispārēju vāji izteiktu viedokli attiecībā 
uz lēmumu pieņemšanas kārtību saistībā ar SIS II  
projektu.
Sarežģītā pārvaldības struktūra radīja grūtības pro -
jekta vadībā.
70 h)
Visā SIS II  projektā Komisija pilnībā ievēroja Finanšu 
regulas noteikumus un sarunu procedūrās rīkojās 
Savienības budžeta vislabākajās interesēs.
71
Komisija atgādina, ka dalībvalstis izveidoja darbī -
bas pamatojumu un veica vajadzīgos sagatavoša -
nas novērtējumus starpvaldību sistēmā. Padome 
pieņēma lēmumu izveidot SIS II , pamatojoties uz 
1998. gadā veikto priekšizpēti un vairākām apsprie -
dēm starp dalībvalstīm, kas vainagojās ar Zviedri -
jas/Beļģijas iniciatīvu, uz kā balstījās pirmais SIS II  
juridiskais pamats.
Komisija nebija kompetenta tiesiski apstrīdēt vai 
pārskatīt šos Padomes izveidotos tiesību aktus. 
Komisijas vienīgais uzdevums bija īstenot Padomes 
lēmumu. Jāatgādina arī tas, ka Padome vairākas 
reizes atkārtoti apstiprināja, ka SIS II  darbības uzsāk -
šana bija absolūta prioritāte.
Kad Komisijai tika uzticēta SIS II  izstrāde, tā uzsāka 
priekšizpēti, lai novērtētu lietotāju vajadzības, kas 
jāapmierina ar jauno sistēmu, tehniskās izvēles un 
to ietekmi, projekta laikposmu un tā budžetu, kā arī 
ar tā izstrādi saistītos riskus un ierobežojumus.
Komisijas atbilde 57
4. ieteikums
Komisija var pieņemt šo ieteikumu, kas atspoguļo 
tās IT pārvaldības pasākumus, kas ir spēkā kopš 
2010. gada. Komisija ievēro PM2 projekta vadības 
metodiku un projektu vēsturi, kas jau sniedz iegul -
dījumu attiecībā uz alternatīvām, izmaksu aplēsēm, 
resursiem utt. Par visiem projektiem ar kopējām 
īpašumtiesību izmaksām, kas pārsniedz 500K (vairāk 
nekā 5 gados), jāiesniedz ISPMB  darbības pama -
tojums/ plāna dokuments un katru gadu par to 
jāiesniedz ziņojums.
5. ieteikums
Komisija var pieņemt šo ieteikumu, kas atspo -
guļo tās IT pārvaldības kārtību, kas ir spēkā kopš 
2010. gada. Faktiski PM2 projekta vēsture jau ietver 
četrus logotipus, kurus var izmantot projektu 
vadītāji: riska logotipu, problēmu logotipu, lēmumu 
logotipu un izmaiņu logotipu. Turklāt ar katru 
projektu saistītie dokumenti (darbības pamatojums, 
plāna dokuments, progresa ziņojumi utt.) ir pie -
ejami centrālajā sistēmā GOVIS .
6. ieteikums
Komisija var pieņemt šo ieteikumu, kas atspoguļo 
tās IT pārvaldības pasākumus, kas ir spēkā kopš 
2010. gada. Tas ir atspoguļots “domēna” pieejā, 
kura kopš 2010. gada ir izmantota IT racionalizāci -
jas uzdevumā. Sistēmas ir grupētas pēc darbības 
domēniem (piem., “dotāciju pārvaldība”, “finanšu 
pārvaldība”, “publiskie iepirkumi” u. c.). Pašlaik ir 
19 domēni, un katram no tiem ir domēna vadītājs, 
kas ir atbildīgs par sava domēna konverģenci un 
racionalizāciju. Jaunajām sistēmām pirms to izstrā -
des nepieciešama piekrišana no domēna vadītāja, 
tādējādi nodrošinot to saderību ar domēna stratē -
ģiju un to saskaņotību ar esošajām sistēmām.2. ieteikums
Komisija var pieņemt šo ieteikumu, kas atspoguļo 
tās kopš 2010. gada spēkā esošos IT pārvaldības 
pasākumus. IT racionalizācijas process, ko Komisija 
uzsāka 2010. gadā, jau ietver visus Komisijas pār -
valdītos IT projektus neatkarīgi no to finansējuma 
avota. Paziņojumā SEC(2011) 1500 atgādināts, ka 
“papildus infrastruktūru konsolidācijas projektam 
(ITIC ), kas tiks piemērots visiem pakalpojumiem, uz 
visām Komisijas informācijas sistēmām , tostarp 
birojiem un izpildes aģentūrām, ko finansē no dar -
bības un administratīvā budžeta , attiecas racio -
nalizācijas process”.
Attiecībā uz lielapjoma IT projektiem, par kuriem 
ir atbildīga Komisija, kopš 2010. gada ieviestie 
pārvaldības mehānismi nodrošina, ka tos rūpīgi 
pārbauda ne tikai Informātikas ĢD, bet arī Informā -
cijas sistēmu projektu vadības valde ( ISPMB ), kuras 
locekļi ir ne tikai citi horizontālie ĢD, bet arī pieci 
ĢD, kas pārstāv dažādu veidu politikas virzienus.  
Precīzāk “Eiropas sistēmu” domēnu (sk. arī atbildi 
par 6. ieteikumu) uzrauga Augsta līmeņa komiteja IT 
jautājumos .
3. ieteikums
Komisija var pieņemt šo ieteikumu, kas atspoguļo 
tās IT pārvaldības struktūru, kas ir spēkā kopš 
2010. gada. Pirms projekta uzsākšanas ģenerāldirek -
torātiem saskaņā ar 2010. gadā apstiprinātajiem IT 
pārvaldības pasākumiem ir pienākums Informācijas 
sistēmu projektu vadības valdei ( ISPMB ) iesniegt 
darbības pamatojumu vai plāna dokumentu, kurā 
cita starpā noteikts, kā ir veidota projekta pārvaldī -
bas struktūra. Valde pievērš īpašu uzmanību pienā -
cīgai lietotāju pārstāvniecībai projekta pārvaldībā. 
Turklāt par visiem projektiem katru gadu ir jāziņo 
valdei, tādējādi nodrošinot ciešu uzraudzību par 
paveikto darbu un iespējamām novirzēm no sākot -
nējās darbības jomas, termiņiem un budžeta.
Komisijas atbilde 58
7. ieteikums
Komisija var pieņemt šo ieteikumu, kas atspoguļo 
tās IT pārvaldības pasākumus, kas ir spēkā kopš 
2010. gada. Komisijas dienesti pašlaik strādā pie 
korporatīvās uzņēmumu uzbūves izveidošanas, kas 
ir balstīta uz atkārtoti izmantojamu pamatelementu 
saskaņotu kopumu. Vairāki šādi pamatelementi jau 
ir apzināti, un, kad tie būs pieejami, to izmantošana 
būs obligāta jaunajām sistēmām vai sistēmām, kurās 
tiek veikta būtiska pārskatīšana. Pašlaik tiek apzi -
nāti trūkstošie, bet nepieciešamie pamatelementi. 
Informātikas ĢD nesen izveidoja uzbūves biroju. 
ISA programma un nesenā Eiropas infrastruktūras 
savienošanas instrumenta ( CEF) iniciatīva arī iesaka 
lielāku kopējo šķērspakalpojumu izmantošanu, 
lai segtu vispārīgās vajadzības (piem., nodroši -
nātu drošus darījumus, e -parakstus, semantikas 
instrumentus).
8. ieteikums
Komisija var pieņemt šo ieteikumu. Palātas revīzijā 
gūtās atziņas tiks paziņotas citiem ĢD tehniskā un 
vadības līmenī, kā arī, izmantojot atbilstošos tīklus, 
izplatītas attiecīgajām aģentūrām.
SIS II  ietekme tiks novērtēta 2016. gadā (trīs gadus 
pēc SIS II  darbības uzsākšanas), kā noteikts juridis -
kajā pamatā (Regulas (EK) Nr. 1987/2006 50. panta 
4. un 5. punktā un Lēmuma 2007/533/JHA 66. panta 
4. un 5. punktā).
KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
•  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop  starpniecību ( http://bookshop.europa.eu ).
•  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm ), 
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm ), 
ar Europe Direct  dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm ) 
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no  
jebkuras vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
• Ar EU Bookshop  starpniecību ( http://bookshop.europa.eu ).
Maksas abonementi
•  Ar Eiropas Savienības Publikāciju biroja tirdzniecības aģentu starpniecību  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lv.htm ).
QJ-AB-14-003-LV-C ISSN 1831-0877
Šengenas informācijas sistēmā ir ietverta 
informācija par personām un īpašumu, un to 
izmanto robežsargi un policija visā Šengenas 
zonā. Šajā ziņojumā Revīzijas palāta ir 
apkopojusi izvērtējumu par to, kā Komisija 
pārvaldīja projektu, kura mērķis bija izstrādāt 
jaunu otrās paaudzes Šengenas informācijas 
sistēmu (SIS II). Tajā ir sniegts skaidrojums, kāpēc 
sistēmu nodeva ekspluatācijā sešus gadus vēlāk, 
nekā plānots, un kāpēc tās izmaksas pārsniedza 
budžeta sākotnējās aplēses astoņas reizes.
EIROPAS
REVĪZIJASPALĀTA