EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 1.6.2011 
SEC(2011) 672 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Dokuments, kas papildina š ādu dokumentu: 
Priekšlikums 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA 
par Eiropas standartiz āciju un groz ījumiem Padomes Direkt īvās 89/686/EEK un 
93/15/EEK un Direkt īvās 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 
2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/105/EK un 2009/23/EK 
{COM(2011) 315 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 671 gal īgā redakcija}  
 
LV 1   LV Saistību atruna.  Šis kopsavilkums ir saistošs tikai Komisijas dienestiem, kas iesaist īti tā 
sagatavošan ā, un neskar Komisijas turpm āko lēmumu gal īgo redakciju. 
1. P ROBLĒMAS FORMUL ĒJUMS  
Šis dokuments attiecas tikai uz Eiropas standartiz ācijas sistēmu, kurā svarīga loma ir 
trim neatkar īgajām Eiropas standartiz ācijas organiz ācijām CEN, CENELEC un ETSI 
(turpmāk „ESO”), un uz sadarbsp ējas standartiem IKT jom ā. 
Standarti un standartiz ācija ir ļoti efektīvi ES politikas instrumenti. Standartu 
pastāvēšana pati par sevi veicina tirdzniec ības attīstību, jo to pozit īvā ietekme pal īdz 
samazināt izmaksas, k ā arī piedāvājuma un piepras ījuma asimetriju īpaši pārrobežu 
darījumos. Vair ākos ekonometrijas p ētījumos konstat ēta nepārprotama saist ība starp 
standartiz āciju ekonomik ā, ražīguma pieaugumu, tirdzniec ību un kop ējo ekonomikas 
izaugsmi makroekonomikas l īmenī. Pētījumi liecina, ka past āvošie standarti pal īdz 
vairot IKP par aptuveni vienu procentu punktu gad ā. Lai gan standartu un 
standartiz ācijas labv ēlīgā ietekme uz Eiropas ekonomiku ir daudz plaš āka, tos 
izmanto k ā politikas instrumentus, lai cita starp ā nodrošin ātu vienotā tirgus darb ību, 
tīklu un sist ēmu sadarbsp ēju, jo īpaši IKT jom ā, augstu aizsardz ības līmeni 
patērētājiem un videi, vair āk inovācijas un lab āku sociālo iekļautību. 
Tomēr sabiedriskaj ās apspriešan ās ar ieinteres ētajām person ām un Eiropas 
Parlamenta zi ņojumā par Eiropas standartiz ācijas nākotni1 ir norādītas dažas 
problēmas, kas j ārisina. 
Eiropas standartiem ir ļoti svarīga nozīme rūpniecisko ražojumu iekš ējā tirgus 
darbībā. Eiropas standarti aizst āj nacionālos standartus, kas bieži ir konflikt ējoši un 
var radīt tehniskus š ķēršļus iekšzemes tirg ū. Eiropas standartus šaj ā ietekmes 
novērtējumā var iedalīt divās grupās: 
• Eiropas standarti, ko izstr ādā pēc Komisijas piepras ījuma , pamatojoties uz t. s. 
„pilnvaru”, saska ņā ar kuru ESO j āizstrādā normatīvas tehnisk ās specifik ācijas, 
kas atbilst pilnvar ā noteiktaj ām prasībām. Šos standartus var iedal īt divās 
apakšgrup ās: 
– saskaņotie standarti, kas nodrošina ražojumu atbilst ību ES ties ību aktos 
izklāstītajām pamatpras ībām. Atbilst ība Eiropas saska ņotajiem 
standartiem garant ē ražojumu vajadz īgo drošuma l īmeni. Tom ēr 
saskaņoto standartu izmantošana joproj ām ir brīvprātīga, un ražot āji var 
izmantot jebk ādus citus tehniskus risin ājumus, kas apliecina, ka to 
ražojumi atbilst pamatpras ībām. To Eiropas standartu da ļa, kas ir 
saskaņotie standarti, p ēdējos divdesmit gados ir palielin ājusies no 
3,55 % līdz 20 % 2009. gad ā. Tas pier āda standartu k ā ES tiesību aktus 
papildinoša instrumenta pieaugošo noz īmi2, 
– citi Eiropas standarti Eir opas politikas atbalstam; 
                                                 
1 A7-0276/2010. 
2 Prec īzi skaitļi norādīti 3. pielikum ā, bet 4. pielikum ā sniegts p ārskats par ES ties ību aktiem, kuros 
Eiropas standartus izmanto pie ņēmumam par atbilst ību pamatpras ībām. 
 
LV 2   LV • pārējos Eiropas standartus  pieņem neatkar īgi no ES ties ību aktiem p ēc uzņēmumu, 
nacionālo standartiz ācijas instit ūciju (NSI) vai citu ieinteres ēto personu iniciat īvas 
vai pēc Komisijas piepras ījuma.  
1.1. Pirm ā problēma. Komisijas piepras īto Eiropas standartu pie ņemšanas process 
nav pietiekami ātrs 
Strauji main īgā pasaulē un sabiedr ībā, jo īpaši nozar ēs, ko raksturo ļoti īsi ražojumu 
aprites un izstr ādes cikli, st andarti nedr īkst atpalikt no strauj ās tehnoloģiju attīstības. 
Dažas ieinteres ētās personas apgalvo, ka viss  Eiropas standartu izstr ādes process ir 
pārāk gauss, lai gan s ūdzībām par standartiz ācijas gausumu var ētu būt mazāka 
nozīme attiec ībā uz tehnolo ģijām ar ilgu izstr ādes un pārvietošanas laiku. Pašlaik 
CEN un CENELEC gal īgo dokumentu izstr ādes laiks ir no 21,5 l īdz 36 mēnešiem, 
bet ETSI parastais termi ņš ir 12–24 m ēneši. Tom ēr pēc Komisijas piepras ījuma 
izstrādāto standartu kop ējais sagatavošanas process var b ūt daudz ilg āks. Šo 
standartu izstr ādes proces ā ir četri galvenie posmi — pi lnvaras sagatavošana un 
pozitīva atzinuma ieg ūšana no komitejas, kas izveidota saska ņā ar 
Direktīvu 98/34/EK, pilnvaru pie ņemšana ESO un standarta izstr ādes sākumposms, 
standarta izstr āde, saska ņotā standarta atsauces numura public ēšana Oficiālajā 
Vēstnesī un iebildumu proced ūra. 
1.2. Otr ā problēma. MVU un ieinteres ēto sabiedr ības pārstāvju nepietiekama 
pārstāvība Eiropas standartiz ācijas proces ā 
Vairāki pētījumi liecina, ka standartu un standartiz ācijas jom ā MVU saskaras ar 
daudzām problēmām. Daudzas ieinteres ētās personas uzskata, ka viena no 
būtiskākajām problēmām ir tā, ka standartiz ācijas darb ībās jo īpaši Eiropas l īmenī 
MVU kopum ā nav pietiekami p ārstāvēti. Turklāt standarti bieži ir saist īti ar 
iedzīvotāju drošību un labkl ājību, tīklu efektivit āti, vides aizsardz ību un cit ām 
sabiedrisk ās politikas jom ām. Lai gan standartiem sabiedr ībā ir svarīga loma, ES 
standartiz ācijas proces ā nav pietiekami integr ēts ieinteres ēto sabiedr ības pārstāvju 
viedoklis. Lai risin ātu problēmu, ko rada MVU un ieinteres ēto sabiedr ības pārstāvju 
nepietiekama p ārstāvība standartiz ēšanā, organiz ācijas, kuras p ārstāv MVU un 
ieinteresētos sabiedr ības pārstāvjus, saņem finansi ālu atbalstu. Atbilst ības kritēriji šo 
dotāciju saņemšanai, to izmantošanas nosac ījumi un pieejam ā finansiālā ieguldījuma 
veidi ir ļoti dažādi. Dažas organiz ācijas saņem dotācijas pasākumiem, bet cit ām 
piešķir arī darbības dotācijas.  
1.3. Treš ā problēma. IKT publiskaj ā iepirkum ā pašlaik nevar atsaukties uz forumu 
un konsorciju standartiem  
IKT jomā daudzus standartus, kas nodrošina sadarbsp ēju, izstrādā nevis ESO, bet 
pasaules forumos un konsorcijos. Jo īpaši tas attiecas uz standartiem, kas saist īti ar 
internetu un glob ālo tīmekli. Tradicion ālās standartiz ācijas organiz ācijas neaptver 
IKT jomu galvenok ārt šauri specializ ētu zināšanu trūkuma dēļ, tāpēc pašlaik liela 
daļa no glob ālā IKT standartiz ācijas darba notiek ārpus ofici ālās Eiropas un 
starptautisk ās standartiz ācijas sistēmas.  
Atsaucoties uz standartiem pub liskajos iepirkumos, var liel ā mērā veicināt inovāciju, 
vienlaikus nodrošinot publisk ā sektora iest ādēm instrumentus, kas vajadz īgi, lai tās 
varētu veikt savus uzdevumus, jo īpaši vadošajos tirgos, piem ēram, e-vesel ības jomā. 
 
LV 3   LV Publiskajam iepirkumam j āatbilst Direkt īvai 2004/18/EK, kur ā nošķirti oficiāli 
standarti un citas tehniskas specifik ācijas, kam papildus j āsniedz funkcion ālo prasību 
apraksts. Kad publisk ā sektora iest ādes atsaucas uz tehniskiem standartiem sav ās 
tehniskajās specifik ācijās, tām ir arī jānorāda, vai tās ļauj konkursa dal ībniekiem 
pierādīt, ka to pied āvājums atbilst specifik ācijām, pat ja tas neatbilst tehniskajam 
standartam, uz kuru atsaucas. Tom ēr, iegādājoties IKT pakalpojumus un ražojumus, 
noteicošas var b ūt papildu pras ības. Publisk ā sektora iest ādēm jāspēj noteikt savu 
IKT strat ēģiju un arhitekt ūru, tostarp p ārrobežu sadarbsp ēju, un tās iepērk savām 
vajadzībām atbilstošas IKT sist ēmas/pakalpojumus un ražojumus vai to 
komponentus.  
2. M ĒRĶI 
2.1. Visp ārīgie politikas m ērķi 
Šīs iniciatīvas mērķis ir palielin āt standartu un Eiropas standartiz ācijas ieguld ījumu 
iekšējā tirgus darb ības uzlabošan ā, izaugsmes un inov ācijas veicin āšanā un ES 
uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkur ētspējas sekmēšanā.  
2.2. Konkr ētie mērķi 
1) Pēc Komisijas piepras ījuma samazin āt standartiz ācijas procesa ilgumu 
izstrādātajiem standartiem. 
2) Nodrošin āt MVU un ieinteres ēto sabiedr ības pārstāvju pietiekamu p ārstāvību 
standartiz ācijas proces ā, jo īpaši standartu izstr ādē pēc Komisijas piepras ījuma. 
3) Paplašin āt IKT standartu izmantošanu un t ādējādi ar integr ētāka IKT ražojumu 
un pakalpojumu Eiropas publisk ā iepirkuma tirgus pal īdzību uzlabot 
sadarbspēju, jo īpaši saistībā ar „e-iekš ējā tirgus” izveidi. 
4) Nov ērst neskaidr ības spēkā esošajā tiesiskajā regulējumā. 
3. I ETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
3.1. Pirm ā problēma. Eiropas standartiz ācijas process nav pietiekami ātrs 
3.1.1. Politikas risin ājums 1.0: b āzes scenārijs 
Iepriekš aprakst ītā situācija. Atsauces scen ārijs, pret kuru izv ērtēti pārējie risinājumi. 
3.1.2. Politikas risin ājums 1.A: noteikt Eiropas standartu izstr ādes termiņus  
Šis risinājums ir izdev īgs tādā ziņā, ka Eiropas standarti b ūtu pieejami sam ērā drīz. 
Šajā variantā pieņem, ka ESO piekristu īsākiem termi ņiem un sp ētu pārliecināt 
tehniskos ekspertus, kas standartu izstr ādei būtu gatavi velt īt vairāk laika. Dr īzāk 
pieejama standarta pozit īvo ietekmi uz ekonomiku var ētu izteikt k ā pieaugumu par 
aptuveni vienu procentpunktu gad ā tā ražojuma vai pakalpojuma jom ā, uz kuru 
standarts attiecas.  
 
LV 4   LV Šis risinājums attiektos tikai uz saska ņotajiem standartiem un uz Komisijas 
pieprasītajiem Eiropas standartiem, turkl āt termiņš, kas ESO liek pa ātrināt oficiālos 
standartiz ācijas procesus, var ētu negatīvi ietekm ētu standarta kvalit āti. Laiku var 
iegūt, vienīgi saīsinot konsensa procesu un t ādējādi saīsinot (vai apejot) k ādu no 
konsultāciju starpposmiem.  
Visu Eiropas standartiem izstr ādes termi ņu noteikšana un standartu izstr āde vismaz 
tādā pašā apmērā, bet īsākā laikā, varētu būt saistīta ar lielākām ikgadējām izmaks ām 
(piemēram, biež ākām sanāksmēm). Ja standartu izstr āde būtu jāpabeidz divos gados, 
viena standarta izstr ādes papildu izmaksas saska ņā ar aplēsēm būtu aptuveni 
EUR 150 000–200 000 gad ā. Procesu b ūtu iespējams paātrināt tikai tad, ja ražot āji un 
citas ieinteres ētās personas b ūtu ar mieru kop ā segt šīs papildu izmaksas vai ja t ās 
segtu Komisija. Ja vien netiktu veikti īpaši pasākumi, izstr ādes termi ņu noteikšana 
visiem Eiropas standartiem neizb ēgami negat īvi ietekm ētu MVU un ieinteres ēto 
sabiedrības pārstāvju iesaisti.  
3.1.3. Politikas risin ājums 1.B: izveidot Eiropas standartu a ģentūru, kas p ārvaldītu 
standartiz ācijas procesu  
Šis risinājums ir izdev īgs tādā ziņā, ka šo aģentūru uzraudz ītu Eiropas likumdev ējs 
un atteikšan ās no Eiropas standartu izstr ādes pilnvar ām kļūtu sarežģītāka. Jaunas 
Eiropas standartiz ācijas aģentūras izveide noz īmētu, ka saska ņoto standartu izstr ādes 
pieprasījumus uzskat ītu par priorit āriem. Administrat īvo resursu un izdevumu 
dublēšanas līmenis būtu zemāks un tiktu apvienotas visas pieejam ās ekspertu 
zināšanas. Turkl āt būtu iespējams uzlabot MVU l īdzdalību standartiz ācijas proces ā. 
Tomēr šim risin ājumam ir vair āki ievērojami trūkumi. Tā īstenošana vispirms prasa 
ciešu sadarb ību ar NSI. Eiropas standartiz ācijas aģentūra nevarētu darboties bez šo 
institūciju atbalsta. Turkl āt aģentūra nevarētu nodrošin āt efektīvai tehnisko komiteju 
uzdevumu izpildei vajadz īgo kompetences l īmeni. Tāpēc neatkar īgi no tā, vai 
standartu izstr āde notiktu ESO vai a ģentūras vadībā, joprojām būtu vajadz īgs 
ekspertu konsenss. Ir skaidrs, ka šis risin ājums būtu saistīts ar ievērojamām papildu 
izmaksām no ES budžeta. Komisijas iemaksas pašlaik ir EUR 21,2 miljonus jeb 
aptuveni 47 % no triju ESO kop ējiem ienākumiem (EUR 44 000 000). P ārējie ESO 
ienākumi ir galvenok ārt dalībnieku maks ājumi un ieguld ījumi. Jāievēro, ka 
Komisijas piepras īto standartu skaits ir sam ērā neliela da ļa no ESO izdoto gal īgo 
dokumentu kopskaita.  
3.1.4. Politikas risin ājums 1.C: p ārredzamas un vienk āršotas saska ņoto un citu Komisijas 
pieprasīto Eiropas standartu izstr ādes proced ūras  
Labāk organiz ēts un regul ārs gada vai daudzgadu pl ānošanas process palielin ātu 
Komisijas dienestu darba apjomu, bet kopum ā tā ietekme b ūtu pozitīva. Tas ļautu 
ESO plānot paredzamos piepras ījumus un sa īsināt apstiprin āšanas procesu, t āpēc 
saskaņotie standarti dr īzāk nonāktu tirgū un būtu pieejami uz ņēmumiem. Šis 
risinājums pozit īvi ietekm ētu iekšējo tirgu un uz ņēmumu (tostarp MVU) 
konkurētspēju, jo pilnvaru izdošanas laiks k ļūtu par aptuveni sešiem m ēnešiem īsāks 
(tiktu atcelta atseviš ķā konsultēšanās ar komiteju), bet liel āka efektivit āte gadījumos, 
kad ir izvirz īti iebildumi, ļautu iegūt vēl sešus m ēnešus procesa beig ās. Nav 
konstatēts, ka šim risin ājumam būtu negatīva ietekme vai papildu izmaksas. Lai gan 
šajā gadījumā ietekme kopum ā ir pozitīva un negat īva ietekme nav konstat ēta, šā 
 
LV 5   LV risinājuma galven ā nepilnība ir tā, ka tas attiektos tikai uz saska ņotajiem standartiem 
un uz standartiem, ko izstr ādā pēc Komisijas piepras ījuma, tāpēc tas nepa ātrinātu 
pārējo Eiropas standartu izstr ādi. 
3.2. Otr ā problēma. MVU un ieinteres ēto sabiedr ības pārstāvju nepietiekama 
pārstāvība Eiropas standartiz ācijas proces ā 
3.2.1. Politikas risin ājums 2.0: b āzes scen ārijs (t. i., finansi āls atbalsts MVU un 
ieinteresēto sabiedr ības pārstāvju pārstāvības organiz ācijām) 
Iepriekš aprakst ītā situācija. Atsauces scen ārijs, pret kuru izv ērtēti pārējie risinājumi. 
3.2.2. Politikas risin ājums 2.A: atvieglot MVU un ieinteres ēto sabiedr ības pārstāvju tiešu 
pārstāvību Eiropas standartiz ācijas organiz ācijās  
Tehniski izgl ītota atseviš ķu MVU person āla un ieinteres ēto sabiedr ības pārstāvju 
ilgstoša tieša piedal īšanās tehnisko komiteju san āksmēs un diskusij ās ļauj šim 
personālam iegūt reputāciju standartiz ācijas organiz ācijās. Turklāt, lai ietekm ētu 
procesu, person āls var rīkoties nepastarpin āti. Lai piedal ītos standartiz ācijas proces ā, 
jābūt dziļai tehniskai izpratnei par ierosin ātajiem standartie m un to kontekstu. 
Turklāt dalībniekiem jau iepriekš j ābūt gataviem velt īt daudz laika un ener ģijas, lai 
sekotu iekš ējām diskusij ām par topoš ā standarta priekšmetu. Saska ņā ar vispāratzītu 
principu dal ību tehniskaj ā komitejā vai darba grup ā var uzskat īt par efekt īvu, ja 
persona tai velta vismaz aptuveni 20 % sava laika. 
3.2.3. Politikas risin ājums 2.B: pieš ķirt balssties ības organiz ācijām, kas Eiropas 
standartiz ācijas organiz ācijās pārstāv MVU un ieinteres ētos sabiedr ības pārstāvjus  
Balsstiesību piešķiršana ļoti ierobežotam p ārstāvības organiz āciju skaitam attiec ībā 
uz tehnisko darbu CEN ļoti pozitīvi ietekm ētu MVU un ieinteres ēto sabiedr ības 
pārstāvju iesaisti. Cit ām balssties īgām delegācijām būtu jāņem vērā MVU deleg ātu 
un ieinteres ēto sabiedr ības pārstāvju paustie viedok ļi. Negatīva ietekme nav 
konstatēta. Tomēr par balssties ību piešķiršanu organiz ācijām, kas nav NSI, ir 
jādiskutē un jāvienojas ar ESO dal ībniekiem, t āpēc nav skaidrs, vai šo risin ājumu 
būtu iespējams īstenot. Turkl āt tas var b ūt saistīts ar dalības maksas paaugstin āšanu, 
bet tas šaj ā risinājumā palielinātu MVU un ieinteres ēto sabiedr ības pārstāvju 
pārstāvības organiz āciju izmaksas.  
3.2.4. Politikas risin ājums 2.C: nostiprin āt MVU un ieinteres ēto sabiedr ības pārstāvju 
pārstāvības organiz āciju stāvokli ESO, paredzot darb ības dotāciju piešķiršanas 
iespējamību 
Šā risinājuma pozit īvā ietekme ir t āda, ka tas paredz iesp ēju pastāvīgi atbalstīt MVU 
un ieinteres ēto sabiedr ības pārstāvju pārstāvības organiz ācijas, lai t ās varētu 
konsolidēt savu lomu standartiz ācijas proces ā. Pozitīvi ir arī tas, ka darb ības dotāciju 
piešķiršanas iesp ēja ir spēcīgs stimuls, lai ESO standartiz ācijas proces ā turpinātu 
uzskatīt šīs organiz ācijas par stabiliem partneriem un Eiropas standartu tehniskaj ā 
izstrādē pienācīgi ņemtu vērā šo organiz āciju viedokli. Tom ēr, izvēloties šo 
risinājumu, būtu jāparedz atk āpe no degresivit ātes principa pamata akt ā, saskaņā ar 
kuru pieš ķir dotācijas. Turkl āt šajā risinājumā budžeta l ēmējinstitūcijai būtu vismaz 
 
LV 6   LV jāsaglabā visas budžeta summas, kas pašlaik ir izkais ītas pa vair ākām budžeta 
pozīcijām. Negatīva ietekme nav konstat ēta. 
3.3. Treš ā problēma. IKT jomas publiskaj ā iepirkum ā pašlaik nevar atsaukties uz 
forumu un konsorciju standartiem 
3.3.1. Politikas risin ājums 3.0: b āzes scenārijs 
Iepriekš aprakst ītā situācija. Atsauces scen ārijs, pret kuru izv ērtēti pārējie risinājumi. 
3.3.2. Politikas risin ājums 3.A: no jauna aktiviz ēt Padomes L ēmumā 87/95/EEK paredz ētos 
mehānismus, kas attiecas uz publisko iepirkumu un politiku  
Šis risinājums ir izdev īgs tādā ziņā, ka nav vajadz īgas leģislatīvas pārmaiņas, 
tādējādi ES likumdev ējs un dal ībvalstis var ētu ietaupīt attiecīgās administrat īvās 
izmaksas. Tom ēr forumu un konsorciju standartu p ārveidošana par Eiropas 
standartiem ESO rad ītu papildu maks ājumus, atbild ību un izmaksas. Iev ērojama 
izmaksu da ļa būtu jāsedz Komisijai. Turkl āt ESO būtu atbildīgas par standartu 
regulāru pārskatīšanu un atjaunin āšanu. Turkl āt 5. panta 3. punkt ā minētie apstākļi 
vairs neatbilst tirgus tehnolo ģiskajai realit ātei. Tāpēc šī iespēja var noz īmēt, ka 
Lēmuma 87/95/EEK noteikumi interpret ējami ļoti plaši. T ā kā trūkst tiesisk ās 
noteiktības, ietekme uz iekš ējo tirgu, MVU, publisk ā sektora iest ādēm, patērētājiem 
un inovāciju būtu minimāla. Taču šis risin ājums neietekm ētu budžetu.  
3.3.3. Politikas risin ājums 3.B: pie ļaut atsauces uz forumu un konsorciju standartiem  
Šā risinājuma galven ā priekšroc ība ir tā, ka iespēja iepirkumos atbilst īgi stingram 
juridiskam pamatam atsaukties uz izraudz ītiem forumu un konsor ciju standartiem, 
domājams, pretdarbotos tirgus sadrumstalošan ās tendencei un pozit īvi ietekm ētu 
iekšējo tirgu, jo īpaši uzņēmumus, kas pieg ādā preces un pakalpojumus, kuri atbilst 
šiem forumu un konsorciju standartiem. Šim risin ājumam b ūtu netieša pozit īva 
ietekme uz publisk ā sektora iest ādēm, MVU un pat ērētājiem, ņemot vērā tādu augsto 
tehnoloģiju elektronisko pat ēriņa preču izplatību, kuras rada ietekmi uz t īkliem.  
Tomēr šo pozit īvo ietekmi var ētu apdraud ēt attiecīgi riski. Nopietnu risku rada 
iespējamība, ka forumu un konsorciju standartos var ētu būt iekļautas patent ētas 
tehnoloģijas, līdz ar to faktiskas monopolties ības uz tehnolo ģiju novestu pie 
faktiskām monopolties ībām to pakalpojumu un ražojumu tirg ū, kuros ir izmantota 
attiecīgā tehnolo ģija. Tātad tas b ūtu izdev īgi šīs tehnolo ģijas vien īgajam 
piegādātājam. Tāpēc būtu jāpanāk, lai attiec ībā uz forumu un konsorciju standartiem 
tiktu ievērota vismaz FRAND  intelektu ālā īpašuma ties ību politika, k ā tas ir ESO 
gadījumā, vai nodrošin āta to pieejam ība bez maksas. Šie ir daži no iepriekš 
noteiktajiem krit ērijiem jeb atrib ūtiem3, saskaņā ar kuriem Komisijai ar ieinteres ēto 
personu pal īdzību šie standarti b ūtu jāizvēlas un jāizvērtē, izmantojot konsultat īvu 
platformu, kur ā piedalās ļoti plašs ieinteres ēto personu loks, un neiesaistot algotus 
neatkarīgus ekspertus.  
                                                 
3 Iesp ējamu atrib ūtu saraksts ir iek ļauts 2.1. punkt ā Komisijas baltaj ā grāmatā „IKT standartiz ācijas 
moderniz ēšana Eiropas Savien ībā. Turpmākā virzība”, COM(2009) 324, 3.7.2009. 
 
LV 7   LV 3.3.4. Politikas risin ājums 3.C: pieš ķirt izraudz ītiem privātiem forumiem un konsorcijiem 
atzītu struktūru statusu saska ņā ar Direkt īvu 98/34/EK  
Šā risinājuma ietekme ir atkar īga no daudziem ārējiem faktoriem, piem ēram, no t ā, 
vai izraudz ītie forumi un konsorciji v ēlētos, lai tos atz īst un tiem piem ēro ar PTO 
standartiz ācijas krit ēriju ievērošanu saist ītus kontroles pas ākumus. Forumi un 
konsorciji var ētu nebūt ieinteres ēti pretend ēt uz atzīšanu, ņemot vērā ar akredit āciju 
un tās periodisku atjaunošanu saist ītās papildu izmaksas (piem ēram, iekš ējo auditu 
izmaksas), k ā arī procesu ālo prasību un ar to neatkar ību saistīto apsvērumu 
ievērošanas izmaksas. Atz īšanas gad ījumā forumiem un konsorcijiem b ūtu jāievēro 
daži ofici ālās standartiz ācijas procesu ālie aspekti, kas var pal ēnināt turpmāko 
standartu izstr ādi. Privātu forumu un konsorciju atz īšana radītu dažas b ūtiskas 
pārvaldības un koordin ācijas probl ēmas. Priv ātu forumu un konsorciju dal ības maksa 
parasti ir iev ērojama, un tas var ētu atturēt MVU no piedal īšanās standartiz ācijas 
procesā un izrādīties diskrimin ējošs faktors. MVU b ūtu sarežģītāk aktīvi piedalīties 
konsorciju darb ā, bet vienk āršāk pasīvi novērot to darb ību. Tātad aktīva iesaistīšanās 
standartiz ācijā varētu būt izdevīgāka lielākiem uzņēmumiem. Katr ā ziņā, izvēloties 
šo risinājumu, atlases proces ā būtu rūpīgi jāpārbauda forumu un konsorciju 
piedāvātās procesuālās garantijas.  
Šis risinājums forumiem un konsorcijiem rad ītu papildu izmaksas, galvenok ārt 
saistībā ar atbilstības pierādīšanu PTO krit ērijiem un jo īpaši procesu ālajām prasībām 
un ar to neatkar ību saistītajiem apsv ērumiem. Atz īšanas gad ījumā forumiem un 
konsorcijiem b ūtu jāievēro oficiālās standartiz ācijas procesu ālie aspekti un j āpilda 
atzītu iestāžu pienākumi. Neviens no šiem aspektiem nepalielina standartu satura un 
kvalitātes vērtību. Šis risin ājums pras ītu arī papildu l īdzekļus no ES budžeta, jo b ūtu 
loģiski, ka organiz ācijas, kas atbilst visiem krit ērijiem, būtu tiesīgas saņemt ES 
finanšu atbalstu. 
4. R ISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
Komisija veica triju probl ēmjomu politikas risin ājumu salīdzinājumu saska ņā ar 
efektivitātes (t. i., cik liel ā mērā risinājumi atbilst konkr ētajiem mērķiem), lietder ības 
(t. i., cik izmaks ā šī atbilstība) un konsekvences krit ēriju, novērtējot atbilst ību citiem 
ES politikas virzieniem. Pamatojoties uz šo sal īdzinājumu, ieteicamie risin ājumi ir 
šādi: 
• apvienot politikas risin ājumus 1.A (Eiropas standartu izstr ādes termi ņi) un 1.C 
(pārredzamas un vienk āršotas saska ņoto un citu Komisijas piepras īto Eiropas 
standartu izstr ādes proced ūras); 
• politikas risin ājums 2.C: nostiprin āt MVU un ieinteres ēto sabiedr ības pārstāvju 
pārstāvības organiz āciju stāvokli ESO, paredzot darb ības dotāciju piešķiršanas 
iespējamību; 
• politikas risin ājums 3.B: pie ļaut atsauces uz forumu un konsorciju standartiem.