ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Laikā no 2019. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 31. decembrim 374 ES palīdzības brīvprātīgos nosūtīja darbam projektos, kurus finansēja no 2017. un 2018. gada budžeta, un šajā periodā tika nodrošināta 61 mācekļa prakses vieta. Mācekļa prakses vietas ļauj jaunākajiem ES palīdzības brīvprātīgajiem pavadīt līdz sešiem mēnešiem nosūtošās organizācijas galvenajā mītnē ES dalībvalstī pirms viņu nosūtīšanas uz kādu trešo valsti.

Brīvprātīgā darba iespējas, ko finansē no iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” budžeta, nosūtošo un uzņemošo organizāciju konsorciji publicē ES palīdzības brīvprātīgo platformā.

ES palīdzības brīvprātīgie ir ES dalībvalstu valstspiederīgie un trešo valstu valstspiederīgie, kas likumīgi uzturas kādā no ES dalībvalstīm. 2019. gadā brīvprātīgo dalības līmenis sadalījumā pēc valstspiederības ir saglabājies nemainīgs. Līdz šim, kā parādīts zemāk redzamajā diagrammā, iniciatīvā ir piedalījušies brīvprātīgie no 24 dalībvalstīm, visvairāk no Itālijas, Spānijas un Francijas.

Kopš iniciatīvas sākuma ir publicēti 205 tiešsaistes brīvprātīgā darba uzdevumi, no kuriem 62 — 2019. gadā. Visbiežāk pieprasītie uzdevumi bija tulkošana, korektūra un grafiskais dizains.
EIROPAS KOMISIJA

Briselē, 23.6.2020

COM(2020) 235 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2020) 235 final of 12.6.2020.

Concerns the Latvian language version.

The title remained in English and has been corrected.

The text shall read as follows:

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI

Eiropas Attīstības fonda finanšu informācija









































Eiropas Attīstības fonds (EAF) – prognozes par saistībām, maksājumiem un iemaksām
LAIKS PIEŅEMT LĒMUMU PAR SAVIENĪBAS FINANŠU SHĒMU 2021.–2027. GADAM

1.Laiks rīkoties

Jūnijā vadītāji apstiprināja savu mērķi līdz 2019. gada beigām panākt vienošanos par Savienības jauno finanšu shēmu. Kopš tā laika Somijas prezidentūras vadībā darbs ir pavirzījies uz priekšu. Šajā darbā ir noskaidrojušās gan jomas, par ko ir panākta vienprātība, gan arī jomas, kurās būs nepieciešams kompromiss, lai noslēgtu līdzsvarotu vienošanos, kas ir taisnīga pret visiem.

Ja vienošanās par jauno finanšu shēmu tiks panākta līdz 2019. gada beigām, Savienībā atgriezīsies sajūta, ka mums ir mērķi un apņēmība tos sasniegt. Tas palīdzēs izvairīties no kavēšanās un šķēršļiem, vismaz no tik nopietniem kā pašreizējā perioda sākumā pieredzētie, kuru sekas 2014. un 2015. gadā bija jūtamas visās dalībvalstīs. Šo mērķi var sasniegt, bet tikai ar spēcīgu politisko vadību un apņēmību rast risinājumus Eiropas vispārējās interesēs.

Oktobra Eiropadomes sanāksmē vadītājiem būs iespēja ieskicēt jaunās shēmas galvenos parametrus. Tie ir, piemēram, budžeta kopējais apmērs, līdzsvars starp politikas jomām, budžeta turpmākā finansēšana un ar finansējumu saistītie nosacījumi. Valstu vadītāju uzdevums ir rast taisnīgu līdzsvaru, apvienojot vērienīgumu ar reālismu. Šeit būtu pilnībā jāņem vērā Eiropas Parlamenta nostāja, kurš turpina aizstāvēt vērienīgu nākotnes budžetu.

Visā šajā noslēguma posmā Komisija turpinās aizstāvēt tādu mūsdienīgu, racionalizētu un elastīgu budžetu, kāds Savienībai nepieciešams. Šis ir laiks, kad iestādes var apvienot spēkus, lai turpmākajā desmitgadē Savienība gūtu panākumus. Līdz jauno programmu darbības sākumam ir palikuši 14 mēneši, un darba vēl ir daudz. Ir laiks rīkoties.

2.Budžets, kas atbilst mērķim

Komisija ierosināja ilgtermiņa budžetu 1,114 % apmērā no ES-27 nacionālā kopienākuma. Daži norādīja, ka budžets būtu jāierobežo līdz 1,00 %, savukārt citi atbalstīja Eiropas Parlamenta aicinājumu palielināt budžetu līdz 1,3 %. Ir svarīgi skatīt šos skaitļus kontekstā. Patlaban 28 dalībvalstu ES ilgtermiņa budžets atbilst 1,03 % no ES-28 valstu nacionālā kopienākuma, ieskaitot Eiropas Attīstības fondu. Taču atrēķinot izdevumus Apvienotajā Karalistē, tas sasniedz 1,16 % no ES-27 nacionālā kopienākuma. Šādi salīdzinājums ir pareizs.

3.Taisnīgāka pieeja ES budžeta finansēšanai

Veiksmīgas programmas, kurām ir spēcīga pievienotā vērtība ES mērogā, nāk par labu visiem neatkarīgi no tā, kur tiek veikti ieguldījumi. Turklāt ieguvumi no dalības Savienībā nebūt neaprobežojas ar ieņēmumiem no ES budžeta. Tāpēc šaurā fokusēšanās uz “neto atlikumiem” ir absolūti nepareiza. Šis ir visu Eiropas iedzīvotāju budžets, ar kuru tiek ieguldīts jomās, kurās resursu apvienošana ES līmenī var nodrošināt to, ko valstu budžeti nespēj sniegt.

Pašlaik iemaksas, ko katra dalībvalsts veic ES budžetā, neatspoguļo solidaritāti vai relatīvo labklājību. Atlaižu un korekciju ieviešana laika gaitā ir radījusi samudžinātu un netaisnīgu sistēmu. Dalībvalstis, kas saņem atlaides, iemaksā mazāku savu ienākumu daļu nekā pārējās dalībvalstis. Bagātākās dalībvalstis maksā vismazāk procentos no nacionālā kopienākuma uz vienu iedzīvotāju.
EIROPAS KOMISIJA

Briselē, 18.2.2019

COM(2019) 84 final

KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI

par to, kā laikposmā no 2015. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim izpildīti konkrēti noteikumi Regulā (EK) Nr. 1071/2009, ar ko nosaka kopīgus noteikumus par autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanas nosacījumiem









(2nd report from the Commission on the implementation by Member States of certain provisions concerning the access to the occupation of road transport operator)
1. tabula: TPDB reģistrēto tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļu ģeogrāfiskais sadalījums (* — G20 valstis)

2. Šķēršļi pa pasākumu veidiem

2. tabulā parādīts, ka valsts iekšējie pasākumi (216) ir svarīgāki nekā tradicionālie pasākumi pie robežas (180). Iekšējie pasākumi attiecas uz ierobežojumiem, kas saistīti ar pakalpojumiem, ieguldījumiem, valsts iepirkumiem, intelektuālā īpašuma tiesībām vai nepamatotiem tehniskiem šķēršļiem tirdzniecībai. Lielākais šādu pasākumu skaits (19) ir reģistrēts Krievijā, tai cieši seko Ķīna (17).

Pasākumi pie robežas ir ierobežojumi, kas tieši ietekmē importu un eksportu un parasti ietver tarifu paaugstinājumus, daudzuma ierobežojumus, konkrētus sanitāros un fitosanitāros (SFS) pasākumus, importa licencēšanu vai pilnīgu tirdzniecības aizliegumu. Vislielākais skaits šādu pasākumu skaits (17) reģistrēts Krievijā, kam seko Indonēzija, Turcija un Amerikas Savienotās Valstis (11), bet trešajā vietā (9) ir Indija.

2. tabula: TPDB reģistrēto tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļu iedalījums pa veidiem (pasākumu skaits)

[Type a quote from the document or the summary of an interesting point. You can position the text box anywhere in the document. Use the Drawing Tools tab to change the formatting of the pull quote text box.]
1. Ievads

Pasaules resursi nav neizsmeļami. Augot cilvēku skaitam, tādas globālas problēmas kā klimata pārmaiņas un zemes un ekosistēmu degradācija liek meklēt jaunus veidus, kā ražot un patērēt, ievērojot planētas ekoloģiskās robežas. Tajā pašā laikā vajadzība panākt ilgtspēju ir spēcīgs stimuls modernizēt rūpniecību un stiprināt Eiropas pozīcijas spēcīgas konkurences regulētajā pasaules ekonomikā, tādējādi nodrošinot ES pilsoņu labklājību. Lai risinātu šīs problēmas, mums ir jāuzlabo un jāinovē pārtikas, izstrādājumu un izejvielu ražošana un patērēšana veselīgās ekosistēmās – ar ilgtspējīgu bioekonomiku.

Eiropas bioekonomika – ilgtspējīga un apritīga

Bioekonomika aptver visas nozares un sistēmas, kas balstās uz bioloģiskajiem resursiem (dzīvnieki, augi, mikroorganismi un no tiem iegūta biomasa, ieskaitot organiskos atkritumus), to funkcijām un principiem. Tā aptver un sasaista sauszemes un jūras ekosistēmas un to sniegtos pakalpojumus, visas primārās ražošanas nozares, kas izmanto un ražo bioloģiskos resursus (lauksaimniecību, mežsaimniecību, zivsaimniecību un akvakultūru), un visas ekonomikas un rūpniecības nozares, kuras izmanto bioloģiskos resursus un procesus pārtikas, lopbarības, bioproduktu, enerģijas un pakalpojumu ražošanai. Lai Eiropas bioekonomikai būtu sekmes, tās kodolam jābūt ilgtspējai un apritībai. Tas veicinās mūsu rūpniecības atjaunotni, primārās ražošanas sistēmu mūsdienīgošanu, vides aizsardzību un bioloģisko daudzveidību.
4.Atšķirības 1. sadaļā (Pašu resursi) ir 0,06 % no prognozēm. Tās veido par EUR 48 miljoniem mazāki ieņēmumi no tradicionālajiem pašu resursiem (iekasēti 99,8 % no prognozētā) un EUR 20 miljoni no valūtas kursa svārstībām (ņemot vērā, ka pašu resursi tiek maksāti valsts valūtā un budžetā iekļauti euro). 3. sadaļā (Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas), kas saistīta ar pašu resursu korekcijām, starpība ir tikai EUR 11 miljoni.

5.Lielākā atšķirība (EUR 343 miljoni) ir 7. sadaļā (Procenti par novēlotiem maksājumiem un soda naudas). Summu veido EUR 3273 miljoni no konkurences jomā uzliktajiem sodiem un EUR 300 miljoni saistībā ar procentiem par novēlotiem maksājumiem, citas soda naudas un procenti, kas saistīti ar soda naudām un soda maksājumiem.

6.Turpmākajā tabulā ir sniegts izpildes sadalījums 2017. gadā attiecībā uz visu iestāžu budžeta izdevumu izpildi:

(EUR)

Izpildes rezultātu sadalījums 2017. gadā Budžets

(tostarp 1.-6. BG) Izpilde Izmaiņas Starpsumma: izdevumi 126 770 711 153 126 553 747 069 -216 964 083 Budžetā atļautās izpildes apropriācijas 126 770 711 153 126 486 573 860 -284 137 292 — Eiropas Komisija 122 849 648 693 122 648 159 028 -201 489 665 1.a izdevumu kategorija. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai 20 064 937 314 20 053 126 487 -11 810 827 1.b izdevumu kategorija. Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija 29 775 078 105 29 766 215 736 -8 862 370 2. izdevumu kategorija. Ilgtspējīga izaugsme Dabas resursi 54 467 015 484 54 450 165 619 -16 849 864 3. izdevumu kategorija. Drošība un pilsonība 2 793 205 540 2 782 591 803 -10 613 736 4. izdevumu kategorija. Globālā Eiropa 8 937 589 174 8 925 596 636 -11 992 537 5. izdevumu kategorija. Administrācija 5 471 071 063 5 428 991 135 -42 079 928 Citi īpašie instrumenti 1 340 752 013 1 241 471 611 -99 280 402 — Citas iestādes 3 921 062 460 3 838 414 833 -82 647 627 Eiropas Parlaments 1 909 590 000 1 889 574 057 -20 015 943 Padome un Eiropadome 561 576 000 517 762 473 -43 813 527 Eiropas Savienības Tiesa 399 344 000 394 095 585 -5 248 415 Eiropas Revīzijas palāta 141 240 000 138 039 689 -3 200 311 Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 133 807 338 129 096 473 -4 710 865 Reģionu komiteja 93 294 946 91 463 960 -1 830 986 Eiropas Ombuds 10 905 441 10 241 301 -664 140 Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs 11 324 735 10 075 534 -1 249 201 Eiropas Ārējās darbības dienests 659 980 000 658 065 760 -1 914 240 To apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no iepriekšējiem gadiem 0 -99 258 260 -99 258 260 — Eiropas Komisija 0 -53 513 927 -53 513 927 — Citas iestādes 0 -45 744 333 -45 744 333 Izdevumu valūtas maiņas kursa svārstības 0 166 431 469 166 431 469

7.Komisija īstenojusi 99,9 % no atļautajām maksājumu apropriācijām. Summa, kas nav īstenota, bija EUR 201 miljons, no kuras EUR 99 miljoni no rezerves palīdzībai ārkārtas gadījumos.

8.Citu iestāžu nepietiekamā izpilde EUR 83 miljonu apmērā bija zemāka nekā iepriekšējos divos gados (EUR 103 miljoni 2016. gadā un EUR 94 miljoni 2015. gadā).
Emisijas kvotu tirdzniecības sistēma: Eiropas emisijas kvotu tirdzniecības sistēma ir ES klimata politikas stūrakmens. Izsolēs dalībvalstis pārdod virkni kvotu, un uzņēmumi tās pērk, lai segtu savas radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas. Daļu ieņēmumu no kvotu izsolēm varētu darīt pieejamu ES budžetam. Atkarībā no kvotu tirgus cenām to ieņēmumu daļa, kas gūti emisiju kvotu tirdzniecības sistēmā, septiņos gados varētu radīt ieņēmumus aptuveni EUR 7 miljardu līdz EUR 105 miljardu apmērā.

PVN pašu resursi: Pievienotās vērtības nodoklis ir patēriņa nodoklis, kas tiek noteikts, pamatojoties uz visām tām precēm vai pakalpojumiem pievienoto vērtību, ko pārdod ES. Patlaban pašu resursiem, kuru pamatā ir minētais nodoklis, izmanto ļoti sarežģītus statistikas aprēķinus. Reformētus pašu resursus varētu iekasēt no vienkāršotas pievienotās vērtības nodokļa bāzes. Ieņēmumi no pašreizējiem PVN pašu resursiem patlaban septiņos gados ir aptuveni EUR 105–140 miljardi, un tos varētu koriģēt, kalibrējot pieprasījuma likmi atkarībā no vajadzīgā līmeņa.

Kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze: Lielie uzņēmumi lielā mērā gūst labumu no vienotā tirgus. Kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze ir vienots kopēju noteikumu kopums, lai aprēķinātu uzņēmumu ar nodokli apliekamo peļņu Savienībā. Iemaksa, pamatojoties uz saskaņotu uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi, tostarp varbūt arī digitālo komponentu, stiprinātu saikni starp vienotā tirgus priekšrocībām un Savienības finansēšanu. Katra dalībvalsts saglabātu iespēju aplikt ar nodokli savu peļņas daļu, izmantojot savu valsts nodokļa likmi. Atkarībā no izvēlētā modeļa un piemērotās pieprasījuma likmes nodoklis saistībā ar kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi septiņos gados varētu ienest no EUR 21 miljarda līdz EUR 140 miljardiem, neskaitot paredzamos ieņēmumus, samazinoties nodokļu nemaksāšanai.

Peļņa no naudas emisijas ir termins, ko izmanto, lai aprakstītu ieņēmumus, kurus centrālās bankas un valdības gūst, emitējot naudu. Tā kā Eiropas Centrālās bankas monetārais ienākums saistībā ar euro emisiju ir tieši saistīts ar ekonomisko un monetāro savienību, to var uzskatīt par iespējamiem jauniem pašu resursiem. Summu, kas atbilst tai neto peļņas daļai, kas izriet no valstu centrālo banku daļām eurozonas monetārajos ienākumos, ko izmaksā valstu kasēm, valsts iemaksas veidā varētu darīt pieejamu ES budžetam. Līdzīga loģika tika piemērota attiecībā uz ienākumiem, ko Eiropas Centrālā banka un valstu centrālās bankas guva no uzkrātajām Grieķijas valsts obligācijām, kad 2012. gadā Eurogrupas ministri vienojās par to ienākumu ekvivalenta pārvešanu Grieķijai, ko Eurosistēmas pārvaldītāji (Eiropas Centrālā banka un valstu centrālās bankas) guva ar Grieķijas valsts obligācijām. Atkarībā no piemērotās procentu likmes aplēstā peļņa no naudas emisijas septiņos gados varētu būt robežās no EUR 10,5 miljardiem (10 %) līdz EUR 56 miljardiem (50 %).
PVN direktīvas 96.–99. pantā ir noteiktas PVN likmes, kas piemērojamas preču piegādēm un pakalpojumu sniegšanai. Rumānija vēlas atkāpties no šiem noteikumiem un piemērot 0 % PVN likmi noteiktu preču piegādēm un pakalpojumu sniegšanai, kam parasti piemēro standarta vai samazinātu PVN likmi. Rumānija pieprasa veikt šo pasākumu, lai apkarotu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.

Saskaņā ar PVN direktīvas 395. pantu Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar vienprātīgu lēmumu var atļaut jebkurai dalībvalstij ieviest pasākumus, ar kuriem atkāpjas no šīs direktīvas noteikumiem, lai vienkāršotu PVN iekasēšanu vai nepieļautu atsevišķu veidu nodokļu nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Tā kā ar šo procedūru pieļauj atkāpes no PVN vispārējiem principiem, atbilstīgi vairākkārtējiem Eiropas Savienības Tiesas nolēmumiem šādām atkāpēm vajadzētu būt samērīgām un to tvērumam ierobežotam.

3.KOMISIJAS VIEDOKLIS

Komisija, saņēmusi pieprasījumus saskaņā ar PVN direktīvas 395. pantu, tos pārbauda, lai pārliecinātos, vai ir izpildīti pamatnosacījumi šādu pieprasījumu apmierināšanai, tas ir, vai ierosinātais īpašais pasākums vienkāršo procedūras nodokļu maksātājiem un/vai nodokļu administrācijai un vai ar šādu pasākumu var novērst konkrētu veidu nodokļu nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Komisija šajā jautājumā vienmēr bijusi rezervēta un piesardzīga, lai panāktu, ka ar atkāpēm netiek traucēta vispārējās PVN sistēmas darbība, atkāpju tvērums ir ierobežots un tās ir nepieciešamas un samērīgas.

Attiecībā uz konkrēto Rumānijas situāciju 0 % PVN likme tiek pieprasīta nolūkā apkarot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un mazināt ēnu ekonomiku. Turklāt paredzēts, ka šis pasākums nodrošinās papildu ekonomiskos un sociālos ieguvumus.

Šajā saistībā Komisija vēlas atgādināt, ka atkāpi saskaņā ar PVN direktīvas 395. pantu var piešķirt tikai nolūkā nepieļaut noteiktu veidu nodokļu nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. PVN jomā veiktās krāpšanas dēļ valstu budžetos nenonāk ieņēmumi, ko varēja gūt no PVN iekasēšanas. Cīņa pret krāpšanu nodokļu jomā ir vērsta uz to, lai novērstu šos zaudējumus valstu budžetiem un atgūtu zaudētos ieņēmumus. Tomēr, ieviešot 0 % PVN likmi, šis mērķis netiek izpildīts. Līdz ar plānoto pasākumu no piegādēm, kam piemēro 0 % PVN likmi, netiku iekasēti PVN ieņēmumi, jo Rumānija vienkārši atsakās no tiem.

Tāpēc Komisija uzskata, ka 0 % PVN likmes ieviešanu nevar uzskatīt par pasākumu, kas paredzēts, lai novērstu nodokļu nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, kā tas paredzēts PVN direktīvas 395. pantā. Tā kā 395. panta nosacījumi nav izpildīti, Rumānijas pieprasīto atkāpes pasākumu nevar pamatot ar šo pantu.

4.SECINĀJUMS

Ņemot vērā iepriekš minētos apstākļus, Komisija iebilst pret Rumānijas pieprasījumu.
17. paziņojums. “Nepieciešams vairāk iniciatīvu, lai nodrošinātu patiesu vienkāršošanu atbalsta saņēmējiem un programmu īstenošanai” (15 dalībvalstīs – BE, BG, CY, DE, EE, EL, ES, FI, FR, HU, LU, PT, RO, SE, UK) 1. paziņojums. “Noteikumu skaits un sarežģītība un pārmērīga reglamentēšana” (9 dalībvalstīs – AT, CZ, DE, EL, ES, FI, FR, LU, SE) 11. paziņojums. “Nepieciešamība pēc izpratnes veidošanas; mērķtiecīgas apmācības un detalizēta metodiskā atbalsta un norāžu nodrošināšanas valsts un reģionālajām iestādēm un galīgajiem saņēmējiem” (8 dalībvalstīs – BE, BG, CY, EE, EL, PL, RO, SK) & 18. paziņojums. “Zināšanu un pieredzes apmaiņa un labas prakses izplatīšana valsts un/vai ES līmenī par to, kā labot visbiežāk sastopamās nepilnības/trūkumus/kļūdas” (8 dalībvalstīs – BE, CY, EL, LU, PT, RO, SK, UK), kam ir tāda pati nozīme 12. paziņojums. “Nepieciešamība pēc vairāk un labākiem resursiem un administratīvo spēju veidošanas” (6 dalībvalstis – ES, HR, IT, PT, RO, SK)

2. paziņojums. “Piemērojamo ES tiesību aktu nepareiza transponēšana valsts tiesību aktos” (24 dalībvalstis – BE, BG, CY, DE, DK, EE, EL, ES, FI, FR, HR, HU, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PT, RO, SE, SI, SK, UK) 10. paziņojums. “Neefektīvs sankciju mehānisms vai zems sankciju līmenis, ja saistības netiek ievērotas” (21 dalībvalsts – AT, BG, CY, DE, DK, EE, EL, ES, FI, FR, IE, LT, LU, MT, NL, PT, RO, SE, SI, SK, UK) 7. paziņojums. “Zemes gabalu identifikācijas sistēmas (ZGIS) nepietiekama kvalitāte un atjaunināšana” (17 dalībvalstis – BE, BG, DE, DK, ES, FI, FR, HU, IE, LT, LU, NL, PL, SE, SI, SK, UK) 16. paziņojums. “Nepietiekama izmaiņu ieviešana ar jaunām tiesību un/vai pārvaldes un/vai procesuālām sistēmām, kas varētu ievērojami ietekmēt kļūdu cēloņus” (16 dalībvalstis – AT, BG, CY, DE, DK, EL, ES, FR, IE, LT, LU, NL, PT, RO, SE, SK)
EIROPAS KOMISIJA

Briselē,6.11.2017

COM(2017) 479 final/2

CORRIGENDUM

Concerns the following langues: CS, EL, ET, FI, IT, LT, LV, NL, RO and SV.

Deletes the marking on the cover page.

The text shall read as follows:



PIELIKUMS



dokumentam

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPADOMEI, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI, REĢIONU KOMITEJAI UN EIROPAS INVESTĪCIJU BANKAI

Investīcijas gudrā, novatoriskā un ilgtspējīgā rūpniecībā:

atjaunināta ES rūpniecības politikas stratēģija
–iespēja atsevišķos gadījumos atteikties no dažām prasībām attiecībā uz apliecinošiem dokumentiem, kas jāiesniedz vīzas pieteikuma iesniedzējiem. Tas nozīmē, ka neatkarīgi no konkrētā pieteikuma iesniedzēja vīzu vēstures un iepriekš piešķirto vīzu izmantošanas pareizības, līdz ar katru pieteikumu ir jāiesniedz pilns apliecinošo dokumentu kopums, kas apliecina Šengenas Robežu kodeksā noteikto ieceļošanas nosacījumu izpildi;

–saskaņā ar Vīzu kodeksa 16. panta 5. punkta b) apakšpunktu paredzētā iespēja atsevišķām dalībvalstīm atcelt vīzas nodevu diplomātisko un dienesta pasu turētājiem. Šai pieteikuma iesniedzēju kategorijai ir jāmaksā standarta vīzas nodeva;

–vispārējais 15 kalendāro dienu apstrādes periods, ka minēts Vīzu kodeksa 23. panta 1. punktā. Līdz ar to standarta apstrādes laiks visos gadījumos, kuri ietilpst pasākumu darbības jomā, tagad ir 45 dienas;

–vairākkārtējas ieceļošanas vīzu izsniegšana saskaņā ar Vīzu kodeksa 24. panta 2. un 2.c punktu. Tas nozīmē, ka pieteikuma iesniedzējiem, uz kuriem attiecas pasākumi, izsniedz tikai vienreizējas ieceļošanas vīzas.

Dalībvalstis šos pasākumus piemēro kopš 2021. gada novembra, un tie būs spēkā līdz brīdim, kad Padome pieņems lēmumu tos grozīt vai atcelt.

• Ierosinātie papildu vīzu pasākumi

Pasākumu piemērošanas joma

Palielināto vīzas nodevu piemērotu tikai tiem Gambijas valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas vīzas prasība. To nepiemērotu ne bērniem, kas jaunāki par 12 gadiem, ne pieteikuma iesniedzējiem, uz kuriem attiecas atbrīvojums no vīzas nodevas. Turklāt vīzas nodevas palielināšana neskartu Vīzu kodeksa 16. panta 6. punktā paredzēto iespēju atsevišķos gadījumos atcelt vai samazināt vīzas nodevu.

Bez tam vīzas nodevas palielināšana neattiecas uz (mobilu) ES pilsoņu ģimenes locekļiem, uz kuriem attiecas Direktīva 2004/38/EK, un uz to trešo valstu valstspiederīgo ģimenes locekļiem, kuriem ir tādas pašas tiesības brīvi pārvietoties kā Savienības pilsoņiem saskaņā ar nolīgumu starp Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un attiecīgajām trešajām valstīm, no otras puses. Netiek skarti arī dalībvalstu pienākumi saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.

Vīzu pasākumu saturs

Vīzu kodeksa 16. panta 2.a punkts ļauj iekasēt vīzas nodevu 120 EUR vai 160 EUR apmērā nevis standarta vīzas nodevu 80 EUR apmērā. Ņemot vērā to, ka paaugstinātā vīzas nodeva būtu jāpiemēro “pakāpeniski”, kā paredzēts Vīzu kodeksa 25.a panta 5. punkta b) apakšpunktā, Komisija uzskata par lietderīgu šajā posmā ierosināt piemērot Gambijas valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas jaunais pasākums, vīzas nodevu 120 EUR apmērā.

Palielinātās vīzas nodevas piemērošanas periods