PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Padomes Regulā (ES) 2020/672 (“SURE regula”) ir noteikts tiesiskais regulējums Savienības finansiālās palīdzības sniegšanai dalībvalstīm, kurās ir vai kurām draud nopietni ekonomikas traucējumi, ko izraisījis Covid-19 uzliesmojums. Atbalsts saskaņā ar SURE galvenokārt paredzēts, lai finansētu saīsināta darba laika shēmas vai līdzīgus pasākumus, kuru mērķis ir aizsargāt darba ņēmējus un pašnodarbinātas personas un tādējādi samazināt bezdarbu un ienākumu zudumu, un kā papildu finansējums dažiem ar veselību saistītiem pasākumiem, jo īpaši darba vietā.

Lietuva 2020. gada 7. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, un 2020. gada 25. septembrī ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/1350 Padome piešķīra Lietuvai finansiālu palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem.

Lietuva 2021. gada 11. martā vēlreiz lūdza Savienības finansiālo palīdzību saskaņā ar SURE regulu. Pēc šā pieprasījuma Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1350 tika grozīts ar Padomes 2021. gada 23. aprīļa Īstenošanas lēmumu (ES) 2021/678.

Lietuva 2022. gada 8. augustā trešo reizi lūdza Savienības finansiālo palīdzību saskaņā ar SURE regulu.

Saskaņā ar SURE regulas 6. panta 2. punktu Komisija ir apspriedusies ar Lietuvas iestādēm, lai pārbaudītu, vai pēkšņi un būtiski ir palielinājušies faktiskie un plānotie izdevumi, kuri tieši saistīti ar Lietuvas īstenotiem darba tirgus pasākumiem un kurus ir izraisījusi Covid-19 pandēmija. Tas jo īpaši attiecas uz spēkā esošajiem pasākumiem, kas minēti Padomes Īstenošanas lēmumā (ES) 2020/1350:

a)uz subsīdiju shēmu darba devējiem, lai segtu aplēstās algas par katru nodarbināto, kurš atrodas dīkstāvē, kā atbalstu karantīnas un ārkārtas stāvokļa laikā. Līdz 2021. gada 1. janvārim darba devējs varēja izvēlēties, vai izmantot subsīdijas, lai segtu 70 % no algas, taču, maksimums, 1,5 minimālo algu apmērā, vai 90 % no algas (100 % darbiniekiem vecumā no 60 gadiem), taču, maksimums, minimālās algas apmērā. No 2021. gada 1. janvāra darba devējs var saņemt subsīdijas, lai segtu 100 % no algas, taču, maksimums, 1,5 minimālo algu apmērā. Darba devējiem, kas ir piedalījušies shēmā, ir jāsaglabā vismaz 50 % no saviem darbiniekiem vismaz trīs mēnešus pēc darba samaksas subsīdiju shēmas beigām;

b)uz subsīdiju shēmu darbiniekiem, kas atgriežas darbā no dīkstāves, ne ilgāk kā sešus mēnešus pēc atgriešanās darbā. Līdz 2021. gada 1. jūlijam subsīdijas maksimālais apjoms bija minimālā alga vai divkārša minimālā algu atkarībā no darba devēja veiktās saimnieciskās darbības. Pirmajā un otrajā mēnesī pēc atgriešanās darbā izmaksāto subsīdiju summa varēja sasniegt 100 % no darbinieka algas, trešajā un ceturtajā mēnesī – varēja sasniegt 50 % un piektajā un sestajā mēnesī – 30 %. Sākot ar 2021. gada 1. jūliju subsīdijas tika maksātas arī darbiniekiem, kas atgriežas darbā no dīkstāves, laikposmā, kas nepārsniedz divus mēnešus pēc atgriešanās darbā. Subsīdiju pirmajā mēnesī veido 100 % no darbinieka algas, bet ne vairāk kā 0,9 minimālo algu apmērā, otrajā mēnesī 100 % no darbinieka algas, bet ne vairāk kā 0,6 minimālo algu apmērā. Minētās subsīdijas var uzskatīt par saīsināta darba laika shēmām līdzīgu pasākumu, kā minēts Regulā (ES) 2020/672, jo to mērķis bija sniegt ienākumu atbalstu darba ņēmējiem un palīdzēt saglabāt esošās darba attiecības.

Lietuva sniedza Komisijai attiecīgo informāciju.

Ņemot vērā pieejamos pierādījumus, Komisija ierosina Padomei pieņemt īstenošanas lēmumu par finansiālas palīdzības piešķiršanu Lietuvai saskaņā ar SURE regulu, lai atbalstītu minētos pasākumus.

•Saskanība ar esošajiem rīcībpolitikas noteikumiem konkrētajā rīcībpolitikas jomā

Šis priekšlikums pilnībā atbilst Padomes Regulai (ES) 2020/672, saskaņā ar kuru priekšlikums ir iesniegts.

Šis priekšlikums papildina citu Savienības tiesību instrumentu, ar ko sniedz atbalstu dalībvalstīm ārkārtas situācijās, proti, Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 (2002. gada 11. novembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (ESSF) (“Regula (EK) Nr. 2012/2002”). Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/461, ar ko groza minēto instrumentu, lai paplašinātu tā tvērumu, iekļaujot tajā nozīmīgas ārkārtas situācijas sabiedrības veselības jomā un nosakot konkrētas darbības, par kurām var saņemt finansējumu, tika pieņemta 2020. gada 30. martā.

•Saskanība ar citām Savienības rīcībpolitikām

Priekšlikums ir daļa no to pasākumu klāsta, kuri izstrādāti, reaģējot uz pašreizējo Covid-19 pandēmiju, piemēram, Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu, un tas papildina citus instrumentus, kas atbalsta nodarbinātību, piemēram, Eiropas Sociālo fondu un Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF)/programmu InvestEU. Izmantojot aizņēmumus un aizdevumus šajā konkrētajā Covid-19 uzliesmojuma gadījumā, lai atbalstītu dalībvalstis, šis priekšlikums kalpo par otro aizsardzības līniju, lai finansētu saīsināta darba laika shēmas un līdzīgus pasākumus, palīdzot aizsargāt darbvietas un līdz ar to darbiniekus un pašnodarbinātās personas pret bezdarba risku.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE