ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
72.

Personas datu saturošās VSI atkalizmantošana var radīt ievērojamus guvumus, bet rada arī ievērojamu risku personas datu aizsardzībai. Ņemot vērā šo risku, EDAU iesaka Priekšlikumā skaidrāk formulēt to, kādās situācijās var prasīt, lai personas datus saturoša informācija būtu pieejama atkalizmantošanai, un kādi drošības pasākumi ir jāievēro. Jo īpaši Priekšlikumā jāievēro turpmākais: — skaidrāk jānosaka tas, kādā mērā VSI direktīva piemērojama personas datiem (3. sadaļas 1. punkts), — jāprasa, lai attiecīgā valsts sektora iestāde veiktu novērtējumu, pirms personas datu saturoša VSI tiek darīta pieejama atkalizmantošanai (3. sadaļas 1. punkts), — atbilstīgos gadījumos jāprasa, lai tiktu nodrošināta pilnīga vai daļēja datu anonimizācija un licencēšanas nosacījumi jo īpaši liegtu indivīdu atkārtotu identifikāciju un personas datu atkalizmantošanu mērķiem, kuri var ietekmēt katru atsevišķo datu subjektu (3. sadaļas 2. un 3. punkts), — jāprasa, lai licencēšanas noteikumos par VSI atkalizmantošanu tiktu iekļauts punkts par datu aizsardzību, kas jāievēro, kad personas dati tiek apstrādāti (3. sadaļas 3. punkts), — vajadzības gadījumos, ņemot vērā risku personas datu aizsardzībai, jāprasa, lai pieprasījumu iesniedzēji pierāda (veicot novērtējumu par ietekmi uz datu aizsardzību vai citādā veidā), ka visa veida risks personas datu aizsardzībai ir pienācīgi novērsts un pieprasījuma iesniedzējs veiks datu apstrādi, ievērojot spēkā esošos tiesību aktus datu aizsardzības jomā (3. sadaļas 3. punkts), — jāpaskaidro, ka atkalizmantošanu var darīt atkarīgu no nolūka, kurā datus paredzēts izmantot, atkāpjoties no vispārējā noteikuma, kas ļauj tos izmantot jebkuros komerciālos un nekomerciālos nolūkos (3. sadaļas 3. punkts).
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 154/7

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums (1)

COMP/M.6214 – Seagate/Samsung HDD uzņēmējdarbības daļa

2012/C 154/05

Komisija 2011. gada 19. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (2) (turpmāk “Apvienošanās regula”) 4. pantu, kuras rezultātā Seagate Technology Public Limited Company (“Seagate”) iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kontroli pār Samsung Electronics Co., Ltd cieto disku diskdziņu (“HDD”) uzņēmējdarbības daļu (“Samsung HDD uzņēmējdarbības daļa”), iegādājoties aktīvus.

Pēc paziņojuma pārbaudes Komisija secināja, ka uz darījumu attiecas Apvienošanās regulas darbības joma un ka darījums izraisa nopietnas šaubas par tā saderību ar iekšējo tirgu un Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu. Tāpēc Komisija 2011. gada 30. maijā uzsāka procedūru saskaņā ar Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

Padziļinātās tirgus izpētes rezultāti neapstiprināja nopietnās šaubas, kas bija radušās iepriekšējā posmā. Komisija uzskata, ka ierosinātais darījums būtiski nekaitē efektīvai konkurencei konkrētajos tirgos. Tāpēc paziņotās koncentrācijas izskatīšana ir pabeigta, neizdodot iebildumu paziņojumu saskaņā ar Apvienošanās regulas 8. panta 1. punktu.

No darījumā iesaistītajām personām es nesaņēmu ar procedūru saistītus pieprasījumus. Tomēr viena trešā persona iesniedza man pieprasījumu par piekļuvi lietas materiāliem pēc tam, kad Konkurences ģenerāldirektorāta nodaļa, kas atbild par lietu, bija noraidījusi šīs personas sākotnējo pieprasījumu. Es šo pieprasījumu noraidīju, jo trešām personām nav tiesību piekļūt lietas materiāliem uzņēmumu apvienošanās procedūrās (3). Ja trešās personas lūdz tās uzklausīt un apliecina pietiekamu ieinteresētību, tās ir tikai tiesīgas saņemt no Komisijas informāciju par procedūras veidu un priekšmetu (4). Katrā gadījumā šajā lietā trešā persona, kura pieprasīja piekļuvi lietas materiāliem, nelūdza to uzklausīt.

Ņemot vērā iepriekšminēto, es uzskatu, ka visu dalībnieku tiesības tikt uzklausītiem šajā lietā ir ievērotas.

Briselē, 2011. gada 5. oktobrī Wouter WILS

(1) Saskaņā ar 15. un 16. pantu Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā (2001/462/EK, EOTK) par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci (OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.).

(2) Padomes 2004. gada 20. janvāra Regula (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.). No 2009. gada 1. decembra ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) ir ieviestas dažas izmaiņas, piemēram, vārds “Kopiena” ir aizstāts ar vārdu “Savienība” un termins “kopējais tirgus” ir aizstāts ar terminu “iekšējais tirgus”. Šajā ziņojumā tiks izmantota LESD terminoloģija.

(3) Tikai paziņojošām pusēm un “citām iesaistītajām pusēm” (Regulas (EK) Nr. 802/2004 11. panta b) punkta izpratnē) ir šādas tiesības saskaņā ar 17. pantu Regulā (EK) Nr. 802/2004, ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (OV L 133, 30.4.2004., 1. lpp.) (“Regula (EK) Nr. 802/2004”).

(4) Regulas (EK) Nr. 802/2004 16. panta 1. punkts.
16.

Pirmkārt, IMI ir sistēma, ko izmanto 27 dalībvalstīs. Pašreizējā Eiropas tiesību aktu harmonizācijas stadijā pastāv ievērojamas atšķirības starp valstu administratīvajiem procesiem, kā arī valstu datu aizsardzības tiesību aktiem. IMI ir jāveido tā, lai lietotāji katrā no šīm 27 dalībvalstīm varētu ievērot savus valstu tiesību aktus, tostarp valstu datu aizsardzības tiesību aktus, veicot apmaiņu ar personas datiem IMI. Tajā pat laikā datu subjektiem ir jābūt pārliecībai, ka viņu dati tika konsekventi aizsargāti neatkarīgi no tā, ka dati, izmantojot IMI, tiek nosūtīti uz citu dalībvalsti. Konsekvence, tajā pat laikā ievērojot dažādību, ir galvenais izaicinājums, lai izveidotu gan tehnisku, gan likumīgu IMI infrastruktūru. Jāizvairās no nevajadzīgas sarežģītības un sadrumstalotības. Datu apstrādes operācijām IMI jābūt caurskatāmām, jābūt skaidram atbildības par lēmumu pieņemšanu attiecībā uz sistēmas uzbūvi, tās pastāvīgu uzturēšanu un lietošanu un arī tās uzraudzību sadalījumam.
31.

Priekšlikuma 61. panta 2. punkta c) apakšpunkts pilnvaro EVTI veikt pārbaudes uz vietas, par to iepriekš paziņojot vai nepaziņojot. Nav saprotams, vai šīs pārbaudes aprobežosies ar darījumu reģistra darba telpām vai attieksies arī uz fizisko personu privātajām telpām vai īpašumiem. 56. panta 1. punkta c) apakšpunkts, kas atļauj Komisijai pēc EVTI pieprasījuma uzlikt periodiskus soda maksājumus visām personām, kuras nodarbina darījumu reģistrs vai kas nodarbinātas darījumu reģistra vajadzībām vai saistībā ar to, lai piespiestu tās pakļauties pārbaudei uz vietas, ko EVTI rīko saskaņā ar 61. panta 2. punktu, var (netīši) paredzēt citādi.
29.

EDAU ierosina pārveidot 24. panta tekstu, lai izskaidrotu pieteikuma iesniedzēja tiesības. Piedāvātais teksts ir neskaidrs, jo to ir iespējams saprast kā “tiesības saņemt informāciju par šo tiesību īstenošanas procedūrām (..)” atrauti no piekļuves tiesībām datiem un/vai tiesībām pieprasīt nepareizu datu izlabošanu (..). Turklāt saskaņā ar iepriekš minētā noteikuma pašreizējo redakciju dalībvalstīm ir jāinformē personas, uz kurām attiecas šī regula, nevis par tiesību saturu, bet par to “esamību”. Tā kā pēdējais laikam ir tikai stila jautājums, EDAU ierosina pārveidot 24. pantu šādā redakcijā: “Visam personām, uz kurām attiecas šī regula, izcelsmes dalībvalsts (..) paziņo (..)g) tiesības uz piekļuvi datiem, kas attiecas uz viņu, un tiesības pieprasīt, lai tiktu laboti kļūdaini dati, kas attiecas uz viņu, vai lai tiktu dzēsti pretlikumīgi apstrādāti dati, kas attiecas uz viņu.”
32.

Otrkārt, 20. panta 1. punktā ir skaidri un nepārprotami norādīts, ka ar šo nolīgumu “netiek paredzētas vai piešķirtas nekādas tiesības vai priekšrocības nevienai privātai vai valsts personai vai struktūrai”. EDAU norāda, ka šis nosacījums, šķiet, atsauc vai vismaz apšauba to nolīguma noteikumu saistošo iedarbību, kas datu subjektiem nodrošina tiesības, kuras šobrīd saskaņā ar ASV tiesību aktiem nav ne atzītas, ne īstenojamas, jo īpaši gadījumos, kad datu subjekti nav ASV pilsoņi vai pastāvīgie iedzīvotāji. Piemēram, ASV Privātuma likums (US Privacy Act) nosaka kvalificētas piekļuves tiesības personīgai informācijai, kas ir spēcīgākas par vispārējām piekļuves tiesībām, kuras vispārējai sabiedrībai piešķir ASV Informācijas brīvības likums (US Freedom of Information Act). Tomēr ASV privātuma likumā ir skaidri norādīts, ka piekļuve ziņām par sevi ir vienīgi “Amerikas Savienoto Valstu pilsoņiem vai ārzemniekiem, kuriem likumīgi ir piešķirta pastāvīgās uzturēšanās atļauja” (10).
(1)

Ja Kopienas gaisa pārvadātājs iesniedz lūgumu saskaņā ar 12., 13. vai 14. pantu un tas attiecas uz pašlaik nepiešķirtu ierobežotu gaisa satiksmes tiesību izmantošanu, šo lūgumu nekavējoties nosūta Federālajam satiksmes, inovāciju un tehnoloģiju ministram. Federālais satiksmes, inovāciju un tehnoloģiju ministrs šādu lūgumu publicē, reģistrējot to gaisa satiksmes tiesību sarakstā (10. pants). Saskaņā ar 12., 13. vai 14. pantu iesniegtu Kopienas gaisa pārvadātāja lūgumu par attiecīgo gaisa satiksmes tiesību izmantošanu ņem vērā, pat ja to iesniedz pēc 12. panta 4. punktā vai attiecīgi 13. panta 1. punktā noteiktā termiņa beigām, ja vien to iesniedz 30 dienu laikā no pirmā lūguma publicēšanas dienas.
EDAU pilnībā atbalsta, ka tiktu iekļauts noteikums, kurā būtu paredzēta neatkarīga un efektīva pārraudzība, ko veic viena vai vairākas atklātas pārraudzības iestādes. Viņš uzskata, ka būtu skaidri jānosaka, kā interpretēt neatkarību, it īpaši to, no kā minētās iestādes ir neatkarīgas, un kam tās ir pakļautas. Ir vajadzīgi attiecīgi kritēriji, kuros būtu ņemta vērā organizatoriska un funkcionāla neatkarība no izpildvaras un likumdošanas struktūrām. EDAU atgādina, ka būtisks ir elements – nodrošināt efektīvu to principu ievērošanu, par ko ir panākta vienprātība. Šo iestāžu iejaukšanās un to pilnvaru īstenošana arī ir būtiski svarīga, ņemot vērā jautājumu par valstu iestāžu atbildību par personas datu apstrādi, kā minēts iepriekš. Datu subjektiem datu pastāvēšana un to kompetences būtu jādara skaidri redzamas, lai tie varētu īstenot tiesības, it īpaši, ja vairākas iestādes ir kompetentas atkarībā no apstrādes konteksta.
2.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka konkrētie tirgi ir šādi: a) vienvirziena gaisa transporta tirgi kravu pārvadājumu jomā — starpkontinentu kravas transportam starp Eiropu un Ziemeļameriku, — kravas transportam starp Eiropu un noteiktām Dienvidamerikas, Karību jūras reģiona, Tālo Austrumu un Āfrikas valstīm; b) tirgus liela attāluma gaisa transporta pakalpojumu piegādei galapatērētājiem, sadalot šo tirgu apakšgrupās atkarībā no izlidošanas vietas/galamērķa, — ja izlidošanas vieta ir Amsterdamas lidosta un (vismaz attiecībā uz lidojumiem uz Puntakanu, Kankunu, Havanu, Kirasao un Arubu, bet, iespējams, arī attiecībā uz lidojumiem uz Vankūveru, Toronto un Maiami) arī Diseldorfas un Briseles lidostas, — un ja galamērķis, visticamāk, aprobežojas ar katru iepriekš minēto galamērķi (tomēr var būt arī plašāks) un jebkurā gadījumā precīzu tirgus definīciju var nenoteikt; c) tirgus lidmašīnu sēdvietu kontingentu vairumpiegādei ceļojumu rīkotājiem, aptverot lidojumus no Amsterdamas, Diseldorfas un Briseles lidostām uz liela attāluma galamērķiem pasaulē; šos lidojumus, iespējams, jāsadala apakšgrupās atkarībā no maršrutiem atbilstoši 2. punkta b) apakšpunktā noteiktajiem izlidošanas vietu/galamērķu pāriem attiecībā uz tirgu liela attāluma gaisa transporta pakalpojumu piegādei galapatērētājiem.
16.

EDAU sveic arī “Eiropas pieeju statistikai”, kas ir izvērsta 12. un 13. apsvērumā. Tāda pieeja daļēji paredz noteikt, kuras iestādes vāc statistikas datus. Patiesībā, lai gan Eiropas statistikas pamatā parasti ir valstu dati, ko vākušas visu dalībvalstu statistikas iestādes, tos var vākt arī no nepublicētiem attiecīgu valstu avotiem, no izvilkumiem no attiecīgo valstu devuma un no Eiropas statistikas aptaujām vai saskaņotām koncepcijām vai metodēm. No datu aizsardzības viedokļa ir svarīgi noteikt, kuras iestādes pārziņā ir dati, kas ir izmantoti, vācot statistikas datus. Patiesi, tādām struktūrām ir pienākumi, ko attiecīgi uzliek datu apstrādātāja statuss saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK, arī saistībā ar datu subjektiem dotām tiesībām uz informāciju, piekļuves un datu labošanas tiesībām, kā arī tiesībām zināt, kas ir datu saņēmējs (šajā gadījumā datu saņēmējs ir Eurostat), kad vien tādas tiesības ir piemērojamas.
Labojums paziņojumos saskaņā ar 37. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regulā (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss)

( Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 18, 2008. gada 24. janvāris )

(2008/C 55/18)

17. lpp. Francijas sniegto paziņojumu lasīt šādi:

“Francijas tiesību aktos šis pienākums ir paredzēts L.611-1 pantā Likumā par ārvalstnieku ieceļošanu un uzturēšanos un tiesībām uz patvērumu (Code de l'entrée et du séjour des étrangers et du droit d'asile, CESEDA), kas nosaka, ka līdzās identitātes pārbaudei vai pēc tās personām, kurām ir citas valsts pilsonība, pēc policijas pārstāvju vai to uzraudzībā esošu pārstāvju vai to vietnieku pieprasījuma jāuzrāda dokumenti, kas atļauj pārvietoties vai uzturēties Francijas teritorijā.”
—

datu aizsardzība un tiesību aizsardzība: sekas nesenajiem draudiem sabiedrībai neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav saistīti ar terorismu, ir tādas, ka tiesībaizsardzības iestādēm ir (prasības nodrošināt) vairāk iespēju ievākt, uzglabāt personas datus un veikt to apmaiņu. Kā rāda aktuāli piemēri, vairākos gadījumos aktīvi iesaistītas privātas puses. Robežlīnija ar ES Līguma trešo pīlāru (kuram direktīvu nepiemēro) no vienas puses kļūst nozīmīgāka, no otras puses tā kļūst neskaidrāka. Pastāv pat risks, ka noteiktos gadījumos personas datus neaizsargās ne pirmā, ne trešā pīlāra instrumenti (“likumu nepilnība”),
2.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka šīs darbības izvērtēšanas vajadzībām attiecīgie produktu tirgi ir: dabasgāzes nozarē: a) dabasgāzes uzglabāšanas vai piegāžu elastības tirgus, b) dabasgāzes vairumtirgus, c) tirgus dabasgāzes piegādei centralizētām apvienotām siltumcentrālēm un spēkstacijām, d) tirgus vai tirgi dabasgāzes piegādei lieliem rūpnieciskiem patērētājiem un decentralizētām apvienotām siltumcentrālēm un spēkstacijām, e) tirgus vai tirgi dabasgāzes piegādei maziem uzņēmumiem un mājsaimniecībām bez skaitītājiem, elektroenerģijas nozarē: f) elektroenerģijas vairumtirgus (neatkarīgi no tā, vai tas ietver divpusēju vairumtirdzniecību un papildpakalpojumus, kas, iespējams, veido atsevišķus tirgus), g) elektroenerģijas atvasinātu finanšu instrumentu tirgus (neatkarīgi no tā, vai tas ietver cenu starpības līgumus (CFD), kas, iespējams, veido atsevišķu tirgu), h) mazumtirgus elektroenerģijas piegādei uzņēmumiem ar skaitītājiem, i) mazumtirgus elektroenerģijas piegādei patērētājiem (galvenokārt mājsaimniecībām) bez skaitītājiem, citi tirgi: j) centralizētās apkures tirgus, k) tirgus sodrēju ražošanai, l) tirgus CO2 emisiju tiesību pārdošanai.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 75/5

Bulgārijas Republikas paziņojumi sakarā ar vīzu savstarpējību (1)

(2007/C 75/03)

Briselē, 2007. gada 13. februārī

Lieta Nr. 429

Bulgārijas Republikas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā apliecina cieņu Eiropas Savienības Padomei un saskaņā ar 2. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 851/2005, ar kuru attiecībā uz savstarpības mehānismu groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, paziņo, ka attiecībā uz Bulgārijas Republikas pilsoņiem vīzu prasību piemēro šādas Regulas (EK) Nr. 539/2001 II pielikumā uzskaitītās trešās valstis: ASV, Austrālija, Bolīvija, Bruneja, Jaunzēlande, Kanāda, Meksika, Panama un Singapūra.

Kostarika un Malaizija Bulgārijas pilsoņus no vīzu prasības atbrīvo uz trīsdesmit dienu laikposmu, ko nevar uzskatīt par pilnīgu savstarpību.

Bulgārijas Republika ir parakstījusi nolīgumus par bezvīzu režīmu ar Izraēlu un Paragvaju, taču šie nolīgumi nav spēkā vēl nepabeigtu ratifikācijas procedūru dēļ. Attiecībā uz Bulgārijas pilsoņiem šīs divas valsts vēl arvien piemēro vīzu prasību, un tas arī ir uzskatāms par savstarpības pagaidu neesamību.

Šāda paša satura verbālnotu nosūtām arī Eiropas Savienības Komisijai.

Bulgārijas Republikas Pastāvīgā pārstāvniecība vēlas izmantot šo iespēju atkārtoti paust Eiropas Savienības Padomei visdziļākās cieņas apliecinājumus.

Briselē, 2007. gada 26. februārī

Lieta Nr. 429A

Bulgārijas Republikas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā apliecina cieņu Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam un, papildinot Pastāvīgās pārstāvniecības 2007. gada 13. februāra verbālnotu Nr. 429, kā arī saskaņā ar 2. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 851/2005, ar kuru attiecībā uz savstarpības mehānismu groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, paziņo, ka no 2007. gada 11. marta Bulgārijas pilsoņi ir atbrīvoti no vīzu prasības attiecībā uz tranzītu un īslaicīgu uzturēšanos Meksikas Savienotajās Valstīs uz laikposmu līdz 90 dienām sešu mēnešu laikā no pirmās ieceļošanas dienas.

Šāda paša satura verbālnota ir nosūtīta arī Eiropas Savienības Komisijai.

Bulgārijas Republikas Pastāvīgā pārstāvniecība vēlas izmantot šo iespēju atkārtoti paust Eiropas Savienības Padomei visdziļākās cieņas apliecinājumus.

(1) Šie paziņojumi ir publicēts saskaņā ar 2. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 851/2005 (OV L 141, 4.6.2005., 3. lpp.), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 539/2001 (OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.).
1.

aicina Komisiju saistībā ar to, ka Next Generation EU īstenošana būs viena no Eiropas Komisijas 2022. gada darba programmas galvenajām prioritātēm, nodrošināt vietējo un reģionālo pašvaldību iesaisti nacionālo atveseļošanas un noturības plānu īstenošanā – tas ir svarīgi, lai sasniegtu Atveseļošanas un noturības mehānisma mērķus, nodrošinātu labāku koordināciju ar kohēzijas politikas programmām un reģionu izstrādātajām pārdomātas specializācijas stratēģijām un novērstu iespējamo zemo izmantojuma līmeni; uzsver arī nepieciešamību iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības Eiropas pusgada procesos, jo lielākā daļa konkrētām valstīm adresēto ieteikumu ietver vietēju un reģionālu dimensiju;
28.

prognozēt, kā enerģētika, mobilitāte un digitālā pārveide ietekmēs kopienas. Nākt klajā ar stratēģijām un atbalstīt to ātru īstenošanu, lai maksimāli palielinātu to pozitīvo ietekmi un samazinātu to negatīvo vietējo ietekmi;
16.

EGF ) pašlaik ir viens no instrumentiem, kas mazina tirdzniecības politikā pieņemto lēmumu iespējamo negatīvo blakusietekmi; pauž nožēlu par to, ka no EGF pieejamie līdzekļi agrāk nav pilnībā izmantoti, un norāda, ka dažas dalībvalstis tā vietā ir devušas priekšroku ESF līdzekļu izmantošanai. RK atsevišķā atzinumā veiks sīku analīzi par to, vai Eiropas Komisijas priekšlikums paplašināt EGF darbības jomu un uzdevumus, kā arī tā robežvērtību pazemināšana nodrošinās, ka reformētais EGF sniedz pievienoto vērtību un ļauj izvairīties no pārklāšanās un kompromisiem ar ESF +, kā tas ir pašlaik uzsver, ka tirdzniecības politika ir ekskluzīva ES kompetence un ka Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds () pašlaik ir viens no instrumentiem, kas mazina tirdzniecības politikā pieņemto lēmumu iespējamo negatīvo blakusietekmi; pauž nožēlu par to, ka nopieejamie līdzekļi agrāk nav pilnībā izmantoti, un norāda, ka dažas dalībvalstis tā vietā ir devušas priekšroku ESF līdzekļu izmantošanai. RK atsevišķā atzinumā veiks sīku analīzi par to, vai Eiropas Komisijas priekšlikums paplašināt EGF darbības jomu un uzdevumus, kā arī tā robežvērtību pazemināšana nodrošinās, ka reformētais EGF sniedz pievienoto vērtību un ļauj izvairīties no pārklāšanās un kompromisiem ar ESF +, kā tas ir pašlaik ( 14 )
5.

pauž nožēlu par to, ka gada izaugsmes pētījumā nav norādīts uz vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmi ieguldījumu jomā; atgādina, ka vietējo un reģionālo pašvaldību pārziņā ir vairāk nekā puse ES publisko ieguldījumu; mudina dalībvalstis likvidēt šķēršļus, kas joprojām kavē privātos un publiskos ieguldījumus vietējā un reģionālajā līmenī; pauž nožēlu par to, ka pēc pamudinājuma, ko nodrošināja 2016. gada izaugsmes pētījums, 2018. gada izaugsmes pētījumā netiek turpināta to šķēršļu analīze, kuri kavē ieguldījumus;
26.

aicina pašreiz ieviest elastīgu pieeju struktūrfondu izmantošanai un turklāt aicina noteikt papildu laiku struktūrfondu mobilizēšanai, palielinot to no pārskata gada plus 2 (N+2) līdz pārskata gadam plus 3 (N+3), lai nepieļautu, ka kvalitatīvi projekti, kas sniegtu efektīvus risinājumus, nevajadzīgi tiek pakļauti riskam zaudēt ES finansējumu;
63.

norāda, ka arvien pieaugošā lielo plēsēju izplatība un ar to saistītā aizvien biežākā lauksaimniecības dzīvnieku saplosīšana kalnu ganībās rada arvien lielākas problēmas kalnu lauksaimniecībai un bieži izraisa atteikšanos no kalnu ganību apsaimniekošanas. Tām kalnu reģionos ir liela nozīme, lai nodrošinātu, ka veseli reģioni neaizaug ar mežiem, un tādā veidā tās būtiski sekmē dabas aizsardzību un erozijas kontroli, kā arī vairo nenovērtējamo ainavu aizsardzības kapitālu lauku apvidos, tāpēc Komiteja aicina Eiropas Komisiju — izveidot kopēju Eiropas sistēmu vilku un lielu plēsēju, it īpaši lāču, populācijas pārvaldībai, — apsvērt iespēju grozīt Dzīvotņu direktīvas pielikumus, lai varētu ātrāk pielāgoties noteiktu populāciju attīstībai, un atvieglot vai pastiprināt aizsardzības statusu atkarībā no valsts vai teritoriālās vienības, ja to var pamatot ar aizsargājamo sugu populācijas pozitīvu vai negatīvu attīstību un apdraudējumu lopkopībai, — paplašināt iespējas Eiropas tiesību aktus un vajadzīgos pasākumus pielāgot vietējiem apstākļiem, lai varētu labāk pārvaldīt plēsēju, it īpaši vilku un lāču, populācijas;
39.

norāda, ka kvalitatīva pētniecība un piekļuve izglītībai ir galvenie priekšnoteikumi Arktikas reģiona dzīvīgumam un pievilcībai; uzsver, ka viena no Arktikas reģiona lielākajām problēmām ir intelektuālā darbaspēka emigrācija, proti, vai nu izglītotu cilvēku aizplūšana no reģiona vai tas, ka cilvēki reģionu atstāj izglītības nolūkā un pēc tam neatgriežas; aicina vietējās un reģionālās pašvaldības sadarboties un apmainīties ar paraugprakses piemēriem par to, kā risināt šo problēmu;
7.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija uzsvaru liek uz iesaistīšanas pasākumiem (it īpaši tas attiecas uz ilgstoši nenodarbinātiem jauniešiem), taču uzsver, cik svarīgs ir ieteikums izmantot tehnoloģijas, ko lieto paši jaunieši, kā arī izmērāmus mērķus, tādējādi stimulējot garantijas sniedzējus paaugstināt savu iesaistīšanas stratēģiju efektivitāti un lietderību; Turklāt Komiteja uzskata, ka jaunieši, kuri gūst labumu no šīs shēmas, būtu jāinformē par to, ka tā ir Eiropas iniciatīva, par ko daudzi no pašreizējiem atbalsta saņēmējiem nav informēti;
18.

atgādina, ka ievērojama daļa braucienu ir saistīta ar to, ka dzīvesvietā nav iespējams apmierināt visas vajadzības. Tāpēc politika jāorientē uz to, lai būtu pieejamas visas preces un pakalpojumi, jo īpaši veselības, izglītības, sporta, kultūras un sociālā atbalsta jomā, un nevis uz pašu mobilitāti kā tādu; vienlaikus vērš uzmanību uz to, ka telpiskās plānošanas izmaiņām ir ilgtermiņa raksturs, ka jāveicina labi funkcionējoši pilsētu un lauku savienojumi un ka jānovērš lauku apdzīvotības samazināšanās, un uzsver, ka transporta sistēmas jomā ir nepieciešams veikt ad hoc korektīvus pasākumus;
43.

tāpēc atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota Kaimiņattiecību politikas ieguldījumu platforma ( Neighbourhood Investment Platform, NIP ), kuras darbību daļēji finansē no Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) līdzekļiem, bet daļēji – no līdzekļiem, kas iegūti no citiem avotiem atbilstoši dotāciju un aizdevumu kombinēšanas ( blending ) principam. EFIA arī nodrošina finanšu garantijas šiem ieguldījumiem. Līdz 2019. gadam NIP ietvaros tika iesākti vai apstiprināti 15 projekti, kas paredzēti AP valstīm, ar finansējumu 151 miljona euro apmērā, savukārt no visiem avotiem kopā varētu mobilizēt 1,8 miljardus euro. Daudzi no šiem ieguldījumiem ir paredzēti tīkla, tostarp transporta, infrastruktūras attīstībai. Daļa ieguldījumu paredzēta vietējai infrastruktūrai programmas “Ieguldījumi pašvaldību infrastruktūrā” ( Municipal Infrastructure Investment Programme ) ietvaros;