EIROPAS KOMISIJA Strasbūrā, 13.6.2017 COM(2017) 351 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI 2016. gada ES budžeta pārvaldības un izpildes gada ziņojums



Satura rādītājs Ievads Kopsavilkums 1. iedaļa Izpilde un rezultāti ES budžeta galvenie elementi Pārskats par progresu horizontālos jautājumos 1.1. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai (1.A budžeta izdevumu kategorija)32 1.1.1. 2014.–2020. gada programmu īstenošana 1.1.2. 2007.–2013. gada programmu rezultāti 1.2. Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija (1.B budžeta izdevumu kategorija)58 1.2.1. 2014.–2020. gada programmu īstenošanas progress 1.2.2. 2007.–2013. gada programmu rezultāti 1.3. Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi (2. budžeta izdevumu kategorija)95 1.3.1. 2014.-2020. gada programmu īstenošanas progress 1.3.2. 2007.–2013. gada programmu rezultāti 1.4. Drošība un pilsonība (3. budžeta izdevumu kategorija)12355 1.4.1. 2014.–2020. gada programmu īstenošanas progress56 1.4.2. 2007.–2013. gada programmu rezultāti 1.5.Globālā Eiropa (4. budžeta izdevumu kategorija)13469

1.5.1. 2014.–2020. gada programmu īstenošanas progress71 1.5.2. 2007.–2013. gada programmu rezultāti72 2. iedaļa Panākumi iekšējās kontroles un finanšu pārvaldības jomā 2.1.Iekšējās kontroles mērķu sasniegšana 2.1.1. Finanšu pārvaldības efektivitāte77 2.1.2. Likumības un pareizības risku pārvaldības efektivitāte77 2.1.3. Kontroļu izmaksu lietderība86 2.1.4. Stratēģijas krāpšanas apkarošanai86 2.2.Vadības garantijas un atrunas89 2.3.Ticamības līmenis, kas iegūts, pamatojoties uz Iekšējā revīzijas dienesta (IRD) paveikto darbu92 2.4.Secinājumu kopsavilkums par Revīzijas progresa komitejas veikto darbu94 2.5.Budžeta izpildes apstiprināšanas un ārējās revīzijas ieteikumu kontrole95 2.6.Secinājumi par panākumiem iekšējās kontroles un finanšu pārvaldības jomā96 2.7.Transversāli organizatoriskās pārvaldības panākumi97 2.7.1. Stabila pārvaldības kārtība97 2.7.2. Nostiprināta izpildes sistēma97 2.7.3. Sinerģijas un efektivitāte97 Beigu vēres Attēli





Ievads ES budžets ir Eiropas politikas virzienu īstenošanas galvenais instruments. Kopā ar reglamentējošiem instrumentiem tas papildina valstu budžetus, lai īstenotu kopīgas politikas prioritātes un risinātu ES izvirzītos uzdevumus. Komisijas ES iniciatīvas “Uz rezultātiem orientēts ES budžets” galvenais mērķis ir vajadzība nodrošināt, ka resursi tiek piešķirti prioritātēm un darbības, kuras finansē no ES budžeta, ir maksimāli efektīvas un rada pievienoto vērtību. Šī iniciatīva, kuras pamatā ir 2014.–2020. gada programmu izpildes sistēmas, rada saskanīgu līdzsvaru starp atbilstību un izpildi. 2016. gada ES budžeta pārvaldības un izpildes gada ziņojumā sniegts visaptverošs pārskats par ES budžeta izpildi, pārvaldību un aizsardzību. Tajā izklāstīts, kā ar ES budžetu tiek atbalstītas ES politikas prioritātes, un aplūkoti gan rezultāti, kas sasniegti, izmantojot ES budžetu, gan Komisijas ieguldījums augstāko finanšu pārvaldības standartu nodrošināšanā. Atspoguļojot Komisijas centienus racionalizēt ziņošanu par izpildi, šajā otrajā budžeta pārvaldības un izpildes gada ziņojuma izdevumā ir iekļauts iepriekšējais Paziņojums par ES budžeta aizsardzību1 un tas, tāpat kā pagājušajā gadā, būs iekļauts Integrētajā ES budžeta finanšu pārskatu apkopojumā. Šis apkopojums ir būtisks papildinājums ikgadējai budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrai, kurā Eiropas Parlaments un Padome rūpīgi pārbauda ES budžeta izpildi.





Kopsavilkums 2016. gada ES budžeta pārvaldības un izpildes gada ziņojumā ir apkopota jaunākā informācija par rezultātiem, kas sasniegti, izmantojot ES budžetu, un par tā pārvaldību un aizsardzību. Pašreizējā daudzgadu finanšu shēma, kas ilgst no 2014. līdz 2020. gadam, tika saskaņota 2013. gadā finanšu un ekonomikas krīzes un dalībvalstu veiktās fiskālās konsolidācijas apstākļos. Tā tika izstrādāta, lai atbalstītu izaugsmes stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu, īpašu uzmanību pievēršot ieguldījumiem darbvietās un izaugsmē. Šie mērķi ir atspoguļoti Komisijas desmit politikas prioritātēs, ko izvirzīja priekšsēdētājs Ž. K. Junkers. Šobrīd tie joprojām ir ļoti aktuāli. Turklāt ir radušies arī vairāki jauni uzdevumi, jo īpaši — nepieciešamība rast stingru un vienotu Eiropas risinājumu migrācijas krīzei un drošības apdraudējumam, kas izriet no nestabilitātes pasaulē. EU budžets ir bijis šo uzdevumu risināšanas galvenais līdzeklis. Galvenā prioritāte 2016. gadā bija piešķirta rīcībai, kas veicina izaugsmi, konkurētspēju, ieguldījumus un darbvietu izveidi, kā arī Eiropas risinājumam globālajām problēmām. Tādēļ Komisijai bija pilnā mērā jāizmanto daudzgadu finanšu shēmā integrētais elastīgums, lai nodrošinātu, ka finansējums ātri tiek novirzīts tur, kur tas visvairāk vajadzīgs.

Komisija 2016. gadā izvirzīja arī svarīgus priekšlikumus nolūkā uzlabot pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas darbību. Komisijas paziņojumā “Daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam vidusposma pārskats/pārskatīšana”, kuru tā publiskoja 2016. gada septembrī, bija iekļauts vērienīgs tiesību aktu priekšlikumu kopums, kas izstrādāts, lai: i) nodrošinātu papildu finanšu līdzekļus migrācijas un drošības apdraudējuma problēmu risināšanai, ekonomikas izaugsmes, darbvietu izveides un konkurētspējas veicināšanai;

ii) uzlabotu ES budžeta elastīgumu ātrai un efektīvai rīcībai negaidītos apstākļos un iii) vienkāršotu finansēšanas noteikumus, tā mazinot ES līdzekļu saņēmēju administratīvo slogu3. Šie priekšlikumi izriet no Komisijas veiktā darba saistībā ar ES iniciatīvu “Uz rezultātiem orientēts ES budžets”. Citas ievērības cienīgas norises 2016. gadā bija 2017. gada budžeta projektam pievienoto programmu paziņojumu uzbūves un satura uzlabojumi, lai budžeta iestādei sniegtu koncentrētāku priekšstatu par programmu izpildi. Turklāt Komisija 2016. gadā pirmo reizi sagatavoja vienotu Integrēto finanšu pārskatu apkopojumu, kur sniegta precīza informācija par ES budžeta ieņēmumiem, izdevumiem un izpildi atbilstīgi labākajai pārredzamības un pārskatatbildības praksei. Pārredzamība tiek nodrošināta arī, izmantojot publicēto Finanšu pārredzamības sistēmu (FPS)4, kur sniegta informācija par Komisijas tieši pārvaldītā ES finansējuma saņēmējiem. Izpilde un rezultāti Izaugsme, darbvietas un noturīga sabiedrība Eiropas ekonomika turpina atveseļoties, lai gan izaugsme joprojām ir mērena un to joprojām kavē finanšu un ekonomikas krīzes atstātais mantojums. Vispārējos globālas nenoteiktības apstākļos šīs trauslās atveseļošanās dēļ ES budžetā galvenā uzmanība ir jāvelta ilgtspējīgai un iekļaujošai ekonomikas izaugsmei. Darbvietu izveides, izaugsmes un ieguldījumu veicināšana joprojām ir ES budžeta vissvarīgākā prioritāte, ko 2016. gada 14. septembrī runā par stāvokli Savienībā apstiprināja priekšsēdētājs Ž. K. Junkers. Šajā runā priekšsēdētājs uzsvēra, ka Eiropai ir jāstiprina ekonomikas atveseļošana un jāiegulda lieli līdzekļi jaunatnes un darba meklētāju labā, kā arī jaunuzņēmumos un mazos un vidējos uzņēmumos (MVU). Divus gadus pēc izveidošanas Eiropas Stratēģisko investīciju fonds — Investīciju plāna Eiropai stūrakmens — jau ir nodrošinājis konkrētus rezultātus. Sagaidāms, ka no 2017. gada maija vidus, izmantojot Eiropas Stratēģisko investīciju fonda finansējumu, visās ES dalībvalstīs tiks atbalstīti ieguldījumi vairāk nekā EUR 190 miljardu apmērā, kas ir vairāk par pusi no 2018. gada vidū plānotajiem EUR 315 miljardiem5. Ņemot vērā šos labos rezultātus, Komisija 2016. gada septembrī ierosināja pagarināt fonda darbības laiku un dubultot tā finansiālās spējas, tādējādi nodrošinot iespēju līdz 2020. gadam iegūt ieguldījumus vismaz EUR 500 miljardu apmērā. Lielākā šā palielinājuma daļa būs privāti ieguldījumi, tā nodrošinot stabilu stimulu, ko rada ES budžets. Komisija strādā arī, lai atvieglotu iespēju apvienot Eiropas Stratēģisko investīciju fondu ar citām Eiropas finansēšanas programmām. Labs piemērs ir programmas “COSME” (Uzņēmumu konkurētspējas un mazo un vidējo uzņēmumu programma) aizdevumu garantijas instruments, kam 2016. gadā joprojām bija lieli panākumi, arī pateicoties labākai riska uzņemšanās spējai, kuru nodrošināja Eiropas Stratēģisko investīciju fonds. Ar programmas COSME atbalstu 2016. gada beigās vairāk nekā 143 000 mazo un vidējo uzņēmumu 21 valstī jau saņēma vairāk nekā EUR 5,5 miljardus. Līdztekus Investīciju plānam Eiropai Eiropas strukturālie un investīciju fondi ir iedarbīgi gudras un integrējošas izaugsmes veicināšanas instrumenti. Līdz 2016. gada beigām, kas bija pirmais pilnais īstenošanas gads dalībvalstīs, Eiropas strukturālo un investīciju fondu atbalsta saņemšanai bija apstiprināti projekti, kuru ieguldījumu vērtība bija lielāka par EUR 176 miljardiem6. Eiropas strukturālie un investīciju fondi ir izveidoti, lai papildus finansiālajam atbalstam dalībvalstīm būtu spēcīgs stimuls īstenot nozīmīgas un izaugsmi veicinošas strukturālās un politikas reformas, tostarp tās, kas saistītas ar konkrētai valstij adresētajiem ieteikumiem, kuri izdoti saistībā ar Eiropas pusgadu. Kohēzijas politikas fondu ex post novērtējumi 2007.–2013. gada plānošanas periodā, kas pabeigti 2016. gadā, pierādīja, kā šie fondi ir veicinājuši izaugsmi un darbvietu izveidi, un arī to, kādu labumu no kohēzijas politikas ir guvis ikviens ES reģions un ikviena ES valsts. Piemēram, tika aprēķināts, ka: ES 12 dalībvalstīs laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam kohēzijas politikas fondi un ieguldījumi lauku attīstībai sekmēja IKP palielināšanos 2015. gadā par 4 % virs parasti iespējamā līmeņa. Arī bezdarba izskaušanas jomā kohēzijas politikas fondu ieguldījums 2007.–2013. gadā bija efektīvs. Sākotnējie dati parādīja, ka: Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds ir veicinājuši 1,2 miljonu darbvietu izveidi, savukārt 9,4 miljoni dalībnieku, kas saņēma Eiropas Sociālā fonda atbalstu, pēc tam ieguva darbu. Lai gan par sekmīgu iznākumu ir iespējams ziņot tikai pēc konkrētā pasākuma īstenošanas, Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas darbības kopā ar Eiropas Sociālā fonda darbībām nodarbinātības jomā jau ir sasniegušas pirmos pozitīvos rezultātus. Līdz 2015. gada beigām 2,7 miljoni jauniešu piedalījās šajās darbībās rīkotajos pasākumos, tostarp 1,6 miljoni bezdarbnieku un 700 000 neaktīvu cilvēku.

235 000 cilvēku atkal strādā, 181 000 ieguvis kvalifikāciju un 100 000 iegūst izglītību vai apmācību Eiropas Sociālā fonda un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas rīkotajos pasākumos. Tomēr dažām dalībvalstīm bija vajadzīgs ilgāks laiks, lai izveidotu nepieciešamos procesus un struktūras un lai īstenotu Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu. Pētniecības un inovācijas programma “Apvārsnis 2020” ir galvenais līdzeklis, kas ES veicina tādas sabiedrības un ekonomikas izveidi, kas balstīta uz zināšanām un inovāciju. Tajā bija iesaistīti 49 000 dalībnieku un tika parakstīti dotācijas nolīgumi, kuru kopējā summa bija EUR 20,5 miljardi. Vairāk nekā 21 % no visiem dalībniekiem bija mazie un vidējie uzņēmumi. Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības (MSCA) 2016. gadā atzīmēja 20. gadadienu un laikposmā no 2014. līdz 2016. gadam finansēja 25 000 pētnieku. Nobela prēmija ķīmijā tika piešķirta vienlaikus trim laureātiem, kuri ir saņēmuši finansējumu kopš Ceturtās pētniecības pamatprogrammas. Arī vairākas liela mēroga infrastruktūras programmas ES ir veicinājušas darbvietu izveidi un izaugsmes mērķu sasniegšanu. Programmas Galileo, ar ko izveido Eiropas satelītnavigācijas sistēmu, ieviešanas posmam 2016. gadā sekoja izmantošanas posms. 2016. gadā palaižot sešus jaunus satelītus, varēja sākt pakalpojumu sniegšanu. Pēc paziņojuma par Galileo sākotnējo pakalpojumu sniegšanu 2016. gadā mikroshēmojumu un uztvērēju ražotāji var izmantot Galileo signālus, lai izstrādātu savas darbības, un tirgū jau ir pieejamas vairākas Galileo signālu uztveršanai piemērotas ierīces7. Jānorāda, ka, īstenojot programmas “Apvārsnis 2020” projektus, ir radīta iespēja attīstīt jaunus Galileo izmantošanas veidus. Īstenojot šos projektus, tirgū ir nonākušas jau 13 inovācijas, 5 patenti, 34 progresīvi prototipi, 2 ražojumi ir laisti tirgū, kā arī publicēti 223 zinātniski pētījumi. Sagaidāms, ka līdz 2020. gadam globālās navigācijas satelītu sistēmas tirgus palielināsies no 5,8 miljardiem ierīču, kas tiks lietotas 2017. gadā, līdz lēstiem 8 miljardiem. Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta transportam atbalsts ir piešķirts 452 projektiem Eiropā, kuru kopējā vērtība ir ieguldījumi EUR 19,4 miljardu apmērā. Tas palīdzēja Eiropā sākt ieguldījumus lielās infrastruktūrās, veicinot Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta mērķu sasniegšanu, piemēram, izveidot trūkstošos transporta savienojumus un likvidēt nepietiekamu caurlaides spēju. Piemēram: Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments transportam atbalstīja 64 km garā Brennera klinšu dzelzceļa tuneļa būvi, kas būs garākais dzelzceļa tunelis pasaulē ar intensīvas caurlaides spēju. Šis tunelis ievērojami stiprinās dzelzceļa satiksmes konkurētspēju stratēģiski nozīmīgajā Minhenes–Veronas posmā un jutīgajā Alpu reģionā sekmēs labāku pāreju uz citiem transporta veidiem. Attiecībā uz izglītību, mūžizglītību, apmācību un uzņēmējdarbības veicināšanu līdz 2016. gada beigām vairāk nekā divi miljoni dalībnieku saņēma atbalstu programmā Erasmus+. Tā 2016. gadā nodrošināja iespēju 497 000 jauniešu studēt, mācīties, veikt brīvprātīgo darbu un piedalīties jauniešu apmaiņā. Tās pirmajā īstenošanas ziņojumā8 uzsvērts, ka:



Studentiem, kas piedalās programmā Erasmus+, ir ne vien vairāk nodarbinātības iespēju (salīdzinot ar viņu nemobilajiem kolēģiem), bet arī vairāk iespēju strādāt vadošos amatos. Vidēji 64 % no studentiem, kas piedalās programmā Erasmus+, salīdzinot ar 55 % viņu nemobilo kolēģu, ieņem vadošos amatus piecos līdz desmit gados pēc diploma saņemšanas. Erasmus+ aizdevumu shēmai maģistra studijām ir pievienojušās piecas bankas9, un viena augstskola ir ieviesusi inovatīvu finansēšanas modeli. Neraugoties uz studentu sniegtajām uzmudinošajām atsauksmēm, tās izmantošanas līmenis (finanšu starpnieku skaita un prasīto garantiju apmēra ziņā) ir zemāks nekā sākotnēji aprēķinātais, un Komisija cenšas rast iespējas paplašināt ģeogrāfisko pārklājumu un izmantošanu. Visbeidzot, 2016. gads bija pirmais gads, kad saistībā ar kopējās lauksaimniecības politikas reformu tika īstenota jaunā tiešo maksājumu sistēma. Dalībvalstis pārvaldīja tiešos maksājumus apmēram 7 miljoniem lauksaimnieku un lauku attīstības programmu. Reaģējot uz nelabvēlīgajiem notikumiem tirgū 2015. un 2016. gadā, tika īstenoti vairāki tirgus atbalsta pasākumi, kas palīdzēja atgūt līdzsvaru lauksaimniecības nozarēs. Reaģējot uz piena cenu samazināšanos ES 2016. gada pirmajā pusē un pastāvīgo piedāvājuma–pieprasījuma nelīdzsvarotību, Komisija 2016. gada jūlijā paziņoja par piena ražošanas samazināšanas ārkārtas pasākumu, kas palīdzēja efektīvi atjaunot līdzsvaru ES piena produktu tirgū. Ar šo pasākumu finansēja ražošanas apjoma samazināšanu par vairāk nekā 850 000 tonnām 2016. gada ceturtajā ceturksnī (64 % no kopēja piena ražošanas apjoma samazinājuma Savienībā), tādējādi veicinot ES piena cenu palielināšanos par 29 % 2016. gada otrajā pusē. Eiropas lauksaimniecības nozare pierādīja savu noturību, par ko liecina arī tirdzniecības statistikas dati: Eiropas lauksaimniecības pārtikas produktu eksporta apjoms sasniedza EUR 130,7 miljardus, kas ir par 1,5 % vairāk nekā 2015. gadā.



Eiropas risinājums globālajām problēmām Eiropa 2016. gadā turpināja risināt ģeopolitiskās situācijas pārmaiņu izvirzītos uzdevumus. ES budžets sniedza atbalstu dalībvalstīm, lai pienācīgi pārvaldītu migrācijas plūsmas, novērstu migrācijas pamatcēloņus un aizsargātu Šengenas zonu. Citas ES prioritātes attiecībā uz globālajiem uzdevumiem, piemēram, klimata pārmaiņām, joprojām tika atbalstītas no ES budžeta.

2016. gadā aizvien intensīvāk tika īstenotas dalībvalstu programmas ar Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda un Iekšējās drošības fonda atbalstu. Dalībvalstis 2016. gadā ar Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda atbalstu pastiprināja centienus panākt brīvprātīgu un piespiedu atgriešanos. No 37 748 repatriētajām personām 26 187 tika repatriētas, īstenojot brīvprātīgas atgriešanās programmas. Sākotnējie dati rāda, ka neatbilstīgo migrantu skaits, kas aizturēti pie ES ārējām robežām, ir samazinājies (no 1,8 miljoniem 2015. gadā līdz 0,5 miljoniem 2016. gadā). Pēc ES un Turcijas paziņojuma krasi samazinājās Grieķijā nelegāli ieceļojušo personu skaits; tomēr no Lībijas nelegāli ieceļojušo personu skaits joprojām ir ļoti liels. Dalībvalstis 2016. gadā uzņēma 14 205 bēgļus, kas bija pārvietoti Savienībā, īstenojot valsts un daudzpusējas programmas10. Šis ir vislielākais vienā gadā pārvietoto bēgļu skaits, kas līdz šim reģistrēts ES11, un ir tiešs ES mēroga pārvietošanas programmu rezultāts. Šis palielinājums pierāda pastiprinātas ES līmeņa sadarbības un koordinācijas pārvietošanas jomā vērtību un potenciālu. “Karsto punktu” pieejas īstenošana tika turpināta Grieķijā un Itālijā. Grieķija 2016. gadā izveidoja piecus “karstos punktus”, kuros kopā bija 7450 vietas; Itālijā sāka darboties četri “karstie punkti”, kuros kopā bija 1600 vietas. Komisija un tikko izveidotā Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra strādāja, lai izveidotu efektīvu klātbūtni jūrā: Vidusjūras centrālajā daļā 2016. gadā vien tika izglābti 174 500 cilvēku.

Ņemot vērā bēgļu un migrācijas plūsmu (jo īpaši no Sīrijas) nepieredzēto mērogu, Komisijai bija arī jārod inovatīvi instrumenti un atbalsts, ko sniedz ES: izmantojot jauno ārkārtas atbalsta instrumentu, papildus humānajai palīdzībai ārpus Eiropas ES pirmo reizi ir sākusi finansēt humānās palīdzības darbības savā teritorijā. Patvērums Grieķijā 2016. gadā tika sniegts vairāk nekā 35 000 cilvēku — ir ierīkotas gan teltis sākuma posmā, gan ierīkoti ziemas apstākļiem pielāgoti konteineri un 417 drošas vietas nepavadītiem nepilngadīgajiem paredzētās telpās. Turklāt, izmantojot Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā, ievērojami tika palielināts finansējums humānās palīdzības pasākumiem Turcijā. Tāpēc Komisija citu iniciatīvu starpā varēja sākt īstenot inovatīvu programmu “Ārkārtas sociālās drošības tīkls”, lai Turcijā līdz vienam miljonam visneaizsargātāko bēgļu palīdzētu ar regulāriem naudas piešķīrumiem. Šis piemērs parāda, ka, palielinot palīdzību no ES budžeta, var efektīvi un lietderīgi sniegt palīdzību cilvēkiem ārkārtas situācijās. Turklāt līdztekus šai humānajai palīdzībai Komisija atbalsta arī bēgļu un Turcijā esošo uzņemošo kopienu ilgtermiņa iztikas līdzekļus, sociāli ekonomiskās un izglītības izredzes. Daži pirmie orientējošie rezultāti, kas gūti izglītības projektā Generation Found, ko īsteno UNICEF: 60 000 bērnu saņem mācību materiālus un 10 392 bērnu saņem atbalstu no psihosociālās un sociālās kohēzijas programmām.

Apmācīts 2081 izglītības darbinieks.

7950 Sīrijas izglītības darbinieki saņēmuši stimulus. Pamatā ES budžeta darbībām ārpus ES ir arī stabilitātes un ilgtspējīgas attīstības veicināšana. Būdama lielākā humānās palīdzības līdzekļu devēja, ES ir ļoti nozīmīga loma humanitāro problēmu risināšanā. Komisija 2016. gadā pārvaldīja: Nepieredzētu humānās palīdzības budžetu aptuveni EUR 2 miljardu apmērā pārtikas, aizsardzības un veselības aprūpes nodrošināšanai 120 miljoniem cilvēku vairāk nekā 80 valstīs. Izmantojot sekmīgo pieredzi, kas gūta, īstenojot Investīciju plānu Eiropai, Komisija 2016. gadā ierosināja vērienīgu Eiropas ārējo investīciju plānu Āfrikai un Eiropas kaimiņvalstīm, lai likvidētu migrācijas pamatcēloņus. Īstenojot minēto plānu, ir sagaidāms, ka ar finansējumu no Savienības vispārējā budžeta Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai12 piesaistīs ieguldījumus līdz EUR 44 miljardiem. ES budžets ir arī svarīgs klimata pārmaiņu novēršanas rīks, ES nolēma, ka 2014.–2020. gadā vismaz 20 % no ES budžeta — visā šajā laikposmā mazliet vairāk par EUR 200 miljardiem — būtu jānovirza ar klimata pārmaiņām saistītajiem pasākumiem. Kopējais ieguldījums klimata pasākumu integrēšanā 2016. gadā tika lēsts aptuveni 20,9 % apmērā.









Komisijas veiktā ES budžeta pārvaldība un aizsardzība Papildus rezultātiem, kas sasniegti ar ES izdevumiem, ES budžeta pārvaldības veids ievērojami ietekmē tā kopējo izpildi. Tādēļ Komisija cenšas sasniegt visaugstākos finanšu pārvaldības standartus lietderības, efektivitātes un izmaksu lietderības ziņā. ES budžeta aizsardzību nodrošina efektīva pārvaldība Komisija dara visu iespējamo, lai nodrošinātu ES budžeta labu pārvaldību un īstenotu visus vajadzīgos pasākumus nolūkā aizsargāt nodokļu maksātāju naudu. Lai gan Komisijai ir galīgā atbildība par budžeta pārvaldību, 74 % izdevumu pārvalda dalībvalstu iestādes, īstenojot dalīto pārvaldību. Komisija aizsargā ES budžetu, t. i., ES izdevumus, no nepamatotiem vai nepareiziem izdevumiem, izmantojot divus galvenos mehānismus: i) novēršanas mehānismi (piemēram, ex-ante kontroles, maksājumu pārtraukšana un apturēšana) un ii) korektīvie mehānismi (galvenokārt finanšu korekcijas, ko nosaka dalībvalstīm, kā arī maksājumu atgūšanu no ES maksājumu saņēmējiem): ja preventīvie mehānismi nav efektīvi, Komisijai, pildot uzraudzības pienākumu, korektīvie mehānismi ir jāpiemēro kā galējs līdzeklis. Komisijas dienestu veiktā darbība gadu gaitā ir ievērojami samazinājusi ikgadējo kļūdu līmeni. Lai gan aplēstais kļūdu līmenis samazinās, Eiropas Revīzijas palāta, atzīstot veikto maksājumu likumību un pareizību, vēl nav izdevusi pozitīvu ticamības deklarāciju, jo Revīzijas palātas aprēķinātais Komisijas ikgadējais kļūdu līmenis joprojām ir augstāks par 2 % būtiskuma slieksni13. Tomēr, lai gan kļūdas var atklāt katrā attiecīgajā gadā, tās arī tiek attiecīgi labotas nākamajos gados. Tādēļ piemērotāka ir šo kļūdu un korekciju daudzgadu analīze. Turklāt saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu Komisijas izdevumu programmas, kontroles sistēmas un pārvaldības cikls jau ir arī izstrādāts daudzgadu griezumā. Īstenotās kopējās finanšu korekcijas un atgūtās summas 2016. gadā sasniedza EUR 3,4 miljardus, kas atbilst 2,5 % no veiktajiem maksājumiem. Laikposmā no 2010. līdz 2016. gadam vidējā apstiprinātā summa bija EUR 3,3 miljardi jeb 2,4 % no vidējās summas, kas izmaksāta no ES budžeta, savukārt šajā periodā izmaksātā vidējā summa bija EUR 3,2 miljardi jeb 2,3 % no maksājumiem. Tiek lēsts, ka prognozētā kopējā riskam pakļautā summa slēgšanas posmā, t. i., kad ir (būs) veiktas visas korekcijas, būs mazāka par 2 % no kopējiem attiecīgajiem izdevumiem. Tas nozīmē, ka Komisijas dienestu daudzgadu kontroles mehānismi kopumā nodrošina ar darījumu likumību un pareizību saistīto risku pienācīgu pārvaldību un ka finanšu korekcijas un nākamajos gados atgūtās summas kopumā aizsargā ES budžetu. Tikmēr attiecībā uz programmām, kurās pastāvīgi ir liels kļūdu līmenis, tiek veiktas arī citas darbības, lai novērstu šo kļūdu pamatcēloņus14 un novērstu, atklātu un labotu krāpšanu15. Šajā ziņā 2016. gada 1. janvārī stājās spēkā jaunā ES finanšu interešu aizsardzībai paredzētā agrīnas atklāšanas un izslēgšanas sistēma (AAIS), kas pastiprina ES budžeta aizsardzību pret neuzticamiem ekonomikas dalībniekiem. Pārvaldības ticamības deklarācijas 2016. gada darbības pārskatā visi 49 deleģētie kredītrīkotāji paziņoja, ka ir guvuši pamatotu pārliecību par to, ka viņu ziņojumos ietvertā informācija sniedz patiesu un skaidru priekšstatu; resursi, kas piešķirti darbībām, ir izlietoti paredzētajam mērķim un saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu; ieviestās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par to, ka pamatā esošie darījumi ir likumīgi un pareizi. Pārredzamības labad gada darbības pārskatos ir izmantotas atrunas attiecībā uz tām programmām, kurām ziņojuma iesniegšanas brīdī ikgadējais atlikušo kļūdu līmenis (vēl) nav zemāks par 2 %. 29 deleģētie kredītrīkotāji ticamības deklarācijas par 2016. gadu sniedza bez piezīmēm, savukārt 20 deklarācijas bija kopumā ar 37 atrunām (33 — 2015. gadā). Šā gada atrunas attiecas uz izdevumiem un ieņēmumiem. Visos gadījumos attiecīgie deleģētie kredītrīkotāji ir pieņēmuši rīcības plānus, lai novērstu attiecīgās nepilnības un mazinātu izrietošos riskus. Attiecībā uz atrunām par 2016. gadu ievērojams progress tika panākts, veicot ikgadējo grāmatojumu noskaidrošanas procedūru un 10 % ieturējumu no starpposma maksājumiem, ko ieviesa REGIO16, EMPL un MARE ĢD, programmā “Apvārsnis 2020” ieviešot diferencētu būtiskuma slieksni Pētniecības ģenerāldirektorātam un izpildaģentūrām, kā arī uzlabojot ticamības veidošanas iedalījumu pēc DEVCO un NEAR ĢD izdevumu veida.

Efektīvas, lietderīgas un rentablas iekšējās kontroles sistēmas Augstie finanšu pārvaldības standarti nosaka, ka pasākumiem, kas ieviesti, lai nodrošinātu ES budžeta efektīvu aizsardzību, ir jābūt lietderīgiem izmaksu ziņā. Tādēļ tiek veikti pasākumi, lai veidotu sinerģijas un panāktu efektivitātes uzlabojumus, piemēram, vienkāršojot noteikumus un procedūras, uzlabojot un sasaistot finanšu IT sistēmas, kā arī turpinot piesaistīt un apvienot ārēju finanšu zinātību. Tas galu galā samazina birokrātisko slogu, samēro saņēmēju kontroles izmaksas, samazina kļūdu līmeni, uzlabo datu kvalitāti, kā arī saīsina dotāciju piešķiršanas un izmaksāšanas laikposmus. Jau ir panākta virzība — sevišķi finanšu noteikumu vienkāršošanas, iepirkumu un dotāciju digitālās pārvaldības jomā (tostarp vienota kontaktpunkta izveide saziņai un informācijas apmaiņai ar ieinteresētajām personām), kā arī attiecībā uz maksājumu termiņu saīsināšanu. Lai turpinātu uzlabot finanšu pārvaldības efektivitāti, Komisija 2016. gadā sāka izvērtēt galvenos finanšu darījumu procesus. Turklāt katrs Komisijas dienests regulāri novērtē savu iekšējo kontroles sistēmu efektivitāti. Kopumā 2016. gadā visi Komisijas dienesti secināja, ka iekšējās kontroles standartu darbība bijusi laba un to īstenošana bijusi efektīva. Līdz 2016. gada beigām visiem Komisijas dienestiem bija arī jānovērtē savu kontroles sistēmu izmaksu lietderība. Ņemot vērā šos novērtējumus (piemēram, risks, kontroles izmaksas, maksājumu termiņi), lielākais vairākums pārskatīja savas kontroles sistēmas, lai uzlabotu organizatorisko efektivitāti. Komisijas dienesti veic aizvien vairāk pasākumu, lai nodrošinātu, ka to kontroles sistēmas ir balstītas uz risku un ir izmaksu ziņā lietderīgas. Piemērs resursu apvienošanai, lai gūtu apjomradītus ietaupījumus un uzlabotu kontroles sistēmu izmaksu lietderību, ir Komisijas izveidotais Kopējais atbalsta centrs, kas apkalpo 20 dienestus un citas struktūras, piemēram, izpildaģentūras vai kopuzņēmumus, kas iesaistīti pētniecības programmas “Apvārsnis 2020” īstenošanā.



Gada pārvaldības un izpildes ziņojuma struktūra Ziņojuma 1. iedaļā sniegts kopsavilkums par ES budžeta izpildi, pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem datiem par rezultātiem, kas gūti ES budžetā līdz 2016. gada beigām. Šis ziņojums izveidots, pamatojoties uz informāciju programmu paziņojumos, kuri ir daļa no budžeta priekšlikuma 2018. gadam, kā arī informāciju Komisijas dienestu sagatavotajos 2016. gada darbības pārskatos un citos avotos, piemēram novērtējumos17 un ES programmu īstenošanas ziņojumos. Tas sniedz ieskatu šajos dokumentos, kuros ir pieejami precīzāki ziņojumi par programmu mērķiem un rādītāju sasniegšanas progresu, mērot salīdzinājumā ar kritērijiem un mērķiem. Lai gan ziņojums attiecas uz 2016. pārskata gadu, tajā ir izmantoti jaunākie pieejamie dati, kuri reizēm attiecas uz iepriekšējiem pārskata gadiem. Attiecībā uz katru budžeta pozīciju ziņojumā ir sniegta izpildes informācija par 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas programmās panākto progresu un jaunākie pieejamie dati par 2007.–2013. gada daudzgadu finanšu shēmas programmu rezultātiem. Pēc Eiropas Parlamenta un Eiropas Revīzijas palātas pieprasījuma ziņojumā ir arī atspoguļota saikne ar stratēģiju “Eiropa 2020” un sniegti konkrēti ES finansējuma pievienotās vērtības piemēri.

Ziņojuma 2. iedaļā ir aprakstīta 2016. gadā Komisijas veiktā ES budžeta iekšējā kontrole, finanšu pārvaldība un aizsardzība. Šajā ziņojumā izmantoti Komisijas dienestu gada darbības pārskati, kuros ir sīki aprakstīti iekšējās kontroles apstākļi un saistītie jautājumi. Gadījumos, kad gada laikā radās problēmas, ziņojumā aprakstīts, kā Komisijas dienesti tās risināja. Šajā iedaļā ir apkopota informācija par iekšējās kontroles mērķu sasniegšanu (ar likumību un pareizību saistīto risku pārvaldība; kontroles izmaksu lietderība; krāpšanas apkarošanas stratēģijas), ES budžeta aizsardzību un pārvaldības ticamības deklarāciju, kas iesniegta kolēģijai. Šī ticamības deklarācija ir pamatota ne vien ar pārvaldības izdarītajiem secinājumiem (kas ir pamatoti ar statistikas rādītājiem un ar statistiku nesaistītiem rādītājiem par kontroles rezultātiem un korekcijām), bet ir arī veikta salīdzinoša pārbaude, ņemot vērā neatkarīgu pušu atzinumus (Iekšējās revīzijas dienesta revīzijas konstatējumi un ierobežotie secinājumi, Eiropas Revīzijas palātas apsvērumi) un Revīzijas progresa komitejas secinājumus. Ņemot vērā secinājumus, kuri izdarīti, pamatojoties uz pārvaldības ticamības deklarācijām, kas saņemtas no visiem dienestiem, un iekšējās revīzijās gūto ticamību, Komisija, pieņemot šo ziņojumu, var uzņemties vispārējo politisko atbildību par ES 2016. gada budžeta pārvaldību.



1. iedaļa

Izpilde un rezultāti Komisija ir apņēmusies nodrošināt, ka ar ES budžetu tiek sasniegti iedzīvotājiem vislabākie rezultāti, nodrošinot spēcīgu atbalstu ES politikas prioritātēm. 2016. gadā īpaši prioritāras jomas bija darbvietu izveides, izaugsmes un ieguldījumu veicināšana un ātra un visaptveroša reaģēšana uz daudzām problēmām, ar kurām saskārās ES.

Lai nodrošinātu, ka līdzekļi tiek piešķirti prioritātēm un ikviena darbība būtu maksimāli efektīva un radītu pievienoto vērtību, Komisija īsteno savu iniciatīvu ”Uz rezultātiem orientēts ES budžets”. Ņemot vērā 2014.–2020. gada izpildes sistēmu, tā labāk līdzsvaro atbilstību un izpildi. Uzmanība, pielāgošanās spēja un rezultāti ir šīs iniciatīvas vadošie principi, un tās mērķis ir nodrošināt, lai ikviens ES budžeta euro tiktu izdots jomās, kurām ir visaugstākā ES pievienotā vērtība, lai ES budžeta izpilde tiktu stingri vērtēta un lai precīzi tiktu paziņoti sasniegtie rezultāti. Tālab Komisija 2016. gada 14. septembrī iepazīstināja ar visaptverošu daudzgadu finanšu shēmas darbības vidusposma pārskatu, iekļaujot arī ES budžeta izpildes sistēmas pārskatu. Šis pārskats bija iespēja apzināt sasniegto un nepieciešamību risināt lielas neplānotas problēmas, piemēram, migrācijas un drošības krīzes. Šā pārskata pamatā bija vairāki priekšlikumi, kas bija iesniegti kopā ar paziņojumu, lai ar apmēram EUR 6 miljardiem papildinātu finansējumu Savienības galvenajām prioritātēm un vajadzībām darbvietu izveides un izaugsmes, migrācijas un drošības jomās. Priekšlikumu nolūks ir arī uzlabot ES budžeta elastīgumu un vienkāršot finanšu noteikumus saņēmējiem. Lai parādītu Komisijas apņemšanos nodrošināt nosacījumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu uz rezultātiem vērstu pieeju, un nodrošināt, ka vairāk uzmanības tiek pievērsts rezultātiem, nevis izlietotajām summām, Komisija ir ierosinājusi vairākus Finanšu regulas grozījumus. Piemēram, tajos paredzēts, ka varēs veikt maksājumus, pamatojoties uz izpildītajiem nosacījumiem, vienreizējus maksājumus, kas ietver visas darbības attiecināmās izmaksas, piešķirt prioritāti vienkāršotiem dotāciju veidiem un precizēt vienkāršoto dotāciju veidu kontroles pasākumu tvērumu. Vienkāršāki un elastīgāki noteikumi veicinātu ātrāku un efektīvāku izpildi uz vietas, lai samazinātu izmaksas, kas saistītas ar ES noteikumu īstenošanu, un kļūdu līmeni. Komisijas priekšlikums vienkāršotai Finanšu regulai izstrādāts, lai izveidotu vienu, vienkāršāk izprotamu noteikumu kopumu, kura teksts ir par 25 % īsāks nekā pašreizējai Finanšu regulai un tās piemērošanas noteikumiem. Īstenojot šo iniciatīvu, 2016. gadā ir gūti arī citi panākumi. Proti, tika uzlabota 2017. gada budžeta projektam pievienoto programmu paziņojumu uzbūve un saturs, lai budžeta iestādei sniegtu koncentrētāku priekšstatu par programmu izpildi. Turklāt 2016. gads bija pirmais gads, kad Komisija ziņojumu iekļāva integrētā apkopojumā, kur sniegta precīza informācija par ES budžeta ieņēmumiem, izdevumiem, pārvaldību un izpildi atbilstīgi labākajai praksei pārredzamības un pārskatatbildības jomā (ES budžeta finanšu pārskatu apkopojums)18. Komisija arī aktīvi strādāja kopā ar dalībvalstu, citu ES iestāžu un starptautisko organizāciju ekspertiem, lai izveidotu vienotu izpratni par pašreizējām izpildes sistēmām, un radīja iespēju apmainīties ar jaunām ierosmēm un labāko praksi. 2016. gadā notika trīs šādu ekspertu grupu sanāksmes un tika rīkota otrā konference par iniciatīvu “Uz rezultātiem orientēts ES budžets”. ES budžeta galvenie elementi 2014.–2020. gada izpildes sistēma Ieviešot stingru ES budžeta izpildes sistēmu, var panākt, ka ES programmas ir vairāk orientētas uz rezultātiem un labāk pārvaldītas. 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmā programmu juridiskajā pamatā izpildes sistēmas tika iekļautas kā jauns obligāts elements un kā galvenais balsts, kas uzlabos šā plānošanas perioda orientāciju uz rezultātiem. Saskaņā ar šīm sistēmām ir jānosaka skaidri un izmērāmi mērķi un rādītāji, kā arī uzraudzības, ziņošanas un vērtēšanas noteikumi. Komisija uzskata, ka šo rādītāju uzraudzība un vērtējumi ir laba bāze, pamatojoties uz kuru var novērtēt izpildi, lai nodrošinātu, ka programmas spēs sasniegt izvirzītos mērķus. Tā palīdz arī paredzēt un risināt problēmas, ja tās rodas. Programmu īstenošanas pirmajos gados izpildes informācija faktiski ir pamatota ar ielaidi (finanšu piešķīrums) un, ja iespējams, izlaidi. Pirmais informācijas kopums sniedz noderīgas norādes par ES budžeta izdevumiem un tā ieguldījumu politikas prioritāšu īstenošanā. Turpinot programmu izpildi, būs pieejama informācija par iznākumu un ietekmi, taču tas notiks tikai tad, kad būs pagājis pietiekami ilgs laiks, līdz izlietotie līdzekļi būs radījuši ietekmi. Eiropas Revīzijas palātas revīzijas arī var palīdzēt uzlabot programmu, darbību, vadības sistēmu un struktūru un iestāžu, kas pārvalda ES fondus, procedūru izpildi19. Piemēram, jaunākie ziņojumi apstiprina, ka ir jāvienkāršo noteikumi un jāstiprina vai jāvienkāršo izpildes sistēma. Šo gūto mācību Komisija ņems vērā, gatavojot programmu nākamo paaudzi. Dalīta atbildība par rezultātiem Apmēram trīs ceturtdaļu ES budžeta izpilde notiek, kopā ar dalībvalstīm īstenojot dalīto pārvaldību. Lai gan Komisijai ir galīgā finansiālā atbildība par ES budžeta pārvaldību, atbildību par rezultātiem, kas sasniegti ar ES budžetu, Eiropas, valsts un reģionālā līmenī dala plašs dalībnieku loks. Ikvienam ir jāiesaistās, lai nodrošinātu, ka ikviens ES budžeta euro tiktu izdots lietderīgi un efektīvi atbilstīgi paredzētajam mērķim. Spēcīga katalītiskā iedarbība ES budžets, kas saistīts ar valstu budžetiem, ir rīks, kas papildina politikas un regulatīvos instrumentus, lai īstenotu ES prioritātes. Lai gan tas ir salīdzinoši neliels (vienāds ar apmēram 2 % no kopējiem publiskajiem izdevumiem ES), tam ir spēcīga daudzkāršojoša un katalītiska iedarbība. Tas var piesaistīt līdzekļus, izmantojot finanšu instrumentus — viens izcils piemērs tam ir Eiropas Stratēģisko investīciju fonds. Izmantojot līdzfinansējumu, tas var palīdzēt arī novirzīt valstu publiskā sektora ieguldījumus kopīgi saskaņotu ES mērķu sasniegšanai. Saskaņotība ar valstu budžetiem Komisija cieši sadarbojas ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu ES un valstu budžetu papildināmību un stiprinātu dalībvalstu ekonomikas politikas saskaņošanu. Šis darbs, kas veikts Eiropas pusgadā (tostarp konkrētai valstij adresētie ieteikumi), ir nozīmīgs, lai izveidotu sinerģijas un, kad vien iespējams, mazinātu fiskālo slogu.

Daudzgadu specifika Atšķirībā no valstu budžetiem ES budžets ir daudzgadu, tādējādi padarot to galvenokārt par ieguldījumu budžetu. Daudzgadu finanšu shēma atbalsta ES rīcību vidējā termiņā un ilgtermiņā un cenšas sniegt saskanīgu un stabilu ilgtermiņa redzējumu saņēmējiem un valstu iestādēm, kuras nodrošina līdzfinansējumu. Tomēr neseno Eiropas un ārējo krīžu neparedzamība parādīja, ka ES budžetam ir jāspēj arī ātri pielāgoties neparedzētiem notikumiem un nodrošināt ātru rīcību uz vietas. Lai panāktu pienācīgu līdzsvaru starp ES budžeta paredzamību un reaģētspēju, tas pastāvīgi jāpārvērtē un jāpielāgo.



ES 2016. gada budžets Diagramma: ES 2016. gada budžets pa budžeta pozīcijām, izteikts procentos no visa ES 2016. gada budžeta EUR 155,3 miljardu apmērā. ES budžets 2016. gadā bija EUR 155,3 miljardi . Aptuveni puse no tā (45 % jeb EUR 69,8 miljardi) tika piešķirti 1. izdevumu kategorijā “Gudra un iekļaujoša izaugsme”, kas sadalīti starp 1.A izdevumu kategoriju “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai” (12,2 %) un 1.B izdevumu kategoriju “Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija” (32,7 %). 2. izdevumu kategorija “Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi” bija otrā lielākā budžeta joma, veidojot 40,2 %20. 2016. gadā tika pieņemti seši budžeta grozījumi. Korekcijas, kas nebija standarta korekcijas (par iepriekšējā gada pārpalikumu vai korekcija, lai pielāgotu tiesību akta atjauninājumam), tika ierosinātas, lai pastiprinātu uzmanību pievērstu prioritārajām jomām, piemēram, humānā palīdzība ES un Eiropas Stratēģisko investīciju fonda paplašināšana, un reaģētu uz maksājumu vajadzībām, kas bija mazākas, nekā tika gaidīts, galvenokārt kohēzijas jomā. Gandrīz 1 % saņēma īpaši instrumenti; Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos, Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds un Eiropas Solidaritātes fonds.



Pārskats par progresu horizontālos jautājumos ES budžets un stratēģija “Eiropa 2020” 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēma un tās programmas tika izstrādātas, lai palīdzētu sasniegt mērķus, kas kopīgi saskaņoti stratēģijā “Eiropa 2020”, kura izstrādāta, lai līdz 2020. gadam ES izveidotu gudru, ilgtspējīgu un integrējošu ekonomiku. ES budžeta piešķiršana dažādām prioritātēm rāda, ka 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas vispārējā uzbūve atspoguļo stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus. Lai izmērītu, kā tiek sasniegti tās mērķi par gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi, stratēģijas “Eiropa 2020”21 pamatā ir pieci pamatmērķi nodarbinātības, pētniecības un izstrādes, klimata un enerģētikas, izglītības, kā arī nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanas jomā. Katra dalībvalsts pamatmērķus ir iestrādājusi valsts mērķos. Valsts, ES un starptautiskajā līmenī ir veiktas dažādas darbības, lai sasniegtu konkrētus rezultātus. ES budžets ir vienīgais ES instruments, ar kuru var sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķus; tās panākumi atkarīgi no visiem dalībniekiem, kas kopīgi sadarbojas Savienības mērogā. Konkrētie mērķi ir nepārprotami saistīti ar stratēģijas “Eiropa 2020” trīs prioritātēm gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei22. Mērķi tika izvēlēti tā, lai tie savstarpēji cits citu papildinātu un kopā veicinātu trīs prioritāro dimensiju īstenošanu. Tie paredzēti, lai uzsvērtu visām dalībvalstīm būtisku noteiktu skaitu izaugsmi veicinošu faktoru, kas varētu vadīt dalībvalstu darbības, ko atbalsta no ES budžeta. Ar nodomu ir noteikti papildināmi mērķi, un tie neaptver visus izaugsmes instrumentus. Stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķu īstenošanu uzrauga Komisija, izmantojot deviņus rādītājus. Informācija par virzību uz šo rādītāju sasniegšanu tiek regulāri atjaunināta un publicēta Eurostat tīmekļa vietnē23. Nākamajā diagrammā ir attēloti jaunākie pieejami dati24 par deviņiem rādītājiem. Tajā attēlots kopš 2008. gada panāktais progress un turpmāk paveicamais, lai sasniegtu attiecīgos stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus. Jaunākie dati liecina, ka rādītāji, kas attiecas uz vides mērķiem un izglītību, tuvojas pamatmērķu sasniegšanai, savukārt joprojām jāturpina centieni nodarbinātības, pētniecības un izstrādes, kā arī nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanas jomā. Diagramma: Stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķi — sākums attiecībā pret 2015. gadu un attiecībā pret mērķi (100 %); avots: Eurostat tīmekļa vietne.





Klimata pasākumu un bioloģiskās daudzveidības integrēšana ES budžets ir arī svarīgs instruments, ko izmantot, lai sasniegtu transversālos politikas mērķus, piemēram, klimata politikas un bioloģiskās daudzveidības jomā. Lai risinātu ar klimata pasākumiem saistītos problēmjautājumus un rastu nepieciešamos ieguldījumus, ES nolēma, ka 2014.–2020. gadā vismaz 20 % no ES budžeta jeb EUR 200 miljardi būtu jānovirza ar klimata pārmaiņām saistītajiem pasākumiem. Lai sasniegtu šo rezultātu, visās ES lielākajās izdevumu programmās tiek integrēti klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumi, jo īpaši reģionālās attīstības un Kohēzijas fonda programmās, enerģētikas, transporta, pētniecības un inovācijas politikā, kopējā lauksaimniecības politikā, kā arī ES attīstības politikā. Sākot no 2014. gada budžeta projekta, aplēses par izdevumiem, kas saistīti ar klimatu, tiek uzraudzītas katru gadu saskaņā ar metodi, kuras pamatā ir tā dēvētie “Rio politikas rādītāji”. 2016. gadā kopējais ieguldījums klimata pasākumu integrēšanā tika lēsts aptuveni 20,9 % apmērā. Līdzīgi kā attiecībā uz klimata pasākumu integrēšanu citās politikas jomās, ar bioloģisko daudzveidību saistīto izdevumu uzraudzības procedūrā tika prognozēts, ka 7 % no 2015. gada budžeta un 9 % no 2016. gada budžeta jāpiešķir, lai ierobežotu un pavērstu pretējā virzienā bioloģiskās daudzveidības samazināšanos ES, sniedzot būtisku ieguldījumu stratēģijas “Eiropa 2020” ilgtspējīgas izaugsmes mērķu sasniegšanā. Diagramma: ES budžeta ieguldījums ar klimatu saistītos pasākumos 2014.–2017. gadā: EUR 105 589 miljoni pa ES budžeta jomām; avots: Ieņēmumu un izdevumu tāme 2018. gadam – **“Citas jomas” ietver izdevumus citās programmās (un DP) 1.A izdevumu kategorijā (Copernicus, Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments, COSME), 3. izdevumu kategorijā (Savienības civilās aizsardzības mehānisms), 4. izdevumu kategorijā (Savienības civilās aizsardzības mehānisms, Pirmspievienošanās palīdzības instruments II, iniciatīva “ES palīdzības brīvprātīgie”, Kipras turku kopienai paredzētais ES finansiālā atbalsta instruments, Eiropas kaimiņattiecību instruments, Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments, attīstības sadarbības instruments, sadarbība ar Grenlandi, Stabilitātes un miera veicināšanas instruments, Partnerības instruments sadarbībai ar trešām valstīm un humānā palīdzība).



ES budžets un ilgtspējīgas attīstības mērķi Ilgtspējīgas attīstības jomā 2015. gads visai pasaulei bija izšķirošs. Pasaules valstu vadītāji 2015. gada 25. septembrī Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 70. sanāksmē pieņēma jaunu globālu ilgtspējīgas attīstības satvaru — Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam (turpmāk tekstā — “2030. gada programma”)25, kurā galvenā uzmanība pievērsta ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Tajā pašā gadā tika pieņemts arī Parīzes klimata nolīgums (COP21)26, Adisabebas rīcības programma27, kura ir 2030. gada programmas neatņemama sastāvdaļa, un Sendai katastrofu riska mazināšanas pamatprogramma28. 2030. gada programma ir apņemšanās līdz 2030. gadam visā pasaulē izskaust nabadzību un sasniegt ilgtspējīgu attīstību. 17 ilgtspējīgas attīstības mērķi un ar tiem saistītie 169 pakārtotie mērķi ir globāli savā būtībā, tie ir universāli piemērojami un savstarpēji saistīti. 2016. gada 22. novembrī ES iepazīstināja ar savu atbildi uz 2030. gada programmu un ilgtspējīgas attīstības mērķiem un pieņēma ilgtspējīgas attīstības pasākumu kopumu29. Šajā kopumā ir vispārējs paziņojums par nākamajiem pasākumiem ilgtspējīgas Eiropas nākotnes nodrošināšanai30, ko papildina Komisijas dienestu darba dokuments31, kur plaši izklāstīts dažādu ES politikas jomu un tiesību aktu ieguldījums ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. Daudzu ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšana lielā mērā būs atkarīga no darbībām, ko veiks dalībvalstis. ES daudzās jomās atbalsta, koordinē un papildina dalībvalstu politiku vai uzņemas kopīgu atbildību. ES budžets papildina valstu budžetus un dažādos ES politikas un regulatīvos instrumentus, ar kuriem risina ilgtspējīgas attīstības uzdevumus. Komisija ES budžetā un izdevumu programmās jau lielā mērā ir iestrādājusi ekonomisko, sociālo un vides dimensiju, kuras ir ilgtspējīgas attīstības mērķu pamatā. ES izdevumu programmu izpildes sistēmā 2014.–2020. gadam jau ir iekļauti attiecīgi elementi ziņošanai par visām trim dimensijām. Rezultāti, kas līdz 2016. gada beigām sasniegti ar ES budžetu, ir aprakstīti budžeta pārvaldības un izpildes gada ziņojumā atbilstīgi dažādiem programmu izstrādes līmeņiem, diapazonā no ievaddatiem programmas sākuma posmā līdz pabeigto programmu rezultātiem. Šajā ziņojumā sniegtā informācija ir pamatota ar datiem, kas bija pieejami budžeta pārvaldības un izpildes gada ziņojuma sagatavošanas brīdī.

1.1. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai (1.A budžeta izdevumu kategorija)32

2016. gadā programmām “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai” (1.A izdevumu kategorijas saistības) tika piešķirti EUR 19 miljardi. Tas ir 12,2 % no gada budžeta kopējiem izdevumiem. Galvenās programmas budžeta izdevumu kategorijā “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai” ir: - pētniecības un inovācijas pamatprogramma “Apvārsnis 2020”; - apjomīgi infrastruktūras projekti (Galileo, starptautiskais eksperimentālais kodoltermiskais reaktors (ITER), Copernicus); - programma Erasmus+, no kuras finansē darbības izglītības, mācību, jaunatnes un sporta jomā; - Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI), no kura finansē savstarpējos savienojumus Eiropas transporta, enerģētikas un IKT tīklos; un - Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF), kas ir daļa no Investīciju plāna Eiropai33. Diagramma: Apakšā: 1.A izdevumu kategorijas īpatsvars visā 2016. gada budžetā. Augšā: galvenās programmas, kas 2016. gadā finansētas 1.A izdevumu kategorijā. Kategorija “Citas programmas” cita starpā ietver ES Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu (EASI), Muita un Fiscalis. Kategorija “Apjomīgi infrastruktūras projekti” cita starpā ietver Galileo, Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienestu (EGNOS). Copernicus, ITER. Visi skaitļi miljonos EUR.



Programmu atbalsts Komisijas prioritātēm Šajā budžeta izdevumu kategorijā ietvertās programmas atbalsta galvenokārt Ž. K. Junkera vadītās Komisijas prioritātes “Darbvietas, izaugsme un ieguldījumi”, “Digitālais vienotais tirgus”, “Enerģētikas savienība un klimats” un “Ciešāka un taisnīgāka ekonomiskā un monetārā savienība”. Tās atbalsta stratēģijas “Eiropa 2020” prioritātes attiecībā uz “gudru un ilgtspējīgu izaugsmi” un “integrējošu izaugsmi”, galvenokārt veicinot darbvietu izveidi un nodarbinātību programmās “Apvārsnis 2020” un Erasmus+. Šajā budžeta izdevumu kategorijā ietvertās programmas arī atbalsta stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanu, veicinot pētniecību un inovāciju, uzlabojot prasmju līmeni un (mūž)izglītību, veicinot uzņēmējdarbību, atvieglojot viedtīklu izmantošanu un digitālās ekonomikas izveidi, veidojot savstarpēji saistītus Eiropas tīklus, ieguldot Eiropas infrastruktūrā un panākot lielāku enerģijas un resursu izmantošanas efektivitāti. 1.1.1. 2014.–2020. gada programmu īstenošana 1.A izdevumu kategorijas “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai” budžets veicināja stratēģijas “Eiropa 2020” gudras un ilgtspējīgas izaugsmes prioritāšu īstenošanu. Apstākļos, kad tika prognozēta mērena izaugsme un Eiropas ekonomikas lēna atveseļošanās, galvenās programmas stimulēja ieguldījumus un darbvietu izveidi. Lai ES pārvarētu pašreizējo ieguldījumu trūkumu, Eiropas Stratēģisko investīciju fonds ciešā partnerībā ar Eiropas Investīciju banku turpināja piesaistīt privāto finansējumu stratēģiskiem ieguldījumiem inovatīvos un stratēģiskos projektos. ES budžets Eiropas Stratēģisko investīciju fondu atbalsta ar ES garantiju fonda starpniecību34. Citas galvenās programmas ES finansēja tīklu veidošanas un zinātības iniciatīvas, piemēram, pētniecības un inovācijas programmu “Apvārsnis 2020”; uzņēmumu konkurētspējas un mazo un vidējo uzņēmumu programmu (COSME); Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu. Turklāt plaša mēroga projekti, piemēram, Galileo, Copernicus un ITER, izvirzīja Eiropu vadībā kosmosa nozarē un pierādīja, ka kodolsintēze var būt ilgtspējīgs enerģijas avots. Lai nodrošinātu, ka iedzīvotāji varētu izmantot visas Eiropas radītās iespējas, tādas programmas kā Erasmus+ palīdz pilnveidot galvenās prasmes, kas vajadzīgas nākamajiem darba meklētājiem.

Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) — ko papildina ES garantiju fonds No 2016. gada decembra, t. i., ieguldījumu perioda vidū, Eiropas Stratēģisko investīciju fonda īstenošana noritēja atbilstīgi plānam. Eiropas Stratēģisko investīciju fonda apstiprinātajām darbībām paredzētais ieguldījumu apmērs, kas jāpiesaista, bija EUR 163,9 miljardi (un no 2017. gada maija vidus palielinājās līdz vairāk par EUR 190 miljardiem visās ES dalībvalstīs), kas ir vairāk par pusi no 2018. gada vidū plānotajiem EUR 315 miljardiem35. Šīs summas sadalījums abos tā virzienos ir šāds: – infrastruktūras un inovācijas klasē Eiropas Investīciju banka apstiprināja 175 projektus, kuru ieguldījumu vērtība ir gandrīz EUR 94,4 miljardi; ar Eiropas Investīciju bankas finansējumu, ko papildina ES garantija ar Eiropas Stratēģisko investīciju fonda starpniecību, sagaidāms atbalsts līdz EUR 22,4 miljardiem. Šie projekti tiek īstenoti 25 dalībvalstīs, un tas ir vairāk nekā 2016. gadam izvirzītais starpposma mērķis — 20 valstis; – mazo un vidējo uzņēmumu klasē Eiropas Stratēģisko investīciju fonds apstiprināja 244 darbības, kuru kopējā ieguldījumu vērtība ir EUR 69,5 miljardi. Sagaidāms, ka atbalstu saņems vairāk nekā 380 000 mazo un vidējo uzņēmumu un uzņēmumi ar vidēji lielu kapitālu visās dalībvalstīs. Eiropas Stratēģisko investīciju fonda finansētais atbalsts ir daudzveidīgs: i) cenas ziņā pieejamu mājokļu plāns Polijā, kur paredzēta 1300 cenas ziņā pieejamu mājokļu būve; ii) četrpadsmit primārās veselības aprūpes centru būve Īrijā; iii) divu ar biomasu kurināmu koģenerācijas iekārtu būve, kas uzlabos energoapgādes drošību un elektroenerģijas piegādi; un iv) jauna sevišķi ātrdarbīga platjoslas tīkla ieviešana apmēram 700 kopienās Elzasā, Francijā. Informāciju par visiem minētajiem projektiem var skatīt Eiropas Stratēģisko investīciju fonda projektu kartē: http://www.eib.org/efsi/map/index.htm Eiropas Stratēģisko investīciju fonda pirmajā darbības gadā gūtās pieredzes vērtējums36 pierādīja, ka ES garantija lietderīgi un efektīvi ir papildinājusi Eiropas Investīciju bankas īpašās darbības un Eiropas Investīciju fonda garantijas maziem un vidējiem uzņēmumiem un uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu. Tomēr būtu jāizstrādā jauni modeļi sadarbībai ar valsts attīstību veicinošām bankām un finanšu starpniekiem, lai infrastruktūras un inovācijas klasē atvieglotu riska dalīšanas instrumentu un subordinētā finansējuma ieviešanu. Lai gan ES garantija Eiropas Investīciju bankai ir nodrošinājusi iespēju veikt riskantākas darbības, novērtējumā tika konstatēts, ka Eiropas Stratēģisko investīciju fonds nav paredzēts, lai atbalstītu pirmās kārtas zaudējumu daļas ieguldījumu platformās, novēršot nopietnas tirgus nepilnības. Tāpēc Eiropas Investīciju bankai bija mazāk iespēju nodrošināt ilgtermiņa finansējumu ar fiksētu procentu likmi dažās valstīs ārpus eurozonas, kurās finanšu tirgi ir mazāk attīstīti. Komisija strādā arī, lai rastu iespēju apvienot Eiropas Stratēģisko investīciju fondu ar citām Eiropas finansēšanas programmām. Tāds piemērs ir Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta parāda instruments. Ar to tika ieviesti jauni finanšu produkti ilgtspējīga transporta jomā, piemēram, ekoloģiski drošas kuģošanas garantiju programma37, kuru sāka īstenot 2016. gadā un kuras līdzekļi jāpalielina no Eiropas Stratēģisko investīciju fonda, kas piesaistīs EUR 3 miljardus, ieguldot kuģu aprīkošanā ar videi nekaitīgām tehnoloģijām. Programmas izmēģinājuma posmā — paredzētā summa līdz EUR 250 miljoniem — programmu atbalstīs Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta parāda instruments, savukārt programmas bilanci līdz EUR 500 miljoniem atbalsta Eiropas Stratēģisko investīciju fonds. “Apvārsnis 2020” Īstenošanas progress Pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus ieinteresētās personas var iesniegt priekšlikumu finansējuma saņemšanai, ko izvērtē neatkarīgi eksperti. Līdz 2016. gada beigām programmas “Apvārsnis 2020” uzaicinājumam bija iesniegti vairāk nekā 102 000 atbilstīgu priekšlikumu. Tika parakstīti vairāk nekā 11 000 dotāciju nolīgumu ar 49 000 dalībnieku, uzņemoties saistības pētniecībā un inovācijā no ES ieguldīt apmēram EUR 20,5 miljardus. Sekmīgo priekšlikumu rādītājs joprojām bija zems, apmēram 12 % (salīdzinot ar 19 % iepriekšējā ES pētniecības programmā) — pozitīvi novērtēta un finansējumam atlasīta tika tikai nedaudz vairāk par ceturto daļu no iesniegtajiem priekšlikumiem, tā pierādot lielo interesi par programmu un atlases procesa konkurētspēju. Lai gan sekmīgo priekšlikumu rādītājs bija zems, 52 % priekšlikumus iesniedza dalībnieki, kas nebija piedalījušies iepriekšējā pētniecības programmā — Septītajā pamatprogrammā (7. pamatprogramma). 102 000 atbilstīgu priekšlikumu Sekmīgo priekšlikumu rādītājs zemāks par 12 %

11 108 parakstītu dotāciju nolīgumu Dalībnieki no 131 valsts Pirmajos trijos programmas īstenošanas gados programmas “Apvārsnis 2020” atbalstu saņēma dalībnieki no 131 valsts (tostarp 87 trešās valstis). ES 28 dalībvalstis saņēma 92,9 % no finansējuma, savukārt asociētās valstis — 6,5 %, bet trešās valstis — 0,6 %. Programmas “Apvārsnis 2020” panākumus veicināja programmas vadības deleģēšana ārpakalpojumu sniedzējiem, vienkāršošana un Kopējā atbalsta centra izveide. Vienkāršošana krasi saīsināja dotāciju piešķiršanas termiņu, kas tagad ir vidēji 192 dienas, proti, par 100 dienām īsāks nekā Septītajā pamatprogrammā. Salīdzinot ar Septīto pamatprogrammu, deleģēšana ārpakalpojumu sniedzējiem ir uzlabojusi rentabilitāti: programmas “Apvārsnis 2020” administratīvie izdevumi joprojām ir mazāki par Septītajā pamatprogrammā novēroto līmeni un nepārsniedz 5 % no kopējā programmas “Apvārsnis 2020” budžeta. Programmas “Apvārsnis 2020” turpmākā vienkāršošana joprojām ir prioritāte, lai nodrošinātu, ka programma piesaista labākos pētniekus un novatorus. Jauns vienkāršošanas pasākumu kopums, ko paredzēts piemērot no 2017. gada, samazinās dalībnieku administratīvās izmaksas un palīdzēs novērst uzskaites kļūdas. Turklāt šie pasākumi uzlabos finansēšanas nosacījumus pētniekiem, ko finansē ES , tajās valstīs, kurās atšķirības starp ES un valsts projektiem ir radījušas šķēršļus pētniekiem. Tie pavērs ceļu jauniem vienkāršošanas pasākumiem nākamajā pētniecības pamatprogrammā. Rezultāti Kad 2014. gadā tika sākta programmas “Apvārsnis 2020” īstenošana, pirmie projekti tika parakstīti tikai gandrīz 2014. gada beigās. Tas nozīmē, ka pirmie nozīmīgie dati par īstenojamo projektu darbībām būs pieejami tikai 2017. gadā. Neraugoties uz to, daži rezultāti rāda, ka programmas “Apvārsnis 2020” īstenošana norit sekmīgi un ka izpilde norit atbilstīgi plānam, lai sasniegtu programmas “Apvārsnis 2020” mērķus. Ieguldījums klimata pasākumos un ilgtspējīgā attīstībā Ieguldījums klimata pasākumos un ilgtspējīgā attīstībā programmā “Apvārsnis 2020” ir ievērojami palielinājies, salīdzinot ar Septīto pamatprogrammu. Sākotnējie 2014.–2016. gada rezultāti norāda, ka 60 % izdevumu mērķis ilgtspējīgai attīstībai ir sasniedzams, taču izdevumi klimata pasākumiem patlaban nesasniedz 35 % mērķi. Darba programmā 2018.–2020. gadam īpaša uzmanība — un budžets — tiks veltīti šim mērķim. Diagramma: Ar klimatu un ilgtspēju saistīti izdevumi programmā “Apvārsnis 2020” (kumulatīvi skaitļi)



Projekts “PROMOTioN” Projektā “PROMOTioN” (“Progress on Meshed HVDC Offshore Transmission Networks” ) tiek pētīti Eiropas elektroenerģijas tirgus iespējamie ieguvumi no sazarotiem atkrastes pārvades tīkliem un tajā plānots izstrādāt HVDC (augstsprieguma līdzstrāva) tehnoloģijas, kas savienos Ziemeļjūras atkrastes vējparkus ar piekrastes elektroenerģijas tīkliem dažādās valstīs. Patlaban šis projekts ir lielākais programmas “Apvārsnis 2020” enerģētikas jomas projekts, kurā četros gados ES ieguldīs EUR 39,3 miljonus. Šajā projektā ir iesaistīti 34 partneri no 11 valstīm, tostarp visi lielākie HVDC ražotāji, pārvades sistēmu operatori (PSO), kuriem ir saistība ar Ziemeļjūru, vairāki vējturbīnu piegādātāji, atkrastes vēja enerģijas izstrādātāji, vadošie akadēmiķi un rūpniecības nozare. Lietderīgums — projektā risināts starpvalstu uzdevums: atkrastes vējparku savienošana ar piekrastes tīkliem dažādās Eiropas valstīs.

Efektivitāte — 2014. gadā veiktais pētījums38 parādīja, ka ES koordinēta pieeja šim jautājumam ievērojami samazinās kopējās infrastruktūras izmaksas un CO2 emisijas. Sagaidāms, ka šajā projektā šīs iespējas tiks īstenotas. Tam ir ietekme uz vidi, jo tas nodrošina iespēju integrēt lielāku apjomu vēja enerģijas, tādējādi samazinot ietekmi uz jūras vidi. Turklāt inovācijas elementu līmenī, mazāks atkrastes pārveidotājstaciju izmērs un svars, kā arī bioloģiski sadalāma šķidrā izolācija turpinās samazināt tīkla ietekmi uz vidi. Sinerģija — PROMOTioN konsorcijā ir pārstāvēti lielie Eiropas HVDC nozares dalībnieki. Šis projekts turpinās stiprināt Eiropas kā HVDC zināšanu centra vadošās pozīcijas pasaulē, pilnveidojot jaunās HVDC tehnoloģijas inovācijas līdz augstākam tehnoloģiju gatavības līmenim (TGL) un tādējādi radot darbvietas Eiropā. https://www.promotion-offshore.net/ Līdzekļu piesaiste un rūpniecības iesaistīšanās palielināšana Mazie un vidējie uzņēmumi līdz šim ir saņēmuši finansējumu vairāk nekā EUR 3 miljardu apmērā. Eiropas Parlamenta un Padomes izvirzītais mērķis, proti, ka vismaz 20 % no finansējuma, kas paredzēts pīlāram “Sabiedrības problēmu risināšana” un “Līderība pamattehnoloģijās un rūpniecības tehnoloģijās (LEIT)”, jāpiešķir maziem un vidējiem uzņēmumiem, tika pārsniegts gandrīz par 4 procentpunktiem. Programmā “Apvārsnis 2020” tika ieviests jauns finansēšanas instruments, kas īpaši izstrādāts inovatīviem maziem un vidējiem uzņēmumiem. Šā instrumenta pievilcība vairākās mazākajās dalībvalstīs ir pierādījusi tā pieejamību. Saskaņā ar visam laikposmam izvirzīto 7 % mērķi (kā noteikuši likumdevēji) 5,6 % no šā kombinētā budžeta, izmantojot Mazo un vidējo uzņēmumu instrumentu39, jau ir veltīti tiešajam atbalstam maziem un vidējiem uzņēmumiem. Apmēram 21 % no programmas “Apvārsnis 2020” dalībniekiem pārstāv šo uzņēmumu kategoriju.





Diagramma: finansējuma daļa, kas, izmantojot MVU instrumentu, no kopējā finansējuma maziem un vidējiem uzņēmumiem programmā “Apvārsnis 2020” piešķirta sabiedrības problēmu risināšanai un LEIT Rūpniecības līdzdalībai — gan iesniegto priekšlikumu, gan atlasīto projektu skaita ziņā — pēdējos divos gados ir novērojama pozitīva tendence. Jau ir parakstīti 5399 dotāciju nolīgumi ar vismaz vienu rūpniecības nozares dalībnieku40, veidojot ES finansiālo ieguldījumu EUR 45,7 miljardu apmērā. “Ātrais ceļš uz inovāciju” — izmēģinājuma iniciatīvu, kas sākta 2015. gadā, lai panāktu konsorciju tirgum pietuvināto inovāciju iekļuvi tirgū — rūpniecības nozare uzņēma pozitīvi: finansējuma saņemšanai tika atlasīti 46 projekti un 204 uzņēmumi, ES ieguldot EUR 98,7 miljonus . Apmēram 75 % no atlasītajiem uzņēmumiem pārstāvēja rūpniecību, tostarp 63 % bija mazie un vidējie uzņēmumi. Tomēr, tā kā sekmīgo priekšlikumu rādītājs ir 5 %, lai turpinātu iniciatīvu “Ātrais ceļš uz inovāciju”, būtu jāapsver papildu finansējuma iespēja. Visbeidzot, daudzkāršojošā ietekme uz publiskā sektora ieguldītajiem līdzekļiem, spēja apvienot dažādus publiskos un privātos līdzekļus, kā arī ilgākā termiņa finansiālā ilgtspēja ir palielinājusi finanšu instrumentu nozīmi. Vairāk nekā 5700 inovatīvi uzņēmumi, galvenokārt mazie un vidējie uzņēmumi un mazie uzņēmumi ar vidēji lielu kapitālu, jau ir saņēmuši finansējumu vairāk nekā EUR 8 miljardu apmērā no programmas “Apvārsnis 2020” finanšu instrumentiem. Šis finansiālais atbalsts ES un asociētajās valstīs ir piesaistījis papildu ieguldījumus vairāk nekā EUR 20 miljardu apmērā. Programmas “Apvārsnis 2020” finanšu instrumentu ātrā izveide bija iespējama, pateicoties inovatīvu uzņēmumu intensīvajam pieprasījumam un izmantojot sinerģijas ar Investīciju plānu Eiropai/ Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, kas nodrošina papildu līdzekļus inovācijai un pētniecībai. No Eiropas Stratēģisko investīciju fonda darījumiem, ko līdz šim apstiprinājusi Eiropas Investīciju banka, 21 % attiecas uz pētniecības un izstrādes un inovācijas sektoru, bet divām trešdaļām šo projektu ir izteikts pētniecības un izstrādes un inovācijas elements. Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta dibinātajās zināšanu un inovāciju kopienās (ZIK) apvienojušās gandrīz 1000 izglītības, uzņēmējdarbības un pētniecības organizācijas. Tās ir izveidojušas vairāk nekā 300 jaunu jaunuzņēmumu, kuros nodarbināti apmēram 5500 cilvēku un kuri piesaistījuši vairāk nekā EUR 500 miljonus no ārējiem ieguldītājiem. ES zinātnes izcilības stiprināšana un paplašināšana Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības (MSCA) 2016. gadā atzīmēja 20. gadadienu un godināja 100 000. MSCA stipendiātu. No 2014. līdz 2016. gadam šajā programmā tika piešķirts finansējums 25 000 pētnieku (aptuveni 11 000 zinātņu doktora grāda kandidātiem). Izmantojot Savienības atbalstu, 2015. gadā vairāk nekā 33 000 pētnieku41 bija pieejamas pētniecības infrastruktūras, tostarp e-infrastruktūras. Eiropas nozīmes pētniecības infrastruktūras piedāvā aizvien vairāk sarežģītu tehnoloģiju, kuras var izvietot tikai plaša mēroga platformās, kurās pētniecība apvienota ar izstrādi un integrācija ar validēšanu. Turklāt Nobela prēmija ķīmijā tika piešķirta vienlaikus trim laureātiem (Jean-Pierre Sauvage, seram J. Fraser Stoddart un Bernard L. Feringa), kas iepriekš bijuši iesaistīti vairākos ES finansētos projektos kopš Ceturtās pētniecības pamatprogrammas (4. pamatprogramma), tostarp ir Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības un Eiropas Pētniecības padomes dotācijas. 25 000 MSCA pētnieki (tostarp 11 000 zinātņu doktora grāda kandidāti) Nobela prēmija ķīmijā piešķirta vienlaikus trim laureātiem, kuri ir saņēmuši finansējumu kopš Ceturtās pētniecības pamatprogrammas.

Vairāk nekā 33 000 pētnieku ir pieejamas pētniecības infrastruktūras, ko atbalsta ES. Programma “Apvārsnis 2020” ir īstenota, arī izmantojot partnerības, kuru mērķis ir risināt vislielākās problēmas, atbalstīt konkurētspēju nozarēs, kas nodrošina kvalitatīvas darbvietas, sekmēt ieguldījumu palielināšanu pētniecībā un izstrādē un attīstīt ciešākas sinerģijas ar valstu un reģionu programmām. Septiņas publiskā un privātā sektora partnerības (PPP) veltītas stratēģiskām tehnoloģijām, kas veicina izaugsmi un darbvietu izveidi ES galvenajās nozarēs tādās jomās kā novatoriskas zāles, kurināmā elementi un ūdeņradis, elektronika, aeronautika un biorūpniecības nozares. Konkrēts kopuzņēmuma ES pievienotās vērtības rādītājs ir daudzkāršojošā iedarbība42. Pirmās aplēses pierāda, ka kopuzņēmumi sekmīgi sasniegs un dažos gadījumos pārsniegs tiesību aktos paredzēto minimālo daudzkāršojošo iedarbību. Tā kā noslēgto dotāciju nolīgumu skaits palielinās, būs iespējams iegūt sīkāku pārskatu par daudzkāršojošo iedarbību. Tomēr jāuzsver, ka kopējo daudzkāršojošo iedarbību varēs novērtēt tikai tad, kad programmas īstenošana būs pabeigta. Papildu ieguldījumu piesaiste notiek ar publiskā un privātā sektora partnerības līgumiem, kas attiecas uz tādām jomām kā nākotnes rūpnīcas, robotika un “zaļie” transportlīdzekļi, kā arī kiberdrošība, par kurām 2016. gada jūlijā tika noslēgti partnerības līgumi. Jaunas līdzekļu piesaistes iespējas: 5700 inovatīvi uzņēmumi no finanšu instrumentiem saņēma vairāk nekā EUR 8 miljardus. Tas veicināja vairāk nekā EUR 20 miljardu ieguldījumus inovatīvos projektos.



COSME COSME mērķis ir stiprināt Savienības uzņēmumu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, konkurētspēju un ilgtspēju, atvieglojot piekļuvi finansējumam (60 % no budžeta) un piekļuvi tirgiem (21,5 % no budžeta). Atlikušie 18,5 % ir paredzēti uzņēmējdarbības kultūras attīstībai un mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmes veicināšanai. Mazo un vidējo uzņēmumu piekļuve finansējumam: COSME finanšu instrumentu pamatā ir Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammā (CIP) 2007.–2013. gadā izveidoto finanšu instrumentu panākumi, kas vairāk nekā 387 000 Eiropas mazo un vidējo uzņēmumu palīdzēja piesaistīt aizdevumus vairāk nekā EUR 21 miljarda apmērā un riska kapitālu EUR 3 miljardu apmērā43. COSME nodrošina aizdevumu garantijas instrumentu finanšu starpniekiem, ja viņi finansē riskantus mazos un vidējos uzņēmumus, kas citādi nespētu iegūt finansējumu. Tā īstenošana norit atbilstīgi plānotajam. 2016. gada beigās kopumā bija noslēgti 67 nolīgumi par aizdevumu garantijām par EUR 612 miljoniem. Pateicoties šiem nolīgumiem, 2016. gada 31. decembrī vairāk nekā 143 000 mazo un vidējo uzņēmumu saskaņā ar palielināto aizdevumu garantiju instrumentu jau bija saņēmuši finansējumu vairāk nekā EUR 5,5 miljardu apmērā44. No šiem mazajiem un vidējiem uzņēmumiem 91 % ir uzņēmumi, kuros ir mazāk par 10 darbiniekiem, bet apmēram 40 % ir izveidoti mazāk nekā pirms pieciem gadiem. Šie mazie un vidējie uzņēmumi atrodas 21 valstī. Kā parādīts nākamajā tabulā, pašreizējās aplēses rāda, ka, pateicoties Eiropas Stratēģisko investīciju fonda atbalstam, 2017. gadam noteiktie starpposma mērķi tiks pārsniegti. Aizņēmuma finansējumu saņēmušo mazo un vidējo uzņēmumu skaits No garantijām piesaistītais finansējums Starpposma mērķis 31.12.2017. 108 000–161 000 EUR 7–10,5 miljardi Situācija 31.12.2016.45 143 000 EUR 5,5 miljardi Papildus aizdevumu garantijām COSME nodrošina arī kapitāla mehānismu. Riska un riska kapitāla tirgus īpatnību dēļ kapitāla mehānisma izmantošana sākās lēni, pirmie finansēšanas nolīgumi tika noslēgti 2015. gada beigās. 2016. gada beigās tika noslēgti deviņi finansēšanas nolīgumi (viens no tiem bija ar nosacījumiem). Saskaņā ar šiem nolīgumiem mazos un vidējos uzņēmumos izaugsmes un paplašināšanās posmā tiks ieguldīts kopumā EUR 471 miljons. Patlaban EUR 64 miljoni ir ieguldīti 12 mazos un vidējos uzņēmumos, kas atrodas 7 dalībvalstīs. Atvieglo mazo un vidējo uzņēmumu internacionalizāciju un piekļuvi tirgum: vairāk nekā divas trešdaļas no COSME budžeta, kas paredzēts piekļuvei tirgiem, ir veltītas Eiropas Biznesa atbalsta tīklam (EEN), kas palīdz maziem un vidējiem uzņēmumiem kļūt starptautiskiem, jo īpaši, atrodot partnerus ārvalstīs uzņēmējdarbības un tehnoloģiju jomā. Patlaban šajā tīklā ir 479 organizācijas no ES un 85 — no valstīm, kas iesaistījušās COSME. No tām 20 % ir jaunas organizācijas. Noslēdzot 5088 partnerības nolīgumus starp maziem un vidējiem uzņēmumiem, pirmajos divos darbības gados minētais tīkls jau ir pārsniedzis izvirzītos mērķus. Tīkls arī aktīvi palīdz maziem un vidējiem uzņēmumiem maksimāli izmantot iekšējā tirgus iespējas, sniedzot informāciju, konsultācijas un nodrošinot starpniecību. Tika sniegti 56 244 konsultāciju pakalpojumi un 21 676 klienti piedalījās starpniecības pasākumos un uzņēmumu komandējumos. COSME programmā “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem” (EYE) no programmas īstenošanas sākuma ir notikuši 4600 jauno un pieredzējušo uzņēmēju apmaiņas pasākumi.

Programmas izvērtējumā, ko veica 2014. gadā, jau tika secināts, ka programmas vispārējā koncepcija ir bijusi sekmīga, risinot jautājumus par uzņēmēju vajadzībām Eiropas tirgū. Apmēram 36,5 % programmas “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem” dalībnieku pārskata periodā sāka uzņēmējdarbību un 30 % jauno uzņēmēju46 un 56 % pieredzējušo uzņēmēju47, kuri atbildēja uz aptaujas jautājumiem, pieņēma darbā cilvēkus pēc piedalīšanās programmā “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”. Galileo un EGNOS — ES satelītnavigācijas programmas Programmās Galileo un Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests (EGNOS) tiek izstrādāta Eiropas globālās navigācijas satelītu sistēma, un tās nodrošina ārkārtīgi precīzu globālās pozicionēšanas pakalpojumu civilā kontrolē. Tā kā jaunās paaudzes augstas veiktspējas satelītnavigācijas pakalpojumi sniedz ievērojamas ekonomiskās iespējas, šīs programmas veicina darbvietu izveidi un izaugsmi, nodrošinot, ka ES rūpniecības nozare palielina savu tirgus daļu pasaules globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) lejupējā tirgū. Īstenošanas progress Ieviešot kosmosa infrastruktūras, 2016. gadā sekmīgi tika palaisti seši Galileo satelīti. Turklāt pirmo reizi vienlaikus tika palaisti četri navigācijas satelīti. Tas ir izcils Galileo sasniegums, un straujais ieviešanas temps satelītnavigācijas jomā ir salīdzinoši jauns. Īstenošanas progresu var attēlot nākamajā diagrammā, kur salīdzināts plānotais un faktiskais Galileo infrastruktūras ieviešanas progress48.

Diagramma: Pilnīgi funkcionētspējīgu Galileo satelītu skaits 2016. gada beigās tika paziņots, ka sāk darboties Galileo sākotnējie pakalpojumi un ir izpildīti visi nosacījumi, lai pakalpojumus varētu sniegt. Galileo pakalpojumi: – brīvpiekļuves pakalpojums (OS), kas lietotājam pieejams bez maksas un sniedz tādu atrašanās vietas noteikšanas un sinhronizācijas informāciju, kura paredzēta galvenokārt plaša apjoma satelītnavigācijas masveida patēriņa lietojumos; – izmantojot Galileo OS ieguldījumu integritātes uzraudzības pakalpojumos, kas paredzēti dzīvības aizsardzības lietojumu lietotājiem saskaņā ar starptautiskajiem standartiem; – komercpakalpojumi (CS) profesionālām un komerciālām vajadzībām paredzētu lietojumu izstrādei, kuriem ir lielāka pievienotā vērtība nekā tiem, ko iegūst no brīvpiekļuves pakalpojuma; – publisks regulēts pakalpojums (PRS), kas pieejams tikai attiecīgo valdību pilnvarotiem lietotājiem, lietojumiem ar paaugstinātu risku, kam vajadzīgs augsts pakalpojumu nepārtrauktības līmenis; – ieguldījums COSPAS-SARSAT sistēmas glābšanas un meklēšanas atbalsta (SAR) pakalpojumu sistēmā, uztverot bāku nosūtītus trauksmes signālus un sūtot tām ziņojumus. Tagad ir nodrošināts, ka Eiropas sistēmai Galileo ir vieta globālajā satelītnavigācijas tirgū apstākļos, kad tiek nostiprinātas ASV un Krievijas sistēmas un strauji tiek veidota Ķīnas sistēma. Šis ir pirmais solis, lai sasniegtu pilnīgu funkcionalitāti. Galileo sākotnējie pakalpojumi ir pilnībā sadarbspējīgi ar GPS, un to kombinēta lietošana radīs daudz ieguvumu tiešajam lietotājam. Jo vairāk satelītu būs pieejami, jo precīzāka un uzticamāka pozicionēšana būs paejama tiešajiem lietotājiem. Precīzāka pozicionēšana būs īpašs ieguvums, pārvietojoties pilsētās, kur augstceltnes bieži var bloķēt satelītsignālus. Galileo ieviešana lielā mērā uzlabojās pēc paziņojuma par sākotnējiem pakalpojumiem. Tagad tirgū ir dažādi ražojumu, kas ir iespējoti Galileo49. Pēc paziņojuma par Galileo sākotnējo pakalpojumu sniegšanu 2016. gadā mikroshēmojumu un uztvērēju ražotāji var izmantot Galileo signālus, lai izstrādātu savas darbības, un tirgū jau ir pieejamas vairākas Galileo signālu uztveršanai piemērotas ierīces50. Īstenojot šos projektus, tirgū ir nonākušas jau 13 inovācijas, 5 patenti, 34 progresīvi prototipi, 2 ražojumi ir laisti tirgū, kā arī publicēti 223 zinātniski pētījumi. Sagaidāms, ka Globālās navigācijas satelītu sistēmas tirgus palielināsies no 5,8 miljardiem ierīču, kas tiks lietotas 2017. gadā, līdz lēstiem 8 miljardiem līdz 2020. gadam. Arī 2016. gadā rūpīgi tika analizēta ieviešana tirgū. Tehnoloģiju izplatības ziņā ar Galileo saderīgu uztvērēju modeļu skaits palielinājās no 25 % 2012. gadā līdz 35 % 2014. gadā, un tagad tas ir gandrīz 40 %. Attiecībā uz EGNOS šis rādītājs bija 63 % 2015. gadā un palielinājās līdz 75 % 2016. gadā. Lauksaimniecības jomā 80 % no traktoriem, kuriem iespējota globālās navigācijas satelītu sistēma, ir traktori, kam iespējota EGNOS51. 2016. gada beigās 20 Eiropas valstīs bija 219 lidostas, kas iespējotas EGNOS, un 401 EGNOS bāzēta procedūra. Autopārvadājumu jomā bija 1,1 miljons kravas automobiļu, kuros ceļa nodevu iekasēšanai izmanto EGNOS. Trīs EGNOS pakalpojumi

Brīvpiekļuves pakalpojums (OS) — atvērts bezmaksas pakalpojums pozicionēšanas un sinhronizēšanas pakalpojumu nodrošināšanai (kopš 2009. gada). Dzīvības aizsardzība (SoL) — pakalpojums drošībai svarīgu pārvadājumu nodrošināšanai, piemēram, civilajai aviācijai, kur vajadzīga sistēma, kas brīdina par integritāti (no 2011. gada). EGNOS Datu izplatīšanas pakalpojums (EDAS) — zemes komercpakalpojums, ar ko nodrošina EGNOS signāla uztveršanu, izmantojot internetu, lai reģistrētu lietotājus, kas nav EGNOS satelītu uztveršanas zonā (no 2012. gada). Copernicus Programma Copernicus izstrādāta, lai novērstu Eiropas Zemes novērošanas spēju un izmantošanas nepilnības un Eiropas iestādēm un rūpniecības nozarei nodrošinātu neierobežotu piekļuvi Zemes novērošanas datiem un informācijai. Lai sasniegtu šo mērķi, tiek finansēti trīs komponenti. 1. Kosmosa komponents — iekļaujot Sentinel satelītu publisko iepirkumu, palaidi, darbību un zemes segmenta darbību. 2. In situ komponents — papildina kosmosa komponentu un piedāvā piekļuvi datiem, ko tīkls ģenerējis no valsts Zemes novērošanas aktīviem, lai izveidotu Copernicus produktus, kas vajadzīgi pakalpojumu komponentam. 3. Pakalpojumu komponents — daudzveidīga lietotāju klāsta vajadzībām atbilstīgu, brīvi pieejamu datu un produktu nodrošināšana. Attiecībā uz infrastruktūras ieviešanu — 5 Sentinel satelīti ir sekmīgi palaisti un šobrīd ir orbītā: Sentinel 1A un 1B (polārā orbitēšana, atkarīgi no laika apstākļiem, radiolokācijas attēlveide dienā un naktī), Sentinel 2A un 2B (polārā orbitēšana, multispektrāla, optiska attēlveide ar augstu izšķirtspēju) un Sentinel 3A (optiskā un altimetriskā misija, jūras un sauszemes parametru novērošana). Līdztekus ir veikta zemes segmentu pilnveide datu uztveršanai, apstrādei, izplatīšanai un arhivēšanai, lai efektīvi varētu apstrādāt neprognozējamu datu daudzumu. Lai sekmīgāk sasniegtu tiešos lietotājus, dažādās jomās tika izstrādāti vai tiek izstrādāti seši dažādi galvenie pakalpojumi. Sešu galveno Copernicus pakalpojumu ieviešana rada tiešas priekšrocības pakalpojumu sniegšanas nozarei (Eiropas mazie un vidējie uzņēmumi) un veicina izaugsmi un darbvietu izveidi. Turklāt Copernicus 2016. gadā turpināja radīt tiešas, būtiskas priekšrocības Eiropas kosmosa nozarei, jo patlaban vairāk nekā 230 piegādātāji, tostarp 48 mazie un vidējie uzņēmumi, ir saņēmuši EUR 530 miljonus, noslēdzot līgumus, ko finansē ES. Komisija 2016. gadā sāka visaptverošu stratēģiju attiecībā uz ieviešanu lietotājiem, lai veicinātu Copernicus datu izmantošanu un stimulētu jaunas ekonomikas iespējas, kuru pamatā ir kosmosa dati. Vienlaikus Komisija īstenoja sadarbību ar starptautiskajiem partneriem, lai veicinātu Copernicus ieviešanu pasaulē. Ar Amerikas Savienotajām Valstīm un Austrāliju jau ir parakstīti noteikumi par piekļuvi Copernicus datiem un datu apmaiņu. Programma Copernicus jau ir nodrošinājusi novērošanas datus dabas katastrofu gadījumos. 2016. gadā kopumā 38 reizes tika aktivizēts ārkārtas situāciju pārvaldības pakalpojums, 33 reizes pieprasot ātro kartēšanu un 5 reizes — riska un glābšanas kartēšanu. Aktivizēšanas gadījumi galvenokārt bija saistīti ar plūdiem un ugunsgrēkiem Eiropā. Starptautiskās aktivizēšanas piemēri lielu katastrofu gadījumos bija zemestrīces Ekvadorā (2016. gada aprīlis) un Kaboverdē (2016. gada augusts), dubļu plūdi Tadžikistānā (2016. gada maijs) un tropu cikloni Fidži (2016. gada februāris) un Taivānā (2016. gada jūlijs un septembris). Citi ievērojami sasniegumi saistīti ar Copernicus jūras vides novērošanas dienestu (CMEMS), kas sāka pastāvīgu darbību un nodrošināja produktus ar augstu pievienoto vērtību, piemēram, iesaistoties atjaunojamo jūras energoresursu attīstībā, jūras resursu ilgtspējīgā izmantošanā (zivsaimniecība, bioloģiskā daudzveidība) un cīņā pret piesārņojumu. Pakāpeniski ir palielinājies to lietotāju skaits, kuri regulāri izmanto Copernicus jūras vides novērošanas dienesta pakalpojumus, un tagad tas ir sasniedzis starpposma mērķi — 8600 reģistrēto lietotāju (salīdzinot ar 5000 2015. gadā) ne vien lielākajā daļā ES piekrastes valstu, bet arī 120 citās valstīs visā pasaulē. Sentinel-2B sekmē ES lauksaimniecības politikas īstenošanu Bezmaksas fotogrāfisko datu bāzē, ko nodrošina Copernicus, varēs redzēt laika gaitā radušās izmaiņas, tostarp būs iespējams aplūkot iepriekšējos ierakstus ar 100 % teritoriālo pārklājumu. Analizējot kultūraugu veidus, administrācija var pārbaudīt, vai lauksaimnieks, kas saņēmis “zaļos maksājumus”, saglabājis savu pastāvīgo zālāju vai ir dažādojis savus kultūraugus. Copernicus dati nodrošina iespējas atbilstības pārbaudes uz vietas aizstāt ar attālinātu un automatizētu politikas izpildes uzraudzību, tādējādi veicinot vienkāršošanu, rentabilitāti un labāku politikas izpildi. Turklāt augšupējās un lejupējās nozares un nevalstiskās organizācijas varēs brīvi piekļūt atvērtā pirmkoda datiem uzņēmējdarbības izredžu vajadzībām vai neatkarīgai politikas uzraudzībai. ITER ITER ir starptautisks projekts, kura mērķis ir veicināt kodolzinātnes attīstību. Arī ES ir iesaistījusies šajā projektā. Riski un sarežģījumi, kas radās ar projektu, jo īpaši kavējumu, izmaksu pārsniegšanas un vispārējās pārvaldības ziņā lielā mērā ir saistīti ar to, ka tas ir pirmais šāda veida projekts, kas ir plašāks par mūsdienu kodoltehnoloģiju, kā arī ar sarežģīto pārvaldību, ko izveidojis globālais konsorcijs, kas vada projektu.

2015. gadā ITER padome apstiprināja ITER organizācijas rīcības plānu, lai risinātu projekta problēmas. Viena no šā plāna galvenajām darbībām bija projekta ilgtermiņa grafika un saistīto izmaksu pārskatīšana, kas sekmīgi tika pabeigta 2016. gada novembrī. Jaunajā laika grafikā ievērota tā dēvētā pakāpeniskā pieeja, ko 2016. gada aprīlī ieteica neatkarīgie eksperti, kas galvenokārt vērsta uz to elementu izveidi, kuri ir svarīgi, lai sasniegtu “Pirmās plazmas” posmu 2025. gadā, ko turpina secīgi uzstādīšanas un pārbaudes posmi līdz pilnīgas izpildes posma sākumam (deitērija-tritija darbība) 2035. gadā. ITER izveide ietver vairāk nekā 10 miljonus elementu, kas tiek ražoti visā pasaulē. Apmēram 75 % no ieguldījumiem ITER ir izlietoti, lai radītu jaunas zināšanas un progresīvus materiālus un tehnoloģiju, sniedzot Eiropas ražošanas nozarēm un maziem un vidējiem uzņēmumiem milzīgu iespēju ieviest jauninājumus un izstrādāt jaunus papildu produktus nozarēs, kas nav saistītas ar ITER, piemēram, plašākā enerģētikas nozarē, aviācijā un tādos augsto tehnoloģiju instrumentos kā kodolu magnētiskās rezonanses skeneri. Šāds piemērs ir Eiropā sekmīgi izgatavotie supravadītāji un ITER toroidālā lauka spolēm paredzētie tinumi, kas ir būtisks tehnoloģiju sasniegums, jo šāda izmēra tinumi līdz šim nekad nav ražoti. ITER organizācija ir parakstījusi kopā 108 no 136 iepirkuma līgumiem par ITER reaktora būvniecības dažādām darba paketēm. Tas veido 91,1 % no projekta kopējās vērtības natūrā. Tas nozīmē, ka būtiska daļa no ITER darbības patlaban ir atkarīga no ITER dalībniekiem, kas piegādās ITER sastāvdaļas. Eiropas kopuzņēmums ITER (F4E), kas ir atbildīgs par ES ieguldījumu ITER organizācijā, ir parakstījis lielāko daļu apjomīgu līgumu (vairāk nekā EUR 100 miljonu vērtībā). Eiropas kopuzņēmums ITER (F4E) 2016. gada 31. decembrī bija parakstījis 1015 ar pamatdarbību saistīto iepirkumu līgumus un 156 dotāciju līgumus par kopējo vērtību EUR 3,1 miljarda apmērā (vērtība 2008. gadā). Līdztekus ITER organizācijas rīcības plānam Eiropas kopuzņēmuma ITER (F4E) valde 2015. gada martā apstiprināja rīcības plānu, lai uzlabotu tā darbību un reaģētu arī uz secinājumiem, ko savos ziņojumos 2014. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā izvirzīja Eiropas Parlaments un Revīzijas palāta. Patlaban notiek šā rīcības plāna īstenošana. Turklāt, atbildot uz Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta revīziju 2016. gadā par Komisijas veikto ITER pārraudzību, atbildīgie Komisijas dienesti izstrādāja rīcības plānu, kura mērķis ir stiprināt tās līdzdalību ITER projekta vispārējā pārvaldībā un uzraudzībā un konkrēti — turpināt pilnveidot Eiropas kopuzņēmuma ITER (F4E) pārraudzību. Erasmus+ Trešajā īstenošanas gadā programma Erasmus+ ieguva lielāku stabilitāti, salīdzinot ar iepriekšējiem gadiem. Tika samazinātas programmas noteikumu izmaiņas, lai potenciālās ieinteresētās personas iegūtu pārskatu par programmas uzbūvi un tādējādi labāk spētu izmantot visas Erasmus+ piedāvātās iespējas. Erasmus+ īstenošana norit sekmīgi, lai līdz 2020. gadam tiktu sasniegts mērķis — 4 miljoni dalībnieku. Līdz 2016. gadam vairākums projektu (87%) joprojām tika turpināti ar vairāk nekā 2 miljoniem dalībnieku un 168 000 projektā iesaistīto organizāciju52. Apmēram 497 000 jauniešu tā nodrošināja iespēju studēt, mācīties, veikt brīvprātīgo darbu un piedalīties jauniešu apmaiņā. Tika novērtēta šīs ES programmas pozitīvā ietekme: Komisijas ziņojumos53 tika uzsvērts, ka studentiem, kas piedalās programmā Erasmus+, ir ne vien vairāk nodarbinātības iespēju (salīdzinot ar viņu nemobilajiem kolēģiem), bet noteikti arī vairāk iespēju strādāt vadošos amatos. Vidēji 64 % no studentiem, kas piedalās programmā Erasmus+, salīdzinot ar 55 % viņu nemobilo kolēģu, ieņem šādus amatus 5–10 gados pēc diploma saņemšanas. Jo īpaši tas attiecas uz Erasmus studentiem no Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm, jo apmēram 70 % šo studentu ieņem vadošos amatus54. Līdz šim piecas bankas55 un viena augstskola, iesaistoties Eiropas Investīciju fondam, ir pievienojušās Erasmus+ aizdevumu shēmai maģistra studijām56. Līdz 2016. gada beigām kopumā 11 500 maģistra studiju studentiem ir pieejami aizdevumi EUR 159 miljonu apmērā maģistra studijām, kas nodrošināti ar EUR 25,9 miljoniem garantiju nolīgumu. Lai gan aptaujāto skaits nav liels, 2015. gadā saņemtās saņēmēju atsauksmes bija uzmudinošas, ar augstu apmierinātības līmeni (70 %). 70 % arī norādīja, ka bez aizdevumu shēmas atbalsta viņi nebūtu varējuši iegūt maģistra grādu ārvalstīs; aptuveni puse no respondentiem bija pirmie ģimenē, kas ieguvuši augstākās izglītības diplomu. Šajā shēmas piemērošanas sākuma posmā izmantošanas līmenis vēl neatbilst gaidītajam, tādēļ Eiropas Investīciju fonds un Komisija cenšas paplašināt starpnieku (bankas un augstskolas) ģeogrāfisko aptvērumu, kā arī izmantošanu mobilo maģistra studiju studentu vidū. Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) finansē kopīgu interešu projektus, kuros finansē savstarpējos savienojumus transporta, enerģētikas un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju tīklos. Transporta jomā atbalsts ir piešķirts 452 projektiem Eiropā, kuru kopējā vērtība ir ieguldījumi EUR 19,4 miljardu apmērā. Dotāciju finansējums Eiropas transporta tīklu (TEN-T) projektiem ir palīdzējis Eiropā sākt ieguldījumus lielās infrastruktūrās, veicinot Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta mērķu sasniegšanu, piemēram, izveidot trūkstošos transporta savienojumus un likvidēt nepietiekamu caurlaides spēju. Piemēri: Pirmais Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta dzelzceļa projekts, kas jāpabeidz 2016. gada jūlijā un kura mērķis bija uzlabot drošību Polijas centrālajā dzelzceļa līnijā, tika īstenots saskaņā ar prioritāti “Droša un aizsargāta infrastruktūra”. Tajā tika likvidēti divu līmeņu dzelzceļa un vietējo autoceļu krustojumi. Šis dzelzceļš ir daļa no Baltijas–Adrijas jūras Pamattīkla koridora Polijas centrālajā daļā. Īstenojot šo projektu, ir uzlabota drošība un likvidēta nepietiekama caurlaides spēja, kā arī ir nodrošināta iespēja attiecīgajos līnijas posmos palielināt ātrumu līdz 200 km/h. Šis projekts lieliski pierāda, ka ar salīdzinoši nelielu rīcību (kopējā vērtība — EUR 4,1 miljons, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta dotācija — EUR 3,5 miljoni ) var sasniegt politikas mērķus. Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta ieguldījums Brennera klinšu dzelzceļa tuneļa būvē — 64 km garais Brennera klinšu dzelzceļa tunelis, kas savieno Insbruku Austrijā un Fortecu Itālijā, būs garākais dzelzceļa tunelis pasaulē ar intensīvas caurlaides spēju. Šis tunelis ievērojami stiprinās dzelzceļa satiksmes konkurētspēju stratēģiski nozīmīgajā Minhenes–Veronas posmā un jutīgajā Alpu reģionā veicinās sekmīgāku pāreju uz citiem transporta veidiem. Enerģētikas jomā EUR 1,18 miljardi piešķirti 75 darbībām. Nākamais piemērs, kas finansēts 2016. gadā pirmajā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus, parāda, kā tiek risinātas Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta galvenās politikas prioritātes un pārrobežu jautājumi.

Pirmā Somijas un Igaunijas gāzes starpsavienojuma būve, lai izbeigtu energoizolāciju (“Balticconnector”) — “Balticconnector” un gāzes cauruļvads starp Poliju un Lietuvu, ko plānots pabeigt 2020. gadā, nodrošinās Somijai un Baltijas valstīm iespēju dažādot savus gāzes avotus un maršrutus. Tas nodrošinās pret piegādes pārtraukumiem, ko varētu izraisīt pašreizējais vienīgais piegādātājs. Šim cauruļvadam būs trīs posmi: 22 km Somijas piekrastē, 80 km atkrastē un 50 km Igaunijas piekrastē. Tas nodrošina 7,2 miljonu kubikmetru gāzes transportēšanu dienā, plūsmai pārvietojoties abos virzienos. Dotācija EUR 187 miljonu apmērā sedz 75 % no būvniecības izmaksām. Telesakaru jomā Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments palīdz ieviest ES digitālo pakalpojumu infrastruktūras un platjoslu. Šīs digitālo pakalpojumu infrastruktūras nodrošinās iespēju visiem ES iedzīvotājiem, uzņēmumiem un administratoriem pilnā mērā izmantot priekšrocības, ko rada dzīve digitālajā vienotajā tirgū. Piemēram, ceļojot ārvalstīs, iedzīvotāji varēs saņemt nepārtrauktu aprūpi, izmantojot pārrobežu pakalpojumus, lai piekļūtu savai medicīniskajai informācijai. 2016. gadā turpinājās atbalsts digitālo pakalpojumu infrastruktūrai. Tika izziņoti četri uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, pirmajā uzaicinājumā 40 priekšlikumiem jau tika piešķirti EUR 26,2 miljardi. 1.1.2. 2007.–2013. gada programmu rezultāti Budžeta pārvaldības un izpildes gada ziņojuma iepriekšējā izdevumā tika ziņots par 1.A budžeta izdevumu kategorijas 2007.–2013. gada programmu galvenajiem ex post novērtējumiem57.



1.2. Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija (1.B budžeta izdevumu kategorija)58 Programmām 1.B izdevumu kategorijā 2016. gadā piešķīra EUR 50,8 miljardus, kas ir 32,7 % no kopējiem 2016. gada budžeta izdevumiem. Diagramma: Augšā: galvenās programmas, kas 2016. gadā finansētas 1.B izdevumu kategorijā / Apakšā: 1.B izdevumu kategorijas īpatsvars visā budžetā. Visi skaitļi miljonos EUR. Šī izdevumu kategorija attiecas uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Kohēzijas fondu (KF), Eiropas Sociālo fondu (ESF)59, tostarp Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu (JNI) (īpašo papildu piešķīrumu), un Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām (FEAD). Visas šīs programmas īsteno saskaņā ar dalīto pārvaldību.



Programmu atbalsts Komisijas prioritātēm Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Kohēzijas fonds un Eiropas Sociālais fonds veido ES kohēzijas politiku, un to budžets 2014.–2020. gadam ir EUR 351,8 miljardi. Kohēzijas politika ir svarīgākais ES ieguldījumu instruments, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, atbalstot izaugsmi un darbvietu radīšanu ES līmenī un strukturālās reformas valstu līmenī. Kohēzijas politika sniedz ieguldījumu Ž. K. Junkera vadītās Komisijas vairāku prioritāšu sasniegšanā, jo īpaši “Darbvietas, izaugsme un ieguldījumi”, “Digitālais vienotais tirgus” un “Enerģētikas savienība un klimats”. Kohēzijas politika arī veicina iekšējā tirgus attīstību, kā arī vairākas darbības, kas saistītas ar bēgļu krīzes pārvarēšanu un migrācijas politiku. Kohēzijas politika 2014.–2020. gadam ir pilnībā saskaņota ar stratēģiju “Eiropa 2020” — stratēģiju gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei. Ar kohēzijas politiku veic stratēģiskus ieguldījumus pētniecības un inovācijas jomā, lietpratīgā specializācijā, atbalsta mazos uzņēmumus un digitālās tehnoloģijas, tādējādi sekmējot ES gudras izaugsmes mērķu sasniegšanu. Tā arī būtiski veicina ilgtspējīgu ES izaugsmi un ievērojami stimulē pāreju uz mazoglekļa ekonomiku, finansējot ieguldījumus enerģētikas, vides, klimata un ilgtspējīga transporta jomā. Papildus ieguldījumiem galvenajās platjoslas, transporta vai ūdensapgādes infrastruktūrās, minot tikai dažas, un papildus ieguldījumiem Eiropas darbaspēka izglītībā un apmācībā, sociālajā iekļaušanā un profesionālās pielāgošanās spējā, kohēzijas politika tieši atbalsta Eiropas uzņēmumus, lai palielinātu to konkurētspēju un palīdzētu tiem izstrādāt inovatīvus produktus un radīt darbvietas. Kohēzijas finansējums veido vairāk nekā 60 % no publiskā ieguldījuma budžeta daudzās dalībvalstīs un tam aizvien ir liela nozīme ilgtermiņa ieguldījumu stratēģiju un strukturālo reformu atbalstā, privātā sektora mudināšanā nodrošināt finansējumu, tirgus nepilnību novēršanā un ieguldījumu apstākļu uzlabošanā. 2016. gadā turpinājās centieni stiprināt saikni starp ES ekonomikas pārvaldības mehānismiem un kohēzijas politiku. Kohēzijas politikas programmās 2014.–2020. gadam ir iekļauti attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi (KVAI)60 saistībā ar Eiropas pusgadu. Komisija pēc 2016. gadā veiktās analīzes izdeva 66 ar ieguldījumiem saistītus konkrētai valstij adresētus ieteikumus (kuru skaits ir pieaudzis, salīdzinot ar 32 ieteikumiem pēc 2015. gadā veiktā novērtējuma). Šie konkrētai valstij adresētie ieteikumi attiecās uz 2015. gada pusgada novērtējumos izdoto ieteikumu atjaunināšanu vai koriģēšanu vai iepriekš izdoto konkrētai valstij adresēto ieteikumu pārskatīšanu. Nevienā no 2016. gada ieteikumiem nebija prasīts pārveidot nesen pieņemtās 2014.–2020. gada programmas. Šajā jomā 2016. gadā iesniegti vairāki priekšlikumi un korekcijas. Piemēram, Komisija ir veikusi katrai dalībvalstij paredzētā kohēzijas politikas piešķīruma korekcijas 2017.–2020. gadam, kopumā finansējumu 2017.–2020. gadam palielinot par EUR 4,6 miljardiem un Grieķijai, Itālijai un Spānijai piešķirot lielāko finansējuma daļu. Šis papildu piešķīrums būtu jāpiešķir programmām, kas pievēršas jauniešu nodarbinātībai, bēgļu un migrācijas krīzes pieaugošajām problēmām un ieguldījumiem apvienojumā ar Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, ņemot vērā katras dalībvalsts īpašās vajadzības un šo prioritāšu svarīgumu.

Līdztekus šai korekcijai, ņemot vērā vairāku dalībvalstu pašreizējās ekonomikas un sociālās problēmas, tika iesniegti priekšlikumi, piemēram: i) 10 % palielinājums papildu piešķīruma attiecināmībai dalībvalstīm, kurās ir budžeta pagaidu grūtības (pieņemts 2016. gadā), un 85 % līdzfinansējuma likme, ko piemēro visām darbības programmām, ko Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) un Eiropas Sociālais fonds (ESF) atbalsta Kiprā pēc iepriekšējā termiņa 2017. gada 30. jūnijā līdz programmas slēgšanai, ii) iespēja Eiropas Reģionālās attīstības fonda darbības programmā ieviest atsevišķu prioritāro virzienu atjaunošanas darbībām. Eiropas Reģionālās attīstības fonda atbalsts papildinās palīdzību, ko sniedz ES Solidaritātes fonds (ESSF) atjaunošanas darbiem, reaģējot uz lielām vai reģionālām dabas katastrofām, un iii) izveidot jaunu Strukturālo reformu atbalsta programmu (SRAP), kas būs integrēts instruments, ko izmantot, lai sniegtu atbalstu dalībvalstīm reformu īstenošanai dažādās tematiskajās jomās, kas saistītas ar ES ekonomikas pārvaldības procesiem un ES tiesībām, kā arī atbalstu reformām, ko dalībvalstis noteikušas par savām prioritātēm. 1.2.1. 2014.–2020. gada programmu īstenošanas progress Partnerattiecību nolīgumi, kas ieviesti 2014.–2020. gadā, ir apliecinājuši, ka ir efektīvs finansējuma nošķiršanas līdzeklis ES ieguldījumu prioritātēm. Eiropas Revīzijas palāta secināja, ka jaunie partnerattiecību nolīgumi parāda, ka Komisija un dalībvalstis ir labāk novirzījušas finanšu līdzekļus izaugsmei un darbvietu izveidei, apzinājušas ieguldījumu vajadzības un sekmīgi tās iestrādājušas mērķos un sasniedzamajos rezultātos61. 2016. gads bija pirmais pilnais gads, kad dalībvalstis īstenoja kohēzijas politikas 2014.–20202. gada plānošanas perioda darbības programmas. Šajos īstenošanas sākuma posmos projektu atlase ir galvenais elements, lai sekmīgi īstenotu ieguldījumus. 2016. gadā dalībvalstu projektu atlases temps paātrinājās, kopējam atlases ātrumam sasniedzot 26,1 % (no 4,6 % 2015. gadā) no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Kohēzijas fonda kopējā piešķīruma. Līdz 2016. gada beigām jau bija piešķirti EUR 67 miljardi no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un EUR 19,1 miljards no Kohēzijas fonda. Pateicoties šim ieguldījumam, uz vietas tiek īstenoti 59 000 Eiropas Reģionālās attīstības fonda un 2500 Kohēzijas fonda konkrēti projekti. Kopā ar valstu līdzfinansējumu vairāk nekā EUR 48 miljardi no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un EUR 16 miljardi no Kohēzijas fonda tiek ieguldīti reālajā ekonomikā, lai palīdzētu sasniegt ES 2020. gada mērķi attiecībā uz darbvietu izveidi un izaugsmi. Tomēr projektu atlases līmenis programmās un dalībvalstīs nav vienāds. Līdzīga situācija ir attiecībā uz Eiropas Sociālo fondu — neraugoties uz zemo sertificēto izdevumu līmeni 2015. gada beigās, vidējais projektu atlases ātrums pārsniedza 13 %. 2016. gada beigās projektu atlases līmenis vairāk nekā divkāršojās (vairāk par 30 %), liecinot par intensīvu projektu atlases paātrinājumu uz vietas. Šis paātrinātā projektu atlases procesa rezultāts vēl nav palielinājis Komisijas maksājumu apgūšanas līmeni62. Apgūšanas līmenis 2016. gada beigās bija zemāks par prognozēto — kopējie rādītāji ir 3,7 % Eiropas Reģionālās attīstības fondam un Kohēzijas fondam, 2,37 % Eiropas Sociālajam fondam un 9,87 % Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai. Šīs kavēšanās iemesli ir dažādi: galvenie iemesli ir saistīti ar programmu iestāžu un struktūru novēlotu izraudzīšanos, starplaiks starp projektu atlasi un pirmo maksājumu prasījumu faktisko sagatavošanu, piesardzīgā pieeja, ko izvēlējušās dažas iestādes, lai ņemtu vērā pastiprinātās prasības par likumību un pareizību un gada pārskatiem, atbildīgo iestāžu darbs, veicot 2007.–2013. gada programmu slēgšanu.

Diagramma: Eiropas Reģionālās attīstības fonda projektu atlase 2014.–2020. gadam un dalībvalstu deklarētie izdevumi (2017. gada 3. janvāris). Īstenošanas priekšnoteikumi63 Ex ante nosacījumi64 ir viens no galvenajiem Eiropas strukturālo un investīciju fondu jaunajiem elementiem 2014.–2020. gadam, lai palielinātu fondu efektivitāti. To mērķis ir nodrošināt, ka, pirms tiek veikti ieguldījumi, ir ieviestas pienācīgas tiesiskā regulējuma un politikas sistēmas un ka ir pietiekamas administratīvās spējas, tādējādi uzlabojot ne vien Eiropas strukturālo un investīciju fondu atbalstīto ieguldījumu, bet arī citu publisko un privāto ieguldījumu efektivitāti un lietderību. Dalībvalstīm līdz 2016. gada 31. decembrim bija jāizpilda ex ante nosacījumi, un tām par šo nosacījumu izpildi būs jāziņo Komisijai, vēlākais, līdz 2017. gada jūnijam gada īstenošanas ziņojumos vai 2017. gada augustam progresa ziņojumos, kas paredzēti juridiskajā pamatā. Ja programmas pieņemšanas brīdī ex ante nosacījumi nav izpildīti, dalībvalstīm būtu jāpanāk, ka laikus tiek īstenots rīcības plāns, kas izstrādāts, lai šos nosacījumus izpildītu. Dalībvalstis ziņoja, ka līdz 2017. gada sākumam ir izpildīta liela daļa no 660 konkrētajiem rīcības plāniem, kas attiecas uz Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Kohēzijas fonda prioritātēm: 2017. gada 25. janvārī bija izpildīti 358 plāni, bet 115 tika paziņoti kā pabeigti, taču Komisija tos vēl nebija izvērtējusi. Komisija novērtēja, ka 89 % no ex ante nosacījumu izpildes rīcības plāniem attiecībā uz Eiropas Sociālā fonda ieguldījumiem ir izpildīti vai tiks izpildīti 2017. gada februāra sākumā. Salīdzinoši īsā ex ante nosacījumu izpildes termiņa dēļ līdz šim nebija iespējams pilnībā novērtēt to efektivitāti. Tomēr saskaņā ar ex ante nosacījumu mehānisma sākotnējo novērtējumu ex ante nosacījumi ir palīdzējuši uzlabot sistēmu, kurā tiek izmantots ES budžets. Tie ir nodrošinājuši tiešu saikni starp ieguldījumiem, ko līdzfinansē Eiropas strukturālie un investīciju fondi un ES līmeņa politika. Tie ir sekmējuši attiecīgo Savienības tiesību aktu transponēšanu un īstenošanu, palīdzējuši likvidēt šķēršļus ieguldījumiem ES un atbalstījuši klimata pārmaiņu jomas politikas mērķu sasniegšanu. Ex ante nosacījumi ir rosinājuši stratēģiskās, regulatīvās un institucionālās un administratīvās pārmaiņas. Tie ir rosinājuši arī politikas reformas un attiecīgu konkrētai valstij adresētu valsts un reģionālā līmeņa ieteikumu izdošanu, kuriem būtu jāuzlabo Eiropas strukturālo un investīciju fondu izdevumu efektivitāte un lietderīgums. Šie ieguvumi neattiecas tikai uz Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, bet ir pozitīvi ietekmējuši strukturālu pārmaiņu īstenošanu un ieguldījumu vides uzlabošanu ES65. Pirmos datus par kohēzijas politikas programmu īstenošanu 2014. un 2015. gadā dalībvalstis Komisijai nosūtīja 2016. gada maija beigās, un Komisija tos apkopoja Eiropas strukturālo un investīciju fondu 2016. gada kopsavilkuma ziņojumā66, kas bija pirmais no gada ziņojumiem ES iestādēm par Eiropas strukturālo un investīciju fondu īstenošanu. Atjaunināta ir arī Eiropas strukturālo un investīciju fondu atklāto datu platforma67, lai parādītu projekta atlases finansiālo apjomu un prognozes, kā arī kopīgo rādītāju sasniegšanu, kā 2016. gadā ziņots par programmām. Atklāto datu platforma aptver vairāk nekā 40 % no ES budžeta, un 2017. gada sākumā tai piešķirts pirmais Eiropas Ombuda apbalvojums par izcilību atklātas pārvaldības jomā. Gudras izaugsmes jomā EUR 3,4 miljardi, kas piešķirti konkrētiem Eiropas Reģionālās attīstības fonda pētniecības un inovācijas projektiem, ir 5,7 % no kopējās 2014.–2020. gadā plānotās summas. Līdz 2015. gada beigām projektos, kas atlasīti atbalsta saņemšanai Eiropas Reģionālās attīstības fonda programmās, kuras veicina sadarbību ar pētniecības institūtiem, paredzēts atbalstīt vairāk nekā 19 000 uzņēmumu (15 % no mērķa), bet no uzlabotās pētniecības un izstrādes infrastruktūras labumu gūs 5000 pētnieku (7 % no mērķa)68. Uzņēmumu un pētniecības iestāžu sadarbības projektu skaits 36 421 Intensīvi notiek projektu atlase jomās, kas veicina digitālā vienotā tirgus izveidi. Līdz 2016. gada beigām uz vietas tika atlasīti apmēram 1200 projektu, lai atbalstītu savienotā digitālā vienotā tirgus izveidi, kuros kopējais ieguldījums ir EUR 2,6 miljardi (Eiropas Reģionālās attīstības fonds kopā ar valstu līdzfinansējumu). Īstenojot šos projektus, gandrīz 80 000 mājsaimniecību iegūs platjoslas pārklājumu, tādējādi veicinot attiecīgo apgabalu konkurētspēju un ekonomikas izaugsmi. Līdz 2015. gada beigām ES atbalsts EUR 7,5 miljardu apmērā tika piešķirts īpašiem Eiropas Reģionālās attīstības fonda projektiem, kas veicina mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspēju (8,9 % no kopējās plānotās summas). Eiropas Reģionālās attīstības fonda finansējums tika piešķirts projektiem, kas atbalsta 113 000 mazos un vidējos uzņēmumus69. Astoņas dalībvalstis (Vācija, Spānija, Somija, Francija, Īrija, Portugāle, Zviedrija, Apvienotā Karaliste) un vairākas Interreg programmas nodrošina 95 % no šī paredzētā finansējuma; 85 000 no šiem uzņēmumiem tiks sniegts atbalsts ar padomiem un konsultācijām; tiek prognozēta 25 000 jaunuzņēmumu izveide; šajā sākumposmā ir paredzēts atbalstītajos uzņēmumos tieši izveidot 65 000 darbvietas. Ziņojumos par jau pilnīgi pabeigtajiem projektiem ir redzams, ka atbalstu ir saņēmuši 36 379 uzņēmumi (no tiem 3238 jaunuzņēmumi) un ir izveidots vairāk nekā 2500 tiešo darbvietu (no tiem 174 pētnieki). Finanšu instrumenti (FI) ir kļuvuši par aizvien nozīmīgāku kohēzijas politikas mērķu īstenošanas līdzekli, un, izmantojot šos instrumentus, ir pakāpeniski piešķirta ievērojama daļa līdzekļu. Pašreizējā plānā paredzēts, ka EUR 20,1 miljards Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Kohēzijas fonda līdzekļu, proti, 8 % no kopējā piešķīrumu apjoma, tiks novirzīti finanšu instrumentiem. Eiropas Reģionālās attīstības fonda izmantošana aizvien biežāk notiek ar finanšu instrumentu starpnie