Ieteikums Padomes atzinums saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 3. punktu par Slovākijas atjaunināto konverģences programmu 2004. - 2007. gadam /* SEC/2005/0146 galīgā redakcija */





Briselē, 2.2.2005 SEC(2005) 146 galīgā redakcija Ieteikums PADOMES ATZINUMS saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 3. punktu par Slovākijas atjaunināto konverģences programmu 2004. - 2007. gadam (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Padomes Regula (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1] paredz, ka neiesaistītās dalībvalstis, t. i., tādas dalībvalstis, kuras nav pieņēmušas vienoto valūtu, Padomei un Komisijai iesniedz konverģences programmas. Saskaņā ar šīs regulas 9. pantu Padome pārbauda visas konverģences programmas, ņemot vērā novērtējumu, ko sniedz Komisija un Komiteja, kas izveidota ar Līguma 114. pantu (Ekonomikas un finanšu komiteja). Pamatojoties uz Komisijas ieteikumu un apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, Padome pēc programmas pārbaudes sniedz atzinumu. Saskaņā ar regulu dalībvalstis katru gadu iesniedz atjauninātas konverģences programmas, kuras Padome arī var pārbaudīt, izmantojot tādu pašu procedūru. Dalībvalstīs, kuras 2004. gada 1. maijā pievienojās ES, netiek izmantota vienota valūta, tomēr, lai varētu ieviest euro, tām noteiktā laikā ir jāīsteno konverģences kritēriji, tai skaitā viens no kritērijiem ir saistīts ar valdības finansiālā stāvokļa ilgtspējību. Ņemot vērā 2003. gadā fiksēto vispārējo valdības deficītu 3,6% apmērā no IKP, 2004. gada 5. jūlijā Padome nolēma, ka Slovākijai ir bijis pārmērīgs deficīts, un ieteica to labot vēlākais līdz 2007. gadam saskaņā ar 2004. gada maija konverģences programmu. Konkrēti Slovākijai ieteica enerģiski īstenot šajā programmā paredzētos pasākumus un paātrināt fiskālās korekcijas, ja īstenoto strukturālo reformu rezultātā pieaugums pārsniedz plānoto. Komisija savā 2004. gada 22. decembra paziņojumā secināja, ka Slovākijas valdība ir efektīvi īstenojusi pasākumus, kas ir paredzēti, lai sasniegtu 2005. gada budžeta deficīta mērķi. Dalībvalstis, kuras 2004. gada 1. maijā pievienojās ES, ir apņēmušās iesniegt konverģences programmas līdz 2004. gada 15. maijam, bet pirmo atjaunināto programmu – līdz 2004. gada beigām. 2004. gada 5. jūlijā Padome novērtēja pirmo Slovākijas konverģences programmu, kas tika iesniegta 2004. gada 14. maijā un aptver laika posmu no 2004. līdz 2007. gadam. 2004. gada 30. novembrī Slovākija iesniedza savu atjaunināto konverģences programmu. Komisijas dienesti veica šīs atjauninātās programmas tehnisko novērtējumu, ņemot vērā Komisijas dienestu 2004. gada rudens ekonomikas prognožu rezultātus un rīcības kodeksu[2], vispārīgi pieņemtu potenciālā ražošanas apjoma aplēšu metodoloģiju, vispārējas ekonomikas politikas vadlīniju ieteikumus laika posmam no 2003. līdz 2005. gadam un 2002. gada 27. novembra Komisijas paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par budžeta politiku koordinēšanas stiprināšanu noteiktos principus[3]. Minētais novērtējums nodrošina zemāk redzamo: - 2004. gada 30. novembrī Slovākija iesniedz savu atjaunināto konverģences programmu, kas aptver laiku posmu no 2004. līdz 2007. gadam un turklāt nodrošina indikatīvas prognozes līdz 2010. gadam. Valdība ir pieņēmusi šo dokumentu. Programma ir saskaņā ar 2005. gada budžetu, ko parlaments pieņēma 2004. gada 9. decembrī, un valdības daudzgadu budžeta pamatnostādnēm laika posmam no 2005. gada līdz 2007. gadam, ko parlaments ņem vērā. Programma ir labi pasniegta un atbilst pārskatītajam „rīcības kodeksam attiecībā uz stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu”.[4] - Atjauninātā programma prognozē reālā IKP pieaugumu vidēji par 5% laika posmā no 2004. līdz 2007. gadam, paredzamu palēnināšanos līdz 4½% 2005. gadā (ārējo iemaksu samazināšanās ietekmē) un paātrināšanos līdz gandrīz 5½% 2007. gadā (kad ir paredzama ārējo iemaksu atjaunošanās). Ir paredzams, ka bezdarbs samazināsies tikai pakāpeniski no apmēram 18½% 2004. gadā (no darbaspēka pārskata viedokļa) līdz 16½% 2007. gadā. Šāda attīstība ir ticama, un to vispārēji apstiprina Komisijas 2004. gada rudens prognozes, kas aptver laika posmu līdz 2006. gadam. Strauja inflācijas samazināšanās līdz apmēram 2½% 2007. gadā ir iespējama tikai tad, ja otrā raunda ietekme, ko rada sensacionāli augstā inflācija 2004. gadā, tiks strikti ierobežota. Atjauninātā programma paredz, ka tekošā konta bilance kļūs pozitīva 2007. gadā (pēc īslaicīgas pasliktināšanās, deficītam sasniedzot gandrīz 3% no IKP 2005. gadā). Prognozētā tekošā konta bilance un plānotie fiskālie deficīti netieši norāda uz pozitīviem privātiem neto uzkrājumiem visā atjauninātās programmas laikā. - Slovākija nesen pārgāja no netiešiem uz tiešiem inflācijas mērķiem, taču turpina izmantot pārvaldīti peldošu valūtas maiņas kursu. Atjauninātā programma apstiprina varas iestāžu nodomus pievienoties euro zonai 2009. gadā un paziņo, ka Slovākija, iespējams, pievienosies VKM2 ne vēlāk kā 2006. gada pirmajā pusē. 2004. gadā nominālā inflācija 7,5% apmērā galvenokārt atspoguļo regulēto cenu un netiešo nodokļu korekciju ietekmi. Starpība virzībā uz euro zonas ilgtermiņa procentu likmēm ir bijusi mainīga, sasniedzot, bet nepārsniedzot 100 bāzes punktus. Pēc tam, kad dažus mēnešus pēc politikas procentu likmes samazināšanas bija vērojama stabilizēšanās, valūtas maiņas kurss pēdējā laikā ir atsācis celties. Kopumā 2004. gadā korunas vērtība ir palielinājusies par gandrīz 6%. - Atjauninātā programma tiecas samazināt deficītu līdz 3% no IKP atsauces vērtības 2007. gadā, ņemot vērā Padomes ieteikumus saskaņā ar 104. panta 7. punktu. Nominālā un primārā vispārējā valsts budžeta deficīta samazinājums ir koncentrēts uz beigu posmu: ir paredzēts, ka abi rādītāji būtībā nemainīsies un būs attiecīgi apmēram 3,8% un 1,5% apmērā no IKP līdz 2006. gadam, un to plānotā vispārējā korekcija 0,8% procentpunktu apmērā ir atlikta uz 2007. gadu. Pat bez ietekmes, ko radīs fondēto pensiju sistēmas ieviešana 2005. gada sākumā (kas tiek novērtēta 0,4% apmērā no IKP 2005. gadā un apmēram 1% apmērā no IKP 2006. un 2007. gadā), lielākā deficīta samazināšana notiek pēdējos divos gados. Salīdzinot ar 2004. gada maija programmu, kurā korekcijas pamatojas uz izdevumiem, atjauninātā programma plāno deficīta korekcijas, samazinot izdevumus un palielinot ieņēmumus. Neskatoties uz labvēlīgāku makroekonomikas scenāriju, atjauninātā programma lielā mērā apstiprina iepriekšējās programmas plānoto korekciju virzienu un tāpēc neizskatās tik ambicioza. Neņemot vērā ievērojamos konsolidācijas sasniegumus pagātnē un pensiju reformas ietekmi, deficīta samazinājuma (jo īpaši 2005. gadā) paātrināšana kļūst par vēl nozīmīgāku apsvērumu. Tas palīdzētu īstenot Slovākijas euro pieņemšanas stratēģiju, sekmētu fiskālo uzticamību VKM2 kontekstā, veicinātu pretcikliskumu un varētu palīdzēt apturēt valūtas kursa pieauguma radīto spiedienu. Tas arī veidotu ceļu uz strukturālu bezdeficīta budžetu vai neliela pārpalikuma budžetu un palīdzētu sasniegt pietiekamu drošības rezervi, neļaujot deficīta kritērijam pārsniegt 3% no IKP kā Līguma atsauces vērtības, pastāvot normālām makroekonomikas svārstībām. - Kopumā programmā iekļautie budžeta prognožu riski, šķiet, līdzsvaroti visā programmas darbības periodā. Pamatojoties uz konkrētajiem makroekonomikas pieņēmumiem, izskatās, ka visā attiecīgajā periodā pastāv augšupvērsts risks attiecībā uz ieņēmumiem. Sakarā ar pensiju reformas ietekmi pastāv līdzsvarotas neskaidrības. ES fondu (un līdzmaksājumu) izmantošana, iespējams, būs zemāka nekā plānots 2004. gadā līdz 2006. gadam, jo šo līdzekļu absorbēšanas kapacitāte joprojām attīstītās. Tomēr tā varētu pārsniegt plānoto summu 2007. gadā, ja tiks panākts pietiekams temps atlikto līdzekļu izmantošanā. Un, visbeidzot, 2006. gadā paredzētās parlamenta vēlēšanas rada neskaidrības, jo īpaši par 2007. gadā īstenojamo izdevumu samazināšanas apmēru. Pašreizējie plāni šiem izdevumiem varētu nebūt pietiekami, vai šie izdevumi varētu pārsniegt pašreizējos plānus. Ņemot vērā riska novērtējumu, programmā budžeta stāvoklis izskatās pietiekams, lai samazinātu deficītu līdz 3% no IKP līdz 2007. gadam, kas ir programmas pēdējais gads, taču tā neparedz nekādu drošības rezervi. - Programma prognozē, ka laikā no 2004. līdz 2007. gadam valsts parāda pret IKP attiecība palielināsies par 2½ procentu punktiem un sasniegs 45½%. Valsts parāda pret IKP attiecības dinamika atspoguļo koncentrētu uz beigu posmu deficīta samazināšanos, kuru krājumu plūsmu korekcijas un ārkārtēji faktori ietekmē daudz mazāk nekā iepriekš, lai gan prognozētās skaidras naudas/uzkrājumu novirzes un privatizācijas ieņēmumi joprojām ir nozīmīgi līdz 2006. gadam. - Atjauninātā programma koncentrējas uz nesenām strukturālām reformām, kas uzlabo valsts finanšu kvalitāti un, iespējams, sekmē izaugsmi - līdzīgi iepriekšējām tālejošām reformām (tai skaitā nozīmīgākajām nodokļu reformām), kas jau stājās spēkā 2004. gadā. Nesenās reformas galvenokārt ir otrā veselības aprūpes reformu izsludināšana un fondēto pensiju sistēmas ieviešana – tās abas stājas spēkā 2005. gada sākumā. - Slovākija uzrāda dažus riskus saistībā ar ilgtermiņa valsts finanšu ilgtspējību. Šos riskus lielā mērā vada prognozētās budžeta izmaksas, kas ir saistītas ar sabiedrības novecošanos. Pat pieņemot, ka tiks panākta plānotā deficīta samazināšanās vidējā termiņā, ilgtermiņa ilgtspējība nav pilnīgi nodrošināta, lai gan plānotie un ieviestie strukturālo reformu pasākumi, jo īpaši pensiju un veselības reformas, sekmē ilgtspējīga stāvokļa sasniegšanu ilgtermiņā. Reformu pilnīga īstenošana, kā arī plānotās budžeta konsolidācijas sasniegšana ir galvenie nosacījumi programmas periodā. - Kopumā atjauninātajā programmā noteiktās ekonomikas politikas vispārēji atbilst valstij īpaši noteiktām vispārējām ekonomikas politikas vadlīnijām valsts finanšu jomā. Slovākija ir ceļā uz pārmērīga deficīta koriģēšanu Padomes noteiktajā termiņā. - Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu un Padomes ieteikumus saskaņā ar 104. panta 7. punktu, būtu pareizi, ja Slovākija i) izmantotu ikvienu iespēju paātrināt deficīta samazināšanu, tai skaitā, izmantojot labākus ieņēmumus un izdevumu ietaupījumus; jo īpaši tas attiecas uz 2005. gadu; ii) padarītu vidēja termiņa izdevumu griestus saistošākus; iii) uzmanītos, lai 2004. gada inflācijas otrā raunda sekas neietekmētu programmā paredzēto inflācijas konverģences virzību. Ņemot vērā šo novērtējumu, Komisija ir pieņēmusi klātpievienoto ieteikumu, kas ir paredzēts Padomes atzinumam par Slovākijas atjaunināto konverģences programmu, un pārsūta to Padomei. Ieteikums PADOMES ATZINUMS saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 3. punktu par Slovākijas atjaunināto konverģences programmu 2004. - 2007. gadam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[5], un jo īpaši 9. panta 3. punktu; ņemot vērā Komisijas ieteikumu; apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju; IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU. 1. [2005. gada 17. februārī] Padome pārbaudīja Slovākijas atjaunināto konverģences programmu, kas aptver laika posmu no 2004. līdz 2007. gadam. Programma atbilst „rīcības kodeksam par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu”. 2. Makroekonomiskais scenārijs, uz kura pamatojas programma, paredz ticamu IKP pieaugumu vidēji par 5% līdz ar paredzamu palēnināšanos līdz 4½% 2005. gadā (ārējo iemaksu samazināšanās ietekmē) un paātrināšanos līdz gandrīz 5½% 2007. gadā (kad ir paredzama ārējo iemaksu atjaunošanās). Ņemot vērā pašreiz pieejamo informāciju, šķiet, ka šis scenārijs atspoguļo ticamus pieauguma pieņēmumus. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju ir zemas un ir ticamas tikai tad, ja otrā raunda ietekme, ko rada augstā nominālā inflācija 2004. gadā, tiek stingri ierobežota. 3. 2004. gada 5. jūlijā Padome nolēma, ka Slovākijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts un ieteica to labot līdz 2007. gadam. Atjauninātā programma tiecas samazināt deficītu līdz 3% no IKP atsauces vērtības 2007. gadā, ņemot vērā Padomes ieteikumu saskaņā ar 104. panta 7. punktu. Nominālā un primārā vispārējā valsts budžeta deficīta samazinājums ir koncentrēts uz beigu posmu: ir paredzēts, ka abi rādītāji būtībā nemainīsies un būs attiecīgi apmēram 3,8% un 1,5% no IKP līdz 2006. gadam, un to plānotā vispārējā korekcija 0,8 procentu punktu apmērā ir atlikta uz 2007. gadu. Pat bez ietekmes, ko rada fondēto pensiju sistēmas ieviešana 2005. gadā, lielākā deficīta samazināšana notiek pēdējos divos gados. Salīdzinot ar 2004. gada maija programmu, kurā korekcijas pamatojas uz izdevumiem, atjauninātā programma plāno deficīta korekcijas, samazinot izdevumus un palielinot ieņēmumus. Neskatoties uz labvēlīgāku makroekonomisko scenāriju, atjauninātā programma lielā mērā apstiprina iepriekšējās programmas plānoto korekciju virzienu un tāpēc neizskatās tik ambicioza. Neskatoties uz ievērojamajiem konsolidācijas sasniegumiem pagātnē un pensiju reformas ietekmi, deficīta samazināšanas (jo īpaši 2005. gadā) paātrināšana palīdzētu īstenot Slovākijas euro ieviešanas stratēģiju, sekmētu fiskālo uzticamību VKM2 kontekstā, veicinātu pretcikliskumu un varētu palīdzēt apturēt valūtas kursa pieauguma radīto spiedienu. Tas arī veidotu ceļu uz strukturālu bezdeficīta budžetu vai neliela pārpalikuma budžetu un palīdzētu sasniegt pietiekamu drošības rezervi, neļaujot deficīta kritērijam pārsniegt 3% no IKP Līguma atsauces vērtības, pastāvot normālām makroekonomikas svārstībām. 4. Kopumā programmā iekļautie budžeta prognožu riski šķiet līdzsvaroti visā programmas darbības periodā. Pamatojoties uz konkrētajiem makroekonomikas pieņēmumiem, šķiet, ka visā attiecīgajā periodā pastāv augšupvērsts risks attiecībā uz ieņēmumiem. Sakarā ar pensiju reformas ietekmi pastāv līdzsvarotas neskaidrības. ES fondu (un līdzmaksājumu) izmantošana, iespējams, būs zemāka nekā plānots 2004. gadā līdz 2006. gadam, jo šo līdzekļu absorbēšanas kapacitāte joprojām attīstītās. Tomēr tā varētu pārsniegt plānoto summu 2007. gadā, ja tiks panākts pietiekams temps atlikto līdzekļu izmantošanā. Un visbeidzot 2006. gadā paredzētās parlamenta vēlēšanas rada neskaidrības, jo īpaši par 2007. gadā īstenojamo izdevumu samazināšanas apmēru. Pašreizējie plāni šiem izdevumiem varētu nebūt pietiekami vai šie izdevumi varētu pārsniegt pašreizējos plānus. Ņemot vērā riska novērtējumu, programmā budžeta stāvoklis šķiet pietiekams, lai samazinātu deficītu līdz 3% no IKP līdz 2007. gadam, kas ir programmas pēdējais gads, taču tā neparedz nekādu drošības rezervi. 5. Tiek lēsts, ka parāda līmenis ir sasniedzis 43,0% no IKP 2004. gadā, kas ir krietni zem 60% no IKP Līguma atsauces vērtības. Programma prognozē, ka programmas periodā parāda koeficients pieaugs par 2½ procentu punktiem. 6. Slovākija uzrāda dažus riskus saistībā ar ilgtermiņa valsts finanšu ilgtspējību. Šos riskus lielā mērā vada prognozētās budžeta izmaksas, kas ir saistītas ar sabiedrības novecošanos. Plānotie un ieviestie strukturālo reformu pasākumi, jo īpaši pensiju un veselības reformas, sekmē ilgtermiņa ilgtspējību. Tomēr šo pasākumu pilnīga īstenošana, kā arī plānotā budžeta konsolidācijas virziena sasniegšana ir galvenie nosacījumi programmas periodā. 7. Atjauninātajā programmā noteiktās ekonomikas politikas vispārēji atbilst valstij īpaši noteiktajām vispārējām ekonomikas politikas vadlīnijām valsts finanšu jomā. Slovākija ir ceļā uz pārmērīga deficīta koriģēšanu Padomes noteiktajā termiņā. * * * Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu un Padomes ieteikumus saskaņā ar 104. panta 7. punktu, Padome uzskata, ka Slovākijai ir: (i) jāizmanto ikviena iespēja paātrināt deficīta samazināšanu, tai skaitā, izmantojot labākus ieņēmumus un izdevumu ietaupījumus; jo īpaši tas attiecas uz 2005. gadu; (ii) jāpadara vidēja termiņa izdevumu griesti saistošāki; (iii) jāuzmanās, lai 2004. gada inflācijas otrā raunda sekas neietekmētu programmā paredzēto inflācijas konverģences virzību. Tabula: Nozīmīgāko makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | Reālā IKP pieaugums (% izmaiņas) | KP nov. 2004 | 5,0 | 4,5 | 5,1 | 5,4 | KOM okt.2004 | 4,9 | 4,5 | 5,2 | n.p. | KP maijs 2004 | 4,1 | 4,3 | 5,0 | 4,7 | SPCI inflācija (%) | KP nov. 2004 | 7,8 | 3,3 | 2,8 | 2,5 | KOM okt.2004 | 7,7 | 3,9 | 3,0 | n.p. | KP maijs 2004 | 8,1 | 4,0 | 2,9 | 2,5 | Valsts bilance (% no IKP) /1 | KP nov. 2004 | -3,8 | -3,8 | -3,9 | -3,0 | KOM okt.2004 | -3,9 | -4,0 | -4,1 | n.p. | KP maijs 2004 | -4,0 | -3,9 | -3,9 | -3,0 | Primārā bilance (% no IKP) /1 | KP nov. 2004 | -1,5 | -1,4 | -1,6 | -0,7 | KOM okt.2004 | -1,6 | -1,6 | -1,8 | n.p. | KP maijs 2004 | -1,4 | -1,1 | -1,2 | -0,4 | Valsts bruto parāds (% no IKP) | KP nov. 2004 | 43,0 | 44,2 | 45,3 | 45,5 | KOM okt.2004 | 44,2 | 45,2 | 45,9 | n.p. | KP maijs 2004 | 45,1 | 46,4 | 46,1 | 45,5 | /1 Valsts bilance un primārā bilance iekļauj ieņēmumu samazināšanu un tādējādi, ceteris paribus, deficīta palielināšanos, ko rada fondēto pensiju sistēmu ieviešana 2005. gadā (ietekme tiek lēsta 0,4% apmērā no IKP 2005. gadā; 1,0% apmērā no IKP 2006. gadā un 1,1% apmērā no IKP 2007. gadā). Avoti: Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2004. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM). | [1] OV L 209, 2.8.1997. Visi dokumenti, kas ir minēti šajā tekstā, ir atrodami šādā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Ekonomikas un finanšu komitejas pārskatītais atzinums par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu, kas ir ECOFIN Padomes apstiprināts 10.7.2001. [3] KOM(2002) 668, 27.11.2002. [4] Programma nodrošina ne tikai obligātu, bet ar dažiem izņēmumiem arī izvēles informāciju, kas ir norādīta kodeksā. Tā nodrošina plašu papildu datu krājumu un tādējādi sekmē analīzi. Kaut gan tas netraucē novērtējumam, ir vērojamas (relatīvi nelielas) atšķirības ar Statistikas biroju attiecībā uz konsolidēto izdevumu un ieņēmumu pret IKP koeficientu 2003. gadam, kā arī saistībā ar vispārējās valdības patēriņa sastāvdaļu klasifikāciju; īpaši sociālie pārskaitījumi natūrā nav norādīti kā atsevišķa kategorija. Citi trūkstošie izvēles dati ir nominālie efektīvie valūtas maiņas kursi 2006. un 2007. gadam. Turklāt programmas atjauninātajā daļā vispārējās valdības sākotnējais budžeta deficīts tiek aprēķināts, pamatojoties uz neto procentu maksājumiem. [5] OV L 209, 2.8.1997, 1. lpp. Dokumenti, kas ir minēti šajā tekstā, ir atrodami šādā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.