[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 11.9.2008

COM(2008)561 galīgā redakcija

KOMISIJAS DARBA DOKUMENTS

PROGRESA ZIŅOJUMS PAR EIROPAS KOSMOSA POLITIKU

SATURS

1. Ievads 3

2. Kosmosa lietojumi 3

2.1. Satelītu radionavigācijas programmas: GALILEO / EGNOS 3

2.2. Zemes novērošana — GMES 4

2.3. Drošība un aizsardzība 6

3. Kosmosa zinātnes pamati 7

3.1. Zinātne un tehnoloģijas 7

3.2. Piekļuve kosmosam 8

3.3. Saules sistēmas izpēte, Starptautiskā kosmosa stacija un cilvēka lidojumi kosmosā 9

4. Konkurētspējīga Eiropas kosmosa rūpniecība 9

5. Pārvaldība 10

5.1. Institucionālais un finansiālais satvars 10

5.2. Eiropas Kosmosa programma 11

5.3. Starptautiskās attiecības 11

6. Jaunas problēmas 12

6.1. ANO kodekss par darbību atklātā kosmosā 12

6.2. Kosmosa infrastruktūras drošība un informētība par situāciju kosmosā 12

ANNEX Elements for a European Strategy for International Relations in Space 14

I. Background 14

II. Principles 15

III. Objectives 16

IV. Methodology 16

1. IEVADS

Saskaņā ar Kosmosa lietu padomes 2007. gada maijā pieņemto rezolūciju, šis ziņojums sniedz pārskatu par svarīgākajiem panākumiem, pirmo gadu īstenojot Eiropas kosmosa politiku (EKP), kuru kopīgi izstrādāja Eiropas Komisija un Eiropas Kosmosa aģentūras (EKA) ģenerāldirektors (COM(2007)212). ES valstu un valdību vadītāji arī ir atbalstījuši Eiropas kosmosa politikas izstrādes vajadzību. ES dalībvalstis un EKA uzsvēra, ka turpmākai GALILEO un GMES programmas īstenošanai, stratēģijas izstrādei par starptautiskajām attiecībām kosmosā un vajadzībai izstrādāt piemērotus rīkus un finansēšanas shēmas Kopienas darbībām kosmosa jomā jāpiešķir galvenās prioritātes, kam sekotu labāka koordinācija un sinerģija starp aizsardzības un civilajām kosmosa programmām, īstenojot pieeju, kurā ievēro lietotāju intereses. Ziņojumā aprakstīts gan kopš 2007. gada panāktais progress, gan turpmākās darbības, kas ir prioritāras nākamajā periodā.

2. KOSMOSA LIETOJUMI

2.1. Satelītu radionavigācijas programmas: GALILEO / EGNOS

GALILEO un EGNOS [1] ir Eiropas ieguldījums Eiropai nepieciešamajā infrastruktūrā , lai veiktu ārkārtīgi svarīgus uzdevumus, piemēram, robežkontroli, transporta un loģistikas vadību, finanšu operācijas un centrālās enerģētikas un komunikāciju infrastruktūras uzraudzību. ES Padome 2007. gada beigās izdarīja secinājumus par Eiropas satelītu navigācijas programmu pārprofilēšanu un turpmāko attīstību, tostarp secinājumus par pārvaldības un iepirkumu aspektiem, balstoties uz ierīkošanas fāzes finansējumu no publiskajiem ES līdzekļiem .

Pārvaldība

Programmu publiskā pārvaldība jābalsta uz pienākumu stingru sadali starp Eiropas Komisiju, Eiropas GNSS uzraudzības iestādi ( GSA ) un EKA. Eiropas Komisija, kas ir Eiropas GNSS programmas pārvaldītāja, ir atbildīga par programmu vispārējo pārvaldību. Iepirkumi, lai nodrošinātu pilnu GALILEO darbspēju (FOC), un programmu izstrāde ir EKA uzdevumi. Saskaņā ar Komisijas pieņemtajām pamatnostādnēm GSA veiks konkrētus uzdevumus saistībā ar programmām. Turklāt tiks izveidota jauna GALILEO starpiestāžu komisija ( GIP ), kurā būs Padomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas pārstāvji, lai sekotu programmu attīstībai.

Programmas īstenošana

Panākts būtisks tehniskais progress GALILEO programmas attīstības un apstiprinājuma fāzē orbītā. 2008. gada 27. aprīlī ir veiksmīgi palaists otrais GALILEO eksperimentālais satelīts — GIOVE-B . Tas darbosies saiknē ar pirmo GALILEO eksperimentālo satelītu ( GIOVE-A ), nogādājot kosmosā būtiskas jaunās tehnoloģijas, kas ir jāizmēģina un kas ir nepieciešamas GALILEO sistēmas sniegumam (tostarp visprecīzākais atompulkstenis, kas jebkad nosūtīts orbītā).

Papildu Kopienas finansējums[2], kas piešķirt GALILEO un EGNOS programmas īstenošanai, ir 3405 miljoni euro periodam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim. Pirmos četrus GALILEO darbspējīgos satelītus palaidīs 2010. gadā; līdz minētajam termiņam tiks izveidota attiecīgā kontroles infrastruktūra uz zemes.

Atbilstoši pārskatītajai Eiropas GNSS regulai[3] Komisija un EKA 2008. gada 1. jūlijā uzsāka iepirkuma konkursu, lai iegādātos 26 atlikušos satelītus un kontroles infrastruktūru uz zemes. 2013. gadā plānots panākt pilnu GALILEO darbspēju (30 satelīti + stacijas uz zemes).

Vienlaikus tiek pakāpeniski ieviesta EGNOS infrastruktūra. EGNOS uzrauga un koriģē signālus, kurus pārraida esošās globālās satelītu navigācijas sistēmas, lai tie būtu piemēroti drošību noteicošiem navigācijas lietojumiem. EKA nodos EGNOS aktīvus Eiropas Kopienai 2009. gada sākumā.

Starptautiskā sadarbība

Eiropas Komisija un EKA ir izveidojušas starptautisko sadarbību, lai nodrošinātu pienācīgu piekļuvi resursiem (frekvences, tehnoloģijas, zemes staciju ierīkošana), kas ir vajadzīgi, lai attīstītu EGNOS un GALILEO infrastruktūru.

Svarīgākie turpmākie uzdevumi

( pabeigt apstiprinājuma fāzi, sagatavojot un 2010. gadā palaižot pirmos četrus GALILEO darbspējīgos satelītus;

( īstenot Padomes 2007. gada secinājumus par GALILEO pārprofilēšanu, tostarp noteikumus par pārvaldību un attiecīgās vienošanās ar EKA;

( pabeigt iepirkuma konkursu, lai iegādātos 26 atlikušos darbspējīgos satelītus un attiecīgo kontroles infrastruktūru uz zemes;

( izstrādāt papildu normatīvos un politiskos pasākumus, ņemot vērā tādus faktorus kā trešo pušu atbildība un eksporta kontrole, piekļuve publiski regulētiem pakalpojumiem ( Public Regulated Service ) un programmas ekspluatācijas fāzes pārvaldība;

( turpināt veicināt lietojumus, kuros pilnībā izmanto EGNOS un nākotnē arī GALILEO pakalpojumus, tostarp inteliģentās transporta sistēmas. Pēc zaļās grāmatas publicēšanas (2006. gada decembrī) par satelītu navigācijas lietojumiem Komisija ierosinās attiecīgo rīcības plānu un Eiropas radionavigācijas plānu.

2.2. Zemes novērošana — GMES

GMES ( Global Monitoring for Environment and Security ) — Eiropas iniciatīva Vides un drošības globālai uzraudzībai — tiek attīstīta, izmantojot pakāpenisku pieeju, un tās uzdevums ir nodrošināt zemes novērošanas pakalpojumus Eiropas iedzīvotāju vajadzībām vides, drošības, ārkārtas reaģēšanas un klimata pārmaiņu jomā.

Pakalpojumi

GMES nepieciešama no kosmosā izvietotām sistēmām un in situ novērošanas sistēmām uz zemes iegūtu datu integrācija lietotājiem paredzētos operatīvos Eiropas pakalpojumos. Trīs lietotājiem paredzētie GMES pakalpojumi — ārkārtas reaģēšana, sauszemes un jūras uzraudzība — līdz 2008. gadam nonāks izmēģinājuma stadijā. Turklāt tika uzsākts darbs, lai noteiktu lietotāju prasības drošības pakalpojumiem , izstrādātu papildu Atmosphere Pilot Service , kā arī noteiktu iespējamo GMES ieguldījumu klimata pārmaiņu jautājuma risināšanā.

Lai risinātu klimata pārmaiņu jautājumu un citas ar vidi saistītās problēmas, ir jāturpina pētījumi šo parādību izpratnei un jānovērtē ticami dati no dažādiem avotiem, īpaši no satelītiem iegūtie dati. Pastāvīga un noturīga analīze un nodrošināšana ar augstas kvalitātes satelītu datiem par būtiskajiem klimata mainīgajiem ( ECV ) tiek atbalstīta ar EUMETSAT un EKA attiecīgajām programmām. Ņemot vērā EKA Ministru padomes 2008. gada novembra sanāksmi, tiek izstrādāta EKA klimata pārmaiņu iniciatīva, kuras mērķis ir konsolidēt un saglabāt tos arhīvu datus par zemes novērošanu, kas iegūti 30 gados, lai atbalstītu klimata pētniecības centru veiktos atkārtotas analīzes procesus.

GMES izmēģinājuma fāzē 2008.–2010. gadā ir nodrošināta koordinēta datu sniegšana GMES pakalpojumiem ar Eiropas Kopienas finansējumu EKA 48 miljonu euro apmērā. Turklāt EUMETSAT ir nolēmusi, ka visi darbspējīgo satelītu un arhīvu dati un pakalpojumi šajā periodā jādara pieejami bez maksas GMES pakalpojumiem.

Kopumā GMES pakalpojumu izstrādei 2002.–2009. gadā ir piešķirti 100 miljoni euro EKA GMES pakalpojumu projektam ( GSE ). 7. pamatprogrammā kosmosa prioritātei 2007. gadā ir piešķirti 35 miljoni euro un 2008. gadā 70 miljoni euro, lai turpinātu GMES pakalpojumu attīstību un konsolidāciju.

Programmatiskais un institucionālais satvars

Kosmosa lietu padome 2007. gada maija sanāksmē atzina, ka pēc desmit gadiem pētniecības un attīstības finansēšanas tagad GMES mērķtiecīgi jātuvojas darbspējas fāzei, lai nodrošinātu sistēmas ilgtermiņa pieejamību.

GMES ilgtspējai ir vajadzīga atbilstoša pārvaldība un institucionālais satvars. GMES balstās uz vairākiem savstarpēji saistītiem komponentiem (pakalpojumu komponents, kosmosa komponents, in situ komponents), kas sagatavo datus un informāciju lietotājiem un turpmākai apstrādei, kuru veic pakārtoto pakalpojumu nozare. 2008. gada rudens paziņojumā ES Padomei un Eiropas Parlamentam Komisija plāno ierosināt atbilstošas pārvaldības un finansēšanas shēmas.

GMES in situ infrastruktūra ir dalībvalstu un reģionālo un vietējo iestāžu resursi. Lai dati būtu pieejami arī turpmāk, tiks lūgta šo iestāžu piekrišana. Ir izveidota in situ novērošanas darba grupa, kurā ir dalībvalstu pārstāvji un kuru atbalsta Eiropas Vides aģentūra (EVA), lai risinātu jautājumus saistībā ar Eiropas infrastruktūras koordinēšanu un datu apmaiņas saskaņošanu.

Kosmosa komponenta progress

EKA ir atbildīga par visu Eiropas ieguldījumu koordinēšanu GMES kosmosa komponentā ( GSC ) atbilstoši lietotāju vajadzībām. Tā attīstīs vairākus satelītus (kontrolierīces) un ar tiem saistītus segmentus uz zemes ar EKA GSC programmas starpniecību.

Kopienas ieguldījums EKA GSC programmā tiek īstenots, izmantojot Eiropas Kopienas un Eiropas Kosmosa aģentūras nolīgumu; vispirms piešķirot 419 miljonus euro GSC 1. segmentam (aprēķinātā kopsumma 1320 miljoni euro). Gaidāms, ka nolīgums tiks grozīts, lai segtu paredzēto Kopienas ieguldījumu GSC 2. segmentā 205 miljonu euro apmērā; grozījumus iesniegs apstiprinājumam novembra EKA Ministru padomē.

Starptautiskā sadarbība

Kā liecina līdzšinējā pieredze meteoroloģijas jomā, Eiropai ir jāatrod pareizais vidusceļš starp autonomām zemes novērošanas sistēmām un sadarbību ar trešajām valstīm, īpaši sadarbību zemes novērošanas infrastruktūras koordinēšanas un datu apmaiņas jomā, lai nodrošinātu piekļuvi plašam datu spektram globālajā līmenī. Starpvalstu līmenī Eiropa jau ir cieši iesaistījusies GEOSS procesā[4], un GMES tiek uzskatīts par galveno Eiropas ieguldījumu šajā starptautiskajā projektā.

Atbildot uz Āfrikas Savienības pieprasījumiem integrēt Āfrikas lietotāju prasības GMES pakalpojumos, 2007. gada decembrī ir uzsākts „Lisabonas process par GMES un Āfriku”.

Svarīgākie turpmākie uzdevumi

( saglabāt ciešu saikni starp lietotāju prasību noteikšanu un pakalpojumu un infrastruktūras turpmākas attīstības nodrošināšanu, ievērojot ekonomisko izdevīgumu;

( stiprināt visu ieinteresēto personu koordināciju un kopīgu apņemšanos, īpaši dalībvalstu iesaistīšanos in situ infrastruktūras nodrošināšanā;

( iegūt EKA dalībvalstu un Eiropas Kopienas atbalstu GSC 2. segmenta finansējumam;

( turpināt attīstīt GMES nākotnes programmatisko, finansiālo un institucionālo satvaru (pārvaldība) kā kopumu, un tā pakalpojumu, kosmosa un in situ komponentu. Šis satvars nodrošinās atbilstošu pamatu noturīgai darbspējai.

2.3. Drošība un aizsardzība

Eiropas kosmosa sistēmas ir kļuvušas par ārkārtīgi svarīgiem rīkiem , lai risinātu dažādus globāla vai reģionāla mēroga vides, ekonomikas un drošības jautājumus . Tāpēc ES autonomai piekļuvei kosmosā iegūtajiem datiem ir stratēģiska nozīme . ES arī turpmāk jāstiprina spēja risināt šos jautājumus, tostarp drošības un aizsardzības jomā , gan uzlabojot koordināciju, gan attīstot pašu jaudas.

Eiropas kosmosa sistēmu stratēģiskā nozīme ir uzvērta Augstā pārstāvja un Eiropas Komisijas 2008. gada ziņojumā par klimata pārmaiņu ietekmi uz starptautisko drošību . Vienlaikus kosmosa programmām kā GMES un GALILEO var būt vairāki lietojumi ; papildus civilās drošības nolūkiem tās var izmantot arī militāriem mērķiem .

Saskaņā ar pašreizējiem ES principiem un institucionālajām kompetencēm Eiropas Komisija un ES Padomes ģenerālsekretariāts patlaban strādā, lai noteiktu attiecīgās lietotāju prasības GMES drošības pakalpojumiem , tostarp iespējamos lietotājus un politikas veidotājus, kā arī datu sniedzējus un izstrādātājus. Pēc semināra, ko 2007. gada jūnijā Parīzē organizēja Drošības studiju institūts, tika noteiktas šādas svarīgākās jomas, kuras ir vērts pārbaudīt: robežu uzraudzība[5], kuģošanas uzraudzība un atbalsts ES ārējiem pasākumiem . Tika uzsākts horizontāls pasākums informācijas drošībai , lai sagatavotu drošības datu apmaiņas īstenošanas plānu.

Lai risinātu sarežģīto jautājumu saistībā ar zināšanām un prasmēm, kas ir vajadzīgas drošības datu un pakalpojumu sniegšanai, jau ir uzsākti vai īstenoti vairāki izmēģinājuma un pilotprojekti Kopienas pētniecības programmu un ESA GSE ietvaros, piedaloties ES Satelītcentram. Īstenoto projektu piemērs ir kuģošanas uzraudzības projekts LIMES [6], kas atbilst arī ES jūrniecības politikas prasībām.

Ņemot vērā labāku koordināciju starp civilajiem, drošības un aizsardzības pasākumiem kosmosa jomā, Eiropas Komisijas dienesti un ES Padomes ģenerālsekretariāts ir uzsākuši strukturētu dialogu , iesaistot arī Eiropas Aizsardzības aģentūru ( EDA ) un ES satelītcentru. Mērķis ir apmainīties ar informāciju un optimizēt sinerģiju starp dažādu ieinteresēto personu aktivitātēm un programmām Eiropas drošības un aizsardzības politikas (EDAP) un citu ES politikas jomu kontekstā.

Svarīgākie turpmākie uzdevumi

( turpināt strukturētu dialogu starp attiecīgajiem ES dienestiem un aģentūrām, lai radītu sinerģiju starp dažādiem ieinteresēto personu pasākumiem un programmām;

( turpināt darbu, lai noteiktu attiecīgās lietotāju prasības GMES drošības pakalpojumiem, tostarp iespējamos lietotājus un politikas veidotājus, kā arī datu sniedzējus un sistēmu izstrādātājus, papildus īstenojot izmēģinājuma un pilotprojektus saskaņā ar attiecīgajām programmām.

3. KOSMOSA ZINāTNES PAMATI

3.1. Zinātne un tehnoloģijas

Zinātne un tehnoloģijas ES, EKA un tās dalībvalstis atzīst vajadzību turpināt veikt lielus ieguldījumus , lai saglabātu līderpozījas kosmosa zinātnē un tehnoloģijās . Tas ir atspoguļots attiecīgajās EKA programmās un ES pētniecības programmā (7. pamatprogramma).

Kosmosa zinātnes un tehnoloģijas pamatu stiprināšana ir īpaši iekļauta ES 7. pamatprogrammā. Pēdējā gadā tika būtiski stiprināta koordinācija starp ES 7. pamatprogrammu un EKA tehnoloģijas programmu.

Eiropa turpinās vērienīgu darbu inovāciju jomā, nosakot būtiski svarīgās tehnoloģijas un garantējot tām finansējumu, rūpīgi uzraugot tehnoloģiju nodošanu gan drošības, gan komerciālu apsvērumu dēļ. Eiropas Komisija, EKA un EDA cieši sadarbojas šajā pasākumā. 2008. gada 9. septembrī tika rīkots pasākums, lai uzlabotu politisko informētību par saskaņotas, Eiropas mēroga pieejas noteikšanu saistībā ar būtiskajām tehnoloģijām Eiropas neatkarībai kosmosa jomā. EKA 2008. gada novembra sanāksmē ierosinās EKA Ministru padomei programmas elementu par stratēģiski svarīgajām kosmosa tehnoloģijām, Eiropas stratēģisko neatkarību un rūpniecisko konkurētspēju.

EKA obligātās zinātnes programmas ietvaros 2009. gada sākumā tiks pabeigts 1984. gadā uzsāktais 20 gadu ilgtermiņa plāns „Horizon 2000”, 2009. gadā uzsākot darbu „Herschel” kosmosa observatorijai un ar nesējraķeti Ariane-5 palaižot kosmisko aparātu „Planck”. Saskaņā ar minēto plānu tikai palaisti vairāki zinātniskie satelīti un kosmosa teleskopi, piemēram, NEWTON un INTEGRAL [7].

Svarīgākie turpmākie uzdevumi

( saglabāt apņemšanos un nodrošināt ieguldījumus kosmosa zinātnē un tehnoloģijās;

( noteikt saskaņotu Eiropas mēroga pieeju saistībā ar būtiskajām tehnoloģijām, lai nodrošinātu Eiropas neatkarību kosmosa tehnoloģiju jomā. EKA iesniegs saistītu programmas priekšlikumu 2008. gada EKA Ministru padomē.

3.2. Piekļuve kosmosam

Neatkarīgai, uzticamai un ekonomiski izdevīgai piekļuvei kosmosam ir izšķiroša nozīme Eiropas kosmosa politikas īstenošanā.

Pakāpeniski tiks darītas pieejamas viena operatora vadītas kosmiskās nesējraķetes ar dažādām iespējām no Gajānas kosmosa centra, EKA attīstītajai Vega kosmiskajai nesējraķetei un Krievijas Soyuz kosmiskajai nesējraķetei pievienojoties Ariane 5 . Papildus vairāki vidēja lieluma Eiropas satelīti tiek nogādāti ar Krievijas nesējraķetēm no Baikonūras kosmodroma.

Arianespace 2006.–2007. gadā vienpadsmit Ariane 5 veiksmīgos startos kopumā palaida orbītā 22 telekomunikāciju satelītus, 2007. gadā nogādājot 80 % no visiem komerciālajiem satelītiem. 2008. gadā plānoti 7 starti.

Svarīgākie turpmākie uzdevumi

( ņemot vērā neizdevīgo ASV dolāra un euro maiņas kursu, viens no svarīgākajiem Eiropas uzdevumiem ir saglabāt Arianespace kā būtiska satelītu nogādāšanas pakalpojumu sniedzēja pozīcijas tirgū. Šis jautājums ir jārisina 2008. gadā;

( EKA izstrādās scenārijus jaunās paaudzes nesējraķetēm.

3.3. Saules sistēmas izpēte, Starptautiskā kosmosa stacija un cilvēka lidojumi kosmosā

Starptautiskajā kosmosa izpētes koordinācijas grupā ( ISECG ) EKA un vairākām dalībvalstīm ir bijusi izšķiroša nozīme, nosakot starptautisko stratēģiju globālai kosmosa izpētei un sagatavojot pamatu starptautiskai koordinācijai starp valstīm, kurām ir kosmosa programmas. Vairākas svarīgas Eiropas misijas jau ir uzsāktas vai tiek izstrādātas.

EKA ExoMars misija ir pārtapusi par lielu sasniegumu Marsa izpētes misiju[8]. Starp EKA un NASA ir noslēgti sadarbības nolīgumi, lai uzlabotu misijas noturīgumu un zinātnisko vērtību. Vienlaikus ir noslēgts nolīgums par sadarbību arī ar Krievijas Federācijas Kosmosa aģentūru attiecībā uz Krievijas misiju, kuras mērķis ir iegūt Phobos (Marsa mēness) grunts paraugus.

Starptautiskās kosmosa stacijas (SKS) programma tuvojas montāžas pabeigšanas fāzei (2010. gadā); plānots, ka 2009. gada maijā SKS apkalpē būs 6 cilvēki. SKS piedāvā unikālas iespējas fundamentāliem un lietišķiem pētījumiem. Eiropas līdzdalība veiksmīgā Node2[9] palaišanā (2007. gada oktobrī), Columbus laboratorijas modulī (2008. gada februārī) un automātiskajā nogādes raķetē ( ATV-1 ) „Jules Verne” (2008. gada martā), kā arī Eiropas personāla piedalīšanās nodrošina redzamu Eiropas lomu šajos pasākumos. Minētie panākumi ir apstiprinājuši Eiropas spējas veikt nozīmīgus ieguldījumus globālajā kosmosa izpētē un spējas palielināt dalību SKS (patlaban 8 %). Tagad ir īstais laiks, lai gūtu labumu no ilgtermiņa ieguldījumiem zinātniskajā progresā un Saules sistēmas izpētes sagatavošanā. Tomēr kosmosa izpētei ir vajadzīgi ārkārtīgi lieli resursi, tāpēc tai ir jānotiek starptautiskā līmenī.

Svarīgākie turpmākie uzdevumi

( tā kā kosmosa izpētei ir vajadzīgi ievērojami resursi, Eiropai ar stingru apņemšanos ir jānosaka savs ieguldījums un jāapkopo resursi, lai piedāvātu saskaņotu un efektīvu Eiropas ieguldījumu šajā globālajā iniciatīvā;

( Eiropas Komisija plāno rīkot politiskas debates, lai novērtētu iespējamo ES ieguldījumu šajā pasākumā.

4. KONKURēTSPēJīGA EIROPAS KOSMOSA RūPNIECīBA

Kosmosa pakalpojumu tirgus ir radījis ne tikai būtisku pievienotās vērtības ķēdi atvasinātajos pakalpojumos, bet arī sociāli ekonomiskas un netiešas priekšrocības. Tomēr ir vajadzīga publiskā apņemšanās , lai sasniegtu vajadzīgo apjomu, kas veicinātu turpmākus publiskā un privātā sektora ieguldījumus. Eiropas GALILEO un GMES iniciatīvas radīs ievērojamas iespējas lietojumiem un pakalpojumiem, kas interesē lietotājus, un sekmēs jaunu pakārtoto Eiropas tirgu rašanos .

Eiropas lietotāju vajadzību attīstība liek veidot integrētas kosmosa sistēmas, vienlaidus savienojot satelītu un uz zemes esošās telekomunikācijas, kā arī pozicionēšanas un uzraudzības sistēmas stratēģiskajā, ekonomiskajā un sociālajā jomā. GMES un GALILEO pakalpojumu attīstība un to integrācija satelītu komunikācijās ir guvusi atbalstu EK pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammās. EKA izstrādā priekšlikumu integrētu lietojumu veicināšanas ( Integrated Applications Promotion — IAP ) programmai, kuras mērķis ir sistemātiski veicināt integrētu kosmosa tehnoloģiju izmantošanu plašā operatīvo pakalpojumu klāstā.

Eiropas Kosmosa politikā ir uzsvērts, ka ir jāizstrādā nozares politika, ievērojot kosmosa nozares īpatnības. Tiesiskais satvars ir izšķirošs elements jebkuras nozares politikā. Eiropas Komisija ir uzsākusi apspriešanās procesu ar nozari, lai noteiktu tās vajadzības regulatīvai un/vai deregulatīvai rīcībai kosmosa jomā. Turklāt tā ir pilnvarojusi Eiropas Standartizācijas komiteju (ESK) veikt novērtējumu par turpmāko kosmosa nozares standartizāciju un izstrādāt priekšlikumu standartizācijas programmai kosmosa jomā. Sākumposmā 2008. gada jūnijā nāca klajā ar pētījumu par ekonomisko lietderīgumu, kurā noteica tās konkrētās nozares, par kurām ir jāveic detalizētāka analīze.

Ņemot vērā satelītu komunikāciju nozares panākumu bilanci, EKA arvien veiksmīgāk ievieš privātā un publiskā sektora partnerības attīstības programmās, tostarp saņemot ieinteresēto privāto satelītu operatoru piedāvājumus derīgo kravu nogādāšanai attiecīgajās misijās.

Svarīgākie turpmākie uzdevumi

( sekmēt satelītu un zemes novērošanas, navigācijas un komunikāciju pakalpojumu turpmāku integrāciju, lai stiprinātu Eiropas lietojumu un pakalpojumu pakārtotos tirgus;

( turpināt attīstīt nozares politiku, ievērojot kosmosa nozares īpatnības, un veicināt inovācijas un konkurenci, palīdzot nozarei izlīdzināt izteikti cikliska pieprasījuma svārstības, veikt ieguldījumus tehnoloģijā un nodrošināt svarīgās jaudas saglabāšanu;

( pabeigt uzsākto vajadzību analīzi regulatīvai un/vai deregulatīvai rīcībai kosmosa jomā, kā arī nākotnes standartizācijas prasības. Sagatavot standartizācijas programmu.

5. PāRVALDīBA

5.1. Institucionālais un finansiālais satvars

Pamatnolīgums starp Eiropas Kopienu un EKA stājās spēkā 2004. gadā, un 2008. gadā to pagarināja vēl uz četriem gadiem līdz 2012. gadam. Tā efektivitāte tiks uzraudzīta.

Šim institucionālajam satvaram jāturpina aptvert darbības, kurās dalībvalstis piedalās brīvprātīgi vai atbilstīgi starpvaldību nolīgumiem, vienlaikus izmantojot papildu resursus no Kopienas pētniecības un attiecīgi darbības budžeta.

Eiropas Komisija publicēja uzaicinājumu uz konkursu par ekspertu pētījumu, lai analizētu pamatnosacījumus, kas ietekmē Eiropas kosmosa nozari. Minētā analīze īpaši pievērsties finanšu instrumentiem un shēmām, kas ir vajadzīgas ilgtermiņa darbībai kosmosa jomā Eiropā, un svarīgākajiem regulatīvajiem jautājumiem, kas skar Eiropas kosmosa nozari.

Svarīgākie turpmākie uzdevumi

( ES un EKA turpinās ciešāku un efektīvāku sadarbību, pamatojoties uz pamatnolīgumu, vienlaikus pētot vajadzības un mehānismus pielāgojumiem nākotnē;

( risināt jautājumu par nākotnes programmatisko, finansiālo un institucionālo satvara (pārvaldība) Eiropas kosmosa darbībām;

( nodrošināt ilgspējīgus pakalpojums ar Kopienas darbības finansējumu kosmosa lietojumiem.

5.2. Eiropas Kosmosa programma

Attiecībā uz EKP Eiropas Komisija un EKA 2007. gada aprīlī iesniedza pirmos Eiropas Kosmosa programmas elementus, kuriem jāapvieno visas svarīgās Eiropas un valstu programmatiskās darbības.

Eiropas Kosmosa programma ir Eiropas Kosmosa politikas īstenošana praksē; tās panākumi ir atkarīgi no koordinētas Eiropas pieejas kosmosa darbībai. 2009. gadā turpinās attīstīt Eiropas Kosmosa programmu; šo uzdevumu veiks augsta līmeņa ekspertu grupa kosmosa jautājumos, balstoties uz ieteikumiem, kurus sniedza ad hoc darba grupa, kurā ir dalībvalstu pārstāvji.

5.3. Starptautiskās attiecības

Eiropas Komisijas un Eiropas Kosmosa aģentūras kopīgais sekretariāts sadarbībā ar dalībvalstīm un EUMETSAT ir izstrādājis „Elementus Eiropas stratēģijai par starptautiskajām attiecībām kosmosā” ( Elements for a European Strategy for International Relations in Space , sk. pielikumu), kuru sākotnējais mērķis ir uzlabot pārredzamību un koordināciju starp EKP ieinteresētajām personām.

Šajā dokumentā ir uzsvērta kosmosā iesaistīto Eiropas ieinteresēto personu vajadzība un vēlme starptautiski paust vienotu pozīciju . Tas satur kopīgos principus, piedāvājot EKP ieinteresētajām personām instrumentu, ar kuru tie var apmainīties ar informāciju par aktivitātēm un attiecīgajām prioritātēm un koordinēt savu rīcību . Saskaņā ar dokumentu starptautiskai sadarbībai kosmosā jābūt saskanīgai ar ES ārējās politikas prioritātēm , piemēram, izmantojot kosmosa sistēmu potenciālu ilgtspējīgai attīstībai, īpaši Āfrikā. Turklāt starptautiskai sadarbībai jāveicina Eiropas kosmosa programmu praktiskā īstenošana.

Svarīgākie turpmākie uzdevumi

( turpināt uzlabot pārredzamību, apmaiņu ar informāciju un koordināciju ES, EKA, tās dalībvalstu un EUMETSAT starptautiskajā sadarbībā kosmosa jomā saskaņā ar „Elementiem starptautisko attiecību stratēģijā”;

( turpināt darbu pie nākotnes pastāvīgās EKP starptautisko attiecību stratēģijas izstrādes, tostarp īpašu stratēģiju izstrādes par GMES un GALILEO ;

( turpināt stiprināt saskaņotību starp EKP, starptautisko sadarbību kosmosā un ES ārējo politiku.

6. JAUNAS PROBLēMAS

6.1. ANO kodekss par darbību atklātā kosmosā

Ņemot vērā kosmosa darbību globālo raksturu, kosmosa darbību un infrastruktūras ilgtspējas interesēs ES ir sagatavojusi projektu rīcības kodeksam/pamatnostādnēm par darbību atklātā kosmosā, kuras ES iesniegs izskatīšanai attiecīgajām ANO struktūrām un kas balstās uz šādiem principiem: brīva piekļuve kosmosam nemilitāras izpētes un izmantošanas nolūkos, orbītā esošu satelītu drošības un integritātes saglabāšana un leģitīmas valstu pašaizsardzības tiesības.

Svarīgākie turpmākie uzdevumi

( turpināt ES centienus Apvienoto Nāciju Organizācijā, lai stiprinātu pamatu kosmosa darbību un objektu ilgtspējai.

6.2. Kosmosa infrastruktūras drošība un informētība par situāciju kosmosā

Jebkādi traucējumi kosmosā esošu sistēmu pieejamībā un darbībā mūsdienās varētu radīt negatīvas sekas drošības un ekonomikas jomā. Tāpēc ir ārkārtīgi svarīgi izprast un uzraudzīt kosmosā esošu objektu daudzumu, kosmosa vidi un iespējamos draudus un riskus kosmosa sistēmām; šie uzdevumi tiek ietverti jēdzienā informētība par situāciju kosmosā (Space Situational Awareness (SSA)). Līdz šim Eiropai nebija pašu resursu, un Eiropa ir daļēji atkarīga no ASV datiem, lai uzraudzītu kosmosā esošu objektu daudzumu.

Tādējādi pašlaik EKA sagatavo programmas priekšlikumu, lai izveidotu Eiropas SSA sistēmu. Vadlīnijas šādas sistēmas vajadzībām un prasībām sniedza lietotāju grupas, ko veido lietotāju kopienas (civilie un militārie lietotāji, operatori, apdrošināšanas uzņēmumi, zinātnes un citu iestāžu lietotāji). Eiropas Drošības aģentūra ir izveidojusi projekta darba grupu, kuras uzdevums līdz 2009. gadam noteikt ar EDAP saistītās SSA prasības.

Pašreizējā ESA priekšlikumā ir paredzēta šāda sistēma, kas balstītos uz esošo Eiropas resursu, kas izvietoti uz zemes, apvienošanu un pieejamo kosmosa segmentu saistīšanu, ko papildinātu ar jaunas infrastruktūras izvietošanu uz zemes, datu centriem un kosmosā esošiem prekursoru pakalpojumiem. Patlaban EKA ar tās dalībvalstīm apspriež rezultātus pētījumā par „SSA pārvaldību un politiku datu jomā”. ES Padomes ģenerālsekretariāts, Eiropas Komisija un ES dalībvalstis tiks iesaistītas šajā apspriedē, tostarp jautājuma apspriedē par starptautiskajām attiecībām. ES Padomes ģenerālsekretariāts, Eiropas Komisija un dalībvalstis tiks iesaistītas apspriedē (arī attiecībā uz starptautiska mēroga sekām), lai rastu visiem pieņemamu risinājumu.

Svarīgākie turpmākie uzdevumi

( EKA un Eiropas Komisija turpinās noteikt iespējamos draudus kosmosā esošu sistēmu darbībai un veidus, kā tos uzraudzīt, iespējams, lai, pamatojoties uz EKA programmas priekšlikumu, izveidotu resursu informētībai par situāciju kosmosā.

ANNEX Elements for a European Strategy for International Relations in Space

I. BACKGROUND

Europe must remain a leader in space systems and an indispensable international partner providing first class contributions to global initiatives and exerting leadership in selected domains in accordance with European interests and values.

The European Space Policy has identified that, in order for Europe to respond to global challenges and to play a global role, the strategic mission of space activities in Europe must be to seek:

- to develop and exploit space applications serving Europe's public policy objectives and the needs of European enterprises and citizens, including in the field of environment, development and global climate change;

- to meet Europe's security and defence needs as regards space;

- to ensure a strong and competitive space industry which fosters innovation, growth and the development and delivery of sustainable, high quality, cost-effective services;

- to contribute to the knowledge-based society by investing strongly in space-based science, and playing a significant role in the international exploration endeavour; and

- to secure unrestricted access to new and critical technologies, systems and capabilities in order to ensure independent European space applications.

The impact assessment done by the European Commission [10] for the European Space Policy concluded that cooperation with key international partners is indispensable to the delivery of many of these objectives. Further refinement of the International Strategy will make use of the analyses performed annually by ESA on the global space sector and on the European space sector in the global context.

Optimal results in such cooperation can be achieved through an improved coordination of international cooperation activities across Europe and the sharing of resources in the best way.

International cooperation, embedded in the EU’s external relations, can also serve as a market-opener for the promotion of European technology and services in the space field and in this way reinforce this strategic industrial sector. In addition, it can support the promotion of the values as they have developed for Europe through projects focused on environmental protection, climate change, sustainable development, education, access to knowledge/data for support of the infrastructure of developing countries, and humanitarian actions.

The May 2007 Space Council Resolution on the European Space Policy, invited ‘…the European Commission, the ESA Director General and the Member States to develop and pursue a joint strategy and establish a coordination mechanism on international relations. This strategy should be consistent with Member State activities and is aimed at strengthening Europe’s role in the global space field and at benefiting from international cooperation, notably with respect to issues listed in Annex 3 [to the Resolution].’

The present European Strategy for International Relations in Space shall provide for a tool to enable stakeholders under the European Space Policy to coordinate actions and share information and resources and to define their relevant priorities in terms of actions and international partners and their respective roles.

II. PRINCIPLES

( International cooperation on space is not a goal in itself. The fundamental principle underlying cooperation is that it must serve the interests of Europe while enabling it to contribute to global initiatives . It must contribute to the implementation of European Policy objectives, for example in the areas of environment, transport and agriculture, in coherence with European values.

( It must equally contribute to the practical implementation of European space programmes , through the optimisation of the available technical and financial resources.

( It needs to be coherent with and support the implementation of the EU external and trade policy priorities through greater systematic integration of space based applications and services into European foreign policies, whether at EU level, or nationally in coordination.

( It must seek to enhance the European space industry competitiveness in order to give the EU autonomous and independent decision making and policy implementation capabilities. Depending on the specific objective, and given the availability of European resources and capacities, a right balance has to be found in each case between cooperation and the sharing of resources among international partners, on the one side, and the creation and enhancement of autonomous European capacities , on the other side, through the development of European space based and space related assets and infrastructure, including technologies.

( Europe can cooperate in a substantial way with a limited number of parties. While dialogue and exchange of information could involve all partners with a substantial interest in space, practical international cooperation at a European level has to follow priorities set on the basis of the principle of mutual benefit and driven by political, programmatic and budgetary considerations.

( In pursuing international cooperation objectives and activities, European stakeholders are committed to fully comply with UN Treaties and Conventions, specifically those designed to address activities in outer space.

III. OBJECTIVES

The priority objectives of the European Strategy for International Relations in Space are to:

( Create synergies and complementarities between European services (notably GMES and GALILEO ), their international dimension , and key strategic policy objectives and demands of the European Union. Ensure EU autonomous capacity as well as interoperability, cooperation and exchange with global, regional and national services run by relevant international partners.

( Reinforce the contribution of Europe to global initiatives , such as through the development of GMES as European contribution to worldwide efforts in establishing a Global Earth Observation System of Systems ( GEOSS ), as well as through the Global Exploration Strategy (GES) Group. Make full use of the potential of European space systems for the relevant EU policies on addressing Global challenges , notably sustainable development, humanitarian aid and climate change .

( Define a coherent European data policy in view of cooperation with international partners on the use of space based applications and services and relevant data exchange, to maximise the public interest.

( Contribute to innovation through international cooperation in space science , space related research, space based applications and space exploration , including enabling Europe to participate in ambitious programmes the cost of which is too great for any one space power. Seek to create synergies and coherence between different technology and research programs.

IV. METHODOLOGY

Coordination mechanism

( The European Commission, ESA, EUMETSAT and Member States will exchange information and consult each other on ongoing and planned major international cooperation activities related to space. The High-level Space Policy Group (HSPG) is to give general guidance on the coordination of international relations.

( The EC-ESA Joint Secretariat will provide for the necessary practical coordination, annual update, and access to the provided information, including through the setting-up of an e-information-network for international relations[11] . All stakeholders will inform partners through the Joint Secretariat / e-network about their major cooperation activities (e.g. conclusion or revision of important cooperation agreements or projects). Member States will receive regular progress reports at HSPG or Space Policy Expert Group meetings.

( In full coherence with the general targets set by this strategy, the European Commission and ESA will undertake a regular analysis in order to define their individual programmatic needs for concrete international cooperation actions, based also on relevant existing and planned specific strategy and programme documents.

( The coordination mechanism will rely on the existing structures for international relations within EU and ESA, notably the relevant geographical or thematic EU Council groups and the ESA International Relations Committee (IRC) with their established responsibilities. Established competencies of the EU Council and Presidency in representing and coordinating EU positions in international relations in general, together with the European Commission, will be fully respected.

( Europe will be in a better position to achieve its jointly formulated objectives when coordinating actions and speaking with one voice on the international scene. The coordination of dialogue and cooperation on space with international partners will be based on an agreed set of priorities in terms of partners and activities, and the respective roles. The EU will take the lead in the overall representation of applications programmes for its policies (in particular GALILEO / EGNOS , GMES and joint EU-Africa Partnership on Science, Information Society and Space[12]), while the European Space Agency will take the lead in the overall representation of Europe on programmes in the areas of science, exploration, launchers, technology and human spaceflight, each in consultation with the other and with Member States and, as appropriate, other relevant European partners such as EUMETSAT .

Coordination in a multilateral context

( EU and ESA Member States will increase their coordination in the framework of international organisations and multilateral space cooperation , including the relevant UN bodies. Together with the ESA Executive and the European Commission, they aim at an improved and consistent coordination of their positions prior to international meetings. The ESA Executive and the European Commission will propose those topics for which a common European position could be envisaged. Key thematic areas for such coordination could include:

- The peaceful use of outer space.

- The mitigation of space debris, the protection of space infrastructure and potential hazards from space.

- nuclear power sources

- disaster management

- GNSS

- International space law

Prior to United Nations Committee on the Peaceful Uses of Outer Space (UNCOPUOS) meetings, ESA and the European Commission will organise a coordination session with participating ESA and EU Member States to decide on such common positions.

( Where appropriate, the European Commission and the EU Council Secretariat will consult ESA on EU initiatives on space related issues within the UN framework, notably the General Assembly and its First Committee (Disarmament and International Security).

Coordinated Space Dialogue with international partners

( The European Commission and the European Space Agency will jointly represent Europe in a structured space dialogue and cooperation with the strategic partners, U.S. and Russia . They will ensure a shared co-leadership on the different topics, in line with their political, programmatic and financial responsibilities. They will be accompanied by EUMETSAT where appropriate. Dialogues with other international partners could be envisaged, following a proper assessment of needs and benefits, notably in terms of the development of a mutually beneficial cooperation, and the identification of other potential strategic partners.

( The European Commission and ESA will coordinate their dialogue and cooperation activities on space with other established and emerging space powers , and provide regular information to each other, and to the HSPG. Particular attention should be paid to countries covered by the European Neighbourhood Policy.

( The implementation of the joint EU-Africa Partnership on Science, Information Society and Space will require the establishment of a Space Applications Working Group to be set up by the EC and the African Union Commission, with ESA and EUMETSAT participation. Priority actions and projects will be based on requirements laid down by African stakeholders, through the African Union Commission. The first such priority identified in the Lisbon Declaration of December 2007 is the preparation of an Action Plan on GMES and Africa. EU and ESA Member states will be invited to play an active role, including through their national policy instruments.

[1] Eiropas ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests.

[2] Attīstības un apstiprinājuma fāzi finansē ar TEN-T finansēšanas instrumentiem.

[3] Regula (EK) Nr. 683/2008 (OV L 196, 24.7.2008.).

[4] Global Earth Observation System of Systems (Zemes novērošanas sistēmu globālais tīkls).

[5] Reakcija arī uz Eiropas robežu uzraudzības sistēmas ( EUROSUR ) izveidi.

[6] Land and Sea Integrated Monitoring for Environment and Security (sauszemes un jūras uzraudzība videi un drošībai).

[7] Mērķis — savākt pierādījumus par objektiem, kas ir konkrēti atbildīgi par antimatērijas radīšanu, un pirmos pierādījumus par ilgi meklēto „kosmisko tīklu”.

[8] 1. misija EKA Aurora izpētes programmā.

[9] Modulis savstarpējam savienojumam starp ASV Destiny , EKA Columbus un Japānas Kibo laboratoriju, kuram piešķirts nosaukums Harmony .

[10] SEC (2007) 506 / supported by an external expert study.

[11] Consisting of a network of e-mail contact points coordinated by the Joint Secretariat.

[12] endorsed by the December 2007 EU-Africa Summit in Lisbon in the framework of the EU-Africa Joint Strategy and Action Plan