LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 14.7.2004 
COM(2004) 505 gal īgā redakcija 
 I sējums
 
  
Komisijas zi ņojums 
Eiropas Savien ības finans ējums 
 
Komisijas zi ņojums  
 
par pašu resursu sist ēmas darb ību
 
LV 2   LV  IEVADS 
Pašreizējā pašu resursu l ēmuma 1 9. pants mudina Komisiju  
„pirms 2006. gada 1. janv āra veikt pašu resursu sist ēmas darb ības vispārēju pārbaudi, pēc 
kuras vajadz ības gadījumā iesniedz atbilst īgus priekšlikumus, ņemot vērā visus attiec īgos 
faktorus, tostarp paplašin āšanās iespaidu uz Eiropas Savien ības budžeta finans ēšanu, iesp ēju 
mainīt pašu resursu strukt ūru, veidojot jaunus autonomus pašu resursus, budžeta 
nelīdzsvarotības korekciju, kas paredz ēta Apvienotajai Karalistei, k ā arī atbilstīgi 5. panta 1. 
punktam noteikto samazin ājumu attiec ībā uz Austrijas, V ācijas, Nīderlandes un Zviedrijas 
iemaksām”. 
Atbildot uz piepras ījumu no Eiropas Parlamenta un vie nojoties ar Padomi, Komisija ap ņēmās 
līdz 2004. gada beig ām iepazīstināt ar augst āk minēto pārskatu par finans ēšanas sist ēmas 
darbību. 
Komisija 2004. gada 10. febru ārī pieņēma ziņojumu 2 par Finanšu perspekt īvu 2007. -
2013. gadam. Zi ņojumā tika identific ēti divi galvenie pašreiz ējās pašu resursu sist ēmas 
elementi, kas peln ījuši vairāk uzmanības: pirmk ārt, nepietiekoš ā sistēmas pārredzamība no ES 
pilsoņu viedok ļa līdz ar ierobežotu finansi ālo autonomiju no valstu kas ēm; otrkārt, 
nepieciešam ība reform ēt pastāvošo negat īvo budžeta nel īdzsvarotības korekcijas meh ānismu.  
Atbilstoši šiem nor ādītājiem virzieniem zi ņojums sniedz p ārskatu par pašreiz ējo sistēmu un 
tās galvenajiem tr ūkumiem, pied āvā vispārinātu korekcijas meh ānismu kā īstermiņa 
korekciju, lai atrisin ātu galveno neatrisin āto jautājumu un iez īmē pašu resursu strukt ūru 
ilgākam termi ņam, kas b ūtu efektīva, pārredzama un demokr ātiska.  
Detalizētāks šo jaut ājumu nov ērtējums ir atrodams Komisijas darba dokument ā, kas ir 
pievienots šim zi ņojumam.  
1. PAŠREIZĒJĀ PAŠU RESURSU SIST ĒMA 
Pašreizējā pašu resursu sist ēma ir 1970. gad ā ieviestās sākotnējās sistēmas secīgu 
pārveidojumu rezult āts. Sistēmu var iedal īt šādās trīs kategorij ās: 
(1) Tradicion ālie pašu resursi (TPR). Tie galvenok ārt ir muitas maks ājumi, kurus 
ES vārdā iekasē dalībvalstis. 
(2) Resursi, kuru pamat ā ir pievienot ās vērtības nodoklis (PVN). Ar PVN resursu 
apliek dal ībvalstu statistisk ās „nosacītās” harmoniz ētās dalībvalstu PVN 
bāzes, kas tiek apr ēķinātas uz valsts PVN ie ņēmumu pamata.  
  Turklāt nosacītajai PVN b āzei, kur tas pielietojams, tiek noteikts 
„ierobežojums” 50% apm ērā no katras dal ībvalsts nacion ālā kopienākuma 
(NKI), lai samazin ātu viegli „regres īvā” PVN rakstura ietekmi. Praks ē tas 
                                                
 
1 Padomes L ēmums (2000/597, EK, Euratom) par Eiropas Kopienu pašu resursu sist ēmu, OV L 253, 
7.10.2000., 42. lpp. 
2 KOM(2004) 101 gal īgā versija, 2004. gada 10. febru āris. 
 
LV 3   LV pārvērš PVN balst īto pašu resursu sist ēmu NKI balst ītā resursā valstīm, uz 
kurām attiecas ierobežošanas noteikums.  
  Ieteicamā likme PVN nevar p ārsniegt 0,5% no b āzes. 
(3) NKI balst īts resurss. Tas ir starp ības resurss, ko lieto budžetu l īdzsvarošanai. 
To uzliek k ā vienotu likmi proporcion āli katras dal ībvalsts NKI. Šai likmei 
nav konkr ēta limita, neskaitot pašu resursu griestus, kas ierobežo visu
 pašu 
resursu kop ējo apjomu ar 1,24% no ES NKI. 
Visbeidzot, specifisks meh ānisms budžeta nel īdzsvarotības korekcijai Apvienotajai 
Karalistei ar ī ir daļa no pašu resursu sist ēmas (skat īt 3. iedaļu). Tas ir vair ākkārt 
pārveidots, padarot meh ānismu arvien sarež ģītāku un nep ārredzamāku. 
Par jaunākajām izmaiņām pašu resursu sist ēmā lēma Eiropadome 1999. gada 
sanāksmē Berlīnē. Šīs izmaiņas tālāk pastiprin āja tradicion ālo un PVN balst īto 
resursu lejupsl īdes tendenci un atbilstošu pieaugumu NKP3/NKI balst ītajās iemaksās.  
1.tabula – ES pašu resursu strukt ūra  
(procentos no kop ējiem pašu resursiem; uz skaidras naudas pamata)  
PAŠU RESURSI 1996. - 2005. GAD Ā 
 1996 1997 1998 1999 2000 2001 20021 2003 20042 20053 
TPR 19,1% 18,8% 17,2% 16,8% 17,4% 18,1% 11,9% 13,0% 12,0% 11,4% 
PVN 51,3% 45,5% 40,3% 37,8% 39,9% 38,7% 28,8% 25,4% 14,6% 14,1% 
NKP/NKI 29,6% 35,7% 42,5% 45,4% 42,7% 43,2% 59,3% 61,6% 73,4% 74,5% 
Kopējie pašu 
resursi (miljardos 
EUR)  71,1 75,3 82,2 82,5 88,0 80,7 77,7 83,6 93,3 108,5 
1 No 2002. gada TPR procentu ālā daļa, kurus dal ībvalstis patur ēja kā kompens āciju par sav ām iekasēšanas 
 izmaks ām, tika palielin āta no 10% l īdz 25%. Š ī starpība 2002., k ā arī 2003. gad ā veidoja apm ēram 2,2 
 miljardus EUR. 
2 Provizoriskais budžeta labojumu projekts 8/2004 (ES-25). 
3 Provizoriskais budžeta projekts 2005. gadam 
2. PAŠREIZĒJĀS PAŠU RESURSU SIST ĒMAS DARB ĪBAS NOV ĒRTĒJUMS  
2.1. Nov ērtēšanas krit ēriji 
Pašu resursu sist ēmu un atseviš ķos pašu resursus var nov ērtēt ar specifisku krit ēriju 
palīdzību. Atseviš ķiem pašu resursiem ir praktiski neiesp ējami atbilst visiem 
iespējamiem v ērtēšanas krit ērijiem. Tom ēr sistēma, kas balst īta uz daž āda veida 
resursu kombin āciju, var apmierinoši atbilst galvenajiem pamatkrit ērijiem. 
Šajā ziņojumā par būtiskiem tiek uzskat īti septiņi vērtēšanas krit ēriji: 
• Redzamība un vienk āršība.  
                                                 
3 L īdz 2002. gadam nacion ālā kopprodukta (NKP) resurss. 
 
LV 4   LV • Finansiālā autonomija . 
• Ekonomisko resursu efekt īvas sadales veicin āšana . 
• Pietiekam ība. 
• Administrat īva izmaksu efektivit āte. 
• Ienākumu stabilit āte. 
• Bruto iemaksu taisnīgums. 
2.2. Nov ērtējums 
Pašreizējā sistēma ir labi darbojusies attiec ībā uz pietiekam ības un stabilit ātes 
kritēriju, bet t ā acīmredzami nesp ēj apmierin āt redzamības un vienk āršības kritēriju 
un nozīmīgi neveicina efekt īvu ekonomisko resursu sadali ES. Finans ēšanas sist ēma 
laika gait ā ir kļuvusi arvien sarež ģītāka, apgrūtinot izpratni par t ās darbību pat 
ieinteresētam pilsonim. Turkl āt finansiālā autonomija k ļūst arvien ierobežot āka. Kaut 
arī budžeta finans ēšanu nodrošina noteikumi, kas ir saistoši vis ām dalībvalstīm, 
faktiski nav tiešas saiknes ar pilso ņiem vai nodok ļu maksātājiem. Tā vietā budžeta 
finansēšana paļaujas uz p ārskaitījumiem no valstu kas ēm. Attiec ībā uz atlikušajiem 
kritērijiem pašreiz ējā finansēšanas sist ēma ir uzr ādījusi vairākus trūkumus, k ā tas 
sīkāk izskaidrots Komisijas darba dokument ā, kas pievienots šim zi ņojumam. 
3. PĀRMĒRĪGU NEGAT ĪVU BUDŽETA BILAN ČU NOVĒRŠANA  
3.1. Budžeta nel īdzsvarotību jautājums 
Eiropas Savien ība ir solid āra kopiena, kur noteiktas ES budžeta da ļas nepārprotami 
kalpo solidarit ātes mērķim, savuk ārt citas finans ē noteiktu m ērķu sasniegšanu ar ES 
saskaņotu programmu starpniec ību. Tas rada budžeta t īros ieguvumus un t īros 
maksājumus ES budžet ā, kaut arī ieguvumus no politikas sa ņem Eiropas Savien ība 
kā kopums. 
Budžetu t īrajās bilances, r ēķinot starp ību starp iemaks ām ES budžet ā un no t ā 
saņemto, acīmredzot nav iesp ējams pilnībā ņemt vērā ieguvumus, ko rada dal ība ES. 
Tomēr dažu šo nel īdzsvarotību lielums ir bijis politisko diskusiju centr ā. Fontenblo 
sanāksmē 1984. gad ā Eiropadome ieviesa past āvošo korekcijas meh ānismu attiec ībā 
uz vienas dal ībvalsts, Apvienot ās Karalistes t īrajām iemaks ām. Šis meh ānisms 
atlīdzina Apvienotajai Karalistei l īdz 2/3 no t ās neto iemaks ām saskaņā ar piešķirto 
izdevumu j ēdzienu. Ieviešana tika balst īta uz visp ārīgu principu, ka: 
“… jebkura dal ībvalsts, kas nes budž eta slogu, kas ir p ārmērīgs attiecībā pret tās 
relatīvo labklājību atbilstoš ā laikā var saņemt korekciju.”  
Kaut arī korekcija tika pieš ķirta tikai Apvienotaj ai Karalistei, visp ārinātas korekcijas 
princips t ādējādi ir jau atz īts Fontenblo („jebkura dal ībvalsts”), korekcijas pamat ā 
ņemot budžeta nel īdzsvarotības lielumu („p ārmērīga”) un dal ībvalsts labkl ājību, 
salīdzinot ar ES kopum ā („relatīvā labklājība”). 
 
LV 5   LV Pēdējo 20 gadu laik ā ekonomiskie procesi, paplašin āšanās un izmai ņas ES budžeta 
struktūrā ir ievērojami pārveidojušas kontekstu, kur ā darbojas esošais Apvienot ās 
Karalistes korekcijas meh ānisms.  
Zemāk esošā tabula par āda NKI uz vienu iedz īvotāju attīstību, kas izteikta k ā 
pirktspējas līmenis (PSL4) laika no 1984. gada l īdz 2003. gadam vis ām dalībvalstīm, 
kas 2002. gad ā 5 veica tīrās iemaksas ES budžet ā. 
Tīro iemaksu veic ēju NKI uz vienu iedz īvotāju (PSL) 
(ES-15 vid ējais = 100)  
 2003 1984 
Apvienotā Karaliste 111,2 90,6 
Dānija 111,1 104,0 
Austrija 109,8 -- 
Nīderlande 106,6 95,0 
Zviedrija 104,6 -- 
Francija 104,2 104,0 
Vācija 98,6 109,6 
Itālija 97,3 92,9 
Ievērojot radik ālās izmaiņas Apvienot ās Karalistes poz īcijā, salīdzinot ar citiem t īro 
iemaksu veic ējiem, un pielietojot Fonte nblo principu, korekcijas pieš ķiršana tikai 
Apvienotajai Karalistei ir j āpārskata. T ādēļ pastāvošais meh ānisms ir j āpārveido 
vispārinātā korekcijas meh ānismā, sasniedzot š ādus divus m ērķus:  
y novēršot pārmērīgas negat īvas budžeta bilances, kop ā ar atšķirību 
samazināšanu starp neto maks ātājiem ar sal īdzinošiem labkl ājības 
līmeņiem; 
y nodrošinot, ka meh ānisma finans ēšanas izmaksas tiek tur ētas saprātīgā 
līmenī.  
3.2. Past āvošā korekcijas meh ānisma iespaids uz dal ībvalstu neto bilanc ēm 
Pastāvošajā mehānismā Apvienot ā Karaliste sa ņem atpaka ļ 66% no t ās tīrās 
iemaksas. Meh ānismu finans ē visas dal ībvalstis atbilstoši to attiec īgajām NKI da ļām 
ar sekojošiem iz ņēmumiem: 
– Apvienotā Karaliste nepiedal ās sava atmaks ājuma finans ēšanā;  
– Vācijas, Nīderlandes, Austrijas un Zviedrijas da ļas ir ierobežotas l īdz 25% no to 
normālajām daļām.  
Lai gan Apvienot ās Karalistes neto poz īcija pirms korekcijas ir maz main ījusies kopš 
tās ieviešanas (-0,48% no NKI 1985. gad ā un -0,47% period ā no 1996. gada l īdz 
                                                 
4 PSL ir m ākslīga valūta, kas atspogu ļo atšķirības valstu cenu l īmeņos, kurās nav ņemti vērā valūtas 
maiņas kursi. Š ī vienība ļauj veikt j ēgpilnus ekonomisko r ādītāju līmeņu salīdzinājumus starp valst īm. 
5 Neto bilances, kas min ētas šajā dokument ā, līdzīgi kā tās, kuras lietotas Apvienot ās Karalistes 
korekcijai, tiek apr ēķinātas, ietverot administrat īvos izdevumus. Š ī iemesla d ēļ Beļģija un Luksemburga 
neparādās starp tīro iemaksu veic ējām. Tā kā korekciju izmaks ā vienu gadu v ēlāk, 2007. gada korekcija 
ir maksājama 2008. gad ā  
 
LV 6   LV 2002. gadam), t ās galīgā neto poz īcija ir noz īmīgi uzlabojusies, sal īdzinot ar cit ām 
dalībvalstīm ar līdzīgiem vai pat zem ākiem pārticības līmeņiem, kā Nīderlande un 
Vācija (attiec īgi -0,47% un -0,44%).  
Ļoti nozīmīgs faktors past āvošā korekcijas meh ānisma nov ērtēšanai ir 
paplašināšanās radītais iespaids. Ar jaunu t īro iemaksu veic ēju pievienošanos veco 
dalībvalstu neto bilances pasliktin āsies līdz ar pieaugošas izdevumu da ļas piešķiršanu 
jaunajām dalībvalstīm. Tom ēr kā pašreizējā mehānisma darb ības rezult ātā 
Apvienotās Karalistes sa ņemtās korekcijas apjoms pieaugs ļoti nozīmīgi. Pieaugs 
izmaksas cit ām dalībvalstīm, ieskaitot visas jaun ās dalībvalstis. Ja pašreiz ējais 
korekcijas meh ānisms paliks sp ēkā, Apvienot ās Karalistes korekcija saska ņā ar 
Komisijas v ērtējumiem, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu 2007. - 2013. gada 
finanšu perspekt īvai, pieaugtu par vair āk nekā 50%.  
3.3. Pied āvātais vispārinātais korekcijas meh ānisms 
Komisija pied āvā vispārināt korekcijas meh ānismu, att īstot to uz past āvošās 
korekcijas pamata, lai sist ēmu padar ītu tuvāku sākotnējam mērķim — izvair īties no 
pārmērīgiem budžeta slogiem. Ieviešot „droš ības tīklu” lieliem t īro iemaksu 
veicējiem, kuru t īrās iemaksas p ārsniedz noteiktu l īmeni, tas var ar ī radīt iespēju 
konstrukt īvākai pieejai budžeta l īdzekļu nodrošin āšanai, lai uz ņemtos paplašin ātās 
ES politiskos uzdevumus. 
Turpmākas korekcijas ir j āaprēķina, pamatojoties uz katras dal ībvalsts neto budžeta 
bilances attiec ībā pret ES budžetu. Meh ānisms ir j āiedarbina, ja t īrās iemaksas 
pārsniedz slieksni, kas izteikts k ā procentu ālā daļa no katras dal ībvalsts NKI, 
atspoguļojot minim ālo akcept ēto neierobežotas finanšu solidarit ātes līmeni starp 
dalībvalstīm. Tīrās pozīcijas, kas p ārsniedz š ādu slieksni, dos ties ības saņemt 
korekciju (da ļēju atmaksu), t ādējādi sniedzot nodrošin ājumu pret p ārmērīgām tīrajām 
iemaksām budžet ā. Pretēji tam, kop ējo korekciju apjomu (atmaks āšanas līmeni) 
ierobežos ar maksim ālo summu, t ādējādi nodrošinot pret p ārmērīgām mehānisma 
izmaksām tos, kas neg ūt labumu no korekcijas. Ja korekciju summa p ārsniedz kop ējo 
iepriekš noteikto l īmeni, atmaks āšanas likme tiek attiec īgi samazin āta.  
Jebkurš korekcijas meh ānisms rada sarež ģījumus budžeta finans ēšanai. Tādējādi 
pamata priekšlikumam ir j ābūt relatīvi vienkāršam un pietiekoši p ārredzamam. No š ī 
viedokļa raugoties, pašreiz ējos parametrus, kas tiek izmantoti Apvienot ās Karalistes 
korekcijas apr ēķināšanā, būtu jāpārveido tikai tur, kur tas nepieciešams, un 
jāvienkāršo, kad vien iesp ējams. 
Jaunais Komisijas ieteiktais meh ānisms ietver š ādus elementus:  
– sliekšņa līmeņa kā procentuālās daļas no NKI noteikšana; 
– kopējā korekciju apjoma griestu noteikšana; 
– korekciju finans ēšanas vienk āršošana, t ās balstot uz NKI da ļām, kad visas 
dalībvalstis piedal ās kopējā korekciju apjoma finans ēšanā proporcion āli to 
relatīvajai labkl ājībai;  
– piešķirto izdevumu koncepcijas saglab āšana un atmaks āšanas likmes l īdz 
maksimālam līmenim nemain īšana. 
 
LV 7   LV Saskaņā ar šo priekšlikumu Apvienot ā Karaliste ar lielu p ārsvaru būtu lielākā 
ieguvēja no visp ārinātā korekcijas meh ānisma. Saska ņā ar Komisijas priekšlikumu 
nākamajai Finanšu perspekt īvai un priekšlikumu visp ārinātam korekcijas 
mehānismam Apvienot ā Karaliste sa ņemtu vidēji divreiz liel āku neto kompens ācijas 
apjomu nek ā Vācija. 
6. tabula.  Provizorisk ās tīrās budžeta bilances 
(vidējie rādītāji 2008. -2013. gadam ) 
  % no NKI 
 Vispārinātais 
korekcijas 
mehānisms Pašreizējais 
mehānisms Bez 
korekcijām 
Apvienotā Karaliste -0,51% -0,25% -0,62% Nīderlande -0,48% -0,56% -0,55% Vācija -0,48% -0,54% -0,52% Zviedrija -0,45% -0,50% -0,47% Austrija -0,41% -0,38% -0,37% Itālija -0,35% -0,41% -0,29% Francija -0,33% -0,37% -0,27% Kipra6 -0,33% -0,37% -0,28% Dānija -0,25% -0,31% -0,20% Somija -0,19% -0,25% -0,14% Spānija 0,26% 0,23% 0,32% Īrija 0,51% 0,47% 0,56% Malta 1,10% 1,06% 1,16% Beļģija7
 1,27% 1,21% 1,32% Slovēnija 1,34% 1,31% 1,40% Portugāle 1,54% 1,50% 1,60% Grieķija 2,20% 2,16% 2,25% Ungārija 3,09% 3,06% 3,15% Čehija 3,21% 3,17% 3,26% Slovākija 3,31% 3,27% 3,36% Igaunija 3,79% 3,76% 3,85% Polija 3,80% 3,76% 3,85% Lietuva 4,44% 4,41% 4,50% Latvija 4,45% 4,40% 4,51% Luksemburga7 5,84% 5,80% 5,89% 
Augstāk redzam ā tabula par āda dalībvalstu provizorisk ās vidējās neto budžeta 
bilances t īro iemaksu veic ējiem ES budžet ā, ko iegūst no pied āvātā vispārinātā 
korekcijas meh ānisma period ā līdz 2013. gadam, un sal īdzina to ar pašreiz ējā 
mehānisma turpin āšanu un situ āciju, kad netiek veikta jebk āda korekcija. 
Vispārināts korekcijas meh ānisms samazin ās negatīvās neto bilances, samazin ās 
atšķirību starp t īro iemaksu veic ējiem un, no otras puses, mazin ās finansēšanas slogu 
tiem, kas neg ūst labumu no š ā mehānisma 8. 
Komisija atseviš ķi iesniedz konkr ētu priekšlikumu par izmai ņām pašreiz ējā pašu 
resursu lēmumā, ņemot vērā piedāvātā vispārinātā korekcijas meh ānisma ieviešanu.  
                                                 
6 Apr ēķinu pamat ā ir Kipras Republikas kontrol ētie apgabali. 
7 Ja izsl ēdz administrat īvos izdevumus, Be ļģija un Luksemburga par ādās kā tīro iemaksu veic ējas. 
8 S īkāku inform āciju skatīt pievienotaj ā tehniskaj ā pielikum ā. 
 
LV 8   LV 4. PAŠU RESURSU STRUKT ŪRA  
4.1. Optim ālas pašu resursu strukt ūras izveidošana  
Trīs pamata alternat īvas ES budžeta finans ēšanai tiek apl ūkotas zem āk. Visos tr īs 
gadījumos tiktu saglab āti tradicion ālie pašu resursi (TPR), jo ievedmuitas iekas ēšana 
ir ES tirdzniec ības politikas instruments, ie guvums no kura „dabiski” pien ākas 
Eiropas Savien ībai. 
(1) Pašreizējās finansēšanas sist ēmas nemain īšana  
 
Pašreizējā finansēšanas sist ēma ir nodrošin ājusi ES budžeta stabilu 
finansēšanu. Tom ēr tā pašreizējā formā finansēšanas sist ēmai pietrūkst tiešas 
saiknes ar pilso ņiem. Iepriekš veikti piel āgojumi konkr ētu interešu lab ā ir 
palielinājuši sist ēmas nep ārredzamību. Budžeta ietekmi uz Eiropas 
Savienības politiku sabiedr ība kopuma neizj ūt. NKI resursa domin ējošā 
īpatsvara d ēļ dalībvalstis un jo īpaši tīro iemaksu veic ēji mēdz vērtēt ES 
politiku un iniciat īvas tikai no valstu finansi ālo ieguvumu viedok ļa, maz 
ņemot vērā politikas b ūtību, riskējot padarīt neskaidru ES politikas pievienoto 
vērtību.  
 
Pašreizējā sistēma ir jāreformē, jo nav nek ādas saiknes ar ES pilso ņiem un tie 
neredz notiekošo, k ā arī tādēļ, ka aizvien izdev īgāk ir koncentr ēties tikai uz 
šauro budžeta j ēdzienu „juste retour” (taisn īga atdeve – fr.).  
(2) Tikai uz NKI balst īta finansēšanas sist ēma  
 
Finansēšanas sist ēmā, kas balst īta tikai uz NKI atsl ēgu, Eiropas Savien ība 
pilnībā būtu atkarīga no dalībvalstu „iemaks ām”. Šādas sistēmas priekšroc ība 
ir tāda, ka tā būtu vienkārša un viegli saprotama. „Iemaksas” b ūtu atbilstošas 
dalībvalstu relat īvajai labkl ājībai Bet budžeta finans ēšana ar dal ībvalstu 
iemaksām var b ūt pietiekama starptautiskai organiz ācijai kā, piemēram, 
ANO. Tom ēr tā neatspogu ļo Eiropas Savien ības statusu. T ā netieši nor ādītu 
uz priekšstatu par t ādu ES, kur ā pilsoņi būtu pārstāvēti tikai netieši ar savu 
dalībvalstu starpniec ību. ES kā dalībvalstu un pilso ņu savienības statuss, kas 
šobrīd ir atspogu ļots Līgumā, tiktu atmests budžeta finans ēšanas jom ā. Tas 
savukārt nozīmētu atmest „pašu” resursu j ēdzienu, kas ir bijis ES finanšu 
stūrakmens kopš pirm ā pašu resursu l ēmuma 1970. gad ā. Komisija noraida 
šādu alternat īvu. 
(3) Finansēšanas sist ēma, kuras pamat ā ir fiskālie pašu resursi  
 
Sistēmai, kas liel ā mērā balstīta uz nodok ļos balstītiem pašu resursiem, ir 
iespēja palielin āt ES budžeta finansi ālo autonomiju, veidojot tieš ākas 
finansiālas attiec ības starp ES budžetu un ES pilso ņiem. Virz ība uz 
indivīdiem un uz ņēmējiem kā maksātājiem un atbilstoša dal ībvalstu 
maksājumu samazin āšana ES budžeta finans ēšanā nozīmētu labāku 
pārredzamību pilsoņu priekšā un, līdz ar to, pieaugošu politisku budžeta 
iestādes atbild ību par t ās lēmumiem naudas t ērēšanai. Tā arī sniegtu 
ieguldījumu politisk ās diskusijas fokusa novirz īšanai no nacion ālajām 
 
LV 9   LV iemaksām uz ieguvumiem no ES politikas un visp ārējām Eiropas interes ēm. 
Visbeidzot, pieaugoša p ārredzamība palielin ātu uzticēšanos ES finans ēm, 
kuru apjoms, kas ir maz āk nekā 2,5% no kop ējiem sabiedriskajiem 
izdevumiem ES, bieži tiek p ārspīlēts.  
 
Tomēr arī pilnībā uz nodok ļiem balst īta ES budžeta finans ēšana nešķiet 
pareiza. T ā kā līdzsvarota budžeta pras ība Līguma 268. pant ā netiek apšaub īta 
un to nevajadz ētu darīt, fiskālais resurss, pie ņemot pašreiz ējo NKI k ā 
„atlikuma” l īdzsvarojoša resurs a lomu, vai nu noz īmētu mainīgu nodok ļu 
likmi saska ņā ar budžeta pras ībām, vai ar ī prasītu lielāku izdevumu puses 
elastību, nekā to atļauj pašreiz ējais finanšu perspekt īvas satvars. Tom ēr bieži 
nodokļu likmes labojumi praks ē neapmierin ātu nodokļu maksātājus (juridiska 
nedrošība, tehniski un administrat īvi apgrūtinošas proced ūras) un konflikt ētu 
ar valstu nodok ļu noteikšanu. Š ķiet atbalst āma progres īva pieeja, ko veido 
ierobežota NKI resursa saglab āšana, vienlaikus palielinot nodok ļos balstītu 
resursu da ļu. 
Pašu resursu strukt ūras reformas pamat ā vajadzētu ņemt no budžeta viedok ļa 
neitrāla, jauna, uz nodok ļiem balst īta pašu resursa ieviešanu, kas veidotu l īdz pat 
pusei no budžeta. 
5. VIRZĪBA UZ FINANS ĒŠANAS SIST ĒMU, KAS BALST ĪTA UZ DAL ĪBVALSTU UN PILSO ŅU 
IEMAKS ĀM 
5.1. Nodok ļos balstītu pašu resursu da ļas palielin āšana  
Finansēšanas sist ēmas reformai vajadz ētu novērst pašreiz ējās sistēmas trūkumus, t.i., 
tiešas saiknes ar ES pilso ņiem neesam ību, atkarību no valstu kas ēm un nepamatotu 
sarežģītību, vienlaikus iesp ējami veicinot efekt īvu resursu sadali. Citi krit ēriji 
jaunajiem resursiem k ļūst mazāk svarīgi, ciktāl sistēma kopum ā ļauj tos sapr ātīgā 
līmenī ievērot.  
Lai ievērotu taisn īgumu daž ādu dalībvalstu pilso ņu starpā, jaunu fisk ālo resursu 
ieviešana prasa pietiekošu iepriekš ēju nodokļu bāzes harmoniz āciju. Visatbilstoš ākā 
uz nodok ļiem balst ītā resursa izv ēle atkarīga no nodok ļu bāzes harmoniz ācijas 
faktiskās pakāpes. 
Reģionālās nesaska ņotības 9 esamība vai pārrobežu ārējo efektu kl ātbūtne ir spēcīgi 
argumenti nodok ļu bāzu un likmju harmoniz ēšanai, kas ar ī varētu attaisnot visu 
atbilstošo nodok ļu ienākumu vai to da ļas novirz īšanu ES l īmenim. Tas var ētu 
veicināt ekonomisko resursu neefekt īvas sadales samazin āšanu.  
Uz nodok ļiem balstīto pašu resursu da ļas palielin āšana ES budžet ā neprasa nek ādus 
jaunus nodok ļus. Tā tomēr netieši noz īmē lēmumu dal īt vai nu ie ņēmumu, vai ar ī 
nodokļu likmes starp valstu un ES l īmeni. ES da ļu, iespējams, varētu uzlikt k ā daļu 
                                                 
9 Re ģionālā nesaskaņotība attiecas uz situ āciju, kad ir sarež ģīti noteikt prec īzo nodok ļu bāzes daļu, kas 
jāpiešķir atsevišķām dalībvalstīm vai kur past āv liela (potenci āla) neatbilst ība starp valsti, kas iekas ē 
nodokli, un ekonomikas subjektu, kuri nes nodok ļu slogu, izcelsmes valsti.  
 
LV 10   LV no valsts likmes, kuru maks ā nodokļu maksātāji. Kopējais ES budžets, kuru t āpat 
ierobežo pašu resursu griesti 1,24% apm ērā no ES NKI, nepalielin ātos, jo 
ieņēmumus no resursiem, kas balst īti uz nodok ļiem, samazin ātu attiecīgs uz NKI 
balstīto resursu samazin ājums. 
Tālākās sadaļas ilustrē trīs galvenās iespējas ES finans ēšanas sist ēmas uzlabošanai. 
Visas trīs paredz saglab āt pašreizējo NKI balst īto resursu k ā atlikuma l īdzsvarojošo 
resursu, k ā arī tradicion ālos pašu resursus, bet pie ņem, ka līdz pat pusei budžeta tiek 
finansēts ar jauniem fisk āliem resursiem, kas aizst ātu arī pašreizējo statistisko PVN. 
5.2. 1.variants – pašu resursu sist ēma ar fisk āliem resursiem saist ībā ar  
 ener ģijas patēriņu 
Saskaņā ar jauno direkt īvu par ener ģijas aplikšanu ar nodokli 10, lielākā daļa 
enerģijas produktu tiek aplikti ar Kopienas nodok ļiem. Kaut ar ī pieņemtā direktīva 
par enerģijas nodok ļiem netika sagatavota ar nol ūku ieviest jaunus pašu resursus, t ā 
tomēr rada tam piem ērotus apst ākļus, harmoniz ējot nodok ļu bāzes un nosakot 
minimālās likmes.  
Enerģijas produktu fisk ālos resursus tom ēr nevajadz ētu balstīt uz visiem produktiem, 
uz kuriem attiecas direkt īva. ES maks ājumu varētu attiecin āt tikai uz nodok ļu bāzi, 
kas saistīta ar motordegvielu, ko izmanto autotransportam (svinu saturoša un svinu 
nesaturoša degviela, d īzeļdegviela, saš ķidrināta naftas g āze un dabas g āze, ko 
izmanto transportam). Tas b ūtu salīdzinoši vienk ārši no administrat īvā aspekta, jo 
nodokļu bāze ES līmenī jau ir harmoniz ēta un vairums iesp ēju nodokļu dažādošanai, 
kuras pie ļauj direkt īva, attiecas uz citiem ener ģijas produktiem. ES likmes, kas ir 
zemākas nekā puse no minim ālajām likmēm, kuras noteiktas direkt īvā par enerģijas 
aplikšanu ar nodok ļiem, nebūtu pietiekošas, lai finans ētu pusi ES budžeta. Galvenie 
lēmumi attiektos uz likm ēm, kuras j āpiemēro, un iesp ējamām atšķirībām attiecībā uz 
produktu un lietošanu.  
ES nodeva avi ācijas degvielai vai ar to saist ītām emisijām, iespējams, ir lietder īgs 
papildinājums nodevai par autotransporta moto rdegvielu. Eiropas gaisa transporta 
sistēma ir ļoti integrēta un aviācijas emisijas p ārsniedz valstu robežas. T āpēc ir labi 
argumenti š ādu emisiju aplikšanai ar nodok ļiem ES līmenī, kas būtu līdzeklis klimata 
izmaiņu un citu avi ācijas izrais īto vides seku ārējo sociāli ekonomisko izmaksu 
iekļaušanai gaisa ce ļojumu cen ā. Tomēr aviācijas degvielai (petrolejai) p ārrobežu 
lidojumiem šobr īd nodokļiem nepiem ēro.  
No tehnisk ā viedokļa uz autotransporta degvielu balst īta fiskālā resursa ieviešana 
būtu iespējama sam ērā īsā laika period ā (apmēram 3 - 6 gados). 
5.3. 2. variants – pašu resursu sist ēma ar fisk ālo PVN resursu  
Ņemot vērā tiešo saikni ar ikdienas pat ēriņu un pretstat ā pašreizējam „statistiskajam” 
PVN resursam, ES likmes pielietošana valstu PVN b āzēm radītu skaidri noteiktu 
                                                 
10 Padomes 2003. gada 27. oktobra Direkt īva 2003/96/EK, kas p ārkārto Kopienas noteikumus par nodok ļu 
uzlikšanu energoproduktiem un elektroener ģijai (OV L 283, 31.10.2003.). 
 
LV 11   LV tiešu saikni starp ES budžeta finans ēšanu un pilsoni, t ādējādi veicinot apzinu par 
Savienības izmaks ām.  
Patiesi fisk āls PVN resurss tiktu ieviests, piem ērojot ES likmi k ā daļu no valsts PVN 
likmes, kuru maks ā nodokļu maksātāji. Šo likmi piem ērotu līdz ar valsts likmi tai 
pašai ar nodokli apliekamajai b āzei. Pilso ņiem nebūtu jāuzņemas papildu nodok ļu 
slogs, jo ES likme tiktu kompens ēta ar atbilstošu valsts PVN likmes samazin ājumu. 
Piemēram, ja valsts PVN likme b ūtu 21% un ES likme 1%, valsts likme samazin ātos 
līdz 20%. Kop ējā uzliktā PVN likme joproj ām būtu 21%. 
Uzskatāmības nolūkā ES PVN un valstu PVN b ūtu jāparādās kā atsevišķiem 
nodokļiem uz kv īts vai rēķina, kuru ar nodok ļiem apliekama persona izsniedz savam 
klientam.  
ES likme 1% apm ērā būtu pietiekoša, lai nosegtu apm ēram pusi no ES budžeta 
finansēšanas vajadz ībām. 
Potenciālie sarežģījumi ar šo priekšlikumu ir saist īti ar nepiln īgu dalībvalstu PVN 
sistēmu harmoniz āciju, kuras pamat ā ir piesaist ītas nulles likmes prec ēm. Cits 
potenciāls sarežģījums var rasties sakar ā ar atšķirīgu PVN b āzes daļu valsts 
ienākumā dažādās dalībvalstīs (tā sauktā PVN regresivit āte), kas kopš 1988. gada ir 
mudinājis valstis samazin āt tās daļu pašu resursos. No otras puses, raugoties no 
patērētāja perspekt īvas, ES likmei b ūtu tāda pati ietekme uz sal īdzināmiem 
patērētājiem visā Eiropas Savien ībā 11. 
Tehniski ES PVN ieviešana b ūtu iespējama salīdzinoši īsā laikā (līdz 6 gadiem). 
5.4. 3. variants – pašu resursu sist ēma ar fisk ālo resursu, kas balst īts uz  
 uzņēmumu ien ākumiem  
Attiecībā uz abiem p ārējiem variantiem ar ī uz korpor āciju ienākumu balst īts ES 
fiskālais resurss pras ītu iepriekš ēju kopīgas (konsolid ētas) nodok ļu bāzes noteikšanu, 
kas tiktu pielietota uz ņēmumiem. Š āda harmoniz ācija veicin ātu iekšējā tirgus pareizu 
darbību un efekt īvāku ekonomisko resursu sadali, kuru šobr īd izkropļo pārrobežu 
ārējie faktori. Šobr īd 25 valstu nodok ļu sistēmu pastāvēšana un nodok ļu likumu, 
vienošanos un prakšu daudzveid ība pati par sevi veido š ķērsli pārrobežu 
ekonomiskajai darb ībai. Tā uzliek iev ērojamas atbilst ības izmaksas uz ņēmumiem, 
kas darbojas p āri ES robež ām, un rada daudzas nepiln ības nodok ļu sistēmā.  
Pašreizējais darbs pie visaptverošas uz ņēmumu nodok ļu reformas ir v ērsts uz 
kopīgas (konsolid ētas) nodok ļu bāzes koncepciju, visdr īzāk ieinteres ētu dalībvalstu 
grupai, lai nov ērstu nodok ļu šķēršļus iekšējam tirgum. Šis darbs neparedz nek ādu 
rīcību attiec ībā uz nodok ļu likmēm, tas ar ī nav iecer ēts kā metode ien ākumu 
piesaistei ES budžetam. 
Uzņēmumu ien ākumu nodok ļa variants noz īmētu minim ālās nodokļu likmes 
noteikšanu harmoniz ētajai nodok ļu bāzei.  
                                                 
11 Pie ņemot, ka nulles likmju ietekme tiek neitraliz ēta (skatīt arī šī ziņojuma pielikumu). 
 
LV 12   LV Ieņēmumi no uz ņēmumu ien ākumu nodok ļiem ir noz īmīgi, kur kop ējie ieņēmumi ES 
šobrīd vidēji veido 2,6% no ES NKI. T ādējādi ES budžeta vajadz ībām no šiem 
ieņēmumiem b ūtu nepieciešams pieš ķirt mazāk nekā ceturto da ļu. 
Ievērojot pašreiz ējo lietu st āvokli, šīs alternatīvas īstenošana pras ītu visilgāko laiku, 
gan no politisk ā, gan arī no administrat īvā viedokļa.  
6. KOPSAVILKUMS UN SECIN ĀJUMI  
Jaunu uz nodok ļiem balst īta pašu resursa ieviešana,  kas aizvietotu pašreiz ējo 
statistisko uz PVN balst īto resursu un noz īmīgas ES budžeta da ļas finansēšana radītu 
iespēju pārvarēt galveno pašreiz ējās sistēmas trūkumu, t.i., tiešas saiknes tr ūkumu ar 
ES pilso ņiem, pārmērīgu atkar ību no p ārskaitījumiem no valstu kas ēm un 
nepamatotu sarež ģītību. Tā arī varētu arī palīdzēt veidot lab āku ekonomisko resursu 
sadalījumu ES. Pat ja tas veidotu maz āku pašu resursu da ļu nekā pašreizējā sistēmā, 
NKI balst īts resurss saglab ātu svarīgu lomu un nodrošin ātu to, ka sist ēma 
apmierinoši izpilda visus b ūtiskos krit ērijus. 
Komisija pied āvā trīs galvenās iespējas pašu resursiem n ākotnē: resurss, kas balst īts 
uz 1. ener ģijas patēriņu, 2. valstu PVN b āzēm un 3. uz ņēmumu ien ākumiem.  
Resurss, kas balst īts uz ener ģijas patēriņu un iecer ēts kā ES nodeva autotransporta 
motordegvielai, b ūtu pietiekošs un stabils finans ēšanas avots ES budžetam un rad ītu 
tiešu saikni ar pilso ņiem. Nodok ļu bāze ES līmenī jau ir harmoniz ēta. To arī varētu 
papildināt ES nodeva avi ācijas degvielai vai ar to saist ītām emisij ām, tādējādi 
izbeidzot pašreiz ējo reaktīvo dzinēju degvielas atbr īvošanu no nodok ļiem un uzliekot 
cenu aviācijas radītajām vides izmaks ām.  
Nodokļu bāzes harmoniz ācija PVN jom ā ir labi att īstīta un ir pietiekošs un stabils 
ieņēmumu avots. Fisk āls PVN resurss padar ītu ES finans ēšanu ļoti redzamu ES 
pilsoņiem. Tas ar ī būtu evolucion ārs, jo noz īmētu jau esošo noteikumu reformu, 
nevis piln īgi jauna resursa ieviešanu. No administrat īvā viedokļa tā ieviešana 
neradītu nekādas nepārvaramas gr ūtības.  
Sakarā ar saikni ar kop ējo ES politiku un p ārrobežu ārējām ietekm ēm ieņēmumi no 
harmoniz ētas uzņēmumu nodok ļu bāzes arī būtu piemērots finans ēšanas avots ES 
budžetam. 
Eiropas Savien ība ir dalībvalstu un pilso ņu savienība. Jebkura no trim fisk ālo pašu 
resursu iesp ējām, kas apl ūkotas iepriekš, iedz īvinātu šo koncepciju ES budžeta 
finansēšanas jom ā. Pilsoņu tiešās saites stiprin āšana ar budžetu ar ī palīdzētu vērst 
debates par izdevumiem uz b ūtību, nevis uz t īri „valstu” budžetu „neto poz īcijām”.  
Acīmredzot par jebkuru jaunu resursu pieš ķiršanu ES budžetam ne tikai ir vienpr ātīgi 
jānolemj Padomei, bet t ā arī jāratificē visiem dal ībvalstu parlamentiem. 
Uz enerģiju un PVN balst īta resursa ieviešana b ūtu iespējama vid ējā termiņā, 
savukārt fiskālais resurss, kura pamat ā ir uzņēmumu ien ākumi, ir j āaplūko kā daudz 
ilgāka termiņa risinājums. Tagad ir nepieciešama politiska orient ācija, lai sagatavotu 
 
LV 13   LV apstākļus esošo pašu resursu strukt ūras reform ēšanai. Šaj ā saistībā Komisija aicina 
Padomi: 
¾ apspriest risin ājumus, kas pied āvāti šajā ziņojumā; 
¾ ņemt vērā Komisijas nodomu sagatavot pl ānu, lai, pamatojoties uz 
Komisijas priekšlikumu, l īdz 2014. gadam aizst ātu pašreiz ējo PVN 
resursu ar pašu resursu, kura pamat ā patiešām ir nodok ļi. 
Lai nodrošin ātu īstermiņa risinājumu pārmērīgu budžeta nel īdzsvarotību jautājumam, 
kas darbotos no n ākamās Finanšu perspekt īvas sākuma, Komisija pied āvā  
¾ ieviest visp ārinātu korekcijas meh ānismu, lai kori ģētu pārmērīgas 
budžeta nel īdzsvarotības, saska ņā ar piedāvāto Padomes l ēmumu par 
pašu resursu sist ēmu un tam pievienotajiem pied āvātajiem izpildes 
pasākumiem.