1. Ievads

Komisijas priekšsēdētājs Ž. K. Junkers 2015. gada 9. septembra runā par stāvokli Savienībā ierosināja izveidot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, kurā būtu ņemtas vērā Eiropas valstu sabiedrībās un darbaspēka tirgū notiekošās pārmaiņas.

Pēc 2016. gada plašās sabiedriskās apspriešanas, kurā piedalījās iedzīvotāji, sociālie partneri, pilsoniskā sabiedrība, dalībvalstis un ES iestādes, Eiropas Komisija, Padome un Eiropas Parlaments 2017. gada 17. novembrī Gēteborgas sociālo lietu samitā par taisnīgām darbvietām un izaugsmi kopīgi izsludināja Eiropas sociālo tiesību pīlāru.

Eiropas sociālo tiesību pīlārs kalpos kā virzienrādītājs augšupējas konverģences atjaunošanai ceļā uz labākiem darba un dzīves apstākļiem Eiropas Savienībā.

Pīlārs nosaka divdesmit pamatprincipus un tiesības tādās jomās kā vienlīdzīgas iespējas un piekļuve darba tirgum, godīgi darba apstākļi un sociālā aizsardzība un iekļautība.

Eiropadome 2017. gada 14. decembra sanāksmē apstiprināja sociālā samita secinājumus un uzsvēra, ka Eiropas sociālo tiesību pīlārs būtu jāīsteno gan Savienības, gan dalībvalstu līmenī, pienācīgi ievērojot to attiecīgās kompetences. Turklāt tā aicināja Komisiju ierosināt atbilstošu pārraudzību. Šis paziņojums ir atbilde uz šo pieprasījumu un izklāsta turpmāko virzību.





2. Eiropas sociālo lietu pīlāra virzīšana uz priekšu

Eiropas sociālo lietu pīlāra izveidošana ir daļa no plašākas diskusijas par Eiropas nākotni, ko 2017. gada 1. martā sāka ar Komisijas

Balto grāmatu. Viens no galvenajiem jautājumiem, kas izvirzīts Baltajā grāmatā, kā arī Komisijas pārdomu dokumentos par Eiropas sociālo dimensiju un par globalizācijas iespēju izmantošanu, ir par to, kā stiprināt un modernizēt Eiropas sociālo modeli, saskaroties ar tādām būtiskām pārmaiņām kā jaunas tehnoloģijas, globalizācija un sabiedrības novecošana.

Atzīmējot ES 60. gadadienu, Romas samitā vadītāji atkārtoti uzsvēra savu apņemšanos veidot sociālu Eiropu. Plašākā nozīmē Eiropas sociālo tiesību pīlārs ir gan svarīgs pavērsiens sociālas Eiropas izveidē un nostiprināšanā, gan atsauces punkts ceļā uz Sibiu, kur vēl pirms nākamajām Eiropas Parlamenta vēlēšanām ES vadītāji 2019. gada maijā tiksies, lai izdarītu secinājumus par ES nākotni.

Eiropas sociālo tiesību pīlāra iedzīvināšana vienmēr ir bijusi iecerēta kā kopīga politiska apņemšanās un atbildība. ES iestādēm, dalībvalstīm, valsts pārvaldes iestādēm, sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām visos līmeņos ir izšķiroša nozīme, pienācīgi ievērojot to attiecīgās kompetences.

ES līmenī Komisija ir pilnībā apņēmusies Eiropas sociālo tiesību pīlāra prioritātes iekļaut visās ES politikas jomās. Šim nolūkam Komisija jau ir sākusi izmantot esošos rīkus un procesus, un tā ir nākusi klajā ar vairākām īpašām iniciatīvām ES kompetenču jomā; dažas no tām vēl jāpieņem ES likumdevējiem.

Turklāt Komisija ir apņēmusies atbalstīt dalībvalstis, sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā valsts, reģionu un vietējā līmenī. Dienestu darba dokuments, kas publicēts kopā ar šo paziņojumu, atgādina par tiesisko regulējumu un attiecīgajiem uzdevumiem valsts un ES līmenī, kā arī par pasākumiem, kas jau veikti saistībā ar katru no Eiropas sociālo tiesību pīlāra principiem.

Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanas pārraudzība ir būtiska, lai nodrošinātu uzskatāmus praktiskus panākumus. Papildus jau pieņemtajām un vēl gaidāmajām iniciatīvām ES līmenī ar šo paziņojumu Komisija ierosina stiprināt Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanas pārraudzību Eiropas politikas koordinēšanas pusgadā. To var paveikt:

‣atspoguļojot Eiropas sociālo tiesību pīlāra prioritātes valstu līmenī veikto pasākumu un gūto panākumu analīzē;

‣sniedzot tehnisku palīdzību, atbalstot salīdzinošo novērtēšanu un veicinot

labas prakses apmaiņu starp dalībvalstīm un ieinteresētajām personām;

‣un izvērtējot rādītājus nodarbinātības un sociālajā jomā, pamatojoties uz jauno sociālo rezultātu pārskatu, tādējādi atbalstot plašāku augšupējas konverģences procesu.