Sistēmiski nozīmīgām ieguldījumu brokeru sabiedrībām, no kurām vairākas kvalificējas kā globāli sistēmiski nozīmīgas vai kā citas sistēmiski nozīmīgas iestādes saskaņā ar KPD IV 131. pantu, būtu jāturpina piemērot KPR/KPD IV regulējumu, ieskaitot grozījumus, kurus Komisija ierosināja 2016. gada 23. novembrī, saskaņā ar priekšlikumos sniegto pārskatīto pieeju to identificēšanai. Tas tāpēc, ka šīs brokeru sabiedrības parasti saskaras ar lieliem riskiem un uzņemas tos lielos mērogos visā vienotajā tirgū. To darbības rezultātā tās ir pakļautas kredītriskam, kas galvenokārt izpaužas kā darījumu partneru kredītrisks, kā arī tirgus riskam attiecībā uz pozīcijām, ko tās savā vārdā uzņemas klientu vai pašu labā. Tāpēc, ņemot vērā to lielumu un savstarpējās saiknes, tās rada lielāku risku finanšu stabilitātei. Ņemot vērā šos riskus un lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, pret šādām sistēmiskām ieguldījumu brokeru sabiedrībām būtu jāizturas kā pret kredītiestādēm.

Atšķirībā no kredītiestādēm ieguldījumu brokeru sabiedrības nepieņem noguldījumus un neizsniedz aizdevumus. Tas nozīmē, ka tās ir krietni mazāk pakļautas kredītriskam un riskam, ka noguldītāji īsā laikā izņem savu naudu. To pakalpojumi ir vērsti galvenokārt uz finanšu instrumentiem, kas atšķirībā no noguldījumiem nav jāapmaksā nominālvērtībā, bet gan svārstās atbilstoši tirgus dinamikai. Tomēr tās konkurē ar kredītiestādēm ieguldījumu pakalpojumu sniegšanā, ko kredītiestādes var piedāvāt saviem klientiem saskaņā ar bankas licenci. Tādējādi kredītiestādes un ieguldījumu brokeru sabiedrības ir divi kvalitatīvi atšķirīgi iestāžu veidi ar atšķirīgiem primārajiem darījumdarbības modeļiem, bet kuru piedāvātie pakalpojumi zināmā mērā pārklājas.

Priekšlikumi attiecībā uz šo direktīvu un saistīto regulu (turpmāk “priekšlikumi”) bija iekļauti Komisijas 2017. gada darba programmā REFIT ietvaros. To mērķis ir nodrošināt, lai ieguldījumu brokeru sabiedrībām tiktu piemērotas kapitāla, likviditātes un citas būtiskākās prudenciālās prasības un atbilstoši uzraudzības mehānismi, kas ir pielāgoti to darījumdarbībai un vienlaikus ir pietiekami stingri, lai prudenciāli pareizi aptvertu ieguldījumu brokeru sabiedrību riskus nolūkā aizsargāt ES finanšu tirgu stabilitāti. Šie priekšlikumi ir tapuši pārskatīšanas rezultātā saskaņā ar 493. panta 2. punktu, 498. panta 2. punktu un 508. panta 2. un 3. punktu Regulā (ES) Nr. 575/2013 (Kapitāla prasību regula jeb KPR), kas kopā ar Direktīvu 2013/36/ES (Kapitāla prasību direktīva IV jeb KPD IV) veido pašreizējo prudenciālo regulējumu attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām. Panākot vienošanos par minētajiem aktiem, likumdevēji nolēma, ka regulējums attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām būtu jāpārskata, ņemot vērā to, ka tā noteikumi ir lielā mērā vērsti uz kredītiestādēm.

Tāpēc Paziņojumā par kapitāla tirgu savienības rīcības plāna vidusposma pārskatīšanu Komisija paziņoja, ka viena no jaunajām prioritārajām darbībām ar mērķi stiprināt kapitāla tirgus un pilnveidot kapitāla tirgu savienību būs tās priekšlikumi par efektīvāku prudenciālo un uzraudzības regulējumu attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām, pielāgojot to ieguldījumu brokeru sabiedrību lielumam un būtībai, lai veicinātu konkurenci, pavērtu ieguldītājiem jaunas iespējas un piedāvātu tiem labākus risku pārvaldības risinājumus. Ņemot vērā, ka Apvienotās Karalistes ieguldījumu brokeru sabiedrības pašlaik šajā jomā ir vadošajā lomā, Apvienotās Karalistes lēmums izstāties no ES vēl vairāk akcentē nepieciešamību atjaunināt ES regulatīvo sistēmu, lai pielāgotos šim pavērsienam.

Pārskatītā pieeja, kā identificēt sistēmiski nozīmīgas ieguldījumu brokeru sabiedrības, kurām arī turpmāk būtu jāpiemēro KPR/KPD IV regulējums, saskan arī ar mērķi novērst nepilnības banku savienības darbībā. Jaunākās strukturālās izmaiņas tirgū liecina, ka trešo valstu banku grupām ir arvien sarežģītākas struktūras Eiropas Savienībā: tās savā darbībā izmanto vienības, uz kurām neattiecas ECB uzraudzība vienotā uzraudzības mehānisma ietvaros. Kā norādīts Komisijas 2017. gada oktobra paziņojumā par banku savienības izveides pabeigšanu, nodrošinot, ka sistēmiski nozīmīgajām ieguldījumu brokeru sabiedrībām arī turpmāk tiek piemērotas KPR/KPD IV saskaņā ar šajā priekšlikumā sniegto pieeju to identificēšanai, tām tiek piemērota arī banku uzraudzības iestāžu prudenciālā uzraudzība un – attiecībā uz to darbībām dalībvalstīs, kuras piedalās banku savienībā, – ECB prudenciālā uzraudzība.

Šis priekšlikums papildina pašreizējā KPR/KPD IV režīma pārskatīšanu attiecībā uz kredītiestādēm, balstoties uz Komisijas 2016. gada 23. novembrī pieņemtajiem priekšlikumiem, kuros visām sistēmiski nenozīmīgajām ieguldījumu brokeru sabiedrībām dota iespēja nepiemērot pārskatītos noteikumus. Šī iespēja tika ieviesta, atzīstot, ka minētie pārskatītie noteikumi netika izstrādāti, ņemot vērā lielāko daļu ieguldījumu brokeru sabiedrību, un tie būtu vēl vairāk sarežģījuši spēkā esošo noteikumu kopumu. Prudenciālā režīma pārskatīšana attiecībā uz lielāko daļu ieguldījumu brokeru sabiedrību, kas arī atspoguļota šajā priekšlikumā, tobrīd jau bija ievērojami pavirzījusies uz priekšu, un tika atzīts, ka ir nesamērīgi tām piemērot vēl sarežģītāku režīmu to īso laiku, līdz tiks piemērots jaunais režīms. Tādējādi ar šo priekšlikumu tiek radīts jauns režīms attiecībā uz lielāko daļu ieguldījumu brokeru sabiedrību, paredzot tās pilnībā izslēgt no KPR/KPD IV regulējuma un šo regulējumu, ieskaitot tā pārskatītos noteikumus, turpināt piemērot tikai sistēmiski nozīmīgām ieguldījumu brokeru sabiedrībām saskaņā ar šajā priekšlikumā sniegto pārskatīto pieeju to identificēšanai.

Attiecībā uz citām ieguldījumu brokeru sabiedrībām tas, ka pašreizējais prudenciālais regulējums ir galvenokārt vērsts uz kredītiestādēm un riskiem, ar kuriem tās saskaras un kurus tās rada, nevis ieguldījumu brokeru sabiedrībām, ir problemātiskāk. Šo brokeru sabiedrību sniegtie pakalpojumi un riski, ko tās var radīt, nav tiešā veidā ņemti vērā pašlaik spēkā esošajos noteikumos. No tiem astoņiem ieguldījumu pakalpojumiem, kurus ieguldījumu brokeru sabiedrībām ir atļauts veikt saskaņā ar FITD, skaidras atbilstošās prasības KPR ir noteiktas tikai i) darījumu veikšanai savā vārdā un ii) instrumentu parakstīšanai vai izvietošanai ar stingru apņemšanos. Attiecībā uz pārējiem ieguldījumu pakalpojumiem (rīkojumu pieņemšana un nosūtīšana, rīkojumu izpilde, portfeļa pārvaldība, ieguldījumu konsultācijas, instrumentu izvietošana bez stingras apņemšanās, daudzpusējas tirdzniecības sistēmas darbība) šādu prasību nav, un tā rezultātā attiecīgie riski tiek segti tikai aptuveni. Tāpēc, kaut arī dažos gadījumos šīm darbībām piemītošie riski attiecībā uz brokeru sabiedrību un līdz ar to tās klientiem un, raugoties plašāk, arī tirgiem, kuros tās darbojas, ir ierobežoti, tie netiek ņemti vērā mērķtiecīgi.

Kā norādīts Komisijas 2017. gada septembra paziņojumā par Eiropas uzraudzības iestāžu (EUI) pārskatīšanu, tas cita starpā nozīmētu arī to, ka to darbībām tajās dalībvalstīs, kuras piedalās banku savienībā, tiktu piemērota tieša ECB uzraudzība vienotajā uzraudzības mehānismā. Pašlaik šīs brokeru sabiedrības lielākoties atrodas Apvienotajā Karalistē, tomēr patlaban tās apsver plānus pārcelt daļu savu darbību uz ES 27 dalībvalstīm, jo īpaši dalībvalstīm, kuras piedalās banku savienībā. Kaut arī tas attiecas tikai uz nedaudzām brokeru sabiedrībām, tās tomēr veido lielu daļu no visu Eiropas Savienības ieguldījumu brokeru sabiedrību kopējiem aktīviem un darījumdarbības apjoma.

Ieguldījumu brokeru sabiedrības izmanto dažādus darījumdarbības modeļus, un to viedoklis parasti ir vērsts uz tiem priekšlikumu aspektiem, kas attiecas konkrēti uz tām. Tas sarežģī transversālus salīdzinājumus par ieinteresēto personu nostāju relatīvo svaru. Tomēr kopumā lielākā daļa ieinteresēto personu atzinīgi vērtētu pielāgotu prudenciālo regulējumu, kas būtu labāk piemērots to darījumdarbības modeļiem. Tās uzsver, ka to sistēmiskais nozīmīgums ir ierobežots un ka kapitāla prasības būtu galvenokārt jāvērš uz to, lai nodrošinātu, ka tās ir iespējams pienācīgi likvidēt. Attiecībā uz īpašajām prasībām, kas piemērojamas to konkrētajam darījumdarbības modelim, ieguldījumu brokeru sabiedrības, kuras sniedz tikai pārstāvja pakalpojumus un neslēdz darījumus par finanšu instrumentiem, izmantojot savu bilanci, parasti kritizē priekšlikumus par kapitāla prasību lineāru sasaisti ar to pārvaldīto klienta portfeļu lielumu. Daudzas sabiedrības, kas veic tirdzniecību savā vārdā, ir vienisprātis, ka spēkā esošajam regulējumam attiecībā uz tirgus riska aptveršanu ir dažas priekšrocības, ņemot vērā riskus, ar kuriem tās saskaras un kurus tās rada, savukārt citas tirdzniecības sabiedrības atzīmē, ka tajā tiek pārspīlēti riski attiecībā uz metodēm un tirgotajiem produktiem. Šie viedokļi ir ņemti vērā ierosināto jauno riska rādītāju (K-faktoru – skatīt turpmāk) kalibrēšanā un iespējā augstākas prasības ieviest pakāpeniski un ierobežot.

• Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

Pārskatīšana tika veikta, balstoties uz visaptverošu atzinumu, ko sniedza EBI, apspriedusies ar EVTI, kā prasīts KPR attiecīgajos pantos, kas ir pārskatīšanas juridiskais pamats (jo īpaši 508. panta 2. un 3. punkts). Galvenie EBI publiskie pienesumi bija šādi:

·2015. gada decembra ziņojums, kurā sniegts visaptverošs pašreizējās situācijas novērtējums un sākotnējie ieteikumi par veicamajām izmaiņām;

·2016. gada novembrī publicētais diskusiju dokuments apspriešanai par iespējamā jaunā režīma aprisēm; un

·2017. gada septembra galīgais ziņojums ar sīki izstrādātiem ieteikumiem.

Jauno kapitāla prasību ieteikumus precīzi kalibrēt palīdzēja detalizētu datu vākšana no ieguldījumu brokeru sabiedrībām. Šo darbu EBI vārdā divos posmos – 2016. un 2017. gadā – veica valstu kompetentās iestādes. Komisija bija iesaistīta visā procesā un tādējādi varēja uzreiz sekot līdzi diskusijām par konkrēto politikas ieteikumu priekšrocībām un trūkumiem.

• Ietekmes novērtējums

Saskaņā ar labāka regulējuma instrumentu kopumu (rīks Nr. 9) Komisijas ietekmes novērtējums nav nepieciešams, kad politikas izstrādes darbu un ar to saistīto analīzi ir pilnvarota veikt ES aģentūra, ja vien Komisijas priekšlikums daudz neatšķiras no aģentūras ieteikumiem un Komisijas dienesti uzskata, ka tās novērtējums ir pietiekami kvalitatīvs.

Kaut arī Regulējuma kontroles padome izskatīja ietekmes novērtējuma projektu attiecībā uz šo iniciatīvu, Komisijas dienestu darba dokuments tika uzskatīts par piemērotāku, ņemot vērā, ka konkrētās pilnvaras veikt pārskatīšanu ir balstītas uz EUI atzinumu, apspriešanos ar ieinteresētajām personām un tehnisko darbu. Tādējādi priekšlikumiem pievienotā dienestu darba dokumenta mērķis ir izskaidrot EUI sniegto atzinumu, tostarp to analīzes un apspriešanos rezultātus, vienlaikus sniedzot Komisijas dienestu viedokli par secinājumiem, lai palīdzētu Komisijai lēmumu pieņemšanā.

Attiecībā uz kapitāla prasībām EBI lēš, ka tās sniegtais atzinums tās kopumā palielinātu par 10 % visām sistēmiski nenozīmīgajām ES ieguldījumu brokeru sabiedrībām salīdzinājumā ar 1. pīlārā šobrīd noteiktajām prasībām un tās samazinātu par 16 % salīdzinājumā ar kopējām prasībām, kas izriet no papildu kapitāla prasībām atbilstoši 2. pīlāram. Tas, kāda būs konkrētā ietekme uz katru ieguldījumu brokeru sabiedrību, būs atkarīgs no to lieluma, to sniegtajiem ieguldījumu pakalpojumiem un tā, kā uz tām attieksies jaunās kapitāla prasības. Kā sīki izklāstīts priekšlikumiem pievienotajā dienestu darba dokumentā, īpaši tā II pielikumā, kopējais 1. pīlāra prasību palielinājums par 10 % ir summa, ko veido prasības, kas dažām sabiedrībām būtu ievērojami mazākas, bet citām pārsniegtu šos 10 %. Attiecībā uz pieejamo pašu kapitālu EBI konstatē, ka tikai dažām brokeru sabiedrībām nepietiktu kapitāla, lai bez īpašas piepūles panāktu atbilstību jaunajām prasībām; tas attiecas tikai uz dažām ieguldījumu konsultantu sabiedrībām, tirdzniecības sabiedrībām un daudzpakalpojumu sabiedrībām. Tomēr tām šīs grupas sabiedrībām, kurām pieaugums vairāk nekā divas reizes pārsniegtu to pašreizējās prasības, uz vairākiem gadiem varētu tikt noteikta maksimālā robežvērtība.

Pievienotajā dienestu darba dokumentā secināts, ka kopumā EBI ieteikumi tiek uzskatīti par piemērotu un samērīgu līdzekli, kā efektīvā un rezultatīvā veidā sasniegt pārskatīšanas mērķus salīdzinājumā ar pašreizējo stāvokli. Vispārīgā skatījumā EBI ieteikumi ir pozitīvs solis ceļā uz ieguldījumu brokeru sabiedrību tādu prudenciālo regulējumu, kas spēj nodrošināt, ka tās darbojas uz stabila finansiālā pamata, un vienlaikus neslāpē to komerciālās izredzes. Tādējādi šie ieteikumi veicinātu pārskatīšanas mērķu sasniegšanu sabalansētā veidā. No vienas puses, tiem vajadzētu palīdzēt nodrošināt, ka tiek mērķtiecīgāk ņemti vērā ieguldījumu brokeru sabiedrību radītie riski klientiem un tirgiem gan to parastajā darbībā, gan gadījumos, kad tās nāktos likvidēt. No otras puses, tiem vajadzētu palīdzēt nodrošināt, ka tās spēj pilnībā pildīt savu lomu atvieglot ieguldījumu plūsmas visā ES, kas saskan ar KTS mērķiem veicināt uzkrājumus un ieguldījumus, lai sekmētu izaugsmi un nodarbinātību.

Vienīgā atšķirība salīdzinājumā ar EBI ieteikumiem ir par sistēmiski nozīmīgo ieguldījumu brokeru sabiedrību identificēšanu. Tā vietā, lai šo jautājumu atliktu un attiecīgos kritērijus precizētu priekšlikumu īstenošanas tehniskajos noteikumos, kā iesaka EBI, tiek uzskatīts, ka ir lietderīgāk šos kritērijus noteikt pašos priekšlikumos, lai regulējuma ziņā nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret kredītiestādēm un sistēmiski nozīmīgām ieguldījumu brokeru sabiedrībām. Šajā jautājumā priekšlikumi pārsniedz EBI ieteikumu, kas sniegts tās atzinumā par ieguldījumu brokeru sabiedrību regulējuma pārskatīšanu. Tomēr priekšlikumi tādējādi ņem vērā EBI atzinumu jautājumos, kas saistīti ar Apvienotās Karalistes lēmumu izstāties no ES.

• Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

Kā izklāstīts pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā, paredzams, ka, vienkāršojot prudenciālos noteikumus attiecībā uz lielāko daļu ieguldījumu brokeru sabiedrību, ievērojami samazināsies to administratīvais un atbilstības nodrošināšanas slogs. Dažādas nevajadzīgas regulatīvās un ziņošanas prasības varētu atcelt, ļaujot regulatīviem nolūkiem paredzēto kapitālu novirzīt efektīvākam izmantojumam. Konkrētie priekšlikumi, kuros noteiktas ieguldījumu brokeru sabiedrību nozīmei atbilstīgas kapitāla un citas prudenciālās prasības, tostarp atalgojuma un pārvaldības jomā, pirmo reizi samazina ievērojamās izmaksas, kas brokeru sabiedrībām rodas sakarā ar pašreizējā režīma prasībām, kuras ir orientētas uz bankām. Tādējādi vairs nebūtu jāveic sarežģītais uzdevums – salāgot un pārgrupēt darījumdarbības datus, lai spētu ievērot nepiemērotu tiesisko regulējumu un ziņošanas režīmu.

Paredzams, ka galvenie ieguvēji būs ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas ir MVU. Samērīgākam un atbilstošākam to prudenciālajam regulējumam būtu jāpalīdz tām uzlabot darījumdarbības veikšanas apstākļus un jāmazina šķēršļi ieiešanai tirgū. Piemēram, racionalizējot apgrūtinošo ziņošanas sistēmu, būtu jāsamazinās administratīvajam slogam un atbilstības nodrošināšanas izmaksām, kas rodas MVU, tostarp inovatīviem uzņēmumiem, kuri vēlas attīstīties, izmantojot digitālos līdzekļus. Tāpat, atbrīvojot nelielas un savstarpēji nesaistītas ieguldījumu brokeru sabiedrības no šobrīd spēkā esošajiem pārvaldības un atalgojuma noteikumiem, kas paredzēti pašreizējā KPD IV/KPR, priekšlikumi minētajiem uzņēmumiem samazinātu administratīvās un atbilstības nodrošināšanas izmaksas. Ir paredzamas dažas vienreizējās izmaksas saistībā ar pāreju uz jauno režīmu, jo brokeru sabiedrībām būs jāpārstrādā riska pārvaldības sistēmas, jāievieš izmaiņas par atbilstības nodrošināšanu atbildīgajās struktūrvienībās un jāpārskata līgumi ar juridiskajiem birojiem un citiem pakalpojumu sniedzējiem, kurus tās patlaban izmanto, lai atvieglotu atbilstības nodrošināšanu. Tomēr atbilstības izmaksu ietaupījumiem būtu kopumā jāsekmē KTS mērķi, palīdzot ieguldījumu brokeru sabiedrībām pildīt to funkcijas – piesaistīt ieguldītāju uzkrājumus produktīvam izmantojumam.

Attiecībā uz atbilstības nodrošināšanas izmaksām lēsts, ka brokeru sabiedrības ietaupīs desmitiem līdz simtiem tūkstošu euro atkarībā no to lieluma un veida. Šobrīd nav zināms, kāds būs šo atbilstības nodrošināšanas izmaksu samazinājums un to saikne ar kapitāla prasību izmaiņām dažādu veidu brokeru sabiedrībām, taču tas tiks vērtēts regulējuma turpmākās uzraudzības un izvērtējuma gaitā.

• Pamattiesības

Šis priekšlikums palīdz dažādu veidu ieguldījumu brokeru sabiedrībām īstenot to tiesības veikt darījumdarbību, ko neapgrūtina noteikumi, kuri galvenokārt paredzēti citu finanšu tirgu dalībniekiem. Priekšlikumos iekļautajos leģislatīvajos pasākumos, ar ko paredzēti noteikumi par atalgojumu ieguldījumu brokeru sabiedrībās, ir ievēroti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzītie principi, jo īpaši darījumdarbības brīvība un tiesības uz kolektīvām sarunām un rīcību.

4. IETEKME UZ BUDŽETU