Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (FRONTEX) {SEC(2010) 149} {SEC(2010) 150} /* COM/2010/0061 galīgā redakcija - COD 2010/0039 */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 24.2.2010 COM(2010) 61 galīgā redakcija 2010/0039 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām ( FRONTEX ) {SEC(2010) 149}{SEC(2010) 150} PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šajā priekšlikumā ir skatīti Padomes Regulas (EK) Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām ( FRONTEX ), grozījumi, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu skaidri noteiktu un pareizu Frontex aģentūras darbību turpmākajos gados. Priekšlikuma mērķis ir pielāgot regulu, ņemot vērā veiktos novērtējumus un praktisko pieredzi, precizēt aģentūras pilnvaras un novērst konstatētos trūkumus. Vispārīgais konteksts Frontex aģentūru izveidoja 2004. gadā, un tā sāka darboties 2005. gadā. Saskaņā ar Hāgas programmā noteikto Komisija 2008. gada 13. februārī pieņēma Paziņojumu par FRONTEX aģentūras novērtējumu un turpmāko attīstību (COM(2008) 67 galīgā redakcija), kam tika pievienots ietekmes novērtējums. Paziņojumā ir izklāstīti ieteikumi īsam līdz vidējam laika posmam un idejas Aģentūras attīstībai ilgākā laika posmā. Padome un Eiropas Parlaments izteica atzinību par 2008. gada paziņojumu, piekrita Komisijas vērtējumam, ka Aģentūras darbība ir bijusi ļoti sekmīga kopš tās uzsākšanas, un aicināja turpmāk nostiprināt Aģentūras darbību. Šis mērķis tika plašāk atspoguļots vairākos Padomes un Eiropadomes secinājumos, Eiropas Imigrācijas un patvēruma paktā un Stokholmas programmā, kas tika pieņemta 2009. gada 10. un 11. decembra Eiropadomes sanāksmē un kurā ir izteikts aicinājums nostiprināt Aģentūras darbību, tostarp arī pārskatot tās tiesisko regulējumu. Tas nozīmē, ka ir vajadzīga cieša vienotība iestāžu starpā attiecībā uz Aģentūras lomu Savienības robežu integrētā pārvaldībā un turpmāko tās darbības virzienu. Papildus iepriekš minētajam Komisijas ziņojumam par FRONTEX aģentūras novērtējumu un turpmāko attīstību 2008. gadā tika veikts arī neatkarīgs novērtējums, kā noteikts Frontex regulas 33. pantā. Pamatojoties uz šo novērtējumu, Frontex Valde iesniedza Komisijai vairākus ieteikumus par izmaiņām Aģentūras juridiskajā pamatā. Šajā priekšlikumā ir atspoguļoti visi 2008. gada paziņojuma ieteikumi un Valdes ieteikumi, ciktāl tajos ir prasīts pārskatīt Aģentūras tiesisko regulējumu, ar izņēmumiem, kas aprakstīti ietekmes novērtējumā. Spēkā esošie noteikumi Padomes 2004. gada 26. oktobra Regula (EK) Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām. Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. jūlija Regula (EK) Nr. 863/2007, ar ko izveido mehānismu ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienību izveidei un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 attiecībā uz šo mehānismu, kā arī reglamentē pieaicināto amatpersonu pienākumus un pilnvaras. Padomes 2005. gada 26. aprīļa Lēmums 2005/358/EK, ar ko nosaka atrašanās vietu Eiropas Aģentūrai operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS Pēc paziņojuma pieņemšanas notika plašas diskusijas Padomē un Eiropas Parlamentā. Arī pilsoniskās sabiedrības un akadēmisko aprindu pārstāvji organizēja diskusijas par Frontex lomu Savienības migrācijas politikas kontekstā. Aģentūras Valdes sanāksmēs notika regulāras diskusijas un informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm. Aģentūra pastāvīgi ziņoja par savu darbību Valdei, iestādēm, kā arī sagatavoja juridiskajā pamatā paredzētos ziņojumus. Turklāt notika apspriedes starp Komisijas amatpersonām, kas nodarbojas ar FRONTEX aģentūras jautājumiem, un attiecīgajām amatpersonām Aģentūrā. Sadarbībā ar Austrijas iestādēm Frontex 2009. gada 10. septembrī Bādenē, Austrijā, organizēja Komisijas vadītu semināru Valdes locekļiem vai to aizstājējiem par Aģentūras juridiskā pamata pārskatīšanu. Komisija apspriedās ar dalībvalstīm arī Imigrācijas un patvēruma komitejas 2008. gada 5. oktobra sanāksmē. Ietekmes novērtējums Tika veikts ietekmes novērtējums - Komisijas dienestu darba dokuments SEC(2010) 149. Tika novērtēti risinājumu varianti saistībā ar turpmāk izklāstītajiem “pamatelementiem”, kas atspoguļo Aģentūras galvenos mērķus un darbības virzienus: - pārskatīt spēkā esošos noteikumus par tehniskā aprīkojuma izmantošanu kopīgos pasākumos, tostarp izveidot mehānismus dalībvalstu ieguldījumam šāda aprīkojuma nodrošināšanā; - izveidot mehānismus, ar kuriem uzlabot robežsargu pieejamību kopīgajos pasākumos; - pārskatīt Aģentūras lomu pasākumu sagatavošanā, koordinēšanā un īstenošanā, tostarp saistībā ar uzdevumu sadali starp Aģentūru un dalībvalstīm; - paplašināt Aģentūras pilnvaras sadarbībai ar trešām valstīm robežu pārvaldībā; - pilnvarot Aģentūru vākt un apstrādāt personas datu; - pārskatīt Aģentūras pilnvaras attiecībā uz izraidīšanas pasākumiem; - pilnvarot Aģentūru dot savu ieguldījumu, lai izvērtētu, cik sekmīgi dalībvalstis pārvalda savas robežas. Politiskos risinājumus vērtēja, ņemot vērā šādus kritērijus. - Vai ar šo risinājumu var novērst konstatētos trūkumus, proti, labāk sasniegt attiecīgos mērķus? - Vai šis risinājums ietekmē trešās valstis? - Vai šis risinājums ietekmē Aģentūras vai dalībvalstu budžetu? - Kāda ir varbūtējā ietekme uz pamattiesībām? Risinājumu, kas ietekmes novērtējumā noteikts kā vēlamais risinājums, veido šādi risinājumu varianti: - pārskatīts mehānisms, saskaņā ar kuru dalībvalstīm obligāti jāpiedalās ieguldījuma nodrošināšanā un Frontex pakāpeniski iegādājas/nomā savu aprīkojumu; mehānisma pamatā būs turpmākās vajadzību un izmaksu analīzes; - pārskatīts mehānisms, kas paredz dalībvalstu obligātu ieguldījumu cilvēkresursu nodrošinājumā un robežsargu rezervi, ko veido robežsargi, kas valstu ekspertu statusā ir daļēji pastāvīgi norīkoti no dalībvalstīm uz Frontex ; - kopīgo pasākumu līdzvadītāja lomas piešķiršana Aģentūrai, kas paredz, ka Frontex izstrādā sīkus noteikumus darbības plānam, izvērtē to un ziņo par incidentiem; - atļaut Frontex finansēt un īstenot tehniskās palīdzības projektus trešās valstīs un nosūtīt uz trešām valstīm sadarbības koordinatorus; - piešķirt Frontex ierobežotas pilnvaras tādu personas datu apstrādei, kas saistīti ar cīņu pret noziedzīgiem tīkliem, kas organizē nelegālo imigrāciju, ar nosacījumu, ka Frontex veiktā personas datu apstrāde ir likumīga, nepieciešama un samērīga ar Aģentūras uzdevumiem; - piešķirt Frontex koordinējošu lomu kopīgu izraidīšanas pasākumu īstenošanā; - piešķirt Frontex pilnvaras analizēt darbības riskus un vajadzības dalībvalstīs. Ņemot vērā ietekmes novērtēšanas komisijas 2009. gada 8. decembrī un 2010. gada 11. janvārī izteiktos atzinumus, ietekmes novērtējums tika būtiski pārskatīts attiecībā uz problēmu noteikšanu un pamatdatiem, vispārīgo un darbības mērķu noteikšanu un iedaļām, kas saistītas ar subsidiaritāti, proporcionalitāti un izmaksām. Ieteicamais risinājums ir pilnībā ietverts šajā priekšlikumā, izņemot ierobežotu pilnvaru piešķiršanu Frontex personas datu apstrādei saistībā ar cīņu pret noziedzīgiem tīkliem, kas organizē nelegālo imigrāciju. Komisija uzskata, ka ir jāizpēta visas iespējas pastiprināt cīņu pret migrantu nelikumīgu ievešanu un cilvēku tirdzniecību. Tomēr tā uzskata, ka jautājumu par personas datiem informācijas apmaiņas vispārējas stratēģijas kontekstā lietderīgāk būtu skatīt vēlāk šā gada laikā, ņemot vērā arī veicamo analīzi par turpmāko sadarbības attīstību starp aģentūrām tieslietu un iekšlietu jomā, kas paredzēta Stokholmas programmā. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Kopsavilkums Svarīgākie ierosinātie grozījumi Padomes Regulā (EK) Nr. 2007/2004 atspoguļo izmaiņas, kas vajadzīgas ietekmes novērtējuma vēlamā risinājuma īstenošanai. Turklāt ir iekļauti vairāki nelieli, galvenokārt administratīva rakstura grozījumi, lai ņemtu vērā Valdes ieteikumus, kā arī jaunos "standarta" noteikumus, kas izmantoti citos Komisijas priekšlikumos par jaunu aģentūru izveidi. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 74. pants un 77. panta 1. punkta b) un c) apakšpunkts. Ar šo priekšlikumu groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004, ar kuru izveido Frontex aģentūru, kas grozīta 2007. gadā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 863/2007, ar ko izveido mehānismu ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienību izveidei; abu regulu pamatā ir vieni un tie paši Eiropas Kopienas dibināšanas līguma nosacījumi, tas ir, 62. panta 2. punkta a) apakšpunkts un 66. pants. Subsidiaritātes princips Līguma 74. pantā noteikts, ka Padome paredz pasākumus, lai nodrošinātu administratīvu sadarbību starp dalībvalstu attiecīgām struktūrvienībām jomās, uz kurām attiecas šī sadaļa, kā arī starp šīm struktūrvienībām un Komisiju. Ar Līguma 77. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu Savienība tiek pilnvarota veidot politiku, lai veiktu personu kontroli un ārējo robežu šķērsošanas efektīvu uzraudzību un pakāpeniski ieviestu integrētu ārējo robežu pārvaldības sistēmu. Pašreizējais priekšlikums nepārsniedz šajos noteikumos paredzētos ierobežojumus, un jo īpaši tajā ir ievērota Līgumā noteiktā dalītā kompetence attiecībā uz dalībvalstu atbildību par ārējo robežu kontroli. Jo īpaši šajā priekšlikumā ievērots princips, ka Aģentūras koordinēto pasākumu kontekstā pieaicinātās amatpersonas drīkst pildīt pienākumus un īstenot pilnvaras tikai, pamatojoties uz uzņēmējas dalībvalsts robežsargu norādījumiem un parasti viņu klātbūtnē. Lēmumus par ieceļošanas atteikumu saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksu pieņem tikai uzņēmējas dalībvalsts robežsargi. Aģentūrai šajā saistībā nav nodotas nekādas lēmumu pieņemšanas pilnvaras. Šā priekšlikuma mērķus – turpināt attīstīt integrētu operatīvās sadarbības vadību, vienlaikus ievērojot dažus pašreizējo noteikumu pamatierobežojumus, – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs. Proporcionalitātes princips Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā ir noteikts, ka ES rīcībai vienmēr ir jābūt samērīgai ar Līguma mērķiem. Savienības rīcības izvēlētajai formai jārada iespēja sasniegt priekšlikuma mērķus un tos īstenot pēc iespējas efektīvāk. Ierosinātā iniciatīva – regulas grozīšana – ir to Šengenas acquis turpmāka pilnveidošana, kuri vērsti pret nelegālo imigrāciju un nodrošina sadarbību starp atbilstīgajām dalībvalstu valsts pārvaldes iestādēm, kā arī starp šīm iestādēm un Komisiju. Priekšlikums tādējādi ir saskaņā ar proporcionalitātes principu. Juridiskā instrumenta izvēle Ierosinātais instruments: regula. Citi līdzekļi nebūtu piemēroti, jo ar šo priekšlikumu groza regulu. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Ar šo priekšlikumu groza pašreizējo regulu attiecībā uz Eiropas aģentūras pilnvarām un darbību. Frontex aģentūrai paredzētā subsīdija jau ir iekļauta Savienības budžetā. 5. PAPILDU INFORMĀCIJA Līgumiem pievienoto dažādo protokolu un ar trešām valstīm noslēgto asociācijas nolīgumu sekas Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību Trešās daļas V sadaļa, tāpēc piemēro „mainīgās ģeometrijas” sistēmu, kas paredzēta protokolos par Apvienotās Karalistes, Īrijas un Dānijas nostāju un Šengenas protokolā. Šis priekšlikums papildina Šengenas acquis . Tāpēc saistībā ar vairākiem protokoliem ir jāņem vērā šādas sekas. Apvienotā Karaliste un Īrija Apvienotā Karaliste un Īrija nepiedalās šajā regulā saskaņā ar 4. pantu Protokolā par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kas pievienots LES un LESD, un saskaņā ar 8. panta 2. punktu Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumā 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā. Dānija Saskaņā ar LES un LESD pievienoto protokolu par Dānijas nostāju Dānija nepiedalās tādu Padomes pasākumu pieņemšanā, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienības darbību Trešās daļas V sadaļā. Šis priekšlikums papildina Šengenas acquis , un saskaņā ar protokola 4. pantu Dānija sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi pasākumu par kādu priekšlikumu vai ierosinājumu, kura mērķis ir attīstīt Šengenas acquis un uz ko attiecas šī daļa, Dānija izlemj, vai transponēt šo pasākumu savos tiesību aktos. Īslande un Norvēģija Attiecībā uz Īslandi un Norvēģiju šis priekšlikums pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma nozīmē, kurš noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[1]. Šveice Attiecībā uz Šveici šis priekšlikums pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma nozīmē, kuru noslēgusi Eiropas Savienība, Eiropas Kopiena un Šveices Konfederācija par Šveices Konfederācijas iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[2]. Lihtenšteina Attiecībā uz Lihtenšteinu šis priekšlikums pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā protokola nozīmē, kurš parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[3]. Īss pārskats par ierosinātajiem grozījumiem 1. pants. Aģentūras izveide - Aģentūras tiesiskā regulējuma precizējums 1.a pants. Definīcijas - definīcijas “uzņēmēja dalībvalsts” precizējums - jēdziena “ Frontex apvienotās atbalsta vienības” iekļaušana - tehniskā aprīkojuma definīcijas pārskatīšana 2. pants. Pamatuzdevumi - 1. punkta c) apakšpunkts: paplašināt darbību attiecībā uz riska analīzi - 1. punkta d) apakšpunkts: nostiprināt ar pētniecību saistīto darbu - 1. punkta f) apakšpunkts: iekļaut iespēju koordinēt kopīgos izraidīšanas pasākumus - 1. punkta h) apakšpunkts: jauns uzdevums saistībā ar informācijas sistēmu izstrādi un darbību - 1. punkta i) apakšpunkts: jauns uzdevums saistībā ar palīdzības sniegšanu Eurosur - 1.a punkts: noteikt pienākumu visiem darbiniekiem, kas ir iesaistīti kopīgajos pasākumos vai kopīgajos izraidīšanas pasākumus, piedalīties piemērotās mācībās par pamattiesībām - 2. punkta trešais ievilkums: iekļauts mehānisms, saskaņā ar kuru Valdei ziņo par dalībvalstu pasākumiem trešās valstīs 3. pants. Kopīgie pasākumi un eksperimentālie projekti pie ārējām robežām - 1. punkts: iekļauts pienākums izstrādāt darbības plānu un veikt iepriekšēju riska analīzi, paredzēta iespēja, ka Aģentūra pārtrauc pasākumus, ja nosacījumi vairs nav izpildīti - 2. punkts: jauns – noteikts Aģentūras pienākums izveidot robežsargu rezervi ( FJST ) - 4. punkts: noteikts pienākums 60 dienu laikā pēc pasākuma pabeigšanas iesniegt Valdei novērtējuma ziņojumus par pasākumiem - 5. punkts: iespēja palielināt finansiālo atbalstu 3.a pants. Kopīgo pasākumu un eksperimentālo projektu organizatoriskie aspekti (jauns) Tiek iekļauts jauns pants, kura 1. punktā ir izklāstīti vispārīgie nosacījumi saistībā ar pienākumu izstrādāt darbības plānu visiem pasākumiem. Šajā pantā paredzēti noteikumi par darbības plāna saturu un daļām, attiecīgajiem uzdevumiem un atbildības sadali, vienību sastāvu, vadību un kontroli, ziņošanas mehānismiem (novērtējuma ziņojumi un ziņojumi par incidentiem), tehnisko aprīkojumu un piemērojamo jurisdikciju. Šā panta 2. un 3. punktā ir paredzēti šādi pienākumi: Aģentūra un pieprasītāja dalībvalsts vienojas par darbības plānu, un Aģentūrai ir jānodrošina visu organizatorisko aspektu izpilde. 3.b pants. Frontex apvienoto atbalsta vienību ( FJST ) sastāvs un izvietošana (jauns) Iekļauts jauns pants, kurā paredzēti šādi nosacījumi. 1. punkts – vispārīgie nosacījumi attiecībā uz FJST iekļauto robežsargu profilu un skaitu 2. punkts – Aģentūras pienākums dot ieguldījumu FJST 3. punkts – dalībvalstu pienākums nodrošināt robežsargus izvietošanai 4. punkts – vienību locekļu pienākums pildīt savus pienākumus, pilnībā ievērojot pamattiesības un cilvēka cieņu 5. punkts – ar FJST saistīto paziņojumu sniegšana, izmantojot valstu kontaktpunktus 6. punkts – Aģentūras pienākums iecelt koordinatoru FJST darbības vietās 7. punkts – Aģentūras pienākums segt izdevumus par dalībvalstu robežsargu dalību FJST 4. pants. Riska analīze Noteikts dalībvalstu pienākums sniegt vajadzīgo informāciju par draudiem pie ārējām robežām. Iekļauts jauns ievilkums, ar kuru nosaka Aģentūras pienākumu regulāri izvērtēt dalībvalstu spējas risināt problēmas, kas varētu rasties pie ārējām robežām. 5. pants. Mācības Iekļauts dalībvalstu pienākums ietvert valstu robežsargu mācībās kopējas pamatprogrammas un īpaši norādīts, ka šajās mācībās jāparedz pamattiesību aspekti, kā jau tas ir šobrīd paredzēts Frontex darba plānā. 6. pants. Pētniecība Tiek nostiprināta Aģentūras loma – attiecīgo pētniecības pasākumu uzraudzība un to veicināšana. 7. pants. Tehniskais aprīkojums Noteikumi par tehnisko aprīkojumu ir grozīti šādi. 1. punkts – precizētas Aģentūras pilnvaras attiecībā uz tehniskā aprīkojuma iegādi vai nomu un smagā aprīkojuma reģistrācijas noteikumi. 2. punkts – Aģentūras pienākums izveidot un uzturēt centralizētu reģistru Tehniskā aprīkojuma rezervei (TAP). 3. punkts – dalībvalstu pienākums dot ieguldījumu TAP, lai nodrošinātu minimālo aprīkojumu Aģentūras vajadzībām. 4. punkts – noteikumi, saskaņā ar kuriem Aģentūra pārvalda TAP. 5. punkts – noteikumi, kas regulē atlīdzību par minimālo skaitu katra aprīkojuma veida minimālo skaitu, izvietošanas nosacījumus un attiecināmās izmaksas. 6. punkts – Aģentūras pienākums ziņot par aprīkojuma, kas veido TAP, sastāvu un izmantošanu un Valdes turpmākā rīcība. 8. pants. Palīdzība dalībvalstīm gadījumos, ja vajadzīga pastiprināta tehniskā un operatīvā palīdzība pie ārējām robežām Šo pantu svītro, jo šos jautājumus pienācīgi regulē noteikumi par kopīgiem pasākumiem, tehnisko aprīkojumu un Frontex apvienotajām atbalsta vienībām. 8.e pants. Darbības plāns 1. punkts: pielāgojumi, kas vajadzīgi sakarā ar jaunā 3.a panta iekļaušanu. 8.h pants. Izmaksas 1. punktā iekļauts noteikums par FJST izmaksu atlīdzināšanu. 9. pants. Sadarbība izraidīšanas jautājumos 1. punktā precizēta ES izraidīšanas politika, finansiālie noteikumi un iekļauta iespēja, ka dalībvalsts var pieprasīt Aģentūrai nodrošināt izraidīšanas pasākuma koordināciju. 2. un 3. punktā noteikts Aģentūras pienākums pieņemt rīcības kodeksu, kas jāievēro kopīgajos izraidīšanas pasākumos un cita starpā paredz piespiedu atgriešanas uzraudzību un pamattiesību ievērošanu. 4. punktā noteikts dalībvalstu pienākums informēt Aģentūru par plānotajiem izraidīšanas pasākumiem un Aģentūrai pieprasītās palīdzības apjomu. Noteikts Aģentūras pienākums sagatavot izvērstu pasākuma plānu, par kuru lēmumu pieņem Valde. 5. punktā precizēta Aģentūras loma attiecīgo trešo valstu noteikšanā. 11.pants. Informācijas apmaiņas sistēmas Mainīta Aģentūras loma, t.i., noteikts pienākums veicināt informācijas apmaiņu. Iekļauts pienākums Aģentūrai izstrādāt un uzturēt informācijas sistēmu, kas ir piemērota apmaiņai ar klasificētu informāciju. 11.a pants. Datu aizsardzība (jauns) Noteikts pienākums Aģentūrai apstrādāt datus saskaņā ar Regulu 45/2001 un pienākums Valdei izstrādāt pasākumus minētās regulas piemērošanai. 11.b pants. Drošības noteikumi klasificētas informācijas un konfidenciālas neklasificētas informācijas aizsardzībai (jauns) Noteikts Aģentūras pienākums klasificētai informācijai piemērot Lēmumā 2001/844 izklāstītos drošības principus. Noteikts pienākums apstrādāt konfidenciālu neklasificētu informāciju saskaņā ar Komisijas pieņemtajiem un īstenotajiem noteikumiem. 13. pants. Sadarbība ar Eiropas Savienības aģentūrām un organizācijām un starptautiskajām organizācijām Paredzēta iespēja sadarboties ar citām Eiropas Savienības aģentūrām un organizācijām. 14. pants. Operatīvās sadarbības ar trešām valstīm un sadarbības ar trešo valstu kompetentajām iestādēm veicināšana Iekļauti šādi punkti. 2. punkts, kurā paredzēta iespēja Aģentūrai nosūtīt uz trešām valstīm sadarbības koordinatorus. 3. punkts, kurā aprakstīti sadarbības koordinatoru uzdevumi. 4. punkts – paredzēta iespēja, ka Aģentūra var izmantot Savienības līdzekļus, lai uzsāktu tehniskās palīdzības projektus trešās valstīs un uzaicinātu novērotājus. 5. punktā noteikts dalībvalstu pienākums vajadzības gadījumā precizēt Aģentūras lomu savos divpusējos nolīgumos ar trešām valstīm. 7. punktā noteikts, ka sadarbības koordinatoru nosūtīšanai un darba vienošanos noslēgšanai ir vajadzīga Komisijas iepriekšēja piekrišana. 15.a pants. Mītnes līgums (jauns) Precizēta vajadzība noslēgt mītnes līgumu starp Aģentūru un uzņemošo dalībvalsti un šāda līguma nosacījumi. 17. pants. Personāls 3. punktā precizēta Aģentūras, kas nodrošina kvalificēta personāla dalība pasākumos, darbinieku loma. 20. pants. Valdes pilnvaras 2. punkta h) apakšpunktā (jauns) noteikts, ka ir vajadzīga Komisijas iepriekšēja piekrišana, lai pieņemtu/grozītu Aģentūras organizatorisko struktūru un personāla politiku. Ar 2. punkta i) apakšpunktu (jauns) iekļauj noteikumu par Aģentūras daudzgadu plāna apstiprināšanu. 4. punktā atspoguļota pastiprinātā Aģentūras loma attiecīgajās pētniecības darbībās. 21. pants. Valdes sastāvs 1. punktā svītrots ierobežojums pilnvaru termiņa pagarinājumam. 3. punktā iekļauta atsauce uz noslēgtajiem asociācijas nolīgumiem. 25. pants. Izpilddirektora funkcijas un pilnvaras Ar 3. punkta g) apakšpunktu nosaka pienākumu izpildīt darbības plānus. 2010/0039 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām ( FRONTEX ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 74. pantu un 77. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, pēc priekšlikuma iesniegšanas valstu parlamentiem, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) The development of a forward-looking and comprehensive European migration policy, based on solidarity and responsibility, remains a key policy objective for the European Union. (2) Savienības politikas mērķis ārējo robežu jomā ir panākt integrētu pārvaldību, nodrošinot vienādu un augstu kontroles un uzraudzības līmeni, kas neizbēgami izriet no personu brīvas pārvietošanās Eiropas Savienībā un ir brīvības, drošības un tiesiskuma telpas būtisks aspekts. Šajā nolūkā paredz izveidot kopīgus noteikumus par standartiem un procedūrām ārējo robežu kontrolei. (3) Lai efektīvi īstenotu kopīgos noteikumus, ir vajadzīga pastiprināta dalībvalstu operatīvās sadarbības koordinācija. (4) Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kuri ir jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, īpaši cilvēka cieņas aizsardzība, spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodu aizliegums, tiesības uz brīvību un drošību, tiesības uz personas datu aizsardzību, patvēruma tiesības, nerepatriēšana, diskriminācijas aizliegums, bērna tiesības un tiesības uz efektīvu tiesībaizsardzību. Dalībvalstīm šī regula būtu jāpiemēro saskaņā ar šīm tiesībām un principiem. (5) Padome 2004. gadā pieņēma Regulu (EK) Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām ( Frontex )[4], turpmāk “Aģentūra”; šī aģentūra sāka darboties 2005. gada maijā. (6) Regulu (EK) Nr. 2007/2004 grozīja 2007. gadā ar Regulu (EK) Nr. 863/2007, ar ko izveido mehānismu ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienību izveidei[5]. (7) Efektīva ārējo robežu pārvaldība, izmantojot kontroli un uzraudzību, palīdz apkarot nelegālu imigrāciju un cilvēku tirdzniecību un mazināt draudus dalībvalstu iekšējai drošībai, sabiedriskajai kārtībai, sabiedrības veselībai un starptautiskajām attiecībām. (8) Robežkontrole pie ārējām robežām notiek ne tikai to dalībvalstu interesēs, pie kuru robežām tā tiek veikta, bet arī visu to dalībvalstu interesēs, kuras ir atcēlušas iekšējo robežkontroli. (9) Daudzgadu programmā brīvības, drošības un tiesiskuma telpai pilsoņu labā, ko Eiropadome pieņēma 2009. gada 10. un 11. decembrī (Stokholmas programma), izteikts aicinājums precizēt un paplašināt Frontex lomu Eiropas Savienības ārējo robežu pārvaldībā. (10) Tāpēc Aģentūras pilnvaras ir jāpārskata, jo īpaši, lai nostiprinātu Aģentūras operatīvās spējas, vienlaikus nodrošinot visu pasākumu proporcionalitāti sasniedzamajiem mērķiem un pilnībā ievērojot bēgļu un patvēruma meklētāju pamattiesības un tiesības, tostarp aizliedzot repatriēšanu. (11) Pašreizējās iespējas sniegt efektīvu palīdzību dalībvalstīm saistībā ar ārējo robežu pārvaldības operatīvajiem aspektiem būtu jānostiprina, palielinot tehnisko resursu pieejamību; Aģentūrai jāspēj pietiekami precīzi plānot kopīgo pasākumu vai eksperimentālo projektu koordināciju. (12) Ja dalībvalstīm un/vai Aģentūrai būs obligāti jānodrošina minimālais līmenis vajadzīgajam tehniskajam aprīkojumam, tas ievērojami veicinās Aģentūras koordinēto plānoto pasākumu labāku plānošanu un izpildi. (13) Aģentūrai būtu jāsagatavo dalībvalstu un Aģentūras sniegtā tehniskā aprīkojuma saraksti, tādējādi veicinot materiālo resursu "apvienošanu". Šajos sarakstos būtu jāiekļauj minimālais kategoriju skaits tehniskajam aprīkojumam, kas ir nepieciešams, lai Aģentūra varētu veikt savu darbību. (14) Lai panāktu pasākumu efektivitāti, dalībvalstīm būtu jānodrošina pietiekams skaits kvalificētu robežsargu, kas varētu piedalīties kopīgos pasākumos un eksperimentālos projektos. Tāpēc ir jāizveido robežsargu vienības, ko varētu izvietot Aģentūra. (15) Aģentūrai būtu jāveido šādas vienības no robežsargiem, kas ir daļēji pastāvīgi norīkoti no dalībvalstīm un kuru darbībai, pildot savus uzdevumus un īstenojot pilnvaras, piemēro tādu pašu tiesisko regulējumu kā pieaicinātajām amatpersonām, kuras dalībvalstis ir tieši nosūtījušas uz vienībām. Aģentūrai būtu jāpieņem iekšējie noteikumi par norīkotajiem valstu ekspertiem, lai uzņemošā valsts varētu dot tiešus rīkojumus robežsargiem kopīgo pasākumu un eksperimentālo projektu laikā. (16) Šīs regulas mērķu sasniegšanu ievērojami veicinās precīzs darbības plāns (kas paredz arī novērtējumu un ziņošanu par incidentiem), kas pirms pasākumu uzsākšanas ir saskaņots starp iesaistītajām dalībvalstīm un Aģentūru; šāds plāns veicinās arī saskaņotāku modus operandi pasākumu koordinēšanā. (17) Aģentūra izmanto incidentu ziņošanas shēmu, lai attiecīgajām valstu iestādēm un Valdei paziņotu visu informāciju par ticamiem pieņēmumiem par Regulas (EK) Nr. 2007/2004, Šengenas kodeksa, kā arī pamattiesību pārkāpumiem kopīgo pasākumu un eksperimentālo projektu laikā. (18) Pieredze liecina, ka pasākumos pie ārējām robežām galvenais elements ir riska analīze. Tās kvalitāte būtu jāuzlabo, pievienojot metodi, ar kuru iespējams izvērtēt dalībvalstu rīcībā esošās valsts struktūras, aprīkojumu un resursus. (19) Aģentūrai Eiropas līmenī būtu jānodrošina mācības (tostarp par pamattiesību jautājumiem) valstu robežsargu instruktoriem, kā arī papildu mācības un semināri kompetento valsts dienestu virsniekiem par ārējo robežu kontroli un uzraudzību un to trešo valstu pilsoņu izraidīšanu, kas nelikumīgi uzturas dalībvalstīs. Aģentūra var organizēt mācības sadarbībā ar dalībvalstīm to teritorijā. Dalībvalstīm robežsargu mācību valsts programmās būtu jāintegrē Aģentūras darba rezultāti šajā aspektā. (20) Aģentūrai būtu jāseko zinātniskās pētniecības attīstībai, kas attiecas uz tās jomu, jāveicina šī attīstība un jāizplata šī informācija Komisijai un dalībvalstīm. (21) Vairākumā dalībvalstu operatīvie aspekti, kas saistīti ar to trešo valstu pilsoņu izraidīšanu, kuri nelikumīgi uzturas dalībvalstīs, ir to iestāžu kompetencē, kas ir atbildīgas par ārējo robežu kontroli. Tā kā šo uzdevumu veikšana Savienības līmenī dotu būtisku ieguldījumu, Aģentūrai, pilnībā ievērojot Savienības izraidīšanas politiku, būtu jānodrošina vajadzīgā palīdzība un koordinācija dalībvalstu kopīgo izraidīšanas pasākumu organizēšanai un jānosaka paraugprakse ceļošanas dokumentu iegūšanai un rīcības kodekss, kas jāievēro, izraidot trešo valstu valstspiederīgos, kuru uzturēšanās dalībvalstīs ir nelikumīga. Savienības finanšu līdzekļus nedara pieejamus darbībām un pasākumiem, kas netiek veikti saskaņā ar Pamattiesību hartu. (22) Lai sekmīgi veiktu pamatuzdevumus un ciktāl tas nepieciešams tās uzdevumu izpildei, Aģentūra, ievērojot darba vienošanās, ko noslēdz saskaņā ar attiecīgajiem Līguma noteikumiem, var sadarboties ar Eiropolu, Eiropas Patvēruma atbalsta biroju, Pamattiesību aģentūru un citām Eiropas Savienības aģentūrām un organizācijām, trešo valstu kompetentajām iestādēm un starptautiskajām organizācijām, kas ir kompetentas jautājumos, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 2007/2004. Aģentūrai būtu jāveicina dalībvalstu un trešo valstu operatīvā sadarbība saskaņā ar Eiropas Savienības ārējo attiecību politiku. (23) Regulā (EK) Nr. 2007/2004 skatītajos jautājumos aizvien lielāka nozīme ir sadarbībai ar trešām valstīm. Lai izveidotu stabilu modeli sadarbībai ar attiecīgajām trešām valstīm, Aģentūrai būtu jādod iespēja uzsāk un finansēt tehniskās palīdzības projektus un nosūtīt uz trešām valstīm sadarbības koordinatorus. Aģentūrai būtu jābūt iespējai uzaicināt trešo valstu pārstāvjus pēc tam, kad tie ir saņēmuši vajadzīgās apmācības, piedalīties tās pasākumos. Sadarbības izveidošana ar trešām valstīm ir svarīga arī tādā aspektā kā Eiropas standartu veicināšana robežu pārvaldības jomā, kā arī pamattiesību un cilvēka cieņas ievērošana. (24) Lai nodrošinātu atklātus un pārskatāmus nodarbinātības nosacījumus un vienlīdzīgu attieksmi pret darbiniekiem, uz Aģentūras darbiniekiem un izpilddirektoru būtu jāattiecina Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumi un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība (Civildienesta noteikumi), tostarp noteikumi par dienesta noslēpumu vai citas līdzvērtīgas prasības attiecībā uz konfidencialitāti. (25) Personas datu apstrādei Aģentūrā piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisko personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti[6]. Tāpēc datu aizsardzības uzraudzītājam būtu jāuzrauga personas datu apstrāde Aģentūrā un jābūt pilnvarotam iegūt no Aģentūras piekļuvi visai informācijai, kāda tam nepieciešama. (26) Ja dalībvalstis apstrādā personas datus, tās pilnībā piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti[7]. (27) Nodrošinot IT sistēmu darbības pārvaldību, Aģentūrai būtu jāievēro Eiropas un starptautiskie standarti, ņemot vērā augstākās profesionālās prasības. (28) Tā kā dalībvalstis nespēj pienācīgi sasniegt šīs regulas mērķi, proti, izveidot integrētu operatīvās sadarbības vadību pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām, un to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var paredzēt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas izklāstīts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. (29) Attiecībā uz Īslandi un Norvēģiju šī regula pilnveido Šengenas acquis saskaņā ar Nolīgumu, kurš noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Īslandes Republiku, un Norvēģijas Karalisti par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē tajā jomā, kura norādīta 1. panta A punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK[8] par minētā nolīguma īstenošanas pasākumiem. Tātad Īslandes Republikas delegācijai un Norvēģijas Karalistes delegācijai būtu jāpiedalās kā Aģentūras Valdes locekļiem, kaut arī ar ierobežotām balsstiesībām. (30) Attiecībā uz Šveici šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma nozīmē, kurš noslēgts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[9] tajā jomā, kura norādīta 1. panta A, B un G punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK, to lasot saistībā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 2008/146/EK par minētā nolīguma noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā. (31) Attiecībā uz Lihtenšteinu šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā protokola nozīmē, kurš parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, jomā, kura norādīta 1. panta A, B un G punktā Padomes 1999. gada 17. maija Lēmumā 1999/437/EK, to lasot kopā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 2008/261/EK[10]. (32) Saskaņā ar Protokolu par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās pasākumos, ko Padome pieņem atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas V sadaļai, izņemot tos „pasākumus, kas nosaka, kuru trešo valstu pilsoņiem vajadzīgas vīzas, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, vai pasākumus, kas attiecas uz vīzu formu vienādību”. Šis priekšlikums ir balstīts uz Šengenas acquis , un saskaņā ar 4. pantu protokolā par Dānijas nostāju Dānija sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi pasākumu par kādu priekšlikumu vai ierosinājumu, kura mērķis ir attīstīt Šengenas acquis saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas V sadaļu, Dānija izlemj, vai transponēt šo pasākumu savos tiesību aktos. (33) Šī regula papildina noteikumus Šengenas acquis , kuros Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumu 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[11]. Tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un tas nav Apvienotajai Karalistei saistošs un nav jāpiemēro. (34) Šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus, kuros Īrija nepiedalās, saskaņā ar Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[12]. Tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un tas nav Īrijai saistošs un nav jāpiemēro. (35) Saskaņā ar kārtību, ko Valde nosaka katrā atsevišķā gadījumā, Aģentūrai būtu jāveicina to operatīvo darbību organizēšana, saistībā ar kurām dalībvalstis var izmantot speciālās zināšanas un aprīkojumu, ko Īrija un Apvienotā Karaliste varētu būt gatavas piedāvāt. Tālab Īrijas un Apvienotās Karalistes pārstāvji būtu jāaicina piedalīties visās Valdes sanāksmēs, lai viņi varētu pilnvērtīgi piedalīties šādu operatīvo darbību sagatavošanas apspriedēs. (36) Pastāv nesaskaņas starp Spānijas Karalisti un Apvienoto Karalisti par Gibraltāra robežu demarkāciju. (37) Šīs regulas piemērošanas apturēšana attiecībā uz Gibraltāra robežām nenozīmē nekādas izmaiņas iesaistīto valstu attiecīgajās nostājās, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Grozījums Regulu (EK) Nr. 2007/2004 groza šādi. (1) Ar šādu punktu aizstāj 1. panta 2. punktu: "2. Kaut gan par ārējo robežu kontroli un uzraudzību atbildīgas ir dalībvalstis, Aģentūra atvieglo un veicina pašreizējo un turpmāko Eiropas Savienības pasākumu, jo īpaši Šengenas Robežu kodeksa[13], efektīvāku piemērošanu attiecībā uz ārējo robežu pārvaldību saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, saistībām, kas attiecas uz starptautiskās aizsardzības pieejamību, un starptautiskajām tiesībām un pamattiesībām. Tas notiek, nodrošinot dalībvalstu rīcības koordināciju šo pasākumu ieviešanā, tādējādi veicinot efektīvu, augstu un vienotu personu kontroles līmeni un Eiropas Savienības dalībvalstu ārējo robežu uzraudzību." (2) Regulas 1.a pantu groza šādi: a) minētā panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: "2. "uzņēmēja dalībvalsts" ir dalībvalsts, kuras teritorijā vai teritorijā pie tās robežām izvieto ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienību, īsteno kopīgos pasākumus vai eksperimentālos projektus;" b) minētā panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu: "4. "vienības dalībnieki" ir dalībvalstu robežsargi, kas dienē ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienībā vai Frontex Apvienotajā atbalsta vienībā un kuri nav uzņēmējas dalībvalsts robežsargi;" c) iekļauj šādu 7. punktu: "7. "tehniskais aprīkojums" ir jebkura veida tehniskais aprīkojums, ko izmanto kopīgiem pasākumiem, eksperimentāliem projektiem, ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienību darbībai, izraidīšanas pasākumiem vai tehniskās palīdzības projektiem." (3) Regulas 2. pantu groza šādi. a) minētā panta 1. punktu groza šādi: i) šā punkta c) un d) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem: "c) veikt riska analīzi, tostarp sagatavot novērtējumu par dalībvalstu spējām rīkoties, ja pie ārējām robežām rodas draudi un saspringta situācija; d) dot ieguldījumu tās zinātniskās pētniecības attīstībā, kas attiecas uz ārējo robežu kontroli un uzraudzību;" ii) šā punkta f) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu: "f) sniegt dalībvalstīm vajadzīgo palīdzību, tostarp, pēc pieprasījuma, koordināciju kopīgo izraidīšanas pasākumu organizēšanā;" iii) šajā punktā iekļauj šādu h) un i) apakšpunktu: "h) izstrādāt un uzturēt informācijas sistēmu (tostarp Informācijas un koordinācijas tīklu, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2005/267/EK[14]), ar kuru ir iespējama ātra un uzticama apmaiņa ar informāciju par jauniem riskiem pie ārējām robežām; i) sniegt vajadzīgo palīdzību Eiropas Robežu uzraudzības sistēmas izstrādei un uzturēšanai un - vajadzības gadījumā - vienotas informācijas apmaiņas vides izveidei, totarp sistēmu sadarbspējas nodrošināšanai." b) šajā pantā iekļauj šādu 1.a punktu: "Visi robežsargi un citi darbinieki no dalībvalstīm, kā arī Aģentūras darbinieki, pirms dalības Aģentūras organizētajos operatīvajos pasākumos ir piedalījušies mācībās par attiecīgajiem ES tiesību aktiem un starptautiskajām tiesībām, tostarp par pamattiesībām un piekļuvi starptautiskajai aizsardzībai." c) šā panta 2. punkta pēdējo rindkopu aizstāj ar šādu tekstu: "Dalībvalstis ziņo Aģentūrai par ārējo robežu operatīvajiem jautājumiem, ko risina ārpus Aģentūras. Izpilddirektors regulāri un vismaz vienu reizi gadā informē Valdi par šiem jautājumiem." (4) Regulas 3. pantu aizstāj ar šādu pantu: "3. pants Kopīgie pasākumi un eksperimentālie projekti pie ārējām robežām 1. Aģentūra izvērtē, apstiprina un koordinē dalībvalstu ierosinājumus par kopīgajiem pasākumiem un eksperimentālajiem projektiem, tostarp dalībvalstu pieprasījumus saistībā ar apstākļiem, kuros ir nepieciešama pastiprināta tehniskā un operatīvā palīdzība. Aģentūra pati var ierosināt kopīgus pasākumus un eksperimentālos projektus sadarbībā ar dalībvalstīm. Tā var arī nolemt nodot savu tehnisko aprīkojumu to dalībvalstu rīcībā, kas piedalās kopīgajos pasākumos vai eksperimentālajos projektos. Pirms kopīgajiem pasākumiem un eksperimentālajiem projektiem veic rūpīgu riska analīzi. Aģentūra var arī beigt kopīgos pasākumus un eksperimentālos projektus, ja nosacījumi šo iniciatīvu īstenošanai vairs nav izpildīti. 2. Aģentūra izveido robežsargu rezervi jeb Frontex apvienotās atbalsta vienības atbilstoši 3.b panta noteikumiem iespējamai šo vienību izmantošanai 1. punktā minētajos kopīgajos pasākumos un eksperimentālajos projektos. Saskaņā ar 3.a un 7. pantu tā lemj par cilvēkresursu un tehniskā aprīkojuma izmantošanu. 3. Aģentūra var arī izmantot 16. pantā paredzētās specializētās struktūrvienības, lai nodrošinātu kopīgo pasākumu vai eksperimentālo projektu praktisko organizēšanu. 4. Aģentūra izvērtē kopīgo pasākumu un eksperimentālo projektu rezultātus un 60 dienu laikā pēc darbības pabeigšanas nosūta Valdei detalizētus novērtējuma ziņojumus. Aģentūra veic šo rezultātu vispusīgu salīdzinošo analīzi, lai pastiprinātu turpmāko pasākumu un projektu kvalitāti, saskanību un efektivitāti, veikto analīzi iekļaujot 20. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzētajā gada ziņojumā. 5. Aģentūra var izlemt finansēt vai līdzfinansēt 1. punktā kopīgos pasākumus un eksperimentālos projektus, piešķirot dotācijas no sava budžeta saskaņā ar Aģentūrai piemērojamajiem finanšu noteikumiem." (5) Regulā iekļauj 3.a, 3.b un 3.c pantu: "3.a pants Kopīgo pasākumu un eksperimentālo projektu organizatoriskie aspekti 1. Izpilddirektors izstrādā darbības plānu 3. panta 1. punktā minētajiem pasākumiem. Izpilddirektors un uzņēmēja dalībvalsts savlaicīgi pirms plānotās pasākuma uzsākšanas vienojas par darbības plānu ar sīki izklāstītiem organizatoriskajiem aspektiem. Darbības plānā iekļauj šādas ziņas: a) situācijas apraksts ar modus operandi un izvietošanas mērķi, tostarp operatīvo mērķi; b) kopīgā pasākuma vai eksperimentālā projekta paredzamais ilgums; c) ģeogrāfiskā teritorija, kurā notiks kopīgais pasākums vai eksperimentālais projekts; d) uzdevumu apraksts un īpaši norādījumi pieaicinātajām amatpersonām uzņēmējā dalībvalstī, tostarp par pieļaujamo piekļuvi datubāzēm un par atļautajiem dienesta ieročiem, munīciju un aprīkojumu; e) pieaicināto amatpersonu vienību sastāvs; f) pavēlniecības un kontroles noteikumi, tostarp uzņēmējas dalībvalsts robežsargu, kas atbildīgi par Aģentūras sadarbību ar pieaicinātajām amatpersonām, un jo īpaši to robežsargu, kas ir atbildīgi par pavēlniecību izvietošanas laikā, uzvārdi un dienesta pakāpes, un pieaicināto amatpersonu vieta komandķēdē; g) tehniskais aprīkojums, ko izmantos kopīgā pasākuma vai eksperimentālā projekta laikā, tostarp īpašas prasības, piemēram, izmantošanas nosacījumi, pieprasītais komandas sastāvs, transports un citi loģistikas faktori, un finanšu noteikumi; h) ziņošanas un novērtējuma sistēma, kurā sīki izklāstīti noteikumi ziņošanai par incidentiem, kritēriji novērtējuma ziņojumam un datums, līdz kuram ir jāiesniedz galīgais novērtējuma ziņojums saskaņā ar 3. panta 4. punktu; i) par pasākumiem jūrā jānorāda īpašās prasības attiecībā uz piemērojamo jurisdikciju un jūras tiesību noteikumi saistībā ar ģeogrāfisko teritoriju, kurā notiek kopīgais pasākums. 2. Aģentūras izpilddirektoram un uzņēmējai dalībvalstij ir jāvienojas par visiem grozījumiem un pielāgojumiem darbības plānā. Grozītā vai pieņemtā darbības plāna kopiju Aģentūra nekavējoties nosūta iesaistītajām dalībvalstīm. 3. Aģentūra kā vienu saviem koordinācijas uzdevumiem nodrošina šajā pantā minēto kopīgo pasākumu un eksperimentālo projektu visu organizatorisko aspektu īstenošanu darbībā, tostarp nodrošina arī Aģentūras darbinieka klātbūtni. 3.b pants Frontex apvienoto atbalsta vienību sastāvs un izvietošana 1. Pēc izpilddirektora priekšlikuma Valde ar tās balsstiesīgo locekļu absolūto vairākumu lemj par to robežsargu profiliem un kopējo skaitu, kas būs pieejami Frontex apvienotajām atbalsta vienībām. Šo procedūru piemēro visām nākamajām izmaiņām attiecībā uz profiliem un kopējo skaitu. Dalībvalstis piedalās Frontex apvienoto atbalsta vienību komplektēšanā, izmantojot savas valsts rezervi, kas izveidota, pamatojoties uz dažādu noteikto specializāciju, un izvirza robežsargus ar nepieciešamo specializāciju. 2. Aģentūra arī papildina Frontex apvienotās atbalsta vienības ar kompetentiem robežsargiem, kurus norīkojušas dalībvalstis kā valstu ekspertus saskaņā ar 17. panta 5. punktu. Šai nolūkā dalībvalstis piedalās, norīkojot robežsargus darbam Aģentūrā kā valstu ekspertus. Šādu norīkojumu maksimālais ilgums nepārsniedz sešus mēnešus divpadsmit mēnešu periodā. Šīs regulas nozīmē tos uzskata par pieaicinātām amatpersonām, un tām ir 10. pantā minētie uzdevumi un pilnvaras. Dalībvalsti, kas ir nosūtījusi minētos robežsargus, 3.c, 10. un 10.b panta piemērošanas nolūkā uzskata par "piederības dalībvalsti", kā definēts 1.a panta 3. punktā. Citi Aģentūras pagaidu darbinieki, kuriem nav robežsardzes kontroles funkcijām vajadzīgās kvalifikācijas, kopīgajos pasākumos un eksperimentālajos projektos veic tikai koordinācijas uzdevumus. 3. Dalībvalstis pēc Aģentūras lūguma nodrošina robežsargu pieejamību izvietošanai, izņemot gadījumus, ja kādā no tām pastāv ārkārtas situācija, kas būtiski ietekmē valsts uzdevumu izpildi. Šādu pieprasījumu izsaka vismaz trīsdesmit dienas pirms paredzētās izvietošanas. Piederības dalībvalsts neatkarība attiecībā uz personāla izvēli un tā izvietošanas ilgumu netiek skarta. 4. Veicot savus pienākumus un īstenojot pilnvaras, Frontex apvienoto atbalsta vienību dalībnieki pilnībā ievēro pamattiesības cilvēka cieņu. Visiem pasākumiem, ko darbinieki veic, pildot savus pienākumus un īstenojot pilnvaras, jābūt samērīgiem ar šo pasākumu mērķiem. Veicot savus pienākumus un īstenojot pilnvaras, vienību dalībnieki nedrīkst diskriminēt personas dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ. 5. Saskaņā ar 8.g punktu Aģentūra norīko koordinatoru katram kopīgajam pasākumam vai eksperimentālajam projektam, kurā darbosies Frontex apvienotās atbalsta vienības locekļi. 6. Aģentūra saskaņā ar 8.h pantu sedz dalībvalstu izmaksas par robežsargu pieejamību Frontex apvienotajām atbalsta vienībām atbilstoši 1. punktam. 3.c pants Norādījumi Frontex apvienotajām atbalsta vienībām 1. Frontex apvienoto atbalsta vienību izvietošanas laikā norādījumus vienībām dod uzņēmēja dalībvalsts saskaņā ar darbības plānu, kas minēts 3.a panta 1. punktā. 2. Aģentūra ar sava 3.b panta 5. punktā minētā koordinatora starpniecību var paust uzņēmējai dalībvalstij savu viedokli par norādījumiem. Ja tā ir šādi rīkojusies, uzņēmēja dalībvalsts ņem vērā šo viedokli. 3. Saskaņā ar 8.g pantu uzņēmēja dalībvalsts sniedz koordinatoram visu vajadzīgo palīdzību, tostarp neierobežotu pieeju Frontex apvienotajām atbalsta vienībām visu izvietojuma laiku. 4. Frontex apvienoto atbalsta vienību dalībniekiem, kamēr tie pilda savus uzdevumus un īsteno savas pilnvaras, piemēro piederības valsts disciplinārsodus." (6) Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu pantu: "4. pants Riska analīze Aģentūra izstrādā un piemēro kopīgu integrētu riska analīzes modeli. Tā sagatavo gan vispārēju, gan īpašu riska analīzi, ko sniedz Padomei un Komisijai. Šiem nolūkiem dalībvalstis sniedz Aģentūrai visu vajadzīgo informāciju par situāciju un iespējamiem draudiem pie ārējām robežām. Aģentūra regulāri izvērtē dalībvalstu spējas risināt paredzamās problēmas, tostarp pašreizējos un turpmākos draudus un spiedienu pie Eiropas Savienības ārējām robežām. Tādēļ Aģentūra izvērtē dalībvalstu valsts struktūras, aprīkojumu un resursus attiecībā uz robežkontroli. Šo vērtējumu rezultātus vismaz vienu reizi gadā iesniedz Aģentūras valdei. Aģentūra iekļauj vienota integrēta riska analīzes modeļa rezultātus 5. pantā minētās kopējās robežsargu mācību programmas izveidē." (7) Regulas 5. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu tekstu: "Aģentūra izveido un turpmāk attīsta kopējo robežsargu mācību pamatprogrammu un Eiropas līmenī apmāca dalībvalstu valsts robežsargu instruktorus, šajās mācībās tiek iekļauti arī jautājumi par pamattiesībām un piekļuvi starptautiskajai aizsardzībai. Dalībvalstis ietver savā valstu robežsargu apmācībā kopēju pamatprogrammu." (8) Regulas 6. un 7. pantu aizstāj ar šādiem pantiem: "6. pants Informācija par pētniecību un tās atbalstīšana Aģentūra seko un sniedz atbalstu zinātniskās pētniecības attīstībai, kas attiecas uz ārējo robežu kontroli un uzraudzību, un šo informāciju izplata Komisijai un dalībvalstīm. 7. pants Tehniskais aprīkojums 1. Saskaņā ar Aģentūrai piemērojamiem finanšu noteikumiem Aģentūra var iegādāties vai nomāt ārējo robežu kontrolei vajadzīgo tehnisko aprīkojumu, lai veiktu kopīgos pasākumus, eksperimentālos projektus, ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienību darbību, izraidīšanas pasākumus vai tehniskās palīdzības projektus. Pirms aprīkojuma iegādes, kas saistīta ar ievērojamām izmaksām Aģentūrai, veic rūpīgu vajadzību un izmaksu un ieguvumu analīzi. Ja Aģentūra iegādājas vai nomā svarīgu tehnisko aprīkojumu, piemēram, kuģus vai transportlīdzekļus patruļām atklātā jūrā un krasta patruļām, piemēro šādus noteikumus: - ja Aģentūra veic aprīkojuma iegādi, tā oficiāli vienojas ar kādu no dalībvalstīm, ka tā nodrošinās aprīkojuma reģistrāciju; - ja Aģentūra aprīkojumu nomā, tam jābūt reģistrētam kādā no dalībvalstīm. Dalībvalsts, kurā reģistrēts aprīkojums, vai tehniskā aprīkojuma piegādātājs nodrošina vajadzīgos ekspertus un tehnisko komandu, lai aprīkojumu varētu ekspluatēt juridiski pareizā un drošā veidā. 2. Aģentūra izveido un uztur centralizētu reģistru aprīkojumam tehniskā aprīkojuma rezervē, ko veido dalībvalstīm vai Aģentūrai piederošs aprīkojums ārējo robežu kontroles vajadzībām. Tehniskā aprīkojuma rezerve ietver minimālo skaitu visos tehniskā aprīkojuma (kā tas definēts šā panta 5. punktā) veidos. Aprīkojumu, kas iekļauts tehniskā aprīkojuma rezervē, izmanto 3., 8.a un 9. pantā minētajiem pasākumiem. 3. Dalībvalstis dod ieguldījumu tehniskā aprīkojuma rezervē, kas minēta 2. punktā. Tādā mērā, kā tas veido minimālo aprīkojuma rezervi par attiecīgo gadu, dalībvalstis savu tehnisko aprīkojumu dara pieejamu izmantošanai 30 dienu laikā pēc Aģentūras pieprasījuma, ja vien tām nav jārisina ārkārtas situācija, kas būtiski ietekmē valsts uzdevumu izpildi. Valstu ieguldījumu tehniskā aprīkojuma rezervē pārskata katru gadu. 4. Aģentūra savā reģistrā iekļauj šādas ziņas par tehnisko aprīkojumu: 1. klasifikācija pēc aprīkojuma veida un pasākuma veida; 2. klasifikācija pēc īpašnieka (dalībvalsts, Aģentūra, citi); 3. pieprasītā aprīkojuma kopējais skaits; 4. vajadzīgā komanda (ja piemērojams); 5. cita informācija, piemēram, ziņas par reģistrāciju, transporta un apkopes prasības, valstī piemērotie eksporta noteikumi, tehniskās instrukcijas vai cita informācija, kas ir svarīga aprīkojuma pareizai izmantošanai. 5. Aģentūra finansē tā aprīkojuma izmantošanu, kas ietverts minimālajā aprīkojumā, ko dalībvalsts ir nodrošinājusi attiecīgajā gadā. Tā aprīkojuma izmantošanu, kas nav ietverts minimālajā aprīkojumā, Aģentūra līdzfinansē, nepārsniedzot 60 % no attiecināmajām izmaksām. Par noteikumiem, tostarp vajadzīgo skaitu katram aprīkojuma veidam, izmantošanas nosacījumiem un izmaksu atlīdzināšanu, reizi gadā pēc Izpilddirektora priekšlikuma lemj Valde saskaņā ar 24. pantu. Budžeta apsvērumu dēļ Valde šo lēmumu pieņem līdz 31. martam. Aprīkojuma minimālo skaitu ierosina Aģentūra atbilstoši tās vajadzībām, jo īpaši, lai spētu veikt kopīgos pasākumus, eksperimentālos projektus un izraidīšanas pasākumus, saskaņā ar Aģentūras darba plānu attiecīgajam gadam. 6. Aģentūra reizi mēnesī ziņo Valdei par tehniskā aprīkojuma rezervē ietvertā aprīkojuma sastāvu un izmantošanu. Ja 5. punktā minētais minimālais aprīkojuma vienību skaits nav sasniegts, izpilddirektors par to nekavējoši ziņo Valdei. Valde nekavējoši pieņem lēmumu par tehniskā aprīkojuma izmantošanas prioritātēm un veic vajadzīgos pasākumus, lai novērstu konstatētos trūkumus. Tā informē Komisiju par konstatētajiem trūkumiem un veiktajiem pasākumiem. Komisija var pēc tam par to informēt Eiropas Parlamentu un Padomi, pievienojot savu vērtējumu." (9) Regulas 8. pantu svītro. (10) Regulas 8.e panta 1. punktu groza šādi: a) šā punkta f) un g) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem: "f) pavēlniecības un kontroles noteikumi, tostarp uzņēmējas dalībvalsts robežsargu, kas atbildīgi par Aģentūras sadarbību ar ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienībām, un jo īpaši to robežsargu, kas ir atbildīgi par vienību pavēlniecību izvietošanas laikā, uzvārdi un dienesta pakāpes, un vienību vieta komandķēdē; g) tehniskais aprīkojums, ko izmantos kopīgi ar vienībām, tostarp īpašas prasības, piemēram, izmantošanas nosacījumi, pieprasītais komandas sastāvs, transports un citi loģistikas faktori, un finanšu noteikumi." (b) šajā punktā iekļauj šādu h) un i) apakšpunktu: "h) ziņošanas un novērtējuma sistēma, kurā sīki izklāstīti noteikumi ziņošanai par incidentiem, kritēriji novērtējuma ziņojumam un datums, līdz kuram ir jāiesniedz galīgais novērtējuma ziņojums saskaņā ar 3. panta 4. punktu; i) par pasākumiem jūrā norāda īpašās prasības attiecībā uz piemērojamo jurisdikciju un jūras tiesību noteikumus saistībā ar ģeogrāfisko teritoriju, kurā notiek kopīgais pasākums." (11) Regulas 8.h panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu: "1. Aģentūra pilnībā sedz izmaksas, kas dalībvalstīm rodas, nodrošinot savas valsts robežsargu pieejamību 3. panta 2. punktā, 8.a pantā un 8.c pantā minētajiem mērķiem." (12) Regulas 9. pantu aizstāj ar šādu pantu: "9. pants Sadarbība izraidīšanas jomā 1. Saskaņā ar Savienības izraidīšanas politiku un jo īpaši Direktīvu 2008/115/EK[15] Aģentūra sniedz vajadzīgo palīdzību un pēc iesaistīto dalībvalstu pieprasījuma nodrošina koordināciju dalībvalstu kopīgo izraidīšanas pasākumu organizācijai. Aģentūra var izlemt finansēt vai līdzfinansēt šajā punktā minētos pasākumus un projektus, piešķirot dotācijas no sava budžeta saskaņā ar Aģentūrai piemērojamajiem finanšu noteikumiem. Aģentūra var arī izmantot pieejamos Savienības finanšu līdzekļus izraidīšanas jomā. Aģentūra nodrošina, ka dotāciju nolīgumos ar dalībvalstīm finanšu atbalsta nosacījums ir Pamattiesību hartas pilnīga ievērošana. 2. Lai nodrošinātu to trešo valstu valstspiederīgo, kas uzturas nelegāli, izraidīšanu pa gaisa ceļu, Aģentūra izstrādā Rīcības kodeksu, ko piemēro visiem Aģentūras koordinētajiem kopīgajiem izraidīšanas pasākumiem un kurā aprakstītas kopējās standartizētās procedūras, kas vienkāršo kopīgo izraidīšanas lidojumu un nodrošina izraidīšanu humānā veidā, pilnībā ievērojot pamattiesības, jo īpaši tādus principus kā cilvēka cieņa, spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodu aizliegums, tiesības uz brīvību un drošību, tiesības uz personas datu aizsardzību un diskriminācijas aizliegums. 3. Rīcības kodeksā jo īpaši tiek pievērsta uzmanība Direktīvas 2008/115/EK 8. panta 6. punktā noteiktajam pienākumam nodrošināt efektīvu piespiedu atgriešanas uzraudzības sistēmu. Kopīgo izraidīšanas pasākumu uzraudzību veic neatkarīgi, un uzraudzību veic visu kopīgā izraidīšanas pasākuma laiku no pirmslidojuma posma līdz izraidāmo personu nodošanai valstī, uz kuru tie atgriežas. Turklāt uzraudzības laikā veiktos novērojumus, kas aptver Rīcības kodeksa un jo īpaši pamattiesību ievērošanu, dara pieejamus Komisijai un iekļauj iekšējā galīgajā izraidīšanas pasākuma ziņojumā. Lai nodrošinātu piespiedu atgriešanas pasākumu pārredzamību un saskaņotu novērtēšanu, uzraudzības ziņojumus ietver gada ziņošanas mehānismā. 4. Dalībvalstis reizi mēnesī informē Aģentūru par situāciju izraidīšanas jomā un norāda, kādā mērā ir vajadzīga Aģentūras palīdzība vai koordinācija. Aģentūra izstrādā izvērstu darbības plānu, lai nodrošinātu pieprasītājām dalībvalstīm vajadzīgo operatīvo atbalstu, tostarp 7. panta 1. punktā minēto tehnisko aprīkojumu. Par izvērstā darbības plāna saturu un modus operandi lemj Valde pēc izpilddirektora priekšlikuma saskaņā ar 24. pantu. 5. Aģentūra sadarbojas ar attiecīgo trešo valstu kompetentajām iestādēm, kas minētas 14. pantā, lai noteiktu labāko praksi attiecībā uz ceļošanas dokumentu iegūšanu un trešo valstu valstspiederīgo, kas uzturas nelegāli, izraidīšanu." (13) Regulas 10. panta 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu. "2. Veicot savus pienākumus un īstenojot savas pilnvaras, pieaicinātās amatpersonas ievēro Savienības tiesību aktus, pamattiesības un uzņēmējas dalībvalsts tiesību aktus." (14) Regulas 11. pantu aizstāj ar šādu pantu: "11. pants Informācijas apmaiņas sistēmas Aģentūra var veikt visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai veicinātu tās informācijas apmaiņu ar Komisiju un dalībvalstīm, kura attiecas uz Aģentūras uzdevumiem. Tā izstrādā un ekspluatē informācijas sistēmu, kas ir piemērota klasificētas informācijas apmaiņai starp Komisiju un dalībvalstīm. Informācijas apmaiņa šajā sistēmā neietver apmaiņu ar personas datiem." (15) Regulā iekļauj šādu 11.a un 11.b pantu: "11.a pants Datu aizsardzība Valde izveido noteikumus, kā Aģentūrai jāpiemēro Regula (EK) Nr. 45/2001, tostarp attiecībā uz Aģentūras datu aizsardzības inspektoru. 11.b pants Drošības noteikumi klasificētas informācijas un konfidenciālas neklasificētas informācijas aizsardzībai 1. Aģentūra piemēro Komisijas drošības noteikumus, kas izklāstīti pielikumā Komisijas Lēmumam 2001/844/EK, EOTK, Euratom[16]. Tas cita starpā aptver noteikumus par klasificētas informācijas apmaiņu, apstrādi un glabāšanu. 2. Aģentūra piemēro drošības principus, kas attiecas uz neklasificētu sensitīvu informāciju un kurus pieņēmusi un īsteno Eiropas Komisija." (16) Regulas 13. un 14. pantu aizstāj ar šādiem pantiem: "13. pants Sadarbība ar Eiropas Savienības aģentūrām un organizācijām un starptautiskajām organizācijām Aģentūra var sadarboties ar Eiropolu, Eiropas Patvēruma atbalsta biroju (EPAB), Pamattiesību aģentūru un citām Eiropas Savienības aģentūrām un struktūrām un starptautiskajām organizācijām, kas ir kompetentas jautājumos, uz kuriem attiecas šī regula, ievērojot darba vienošanos, ko noslēdz ar šīm struktūrām, saskaņā ar attiecīgajiem Līguma noteikumiem un noteikumiem par šo struktūru kompetenci. 14. pants Operatīvās sadarbības ar trešām valstīm un sadarbības ar trešo valstu kompetentajām iestādēm veicināšana 1. Jautājumos, uz kuriem attiecas Aģentūras darbības, un ciktāl tas vajadzīgs, lai pildītu tās pienākumus, Aģentūra veicina dalībvalstu un trešo valstu operatīvo sadarbību, ievērojot Eiropas Savienības ārējo attiecību politiku un cilvēktiesības. 2. Aģentūra var nosūtīt uz trešām valstīm sadarbības koordinatorus, kuriem jāparedz augstākā iespējamā aizsardzība viņu pienākumu veikšanai. Viņi veido daļu no dalībvalstu sadarbības koordinatoru vietējiem vai reģionālajiem tīkliem, kas izveidoti saskaņā ar Padomes Regulu Nr. 377/2004[17]. Sadarbības koordinatorus izvieto vienīgi tādās trešās valstīs, kur robežu pārvaldības praksē tiek ievērots cilvēktiesību standartu minimums. Prioritāte attiecībā uz koordinatoru nosūtīšanu piešķirama tām trešām valstīm, kuras, pamatojoties uz riska analīzi, uzskatāmas par nelegālās migrācijas izcelsmes vai tranzīta valstīm. Aģentūra uz savstarpējības pamatiem uz ierobežotu laiku var uzņemt arī sadarbības koordinatorus, ko nosūtījušas trešās valstis. Valde pēc Izpilddirektora priekšlikuma katru gadu saskaņā ar 24. panta noteikumiem pieņem prioritāšu sarakstu. 3. Sadarbības koordinatoru uzdevumi ietver kontaktu izveidošanu un uzturēšanu ar kompetentajām iestādēm trešās valstīs, uz kurām tie ir nosūtīti, nolūkā dot ieguldījumu nelegālās imigrācijas novēršanā, tās apkarošanā un nelegālo imigrantu izraidīšanā; pildot šos uzdevumus, koordinatori ievēro Eiropas Savienības tiesību aktus un pamattiesības. 4. Aģentūra var izmantot Savienības līdzekļus saskaņā ar to instrumentu noteikumiem, ar kuriem atbalsta Savienības ārējo attiecību politiku. Saistībā ar šajā regulā minētajiem jautājumiem tā var uzsākt un finansēt tehniskās palīdzības projektus trešās valstīs. Aģentūra var uzaicināt arī pārstāvjus no trešām valstīm, citām Eiropas Savienības aģentūrām un struktūrām vai starptautiskajām organizācijām piedalīties 3., 4. un 5. pantā minētajos pasākumos. Šiem pārstāvjiem pirms dalības minētajos pasākumos ir vajadzīgas piemērotas mācības, ko organizē Aģentūra. 5. Noslēdzot 2. panta 2. punktā minētos divpusējos nolīgumus, dalībvalstis vajadzības gadījumā tajos ietver noteikumus par Aģentūras lomu un kompetencēm, jo īpaši par Aģentūras nosūtīto vienību locekļu pilnvaru īstenošanu, veicot 3. pantā minētos pasākumus. 6. Saskaņā ar attiecīgajiem Līguma noteikumiem Aģentūra var sadarboties ar trešo valstu iestādēm, kas ir kompetentas jautājumos, uz kuriem attiecas šī regula, ievērojot darba vienošanās, ko noslēdz ar šīm struktūrām. 7. Šā panta 2. un 6. punktā minētajām darbībām ir vajadzīgs Komisijas iepriekšējs labvēlīgs atzinums." (17) Iekļauj šādu 15.a pantu: "15.a pants Mītnes līgums Nepieciešamo kārtību attiecībā uz Aģentūrai paredzēto atrašanās vietu dalībvalstī un telpām, kuru pieejamību nodrošina šī dalībvalsts, kā arī specifiskos noteikumus, kas šajā dalībvalstī piemērojami izpilddirektoram, izpilddirektora vietniekam, Valdes locekļiem, Aģentūras darbiniekiem un viņu ģimenes locekļiem, nosaka Mītnes līgumā starp Aģentūru un dalībvalsti, kurā atrodas Aģentūra. Mītnes līgumu noslēdz pēc Valdes apstiprinājuma saņemšanas. Dalībvalstij, kurā atrodas Aģentūra, jānodrošina iespējami labāki apstākļi, lai nodrošinātu Aģentūras pienācīgu darbību, tostarp daudzvalodu Eiropas izglītību un piemērotus transporta savienojumus." (18) Regulas 17. panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu. "3. Nolūkā īstenot 3.b panta 5. punktu saskaņā ar 8.g pantu koordinatora statusā var norīkot vienīgi Aģentūras darbinieku, uz kuru attiecas Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumi un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības II sadaļa. Regulas 3.b panta 2. punkta īstenošanas nolūkos Frontex apvienotajās atbalsta vienībās var iekļaut vienīgi valstu ekspertus, ko dalībvalsts norīkojusi darbam Aģentūrā. Aģentūra ieceļ tos valstu ekspertus, kas saskaņā ar minēto pantu tiek iekļauti Frontex apvienotajās atbalsta vienībās." (19) Regulas 17. pantā iekļauj šādu 4. un 5. punktu: "4. Vienojoties ar Komisiju, Valde pieņem vajadzīgos īstenošanas pasākumus saskaņā ar Savienības Civildienesta noteikumu 110. pantu. 5. Valde var pieņemt noteikumus, kas ļauj dalībvalstīm norīkot valstu ekspertus uz Aģentūru. Šajos noteikumos ņem vērā 3.b panta 2. punktā noteiktās prasības un īpaši to, ka šie eksperti tiek uzskatīti par pieaicinātām amatpersonām un ka viņiem ir 10. pantā minētie uzdevumi un pilnvaras." (20) Regulas 20. pantu groza šādi: a) minētā panta 2. punktu groza šādi: i) šā punkta h) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu: "h) nosaka Aģentūras organizatorisko struktūru un pieņem Aģentūras personāla politiku, jo īpaši personāla politikas daudzgadu plānu, ko saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem pamata Finanšu regulā struktūrām, kas minētas vispārējās Finanšu regulas 185. pantā[18], iesniedz Komisijai un pēc Komisijas labvēlīga atzinuma saņemšanas – budžeta lēmējinstitūcijai;" (ii) iekļauj šādu i) apakšpunktu: "i) pieņem Aģentūras daudzgadu plānu, kura mērķis ir iezīmēt Aģentūras darbības ilgtermiņa stratēģiju. " b) šā panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu: "4. Valde var sniegt padomus izpilddirektoram par jebkuru jautājumu, kas cieši saistīts ar ārējo robežu operatīvās pārvaldības attīstību, tostarp ar pētniecību saistītām darbībām, kā definēts šīs regulas 6. pantā." (21) Regulas 21. pantu groza šādi. a) šā panta 1. punkta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu teikumu: "Šo pilnvaru termiņu var pagarināt." b) šā panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu: "3. Valstis, kas iesaistītas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, piedalās Aģentūras darbā. Valdē tām katrai ir viens pārstāvis un viens aizstājējs. Saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem to asociēšanas nolīgumos ir izstrādātas vienošanās, ar kurām attiecībā uz šo valstu līdzdalību Aģentūras darbā noteiks veidu, apjomu un sīki izstrādātus noteikumus, tostarp noteikumus par finanšu iemaksām un darbiniekiem." (22) Regulas 25. panta 3. punktam pievieno šādu g) apakšpunktu: "g) īstenot 3.a un 8.g pantā minēto darbības plānu." (23) Regulas 33. pantā iekļauj šādu 2.a un 2.b. punktu: "2.a Novērtējumā analizē Aģentūras vajadzību nodarbināt neatkarīgus robežsargus, kas rīkojas saskaņā ar Aģentūras norādēm, un ietver sīku aprakstu tiesiskajam regulējumam, kas būs jānosaka šim nolūkam. 2.b Novērtējumā iekļauj īpašu analīzi par to, kā, piemērojot regulu, ir ievērota Pamattiesību harta." 2. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp. [2] OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp. [3] OV L [..], [..], [..]. lpp. [4] OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp. [5] OV L 199, 31.7.2007., 30. lpp. [6] OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp. [7] OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. [8] OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp. [9] OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp. [10] OV L 83, 26.3.2008., 3. lpp. [11] OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp. [12] OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp. [13] OV L 105 13.4.2006., 1. lpp. [14] OV L 83, 1.4.2005., 48. lpp. [15] OV L 348, 24.12. 2008., … lpp. [16] OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp. [17] OV L 64, 2.3.2004., 1. lpp. [18] Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp., grozīta ar Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 652/2008, OV L 181, 10.1.2008., 23. lpp.