LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 14.09.2004 
COM(2004)593 gal īgā redakcija 
2004/0199(CNS) 
2004/0200(CNS) 
  
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMAM 
par Eiropas Savien ības, Eiropas Kopienas un Šveices Konfeder ācijas nolīguma attiec ībā 
uz pēdējās saistību ar Šengenas likumu kopuma ieviešanu, piem ērošanu un att īstību 
parakstīšanu Eiropas Savien ības vārdā  
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMAM 
par Eiropas Savien ības, Eiropas Kopienas un Šveices Konfeder ācijas nolīguma attiec ībā 
uz pēdējās saistību ar Šengenas likumu kopuma ieviešanu, piem ērošanu un att īstību 
parakstīšanu Eiropas Kopienas v ārdā  
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMAM 
par Eiropas Savien ības, Eiropas Kopienas un Šveices Konfeder ācijas nolīguma attiec ībā 
uz pēdējās saistību ar Šengenas likumu kopuma ieviešanu, piem ērošanu un att īstību 
noslēgšanu Eiropas Savien ības vārdā  
 
LV    LV Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMAM 
par Eiropas Savien ības, Eiropas Kopienas un Šveices Konfeder ācijas nolīguma attiec ībā 
uz pēdējās saistību ar Šengenas likumu kopuma ieviešanu, piem ērošanu un att īstību 
noslēgšanu Eiropas Kopienas v ārdā  
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMAM 
par Eiropas Kopienas un Šveices nol īguma attiec ībā uz kritērijiem un meh ānismiem, 
kas nosaka valsts atbild ību par dal ībvalstī vai Šveic ē iesniegta l ūguma pēc patvēruma 
izskatīšanu, parakst īšanu Eiropas Kopienas v ārdā 
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMAM 
par Eiropas Kopienas un Šveices nol īguma attiec ībā uz kritērijiem un meh ānismiem, 
kas nosaka valsts atbild ību par dal ībvalstī vai Šveic ē iesniegta l ūguma pēc patvēruma 
izskatīšanu, nosl ēgšanu Eiropas Kopienas v ārdā 
(iesniegusi Komisija) 
 
LV 3   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
Sarunas Eiropas Kopienas un Šveices Konfeder ācijas starp ā par septi ņiem nolīgumiem tika 
pabeigtas 1999. gada j ūnijā. Visi šie nol īgumi stājās spēkā vienlaicīgi 2002. gada 1. j ūnijā. 
Šveices Konfeder ācija izdeva migr ācijas un patv ēruma politikas deklar āciju, kas pievienota 
nolīgumiem, pazi ņojot savu nodomu piedal īties ES patv ērumu politikas koordin ēšanas 
sistēmā un ierosinot uzs ākt sarunas par konvencijas nosl ēgšanu paral ēli Dublinas konvencijai. 
Pēc tam, kad 2002. gada 17. j ūnijā Komisijai tika dots pilnvarojums, notika sarunas ar Šveices 
Konfeder āciju par t ās saistību ar Šengenas likumu kopuma, k ā arī ar likumdošanas, ar kuru 
izveidota Eurodac1, un likumdošanas attiec ībā uz valsti, kura ir atbild īga par lūgumu pēc 
patvēruma izskat īšanu (kas tika pie ņemta pēc tam un tiks saukta par “Dublinas” regulu2), 
ieviešanu, piem ērošanu un att īstību. Sarunu rezult ātā notika vienošan ās par divu atseviš ķu 
nolīgumu tekstiem.  
Saskaņā ar sarunu gait ā izstrādātajām direktīvām nolīgumos iev ērots nolīgumu ar Norv ēģiju 
un ar Islandi modelis – attiec ībā uz pēdējās saistību ar Šengenas likumu kopuma3 ieviešanu, 
piemērošanu un att īstību un attiec ībā uz kritērijiem un meh ānismiem, kas nosaka valsts 
atbildību par dal ībvalstī vai Island ē vai Norv ēģijā iesniegta l ūguma pēc patvēruma 
izskatīšanu4 -, kas piel āgots specifiskaj ām Šveices konstitucion ālajām prasībām. 
Bez tam sarunu gait ā izstrādātajās direktīvās tika pras īts, ka Šveicei j āpieņem Šengenas 
likumu kopums un t ā attīstība, kā arī Dublinas/Eurodac likumu kopums un t ā attīstība bez 
izņēmumiem un atk āpēm. Turklāt direktīvas piepras īja skaidru un nep ārprotamu saikni abu 
nolīgumu ieviešanas un to darb ības pārtraukšanas starp ā. Sarunu gait ā izstrādātajās direktīvās 
tika prasīts arī tas, lai Šveice nodrošina ikgad ēju ieguldījumu Šengenas un Dublinas/Eurodac 
administrat īvajās izmaksās un darbības izmaks ās. 
Komisija uzskata, ka teksti atbilst 2002. gada 17. j ūnijā Padomes pie ņemtajām sarunu gait ā 
izstrādātajām direktīvām. Vienīgais izņēmums no pašreiz ējā un turpm ākā Šengenas likumu 
kopuma piln īgas pieņemšanas principa ir Šveicei pieš ķirtais atbr īvojums no turpm ākā likumu 
kopuma pie ņemšanas attiec ībā uz meklēšanas un konfisc ēšanas piepras ījumiem, kuri saist īti ar 
pārkāpumiem tiešas nodok ļu aplikšanas jom ā, kas, ja b ūtu izdarīti Šveicē, nebūtu sodāmi ar 
cietumsodu saska ņā ar Šveices likumdošanu. Š ī atkāpe bija nepieciešama, lai nosl ēgtu 
nolīgumu ar Šveici noguld ījumu aplikšanas ar nodok ļiem jom ā, kas savuk ārt bija 
nepieciešams, lai st ātos spēkā 2000. gada 3. j ūnija Padomes direkt īva 2003/48/EK par 
noguldījumu ien ākumu aplikšanu ar nodok ļiem procentu maks ājumu form ā5. COREPER 
apstiprināja šo atbr īvojumu 2004. gada 17. maij ā kā daļu no visp ārēja kompromisa ar Šveici 
plašā sektoru diapazon ā, par ko notika vienošan ās ES/Šveices samit ā 2004. gada 19. maij ā6. 
                                                 
1 Padomes Regula (EK) Nr. 2725/2000 (2000. gada 11. decembris) pa r pirkstu nospiedumu 
salīdzināšanas sist ēmas "Eurodac" izveidi, lai efekt īvi piemērotu Dublinas Konvenciju (OV L 316, 
15.12.2000., 1. lpp.) 
2 Padomes Regula (EK) Nr. 343/2003 (2003. gada 18. febru āris), ar ko paredz krit ērijus un meh ānismus, 
lai noteiktu dal ībvalsti, kura ir atbild īga par treš ās valsts pilso ņa patvēruma pieteikuma izskat īšanu, kas 
iesniegts k ādā no dalībvalstīm (OV L 50, 25.2.2003., 1. lpp.) 
3 OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp. 
4 OV L 93, 3.4.2001., 40. lpp. 
5 OV L 157, 26.6.2003, 38. lpp. 
6 Padomes dokuments 9544/04 
 
LV 4   LV Ciktāl tas attiecas uz netiešu aplikšanu ar nodok ļiem, nek ādi atbrīvojumi nav pieš ķirti 
attiecībā ne uz pašreiz ējo, ne uz turpm āko likumu kopumu. Šveice nodrošin ās pilnīgu 
juridisko sadarb ību saska ņā ar Šengenas Konvencij as 51. pantu attiec ībā uz netiešas 
izvairīšanās no nodok ļu maksāšanas gad ījumiem7. Par netiešu izvair īšanos no nodok ļiem 
Šveicē administrat īvās varas iest ādes ierosina lietu gad ījumos, kad l ēmums var ierosin āt lietas 
izskatīšanu pirms tiesas ar jurisdikciju jo īpaši krimin āllietās. Tādēļ piemērojama Šengenas 
Konvencijas 51. panta a) apakšpunkta otr ā alternatīva. 
Tā kā abi nolīgumi – par Šengenu un par Dublinu/Eurodac – ir saist īti, abi nol īgumi 
jāparaksta vienlaic īgi. 
Sekojošie punkti ir izcelti, lai par ādītu atšķirības vai piel āgojumus atbilstošajos nol īgumos, 
kas noslēgti ar Norv ēģiju un Islandi: 
Šengena: Kā Komisija skaidri un nep ārprotami ir nor ādījusi savā deklarācijā, kas sast ādīta laikā, kad 
tikai pieņemtas direkt īvas par sarunu uzs ākšanu attiec ībā uz vienošanos par Šengenas likumu 
kopumu, diemž ēl šīs direktīvas paredz ēja vienu nol īgumu, iek ļaujot elementus no pirm ā, kā 
arī no trešā balsta. Šie elementi no atš ķirīgiem balstiem p ēc sava rakstura ir atš ķirīgi pašos 
pamatos (pirm ā balsta elementi ir ar Kopienas ties ību raksturu, ieskaitot augst āko varu un 
iespējamu tiešu ietekmi, turpret ī trešā balsta elementi t ādi nav), tie pak ļauti atšķirīgām 
procedūrām attiecībā uz apstiprin ājumu un secin ājumu (piem., treš ā balsta elementi nav 
pakļauti Parlamenta atzinumam) un ir pak ļauti ECJ jurisdikcijai daž ādās pakāpēs. Lai ņemtu 
vērā šīs atšķirības, Komisija ierosina pie ņemt nolīgumu par Šengenas likumu kopumu ar 
diviem atseviš ķiem tiesību aktiem, no kuriem viens balst īts uz Kopienas l īgumu un otrs – uz 
Savienības līgumu, katru l ēmumu nor ādot ar atsauci uz Padomes l ēmumu 1999/436/EK
8, 
kuras Šengenas likumu kopuma da ļas, uz kur ām attiecas nol īgums, ir saist ītas ar Kopienas 
līgumu un kuras – ar Eiropas Savien ības līgumu. Tas it īpaši palīdzēs Tiesai attiec ībā uz tās 
jurisdikcijas apjomu. 
Nolīgums: 
7. panta 2. punkta b) apakšpunkts: Šveicei tiek pieš ķirts divu gadu periods turpm ākā likumu kopuma pie ņemšanai un ieviešanai 
savā iekšējā tiesiskajā kārtībā gadījumā, ja tiek piepras īts referendums. Ja iesp ējams, Šveicei 
jāpiemēro likumu kopuma att īstība provizoriski. Ja Šveice nevar piem ērot attīstības saturu 
provizoriski, ES un EK var pie ņemt proporcion ālus un nepieciešamus pas ākumus, vērstus pret 
Šveici, lai nodrošin ātu efektīvu Šengenas sadarb ības funkcion ēšanu. 
Šis aizsarg ājošais pants dod iesp ēju ES un EK pie ņemt eventu ālu divu gadu aizkavi, lai 
Šveice var ētu ieviest turpm āko likumu kopumu. Šaj ā sakarā Šveice paskaidroja, ka ir tikai 5% 
pasākumu, kas att īsta Šengenas likumu kopumu un pie ņemti laika posm ā starp Šengenas 
likumu kopuma iestr ādi Eiropas Savien ības sistēmā 1999. gad ā un šodienu, kas var ētu novest 
pie iespējama referenduma. 
                                                
 
7 no ne-dokumenta par Komisijas pakalpojumiem attiec ībā uz Šengenas likumu kopumu saist ībā ar 
vēstulēm, kurās jautāts par mekl ēšanu un konfisc ēšanu, MD 59/03 (EFTA grupa)  
8 OV L 176 no 10.7.1999., 17. lpp.no  
 
LV 5   LV 7. panta 5. punkts: 
Saskaņā ar sarunu gait ā izstrādātajām direktīvām Šveice pie ņem Šengenas likumu kopumu un 
tā attīstību visā tā kopumā. Vienīgais šī pamatprincipa iz ņēmums ir paredz ēts 7. panta 5. 
punktā par turpm āko Šengenas likumu kopuma att īstību un attiecas uz iesp ējamu turpm āku 
tiesību aktu vai pas ākumu, kas saist īts ar mekl ēšanas un konfisc ēšanas piepras ījumu vai 
rīkojumu, k āds izdots p ārkāpumu izmekl ēšanas vai lietu ierosin āšanas nol ūkā tiešas 
aplikšanas ar nodok ļiem jomā, kas, ja b ūtu izdarīti Šveicē, saskaņā ar Šveices likumdošanu 
nebūtu sodāmi ar cietumsodu. 
11. pants: Procentu apr ēķins, kas nosaka Šveices ikgad ējo ieguldījumu administrat īvajās izmaksās, ir 
pamatots uz attiec īgajiem Norv ēģijas un Islandes ieguld ījumiem atbilstoši šo tr īs valstu IKP. 
13. pants: Saskaņā ar Dānijas īpašo statusu attiec ībā uz tiesību aktiem, kas pie ņemti saska ņā ar Eiropas 
Kopienas dibin āšanas līguma IV sada ļu, Dānijai nepieciešams nosl ēgt atseviš ķu nolīgumu ar 
Šveici, lai izveidotu ties ības un pien ākumus ar Šveici attiec ībā uz Šengenas likumu kopumu, 
kas pieņemts saska ņā ar IV sada ļu. 
Turklāt arī Norvēģijai un Islandei nepieciešams nosl ēgt nolīgumu ar Šveici, lai izveidotu 
tiesības un pien ākumus visu asoci ēto partneru starp ā, kuri piem ēro Šengenas likumu kopumu. 
15. pants: 1. punkts nosaka principu, ka Šveice var ieviest Šengenas likumu kopumu tikai p ēc tam, kad 
Padome ir nol ēmusi, ka Šveice ir izpild ījusi visus š ādas ieviešanas priekšnosac ījumus un ka 
tās ārējo robežu kontrole  darbojas efekt īvi. 
Bez tam 1. punkt ā paredzēti dažādi šī lēmuma pie ņemšanas scen āriji saskaņā ar protokoliem, 
kas pievienoti Amsterdamas l īgumam un ties ību aktam par desmit jaunu dal ībvalstu 
pievienošanos. 
3. un 4. punkts ievieš sarunu gait ā izstrādāto direktīvu prasību nodrošin āt saikni starp 
Šengenas nol īguma ieviešanu un t ā darbības pārtraukšanu un nol īguma par krit ērijiem un 
mehānismiem, ar k ādiem nosaka valsts atbild ību par lūguma pēc patvēruma izskat īšanu, 
ieviešanu un t ā darbības pārtraukšanu. 
16. pants: 16. pants ļauj Lihtenšteinai pievienoties pašreiz ējam nolīgumam. Šis noteikums izvair ās no 
atsevišķa nolīguma slēgšanas ar Lihtenšteinu un t ādējādi trešās jauktās komitejas 
izveidošanas, jo Lihtenšteina b ūs saistīta ar Šengenas likumu kopumu. Lihtenšteina var 
piedalīties pašreiz ējās organizatoriskaj ās struktūrās. 
Pielikumos A un B uzskait īts Šengenas likumu kopums un t ā attīstība, un šie pielikumi l īdz 
parakstīšanas dienai tiks atjaunin āti. 
 
LV 6   LV Noslēguma ties ību akts:  
2. deklarācija paskaidro, ka ES/EK ne īsteno ārējas kompetences Šveices v ārdā. Kad sarun ām 
ar trešajām valstīm būs ietekme uz Šengenas likumu kopumu (piem., sarunas par nol īgumiem, 
ar kuriem atce ļ vīzu režīmu), ES/EK aicin ās trešās valstis nosl ēgt līdzīgus nolīgumus ar trim 
savstarpēji saistītajām valstīm. Deklar ācija var attiekties tikai uz Šveici, ta ču tādas pašas 
saistības ir sp ēkā Norvēģijai un Islandei, lai gan tas nav skaidri un nep ārprotami min ēts 
nolīguma ar š īm divām valstīm noslēguma ties ību aktā. 
3. deklarācija ir pamatota uz īpašu Luksemburgai pieš ķirtu noteikumu un ir ar Šveici pan ākta 
kompromisa rezult āts attiecībā uz tās atbrīvojumu, kas min ēts nolīguma 7. panta 5. punkt ā. 
5. deklarācijā Šveice ap ņemas pēc iespējas paātrināt dažādās procedūras gadījumos, kad tiek 
pieprasīts referendums. 
6. deklar ācija ir Šengenas likumu kopuma pie ņemšanas bez iz ņēmumiem un atk āpēm 
rezultāts. 
8. deklarācija kalpo tikai informat īvā nolūkā. 
Sarakste par Šveices l īdzdalību komiteju darb ā, kas palīdz Komisijai īstenot tās izpildvaru:  
Līdzīgi Norvēģijai un Islandei Šveice ar ī piedalīsies kā novērotājs to komiteju darb ā, kas 
palīdz Komisijai īstenot tās izpildvaru. 2. deklar ācijā, kas pievienota nol īgumam ar Norv ēģiju 
un Islandi, Eiropas Savien ība paziņo, ka tā uzskata Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. 
gada 24. oktobra Direkt īvu 95/46/EK par indiv īdu aizsardz ību attiecībā uz personisko datu 
apstrādi un par š ādu datu br īvu pārvietošanu9 par Šengenas likumu kopuma neat ņemamu 
sastāvdaļu. Tā nav iekļauta Šengenas likumu kopuma sarakst ā, kas pievienots nol īgumam ar 
Islandi un Norv ēģiju, jo direkt īva jau veidoja da ļu no EEZ likumu kopuma un t ādējādi Islande 
un Norvēģija to jau piem ēroja.  
Šo divu valstu l īdzdalība EEZ ietvaros izveidoto komiteju darb ā ir noteikta EEZ nol īgumā, 
kas atšķiras no līdzdalības “Šengenas komitej ās”: komitej ās, kas risina jaut ājumus, kuriem ir 
ietekme uz EEZ likumu kopumu, EEZ valstu p ārstāvji nepiedal ās. Viņu līdzdalība tiek 
nodrošināta pēc iespējas plašāk projekta pas ākumu sagatavošanas stadij ā. Šveice nav EEZ 
locekle, ta ču tiek izsl ēgts, ka ar saist ības ar Šengenas liku mu kopumu starpniec ību Šveice 
varētu pārsniegt Norv ēģijai un Islandei pieš ķirtās tiesības, kuras ir izv ēlējušās pat vēl dziļāku 
sadarbību ar ES EEZ nol īguma veid ā.  
Tā rezultātā, lai noteiktu vienl īdzīgas tiesības un pien ākumus, Šveices statusam j ābūt tādam 
pašam kā Islandes un Norv ēģijas statusam. T ā kā datu aizsardz ības direkt īva aptver sf ēras, kas 
pārsniedz Šengenas likumu kopumu, Šveicei sniegt ā informācija ir jāierobežo ar tiem 
punktiem, kas specifiski atbi lst Šengenas likumu kopuma piem ērošanai. Bez tam Šveice, t āpat 
kā Islande un Norv ēģija, var iecelt p ārstāvi kā novērotāju “Darba grup ā indivīdu aizsardz ības 
jautājumos attiec ībā uz personisko datu apstr ādi” (29. pants) saist ībā ar tiem punktiem, kas 
specifiski attiecas uz Šengenu. 
                                                 
9 OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. 
 
LV 7   LV Kopējā deklarācija par jaukto komiteju apvienotaj ām sanāksmēm 
Nolīgums ar Islandi un Norv ēģiju, kā arī nolīgums ar Šveici izveido jauktu komiteju, lai 
risinātu visus Padomes jaut ājumus, kas attiecas uz Šengenas likumu kopuma ieviešanu, 
piemērošanu un att īstību. Visas puses vienojas, ka  šo divu jaukto komiteju san āksmes notiek 
kopīgi. 
Lai patur ētu pašreiz ējo struktūru, kas ir t āda, ka gada pirmaj ā sešu mēnešu period ā Eiropas 
Savienības pārstāvis un otraj ā sešu mēnešu period ā asociētā valsts ir jaukt ās komitejas 
prezidents vadošo amatpersonu un ministru l īmenī, visas asoci ētās valstis izteica savu v ēlmi 
cedēt, ja nepieciešams, savu prezident ūru pilnvaras īstenošanu un rot ēt to savā starpā vārdu 
alfabētiskā secībā. 
Dublina/Eurodac: Nolīgums: 
4. panta 3. punkts (p ēc būtības atbilst Šengenas nol īguma 7. panta 2. punkta b) 
apakšpunktam): 
Šveicei tiek pieš ķirts divu gadu periods turpm ākā likumu kopuma pie ņemšanai un ieviešanai 
savā iekšējā tiesiskajā kārtībā gadījumā, ja tiek piepras īts referendums. Ja iesp ējams, Šveicei 
jāpiemēro likumu kopuma att īstība provizoriski. Ja Šveice nevar piem ērot attīstības saturu 
provizoriski, ES un EK var pie ņemt proporcion ālus un nepieciešamus pas ākumus, vērstus pret 
Šveici, lai nodrošin ātu efektīvu Dublinas/Eurodac sadarb ības funkcion ēšanu. 
8. pants:  Šveices ieguld ījuma Eurodac centr ālās struktūrvienības izmaks ās ir pamatots uz attiec īgajiem 
Norvēģijas un Islandes ieguld ījumiem atbilstoši šo tr īs valstu IKP.  
11. pants: Saskaņā ar Dānijas īpašo statusu attiec ībā uz tiesību aktiem, kas pie ņemti saska ņā ar Eiropas 
Kopienas dibin āšanas līguma IV sada ļu, Dāniju nepieciešams piesaist īt pašreiz ējam 
nolīgumam ar protokola starpniec ību, lai izveidotu ties ības un pien ākumus Dānijas un Šveices 
starpā attiecībā uz Dublinas/Eurodac noteikumiem. 
Turklāt arī Norvēģijai un Islandei nepieciešams nosl ēgt nolīgumu ar Šveici, lai izveidotu 
tiesības un pien ākumus visu asoci ēto partneru starp ā, kuri piem ēro Dublinas/Eurodac likumu 
kopumu. 
12. pants: Saskaņā ar šo pantu dažas nol īguma daļas, piem., apvienot ās komitejas izveidošana, tiek 
piemērotas provizoriski p ēc nolīguma parakst īšanas. Šī provizorisk ā piemērošana (un l īdzīga 
provizoriska piem ērošana ir paredz ēta Šengen ā) ļaus Šveicei sagatavoties tehniskajai 
nolīguma ieviešanai ratifik ācijas perioda laik ā. 
 
LV 8   LV 14. pants: 
Šis pants rada nepieciešamo saikni starp nol īguma par Dublinu/Eu rodac ieviešanu un t ā 
darbības pārtraukšanu un Šengenas nol īguma ieviešanu un t ā darbības pārtraukšanu. 
15.pants: Attiecībā uz Šengenu šis noteikums ļauj Lihtenšteinai pievienoties nol īgumam starp EK un 
Šveici par Dublinu/Eurodac. 
Noslēguma ties ību akts: 
2. deklarācija paredz, ka Šveices statuss attiec ībā uz līdzdalību datu aizsardz ības direkt īvā, kas 
noteikts sarakst ē par Šveices l īdzdalību komitej ās, kuras pal īdz Komisijai īstenot tās 
izpildvaru, un pievienots Šengenas nol īgumam, tiek piem ērots mutatis mutandis  attiecībā uz 
jautājumiem, kas specifiski attiecas uz Dublinas regulas vai Eurodac piem ērošanu. 
3. deklarācija atbilst l īdzīgai Šveices izdotai deklar ācijai attiec ībā uz Šengenas nol īgumu (5. 
deklarācija), ar kuru Šveice ap ņemas pēc iespējas paātrināt dažādās procedūras gadījumā, ja 
tiek piepras īts referendums. 
4. deklar ācija kalpo tikai informat īvā nolūkā. Tomēr ir vērts atzīmēt, ka attiec ībā uz 
Dublinu/Eurodac l īdzdalībā komitejās, kas palīdz Komisijai īstenot tās izpildvaru – saska ņā ar 
Islandes un Norv ēģijas modeli saist ībā ar to līdzdalību Dublin ā/Eurodac – tiek iev ērota tā pati 
struktūra, kāda paredz ēta EEZ nol īguma 100. pant ā (skatīt nolīguma projekta 2. panta 6. 
punktu). 
Kopējā deklarācija par apvienoto komiteju apvienotaj ām sanāksmēm
 
Nolīgums ar Islandi un Norv ēģiju, kā arī nolīgums ar Šveici izveido pa jauktai komitejai, lai 
risinātu visus Padomes jaut ājumus, kas attiecas uz D ublinas/Eurodac likumu kopuma 
ieviešanu, piem ērošanu un att īstību. Visas puses vienojas, ka šo divu jaukto komiteju 
sanāksmes notiek kop īgi. 
Lai patur ētu pašreiz ējo struktūru, kas ir t āda, ka gada pirmaj ā sešu mēnešu period ā Eiropas 
Savienības pārstāvis un otraj ā sešu mēnešu period ā asociētā valsts ir jaukt ās komitejas 
prezidents vadošo amatpersonu un ministru l īmenī, visas asoci ētās valstis izteica savu v ēlmi 
cedēt, ja nepieciešams, savu prezident ūru pilnvaras īstenošanu un rot ēt to savā starpā vārdu 
alfabētiskā secībā. 
Delegāciju vadītāju deklarācijas (apstiprin ātais protokols):  
Pabeigtības nolūkā uzmanība tiek vērsta uz sekojošo deleg āciju vadītāju deklarāciju Šengenas 
nolīguma sakar ā, kas tomēr neveido nol īguma daļu: 
1. deklarācija paredz, ka Padomes Ģenerālsekretariāts un Šveices misija uztur regul āru saziņu, 
lai ļautu Šveicei r īkoties pēc iespējas ātri attiecībā uz savām iekšējām proced ūrām, lai 
izpildītu savas konstitucion ālās prasības (piem., ja dal ībvalsts ir atc ēlusi parlament āru nodrosi 
un tml.). 
2. deklarācija paredz, ka 1991. gada 18. j ūnija Padomes Direkt īva 91/477/EEK par iero ču 
ieguves un vald ījuma kontroli neattiecas un iero ču un mun īcijas ieguvi un vald ījumu, ja – cita 
 
LV 9   LV starpā – to veic bru ņotie spēki. Šveice l ūdza Komisijas pal īdzību, lai pārbaudītu, vai iepriekš 
minētais izņēmums no direkt īvas piem ērošanas attiecas uz pašreiz ējo Šveices sist ēmu 
attiecībā uz milit āro ieroču aizdevuma izsniegšanu jauno zemessargu pirmsdienesta kursa 
ietvaros, attiec ībā uz milit āro ieroču izsniegšanu milit ārā dienesta laik ā un attiec ībā uz 
dienesta iero ča – kas pārveidots pusautom ātiskā ierocī – izsniegšanu p ēc militārā dienesta. 
3. deklarācija atspogu ļo interesi p ēc iespējas pilnīgāk attīstīt Šveices sadarb ību ar Eurojust un 
ar Eiropas Juridisko t īklu. 
 
LV 10   LV Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMAM 
par Eiropas Savien ības, Eiropas Kopienas un Šveices Konfeder ācijas nolīguma attiec ībā 
uz pēdējās saistību ar Šengenas likumu kopuma ieviešanu, piem ērošanu un att īstību 
parakstīšanu Eiropas Savien ības vārdā  
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PDOME, 
ņemot vērā Eiropas Savien ības līgumu, un jo īpaši tā 24. pantu un 38. pantu, 
tā kā: 
(1) Iev ērojot prezident ūrai piešķirtās pilnvaras, piedaloties Komisijai, 2002. gada 17. 
jūnijā sarunas ar Šveices varas instit ūcijām attiecībā uz Šveices saist ību ar Šengenas 
likumu kopuma ieviešanu, piem ērošanu un att īstību ir pabeigtas. 
(2) Iev ērojot tās secinājumu vēlākā datumā, ir vēlams parakst īt nolīgumu, kas bija 
ierosināts 2004. gada 25. j ūnijā. 
(3) Cikt āl tas attiecas uz Šengenas likumu kopuma att īstību, kas saist ās ar Eiropas 
Savienības līguma IV sada ļu, vietā ir izdot Padomes L ēmumu 1999/437/EK10 par 
dažiem pas ākumiem, kas vajadz īgi, lai īstenotu Eiropas Savien ības Padomes un 
Islandes Republikas, un Norv ēģijas Karalistes nosl ēgto līgumu par šo divu valstu 
iesaistīšanu Šengenas acquis ieviešanā, piemērošanā un attīstīšanā, kas piem ērojams 
attiecībās ar Šveici p ēc nolīguma parakst īšanas. 
(4) Šaj ā lēmumā piedalās Apvienot ā Karaliste saska ņā ar protokola 5. pantu, ar kuru 
Šengenas likumu kopums integr ēts Eiropas Savien ības sistēmā un kas pievienots 
Eiropas Savien ības līgumam un Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumam, un saska ņā ar 
2000. gada 29. maija Padomes L ēmuma 2000/365/EK 8. panta 2. punktu, par 
Lielbritānijas un Zieme ļīrijas Apvienot ās Karalistes l ūgumu piedal īties dažu Šengenas 
acquis noteikumu īstenošanā 11. 
(5) Īrija piedal ās šajā lēmuma saska ņā ar protokola 5. pantu, ar kuru Šengenas likumu 
kopums integr ēts Eiropas Savien ības sistēmā un kas pievienots Eiropas Savien ības 
līgumam un Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumam, un saska ņā ar 2002. gada 28. 
februāra Padomes L ēmuma 2002/192/EK 6. panta 2. punktu par Īrijas lūgumu 
piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā 12; 
                                                 
10 OV J L 176 no 10.7.1999., 31. lpp. 
11 OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp. 
12 OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp. 
 
LV 11   LV IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU: 
1. pants 
Ievērojot tās secinājumu vēlākā datumā, Padomes priekšs ēdētājs ar šo ir pilnvarots iecelt 
personu, kurai ir ties ības Eiropas Savien ības vārdā parakstīt Eiropas Savien ības, Eiropas 
Kopienas un Šveices Konfeder ācijas nolīgumu attiec ībā uz pēdējās saistību ar Šengenas 
likumu kopuma ieviešanu, piem ērošanu un att īstību un attiec īgos dokumentus, kas sast āv no 
noslēguma ties ību akta, sarakstes attiec ībā uz komitej ām, kas pal īdzēs Komisijai īstenot tās 
izpildvaru, un kop ējās deklarācijas par jaukto komiteju apvienotaj ām sanāksmēm. 
2. pants 
Šis lēmums attiecas uz jom ām, kas aptvertas nol īguma pielikumos A un B uzskait ītajos 
noteikumos, un uz to att īstību ar noteikumiem saist āmajā apmērā vai arī – saskaņā ar Lēmumu 
1999/436/EK13 – apmērā, kāds tiem paredz ēts, ar juridisko pamatojumu Eiropas Savien ības 
līguma ietvaros. 
3. pants 
Padomes L ēmuma 1999/437/EK noteikumi t ādā pašā veidā attiecas uz Šveices saist ību ar to 
Šengenas likumu kopuma ieviešanu, piem ērošanu un att īstību, kas attiecin āma uz Eiropas 
Savienības VI sada ļu. 
Briselē,  
 Padomes v ārdā – 
 Priekšs ēdētājs 
                                                 
13 OV L 176 no 10.7.1999., 17. lpp. 
 
LV 12   LV Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMAM 
par Eiropas Savien ības, Eiropas Kopienas un Šveices Konfeder ācijas nolīguma attiec ībā 
uz pēdējās saistību ar Šengenas likumu kopuma ieviešanu, piem ērošanu un att īstību 
parakstīšanu Eiropas Kopienas v ārdā  
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu, un jo īpaši tā 62. pantu, 63. panta 3. 
punktu, 66. pantu un 95. pantu saist ībā ar šā līguma 300. panta 2. punkta pirmo apakšpunktu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu14, 
tā kā: 
(1) Iev ērojot Komisijai 2002. gada 17. j ūnijā piešķirtās pilnvaras, sarunas ar Šveices varas 
institūcijām attiecībā uz Šveices saist ību ar Šengenas likumu kopuma ieviešanu, 
piemērošanu un att īstību ir pabeigtas. 
(2) Iev ērojot tās secinājumu vēlākā datumā, ir vēlams parakst īt nolīgumu, kas bija 
ierosināts 2004. gada 25. j ūnijā. 
(3) Cikt āl tas attiecas uz Šengenas likumu kopuma att īstību, kas saist ās ar Eiropas 
Kopienas dibin āšanas līgumu, viet ā ir izdot Padomes l ēmumu 1999/437/EK15 par 
dažiem pas ākumiem, kas vajadz īgi, lai īstenotu Eiropas Savien ības Padomes un 
Islandes Republikas, un Norv ēģijas Karalistes nosl ēgto līgumu par šo divu valstu 
iesaistīšanu Šengenas acquis ieviešanā, piemērošanā un attīstīšanā, kas piem ērojams 
attiecībās ar Šveici p ēc nolīguma parakst īšanas; 
(4) Saska ņā ar protokolu, ar kuru Šengenas likumu kopums tiek integr ēts Eiropas 
Savienības sistēmā, kas pievienots Eiropas Savien ības līgumam un Eiropas Kopienas 
dibināšanas līgumam, un saska ņā ar 2000. gada 29. maija Padomes L ēmumu 
2000/365/EK par Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas Apvienot ās Karalistes l ūgumu 
piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā 16, Apvienot ā Karaliste šaj ā 
lēmumā nepiedalās, un tai šis l ēmums nav saistošs vai ar ī tai nav jāievēro šī lēmuma 
piemērošana, iz ņemot jaut ājumus, kas attiecas uz Šengenas Konvencijas 26., 27., 75. 
un 76. panta noteikumiem un no tiem izrietošajiem pas ākumiem; 
(5) Saska ņā ar protokolu, ar kuru Šengenas likumu kopums tiek integr ēts Eiropas 
Savienības sistēmā, kas pievienots Eiropas Savien ības līgumam un Eiropas Kopienas 
                                                 
14 OV C , , . lpp. 
15 OV L 176 no 10.7.1999., 31. lpp. 
16 OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp. 
 
LV 13   LV dibināšanas līgumam, un saska ņā ar 2002. gada 28. febru āra Padomes l ēmumu 
2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedal īties dažu Šengenas acquis noteikumu 
īstenošanā 17, Īrija šajā lēmumā nepiedalās, un tai šis l ēmums nav saistošs vai ar ī tai 
nav jāievēro šī lēmuma piem ērošana, iz ņemot jaut ājumus, kas attiecas uz Šengenas 
Konvencijas 26., 27., 75. un 76. panta notei kumiem un no tiem izrietošajiem 
pasākumiem; 
(6) saska ņā ar Protokola 1. un 2. pantu par D ānijas statusu, kas pievienots Eiropas 
Savienības līgumam un Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumam, D ānija nepiedal ās šī 
lēmuma pie ņemšanā, un tai šis l ēmums nav saistošs, nedz ar ī tai jāievēro šī lēmuma 
piemērošana, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU: 
1. pants 
Ievērojot tās secinājumu vēlākā datumā, Padomes priekšs ēdētājs ar šo ir pilnvarots iecelt 
personu, kurai ir ties ības Eiropas Kopienas v ārdā parakstīt Eiropas Savien ības, Eiropas 
Kopienas un Šveices Konfeder ācijas nolīgumu attiec ībā uz pēdējās saistību ar Šengenas 
likumu kopuma ieviešanu, piem ērošanu un att īstību un attiec īgos dokumentus, kas sast āv no 
noslēguma ties ību akta, sarakstes attiec ībā uz komitej ām, kas pal īdzēs Komisijai īstenot tās 
izpildvaru, un kop ējās deklarācijas par jaukto komiteju apvienotaj ām sanāksmēm. 
2. pants 
Šis lēmums attiecas uz jom ām, kas aptvertas nol īguma pielikumos A un B uzskait ītajos 
noteikumos, un uz to att īstību ar noteikumiem saist āmajā apmērā vai arī – saskaņā ar Lēmumu 
1999/436/EK18 – apmērā, kāds tiem paredz ēts, ar juridisko pamato jumu Eiropas Kopienas 
dibināšanas līguma ietvaros. 
Padomes L ēmuma 1999/437/EK noteikumi t ādā pašā veidā attiecas uz Šveices saist ību ar to 
Šengenas likumu kopuma ieviešanu, piem ērošanu un att īstību, kas attiecin āma uz Eiropas 
Kopienas dibin āšanas līgumu. 
Briselē,  
 Padomes v ārdā – 
 Priekšs ēdētājs 
                                                 
17 OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp. 
18 OV L 176 no 10.7.1999., 17. lpp. 
 
LV 14   LV Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMAM 
par Eiropas Savien ības, Eiropas Kopienas un Šveices Konfeder ācijas nolīguma attiec ībā 
uz pēdējās saistību ar Šengenas likumu kopuma ieviešanu, piem ērošanu un att īstību 
noslēgšanu Eiropas Savien ības vārdā  
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Savien ības līgumu, un jo īpaši tā 24. pantu un 38. pantu, 
ņemot vērā Prezident ūras ieteikumu, 
tā kā: 
(1) Iev ērojot prezident ūrai piešķirtās pilnvaras, piedaloties Komisijai, 2002. gada 17. 
jūnijā, sarunas ar Šveices varas instit ūcijām attiecībā uz Šveices saist ību ar Šengenas 
likumu kopuma ieviešanu, piem ērošanu un att īstību ir pabeigtas; 
(2) Saska ņā ar 2004. gada …… Padomes L ēmumu …./…./EK un iev ērojot tā noslēgšanu 
vēlākā datumā Līgums ir parakst īts Eiropas Kopienas v ārdā 2004. gada …. ; 
(3) Tagad L īgums jāapstiprina; 
(4) Cikt āl tas attiecas uz Šengenas likumu kopuma att īstību, kas saist ās ar Eiropas 
Savienības līguma VI sada ļu, vietā ir izdot Padomes L ēmumu 1999/437/EK19 par 
dažiem pas ākumiem, kas vajadz īgi, lai īstenotu Eiropas Savien ības Padomes un 
Islandes Republikas, un Norv ēģijas Karalistes nosl ēgto līgumu par šo divu valstu 
iesaistīšanu Šengenas acquis ieviešanā, piemērošanā un attīstīšanā, kas piem ērojams 
attiecībās ar Šveici; 
(5) Šaj ā lēmumā piedalās Apvienot ā Karaliste saska ņā ar protokola 5. pantu, ar kuru 
Šengenas likumu kopums integr ēts Eiropas Savien ības sistēmā un kas pievienots 
Eiropas Savien ības līgumam un Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumam, un saska ņā ar 
2000. gada 29. maija Padomes L ēmuma 2000/365/EK 8. panta 2. punktu par 
Lielbritānijas un Zieme ļīrijas Apvienot ās Karalistes l ūgumu piedal īties dažu Šengenas 
acquis noteikumu īstenošanā20; 
(6) Īrija piedal ās šajā lēmuma saska ņā ar protokola 5. pantu, ar kuru Šengenas likumu 
kopums integr ēts Eiropas Savien ības sistēmā un kas pievienots Eiropas Savien ības 
līgumam un Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumam, un saska ņā ar 2002. gada 28. 
                                                 
19 OV L 176 no 10.7.1999., 31. lpp. 
20 OV L 131, 01.06.2000., 43. lpp. 
 
LV 15   LV februāra Padomes L ēmuma 2002/192/EK 6. panta 2. punktu par Īrijas lūgumu 
piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā 21, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU: 
1. pants 
Ar šo Eiropas Savien ības vārdā tiek apstiprin āts Eiropas Savien ības, Eiropas Kopienas un 
Šveices Konfeder ācijas nolīgums attiec ībā uz pēdējās saistību ar Šengenas likumu kopuma 
ieviešanu, piem ērošanu un att īstību, kā arī attiecīgie dokumenti, kas sast āv no nosl ēguma 
tiesību akta, sarakstes attiec ībā uz komitej ām, kas pal īdzēs Komisijai īstenot tās izpildvaru, un 
kopējās deklarācijas par jaukto komiteju apvienotaj ām sanāksmēm. 
Līguma, nosl ēguma ties ību akta, sarakstes un kop ējās deklarācijas teksti ir pievienoti šim 
lēmumam. 
2. pants 
Šis lēmums attiecas uz jom ām, kas aptvertas nol īguma pielikumos A un B uzskait ītajos 
noteikumos, un uz to att īstību ar noteikumiem saist āmajā apmērā vai arī – saskaņā ar Lēmumu 
1999/436/EK22 – apmērā, kāds tiem paredz ēts, ar juridisko pamatojumu Eiropas Savien ības 
līguma ietvaros. 
3. pants 
Padomes L ēmuma 1999/437/EK noteikumi t ādā pašā veidā attiecas uz Šveices saist ību ar to 
Šengenas likumu kopuma ieviešanu, piem ērošanu un att īstību, kas attiecin āma uz Eiropas 
Savienības VI sada ļu. 
4. pants 
Ar šo Padomes priekšs ēdētājs ir pilnvarots iecel t personu, kurai ir ties ības Eiropas Savien ības 
vārdā iestrādāt apstiprin ājuma instrumentu, k āds paredz ēts nolīguma 14. pant ā, lai izteiktu 
Eiropas Savien ības piekrišanu uz ņemties saist ības. 
5. pants 
Šis lēmums tiek public ēts Eiropas Savien ības Oficiālajā Vēstnesī. 
Briselē,  
 Padomes v ārdā – 
 Priekšs ēdētājs 
                                                 
21 OV L 64, 07.03.2002., 20. lpp. 
22 OV L 176 no 10.7.1999., 17. lpp. 
 
LV 16   LV 2004/0199(CNS) 
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMAM 
par Eiropas Savien ības, Eiropas Kopienas un Šveices Konfeder ācijas nolīguma attiec ībā 
uz pēdējās saistību ar Šengenas likumu kopuma ieviešanu, piem ērošanu un att īstību 
noslēgšanu Eiropas Kopienas v ārdā  
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu, un jo īpaši tā 62. pantu, 63. panta 3. 
punktu, 66. pantu un 95. pantu saist ībā ar šā līguma 300. panta 2. punkta pirm ā apakšpunkta 
otro teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo apakšpunktu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu23, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu, 
tā kā: 
(1) Iev ērojot Komisijai 2002. gada 17. j ūnijā piešķirtās pilnvaras, sarunas ar Šveices varas 
institūcijām attiecībā uz Šveices saist ību ar Šengenas likumu kopuma ieviešanu, 
piemērošanu un att īstību ir pabeigtas. 
(2) Saska ņā ar 2004. gada …… Padomes l ēmumu …./…./EK un iev ērojot tā noslēgšanu 
vēlākā datumā Līgums ir parakst īts Eiropas Kopienas v ārdā 2004. gada ….. 
(3) Tagad L īgums ir jāapstiprina. 
(4) Cikt āl tas attiecas uz Šengenas likumu kopuma att īstību, kas saist ās ar Eiropas 
Kopienas dibin āšanas līgumu, viet ā ir izdot Padomes l ēmumu 1999/437/EK24 par 
dažiem pas ākumiem, kas vajadz īgi, lai īstenotu Eiropas Savien ības Padomes un 
Islandes Republikas, un Norv ēģijas Karalistes nosl ēgto līgumu par šo divu valstu 
iesaistīšanu Šengenas acquis ieviešanā, piemērošanā un attīstīšanā, kas piem ērojams 
attiecībās ar Šveici p ēc nolīguma parakst īšanas. 
(5) Saska ņā ar protokolu, ar kuru Šengenas likumu kopums tiek integr ēts Eiropas 
Savienības sistēmā, kas pievienots Eiropas Savien ības līgumam un Eiropas Kopienas 
dibināšanas līgumam, un saska ņā ar 2000. gada 29. maija Padomes L ēmumu 
2000/365/EK par Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas Apvienot ās Karalistes l ūgumu 
piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā 25, Apvienot ā Karaliste šaj ā 
lēmumā nepiedalās, un tai šis l ēmums nav saistošs vai ar ī tai nav jāievēro šī lēmuma 
                                                 
23 OV C , , . lpp. 
24 OV L 176 no 10.7.1999., 31. lpp. 
25 OV L 131, no 1.6.2000., 43. lpp. 
 
LV 17   LV piemērošana, iz ņemot jaut ājumus, kas attiecas uz Šengenas Konvencijas 26., 27., 75. 
un 76. panta noteikumiem un no tiem izrietošajiem pas ākumiem. 
(6) Saska ņā ar protokolu, ar kuru Šengenas likumu kopums tiek integr ēts Eiropas 
Savienības sistēmā, kas pievienots Eiropas Savien ības līgumam un Eiropas Kopienas 
dibināšanas līgumam, un saska ņā ar 2002. gada 28. febru āra Padomes L ēmumu 
2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedal īties dažu Šengenas acquis noteikumu 
īstenošanā 26, Īrija šajā lēmumā nepiedalās, un tai šis l ēmums nav saistošs vai ar ī tai 
nav jāievēro šī lēmuma piem ērošana, iz ņemot jaut ājumus, kas attiecas uz Šengenas 
Konvencijas 26., 27., 75. un 76. panta notei kumiem un no tiem izrietošajiem 
pasākumiem. 
(7) Saska ņā ar Protokola 1. un 2. pantu par D ānijas statusu, kas pievienots Eiropas 
Savienības līgumam un Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumam, D ānija nepiedal ās šī 
lēmuma pie ņemšanā, un tai šis l ēmums nav saistošs, nedz ar ī tai jāievēro šī lēmuma 
piemērošana, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU: 
1. pants 
Ar šo Eiropas Kopiena ap stiprina Eiropas Savien ības, Eiropas Kopienas un Šveices 
Konfeder ācijas nolīgumu attiec ībā uz pēdējās saistību ar Šengenas likumu kopuma ieviešanu, 
piemērošanu un att īstību, kā arī attiecīgos dokumentus, kas sast āv no nosl ēguma ties ību akta, 
sarakstes attiec ībā uz komitej ām, kas pal īdzēs Komisijai īstenot tās izpildvaru, un kop ējās 
deklarācijas par jaukto komiteju apvienotaj ām sanāksmēm. 
Līguma, nosl ēguma ties ību akta, sarakstes un kop ējās deklarācijas teksts ir pievienots šim 
lēmumam. 
2. pants 
Šis lēmums attiecas uz jom ām, kas aptvertas nol īguma pielikumos A un B uzskait ītajos 
noteikumos, un uz to att īstību ar noteikumiem saist āmajā apmērā vai arī – saskaņā ar Lēmumu 
1999/436/EK27 – apmērā, kāds tiem paredz ēts, ar juridisko pamato jumu Eiropas Kopienas 
dibināšanas līguma ietvaros. 
3. pants 
Padomes L ēmuma 1999/437/EK noteikumi t ādā pašā veidā attiecas uz Šveices saist ību ar to 
Šengenas likumu kopuma ieviešanu, piem ērošanu un att īstību, kas attiecin āma uz Eiropas 
Kopienas dibin āšanas līgumu . 
                                                 
26 OV L 64, no 7.3.2002., 20. lpp. 
27 OV L 176 no 10.7.1999., 17. lpp. 
 
LV 18   LV 4. pants 
Ar šo Padomes priekšs ēdētājs ir pilnvarots iecel t personu, kurai ir ties ības Eiropas Savien ības 
vārdā iestrādāt apstiprin ājuma instrumentu, k āds paredz ēts nolīguma 14. pant ā, lai izteiktu 
Eiropas Kopienas piekrišanu uz ņemties saist ības. 
5. pants 
Šis lēmums tiek public ēts Eiropas Savien ības Oficiālajā Vēstnesī. 
Briselē,  
 Padomes v ārdā – 
 Priekšs ēdētājs 
  
 
LV 19   LV Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMAM 
par Eiropas Kopienas un Šveices nol īguma attiec ībā uz kritērijiem un meh ānismiem, 
kas nosaka valsts atbild ību par dal ībvalstī vai Šveic ē iesniegta l ūguma pēc patvēruma 
izskatīšanu, parakst īšanu Eiropas Kopienas v ārdā 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu, un jo īpaši tā 63. panta 1. punkta a) 
apakšpunktu saist ībā ar šā līguma 300. panta 2. punkta pirm ā apakšpunkta pirmo teikumu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu28, 
tā kā: 
(1) Iev ērojot Komisijai 2002. gada 17. j ūnijā piešķirtās pilnvaras, sarunas ar Šveices varas 
institūcijām attiecībā uz kritērijiem un meh ānismiem, kas nosaka valsts atbild ību par 
dalībvalstī vai Šveic ē iesniegta l ūguma pēc patvēruma izskat īšanu, ir pabeigtas. 
(2) Iev ērojot tās secinājumu vēlākā datumā, ir vēlams parakst īt nolīgumu, kas bija 
ierosināts 2004. gada 25. j ūnijā. 
(3) Saska ņā ar protokola 3. pantu par Apvienot ās Karalistes un Īrijas statusu, kas 
pievienots Eiropas Savien ības līgumam un Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumam, 
Apvienotā Karaliste un Īrija piedal ās šī lēmuma pie ņemšanā un piemērošanā. 
(4) Saska ņā ar Protokola 1. un 2. pantu par D ānijas statusu, kas pievienots Eiropas 
Savienības līgumam un Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumam, D ānija nepiedal ās šī 
lēmuma pie ņemšanā, un tai šis l ēmums nav saistošs, nedz ar ī tai jāievēro šī lēmuma 
piemērošana, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU: 
                                                 
28 OV C , , . lpp. 
 
LV 20   LV Vienīgais pants  
Ievērojot tās secinājumu vēlākā datumā, Padomes priekšs ēdētājs ar šo ir pilnvarots iecelt 
personu, kurai ir ties ības Eiropas Kopienas v ārdā parakstīt Eiropas Kopienas un Šveices 
nolīgumu par krit ērijiem un meh ānismiem, kas nosaka valsts atbild ību par dal ībvalstī vai 
Šveicē iesniegta l ūguma pēc patvēruma izskat īšanu, un attiec īgos dokumentus, kas sast āv no 
noslēguma ties ību akta un kop ējās deklarācijas par jaukto komiteju apvienotaj ām sanāksmēm. 
Briselē,  
 Padomes v ārdā – 
 Priekšs ēdētājs 
  
 
LV 21   LV 2004/0200(CNS) 
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMAM 
par Eiropas Kopienas un Šveices nol īguma attiec ībā uz kritērijiem un meh ānismiem, 
kas nosaka valsts atbild ību par dal ībvalstī vai Šveic ē iesniegta l ūguma pēc patvēruma 
izskatīšanu, nosl ēgšanu Eiropas Kopienas v ārdā 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 63. panta 3. punktu, 66. un 
95. pantu saist ībā ar šā līguma 300. panta 2. punkta pirm ā apakšpunkta pirmo teikumu un 
300. panta 3. punkta pirmo apakšpunktu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu29, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu, 
tā kā: 
(1) Iev ērojot Komisijai 2002. gada 17. j ūnijā piešķirtās pilnvaras, sarunas ar Šveices varas 
institūcijām attiecībā uz kritērijiem un meh ānismiem, kas nosaka valsts atbild ību par 
dalībvalstī vai Šveic ē iesniegta l ūguma pēc patvēruma izskat īšanu, ir pabeigtas. 
(2) Saska ņā ar 2004. gada …… Padomes L ēmumu …./…./EK un iev ērojot tās noslēguma 
secinājumu vēlākā datumā šis Līgums ir parakst īts Eiropas Kopienas v ārdā 2004. gada 
…. . 
(3) Tagad šis nol īgums ir jāapstiprina. 
(4) Nepieciešams veikt ar ī noteiktus pas ākumus konkr ētu nolīguma noteikumu 
piemērošanai. 
(5) Nol īgums izveido apvienoto komiteju ar l ēmumu pie ņemšanas ties ībām noteikt ās 
jomās, un tādēļ ir nepieciešams preciz ēt, kas pārstāv Kopienu šaj ā komitejā; 
(6) Turkl āt ir nepieciešams paredz ēt procedūru, kas nosaka to, k ā Kopienas poz īcija tiek 
pieņemta; 
(7) Saska ņā ar protokola 3. pantu par Apvienot ās Karalistes un Īrijas statusu, kas 
pievienots Eiropas Savien ības līgumam un Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumam, 
Apvienotā Karaliste un Īrija piedal ās šī lēmuma pie ņemšanā un piemērošanā; 
                                                 
29 OV C , , . lpp. 
 
LV 22   LV (8) Saska ņā ar Protokola 1. un 2. pantu par D ānijas statusu, kas pievienots Eiropas 
Savienības līgumam un Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumam, D ānija nepiedal ās šī 
lēmuma pie ņemšanā, un tai šis l ēmums nav saistošs, nedz ar ī tai jāievēro šī lēmuma 
piemērošana, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU: 
1. pants 
Ar šo Eiropas Kopienas v ārdā tiek apstiprin āts Eiropas Kopienas un Šveices nol īgums par 
kritērijiem un meh ānismiem, kas nosaka valsts atbild ību par dal ībvalstī vai Šveic ē iesniegta 
lūguma pēc patvēruma izskat īšanu, kā arī attiecīgie dokumenti, kas sast āv no nosl ēguma 
tiesību akta un kop ējās deklarācijas par jaukto komiteju apvienotaj ām sanāksmēm. 
Līguma, nosl ēguma ties ību akta un kop ējās deklarācijas teksti ir pievienoti šim l ēmumam. 
2. pants 
Ar šo Padomes priekšs ēdētājs ir pilnvarots iece lt personu, kurai ir ties ības Eiropas Kopienas 
vārdā iestrādāt apstiprin ājuma instrumentu, k āds paredz ēts nolīguma 12. pant ā, lai izteiktu 
Eiropas Kopienas piekrišanu uz ņemties saist ības. 
3. pants 
Apvienotaj ā komitejā, kas izveidota saska ņā ar šī nolīguma 3. pantu, Kopienu p ārstāv 
Komisija. 
4. pants 
1. Kopienas statusu Apvienotaj ā komitejā attiecībā uz tās darba k ārtības noteikumu 
pieņemšanu, k ā prasīts nolīguma 3. panta 2. punkt ā pieņem Komisija p ēc apspriešan ās ar 
īpašu Padomes ieceltu komiteju. 
2. Attiec ībā uz pārējiem Apvienot ās komitejas l ēmumiem Kopienas statusu pie ņem 
Padome, r īkojoties kvalific ēta balsu vair ākuma vārdā pēc Komisijas priekšlikuma. 
5. pants 
Šis lēmums ir j āpublicē Eiropas Savien ības Oficiālajā Vēstnesī. 
Briselē,  
 Padomes v ārdā – 
 Priekšs ēdētājs 
  
 
LV 23   LV LĪGUMS  
starp Eiropas Savien ību un Šveices Konfeder āciju par Šveices Konfeder ācijas 
iesaistīšanos Šengenas l īguma īstenošanā, piemērošanā un attīstībā.  
EIROPAS SAVIEN ĪBA,  
EIROPAS KOPIENA,  un ŠVEICES KONFEDER ĀCIJA,  
tālāk tekstā «līgumslēdzējas puses», 
UZSKATOT, ka p ēc Amsterdamas l īguma stāšanās spēkā Eiropas Savien ība ir izvirz ījusi 
mērķi uzturēt un attīstīt Savienību kā brīvības, droš ības un taisn īguma telpu, kur ā ir 
nodrošināta brīva cilvēku kustība saistībā ar attiecīgajiem m ēriem ārējo robežu kontroles, 
patvēruma un imigr ācijas jomā, kā arī noziedzības novēršanas un c īņas ar šo fenomenu 
jomā, 
UZSKATOT, ka Eiropas Savien ībā integrētais Šengenas l īgums sast āda daļu no 
nosacījumiem, kuru m ērķis ir šīs brīvības, drošības un taisn īguma telpas īstenošana t ādā 
mērā, ka to dēļ tiek radīta telpa bez kontroles uz iekš ējām robežām un tiek paredz ēti 
kompensējoši pasākumi, kas ļautu garant ēt augstu droš ības līmeni, 
ŅEMOT V ĒRĀ Šveices Konfeder ācijas ģeogrāfisko atrašan ās vietu, 
UZSKATOT, lai Šveices Konfeder ācijas dalība Šengenas l īgumā un tā attīstības 
turpinājumā ļaus no vienas puses nov ērst zināmus šķēršļus cilvēku brīvas pārvietošanās 
jomā, kas izriet no Šveices Konfeder ācijas ģeogrāfiskās atrašanās vietas, un no otras 
puses pastiprin āt sadarbību starp Eiropas Savien ību un Šveices Konfeder āciju jomās, uz 
kurām attiecas Šengenas l īgums, 
UZSKATOT, ka ar L īgumu, ko 1999. gada 18. maij ā noslēdza Eiropas Savien ības 
Padome ar Islandes Republiku un Norv ēģijas Karalisti 
30, šīs divas valstis tika uz ņemtas 
Šengenas l īguma īstenošanā, piemērošanā un attīstībā, 
UZSKATOT par v ēlamu, ka Šveices Konfeder ācija tiktu iesaist īta uz vienl īdzīgiem 
pamatiem ar Islandi un Norv ēģiju Šengenas l īguma īstenošanā, piemērošanā un attīstībā, 
UZSKATOT, ka ir piem ēroti starp Eiropas Savien ību, Eiropas Kopienu un Šveices 
Konfeder āciju noslēgt līgumu, kas ietver analogas ties ības un pien ākumus kā starp 
Eiropas Savien ības Padomi no vienas puses  un Islandes un Norv ēģijas no otras puses 
noslēgtajā līgumā ietvertie, 
                                                 
30 OV L 176, 10.7.1999., 35. lpp. 
 
LV 24   LV PĀRLIECĪBĀ, ka ir nepieciešams organiz ēt sadarbību starp Eiropas Savien ību un 
Šveices Konfeder āciju tajā, kas attiecas uz Šengenas l īguma īstenošanu, piem ērošanu un 
turpmāku attīstību, 
UZSKATOT, ka, lai iesaist ītu Šveices Konfeder āciju Eiropas Savien ības darbībā jomās, 
ko skar šis l īgums, un lai pie ļautu tās dalību minētajā darbībā, ir nepieciešams izveidot 
komiteju p ēc tās institūcijas parauga, kas tika iz veidota Islandes un Norv ēģijas 
iesaistīšanās gadījumā, 
UZSKATOT, ka l īdzdalība Šengenas l īgumā balstās uz brīvības, demokr ātijas, tiesiskas 
Valsts un cilv ēktiesību ievērošanas principiem, k ādi tie garant ēti īpaši 1950. gada 
4. novembra Eiropas Konvencij ā par cilvēktiesību un cilv ēka pamatbr īvību aizsardz ību, 
UZSKATOT, ka Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma IV noda ļas un, balstoties uz šo 
nodaļu, pieņemto aktu nosac ījumi neattiecas uz D ānijas Karalisti, pamatojoties uz 
protokolu par D ānijas poz īciju, ko Amsterdamas l īgums ir pievienojis l īgumam par 
Eiropas Savien ību un Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumam, un ka l ēmumi, kuru 
mērķis ir attīstīt Šengenas l īgumu, piem ērojot min ēto nodaļu, un kurus D ānija ir 
transponējusi savos Valsts likumos, var rad īt vienīgi starptautisko ties ību prasības starp 
Dāniju un pārējām dalībvalstīm, 
UZSKATOT, ka Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas Apvienot ā Karaliste un Īrija saska ņā ar 
pieņemtajiem l ēmumiem, pamatojoties uz protokolu, kas integr ē Eiropas Savien ībā 
Šengenas l īgumu, ko Amsterdamas l īgums pievieno l īgumam par Eiropas Savien ību un 
Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumam, 31 ņem dalību zināmos Šengenas l īguma 
nosacījumos, 
UZSKATOT par nepieciešamu nodrošin āt, ka Valstis, ar kur ām Eiropas Savien ība ir 
izveidojusi asoci āciju ar mērķi īstenot, piem ērot un attīstīt Šengenas l īgumu, piem ēro šo 
līgumu arī savstarpējās attiecībās;  
UZSKATOT, ka Šengenas l īguma laba funkcion ēšana pieprasa vienlaic īgu šī līguma 
piemērošanu ar l īgumiem starp daž ādām saistītajām pusēm vai pus ēm, kas ņem dalību 
Šengenas l īguma īstenošanā, piemērošanā un attīstībā, kas nosaka vi ņu savstarp ējās 
attiecības, 
ŅEMOT V ĒRĀ līgumu, kas attiecas uz Šveices Konfeder ācijas iesaist īšanos, īstenojot, 
piemērojot un att īstot Kopienas dibin āšanas līgumu par to, k ā ieviest krit ērijus un 
mehānismus, p ēc kuriem noteikt atbild īgo valsti, kas izskat īs patvēruma piepras ījumu, 
kas izteikts k ādai no dal ībvalstīm un kas attiecas uz sist ēmas «Eurodac» rad īšanu, 
ŅEMOT V ĒRĀ saikni starp Šengenas l īgumu un šo Kopienas dibin āšanas līgumu, 
UZSKATOT, ka š ī saikne pieprasa vienlaic īgi piemērot Šengenas l īgumu un Kopienas 
dibināšanas līgumu par to, k ā ieviest krit ērijus un meh ānismus, p ēc kuriem noteikt 
atbildīgo Valsti, kas izskat īs patvēruma piepras ījumu, kas izteikts k ādai no dal ībvalstīm 
un kas attiecas uz sist ēmas «Eurodac» rad īšanu, 
                                                 
31 OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp. un OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp. 
 
LV 25   LV IR VIENOJUŠ ĀS PAR ŠIEM NOSAC ĪJUMIEM. 
Pirmais pants 
1. Šveices Konfeder ācija, tālāk tekstā saukta «Šveice», ir iesaist īta Eiropas Kopienas 
un Eiropas Savien ības darbībā jomās, kuras skar š ī līguma A un B pielikumos min ētie 
nosacījumi un nosac ījumi, kas tiem sekos. 
2. Šis l īgums nosaka savstarp ējas tiesības un pien ākumus saska ņā ar tajā 
paredzētajām procedūrām. 
2. pants  
1. Tādā mērā, kādā šī līguma A pielikum ā uzskaitītie Šengenas l īguma nosac ījumi 
attiecas uz Eiropas Savien ības dalībvalstīm, tālāk tekstā sauktas «Dal ībvalstis», tos īsteno 
un piemēro Šveice. 
2. Tādā mērā, kādā tie ir aizvietojuši un/vai att īstījuši 1990. gada 19. j ūnijā 
parakstītās Šengenas konvencijas  atbilstošos nosac ījumus par l īguma piem ērošanu 
attiecībā uz pakāpenisku kontroles atcelšanu uz kop īgajām robežām, tālāk tekstā saukta 
«Šengenas piem ērošanas Konvencija», vai k ādā mērā tie ir tikuši pie ņemti, pamatojoties 
uz šo Konvenciju, Eiropas Savien ības un Eiropas Kopienas aktu nosac ījumus, kas 
uzskaitīti šī līguma B pielikum ā, īsteno un piem ēro Šveice. 
3. Nekait ējot 7. pantam, Eiropas Savien ības un Eiropas Kopienas pie ņemtos aktus 
un pasākumus, kas ieviesuši groz ījumus vai papildin ājumus nosac ījumos, kas min ēti A 
un B pielikumos, kuriem ir tikušas piem ērotas šajā līgumā paredzētās procedūras, tāpat 
pieņem, īsteno un piem ēro Šveice. 
3. pants 
1. Ir nodibin āta jaukta komiteja, kas sast āv no Šveices vald ības pārstāvjiem, Eiropas 
Savienības Padomes, t ālāk tekstā saukta «Padome», locek ļiem un Eiropas Kopienu 
Komisija, t ālāk tekstā saukta «Komisija», locek ļiem. 
2. Jaukt ā komiteja pie ņem savus iekš ējos noteikumus ar konsensu.  
3. Jaukt ā komiteja san āk pēc sava prezidenta/savas prezidentes iniciat īvas vai p ēc 
viena no savu locek ļu pieprasījuma. 
4. 4. panta 2. paragr āfa gadījumā jauktā komiteja san āk ministru, augsta ranga valsts 
amatpersonu vai ekspertu l īmenī, atkarībā no vajadz ības. 
5. Komitejas prezident ūru īsteno:  
ekspertu l īmenī: Eiropas Savien ības pārstāvis; 
augsta ranga valsts amatpersonu un ministru l īmenī: pēc kārtas uz 6 m ēnešus ilgu 
laikposmu Eiropas Savien ības pārstāvis un Šveices vald ības pārstāvis. 
 
LV 26   LV 4. pants  
1. Saska ņā ar šo līgumu uz jaukto komiteju attiecas visi 2. pant ā minētie jautājumi, 
un tā raugās, lai visas Šveices izteikt ās rūpes noteikti tiktu ņemtas vērā. 
2. Jauktaj ā komitejā, kas sanāk ministru l īmenī, Šveices p ārstāvjiem ir iesp ēja: 
– izklāstīt problēmas, ko tai rada k āds konkrēts pasākums vai akts, vai pied āvāt 
risinājumu probl ēmām, ar ko sask ārušās citas deleg ācijas; 
– izteikties par visiem jaut ājumiem, kas skar to nosac ījumu izstr ādi, kas uz vi ņiem 
attiecas, vai šo nosac ījumu īstenošanu. 
3. Jaukt ās komitejas san āksmes ministru l īmenī sagatavo jaukt ā komiteja augstu 
valsts amatpersonu l īmenī. 
4. Šveices vald ības pārstāvim ir ties ības iepaz īstināt jaukto komiteju ar 
ierosinājumiem, kas attiecas uz pirmaj ā pantā minētajiem jaut ājumiem. Komisija vai 
dalībvalsts var p ēc diskusijas izskat īt šos ierosin ājumus, lai noformul ētu priekšlikumu vai 
uzņemtos iniciat īvu saskaņā ar Eiropas Savien ības noteikumiem k āda Eiropas Kopienas 
vai Eiropas Savien ības akta vai pas ākuma pieņemšanai.  
5. pants   
Nekaitējot 4. pantam, jaukt ā komiteja tiek inform ēta par visu Padom ē notiekošo t ādu 
aktu vai pas ākumu sagatavošanu, kas var ētu iekļauties šī līguma skartaj ā jomā. 
6. pants  
Izstrādājot jaunus likumdošanas nosac ījumus kādā jomā, uz kuru attiecas šis l īgums, 
Komisija neform ālā veidā konsultējas ar Šveices ekspertiem, t āpat kā tā konsultējas ar 
dalībvalstu ekspertiem savu priekšlikumu izstr ādāšanai. 
7. pants  
1. Jaunu aktu un pas ākumu pie ņemšana, kas saist īti ar 2. pant ā minētajiem 
jautājumiem, ir atst āta Eiropas Savien ības kompetento instit ūciju ziņā. 2. paragr āfa 
gadījumā šie akti vai šie pas ākumi stājas spēkā vienlaicīgi Eiropas Savien ībā, Eiropas 
Kopienā un tās iesaistītajās dalībvalstīs, un Šveic ē, izņemot, ja past āv skaidrs 
nosacījums, kas ir tiem pret ējs. Šajā ziņā tiek stingri ņemts vērā Šveices nor ādītais laika 
periods jauktajai komitejai, lai ļautu tai apmierin āt savas konstitucion ālās prasības. 
2. a) Padome nekav ējoties pazi ņo Šveicei par aktu vai pas ākumu pie ņemšanu, kas 
minēti 1. paragr āfā un kuriem ir tikušas piem ērotas šajā līgumā paredzētās procedūras. 
Šveice izsak ās par to satura pie ņemšanu un par transpoz īciju savā iekšējā juridiskaj ā 
kārtībā. Šis lēmums tiek pazi ņots Padomei un Komisijai tr īsdesmit dienu laik ā, kas seko 
attiecīgo aktu vai pas ākumu pieņemšanai. 
 
LV 27   LV b) Ja iepriekšmin ēto aktu vai pas ākumu saturs var saist īt Šveici vien īgi pēc tās 
Konstitūcijas pras ību izpildes, Šveice sav ā paziņojumā par to inform ē Padomi un 
Komisiju. Šveice nekav ējoties un rakstiski inform ē Padomi un Komisiju par visu 
Konstitūcijas pras ību īstenošanu. Gad ījumā, ja netiek piepras īts referendums, pazi ņojums 
notiek tūlīt pēc referenduma termi ņa beigām. Ja referendums tiek piepras īts, Šveices 
rīcībā, lai izdar ītu paziņojumu, ir maksim āli divu gadu ilgs laika periods, skaitot no 
Padomes pazi ņojuma. Sākot ar datumu, kur ā noteikta akta vai pas ākuma stāšanās spēkā 
tajā, kas attiecas uz Šveici, un l īdz tam, kad t ā paziņo par Konstit ūcijas pras ību izpildi, 
Šveice uz laiku un tur, kur tas ir iesp ējams, piem ēro šo apspriežamo aktu vai pas ākumu 
saturu. 
Ja Šveice nevar uz laiku piem ērot apspriežam ā akta vai pas ākuma saturu un ja šis fakts 
rada grūtības, kas trauc ē Šengenas sadarb ības funkcion ēšanai, situ āciju izskata jaukt ā 
komiteja. Eiropas Savien ība un Eiropas Kopiena attiec ībā pret Šveici var pie ņemt 
proporcion ālus un nepieciešamus m ērus, lai nodrošin ātu Šengenas sadarb ības labu 
funkcionēšanu.  
3. Šveices piekrišana 2. paragr āfā minēto aktu un pas ākumu saturam rada ties ības un 
pienākumus starp Šveici no vienas puses un, atkar ībā no gadījuma, Eiropas Savien ību, 
Eiropas Kopienu un dal ībvalstīm tādā mērā, kādā tās saista šie akti un pas ākumi, no otras 
puses. 
4. Gad ījumā, ja: 
a) Šveice pazi ņo par savu l ēmumu nepie ņemt kāda 2. paragr āfā minētā akta vai 
pasākuma saturu, kam ir piem ērotas šajā līgumā paredzētās procedūras, vai  
b) Šveice neuzs āk sava pazi ņojuma izdar īšanu trīsdesmit dienu laik ā, kā tas minēts 
2. paragrāfa punktā a) vai 5. paragr āfa punktā a), vai  
c) Šveice neuzs āk sava pazi ņojuma izdar īšanu pēc referenduma termi ņa beigām vai, 
referenduma gad ījumā, divu gadu laik ā, kā tas minēts 2. paragr āfa punktā b), vai neuzs āk 
pagaidu piem ērošanu, kas paredz ēta tajā pašā punktā, sākot ar datumu, kur ā noteikta akta 
vai pasākuma stāšanās spēkā,  
šis līgums vairs nav piem ērojams, iz ņemot, ja jaukt ā komiteja p ēc tam, kad ir uzman īgi 
izskatīti līguma saglab āšanas līdzekļi, nolemj cit ādi 90 dienu laik ā. Šis līgums vairs nav 
piemērojams trīs mēnešus pēc 90 dienu perioda iztec ēšanas.  
5. a) Ja jauna akta vai jauna pas ākuma nosac ījumu sekas ir t ādas, ka vairs ne ļauj 
dalībvalstīm pakļaut Šengenas piem ērošanas Konvencijas 51. pant ā iekļautajiem 
noteikumiem piepras ījumu pēc starptautisk ās juridiskās palīdzības krimin āllietu jom ā vai 
kratīšanas mand āta un/vai t ādu pierādījumu konfisc ēšanas, kas n ākuši no citas 
dalībvalsts, atz īšanu, tad Šveice var pazi ņot Padomei un Komisijai 2. paragr āfa 
punktā a) minēto trīsdesmit dienu laik ā, ka tā nepiekrit īs un netranspon ēs šo nosac ījumu 
saturu sav ā iekšējā juridiskaj ā kārtībā tādā mērā, kādā tie attiecas uz piepras ījumu vai 
mandātu veikt krat īšanas un konfisk ācijas saist ībā ar izmekl ēšanu vai tiesas procesa 
ierosināšanu par p ārkāpumiem, kas saist īti ar tiešo nodokli un kas, ja tie b ūtu izdarīti 
Šveicē, saskaņā ar Šveices likumdošanu neb ūtu sodāmi ar brīvības atņemšanu. Šaj ā 
gadījumā šis līgums nep ārstāj būt piemērojams, pret ēji 4. paragr āfa nosacījumiem.  
 
LV 28   LV b) Pēc viena no savu locek ļu pieprasījuma jaukt ā komiteja san āk vēlākais divu m ēnešu 
laikā, kas seko šim piepras ījumam, un, ņemot vērā attīstību starptautisk ā līmenī, spriež 
par situāciju, kas izriet no pazi ņojuma, kurš izdar īts atbilstoši punktam a).  
Kopš brīža, kad jaukt ā komiteja ir vienbals īgi nonākusi pie vienošan ās, saskaņā ar kuru 
Šveice piekr īt un pilnībā transpon ē jaunajam aktam vai jaunajam pas ākumam atbilst īgos 
nosacījumus, piem ērojas 2. paragr āfa punkts b) un 3. un 4. paragr āfs. Inform āciju, uz 
kuru izdar īta atsauce 2. paragr āfa punkta b) pirmaj ā teikumā, tiks pieg ādāta trīsdesmit 
dienu laik ā, kas seko p ēc jauktās komitejas pan āktās vienošan ās. 
8. pants  
1. Lai sasniegtu l īgumslēdzēju pušu m ērķi nonākt pie pēc iespējas vienādas 2. pant ā 
minēto nosacījumu piem ērošanas un interpret ācijas, jaukt ā komiteja past āvīgi uzrauga 
Eiropas Kopienu Just īcijas tiesas, t ālāk tekstā saukta «Just īcijas tiesa», jurisprudences 
attīstību, kā arī Šveices kompetento tiesu, kas saist ītas ar šiem nosac ījumiem, 
jurisprudences att īstību. Šim m ērķim ir nodibin āts mehānisms, lai garant ētu regulāru 
savstarpēju šīs jurisprudences nodošanu. 
2. Šveicei ir ties ības iesniegt Just īcijas tiesai rakstiskus zi ņojumus vai rakstiskus 
novērojumus gad ījumā, ja kādas dalībvalsts tiesa nodod izskat īšanai Just īcijas ties ā 
strīdīgu jautājumu, kas attiecas uz 2. pant ā minētajiem nosac ījumiem. 
9. pants 
1. Katru gadu Šveice iesniedz jauktajai komitejai zi ņojumu par veidu, k ādā tās 
administrat īvās un juridisk ās varasiest ādes ir piem ērojušas un interpret ējušas 2. pant ā 
minētos nosacījumus, kādus tos vajadz ības gadījumā interpretē Justīcijas tiesa. 
2. Ja divu m ēnešu laik ā pēc tam, kad t ā ir inform ēta par būtisku atšķirību starp 
Justīcijas tiesas jurisprudenci un Šveices ties ām vai par b ūtisku atšķirību 2. pant ā minēto 
nosacījumu piem ērošanā starp iesaist īto dalībvalstu varasiest ādēm un Šveices 
varasiestādēm, jauktā komiteja nav var ējusi nodrošin āt vienādu nosacījumu piem ērošanu 
un interpret ēšanu, tiek uzs ākta 10. pant ā paredzētā procedūra. 
10. pants  
1. Str īdus gadījumā saistībā ar šī līguma piem ērošanu vai gad ījumā, ja rodas 9. panta 
2. paragrāfā paredzētā situācija, jautājums tiek ofici āli ierakstīts kā strīdus punkts jaukt ās 
komitejas, kas san āk ministru l īmenī, dienas k ārtībā. 
2. Str īda atrisin āšanai jaukt ās komitejas r īcībā ir 90 dienas, skaitot no datuma, kur ā 
tiek pieņemta dienas k ārtība, kurā strīdus punkts ierakst īts. 
3. Gad ījumā, ja jauktā komiteja nevar atrisin āt strīdu 90 dienu laik ā, kas norādītas 
2. paragrāfā, šis termi ņš tiek pagarin āts par trīsdesmit dien ām, lai non āktu pie gal īgas 
strīda noregul ēšanas. 
 
LV 29   LV Gadījumā, ja šāda noregul ēšana nenotiek, šis l īgums pārstāj būt piemērojams sešus 
mēnešus pēc trīsdesmit dienu perioda iztec ēšanas. 
11. pants  
1. Taj ā, kas attiecas uz administrat īvajiem izdevumiem, kas saist īti ar šī līguma 
piemērošanu, Šveice izdara Eiropas Kopienu visp ārējā budžetā ikgadēju maksājumu, kas 
pieaug līdz 7,286 % no summas 8 100 000 €, ja tiek izdar īta ikgadēja pielāgošana, 
atkarībā no inflācijas līmeņa Eiropas Savien ības iekšien ē. 
2. Taj ā, kas attiecas uz Šengenas II inform ācijas sistēmas attīstības izdevumiem, 
Šveice atbilstoši savam iekš ējam kopproduktam, sal īdzinājumā ar dalību ņemošo Valstu 
kopuma iekš ējo kopproduktu, izdara Eiropas Kopienu visp ārējā budžetā ikgadēju 
maksājumu attiec īgajiem budžeta gadiem, s ākot no 2002. budžeta gada. 
Maksājums, kas attiecas uz iepriekš ējiem budžeta gadiem pirms š ī līguma stāšanās spēkā, 
kļūst nepieciešams l īguma spēkā stāšanās brīdī.  
3. Ja darb ības izdevumi, kas saist īti ar šī līguma piem ērošanu, nav attiecin āmi uz 
Eiropas Kopienu visp ārējo budžetu, bet ir tieši sedzami iesaist ītajām dalībvalstīm, Šveice 
piedalās šo izdevumu segšan ā proporcion āli sava iekš ējā kopprodukta procentiem 
salīdzinājumā ar dalību ņemošo valstu kopuma iekš ējo kopproduktu. 
Ja darbības izdevumi ir attiecin āmi uz Eiropas Kopienu visp ārējo budžetu, Šveice izdara 
ikgadēju maksājumu min ētajā budžetā, proporcion ālu tās iekšējā kopprodukta procentiem 
salīdzinājumā ar dalību ņemošo valstu kopuma iekš ējo kopproduktu. 
4. Šveicei ir ties ības saņemt dokumentus par šo l īgumu, ko pie ņēmušas Komisija vai 
Padome, un jaukt ās komitejas san āksmju laik ā pieprasīt tulkojumu vien ā no Eiropas 
Kopienu ofici ālajām valodām pēc izvēles.  
12. pants  
1. Šis l īgums nek ādi neskar starp Eiropa s Kopienu un Šveici nosl ēgtos līgumus, 
tāpat kā līgumus, kas nosl ēgti starp Eiropas Kopienu un t ās dalībvalstīm no vienas puses 
un Šveici no otras puses. 
2. Šis l īgums neskar l īgumus, kas saista Šveici no vienas puses un vienu vai vair ākas 
dalībvalstis no otras puses t ādā mērā, kādā tie ir savienojami ar šo l īgumu. 
Nesavienojam ības gadījumā iepriekšmin ēto līgumu un š ī līguma starp ā pēdējais gūst 
pārsvaru. 
3. Šis l īgums nek ādi neskar l īgumus, kas var tikt nosl ēgti nākotnē starp Eiropas 
Kopienu un Šveici, k ā arī līgumus, kas var tikt nosl ēgti starp Eiropas Kopienu un t ās 
dalībvalstīm no vienas puses un Šveici no otras puses, vai l īgumus, kas var tikt nosl ēgti, 
pamatojoties uz l īguma par Eiropas Savien ību 24. un 38. pantu. 
 
LV 30   LV 13. pants 
1. Šveice nosl ēgs līgumu ar D ānijas Karalisti par ties ību un pien ākumu noteikšanu 
starp Dāniju un Šveici saist ībā ar 2. pant ā minētajiem nosac ījumiem, kas pak ļauti Eiropas 
Kopienas dibin āšanas līguma IV noda ļai un kuriem turpm āk piemērojas protokols par 
Dānijas pozīciju, kas ir Amsterdamas l īguma pievienots Eiropas Savien ības līgumam un 
Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumam.  
2. Šveice nosl ēgs līgumu ar Islandes Republiku un Norv ēģijas Karalisti par 
savstarpēju tiesību un pien ākumu noteikšanu, pamatojoties uz to attiec īgajām asociācijām 
Šengenas l īguma īstenošanā, piemērošanā un attīstībā. 
14. pants  
1. Šis l īgums stājas spēkā vienu mēnesi pēc datuma, kur ā Padomes Ģenerālsekretārs 
kā glabātājs ir konstat ējis, ka visi visp ārpieņemtās kārtības nosac ījumi, kas saist īti ar 
pušu vai to v ārdā izteiktu piekrišanu šim l īgumam un kas ir tikuši pievienoti iepriekš 
minētajam līgumam, ir izpild īti. 
2. Pirmais, 3., 4., 5., 6. pants un 7. panta 2. paragr āfa punkta a) pirm ā frāze uz laiku 
piemērojas, sākot ar šī līguma parakst īšanas datumu. 
3. Taj ā, kas attiecas uz aktiem vai pas ākumiem, kas pie ņemti pēc šī līguma 
parakstīšanas, bet pirms t ā stāšanās spēkā, 7. panta 2. punkt ā a) apakšpunkt ā minēto 
trīsdesmit dienu periods ies ākas dienā, kurā šis līgums stājas spēkā. 
15. pants  
1. A un B pielikumos min ētos nosacījumus, kā arī tos, kas jau ir pie ņemti saska ņā ar 
2. panta 3. paragr āfu, Šveice piem ēro datum ā, ko noteiks Padome, t ās locekļiem, kuri 
pārstāv dalībvalstu vald ības, kas piem ēro visus A un B pielikumos min ētos nosacījumus, 
vienbalsīgi pieņemot lēmumu pēc konsultācijas jauktaj ā komitejā un pēc tam, kad tie ir 
pārliecinājušies, ka Šveice ir izpild ījusi priekšnosac ījumus, lai īstenotu atbilst īgos 
nosacījumus, un ka kontroles uz t ās ārējām robežām ir efekt īvas. 
Padomes locek ļi, kas pārstāv Īrijas vald ību un Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas Apvienot ās 
Karalistes vald ību, ņem dalību šī lēmuma pie ņemšanā tādā mērā, kādā tas attiecas uz 
Šengenas l īguma nosac ījumiem un uz taj ā balstītajiem vai no t ā atkarīgajiem aktiem, 
kuros dalībvalstis ņem dalību. 
Padomes locek ļi, kas pārstāv to dalībvalstu vald ības, kurām saskaņā ar pievienošan ās 
līgumu ir piem ērojama tikai da ļa A un B pielikumos min ēto nosacījumu, piedal ās šī 
lēmuma pie ņemšanā tādā mērā, kādā tas attiecas uz Šengenas l īguma nosac ījumiem, kas 
jau ir tām piemērojami. 
2. 1. paragr āfā minēto nosacījumu piem ērošana nosaka ties ības un pien ākumus starp 
Šveici no vienas puses un, atkar ībā no gadījuma, Eiropas Savien ību, Eiropas Kopienu un 
dalībvalstīm tādā mērā, kādā tās saista šie nosac ījumi, no otras puses.  
 
LV 31   LV 3. Šis l īgums tiek piem ērots tikai tad, ja 13. pant ā minētie līgumi arīdzan ir 
piemēroti. 
4. Cita starp ā šis līgums tiek piem ērots tikai tad, ja ir piem ērots arīdzan līgums starp 
Eiropas Kopienu un Šveici par krit ērijiem un meh ānismiem, kas ļauj noteikt atbild īgo 
Valsti, lai izskat ītu patvēruma piepras ījumu, kas izdar īts kādā dalībvalstī vai Šveic ē. 
16. pants  
1. Lihtenšteina var pievienoties šim l īgumam. 
2. Lihtenšteinas pievienošan ās gadījumā šim līgumam tiks sast ādīts protokols, kur ā 
būs noteiktas visas š ādas pievienošan ās sekas, tostarp ties ību un pien ākumu izstr ādāšana 
starp Lihtenšteinu un Šveici, t āpat kā starp Lihtenšteinu no vienas puses un Eiropas 
Savienību, Eiropas Kopienu un dal ībvalstīm tādā mērā, kādā tās saista Šengenas l īguma 
nosacījumi, no otras puses. 
17. pants 
Šis līgums var tikt lauzts no Šveices puses vai ar Padomes l ēmumu, ko vienbals īgi 
pieņēmuši tās locekļi. Līguma laušana tiek pazi ņota glabātājam, un t ā iestājas sešus 
mēnešus pēc paziņojuma. 
18. pants  
Šis līgums tiek uzskat īts par lauztu, ja Šveice lauž k ādu no 13. pant ā minētajiem 
līgumiem vai 15. panta 4. paragr āfā minēto līgumu. 
Izstrādāts …. (vieta), …. (datums) divos eksempl āros vācu, angļu, dāņu, spāņu, igauņu, 
somu, fran ču, grieķu, ungāru, īru, itāļu, latviešu, lietuviešu, n īderlandiešu, po ļu, 
portugāļu, slovāku, slovēņu, zviedru un čehu valod ās, visiem tekstiem esot l īdzvērtīgiem. 
 
LV 32   LV PIELIKUMS A 
(2. pants, 1. punkts)  
Šī Pielikuma 1. da ļa attiecas uz 1985. gada Šengenas L īgumu un š ī Līguma piem ērošanas 
Konvenciju, kas parakst īta Šengen ā 1990. gad ā, 2. daļa uz pievienošan ās instrumentiem 
un 3. daļa uz sekund āri saistītajiem Šengenas aktiem. 
1. DAĻA 
1985. gada 14. j ūnijā Šengenā parakstītā līguma starp Ekonomisk ās Savienības Benilukss 
Valstu, V ācijas Feder ālās Republikas un Francijas Republikas Vald ībām nosacījumi, kas 
attiecas uz pak āpenisku kontro ļu atcelšanu uz kop īgajām robežām. 
1985. gada 14. j ūnija Šengenas L īguma piem ērošanas Konvencijas, kas parakst īta 
1990. gada 19. j ūnijā Šengenā, starp Be ļģijas Karalisti, V ācijas Feder ālo Republiku, 
Francijas Republiku, Luksem burgas Lielhercogisti un N īderlandes Karalisti, visi 
nosacījumi, izņemot sekojošos nosac ījumus:  
2. panta 4. paragr āfs par pre ču kontroli  
4. pants tādā mērā, kādā tas attiecas uz bag āžu kontroli 
10. panta 2. paragr āfs 
19. panta 2. paragr āfs  
28. līdz 38. pants un ar tiem saist ītie formul ējumi 
60. pants 70. pants 74. pants 77. līdz 91. pants t ādā mērā, kādā tie ir saist īti ar Padomes direkt īvu 91/477/EEK par 
šaujamiero ču iegādāšanos un glab āšanu  
120. līdz 125. pants par pre ču apmaiņu 
131. līdz 133. pants 
134. pants 139. līdz 142. pants 
Nobeiguma akts: 2. pazi ņojums 
Nobeiguma akts: 4., 5. un 6. pazi ņojums 
Protokols 
 
LV 33   LV Kopīgais paziņojums 
Ministru un Valsts Sekret āru paziņojums 
2. DAĻA 
Instrumenti, lai pievienotos Šengenas L īgumam un Konvencijai, kas parakst īti ar Itālijas 
Republiku (1990. gada 27. novembr ī Parīzē), ar Sp ānijas Karalisti un Portug āles 
Republiku (1991. gada 25. j ūnijā Bonnā), ar Grie ķijas Republiku (1992. gada 
6. novembr ī Madridē), ar Austrijas Republiku (1995. gada 28. apr īlī Briselē), kā arī ar 
Dānijas Karalisti, Somijas Republiku un Zvie drijas Karalisti (1996. gada 19. decembr ī 
Luksemburg ā), izņemot sekojošus nosac ījumus: 
1. Protokols, kas parakst īts 1990. gada 27. novembr ī Parīzē un kas ir saist īts ar Itālijas 
Republikas Vald ības pievienošanos L īgumam starp Ekonomisk ās Savienības Beniluks 
Valstu, V ācijas Feder ālās Republikas un Francijas Republikas Vald ībām par pak āpenisku 
kontroļu atcelšanu uz kop īgajām robežām, kas parakst īts 1985. gada 14. j ūnijā Šengenā. 
2. Sekojošie L īguma, kas parakst īts 1990. gada 27. febru ārī Parīzē, par Itālijas 
Republikas pievienošanos 1985. gada 14. j ūnija Šengenas L īguma Piem ērošanas 
Konvencijai starp Ekonomisk ās Savien ības Beniluks Valstu, V ācijas Feder ālās 
Republikas un Francijas Republikas Vald ībām par pak āpenisku kontro ļu atcelšanu uz 
kopīgajām robežām, kas parakst īta 1990. gada 19. j ūnijā Šengenā, tā noslēguma akta un 
tam pievienoto pazi ņojumu nosac ījumi:  
Pirmais pants  5. un 6. pants  Noslēguma akts, I da ļa  
Noslēguma akts, II da ļa, 2. un 3. pazi ņojums 
Ministru un Valsts Sekret āru paziņojums  
3. Protokols, kas parakst īts 1991. gada 25. j ūnijā Bonnā, par Sp ānijas Karalistes 
pievienošanos L īgumam starp Ekonomisk ās Savien ības Beniluks Valstu, V ācijas 
Federālās Republikas un Francijas Republikas Vald ībām, par pak āpenisku kontro ļu 
atcelšanu uz kop īgajām robežām, kas parakst īts 1985. gada 14. j ūnijā Šengenā, kādu to 
labojis It ālijas Republikas pievienošan ās Protokols, kas parakst īts 1990. gada 
27. novembr ī Parīzē, kā arī šim Protokolam pievienotie pazi ņojumi. 
4. Sekojošie L īguma, kas parakst īts 1991. gada 25. j ūnijā Bonnā, par Spānijas Karalistes 
pievienošanos 1985. gada 14. j ūnija Šengenas L īguma piem ērošanas Konvencijai starp 
Ekonomisk ās Savienības Beniluks Valstu, V ācijas Feder ālās Republikas un Francijas 
Republikas Vald ībām, par pak āpenisku kontro ļu atcelšanu uz kop īgajām robežām, kas 
parakstīts 1990. gada 19. j ūnijā Šengenā, kurai ir pievienojusies It ālijas Republika ar 
Līgumu, kas parakst īts 1999. gada 27. novembr ī Parīzē, tā noslēguma akta un tam 
pievienoto pazi ņojumu nosac ījumi: 
Pirmais pants 
 
LV 34   LV 5. un 6. pants 
Noslēguma akts, I da ļa 
Noslēguma akts, II da ļa, 2. un 3. pazi ņojums  
Noslēguma akts, III da ļa, 3. un 4. pazi ņojums 
Ministru un Valsts Sekret āru paziņojums 
5. Protokols, kas parakst īts 1991. gada 25. j ūnijā Bonnā, par Portug āles Republikas 
Valdības pievienošanos L īgumam starp Ekonomisk ās Savien ības Beniluks Valstu, 
Vācijas Feder ālās Republikas un Francijas Republikas Vald ībām, par pak āpenisku 
kontroļu atcelšanu uz kop īgajām robežām, kas parakst īts 1985. gada 14. j ūnijā Šengenā, 
kādu to labojis It ālijas Republikas pievienošan ās Protokols, kas parakst īts 1990. gada 
27. novembr ī Parīzē, kā arī šim Protokolam pievienotie pazi ņojumi. 
6. Sekojošie L īguma, kas parakst īts 1991. gada 25. j ūnijā Bonnā, par Portug āles 
Republikas pievienošanos 1985. gada 14. j ūnija Šengenas L īguma piem ērošanas 
Konvencijai, starp Ekonomisk ās Savien ības Beniluks Valstu, V ācijas Feder ālās 
Republikas un Francijas Republikas Vald ībām, par pak āpenisku kontro ļu atcelšanu uz 
kopīgajām robež ām, kas parakst īta 1990. gada 19. j ūnijā Šengen ā un kurai ir 
pievienojusies It ālijas Republika ar L īgumu, kas parakst īts 1990. gada 27. novembr ī 
Parīzē, tā noslēguma akta un tam pievienoto pazi ņojumu nosac ījumi: 
Pirmais pants 7. un 8. pants Noslēguma akts, I da ļa 
Noslēguma akts, II da ļa, 2. un 3. pazi ņojums  
Noslēguma akts, III da ļa, 2., 3., 4. un 5. pazi ņojums 
Ministru un Valsts Sekret āru paziņojums 
7. Protokols, kas parakst īts 1992. gada 6. novembr ī Madridē, par Grie ķijas Republikas 
Valdības pievienošanos L īgumam starp Ekonomisk ās Savien ības Beniluks Valstu, 
Vācijas Feder ālās Republikas un Francijas Republikas Vald ībām, par pak āpenisku 
kontroļu atcelšanu uz kop īgajām robežām, kas parakst īts 1985. gada 14. j ūnijā Šengenā, 
kādu to labojis It ālijas Republikas pievienošan ās Protokols, kas parakst īts 1990. gada 
27. novembr ī Parīzē, un Sp ānijas Karalistes un Portug āles Republikas Vald ību 
pievienošan ās Protokoli, kas parakst īti 1991. gada 25. j ūnijā Bonnā, kā arī šim 
Protokolam pievienotie pazi ņojumi.  
8. Sekojošie l īguma, kas parakst īts 1992. gada 6. novembr ī Madridē, par Grie ķijas 
Republikas pievienošanos 1985. gada 14. j ūnija Šengenas L īguma piem ērošanas 
Konvencijai starp Ekonomisk ās Savien ības Beniluks Valstu, V ācijas Feder ālās 
Republikas un Francijas Republikas Vald ībām par pak āpenisku kontro ļu atcelšanu uz 
kopīgajām robež ām, kas parakst īta 1990. gada 19. j ūnijā Šengen ā un kurai ir 
 
LV 35   LV pievienojusies It ālijas Republika ar L īgumu, kas parakst īts 1990. gada 27. novembr ī 
Parīzē, un Spānijas Karaliste un Portug āles Republika ar L īgumiem, kas parakst īti 
1991. gada 25. j ūnijā Bonnā, tā noslēguma akta un tam pievienoto pazi ņojumu 
nosacījumi: 
Pirmais pants 6. un 7. pants Noslēguma akts, I da ļa 
Noslēguma akts, II da ļa, 2., 3. un 4. pazi ņojums  
Noslēguma akts, III da ļa, 1. un 3. pazi ņojums 
Ministru un Valsts Sekret āru paziņojums 
9. Protokols, kas parakst īts 1995. gada 28. apr īlī Briselē, par Austrijas Republikas 
Valdības pievienošanos L īgumam starp Ekonomisk ās Savien ības Beniluks Valstu, 
Vācijas Feder ālās Republikas un Francijas Republikas Vald ībām par pak āpenisku 
kontroļu atcelšanu uz kop īgajām robežām, kas parakst īts 1985. gada 14. j ūnijā Šengenā, 
kādu to labojuši It ālijas Republikas, Sp ānijas Karalistes un Portug āles Republikas, un 
Grieķijas Republikas Vald ību pievienošan ās Protokoli, kas parakst īti attiecīgi 1990. gada 
27. novembr ī, 1991. gada 25. j ūnijā un 1992. gada 6. novembr ī.  
10. Sekojošie L īguma, kas parakst īts 1995. gada 28. apr īlī Briselē, par Austrijas 
Republikas pievienošanos 1985. gada 14. j ūnija Šengenas L īguma piem ērošanas 
Konvencijai starp Ekonomisk ās Savien ības Beniluks Valstu, V ācijas Feder ālās 
Republikas un Francijas Republikas Vald ībām par pak āpenisku kontro ļu atcelšanu uz 
kopīgajām robež ām, kas parakst īta 1990. gada 19. j ūnijā Šengen ā un kurai ir 
pievienojusies It ālijas Republika, Sp ānijas Karaliste un Portug āles Republika, un 
Grieķijas Republika ar L īgumiem, kas parakst īti attiecīgi 1990. gada 27. novembr ī, 
1991. gada 25. j ūnijā un 1992. gada 6. novembr ī, un tā noslēguma akta nosac ījumi: 
Pirmais pants 5. un 6. pants Noslēguma akts, I da ļa 
Noslēguma akts, II da ļa, 2. paziņojums  
Noslēguma akts, III da ļa 
11. Protokols, kas parakst īts 1996. gada 19. decembr ī Luksemburg ā, par Dānijas 
Karalistes Vald ības pievienošanos L īgumam par pak āpenisku kontro ļu atcelšanu uz 
kopīgajām robežām, kas parakst īts 1985. gada 14. j ūnijā Šengenā, kā arī šim Protokolam 
pievienotais pazi ņojums.  
12. Sekojošie L īguma, kas parakst īts 1996. gada 19. decembr ī Luksemburg ā, par Dānijas 
Karalistes pievienošanos 1985. gada 14. j ūnija Šengenas L īguma piem ērošanas 
 
LV 36   LV Konvencijai par pak āpenisku kontro ļu atcelšanu uz kop īgajām robežām, kas parakst īta 
1990. gada 19. j ūnijā Šengenā, un tā noslēguma akta, k ā arī tam pievienoto pazi ņojumu 
nosacījumi:  
Pirmais pants 7. un 8. pants Noslēguma akts, I da ļa 
Noslēguma akts, II da ļa, 2. paziņojums  
Noslēguma akts, III da ļa 
Ministru un Valsts Sekret āru paziņojums 
13. Protokols, kas parakst īts 1996. gada 19. decembr ī Luksemburg ā, par Somijas 
Republikas Vald ības pievienošanos L īgumam par pak āpenisku kontro ļu atcelšanu uz 
kopīgajām robežām, kas parakst īts 1985. gada 14. j ūnijā Šengenā, kā arī šim Protokolam 
pievienotais pazi ņojums. 
14. Sekojošie L īguma, kas parakst īts 1996. gada 19. decembr ī Luksemburg ā, par Somijas 
Republikas pievienošanos 1985. gada 14. j ūnija Šengenas L īguma piem ērošanas 
Konvencijai par pak āpenisku kontro ļu atcelšanu uz kop īgajām robežām, kas parakst īta 
1990. gada 19. j ūnijā Šengenā, tā noslēguma akta, k ā arī tam pievienot ā paziņojuma 
nosacījumi:  
Pirmais pants 6. un 7. pants Noslēguma akts, I da ļa 
Noslēguma akts, II da ļa, 2. paziņojums  
Noslēguma akts, III da ļa, izņemot pazi ņojumu par Ālandu salām 
Ministru un Valsts Sekret āru paziņojums 
15. Protokols, kas parakst īts 1996. gada 19. decembr ī Luksemburg ā, par Zviedrijas 
Karalistes Vald ības pievienošanos L īgumam par pak āpenisku kontro ļu atcelšanu uz 
kopīgajām robežām, kas parakst īts 1985. gada 14. j ūnijā Šengenā, un šim Protokolam 
pievienotais pazi ņojums.  
16. Sekojošie L īguma, kas parakst īts 1996. gada 19. decembr ī Luksemburg ā, par 
Zviedrijas Karalistes piev ienošanos 1985. gada 14. j ūnija Šengenas L īguma 
piemērošanas Konvencijai par pak āpenisku kontro ļu atcelšanu uz kop īgajām robežām, 
kas parakst īta 1990. gada 19. j ūnijā Šengenā, tā noslēguma akta, k ā arī tam pievienoto 
paziņojumu nosac ījumi:  
Pirmais pants 
 
LV 37   LV 6. un 7. pants 
Noslēguma akts, I da ļa 
Noslēguma akts, II da ļa, 2. paziņojums  
Noslēguma akts, III da ļa 
Ministru un Valsts Sekret āru paziņojums 
3. DAĻA 
A. Sekojošie Izpildkomitejas l ēmumi:  
SCH/Com-ex (93) 10 
14.12.1993 Ministru un Valsts Sekret āru 1992. gada 19. j ūnija un 
1993. gada 30. j ūnija paziņojumu par st āšanos spēkā 
apstiprināšana  
SCH/Com-ex (93) 14 
14.12.1993 Tiesu sadarb ības prakses uzlabošana c īņā pret 
narkotiku kontrabandu  
SCH/Com-ex (93) 21 
14.12.1993 Vienotās vīzas pagarin āšana  
SCH/Com-ex (93) 24 
14.12.1993 Vienotās vīzas anul ēšanas, atcelšanas un termi ņa 
saīsināšanas kop īgi principi  
SCH/Com-ex (94) 1 rev. 2 
26.4.1994 Adaptācijas pasākumi, lai nov ērstu satiksmes š ķēršļus 
un ierobežojumus robežu š ķērsošanas punktos uz 
iekšējām robežām  
SCH/Com-ex (94) 15 rev. 
21.11.1994 Datorizētas proced ūras ieviešana konsult ācijām ar 
centrālajām varasiest ādēm, kas min ētas Konvencijas 
17. panta 2. paragr āfā 
SCH/Com-ex (94) 16 rev. 
21.11.1994 Kopīgu iebraukšanas un izbraukšanas z īmogu ieviešana
SCH/Com-ex (94) 17 rev. 4 
22.12.1994 Šengenas sist ēmas ieviešana un piem ērošana lidost ās 
un aerodromos  
SCH/Com-ex (94) 25 
22.12.1994 Statistikas inform ācijas apmai ņa par vienoto v īzu 
izsniegšanu  
SCH/Com-ex (94) 28 rev. 75. pant ā paredz ētais sertifik āts narkotiku un 
 
LV 38   LV 22.12.1994 psihotropo vielu transportam  
SCH/Com-ex (94) 29 rev. 2 
22.12.1994 1990. gada 19. j ūnija Šengenas L īguma piem ērošanas 
Konvencijas st āšanās spēkā  
SCH/Com-ex (95) PV 1 
rev. 
(punkts Nr.8) Kopīga politika v īzu jautājumā  
SCH/Com-ex (95) 20 rev. 2 
20.12.1995 Dokumenta SCH/I (95) 40 rev. 6 par Konvencijas 
2. panta 2. paragr āfa piem ērošanas proced ūru 
apstiprināšana  
SCH/Com-ex (95) 21 
20.12.1995 Ātra statistisku un konkr ētu datu apmai ņa par 
iespējamām disfunkcij ām uz ārējām robežām Šengenas 
Valstu starp ā  
SCH/Com-ex (96) 13 rev. 
27.6.1996 Šengenas v īzu izsniegšanas principi saist ībā ar 
Šengenas L īguma piem ērošanas Konvencijas 30. panta 
1. paragrāfa punktu a) 
SCH/Com-ex (97) 39 rev. 
15.12.1997 Vadošie principi, kas skar pier ādījumu veidus un 
rādītājus saistībā ar līgumiem par atk ārtotu ielaišanu 
Šengenas Valstu starp ā 
SCH/Com-ex (98) 1 rev. 2 
21.4.1998 Task Force darb ības pārskats  
SCH/Com-ex (98) 12 
21.4.1998 Statistikas apmai ņa par izsniegtaj ām vīzām  
SCH/Com-ex (98) 18 rev. 
23.6.1998 Ieviešamie pas ākumi attiec ībā pret Valst īm, kas rada 
problēmas tādu dokumentu izsniegšan ā, kas ļauj 
izbraukšanu no Šengenas teritorijas  
READMISSION – VISA 
SCH/Com-ex (98) 19 23.6.1998 Monako 
VISA – EXTERNAL BORDERS – SIS 
SCH/Com-ex (98) 21 23.6.1998 Zīmoga iespiešana v īzas prasītāju pasēs  
VISA 
SCH/Com-ex (98) 26 def Past āvīgas Šengenas Konvencijas nov ērtējuma un 
 
LV 39   LV 16.9.1998 piemērošanas Komisijas izveidošana  
SCH/Com-ex (98) 29 rev. 
23.6.1998 Noteikumi (clause-balai) Šengenas tehnisk ā līguma 
kopumam  
SCH/Com-ex (98) 35 rev. 2 
16.9.1998 Kopīgas Rokasgr āmatas nodošana kandid ātiem uz 
pievienošanos ES 
SCH/Com-ex (98) 37 def 2 
16.9.1998 Pasākumu pie ņemšana cīņai pret neleg ālo imigrāciju  
SCH/Com-ex (98) 51 rev. 3 
16.12.1998 Starprobežu policiju sadarb ība sodāmo lietu nov ēršanā 
un izmekl ēšanā  
SCH/Com-ex (98) 52 
16.12.1998 Starprobežu policijas sadarb ības Rokasgr āmata  
SCH/Com-ex (98) 56 
16.12.1998 Rokasgrāmata ar dokumentiem, kuros var tikt iel īmēta 
vīza  
SCH/Com-ex (98) 57 
16.12.1998 Saskaņota formul āra ieviešana iel ūgumu deklar ācijām, 
paziņojumiem/pieteikšan ās dokumentiem par 
piekrišanu segt izdevumus vai uz ņemšanas 
apliecinājumiem  
SCH/Com-ex (98) 59 rev. 
16.12.1998 Vienota padomnieku iejaukšan ās dokumentu jom ā  
SCH/Com-ex (99) 1 rev. 2 
28.4.1999 Šengenas normas narkotiku jom ā  
SCH/Com-ex (99) 5 
28.4.1999 SIRENE Rokasgr āmatas ieviešana  
SCH/Com-ex (99) 6 
28.4.1999 Līgums par telekomunik ācijām  
SCH/Com-ex (99) 7 rev. 2 
28.4.1999 Sakaru funkcion āri  
 
LV 40   LV SCH/Com-ex (99) 8 rev. 2 
28.4.1999 Informatoru un nor ādītāju atlīdzināšana  
SCH/Com-ex (99) 10 
28.4.1999 Ieroču kontrabanda  
SCH/Com-ex (99) 13 
28.4.1999 Kopīgās Rokasgr āmatas un kop īgās Konsul ārās 
instrukcijas jauno versiju pie ņemšana un iepriekš ējo 
versiju atcelšana 
SCH/Com-ex (99) 14 
28.4.1999 Rokasgrāmata ar dokumentiem, kuros var tikt iel īmēta 
vīza  
SCH/Com-ex (99) 18 
28.4.1999 Policijas sadarb ības uzlabošana sod āmo lietu nov ēršanā 
un izmekl ēšanā  
B. Sekojošie Izpildkomitejas pazi ņojumi: 
Paziņojums Priekšmets 
SCH/Com-ex (96) dekl. 5 
18.4.1996 Jēdziena «ārzemnieks» defin ēšana 
SCH/Com-ex (96) dekl. 6 
rev. 2 
26.6.1996 Paziņojums par izdošanu 
SCH/Com-ex (97) dekl. 13 
rev. 2 
21.4.1996 Nepilngad īgo nolaup īšana  
C. Sekojošie Centr ālās grupas l ēmumi: 
Lēmums  Priekšmets 
SCH/C (98) 117 
27.10.1998 Pasākumu pieņemšana cīņai ar neleg ālo imigrāciju  
SCH/C (99) 25 
22.3.1999 Informatoru un nor ādītāju atlīdzināšanas visp ārīgie 
principi  
 
LV 41   LV PIELIKUMS B 
(2. pants, 2. paragr āfs) 
Šveice piem ēros sekojošo aktu saturu, s ākot ar datumu, ko fiks ējusi Padome saska ņā ar 
15. pantu. 
Ja šajā datumā kāda Konvencija vai k āds Protokols, kas nor ādīti tālāk tekstā ar zvaigzn īti 
apzīmētā aktā, vēl nav stājies spēkā visās Valstīs, kas ir Eiropas Savien ības dalībvalstis 
attiecīgā akta pie ņemšanas br īdī, Šveice piem ēros šiem instrumentiem atbilst īgo 
nosacījumu saturu, tikai s ākot ar datumu, kur ā Konvencija vai Protokols, par ko ir runa, 
ir stājušies spēkā visās iepriekš min ētajās dalībvalstīs. 
– 1991. gada 18. j ūnija Padomes Direkt īva 91/477/EEC par iero ču iegādes un 
glabāšanas kontroli (OV L 256, 13.9.1991., 51. lpp.) un 1993. gada 25. febru āra 
Komisijas Ieteikums 93/216/EEK par Eiropas šaujamiero ču nodošanu (OV L 
93, 17.4.1993., 39. lpp.), š ādi grozīts ar 1996. gada 12. janv āra Komisijas 
Ieteikumu 96/129/EK (OV L 30, 8.2.1996., 47. lpp.) 
– 1995. gada 29. maija Padomes Regula Nr. 1683/95/EK, ar ko nosaka vienotu 
vīzu formu (OV L 164, 14.7.1995., 1. lpp.), š ādi grozīta ar 2002. gada 18. 
februāra Padomes Regulu Nr. 334/2 002/EK (OV L 53 no 23.2.2002., 7. lpp.); 
1996. gada 7. febru āra Komisijas l ēmums un 2002. gada 3. j ūnija Komisijas 
lēmums, ar kuru nosaka turpm ākās tehniska rakstura specifik ācijas attiec ībā uz 
vienotu vīzu formātu (nav public ēts) 
– Eiropas Parlamenta un Padomes 1 995. gada 24. oktobra Padomes Direkt īva 
95/46/EK par personu aizsardz ību attiecībā uz personas datu apstr ādi un šādu 
datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.) 
– 2000. gada 29. maija Padomes Ties ību akts, ar kuru saska ņā ar Eiropas 
Savienības līguma 34. pantu nosaka Konvenciju par savstarp ējo palīdzību 
krimināllietās Eiropas Savien ības dalībvalstu starp ā [atsauce uz noteikumiem 
Konvencijas 2. panta 1. punkt ā] (OV C 197 no 12.7.2000., 1. lpp.) *  
– 2000. gada 28. septembra Padomes L ēmums Nr. 2000/586/JHA, ar kuru nosaka 
Konvencijas 40. panta 4. un 5. punkta, 41. panta 7. punkta un 65. panta 2. 
punkta, kas ievieš 1985. gada 14. j ūnija Šengenas nol īgumu par pak āpenisku 
pārbaužu atcelšanu uz kop ējām robežām, grozīšanas kārtību (OV L 248 no 
3.10.2000., 1. lpp.) 
– 2000. gada 17. oktobra Padomes L ēmums Nr. 2000/645/EK, kas labo Šengenas 
likumu kopumu, k āds ietverts Šengenas Izpild komitejas SCH/Com-ex (94) 15. 
red. (OV L 272, 25.10.2000., 24. lpp.) 
– 2001. gada 15. marta Padomes Regula Nr . 539/2001/EK, ar ko izveido to trešo 
valstu sarakstu, kuru pilso ņiem, šķērsojot dal ībvalstu ārējās robežas, ir j ābūt 
vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilso ņiem šī prasība neattiecas 
(OV L 81 no 21.3.2001., 1. lpp.), š ādi grozīta ar 2001. gada 7. decembra 
Padomes Regulu Nr. 2414/2001/EK (OV L 327, 12.12.2001., 1. lpp.) un ar 
 
LV 42   LV 2003. gada 6. marta Padomes Regulu  Nr. 453/2003/EK (OV L 69, 13.3.2003., 
10. lpp.) 
– 2001. gada 24. apr īļa Padomes L ēmums Nr. 2001/329/EK, ar ko atjaunina 
Kopīgās konsulārās instrukcijas VI da ļu un 3., 6. un 13. pielikumu un Kop īgās 
rokasgrāmatas 5.a, 6.a un 8. pielikumu  (OV L 116, 26.4.2001., 32. lpp.) 
– 2001. gada 28. maija Padomes Regula Nr. 1091/2001/EK par br īvu 
pārvietošanos ar ilgtermi ņa vīzām (OV L 150, 6.6.2001., 4. lpp.) 
– 2001. gada 28. maija Padomes L ēmums Nr. 2001/420/EK ar ko Kop īgās 
konsulārās instrukcijas V un VI da ļu un 13. pielikumu, k ā arī Kopīgās 
rokasgrāmatas 6.a pielikumu kori ģē attiecībā uz ilgtermi ņa vīzām, kas 
vienlaikus der īgas kā īstermiņa vīzas (OV L 150, 6.6.2001., 47. lpp.) 
– 2001. gada 28. maija Padomes Direkt īva 2001/40/EK par t ādu lēmumu 
savstarpēju atzīšanu, kas attiecas uz trešu valstu pieder īgo izraidīšanu (OV L 
149, 2.6.2001., 34. lpp.) un 2004. gada 23. febru āra Padomes L ēmums Nr. 
2004/191/EK, ar ko nosaka krit ērijus un praktiskus pas ākumus finanšu 
traucējumu kompens ācijai, kas rodas, piem ērojot Direkt īvu 2001/40/EK par t ādu 
lēmumu savstarp ēju atzīšanu, kas attiecas uz trešo valstu pilso ņu izraidīšanu 
(OV L 60, 27.2.2004., 55. lpp.) 
– 2001. gada 28. j ūnija Padomes Direkt īva 2001/51/EK, ar ko papildina 26. pantu 
Konvencij ā, ar kuru īsteno 1985. gada 14. j ūnija Šengenas L īgumu (OV L 187, 
10.7.2001., 45. lpp.) 
– 2001. gada 16. oktobra Padomes Ties ību akts, ar kuru saska ņā ar Eiropas 
Savienības līguma 34. pantu tiek izveidots Protokols pie Konvencijas par 
savstarpējo palīdzību krimin āllietās Eiropas Savien ības dalībvalstu starp ā 
[atsauce uz šo noteikumu ir izdar īta Protokola 15. pant ā] (OV C 326, 
21.11.2001., 1. lpp.)*  
– 2001. gada 6. decembra Padomes Regula Nr. 2424/2001/EK par otr ās paaudzes 
Šengenas Inform ācijas sistēmas izveidošanu (SIS II) (OV L 328, 13.12.2001., 4. 
lpp.) 
– 2001. gada 6. decembra Padomes L ēmums Nr. 2001/886/JHA par otr ās 
paaudzes Šengenas Inform ācijas sist ēmas (SIS II) izstr ādi (OV L 328, 
13.12.2001., 1. lpp.) 
– 2001. gada 20. decembra Padomes L ēmums Nr. 2002/44/EK, ar ko groza 
Kopīgās konsul ārās instrukcijas VII da ļu un 12. pielikumu un Kop īgās 
rokasgrāmatas 14.a pielikumu  (OV L 20, 23.1.2002., 5. lpp.) 
– 2002. gada 18. febru āra Padomes Regula Nr. 333/2002/ EK par vienotas formas 
veidlapām vīzu uzlīmēšanai, ko dal ībvalstis izdevušas person ām, kurām ir 
ceļošanas dokumenti, ko neatz īst dalībvalsts, kura izsniedz šo veidlapu  (OV L 
53, 23.2.2002., 4. lpp.), un 2002. gada  12. augusta Komisijas l ēmums, ar kuru 
nosaka tehniska rakstura specifik ācijas attiec ībā uz vienotu veidlapu form ātu 
 
LV 43   LV tādu vīzu uzlikšanai, ko dal ībvalstis izdevušas person ām ar veidlapu sast ādījušās 
dalībvalsts neatz ītiem ceļošanas dokumentiem (nav public ēts)  
– 2002. gada 25. apr īļa Padomes L ēmums Nr. 2002/352/EK par Kop īgās 
rokasgrāmatas pārskatīšanu (OV L 123, 9.5.2002., 47. lpp.) 
– 2002. gada 25. apr īļa Padomes L ēmums Nr. 2002/354/EK par Kop īgās 
konsulārās instrukcijas III da ļas pielāgošanu un 16. pielikuma izveidi  (OV L 
123, 9.5.2002., 50. lpp.) 
– 2002. gada 13. j ūnija Padomes Regula Nr. 1030/2002/EK, ar ko nosaka vienotu 
uzturēšanās atļauju formu trešo valstu pilso ņiem (OV L 157, 15.6.2002., 1. lpp.) 
un 2002. gada 14. augusta Komisijas l ēmums, ar kuru nosaka tehniska rakstura 
specifikācijas attiec ībā uz vienotu dz īvošanas at ļauju form ātu trešo valstu 
pilsoņiem (nav public ēts) 
– 2002. gada 12. j ūlija Padomes L ēmums Nr. 2002/585/EK par Kop īgās 
konsulārās instrukcijas III un VIII da ļas pielāgošanu (OV L 187, 16.7.2002., 44. 
lpp.) 
– 2002. gada 12. j ūlija Padomes L ēmums Nr. 2002/586/EK par Kopīgās konsulārās 
instrukcijas VI da ļas grozījumiem (OV L 187, 16.7.2002., 48. lpp.) 
– 2002. gada 12. j ūlija Padomes L ēmums Nr. 2002/587/EK par Kop īgās 
rokasgrāmatas pārskatīšanu (OV L 187, 16.7.2002., 50. lpp.) 
– 2002. gada 28. novembra Padomes Sist ēmas Lēmums Nr. 2002/946/JHA par 
sodu sist ēmas stiprin āšanu, lai nov ērstu nelikum īgas ierašan ās, tranzīta un 
dzīvošanas veicin āšanu (OV L 328, 5.12.2002., 1. lpp.) 
– 2002. gada 28. novembra Padomes Direkt īva 2002/90/EK, kas defin ē neatļautas 
ieceļošanas, tranz īta un uztur ēšanās veicināšanu (OV L 328, 5.12.2002., 17. 
lpp.) 
– 2003. gada 27. febru āra Padomes Regula Nr. 415/2003/EK par v īzu izsniegšanu 
uz robežas, tostarp par š ādu vīzu izsniegšanu j ūrniekiem tranz ītā (OV L 64, 
7.3.2003., 1. lpp.) 
– 1995. gada Konvencijas noteikumi par vienk āršotu izdošanas proced ūru Eiropas 
Savienības dalībvalstu starp ā (OV C 78, 30.3.1995., 2. lpp.) un 1996. gada 
Konvencija par izdošanu Eiropas Savien ības dalībvalstu starp ā (OV C 313, 
23.10.1996., 12. lpp.), kas min ēta 2003. gada 27. febru āra Padomes L ēmumā 
2003/169/JHA un kas nosaka, kuri 1995. gada Konvencijas par vienk āršotu 
izdošanas k ārtību starp Eiropas Savien ības dalībvalstīm un 1996. gada 
Konvencijas saist ībā ar izdošanu starp Eiropas Savien ības dalībvalstīm 
noteikumi veido Šengenas acquis  papildin ājumus saska ņā ar Nolīgumu par 
Islandes Republikas un Norv ēģijas Karalistes asoci ēšanu Šengenas acquis  
ieviešanā, piemērošanā un papildin āšanā (OV L 67, 12.3.2003., 25. lpp.)* 
– 2003. gada 27. febru āra Padomes L ēmums Nr. 2003/170/JHA par kop īgu to 
sadarbības koordinatoru izmantošanu, ko dal ībvalstu ties ību aizsardz ības 
 
LV 44   LV iestādes norīkojušas darb ā ārzemēs [izņemot 8. pantu] (OV L 67, 12.3.2003., 27. 
lpp.) 
– 2003. gada 14. apr īļa Padomes Regula Nr. 693/2003/EK, ar ko paredz īpašu 
vienkāršota tranz īta dokumentu (FTD), vienk āršota dzelzce ļa tranzīta 
dokumentu (FRTD) un ar ko groza Kop īgo konsul āro instrukciju un Kop īgo 
rokasgrāmatu (OV L 99, 17.4.2003., 8. lpp.) 
– 2003. gada Padomes Regula Nr. 694/ 2003/EK par vienotu formu vienk āršota 
tranzīta dokumentam (FTD) un vienk āršota dzelzce ļa tranzīta dokumentam 
(FRTD), kas paredz ēti Regulā (EK) Nr. 693/2003 (OV L 99, 17.4.2003., 15. 
lpp.) 
– 2003. gada 13. j ūnija Padomes L ēmums Nr. 2003/454/EK, ar ko Kop īgās 
konsulārās instrukcijas 12. pielikumu un Kop īgās rokasgrāmatas 14.a pielikumu 
groza attiec ībā uz vīzu nodevām (OV L 152, 20.6.2003., 82. lpp.) 
– 2003. gada 15. j ūlija Padomes Regula Nr. 1295/2003/EK par pas ākumiem, kas 
iecerēti, lai atvieglotu v īzu piepras īšanas un izsniegšanas proced ūras olimpisk ās 
delegācijas locek ļiem, kuri piedal ās 2004. gada olimpiskaj ās vai paralimpiskaj ās 
spēlēs Atēnās (OV L 183, 22.7.2003., 1. lpp.) 
– 2003. gada 28. j ūlija Padomes L ēmums Nr. 2003/585/EK, ar ko Kop īgās 
konsulārās instrukcijas 2. pielikuma A sarakstu un Kop īgās rokasgr āmatas 5. 
pielikuma A sarakstu groza attiec ībā uz vīzu režīmu Pakist ānas diplom ātisko 
pasu turētājiem (OV L 198, 6.8.2003., 13. lpp.) 
– 2003. gada 28. j ūlija Padomes L ēmums Nr. 2003/586/EK ar ko Kop īgās 
konsulārās instrukcijas 3. pielikuma I da ļu un Kop īgās rokasgr āmatas 5.a 
pielikuma I da ļu groza attiec ībā uz trešo valstu pilso ņiem, uz kuriem attiecas 
lidostas v īzu režīms (OV L 198, 6.8.2003., 15. lpp.) 
– 2003. gada 2. oktobra Padomes L ēmums Nr. 2003/725/JHA, ar kuru groza 40. 
panta 1. un 7. punktu Konvencij ā, ar ko īsteno 1985. gada 14. j ūnija Šengenas 
Līgumu par pak āpenisku kontroles atcelšanu pie kop īgām robežām (OV L 260, 
11.10.2003., 37. lpp.) 
– 2003. gada 25. novembra Padomes Direkt īva 2003/110/EK par pal īdzību 
tranzīta gadījumos, lai veiktu izraid īšanu pa gaisa ce ļu (OV L 321, 6.12.2003., 
26. lpp.) 
– 2003. gada 22. decembra Padomes L ēmums Nr. 2004/14/EK, ar ko groza 
Kopīgās konsulārās instrukcijas V da ļas trešo punktu (Pieteikumu izskat īšanas 
pamatkrit ēriji) (OV L 5, 9.1.2004., 74. lpp.) 
– 2003. gada 22. decembra Padomes L ēmums Nr. 2004/15/EK, ar ko groza 
Kopīgās konsulārās instrukcijas II da ļas 1.2. punktu un min ētajai instrukcijai 
pievieno jaunu pielikumu (OV L 5, 9.1.2004., 76. lpp.) 
– 2003. gada 22. decembra Padomes L ēmums Nr. 2004/17/EK, par groz ījumiem 
V daļas 1.4. punkt ā Kopīgajā konsulārajā instrukcij ā un I daļas 4.1.2. punktu 
 
LV 45   LV Kopīgajā rokasgrāmatā sakarā ar tajās iekļaujamo pras ību, lai starp vienotas 
ieceļošanas vīzas piešķiršanai vajadz īgajiem apliecinošajiem dokumentiem b ūtu 
ceļojumu medic īniskā apdrošināšana (OV L 5, 9.1.2004., 79. lpp.) 
– 2004. gada 19. febru āra Padomes Regula Nr. 377/2004/EK par sadarb ības 
koordinatoru t īkla izveidi imigr ācijas jomā (OV L 64, 2.3.2004., 1. lpp.) 
– 2004. gada 29. apr īļa Padomes L ēmums Nr. 2004/466/EK, ar kuru groza Kop ējo 
rokasgrāmatu, lai iek ļautu noteikumus par m ērķtiecīgām robežu kontrol ēm 
attiecībā uz pavad ītiem nepilngad īgiem bērniem (OJ L 157 no 30.4.2004., 136. 
lpp.) 
– 2004. gada 29. apr īļa labojums Padomes L ēmumam Nr. 2004/466/EK, ar kuru 
groza Kop ējo rokasgr āmatu, lai iek ļautu noteikumus par m ērķtiecīgām robežu 
kontrolēm attiecībā uz pavad ītiem nepilngad īgiem bērniem (OV L 195, 
2.6.2004., 44. lpp.) 
– 2004. gada 29.apr īļa Padomes Regula Nr. 871/2004/EK par dažu jaunu 
Šengenas Inform ācijas sist ēmas funkciju ieviešanu,  tostarp terorisma 
apkarošanas jom ā (OV L 162, 30.4.2004., 29. lpp.) 
– 2004. gada 29. apr īļa Padomes Direkt īva 2004/82/EK par p ārvadātāju 
pienākumu pazi ņot datus par pasažier iem (OV L 261, 6.8.2004., 24. lpp.) 
– 2004. gada 29. apr īļa Padomes L ēmums Nr. 2004/573/EK par kop ēju lidojumu 
organizēšanu ar m ērķi no divu vai vair āku dalībvalstu teritorijas izraid īt trešo 
valstu pieder īgos, uz kuriem divu vai vair āku dalībvalstu teritorij ā attiecas 
izraidīšanas pasākumi (OV L 261, 6.8.2004., 28. lpp.) 
– 2004. gada 29. apr īļa Padomes L ēmums Nr. 2004/574/EK par Kop īgās 
rokasgrāmatas groz īšanu (OV L 261, 6.8.2004., 36. lpp.) 
– 2004. gada 29. apr īļa Padomes L ēmums Nr. 2004/581/EK ar ko nosaka 
obligātās norādes, kurām jābūt uz zīmēm ārējo robežu š ķērsošanas viet ās (OV L 
261, 6.8.2004., 119. lpp.) 
– 2004. gada 8. j ūnija Padomes l ēmums Nr. 2004/512/EK, ar ko izveido V īzu 
informācijas sistēmu (VIS)  (OV L 213, 15.6.2004., 5. lpp.) 
– [Šis saraksts, kas satur Šengenas likumu kopuma att īstību, tiks atjaunin āts 
saskaņā ar instrumentu pie ņemšanu, kuri att īsta Šengenas likumu kopumu, l īdz 
parakstīšanas dienai] 
 
LV 46   LV NOSLĒGUMA AKTS 
līgumam starp Eiropas Savien ību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfeder āciju par 
Šveices Konfeder ācijas iesaist īšanos Šengenas l īguma īstenošanā, piemērošanā un 
attīstībā  
Pilnvarotie p ārstāvji ir pieņēmuši sekojošos kop īgos paziņojumus, kas ir nor ādīti tālāk 
tekstā un ir pievienoti šim nosl ēguma aktam:  
1. Kop īgais līgumslēdzēju pušu pazi ņojums par parlament āro konsult āciju; 
2. Kop īgais līgumslēdzēju pušu pazi ņojums par ārējām attiecībām; 
3. Kop īgais līgumslēdzēju pušu pazi ņojums par 2000. gada 29. maija Konvencijas 
23. panta 7. pantu, kas saist īts ar Eiropas Savien ības dalībvalstu tiesu 
savstarpējo palīdzību krimin āllietās; 
Pilnvarotie p ārstāvji tāpat ir pie ņēmuši pazi ņojumus, kas ir nor ādīti tālāk tekstā un ir 
pievienoti šim nosl ēguma aktam: 
1. Šveices pazi ņojums par tiesu savstarp ējo palīdzību krimin āllietās; 
2. Šveices pazi ņojums par 7. panta 2. paragr āfa b apakšpunktu par termi ņiem 
Šengenas l īguma jaunas att īstības pieņemšanai; 
3. Šveices pazi ņojums par Eiropas Konvencijas par tiesu savstarp ējo palīdzību 
krimināllietās un Konvencijas par izdošanu pie ņemšanu;  
4. Eiropas Komisijas pazi ņojums par priekšlikumu iesniegšanu; 
5. Eiropas Komisijas pazi ņojums par komitej ām, kas pal īdz Eiropas Komisijai t ās 
izpildvaras darb ā.  
Izstrādāts....(vieta) ,....(datums) 
Eiropas Savien ības vārdā: 
Eiropas Kopienas v ārdā: 
Šveices Konfeder ācijas vārdā: 
 
LV 47   LV Līgumslēdzēju pušu kop īgie paziņojumi  
 Līgumslēdzēju pušu kop īgais paziņojums par parlament āro konsult āciju 
Līgumslēdzējas puses uzskata par der īgu, ka no š ī līguma izrietošie jaut ājumi tiktu 
apspriesti starpparlament ārās Eiropas-Šveices Parlamentu san āksmēs. 
  
Līgumslēdzēju pušu kop īgais paziņojums par ārējām attiecībām  
Līgumslēdzējas puses vienojas, ka Eiropas Kopiena uz ņemas rosin āt trešās Valstis vai 
starptautisk ās organizācijas, ar kur ām tā noslēdz līgumus ar Šengenas sadarb ību saistītā 
jomā, noslēgt līdzīgus līgumus ar Šveices Konfeder āciju, nekait ējot Šveices kompetencei 
noslēgt šādus līgumus.  
Līgumslēdzēju pušu kop īgais pazi ņojums par 2000. gada 29. maija Konvencijas 
23. panta 7. punktu, kas saist īts ar Eiropas Savien ības dalībvalstu tiesu savstarp ējo 
palīdzību krimin āllietās 
Līgumslēdzējas puses vienojas, ka K onvencijas par Eiropas Savien ības dalībvalstu tiesu 
savstarpējo palīdzību krimin āllietās 23. panta 1. punkta c) apakšpunkta nosac ījumu 
gadījumā Šveice īpašos apst ākļos var piepras īt, lai, izņemot, ja attiec īgā Valsts ir 
saņēmusi attiec īgās personas piekrišanu, person īga rakstura dati dr īkstētu tikt izmantoti 
šīs Konvencijas 23. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktos min ētajiem mērķiem vienīgi 
Šveices iepriekš ējas piekrišanas gad ījumā tādu proced ūru ietvaros, kur ām tā būtu varējusi 
atteikt vai ierobežot personiska rakstura  datu nodošanu vai izmantošanu saska ņā ar šīs 
Konvencijas vai t ās 1. pantā minēto instrumentu nosac ījumiem. 
Ja īpašā gadījumā Šveice atsak ās dot savu piekrišanu p ēc dalībvalsts piepras ījuma 
piemērot iepriekšmin ētos nosacījumus, tai ir j āmotivē savs lēmums rakstiski. 
Citi paziņojumi  
 Šveices pazi ņojums par tiesu savstarp ējo palīdzību krimin āllietās  
Šveice pazi ņo, ka tieš ās nodokļu aplikšanas nodok ļu pārkāpumi, kurus izmekl ē Šveices 
varasiestādes, šim l īgumam st ājoties spēkā, nevar dot iesp ēju griezties p ēc palīdzības pie 
kompetentas tiesas konkr ēti krimināllietā. 
 
Šveices pazi ņojums par 7. panta, 2. punkta  b apakšpunktu par termi ņiem Šengenas 
līguma jaunas att īstības pieņemšanai  
Maksimālais 7. panta 2. punkta b apakšpunkt ā minētais termi ņš 2 gadi sedz gan akta vai 
pasākuma apstiprin āšanu, gan ieviešanu. Taj ā ietilpst sekojošas f āzes: 
– sagatavošanas f āze, 
– parlament ārā procedūra, 
 
LV 48   LV – referenduma termi ņš (skaitot 100 dienas kopš akta ofici ālās publikācijas) un, 
vajadzības gadījumā, 
– referendums (organiz ēšana un balsošana). 
Federālā Padome nekav ējoties inform ē Padomi un Komisiju par katras š īs fāzes izpildi.  
Federālā Padome ap ņemas izmantot visus t ās rīcībā esošos l īdzekļus, lai pan āktu, ka 
dažādās iepriekšmin ētās fāzes noritētu tik ātri, cik iesp ējams.  
 
Šveices pazi ņojums par Eiropas Konvencijas par tiesu savstarp ējo palīdzību 
krimināllietās un Eiropas Konvencijas par izdošanu piem ērošanu  
Šveice ap ņemas atteikties no savu iebilžu un pazi ņojumu izmantošanas, kas pievienoti 
1957. gada 13. decembra Eiropas Konvencijas par izdošanu un 1959. gada 20. apr īļa 
Eiropas Konvencijas par tiesu savstarp ēju palīdzību ratific ēšanai, tā kā tie nav 
savienojami ar šo l īgumu.  
 
Eiropas Komisijas pazi ņojums par priekšlikumu iesniegšanu  
Iesniedzot Eiropas Savien ības Padomei un Eiropas Parlamentam priekšlikumus, kas 
saistīti ar šo līgumu, Komisija iesniedz to kopijas Šveicei.  
Eiropas Komisijas pazi ņojums par komitej ām, kas pal īdz Eiropas Komisijai 
izpildvaras īstenošanā 
Uz pašreiz ējo brīdi bez komitejas fizi sku personu aizsardz ībai personiska rakstura datu 
izmantošanas jom ā 32, kas dibin āta ar Eiropas Parlamen ta un Padomes 1995. gada 
24. oktobra Direkt īvas 95/46/EK 31. pantu, komitejas, kas pal īdz Eiropas Komisijai 
izpildvaras īstenošanā Šengenas l īguma īstenošanas, piem ērošanas un att īstības jomā, ir:  
– komiteja, kas dibin āta ar Padomes 1995. gada 29. maija Regulas (EK) 
Nr. 1683/95 6. pantu v īzas modeļa izstrādāšanai 33 («Vīzas komiteja»), un  
– komiteja, kas dibin āta ar Padomes 2001. gada 6. decembra l ēmuma 
(2001/886/STI(Sadarb ība tiesliet ās un iekšliet ās)), 5. pantu un ar Padomes 
2001. gada 6. decembra Regulas (EK) Nr. 2424/2001 5. pantu 34, abiem 
instrumentiem attiecoties uz Šengenas otr ās paaudzes inform ācijas 
sistēmas (SIS II) att īstību («SIS II komiteja»). 
                                                 
32 OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. 
33 OV L 164, 14.7.1995., 1. lpp. Jaun ākie grozījumi regul ā izdarīti ar Padomes 2002. gada 
18. februāra Regulu (EK) Nr. 334/2002 (OV L 53, 23.2.2002., 7. lpp.). 
34 OV L 328, 13.12.2001., 1. un 4. lpp. 
 
LV 49   LV LĪGUMS V ĒSTUĻU APMAI ŅAS FORM Ā  
starp Eiropas Savien ības Padomi un Šveices Konfeder āciju par komitej ām, kas 
palīdz Eiropas Komisijai izpildvaras īstenošanā  
A. Kopienas v ēstule  
Kungs! Padome atsaucas uz sarun ām, kas saist ītas ar līgumu par Šveices Konfeder ācijas 
iesaistīšanos Šengenas l īguma īstenošanā, piemērošanā un attīstībā, un ir labi atz īmējusi 
Šveices Konfeder ācijas formul ēto piepras ījumu, piedaloties l ēmumu pie ņemšanas 
procesā jomās, uz kurām attiecas l īgums, un ar nodomu veicin āt tā labu funkcion ēšanu, 
esot piln ībā iesaistītai komiteju darbos, kuras pal īdz Eiropas Komisijai izpildvaras 
īstenošanā. 
Padome atz īmē, ka, tiklīdz šādas proced ūras tiks piem ērotas līgumā norādītajās jomās, 
patiešām pienāksies iesaist īt Šveices Konfeder āciju šo komiteju darbos, proti, lai 
garantētu, ka līguma proced ūras ir tikušas piem ērotas attiec īgajos aktos vai pas ākumos 
tādā veidā, lai tie saist ītu Šveices Konfeder āciju. 
Eiropas Kopiena ap ņemas apspriest atbilstošas vienošan ās, lai iesaist ītu Šveices 
Konfeder āciju šo komiteju darbos. 
Tajā, kas attiecas uz Eiropas Parlam enta un Eiropas Padomes Direkt īvu 95/46/EK par 
personu aizsardz ību attiecībā uz personas datu apstr ādi un šādu datu br īvu apriti  : 
– Eiropas Komisija nodrošina Šveices Konfeder ācijas ekspertiem visplaš āko 
iespējamo līdzdalību, ja k āds īpašs punkts skar Šengenas l īguma 
piemērošanu, un vien īgi šādam punktam, pas ākumu projektu 
sagatavošan ā, lai vēlāk iesniegtu komitejai, kas nodibin āta ar šīs direktīvas 
31. pantu un kas pal īdz Eiropas Komisijai izpildvaras īstenošanā. 
Tādējādi, izstrādājot savus priekšlikumus, Eiropas Komisija konsult ējas ar 
Šveices ekspertiem t ādā pašā mērā kā ar dalībvalstu ekspertiem. 
– Šveices Konfeder ācija saska ņā ar direkt īvas 29. panta 2. punkta otro 
rindkopu var noz īmēt personu, kas p ārstāv kontrol ējošo varasiest ādi vai 
Šveices Konfeder ācijas noz īmētās varasiest ādes, lai t ā piedalītos 
novērotāja statusā, bez balssties ībām, personu aizsardz ības personiska 
rakstura datu izmantošanas jom ā grupas san āksmēs. Šī līdzdalība notiks 
pēc uzaicinājuma «ad hoc», ja k āds īpašs punkts attieksies uz Šengenas 
līguma piem ērošanu un vien īgi šādam punktam. 
Es būšu Jums pateic īgs, ja vēlēsieties man pazi ņot par Jūsu valdības piekrišanu 
iepriekšrakst ītajam.  
Es lūdzu, Kungs, pie ņemiet manus augst ākās cieņas apliecin ājumus. 
 
LV 50   LV B. Šveices Konfeder ācijas atbilde  
Kungs! Man ir gods apliecin āt vēstules saņemšanu, ko [J ūsu Ekselence] man nos ūtīja ... (datums) 
un kuras saturs ir sekojošs: 
«Padome atsaucas uz sarun ām, kas saist ītas ar līgumu par Šveices Konfeder ācijas 
iesaistīšanos Šengenas l īguma īstenošanā, piemērošanā un attīstībā, un ir labi atz īmējusi 
Šveices Konfeder ācijas formul ēto piepras ījumu, piedaloties l ēmumu pie ņemšanas 
procesā jomās, uz kurām attiecas l īgums, un ar nodomu veicin āt tā labu funkcion ēšanu, 
esot piln ībā iesaistītai komiteju darbos, kuras pal īdz Eiropas Komisijai izpildvaras 
īstenošanā. 
Padome atz īmē, ka, tiklīdz šādas proced ūras tiks piem ērotas līgumā norādītajās jomās, 
patiešām pienāksies iesaist īt Šveices Konfeder āciju šo komiteju darbos, proti, lai 
garantētu, ka līguma proced ūras ir tikušas piem ērotas attiec īgajos aktos vai pas ākumos 
tādā veidā, lai tie saist ītu Šveices Konfeder āciju. 
Eiropas Kopiena ap ņemas apspriest atbilstošas vienošan ās, lai iesaist ītu Šveices 
Konfeder āciju šo komiteju darbos. 
Tajā, kas attiecas uz Eiropas Parlam enta un Eiropas Padomes direkt īvu 95/46/EK par 
fizisku personu aizsardz ību personiska rakstura  datu lietošanas jom ā un šo datu br īvas 
apmaiņas jomā: 
– Eiropas Komisija nodrošina Šveices Konfeder ācijas ekspertiem visplaš āko 
iespējamo līdzdalību, ja k āds īpašs punkts skar Šengenas l īguma 
piemērošanu, un vien īgi šādam punktam, pas ākumu projektu 
sagatavošan ā, lai vēlāk iesniegtu komitejai, kas nodibin āta ar šīs direktīvas 
31. pantu un kas pal īdz Eiropas Komisijai izpildvaras īstenošanā. 
Tādējādi, izstrādājot savus priekšlikumus, Eiropas Komisija konsult ējas ar 
Šveices ekspertiem t ādā pašā mērā kā ar dalībvalstu ekspertiem. 
– Šveices Konfeder ācija saska ņā ar direkt īvas 29. panta 2. punkta otro 
rindkopu var noz īmēt personu, kas p ārstāv kontrol ējošo varasiest ādi vai 
Šveices Konfeder ācijas noz īmētās varasiest ādes, lai t ā piedalītos 
novērotāja statusā, bez balssties ībām, personu aizsardz ības personiska 
rakstura datu izmantošanas jom ā grupas san āksmēs. Šī līdzdalība notiks 
pēc uzaicinājuma «ad hoc», ja k āds īpašs punkts attieksies uz Šengenas 
līguma piem ērošanu un vien īgi šādam punktam. 
Es būšu Jums pateic īgs, ja vēlēsieties man pazi ņot par Jūsu valdības piekrišanu 
iepriekšrakst ītajam. » 
Man ir gods inform ēt [Jūsu Ekselenci] par Šveices Feder ālās padomes piekrišanu 
iepriekšrakst ītajam. 
Kungs, lūdzu, pieņemiet manas visaugst ākās cieņas apliecin ājumus. 
 
LV 51   LV KOPĒJĀ DEKLAR ĀCIJA PAR APVIENOTAJ ĀM SANĀKSMĒM 
Delegācijas, kas p ārstāv Eiropas Savien ības dalībvalstu vald ības, 
Eiropas Komisijas deleg ācija, 
delegācijas, kas p ārstāv Islandes Republikas un Norv ēģijas Karalistes vald ības, 
delegācija, kas p ārstāv Šveices Konfeder ācijas vald ību, 
ir nolēmušas organiz ēt jaukto komiteju, kuras izveidotas ar nol īgumu par Islandes un 
Norvēģijas saistību ar Šengenas likumu kopuma ieviešanu, piem ērošanu un att īstību no 
vienas puses un nol īguma par Šveices saist ību ar Šengenas likumu kopuma ieviešanu, 
piemērošanu un att īstību no otras puses, san āksmes kop īgi, neatkar īgi no tā, kāda līmeņa 
sanāksme tā ir. 
Jāievēro, ka šo san āksmju kop īgai norisei nepieciešami pr agmatiski organizatoriski 
pasākumi attiec ībā uz šādu sanāksmju prezid ēšanu, kas san āksmi jāvada asoci ētajām 
valstīm saskaņā ar Eiropas Savien ības, Eiropas Kopienas un Šveices Konfeder ācijas 
nolīgumu par p ēdējās saistību ar Šengenas likumu kopuma ieviešanu, piem ērošanu un 
attīstību vai ar ī saskaņā ar Eiropas Savien ības Padomes un Islandes Republikas un 
Norvēģijas Karalistes nol īgumu par p ēdējo saistību ar Šengenas likumu kopumu 
ieviešanu, piem ērošanu un att īstību. 
Jāievēro asociēto valstu v ēlme cedēt, ja nepieciešams, savas prezid ēšanas īstenojumu un 
rotēt šo prezid ēšanu savā starpā alfabētiskā vārdu secībā, sākot no Eiropas Savien ības, 
Eiropas Kopienas un Šveices Konfeder ācijas nolīguma par p ēdējās saistību ar Šengenas 
likumu kopuma ieviešanu, piem ērošanu un att īstību spēkā stāšanās brīža. 
[vieta] [datums] 
 
LV 52   LV PIEŅEMTAIS PROTOKOLS 
sarunām par l īgumu starp Eiropas Savien ību, Eiropas Kopienu un Šveices 
Konfeder āciju par Šveices Konfeder ācijas iesaist īšanos Šengenas l īguma īstenošanā, 
piemērošanā un attīstībā 
Delegācijas, kas ņem dalību līguma sarun ās,  
– paziņo saistībā ar 7. panta 2. punkta b apakšpunktu, ka  
tiks nodibin āti regulāri un tieši kontakti starp Padomes Ģenerālsekretariātu un Šveices 
Misiju pie Eiropas Ko pienas, lai nodrošin ātu Šveices inform ētību par proced ūru norisi, 
kas saistītas ar Eiropas Savien ības attiec īgo aktu un pas ākumu pie ņemšanu, t ā lai ļautu 
Šveicei, cik vien ātri iespējams, uzsākt savu līguma attīstības atsākšanas proced ūru.  
– - konstatē saistībā ar Padomes 1991. gada 18. j ūnija direkt īvas 91/477/EEK par 
ieroču iegādes un glab āšanas kontroli  B pielikumu, ka  
iepriekšmin ētā direktīva netiek piem ērota ieroču un mun īcijas iegādei un tur ēšanai no 
bruņoto spēku puses saska ņā ar valsts likumdošanu. Pašreiz ējā Šveices sist ēma militāro 
ieroču aizdošan ā jauno š āvēju brīvprātīgajām stundām, militāro ieroču aizdošan ā 
obligātajiem dienestiem, t āpat kā dienesta iero ča, kas p ārveidots pusautom ātiskā 
šaujamieroc ī, nodošan ā karavīriem, kuri atst āj armiju, iek ļaujas šajā izņēmumā, un 
sekojoši to neietekm ē Šengenas l īgums, bet gan nosaka Šveices attiec īgā likumdošana.  
– - atzīmē saistībā ar Eurojust un Eiropas Tiesu t īklu  
vajadzību attīstīt Šveices l īdzdalību Eurojust darbos un, ja iesp ējams, Eiropas Tiesu t īklā. 
Izstrādāts ... (vieta,)  ... (datums) 
 
LV 53   LV LĪGUMS 
starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfeder āciju par krit ērijiem un meh ānismiem, 
pēc kuriem nosaka atbild īgo valsti patv ēruma piepras ījuma izskat īšanā, kas izdar īts 
kādā dalībvalstī vai Šveic ē 
EIROPAS KOPIENA 
un ŠVEICES KONFEDER ĀCIJA, 
tālāk tekstā sauktas «l īgumslēdzējas puses», 
UZSKATOT, ka Eiropas Savien ības Padome ir pie ņēmusi 2003. gada 18. febru āra 
Regulu (EK) Nr. 343/2003, ar ko paredz krit ērijus un meh ānismus, lai noteiktu 
dalībvalsti, kura ir atbild īga par treš ās valsts pilso ņa patvēruma pieteikuma izskat īšanu, 
kas iesniegts k ādā no dalībvalstīm 
35 (tālāk tekstā saukta «Dublinas regula»), kas aizst āja 
Dublinas konvenciju par atbild īgās Valsts noteikšanu patv ēruma piepras ījuma 
izskatīšanā, kas izdar īts kādā Eiropas Kopienu dal ībvalstī, kas parakst īta 1990. gada 
15. jūnijā Dublinā 36 (tālāk tekstā saukta «Dublinas konvencija»), un ka Eiropas Kopienu 
Komisija ir pie ņēmusi 2003. gada 2. septembra Re gulu (EK) Nr. 1560/2003 ar kuru 
paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai piem ērotu Padomes Regulu (EK) Nr. 343/2003, ar 
ko paredz krit ērijus un meh ānismus, lai noteiktu dal ībvalsti, kura ir atbild īga par treš ās 
valsts pilso ņa patvēruma pieteikuma izskat īšanu, kas iesniegts k ādā no dalībvalstīm 37 
(tālāk tekstā saukta «Dublinas piem ērošanas metožu regula»;  
UZSKATOT, ka Eiropas Savien ības Padome ir pie ņēmusi 2000. gada 11. decembra 
Regulu (EK) Nr. 2725/2000 par pirkstu nospiedumu sal īdzināšanas sist ēmas "Eurodac" 
izveidi, lai efekt īvi piemērotu Dublinas Konvenciju  un tā dotu ieguld ījumu, nosakot 
atbildīgo līgumslēdzēju pusi patv ēruma piepras ījuma izskat īšanā saskaņā ar Dublinas 
konvenciju38 (tālāk tekstā saukta «Eurodac regula»), un 2002. gada 28. febru āra Regulu 
(EK) Nr. 407/2002, ar ko paredz dažus īstenošanas noteikumus Regulai (EK) Nr. 
2725/2000 par pirkstu nospiedumu sal īdzināšanas sist ēmas Eurodac izveidi, lai efekt īvi 
piemērotu Dublinas Konvenciju  39 (tālāk tekstā saukta «Eurodac piem ērošanas metožu 
regula»);  
UZSKATOT, ka Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direkt īvu 
95/46/EK par personu aizsardz ību attiecībā uz personas datu apstr ādi un šādu datu br īvu 
apriti  40 (tālāk tekstā saukta «direkt īva par personiska ra kstura datu aizsardz ību») būs 
jāpiemēro Šveices Konfeder ācijai, tāpat kā to piemēro Eiropas Savien ības dalībvalstis, 
kad tās izmanto datus saist ībā ar šo līgumu; 
ŅEMOT V ĒRĀ Šveices ģeogrāfiskās atrašanās vietu; 
                                                 
35 OV L 50, 25.2.2003., 1. lpp. 
36 OV C 254, 19.8.1997., 1. lpp. 
37 OV L 222, 5.9.2003., 3. lpp. 
38 OV L 316, 15.12.2000., 1.lpp. 
39 OV L 62, 5.3.2002., 1. lpp. 
40 OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. 
 
LV 54   LV UZSKATOT, ka Šveices Konfeder ācijas līdzdalība Kopienas dibin āšanas līgumā, uz 
kuru attiecas regulas «Dublina» un «Eurodac» (t ālāk tekstā saukts «Dublinas/Eurodac 
līgums»), ļaus nostiprin āt sadarbību starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfeder āciju;  
UZSKATOT, ka Eiropas Kopiena ir nosl ēgusi līgumu ar Islandes Republiku un 
Norvēģijas Karalisti par krit ērijiem un meh ānismiem, p ēc kuriem nosaka atbild īgo Valsti 
patvēruma piepras īšanas izskat īšanā, kas izdar īts kādā dalībvalstī, Islandē vai 
Norvēģijā41, balstoties uz D ublinas konvenciju; 
UZSKATOT, ka ir v ēlama Šveices Konfeder ācijas iesaist īšanās uz vienl īdzīgiem 
pamatiem ar Islandi un Norv ēģiju «Dublinas/Eurodac» l īguma īstenošanā, piemērošanā 
un attīstībā; 
UZSKATOT, ka ir piem ēroti noslēgt starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfeder āciju 
līgumu par analog ām tiesībām un pien ākumiem k ā starp Eiropas Kopienu no vienas 
puses un Islandi un Norv ēģiju no otras puses nosl ēgtajiem līgumiem; 
PĀRLIECIN ĀJUŠIES, ka ir nepieciešams organiz ēt sadarbību starp Eiropas Kopienu un 
Šveices Konfeder āciju tajā, kas attiecas uz turpm āku līguma «Dublina/Eurodac» 
īstenošanu, piem ērošanu un att īstību; 
UZSKATOT, ka, lai iesaist ītu Šveices Konfeder āciju Eiropas Kopienas darb ībā jomās, 
kas saistītas ar šo l īgumu, un lai ļautu tās līdzdalību minētajā darbībā, ir nepieciešams 
izveidot komiteju p ēc tās institūcijas parauga, kas izveidota Islandes un Norv ēģijas 
iesaistīšanai; 
UZSKATOT, ka sadarb ība jomās, uz kurām attiecas regulas «Dublina» un «Eurodac», 
balstās uz br īvības, demokr ātijas, tiesiskas Valsts un cilv ēktiesību ievērošanas 
principiem, k ādus tos garant ē īpaši 1950. gada 4. novembra Eiropas Konvencija par 
cilvēktiesību un pamatbr īvību aizsardz ību; 
UZSKATOT, ka Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma IV noda ļas un, balstoties uz šo 
nodaļu, pieņemto aktu nosac ījumi netiek piem ēroti Dānijas Karalistei, pamatojoties uz 
protokolu par D ānijas poz īciju, kas ir Amsterdamas l īguma pievienots Eiropas 
Savienības līgumam un Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumam, bet ka ir atbilstoši 
Šveices Konfeder ācijai un D ānijai radīt iespēju piemērot to savstarp ējās attiecībās šī 
līguma pamata nosac ījumus; 
UZSKATOT, ka ir nepieciešams nodrošin āt to, lai Valstis, ar kur ām Eiropas Savien ība ir 
izveidojusi asoci āciju līguma «Dublina/Eurodac» īstenošanai, piem ērošanai un att īstībai, 
piemērotu šo līgumu arī savstarpējās attiecībās;  
UZSKATOT, ka laba l īguma «Dublina/Eurodac» funkcion ēšana pieprasa š ī līguma 
piemērošanu vienlaic īgi ar līgumiem starp daž ādām līguma «Dublina/Eurodac» 
īstenošanā, piemērošanā un attīstīšanā iesaistītajām pusēm, nosakot to savstarp ējās 
attiecības; 
                                                 
41 OV L 93, 3.4.2001., 38. lpp. 
 
LV 55   LV ŅEMOT V ĒRĀ Šveices Konfeder ācijas iesaist īšanos Šengenas l īguma īstenošanā, 
piemērošanā un attīstībā; 
ŅEMOT V ĒRĀ saikni starp Šengenas l īgumu un l īgumu «Dublina/Eurodac»; 
UZSKATOT, ka š ī saikne pieprasa l īguma «Dublina/Eurodac» vienlaic īgu piemērošanu 
ar Šengenas l īgumu; 
IR VIENOJUŠ ĀS PAR SEKOJOŠIEM NOSAC ĪJUMIEM: 
Pirmais pants 
1. Noteikumus, kas paredz ēti  
– Dublinas Regul ā , 
– Eurodac Regul ā,  
– regulā par Eurodac īstenošanas noteikumiem un 
– regulā par Dublinas īstenošanas noteikumiem, 
īsteno Šveices Konfeder ācija, tālāk tekstā saukta «Šveice», un piem ēro savās attiecībās ar 
Eiropas Savien ības dalībvalstīm, tālāk tekstā sauktas «Dal ībvalstis». 
2. Dal ībvalstis piem ēro 1. punkt ā minētās regulas attiec ībā uz Šveici. 
3. Nekait ējot 4. pantam, Eiropas Kopienas pie ņemtos aktus un pas ākumus, kas 
ievieš izmai ņas vai papildina 1. punkt ā minētos nosacījumus, kā arī ar šajos nosac ījumos 
paredzētām procedūrām pieņemtos lēmumus ar īdzan pieņem, īsteno un piem ēro Šveice.  
4. Direkt īvas par personiska rakstura datu aizsardz ību nosacījumus, kādi tie attiecas 
uz dalībvalstīm tajā, kas ir saist īts ar datu izmantošanu 1. paragr āfā minēto nosacījumu 
īstenošanā un piemērošanā, pēc analoģijas īsteno un piem ēro Šveice.  
5. Saska ņā ar 1. un 2. punktu tiek uzskat īts, ka atsauces uz «Dal ībvalstīm», kas 
ietilpst 1. paragr āfā minētajos nosac ījumos, ietver ar ī Šveici.  
2. pants 
1. Izstr ādājot jaunus likumdošanas nosac ījumus, kas ienes izmai ņas vai papildina 
1. pantā minētos nosac ījumus, Eiropas Kopienu Komisija, t ālāk tekstā saukta 
«Komisija», neform āli konsult ējas ar Šveices ekspertiem t ādā pašā veidā, kā tā 
konsultējas ar dalībvalstu ekspertiem savu priekšlikumu izstr ādāšanā. 
2. Iesniedzot 1. punkt ā minētos priekšlikumus Eiropas Parlament ā un Eiropas 
Savienības Padom ē, tālāk tekstā saukta «Padome», Komisija to kopijas adres ē Šveicei. 
Pēc vienas l īgumslēdzējas puses piepras ījuma var notikt iepriekš ēja viedok ļu apmaiņa 
jauktajā komitejā, kas nodibin āta, pamatojoties uz 3. pantu.  
 
LV 56   LV 3. Līgumslēdzējas puses p ēc vienas puses piepras ījuma konsult ējas no jauna jauktaj ā 
komitejā svarīgos brīžos fāzē, kam seko 1. pant ā minēto likumdošanas nosac ījumu 
pieņemšana, nep ārtrauktā informācijas un konsult āciju proces ā.  
4. Līgumslēdzējas puses no labas gribas sadarbojas inform ācijas un konsult āciju 
fāzē, lai procesa beig ās atvieglotu jaukt ās komitejas darb ību saskaņā ar šo līgumu. 
5. Šveices vald ības pārstāvjiem ir ties ības formul ēt ierosin ājumus jauktajai 
komitejai taj ā, kas attiecas uz 1. paragr āfā minētajiem jaut ājumiem. 
6. Komisija nodrošina Šveices ekspertiem cik vien iesp ējams plašu l īdzdalību 
pasākumu projektu sagatavošan ā saistībā ar attiecīgajām jomām, kas vēlāk tiks iesniegti 
komitejām, kuras pal īdz Komisijai izpildvaras īstenošanā. Tādējādi, izstrādājot 
pasākumus, Komisija konsult ējas ar Šveices ekspertiem t āpat kā ar dalībvalstu 
ekspertiem.  
7. Gad ījumā, ja Padome tiek iesaist īta saskaņā ar proced ūru, kas piem ērojama 
attiecīgās komitejas veidam, Komisija iesnie dz Padomei Šveices ekspertu viedok ļus. 
3. pants 
1. Tiek nodibin āta jaukta komiteja, kas sast āv no līgumslēdzēju pušu pārstāvjiem. 
2. Jaukt ā komiteja pie ņem savus iekš ējos noteikumus ar konsensu.  
3. Jaukt ā komiteja san āk pēc sava prezidenta/savas prezidentes iniciat īvas vai p ēc 
viena no t ās locekļu pieprasījuma. 
4. Jaukt ā komiteja san āk atbilstoš ā līmenī, atkarībā no gadījuma, lai izskat ītu 
1. pantā minēto nosacījumu praktisku īstenošanu un piem ērošanu un lai uzs āktu viedok ļu 
apmaiņu par aktu un pas ākumu izstr ādi, kas ievieš izmai ņas vai papildina 1. pant ā 
minētos nosacījumus . 
Visa inform ācijas apmai ņa saistībā ar šo līgumu tiek uzskat īta par notikušu jaukt ās 
komitejas mand āta ietvaros.  
5. Jaukt ās komitejas prezident ūru īsteno pēc kārtas uz sešus m ēnešus ilgu laikposmu 
Eiropas Kopienas p ārstāvis un Šveices vald ības pārstāvis. 
4. pants 
1. 2. paragr āfa gadījumā, Padomei pie ņemot aktus vai pas ākumus, kas ievieš 
izmaiņas vai papildina 1. pant ā minētos nosac ījumus, un ja tiek pie ņemti akti vai 
pasākumi saska ņā ar šajos nosac ījumos paredz ētajām proced ūrām, šos aktus vai 
pasākumus piem ēro vienlaic īgi dalībvalstis un Šveice, iz ņemot nosac ījumus, kas ir 
skaidrā pretrunā ar tiem.  
2. Komisija nekav ējoties pazi ņo Šveicei par 1. punkt ā minēto aktu vai pas ākumu 
pieņemšanu. Šveice pazi ņo par savu piekrišanu to saturam un par to transpon ēšanu savā 
 
LV 57   LV iekšējā juridiskaj ā kārtībā. Šis lēmums tiek pazi ņots Komisijai tr īsdesmit dienu laik ā, kas 
seko attiec īgo aktu vai pas ākumu pieņemšanai. 
3. Ja iepriekšmin ēto aktu vai pas ākumu saturs var saist īt Šveici tikai p ēc tās 
Konstitūcijas pras ību izpildīšanas, Šveice par to inform ē Komisiju sav ā ziņojumā. Šveice 
nekavējoties un rakstiski inform ē Komisiju par visu Konstit ūcijas pras ību izpildīšanu. 
Gadījumā, ja netiek piepras īts referendums, pazi ņojums tiek izdar īts tūlīt pēc 
referenduma termi ņa iztecēšanas. Ja referendums tiek piepras īts, lai izdar ītu paziņojumu, 
Šveices rīcībā ir maksim āli divus gadus ilgs laikposms, skaitot no Komisijas pazi ņojuma. 
Sākot ar datumu, kur ā noteikta t āda akta vai pas ākuma stāšanās spēkā, kas attiecas uz 
Šveici, un l īdz tam, kad t ā paziņo par Konstit ūcijas pras ību izpildi, Šveice uz laiku t ādā 
mērā, kā tas iespējams, piem ēro apspriežam ā akta vai pas ākuma saturu. 
4. Ja Šveice nevar uz laiku piem ērot minēto aktu vai pas ākumu un šis fakts rada 
grūtības, kas trauc ē sadarbībai Dublinas/Eurodac jom ā, situāciju izskat īs jauktā komiteja. 
Eiropas Kopiena var pie ņemt attiec ībā pret Šveici atbilstošus un nepieciešamus 
pasākumus, lai nodrošin ātu Dublinas/Eurodac sadarb ības labu funkcion ēšanu. 
5. 1. pant ā minēto aktu un pas ākumu pie ņemšana no Šveices puses rada ties ības un 
pienākumus starp Šveici un Eiropas Savien ības dalībvalstīm. 
6. Ja: 
a) Šveice pazi ņo par lēmumu nepie ņemt kāda 1. pant ā minētā akta vai pas ākuma saturu, 
kuram ir tikušas piem ērotas šajā līgumā paredzētās procedūras, vai ja 
b) Šveice neuzs āk paziņojuma izdar īšanu 2. punkt ā minēto trīsdesmit dienu laik ā, vai ja  
c) Šveice neuzs āk paziņojuma izdar īšanu pēc referenduma termi ņa iztecēšanas vai, 
referenduma gad ījumā, 3. punkt ā minēto divu gadu laik ā, vai neuzs āk tajā pašā paragrāfā 
paredzēto piemērošanu uz laiku, s ākot ar datumu, kur ā noteikta akta vai pas ākuma 
stāšanās spēkā, 
šis līgums tiek lauzts. 
7. Jaukt ā komiteja izskata jaut ājumu, kas izrais ījis līguma laušanu un uz ņemas 
novērst nepieņemšanas vai neratifik ācijas iemeslus 90 dienu laik ā. Pēc tam, kad ir 
izskatītas visas citas iesp ējas, kā nodrošin āt šī līguma labu funkcion ēšanu, tai skait ā 
iespēju pieņemt likumdošanas nosac ījumu līdzvērtību, tā var nolemt ar vienbals īgu 
lēmumu atjaunot šo l īgumu. Gad ījumā, ja šis līgums turpina b ūt lauzts pēc 90 dienām, tas 
pārtrauc būt piemērojams. 
5. pants 
1. Lai sasniegtu l īgumslēdzēju pušu m ērķi nonākt pie pēc iespējas vienādas 1. pant ā 
norādīto nosacījumu piem ērošanas un interpret ācijas, jaukt ā komiteja past āvīgi uzrauga 
Eiropas Kopienu Just īcijas tiesas, t ālāk tekstā saukta «Just īcijas tiesa», jurisprudences 
attīstību, kā arī Šveices kompetento tiesu  jurisprudences att īstību saistībā ar šiem 
nosacījumiem. Šim nol ūkam līgumslēdzējas puses vienojas nodrošin āt savstarp ēju šīs 
jurisprudences nodošanu, nekav ējoties.  
 
LV 58   LV 2. Šveicei ir ties ības iesniegt rakstiskus zi ņojumus un rakstiskus nov ērojumus 
Justīcijas tiesai, ja k ādas dalībvalsts tiesa nodod izskat īšanai Just īcijas tiesā strīdīgu 
jautājumu, kas attiecas uz k āda no 1. pant ā minēto nosacījumu interpret āciju. 
6. pants 
1. Katru gadu Šveice iesniedz jauktajai komitejai zi ņojumu par to, k ā 
administrat īvās varasiest ādes un tiesas ir piem ērojušas un interpret ējušas 1. pant ā minētos 
nosacījumus, kādus tos vajadz ības gadījumā interpretē Justīciju tiesa. 
2. Ja divu m ēnešu laik ā pēc tam, kad t ā ir inform ēta par būtisku atšķirību starp 
Justīciju tiesas un Šveices tiesu jurisprudenc ēm vai par b ūtisku atšķirību, iesaist īto 
dalībvalstu varasiest ādēm un Šveices varasiest ādēm piemērojot 1. pant ā minētos 
nosacījumus, jaukt ā komiteja nav sp ējusi nodrošin āt vienādu piem ērošanu un 
interpretāciju, ir piem ērojama 7. pant ā paredzētā procedūra. 
7. pants 
1. Str īdus gadījumā saistībā ar šī līguma piem ērošanu vai interpret āciju vai tad, ja 
rodas 6. panta 2. paragr āfā paredzētā situācija, jautājums tiek ofici āli ierakstīts kā strīdus 
punkts jaukt ās komitejas dienask ārtībā. 
2. Jaukt ās komitejas r īcībā ir 90 dienas, skaitot no datuma, kad pie ņemta 
dienaskārtība, kurā ierakstīts strīdus punkts, t ā risināšanai. 
3. Ja jaukt ā komiteja nesp ēj strīdu atrisin āt 90 dienu laik ā, kas nor ādītas 
2. paragrāfā, šis termi ņš tiek pagarin āts no jauna par 90 dien ām, lai non āktu pie gal īga 
risinājuma. Ja š ī perioda beig ās jauktā komiteja nav pie ņēmusi lēmumu, šis l īgums 
pārstāj būt piemērojams pēdējās minētā termiņa dienas beig ās.  
8. pants 
1. Taj ā, kas attiecas uz administrat īvajiem un operat īvajiem izdevumiem, kas saist īti 
ar Eurodac centr ālās vienības ierīkošanu un funkcion ēšanu, Šveice Eiropas Kopienu 
vispārējā budžetā izdara maks ājumu, kas sasniedz 7,286 % no s ākotnēji nosaukt ās 
summas 11675000 eiro, un, s ākot ar 2004. budžeta gadu, ikgad ēju maksājumu, kas 
sastāda 7,286 % , sal īdzinot ar budžeta kred ītiem, kas atbilst attiec īgajam budžeta gadam.  
Attiecībā uz citiem administrat īvajiem vai operat īvajiem izdevumiem, kas saist īti ar šī 
līguma piem ērošanu, Šveice šim iemeslam Eiropas Kopienu visp ārējā budžetā izdara 
ikgadēju maksājumu atbilstoši savam iekš ējam kopproduktam, sal īdzinājumā ar dalību 
ņemošo Valstu kopuma iekš ējo kopproduktu. 
2. Šveicei ir ties ības saņemt dokumentus saist ībā ar šo līgumu un jaukt ās komitejas 
sanāksmju laik ā pieprasīt tulkojumu k ādā no Eiropas Kopienu instit ūciju ofici ālajām 
valodām, pēc izvēles. 
 
LV 59   LV 9. pants 
Šveices valsts kontroles varasiest āde, kas atbild īga par datu aizsardz ību, un neatkar īgā 
kontroles varasiest āde, kas dibin āta, pamatojoties uz Eiropas Kopienas dibin āšanas 
līguma 286. panta 2. paragr āfu, vajadz īgajā mērā sadarbojas savu pien ākumu izpild ē un, 
it īpaši, apmain ās ar visa veida noder īgu inform āciju. Šīs divas varasiest ādes nosaka 
savas sadarb ības noteikumus kop īgā līgumā.  
10. pants 
1. Šis l īgums nek ādi neskar citus l īgumus, kas nosl ēgti starp Eiropas Kopienu un 
Šveici. 
2. Šis l īgums nek ādi neskar l īgumus, ko n ākotnē var noslēgt Eiropas Savien ība ar 
Šveici.  
11. pants  
1. Dānijas Karaliste var pras īt dalību šajā līgumā. Līgumslēdzējas puses, r īkojoties 
ar Dānijas Karalistes piekrišanu, nosaka š ādas dalības nosac ījumus šī līguma protokol ā.  
2. Šveice nosl ēgs līgumu ar Islandes Republiku un Norv ēģijas Karalisti par 
savstarpēju tiesību un pien ākumu noteikšanu, pamatojoties uz to attiec īgajām asociācijām 
Dublinas/Eurodac l īguma ieviešan ā, piemērošanā un attīstībā. 
12. pants 
1. Šis l īgums tiek iesniegts l īgumslēdzēju pušu ratifik ācijai vai apstiprin āšanai. 
Ratifikācijas vai apstiprin āšanas instrumenti ir atst āti Ģenerālsekretāra ziņā, kas ir t ā 
glabātājs. 
2. Šis l īgums stājas spēkā pirmajā mēneša dien ā, kas seko pazi ņojumam, ka 
glabātājs ir iesniedzis l īgumslēdzējām pusēm pēdējo ratifikācijas vai apstiprin āšanas 
instrumentu.  
3. 2., 3. pants un 4. panta 2. paragr āfa pirmais teikums tiek piem ēroti uz laiku, s ākot 
ar šī līguma parakst īšanas datumu. 
13. pants 
Tajā, kas attiecas uz aktiem vai pas ākumiem, kas pie ņemti pēc šī līguma parakst īšanas, 
bet pirms t ā stāšanā spēkā, 4. panta 2. punkta p ēdējā teikumā minētais trīsdesmit dienu 
laikposms ies ākas dienā, kad šis l īgums stājas spēkā. 
 
LV 60   LV 14. pants 
1. Šis l īgums tiek piem ērots tikai tad, ja 11. pant ā minētie līgumi arīdzan ir tikuši 
piemēroti. 
2. Cita starp ā šis līgums tiek piem ērots tikai tad, ja l īgums starp Eiropas Savien ību, 
Eiropas Kopienu un Šveici par š īs pēdējās Valsts iesaist īšanos Šengenas l īguma 
īstenošanā, piemērošanā un attīstībā arīdzan ir ticis piem ērots. 
15. pants 
1. Lihtenšteina var pievienoties šim l īgumam. 
2. Lihtenšteinas pievienošan ās gadījumā šim līgumam tiks sast ādīts protokols, kur ā 
būs noteiktas visas š ādas pievienošan ās sekas, tostarp ties ību un pien ākumu noteikšana 
starp Lihtenšteinu un Šveici, k ā arī starp Lihtenšteinu no vienas puses un Eiropas 
Kopienu un š ī līguma saist ītajām dalībvalstīm no otras puses. 
16. pants  
1. Katra l īgumslēdzēja puse var lauzt šo l īgumu, iesniedzot rakstisku pazi ņojumu 
glabātājam. Šis pazi ņojums stājas spēkā sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas. 
2. Šis l īgums tiek uzskat īts par lauztu, ja Šveice lauž k ādu no 11. pant ā minētajiem 
līgumiem vai 14. panta 2. punkt ā minēto līgumu. 
Izstrādāts … (vieta) , ... (datums) divos eksempl āros vācu, angļu, dāņu, spāņu, igauņu, 
somu, fran ču, grieķu, ungāru, īru, itāļu, latviešu, lietuviešu, n īderlandiešu, po ļu, 
portugāļu, slovāku, slovēņu, zviedru un čehu valod ās, visiem tekstiem esot l īdzvērtīgiem. 
 
LV 61   LV NOSLĒGUMA AKTS 
līgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfeder āciju par krit ērijiem un 
mehānismiem, p ēc kuriem nosaka atbild īgo Valsti patv ēruma piepras ījuma 
izskatīšanā, kas izdar īts kādā dalībvalstī vai Šveic ē  
Pilnvarotie p ārstāvji ir pieņēmuši sekojošus kop īgus paziņojumus, kas min ēti tālāk tekstā 
un ir pievienoti šim nosl ēguma aktam: 
1. Kop īgs līgumslēdzēju pušu pazi ņojums par ciešu dialogu; 
2. Kop īgs līgumslēdzēju pušu pazi ņojums par Eiropas Parlamenta un Padomes 
direktīvu 95/46/EK par datu aizsardz ību.  
Pilnvarotie p ārstāvji tāpat ir pieņēmuši kopīgus paziņojumus, kas min ēti tālāk tekstā un ir 
pievienoti šim nosl ēguma aktam: 
1. Šveices pazi ņojums saist ībā ar 4. panta 3. punktu par Dublinas/Eurodac l īguma 
jaunas att īstības pieņemšanas termi ņu; 
2. Eiropas Komisijas pazi ņojums par komitej ām, kas pal īdz Eiropas Komisijai 
izpildvaras īstenošanā. 
Izstrādāts ... (vieta) , ... (datums) 
Eiropas Kopienas v ārdā: 
Šveices Konfeder ācijas vārdā: 
 
LV 62   LV Līgumslēdzēju pušu kop īgie paziņojumi 
 
Līgumslēdzēju pušu kop īgs paziņojums par ciešu dialogu  
Līgumslēdzējas puses uzsver, cik noz īmīgs ir ciešs un produkt īvs dialogs visu to starp ā, 
kas ņem dalību līguma 1. panta 1. punkt ā nosaukto nosac ījumu īstenošanā. 
Ievērojot līguma 3. panta 1. punktu, Komisija aicina dal ībvalstu ekspertus uz jaukt ās 
komitejas san āksmēm, lai uzs āktu viedok ļu apmaiņu ar Šveici par visiem l īgumā 
minētajiem jaut ājumiem. 
Līgumslēdzējas puses ir atz īmējušas dal ībvalstu v ēlēšanos pie ņemt iepriekšmin ētos 
aicinājumus un piedal īties šajās viedok ļu apmaiņās ar Šveici par visiem l īgumā 
minētajiem jaut ājumiem. 
  
Līgumslēdzēju pušu kop īgs paziņojums par Eiropas Parlamenta un Padomes 
Direktīvu 95/46/EK par datu aizsardz ību 
Līguma ietvaros l īgumslēdzējas puses vienojas, ka attiec ībā uz Eiropas Parlamenta un 
Padomes 1995. gada 24. oktobra Direkt īvu 95/46/EK par personu aizsardz ību attiecībā uz 
personas datu apstr ādi un šādu datu br īvu apriti  42, Šveices Konfeder ācijas pārstāvju 
līdzdalība tiek īstenota saska ņā ar konceptu, kas izstr ādāts, apmainoties v ēstulēm par 
komitejām, kuras pal īdz Eiropas Komisijai izpildvaras īstenošanā, un kas ir pievienots 
līgumam starp Eiropas Savien ību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfeder āciju par Šveices 
Konfeder ācijas iesaist īšanos Šengenas l īguma īstenošanā, piemērošanā un attīstībā.  
Citi paziņojumi  
 
Šveices pazi ņojums saist ībā ar 4. panta 3. punktu par Dublinas/Eurodac l īguma 
jaunas att īstības pieņemšanas termi ņu  
 
Maksimālais termi ņš divi gadi, kas min ēts 4. panta 3. punkt ā, attiecas gan uz akta vai 
pasākuma pieņemšanu, gan īstenošanu. Taj ā ir ietvertas sekojošas f āzes:  
– sagatavošanas f āze, 
– parlament ārā procedūra, 
– referenduma termi ņš (100 dienas, ska itot no akta ofici ālās publikācijas) un, 
īpašā gadījumā, 
– referendums (organiz ēšana un balsošana). 
Federālā Padome nekav ējoties inform ē Padomi un Komisiju par katras f āzes izpild īšanu.  
                                                 
42 OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. 
 
LV 63   LV Federālā Padome ap ņemas izmantot visus t ās rīcībā esošos l īdzekļus, lai pan āktu, ka 
iepriekšmin ētās dažādās fāzes noris, cik vien ātri iespējams. 
 
Eiropas Komisijas pazi ņojums par komitej ām, kas pal īdz Eiropas Komisijai 
izpildvaras īstenošanā 
Uz pašreiz ējo brīdi komitejas, kas pal īdz Eiropas Komisijai izpildvaras īstenošanā 
«Dublinas/Eurodac» l īguma īstenošanas, piem ērošanas un att īstības jomā, ir:  
– komiteja, kas dibin āta 2003. gada 18. febru ārī ar Padomes Regulas (EK) 
Nr. 343/2003 27. pantu, ar ko paredz krit ērijus un meh ānismus, lai noteiktu 
dalībvalsti, kura ir atbild īga par treš ās valsts pilso ņa patvēruma pieteikuma 
izskatīšanu, kas iesniegts k ādā no dalībvalstīm 43 («Dublinas komiteja») un 
– komiteja, kas dibin āta ar Padomes 2000. gada 11. decembra Regulas (EK) 
Nr. 2725/2000 23. pantu par pirkstu nospiedumu sal īdzināšanas sist ēmas 
"Eurodac" izveidi, lai efekt īvi piem ērotu Dublinas Konvenciju 44 
(«Eurodac komiteja»). 
                                                 
43 OV L 50, 25.2.2003., 1. lpp. 
44 OV L 316, 15.12.2000, 1. lpp. 
 
LV 64   LV KOPĒJĀ DEKLAR ĀCIJA PAR APVIENOTAJ ĀM SANĀKSMĒM 
Eiropas Komisijas deleg ācija, 
delegācijas, kas p ārstāv Islandes Republikas un Norv ēģijas Karalistes vald ības, 
delegācija, kas p ārstāv Šveices Konfeder ācijas vald ību, 
ir nolēmušas organiz ēt jaukto komiteju, kuras izveidotas ar Eiropas Kopien as un Islandes 
un Norvēģijas nolīgumu attiec ībā uz kritērijiem un meh ānismiem, ar k ādiem nosaka 
valsts atbild ību par dal ībvalstī vai Island ē vai Norv ēģijā iesniegta l ūguma pēc patvēruma 
izskatīšanu, no vienas puses, un Eiropas Kopienas un Šveices Konfeder ācijas nolīgumu 
attiecībā uz kritērijiem un meh ānismiem, ar k ādiem nosaka valsts atbild ību par 
dalībvalstī vai Šveic ē iesniegta l ūguma pēc patvēruma izskat īšanu, no otras puses, 
sanāksmes kop īgi. 
Jāievēro, ka šo san āksmju kop īgai norisei nepieciešami pr agmatiski organizatoriski 
pasākumi attiec ībā uz šādu sanāksmju prezid ēšanu, kas san āksmi jāvada asoci ētajām 
valstīm saskaņā ar Eiropas Kopienas un Šveices Konfeder ācijas nolīgumu attiec ībā uz 
kritērijiem un meh ānismiem, ar k ādiem nosaka valsts atbild ību par dal ībvalstī vai Šveic ē 
iesniegta l ūguma pēc patvēruma izskat īšanu vai saska ņā ar Eiropas Kopienas un Islandes 
Republikas un Norv ēģijas Karalistes nol īgumu attiec ībā uz kritērijiem un meh ānismiem, 
ar kādiem nosaka valsts atbild ību par dal ībvalstī vai Island ē vai Norv ēģijā iesniegta 
lūguma pēc patvēruma izskat īšanu. 
Jāievēro asociēto valstu v ēlme cedēt, ja nepieciešams, savas prezid ēšanas īstenojumu un 
rotēt šo prezid ēšanu savā starpā alfabētiskā vārdu secībā, sākot no Eiropas Kopienas un 
Šveices Konfeder ācijas nolīguma attiec ībā uz kritērijiem un meh ānismiem, ar k ādiem 
nosaka valsts atbild ību par dal ībvalstī vai Šveic ē iesniegta l ūguma pēc patvēruma 
izskatīšanu, spēkā stāšanās brīža. 
[vieta] [datums] 
 
LV 65   LV LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT 
Policy area(s): Area of freedom, security and justice 
Activities : External borders, visa policy and free movement of people 
Policy Strategy and Coordination 
 
 
TITLE OF ACTION : AGREEMENT BETWEEN THE EUROPEAN UNION , THE EUROPEAN 
COMMUNITY AND THE SWISS CONFEDERATION CONCERNING THE LATTER ’S 
ASSOCIATION WITH THE IMPLEMENTATION , APPLICATION AND DEVELOPMENT OF THE 
SCHENGEN ACQUIS  
1. BUDGET  LINE(S)  + HEADING(S) 
18.08.02 Système d'information Schengen (SIS II) 
18.08.03 Système d'information sur les visas (VIS) 18.02.03 European Agency for the Manage ment of operational cooperation at 
the external borders 
2. OVERALL
 FIGURES   
2.1. Total allocation for action (Part B): 0 € million for commitment 
2.2. Period of application: 
Start: The Agreement will (probably) enter into force in 2005 (depending on 
ratifications) 
Expiry: The Agreement has no expi ry date, but can be cancelled 
2.3. Overall multiannual esti mate of expenditure: 
NOT APPLICABLE 
(a) Schedule of commitment appropriations /payment appropriations (financial 
intervention) (see point 6.1.1) 
 
LV 66   LV  € million ( to three decimal places) 
 
  
Year 
[n]  
[n+1] 
[n+2]  
[n+3]  
[n+4] [n+5 
and 
subs. 
Years
]  
Total 
C o m m i t m e n t s         
P a y m e n t s         
(b) Technical and administrative a ssistance and support expenditure (see point 6.1.2)  
C o m m i t m e n t s         
P a y m e n t s         
 
Subtotal a+b        
C o m m i t m e n t s         
P a y m e n t s         
(c) Overall financial impact of human  resources and other administrative 
expenditure 
(see points 7.2 and 7.3) 
Commitments/ 
payments        
 
TOTAL a+b+c        
C o m m i t m e n t s         
P a y m e n t s         
2.4. Compatibility with financial progr amming and financial perspective 
 Proposal is compatible with existing financial programming. 
 Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial 
perspective. 
 Proposal may require application of th e provisions of the Interinstitutional 
Agreement. 
 
LV 67   LV 2.5. Financial impact on revenue:45 
 Proposal has no financial implica tions (involves technical aspects 
regarding implementation of a measure) 
OR [x] Proposal has financial impact – th e effect on revenue is as follows: 
(€ million to two decimal place)
 
  Situation following action 
Budget line Revenue Prior to
action 
2003  20052006 2007 2008 2009 2010 
a) Revenue in absolute terms  0.73 0.03 0.03 0.03 0.03 0.03 18 08 02 
b) Change in revenue  ∆ 0.73 -0.70 - - - - 
a) Revenue in absolute terms  0.45 0.55 0.55 0.55 0.55 0.55 18 08 03 
b) Change in revenue  ∆ 0.45 0.10 - - - - 
a) Revenue in absolute terms  0.11 0.27 0.27 0.27 0.27 0.27 18 02 03 
b) Change in revenue  ∆ 0.11 0.16 - - - - 
3. BUDGET  CHARACTERISTICS 
Type of expenditure 
 New EFTA 
contribution Contributions 
form applicant 
countries Heading in 
financial 
perspective 
Non-comp Diff NO NO NO No 3 
4. LEGAL  BASIS   
Articles 62 and 63 TCE 
Articles 24 and 38 TUE 
Agreement between the European Union, the European Community and the Swiss 
Confederation concerning the la tter’s association with the implementation, application 
and development of the Schengen acquis (article 11(2) and (3)).  
5. DESCRIPTION  AND  GROUNDS 
NOT APPLICABLE 
                                                 
45 For further information, see separate explanatory note. 
 
LV 68   LV 5.1. Need for Community intervention 46 
5.1.1. Objectives pursued 
N/A 
5.1.2. Measures taken in connection with ex ante  evaluation  
N/A 
5.1.3. Measures taken following ex post  evaluation 
N/A 5.2. Action envisaged and budget intervention arrangements 
N/A 
5.3. Methods of implementation 
N/A 
6. FINANCIAL
 IMPACT 
NOT APPLICABLE 
6.1. Total financial impact on Part B - (over the entire pr ogramming period) 
6.1.1. Financial intervention 
Commitments (in € million to three decimal places) 
Breakdown [Year 
n] [n+1]  [n+2]  [n+3]  [n+4]  [n+5 
and 
subs. 
Years]  Total 
A c t i o n  1         
A c t i o n  2         
e t c .         
TOTAL        
                                                 
46 For further information, see separate explanatory note. 
 
LV 69   LV 6.1.2. Technical and administrative assistance,  support expenditure and IT expenditure 
(commitment appropriations) 
 [Year 
n] [n+1]  [n+2]  [n+3]  [n+4]  [n+5 
and 
subs. 
years]  Total 
1) Technical and 
administrative assistance        
a) Technical assistance 
offices       
b) Other technical and 
administrative assistance: 
- intra muros: - extra muros: 
of which for construction 
and maintenance of computerised management 
systems        
Subtotal 1        
2) Support expenditure        
a )  S t u d i e s         
b) Meetings of experts        
c) Information and 
publications        
Subtotal 2        
TOTAL         
 
LV 70   LV 6.2. Calculation of costs by measure en visaged in Part B (over the entire 
programming period)47 
Commitments (in € million to three decimal places) 
Breakdown  Type  
of outputs 
(projects, files ) Number of 
outputs 
(total for years 
1…n)  Average unit 
cost Total cost 
(total for years 
1…n)  
 
 1 2 3 4=(2X3) 
Action 1  
- Measure 1 
- Measure 2   
Action 2  
- Measure 1 
- Measure 2 
- Measure 3 etc. 
  
    
TOTAL COST     
If necessary explain th e method of calculation 
7. IMPACT  ON  STAFF  AND  ADMINISTRATIVE  EXPENDITURE   
NOT APPLICABLE 
7.1. Impact on human resources 
Staff to be assigned to management of the 
action using existing and/or additional 
resources Description of tasks deriving from the 
action 
Types of post 
Number of 
permanent posts Number of 
temporary posts Total 
 
Officials or 
temporary staff A 
B     
If necessary, a fuller description of the 
                                                 
47 For further information, see separate explanatory note. 
 
LV 71   LV C tasks may be annexed. 
Other human resources     
Total     
7.2. Overall financial impact of human resources 
Type of human resources Amount (€) Method of calculation *  
Officials 
Temporary staff  
  
Other human resources 
(specify budget line)   
Total   
The amounts are total expend iture for twelve months. 
7.3. Other administrative expenditu re deriving from the action 
Budget line 
(number and heading) Amount € Method of calculation 
Overall allocation (Title A7) 
A0701 – Missions 
A07030 – Meetings 
A07031 – Compulsory committees 1 
A07032 – Non-compulsory committees 1 
A07040 – Conferences 
A0705 – Studies and consultations Other expenditure (specify)  
  
Information systems (A-5001/A-4300)    
Other expenditure - Part A (specify)   
Total   
The amounts are total expend iture for twelve months. 
1 Specify the type of committee and the group to which it belongs. 
 
LV 72   LV I. Annual total (7.2 + 7.3) 
II. Duration of action III. Total cost of action (I x II) € 
years € 
8. FOLLOW-UP  AND  EVALUATION 
NOT APPLICABLE 
8.1. Follow-up arrangements 
N/A 
8.2. Arrangements and schedule for the planned evaluation 
N/A 
9. ANTI-FRAUD  MEASURES 
N/A 
 
LV 73   LV Annex 
Explanation of the calculation of Switzerland’s contribution:  
The calculation of Switzerland’s contribution is based on the Agreement with Norway 
and Iceland (OJ L 176 of 10.7.1999, p. 36) 
1. Administrative costs: 1.1. Mixed Committee: The Agreement creates a Mixed Committee (Article 3). This Mixed Committee meets in 
form of Council working groups
, where Switzerland will pa rticipate. Thus Switzerland 
has to contribute to administ rative costs of Council Working groups. At the time of the 
integration of the Schengen acquis, these co sts were estimated to be 300 000 000 BEF. 
Therefore, this amount has b een included in the Agreement with Norway and Iceland. 
For Switzerland, in Article 11 (1) of the Agr eement, an amount of 8 100 000 € has been 
included. This corresponds to the amount  of 300 000 000 BEF in the Norway/Iceland 
Agreement, converted into €, adapted to the inflation between 1999 and 2003 and finally 
rounded. 
The calculation of the percentage of 7,286 fo r Switzerland has been  negotiated and is 
based on the GDP of Switzerla nd, Norway and Iceland in 2001 and the percentages of 
Norway and Iceland in their Agreement. 
As this financial contribution of Switzerland concern costs related to the functioning of 
Council Working groups, the General Secretaria t of the Council will  be responsible for 
the recovery of this financial contribution. 
1.2. Other administrative costs:  Although Switzerland will participate in Comm ittees assisting the Commission in the 
exercise of its executive powers, representa tives of Switzerland will not be reimbursed 
for their travel costs and will not r eceive a daily subsistence allowance. 
There are currently no other administrative  costs linked to the implementation of the 
Agreement. 
2. Costs related to the functioning of Schengen: According to Article 11 (2), Switzerland has to contribute to the costs of the Schengen 
Information System II (SIS II) from the budgetary year 2002 onwards according to its GDP. Therefore, as the Agreement will probab ly enter into force in 2005, the amount 
indicated in the financial statement for 2005 concerns Switzerland’s contribution for the 
budgetary years 2002-2005. 
According to Article 11 (3), Switzerland has to contribute to other costs related to 
Schengen also according to its GDP. Currently, other costs related to Schengen concern the Visa Information System (VIS) and the External Border Agency. For the VIS, the 
amount of 2005 includes the necessary contri bution for 2004. For the External Border 
Agency, the first budgetary year will be 2005. 
 
LV 74   LV The calculation of Switzerland ’s contribution for the budge tary years 2002 and 2003 are 
based on the consumption of payment appropr iations for the corresponding budget lines.  
For the year 2004, the calculation is based on  commitment appropria tions as set out in 
the budget.  
For 2005, the calculation is based on PDB fi gures (commitment appropriations). The 
figures for 2006 are based on existing financial programming (commitment 
appropriations). 
Switzerland’s prorata of GDP is calculate d on the basis of Eurostat GDP figures. 
 
LV 75   LV LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT  
Policy area(s): Area of freedom, security and justice 
Activity: Policy Strategy and Coordination 
 
TITLE OF ACTION : AGREEMENT BETWEEN THE EUROPEAN COMMUNITY AND SWITZERLAND 
CONCERNING THE CRITERIA AND MECHANISMS FOR ESTABLISHING THE STATE 
RESPONSIBLE FOR EXAMINING A REQUEST FOR ASYLUM LOGED IN A MEMBER STATE 
OR IN SWITZERLAND  
1. BUDGET  LINE(S)  + HEADING(S) 
18.08.04 Eurodac 
2. OVERALL  FIGURES   
2.1. Total allocation for action (Part B): € million for commitment 
2.2. Period of application: 
Start: The Agreement will (probably) enter into force in 2005 (depending on 
ratifications) 
Expiry: The Agreement has no expi ry date, but can be cancelled 
2.3. Overall multiannual esti mate of expenditure: 
NOT APPLICABLE 
(a) Schedule of commitment appropriations /payment appropriations (financial 
intervention) (see point 6.1.1) 
 € million ( to three decimal places) 
 
  
Year 
[n]  
[n+1] 
[n+2]  
[n+3]  
[n+4] [n+5 
and 
subs. 
Years]  
Total
Commitments        
Payments        
(b) Technical and administrative a ssistance and support expenditure (see point 6.1.2)  
C o m m i t m e n t s         
P a y m e n t s         
 
 
LV 76   LV Subtotal a+b        
C o m m i t m e n t s         
P a y m e n t s         
(c) Overall financial impact of human  resources and other administrative 
expenditure 
(see points 7.2 and 7.3) 
Commitments/ 
payments        
 
TOTAL a+b+c        
C o m m i t m e n t s         
P a y m e n t s         
2.4. Compatibility with financial progr amming and financial perspective 
 Proposal is compatible with existing financial programming. 
 Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial 
perspective. 
 Proposal may require application of th e provisions of the Interinstitutional 
Agreement. 
2.5. Financial impact on revenue:48 
 Proposal has no financial implica tions (involves technical aspects 
regarding implementation of a measure) 
OR [x] Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows 
(indicative): 
(€ million to one decimal place)
 
  Situation following action 
Budget line Revenue Prior to
action 
[Year 
n-1]  [2005]  [2006]  [2007]  [2008]  [2009]  [2010]  
a) Revenue in absolute terms  1.11 0.11 0.11 0.11 0.11 0.11 18 08 04 
b) Change in revenue  ∆ 1.11 -1.00 - - - - 
                                                 
48 For further information, see separate explanatory note. 
 
LV 77   LV 3. BUDGET  CHARACTERISTICS 
Type of expenditure 
 New EFTA 
contribution Contributions 
form applicant 
countries Heading in 
financial 
perspective 
Non-comp Diff NO NO NO No 3 
4. LEGAL  BASIS   
Article 63 TCE Agreement between the European Community  and Switzerland concerning the criteria 
and mechanisms for establishing the Stat e responsible for examining a request for 
Asylum lodged in a Member State or in Sw itzerland (article 8 (1) of the Agreement).  
5. DESCRIPTION
 AND  GROUNDS 
not applicable 
5.1. Need for Community intervention49 
5.1.1. Objectives pursued 
N/A 
5.1.2. Measures taken in connection with ex ante  evaluation  
N/A 
5.1.3. Measures taken following ex post  evaluation 
N/A 5.2. Action envisaged and budget intervention arrangements 
N/A 
5.3. Methods of implementation 
N/A 
6. FINANCIAL
 IMPACT 
N/A 
                                                 
49 For further information, see separate explanatory note. 
 
LV 78   LV 6.1. Total financial impact on Part B - (over the entire pr ogramming period) 
(The method of calculating the total amounts se t out in the table belo w must be explained 
by the breakdown in Table 6.2. ) 
6.1.1. Financial intervention 
Commitments (in € million to three decimal places) 
Breakdown [Year 
n] [n+1]  [n+2]  [n+3]  [n+4]  [n+5 
and 
subs. 
Years]  Total 
A c t i o n  1         
A c t i o n  2         
e t c .         
TOTAL        
6.1.2. Technical and administrative assistance,  support expenditure and IT expenditure 
(commitment appropriations) 
 [Year 
n] [n+1]  [n+2]  [n+3]  [n+4]  [n+5 
and 
subs. 
years]  Total 
1) Technical and 
administrative assistance        
a) Technical assistance 
offices       
b) Other technical and 
administrative assistance: 
- intra muros: 
- extra muros: 
of which for construction 
and maintenance of 
computerised management 
systems        
Subtotal 1        
2) Support expenditure        
 
LV 79   LV a )  S t u d i e s         
b) Meetings of experts        
c) Information and 
publications        
Subtotal 2        
TOTAL         
6.2. Calculation of costs by measure en visaged in Part B (over the entire 
programming period)50 
(Where there is more than one action, give sufficie nt detail of the specific measures to be 
taken for each one to allow the volume and costs of the outputs to be estimated.) 
Commitments (in € million to three decimal places) 
Breakdown  Type  
of outputs 
(projects, files ) Number of 
outputs 
(total for years 
1…n)  Average unit 
cost Total cost 
(total for years 
1…n)  
 
 1 2 3 4=(2X3) 
Action 1  
- Measure 1 
- Measure 2   
Action 2  
- Measure 1 
- Measure 2 
- Measure 3 etc. 
  
    
TOTAL COST     
If necessary explain th e method of calculation 
                                                 
50 For further information, see separate explanatory note. 
 
LV 80   LV 7. IMPACT  ON  STAFF  AND  ADMINISTRATIVE  EXPENDITURE   
N/A 
7.1. Impact on human resources 
Staff to be assigned to management of the 
action using existing and/or additional 
resources Description of tasks deriving from the 
action 
Types of post 
Number of 
permanent posts Number of 
temporary posts Total 
 
Officials or 
temporary staff A 
B 
C     
If necessary, a fuller description of the 
tasks may be annexed. 
Other human resources     
Total     
7.2. Overall financial impact of human resources 
Type of human resources Amount (€) Method of calculation *  
Officials 
Temporary staff  
  
Other human resources 
(specify budget line)   
Total   
The amounts are total expend iture for twelve months. 
7.3. Other administrative expenditu re deriving from the action 
Budget line 
(number and heading) Amount € Method of calculation 
 
LV 81   LV Overall allocation (Title A7) 
A0701 – Missions 
A07030 – Meetings A07031 – Compulsory committees 
1 
A07032 – Non-compulsory committees 1 
A07040 – Conferences A0705 – Studies and consultations 
Other expenditure (specify)  
  
Information systems (A-5001/A-4300)    
Other expenditure - Part A (specify)   
Total   
The amounts are total expend iture for twelve months. 
1 Specify the type of committee and the group to which it belongs. 
I. Annual total (7.2 + 7.3) 
II. Duration of action III. Total cost of action (I x II) € 
years € 
8. FOLLOW-UP  AND  EVALUATION 
N/A 
8.1. Follow-up arrangements 
N/A 
8.2. Arrangements and schedule for the planned evaluation 
N/A 
9. ANTI-FRAUD  MEASURES 
N/A 
 
LV 82   LV Annex  
1.) Explanation of calculatio n of revenue (section 2.5). 
The calculation of Switzerland’s contribution is based on the contri bution of Iceland and 
Norway laid down in the Agreement with Iceland and Norway concerning their association with the Dublin and Eurodac acquis (OJ L 93 of 3.4.2001, p. 38). 
The percentage of 7,286 to be paid by Switzer land has been negotiated with Switzerland 
and is calculated on the basis of the GDP of Switzerland, Norway and Iceland in 2001 
and the percentages provided for Norw ay and Iceland in their Agreement. 
It has been negotiated, that Sw itzerland (like Norway and Icel and) has to contribute to 
the development of the Central Unit of Eu rodac from the budgetary year 2000 onwards. 
Although the Agreement has been initialled in 2004, for reasons due to the history of the 
negotiations, the amount indicated  in Article 8 of the Agreem ent is only the sum of the 
amounts of the budgetary years 2000-2003. But the amount of the budgetary year 2004 is included in the calculation i ndicated in the fina ncial statement of the budgetary year 
2005, which consequently covers Switzerland ’s contribution for the budgetary years 
2000-2005. 
The calculation of Switzerla nd’s contribution for the budgetary years 2000-2004 are 
based on the amounts published in the corresponding budgets. 
The calculation for Switzerland’ s contribution for the budget ary year 2005 is based on 
PDB figures. The figures for 2006 and subs equent years are based on the existing 
financial programming for the year 2006. 
2.) Costs related to meetings  of the Joint Committee:  
For the Community, there are no additional human resources or administrative costs 
involved for the meetings of the Joint Comm ittee created by the Agr eement (Article 3). 
This Joint Committee will meet at the same time as the Joint Committee, which has 
already been created by the Agreement with  Norway and Iceland (OJ L 93 of 2.4.2001, p. 
40). See also the Common Declaration on joint meetings of the Joint Committees attached to the Agreement. 
Thus in practice, although legally there are two Joint Committees, there will be only one 
meeting where Norway, Iceland and Switzer land are present at the same time. 
Travel costs and daily allowances are not  reimbursed for the representatives of 
Switzerland in this Joint Committee.