Priekšlikums Padomes lēmums par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Kanādas valdību, ar ko izveido sadarbības programmu augstākās izglītības, apmācības un jaunatnes jomā Priekšlikums /* COM/2006/0274 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 7.6.2006 COM(2006) 274 galīgā redakcija 2006/0096 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Kanādas valdību, ar ko izveido sadarbības programmu augstākās izglītības, apmācības un jaunatnes jomā Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Kanādas valdību, ar ko izveido sadarbības programmu augstākās izglītības, apmācības un jaunatnes jomā (iesniegusi Komisija) 1. PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS Šis priekšlikums ir izteikts, ņemot vērā divus aspektus – Eiropas Savienības darbības augstākās izglītības programmu labā un Eiropas Savienības un Kanādas attiecības, kas paredz panākt to, ka augstākā izglītība kļūst par pasaules līmeņa paraugu zināšanu atbilstīguma un izcilības ziņā un paplašināt sadarbību izglītības jomā. Izglītība ir kļuvusi par svarīgu Lisabonas stratēģijas elementu, ar ko aicina, lai Eiropas Savienības izglītība līdz 2010. gadam kļūtu par pasaules līmeņa standartu. Šādu mērķi var vienīgi sasniegt, Eiropas izglītību pastāvīgi virzot uz pasaulē jaunākajiem sasniegumiem un pārbaudot metodes un standartus, jo īpaši sadarbojoties ar tādām pasaulē attīstītākajām valstīm kā Kanāda. Attiecības ar Kanādu iezīmē tas, ka nepārtraukti vēršas plašumā pavisam nesen, 2004. gadā, pieņemtā „Partnerības programma”, kurā minēta spēkā esošā nolīguma uzlabošana, pilnveidojot piekļuvi visām augstākās izglītības un apmācību iestādēm un sekmējot apmaiņas programmas skaita un darbības jomu ziņā. Tajā ir īpaša norāde uz tādu jauniešiem paredzētu pasākumu iekļaušanu, kuri nav saistīti ar formālās izglītības struktūrām. Pašreizējais nolīgums tika noslēgts 2000. gadā, un ar to uz nākamajiem pieciem gadiem tika atjaunota ES un Kanādas programma, kas beidzās 2005. gadā. No 2004. gada oktobra līdz 2005. gada martam tika veikts ārējs novērtējums. Neatkarīgajā novērtējumā secināja, ka programma ir efektīvs līdzeklis ilgstošu transatlantisko partnerību un sinerģiju izveidei augstākās izglītības un profesionālās izglītības jomā un ka tas ir sekmējis savstarpēju sapratni, kā arī cilvēkresursu attīstības kvalitāti. Komisija 2005. gada 27. jūnijā pieņēma paziņojumu par šā novērtējuma rezultātiem. Saskaņā ar sarunu direktīvām Padomes 2005. gada 24. oktobra Lēmuma pielikumā, ar kuru Komisiju pilnvaro sākt sarunas par jaunu nolīgumu ar Kanādu, Komisija ir vienojusies par jaunu nolīgumu ar Kanādu. Šis priekšlikums ir saistīts ar nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Kanādas valdību, ar ko laikposmam no 2006. līdz 2013. gadam izveido sadarbības programmu augstākās izglītības, apmācības un jaunatnes jomā (turpmāk tekstā – „nolīgums”). 2. PRIEKšLIKUMA MēRķI Mērķi 1. Šā nolīguma vispārīgie mērķi ir šādi: a) veicināt savstarpēju sapratni starp Eiropas Savienības un Kanādas iedzīvotājiem, arī valodu prasmes un zināšanas par to kultūru un iestādēm; b) pilnveidot cilvēkresursu kvalitāti Eiropas Kopienā un Kanādā, veicinot vajadzīgo prasmju apguvi, lai pielāgotos izaicinājumiem, ko sniedz globālā ekonomika, kuras pamatā ir zināšanas. 2. Šā nolīguma konkrētie mērķi ir šādi: a) pastiprināt Eiropas Kopienas un Kanādas sadarbības pievienotās vērtības dimensiju transatlantiskajai sadarbībai augstākajā izglītībā, apmācībā un jaunatnes jomā; b) veicināt transatlantiskās apmaiņas programmas gan starp Eiropas Savienības, gan Kanādas pilsoņiem; c) veicināt augstākās izglītības un apmācības iestāžu, kā arī jaunatnes struktūru un organizāciju attīstību; d) sekmēt un/vai uzlabot partnerības tādu ieinteresēto personu vidū, kuras Eiropas Kopienā un Kanādā aktīvi darbojas augstākās izglītības, apmācības un jaunatnes jomā; e) sasniedzot nolīguma vispārīgos mērķus, veicināt personu profesionālo attīstību; f) pilnveidot dialoga un apmaiņas iespējas jaunatnes politikas un jaunatnes darba jomā. 3. Šā nolīguma darbības mērķi ir šādi: a) atbalstīt sadarbību starp augstākās izglītības un apmācības iestādēm, lai sekmētu un attīstītu kopīgas studiju un/vai apmācības programmas un studentu mobilitāti; b) uzlabot transatlantiskās studentu mobilitātes kvalitāti, veicinot pārredzamību, savstarpēju kvalifikācijas, kā arī studiju un apmācības ilguma atzīšanu un, ja vajadzīgs, iespēju pārnest kredītpunktus; c) atbalstīt sadarbību starp tām valsts un privātām organizācijām, kuras aktīvi darbojas augstākās izglītības, apmācības un jaunatnes jomā, lai rosinātu diskusiju un pieredzes apmaiņu par politikas jautājumiem; d) atbalstīt speciālistu (tostarp apmācības speciālistu) transatlantisko mobilitāti, lai uzlabotu savstarpējo izpratni un zināšanas par jautājumiem, kas saistīti ar Eiropas Savienības un Kanādas attiecībām; e) atbalstīt sadarbību starp jaunatnes struktūrām un organizācijām, kā arī jaunatnes lietu speciālistiem, vadītājiem no jaunatnes vidus un citām personām, kas darbojas jaunatnes jomā, lai veicinātu paraugprakses apmaiņu un pilnveidotu sadarbības tīklus. 3. SASKANīGUMS AR CITāM POLITIKāM ES un Kanādas nolīgums augstākās izglītības, apmācības un jaunatnes jomā būtu pilnīgi saskanīgs ar citiem ES instrumentiem šajās jomās un papildinātu tās, sniedzot iespēju rīkoties atbilstīgi kvalitatīvas izglītības mērķiem, paredzot sadarbību starp ES un Kanādu un ieviešot transatlantisko sadarbību starp atsevišķām personām. Šis nolīgums papildinātu arī ES izcilības centru tīkla darbību Kanādas universitātēs, abpus Atlantijas okeānam piedāvājot papildu iespējas apmaiņai un sekmējot strukturālu sadarbību starp iestādēm un organizācijām. 4. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM - 2001. gada pētījums par sadarbības iespējām profesionālās izglītības un apmācības jomā Komisijas pasūtītais pētījums apstiprināja EK un Kanādas sadarbības svarīgumu profesionālās izglītības jomā. Lai gan profesionālās izglītības iestādes ne vienmēr ir labi sagatavotas transatlantiskai sadarbībai, tai ir milzīgs abpusējas bagātināšanās potenciāls, kas sniedz jaunas transatlantiskās mobilitātes iespējas, ko piedāvā studentiem, praktikantiem un mācībspēkiem, kuriem citādi šādu iespēju nebūtu. Pētījums ir parādījis, ka būtu vajadzīgs ievērojams budžeta palielinājums, lai profesionālās izglītības nozarei atvēlētā programmas daļa neatšķirtos no augstākajai izglītībai paredzētās daļas. - Starpposma ārējais novērtējums Ārējo novērtējumu pabeidza 2005. gada sākumā. Novērtējums apstiprināja programmas efektivitāti un nozīmību, kā arī to, ka programma ir izdevīga iesaistītajām iestādēm, katedrām un studentiem. Tomēr tika atzīts, ka šī programma nebija pietiekami vērienīga, lai tā vai citādi ietekmētu Eiropas Savienības un Kanādas iedzīvotāju savstarpējo sapratni. Novērtētāji jo īpaši ierosina ieviest papildu mobilitātes stipendiju sistēmu, kas paredzēta veiksmīgajiem projektiem. Komisija 2005. gada 27. jūnijā pieņēma paziņojumu par šā novērtējuma rezultātiem[1]. - Kanādas un ES jaunatnes seminārs Eiropas Savienības un Kanādas jaunatnes organizācijām un jaunatnes lietu speciālistiem 2004. gada novembrī tika organizēts izmēģinājumseminārs. Šis pasākums liecināja par abu pušu interesi un vajadzību dalīties pieredzē jaunatnei svarīgās jomās, piemēram, pilsonība un kultūras daudzveidība, brīvprātīgo darbs, neformālās izglītības atzīšana un veicināšana. Galvenie semināra ieteikumi ir turpināt dialogu starp politikas veidotājiem un veicināt paraugprakses apmaiņu un resursu sadali praktiķu vidū, kuri darbojas jaunatnes jomā. 5. IZSKATīTāS IESPēJAS 5.1. Pieejas un instrumenti: politikas dialogs un koordinēšana Politikas dialogs starp Eiropas Savienību un Kanādu noteikti var sekmēt labāku izpratni attiecībā uz izglītības, apmācības un jaunatnes politikām, veidot paraugprakses apmaiņu, kam savukārt sekotu pasākumi, kam ir tieša ietekme uz pilsoņiem. Tomēr vienīgi ar šo dialogu nepietiek, lai mudinātu uz radošu sadarbību starp atsevišķam personām vai stiprinātu jauniešu augstas kvalitātes mobilitāti un lai jaunieši un jaunatnes organizācijas gūtu labāku piekļuvi transatlantiskās apmaiņas pieredzei. Lai šādu darbību veicinātu un atbalstītu, ir vajadzīga konkrētas rīcības. 5.2. Iespējamās alternatīvas izdevumu programmai 5.2.1. Integrācija pašreizējās vai ierosinātajās struktūrās Pašreizējās izglītības un apmācības programmas, piemēram, Socrates vai Leonardo da Vinci , ir izstrādātas un paredzētas vienīgi dalībvalstīm. Lēmumu pieņemšana, pasākumu tipoloģija un ieviešanas mehānismi nav īpaši piemēroti ES un Kanādas divpusējai sadarbībai augstākās izglītības un apmācības jomā. Tas pats attiecas arī uz mužizglītības programmu. Ar programmu Erasmus Mundus tiecas uzlabot augstākās izglītības kvalitāti Eiropas Savienībā un veicināt to visā pasaulē, izmantojot stipendiju shēmu trešo valstu studentiem un stipendiātiem. Erasmus Mundus nav paredzēta divpusējai apmaiņai, mācību programmu pilnveidošanai un iestāžu sadarbībai. Tā neskar profesionālo apmācību vai jaunatnes lietas, un tās uzmanības lokā ir augstskolu beidzēji, turpretī ierosinātā programma sadarbībai ar Kanādu galvenokārt ir vērsta uz pasākumiem pēdējā kursa studentiem. Arī citas ārējās programmas nav piemērotas, lai sasniegtu ES un Kanādas divpusējās sadarbības mērķus, kura ierosināta šajā lēmumā. Lai gan pašreizējā programmā „Jaunatne” (un, ja pieņems, nākošajā programmā „Jaunatne darbībā”) principā atzīst sadarbību ar trešām valstīm, šī sadarbība ir ierobežota un attiecas galvenokārt uz kaimiņvalstīm. Tā nav paredzēta arī divpusējai sadarbībai. Tādējādi ierosinātais divpusējais ES un Kanādas nolīgums papildinātu šo programmu. 5.2.2. Nolīguma atjaunošana un pašreizējās programmas darbības jomas paplašināšana Ierosinātais nolīgums un sadarbības programma, kas ar to būtu izveidota, krasi neatšķirtos no pašreizējās sadarbības. Tomēr tas atbilstu ES un Kanādas partnerības programmas mērķiem, uzlabojot apmaiņas iespējas, sniedzot labāku piekļuvi visiem potenciālajiem saņēmējiem un nodrošinot jaunu sadarbības sistēmu jaunatnes jomā. Nolīgumā ietvertajos pasākumos ņemtu vērā iepriekšējā pieredzē gūtās atziņas, saskatot atšķirību starp augstāko izglītību un profesionālo izglītību, nostiprinot izcilību un uzlabojot studentu un jaunatnes apmaiņas. Novērtējumā tika secināts, ka pašreizējās programmas nelielais budžets ir ierobežojis programmas iespējamo ietekmi uz augstāko izglītību un aizkavējis nozīmīgas sadarbības attīstību profesionālās izglītības jomā. Ar šo ierosināto nolīgumu jāizveido sadarbības programma, kurā paredz budžeta palielinājumu no 0,8 miljoniem euro līdz vidēji 2 miljoniem euro gadā. 5.3. Apsvērto iespēju priekšrocību un trūkumu novērtējums Programmas mērķu īstenojums īstermiņā un ilgtermiņā pozitīvi ietekmētu jauniešus, kā arī iestādes un organizācijas, kuras nodarbojas ar augstākās izglītības, apmācības un jaunatnes jautājumiem. Transatlantiskā mobilitāte sniegtu dalībniekiem vērtīgu pieredzi, kas palīdzēs tiem labāk integrēties mūsdienu sabiedrībā un zināšanu ekonomikā. Sadarbība starp iestādēm palīdzētu uzlabot mācību plānus un mācīšanas metodes, izmantojot paraugpraksēs savstarpēji gūto pieredzi un kopīgi izstrādājot jaunas pieejas. Sadarbība ilgtermiņā palīdzētu saglabāt ļoti labo sapratni, kas ir starp Eiropas Savienības un Kanādas iedzīvotājiem. Nav pretrunu starp ietekmi sociālā, ekonomikas vai vides līmenī. 5.4. Apsvērumi par to, kāpēc izvēlēties pašreizējo iespēju Ir plaši izplatīta vienprātība par to, ka nolīguma galvenajam elementam arī turpmāk ir jābūt augstākajai izglītībai. Nolīgumā paredzētie pasākumi vienlaikus sniegtu piekļuvi transatlantiskajai sadarbībai, arī tām profesionālās izglītības un apmācības iestādēm, kuras citādi nevarētu iesaistīties šādā sadarbībā. Arī darbības spektra ziņā nolīgums tiktu paplašināts tā, lai skartu jaunatnes iniciatīvas, paredzot jaunu Eiropas Savienības un Kanādas sadarbības veidu izstrādi jauniešu neformālās izglītības jomā. Ievērojot mūžizglītības principus un lai stiprinātu ES un Kanādas attiecības iedzīvotāju līmenī, sadarbības programma būtu atvērta arī tādiem jaunajiem speciālistiem, kuri galvenokārt nedarbojas akadēmiskajā vidē un valsts pārvaldē un kuri vēlas studēt vai mācīties ES un Kanādas attiecībām īpaši svarīgās jomās, kas tiktu noteiktas, apspriežoties ar Kanādas iestādēm. Nolīguma ietekme tiktu pastiprināta, ieviešot uz politiku orientētus projektus, kuriem ir sistemātiska ietekme, kā arī jaunatnes iniciatīvas. Šo projektu mērķis būtu vairot zināšanas par mūžizglītību un dalīties paraugpraksē gūtajā pieredzē, kas ir svarīga gan Eiropas Savienībai, gan sadarbības valstīm, un tā varētu būt nozīmīga arī tiem, kuri tieši nav iesaistīti projektu īstenošanā. 6. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ELEMENTI 6.1. Juridiskais pamats Priekšlikuma pamatā ir Līguma 149., 150. un 300. pants. 6.2. Subsidiaritāte un proporcionalitāte Nolīgums, kurā ierosināta daudzpusējas sadarbības shēma, papildinātu divpusējās sadarbības shēmas starp dalībvalstīm un Kanādu. Tajā pilnīgi būtu respektēta dalībvalstu kompetence, atstājot iniciatīvu mērķa iestāžu un organizāciju ziņā. Ierosinātais nolīgums neparedz reglamentējošu pieeju, kas būtu pretrunā dalībvalstu ekskluzīvajai kompetencei šajā jomā. Paredzētā sadarbība būtu darbība, kuras izmaksas būtu nelielas, bet tās iespējamā ietekme būtu nozīmīga. Proporcionalitāte ir nodrošināta. 7. INTERVENCES APRAKSTS Nolīguma mērķi tiktu īstenoti, izmantojot šādas rīcības: 7.1. Rīcības augstākās izglītības un apmācības jomā Šīs rīcības mērķauditorija būtu augstākās izglītības un profesionālās izglītības iestādes un organizācijas, kā arī mācībspēki, studenti un praktikanti. Šī rīcība atbilstu diviem konkrētiem mērķiem, proti, sekmēt augstākās izglītības iestāžu un profesionālās izglītības iestāžu un organizāciju attīstību, ka arī palielināt mācībspēku, studentu un praktikantu mobilitāti. Šāda veida projekti būtu galvenokārt turpinājums patlaban finansētajiem kopīgajiem projektiem. Konsorciju projektos uzmanība tiktu veltīta tām prioritārajām jomām, kuras ir izšķirīgi svarīgas ES un Kanādas sadarbībā un kuras jānosaka, apspriežoties ar Kanādas iestādēm. Šajā rīcībā iekļauti arī tie projekti, kuru kvalitāte ir izrādījusies izcila un kuri sākotnējā 3 vai 4 gadu perioda beigās varētu saņemt papildu finansiālo atbalstu, ko piešķir, lai finansētu vienīgi studentu papildu mobilitātes iespējas. Šis pasākums vairotu minētās rīcības popularitāti, uzsverot izcilību. Tas palielinātu motivāciju, ka finansētie projekti nodrošina un sekmē kvalitātīvu mobilitātes projektu ilgtspēju. 7.2. Rīcības jaunatnes jomā Šā pasākuma mērķauditorija būtu jaunatnes struktūras, organizācijas un jaunatnes lietu speciālisti, un uzmanība tiktu veltīta pasākumiem, kuru mērķis ir: a) veicināt dialogu un paraugprakses apmaiņu, kā arī jaunatnes darba metodikā izmantoto instrumentu nodošanu politikas veidotāju, praktiķu, kuri darbojas jaunatnes jomā, jaunatnes organizāciju un citu struktūru vidū, kas ir atbildīgas par jaunatnes lietām, tostarp jaunatnes mobilitāti. Šie pasākumi būtu semināri, apmācības kursi, praktiskā apmācība/pieredzes apmaiņa un izpētes vizītes par mērķtiecīgi izvēlētām tēmām, piemēram, kultūras daudzveidība, brīvprātīgo darbs un neformālās izglītības atzīšana; b) veidot ilgtspējīgas jaunas daudzpusīgas partnerības un kontaktus, lai dalīborganizāciju vidū veicinātu turpmāku sadarbību un jaunatnes mobilitāti, izmantojot sanāksmes, interneta platformas, informācijas apmaiņu utt. 7.3. Papildu rīcība Šajā rīcībā atbalstu var sniegt tādiem pasākumiem, kuri orientēti uz politiku. Šajā rīcībā iekļauto pasākumu mērķauditorija būtu organizācijas, kuras darbojas augstākās izglītības un profesionālās izglītības jomā. Ar šiem pasākumiem tiktu īstenots konkrētais mērķis stiprināt sadarbību starp ES un Kanādu attiecībā uz augstākās izglītības un profesionālās izglītības attīstību, uzmanību veltot prioritārām tēmām. Šie pasākumi ilgā laikposmā ietekmētu politikas un sistēmas attīstību. Šajā kategorijā ietvertie pasākumi varētu būt izpētes darbs, konferences, semināri, komandas darbs, salīdzinošā novērtēšana. Šajā rīcībā atbalstu var sniegt speciālistu, galvenokārt, tādu personu mobilitātes veicināšanai, kuras nepārstāv akadēmisko vidi un valsts pārvaldi (t.i., personas, kas pieņem lēmumus, sociālo partneru pārstāvji, žurnālisti utt.), kuras vēlas sākt studijas vai apmācību konkrētās, ar ES un Kanādas attiecībām saistītās jomās, ko noteiktu, apspriežoties ar Kanādas iestādēm. Finansiālu atbalstu var sniegt arī absolventu asociācijai, kurā darbojas studenti, kas ir piedalījušies ES un Kanādas īstenotajās konsorciju programmās augstākās izglītības un profesionālās izglītības jomā. 8. IETEKME UZ BUDžETU Ierosinātā rīcība astoņu gadu laikā (no 2006. gada līdz 2013. gadam) izmaksātu maksimāli 17,4 miljonus euro (no kā 1 miljons euro būtu paredzēts rīcībām jaunatnes jomā) ar noteikumu, ka Kanāda piešķir atbilstīgu finansējuma daļu. Nolīgumā ir ietverts punkts, kas dod iespēju pārorientēt pasākumus, un tāpēc pārskatīt budžeta nolīguma izpildei piešķirto budžetu finanšu perspektīvas robežās. 8.1. Budžeta palielinājuma pamatojums Kā norādīts 5.2. punktā, pašreizējās programmas nelielais budžets ir ierobežojis programmas potenciālo ietekmi uz augstāko izglītību un kavējis ievērojamas sadarbības attīstību profesionālās izglītības jomā. 8.2. Izmaksu noteikšana – pamatsummas aprēķinu vajadzībām Šīs sadaļas pamatā ir pašreizējie pieņēmumi par to, kā īstenos dažādās nolīgumā paredzētās rīcības. Tomēr galīgais izmaksu aprēķins būs atkarīgs no gadā faktiski piešķirtā finansējuma un no precīziem rīcībās iekļauto pasākumu izpildes noteikumiem, kuri pusēm vēl ir precīzi jānosaka. 8.2.1. Rīcības augstākās izglītības un apmācības jomā Konsorciji: 138 000 euro, no tiem 120 000 euro, kas paredzēti mobilitātes stipendijām (1000 euro mēnesī +1000 euro ceļa izdevumi vienam studentam vidēji 4 mēnešu studijām, kopā 24 studentiem) un 18 000 euro vienreizējiem maksājumiem konsorciju partneriem. Ar mobilitāti nesaistītiem projektiem vidējais piešķīrums būtu 100 000 euro. Izcilība: 100 000 euro papildu mobilitātes iespējām (1000 euro mēnesī +1000 euro ceļa izdevumi vienam studentam vidēji 4 mēnešu studijām, kopā 20 studentiem). 8.2.2. Jaunatne Paraugprakses apmaiņa, daudzpusējas partnerības un sadarbības tīkli: aprēķina pamatā ir vidējās izmaksas 20 000 euro vienam projektam. Ar ES ieguldījumu galvenokārt segs ES dalībnieku ceļa izdevumus, kā arī izmaksas saistībā ar darbības norisi ES (galvenokārt uzturēšanās un dienas nauda). 8.2.3. Papildu darbība Uz politiku orientēti pasākumi 100 000 euro. Individuālās mobilitātes stipendijas: 32 000 euro (5000 euro mēnesī + 2000 euro ceļa izdevumi vienam stipendiātam vidēji 6 mēnešus). Atbalsts absolventu apvienībai varētu būt15 000 euro gadā. 8.3. Sagaidāmie rezultāti Ar paredzētajam darbībām astoņos gados atbalstīs apmēram 210 projektus (skatīt sīkāku informāciju finanšu pārskata 8. punktā). Nolīguma darbības laikā mobilitātes pasākumos piedalīsies 4430 eiropieši un kanādieši. Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Kanādas valdību, ar ko izveido sadarbības programmu augstākās izglītības, apmācības un jaunatnes jomā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 149. un 150. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2], tā kā: 1. Padome ar 2005. gada 24. oktobra lēmumu pilnvaroja Komisiju vest sarunas ar Kanādas valdību par nolīgumu, ar ko pagarina sadarbības programmu augstākās izglītības, apmācības un jaunatnes jomā. 2. Komisija Kopienas vārdā veda sarunas ar Kanādas valdību par nolīgumu saskaņā ar direktīvām pielikumā Padomes lēmumam, ar kuru pilnvaro Komisiju vest sarunas ar Kanādas valdību par nolīgumu, ar ko pagarina sadarbības programmu augstākās izglītības, apmācības un jaunatnes jomā. 3. Kopiena un Kanādas valdība paredz gūt savstarpēju labumu no šādas sadarbības, kurai no Kopienas puses jābūt papildinājumam divpusējām programmām starp dalībvalstīm un Kanādas valdību un jānodrošina Eiropas pievienotā vērtība. 4. Ir jānoslēdz nolīgums, par kuru Komisija ir vedusi sarunas, lai vēlāk to iespējams noslēgtu, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. Vienīgais pants 1. Padomes priekšsēdētājs ar šo ir pilnvarots iecelt personu vai personas, kuras ir tiesīgas Kopienas vārdā parakstīt nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kanādas valdību, ar ko izveido sadarbības programmu augstākās izglītības un apmācības un jaunatnes jomā, ja tas vēlāk tiks noslēgts. 2. Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam. Briselē, […] Padomes vārdā — priekšsēdētājs 2006/0096 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Kanādas valdību, ar ko izveido sadarbības programmu augstākās izglītības, apmācības un jaunatnes jomā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 149. un 150. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[3], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu, tā kā: 5. Padome ar 2005. gada 24. oktobra lēmumu pilnvaroja Komisiju vest sarunas ar Kanādas valdību par nolīgumu, ar ko pagarina sadarbības programmu augstākās izglītības, apmācības un jaunatnes jomā. 6. Komisija Kopienas vārdā veda sarunas ar Kanādas valdību par nolīgumu saskaņā ar direktīvām pielikumā Padomes lēmumam, ar kuru pilnvaro Komisiju vest sarunas ar Kanādas valdību par nolīgumu, ar ko pagarina sadarbības programmu augstākās izglītības, apmācības un jaunatnes jomā. 7. Kopiena un Kanādas valdība paredz gūt savstarpēju labumu no šādas sadarbības, kurai no Kopienas puses jābūt papildinājumam divpusējam programmām starp dalībvalstīm un Kanādas valdību un jānodrošina Eiropas pievienotā vērtība. 8. Nolīgums Kopienas vārdā tika parakstīts ………., ņemot vērā nolīguma iespējamo noslēgšanu vēlāk saskaņā ar Padomes … Lēmumu …/…/EK. 9. Nolīgums ir jāapstiprina, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 1. pants 1. Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Kanādas valdību, ar ko izveido sadarbības programmu augstākās izglītības, apmācības un jaunatnes jomā, Kopienas vārdā ir apstiprināts. 2. Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants Eiropas Kopienas delegāciju apvienotajā komitejā, kas minēta nolīguma 6. pantā, veido Komisijas pārstāvis, kam palīdz pārstāvis no katras dalībvalsts. 3. pants Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots iecelt personu, kura ir tiesīga veikt nolīguma 12. panta 1. punktā paredzēto paziņošanu. Briselē, […] Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS NOLĪGUMS STARP EIROPAS KOPIENU UN KANĀDAS VALDĪBU, AR KO IZVEIDO SADARBĪBAS PROGRAMMU AUGSTĀKĀS IZGLĪTĪBAS, APMĀCĪBAS UN JAUNATNES JOMĀ EIROPAS KOPIENA, no vienas puses, un KANĀDAS VALDĪBA, no otras puses, turpmāk tekstā abas kopā – „puses”, IEVĒROJOT, ka Eiropas Kopienas un Kanādas attiecību deklarācijā, ko Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis un Kanādas valdība pieņēma 1990. gada 22. novembrī, ir īpaša atsauce uz savstarpējās sadarbības stiprināšanu dažādās jomās, kuras tieši ietekmē šo valstu pilsoņu pašreizējo un turpmāko labklājību, piemēram, apmaiņas un kopīgi izglītības un kultūras projekti, tostarp akadēmiskās un jaunatnes apmaiņas. IEVĒROJOT, ka 1996. gada 17. decembrī pieņemtajā Kanādas un ES Kopīgajā politiskajā deklarācijā un rīcības plānā norādīts, ka nolūkā atjaunot saiknes, kuru pamatā ir kopīgas kultūras un vērtības, puses veicinās kontaktus starp pilsoņiem ikvienā līmenī, īpaši jaunatnes vidū, un ka kopīgais rīcības plāns deklarācijas pielikumā mudina puses turpmāk stiprināt sadarbību, noslēdzot nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kanādas valdību, ar ko izveido sadarbības programmu augstākās izglītības un apmācības jomā, kuru ratificēja 1996. gadā. IEVĒROJOT, ka ES un Kanādas partnerības darba kārtība, ko pieņēma 2004. gada 18. martā ES un Kanādas galotņu tikšanās laikā, skar vajadzību meklēt jaunus veidus, lai atbalstītu saiknes starp attiecīgajiem iedzīvotājiem, īpaši paplašinot Kanādas un Eiropas Kopienas jauniešu apmaiņas programmu saturu un izmēģinot iespējas, lai stiprinātu un paplašinātu EK un Kanādas sadarbības jomas, pagarinot 2001. gada martā ratificēto nolīgumu starp Eiropas Kopienas un Kanādas valdību, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākajā izglītībā un apmācībā. IEVĒROJOT, ka kopīgā deklarācija, kas pieņemta ES un Kanādas galotņu tikšanas laikā 2005. gada 19. jūnijā, turklāt skar ES un Kanādas līderu ieceri atjaunot, stiprināt un paplašināt darbības jomu 2001. gadā ratificētajam nolīgumam, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākajā izglītībā un apmācībā, īpaši papildinot jaunatnes sadarbību, lai stiprinātu akadēmisko sadarbību un transatlantisko apmaiņu starp pilsoņiem. ŅEMOT VĒRĀ, ka tiek pilnībā ievēroti Eiropas Kopienas dalībvalstu pienākumi un Kanādas provinču un apgabalu likumdevēja vara izglītības un apmācības jomā, kā arī augstākās izglītības un apmācības iestāžu autonomija. ŅEMOT VĒRĀ, ka, noslēdzot un īstenojot 1996. un 2001. gada nolīgumus par augstāko izglītību un apmācību, tiek izpildītas ES un Kanādas deklarācijās paredzētās saistības un ka sadarbība ir bijusi ļoti pozitīva abām pusēm. ATZĪSTOT augstākās izglītības un apmācības izšķirīgo ieguldījumu tādu cilvēkresursu attīstībā, kuri spēj piedalīties globālā, uz zināšanām balstītā ekonomikā. APZINOTIES, ka sadarbībai augstākajā izglītībā, apmācībā un jaunatnes jomā jāpapildina citas svarīgas Eiropas Kopienas un Kanādas sadarbības iniciatīvas. ATZĪSTOT, ka ir svarīgi ņemt vērā to, ko augstākās izglītības un apmācības jomā ir paveikušas tādas starptautiskās organizācijas kā OECD, UNESCO un Eiropas Padome. APZINOTIES, ka pusēm ir kopīgas intereses, kas skar sadarbību augstākās izglītības, apmācības un jaunatnes jomā, un tā ir Eiropas Kopienas un Kanādas plašākas sadarbības daļa. PAREDZOT gūt savstarpēju labumu no sadarbības augstākās izglītības un apmācības un jaunatnes jomā; APZINOTIES, ka jāpaplašina piekļuve pasākumiem, kurus atbalsta saskaņā ar šo nolīgumu, jo īpaši pasākumiem apmācības un jaunatnes jomā; VĒLOTIES atjaunot pamatu tam, lai turpinātu sadarbību augstākajā izglītībā un apmācībā, IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI. 1. PANTS Mērķis Ar šo nolīgumu izveido sadarbības programmu augstākās izglītības, apmācības un jaunatnes jomā starp Eiropas Kopienu un Kanādu. 2. PANTS Definīcijas Šajā nolīgumā: 1. „augstākās izglītības iestāde” ir ikviena iestāde, kas atbilstīgi katrā no pusēm spēkā esošajiem likumiem vai praksei piedāvā iegūt augstākās izglītības kvalifikāciju vai diplomu neatkarīgi no nosaukuma; 2. „apmācības iestāde” ir jebkura veida valsts, daļēji valsts vai privāta struktūra, kas neatkarīgi no nosaukuma saskaņā ar katrā no pusēm spēkā esošajiem likumiem un praksi plāno vai veic profesionālo izglītošanu vai apmācību, papildu profesionālo apmācību, piedāvā kvalifikācijas celšanas vai pārkvalificēšanas kursus, veicinot profesionālo kvalifikāciju, ko ir atzinušas kompetentās iestādes; 3. „studenti” ir visas tās personas, kuras apmeklē mācību vai apmācības kursus vai programmas, ko īsteno šajā pantā definētās augstākās izglītības vai profesionalās izglītības iestādes, un kuras atzīst vai finansiāli atbalsta kompetentās iestādes; 4. „jaunatne” ir tādu darbību jomas, kas ir saistītas ar neformālo izglītību un neobligātajām mācībām, kurās ir iesaistītas jaunatnes organizācijas un citas asociācijas, kā arī jaunatnes lietu speciālisti, vadītāji no jaunatnes vidus un citas personas, kas darbojas jaunatnes jomā vai saistībā to. 3. PANTS Mērķi 1. Šā nolīguma vispārīgie mērķi ir: a) veicināt savstarpēju sapratni starp eiropiešiem un kanādiešiem, arī sekmēt pilnīgākas valodu prasmes un vairot zināšanas par šo valstu kultūru un iestādēm; b) pilnveidot cilvēkresursu kvalitāti gan Eiropas Kopienā, gan Kanādā, veicinot vajadzīgo prasmju apguvi, lai pielāgotos izaicinājumiem, ko sniedz globālā, uz zināšanām balstītā ekonomika. 2. Šā nolīguma konkrētie mērķi ir šādi: a) stiprināt Eiropas Kopienas un Kanādas transatlantiskās sadarbības pievienotās vērtības dimensiju augstākajā izglītībā, apmācībā un jaunatnes jomā; b) veicināt transatlantiskās apmaiņas programmas gan starp Eiropas Savienības, gan Kanādas pilsoņiem; c) veicināt augstākās izglītības un apmācības iestāžu, kā arī jaunatnes struktūru un organizāciju attīstību; d) sekmēt un/vai uzlabot partnerības tādu ieinteresēto personu vidū, kuras Eiropas Kopienā un Kanādā aktīvi darbojas augstākās izglītības, apmācības un jaunatnes jomā; e) sasniedzot nolīguma vispārīgos mērķus, veicināt personu profesionālo attīstību; f) pilnveidot dialoga un apmaiņas iespējas jaunatnes politikas un jaunatnes darba jomā. 3. Šā nolīguma darbības mērķi ir šādi: a) atbalstīt sadarbību starp augstākās izglītības un apmācības iestādēm, lai sekmētu un attīstītu kopīgas studiju un/vai apmācības programmas un studentu mobilitāti; b) uzlabot transatlantiskās studentu mobilitātes kvalitāti, veicinot pārredzamību, savstarpēju kvalifikācijas, kā arī studiju un apmācības ilguma atzīšanu un, ja vajadzīgs, iespēju pārnest kredītpunktus; c) atbalstīt sadarbību starp tām valsts un privātām organizācijām, kuras aktīvi darbojas augstākās izglītības, apmācības un jaunatnes jomā, lai rosinātu diskusiju un pieredzes apmaiņu saistībā ar politikas jautājumiem; d) atbalstīt speciālistu (tostarp apmācības speciālistu) transatlantisko mobilitāti, lai uzlabotu savstarpējo izpratni un zināšanas par jautājumiem saistībā ar Eiropas Savienības un Kanādas attiecībām; e) atbalstīt sadarbību starp jaunatnes struktūrām un organizācijām, kā arī jaunatnes lietu speciālistiem, vadītājiem no jaunatnes vidus un citām personām, kas darbojas jaunatnes jomā, lai veicinātu paraugprakses apmaiņu un pilnveidotu sadarbības tīklus. 4. PANTS Principi Ar šo nolīgumu paredzēto sadarbību īsteno, pamatojoties uz šādiem principiem: 10. pilnībā ievērot Eiropas Kopienas dalībvalstu pienākumus un augstākās izglītības un Kanādas provinču un apgabalu likumdevēja varu izglītības un apmācības jomā, kā arī augstākās izglītības un apmācības iestāžu autonomiju; 11. veikt ar šo nolīgumu paredzētos pasākumus, gūstot samērīgu izdevīgumu; 12. plaši piedalīties pasākumos dažādās Eiropas Kopienas dalībvalstīs un Kanādas provincēs un apgabalos; 13. atzīt Eiropas Kopienas un Kanādas kultūras, sociālo un ekonomisko daudzveidību; 14. uzlabot sadarbību starp Eiropas Kopienu un Kanādu un papildināmību ar divpusējām programmām starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un Kanādu, kā arī ar citām Eiropas Kopienas un Kanādas programmām un iniciatīvām augstākās izglītības, apmācības un jaunatnes jomā. 5. PANTS Sadarbība Programmu īsteno saskaņā ar pasākumiem, kas aprakstīti pielikumā, kurš ir šā nolīguma neatņemama sastāvdaļa. 6. PANTS Apvienotā komiteja 1. Ar šo izveido apvienoto komiteju. Tajā darbojas katras puses pārstāvji. 2. Apvienotās komitejas uzdevumi ir šādi: a) pārskatīt šajā nolīgumā paredzēto sadarbību; b) sniegt pusēm pārskatus par sadarbības līmeni, stāvokli un efektivitāti saskaņā ar ša nolīguma mērķiem un principiem; c) dalīties informācijā par jaunākajiem notikumiem, politikām, jaunākajām tendencēm vai novatorisku praksi saistībā ar augstāko izglītību, apmācību un jaunatnes jomu. 3. Apvienotā komiteja cenšas tikties katru otro gadu, šādas sanāksmes organizējot pārmaiņus Eiropas Savienībā un Kanādā. Citas sanāksmes var rīkot pēc savstarpējas vienošanās. 4. Apvienotās komitejas lēmumus pieņem vienprātīgi. Sanāksmes protokolu saskaņo tās personas, kuras katra puse ir iecēlusi, lai kopīgi vadītu sanāksmi, un to kopā ar ziņojumu dara pieejamu apvienotajai sadarbības komitejai, kas izveidota saskaņā ar 1976. gada pamatnolīgumu par tirdzniecisko un ekonomisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Kanādu, kā arī katras puses attiecīgajiem ministriem. 7. PANTS Uzraudzība un novērtēšana Programmu uzrauga un novērtē, attiecīgi sadarbojoties, tādējādi vajadzības gadījumā paredzot iespēju pārorientēt sadarbības pasākumus, ņemot vērā visas vajadzības vai iespējas, kas atklājušās to īstenojot. 8. PANTS Finansējums 1. Sadarbību īsteno, ievērojot piešķirto finansējumu un spēkā esošo tiesisko regulējumu, kā arī Eiropas Kopienas un Kanādas politikas un programmas. Finansēšanu veic, ievērojot atbilstīgu līdzekļu ieguldījumu starp pusēm. 2. Katra puse piešķir līdzekļus, lai nodrošinātu tiešu labumu: - Eiropas Kopienai, pilsoņiem kādā no Eiropas Kopienas dalībvalstīm vai personām, attiecībā uz kurām dalībvalsts ir atzinusi, ka tām ir oficiāls pastāvīgo iedzīvotāju statuss; - Kanādai, tās pilsoņiem un pastāvīgajiem iedzīvotājiem atbilstīgi šajā valstī ar likumu noteiktajām normām. 3. Izmaksas, kas apvienotajai komitejai vai tās vārdā ir radušās, sedz tā puse, kuras attiecīgajam pārstāvim šīs izmaksas ir radušās. Izmaksas, izņemot ceļa un uzturēšanās izdevumus, kas tieši saistīti ar apvienotās komitejas sanāksmēm, sedz tā puse, kas organizē sanāksmi. 9. PANTS Personāla iebraukšana Katra puse ar vislielāko rūpību veic visu iespējamo, lai saskaņā ar attiecīgo tiesisko regulējumu veicinātu gan otras puses darbinieku un studentu iebraukšanu attiecīgās valsts teritorijā un izbraukšanu no tās, kuri atbilstīgi šim nolīgumam iekļauti sadarbībā vai saistīti ar to, gan izmantojamo materiālu un aprīkojuma ievešanu un izvešanu. 10. PANTS Citi nolīgumi 1. Ar šo nolīgumu neierobežo sadarbību, ko var veikt atbilstīgi citiem nolīgumiem starp pusēm. 2. Ar šo nolīgumu neierobežo spēkā esošos vai turpmākos divpusējos nolīgumus starp Eiropas Kopienas atsevišķām dalībvalstīm un Kanādu tajās jomās, uz kurām tas attiecas. 11. PANTS Nolīguma teritoriālā piemērošana Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un saskaņā ar minētajā līgumā izklāstītajiem noteikumiem, un, no otras puses, Kanādas teritorijā. 12. PANTS Nobeiguma noteikumi 1. Katra puse rakstiski paziņo otrai pusei, ka tā piekrīt šā nolīguma saistībām. Šis nolīgums stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad pēdējā no pusēm par to paziņo otrai pusei. 2. Šis nolīgums ir spēkā astoņus gadus, un to var pagarināt, pusēm rakstiski vienojoties. 3. Šo nolīgumu var grozīt, pusēm savstarpēji rakstiski vienojoties. 4. Nolīguma grozījumus vai termiņa pagarināšanu izdara rakstiski, un tie/tas stājas spēkā dienā, par kuru puses vienojas. 5. Katra no pusēm jebkurā laikā var izbeigt šo nolīgumu, par to rakstiski paziņojot divpadsmit mēnešus iepriekš. Šā nolīguma termiņa izbeigšanās vai tā izbeigšana neietekmē tādu pasākumu spēkā esību vai darbības laiku, kuri ir veikti atbilstīgi tam vai saistībām, kuras ir nodibinātas saskaņā ar šā nolīguma pielikumu. TO APLIECINOT, apakšā parakstījušies ir noslēguši šo nolīgumu. Nolīgums sastādīts 2006. gada XX. (diena, mēnesis) divos oriģināla eksemplāros angļu, franču, čehu, dāņu, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, spāņu, somu, ungāru, vācu un zviedru valodā, visi teksti ir vienādi autentiski. EIROPAS KOPIENAS VĀRDĀ KANĀDAS VALDĪBAS VĀRDĀ PIELIKUMS RĪCĪBAS 1. RĪCĪBA AUGSTĀKĀS IZGLĪTĪBAS UN APMĀCĪBAS JOMĀ 1.1. Puses sniedz atbalstu augstākās izglītības un apmācības iestādēm, kuras veido kopīgus EK un Kanādas konsorcijus, lai veiktu kopīgus projektus augstākās izglītības un apmācības jomā. 1.2. Katrs kopīgais konsorcijs jāveido, izmantojot daudzpusīgu partnerību, kurā ir iestādes no vismaz divām Eiropas Kopienas dalībvalstīm un vismaz diviem Kanādas apgabaliem vai teritorijām. 1.3. Kopīgos konsorciju pasākumos parasti jāietver studentu transatlantiskā mobilitāte, īstenojot kopīgas studiju programmas, savstarpēja kredītpunktu atzīšana, valodas un kultūras apguve, paritātes nolūkā darbojoties abos virzienos. 1.4. Prioritārās un par veicinamām atzītās tematiskās jomas, kurās sadarbojas EK un Kanādas konsorciji, savstarpēji saskaņo ar katras puses attiecīgajām iestādēm. 1.5. Puses var sniegt finansiālu atbalstu studentu mobilitātei tādiem kopīgiem augstākās izglītības un/vai profesionālās izglītības iestāžu konsorcijiem, kuriem ir izcili sasniegumi pušu finansēto kopīgu projektu īstenošanā. 2. RĪCĪBA „JAUNATNE” Puses var finansiāli atbalstīt pasākumus, kuros piedalās jaunatnes struktūras, organizācijas, jaunatnes lietu speciālisti, vadītaji no jaunatnes vidus un citas personas, kas darbojas jaunatnes jomā. Šo pasākumu klāstā varētu būt būtu semināri, apmācības kursi, praktiskā apmācība/pieredzes apmaiņa un izpētes vizītes par mērķtiecīgi izvēlētām tēmām, piemēram, pilsonība, kultūras daudzveidība, sabiedriskais darbs/brīvprātīgo darbs un neformālās izglītības atzīšana. 3. PAPILDU RĪCĪBA 3.1. Puses saskaņā ar šā nolīguma mērķiem var atbalstīt ierobežotu skaitu papildu pasākumu, tostarp pieredzes apmaiņas un paraugprakses, apvienojot līdzekļus un elektroniskās datu apstrādes materiālus augstākās izglītības, apmācības un jaunatnes jomā. 3.2. Puses var finansiāli atbalstīt uz politiku orientētus pasākumus, kuros piedalās organizācijas, kas darbojas augstakās izglītības, apmācības un jaunatnes jomā. Šie pasākumi var būt pētījumi, konferences, semināri, komandas darbs, profesionālās izaugsmes darbsemināri, salīdzinošā novērtēšana, un tie skar augstākās izglītības un profesionālās izglītības horizontālos jautājumus, tostarp kvalifikācijas atzīšanu un kredītpunktu pārnesi saskaņā ar Eiropas Kredītpunktu pārneses sistēmu ( ECTS ). 3.3. Puses var finansiāli atbalstīt tādu speciālistu (tostarp augstskolu beidzēju un apmācības speciālistu) mobilitāti, kuri vēlas beigt īslaicīgas studijas vai apmācības programmas, lai vairotu pieredzi EK un Kanādas attiecību īpaši svarīgās jomās, ko puses nosaka. 3.4. Puses var finansiāli atbalstīt arī absolventu asociāciju, kurā darbojas studenti, kas ir piedalījušies ES un Kanādas īstenotajās konsorciju programmās augstākās izglītības un profesionālās izglītības jomā. Šo absolventu asociāciju var vadīt viena vai vairākas organizācijas, ko puses kopīgi nosaka. RĪCĪBU PĀRVALDĪBA 1. Katra puse var finansiāli atbalstīt šajā nolīgumā paredzētos pasākumus. 2. Šo rīcību pārvaldību īsteno katras puses kompetentās amatpersonas. Šie uzdevumi var būt: - lemt par noteikumiem un kārtību, kādā iesniedzami priekšlikumi, arī sagatavot vienotas pamatnostādnes priekšlikumu iesniedzējiem; - sastādīt grafiku, pēc kura publicē uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, kā arī noteikt to iesniegšanas un atlases termiņus; - sniegt informāciju par šajā nolīgumā paredzētajiem pasākumiem un to īstenošanu; - iecelt augstskolu konsultantus un ekspertus, lai sniegtu arī neatkarīgu priekšlikuma novērtējumu; - sniegt ieteikumus katras puses attiecīgajām iestādēm par to, kurus projektus finansēt; - pārvaldīt finanses; - veicināt vienotu pieeju pasākumu uzraudzībai un novērtēšanai. 3. Parasti Eiropas Kopiena sniegs atbalstu (arī stipendijas) EK projektos iesaistītajiem partneriem; Kanāda atbalstīs Kanādas projektu partnerus. TEHNISKĀ ATBALSTA PASĀKUMI Puses piešķir līdzekļus pakalpojumu iepirkšanai, lai nodrošinātu nolīguma optimālu īstenošanu; puses jo īpaši var organizēt seminārus, konferences vai citas ekspertu sanāksmes, vadīt novērtēšanu, sagatavot publikācijas vai izplatīt attiecīgu informāciju. TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS: Priekšlikums Padomes lēmumiem par nolīguma parakstīšanu un noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Kanādas valdību, ar ko izveido sadarbības programmu augstākās izglītības, apmācības un jaunatnes jomā. 2. UZ DARBĪBAS JOMĀM BALSTĪTA VADĪBA / BUDŽETA LĪDZEKĻU SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM Politikas joma: IZGLĪTĪBA UN KULTŪRA Mērķis: „Savstarpēji uzlabot izglītības kvalitāti, sadarbojoties ar trešām valstīm”. Darbība: IZGLĪTĪBA 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un ar to saistītās tehniskās un administratīvās palīdzības pozīcijas (kādreizējās B.A. pozīcijas), tostarp šādas: 15.02.03 Sadarbība ar trešām valstīm izglītības un profesionālās izglītības jomā 15.01.04.17 Sadarbība ar trešām valstīm izglītības un arodapmācības jomā – administratīvās pārvaldības izdevumi 15.01.04.32 Izglītības, audiovizuālo un kultūras jautājumu izpildaģentūra – subsīdijas 4. pozīcijā iekļautajām programmām Iepriekš minētās budžeta pozīcijas papildus tām, kuras skar nolīgumu ar Kanādu, attiecas arī uz finansējumu, ko paredz tādiem līdzīgiem nolīgumiem par augstāko izglītību un profesionālo izglītību, kurus varētu noslēgt ar citām rūpnieciski attīstītām valstīm, piemēram, ar Amerikas Savienotajām Valstīm. 3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums: 2006-2013 3.3. Budžeta informācija (ja vajadzīgs, pievienot rindas): Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jaunas | EBTA iemaksa | Pieteikumu iesniedzēju valstu iemaksas | Kategorija finanšu perspektīvā | 15.02.03 | Neobligāts | Dažādi | NAV | NAV | NAV | Nr. 4 | 15.01.04.17 | Neobligāts | Dažādi | NAV | NAV | NAV | Nr. 4 | 15.01.04.32 | Neobligāts | Dažādi | NAV | NAV | NAV | Nr. 4 | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu līdzekļi 4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums Miljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) Iedaļas Nr. | 2011 līdz 2013 | Izdevumu veids | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Kopā | Darbības izdevumi [1] | Saistību apropriācijas (SA) | 8.1 | a | 0,776 | 1,558 | 1,696 | 2,118 | 2,158 | 7,252 | 15,558 | Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 0,306 | 1,266 | 1,640 | 1,949 | 2,142 | 8,255 | 15,558 | Administratīvie izdevumi, kas ietverti pamatsummā [2] | Tehniskā un administratīvā palīdzība (NDA), (sk.sīkāku tabulu 8.2.4. punktā) | 8.2.4 | c | 0,288 | 0,328 | 0,328 | 0,328 | 0,984 | 2,256 | KOPĒJĀ PAMATSUMMA | Saistību apropriācijas | a+c | 0,776 | 1,846 | 2,024 | 2,446 | 2,486 | 8,236 | 17,814 | Maksājumu apropriācijas | b+c | 0,306 | 1,554 | 1,968 | 2,277 | 2,470 | 9,239 | 17,814 | Administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā [3] | Cilvēkresursu un ar tiem saistītie izdevumi (NDA) | 8.2.5 | d | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,486 | 1,296 | Administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu un ar tiem saistītās izmaksas, kas nav ietvertas pamatsummā (NDA) | 8.2.6 | e | 0,004 | 0,022 | 0,004 | 0,022 | 0,004 | 0,047 | 0,102 | Nolīgumā ir ietverts punkts, kas dod iespēju pārorientēt pasākumus un tāpēc pārskatīt nolīguma izpildei piešķirto budžetu finanšu perspektīvas robežās. Ziņas par līdzfinansējumu: Nepiemēro. ES atbalstīs ES iestāžu un studentu iesaistīšanu nolīgumā paredzētajās rīcībās. Nav paredzēts līdzfinansējums no dalībvalstīm vai citām struktūrām. 4.1.2. Atbilstība finanšu plānojumam ( Priekšlikums atbilst pašreizējam finanšu plānojumam. ( Priekšlikums būs saistīts ar finanšu perspektīvas attiecīgās pozīcijas pārplānošanu. ( Saistībā ar šo priekšlikumu var būt jāpiemēro starpiestāžu nolīguma[4] noteikumi (piemēram, noteikumi par elastības instrumentu vai finanšu perspektīvas pārskatīšanu). Priekšlikums atbilst pašreizējam finanšu plānojumam. Jo īpaši izdevumu aprēķini un finansiālā ietekme 2006. gadam atbilst 2006. gada budžetam, turpretim izdevumu aprēķini un finanšu ietekme laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam provizoriski atspoguļo pašreizējo virzību, ņemot vērā jauno finanšu perspektīvu. 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem ( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus 4.1.4. Cilvēkresursi, izteikti ar pilnslodzes ekvivalentu (tostarp ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki) – sīkāk sk. 8.2.1. punktā Ikgadējās vajadzības | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011. un turpmākie gadi | Kopējais cilvēkresursu skaits | 1,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 5. RAKSTUROJUMS UN MēRķI 5.1. Jāizpilda īstermiņā vai ilgtermiņā Ar divpusējās sadarbības nolīgumu augstākās izglītības, apmācības un jaunatnes jomā centīsies uzlabot savstarpēju saprašanos eiropiešu un kanādiešu vidū, lai labāk sagatavotu pilsoņus zināšanu sabiedrībai un lai savstarpēji uzlabotu jauniešiem ES un Kanadā sniegtās augstākās izglītības, apmācības un neformālās izglītības kvalitāti. Divpusējais sadarbības nolīgums atbilst pušu politiskajai gribai visaugstākajā līmenī. 5.2. Kopienas iesaistīšanās radītā pievienotā vērtība un priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija Eiropas Savienības attiecības ar Kanādu ir vienas no senākajām un ciešākajām. Tām raksturīga pastāvīga attīstība, par ko liecina vēl nesen, 2004. gadā, pieņemtā „Partnerības programma”. Tajā ir skaidri pausta griba stiprināt un paplašināt sadarbību izglītības jomā saistība ar nolīguma par augstāko izglītību un apmācību atjaunošanu Turklāt dokumentā minēta iespēja uzlabot spēkā esošo nolīgumu, lai īstenotu pilnīgāku piekļuvi visām augstākās izglītības un apmācības iestādēm un palielinātu apmaiņu skaitu un darbības jomas. Īpaša atsauce ir izdarīta attiecībā uz tādu pasākumu iekļaušanu jaunatnes jomā, kuri nav saistīti ar formālās izglītības struktūrām. ES un Kanādas nolīgums nodrošinātu pievienoto vērtību vairākos līmeņos: iestāžu transatlantiskās sadarbības izveidei, personu, akadēmisko mācībspēku un administratīvo darbinieku un studentu transatlantiskās sadarbības tīklu nodrošināšanai, īpašu studiju priekšmetu un disciplīnu pilnveidošanai. Arī paredzētās rīcības saglabātu un pilnveidotu daudzpusīgo pieeju, katras rīcības īstenošanā iesaistot dažādu dalībvalstu iestādes un iedzīvotājus. Šī savstarpējā pieeja līdz šim ir izrādījusies efektīva, ES un Kanādā vairojot savstarpējo sapratni un uzlabojot izglītības un apmācības kvalitāti. Attiecībā uz divpusējām programmām tā arī ir radījusi zināmus ietaupījumus, pateicoties diversifikācijai, apjomam un kvalitātes uzlabošanai. ES un Kanādas nolīguma mērķi būtu pilnībā saskanīgi ar citiem ES instrumentiem šajās jomās. Ar nolīgumu tiktu izveidota sistēma, kas papildinātu citas programmas, un, īstenojot sadarbību starp ES un Kanādu, nodrošinātu iespēju sasniegt izglītības kvalitātes mērķus. Turklāt ar paredzētajām rīcībām būtu nodrošināta transatlantiskā sadarbība starp iedzīvotājiem, kas savukārt nav paredzēta ES izglītības un apmācības un jaunatnes programmās. Jo īpaši ar nolīgumā ietvertajām rīcībām tiks papildināta Erasmus Mundus programma, jo tajā uzmanību pievērsīs galvenokārt augstskolu pēdējo kursu studentu mobilitātei, un tās iekļaus transatlantiskās apmaiņas profesionālās izglītības un jaunatnes jomā. Ar šīm rīcībām tiktu arī papildināti Eiropas Savienības atbalstīto ES izcilības centru pasākumi, jo tie piedāvā papildu apmaiņas iespējas un veicina strukturālo sadarbību starp iestādēm un organizācijām abos Atlantijas okeāna krastos. 5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un saistītie rādītāji uz darbības jomām balstītas vadības (ABM) kontekstā Mērķis | Rādītāju saraksts (nav izsmeļošs) | Vispārīgie mērķi | Veicināt savstarpēju sapratni starp Eiropas Savienības un Kanādas iedzīvotājiem, arī valodu prasmes un zināšanas par to kultūru un iestādēm. Pilnveidot cilvēkresursu kvalitāti gan Eiropas Kopienā, gan Kanādā, veicinot tādu prasmju apguvi, kas vajadzīgas, lai pielāgotos izaicinājumiem, ko sniedz globālā ekonomika, kuras pamatā ir zināšanas. | Kvantitatīvi dati par programmas lietotāju un ieinteresēto personu viedokli, kuri iegūti, veicot pētījumus starpposma pārskata un paveiktā novērtēšanas laikā. | Konkrētie mērķi | Stiprināt Eiropas Kopienas un Kanādas transatlantiskās sadarbības pievienotās vērtības dimensiju augstākajā izglītībā, apmācībā un jaunatnes jomā. Veicināt transatlantiskās apmaiņas programmas gan starp Eiropas Savienības, gan Kanādas pilsoņiem. Veicināt augstākās izglītības un apmācības iestāžu, kā arī jaunatnes struktūru un organizāciju attīstību. Sekmēt un/vai uzlabot partnerības tādu ieinteresēto personu vidū, kuras Eiropas Kopienā un Kanādā aktīvi darbojas augstākās izglītības, apmācības un jaunatnes jomā. Sasniedzot nolīguma vispārīgos mērķus, veicināt personu profesionālo attīstību. Pilnveidot dialoga un apmaiņas iespējas jaunatnes politikas un jaunatnes darba jomā. | Kvantitatīvi dati par ierēdņu un amatpersonu viedokli, kuri iegūti tiešās intervijās. Ar apsekojumu palīdzību iegūti kvantitatīvi dati par tādu personu viedokli, kuras ir atbildīgas par programmā iesaistītajām iestādēm un organizācijām. Ar apsekojumu palīdzību iegūti kvantitatīvi dati par tādu personu viedokli, kuras ir atbildīgas par jaunatnes politiku un jaunatnes darbu. Ar apsekojumu palīdzību iegūti kvantiatatīvi dati par atsevišķu dalībnieku viedokli. | Rezultātus var noteikt kā tiešās mērķgrupas ieguvumus vai zaudējumus pēc līdzdalības valsts mēroga pasākumos. Tādēļ tie jānorāda saistībā ar pasākumu darbības mērķiem. Darbības mērķi | Dalībnieku gūtie rezultāti | Atbalstīt sadarbību starp augstākās izglītības un apmācības iestādēm, lai sekmētu un attīstītu kopīgas studiju un/vai apmācības programmas un studentu mobilitāti. | Iestādes: uzlaboti mācību plāni un mācīšanas metodika; attiecīgās kredītpunktu sistēmas labāka pārredzamība un izpratne par to; uzlabota sagatavība transatlantiskajai sadarbībai. | Uzlabot transatlantiskās studentu mobilitātes kvalitāti, veicinot pārredzamību, savstarpēju kvalifikācijas, kā arī studiju un apmācību periodu atzīšanu, un vajadzības gadījumā kredītpunktu pārnesi. | Studenti: transatlantiskās pieredzes bagātināšana; labāka izpratne par izglītību un kultūru. | Atbalstīt sadarbību starp tām valsts un privātām organizācijām, kuras aktīvi darbojas augstākās izglītības, apmācības un jaunatnes jomā, lai rosinātu diskusiju un pieredzes apmaiņu saistībā ar politikas jautājumiem. | Organizācijas, iestādes: labāka izpratne par politikas jautājumiem. | Atbalstīt speciālistu (tostarp apmācības speciālistu) transatlantisko mobilitāti, lai uzlabotu savstarpējo izpratni un zināšanas par jautājumiem, kas saistīti ar Eiropas Savienības un Kanādas attiecībām. | Personas: labāka izpratne par ES un Kanādas attiecību svarīgākajiem jautājumiem. | Atbalstīt sadarbību starp jaunatnes struktūrām un organizācijām, kā arī jaunatnes lietu speciālistiem, vadītājiem no jaunatnes vidus un citām personām, kas darbojas jaunatnes jomā, lai veicinātu paraugprakses apmaiņu un pilnveidotu sadarbības tīklus. | Politikas veidotāji, praktiķi, kuri darbojas jaunatnes jomā, jaunatnes organizācijas: savstarpēja pieredzes bagātināšana, apmainoties ar paraugpraksi. Organizācijas: jaunas savstarpējas partnerības un tīkli. | 5.4. Īstenošanas metode (norādoša) Norādīt rīcības īstenošanai izraudzīto metodi(-es)[5] vai metodes. X Centralizēta pārvaldība X Pārvaldību tieši īsteno Komisija X Pārvaldību īsteno netieši, deleģējot to: X izpildaģentūrai ٱ Kopienu izveidotām struktūrām, kā minēts Finanšu regulas 185. pantā ٱ dalībvalstu publiskā sektora struktūrām/struktūrām, kas sniedz sabiedriskos pakalpojumus ٱ Kopēja vai decentralizēta pārvaldība ٱ kopā ar dalībvalstīm ٱ kopā ar trešām valstīm ٱ Pārvaldība, ko īsteno kopīgi ar starptautiskām organizācijām (lūdzu precizēt) Ierosinātās sadarbības programmas pamatā ir Eiropas Savienības un Kanādas kopējas finansēšanas princips. Uzaicinājumu iesniegt priekšlikumu administrē Eiropas Komisija, pamatojoties uz kopīgām pamatnostādnēm, kuras iepriekš saskaņotas ar Kanādas iestādēm. Komisija var izmantot izpildaģentūras palīdzību. Taču programmas finansējums, kas piešķirts ES un Kanādas nolīguma izpildei, pats par sevi nevar būt par pamatu, lai izmantotu izpildaģentūru. Tomēr ir iespējams, ka ar Amerikas Savienotajam Valstīm tiks noslēgt ļoti līdzīgs nolīgums, ar ko panāks relatīvi lielus ietaupījumus un dažu rīcību īstenošanai paredzētos uzdevumus mudina uzticēt izpildaģentūrai. 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 6.1. Uzraudzības sistēma ES un Kanādas kopīgo projektu uzraudzību īstenos, izmantojot katedru uzraudzību (pamatojoties uz regulāriem stipendiātu ziņojumiem) un uzraudzību uz vietas, ko veiks Komisija un attiecīgā struktūra, kuru ir iecēlusi Kanādas valdība. 6.2. Novērtēšana 6.2.1. Iepriekšēja novērtēšana Iepriekšējas novērtēšanas pamatā ir pieredze, kas gūta, īstenojot pašreizējo programmu, finansējuma saņēmēju tiešas atsauksmes, pētījums par profesionālo izglītības nozari programmas kontekstā, ekspertu konsultācijas un programmas pašreizējās fāzes starpposma novērtējums. Paskaidrojuma rakstā apskata galvenos iepriekšējā novērtējuma aspektus un ietekmes novērtējumu. Iepriekšējas novērtēšanas galvenie konstatējumi saistībā ar augstāko izglītību un profesionālo izglītību ir šādi. - programma ir vērtīga iesaistītajām iestādēm, katedrām un studentiem; programma ir jo īpaši efektīva tajā ziņā, ka tā uzlabo studentu un personāla sapratni starpkultūru jomā; - programma ir veicinājusi arī mācību programmu izstrādi un jo īpaši stiprinājusi augstskolu un profesionālās izglītības iestāžu transatlantiskos tīklus; - tomēr uzskata, ka programma nav tik vērienīga, lai ietekmētu eiropiešu un kanādiešu savstarpējo sapratni; - mobilitātes projektu ilgtspēja tika apšaubīta nepietiekama turpmāka finansējuma dēļ; - ir ievērojami jāpalielina budžets, lai profesionālās izglītības nozare varētu būt līdzvērtīga augstākās izglītības nozarei; - profesionālās izglītības un apmācības jomā bija jārod īpaša pieeja, konkrētajai situācijai šajā jomā pielagojot atsevišķus īstenošanas kritērijus; - starpposma novērtējumā ierosina dažas darbības izmaiņas: a) konsorciju projektu termiņa pagarināšana; b) veltīt īpašu uzmanību paraugprakses noteikšanai un apmaiņai; c) ieviest sistēmu, kas veiksmīgiem projektiem paredz papildu mobilitātes stipendijas; - attiecībā uz jaunatni galvenie ieteikumi, kas izriet no šai jomai veltītā ES un Kanādas semināra, ir turpināt dialogu starp politikas veidotājiem un veicināt paraugprakses apmaiņu, un nodot resursus praktiķu vidū, kuri darbojas jaunatnes jomā. 6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtēšanas/paveiktā novērtēšanas (ņemot vērā līdzīgu iepriekš gūto pieredzi) Ierosinatā sadarbības programma tiks izstrādāta, ņemot vērā iepriekšējās novērtēšanas konstatējumus, proti: - saglabāt labi pārbaudītus un pierādītus pašreizējās programmas elementus; - izstrādāt īpašu pieeju profesionālajai izglītībai; - izmantot projektus, kas izrādījušies izcili; - stiprināt mobilitāti; - ieviest jaunu elementu jaunatnes jomā; - palielināt pašreizējo finansējumu. 6.2.3. Turpmāko novērtējumu veikšanas nosacījumi un biežums Principā starpposma novērtējums tiks veikts pēc pirmajiem trim īstenošanas gadiem, un galīgais paveiktā novērtējums tiks sākts pēc pasākumu pabeigšanas. 7. KRāPšANAS APKAROšANAS PASāKUMI Finansēšanas lēmumos un līgumos starp Komisiju un finansējuma saņēmējiem paredzētas pārbaudes uz vietas, ko Eiropas Kopienas finansējuma saņēmēju telpās veic Komisija un Revīzijas palāta, un piešķirtas pilnvaras pieprasīt pierādījumus par visiem izdevumiem, kas radušies saistībā ar šiem līgumiem, nolīgumiem un juridiskajām saistībām piecu gadu laikā pēc līguma darbības termiņa beigām. Saņēmējiem ir pienākums sniegt atskaites un finanšu pārskatus, un tos analizē, ņemot vērā izdevumu saturu un atbilstību, paturot prātā Eiropas Kopienas finansējuma mērķi un ņemot vērā līgumsaistības un ekonomikas un pareizas finanšu vadības principus. Finansējuma līgumu pielikumos ir administratīva un finansiāla rakstura informācija, kas paredzēta, lai precīzi norādītu, kāda veida izdevumi ir atbilstoši šādiem līgumiem. Vajadzības gadījumā Eiropas Savienības iespējas segt noteiktus izdevumu elementus ir ierobežotas tikai attiecībā uz reāliem, identificējamiem un pārbaudāmiem saņēmēja grāmatvedības ierakstiem, lai veicinātu to projektu pārbaudi un revīziju (un novērtēšanu izvēles vajadzībām), kam piešķirts finansējums. 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1. Priekšlikuma mērķi to finansiālo izmaksu izteiksmē Saistību apropriācijas miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) Darbības mērķu pozīcijas | Rezultātu veids | Vidējās izmaksas | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 līdz 2013 | KOPĀ | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 līdz 2013, pamatojoties uz gada rādītājiem | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[6] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | B*, C*/AST | 1 / 4 1 / 4 | 1 / 4 1 / 4 | 1 / 4 1 / 4 | 1 / 4 1 / 4 | 1 / 4 1 / 4 | 1 / 4 1 / 4 | Darbinieki, ko finansē[7] atbilstoši XX 01 02. pantam | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Citi darbinieki[8], ko finansē atbilstoši XX 01 04/05. pantam | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | KOPĀ | 1,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 8.2.2. Uzdevumu apraksts, ņemot vērā konkrēto rīcību 1 A*/AD: Politikas izstrādes un programmas vadītājs 1,25 B*/AST Finanšu asistents 1/4 C*/AST Sekretārs un palīgs finanšu jautājumos 8.2.3. Cilvēkresursu avoti (atbilstoši Civildienesta noteikumiem) (Ja minēts vairāk nekā viens avots, lūdzu norādīt amata vietu skaitu saistībā ar katru avotu) 1,5 Amati, kas patlaban paredzēti programmas pārvaldībai un kuri jāaizstāj vai jāpaplašina. ( Amati iedalīti saskaņā ar gada stratēģisko plānošanu vai provizorisko budžeta projektu n finanšu gadam ( Amati, kas jāpieprasa nākamā gada stratēģiskās plānošanas/provizoriskā budžeta projekta procedūrā. ( Amati, kas pārkārtojami, izmantojot esošos atbildīgā dienesta resursus (iekšējā pārcelšana) ( Amati, kas vajadzīgi n gadam, bet nav paredzēti, veicot konkrētā finanšu gada stratēģisko plānošanu un sastādot provizoriska budžeta projektu 8.2.4. Citi administratīvie izdevumi, kas ietverti pamatsummā ( XX 01 04/05 – Administratīvās pārvaldības izdevumi ) Miljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 līdz 2013 | KOPĀ | 1. Tehniskā un administratīvā palīdzība (ieskaitot ar to saistītās personāla izmaksas) | Izpildaģentūras[9] 15.01.04.32 | 0,128 | 0,128 | 0,128 | 0,128 | 0,128 | 0,896 | Cita tehniskā vai administratīvā palīdzība 15.01.04.17. | - iekšēja | 0,160 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,600 | 1,360 | - ārēja | Tehniskais un administratīvais atbalsts kopā | 0,288 | 0,328 | 0,328 | 0,328 | 0,984 | 2.256 | 2006. gada budžetā nav iekļauta īpaša administrtīvajai palīdzībai paredzēta budžeta pozīcija. Tādus izdevumus, kas radušies, ekspertiem veicot priekšlikumu novērtēšanu, sedz no ĢD kopējā finansējuma. No 2007. gada tiks izveidota administratīvajai palīdzībai paredzēta budžeta pozīcija. Tas pamatots ar iespējami lielāku budžetu, ko piešķir ne tikai ES un Kanādas nolīgumam, bet nākotnē arī ES un ASV nolīgumam (apvienojot abiem nolīgumiem paredzēto budžetu, kopsumma būtu 8 miljoni euro, bet patlaban tā ir 3 miljoni euro). Administratīvajam atbalstam paredzētā budžeta pozīcija ir pamatota arī tāda ziņā, ka ir iespēja īstenot nolīgumā paredzētās rīcības, izmantojot pašreizējo izpildaģentūru izglītības, audiovizuālo un kultūras jomā. Ja noslēgs līdzīgu nolīgumu ar Amerikas Savienotajām Valstīm, būs apjomradīti ietaupījumi un loģisks pamatojums, lai īstenotu dažas šajos nolīgumos paredzētas rīcības, izmantojot izpildaģentūru izglītības, audiovizualajā un kultūras jomā. Tāpēc iepriekš minētajā tabulā ir iekļauta summa, kas līdzvērtīga viena līgumdarbinieka izmaksām, kuru nodarbina izpildaģentūrā. 8.2.5. Cilvēkresursu finansiālās izmaksas un saistītās izmaksas, kas nav iekļautas pamatsummā Miljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) Cilvēkresursu veids | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 2013 | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,486 | Darbinieki, kurus finansē atbilstoši XX 01 02. pantam (palīgdarbinieki, valstu eksperti, līgumdarbinieki u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) | Cilvēkresursu izmaksas un saistītās izmaksas (NAV ietvertas pamatsummā), kopā | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,486 | Aprēķins – Ierēdņi un pagaidu darbinieki 1,5 darbinieks x 108 000 euro x 8 gadi = 1296 000 euro Šā aprēķina pamatā ir pieņēmums, ka nolīguma izpildē iesaistīs izpildaģentūru izglītības, audiovizuālajā un kultūras jomā. Ja tā nepiedalīsies programmas īstenošanā, papildus būs vajadzīgs vēl viens Komisijas darbinieks. Aprēķins – Personāls, ko finansē saskaņā ar XX 01 02 pantu Nepiemēro. 8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā Miljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 līdz 2013 | KOPĀ | XX 01 02 11 01 – Komandējumi | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,012 | 0,032 | XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences | XX 01 02 11 03 – Komitejas[10] Apvienotā ES un Kanādas komiteja, kas izveidota ar nolīgumu | 0,018 | 0,018 | 0,035 | 0,070 | XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultācijas | XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas | 2. Citi pārvaldības izdevumi kopā (XX 01 02 11) | 3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | (NAV ietverti pamatsummā) administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītās izmaksas, kopā | 0,004 | 0,022 | 0,004 | 0,022 | 0,004 | 0,047 | 0,102 | Aprēķins – Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā Komandējumi: Komandējums: 1 x 3000 (uz Kanādu) + 2 x 700 (uz dalībvalstīm) = 4 400 euro Apvienotās komitejas un dalībvalstu sanāksme reizi divos gados: 25 x 700 x 4 = = 70 000 euro [1] COM(2005) 274. [2] OV C , , . lpp. [3] OV C , , . lpp. [4] Sk. starpiestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [5] Ja norādītas vairākas metodes, lūdzu sniegt papildu informāciju šā punkta iedaļā „Piezīmes”. [6] Izmaksas, kas NAV ietvertas pamatsummā. [7] Izmaksas, kas NAV ietvertas pamatsummā. [8] Izmaksas, kas ir iekļautas pamatsummā. [9] Tiks pārbaudīta iespēja izmantot esošo izpildaģentūru izglītības, audiovizuālajā un kultūras jomā, ņemot vērā aģentūras novērtējumu. Novērtējumu veiks 2006. gadā, ņemot vērā jauno, 2007. līdz 2013. gadam paredzēto izglītības programmu īstenošanu. [10] Norādīt komitejas veidu un grupu, kurai tā pieder.