ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Pamatscenārija gadījumā (1. risinājums) dalībvalstis izmanto atšķirīgas pieejas ar PVN saistītas krāpšanas apkarošanā e-komercijā un tikai dažas no tām vāc datus no tiešsaistes starpniekiem; Neregulatīva risinājuma (2. risinājums) gadījumā Eiropas Komisija palīdz nodokļu iestādēm uzlabot administratīvās spējas ar PVN saistītas krāpšanas apkarošanai e-komercijā un publicē vadlīnijas par to, kā uzlabot sadarbību starp nodokļu iestādēm un maksājumu starpniekiem. Regulatīvais risinājums (3. risinājums) paredz grozīt ES tiesisko regulējumu, nosakot, ka maksājumu pakalpojumu sniedzējiem jānosūta attiecīgie maksājumu dati nodokļu iestādēm, bet nodokļu iestādēm: 1) jāvāc maksājumu dati un jāveic riska analīze, lai atklātu tālpiegādātājus, kas nepilda PVN saistības, un 2) jāapmainās ar šiem datiem vai jānodrošina šo datu koplietošana ar citu dalībvalstu nodokļu iestādēm. Saistībā ar regulatīvo iespēju varētu paredzēt dažādus alternatīvus tehniskus risinājumus, lai liktu nodokļu iestādēm apmainīties vai dalīties ar attiecīgajiem maksājumu datiem: viens risinājums nozīmē automātisku piekļuvi citu dalībvalstu datubāzēm, savukārt pārējie trīs risinājumi ietver ES līmeņa centrālo maksājumu datu repozitoriju, kas pieejams dalībvalstu amatpersonām, kuras atbildīgas par krāpšanas apkarošanu. Vēlamais risinājums ir regulatīvais risinājums, kas paredz izveidot centrālu ES repozitoriju.
·pielāgots tehniskā atbalsta instruments, kas tiks sniegts dalībvalstīm (pašreizējās Strukturālo reformu atbalsta programmas paplašinājums) pēc to pieprasījuma un kura mērķis būs stiprināt dalībvalstu administratīvo spēju izaugsmi veicinošu reformu sagatavošanā, izstrādē un īstenošanā; un

Jaunas reformu atbalsta programmas izveide ir vēlamais risinājums, jo tas ļautu risināt šo problēmu visaptverošā veidā, nostiprinot pašreizējo tehnisko atbalstu, ko piedāvā strukturālo reformu atbalsta programma (SRAP), papildinot to ar mērķtiecīgu instrumentu, kas sniedz finansiālu atbalstu reformu īstenošanai, un pievienojot mērķtiecīgu instrumentu reformu īstenošanas atbalstam dalībvalstīs, kuras nav eurozonas dalībnieces.

Ietekmes novērtējumā tika izvērtēti Komisijas pašreizējie instrumenti strukturālo reformu īstenošanas atbalstam. Tajā tika secināts, ka, lai gan ES līmenī pastāv daži instrumenti strukturālo reformu īstenošanas atbalstam, tie nav pietiekami, lai risinātu reformu lēnās un nevienmērīgās īstenošanas iemeslus un veicinātu nepieciešamās strukturālās un administratīvās reformas. Eiropas pusgads ir efektīvs ieteikuma tiesību instruments, kas paredzēts, lai izklāstītu izaicinājumus un reformu vajadzības un sekotu līdzi dalībvalstu atbildēm šo vajadzību apmierināšanai, tomēr Eiropas pusgada process pats par sevi neietver izpildes elementu, nedz arī instrumentu reformu stimulu nodrošināšanai. Tehniskajam atbalstam, ko sniedz, izmantojot Strukturālo reformu atbalsta programmu (SRAP), ir ierobežots budžets, un šī programma beidzas 2020. gada 31. decembrī. Eiropas strukturālie un investīciju fondi (ESI fondi), kas jaunās Kopīgo noteikumu regulas ietvaros tiks dēvēti par “Savienības fondiem”, finansē noteiktu strukturālo reformu īstenošanu un sniedz stimulus dažu reformu veikšanai, jo īpaši, piemērojot ex ante nosacījumus. Tomēr ESI fondu un turpmāko “Savienības fondu” mērķi un intervences loģika joprojām ir vērsti uz investīcijām, nevis reformām. Visbeidzot, pašlaik nav mērķorientēta atbalsta dalībvalstīm, kuras nav eurozonas dalībnieces, bet kuras vēlas tai pievienoties, kas varētu paātrināt konverģences procesu minētajās dalībvalstīs. Tāpēc nemainīgas politikas gadījumā šie Komisijas rīcībā esošie instrumenti vajadzīgo strukturālo un administratīvo reformu atvieglošanai un veicināšanai ES dalībvalstīs izrādītos nepietiekami.
Tika izskatīti vairāki risinājumi. Daži risinājumi tika noraidīti jau agrīnā posmā, proti, pirmais, paļauties tikai uz Savienības centieniem (kas joprojām turpinās) pārliecināt starptautiskās tirdzniecības partnerus, lai tie savu IĪ tiesību režīmu pieskaņotu ES režīmam, otrais, paplašināt Bolāra klauzulas darbību, trešais, ieviest jaunas ad hoc licencēšanas pasākumu sistēmas un ceturtais, saīsināt PAS maksimālo ilgumu. Bez esošā stāvokļa saglabāšanas tika apsvērta ieteikuma tiesību pieeja (veicināt nozares virzītus brīvprātīgus nolīgumus); ieviest atbrīvojumu no PAS tikai attiecībā uz eksportam paredzētu ražošanu un/vai eksportēšanas un krājumu veidošanas vajadzībām; un ieviest atbrīvojumu no PAS attiecībā uz ražošanu, to papildinot ar aizsargpasākumiem. Attiecībā uz atbrīvojumu no PAS tika apsvērti vairāki laika grafika varianti. Vēlamais risinājums ir grozīt līdzšinējo PAS režīmu (Regula (EK) Nr. 469/2009), lai ieviestu “atbrīvojumu”, kurš pavērtu iespēju, ka Ģ/B ražošana Eiropas Savienībā sākas jau PAS darbības laikā. Lai nodrošinātu līdzsvarotu pieeju, labāku aizsardzību PAS turētājiem Eiropas Savienībā un pārredzamību, šādu atbrīvojumu papildinātu tādi dažādi aizsargpasākumi kā prasības attiecībā uz marķēšanu un paziņošanu. Kas attiecas uz piegādēm ES tirgum īsi pēc PAS termiņa, ražotājiem, kas šo eksporta atbrīvojumu izmanto, zināmā mērā vajadzētu būt gataviem ES tirgū ieiet jau “pirmajā dienā” pēc PAS termiņa, jo tiem jau būtu darbībai gatava ražošanas jauda.
Šajā ietekmes novērtējumā ir novērtēti četri rīcības veidi. Pēc tam, kad katram no tiem bija rūpīgi izvērtēti leģislatīvie un neleģislatīvie risinājumi, tika identificēti šādi vēlamie risinājumi: 1. Ieguldītāju pienākumi Aktīvu pārvaldītājiem, apdrošināšanas sabiedrībām, apdrošināšanas izplatītājiem, arodpensijas kapitāla uzkrāšanas institūcijām, ieguldījumu konsultantiem un individuālo portfeļu pārvaldītājiem kā daļu no ieguldītāja pienākumiem būtu jāpilda prasība iekļaut VSP faktorus ieguldījumu lēmumu pieņemšanas un konsultāciju procesā. Tas nodrošinātu skaidrību un konsekvenci tirgū un iekļautu ilgtspēju ieguldījumu lēmumu pieņemšanas un konsultāciju procesos šajās finanšu iestādēs, jo īpaši to riska pārvaldībā. 2. Informācijas atklāšana Attiecīgajām struktūrām būtu arī jāatklāj informācija par to, kā tās pilda šos pienākumus. Turklāt tiem aktīvu pārvaldītājiem un institucionālajiem ieguldītājiem, kuri apgalvo, ka sasniedz ilgtspējas mērķus, būtu jāpierāda savu ieguldījumu atbilstība šiem mērķiem. Tas palielinātu pārredzamību privātajiem ieguldītājiem, nodrošinātu salīdzināmību starp produktiem un apkarotu “zaļo tukšvārdību”. 3. Vienota ES klasifikācijas sistēma (“taksonomija”): vēlamais risinājums paredzētu vienotus kritērijus ES līmenī, lai noteiktu, vai saimnieciskā darbība ir ekoloģiski ilgtspējīga. Tiek ierosināts, ka Komisija vēlāk identificēs pasākumus, kas kvalificēsies kā ilgtspējīgi, pamatojoties uz tehnisko ekspertu grupas konsultācijām par ilgtspējīgu finansējumu. Tam vajadzētu sniegt ekonomikas dalībniekiem un ieguldītājiem skaidrību par to, kuri pasākumi tiek uzskatīti par zaļiem/ilgtspējīgiem, ko viņi varētu ņemt vērā, pieņemot lēmumus par ieguldījumiem. Tas ir pirmais un galvenais solis centienos novirzīt ieguldījumus ilgtspējīgiem pasākumiem. 4. Etaloni Vēlamais risinājums ieviestu mazoglekļa un labvēlīgas oglekļa ietekmes etalonu divas jaunas kategorijas. Tiktu noteikti šo etalonu izstrādei paredzētās metodikas saskaņotie obligātie standarti. Tas sekmēs tirgus standartu, kas atspoguļo uzņēmumu radīto oglekļa pēdu. Tādējādi tiks nodrošināts uzticams instruments ieguldītājiem, kuri vēlas ieguldīt mazoglekļa stratēģijas virzienos.
Šis ietekmes novērtējums tika veikts pēc ES patērētāju tiesību atbilstības pārbaudes, Direktīvas 2011/83/ES par patērētāju tiesībām novērtējuma (abi dokumenti publicēti 2017. gada maijā) un 2018. gada janvārī publicētā ieteikuma par kolektīvo tiesisko aizsardzību novērtējuma. Rezultāti liecina — lai gan materiālo tiesību normas kopumā atbilst mērķim, to efektivitāti nelabvēlīgi ietekmē informētības trūkums un nepietiekamas izpildes un patērētāju tiesiskās aizsardzības iespējas. 2016. gadā 20,1 % ES patērētāju ziņoja par problēmām saistībā ar patērētāju tiesībām un 24 % tirgotāju uzskatīja, ka patērētāju tiesības netiek pietiekami ievērotas. Tas rada kaitējumu patērētājiem un godīgas konkurences traucējumus tirgotājiem. Turklāt minētie novērtējumi liecināja, ka ir nepieciešams modernizēt noteikumus un novērst nesamērīgu slogu konkrētās jomās. Tāpēc šis ietekmes novērtējums vispirms pievēršas pašreizējiem neefektīvajiem mehānismiem, lai 1) apturētu pārkāpumus un atturētu no tiem un 2) nodrošinātu, ka patērētājiem tiek sniegta tiesiskā aizsardzība, ja tiem nodarīts kaitējums, jo īpaši masveida kaitējuma situācijās. Pēc tam tiek izskatīta dažu ES patērētāju aizsardzības noteikumu modernizēšana, lai ņemtu vērā digitālās pārmaiņas un novērstu nesamērīgu slogu tirgotājiem konkrētās jomās. Paredzams, ka laika gaitā minētās problēmas kļūs lielākas, jo globalizācijas un digitalizācijas rezultātā pieaug patērētāju darījumu skaits.

Iniciatīvas mērķis ir turpināt konsolidēt veselīgu patērētāju vidi, kas veicina ekonomikas izaugsmi, jo patēriņa izdevumi veido 56 % no ES IKP. Paredzētajiem pasākumiem, no pieprasījuma puses, būtu jāsamazina kaitējums patērētājiem, jāvairo uzticēšanās un jādod iespēja patērētājiem piedalīties tirgus norišu attīstībā. No piedāvājuma puses, to mērķis ir nodrošināt uzņēmumiem godīgu konkurenci un juridisko noteiktību. Konkrētie mērķi ir šādi: 1) uzlabot ES patērētāju tiesību ievērošanu un 2) modernizēt patērētāju aizsardzības noteikumus un novērst nevajadzīgas izmaksas tirgotājiem. Tas palīdzēs sasniegt šādus vispārējos mērķus — nodrošināt 1) augstu patērētāju tiesību aizsardzības līmeni un 2) raitu iekšējā tirgus darbību, kas nāks par labu gan patērētājiem, gan tirgotājiem.
Ieteikuma tiesību pasākumus var pielāgot dalībvalstu vajadzībām. Atbilstības nodrošināšanas (vienreizējās) izmaksas saistībā ar uzlaboto dokumentu pakāpenisku laišanu apritē katrā dalībvalstī būs atšķirīgas — atkarībā no pašlaik izsniegto dokumentu kvalitātes. Vairākumā gadījumu izmaksas tiks samazinātas, laišanu apritē pielāgojot parastajam dokumentu nomaiņas ciklam. Attiecībā uz valsts personas apliecībām un uzturēšanās atļaujām ģimenes locekļiem, kas nav ES pilsoņi, dalībvalstis var izmantot esošo infrastruktūru (karšu lasītājus, dokumentu skenerus, aprīkojumu biometrisko datu iegūšanai un pārbaudei) un pašreizējos pasu un uzturēšanās atļauju izgatavošanas procesus. Nav paredzamas būtiskas papildu administratīvās un regulatīvās izmaksas. Lai varētu gūt ātrākus ieguvumus drošības ziņā, nedrošāko personas apliecību pakāpeniska izņemšana no aprites radīs zināmas izmaksas dažās dalībvalstīs. Arī neatbilstošo uzturēšanās atļauju ģimenes locekļiem, kas nav ES pilsoņi, pakāpeniska izņemšana no aprites radīs zināmas (vienreizējas) papildu izmaksas. Šīs izmaksas būs atkarīgas no tā, cik ātri notiks pakāpeniskā izņemšana no aprites. Tas, vai atbilstības nodrošināšanas izmaksas saistībā ar jauniem dokumentiem tiks novirzītas uz pilsoņiem, būs atkarīgs no dalībvalstu pārvaldes iestādēm. Vēlamais risinājums būtiski neietekmēs uzņēmumu izmaksas.
Uzņēmumu nodokļu sistēmas mērķis ir peļņu aplikt ar nodokli tur, kur ir radīta vērtība, bet pašreizējā starptautiskā nodokļu sistēma tika veidota tradicionālajai ekonomikai. Tā nav paredzēta jaunajiem vērtības radīšanas veidiem digitālajā ekonomikā, kur nav nepieciešama fiziska klātbūtne un kur liela nozīme ir lietotāju ieguldījumam un nemateriālajiem aktīviem. Tas ietekmē publiskos budžetus un sociālo taisnīgumu. Reaģējot uz to, arvien vairāk dalībvalstu veic vienpusējus pasākumus, un tādējādi rodas vienotā tirgus sadrumstalošanas risks.

Pirmkārt, ar iniciatīvu ir paredzēts aizsargāt vienotā tirgus integritāti un pareizu darbību. Otrkārt, ar to ir paredzēts nodrošināt, ka dalībvalstu finanses ir ilgtspējīgas un ka digitalizācija neiedragā valstu uzņēmumu nodokļu bāzes. Treškārt, tā būs ieguldījums sociālā taisnīguma saglabāšanā un vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanā visiem uzņēmumiem.

Tā kā problēma ir nodokļa uzlikšanas tiesību attiecināšana valstu starpā, to nevar visaptveroši risināt dalībvalsts līmenī. Turklāt ar ES līmeņa rīcību varētu izvairīties no vienotā tirgus sadrumstalošanas, jauniem šķēršļiem uzņēmumiem un iespējamām nepilnībām, ko varētu izraisīt dalībvalstu starpā nesaskaņota rīcība.

Otrkārt, uzņēmumu nodokļu normu reforma prasīs laiku, un tiek apsvērts arī pagaidu risinājums, lai izvairītos no vienpusēju pasākumu pieņemšanas dalībvalstīs. Vēlamais pagaidu risinājums ir direktīva par kopēju nodokļa sistēmu attiecībā uz konkrētām digitālām darbībām.
Automobiļu CO2 emisiju papildu samazinājumi virs pamatscenārija aplēsēm laikposmā no 2005. gada līdz 2030. gadam svārstās no 4 līdz 11,4 procentpunktiem. Laikposmā no 2020. gada līdz 2030. gadam gaisa piesārņotāju emisijas samazināsies par 2–8 procentpunktiem attiecībā uz NOx un līdz pat 10 procentpunktiem attiecībā uz PM2,5. Furgonu CO2 emisiju papildu samazinājumi laikposmā no 2005. gada līdz 2030. gadam svārstās no 4,8 līdz 14,1 procentpunktiem. Laikposmā no 2020. līdz 2030. gadam gaisa piesārņotāju emisijas no furgoniem varētu samazināties par 9 (NOx) līdz 10 (PM2,5) procentpunktiem. Īpašuma kopējo izmaksu ziņā patērētāju ieguvumi attiecībā uz 2030. gada “jaunu caurmēra automobili” ir robežās no EUR 1000 līdz EUR 2000, pieņemot, ka automobiļa lietošanas laiks ir 15 gadi. Attiecībā uz 2030. gada “jaunu caurmēra vieglo komerciālo transportlīdzekli” šie ietaupījumi svārstās no EUR 3800 līdz EUR 4400. Neto ietaupījumi rodas gan pirmajam, gan otrajam lietotājam, tādējādi nodrošinot ieguvumus arī patērētāju grupām ar zemākiem ienākumiem.
Kopumā ieinteresētās personas pauda šaubas par pašreizējā tiesiskā regulējuma (Padomes Pamatlēmums 2001/413/TI par krāpšanas un viltošanas apkarošanu attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem) atbilstību, efektivitāti un pievienoto vērtību. Jo īpaši, ieinteresētās personas bija vienisprātis, ka Pamatlēmumā iekļautās definīcijas neatbilst pašreizējām vajadzībām (jo īpaši eksperti no tiesu iestādēm norādīja uz situāciju, kas saistīta ar virtuālajām valūtām; tam atklātās sabiedriskajās apspriešanās plašu atbalstu izteica arī privātpersonas un ieinteresētās personas) un ka būtu jāizskata jauni nodarījumu veidi, kas nav iekļauti tiesību aktos (eksperti no tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm jo īpaši minēja zagtu identifikācijas datu pārdošanu, iegūšanu un piedāvāšanu; tam plašs atbalsts tika izteikts arī sabiedrisko apspriešanu laikā saņemtajās atbildēs). Ieinteresētās personas norādīja uz nepieciešamību uzlabot sadarbību starp valstu iestādēm un starp valsts iestādēm un privāto sektoru. Ieinteresētās personas no finanšu iestādēm un citām privātām struktūrām (piemēram, komersanti) sūdzējās par juridiskās noteiktības trūkumu, kas mazina iespēju dalīties informācijā, bet eksperti no tiesībaizsardzības iestādēm norādīja, ka laiks, kas jāziedo, lai iegūtu informāciju, neļauj efektīvi izmeklēt noziegumu.
Dažu ķīmisko vielu iedarbība darba vietā var izraisīt vēzi, kas ir galvenais ar darbu saistīto nāves gadījumu cēlonis Eiropas Savienībā (ES). 28 ES dalībvalstīs ik stundu no vēža mirst 7 līdz 12 cilvēki, kuri agrāk bijuši saskarē ar kancerogēnām vielām darba vietā. Lai darba ņēmējus aizsargātu pret šādiem riskiem, ES ir pieņēmusi Kancerogēnu un mutagēnu direktīvu, kurā izklāstīti pasākumi, kas jāveic, lai ierobežotu vai pilnībā novērstu kancerogēno vielu iedarbību, un kurā noteiktas arodekspozīcijas robežvērtības. Neraugoties uz to, Kancerogēnu un mutagēnu direktīva ir jāatjaunina. Komisija ir veikusi zinātnisko un ekonomisko novērtējumu par 25 prioritārām ķīmiskajām vielām, kuru iedarbībai ES ir pakļauti aptuveni 20 miljoni darba ņēmēju. 13 no tām tika aplūkotas Komisijas iepriekš iesniegtajā priekšlikumā (COM(2016) 248) un tam pievienotajā ietekmes novērtējumā (SWD(2016) 152). Šajā papildus sagatavotajā ietekmes novērtējumā tā pati metodika ir izmantota attiecībā uz pārējām vielām.
EIROPAS KOMISIJA

Briselē,30.1.2018

SWD(2017) 472 final

CORRIGENDUM :

Document SWD(2017) 472 final of 19.12.2017 is corrected in all language versions except EN.

The words "lawfully marketed in another Member State" were missing in the title.

The text shall read as follows:

KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS



IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS



Pavaddokuments dokumentam

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai

par citā dalībvalstī likumīgi tirgotu preču savstarpēju atzīšanu

{COM(2017) 796 final}



{SWD(2017) 471 final}



{SWD(2017) 475 final}



{SWD(2017) 476 final}



{SWD(2017) 477 final}
Sagaidāms, ka uzņēmumu atbilstības nodrošināšanas izmaksas palielināsies īstermiņā un ilgtermiņā. Nodokļu iestāžu administratīvās izmaksas būs lielā mērā atkarīgas no to faktiskās efektivitātes līmeņa, kas ir atkarīgs no to struktūras, organizācijas un datorizācijas pakāpes.
Izvērtējumā tika konstatētas vairākas problēmas, kas būs jārisina, lai nodrošinātu, ka ar regulu var sasniegt gaidītos rezultātus. Šīs problēmas ir saistītas ar to pārrobežu procedūru paredzamību un efektivitāti, kas ar regulu izveidotas vecāku un bērnu interesēs. Problēmas izriet arī no fakta, ka pašreizējais tiesību akta teksts nav pietiekami skaidrs vai tajā pastāv trūkumi. Attiecībā uz vecāku atbildības jautājumiem saistībā ar vecāku veiktu bērnu nolaupīšanu, bērnu pārrobežu ievietošanu [audžuģimenēs un aprūpes iestādēs], spriedumu atzīšanu un izpildi un sadarbību starp (centrālajām un citām) valsts iestādēm pastāv pārmērīga un nepamatota kavēšanās, kas izriet no tā, kā pastāvošās procedūras ir formulētas vai piemērotas. Spriedumi bieži vien netiek izpildīti, vai tos izpilda ar ievērojamu kavēšanos. Visbeidzot, vispārīgais apraksts par sadarbību starp centrālajām iestādēm ir novedis pie kavēšanās pieprasījumu izpildē vai pie to neizpildes, kas iedragā bērnu labklājību. Šie kavējumi un nepilnības negatīvi ietekmē bērna pamattiesības un grauj savstarpējo uzticību starp dalībvalstīm, kas ir regulas veiksmīgas darbības priekšnoteikums. Attiecībā uz laulības lietām laulātie, kuru laulībā ir starptautisks elements, nevar vienoties par tiesu, kas izskatīs laulības šķiršanu. Gadījumos, kad laulātajiem nav kopīgas ES valsts pilsonības, ja viņi dzīvo valstī, kas nav ES dalībvalsts, piekļuve ES tiesai var būt ierobežota. Kaut arī šīs problēmas ir ņemtas vērā, pagaidām rīcība nav ierosināta.
Sarežģīti noteikumi nodokļu jomā un nodokļu slepenība ir ļāvusi dažiem starptautiskiem uzņēmumiem izmantot agresīvas nodokļu plānošanas stratēģijas. Atšķirībā no mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) vai individuālajiem nodokļu maksātājiem starptautiski uzņēmumi var gūt labumu no iekšzemes un starptautisko tiesību aktu nepilnībām nodokļu jomā, kas tiem ļauj novirzīt peļņu no vienas valsts uz citu, lai samazinātu nodokļa maksājumu. Tiek lēsts, ka valstis ES katru gadu zaudē EUR 50–70 miljardus nodokļu apiešanas dēļ, ko veic starptautiski uzņēmumi. Jaunākie ziņojumi liecina, ka atsevišķi starptautiski uzņēmumi maksā mazus nodokļus, kas liek apšaubīt vispārējo efektivitāti un nodokļu sistēmas taisnīgumu ES. Starptautiskā līmenī G20 valstis atbalstīja ESAO/BEPS iniciatīvu, kas pēc tam tika īstenota ES, izmantojot pasākumu kopumu nodokļu apiešanas novēršanai (ATAP).otikai a starptautiski uzņēmumi vairāk ievēro valstu tiesību aktus nodokļu jomā. Valsts kontroles neesība ir noteikta kā problēma, kas jārisina. Pamatojoties uz ietekmi uz reputāciju un demokrātiskām debatēm, publiska kontrole, izmantojot lielāku pārredzamību attiecībā uz starptautiskiem uzņēmumiem, būtu vēl viens instruments, ko izmantot, lai cīnītos pret nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu.
Gaisa transportam lielā mērā ir transnacionāls raksturs un tādēļ jau pēc būtības tam ir nepieciešama ES līmeņa regulatīva pieeja, lai sasniegtu augstu drošības līmeni. Ņemot vērā to, ka jaunās tehnoloģijas ļauj pat ļoti viegliem droniem traucēt civilās aviācijas lidojumiem ar apkalpi, par ko ES jau ir kompetenta, ES tiesību aktiem būtu jāattiecas arī uz visu tipu droniem, lai rīkotos saskaņoti un tādējādi novērstu, ka dronu ekspluatācija negatīvi ietekmē pašreizējo aviācijas darbību drošību. No dronu kā “aeronavigācijas ražojumu” viedokļa valstu tirgi nenodrošina pietiekamu līmeni, lai attīstītu tādas pasaules mēroga tehnoloģijas. Ir grūti panākt savstarpēju atzīšanu iekšējā tirgū, ja pastāv detalizēti valstu standarti un noteikumi. Tikai ES pamatnoteikumi par visu dronu klāstu, neatkarīgi no to svara, piedāvā konsekventu tiesisko regulējumu dronu ražošanai un ekspluatācijai ES iekšējā tirgū.
LV    LV LV 
 
LV 1   LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 27.7.2009 
SEC(2009) 1062 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS IETEIKUMS PADOMEI 
atļaut veikt izmai ņas sarunu risin āšanas nor ādījumos par Tirdzniec ības un sadarb ības 
nolīgumu ar Ir ākas Republiku 
 
LV 2   LV 1. PASKAIDROJUMA  RAKSTS 
Padome 2006. gada 23. mart ā pilnvaroja Komisiju veikt sarunas par Tirdzniec ības un 
sadarbības nolīgumu ar Ir āku un deva attiec īgus sarunu risin āšanas nor ādījumus (dokuments 
6511/06 COMEM 23 WTO 38 RESTREINT UE). 
ES un Irākas sarunu sept ītajā kārtā, kas notika 2009. gada 25. un 26. febru ārī Bagdādē, Irāka 
un Komisija vienoj ās paaugstin āt nolīguma projekta statusu, paredzot izveidot Sadarb ības 
padomi, kura regul āri sanāktu ministru l īmenī, un nol īguma nosaukumu mainot no 
„Tirdzniec ības un sadarb ības nolīgums” uz „Partner ības un sadarb ības nolīgums”. 
Padome ( MOG  darba grupa) šai pieejai piekrita gan pirms sept ītās sarunu k ārtas, gan p ēc tās. 
Līdz ar to Komisija iesaka atspogu ļot šīs izmaiņas sarunu risin āšanas nor ādījumos un aicina 
Padomi at ļaut veikt ierosin ātās izmaiņas. 
 
LV 3   LV 2. IETEIKUMS 
Ņemot vērā iepriekš min ēto, Komisija iesaka Padomei at ļaut sarunu risin āšanas nor ādījumos 
veikt šādas izmai ņas. 
(1) Nolīguma nosaukuma mai ņa 
• Nolīguma nosaukumu viscaur sarunu risin āšanas nor ādījumos maina no 
„Tirdzniec ības un sadarb ības nolīgums” uz „Partner ības un sadarb ības nolīgums”. 
(2) Sadarbības padomes izveide 
• III sadaļas D ieda ļā (Institucion ālie, vispārīgie un nobeiguma notei kumi) pievieno 
jaunu punktu: 
„Tiek izveidota Sadarb ības padome, kas p ārrauga šā nolīguma īstenošanu. Sadarb ības padome 
sanāk ministru l īmenī. Tā izskata visus svar īgos jautājumus saist ībā ar šo nolīgumu.” 
• Pašreizējo D.1. punktu groza, lai tiktu ņemta vērā Sadarbības padomes izveide: 
1. punkts — jauna redakcija: “Tiek izveidota Sadarb ības komiteja, kas pal īdz Sadarb ības padomei veikt t ās uzdevumus.”; 
2. punkts — bez izmai ņām.