EIROPAS KOMISIJA Briselē, 24.8.2020 COM(2020) 468 final 2020/0221(NLE) Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS, ar ko Latvijai saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu, lai mazinātu bezdarba risku ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Padomes Regulā (ES) 2020/672 (“SURE regula”) ir noteikts tiesiskais regulējums Savienības finansiālās palīdzības sniegšanai dalībvalstīm, kurās ir vai kurām draud nopietni ekonomikas traucējumi, ko izraisījis Covid-19 uzliesmojums. Atbalsts saskaņā ar SURE galvenokārt paredzēts, lai finansētu saīsināta darba laika shēmas vai līdzīgus pasākumus, kuru mērķis ir aizsargāt darba ņēmējus un pašnodarbinātas personas un tādējādi samazināt bezdarbu un ienākumu zudumu, un kā papildu finansējums dažiem ar veselību saistītiem pasākumiem, jo īpaši darba vietā. Latvija 2020. gada 7. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību saskaņā ar SURE regulu. Saskaņā ar SURE regulas 6. panta 2. punktu Komisija ir apspriedusies ar Latvijas iestādēm, lai pārbaudītu, vai pēkšņi un būtiski pieaug faktiskie un plānotie izdevumi, kas tieši saistīti ar dīkstāves pabalsta shēmu un saistītajiem izdevumiem – dīkstāves palīdzības pabalstu un piemaksu darba ņēmējam par bērniem, algu subsīdiju shēmu eksporta nozarei, algu atbalsta maksājumus medicīnas speciālistiem un kultūras nozares darbiniekiem, kā arī izdevumiem veselības aprūpes jomā individuālo aizsardzības līdzekļu iegādei un ar Covid-19 saistītajiem slimības pabalstiem, ko izraisījusi Covid-19 pandēmija. Tas jo īpaši attiecas uz: 1)dīkstāves pabalsta shēmu. Shēmas ietvaros tiek maksātas algas privātā sektora uzņēmumu darbiniekiem, kuri atrodas dīkstāvē. Tā sedz no 50 % līdz 75 % no darbinieku algām atkarībā no uzņēmuma lieluma, nepārsniedzot 700 EUR mēnesī vienam darbiniekam. Dīkstāves pabalsta shēmai ir piesaistīta dīkstāves palīdzības pabalsta shēma un piemaksa darba ņēmējam par bērniem. Dīkstāves palīdzības pabalsta shēma paredz minimālo pabalstu dīkstāvē esošiem darbiniekiem vai pašnodarbinātām personām, kas vai nu nevar pretendēt uz atbalstu saskaņā ar dīkstāves pabalsta shēmu tādu iemeslu dēļ, kas nav saistīti ar darbinieku, vai no šīs shēmas saņem mazāk nekā 180 EUR. Pabalsts nodrošina minimālo atbalsta līmeni, nodrošinot, ka visi darba ņēmēji vai pašnodarbinātas personas saņem pabalstu, kas nav mazāks par 180 EUR mēnesī. Piemaksas par bērniem shēma nodrošina papildu atbalstu darbiniekiem dīkstāvē, kuriem ir apgādājami bērni; 2)algu subsīdiju shēmu tūrisma un eksporta nozarēm, kas ir dīkstāves pabalsta shēmas papildinājums, kas īpaši paredzēts tūrisma un eksporta nozarēm. Pasākums ir atkarīgs no tā, vai saņēmējs pierāda, ka līdzekļi tiks izmantoti algu izmaksu segšanai; 3)diviem algu atbalsta maksājumiem, kas paredzēti medicīnas speciālistiem un kultūras nozares darbiniekiem. Algu atbalsta maksājumi nodrošina dotācijas medicīnas un kultūras nozarēm, lai atbalstītu algu izmaksu laikā, kad darba ņēmēji atrodas dīkstāvē. Priekšnoteikums dalībai abās shēmās ir tas, vai dotācijas tiek izmantotas algu izmaksu segšanai. 4)ar veselību saistītiem izdevumiem par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem un citiem medicīnas piederumiem, lai nodrošinātu publiskā sektora darbinieku, jo īpaši veselības aprūpes darbinieku, veselību un drošību; 5)slimības pabalstiem saistībā ar Covid-19, kad valdība izmaksāja slimības atvaļinājuma pabalstu personām, kuras nevarēja strādāt pašizolācijas vai karantīnas noteikumu dēļ. Parasti daļa slimības pabalsta būtu jāmaksā darba devējam, savukārt saskaņā ar šo shēmu valsts sedza visas izmaksas. Latvija sniedza Komisijai attiecīgo informāciju. Ņemot vērā pieejamos pierādījumus, Komisija ierosina Padomei pieņemt īstenošanas lēmumu par finansiālas palīdzības piešķiršanu Latvijai saskaņā ar SURE regulu, lai atbalstītu minētos pasākumus. •Saskanība ar esošajiem rīcībpolitikas noteikumiem konkrētajā rīcībpolitikas jomā Šis priekšlikums pilnībā atbilst Padomes Regulai (ES) 2020/672, saskaņā ar kuru priekšlikums ir iesniegts. Šis priekšlikums papildina citu Savienības tiesību instrumentu, ar ko sniedz atbalstu dalībvalstīm ārkārtas situācijās, proti, Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 (2002. gada 11. novembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (ESSF) (“Regula (EK) Nr. 2012/2002”). Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/461, ar ko groza minēto instrumentu, lai paplašinātu tā tvērumu, iekļaujot tajā nozīmīgas ārkārtas situācijas sabiedrības veselības jomā un nosakot konkrētas darbības, par kurām var saņemt finansējumu, tika pieņemta 30. martā. •Saskanība ar citām Savienības rīcībpolitikām Priekšlikums ir daļa no to pasākumu klāsta, kuri izstrādāti, reaģējot uz pašreizējo Covid-19 pandēmiju, piemēram, Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu, un tas papildina citus instrumentus, kas atbalsta nodarbinātību, piemēram, Eiropas Sociālo fondu un Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF)/programmu InvestEU. Izmantojot aizņēmumus un aizdevumus šajā konkrētajā Covid-19 uzliesmojuma gadījumā, lai atbalstītu dalībvalstis, šis priekšlikums kalpo par otro aizsardzības līniju, lai finansētu saīsināta darba laika shēmas un līdzīgus pasākumus, palīdzot aizsargāt darbvietas un līdz ar to darbiniekus un pašnodarbinātās personas pret bezdarba risku. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats

Šā instrumenta juridiskais pamats ir Padomes Regula (ES) 2020/672. •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Priekšlikumu pieņem pēc dalībvalsts lūguma, un tas apliecina Eiropas solidaritāti, sniedzot Savienības finansiālo palīdzību pagaidu aizdevumu veidā dalībvalstij, kuru skāris Covid-19 uzliesmojums. Šī finansiālā palīdzība kā otrā aizsardzības līnija palīdz pagaidu kārtā finansēt valdību palielinātos publiskos izdevumus saīsināta darba laika shēmu un līdzīgu pasākumu jomā, lai palīdzētu tām aizsargāt darbvietas un līdz ar to darbiniekus un pašnodarbinātās personas pret bezdarba un ienākumu zaudēšanas risku. Šāds atbalsts palīdzēs skartajiem iedzīvotājiem un mazinās pašreizējās Covid-19 krīzes tiešo sociālo un ekonomisko ietekmi. •Proporcionalitāte Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu. Tas nepārsniedz instrumenta mērķu sasniegšanai nepieciešamo. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Tā kā priekšlikums ir sagatavots steidzami, lai Padome to varētu pieņemt savlaicīgi, apspriešanās ar ieinteresētajām personām nav notikusi. •Ietekmes novērtējums Priekšlikuma steidzamības dēļ ietekmes novērtējums nav veikts. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Komisijai vajadzētu būt iespējai slēgt līgumus par aizņēmumiem finanšu tirgos, lai tos tālāk aizdotu dalībvalstij, kas lūdz finansiālu palīdzību saskaņā ar SURE instrumentu. Papildus dalībvalstu garantiju sniegšanai regulējumā ir iestrādāti arī citi aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu shēmas finansiālo stabilitāti: ·stingra un piesardzīga pieeja finanšu pārvaldībai; ·aizdevumu portfeļa izveide, kas ierobežo koncentrācijas risku, ikgadējos riska darījumus un pārmērīgus riska darījumus atsevišķās dalībvalstīs, vienlaikus nodrošinot pietiekamus resursus tām dalībvalstīm, kurām tas visvairāk nepieciešams, un ·iespējas refinansēt parādu. 2020/0221 (NLE) Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS,

ar ko Latvijai saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu, lai mazinātu bezdarba risku ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2020/672 (2020. gada 19. maijs), ar ko izveido Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma, un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1)Latvija 2020. gada 7. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un tā sociālekonomiskās sekas darba ņēmējiem. (2)Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Latvijas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Latvijas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 7,3 % un 43,1 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Latvijas IKP 2020. gadā samazināsies par 7 %. (3)Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Latvijā. Tas ir izraisījis pēkšņu un būtisku Latvijas publisko izdevumu pieaugumu saistībā ar dīkstāves pabalsta shēmu un saistītajiem izdevumiem – dīkstāves palīdzības pabalstu un piemaksu darba ņēmējam par bērniem, algu subsīdiju shēmu eksporta nozarei, algu atbalsta maksājumus medicīnas speciālistiem un kultūras nozares darbiniekiem, kā arī izdevumiem veselības aprūpes jomā individuālo aizsardzības līdzekļu iegādei un ar Covid-19 saistītajiem slimības pabalstiem, kā minēts 4.–7. apsvērumā. (4)Ministru kabineta noteikumi Nr. 179 (pieņemti 2020. gada 31. martā) “Noteikumi par dīkstāves pabalstu pašnodarbinātām personām, kuras skārusi Covid-19 izplatība" un Ministru kabineta noteikumi Nr. 165 (pieņemti 2020. gada 26. martā) "Noteikumi par Covid-19 izraisītās krīzes skartiem darba devējiem, kuri kvalificējas dīkstāves pabalstam un nokavēto nodokļu maksājumu samaksas sadalei termiņos vai atlikšanai uz laiku līdz trim gadiem", kas minēti Latvijas 2020. gada 7. augusta pieteikumā, ieviesa dīkstāves pabalsta shēmu. Shēmas ietvaros tiek maksātas algas privātā sektora uzņēmumu darbiniekiem, kuri atrodas dīkstāvē. Tā sedz no 50 % līdz 75 % no darbinieku algām atkarībā no uzņēmuma lieluma, nepārsniedzot 700 EUR mēnesī vienam darbiniekam. Dīkstāves pabalsta shēmai ir piesaistīta dīkstāves palīdzības pabalsta shēma un piemaksa darba ņēmējam par bērniem. Pamatojoties uz Ministru kabineta noteikumiem Nr. 236 "Par finanšu līdzekļu piešķiršanu no valsts budžeta programmas "Līdzekļi neparedzētiem gadījumiem"”, kas minēti Latvijas 2020. gada 7. augusta pieteikumā, dīkstāves palīdzības pabalstu shēma nodrošina minimālo pabalstu darbiniekiem vai pašnodarbinātām personām dīkstāvē, kuri vai nu nevar pretendēt uz atbalstu saskaņā ar dīkstāves pabalsta shēmu tādu iemeslu dēļ, kas nav saistīti ar darbinieku, vai saņem no tās mazāk nekā 180 EUR. Pabalsts nodrošina minimālo atbalsta līmeni, nodrošinot, ka visi darba ņēmēji vai pašnodarbinātas personas saņem pabalstu, kas nav mazāks par 180 EUR mēnesī. Piemaksas par bērniem shēma nodrošina papildu atbalstu darbiniekiem dīkstāvē, kuriem ir apgādājami bērni; Šo pasākumu var uzskatīt par pasākumu, kas ir līdzīgs saīsināta darba laika shēmām, kā minēts Regulā (ES) 2020/672, jo tas nodrošina ienākumu atbalstu darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām, kas palīdz segt bērnu aprūpes izmaksas skolu slēgšanas laikā un palīdz vecākiem turpināt strādāt, tādējādi novēršot apdraudējumu darba attiecībām. (5)Ar informatīvo ziņojumu “Par pasākumiem Covid-19 krīzes pārvarēšanai un ekonomikas atlabšanai” tika izveidota algu subsīdiju shēma tūrisma un eksporta nozarēm, kas ir dīkstāves pabalstu shēmas papildinājums, kas īpaši paredzēts tūrisma un eksporta nozarēm. Pasākums ir atkarīgs no tā, vai saņēmējs pierāda, ka līdzekļi tiks izmantoti algu izmaksu segšanai. (6)Iestādes ir ieviesušas divus algu atbalsta maksājumus, kas paredzēti medicīnas speciālistiem un kultūras nozares darbiniekiem. Pamatojoties uz likumu “Par valsts apdraudējuma un tā seku novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem sakarā ar Covid-19 izplatību”, “Covid-19 infekcijas izplatības seku pārvarēšanas likumu” un Ministru kabineta rīkojumu Nr. 303 “Par finanšu līdzekļu piešķiršanu no valsts budžeta programmas "Līdzekļi neparedzētiem gadījumiem"” attiecīgi, kā tie minēti Latvijas 2020. gada 7. augusta pieteikumā, algu atbalsta maksājumi nodrošina dotācijas medicīnas un kultūras nozarē, lai atbalstītu algu izmaksu, kamēr darba ņēmēji atrodas dīkstāvē. Priekšnoteikums dalībai abās shēmas ir tas, vai dotācijas tiek izmantotas algu izmaksu segšanai. (7)Visbeidzot, Latvija ir ieviesusi divus ar veselību saistītus pasākumus. Pamatojoties uz Ministru kabineta rīkojumiem Nr. 79, 118 un 220 “Par finanšu līdzekļu piešķiršanu no valsts budžeta programmas "Līdzekļi neparedzētiem gadījumiem"”, kā tas minēts Latvijas 2020. gada 7. augusta pieteikumā, iestādes ir palielinājušas ar veselības aprūpi saistītos izdevumus par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem un citām medicīnas precēm, lai nodrošinātu valsts sektora darbinieku, jo īpaši veselības aprūpes darbinieku, veselību un drošību. Turklāt, pamatojoties uz Ministru kabineta 2020. gada 9. jūnija noteikumiem Nr. 380 “Noteikumi par prioritāro institūciju un vajadzību sarakstā iekļautajām institūcijām nepieciešamajiem epidemioloģiskās drošības nodrošināšanas resursiem”, kas minēti Latvijas 2020. gada 7. augusta pieteikumā, iestādes ir izmaksājušas ar Covid-19 saistītus slimības pabalstus, tādējādi valdība apmaksāja slimības atvaļinājuma atbalstu personām, kas nevarēja ierasties darbā pašizolācijas vai karantīnas noteikumu dēļ. Parasti daļa slimības pabalsta būtu jāmaksā darba devējam, savukārt saskaņā ar šo shēmu valsts sedza visas izmaksas. (8)Latvija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Latvija ir sniegusi Komisijai attiecīgus pierādījumus par to, ka, sākot ar 2020. gada 1. februāri, faktiskie un plānotie publiskie izdevumi ir palielinājušies par 212 808 280 EUR saistībā ar palielināto summu, kas tieši saistīta ar dīkstāves pabalstu un saistītajām atbalsta shēmām, algu subsīdiju shēmu eksporta nozarei, medicīnas speciālistiem un kultūras nozarei. Tas ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo šie jaunie pasākumi aptver ievērojamu Latvijas uzņēmumu un darbaspēka daļu. Latvija plāno finansēt 20 108 280 EUR no palielinātās izdevumu summas, izmantojot savu pašas finansējumu. (9)Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Latviju un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kā arī ar attiecīgo ar veselību saistīto pasākumu ieviešanu Covid-19 uzliesmojuma sakarā, kā minēts 2020. gada 7. augusta pieprasījumā. (10)Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Latvijai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. (11)Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar LESD 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem. (12)Latvijai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu izpildi, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Latvija ir izpildījusi minētos izdevumus. (13)Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Latvijas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants Latvija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem. 2. pants 1.Savienība piešķir Latvijai aizdevumu, kura maksimālais apjoms ir 192 700 000 EUR. Maksimālais vidējais aizdevuma atmaksas termiņš ir 15 gadi. 2.Ar šo lēmumu piešķirtās finansiālās palīdzības pieejamības periods ir 18 mēneši, sākot no pirmās dienas pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. 3.Komisija piešķir Savienības finansiālo palīdzību Latvijai ne vairāk kā astoņās daļās. Vienu daļu var izmaksāt vienā vai vairākos maksājumos. Pirmās daļas maksājumu dzēšanas termiņi var būt ilgāki nekā maksimālais vidējais dzēšanas termiņš, kas minēts 1. punktā. Šādos gadījumos turpmāko maksājumu dzēšanas termiņus nosaka tā, lai maksimālais vidējais dzēšanas termiņš, kas minēts 1. punktā, ir ievērots, tiklīdz visas daļas ir izmaksātas. 4.Pirmo daļu izmaksā pēc tam, kad stājies spēkā aizdevuma līgums, kas paredzēts Regulas (ES) 2020/672 8. panta 2. punktā. 5.Latvija sedz Savienības finansējuma izmaksas, kas minētas Regulas (ES) 2020/672 4. pantā, par katru daļu un visas Savienības maksas, izmaksas un izdevumus, kas izriet no finansējuma. 6.Komisija lemj par daļu apmēru un izmaksāšanu, kā arī par maksājumu apmēru. 3. pants Latvija var finansēt šādus pasākumus: a)dīkstāves pabalstu shēmu, kā to paredz Ministru kabineta noteikumi Nr. 179 (pieņemti 2020. gada 31. martā) “Noteikumi par dīkstāves pabalstu pašnodarbinātām personām, kuras skārusi Covid-19 izplatība” un Ministru kabineta noteikumi Nr. 165 (pieņemti 2020. gada 26. martā) “Noteikumi par Covid-19 izraisītās krīzes skartiem darba devējiem, kuri kvalificējas dīkstāves pabalstam un nokavēto nodokļu maksājumu samaksas sadalei termiņos vai atlikšanai uz laiku līdz trim gadiem”; b)dīkstāves palīdzības pabalstu, kā to paredz Ministru kabineta noteikumi Nr. 236 “Par finanšu līdzekļu piešķiršanu no valsts budžeta programmas “Līdzekļi neparedzētiem gadījumiem”; c)piemaksu darba ņēmējam par bērniem, kā to paredz Ministru kabineta rīkojums Nr. 178 “Par finanšu līdzekļu piešķiršanu no valsts budžeta programmas “Līdzekļi neparedzētiem gadījumiem”; d)algu subsīdiju shēmu tūrisma un eksporta nozarēm, kā to paredz Informatīvais ziņojums “Par pasākumiem Covid-19 krīzes pārvarēšanai un ekonomikas atlabšanai”; e)algu atbalsta maksājumus medicīnas speciālistiem un kultūras nozarei, kā to attiecīgi paredz likums “Par valsts apdraudējuma un tā seku novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem sakarā ar Covid-19 izplatību”, “Covid-19 infekcijas izplatības seku pārvarēšanas likums” un Ministru kabineta rīkojums Nr. 303 “Par finanšu līdzekļu piešķiršanu no valsts budžeta programmas “Līdzekļi neparedzētiem gadījumiem””; f)ar veselības aizsardzību saistītus izdevumus par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem, kā to paredz Ministru kabineta rīkojumi Nr. 79, 118 un 220 “Par finanšu līdzekļu piešķiršanu no valsts budžeta programmas “Līdzekļi neparedzētiem gadījumiem””; g)ar Covid-19 saistītos slimības pabalstus, kā to paredz Ministru kabineta 2020. gada 9. jūnija noteikumi Nr. 380 “Noteikumi par prioritāro institūciju un vajadzību sarakstā iekļautajām institūcijām nepieciešamajiem epidemioloģiskās drošības nodrošināšanas resursiem”. 4. pants Latvija informē Komisiju līdz [DATUMS: 6 mēneši pēc šā lēmuma publicēšanas dienas] un pēc tam ik pēc 6 mēnešiem par plānoto publisko izdevumu īstenošanu līdz brīdim, kad šie plānotie publiskie izdevumi ir pilnībā īstenoti.