Priekšlikums Padomes regula, ar ko uz laiku pārtrauc muitas nodokļa piemērošanu noteiktu veidu labības ievedumiem 2007./2008. tirdzniecības gadā /* COM/2007/0742 galīgā redakcija - ACC 2007/0261 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 26.11.2007 COM(2007) 742 galīgā redakcija 2007/0261 (ACC) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko uz laiku pārtrauc muitas nodokļa piemērošanu noteiktu veidu labības ievedumiem 2007./2008. tirdzniecības gadā (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS - Priekšlikuma pamatojums un mērķi Lai novērstu grūtības Eiropas Savienības labības tirgū, priekšlikums izstrādāts ar mērķi veicināt Kopienas tirgus apgādi ar labību, atvieglojot nosacījumus ievedumiem no trešām valstīm. Šis priekšlikums ir mēģinājums pārvarēt grūtības, ko rada zemie ražas apjomi Eiropā un augstas tirgus cenas gan pasaules, gan Kopienas tirgū. Kaut arī aizsardzības pasākumu līmenis pret labības ievedumiem uz robežām ir relatīvi zems, Eiropas Savienības tirgus līdzsvara labad joprojām tiek piemērots ievedmuitas nodoklis attiecībā uz noteiktiem labības veidiem. - Vispārīgais konteksts 1.1. Tendences pasaules labības tirgū Saskaņā ar Starptautiskās Graudu padomes prognozēm labības patēriņa kopapjoms pasaulē 2007./2008. gadā (1669 miljoni tonnu) jau trešo gadu pēc kārtas varētu pārsniegt pasaulē saražotās labības produkcijas kopapjomu (1655 miljoni tonnu). Nelabvēlīgie laika apstākļi kviešu ražai vasarā ziemeļu puslodē, kā arī sausums Austrālijā vedināja prognozēt par 601 miljonu tonnu zemāku kviešu ražu pasaulē; pretstatā tam sagaidāms, ka pasaules kukurūzas produkcija Amerikas Savienotajās Valstīs novāktās ārkārtīgi augstās ražas dēļ sasniegs rekordlīmeni — 766 miljonus tonnu. Pieprasījums pēc labības pasaulē strukturāli pieaug; tam par iemeslu, no vienas puses, ir biodegvielas ražošanas attīstība un, no otras puses, attīstības valstu dzīves līmeņa paaugstināšanās, kā rezultātā palielinās „baltās” gaļas (vistas gaļa un cūkgaļa) patēriņš un pieaug pieprasījums pēc labības. Laikā, kad pasaulē palielinās pieprasījums pēc labības, tās uzkrājumi pasaulē 2007./2008. tirdzniecības gada beigās var noslīdēt līdz viszemākajam līmenim kopš 1979./1980. gada. Tiek lēsts, ka kviešiem šo uzkrājumu daudzums ir 107 miljoni tonnu, no tā 25 miljoni tonnu ir piecās galvenajās eksportētājvalstīs; salīdzinājumam: 2006./2007. ražas gada beigās šie uzkrājumi attiecīgi bija 118 miljoni tonnu un 38 miljoni tonnu. [pic] Pieejamajiem labības daudzumiem pasaulē samazinoties, kviešiem (eksporta) cenas kopš 2007.–2008. tirdzniecības gada sākuma strauji cēlušās — līdz pat 50 %; 2007. gada septembra beigās FOB cenas pasaules labības tirgū sasniedza USD 360 par tonnu. Līdztekus sekām, ko apmācies laiks vasarā atstāja uz kviešu kultūrām ziemeļu puslodē, jo īpaši uz ražas apjomu un labības kvalitāti Eiropā, tirgū pieprasījumu palielināja importētāji, kas centās apmierināt savas vajadzības pēc labības, kamēr tās cenas starptautiskā mērogā turpināja pieaugt. Kaut arī cenas bija augstas, tradicionālie importētāji, baidīdamies no turpmāka cenu ieauguma, labības iepirkumus veica agrāk nekā parasti. Kopš 2007./2008. tirdzniecības gada sākuma, lielus iepirkumus galvenokārt Amerikas Savienoto Valstu un Krievijas tirgos veikušas Ziemeļāfrikas un Tuvo Austrumu valstis, kā arī Indija: septembra sākumā ASV eksporta saistības veidoja jau 60 % no Amerikas Savienoto Valstu Lauksaimniecības ministrijas ( USDA ) eksporta prognozēm par visu tirdzniecības gadu. Šādā kontekstā, kad ievērojami pieaug kviešu vērtība tirgū un saglabājas augsts eksporta pieprasījums, pasaules tirgū pieaudzis arī pieprasījums pēc lopbarības miežiem. 2007. gada septembra beigās Melnās jūrās reģionā FOB cenas eksportā sasniedza USD 314 par tonnu, tādējādi pieaugot par 30 % salīdzinājumā ar cenām, kādas bija šā tirdzniecības gada sākumā. Kaut arī kukurūzas raža Amerikā izrādījās lielāka par prognozēto apjomu, arī šīs graudaugu kultūras pasaules eksporta cenas cēlās. FOB cenas ASV 2007. gada septembra beigās bija pieaugušas par 20 % salīdzinājumā ar stāvokli šā tirdzniecības gada sākumā, sasniedzot aptuveni USD 180 par tonnu. Argentīnā Up River eksporta cenas 2007. gada septembra beigās bija pieaugušas par 30 %, sasniedzot aptuveni USD 180 par tonnu FOB cenā. Augstā pieprasījuma saglabāšanās nostiprināja eksporta prēmijas, kamēr tirgotāji cēla cenas, jo labības izvedumiem no Brazīlijas galvenokārt sliktās ražas dēļ ES strauji pieauga FOB cenas, sasniedzot USD 200 par tonnu. 1.2. Labības tirgu stāvoklis ES Labības uzkrājumi 2007./2008. gada sākumā salīdzinājumā ar iepriekšējo tirdzniecības gadu bija par 13 miljoniem tonnu mazāki. Šī nozīmīgā samazināšanās ir divu faktoru kombinējuma rezultāts: no vienas puses, samērā maza labības raža 2006./2007. gadā un, no otras puses, Kopienas intervences labības krājumu iztukšošanās minētā tirdzniecības gada laikā. Patiešām, atbildot jo īpaši uz iekšējā tirgus vajadzībām, 2006./2007. gadā laida pārdošanā vairāk par 8 miljoniem tonnu intervences labības krājumu (3,1 miljonu tonnu kviešu, 3,4 miljonus tonnu kukurūzas, 1,4 miljonus tonnu miežu un aptuveni 395 000 tonnu rudzu). Kopienas intervences labības krājumu apjoms 2007./2008. gada sākumā sasniedza 2,4 miljonus tonnu, kuru lielāko daļu veidoja Ungārijas kukurūza. Attiecībā uz 2007. gada ražu nokrišņu lielais daudzums radīja sīkgraudu labības ražas kvalitātes pazemināšanos Eiropas Savienības rietumos, it īpaši Francijā, Vācijā un Apvienotajā Karalistē. Centrāleiropā un Austrumeiropā (Rumānijā, Bulgārijā un Ungārijā) vairāki karstuma periodi pēc kārtas (ar ļoti augstu temperatūru un nokrišņu trūkumu) samazināja kultūraugu ražu. Vienīgi Ibērijas pussalā un Baltijas jūras baseina valstīs bija graudaugu kultūrām piemēroti laika apstākļi. Kopumā ES saražotā graudaugu produkcija lēšama 258 miljonu tonnu apmērā; salīdzinājumā ar 2006./2007. gada ražu, kas jau bija pieticīga, tā samazinājusies par 8 miljoniem tonnu jeb 3 %. Eiropas graudaugu ražas samazināšanās notiek laikā, kad uzkrājumu daudzums ES jau tā ir neliels. Rezultātā Eiropas Savienībai 2007./2008. tirdzniecības gadā vajadzēs importēt vairāk labības nekā 2006./2007. tirdzniecības gadā. Tradicionāli būdama labības neto eksportētāja, ES 2007./2008. tirdzniecības gadā, ievedot 2,5 miljonus tonnu labības[1], kļūst par neto importētāju, kamēr ES eksporta intensitāte saglabājas augsta. Eiropas labības tirgu kurss kopš 2007./2008. tirdzniecības gada sākuma strauji cēlies. Cenu celšanās ir būtiska gan nominālā ziņā, gan arī dziļās plaisas dēļ, kāda izveidojusies starp tirgus kursu un intervences cenu (EUR 101,3 par tonnu). Saspringts stāvoklis ir kā sīkgraudu labības, tā kukurūzas tirgū. Šāds stāvoklis ir sekas tam, ka Kopienā samazinājušies gan tās rīcībā esošie mīksto kviešu, gan arī kukurūzas krājumi, labības kvalitātes rādītāji ir zemāki par prognozētajiem un Kopienas intervences krājumi izsmelti tiktāl, ka saglabājies vairs tikai 0,5 milj. tonnu labības. [pic] Maizes kviešu cenas Ruānā no jaunā tirdzniecības gada sākuma 2007. gada 2. jūlijā (EUR 179 par tonnu) pieaugušas līdz EUR 300 par tonnu 2007. gada septembra sākumā. Vācijā maizes cepšanai derīgos kviešus pārdeva jau par 70 % dārgāk nekā iepriekšējā gada augusta vidū. Eiropā mīksto kviešu ražu iegūst galvenokārt Francijā, Vācijā, Apvienotajā Karalistē, Polijā un Rumānijā. Maizes kviešu izvedumu apjoms tradicionāli bija no 12 līdz 14 tonnām gadā; tos izveda galvenokārt uz Ziemeļāfrikas valstīm. Ikgadējo ievedumu apjoms bija aptuveni 5 miljoni tonnu, no tā 1,5 miljonus tonnu augstas kvalitātes mīksto kviešu ieveda no Ziemeļamerikas. Atlikumu veido vidējas un zemas kvalitātes kvieši, ko ieved galvenokārt no Melnās jūras baseina valstīm. [pic] Lopbarības miežu tirgus kurss paaugstinājies kviešu cenu iespaidā. Francijas tirgū lopbarības miežu cenas salīdzinājumā ar 2006. gadu cēlušās vairāk nekā divkārt, 2007. gada septembra beigās Ruānā sasniedzot EUR 270 par tonnu. Miežus ES audzē galvenokārt Vācijā, Francijā, Spānijā, Apvienotajā Karalistē, Dānijā un Polijā. Lopbarības miežu izvedumu apjoms tradicionāli bija aptuveni 6 miljoni tonnu gadā; miežus izveda galvenokārt uz Saūda Arābiju. Ikgadējie ievedumi bija nelieli — mazāk par 0,5 miljoniem tonnu. [pic] Augstās miežu cenas izraisīja kukurūzas pieprasījuma pieaugumu lopbarības vajadzībām. Tāda pati tendence konstatēta arī attiecībā uz Bajonā pārdoto Francijas kukurūzu: arī tās cenas no jaunā tirdzniecības gada sākuma 2007. gada 2. jūlijā (EUR 183 par tonnu) cēlušās, līdz 2007. gada septembra vidum sasniedzot visaugstāko līmeni — EUR 255 par tonnu. Kukurūzu audzē galvenokārt Francijā, Itālijā, Ungārijā, Rumānijā un Polijā. Tradicionāli ikgadējie kukurūzas izvedumi bijuši nelieli — aptuveni 0,5 miljoni tonnu. Ikgadējie kukurūzas ievedumi (galvenokārt no Dienvidamerikas, Ukrainas un nesen arī no Serbijas) sasniedza aptuveni 3–4 miljonus tonnu. - Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Piemērojamie tarifi saskaņā ar Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību ( GATT ) ir šādi. Izstrādājums | Tarifs | Cietie kvieši | EUR 148 par tonnu | Mīkstie kvieši | EUR 95 par tonnu | Rudzi | EUR 93 par tonnu | Mieži | EUR 93 par tonnu | Auzas | EUR 89 par tonnu | Kukurūza (izņemot sēklai un dažas hibrīdšķirnes) | EUR 94 par tonnu | Sorgo | EUR 94 par tonnu | Griķi | EUR 37 par tonnu | Prosa | EUR 56 par tonnu | Tritikāle | EUR 93 par tonnu | ES ir fiksējusi visiem labības veidiem piemērojamos muitas nodokļus saskaņā ar GATT. Muitas nodokļus nosaka saskaņā ar kartību, kas noteikta GATT Schedule „Headnote 6” saskaņā ar Blēra valdības vienošanos ( Blair House agreement ) ar Amerikas Savienotajām Valstīm. Izņemot miežus un vidējas un zemas kvalitātes mīkstos kviešus, šos muitas nodokļus faktiski nosaka, pamatojoties uz pasaules references cenu, kas katrai skaidri noteiktai graudaugu šķirnei ir atšķirīga. Muitas nodokli nosaka, pamatojoties uz starpību starp labības faktisko Kopienas intervences cenu, ieskaitot ikmēneša palielinājumus un reizinot ar 1,55, un reprezentatīvo CIF importa cenu, kāda labībai ir Roterdamas ostā. Šādi aprēķinātais muitas nodoklis pašlaik ir EUR 0 par tonnu cietajiem kviešiem, augstas kvalitātes mīkstajiem kviešiem, rudziem un sorgo. Tā kā kukurūzas references cenas Amerikas Savienoto Valstu tirgū ir svārstīgas, kukurūzai piemērojamais muitas nodoklis kopš 2007./2008. tirdzniecības gada sākuma ir stipri mainījies: sākot no vislielākā — EUR 16,21 par tonnu — līdz EUR 0 par tonnu kopš 2007. gada 1. oktobra. Miežu un vidējas un zemas kvalitātes mīksto kviešu ievedumiem 2002. gadā ieviesa tarifu kvotas. Ārpus šīm tarifu kvotām piemēro maksimālu muitas nodokli attiecīgi EUR 93 par tonnu un EUR 95 par tonnu. Vidējas un zemas kvalitātes mīkstajiem kviešiem atvērta ikgadēja tarifu kvota 2 989 240 tonnu apmērā, kurā ietverta, no vienas puses, īpaša kvota 572 000 tonnu apmērā ievedumiem no Amerikas Savienotajām Valstīm un, no otras puses, kvota 38 853 tonnu apmērā ievedumiem no Kanādas. Atlikušais pieejamais daudzums — 2 378 387 tonnas — paliek atvērts citiem ievedumiem no trešām valstīm pa ceturkšņiem. Uzliekamais muitas nodoklis par ievedumiem saskaņā ar kvotu noteikts EUR 12 par tonnu. Turpmāk tabulā sniegti skaitļi par veiktajiem visu trīs apakškvotu mīksto kviešu ievedumiem kopš 2007. gada sākuma. I apakškvota | II apakškvota | III apakškvota | Kvota (tonnās) | 572 000 | 38 853 | 2 378 387 | Izlietojums 2007. gadā (tonnas) | 191 378 | 38 800 | 900 390 | Izlietojums (%) | 33,5 | 99,9 | 37,9 | Pieejamais daudzums (tonnas) | 380 622 | 53 | 1 477 997 | Miežiem atvērta ikgadēja tarifu kvota 306 215 tonnu apmērā, piemērojot muitas nodokli EUR 16 par tonnu. Alus miežiem atvērta cita tarifu kvota 50 000 tonnu apmērā, piemērojot muitas nodokli EUR 8 par tonnu. Turpmāk tabulā sniegti skaitļi par veiktajiem visu trīs apakškvotu miežu ievedumiem kopš 2007. gada sākuma. Mieži | Alus mieži | Kvota (tonnās) | 306 215 | 50 000 | Izlietojums 2007. gadā (tonnas) | 103 708 | 0 | Izlietojums (%) | 33,9 | 0 | Pieejamais daudzums (tonnas) | 202 507 | 50 000 | Attiecībā uz kukurūzu 2006. gadā pēc pievienošanās sarunām ar 10 jaunajām dalībvalstīm ieviesta tarifa kvota erga omnes 242 074 tonnu apmērā, piemērojot muitas nodokli EUR 0 par tonnu. 2007. gadam atvērtā tarifu kvota ir pilnībā izlietota. Kopš Spānijas un Portugāles pievienošanās ES kukurūzas un sorgo ievedumiem uz šīm valstīm piemēro samazinātu ievedmuitas nodokli. Saskaņā ar vienošanos, kas noslēgta starp ES un Amerikas Savienotajām Valstīm, no trešām valstīm atļauts ievest noteiktu daudzumu kukurūzas un sorgo par samazinātu tarifu (atlaide), lai Amerikas Savienotajām Valstīm kompensētu Ibērijas pussalas tirgu zaudējumu. Pašreizējo vienošanos piemēro 2 miljoniem tonnu kukurūzas un 300 000 tonnu sorgo, ko ieved Spānijā ik gadu. No minētajiem daudzumiem atskaita dažu labības aizstājproduktu daudzumus (cietes ražošanas atlikumi, kukurūzas lipekļa lopbarība un citrusaugļu mīkstums), ko ieved Spānijā par to pašu tirdzniecības gadu. Panākta vienošanās arī par 500 000 tonnu tarifa kvotu Portugālē ievedamai kukurūzai (muitas nodoklis noteikts tā, lai tiktu nodrošināta minētās kvotas pilnīga izlietošana par maksimālu likmi EUR 50 par tonnu). Kukurūzas zemo muitas nodokļu un intensīvās ievešanas dēļ 2007. gadā nav piešķirtas nevienas atlaides. - Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. 2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS - Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Nepiemēro. - Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Nepiemēro. - Ietekmes novērtējums Nepiemēro, ņemot vērā, ka šis ir īstermiņa pasākums. 3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI - Ierosināto pasākumu kopsavilkums Šā priekšlikuma mērķis ir uz laiku pārtraukt muitas nodokļu iekasēšanu par dažu veidu labības daudzumu ievedumiem kā saskaņā ar tarifu kvotām ar samazinātu muitas nodokli, tā arī saskaņā ar vienoto muitas nodokli. Šis ievedmuitas nodokļa neuzlikšanas pasākums attiecas tikai uz 2007./2008. tirdzniecības gadu, un vajadzības gadījumā tas nekavējoties jāatceļ. Tāpēc ir jāparedz iespēja, ka Komisija var veikt attiecīgus pasākumus ievedmuitas atjaunošanai, tiklīdz stāvoklis tirgū to pamato, un noteikt kritērijus, saskaņā ar kuriem šis stāvoklis jāuzskata par tādu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 25. pantu (Labības pārvaldības komiteja). - Juridiskais pamats Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, jo īpaši tā 26. un 133. pants. - Subsidiaritātes princips Priekšlikums attiecas uz jomu, kas ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. - Proporcionalitātes princips Nepiemēro. - Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula.Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ:pasākums ir pašreiz spēkā esošas regulas atsevišķa noteikuma darbības pārtraukšana uz noteiktu laiku. 4. IETEKME UZ BUDžETU Aplēsts, ka pasākums varētu samazināt pašu resursus par neto summu (pēc tam, kad dalībvalstis būs ieturējušas 25 %) aptuveni 2,9 milj. EUR apmērā 2007. tirdzniecības gadā un 17,6 milj. EUR — 2008. tirdzniecības gadā. 2007/0261 (ACC) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko uz laiku atliek muitas nodokļa piemērošanu noteiktu veidu labības ievedumiem 2007./2008. tirdzniecības gadā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 26. pantu un 133. panta 4. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā: 1. Padomes 2003. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju[2] paredzēts noteikt aizsardzības režīmu pret iespējamām nelabvēlīgām sekām, ko var izraisīt labības ievedumi, kuru tiešais mērķis ir stabilizēt stāvokli Kopienas tirgū. 2. Muitas nodokļu apjomi, kurus piemēro attiecībā uz lauksaimniecības produktiem saskaņā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) nolīgumiem, lielākoties ir noteikti kopējā muitas tarifā. Tomēr attiecībā uz dažiem labības veidiem ievedumus saskaņā ar tarifu kvotām, kuras noteiktas, noslēdzot starptautiskas vienošanās saskaņā ar EK līguma noteikumiem vai kuras izriet no citiem Padomes tiesību aktiem, apliek ar īpašiem muitas nodokļiem. 3. Ņemot vērā, ka pieprasījums pēc labības pasaulē strukturāli pieaug saistībā ar dzīves līmeņa paaugstināšanos attīstības valstīs, kā arī saistībā ar biodegvielas ražošanas attīstību, pasaules kopējie labības uzkrājumi 2007./2008. tirdzniecības gada beigās samazinās (un šāda samazināšanās notiek jau trešo gadu pēc kārtas) un to daudzums ir noslīdējis līdz viszemākajam līmenim kopš 1979./1980. tirdzniecības gada. Šādā kontekstā labības cenas pasaules tirgos no 2007./2008. tirdzniecības gada sākuma stipri pieaugušas, mīkstajiem kviešiem — par aptuveni 50 %, miežiem — par 30 % un kukurūzai — no 20 līdz 30 % kukurūzai. 4. Nelabvēlīgu laika apstākļu dēļ lielākajā daļā dalībvalstu 2007./2008. tirdzniecības gada labības raža lēšama 258 miljonu tonnu apmērā jeb par 8 miljoniem tonnu (3 %) mazāk salīdzinājumā ar 2006./2007. tirdzniecības gada ražu, kas arī jau bija pieticīga. Šāda Kopienas labības produkcijas samazināšanās jo īpaši skārusi mīkstos kviešus un kukurūzu, taču tā ietekmē visu labības nozari kopumā, apgrūtinot Kopienas tirgus apgādes līdzsvarotības nodrošināšanu. Šāda nelīdzsvarotība īpaši skar lopbarības kultūras dažādos Kopienas reģionos izaudzētās labības kvalitātes un daudzuma atšķirību dēļ, kā arī tādēļ, ka šo atšķirību iespaidā mainījusies uzņēmēju rīcība dažādo labības veidu pieejamo daudzumu izmantošanā. Turklāt šo pasaules labības kopprodukcijas samazinājumu nevar kompensēt ar atsevišķos reģionos konstatēto miežu, rudzu un auzu ražas palielinājumu. 5. Eiropas labības tirgos kopš 2007./2008. tirdzniecības gada sākuma konstatēta strauja cenu celšanās. Cenu celšanās ir būtiska gan nominālā ziņā, gan arī dziļās plaisas dēļ, kāda izveidojusies starp tirgus kursu un intervences cenu. Stāvoklis ir saspringts kā sīkgraudu labības tirgū, tā arī kukurūzas tirgū. Kopš 2007./2008. tirdzniecības gada sākuma maļamo kviešu cenas Ruānā no EUR 179 par tonnu pieaugušas līdz EUR 300 par tonnu 2007. gada septembra sākumā, kamēr lopbarības miežu cena Ruānā salīdzinājumā ar 2006. gada vasaru pieaugusi vairāk kā divreiz, 2007. gada septembra beigās sasniedzot EUR 270 par tonnu. Stipri pieaugusi arī alus miežu cena, 2007. gada septembra beigās sasniedzot EUR 310 par tonnu. Tāda pati tendence konstatēta arī attiecībā uz Bajonā pārdoto Francijas kukurūzu: arī tās cenas no jaunā tirdzniecības gada sākuma (EUR 183 par tonnu) cēlušās, līdz 2007. gada septembra vidum sasniedzot visaugstāko līmeni — EUR 255 par tonnu. Šāds stāvoklis ir sekas tam, ka Kopienā samazinājušies gan tās rīcībā esošie mīksto kviešu, gan arī kukurūzas krājumi, labības kvalitāte ir viduvēja un Kopienas intervences krājumi izsmelti tiktāl, ka saglabājies vairs tikai mazāk par 500 000 milj. tonnu labības. 6. Lai mazinātu šo saspringto stāvokli labības tirgos, ir lietderīgi veicināt Kopienas tirgus apgādi ar labību un tādēļ noteikt ievedmuitas nodokļa piemērošanas atlikšanu attiecībā uz atsevišķu veidu labību, neatkarīgi no tā, vai to ieved saskaņā ar tarifu kvotām ar samazinātu ievedmuitu vai saskaņā ar vienotu ievedmuitu. Tomēr šāds pasākums jāpiemēro tikai attiecībā uz 2007./2008. tirdzniecības gadu. 7. Turklāt jābūt iespējai nekavējoties atcelt šo pasākumu, ja Kopienas tirgū rodas traucējumi vai šādu traucējumu risks. Tāpēc ir jāparedz iespēja, ka Komisija var nekavējoties veikt attiecīgus pasākumus ievedmuitas atjaunošanai, tiklīdz stāvoklis tirgū to pamato, un noteikt kritērijus, saskaņā ar kuriem šis stāvoklis par tādu jāuzskata. 8. Šie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu Nr. 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[3], IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo līdz 2008. gada 30. jūnijam atliek ievedmuitas nodokļa piemērošanu produktiem, uz kuriem attiecas KN kodi 1001 90 99, 1001 10, 1002 00 00, 1003 00, 1005 90 00, 1007 00 90 un 1008, un attiecībā uz visiem labības daudzumiem, kas ievesti vai nu saskaņā ar vienotu ievedmuitu un Regulas (EK) Nr. 1784/2003 9. pantu vai arī saskaņā ar samazinātas ievedmuitas tarifu kvotām, kas atvērtas saskaņā ar minētās regulas 12. pantu. 2. Komisija var atjaunot ievedmuitas nodokļa piemērošanu tādā apjomā un tādos apstākļos, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. pantā, ja Kopienas ostās konstatē, ka viena vai vairāku 1. punktā minēto produktu FOB cena to eksportēšanai ārpus Kopienas ir zemāka par 180 % no intervences cenas, vai — attiecībā uz produktiem, kuriem nav intervences cenas — par 180 % no EUR 101,3 par tonnu. 3. Ja vajadzīgs, sīki izstrādātus noteikumus šīs regulas piemērošanai pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 25. panta 2. punktā izklāstīto procedūru. 2. pants Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . To piemēro attiecībā uz ievedumiem, ko veic, pamatojoties uz ievešanas atķaujām, kuras izdotas, sākot no šīs regulas publicēšanas dienas. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, […] Padomes vārdā — priekšsēdētājs FINANŠU PĀRSKATS | 1. | BUDŽETA POZĪCIJA 10 nodaļa – Lauksaimniecības nodokļi | APROPRIĀCIJAS: 2007. g. budžets: EUR 1 486,7 milj. 2008. g. PBP: EUR 1 683,2 milj. | 2. | PASĀKUMA NOSAUKUMS Padomes Regula, ar ko uz laiku atliek ievedmuitas nodokļa piemērošanu noteiktu veidu labības ievedumiem 2007./2008. tirdzniecības gadā | 3. | JURIDISKAIS PAMATS EK līguma 26. un 133. pants | 4. | PASĀKUMA MĒRĶI Pasākuma mērķis ir veicināt Kopienas tirgus apgādi ar labību, atvieglojot nosacījumus ievedumiem no trešām valstīm | 5. | FINANSIĀLĀS SEKAS | 12 mēnešu laikposms (miljonos EUR) | Kārtējais 2007. finanšu gads (miljonos EUR) | Nākamais 2008. finanšu gads (miljonos EUR) | 5.0 | IZDEVUMI, KO SEDZ – NO EK BUDŽETA (KOMPENSĀCIJAS/ INTERVENCES PASĀKUMI) – VALSTS IESTĀDES – CITI | – | – | – | 5.1 | IEŅĒMUMI – EK PAŠU RESURSI (ATSKAITĪJUMI/MUITAS NODOKĻI) – VALSTS | – | – 2,9 | – 17,6 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 5.0.1 | PAREDZAMIE IZDEVUMI | 5.1.1 | PAREDZAMIE IEŅĒMUMI | 5.2 | APRĒĶINA METODE | 6.0 | VAI IESPĒJAMS PASĀKUMU FINANSĒT NO APROPRIĀCIJĀM, KAS PAREDZĒTAS ATTIECĪGAJĀ ŠĀGADA BUDŽETA NODAĻĀ? | JĀ NĒ | 6.1 | VAI IESPĒJAMS PASĀKUMU FINANSĒT, PĀRVIRZOT LĪDZEKĻUS NO VIENAS ŠĀGADA BUDŽETA NODAĻAS UZ CITU? | JĀ NĒ | 6.2 | VAI IR JĀPAREDZ PAPILDU BUDŽETS? | JĀ NĒ | 6.3 | VAI JĀPAREDZ APROPRIĀCIJAS TURPMĀKO GADU BUDŽETĀ? | JĀ NĒ | PIEZĪMES. Raugoties no ieņēmumu viedokļa un saglabājoties esošajam stāvoklim, t. i., ja priekšlikums netiktu pieņemts, tad saskaņā ar aplēsēm pasākums varētu samazināt pašu resursus par neto summu (pēc tam, kad dalībvalstis būs ieturējušas 25 %) aptuveni -2,9 milj. EUR 2007. tirdzniecības gadā un -17,6 milj. EUR — 2008. tirdzniecības gadā. No izdevumu viedokļa nebūs nekādas ietekmes uz budžetu, jo priekšlikuma mērķis ir novērst radušos deficītu, un tātad tam nevajadzētu izraisīt labības intervenci, kaut arī iespējama pieejamo labības krājumu palielināšanās Kopienas tirgū. | [1] No 2007. gada 10. oktobra. [2] OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 735/2007 (OV L 169, 29.6.2007., 6. lpp.). [3] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).