Komisijas Ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 25. novembra Regulas (EK) Nr. 2150/2002 par statistiku attiecībā uz atkritumiem 4. panta 3. punktā un 5. panta 1. punktā minēto eksperimentālo pētījumu īstenošanas gaitu /* COM/2005/0223 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 31.05.2005 COM(2005) 223 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 25. novembra Regulas (EK) Nr. 2150/2002 par statistiku attiecībā uz atkritumiem 4. panta 3. punktā un 5. panta 1. punktā minēto eksperimentālo pētījumu īstenošanas gaitu IEVADS Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 25. novembra Regula (EK) Nr. 2150/2002 par statistiku attiecībā uz atkritumiem[1] (Atkritumu statistikas regula) stājās spēkā 2002. gada 29. decembrī. Minētā regula nosaka pamatu Kopienas statistikas izveidei attiecībā uz atkritumu rašanos, reģenerāciju un apglabāšanu. Kopienai nepieciešama regulāra statistika par atkritumu rašanos un apsaimniekošanu uzņēmumos un privātās mājsaimniecībās, lai uzraudzītu atkritumu politikas īstenošanu. Regula izstrādāta, rūpīgi apsverot atkritumu statistikas izveides sarežģītību un ar to saistītās grūtības. Izstrādājot minēto regulu, Eiropas Parlaments un Padome nolēma, ka būs nepieciešami vairāki eksperimentālie pētījumi, lai precizētu dažus pamatjautājumus attiecībā uz jaunām atkritumu statistikas jomām. Šīs konkrētās jomas ir attiecībā uz „lauksaimniecības, medniecības, mežsaimniecības un zvejniecības” atkritumiem sagatavotā statistika (4. panta 3. punkts), kā arī statistika par „atkritumu importu un eksportu” (5. panta 1. punkts), par kuru nav savākti dati saskaņā ar Regulu par atkritumu pārvadājumiem[2]. Atkritumu statistikas regulai 8. panta 3. punktā ir noteikts, ka „Komisija divu gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par 4. panta 3. punktā un 5. panta 1. punktā minēto eksperimentālo pētījumu īstenošanas gaitu.” Šis ziņojums atbilst minētajām prasībām. Papildus obligātajiem eksperimentālajiem pētījumiem dalībvalstis ir aicinātas īstenot eksperimentālos pētījumus par „iepakojuma atkritumiem” (I pielikuma 2. iedaļas 2. punkts) un par „sagatavošanas darbībām” (II pielikuma 8. iedaļas 3. punkts). Ja nepieciešams, Komisija izmantos šo „brīvprātīgo” eksperimentālo pētījumu rezultātus un slēdzienus, lai pieņemtu turpmākus vajadzīgos īstenošanas pasākumus. Eksperimentālo pētījumu programma Komisija ir sagatavojusi dalībvalstīs un kandidātvalstīs īstenojamo eksperimentālo pētījumu programmu. Ir paredzēts finansiāls atbalsts, lai palīdzētu minētajām valstīm veikt eksperimentālos pētījumus. Kaut arī, veidojot minēto programmu, ir bijušas grūtības un kavējumi, Komisija uzskata, ka sākums ir veiksmīgs, un paredz, ka tās ietekme uz katru dalībvalsti un Komisiju būs ilgstoša. Eksperimentālo pētījumu pamats Statistika par atkritumu importu un eksportu Atkritumu statistikas regulai 5. pantā ir noteikts, ka: „…Komisija izstrādā programmu eksperimentāliem pētījumiem, kas jāveic dalībvalstīm par atkritumu importu un eksportu…” . Pamatojoties uz eksperimentālo pētījumu secinājumiem, Komisijai ir jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par iespējām apkopot statistiku par tām darbībām un tiem rādītājiem, uz ko attiecas eksperimentālie pētījumi par atkritumu importu un eksportu. Viens no galvenajiem jautājumiem, uz kuriem jāvērš uzmanība eksperimentālajos pētījumos par atkritumu importu un eksportu, ir statistikā norādāmā detalizācijas pakāpe. Tas ir saistīts ar otro jautājumu par to, kā ziņošanas pienākumi Regulā par atkritumu pārvadājumiem iekļaujami Atkritumu statistikas regulā. Citiem vārdiem, vai datus par (bīstamo) atkritumu importu un eksportu, par kuriem ziņo saskaņā ar Regulu par atkritumu pārvadājumiem, var izmantot statistikas izveidei. Trešais ierosinātais jautājums ir par to, kā savākt datus par nebīstamo atkritumu importu un eksportu. Lai gan šis tā sauktais atkritumu zaļais saraksts ir iekļauts Regulā par atkritumu pārvadājumiem, uz to neattiecas ziņošanas pienākums. Lai strukturētu darbu, kura mērķis ir operatīvie ieteikumi attiecībā uz saskaņoto metodiku, darba uzdevumus formulē šādi. - Vispārēja informācija par (vides) politikas vajadzībām. Tas attiecas uz vajadzību pēc statistikas datiem par atkritumu importu un eksportu ES un valsts līmenī. - Konkrēta informācija par atkritumiem un datu vākšanu. Tas attiecas uz pašreizējiem datu avotiem, uz tām atkritumu plūsmām, uz kurām neattiecas Regula par atkritumu pārvadājumiem, un to, kam jābūt Atkritumu statistikas regulas darbības jomā, kā arī par ziņošanas pienākumu apkopošanu, iespējamo datu avotu kartēšanu – īpaši attiecībā uz atkritumu zaļo sarakstu un iepakojuma atkritumiem. - Secinājumi un ieteikumi Tas attiecas uz priekšlikumiem par datu vākšanas metodi, kas atbilst faktiskajam stāvoklim, ir realizējama un (iespējams) atbilst konkrētas valsts īpatnībām, bet nodrošina arī noteiktus galīgo datu kvalitātes standartus, kas saskaņoti izmantošanai visās dalībvalstīs. Statistika par lauksaimniecības, medniecības, mežsaimniecības un zvejniecības atkritumiem Lielākajā daļā valstu nebija statistikas metodikas attiecībā uz atkritumiem, kas tiek radīti tādās ekonomikas nozarēs kā lauksaimniecība, medniecība, mežsaimniecība (NACE A) un zvejniecība (NACE B). Atkritumu statistikas regulas 4. panta 3. punktā ir noteikta eksperimentālo pētījumu programma attiecībā uz atkritumiem, kas radušies, veicot minētās saimnieciskās darbības, lai izstrādātu metodiku regulārai datu vākšanai. Grūtības šajā jomā sagādā tas, ka nav skaidrs, par kuriem atlikumiem ir jāziņo un par kuriem ne. Īstenošanas posmā ir jāpieņem skaidrs lēmums un jāpanāk vienošanās par šo atkritumu identifikāciju. Turklāt to iedzīvotāju skaits, kas nodarbojas ar ekonomiskajām darbībām šajā statistikas sadaļā, ir liels un ietver mazās zemnieku saimniecības un uzņēmumus, kuriem bieži vien trūkst zināšanu atkritumu jomā un nav pilnīgu uzskaites datu par tiem. Datu vākšanas shēmām jābūt precīzi izstrādātām un organizētām. Lai veiksmīgi organizētu darbu, kas vērsts uz praktisku ieteikumu izstrādi saskaņotas metodikas noteikšanai, darba uzdevums tiek formulēts šādi. - Vispārīga informācija par (vides) politikas vajadzībām. Tā attiecas uz vajadzību pēc statistikas šajā jomā. - Konkrēta informācija par atkritumiem un datu vākšanu. Atkritumu apsaimniekošanas nozaru prakses apraksts, priekšlikumi par atkritumu kategorijām, kas jānosaka šīm ekonomiskajām darbībām, kā arī ieteikumi par kategoriju klasificēšanu atbilstoši attiecīgajai atkritumu nomenklatūrai. Turklāt pašreizējie datu avoti jākartē, izstrādājot vērtēšanas un modelēšanas metodiku tautsaimniecības nozarēm. Visbeidzot jāņem vērā Regulas 3. panta 2. punktā minētais minimālais robežlīmenis, kas atbrīvo no ziņošanas pienākuma. - Secinājumi un ieteikumi. Attiecībā uz atkritumu importu un eksportu tas attiecas uz priekšlikumiem par datu vākšanas metodi, kas atbilst faktiskajam stāvoklim, ir realizējama un (iespējams) atbilst konkrētas valsts īpatnībām, bet nodrošina arī noteiktus galīgo datu kvalitātes standartus, kas saskaņoti izmantošanai visās valstīs. Līdzšinējā pieredze un rezultāti Oficiālajā vēstulē, kas 2003. gada maijā nosūtīta Eiropas Statistikas Sistēmai, pievienošanās valstu un Eiropas Ekonomikas zonas statistikas birojiem, tika nosūtīts ierobežots uzaicinājums iesniegt priekšlikumus. Situācijas īpatnības dēļ (novēlota lēmuma pieņemšana attiecībā uz 2003. gada finansējuma piešķiršanu Statistikas birojam) pirmie finansējuma līgumi eksperimentālo pētījumu veikšanai tika noslēgti 2003. gada decembrī. Otrais ierobežotais uzaicinājums iesniegt priekšlikumus tika nosūtīts 2003. gada oktobrī; finansējuma līgumi noslēgti 2004. gada martā. Laikā, kad tika sagatavots šis ziņojums, t. i., 2004. gada novembrī, vairākums eksperimentālo pētījumu vēl nebija pabeigti. Statistika par atkritumu importu un eksportu Pabeigti divi pētījumi par atkritumu importu un eksportu; 2005. gada aprīlī tiks pabeigti visi uzsāktie pētījumi. Nākamajā 1. tabulā ir sniegts kopsavilkums par eksperimentālajiem pētījumiem, kas attiecas uz atkritumu importu un eksportu. Kopumā programmā piedalījās 10 valstis, no tām trīs valstis ir t.s. „jaunās” dalībvalstis vai valstis, kuras gatavojas pievienoties ES. Lielākā daļa no iestādēm, kas piedalījās eksperimentālajos pētījumos, ir valsts statistikas biroji, kā arī vides iestādes (vides ministrijas vai valsts vides aģentūras). 1. tabula. Eksperimentālie pētījumi par atkritumu importa un eksporta statistiku |Valsts |Kopienas finansējums (€) |Saņēmēja līdzfinansējums (%) |Ilgums (mēneši) |Sākums |Beigas | |1. |Francija |29 400 |0% |15 |2003. gada decembris |2005. gada marts | |2. |Portugāle |27 714 |20% |12 |2003. gada novembris |2004. gada novembris | |3. |Somija |40 000 |0% |12 |2003. gada decembris |2004. gada decembris | |4. |Vācija |39,889 |18% |4 |2003. gada decembris |2004. gada aprīlis | |5. |Itālija |40,000 |19% |8 |2004. gada marts |2005. gada janvāris | |6. |Zviedrija |39 698 |0% |5 |2004. gada marts |2004. gada jūlijs | |7. |Slovākija |25 000 |0% |11 |2004. gada marts |2005. gada februāris | |8. |Rumānija |24 800 |0% |12 |2004. gada marts |2005. gada marts | |9. |Luksemburga |35 550 |0% |12 |2004. gada aprīlis |2005. gada aprīlis | |10. |Malta |24 909 |0% |12 |2004. gada marts |2005. gada marts | |Tabulā norādītie rezultāti ir tikai sākotnēji, jo lielākā daļa pētījumu vēl nav pabeigti. Abos pabeigtajos pētījumos par labāko atkritumu importa un eksporta informācijas avotu tika uzskatīta starptautiskās tirdzniecības statistika, it īpaši attiecībā uz tādiem atkritumu veidiem kā metāla atkritumi, plastmasas atkritumi, papīra un kartona atkritumi, stikla atkritumi, tekstila materiālu atkritumi un degšanas atkritumi. Taču kopējo priekšrocību – visās dalībvalstīs pieņemtu vienoto kritēriju un nomenklatūras izmantošanu – ierobežo fakts, ka dalībvalstīs ir noteikti atšķirīgi robežlīmeņi, kas izteikti naudas izteiksmē, to mērķis ir mazināt administratīvo slogu uzņēmumiem. Tādējādi iegūtie dati nav pilnībā salīdzināmi, un var liecināt, ka atkritumu tirdzniecības apjomi ir mazāki nekā patiesībā. Diemžēl attiecīgā starptautiskās tirdzniecības statistikas nomenklatūra (kombinētā nomenklatūra, KN) un atkritumu statistika (Eiropas atkritumu klasifikators statistikas vajadzībām) nav salīdzināmi ar visām atkritumu plūsmām. Piemēram, dažkārt viens KN kods attiecas gan uz atkritumiem, gan uz produktiem, bet citi kodi daļēji vai pilnībā attiecas uz atkritumiem, par kuriem saskaņā ar Regulu par atkritumu pārvadājumiem ir jāziņo. Vēl jo vairāk starptautiskās tirdzniecības statistika nesniedz tiešu informāciju ne par rūpniecisko uzņēmumu radītajiem atkritumiem, ne atkritumu pārstrādi, ko veic importētājā valstī. Pašlaik bez jau minētajiem informācijas avotiem nav noteikti citi informācijas avoti, no kuriem būtu iegūstami dati papildus tiem, kas tiek vākti atbilstoši Regulai par atkritumu pārvadājumiem. Statistika par lauksaimniecības, medniecības, mežsaimniecības un zvejniecības atkritumiem Ņemot vērā, ka dalībvalstīs statistika par šo ekonomiskās darbības veidu radītajiem atkritumiem netiek apkopota regulāri, eksperimentālie pētījumi attiecībā uz šāda veida statistiku tiek īpaši veicināti. Nākamajā 2. tabulā ir sniegts pārskats par minētajiem eksperimentālajiem pētījumiem. 2003. gada beigās un 2004. gada sākumā tika uzsākti 15 projekti, kuru mērķis ir izpētīt pašreizējo atkritumu apsaimniekošanas praksi un attiecīgo datu vākšanas iespējas. Lielākā daļa šajos projektos iesaistīto valstu ir t. s. „vecās” dalībvalstis, piecus pētījumus veic t. s. „jaunās” dalībvalstis, un vienu pētījumu veic Eiropas ekonomikas zonas valsts statistikas birojs. Četri pētījumi bija pabeigti līdz 2004. gada novembrim, savukārt pārējos pētījumus ir plānots pabeigt 2005. gada sākumā. Lielākā daļa no iestādēm, kas piedalās eksperimentālajos pētījumos, ir valsts statistikas biroji, kā arī vides iestādes (vides ministrija vai vides aģentūra). 2. tabula . Eksperimentālie pētījumi par statistiku attiecībā uz lauksaimniecības, medniecības, mežsaimniecībā un zvejniecības atkritumiem |Valsts |Kopienas finansējums (€) |Saņēmēja līdzfinansējums (%) |Ilgums (mēneši) |Sākums |Beigas | |1. |Beļģija |33 667 |0% |20 |2003. gada oktobris |2005. gada janvāris | |2. |Zviedrija |44 560 |10% |4 |2003. gada novembris |2004. gada marts | |3. |Francija |48 000 |65% |15 |2003. gada decembris |2005. gada marts | |4. |Somija |20 000 |0% |16 |2003. gada decembris |2005. gada aprīlis | |5. |Itālija |30 481 |0% |8 |2003. gada decembris |2004. gada augusts | |6. |Nīderlande |39 484 |0% |9 |2003. gada decembris |2004. gada septembris | |7. |Austrija |47 293 |18% |12 |2003. gada decembris |2004. gada decembris | |8. |Vācija |40 000 |0% |8 |2003. gada decembris |2004. gada augusts | |9. |Norvēģija |34 115 |15% |9 |2004. gada aprīlis |2004. gada decembris | |10. |Igaunija |28 000 |0% |12 |2004. gada marts |2005. gada februāris | |11. |Slovēnija |29 900 |0% |8 |2004. gada marts |2004. gada novembris | |12. |Slovākija |25 000 |0% |11 |2004. gada marts |2005. gada februāris | |13. |Lietuva |25 694 |0% |12 |2004. gada marts |2005. gada marts | |14. |Latvija |23 058 |0% |12 |2004. gada marts |2005. gada marts | |15. |Itālija |20 000 |0% |8 |2004. gada marts |2004. gada novembris | | Statistika par lauksaimniecības atkritumiem ir visnotaļ sarežģīta, tādēļ tai tiek pievērsta liela uzmanība. Lai salīdzinātu datus par dažādiem laika posmiem un valstīm, ļoti svarīga ir terminoloģija un definīcijas. Turklāt atbilstoši Atkritumu statistikas regulas II pielikuma 1. iedaļas 2. punktam, atkritumi, ko pārstrādā rašanās vietā, netiek ietverti statistikā par atkritumu pārstrādi. Turklāt lauksaimniecība ir nozare, kas saņem citās ekonomikas nozarēs radītos atkritumus. Pašvaldību notekūdens sistēmu nogulsnes, komposts un bioloģiski noārdošos atkritumu anaerobajā fermentācijā radušās atliekas tiek izmantotas mēslošanai un augsnes sagatavošanai; pārtikas ražošanas atkritumus var izmantot zemes apstrādei. Tādēļ lauksaimniecības nozarē ir precīzi jānosaka, attiecībā uz kuriem materiāliem un vielām jāpiemēro atkritumu statistikas ziņošanas pienākumi, kuros gadījumos atkritumus pārstrādā ražošanas uzņēmumos un kā jāziņo par atkritumiem, kas radušies citās tautsaimniecības nozarēs, bet tiek izmantoti lauksaimniecībā. Ņemot vērā, cik ļoti dažādi ir atkritumi, kuri rodas, veicot minētās ekonomiskās darbības, datu vākšanas vajadzībām vislabākā pieeja ir apvienot vairākas atšķirīgas metodes. Atkritumu reģistrācijai par vislabāko tiek uzskatīta dažādu reģistru un administrēšanas sistēmu izmantošana. Izmantojami ar ekonomisko darbību saistītie atkritumu faktori, taču, lai noteiktu ticamus atkritumu faktorus, ir nepieciešami detalizēti papildu pētījumi. Statistika, kas tiek iegūta no regulārajām zemnieku saimniecību aptaujām, tiks izmantota par informācijas avotu vērtēšanas modeļu izstrādē. Joprojām paliek virkne neatbildētu jautājumu, uz kuriem atbildes cerams iegūt pēc pārējo eksperimentālo pētījumu projektu pabeigšanas. FINANSIāLIE ASPEKTI Atkritumu statistikas regulas 4. panta 3. punktā un 5. panta 3. punktā ir noteikts, ka: “…Komisija finansē eksperimentālo pētījumu veikšanas izmaksas līdz 100 % apmērā ...”. Pašreizējās eksperimentālo pētījumu programmas kopējais budžets ir EUR 816 212, no kuriem EUR 326 960 ir paredzēti eksperimentālajiem pētījumiem par atkritumu importu un eksportu, bet EUR 489 252 tiks izlietoti eksperimentālajiem pētījumiem par lauksaimniecības, medniecības, mežsaimniecības un zvejniecības atkritumiem. Kaut arī regulā pētījumu veikšanai paredzēts finansiāls atbalsts līdz 100%, septiņus no 25 pētījumiem līdzfinansē pētījuma pasūtītāji. Atbilstoši Kopienas Finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[3], attiecībā uz nākamo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus saņēmējiem būs jānodrošina vismaz 10% līdzfinansējums. SECINāJUMI Pirmie rezultāti, kas iegūti eksperimentālajos pētījumos par statistiku attiecībā uz atkritumu importu un eksportu norāda, ka, neskatoties uz to, ka starptautiskās tirdzniecības statistika ir noteikta par labāko informācijas avotu, tā nesniedz pietiekami pilnīgu informācijas kopumu, lai pienācīgi papildinātu datus, uz ko attiecas Regula par atkritumu pārvadājumiem. Attiecībā uz virkni atkritumu kategoriju, par kurām ir jāapkopo statistikas dati, nav noteikts konkrēts risinājums un ir nepieciešami papildu pētījumi. Attiecībā uz statistiku par lauksaimniecības, medniecības, mežsaimniecībā un zvejniecības atkritumiem ir jāņem vērā dažādu atkritumu veidu plūsmas, un vissvarīgākais jautājums ir tas, kādā mērā atkritumu statistikas prasības attieksies uz bioorganiskajiem atkritumiem. Vēl viens svarīgs aspekts, kas jāņem vērā, ir atkritumu izmantošana lauksaimniecībā, kā arī apmēri, kādos šāda izmantošana tiek atspoguļota atkritumu statistikā. Abās eksperimentālo pētījumu jomās 2005. gadā tiks izsludināts vēl viens uzaicinājums iesniegt priekšlikumus. Pamatojoties uz līdz šim iegūto pieredzi, tiks precizēti darba uzdevumi. Līdz 2005. gada beigām Komisija informēs Eiropas Parlamentu un Padomi, kādas ir iespējas apkopot statistikas datus par ekonomiskajām darbībām un rādītājiem, par kuriem atbilstoši Atkritumu statistikas regulas 5. panta 4. punktam tiek veikti eksperimentālie pētījumi par atkritumu importu un eksportu. Vienlaikus tiks sniegta papildināta informācija par pasākumiem un sasniegumiem lauksaimniecības, medniecības, mežsaimniecības un zvejniecības atkritumu, iepakojuma atkritumu un sagatavošanās pārstrādei jomā. [1] OV L 332, 9.12.2002., 1. lpp., Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 574/2004 (OV L 90, 27.3.2004., 15. lpp.). [2] Padomes 1993. gada 1. februāra Regula (EEK) Nr. 259/93 par uzraudzību un kontroli attiecībā uz atkritumu pārvadājumiem Eiropas Kopienā, ievešanu tajā un izvešanu no tās (OV L 30, 6.2.1993., 1. lpp.) Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2557/2001 (OV L 349, 31.12.2001., 1. lpp.). [3] Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam(OV L 248, 16.9.2002.).