[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 7.4.2011 COM(2011) 182 galīgā redakcija 2011/0072 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par ES vidēja termiņa finansiālās palīdzības piešķiršanu Rumānijai piesardzības pasākumu veidā PASKAIDROJUMA RAKSTS IEVADS Tā kā globālās ekonomikas krīzes laikā ievērojami bija pieaugusi nevēlēšanās uzņemties risku, kas samazināja kapitāla ieplūdi, radīja spiedienu uz valūtas kursu un vēl ierobežotākas iespējas valdībai izmantot obligāciju tirgu aizņemšanās nolūkā, 2009. gada 6. martā Rumānijas varas iestādes lūdza ES vidēja termiņa finansiālo palīdzību, kā arī vērsās pie Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) un Pasaules Bankas pēc papildu palīdzības. 2009. gada 9. martā Eiropas Komisija (Komisija) kopā ar Padomes prezidentvalsti paziņoja, ka ES ir gatava kopā ar SVF piedalīties saskaņotas finansējuma paketes nodrošināšanā, lai veicinātu Rumānijas maksājumu bilances ilgtspējīgumu. Tomēr tika uzsvērts, ka finansiālā palīdzība ir atkarīga no atbalsta politikas programmas īstenošanas. Šī programma priekšlīguma veidā tika nosūtīta EK un SVF 2009. gada 28. aprīlī, un tajā svarīgākais punkts bija privātā kapitāla ieplūdes krasā krituma seku mazināšana, vienlaikus īstenojot politikas pasākumus, lai novērstu ārējo un fiskālo nelīdzsvarotību un stiprinātu finanšu sektoru. Ņemot vērā uz šo programmu balstīto saskaņoto finansējuma paketi, Eiropas Banku koordinācijas iniciatīvas kontekstā deviņu lielāko ārvalstīm piederošo banku mātesuzņēmumi, kuri darbojas Rumānijā, apņēmās saglabāt savas vispārējā riska pozīcijas Rumānijā augstā līmenī. 2009. gada 6. maijā, kopā ar 2009. gada 4. maijā apstiprināto SVF rezerves vienošanos ( SBA ) SDR 11,4 miljardu apmērā un Pasaules Bankas, EIB un ERAB papildu palīdzību līdz EUR 2 miljardiem, Eiropas Savienības Padome nolēma piešķirt Rumānijai savstarpēju palīdzību — ES vidēja termiņa finansiālo palīdzību līdz EUR 5 miljardiem[1]. 2009. gada 23. jūnijā tika noslēgts saprašanās memorands (SM) starp Eiropas Savienību un Rumāniju, norādot konkrētos politikas pasākumus, kas veicami programmas periodā un pirms tiek izmaksāta katra no piecām ES aizdevuma daļām. Laikposmā no 2009. gada oktobra līdz 2011. gada februārim Komisijas dienesti veica pārskata misijas, lai novērtētu progresu attiecībā uz nosacījumiem, kas saistīti ar ES vidēja termiņa finansiālo palīdzību. Pamatojoties uz šo misiju konstatējumiem, Komisija secināja, ka nosacījumi ES aizdevuma izmaksai piecās daļās kopumā ir izpildīti. Starplaikā starp pirmo un piekto izmaksu SM tika pievienoti kopumā četri papildinājumi, kas atspoguļoja ekonomiskās vides pārmaiņu radīto ietekmi un papildu strukturālo reformu pasākumus. Pēc plašām diskusijām ar Komisijas dienestiem un SVF pārstāvjiem misijas laikā, kas notika Bukarestē no 2011. gada 25. janvāra līdz 8. februārim, 2011. gada 17. februārī Rumānijas varas iestādes lūdza ES vidēja termiņa finansiālo palīdzību piesardzības pasākumu veidā ne vairāk kā EUR 1,4 miljardu apmērā, lai turpinātu atbalstīt valdības ekonomikas reformu programmu. Līdzīgi iepriekšējai palīdzībai jaunā palīdzība tiks sniegta kopā ar SVF SBA SDR 3,09 miljardu apmērā, ko Rumānija arī uzskatīs par piesardzības pasākumu, un Pasaules Bankas aizdevumiem. Tādējādi kopīgi sniegtā palīdzība piesardzības pasākumu veidā atbilstīgi novērsīs atlikušos nopietnos draudus Rumānijas maksājumu bilancei un riskus, kas saistīti ar Rumānijas un tās lielāko tirdzniecības partneru ES ekonomikas un finanšu stabilitāti. MAKROEKONOMISKāS NORISES UN PROGNOZES Pēc IKP krituma par 7,1 % un turpmāka krituma vēl par 1,3 % 2010. gadā parādās vairāki pozitīvi signāli, kas liecina par noskaņojuma un aktivitātes uzlabošanos. Jaunākie apsekojuma dati apstiprina ekonomikas noskaņojuma uzlabošanās tendenci. 2010. gadā rūpnieciskā ražošana atguvās un sasniedza 5,5 %. Līdzīgi 2010. gada otrajā pusē jaunu rūpniecības pasūtījumu skaits vidēji palielinājās par aptuveni 25 % salīdzinājumā ar iepriekšējā gada attiecīgo periodu. Turpinājās pozitīva eksporta izaugsme (par 27,3 % 2010. gadā RON vērtības izteiksmē). Lai gan aktivitāte celtniecības nozarē 2010. gada decembrī ievērojami atjaunojās, mazumtirdzniecība joprojām izjūt PVN kāpuma un publiskā sektora algu samazinājuma sekas. Mērens algu kāpums (vidējā neto mēneša alga decembrī pieauga par 1,3 % salīdzinājumā ar iepriekšējā gada attiecīgo periodu) liecina par darba tirgus uzlabošanos un atbalstīs patēriņu. Lai gan 2011. gada janvārī reģistrētais bezdarbs turpināja sarukt, bezdarba līmenis varētu palielināties gada pirmajā pusē, atspoguļojot jaunā bezdarbnieku reģistrēšanās pienākuma radīto ietekmi. 2011. gadā ekonomikā gaidāmas pozitīvas pārmaiņas, jo tiek prognozēts, ka reālais IKP pieaugs par 1,5 %. Pēc ievērojama krituma 2009. gadā un 2010. gadā uzņēmumu ieguldījumiem vajadzētu palielināties, jo pieaug ārējais pieprasījums un jaudas izmantošanas līmenis pārstrādes nozarē ir tuvu tās vēsturiski augstākajam 2008. gada līmenim. Gaidāms, ka spēcīgs eksports un rūpniecības pasūtījumu straujais kāpums iedrošinās uzņēmumus veikt investīcijas, pat ja riska starpību līmenis joprojām ir paaugstināts. Mājokļu celtniecības apjoms joprojām varētu būt neliels, jo kreditēšanas aktivitāte vēl aizvien ir zema un tiek prognozēta turpmāka mājokļu cenu stabilizācija. Pēc būtiska krituma 2009. gadā un 2010. gadā šogad gaidāma lēna mājsaimniecību patēriņa palielināšanās, ko veicinās algu augšupvērstā korekcija publiskajā sektorā (+ 15 % pēc samazinājuma par 25 % 2010. gada jūlijā) un rūpniecībā, kur ievērojami atjaunojusies aktivitāte. Spēcīgāku atgūšanos kavē turpinātā fiskālā samazināšana, lielā parāda apkalpošanas izmaksu un ienākumu attiecība un ierobežotais mājsaimniecību kreditēšanas pieaugums, ņemot vērā lielo ieņēmumus nenesošo aizdevumu īpatsvaru banku maza apjoma darījumu jomā. Tiek prognozēts, ka 2012. gadā reālās ekonomikas izaugsme būs apmēram 4 %. Sagaidāms, ka izaugsmes bāze pakāpeniski kļūs plašāka, iekšzemes pieprasījumam spēlējot izšķirošu lomu tautsaimniecības augšupejā. Privātā patēriņa izdevumi varētu pieaugt straujākā tempā, ņemot vērā mājsaimniecību bilanču uzlabošanos, ko veicina turpmāks algu un nodarbinātības kāpums. Inflācija sasniedza augstāko līmeni 2010. gada decembrī (8,0 % salīdzinājumā ar iepriekšējā gada attiecīgo periodu), ko izraisīja netiešo nodokļu ievērojamais kāpums. Tas būtiski pārsniedza Rumānijas Valsts bankas (RVB) 2010. gada nogalei noteikto inflācijas mērķi — 3,5 % ± 1 procentpunkts. 2010. gada pirmajā pusē augstu inflāciju noturēja galvenokārt tabakas akcīzes nodokļa pieaugums un augstākas degvielas cenas — gada vidējā inflācija bija 4,5 %, bet SPCI inflācija nemainīgo nodokļu izteiksmē noturējās tikai aptuveni 2 % līmenī. Trešajā ceturksnī inflācija palielinājās līdz 7,5 % saistībā ar PVN kāpumu un pārtikas cenu pieaugumu. 2011. gada otrajā pusē sagaidāms, ka, izzūdot netiešo nodokļu kāpuma izraisītajai ietekmei uz cenām, inflācija pakāpeniski atgriezīsies RVB mērķa diapazonā (3,0 % ± 1 procentpunkts). RVB ir turējusi galveno likmi stabilā līmenī kopš 2010. gada maija. Neraugoties uz to, pēdējos mēnešos starpbanku tirgus milzīgās likviditātes dēļ īstermiņa likmes bijušas daudz zemākas nekā RVB galvenā politikas likme. Neraugoties uz naudas tirgus likmju kritumu, privātajam sektoram piešķirto kredītu izaugsme joprojām ir nemainīgi zema, ko nosaka nelabvēlīgi cikliskie nosacījumi un stingrāki banku aizdevumu izsniegšanas standarti. Monetārā politika vēl aizvien saskaras ar sarežģītām problēmām, jo īpaši inflācijas mērķu atkārtotu pārsniegšanu. RVB piesardzīgā pieeja monetārās politikas atvieglojumiem 2010. gada otrajā pusē bija pamatota, jo augstā inflācija saistībā ar PVN palielināšanu varēja radīt pakārtotas sekas. Lai stabilizētu inflācijas gaidas, RVB turpinās īstenot aktīvu komunikācijas politiku. VALSTS FINANSES 2010. gada budžeta deficīts bija 6,5 % no IKP naudas izteiksmē, tādējādi netika pārsniegts deficīta mērķis 6,8 % no IKP. 2010. gadā ieņēmumi pieauga par 7,2 %, atspoguļojot papildu ienākumus no PVN likmes palielināšanas līdz 24 %, kā arī no akcīzes nodokļiem un nenodokļu ieņēmumiem, kas pieauga par 28,2 %. Turpretī peļņas nodokļa ieņēmumi 2010. gadā samazinājās par 17,4 % krīzes novēloto seku rezultātā. Turklāt sociālās nodrošināšanas iemaksas un ienākuma nodoklis arī saruka par attiecīgi 4,5 % un 3,2 %. 2010. gadā nominālie izdevumi palielinājās par 4,2 %, ņemot vērā citu pārvedumu, sociālās palīdzības un preču un pakalpojumu pieaugumu. Pēdējo daļēji izskaidro kavēto maksājumu atmaksa veselības aprūpes nozarē RON 2 miljardu apmērā septembrī. Galvenie izdevumu samazinājumi bija kapitālizdevumos, kas 2010. gadā saruka par 11,7 %, kam sekoja personāla izdevumi, kuru kritums bija 8,6 %, un subsīdijas, kas bija par 6,7 % mazākas. Komisijas dienesti prognozē, ka Rumānija ir izpildījusi arī EKS deficīta mērķi 2010. gadam, bet tas jāapstiprina nākamajos mēnešos. Taču būtu jāņem vērā, ka vairāku valstij piederošu uzņēmumu pārklasificēšana un iedalīšana vispārējās valdības sektorā, ko 2010. gada septembrī un 2011. gada aprīlī veica Eurostat , palielinātu deficītu vismaz par 0,5 % no IKP, kamēr netiks novērsti attiecīgie valstij piederošo uzņēmumu deficīti. Atkarībā no budžeta snieguma 2011. gadā var būt nepieciešams koriģēt 2011. gada deficīta mērķi, lai ņemtu vērā šo norisi. Ņemot vērā minēto, var būt nepieciešama papildu rīcība, lai nodrošinātu, ka 2012. gadā deficīts nepārsniedz 3 % no IKP EKS izteiksmē atbilstīgi piemērojamajiem Padomes ieteikumiem pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ietvaros. Līdz 2010. gada beigām tika samazināti iekšzemes kavētie maksājumi, un varas iestādes apņēmās tos noturēt zemā līmenī visa 2011. gada laikā. 2010. gada beigās iekšzemes kavēto maksājumu (kas pārsniedz 90 dienas) apjoms bija RON 1,1 miljards (0,2 % no IKP), kas ir mazāk nekā RON 1,6 miljardi (0,3 % no IKP) 2009. gada beigās. Kavētie maksājumi galvenokārt ir pašvaldību līmenī (aptuveni 84 % no kopējiem kavētajiem maksājumiem 2010. gada beigās) un, mazākā apjomā, tie ir veselības aprūpes nozarē, tostarp slimnīcām. Lai gan pašvaldību kavētos maksājumus ir grūtāk kontrolēt, varētu palīdzēt jaunais likums par pašvaldību finansēm, kas stājās spēkā 2011. gada 1. janvārī. Pēc veselības aprūpes nozares kavēto maksājumu nomaksas RON 2 miljardu apmērā (0,4 % no IKP) 2010. gada septembrī veselības aprūpes nozares kavētie maksājumi ir samazinājušies, izņemot slimnīcu kavētos maksājumus. Turpmākas veselības aprūpes nozares reformas būs svarīgas, lai ilgtspējīgi novērstu kavētu maksājumu atkārtotu parādīšanos šajā jomā. Mērķis ir panākt efektīvu veselības aprūpes sistēmu, kas darbojas tās budžeta piešķīrumu ietvaros. Veiktie un veicamie pasākumi ietvers no ienākumiem atkarīgas līdzmaksājumu sistēmas ieviešanu, obligātas tādas līgumu slēgšanas ar visām slimnīcām atcelšanas, ko veic Veselības fonds, un valdības nodrošināto pabalstu paketes reformu, lai izslēgtu nebūtisku medicīnas pakalpojumu segumu. Pasaules Banka jau sniedz un turpinās sniegt tehnisku palīdzību šajos jautājumos. Turklāt Finanšu ministrija uzraudzīs slimnīcu budžetu kopsavilkuma rādītājus, lai nodrošinātu to atbilstību vispārējās valdības programmas izdevumiem. Pretējā gadījumā Finanšu ministrija kopā ar Veselības aizsardzības ministriju veiks pasākumus, lai novērstu kavētu maksājumu atkārtotu uzkrāšanos slimnīcu līmenī. Varas iestādes saglabā apņemšanos 2011. gadā panākt budžeta deficītu 4,4 % no IKP naudas izteiksmē (zem 5 % no IKP EKS izteiksmē). Tās ir pieņēmušas 2011. gada budžetu un pieņēmušas attiecīgo likumu, kā arī Vidējā termiņa budžeta stratēģiju 2011.–13. gadam. Runājot par ieņēmumu sadaļu, visi galvenie nodokļi paliks nemainīgi, lai nodrošinātu paredzamību. Runājot par izdevumu sadaļu, budžeta algu sadaļa tiks noturēta RON 39 miljardu apmērā, neskaitot sociālās nodrošināšanas iemaksas par militārpersonām (RON 1,6 miljardi), ko saskaņā ar jauno pensiju likumu valsts maksās, sākot ar šo gadu. Pēc publiskā sektora algu īslaicīga ārkārtas samazinājuma par 25 % 2010. gada vidū, lai ierobežotu budžeta deficīta tālāku palielināšanos, publiskajā sektorā algas ir palielinātas par 15 % salīdzinājumā ar to līmeni 2010. gada decembrī. Taču šo palielinājumu kompensēja 13. algas un atvaļinājuma piemaksas likvidēšana. Turklāt publiskajā sektorā strādājošo skaits tika samazināts vēl par 20000 salīdzinājumā ar to, kas bija nepieciešams, lai iekļautos kopējā algu budžetā. Citi 2011. gada budžetā paredzētie pasākumi ietver pensiju iesaldēšanas turpināšanu, publiskajā sektorā strādājošo skaita turpmākus samazinājumus, īstenojot politiku, ka tiek aizstāts tikai 1 no 7 aizgājušajiem darbiniekiem, un apkures subsīdiju likvidēšanu. Turklāt pensiju sistēmas reformai kopā ar vienoto algu likumu un veselības aprūpes nozares pārstrukturēšanu vajadzētu radīt ievērojamus ietaupījumus. Attiecībā uz 2012. gadu varas iestādes ir apņēmušās samazināt deficītu zem 3 % no IKP EKS izteiksmē, taču būs nepieciešami papildu pasākumi. Komisijas 2010. gada rudens ekonomikas prognozēs, kuru pamatā bija pieņēmums, ka nebūs politikas pārmaiņu, jau tika norādīts, ka nepieciešami papildu centieni 0,5 % no IKP apmērā. Taču var būt nepieciešami pat vēl būtiskāki pasākumi, ņemot vērā zaudējumus nesošo valstij piederošo uzņēmumu pārklasificēšanu un iedalīšanu vispārējās valdības sektorā, kas, iespējams, palielinās kopējos papildu korekcijas pasākumus līdz apmēram 1 % no IKP. Arī turpmāk būs jāturpina ierobežot izdevumus, tostarp algām un piemaksām. Ieteiktās programmas piesardzības pasākumu veidā mērķis būs arī budžeta vadības sistēmas turpmāka stiprināšana. Fiskālās atbildības likuma īstenošanai un Vidēja termiņa fiskālās stratēģijas pieņemšanai vajadzētu palīdzēt uzlabot budžeta plānošanas procesu. Turklāt centrālās valdības līmenī jānostiprina kapitālizdevumu ieplānošana budžetā. Lai gan Rumānijas valsts kapitālizdevumu budžeti mēdz būt apjomīgi (2011. gadā ir rezervēti 7,2 % no IKP), produkcijas izlaides apjoms, kas tos attaisnotu, ir ļoti mazs, kas liecina, ka kapitālizdevumi ir bijuši diezgan neefektīvi. Turklāt iepriekšējos gados ļoti daudzi investīciju projekti tika uzsākti, nenodrošinot to pabeigšanai nepieciešamos resursus. Tā rezultātā līdzekļi, kas šobrīd ir pieejami kapitālizdevumiem, ir trūcīgi iedalīti (pārāk) lielam skaitam nepabeigtu projektu. Premjerministram pakļauta darba grupa noteiks prioritāros investīciju projektus, kam būs pieejams finansējums nākamo 3–5 gadu laikā atbilstīgi aktualizētajai fiskālajai stratēģijai 2011.–2014. gadam. Turklāt investīciju projektu uzraudzība un novērtēšana centrālās valdības līmenī tiks uzlabota, stiprinot Valsts finanšu ministrijas valsts investīciju uzraudzības vienību un uzlabojot ministrijas pārvaldīto kapitālieguldījumu datubāzi. Var būt nepieciešama arī ES dalībvalstu tehniskā palīdzība. Valsts finanšu ministrija sagatavos ceturkšņa ziņojumus valdībai par kārtējo un plānoto investīciju projektu statusu, un valdība apspriedīs šo ziņojumu un veiks pasākumus, lai novērstu jebkādas iespējamās fiskālās novirzes vai citas problēmas, kas saistītas ar budžeta izpildi. Visbeidzot, kapitālizdevumi tiks pakāpeniski pārorientēti no tikai valsts finansētām investīcijām uz ES līdzfinansētām investīcijām, kas palīdzētu arī uzlabot ES fondu apguvi. FINANšU TIRGI Rumānijas finanšu tirgu rādītāji kopš 2010. gada vidus ir pārliecinoši, lai gan situācija joprojām ir nestabila. Šķiet, ka joprojām pastāvošajiem satricinājumiem euro zonas perifērijas valstīs bijusi maza tiešā ietekme uz Rumānijas tirgiem. Finanšu spriedze mazinājās līdz ar globālā tirgus noskaņojuma uzlabošanos un — zināmā mērā — plānoto ES / SVF papildpasākumu programmu Rumānijai. Valūtas kurss bija stabils un pēdējos mēnešos bija tuvu RON 4,20–4,30/EUR. Pēc augstākā līmeņa sasniegšanas nedaudz virs 400 bāzes punktiem 2010. gada vidū kredītriska mijmaiņas darījumu starpības attiecībā uz valsts parāda vērtspapīriem kopš 2010. gada oktobra turas aptuveni 300 bāzes punktu līmenī (kas ir zemāk nekā Grieķijā, Īrijā, Portugālē un Ungārijā). Akciju tirgus indekss BET kopumā bija stabils 2010. gada ceturtajā ceturksnī, bet janvārī atsāka kāpumu. Viena gada valsts parādzīmju izsoļu ienesīgums 2011. gada janvārī un februārī ievērojami samazinājās un bija mazāks nekā 7 % gadā, kas liecina, ka budžeta refinansēšanas izmaksas bija zemākas nekā lielākajā 2010. gada daļā. Banku sektora rentabilitāte kritās, jo pasliktinājās aktīvu kvalitāte. Līdz 2010. gada beigām ieņēmumus nenesošie aizdevumi pieauga līdz 11,9 % salīdzinājumā ar 7,9 % 2009. gada beigās. Ņemot vērā aktīvu vērtības tendenci pasliktināties, banku nozares rentabilitāte samazinājās, līdz gada beigām nonākot pie tīrajiem zaudējumiem (t. i., pašu kapitāla atdeve bija negatīva (-1 %)). Taču bankas ir saglabājušas pietiekamas kapitāla rezerves, un kapitāla pietiekamības rādītājs sistēmā noturējās virs 14 %. Kaut gan kopš 2010. gada oktobra riska darījumu saistības sarukušas līdz 95 % no 2009. gada martā vērojamā standartlīmeņa, mātesbankas, kas iesaistītas Eiropas Banku koordinēšanas „Vīnes” iniciatīvā, ir saglabājušas savu riska pozīciju līmeni tuvu 2009. gada marta līmenim (98 % 2011. gada janvāra beigās). MAKSāJUMU BILANCE UN āRēJāS FINANSēšANAS PRASīBAS 2010. gadā tekošā konta deficīts bija 4,2 % no IKP. Privātā kapitāla ieplūde pakāpeniski palielinājās. Tas ļāva ātrāk, nekā cerēts, uzkrāt ārvalstu valūtas rezerves, kuru līmenis šobrīd ir pietiekams (apmēram 130 % no īstermiņa parāda). Atbilstīgi makroekonomiskā bāzes scenārija pašreizējām prognozēm ārējā parāda ilgtspēja netiks apdraudēta programmas laikā. Negatīva satricinājuma gadījumā Rumānijai var būt nepieciešams papildu finansējums līdz EUR 5 miljardu apmērā. Šāda alternatīva nelabvēlīga scenārija gadījumā Rumānija nespēs pilnīgā segt savas ārējā finansējuma vajadzības ar pieejamā finansējuma līdzekļiem, lielākoties tāpēc, ka samazināsies ārējās tiešās investīcijas un būs zemākas atjaunotās likmes parāda amortizēšanai, īpaši no banku puses. Šajā alternatīvajā scenārijā atlikušās finansējuma vajadzības būs jāsedz, aktivizējot ES finansiālo palīdzību piesardzības pasākumu veidā (kopā ar SVF palīdzību). Alternatīvais scenārijs ir izstrādāts ciešā sadarbībā ar SVF darbiniekiem un pamato papildu finansējuma vajadzības aptuveni EUR 5 miljardu apmērā, kas jāsedz no starptautiskās finansiālās palīdzības. Lai gan ekonomikas krīze ir palīdzējusi novērst nelīdzsvarotību veidošanos tautsaimniecībā, tās joprojām pastāv. Tekošais konts ir sarucis no 11,4 % no IKP 2008. gadā līdz aptuveni 4,2 % 2010. gadā. Kreditēšanas izaugsme ir apstājusies, un būvniecības aktivitātes kritums mērāms ar divciparu skaitli pēdējos divos gados. Inflācija joprojām ir augsta. Taču ievērojamais algu kritums, īpaši publiskajā sektorā, un valūtas vērtības turpmāka samazināšanās 2010. gadā ir palīdzējuši Rumānijai iegūt konkurētspēju cenu ziņā. Varas iestāžu veiktie pasākumi veiksmīgi samazinājuši fiskālo deficītu, un tas ir zemāks nekā 2010. gadam noteiktais mērķis. Taču tekošā konta deficīts un valdības deficīts (dubultie deficīti) joprojām ir relatīvi liels. Turklāt ārvalstu aizņēmumu nepārtrauktais pieaugums var radīt risku. Tas nozīmē, ka vēl aizvien pastāv kaitīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības, kas nopietni apdraud Rumānijas maksājumu bilances ilgtspēju. ES ATBALSTS SASKAņā AR MAKSāJUMU BILANCES PALīDZīBAS MEHāNISMU Kā DAļA NO STARPTAUTISKā ATBALSTA Ņemot vērā joprojām augsto risku, ka var rasties maksājumu bilances problēmas, un ar nosacījumu, ka Rumānijas varas iestādes ir cieši apņēmušās īstenot plašu fiskālo, finanšu un strukturālo korekciju programmu, Komisija, apspriežoties ar Ekonomikas un finanšu komiteju (EFK), 2011. gada 3. martā ieteica Padomei pieņemt lēmumu turpināt piešķirt savstarpējo palīdzību, kas paredzēta Līguma (LESD) 143. pantā. Rumānijas valdībai jāīsteno sava ekonomikas programma, lai novērstu atlikušos nopietnos draudus maksājumu bilances ilgtspējai. Turklāt Komisija, pēc apspriešanās EFK, iesaka Padomei pieņemt lēmumu par ES vidēja termiņa finansiālās palīdzības piešķiršanu Rumānijai piesardzības pasākumu veidā līdz EUR 1,4 miljardu apmērā, lai atbalstītu Rumānijas maksājumu bilance ilgtspējību[2]. Ieteikto palīdzību piesardzības pasākumu veidā varēs aktivizēt līdz 2013. gada 31. martam. Vidēja termiņa finansiālā palīdzība Rumānijai piesardzības pasākumu veidā saskaņā ar maksājumu bilances palīdzības mehānismu dalībvalstīm šķiet piemērota pašreizējos apstākļos, kad kapitāla ieplūde joprojām ir samazināta un atlikušās fiskālās un ārējās nelīdzsvarotības ir paaugstinātas. Lai gan pašreizējos tirgus apstākļos Rumānija neplāno lūgt izmaksāt līdzekļus, ko piešķīris SVF vai ES, palīdzība piesardzības pasākumu veidā atvieglos fiskālā deficīta un ārējā deficīta turpmāku atbilstīgu pielāgošanu. Palīdzība stiprinās valdības ekonomikas programmas ticamību, tostarp turpmākiem fiskāliem pielāgojumiem un finanšu tirgu reformas konsolidācijai, pievēršot pastiprinātu uzmanību produktu un darba tirgus reformām un plašākai ES struktūrfondu apguvei. Ekonomikas programmas īstenošana uzlabos Rumānijas izaugsmes potenciālu, kam vajadzētu pozitīvi ietekmēt Rumānijas valūtas RON ārējo vērtību un tādējādi samazināt varbūtējo negatīvas bilances ietekmi uzņēmumu un mājsaimniecību sektoros. Savukārt tautsaimniecības atgūšanās ilgtspējai būtu jāpieaug un banku sektora aktīvu kvalitātei būtu jāuzlabojas, kas atkal atbrīvotu resursus jauniem ieguldījumiem. Palīdzība piesardzības pasākumu veidā atspoguļo to, ka normālos tirgus apstākļos Rumānija var nosegt savas finansējuma vajadzības bez papildu oficiālas palīdzības, tāpēc uzskata, ka negatīvie riski, kas nopietni apdraud Rumānijas maksājumu bilances ilgtspēju līdz 2013. gada pirmajam ceturksnim, ir pietiekami nosegti ar paredzētajiem aizdevumiem piesardzības pasākumu veidā, kuru apjoms ir līdz EUR 5 miljardiem, jo ieteiktā ES palīdzība Rumānijai piesardzības pasākumu veidā līdz EUR 1,4 miljardiem tiks piešķirta kopā ar SVF atbalstu, piesardzības pasākumu veidā izmantojot SVF rezerves vienošanos ( SBA ), kuras apmērs ir SDR 3,09 miljardi (300 % no Rumānijas kvotas SVF, jeb aptuveni EUR 3,6 miljardi). Pasaules Banka turpinās piešķirt iepriekš norunāto atbalstu EUR 400 miljonu apmērā atbilstīgi savai attīstības aizdevumu programmai ( DPL3 ) un EUR 750 miljonu apmērā saskaņā ar finansējumu, kas tiek piešķirts saistībā ar darbības rezultātiem un paredzēts sociālajai palīdzībai un veselības aprūpes reformām. ES finansiālā palīdzība piesardzības pasākumu veidā tiek sniegta, lai atbalstītu Rumānijas varas iestāžu joprojām ciešo apņemšanos īstenot visaptverošu ekonomikas programmu. Šī programma tiks pilnībā atspoguļota atjauninātajā Rumānijas Konverģences programmā, kā arī Rumānijas Valsts reformu programmā (VRP). Konkrētie ekonomikas politikas nosacījumi, kas saistīti ar ES aizdevuma daļu izmaksu, tiks noteikti SM, ko noslēgs Komisija un Rumānijas varas iestādes, un šo nosacījumu galvenie elementi ir šādi: A: Fiskālā konsolidācija Fiskālā konsolidācija joprojām ir reformu programmas būtisks elements, kas paredz fiskālā deficīta samazināšanu līdz 4,4 % no IKP 2011. gadā naudas izteiksmē (mazāk par 5 % no IKP EKS izteiksmē) un deficītu, kas 2012. gadā EKS izteiksmē nepārsniedz 3 % no IKP, tādējādi novēršot pārmērīgo budžeta deficītu. Turklāt programma palielinās centienus samazināt valdības kavētos maksājumus gan centrālās valdības, gan pašvaldību līmenī. Jāpilnveido to valstij piederošo uzņēmumu finanšu pārskatu sniegšanas sistēma, kuri ir klasificēti vai varētu tikt klasificēti vispārējās valdības sektorā, lai reizi mēnesī varētu uzraudzīt to finansiālo situāciju, tostarp kavēto maksājumu apjomu, un pakāpeniski samazināt kavētos maksājumus. Valsts sektora algas 2011. gadā saglabāsies RON 39 miljardu apmērā (neskaitot RON 1574 miljonus, kas ir sociālās nodrošināšanas iemaksas par militārpersonām un izriet no jaunā pensiju likuma piemērošanas), un tām būs jāpiemēro attiecīgie limiti, kas noteikti Vidējā termiņa fiskālajā stratēģijā 2012.–2014. gadam. B: Fiskālā pārvaldība un strukturālās fiskālās reformas Fiskālā pārvaldība ļoti daudz iegūs no tehniskās palīdzības, ko SVF un Pasaules Banka turpina sniegt valsts finanšu vadības un kontroles jomā. Tā ietver arī darbinieku apmācību un centrālās valdības budžeta un izdevumu vadības visas IT infrastruktūras pārveidi. Ekonomikas programma paredz nepieciešamību pilnveidot valsts ieguldījumu prioritāšu noteikšanu un uzlabot valsts ieguldījumu projektu plānošanu, uzraudzību un novērtēšanu. Ekonomikas programmā ir ietverti vairāki šim nolūkam paredzēti pasākumi, tostarp projektu datubāzes izveide, kapitālieguldījumu plānošanas un uzraudzības spējas palielināšana attiecīgi Premjerministra birojā un Finanšu ministrijā. Veselības ministrijai pakļautos slimnīcu budžetus cieši uzraudzīs Finanšu ministrija, lai nepieļautu kavētu maksājumu atkārtotu uzkrāšanos. Rumānijas varas iestādes turpinās katru gadu pārskatīt un aktualizēt parāda pārvaldības stratēģiju, t. i., atbilstīgi šai programmai līdz 2011. gada decembra beigām un 2012. gada decembra beigām. C: Finanšu sektora regulējums un uzraudzība Finanšu sektorā varas iestādes nodrošinās, ka parāda un pašu kapitāla mijmaiņas darījumu piesardzīgais traktējums nepasliktinās kredītiestāžu finansiālo situāciju. Lai sagatavotos IFRS ieviešanai 2012. gadā, varas iestādes izstrādās priekšlikumus par piesardzīgiem filtriem, lai saglabātu piesardzīgu pieeju uzkrājumu veidošanai bezcerīgiem parādiem, maksātspējai un rezervēm. Kredītu disciplīnas saglabāšana un parādnieku bezrūpīgas rīcības riska nepieļaušana ievērojami veicinās finanšu stabilitātes stiprināšanu. Tādējādi valdības turpinās atturēties no tādu likumdošanas iniciatīvu pieņemšanas (piemēram, personu maksātnespējas likums) un tādu parādu piedziņas likuma noteikumu sekmēšanas, kas apdraudētu kredītu disciplīnu. Turklāt varas iestādes veiks nepieciešamos grozījumus, lai sasaistītu likuma par apdrošināšanas sabiedrību bankrotu normas ar vispārējo maksātnespējas likumu un likumu par apdrošināšanas darbību un apdrošināšanas uzraudzību. D: Monetārā politika Monetārā politika joprojām būs orientēta uz cenu stabilitāti un Rumānijas Valsts bankas inflācijas mērķu sasniegšanu (3,0 % ± 1 procentpunkti 2011. gada beigās un 2012. gada beigās). E: Strukturālās reformas Rumānijas valdības ekonomikas programma pievērš īpašu uzmanību produktu un darba tirgus reformai, lai uzlabotu šo tirgu darbību un tādējādi padarītu Rumānijas tautsaimniecību izturīgāku pret ārējiem satricinājumiem un stiprinātu tās ilgtermiņa izaugsmes potenciālu. Šajā programmā paredzētās strukturālās reformas tiks iekļautas nākamajā Rumānijas Valsts reformu programmā un palīdzēs Rumānijai sasniegt savus valsts mērķus, kas noteikti izaugsmes stratēģijā „ Eiropa 2020” . Runājot par enerģētikas sektoru, programma paredz cenu noteikšanas un elektrības un gāzes tirdzniecības noteikumu atcelšanu ar mērķi palielināt piekļuvi tirgum un transportēšanas jaudai un palīdzēt izveidot pilnībā funkcionējošu, integrētu un savstarpēji saistītu elektrības un gāzes iekšējo tirgu, kā 2011. gada 4. februārī norādījusi Eiropadome. Programma paredz tāda spēcīga un neatkarīga enerģētikas regulatora izveidi, kas varētu pildīt savus uzdevumus un pienākumus, kas noteikti trešajā enerģētikas tiesību aktu kopumā. Komisija tiks informēta par akmeņogļu nozares pārstrukturēšanas plānu. Programmā ietverta vispusīga dzelzceļa nozares reforma, kuras mērķis ir palielināt pasažieru pārvadājumu pakalpojumu sniegšanas un dzelzceļa infrastruktūras plānošanas efektivitāti, vienlaikus padarot šo nozari pievilcīgāku pārvadājumiem, kas nav pasažieru pārvadājumi (kravām). Šo reformu veicinās spēcīgs un neatkarīgs dzelzceļa nozares regulators. Jāpārskata Rumānijas publiskā un privātā sektora partnerības tiesiskais regulējums, lai nodrošinātu pilnu atbilstību ES publiskā iepirkuma direktīvām. Turklāt jāpabeidz publiskā iepirkuma vides pārskatīšana. Programma paredz Pakalpojumu direktīvā minētā funkcionāla vienota kontaktpunkta izveidi, lai palīdzētu uzņēmumiem veikt visas administratīvās procedūras, kas saistītas ar uzņēmējdarbības veikšanu Rumānijā vai pārrobežu pakalpojumu sniegšanu, un novērsīs šķēršļus maza apjoma darījumu veikšanas vietu izveidei. Programma turpina iesākto darba tirgus reformu, grozot Darba kodeksu, ko paredzēts pieņemt 2011. gadā, un racionalizējot algu noteikšanas institūcijas. Darba tirgus neelastība risināma, plašāk izmantojot darba līgumus uz noteiktu termiņu, samazinot dāsnās kompensācijas par virsstundu darbu un pagarinot pārbaudes laiku pastāvīgo līgumu gadījumā. Rumānijas valdība centīsies vienoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām par to, kā racionalizēt algu noteikšanu privātajā sektorā. Visbeidzot, politikas programmā ietverti pasākumi, lai palielinātu stimulus piedāvāt darbu, vienlaikus mazinot nedeklarētu darbu. Reformām jāatbilst ES direktīvām un darba pamatstandartiem un pienācīgi jāņem vērā nepieciešamība pēc integrētas pieejas elastdrošībai. Varas iestādes veiks pasākumus, lai stiprinātu valstij piederošo uzņēmumu korporatīvo pārvaldību, tostarp finanšu sektorā. Runājot par ļoti nepieciešamo ES fondu apguves palielināšanu, programma paredz ieviest Valdības rīcības plānu, ko šobrīd Rumānijas varas iestādes precizē, reaģējot uz Komisijas priekšsēdētāja 2010. gada 13. decembra vēstuli. Programma nosaka konkrētus mērķus apstiprināto izdevumu kumulatīvajam kopējam līmenim līdz 2012. gada beigām, tostarp garantiju, ka ikgadējos budžetos ir paredzēti pietiekami valsts līdzekļi līdzfinansējumam, lai izvairītos no situācijas, ka Rumānija pazaudē ievērojamu daļu struktūrfondu, kas ir pieejami tās ekonomikas attīstībai. 2011/0072 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par ES vidējā termiņa finansiālās palīdzības sniegšanu Rumānijai piesardzības pasākumu veidā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes 2002. gada 18. februāra Regulu (EK) Nr. 332/2002[3], ar ko izveido vidēja termiņa finansiālās palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm, un jo īpaši tās 3. panta 2. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu un apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju (EFK), tā kā: 1. Saskaņā ar Lēmumu 2011/xxx/ES Padome ir nolēmusi turpināt piešķirt Rumānijai savstarpēju palīdzību. 2. Vidēja termiņa finansiālā palīdzība Rumānijai piesardzības pasākumu veidā saskaņā ar maksājumu bilances palīdzības mehānismu dalībvalstīm šķiet piemērota pašreizējos apstākļos, kad kapitāla ieplūde joprojām ir samazināta un atlikušās fiskālās un ārējās nelīdzsvarotības ir paaugstinātas. Lai gan pašreizējos tirgus apstākļos Rumānija neplāno lūgt izmaksāt līdzekļus, palīdzība piesardzības pasākumu veidā atvieglos fiskālā deficīta un ārējā deficīta turpmāku atbilstīgu pielāgošanu, stiprinot valdības ekonomikas programmas ticamību, tostarp turpmākiem fiskāliem pielāgojumiem un finanšu tirgu reformas konsolidācijai, un pastiprinātu uzmanību produktu un darba tirgus reformām un lielākai ES struktūrfondu apguvei. Šiem pasākumiem vajadzētu uzlabot Rumānijas izaugsmes potenciālu, veicināt monetāro un finanšu stabilitāti, kā arī uzticēšanos Rumānijas valūtai (RON), un samazināt varbūtējo negatīvas bilances ietekmi uzņēmumu un mājsaimniecību sektoros. 3. Ja materializēsies negatīvie riski, kas saistīti ar valdības ekonomikas programmas pašreizējo atsauces scenāriju, Rumānija nespēs segt savas ārējā finansējuma vajadzības ar pieejamā finansējuma līdzekļiem, lielākoties tāpēc, ka samazināsies ārējās tiešās investīcijas un būs zemākas atjaunotās likmes parāda amortizēšanai, īpaši no banku puses. Šādā stresa scenārijā atlikušās finansējuma vajadzības būs jāsedz, aktivizējot ES finansiālo palīdzību piesardzības pasākumu veidā. Stresa scenārijs ir izstrādāts ciešā sadarbībā ar SVF darbiniekiem un pamato papildu finansējuma vajadzības aptuveni EUR 5 miljardu apmērā, kas sedzamas no starptautiskās finansiālās palīdzības. 4. Ir piemēroti piešķirt Rumānijai ES atbalstu piesardzības pasākumu veidā līdz EUR 1,4 miljardu apmērā atbilstīgi ES vidēja termiņa finansiālās palīdzības mehānismam attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm, kas izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 332/2002. Šī palīdzība sniedzama kopā ar Starptautiskā Valūtas fonda finansiālo palīdzību SDR 3,09 miljardu (apmēram EUR 3,6 miljardi) apmērā saskaņā ar rezerves vienošanos piesardzības pasākumu veidā, kas apstiprināta 2011. gada [21.] martā. Pasaules Banka turpinās sniegt iepriekš norunāto atbalstu EUR 400 miljonu apmērā atbilstīgi savai attīstības aizdevumu programmai ( DPL3 ) un piešķirs līdz EUR 750 miljoniem saskaņā ar finansējumu, kas tiek piešķirts saistībā ar darbības rezultātiem un paredzēts sociālajai palīdzībai un veselības aprūpes reformām. 5. Palīdzība jāpārvalda Eiropas Komisijai, kas pēc apspriešanās ar EFK vienosies ar Rumānijas varas iestādēm par konkrētajiem ekonomikas politikas nosacījumiem, kas saistīti ar finansiālo palīdzību piesardzības pasākumu veidā. Šie nosacījumi jānosaka Saprašanās memorandā. 6. Ņemot vērā ar palīdzību saistītos piesardzības pasākumus, Rumānija nelūgs ES aizdevuma daļas izmaksu, ja vien tā nenonāks grūtībās saistībā ar savu kārtējo maksājumu vai kapitāla kustības bilanci. Ja Rumānija lūgs Komisijai finansējumu, Komisija pēc apspriešanās ar EFK lems par programmas aktivizēšanu un par šādas aizdevuma daļas izmaksas summu un laiku. Detalizēti finanšu noteikumi, kas saistīti ar potenciālām izmaksām, tiks noteikti Aizdevuma pamatlīgumā. 7. Finansiālā palīdzība piesardzības pasākumu veidā tiks sniegta, lai veicinātu valdības ekonomikas programmas veiksmīgu īstenošanu un tādējādi atbalstītu Rumānijas maksājumu bilances ilgtspējību, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1 . pants 8. Eiropas Savienība piešķir Rumānijai vidēja termiņa finansiālu palīdzību piesardzības pasākumu veidā, kuras maksimālais apjoms ir EUR 1,4 miljardi. Ja mehānisms tiek aktivizēts un tiek veiktas izmaksas, palīdzību piešķir kā aizdevumu ar maksimālo vidējo dzēšanas termiņu 7 gadi. 9. ES finansiālā palīdzība piesardzības pasākumu veidā ir pieejama aktivizēšanai un izmaksas drīkst pieprasīt līdz 2013. gada 31. martam. 2. pants 10. Šo palīdzību Komisija pārvalda tā, lai tā atbilstu Rumānijas saistībām un Padomes ieteikumiem, jo īpaši saistībā ar Valsts reformu programmas īstenošanu un Rumānijas Konverģences programmas ikgadējo atjaunināšanu. 11. Komisija pēc apspriešanās ar EFK vienojas ar Rumānijas varas iestādēm par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem, kas saistīti ar finansiālo palīdzību piesardzības pasākumu veidā, kā to paredz 3. panta 3. punkts. Šos nosacījumus paredz Saprašanās memorandā (SM) atbilstīgi 1. punktā minētajām saistībām un ieteikumiem. Komisija nosaka sīkākus finanšu nosacījumus Aizdevuma pamatlīgumā. 12. Sadarbībā ar EFK Komisija regulāri pārbauda, vai tiek ievēroti ekonomikas politikas nosacījumi, kas saistīti ar šo palīdzību. 3. pants 13. Komisija pārbauda ES finansiālās palīdzības piesardzības pasākumu veidā aktivizēšanu pēc Komisijai iesniegta rakstiska Rumānijas lūguma. Pēc apspriešanās ar EFK Komisija lemj, vai programmas aktivizēšana un tai sekojošais lūgums veikt izmaksas saskaņā ar palīdzību ir pamatots, un lemj par šādu izmaksu summu un laiku. Ja finanšu palīdzība tiek aktivizēta, līdzekļus drīkst piešķirt ne vairāk kā trīs maksājumos, kuru summa un laiks tiek noteikts SM papildinājumā. Katru maksājumu drīkst izmaksāt kā vienu maksājumu vai vairākās daļās. 14. Pēc palīdzības aktivizēšanas uz jebkādu aizdevuma vai tā daļas izmaksu attiecas nosacījums, ka stājas spēkā 1. punktā minētais SM papildinājums. Lēmumu par ES aizdevuma vai tā daļas izmaksu Komisija pieņem pēc EFK atzinuma saņemšanas. 15. Jebkāda izmaksa tiek veikta, ja apmierinoši tiek izpildīta Rumānijas valdības ekonomikas programma, kas jāiekļauj Rumānijas Konverģences programmā un Valsts reformu programmā, un jo īpaši, ja tiek izpildīti specifiskie ekonomikas politikas nosacījumi, kas paredzēti SM. Tie cita starpā ir šādi: 16. pieņemt budžetu un īstenot politiku atbilstīgi skaidriem fiskālajiem mērķiem 2011.–2013. fiskālajam gadam, kas ir turpmākas fiskālās konsolidācijas pamats, lai stabilizētu valdības parāda attiecību pret IKP un novērstu pārmērīgo budžeta deficītu atbilstīgi Padomes ieteikumiem saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru; 17. panākt aizvien ierobežojošākus standartus valdības kavēto maksājumu samazināšanai gan centrālās valdības, gan pašvaldību līmenī; 18. ieviest uzlabotu pārskatu sniegšanas sistēmu valstij piederošajiem uzņēmumiem, kas jau ir ietverti EKS vispārējās valdības definīcijā, un arī tiem, ko Eurostat 2011. un 2012. gadā var pārklasificēt un ietvert vispārējās valdības sektorā, lai ļautu valdībai pastāvīgi novērtēt iespējamo ietekmi uz vispārējās valdības budžeta deficītu un ar šiem uzņēmumiem saistīto kavēto maksājumu, subsīdiju, pārvedumu un zaudējumu veidošanos; 19. turpināt uzraudzīt publiskā sektora algas, lai tiktu ievēroti attiecīgie limiti, kas noteikti vidēja termiņa fiskālajā stratēģijā; 20. ieviest no ienākumiem atkarīgu līdzmaksājumu sistēmu medicīnas pakalpojumiem, kā arī piemērot pārbaudes un kontroles sistēmu, lai novērstu kavēto maksājumu uzkrāšanos veselības aprūpes sistēmā; 21. īstenot pasākumus, lai uzlabotu publisko ieguldījumu budžeta pārvaldību atbilstīgi fiskālajai stratēģijai 2012.–14. gadam, pievēršot uzmanību pārejai no pilnībā valsts finansētiem ieguldījumiem uz ES līdzfinansētiem ieguldījumiem; 22. katru gadu pārskatīt, atjaunināt un publicēt daudzgadu parāda pārvaldības stratēģiju; 23. īstenot politikas pasākumus algu noteikšanas sistēmas racionalizēšanai, lai algu tendences labāk atspoguļotu produktivitāti un reformas, šādā veidā palielinot darba līgumu un vienošanos par darba laiku elastīgumu saskaņā ar integrētu elastdrošības pieeju; 24. pieņemt pasākumus, lai uzlabotu tirgus darbību enerģētikas un transporta jomā atbilstīgi ES tiesību aktiem, kur tas ir piemēroti; 25. īstenot pasākumus, lai atvieglotu uzņēmējdarbības vidi pakalpojumu jomā atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvai 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū[4], 26. veikt pasākumus, lai turpinātu stiprināt noteikumus kredītiestāžu piesardzīgai uzraudzībai un sagatavotos IFRS 2012. gadā; 27. grozīt tiesību aktus, lai nodrošinātu savstarpēju atbilstību starp likumu par apdrošināšanas uzņēmumu likvidāciju, vispārējo maksātnespējas likumu un likumu par apdrošināšanas sabiedrību darbību un apdrošināšanas uzraudzību; 28. uzlabot ES strukturālo un kohēzijas fondu apguvi un noteikt konkrētus mērķus, kas jāsasniedz attiecībā uz apstiprinātu izdevumu kumulatīvajiem kopējiem līmeņiem saskaņā ar šiem fondiem. 29. Ja tas nepieciešams aizdevuma finansēšanai, ir pieļaujams izmantot piesardzīgus procentu likmju mijmaiņas darījumus ar partneriem, kuriem ir visaugstākā kredītu kvalitāte. Komisija informē EFK par aizņēmumu iespējamu refinansēšanu vai finanšu nosacījumu pārstrukturēšanu. 4. pants Šis lēmums ir adresēts Rumānijai. 5. pants Šis lēmums stājas spēkā tā izsludināšanas dienā. 6. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Briselē, [datums]. Padomes vārdā — priekšsēdētājs PĀRSKATS PAR IETEKMI UZ BUDŽETU (sk. iekšējo noteikumu 16. pantu) POLITIKAS JOMA: SADAĻA 01 — EKONOMIKA UN FINANSES DARBĪBA: FINANŠU DARĪJUMI UN INSTRUMENTI 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS: ATTIECĪGĀ BUDŽETA POZĪCIJA UN SADAĻA Priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko piešķir ES vidēja termiņa finansiālo palīdzību Rumānijai piesardzības pasākumu veidā saistībā ar Ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko piešķir savstarpēju palīdzību Rumānijai. 01 04 01 01 Eiropas Savienības garantija ES aizdevumiem, kas paredzēti maksājumu bilances atbalstam. 2. JURIDISKAIS PAMATS LESD 143. pants, LESD 352. pants, Padomes Regula Nr. 332/2002. 3. FINANŠU GADA VISPĀRĒJIE RĀDĪTĀJI (EURO) Šis postenis ir Eiropas Savienības nodrošinātu garantiju struktūra. Tas ļauj Komisijai apkalpot parādus (pamatsummu, procentus un citus izdevumus) parādnieku (šajā gadījumā Rumānijas) saistību nepildīšanas gadījumā. Budžeta iegrāmatojums („p.m.”), kas atspoguļo budžeta garantiju, tiks izmantots vienīgi tad, ja garantija faktiski tiks pieprasīta. Parasti budžeta garantija netiek pieprasīta. 3.a – Kārtējais gads Neattiecas SA | Sākotnējā finanšu gada apropriācija (budžets) | Pārvedumi | Papildu apropriācija | Apropriācijas kopā | Apropriācijas, kas jau rezervētas citai darba programmai | Pieejamais atlikums | Ierosinātajam pasākumam piešķirtā summa | 3.b – Pārnestās summas Neattiecas SA | Pārnestās summas | Apropriācijas, kas jau rezervētas citai darba programmai | Pieejamais atlikums | Ierosinātajam pasākumam piešķirtā summa | 3.c – Nākamais finanšu gads Neattiecas SA | Sākotnējā finanšu gada apropriācija (budžets) | p.m. | Pārvedumi | Papildu apropriācija | Apropriācijas kopā | Apropriācijas, kas jau rezervētas citai darba programmai | Pieejamais atlikums | Ierosinātajam pasākumam piešķirtā summa | p.m. | 4. DARBĪBAS APRAKSTS Ierosinātā ES vidēja termiņa finansiālā palīdzība piesardzības pasākumu veidā Rumānijai, ja tā tiks aktivizēta, ir ES aizdevums līdz EUR 1,4 miljardu apmērā (ko finansēs no ES aizņēmumiem starptautiskajos kapitāla tirgos). To sniegs starptautisko finansēšanas pasākumu kontekstā, īpaši SVF aizdevuma SDR 3,09 miljardu apmērā (aptuveni EUR 3,6 miljardi) kontekstā, ko atbalsta rezerves vienošanās mehānisms. Pasaules Banka ir apņēmusies piešķirt pavisam EUR 1,15 miljardus, no kuriem EUR 400 miljoni jau ir piešķirti atbilstīgi iepriekšējiem starptautiskajiem finansēšanas pasākumiem. ES vidēja termiņa finansiālā palīdzība Rumānijai piesardzības pasākumu veidā ir paredzēta, lai novērstu joprojām augstos riskus, kas saistīti ar Rumānijas maksājumu bilances ilgtspējību, kura ir bijusi nopietni apdraudēta kopš 2009. gada. Palīdzība piesardzības pasākumu veidā turpinās atbalstīt arī valdības ekonomikas programmu, kuras nolūks cita starpā ir konsolidēt investoru atjaunojušos uzticību un mazināt varbūtību, ka finanšu tirgos atkal būs vērojama spriedzes saasināšanās. Sagaidāms, ka jaunpiešķirtā palīdzība piesardzības pasākumu veidā veicinās finanšu stabilitāti arī aiz saņēmējvalsts robežām, ņemot vērā nozīmīgos starptautiskos (tostarp starpbanku) sakarus. Šādi atbalstītais valdības ekonomikas pasākumu kopums ietver turpmāku deficīta samazināšanu 2011.–2013. gadā, kas mazinātu vajadzību pēc valdības finansējuma. Visbeidzot, šī palīdzība — kuru, apspriežoties ar Ekonomikas un finanšu komiteju, pārvalda Komisija — ir veids, kā nodrošināt, lai ES saglabātu savu aktīvo līdzdalību Rumānijas ekonomikas politikas pilnveidē un lai šī politika atbilstu gan Rumānijas saistībām ES, gan Padomes ieteikumiem, jo īpaši attiecībā uz Valsts reformu programmas un Konverģences programmas izpildi. ES aizņēmumus, kas piesaistīti kapitāla tirgos vai no finanšu iestādēm, lai piešķirtu aizdevumu Rumānijai, ja Rumānija to lūgs un Komisija un EFK būs devušas pozitīvu novērtējumu šādam lūgumam, sedz ES garantija. Aizdevums ir iegūts kapitāla tirgos vai no finanšu iestādēm. Aizdevumu, kurus varētu piešķirt Rumānijai, pamatsumma būs līdz EUR 1,4 miljardu apmērā. ES sniegtās garantijas struktūra dos iespēju Komisijai apkalpot šo parādu, ja Rumānija nepildīs savas saistības. Lai izpildītu savas saistības, Komisija pagaidu kārtā šo parādu var apkalpot, izmantojot savus skaidras naudas līdzekļus. Šādā gadījumā jāpiemēro Padomes 2000. gada 22. maija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2007/436/EK, Euratom, par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu, 12. pants (OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp.). 5. PIEŅEMTĀ APRĒĶINU METODE Neattiecas. 6. MAKSĀJUMU GRAFIKS (EURO) Neattiecas. Pozīcija | Apropriācijas | Maksājumi | N gads | n+1 gads | n+2 gads | n+3 gads | Turpmākie finanšu gadi | N gads | n+1 gads | N gads | n+1 gads | Kopā | [1] Padomes 2009. gada 6. maija Lēmums par savstarpējās palīdzības piešķiršanu Rumānijai (2009/458/EK) (OV L 1150, 13.6.2009.) un Padomes 2009. gada 6. maija Lēmums par Kopienas vidēja termiņa finansiālās palīdzības piešķiršanu Rumānijai (2009/459/EK) (OV L 150, 13.6.2011, 8. lpp.). 2010. gada 16. februārī Padome grozīja šo lēmumu, lai ņemtu vērā ietekmi uz programmas mērķiem, ko bija radījusi lejupslīde, kas bija lielāka, nekā gaidīts (2010/183/ES) (OV L 83, 30.3.2010, 19. lpp.). [2] Ieteiktā palīdzība tiks sniegta saskaņā ar ES mehānismu dalībvalstīm, kas vēl nav ieviesušas euro, kā noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 332/2002. [3] OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp. [4] OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.