Komisijas ziņojums Padomei par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par 2005. gada budžeta izpildes apstiprinājumu (kopsavilkums) – Padomes ieteikumi {SEC(2007)1186} /* COM/2007/0537 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 19.9.2007 COM(2007) 537 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par 2005. gada budžeta izpildes apstiprinājumu(kopsavilkums) – Padomes ieteikumi{SEC(2007)1186} SATURS PREAMBULA 3 I. Padomes ieteikumi par vispārējo budžetu 4 A) Ievads (Komisijas darba dokuments, 1.-4. punkts) 4 B) Ticamības deklarācija ( DAS ) un apstiprinošā informācija (Komisijas darba dokuments, 5.-6. punkts) 4 C) Komisijas iekšējā kontrole (Komisijas darba dokuments, 7.-9. punkts) 4 D) Budžeta vadība (Komisijas darba dokuments, 10. – 12. punkts) 5 E) Ieņēmumi (Komisijas darba dokuments, 13.-21. punkts) 5 F) Kopējā lauksaimniecības politika (Komisijas darba dokuments, 22.-26. punkts) 6 G) Strukturāli pasākumi (Komisijas darba dokuments, 27.-31. punkts) 6 H) Iekšējās politikas jomas, ieskaitot pētniecību (Komisijas darba dokuments, 32.-38. punkts) 7 I) Ārējie darījumi (Komisijas darba dokuments, 39.-46. punkts) 7 J) Pirmspievienošanās stratēģija (Komisijas darba dokuments, 47.-52. punkts) 8 K) Administratīvie izdevumi (Komisijas darba dokuments, 53.-62. punkts) 8 L) Finanšu instrumenti un banku darbība (Komisijas darba dokuments, 63.-65. punkts) 8 II. Revīzijas palātas īpašie ziņojumi (Komisijas darba dokuments, 66.-84. punkts) 9 III. Eiropas Attīstības fondi (Komisijas darba dokuments, 85.-87. punkts) 9 PREAMBULA Saskaņā ar EK līguma 276. pantu un Euratom līguma 180.b pantu „Komisija dara visu vajadzīgo, lai ievērotu apsvērumus lēmumos, kas atbrīvo no atbildības par budžeta izpildi, un citus Eiropas Parlamenta apsvērumus par faktiskajiem izdevumiem, kā arī piezīmes, kas pievienotas Padomes pieņemtajiem ieteikumiem par atbrīvošanu no atbildības par budžeta izpildi. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes lūguma Komisija ziņo par pasākumiem, kas veikti sakarā ar šiem apsvērumiem un piezīmēm, un jo īpaši par norādījumiem tām struktūrvienībām, kas atbild par budžeta izpildi. Šos ziņojumus nodod arī Revīzijas palātai”[1]. Komisija ir attiecīgi sagatavojusi paveiktā darba pārbaudes ziņojumus, kas ir saistīti ar Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu un rezolūcijām, par kurām Eiropas Parlaments balsoja 2007. gada 24. aprīlī. Šis paveiktā darba pārbaudes ziņojums attiecas uz Padomes ieteikumiem saistībā ar budžeta izpildes apstiprinājumiem 2005. gadā. Atsevišķs paveiktā darba pārbaudes ziņojums attiecas uz Parlamenta ieteikumiem saistībā ar budžeta izpildes apstiprinājumiem 2005. finanšu gadā[2]. Paveiktā darba pārbaudes kopsavilkuma ziņojumi, kas tiek publicēti visās ES oficiālajās valodās, ir papildināti ar Komisijas darba dokumentiem, kuros sniegtas sīki izstrādātas atbildes uz katru konkrēto Padomes un Parlamenta ieteikumu. Atbildēs norādītas darbības, ko Komisija ir paredzējusi veikt vai jau ir veikusi, kā arī ieteikumi, kurus Komisija neievēros vai nevar ievērot. Tulkošanas ierobežojumu dēļ sīki izstrādātie darba dokumenti tiek publicēti angļu, franču un vācu valodā. Katrā kopsavilkuma ziņojumu nodaļā ir savstarpējas norādes uz attiecīgo ieteikumu kārtas numuriem darba dokumentos. Saistībā ar 2005. gada budžeta izpildes apstiprinājumu Komisija ir konstatējusi 87 Padomes ieteikumus Komisijai. Komisija uzskata, ka attiecībā uz 32 ieteikumiem pieprasītās darbības jau ir veiktas. Komisija piekrīt izpildīt pārējos 54 Padomes ieteikumos minētās darbības. Taču Komisija nevar piekrist vienam ieteikumam, tāpēc nepildīs šīs pieprasītās darbības[3]. I. PADOMES IETEIKUMI PAR VISPāRēJO BUDžETU A) Ievads (Komisijas darba dokuments, 1.-4. punkts) KOMISIJA PILNīBā PIEKRīT PADOMEI PAR TO, CIK SVARīGI IR TURPINāT UZLABOT FINANšU PāRVALDīBU UN PAREIZI UN EFEKTīVI VEIKT KONTROLES. STARPPOSMA PROGRESA ZIņOJUMU PAR TO, Kā īSTENOTS RīCīBAS PLāNS INTEGRēTAS IEKšēJāS KONTROLES STRUKTūRAS IEVIEšANAI, Tā SNIEDZA 2007. GADA JūLIJā, BET NOBEIGUMA ZIņOJUMS PAR RīCīBAS PLāNA īSTENOšANU TIKS SNIEGTS 2008. GADA SāKUMā. ŠAJā NOBEIGUMA ZIņOJUMā PIRMO REIZI TIKS APSKATīTA DAžāDU DARBīBU IETEKME UZ TICAMīBAS PIERāDīJUMIEM UN TIKS IZDARīTI SECINāJUMI PAR INTEGRēTAS IEKšēJāS KONTROLES STRUKTūRAS KONSOLIDāCIJU NāKOTNē. Ņemot vērā pieredzi, ir uzlabotas vairākas darbības, kas paredzētas rīcības plānā integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai, lai sniegtu jaunu stimulu uzlabot ticamības pierādījumus, koncentrējoties uz tiešu centralizētu vadību un ietverot kontroles izmaksu, ieguvumu un risku samēra sīku pārbaudi. Līdz 2007. gada beigām tiks pabeigta pamatu izstrāde integrētai iekšējās kontroles struktūrai, lai varētu sākt īstenot paredzēto ietekmi uz ticamības pierādījumiem. Turklāt Komisijas gada kopsavilkuma pārskatā par sasniegumiem vadības jomā ir norādīti trūkumi kontroles sistēmu koncepcijā un darbībā, kā arī aprakstīti atbilstoši korektīvie pasākumi un sniegtas ziņas par to īstenošanu. Lai pamatotu ticamību gada darbības pārskatos, 2006. gada kopsavilkuma pārskatā ir papildus stimulēta darījumu likumības un pareizības rādītāju pilnveidošana. Šādu rādītāju iekļaušana gada darbības pārskatos būs obligāta jau no 2007. gada. B) Ticamības deklarācija ( DAS ) un apstiprinošā informācija (Komisijas darba dokuments, 5.-6. punkts) ATTIECīBā UZ PāRSKATIEM TUR, KUR TAS IESPēJAMS, KOMISIJA IR IZLABOJUSI KļūDAS, UZ KURāM REVīZIJAS PALāTA NORāDīJA 2005. GADA REVīZIJā. TURKLāT KOMISIJA IZVēRTēJA šīS KļūDAS UN TO CēLOņUS, PLāNOJOT UN VEICOT 2006. GADA PāRSKATU SLēGšANU, LAI PēC IESPēJAS IZVAIRīTOS NO TO ATKāRTOšANāS. Komisija informēs Padomi par atgūstamajiem līdzekļiem, tostarp summām, ko dalībvalstis atguvušas, īstenojot dalīto vadību. Galvenokārt šī informācija būs balstīta uz izrakstiem no ELVGF Garantiju nodaļas finanšu pārskata un gada pārskata par struktūrfondu izlietojumu, kā arī 2006. gada galīgo pārskatu piezīmēm. Informāciju par pasākumiem, kas veikti dažādās izdevumu jomās, skatīt turpmākajos punktos. C) Komisijas iekšējā kontrole (Komisijas darba dokuments, 7.-9. punkts) IEVēROJOT PADOMES IETEIKUMU, KOMISIJA TURPINA UZLABOT FINANšU VADīBU. SAVā RīCīBAS PLāNā INTEGRēTAS IEKšēJāS KONTROLES STRUKTūRAS IEVIEšANAI UN RīCīBAS PLāNOS, KAS IEKļAUTI ģENERāLDIREKTORāTU 2006. GADA DARBīBAS PāRSKATOS KONSTATēTO TRūKUMU NOVēRšANAI, KOMISIJA IR NORāDīJUSI VIRKNI PASāKUMU, KAS TIEK VEIKTI KONTROLES UN TICAMīBAS UZLABOšANAI. Komisija pakāpeniski īsteno strukturētāku un viendabīgāku ģenerāldirektorātu iekšējās kontroles sistēmu izklāstu. Lai vienotā veidā aprakstītu kontroles struktūras un ticamības pierādījumu avotus, tika izstrādāts kompakts formāts dienestu 2006. gada darbības pārskatiem. Paredzams, ka ar laiku šāds formāts uzlabos izpratni par kontroles struktūrām un ticamības pierādījumu avotiem un palīdzēs konstatēt trūkumus un noteikt uzlabojumus. Lielākā daļa struktūru, ko izveidoja, īstenojot finanšu reformu, ir ieviestas kopš 2000. gada, un tas, ka visā Komisijā tika panākta ļoti liela atbilstība Iekšējās kontroles standartu obligātajām prasībām, iezīmēja tāda jauna posma sākumu, kura mērķis ir uzlabot Komisijas iekšējās kontroles sistēmu efektivitāti. Lai vairāk uzsvērtu iekšējās kontroles efektivitātes līmeņa noteikšanas nozīmību, 2006. gadā ir sākta Iekšējo kontroles standartu pārskatīšana. D) Budžeta vadība (Komisijas darba dokuments, 10. – 12. punkts) KOMISIJA NORāDA, KA PADOME IR ATZINīGI NOVēRTēJUSI UZLABOJUMUS 2005. GADA BUDžETA VADīBā. Tā UZSKATA, KA 2005. GADA NESAMAKSāTāS SAISTīBAS, JO īPAšI STRUKTūRFONDOS, NEBIJA NEKAS NEPAREDZēTS. ŠāDAS SEKAS GALVENOKāRT IZRAISīJA ES 10 DALīBVALSTīM (atbilstoši Kopenhāgenas profilam) paredzēto saistību lielais pieaugums, savukārt maksājumi šīm programmām un projektiem to sākuma posmā joprojām tika veikti salīdzinoši lēni. Maksājumus ES 15 dalībvalstu programmām atkal palielināja 2005. gadā. Arī tas, ka atcelto saistību līmenis joprojām ir zems, norāda uz to, ka „n+2” noteikums nodrošina spēcīgu stimulu dalībvalstīm nodrošināt to, lai īstenošana noritētu pietiekami augstā līmenī. Tāpat kā Padome, arī Komisija uzskata, ka ir ļoti būtiski ātri pieņemt programmas 2007.-2013. gada laikposmam, un regulāri ziņo Padomei par šo jautājumu. Visu gadu tiek regulāri uzraudzītas prognozes un budžeta līdzekļu sadale. Labu budžeta vadību veicina arī 2006. gadā izveidotā budžeta prognožu brīdināšanas sistēma. E) Ieņēmumi (Komisijas darba dokuments, 13.-21. punkts) TāPAT Kā PADOME, ARī KOMISIJA IR GANDARīTA, KA REVīZIJAS PALāTA 2005. GADā ATKAL UZSKATīJA VISPāRēJOS REZULTāTUS PAR APMIERINOšIEM ATTIECīBā UZ PāRSKATU TICAMīBU UN UZSKAITES PAMATā ESOšO IEņēMUMU DARīJUMU LIKUMīBU UN PAREIZUMU. Pašlaik Komisija apsver Padomes prasību vispārīgi analizēt administrācijas, vadības un kontroles kopējās izmaksas Kopienai un dalībvalstīm gan attiecībā uz tradicionālo, gan PVN pašu resursu sistēmu, jo īpaši izvērtējot, kura pieeja izmaksu ziņā visefektīvāk nodrošina uzticamus un salīdzināmus datus, kas nepieciešami pilnvērtīga novērtējuma veikšanai. Attiecībā uz tradicionālajiem pašu resursiem Komisija apsver, vai ir lietderīgi izstrādāt vairāk norādījumu par pašreizējām procedūrām, kas saistītas ar B kontu sistēmas izmantošanu dalībvalstīs, un par pamatnosacījumiem, kas jāievēro dalībvalstīm, līdzsvarojot Kopienas finanšu interešu aizsardzību un tirdzniecības veicināšanu. Turklāt Komisija veic vajadzīgos pasākumus, lai uzlabotu sistēmas, kas paredzētas savstarpējas palīdzības gadījumiem. Komisija Padomdevējā komitejā pašu resursu jautājumos turpina sarunas ar dalībvalstīm par PVN atrunām un to ietekmi. Attiecībā uz NKI pašu resursiem 2007. līdz 2009. gada NKI pārbaudes posma apmeklējumos Komisija, ievērojot Revīzijas palātas norādes, veiks valstu kopsavilkuma izvēlētu datu tiešāku pārbaudi un NKI komitejā turpinās atbalstīt labāko praksi nacionālo kontu apkopošanā. Komisija sniegs priekšlikumu par netieši mērāmu finanšu starpniecības pakalpojumu ( FISIM ) iekļaušanu NKI pašu resursu nolūkā tad, kad tā uzskatīs, ka visas dalībvalstis spēj vienveidīgi ieviest šo pielāgojumu. Paredzams, ka tas notiks 2008. gadā. F) Kopējā lauksaimniecības politika (Komisijas darba dokuments, 22.-26. punkts) KOMISIJA TURPINA CENTIENUS UZRAUDZīT INTEGRēTāS ADMINISTRāCIJAS UN KONTROLES SISTēMAS (IAKS) PILNīGU UN PAREIZU PIEMēROšANU VISāS DALīBVALSTīS. ATKLāJOT TRūKUMUS, KOMISIJA NEKAVēJOTIES VEIKS FINANšU KOREKCIJAS. Komisija risina jautājumus, kas saistīti ar konstatētajiem trūkumiem olīveļļas nozarē, un norit grāmatojumu noskaidrošanas procedūras. Lielākā daļa olīveļļas ražošanas apjoma ir integrēta vienreizējo maksājumu shēmā. Tādējādi atbalstu vairs nemaksā, pamatojoties uz saražoto apjomu, bet gan uz platību, un to kontrolē IAKS ietvaros. Tam būtu ievērojami jāsamazina kļūdu risks. Arī lauku attīstībā Komisija veic ieteikto pasākumu, proti, konstatēto trūkumu labošanu. Attiecībā uz dažām dalībvalstīm paredzēto pagaidu lauku attīstības instrumentu Komisijas dienesti iesniegs Lauksaimniecības fondu komitejai darba dokumentu, aicinot jaunās dalībvalstis noslēgt šo programmu īstenošanu līdz 2007. gada 16. oktobrim, lai saskaņā ar 2007. gada lēmumu par grāmatojumu noskaidrošanu sāktu programmas galīgo slēgšanu 2008. gada maijā. G) Strukturāli pasākumi (Komisijas darba dokuments, 27.-31. punkts) KOMISIJA VEIC PADOMES IETEIKTāS DARBīBAS. PAREDZAMS, KA FINANšU SHēMAS PERIODā NO 2007. LīDZ 2013. GADAM VAIRāKAS IZMAIņAS SAMAZINāS ADMINISTRATīVO SLOGU, KAS SAISTīTS AR STRUKTURāLIEM IZDEVUMIEM. DALīBVALSTIS GALVENOKāRT NOTEIKS PALīDZīBAS PIEšķIRšANAS NOSACīJUMUS, UN MAZāKāM PROGRAMMāM, KURāM VALSTU FINANSēJUMA PROCENTUāLAIS APJOMS IR LIELāKS, TāS DAžOS GADīJUMOS VARēS PIEMēROT NEVIS ES, BET VALSTS PRASīBAS UN PROCEDūRAS. SAVUKāRT KONTROLES STRUKTūRU UN KOMISIJAS SPēJU PāRRAUDZīT TāS DARBīBU STIPRINāS JAUNI ELEMENTI, PIEMēRAM, IEPRIEKšēJS ATBILSTīBAS NOVēRTēJUMS VALSTU SISTēMāM, KURš DALīBVALSTīM JāSNIEDZ PIRMS STARPPOSMA MAKSāJUMU VEIKšANAS UZSāKšANAS, UN REVīZIJAS IESTāDES SNIEGTS GADA REVīZIJAS PāRSKATS. Komisija apstiprina principu, saskaņā ar kuru kontrolei ir jābūt samērīgai ar attiecīgajiem riskiem un izmaksām. Tādēļ saistībā ar rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai (COM(2006)9 un COM(2007)86) tā, izmantojot aptauju, novērtē struktūrfondu kontroles izmaksas. Komisija arī pieprasa dalībvalstīm regulāru informāciju par to revīzijās konstatēto kļūdu intensitāti, kas norāda uz risku. Iegūtie dati palīdzēs noskaidrot saistību starp izmaksām un kontroles sniegtajām priekšrocībām, kā arī panākt labāku līdzsvaru. Turpinās Komisijas un dalībvalstu sadarbības pilnveidošana attiecībā uz pārskatu sniegšanu, revīzijas rezultātu apmaiņu un revīzijas standartu saskaņošanu. Rīcības plāns un tiesību akti 2007.-2013. gada laikposmam nodrošina papildu stimulu šai pastāvīgajai pilnveidei. Komisija izstrādāja norādījumus par 2000.-2006. g. struktūrfondu programmu slēgšanu 2006. gadā (C(2006)3424) un drīz izstrādās norādījumus, lai slēgtu Kohēzijas fonda tā paša laikposma projektus. Turklāt 2006. gadā tā izdeva dokumentus, kas nosaka labu praksi attiecībā uz vadības pārbaudēm un maksātāju iestāžu veiktajām pārbaudēm pirms izdevumu apstiprināšanas. Komisija 2006. gadā izstrādāja norādījumus attiecībā uz informāciju par līdzekļu atgūšanu un finanšu korekcijām, kura dalībvalstīm jāsniedz, un 2007. gada sākumā tā pieprasīja visām dalībvalstīm sniegt izsmeļošu informāciju par līdzekļu atgūšanu, atcelšanu un vēl neatgūtajiem līdzekļiem 2006. gadā, kā arī apkopot šādu informāciju par visu 2000.-2006. g. laikposmu. Komisija turpina saņemt minēto informāciju un ir paredzējusi apkopot to ziņojumā, ko sniegs 2007. gada rudenī. H) Iekšējās politikas jomas, ieskaitot pētniecību (Komisijas darba dokuments, 32.-38. punkts) KOMISIJA PILNīBā PIEVIENOJAS PADOMES PAUSTAJāM BAžāM PAR REVīZIJAS PALāTAS KONSTATēTAJIEM TRūKUMIEM. Tā TURPINA UZLABOT SAVAS KONTROLES SISTēMAS SAISTīBā AR RīCīBAS PLāNU INTEGRēTAS IEKšēJāS KONTROLES STRUKTūRAS IEVIEšANAI. PēTNIECīBAS JOMā IR IEVIESTA DAUDZGADU PIEEJA, LAI MAZINāTU RISKU, KA VARēTU TIKT ATLīDZINāTAS NEPAMATOTI LIELAS IZMAKSAS, TOSTARP IEVēROJAMI PALIELINāTS ex-post revīziju skaits un pastiprināta revīzijas sertifikācijas sistēma. Turklāt ir izstrādātas „saskaņotas procedūras”, lai nodrošinātu obligāto procedūru kopumu apliecinājumu sniegšanai par finanšu pārskatiem un par metodiku, kas aprakstīts dotāciju nolīguma paraugā Septītajai pētniecības pamatprogrammai ( FP7 ). Paredzams, ka šīs darbības ļaus samazināt kļūdu intensitāti, uzlabojot profilaksi, atklāšanu un labošanu. Saskaņā ar FP7 ir veikti arī pasākumi, lai vienkāršotu izmaksu atlīdzināšanas noteikumus, tostarp vienreizēju maksājumu izmantošanu starptautiskās sadarbības partnervalstīm atbilstoši dotāciju nolīgumiem par netiešām darbībām. Laika uzskaites prasības pētniekiem ir skaidri norādītas nolikumā par finanšu pārskatu apliecinājumiem un par metodiku, kuri pievienoti dotāciju nolīgumam, un tās ir jāapliecina revidentiem. Komisija 2007. gadā ir publicējusi arī norādījumus finansējuma saņēmējiem. Saistībā ar valstu aģentūrām lēmumos, ar ko izveido jaunās paaudzes programmas izglītības, mācību un jaunatnes jomā, ir paredzēts visaptverošu pārbaužu kopums un procedūru ievērošanas kontrole, kā arī iekšējās kontroles mehānismi, lai nodrošinātu un pārbaudītu darījumu likumību un pareizību, kā arī pasākumu īstenošanu un atbilstību. I) Ārējie darījumi (Komisijas darba dokuments, 39.-46. punkts) IEVēROJOT PADOMES IETEIKUMUS, KOMISIJA TURPINA UZLABOT GAN IEKšēJO, GAN āRēJO REVīZIJU DARBīBU, VADīBAS ZIņOJUMU SAGATAVOšANU UN KONTROLES UN PāRRAUDZīBAS SISTēMAS. KOMISIJA CENTīSIES TURPMāK NOSTIPRINāT PAšREIZēJO RISKU ANALīZI UN PANāKT UZLABOJUMUS, PAZIņOJOT APSVēRUMUS, KAS BIJUšI ANALīZES PAMATā. Tā APZINāS RISKUS, KURI PASTāV PROJEKTA īSTENOšANAS ORGANIZāCIJAS LīMENī, UN IEPRIEKšēJOS GADOS IR VEIKUSI VAIRāKUS PASāKUMUS TO IESPēJAMāS IETEKMES MAZINāšANAI. PIE TIEM PIEDER LīGUMU STANDARTA NOTEIKUMU IZMANTOšANA UN PILNVEIDOšANA. PIEMēRAM, 2006. GADA SāKUMā TIKA PāRSKATīTI STANDARTA DOTāCIJU UN MAKSAS PAKALPOJUMU LīGUMI. TAGAD TAJOS IR IEKļAUTAS STANDARTA PILNVARAS REVIDENTIEM TO IZDEVUMU PāRBAUDES VEIKšANAI, KO IESNIEDZ KOPIENAS LīDZEKļU SAņēMēJI PIRMS GALīGAJIEM MAKSāJUMIEM. JAUNāS PILNVARAS IR PāRSKATīTAS, LAI PASTIPRINāTU LīGUMU NOTEIKUMU ATBILSTīBAS PāRBAUDI, TOSTARP TO NOTEIKUMU, KAS ATTIECAS UZ VALSTS IEPIRKUMA PROCEDūRāM. EuropeAid kopējā Relex informācijas sistēma ( CRIS ) ļauj veikt vajadzīgās analīzes, tostarp pēc īstenotājas organizācijas veida vai vadības režīma. Sistēmu pastāvīgi uzlabo un pilnveido atbilstīgi jaunām vadības vajadzībām. J) Pirmspievienošanās stratēģija (Komisijas darba dokuments, 47.-52. punkts) SASKAņā AR PADOMES IETEIKUMU KOMISIJA TURPINāS STINGRI UZRAUDZīT VALSTU UZRAUDZīBAS UN KONTROLES SISTēMU EFEKTīVU DARBīBU ATTIECīBā UZ PIRMSPIEVIENOšANāS STRATēģIJAS PROGRAMMU IZDEVUMIEM, īPAšI SAPARD/IPARD maksātājās aģentūrās. Saskaņā ar Phare programmu Komisija ir veikusi pasākumus, lai noskaidrotu PVN izdevumu atbilstību, un ir saņēmusi un izskatījusi lielāko daļu valsts iestāžu galīgo deklarāciju. Padome un Komisija vienprātīgi pauž nožēlu par kavēšanos Phare un ISPA Paplašinātās decentralizētās īstenošanas sistēmas ( EDIS ) akreditācijas procesā. Tomēr Komisijai nācās pieprasīt veikt papildu uzlabojumus valsts administratīvajās struktūrās pirms EDIS piešķiršanas, lai nodrošinātu fondu pareizu finanšu pārvaldību. K) Administratīvie izdevumi (Komisijas darba dokuments, 53.-62. punkts) KOMISIJA IR PIENāCīGI ņēMUSI VēRā PADOMES IETEIKUMUS PAR ADMINISTRATīVAJIEM IZDEVUMIEM. ATTIECīBā UZ NAP (jaunā algu uzskaites sistēma) visiem kredītrīkotājiem pēc pieprasījuma ir pieejami visi pārskati, bet katrā iestādē kredītrīkotājs pats nosaka tās kontroles kopumu. PMO savu kontroli veic patstāvīgi, iekļaujot dažus ex-post kontroles pasākumus, un, ņemot vērā iepriekšējo gadu pieredzi, uzskata, ka tā pašreizējie kontroles pasākumi ir pietiekami, tāpēc pašlaik neparedz ex-post kontroles pasākumu pastiprināšanu. Attiecībā uz komandējumu izmaksu atlīdzināšanu Norādījumi par komandējumiem – Komisijas pieņemtie iekšējie noteikumi, kas regulē tās personāla komandējumus, – pašlaik tiek pārskatīti, lai pienācīgi ņemtu vērā Revīzijas palātas piezīmes. Jaunu noteikumu pieņemšana paredzēta 2008. gada sākumā. Šajā sadaļā Padome ir iekļāvusi arī ieteikumus, kas attiecas uz regulatīvajām aģentūrām. Komisija piekrīt Padomes un Eiropas Parlamenta paustajām bažām par aģentūru pareizu pārvaldību un labāku regulējumu. Tā uzskata, ka iestāžu nolīguma projekta par Eiropas regulatīvo aģentūru darbības pamatprincipiem (COM(2005)59) pieņemšana ļautu ļoti sekmīgi risināt tādus radušos jautājumus kā ietekmes novērtējums, izmaksu un ieguvumu apsvērumi, vērtēšana un gada pārskatu sagatavošana. Tāpēc Komisija cer, ka tuvākajā laikā Padome gūs turpmākus panākumus šajā svarīgajā jautājumā. Pilnībā ievērojot regulatīvo aģentūru autonomiju, Komisija vienlaicīgi turpina sniegt plašus norādījumus un atbalstu šīm aģentūrām. Būtisks tā piemērs ir pakalpojumu līmeņa nolīgumi, kas 2006. gadā tika noslēgti ar daudzām regulatīvām aģentūrām dažādās pārvaldes un mācību jomās[4]. Atbilstoši Padomes ieteikumiem Komisija pirmo reizi 2008. finanšu gada budžeta projektā sniedza aģentūru pārskata dokumentu. Komisija ir apņēmusies arī nodrošināt esošo decentralizēto aģentūru meta-novērtējumu. L) Finanšu instrumenti un banku darbība (Komisijas darba dokuments, 63.-65. punkts) KOMISIJA VEIC VAJADZīGOS PASāKUMUS, LAI īSTENOTU PADOMES IETEIKUMUS PAR TO PROGRAMMU VADīBU, PāRRAUDZīBU UN SLēGšANU, KAS SAISTīTAS AR FINANšU OPERāCIJāM, PIEMēRAM, MEDIA II un ECIP , kā arī izpildīt nepabeigtos uzdevumus saistībā ar pētniecības programmām ogļrūpniecības jomā. Turklāt pārskatīto trīspusējo nolīgumu starp Revīzijas palātu, Eiropas Investīciju fondu un Komisiju parakstīja 2007. gada 16. janvārī. II. REVīZIJAS PALāTAS īPAšIE ZIņOJUMI (Komisijas darba dokuments, 66.-84. punkts) PADOME SNIEDZA VAIRāKUS IETEIKUMUS KOMISIJAI PAR īPAšAJIEM ZIņOJUMIEM, KO REVīZIJAS PALāTA PUBLICēJA 2005. UN 2006. GADā. KOMISIJAS ATBILDES UZ šIEM IETEIKUMIEM SKATīT KOMISIJAS DARBA DOKUMENTā (66. LīDZ 84. PUNKTS). III. EIROPAS ATTīSTīBAS FONDI (Komisijas darba dokuments, 85.-87. punkts) KOMISIJA IR PIENāCīGI ņēMUSI VēRā PADOMES IETEIKUMUS PAR EIROPAS ATTīSTīBAS FONDIEM. KOMISIJAS GALVENāS UZRAUDZīBAS UN KONTROLES SISTēMAS PēDēJO GADU LAIKā IR PASTāVīGI UZLABOJUšāS, TOSTARP ARī, PAMATOJOTIES UZ REVīZIJAS PALāTAS IETEIKUMIEM. PAPILDU UZLABOJUMI TIKS VEIKTI SASKAņā AR KOMISIJAS RīCīBAS PLāNU INTEGRēTAS IEKšēJāS KONTROLES STRUKTūRAS IEVIEšANAI, KURā IZTIRZāTI GALVENIE KONTROLES SISTēMā KONSTATēTIE TRūKUMI. TAS IETVER IEKšēJāS KONTROLES STRATēģIJU PREZENTāCIJAS FORMALIZēšANU UN SASKAņOšANU, KURAS MēRķIS IT SNIEGT VISPāRīGU PRIEKšSTATU PAR IEKšēJāS KONTROLES PLūSMU UN SAISTīTU ATBILDīBAS ķēDI UN DOKUMENTēT, Kā TIEK NOVēRSTI SAISTīTI RISKI. ATTIECīBā UZ EAF FINANšU VADīBAS ZIņOJUMU KOMISIJA 2006. GADA ziņojumā iztirzāja Padomes norādītos jautājumus. * * * [1] Skatīt arī Finanšu regulas 147. pantu attiecībā uz vispārējo budžetu. [2] 2005. gada vispārējā budžeta izpildes apstiprinājums; 2005. gada EAF budžeta izpildes apstiprinājums; 2005. gada aģentūru budžeta izpildes apstiprinājums. [3] Skatīt ieteikumu Nr. 62. [4] Skatīt arī citus piemērus, kas minēti darba dokumenta 56. punktā.