Dalībnieki ir no 64 valstīm. Lielākā daļa apmācāmo (75 %) ir dalībnieki no Eiropas: 39 % ir no eurozonas dalībvalstīm, 18 % — no Eiropas valstīm, kas nav ES dalībvalstis, un no dalībvalstīm, kuras nav eurozonas dalībnieces, nākušo dalībnieku skaits ir pieaudzis līdz 18 %; 11 % apmācāmo ir no Latīņamerikas, kas ir daudz mazāk nekā iepriekšējā gadā. Visbeidzot, 4 % ir no Āfrikas un Tuvajiem Austrumiem, un 4 % — no Āzijas.

Programmas īstenošanai 2019. gadā atvēlētais gada budžets bija 1 072 400 EUR, ko piešķīra no Eiropas Savienības 2019. gada vispārējā budžeta pozīcijas 01.020400. Kopumā 2019. gadā tika piešķirts 1 064 821 EUR. Programmu īsteno ar līdzfinansētiem pasākumiem (dotācijas), ko rīko dalībvalstu kompetentās iestādes, un ar “Komisijas pasākumiem”, ko tieši rīko Komisija. Lai papildus atbalstītu dalībvalstu pasākumu īstenošanu, 2019. gadā 213 854 EUR tika pārvietoti no Komisijas pasākumu budžeta uz dotāciju budžetu.

Attiecībā uz dalībnieku darba jomu jānorāda, ka 43 % no visiem dalībniekiem pārstāv policijas spēkus. Tik liela pārstāvība vērojama tāpēc, ka policijas iestādes ir pirmās, kas dodas cīņā pret euro viltošanu, un policijas darbinieki ietver gan izmeklētājus, gan tehnisko personālu. Tomēr 2019. gadā otro reizi programmas “Perikls 2020” īstenošanas laikā policijas iestāžu darbinieki neveidoja dalībnieku absolūto vairākumu.

Pārējās dalībnieku kategorijas veido 57 % no kopuma, kas ir vairāk nekā iepriekšējā gadā (46 %). Būtiskais centrālo banku darbinieku īpatsvars ir palicis gandrīz nemainīgā līmenī (22 %), un ir krietni pieaudzis tiesu iestāžu darbinieku īpatsvars (11 %). Īpaši jānorāda tas, ka iesaistījās arī dalībnieki no muitas (6 %), komercbankām (3 %) un monētu kaltuvēm (2 %), tādējādi bija pārstāvēts viss dalībnieku darba jomu loks. Visbeidzot, pateicoties Komisijas pasākuma “Test Pack Testing Action” īstenošanai, jau ceturto gadu pēc kārtas piedalījās daudz pārstāvju no monētu apstrādes iekārtu (MAI) nozares (5 %), un tas vēlreiz apliecina, ka privātais sektors ir būtiska ieinteresētā puse cīņā pret viltošanu.

Tādējādi var secināt, ka Programmas īstenošanā tiek ievērota Programmas starptautiskā un daudzdisciplīnu dimensija, kā prasīts Regulā (ES) Nr. 331/2014.

b.2019. gada darba programmā noteikto pasākumu pārskats

Visaptverošs pārskats par programmas “Perikls” pasākumiem, kas paredzēti 2019. gada darba programmā, ir sniegts I pielikumā. Turpmāk ir izklāstīti būtiskākie pasākumi.

Reģionālā starptautiskā sadarbība

Programmas īstenošanas gaitā 2019. gadā izdevās saglabāt un papildus nostiprināt spēcīgu reģionālo starptautisko sadarbību.

·Spānijas iestāde BIBE (Brigada de Investigacion del Banco de Espana) organizēja līdzfinansētu pasākumu Čīlē, kurā pulcējās eksperti no daudzām Latīņamerikas valstīm, tai skaitā Argentīnas, Bolīvijas, Brazīlijas, Čīles, Dominikānas Republikas, Gvatemalas, Hondurasas, Kolumbijas, Kostarikas, Meksikas, Nikaragvas, Panamas, Paragvajas, Peru un Urugvajas. Šajā pasākumā tika veicināti pasākumi, kā pasargāt euro pret viltošanu tajās Latīņamerikas valstīs, kurās varētu pastāvēt viltošanas risks, un tas arī atbalstīja Čīles Nacionālā centrālā biroja izveidi un darbību.

·Dienvidaustrumeiropā notika/notiks četri pasākumi, kuru mērķis ir uzturēt un papildus stiprināt spēcīgu reģionālo starptautisko sadarbību šajā reģionā. To vidū īr Horvātijas Nacionālās bankas organizētā līdzfinansētā konference “Fourth conference of the Balkan Network for Euro Protection”, kurā piedalās nacionālās bankas un komercbankas no visa reģiona, lai dalītos paraugpraksē. Šī konference atbalsta agrīnās brīdināšanas sistēmas darbību un informācijas apmaiņu starp iesaistītajām valstīm.

·Programma “Perikls 2020” aptvēra jaunas ģeogrāfiskās teritorijas: divos līdzfinansētos pasākumos, ko organizēja attiecīgi Francijas iestāde Office Central pour la Répression du Faux Monnayage un Portugāles Nacionālā banka, ir īstenoti centieni veidot spēcīgu sadarbības tīklu ar Āfrikas un Tuvo Austrumu valstīm un to starpā, iepazīstinot tās ar Eiropas tiesisko regulējumu, vajadzību izveidot valsts centrālo biroju, lai centralizētu informāciju, un ar paraugpraksi euro viltošanas apkarošanā. Arī Bulgārijas Nacionālā banka ir noorganizējusi līdzfinansētu pasākumu, kura mērķis ir veicināt šādu sadarbību starp Melnās jūras reģiona valstīm, īpaši pievēršoties viltotu euro banknošu un monētu tehniskajai apstrādei.

ES un Ķīnas sadarbība

Īpaši izceļama ir Itālijas UCIFM organizētā līdzfinansētā konference “Legal and operational framework on counterfeit currency in Europe and China”, kura norisināsies 2020. gadā Romā un kuras mērķis ir pilnveidot sadarbības platformu, kas izveidota ES un Ķīnas platformas sanāksmē/semināros par valūtu aizsardzību pret viltošanu, kuri norisinājās 2017. gada novembrī Briselē un 2019. gada janvārī Pekinā. Sanāksmē piedalīsies Ķīnas attiecīgās iestādes, kas ir iesaistītas cīņā pret valūtas viltošanu, ES iestādes, kā arī pārstāvji no dalībvalstīm, kuras īpaši skar euro viltošana. Pasākumā plānots apspriest tādus tematus kā paraugprakses apmaiņa jautājumos par nelikumīgu spiestuvju un monētu kaltuvju likvidēšanu un identificēšanu, viltojumu izplatīšana internetā / tumšajā tīklā, operatīvās informācijas apmaiņas kanāli, kā arī Eiropas un Ķīnas tiesiskais regulējums par valūtu aizsardzību pret viltošanu.

Euro monētu un banknošu klasifikācija un/vai autentiskuma noteikšana

Vairāki pasākumi, kam līdzekļi tika piešķirti 2019. gadā, attiecās uz jautājumiem, kas saistīti ar euro monētu klasifikāciju un/vai autentiskuma noteikšanu:

·Spānijas Bankas organizēts un tehniskajiem ekspertiem paredzēts līdzfinansēts mācību pasākums par viltotu monētu analīzi;

·Komisijas organizēts praktisks mācību kurss Francijā par euro monētu klasifikāciju, kurā pievērsās arī dalībvalstu vēl neizpildītajiem monētu klasifikācijas uzdevumiem;