KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI par Polijas rīcības plāna īstenošanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 338/2008, ar ko paredz pielāgot mencas nozvejas kvotas, kas no 2008. līdz 2011. gadam iedalāmas Polijai Baltijas jūrā (25.–32. apakšrajons, EK ūdeņi) /* COM/2012/0706 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI par Polijas rīcības plāna īstenošanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 338/2008, ar ko paredz pielāgot mencas nozvejas kvotas, kas no 2008. līdz 2011. gadam iedalāmas Polijai Baltijas jūrā (25.–32. apakšrajons, EK ūdeņi) SATURS 1........... Ievads............................................................................................................................ 4 2........... Valsts rīcības plāns par kontroli....................................................................................... 4 2.1........ Tiesiskā regulējuma stiprināšana...................................................................................... 4 2.2........ Vienīgās iestādes izveide un darbība................................................................................ 4 2.3........ Uzlabojumi inspekciju jomā............................................................................................. 5 2.4........ Uzlabojumi administratīvajā kontrolē............................................................................... 5 3........... Valsts Baltijas jūras flotes pārstrukturēšanas plāns........................................................... 6 3.1........ Tendences Polijas zvejas flotē......................................................................................... 6 3.2........ Īpašo mencas zvejas atļauju skaita samazināšana............................................................. 7 3.3........ Zvejas darbību izbeigšana............................................................................................... 7 3.4........ Modernizācijas pasākumi (pāreja uz pelaģisko zveju)....................................................... 8 3.5........ Individuālu nododamo kvotu (INK) ieviešana.................................................................. 8 4........... Secinājumi un ieteikumi................................................................................................... 8 1. Ievads Saskaņā ar 3. panta 2. punktu Padomes 2008. gada 14. aprīļa Regulā (EK) Nr. 338/2008, ar ko paredz pielāgot mencas nozvejas kvotas, kas no 2008. līdz 2011. gadam iedalāmas Polijai Baltijas jūrā (25.–32. apakšrajons, EK ūdeņi), Komisijai katru gadu ir jānovērtē Polijas rīcības plāni par kontroli un flotes pārstrukturēšanu un jāziņo Padomei par to īstenošanu. Šis ir galīgais ziņojums par trīs gadu periodu. Valsts rīcības plāns par kontroli ir paredzēts, lai mazinātu sarežģījumus, kas konstatēti inspekciju un noteikumu izpildes jomā, un lai visaptveroši cīnītos ar nelegālas zvejas un mencas zveju Baltijas jūrā reglamentējošo ES tiesību aktu pārkāpumu pamatcēloņiem. 2008. gada 18. martā Varšavā Polijas iestādes un Komisijas dienesti apsprieda un vienojās par plāna saturu. Valsts rīcības plāns par kontroli ir īsumā raksturots minētās sanāksmes apstiprinātajā protokolā. Valsts rīcības plāns par Baltijas flotes pārstrukturēšanu, kas aptver arī 2008.–2011. gada periodu, bija paredzēts, lai noteiktu, kādi pasākumi ir jāveic, lai nodrošinātu ilgtspējīgu Polijai piešķirto mencas kvotu izmantošanu gan no saglabāšanas, gan ekonomiskā viedokļa Eiropas Zivsaimniecības fonda līdzfinansētās darbības programmas ietvaros. Par pārstrukturēšanas plānu Komisija un Polijas iestādes vienojās 2008. gada 26. martā. 2008. gada aprīlī tika pieņemts Valsts Baltijas flotes pārstrukturēšanas plāns, bet 2009. gada janvārī Polija pieņēma Zvejas piepūles koriģēšanas plānu (ZPKP). Polija ir pieņēmusi un īstenojusi abus plānus atbilstoši Padomes Regulas (EK) Nr. 338/2008 3. panta 1. punktam. Atbilstoši prasītajam, Polija Komisijai ir nosūtījusi īstenošanas ziņojumus. Šī informācija un Komisijas inspekcijas dienestu ievāktā informācija ir šajā ziņojumā veiktā novērtējuma pamats. Šim ziņojumam ir divas daļas: par kontroli un par flotes pārstrukturēšanu. 2. Valsts rīcības plāns par kontroli Valsts rīcības plānā par kontroli ir noteikts grafiks Polijas zivsaimniecības kontroles sistēmas pakāpeniskai uzlabošanai divu gadu periodā. Izņemot vienu rīcības plānā norādīto termiņu, Polijai visi jautājumi bija jāatrisina līdz 2009. gada oktobrim. Polijai tika prasīts ik pēc sešiem mēnešiem nosūtīt Komisijai progresa ziņojumu par katru plāna punktu. 2.1. Tiesiskā regulējuma stiprināšana 2008. gadā Polija uzsāka likumdošanas procedūru, lai pieņemtu jaunus valsts noteikumus ar mērķi mazināt rīcības plānā identificētās nepilnības kontroles un noteikumu izpildes sistēmā. Tika pieņemts Zivsaimniecības tirgus akts, kas ir stājies spēkā, bet Zivsaimniecības akta projekts vēl ir jāpieņem. No 2012. gada 1. janvāra jauns ministra dekrēts stiprina sadarbību starp vietējiem un reģionālajiem jūras zvejas inspektoriem un lauksaimniecības un pārtikas kvalitātes inspektoriem saistībā ar zvejas produktiem visos ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas posmos, sākot no zvejas vai ieguves līdz mazumtirdzniecībai. Polija šobrīd izstrādā jaunu Zivsaimniecības aktu, kam jāatbilst Padomes Regulai (EK) Nr. 1224/2009 un Komisijas Īstenošanas regulai (ES) Nr. 404/2011. 2.2. Vienīgās iestādes izveide un darbība 2008. gadā tika izveidota Vienīgā iestāde, lai koordinētu uzraudzību, kontroli un pārraudzību, un par šo iestādi pilnībā ir atbildīgs Lauksaimniecības un lauku attīstības ministrijas Zivsaimniecības kontroles nodaļas direktora vietnieks. Kopš 2011. gada beigām inspekcijas kritērijus un inspekcijas mērķus nosaka Vienīgā iestāde, pamatojoties uz visaptverošu riska analīzi. Kopš 2011. gada sākuma ir pieejama jauna kopīga datorizēta sistēma inspekcijas rezultātu uzraudzībai, bet tā nav saistīta ar nozvejas reģistrācijas datubāzi un šo datubāzi neizmanto, lai pārbaudītu tajā pieejamos datus. Komisijas inspekcijas dienesti joprojām pamanīja neabilstības dažādu reģionālo inspekcijas iestāžu praksē un darba metodēs, ko var tikai daļēji izskaidrot ar reģionālām atšķirībām zvejniecībās. 2.3. Uzlabojumi inspekciju jomā Polija pakāpeniski risina problēmas, lai mazinātu sarežģījumus kontroles un noteikumu izpildes jomā. Lai gan saprašanās memorandā noteiktais termiņš netika ievērots un 2008.–2009. gadā tika konstatēti tikai ierobežoti uzlabojumi, 2010. un 2011. gadā tika veikti būtiski pasākumi, lai atrisinātu aktuālās problēmas: · inspektori ostas birojos un mobilās grupas 2010. gadā saņēma triecienizturīgus un ūdensizturīgus klēpjdatorus ar tiešsaistes pieeju VMS un iepriekšējiem paziņojumiem. 2011. gadā inspektoriem tika nodrošināta tiešsaistes piekļuve jaunajai nozvejas reģistrācijas sistēmai un elektronisko žurnālu datiem; · kopš 2011. gada inspektori iepriekšējus paziņojumus saņem īsziņu veidā; · kopš 2011. gada oktobra ir atcelts 100 % inspekcijas kritērijs mencas izkrāvumiem, un tiek piemērota jauna uz risku balstīta inspekciju plānošanas sistēma. Stratēģiju izstrādā ministrija (Vienīgā iestāde) sadarbībā ar reģionālajām inspekcijas iestādēm. Zvejas uzraudzības centrs (FMC) sagatavo visaptverošo riska analīzi un nodrošina pamatu inspekciju plānošanai; · jaunā uz risku balstītā stratēģija ļauj iedalīt inspekcijas resursus citām jomām, kas nav mencas izkrāvumi. Citas zvejniecības, piemēram, laša zvejniecības, un citi segmenti, piemēram, darbības pēc izkraušanas, tagad inspicē biežāk. Lai gan inspektoru tehniskais aprīkojums ir ļoti labs, 2012. gada sākumā tas tika izmantots tikai ierobežoti. Inspektori no dažādām reģionālajām inspekcijas iestādēm savā starpā nesazinās, un nav ieviesta sistēma apmaiņai ar labāko praksi. Kā pirmais solis ir ieviesta ik mēnesi rīkotā koordinācijas sanāksme ar reģionālajiem jūras zvejniecības inspektoriem. 2.4. Uzlabojumi administratīvajā kontrolē Valsts rīcības plāna īstenošanas pirmajos gados netika gūti ievērojami panākumi un Polija neievēroja noteiktos termiņus. Tomēr 2010. un 2011. gadā tika atrisināta lielākā daļa aktuālo problēmu: · jauna inspekciju datubāze (OSIRIS) Polijā ļauj reģistrēt visu kuģu inspekcijas un pārkāpumus. Datubāzi var izmantot padziļinātai lietas izskatīšanai. Var izgūt vēsturiskus inspekciju un pārkāpumu datus par atsevišķiem kuģiem, ostām vai sugām, un karoga valstij tiek paziņoti pārkāpumi, ko izdarījuši attiecīgo valstu kuģi. Trūkstošais posms datubāzē ir iespēja sekot līdzi par pārkāpumiem ierosinātajām lietām; · FMC grupā ietilpst riska analīzes grupa, kas, pamatojoties uz vēsturiskiem datiem, nodrošina inspektoriem sarakstu ar augsta riska kuģiem. Tomēr sistēma nevar nodrošināt uzraudzību reāllaikā, un tāpēc nav iespējams definēt iespējamos inspekcijas mērķus; · ir pieņemts Zivsaimniecības tirgus akts, kas nodrošina augstāka līmeņa kontroli attiecībā uz ļoti apdraudētām sugām. Bet joprojām nav pieņemti valsts tiesību akti, kas paredz sodus par Tirgus akta neievērošanu. Tas kavē novērtēt to, cik reāli tiek izpildīti Zivsaimniecības tirgus akta noteikumi; · tomēr jaunais nosacījums, ka pārkāpumus izdarījuši kuģi var nesaņemt papildu kvotas gada beigās, ir izrādījies ļoti preventīvs pasākums. 3. Valsts Baltijas jūras flotes pārstrukturēšanas plāns 2008. gada aprīlī Polija pieņēma Valsts Baltijas jūras flotes pārstrukturēšanas plānu, kurā iekļauti šādi galvenie pasākumi: · mencas zvejas flotes samazināšana, · zvejas kapacitātes pielāgošana krājumu stāvoklim, · valsts kvotu sadalīšana, · zvejas kuģu modernizācija (pāreja uz pelaģisko zveju), · atbalsts zvejas darbību pagaidu pārtraukšanai. Šī rīcības plāna īstenošanas uzraudzībai un atbilstoši Padomes Regulas (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu 22. pantu 2009. gada janvārī Polija pēc sarunām ar Eiropas Komisiju pieņēma zvejas piepūles koriģēšanas plānu (ZPKP). Saturiski šie plāni tika uzskatīti arī kā valsts rīcības plāni flotes pārstrukturēšanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 338/2008 3. pantu to īstenošanas periodā. 3.1. Tendences Polijas zvejas flotē Saskaņā ar Kopienas Zvejas flotes reģistru (flotes reģistrs) Polijas Baltijas jūras zvejas flotes kapacitāte tika būtiski samazināta laikā no 2008. gada 1. aprīļa līdz 2011. gada 31. decembrim. Lielākais samazinājums skāra to flotes segmentu, kurā kuģu kopējais garums ir 24–40 m. Tas ir daudzfunkcionālās flotes segments, kas ir iesaistīts arī mencas zvejā. 1. tabula. Polijas zvejas flote no 2008. gada 1. aprīļa līdz 2011. gada 31. decembrim. Kuģu skaits* Kapacitāte kW Kapacitāte GT Kuģi pēc kopējā garuma 01.04.2008. 31.12.2011. Atšķirība skaitā 01.04.2008. 31.12.2011. Atšķirība kW 01.04.2008. 31.12.2011. Atšķirība GT < 8 m 258 246 -12 5983,39 5552,87 -430,52 592,18 568,64 -23,54 8-12 m 337 345 8 18957,7 18336,69 -621,01 2286,54 2441,23 154,69 12–24 m 185 150 -35 30391,4 25552,13 -4839,27 6929,15 5870,9 -1058,25 24–40 m 80 45 -35 30921,3 17493,2 -13428,1 11327 6615 -4712 Kopā 860 786 -74 86253,79 66934,89 -19318,9 21134,87 15495,77 -5639,1 * Par 40 m garāki kuģi tiek uzskatīti par tāljūras flotei piederošiem kuģiem, tāpēc tabulā nav iekļauti. Skaitļi tabulā ietver iekļaušanu Polijas Baltijas jūras flotē un izslēgšanu no tās ar publisko atbalstu vai bez tā. Tie aptver visus Baltijas jūras flotes segmentus, tostarp kuģus, kas nav iesaistīti specializētā mencu zvejā. 3.2. Īpašo mencas zvejas atļauju skaita samazināšana Lai pārvaldītu samazināto mencas kvotu, 2009.–2011. gada periodam Polija ieviesa jaunu sistēmu kvotu piešķiršanai individuāliem kuģiem. Tam pamatā ir valsts kvota un individuālas ekonomiskās zvejas kvotas konkrētos mencas zvejas flotes segmentos. Individuālās ekonomiskās zvejas kvotas tika ieviestas, lai nepieļautu, ka kuģi, kam ir īpašās zvejas atļaujas, gūst pārmērīgu peļņu, lai gan tie joprojām būtu ekonomiski dzīvotspējīgi. Saskaņā ar šo sistēmu to kuģu skaits, kam ir īpaša mencas zvejas atļauja, trīs gadu periodā tika ievērojami samazināts līdz aptuveni trešdaļai (147–158 kuģi atkarībā no gada) no kuģu skaita 2008. gadā (456 kuģi). Īslaicīgs to kuģu skaita samazinājums, kam ir īpašās mencas zvejas atļaujas, bija paredzēts, lai līdzsvarotu kvotas atvilkumus, kas piemēroti 2008.–2011. gadā par mencas pārzveju iepriekš. Tika pieņemts, ka ar iepriekš aprakstītās sistēmas palīdzību kuģu skaits, kam ir īpašās mencas zvejas atļaujas, 2012. gadā samazinātos līdz ne vairāk kā 233 kuģiem. Tomēr 2012. gadā pēc tam, kad vairs nebija spēkā mencas kvotu atvilkumi, Polija palielināja to kuģu skaitu, kam ir īpašas mencas zvejas atļaujas, līdz 443 kuģiem, kas ir gandrīz tikpat, cik 2008. gadā. Tādējādi Polija nenodrošināja, lai daļa flotes neatgrieztos pie mencu specializētās zvejas. Turklāt salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem būtiski ir samazinātas gada kvotas individuāliem kuģiem atbilstoši atmaksas shēmai, kas liek apšaubīt no mencas zvejas atkarīgās flotes segmentu ekonomisko dzīvotspēju. 1. tabula. Īpašās atļaujas mencu zvejai un mencas kvotas Polijā 2008.–2012. gadā. || 2008. g. || 2009.-2011. g. || 2012. g. To kuģu skaits, kam ir īpašās mencu zvejas atļaujas || 456 || 147–158 || 433 Kvota Baltijas mencai (tonnas) || 12 146 || 11 866–15 440 || 21 871 Vidējā kvota vienam kuģim (tonnas) || 26,64 || 80,70–97,80 || 50,51 3.3. Zvejas darbību izbeigšana Polija ir noteikusi mērķi samazināt mencas zvejas flotes kapacitāti par aptuveni 50 %. Tas jāpanāk, izbeidzot mencas zvejas kuģu ekspluatāciju, pārnesot daļu daudzfunkcionālās flotes segmenta tikai uz specializēto pelaģisko zveju un izmantojot individuālu nododamo kvotu (INK) sistēmu. Ekspluatācijas izbeigšanas mērķis bija līdz 2011. gada beigām samazināt kapacitāti par 6000 GT un par 20 000 kW. Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju ekspluatācijas izbeigšanas rezultātā no zvejas flotes reģistra tika izslēgti kopskaitā 69 kuģi, kas atbilst 4961,29 GT un 14 524,58 kW. Šajā kopskaitlī ietilpst arī no mencu zvejas neatkarīgi kuģi, kas potenciāli varētu zvejot mencas. Ekspluatācijas izbeigšanas shēmu turpina īstenot 2012. gadā, balstoties uz līgumiem, kas parakstīti līdz 2011. gada beigām. 3.4. Modernizācijas pasākumi (pāreja uz pelaģisko zveju) Polija bija iecerējusi 2009.–2011. gadā modernizēt 51 no lielākajiem zvejas kuģiem ar kopējo kapacitāti 7832 GT un 21 714 kW un šos kuģus pastāvīgi pārcelt no specializētās mencu zvejas uz tikai specializēto brētliņu un siļķu zveju. Bet nelielais publiskais atbalsts un sliktie finansiālie apstākļi sektorā bija viens no iemesliem, kāpēc īpašnieki nebija ieinteresēti modernizēt kuģus vai pastāvīgi pāriet no specializētās mencu zvejas uz tikai pelaģisko zveju. Tomēr 2009.–2011. gadā tika izbeigta daudzu pelaģisko kuģu ekspluatācija. Indikatori un mērķi, kas izklāstīti ZPKP attiecībā uz modernizāciju un kapacitātes pārcelšanu no specializētās mencu zvejas, netika sasniegti. 3.5. Individuālu nododamo kvotu (INK) ieviešana Polija plānoja no 2012. gada ieviest INK sistēmu mencas zvejas flotes pārvaldībai. Tas tika uzskatīts par būtisku efektivitātes uzlabojumu, kas palīdzētu turpmāk pielāgot zvejas flotes kapacitāti zvejas iespējām. Lai gan Polijas iestādes rīkoja plašas politiskās debates un apspriedes ar nozares pārstāvjiem, ņemot vērā spēcīgo pretestību no ieinteresēto personu puses, INK īstenot nebija iespējams. 4. Secinājumi un ieteikumi Pēdējo gadu laikā Baltijas jūras mencas krājumi ir būtiski uzlabojušies, tāpēc ir palielinājušās attiecīgajām dalībvalstīm iedalītās kvotas. Turklāt Polija četru gadu ilgā kvotu atvilkšanas shēmā ir pilnībā atmaksājusi mencas kvotas, kas agrāk bija pārsniegtas. Lielākā daļa prasību, kas izklāstītas valsts rīcības plānā par kontroli, tika īstenotas līdz 2011. gada beigām. Valsts uzraudzības un kontroles sistēma un uzticamība nozvejas un piepūles ziņošanas sistēmai 2008.–2011. gada periodā uzlabojās, līdz ar to sistēma nodrošina efektīvu kontroli un inspekciju, kā paredzēts apstiprinātajā pārskatā par Polijas zivsaimniecības kontroles sistēmu. Uzmanība joprojām jāpievērš dažiem mazākiem elementiem, un valsts iestādēm varētu būt jāveic daži pielāgojumi, lai pilnībā varētu izmantot jauno uzraudzības, kontroles un pārraudzības sistēmu. Tāpēc ir ļoti svarīgi turpināt veikt uzlabojumus sistēmā. Ir svarīgi, lai Polija pieņemtu visus vajadzīgos pasākumus, īpaši ņemot vērā jauno valsts Zivsaimniecības aktu. Attiecībā uz pārējām dalībvalstīm Komisijas dienesti turpinās cieši uzraudzīt situāciju un attiecīgi rīkoties vajadzīgo pasākumu neīstenošanas gadījumā. Komisija ir konstatējusi, ka dažu kuģu ekspluatācijas izbeigšanas shēma un sistēma īslaicīgai mencas zvejas pārtraukšanai nav ļāvusi Polijai sasniegt mērķi samazināt kapacitāti par 50 %. Tas nav panākts, neskatoties uz šādu shēmu ievērojamām izmaksām, kas ir izrādījušās lielā mērā nereālas un neefektīvas visā ES. Ņemot vērā minēto un dinamiskās izmaiņas Baltijas jūras zivju krājumos un flotēs, Polijai vajadzētu turpināt regulāri novērtēt flotes rādītājus, lai noteiktu, vai ir panākts līdzsvars starp zvejas kapacitāti un pieejamajiem resursiem. Vajadzības gadījumā būtu jāievieš pasākumi, lai mazinātu acīmredzamo līdzsvara trūkumu konkrētā flotes segmentā vai zvejniecībā. Būtu jāizmanto publiskie resursi, lai atvieglotu pāreju uz ilgtspējīgāku, selektīvāku un mazāk ietekmējošu zveju.