C 495/8

Grozītā vienotā dokumenta publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

(2021/C 495/06)

Eiropas Komisija ir apstiprinājusi šo maznozīmīgo grozījumu saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 (1) 6. panta 2. punkta trešo daļu.

Ar pieteikumu, kurā lūgts apstiprināt šo maznozīmīgo grozījumu, var iepazīties Komisijas datubāzē eAmbrosia.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“Aceite del Bajo Aragón”

ES Nr.: PDO-ES-0118-AM01 — 2020. gada 10. februārī

☒ ACVN ☐ AĢIN

1. Nosaukums vai nosaukumi [ACVN vai AĢIN]

“Aceite del Bajo Aragón”

2. Dalībvalsts vai Trešā Valsts

Spānija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.5. grupa. Eļļas un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.)

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Nosaukums “Aceite del Bajo Aragón” ir piešķirts neapstrādātai augstākā labuma olīveļļai, kas ražota no šķirņu “Empeltre”, “Arbequina” un “Royal” olīvām, kuras audzētas, pārstrādātas un iepakotas produkta specifikācijā noteiktajā ražošanas, pārstrādes un iepakošanas apgabalā.

Izmantojamas ir tikai un vienīgi šķirņu “Empeltre”, “Arbequina” un “Royal” olīvas. Pamatojoties uz šķirnes “Empeltre” plašo sastopamību ražošanas apgabalā un produkta tradicionālajām īpašībām, izmantoto olīvu sastāvā ir jābūt vismaz 80 % šīs šķirnes olīvu. Citas šķirnes var izmantot ne vairāk kā 20 % apmērā no visa olīvu daudzuma.

Ar cilmes vietas nosaukumu “Aceite del Bajo Aragón” apzīmētajai eļļai ir jāatbilst kategorijai “neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa” un turpmāk norādītajām īpašībām.

Organoleptiskās īpašības:

Izskats Dzidra, bez noslāņojumiem, nogulsnēm vai netīrumiem, kas varētu mazināt eļļas caurspīdīgumu Krāsa Dzeltena, ar zeltaini dzeltenām līdz veczelta nokrāsām Garša Sezonas sākumā augļaina, ar vieglu mandeļu garšu; nav rūgta, ar saldu un nedaudz sīvu piegaršu Degustētāju žūrijas noteiktais minimālais novērtējums Klasifikācijas kategorija “neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa”

Fizikālās un ķīmiskās īpašības:

Maksimālais skābums (oleīnskābes procentos): ≤ 0,80

Maksimālais peroksīda skaitlis (mEq O2/kg): 20

Maksimālais K270 (nm): 0,15

Maksimālais K232 (nm): 2,00

Maksimālais mitruma un gaistošo vielu saturs (%): 0,15

Maksimālais piemaisījumu daudzums (%): 0,10

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

“Aceite del Bajo Aragón” ražošanā izmantotās izejvielas ir 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā audzēto šķirņu “Empeltre”, “Arbequina” un “Royal” olīvas.

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Olīvām jābūt audzētām un olīveļļai ražotai tikai un vienīgi 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Olīvām, kuras tiek izmantotas ar cilmes vietas nosaukumu aizsargātās eļļas ieguvei, ir jābūt audzētām reģistrētās plantācijās, kas atrodas noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. To šķirnēm ir jābūt atļauto šķirņu sarakstā un audzētām saskaņā ar produkta specifikācijā norādītajām metodēm.

Eļļai jābūt izspiestai reģistrētās spiestuvēs, kas atrodas ražošanas apgabalā un atbilst paredzētajiem nosacījumiem.

Olīvas jāizspiež 48 stundu laikā no novākšanas. Process ietver šādus posmus:

— olīvu mazgāšana;

— sasmalcināšana. Var izmantot divu veidu smalcinātājus: spiedne (tradicionālā metode) vai mehāniskais smalcinātājs (nepārtrauktās darbības metode);

— masas maisīšana;

— fāžu atdalīšana. Var izmantot divas metodes: — tradicionālo metodi, kas paredz izspiešanu, biezumu atdalīšanu un dekantēšanu, — nepārtrauktās darbības metodi, kurā tiek izmantotas centrifūgas;

— uzglabāšana.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Ar šo cilmes vietas nosaukumu apzīmētā eļļa ir jāiepako ražošanas apgabalā ietverto pašvaldību teritorijā.

Eļļa ir jāiepako stikla, keramikas, polietilēna (PE) vai metāla traukos, kuru maksimālais tilpums ir pieci litri.

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Uzņēmumiem, kuri veic eļļas iepakošanu un kuriem regulatīvās padomes atlasītas pārbaudes struktūras piešķīrušas atbilstības sertifikātu, uz iepakojuma etiķetes ir jānorāda vārdi “Denominación de Origen Protegida “Aceite del Bajo Aragón”” [aizsargāts cilmes vietas nosaukums “Aceite del Bajo Aragón”], kā arī jāpievieno regulatīvās padomes izdota numurēta etiķete, kas nodrošina produkta izsekojamību, laižot to tirdzniecībā.

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ar cilmes vietas nosaukumu “Aceite del Bajo Aragón” apzīmētās eļļas ražošanas apgabals ir “dabisks reģions”, kas atrodas Aragonas autonomā apgabala rietumos, starp Saragosas un Tervelas provinci.

Ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpst šādu pašvaldību teritorija: Aguaviva, Alacón, Albalate del Arzobispo, Alborge, Alcañiz, Alcorisa, Alloza, Almochuel, Almonacid de la Cuba, Andorra, Arens de Lledó, Ariño, Azaila, Beceite, Belchite, Belmonte de San José, Berge, Bordón, Calanda, Calaceite, Cañizar del Olivar, Caspe, Castelserás, Castelnou, Castellote, Chiprana, Cinco Olivas, Cretas, Crivillén, Escatrón, Estercuel, Fabara, Fayón, Fórnoles, Foz-Calanda, Fuentes de Ebro, Fuentespalda, Gargallo, Híjar, Jatiel, La Cebollera, La Codoñera, La Fresneda, La Ginebrosa, La Mata de los Olmos, La Portellada, La Puebla de Híjar, La Zaida, Lagata, Letux, Lledó, Los Olmos, Maella, Más de las Matas, Mazaleón, Mequinenza, Molinos, Monroyo, Nonaspe, Oliete, Parras de Castellote, Peñarroya de Tastavins, Quinto de Ebro, Ráfales, Samper de Calanda, Sástago, Seno, Torrecilla de Alcañiz, Torre de Arcas, Torre del Compte, Torrevelilla, Urrea de Gaén, Valdealgorfa, Valdeltormo, Valderrobres, Valjunquera, Vinaceite.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Olīvu šķirnes, kuras var izmantot “Aceite del Bajo Aragón” ieguvē, ir ražošanas apgabalā tradicionāli audzētas šķirnes. Pamatojoties uz esošajām dokumentārajām atsaucēm, šķirnes “Empeltre” un “Royal” var uzskatīt par vietējām šķirnēm, savukārt “Arbequina” tika ieviesta 19. gs., ievedot to no netālu esošās Katalonijas. Senākā zināmā atsauce uz šajā apgabalā iegūto eļļu ir atrodama poēmā “Ora maritima” [Jūras piekraste], ko sacerējis 4. gs. latīņu dzejnieks Rufius Festus Avienius, balstoties uz 550. p.m.ē. sarakstītu tekstu. “Ora maritima” ir aprakstīts, kā jūrnieki mēdza ceļot augšup pa Ebro upes straumi, lai tirgotos ar cilvēkiem, kas mitinājās tās krastos, un iegūtu tādas izejvielas kā eļļu, vīnu un kviešus. Poēmā “Ora maritima” Ebro upe tiek dēvēta par Oleum flumen jeb “eļļas upi”. Ignacio de Asso, kurš 1798. gadā sarakstīja “Historia de la Economía Política de Aragón” [Aragonas politiskās ekonomijas vēsturi], bieži atsaucās uz Bajo Aragón [Lejasaragonā] audzētajiem olīvkokiem.

“Aceite del Bajo Aragón” savu pašreizējo reputāciju sāka iemantot 19. gs. beigās, kad plaukstošā Tortoza (Tortosa) — galvenais eļļas tirgus Lejasaragonā — piesaistīja lielus uzņēmumus, kas vēlējās izmantot vietējās eļļas labās īpašības. Drīz pēc tam Alkanjisā (Alcañiz) uzplauka virkne uzņēmumu, kuru mērķis bija iegūt eļļu tiešā ceļā no Lejasaragonas, bez Tortozas tirgus starpniecības un sīvās konkurences. Vēl viena nozīmīga dokumentāra atsauce — šoreiz uz “Aceite del Bajo Aragón” reputāciju 20. gs. sākumā — ir Isidro Aguiló y Cortés 1918. gadā sarakstītā grāmata ar nosaukumu “Elaboración del Aceite de Oliva” [Olīveļļas ieguve]. 20. gs. pirmajā trešdaļā “Aceite del Bajo Aragón” augsti novērtēja tādi gastronomi kā Teodoro Bardají un Dionisio Pérez. Laika gaitā ir izveidojies ārpus reģiona bieži izmantots teiciens, ka “Aceite del Bajo Aragón” ir labākā olīveļļa pasaulē; šo uzskatu Daniel Magrané atspoguļoja savā grāmatā “El aceite de oliva en España” [Olīveļļa Spānijā] (Espaso Calpe, 1961).

Ražošanas apgabals atrodas Lejasaragonā, t. i., Ebro upes baseina dienvidaustrumu daļā; apgabals pamatā pārklājas ar Aguasvivas, Martín, Regallo, Guadalope un Matarraña upju ielejām. Apgabalam raksturīgs sausums, nelieli un neregulāri nokrišņi un ievērojamas temperatūras svārstības; šīs īpašības nodrošina reljefs, kas aizsargā apgabalu gan no Vidusjūras, gan Atlantijas okeāna ietekmes, radot kontinentālo klimatu. Papildus tam sausumu pastiprina cierzo — spēcīgs valdošais ziemeļaustrumu vējš.

Apgabala reljefs ir no līdzena līdz nedaudz paugurainam, ar augstumu no 122 m Kaspē (Caspe) līdz 632 m Alkorisā (Alcorisa). Augsnes ir kaļķainas, tajās ir ģipša un karbonātu horizonti, kas veidoti no ezeru apgabalam raksturīgiem miocēna nogulumiem silta un sausa klimata apstākļos.

Gada vidējais nokrišņu daudzums ir no 327,9 mm Kaspē līdz 367,9 mm Alkanjisā. Gada vidējā gaisa temperatūra ir ap 14,3 °C Alkanjisā un 15 °C Kaspē. Vidējā maksimālā temperatūra ir 19,9 °C Alkanjisā un 20,6 oC Kaspē, un vidējā minimālā temperatūra — attiecīgi 8,8 °C un 9.3 oC. Tas parāda plašo temperatūras amplitūdu: vairāk nekā 18 oC. No marta līdz oktobrim maksimālās temperatūras pārsniedz 25 oC. Vasaras mēnešos vidējā maksimālā temperatūra pārsniedz 35 °C. Cita šā apgabala klimatam raksturīga parādība ir temperatūras inversija. Ziemā anticiklonu periodos aukstais gaiss uzkrājas zemākajos atmosfēras slāņos, veidodams ilgstošu un aukstu miglu ar maksimālo temperatūru, kas nesasniedz 6 oC, turpretī augstienēs, kur nav miglas, maksimālā temperatūra var pārsniegt 15 oC.

Vides apstākļus, kas, pateicoties apgabala ģeogrāfiskajām iezīmēm, ir piemēroti olīvkoku audzēšanai, papildina atbilstošas audzēšanas, augsnes apsaimniekošanas, mēslošanas, atzarošanas, kā arī kaitēkļu un slimību apkarošanas metodes.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

ACVN “Aceite del Bajo Aragón” produkta specifikācija

(1) OV L 179, 19.6.2014., 17. lpp.