KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par turpmāko rīcību attiecībā uz 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (kopsavilkums) /* COM/2013/0668 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par turpmāko rīcību attiecībā uz 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (kopsavilkums) ZIŅOJUMS PAR TURPMĀKO RĪCĪBU ATTIECĪBĀ UZ PIEPRASĪJUMIEM NO EIROPAS PARLAMENTA TĀ REZOLŪCIJĀS PAR BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀŠANU UN NO PADOMES TĀS IETEIKUMĀ PAR 2011. GADA BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀŠANU Ievada komentāri Šis ir Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam (EP) un Padomei par turpmāko rīcību attiecībā uz EP rezolūcijām par budžeta izpildes apstiprināšanu[1] un Padomes ieteikumu[2] 2011. finanšu gadā, ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 319. panta 3. punktu, Finanšu regulas (FR) 166. pantu un Eiropas Attīstības fonda (EAF) Finanšu regulas 119. panta 5. punktu. Tajā galvenā uzmanība ir pievērsta četrām prioritārajām darbībām, kuras EP norādījis savās vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanas rezolūcijās, kā arī citiem svarīgiem pieprasījumiem. Tam pievienoti divi Komisijas dienestu darba dokumenti (KDDD), kuros sniegtas atbildes uz 387 pieprasījumiem no EP un 87 pieprasījumiem no Padomes konkrēti attiecībā uz budžeta izpildes apstiprināšanu. Komisija piekrīt sākt jaunas darbības attiecībā uz 181 pieprasījumu (143 pieprasījumiem no EP un 38 pieprasījumiem no Padomes). Tā uzskata, ka attiecībā uz 252 pieprasījumiem (205 pieprasījumiem no EP un 47 pieprasījumiem no Padomes) vajadzīgās darbības jau ir veiktas vai tiek veiktas, lai gan dažos gadījumos šo darbību rezultāti vēl būs jānovērtē. Visbeidzot tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar pastāvošo tiesisko regulējumu un budžeta struktūru vai tās institucionālo lomu vai prerogatīvām, Komisija nevar piekrist 41 pieprasījumam (39 pieprasījumiem no EP[3] un 2 pieprasījumiem no Padomes[4]). Pamatojums par gadījumiem, kuros Komisija nav piekritusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādes pieprasījumiem, ir sniegts divos pievienotajos KDDD. 1. Prioritārās darbības Savā 2011. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanas rezolūcijā EP īpaši uzsver četras prioritārās darbības[5] iestāžu pārskatatbildības un finanšu jomā. Šie pieprasījumi ir plaši apspriesti budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras laikā, jo īpaši ar Budžeta kontroles komitejas (CONT) locekļiem. Tika sniegti pierādījumi par Komisijas stingro apņemšanos īstenot šīs prioritārās darbības[6]. 1.1. Ziņojums par ES budžeta aizsardzību EP aicināja Komisiju iesniegt ziņojumu par ES budžeta aizsardzību, lai publiskotu visas iepriekšējā gadā koriģētās un atgūtās summas. Ziņojums tiks iesniegts 2013. gada septembrī, un tajā būs parādīts, ka finanšu korekcijas un atgūtie līdzekļi pēdējos gados ir ievērojami pieauguši. Tajā būs ietverta arī apkopota informācija par iepriekšējos plānošanas periodos veiktajām korekcijām. Paralēli ziņojumam Komisija Eiropas Savienības 2012. gada konsolidēto pārskatu 6. piezīmē arī ir ietvērusi sīkāku aprakstu par finanšu korekcijām un atgūtajiem līdzekļiem. 1.2. Darbības saistībā ar kļūdu īpatsvaru Kļūdu īpatsvars dalītajā pārvaldībā - EP aicināja Komisiju saskaņot praksi attiecībā uz maksājumu pārtraukšanu/apturēšanu gadījumā, ja ir atklātas būtiskas nepilnības dalībvalstu uzraudzības un kontroles sistēmu līmenī. Kā minēts vairākos Komisijas ziņojumos[7], maksājumu pārtraukšanu un apturēšanu izmanto bieži, un Komisija ir stingri apņēmusies turpināt izmantot šos instrumentus. Komisijas darbības šajā saistībā tika turpinātas saskaņot 2012. gadā, jo īpaši kohēzijas politikas jomā, kurā REGIO ĢD un EMPL ĢD tagad piemēro saskaņotu pieeju. Attiecībā uz lauksaimniecību 2013. gada aprīlī tika grozīta Komisijas Regula 883/2006 ar mērķi veicināt lauku attīstības maksājumu pārtraukšanu tām dalībvalstīm, kas jau tos saņem pašreizējā plānošanas periodā, gadījumā, ja pastāv nepilnības. Tomēr pilnīga saskaņošana visās politikas jomās pašreizējā tiesiskajā regulējumā nav iespējama. Komisijas priekšlikumā par kopīgiem noteikumiem fondiem jaunajā 2014.–2020. gada plānošanas periodā ir paredzēts turpmāk saskaņot maksājumu pārtraukšanu visos šajos fondos, tostarp Lauku attīstības fondā. Turklāt 2013. gada 26. jūnijā noslēgtā politiskā vienošanās par apstiprināto reformu, konkrēti par Horizontālās regulas 43. pantu, varētu veicināt maksājumu apturēšanu lauksaimniecībā gadījumā, ja tiek atklātas būtiskas nepilnības, un ļaut turpmāk saskaņot maksājumu apturēšanas darbības visās politikas jomās. - Komisija tika aicināta mudināt dalībvalstis paziņot savus atbilstības noteikumu projektus, lai pārbaudītu to salīdzināmību ar attiecīgajiem ES noteikumiem. Valstu līmenī piemērojamu noteikumu izveidošanas mērķis pašreizējā plānošanas periodā — kā to noteikusi likumdevēja iestāde — ir ļaut dalībvalstīm izmantot vienotus valsts, reģionālos un vietējos noteikumus attiecībā gan uz valstu shēmām, gan uz ES finansētiem projektiem, tādējādi novēršot papildu sarežģītību un kritiku par to, ka par ES programmām atbildīgajām dalībvalstu pārvaldēm nav zināmi visi ES noteikumi. Tāpēc Komisija turpina savas uz vienkāršošanu vērstās darbības un veic nepieciešamos pasākumus tad, ja tā atklāj, ka valsts atbilstības noteikumi ir pārāk sarežģīti vai neatbilst ES noteikumiem. Turklāt attiecībā uz Eiropas Sociālo fondu un Reģionālās attīstības fondu (ESF un ERAF) ir panākts progress vienkāršotu izmaksu iespēju izmantošanas paplašināšanā, lai vajadzības gadījumā pilnībā vai daļēji aizstātu sīki izstrādātos un reizēm apgrūtinošos valstu atbilstības noteikumus[8]. - EP aicināja Komisiju savākt informāciju no dalībvalstīm par to, kā valsts noteikumi tiek nevajadzīgi sarežģīti, lai ievērotu Savienības tiesību aktus par budžeta pārvaldību (t.s. pārmērīga reglamentēšana), un nosūtīt šo informāciju EP līdz 2013. gada oktobrim. Tas jo īpaši attiecas uz EAF. Tāpēc Komisija 2013. gada oktobrī iesniegs budžeta izpildes apstiprinātājiestādei ziņojumu par pārmērīgu reglamentēšanu EAF programmās. Lai pēc iespējas ierobežotu šo pārmērīgās reglamentēšanas ietekmi, Komisijas ierosinājumos 2014.–2020. gadam ir ietverta skaidra prasība visām dalībvalstīm samazināt administratīvo slogu finansējuma saņēmējiem. Attiecībā uz kohēzijas politiku Komisija divpusēji ar dalībvalstīm apspriež veidus, kā uzlabot 2007.–2013. gada programmu īstenošanu un 2014.–2020. gada programmu izstrādāšanu. Komisija turpinās divpusēji sadarboties ar dalībvalstīm, lai meklētu iespējas, kā sistemātiskāk piemērot vienkāršotās izmaksu iespējas. Priekšlikumos lauku attīstības tiesiskajam regulējumam ir paredzēts, ka, izmantojot vadošo iestāžu un maksātāju aģentūru kopīgu novērtējumu, dalībvalstīm (DV) jānodrošina, lai visi pasākumi lauku attīstības jomā, ko tās gatavojas ieviest, būtu pārbaudāmi un salīdzināmi. Vispārējais pārskatu sniegšanas pienākums EP liek sistemātiski pārskatīt valsts, reģionālajā un vietējā līmenī spēkā esošos atbilstības noteikumus. Komisija ir gatava informēt Parlamentu par tās centieniem kopā ar DV turpmāk veicināt vienkāršotu izmaksu iespēju izmantošanu un samazināt pārmērīgas reglamentēšanas gadījumus. Tomēr tai nav resursu, lai veiktu pārskatīšanu visā ES. - Komisija tika aicināta atbalstīt DV pārvaldības un kontroles iestādes sistēmisku kļūdu avotu identificēšanā un palīdzēt šīm iestādēm to centienos saistībā ar procesu vienkāršošanu. Komisija attiecīgi rīkojās un ziņoja par to 2012. gada ĢD gada darbības pārskatos (GDP). Tā turpina rūpēties, lai nodrošinātu stingru principu ievērošanu attiecībā uz atbilstības prasībām un publisko iepirkumu noteikumu pareizu piemērošanu, sniedzot apmācību un norādījumus programmu pārvaldības iestādēm, kurām savukārt būtu jānodod šīs zināšanas visām par līdzekļu pārvaldību atbildīgajām struktūrām. Turklāt gadījumā, ja Komisija identificē sarežģītus noteikumus programmu līmenī, tā sniedz ieteikumus, kā tos vienkāršot. Tā ir arī darījusi zināmu dalībvalstīm analīzi par publisko iepirkumu kļūdu veidiem, kas iepriekšējos gados atklāti ES revīzijās kohēzijas politikā, un ir sākusi vākt informāciju par DV labāko praksi un iespējamu rīcību, lai novērstu šādas kļūdas un samazinātu to atkārtošanos. Attiecībā uz lauku attīstību AGRI ĢD jau 2012. gadā īstenoja vērienīgu pasākumu, kura rezultātā tika izveidots saraksts ar galvenajiem kļūdu cēloņiem un iespējamām korektīvām darbībām, kas dažādos līmeņos tika apspriests ar DV. AGRI ĢD 2013. gadā ir uzsācis jaunu visaptverošu iniciatīvu, kurā iesaistītas visas DV un kura attiecas uz šādiem elementiem: analīze, preventīvas darbības, korektīvas darbības. (Sk. § AGRI ĢD). - EP aicināja Komisiju piemērot proporcionalitātes principu, uzsverot, ka papildu solis ir projektu īstenošanas un pārskatu iesniegšanas elektronisko instrumentu obligāta izmantošana, kā arī dokumentu un procedūru unifikācija un standartizācija. Elektronisku līdzekļu izmantošana ne vienmēr ir iespējama, tāpēc to izmantošana būs obligāta tikai tad, ja tā neradīs šķēršļus konkrētām finansējuma saņēmēju kategorijām. Procedūru un dokumentu unifikācija un standartizācija attiecas uz DV pārvaldes iekšējo organizāciju. Noteikumos ir izveidoti galvenie kritēriji attiecībā uz nosaukumiem, kā arī sistēmu galvenās prasības, kam būtu jābūt visu attiecīgo procedūru pamatā. - Komisija tika aicināta saskaņot atrunu veidošanas kritērijus gada darbības pārskatos un dažādas metodikas, ko izmanto, lai noteiktu publisko iepirkumu kļūdu daudzumu divās politikas jomās — lauksaimniecības un kohēzijas politikā. Komisija atbalsta šo aicinājumu izveidot lielāku saskaņotību. REGIO ĢD turpmākā rīcība attiecībā uz 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu bija uzsākt atjaunināt publisko iepirkumu kļūdu daudzuma noteikšanas pašreizējās metodes, ko izmanto kohēzijas politikas dienesti. Mērķis ir sagatavot norādījumus visiem dalītās pārvaldības dienestiem un pēc iespējas arī citiem dienestiem. Šis darbs tiek turpināts, un Komisijai vajadzētu pieņemt atbilstošu lēmumu 2013. gada otrajā pusē. Turklāt 2012. gada novembrī Komisijas horizontālie dienesti atjaunināja savas iekšējās vadlīnijas kļūdu īpatsvara noteikšanai un kritērijus par to, vai izdot ticamības deklarāciju, izņemot tādu kļūdu gadījumā, kas saistītas ar publiskā iepirkuma procedūrām tiešu izdevumu ieviešanā. Šo vadlīniju mērķis bija nodrošināt pārredzamību un salīdzināmību, kā arī pareizi aprēķināt ES budžeta faktisko finanšu riska darījumu, atbilstīgi ņemot vērā nopietnu procesuālo kļūdu iespējamo ietekmi uz reputāciju. Komisijas ģenerāldirektorāti pirmo reizi piemēroja šīs vadlīnijas savos GDP par 2012. gadu. Komisija novērtēs vajadzību pārskatīt savas vadlīnijas, noslēdzot 2012. gada pārskata periodu. - EP aicināja Komisiju paātrināt revīzijas un finanšu korekcijas procedūras un jo īpaši apsvērt dažādu posmu apvienošanu pretrunu procedūrā pirms finanšu korekcijas veikšanas. Šāda prakse jau no 2012. gada ir ieviesta kohēzijas politikas jomā, kurā tiek apvienotas revīziju pretrunu procedūras un tiesu procesi, lai paātrinātu procesu, ļaujot uzsākt finanšu korekciju procedūru aptuveni 100 darbības programmām vēl 2012. gadā. Citās politikas jomās arī tiks ieviesta šāda prakse, bet tas notiks nākamajā finanšu periodā, un daudz kas ir atkarīgs no nozaru tiesību aktiem, kurus pieņems likumdevējs. Attiecībā uz lauksaimniecību pilnīga dažādu finanšu korekcijas procedūras posmu apvienošana nebūtu iespējama tiesiskajā regulējumā attiecībā uz politisko vienošanos par KLP reformu, kas tika panākta 2013. gada 26. jūnijā. Komisija apsvērs citas procesuālās izmaiņas, kas varētu paātrināt procedūru (konkrēti, īsāki termiņi katram procedūras posmam). - Komisija tika aicināta novērtēt panākto progresu dažādu ES budžeta politikas jomu finanšu pārvaldībā, lai izdotu pozitīvu ticamības deklarāciju, un ziņot par šo novērtējumu līdz 2014. gada martam[9]. Komisija novērtēs panākto progresu un ziņos par to GDP un kopsavilkuma ziņojumā par 2013. gadu. Saistībā ar to pašu prioritāro darbību EP bija arī daži pieprasījumi attiecībā uz trim konkrētiem ģenerāldirektorātiem: AGRI ĢD EP aicina AGRI ĢD saskaņot savu maksājumu apturēšanas/pārtraukšanas praksi un līdz 2013. gada beigām ziņot par darba grupas panākto progresu un atbalstīt DV centienus izvairīties savās programmās no apstākļiem, kas rada ieviešanas un kontroles grūtības. Komisijas Regula Nr. 883/2006 tika grozīta 2013. gada aprīlī ar mērķi veicināt lauku attīstības maksājumu pārtraukšanu tām DV, kas jau tos saņem pašreizējā plānošanas periodā, gadījumā, ja pastāv nepilnības pārvaldības un kontroles sistēmas darbībā. Tomēr pašreizējā tiesiskajā regulējumā nav iespējams pilnībā saskaņot maksājumu pārtraukšanas un apturēšanas darbības visās politikas jomās (sk. 1.2. punktu). Komisijas priekšlikumā par kopīgiem noteikumiem struktūrfondiem jaunajā 2014.–2020. gada plānošanas periodā ir paredzēts nodrošināt maksājumu pārtraukšanas procesu turpmāku saskaņošanu visos šajos fondos, tostarp lauku attīstībā (sk. COM(2012) 496 final 74. pantu). Turklāt 2013. gada 26. jūnijā noslēgtā politiskā vienošanās par KLP reformu varētu veicināt maksājumu apturēšanu lauksaimniecībā gadījumā, ja tiek atklātas būtiskas nepilnības, jo saskaņā ar pašreizējiem noteikumiem vienai neatbilstībai jāveic 2 finanšu korekcijas, pirms maksājumus var apturēt. Prasītais ziņojums tika nosūtīts EP 2013. gada jūnijā (DDD(2013)244 final). REGIO ĢD EP aicina REGIO ĢD pilnībā īstenot visus esošos preventīvos un korektīvos pasākumus un uzsver, ka jāievēro neto finanšu korekciju princips, kā ierosināts attiecībā uz nākamās paaudzes programmām. Rezolūcijā Komisija tiek aicināta arī aizstāvēt savu pozīciju neļaut izvēlēties retrospektīvus projektus[10]. Komisija atgādina savu stingro piesardzību un saistības izmantot visus esošos instrumentus, kad vien tas ir nepieciešams. Attiecībā uz finanšu korekcijām DV saskaņā ar pašreizējiem noteikumiem tomēr var atkārtoti izmantot līdzekļus, ja tās apstiprina ierosinātās korekcijas (Regulas (EK) Nr. 1083/2006 98. pants). Citas finanšu korekcijas, par kurām nolēmusi Komisija, ir neto finanšu korekcijas. Noslēgumā Komisija vajadzības gadījumā piemēro finanšu korekcijas atlikušajām būtiskajām kļūdām, kas var būt neto finanšu korekcijas. Attiecībā uz 2014.–2020. gadu Komisija stingri atbalsta savu ierosinājumu attiecībā uz neto finanšu korekcijām pēc gada pārskatu iesniegšanas. Attiecībā uz tā sauktajiem retrospektīvajiem projektiem pašreizējā plānošanas periodā Komisija veica konkrētus pasākumus, lai mazinātu ar šādiem projektiem saistītos riskus, 2013. gadā sniedzot papildu norādījumus un konsultācijas ierobežotam attiecīgo DV skaitam un pieprasot valstu revidentiem pievērst uzmanību šiem riskantākajiem projektiem un praksei. Attiecībā uz 2014.–2020. gadu Komisija ierosināja Eiropas strukturālo un investīciju fondu atbalsta sniegšanai neizvēlēties darījumus, kas ir fiziski pabeigti vai pilnībā ieviesti pirms finansējuma piešķiršanas. Kļūdu īpatsvars centralizētajā pārvaldībā PĒTNIECĪBAS ĢD EP aicināja līdz 2013. gada jūnija beigām ziņot par to vienkāršošanas pasākumu ietekmi, kas paziņoti 2011. gada kopsavilkuma ziņojumā par kļūdu īpatsvaru pētniecības politikā. Komisija nosūtīja ziņojumu (2013. gada 10. jūlijā)[11], kurā aprakstīti vienkāršošanas pasākumu rezultāti un uzlabojumi attiecībā uz revīzijas stratēģiju — jo īpaši attiecībā uz pasākumiem, kas veikti, lai samazinātu revīzijas slogu, un saņēmējiem un revidentiem sniegto norādījumu ievērošanu. 1.3. Novērtējuma ziņojums (LESD 318. pants) un pastiprināta lietderības revīziju izmantošana EP aicina Komisiju likt uzsvaru uz panākto progresu stratēģijas „Eiropa 2020” pamatiniciatīvu ieviešanā. Tas aicina arī vairāk izmantot lietderības revīzijas. Komisija ir iesniegusi rīcības plānu 2012. gada novērtējuma ziņojumā, kas tika apstiprināts 2013. gada 26. jūnijā. Šajā rīcības plānā ir ietvertas darbības, lai novērtējuma ziņojumā iekļautu Stratēģiskās plānošanas un programmu sastādīšanas cikla informāciju par sniegumu. Tas ietver progresa un snieguma pārvaldības elementu iekļaušanu 2014. gada pārvaldības plānā (nosakot programmas mērķus, snieguma rādītājus un saistītos mērķus, kā arī plānotos novērtējumus). Gada darbības pārskatos tiks padziļināts pārskats par to, kā politikas mērķu sasniegšanā ir tikuši izmantoti finanšu līdzekļi un cilvēkresursi, par progresu un to, kā šīs politikas ir radījušas ES pievienoto vērtību. Novērtējuma ziņojumā vairāk tiks izmantota informācija par progresu un sniegumu, tostarp lietderības revīziju rezultāti un attiecīgi veiktie pasākumi. Attiecībā uz pieprasījumu skaidri definēt ES pievienoto vērtību Komisija jau ir iesniegusi koncepciju, kas ir tikusi izmantota kā pamats priekšlikumam nākamās paaudzes programmām saskaņā ar 2014.–2020. gada DFS (SEC(2011)867). Tā rezultātā lielākajā daļā jauno programmu ir iekļauta vidēja termiņa pārskatīšana attiecībā uz šo galveno jautājumu. Visbeidzot attiecībā uz stratēģijas „Eiropa 2020” pamatiniciatīvām un citām iniciatīvām Komisijas priekšlikumos jaunās paaudzes programmām ir iekļauti elementi ar mērķi izveidot stingrāku snieguma sistēmu, pievēršot uzmanību prioritāro mērķu sasniegšanas efektivitātei un lietderībai. Nākamajā DFS iekļauta arī iespēja izveidot spēcīgākus uzraudzības un novērtēšanas noteikumus, lai uzlabotu pārskatu sniegšanu. Komisija ziņos par progresu to finanšu programmu mērķu sasniegšanā, kas ir izvirzīti, lai palīdzētu sasniegt stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus, un citām programmām, kas palīdz sasniegt citus ES mērķus. Attiecībā uz pieprasījumu piešķirt EP piekļuvi visiem novērtējuma ziņojumiem saskaņā ar esošo novērtēšanas standartu novērtējuma rezultātiem jābūt publiski pieejamiem. Tas neattiecas vienīgi uz gadījumu, kad ir pamatojums ziņojumus nepublicēt saskaņā ar Regulu 1049/2001 par publisku piekļuvi EP, Padomes un Komisijas dokumentiem. Ziņojumā, kas minēts 318. pantā, ietverts novērtējumu saraksts ar hipersaitēm uz dokumentiem. 1.4. Darbības saistībā ar ieņēmumiem un tradicionālajiem pašu resursiem - EP aicina Komisiju laikus iesniegt Parlamentam izmaksu novērtējumu saistībā ar Modernizētā muitas kodeksa (MMK) pilnīgas ieviešanas atlikšanu uz vēlāku laiku, lai to varētu iekļaut 2012. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā. Tā aicina Komisiju arī savākt uzticamus datus par muitas un PVN atšķirībām dalībvalstīs un ziņot par tiem EP reizi sešos mēnešos. Visbeidzot EP aicina apzināt darbības, kas palielinātu muitas nodevu un PVN iekasēšanas efektivitāti un lietderību dalībvalstīs. Attiecībā uz MMK atlikšanas uz vēlāku laiku izmaksu novērtējumu Komisija 2013. gada 12. aprīlī sniedza atbildi EP[12]. Attiecībā uz pieprasījumiem savākt uzticamus datus par krāpšanu, kas saistīta ar PVN un neiekasētām muitas nodevām dalībvalstīs Komisija piedalījās EP pasūtītā pētījuma veikšanā. Pētījuma nosaukums ir „Ceļā no ēnu ekonomikas uz oficiālo ekonomiku: konkurences apstākļu vienādošana vienotajā tirgū”, un tajā īpaša uzmanība tiek pievērsta neiekasētiem maksājumiem un to ietekmei uz DV ekonomiku un iekšējo tirgu. Turklāt 2009. gadā Komisija publiskoja pētījumu par neiekasētā PVN aprēķinu. Šā pētījuma atjaunināta versija līdz 2013. gada oktobra beigām tiks nosūtīta EP un citām iestādēm. Attiecībā uz tādu darbību apzināšanu, kas palielinātu muitas nodevu un PVN iekasēšanas efektivitāti un lietderību dalībvalstīs Komisija sniedz tehnisku palīdzību dažām DV. - EP aicina Komisiju apzināt kanālus, kas pieļauj nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un veicināt pretpasākumus, lai novērtētu neiekasēto ieņēmumu ietekmi uz Savienības pašu resursu pieejamību, veikt steidzamus pasākumus, lai novērstu naudas novirzīšanas iespējas no finanšu ķēdes, un veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka visi ar ārzonas struktūrām saistītie banku darījumi tiek uzskatīti par nelikumīgiem. Visbeidzot EP divu mēnešu laikā no rezolūcijas pieņemšanas datuma cerēja saņemt tiesību aktu priekšlikumu projektus, lai izbeigtu nodokļu oāžu izmantošanas praksi. Komisija veic daudzus pasākumus, lai atbalstītu DV to cīņā pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Komisija 2012. gada 6. decembrī pieņēma visaptverošu un ambiciozu rīcības plānu (COM(2012)722), kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (Komisijas rīcības plāns), kas papildināts ar diviem ieteikumiem[13]. Attiecībā uz PVN un muitas nodevām Komisija 2012. gada 11. jūlijā iesniedza ambiciozu priekšlikumu Direktīvai par cīņu pret krāpšanu, kas skar ES finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (COM(2012)363). Jaunie noteikumi pēc to pieņemšanas saskaņotu un stiprinātu ES ieņēmumu aizsardzību. Tomēr nodokļu vai muitas nodevu iekasēšanas īstenošana ir valstu kompetencē. Komisija 2013. gada 6. jūnijā apstiprināja arī Paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei „Cīņas pastiprināšana pret cigarešu kontrabandu un citiem tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības veidiem — visaptveroša ES stratēģija”. Attiecībā uz kanālu apzināšanu, kas pieļauj nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, pretpasākumu veicināšanu un pieprasījumu novērst ārzonas finanšu darījumus divos iepriekš minētajos ieteikumos ierosināti konkrēti pasākumi, lai cīnītos pret agresīvu nodokļu plānošanu un risinātu nodokļu oāžu problēmu. Ieteikumu īstenošanu dalībvalstīs uzraudzīs Komisijas 2013. gada jūnijā izveidotā Labas nodokļu uzraudzības platforma. Komisija cieši sadarbojas arī ar ESAO rīcības plāna izveidošanā attiecībā uz nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanas problēmu; šis pasākums tika izziņots 2013. gada augusta sākumā[14]. Attiecībā uz jautājumu par neiekasēto ieņēmumu ietekmi uz Savienības pašu resursu pieejamību Komisija uzsver, ka katrai ieņēmumu plūsmai ir atšķirīgs riska profils. Attiecībā uz tradicionālajiem pašu resursiem Komisija ir atkārtoti pievērsusi dalībvalstu uzmanību līdzekļu atgūšanas jautājumiem un izpratnes stiprināšanai, piemērojot finansiālas atbildības principu gadījumā, ja līdzekļu neatgūšanu var attiecināt uz DV. Attiecībā uz PVN absolūti lielākais finansiālais stimuls no efektīvas līdzekļu atgūšanas tiek DV: no katra savāktā eiro vismaz 97 centi nonāk valsts budžetā un ES saņem tikai 3 centus. Visbeidzot attiecībā uz pieprasījumu divu mēnešu laikā saņemt tiesību aktu priekšlikumu projektus, lai izbeigtu nodokļu oāžu izmantošanas praksi, Komisija uzskata, ka divi iepriekš minētie ieteikumi ir atbilstošas iniciatīvas, lai efektīvi un lietderīgi cīnītos pret izvirzīto problēmu. 2. Turpmākā rīcība attiecībā uz 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu 2.1. Gada pārskats EP par finansēšanas vadības instrumentiem (FVI) EP atkārto savu pieprasījumu, aicinot Komisiju novērtēt pieredzi ar FVI kohēzijas politikā 2007.–2013. gada plānošanas periodā un iesniegt riska novērtējumu. Kā norādīts ziņojumā par turpmāko rīcību attiecībā uz 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu[15], Komisija 2012. gada februārī nosūtīja EP dienestu darba dokumentu „Finanšu instrumenti kohēzijas politikā”, kurā analizēta pieredze FVI īstenošanā pašreizējā periodā un ierosināts stiprināt tiesisko regulējumu pēc 2013. gada[16]. Komisija 2012. gada decembrī nosūtīja EP divus papildu ziņojumus — pirmo par Komisijas veikto novērtējumu, izmantojot novērtējumu ekspertu tīklu, attiecībā uz ERAF izmantošanu FVI atbalstam, — un otro — balstoties uz grozījumiem Padomes Regulā (EK) Nr. 1083/2006, ar kuriem tika ieviests pienākums dalībvalstīm gada īstenošanas ziņojumā oficiāli ziņot par FVI[17]. Komisijas dienesti turpina darbu pie šo ziņojumu secinājumiem. 2.2. Pārskatatbildības ķēde/kaskāde EP uzskata, ka „Komisija pastāvīgi ignorē EP pieprasījumu pievienot gada darbības pārskatam atbildīgā komisāra parakstu”. Kā norādīts ziņojumā par paveikto darbu attiecībā uz 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu, tas būtu pretrunā ar Komisijas iekšējās pārvaldības struktūru. Pamatojoties uz kolēģijas lēmumu, galvenā atbildība par finanšu līdzekļu un cilvēkresursu pārvaldību tiek atsevišķi piešķirta ģenerāldirektoriem vai dienestu vadītājiem, kas uzņemas pārvaldības atbildību, parakstot savus GDP. Politisko atbildību pēc tam uzņemas kolēģija, apstiprinot kopsavilkuma ziņojumu, kā noteikts Finanšu regulas 66. panta 9. punktā. 3. Horizontālie jautājumi 3.1. Komisijas un dalībvalstu atbildība dalītajā pārvaldībā EP uzsver, ka Komisijai būtu jādod norādījumi dalībvalstīm, kā izveidot jēgpilnus gada kopsavilkumu (GK) projektus, un uzskata, ka EP būtu jādod piekļuve gada kopsavilkumiem un tiem nevajadzētu būt tikai dalībvalsts valodā. Norādījumi par GK formu un saturu, tostarp tā veidni, dalībvalstīm tika sniegti 2010. gadā. Attiecībā uz ticamību revīzijas iestāžu gada kontroles ziņojumi un revīzijas atzinumi ir pamats GDP ticamībai, un tie ietver sīkāku informāciju salīdzinājumā ar GK. Tāpēc Komisija uzskata, ka kopsavilkumu pievienotā vērtība ir ierobežota, kā parādīts ārējā pētījumā, kas 2011. gada maijā tika paziņots EP[18]. Struktūrfondu jomā visi GK par 2010. un 2011. finanšu gadu ir iesniegti EP oriģinālvalodā. Prasība dalībvalstīm pārsūtīt savu GK citā valodā, kas nav valsts valoda, ietekmētu pašreizējos reglamentējošos noteikumus par valodu izmantošanu dalībvalstīs (1. regulas 2. pants). Pienācīgi ņemot vērā proporcionalitātes un izmaksu efektivitātes principus, Komisijai ir saistības nodrošināt šo dokumentu visbūtiskāko elementu tulkojumu angļu valodā ar nosacījumu, ka dokumentos nav konfidenciālas informācijas un šim uzdevumam tiek dots pietiekami ilgs laiks. Visbeidzot EP aicina Komisiju sadarbībā ar DV izveidot modeli valsts paziņojumam par pārvaldības atbildību. Saskaņā ar DFS vienošanos starp Padomi un EP Komisija iesniedza deklarāciju, apgalvojot, ka tā ir gatava izskatīt pieprasījumu izveidot veidni valsts paziņojumiem par pārvaldības atbildību, kas dalībvalstīm jāsagatavo atbilstošā politiskā līmenī, un vēlas aicināt iestādes un citas ieinteresētās personas piedalīties darba grupā, lai līdz šā gada beigām izveidotu ieteikumus. 3.2. Komisijas vadības apliecinājumu ticamība EP iesaka izveidot skaidru saikni starp GDP ietvertajām summām, lai noteiktu atlikušo kļūdu īpatsvaru un iegūtu informāciju par pārskatos minētajiem atgūtajiem līdzekļiem un finanšu korekcijām. Skaidra saikne starp gada darba pārskatos ietvertajām summām ir izveidota, jo īpaši atlikušo kļūdu īpatsvara noteikšanai, un informācija par atgūtajiem līdzekļiem un finanšu korekcijām ir iekļauta 2012. gada konsolidētajos pārskatos. Sīka informācija par šiem jautājumiem ietverta arī 2012. gada darbības pārskatos un 2012. gada kopsavilkuma ziņojumā. Turklāt Komisija ar 2013. gada septembri reizi gadā iesniegs ziņojumu par ES budžeta aizsardzību (sk. 1.1. punktu). 3.3. Krāpšanas apkarošanas stratēģija EP aicina Komisiju ziņot par katrā ģenerāldirektorātā izveidotajām krāpšanas apkarošanas stratēģijām un novērtēt tās. Komisija uzsver, ka deleģēto kredītrīkotāju GDP attiecas uz viņu attiecīgo krāpšanas apkarošanas stratēģiju pieņemšanu un īstenošanu. Komisija 2014. gadā ziņos EP un Padomei par savas krāpšanas apkarošanas stratēģijas īstenošanu, sākot ar Komisijas ziņojumu par ES finanšu interešu aizsardzību 2013. gadā. 3.4. Tabakas nozare EP aicina Komisiju ziņot par to, kā tā gatavojas uzlabot savus noteikumus, lai ieviestu aktīvāku pārvaldību attiecībā uz iespējamiem interešu konfliktiem un tā saukto „virpuļdurvju situāciju”, kā arī PVO Pamatkonvencijas par tabakas kontroli (PKTK) 5. panta 3. punkta īstenošanu. Komisija ir aicināta iesniegt arī pārskatu par visiem dokumentiem (valsts un privātiem) un visām personām, kas ir iesaistītas sarunās par četriem sadarbības nolīgumiem. Komisija uzskata, ka visām iestādēm piemērojamais tiesiskais regulējums un katras iestādes pieņemtie īstenošanas noteikumi ir stabils pamats, lai risinātu visus jautājumus saistībā ar interešu konfliktiem, tostarp tā sauktās „virpuļdurvju situācijas” gadījumiem. Komisija aktīvi pārvalda šos noteikumus. Attiecībā uz norādījumiem par PKTK 5. panta 3. punkta īstenošanu Komisija uzskata, ka konvencijas locekļiem un darbiniekiem piemērojamā ētiskā sistēma pilnībā atbilst šim noteikumam, kā paskaidrots prezidenta José Manuel Durão Barroso 2013. gada 12. februāra atbildē uz EP Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma priekšsēdētāja Matthias Groote kunga vēstuli, divu gadu ziņojumā saskaņā ar PKTK, kas iesniegts 2012. gada 9. novembrī, un atbildēs uz parlamentāriem jautājumiem E-011643/2012 un E-001718/2013. Attiecībā uz informācijas pieprasījumu pēc garākas vēstuļu apmaiņas starp Michael Theurer kungu (CONT komitejas priekšsēdētājs) un komisāru Algirdas Ṧemeta ir izveidoti pasākumi, lai risinātu šo problēmu. 4. Specifiski jautājumi 4.1. Ārējais atbalsts, ietverot Eiropas Attīstības fondu (EAF) Attiecībā uz Haiti sniegto ES atbalstu EP aicina Komisiju sākot no 2013. gada publicēt ES finansēto projektu sarakstu, izveidot snieguma rādītājus budžeta atbalstam un piemērot jauno kritēriju budžeta atbalstam, kas noteikts Komisijas paziņojumā „Turpmāka pieeja saistībā ar ES budžeta atbalstu trešām valstīm”. Savienības finansēto projektu Haiti saraksts ir iesniegts EP 2013. gada 11. februārī. Pašlaik tiek veikta šo projektu ilgtspējīguma novērtēšana piecu gadu perspektīvā. Gala ziņojums ir gaidāms 2014. gada 2. ceturksnī. Ir publicēta Action Fiche, kurā ietverts 2010. gada Haiti programmas pamatojums, mērķi un apraksts[19], kā arī budžeta atbalsta atbilstības novērtējums. Jaunos budžeta atbalsta modeļus piemēro visām budžeta atbalsta programmām, kas parakstītas no 2013. gada 1. janvāra. Lai sagatavotu iespējamu EAF integrēšanu ES budžetā nākotnē, Komisija ir ierosinājusi turpmāk saskaņot skalas dalībvalstu iemaksām 11. EAF ar NKI skalām, ko izmanto ES budžetam. Turklāt Komisija ierosina pēc iespējas saskaņot 11. EAF noteikumus ar attiecīgajiem budžeta finanšu instrumentiem (tostarp attīstības sadarbības instrumentu un kopīgiem īstenošanas noteikumiem) un Finanšu regulu par ES budžetu, ievērojot Kotonū nolīgumā noteiktos partnerības principus. 4.2. OLAF EP aicina ievērot pilnīgu pārredzamību attiecībā uz pamattiesību piemērošanu OLAF izmeklēšanā. Novērtēt iespējamos pamattiesību pārkāpumus OLAF izmeklēšanā ir attiecīgo tiesu iestāžu pienākums. Saskaņā ar Regulas 1073/1999 12. panta 3. punkta 2. daļu OLAF direktors regulāri ziņo EP, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai par Biroja veiktās izmeklēšanas secinājumiem. 4.3. Pieprasījumi Komisijai par decentralizētajām aģentūrām/kopuzņēmumiem Vairāki EP pieprasījumi attiecas uz finanšu un tiesiska rakstura vienkāršošanas pasākumiem saistībā ar aģentūrām. Komisija pašlaik pārskata pamata Finanšu regulu (FFR), ko piemēro decentralizētajām aģentūrām, lai saskaņotu tās tekstu ar jauno Finanšu regulu un atrisinātu problēmas, ar kurām atkārtoti sastopas aģentūras un Komisija. Atbilstoši jaunajiem Civildienesta noteikumiem grozītais 110. panta teksts nodrošinās vienkāršojumu un elastīgumu attiecībā uz Civildienesta noteikumu īstenošanas noteikumiem un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību. Tomēr Komisijai būs grūti sniegt EP CONT komitejai pamatotu lēmumu katru reizi, kad radīsies nesaskaņas par Civildienesta noteikumu 110. panta īstenošanu. Tas varētu radīt neproporcionālu resursu izmantošanu, kā arī kavējumus, kas nebūtu saskaņā ar juridiskās noteiktības prasībām. Attiecībā uz pieprasījumiem turpmāk izpētīt sinerģijas starp konkrētām aģentūrām[20] Komisija, kā norādīts tās Ceļvedī par kopējas pieejas piemērošanu, katrā gadījumā atsevišķi novērtēs iespēju apvienot pakalpojumus, balstoties uz atrašanās vietu tuvumu vai politikas jomas līdzību, vai tādu aģentūru apvienošanu, kuru uzdevumi pārklājas un kuras būtu efektīvākas, apvienojot tās lielākā struktūrā. Komisija 2013. gada martā iesniedza priekšlikumu apvienot CEPOL ar Eiropolu (COM(2013)173). * * * [1] 2011. gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšana, Revīzijas palātas īpašie ziņojumi attiecībā uz Komisijas budžeta izpildes apstiprināšanu, EAF budžeta izpildes apstiprināšanu, aģentūru budžeta izpildes apstiprināšanu. Atsauces uz dokumentiem P7_TA(2013)0122, P7_TA(2013)0123, P7_TA(2013)0125 un P7_TA(2013)0134 attiecīgi pieejamas šādā tīmekļa vietnē: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=20130417&secondRef=TOC&language=lv [2] Atsauces uz dokumentiem 5754/13 ADD 1, 5752/13 ADD 1 un 5752/1/13 REV 1 ir publicētas: http://www.europarl.europa.eu/committees/en/cont/publications.html?id=CONT00004#menuzone [3] Sk. KDDD par EP rezolūcijām 5., 7., 35.–36., 40., 42., 51., 54., 68., 75., 81., 87., 119.–120, 138., 148., 150.–152., 187.–188., 193.–195., 201., 203., 221.–222, 227., 241., 247., 249., 255., 277., 288., 292., 298., 308., 338. un 350.–351. punktu. [4] Sk. KDDD par Padomes ieteikumu 78. un 80. punktu. [5] 1. prioritārā darbība: Komisijas ziņojums par Savienības budžeta aizsardzību; 2. prioritārā darbība: Darbības, kas attiecas uz kļūdu īpatsvaru, tostarp trim konkrētiem jautājumiem saistībā ar lauksaimniecību, reģionālo politiku un pētniecību; 3. prioritārā darbība: Novērtējuma ziņojums — LESD 318. pants; 4. prioritārā darbība: Ieņēmumi un tradicionālie pašu resursi. [6] Sk. komisāra Algirdas Šemeta vēstuli (22.2.2013.), kas pieejama tīmekļa vietnē: http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201302/20130225ATT61662/20130225ATT61662EN.pdf [7] Cita starpā: CONT komitejai adresētajos ceturkšņa ziņojumos par pagaidu kontiem, ES 2011. gada konsolidēto pārskatu 6. piezīmē, REGIO ĢD un EMPL ĢD 2011. gada un 2012. gada darbības pārskatos. [8] Sk. 6. zemsvītras piezīmē minēto komisāra Algirdas Šemeta vēstuli. [9] Ģenerāldirektorātu GDP un kopsavilkuma ziņojums par Komisijas sasniegumiem vadības jomā 2013. gadā. [10] Retrospektīvi projekti ir tādi projekti, kas ir fiziski īstenoti pirms finansējuma piešķiršanas. [11] Ares(2013)2634919 — 10.7.2013. [12] Ares(2013)684754 – 12.4.2013. [13] Komisijas 2012. gada 6. decembra Ieteikums par agresīvu nodokļu plānošanu, C(2012) 8806 final; un Komisijas 2012. gada 6. decembra Ieteikums par pasākumiem nolūkā mudināt trešās valstis piemērot minimālos labas pārvaldības standartus nodokļu lietās (C(2012) 8805 final). [14] http://www.oecd.org/ctp/BEPSActionPlan.pdf [15] COM(2012)585 final. [16] DDD(2012)36 final. [17] Ares(2012)1518077 un 1518161 — 18.12.2012. [18] Ares(2011)505770. [19] http://ec.europa.eu/europeaid/documents/aap/2010/af_aap-spe_2010_hti_p2.pdf [20] CEPOL– EIROPOLS, CEDEFOP–EFT, EUROFOUND–EU-OSHA