LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 31.3.2011 
SEC(2011) 355 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
  
Pavaddokuments 
  
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
par kred ītlīgumiem saist ībā ar mājokļa īpašumu 
  
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
SEC(2011) 356 gal īgā redakcija 
SEC(2011) 357 gal īgā redakcija 
COM(2011) 142 gal īgā redakcija 
LV 2   LV 1. IEVADS  
Atbildīgu aizdošanu defin ē kā kreditoru un starpnieku r ūpes par to, lai pat ērētāji varētu 
atļauties aiz ņemties to aizdot ās summas, un tiktu apmierin ātas patērētāju vajadzības un ņemti 
vērā konkrētie apstākļi. Tāpat arī atbildīga aizņemšanās nozīmē, ka patērētājiem jāsniedz 
atbilstīga, pilnīga un prec īza inform ācija par savu finanšu st āvokli, un tie tiek aicin āti pieņemt 
apzinātus un ilgtsp ējīgus lēmumus.  
2. PROBLĒMAS RAKSTUROJUMS  
2.1. Problēmas 
Visā Eiropā paaugstin ās mājsaimniec ību parādu līmenis. Tom ēr šis fakts pats par sevi v ēl 
neliecina par bezatbild īgas aizdošanas un aiz ņemšanās tendenci tikt āl, ciktāl to parādu līmenis 
ir ilgtspējīgs un ir iesp ējams veikt atmaksas. Tom ēr dati liecina, ka iedz īvotāji aizvien biež āk 
piedzīvo grūtības pildīt savas par ādu saistības: 2008. gad ā 16 % cilv ēku ziņoja par rēķinu 
atmaksas gr ūtībām un 10 % no vis ām mājsaimniec ībām ziņoja par nokav ētiem 
maksājumiem1. Grūtības atmaksas veikšan ā ir izrais ījušas saist ību neizpildes un ties ību 
zaudēšanas ieķīlāta īpašuma izpirkšanai gad ījumu skaita pieaugumu2. Šos datus var ietekm ēt 
citi faktori, nevis tikai bezatbild īga aizdošana un aiz ņemšanās, piemēram, visp ārējā 
ekonomisk ā lejupslīde. Tomēr statistikas dati, kas papildin āti ar kvalitat īviem pier ādījumiem, 
ko devusi ieinteres ēto personu l īdzdalība, kā arī neoficiāli pierādījumi visā Eiropā liecina, ka 
tā nav tikai cikliska probl ēma un neattiecas tikai uz vienu vai daž ām dalībvalstīm, bet gan uz 
visu ES kopum ā. 
Virkne faktoru ietekm ē lēmumu pieš ķirt konkrētu hipotek āro kredītu, aizņēmēja iespējamo 
hipotekārā produkta izv ēli un tā spēju atmaks āt aizdevumu Tie ietver ekonomisko klimatu, 
informācijas asimetriju un interešu konfliktus, nepiln ības un pretrunas regul ējumā, kā arī citus 
faktorus, piem ēram, aizņēmēja izpratni un zin āšanas par finanšu jaut ājumiem un hipot ēku 
finansēšanas strukt ūrām. Kaut ar ī šiem citiem faktoriem nep ārprotami ir noz īme, tomēr dažu 
tirgus dalībnieku bezatbild īga rīcība bija viens no finanšu kr īzi izraisošiem faktoriem. T āpēc ir 
skaidrs, ka bezatbild īgas aizdošanas un aiz ņemšanās problēma ir jārisina, lai izvair ītos no 
atkārtotas finanšu kr īzes. 
Saistībā ar bezatbild īgu rīcību hipotek ārās kreditēšanas un aiz ņēmumu praks ē tika konstat ētas 
šādas probl ēmas. Turkl āt, papildus turpm āk aprakst ītajām problēmām, tika konstat ētas 
vairākas problēmas attiec ībā uz hipotek ārā kredīta pirmstermi ņa atmaksu. Š īs problēmas, kas 
rada nevienl īdzīgus konkurences apst ākļus, kavē pārrobežu darb ību un pat ērētāju mobilit āti 
un ietekm ē patērētāju uzticēšanos, ir s īki aprakst ītas ietekmes nov ērtējumā, kas pievienots 
Baltajai gr āmatai par ES hipotek āro kredītu tirgu integr āciju3. 
                                                 
1 "Europeans’ state of mind" , Eirobarometrs Nr. 69, 2008. gada novembr ī. "Towards a Common 
Operational European Definition of Over-indebtedness" , Eiropas Noguld ījumu nov ērošanas centrs 
[Observatoire de l’épargne Européenne ] sadarbībā ar CEPS un Bristoles Universit āti, 2008. gada 
februārī. 
2 Atsaucoties uz inform āciju, ko dal ībvalstis sniegušas Eiropas Komisijai. 
3 SEC(2007) 1683. 
LV 3   LV 2.1.1.  Nesalīdzināma, nelīdzsvarota, nepiln īga un neskaidra rekl āma un noieta pas ākumi 
Neatbilstošas hipotek āro produktu rekl āmas gadījumus var nov ērot visā ES. Nepiln īgus un 
neskaidrus rekl āmas un noieta pas ākumu materi ālus bieži vien ir gr ūti salīdzināt, tādējādi 
patērētājiem tiek liegta iesp ēja iepirkties, izv ēloties labāko piedāvājumu. Neskatoties uz valsts 
tiesību aktiem un ES noteikumiem, kas aizliedz maldinošu rekl āmu, pastāv daudz pretrunu un 
nepilnību šajā jomā. Atšķirīgi noteikumi ar ī radīs papildu slogu tiem kreditoriem un/vai 
kredīta starpniekiem, kas pied āvā produktus un pakalpojumus p ārrobežu tirgos. 
2.1.2.  Nepietiekama, nelaik ā sniegta, sarež ģīta, nesalīdzināma un neskaidra pirmsl īguma 
informācija 
Ir veikti daž ādi pasākumi ar m ērķi uzlabot pirmsl īguma inform ācijas kvalit āti un 
salīdzināmību, piem ēram, izstr ādāts Eiropas Br īvprātīgās rīcības kodekss par m ājokļu 
kredītiem. Tom ēr, Kodeksa piem ērošana ir bijusi nevien āda, kā arī tā izpildes un uzraudz ības 
mehānismi nav bijuši efekt īvi. Eiropas standartiz ētās informācijas lapas ("ESIL") izmantošana 
ir dažāda, piemēram, ierobežojot t ās izmantošanu, lai sal īdzinātu piedāvājumus. Neraugoties 
uz Kodeksa past āvēšanu, vēl joprojām konstat ē virkni tirgus nepiln ību. Pirmk ārt, ir grūti 
salīdzināt pirmslīguma inform āciju. Daž ādas izmantot ās metodes un izmaksu b āzes padara 
ESIL būtiskāko elementu — efekt īvo gada procentu likmi (FGPL) — nesal īdzināmu. Otrkārt, 
patērētāji uzskata sniegto inform āciju par sarež ģītu un neskaidru. Trešk ārt, sniegt ā 
informācija bieži ir nepiln īga. Visbeidzot, tr ūkst noteikumu, kas reglament ētu inform ācijas 
izpaušanas pras ību par attiec ībām starp kreditoru un kred īta starpnieku. 
2.1.3.  Nepiemērotas konsult ācijas sniegšana 
Neatbilstoši stimuli, sniedzot konsult āciju, var izrais īt tirgus nepiln ības. Konsultanti var b ūt 
spiesti sniegt neobjekt īvu konsult āciju, piem ēram, tāpēc, ka vi ņi konkrētu produktu 
pārdošanai sa ņem dažādu līmeņu atlīdzību no daž ādiem kreditoriem. Pier ādījumi liecina, ka ir 
vairāki nepiem ērotas hipotek ārās konsultācijas sniegšanas gad ījumi, kā rezultātā patērētājiem 
nodarīts kaitējums. Tā kā nav noteikumu vai standartu, ar kuriem var ētu novērtēt 
konsultācijas sniegšanu, ir gr ūti noteikt, vai sniegt ā konsultācija bijusi lietder īga. 
2.1.4.  Neatbilstošs piem ērotības un kred ītspējas novērtējums 
Būtiska tirgus nepiln ība šajā jomā ir stimulu tr ūkums, lai veiktu r ūpīgu kredītspējas un/vai 
piemērotības novērtējumu. Kreditori var pa ļauties uz nodrošin ājuma vērtību (ieķīlāto 
īpašumu), p ārvirzīt saistību neizpildes risku vai p ārdot aizdevumu trešaj ām person ām. Tāpat, 
patērētājiem var b ūt stimuls p ārspīlēt savus ien ākumus ar m ērķi iegūt aizdevumu. Nepiln ības 
regulējumā, kas izpaužas k ā neesoša, neskaidra vai pretrun īga tiesisk ā regulējuma sistēma vēl 
vairāk veicina neatbilstošu piem ērotības un kred ītspējas novērtējumu sniegšanu. Regulat īvie 
šķēršļi arī kavē kreditoru piek ļuves spēju inform ācijai par aiz ņēmēja pārrobežu kred ītspēju, 
izmantojot datub āzi. 
2.1.5.  Kredīta starpnieku un to iest āžu, kas nav kred ītiestādes ( NCI) un nodarbojas ar 
hipotekāro kredītu piešķiršanu, neefekt īvi vai nekonsekventi re ģistrācijas, 
licencēšanas un uzraudz ības režīmi vai to tr ūkums 
Ne visas dal ībvalstis pieprasa, ka kred īta starpniekiem ir j ābūt reģistrētiem vai licenci 
saņēmušiem, kas var rad īt bezatbild īgas rīcības risku. Re ģistrācijas vai licences sa ņemšanas 
prasību trūkums arī nozīmē, ka iestādēm ir maz iesp ēju uzraudz īt kredīta starpnieku darb ību 
vai noteikt sankcijas par p ārkāpumu veikšanu. Tas var rad īt vidi, kur ā nevalda konkurence un 
LV 4   LV kurā personas nesoda par p ārkāpumiem, p ārmērīga riska uz ņemšanos vai neatbilstošas 
konsultācijas sniegšanu. Šobr īd kredīta starpnieku p ārrobežu darb ība ir ļoti ierobežota: 
tiesiskā regulējuma sadrumstalot ība, kas ir rakstur īga ES līmenī, var kav ēt uzņēmuma 
lēmumu par to, vai veikt p ārrobežu dar ījumus, vai neveikt. 
Sešās dalībvalstīs nav reģistrācijas un licen ču izsniegšanas pras ību attiecībā uz NCI, un citās 
dalībvalstīs, kur šāds regulējums past āv, starp izvirz ītajām prasībām vērojamas b ūtiskas 
atšķirības. No re ģistrācijas vai licen ču prasību trūkuma izriet, ka iest ādēm nav būtiska pamata, 
lai veiktu NCI darbību uzraudz ību vai noteiktu sankcijas par p ārkāpumu veikšanu, t ādējādi 
radot ietekmi, kas l īdzīga iepriekš aprakst ītajai. 
2.2. Sekas 
Konstatētās problēmas rada sekas attiec ībā uz patērētājiem, kred īta starpniekiem, kreditoriem 
un ekonomiku kopum ā. 
2.2.1.  Ievērojami blakusefekti ekonomik ā kopumā 
Hipotekārā kredīta tirgiem ir b ūtiska noz īme ES ekonomik ā. 2008. gad ā nenomaks ātie 
mājokļu hipotek ārie kredīti ES 27 sasniedza aptuveni 50 % no ES IKP. T ādējādi bezatbild īga 
aizdošana un aiz ņemšanās var būt būtiski ietekm ēt ekonomiku kopum ā. Tā ietekmē 
hipotekāro aizdevēju maksātspēju. Tā kā finanšu iest ādēm ir jāatlicina aizvien liel āki līdzekļi 
ievērojamu zaud ējumu segšanai, tiek samazin ātas atbildīgo aizņēmēju un uzņēmumu kred īta 
saņemšanas iesp ējas, kas, savuk ārt, ierobežo ekonomisko izaugsmi un pat ēriņu. Bezatbild īgas 
aizdošanas un aiz ņemšanās finansiālā ietekme v ērojama ar ī valsts saist ību pārņemšanas 
programm ās vai nacionaliz ācijā, kā rezultātā pieaug spiediens uz valsts budžetu, un bieži ir 
nepieciešami budžeta samazin ājumi. Visbeidzot, pieauguš ā bezdarba rezult ātā un saistībā ar 
palielināto piepras ījumu pēc sociālajiem izdevumiem un m ājokļiem tiek negat īvi ietekm ētas 
sociālās aizsardz ības sistēmas. 
2.2.2.  Patērētājiem nodar ītā kaitējuma risks Patērētāji, kuriem tikuši p ārdoti nepiem ēroti 
produkti, bieži piedz īvo finansi ālas grūtības, kā rezultātā tiem ir pārlieku lieli par ādi, kā arī tie 
nepilda savas saist ības vai zaud ē tiesības ieķīlāta īpašuma izpirkšanai. Pat ērētājus var negat īvi 
ietekmēt regulat īvie šķēršļi, kas kav ē kreditorus pien ācīgi izvērtēt kredītspējas un 
piemērotību, vai kreditoriem, kuri veic p ārrobežu uz ņēmējdarbību, uzlikt ās papildu izmaksas . 
Šādiem pat ērētājiem varētu tikt nodar īts tiešs finansi āls kaitējums (piem ēram, maks ājot 
augstāku cenu par t ādu ražojumu, kas var ētu būt pieejams par zem āku cenu) vai potenci āls 
sociālais kaitējums (piem ēram, nesp ēja saņemt hipotek āro kredītu, neskatoties uz to, ka tie 
spētu šo kred ītu atmaks āt). Visbeidzot, pat ērētāji var zaud ēt uzticību kreditoriem un kred īta 
starpniekiem. 
2.2.3.  Zems patērētāju mobilit ātes līmenis 
Vairākas no min ētajām problēmām kavē klientu mobilit āti. Pārredzamības un sal īdzināmības 
trūkums var izrais īt to, ka pat ērētāji nevar izv ēlēties labāko piedāvājumu, kas apmierin ātu to 
vajadzības. Patērētājiem, kuri v ēlas saņemt aizdevumu valst ī, kas nav vi ņu izcelsmes valsts, 
var noteikt augst ākas cenas vai ar ī liegt aizdevuma iesp ēju sakarā ar to, ka ārvalstu kreditori 
nevar piek ļūt pietiekamai inform ācijai par pat ērētāja kredītvēsturi. 
LV 5   LV 2.2.4.  Zemais pārrobežu darb ības līmenis 
Ekonomiskie š ķēršļi, piemēram, infrastrukt ūras pieejam ības izmaksas un nepieciešam ība 
pielāgot reklāmas materi ālus, inform ācijas atkl āšanas procesu, produktus, uz ņēmējdarbības 
modeļus un cenu noteikšanas strat ēģiju, sadārdzina uz ņēmējdarbības veikšanas izmaksas cit ā 
ES dalībvalstī. Šie šķēršļi kavē jaunu tirgus dal ībnieku darb ības uzsākšanu un ierobežo 
konkurenci. Piem ēram, kred īta starpnieki, kuri v ēlas darboties p ārrobežās, izjūt papildu slogu: 
atšķirībā no ieguld ījuma vai apdrošin āšanas starpniekiem, tiem nav "pases" rež īma. 
2.2.5.  Nevienlīdzīgi konkurences apst ākļi starp tirgus dal ībniekiem un produktiem 
Nepilnības un pretrunas tiesiskaj ā regulējumā ir radījušas situ āciju, kad hipotek ārā kredīta 
tirgus dal ībnieki iesaist ās tāda paša veida darb ībās, ir pakļauti līdzīgiem riskiem, bet ne 
vienmēr ir pakļauti līdzīgiem noteikumiem. Atš ķirīgais tiesiskais regul ējums attiec ībā uz 
patēriņa kredītu un hipotek āro kredītu var rad īt arī regulatīvās domstarp ības starp diviem 
dažādiem aizdevumu produktiem (pat ēriņa kredīts un hipotek ārais kredīts). 
3. POLITIKAS M ĒRĶI 
Pastāv divi galvenie m ērķi, kas ir kop īgi visām problēmu jomām. Pirmk ārt, veicinot š ādu 
četru konkr ētu mērķu sasniegšanu, j āizveido tāds efektīvs un konkur ētspējīgs vienotais tirgus 
patērētājiem, kreditoriem un kred īta starpniekiem, kur ā ir augsts pat ērētāju aizsardz ības 
līmenis: 
– patērētāju uzticība, 
– klientu mobilit āte, 
– kreditoru un kred īta starpnieku p ārrobežu darb ība, 
– līdzvērtīgi konkurences apst ākļi. 
Otrkārt, jāveicina finanšu stabilit āte, nodrošinot, ka hipotek ārā kredīta tirgi darbojas atbild īgā 
veidā. 
4. KĀPĒC NEPIECIEŠAMA R ĪCĪBA ES MĒROGĀ 
Dalībvalstu rīcība vien var ētu izraisīt atšķirīgu noteikumu kopuma sp ēkā esību, kas var 
apdraudēt iekšējā tirgus darb ību vai rad īt tai jaunus š ķēršļus, kā arī izveidot nevienl īdzīgu 
patērētāju aizsardz ības līmeni vis ā ES. Ir nepieciešami kop ēji standarti ES l īmenī, lai 
veicinātu efektīvu un konkur ētspējīgu iekšējo tirgu, kur ā ir augsts pat ērētāju aizsardz ības 
līmenis un ir nepieciešams nov ērst atšķirīgu noteikumu un prakses att īstību dalībvalstīs. 
Līgums paredz atbilst īgu rīcību ar mērķi nodrošin āt tāda iekšējā tirgus izveidi un darb ību, 
kurā ir augsts pat ērētāju aizsardz ības līmenis, kā arī pakalpojumu sniegšanas br īvība. Šāds 
mājokļu hipotek ārais tirgus neb ūt nav piln ībā izveidots, jo past āv vairāki šķēršļi pakalpojumu 
sniegšanas br īvībai un iekš ējā tirgus izveidei. Juridisko pamatu r īcībai veido š ādi Līguma 
noteikumi: 114. pants (l īdzšinējais 95. pants). 
LV 6   LV 5. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
Ir noteikti vair āki politikas risin ājumi. Šaj ā tabulā ir apkopoti šie risin ājumi. Izv ēlētie 
risinājumi ir izcelti. Anal īze ir pier ādījusi, ka šie risin ājumi ir visefekt īvākais veids, k ā 
sasniegt iepriekš aprakst ītos mērķus. Politikas risin ājumi attiec ībā uz pirmstermi ņa atmaksu ir 
analizēti un detaliz ēti novērtēti ietekmes nov ērtējumā, kas pievienots Baltajai gr āmatai par 
ES hipotek āro kredītu tirgu integr āciju4 un pētījumā, kas novērtē ar hipotek āro kredītu saistīto 
dažādo politikas risin ājumu izmaksas un ieguvumus5. 
Reklāma un noieta pas ākumi 
 
1: Nerīkoties 
2: Tādu reklāmas noteikumu ieviešana, kas ir l īdzīgi Patēriņa kredītu direktīvas ( CCD ) 4. pantā ietvertajiem.  
3: Īpašu noteikumu attiec ībā uz reklāmas un noieta pas ākumu materi ālu formu un saturu ieviešana  
Pirmslīguma inform ācija 
1: Nerīkoties 
2: Nodrošin āt, ka pat ērētāji saņem ESIL  
3: Nodrošin āt, ka ESIL tiek sniegta pietiekami laic īgi, lai dotu pat ērētājiem iesp ēju izvēlēties labāko piedāvājumu 
3.1: Pras ība, kas balst īta uz principiem  
3.2: Norādīt informācijas sniegšanas termi ņu 
4: Uzlabot ESIL form ātu un saturu  
5: Standartiz ēt EGPL  
5.1: Standartiz ēt, pamatojoties uz izmaksu īso sarakstu  
5.2: Standartiz ēt, pamatojoties uz Pat ēriņa kredīta direkt īvas 19. pantu  
5.3: Standartiz ēt, pamatojoties uz izmaksu piln īgo sarakstu  
6: Pirmsl īguma papildinform ācija par hipot ēkas pied āvātāju (piem., atl īdzība) 
Konsultācija par hipot ēku 
1: Nerīkoties 
1.2: Pras ības par pien ācīgu paskaidrojumu sniegšanu (Pat ēriņa kredīta direkt īvas 5. panta 6. punkts)  
1.3: Uz principiem balst īti konsult ācijas standarti  
1.4: Pras ība sniegt konsult āciju par hipot ēku 
Konsultantu atalgošanas strat ēģijas 
2.1: Nerīkoties 
2.2: Uz principiem balst īti norādījumi par atalgošanas politiku  
2.3: Īpaši noteikumi par atalgošanas metod ēm un līmeņiem 
Kredītspējas novērtējumi 
1.1: Nerīkoties 
1.2: Pras ības kreditoram nov ērtēt aizņēmēja kredītspēju 
1.3: Pras ības kreditoram atteikt kred ītu negat īva kredītnovērtējuma gad ījumā 
1.4: Kreditoru nediskrimin ējošas piek ļuves iesp ējas datub āzēm 
1.5: Homogeniz ēt datubāzu satura un īpašības 
1.6: Pras ības aizņēmējam sniegt patiesu inform āciju par vi ņa/viņas situāciju 
Piemērotības nov ērtējumi 
2.1: Nerīkoties 
2.2: Pras ība kreditoram vai kred īta starpniekam nov ērtēt piedāvātā produkta piem ērotību 
2.3: Pras ība brīdināt aizņēmēju, ja tā izvēlētais kred īta produkts nav vi ņam/viņai piemērots 
2.4: Pras ības aizņēmējam sniegt patiesu inform āciju par vi ņa/viņas situāciju 
2.5: Īpašs regul ējums attiec ībā uz produktu, tostarp atseviš ķu kredīta produktu aizliegumi un augst ākās robežv ērtības 
Kredīta starpnieki: re ģistrācija un licenc ēšana 
1.1: Nerīkoties 
1.2: Uz principiem balst ītas prasības 
1.3: Īpašas pras ības 
                                                 
4 SEC(2007) 1683. 
5 "Study on the costs and benefits of different policy options for mortgage credit" (Ar hipotek āro kredītu 
saistīto dažādo politikas risin ājumu pētījums, London Economics  kopā ar Achim Dübel (Finpolconsult), 
kopā ar Institute für Finanzdienstleistungen (iff),  2009. gada novembr ī, no 200. l īdz 336. lpp. 
LV 7   LV 1.4: "Pases" ieviešana  
Kredīta starpnieki: piesardz ības pras ības un uzraudz ība 
3.1: Nerīkoties 
3.2: Uz principiem balst ītas pras ības 
3.3: Īpašas pras ības 
3.4: Ieviest ES l īmeņa pārraudzību 
Iestādes, kuras nav kred ītiestādes: reģistrācija un licenc ēšana 
1.1: Nerīkoties 
1.2: Uz principiem balst ītas pras ības 
1.3: Īpašas pras ības 
Iestādes, kuras nav kred ītiestādes: piesardz ības pras ības un uzraudz ība 
3.1: Nerīkoties 
3.2: Uz principiem balst ītas pras ības 
3.3: Īpašas pras ības 
3.4: Ieviest ES l īmeņa pārraudzību 
6. IETEKME  
Vēlamie risin ājumi samazin ās iespēju, ka pat ērētāji iegādājas nepiem ērotu hipotek ārā kredīta 
produktu. Paredzama ar ī spēcīga pozitīva ietekme uz pat ērētāju uzticību, kas veicin ās 
pieprasījumu pēc kredīta produktiem un rosin ās patērētāju mobilit āti gan valsts, gan, lai ar ī 
mazākā mērā, pārrobežu līmenī. 
Dažu no izv ēlēto risinājumu īstenošana nerad īs būtiskas izmai ņas tirgus dal ībnieku darb ībā 
attiecībā uz pied āvājumu vair ākās dalībvalstīs, kur jau past āv līdzīgas saistības. Tom ēr 
vēlamajiem politikas risin ājumiem b ūs nozīmīga ietekme uz kreditoru un kred īta starpnieku 
pārrobežu darb ību. Ārvalstu kred ītu sniedzēju un kred ītu starpnieku ien ākšanai tirg ū jāstiprina 
konkurence, kas, savuk ārt, veicinātu plašāku patērētājam piedāvāto kredīta produktu kl āstu 
un, iespējams, pat cenu pazemin āšanos. 
Šīs paketes visp ārējo ietekmi nav iesp ējams aplēst, vienkārši summ ējot atseviš ķās ietekmes. 
Tas ir saist īts ne tikai ar risku dubulti uzskait īt izmaksas un ieguvumus, kas p ārklājas, bet ar ī 
ar sinerģijām starp dažiem risin ājumiem, kas to ietekmi palielin ātu. Saska ņā ar Komisijas 
veiktajiem apr ēķiniem, kas pamatojas uz pašreiz ējiem pier ādījumiem, 1 272-1 931 miljoni 
euro ir piesardz īgas aplēses par paredzamo ieguvumu kl āstu. Paredzam ās kopējās vienreiz ējās 
un pastāvīgās izmaksas ir attiec īgi robežās no 383 l īdz 621 miljoniem euro un no 268 l īdz 
330 miljoniem euro. 
Lielākā daļa no vēlamo risin ājumu ietekmes b ūs vērojama vis ā ES. Tom ēr ar dažu no šiem 
risinājumiem saist ītie ieguvumi un izmaksas palielin āsies tajās dalībvalstīs, kurās būs būtiski 
jāpielāgo spēkā esošie noteikumi vai j āievieš piln īgs tiesiskais regul ējums (piem ēram, tajās 
valstīs, kurās kredīta starpnieki vai NCI visp ār netiek regul ētas). 
Var konstat ēt divas pret ējas iespējamās sociālās ietekmes: past āv risks, ka atbild īgas 
aizdošanas prakse var samazin āt kredīta pieejam ību, jo īpaši, attiec ībā uz dažām aizņēmēju 
grupām (piemēram, attiec ībā uz person ām ar zemiem ien ākumiem), ta ču atbildīgas aizdošanas 
politika ar ī uzlabotu aizdevumu prakses ilgtsp ēju, kā arī sociālo kohēziju. 
Nav sagaid āms, ka liel ākā daļa no izvēlētajiem risin ājumiem palielin ās administrat īvo slogu. 
Izņēmumi attiecas vien īgi uz tiesisko regul ējumu saist ībā ar kredīta starpniekiem un NCI, ja 
izmaksas saist ībā ar šo tirgus dal ībnieku licenc ēšanu un re ģistrāciju, kā arī ar to atbilst ību 
jaunajiem ties ību aktiem rad īs šiem dal ībniekiem administrat īvo slogu. 
LV 8   LV 7. SECINĀJUMI  
Vēlamais politikas instruments b ūtu ES direkt īva. Direkt īva ļauj saska ņošanas līmenī ņemt 
vērā proporcionalit ātes principu. Ne visos gad ījumos ir nepieciešama vai piem ērota detaliz ēta 
saskaņošana: m ājokļu tirgu un hipotek āro tirgu strukt ūra ievērojami atš ķiras visā ES, 
ievērojami atš ķiras arī produktu un atalgojuma strukt ūras. ES iejaukšan ās pasākumiem, lai tie 
būtu efektīvi, ir jābūt pietiekoši detaliz ētai, taču pietiekami augst ā līmenī, lai varētu ņemt vērā 
Eiropas daudzveid ību. 
Ierosinātā ES direkt īva paredz ētu tās atbilstības un efektivit ātes pārskatīšanu. Šī pārskatīšana 
jāveic dažus gadus p ēc tās īstenošanas, un tai j āietver arī sabiedrisk ā apspriešana.