PIELIKUMS

Detalizēti ieteikumi iestāžu nolīguma projektam par uzraudzības un paveiktā darba kontroles procedūru kārtību attiecībā uz stāvokli demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību jomā dalībvalstīs un ES iestādēs

IESTĀŽU NOLĪGUMA PROJEKTS

EIROPAS SAVIENĪBAS PAKTS PAR DEMOKRĀTIJU, TIESISKUMU UN PAMATTIESĪBĀM

Eiropas Parlaments, Eiropas Savienības Padome un Eiropas Komisija,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) preambulu, jo īpaši tās otro, ceturto, piekto un septīto apsvērumu,

jo īpaši ņemot vērā LES 2. pantu, 3. panta 1. punktu, 3. panta 3. punkta otro daļu un 6., 7. un 11. pantu,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) pantus, kuri attiecas uz demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību ievērošanu, veicināšanu un aizsardzību Savienībā, tostarp tā 70., 258., 259., 260., 263. un 265. pantu,

ņemot vērā LES 4. panta 3. punktu un 5. pantu, LESD 295. pantu un LES un LESD pievienoto 1. protokolu par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā un 2. protokolu par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (Harta),

ņemot vērā Eiropas Padomes Eiropas Sociālo hartu un jo īpaši tās E pantu par nediskrimināciju,

ņemot vērā Kopenhāgenas kritērijus un Savienības noteikumu kopumu (acquis), kas kandidātvalstij jāizpilda, ja tā vēlas pievienoties Savienībai, jo īpaši to 23. un 24. sadaļu,

ņemot vērā Eiropas cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK), Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru un Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas, Ministru komitejas, cilvēktiesību komisāra un Venēcijas komisijas konvencijas, ieteikumus, rezolūcijas un ziņojumus,

ņemot vērā tiesiskuma kontrolsarakstu, ko Venēcijas komisija pieņēma 106. plenārsesijā 2016. gada 18. martā,

ņemot vērā Eiropas Padomes un Eiropas Savienības 2007. gada 23. maija Saprašanās memorandu,

ņemot vērā Eiropas Padomes Vispārējo konvenciju par nacionālo minoritāšu aizsardzību,

ņemot vērā Eiropas Padomes izstrādāto Eiropas reģionālo vai minoritāšu valodu hartu,

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju;

ņemot vērā ANO līgumus par cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību un ANO līgumu struktūru judikatūru,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) publikācijas, tostarp FRA2013. gada 31. decembra dokumentā “Pamattiesības Eiropas Savienības nākotnes tieslietās un iekšlietās” (Fundamental rights in the future of the European Union's Justice and Home Affairs) ierosināto Eiropas pamattiesību informācijas sistēmu (EFRIS),

ņemot vērā ANO 2008. gada aprīļa dokumentu “Pieeja palīdzībai tiesiskuma jomā”,

ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, jo īpaši 16. mērķi,

ņemot vērā COSAC2016. gada 18. maija divdesmit piekto pusgada ziņojumu Developments in European Union Procedures and Practices Relevant to Parliamentary Scrutiny (“Uz parlamentāro uzraudzību attiecināmo Eiropas Savienības procedūru un prakses attīstība”),

ņemot vērā Vācijas, Dānijas, Somijas un Nīderlandes ārlietu ministru 2013. gada 6. marta vēstuli Komisijas priekšsēdētājam,

ņemot vērā FRA2016. gada 8. aprīļa atzinumu par integrēta instrumenta izstrādi ar objektīviem pamattiesību rādītājiem, ar ko, pamatojoties uz pašreizējiem informācijas avotiem, var novērtēt atbilstību LES 2. pantā minētajām kopējām vērtībām,

ņemot vērā Itālijas prezidentvalsts 2014. gada 15. novembra piezīmi par tiesiskuma ievērošanas nodrošināšanu Eiropas Savienībā,

ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu 2014. gada 16. decembra sanāksmē pieņemtos secinājumus par to, kā nodrošināt tiesiskuma ievērošanu,

ņemot vērā Padomes 2014. gada 19. decembra“Pamatnostādnes par metodiskiem pasākumiem, kas būtu jāveic, lai pārbaudītu pamattiesību saderīgumu Padomes sagatavošanas struktūrās”,

ņemot vērā pirmo un otro, 2015. gada 17. novembra un 2016. gada 24. maija, tiesiskuma dialogu Luksemburgas un Nīderlandes Padomes prezidentūras laikā,

ņemot vērā Komisijas pašreizējo monitoringa mehānismu, kā arī periodiska novērtējuma instrumentus, tostarp sadarbības un pārbaudes mehānismu, rezultātu apkopojumu tiesiskuma jomā, korupcijas apkarošanas ziņojumus un plašsaziņas līdzekļu monitoringa instrumentu,

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 19. oktobra paziņojumu “Stratēģija Pamattiesību hartas efektīvai īstenošanai Eiropas Savienībā”;

ņemot vērā Komisijas dienestu 2011. gada 6. maija darba dokumentu “Darbības pamatnostādnes par pamattiesību ņemšanu vērā Komisijas ietekmes novērtējumos”,

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 19. marta paziņojumu “Jauns ES mehānisms tiesiskuma nostiprināšanai”,

ņemot vērā Komisijas ikgadējo kolokviju par pamattiesībām,

ņemot vērā 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2014. gada 27. februāra rezolūciju par stāvokli pamattiesību jomā Eiropas Savienībā (2012. gads) (1),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. septembra rezolūciju par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā (2013.–2014. gads) (2),

1) tā kā ir nepieciešams tāds demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību mehānisms, kas ir objektīvs, neitrāls, uz faktiem balstīts un vienlīdzīgi un taisnīgi piemērots gan visās dalībvalstīs, gan Savienības iestādēs un kas ietver kā preventīvo, tā korektīvo dimensiju.

2) tā kā šāda mehānisma galvenajam mērķim vajadzētu būt pārkāpumu un demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību neievērošanas novēršanai, vienlaikus nodrošinot instrumentus, kas ir nepieciešami gan LES 7. panta preventīvās, gan korektīvās daļas, kā arī citu Līgumos paredzēto instrumentu praktiskai darbībai.

3) tā kā būtu jāizvairās no nevajadzīgas jaunu struktūru radīšanas vai dublēšanas un jādod priekšroka esošo instrumentu integrācijai un iekļaušanai.

4) tā kā izstrādāt definīcijas, standartus un kritērijus attiecībā uz demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesībām nav vienreizējs lēmums, bet gan drīzāk pastāvīgs un interaktīvs process, kura pamatā ir plašas sabiedriskās debates un apspriedes, regulāra pārskatīšana un paraugprakses apmaiņa.

5) tā kā efektīvs var būt vienīgs tāds mehānisms, kam ir Savienības iedzīvotāju plašs atbalsts un kas ļauj viņiem uzņemties atbildību par šo procesu.

6) tā kā galvenā atbildība par kopīgu standartu ievērošanu ir dalībvalstīm, bet, ja tie netiek ievēroti, Savienībai ir pienākums iejaukties, lai aizsargātu tās konstitucionālo pamatu un nodrošinātu, ka vērtības, kas noteiktas LES 2. pantā un Hartā, ir garantētas visiem Saveinības pilsoņiem un iedzīvotājiem visā Savienības teritorijā.

7) tā kā ir svarīgi, lai visi pārvaldes līmeņi cieši sadarbotos saskaņā ar savām kompetences un atbildības jomām un tādējādi varētu agrīni noteikt iespējamos sistēmiskos tiesiskuma apdraudējumus un uzlabot tiesiskuma aizsardzību.

8) tā kā pastāv vairāki instrumenti, ar kuriem novērst risku, ka varētu tikt nopietni pārkāptas Savienības vērtības, taču šajā nolūkā ir jāizveido skaidri un objektīvi kritēriji, kas būtu pietiekami spēcīgi un atturoši, lai novērstu tiesiskuma un pamattiesību pārkāpumus; tā kā Savienībai nav tiesiski saistoša mehānisma, ar ko regulāri varētu uzraudzīt to, kā dalībvalstis un Savienības iestādes ievēro Savienības vērtības un pamattiesības.

9) tā kā saskaņā ar LESD 295. pantu ar šo iestāžu nolīgumu ir noteikta kārtība, kas atvieglina sadarbību tikai starp Eiropas Parlamentu, Padomu un Komisiju, un tā kā saskaņā ar LES 13. panta 2. punktu minētajām iestādēm ir jādarbojas to pilnvaru ietvaros, kas tām ir saskaņā ar Līgumiem, un ievērojot tām noteiktās procedūras, darbības nosacījumus un mērķus; tā kā šis iestāžu nolīgums neskar Eiropas Savienības Tiesas prerogatīvas uz autentisku Savienības tiesību interpretēšanu,

IR VIENOJUŠIES PAR TURPMĀKO

1. pants

Galvenie Savienības principi un vērtības, uz kuru pamata tā dibināta, proti, demokrātija, tiesiskums un pamattiesības, tiek ievēroti visā Savienībā saskaņā ar Savienības paktu par demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesībām (ES DTP paktu), kurš ietver šo vērtību un principu noteikšanu, attīstīšanu, ievērošanas uzraudzību un izpildi un kas attiecas gan uz dalībvalstīm, gan Savienības iestādēm.

2. pants

ES DTP pakts sastāv no:

— ikgadējā ziņojuma par demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesībām (Eiropas DTP ziņojums), kurā iekļauta informācija no Pamattiesību aģentūras, Eiropas Padomes un citām attiecīgām organizācijām, kas darbojas šajā jomā, ar katrai valstij adresētiem ieteikumiem,

— ikgadējām parlamentārajām debatēm, pamatojoties uz minēto Eiropas DTP ziņojumu,

— kārtības, kā novērst iespējamos riskus un pārkāpumus, kā noteikts Līgumos, un īstenot Līguma par Eiropas Savienību (LES) 7. panta preventīvo vai korektīvo daļu,

— Savienības iestāžu politikas cikla demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām (DTP politikas cikls).

3. pants

ES DTP paktu paplašina, lai Komisijas tiesiskuma sistēmu un Padomes dialogu tiesiskuma jomā apvienotu vienā Savienības instrumentā.

4. pants

Eiropas DTP ziņojumu par demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību situāciju dalībvalstīs sagatavo Komisija, apspriežoties ar 8. pantā minēto neatkarīgu ekspertu grupu (DTP ekspertu grupa). Eiropas DTP ziņojumu Komisija nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un valstu parlamentiem. Eiropas DTP ziņojums ir publiski pieejams.

Eiropas DTP ziņojumā ir vispārīgā daļa un konkrētām valstīm adresēti ieteikumi.

Ja Komisija noteiktajā laikā nepieņem Eiropas DTP ziņojumu un katrai valstij adresētos ieteikumus, attiecīgā Eiropas Parlamenta komiteja var oficiāli aicināt Komisiju sniegt paskaidrojumus par kavēšanās iemesliem un nekavējoties pieņemt attiecīgos dokumentus, lai vēl vairāk nekavētu procesa norisi.

5. pants

Eiropas DTP ziņojumā iekļauj esošos instrumentus, tostarp rezultātu apkopojumu tiesiskuma jomā, plašsaziņas līdzekļu plurālisma uzraudzības instrumentu, pretkorupcijas ziņojumu un salīdzinošās novērtēšanas procedūras, kas balstītas uz LESD 70. pantu, ziņojums papildina šos instrumentus un aizstāj sadarbības un pārbaudes mehānismu Rumānijai un Bulgārijai.

6. pants

Eiropas DTP ziņojumu izstrādā, izmantojot dažādus avotus un esošos dalībvalstu darbību novērtēšanas, ziņošanas un uzraudzības instrumentus, tostarp:

— dalībvalstu kompetento iestāžu sniegto informāciju par demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību ievērošanu,

— FRA, jo īpaši EFRIS instrumentu,

— citas Savienības specializētās aģentūras, jo īpaši Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju (EDAU), Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu (EIGE), Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu (Eurofound) un Eurostat,

— ekspertus, akadēmisko aprindu pārstāvjus, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, profesionālās un nozaru, piemēram, tiesnešu, juristu un žurnālistu, asociācijas,

— esošos rādītājus un kritērijus, ko izstrādājušas starptautiskās organizācijas un NVO,

— Eiropas Padomi, jo īpaši Venēcijas komisiju, Pretkorupcijas starpvalstu grupu (GRECO), Eiropas Padomes Vietējo un reģionālo pašvaldību kongresu un Eiropas Tiesu sistēmas efektivitātes komisiju (CEPEJ),

— tādas starptautiskās organizācijas kā Apvienoto Nāciju Organizāciju, Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju (EDSO) un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO),

— Eiropas Savienības Tiesas, Eiropas Cilvēktiesību tiesu un citu starptautisko tiesu, tribunālu un Līgumu struktūru judikatūru,

— jebkādas Eiropas Parlamenta rezolūcijas vai citus šīs iestādes dokumentus, tostarp tā ikgadējo ziņojumu par pamattiesību situāciju Eiropas Savienībā,

— Savienības iestāžu sniegto informāciju.

Visa informācija, kas saņemta no šajā pantā minētajiem avotiem, kā arī DTP ekspertu grupas sagatavotais Eiropas DTP ziņojuma projekts, tostarp valstīm adresētie ieteikumi, tiek publiskoti Komisijas vietnē.

7. pants

Eiropas DTP ziņojumu noformē saskaņotā formātā, tam ir pievienoti valstīm adresēti ieteikumi un to izstrādā, īpašu uzmanību pievēršot šādiem aspektiem:

— varas nošķīrums,

— valsts neitralitāte,

— politisko lēmumu atgriezeniskums pēc vēlēšanām,

— iestāžu kontroles un līdzsvara sistēma, kas nodrošina, ka valsts neitralitāte nav apšaubāma,

— valsts un iestāžu pastāvība, kuras pamatā ir konstitūcijas nemainīgums,

— plašsaziņas līdzekļu brīvība un plurālisms,

— vārda brīvība un biedrošanās brīvība,

— pilsoniskās telpas un efektīvu pilsoniskā dialoga mehānismu veicināšana,

— iedzīvotāju tiesības uz aktīvu un pasīvu demokrātisko līdzdalību vēlēšanās un līdzdalības demokrātija,

— integritāte un korupcijas neesamība,

— pārredzamība un pārskatatbildība,

— likumīgums,

— juridiskā noteiktība,

— varas ļaunprātīgas vai nepareizas izmantošanas nepieļaušana,

— vienlīdzība likuma priekšā un diskriminācijas nepieļaušana,

— tiesu iestāžu pieejamība: neatkarība un objektivitāte, taisnīga tiesa, konstitucionālais tiesiskums (attiecīgā gadījumā), kā arī neatkarīga juridiskā profesija,

— īpašas grūtības tiesiskuma jomā: korupcija, interešu konflikts, personas datu vākšana un uzraudzība,

— Hartas I–VI sadaļa,

— ECTK un tai pievienotie protokoli.

8. pants

Demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību stāvokļa novērtējumu dalībvalstīs, kā arī valstīm adresēto ieteikumu projektus izstrādā pārstāvošs neatkarīgo ekspertu grupa (DTP ekspertu grupa), pamatojoties uz kvantitatīvu un kvalitatīvu pārskatu par pieejamiem datiem un informāciju.

8.1. DTP ekspertu grupas sastāvā ir šādi locekļi: — pa vienam neatkarīgam ekspertam, ko iecēlis katras dalībvalsts parlaments; ekspertu grupas locekļi ir kvalificēti konstitucionālo tiesu vai augstāko tiesu tiesneši, kas konkrētajā brīdī nav aktīvi nodarbināti tiesās; — desmit eksperti, ko ar divu trešdaļu balsu pārsvaru iecēlis Eiropas Parlaments un kas izraudzīti no tādu ekspertu saraksta, kurus nominējušas šādas organizācijas: i) Visu Eiropas akadēmiju federācija (ALLEA); ii) Valstu cilvēktiesību aizsardzības iestāžu Eiropas tīkls (ENNHRI); iii) Eiropas Padome, tostarp Venēcijas komisija, GRECO un Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs; iv) CEPEJ un Eiropas advokātu kolēģija un juristu biedrību padome (CCBE); v) ANO, EDSO un ESAO.

8.2. DTP ekspertu grupa ievēlē priekšsēdētāju no savu dalībnieku vidus.

8.3. Lai atvieglotu Eiropas DTP ziņojuma projekta un valstīm adresēto ieteikumu projektu sagatavošanu, Komisija nodrošina sekretariātu DTP ekspertu grupai, lai tas spētu efektīvi darboties, jo īpaši, vācot datus un apzinot informācijas avotus, kas jāpārskata un jāizvērtē, un sniedzot administratīvu atbalstu projektu sagatavošanas procesā.

9. pants

DTP ekspertu grupa izvērtē katru dalībvalsti attiecībā uz 7. pantā uzskaitītajiem aspektiem un apzina iespējamos riskus un pārkāpumus. Lai aizsargātu DTP ekspertu grupas neatkarību un Eiropas DTP ziņojumu objektivitāti, minēto analīzi veic, pamatojoties uz anonīmu un neatkarīgu katra eksperta vērtējumu. DTP ekspertu grupas locekļi tomēr var savstarpēji apspriesties, lai diskutētu par metodēm un vienotos par standartiem.

DTP ekspertu grupa katru gadu pārskata vērtēšanas metodes un vajadzības gadījumā tās attīsta, uzlabo, papildina un groza, ja nepieciešams, savstarpēji vienojoties Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai, un pēc apspriešanās ar valstu parlamentiem, ekspertiem un pilsonisko sabiedrību.

10. pants

Komisijas īstenotā Eiropas DTP ziņojuma pieņemšana aizsāk parlamentārās debates un debates Padomē, kuru mērķis ir pievērsties Eiropas DTP ziņojuma rezultātiem un valstīm adresētajiem ieteikumiem, veicot šādus pasākumus:

— Eiropas Parlaments rīko parlamentārās debates, pamatojoties uz Eiropas DTP ziņojumu, un pieņem rezolūciju. Minētās debates būtu jārīko tā, lai nospraustu uzstādījumus un mērķus, kas ir jāsasniedz, un nodrošinātu līdzekļus, ar kuru palīdzību Savienībā pastāvošās kopīgās izpratnes par demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesībām ietvaros izvērtē katru gadu notikušās izmaiņas. Attiecīgās procedūras būtu jāīsteno ātri, lai radītu šādus līdzekļus, kas ne tikai ļaus ātri un efektīvi novērot katru gadu notikušās izmaiņas, bet arī nodrošināt, ka visas attiecīgās puses ievēro saistības.

— Parlamentārajām debatēm vajadzētu būt daļai no daudzgadu strukturētā dialoga starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju un dalībvalstu parlamentiem, un tajās vajadzētu iesaistīt arī pilsonisko sabiedrību, FRA un Eiropas Padomi.

— Padome rīko gadskārtējas debates, pamatojoties uz savu dialogu tiesiskuma jomā un ņemot par pamatu Eiropas DTP ziņojumu, un pieņem Padomes secinājumus, aicinot valstu parlamentus reaģēt uz Eiropas DTP ziņojumu, priekšlikumiem vai reformām.

— Pamatojoties uz Eiropas DTP ziņojumu, Komisija var nolemt uzsākt sistēmiska pārkāpuma procedūru saskaņā ar LES 2. pantu un LESD 258. pantu, apvienojot vairākas pārkāpumu lietas.

— Pamatojoties uz Eiropas DTP ziņojumu, pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Padomi, Komisija var pieņemt lēmumu iesniegt priekšlikumu novērtējumam par to, kā dalībvalstis īsteno Savienības politiku brīvības, drošības un tiesiskuma jomā saskaņā ar LESD 70. pantu.

10.1. Pamatojoties uz Eiropas DTP ziņojumu, ja dalībvalsts nodrošina atbilstību visiem 7. pantā uzskaitītajiem aspektiem, nekāda rīcība nav vajadzīga.

10.2. Pamatojoties uz Eiropas DTP ziņojumu, ja dalībvalsts neatbilst vienam vai vairākiem 7. pantā uzskaitītajiem aspektiem, Komisija nekavējoties uzsāk dialogu ar minēto dalībvalsti, ņemot vērā valstij adresētos ieteikumus. 10.2.1. Ja valstij adresētais ziņojums par dalībvalsti ietver ekspertu grupas vērtējumu, ka nepārprotami pastāv LES 2. pantā minēto vērtību nopietna pārkāpuma risks un ka ir pietiekami pamatots iemesls piemērot LES 7. panta 1. punktu, šo lietu nekavējoties apspriež Eiropas Parlaments, Padome un Komisija un pieņem argumentētu lēmumu, kuru dara publiski pieejamu.

10.3. Pamatojoties uz Eiropas DTP ziņojumu, ja valstij adresētais ziņojums par dalībvalsti ietver ekspertu grupas vērtējumu, ka nopietni un sistemātiski (t.i., situācija saasinās vai paliek nemainīga vismaz divu gadu periodā) tiek pārkāptas LES 2. pantā minētās vērtības un ka ir pietiekami pamatots iemesls piemērot LES 7. panta 2. punktu, lietu nekavējoties apspriež Eiropas Parlaments, Padome un Komisija un katra iestāde pieņem argumentētu lēmumu, kuru dara publiski pieejamu.

11. pants

Pamattiesības ietver ietekmes novērtējumā, ko veic visiem Komisijas tiesību aktu priekšlikumiem saskaņā ar Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 25. pantu.

Saskaņā ar 8. pantu izveidotais DTP ekspertu grupa novērtē, kā demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesības ievēro Eiropas Parlaments, Padome un Komisija.

12. pants

Tiek izveidota starpiestāžu ietekmes novērtēšanas darba grupa (Darba grupa) ar mērķi uzlabot iestāžu sadarbību attiecībā uz ietekmes novērtējumiem un izveidot pamattiesību un tiesiskuma ievērošanas kultūru. Darba grupa apspriežas ar valstu ekspertiem agrīnā posmā, lai varētu labāk paredzēt aktu īstenošanas problēmas dalībvalstīs, kā arī lai palīdzētu pārvarēt atšķirīgas interpretācijas un izpratnes starp dažādām Savienības iestādēm attiecībā uz pamattiesību un tiesiskuma ietekmi uz Savienības tiesību aktiem. Darba grupa balstās uz Padomes Pamatnostādnēm par metodiskiem pasākumiem, kas būtu jāveic, lai pārbaudītu pamattiesību saderīgumu Padomes sagatavošanas struktūrās, Komisijas Stratēģiju Pamattiesību hartas efektīvai īstenošanai Eiropas Savienībā, Komisijas Darbības pamatnostādnēm par pamattiesību ņemšanu vērā Komisijas ietekmes novērtējumos, rīku Nr. 24 no labāka regulējuma rīkiem un Eiropas Parlamenta Reglamenta 38. pantu, lai nodrošinātu demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību ievērošanu un veicināšanu.

13. pants

Šādus ikgadējos Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas ziņojumus, kas attiecas uz tiesiskuma un pamattiesību piemērošanu un ievērošanu Savienības iestādēs, iesniedz līdztekus Eiropas DTP ziņojuma ikgadējam DTP politikas ciklam:

— ikgadējo ziņojumu par Hartas piemērošanu;

— ikgadējo ziņojumu par Savienības tiesību aktu piemērošanu;

— ikgadējo ziņojumu par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 (3) piemērošanu.

14. pants

Šis nolīgums stājas spēkā …