KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI Turpmākie pasākumi Padomes 2011. gada 12. jūlija Lēmumam 2011/734/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu (2012. gada marts) /* COM/2012/0117 final */





KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI Turpmākie pasākumi Padomes 2011. gada 12. jūlija Lēmumam 2011/734/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu (2012. gada marts) 1. Ievads Šajā ceturkšņa paziņojumā novērtēti pasākumi, kurus īstenojusi un ieplānojusi Grieķija, lai ievērotu Padomes 2011. gada 12. jūlija Lēmumu 2011/734/ES[1]. Līdz 2011. gada septembra beigām veiktos pasākumus novērtēja 2011. gada 26. oktobra paziņojumā[2]. Līdz ar Komisijas dienestu izstrādāto atbilstības ziņojumu, kas sagatavots sadarbībā ar ECB[3], šis paziņojums arī papildina novērtējumu par atbilstību Memorandam par ekonomikas un finanšu politiku (MEFP) un Saprašanās memorandam (SM)[4] saistībā ar aizdevuma līgumu starp Grieķiju un citām eurozonas dalībvalstīm. Šis novērtējums sagatavots, pamatojoties uz Komisijas dienestu un SVF un ECB darbinieku 2012. gada 18. janvāra–10. februāra vizīti saistībā ar ekonomikas korekcijas programmu un uz ceturkšņa ziņojumu, ko Grieķijas Finanšu ministrija iesniedza 2012. gada 2. martā. 2. Padomes 2011. gada 12. jūlija lēmums Padome 2011. gada 12. jūlijā saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu un 136. pantu pieņēma lēmumu, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai līdz 2014. gadam novērstu pārmērīgu budžeta deficītu. Ar šo lēmumu pārstrādāja 2010. gada maija lēmumu[5], kas bija vairākkārt grozīts. Lēmumā bija paredzēts, ka Grieķijai jāveic vairāki īpaši pasākumi, kuru mērķis ir saglabāt vispārējās valdības budžeta deficītu līmenī, kas nepārsniedz šādus maksimāli pieļaujamos apjomus: · EUR 17 065 miljoni (7,9 % no IKP, pamatojoties uz šobrīd pieejamajām IKP aplēsēm) 2011. gadā, · EUR 14 916 miljoni (7,3 % no IKP, pamatojoties uz jaunākajām IKP prognozēm) 2012. gadā, · EUR 11 399 miljoni (5,6 % no IKP) 2013. gadā un · EUR 6385 miljoni (3,1 % no IKP) 2014. gadā[6],[7]. Lēmumu pēc tam grozīja 2011. gada 8. novembrī[8]. Tomēr iepriekš minētie vispārējās valdības budžeta deficīta nominālie maksimāli pieļaujamie apjomi tika atstāti iepriekšējā līmenī. 3. Budžeta izpilde līdz 2011. gada decembrim Ekonomikas korekciju programmas ietvaros Grieķija apņēmās panākt atbilstību ceturkšņa izpildes kritērijiem attiecībā uz valsts primārajiem izdevumiem, vispārējās valdības bilanci pēc kases principa, uzkrāto centrālās valdības parādu un privatizācijas ieņēmumiem, kā arī atbilstību orientējošajam kritērijam attiecībā uz uzkrātajiem nokavētajiem maksājumiem piegādātājiem[9]. Izpilde 2011. gada septembra beigās bija neviennozīmīga. Tika izpildīti kritēriji attiecībā uz valsts primārajiem izdevumiem (faktiskā izpilde: EUR 42,0 miljardi; kritērijs: EUR 44,5 miljardi) un centrālās valdības parādu (faktiskā izpilde: EUR 360,4 miljardi; kritērijs: EUR 394,0 miljardi). Tomēr nedaudz pietrūka līdz vispārējās valdības primārās bilances mērķa sasniegšanai (faktiskā izpilde: EUR -5,2 miljardi; kritērijs: EUR -5,0 miljardi), jo iekasētie nodokļi un sociālās iemaksas nesasniedza plānoto apjomu. Netika izpildīts mērķis attiecībā uz privatizācijas ieņēmumiem (faktiskā izpilde: EUR 0,39 miljardi; kritērijs: EUR 1,7 miljardi). Orientējošais kritērijs attiecībā uz nokavēto maksājumu uzkrājuma neveidošanu netika izpildīts, jo no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada septembra beigām uzkrāto nokavēto maksājumu apmērs bija EUR 1,1 miljards. Par 2011. gada decembra beigām pieejamā informācija liecina, ka tika izpildīti mērķi attiecībā uz vispārējās valdības primāro bilanci pēc kases uzskaites principa (faktiskā izpilde: EUR ‑4,8 miljardi; kritērijs: EUR -5,1 miljards), valsts budžeta primārajiem izdevumiem (faktiskā izpilde: EUR 58,9 miljardi; kritērijs: EUR 60,8 miljardi) un uzkrāto centrālās valdības parādu (faktiskā izpilde: EUR 378,1 miljards; kritērijs: EUR 394,0 miljardi). Neraugoties uz tādiem spēcīgiem kavēkļiem kā ekonomiskās aktivitātes samazināšanos, kas bija krasāka, nekā prognozēts, un politisko un sociālo nestabilitāti, mērķus izdevās sasniegt, veicot kapitāla izdevumu un citu diskrecionāro izdevumu samazināšanu, kas vairāk nekā atsvēra nepietiekamos nodokļu un sociālo iemaksu ieņēmumus un farmācijas izdevumu pārtēriņu. Arī ieņēmumi no struktūrfondiem, ieskaitot ieņēmumus, kas saistīti ar līdzfinansējuma likmes palielināšanos no 75 uz 85 procentiem un papildu maksājumu mehānismu 10 procentu apmērā[10], ļāva noturēt finansiālo bilanci tās maksimāli pieļaujamajā apjomā. Tomēr tas tika panākts, pārtraucot valdības investīciju darbību. Pārskatīto privatizācijas mērķi 2011. gada beigās neizdevās izpildīt (faktiskā izpilde: EUR 1,6 miljardi; kritērijs: EUR 1,7 miljardi), tomēr iztrūkums bija mazāks nekā septembrī, jo turpinājās azartspēļu un mobilās telefonijas licenču pagarināšana. Iekšzemes nokavēto maksājumu uzkrājums vēl aizvien bija ļoti liels (no 2011. gada janvāra līdz 2011. gada decembrim uzkrātie nokavētie maksājumi: EUR 220 miljoni; kopējais uzkrājums gada beigās: EUR 5,6 miljardi), tomēr valdībai izdevās uzkrātos nokavētos maksājumus 2011. gada pēdējā ceturksnī samazināt par EUR 900 miljoniem. Vispārējās valdības budžeta deficīts 2011. gadā (apkopots, izmantojot EKS metodoloģiju) šobrīd tiek lēsts kā EUR 20,2 miljardi (9,4 % no IKP). Kā jau tika prognozēts iepriekšējā paziņojumā, tas pārsniedz Padomes lēmumā noteikto maksimāli pieļaujamo apjomu − EUR 17,1 miljardu (7,9 % no IKP). Neraugoties uz makroekonomiskās vides ievērojamo pasliktināšanos, 2011. gada budžeta deficīta aplēses šobrīd tikai nedaudz pārsniedz iepriekšējās prognozes. 1. tabulā sniegta detalizēta informācija par valsts un vispārējās valdības budžeta izpildi pēc kases principa laikā no 2011. gada janvāra līdz decembrim un salīdzinājumā ar Komisijas dienestu 2011. gada jūnija un oktobra prognozēm. Tabulā redzams, ka parasto valsts izdevumu samazināšana iepriekšējos mēnešos vairāk nekā atsvērusi nepietiekamos ieņēmumus. Tomēr sociālā nodrošinājuma kontos vērojama liela novirze no plānotā. 1. tabula. Budžeta izpilde no 2011. gada janvāra līdz septembrim un no 2011. gada janvāra līdz decembrim (pēc kases principa) 4. Prognozes 2012. gadam un 2013.–2014. gadam Kopš nācis klajā iepriekšējais paziņojums, 2012. gada fiskālā perspektīva kļuvusi ievērojami drūmāka. Fiskālās situācijas pasliktināšanās notikusi, jo izejas punkts ir vājāks (2011. gada konti) un ekonomikas atpalicība ir lielāka, nekā bija gaidīts: saskaņā ar pašreizējām prognozēm reālais IKP 2012. gadā samazināsies par 4,7 %, nevis par 2,8 %, kā tika prognozēts iepriekš. Pasākumu īstenošanā 2011. gadā bija vērojami pastāvīgi trūkumi, un tas ir ietekmējis 2012. gada kontus. Turklāt, īstenojot vērienīgu darba tirgus reformu kopumu, tostarp privātā sektora minimālo algu samazināšanu (plašāka informācija pieejama atbilstības ziņojumā) nolūkā atjaunot konkurētspēju, ir radusies negatīva īstermiņa ietekme uz iekšzemes pieprasījumu un fiskālajiem kontiem 2012. gadā. Līdztekus 2012. gadā tiks būtiski samazināti izdevumi procentu maksājumiem, jo Grieķija veica parādu konvertāciju saskaņā ar eurozonas 2011. gada 26. oktobra augstākā līmeņa sanāksmes lēmumiem un Eurogrupas 2012. gada 21. februāra paziņojumu. Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija iesaka Padomei grozīt mērķi, kas Grieķijas fiskālajiem kontiem izvirzīts 2012.–2014. gadam un būtu nosakāms, pamatojoties uz primāro bilanci nominālā izteiksmē. Saskaņā ar Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko izdara grozījumus Lēmumā 2011/734/ES (COM(2012) 116), Grieķijai jāpanāk, lai primārais budžeta deficīts 2012. gadā nepārsniegtu EUR 2037 miljonus (1,0 % no IKP). Pēc tam Grieķija tiektos 2013. un 2014. gadā sasniegt primāro budžeta pārpalikumu attiecīgi EUR 3652 miljoni (1,8 % no IKP) un EUR 9356 miljoni (4,5 % no IKP). Kopējā valdības budžeta deficīta izteiksmē iepriekš minētie mērķi ir: EUR 14 811 miljons (7,3 % no IKP) 2012. gadā, EUR 9462 miljoni (4,7 % no IKP) 2013. gadā un EUR 4499 miljoni (2,2 % no IKP) 2014. gadā. Jaunais primārā budžeta pārpalikuma mērķis 2014. gadam saskan ar mērķi 2014. gadā novērst pārmērīgu budžeta deficītu, kā prasīts Padomes lēmumā. Komisijas dienesti kopā ar ECB un SVF darbiniekiem aplēsuši, ka bez papildu pasākumiem primārais budžeta deficīts 2012. gadā būtu 2,5 % no IKP, savukārt laikā, kad tika publicēts iepriekšējais paziņojums, prognozēja nelielu primāro budžeta pārpalikumu. Tāpēc, lai izdotos īstenot pārskatīto mērķi, Grieķijai bija jāsagatavo pasākumi EUR 3 miljardu (vai 1,5 % no IKP) apmērā. Grieķija paziņoja, ka plāno veikt šādus pasākumus. · Samazināt farmācijas izdevumus vismaz par EUR 1076 miljoniem, samazinot zāļu cenas (ģenēriskās zāles, zāles, kam beidzies patenta darbības laiks, un oriģinālās zāles), optimizējot līdzmaksājumus, samazinot farmācijas un vairumtirdzniecības uzņēmumu tirdzniecības uzcenojumus, piemērojot obligātas e-receptes, kas pamatojas uz aktīvo vielu, un protokolus, atjauninot atmaksājamo zāļu sarakstu un īstenojot mehānismu, kurš paredz ceturkšņa atlaides (automātisku atgūšanu), ko apmaksā farmācijas nozare. · Samazināt maksu par virsstundām ārstiem slimnīcās vismaz par EUR 50 miljoniem. · Samazināt par EUR 300 miljoniem militārā aprīkojuma iepirkumu (naudas līdzekļi un piegādes). · Samazināt centrālās valdības darbības izdevumus un ar vēlēšanām saistītos izdevumus vismaz par EUR 370 miljoniem (salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu), no kuriem vismaz EUR 100 miljoni ir ar militāro jomu saistīti darbības izdevumi un vismaz EUR 70 miljoni – ar vēlēšanām saistīti izdevumi. · Samazināt pašvaldību darbības izdevumus, izvirzot mērķi ietaupīt vismaz EUR 50 miljonus. · Agrākā laikposmā samazināt subsīdijas attālo rajonu iedzīvotājiem un samazināt dotācijas vairākām struktūrām, ko pārrauga vairākas ministrijas, lai 2012. gadā samazinātu izdevumus vismaz par EUR 190 miljoniem. · Samazināt publiskā sektora investīciju budžetu (PIB) par EUR 400 miljoniem. To īstenos, samazinot subsīdijas privātā sektora investīcijām un valsts līmenī finansētiem investīciju projektiem. PIB budžeta samazināšana neskars projektus, ko līdzfinansē no struktūrfondiem (nepabeigtus projektus, kas finansēti no 2000.–2006. gada darba programmām, kohēzijas fonda (2000.–2006. gada) projektus, 2007.–2013. gada darba programmas un neattiecināmus izdevumus, kas saistīti ar iepriekš minētajiem projektiem, tostarp TEN-T projektiem). · Veikt izmaiņas, kas skars papildpensiju fondus un pensiju fondus, kuros ir lielas vidējās pensijas vai kuri saņem lielas subsīdijas no budžeta, un citu lielu pensiju samazinājumus nolūkā ietaupīt vismaz EUR 450 miljonus (neto summa pēc nodokļu un sociālo iemaksu atskaitījumiem). · Samazināt ģimenes pabalstus mājsaimniecībām ar lieliem ienākumiem nolūkā ietaupīt EUR 43 miljonus. · Vidēji par 12 % samazināt tā saukto "īpašo atalgojumu" publiskajā sektorā, uz kuru neattiecas jaunā atalgojuma sistēma. Šo pasākumu piemēros no 2012. gada 1. jūnija, un tam vajadzētu ļaut ietaupīt vismaz EUR 205 miljonus (neto summa pēc nodokļu un sociālo iemaksu atskaitījumiem). Neviens no šiem pasākumiem neskar nodokļus. Tie visi attiecas uz budžeta izdevumu posteņiem. Tas padara šos pasākumus izaugsmei labvēlīgākus un mazina to sociālo ietekmi. Ja šos pasākumus īstenos pilnībā, Grieķija saskaņā ar pašreizējām makroekonomikas prognozēm tuvosies mērķim 2012. gadā panākt primāro budžeta deficītu 1,0 % no IKP. Tomēr pastāv liels risks, ka paredzētos pasākumus neizdosies īstenot un ekonomiskie apstākļi turpinās pasliktināties. Turklāt pieejamās prognozes 2013. un 2014. gadam atklāj lielu fiskālo starpību ar pārskatītajiem mērķiem, kas izvirzīti šiem gadiem (skatīt 2. tabulu). Tāpēc Grieķijai tuvākajos mēnešos būs jāpaziņo un jāpieņem būtiski fiskālie papildpasākumi, it sevišķi tad, kad Grieķija 2012. gada maijā atjauninās vidēja termiņa budžetu (vidēja termiņa fiskālā stratēģija vai VTFS). Lai sagatavotu šos pasākumus, valdība uzsākusi pārskatīt publiskā sektora izdevumu programmas. Pārskatīšanā piesaista ārējo tehnisko palīdzību un koncentrējas uz pensijām un sociālajiem transfertiem (vienlaikus saglabājot pamata sociālo aizsargātību), izdevumiem aizsardzības jomā, neskarot valsts aizsardzības spēju, un centrālo un vietējo pārvaldes iestāžu pārstrukturēšanu. Tuvākajos mēnešos tiks precizēts arī, kā turpmāk racionalizēt farmācijas izdevumus un slimnīcu darbības izdevumus, kā arī sociālos naudas pabalstus. 5. Nodokļu administrēšana un izdevumu kontrole Lai fiskālā konsolidācija norisētu sekmīgi, papildus nodokļu likmju paaugstināšanai, nodokļu bāzes paplašināšanai vai izdevumu samazināšanai nepieciešams arī uzlabot nodokļu administrēšanu un plašāk apkarot nodokļu nemaksāšanu, kā arī uzlabot izdevumu kontroli. Lai gan šajās jomās ir gūti zināmi panākumi, tomēr vairumā gadījumu tie ir bijuši daudz mazāki, nekā plānots. Kopš programmas iesākumiem 2010. gadā nodokļu administrēšanas reformas galvenokārt pievērsušās tiesību aktu pilnveidošanai nolūkā uzlabot nodokļu administrēšanas un kontroles efektivitāti, sekmīgas projektu vadības ieviešanai un tādas stratēģijas veidošanai, kas ļautu apkarot nodokļu nemaksāšanu, tādējādi atjaunojot nodokļu disciplīnu un sekmējot saistību izpildi. Šobrīd uzmanība tiek vairāk pievērsta īstenošanai. Valdība pašlaik pieņem jaunus nodokļu inspektorus. Paredzama arī nodokļu revīziju kvantitātes un kvalitātes uzlabošanās. Tāpat nepieciešams nostiprināt veicināšanas struktūras nodokļu administrēšanā un galvenās pārvaldes funkcijas. Valdība arī sākusi apvienot vietējās nodokļu iestādes, un šim procesam vajadzētu būt pabeigtam līdz 2012. gada beigām. Ieviestas arī reformas publiskā sektora izdevumu pārvaldības uzlabošanai. Izmantojot e‑portālus ministriju, pašvaldību un juridisko personu pārskatu iesniegšanai, panākts, ka fiskālā informācija tiek saņemta savlaicīgāk. Tomēr šī sistēma vēl jāattiecina uz sociālā nodrošinājuma fondiem un publiskā sektora investīciju budžetu. Ministrijām un citām struktūrām izveidojot saistību reģistrus, uzlabojusies arī izdevumu kontrole. Tomēr saistību reģistri vēl nepietiekami efektīvi kontrolē pārmērīgas saistības un nokavētos maksājumus attiecībā uz parasto budžetu, un šī sistēma vēl jāattiecina uz investīciju budžetu. Finanšu ministrijas Galvenā grāmatvedības iestāde izveidojusi koordinācijas komiteju, kas nolūkā novērst nokavēto maksājumu turpmāku uzkrāšanos uzraudzīs un nostiprinās saistību kontroles īstenošanu. 6. Privatizācija Kopš 2011. gada rudens sākuma pilnvērtīgu darbību uzsācis Grieķijas privatizācijas fonds (Grieķijas Republikas Aktīvu attīstības fonds (HRADF)). Tas nolīdzis finanšu, juridiskos un tehniskos padomniekus lielākajai daļai 2012.−2014. gadā ieplānoto darījumu un izstrādājis visaptverošu privatizācijas plāna īstenošanas stratēģiju. Tomēr līdz šim iekasētie ieņēmumi ir bijuši mazāki par plānotajiem (skatīt tabulu), jo tirgū šobrīd valda nelabvēlīgi apstākļi un tehniskā sagatavošanās ieilga. Pa šo laiku ir kļuvis skaidrs, ka mērķis – iekasēt EUR 50 miljardus privatizācijas ieņēmumu – netiks sasniegts līdz 2015. gadam, bet gan ilgākā laikposmā. Tāpēc ir pārskatīti gada ieņēmumu mērķi: vismaz EUR 5200 miljoni līdz 2012. gada beigām, EUR 9200 miljoni līdz 2013. gada beigām un EUR 14 000 miljoni līdz 2014. gada beigām. 4. tabula. Privatizācijas plāns: līdzšinējie darījumi Aktīvi || Darījuma datums || Pārdotā daļa || Grieķijas valdības īpašumā atlikušās daļas || Ieņēmumi (naudas līdzekļi, miljoni euro) || Kopā gadā (miljoni euro) || Aizkavēts maksājums OTE || 2011. gada jūlijs || 10% || 4% || 392 || 392 || - OPAP 1 (licences pagarinājums 2020.–30.) || 2011. gada oktobris || - || - || 375 || 767 || 85 (līdz 2013. gada 4.cet.) OPAP 2 (jaunas licences pārdošana VLT) || 2011. gada oktobris || - || - || 475 || 1,242 || 85 (līdz 2013. gada 4.cet.) Mobilā telefonija (frekvenču spektra izsole) || 2011. gada decembris || - || - || 380 || 1,622 || - 7. Secinājums Kā jau tika prognozēts iepriekšējā paziņojuma pieņemšanas laikā, Padomes lēmumā noteiktais valdības budžeta deficīta (pēc EKS 95 metodoloģijas) maksimāli pieļaujamais apjoms 2011. gadam ir pārsniegts. Tiek lēsts, ka Grieķijas faktiskais valdības budžeta deficīts ir EUR 20 200 miljoni jeb 9,4 % no IKP salīdzinājumā ar mērķi EUR 17 065 miljoni jeb 7,9 % no IKP. Komisija iesaka Padomei pārskatīt fiskālos mērķus, kas Grieķijai jāsasniedz 2012.−2014. gadā. Šie mērķi jānosaka, pamatojoties uz primāro budžeta deficītu/pārpalikumu nominālā izteiksmē: primārais budžeta deficīts 2012. gadā nedrīkst pārsniegt EUR 2037 miljonus (1 % no IKP), un primārajam budžeta pārpalikumam 2013. un 2014. gadā jābūt attiecīgi vismaz EUR 3652 miljoniem (1,8 % no IKP) un EUR 9356 miljoniem (4,5 % no IKP). Šie mērķi ir saderīgi ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanu līdz 2014. gadam, kā prasīts lēmumā, jo attiecīgie mērķi kopējam budžeta deficītam būs 7,3 % no IKP 2012. gadā, 4,7 % no IKP 2013. gadā un 2,2 % no IKP 2014. gadā. Lai gan Grieķijas valdības nesen paziņotie pasākumi ir atbilstīgi 2012. gada mērķa sasniegšanai, tomēr pastāv liels risks, ka tie netiks īstenoti. Turklāt 2013.−2014. gadā nāksies īstenot turpmākus nozīmīgus fiskālās konsolidācijas pasākumus, lai līdz 2014. gadam novērstu pārmērīgu budžeta deficītu, kā prasīts lēmumā. PIELIKUMS. PADOMES LĒMUMĀ PRASĪTIE PASĀKUMI 1. panta 2. punkts: "Pārmērīga budžeta deficīta novēršanai nepieciešamās korekcijas mērķis ir nodrošināt, ka valsts kopbudžeta deficīts nepārsniedz (…) EUR 17 065 miljonus (7,6 % no IKP) 2011. gadā (…)." || Nav izpildīts 1. panta 3. punkts: "Šā panta 2. punktā minētajai korekcijas norisei nepieciešams, lai valsts konsolidētā kopējā parāda ikgadējās izmaiņas nepārsniegtu EUR 34 058 miljonus 2010. gadā, EUR 17 365 miljonus 2011. gadā (…)." || Nav izpildīts 2. panta 6.a punkts: "Grieķija nekavējoties pieņem un ievieš šādus pasākumus: a) nodokļu atbrīvojumu samazinājumu, jo īpaši samazinot ar iedzīvotāju ienākumu nodokli neapliekamo minimumu, lai 2012. gadā palielinātu ieņēmumus vismaz par EUR 2 831 miljonu; || Izpildīts Izpildīts b) pastāvīgu maksājumu par nekustamo īpašumu, ko iekasē līdz ar rēķinu par elektroenerģiju, lai 2011. gadā iekasētu vismaz EUR 1 667 miljonus un EUR 1 750 miljonus ik gadu no 2012. gada; c) pārskatītās civildienesta ierēdņu atalgojuma sistēmas tūlītēju ieviešanu, tādējādi veicinot izdevumu samazināšanu 2011. gadā par vismaz EUR 101 miljonu, ar vismaz EUR 552 miljonu pārejošo atlikumu 2012. gadā, papildus ietaupījumiem, kas paredzēti VTFS līdz 2015. gadam. Šo reformu attiecina uz visiem vispārējās valdības darbiniekiem, izņemot tos, kam piemēro īpašu atalgojuma režīmu. Šajos neto ietaupījumos ņem vērā šā pasākuma ietekmi uz ienākumu nodokli un sociālajām iemaksām, kā arī prēmijas, kas izmaksājamas noteiktām darbinieku kategorijām; d) pamatpensiju un papildpensiju, kā arī sakarā ar pensionēšanos paredzēto vienreizējo maksājumu samazinājumu, lai 2011. gadā ietaupītu vismaz EUR 219 miljonus, ar EUR 446 miljonu pārejošo atlikumu 2012. gadā, papildus ietaupījumiem, kas paredzēti VTFS; e) Zaļā fonda depozītu izdevumu ierobežojumu 5 % apmērā, lai 2012. gadā ietaupītu EUR 360 miljonus; f) ministra lēmumus vai apkārtrakstus par pasākumiem attiecībā uz akcīzi dabas gāzei, degvieleļļu un transportlīdzekļa nodokļiem, kā paredzēts VTFS; g) ministra lēmumus, ar ko ievieš vienotu regulējumu veselības aprūpes pabalstu saņemšanai no esošajiem vairākiem sociālā nodrošinājuma fondiem; h) tiesību aktus, lai iekasētu solidaritātes piemaksu, izmantojot nodokļa ieturēšanu; i) ministra lēmumus, ar ko uzsāk struktūru slēgšanu, apvienošanu un būtisku samazināšanu. Tas ietekmēs KED, ETA, ODDY, Nacionālo Jaunatnes institūtu, EOMEX, IGME, OSK, DEPANOM, THEMIS, ETHYAGE un ERT, kā arī 35 mazākas struktūras; j) ministra lēmumu, ar ko precizē invaliditātes kritērijus invaliditātes pensiju piešķiršanas gadījumā, kas ļauj sasniegt VTFS ietaupījumu mērķus; k) likumu, ar ko iesaldē pamata un papildu pensiju indeksāciju līdz 2015. gadam; l) atmaksājamo farmaceitisko preču saraksta pabeigšanu, nosakot cenas, ko apmaksā sociālā nodrošinājuma fondi; m) privatizācijas fondam "Grieķijas Republikas Aktīvu attīstības fonds" (HRADF) nodod šādus aktīvus: Alpha Bank (0,619 % akciju); Grieķijas Nacionālo banku (1,234 % akciju); Piraeus Bank (1,308 % akciju); Pirejas ostas pārvaldi (23,1 % akciju); Saloniku ostas pārvaldi (23,3 % akciju); Elefsinas, Lavrijas (Lavrionas), Igumenicas, Aleksandrupoles, Volas, Kavalas, Kerkīras (Korfu), Patras, Rafinas, Iraklijas (Hēraklejas) ostas pārvaldes (100 %); Atēnu ūdensapgādes un kanalizācijas uzņēmumu (27,3 %); Saloniku ūdensapgādes un kanalizācijas uzņēmumu (40 %); reģionālās valsts lidostas (koncesijas tiesību nodošana); ārzonas dabasgāzes krātuvi South Kavala (pašreizējo un nākotnes koncesiju tiesību nodošana); Grieķijas autostrādes (pašreizējo un nākotnes koncesiju ekonomisko tiesību nodošana); Egnatia odos (100 %); Grieķijas Pastu (90 %); OPAP, SA (29 %); četras valsts ēkas; n) juridisko, tehnisko un finanšu padomdevēju iecelšanu vismaz 14 objektiem, kuru privatizācija plānota līdz 2012. gada beigām; o) pamatojoties uz dialogu ar sociālajiem partneriem un ņemot vērā mērķi radīt un saglabāt darba vietas un uzlabot uzņēmumu konkurētspēju, pieņem turpmākus pasākumus, kas ļautu pielāgot atalgojumu ekonomiskajiem apstākļiem. Jo īpaši – arodlīgumu un nozaru kolektīvo līgumu paplašinātas piemērošanas mehānisma un tā saucamā labvēlības principa apturēšana, kamēr piemēro VTFS, tā, lai uzņēmuma līmeņa līgumi prevalētu pār nozaru līgumiem un arodlīgumiem. Uzņēmuma līmeņa kolektīvos līgumus var parakstīt vai nu arodbiedrības, vai – ja uzņēmuma līmeņa biedrību nav – darba padomes vai citas darba ņēmēju pārstāvības struktūras neatkarīgi no uzņēmuma lieluma." 2. panta 7. punkts: "Līdz 2011. gada decembra beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus: a) pieņem budžetu 2012. gadam atbilstīgi VTFS mērķiem un šajā lēmumā noteiktajam deficīta maksimālajam apjomam; atjaunina un publisko informāciju par vairākiem pasākumiem, kas paredzēti VTFS; un budžeta īstenošanai vajadzīgos tiesību aktus par nodokļiem un izdevumiem pieņem vienlaikus ar budžetu; || Izpildīts b) stiprina visu pārvaldes iestāžu un starpposma struktūru spējas pārvaldīt darbības programmas atbilstīgi valsts stratēģiskajai atsauces pamatprogrammai 2007.–2013. gadam, kā arī to sertificēšanu ISO 9001:2008 (kvalitātes vadība); || Lielākoties izpildīts c) slimnīcas izmanto uz konkrētiem gadījumiem pamatotu izmaksu aprēķina sistēmu, ko budžeta mērķiem izmanto no 2013. gada; || Procesā Pamatojoties uz ESY.net, šobrīd ir sagatavots finansiālo un darbības rādītāju pamatkopums visām valsts veselības aprūpes sistēmas slimnīcām. Pirmais ziņojums jāiesniedz 2012. gada martā. d) novērtē centrālās administrācijas neatkarīgās funkcionālās pārskatīšanas pirmā posma rezultātus un uz to pamata izstrādā rīcības plānu operatīvu politikas ieteikumu īstenošanai. Šie ieteikumi nosaka, kā panākt racionālāku un efektīvāku civildienestu, skaidri definēt ministriju departamentu pienākumus un atbildību, novēršot kompetences jomu pārklāšanos, un uzlabot mobilitāti starp ministrijām un to ietvaros; pabeidz esošo sociālo programmu funkcionālo pārskatīšanu; || Procesā 2011. gada decembrī tika publicēts ESAO Ziņojums par centrālās administrācijas reformām. Valdība apsver šajā ziņojumā paustos ieteikumus. Izstrādāts ceļvedis šo reformu īstenošanai 2012. gadā. Tiek gatavots tiesību akta projekts. ESAO un SVF apvienotā tehniskās palīdzības grupa no visām ministrijām savākusi informāciju par sociālajām programmām. Paredzams, ka galīgais ziņojums būs gatavs 2012. gada marta beigās. Otrais posms tiks apvienots ar funkcionālo pārskatīšanu, un paredzams, ka galīgais ziņojums būs gatavs 2012. gada marta beigās. e) uzsāk Vienotās publiskā iepirkuma iestādes darbību ar nepieciešamajiem resursiem, lai īstenotu tās pilnvaras, mērķus, kompetences un tiesības, kā noteikts rīcības plānā; || Nav izpildīts f) pārskata maksu par medicīnas pakalpojumiem, par kuru sniegšanu slēgti līgumi ar privātā sektora pakalpojumu sniedzējiem, lai 2011. gadā ar medicīnas pakalpojumiem saistītas izmaksas samazinātu vismaz par 15 %, bet 2012. gadā vēl par 15 %; || Procesā, kavējas Nedaudz samazinājusies to pakalpojumu cena, par kuriem noslēgti līgumi ar privātā sektora pakalpojumu sniedzējiem. g) veic pasākumus iedzīvotāju ienākuma nodokļa, uzņēmumu ienākuma nodokļa un PVN sistēmas vienkāršošanai, nodokļu bāzes paplašināšanai un nodokļu likmju samazināšanai bez fiskālas ietekmes; || Lai nodrošinātu reformas augstu kvalitāti, šis termiņš pēc vienošanās ar Komisiju bija jāpagarina. h) pieņem turpmākus pasākumus, lai panāktu, ka vismaz 50 % no valsts slimnīcās izmantoto zāļu apjoma ir ģenēriskās zāles, kuru cena ir zemāka nekā līdzīgiem oriģinālproduktiem, un zāles, kam beidzies patenta darbības laiks, jo īpaši nosakot par obligātu prasību, lai visas valsts slimnīcas veiktu zāļu iepirkumus, pamatojoties uz aktīvo vielu. || Procesā Aptuveni 30 % no izdevumiem par zālēm slimnīcās veido ģenēriskās zāles, un šo īpatsvaru iespējams vēl palielināt. i) ieceļ padomdevējus citiem 2012. gadā plānotajiem privatizācijas darījumiem, kas nav iekļauti 6.a punkta n) apakšpunktā; paātrina valsts zemes īpašumtiesību reģistrāciju un sekundāro tiesību aktu pieņemšanu tūrisma mītņu un zemes izmantošanas jomā; izveido un uztur darbībā jaunu Valsts īpašuma ģenerālsekretariātu, sadarbojoties ar jaunapvienoto ETA/KED (attiecīgi nekustamā īpašuma pārvaldības un tūrisma nekustamā īpašuma institūcija), kas sagatavo nekustamo īpašumu komercaktīvu un pārdodamo aktīvu privatizācijai. Mērķis ir uzlabot nekustamā īpašuma aktīvu pārvaldību, tos atbrīvot no apgrūtinājumiem un sagatavot privatizācijai; HRADF sagatavo sešus nekustamā īpašuma portfeļus; pieņem tiesību aktu par slēgto struktūru kustamo un nekustamo aktīvu nodošanu valstij; || Daļēji izpildīts Pēc apspriešanās ar HRADF vēl jāieceļ apvienotās ETA/KED (ko tagad sauc ETAD) valde. j) īsteno nodokļu administrēšanas reformu: aktivizējot nodaļu darbam ar lielajiem nodokļu maksātājiem; novēršot šķēršļus efektīvai nodokļu administrēšanai, īstenojot jaunā nodokļu likuma pamatreformas, tostarp aizstājot vadītājus, kuru sniegums neatbilst prasībām, pārskatot nodokļu inspektoru kvalifikāciju; darbojoties jaunizveidotai struktūrai administratīvo strīdu izskatīšanai paātrinātā procedūrā, lai ātri atrisinātu apjomīgas strīdu lietas (t. i., 90 dienās); centralizējot funkcijas un veicot apvienošanu vismaz 31 nodokļu pārvaldei; || Daļēji izpildīts Tiek īstenotas vairākas darbības, tomēr izpilde kavējas. Ir slēgtas vai apvienotas vairākas mazas un neefektīvas nodokļu iestādes (vēl jārisina sarežģījumi saistībā ar apvienošanas operatīvajiem aspektiem), un notiek galveno funkciju konsolidācija. Attiecībā uz revidentiem apstiprināti līgumi, kas pamatojas uz izpildi, un turpinās nodokļu inspektoru kvalifikācijas atkārtota novērtēšana. Izveidota lielo nodokļu maksātāju nodaļa, tomēr vēl nav pieņemti visi tās darbinieki, un nodaļa vēl nestrādā saskaņā ar starptautisko paraugpraksi. k) pastiprina izdevumu kontroli: ieceļ pastāvīgus grāmatvežus visās ministrijās; || Izpildīts l) publicē cilvēkresursu vidēja termiņa plānu laikposmam līdz 2015. gadam, kas izveidots saskaņā ar noteikumu, ka no piecām atbrīvotām vietām aizpilda vienu vietu, un ko attiecina uz visu vispārējās valdības sektoru, nepiemērojot izņēmumus atsevišķām nozarēm; pārceļ darbaspēka rezervē apmēram 15 000 darbinieku, kas pašlaik nodarbināti dažādās valdības struktūrās, un apmēram 15 000 darbinieku piešķir pirmspensionēšanās statusu. Darbaspēka rezerves un pirmspensionēšanās personālam izmaksā 60 % no to pamata algas (neiekļaujot atlīdzību par virsstundu darbu un citas piemaksas) ne ilgāk kā 12 mēnešus. Darbiniekiem, kas ir tuvu pensionēšanās vecumam, šo 12 mēnešu periodu var pagarināt līdz 24 mēnešiem. Maksājumi darbiniekiem, kas ir darbaspēka rezervē, ir daļa no to atlaišanas pabalsta; || Nav izpildīts Vēl nav publicēti cilvēkresursu vidēja termiņa plāni, kuros norādītas katras ministrijas cilvēkresursu vajadzības. Aptuveni 10 000 darbinieku aizgājuši no darba publiskajā sektorā saskaņā ar pirmspensionēšanās shēmu. Struktūru apvienošanas un slēgšanas rezultātā 630 darbinieki pārcelti uz darbaspēka rezervi. m) pārskata par grūtām un bīstamām uzskatāmo profesiju sarakstu, lai tās būtu ne vairāk kā 10 % no nodarbinātajiem; būtiski pārskata sekundāro/papildu publisko pensiju fondu, arī labklājības fondu un vienreizējo maksājumu shēmu darbību, ar mērķi stabilizēt pensiju izdevumus, garantēt šo shēmu budžeta neitralitāti un nodrošināt sistēmas vidēja un ilgtermiņa noturību. Pārskatīšanas mērķi ir šādi: turpināt esošo fondu skaita samazināšanu; likvidēt nelīdzsvarotību tajos fondos, kam ir deficīts; noturīgā līmenī stabilizēt pašreizējos izdevumus, no 2012. gada 1. janvāra veicot piemērotas korekcijas; un, pateicoties stingrai saiknei starp iemaksām un gūto labumu, garantēt sekundāro shēmu ilgtermiņa noturību."; || Izpildīts [1] OV L 296, 15.11.2011., 38. lpp. [2] COM(2011) 705 galīgā redakcija [3] "The Economic Adjustment Programme for Greece – March 2012", European Economy–Occasional Paper. Šajā dokumentā lasītājs var iepazīties ar makroekonomisko, finanšu, fiskālo un strukturālo reformu gaitas sīkāku novērtējumu. [4] 2011. gada 31. oktobra Memorands par ekonomikas un finanšu politiku un Saprašanās memorands par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem. [5] Padomes Lēmums 2010/320/ES, OV L 145, 11.6.2010. [6] Attiecība pret IKP ir orientējoša. Padomes 2011. gada 12. jūlija lēmumā minētās attiecības pret IKP attiecas uz nominālo IKP, par kuru dati bija pieejami 2011. gada jūlijā: 7,6 %, 6,5 %, 4,8 % un 2,6 % no IKP attiecīgi no 2011. līdz 2014. gadam. [7] Lēmumā arī noteikts, ka vispārējās valdības konsolidētā bruto parāda ikgadējais pieaugums nepārsniedz EUR 17 365 miljonus 2011. gadā, EUR 15 016 miljonus 2012. gadā, EUR 11 599 miljonus 2013. gadā un EUR 7885 miljonus 2014. gadā. [8] Padomes Lēmums 2011/791/ES (OV L 320, 11.6.2010., 8. lpp.). [9] Pastāv arī izpildes kritēriji attiecībā uz centrālās valdības sniegtajām garantijām, centrālās valdības parādu un ārējā parāda nokavētajiem maksājumiem. Šajā paziņojumā tie netiek aplūkoti. Skatīt iepriekš minēto atbilstības ziņojumu. [10] Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1311/2011, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz konkrētiem noteikumiem, kas saistīti ar finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības saistībā ar to finanšu stabilitāti (OV L 337, 20.12.2011., 5. lpp.).