EIROPAS KOMISIJA Briselē, 14.3.2018 COM(2018) 133 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Otrais progresa ziņojums par ienākumus nenesošu aizdevumu apjoma mazināšanu Eiropā {SWD(2018) 72 final}



KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPADOMEI, PADOMEI UN EIROPAS CENTRĀLAJAI BANKAI

Otrais progresa ziņojums par ienākumus nenesošu aizdevumu apjoma mazināšanu Eiropā 1.Ievads Pašlaik, kad Eiropas Savienība un tās ekonomika acīmredzami atgūst spēku, ES ir jāturpina izmantot šo impulsu, lai stiprinātu ekonomisko un monetāro savienību (EMS). Komisijas 2017. gada 6. decembrī publicētā ceļveža par Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšanu kontekstā un saskaņā ar Vadītāju programmu viena no steidzamākajām prioritātēm ir pabeigt banku savienības izveidi un ieviest visus kapitāla tirgu savienības pamatelementus. Integrēta finanšu sistēma palielinās EMS noturību pret nelabvēlīgiem satricinājumiem, pārrobežu līmenī paverot iespēju riska dalīšanai privātajā sektorā un vienlaikus mazinot vajadzību pēc riska dalīšanas publiskajā sektorā. Komisijas 2017. gada 11. oktobra paziņojumā ir izklāstīta turpmākā virzība uz banku savienības izveides pabeigšanu, vienlaicīgi veicinot riska mazināšanu un riska dalīšanu saskaņā ar Padomes 2016. gada jūnija ceļvedi. Kā minēts Komisijas 2018. gada 18. janvārī publicētajā pirmajā progresa ziņojumā par ienākumus nenesošo aizdevumu (INA) apjoma mazināšanu Eiropā, kopš finanšu krīzes veikto riska mazināšanas pasākumu rezultātā ievērojami ir uzlabojušies banku maksātspējas, sviras un likviditātes rādītāji. Papildus progresam, kas gandrīz visās dalībvalstīs panākts attiecībā uz šiem galvenajiem riska rādītājiem, dalībvalstīs ir vērojama lielāka konverģence šo rādītāju vidējo vērtību uzlabošanās virzienā. Šo attīstību jo īpaši veicina ievērojami uzlabojumi tajās valstu banku sistēmās, kuras visvairāk skārusi krīze un tai sekojošā ekonomikas recesija. Eurozonas banku pirmā līmeņa kapitāla rādītāji Eiropas Centrālās bankas (ECB) izlasē ir uzlabojušies no 14,6 % 2016. gada 3. ceturksnī līdz 15,3 % 2017. gada 3. ceturksnī. Par eurozonas banku kapitāla pozīciju nostiprināšanos liecina arī to sviras rādītāju palielināšanās. Vidējais sviras rādītājs ir palielinājies no 5 % 2016. gada 3. ceturksnī līdz 5,2 % 2017. gada 3. ceturksnī. Eurozonas bankas ir arī uzlabojušas noturību pret likviditātes satricinājumiem, proti, to likviditātes seguma rādītājs ir palielinājies no 138 % 2016. gada 3. ceturksnī līdz 140 % 2017. gada 3. ceturksnī. Apņēmīgi īstenojot riska mazināšanas pasākumus, atlikušie riski eurozonā pašlaik tiek novērsti efektīvāk un vienmērīgāk nekā pirms trim gadiem. Komisija ir ierosinājusi arī vairākus citus nozīmīgus pasākumus, lai mazinātu riskus un uzlabotu ES banku sektora noturību. Piemēram, 2016. gada novembrī Komisija ir iesniegusi nozīmīgu tiesību aktu paketi, lai pārskatītu Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīvu (BAND), Vienotā noregulējuma mehānisma regulu (VNMR), Kapitāla prasību direktīvu (KPD IV) un Kapitāla prasību regulu (KPR) ar mērķi vēl vairāk mazināt riskus banku sektorā. Tajā pašā gadā Komisija ir pieņēmusi arī priekšlikumu direktīvai par preventīvās pārstrukturēšanas procedūrām, otro iespēju uzņēmējiem un maksātnespējas regulējuma efektivitāti. Efektīviem pārstrukturēšanas un maksātnespējas noteikumiem ir būtiska nozīme INA novēršanā vai apjoma mazināšanā un labi funkcionējošas kapitāla tirgu savienības izveidē. Komisija aicina Eiropas Parlamentu un Padomi attiecībā uz šo svarīgo dokumentu izskatīšanu rīkoties apņēmīgi, lai sekmētu to ātru pieņemšanu. Lai varētu pabeigt banku savienības izveidi, ir būtiski risināt INA lielā apjoma un to iespējamas turpmākas uzkrāšanās problēmu. INA ir aizdevumi, kuru saņēmējiem ir grūtības veikt regulāros procentu un/vai aizdevuma pamatsummas maksājumus. Ja maksājumu termiņa kavējums pārsniedz 90 dienas vai aizdevums ir novērtēts kā tāds, par kuru maz ticams, ka aizņēmējs to atmaksās, to klasificē kā INA. Finanšu krīzes un tai sekojošāš recesijas dēļ aizņēmēji arvien biežāk nespēja atmaksāt aizdevumus, jo pieauga tādu uzņēmumu un cilvēku skaits, kuri saskārās ar pastāvīgām maksāšanas grūtībām vai pat piedzīvoja bankrotu. Tas visizteiktāk izpaudās dalībvalstīs, kas saskārās ar ilgstošu vai dziļu recesiju. Līdz ar to daudzu banku portfeļos uzkrājās INA. Liels INA apjoms var ietekmēt banku darbības rezultātus galvenokārt divos veidos. 1.INA dod bankai mazāk ienākumu nekā ienākumus nesoši aizdevumi, tādējādi mazinot bankas rentabilitāti, un var radīt zaudējumus, kas samazina bankas kapitālu. Nopietnākajos gadījumos šīs ietekmes dēļ var tikt apšaubīta bankas dzīvotspēja, bet tas var apdraudēt finanšu stabilitāti. 2.INA nozīmē, ka tiek ierobežoti ievērojami bankas resursi – gan cilvēkresursi, gan finanšu resursi. Tas mazina bankas spēju aizdot, tostarp maziem un vidējiem uzņēmumiem. Galvenā atbildība par augsta INA līmeņa problēmas risināšanu jāuzņemas skartajām bankām un dalībvalstīm. Eiropas pusgada kontekstā Komisija attiecīgajām valstīm uz to ir konsekventi norādījusi. Vienlaikus pašreizējā INA īpatsvara mazināšanai un to pārmērīgas uzkrāšanās novēršanai nākotnē ir arī nepārprotama ES dimensija, ņemot vērā, ka ES banku sistēma kopumā un jo īpaši eurozonas banku sistēma ir savstarpēji saistīta. Dalībvalstis ar augstu INA īpatsvaru var nelabvēlīgi ietekmēt ES ekonomiku kopumā – gan ekonomikas izaugsmes, gan finanšu stabilitātes ziņā. Ņemot vērā šo ES dimensiju un balstoties uz lielo vienprātību jautājumā par nepieciešamību turpināt un paplašināt Komisijas sāktos pasākumus, Padome 2017. gada jūlijā pieņēma dokumentu "Rīcības plāns, kā risināt ienākumus nenesošo aizdevumu problēmu Eiropā", kurā vairākas iestādes, tostarp Komisija, tiek aicinātas veikt atbilstošus pasākumus, lai turpinātu risināt ar augstu INA īpatsvaru Eiropā saistītās problēmas. Pirmajā progresa ziņojumā par INA apjoma mazināšanu Komisija apņēmās martā sniegt jaunu pārskatu par šo pasākumu īstenošanā panākto progresu. Pateicoties apvienotiem centieniem un pašreizējai ekonomikas atlabšanai, INA lielais apjoms jo īpaši dažās bankās un dalībvalstīs tiek mazināts. Vidējais INA īpatsvars pastāvīgi turpina sarukt un kopš 2014. gada ir samazinājies par vairāk nekā trešdaļu. Kā paskaidrots turpmāk, progress INA apjoma samazināšanā ir turpinājies arī pēdējos pāris mēnešos. Tagad ir būtiski pastiprināt centienus, lai apņēmīgi risinātu INA atlikušā apjoma problēmu un nepieļautu INA uzkrāšanās iespēju nākotnē. Kopā ar šo progresa ziņojumu un pamatojoties uz Savienībā jau veiktajiem nozīmīgajiem riska mazināšanas pasākumiem, Komisija iesniedz vispusīgu pasākumu kopumu, lai Eiropā paātrinātu INA problēmas atrisināšanu un nepieļautu INA uzkrāšanos nākotnē. Šajā kopumā ietilpst divi tiesību aktu priekšlikumi, kuru mērķis ir nodrošināt Savienības mēroga tiesisko regulējumu, lai veicinātu INA problēmas atrisināšanu, un dienestu darba dokuments, kurā sniegti nesaistoši tehniski norādījumi (t. s. "plāns") par valsts aktīvu pārvaldīšanas sabiedrību (APS) izveides iespējām. Kopā šie priekšlikumi: ·uzlabos prudenciālos instrumentus, kas vajadzīgi, lai efektīvi risinātu INA problēmu; ·sekmēs INA otrreizējo tirgu attīstību; ·atvieglos parādu atgūšanu, uzlabojot nodrošinātu kreditoru aizsardzību ārpustiesas procedūrās veidos, kas papildina 2016. gada novembrī iesniegto priekšlikumu par preventīvās pārstrukturēšanas procedūrām, otro iespēju uzņēmējiem un maksātnespējas regulējuma efektivitāti, un

·sniegs norādes dalībvalstīm, kas to vēlas, banku pārstrukturēšanai, izveidojot APS vai citus pasākumus saistībā ar INA. 2.Saistībā ar ina panāktais progress Kopš finanšu krīzes sākuma 2008.–2009. gadā Komisija ir veltījusi ievērojamu uzmanību INA problēmas risināšanai. Attiecībā uz bankām, kuru dzīvotspēju apdraudēja augsts INA īpatsvars, Komisija ir palīdzējusi dalībvalstīm izveidot ad hoc un sistēmas mēroga pasākumus, kas atbilst valsts atbalsta noteikumiem, ar mērķi mazināt INA apjomu. Tā rezultātā INA kopējais apjoms banku sektorā ir būtiski samazinājies. Tas ir stimulējis bankas pārvaldīt un mazināt INA apjomu, izmantojot tirgus mehānismus – atbilstošu sloga sadali un padziļinātu pārstrukturēšanu –, un pasargājis nodokļu maksātājus no izmaksu segšanas. Turklāt, ievērojot saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem piemērojamās prasības, bankām ir nācies pārstrukturēt darbību, lai garantētu ilgtermiņa dzīvotspēju. Gadījumos, kad dzīvotspēju nav bijis iespējams nodrošināt, ir sākta banku likvidācija vai tās ir pārņēmušas dzīvotspējīgas bankas. Šie pasākumi ir veicinājuši noturīgākas un drošākas banku sistēmas izveidi. Lai grūtībās nonākušas bankas būtu tiesīgas saņemt valsts atbalstu, tās arī turpmāk tiks vai nu pārstrukturētas, vai likvidētas, tā stiprinot banku sistēmu. Ir būtiski nostiprināta arī ES banku uzraudzības un noregulējuma institucionālā kārtība, jo īpaši eurozonā, izveidojot banku savienību un divus no tās trim pīlāriem – vienoto uzraudzības mehānismu un Vienoto noregulējuma valdi . Arī Eiropas pusgada ieteikumos, kas adresēti attiecīgajām dalībvalstīm, ir uzsvērts, ka jārīkojas apņēmīgi, lai novērstu augstu INA īpatsvaru. Turklāt Komisijas Strukturālo reformu atbalsta dienests sniedz dalībvalstīm ar INA saistītiem projektiem paredzētu tehnisku palīdzību . Arī ECB kā uzraudzības iestādei, vienotajam uzraudzības mehānismam, dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Eiropas Banku iestādei (EBI) ir bijusi svarīga loma ar INA saistītās uzraudzības un pārskatu sniegšanas pilnveidošanā Eiropā, un ECB ir bijusi būtiska nozīme ES finanšu stabilitātes nodrošināšanā. Šo apvienoto centienu rezultātā INA apjoma un īpatsvara samazināšanā ES bankās pēdējos gados ir panākts ievērojams progress. Jaunākie rādītāji, kas attiecas uz 2017. gada 3. ceturkšņa beigām, apstiprina INA īpatsvara krituma tendenci ES. Tas ir samazinājies līdz 4,4 %, kas ir par apmēram vienu procentpunktu mazāk nekā pirms gada (sk. 1. attēlu) un par 0,2 % jeb 40 miljardiem euro mazāk salīdzinājumā ar iepriekšējo ceturksni. Līdz ar to INA īpatsvars ir sasniedzis zemāko līmeni kopš 2014. gada 4. ceturkšņa. Šis rezultāts atspoguļo gan INA apjoma samazināšanos, gan aizdevumu apjoma pieaugumu ES. Izveidoto uzkrājumu īpatsvars ir saglabājies stabils 50,7 % līmenī. Neraugoties uz šīm pozitīvajām norisēm, ir jāturpina un jāpaātrina izlēmīga rīcība. Pēdējā laikā INA īpatsvars ir krities gandrīz visās dalībvalstīs, lai gan situācija dažādās valstīs ievērojami atšķiras (sk. 1. tabulu). Tomēr dalībvalstīs, kurās joprojām ir augsts INA īpatsvars, tiek gūti iedrošinoši panākumi, pateicoties politikas pasākumiem apvienojumā ar ekonomikas izaugsmi. 1. tabula. Ienākumus nenesoši aizdevumi un uzkrājumi sadalījumā pa dalībvalstīm Avots: ECB konsolidētie banku dati. Aprēķinus veikuši Komisijas dienesti (FISMA ĢD). Neraugoties uz šo ievērojamo progresu, INA joprojām rada riskus ekonomikas izaugsmei un finanšu stabilitātei. ES mērogā INA kopsumma joprojām ir aptuveni 910 miljardi euro, kas krietni pārsniedz pirmskrīzes līmeni. Strukturāli ierobežojumi joprojām kavē INA apjoma straujāku kritumu. Uzkrājumu veidošana bieži ir pārāk lēna un nepietiekama, lai nākotnē varētu efektīvi noregulēt un novērst INA kritisku uzkrāšanos. Pasākumi saistībā ar INA otrreizējiem tirgiem vēl nav pietiekami, lai varētu būtiski sekmēt INA mazināšanas centienus, neraugoties uz pieaugušo interesi no konkrētu ieguldītāju grupu puses un ar INA saistītu darījuma apjoma pieaugumu. Un parādsaistību pārstrukturēšanas, maksātnespējas un aizdoto naudas līdzekļu atgūšanas procesi – neesot progresam attiecībā uz Komisijas jau izvirzītajiem priekšlikumiem – joprojām ir pārāk lēni, turklāt reizēm tiem trūkst juridiskās noteiktības. 3.Vispusīgs pasākumu kopums atlikušo un nākotnes ina problēmas risināšanai Lai gan ir panākts ievērojams progress, tomēr šķiet, ka ar INA augsto līmeni saistīto atlikušo jautājumu risināšanai ir vajadzīgi papildu likumdošanas pasākumi. Šajā kontekstā ir nepieciešama vispusīga pieeja, kurā galvenā uzmanība būtu jāpievērš dažādiem papildinošiem politikas pasākumiem četrās jomās: i) banku uzraudzība un regulēšana, ii) valstu pārstrukturēšanas, maksātnespējas un parādu atgūšanas sistēmu turpmākas reformas, iii) otrreizējo tirgu attīstīšana problemātiskiem aktīviem un iv) vajadzības gadījumā banku pārstrukturēšanas veicināšana. Šajās četrās jomās būtu jāveic valsts mēroga un vajadzības gadījumā ES mēroga pasākumi. Komisija ir apņēmusies gūt rezultātus attiecībā uz tiem INA rīcības plāna elementiem, par kuriem tai ir tieša atbildība. Šodien Komisija pieņem vispusīgu pasākumu kopumu, kas attiecas uz iepriekš minētajām četrām jomām, tādējādi sekmējot finanšu stabilitāti ES (sk. 2. attēlu, kurā redzams, kā Komisijas pasākumu kopums iederas vispārējā rīcības plānā). Ierosinātie pasākumi ļaus bankām un dalībvalstīm vēl apņēmīgāk nekā iepriekš risināt INA problēmu un izvairīties no INA pārmērīgas turpmākas uzkrāšanās. Bankām būs jārezervē pietiekami līdzekļi gadījumiem, kad jaunie aizdevumi kļūst ienākumus nenesoši, radot atbilstošus stimulus, lai agrīni pārstrukturētu INA un izvairītos no INA pārmērīgas uzkrāšanās. Ja aizdevumi tomēr kļūs ienākumus nenesoši, efektīvāki nodrošinātu aizdevumu piedziņas mehānismi ļaus bankām pārstrukturēt INA ar noteikumu, ka tiek piemēroti atbilstoši parādnieku aizsardzības pasākumi (izņemot patērētājiem piešķirtus aizdevumus). Ja, neraugoties uz iepriekš minētajiem pasākumiem, INA apjoms kļūs pārāk liels (kā tas pašlaik ir dažās konkrētu dalībvalstu bankās), bankas varēs pārdot INA citiem tirgus dalībniekiem efektīvos, konkurējošos un pārredzamos otrreizējos tirgos. Uzraudzības iestādes palīdzēs bankām īstenot šīs darbības, pamatojoties uz savām pašreizējām ar bankām saistītajām – t. s. otrā pīlāra – pilnvarām saskaņā ar Kapitāla prasību regulu. Gadījumos, kad INA ir kļuvuši par nozīmīgu un plašu problēmu, dalībvalstis, kas to vēlas, var izveidot valsts APS vai veikt citus pasākumus saskaņā ar pašlaik spēkā esošajiem valsts atbalsta un banku noregulējuma noteikumiem.



2. attēls. Padomes dokumenta "Rīcības plāns, kā risināt ienākumus nenesošo aizdevumu problēmu Eiropā" elementi

4.Pietiekams kredītzaudējumu segums, kas bankām jānodrošina attiecībā uz nākotnes ina Ar regulu, ar ko groza Kapitāla prasību regulu , tiks noteikts, ka bankām jābūt pietiekamam kredītzaudējumu segumam attiecībā uz jaunizveidotiem aizdevumiem, ja tie kļūs par nerezultatīviem riska darījumiem. Ar minēto grozījumu tiks ieviesti "likumiski prudenciāli atbalsta mehānismi", lai novērstu risku, ka attiecībā uz nākotnes INA izveidotie uzkrājumi ir nepietiekami. Šos atbalsta mehānismus veidos bankām nepieciešamo uzkrājumu minimālais līmenis un atskaitījumi no pašu kapitāla, kas bankām būs jānodrošina, lai segtu faktiskos un sagaidāmos zaudējumus no jaunizveidotiem aizdevumiem, kuri vēlāk kļūst ienākumus nenesoši. Ja banka neatbildīs piemērojamajam minimālajam līmenim, tiks piemēroti atskaitījumi no pašu kapitāla. Lai uzraudzības sistēmā nodrošinātu konsekvenci, Komisija ievieš arī termina "nerezultatīvs riska darījums (NRD)" vienotu definīciju, kas atbilst definīcijai, kura jau tiek izmantota uzraudzības pārskatu sniegšanas vajadzībām. Prudenciālais atbalsta mehānisms mazinās finanšu stabilitātes riskus, ko rada augsts nepietiekami segtu INA līmenis, nepieļaujot šādu INA uzkrāšanos vai pieaugumu ar potenciālu plašāku ietekmi saspringtos tirgus apstākļos. Tas arī nodrošinās, ka iestādēm ir pietiekams INA zaudējumu segums, tādējādi aizsargājot to rentabilitāti, kapitālu un finansēšanas izmaksas saspringtos apstākļos. Tas savukārt nodrošinātu, ka mājsaimniecībām un uzņēmumiem ir pieejams stabils, mazāk prociklisks finansējums. 5.Direktīva par aizdevumu apkalpotājiem, aizdevumu pircējiem un nodrošinājuma atgūšanu Šī direktīva dod bankām iespēju efektīvāk rīkoties ar aizdevumiem, kad tie kļūst ienākumus nenesoši, uzlabojot apstākļus, lai bankas varētu vai nu atsavināt nodrošinājumu, kas izmantots aizdevuma nodrošināšanai, vai pārdot aizdevumu trešām personām. Izmantojot paātrinātu nodrošinājuma ārpustiesas piespiedu atsavināšanu (Accelerated Extrajudicial Collateral Enforcement) kā ātru vērtības atgūšanas mehānismu, tiktu samazinātas INA noregulēšanas izmaksas, palīdzot bankām atgūt vērtību. Gadījumos, kad bankas saskaras ar lielu INA uzkrāšanos un tām trūkst personāla vai zināšanu, lai tos pienācīgi apkalpotu, direktīva sniedz iespēju uzticēt šo aizdevumu apkalpošanu specializētam aizdevumu apkalpotājam, vai pārdot kredītlīgumu aizdevuma pircējam, kam ir nepieciešamā vēlme uzņemties risku un zināšanas, lai to pārvaldītu. Abas INA problēmas risināšanas iespējas, kuru izmantošanu bankām atvieglo šī direktīva, pastiprina viena otru. Īsāks noregulējuma laiks un lielākas atgūšanas izredzes, kā sagaidāms paātrinātās nodrošinājuma ārpustiesas piespiedu atsavināšanas gadījumā, palielina INA vērtību un piedāvājuma cenas iespējamos darījumos ar INA. Otrreizējos tirgos ir arī vieglāk noteikt nodrošinātu nekā nenodrošinātu INA cenu, jo nodrošinājuma vērtība nosaka INA minimālo vērtību. Tāpēc aizdevumu pircēji dos priekšroku INA ar paātrinātas nodrošinājuma ārpustiesas piespiedu atsavināšanas iespēju. Tas savukārt radītu papildu stimulus kredītiestādēm izmantot šo iespēju, piešķirot jaunus aizdevumus. Turklāt ar paātrināto nodrošinājuma ārpustiesas piespiedu atsavināšanu panāktā saskaņošana veicinātu Eiropas INA ieguldītāju rašanos, bet tas vēl vairāk uzlabotu tirgus likviditāti. 5.1.INA otrreizējo tirgu plašāka izveide Direktīva sekmēs INA otrreizējo tirgu attīstību, likvidējot nepamatotus šķēršļus, kuri liedz trešām personām apkalpot aizdevumus un nodot aizdevumus pircējiem, vienlaikus pilnīgi ievērojot spēkā esošo Savienības civiltiesību acquis un dalībvalstu patērētāju tiesību aizsardzības noteikumus. Pašlaik bankas ne vienmēr spēj efektīvi un lietpratīgi pārvaldīt INA. Šādos gadījumos bankas no sava portfeļa atgūst mazāk, nekā citādi būtu iespējams. Tas var notikt, piemēram, ja bankas saskaras ar lielu INA apjomu un nespēj pienācīgi apkalpot INA. Bankas var atrasties arī tādā situācijā, kad to INA portfelī esošie aizdevumi pēc būtības neatbilst banku pamatkompetencei atgūšanas jomā. Šādos gadījumos labākais risinājums varētu būt vai nu uzticēt šo aizdevumu apkalpošanu specializētam aizdevumu apkalpotājam, vai pārdot kredītlīgumu. Šo iemeslu dēļ ar šo priekšlikumu tiek izveidoti kopīgi noteikumi, kas aizdevumu apkalpotājiem jāievēro, lai tie Savienībā varētu darboties pārrobežu mērogā. Priekšlikumā ir noteikti kopīgi standarti, lai visā Savienībā nodrošinātu aizdevumu pircēju un aizdevumu apkalpotāju pareizu uzvedību un uzraudzību, vienlaikus ar tirgus piekļuves noteikumu saskaņošanu dalībvalstīs veicinot lielāku konkurenci. Tas potenciāliem aizdevumu pircējiem samazinās ar ienākšanu tirgū saistītās izmaksas, palielinot aizdevumu apkalpošanas pieejamību un samazinot aizdevumu apkalpošanas izmaksas. Lielāks pircēju skaits tirgū nozīmē konkurējošāku tirgu, kas savukārt paaugstina pieprasījumu un darījumu cenas. Lai panāktu spēcīgu INA otrreizējo tirgu un stabilu satvaru aizdevumu apkalpotājiem, ir ierosināti skaidri noteikumi, kuru mērķis ir aizsargāt patērētāju tiesības un intereses. Priekšlikumā ir ietvertas tiesiskās garantijas un pārredzamības noteikumi, lai nodrošinātu, ka parāda nodošana neietekmē patērētāju tiesību aizsardzības līmeni. Īpaša uzmanība ir pievērsta neaizsargātākajiem un pārmērīgās parādsaistībās nonākušiem patērētājiem. Piemēram, aizdevumu apkalpotājiem vajadzētu būt atbilstošai politikai darbam ar aizņēmējiem un vajadzības gadījumā būtu jānosūta patērētāji uz parādsaistību konsultāciju vai sociālajiem dienestiem. Lai novērstu iespējamu jaunu INA rašanos patēriņa aizdevumu kontekstā, dalībvalstis tiek arī aicinātas izstrādāt noteikumus patērētāju kredītspējas novērtēšanai. Turpinās sagatavošanas darbs saistībā ar rīcības plānā par patēriņa finanšu pakalpojumiem paredzēto kredītspējas novērtēšanu, un Komisija turpinās sadarboties ar dalībvalstīm, lai noteiktu paraugpraksi un pamatprincipus, kas kredītiestādēm jāievēro, novērtējot patērētāju kredītspēju. 5.2.Efektīvāka nodrošinātu aizdevumu vērtības atgūšana Direktīvā tiks sniegta arī efektīvāka metode nodrošinātu aizdevumu vērtības atgūšanai, izmantojot paātrinātu nodrošinājuma ārpustiesas piespiedu atsavināšanu. Tas ir ātras un efektīvas ārpustiesas piedziņas mehānisms, kas nodrošinātiem aizdevējiem dod iespēju atgūt vērtību no nodrošinājuma, kuru komercsabiedrības un uzņēmēji sniegušas vienīgi, lai nodrošinātu aizdevumus. Šādi mehānismi jau pastāv 25 dalībvalstīs (lai gan pusē no tām to tvērums ir ierobežots un attiecas vai nu uz kustamiem, vai nekustamiem aktīviem). Priekšlikums palīdzēs bankām uzlabot pašreizējos pārstrukturēšanas procesus un pārvaldīt INA, izmantojot nodrošinājuma ārpustiesas piespiedu atsavināšanu, kas paaugstinās parādu atgūšanas procedūru efektivitāti. Vairumā gadījumu bankas pašas risina INA problēmu, vērtības atgūšanai izmantojot pārstrukturēšanu. Liela daļa aizdevumu, kas kļūst par INI, ir ar nodrošinājumu nodrošināti aizdevumi. Lai gan bankas spēj realizēt nodrošinājumu saskaņā ar valsts maksātnespējas un parādu piedziņas tiesisko regulējumu, process bieži var būt lēns un tam var pietrūkt juridiskās noteiktības. Tikmēr INA paliek banku bilancēs, bet tas nozīmē, ka bankas tiek pakļautas ilgstošai nenoteiktībai un tiek iesaldēti to resursi. Tas liedz bankām koncentrēties uz jaunu aizdevumu piešķiršanu dzīvotspējīgiem klientiem. Tāpēc priekšlikums ietver efektīvu metodi, ko bankas un citi uzņēmumi, kuri ir pilnvaroti izsniegt aizdevumus, var izmantot, lai atgūtu līdzekļus no komercaizņēmējiem izsniegtiem nodrošinātiem aizdevumiem ārpustiesas procedūrā. Šī efektīvā ārpustiesas procedūra būs pieejama, ja aizdevējs un aizņēmējs aizdevuma līgumā par to būs iepriekš vienojušies. Tā nebūs pieejama patēriņa kredītu gadījumā, un ir paredzēts, ka tā neietekmēs agrīnas pārstrukturēšanas vai maksātnespējas procedūras. Tā neietekmēs dalībvalstu maksātnespējas tiesisko regulējumu tādos jautājumos kā kreditoru hierarhija maksātnespējas procedūrā. Pārstrukturēšanas un maksātnespējas procedūras prevalē pār šajā priekšlikumā izklāstīto paātrinātas nodrošinājuma ārpustiesas piespiedu atsavināšanas procedūru. Lai nodrošinātu pilnīgu konsekvenci un papildināmību ar pārstrukturēšanas priekšlikumu, piemēro šādu principu – nodrošinājuma ārpustiesas piespiedu atsavināšana būtu iespējama tikai tad, ja nav piemērojama atsevišķu izpildes panākšanas darbību apturēšana saskaņā ar spēkā esošiem valsts tiesību aktiem. Pārstrukturēšanas piekšlikumā jau ir paredzēts, ka kreditoriem, tostarp komercsabiedrību nodrošinātiem kreditoriem vai uzņēmējiem, kas atrodas pārstrukturēšanas procesā, tiek piemērota atsevišķu izpildes panākšanas darbību apturēšana. Šajā gadījumā grūtībās nonākušais parādnieks ar kreditoriem var vienoties par pārstrukturēšanas plānu un izvairīties no maksātnespējas. 6.Tehniskais plāns par valsts aktīvu pārvaldīšanas sabiedrību (aps) izveides iespējām Pasākumu kopumā ir iekļauti arī nesaistoši norādījumi par to, kā dalībvalstis, kas to vēlas, pilnīgi atbilstoši ES banku un valsts atbalsta noteikumiem var izveidot valsts APS. APS plānā ir sniegti praktiski norādījumi par APS izmantošanas plānojumu un izveidi valsts līmenī, pamatojoties uz paraugpraksi, kas izriet no dalībvalstu līdzšinējās pieredzes, ciktāl tā ir piemērojama. APS var būt privātas vai (daļēji) publiski atbalstītas bez vajadzības pēc valsts atbalsta, ja var uzskatīt, ka valsts darbojas tāpat kā jebkurš cits ekonomikas dalībnieks. Iespēja veidot APS, kas ietver valsts atbalstu, nebūtu jāuzskata par standarta risinājumu. Tomēr, aplūkojot APS ar valsts atbalsta elementu kā izņēmuma risinājumu, plāna mērķis ir precizēt šādu APS izmantošanas pieļaujamo plānojumu, kam jābūt pilnīgi saskanīgam ar ES tiesisko regulējumu, jo īpaši BAND, VNMR un valsts atbalsta noteikumiem.

Plānā ir piedāvāti vairāki kopīgi principi, kas attiecas, piemēram, uz attiecīgo aktīvu un dalībnieku tvērumu, apsvērumi par aktīvu apmēra sliekšņiem, aktīvu vērtēšanas noteikumiem, atbilstošo kapitāla struktūru un APS pārvaldību un darbību. Plānā ir aprakstīti arī daži alternatīvi samazinātas vērtības aktīvu glābšanas pasākumi, kas nav valsts atbalsts, piemēram, tirgum atbilstošas valsts garantijas, kuras ļauj vērtspapīrot INA. Komisija pēdējos gados ir izvērtējusi arī citus pasākumus, ko ierosinājušas dalībvalstis, lai risinātu mantoto INA problēmu, un atsevišķos gadījumos turpinās to darīt, lai nodrošinātu, ka šie pasākumi pilnīgi atbilst BAND, VNMR un valsts atbalsta noteikumiem. 7.Spēcīgs savstarpēji pastiprinošu pasākumu kopums Šajā pasākumu kopumā ietvertie priekšlikumi savstarpēji pastiprina cits citu un nebūtu tikpat efektīvi, ja tiktu īstenoti atsevišķi. Likumiskais prudenciālais atbalsta mehānisms nodrošinās, ka pietiekami tiek segti kredītzaudējumi no nākotnes INA, padarot vienkāršāku to noregulējumu vai pārdošanu. Šo ietekmi papildina INA otrreizējo tirgu turpmākas izveides sekmēšana, jo tie padarītu pieprasījumu pēc INA konkurencei atvērtāku un palielinātu to tirgus vērtību. Un paātrināta nodrošinājuma ārpustiesas piespiedu atsavināšana kā ātrs nodrošinājuma vērtības atgūšanas mehānisms samazina INA noregulējuma izmaksas. Pasākumu kopums aptver lielu Padomes rīcības plāna daļu. Apvienojot vairākus elementus, viss pasākumu kopums rada piemērotu vidi, lai risinātu banku bilancēs esošo INA problēmu un samazinātu INA turpmākas uzkrāšanās risku. Paredzams, ka šo elementu ietekme attiecīgajās dalībvalstīs un iestādēs būs atšķirīga. Dažiem būs lielāka ietekme uz banku ex-ante riska novērtējumu aizdevumu izsniegšanas procesā, daži veicinās INA ātru atpazīšanu un labāku pārvaldību, bet citi palielinās INA tirgus vērtību. Konkrēti: ·priekšlikums par prudenciāliem atbalsta mehānismiem nodrošinās, ka tiek veidoti pietiekami uzkrājumi kredītzaudējumiem no turpmākiem INA, padarot vienkāršāku to noregulējumu un/vai pārdošanu. Šo ietekmi papildinātu attīstītāki INA otrreizējie tirgi, jo tie palielinātu pieprasījumu pēc INA un paaugstinātu to tirgus vērtību. Tas ļaus bankām vieglāk pārdot INA, ņemot vērā stingrākus uzkrājumu veidošanas noteikumus; ·vēsturiski ir pierādījies, ka, ievērojot atbilstošus priekšnosacījumus, APS ir lietderīgs instruments, un tās joprojām ir instrumentu kopuma noderīga daļa, lai gan attiecīgais ES tiesiskais regulējums pēdējos gados ir attīstījies. Tomēr APS lietderība mazinās, ja INA otrreizējie tirgi nav attīstīti, jo viena no svarīgākajām APS funkcijām ir aizdevumu pārdošana ieguldītājiem, kas ir trešās personas. APS un daudzi citi potenciāli aizdevumu pircēji ir ļoti atkarīgi no tādu neatkarīgu komercsabiedrību pieejamības, kas varētu apkalpot un pārvaldīt aizdevumus to vārdā. Tāpēc APS būs efektīvākas, ja to pamatā būs tiesību aktu priekšlikumi, ko Komisija ierosina šajā pasākumu kopumā. Bet, ja netiks uzlabota INA otrreizējo tirgu darbība, APS sava uzdevuma izpildē var saskarties ar papildu grūtībām; ·turklāt, izmantojot paātrinātu nodrošinājuma ārpustiesas piespiedu atsavināšanu kā ātru nodrošinājuma vērtības atgūšanas mehānismu, tiktu samazinātas INA noregulēšanas izmaksas, tā palīdzot bankām un INA pircējiem atgūt vērtību. Šāds mehānisms, kas pieejams ārpus preventīvās pārstrukturēšanas vai maksātnespējas procesa konteksta, papildinātu 2016. gada novembra priekšlikumu direktīvai par pārstrukturēšanu, otro iespēju un maksātnespējas regulējuma efektivitāti. 3. attēls. INA pasākumu kopums – pasākumu savstarpēji pastiprinošā ietekme Komisija sadarbībā ar ECB un EBI turklāt pēta, kā veicināt INA un INA tirgu lielāku pārredzamību. Lai to sasniegtu, būs jāuzlabo ar INA saistīto datu pieejamība un salīdzināmība. Viena iespēja, kas tiek pētīta šajā kontekstā, ir atbalsts INA informācijas platformu vai kredītu reģistru izstrādei, kuru veic tirgus dalībnieki. Izpētes darbs šajā jomā ir gandrīz pabeigts, un īpašā tehniskā piezīmē tiks izklāstīts Komisijas, ECB un EBI kopīgais darbs. Visbeidzot, šodien iesniegtās Komisijas iniciatīvas lielā mērā papildina arī pārējos Padomes rīcības plāna elementus, tostarp ierosinātos pasākumus, kas jāveic dalībvalstīm, uzraudzības iestādēm un citām ES iestādēm. Konkrētāk, Komisijas šodien ierosinātās iniciatīvas papildinās šādi pasākumi: ·vispārējas pamatnostādnes par INA pārvaldību visām ES bankām; ·detalizētas pamatnostādnes par banku aizdevumu piešķiršanu, uzraudzību un iekšējo pārvaldību, jo īpaši pievēršoties tādiem jautājumiem kā pārredzamība un aizņēmēju kredītspējas novērtējums; ·makroprudenciālas pieejas, lai nepieļautu sistēmas mēroga INA problēmu rašanos, ņemot vērā ar INA saistīto politikas pasākumu potenciālo procikliskumu un ietekmi uz finanšu stabilitāti, un ·informācijas publiskošanas prasības par banku aktīvu kvalitāti un INA. Komisijas, ECB, EBI un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas pasākumi radīs nozīmīgas sinerģijas. Ierosinātās obligātā minimālā seguma prasības banku vadībai radīs spēcīgus stimulus nepieļaut turpmāku INA uzkrāšanos, uzlabojot INA pārvaldību un padarot stingrāku aizdevumu izsniegšanas praksi. Tas pastiprinās ECB un EBI pastāvīgā darba paredzamo ietekmi uz banku aizdevumu izsniegšanu, INA pārvaldību, uzraudzību un iekšējās pārvaldības praksi. Darbs pie INA informācijas un tirgus infrastruktūras vēl vairāk uzlabos INA otrreizējo tirgu darbību. 8.Secinājumi Atbilstoši kopumā ievērojamajam progresam riska mazināšanas jomā ES banku sektorā turpina mazināties arī INA apjoms. Neraugoties uz šo pozitīvo tendenci, augsts INA īpatsvars joprojām ir problēma vairākās dalībvalstīs un ES kopumā. Pašreizējo INA mazināšanas un jaunu INA uzkrāšanās novēršanas tendenču paātrināšana ir svarīgs solis ceļā uz banku savienības izveides pabeigšanu. Lai gan lielo un sistēmisko banku uzraudzība, ko nodrošina ECB (vienotais uzraudzības mehānisms), un Sistēmisko risku kolēģija pašlaik darbojas, banku savienības izveide joprojām nav pabeigta. Pēckrīzes uzraudzības un noregulējuma sistēmu pamatelementi ir ieviesti vai to ieviešana ir gandrīz pabeigta, un eurozonas banku sektora riski tiek būtiski mazināti. Tas nozīmē, ka ir pienācis laiks ieviest divus trūkstošos banku savienības elementus, proti, kopīgu atbalsta mehānismu vienotajam noregulējuma fondam un Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmu. Nepilnīgā banku savienībā banku sektors joprojām būs sadrumstalots pa valstīm un līdz ar to nenodrošinās tādus pašus ekonomiskos ieguvumus un stabilitāti, kādu nodrošinātu integrētāks sektors.