Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par tehniskajām korekcijām 2011. gada finanšu shēmā atbilstoši NKI izmaiņām, tostarp to summu korekcijām, kas piešķirtas no kohēzijas atbalsta fondiem dalībvalstīm, uz kurām attiecas novirze starp aplēsto un faktisko IKP laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam iesniegts saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 16. un 17. punktu /* COM/2010/0160 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 16.4.2010 COM(2010)160 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par tehniskajām korekcijām 2011. gada finanšu shēmā atbilstoši NKI izmaiņām, tostarp to summu korekcijām, kas piešķirtas no kohēzijas atbalsta fondiem dalībvalstīm, uz kurām attiecas novirze starp aplēsto un faktisko IKP laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam iesniegts saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 16. un 17. punktu KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par tehniskajām korekcijām 2011. gada finanšu shēmā atbilstoši NKI izmaiņām, tostarp to summu korekcijām, kas piešķirtas no kohēzijas atbalsta fondiem dalībvalstīm, uz kurām attiecas novirze starp aplēsto un faktisko IKP laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam IEVADS Izņēmuma kārtā 2010. gadā finanšu shēmas 2011. gadam ikgadējā tehniskā korekcija attiecas ne tikai uz kārtējo korekciju atbilstoši cenu un NKI izmaiņām (16. punkts 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par ( IIA ) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[1]), bet arī uz 1.B izdevumu kategorijas korekciju ( IIA 17. punkts). Faktiski IIA 17. punktā ir noteikts, ka " ja tiek konstatēts, ka kādas dalībvalsts kopējais IKP 2007.–2009. gadā par vairāk nekā +/- 5 % ir novirzījies no kopējā IKP, kas aplēsts, sagatavojot šo nolīgumu, Komisija tehniskajā korekcijā attiecībā uz 2011. gadu koriģēs summas, kuras minētajam laika posmam attiecīgajai dalībvalstij piešķirtas no kohēzijas atbalsta fondiem.(..) ". Turklāt 17. punktā tiek ieviests pirmais ierobežojums, ka minēto korekciju kopējā neto ietekme — pozitīva vai negatīva — nedrīkst pārsniegt 3 miljardus euro, un otrs ierobežojums, ka tad, ja neto ietekme ir pozitīva, " kopējos papildu resursus ierobežo līdz nepilnīgo izdevumu līmenim salīdzinot ar maksimālajiem apjomiem 1.B apakškategorijai 2007.—2010. gadam ". Visbeidzot, 17. punktā noteikts, ka " nepieciešamās korekcijas sadalīs vienādās proporcijās 2011.–2013. gadā, un attiecīgi mainīs atbilstošos maksimālos apjomus ." Saskaņā ar IIA 16. punktu Komisija katru gadu pirms budžeta procedūras n+1 gadam veic tehnisko korekciju finanšu shēmā atbilstoši ES nacionālā kopienākuma (NKI) un cenu izmaiņām un paziņo iznākumu abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm. Attiecībā uz cenām izdevumu maksimālās robežas pašreizējās cenās nosaka, izmantojot IIA 16. punktā paredzēto fiksēto 2 % deflatoru. Attiecībā uz NKI izmaiņām šajā paziņojumā ir ņemtas vērā jaunākās pieejamās ekonomikas prognozes. Šā paziņojuma mērķis ir sniegt budžeta lēmējinstitūcijai tehnisko korekciju rezultātus (27 ES dalībvalstīm) 2011. gadam saskaņā ar IIA 16. un 17. punktu. MAKSIMāLO APJOMU KOREKCIJAS 1.B IZDEVUMU KATEGORIJAI 2011.–2013. GADAM (17. PUNKTS) Dalībvalstu atbildība Saskaņā ar IIA 17. punktu Komisijai jākoriģē summas, kas no kohēzijas atbalsta fondiem piešķirtas dalībvalstīm, kuru kopējais IKP 2007.–2009. gadā par vairāk nekā +/– 5 % novirzījies no kopējā IKP, kas aplēsts, sagatavojot šo IIA . Tādēļ šī novirze jānosaka, salīdzinot statistikas datus, kas publicēti 2005. gada aprīlī[2], ar visjaunākajiem pieejamajiem statistikas datiem, kas publicēti 2009. gada novembrī. Šo noteikumu praktiski piemēro vienīgi tām dalībvalstīm, uz kuru kohēzijas kopīgo finansējumu attiecas maksimālā apjoma ierobežojums[3], proti, Bulgārijai, Čehijai, Igaunijai, Latvijai, Lietuvai, Ungārijai, Polijai, Rumānijai un Slovākijai. IKP 2007.–2009. gada novirze neietekmē summas, kas no kohēzijas atbalsta fondiem piešķirtas pārējām dalībvalstīm. Salīdzinot abu š statistikas datu kopumu, iegūst šādu rezultātu. [pic] Nevienai dalībvalstij nav negatīvas IKP novirzes, kas būtu lielāka par 5 %. Tāpēc nav vajadzības samazināt kādai no dalībvalstīm piešķirtās summas. No otras puses, trim dalībvalstīm ir pozitīva novirze, kas ir lielāka par 5 %: Čehijai ((+ 7,5 %), Polijai (+ 8,0 %) un Slovākijai (+ 10,8 %) Tāpēc būs jāpalielina summas, kuras šīm dalībvalstīm piešķirtas no kohēzijas atbalsta fondiem. Nepilnīgi izlietoto līdzekļu kopējās summas noteikšana Tā kā korekcijas neto ietekme būs pozitīva, ir jānosaka nepilnīgi izmantoto līdzekļu līmenis salīdzinājumā ar maksimālo apjomu 1.B apakškategorijai 2007.–2010. gadam. Šie nepilnīgi izmantotie līdzekļi ietver trīs dažādus elementus[4]: - starpība starp maksimālo apjomu kopsummu 1.B izdevumu kategorijā pa gadiem no 2007. līdz 2010. gadam un šim laikposmam budžetā paredzētajām saistību apropriācijām; - atceltās (jeb zaudētās) saistību apropriācijas 1.b izdevumu kategorijā pa gadiem no 2007. līdz 2010. gadam, izņemot 2007. gada summas, kas pārvietotas uz turpmākiem gadiem saskaņā ar IIA 48. punktu[5]; - atceltās saistības 2007.–2010. gadā, kas saistītas ar kohēzijas izdevumiem, izņemot summas, kas attiecas uz ELVGF Virzības nodaļu un ZVFI. Sīkāka informācija par līdzekļu nepilnīgu izlietojumu dota tabulā, kurā ņemti vērā visjaunākie pieejamie dati. [pic] Tāpēc kopumā pozitīvā korekcija visām attiecīgajām dalībvalstīm tiks ierobežota līdz 1007 miljoniem euro. Ar šo summu tiek ievērots pirmais ierobežojums - korekcijas kopējā neto ietekme nepārsniedz 3 miljardus euro. Maksimālo apjomu korekcijas 1.B izdevumu kategorijai 2011.–2013. gadam Balstoties uz kopējiem piešķīrumiem katrai dalībvalstij laikposmam no 2007. līdz 2009. gadam, pozitīvā korekcija teorētiski būtu 3331 miljona euro apmērā. Tomēr, ņemot vērā ierobežojumus, ko rada nepilnīgi izlietoto līdzekļu līmenis, pozitīvās korekcijas ir proporcionāli samazinātas šādi. [pic] Vajadzīgās korekcijas būs jāsadala vienādās daļās pa gadiem no 2011. līdz 2013. gadam. Turklāt atbilstošās maksimālo apjomu korekcijas 1.B izdevumu kategorijā ir jānorāda miljonos euro. Līdz ar to saistību apropriāciju maksimālā summa 1.B izdevumu kategorijā (pašreizējās cenās) tiek palielināta šādi. - 2011. gadā: + 336 miljoni - 2012. gadā: + 336 miljoni - 2013. gadā: + 336 miljoni Maksājumu apropriācijas IIA 23. punkta ceturtajā daļā noteikts, ka ikvienā pārskatīšanā ir jāsaglabā atbilstīga attiecība starp saistībām un maksājumiem. Tādējādi, ņemot vērā maksājumu sadalījumu, kas paredzēti attiecībā uz papildu saistībām 1.b izdevumu kategorijā, ir jāgroza maksājumu apropriāciju gada maksimālais apjoms. Ņemot vērā to, ka ir sagaidāms, ka lielākā daļa maksājumu, kas saistīti ar šo saistību palielinājumu, tiks veikti pēc 2013. gada, maksājumu maksimālo summu palielinājums ir neliels. Līdz ar to maksājumu apropriāciju maksimālā summa (pašreizējās cenās) tiek palielināta šādi: - 2011. gadā: + 17 miljoni - 2012. gadā: + 87 miljoni - 2013. gadā: + 187 miljoni Kopsavilkuma tabula un secinājumi Turpmāk tabulā apkopotas finanšu shēmā veiktās saistību apropriāciju un maksājumu apropriāciju maksimālo apjomu izmaiņas. Summas ir izteiktas pašreizējās cenās. [pic] IIA [6] pievienotajā finanšu shēmas tabulā summas ir izteiktas 2004. gada nemainīgās cenās. Pašreizējās cenās izteiktās summas tādējādi jāpārrēķina 2004. gada cenās, pamatojoties uz fiksētu deflatoru 2 % gadā saskaņā ar IIA 16. punktu. 1. tabulā atspoguļota finanšu shēma 27 ES dalībvalstīm 2004. gada cenās ar grozījumiem, kas izdarīti saskaņā ar IIA 17. punktu. TEHNISKāS KOREKCIJAS 2011. GADA FINANšU SHēMā ATBILSTOšI NKI IZMAIņāM (16. PUNKTS) 2. tabulā atspoguļota koriģētā finanšu shēma ES 27 dalībvalstīm, ņemot vērā iepriekšminēto maksimālo apjomu korekciju 2011.–2013. gadam un korekcijām 2011. gadam (t.i., pašreizējās cenās un izsakot procentos no NKI, izmantojot jaunākās pieejamajās ekonomikas prognozes). Kopējā NKI summa Atbilstoši jaunākajām pieejamajām prognozēm NKI 27 ES dalībvalstīm 2011. gadam ir noteikts 12 354 021,3 miljonu euro apjomā pašreizējās cenās (un 11 966 504,7 miljonu euro apjomā 2010. gadam, 11 614 170,1 miljona euro apjomā 2009. gadam, 12 294 000,1 miljona euro apjomā 2008. gadam un 12 206 170,2 miljonu euro apjomā 2007. gadam). NKI 27 ES dalībvalstīm turpmākajiem gadiem (2012.-2013. gadam) ir aprēķināts, pamatojoties uz Komisijas prognozēm par vidējo pieaugumu gadā reālos skaitļos. Šīs prognozes ir orientējošas, un tās atjauninās katru gadu, pamatojoties uz jaunākajām pieejamajām ekonomikas prognozēm. NKI 2010. un 2011. gadam iekļauti netieši novērtētie finanšu starpniecības pakalpojumi ( FISIM ), pamatojoties uz Padomes 2010. gada 16. marta Lēmumu 2010/196/ES, Euratom, par FISIM piemērošanu pašu resursu nolūkos, sākot ar 2010. gada 1. janvāri [7]. Finanšu shēmā 2011. gadam izdarīto tehnisko korekciju galvenie rezultāti (ES 27 dalībvalstīm) Kopējais maksimālais apjoms saistību apropriācijām 2011. gadam (142 965 miljoni euro) ir 1,16 % no NKI. Attiecīgais kopējais maksimālais apjoms maksājumu apropriācijām (134 280 miljoni euro) ir 1,09 % no NKI. Līdz ar to, pamatojoties uz jaunākajām ekonomikas prognozēm, paliek rezerve, kas ir mazāka par 1,23 % no pašu resursu maksimālā apjoma 17 674 miljonu euro apmērā (0,14 % no NKI ES 27 dalībvalstīm). Pašu resursu un saistību apropriāciju maksimālais apjoms tika pielāgots pēc Lēmuma 2010/196 par FISIM piemērošanu pašu resursu nolūkos[8]. CITI ASPEKTI, KAS SAISTīTI AR TEHNISKO KOREKCIJU 5. izdevumu kategorija (Administrācija) Finanšu shēmas 5. izdevumu kategorijā zemsvītras piezīmē noradīts, ka pensijām rezervētajās summās, kas iekļautas šai pozīcijai paredzētajos maksimālajos apjomos, nav iekļautas darbinieku iemaksas pensiju shēmā, kas laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam noteiktas ne vairāk kā 500 miljonu euro apmērā (2004. gada cenās). Šis noteikums jāsaprot tā, ka summas, ko, nosakot izdevumu kategorijas maksimālo apjomu, var atskaitīt no pensiju izdevumiem, ierobežo divi lielumi. - Šī summa nevar pārsniegt iemaksas, kas faktiski iekļautas kā gada budžeta ieņēmumi. - Kopējais uzkrāto atskaitījumu apjoms laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam nedrīkst pārsniegt 500 miljonus euro 2004. gada cenās, kas ir ekvivalents vidēji 71,4 miljoniem euro (82 miljoniem euro 2011. gada cenās). Tā kā administratīvie izdevumi pārsvarā atkārtojas, katru gadu par pamatu ņem zemāko robežu, lai laikposma sākumā neizmantotu rezervi, kas tādējādi turpmāk vairs nebūtu pilnībā pieejama. Atskaitāmā summa 2011. gadam ir 82 miljoni euro pašreizējās cenās. Izdevumu kategorijas, kas nav iekļautas 2007.–2013. gada finanšu shēmā Papildus izdevumu maksimālajam apjomam, par kuru vienojās 2007.–2013. gada finanšu shēmā, ir pieejami vairāki instrumenti. Šo instrumentu mērķis ir nodrošināt ātru reaģēšanu uz ārkārtas vai neparedzētiem notikumiem un radīt lielāku elastību, nekā paredzēts noteiktajos izdevumu maksimālajos apjomos. - Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos , no kuras var izmantot ne vairāk kā 221 miljonu euro gadā 2004. gada cenās vai 253,9 miljonus euro 2011. gadā pašreizējās cenās (1744 miljoni euro visā laikposmā pašreizējās cenās); - ES Solidaritātes fonds , kura maksimālais ikgadējais apjoms pašreizējās cenās ir 1 miljards euro; - elastības instruments , kura maksimālais ikgadējais apjoms pašreizējās cenās ir 200 miljoni euro plus 2008.-2010. gadā neizmantoto gada summu daļa, kuru var pārnest uz 2011. gadu. Turklāt būs iespējams izmantot Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) līdzekļus ne vairāk kā 500 miljonu euro apmērā gadā pašreizējās cenās, izmantojot jebkuras iepriekšējā gada rezerves atbilstoši saistību apropriāciju vispārējam maksimālajam apjomam, un/vai divu iepriekšējo gadu atceltās saistības (izņemot saistības, kas attiecināmas uz 1.b izdevumu kategoriju). ĀRPUSBUDžETA DARBīBAS UN PAšU RESURSI Iestāžu nolīguma 11. punkta ceturtajā daļā noteikts, ka informācija par darbībām, kas nav ietvertas vispārējā budžetā, un pašu resursu dažādo kategoriju paredzamā attīstība ir jānorāda tabulās kā aplēses un ik gadu jāatjaunina, veicot finanšu shēmas tehniskās korekcijas. Šī saskaņā ar jaunākajām pieejamajām prognozēm atjauninātā informācija ir norādīta 3.1. un 3.2. tabulā . Tā aptver Eiropas Attīstības fondu (EAF) un pašu resursu struktūru. PIELIKUMS 1. TABULA. 2007.–2013. GADA FINANšU SHēMA AR KOREKCIJāM ATBILSTOšI 17. PUNKTAM [pic] 2. TABULA. 2007.–2013. GADA FINANšU SHēMA AR KOREKCIJāM 2011. GADAM UN ATBILSTOšI 17. PUNKTAM [pic] 3. TABULA. VISPĀRĒJĀ BUDŽETĀ NEIEKĻAUTO IZDEVUMU INDIKATĪVĀ PROGRAMMA UN DAŽĀDO PAŠU RESURSU IESPĒJAMĀ TENDENCE [pic] [1] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. [2] Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulas 1083/2006 II pielikuma 9. punkts. [3] Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulas 1083/2006 II pielikuma 7., 8. un 11. punkts. [4] Kā paskaidrots Komisijas dienestu 2006. gada 15. februāra darba dokumentā "Fiche 99". [5] Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 29. aprīļa lēmums (OV L 128/8, 16.5.2008.). [6] Kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 17. decembra Lēmumu, ar ko groza 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu – enerģētikas jomas projektu finansēšana Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna kontekstā, OV L 347, 24.12.2009., 26. lpp. [7] Padomes 2010.gada 16. marta Lēmums 2010/196/ES par netieši novērtēto finanšu starpniecības pakalpojumu ( FISIM ) iedalīšanu nacionālā kopienākuma (NKI) noteikšanai Eiropas Savienības budžeta un pašu resursu nolūkos, OV L 87, 7.4.2010.,31. lpp. [8] Komisijas paziņojums EP un Padomei par pašu resursu un saistību apropriāciju maksimālā apjoma pielāgošanu pēc lēmuma par FISIM piemērošanu pašu resursu nolūkos, COM(2010) 162 galīgā redakcija.