[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 2.6.2005 COM(2005) 234 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Ceļā uz globālām partnerattiecībām informācijas sabiedrībā:Eiropas Savienības ieguldījums Pasaules sammita par informācijas sabiedrību (WSIS) otrajā posmā KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIK AS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Ceļā uz globālām partnerattiecībām informācijas sabiedrībā:Eiropas Savienības ieguldījums Pasaules sammita par informācijas sabiedrību ( WSIS ) otrajā posmā (Teksts attiecas uz EEZ) 1. IEVADS Tuvojoties otrajai Sagatavošanas komitejas ( PrepCom-2 ) sēdei, otrā Pasaules sammita par informācijas sabiedrību (Tunisa, 2005. gada 16.-18. novembris) sagatavošanās procesā ir sācies izšķirošs posms. Šā procesa laikā jāvienojas par galīgajiem dokumentiem, kuros ir ietverti secinājumi par diviem jautājumiem, kas netika atrisināti iepriekšējā posmā, proti, interneta pārvaldi un finanšu mehānismiem, kā arī jāklāsta, kādā veidā būtu jāīsteno WSIS un kādi papildu pasākumi būtu veicami. Paralēli WSIS procesam Eiropas Savienība (ES) pati par sevi ir svarīgs vienojošais posms attiecībā uz Informācijas sabiedrības politikām. Komisija nesen uzsāka nozīmīgu iniciatīvu, lai kāpinātu atbalstu Lisabonas darba kārtībai un sekmētu lielāku izaugsmi, jaunu darba vietu radīšanu un mazināt izstumšanu. Šajā kontekstā svarīga loma ir Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) politikai, saturam, kā arī pētniecības un attīstības (P&A) politikai. Tādēļ Komisija gatavojas nākt klajā ar i2010 – jaunu iniciatīvu, kas izmantos jaunu IKT ekonomisko potenciālu, lai radītu izaugsmi Eiropā. Turklāt Komisija ir nesen iesniegusi divus svarīgus priekšlikumus, lai stiprinātu Eiropas pozīcijas IKT jomā: septīto P&A pamatprogrammu ( FP 7) un Konkurētspējas un inovāciju programmu (KIP) .[1] Turklāt ES ir pārskatījusi savu ieguldījumu Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanā.[2] Visbeidzot ES formulē savu nostāju pašlaik notiekošajās Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) sarunās un 2006. gadā gaidāmajā Starptautiskās telekomunikāciju savienības ( ITU ) Pilnvaroto pārstāvju konferencē. ES jāgūst labums no šā impulsa un WSIS procesa, lai atbalstītu Informācijas sabiedrības veicināšanu dalībvalstīs un ar tās partnervalstīm, īpaši jaunajos un attīstības reģionos. Šis paziņojums rada pamatu diskusijām Telekomunikāciju Padomē 2005. gada jūnijā un tādējādi sagatavo kopīgas ES nostājas pirms Trešās sagatavošanās komitejas ( PrepCom-3 , 2005. gada 19.-30. septembris) sēdes un galotņu tikšanās Tunisā. 2. ES PRIORITāTES TUNISā Kā norādīts sammita pirmajā posmā pieņemtajā Principu deklarācijā, ES mērķis ir veicināt visiem pieejamu informācijas sabiedrību, kurā tiktu ievērotas cilvēktiesības un vārda brīvība, kā arī kultūru un valodu daudzveidība.[3] Šādu redzējumu ES ienesīs WSIS otrajā posmā, lai nostiprinātu globālai informācijas sabiedrībai izveidotos stabilos pamatus. Tādēļ vēlams neatsākt debates par jautājumiem, kuri tika atrisināti Ženēvā. ES uzskata, ka Tunisas posma galvenais mērķis ir pārvērst principus darbībās un visu ieinteresēto pušu vidū izraisīt virzību uz īstenošanu , galveno uzmanību pievēršot ierobežotam prioritāšu skaitam, lai panāktu jūtamus rezultātus . Šāda pieeja ir apstiprināta pēdējās Telekomunikāciju Padomes secinājumos.[4] Saskaņā ar šiem secinājumiem ES ieguldījumam WSIS otrajā posmā jābalstās uz prioritātēm un pieredzi darbā ar tām ES politikām, kas raksturotas nākamajā iedaļā. Tādēļ Komisija uzskata, ka ir jāizvērtē pozitīva attīstība kopš WSIS pirmā posma un jāveicina tālākas darbības tajās jomās, kurās ir panākts progress. Tāpēc ES sadarbojas arī ar trešām valstīm, kurās pastāv noteikumi nostājas koordinēšanai starptautiskajās - tādās kā WSIS - organizācijās (piemēram, ar Krieviju, Ukrainu). 2.1. Ženēvas likumdošanas aktu kopuma saglabāšana PrepCom-2 uzskatāmi parādīja tos riskus, kas var rasties, ja tiks atsāktas debates par jau pieņemtajiem principiem. ES neatbalsta šādu notikumu gaitu. Taču, ja debates tiks atsāktas, ES uzsver, cik lielu lomu tā piešķir cilvēktiesībām informācijas sabiedrībā. Šī loma ir iesakņojusies virknē starptautiskās kopienas pieņemtu instrumentu attiecībā uz vārda un uzskatu brīvību, kā arī brīvību saņemt informāciju, to skaitā Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām. Jaunu mediju rašanās nedrīkst kalpot par ieganstu, lai tikai daļēji ievērotu šīs tiesības. To uzsverot, ES varētu atsaukties arī uz Eiropas Padomes neseno rīcību[5] un noteikumiem, kurus tā ir pieņēmusi cilvēktiesību jomā, ieskaitot Pamattiesību hartu. Attiecībā uz otrā sammita norises vietu Tunisiju ES norāda, ka tur joprojām ir vairākas jomas, kurās netiek ievērotas cilvēktiesības, īpaši attiecībā uz vārda un biedrošanās brīvību . Šīs brīvības formas ir vitāli svarīgas demokrātiskajā procesā un, visticamāk, veicinās ekonomisko un sociālo attīstību. Tunisijai kā valstij, kurā notiks WSIS galotņu tikšanās, ir iespēja rādīt labu piemēru, piemērojot Ženēvas Principu deklarāciju un Rīcības plānu. ES uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai NVO, tai skaitā arī no attīstības valstīm, pilntiesīgi piedalītos WSIS .[6] Attiecībā uz galīgajiem dokumentiem, kas tiks parakstīti Tunisā, ES var apsvērt iespēju izvirzīt dažus jautājumus, kuros ir panākts progress un kurus varētu attīstīt tālāk. Pateicoties atbilstošas labvēlīgas vides radīšanai, kopš WSIS pirmā posma attīstības ekonomikās var konstatēt jūtamus rezultātus. ES uzskata, ka šie centieni jāpastiprina, atbalstot pieeju izveidi ar visaptverošām informācijas sabiedrības attīstības stratēģijām, tai skaitā radoša satura un lietojumprogrammu izstrādi. Par prioritāti jāuzskata pilsoņu iekļaušana un labākas dzīves nodrošināšana pilsoņiem, ieskaitot IKT saistībā ar demokrātiju, labu pārvaldi un pastiprinātu aizsardzību ārkārtas situācijās (savlaicīgas brīdinājuma sistēmas saistībā ar glābšanu). Visbeidzot jāuzsver aktīva inovāciju politiku nozīme IKT veicināšanā. 2.2. Visaptverošu informācijas sabiedrības stratēģiju pieņemšanas veicināšana ES gatavojas radīt jaunu stimulu informācijas sabiedrībai, kas būtu pieejama visiem. Tas skaidri jāatspoguļo politiskajos lēmumos un, pieņemot visaptverošas informācijas sabiedrības stratēģijas valsts un reģionālajā līmenī visās ANO dalībvalstīs. Šīs stratēģijas jāizstrādā atklātā procesā un jāņem vērā visas ieinteresētās puses. ES ir gatava dalīties savā lielajā pieredzē par stratēģijām un reglamentējošiem jautājumiem. Informācijas sabiedrības attīstības stratēģijas: Saskaņā ar gaidāmo i2010 iniciatīvu ES ir jāizmanto brīdis, kuru radījuši divi faktori: no vienas puses, IKT ir sācies masveida izvēršanās posms, bet, no otras puses, pateicoties skaitļošanas nozares un patēriņa elektropreču saplūšanai, sākas jauns tehnoloģiskā progresa vilnis. i2010 uzmanības centrā jābūt trim mērķiem: vienotas Eiropas informācijas telpas izveidei; inovācijas un investīciju veicināšanai IKT; iekļaušanas nodrošināšanai, labākiem sabiedriskajiem pakalpojumiem un augstākai dzīves kvalitātei. Iniciatīva jābalsta uz īstenošanas mehānismu, kas radīts, ievērojot standartus un labākās prakses apmaiņu un koordinējot politiku ar ieinteresētajām pusēm. Reglamentēta vide: Eiropas elektronisko komunikāciju reglamentējošie noteikumi stājās spēkā 2002. gadā. Ja tie ir īstenoti konsekventi un efektīvi, ir nodrošināta konkurence. Nepieciešamības gadījumā pārskatā, kas paredzēts 2006. gadā, var ņemt vērā jaunus tehnoloģiskos sasniegumus. Ārpus ES šos reglamentējošos noteikumus jāīsteno kandidātvalstīm, un tas dos atskaites punktu daudzām trešām valstīm. Regulāri risinot ārējo dialogu ar konkrētām valstīm vai valstu grupām, īpaši Latīņamerikas un Karību jūras valstīm, kā arī Vidusjūras grupu, ES balstīsies uz savu pieredzi saistībā ar i2010 un reglamentējošajiem noteikumiem par elektroniskajiem sakariem. 2.3. P&A dinamisma un ietekmes izmantošana Eiropas P&A pamatprogramma ir atbalstījusi IKT projektus kopš pagājušā gadsimta astoņdesmitajiem gadiem. Saskaņā ar pašreizējo, 6. programmu (2002-2006), IKT ir piešķirti 3,6 miljardi EUR saskaņā ar prioritāti „Informācijas sabiedrības tehnoloģijas (IST)”. Tā kā arī Eiropā pētniecībā starptautiskajai sadarbībai P&A jomā ir augsta prioritāte, starptautiskās sadarbības atbalstam kopumā atvēlēti 315 miljoni EUR. Komisija nesen pieņēma priekšlikumu attiecībā uz FP 7 (2007-2013).[7] Joprojām IKT ir izvirzīts mērķis sekmēt, lai Eiropa tādējādi nākotnē pārvaldītu un veidotu nākotnes IKT attīstību, kas palīdzētu īstenot sabiedrības un pilsoņu prasības. Tāpēc IKT jomai katru gadu būtu jāatvēl 1,8 miljardi EUR. Jaunajai IKT prioritātei jākoncentrējas uz tehnoloģiju, jaunām IKT perspektīvām (piemēram, saikni ar zinātnēm par dzīvību), daudzdisciplīnu integrāciju, nākotnes un jaunākajām tehnoloģijām. Visbeidzot, priekšlikums paredz stiprināt starptautisku sadarbību P&A projektos tematiskajās jomās, a) darot pieejamas visas darbības zinātniekiem no trešām valstīm un b) rūpīgi koordinējot rīcību, kas vērsta uz konkrētām valstīm vai valstu grupām (piemēram, attīstītām industrializētām valstīm, jaunām un attīstības valstīm, kandidātvalstīm). Līdztekus šiem centieniem jāveic horizontāli pasākumi starptautiskās sadarbības atbalstam citās pamatprogrammas daļās, īpaši sadaļās „Spējas” un „Cilvēki”. Tas var pavērt jaunas starptautiskās sadarbības iespējas. 2.4. E-lietojumprogrammu un satura izstrāde Kopš WSIS procesa sākuma ES ir atbalstījusi koncentrēšanos uz nedaudzām prioritārām lietojumprogrammām, ņemot vērā gan to vērtību iedzīvotājiem, gan arī valsts iestāžu tiešu iesaistīšanos to izplatīšanā: e-izglītību, e-pārvaldību, e-veselību un sistēmu e-darījumiem. Tās ar attiecīgiem politiskiem mērķiem bija rīcības plāna „ eEurope 2005” prioritātes un tika atspoguļotas projektos, kurus finansēja P&A FP ietvaros, un starptautiskajā sadarbībā IKT jomā starp ES un trešajām valstīm. Saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerattiecību ( EuroMED ) programmu tiek īstenoti reģionāli izmēģinājuma projekti veselības, inovāciju, izglītības, e- komercijas, tūrisma un kultūras jomā. Ir izveidoti divi tīkli: EUMEDIS , lai finansētu saiknes izveidi starp Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pētniecības centriem, EUMEDCONNECT , lai atvieglotu sasaisti starp Vidusjūras reģiona valstu universitātēm un pētniecības centriem. ES programma Latīņamerikas valstīm - @LIS (Informācijas sabiedrības alianse) atbalsta deviņpadsmit IKT lietojumprogrammas četrās prioritārajās nozarēs: vietējā e-pašpārvalde, e-izglītības un kultūras daudzveidība, e-sabiedrības veselība un e-iekļaušana. Saskaņā ar programmu @LIS ir arī izveidoti trīs tīkli, proti, regulatoru, pētnieku un ieinteresēto pušu tīkli. Turklāt programma popularizē atvērtus un starptautiskus standartus. Attiecībā uz Āzijas valstīm ES ir izveidojusi programmu Asi@ICT Programma . Tā aptver sešas jomas: lauksaimniecību, izglītību, e-pārvaldību, vidi, veselību un transportu. Tās mērķis ir radīt plašas un ilgstošas tehnoloģiskās un ekonomiskās attiecības starp Āziju un Eiropu. Turklāt ar Ķīnu un Indiju ir noslēgti divpusēji līgumi. 2003. gadā tika organizēta „ES un Ķīnas Informācijas sabiedrības nedēļa” un tai sekoja plašāks ES un Ķīnas Informācijas sabiedrības dialogs. Tuvojoties ĀKK-ES Kopējās nostājas saistībā ar informācijas sabiedrību attīstībai parakstīšanai, Eiropas Komisija palielināja savu finansiālo ieguldījumu ar IKT saistītos projektos palīdzības attīstības jomā. Apmēram 110 miljoni EUR no Eiropas Attīstības fonda ir atvēlēti virknei pasākumu, sākot no e-komercijas projektiem Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas kopējam tirgum un beidzot ar kontinentālu programmu, lai nodrošinātu Āfrikas Vides uzraudzību ilgtspējīgai attīstībai ( AMESD ). Turklāt no 2003. līdz 2008. gadam no Eiropas Investīciju bankas (EIB) pārvaldīta 2,2 miljardu EUR fonda privātā sektora attīstībai Investīciju programmas piešķirs līdzekļus, tai skaitā riska kapitālu, lai veicinātu izaugsmi privātajā sektorā un palīdzētu mobilizēt vietējo un ārvalstu kapitālu šim mērķim. EIB šo summu papildinās ar 1,7 miljardiem EUR no pašu resursiem. Piedevām 110 miljonu EUR vērtā ES un ĀKK Partnerattiecību programma Pro€Invest veicina investīciju un tehnoloģiju plūsmu tādos mazajos un vidējos uzņēmumos, kas darbojas svarīgās nozarēs, tai skaitā IKT. Programmu vada Uzņēmējdarbības attīstības centrs, kas ir saskaņā ar Kotonū nolīgumu izveidota ĀKK valstu grupas un ES iestāde. 2.5. IKT potenciāla attīstībai izmantošana Vispārējais ES attīstības politikas mērķis kā daļa no Tūkstošgades attīstības mērķiem (TAM) ir pēc iespējas samazināt nabadzību. Tas izskaidro, kādēļ ES tik lielu nozīmi piešķir digitālplaisas mazināšanai un IKT potenciāla izmantošanai kā attīstības politikas rīkiem. Zemsahāras Āfrikas valstīs situācija prasa īpašu uzmanību. Infrastruktūras (pamattīklu un vietējo sakaru līniju) attīstības kavēšanās dēļ rodas risks, ka veseli Āfrikas kontinenta reģioni būs izolēti. Ar pašu tirgus spēkiem nepietiek, lai sāktu izaugsmes procesu, kas būtu gan ilgtspējīgs, gan aptvertu visu teritoriju. Tādēļ var būt nepieciešama valsts sektora iesaistīšanās. Ar saviem partneriem Āfrikā, un jo īpaši ar organizāciju „Jaunās partnerattiecības Āfrikas attīstībai” ( NEPAD ),[8] kā arī sadarbībā ar attīstības bankām un privāto sektoru ES turpina sniegt pozitīvus apsvērumus iniciatīvai, lai izvietotu infrastruktūru Āfrikas kontinentā. Lai strādnieki un plašāka sabiedrība apgūtu nepieciešamās prasmes darbam ar IKT, ir nepieciešamas apmācības. To varētu paveikt sadarbībā ar privāto sektoru un IKT nozari. No otras puses, risinot IKT un attīstības jautājumus, bieži vien pietiekami liela uzmanība netiek pievērsta IKT saturiskajai pusei. Tomēr satura nozares izveide un nostiprināšana attīstības valstīs sniedz nozīmīgas priekšrocības: sabiedriskajā ziņā, jo dod saturu sabiedrībai ar operatoru palīdzību, kas ir ciešā kontaktā ar sabiedrību, tās vajadzībām, cerībām un prasībām; kultūras ziņā, jo palīdz saglabāt vietējās kultūras un ļauj tās parādīt pārējai pasaulei, līdz ar to aizsargājot un bagātinot kultūru daudzveidību, ekonomiskajā ziņā, jo vietējā mērogā rada jaunas darba vietas, balstās uz ilgtspējīgiem pašu resursiem un ir ienākuma avots eksporta gadījumā. 3. ES VIEDOKLIS PAR NEATRISINāTIEM JAUTāJUMIEM Galvenie darba punkti, par kuriem diskutēja WSIS otrajā posmā, ir divi jautājumi, kas palika neatrisināti pēc Ženēvas sammita: finanšu mehānismi digitālplaisas samazināšana un interneta pārvalde. 3.1. Finanšu mehānismi Finansēšanas mehānismi digitālplaisas samazināšanai attīstības valstīs bija viens no visstrīdīgākajiem jautājumiem WSIS pirmajā posmā. Tā kā puses nespēja vienoties, tika nolemts izveidot Finanšu mehānismu darba grupu ar uzdevumu „ rūpīgi pārskatīt to piemērotību, sastopoties ar IKT attīstībai problēmām”. Tajā pašā laikā Senegālas prezidents Veids atbalstīja brīvprātīga Digitālās solidaritātes fonda (DSF) izveidi. Viņa iniciatīvu apsveica Āfrikas un vēl plašāk attīstības valstis. DSF tika atklāts 2005. gada 14. martā Ženēvā. Tas ir izveidots kā fonds saskaņā ar Šveices tiesību aktiem un to atbalsta daudzas vietējās/reģionālās kopienas (Ženēva un Liona, basku valdība).[9] Balstoties uz TFFM ziņojuma rezultātiem, ES Padome 17. februārī[10] pieņēma secinājumus par finanšu mehānismiem, norādot, ka „ jauns ANO fonds nebūtu efektīvs instruments digitālplaisu samazināšanai”, un ka „ (bija) nepieciešama vienotāka pieeja, lai mobilizētu cilvēkresursus, finanšu un tehnoloģiju resursus” . ES nostāja par brīvprātīgo DSF balstās uz četriem kritērijiem: fonds atrodas Ženēvā, tas darbojas pēc brīvprātības principa, tas papildina jau pastāvošus mehānismus, tajā tiek īstenota daudzpusīga pieeja. PrepCom -2 pieņēma saskaņotu redakciju saistībā ar secinājumiem par TFFM ziņojumu, kas atbilst ES nostājai.[11] Ja sarunas vēlāk tiktu atsāktas, ES būtu jāizskaidro savs viedoklis partneriem un īpaši jāuzsver TFFM ziņojuma rezultāti, proti, ka fonds nevar būt vienīgais īstais finansiālo vajadzību risinājums, bet gluži pretēji –, izmantojot pašreizējos mehānismus, ar skaidru apņēmību vajadzētu panākt konkrētus un jūtamus rezultātus. Turklāt saskaņā ar februāra Padomes secinājumiem ES informēs savus partnerus par iespējamiem pasākumiem, projektiem un programmām. Tādēļ Komisija un dalībvalstis plāno publicēt brošūru, kurā būs skaidrots, kā attīstības valstis var labāk integrēt IKT savā attīstības politikā. 3.2. Interneta pārvalde Saskaņā ar Ženēvas Rīcības plānu ANO ģenerālsekretārs ir izveidojis Interneta pārvaldes lietu darba grupu ar uzdevumu a) izstrādāt Interneta pārvaldes darba definīciju, b) identificēt valsts politikas jautājumus, kas attiecas uz Interneta pārvaldi, c) veidot vispārēju izpratni par to, kāda loma un atbildības jomas ir valdībām, pastāvošajām starpvaldību un starptautiskajām organizācijām un citiem forumiem, kā arī privātajam sektoram un pilsoniskajai sabiedrībai un d) sagatavot ziņojumu par šīs darbības rezultātiem, ar kuriem jānāk klajā WSIS otrajā posmā. Kā tika paziņots iepriekšējā paziņojumā[12], Komisija šobrīd pozitīvi vērtē dalībvalstu ģenerāldirektoru darbu, tiem regulāri tiekoties Komisijas vadībā. Kopš pirmās sanāksmes 2004. gada 17. martā viņi ir tikušies astoņas reizes. Starp prioritātēm, kuras identificējusi ģenerāldirektoru grupa, viens no galvenajiem šobrīd apspriežamiem jautājumiem ir interneta pamatresursu, proti, domēnvārdu sistēmas, IP adrešu un saknes servera sistēmas, vadības internacionalizēšana. ES uzskata, ka ir nepieciešams jauns sadarbības modelis, lai piešķirtu saturu noteikumiem WSIS Principu deklarācijā attiecībā uz visu ieinteresēto pušu, tai skaitā valdību, privātā sektora, pilsoniskās sabiedrības un starptautisko organizāciju izšķirošo lomu Interneta pārvaldē. Pašreizējie Interneta pārvaldes mehānismi jāveido uz stabiliem demokrātijas, pārredzamiem un daudzpusējiem pamatiem, vairāk uzsverot visu valdību ieinteresētību valsts politikā. Šim jaunajam modelim jābūt balstītam uz šādiem principiem: (1) tam nav jāaizstāj pašreizējie mehānismi vai iestādes, bet jābalstās uz pašreizējām Interneta pārvaldes struktūras bāzēm, īpaši uzsverot komplementaritāti starp visām procesā iesaistītajām pusēm: valdībām, privāto sektoru, pilsonisko sabiedrību un starptautiskajām organizācijām; (2) jaunajam valsts un privātās sadarbības modelim jādod ieguldījums interneta ilgtspējīgā stabilitātē un noturībā, atbilstoši risinot valsts politikas jautājumus, kas ir saistīti ar Interneta pārvaldes galvenajiem aspektiem. ES uzskata, ka valdībām ir specifisks uzdevums un atbildība pret saviem pilsoņiem, un to loma jaunajā sadarbības modelī galvenokārt jākoncentrē uz svarīgākajiem sabiedriskās politikas jautājumiem, un jāizslēdz jebkāda iesaistīšanās ikdienas darbībās. Turklāt ES vēlreiz stingri jāuzsver sava apņēmība ievērot Interneta arhitektūras principus, tai skaitā sadarbspēju, atvērtību un pilnīga pārklājuma principu. Interneta pārvaldes jautājumu darba grupas sastāvā esošo ES pārstāvju kopējo pieeju mandātam atbilstošos jautājumos nosaka 2004. gada 13. oktobrī COREPER [13] pieņemtās Interneta pārvaldes vadlīnijas. Tajās izklāstīti galvenie jautājumi, kas jārisina pēc ES viedokļa, un nepieciešamības gadījumā izteikts aicinājums veikt koordināciju Padomē. 4. TāLāKA DARBīBA Ir sākušās diskusijas par iespējamu mehānismu, lai nodrošinātu Ženēvas Rīcības plāna atbilstošu īstenošanu, kā arī par politiskām sammita papildu darbībām. Īstenošanas mehānisms saistīts ar tehniskajām papildu darbībām proti, notiekošo pasākumu uzraudzību, ja sammita politiskās papildu darbības attiecas uz iespējamu procesu pēc WSIS ANO sistēmā. 4.1. Īstenošanas mehānisms Nozīmīgas ANO aģentūras ir aktīvi piedalījušās WSIS procesā un tām arī turpmāk būtu jāiesaistās. ITU , aģentūra, kas atbalsta procesu, risinās lielāko daļu jautājumu, kas saistīti ar elektroniskajiem sakaru tīkliem, pieejas izveidi un savienojamību. Citas aģentūras izstrādās iniciatīvas savas kompetences jomās (sk. 2. pielikumu). Piedevām PTO atsauces uz telekomunikāciju un saistītu nozaru liberalizāciju un Pasaules Bankas darbības ir izrādījušās efektīvas, sekmējot plašāku IKT izmantošanu, un tādēļ tie ir tieši saistītas ar WSIS darbu. Valdības, privātais sektors un pilsoniskā sabiedrība kā Rīcības plāna galvenie adresāti izstrādās darbības. Rīcības plāns un galīgie dokumenti, kuri tiks pieņemti Tunisā, būs atskaites dokumenti, bet paliek jautājums, kā koordinēt un veicināt dažādo iniciatīvu sinerģiju. ES ir uzsvērusi, ka šādam mehānismam jābūt vienkāršam, efektīvam un balstītam uz decentralizētiem pasākumiem saskaņā ar pašreizējo ANO sistēmu. Tam jādarbojas ar atklātu koordinācijas metodi[14] un jāveicina sinerģija starp iniciatīvām, lai nodrošinātu, ka IKT potenciāls tiek izmantots pilnībā. 4.2. Inventarizācija Inventarizāciju uzsāka WSIS izpildsekretariāts, lai izvērtētu pasākumus, kas ir saistīti ar Rīcības plānu, un kurus īsteno dažādas ieinteresētās puses. ES iesniedza dokumentu, kurā ir izklāstīts plašs ES līmenī notiekošu darbību klāsts un dalībvalstu īstenotie pasākumi. ES ieguldījums ir iekļauts ITU/WSIS datu bāzē un to var lejuplādēt.[15] Inventarizācija ir pirmais solis īstenošanas procesā un, kā to paredzējis WSIS sekretariāts, tā būtu jāturpina pēc Tunisas sammita. Taču var rasties nepieciešamība pēc uzlabotas datu bāzes struktūras un saistītām publikācijām. Turklāt detalizēta analīze par to, kāda nozīme var būt šai datu bāzei kā uzziņu materiālam ieinteresēto pušu politikās, jāiekļauj galīgajā ziņojumā par inventarizāciju. 4.3. WSIS papildu darbības Neskaitot īstenošanas mehānismu, nākamajā PrepCom sēdē tiks risināts jautājums par WSIS Ženēvas un Tunisas sammita papildu darbībām. Saskaņā ar iepriekšējām ES nostājām Komisija neatbalsta automātisku nākamo sammitu pēc pieciem vai desmit gadiem, bet dotu priekšroku īpašiem atbilstoši organizētiem inventarizācijas pasākumiem, tai skaitā saistībā ar Interneta pārvaldi. Komisija uzskata, ka digitālplaisas samazināšanas jautājums ir cieši jāsaista ar Tūkstošgades attīstības mērķiem. Tādēļ šai dimensijai būtu jākļūst par daļu no pašreizējā TAM procesa. ES rūpīgi jāseko, kādus lēmumus šajā sakarībā pieņem ANO ģenerālsekretārs, un atbilstoši jākoordinē sava nostāja. 5. SECINāJUMI Tāpat kā iepriekšējā posmā ES būs vienota un spēs ietekmēt debates sagatavošanās procesā un WSIS sēdē. Pašlaik būtu jāpārliecina mūsu partneri, ka informācijas sabiedrība nav nemainīgs jēdziens un ka mums jābūt gataviem tālākai attīstībai virzībā uz zināšanām balstītu sabiedrību. Šajā kontekstā prioritātei jābūt pieņemto principu iedzīvināšanai reālajā pasaulē, lai ļautu iedzīvotājiem izmantot IKT sniegtās priekšrocības un būt gataviem stāties pretī nākamajiem izaicinājumiem, kurus radīs ekonomiskās, tehnoloģiskās un sociālās pārmaiņas, un cilvēces radošais gars. 1 . pielikums Galvenie pasākumi pirms otrā Pasaules sammita par informācijas sabiedrību ( WSIS ) 2005. gada 18.-20. aprīlis | Interneta pārvaldes lietu darba grupas (WGIG) trešā sēde, Ženēva. | 2005. gada maijs | Tiek plānots uzsākt starpsesiju pasākumus (Priekšsēdētāja draugu grupa, sarunas par WSIS īstenošanas mehānismiem), Ženēva. | 2005. gada 14.-17. jūnijs | Interneta pārvaldes lietu darba grupas (WGIG) pēdējā sēde, Ženēva. | 2005. gada 1. jūlijs | Plānota WGIG ziņojuma publicēšana. | 2005. gada 18. jūlijs | WGIG ziņojuma publiska prezentēšana. | 2005. gada 15. augusts | Ieinteresēto pušu komentāru iesniegšanas par WGIG ziņojumu gala termiņš. | 2005. gada 19.-30. septembris | PrepCom-3, Ženēva. | 2005. gada 16.-18. novembris | Pasaules sammita par informācijas sabiedrību (WSIS) otrais posms, Tunisa. | 2 . pielikums WSIS procesā iesaistītās ANO struktūras un to iespējamā loma WSIS īstenošanā ANO iestāde / aģentūra | Pilns nosaukums | Iespējamā kompetences sfēra[16] | UN SG | ANO ģenerālsekretārs | Pasaules sammitu par informācijas sabiedrību (WSIS) vispasaules kompetence. | UN GA | ANO Ģenerālā Asambleja | ANO Ģenerālā Asambleja ar Rezolūciju 56/183 (2001. gada 21. decembris) apstiprināja WSIS rīkošanu. | UNDESA | ANO Ekonomisko un Sociālo lietu departaments | Vispārēja koordinēšana, e-pārvaldība | ITU | Starptautiskā telekomunikāciju savienība | IKT infrastruktūra, jaudas palielināšana, uzticamība un drošība, starptautiskā un reģionālā sadarbība. | UNESCO | ANO Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija | Pieeja informācijai un zināšanām, jaudas palielināšana, e-zinātne, kultūru un valodu daudzveidība, plašsaziņas līdzekļi, informācijas sabiedrības ētiskā dimensija. | WGIG | Interneta pārvaldes lietu darba grupa | Darba grupa, kuru izveidoja ANO ģenerālsekretārs, lai veidotu kopēju izpratni par interneta pārvaldi. | TFFM | Finanšu mehānismu darba grupa | Darba grupa, kuru izveidoja ANO ģenerālsekretārs, lai pārskatītu IKT finansēšanas mehānismus. | UNDP | Apvienoto Nāciju Attīstības programma | Tūkstošgades attīstības mērķi, starptautiskā un reģionālā sadarbība. | UN ICT TF | ANO IKT Darba grupa NB: tās mandāts beidzas 2005. gada beigās. Turpinās sarunas par IKT un attīstībai pasaules alianses izveidi, lai turpinātu Darba grupas darbu. | Tūkstošgades attīstības mērķi, starptautiskā un reģionālā sadarbība. | FAO | Pārtikas un lauksaimniecības organizācija | e-lauksaimniecība. | ILO | Starptautiskā Darba organizācija | e-nodarbinātība. | WHO | Pasaules Veselības organizācija | e-veselība, e-vide. | WIPO | Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācija | Uzticamība un drošība. | WMO | Pasaules Meteoroloģijas organizācija | Palīdzība dabas katastrofu gadījumos | UNCTAD | ANO Tirdzniecības un attīstības konference | Attīstības koordinēšana. | UNITAR | ANO Apmācību un pētniecības institūts | Sadarbība ar vietējām varas iestādēm. | UNEP | Apvienoto Nāciju Vides programma | e-vide. | [1] Informāciju par i2010 un FP 7 sk. infra . Konkurētspējas un inovāciju programma (KIP) Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) politikas īpašās programmas īstenošanai ierosina 2007.-2013. gadam piešķirt 800 miljonus EUR, lai veicinātu IKT ieviešanu un izmantošanu (salīdzināt ar 2005. gada 7. aprīļa paziņojumu presei IP/05/391). [2] Paātrinot virzību uz Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanu: Eiropas Savienības ieguldījums, KOM(2005) 132 galīgā redakcija; Paātrinot virzību uz Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanu: attīstības un atbalsta efektivitātes finansēšana, KOM(2005) 133 galīgā redakcija; Politiku saskaņotība attīstībai: paātrinot virzību uz Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanu, KOM(2005) 134 galīgā redakcija; visi 2005. gada 12. aprīlī. [3] www.itu.int/wsis/index.html. [4] 2004. gada 9. decembra Telekomunikāciju Padome www.eu2004.nl/default.asp?CMS_TCP=tcpAsset& id=B44C0E30C17A46DA81E62332EA6C2B7AX1X51359X3 pp. 16ss. [5] Īpašā informācijas sabiedrības ekspertu komiteja ( CAHSI ), www.coe.int/t/e/integrated_projects/democracy/02_Activities/00_CAHSI/. [6] Salīdzināt ar ES galīgo deklarāciju par 2005. gada 31. janvāra 5. ES un Tunisijas Asociācijas padomes sanāksmi. [7] Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam par Kopienas septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam), KOM(2005)119 galīgā redakcija, 2005. gada 6. aprīlis. [8] Āfrikas atjaunošanas stratēģiskais ietvars, kuru 2001 gada jūlijā uzsāka 37. Āfrikas Vienotības organizācijas sammitā, sk. www.nepad.org. [9] Skat. www.dsf-fsn.org/eu/15c-en.htm [10] www.eu2005.lu/en/actualites/conseil/2005/02/17ecofin/17ecofin.pdf, 19. lpp. [11] Sk. www.itu.int/wsis/preparatory2/pc2/index.html [12] Ceļā uz globālām partnerattiecībām informācijas sabiedrībā: WSIS Ženēvas sammita papildu pasākumi, KOM(2004) 111 galīgā redakcija, 2004. gada 17. februāris. [13] Dokuments 13085/04 TELECOM 148. [14] Šādu mehānismu 2000. gada martā ES ieviesa Lisabonas Eiropadome, lai izplatītu labāku praksi un panāktu konverģenci ceļā uz iepriekšnoteiktu tratēģisku mērķi. Sk. Lisabonas secinājumus, ue.eu.int/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/00100-r1.en0.htm. [15] www.itu.int/wsis/stocktaking/index.html [16] Šis ir indikatīvs saraksts, un ES nostāja saistībā ar WSIS īstenošanas mehānisma struktūru netiek paredzēta.