Grieķija sasniedza savu primārā pārpalikuma mērķrādītāju, kas ir 3,5 % no IKP, 2018. un 2019. gadā. Pēc pandēmijas uzliesmojuma Eiropas Komisija 2020. gadā aktivizēja vispārējo izņēmuma klauzulu, kas ļauj īslaicīgi atkāpties no budžeta prasībām, tostarp Grieķijas fiskālajiem mērķiem, kam piemēro pastiprinātu uzraudzību, ar nosacījumu, ka tas neapdraud fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā. Savā 2021. gada 3. marta paziņojumā ( ) Komisija izklāstīja savu viedokli, proti, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivizāciju vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem kā vispārējs novērtējums par ekonomikas stāvokli, par vienu no galvenajiem kvantitatīvajiem kritērijiem nosakot ekonomiskās aktivitātes līmeni ES vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigām). Palielinātā nenoteiktība un spēcīgie ekonomikas perspektīvu pasliktināšanās riski saistībā ar karu Eiropā, vēl nepieredzētiem enerģijas cenu kāpumiem un pastāvīgiem piegādes ķēžu traucējumiem pamato Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas pagarināšanu, apverot 2023. gadu.

Pēc smagas lejupslīdes 2021. gadā atlabšana pēc pandēmijas 2022. gadā turpināsies nedaudz lēnākā tempā, jo to papildus pastāvošajai neskaidrībai saistībā ar pandēmiju ietekmē augstākas enerģijas cenas un Krievijas militārās agresijas pret Ukrainu ekonomiskā ietekme. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi paredzams, ka izaugsme sasniegs 3,5 % 2022. gadā un 3,1 % 2023. gadā. Tiek prognozēts, ka investīcijas būs galvenais izaugsmi veicinošais faktors, taču ekonomiskās aktivitātes palielināšanos veicinās arī privātais patēriņš un neto eksports. Vispārējās valdības primārais deficīts, kam piemēro pastiprinātu uzraudzību, 2021. gadā sasniedza 5,5 % no IKP, kas ir par 2,1 procentpunktu mazāk nekā prognozēts pagājušā gada rudenī. Šo pozitīvo pārsteigumu ir nodrošinājusi galvenokārt ātrā ekonomikas atlabšana. Fiskālā politika 2022. gadā joprojām ir atbalstoša, jo daži ar pandēmiju saistītie ārkārtas un atbalsta pasākumi šogad vēl joprojām pastāv, un vienlaikus tika veikti pagaidu fiskālie pasākumi, lai mazinātu elektroenerģijas cenu pieauguma ietekmi 2022. gadā. Savā Stabilitātes programmā 2022. gadam valdība plāno 2023. gadā sasniegt primāro pārpalikumu 1,1 % no IKP un vēl vairāk samazināt augsto publiskā parāda attiecību pret IKP ( ). Paredzams, ka lielākā daļa atbalsta pasākumu, kas saistīti ar elektroenerģijas cenu palielinājumu vai pandēmiju, tiks pakāpeniski izbeigti līdz 2023. gadam. Tajā pašā laikā valdība plāno atbalstīt izaugsmi, nosakot, ka pandēmijas laikā ieviestais solidaritātes nodokļa un sociālā nodrošinājuma iemaksu samazinājums kļūs pastāvīgs. Ekonomikas atlabšanas apstākļos bezdarba līmenis samazinājās līdz 14,7 % 2021. gadā no 17,6 % 2020. gadā un augstākā rādītāja 27,8 % 2013. gadā. Lai gan tas joprojām ir viens no augstākajiem rādītājiem ES, paredzams, ka 2023. gadā tas turpinās samazināties. Nākotnē paredzams, ka nodarbinātības izaugsme saglabāsies noturīga, ņemot vērā joprojām stabilo ekonomikas izaugsmi. Nabadzības riska rādītājs joprojām ir augsts (17,7 % 2020. gadā).

Šis ziņojums var kalpot par pamatu, lai Eurogrupa izlemtu par nākamā no politikas atkarīgo parāda pasākumu kopuma izlaišanu 748 miljonu EUR vērtībā. Minētie pasākumi tika saskaņoti ar Eurogrupu 2018. gada 22. jūnijā un ietver tādu ienākumiem līdzvērtīgu summu nodošanu, kas izriet no Grieķijas valsts obligāciju turējumiem centrālajās bankās, Vērtspapīru tirgu programmas un Nolīguma par neto finanšu aktīviem ietvaros un atbrīvojumu attiecībā uz pieaugošu procentu starpību konkrētiem aizdevumiem, ko piešķir Eiropas Finanšu stabilitātes instruments. No politikas atkarīgo parāda pasākumu sestā daļa tika izlaista pēc Eurogrupas sanāksmes 2021. gada 6. decembrī.

Pēc izcila 2021. gada ieņēmumus nenesošo kredītu mazināšanas jomā galvenā uzmanība pamazām tiek pārvirzīta uz ieņēmumus nenesošā parāda pārstrukturēšanu dzīvotspējīgiem parādniekiem, kā arī uz banku rentabilitātes un kapitāla pozīcijas ilgtspējīgu uzlabošanu. Ieņēmumus nenesošo kredītu īpatsvars 2021. gada decembrī nekonsolidēti bija 12,8 %, ievērojami samazinoties no 30,1 % 2020. gada beigās un 40,6 % 2019. gada beigās. Izmantojot vērtspapīrošanu atbilstīgi aktīvu aizsardzības shēmai Hercules, divas no četrām sistēmiskajām bankām 2021. gada beigās ir reģistrējušas ieņēmumus nenesošo kredītu īpatsvaru, kas rakstāms ar vienu ciparu, savukārt ir paredzams, ka pārējās divas bankas to pašu mērķi sasniegs, vēlākais, līdz 2022. gada beigām. Tomēr ieņēmumus nenesošo kredītu īpatsvars Grieķijā joprojām ir vislielākais eurozonā. Turklāt jaunu ieņēmumus nenesošu kredītu ierobežotais neto ieplūdums ( ) ir turpinājies 2021. gada ceturtajā ceturksnī, un tas būs cieši jāuzrauga, jo joprojām pastāv riski banku aktīvu kvalitātei. Turklāt ieņēmumus nenesošā parāda veiksmīgais noregulējums arvien vairāk ir atkarīgs no parādus apkalpojošām sabiedrībām, kas atbild par vērtspapīrotu un pārdotu kredītu apkalpošanu. Lai gan banku bilanču attīrīšana turpināja mazināt banku kapitāla rezerves un rentabilitāti, prognoze 2022. gadam ir daudzsološa, pateicoties samazinātām uzkrājumu veidošanas vajadzībām un iekšējā kapitāla radīšanai, uzlabojot pamata rentabilitāti. Tomēr banku kapitāla pozīcija joprojām ir viena no zemākajām eurozonā, un tās kvalitāte joprojām rada bažas, jo tajā ir augsts un arvien pieaugošs atlikto nodokļu kredītu īpatsvars. Palielinātā nenoteiktība par ekonomikas perspektīvām pēc Krievijas agresijas pret Ukrainu varētu veicināt kredīta pieauguma turpināšanos.

·Pēc grozījumu pieņemšanas primārajos tiesību aktos par primārās veselības aprūpes sistēmu iestādes līdz 2022. gada jūnijam pieņems sekundāros tiesību aktus, kuros būs precizēti sistēmas galvenie elementi, tostarp stimuli pacientu reģistrācijai un ģimenes ārsta nosūtījumu izsniegšanai. Iestādes ir arī apņēmušās sākt pacientu reģistrāciju ar mērķi reģistrēt sistēmā 25 % no kopējā iedzīvotāju skaita līdz oktobra beigām un 50 % līdz 2022. gada beigām un pabeigt IT infrastruktūru reģistrācijai un vizītēm līdz jūnija beigām. Līdz jūlija beigām pašnodarbināto ģimenes ārstu reģistrācija sistēmā sasniegs līmeni, kas ļauj aptvert vismaz 85 % iedzīvotāju. Līdz oktobrim iestādes aktivizēs stimulu/pretstimulu shēmu reģistrācijai un ģimenes ārsta nosūtījumu izsniegšanai. Primārās veselības aprūpes sistēmas reforma ir viens no pamatkomponentiem finanšu palīdzības programmā, kuras virsmērķis ir uzlabot iedzīvotāju piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem un stiprināt pārvaldību un efektivitāti. Iedzīvotāju reģistrācija un efektīva ģimenes ārsta nosūtījumu izsniegšanas sistēma ir galvenie noteicošie elementi, kas veicina šo mērķu sasniegšanu. Jaunajā satvarā šie galvenie elementi tiek īstenoti, izmantojot finansiālus stimulus. Šāda sistēma, ja to pilnībā īsteno, var palīdzēt sasniegt attiecīgos mērķus. Tajā pašā laikā tā rada problēmas nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi un sasniegt pilnīga iedzīvotāju aptvēruma mērķi, kas būs rūpīgi jāuzrauga.

Pastiprinātas uzraudzības kontekstā Grieķija ir modernizējusi savu sociālās labklājības sistēmu, pabeidzot Vienotā pensiju fonda izveidi, visu triju Sociālās solidaritātes ienākumu / garantētā minimālā ienākuma shēmas pīlāru izvēršanu un jauna īstenošanas modeļa pieņemšanu attiecībā uz aktīvo darba tirgus politiku. Līdz šim ir bijis aptuveni 400 000 garantētā minimālā ienākuma saņēmēju, un tiek lēsts, ka nākamajos divos gados visi no viņiem būs saņēmuši individualizētu rīcības plānu. Pateicoties reformām un ekonomikas atlabšanai, nabadzības riskam pakļauto personu īpatsvars samazinājās no 20,2 % 2017. gadā līdz 17,7 % 2020. gadā, taču tas joprojām ir viens no lielākajiem ES. Grieķija arī pārskatīja vietējam sabiedriskajam transportam piešķirto subsīdiju sistēmu, izveidoja galveno struktūru, kas atbild par centralizētu veselības pakalpojumu iepirkumu (EKAPY), un panāca centralizētā iepirkuma 30 % īpatsvaru kopējos slimnīcu izdevumos.

·Reaģējot uz augsto inflāciju, iestādes 2022. gada 1. maijā pēc iedibinātā un vienlaikus pasteidzinātā un saīsinātā apspriežu procesa ieviesa minimālās algas palielinājumu, kas ir jau otrais palielinājums 2022. gadā. Minimālā alga 2022. gada 1. maijā tika palielināta par 7,5 % ( ). Šis palielinājums seko mērenam palielinājumam par 2 %, kas īstenots 2022. gada 1. janvārī pēc minimālās algas iesaldēšanas uz trim gadiem. Iestādes ievēroja darbības, kas noteiktas grozītajā Likumā 4172/13 minimālās algas noteikšanai. Apspriežu procesā dažādie sociālie partneri, pētniecības institūti un citi ieguldījuma sniedzēji ieteica mērenus līdz ievērojamākus palielinājumus, lai mazinātu pirktspējas zudumu augstās inflācijas dēļ un aizsargātu darba ņēmējus ar zemiem ienākumiem, ņemot vērā, ka gandrīz 28 % darba ņēmēju valstī saņem minimālo algu. Iestādes lēš, ka reālais algu pieaugums 2022. gadā nepārsniegs produktivitātes pieaugumu; faktiski tās paredz, ka reālais darba ņēmēju atalgojums uz vienu iedzīvotāju ekonomikā kopumā 2022. gadā ievērojami samazināsies, neraugoties uz minimālās algas palielinājumu. Šīs aplēses lielos vilcienos atbilst Komisijas 2022. gada pavasara prognozei, kas tomēr paredz minimālās algas lielāku ietekmi uz algu pieaugumu kopumā, arī paredzot, ka reālais darba ņēmēju atalgojums uz vienu iedzīvotāju samazināsies. Konkurētspēja, to mērot pēc darbaspēka vienības izmaksām ( ), pirms pandēmijas bija uzlabojusies, lielā mērā algu samazinājuma dēļ, un to arvien vairāk veicināja produktivitātes pieaugums. Darbaspēka produktivitāte ( ) 2021. gadā pieauga par 7,8 %, un paredzams, ka 2022. un 2023. gadā tās pieauguma līmenis sasniegs 2,0 %. Ņemot to vērā apvienojumā ar paredzamo minimālās algas palielinājuma ietekmi uz algu kopējo pieaugumu, sagaidāms, ka Grieķijas darbaspēka vienības izmaksas tajā pašā periodā nedaudz samazināsies, bet mazāk nekā ES kopumā. Tomēr Grieķijas eksporta bāze joprojām ir vērsta uz produktiem, kuru tehnoloģiskās izsmalcinātības līmenis ir zems, un par spīti nesenajiem uzlabojumiem eksporta pret IKP attiecība ir zema ( ).

Situācija Grieķijas darba tirgū ir vēl vairāk uzlabojusies, bet bezdarba līmenis joprojām ir viens no augstākajiem ES. Mērķtiecīgi nodarbinātības atbalsta pasākumi jutīgās nozarēs ir ļāvuši darba devējiem paturēt darbiniekus pēc koronavīrusa uzliesmojuma krīzes un ir veicinājuši ekonomikas atgūšanos. Darbvietu radīšanas ziņā spēcīgs palielinājums bija vērojams 2021. gada otrajā pusē, kas, kā paredzams, turpināsies arī 2022. gadā, neraugoties uz ekonomiskās aktivitātes vispārēju palēnināšanos minētajā gadā pastāvošo inflācijas spiedienu dēļ. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi bezdarba līmenis sasniegs 13,7% un 13,1 % attiecīgi 2022. un 2023. gadā. Ilgtermiņa bezdarbs, kas samazinājies kopš 2015. gada, samazinājās vēl vairāk no 10,5 % 2020. gadā līdz 9,2 % 2021. gadā. Sagaidāms, ka minimālās algas palielinājums no 2022. gada maija veicinās nominālās algas pieaugumu gada otrajā pusē, ņemot vērā, ka gandrīz 28 % no darba ņēmēju skaita valstī saņem minimālo algu ( ). Sagaidāms, ka nodokļu samazinājumi, kas izziņoti par 2023. gadu, pozitīvi ietekmēs izmantojamo ienākumu, investīcijas un nodarbinātību (sk. iedaļu par fiskālajām norisēm turpmāk).

Krievijas iebrukuma Ukrainā dēļ ir atkārtoti jānovērtē ekonomikas perspektīvas par visām dalībvalstīm, tostarp Grieķiju. Sagaidāms, ka karš ietekmēs Grieķijas ekonomiku ar trīs galveno kanālu starpniecību. Pirmkārt un galvenokārt, kara iespaidā ir vēl vairāk kāpušas pasaules enerģijas cenas, un ir sagaidāms, ka tas palielinās vietējos inflācijas spiedienus un mazinās mājsaimniecību reālos izmantojamos ienākumus. Tomēr sagaidāms, ka valdības atbalsta pasākumi, minimālās algas palielinājums no 2022. gada maija un joprojām lielie uzkrātie ietaupījumi daļēji mazinās negatīvo ietekmi uz privāto patēriņu. Otrkārt, lai gan finanšu sektora tiešā atkarība no Krievijas ir ļoti ierobežota, palielinātā nenoteiktība un nevēlēšanās uzņemties risku apvienojumā ar palielinātiem piegāžu sastrēgumiem vai aizkavēt dažu jaunu investīciju projektu sākšanu. Visbeidzot, eksporta pieaugums, visticamāk, samazināsies, ņemot vērā paredzamo palēninājumu attiecībā uz ES un visas pasaules ekonomiku kopumā. Tomēr sagaidāms, ka tūrisms joprojām būs noturīgs, jo tūristi, kuri ierodas no Krievijas, Ukrainas un Baltkrievijas, veido tikai nelielu daļu no kopējā tūristu skaita. Ņemot vērā šos apstākļus, saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi reālais IKP pieaugs par 3,5 % 2022. gadā un 3,1 % 2023. gadā.

Attiecībā uz plašākām reformām, kas īstenotas šajā pārskata periodā, iestādes ir panākušas progresu, lai stiprinātu kontroli pār valsts amatpersonu pieņemšanu darbā un algām. Pirmkārt, ir sagatavots vajadzību novērtējums attiecībā uz pastāvīgajiem un pagaidu pedagogiem, un ir paredzams, ka tas tiks pabeigts līdz 2022. gada maija beigām, kad to būs pārskatījusi Izglītības un reliģijas lietu ministrija. Paredzams, ka tas uzlabos šādu amata vietu prognozējamību, kas iepriekš bija izraisījis lielus pagaidu amata vietu skaita palielinājumus, šīs amata vietas bieži pārveidojot par pastāvīgajām amata vietām. Otrkārt, iestādes sagatavoja tiesību aktu grozījumus, lai novērstu vairākas novērotas atkāpes no vienotās algu sistēmas, un tos ir paredzēts pieņemt līdz 2022. gada maija beigām. Tie ietver noteikumus, lai nodrošinātu atalgojuma konsekventu piemērošanu attiecībā uz vadības amata vietām un komandējuma izdevumiem. Ir pabeigta jauna metodika pabalstu piešķiršanai par bīstamu vai īpaši grūtu darbu, un to ir plānots ieviest līdz 2022. gada augustam. Visbeidzot, ir sākts process pastāvīgā sekretāra iecelšanai Izglītības un reliģisko lietu ministrijā, un to ir paredzēts pabeigt līdz 2022. gada jūlijam.

Krievijas militārā agresija pret Ukrainu ir palielinājusi lejupslīdes riskus, kas saistīti ar ekonomikas perspektīvām. Prognoze paļaujas uz tehniskiem pieņēmumiem par pasaules enerģijas cenu kāpumu ilgumu un smagumu un pārtraukumiem globālajās vērtības ķēdēs. Aplēses par valsts mājsaimniecību izdevumu perspektīvām un investīciju dinamiku ir ļoti jutīgas pret šiem pieņēmumiem. Energoresursu piegādes pārtraukums Grieķijai rada vēl vienu lejupslīdes risku. Neskaidrība ir arī par tūrisma sezonu, jo mājsaimniecību reālos izmantojamos ienākumus valstīs, no kurām ierodas tūristi, var mazināt inflācija, lai gan iepriekšējas rezervācijas joprojām aktīvi notiek. No pozitīvā viedokļa, preču eksporta spēcīgais sniegums iepriekšējā periodā, kad pastāvēja piegāžu traucējumi, liecina, ka Grieķijas eksports ir kļuvis noturīgs, un tas var radīt spēcīgāku perspektīvu attiecībā uz valsts ārējo sniegumu.

1. tabula: Galveno makroekonomisko mainīgo rādītāju kopsavilkums (%) Avots: Eiropas Komisija

FISKĀLĀS NORISES

Grieķijas primārais deficīts, kam piemēro pastiprinātu uzraudzību, 2021. gadā sasniedza 5,5 % no IKP. Tas ir par 2,1 procentpunktu mazāk, nekā paredzēts Komisijas 2021. gada rudens prognozē. Uzlabojums ir saistāms galvenokārt ar nominālā IKP ātrāku pieaugumu, kā arī nodokļu bāzu labvēlīgāku attīstību, jo īpaši attiecībā uz uzņēmumu un iedzīvotāju ienākumiem. Ar to ir skaidrojams uzlabojums par aptuveni 1,8 procentpunktiem. Arī saistībā ar atkopšanos izdevumi sociālajiem pabalstiem bija mazāki, nekā gaidīts.

Lielākā daļa fiskālo pasākumu, kas pieņemti, lai mazināto pandēmijas sociālās un ekonomiskās izmaksas, tiks pakāpeniski izbeigti 2022. gadā. Lielākā daļa pasākumu jau tika atcelti līdz 2022. gada maijam, un pārējie tiks pakāpeniski izbeigti līdz gada beigām, piemēram, pagarināta darbā pieņemšanas subsīdiju programma 50 000 jaunu darbvietu radīšanai, subsidējot sociālā nodrošinājuma iemaksas sešus mēnešus katrai jaunai darbā pieņemtajai personai, un palielināti veselības aprūpes izdevumi, kas daļēji saistīti ar vakcinācijas kampaņu. Paredzams, ka ar pandēmiju saistīto pasākumu fiskālā ietekme sasniegs 1,8 % no IKP 2022. gadā, kas ir mazāk salīdzinājumā ar 7,2 % no IKP 2021. gadā.

Ņemot vērā augošās enerģijas cenas, valdība ir pieņēmusi ievērojamus pagaidu pasākumus, lai mazinātu to negatīvo ietekmi uz mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Tiek lēsts, ka šo pasākumu kopējais apjoms būs 2,3 % no IKP 2022. gadā, bet to ietekme uz budžetu ir ierobežota līdz 1,1 % no IKP, jo daļa no šiem izdevumiem tiek segta ar neparedzētiem ieņēmumiem no atjaunojamiem energoresursiem, ko veicina elektroenerģijas cenu palielinājums (1,2 % no IKP). Šie pasākumi ietver:

I)pasākumus, lai mazinātu palielinātās elektroenerģijas patēriņa un apkurei izmantotās gāzes izmaksas.

Tie sastāv no subsīdijām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kas saistītas ar pašreizējo elektroenerģijas cenu pārsniegumu virs konkrētas robežvērtības. Attiecībā uz mājsaimniecībām subsīdija sedz vidēji 80 % no cenu paaugstinājuma virs robežvērtības (t. i., 90 % no palielinājuma pirmajām 150 kWh, kas patērētas mēnesī, un 70 % no palielinājuma nākamajām 150 kWh), savukārt neaizsargātām mājsaimniecībām segums ir 95 %. Subsīdija netiek piešķirta par patēriņa daļu virs 300 kWh. Uzņēmumi saņem subsīdiju, kas sedz 40 % un 30 % no cenu palielinājuma attiecīgi pirmajā un otrajā 2022. gada pusgadā. Ļoti maziem uzņēmumiem tika piešķirta papildu subsīdija par pirmajiem četriem 2022. gada mēnešiem, sedzot kopumā 80 % no cenu paaugstinājuma patēriņam šajā periodā. Iestādes arī piešķīra papildu apkures pabalstu, lai mazinātu dabasgāzes cenu straujā palielinājuma ietekmi par laikposmu no 2022. gada janvāra līdz aprīlim. Paredzams, ka šo subsīdiju kopējais apjoms līdz gada beigām sasniegs 1,9 % no IKP, bet budžeta izmaksas būs 0,7 % no IKP. Iepriekšminēto subsīdiju līmenis tiek noteikts pēc formulas, kas nodrošina, ka pasākums ir īslaicīgs un izbeigsies, tiklīdz enerģijas cenas nokritīsies zem noteiktas robežvērtības. Iestādes plāno izmantot palielinātos ieņēmumus no emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas, lai segtu paredzamās pasākuma izmaksas no budžeta viedokļa;

II)pasākumus, lai mazinātu augstās inflācijas ietekmi uz neaizsargātām mājsaimniecībām.

Neaizsargātām mājsaimniecībām, tostarp pensionāriem ar maziem ienākumiem, invaliditātes pabalstu saņēmējiem un neapdrošinātiem veciem cilvēkiem, tika piešķirts vaučers 200 EUR vērtībā. 2022. gada aprīlī tika samaksāta garantētā minimālā ienākuma un bērnu pabalsta papildu iemaksa, lai mazinātu palielinātās inflācijas ietekmi. Turklāt tika piešķirta subsīdija dzīvnieku audzētājiem, lai kompensētu pieaugošās dzīvnieku barības izmaksas. Paredzamās šo vienreizējo maksājumu fiskālās izmaksas būs 0,2 % no IKP 2022. gadā;

III)pasākumus, lai mazinātu augsto degvielas cenu ietekmi.

Iestādes nolēma trīs mēnešus subsidēt degvielas izmaksas privātpersonām ar deklarētajiem ģimenes gada ienākumiem līdz 30 000 EUR, piešķirot iepriekš apmaksātu karti 40 EUR vērtībā. Turklāt dīzeļdegvielas cena tiek subsidēta ar 0,12 EUR litrā, savukārt taksometru vadītāji saņēma vienreizēju pabalstu 200 EUR apmērā par palielinātajām degvielas izmaksām. Paredzams, ka šo pasākumu fiskālās izmaksas 2022. gadā sasniegs 0,1 % no IKP;

IV)mērķtiecīgus nodokļu samazinājumus.

Iestādes nolēma pagarināt samazinātās pievienotās vērtības nodokļa likmes piemērošanu transportam līdz 2022. gada decembrim (to bija paredzēts beigt piemērot 2022. gada jūnijā), samazināt pievienotās vērtības nodokļa likmi lauksaimniecībā izmantojamiem mēslošanas līdzekļiem no 13 % līdz 6 %, sākot no 2022. gada aprīļa, un atmaksāt īpašo nodevu par dīzeļdegvielu lauksaimniekiem, kas iekasēta par 2022. gadu. Ieņēmumu zaudējumi tiek lēsti 0,1 % no IKP apmērā.

Ņemot vērā, ka tiek prognozēts, ka izdevumi pārsniegs sākotnējo budžeta līdzekļu maksimālo apjomu, iestādes aprīļa sākumā pieņēma papildu budžetu 2 miljardu EUR apmērā (1,0 % no IKP). Tas ļauj palielināt izdevumus pasākumiem un izmaksas vispārējās valdības struktūrām saistībā ar augstajām enerģijas cenām. Lai ņemtu vērā nenoteiktību, Komisija pieņem, ka būs vajadzīgas papildu apropriācijas 0,4 % apmērā no IKP 2022. gadam, kas ir arī iekļautas Grieķijas Stabilitātes programmas prognozēs. Sagaidāms, ka par šīm apropriācijām notiks balsošana, pieņemot otro papildu budžetu līdz 2022. gada septembrim.

Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi primārajā bilancē būs deficīts 1,9 % apmērā no IKP 2022. gadā un tiks sasniegts pārpalikums 1,3 % no IKP 2023. gadā, kas atbilst iestāžu prognozētajam. Budžeta stāvokļa uzlabojums salīdzinājumā ar 2021. gadu ir galvenokārt saistāms ar notiekošo ekonomikas atlabšanu un fiskālo atbalsta pasākumu pakāpenisku izbeigšanu. Grieķijas 2022. gada Stabilitātes programmā ir ļoti līdzīgas prognozes, paredzot, ka primārais deficīts sasniegs 2,0 % no IKP 2022. gadā ( ), un primārais pārpalikums būs 1,1 % no IKP 2023. gadā.

Prognozē ir ņemts vērā iestāžu plāns par pastāvīgiem pārveidot divus izaugsmei labvēlīgus nodokļu samazinājumus 2023. gadā, kuru īstenošana Stabilitātes programmā ir norādīta kā tāda, kas ir atkarīga no atbilstības piemērojamiem ES fiskālajiem noteikumiem. Iestādes savā Stabilitātes programmā norādīja, ka tās ir iecerējušas no 2023. gada paturēt spēkā pašreizējo samazināto sociālā nodrošinājuma iemaksu un solidaritātes papildnodokļa likmi. Šo pasākumu mērķis ir samazināt augsto nodokļu slogu mājsaimniecībām (pirms pandēmijas nodokļu ķīlis darbaspēkam Grieķijā bija par diviem procentpunktiem lielāks nekā eurozonā vidēji ), atbalstīt darbaspēka piedāvājumu un palielināt mājsaimniecību izmantojamo ienākumu, un ir paredzams, ka tam būs pozitīva ietekme uz patēriņu un ekonomikas atlabšanu kopumā. Šo pasākumu pamatā ir pasākumi, kas sākotnēji ieviesti 2021. un 2022. gadam, lai mazinātu pandēmijas ietekmi, un kas izbeigtos šā gada beigās. Proti, pasākumi paredz par pastāvīgu pārveidot sociālā nodrošinājuma iemaksu pagaidu samazinājumu par trīs procentpunktiem (no kuriem 1,8 % procentpunkti ir darba devēju iemaksu samazinājums, un 1,2 % ir darbinieku iemaksu samazinājums) un atteikšanos no solidaritātes papildnodokļa, kas piešķirts pandēmijas laikā. Solidaritātes papildnodoklis ir piemērojams atšķirīgai nodokļa bāzei salīdzinājumā ar iedzīvotāju ienākuma nodokli, un tas sniedz iespējas vēl vairāk vienkāršot nodokļu sistēmu. Tiek lēsts, ka šo pasākumu fiskālās izmaksas būs 0,8 % no IKP gadā. Saskaņā ar Stabilitātes programmu šā politikas pasākuma īstenošana ir atkarīga no tās atbilstības Eiropas fiskālajiem noteikumiem, kas piemērojami, sākot no 2023. gada.

Pēc Grieķijas Stabilitātes programmas iesniegšanas un Komisijas 2022. gada pavasara prognozē noteiktā termiņa valdība paziņoja par jaunu pasākumu paketi, kuras mērķis ir risināt augošo enerģijas cenu radītās sekas. Pirmkārt, Grieķija paziņoja par jaunu mehānismu vairumtirdzniecības elektroenerģijas cenas samazināšanai, kas tiks ieviests no 2022. gada 1. jūlija. Otrkārt, esošo subsīdiju shēmu (sk. i) punktu iepriekš) turpinās piemērot līdz 2022. gada beigām, un tā tiks pagarināta no 2022. gada maija, lai segtu lielāku daļu no cenu palielinājuma ikmēneša patēriņam līdz 300 kWh, ikmēneša patēriņam virs 300 kWh un visām dzīvesvietām, t. i., ne tikai galvenajai dzīvesvietai. Visbeidzot, tiks izdota subsīdija ar atpakaļejošu spēku, lai segtu 60 % no elektroenerģijas rēķiniem no 2021. gada decembra līdz 2022. gada maijam galvenajai dzīvesvietai. Paredzams, ka šo pasākumu apjoms 2022. gadā sasniegs 0,4 % no IKP. Iestādes ir iecerējušas segt šo pasākumu izmaksas, kā arī ieņēmumu no atjaunojamiem energoresursiem zaudējumus, kas rodas vairumtirdzniecības cenas samazinājuma dēļ, ar jaunieviestu ārkārtas 90 % nodevu par neparedzētiem enerģijas ražotāju ieņēmumiem par laikposmu no 2021. gada oktobra līdz 2022. gada jūnijam (0,3 % no IKP) un izmantojot daļu no rezerves (0,4 % no IKP), kas jau bija iekļauta Komisijas 2022. gada pavasara prognozē. Komisijas dienesti patlaban novērtē jauno pasākumu atbilstību norādījumiem, kas sniegti Eiropas Komisijas paziņojumā par REPowerEU ( ), un attiecīgajiem ES tiesību aktiem.

Neraugoties uz to, ka budžeta izpildes rezultāts 2021. gadā bija labāks, nekā gaidīts, fiskālie riski joprojām ir ievērojami. Nenoteiktība saistībā ar enerģijas tirgiem rada vislielākos riskus prognozei, jo tā varētu palielināt enerģijas subsīdiju izmaksas un radīt spiedienu pēc papildu atbalsta pasākumiem, pat ja ar ieņēmumu palielinājumu enerģijas cenu palielinājuma dēļ varētu zināmā mērā kompensēt šīs izmaksas. Attiecībā uz pandēmiju, lai gan īstermiņa risks, ka esošos ārkārtas pasākumus varētu nākties pagarināt, pamazām izzūd, joprojām pastāv risks, ka garantijas, kas sniegtas kā daļa no atbalsta pasākumiem, tiks pieprasītas nākamajos gados. Nesenie vai plānotie finanšu politikas pasākumi, tostarp pārdošanas ar saņemšanu atpakaļ nomā shēma attiecībā uz īpašumiem, kas pieder neaizsargātiem parādniekiem, var būt saistīti ar deficītu un parādu palielinošu ietekmi atkarībā no to galīgās statistiskās klasifikācijas. Papildus riskus rada vēl neizskatītās tiesvedības lietas, jo īpaši lieta par kompensāciju ar atpakaļejošu spēku par papildu pensiju un sezonālo piemaksu samazinājumu un tiesas prāvas pret Valsts nekustamo īpašumu uzņēmumu (ETAD). No pozitīvā viedokļa, uzņēmumu rentabilitāte arī turpmāk var pārsniegt cerēto, kā tas notika attiecībā uz 2021. gada fiskālo rezultātu.

VALSTS PARĀDA FINANSĒŠANA