Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Uzlabot vietējo un reģionālo pašvaldību administratīvo spēju, lai stiprinātu ieguldījumus un strukturālās reformas 2021.–2027. gadā”

(2020/C 79/05)

Ziņotāja : Manuela BORA (IT/PSE), Markes reģionālās padomes locekle un reģionālās valdības ministre

ATZINUMS

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Uzdevums: atbilstošas ES pilsētu un reģionu administratīvās spējas nodrošināšana

1. uzsver, ka administratīvajai spējai ir būtiska loma centienos veikt sekmīgus ieguldījumus un reformas, kas vajadzīgi, lai sasniegtu ES politikas ilgtermiņa mērķus. Pēc stratēģijas “Eiropa 2020” termiņa beigām šie ilgtermiņa mērķi būtu jānosaka, orientējoties uz ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu, un tiem vajadzētu būt arī prioritāriem pār ekonomikas pārvaldības shēmām, kas attiecas uz administratīvo spēju, piemēram, Eiropas pusgada procesu. Uzsver arī to, ka būtiski ir nostiprināt vietējo un reģionālo pašvaldību administratīvās spējas attiecībā uz vides un klimata problēmām, kas jārisina, īstenojot jauno zaļo kursu;

2. atzīmē, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir būtiska loma saistībā ar pilnvaru sadalījumu dalībvalstīs un ka to pārziņā ir vairāk nekā puse Eiropas Savienībā veikto publisko ieguldījumu, turklāt tās ievērojami sekmē privātos ieguldījumus; norāda, ka uzlabota vietējo un reģionālo pašvaldību administratīvā spēja sekmētu konkrētām vietām paredzētu publisku politikas pasākumu efektīvāku īstenošanu, un tas ir priekšnoteikums, lai iedzīvotāji uzticētos vietējām, reģionālajām, valstu un ES iestādēm;

3. InvestEU un vienotā tirgus programma uzsver, ka kopš 2017. gada janvāra vismaz 38 RK atzinumos un rezolūcijās ir norādīts uz nepieciešamību stiprināt vietējo un reģionālo pašvaldību administratīvo spēju daudzās jomās, tostarp tādās kā kohēzijas politika, Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF)/programmaun vienotā tirgus programma ( 1 ) ; norāda arī uz savu 2019. gada 9. oktobrī pieņemto rezolūciju par Eiropas pusgadu un saistībā ar 2020. gada izaugsmes pētījumu ( 2 )

4. uzsver, ka 12 % no visiem apakšieteikumiem, kas 2019. gadā iekļauti konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos, ir veltīti problēmām, kuras saistītas ar 17 dalībvalstu vietējo un reģionālo pašvaldību administratīvo spēju ( 3 )

5. uzskata, ka administratīvās spējas uzlabošana ir sistēmisks uzdevums. Tā ir saistīta ar a) cilvēkresursiem (arī ar darbinieku nepietiekamu skaitu, grūtībām aizpildīt augsti kvalificētu amatu vietas, nepietiekamām iekšējām tehniskajām zināšanām, nepietiekamu snieguma atalgojumu, zemāku atalgojumu nekā privātajā sektorā, nepieciešamību apmācīt ierēdņus, lai viņi apgūtu digitālās prasmes, spēju veikt augsti kvalificētus un tehniskus uzdevumus un ES darbības veida un finansējuma saņemšanas iespēju pārzināšanu); b) sistēmām un procedūrām un c) tīklu veidošanu ar ārējiem dalībniekiem;

6. atzīmē, ka saskaņā ar subsidiaritātes principu par publiskās pārvaldes kvalitāti ir atbildīgas dalībvalstis, un tā aptver dažādus pārvaldes līmeņus. Taču ES var uzņemties papildinošu lomu, savstarpēji tuvinot standartus ar tiesību aktu vai koordinācijas procedūru palīdzību, piemēram, ar Eiropas pusgadu, un paverot iespējas labas prakses piemēru apmaiņai un atbalstot gan centienus paaugstināt publiskās pārvaldes efektivitāti, gan inovāciju valsts pārvaldē un administratīvo spēju veidošanu visos pārvaldes līmeņos. Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 14. pants varētu būt atbilstošs juridiskais pamats publiskās pārvaldes kvalitātei saistībā ar vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem;

Pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) vērtējums

7. norāda, ka saskaņā ar pašreizējo DFS vietējo un reģionālo pašvaldību spēju veidošanu Eiropas Savienība atbalsta ar kohēzijas politiku, strukturālo reformu atbalsta programmu un vairākiem citiem instrumentiem un programmām ( 4 ) , arī tiem, ko pārvalda Eiropas Investīciju banka (EIB), atbalstot vietējo un reģionālo pašvaldību ieguldījumus ( 5 )

8. pauž nožēlu par to, ka trūkst pārredzamas informācijas par vietējo un reģionālo pašvaldību spēju veidošanai pieejamo ES līdzekļu kopsummu un faktisko izmantojumu ( 6 ) , kā arī par to kopējo ietekmi, un aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk sniegt šo informāciju; turklāt ierosina Strukturālo reformu atbalsta programmas gada uzraudzības ziņojumā iekļaut pastāvīgu iedaļu par vietējo un reģionālo pašvaldību kā programmas labuma guvēju iesaistīšanu;

9. norāda: pieejamā informācija liecina, ka ES līdzekļi, kas saskaņā ar pašreizējo DFS pieejami vietējo un reģionālo pašvaldību spēju veidošanai, netiek izmantoti pietiekami, ņemot vērā vietējo un reģionālo pašvaldību lomu pašreizējā pilnvaru sadalījumā un to konkrētām valstīm adresēto ieteikumu skaitu, kas attiecas uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām ( 7 ) . Informācija, kas pieejama par divām programmām, no kurām tiešas ieguvējas varētu būt arī vietējās un reģionālās pašvaldības, liecina, ka a) vietējās un reģionālās pašvaldības saņēmušas 15 % no Eiropas strukturālo un investīciju fondu 11. tematiskā mērķa paredzētā finansējuma spēju veidošanai; un b) vietējās un reģionālās pašvaldības nav būtiskā apmērā izmantojušas ESI fondu tehnisko palīdzību, ko var saņemt pēc dalībvalstu ierosmes un ko varētu novirzīt arī fondu izmantošanas spēju veidošanai;

10. Eiropas fondu noteikumos būtu labi iekļaut papildelementus, kas ļautu vēl vairāk veicināt dažādu Eiropas fondu apvienošanu vienā un tajā pašā projektā – un ne tikai integrētos projektos;

11. norāda, ka nav pieejama pietiekama informācija par vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanu Strukturālo reformu atbalsta programmā. Neoficiālas aplēses liecina, ka tikai 6 % projektu, kas iesniegti minētajai programmai, ir saistīti ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, un tas ir ļoti zems rādītājs, ja ņemam vērā, ka 55 % konkrētām valstīm adresēto ieteikumu tieši vai netieši attiecas uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām; tāpēc pauž nožēlu par to, ka vietējās un reģionālās pašvaldības Strukturālo reformu atbalsta programmai var piekļūt vienīgi ar attiecīgās valsts valdības starpniecību;

12. uzskata, ka vietējo un reģionālo pašvaldību centienus izmantot ES atbalstu spēju veidošanai kavē šādi šķēršļi: nepietiekama informētība par esošajām iespējām; to prasmju trūkums, kas vajadzīgas, lai varētu pieteikties atbalsta saņemšanai; grūtības nodrošināt līdzfinansējumu; pārmērīgs administratīvais slogs un nepietiekams valsts valdības atbalsts;

13. atzīmē, ka publiskās pārvaldes kvalitātes atšķirības starp dalībvalstīm lēni mazinās ( 8 ) ; atzīmē, ka ES kohēzijas politikai bija ievērojama loma šajā procesā, it īpaši tajās dalībvalstīs, kur fondu līdzekļi nodrošina pusi vai pat lielāku daļu no visiem publiskajiem ieguldījumiem; uzsver, ka pēc Komisijas iniciatīvas sniegtā tehniskā palīdzība veidoja gandrīz pusi no līdzekļiem, ko tā piešķīra visu līmeņu spēju veidošanai Eiropas strukturālo un investīciju fondu pārvaldības jomā ( 9 )

14. Doing Business , kas liecina, ka arī vienā valstī publisko iestāžu kvalitāte var būt atšķirīga; piekrīt arī Eiropas Parlamenta viedoklim, ka “birokrātiskā sloga, ar administratīvo spēju saistītu problēmu vai pārkāpumu dēļ bieži vien pastāv grūtības piekļūt finansējumam vai to izmantot [publiskā sektora reformai], it sevišķi atpalikušos reģionos”, un tāpēc atzinīgi vērtē Parlamenta pausto cerību, ka “dalībvalstīs tiks īstenotas iekšējas reformas ar mērķi konkretizēt labas pārvaldības principa īstenošanu un paātrināt tiesvedību” norāda uz Pasaules Bankas rādītāju, kas liecina, ka arī vienā valstī publisko iestāžu kvalitāte var būt atšķirīga; piekrīt arī Eiropas Parlamenta viedoklim, ka “birokrātiskā sloga, ar administratīvo spēju saistītu problēmu vai pārkāpumu dēļ bieži vien pastāv grūtības piekļūt finansējumam vai to izmantot [publiskā sektora reformai], it sevišķi atpalikušos reģionos”, un tāpēc atzinīgi vērtē Parlamenta pausto cerību, ka “dalībvalstīs tiks īstenotas iekšējas reformas ar mērķi konkretizēt labas pārvaldības principa īstenošanu un paātrināt tiesvedību” ( 10 )

15. uzsver, ka nepietiekamas administratīvās spējas problēmu dažkārt saasina procedūras, kas uzveļ pārmērīgu administratīvo slogu; šajā saistībā pauž bažas par Pakalpojumu paketē iekļautajiem ES priekšlikumiem attiecībā uz pakalpojumu e-karti, paziņošanas procedūru un samērības novērtējumu un par papildu administratīvo slogu, kuru rada ES un dalībvalstu tiesību akti publiskā iepirkuma jomā;

Priekšlikumi no nākamās daudzgadu finanšu shēmas finansējamiem pasākumiem

16. uzsver: ar dalītā pārvaldībā esošajiem politikas instrumentiem arī turpmāk jānodrošina, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir tieši pieejams atbilstošs finansējums (t. i., ne mazāks kā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam) spēju veidošanai; tāpēc iesaka ierosinātās Kopīgo noteikumu regulas 2021.–2027. gadam 32. pantā vai ierosinātās ERAF/Kohēzijas fonda regulas 2. pantā noteikt, ka visās darbības programmās jāparedz pasākumi, kuru mērķis ir visu līmeņu publisko iestāžu un ieinteresēto personu spēju veidošana un kuri nav saistīti vienīgi ar ESI fondu pārvaldību;

17. norāda uz savu atzinumu par ierosināto Kopīgo noteikumu regulu 2021.–2027. gadam ( 11 ) , kurā ieteikts vienoto likmi ERAF un Kohēzijas fonda finansētajai tehniskajai palīdzībai (31. pants) paaugstināt līdz 5 %, un atzinumu par nākamo ERAF/Kohēzijas fondu ( 12 ) , kurā, arī ņemot vērā nepieciešamību lokalizēt ilgtspējīgas attīstības mērķus, ierosināts piešķirt papildu finansējumu spēju veidošanai, un atzinumu par ESF+ ( 13 ) , kura mērķis ir panākt 11. tematiskā mērķa saglabāšanu arī laikposmā pēc 2020. gada;

18. Interreg Europe reģionu sadarbības projekti; atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvas TAIEX-REGIO Peer 2 Peer , integritātes paktus un sadarbībā ar ESAO īstenoto izmēģinājuma iniciatīvu, kurā aicināts izstrādāt ceļvežus administratīvo spēju savlaicīgai veidošanai laikposmam pēc 2020. gada; norāda, ka svarīga ir zināšanu un labas prakses piemēru izplatīšana, piemēram, tādu kā Itālijas pārvaldes stiprināšanas plāns ( 14 ) , Pilsētas mēru pakts klimata un enerģētikas jomā unreģionu sadarbības projekti; atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvas, integritātes paktus un sadarbībā ar ESAO īstenoto izmēģinājuma iniciatīvu, kurā aicināts izstrādāt ceļvežus administratīvo spēju savlaicīgai veidošanai laikposmam pēc 2020. gada;

19. Erasmus vietējām un reģionālajām ievēlētajām amatpersonām atkārtoti ierosina izveidot programmuvietējām un reģionālajām ievēlētajām amatpersonām ( 15 ) , jo tādējādi varētu uzlabot administratīvo spēju;

20. jāveicina dalībvalstu vietējo un reģionālo pašvaldību ierēdņu īslaicīga stažēšanās dažādu Eiropas iestāžu, struktūru un aģentūru administrācijā saistībā ar norīkoto valsts ekspertu programmām, valsts ekspertu kvalifikācijas paaugstināšanas programmām un Erasmus publiskās administrācijas programmu;

21. uzsver, ka valstu un reģionu līdzfinansējums spēju veidošanas programmām nebūtu jāņem vērā, aprēķinot Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās deficīta robežvērtības;

22. vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir pienākums savā teritorijā īstenot ilgtspējīgas attīstības mērķus, tāpēc ir svarīgi, lai RK atbalstītu 17. mērķi (Partnerība mērķu sasniegšanai). Savstarpēji arvien vairāk saistītā pasaulē ir būtiski uzlabot vietējo un reģionālo pašvaldību zināšanas un piekļuvi tehnoloģijām, lai tās varētu apmainīties ar idejām un veicināt inovāciju publiskajā sektorā;

Pārvaldības uzlabošana un vienkāršošana

23. uzskata, ka Eiropas Savienībai ilgtermiņā būtu jācenšas ilgtspējīgi uzlabot vietējo un reģionālo pašvaldību institucionālo un administratīvo spēju; norāda, ka tāpēc ir vajadzīga ilgtermiņa plānošana un ka, iespējams, nāksies meklēt kompromisu ar dalībvalstu īstermiņa pieprasījumiem sniegt tehnisku palīdzību;

24. atgādina, ka Pilsētas mēru pakts ir svarīgs vietējo un reģionālo pašvaldību atbalsta instruments pārejā uz klimatneitralitāti. Tomēr norāda, ka administratīvās spējas trūkums ir uzskatāms par vienu no lielākajiem šķēršļiem sekmīgākai Pilsētas mēru pakta īstenošanai un jo īpaši attiecībā uz vietējo un reģionālo pašvaldību spēju izmantot labvēlīgus finansēšanas nosacījumus energoefektivitātes atjaunošanas projektiem;

25. norāda, ka vajadzīga ES finansēto spēju veidošanas instrumentu koordinācija un sinerģija, kā arī pārredzama un savlaicīga šo instrumentu uzraudzība un novērtēšana; šajā saistībā vēlreiz nāk klajā ar ieteikumu ( 16 ) , ka Komisijai būtu jāpublicē vienots spēju veidošanas pamatnostādņu kopums, kas jāpiemēro visām attiecīgajām ES programmām;

26. pauž nožēlu, ka centieni uzlabot līdzekļu pārvaldības administratīvo vienkāršošanu nav devuši gaidītos rezultātus. Tas ir ļoti nopietns šķērslis, kas mazina starpniekstruktūru un jo īpaši atbalsta saņēmēju spējas. Jaunākie pētījumi liecina, ka ERAF administratīvās izmaksas ir 3 % no vidējām programmas izmaksām un Kohēzijas fondam – 2,2 %;

27. visu pārvaldes līmeņu spēju veidošanu. Valstu reformu programmas kļūtu par stratēģisku koordinācijas instrumentu, ja tajās tiktu iekļauts vajadzību novērtējums un paredzēti ar tām saistīti spēju veidošanas pasākumi visos pārvaldības līmeņos. Komiteja atbalsta Eiropas Parlamenta priekšlikumu gada izaugsmes pētījumos atjaunot sadaļu, kas veltīta publiskajai pārvaldei un pārvaldībai uzsver, ka gada izaugsmes pētījumos, ziņojumos par valstīm un valstu reformu programmās būtu jāiekļauj sadaļa parspēju veidošanu. Valstu reformu programmas kļūtu par stratēģisku koordinācijas instrumentu, ja tajās tiktu iekļauts vajadzību novērtējums un paredzēti ar tām saistīti spēju veidošanas pasākumi visos pārvaldības līmeņos. Komiteja atbalsta Eiropas Parlamenta priekšlikumu gada izaugsmes pētījumos atjaunot sadaļu, kas veltīta publiskajai pārvaldei un pārvaldībai ( 17 )

28. uzskata, ka tieša, strukturēta un uz partnerības un daudzlīmeņu pārvaldību balstīta vietējo un reģionālo pašvaldību vai to valsts līmeņa apvienību iesaistīšana Eiropas pusgada norisēs dotu tām iespēju novērtēt vajadzības spēju veidošanas jomā un paredzēt ilgtermiņa mērķus un politikas pasākumus, tādā veidā palielinot to ieinteresētību un mudinot rīkoties. Ar juridiski saistošu Eiropas rīcības kodeksu ( 18 ) vietējās un reģionālās pašvaldības vai to valsts līmeņa apvienības kā līdzvērtīgi partneri būtu jāiesaista Eiropas pusgada norisēs, it īpaši pašlaik, kad pusgadā, proti, ziņojumu par valstīm D pielikumā, tiek formulētas kohēzijas politikas plānošanas pamatnostādnes ( 19 ) . Šāda iesaiste pavērtu vietējām un reģionālajām pašvaldībām iespēju pusgada ciklā piedalīties ES politikas pasākumu sekmīgā pielāgošanā faktiskajām teritoriju atšķirībām un īpašajām problēmām;

29. ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumus par vienkāršošanu nākamajam 2021.–2027. g. laikposmam un saistībā ar dažādu ES finansējuma avotu apvienošanu kohēzijas politikas īstenošanā, ļoti nepieciešama ir integrēta pieeja, proti, kopīga plānošana, kas palīdzētu izmantot dažādus instrumentus, piemēram, integrēto teritoriālo ieguldījumu (ITI) un sabiedrības virzītu vietējo attīstību (SVVA), iesaistot vietējās un reģionālās pašvaldības lēmumu pieņemšanas un īstenošanas procesā;

30. piekrīt Eiropas Parlamentam, kas paudis bažas par to, ka “Komisijai nav nedz standartizēta un kopēja publiskās pārvaldes novērtēšanas satvara, nedz arī sistemātiskas datu vākšanas metodes”, un aicina Eiropas Komisiju izstrādāt šos instrumentus;

31. iesaka, ka jaunajai reformu atbalsta programmai vajadzētu būt vietējām un reģionālajām pašvaldībām tieši pieejamai un vairāk vērstai uz publiskās pārvaldes kvalitātes paaugstināšanu un visu pārvaldes līmeņu spēju veidošanas atbalstīšanu; norāda uz saviem ieteikumiem, ka reformu atbalsta programmas pārvaldībai vajadzētu būt balstītai uz partnerību un daudzlīmeņu pārvaldību ( 20 ) ; aicina daļu no reformu atbalsta programmas piešķirtajiem līdzekļiem iezīmēt vietējo un reģionālo pašvaldību pieprasītiem projektiem; iesaka: ja dalībvalstis Strukturālo reformu atbalsta dienestam piekļūst tikai ar valstu līmenī izveidoto kontaktpunktu starpniecību, vietējo un reģionālo pašvaldību pieteikumi būtu pastāvīgi jārosina un jāuzrauga;

32. norāda, ka liela nozīme ir digitalizācijai un e-pārvaldībai, tostarp reģionu digitalizācijas centriem un atvērto datu platformām, un piekrīt Eiropas Parlamenta viedoklim, ka “publiskajā pārvaldē būtu jāveicina inovācijas procesi, lai nodrošinātu labāku savienojamību, digitalizāciju un kvalitatīvus digitālos pakalpojumus” ( 21 )

Briselē, 2019. gada 4. decembrī Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Turklāt vēl daudzās citās jomās, tostarp ilgtspējīgas attīstības mērķi, vides rīcības programma, viedi ciemati, makroreģionālās stratēģijas, Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF), Erasmus+, programma “Digitālā Eiropa” (ar tajā paredzētajiem digitālajiem centriem), pārdomātas specializācijas stratēģijas, kopīgie centieni un LULUCF regula, Patvēruma un migrācijas fonds, mākslīgais intelekts Eiropai, jūras nozaru ekonomika un Parīzes nolīguma par klimata pārmaiņām visaptveroša īstenošana valstu līmenī.

(2) https://memportal.cor.europa.eu/Handlers/ViewDoc.ashx?doc=COR-2019-03856-00-00-RES-TRA-LV.docx

(3) RK veiktā konkrētām valstīm adresēto ieteikumu teritoriālā analīze

(https://portal.cor.europa.eu/europe2020/Pages/welcome.aspx#).

(4) Sk. RK uzdevumā veikto pētījumu “Vietējo un reģionālo pašvaldību administratīvās spējas: ar strukturālajām reformām saistītas iespējas un izaicinājumi un efektīvāka Eiropas ekonomikas pārvaldība” (Administrative capacity of local and regional authorities: Opportunities and challenges for structural reforms and a more effective European economic governance) https://portal.cor.europa.eu/europe2020/Documents/publi-file/AdminCapacity/AdminCapacity.pdf), kā arī Eiropas Parlamenta pētījumu Public Sector Reform: How the EU budget is used to encourage it (http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/572696/IPOL_STU(2016)572696_EN.pdf).

(5) https://eiah.eib.org/index

(6) “Vietējo un reģionālo pašvaldību administratīvās spējas: ar strukturālajām reformām saistītas iespējas un izaicinājumi un efektīvāka Eiropas ekonomikas pārvaldība” (Administrative capacity of local and regional authorities: Opportunities and challenges for structural reforms and a more effective European economic governance), RK uzdevumā veikts pētījums, 2018. gada oktobris (https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Administrative-capacity/AdminCapacity.pdf)

(7) Skatīt 11. zemsvītras piezīmē minētos dokumentus.

(8) Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta nesen izstrādāts pārskats, kura pamatā ir 2017. gada Eiropas valsts pārvaldes kvalitātes indekss, liecina, ka salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem austrumu reģionos ir panākti būtiski uzlabojumi, savukārt dažos dienvidu reģionos vērojama lejupslīde (http://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_BRI(2018)628244).

(9) Informācija par šīm iniciatīvām ir pieejama šajā kohēzijas politikai veltītās Komisijas tīmekļa vietnes sadaļā: https://ec.europa.eu/regional_policy/lv/policy/how/improving-investment/.

(10) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P8-TA-2019-0012&format=XML&language=LV

(11) Pieņemts 5.12.2018. (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-03593-00-00-ac-tra-lv.docx/content).

(12) Pieņemts 5.12.2018. (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-03594-00-00-ac-tra-lv.docx/content).

(13) Pieņemts 5.12.2018. (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-03597-00-00-ac-tra-lv.docx/content).

(14) http://www.pra.gov.it/cosa-sono/

(15) Pieņemts 31.1.2018. (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2017-01298-00-00-ac-tra-lv.docx/content).

(16) Atzinums “Strukturālo reformu atbalsta programma 2017.–2020. gadam” pieņemts 7.4.2016. (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2016-01214-00-00-ac-tra-lv.docx/content).

(17) Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra rezolūcija “Novērtējums attiecībā uz to, kā ES budžets izmantots publiskā sektora reformas īstenošanā”, http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2019-0012_LV.html.

(18) Atzinums “Eiropas pusgada pārvaldības uzlabošana. Rīcības kodekss vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalībai” pieņemts 11.5.2017. (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2016-05386-00-00-ac-tra-lv.docx/content).

(19) Atzinums “Eiropas pusgads un kohēzijas politika: strukturālo reformu pielāgošana ilgtermiņa ieguldījumiem”, pieņemts 10.4.2019. (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-05504-00-00-ac-tra-lv.docx/content).

(20) Atzinums “Reformu atbalsta programma un Eiropas Investīciju stabilizācijas funkcija” pieņemts 5.12.2018.

(https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-03764-00-00-ac-tra-lv.docx/content).

(21) Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra rezolūcija “Novērtējums attiecībā uz to, kā ES budžets izmantots publiskā sektora reformas īstenošanā”, http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2019-0012_LV.html.