LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 465/1

ATZINUMS Nr. 2/2016

(saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. panta 4. punktu)

par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) 2015/1017, un par Regulas (ES) 2015/1017 18. panta 2. punktā paredzēto Komisijas novērtējumu, kas pievienots šim priekšlikumam

ESIF: agrs priekšlikums pagarināt termiņu un paplašināt

(2016/C 465/01)

SATURA RĀDĪTĀJS

Punkts Lappuse I. IEVADS 1.–5. 3 Palātas atzinuma darbības joma un tā sniegšanas laiks 1.–5. 3 Priekšlikums 2. 3 Galvojuma novērtējums 3. 4 Palātas atzinums 4.–5. 4 II. PALĀTAS APSVĒRUMI PAR GALVENAJĀM IEROSINĀTAJĀM IZMAIŅĀM 6.–80. 4 Priekšlikuma pierādījumu bāze ir ierobežota 6.–36. 4 Ierosinājums palielināt ES budžeta garantiju ir pāragrs 6.–17. 4 Priekšlikumā un galvojuma novērtējumā nav ievēroti labāka regulējuma principi 18.–27. 8 Ierosinātais galvojuma fonda finansējums atbilst paredzamo zaudējumu atjauninātai aplēsei 28.–36. 9 ESIF risku ietekme ir pārspīlēta 37.–51. 10 Papildvērtība priekšlikumā ir plaši definēta 37.–46. 10 Daudzkāršojošās ietekmes aprēķinā izmantots pieņēmums, ka neviena investīcija netiek veikta bez ESIF 47.–51. 13 Ir iespējams precizēt un uzlabot vairākus ESIF pārvaldības un pārredzamības aspektus 52.–80. 14 Noteikumi par neatļautām darbībām un jurisdikcijām, kas nesadarbojas 53. 14 Pastāv atzīta vajadzība rīkoties saistībā ar ģeogrāfisku nelīdzsvarotību un nozaru koncentrāciju 54.–60. 14 Jāprecizē valsts atbalsta noteikumu piemērošana projektiem, kuros apvienots finansējums no ESIF un no struktūrfondiem 61.–62. 15 Atzīta vajadzība pēc skaidrākas un racionālākas pārvaldības 63.–73. 15 ESIF operāciju atlasei jābūt pārredzamākai 74.–80. 17 I PIELIKUMS. ESIF PĀRVALDĪBAS STRUKTŪRA 18 II PIELIKUMS. SAĪSINĀJUMI UN ATSAUCES 20

EIROPAS SAVIENĪBAS REVĪZIJAS PALĀTA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 13. panta 2. punktu un 17. panta 1. punktu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 172. un 173. pantu, 175. panta trešo daļu, 182. panta 1. punktu, 287. panta 4. punktu, 317.–319. pantu un 322. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu (EAEKL) un jo īpaši tā 106.a pantu,

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai (1), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1316/2013 (2) un (ES) 2015/1017 (3) attiecībā uz Eiropas Stratēģisko investīciju fonda termiņa pagarināšanu, kā arī šā fonda un Eiropas Investīciju konsultāciju centra tehnisku uzlabojumu ieviešanu, un Komisijas novērtējumu, kas pievienots šim priekšlikumam (4),

ņemot vērā Regulu (ES) 2015/1017 un jo īpaši tās 18. panta 2. punktu,

ņemot vērā Atzinumu Nr. 4/2015 (5),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 19. oktobra lūgumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

I. IEVADS

Palātas atzinuma darbības joma un tā sniegšanas laiks

1. Komisija 2016. gada 14. septembrī iesniedza tiesību akta priekšlikumu (“priekšlikums”) grozīt pašreizējo ESIF regulu ar mērķi pagarināt ESIF termiņu un palielināt ES budžeta garantiju EIB (sk. 2. punktu). Šim priekšlikumam ir pievienots Komisijas novērtējums par ES galvojuma izmantošanu un galvojuma fonda darbību (“galvojuma novērtējums”) (6). Novērtējums tika publicēts trīs mēnešus pirms termiņa beigām (7). Reaģējot uz šādu notikumu gaitu, Palāta nolēma sniegt apvienotu atzinumu gan par priekšlikumu, gan galvojuma novērtējumu.

Priekšlikums

2. Komisija ierosina: — palielināt ES budžeta galvojumu no 16 miljardiem EUR līdz 26 miljardiem EUR (priekšlikuma 1. panta 7. punkts) un EIB pašu resursu ieguldījumu ESIF no 5 miljardiem EUR līdz 7,5 miljardiem EUR (priekšlikuma 1. panta 1. punkts), — pagarināt investīciju periodu no 2019. gada jūlija līdz 2020. gada 31. decembrim un periodu, kurā var parakstīt līgumus, – no 2020. gada jūnija līdz 2022. gada 31. decembrim (priekšlikuma 1. panta 5. punkts), — palielināt investīciju mērķi līdz 500 miljardiem EUR (13. apsvērums un priekšlikuma pielikuma 1. iedaļa), — samazināt mērķa likmi iemaksām galvojuma fondā no 50 % līdz 35 % no kopējām ES garantiju saistībām (priekšlikuma 1. panta 8. punkts) un paplašināt ES galvojuma aptvērumu, lai iekļautu valūtas kursa svārstību ietekmi (priekšlikuma 1. panta 7. punkts), — grozīt papildvērtības definīciju (priekšlikuma 1. panta 2. punkts) un pielāgot Eiropas Investīciju konsultāciju centra (EIKC) uzdevumus (priekšlikuma 1. panta 9. punkts), — noteikt 40 % mērķi attiecībā uz ESIF finansējumu projektiem ar komponentiem, kas veicina klimata politikas pasākumus, un izslēgt finansējumu automaģistrālēm (izņemot pārrobežu projektiem kohēzijas valstīs (8)) (priekšlikuma 1. panta 5. punkts), — skaidri iekļaut lauksaimniecību, zivsaimniecību un akvakultūru kā jomas, kuras attiecināmas ESIF atbalstam (priekšlikuma 1. panta 5. punkts), — uzlabot pārredzamību un pastiprināt nodokļu noteikumus (priekšlikuma 1. panta 12. punkts), — no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (CEF) finanšu instrumentiem pārskaitīt 500 miljonus EUR iemaksām galvojuma fondā (priekšlikuma 2. pants), — svītrot 18. panta 7. punktu, kurā ir paredzēts par ESIF nākotni lemt, pamatojoties uz neatkarīgu novērtējumu, kas Eiropas Parlamentam un Padomei jāiesniedz līdz 2018. gada 5. jūlijam (priekšlikuma 1. panta 10. punkts).

Galvojuma novērtējums

3. ESIF regulas 18. panta 2. punktā noteikts, ka Komisija novērtē “ES galvojuma izmantošanu un galvojuma fonda darbību”. Komisija definē šāda izvērtējuma priekšmetu kā “veidu, kādā ES galvojumu piemēro dažādām darbībām, ko atbalsta ESIF” (9) (galvojuma novērtējums neattiecas uz ESIF garantēto operāciju papildvērtību un atbilstību (10), jo uz tām attiecas EIB novērtējums (11) saskaņā ar 18. panta 1. punktu ESIF regulā, uz kuru mēs atsaucamies turpmāk).

Palātas atzinums

4. Šā atzinuma struktūru veido šādu jautājumu izskatīšana: — priekšlikuma pierādījumu bāze ir ierobežota (6.–36. punkts), — iespējama ESIF ietekmes pārspīlēšana (37.–51. punkts), — pārvaldības un pārredzamības kārtība (52.–80. punkts).

5. Palātas atzinums nebalstās procedūrās, kuras tā piemērotu attiecībā uz īpašo ziņojumu. Palāta 2018. gada pirmajā pusē plāno publicēt īpašo ziņojumu par ESIF darbības rezultātiem.

II. PALĀTAS APSVĒRUMI PAR GALVENAJĀM IEROSINĀTAJĀM IZMAIŅĀM

Priekšlikuma pierādījumu bāze ir ierobežota

Ir pāragri ierosināt palielināt ES budžeta garantiju

Kritēriji

6. Palāta izskatīja priekšlikuma sagatavošanas laiku, ņemot vērā prasības, kas noteiktas ESIF regulā, informācijas pieejamību par ESIF darbības rezultātiem un līdz šim veikto ESIF īstenošanu.

7. ESIF regulas 18. panta 6. un 7. punktā paredzēts līdz 2018. gada 5. jūlijam iesniegt leģislatīva akta priekšlikumu, lai grozītu ESIF regulu, un prasīts, lai šis priekšlikums būtu pamatots ar neatkarīgu novērtējumu par to, vai ESIF “sasniedz savus mērķus un vai ir pamatoti uzturēt investīciju atbalsta shēmu”. Likumdevēji šo termiņu noteica, lai nodrošinātu, ka novērtējums tiek veikts pēc tam, kad ir pagājis pietiekami ilgs laiks, kas ļautu apzināt uz mērīt ESIF sākotnējos iznākumus un ietekmi (12).

ESIF regula tiek grozīta agrāk nekā plānots

8. Komisija 2016. gada 14. septembrī ierosināja pagarināt ESIF darbības termiņu (13) un palielināt finansējumu (14) gandrīz divus gadus pirms termiņa, kas noteikts ESIF regulā. Kaut arī tiek saglabāta prasība veikt neatkarīgu novērtējumu saskaņā ar 18. panta 6. punktu, Komisija ierosina svītrot noteikumu par to, ka ESIF turpināšana, grozīšana vai izbeigšana (15) būtu jābalsta uz šāda neatkarīga novērtējuma rezultātiem (sk. 27. punktu).

Paredzēts četrkāršot atbalstu finanšu instrumentiem no ES budžeta

9. ESIF ir daļa no ievērojami palielināta finanšu instrumentu klāsta jaunajā plānošanas periodā. Komisija ierosina palielināt ES galvojumu par 10 miljardiem EUR (no 16 miljardiem EUR līdz 26 miljardiem EUR) (16). Tas vien būtu vairāk nekā kopējais ES ieguldījums finanšu instrumentos, kurus pārvaldīja dalīti, netieši un tieši 2007.–2013. gada plānošanas periodā (sk. 1. tabulu) 1. tabula Finanšu instrumenti, kuriem tiek sniegts ES budžeta atbalsts (miljardi EUR) 2007.–2013. gada plānošanas periods (*1) 2014.–2020. gada plānošanas periods ERAF, ESF (17) un lauku attīstība (18) 2007.–2013. gada periodā / ESI fondi 2014.–2020. gada periodā 12,3 21 MVU iniciatīva 0 8,5 Finanšu instrumenti netiešā pārvaldībā (19) 3,8 (20) 5,8 (*2) ESIF (*3) – maksimālā ES budžeta garantija, no kuras: 0 26 — galvojuma fonda finansējums 8,7 — nefinansētas saistības pašreizējam un turpmākajiem ES budžetiem 17,3 Kopā 16,1 61,3

10. Palāta konstatēja, ka 2007.–2013. gada plānošanas periodā dalīti pārvaldīto finanšu instrumentu kapitāls bija pārmērīgs, bija grūtības kontrolēt izmaksas/maksas, piesaistīt privāto kapitālu un atkārtoti izmantot finanšu atbalstu (21). Neraugoties uz to, Komisijas plānos ir iekļauts pieņēmums, ka 2014.–2020. gada plānošanas periodā no pieciem Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem piešķirs aptuveni 21 miljardu EUR finanšu instrumentiem (22).

11. ERAF un ELFLA 2014.–2020. gada plānošanas periodā ir pieejams jauns novatorisks finanšu instruments (MVU iniciatīva (23)). Finansējuma veids (24), kādu MVU iniciatīva sniedz ESI fondiem, ir līdzīgs tam, ko nodrošina Eiropas strukturālie un investīciju fondi saskaņā ar SMEW (mazo un vidējo uzņēmumu daļu) (25). Kaut arī MVU iniciatīva ir izveidota reģionālās attīstības kontekstā, bet ESIF paredzēts visai ES teritorijai, abi instrumenti attiecas uz vienu un to pašu MVU kopumu.

Pašreizējais ESIF izlietojums liecina, ka joprojām saglabājas ievērojama ieguldījumu rezerve

12. Lai sasniegtu sākotnējo 315 miljardu EUR mērķi, EIB trīs gados būs jāfinansē aptuveni 60,8 miljardus EUR vērti papildu projekti.

13. Saskaņā ar EIB (26) sniegtajiem datiem līdz 2016. gada 30. jūnijam (sk. 1. grafiku): — finansējums parakstītajām ESIF operācijām sasniedza 10,5 miljardus EUR (mobilizētais apkopotais ieguldījums aplēsts aptuveni 66 miljardi EUR jeb aptuveni 21 % no mērķa), — infrastruktūras un inovācijas daļā (IIW) (27) bija parakstīti 4,72 miljardi EUR, kas atbilst tikai 9 % no mērķa (28), — parakstītās MVU daļas (SMEW) (29) operācijas sasniedza 5,7 miljardus EUR (aplēstais jau mobilizētais ieguldījums bija 58 % no mērķa), — bija mobilizēts privātais finansējums 44,7 miljardi EUR (30). 1. grafiks ESIF portfeļa pārskats, 2016. gada 30. jūnijs Avots: Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz EIB datiem 2016. gada 30. jūnijā.

14. Kopumā pašreizējā ESIF galvojuma summa ir pietiekama, lai turpinātu finansēt darbības nākamos divus gadus. Izņēmums ir SMEW parāda operācijas (31): Komisija un EIB nolēma novirzīt finansējuma pieprasījumus no pašreizējiem finanšu instrumentiem saistībā ar COSME aizdevumu garantiju mehānismu (LGF) un InnovFin – “Apvārsnis 2020” MVU garantijas (MVUG) mehānismu.

15. Komisija un EIB grupa jau ir veikušas vairākus pasākumus, lai novērstu risku, ka SMEW parāda portfelim izbeidzas pieejamais finansējums (32): — ESIF Valde palielināja SMEW maksimālo summu no 2,5 līdz 3 miljardiem EUR, no IIW (33) novirzot 500 miljonus EUR, — attiecībā uz SMEW parāda portfeli Komisija un EIB vienojās, ka, tiklīdz būs pieejamas ikgadējās ES iemaksas, tās izmantos, lai atbrīvotu ES galvojumu attiecībā uz COSME LGF un InnovFin MVUG instrumentiem un to pārvērstu par otrās kārtas zaudējumu daļu vai mezanīna daļām, — ES galvojumu attiecināt uz EaSI (34) garantijas instrumentu un vērtspapīrošanas instrumentu.

16. Komisija ierosina pagarināt investīciju periodu par pusotru gadu (no 2019. gada jūlija līdz 2020. gada decembrim) (35) un palielināt investīciju mērķapjomu līdz 500 miljardiem EUR (36). Līgumus var parakstīt divus gadus pēc investīciju perioda (t. i., līdz 2022. gada decembrim) salīdzinājumā ar vienu gadu saskaņā ar pašreizējo ESIF regulu. Tomēr EIB savā novērtējumā norāda, ka pēc apstiprināšanas ESIF operāciju paraksta aptuveni 90 dienās (37).

Secinājumi

17. Komisija iesniedza priekšlikumu pagarināt ESIF termiņu tikai gadu pēc tā darbības uzsākšanas. Ir maz pierādījumu tam, ka ierosinātais ES galvojuma palielinājums ir pamatots, izņemot SMEW gadījumā. Komisija nav apsvērusi citas iespējas, piemēram, turpmāku ES galvojuma pārdali starp abām daļām (MVU un infrastruktūras un inovāciju daļu) vai ES galvojuma palielināšanu tikai SMEW. EIB dati un aplēses liecina, ka pašreizējais galvojums ir pietiekams, lai nodrošinātu IIW darbību turpmākā periodā, kurā varētu pabeigt ESIF darbības rezultātu un pievienotās vērtības novērtējumu, kā to noteikuši likumdevēji. Tas varētu arī palīdzēt mazināt sadrumstalotību un pārklāšanos ESIF un citu finanšu instrumentu starpā un ļautu labāk pievērsties ES prioritātēm. Ierosinātais operāciju parakstīšanas papildu periods (divi gadi) neatbilst pašreizējai praksei.

Priekšlikumā un galvojuma novērtējumā nav ievēroti labāka regulējuma principi

Kritēriji

18. Labāks regulējums (38) ir ES prioritāte. Tāpēc Komisijai “ir īpaši rūpīgi jāizvērtē tiesību aktu ietekme, tostarp arī izdarot būtiskus grozījumus, kas ierosināti likumdošanas procesa gaitā, tā lai politiskie lēmumi pamatojas uz labu informētību un labiem pierādījumiem” (39). Ir vajadzīgs ietekmes novērtējums par Komisijas iniciatīvām, kurām paredzama nozīmīga ekonomiska, vides un sociāla ietekme, tostarp attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu vai politikas paziņojumu pārskatīšanu (40).

19. Novērtējumos jāizskata visi svarīgie ES intervenču ekonomiskās, sociālās un vides ietekmes aspekti (īpašu uzmanību jāpievērš iepriekšējos ietekmes novērtējumos konstatētajai ietekmei) (41). Turklāt Finanšu regulas 30. un 140. pantā prasīts ex ante novērtējums attiecībā uz izdevumu programmām un finanšu instrumentiem. Labāka regulējuma pamatnostādnes arī paredz, ka novērtējumi jāveic saskaņā ar skaidri definētu un stabilu metodoloģiju, kura paredzēta objektīvu konstatējumu iegūšanai. Novērtējumos ir jāvērtē vismaz efektivitāte, lietderīgums, nozīmīgums, saskaņotība un ES pievienotā vērtība vai vērtēšanas plānā jāpaskaidro, kāpēc tas nav darīts.

Priekšlikumam nav pievienots ietekmes novērtējums

20. Komisijas 2016. gada 1. jūnija paziņojumā (42) un priekšlikuma paskaidrojuma rakstā ir sniegta daļēja informāciju par ESIF pašreizējo izmantošanu, un tie ir balstīti uz rezultātiem, kas gūti apspriedēs ar ieinteresētajām personām (43) un iekšējos novērtējumos. Tomēr šie dokumenti neveido visaptverošu, stingru un pierādījumos balstītu ietekmes novērtējumu, kāds paredzēts labāka regulējuma pamatnostādnēs.

21. Turklāt, atsaucoties uz nepieciešamību steidzami sākt ESIF darbību 2015. gadā, Komisija tajā laikā neveica ne ietekmes novērtējumu, ne arī ex ante novērtējumu. Kā Palāta jau norādīja savā Atzinumā Nr. 4/2015 (44), tika uzskatīts, ka ESIF ir izņēmums Finanšu regulas prasības piemērošanai, kaut arī ES budžets nodrošina galvojuma fonda finansējuma lielāko daļu un budžeta galvojums Eiropas Investīciju bankai radīs ievērojamas iespējamās saistības ES budžetam.

22. Tā rezultātā ESIF nav veikts novērtējums un analīze ne par investīciju nepietiekamības iemesliem un tirgus vajadzībām un par to, kā šos jautājumus vislabāk risināt, ne arī par papildināmību ar citām programmām un finanšu instrumentiem, ko finansē no ES budžeta, un to, kā vislabāk izvairīties no nevēlamas pārklāšanās.

Komisijas un EIB novērtējumi nebija ESIF darbības rezultātu un pievienotās vērtības caurskatīšana

23. Komisija pievieno priekšlikumam (sk. 7. punktu) iekšējo novērtējumu par ES galvojuma izmantošanu un galvojuma fonda darbību. Tas izriet no atsevišķas ziņošanas prasības ESIF regulā (45). Tas attiecas uz ierosināto izmaiņu attiecībā uz galvojuma fonda nodrošinājuma likmi (sk. 34. punktu), bet ne uz pārējiem priekšlikuma elementiem.

24. Papildinot Komisijas novērtējumu, 2016. gada septembrī EIB izdeva savu novērtējumu par ESIF darbību (kā noteikts ESIF regulas 18. panta 1. punktā). EIB novērtējums attiecas uz “to, cik lielā mērā ESIF ir izstrādāts un darbojas tādā veidā, kas veicina paredzamās ietekmes sasniegšanu,” un “neietver novērtējumu par pašiem ESIF iznākumiem un ietekmi”. Tas aptver ESIF pakārtoto operāciju portfeli (tostarp papildvērtību un atbilstību), pārvaldības kārtību un organizatoriskās struktūras, kā arī attiecīgās projektu procedūras un pamatnostādnes (46). EIB konstatē, ka “ir pāragri ar šo novērtējumu sniegt galīgo spriedumu par ESIF darbības rezultātiem” (47).

25. Priekšlikuma paskaidrojuma rakstā (48) Komisija ir arī apņēmusies 2016. gada novembrī sniegt neatkarīgu novērtējumu par ESIF regulas piemērošanu. Neatkarīgajā novērtējumā tiks ietverta arī ESIF darbība, ES galvojuma izmantošana un EIKC darbība, un tas balstīsies gan uz Komisijas, gan EIB iekšējo novērtējumu rezultātiem.

Secinājumi

26. Priekšlikumu sagatavoja bez visaptveroša ietekmes novērtējuma (otro reizi) un pārāk agri, lai varētu mērīt ESIF ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī ietekmi uz vidi, un lai varētu secināt, vai ESIF sasniedz savus mērķus. Informācijai bija jāaptver šādi elementi: — esošie finanšu instrumenti (un mērķa nozares un saņēmēji), — pārklāšanās starp instrumentiem un ESIF, — saskaņotība ar ES politikas mērķiem, — iespējas samazināt instrumentu sadrumstalotību, — riska pārvaldība (un ziņošana par iespējamām ES budžeta saistībām).

27. Galvojuma novērtējumā nebija ievēroti labāka regulējuma principi. Nevienā no trim iepriekš minētajiem novērtējumiem nav novērtēti ESIF iznākumi un ietekme, jo nav pagājis pietiekami ilgs laiks, lai tos varētu apzināt un/vai mērīt (49) (sk. arī 8. punktu). Izvēlētā laika grafika dēļ ir maz makroekonomikas rādītāju (ja tādi vispār ir), kas pieejami, lai mērītu ESIF ietekmi. Palāta apšauba noteikuma svītrošanu par ESIF darbības turpināšanas, grozīšanas vai izbeigšanas sasaisti ar neatkarīga novērtējuma rezultātiem (sk. 8. punktu).

Ierosinātais galvojuma fonda finansējums atbilst paredzamo zaudējumu atjauninātai aplēsei

Galvojuma fonds

28. Lai nodrošinātu “likviditātes rezervi, no kuras EIB saņem maksājumu gadījumā, ja tiek pieprasīts izlietot ES galvojumu” (50), ES likumdevēji ir izveidojuši galvojuma fondu (51). Pašreizējā ESIF regulā galvojuma fonda mērķapjoms ir noteikts 50 % apmērā no kopējām ES galvojuma saistībām (8 miljardi EUR). Sākotnējā priekšlikuma (52) paskaidrojuma rakstā Komisija skaidro, ka šī mērķa likme tika noteikta, pamatojoties uz “pieredzi, kas gūta saistībā ar tādām investīcijām, kādas atbalstīs ESIF”.

Ietekme uz ES budžetu

29. Finansējuma 50 % mērķa sasniegšana nozīmēja plānoto izdevumu samazināšanu CEF dotācijām 2014.–2022. gadā par 2,8 miljardiem EUR un pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” – par 2,2 miljardiem EUR un 3 miljardu EUR izmantošanu no nepiešķirtajām rezervēm saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmas (DFS) izdevumu maksimālo apjomu.

30. Maksājumi no ES budžeta finansēs šo fondu laika periodā līdz 2022. gadam. Komisija 2015. gada decembrī uzņēmās saistības par 1,4 miljardiem EUR (53) maksājumiem šajā fondā. Komisija līdz 2016. gada 30. jūnijam jau bija iemaksājusi 380 miljonus EUR galvojuma fondā (no 500 miljonu EUR plānotajiem maksājumiem 2016. gadā), kuri tika ieguldīti obligācijās. Nebija saņemti pieprasījumi galvojumu izlietot (54).

31. Turklāt, ja izmaksas sasniegs mērķa līmeni, ESIF izraisīs nefinansētas iespējamas saistības ES budžetam aptuveni 8 miljardu EUR vērtībā (papildus 8 miljardiem EUR, ko sedz galvojuma fonds).

Paredzamie zaudējumi un finansējuma vajadzības

32. Komisija ierosina pielāgot mērķa likmi iemaksām ES galvojuma fondā no 50 % līdz 35 % (55) no kopējām ES garantiju saistībām, un atbalsta šo secinājumu savā galvojuma novērtējumā.

33. Pamatojoties uz 39 IIW operācijām, kuras EIB bija parakstījusi līdz 2016. gada 30. jūnijam, un uz vēsturiskajiem datiem par instrumentiem, kas saistīti ar SMEW nostiprināšanu, kā arī ierosinātajām izmaiņām SMEW parāda apakšportfelī (sk. 15. punktu), Komisija aprēķināja vidējo finansējuma likmi 33,4 % apmērā (56). Savu novērtējumu par paredzamo zaudējumu aprēķinu attiecībā uz dažādiem portfeļiem Komisija balstīja pieņēmumos, kurus tā uzskatīja par “konservatīviem”.

34. Mērķa likmes samazināšana par 15 procentpunktiem ir pielāgojums, kas samazinās risku, ka galvojuma fondos iemaksātā summa pārsniedz zaudējumus, kurus galvojuma fonds uzņemas. Tomēr tādējādi palielināsies arī risks, ka galvojuma fondā iemaksātā summa būs nepietiekama un ka būs vajadzīgi turpmāki prasījumi no budžeta. Komisija ir paskaidrojusi pieņēmumus, kuri ir pamatā tās ierosinātajam priekšlikumam.

Secinājumi

35. ESIF un galvojuma fonda izveide ar 50 % mērķa likmi ir ierobežojusi budžeta elastīgumu 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmā, samazinot nepiešķirtās rezerves saskaņā ar DFS izdevumu maksimālo apmēru. Turklāt ir samazināti plānotie budžeti pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” un CEF. Vēl ir pāragri izvērtēt, kādas ir iespēju izmaksas šiem samazinājumiem, par kuriem tika panākta vienošanās 2015. gadā, jo Komisija vēl nevar novērtēt ietekmi, ko rada ESIF, “Apvārsnis 2020” vai Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments. [Ja Komisija būtu balstījusies uz tādiem pašiem pieņēmumiem sākotnējam priekšlikumam, uz kādiem tā balstās tagad grozītajam priekšlikumam, ietekme galvojuma fonda finansēšanai no ES budžeta pēdējos divos gados būtu bijusi mazāka.]

36. Ar ierosinātajām izmaiņām ES budžeta kopējās iespējamās saistības sasniegs 26 miljardus EUR (no kuriem aptuveni 9 miljardus EUR segs galvojuma fonds). Iespējamās saistības saglabāsies visā ieguldījumu portfeļa darbības laikā.

ESIF risku ietekme ir pārspīlēta

Papildvērtība priekšlikumā ir plaši definēta

Kritēriji

37. ESIF regulas 5. panta 1. punktā ir definēta “papildvērtība” (sk. 1. izcēlumu). 1. izcēlums. Papildvērtība – ESIF regulas 5. panta 1. punkts ar ierosinātajām izmaiņām (slīprakstā) Šajā regulā “papildvērtība” ir ESIF atbalsts operācijām, kas risina tirgus nepilnības vai nepietiekamu investīciju situācijas un ko laikposmā, kad var izmantot ES galvojumu, ar EIB, EIF vai saskaņā ar esošajiem Savienības finanšu instrumentiem bez ESIF atbalsta nevarētu īstenot vai nevarētu īstenot tikpat lielā mērā. ESIF atbalstītiem projektiem parasti ir augstāks riska profils nekā projektiem, kurus atbalsta ar EIB ierastajām operācijām, un ESIF portfelim kopumā ir augstāks riska profils nekā investīciju portfelim, ko pirms šīs regulas stāšanās spēkā atbalstījusi EIB saskaņā ar savu ierasto investīciju politiku. Lai gan ESIF atbalstītie projekti ir vērsti uz darbavietu radīšanu un ilgtspējīgu izaugsmi, uzskata, ka tie sniedz papildvērtību, ja ar tiem saistītais risks atbilst EIB īpašajām darbībām, kā definēts EIB statūtu 16. pantā un EIB kredītriska politikas pamatnostādnēs. Lai labāk reaģētu uz tirgus nepilnībām vai nepietiekamu investīciju situācijām, EIB īpašajām darbībām, ko atbalsta ESIF, parasti ir tādas iezīmes kā subordinācija, līdzdalība riska dalīšanas instrumentos, pārrobežu iezīmes, pakļautība īpašiem riskiem vai citi nosakāmi aspekti, kā turpmāk norādīts II pielikumā. ESIF var atbalstīt EIB projektus, ar kuriem saistītais risks ir zemāks nekā EIB īpašo darbību minimālais risks, ja ES galvojuma izmantošana ir nepieciešama, lai nodrošinātu papildvērtību, kā definēts šā punkta pirmajā daļā. Lai nodrošinātu papildvērtību, ņem vērā arī ESIF atbalstītos projektus, kas ietver fizisko infrastruktūru, kura sasaista divas vai vairākas dalībvalstis, vai fiziskās infrastruktūras vai ar fizisko infrastruktūru saistīto pakalpojumu paplašināšanu no vienas dalībvalsts uz vienu vai vairākām dalībvalstīm.

Ietekme uz EIB grupu

38. ESIF īstenošanas periodā EIB plāno (57) uzturēt aizdevumu apmērus, kuri sasniegti pēc 2013. gadā veiktās kapitāla palielināšanas (58) (sk. 2. grafiku). ESIF būs liela ietekme uz EIB īpašajām darbībām (59), kuras, paredzams, pieaugs no 6,4 miljardiem EUR 2015. gadā (60) līdz 16–20 miljardiem EUR gadā (no kuriem aptuveni 2,5 miljardi EUR gadā attieksies uz darījumiem, par kuriem EIB pati uzņemas risku) (61). 2. grafiks EIB grupas vēsturiskie un prognozētie aizdevumu apjomi Avots: ERP, pamatojoties uz EIB korporatīvo darbības plānu (COP) 2015.–2017. gadam un 2016.–2018. gadam.

39. ESIF regulas 5. panta 1. punktā par ESIF atbalstītajiem projektiem noteikts, ka “uzskata, ka tie sniedz papildvērtību, ja ar tiem saistītais risks atbilst EIB īpašajām darbībām”. Pamatojoties uz minēto, EIB uzskata, ka tās veiktās īpašās darbības, ko atbalsta ESIF, ir de facto ar papildvērtību (62), neizvirzot prasību parādīt, ka tās i) risina tirgus nepilnības vai nepietiekamu investīciju situācijas un (ii) laikposmā ar EIB, EIF vai saskaņā ar esošajiem Savienības finanšu instrumentiem bez ESIF atbalsta nevarētu īstenot (vai nevarētu īstenot tikpat lielā mērā). Saskaņā ar 5. panta 1. punktu no ESIF līdzekļiem var atbalstīt arī projektus ar zemāka riska profilu (piemēram, tradicionālie/parastie EIB aizdevumi, nevis īpašās darbības). Šādā gadījumā projektiem jāatbilst minētajām papildvērtības prasībām.

40. EIB klasificē darbības kā “īpašās darbības”, pamatojoties uz vairākiem faktoriem, piemēram, aizņēmēja kredītspēju, sniegtās garantijas vērtību, aizdevuma termiņu, finansēšanas struktūru sarežģītību un kapitāla finansēšanas operācijām. Visām ESIF operācijām, kuras parakstītas IIW ietvaros līdz 2016. gada 30. jūnijam, ir īpašo darbību statuss. EIB arī uzskata, ka visas SMEW ietvaros veiktās operācijas atbilst tās kredītriska politikas pamatnostādnēs noteiktajai īpašo darbību definīcijai.

41. Savā novērtējuma ziņojumā EIB norāda, ka “varētu būt gadījumi, kuros darbību riska profils neatspoguļo papildvērtību, t. i., varēja apsvērt alternatīvas struktūras (tostarp mazāk riskantas struktūras)”. Tomēr ziņojumā ir minēts, ka “praksē (…) EIB uz īpašajām darbībām attiecina visaptverošākus papildvērtības kritērijus un tādējādi pārsniedz ESIF regulas prasības” (63).

Komisijas priekšlikums attiecībā uz papildvērtības definīciju

42. Komisija ierosina ESIF regulas 5. pantā un II pielikumā precizēt iezīmes, kas ļautu Eiropas Investīciju bankai operāciju klasificēt kā īpašas darbības, un Investīciju komitejai publicēt pamatojumu lēmumiem, ar ko apstiprina ES galvojuma izmantošanu (64), īpašu uzmanību pievēršot papildvērtības kritērija ievērošanai.

43. Komisija arī ierosina, ka pārrobežu projekti pēc definīcijas jāuzskata par tādiem, kas nodrošina papildvērtību (65).

Secinājumi un ieteikumi

44. Pastāv risks, ka EIB īstenotā īpašo darbību statusa pielīdzināšana papildvērtībai, kā arī centieni sasniegt investīciju mērķi var radīt stimulu izmantot nevajadzīgi sarežģītas finansēšanas struktūras vai piešķirt riska profilu, kas neatbilst operācijas reālajam riskam. Palāta šo jautājumu izskatīs revīzijas darbā, kuru nākotnē izmantos īpašajā ziņojumā.

45. Papildvērtības definēšanu apgrūtina arī tas, ka tiek ieviesta atsauce uz “fizisko infrastruktūru, kura sasaista divas vai vairākas dalībvalstis, vai fiziskās infrastruktūras vai ar fizisko infrastruktūru saistīto pakalpojumu paplašināšanu no vienas dalībvalsts uz vienu vai vairākām dalībvalstīm”.

46. Palāta iesaka — papildvērtības definīcijas pirmajā punktā skaidri noteikt, ka visiem ESIF atbalstītajiem projektiem jāatbilst papildvērtības kritērijiem (sk. 1. izcēlumu) un ka šā novērtējuma pamatojums ir jādokumentē, — saglabāt papildvērtības definīciju vienkāršu un vispārīgu, izvairoties no atsaucēm uz īpašiem gadījumiem, piemēram, fizisko infrastruktūru.

Daudzkāršojošās ietekmes aprēķinā izmantots pieņēmums, ka investīcijas bez ESIF ir nulle

Kritēriji

47. Ir grūti noteikt summas, ko ir mobilizējuši publiskie ieguldījumi. ESAO Attīstības palīdzības komiteja tomēr ir ierosinājusi metodiku (66), kuras mērķis ir izolēt publisko investīciju ieguldījumu papildu līdzekļu mobilizēšanā. Turpmāk ir apkopoti tās galvenie elementi. — Attiecībā uz galvojumu, kas sniegts aizdevumam, kurš finansē projektu, tiek uzskatīts, ka mobilizētā summa ir tikai galvotais aizdevums; neuzskata, ka galvojums ir piesaistījis jebkuru citu finansējums, kas nav aizdevums. — Sindicēto aizdevumu gadījumā mobilizēto summu proporcionāli attiecina uz publisko ieguldītāju un sindicētā aizdevuma organizētāju; citiem vārdiem sakot, tiek atzīts organizētāja ieguldījums, nevis uzskatīts, ka visa mobilizētā summa ir iegūta, pateicoties publiskajam ieguldītājam. — Attiecībā uz kapitāla ieguldījumiem, no publiskā ieguldītāja piesaistītajām summām izslēdz jebkuras iepriekšējas investīcijas; un, ja ir iesaistīti vairāki publiskie ieguldītāji, no privātā sektora piesaistītās summas proporcionāli attiecina uz katru no šiem ieguldītājiem.

Aplēstās ESIF mobilizētās investīcijas

48. To, cik lielā mērā ESIF mobilizē papildu līdzekļus, aprēķina, pamatojoties uz Valdes “ESIF daudzkāršojošās ietekmes metodoloģiju” (67). Šīs metodoloģijas galvenais elements ir projekta investīciju izmaksas (PII). Attiecībā uz investīciju aizdevumiem un tiešiem kapitāla ieguldījumiem PII mēra “pirmām kārtām kā projekta kopējās izmaksas, kas definētas EIB aizdevuma nolīgumā saskaņā ar EIB ierasto metodoloģiju”, kurā pat pēc pielāgošanas ņemts vērā viss projektam ESIF sniegtais finansējums tajā pašā periodā. “Tomēr, ja EIB/ESIF finansējumu saista tikai ar vienu projekta daļu, tad investīciju izmaksas līdzināsies tai projekta daļai, ar kuru finansējums ir saistīts”.

49. Līdzīga sviras efekta definīcija un pieeja daudzkāršojošās ietekmes aplēsei ir izmantota attiecībā uz finanšu instrumentiem, ko finansē no ES budžeta. Attiecībā uz centralizēti pārvaldītiem instrumentiem sviras efekts kopš 2013. gada definēts Finanšu regulā kā “(…) finansējuma summa tiesīgiem galasaņēmējiem, kura dalīta ar Savienības ieguldījuma summu” (68). Īpašajā ziņojumā Nr. 19/2016 Palāta konstatēja, ka, aprēķinot finanšu instrumentu mobilizētās papildu investīcijas, šis rādītājs var būt pārspīlēts, jo ne visi finansējuma avoti, kurus projekts piesaistīja, ir ES ieguldījuma rezultāts (69).

Secinājumi un ieteikumi

50. Pastāv risks, ka ESIF daudzkāršojošā ietekme ir pārvērtēta, jo īpaši attiecībā uz investīciju projektiem, kuros ieguldītāji apņēmās investēt vai kuri veido daļu no valsts programmām, kas pastāvēja vai bija paziņotas vēl pirms ESIF izveides.

51. Palāta iesaka — saskaņot ESIF daudzkāršojošās ietekmes metodoloģiju ar ESAO ierosināto metodoloģiju, tostarp ņemot vērā gadījumus, kuri aprakstīti 50. punktā, — turpmāk izstrādāt metodoloģiju, lai aptvertu finansēšanas struktūras un produktus, kuri vēl nebija ieviesti, kad tika izveidota pašreizējā metodoloģija, — izmantot jauno metodoloģiju, lai sagatavotu ESIF galveno rezultatīvo rādītāju, kas parāda piesaistīja privāto kapitālu.

Ir iespējams precizēt un uzlabot vairākus ESIF pārvaldības un pārredzamības aspektus

52. Šajā iedaļā ir izklāstīti mūsu uzskati par vairākiem Komisijas priekšlikumiem ESIF tiesiskā regulējuma, pārvaldības un pārredzamības stiprināšanai.

Noteikumi par neatļautām darbībām un jurisdikcijām, kas nesadarbojas

53. Palāta atbalsta Komisijas priekšlikumu iekļaut noteikumu par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (70), lai stiprinātu svarīgu tiesiskā regulējuma aspektu. Palāta uzskata, ka šis noteikums saskan ar tās ieteikumu īpašajā ziņojumā Nr. 19/2016.

Pastāv atzīta vajadzība rīkoties saistībā ar ģeogrāfisku nelīdzsvarotību un nozaru koncentrāciju

Kritēriji

54. Attiecībā uz ESIF nepastāv nekādas ģeogrāfiskas vai nozaru kvotas, un atbalsts projektiem balstās uz pieprasījumu. Tomēr ESIF investīciju pamatnostādnēs ir noteikts, ka ir jānodrošina, lai “nav pieļauta pārmērīga koncentrācija nozares vai ģeogrāfiskā līmenī” (71) un ESIF stratēģiskajā ievirzē nosaka ierobežojumus attiecībā uz šādu koncentrāciju (72). Ģeogrāfiskā un nozaru koncentrācija parakstīto operāciju apjoma sadalījumā, ko atbalsta ar ES garantiju, ir divi galvenie uzraudzības rādītāji attiecībā uz ESIF (73).

ESIF līdzšinējais izlietojums

55. EIB novērtējuma ziņojumā (74) norādīta ģeogrāfiskā nelīdzsvarotība (75) un nozaru koncentrācija (76) IIW portfelī. Finansējums IIW ietvaros ir koncentrēts (63 %) trijās dalībvalstīs (77). Nav noteiktas koncentrācijas robežvērtības attiecībā uz SMEW, bet četrās dalībvalstīs (78) izmantoti 44 % finansējuma.

56. EIB novērtējuma ziņojumā (79), kā arī citos nesenos pētījumos (80) kā iespējamie iemesli norādīta orientācija uz ESIF ātru izvietošanu un uz investīciju mērķa jeb 315 miljardu EUR sasniegšanu, kas mudina EIB piešķirt prioritāti bankām viegli pieņemamiem projektiem valstīs, kurās ir attīstīti finanšu tirgi un jauda izmantot finanšu instrumentus un strukturēt augsta riska projektus.

57. Komisija arī ierosina (81) pārskatīt EIKC uzdevumus attiecībā uz projektu sagatavošanu, orientēšanos uz projektiem saistībā ar rīcību klimata politikas jomā un tā ieguldījumu nozaru un ģeogrāfiskās diversifikācijas sasniegšanā, kā arī konsultatīva atbalsta sniegšanu vietējā līmenī.

58. Komisija ierosina iekļaut lauksaimniecību, zivsaimniecību un akvakultūru kā jomas, kuras attiecināmas ESIF atbalstam (82). Tomēr projekti, kuri ir piemēroti finansējuma saņemšanai no ESIF, varētu būt tiesīgi saņemt arī atbalstu no ELFLA. Palātas īpašajā ziņojumā Nr. 5/2015 par finanšu instrumentiem lauku attīstības jomā secināts, ka finanšu instrumenti, kas pieejami saskaņā ar ELFLA, līdz šim ir bijuši ar pārlieku lielu kapitālu un nesekmīgi.

Secinājumi

59. Palāta pauž gandarījumu par Komisijas priekšlikumu rīkoties saistībā ar nelīdzsvarotību līdzekļu izmantošanā. EIKC ir galvenā loma ģeogrāfiskās un nozaru nelīdzsvarotības novēršanā, bet ir pāragri spriest par EIKC efektivitāti kopumā un konkrēti šajā aspektā.

60. Pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi un alternatīvu finansējuma avotu pastāvēšanu, Palāta apšauba ESIF finansējuma pievienoto vērtību projektiem lauksaimniecības, zivsaimniecības un akvakultūras nozarēs.

Jāprecizē valsts atbalsta noteikumu piemērošana projektiem, kuros apvienots finansējums no ESIF un no struktūrfondiem

61. EIB tieši piešķirtie resursi ESIF regulas īstenošanai nav uzskatāmi par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, un Komisijai nav jāapstiprina ESIF finansējums saskaņā ar ES valsts atbalsta noteikumiem (83). Tomēr ESIF atbalstītajiem projektiem var būt piešķirts arī ES dalībvalstu līdzfinansējums, tostarp ar ESI fondu starpniecību (84), kurš, ja vien tas nav piešķirts uz tirgus noteikumu pamata, veido valsts atbalstu, kas jāapstiprina Komisijai, pamatojoties uz valsts atbalsta satvaru (85).

62. Palāta ierosina precizēt, kā no valsts atbalsta viedokļa uzskaitīt ESIF operācijas, ko līdzfinansē no fondiem, kuri ir dalībvalstu kontrolē, tostarp ESI fondiem.

Atzīta vajadzība pēc skaidrākas un racionālākas pārvaldības

Kritēriji

63. ESIF efektīvai darbībai ir būtiski, lai tam būtu racionalizēta pārvaldības kārtība, kurā ir skaidri definēti Komisijas un EIB uzdevumi un pienākumi un to iecelto personu attiecīgie pienākumi un uzdevumi ESIF lēmumu pieņemšanas procesā, tostarp pienācīgi noteikumi, lai nodrošinātu neatkarību un novērstu interešu konfliktus.

ESIF pārvaldības kārtība

64. ESIF pārvaldības struktūru (86) veido Valde, Investīciju komiteja, rīkotājdirektors un rīkotājdirektora vietnieks (sk. I pielikumu). ESIF pārvaldības struktūra papildina EIB organizāciju un projekta cikla pārvaldību, un tai nebūtu jāiejaucas EIB grupas lēmumu pieņemšanas procesā (87).

Valde

65. ESIF Valdi oficiāli izveidoja 2015. gada jūlijā. EIB novērtējumā atklājās, ka trīs no četriem ESIF Valdes locekļiem ietilpst arī vai nu EIB, vai arī EIF Direktoru padomē un ka šajos amatos viņi piedalās EIB vai EIF stratēģiju un projektu, tostarp ESIF projektu, apstiprināšanā (88).

66. EIB novērtējumā ir norādīts, ka “ziņošanu, pārskatatbildību un vispārēju mijiedarbību starp rīkotājdirektoru (89) un Valdi” varētu uzlabot (90).

Investīciju komiteja

67. Valde 2015. gada decembrī pabeidza Investīciju komitejas locekļu atlasi, un Komiteja 2016. gada janvārī sāka darbību. Pārejas periodā no 2015. gada jūlija līdz 2016. gada janvārim Komisija pildīja Investīciju komitejas pienākumus un izsniedza atļauju EIB Valdes apstiprinātajiem EIF instrumentiem un projektiem, kuri bija jāiekļauj ESIF galvotajā portfelī. Neatkarība un interešu konflikta neesamība ir galvenās prasības Investīciju komitejas (91) locekļiem.

68. Projekta ciklā Investīciju komiteja darbojas starp EIB Vadības komiteju un EIB Valdi, lai apstiprinātu “ES galvojuma atbalstu EIB operācijām”. Šim nolūkam Investīciju komiteja izmanto rezultātu pārskatu (92), ko katram projektam sagatavo EIB dienesti (sk. 78. un 79. punktu).

69. EIB, stingri ievērojot konfidencialitātes prasības, divreiz gadā iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai visu to Investīciju komitejas lēmumu sarakstu, ar kuriem noraidīta ES galvojuma izmantošana (93). Komisija un EIB grupa apstiprināja, ka līdz 2016. gada 30. jūnijam noraidījumu nebija. Tomēr IIW ietvaros tika atceltas trīs operācijas (tostarp viena pēc parakstīšanas) un SMEW daļā viena operācija tika pārtraukta.

Secinājumi

70. Palāta pauž gandarījumu par Komisijas priekšlikumu, kura mērķis ir stiprināt noteikumus (94) saistībā ar Investīciju komitejas locekļu interešu konflikta paziņošanu.

71. Palāta arī atzīmē EIB novērtējumā iekļauto norādi, ka ESIF pārvaldes struktūru uzdevumi un pienākumi ir turpmāk jāprecizē un jāracionalizē, jo tie ir sarežģīti.

72. Pašlaik Komisija un EIB katra pilda vairākus atšķirīgus uzdevumus saistībā ar ESIF, un katrai no tām ir daudzi citi pienākumi. Komisija pārvalda galvojuma fondu, un tā ir pārstāvēta ESIF Valdē, kura ir atbildīga par ESIF stratēģiskās ievirzes noteikšanu un Investīciju komitejas locekļu atlasi un iecelšanu amatā. Komisija ir arī EIB Direktoru padomes locekle, un tādējādi EIB ar to apspriežas, pirms tā apstiprina katru finansēšanas un investīciju operāciju (95). Tajā pašā laikā EIB ir pārstāvēta ESIF Valdē un ir arī atbildīga arī par ESIF operāciju pārvaldību un īstenošanu.

73. Šīs sarežģītās savstarpējās saiknes starp Komisiju un EIB un to attiecīgi ieceltajām personām ESIF lēmumu pieņemšanas procesā apgrūtina konstatēšanu pārskatatbildības nolūkā attiecībā uz to, kas galu galā ir atbildīgs ES budžeta un likumdošanas iestādēm par ESIF darbības rezultātiem un riska pārvaldību, kā arī iespējamo interešu konfliktu noteikšanu starp ESIF uzdevumiem un pienākumiem un tiem, kas nav ESIF kompetencē.

ESIF operāciju atlasei jābūt pārredzamākai

Kritēriji

74. Ir būtiski, ka ESIF operāciju atlasi veic neatkarīgi, atklāti un pārredzami – un ka šī atlase tieši tā arī tiek uztverta –, lai tādējādi apliecinātu veikto investīciju papildvērtību.

75. Eiropas Parlaments uzsvēra (96) nepieciešamību pēc efektīvas, pilnībā pārredzamas un taisnīgas ESIF darbības, kas atbilst ESIF piešķirto pilnvaru un ESIF regulējuma kritērijiem, un ieteica Parlamentam un Eiropas Revīzijas palātai cieši sadarboties un uzraudzīt ESIF operācijas. Tas arī uzstāja, ka ir jāsasniedz visaugstākais pārredzamības un iestāžu atbildīguma līmenis visos līmeņos, nodrošinot izsmeļošas un precīzas budžeta informācijas publiskošanu pēc pašu iestāžu iniciatīvas un ar EIB finansētajiem projektiem saistītas finanšu informācijas pieejamību.

Valdes un Investīciju komitejas darbības pārredzamība

76. ESIF regulas 7. pants paredz, ka ESIF Valdes sanāksmju protokolus publicē un ka Investīciju komitejas lēmumi par ES galvojuma izmantošanu ir publiski un pieejami. Tos publicē (97).

77. Publicētajos Investīciju komitejas lēmumos ir iekļauts tikai apstiprināto ESIF operāciju vispārīgs apraksts. Tajos nav paskaidrots iemesls, kāpēc ES galvojums sniegts, vai arī izklāstīta konkrētas operācijas papildvērtība vai ES pievienotā vērtība.

78. ESIF regulā ir precizēts, ka “Investīciju komiteja izmanto (…) rezultātu pārskatu, lai nodrošinātu neatkarīgu un pārredzamu iespējama ES galvojuma izmantojuma izvērtējumu” (98).

79. Rezultātu pārskatus par apstiprinātajām operācijām nepublicē, un EIB publicēja tikai vispārīgu (dažkārt novecojušu) informāciju par ESIF operācijām. Tas rada gan pārskatatbildības, gan pārredzamības problēmas.

Secinājumi

80. Palāta pauž gandarījumu par priekšlikumiem, kuros ierosināts — ESIF Investīciju komitejai savos lēmumos paskaidrot iemeslus, kāpēc tā uzskata, ka jāpiešķir ES galvojums, īpašu uzmanību pievēršot atbilstībai papildvērtības kritērijam (99), — ESIF operāciju rezultātu pārskatus publiskot, tiklīdz ir parakstīta kāda operācija ar ES galvojumu (100).

Šo atzinumu Revīzijas palāta pieņēma 2016. gada 11. novembra sēdē Luksemburgā. Revīzijas palātas vārdā – priekšsēdētājs Klaus-Heiner LEHNE

(1) COM(2016) 597 final, 14.9.2016.

(2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1316/2013, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.).

(3) Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. jūnija Regula (ES) 2015/1017 par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 – Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (OV L 169, 1.7.2015., 1. lpp.) (“ESIF regula”).

(4) SWD(2016) 297 final/2, 22.9.2016., un SWD(2016) 298 final, 14.9.2016.

(5) OV C 121, 15.4.2015., 1. lpp.

(6) SWD(2016) 297 final/2.

(7) Saskaņā ar ESIF regulas 18. panta 2. punktu Komisijai bija jāsagatavo galvojuma novērtējums un līdz 2017. gada 5. janvārim kopā ar Revīzijas palātas atzinumu tas jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.

(8) Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/99/ES (OV L 50, 20.2.2014., 22. lpp.).

(9) SWD(2016) 297 final/2, 10. zemsvītras piezīme, 7. lpp.

(10) ESIF regula, 5. un 6. pants.

(11) EIB, “Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) darbības novērtējums”, 2016. gada septembris (EIB novērtējums).

(12) http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/toc_guide_en.htm.

(13) 1. panta 5. punkts priekšlikumā, ar kuru groza ESIF regulas 9. panta 3. punktu.

(14) 1. panta 1. un 7. punkts priekšlikumā, ar ko attiecīgi groza ESIF regulas 4. panta 2. punktu un 11. panta 1. punktu.

(15) 1. panta 10. punkts priekšlikumā, ar kuru svītro ESIF regulas 18. panta 7. punktu.

(16) 1. panta 7. punkts priekšlikumā, ar kuru groza ESIF regulas 11. panta 1. punktu.

(*1) Pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem īstenošanas ziņojumiem.

(*2) Pamatojoties uz priekšlikumu pārvietot 500 miljonus EUR no CEF finanšu instrumentiem ESIF galvojuma fonda finansējumam un 1,15 miljardus EUR dotācijām (SWD(2016) 299 final, 14.9.2016., 23. lpp.).

(*3) Pamatojoties uz ierosinātajiem grozījumiem ESIF regulā.

(17) Attiecībā uz ERAF un ESF finanšu instrumentiem līdz 2015. gada 31. decembrim iemaksātais kopējais attiecīgais ES ieguldījums bija 11,6 miljardi EUR, no kuriem tikai 8,5 miljardi EUR (73 %) sasniedza galasaņēmējus. Šīs summas atbilst deviņu gadu īstenošanas periodam (2007.–2015. g.) (EGESIF_16-0011-00, “Kopsavilkums par tiem datiem saistībā ar progresu finansēšanā un finansēšanas vadības instrumentu ieviešanā, kurus paziņojušas vadošās iestādes saskaņā ar 67. panta 2. punkta j) apakšpunktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1083/2006” (OV L 210, 31.7.2006., 25.–78. lpp.), 66. lpp.).

(18) Īpašais ziņojums Nr. 5/2015 (http://eca.europa.eu).

(19) Attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu Palāta lēsa, ka orientējošais budžets finanšu instrumentiem netiešā pārvaldībā būs 7,4 miljardi EUR (Pārskats par 2015. finanšu gadu, 2.10. attēls (OV C 375, 13.10.2016.)).

(20) Līdz 2014. gada 31. decembrim ES kopējais ieguldījums 2007.–2013. gada plānošanas perioda finanšu instrumentos netiešā pārvaldībā bija gandrīz 3,8 miljardi EUR (izņemot apvienošanas mehānismus) (COM(2015) 565 final, 13.11.2015., 4. lpp.).

(21) Īpašais ziņojums Nr. 19/2016 un īpašais ziņojums Nr. 5/2015 (http://eca.europa.eu).

(22) SWD(2016) 299 final, 14.9.2016., 24. lpp.

(23) Līdzekļu piešķīrums šim instrumentam var sasniegt 8,5 miljardus EUR no ERAF un ELFLA ieguldījuma ES līmenī (Kopīgo noteikumu regula, 39. pants).

(24) Instruments var sniegt neierobežotas garantijas attiecībā uz parāda portfeļiem vai var finansēt darbības, izmantojot vērtspapīrošanu, tikai attiecībā uz MVU.

(25) Viens no riska ņēmējiem MVU iniciatīvā ir InnovFin MVUG (pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” MVU garantiju mehānisms), kuram sniedz ieguvumus ESIF pastiprināšana SMEW ietvaros.

(26) EIB novērtējums, 2. tabula, 5. lpp.

(27) Saskaņā ar IIW ES galvojums aprobežojās ar 13,5 miljardiem EUR (11 miljardi EUR parāda apakšportfeļa pirmās kārtas zaudējumu laidienam un 2,5 miljardi EUR kapitāla finansēšanas operācijām) un 2,5 miljardiem EUR no EIB pašu resursiem pari passu ieguldījumiem kapitāla operācijās.

(28) Turklāt ESIF pusgada darbības ziņojumā (ziņošanas datums – 2016. gada 30. jūnijs) EIB lēš, ka Investīciju komiteja (IK) apstiprinās ES galvojuma izmantošanu, lai finansētu IIW operācijas vēl par 14,5 miljardiem EUR līdz 2017. gada 30. jūnijam.

(29) SMEW ietvaros 1,25 miljardus EUR no ES galvojuma piešķīra garantijas operāciju uzlabošanai saskaņā ar COSME LGF (Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmas aizdevumu garantiju mehānisms) un InnovFin MVUG un 1,25 miljardus EUR – kapitāla portfelim. 1,25 miljardu EUR galvojumu SMEW kapitāla portfelim sāks izmantot 2016. gada otrajā pusē saistībā ar jaunizstrādāto SMEW kapitāla produktu. Turklāt EIB no saviem resursiem piešķīra 2,5 miljardus EUR Eiropas Investīciju fondam riska kapitāla līdzekļu (RKL) mandātam.

(30) ESIF pusgada darbības ziņojums, ziņošanas datums – 2016. gada 30. jūnijs.

(31) Komisija lēš, ka EIF līdz 2017. gada beigām izmantos ES galvojumu, kas piešķirts SMEW parāda portfelim (SWD(2016) 297 final/2, 17. lpp.).

(32) ES galvojums 1,25 miljardu EUR apmērā sākotnēji tika piešķirts COSME LGF un InnovFin MVUG nostiprināšanai.

(33) Grozījuma un pārveidošanas nolīgums par Eiropas Stratēģisko investīciju fonda pārvaldību un par ES galvojuma sniegšanu (Amendment and Restatement Agreement of the Management of the European Fund for Strategic Investments and on the granting of the EU guarantee), (“pārskatītais ESIF nolīgums”), 7. panta 3. punkts.

(34) Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programma (EaSI).

(35) 1. panta 5. punkts priekšlikumā, ar kuru groza ESIF regulas 9. panta 3. punktu.

(36) Pielikuma 1. iedaļa priekšlikumā, ar kuru groza ESIF regulas II pielikuma 2. iedaļu.

(37) EIB novērtējums, 9. attēls, 30. lpp.

(38) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Labāks regulējums labāku rezultātu sasniegšanai – ES programma” (COM(2015) 215 final, 19.5.2015.).

(39) http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-4988_lv.htm.

(40) Īpašos politikas paziņojumu gadījumos prasība veikt ietekmes novērtējumu (un tā analīzes dziļums) galvenokārt būs atkarīga no tā, kāds ir paziņojumu mērogs un plānoto saistību pakāpe, kā arī no tā, cik lielā mērā tas ir saistoši Komisijai. Paziņojumiem par, piemēram, vērienīgām saistībām (piemēram, desmit gadu stratēģiju, lai sasniegtu noteiktus vides mērķus) visdrīzāk būs nepieciešams ietekmes novērtējums, jo šādu saistību ietekme, visticamāk, būs ievērojama un plaši atpazīstama jau šādā vispārējā politikas veidošanas posmā. (http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/tool_5_en.htm).

(41) http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/ug_chap6_en.htm.

(42) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropa atkal investē. Novērtējums par Investīciju plānu Eiropai” (COM(2016) 359 final, 1.6.2016.).

(43) ESIF Valde 2016. gada 7. septembrī rīkoja pirmo apspriešanos ar ieinteresētajām personām, un tajā piedalījās vairāk nekā 30 dalībnieki (pilsoniskā sabiedrība, ideju laboratorijas, privātā un banku sektora apvienības). Tika organizētas paneļdiskusijas, kuras aptvēra tādas jomas kā ESIF īstenošana IIW un SMEW ietvaros un ESIF stratēģiskā ievirze.

(44) Atzinums Nr. 4/2015, 10. punkts.

(45) ESIF regula, 18. panta 2. punkts.

(46) EIB novērtējums, 1.3. sadaļa, 3. lpp.

(47) EIB novērtējums, kopsavilkums.

(48) COM(2016) 597 final, 14.9.2016., 6. lpp.

(49) http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/toc_guide_en.htm.

(50) ESIF regula, 12. pants.

(51) Komisija 2016. gada 21. janvārī pieņēma Lēmumu C(2016) 165, ar kuru apstiprina galvojumu fonda aktīvu pārvaldības pamatnostādnes.

(52) COM(2015) 10 final, 13.1.2015., 5. lpp.

(53) Šo summu pārvietoja no CEF (790 miljoni EUR), pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (70 miljoni EUR) un ITER (490 miljoni EUR) budžeta pozīcijām.

(54) SWD(2016) 297 final/2, 17. lpp.

(55) 1. panta 8. punkts priekšlikumā, ar kuru groza ESIF regulas 12. panta 5. punktu.

(56) SWD(2016) 297 final/2, 4. tabula, 19. lpp.

(57) EIB korporatīvais darbības plāns 2015.–2017. gadam.

(58) Dalībvalstis 2012. gada 31. decembrī apstiprināja 10 miljardu EUR palielinājumu iemaksātajā kapitālā, lai ļautu EIB izsniegt papildu ilgtermiņa aizdevumus līdz pat 60 miljardu EUR apmērā ekonomiski dzīvotspējīgiem projektiem: 2013.–2015. gadā kapitāla palielinājuma rezultātā EIB aizdevuma apjomi pieauga no 51 miljarda EUR 2012. gadā līdz vairāk nekā 70 miljardiem EUR gadā.

(59) Īpašās darbības ir definētas EIB statūtu 16. pantā un EIB kredītriska politikas pamatnostādnēs (CRPG), tās ietver i) aizdevumu un garantijas operācijas, kad aizdevumu reitings ir D- vai zemāks; ii) kapitāla un kapitāla veida operācijas.

Īpašās darbības ietver operācijas, kurās EIB pati uzņemas risku (augstāks risks), un operācijas, uz kurām attiecas portfeļa kredītriska mazināšana (riska dalīšana) esošajiem instrumentiem (piemēram, riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM), Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (CEF) u. c.) un ESIF.

(60) EIB 2015. gada finanšu pārskats, 10. lpp.

(61) EIB korporatīvais darbības plāns 2016.–2018. gadam, 14. lpp.

(62) EIB novērtējums, 23. lpp.

(63) EIB novērtējums, 16. lpp.

(64) 1. panta 4. punkts priekšlikumā, ar kuru groza ESIF regulas 7. panta 12. punktu.

(65) 1. panta 2. punkts priekšlikumā, ar kuru groza ESIF regulas 5. panta 1. punktu.

(66) ESAO, “Methodologies to measure amounts mobilised from the private sector by official development finance interventions” (Metodika, kā novērtēt summas, kas, izmantojot oficiālo attīstības finansējumu, ir mobilizētas no privātā sektora), DCD/DAC/STAT(2015)8, 24.2.2015.

(67) EFSI Multiplier Methodology Calculation (ESIF daudzkāršojošās ietekmes metodoloģijas aprēķins), 26.10.2015. (http://www.eib.org/attachments/strategies/efsi_steering_board_eif_efsi_multiplier_methodology_calculation_en.pdf).

(68) Finanšu regulas īstenošanas noteikumi, 223. pants.

(69) Īpašais ziņojums Nr. 19/2016, 70. punkts.

(70) 1. panta 12. punkts priekšlikumā, ar kuru groza ESIF regulas 22. panta 1. punktu.

(71) ESIF regula, II pielikuma 8. iedaļa.

(72) 2015. gada 15. decembra ESIF stratēģiskajā ievirzē noteikta IIW ģeogrāfiskās koncentrācijas robežvērtība 45 % jebkurās trīs dalībvalstīs un indikatīva nozaru koncentrācijas robežvērtība 30 % apmērā investīciju periodā. (http://www.eib.org/attachments/strategies/efsi_steering_board_efsi_strategic_orientation_en.pdf).

(73) Pārskatītais ESIF nolīgums, II grafiks.

(74) EIB novērtējums, 2.2. un 2.3. iedaļa.

(75) 92 % no ESIF finansējuma ir koncentrēti ES-15 valstīs un tikai 8 % – ES-13 valstīs.

(76) 46 % no ESIF finansējuma ir piešķirti enerģētikas nozarei un 19 % – transporta nozarei.

(77) Apvienotajā Karalistē (29 % jeb 1 369 miljoni EUR), Itālijā (24 % jeb 1 152 miljoni EUR) un Spānijā (10 % jeb 470 miljoni EUR).

(78) Itālijā (15 % jeb 903 miljoni EUR), Francijā (11 % jeb 623 miljoni EUR), Vācijā (10 % jeb 586 miljoni EUR) un Apvienotajā Karalistē (8 % jeb 488 miljoni EUR).

(79) EIB novērtējums, 2.2. iedaļa, 7. lpp.

(80) Rubio, E., Investment in Europe: making the best of the Juncker plan (Investīcijas Europā – kā pēc iespējas labāk izmantot Junkera plānu), Delors Institute, Parīze, Berlīne, 2016. g., 49.–50. lpp.

(81) 1. panta 9. punkts priekšlikumā, ar kuru groza ESIF regulas 14. pantu.

(82) 1. panta 5. punkts priekšlikumā, ar kuru groza ESIF regulas 9. pantu.

(83) Eiropas Komisija, Faktu lapa “Investīciju plāns Eiropai – jautājumi un atbildes”, 20.7.2015.

(84) Sk. īpašo ziņojumu Nr. 24/2016 (http://eca.europa.eu).

(85) LGAR, FIBER un VGAR (sk. glosāriju – II pielikums).

(86) ESIF regula, 7. pants.

(87) ESIF regula, 29. apsvērums.

(88) EIB novērtējums, 26.–27. lpp.

(89) Kas vada Investīciju komiteju.

(90) EIB novērtējums, 26. lpp.

(91) ESIF regulas 7. panta 9. punkts un pārskatītā ESIF nolīguma 5. panta 12. punkts.

(92) Komisijas 2015. gada 22. jūlija Deleģētā regula (ES) 2015/1558, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/1017, izveidojot ES galvojuma piemērošanas rezultātu pārskatu (OV L 244, 19.9.2015., 20. lpp.).

(93) ESIF regula, 7. panta 12. punkts.

(94) Priekšlikuma 1. panta 4. punkts, ar kuru groza ESIF regulas 7. pantu.

(95) EIB Statūti, 19. pants.

(96) Eiropas Parlamenta 2016. gada 28. aprīļa rezolūcija par Eiropas Investīciju banku (EIB) – 2014. gada pārskats (2015/2127(INI)).

(97) http://www.eib.org/efsi/governance/efsi-steering-board/minutes.htm;

http://www.eib.org/efsi/governance/efsi-investment-committee/decisions.htm.

(98) ESIF regula, II pielikuma 5. iedaļa.

(99) 1. panta 4. punkts priekšlikumā, ar kuru groza ESIF regulas 7. panta 12. punktu.

(100) Priekšlikuma 1. panta 14. punkts, ar ko groza ESIF regulas II pielikumu.

I PIELIKUMS ESIF PĀRVALDĪBAS STRUKTŪRA VALDE ESIF regulas 7. panta 3. punkts un ESIF nolīguma 4. pants — Valdē ir četri locekļi, no kuriem trīs ieceļ Komisija, bet vienu – EIB. Valdes priekšsēdētājs tiek ievēlēts no Komisijas pārstāvjiem. — Valde savus lēmumus pieņem vienprātīgi – obligātais kvorums ir divu Komisijas locekļu un viena EIB locekļa piekrišana. — ESIF Valde spriež par ES galvojuma izmantošanas stratēģisko virzību, tostarp ES galvojuma sadalījumu, darbības politiku un procedūrām, kā arī ESIF riska profilu. — Saskaņā ar ESIF nolīguma 4. pantu ESIF Valde nosaka arī indikatīvās nozaru un ģeogrāfiskās koncentrācijas robežvērtības, sniedz norādījumus par operāciju sadalījumu, pielāgo projektu sadalījumu pa nozarēm un valstīm, regulāri pārskata panākumus saistībā ar ESIF īstenošanu, kā arī ikgadējos darbības un finanšu pārskatus par ESIF operācijām, ieceļ Investīciju komitejas locekļus, atlasa kandidātus rīkotājdirektora un rīkotājdirektora vietnieka amatiem, pieņem lēmumus par portfeļa pirmā zaudējuma lielumu, precizē politikas jomas un nosaka noteikumus, kuri piemērojami operācijām, ko veic ar investīciju platformām, valsts attīstību veicinošām bankām un fondiem, lemj par trešo personu līdzdalību ESIF, apstiprina kopīgi ar rīkotājdirektoru pēc apspriešanās ar Investīciju komiteju SMEW produktus un veic citus uzdevumus, kas noteikti ESIF nolīgumā. INVESTĪCIJU KOMITEJA ESIF regulas 7. panta 7.–12. punkts un 9. panta 5. punkts, kā arī ESIF nolīguma 5. pants — Investīciju komitejas sastāvā ir astoņi neatkarīgi eksperti un rīkotājdirektors. Neatkarīgajiem ekspertiem ir attiecīga augsta līmeņa tirgus pieredze, kas gūta saistībā ar projektu strukturēšanu un projektu finansēšanu, kā arī speciālas zināšanas mikroekonomikas un makroekonomikas jomā. — Ekspertiem ir pieredze ar investīcijām vienā vai vairākās šādās jomās: pētniecība, izstrāde un inovācija; transporta infrastruktūras un inovatīvas transporta tehnoloģijas; enerģētikas infrastruktūras, energoefektivitāte un atjaunojamā enerģija; informācijas un komunikācijas tehnoloģiju infrastruktūras; vides aizsardzība un pārvaldība (jaunajā priekšlikumā ir pievienota klimata politika); izglītība un apmācība; veselība un zāles; MVU; kultūras un radošās nozares; mobilitāte pilsētās; sociālās infrastruktūras un sociālā un solidaritātes ekonomika; (lauksaimniecība, zivsaimniecība un akvakultūra pievienotas jaunajā ESIF priekšlikumā). — Turklāt Investīciju komitejai jābūt dzimumu pārstāvības ziņā līdzsvarotai. — Ekspertus ieceļ ESIF Valde uz noteiktu termiņu – vienu gadu. Šo termiņu var atjaunot, bet tas kopumā nepārsniedz sešus gadus. — Investīciju komiteju vada rīkotājdirektors. — Investīciju komitejas lēmumus par ES galvojuma izmantošanu pieņem ar vienkāršu balsu vairākumu. Katram loceklim, arī rīkotājdirektoram, ir viena balss. — Ar Investīciju komiteju apspriežas arī par jauniem SMEW produktiem. — Investīciju komitejas apstiprinājums ir vajadzīgs Eiropas Investīciju bankai ES galvojuma izmantošanai, lai atbalstītu investīciju platformas vai fondus un valsts attīstību veicinošas bankas vai iestādes (atbilstīgas sabiedrības), kas investē operācijās, kuras atbilst ESIF regulas prasībām. Investīciju komiteja izvērtē, vai šādas atbilstīgas sabiedrības un to specifiskie instrumenti atbilst Valdes noteiktajiem politikas virzieniem, un tā var nolemt paturēt tiesības apstiprināt jaunus projektus, kas iesniegti. RĪKOTĀJDIREKTORS ESIF regulas 7. panta 5. punkts un ESIF nolīguma 6. pants — Rīkotājdirektors, kam palīdz rīkotājdirektora vietnieks un kas atskaitās ESIF Valdei, ir atbildīgs par ESIF ikdienas pārvaldību un Investīciju komitejas sanāksmju sagatavošanu un vadīšanu. — Rīkotājdirektors ir arī atbildīgs arī par jaunu EIF uzticētu produktu apstiprināšanu kopīgi ar ESIF Valdi pēc apspriešanās ar Investīciju komiteju. — Turklāt viņš ir atbildīgs par ārējo komunikāciju un ir ESIF runaspersona attiecībā pret politiskām struktūrām un sabiedrību.