ZIŅOJUMS par Regulas (ES) Nr. 575/2013 503. pantu

KAPITĀLA PRASĪBAS SEGTAJĀM OBLIGĀCIJĀM

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

Segtās obligācijas ir kredītiestāžu emitēti parāda vērtspapīri, ko nodrošina ar norobežotu aktīvu pūlu ("seguma portfelis" vai "seguma aktīvi"), attiecībā uz kuru obligāciju turētājiem ir regresa tiesības kā priviliģētajiem kreditoriem. Obligāciju turētājiem tajā pašā laikā ir prasījuma tiesības pret emitējošo sabiedrību vai ar emitentu saistītu subjektu kā parastajiem kreditoriem par jebkurām atlikušajām summām, kas nav pilnībā nokārtotas ar seguma aktīvu likvidāciju. Šo dubultprasījumu pret seguma portfeli un emitentu sauc par "dubultā regresa" mehānismu. Turklāt seguma portfelis ietver augstas kvalitātes aktīvus, kas parasti — bet ne vienmēr — ir hipotekārie aizdevumi un publiskā sektora parāds. Parasti emitenta pienākums ir nodrošināt, ka seguma portfelī aktīvu vērtība visu laiku atbilst vismaz segto obligāciju vērtībai, un aizstāt aktīvus, kas kļūst ieņēmumus nenesoši, vai citādi neatbilst attiecīgajiem atbilstības kritērijiem.

Iepriekš aprakstītās iezīmes veicina to, ka segtās obligācijas ir zema riska parāda instrumenti, tādējādi sniedzot pamatojumu lietderīgām reglamentējošām kapitāla prasībām, kas izklāstītas Regulas Nr. 575/2013 (“KPR”) 129. pantā. Kredītiestādes, kas iegulda segtajās obligācijās, kuras ir atbilstīgas saskaņā ar 129. pantu, attiecībā uz minētajiem instrumentiem var turēt zemākus reglamentējošā kapitāla līmeņus, nekā citādāk būtu piemērojams augstākas prioritātes nenodrošinātam bankas parādam (piem., 10 % riska pakāpe "1. kredītkvalitātes pakāpes" segtajai obligācijai salīdzinājumā ar 20 % cita veida tiešiem riska darījumiem ar tādas pašas pakāpes kredītiestādi). Šīs salīdzinoši zemākās kapitāla prasības KPR ir minētas kā "preferenciālās riska pakāpes".

Tomēr minētās preferenciālās riska pakāpes ir pieejamas tikai attiecībā uz "atbilstīgām segtajām obligācijām", tas ir, obligācijām, kas nodrošinātas ar augstas kvalitātes aktīviem, kā noteikts KPR 129. pantā. Seguma portfeļi cita starpā var ietvert atbilstīgas augstākas prioritātes daļas, kuras emitējuši Francijas Fonds Communs de Creances ("FCCs"), vai līdzvērtīgus vērtspapīrošanas instrumentus līdz maksimums 10 % no segto obligāciju atlikušās emisijas summas, un saskaņā ar KPR 496. pantu kompetentās iestādes līdz 2017. gada 31. decembrim var paredzēt atkāpi no minētās robežvērtības.

KPR 503. pants pilnvaro Komisiju ziņot likumdevējiem par vairākiem posteņiem, kuri attiecas uz reglamentējošo kapitāla prasību procedūras piemērošanu segtajām obligācijām saskaņā ar KPR, ņemot vērā ieteikumus, kurus sniegusi Eiropas Banku iestāde ("EBA") par katru no jautājumiem, kuri izklāstīti EBA Ziņojuma par ES segto obligāciju regulējumiem un kapitāla režīmu ("EBA ziņojums") 10. sadaļā.

1. POSTENIS: VAI PREFERENCIĀLĀS RISKA PAKĀPES IR PIEMĒROTAS SEGTAJĀM OBLIGĀCIJĀM?

KPR 503. panta 1. punkts pilnvaro Komisiju ziņot par to, vai KPR 129. pantā noteiktās preferenciālās riska pakāpes un 336. panta 3. punktā noteiktās specifiskā riska pašu kapitāla prasības ir piemērotas atbilstīgām segtajām obligācijām, ņemot vērā dažādos seguma aktīvu veidus, seguma portfeļa pārredzamības līmeni un segto obligāciju emisijas ietekmi uz emitenta nenodrošinātajiem kreditoriem (aktīvu apgrūtinājums).

Attiecībā uz vispārējo jautājumu par preferenciālo riska pakāpju piemērotību EBA atzina, ka "saistībā ar segto obligāciju labu vēsturisko saistību neizpildi/zaudējumu rādītājiem ES, segto obligāciju regulējumos iegulto dubultā regresa principu [..], īpašo publisko uzraudzību [..] un noteiktajiem atbilstības kritērijiem KPR 129. pantā, EBA uzskata, ka KPR 129. pantā paredzētais preferenciālo riska pakāpju režīms principā ir pienācīgs prudenciāls režīms."

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija saskaņā ar KPR 503. panta 1. punktu norāda šo:

lai arī dalībvalstu valdību lēmums atbalstīt vai pat glābt konkrētus segto obligāciju emitentus būtu varējis veicināt to, ka tiktu pilnībā novērsta oficiāla saistību neizpilde, Komisija atzīst, ka Eiropas segto obligāciju vispārējie kredītu rādītāji ir bijuši ļoti stabili nesenajos tirgus spriedzes periodos laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam, it īpaši salīdzinājumā ar citiem finanšu instrumentiem (proti, ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem). Svarīga nozīme bija arī trim Eurosistēmas segto obligāciju iegādes programmām, tādējādi nodrošinot likviditāti Eiropas segto obligāciju tirgos;

EBA ziņojumā norādīts, ka dubultā regresa princips ir efektīvi iestrādāts dalībvalstu tiesību aktos par segtajām obligācijām, kas atbilst Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punktā izklāstītajām prasībām, un minētie tiesību akti lielākoties atbilst KPR 129. pantā paredzētajiem kredītkvalitātes, parakstīšanas un pārredzamības standartiem. Lai gan tiesību aktos par segtajām obligācijām ar minētajiem noteikumiem panāktā saskaņošanas pakāpe ir bijusi tikai netieša un augstā līmenī, Komisija atzīst, ka tā tomēr ir veicinājusi finanšu stabilitātes uzlabošanu visā tirgū un kvalitātes etalona izveidošanu, uz ko paļaujas ieguldītāji.

Līdz ar to Komisija piekrīt EBA ieteikumam, ka KPR 129. pantā patlaban paredzētās preferenciālās riska pakāpes un 336. panta 3. punktā izklāstītās specifiskā riska pašu kapitāla prasības vēl aizvien ir piemērots prudenciālais režīms atbilstīgām segtajām obligācijām.

Neskarot iepriekš minēto, EBA ziņojums liecina par to, ka dalībvalstu tiesību akti par segtajām obligācijām diezgan būtiski atšķiras dažos galvenajos tehniskajos aspektos, jo īpaši tajos, kas attiecas uz minēto instrumentu drošumu un pārredzamību. Lai pamatotu esošo preferenciālo prudenciālo režīmu, EBA iesaka panākt lielāku konverģenci starp dalībvalstu tiesību aktiem segto obligāciju jomā, ņemot vērā minētajā ziņojumā izklāstītos paraugprakses principus. Šādu konverģenci nevarētu panākt, tikai veicot izmaiņas KPR 129. pantā noteiktajos atbilstības kritērijos, jo šāda panta darbības joma ietver tikai minēto instrumentu apakšgrupas prudenciālu režīmu. Līdz ar to Komisija plāno iegūt ieinteresēto personu atsauksmes par ES segto obligāciju integrētas sistēmas ērtību un formu, izmantojot īpašu apspriešanās dokumentu par segtajām obligācijām, kā 18. februārī tika paziņots Zaļajā grāmatā par kapitāla tirgu savienību.

Attiecībā uz KPR 503. panta 2. punktā izklāstītajiem konkrētajiem jautājumiem Komisija pauž šādu nostāju:

preferenciālās riska pakāpes būtu jāturpina piemērot vienādi visām atbilstīgajām segtajām obligācijām, neatkarīgi no aktīvu kategorijām vai izcelsmes dalībvalsts. Tomēr Komisija vēlētos ar ieinteresētajām personām apspriest, vai būtu piemēroti: i) aizstāt KPR 129. pantā paredzētos augsta līmeņa noteikumus ar visaptverošāku atbilstības kritēriju kopumu un ii) atzīt nodrošinātos instrumentus, izmantojot segto obligāciju veida struktūras, kas nodrošinātas ar aizdevumiem, kuri finansē nefinanšu darbības Eiropas iespējama tiesiskā regulējuma/reglamentējošo noteikumu nolūkos (sk. šā ziņojuma 2. posteni);