Ražojumiem, kas ražoti atbilstīgi saskaņotajiem standartiem, piemēro pieņēmumu par atbilstību attiecīgajām tiesību aktu prasībām. Izmantojot saskaņotos standartus, ražotājs var gūt labumu no vienkāršota atbilstības novērtēšanas procesa. Tādējādi saskaņotie standarti samazina finansiālo un administratīvo slogu ražotājiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, un palielina juridisko noteiktību attiecībā uz produktu atbilstību Savienības tiesību aktiem. Šis juridiskais spēks un noteiktība ir ļoti svarīgs mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, jo tas ļauj tiem konkurētspējīgā veidā ražot modernus ražojumus.

Tādēļ Komisijai jāpievērš īpaša uzmanība saskaņoto standartu saturam. Eiropas Savienības Tiesa savā jaunākajā judikatūrā šo prasību ir nostiprinājusi vēl vairāk, jo īpaši ar spriedumu lietā C-613/14 “James Elliott Construction Limited pret Irish Asphalt Limited”. Ar šo spriedumu Tiesa ir precizējusi saskaņoto standartu nozīmi un juridisko statusu, secinot, ka saskaņotie standarti “ietilpst Savienības tiesībās”, lai gan tos izstrādā neatkarīgas privātas organizācijas un to izmantošana joprojām ir brīvprātīga.

Turklāt Tiesa atkārtoti uzsvērusi Komisijas atbildību saskaņoto standartu ierosināšanas, pārvaldības un uzraudzības procesā. Tādējādi Komisijai ir pienākums rūpīgi sekot saskaņoto standartu izstrādes procesam un novērtēt, vai tie atbilst saskaņotajos Savienības tiesību aktos noteiktajām prasībām un/vai standartizācijas pieprasījumiem, lai nodrošinātu, ka saskaņotie standarti pilnībā atbilst spēkā esošajiem tiesību aktiem. Tas attiecas ne tikai uz standartu tehniskajiem aspektiem, bet arī citiem Eiropas standartizācijas regulas elementiem, piemēram, to, vai minēto standartu izstrādes process ir iekļaujošs. Komisijas nodoms ir izpildīt šos pienākumus pēc iespējas ātri un efektīvi.

2. Standartizācijas regulas īstenošana un attiecīgā judikatūra

Pēc Standartizācijas regulas stāšanās spēkā 2013. gadā un vairākiem Eiropas Savienības Tiesas spriedumiem Komisija ir uzsākusi vairākas iniciatīvas, lai atbalstītu tiesiskā regulējuma īstenošanu un uzlabotu Eiropas standartizācijas sistēmas darbību praksē.

Komisija saskaņā ar Standartizācijas regulu ir pieņēmusi Savienības gada darba programmas Eiropas standartizācijai, kurās uzsvērta saskaņoto standartu nozīme, to juridiskā ietekme (pieņēmums par atbilstību) un to kvalitāte un savlaicīgums. Papildus saskaņoto standartu izstrādes darba plānošanai šajās programmās ir ierosināti arī konkrēti priekšlikumi, kuru mērķis ir uzlabot Eiropas standartizācijas sistēmas pārvaldību, piemēram, prioritāti piešķirot Eiropas Savienības finansiālajam ieguldījumam Eiropas standartizācijas organizācijās, kas sniedz tiešu tehnisku atbalstu saskaņotu standartu izstrādē. Turklāt Komisija Savienības gada darba programmās ir sniegusi skaidrus norādījumus Eiropas standartizācijas organizācijām stiprināt mazo un vidējo uzņēmumu un ieinteresēto sabiedrības pārstāvju iesaistīšanos Eiropas standartizācijas procesā.

Komisija ir uzsākusi arī vairākas iniciatīvas, lai padarītu tās standartizācijas politiku pārredzamāku un pieejamāku. Lai nodrošinātu, ka Standartizācijas regula tiek īstenota pareizi, Komisijas dienesti 2015. gada Eiropas standartizācijas rokasgrāmatā ir snieguši norādījumus par standartizācijas pieprasījumu nozīmi, izstrādi, pieņemšanu un izpildi. Šis dokuments tika sagatavots ciešā partnerībā un sadarbībā ar Eiropas standartizācijas organizācijām, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un ieinteresētajiem sabiedrības pārstāvjiem, kā arī dalībvalstīm un nozares pārstāvjiem. Komisija ir izstrādājusi arī vienotu paraugu atsauču uz saskaņotajiem standartiem publicēšanai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, kā arī 2016. gada vadlīniju dokumentu “Verification of conditions for the publication of references of harmonised standards in the Official Journal”.

Saskaņā ar 2015. gada vienotā tirgus stratēģiju un 2016. gada 1. jūnijā pieņemto standartizācijas pasākumu kopumu Komisija savā kopīgajā standartizācijas iniciatīvā (“kopīgā iniciatīva”) ir izklāstījusi vienotu redzējumu par Eiropas standartizāciju, kuru atbalsta plašs ieinteresēto personu loks un visas dalībvalstis. Kopīgās iniciatīvas mērķis ir nodrošināt Savienības pastāvīgus centienus modernizēt Eiropas standartizācijas sistēmu, lai saglabātu tās pievilcību, nodrošinātu atbilstību jaunākajām tendencēm, piemēram, digitalizācijai, dinamiskā, elastīgā un iekļaujošā satvarā, kā arī paātrinātu standartu noteikšanu un labāk noteiktu šā procesa prioritātes ar mērķi savlaicīgi reaģēt uz tirgus un lietotāju vajadzībām. Kopīgajā iniciatīvā paredzēto īpašo darbību mērķis ir palielināt informētību un uzlabot saskaņoto standartu izstrādi un īstenošanu. Kopīgajā iniciatīvā uzmanība pievērsta arī standartu nozīmei ekonomikas digitālās pārveides uzdevumu risināšanā. Šī ekonomikas digitālā pārveide rada vajadzību paātrināt Eiropas standartizācijas pārveidošanu, lai tā būtu piemērota pašreizējo un turpmāko problēmu risināšanai, jo īpaši tādās jomās kā lietiskais internets, lielie dati, progresīva ražošana, robotika, 3D druka, blokķēžu tehnoloģijas un mākslīgais intelekts. Moderna, dinamiska un iekļaujoša Eiropas standartizācijas sistēma, kas var ātri reaģēt uz jaunām norisēm, palīdzēs paātrināt šo jauno tehnoloģiju izplatīšanu.

Komisija un Eiropas standartizācijas organizācijas 2017. gadā panāca vienošanos par kopīgu rīcības plānu, kā risināt jautājumu par saskaņotajiem standartiem, kuri pēc Komisijas sniegta negatīva novērtējuma saņemšanas nav minēti Oficiālajā Vēstnesī. Šo jautājumu izvirzīja REFIT platforma un vairākas ieinteresētās personas, jo tas ietekmē Eiropas standartizācijas sistēmas pareizu darbību. Reaģējot uz šīm bažām, Komisija sadarbībā ar Eiropas standartizācijas organizācijām par prioritāti ir noteikusi šādu saskaņoto standartu uzkrāšanās strauju samazināšanu. Atlikušā saskaņoto standartu uzkrājuma izskatīšana joprojām ir Komisijas prioritāte.

Pirmā darbība. Komisija pieliks visas pūles, lai pēc iespējas ātrāk izskatītu atlikušo saskaņoto standartu uzkrājumu.

Lai nodrošinātu atsauču uz prasībām atbilstīgiem saskaņotajiem standartiem savlaicīgu un faktisku publicēšanu Oficiālajā Vēstnesī, ir lietderīgi iespējamās problēmas apzināt pēc iespējas agrākā izstrādes procesa posmā. Komisija šim mērķim ir izveidojusi konsultantu sistēmu. Konsultanti sniedz Komisijas dienestiem tehnisko palīdzību saskaņoto standartu projektu novērtēšanā, tādējādi vēl vairāk stiprinot Komisijas kontroli attiecībā uz saskaņoto standartu atbilstību attiecīgajiem tiesību aktiem.

Lai uzlabotu koordināciju publiskā un privātā sektora standartizācijas partnerības ietvaros, Komisija un Eiropas standartizācijas organizācijas regulāri rīko strukturālus dialogus. Šajos dialogos galvenā uzmanība tiek pievērsta Eiropas standartizācijas tehniskajiem un politikas aspektiem, arī jautājumiem, kas saistīti ar saskaņotu standartu kvalitāti un to ietekmi uz uzņēmumiem, tirgiem un patērētājiem.