LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 15.10.2010 
COM(2010) 565 gal īgā redakcija 
2010/0287 (NLE)   
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS 
par to, lai nosl ēgtu jaunu protokolu, kur ā noteiktas Eiropas Kopienas un Komoru Salu 
Savienības Zivsaimniec ības partnerattiec ību nolīgumā paredzētās zvejas iesp ējas un 
finansiālais ieguld ījums 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
Pamatojoties uz attiec īgo Padomes pilnvarojumu1, Eiropas Komisija risin āja sarunas ar 
Komoru Salu Savien ību, lai atjaunotu 2006. gada 6. oktobra protokolu, kas pievienots Eiropas 
Kopienas un Komoru Salu Savien ības Zivsaimniec ības partnerattiec ību nolīgumam. Š īm 
sarunām noslēdzoties, 2010. gada 21. maij ā tika paraf ēts jauns protokols, kur ā izdarīti 
grozījumi ar v ēstuļu apmaiņu 2010. gada 16. septembr ī. Protokols aptver 3 gadu laikposmu, 
kurš sākas no dienas, kad pie ņemts attiec īgais Padomes l ēmums par min ētā protokola 
parakstīšanu un provizorisku piem ērošanu, un p ēc pašreiz ējā protokola termi ņa beigām 
2010. gada 31. decembr ī. 
Šī procedūra ir uzsākta paralēli ar proced ūrām, kas attiecas uz Padomes l ēmumu par paša 
protokola parakst īšanu Savien ības vārdā un tā provizorisku piem ērošanu, k ā arī uz Padomes 
regulu par zvejas iesp ēju iedalīšanu ES dal ībvalstīm. 
Komisija savu nost āju sarunās cita starp ā formulēja, pamatojoties ar ī uz ex post  novērtējumu, 
kuru veica neatkar īgi eksperti. 
Nolīguma protokola galvenais m ērķis ir noteikt Eiropas Savien ības kuģiem piedāvātās zvejas 
iespējas atkarībā no pieejam ā pārpalikuma, k ā arī attiecīgo finansi ālo ieguld ījumu, kas 
nepārprotami pien ākas par piek ļuves tiesībām un nozares atbalstam. 
Mērķis ir attīstīt ciešāku sadarb ību starp Eiropas Savien ību un Komoru Salu Savien ību, lai 
izveidotu partnerattiec ību strukt ūru, kurā abu pušu interes ēs ir izstr ādāt ilgtspējīgu 
zivsaimniec ības politiku un nodrošin āt zvejas resursu atbild īgu izmantošanu Komoru salu 
zvejas zon ā.  
Jaunais protokols ir saska ņā ar abu Pušu v ēlmi stiprin āt partnerattiec ības un sadarb ību 
zivsaimniec ības nozar ē, izmantojot visus pieejamos finanšu instrumentus. T ādēļ tiek uzsv ērta 
vajadzība izveidot labv ēlīgu tiesisku regul ējumu ieguld ījumu attīstībai šajā nozarē un veicin āt 
mazapjoma zvejniec ību.  
Protokola finansi ālais ieguld ījums — EUR 1 845 750 par visu laikposmu — pamatojas uz: 
a) atsauces daudzumu 4850 tonnu gad ā 70 kuģiem, kas atbilst EUR 315 250 gad ā, un 
b) EUR 300 000 lielu atbalstu gad ā Komoru Salu Savien ības zivsaimniec ības nozares 
politikas att īstībai. Šis atbalsts atbilst valsts politikas m ērķiem zivsaimniec ības jomā. 
Paredzētās zvejas iesp ējas ļauj zvejot 45 tunzivju seineriem un 25 ku ģiem zvejai ar 
dreifējošām āķu jedām. Tomēr, ņemot vērā krājumu ikgad ējo stāvokli, šīs zvejas iesp ējas var 
pārskatīt, tās palielinot vai samazinot, un attiec īgi pārskatīt arī finansiālo ieguldījumu, to 
pielāgojot. 
Pamatojoties uz iepriekšmin ēto, Komisija ierosina Padomei pie ņemt lēmumu par š ā protokola 
parakstīšanu un pagaidu piem ērošanu. 
                                                 
1 2010. gada 10. maija l ēmums Nr. 9180/10. 
LV 3   LV 2010/0287 (NLE) 
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS 
par to, lai nosl ēgtu jaunu protokolu, kur ā noteiktas Eiropas Kopienas un Komoru Salu 
Savienības Zivsaimniec ības partnerattiec ību nolīgumā paredzētās zvejas iesp ējas un 
finansiālais ieguld ījums 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savien ības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saist ībā ar tā 
218. panta 6. punkta a) apakšpunktu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu2, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu3, 
tā kā: 
(1) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1563/2006 Eiro pas Kopiena ar Komoru Salu Savien ību 
noslēdza Zivsaimniec ības partnerattiec ību nolīgumu4. 
(2) Eiropas Savien ība pēc tam ir risin ājusi sarunas ar Komoru Salu Savien ību ar mērķi 
atjaunot protokolu, kas pievienots Zivsaimniec ības partnerattiec ību nolīgumam, ar 
kuru ES ku ģiem nodrošina zvejas iesp ējas ūdeņos, kas attiec ībā uz zveju ir Komoru 
salu suverenit ātē vai jurisdikcij ā. 
(3) Šo sarunu rezult ātā 2010. gada 21. maij ā tika paraf ēts jauns nol īguma protokols. 
(4) Ar Padomes […] L ēmumu 2010/XXX5 šo jauno protokolu provizoriski piem ēro 
no […]. 
(5) Eiropas Savien ības interes ēs ir pieņemt šo jauno protokolu, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU. 
1. pants 
Savienības vārdā ir apstiprin āts6 2010. gada 21. maij ā parafētais protokols, kas pievienots 
Eiropas Kopienas un Komoru Salu Savien ības Zivsaimniec ības partnerattiec ību nolīgumam. 
                                                 
2 OV C […], […], […]. lpp. 
3 OV C […], […], […]. lpp. 
4 Padomes  2006. gada 6. apr īļa Regula (EK) Nr. 1563/2006, OV L 290, 20.10.2006.  
5 OV C , ., . lpp. 
LV 4   LV Protokola teksts ir pievienots šim l ēmumam. 
2. pants 
Padomes priekšs ēdētājs tiek pilnvarots nor īkot personu vai personas, kas ir ties īgas Savien ības 
vārdā sniegt protokola 14. pant ā paredzēto paziņojumu, lai uzliktu saist ības Eiropas 
Savienībai7. 
3. pants 
Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to public ē Eiropas Savien ības Oficiālajā Vēstnesī. 
Briselē, […]  
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs 
  
                                                                                                                                                         
6 Protokola teksts ir public ēts OV … kop ā ar lēmumu par t ā parakstīšanu. 
7 Protokola sp ēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savien ības Oficiālajā 
Vēstnesī. 
LV 5   LV PROTOKOLS,  
ar kuru nosaka zvejas iesp ējas un finansi ālo ieguldījumu, kas paredz ēts Eiropas 
Kopienas un Komoru Salu Savien ības Zivsaimniec ības partnerattiec ību nolīgumā  
1. pants 
Piemērošanas laikposms un zvejas iesp ējas 
1. Saska ņā ar Zivsaimniec ības partnerattiec ību nolīguma 5. pantu Eiropas Savien ības 
kuģiem piešķirtās zvejas iesp ējas 3 gadu laikposm ā ir šādas: 
– tunzivju seineri: 45 ku ģi, 
– kuģi zvejai ar dreif ējošām āķu jedām: 25 kuģi. 
2. Š ā panta 1. punktu piem ēro atbilstīgi šā protokola 5., 6., 8. un 9. pantam. 
2. pants 
Finansiālais ieguld ījums un maks āšanas kārtība 
1. Zivsaimniec ības partnerattiec ību nolīguma 7. pant ā minētais finansi ālais ieguld ījums 
1. pantā minētajam laikposmam ir noteikts EUR 1 845 750. 
2. Finansi ālo ieguldījumu veido: 
a) ikgad ēja summa EUR 315 250 apm ērā, ko piešķir par piek ļuvi Komoru salu EEZ un 
kas atbilst atsauces daudzumam 4850 tonnu gad ā, un  
b) īpaša ikgad ēja summa EUR 300 000 gad ā, kas paredz ēta Komoru salu zivsaimniec ības 
politikas atbalstam un īstenošanai.  
3. Š ā panta 1. punktu piem ēro atbilstīgi šā protokola 3., 4., 5. un 6. pantam un nol īguma 
12. un 13. pantam. 
4. Š ā panta 1. punkt ā minēto finansi ālo ieguldījumu šā protokola piem ērošanas laik ā 
Eiropas Savien ība pārskaita, katru gadu izmaks ājot EUR 615 250, kas atbilst š ā panta 
2. punkta a) un b) apakšpunkt ā minēto summu gada kop ējai summai. 
5. Ja Eiropas Savien ības kuģu nozvejas kop ējais apjoms Komoru salu ūdeņos pārsniedz 
4850 tonnas gad ā, tad gada finansi ālā ieguldījuma kop ējo summu paaugstina par 
EUR 65 par katru nozvejoto papildu tonnu. Tom ēr Eiropas Savien ības šādi 
samaksātā ikgadējā kopsumma nedr īkst vairāk nekā divas reizes p ārsniegt 2. punkta 
a) apakšpunkt ā minēto summu (EUR 630 500). Ja Eiropas Savien ības kuģu nozvejas 
apjoms pārsniedz daudzumu, kas atbilst divk āršai kopējai gada summai, summu, kas 
jāmaksā par daudzumu, kurš p ārsniedz šo robežu, maks ā nākamajā gadā. 
6. Maks ājumu par pirmo gadu veic ne v ēlāk kā 30 dienas p ēc šā protokola st āšanās 
spēkā, un maks ājumus par n ākamajiem gadiem — ne v ēlāk kā šā protokola 
parakstīšanas gadadien ā. 
7. Komoru salu iest ādēm ir tiesības brīvi lemt par 2. punkta a) apakšpunkt ā minētā 
finansiālā ieguldījuma izmantošanu. 
LV 6   LV 8. Finansi ālā ieguldījuma daļu, kas nor ādīta šā protokola 2. panta 2. punkt ā, iemaksā 
īpašā Valsts kases kont ā, kas atvērts Komoru Centr ālajā Bankā.  
9. No š ā īpašā konta 2. punkta b) apakšpunkt ā minēto finansi ālā ieguldījuma summu 
pārskaitīs TR 5006 kont ā, ko Komoru Zivsaimniec ības ministrija atv ērusi Centr ālajā 
Bankā.  
3. pants 
Atbildīgas un ilgtsp ējīgas zvejniec ības veicin āšana Komoru salu ūdeņos  
1. Ne v ēlāk kā trīs mēnešus pēc šā protokola st āšanās spēkā Puses Zivsaimniec ības 
partnerattiec ību nolīguma 9. pant ā paredzētajā Apvienotaj ā komitejā vienojas par 
nozares daudzgadu programmu un s īki izstrādātiem tās īstenošanas noteikumiem, jo 
īpaši par š ādiem jautājumiem: 
(a) gada un daudzgadu vadl īnijas par 2. panta 2 punkta b) apakšpunkt ā minētās 
finansiālā ieguldījuma īpašās summas izmantošanu; 
(b) gada un daudzgadu m ērķi, kas jāsasniedz, lai laika gait ā panāktu atbild īgu 
zveju un ilgtsp ējīgu zvejniec ību, ņemot vērā prioritātes, ko Komoru salas 
izvirzījušas valsts zivsaimniec ības politik ā un citu nozaru politik ā, kas ir 
saistīta ar atbild īgas zvejas un ilgtsp ējīgas zvejniec ības ieviešanu; 
(c) ikgadējo rezultātu novērtēšanas krit ēriji un proced ūras. 
2. Visus ierosin ātos grozījumus nozares daudzgadu programm ā Puses apstiprina 
Apvienotaj ā komitejā. 
3. Katru gadu Komoru salas vajadz ības gadījumā sadala 2. panta 2. punkta 
b) apakšpunkt ā minēto finansi ālā ieguldījuma papildu summu daudzgadu 
programmas īstenošanas vajadz ībām. Par šo sadal ījumu pazi ņo Eiropas Savien ībai.  
4. Gad ījumā, ja nozares daudzgadu programmas ieviešanas rezult ātu gada nov ērtējums 
to pamato, Eiropas Komisija p ēc konsultēšanās ar abām Pusēm Apvienotaj ā komitejā 
patur ties ības samazin āt šā protokola 2. panta 2. punkta b) apakšpunkt ā noteikto 
finansiālā ieguldījuma daļu, lai šiem rezult ātiem pielāgotu programmas īstenošanai 
izlietojamo summu. 
4. pants 
 Zinātniskā sadarbība atbildīgas zvejas veicin āšanā  
1. Puses ap ņemas veicin āt atbildīgu zveju Komoru salu ūdeņos, pamatojoties uz 
principu par nediskrimin ējošu attieksmi pret daž ādajām flotēm, kas zvejo šajos 
ūdeņos. 
2. Š ā protokola darb ības laikā Eiropas Savien ība un Komoru Salu Savien ība cenšas 
uzraudzīt zvejas resursu st āvokli Komoru salu EEZ. 
3. Puses cenšas iev ērot Indijas oke āna tunzivju komisijas ( IOTC ) pieņemtās rezolūcijas 
un ieteikumus un ap ņemas veicin āt sadarbību atbild īgas zvejniec ības pārvaldības 
jomā apakšreģiona mērogā. 
LV 7   LV 4. Saska ņā ar nolīguma 4. pantu, pamatojoties uz IOTC  pieņemtajiem ieteikumiem un 
rezolūcijām un saska ņā ar labākajiem pieejamajiem zin ātniskajiem atzinumiem, 
Puses konsult ējas Apvienotaj ā komitej ā, kas noteikta nol īguma 9. pant ā, lai 
vajadzības gadījumā pēc zinātniskas san āksmes un kop īgas vienošan ās pieņemtu 
pasākumus ar m ērķi nodrošin āt ilgtspējīgu zvejas resursu p ārvaldību, kas ietekm ē 
Eiropas Savien ības kuģu darbības. 
5. pants 
Zvejas iesp ēju pārskatīšana pēc savstarp ējas vienošan ās  
Zvejas iesp ējas, kas min ētas 1. pant ā, var piel āgot, savstarp ēji vienojoties, cikt āl IOTC  
ieteikumi un rezol ūcijas liecina, ka š āda pielāgošana nodrošin ās Komoru salu zvejas 
resursu ilgtsp ējīgu pārvaldību Indijas oke ānā. Tādā gadījumā 2. panta 2. punkt ā 
a) apakšpunkt ā minēto finansi ālo ieguld ījumu sam ērīgi un proporcion āli laikam 
palielina. Tom ēr Eiropas Savien ības finansi ālā ieguldījuma samaks ātā ikgadējā 
kopsumma nedr īkst vairāk nekā divas reizes p ārsniegt 2. panta 2. punkta 
a) apakšpunkt ā minēto summu. 
6. pants 
Jaunas zvejas iesp ējas 
1. Ja Eiropas Savien ības zvejas ku ģi vēlas iesaist īties zvejā, kas nav paredz ēta 1. pantā, 
pirms atļaujas potenci ālas piešķiršanas jebkurai š ādai darbībai Puses savstarp ēji 
apspriežas pirms iesp ējamas atļaujas pieš ķiršanas no Komoru salu iest āžu puses. 
Vajadzības gadījumā Puses vienojas par nosac ījumiem, ko piem ēro šīm jaunajām 
zvejas iesp ējām, un, ja nepieciešams, veic groz ījumus šaj ā protokolā un tā pielikum ā. 
2. Puses veicina izp ētes zveju. Šaj ā nolūkā un pēc vienas Puses l ūguma Puses 
savstarpēji apspriežas, lai, izv ērtējot katru gad ījumu atseviš ķi, pieņemtu lēmumu par 
sugām, nosacījumiem un citiem attiec īgiem parametriem. 
3. Puses veic izp ētes zveju saska ņā ar spēkā esošajiem Komoru salu ties ību aktiem un, 
vajadzības gadījumā, saskaņā ar attiecīgajiem administrat īvajiem un zin ātniskajiem 
noteikumiem. Izp ētes zvejas at ļauju izdod uz laikposmiem, kas nep ārsniedz sešus 
mēnešus. 
4. Ja Puses uzskata, ka izp ētes zveja ir devusi pozit īvus rezult ātus, Komoru salu 
iestādes nolīguma 9. pant ā paredzētās Apvienot ās komitejas san āksmē var Eiropas 
Savienības flotei iedal īt jaunu sugu zvejas iesp ējas līdz šā protokola termi ņa beigām. 
Tādā gadījumā šā protokola 2. panta 2. punkta a) apakšpunkt ā minēto finansi ālo 
ieguldījumu palielina.  
7. pants 
Zvejas darb ībām piemērojamie nosac ījumi un ekskluzivit ātes klauzula  
1. Neskarot nol īguma 6. pantu, ku ģi, kas peld ar Eiropas Savien ības dalībvalsts karogu, 
Komoru salu ūdeņos var zvejot tikai tad, ja tiem ir zvejas at ļauja, kura izdota saska ņā 
ar šo protokolu un š ā protokola pielikum ā aprakstīto kārtību. 
2. Komoru salu iest ādes var izdot Eiropas Savien ības kuģiem zvejas at ļaujas spēkā 
esošajā protokolā neparedz ētām zvejas kategorij ām, kā arī izpētes zvejai. Tom ēr šo 
atļauju izdošanu reglament ē Komoru Salu Savien ības tiesību akti un noteikumi, un 
tai vajadz īga abu Pušu piekrišana. 
LV 8   LV 8. pants 
Finansiālā ieguldījuma maks ājumu aptur ēšana un p ārskatīšana 
1. Finansi ālo ieguld ījumu, kas min ēts 2. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkt ā, pēc 
apspriešan ās Apvienotaj ā komitejā var pārskatīt vai aptur ēt, ja: 
a) sakar ā ar ārkārtējiem apstākļiem, kuri nav dabas par ādības, nav iesp ējams veikt zvejas 
darbības Komoru salu EEZ; 
b) krasi main ās politiskās pamatnost ādnes, kas noteica š ā protokola nosl ēgšanu, un viena 
no Pusēm pieprasa šo noteikumu p ārskatīšanu, lai izdar ītu tajos groz ījumus;  
c) Eiropas Savien ība ir konstat ējusi, ka Komoru sal ās ir pārkāpti cilvēktiesību svarīgākie 
elementi un pamatelementi, kas izkl āstīti Kotonū nolīguma 9. pant ā. 
2. Eiropas Savien ība patur ties ības pilnībā vai daļēji apturēt šā protokola 2. panta 
2. punkta b) apakšpunkt ā minētās finansi ālā ieguldījuma īpašās summas 
maksājumus, ja:  
a) pēc Apvienot ās komitejas veikt ā novērtējuma tiek konstat ēts, ka gūtie rezult āti 
neatbilst programm ā paredzētajiem; 
b) šis finansi ālais ieguld ījums nav sniegts. 
3. Finansi ālā ieguldījuma maks ājumus un zvejas darb ības var ats ākt, tiklīdz ir atjaunots 
sākotnējais stāvoklis, kāds bija pirms 1. punkt ā minēto apstākļu rašanās, un ja Puses 
apspriešan ās rezultātā vienojas par ats ākšanu, un/vai ja 2. punkt ā minētās finansiālās 
izpildes rezult āti to pamato. 
9. pants  
Protokola īstenošanas aptur ēšana  
1. Š ā protokola īstenošanu p ēc vienas Puses iniciat īvas un p ēc Pušu apspriešan ās 
Apvienotaj ā komitejā aptur šādos gadījumos:  
a) sakar ā ar ārkārtējiem apstākļiem, kuri nav dabas par ādības, nav iesp ējams veikt zvejas 
darbības Komoru salu EEZ; 
b) ja krasi main ās politisk ās pamatnost ādnes, kas noteica š ā protokola nosl ēgšanu, un 
viena no Pus ēm pieprasa šo noteikumu p ārskatīšanu, lai izdar ītu tajos groz ījumus; 
c) Eiropas Savien ība ir konstat ējusi, ka Komoru sal ās ir pārkāpti cilvēktiesību svarīgākie 
elementi un pamatelementi, kas izkl āstīti Kotonū nolīguma 9. pant ā; 
d) Eiropas Savien ība neveic 2. panta 2. punkta a) apakšpunkt ā paredzētos finansi ālā 
ieguldījuma maks ājumus šā protokola 8. pant ā neparedz ētu iemeslu d ēļ; 
e) starp Pus ēm rodas neatrisin āms strīds par šā protokola un t ā pielikuma interpret āciju 
un īstenošanu; 
f) viena no Pus ēm neievēro šajā protokolā izklāstītos noteikumus. 
LV 9   LV 2. Protokola piem ērošanu var aptur ēt pēc vienas Puses iniciat īvas, ja domstarp ības starp 
abām Pusēm uzskata par nopietn ām un ja apspriedes Apvienotaj ā komitejā nav 
novedušas pie mierizl īguma. 
3. Lai aptur ētu protokola piem ērošanu, ieinteres ētajai Pusei vismaz tr īs mēnešus pirms 
dienas, kad aptur ēšanai jāstājas spēkā, rakstveid ā jāpaziņo par savu nodomu. 
4. Aptur ēšanas gad ījumā Puses turpina konsult ācijas, lai mekl ētu risinājumu ar 
izlīgumu strīdam, kas t ās pretnostata. Ja tas iz dodas, protokola piem ērošanu ats āk un 
finansiālo ieguld ījumu sam ērīgi un proporcion āli laikam samazina atkar ībā no 
laikposma, kur ā protokola piem ērošana bija aptur ēta. 
10. pants 
Piemērojamie valsts ties ību akti  
1. Eiropas Savien ības zvejas ku ģu darbības Komoru salu ūdeņos nosaka Komoru sal ās 
piemērojamie ties ību akti, iz ņemot ja Zivsaimniec ības partnerattiec ību nolīgumā vai 
šajā protokolā ar tā pielikumu un papildin ājumiem ir noteikts cit ādi. 
2. Komoru salu iest ādes inform ē Eiropas Komisiju par vis ām izmaiņām vai jauniem 
tiesību aktiem saist ībā ar zivsaimniec ības nozari. 
11. pants 
Ilgums  
Šo protokolu un t ā pielikumu piem ēro 3 gadus no dienas, kad tos s āk provizoriski piem ērot 
saskaņā ar 13. pantu, ja vien saska ņā ar 12. pantu nav nos ūtīts paziņojums par īstenošanas 
izbeigšanu. 
12. pants 
Izbeigšana  
1. Protokola piem ērošanas izbeigšan ā ieinteres ētā Puse vismaz sešus m ēnešus pirms 
dienas, kad šai izbeigšanai j āstājas spēkā, rakstveid ā paziņo otrai Pusei par nodomu 
izbeigt protokola piem ērošanu. 
2. P ēc iepriekš ējā punktā minētā paziņojuma nos ūtīšanas Puses s āk apspriešanos. 
13. pants 
Provizoriska piem ērošana  
Šo protokolu un t ā pielikumu provizoriski piem ēro no to parakst īšanas dienas. 
14. pants 
Stāšanās spēkā 
Šis protokols un t ā pielikums st ājas spēkā dienā, kad Puses pazi ņo viena otrai par vajadz īgo 
procedūru pabeigšanu. 
LV 10   LV PIELIKUMS  
NOSACĪJUMI, KAS PIEM ĒROJAMI EIROPAS SAVIEN ĪBAS KUĢU ZVEJAS 
DARBĪBĀM KOMORU SALU ŪDEŅOS 
I NODAĻA — ZVEJAS AT ĻAUJU PIEPRAS ĪŠANA UN IZDOŠANA  
1. iedaļa 
Zvejas at ļauju izdošana  
1. Tikai zvejot ties īgi Eiropas Savien ības kuģi var saņemt atļauju zvejot Komoru salu 
ūdeņos. 
2. Ku ģis ir tiesīgs zvejot, ja nedz t ā īpašniekam, nedz kapteinim, nedz pašam ku ģim nav 
aizliegts zvejot Komoru salu ūdeņos. Tiem ir j ābūt likumības stāvoklī attiecībā pret 
Komoru salu p ārvaldes iest ādēm tajā nozīmē, ka tiem ir j ābūt izpildījušiem visas 
iepriekšējās saistības, kas izriet no to zvejas darb ībām Komoru sal ās saskaņā ar 
zivsaimniec ības nolīgumiem, kuri nosl ēgti ar Eiropas Savien ību. Turkl āt attiecībā uz 
zvejas atļaujām tiem jāievēro Padomes Regulas (EK) Nr. 1006/2008 noteikumi. 
3. Visus Eiropas Savien ības kuģus, kas iesniedz piepras ījumu zvejas at ļaujas 
saņemšanai, p ārstāv aģents, kurš ir Komoru salu rezidents. Š ā aģenta vārdu un adresi 
norāda atļaujas piepras ījumā. 
4. Eiropas Savien ības kompetent ās iestādes vismaz 20 dienas pirms piepras ītā atļaujas 
derīguma termi ņa sākuma nos ūta Komoru salu kompetentaj ām iestādēm zvejas 
atļaujas piepras ījumu par katru ku ģi, kas vēlas zvejot saska ņā ar nolīgumu. 
5. Piepras ījumus iesniedz Komoru salu kompetentaj ām iestādēm saskaņā ar veidlap ām, 
kuru paraugs dots 1. papildin ājumā. 
6. Zvejas at ļaujas piepras ījumam pievieno š ādus dokumentus: 
– pierādījumu par to, ka ir nok ārtota maksa par zvejas at ļaujas derīguma termi ņu; 
– visus citus dokumentus vai apliecin ājumus, kas vajadz īgi saskaņā ar īpašajiem 
noteikumiem, kurus attiec īgā tipa kuģiem piemēro atbilstīgi šim protokolam. 
7. Maksu ieskaita Komoru salu iest āžu norādītajā kontā. 
8. Maks ā ietilpst visas valsts un viet ējās nodevas, iz ņemot ostas nodok ļus un maksu par 
pakalpojumiem. 
9. Visu ku ģu zvejas at ļaujas ar Eiropas Savien ības Deleg ācijas Maur īcijā starpniec ību 
izdod kuģu īpašniekiem vai vi ņu aģentiem 15 dienu laik ā no dienas, kad Komoru 
salu kompetent ās iestādes ir saņēmušas visus iepriekš 6. punkt ā minētos dokumentus. 
10. Ja zvejas at ļaujas parakst īšanas brīdī Eiropas Savien ības Deleg ācijas birojs ir sl ēgts, 
atļauju nodod tieši ku ģa aģentam ar kopiju Deleg ācijai. 
11. Zvejas at ļauju izdod konkr ētam kuģim, un tā nav nododama citam ku ģim.  
LV 11   LV 12. Tom ēr pēc Eiropas Savien ības lūguma un pier ādītas nepārvaramas varas gad ījumā 
viena kuģa zvejas at ļauju aizst āj ar jaunu at ļauju, kas izdota uz cita ku ģa vārda, kurš 
līdzīgs aizstājamajam ku ģim, un par to nav j āveic jauna maksa.  
13. Aizst ājamā kuģa īpašnieks vai vi ņa pārstāvis ar Eiropas Savien ības Deleg ācijas 
starpniecību atdod anul ēto atļauju Komoru salu kompetentaj ām iestādēm. 
14. Jaun ā zvejas at ļauja stājas spēkā dienā, kad kuģa īpašnieks nog ādā anulēto zvejas 
atļauju Komoru salu kompetentaj ām iestādēm. Eiropas Savien ības Deleg āciju 
Maurīcijā informē par zvejas at ļaujas nodošanu. 
15. Zvejas at ļaujai vienm ēr jāatrodas uz ku ģa, neskarot š ā pielikuma VI noda ļas 
1. punkta noteikumus. 
2. iedaļa 
Zvejas at ļaujas izdošanas nosac ījumi — maksas un avansa maks ājumi  
1. Zvejas at ļaujas ir der īgas vienu gadu. T ās var atjaunot. 
2. Maksa ir noteikta 35 euro par Komoru salu ūdeņos nozvejotu tonnu zivju. 
3. Zvejas at ļaujas izdod p ēc tam, kad veikti š ādi vienotas likmes maks ājumi 
kompetentaj ām valsts iest ādēm: 
– 3700 euro gad ā par tunzivju seineri, kas atbilst maksai par 106 tonn ām 
nozvejotu tunzivju gad ā; 
– 2200 euro gad ā par katru ku ģi zvejai ar dreif ējošām āķu jedām, kas atbilst 
maksai par 63 tonn ām nozvejotu tunzivju gad ā. 
4. Maksu gal īgo aprēķinu atkarībā no zvejas reisiem pie ņem Eiropas Komisija v ēlākais 
nākamā gada 31. j ūlijā, pamatojoties uz nozvejas deklar ācijām, ko sagatavo katrs 
kuģa īpašnieks un apliecina attiec ībā uz nozvejas datu p ārbaudi kompetenti 
zinātniskie instit ūti dalībvalstīs kā, piemēram, IRD (Institut de Recherche pour le 
Développement ), IEO (Instituto Español de Oceanografia ) un IPIMAR  (Instituto de 
Investigação das Pescas e do Mar ). 
5. Šo apr ēķinu paziņo vienlaic īgi Komoru salu kompetentajai iest ādei un ku ģu 
īpašniekiem. 
6. Katru iesp ējamo papildu maks ājumu kuģu īpašnieki p ārskaitīs Komoru salu valsts 
kompetentaj ām iestādēm vēlākais nākamā gada 30. august ā kontā, kas min ēts šās 
nodaļas 1. iedaļas 7. punkt ā. 
7. Tom ēr, ja galīgajā paziņojumā norādītā summa ir maz āka nekā šīs iedaļas 3. punkt ā 
paredzētais avansa maks ājums, starp ību kuģu īpašniekiem neatl īdzina. 
3. iedaļa 
Apgādes kuģi  
1. Apg ādes kuģiem atļaujas izdod saska ņā ar Komoru salu ties ību aktos paredz ētajiem 
noteikumiem un nosac ījumiem.  
LV 12   LV 2. Par apg ādes kuģiem izdotaj ām atļaujām nekādu maksu nepieprasa. Apg ādes kuģiem 
jāpeld ar Eiropas Savien ības dalībvalsts karogu vai tiem j ābūt Eiropas Savien ības 
uzņēmējsabiedrības kuģiem.  
3. Šo at ļauju sarakstu Komoru salu kompetent ās iestādes ar Eiropas Savien ības 
Delegācijas Maur īcijā starpniec ību regulāri nosūta Komisijai. 
II NODAĻA — ZVEJAS ZONAS  
Lai nepie ļautu nelabv ēlīgu ietekmi uz mazapjoma zvejniec ībām Komoru salu ūdeņos, Eiropas 
Savienības kuģiem nav at ļauts zvejot tuv āk par 10 j ūras jūdzēm no katras salas, ne ar ī 3 jūras 
jūdžu attālumā no zivju pievilin āšanas ier īcēm (DCP ), kuras uzst ādījusi Komoru salu 
Zivsaimniec ības ministrija un par kuru ģeogrāfisko atrašan ās vietu ir pazi ņots Eiropas 
Savienības Deleg ācijas pārstāvim Maur īcijā. 
Šos noteikumus var p ārskatīt nolīguma 9. pant ā minētā Apvienot ā komiteja. 
PĀRRAUDZ ĪBA UN UZRAUDZ ĪBA  
I iedaļa  
Nozvejas re ģistrēšana  
1. Visiem ku ģiem, kam ir at ļauts zvejot Komoru salu ūdeņos, saskaņā ar nolīgumu ir 
pienākums pazi ņot savu nozveju Komoru salu Zivsaimniec ības ministrijai saska ņā ar 
šādiem nosac ījumiem. 
1.1. Eiropas Savien ības kuģi, kuri ir sa ņēmuši atļauju zvejai Komoru salu ūdeņos, katru 
dienu aizpilda IOTC  tunzivju zvejas žurn ālu (2. un 3. papildin ājums) par katru zvejas 
reisu, ko tie veic Komoru salu ūdeņos. Zvejas žurn ālu aizpilda ar ī tad, ja nozveja nav 
gūta.  
1.2. IOTC  tunzivju zvejas žurn āla kopijas j ānosūta arī I nodaļas 2. ieda ļas 4. punkt ā 
norādītajiem zin ātniskajiem instit ūtiem. 
2. Par laikposmiem, kuros ku ģis neatrodas Komoru salu ūdeņos, tam ku ģa žurnālā 
jāizdara atz īme „Ārpus Komoru salu EEZ”. 
3. Veidlapas aizpilda salas āmi, un aizpild ītās veidlapas paraksta ku ģa kapteinis.  
4. Š īs nodaļas noteikumu neiev ērošanas gad ījumā Komoru salu vald ībai ir ties ības līdz 
attiecīgo formalit āšu pabeigšanai aptur ēt pārkāpēja kuģa zvejas at ļaujas darb ību un 
kuģa īpašniekam piem ērot sankcijas, ko paredz sp ēkā esošie Komoru salu ties ību 
akti. Par to inform ē Eiropas Komisiju. 
5. Nozvejas deklar ācijā norāda nozvejas, ko ku ģis guvis katr ā atsevišķā reisā. 
Deklarācijas nosūta Komoru salu Zivsaimniec ības ministrijai elektronisk ā veidā ar 
kopiju Eiropas Komisijai katra reisa beig ās un, jebkur ā gadījumā, pirms ku ģis iziet 
no Komoru salu ūdeņiem. Abi sa ņēmēji nekavējoties elektronisk ā veidā nosūta 
kuģim saņemšanas apstiprin ājumus ar savstarp ējām kopijām. 
LV 13   LV 6. To deklar āciju oriģinālus uz fiziskiem datu nes ējiem, kuras elektroniski nos ūtītas 
licences ikgad ējā derīguma termi ņa laikā saskaņā ar šā pielikuma I noda ļas 2. ieda ļas 
1. punktu, iesniedz Komoru salu Zivsaimniec ības ministrijai 45 dienu laik ā pēc 
pēdējā minētā termiņa laikā veiktā reisa. Vienlaikus kopijas uz fiziskiem datu 
nesējiem nosūta arī Eiropas Komisijai. 
7. Abas Puses cenšas ieviest nozvejas datu sist ēmu, kura balst ītos tikai uz elektronisku 
apmaiņu ar visu iepriekš min ēto inform āciju: tāpēc Puses apsver iesp ēju nozvejas 
deklarācijas pap īra veidlapas p ēc iespējas drīzāk aizstāt ar elektronisk ā formātā 
sagatavot ām veidlap ām. 
8. Ja p ēc nozvejas deklar āciju elektronisk ās sistēmas ieviešanas rodas tehniskas 
problēmas, nozvejas deklar ācijas iesniedz saska ņā ar 5. un 6. punktu un tik ilgi, 
kamēr sistēmas darbība nav atjaunota.  
2. iedaļa 
Nozvejas pazi ņošana, ieejot Komoru salu ūdeņos un izejot no tiem  
1. Šaj ā pielikum ā Eiropas Savien ības kuģa zvejas reisa ilgums ir: 
– vai nu laikposms starp ku ģa ieiešanu Komoru salu ūdeņos un iziešanu no tiem, 
– vai laikposms starp ku ģa ieiešanu Komoru salu ūdeņos un nozvejas 
pārkraušanu cit ā kuģī, 
– vai arī laikposms starp ku ģa ieiešanu Komoru salu ūdeņos un nozvejas 
izkraušanu Komoru sal ās. 
2. Eiropas Savien ības kuģi vismaz 3 stundas iepriekš pazi ņo Komoru salu iest ādēm par 
plānotu ieiešanu Komoru salu ūdeņos vai iziešanu no tiem.  
3. Pazi ņojot par ieiešanu un/vai iziešanu, ku ģi paziņo arī savu atrašan ās vietu 
paziņojuma nos ūtīšanas laik ā un uz kuģa paturētās nozvejas apjomu un sugu sast āvu. 
Šos paziņojumus 4. papildin ājumā norādītajā formātā nosūta pa e-pastu, bet, ja t ādas 
iespējas nav, pa faksu, ku ģim saņemot pret ī apstiprinājumu par sa ņemšanu. Ja tas nav 
tehniski paveicams, šiem pazi ņojumiem izmanto radiosakarus.  
4. Ku ģi, ko pie ķer zvejojot, iepriekš nebr īdinot Komoru salu kompetento iest ādi, 
uzskata par ku ģi bez zvejas at ļaujas.  
5. Izdodot zvejas at ļauju, kuģiem paziņo arī e-pasta adreses, attiec īgos faksa un t ālruņa 
numurus, k ā arī radiosakaru frekvenci. 
3. iedaļa 
Pārkraušana cit ā kuģī un izkraušana  
1. Eiropas Savien ības kuģiem, kas v ēlas pārkraut citā kuģī vai izkraut nozvejas Komoru 
salu ūdeņos, šī darbība ir jāveic, noenkurojoties Komoru salu ost ās. 
1.1. Šo ku ģu īpašniekiem vismaz 24 stundas iepriekš ir j āpaziņo Komoru salu 
kompetentaj ām iestādēm šāda inform ācija: 
LV 14   LV – pārkraušanā citā kuģī vai izkraušan ā iesaistīto zvejas ku ģu vārds, 
– kravas ku ģu vārds, 
– pārkraujamie vai izkraujamie daudzumi, nor ādot svaru tonn ās un sugu, 
– pārkraušanas vai izkraušanas diena,  
– izkrautās nozvejas sa ņēmējs.  
2. P ārkraušanu cit ā kuģī un izkraušanu uzskata par iziešanu no Komoru salu ūdeņiem. 
Tātad kuģiem ir j āiesniedz Komoru salu kompetentaj ām iestādēm nozvejas 
deklarācijas un jāpaziņo par savu nodomu  vai nu turpin āt zveju, vai iziet no Komoru 
salu ūdeņiem. 
3. Jebk āda nozveju p ārkraušanas vai izkraušanas darb ība, kas nav min ēta iepriekš ējos 
punktos, Komoru salu ūdeņos ir aizliegta. Visi š ā nosacījuma pārkāpēji ir pakļauti 
Komoru sal ās spēkā esošajos ties ību aktos paredz ētajām sankcij ām. 
4. iedaļa 
Satelītnovērošana  
Kuģus, ievērojot nediskrimin ēšanas principu, cita starp ā uzrauga, izmantojot ku ģu 
satelītnovērošanas sist ēmas [ VMS ] saskaņā ar turpmāk izklāstītajiem noteikumiem  
1. Satel ītnovērošanas vajadz ībām kuģu īpašnieku p ārstāvjiem vai a ģentiem, k ā arī 
karoga valstu Zvejas uzraudz ības centriem tiek pazi ņotas Komoru salu ūdeņu 
ģeogrāfiskās koordinātas. 
2. Puses apmain ās ar inform āciju par https  adresēm un par specifik ācijām, ko izmanto 
elektroniskaj ā saziņā starp Pušu Zvejas uzraudz ības centriem, saska ņā ar 4. un 
6. punktā noteiktajiem nosac ījumiem. Šaj ā informācijā pēc iespējas norāda atbildīgās 
personas, vi ņu tālruņa, teleksa un faksa numurus un elektronisk ās adreses, ko var 
izmantot visp ārējai inform ācijas apmai ņai starp Zvejas uzraudz ības centriem. 
3. Nosakot ku ģa atrašan ās vietu, k ļūda nedrīkst pārsniegt 500 m, un ticam ības 
intervālam jābūt 99 %. 
4. Tikl īdz kuģis, kas zvejo saska ņā ar ES/Komoru salu nol īgumu un kas ir pak ļauts 
satelītnovērošanai saska ņā ar Eiropas Savien ības tiesību aktiem, ieiet Komoru salu 
zvejas zon ā, karoga valsts Zvejas uzraudz ības centrs nekav ējoties nos ūta šādus 
atrašanās vietas zi ņojumus Komoru salu Zvejas uzraudz ības centram [ FMC ] ar 
maksimālo biežumu 2 stundas. Šo zi ņojumu nosaukums ir „Atrašan ās vietas 
ziņojums”. 
4.1. Ja ir sniegti p ārliecinoši pier ādījumi, ka ku ģis izdara p ārkāpumu, nos ūtīšanas 
biežumu var main īt, paredzot nos ūtīšanu reizi 30 min ūtēs. 
4.2. Komoru salu FMC  šos pier ādījumus nos ūta karoga valsts Zvejas uzraudz ības 
centram un Eiropas Komisijai. Pier ādījumiem pievieno piepras ījumu main īt 
nosūtīšanas biežumu. Karoga dal ībvalsts Zvejas uzraudz ības centrs t ūlīt pēc 
pieprasījuma saņemšanas un re āllaikā nosūta datus Komoru salu FMC.  
LV 15   LV 4.3. Komoru salu FMC  tūlīt paziņo karoga valsts Zvejas uzraudz ības centram un Eiropas 
Komisijai par uzraudz ības proced ūras beigšanu. 
4.4. Karoga valsts Zvejas uzraudz ības centrs un Eiropas Komisiju inform ē par 
turpmākiem pasākumiem p ēc ikvienas inspekcijas proced ūras, kura pamatojas uz šo 
īpašo piepras ījumu. 
5. Zi ņojumus, kas min ēti 4. punkt ā, pārraida elektroniski, izmantojot https  formātu, bez 
jebkāda papildu protokola. Šos zi ņojumus sūta reāllaikā un 4. papildin ājuma tabul ā 
norādītajā formātā. 
5.1. Darbojoties Komoru salu ūdeņos, kuģim ir aizliegts izsl ēgt satelītnovērošanas 
iekārtu. 
6. Uz zvejas ku ģa uzstādītās pastāvīgās satelītnovērošanas iek ārtas tehniskas probl ēmas 
vai disfunkcijas gad ījumā minētā kuģa kapteinis vajadz īgajā laikā nosūta 4. punkt ā 
norādīto inform āciju attiec īgās karoga valsts Zvejas uzraudz ības centram. Š ādos 
gadījumos būs nepieciešams izs ūtīt atrašanās vietas zi ņojumus ik p ēc 4 stund ām, 
kamēr kuģis atradīsies Komoru salu ūdeņos.  
6.1. Šaj ā kopējā atrašanās vietas zi ņojumā norāda kuģa atrašanās vietu, kuru šo 4 stundu 
laikā katru stundu ir atz īmējis kuģa kapteinis.  
6.2. Karoga valsts Zvejas uzraudz ības centrs vai zvejas ku ģis pats nekav ējoties nos ūta šo 
ziņojumu Komoru salu FMC .  
6.3. Vajadz ības vai šaubu gad ījumā Komoru salu kompetent ās iestādes var piepras īt 
karoga valsts Zvejas uzraudz ības centram papildu inform āciju par konkr ētu kuģi.  
7. Boj āto aprīkojumu salabo vai nomaina, tikl īdz kuģis būs noslēdzis savu zvejas reisu, 
un, jebkur ā gadījumā, ne vēlāk kā mēneša laik ā. Pēc šā termiņa iztecēšanas 
konkrētais kuģis vairs nevar ēs uzsākt jaunu zvejas reisu pirms apr īkojuma 
salabošanas vai nomai ņas. 
8. Satel ītnovērošanas sist ēmas aparat ūras un programmat ūras komponenti ir droši, t. i., 
ir izslēgta jebkāda atrašan ās vietas datu sagroz īšanas un tehnisku manipul āciju 
iespēja. Sistēma darbojas piln īgi automātiski un vienm ēr ir darba k ārtībā neatkarīgi 
no vides apst ākļiem. Satel ītnovērošanas sist ēmu ir aizliegts izn īcināt, bojāt, padarīt 
neekspluat ējamu vai iejaukties t ās darbībā.  
8.1. Kapteinis jo īpaši nodrošina to, ka:  
– dati netiek sagroz īti, 
– satelītnovērošanas iek ārtu antenas vai antenu uztveršanas lauk ā nav fizisku 
šķēršļu, 
– nekādā veidā netiek p ārtraukta elektroener ģijas padeve satel ītnovērošanas 
iekārtām, 
– kuģa satelītnovērošanas iek ārta nav aizv ākta no ku ģa vai vietas, kur ā tā bija 
sākotnēji uzstādīta, 
LV 16   LV – par ikvienu ku ģa satelītnovērošanas iek ārtas nomai ņu tūlīt paziņo Komoru salu 
kompetentaj ām iestādēm. 
8.2. Par ikvienu iepriekš min ēto noteikumu p ārkāpumu kapteini var saukt pie atbild ības 
saskaņā ar Komoru salu likumiem un noteikumiem, ja vien ku ģis darbojas Komoru 
salu ūdeņos. 
9. Karoga valsts Zvejas uzraudz ības centrs uzrauga savas valsts ku ģu pārvietošanos 
Komoru salu ūdeņos. Gadījumā, ja uzraudz ība nenotiks saska ņā ar paredz ētajiem 
nosacījumiem, par to nekav ējoties inform ēs Komoru salu FMC  un piem ēros 
6. punktā paredzēto procedūru. 
10. Attiec īgie karoga valstu Zvejas uzraudz ības centri un Komoru salu FMC  sadarbojas, 
lai nodrošin ātu minēto noteikumu izpildi. Ja Komoru salu FMC  noteiks, ka karoga 
valsts nepazi ņo 4. punkt ā paredzēto inform āciju, par to nekav ējoties inform ēs otro 
Pusi. Saņemot šo inform āciju, otra Puse 24 stundu laik ā sniedz atbildi, kur ā Komoru 
salu FMC  informē par to, kāpēc nenotiek datu p ārraide, un nor āda saprātīgu termiņu, 
līdz kuram tiks nodrošin āta šo noteikumu iev ērošana. Ja p ēc norādītā termiņa datu 
pārraide joproj ām nenotiek saska ņā ar noteikumiem, abas Puses  šādas probl ēmas 
risina rakstiski vai saska ņā ar šo noteikumu 14. punktu.  
11. Nov ērošanas dati, ko pazi ņos otrai Pusei saska ņā ar šiem noteikumiem, b ūs paredzēti 
vienīgi Komoru salu iest āžu veiktajai t ās Eiropas Savien ības flotes da ļas uzraudz ībai 
un novērošanai, kas zvejo saska ņā ar ES/Komoru salu zivsaimniec ības nolīgumu. 
Šos datus nek ādā gadījumā nedrīkst paziņot trešām personām. 
12. Puses vienojas p ēc piepras ījuma apmain īties ar inform āciju par izmantoto 
satelītnovērošanas aparat ūru, lai nodrošin ātu to, ka ikviens aparat ūras elements 
pilnībā atbilst otras Puses pras ībām saistībā ar šiem noteikumiem. 
13. Puses vienojas vajadz ības gadījumā pārskatīt šos noteikumus, jo īpaši izvērtēt visus 
uz atseviš ķiem kuģiem reģistrētus disfunkcijas vai darb ības traucējumu gad ījumus. 
Par visiem š ādiem gad ījumiem Komoru salu kompetent ā iestāde vismaz 15 dienas 
pirms pārskata tikšan ās paziņo karoga dal ībvalstij.  
14. Visus str īdus par šo noteikumu interpret āciju vai piem ērošanu izskata, Pus ēm 
apspriežoties Apvienotaj ā komitejā, kas paredz ēta Eiropas Savien ības un Komoru 
Salu Savien ības nolīguma 9. pant ā. 
IV NODAĻA — JŪRNIEKU NODARBIN ĀŠANA  
1. Katrs Eiropas Savien ības kuģis uz sava r ēķina uzņem vismaz 1 viet ējo jūrnieku reisa 
laikā Komoru salu ūdeņos. 
2. Ku ģu īpašnieki cenšas rast papildu iesp ējas ĀKK jūrnieku nodarbin āšanai. 
3. Ku ģu īpašnieki br īvi izvēlas jūrniekus, ko uz ņemt uz sava ku ģa, no tiem, kas nor ādīti 
Komoru salu kompetent ās iestādes iesniegt ā sarakstā. 
4. Ku ģa īpašnieks vai vi ņa pārstāvis paziņo Komoru salu kompetentajai iest ādei uz 
attiecīgā kuģa uzņemto vietējo jūrnieku vārdus, norādot viņu statusu apkalp ē. 
LV 17   LV 5. Saist ībā ar darbā uz Eiropas Savien ības kuģiem pieņemto jūrnieku ties ībām piemēro 
Starptautisk ās Darba organiz ācijas (SDO) Deklar āciju par pamatprincipiem un 
pamatties ībām darbā. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošan ās brīvību un darba 
koplīguma slēgšanas ties ību faktisku atz īšanu, kā arī diskrimin ācijas nov ēršanu 
attiecībā uz nodarbin ātību un profesij ām. 
6. Viet ējo jūrnieku darba l īgumus, kuru vienu kopiju nodod parakst ītājiem, nosl ēdz 
starp kuģu īpašnieku p ārstāvi (pārstāvjiem) un j ūrniekiem un/vai to arodbiedr ībām 
vai to pārstāvjiem saist ībā ar Komoru salu kompetento iest ādi. Šie līgumi garant ē 
jūrnieku soci ālo nodrošin ājumu, tostarp dz īvības un vesel ības apdrošin āšanu un 
apdrošināšanu pret nelaimes gad ījumiem. 
7. ĀKK valstu j ūrnieku algu maks ā kuģu īpašnieki. Par algas apm ēru vienojas ku ģu 
īpašnieki vai vi ņu pārstāvji un jūrnieki un/vai vi ņu arodbiedr ības vai to p ārstāvji. 
Tomēr ĀKK valstu j ūrniekiem maks ājamās algas nedr īkst būt zemākas par alg ām, ko 
maksā šo attiecīgo valstu ku ģu apkalpēm par līdzīgu darbu, un t ās nekādā gadījumā 
nedrīkst būt zemākas par SDO noteiktajiem standartiem. 
8. Visi j ūrnieki, kas pie ņemti darb ā uz Eiropas Savien ības kuģiem, piesak ās attiecīgā 
kuģa kapteinim iepriekš ējā dienā pirms paredz ētās stāšanās darbā. Ja jūrnieks 
nepiesakās noteiktaj ā dienā un laikā, kuģa īpašnieks autom ātiski tiek atbr īvots no 
pienākuma nodarbin āt minēto jūrnieku. 
9. Ja viet ējie jūrnieki netiek uz ņemti citu iemeslu d ēļ nekā iepriekšējā punktā minētais, 
attiecīgo kuģu īpašniekiem ir j āmaksā par katru reisa dienu Komoru salu ūdeņos 
vienotas likmes summa, kas noteikta EUR 20 dien ā par katru ku ģi. Šī summa 
jāsamaksā vēlākais šā pielikuma I noda ļas 2. ieda ļas 6. punkt ā noteiktā termiņa 
pēdējā dienā. 
10. Min ēto summu izmanto j ūrnieku / zvejnieku apm ācībai Komoru sal ās, un to iemaks ā 
Komoru salu iest āžu norādītā kontā. 
V NODAĻA — NOVĒROTĀJI 
1. Ku ģi, kam saska ņā ar nolīgumu ir at ļauja zvejot Komoru salu ūdeņos, uzņem 
Komoru salu zivsaimniec ības iestāžu norīkotus nov ērotājus ar turpm āk noteiktajiem 
nosacījumiem. 
1.1. P ēc Komoru salu Zivsaimniec ības ministrijas piepras ījuma tunzivju zvejas ku ģi 
uzņem tās norīkotu novērotāju, kura uzdevums ir p ārbaudīt Komoru salu ūdeņos 
gūtās nozvejas. 
1.2. Komoru salu kompetent ā iestāde sagatavo to ku ģu sarakstu, kuriem j āuzņem 
novērotājs, kā arī norīkoto novērotāju sarakstu, kuri tiks uz ņemti uz ku ģiem. Šos 
sarakstus past āvīgi atjaunina. Tikl īdz saraksti ir gatavi, tos nos ūta Eiropas Komisijai, 
un turpmāk šādus sūtījumus veic ik p ēc trim mēnešiem, ja saraksti šaj ā laikā ir tikuši 
atjaunināti. 
1.3. Komoru salu kompetent ā iestāde licences izdošanas br īdī vai vēlākais 15 dienu laik ā 
pirms dienas, kas noteikta nov ērotāja uzņemšanai, pazi ņo attiecīgajiem ku ģu 
LV 18   LV īpašniekiem vai vi ņu pārstāvjiem tā norīkotā novērotāja vārdu, kurš j āuzņem uz 
kuģa. 
2. Nov ērotājs pavada ku ģi vienā zvejas reis ā. Vienlaikus p ēc Komoru salu kompetento 
iestāžu īpaša piepras ījuma šo uz ņemšanu var paildzin āt uz vairākiem reisiem atkar ībā 
no noteiktajam ku ģim paredz ēto reisu vid ējā ilguma. Šo piepras ījumu Komoru salu 
kompetent ās iestādes izsaka, kad pazi ņo norīkotā novērotāja vārdu uzņemšanai uz 
attiecīgā kuģa. 
3. Nov ērotāja uzņemšanas nosac ījumus nosaka kop īgā nolīgumā starp kuģa īpašnieku 
vai viņa pārstāvi un Komoru salu iest ādēm. 
4. Nov ērotāja uzņemšanu veic ku ģa īpašnieka izv ēlētā ostā, un to īsteno pirm ā reisa 
sākumā Komoru salu ūdeņos pēc norādīto kuģu saraksta pazi ņošanas. 
5. Attiec īgie kuģu īpašnieki divu ned ēļu laikā ar brīdinājumu desmit dienas iepriekš 
paziņo datumus un Komoru salu ostas, kas noteiktas nov ērotāju uzņemšanai. 
6. Ja nov ērotāju uz kuģa uzņem ārvalsts ost ā, viņa ceļa izdevumus sedz ku ģa īpašnieks. 
Ja kuģis, uz kura ir nov ērotājs no Komoru sal ām, atstāj Komoru salu ūdeņus, ir 
jāveic visi pas ākumi, lai nodrošin ātu iespējami drīzu novērotāja atgriešanos dzimten ē 
par kuģa īpašnieka l īdzekļiem. 
7. Ja nov ērotājs neierodas norun ātajā laikā un vietā un neierodas ar ī turpmākajās 
12 stundās pēc norunātā laika, ku ģa īpašnieks tiek autom ātiski atbr īvots no 
pienākuma uzņemt šo nov ērotāju uz kuģa. 
8. Nov ērotājam uz ku ģa ir virsnieka statuss. Nov ērotāju uzdevumi ir š ādi: 
8.1. nov ērot kuģu zvejas darb ības; 
8.2. p ārbaudīt zvejas darb ībās iesaistīto kuģu atrašanās vietas koordin ātas; 
8.3. atz īmēt izmantotos zvejas r īkus; 
8.4. p ārbaudīt kuģa žurnālā reģistrētos datus par Komoru salu ūdeņos gūto nozveju; 
8.5. p ārbaudīt piezvejas procentu ālo daudzumu un nov ērtēt tirgū pārdodamu zivju, 
vēžveidīgo un galvk āju izmetumu daudzumu; 
8.6. pa radio pazi ņot zvejas datus, tostarp uz ku ģa esošo nozvejas un piezvejas apjomu. 
9. Kapteinis dara visu iesp ējamo, lai nodrošin ātu novērotāja fizisko droš ību un 
labklājību viņa pienākumu izpildes laik ā. 
10 Nov ērotāju apgādā ar visu, kas nepieciešams vi ņa pienākumu veikšanai. Kapteinis 
viņam nodrošina piek ļuvi sakaru l īdzekļiem, kas vajadz īgi novērotāja pienākumu 
izpildei, dokumentiem, kuri ir tieši saist īti ar kuģa veikto zvejas darb ību, tostarp 
zvejas žurn ālam un navig ācijas žurn ālam, kā arī kuģa daļām, kurām nepieciešams 
piekļūt, lai atvieglotu nov ērotāja pienākumu izpildi. 
11. Atrazdamies uz ku ģa, novērotājs: 
LV 19   LV 11.1. veic visus vajadz īgos pasākumus, lai nodrošin ātu to, ka vi ņa ierašanās un uztur ēšanās 
uz kuģa nepārtrauc un nekav ē zveju, 
11.2. saudz ē materiālus un apr īkojumu, kas atrodas uz ku ģa, un ievēro visu attiec īgā kuģa 
dokumentu konfidencialit āti. 
12. Nov ērošanas laika beig ās pirms nok āpšanas no ku ģa novērotājs sagatavo zi ņojumu 
par savu darb ību, kas j ānosūta Komoru salu kompetentaj ām iestādēm, un šā 
ziņojuma eksempl ārs jānosūta Eiropas Komisijai. Vi ņš to paraksta kaptei ņa 
klātbūtnē, un kapteinis p ēc saviem ieskatiem var zi ņojumam pievienot vai likt 
pievienot, vi ņaprāt, būtiskas piez īmes, kuras kapteinis paraksta. Kad zin ātniskais 
novērotājs atstāj kuģi, viņš nodod kapteinim vienu zi ņojuma eksempl āru. 
13. Ku ģa īpašnieks par saviem l īdzekļiem nodrošina nov ērotājus ar pārtiku un izmitina 
tādos pašos apst ākļos, kādos uzturas ku ģa virsnieki, ņemot vērā kuģa iespējas. 
14. Nov ērotāju algu maks ā un sociālās iemaksas veic Komoru salu kompetent ās iestādes. 
VI NODAĻA — KONTROLE  
Eiropas Savien ības zvejas ku ģiem ir jāievēro Indijas oke āna tunzivju komisijas ( IOTC ) 
pieņemtie pas ākumi un ieteikumi attiec ībā uz zvejas r īkiem, to tehniskaj ām specifik ācijām un 
visiem citiem tehniskajiem pas ākumiem, ko piem ēro to zvejas darb ībām.  
1. Ku ģu saraksts 
1.1. Eiropas Savien ība uztur past āvīgi atjaunin ātu sarakstu ar ku ģiem, kuriem ir izdota 
zvejas atļauja saska ņā ar šā protokola noteikumiem. Šo sarakstu pazi ņo Komoru salu 
iestādēm, kas atbild īgas par zvejas kontroli, t ūlīt pēc tā sagatavošanas un turpm āk 
ikreiz, kad tas ir atjaunin āts.  
1.2. Eiropas Savien ības kuģus var ierakst īt iepriekš ējā punktā minētajā sarakstā tūlīt pēc 
tam, kad ir sa ņemts šā pielikuma I noda ļas 2. ieda ļas 3. punkt ā minētā avansa 
maksājuma pazi ņojums. Šaj ā gadījumā kuģa īpašnieks var sa ņemt šā saraksta 
apstiprinātu kopiju un tur ēt to uz kuģa zvejas at ļaujas viet ā, līdz tā ir izdota. 
2. Kontroles proced ūras 
2.1. To Eiropas Savien ības zvejas ku ģu kapteiņi, kuri ir iesaist ījušies zvejas darb ībās 
Komoru salu ūdeņos, atļauj un atvieglo to Komoru salu ier ēdņu uzkāpšanu uz ku ģa 
un funkciju veikšanu, kuriem ir j āveic zvejas inspekcija un kontrole. 
2.2. Min ētās amatpersonas paliek uz ku ģa tikai tik ilgi, cik vajadz īgs viņu pienākumu 
izpildei. 
2.3. P ēc katras inspekcijas un kontroles ku ģa kapteinis sa ņem inspekcijas zi ņojuma 
eksemplāru. 
2.4. Lai veicin ātu drošākas inspekcijas proced ūras, neskarot Komoru salu ties ības, 
uzkāpšanai uz ku ģa jānotiek tādā veidā, lai varētu identific ēt inspekcijas platformu 
un inspektorus k ā Komoru salu pilnvarotas amatpersonas. 
LV 20   LV 2.5. Eiropas Savien ības kuģu kapteiņi, kas izkraušanu vai p ārkraušanu cit ā kuģī veic kādā 
Komoru salu ost ā, atļauj un atvieglo šo darb ību kontroli, ko veic Komoru salu 
inspektori.  
VII NODA ĻA — KUĢA AIZTUR ĒŠANA   
1. Ku ģa aizturēšana 
1.1. Komoru salu kompetent ās iestādes ne vēlāk kā 24 darbstundu laik ā informē Eiropas 
Komisiju un ku ģa karoga valsti par visiem Eiropas Savien ības kuģu aizturēšanas 
gadījumiem Komoru salu ūdeņos un par piem ērotajām sankcij ām. 
1.2. Eiropas Komisija vienlaikus sa ņem īsu ziņojumu par ku ģa aizturēšanas apst ākļiem 
un iemesliem. 
2. Aiztur ēšanas protokols 
2.1. Ku ģa kapteinis paraksta Komoru salu kompetento iest āžu sagatavoto aiztur ēšanas 
protokolu. 
2.2. Parakst īšanās neierobežo kaptei ņa tiesības un iesp ējas aizstāvēties pret aps ūdzību 
viņam inkrimin ētos pārkāpumos. 
2.3. Kapteinis ieved ku ģi Komoru salu iest āžu norādītā ostā. Sīku pārkāpumu gad ījumā 
Komoru salu kompetent ā iestāde aizturētajam kuģim var atļaut turpin āt zveju. 
3. Konsultat īvā sanāksme pēc aizturēšanas 
3.1. Pirms lemt par jebk ādiem pas ākumiem attiec ībā uz kuģa kapteini vai apkalpi vai 
attiecībā uz kuģa kravu un apr īkojumu, iz ņemot pasākumus potenci ālā pārkāpuma 
pierādījumu saglab āšanai, vienas darbdienas laik ā pēc minētās inform ācijas 
saņemšanas Eiropas Komisija un Komoru salu kompetent ās iestādes tiekas 
konsultatīvā sanāksmē, kurā var piedal īties arī attiecīgās dalībvalsts pārstāvis.  
3.2. Šaj ā sanāksmē Puses apmain ās ar attiec īgajiem dokumentiem vai inform āciju, kas 
var palīdzēt noskaidrot apst ākļus saistībā ar konstat ētajiem faktiem. Ku ģa īpašnieku 
vai viņa aģentu inform ē par šīs sanāksmes rezult ātiem un par pas ākumiem, kas izriet 
no veiktās aizturēšanas. 
4. Izl īgums 
4.1. Pirms uzs ākt tiesved ību, potenci ālā pārkāpuma situ āciju mēģina atrisin āt izlīgstot. 
Izlīgums jāpanāk vēlākais trīs darbdien ās pēc kuģa aizturēšanas. 
4.2. Izl īguma gad ījumā naudassoda lielumu nosaka atbilst īgi Komoru salu ties ību aktiem. 
Naudassoda summu re ģistrē dokument ā, dokumentu paraksta un nos ūta Eiropas 
Komisijai, k ā arī karoga valstij.  
4.3. Ja izl īgumu pan ākt nav iesp ējams un lieta j āiesniedz kompetent ā tiesu iest ādē, kuģa 
īpašnieks Komoru salu kompetento iest āžu norādītā bankas kont ā iemaksā drošības 
naudu, kuras apm ēru nosaka atkar ībā no kuģa aizturēšanas izmaks ām, kā arī no 
naudassoda un kompens ācijas, kas j āmaksā pārkāpuma izdar ītājam. 
LV 21   LV 4.4. Droš ības nauda nav atg ūstama pirms tiesved ības beigām. To atbr īvo, ja tiesved ība 
beidzas bez noties āšanas. Līdzīgi, ja piespriestais naudassods ir maz āks par 
iemaksāto drošības naudu, Komoru salu kompetent ās iestādes atbrīvo šo summu 
starpību. 
4.5. Ku ģim un tā apkalpei at ļauj atstāt ostu, ja 
– ir izpildītas izlīgumā paredzētās saistības vai ja 
– ir iemaksāta 4.3. punkt ā minētā drošības nauda, kuru Komoru salu kompetent ās 
iestādes pieņēmušas uz laiku, l īdz noslēdzas tiesved ība. 
LV 22   LV Papildinājumi  
1. Zvejas at ļaujas piepras ījuma veidlapa 
2. Tunzivju seineru zvejas žurn āls 
3. Zvejas žurn āls kuģiem zvejai ar āķu jedām 
4. Veidlapa, lai deklar ētu kuģu ieiešanu zvejas zon ā un iziešanu no t ās 
5. VMS  ziņojumi Komoru sal ām — Atrašan ās vietas zi ņojums
LV 23   LV 1. papildin ājums  
ĀRVALSTU KU ĢA ZVEJAS AT ĻAUJAS PIEPRAS ĪJUMS 
Pieprasītāja vārds, uzvārds: .......................................................................................................  
…………………………………………………………………………………………...........  Pieprasītāja adrese:....................................................................................................................  
…………………………………………………………………………………………...........  Kuģa fraktētāja vārds un adrese, ja t ā nav minētā persona: ......................................................  
…………………………………………………………………………………………...........  Pārstāvja (aģenta) Komoru sal ās vārds un adrese: ....................................................................  
…………………………………………………………………………………………...........  Kuģa vārds: ........................................................................................................................... ....  
…………………………………………………………………………………………...........  Kuģa tips: ........................................................................................................................ ..........  
…………………………………………………………………………………………...........  Reģistrācijas valsts:.................................................................................................................. . 
…………………………………………………………………………………………...........  Reģistrācijas osta un numurs:....................................................................................................  
…………………………………………………………………………………………...........  Kuģa ārējā identifikācija: ..........................................................................................................  
…………………………………………………………………………………………...........  Radioizsaukuma sign āls un frekvence: .....................................................................................  
…………………………………………………………………………………………...........  Kuģa garums: ...................................................................................................................... ......  
…………………………………………………………………………………………...........  Kuģa platums: ..................................................................................................................... ......  
…………………………………………………………………………………………...........  Dzinēja tips un jauda:.............................................................................................................. ..  
…………………………………………………………………………………………...........  Kuģa bruto tilp ība: ....................................................................................................................  
…………………………………………………………………………………………...........  
Kuģa neto tilp ība:......................................................................................................................  
…………………………………………………………………………………………...........  Minimālais apkalpes locek ļu skaits:..........................................................................................  
…………………………………………………………………………………………...........  Praktizētās zvejas veids:............................................................................................................  
…………………………………………………………………………………………...........  Plānotās sugas: ....................................................................................................................... ...  
…………………………………………………………………………………………...........  Prasītais derīguma termi ņš: .......................................................................................................  
…………………………………………………………………………………………...........  Ar savu parakstu apliecinu, ka iepriekš sniegt ā informācija ir pareiza. 
Datums .................................................... Paraksts............................................................. .......
 
LV 24   LV 2. papildin ājums TUNNZIVJU SEINERU NOZVEJAS ZI ŅOJUMA VEIDLAPAS PARAUGS  
DEPART / SALIDA / DEPARTURE  ARRIVEE / LLEGADA / ARRIVAL  NAVIRE / BARCO / VESSEL  PATRON / PATRON / MASTER  FEUILLE  
PORT / PUERTO / PORT DATE / 
FECHA / DATE HEURE / HORA / 
HOUR LOCH / CORREDERA / 
LOCH PORT / PUERTO / PORT  
DATE / FECHA / DATE HEURE / 
HORA / HOUR LOCH / 
CORREDERA / LOCH    HOJA / SHEET N°  
CALEE 
LANCE CAPTURE ESTIMEE  
ESTIMACION DE LA CAPTURA  ASSOCIATION 
ASSOCIACION 
ASSOCIATION  COMMENTAIRES  
OBSERVATIONES  COURANT  
CORRIENTE  
1 
ALBACORE  
RABIL 
YELLOWFIN  2 
LISTAO 
LISTADO  3 PATUDO 
PATUDO 
BIGEYE  AUTRE ESPECE 
préciser le/les nom(s)  
OTRA ESPECIE dar 
el/los nombre(s)  
OTHER SPECIES give 
name(s)  REJETS préciser le/les 
nom(s) 
DESCARTES dar el/los 
nombre(s)  
DISCARDS give 
name(s)  DATE 
FECHA 
DATE POSITION (chaque calée ou 
midi) 
POSICION (cada lance o 
mediadia)  
POSITION (each set or 
midday)      
Taille 
Talla 
Size Capture
CapturaTaille 
Talla 
Size Capture
CapturaTaille 
Talla 
Size Capture
CapturaNom 
Nombre 
Name Taille 
Talla 
Size Capture 
Captura Nom 
Nombre 
Name Taille 
Talla 
Size Capture
Captura      Route/Recherche, problèmes divers,
type d'épave (naturelle/artificielle,  
balisée, bateau), prise accessoire, taille
du banc, autres associations, …  
Ruta/Busca, problemas varios, tipo de
objeto (natural/artificial, con baliza,  
barco), captura accesoria, talla del   
  
Une calée par ligne / Uno lance cada línea / One set by line  
                            
                            
                            
                            
SIGNATURE 
DATE 
 
LV 25   LV Appendice 3. M ODELE DE FICHES DE PECHE POUR LES PALANGRIERS THONIERS  
 
 
Branc h line length / Longueur 
des  avancons  (m)
Float line length / longueur des 
ralingues  de flotteurs (m)
Length between branch lines / 
longueur entre les avancons Gear configuration / configuration de l'engin
  
+whole  /  en tier
+proc es sed / trans forméType of weight / type de poids
 
Pour chaque pose, les captures doivent être indiquées en nombre et  poids (kg) respectivement dans  les lignes supérieure et infé rieure. 
 
Deg ree  /  
De gr ˇs ąNS D egr ee /  
De gr ˇs ąEW 
  for dates ,  us e the YYYY/MM/DD  format  / po ur le s da t e s, utilise r le form at AAAA/MM/JJ
ą for posit io ns , us e  th e f or mat : /  pou r les posi tion s, ut il ise r le f o rm at Ź: X X  X X '
** fo r S ST, us e a va lu e with  o ne  de cima l poin t / pou r  la  SST, uti l ise r un e va le ur   u ne  d ˇci m al eDate  
E   W N   SN   S E    WE   W N   SN   S E    WOt he r /  
aut re sShar ks /  requins Bi llfi shes / P or tes- ˇpˇe
al b aco re  /  
ge r m onsk i pj ack  /  
list aoSw ord fi s h / 
es pad onSt ripp ed marlin  /  
ma rlin  ray ˇBlu e  s ha r k / 
Pe au bl eu ePo r be agl e  /  
req uin ta upeMa ko / 
p e tite  ta upeblu e ma rlin / 
ma r l i n  b l e ubl ac k marl in 
/ m ar lin  n oi rSa ilfis h  / 
vo ilierSh ort bill 
sp ear fis h /  
ma rlin  r os tre  
co urtLat itu de Long itud ePosi ti on Tunas / tho ns
sou the rn blu efin  /  
t hon ro ugeye llow fin  / 
al b aco rebi gey e /  
pa tu d o
 
LV 26   LV 4. papildin ājums  
Tabulas paraugs Ko pienas zvejas ku ģu uzraudz ībai Komoru salu ūdeņos 
Karoga 
valsts  Kuģa 
vārds  Kuģa 
izsaukum
a signāls  Gads  Kuģa 
kategorija 
(seineris, 
kuģis zvejai 
ar āķu 
jedām) Licence  Ieiešana 
zonā Iziešana 
no zonas  Zvejas 
dienas 
(VMS )Nozveja  VMS  piezīmes 
           
           
           
 
 
LV 27   LV 5. papildin ājums  
VMS  ZIŅOJUMI KOMORU SAL ĀM 
ATRAŠAN ĀS VIETAS ZI ŅOJUMS 
Datu elementi  Kods  Obligāti / fa
kultatīvi Piezīmes 
Ieraksta s ākums SR O Sist ēmas dati: apz īmē ieraksta s ākumu 
Adresāts AD O Zi ņojuma dati: adres āts. Norāda ISO trīsburtu valsts 
kodu  
Sūtītājs FS O  Ziņojuma dati: s ūtītājs. Norāda ISO trīsburtu valsts 
kodu 
Ziņojuma tips TM O Zi ņojuma dati: zi ņojuma tips „POS”  
Radioizsaukuma sign āls RC O Ku ģa dati: kuģa starptautiskais radioizsaukuma sign āls
Līgumslēdzējas puses 
iekšējais atsauces 
numurs IR F Ku ģa dati: līgumslēdzējas Puses pieš ķirts unikāls kuģa 
numurs (karoga valsts ISO trīsburtu kods, aiz kura 
norādīts numurs) 
Ārējais reģistrācijas 
numurs XR F Ku ģa dati: kuģa borta numurs 
Karoga valsts FS F Karoga valsts dati 
Ģeogrāfiskais platums LA O Atrašan ās vietas dati: ku ģa atrašanās vieta grādos un 
minūtēs N/S DDMM (WGS-84) 
Ģeogrāfiskais garums LO O Atrašan ās vietas dati: ku ģa atrašanās vieta grādos un 
minūtēs E/W DDDMM (WGS-84) 
Datums DA O Atrašan ās vietas dati: ku ģa atrašanās vietas 
reģistrēšanas datums UTC  (GGGGMMDD) 
Laiks TI O Atrašan ās vietas dati: ku ģa atrašanās vietas 
reģistrēšanas laiks UTC  (HHMM) 
Ieraksta beigas ER O Sist ēmas dati: apz īmē ieraksta beigas 
Rakstzīmju kopa: ISO 8859.1 
Datus pārraida pēc šāda parauga: 
– ziņojuma sākumu apz īmē ar divām slīpsvītrām (//) un kodu “SR”; 
– datu elementa s ākumu apz īmē ar divām slīpsvītrām (//) un attiec īgo lauka kodu; 
– lauka kodu no datu elementa atdala ar vienu sl īpsvītru (/); 
– datu pārus atdala ar tukšumz īmi; 
– ieraksta beigas apz īmē ar divām slīpsvītrām (//)  un kodu “ER”. 
– Fakultatīvie dati jānorāda starp ieraksta s ākumu un beig ām. 
 
LV 28   LV TIESĪBU AKTA FINANŠU P ĀRSKATS  
1. PRIEKŠLIKUMA  NOSAUKUMS 
Priekšlikums Padomes L ēmumam par to, lai nosl ēgtu jaunu protokolu, kur ā noteiktas Eiropas 
Savienības un Komoru Salu Savien ības Zivsaimniec ības partnerattiec ību nolīgumā paredzētās 
zvejas iesp ējas un finansi ālais ieguld ījums. 
2. ABM/ABB  (BUDŽETA L ĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARB ĪBAS JOM ĀM) 
11. Jūrlietas un zivsaimniec ība 
1103. Starptautisk ā zvejniecība un jūras tiesības 
3. BUDŽETA  POZĪCIJAS 
3.1. Budžeta poz īcijas 
110301: Starptautiski zivsaimniec ības nolīgumi 
11010404: Starptautiski nol īgumi zivsaimniec ības jom ā — Administrat īvās 
pārvaldības izdevumi 
3.2. Darbības un finansi ālās ietekmes ilgums 
Tā protokola piem ērošanas laikposms, kurš pievienots Eiropas Kopienas un Komoru 
Salu Savien ības Zivsaimniec ības partnerattiec ību nolīgumam, beidzas 2010. gada 
31. decembr ī. Jaunais protokols nosl ēgts uz 3 gadu ilgu laikposmu, kas s ākas no 
dienas, kad st ājas spēkā Padomes L ēmums par min ētā protokola provizorisku 
piemērošanu, un p ēc patlaban sp ēkā esošā protokola darb ības beigām — 2010. gada 
31. decembra. 
Protokolā noteikts finansi ālais ieguld ījums, zvejas kategorijas un nosac ījumi ES 
kuģu zvejas darb ībai Komoru salu zvejas zon ās. 
4. RESURSU  KOPSAVILKUMS 
4.1. Finanšu resursi 
4.1.1.  Saistību apropri āciju (SA) un maks ājumu apropri āciju (MA) kopsavilkums 
  
miljonos euro (piecas z īmes aiz komata)  
 
LV 29   LV Izdevumu veids  Iedaļa Nr.   2011 2012 2013 Kop ā 
Saistību 
apropriācijas (SA) 8.1 a Skat īt 8 
un 9 
zemsvītr
as piezīmi 0,61525 0, 61525 0, 61525 1,84575 
Maksājumu 
apropriācijas 
(MA)  b Skat īt 8 
un 9 
zemsvītr
as piezīmi 0,61525 0, 61525 0, 61525 1,84575
Tehniskais un 
administrat īvais 
atbalsts — (nedif.) 8.2.4 c  0,01920 0,01920 0,05920 0,09760
Saistību 
apropriācijas 
(SA)   a+
c Skatīt 8 
un 9 
zemsvītr
as piezīmi 0,63445 0,63445 0,67450 1,94335
Maksājumu 
apropriācijas 
(MA)   b+
c Skatīt 8 
un 9 
zemsvītr
as piezīmi 0,63445 0,63445 0,67450 1,94335
Cilvēkresursu 
izmaksas un 
saistītie izdevumi 
(nedif.) 8.2.5 d  0,06710 0, 06710 0,06710 0,20130
                                                 
8 Finansi ālo ieguldījumu veido: a) EUR 315 250 gad ā par piekļuvi Komoru salu EEZ, kas atbilst atsauces 
daudzumam 4850 tonnu gad ā, un b) EUR 300 000 liela īpašā summa gad ā, lai īstenotu Komoru salu 
zivsaimniec ības nozares politiku. Ja Eiropas Savien ības kuģu Komoru salu ūdeņos gūtā kopējā nozveja 
pārsniedz 4850 tonnas gad ā, gada finanšu kompens ācijas kopējo summu paaugstina par EUR 65 par 
katru papildu nozvejoto tonnu. Tom ēr šī summa nedr īkst pārsniegt EUR 630 500 gad ā. 
9 Saska ņā ar protokolu zvejas iesp ējas pēc savstarp ējas vienošan ās var palielin āt, ja IOTC  pieņemtie 
ieteikumi un rezol ūcijas apstiprina, ka š āds palielin ājums nodrošin ās Komoru salu zvejas resursu 
ilgtspējīgu pārvaldību. Tomēr šādi palielin āt finansiālo ieguldījumu var tikai tad, ja budžeta iesp ējas to 
ļauj. 
 
LV 30   LV Pamatsumm ā 
neietvertās 
administrat īvās 
izmaksas, iz ņemot 
cilvēkresursus 
izmaksas un saistītos 
izdevumus 8.2.6 e 
  
0,02500 0,02500 0,02500 0,07500
Kopā — SA, 
ieskaitot cilvēkresursu 
izmaksas   a+ 
c+ d+ e Skatīt 
8 
un 9 
zemsvītr
as piezīmi 0,72655 0,72655 0,76655 2,21965
Kopā — MA, 
ieskaitot cilvēkresursu 
izmaksas   b+ 
c+ d+ e Skatīt 
8 
un 9 
zemsvītr
as piezīmi 0,72655 0,72655 0,76655 2,21965
 
Ziņas par līdzfinansējumu: nav paredz ēts 
 miljonos euro (piecas z īmes aiz komata) 
Līdzfinansētājs   2011 2012 2013 Kop ā 
 f      
KOPĀ — SA, 
ar 
līdzfinansējumu a+c+d+e+f Skatīt 8 
un 9 
zemsvītr
as piezīmi 0,72655 0,72655 0,76655 2,21965
 
4.1.2.  Saderība ar finanšu pl ānojumu 
X Priekšlikums ir sader īgs ar pašreiz ējo finanšu pl ānojumu 
 Pieņemot priekšlikumu, j āpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu pl ānā 
 Pieņemot priekšlikumu, var b ūt jāpiemēro Iestāžu nolīguma10 noteikumi (par 
elastības fondu vai finanšu pl āna pārskatīšanu). 
                                                 
10 Skat īt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. 
 
LV 31   LV 4.1.3.  Finansiālā ietekme uz ie ņēmumiem 
X Priekšlikums finansi āli neietekm ē ieņēmumus. 
 Priekšlikumam ir finansi āla ietekme uz ie ņēmumiem, un t ā ir šāda: 
Piezīme. Visas zi ņas un apsv ērumi par ietekmes apr ēķināšanas metodi j ānorāda 
atsevišķā pielikum ā. 
miljonos euro (piecas z īmes aiz komata) 
   
Budžeta 
pozīcija Ieņēmumi Pirms 
darbības 
[Gads n – 1]   [Gads n]  Budžeta 
pozīcija Ieņēmum
i  
a) nominālie ieņēmumi      a) nominālie 
ieņēmumi   
b) ieņēmumu izmai ņas  ∆    b) ieņēmumu 
izmaiņas 
 
(Precizēt katru attiec īgo budžeta ie ņēmumu poz īciju; ja darb ība ietekm ē vairākas 
budžeta poz īcijas, tabulai pievieno vajadz īgo rindu skaitu.) 
4.2. Cilvēkresursi, izteikti ar piln a laika ekvivalentu, FTE (ar ī ierēdņi, pagaidu 
darbinieki un ārštata darbinieki) — s īkāk skatīt 8.2.1. punkt ā 
  
Gada vajadz ības 2011 2012 2013 
Kopā cilvēkresursi 0,85 0,85 0,85 
5. RAKSTUROJUMS  UN MĒRĶI 
5.1. Īstermiņa vai ilgtermi ņa vajadzības 
Eiropas Kopienas un Komoru Salu Savien ības Zivsaimniec ības partnerattiec ību 
nolīgumam pievienot ā pašreizējā protokola piem ērošanas termi ņš beidzas 2010. gada 
31. decembr ī. Jaunajam protokolam j āaptver laikposms no 2011. gada 1. janv āra līdz 
2013. gada 31. decembrim, ar nosac ījumu, ka vienlaikus ar šo proced ūru uzsāktā 
attiecīgā procedūra, lai pie ņemtu Padomes l ēmumu par protokola parakst īšanu un 
provizorisku piem ērošanu, tiek pabeigta l īdz 2010. gada 31. decembrim. 
Jaunā protokola galvenais m ērķis ir stiprin āt sadarbību starp ES un Komoru sal ām, 
lai veicin ātu ilgtspējīgas un atbild īgas zivsaimniec ības politikas att īstību un zvejas 
resursu racion ālu izmantošanu Komoru salu zvejas zon ā. Galvenie jaun ā protokola 
elementi ir š ādi. 
 
LV 32   LV Zvejas iesp ējas: ikgadējais atsauces daudzums 4850 t onnu, ko 45 tunzivju seineriem 
un 25 kuģiem zvejai ar āķu jedām iedala š ādi (pamatojoties uz zvejas iesp ēju 
sadalījumu iepriekš ējā protokolā, dalībvalstu iesniegtajiem piepras ījumiem un 
vēsturiskajiem zvejas iesp ēju izmantojuma r ādītājiem dažādām dalībvalstīm 
konkrētās zvejas kategorij ās): 
• tunzivju seineri — Francija: 22 ku ģi, Spānija: 22 ku ģi, Itālija: 1 kuģis; 
• kuģi zvejai ar āķu jedām — Spānija: 12 ku ģi, Portugāle: 5 kuģi, Francija: 
8 kuģi. 
- Ikgad ējais finansi ālais ieguld ījums : EUR 615 250. 
- Kuģu īpašniekiem piem ērojamie avansa maks ājumi un maksas11: EUR 35 par 
tonnu Komoru salu zvejas zon ā nozvejoto tunzivju. Avansa maks ājumi gadā ir 
EUR 3700 par katru tunzivju se ineri un EUR 2200 par katru ku ģi zvejai ar āķu 
jedām.  
5.2. Pievienot ā vērtība, ko rada Eiropas Savien ības iesaist īšanās, priekšlikuma 
saskanība ar citiem finanš u instrumentiem un iesp ējamā sinerģija 
Ja ES nenosl ēgtu šo jauno protokolu, tiktu nosl ēgti privāti līgumi, kuri negarant ētu 
ilgtspējīgu zvejniec ību. Eiropas Savien ība turklāt cer, ka šis protokols ļaus Komoru 
salām un ES efekt īvi sadarboties t ādos reģionālos forumos k ā Starptautisk ā Atlantijas 
tunzivju saglab āšanas komisija ( IOTC ), Indijas oke āna dienvidrietumu da ļas 
zvejniecības komisija ( SWIOFC ) un Nolīgums par zveju Indijas oke āna dienvidu 
daļā (SIOFA ) tāljūras zvejniec ību pārvaldības jomā Indijas oke āna dienvidos. Ar 
protokolu saist ītie finanšu fondi ļaus Komoru sal ām arī nostiprin āt un uzlabot to 
aktīvo dalību reģionālajā zvejas uzraudz ības plānā Indijas oke āna dienvidrietumu 
daļai, kuru finans ē Jūrlietu un zivsaimniec ības ĢD [DG MARE ] un īsteno Indijas 
okeāna komisija. 
5.3. Priekšlikuma m ērķi, sagaidāmie rezult āti un atbilst īgie ABM r ādītāji 
Apspriežot un nosl ēdzot nolīgumus zivsaimniec ības nozar ē ar trešām valstīm, tiek 
panākts galvenais m ērķis uzturēt un saglab āt Eiropas Savien ības flotes, tai skait ā 
tāljūras kuģu, tradicion ālās zvejas darb ības un veidot partner ību, lai nodrošin ātu 
zvejas resursu ilgtsp ējīgu izmantošanu ārpus ES ūdeņiem, ievērojot vides, soci ālos 
un ekonomiskos apsv ērumus. 
Nolīguma īstenošanas uzraudz ībā izmantos š ādus ABM r ādītājus: 
• zvejas iesp ēju izmantojuma apm ēra uzraudz ība, 
• nozvejas datu un nol īguma komerci ālās vērtības datu apkopošana un anal īze, 
• ietekme uz nodarbin ātību un pievienot ā vērtība ES, 
• ieguld ījums ES tirgus stabiliz ēšanā, 
• devums, kas pal īdz tuvināties vispārējam mērķim — nabadz ības samazin āšanai 
Komoru sal ās, tostarp ietekme uz nodarbin ātību un infrastrukt ūras attīstību un 
valsts budžetam sniegtais atbalsts, 
                                                 
11 Avansa maks ājumi un maksas, kuras veic ku ģu īpašnieki, neietekm ē Kopienas budžetu. 
 
LV 33   LV • darba apspriežu un Apvienoto komiteju san āksmju skaits. 
5.4. Īstenošanas metode (orient ējoši) 
X Pārvalda centraliz ēti 
X Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija 
6. UZRAUDZ ĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 
6.1. Uzraudzības sistēma 
Komisija (J ūrlietu un zivsaimniec ības ĢD sadarbībā ar Eiropas Komisijas deleg āciju 
Maurīcijā, kura atbild par Maur īciju, Seišelu sal ām un Komoru sal ām) nodrošin ās 
regulāru šā protokola īstenošanas uzraudz ību, jo īpaši uzņēmēju iesaist īšanās un 
nozvejas datu zi ņā. 
6.2. Novērtēšana 
Lai varētu sākt sarunas par jaunu protokolu, ar neatkar īgu konsultantu konsorcija 
palīdzību tika veikta 2005.–2010. gada protokola pamat īga novērtēšana, kura beidz ās 
2010. gada maij ā.  
6.2.1.  Provizorisks (ex ante) nov ērtējums 
Novērtējumā ir identific ēti šādi aspekti, kas ir ES interes ēs: 
- atbilstoši Eiropas flotu vajadz ībām zivsaimniec ības nolīgums ar Komoru sal ām 
palīdz saglabāt ES tunzivju zvejniec ības dzīvotspēju Indijas oke ānā, 
- protokols pal īdz stiprin āt attiecīgās jomas dz īvotspēju Eiropā, ES kuģiem un ar 
šo kuģu darbību saistītajiem nozares segmentiem nodrošinot stabilu tiesisko 
vidi un vid ēja termiņa pārredzamību.  
Novērtējuma secin ājumi attiec ībā uz Komoru salu interešu iev ērošanu protokol ā ir 
šādi: 
– zivsaimniec ības nolīgums pal īdz stiprin āt zivsaimniec ības nozares iest āžu 
darbību, uzlabojot p ētniecību un p ārraudzības, kontroles un uzraudz ības 
darbības, kā arī panākot labāku apmācību mazapjoma zvejniec ībā un uzlabojot 
šīs jomas dz īvotspēju, 
– zivsaimniec ības nolīgumam turkl āt ir nozīmīga ietekme uz valsts budžeta un 
politikas stabilit āti. 
Turklāt līdztekus nozvejas tiešajai komercv ērtībai, ko g ūst attiecīgie kuģi, ir 
paredzami š ādi ieguvumi: 
- garant ētas darbavietas uz zvejas ku ģiem, 
- atbilstošs darbavietu skaita pieaugums ost ās, izsoļu tirgos, apstr ādes rūpnīcās, 
kuģu būvētavās, pakalpojumu uz ņēmumos u. c., 
 
LV 34   LV - šo darbavietu pieejam ība reģionos, kur nav citu darba iesp ēju, 
- ieguld ījums ES apg ādē ar zivju produktiem. 
– Pievienot ā vērtība, ko devusi Eiropas Savien ības iesaist īšanās  
Nolīgums ar ES, paredzot normat īvu sistēmu, kas ir saistoša ab ām nolīguma Pus ēm, 
garantē krājumu labu p ārvaldību, ko ne vienm ēr var nodrošin āt ar privātu līgumu 
palīdzību.  
Ar nolīgumu tiek rad ītas darbavietas ES un trešo valstu izcelsmes j ūrniekiem. 
Turklāt nolīgums nodrošina iev ērojamu da ļu Komoru salu zivsaimniec ības politikas 
finansējuma. Zivsaimniec ības nolīgums nostiprin ās arī pārraudzību, kontroli un 
uzraudzību. 
– Riski un alternat īvas 
Protokola ieviešana ir saist īta ar zināmu risku, piem ēram, zivsaimniec ības nozares 
politikas finans ēšanai paredz ētās summas var netikt iedal ītas saskaņā ar vienošanos 
(pārplānošana). Lai nov ērstu šo risku, paredz ēts izvērsts dialogs par nozares politikas 
plānošanu un īstenošanu.  
6.2.2.  Nolīguma ekonomisk ās vērtības provizorisks nov ērtējums un ES finansi ālais 
ieguldījums 
Ar 2011.-2013. gada protokolu saist ītais finansi ālais ieguld ījums gad ā ir 
EUR 615 250. Šo summu veido maksa par ES flotes ku ģu piekļuves ties ībām 
(EUR 315 250 gad ā), kas gad ā atbilst 4850 tonnu lielam atsauces daudzumam, un 
zivsaimniec ības nozares att īstības atbalsta finans ējums (EUR 300 000 gad ā). 
Ar iepriekš ējo protokolu saist ītais finansi ālais ieguld ījums gad ā bija EUR 390 000, 
kas atbilda vien īgi maksai par piek ļuves ties ībām bez jebk āda atbalsta nozares 
attīstībai. Pievienojot papildu finans ējumu zivsaimniec ības nozares atbalstam, jaun ā 
protokola kop ējais finansi ālais ieguld ījums ir iev ērojami liel āks par iepriekš ējo.  
Šā papildu finans ējuma pievienošanu pamato Komoru Salu Savien ības vajadz ības, 
lai īstenotu ilgtsp ējīgas un atbild īgas zvejas politiku kr ājumu pārvaldības un labas 
nozares vad ības ziņā. 
6.2.3.  Pasākumi, kas veikti p ēc starpposma nov ērtējuma vai retrospekt īvā (ex post) 
novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi) 
Novērtējuma ziņojumā12 norādīts, ka nol īgumam ir pozit īva ietekme, pal īdzot 
saglabāt tunzivju seineru kl ātbūtni, savuk ārt nolīguma ietekme uz āķu jedu zvejas 
kuģu floti ir neliela. Nol īguma ieguld ījums ievērojamā mērā palīdz nodrošin āt ES 
tunzivju zvejas flotes darb ības, kaut ar ī nozveju var g ūt tikai dažus m ēnešus gad ā.  
                                                 
12 2005.–2010. gada protokola retrospekt īvs (ex post ) novērtējums un n ākamā protokola provizorisks 
(ex ante ) novērtējums. 
 
LV 35   LV Jaunajā nolīgumā ņemti vērā ieteikumi, ka zvejas at ļaujas izdodamas tikai tunzivju 
zvejas kategorij ā.  
Finansiālais ieguld ījums, kas izlietojams iniciat īvu īstenošanai, kuras pie ņemtas 
saistībā ar Komoru salu vald ības noteikto zivsaimniec ības nozares politiku, tiks 
ņemts vērā daudzgadu nozares programm ā attiecībā uz šo finanšu atbalstu. Š īs 
programmas izstr āde notiks, Pus ēm iesaistoties padzi ļinātā un pastāvīgā dialogā. 
6.2.4.  Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskums 
Ņemot vērā 2010. gada maij ā pabeigto p ētījumu (sk. 6.2.1. un 6.2.3. punktu) un 
tiecoties nodrošin āt ilgtspējīgu zveju re ģionā, ikreiz pirms protokola atjaunošanas 
tiks veikts protokola ietekmes ekonomisk ās un sociālās ietekmes un ietekmes uz vidi 
novērtējums. Retrospekt īvam ( ex-post ) novērtējumam izmantos 5.3. punkt ā minētos 
rādītājus. 
7. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PAS ĀKUMI  
Attiecīgā trešā valsts ir piln ībā atbildīga par to, k ā tiek izmantots finansi ālais 
ieguldījums, kuru ES maks ā saskaņā ar nolīgumu. 
Tomēr Komisija ap ņemas tiekties izveidot past āvīgu politisko dialogu un sadarb ību, 
lai varētu labāk pārvaldīt nolīguma īstenošanu un stiprin āt ES ieguld ījumu ilgtsp ējīgā 
resursu pārvaldībā. 
Katrā ziņā visi maks ājumi, kurus Komisija veic atbilst īgi zivsaimniec ības nozares 
nolīgumam, notiek saska ņā ar parastajiem Komisijas noteikumiem un budžeta un 
finanšu proced ūrām. Konkr ētajā gadījumā tas ļauj pilnībā identific ēt trešo valstu 
bankas kontus, kuros iemaks ā finansiālā ieguldījuma summas. 
 
LV 36   LV 8. ZIŅAS PAR  RESURSIEM 
8.1. Priekšlikuma m ērķi un to sasniegšanas izmaksas 
Saistību apropri ācijas miljonos euro (piecas z īmes aiz komata) 
 2011 2012 2013 KOP Ā 
 Rezultāta veids  Rezultātu 
skaits  Kopējās ES 
izmaksas  Rezultātu 
skaits  Kopējās ES 
izmaksas  Rezultātu 
skaits  Kopējās ES 
izmaksas  Rezultātu 
skaits  Kopējās ES 
izmaksas  
DARBĪBAS MĒRĶIS Nr. 113 Zvejas 
iespēju iegūšana apmai ņā pret finansi ālu 
ieguldījumu  
Darbība Nr. 1   
Rezultāts Nr. 1  Atsauces daudzums 
tonnās; maksim ālais 
zvejas at ļauju skaits 
vienā zvejas licences 
periodā 4850;  
70 zvejas 
atļaujas 
(tunzivju 
zvejas kuģi)  0,31525 
 4850;  
70 zvejas 
atļaujas 
(tunzivju 
zvejas kuģi) 0, 31525 
 4850;  
70 zvejas 
atļaujas 
(tunzivju 
zvejas kuģi) 0, 31525 
 4850;  
70 zvejas 
atļaujas 
(tunzivju 
zvejas kuģi) 0,94557 
 
DARBĪBAS MĒRĶIS Nr. 215: Īpašs 
finansējums Komoru salu zivsaimniec ības 
atbalstam  
Darbība Nr. 2   
Rezultāts Nr. 2 
   0,30000  0,30000  0,30000  0,90000 
                                                 
13 Saska ņā ar 5.3. punkt ā sniegto aprakstu. 
 
LV 37   LV 8.2. Administrat īvie izdevumi 
Cilvēkresursu un administrat īvo resursu vajadz ības sedz no l īdzekļiem, kas 
vadošajam ģenerāldirektorātam piešķirti gada budžeta sadales proced ūrā. 
8.2.1.  Cilvēkresursu daudzums un veidi 
Amata veids   Personāls, kas iesaist āms darbības pārvaldībā, izmantojot esošos un/vai 
papildu resursus ( amata vietu skaits/piln a laika ekvivalents ) 
  2011 2012 2013    
A*/AD  0,25 0,25  0,25    Ierēdņi vai pagaidu 
darbinieki14 (11 01 01)  
 B*, 
C*/AST  0,3 0,3 0,3    
Personāls, ko finans ē15 atbilstoši 
11 01 02. pantam  
       
Pārējais person āls, ko finans ē16 
atbilstoši 11 01 04 04. pantam  
 0,3 0,3 0,3    
KOPĀ 0,85 0,85 0,85    
8.2.2.  No darbības izrietošie uzdevumi 
- Palīdzība sarunved ējam ar zivsaimniec ības nozares nol īgumu saist īto sarunu 
sagatavošan ā un noslēgšanā 
- piedal īties sarun ās ar treš ām valstīm, lai nosl ēgtu nolīgumus 
zivsaimniec ības nozar ē, 
- sagatavot komis āram nov ērtējuma ziņojumu projektus un sarunu 
stratēģijas piezīmes, 
- iesniegt un aizst āvēt Komisijas nost āju Padomes Ārējās zivsaimniec ības 
politikas darba grup ā, 
- kop ā ar dalībvalstīm meklēt kompromisa risin ājumus, kas iek ļaujami 
nolīguma galīgajā redakcijā, 
- Nol īgumu īstenošanas uzraudz ība: 
- veikt zivsaimniec ības nolīgumu īstenošanas ikdienas uzraudz ību, 
                                                 
14 Atbilst īgās izmaksas NAV ietvertas pamatsumm ā. 
15 Atbilst īgās izmaksas NAV ietvertas pamatsumm ā. 
16 Attiec īgās izmaksas ir iek ļautas pamatsumm ā. 
 
LV 38   LV - sagatavot un p ārbaudīt finansi ālā ieguldījuma un īpašu papildu 
ieguldījumu maks āšanas saist ības un to izpildi, 
- regul āri ziņot par nol īgumu īstenošanas gaitu, 
- nov ērtēt nolīgumu zinātniskos un tehniskos aspektus, 
- sagatavot Padomes regulas un l ēmuma priekšlikuma projektu un izstr ādāt 
nolīguma tekstu, 
- uzsākt un pārraudzīt pieņemšanas proced ūru. 
- Tehnisk ā palīdzība: 
- sagatavot Komisijas nost āju Apvienotaj ā komitejā. 
- Starpiest āžu sadarb ība: 
- sarunu proces ā pārstāvēt Komisiju Padom ē, Eiropas Parlament ā un 
attiecīgajās dalībvalstīs, 
- sagatavot atbildes uz Eiropas Pa rlamenta uzdotajiem mutiskajiem un 
rakstiskajiem jaut ājumiem. 
- Starpdienestu apspriedes un darb ības koordin ēšana: 
- jaut ājumos par nol īgumu slēgšanas sarun ām un īstenošanas uzraudz ību 
nodrošināt saikni ar p ārējiem ģenerāldirektorātiem, 
- organiz ēt starpdienestu apspriedes un atbild ēt uz inform ācijas 
pieprasījumiem. 
- Nov ērtēšana: 
- piedal īties ietekmes nov ērtējuma atjaunin āšanā, 
- analiz ēt sasniegtos m ērķus un nov ērtēšanas rādītājus. 
 
LV 39   LV 8.2.3.  Cilvēkresursu pl ānošana (štat ā) 
(Ja izvēlas vairākas iespējas, jānorāda amata vietu skaits saist ībā ar katru no t ām.) 
X Amata vietas, kas patlaban iedal ītas programmas p ārvaldības vajadz ībām, 
jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termi ņš, uz kādu tās iedalītas 
 Amata vietas iedal ītas saska ņā ar gada strat ēģiskās plānošanas (GSP) un 
provizorisk ā budžeta projekta (PBP) proced ūru 2011. gadam  
 Amata vietas j āpieprasa n ākamajā GSP/PBP proced ūras ciklā 
 Amata vietas j āiedala, p ārgrupējot resursus attiec īgajā dienestā (iekšējā 
pārgrupēšana) 
 Amata vietas, kas nepieciešamas gad ā n, bet nav paredz ētas saska ņā ar 
GSP/PBP proced ūru attiecīgajam gadam 
8.2.4.  Citi pamatsumm ā ietvertie administrat īvie izdevumi 
(11 01 04/05 –– administrat īvās pārvaldes izdevumi) 
 (EUR)  
Budžeta poz īcija: 11010404 
(numurs un nosaukums) 2011 2012 2013 KOPĀ 
1. Tehniskais un administrat īvais 
atbalsts (ietverot attiec īgās personāla 
izmaksas)      
Izpildaģentūras17 
     
Cita veida tehniskais un administrat īvais 
atbalsts     
– iekšējais ( intra muros )18  19 200 19 200 19 200 57 600 
– ārējais ( extra muros )19   40 000 40 000 
Tehniskais un administrat īvais atbalsts 
(kopā) 19 200 19 200 59 200 97 600 
 
                                                 
17 Nor ādīt katrai izpilda ģentūrai atbilst īgo tiesību akta finanšu p ārskatu. 
18 Izmaksas par l īgumdarbinieku, kas str ādā ES deleg ācijā Maurīcijā, finansē saskaņā ar budžeta poz īciju 
11010404. 
19 Izmaksas par protokola retrospekt īvo novērtējumu, sk. 6.2.4. punktu. 
 
LV 40   LV 8.2.5 Cilv ēkresursu izmaksas un saist ītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsumm ā 
 (EUR) 
Cilvēkresursu veids 2011 2012 2013 KOP Ā 
Ierēdņi un pagaidu darbinieki 
(11 01 01) 67 100 67 100 67 100 201 300 
Personāls, ko finans ē atbilst īgi 
XX 01 02. pantam (pal īgpersonāls, 
valsts nor īkotie eksperti, 
līgumperson āls u. c.) 
(norādīt budžeta poz īciju)     
Kopā — cilvēkresursu izmaksas un 
saistītie izdevumi (NAV ietverti 
pamatsumm ā) 67 100 67 100 67 100 201 300 
 
Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki  
Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu. 
- 1 AD = EUR 122 000*0,25 = EUR 30 500 
 1 AST = EUR 122 000*0,15 = EUR 18 300  1 AST = EUR 122 000*0,15 = EUR 18 300  Starpsumma: EUR 67 100 (0,0671 miljons euro gad ā) 
 
[Izmaksas par l īgumdarbinieku, kas str ādā ES deleg ācijā Maurīcijā, t. i., 64 000*0,3 = 
EUR 19 200, ir min ētas 8.2.4. punkt ā, jo tā ir daļa no pamatsumm ā ietvertaj ām 
administrat īvajām izmaks ām.] 
Kopā: EUR 86 300 gad ā (0,0863 miljoni euro gad ā) 
Aprēķins — person āls, ko finans ē atbilstīgi XX 01 02. pantam 
Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu. 
 
LV 41   LV 8.2.6 Citi administrat īvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsumm ā 
 (EUR) 
 2011 2012 2013 KOP Ā 
11 01 02 11 01 — Komand ējumi 15 000 15 000 15 000 45 000 
11 01 02 11 02 — San āksmes un 
konferences 10 000 10 000 10 000 30 000 
XX 01 02 11 03 — Komitejas20 
     
XX 01 02 11 04 — P ētījumi un 
konsultēšanās     
XX 01 02 11 05 — Inform ācijas 
sistēmas     
2. Citi p ārvaldības izdevumi kop ā 
(XX 01 02 11)      
3. Citi administrat īva rakstura 
izdevumi  (precizēt, norādot budžeta 
pozīciju)     
Kopā — administrat īvie izdevumi, 
izņemot cilv ēkresursu izmaksas un 
saistītos izdevumus (NAV ietverti 
pamatsumm ā) 25 000  25 000  25 000  75 000  
 
                                                 
20 Preciz ēt komitejas veidu un grupu, pie kuras t ā pieder.