Komisijas dienestu darba dokuments - Pavaddokuments Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un Sociālo lietu Komitejai un Reģionu Komitejai - Mobilās televīzijas iekšējā tirgus nostiprināšana - Ietekmes novērtējuma kopsavilkums {COM(2007) 409 galīgā redakcija} {SEC(2007) 980} /* SEC/2007/0981 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 18.7.2007 SEC(2007) 981 KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Pavaddokuments KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Mobilās televīzijas iekšējā tirgus nostiprināšana Ietekmes novērtējuma kopsavilkums {COM(2007) 409 galīgā redakcija}{SEC(2007) 980} KOPSAVILKUMS 1. IEVADS Šajā ietekmes novērtējumā raksturotas iespējas, ko Komisija apsvēra, sagatavojot paziņojumu „ Mobilās televīzijas iekšējā tirgus nostiprināšana ”. Paziņojuma galvenais nolūks ir atbalstīt topošā mobilās televīzijas (M-TV) tirgus ieviešanu Eiropas Savienībā. Paziņojuma sagatavošanas grafiku izvēlējās tā, lai ES nodrošinātu visus veiksmīgai pakalpojumu ieviešanai nepieciešamos apstākļus. Notika plašas apspriedes ar ieinteresētajām personām. Konkrētāk, Komisijas dienesti veicināja nozari apvienojošas grupas — Eiropas Mobilās apraides padomes ( European Mobile Broadcasting Council , EMBC ) — izveidi; tajā iesaistīti galvenie attiecīgās nozares pārstāvji, tostarp raidorganizācijas, ražotāji, satura veidotāji un sakaru uzņēmumi. EMBC 2007. gada martā izdeva Ieteikumus par tehnoloģiju, frekvenču spektra un reglamentējošiem jautājumiem. 2. MOBILā TELEVīZIJA — ES MēROGA JAUTāJUMS Mobilā televīzija ir jauna konverģenta tehnoloģija, kas Eiropas Savienībā jo īpaši apvieno divas lielākās nozares: mobilos sakarus un audiovizuālos plašsaziņas līdzekļus . Tai raksturīgs liels izaugsmes un nodarbinātības līmeņa paaugstināšanas potenciāls ES — ne tikai divās sākotnēji iesaistītajās nozarēs, bet arī vairākās ar tām saistītās jomās, piemēram, satura un reklāmas nozarē. Tā kā, izmantojot M-TV, televīzijas programmām iespējams piekļūt vienmēr un visur un tā kā iespējams piekļūt bagātīgam, daudzveidīgam un individualizētam audiovizuālajam saturam, sagaidāms, ka Eiropas Savienībā dzīvojošie patērētāji no M-TV gūs nozīmīgas priekšrocības. Tā ietekmē izveidosies jauni veidi, kā izmantot audiovizuālo saturu un mijiedarboties ar to; tādējādi mobilā televīzija drīzāk kļūs par jauni dzīvesveidu, nevis tikai par jaunu tehnoloģijas platformu. Tomēr līdz šim M-TV pakalpojumu izveide un ieviešana Eiropas Savienībā notikusi gausi, un Eiropa riskē zaudēt tās pozīciju konkurences cīņā par mobilajiem pakalpojumiem, kā arī riskē palaist garām izaugsmi un inovācijas, ja vien nesasniegs pietiekamu saskaņotību Eiropas mērogā. Panākumu atslēga ceļā uz plašu minēto novatoro pakalpojumu ieviešanu slēpjas tādu apstākļu izveidē, kuros tirgus dalībnieki var ko gūt no ES iekšējā tirgus, jo īpaši vajadzīgos apjomradītos ietaupījumus . Iepriekšminētais fakts ir iemesls, kāpēc Komisija konstatējusi, ka vajadzīga ES stratēģija M-TV jomā , kura risina galvenos reglamentējošos jautājumus un kas papildinās nozares, valsts iestāžu un visu ieinteresēto personu rīcību. Paziņojuma un ar to saistītā ietekmes novērtējuma mērķi jāuzlūko kontekstā ar Komisijas i2010 iniciatīvu [1] un ES reglamentējošiem noteikumiem elektronisko sakaru jomā . Tāpēc šis paziņojums ir būtisks faktors jautājumā par jaunu novatoru pakalpojumu ieviešanas veicināšanu. 3. MOBILāS TELEVīZIJAS TEHNOLOģIJAS Termins „ mobilā televīzija” attiecas uz audiovizuāla satura pārraidi uz mobilu ierīci . Šāda pārraide var notikt dažādos veidos — no tiešraides līdz raidījumiem ar laika nobīdi vai pārraidēm pēc pieprasījuma. Turklāt M-TV pakalpojumus var sniegt dažādos tīklos, tostarp tādos, kuru pamatā ir mobilie sakari, virszemes apraide, satelīts un internets. Ir būtiska pazīme, ar ko uniraides (viens raidītājs un viens saņēmējs [ unicast ]) mobilās televīzijas pakalpojumi atšķiras no apraides (viens raidītājs un daudzi saņēmēji [ broadcast ]) mobilās televīzijas pakalpojumiem. Videopārraide pēc pieprasījuma vai raidījumi ar laika nobīdi ir uniraides piemēri, bet tradicionālās televīzijas programmas parasti ir apraide. Uniraide mūsdienās kļuvusi ļoti populāra, un lielākā daļa uzņēmumu TV satura pārraidei uz mobilajām ierīcēm izmanto esošos mobilo sakaru šūnu tīklus (2.5 vai 3G/UMTS). Apraides mobilā televīzijā joprojām atrodas tās attīstības sākuma stadijā. Galvenās tehnoloģijas, ko Eiropā izmanto digitālās apraides virszemes mobilās televīzijas izmēģinājuma projektiem un komercprojektiem, ir DVB-H ( Digital Video Broadcast transmission to Handheld terminals , digitālā videoapraide uz rokā turamām galiekārtām), kuras pamatā ir DVB - T standarti. Ir arī citas tehnoloģijas — T-DMB ( Terrestrial Digital Multimedia Broadcasting , virszemes digitāla multivides apraide, tās pamatā ir T-DAB standarti) un MediaFLO ( Media Forward Link Only ). Pastāv arī hibrīdas satelītu/virszemes sistēmas , piemēram, DVB-SH , kas darbojas satelītu frekvenču joslās. DVB-H patlaban ir visbiežāk izmantotais standarts, ko 15 Eiropas Savienības dalībvalstīs lieto izmēģinājuma un/vai komercpiedāvājumiem. DVB-H ir vienīgais standarts, kas nodrošina atpakaļsaderību ar DVB-T , t.i., ar standartu, ko ES izmanto digitālajai virszemes televīzijai. 4. DARBīBAS JOMA Paziņojumā un ar to saistītajā ietekmes novērtējumā risināti jautājumi par e-sakaru reglamentējošiem noteikumiem (piemēram, tehnoloģija un standarti, atļauju piešķiršanas režīmi un radiofrekvenču spektra politika), minētajos dokumentos uzmanība pievērsta tikai apraides virszemes mobilajai televīzijai . Ar saturu saistītie jautājumi nav iztirzāti, jo tie ar virkni īpašu stratēģiju un likumdošanas iniciatīvu jau risināti ES audiovizuālās politikas kontekstā. Jo īpaši priekšlikums par jaunu audiovizuālo plašsaziņas pakalpojumu direktīvu attieksies arī uz audiovizuālo saturu, kas pieejams mobilajās platformās. Mobilo sakaru tīklos , piemēram, 3G/UMTS, sniegtie audiovizuālie pakalpojumi neietilpst paziņojuma un ar to saistītā ietekmes novērtējuma darbības jomā , jo šo tīklu izmantojums nerada jaunus politikas jautājumus par tehnoloģiju, radiofrekvenču spektru un atļauju piešķiršanas režīmiem. 5. ES TIRGUS STāVOKLIS Patlaban apraides M-TV tirgus joprojām atrodas tā attīstības sākuma stadijā; četras dalībvalstis jau uzsākušas komercdarbību: Apvienotā Karaliste, Itālija, Somija un Vācija. Tomēr ir vērojama strauja pakalpojumu ieviešana. Izmēģinājuma projektu un tehnoloģijas popularizēšanas ziņā ļoti nozīmīgs bija 2006. gads. Sagaidāms, ka 2007. gadā šajā jomā tiks uzsākta plaša komercdarbība; valsts mēroga piedāvājums plānots Vācijā, Francijā un Spānijā. M-TV pakalpojumu ziņā nozarei būtisks ir 2008. gads , kad gaidāmi nozīmīgi sporta pasākumi, piemēram, Eiropas futbola čempionāts un Olimpiskās spēles, kas būs lieliska iespēja izmēģināt jaunos pakalpojumus. 1. tabula. M-TV stāvoklis ES 27 Tehnoloģija | Dalībvalstis, kurās tehnoloģiju izmanto | Izmēģinājuma piedāvājums | Komercpiedāvājums | DVB-H | AT, BE, CZ, DE, ES, FR, HU, IE, LT, LU, NL, PT, SE, SI, UK | IT, FI | DMB/DAB-IP | FR , IE, NL, UK | DE, UK | MediaFLO | FR, UK | 5.1. Konstatētās problēmas Komisijas dienesti noteikuši trīs galvenās jomas , kam ir liela ietekme uz veiksmīgu M-TV ieviešanu ES: 1) tehnoloģija un standarti, 2) tiesiskais regulējums, jo īpaši atļauju piešķiršanas režīmi, un 3) radiofrekvenču spektra pieejamība un harmonizācija. Visās minētajās jomās liela nozīme ir arī iekšējam tirgum . 5.1.1. Tehnoloģija Mūsdienās ES izmanto dažādus M-TV apraides standartus. Tādējādi saskaramies ar šādu problēmu: iespējama mobilās televīzijas daudzveidīgo tehnisko risinājumu izraisīta tirgus fragmentācija. Iepriekš jau radušies līdzīgi jautājumi par mobilo sakaru, interaktīvās televīzijas un augstas izšķirtspējas televīzijas ( High Definition TV , HDTV ) savstarpēju savietojamību; tie risināti ar dažādiem paņēmieniem, proti, no standartu (GSM, UMTS) harmonizācijas līdz pat nozares pārstāvju vienošanās panākšanai (etiķete „ HD ready ”). Ir ļoti iespējams, ka Eiropas tirgus fragmentācijas dēļ samazināsies apjomradīti ietaupījumi, pakalpojumu ieviešana kļūs gausāka, bet aprīkojums kļūs dārgāks. Rodoties jaunām tehnoloģijām, piemēram, M-TV, izšķirošs faktors ir pietiekami strauja tehnoloģijas ieviešana un izplatīšana. Tehnoloģija — galvenais ietekmes novērtējumā iztirzātais jautājums ir šāds: kas jādara, lai nodrošinātu, ka pēc iespējas drīzāk rodas apjomradīti ietaupījumi (iekšējais tirgus), kā rezultātā ES ražošana un patērētāji M-TV pakalpojumu ieviešanu var izmantot savā labā? 5.1.2. Atļauju piešķiršanas režīmi Valstu pieejas atļauju piešķiršanai M-TV pakalpojumu jomā ir ļoti atšķirīgas. To apstiprināja 2006. gadā veiktais Komisijas dienestu pētījums. Daudzās dalībvalstīs M-TV piemēro to pašu vispārējo režīmu, ko apraidei kopumā. Citās — īpaši noteikumi nav izstrādāti vai arī joprojām apspriež jautājumu par šiem jaunajiem pakalpojumiem piemērojamo tiesisko regulējumu. Šī situācija rada lielu normatīvo nedrošību un dažos gadījumos tiesiskā regulējuma trūkumu , kas negatīvi ietekmē M-TV uzņēmumus. Atļauju piešķiršanas kārtībai ir jābūt lietderīgai attiecībā uz iekšējo tirgu, un tai ir jānodrošina līdzvērtīgi konkurences apstākļi , lai tirgus dalībnieki varētu konkurēt līdzīgos apstākļos. Lai piemērojamie noteikumi būtu skaidri saprotami un lai izveidotu jauninājumiem un ieguldījumiem labvēlīgu tiesisko regulējumu, ir zināmā mērā jāsaskaņo ES izmantotās regulējuma pieejas. Atļauju piešķiršanas režīmi — galvenais ietekmes novērtējumā iztirzātais jautājums ir šāds: kas ir jādara, lai nodrošinātu, ka M-TV pakalpojumi ES var gūt zināmu labumu no labvēlīga tiesiskā regulējuma? 5.1.3. Frekvenču spektrs Būtisks veiksmīgu mobilās televīzijas ieviešanu ietekmējošs faktors ir savlaicīga radiofrekvenču spektra pieejamība . Galvenais jautājums ir par tūlītēju piekļuves nodrošināšanu vajadzīgā veida radiofrekvenču spektram visos Eiropas reģionos. Lai sasniegtu šo mērķi, ir 1) nekavējoties jānosaka, kurā radiofrekvenču spektrā situācija ir kritiska; 2) jānovērtē, vai apjomradītu ietaupījumu gūšanas labad vajadzīga harmonizācija vai koordinācija Eiropas mērogā; 3) jāprognozē noteiktā radiofrekvenču spektra pieprasījumu nākotnē, ņemot vērā gan kvantitatīvus, gan kvalitatīvus parametrus, kā arī tos salāgojot ar valsts un Eiropas mēroga radiofrekvenču spektra pieejamības attīstības tendencēm. Patlaban konstatēts, ka galvenokārt M-TV būtiskas ir divas radiofrekvenču spektra joslas , tā saucamā L josla un UHF radiofrekvenču spektrs ; šis jautājums jāizskata ES mērogā . Izšķirošs faktors jautājumā par UHF radiofrekvenču spektra pieejamību ir analogās virszemes TV pārraides izslēgšana no šī radiofrekvenču spektra. Visticamāk, ka lielākā daļa dalībvalstu analogo virszemes televīzijas apraidi būs atslēgušas jau pirms 2012. gada, t.i., pirms Padomes un Eiropas Parlamenta noteiktā ES mēroga atslēgšanas termiņa. Komisijas Paziņojumā par digitālo dividendi (to plānots sagatavot 2007. gada pēdējā ceturksnī) būs izklāstīta no minētās atslēgšanas izrietoša Komisijas stratēģija jautājumā par radiofrekvenču spektra izmantojumu, un īpašu uzmanību tajā pievērsīs UHF radiofrekvenču joslai. UHF radiofrekvenču spektru (470–862 MHz) tā tehnisko parametru dēļ iecienījusi lielākā daļa uzņēmēju. Tomēr šī radiofrekvenču spektra izmantojumu ierobežo atšķirīgās valstu pieejas jautājumā par digitālo dividendi un saskaņotības trūkums ES mērogā. Komisijas dienesti lūguši, lai dalībvalstis digitālajā dividendē nosaka apakšjoslu mobilās televīzijas vajadzībām . Vairākos tirgos, kur nav pieejamas citas radiofrekvenču joslas, L frekvenču josla (1452–1492 MHz) varētu būt rezerves risinājums. Patlaban šajā joslā izmanto tikai dažas tehnoloģijas. Komisija ierosinājusi atļaut izmantot šo joslu, lai iegūtu telpu plašāka tehnoloģiju klāsta izvietošanai[2]. Radiofrekvenču spektrs — galvenais ietekmes novērtējumā iztirzātais jautājums ir šāds: kas ir jādara, lai nodrošinātu, ka M-TV piemērotu radiofrekvenču spektru dara pieejamu visā ES teritorijā? 6. STRATēģISKIE RISINāJUMI Ņemot vērā trīs galvenās politikas jomas (tehnoloģijas, atļauju piešķiršanas režīmi un frekvenču spektrs), noteikti un novērtēti trīs galvenie stratēģiskie risinājumi; to kopsavilkums iekļauts nākamajā tabulā. 2. tabula. Stratēģiskie risinājumi Jautājums/politikas joma | Tehnoloģija | Atļauju piešķiršanas režīmi | Frekvenču spektrs | Stratēģiskie risinājumi | 1. stratēģiskais risinājums | Izveidot vienu ES mērogā obligāti ievērojamu standartu | Viena ES mēroga atļauja | Piešķir, harmonizējot ES mērogā | 2. stratēģiskais risinājums | Veicināt nozares pārstāvju vienošanos par kopīgu standartu, kopīgajam standartam piešķirot obligāti ievērojama standarta statusu, ja vienošanās par šādu standartu nav | Nesaistoša sistēma | Nesaistošas tiesību normas | 3. stratēģiskais risinājums | Saglabāt pašreizējo situāciju | Nerīkoties (t.i., neveikt nekādas darbības) | Nerīkoties (t.i., neveikt nekādas darbības) | 7. SECINāJUMI Turpmāk apkopoti galvenie secinājumi, kas izriet no visu risinājumu detalizēta novērtējuma. Tehnoloģija Lai atrisinātu ar tehnoloģijām saistīto problēmu, kopīgs ES mēroga standarts nodrošinātu zināmas priekšrocības apjomradītu ietaupījumu, straujas M-TV ieviešanas, lētāku galiekārtu un ES konkurētspējas ziņā. Tiecoties sasniegt nosprausto mērķi, 2. risinājums (nozares pārstāvju vienošanās par kopīgu standartu, ko atbalsta iespēja tiesiskā ceļā noteikt, ka tas ir obligāti ievērojams standarts) šķiet situācijai piemērotāks nekā 1. risinājums (pieņemt administratīvu lēmumu par noteiktu standartu). Iesaistot standarta izstrādē arī nozares pārstāvjus, to būtu vienkāršāk pielāgot tehnoloģijas izmaiņām un visticamāk arī samazināt „migrācijas izmaksas” — t.i., izmaksas, kas rodas tiem nozares uzņēmumiem, kuri jau ir ieguldījuši līdzekļus atšķirīgos vai universālos standartos. Turklāt tas samazinās administratīvo slogu, kas gulstas uz ES un valsts iestādēm. Vajadzības gadījumā to varētu papildināt Komisijas īstenoti atbalsta un popularizācijas pasākumus un pašregulējuma elementi, piemēram, standartu publicēšana Standartu sarakstā. Komisija regulāri uzraudzītu nozares sasniegto progresu šajā jomā un novērtētu, vai kopēja standarta izveidē gūtie panākumi ir pietiekami. Atļauju piešķiršanas režīmi Runājot par atļauju piešķiršanas režīmiem , teorētiski vislabākais risinājums jautājumā par līdzvērtīgu konkurences apstākļu nodrošināšanu Eiropas Savienībā būtu piešķirt Eiropas mēroga M-TV apraides atļauju ( 1. risinājums ). Tomēr patlaban nav neviena tiesiska mehānisma, ar ko varētu ieviest šādu Eiropas mēroga atļauju piešķiršanas sistēmu. Inter alia viens no Komisijas ierosinājumiem, ko saistībā ar patlaban notiekošo e-sakaru regulējuma pārskatīšanu publicēja, lai par tiem apspriestos, paredzēja izveidot noteikumus par atļauju piešķiršanas pakalpojumiem ES mērogā. Ja šos priekšlikumus tomēr pieņemtu, tie stātos spēkā pārāk vēlu, lai tos vēl būtu iespējams piemērot M-TV. Patlaban šķiet, ka 2. risinājums (saskaņā ar to Komisija, izmantojot nesaistošas tiesību normas, izveidotu nesaistošus pasākumus, M-TV pakalpojumu sniegšanas atļauju piešķiršanas tiesisko regulējumu) ir vispiemērotākais, lai sasniegtu nosprausto mērķi M-TV pakalpojumiem Eiropā nodrošināt līdzvērtīgus konkurences apstākļus un tiesisko noteiktību. Frekvenču spektrs ES mērogā harmonizētai M-TV radiofrekvenču spektra joslu noteikšanas un piešķiršanas ( 1. risinājums ) pieejai būtu zināmas priekšrocības, jo jautājumā par šiem pakalpojumiem pieejamo radiofrekvenču spektru tiktu panākta tiesiskā noteiktība ES mērogā, un tādējādi tiktu aizsākta lielāka tirgus izveide. Tā kā radiofrekvenču spektrs ir izšķirošs faktors, tas krietni nostiprinātu ar M-TV saistītas uzņēmējdarbības modeļus. Ja vien ir iespējams īstenot harmonizācijas pasākumus, vispiemērotākā šķiet rīcība ES mērogā, kā tas ir jautājumā par L frekvenču joslu. Ja harmonizācijas pasākumus nav iespējams īstenot, vismaz sākuma posmā (kā tas ir UHF radiofrekvenču joslas gadījumā) tiks izmantoti nesaistoši pasākumi ( 2. risinājums ), lai tādējādi sekmētu dalībvalstu saskaņotu rīcību gadījumā, ja paveras iespēja izmantot UHF radiofrekvenču joslu. Tādējādi atkarībā no radiofrekvenču joslas vispiemērotākais būtu risinājums, ko veido apvienots 1. un 2. risinājums un kas paredz sasniegt noteikto mērķi nodrošināt, ka M-TV vajadzībām Eiropas teritorijā dara pieejamu piemērotu radiofrekvenču spektru. Katrā ziņā nolūks bija izveidot tādu pieeju, kas rada vismazāk šķēršļu ceļā uz iecerēto mērķu sasniegšanu. [1] i2010/COM(2005) 229 (http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/docs/communications/com_229_i2010_310505_fv_en.pdf). [2] Radiofrekvenču spektra komiteja (2006): Komisijas pilnvarojums par L frekvenču joslu(http://ec.europa.eu/information_society/policy/radio_spectrum/docs/current/mandates/EC%20Mandate%20to%20CEPT%20on%20L_Band%20Oct%202006.pdf).