EIROPAS KOMISIJA Briselē, 2017 09 20 COM(2017) 536 final 2017/0230(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), Regulu (ES) Nr. 1094/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), Regulu (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), Regulu (ES) Nr. 345/2013 par Eiropas riska kapitāla fondiem, Regulu (ES) Nr. 346/2013 par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem, Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, Regulu (ES) Nr. 2015/760 par Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondiem, Regulu (ES) 2016/1011 par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un Regulu (ES) 2017/1129 par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību regulētā tirgū (Dokuments attiecas uz EEZ) {SWD(2017) 308 final}



{SWD(2017) 309 final}



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma sagatavošanas iemesli un mērķi Integrēti finanšu tirgi rada ievērojamus ieguvumus saistībā ar Eiropas ekonomikas finansēšanu, kā arī darbvietu un izaugsmes veicināšanu uz stabiliem un ilgtspējīgiem pamatiem. Lai veicinātu finanšu integrāciju un tirgus integritāti, vienlaikus aizsargājot finanšu stabilitāti, ES iekšējam finanšu pakalpojumu tirgum ir nepieciešami kopīgi noteikumi un spēcīga uzraudzības koordinācija. Kad ES reformēja savu finanšu sistēmu, reaģējot uz finanšu krīzi un atbilstīgi pasaules centieniem, tā ieviesa vienotu noteikumu kopumu attiecībā uz finanšu regulējumu Eiropā un izveidoja Eiropas Uzraudzības iestādes (“EUI”). EUI ir visaptverošā reformu kopuma institucionālais stūrakmens un ir devušas nozīmīgu ieguldījumu, lai nodrošinātu, ka finanšu tirgi visā ES ir labi regulēti, spēcīgi un stabili. Tās dod ieguldījumu vienotā noteikumu kopuma izstrādē un konsekventā piemērošanā un risina pārrobežu problēmas, tādējādi veicinot gan regulatīvo, gan uzraudzības konverģenci. Neraugoties uz pēckrīzes pasākumiem, joprojām pastāv būtiskas iespējas uzlabot iekšējā tirgus regulatīvo un uzraudzības konverģenci. Lai integrēti finanšu tirgi efektīvi darbotos, tiem ir nepieciešama integrētāka uzraudzības kārtība, savukārt centralizētāka uzraudzības kārtība var veicināt tirgus integrāciju. Šā iemesla dēļ ES uz spēcīga un stabila pamata ir veikusi tālāku integrāciju finanšu nozarē tās plašākā izpratnē. Lai liktu pamatus pilnībā funkcionālam kapitāla tirgu iekšējam tirgum, ir uzsākts kapitāla tirgu savienības (“KTS”) projekts. Šajā sakarā 2015. gada jūnijā izdotajā piecu priekšsēdētāju ziņojumā “Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšana” tika uzsvērta nepieciešamība stiprināt ES finanšu uzraudzības sistēmu, galu galā izveidojot vienotu kapitāla tirgu uzraugu. Nesenajā Komisijas pārdomu dokumentā par ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšanu tika minēts, ka Eiropas finanšu uzraudzības sistēmas — īpaši Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) — pārskatīšana būtu pirmais solis ceļā uz šāda vienota uzrauga izveidi līdz 2019. gadam. Pārdomu dokumentā arī tika aicināts līdz 2019. gadam pabeigt izveidot finanšu savienību, kas aptvertu gan banku savienību, gan kapitāla tirgu savienību, lai garantētu euro integritāti un uzlabotu eurozonas un ES darbību kopumā. Globālie finanšu tirgi ir savstarpēji cieši saistīti, un ES tiesiskā regulējuma pamatā lielā mērā ir starptautiski standarti, kas saskaņoti, reagējot uz finanšu krīzi, jo īpaši starp G20 valstīm. Tā kā ES cenšas paātrināt KTS pabeigšanu, ir svarīgi, lai ES uzraudzības kārtība turpinātu attīstīties tā, lai varētu pilnībā izmantot starptautiski integrētu finanšu tirgu potenciālu, vienlaikus nodrošinot, ka ir iespējams efektīvi uzraudzīt un pārvaldīt pārrobežu riskus starp ES un pārējo pasauli. Šai sakarā būtiska loma ir EUI. Visbeidzot, Apvienotās Karalistes lēmums izstāties no ES pastiprina šīs problēmas attiecībā uz uzraudzības kārtību pārējām ES-27 valstīm. Tas, ka nākotnē gaidāma šābrīža ES lielākā finanšu centra aiziešana, nozīmē, ka ES-27 kapitāla tirgi ir jāattīsta tālāk un ir jāpastiprina uzraudzības kārtība, lai nodrošinātu, ka finanšu tirgi turpina pienācīgi un pamatoti balstīt ekonomiku. Šā priekšlikuma mērķis ir precizēt un atjaunināt EUI regulējumu, lai nodrošinātu, ka tās var uzņemties lielāku atbildību attiecībā uz finanšu tirgu uzraudzību. EUI ir nepieciešamas pienācīgas pilnvaras un spējas pārvaldības un finansējuma ziņā. Pirmkārt, ja EUI pašreizējās pilnvaras ir izrādījušās daļēji nepietiekamas un neskaidri definētas, piemēram, attiecībā uz ES tiesību aktu konsekventu piemērošanu, tehnisko ieteikumu izstrādi vai pastāvīga atbalsta nodrošināšanu lēmumiem par līdzvērtību, tās ir jāpastiprina un jāuzlabo. Ir atkārtoti jāizvērtē arī pašreizējais EUI pilnvaru tvērums, ņemot vērā KTS politikas mērķus. Noteiktās jomās vairāk būtu vajadzīga kopēja tieša uzraudzība, lai nodrošinātu konsekventāku uzraudzības praksi un ES finanšu pakalpojumu jomā pieņemto noteikumu īstenošanu. EUI regulu pārskatīšanā, kas tika veikta 2017. gadā, tika secināts, ka dažu tādu darbību un vienību uzraudzība, kuras ir īpaši nozīmīgas Savienībai kopumā vai kurās būtiska loma ir pārrobežu darījumdarbībai, būtu jāveic EUI, nevis valstu kompetentajām iestādēm. Tāpat EUI būtu vairāk jāiesaistās procesā saistībā ar atļauju piešķiršanu trešo valstu vienībām, kas darbojas Savienībā, kā arī šo vienību uzraudzībā. Otrkārt, šā priekšlikuma mērķis ir izveidot efektīvāku EUI pārvaldību. Pašlaik pastāvošā stimulu struktūra EUI lēmumu pieņemšanas procesā noved pie tā, ka netiek pieņemti lēmumi, piemēram, regulējuma konverģences un uzraudzības konverģences jomā, vai arī tiek veicināti lēmumi, kas galvenokārt ir vērsti uz valstu interesēm, nevis plašākām ES interesēm. Tas zināmā mērā atspoguļo objektīvo pretrunu starp Eiropas mēroga pilnvarām, kas piešķirtas EUI, un valsts mēroga pilnvarām, kas piešķirtas kompetentajām iestādēm, kuras ir EUI valžu locekles. Šī nostāja nesaskan ar uzraudzības konverģences mērķi. Lai EUI būtu lielāka loma saistībā ar finanšu integrācijas padziļināšanu vai iekšējā tirgus stabilitātes stiprināšanu, tām būs nepieciešamas arī daudz efektīvākas pilnvaras attiecībā uz konverģenci. Treškārt, EUI ir nepieciešama attiecīga finansējuma bāze, kas tām ļauj piešķirt resursus atkarībā no vajadzībām, lai īstenotu to mērķus. Budžeta pašreizējā veidošanas kārtība ierobežo un arī turpmāk ierobežos EUI darbību, jo dalībvalstis dažādu iemeslu dēļ varētu nevēlēties vēl vairāk palielināt valstu iemaksas. Šajā priekšlikumā ir izklāstīti konkrēti grozījumi EUI regulās un dažādos nozaru tiesību aktos, lai stiprinātu EUI pilnvaras, pārvaldību un finansēšanas regulējumu, jo tās ir jomas, kas jāpastiprina, lai ļautu EUI risināt iepriekš izklāstītās problēmas. Šim priekšlikumam pievienotajā ietekmes novērtējuma ziņojumā ir izvērtētas izmaksas un ieguvumi, kas radīsies minēto grozījumu rezultātā. Tajā ir izklāstīti vairāki iespējamie risinājumi, kuru mērķis ir paplašināt EUI pilnvaras ES līmenī, uzlabot to pārvaldību (tostarp lēmumu pieņemšanas procesu) un nodrošināt, ka to finansēšanas regulējums ir ilgtspējīgs un atbilst šābrīža un nākotnes uzdevumiem. Ietekmes novērtējumā ir sniegti visaptveroši pierādījumi, ka ierosinātie grozījumi efektīvi palīdz stiprināt EUI regulējumu un tādējādi arī visas ES finanšu sistēmas kopējo stabilitāti, turpretim izmaksas, kas radīsies ES vispārējam budžetam un ieinteresētajām personām, saglabājot minimālā līmenī. Ierosinātie grozījumi arī veicina KTS turpmāku attīstību un padziļināšanu saskaņā ar Komisijas politiskajām prioritātēm. •Atbilstība spēkā esošajiem noteikumiem šajā politikas jomā Šis priekšlikums atbilst vairākiem citiem spēkā esošiem ES politikas noteikumiem un pasreizējām iniciatīvām, kuru mērķis ir nodrošināt efektīvu un lietderīgu ES līmeņa uzraudzības kārtību. Kopš finanšu krīzes sākuma ES un tās dalībvalstis ir iesaistītas finanšu uzraudzības un regulējuma pamatīgā reformēšanā. ES ir uzsākusi vairākas reformas, lai izveidotu drošāku, pamatīgāku, pārredzamāku un atbildīgāku finanšu sistēmu, kas darbojas ekonomikas un visas sabiedrības labā. Tostarp ir izveidots Vienotais uzraudzības mehānisms, kā arī Vienotais noregulējuma mehānisms un Vienotā noregulējuma valde, kuriem ir konkrēta un nošķirta atbildība uzraudzības jautājumos. Šis priekšlikums atbilst šo struktūru uzdevumiem un funkcijām un papildina tās. Šis priekšlikums atbilst arī finanšu nozares tiesību aktu vienotajam noteikumu kopumam, kurā EUI darbība sniedz būtisku ieguldījumu. Vienotā noteikumu kopuma mērķis ir noteikt visā ES kopīgus noteikumus, kas nodrošina finanšu stabilitāti un vienlīdzīgus konkurences apstākļus, kā arī augsta līmeņa aizsardzību patērētājiem un ieguldītājiem. Piemēram, šis priekšlikums ir saskanīgs ar spēkā esošo Kapitāla prasību direktīvu/regulu (bankām) un Maksātspējas II direktīvu (apdrošināšanas sabiedrībām), kuru mērķis ir stabilizēt finanšu nozari. Priekšlikums atbilst arī esošajam regulējumam attiecībā uz patērētāju tiesību aizsardzību saistībā ar maksājumu pakalpojumiem un hipotekārajiem aizdevumiem. Attiecībā uz šābrīža iniciatīvām — Komisija šodien iesniedz arī likumdošanas iniciatīvu, lai stiprinātu Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju (“ESRK”), kas kopā ar EUI veido Eiropas finanšu uzraudzības sistēmu, kura tika ieviesta, reaģējot uz finanšu krīzi. Pēdējā laikā cita starpā ir īstenotas arī šādas iniciatīvas: Komisijas priekšlikums veikt mērķtiecīgus grozījumus Regulā par Eiropas tirgus infrastruktūru, lai uzlabotu ES līmeņa uzraudzību attiecībā uz atļauju piešķiršanu centrālajiem darījumu partneriem (CCP) un trešo valstu CCP atzīšanas prasībām; un Komisijas priekšlikums attiecībā uz privāto pensiju produktiem, ar ko pilnveido Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes (EAAPI) lomu, nodrošinot tai pilnvaras izsniegt atļaujas minētajiem jaunajiem produktiem, lai tiem tiktu piešķirts Eiropas mēroga kvalitātes marķējums un lai tiktu atļauta to izplatīšana visā ES. Visbeidzot, šis priekšlikums ir saderīgs ar esošajiem ES politikas noteikumiem attiecībā uz trešo valstu noteikumu īstenošanu un izpildi ES tiesību aktos finanšu jomā, kā izklāstīts Komisijas dienestu darba dokumentā par līdzvērtību. Dienestu darba dokumentā sniegts pārskats par līdzvērtības procesu ar trešām valstīm saistībā ar ES tiesību aktiem finanšu pakalpojumu jomā. Tajā ir izklāstīta attiecīgā pieredze un identificētas noteiktas jomas, kurām jāpievērš lielāka uzmanība un kuras daļēji ir aplūkotas šajā priekšlikumā. Ņemot vērā ES politikas mērķus, svarīgi turpmākās politikas attīstības elementi ir laba pārvaldība nodokļu jautājumos un cīņa pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu saskaņā ar pasaules standartiem. Lai nodrošinātu politikas saskaņotību un stiprinātu aizsardzības pasākumus pret nodokļu apiešanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, Komisija turpinās integrēt šos jautājumus attiecīgos ES tiesību aktos, tostarp finanšu pakalpojumu jomā, un varētu apsvērt to integrēšanu līdzvērtības procesos.

•Atbilstība citām Savienības politikas jomām Šis priekšlikums atbilst Komisijas pastāvīgajiem centieniem turpināt attīstīt KTS. Efektīvāks uzraudzības regulējums ir svarīgs elements, lai nodrošinātu integrētākus kapitāla tirgus, jo tas veicina finanšu nozares noteikumu konsekventāku īstenošanu. Šajā sakarā 2015. gada jūnijā izdotajā piecu priekšsēdētāju ziņojumā tika uzsvērta nepieciešamība stiprināt Eiropas finanšu uzraudzības sistēmu, galu galā izveidojot vienotu kapitāla tirgu uzraudzības iestādi. Nepieciešamība turpināt attīstīt un integrēt ES kapitāla tirgus ir uzsvērta 2016. gada septembra paziņojumā par KTS un paziņojumā par KTS vidusposma pārskatu. Šis priekšlikums saskan arī ar Komisijas apņemšanos, ko tā pauda KTS, proti, reaģēt uz divām jaunām problēmām mūsdienu tirgos — attiecībā uz ilgtspējīgu finansējumu un finanšu tehnoloģijām (“FinTech”). Attiecībā uz ilgtspējīgu finansējumu — Komisija ir apņēmusies KTS iniciatīvas ietvaros stiprināt ES līdera lomu ilgtspējīgu ieguldījumu un finansējuma jomā. Ar vides un sociālajiem jautājumiem un pārvaldību saistīti jauni riski un iespējas maina finanšu nozari un pieprasa pielāgoties uzraudzības regulējumam un pieejai. Turklāt finanšu nozarei ir īpaša nozīme, lai nodrošinātu pāreju uz energoefektīvāku mazoglekļa ekonomiku. ES līmenī ir nepieciešama spēcīga koordinācija un uzraudzības attieksmes konverģence, lai sasniegtu ilgtspējības mērķus. No šā viedokļa priekšlikums ir saskanīgs ar Enerģētikas savienības stratēģiju, ES apņemšanos attiecībā uz aprites ekonomiku un Ilgtspējīgas attīstības mērķiem. EUI ir jāsniedz ieguldījums arī saistībā ar tā potenciāla un iespēju izmantošanu, ko piedāvā finanšu tehnoloģija (“FinTech”), vienlaikus novēršot iespējamos riskus šajā jomā, piemēram, īstenojot konsekventāku praksi attiecībā uz regulatīvo prasību piemērošanu. Tas nozīmē, ka EUI uzraudzības darbā ir labāk jāintegrē ar finanšu tehnoloģiju saistītie aspekti. Šajā kontekstā šis priekšlikums saskan arī ar Digitālā vienotā tirgus stratēģiju. Jaunas tehnoloģijas maina finanšu nozari. Tāpēc ir jāpielāgojas arī uzraudzības regulējumam un pieejai. Valstu uzraudzības iestādes ir veikušas dažādas iniciatīvas, kas var kaitēt iekšējā tirgus pareizai darbībai, ja netiks pienācīgi koordinētas. ES līmenī ir vajadzīga stingrāka uzraudzības pieeju koordinācija un konverģence tehnoloģiskās inovācijas virzienā, piemēram, izveidojot ES inovācijas centru EUI ietvaros. Mērķtiecīgās izmaiņas, kas tiek veiktas pašreizējā pārvaldības modelī, atbilst arī Komisijas centieniem ES decentralizētajās aģentūrās padarīt lēmumu pieņemšanas forumus funkcionālākus un neatkarīgākus. Finanšu pakalpojumu jomā citām Eiropas aģentūrām vai iestādēm, piemēram, Eiropas Centrālajai bankai vai Vienotajai noregulējuma valdei, ir pastāvīga un neatkarīga sagatavošanas struktūra, kurai ir savas pilnvaras un uzdevumi un kura var izlemt noteiktus jautājumus vai piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā. Tādu EUI izpildvalžu izveidošana, kurās ir pastāvīgi locekļi un kurām ir ekskluzīvas pilnvaras, atbilst esošajiem aizsardzības pasākumiem attiecībā uz Eiropas dimensijas pilnveidošanu aģentūru lēmumu pieņemšanas procesā. Visbeidzot, saistībā ar finansējumu — lai gan vairākums ES decentralizēto aģentūru tiek finansētas no ES budžeta, ir dažas ES aģentūras, kas saņem jauktu vai pilnībā privātu finansējumu. Šajā sakarā pāreja uz sistēmu, kad nozare veic ieguldījumus EUI budžetā, atbilst pašreizējai ES praksei. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Visu grozījumu juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 114. pants. Šis noteikums ir visu to regulu juridiskais pamats, kas ir aptvertas šajā priekšlikumā. Tiek ierosināts pielāgot EUI dibināšanas regulas jaunajai notikumu attīstībai, lai pilnveidotu EUI darbību iekšējā tirgus konverģences interesēs un tādējādi — šā tirgus vienmērīgāku darbību. Analīzē, kas tika veikta ietekmes novērtējuma ziņojuma sagatavošanas ietvaros, tika identificētas tās EUI regulējuma daļas, kas ir jāgroza, lai pastiprinātu ES uzraudzības kārtības stabilitāti un efektivitāti un līdz ar to — arī ES finanšu sistēmu. Nozaru tiesību aktos ir jāveic turpmākas izmaiņas, lai ļautu EUI maksimāli izmantot to paplašināto pilnvaru potenciālu. Ietekmes novērtējuma ziņojumā un pievienotajā izvērtējumā ir pamatots, ka, lai risinātu problēmas, kas konstatētas saistībā ar EUI pieejamajām pilnvarām, EUI pārvaldības regulējumu un finansēšanas regulējumu, ES līmeņa rīcība ir pamatota un nepieciešama. •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Tā kā EUI ir Savienības struktūras, tām piemērojamos noteikumus var grozīt tikai Savienības likumdevējs. Turklāt šie grozījumi kalpo tam, lai iekšējais tirgus funkcionētu konsekventāk, un tas ir mērķis, kuru nevar sasniegt, ja dalībvalstis rīkojas atsevišķi. Attiecībā uz fondiem, kuriem piemēro EuVECA, EuSEF un ELTIF regulu, vienotas uzraudzības struktūras EVTI izveidošana nodrošina to, ka visu triju regulu vienotās prasības un nosacījumi tiks konsekventi piemēroti visās dalībvalstīs. Vienotā uzraudzība samazinās izmaksu summu un daudzveidību, kā arī pārvaldībai patērēto laiku, tādējādi ļaujot vadītājiem samazināt darījumu un darbības izmaksas. Tas racionalizēs administratīvos procesus saistībā ar EuVECA, EuSEF un ELTIF fondu atļauju izsniegšanu un reģistrēšanu, kā arī stiprinās vienlīdzīgus konkurences apstākļus, centralizējot to uzraudzību neatkarīgi no tā, kur minētie fondi ir dibināti. Vienotā uzraudzība sniegs papildu atbalstu tirgus integrācijai šajās nozarēs un uzlabos ar šo fondu starpniecību ES ekonomikai pieejamo tirgus finansējumu. No Finanšu instrumentu tirgu regulas/direktīvas viedokļa, līdzīgi kritiski svarīgajiem etaloniem, datu ziņošanas pakalpojumi pēc būtības ir Savienības līmeņa darījumdarbība, un no tās izrietošās regulatīvās un uzraudzības problēmas nevar atrisināt tikai ar darbību dalībvalstu līmenī. Jaunā EVTI koordinēšanas funkcija jau ir definēta EVTI regulā un attiecīgajos Savienības tiesību aktos. Tāpēc to var uzlabot tikai tad, ja izmaiņas tiek veiktas Savienības tiesību aktos. Attiecībā uz Etalonu regulu kritiski svarīgajiem etaloniem ir ļoti liela ekonomiskā nozīme, jo tos izmanto finanšu instrumentos (jo īpaši atvasinātajos instrumentos) un finanšu līgumos, kā arī ieguldījumu fondi visā Savienībā. Prasība attiecībā uz dažiem kritiski svarīgajiem etaloniem izveidot uzraudzības kolēģijas vismaz no etalonu administratoru un etalonu uzraudzīto datu sniedzēju dalībvalstīm jau norāda uz to, ka šādus etalonus nevar uzraudzīt viena valsts uzraudzības iestāde un tāpēc nepieciešamā kārtība ir jānosaka Savienības līmenī. Visu kritiski svarīgo etalonu administratoru tieša uzraudzība, ko veic EVTI, ir samērīga, jo šie etaloni Savienībai ir ļoti svarīgi, bet esošās uzraudzības kolēģijas ir lielas un pastāv risks, ka tās krīzes situācijā varētu nebūt pietiekami elastīgas. Trešo valstu etalonus var izmantot Savienībā, ja tos ir atzinusi vai apstiprinājusi Savienības kompetentā iestāde vai ja tās valsts regulatīvais un uzraudzības režīms, kurā tie atrodas, ir atzīstams par līdzvērtīgu režīmam, kas izveidots ar Etalonu regulu. Lai gan lēmumu par līdzvērtību pieņem Komisija un trešās valsts uzraudzības iestādei ir jāvienojas ar EVTI par sadarbības mehānismiem, par apstiprināšanu un atzīšanu lemj valstu kompetentās iestādes. Lai tas notiktu, par šādiem pieprasījumiem ir jālemj vairākām valstu kompetentajām iestādēm, un rodas risks, ka trešās valsts etalonu administratori centīsies izvēlēties to valsts kompetento iestādi, kas, šķiet, ir liberālāka, pieņemot savus lēmumus un pēc tam uzraugot minēto administratoru (“labvēlīgākās jurisdikcijas izvēle”). Tā kā administrators atrodas trešā valstī, nav piemērojams galvenais arguments par labu valsts veiktai uzraudzībai, proti, uzraudzīto vienību tuvums. EVTI noteikšana par kompetento iestādi attiecībā uz trešo valstu etalonu administratoriem uzlabotu efektivitāti un samazinātu riskus saistībā ar jurisdikcijas izvēli un šo vienību uzraudzības atšķirībām. Tomēr to nav iespējams sasniegt tikai ar dalībvalstu rīcību vien.

Lai nodrošinātu, ka EVTI var tieši uzraudzīt noteiktus etalonu administratorus, ir jāgroza Etalonu regula un vairāki ar to saistītie deleģētie akti, lai sīkāk konkretizētu dažus minētās regulas noteikumus. Attiecībā uz Prospektu regulu — EVTI kopš 2011. gada ir veltījusi ievērojamu laiku un pūles, lai starp valstu kompetentajām iestādēm veicinātu regulējuma konverģenci attiecībā uz prospektu pārbaudi un apstiprināšanu. Tā rezultātā ir radīti “uzraudzības paziņojumi”, kuros ir izklāstīti vispārpieņemti principi, kurus valstu kompetentās iestādes tiek aicinātas piemērot, apstiprinot prospektus. EVTI divreiz — 2012. un 2015. gadā — arī salīdzinoši izvērtēja prospektu apstiprināšanas procesu, jo bija gūti pierādījumi, ka dalībvalstu īstenotā prakse ir atšķirīga. Lai gan šīs darbības bija ļoti lietderīgas, ar tām pilnībā netika sasniegts mērķis veicināt pilnīgu uzraudzības konverģenci un, tā kā emitenti noteiktos gadījumos var izvēlēties, kura kompetentā iestāde apstiprinās to prospektus, savstarpēji atšķirīgā valstu kompetento iestāžu prakse joprojām pieļauj regulējuma arbitrāžu un efektivitātes zudumus. Komisija ir identificējusi noteiktus prospektu veidus, kuri attiecīgo vērtspapīru un emitentu rakstura dēļ ietver pārrobežu elementu Savienības mērogā, ir tehniski sarežģīti un ir saistīti ar iespējamiem regulējuma arbitrāžas riskiem, kuru dēļ efektīvāki un lietderīgāki rezultāti tiktu sasniegti tad, ja to uzraudzība notiktu nevis valsts līmenī, bet gan to centralizēti veiktu EVTI. Tie ir šādi: tikai kvalificētiem ieguldītājiem piedāvātie vairumtirgus prospekti vērtspapīriem, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri; ar konkrētiem kompleksiem vērtspapīriem, piemēram, uz aktīviem balstītiem vērtspapīriem, saistīti vai specializētu emitentu sastādīti prospekti; prospekti, kurus sastādījuši trešo valstu emitenti uzņēmumi saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1129. To apstiprināšanas, kā arī visu saistīto uzraudzības un izpildes darbību centralizēšana EVTI līmenī uzlabos uzraudzības kvalitāti, konsekvenci un efektivitāti Savienībā, radīs vienlīdzīgus konkurences apstākļus emitentiem un saīsinās apstiprināšanas termiņus. Šādi vairs nebūs jāizvēlas “izcelsmes dalībvalsts” un tiks novērsta labvēlīgākās jurisdikcijas izvēle. •Proporcionalitāte Ar šo priekšlikumu tiek izdarītas mērķtiecīgas izmaiņas, lai stiprinātu Eiropas finanšu uzraudzības sistēmu nolūkā uzlabot finanšu sistēmas ilgtspējīgumu, stabilitāti un efektivitāti visā ES, kā arī stiprināt patērētāju un ieguldītāju aizsardzību. Šai nolūkā tajā ir noteiktas mērķtiecīgas, precīzi pielāgotas izmaiņas ES līmeņa uzraudzības regulējumā, izveidojot efektīvāku un lietderīgāku pārvaldību. Ar to tiek pārstrukturēti esošie EUI uzdevumi un pilnvaras, kā arī EUI tiek piešķirtas jaunas pilnvaras, lai ļautu tām reaģēt uz jaunām problēmām attīstības gaitā, tostarp tehnoloģiju jomā, kā arī reaģēt uz turpmāku pārrobežu darbību pieaugumu ES iekšienē un iespējamo turpmāko ES un pārējās pasaules finanšu tirgu integrāciju. Priekšlikumā ir ietverta arī pielāgota finansēšanas sistēma, lai nodrošinātu, ka EUI finansējums ir ilgtspējīgs, samērīgs un atbilst tām uzticētajam uzdevumam. Attiecībā uz nozarei specifiskajiem tiesību aktiem — ierosinātie grozījumi principā aprobežojas tikai ar EVTI tiešās uzraudzības ieviešanu. Tie ir izvēlēti saistībā ar attiecīgo sektoru īpatnībām. Turklāt ir jāveic saskaņoti grozījumi tā dēvētajā Finanšu instrumentu tirgu regulā (FITR) un nelielas izmaiņas Direktīvā 2009/138/EK (“Maksātspēja II”). Tāpēc ir izteikts arī atsevišķs priekšlikums minētās direktīvas grozīšanai. Neviens no ierosinātajiem elementiem nepārsniedz noteikto mērķu sasniegšanai nepieciešamo. Turklāt saskaņā ar Līgumā nostiprināto proporcionalitātes principu EUI rīcības saturs un veids nepārsniedz šīs regulas mērķu sasniegšanai nepieciešamo un ir samērīgs ar to iestāžu vai uzņēmumu finanšu darbības vai darījumdarbības risku raksturu, mērogu un sarežģītību, kurus skar attiecīgās EUI rīcība. •Instrumenta izvēle Ar šo priekšlikumu groza esošās EUI regulas un dažādus nozares tiesību aktus finanšu jomā. Visi tiesību akti, kurus groza ar šo priekšlikumu, ir regulas; tāpēc attiecīgie grozījumi tiek ierosināti kā viena (vienota) grozījumu regula. Papildus tiek ierosināts grozīt Finanšu instrumentu tirgus direktīvu (galvenokārt — lai atspoguļotu grozījumus tā dēvētajā FITR) un veikt ierobežotas izmaiņas Direktīvā 2009/138/EK (“Maksātspēja II”). Šo divu mērķu dēļ atsevišķi tiek ierosināta grozījumu direktīva. Visbeidzot — arī atsevišķa dokumenta veidā — Komisija precizē savu neseno priekšlikumu regulai, ar ko groza gan EVTI, gan Regulu par Eiropas tirgus infrastruktūru. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude Šim priekšlikumam pievienotajā ietekmes novērtējumā un izvērtējumā ir analizēts esošais EUI regulējums, lai pārliecinātos, vai tas ir ļāvis EUI sasniegt savu mērķi — ilgtspējīgi stiprināt finanšu sistēmas stabilitāti un efektivitāti un uzlabot patērētāju un ieguldītāju aizsardzību. Attiecībā uz EUI efektivitāti un lietderību veiktajā analīzē ir secināts, ka EUI kopumā ir sasniegušas to pašreizējos mērķus. Tomēr, lai sagatavotos risināt nākotnes problēmas, ir vajadzīgi mērķtiecīgi uzlabojumi. Jo īpaši analīzē secināts, ka: a)EUI pilnvaras atsevišķās jomās varētu uzlabot, lai nodrošinātu, ka uzdevumus var izpildīt labāk. Tā rezultātā būtu sagaidāmi labāki regulatīvie un uzraudzības rezultāti visiem tirgus dalībniekiem un patērētājiem visā ES, kā arī pārrobežu riska efektīva un lietderīga pārvaldība; b)pašreizējais EUI pārvaldības regulējums apgrūtina vadību gadījumos, ja rodas konflikts starp ES mēroga un valsts mēroga interesēm, tādējādi radot risku, ka EUI lēmumi ne vienmēr tiks pieņemti ES kopējās interesēs, ka lēmumi tiks pieņemti ar kavēšanos vai ka pastāvēs tendence nerīkoties, jo īpaši attiecībā uz neregulatīvajām darbībām (saistoša starpniecība, ES tiesību aktu pārkāpumu procedūras, salīdzinošas izvērtēšanas uzsākšana);

c)pašreizējais finansēšanas regulējums neatbilst EUI uzdevumiem, un šī tendence kļūs vēl izteiktāka, ņemot vērā uzdevumus, kas EUI būs jāveic turpmāk; šķiet, tas rada arī valstu kompetento iestāžu nevienlīdzīgu ieguldījumu, ko ir grūti pamatot. No saskaņotības viedokļa EUI darbs pie regulatīvajiem jautājumiem ir pilnīgi saskaņots ar plašākas Eiropas finanšu uzraudzības sistēmas attīstību. Tas atbilst arī darbam saistībā ar vienotā noteikumu kopuma pabeigšanu. Tomēr ierobežojumi, kurus nosaka pārvaldības un finansējuma struktūra un EUI pilnvaru efektivitāte, nav ļāvuši EUI pievērst pietiekamu uzmanību tam, lai veicinātu finanšu pakalpojumu jomā pieņemto attiecīgo ES tiesību aktu konsekventu piemērošanu. Analīzē tika secināts, ka no nozīmīguma viedokļa EUI regulējums ir nozīmīgs. Visbeidzot, EUI regulējums ir nepārprotami radījis pievienoto vērtību ES, jo EUI darbam ir neatsverama nozīme saistībā ar finanšu pakalpojumu vienotā tirgus veicināšanu. •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Komisijas dienests 2017. gada pavasarī rīkoja plašu sabiedrisko apspriešanu par EUI darbību. Apspriešanas gaitā tika saņemtas gandrīz 230 atbildes. Viedokļus izteica ļoti dažādas respondentu grupas: 26 % — valsts sektora iestādes vai starptautiskas organizācijas, 71 % — organizācijas vai uzņēmumi, 3 % — privātpersonas. Vairāki komentāri, nostājas dokumenti un piebildes tika saņemtas arī ārpus sabiedriskās apspriešanas, tostarp vairāku valdību iesniegtā informācija par to oficiālo nostāju. Pat ja šie viedokļi nav atspoguļoti ES aptaujas statistikā, tie ir ņemti vērā analīzē, kas ir šā priekšlikuma pamatā. Kopumā respondenti uzskata, ka EUI izveidošana ir būtisks uzlabojums un svarīgs solis ceļā uz uzraudzības konverģenci Savienībā. Respondentu vairākums atbalsta to, lai EUI būtu lielāka loma saistībā ar uzraudzības konverģences uzlabošanu. Daudzas ieinteresētās personas atzīst, ka KTS īstenošana un Apvienotās Karalistes lēmums izstāties no ES rada jaunu situāciju, kas liek pārdomāt jautājumu par ES līmeņa uzraudzības stiprināšanu, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu darbībām un līdzvērtību ar trešām valstīm. Attiecībā uz EUI pilnvarām — lai gan daudzi respondenti iebilst pret EUI pilnvaru būtisku paplašināšanu šajā posmā, daži no tiem atzīst, ka tās ir ierobežotas, un vēlētos redzēt mērķtiecīgus uzlabojumus. Vairākums respondentu apgalvo, ka pieejamie instrumenti kopumā ir pietiekami un tos vajadzētu izmantot labāk un pilnvērtīgāk. Plaši tiek atbalstīta līdzvērtības uzraudzības pilnvaru paplašināšana/precizēšana. Patērētāju organizācijas saskata būtiskas nepilnības saistībā ar to, kā tiek izpildīti patērētāju tiesību aizsardzības noteikumi, jo uzskata, ka tas tiek darīts vai nu neefektīvi, vai nošķirti no problēmām, kas rada lielāko kaitējumu valsts līmenī. Tās uzskata, ka ir jāpaplašina EUI darbības tvērums patērētāju tiesību aizsardzības jomā. Vairākums respondentu apgalvo, ka ir grūti nodrošināt pienācīgu līdzsvaru EUI ieinteresēto personu grupās vienlaikus ar ģeogrāfisko līdzsvaru. Patērētāju un lietotāju pārstāvji sūdzas, ka to viedokli skaitliski nomāc daudzo finanšu iestāžu pārstāvju viedoklis, tādējādi ieinteresēto personu atzinumi nav līdzsvaroti. Vairākas organizācijas uzskata, ka EUI pilnvaras aizliegt produktus būtu jāattiecina arī uz produktiem, kas var radīt kaitējumu patērētājiem. EUI sabiedriskās apspriešanas respondenti pauž skaidru atbalstu tādu centrāla mijieskaita darījumu starpniekiestāžu (CCP) un datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēju (DRSP) tiešai uzraudzībai ES līmenī, kuri apkalpo visu ES, nevis atsevišķu valstu tirgus. Daudzi respondenti neatbild uz jautājumu par tiešo pārvaldību. Daži no tiem atbild uz jautājumu, vai EVTI būtu jāuztic Eiropas mēroga kolektīvo ieguldījumu fondu tieša uzraudzība, un atbalsta to, bet pārsvarā tie savstarpēji nenošķir dažādos fondu veidus. Viedokļos pret EVTI tiešās uzraudzības attiecināšanu uz jaunām darbības jomām ir galvenokārt pausti šādi argumenti: uzskats, ka valsts līmeņa uzraudzība ir piemērotākais veids, kā risināt jautājumus saistībā ar dalībvalstu atšķirīgajām tirgus struktūrām. EVTI veikta uzraudzība varētu nonākt pretrunā ar valstu kompetenci attiecībā uz privāto ieguldītāju aizsardzību un finansiālo stabilitāti, kā arī nodokļu sistēmu, tiesvedībām un konfliktu risināšanu. Tiek norādīts arī uz darbības grūtībām, piemēram, attiecībā uz tādu vietējo prasību kontroli, kas saistītas ar izplatīšanas kārtību vai tirdzniecību. Lai attīstītu integrētus kapitāla tirgus, ir labāk jāizpēta esošie uzraudzības konverģences nodrošināšanas instrumenti. Galvenie argumenti, kas minēti, lai atbalstītu tiešu uzraudzību, ko veic EVTI, ir šādi: daži respondenti saskata iespējamas priekšrocības, ko dotu EVTI uzraudzība pār vienībām vai instrumentiem, kuri darbojas visas Eiropas mērogā, un tas ļautu likvidēt atšķirības uzraudzības prakses ziņā, kā arī nepieciešamības gadījumā ļautu ņemt vērā atšķirīgās tirgus struktūras. Tie uzskata, ka šādi risinājumi ir lietderīgi, lai risinātu sadrumstalotības problēmu, ko rada attiecīgo ES noteikumu atšķirīga piemērošana un esošajam režīmam raksturīgo regulējuma arbitrāžas risku nodrošināšana. Attiecībā uz EUI pārvaldību kopumā ieinteresētās personas uzskata, ka EUI valdes un to priekšsēdētāji ir strādājuši labi. Aptuveni puse no respondentiem saskata pievienoto vērtību, ko dos sabiedriskās apspriešanas dokumentā minētās pārvaldības izmaiņas. Lai gan vairākums valsts sektora iestāžu neatbalsta EUI pārvaldības izmaiņas, dažus no šiem viedokļiem daļēji var izskaidrot ar to, ka tās nevēlas zaudēt savu ietekmi. Attiecībā uz neatkarīgu balsstiesīgu locekļu ar konkrētām pilnvarām iecelšanu EUI vadības struktūrās paustais atbalsts ir atšķirīgs. Publiskā sektora pārstāvji pret to pārsvarā iebilst (lai gan puse no respondentiem pat nesniedz atbildi), savukārt privātā sektora pārstāvju viedokļi dalās un vairākkārt tiek norādīts uz interešu konfliktiem, kas izriet no pašreizējās sistēmas. Attiecībā uz priekšsēdētāju pilnvaru palielināšanu vairākums respondentu, galvenokārt valsts sektora iestādes, pauž iebildumus, turpretī vairākums nozares apvienību aicina veikt uzlabojumus. Attiecībā uz finansējumu daudzas ieinteresētās personas atzīst pašreizējos EUI resursu ierobežojumus, kā arī ES un valstu budžetu ierobežojumus. Ļoti daudzi respondenti piekrīt, ka EUI būs vajadzīgs pienācīgs un ilgtspējīgs finansējums, lai sasniegtu tālejošus mērķus un uzlabotu savu darbību. Daudzi respondenti norāda, ka EUI finansējuma līmenim būtu jābūt atkarīgam no to pienākumiem un tas būtu jāpamato ar EUI izvērtējuma rezultātiem. Aptuveni puse no respondentiem pauda viedokli par to, vai EUI būtu jāfinansē no nozares līdzekļiem pilnībā vai daļēji. Nepārprotams vairākums neatbalsta esošā finansēšanas regulējuma pārskatīšanu, kas paredzētu, ka valstu kompetento iestāžu iemaksas tiek aizstātas ar nozares veiktām iemaksām. Ir palielinājies atbalsts sistēmai, kas paredz daļēju finansēšanu no nozares līdzekļiem, lai gan šādu viedokli joprojām pārstāv mazākums. •Ietekmes novērtējums Komisija veica attiecīgo politikas risinājumu ietekmes novērtējumu. Šie risinājumi tika izvērtēti, ņemot vērā galveno vispārīgo mērķi — ilgtspējīgi stiprināt finanšu sistēmas stabilitāti un efektivitāti visā ES, kā arī uzlabot patērētāju un ieguldītāju aizsardzību. Izstrādājot ietekmes novērtējumu, Komisija veica EUI darbības izvērtēšanu, kurā atklājās vairākas būtiskas nepilnības. Tās cita starpā bija šādas: a) nepietiekami definētas pilnvaras, lai varētu nodrošināt efektīvu uzraudzību saskaņā ar vienādiem standartiem visā ES; b) pilnvaru trūkums efektīvai rīcībai attiecībā uz pārrobežu riskiem, kas saistīti ar savstarpējām saiknēm ES iekšienē, kā arī starp ES un pārējo pasauli; c) pārvaldības regulējums, kas rada stimulu nesaskaņu lēmumu pieņemšanas procesā; d) finansēšanas regulējums, kas nenodrošina pietiekamus līdzekļus saistībā ar EUI uzticētajiem uzdevumiem.

Ietekmes novērtējums aptvēra EUI: 1) pilnvaras; 2) pārvaldību; 3) finansējumu, lai risinātu identificētās nepilnības un jaunās problēmas, piemēram, saistībā ar regulatīvo un uzraudzības konverģenci. Nepilnības pārvaldības un finansējuma jautājumos visām trim EUI ir kopīgas, jo uz tām attiecas vieni un tie paši noteikumi. Izmaiņas to pilnvarās galvenokārt ir orientētas uz konkrētām nozarēm (EVTI) un uzraudzības konverģences pārraudzību (visām EUI). Izvērtētās iespējas ir šādas. Attiecībā uz pārvaldību: a) nenoteikt jaunu politikas rīcību; netiek paredzētas izmaiņas esošajā pārvaldības struktūrā; b) mērķtiecīgas izmaiņas esošajā pārvaldības struktūrā, piemēram, lēmumu pieņemšanas pilnvaru nošķiršana atbilstīgi to būtībai, priekšsēdētāja izraudzīšanās procedūras uzlabošana un c) neatkarīgu, pastāvīgu biedru (bez balsstiesībām) iekļaušana Uzraudzības padomē. Attiecībā uz pilnvarām: a) nenoteikt jaunu politikas rīcību; pašreizējās pilnvaras saistībā ar regulatīvās un uzraudzības konverģences uzdevumiem, kā arī EVTI tiešās uzraudzības pienākumi paliek nemainīgi; b) risinājums, ar ko precizē noteiktas esošās pilnvaras un stiprina pārraudzību; c) risinājums, ar ko precizē noteiktas esošās pilnvaras un piešķir EVTI jaunas tiešās uzraudzības pilnvaras noteiktās jomās; d) centralizēt finanšu pakalpojumu, banku darbības un apdrošināšanas uzraudzību trijās minētajās EUI. Attiecībā uz finansējumu: a) nenoteikt jaunu politikas rīcību; b) koriģēts publiskais finansējums, lai ņemtu vērā katras konkrētās dalībvalsts iekšzemes finanšu nozares lielumu; c) jaukts publiskā un privātā sektora finansējums, kurā iekšzemes privātā sektora iemaksas aizstāj valstu kompetento iestāžu iemaksas; d) finansēšanas sistēma, ko pilnībā finansē privātais sektors. Minētie risinājumi tika salīdzināti, izmantojot dažādus kritērijus, lai noteiktu, kuri no tiem visefektīvāk risina nepilnības, kas konstatētas ietekmes novērtējuma problēmas definīcijā un izvērtējumā. Pēc šīs analīzes veikšanas: ·vēlamais risinājums attiecībā uz pārvaldību paredz, ka lēmumu pieņemšanas procesā līdztekus valstu kompetentajām iestādēm darbojas neatkarīgi locekļi ar balsstiesībām; ievieš jaunu priekšsēdētāja iecelšanas procesu un jaunu tā lomu, kā arī aizstāj Valdi ar neatkarīgu valdi, kuras sastāvā ir no ārpuses iecelti pilna laika locekļi; ·vēlamais risinājums attiecībā uz pilnvarām precizē dažas pilnvaras, piemēram, atvēlot EUI formālu lomu līdzvērtības procesa pastāvīgajā uzraudzībā, pilnveidojot EUI spēju nodrošināt Savienības tiesību aktu pareizu piemērošanu, kā arī nodod EUI uzraudzības pilnvaras noteiktās jomās, galvenokārt attiecībā uz trešām valstīm vai ar pārrobežu nozīmi; ·vēlamais risinājums attiecībā uz finansējumu saglabā esošo ES ikgadējo maksājumu EUI budžetā, bet valstu kompetento iestāžu atlikušo finansējumu aizvieto ar finansējumu no privātā sektora. Kā vēlamie risinājumi tika identificēti tie, kuri vislabāk nodrošināja, ka EUI spēs tikt galā ar pieaugošo darba apjomu, un paredzēja izmaiņas ar nozaru tiesību aktiem ieviestās uzraudzības regulējumā. Turklāt vēlamie risinājumi galvenokārt bija vērsti uz esošā režīma mērķtiecīgām izmaiņām, nevis tā pilnīgu pārstrādi. Tas atbilda izvērtējumā secinātajam, ka EUI regulējums ir funkcionējis salīdzinoši labi, ņemot vērā būtiskās problēmas, ar kurām nācās saskarties, un pilnvaru izpildei pieejamos līdzekļus. Ietekmes novērtējumā arī tika izvērtēta vēlamo risinājumu kopējā ietekme gan kvalitatīvā, gan kvantitatīvā ziņā. Analīze liecināja, ka, izvēloties vēlamos risinājumus, EUI varēs labāk īstenot savas esošās pilnvaras un nodrošināt lielāku uzraudzības konverģenci, kā arī izstrādāt regulatīvos dokumentus. Konkrētāk, ir trīs iemesli, kādēļ ir gaidāma EUI darbības rezultātu uzlabošanās: pirmkārt, tiks uzlabota EUI pārvaldības stimulu struktūra, līdzsvarojot stimulus aizsargāt nacionālās intereses lēmumu pieņemšanas procesā, lai efektīvāk varētu izmantot jo īpaši pilnvaras veicināt regulatīvo un uzraudzības konverģenci. Otrkārt, lēmums mazināt atkarību no valstu kompetento iestāžu piešķirtā publiskā finansējuma, to papildinot ar privātā sektora līdzekļiem, var nodrošināt, ka EUI rīcībā būs pienācīgi resursi, lai varētu veikt esošos uzdevumus un vieglāk pielāgotos izmaiņām nākotnē. Visbeidzot, mērķtiecīgi atsevišķu EUI pilnvaru grozījumi var nodrošināt, ka EUI savus uzdevumus varēs veikt efektīvi un lietpratīgi, balstoties uz sešos darbības gados uzkrāto pieredzi un ņemot vērā notikumu attīstību dažādajos finanšu tirgos un saistībā ar ES līmeņa tiesību aktiem. Šīs mērķtiecīgās izmaiņas arī atbilst ieinteresēto personu viedoklim, ka ir pamats noteikt EUI lielāku koordinējošo lomu un ka EUI ir labāk jāizmanto esošās pilnvaras. Saistībā ar neto ietekmi uz dažādām ieinteresētajām personām radītajām izmaksām un, izņemot tiešo pilnvaru piešķiršanu EVTI, ir gaidāms, ka vēlamajiem risinājumiem būs ierobežota ietekme uz privāto sektoru, jo tā iemaksas privāti finansēto valsts iestāžu budžetā samazināsies, tādēļ ka valstu kompetentajām iestādēm vairs nebūs jāveic iemaksas EUI gada budžetā. Neto ietekme uz ES budžetu būs neitrāla — lai gan pirmajos gados pēc priekšlikuma pieņemšanas būs vajadzīgs avansa finansējums no ES budžeta, avansā samaksātās summas tiks atmaksātas ES budžetā pēc tam, kad būs stājušies spēkā jaunie finansēšanas mehānismi. Turklāt arī neto ietekme uz valstu kompetentajām iestādēm būs neitrāla, jo, no vienas puses, valstu kompetentās iestādes pārtrauks veikt iemaksas EUI, no otras puses, (proporcionāli) samazināsies to nepieciešamība pēc ieņēmumiem šo izdevumu segšanai. Nav paredzama ietekme uz patērētājiem izmaksu ziņā. Ietekmes novērtējums 2017. gada 14. jūnijā tika iesniegts Regulējuma kontroles padomei (RKP). RKP sniedza negatīvu atzinumu par ietekmes novērtējumu un ierosināja vairākus ieteikumus uzlabojumu veikšanai. Dokuments tika attiecīgi pārskatīts un atkārtoti iesniegts 19. jūlijā. Regulējuma kontroles padome 27. jūlijā sniedza pozitīvu atzinumu ar atrunām un uzskaitīja apsvērumus uzlabojumu veikšanai, kas ir ņemti vērā, ciktāl tas ir bijis iespējams. Svarīgākās izmaiņas, kas tika veiktas ietekmes novērtējumā, lai ņemtu vērā RKP komentārus, bija šādas: 1. Ir jāpabeidz analīze par uzraudzības sistēmu problēmām saistībā ar tuvākajos gados gaidāmo banku, apdrošināšanas un vērtspapīru tirgu attīstību. Ir jāietver dažādā ietekme, ko attiecībā uz EUI pamatdarbību radīs Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES. Ietekmes novērtējums ir pārskatīts, lai skaidrāk norādītu, ka politikas iniciatīva ir tapusi ES vienotā tirgus un tā integrācijas vajadzībām un ar to izpilda piecu priekšsēdētāju ziņojumā pausto apņemšanos, kā arī apņemšanos, kas nesen izskanējusi pārdomu dokumentā par EMS padziļināšanu, virzīties uz patiesu finanšu savienību, tostarp ar vienotu kapitāla tirgu uzraudzības iestādi. Problēmas, uz kurām šajos dokumentos norādīts attiecībā uz EUI kopumā un finanšu tirgiem jo īpaši, ir atsauces ietvars ietekmes novērtējuma veikšanai. Visās galvenajās ietekmes novērtējuma nodaļās vairāk uzmanības ir pievērsts jautājumam par Apvienotās Karalistes izstāšanos un tās sekām. 2. Ir jāpabeidz izvērtēt EUI izmaksas un finansējuma nepietiekamība, par ko liecina pamatscenārijs, kā arī iespējamie risinājumi. Ir sīkāk iztirzāti un aprēķināti resursi, kas EUI nepieciešami, lai uzņemtos papildu uzdevumus (tiešās un netiešās pilnvaras), pārvaldības izmaiņu ietekme uz resursiem, kā arī netiešās uzraudzības finansēšanas metodikas izmaiņu ietekme uz resursiem. Ir nošķirtas tiešās un netiešās pārraudzības, kā arī citu darbību izmaksas, un ir precīzāk paskaidrots, kas sedz vēlamo risinājumu izmaksas.

Ir padziļinātāk iztirzāta vēlamo risinājumu neto ietekme (izmaksu ziņā), lai labāk risinātu finansējuma nepietiekamības problēmas, kā arī kopējo uzraudzības izmaksu ietekme uz nozari. Jo īpaši: 1.pārskata izmaksu tabula ir atjaunināta atbilstīgi likumdošanas finanšu pārskatam; ir iegūtas izmaksu un ietekmes detalizētas aplēses attiecībā gan uz esošā EUI regulējuma izmaksām, gan jaunajām tiešajām pilnvarām; 2.iedaļa, kurā salīdzināti risinājumi attiecībā uz finansējumu, atbilstoši lūgumam ir pilnībā pārstrādāta, lai atspoguļotu visas trešā risinājuma izmaksas un ieguvumus, salīdzinot ar pamatscenāriju un jo īpaši otro risinājumu; 3.iedaļa, kas veltīta iekasēšanas mehānismam, ir pilnībā pārstrādāta, lai atbilstu IN standartiem, un ir pievienota pamattekstam, jo tā ir daļa no tiesību akta priekšlikuma. Neto ietekmi uz atsevišķām nozarēm šajā posmā nebija iespējams izvērtēt izsmeļoši, jo tā ir atkarīga no kompetento iestāžu finansēšanas modeļa, kas tiek izmantots dalībvalstī. Piemēram, ja kādas dalībvalsts tirgus dalībnieki pašlaik nemaksā par uzraudzību (piem., ja valsts kompetento iestādi pilnībā finansē no valsts līdzekļiem), tad vēlamajā risinājumā izmantotā sadalījuma metodika pēc definīcijas šiem tirgus dalībniekiem radīs izmaksu pieaugumu, no kura labumu gūs šo dalībvalstu nodokļu maksātāji un budžeti. Tai pašā laikā, ja tirgus dalībnieki jau maksā par EUI, veicot iemaksas dalībvalstu kompetento iestāžu budžetā, neto ietekme (papildizmaksas pret ieguvumiem) būs atkarīga no metodikas, kādu valstu kompetentās iestādes izmanto, lai noteiktu nodevas atsevišķām vienībām, kā arī svērumus, ko tās piemēro vienībām attiecībā uz EUI finansējumu. Šajā gadījumā, lai iegūtu precīzus, ticamus aprēķinus par papildizmaksu un ieguvumu attiecību visā ES, ir vajadzīga padziļināta salīdzinošā analīze, kurā nāktos iesaistīt tās valstu kompetentās iestādes, kuras attiecībā uz nodevu sadalījumu piemēro savu metodiku. Tomēr jebkurā gadījumā var apgalvot, ka no vienlīdzīgu konkurences apstākļu izveidošanas visā vienotajā tirgū, nosakot vienotu nodevas noteikšanas mehānismu visām finanšu iestādēm, kopumā iegūtu visi tirgus dalībnieki. Turklāt jānorāda, ka EUI finansēšanai nepieciešamajai summai principā nebūtu jāapdraud atsevišķo vienību darbības modeļi. 3. Ir jāuzlabo risinājumu salīdzināšana un ir pārliecinošāk jāpamato vēlamā risinājuma izvēle, izmantojot pieejamos pierādījumus un analīzi. Ciktāl bija iespējams, risinājumu un analīzes aprakstam ir pievienots detalizētāks apraksts un papildinājumi, jo īpaši saistībā ar informāciju par pilnvarām un finansējumu, kā arī pārvaldību. Diskusijas attiecībā uz pilnvarām ietekmes novērtējuma pielikumā ir pamatotas ar papildu informāciju un argumentiem. To, ka pilnvarām veltītajā iedaļā, iespējams, trūkst pierādījumu vēlamā risinājuma pamatošanai, dažos gadījumos var izskaidrot tādējādi, ka politikas virziens dažkārt ir noteikts ar politisku lēmumu. Pārvaldības iedaļā apspriestie risinājuma varianti ir padziļināti izskaidroti un pamatoti ar piemēriem un neoficiāliem pierādījumiem, kā arī ir balstīti uz Eiropas Parlamenta un Komisijas veikto izvērtējumu rezultātiem. Definētās pārvaldības problēmas būtība ļoti apgrūtina nemainīgu pārbaudāmu datu ieguvi. Piemēram, saistībā ar finansējumu vēlamajam trešajam risinājumam veltītā iedaļa ir uzlabota, lai pievienotu papildus izvērtējuma elementus un labāk precizētu esošos argumentus. 4. Izvērtējumam jābūt vairāk balstītam uz pierādījumiem un pamatotākam. Izvērtējums ir pārstrādāts, lai labāk nošķirtu novērtējumu un argumentus, kas saistīti ar darbu pie dokumentiem, no viedokļiem, kas iegūti, apspriežoties ar ieinteresētajām personām. Ir pievienots sīkāks izklāsts un, ja iespējams, pievienoti papildu pierādījumi, lai uzlabotu izvērtējumu. Izmantotie pierādījumu veidi tika ierobežoti; dažas izvērtējuma daļas ir izteikti balstītas uz neoficiāliem pierādījumiem un ieinteresēto personu pieredzi saskarsmē ar EUI. Lai to kompensētu, ir minēti daudzi piemēri no dažādiem atšķirīgiem informācijas avotiem, sk., piem., iedaļu par pārvaldību. Citās daļās, piemēram, attiecībā uz finansējumu, ir vairāk iekļautas atsauces un pamatoti argumenti. Izvērtējums ir arī retrospektīva darbība, kurā tiek veikts pagātnes izvērtējums, salīdzinot iepriekšējo gadu darbību ar pamatscenāriju, kurā EUI neeksistē. Tādēļ izvērtējums pēc būtības nav tik lielā mērā vērsts uz nepieciešamību noteikt jaunas papildu tiešās uzraudzības pilnvaras, kas nepieciešamas EVTI. •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Šis priekšlikums nav saistīts ar Normatīvās atbilstības un izpildes programmu (REFIT) vai vienkāršošanas pasākumu. Priekšlikuma mērķis ir uzlabot EUI regulējumu un stiprināt esošo uzraudzības kārtību. Ierosinātajām izmaiņām attiecībā uz EUI pilnvarām, pārvaldības regulējumu un finansēšanas sistēmu ir jāpadara ES līmeņa uzraudzība efektīvāka un lietderīgāka. Uzlabots EUI regulējums uzlabos juridisko un ekonomisko noteiktību, kā arī finanšu stabilitāti un riska ierobežošanu. Tas atbilst Komisijas labāka regulējuma programmai. Ciktāl priekšlikums ir vērsts uz EVTI uzraudzības darba daļēju centralizāciju ES līmenī, iniciatīva novērš uzdevumu dublēšanos starp valstu iestādēm. Tam vajadzētu sniegt apjomradītus ietaupījumus ES līmenī un mazināt vajadzību pēc īpašiem resursiem valstu līmenī. Finanšu iestādēm un finanšu tirgus dalībniekiem kopumā jāgūst labums no tā, ka ar vienotas uzraudzības iestādes izveidi atsevišķās jomās tiek samazināts administratīvais slogs. •Pamattiesības Šajā priekšlikumā tiek ievērotas pamattiesības, un tas atbilst principiem, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Jo īpaši tas veicina mērķi — sasniegt augstu vides aizsardzības līmeni saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 37. pantā noteikto ilgtspējīgas attīstības principu. 4.IETEKME UZ BUDŽETU

Pašreizējo EUI finansējumu veido vispārējas iemaksas no ES vispārējā budžeta (40 %) un valstu kompetento iestāžu iemaksas (60 %). EVTI šis sadalījums ir nedaudz atšķirīgs, jo šai aģentūrai uzraudzības maksas maksā arī vienības, kuras EVTI tieši uzrauga (piem., kredītreitingu aģentūras un darījumu reģistri). Ar priekšlikumu tiks mainīta EUI finansēšanas struktūra. Turpmāk EUI budžetu veidos trīs dažādi finansējuma avoti: ·ikgadējas iemaksas, ko veic EUI netieši uzraudzītās finanšu iestādes; ·uzraudzības maksas, ko maksā vienības, kuras EUI uzrauga tieši. Tas ir īpaši svarīgi EVTI gadījumā, jo tiesību akta priekšlikums paredz valstu kompetento iestāžu tiešās uzraudzības pilnvaras nodot EVTI (attiecībā uz dažiem ES fondiem, datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējiem, dažiem etalonu administratoriem un dažiem prospektiem); ·līdzsvarošanas iemaksa no ES, kas nepārsniedz 40 % no katras aģentūras kopējiem ieņēmumiem. Šīs līdzsvarošanas iemaksas apmērs būs iepriekš noteikts Daudzgadu finanšu shēmā (DFS). Tomēr saistībā ar jauno EUI ieņēmumu avotu (t. i., netieši uzraudzīto finanšu iestāžu veiktajām ikgadējām iemaksām) būs nepieciešams, lai Komisija pieņemtu deleģēto aktu, ar ko tiks noteikts: i) ikgadējo iemaksu kopsummas sadalījums starp dažādu kategoriju finanšu iestādēm un ii) objektīvi kritēriji, kas ļautu aprēķināt individuālo ikgadējo iemaksu, kura jāmaksā katrai finanšu iestādei. Pārejas periodā (t. i., līdz tiks pieņemts deleģētais akts, ar ko nosaka dažus ikgadējo iemaksu parametrus) tiks saglabāta esošā finansējuma struktūra, kuru veido ES (40 %) un valstu kompetento iestāžu (60 %) iemaksas. Tas ietekmēs gan ES budžetu, gan dažādo valstu kompetento iestāžu budžetus. Ierosinātās izmaiņas attiecībā uz EUI pārvaldības struktūru, netiešās uzraudzības pilnvarām, finansēšanas sistēmu un tiešās uzraudzības pilnvarām prasīs jaunus resursus. Kad tiks uzsākta priekšlikumā ietverto noteikumu piemērošana, EBI, EAAPI un EVTI būs nepieciešami attiecīgi 29, 35 un 156 papildu pilnslodzes darbinieki. Jānorāda, ka EVTI vairums šo papildu pilnslodzes ekvivalentu būs saistīti ar tiešās uzraudzības uzdevumiem (97 no 156). EUI radīsies arī papildu IT izmaksas (2019.–2020. gadam aplēstas EUR 10,2 miljonu apmērā) un tulkošanas izmaksas (2019.–2020. gadam aplēstas EUR 1,8 miljonu apmērā). Jānorāda, ka uz visiem EUI budžeta pieprasījumiem joprojām attieksies visi EUI regulās ietvertie pārskatatbildības un revīzijas mehānismi, kas attiecas uz to gada budžeta izstrādi, pieņemšanu un izpildi. Turklāt ikgadējo lēmumu par ES līdzsvarošanas iemaksu EUI un to štatu sarakstu (t. i., lēmumu par personāla apjomu) tik un tā pieņems Parlaments un Padome un apstiprinās Parlaments pēc Padomes priekšlikuma. Priekšlikuma finansiālā ietekme un ietekme uz budžetu sīkāk izskaidrota šim priekšlikumam pievienotajā tiesību akta finanšu pārskatā. Jānorāda, ka tiesību akta finanšu pārskatā sniegtā informācija neskar DFS priekšlikumu par laikposmu pēc 2020. gada, kas tiks iesniegts 2018. gada maijā. Šajā sakarā arī jānorāda, ka, lai gan tiešās uzraudzības veikšanai nepieciešamo darbinieku skaitu laika gaitā ietekmēs uzraugāmo kapitāla tirgu dalībnieku skaita un lieluma attīstība, attiecīgie izdevumi principā tiks finansēti no nodevām, ko iekasēs no šiem tirgus dalībniekiem. Priekšlikuma finansiālā ietekme un ietekme uz budžetu sīkāk izskaidrota šim priekšlikumam pievienotajā tiesību akta finanšu pārskatā. 5.CITI JAUTĀJUMI •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Šīs regulas īstenošana tiks pārskatīta divējādi: saistībā ar EUI regulārajiem pārskatiem, ko sagatavo ik pēc trim gadiem, un saistībā ar nozaru regulu pārskatiem, ko parasti izstrādā divus vai trīs gadus pēc attiecīgā piemērošanas datuma. ·Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums (1)EUI regulu grozījumi Saskaņā ar EUI regulu 11. apsvērumu EUI veic pasākumus nolūkā uzlabot iekšējā tirgus darbību, jo īpaši nodrošinot augstu, efektīvu un atbilstīgu regulēšanas un uzraudzības līmeni. Saskaņā ar EUI regulu 1. panta 2. punktu iestādes rīkojas, nepārkāpjot tajā minēto tiesību aktu robežas, t. i., saskaņā ar proporcionālu regulējumu, kuru noteicis un regulāri aktualizē Savienības likumdevējs. Izmaiņas EBI regulā, EAAPI regulā un EVTI regulā ir aplūkotas attiecīgi ierosinātās regulas 1., 2. un 3. pantā. (a) pilnvaras Tālāk uzsvērtās izmaiņas attiecas uz EUI vispārējām pilnvarām, kuras ar šo priekšlikumu paplašina. Priekšlikuma 2.–5. iedaļā regulē EVTI piešķirtās jaunās tiešās uzraudzības pilnvaras.

Jaunas darbību un interešu jomas EUI regulu 1. pantā ir uzskaitīti tiesību akti, kas ietilpst EUI kompetencē. Regulu 1. panta formulējums nozīmē, ka jānorāda tikai tie tiesību akti, kas pieņemti pirms EUI izveidošanas, un tiesību akti, kas neparedz uzdevumus EUI. Visi tiesību akti, kas pieņemti pēc EUI regulu pieņemšanas, tostarp grozījumi un tiesību akti, kas balstīti uz EUI kompetencē esošiem juridiskiem aktiem, kā arī tiesību akti, ar kuriem nosaka EUI uzdevumus, automātiski ir EUI kompetencē un nav jānorāda 1. pantā, lai uz tiem attiektos EUI kompetence. Grozījumi, kurus ierosina attiecībā uz katras EUI regulas 1. pantu, ir šādi: ierosina EBI regulas darbības jomā ietvert Patēriņa kredītu direktīvu 2008/48 un Maksājumu kontu direktīvu 2014/92/ES; EAAPI regulas darbības jomā ietvert Transportlīdzekļu apdrošināšanas direktīvu 2009/103; un EVTI regulas darbības jomā ietvert Grāmatvedības direktīvu 2013/34. Ar EBI regulas 4. panta grozījumiem papildina regulu piemērošanas mērķiem izmantojamo definīciju sarakstu. Konkrētāk, groza “finanšu iestādes” definīciju, lai nodrošinātu, ka visas vienības, kuras aptver attiecīgie nozaru tiesību akti, nonāk EUI kompetencē. Jaunā ierosinātā “kompetento iestāžu” definīcija nodrošina, ka tiek aptverti visi attiecīgie uzraugi un iestādes, pat ja piemērojamajos tiesību aktos tās netiek definētas kā “kompetentās iestādes”. Ierosina grozīt EAAPI un EVTI regulu 8. pantu, lai ietvertu uzdevumu izstrādāt un regulāri atjaunināt Savienības uzraudzības rokasgrāmatu par finanšu iestāžu uzraudzību Savienībā kopumā. Šādi abas regulas saskaņo ar EBI regulu. Turklāt attiecībā uz EBI ierosina noteikt tai uzdevumu — izstrādāt un pastāvīgi uzturēt Savienības noregulējuma rokasgrāmatu par finanšu iestāžu noregulējumu Savienībā kopumā. EUI regulu 8. un 9. panta grozījumos norādīts, ka EUI līdzdarbojas, lai veicinātu patērētāju tiesību aizsardzību. Visām trim EUI būs arī noteikts pienākums, pildot uzdevumus, ņemt vērā tehnoloģisko inovāciju un ar vides, sociālajiem un pārvaldības aspektiem saistītus faktorus. Attiecībā uz EAAPI un EVTI turklāt ir noteikts, ka, pildot to uzdevumus, piemēro labāka regulējuma principus. Šādi minētās regulas saskaņo ar EBI regulu. Visbeidzot, ir pievienota piebilde, ka uzdevumos ir jāietver padziļināti tematiski pārskati par rīcību tirgū, veidojot kopēju izpratni par tirgus praksi, identificējot iespējamās problēmas un analizējot to ietekmi, kā arī izstrādājot mazumtirdzniecības riska rādītājus, lai laikus varētu identificēt iespējamo kaitējumu patērētājiem. Tehnoloģiju attīstība Regulu 8. panta 1.a punktā ir tieši paredzēts EUI pienākums, pildot ar EUI regulām noteiktos uzdevumus, ņemt vērā tehnoloģisko inovāciju, pildot uzdevumus saskaņā ar šo regulu. Tehnoloģiskā inovācija veicina labāku piekļuvi un lielākas ērtības. Tas samazina pamatdarbības izmaksas un pazemina šķēršļus ienākšanai tirgū, un šādi jauninājumi EUI ir jāatbalsta. Lai realizētu tehnoloģiskās inovācijas potenciālu, ir arī jānodrošina integritāte attiecībā uz datu izmantošanu, pienācīgi un godīgi tirgi, tas, ka finanšu sistēma netiek izmantota prettiesiskiem mērķiem, un kiberdrošība. Turklāt ar EUI regulu 29. panta grozījumiem stiprina EUI koordinējošo lomu attiecībā uz novatorisku uzņēmumu un pakalpojumu ienākšanu tirgū, jo īpaši izmantojot informācijas apmaiņu starp valstu uzraugiem un EUI. Vides, sociālie un pārvaldības faktori Visām trim EUI būs noteikts pienākums, pildot uzdevumus, ņemt vērā ar vides, sociālajiem un pārvaldības faktoriem saistītus riskus. Minētais arī ļaus EUI uzraudzīt, kā finanšu iestādes identificē, paziņo un risina problēmas saistībā ar riskiem, kurus finanšu stabilitātei var radīt vides, sociālie un pārvaldības faktori, tādējādi labāk saskaņojot finanšu tirgu darbības ar ilgtspējīgiem mērķiem. EUI var arī piedāvāt ieteikumus, kā ilgtspējības apsvērumus efektīvi iestrādāt attiecīgajos ES tiesību aktos finanšu jomā, kā arī veicināt šo noteikumu konsekventu īstenošanu pēc to pieņemšanas. Nostādnes un ieteikumi Lai gan pilnvaras izstrādāt nostādnes un ieteikumus ir izrādījušās nozīmīgs un sekmīgs uzraudzības konverģences instruments, ieinteresētās personas ir uzsvērušas nepieciešamību nepārkāpt EUI kompetences robežas un nodrošināt pilnīgu izmaksu un ieguvumu analīzi šādu instrumentu izstrādes gaitā. Ar EUI regulu 16. panta grozījumiem norāda, ka izmaksu un ieguvumu analīzes veikšana ir jāuzskata par pamatprincipu. Grozījumu mērķis ir arī nodrošināt, ka Komisijai tiek sniegts atzinums, ja vairākums locekļu attiecīgajās EUI ieinteresēto personu grupās uzskata, ka EUI, izdodot nostādnes vai ieteikumus, ir pārkāpušas savu kompetenci. Šādā gadījumā Komisija izvērtē nostādņu darbības jomu un var pieprasīt, lai attiecīgā EUI atsauc konkrētās nostādnes. Turklāt šo pantu grozījumi paredz iespēju, ka EUI var adresēt nostādnes iestādēm, kas saskaņā ar EUI regulām netiek definētas kā kompetentās iestādes, bet kas ir pilnvarotas nodrošināt EUI kompetencē esošo tiesību aktu piemērošanu, lai veidotu konsekventu, efektīvu un lietderīgu uzraudzības praksi EFUS. Savienības tiesību aktu pārkāpums Komisija arī ierosina grozīt EUI regulu 17. pantu attiecībā uz Savienības tiesību aktu pārkāpumiem. Ir pierādījies, ka, lai EUI pilnvaras izmeklēt tiesību aktu pārkāpumus būtu efektīvas, ir svarīgi, lai EUI varētu piekļūt visai attiecīgajai informācijai. Grozījumi nodrošina, ka saistībā ar ES tiesību aktu pārkāpumu izmeklēšanu EUI varēs pienācīgi pamatotu un motivētu informācijas pieprasījumu nosūtīt tieši citām kompetentajām iestādēm vai attiecīgajām finanšu iestādēm / finanšu tirgus dalībniekiem. Ja EUI nolemj pieprasīt informāciju tieši no attiecīgās finanšu iestādes / finanšu tirgus dalībnieka, par to informē valsts kompetento iestādi, kas palīdz EUI savākt pieprasīto informāciju. Turklāt ir jāuzsver, ka valde būs atbildīga par tiesību aktu pārkāpumiem (sk. turpmāk), un tas vēl vairāk stiprinās šā instrumenta efektivitāti. Domstarpību izšķiršana

Ir ierosināti grozījumi EUI regulu 19. pantā attiecībā uz kompetento iestāžu domstarpību izšķiršanu. Mērķis ir nodrošināt, ka tad, ja šādas domstarpības pastāv, EUI var izlēmīgi rīkoties un iejaukties. Ar grozījumiem precizē, ka kompetento iestāžu domstarpību izšķiršanu pārrobežu situācijās EUI var iniciēt arī pēc savas iniciatīvas, ja, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, var konstatēt, ka starp kompetentajām iestādēm pastāv domstarpības. Pēdējā minētajā gadījumā uzskata, ka ir radušās domstarpības, ja tiesību akts, kas attiecas uz EUI kompetenci, nosaka, ka jāpieņem kopīgs lēmums, taču šāds lēmums netiek pieņemts attiecīgajā tiesību aktā paredzētajā termiņā. Saistībā ar minēto ar grozījumiem ievieš arī pienākumu kompetentajām iestādēm informēt EUI, ja vienošanās nav panākta. Turklāt valde būs atbildīga par domstarpību izšķiršanu (sk. turpmāk), un tas vēl vairāk stiprinās šā instrumenta efektivitāti. Uzraudzības konverģence un koordinācija Ar EAAPI un EVTI regulu 29. panta grozījumiem nosaka, ka abas minētās EUI izstrādā un regulāri atjaunina uzraudzības rokasgrāmatu, lai turpinātu attīstīt vienotu uzraudzības kultūru uzraudzības iestādēs. Tā pamatā ir jau esošās EBI pilnvaras. Attiecībā uz banku nozari grozījumi nosaka, ka EBI ir jāizstrādā līdzīga rokasgrāmata noregulējuma jomā. Saskaņā ar ierosināto jauno 29.a pantu EUI piešķir lielākas vispārējās koordinācijas pilnvaras, lai daudz būtiskāk un efektīvāk visā ES veicinātu visu kompetento iestāžu ikdienas uzraudzības konverģenci. EUI būs jānosaka ES mēroga uzraudzības prioritātes kā “stratēģisks uzraudzības plāns”, kas būs jāņem vērā, vērtējot kompetentās iestādes. Kompetentajām iestādēm būs jāizstrādā gada darba programmas, kas atbilst stratēģiskajam plānam. Tas ļaus visām trim EUI nodrošināt konverģenci attiecībā uz to finanšu iestāžu prudenciālo uzraudzību, kas galvenokārt darbojas dalībvalstīs, kurās tās nav izveidotas un netiek uzraudzītas; tas būs īpaši svarīgi EAAPI. Ar šo priekšlikumu groza arī EUI regulu pašreizējo 30. pantu attiecībā uz salīdzinošo izvērtēšanu. Lai palielinātu šo pārskatu pievienoto vērtību un nodrošinātu objektivitāti, pārskati vairs netiks veikti “salīdzinošas”, bet gan “neatkarīgas izvērtēšanas” formā, un par tiem atbildēs jaunā valde. EUI izstrādā ziņojumu, kurā izklāsta pārskata rezultātus, un kompetentās iestādes pieliek visas pūles, lai ievērotu nostādnes un ieteikumus, kurus EUI pieņem kā salīdzinošās izvērtēšanas papildu pasākumus. Priekšlikumā ir iekļauts jauns 31.a pants, kura mērķis ir stiprināt EUI koordinācijas funkciju, lai nodrošinātu, ka kompetentās iestādes efektīvi uzrauga ārpakalpojumu izmantošanas, deleģēšanas un riska nodošanas kārtību trešās valstīs. Uzraudzības prakse dažādās dalībvalstīs savstarpēji atšķiras. ESI šo kārtību pārrauga gan ex ante, gan pastāvīgi. EVTI loma tirgus ļaunprātīgas izmantošanas izmeklēšanu koordinēšanā Ja operatori veic darbības, kas ir EVTI kompetencē un kurām ir izteikts pārrobežu elements, EVTI var būt vislabākās iespējas uzsākt un koordinēt izmeklēšanu. Ar ierosināto jauno 31.b pantu EVTI piešķir lielāku koordinējošo lomu attiecībā uz ieteikumiem kompetentajām iestādēm uzsākt izmeklēšanu un veicināt šādām izmeklēšanām svarīgas informācijas apmaiņu, ja EVTI ir pamatots iemesls uzskatīt, ka tiek veiktas tādas darbības ar būtisku pārrobežu ietekmi, kas apdraud Savienības finanšu tirgu pienācīgu darbību un integritāti vai finanšu stabilitāti. Šim mērķim EVTI uztur datu glabātuvi, kurā no kompetentajām iestādēm savāc un tām izplata visu attiecīgo informāciju. Spriedzes testēšana Ar EUI regulu 32. panta grozījumiem panāk divas izmaiņas. Pirmkārt, ar tiem saskaņo EAAPI un EVTI regulas ar EBI regulu attiecībā uz spriedzes testiem. Otrkārt, lai nodrošinātu spriedzes testu pārredzamību, priekšlikums paredz atsevišķo finanšu iestāžu vai finanšu tirgus dalībnieku rezultātu publicēšanu. Tajā arī precizē, ka dienesta noslēpums, kas jāievēro kompetentajām iestādēm, neliedz tām nodot spriedzes testu rezultātus EUI, lai tos publicētu. Otrs grozījums attiecas uz visām trim EUI. Turklāt, lai veicinātu to, ka lēmumus attiecībā uz spriedzes testiem pieņem, pilnībā ņemot vērā vienotā tirgus aspektu, iesaka šos lēmumus attiecībā uz visām trim EUI, tostarp spriedzes testu rezultātu paziņošanas metodiku un pieeju, likt pieņemt jaunajai valdei. Trešo valstu līdzvērtība Trešo valstu līdzvērtība ir svarīgs instruments, kas ļauj veikt starptautisko tirgu integrāciju, vienlaikus nodrošinot efektīvu uzraudzību (sk. Komisijas dienestu darba dokumentu par lēmumiem par līdzvērtību finanšu pakalpojumu politikā). Ar EUI regulu 33. panta grozījumiem apstiprina, ka EUI palīdz Komisijai sagatavot lēmumu par līdzvērtību, ja Komisija ir to lūgusi. Pēc šādu lēmumu pieņemšanas ir svarīgi nodrošināt, lai tie tiktu pielāgoti jaunai notikumu attīstībai. Tādēļ ar grozījumiem EUI arī uztic atbildību par to, lai attiecībā uz regulatīvo un uzraudzības, kā arī izpildes praksi pastāvīgi tiktu uzraudzīta notikumu attīstība trešās valstīs, par kurām Komisija ir pieņēmusi lēmumu par līdzvērtību, un par to katru gadu Komisijai iesniegtu konfidenciālu ziņojumu par konstatēto. Šajā nolūkā EUI arī jāizstrādā administratīvas vienošanās ar trešām valstīm. Informācijas vākšana Lai EUI darbotos efektīvi, tām ir vajadzīga piekļuve visai attiecīgajai informācijai. Informāciju parasti sniedz valsts uzraudzības iestādes, kas atrodas vistuvāk finanšu tirgiem un iestādēm, bet, ja citu iespēju nav, EUI var tieši vērsties pie finanšu iestādes vai tirgus dalībnieka ar informācijas pieprasījumu. Piemēram, tas var notikt gadījumos, ja valsts kompetentā iestāde laikus nesniedz vai nevar sniegt šādu informāciju. Ir lietderīgi nodrošināt, ka EUI var piekļūt informācijai, kas tām nepieciešama savu uzdevumu veikšanai. Tādēļ ar šo priekšlikumu izveido mehānismu, lai stiprinātu to, ka efektīvi tiek piemērotas EUI tiesības ievākt informāciju (sk. EUI regulu jauno 35.–35.h pantu). EUI rīcībā būs nepieciešamie līdzekļi, lai nodrošinātu informācijas iesniegšanas pieprasījuma vai lēmuma izpildi. Ar grozījumiem EUI piešķir pilnvaras — gadījumos, kad finanšu iestāde un/vai finanšu tirgus dalībnieks nesniedz pietiekamu informāciju, — noteikt administratīvus naudas sodus un soda maksājumus, kurus var pārskatīt Eiropas Savienības tiesa, ievērojot uzņēmuma tiesības tikt uzklausītam. Iekšējie modeļi apdrošināšanas nozarē Ar jauno ierosināto EAAPI regulas 21.a pantu stiprina EAAPI ieguldījumu uzraudzības konverģences nodrošināšanā attiecībā uz iekšējiem modeļiem. Iekšējo modeļu uzraudzības un apstiprināšanas atšķirības var izraisīt nekonsekvenci, kā arī rada nevienlīdzīgus konkurences apstākļus. EAAPI savlaicīgi varēs pēc pieprasījuma saņemt visu nepieciešamo informāciju un sniegt atzinumus attiecīgajām kompetentajām iestādēm. Ja kompetentajām iestādēm ir domstarpības attiecībā uz grupu iekšējiem modeļiem, EAAPI varēs arī palīdzēt iestādēm vienoties saskaņā ar dibināšanas regulas 19. pantu pēc savas iniciatīvas vai pēc viena vai vairāku kompetento iestāžu pieprasījuma, vai zināmos apstākļos — pēc attiecīgās grupas lūguma. Citi noteikumi Ar EUI regulu 37. panta grozījumiem stiprina EUI ieinteresēto personu grupu konsultatīvo lomu, kuru atzinumiem un ieteikumiem EUI ikdienas darbā ir būtiska nozīme. Ja ieinteresēto personu grupas locekļi nevar vienoties par atzinumu vai ieteikumu, vienu ieinteresēto personu grupu pārstāvošie locekļi var iesniegt atsevišķu atzinumu vai ieteikumu. Ar EUI regulu 39. panta grozījumiem nosaka, ka EUI lēmumus, izņemot izmeklēšanas lēmumus attiecībā uz pietiekamas informācijas nesniegšanu pēc informācijas pieprasījuma, publisko kopā ar lēmuma kopsavilkumu, kurā izklāstīti lēmuma pieņemšanas iemesli. (b)pārvaldība

Šis priekšlikums paredz efektīvāku EUI pārvaldības struktūru, izveidojot neatkarīgu Izpildvaldi ar pilna laika locekļiem, kas aizstāj esošo valdi (EUI regulu 45. un 47. pants), un koriģējot Uzraudzības padomes sastāvu (EUI regulu 40. pants). Ar priekšlikumu precizē abu vadības struktūru attiecīgo kompetenci (43. un 47. pants). Tāpat uzlabo priekšsēdētāja statusu un pilnvaras (48. pants). Valde Galvenais valdes uzdevums būs sagatavot lēmumus, kuri jāpieņem Uzraudzības padomei. Tam būtu jānodrošina, ka lēmumu pieņemšanas process Uzraudzības padomē ir ātrāks un integrētāks. Šādi arī veicinās vairāk uz ES vērstu pieeju lēmumu pieņemšanas procesā. Lai atspoguļotu banku nozares specifisko situāciju, ka vairākums dalībvalstu piedalās Banku savienībā, ir tieši paredzēts, ka EBI valdei jābūt sabalansētai un proporcionālai, kā arī jāatspoguļo Savienība kopumā. Valdes sastāvā būs priekšsēdētājs un vairāki pilna laika locekļi. To skaits EVTI, no vienas puses, un EBI un EAAPI, no otras puses, būs atšķirīgs, jo ar priekšlikumu EVTI uzdod būtisku skaitu papildu uzdevumu dažādās darbības jomās, salīdzinot ar abām pārējām EUI. Pilna laika locekļus ieceļ, pamatojoties uz atklātu pretendentu konkursu, ko organizē Komisija. Komisija izveido kandidātu sarakstu un nosūta to Eiropas Parlamentam apstiprināšanai. Pēc kandidātu saraksta apstiprināšanas Padome ar lēmumu ieceļ pilna laika locekļus. Atcelšanas procedūra atbilst iecelšanas procedūrai un paredz, ka galīgo lēmumu pieņem Padome. Viens no pastāvīgajiem locekļiem uzņemsies līdzšinējā izpilddirektora pienākumus, jo šis amats tiks likvidēts. Valde saglabās iepriekšējās valdes funkcijas attiecībā uz EUI darba programmu un budžeta izstrādi. Valdei tiks piešķirtas lēmumu pieņemšanas pilnvaras vairākās jomās. Piemēram, attiecībā uz atsevišķām kompetentajām iestādēm attiecībā uz konkrētiem neregulatīviem jautājumiem, piemēram, saistībā ar domstarpību izšķiršanu, Savienības tiesību aktu pārkāpumiem un neatkarīgajiem pārskatiem. Tam būtu jānodrošina efektīvu, objektīvu un uz ES vērstu lēmumu pieņemšana. Valde arī būs atbildīga par kompetento iestāžu uzraudzības prioritāšu noteikšanu jaunā “stratēģiskā uzraudzības plānā”. Tā pārbaudīs kompetento iestāžu darba programmu saskanību ar ES prioritātēm un pārskatīs to īstenošanu. Valde arī uzraudzīs deleģēšanas, ārpakalpojumu izmantošanas un riska nodošanas kārtību ar trešām valstīm, lai nodrošinātu, ka tiek novērtēti objektīvie riski. Tā pieņems lēmumus par spriedzes testiem un pieeju attiecībā uz spriedzes testu rezultātu paziņošanu. Visbeidzot, valdes pārziņā būs arī lēmumi attiecībā uz informācijas pieprasījumiem. Katram valdes loceklim būs viena balss, bet priekšsēdētājam — izšķirošā balss. Ierosinātajā 47. panta redakcijā arī izklāstīti valdes pienākumi. Ar grozījumiem norādes uz valdi aizstāj ar norādēm uz jauno valdi. Likvidēs arī izpilddirektora amatu. Tā pienākumus uzņemsies viens no valdes pilna laika locekļiem. Uzraudzības padome Uzraudzības padome joprojām ir EUI galvenā institūcija, kas atbild par to vispārējo vadību un lēmumu pieņemšanu. Tomēr ar ierosinātajiem 40. panta grozījumiem maina Uzraudzības padomes sastāvu, tajā bez balsstiesībām iekļaujot valdes pilna laika locekļus. Grozījumi arī nodrošina, ka attiecīgos gadījumos piedalās patērētāju tiesību aizsardzības iestādes. Katram balsstiesīgajam Uzraudzības padomes loceklim ir viena balss. Tā kā lēmumus par atsevišķiem neregulatīviem jautājumiem (domstarpību izšķiršana, Savienības tiesību pārkāpumi un neatkarīgas pārskatīšanas) pieņems valde, groza pašreizējos noteikumus, kas regulē lēmumu pieņemšanu. Neraugoties uz to, ka, ņemot vērā Apvienotās Karalistes gaidāmo izstāšanos, Banku savienībā neietilpstošo dalībvalstu skaits un ietekme samazināsies un citas dalībvalstis varētu pievienoties Banku savienībai, attiecībā uz EBI Uzraudzības padomes pieņemtajiem pasākumiem un lēmumiem ierosina saglabāt divkārša balsu vairākuma sistēmu, kas tika ieviesta 2013. gadā kā daļa no “Banku savienības” dokumentu kopuma kā aizsardzības pasākums, lai nodrošinātu, ka EBI lēmumi atspoguļo gan Banku savienībā ietilpstošo, gan pārējo dalībvalstu īpašo situāciju. Tādēļ Uzraudzības padome turpinās pieņemt lēmumus saskaņā ar tās locekļu kvalificētu balsu vairākumu, kam jāietver vismaz to valstu kompetento iestāžu vienkāršs balsu vairākums, kuras piedalās Banku savienībā, un to valstu kompetento iestāžu vienkāršs balsu vairākums, kuras nepiedalās Banku savienībā. Tomēr pašreizējā sistēma pārmērīgi apgrūtina lēmumu pieņemšanu EBI, jo lēmumus nevar pieņemt pat gadījumos, kad vairākums dalībvalstu, kas nav eurozonas dalībnieces, neuzskata balsojumu par pietiekami svarīgu, lai uz to ierastos. Lai nodrošinātu, ka EBI var arī turpmāk efektīvi pieņemt lēmumus, vienlaikus pilnībā ievērojot aizsardzības pasākumus attiecībā uz dalībvalstīm, kas nav eurozonas dalībnieces, ja vien tās piedalās balsošanā, ir jāgroza pašreizējie balsošanas noteikumi, lai nodrošinātu, ka neierašanās gadījumā balsošana nav jāatliek. Valstu kompetentajām iestādēm šādi tiks arī radīts nepārprotams stimuls piedalīties EBI sanāksmēs, tādējādi sanāksmēs pieņemtie lēmumi iegūs augstāku leģitimitāti. Tādēļ ar grozījumu precizē, ka lēmums ar vienkāršu balsu vairākumu jāatbalsta to dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kas nav eurozonas dalībnieces un kas piedalās balsošanā, un to eurozonas dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kas piedalās balsošanā. Abu valžu kompetences sadalījums Ar EUI regulu 43. un 47. panta grozījumiem precizē Uzraudzības padomes un valdes kompetences sadalījuma pamatprincipu. Uzraudzības padome atbild par visiem regulā minētajiem lēmumiem, ja nav noteikts citādi (sk. iepriekš attiecībā uz valdi). Situācijās, kad EVTI īsteno ar tiešo uzraudzību saistītas pilnvaras, tās Uzraudzības padome valdes priekšlikumu lēmuma pieņemšanai varēs noraidīt vienīgi ar divu trešdaļu balsu vairākumu. Šādā gadījumā projekts jāizskata valdē (EVTI regulas 44. panta grozījumi). Uzraudzības padomei tiek atņemtas disciplināras pilnvaras pār priekšsēdētāju, jo tai vairs nebūs piekritīga tā iecelšana (sk. tālāk). Ar 41. panta grozījumiem un jaunu 45.b pantu gan Uzraudzības padomei, gan valdei atļauj izveidot iekšējas komitejas konkrētu uzdevumu veikšanai. Darba grupu izveidošanu atceļ. Priekšsēdētājs Priekšsēdētājs ir nozīmīgs EUI pārstāvis. Tādēļ priekšsēdētāja statuss un pilnvaras tiks uzlabotas, lai celtu tā ar likumu noteikto autoritāti. Ar EUI regulu 48. panta grozījumiem precizē priekšsēdētāja iecelšanas procedūru. To ieceļ, pamatojoties uz atklātu pretendentu konkursu, ko organizē Komisija. Komisija izveido kandidātu sarakstu un nosūta to Eiropas Parlamentam apstiprināšanai. Pēc tam, kad Eiropas Parlaments ir apstiprinājis kandidātu sarakstu, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem lēmumu par pilna laika locekļu apstiprināšanu. Atcelšanas procedūra atbilst iecelšanas procedūrai un paredz, ka galīgo lēmumu pieņem Padome. Minētajam jāuzlabo priekšsēdētāja leģitimitāte un autoritāte. Priekšsēdētājs arī iegūs izšķirošas balsstiesības valdē. Citi noteikumi

Ar grozījumiem EUI regulu 54. pantā paplašina Apvienotās komitejas darbības kompetenci, iekļaujot tajā patērētāju un ieguldītāju aizsardzības jautājumus. (c)finanšu noteikumi Lai nodrošinātu, ka EUI finansēšanas sistēma ir ilgtspējīga un samērojama ar uzdevumiem, kurus tās pilda un kurus tām būs jāpilda nākotnē, kā arī nodrošinātu, ka finansēšanas sistēma samērīgi sasaista nodevas un iemaksas ar EUI darbībām, ierosina pārskatīt esošo finansēšanas sistēmu. Ierosinātajā sistēmā saglabā publiskā finansējuma elementu, ko patlaban nodrošina ES, un to apvieno ar vietējās nozares un citu tirgus dalībnieku iemaksām, aizstājot pašreizējās valstu kompetento iestāžu iemaksas. EUI izveidošanas juridiskais pamats (LESD 114. pants) ļauj grozīt finansēšanas sistēmu un vākt līdzmaksājumus no nozares. Atceļ pašlaik spēkā esošo fiksēto ES vispārējā budžeta un valstu kompetento iestāžu iemaksu sadalījumu (60 %/40 %). Grozījumi paredz, ka EUI ieņēmumus turpmāk veidos trīs galvenie avoti. Ar 62. panta grozījumiem definē Savienības līdzsvarošanas iemaksu. Ierosinātās maksimālās ES ikgadējās iemaksas apjoms, kas iepriekš noteikts Daudzgadu finanšu shēmā (DFS), segs līdz 40 % no EUI gada budžeta. Šādi tiks ņemti vērā ES budžeta ierobežojumi. Likvidēs arī pašlaik piemēroto fiksēto sadalījumu (40 %/60 %), kas var ierobežot EUI spēju palielināt ieņēmumus no citiem avotiem. Šajā nolūkā, izstrādājot katru turpmāko DFS, EUI saskaņā ar metodiku, ko tās izmanto, gatavojot ikgadējos budžeta pieprasījumus, ir jāsniedz Komisijai vidēja termiņa prognoze (vismaz par pieciem gadiem) par to plānotajām budžeta vajadzībām. Otrkārt, ir paredzēts jauns privātā sektora ieņēmumu avots: finanšu iestāžu ikgadējās iemaksas. Šis ieņēmumu avots aizstās pašreizējās valstu kompetento iestāžu obligātās iemaksas EUI budžetā. Ikgadējās iemaksas veiks finanšu iestādes, kuras EUI netieši uzrauga un kuras ietilpst dibināšanas regulu 1. panta 2. punkta darbības jomā. Grozījumi paredz, ka finanšu iestāžu ikgadējo iemaksu summai jābūt balstītai uz paredzēto darba apjomu, ko iestāde plāno veikt attiecībā uz katru tirgus dalībnieku kategoriju saskaņā ar dibināšanas regulām un nozares tiesību aktiem. Grozījumos norādīts, ka šīs ikgadējās iemaksas iekasēs dalībvalstu norādītās valstu iestādes. Grozījumos arī paredzēts deleģētais akts, ar kuru noteiks ikgadējo iemaksu kopējo summu sadalījumu starp dažādu kategoriju finanšu iestādēm, balstoties uz katrā kategorijā veicamo darbību apjomu. Katrai finanšu iestāžu kategorijai ar deleģēto aktu noteiks arī atbilstīgus un objektīvus kritērijus, pēc kuriem aprēķināt faktiski veicamo ikgadējo iemaksu. Šiem kritērijiem jābūt balstītiem uz finanšu iestāžu lielumu, lai atspoguļotu to nozīmi tirgū. Visbeidzot, ar deleģēto aktu noteiks de minimis robežvērtības, saskaņā ar kurām mazām finanšu iestādēm nav jāveic finanšu iemaksas, vai noteiks minimālās iemaksas. Treškārt, ar trim regulām netiek grozīti esošie noteikumi, saskaņā ar kuriem trīs EUI var iekasēt nodevas no tieši uzraudzītajām vienībām. Šis noteikums patlaban ir īpaši svarīgs EVTI. Saskaņā ar jauno finansēšanas mehānismu vienībām nebūs divreiz jāmaksā par vienu un to pašu pakalpojumu. Vienības, kuras EUI uzrauga tieši, maksās nozaru tiesību aktos paredzēto uzraudzības maksu, savukārt citas finanšu iestādes (kuras tieši uzrauga valstu kompetentās iestādes un netieši — EUI) veiks finanšu iemaksu. Ar grozījumiem paredz arī divus papildu ieņēmumu avotus. Ar grozījumiem ievieš iespēju dalībvalstīm un novērotājiem veikt brīvprātīgas finanšu iemaksas, ja šāda iemaksa nelabvēlīgi neietekmē EUI neatkarību un objektivitāti. Piemēram, no šīm brīvprātīgajām iemaksām var finansēt valstu kompetento iestāžu uzdevumu un pienākumu deleģēšanu EUI. Ar grozījumiem ievieš arī iespēju, ka EUI iekasē maksājumus par publikācijām, mācībām un citiem pakalpojumiem, ko lūdz valstu kompetentās iestādes. (d)vispārīgi noteikumi Ar EUI regulu 70. panta grozījumiem dienesta noslēpuma ievērošanas pienākumu attiecina arī uz personām, kas nav iestāžu darbinieki (t. i., personas, kas tieši vai netieši, pastāvīgi vai laiku pa laikam sniedz kādus pakalpojumus saistībā ar iestādes pienākumu izpildi, tostarp amatpersonas un citas personas, kuras šim mērķim pilnvarojusi valde un Uzraudzības padome vai iecēlušas kompetentās iestādes). Tādas pašas prasības attiecībā uz dienesta noslēpumu piemēro arī novērotājiem, kuri piedalās valdes un Uzraudzības padomes sanāksmēs un kuri piedalās iestādes veiktajās darbībās. Šim grozījumam jānodrošina, ka uz personām, uz kurām patlaban neattiecas EUI regulu 70. pantā noteiktais pienākums glabāt dienesta noslēpumu un kuras piedalās valžu sanāksmēs, sadarbības darba grupās, apakškomitejās, darba grupās un ekspertu tīklos, attiecas noteikumi par dienesta noslēpumu un konfidencialitāti. Regulas (EK) 1093/2010, 1094/2010 un 1095/2010, kā arī finanšu pakalpojumu nozaru tiesību akti nosaka, ka EUI ir jāpieņem efektīvi administratīvie pasākumi, tostarp informācijas apmaiņai ar trešo valstu uzraudzības iestādēm. Nepieciešamība pēc efektīvas sadarbības un informācijas apmaiņas kļūs vēl nozīmīgāka, kad saskaņā ar šo grozījumu regulu dažas EUI uzņemsies papildu plašākus pienākumus attiecībā uz ārpus ES esošu uzņēmumu un darbību uzraudzību. Ja EUI šajā sakarā apstrādā personas datus, tostarp nododot šādus datus ārpus ES, tām jāievēro Regulas (ES) Nr. 2018/XXX (ES iestāžu un struktūru datu aizsardzības regula) prasības. Ja nav pieņemts lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību vai nepastāv attiecīgi aizsardzības pasākumi, piemēram, saskaņā ar administratīvu vienošanos ES iestāžu un struktūru datu aizsardzības regulas 49. panta 3. punkta izpratnē, EUI var apmainīties ar personas datiem ar trešo valstu iestādēm saskaņā ar tās 51. panta 1. punkta d) apakšpunkta sabiedrības interešu atkāpi un ievērojot tās nosacījumus, kas jo īpaši attiecas uz gadījumiem, kad notiek starptautiska datu apmaiņa starp finanšu uzraudzības iestādēm. (2)Priekšlikuma 4., 5. un 7. pants attiecīgi skar grozījumus Regulā (ES) Nr. 345/2013 (EuVECA), Regulā (ES) 346/2013 (EuSEF) un Regulā (ES) 2015/760 (ELTIF). Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 345/2013 (2013. gada 17. aprīlis) par Eiropas riska kapitāla fondiem (EuVECA) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 346/2013 (2013. gada 17. aprīlis) par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem (EuSEF) tika ieviestas specializētas fondu struktūras, lai tirgus dalībniekiem atvieglotu kapitāla piesaisti un ieguldīšanu novatoriskos mazos un vidējos uzņēmumos (MVU) un sociāli orientētos uzņēmumos visā Eiropā. Tika noteiktas vienotas prasības un nosacījumi kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kas vēlas izmantot apzīmējumus “EuVECA” un “EuSEF” saistībā ar kvalificētu riska kapitāla vai sociālās uzņēmējdarbības fondu tirdzniecību. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/760 (2015. gada 29. aprīlis) par Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondiem tika ieviests vēl viens fonds ELTIF, kas ir vērsts uz ieguldījumiem reālajā ekonomikā, piemēram, infrastruktūras projektā, īpaši uzsverot ilgtermiņa ieguldījumus. Regulā (ES) 2015/760 ir noteiktas vienotas prasības, kādas jāievēro ilgtermiņa fondiem, lai tie saņemtu atļauju darboties kā ELTIF. EuVECA, EuSEF un ELTIF ir saskaņoti kolektīvo ieguldījumu fondi. Ar Regulu (ES) Nr. 345/2013, Regulu (ES) 346/2013 un Regulu (ES) 2015/760 nosaka kvalificētus ieguldījumus, kvalificētus portfeļuzņēmumus, koncentrācijas noteikumus un tiesīgos ieguldītājus. Noteikumos definētas arī uzraudzības pilnvaras, tostarp prasības attiecībā uz reģistrāciju un atļauju izsniegšanu, pastāvīgu uzraudzību un reģistrācijas vai atļaujas anulēšanu. Galvenie Regulas (ES) Nr. 345/2013, Regulas (ES) Nr. 346/2013 un Regulas (ES) 2015/760 mērķi ir stimulēt darbvietu rašanos un izaugsmi, SME finansēšanu, sociālos un ilgtermiņa ieguldījumus, kā arī veicināt ieguldīšanas kultūru ES. Tomēr, neraugoties uz saskaņošanu, kas panākta ar šīm trim regulām, valstu kompetentās iestādes joprojām atšķirīgi izmanto rīcības brīvību, tām ir atšķirīga administratīvā prakse un uzraudzības kultūra, un pastāv darbības rezultātu atšķirības. Šīs atšķirības kavē nepieciešamos vienlīdzīgos konkurences apstākļus starp kvalificētu riska kapitāla fondu, kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu un ilgtermiņa ieguldījumu fondu pārvaldniekiem dažādās dalībvalstīs, vienlaikus palielinot darījumu un darbības izmaksas, kas rodas šiem pārvaldniekiem. Vienota ES uzrauga iecelšana atbalstīs šo regulu mērķu sasniegšanu, jo tā vēl vairāk veicinās šādu fondu pārrobežu integrāciju, attīstību un pārdošanu. Priekšlikuma mērķis ir vēl vairāk racionalizēt administratīvo procesu, saskaņā ar kuru tiek veikta šo ES marķējuma fondu atļauju izsniegšana un reģistrācija Savienībā, kā arī stiprināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus, centralizējot uzraudzību neatkarīgi no tā, kur fonds ir izveidots vai laists tirgū. Vienveidīga noteikumu piemērošana ļautu pārvaldniekiem pazemināt darījumu un darbības izmaksas un stiprināt ieguldītāju izvēles iespējas. EVTI attiecībā uz šiem ES fondiem un to pārvaldniekiem tiek pilnvarota veikt atļauju izsniegšanas un reģistrēšanas funkcijas, tādējādi palielinot šo administratīvo procesu efektivitāti. Šo fondu pārvaldniekiem atļaujas vai reģistrācijas iegūšanai būs jāpiesakās vienā kompetentajā iestādē — EVTI, kas būs atbildīga arī par to, lai nodrošinātu, ka šajās regulās paredzētie noteikumi tiek piemēroti konsekventi. Tādēļ ievieš mērķtiecīgas izmaiņas, lai valstu kompetento iestāžu pilnvaras nodotu EVTI. Šiem EVTI fondiem piemēro tiešas iedarbības regulas, kurās jau ir ietverts to noteikumu kopums, kuru izpildi veiks EVTI.

EVTI būs kompetentā iestāde arī attiecībā uz EuVECA un EuSEF fondiem, kuri pārsniedz AIFMD direktīvas 2011/61/ES 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktās robežvērtības un kurus tādēļ pārvalda saskaņā ar šo direktīvu pilnvaroti alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieki. EVTI nodrošinās, ka šie pārvaldnieki papildus speciālajiem nozaru noteikumiem, kas norādīti EuVECA un EuSEF regulu 2. panta 2. punktā, ievēro valsts tiesību aktus, ar ko dalībvalstī, kurā pārvaldnieks dibināts, īstenota Alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieku direktīva. Šādas pieejas mērķis ir nodrošināt uzraudzības konsekvenci un mazināt administratīvo slogu, kāds rastos, ja šīs vienības saistībā ar vienu un to pašu fondu vienlaikus uzraudzītu gan EVTI, gan valstu kompetentās iestādes. Ar šo priekšlikumu, kur tas nepieciešams, tiek noteiktas vairākas iespējas, ar kurām konkretizē visu trīs regulu prasības, lai atsevišķu tiesisko pienākumu un EVTI rīcības brīvības joma būtu noteikta pietiekami precīzi vēlamā saskaņošanas līmeņa nodrošināšanai. Regula (ES) Nr. 345/2013 un Regula (ES) 346/2013 nesen tika pārskatītas jo īpaši attiecībā uz specifiskajiem fondu noteikumiem un atbilstīgo ieguldījumu tvēruma izmaiņām. Šī pārskatīšana neattiecās uz uzraudzības aspektiem. Par priekšlikumu regulai, ar ko groza abas regulas, vienojās likumdevēji, un to apstiprināja Eiropas Parlaments. Kamēr šo priekšlikumu vēl nav pieņēmusi Padome un tas nav ticis publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ir lietderīgi šā priekšlikuma vajadzībām par atskaites punktu izmantot abas regulas ar grozījumiem, par kuriem vienojušies likumdevēji. Ja pieņemšanas procesā, kuram ir jānoslēdzas tuvākajās dienās, tiks veiktas izmaiņas abu regulu apstiprinātajos grozījumos, Komisija ir gatava grozīt šo priekšlikumu, lai nodrošinātu tā saskanīgumu ar šīm izmaiņām. Saskaņā ar 11. pantu 4.–6. panta piemērošanu sāk 36 mēnešus pēc regulas stāšanās spēkā, lai būtu pietiekami daudz laika izstrādāt un pieņemt tajā paredzētos deleģētos un īstenošanas aktus. Priekšlikumā ir paredzēti arī pārejas pasākumi, lai kompetences un pienākumus no valstu kompetentajām iestādēm nodotu EVTI. (3)Grozījumi Regulā (ES) Nr. 600/2014 (FITR — datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēji) Ar 6. pantu ievieš šādus grozījumus: ·papildina Regulas (ES) Nr. 600/2014 (FITR) darbības jomu ar datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēju atļauju izsniegšanu un uzraudzību, kā arī ar pilnvarām tieši vākt datus ziņošanas un pārredzamības aprēķinu vajadzībām; ·papildina FITR definīcijas ar trim dažādajiem datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēju veidiem; ·pilnvaro EVTI pieprasīt informāciju, kas tai nepieciešama uzraudzības uzdevumu veikšanai; ·nosaka, ka EVTI ir datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēju uzraudzības iestāde; ·nosaka EVTI pilnvaras un kompetences, kādas tai ir, īstenojot kompetentās iestādes lomu; ·nosaka Komisijai ziņošanas prasības attiecībā uz konsolidēto datu lentes darbību; ·nosaka, ka valstu kompetento iestāžu kompetence tiek nodota EVTI. Šajā priekšlikumā arī skaidri norāda, ka FITR intervences pilnvaras attiecas arī uz PVKIU un alternatīvo ieguldījumu fondu (AIF) pārvaldniekiem, ja šīs darbības tieši veic pārvaldnieki. Konkrētāk, FITR 40. pantā EVTI jau ir piešķirtas īslaicīgas intervences pilnvaras, kas ļauj EVTI uz laiku aizliegt vai ierobežot Savienībā konkrētu finanšu instrumentu vai finanšu instrumentu ar konkrētām noteiktām pazīmēm pārdošanu, izplatīšanu vai tirdzniecību, vai finanšu darbības veidu vai praksi. Šīs produktu intervences pilnvaras attiecas uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām un kredītiestādēm, kas piedalās finanšu instrumentu, tostarp kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu vienību, pārdošanā, izplatīšanā vai tirdzniecībā. Tā kā vienības kolektīvo ieguldījumu uzņēmumos tieši tirgot, izplatīt vai pārdot var arī pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu (PVKIU) pārvaldības sabiedrības un PVKIU ieguldījumu sabiedrības, kas saņēmušas atļauju saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK, un alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieki (AIFP), kas saņēmuši atļauju saskaņā ar Direktīvu 2011/61/ES, ir skaidri jānosaka, ka minētās intervences pilnvaras saskaņā ar FITR arī attiecas uz PVKIU pārvaldības sabiedrībām un PVKIU ieguldījumu sabiedrībām, kā arī noteiktos apstākļos — uz AIFP. Ar priekšlikumu direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES (FITD II), ir paredzēts izslēgt datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējus no Direktīvas 2014/65/ES darbības jomas. (4)Regulas (ES) Nr. 2016/1011 (Etaloni) grozījumi. Ar šīs regulas 8. pantu groza Regulu (ES) 2016/1011 (BMR). Ar 11. punktu EVTI tiek noteikta par kompetento iestādi kritiski svarīgajiem etaloniem, kā arī visiem etaloniem, kurus izmanto Savienībā, bet pārvalda ārpus tās. Priekšlikuma 4., 5., 12., 13., 14., 15., 16., 17. un 19. punktā ietverti tehniski precizējumi, kas atspoguļo šo noteikumu, un 4. punktā paredzēts, ka Komisija etalonus, kuri kalpo atsaucei attiecībā uz apjomu, kas pārsniedz EUR 500 miljardus, nosaka par kritiski svarīgiem. Priekšlikuma 18. punktā ir noteiktas EVTI pilnvaras un kompetences, kādas tai ir, īstenojot kompetentās iestādes lomu. Priekšlikuma 10. punktā noteikts, ka EVTI izsniedz atļaujas kritiski svarīgu etalonu administratoriem. Ar 16. punktu likvidē kritiski svarīgu etalonu uzraudzības kolēģijas, jo EVTI kā šo etalonu jaunais uzraugs ņems vērā Savienības mēroga perspektīvu risku izvērtēšanā u. c. Priekšlikuma 8. un 9. punktā EVTI tiek noteikta kā kompetentā iestāde attiecīgi trešo valstu administratoru un etalonu atzīšanai un apstiprināšanai.

Priekšlikuma 1., 2., 3. un 6. punktā Komisija tiek pilnvarota papildus precizēt noteiktus Regulas (ES) 2016/1011 noteikumus, lai nodrošinātu, ka EVTI var tieši piemērot attiecīgos noteikumus. Visbeidzot, ar Regulas (ES) 2016/1011 30. panta grozījumiem nodrošina, ka trešo valstu līdzvērtība ar Regulu (ES) 2016/1011 tiek uzraudzīta pastāvīgi. Lai pienācīgi apmainītos ar informāciju un sadarbotos attiecībā uz etalonu administratoru uzraudzību trešās valstīs, EVTI būs jānoslēdz sadarbības nolīgumi ar trešo valstu uzraudzības iestādēm. Tomēr, ja trešā valsts ir iekļauta to jurisdikciju sarakstā, attiecībā uz kurām ir konstatētas stratēģiskas nepilnības to nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanas regulējumā, kas rada būtiskus draudus Savienības finanšu sistēmai, EVTI nebūs ļauts slēgt sadarbības nolīgumu ar šādas trešās valsts uzraudzības iestādēm. (5)Regulas (ES) Nr. 2017/1129 (Prospekts) grozījumi Ar šīs regulas 9. pantu groza Regulu (ES) 2017/1129, nododot konkrētu prospektu veidu uzraudzību EVTI pārziņā. Svarīgākais grozījums ir atrodams 10. punktā, ar ko EVTI tiek piešķirta “izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes” loma attiecībā uz četru kategoriju prospektiem. Attiecībā uz šiem prospektiem pārbaudes un apstiprināšanas, kā arī pasu paziņojumu apstrādes uzdevumi tiek uzticēti EVTI. Tiek ieviests “interpretācijas noteikums”, lai piemērotu Prospektu regulas noteikumus situācijās, kad EVTI uzņemas tiešo uzraudzību. Ar 1. punktu ievieš vairākas definīcijas attiecībā uz specializētajiem emitentiem. Ar 4. punktu EVTI tiek arī nodotas pilnvaras uzņēmēju dalībvalstu kompetento iestāžu vietā uzraudzīt ar tās apstiprināmajiem prospektiem saistītas reklāmas. Lai gan EVTI kontroles pār šo reklāmu atbilstību faktiskā īstenošana joprojām ir neobligāta, tā kļūs obligāta, ja kāda kompetentā iestāde formāli pieprasīs EVTI izmantot šīs kontroles pilnvaras gadījumos, kad EVTI apstiprināti prospekti tās jurisdikcijā tiks izmantoti, lai izteiktu piedāvājumu vai saņemtu pielaidi tirdzniecībai. Ar 2., 3., 4., 6., 8., 11. un 12. punktu tiek ieviesti redakcionāli precizējumi, lai ņemtu vērā EVTI jauno lomu situācijās, kurās ar 10. punkta "interpretācijas noteikumu” varētu nepietikt tiesiskās skaidrības panākšanai (valodu režīms, sadarbības nolīgumi, paziņojumi). Priekšlikuma 7. punktā ir precizēta un uzlabota līdzvērtības režīma darbība attiecībā uz prospektiem, kas sastādīti saskaņā ar trešās valsts noteikumiem. Ja Komisija ar īstenošanas lēmumu šādus noteikumus atzīst par līdzvērtīgiem, trešās valsts prospekts, kuru jau apstiprinājis trešās valsts uzraugs, tiks iesniegts vienīgi EVTI, un EVTI katras uzņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā šāds “līdzvērtīgs” trešās valsts prospekts tiek paziņots, nosūtīs iesniegšanas sertifikātu (nevis apstiprinājuma sertifikātu, sk. 5. punkta b) apakšpunktu). Lai uzraudzītu trešo valstu emitentu prospektus, EVTI būs jānoslēdz sadarbības nolīgumi ar trešo valstu uzraudzības iestādēm. Tomēr, ja trešā valsts ir iekļauta to jurisdikciju sarakstā, attiecībā uz kurām ir konstatētas stratēģiskas nepilnības to nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanas regulējumā, kas rada būtiskus draudus Savienības finanšu sistēmai, EVTI nebūs ļauts slēgt sadarbības nolīgumu ar šādas trešās valsts uzraudzības iestādēm (sk. 9. punkta a) apakšpunktu). Priekšlikuma 5. punkta a) apakšpunktā tiek labots izlaidums Regulas (ES) 2017/1129 25. panta 4. punktā, precizējot, ka kompetentajām iestādēm elektroniski jāpaziņo EVTI visi pamatprospekta galīgie noteikumi pēc to iesniegšanas arī tad, ja attiecīgajam pamatprospektam nav piešķirta pase nevienā uzņēmējā dalībvalstī, kā tas bija paredzēts Direktīvā 2003/71/EK. Priekšlikuma 13. punktā tiek labota kļūda Regulā (ES) 2017/1129, saskaņojot datumu, līdz kuram dalībvalstīm ir jāpaziņo Komisijai un EVTI to noteikumi par sankcijām, ar regulas 49. panta 3. punktā noteikto datumu, līdz kuram tām jāveic pasākumi, lai ievērotu regulas VIII nodaļas prasības. Ar 14. punktu ievieš jaunu nodaļu, kurā nosaka EVTI pilnvaras un kompetenci, kas ir nepieciešama Prospektu regulas uzraudzībai un izpildei, ieskaitot pilnvaras noteikt naudas sodus un periodiskus soda maksājumus. 2017/0230 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), Regulu (ES) Nr. 1094/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), Regulu (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), Regulu (ES) Nr. 345/2013 par Eiropas riska kapitāla fondiem, Regulu (ES) Nr. 346/2013 par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem, Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, Regulu (ES) Nr. 2015/760 par Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondiem, Regulu (ES) 2016/1011 par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un Regulu (ES) 2017/1129 par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību regulētā tirgū (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Pēc finanšu krīzes ievērojot ieteikumus, ko sniedza Jacques de Larosière vadītā Augsta līmeņa ekspertu grupa, Savienība ir guvusi ievērojamus panākumus, vienota noteikumu krājuma veidā radot ne vien stingrākus, bet arī saskaņotākus noteikumus attiecībā uz finanšu tirgiem. Savienība ir arī izveidojusi Eiropas Finanšu uzraudzības sistēmu (“EFUS”), kas pamatā ir divu pīlāru sistēma un apvieno mikroprudenciālo uzraudzību, ko koordinē Eiropas Uzraudzības iestādes (“EUI”), un – līdz ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas (“ESRK”) izveidi – makroprudenciālo uzraudzību. Trīs EUI, proti, Eiropas Banku iestāde (“EBI”), ko izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde (“EAAPI”), ko izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1094/2010, un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (“EVTI”), ko izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (kopā sauktas “dibināšanas regulas”), sāka darboties 2011. gada janvārī. EUI vispārīgais darbības mērķis ir ilgtermiņā stiprināt finanšu sistēmas stabilitāti un efektivitāti visā Savienībā un uzlabot patērētāju un ieguldītāju aizsardzību. (2)EUI ir devušas būtisku ieguldījumu Savienības finanšu tirgu noteikumu saskaņošanā, sniedzot Komisijai ieguldījumu tās iniciatīvās Padomes un Parlamenta pieņemto regulu un direktīvu izstrādei. EUI ir arī iesniegušas Komisijai sīki izstrādātu tehnisko noteikumu projektus, kas tikuši pieņemti kā deleģētie un īstenošanas akti. (3)Turklāt EUI ir veicinājušas finanšu uzraudzības konverģenci un uzraudzības praksi Savienībā, izdodot kompetentajām iestādēm adresētas pamatnostādnes un koordinējot uzraudzības prakšu izskatīšanu. Tomēr EUI iestāžu rīcībā esošo resursu ierobežojumi un šo instrumentu veids, kā arī to dibināšanas regulās noteiktais lēmumu pieņemšanas process ir kavējuši tās pilnībā sasniegt savus vispārīgos mērķus. (4)Pēc septiņus gadus ilgušas darbības un sekojošiem Komisijas veiktiem novērtējumiem un sabiedriskajām apspriešanām šķiet, ka tiek arvien vairāk ierobežotas EUI iespējas sasniegt to mērķus – turpināt integrēt finanšu tirgus un pakalpojumus un uzlabot patērētāju aizsardzību esošā tiesiskā regulējuma ietvaros gan Savienībā, gan Savienības un trešo valstu starpā. (5)Jebkādu paplašinātu pilnvaru piešķiršana EUI, lai tās varētu sasniegt šos mērķus, būtu saistīta arī ar nepieciešamību gan pēc atbilstīgas pārvaldības, gan pēc pietiekama finansējuma. Tikai ar paplašinātām pilnvarām vien EUI mērķu sasniegšanai nepietiktu, ja tām nebūtu pietiekama finansējuma vai tās netiktu pārvaldītas iedarbīgā un efektīvā veidā. (6)Komisijas 2017. gada 8. jūnija Paziņojumā par kapitāla tirgu savienības rīcības plāna vidusposma pārskatu bija uzsvērts, ka finanšu tirgu un pakalpojumu efektīvāka un konsekventāka uzraudzība ir ļoti būtiska, lai novērstu regulatīvās arbitrāžas iespējas starp dalībvalstīm, veicot savus uzraudzības uzdevumus, paātrinātu tirgus integrāciju un radītu vienotā tirgus iespējas finanšu sabiedrībām un ieguldītājiem. (7)Tāpēc turpmāka virzība uzraudzības integrācijas ziņā ir īpaši steidzams uzdevums kapitāla tirgu savienības izveides pabeigšanai. Desmit gadus pēc finanšu krīzes sākuma un jaunās uzraudzības sistēmas izveides finanšu pakalpojumus un kapitāla tirgu savienību arvien vairāk virzīs divas nozīmīgas tendences: ilgtspējīgas finanses un tehnoloģiskā inovācija. Tām abām piemīt finanšu pakalpojumu pārveides potenciāls, un mūsu finanšu uzraudzības sistēmai vajadzētu būt attiecīgi sagatavotai. (8)Tāpēc ir ļoti būtiski, lai finanšu sistēma pilnībā izpildītu savu daļu no uzdevuma risināt ar ilgtspējību saistītas svarīgas problēmas. Tam būs nepieciešama padziļināta finanšu sistēmas pārveide, kurā EUI vajadzētu sniegt aktīvu ieguldījumu, sākot ar reformām, lai izveidotu piemērotu regulatīvo un uzraudzības sistēmu privātā kapitāla plūsmu piesaistīšanai un virzīšanai uz ilgtspējīgiem ieguldījumiem. (9)EUI vajadzētu būt nozīmīgai lomai, apzinot riskus, kādus finanšu stabilitātei rada vides, sociālie un pārvaldības faktori, ziņojot par šiem riskiem un padarot finanšu tirgu darbību atbilstīgāku ilgtspējības mērķiem. EUI būtu jāsniedz norādījumi par to, kā ar ilgtspējību saistītus apsvērumus var efektīvi iekļaut attiecīgajos ES finanšu jomas tiesību aktos, un pēc šo noteikumu pieņemšanas jāveicina to saskaņota īstenošana. (10)Tehnoloģiskā inovācija ir arvien vairāk ietekmējusi finanšu nozari, tāpēc kompetentās iestādes ir īstenojušas dažādas iniciatīvas, lai pielāgotos šai tehnoloģiju attīstībai. Lai veicinātu labāku uzraudzības konverģenci un apmaiņu ar paraugpraksi starp attiecīgajām iestādēm, no vienas puses, un finanšu iestādēm vai finanšu tirgus dalībniekiem, no otras puses, būtu jāpastiprina EUI loma attiecībā uz to pārraudzības funkciju un uzraudzības koordināciju. (11)Tehnoloģiju attīstība finanšu tirgos var uzlabot finansiālo integrāciju, sniegt piekļuvi finansējumam, uzlabot tirgu integritāti un darbības efektivitāti, kā arī mazināt šķēršļus iekļūšanai šajos tirgos. Tiktāl, ciktāl tas ir būtiski piemērojamajām materiālajām normām, arī kompetento iestāžu apmācības joma būtu jāpaplašina, iekļaujot tajā tehnoloģisko inovāciju. Tam vajadzētu palīdzēt novērst to, ka dalībvalstīs šajās jomās tiek izstrādātas atšķirīgas prakses. (12)Vairākas valstu iestādes dibināšanas regulās nav definētas kā kompetentās iestādes, tomēr ir pilnvarotas nodrošināt Savienības tiesību aktu finanšu pakalpojumu un tirgu jomā piemērošanu. Lai nodrošinātu konsekventu, efektīvu un konstruktīvu uzraudzības praksi Eiropas Finanšu uzraudzības sistēmas ietvaros, ir nepieciešams tādu definēt. Tas jo īpaši dotu iespēju EUI pieņemt pamatnostādnes un sniegt ieteikumus attiecīgajām valstu iestādēm. (13)Lai nodrošinātu atbilstīgus pasākumus ieinteresēto personu interešu aizsardzībai, kad EUI īsteno savas pilnvaras pieņemt pamatnostādnes un sniegt ieteikumus, dažādajām ieinteresēto personu grupām vajadzētu būt iespējai sniegt atzinumu gadījumā, ja divas trešdaļas to locekļu uzskata, ka attiecīgā EUI ir pārkāpusi savas kompetences robežas. Šāda gadījumā Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pēc pienācīgas izvērtēšanas veikšanas pieprasīt EUI atsaukt attiecīgās pamatnostādnes vai ieteikumus. (14)Turklāt dibināšanas regulu 17. pantā minētās procedūras un Savienības tiesību aktu pienācīgas piemērošanas labad ir lietderīgi atvieglot un paātrināt EUI piekļuvi informācijai. Tādēļ tām vajadzētu būt iespējai ar pienācīgi pamatotu un argumentētu pieprasījumu tieši pieprasīt informāciju no visām attiecīgajām kompetentajām iestādēm, finanšu iestādēm un finanšu tirgus dalībniekiem pat tad, ja šīs kompetentās iestādes, finanšu iestādes vai tirgus dalībnieki paši nav pārkāpuši nevienu Savienības tiesību aktu noteikumu. EUI būtu jāinformē attiecīgā kompetentā iestāde par šādiem pieprasījumiem, un attiecīgajai kompetentajai iestādei būtu jāpalīdz EUI iegūt prasīto informāciju. (15)Lai finanšu nozares uzraudzība notiktu saskaņotā veidā, kompetentajām iestādēm ir jāpiemēro konsekventa pieeja. Tālab EUI būtu jāveic regulāra un neatkarīga kompetento iestāžu darbību izvērtēšana, kura būtu jāatbalsta visu EUI izveidotajām izvērtēša