KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI

par kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanas stāvokli un apspriešanos par zvejas iespējām 2020. gadam



1.Ievads

Šajā paziņojumā sniegts pārskats par kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) īstenošanas stāvokli un izklāstīti galvenie virzieni Komisijas priekšlikumu veidošanai par zvejas iespējām 2020. gadam.

Zvejniecības pārvaldības galvenais mērķis saskaņā ar KZP ir vēlākais līdz 2020. gadam attiecībā uz visiem krājumiem nodrošināt lielus ilgtermiņa nozvejas apjomus (Fmsy). Šā mērķa sasniegšana palīdzēs sasniegt arī labu vidisko stāvokli Eiropas jūrās (tas jāpaveic līdz 2020. gadam) un līdz minimumam samazināt zvejas darbību negatīvo ietekmi uz jūras ekosistēmām.

2.KZP īstenošanas sekmes

2.1.Fmsy sasniegšanas sekmes

Atlantijas okeāna ziemeļu daļā un blakusesošajos apgabalos zivju krājumu noslodze (F/Fmsy) 2013.–2017. gadā ir uzrādījusi vispārēju lejupejošu tendenci, bet vidējā zvejas izraisītā zivju mirstība ir stabilizējusies, un tā ir aptuveni 1,0. Vidusjūrā un Melnajā jūrā F/Fmsy rādītājs ir saglabājies nemainīgs, proti, 2,2, kas nozīmē to, ka krājumi tiek izmantoti krietni virs Fmsy mērķrādītāja.

KPN ir viens no galvenajiem zvejniecības pārvaldības instrumentiem. Fmsy vai nedaudz zemākā līmenī ierosināto KPN skaits 2019. gadam Atlantijas okeāna ziemeļu daļā un blakusesošajos apgabalos saskaņā ar Komisijas priekšlikumu bija 76 (visi krājumi, par kuriem pieejams Fmsy ieteikums). Šādas KPN nebija iespējams ierosināt attiecībā uz 5 krājumiem, kuru KPN Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) ieteikusi noteikt nulles apjomā, jo tādā gadījumā rastos ar kritiskajām sugām saistītas bloķējošas situācijas, kam būtu smagas sociālekonomiskas sekas. Tāpēc tika nolemts zemā līmenī saglabāt šo krājumu piezvejas KPN. Padome noteica 59 Fmsy atbilstošas KPN, un tas ir par 3 KPN vairāk nekā 2018. gadā.

95 % paredzamo izkrāvumu Baltijas jūrā ir pamatoti ar Fmsy līmenī noteiktām KPN, bet 4 % – ar piesardzīgām KPN. Ziemeļjūrā, Skagerakā un Kategatā attiecībā uz krājumiem, par kuriem ir pieejams Fmsy novērtējums un kurus ES pārvalda viena pati, 99,7 % paredzamo izkrāvumu ir pamatoti ar Fmsy līmenī noteiktām KPN. Ziemeļrietumu un dienvidrietumu ūdeņos šie skaitļi ir attiecīgi 94 % un 90 %.

Dziļūdens zivju krājumu zvejas iespējas 2019. un 2020. gadam tika noteiktas 2018. gada novembrī. To proporcija visos ES izkrāvumos ir mazāka par 1 %. Attiecībā uz visiem dziļūdens zivju krājumiem nepietiek novērtējuma. Attiecīgie Padomes lēmumi par dziļūdens zvejas iespējām tagad ir vairāk balstīti uz zinātniskajiem ieteikumiem nekā iepriekšējos gados.

Attiecībā uz krājumiem, par kuriem jāapspriežas ar piekrastes valstīm, tikai putasu 2019. gada KPN bija saskaņā ar šim krājumam noteikto ilgtermiņa pārvaldības stratēģiju un ICES sniegto Fmsy ieteikumu. ES un Norvēģijas sarunu iznākums saglabāšanas ziņā bija mazāk vērienīgs nekā 2018. gadā, jo tikai 9 no 17 KPN tika noteiktas Fmsy līmenī.

Vidusjūrā 35 no 40 novērtēto krājumu 2017. gadā tika izmantoti, pārsniedzot ilgtspējīgu līmeni, un zvejas piepūle vidēji bija aptuveni 2,2 reizes lielāka par krājumu attiecīgo Fmsy. Jaunākie dati rāda, ka kopš 2011. gada vidējais F/Fmsy jeb noslodzes rādītājs uzrāda lejupēju tendenci. Tas varētu liecināt par to, ka krājumu izmantošana ir nedaudz uzlabojusies. Melnajā jūrā 6 no 8 novērtētajiem kopīgajiem krājumiem joprojām tiek pārzvejoti; izņēmums ir brētliņa un Japānas rapana.

2.2.Biomasas tendences