Eiropas Parlamenta rezolūcija par nodarbinātību un darba ražīgumu un to ieguldījumu ekonomikas izaugsmē (2004/2188(INI))



Oficiālais Vēstnesis 124 E , 15/05/2006 Lpp. 0563 - 0565



P6_TA(2005)0240 Nodarbinātība un darba ražīgums Eiropas Parlamenta rezolūcija par nodarbinātību un darba ražīgumu un to ieguldījumu ekonomikas izaugsmē (2004/2188(INI)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Komisijas sagatavoto darba dokumentu (SEK(2004)0690), - ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, - ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A6-0109/2005), A. tā kā nodarbinātības politika ir dalībvalstu ziņā, B. tā kā darba drošība, darba algas līmeņi, darba apstākļi, apmācība un kapitāls uz vienu strādājošo ir mainīgi lielumi, kam ir pozitīva saistība ar darba ražīguma līmeni, C. tā kā nelegālais darbs negatīvi ietekmē sociālās aizsardzības sistēmas, nodarbinātības politiku un sociālo kohēziju, D. tā kā pašreizējais pieaugošas konkurences un pastiprinātas pārstrukturēšanas posms ekonomikā rada bezdarbu un izmaiņas nodarbinātības sistēmā dažos reģionos un nozarēs, E. tā kā, lai samazinātu šo pārmaiņu iespējamās negatīvās ietekmes, ir svarīgi, lai visas iesaistītās puses apzinātu ar nodarbinātību un darba ražīgumu saistītās problēmas, F. tā kā daudzās nozarēs radies kvalificētu darbinieku trūkums un tā kā dažās dalībvalstīs konkrētu demogrāfisko tendenču dēļ samazinās darbaspējīgo iedzīvotāju skaits, G. tā kā Eiropas ekonomikas izaugsmes līmenis ir apmēram 2 %, kas nav pietiekami, lai likvidētu bezdarbu un veicinātu pilnīgu nodarbinātību un kas skaidri rāda, ka jāmeklē makroekonomiski risinājumi, lai sāktu risināt efektīva pieprasījuma trūkuma problēmu, H. tā kā abām ražošanā iesaistītajām pusēm jāveltī pūliņi, lai izpētītu sakarību starp darbavietu kvalitāti un darba ražīgumu, un tā kā šāda sadarbība sekmēs dalībvalstu ekonomikas attīstību, I. tā kā mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) sastāda darba devēju pārsvaru un tie ir ekonomikas izaugsmes galvenais dzinējspēks, J. tā kā interneta un e-komercijas izaugsme nozīmē, ka ES uzņēmumi, tostarp MVU, darbojas arvien pieaugošā pasaules tirgū un ka to konkurētspējas palielināšana ir jāizskata plašākā kontekstā, K. tā kā ekonomikas izaugsme uz nodarbinātības izaugsmes rēķina ir nevēlama, tādēļ jāatbalsta visi nodarbinātības izaugsmes veidi un, atzīmējot to, ka iepriekšminētajā Komisijas darba dokumentā ir teikts, ka "elastīga darba laika piemērošana (tostarp darba līgumus par pagaidu darbu un uz pusslodzi…) ir devusi ieguldījumu nodarbinātības un līdzdalības līmeņa paaugstināšanā", 1. izsaka nožēlu, ka Padome vairs neuzskata Stabilitātes un izaugsmes paktu par kategorisku prasību ekonomiskās izaugsmes apstākļu uzlabošanai un nodarbinātības iespēju veicināšanai; 2. uzsver to, cik liela nozīme sociālās un ekonomiskā kohēzijas veicināšanā ir ES un dalībvalstu līmenī veiktiem sabiedriskajiem ieguldījumiem, kas palielina pieprasījumu un sekmē ekonomikas un nodarbinātības izaugsmi; 3. uzskata, ka ES var būt ekonomikas, sociālo un vides panākumu reģions pasaulē, ja tiks īstenota citāda ekonomikas, monetārā un sociālā politika; vēlreiz apstiprina, ka Lisabonas 2000. gada 23. un 24. marta Eiropadomes minētie stratēģiskie mērķi attiecībā uz pilnīgu nodarbinātību, tostarp vairāk un labākām darba vietām, ekonomikas izaugsmi, sociālo kohēziju (jo īpaši cīņu pret nabadzību, nevienlīdzīgiem ienākumiem un bezdarbu) un vides aizsardzību joprojām ir virzošais spēks, lai sasniegtu ilgtspējīgu attīstību ES, un uzskata, ka šiem stratēģiskajiem mērķiem jābūt ES augstākajai prioritātei nākamos piecus gadus; 4. uzskata, ka ekonomiskā un monetārā savienība un Stabilitātes un izaugsmes pakts veicinās iekšējā tirgus darbību un attīstīs makroekonomisko vidi bez inflācijas un ar zemām procentu likmēm, tādējādi uzlabojot ekonomiskās izaugsmes nosacījumus un jaunu darba vietu izveidi, radot noturīgu pamatu sociālajai kohēzijai; 5. uzskata, ka veiksmīga un ilgspējīga ekonomiskā un monetārā savienība, labi funkcionējošs iekšējais tirgus un augsta nodarbinātība nav panākami vienīgi ar dalībvalstu sociālās aizsardzības sistēmu strukturālajām reformām, jo strukturālajām reformām, pretstatā ierobežotiem vai gadījuma rakstura pasākumiem, jābūt visaptverošām un saskaņoti jārisina sarežģītais jaunu darba vietu radīšanas jautājums; 6. atbalsta Komisijas darba dokumentā paustos secinājumu par to, ka "reformas centieniem veicināt nodarbinātību ir jāpievēršas arī nodokļu un pabalstu sistēmas reformām, kas padarītu darbu par peļņas avotu, aktīvai darba tirgus politikai, lai veicinātu nodarbinātību, darba organizācijas modernizācijai, iekļaujot elastīgākus darba līgumu noteikumus, centieniem veicināt darbaspēka ģeogrāfisko un profesionālo mobilitāti un centieniem padarīt koplīgumu pārrunu sistēmas draudzīgākas nodarbinātībai'"; 7. uzskata, ka sociālās aizsardzības, fiskālās, ekonomikas, nodarbinātības un finanšu politikas reformas jautājumi jārisina sistemātiski, ņemot vērā Eiropas augsta līmeņa nodarbinātības un sociālās aizsardzības mērķi; 8. atzīst, ka šajā kontekstā, kā arī, lai veidotu Eiropas Savienībā tādu ekonomisko un nodarbinātības stratēģiju, kas ievēro sociālās aizsardzības mērķus, lielāka vērība veltāma tirgus efektivitātes uzlabošanai, tehnoloģiskajiem jauninājumiem, apmācības un izglītības sistēmām, konkurētspējai un darba ražīgumam kā izaugsmes un nodarbinātības priekšnosacījumiem; 9. uzskata, ka novatorisms un uzņēmējdarbība ir izšķiroši izaugsmei, darba vietu radīšanai un darba ražīgumam, kā arī to, ka Komisijai ir jāveicina sadarbība starp uzņēmumiem, skolām, universitātēm un zinātniekiem Eiropas Savienībā un ārpus tās robežām, lai stimulētu un veicinātu uzņēmējdarbības garu un inovāciju; 10. uzskata, ka iepriekš izklāstītā vispārējā stratēģija palielinās pūliņus veicināt nodarbinātību un sociālo integrāciju, kā arī cīnīties pret bezdarbu, un ka šajā kontekstā jaunu darba vietu izveide, strādājošo aizsardzība un drošība tiks apvienota ar nepieciešamību uzlabot darba tirgus darbību, tādējādi dodot ieguldījumu arī ekonomiskās un monetārās savienības sekmīgai attīstībai; 11. atzīmē, ka, lai uzlabotu iekšējo tirgu, radītu MVU izdevīgu biznesa vidi un samazinātu administratīvās un finanšu izmaksas, vairāk uzmanības ir jāpievērš Eiropas un dalībvalstu tiesību aktu vienkāršošanai un kvalitatīvāku ietekmes novērtējumu veikšanai; izsaka atbalstu arī MVU finansēšanai veltītajiem fondiem un līdzekļiem, piemēram riska kapitālam; 12. atzīst Eiropas Investīciju bankas nozīmīgo lomu jaunu darba vietu izveidē, nodrošinot investīciju iespējas Eiropā; aicina Eiropas Investīciju banku izvērst darbību šajā virzienā, sekmējot intervenci tehnoloģisko jauninājumu jomā, apmācības un izglītības sistēmās; 13. atzīmē, ka nostiprināts iekšējais tirgus apvienojumā ar darba tirgus reformu un apvienotiem kapitāla tirgiem radīs lielas Eiropas IKP pieauguma iespējas; tāpēc uzskata, ka ir svarīgi padziļināt iekšējo tirgu, it īpaši pakalpojumu jomā; 14. atzīst publisko pakalpojumu un to sniegšanas nozīmi uz sociālās, ekonomiskās un teritoriālās kohēzijas veicināšanu Eiropas Savienībā, kā arī uz ekonomikas un nodarbinātības izaugsmi; 15. uzskata, ka darbaspēka mobilitātes pieaugums gan ģeogrāfiskā, gan arodu ziņā samazinās neatbilstību starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū un būtiski paaugstinās nodarbinātības līmeni un ka šajā sakarā vēl daudz jādara, lai panāktu turpmāku situācijas uzlabošanos; 16. uzsver to, ka jāievieš pasākumi, lai sekmētu darba mūža labprātīgu pagarināšanu un atturētu no priekšlaicīgas pensionēšanās; uzsver, cik nozīmīgs ir ieguldījums, ko dod vecāka gadagājuma strādājošie, kuru pieredze un prasmes var palīdzēt uzlabot Eiropas ekonomikas produktivitāti; uzskata, ka vecāka gadagājuma cilvēku ar viņu pieredzi un prasmēm ir jāuzskata par resursu, kuru jāizmanto, nevis par problēmu, kas jārisina; 17. atzīst darbaspēka brīvas pārvietošanās nozīmi Eiropas Savienības teritorijā, un tāpēc aicina dalībvalstis pārskatīt jaunajām dalībvalstīm noteikto pārejas periodu darbaspēka brīvas pārvietošanās jomā, lai novērstu visus šķēršļus darbaspēka mobilitātei; 18. atzīst sociālo partneru lomu veiksmīgas un ilgtspējīgas ekonomiskās un monetārās savienības izveidē; 19. aicina dalībvalstis pievērsties nelegālā darba problēmai, kas negatīvi ietekmē sociālās aizsardzības sistēmas, sociālo kohēziju, konkurētspēju un darba ražīgumu; 20. aicina dalībvalstis saskaņā ar to noteikumiem un pieņemto praksi uzlabot nodokļu un sociālās aizsardzības sistēmas, lai tās spētu pielāgoties darba tirgus strukturālajām izmaiņām, un veicināt kvalificēta, prasmīga un pielāgoties spējīga darbaspēka veidošanos, tādējādi sekmējot konkurētspēju, nodarbinātību un darba ražīgumu; 21. aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm un pēc apspriešanās ar abām rūpniecības pusēm izvērtēt notikumus, jauninājumus un progresu, kas sasniegts saistībā ar iepriekšminētajiem mērķiem, un iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei atbilstīgus ziņojumus par darba vietu kvalitāti, darba tirgus efektivitāti, darba ražīgumu, nodokļu un sociālās aizsardzības sistēmām visās ekonomikas nozarēs; 22. uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. --------------------------------------------------