Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei - Otrais ziņojums par tādu eksperimentālo pētījumu rezultātiem, kas minēti 4. panta 3. punktā un 5. panta 1. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 25. novembra Regulā (EK) Nr. 2150/2002 par statistiku attiecībā uz atkritumiem /* COM/2008/0501 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 1.8.2008 COM(2008) 501 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Otrais ziņojums par tādu eksperimentālo pētījumu rezultātiem, kas minēti 4. panta 3. punktā un 5. panta 1. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 25. novembra Regulā (EK) Nr. 2150/2002 par statistiku attiecībā uz atkritumiem (iesniegusi Komisija) 1. IEVADS Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 25. novembra Regula (EK) Nr. 2150/2002 par statistiku attiecībā uz atkritumiem[1] (regula par atkritumu statistiku) stājās spēkā 2002. gada 29. decembrī. Regula nosaka pamatu Kopienas statistikas izveidei attiecībā uz atkritumu rašanos, reģenerāciju un apglabāšanu. Regula izstrādāta, rūpīgi apsverot atkritumu statistikas izveides sarežģītību un ar to saistītās grūtības. Izstrādājot minēto regulu, Eiropas Parlaments un Padome nolēma, ka būs nepieciešami vairāki eksperimentālie pētījumi, lai precizētu dažus pamatjautājumus attiecībā uz jaunām atkritumu statistikas jomām. Šīs jomas ir statistika par „lauksaimniecības, medniecības, mežsaimniecības un zvejniecības” radītajiem atkritumiem (4. panta 3. punkts), kā arī statistika par „atkritumu importu un eksportu” (5. panta 1. punkts), par kuru nav vākti dati saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Regulu (EK) Nr. 1013/2006 par atkritumu sūtījumiem (regula par atkritumu sūtījumiem)[2]. Regulas par atkritumu statistiku 8. panta 3. punktā teikts, ka „Komisija divu gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par 4. panta 3. punktā un 5. panta 1. punktā minēto eksperimentālo pētījumu īstenošanas gaitu” . 2005. gada sākumā Padomei un Eiropas Parlamentam tika sagatavots šāds ziņojums par eksperimentālo pētījumu programmas progresu[3]. Šajā laikā šī programma vēl nebija pabeigta. Problēmu dēļ, kas bija vērojamas cilvēkresursu jomā Kopienas un dalībvalstu mērogā, bija vajadzīgs vairāk laika, lai pienācīgi veiktu eksperimentālos pētījumus. Tāpēc 2005. gada progresa ziņojumā bija ietverti vienīgi provizoriski rezultāti un vēl viens uzaicinājums iesniegt priekšlikumus, kā arī nobeiguma ziņojums ar ieteikumiem par turpmākiem īstenošanas pasākumiem, pamatojoties uz šo pētījumu rezultātiem. 2. EKSPERIMENTāLO PēTīJUMU PROGRAMMA Komisija ir sagatavojusi dalībvalstīs un kandidātvalstīs īstenojamo eksperimentālo pētījumu programmu. Ir paredzēts finansiāls atbalsts, lai palīdzētu minētajām valstīm veikt šos pētījumus. Kaut arī, veidojot programmu, ir bijušas grūtības un kavējumi, Komisija paredz, ka tās pozitīvā ietekme uz katru dalībvalsti un Komisiju būs ilgstoša. Oficiālā vēstulē tika izsūtīti trīs ierobežoti uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus ― pirmais uzaicinājums bija 2003. gada maijā, otrais — 2003. gada oktobrī un pēdējais ― 2005. gada maijā; tie bija adresēti Eiropas Statistikas sistēmai (ESS), pievienošanās valstu un Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) statistikas iestādēm. 2007. gada vidū eksperimentālie pētījumi bija pabeigti, un noslēguma ziņojumi ir pieejami šādā tīmekļa vietnē: http://circa.europa.eu/Public/irc/dsis/pip/library?l=/wastesstatisticssregulat/pilotsstudies 2.1. Eksperimentālo pētījumu pamats 2.1.1. Statistika par atkritumu importu un eksportu Regulas par atkritumu statistiku 1. panta 3. punktā definētas jomas, kuras jāiekļauj atkritumu statistikā, tostarp „c) pēc eksperimentāliem pētījumiem saskaņā ar 5. pantu: atkritumu imports un eksports, par kuru netiek vākti dati saskaņā ar Padomes 1993. gada 1. februāra Regulu (EEK) Nr. 259/93 par uzraudzību un kontroli attiecībā uz atkritumu pārvadājumiem[4] ..”. Regulas par atkritumu statistiku 5. panta 1. punktā teikts, ka „..Komisija izstrādā programmu eksperimentāliem pētījumiem, kas jāveic dalībvalstīm par atkritumu importu un eksportu..”. Pamatojoties uz eksperimentālo pētījumu secinājumiem, Komisijai ir jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par iespējām apkopot statistiku par atkritumu importu un eksportu. Viens no galvenajiem jautājumiem, uz kuriem jāvērš uzmanība eksperimentālajos pētījumos par atkritumu importu un eksportu, ir statistikā norādāmā detalizācijas pakāpe. Tas saistīts ar otru jautājumu par to, kā savākt datus par nebīstamo atkritumu importu un eksportu. Lai gan šis t.s. zaļais atkritumu saraksts ir iekļauts regulā par atkritumu sūtījumiem, uz to neattiecas minētajā regulā iekļautais ziņošanas pienākums. Kopumā eksperimentālo pētījumu programmā par atkritumu importu un eksportu piedalījās 11 valstis, no tām trīs valstis ir t.s. jaunās dalībvalstis. Lielākā daļa iestāžu, kas veica eksperimentālos pētījumus, bija valsts statistikas iestādes (VSI), kā arī vides iestādes (vides ministrijas vai valsts vides aģentūras), kas arī piedalījās programmā. 2.1.2. Statistika par lauksaimniecības, medniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības atkritumiem Lielākajā daļā valstu nebija izstrādāta statistikas metodika attiecībā uz atkritumiem, kas tiek radīti tādās saimniecības nozarēs kā lauksaimniecība, medniecība, mežsaimniecība (NACE A sadaļa) un zivsaimniecība (NACE B sadaļa). Lai izstrādātu metodiku regulārai datu vākšanai, regulas par atkritumu statistiku 4. panta 3. punktā ir paredzēta eksperimentālo pētījumu programma attiecībā uz atkritumiem, kas radušies, veicot minētās saimnieciskās darbības. Grūtības šajā jomā sagādā tas, ka nav skaidrs, par kuriem atlikumiem ir jāziņo un par kuriem ne. Īstenošanas posmā ir jāpieņem skaidrs lēmums un jāpanāk vienošanās par šo atkritumu noteikšanu. Turklāt statistiskā kopa, kas nodarbojas ar saimnieciskajām darbībām, ir liela un ietver daudzas mazas zemnieku saimniecības, kuru pārstāvjiem bieži vien trūkst zināšanu atkritumu jomā un nav uzskaites datu par tiem. Datu vākšanas shēmām jābūt precīzi izstrādātām un organizētām, lai ņemtu vērā šo konkrēto ekonomisko struktūru. 2003. gada beigās un 2004. gada sākumā, kā arī 2005. gada beigās tika uzsākts 20 projektu, kuru mērķis ir izpētīt pašreizējo atkritumu apsaimniekošanas praksi un attiecīgās datu vākšanas iespējas. Lielākā daļa valstu, kuras piedalījās, bija t.s. vecās dalībvalstis, savukārt 8 pētījumus veica t.s. jaunās dalībvalstis. Lielākā daļa iestāžu, kuras piedalījās eksperimentālajos pētījumos, bija valstu statistikas iestādes, kā arī vides iestādes (vides ministrija vai vides aģentūra). 2.2. Rezultāti Šā ziņojuma vajadzībām eksperimentālos pētījumus novērtēja, ņemot vērā vajadzību pēc papildu pasākumiem regulārai statistikas apkopošanai un ņemot vērā Komisijas uzdevumu izstrādāt šiem pasākumiem juridisku pamatu. 2.2.1. Statistika par atkritumu importu un eksportu Atbilstība Saskaņā ar regulu par atkritumu statistiku regulāra Kopienas statistika ir vajadzīga, lai uzraudzītu atkritumu jomas politikas īstenošanu, jo īpaši atbilstību principam par maksimāli iespējamu reģenerāciju un atkritumu drošu apglabāšanu. Tas nozīmē, ka Kopienas mērogā jāvar izveidot saikni starp datiem par radīto atkritumu daudzumu un datiem par reģenerēto un apglabāto atkritumu daudzumu. Pašreizējā regulas struktūra neļauj izsekot atkritumu plūsmām no to radīšanas procesa līdz reģenerācijas un apglabāšanas darbībām. Šādu informāciju var iegūt tikai tad, ja vāc datus arī par atkritumu importu un eksportu. Dalībvalstis, kurās nav otrreizējās pārstrādes jaudas atsevišķu veidu atkritumiem, nevarēs uzraudzīt, cik lielā mērā šie šajās valstīs radītie atkritumi tiek otrreizēji pārstrādāti, ja vien nav zināms, cik daudz šo atkritumu eksportē otrreizējai pārstrādei. Dalībvalstis, kuras importē lielu atsevišķu veidu atkritumu daudzumu, vairs nevarēs uzraudzīt šajās valstīs radīto atkritumu apsaimniekošanas attīstību, ja vien tās nezina, cik daudz atkritumu importē. Eksperimentālajos pētījumos tika uzsvērta vajadzība pēc tādas statistikas par atkritumu importu un eksportu, uz ko neattiecas citi ziņošanas pienākumi. Tāpēc pētījumos galvenā uzmanība bija vērsta uz to, kā apkopot šādu statistiku. Rezultāti Vairākums valstu uzskatīja, ka ārējās tirdzniecības statistika ir vispiemērotākais datu avots, lai sagatavotu statistiku par atkritumu eksportu un importu. Taču galveno priekšrocību — visās dalībvalstīs pieņemtu vienotu kritēriju un nomenklatūras izmantošanu — ierobežo tas, ka dalībvalstīs ir noteiktas atšķirīgas robežvērtības, kas izteiktas naudas vērtībā; to mērķis ir mazināt uzņēmumu administratīvo slogu. Tādējādi iegūtie dati nav pilnībā salīdzināmi un var liecināt, ka atkritumu tirdzniecības apjomi ir mazāki, nekā patiesībā. Turklāt attiecīgā ārējās tirdzniecības statistikas nomenklatūra (kombinētā nomenklatūra, KN) un atkritumu statistikas nomenklatūra (Eiropas Atkritumu klasifikācija statistikas vajadzībām, EWC-Stat ) nav salīdzināma attiecībā uz visām atkritumu plūsmām. Kā klasifikācija, kuras pamatā ir ražojumi, kombinētā nomenklatūra nenodrošina vienotu atkritumu definīciju. „Atkritumi” un „lūžņi” ir precizēti vairākos kodos. Dažos kodos atkritumi ir skaidri nošķirti no ražojumiem, citos atkritumi un lūžņi tiek kombinēti ar citiem ražojumiem. Piemēram, attiecībā uz dažiem KN kodiem gan atkritumi, gan ražojumi ir iekļauti vienā kodā. Turklāt ārējās tirdzniecības statistikas pieejamo datu novērtējums liecina, ka uz 86 no 104 kodiem, kuri saistīti ar atkritumiem, attiecas konfidencialitātes noteikumi. Statistika par atkritumu importu un eksportu jāvāc tikai attiecībā uz atkritumiem, uz kuriem neattiecas Regula (EK) Nr. 1013/2006 par atkritumu sūtījumiem. Tas rada citas metodikas problēmas ārējās tirdzniecības statistikas izmantošanā, jo daži KN kodi pilnībā vai daļēji attiecas uz atkritumiem, par kuriem ir jāziņo saskaņā ar regulu par atkritumu sūtījumiem. Nākamajā 1. tabulā ir sniegts kopsavilkums par ārējās tirdzniecības statistikas piemērotību statistikai par atkritumu importu un eksportu. 1. tabula. Pārskats par atkritumu statistikas kategoriju aptvērumu saskaņā ar ārējās tirdzniecības statistiku (ĀTS) un regulu par atkritumu sūtījumiem (RAS) EWCSTAT | KN koda numurs | Piezīmes | Kods | Apraksts | Bīstami/nav bīstami | 1.1 | Izlietotie šķīdinātāji | B | 2 | Atkritumi iekļauti RAS | 1.2 | Skābju, sārmu vai sāļu atkritumi | NB/B | 1 | Atkritumi daļēji iekļauti ĀTS (NB) Atkritumi iekļauti RAS (B) | 1.3 | Izlietotie naftas produkti | B | 1 | Atkritumi iekļauti RAS | 1.4 | Izlietoti ķīmiskie katalizatori | NB/B | - | Atkritumi iekļauti RAS (B) | 2 | Ķīmisko preparātu atkritumi | NB/B | 5 | Atkritumi daļēji iekļauti ĀTS (NB) Atkritumi iekļauti RAS (B) | 3.1 | Ķīmiskās nogulsnes un atlikumi | NB/B | 4 | Atkritumi iekļauti RAS (NB un B) | 3.2 | Rūpniecības notekūdeņu nosēdumi | NB/B | 1 | Atkritumi iekļauti RAS (NB un B) | 05 | Veselības aprūpes un bioloģiskie atkritumi | NB/B | 1 | Atkritumi iekļauti RAS (NB un B) | 06 | Metāliski atkritumi | NB/B | 51 | Labs aptvērums ĀTS (NB) Atkritumi iekļauti RAS (B) | 7.1 | Stikla atkritumi | NB/B | 3 | Labs aptvērums ĀTS (NB) Atkritumi iekļauti RAS (B) | 7.2 | Papīra un kartona atkritumi | NB | 6 | Labs aptvērums ĀTS | 7.3 | Gumijas atkritumi | NB | 5 | Vairākumā KN kodu ietverti atkritumi un ražojumi | 7.4 | Plastmasas atkritumi | NB | 9 | Labs aptvērums ĀTS | 7.5 | Koksnes atlikumi | NB/B | 3 | Atkritumi daļēji iekļauti ĀTS (NB) Atkritumi daļēji iekļauti RAS (B) | 7.6 | Tekstilatkritumi | NB | 24 | Labs aptvērums ĀTS | 7.7 | Atkritumi, kas satur PCB | B | 1 | Atkritumi iekļauti RAS | 8 | Nolietotas iekārtas | NB/B | 2 | Atkritumi daļēji iekļauti ĀTS (NB) Atkritumi iekļauti RAS (B) | 8.1 | Nolietoti transportlīdzekļi | NB/B | 1 | Atkritumi daļēji iekļauti ĀTS (NB) Atkritumi iekļauti RAS (B) | 8.41 | Baterijas un akumulatoru atkritumi | NB/B | 5 | Atkritumi daļēji iekļauti ĀTS (NB) Atkritumi iekļauti RAS (B) | 09 | Dzīvnieku un augu atkritumi (izņemot 9.11 un 9.3 punktu) | NB | 46 | Vairākumā KN kodu ir ietverti atkritumi un ražojumi | 9.11 | Dzīvnieku atkritumi no pārtikas izstrādājumiem un produktiem | NB | 28 | Vairākumā KN kodu ir ietverti atkritumi un ražojumi | 9.3 | Dzīvnieku izkārnījumi, urīns un kūtsmēsli | NB | 1 | Atkritumi iekļauti RAS | 10.1 | Sadzīves un līdzīgi atkritumi | NB | 1 | Atkritumi iekļauti RAS | 10.2 | Jaukti un nediferencēti materiāli | NB/B | - | Atkritumi iekļauti RAS (NB un B) | 10.3 | Šķirošanas atlikumi | NB/B | - | Atkritumi iekļauti RAS (NB un B) | 11 | Parastās dūņas | NB | 1 | Atkritumi iekļauti RAS | 11.3 | Bagarēšanas grunts | NB | - | Atkritumi iekļauti RAS | 12, izņemot 12.4 un 12.6 punktu | Minerālu atkritumi | NB/B | 4 | Atkritumi daļēji iekļauti ĀTS (NB) Atkritumi iekļauti RAS (B) | 12.4 | Degšanas atkritumi | NB/B | 10 | Labs aptvērums ĀTS (NB) Atkritumi iekļauti RAS (B) | 12.6 | Piesārņota augsne un piesārņota bagarēšanas grunts | B | - | Atkritumi iekļauti RAS | 13 | Cietināti, stabilizēti vai pārstikloti atkritumi | NB/B | - | Atkritumi iekļauti RAS (NB un B) | Atsevišķiem atkritumu veidiem, tostarp parastajiem otrreizēji pārstrādājamajiem atkritumiem, piemēram, metāliem, stiklam, papīram un plastmasai, ārējās tirdzniecības statistikā ir labs aptvērums. Citām atkritumu plūsmām, īpaši attiecībā uz gumijas atkritumiem, koksnes atkritumiem, nolietotām iekārtām un transportlīdzekļiem, baterijām un akumulatoru atkritumiem, aptvērumu var uzlabot, ieviešot jaunus kodus un skaidri nošķirot ražojumus no atkritumiem. Par atkritumiem, uz kuriem attiecas regula par atkritumu sūtījumiem, vairākums valstu nobeiguma ziņojumos atzina, ka saskaņā ar Bāzeles konvenciju un Eiropas Komisijai iesniedzamā statistika par atkritumiem, par kuriem jāziņo, atbilst kritērijiem, kas noteikti regulā par atkritumu statistiku. Vēl jāstrādā, lai definētu datu pārveidi tādā formātā, kas prasīts regulā ar atkritumu statistiku. Secinājumi Pamatojoties uz eksperimentālo pētījumu rezultātiem, izstrādāts šāds ieteikums par datu sniegšanu attiecībā uz atkritumu importu un eksportu. 2. tabula. Importa un eksporta iekļaušana datu sniegšanas formātā saskaņā ar regulas par atkritumu statistiku I pielikumu Atkritumu veids | NACE | Kopējais radīto atkritumu daudzums | Tostarp eksportētie atkritumi | Atkritumu imports | |1 |2 |_..._ |19 |20 | | |ES iekšienē |Ārpus ES |ES iekšienē |Ārpus ES | |1 | | | | | | | | | | | | |_..._ | | | | | | | | | | | | |15 Metāli | | | | | | | | | | | | |17 Stikls | | | | | | | | | | | | |19 Papīrs | | | | | | | | | | | | |21 Plastmasa | | | | | | | | | | | | |_....._ | | | | | | | | | | | | |47 | | | | | | | | | | | | |48 | | | | | | | | | | | | |Kopā |Bīstami | | | | | | | | | | | | | |Nav bīstami | | | | | | | | | | | | | Matricē, kurā atspoguļota atkritumu radīšana, tiks iekļautas četras ailes, lai atspoguļotu importēto un eksportēto atkritumu daudzumu. Dati par atkritumu importu un eksportu nav jāsniedz NACE saimniecisko darbību un atkritumu pārstrādes veidu dalījumā ― dati jāsniedz vienīgi atkritumu kategoriju dalījumā un ES iekšējās un ārējās tirdzniecības dalījumā. Informācija par bīstamu atkritumu importu un eksportu pamatosies uz datiem saskaņā ar regulu par atkritumu sūtījumiem. Lai samazinātu dalībvalstu informācijas sniegšanas slogu un lai gan ir atsevišķi ierobežojumi, ārējās tirdzniecības statistiku ieteica kā vispiemērotāko datu avotu, lai sāktu apkopot statistiku par atkritumu importu un eksportu. Tomēr ārējās tirdzniecības statistikas izmantošana ir jāpilnveido ar šādiem pasākumiem, ko veic gan Kopienas, gan dalībvalstu mērogā: - Kopienas mērogā: jāievieš nedaudzi jauni kodi kombinētajā nomenklatūrā, lai skaidrāk nošķirtu atkritumus no ražojumiem un ārējās tirdzniecības statistiku varētu izmantot atkritumu statistikā; - dalībvalstīs: jānovērtē konfidencialitātes un valstu datu sniegšanas robežvērtību ietekme uz ārējās tirdzniecības statistiku par atkritumu importu un eksportu. Tiecoties vienkāršot un saskaņot ārējās tirdzniecības statistikas izmantošanu, Komisija ierosina nodrošināt dalībvalstis ar valstij atbilstošu attiecīgo datu kopumu no ārējās tirdzniecības datubāzes COMEXT , ko uztur Eurostat . Dalībvalstīm vajadzēs apstiprināt vai pārskatīt datus. Tomēr saskaņā ar regulas par atkritumu statistiku 3. panta 1. punktu dalībvalstīm ir atļauts izvēlēties metodiku, ko tās izmanto, apkopojot statistiku par atkritumiem; nevar noteikt konkrētu datu vākšanas metodi. 2.2.2. Statistika par lauksaimniecības, medniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības atkritumiem Ņemot vērā to, ka dalībvalstīs statistika par lauksaimniecības, medniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības radītajiem atkritumiem netiek regulāri apkopota, eksperimentālie pētījumi attiecībā uz šāda veida statistiku tiek īpaši veicināti. Būtisks jautājums regulārai statistikas apkopošanai par atkritumiem, ko rada šīs saimniecības nozares, ir jautājums par to, uz kādiem materiāliem vai vielām attiecas statistikas datu sniegšanas pienākumi un uz kādām neattiecas, jo tās otrreizēji pārstrādā ražošanas vietā. Lielākā atkritumu plūsma šajā kontekstā ir bioloģiski sadalāmie organiskie atkritumi, īpaši virca. Nozīmīgas atliekas rodas meža izstrādē, medniecībā un zvejniecībā, turklāt parasti atkritumi paliek attiecīgi mežā vai tiek iemesti jūrā. Eksperimentālajos pētījumos iegūtais galvenais ieteikums bija neiekļaut bioloģiski sadalāmos organiskos atkritumus, kas paliek ražošanas vietā kā bioloģisko ciklu daļa. Pašlaik notiekošu diskusiju centrā ir jautājums par to, kā pareizi nošķirt atkritumus. Lai gan nav pilnīgi skaidra lēmuma par to, kas ir atkritumi un kas nav, nesen pieņemti spriedumi Eiropas Kopienu Tiesā ir viesuši lielāku skaidrību saistībā ar vircu. Saistītajās Lietās C-416/02[5] un C-121/03[6] Eiropas Kopienu Tiesa atzina, ka dzīvnieku mēsli var neietilpt atkritumu klasifikācijā, ja tos izmanto kā augsnes mēslošanas līdzekli atbilstoši likumīgajai praksei, kad tiek mēsloti skaidri norādīti zemes gabali un ja uzglabā tik daudz mēslu, cik vajadzīgs šai mēslošanai. Turklāt šī analīze nav jāaprobežo ar dzīvnieku mēsliem, kurus izmanto tās zemes mēslošanai, kas ietilpst tajā pašā lauku saimniecībā, kurā radīti šie mēsli. Attiecīgi dzīvnieku mēsli (dzīvnieku izkārnījumi, urīns un virca, tostarp samīcīti salmi ar izkārnījumiem) netiek uzskatīti par atkritumiem, ja tos izmanto kā mēslošanas līdzekli atbilstoši tiesību aktiem un ja netiek veikts turpmāks reģenerācijas process pirms atkārtotas izmantošanas. Vircas izmantošana par mēslošanas līdzekli, „kas ir likumīgas prakses sastāvdaļa”, šajā kontekstā nozīmē piemērot „labas lauksaimniecības prakses kodeksu” un izpildīt prasības, kas noteiktas Padomes 1991. gada 12. decembra Direktīvā 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti.[7] Rezultātā uz lauksaimniecības, medniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības radītiem bioloģiski sadalāmiem organiskiem atkritumiem, kas paliek ražošanas vietā vai tiek izmantoti nozarē, neattiecas datu sniegšanas pienākums. Ja šis atkritumu veids tiek pārstrādāts atkritumu pārstrādes iekārtās, par to jāziņo saskaņā ar regulu par atkritumu statistiku. Citi svarīgi jautājumi atkritumu statistikā attiecībā uz NACE A un B sadaļas saimnieciskajām darbībām rodas šo sadaļu ekonomiskās struktūras dēļ. Lielākajā daļā dalībvalstu ir daudz mazu lauksaimniecības uzņēmumu, kuros nodarbina mazāk par 10 darbiniekiem. Valstīm jāizstrādā metodika, lai novērtētu šo mazo lauksaimniecības uzņēmumu radītos atkritumus, turklāt šeit ļoti noderīgi būtu eksperimentāli pētījumi. Secinājumi Ņemot vērā daudzās kopīgās grūtības, kas ir saistītas ar ticamu datu sniegšanu par lauksaimniecības, mežsaimniecības, medniecības un zivsaimniecības nozarēm, eksperimentālie pētījumi nodrošināja ļoti vērtīgu mērauklu situācijas un iespēju novērtēšanai saistībā ar augstas kvalitātes statistikas sagatavošanu. Īpaši svarīga bija atkritumu statistikas jomas noskaidrošana un tās pieredzes apmaiņa, ko ieguva šajos pētījumos par metožu izstrādi, lai iekļautu statistikā mazus uzņēmumus un sagatavotu atkritumu faktorus atsevišķām atkritumu plūsmām. Eksperimentālajos pētījumos par atkritumiem, kas tiek radīti lauksaimniecības, medniecības, mežsaimniecības (NACE A sadaļa) un zivsaimniecības (NACE B sadaļa) nozarēs, netika ieteikti papildu īstenošanas pasākumi. Spēkā esošie Kopienas statistikas tiesību akti attiecībā uz atkritumu statistiku ir pietiekami detalizēti un ietver statistiku par atkritumiem, ko rada, veicot NACE A un B sadaļās minētās saimnieciskās darbības. 3. FINANSIāLIE ASPEKTI Šai eksperimentālo pētījumu programmai bija piešķirts kopējais budžets EUR 986 535,65, no kuriem EUR 356 110,00 tika iztērēti eksperimentālajiem pētījumiem par atkritumu eksportu un importu, bet EUR 630 425,65 tika izlietoti eksperimentālajiem pētījumiem par lauksaimniecības, medniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības atkritumiem. 4. SECINāJUMI Statistika par atkritumu importu un eksportu Eksperimentālajos pētījumos par atkritumu importa un eksporta statistiku tika noskaidrots, ka šāda statistika ir vajadzīga, lai uzraudzītu Kopienas atkritumu politiku, jo īpaši atbilstību maksimāli iespējamas reģenerācijas un atkritumu drošas apglabāšanas principam. Lai gan tika noteikts, ka ārējās tirdzniecības statistika ir labākais avots, rezultāti liecināja arī par to, ka šo statistiku nevar izmantot, ja netiek pielāgota statistikas nomenklatūra un ja dalībvalstis neveic galīgo datu apstiprināšanu. Tomēr saskaņā ar regulas par atkritumu statistiku 3. panta 1. punktu dalībvalstīm nevar noteikt konkrētu datu apkopošanas metodi un tās drīkst izvēlēties metodiku, ko tās izmanto, vācot statistiku par atkritumiem. Regulas par atkritumu statistiku spēkā esošajos noteikumos nav paredzētas pietiekami detalizētas prasības atkritumu importa un eksporta statistikai. Tāpēc Komisija ierosinās specifikācijas šai statistikai, izmantojot formālu priekšlikumu grozīt iepriekš minētās regulas I pielikumu. Tajā būs - paredzēts statistikas par atkritumu importu un eksportu dalījums pēc importa un eksporta ES iekšienē un ārpus ES un dalījums pēc importa un eksporta. Netiks prasīts saimniecisko darbību dalījums; atkritumu kategoriju dalījumā būs ietverta pietiekama informācija. Regulas par atkritumu statistiku I pielikuma tabulā par atkritumu radīšanu šo noteikumu rezultātā tiks ieviestas četras papildu ailes; - paredzēti noteikumi, lai vienkāršotu un saskaņotu ārējās tirdzniecības statistikas izmantošanu; šim nolūkam Komisija nodrošinās dalībvalstis ar attiecīgo datu apkopojumu no ārējās tirdzniecības statistikas datubāzes COMEXT ; - prasīts, lai dalībvalstis apstiprina vai pārskata datus. Saskaņā ar regulas atkritumu statistiku 3. panta 1. punktu dalībvalstis var apkopot statistiku par atkritumu importu un eksportu, izmantojot arī citus līdzekļus. Statistika par atkritumu radīšanu NACE A un B sadaļas nozaru dalījumā Eksperimentālajos pētījumos tika secināts, ka attiecībā uz lauksaimniecības, medniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības radītiem atkritumiem nav vajadzīgi papildu īstenošanas pasākumi. Spēkā esošie Kopienas statistikas tiesību akti par atkritumiem ir pietiekami detalizēti un ietver NACE A un B sadaļā minētajās saimnieciskajās darbībās radītos atkritumus. [1] OV L 332, 9.12.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1893/2006 (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.). [2] OV L 190, 12.7.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1379/2007 (OV L 309, 27.11.2007., 7. lpp.). [3] COM (2005)223. [4] OV L 30, 3.2.1993., 1. lpp. Regula (EEK) Nr. 259/93 tika atcelta no 2007. gada 12. jūlija. [5] OV C 271, 29 .10.2005., 1. lpp. Spriedums 8.9.2005., Komisija/ Spānija ( Rec. 2005, I–7487. lpp.) [6] OV C 271, 29 .10.2005., 2. lpp. Spriedums 8.9.2005., Komisija/ Spānija ( Rec . 2005, I–7569. lpp.) [7] OV L 375, 31.12.1991., 1. lpp. Direktīva grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.)