Īpašais ziņojums Nr. 12/2009 - Komisijas projektu efektivitāte tieslietu un iekšlietu jomā Rietumbalkānu valstīs





Akronīmi BDMR : Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika CARDS : Kopienas palīdzība rekonstrukcijai, attīstībai un stabilizācijai [Community Assistance for Reconstruction, Development and Stabilisation] EIB : Eiropas Investīciju banka EK : Eiropas Komisija ERA : Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra ERAB : Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka ES : Eiropas Savienība EUPOL-Proxima : Eiropas Savienības Policijas misija Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā ĢD ELARG : Paplašināšanās ģenerāldirektorāts PAMECA : Eiropas Kopienas Policijas palīdzības misija Albānijā [Police assistance mission of the European Community to Albania] Kopsavilkums I. Eiropas Savienības stratēģiskā interese Rietumbalkānos ir nodrošināt demokrātiju, drošību un ilgtermiņa stabilitāti šajā reģionā. Agrāk Balkānu valstīs valdīja nedrošība un vardarbība. Politiskā un ekonomiskā vide ir joprojām trausla, un tāpēc ES skatījumā tieslietas un iekšlietas ir svarīga joma. Šā reģiona valstīm izteiktais piedāvājums dalībai ES ir ļāvis ES kļūt par lielāko un ietekmīgāko ārējo ieinteresēto personu šajā reģionā. No 2001. līdz 2006. gadam Komisija ir iztērējusi gandrīz 500 miljonus EUR, atvēlot šos līdzekļus tieslietu un iekšlietu jomas projektiem Rietumbalkānu valstīs. Komisijas sniegtās palīdzības mērķis ir pielāgot Rietumbalkānu valstis ES standartiem, nodrošinot pienācīgas administratīvās pārvaldes, tiesu varas un tiesībsargājošās iestādes. II. Revīzijā Palāta vērtēja to, a) kādā mērā ir pienācīgi noteiktas vajadzības tieslietās un iekšlietās un vai projekti atbilda konstatētajām vajadzībām, un b) kādā mērā ir sasniegti tiešie rezultāti un vai ir iegūti prognozētie koprezultāti un nodrošināta to ilgtspējība. III. Revīzijā Palāta pārbaudīja gan ieguldījumu, gan iestāžu darbības pilnveidošanas projektus tieslietu un iekšlietu četrās apakšjomās: patvērums un migrācija, integrēta robežpārvaldība, tiesu iestādes un policijas struktūras. Palāta konstatēja, ka [1]: a) pretstatā agrākām pievienošanās programmām Komisija ir noteikusi tieslietu un iekšlietu jomu kā prioritāti un mēģinājusi risināt svarīgas strukturālas reformas paplašināšanās procesa agrākos posmos; b) ņemot vērā sarežģīto politisko un organizatorisko vidi, Komisijas īstenotā tieslietu un iekšlietu projektu pārvaldība ir bijusi lielākoties efektīva, lai gan Palāta konstatēja dažus trūkumus, jo īpaši attiecībā uz projektu rezultātu ilgtspējību; c) dažkārt vajadzību analīze nebija pienācīga un donoru darbība nebija koordinēta; d) lai gan ne visi ieguldījumu projekti deva pilnībā apmierinošus rezultātus un to ilgtspējība ir apdraudēta, Komisijas finansētā ieguldījumu palīdzība bija nozīmīga un lietderīga attiecīgo valstu infrastruktūrai un iestāžu darbībai; e) no otras puses, iestāžu darbības pilnveidošanas projektu sasniegumi bija tikai daļēji apmierinoši un tie diez vai būs noturīgi, jo vēl arvien pastāv politiskais trauslums un saņēmēju ieienteresētības (līdzdalības) trūkums — lielākā daļa reformu iniciatīvu nāk nevis no pašām šā reģiona valstīm, bet gan no Eiropas Komisijas vai citām ārējām ieinteresētajām personām; f) EK pārstāvniecību pārvaldīto projektu sekmes ievērojami neatšķīrās no Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras pārvaldīto projektu sekmēm. 1. grafiks Konstatējumu kopsavilkums par revidētajiem projektiem +++++ TIFF +++++ IV. Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Revīzijas palāta sniedz ieteikumus, kuri varētu palīdzēt Komisijai nodrošināt produktīvāku un efektīvāku atbalstu. Projektu rezultātus varētu uzlabot, ja: a) tieslietu un iekšlietu projektus izstrādātu tā, lai Kopienas atbalsts atbilstu gada programmas mērķiem (piemēram, prioritāte būtu jāpiešķir nākotnē paredzētajām kopējām robežšķērsošanas vietām, jo tas sekmētu reģionālo sadarbību); b) ieguldījumu projekti būtu ciešāk salāgoti ar iestāžu darbības pilnveidošanas projektiem; c) visi konkrētajā jomā aktīvi darbojošies donori, tostarp Komisija kā galvenais donors, labāk saskaņotu savus pasākumus (piemēram, viens donors varētu finansēt vai līdzfinansēt otra donora sagatavotu projektu); d) aprīkojuma iepirkuma procesu izvērtētu arī donori. Ja vien iespējams, jāapsver, vai neuzticēt apvienotu ieguldījumu līdzekļu pārvaldīšanu saņēmējvalstīm. V. Projektu ilgtspējību varētu uzlabot, ja: a) palielinātu saņēmēju iesaistīšanos projektos; b) netiktu uzsākti projekti bez to turpināšanas plāniem; c) Komisija ciešāk uzraudzītu ES finansētā aprīkojuma un infrastruktūras sadalījumu un izvērtētu tās izmantojumu; d) tehnisko palīdzību sniegtu, aktīvi aicinot veikt institucionālas pārmaiņas. Ievads 1. Eiropas Savienības paplašināšanās sekmē ES stratēģiskās intereses, kuru mērķis ir nodrošināt stabilitāti un drošību un novērst konfliktus. Pašreizējā ES paplašināšanās programma aptver tās Rietumbalkānu valstis, kuras ir uzaicinātas kļūt par ES dalībvalstīm, tiklīdz tās būs izpildījušas vajadzīgos priekšnoteikumus. 2. Rietumbalkānu valstīs tieslietu un iekšlietu revīzija aplūkoja politiski ļoti nozīmīgu jomu. Tieslietu un iekšlietu nozare ir viena no svarīgākajām Eiropas Savienības un Rietumbalkānu valstu sadarbības jomām, un to var iedalīt četrās apakšjomās: patvērums un migrācija, integrēta robežpārvaldība, tiesu iestādes un policijas struktūras. No 2001. līdz 2006. gadam Komisijas īstenotajā Rietumbalkānu reģiona programmā (CARDS [2]) ar tieslietu un iekšlietu jomu saistīto līgumu vērtība ir aptuveni 470 miljoni EUR [3]. 3. Pirms revīzijas revidenti noteica šādus galvenos riskus saistībā ar racionālu finanšu pārvaldību: a) tieslietu un iekšlietu jomas projektus īsteno trauslā politikas un ekonomikas vidē. Tas nozīmē, ka Komisijas sniegtā palīdzība, iespējams, var arī nesasniegt prognozētos nozares politikas mērķus un var nebūt ilgtspējīga; b) saņēmējvalstij un galasaņēmējiem ir ļoti nozīmīga loma projektu sekmīgā īstenošanā, jo Komisijai ir ierobežotas spējas pilnveidot tieslietu un iekšlietu struktūru kompetenci, profesionalitāti un neatkarību; c) Kopiena izjūt spiedienu noslēgt pēc iespējas vairāk līgumu un tāpēc var netikt ņemti vērā valstu un galasaņēmēju budžeta, procedūru un politiskie ierobežojumi. Tas var mazināt projektu iznākuma efektivitāti, jo īpaši tiem projektiem, kuru mērķis ir uzlabot administratīvos resursus; d) pamatojoties uz agrāko pieredzi, atbilstība tieslietu un iekšlietu kritērijiem ir viens no sarežģītākajiem, ja ne pats sarežģītākais, jautājums saistībā ar pievienošanos ES [4]. 4. Komisijas programmu mērķi bija šādi: a) nostiprināt tiesiskumu, cilvēktiesības un attiecības ar pilsonisko sabiedrību; b) atbalstīt tiesu varas reformu un valsts tiesību aktu pielāgošanu ES prasībām; c) veikt vispārējas reformas policijas struktūrās, īpaši robežpolicijā, un nodrošināt sabiedrisko kārtību; d) apkarot korupciju, nelegālo migrāciju, organizēto noziedzību un terorismu; e) sekmēt attīstību, tirdzniecības saites un satiksmi; f) stiprināt iestāžu un to darbības resursus, piemēram, patvēruma un migrācijas, vīzu un integrētas robežpārvaldības jautājumos. 5. Kopienas palīdzību tieslietās un iekšlietās sniedz, finansējot ieguldījumus infrastruktūrā un aprīkojumā vai īstenojot iestāžu darbības pilnveidošanas projektus. Ieguldījumi ietver vai nu būvdarbu, vai arī piegādes līgumus. Iestāžu darbības pilnveidošana izpaužas kā tehniskā palīdzība [5] vai mērķsadarbība [6], un tās gaitā nosaka standartus un pamatnoteikumus sabiedrisko pakalpojumu jomā, piemēram, likumus un stratēģijas; rīko vajadzīgos mācību kursus. Revīzijas tvērums un pieeja 6. Eiropas Savienība palīdz Rietumbalkānu valstīm, galvenokārt īstenojot īpašas programmas un sniedzot projektu atbalstu. Palātas veiktās revīzijas mērķis bija novērtēt Eiropas Komisijas (EK) projektu efektivitāti Rietumbalkānu valstu tieslietās un iekšlietās. Revīzijas darbs ietvēra revīzijas paraugu ar 33 projektiem tieslietu un iekšlietu jomā, proti, 30 valsts un trīs reģionālus projektus 2001.–2005. gada programmās [7]. Paraugā abi atbalsta veidi, proti, ieguldījumi un atbalsts iestāžu darbības pilnveidošanai, bija pārstāvēti līdzvērtīgi. Saraksts ar revidētajiem projektiem un to rezultātiem un Palātas konstatējumiem ir sniegts I pielikumā. Izvērsta informācija par revīzijas metodēm un paraugu ir dota II pielikumā. 7. Revīzijas galvenie mērķi bija izvērtēt to: a) kādā mērā tieslietu un iekšlietu vajadzības bija pienācīgi apzinātas un vai projekti atbilda konstatētajām vajadzībām [8], un b) kādā mērā ir sasniegti tiešie rezultāti un vai ir iegūti prognozētie koprezultāti un nodrošināta to ilgtspējība [9]. 8. Rietumbalkānu valstīs Komisija izmantoja pārvaldības divas pamatpieejas: decentralizēto un netiešo centralizēto pārvaldību. Decentralizētajā pārvaldībā Komisijas pārstāvniecības Albānijā, Bosnijā un Hercegovinā un Horvātijā atbildēja par projektu sagatavošanu, līgumu noslēgšanu un finansiālo un tehnisko īstenošanu. Netiešajā centralizētajā pārvaldībā Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra pārvaldīja programmas BDMR, Kosovā (saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1244/99), Melnkalnē un Serbijā līdz 2008. gada beigām. Palāta pārbaudīja, vai ir kādi pierādījumu par to, ka viena vai otra izvēlētā pārvaldības pieeja bija efektīvāka saistībā ar projektiem tieslietās un iekšlietās [10]. 9. Eiropas Komisija ir finansiāli nozīmīgākais donors Rietumbalkānu valstīs. Vairāk nekā pusi no šim reģionam atvēlētajām dotācijām finansēja no ES budžeta (III pielikums). Ņemot to vērā, revidenti izvērtēja, cik sekmīgi saņēmējvalstu valdības ir apguvušas donoru koordinēšanas sniegtos ieguvumus. 10. Ziņojums ir strukturēts atbilstoši atbalsta veidam — ieguldījumi, no vienas puses, un iestāžu darbības pilnveidošanas projekti, no otras puses, — un tajā ir apskatītas šo projektu stiprās puses un vājās puses. Pārvaldības pieejas, ka arī donoru koordinēšanas horizontālie jautājumi ir apskatīti trešajā sadaļā. Rietumbalkānu valstu karte +++++ TIFF +++++ Apsvērumi ES ieguldījumu atbalsts ir lielākoties sekmīgs, taču tā ilgtspējība ir apdraudēta 11. Šajā sadaļā vispirms ir aplūkots ieguldījumu projektu nozīmīgums un to vajadzību izvērtējums, uz kuru balstījās projekti. Tad ir izklāstīti konstatējumi par sasniegtajiem rezultātiem un vajadzību pēc ES un valstu prioritāšu saskaņošanas, kā arī divās daļās ir aplūkota projektu ilgtspējība: pirmkārt, projektu turpināšanas svarīgums un, otrkārt, vajadzība pēc pietiekamiem iestāžu resursiem projektu ilgtspējības nodrošināšanai. Ieguldījumi ir noteikti veicami ES standartu un pussabrukušās infrastruktūras dēļ 12. Tā kā Rietumbalkānu valstīs ieguldījumus pietiekami neveica daudzus gadus un notika arī ģeopolitiskas pārmaiņas [11], pašlaik šajās valstīs ir jāveic ievērojami ieguldījumi, lai panāktu infrastruktūras atbilstību ES standartiem, taču nepieciešamie ieguldījumi lielākoties pārsniedz attiecīgo valstu budžeta iespējas. Ieguldījumi jāveic šādu divu galveno faktoru dēļ: a) pilnīgi jaunu iestāžu izveidē [12] jāievēro ES standarti. Piemēram, ES paredz profesionālu robežsardzes dienestu. Tas ir grūts uzdevums, jo vēl pavisam nesen robežas kontrolēja kareivji [13]. Turklāt jaunajām robežām ir jābūt atvērtām likumīgai personu un preču kustībai, bet vienlaicīgi arī drošām un kontrolētām; b) tieslietu un iekšlietu jomas infrastruktūra ir nolietojusies. Pašreizējā infrastruktūra Rietumbalkānos ir nepilnvērtīga un nepiemērota. Piemēram, kad ārējie vērtētāji [14] apmeklēja 38 tiesas ēkas Albānijā 2004.–2005. gadā, viņi bieži vien nevarēja atšķirt tiesnešus no apsūdzēto aizstāvjiem, sabiedrības pārstāvjiem vai prokuroriem, un lietu izskatīšana norisinājās koridoros. 1. izcēlums Stratēģiska un nestratēģiska ieguldījuma projektu piemēri Pirmais gadījums. Projekts atbilst stratēģiskajiem mērķiem Albanānijas cietumu sistēma neatbilst starptautiskajiem standartiem. Cietumi un pirmstiesas aizturēšanas iestādes ir ļoti pārslogotas. Revīzijas laikā Albānijas cietumos uzturējās 3049 ieslodzītie, lai gan tajos paredzēts atrasties 1510 ieslodzītajiem. Tas nozīmē, ka telpu pārslogotība ir 102 %. Tāpēc cietuma būvniecība Fušekrujā, kurā varētu atrasties 312 aizturētie, ir uzskatāma par svarīgu un vispārējam mērķim atbilstošu prioritāti. Otrais gadījums. Projekts neatbilst gada programmai BDMR patvēruma projekta apstiprinātajos dokumentos bija atvēlēts divu miljonu EUR liels budžets iestāžu darbības pilnveidošanas pasākumiem, piemēram, tiesību aktu, stratēģiju un valsts rīcības plānu izstrādei, tomēr šos pasākumus neveica un tā vietā uzcēla patvēruma meklētāju uzņemšanas centru. 13. Revīzijā konstatēja, ka aptuveni 70 % gadījumu tieslietu un iekšlietu jomas ieguldījumu projekti iekļāvās plaši definētajās stratēģisko mērķu robežās [15], proti, nodrošināt stabilitāti un drošību un sekmēt asociēšanos ar ES. Pārējie projekti neatbilda vai tikai daļēji atbilda gada programmas mērķiem (1. izcēlums). 14. Revīzijā atklāja, ka palīdzību sniedza, neveicot piemērotu priekšizpēti, kurā noteiktu projektu apjomu un specifikācijas. Izpētes veikšana ir sarežģīts uzdevums, ņemot vērā to, ka saņēmējiestāžu rīcībā nav skaidri formulētu valsts stratēģiju vai rīcības plānu ar prioritātēm. Tikai divos no 17 revidētajiem ieguldījumu projektiem bija veikta patiešām apmierinoša izpēte, kurā bija sniegts izvēlētā projekta nozīmīguma pamatojums pirms projekta sākuma (2. izcēlums). 2. izcēlums Patiešām apmierinošas vajadzību analīzes piemērs Apelācijas tiesas ēku celtniecība Korcā un Vlorā Albānijā bija divas no galvenajām prioritātēm, kuras bija minētas pētījumā "Tiesu varas infrastruktūras ģenerālplāns". Šajā pētījumā bija analizēts visu rajona un apelācijas tiesu stāvoklis un nākotnes izredzes Albānijā. Ģenerālplāns bija labi sagatavots un izvērsts. 15. Gan saņēmējvalsts, gan dažkārt Komisijas pieļautās nepilnības plānošanā radīja neproduktīvu un neefektīvu ES finansētā aprīkojuma sadali un lietošanu (3. izcēlums). Dažādi rezultāti vienā no lielākajām ieguldījumu projektu kategorijām: robežpārvaldība un drošība 16. ES un Rietumbalkānu valstu augstākā līmeņa sanāksmē Salonikos 2003. gada jūnijā tika uzsvērts, ka robežu nedrošība ir viens no reāliem tiesiskuma šķēršļiem un ir viena no galvenajām ES prioritātēm. Komisija ir bijusi cieši iesaistīta integrētajā robežpārvaldībā, kurai ir piešķirta liela daļa tieslietām un iekšlietām atvēlētā finansējuma (37 %). Robežpārvaldībai faktiski ir divi komponenti — robežpārvaldība un robežu drošība. Palāta revidēja astoņus integrētās robežpārvaldības ieguldījumu projektus, tostarp vairāku kopēju robežšķērsošanas vietu celtniecību. Parasti šo ieguldījumu rezultāti bija apmierinošāki, ja tos veica vienlaicīgi ar iestāžu darbības pilnveidošanas projektiem, piemēram, valsts stratēģiju sagatavošanu integrētās robežpārvaldības jomā [16]. Efektīvā robežpārvaldības sistēmā ir jārod līdzsvars starp atvērtām un drošām robežām [17]. Šāds līdzsvars ir nodrošināts, piemēram, Serbijā (4. izcēlums). 3. izcēlums Piemērs ES finansēta aprīkojuma neefektīvai un neproduktīvai sadalei un izmantojumam BDMR dažus no ES finansētajiem un 2005. gada vasarā piegādātajiem motocikliem robežpolicija gandrīz neizmantoja pirmos 18 mēnešus, jo valdība nenodrošināja policiju ar aizsargaprīkojumu, lai gan par to bija panākta vienošanās. 2007. gadā daži elementi no aizsargaprīkojuma vēl trūka. Valdība organizēja iepirkuma konkursu par papildu aprīkojuma iegādi 2008. gada septembrī, un piegādes līgumu paredzēts parakstīt 2009. gada pirmajā ceturksnī. Patvēruma centra atklāšana arī aizkavējās par gadu šajā valstī, jo valdība nenodrošināja vajadzīgo aprīkojumu. Albānijas policijai piegādātie datori joprojām bija neizsaiņoti astoņus mēnešus pēc līguma parakstīšanas, jo atbildīgās iestādes nebija vēl pieņēmušas lēmumu par datoru sadali galasaņēmējiem. 1. attēls ES finansētā Batrovci robežšķērsošanas vieta uz Belgradas–Zagrebas autoceļa ir ievērojami samazinājusi pasažieru gaidīšanas laiku. +++++ TIFF +++++ 4. izcēlums Piemērs tam, kā moderna aprīkojuma izmantošana vienlaicīgi stiprina robežkontroli un samazina pasažieru gaidīšanas laiku uz robežas Serbijā jaunā infrastruktūra un aprīkojums Batrovci robežšķērsošanas vietā ienesa pārmaiņas salīdzinājumā ar agrāko stāvokli (1. attēls). Pēc projekta īstenošanas šā robežšķērsošanas vietas caurlaidspēja palielinājās, un gaidīšanas laiks uz robežas samazinājās. Kravas automobiļu gaidīšanas laiks ir samazinājies no vairākām stundām līdz 30 minūtēm. Pasažieru satiksmes gaidīšanas laiks augsta pieprasījuma sezonā ir samazinājies no 12 stundām līdz aptuveni 20 minūtēm. Robežšķērsošanas vieta ir nodrošināta arī ar modernu aprīkojumu, kas ļauj robežsargiem konstatēt pat īpaši labi viltotus dokuments. "Docubox" izmanto vidēji 100 reizes dienā un kopš tā ieviešanas robežsardze gandrīz katru dienu atklāj kādu viltotu dokumentu. 17. Modernu robežu drošību raksturo četri elementi: mobilitāte, komunikācija, izlūkdatu vākšana un kaujas spējas. Komisija ir atbalstījusi visus šos elementus, izņemot bruņojumu. Škodrā (Albānijā) robežpolicija acīmredzami labāk patrulēja valsts ziemeļrobežu, izmantojot četru riteņu piedziņas transportlīdzekļus, nevis kā agrāk, kājām ejot. Arī BDMR un Grieķijas sauszemes robeža un Albānijas un Itālijas jūras robeža tagad tiek kontrolēta labāk nekā agrāk (sk. 2. un 3. attēlu). Nelegālas robežu šķērsošanas mēģinājumu skaits, iekļūstot BDMR teritorijā un pametot to, ir ievērojami samazinājies no 2005. gada (kad piegādāja iepriekš minētos transportlīdzekļus) līdz 2008. gadam. 18. Lai gan kopaina ir diezgan pozitīva, tomēr šajā jomā konstatēja dažas nepilnības, kuras attiecas ne tikai uz politiskās gribas un tiesisko līdzekļu trūkumu saņēmējvalstīs (sk. 36.–39. punktu), bet arī uz konkrētiem trūkumiem Komisijas īstenotajā pārvaldībā (5. izcēlums). 5. izcēlums Robežšķērsošanas vietas neīstenota projekta piemērs Goricas robežšķērsošanas vieta Bosnijā un Hercegovinā atrodas uz noslogota starptautiska autoceļa no Mostaras (Bosnijā un Hercegovinā) uz Splitu (Horvātijā). Horvātijas iestādes jau ir uzcēlušas savu robežšķērsošanas vietu, taču Bosnijas pusē trūka pienācīgas infrastruktūras. Komisija noslēdza 3 miljonus EUR vērtu būvdarbu līgumu, bet nepārbaudīja, vai zemes atsavināšana bija pabeigta. Tā kā pastāv strīdi par zemes vērtību, projektu tā arī nekad neuzsāka un līgums izbeidzās 2006. gada decembrī [18]. Rezultātā muitas terminālis Bosnijas pusē ir privātuzņēmuma pārziņā, kurš patur 70 % no iekasētajām nodevām par piekļuvi muitas terminālim (aptuveni EUR 20 katram kravas furgonam). Valdība neplāno pārņemt šo infrastruktūru. 19. Bijušās Dienvidslāvijas sabrukums reģionā radīja jaunas starptautiskas robežas vairāk nekā 5000 km garumā. Izmaksu ziņā efektīvākais veids šo robežu kontrolē būtu kopēju robežšķērsošanas vietu izveide. Tomēr Komisija turpina finansēt robežšķērsošanas vietu projektus, izmantojot nevis reģionālos, bet valsts līdzekļu piešķīrumus. Šī pieeja mazina reģionālās sadarbības attīstību. 2. attēls Visus projektus, izņemot vienu, pārbaudīja uz vietas. Šajā attēlā redzams, kā Palātas darbinieki pārbauda ES finansētos četru riteņu piedziņas transportlīdzekļus Gevgelijā uz BDMR robežas ar Grieķiju. +++++ TIFF +++++ 3. attēls Stiprinātas jūras robežkontroles rezultāts Albānijā. Konfiscētā ātrlaiva, kuru izmantoja organizētie noziedznieki cilvēku kontrabandai uz ES. +++++ TIFF +++++ ES un valstu prioritāšu saskaņošana ir priekšnosacījums projektu sekmīgai īstenošanai 20. Reformas tieslietu un iekšlietu nozarē neatkarīgi no tā, vai ir saistītas ar ieguldījumiem, vai iestāžu darbības pilnveidošanu, ir milzīgs un sarežģīts uzdevums. Tomēr valsts budžets nesniedz pietiekamu finansējumu tieslietu un iekšlietu prioritātēm, jo īpaši ekonomiski mazāk attīstītajās Rietumbalkānu valstīs [19]. 21. Lai gan Komisija ir lielākais donors Rietumbalkānu valstīs, ES finansējums nav pietiekams visu ieguldījumu vajadzību apmierināšanai. Tāpēc Komisija parasti finansēja eksperimentālus projektus, kuri parādīja saņēmējam modernizētās infrastruktūras sniegtās priekšrocības. Kā piemēru šāda veida palīdzībai var minēt ES finansēto modernas tiesas ēkas celtniecību Vlorā, kas vairoja tiesas caurskatāmību (6. izcēlums). 22. Valsts finansējuma līmenis revidētajās valstīs ievērojami atšķīrās. Revīzijā konstatēja gadījumu, kad atkarība no donoriem vairs nepastāvēja. Serbijā ES finansēto tiesas ēku atjaunošanas projektu izmaksas bija aptuveni 5 % no Serbijas valsts tieslietu un iekšlietu kopējā budžeta 2003.–2007. gadā (7. izcēlums). 6. izcēlums Piemērs ieguldījumam, kas sekmē tiesiskumu Apelācijas tiesas ēkas celtniecība Vlorā, Albānijā Komisija ieguldīja EUR 770000 Apelācijas tiesas ēkas celtniecībā Vlorā, Albānijā. Projekta īstermiņa rezultāts bija pozitīvs. Jaunajā ēkā pirmajā darbības gadā (2007. g.) vidējais skaits izskatīto lietu vairāk nekā dubultojās salīdzinājumā ar izskatīto lietu skaitu vecajās telpās. Apelācijas tiesai pirmo reizi bija arī piemērotas tiesas telpas. Tas palielināja tiesvedības caurskatāmību un un uzlaboja "reālu tiesiskumu" kopumā. Tomēr revīzijas laikā šajā ēkā nebija nodrošināts elektroenerģijas savienojums ar valsts elektrotīklu, bet gada budžets dīzeļdegvielas iegādei elektrības ģeneratoriem jau bija izsmelts četrus mēnešus pirms gada beigām. Šā iemesla dēļ nebija iespējams izmantot datorus, un tas samazināja izskatīto lietu skaitu un ieguldījuma vispārējo produktivitāti. 4. attēls Jauna un drošāka Apelācijas tiesas ēka Vlorā (Albānijā), kuras celtniecību finansēja Eiropas Savienība. Celtniecības darbus pabeidza 2006. gadā. +++++ TIFF +++++ 7. izcēlums Piemērs pietiekamam līdzekļu piešķīrumam no valsts budžeta Lielākās tiesas ēkas renovācija Serbijā Pēc Serbijas premjerministra Zorana Džindžiča slepkavības 2003. gada martā tiesībsargājošās iestādes arestēja lielu skaitu aizdomātos turēto personu. Tomēr Serbijas varas iestāžu rīcībā nebija piemērotu telpu, kurās veikt tiesvedību īpaši svarīgās krimināllietās drošā un pienācīgā veidā. No ES budžeta finansētie renovācijas darbi nodrošināja Belgradas rajona tiesu ar, piemēram, modernu tiesas sēžu telpu. Kopš tiesas sēžu telpas atklāšanas 2006. gada jūnijā tā ir izmantota 35 lietu izskatīšanai 2006. gadā un 40 lietu izskatīšanai 2007. gadā, no kurām lielākā daļa attiecās uz augsta līmeņa organizēto noziedzību un kara noziegumiem. Kopš tā laika Serbijas valdība ir atvēlējusi ievērojamus resursus tiesas ēku rekonstrukcijai visā valstī. 23. Ja ES un valsts prioritātes nav salāgotas, palīdzība ir neefektīva. Piemēram, ar stabilizācijas un asociācijas nolīgumiem Komisija uzliek par pienākumu Rietumbalkānu valstīm īstenot atpakaļuzņemšanas noteikumus [20]. Tomēr šie noteikumi nav sekmīgi piemēroti, jo saņēmējvalstis nav atvēlējušas pietiekamus līdzekļus valsts budžetā. Piemēram, Albānijā Valsts policijas Robežu un migrācijas direktorātā trūka darbinieku, un tas apdraudēja Albānijas spēju pildīt saistības saskaņā ar noslēgto nolīgumu. Pat ja Komisija finansēja Albānijas valsts stratēģijas sagatavošanu migrācijas un atpakaļuzņemšanas jomā un augsta līmeņa sanāksmēs uzsvēra nolīguma nosacījumu ievērošanas svarīgumu, jautājumu risināja lēni. Ieguldījumu projektu ietekme un ilgtspējība ir apdraudēta 24. Sešiem no 16 revidētajiem ieguldījumu projektiem bija problēmas, kas ietekmēja šo projektu ilgtspējību. Lai gan apmeklētās valstis bija nedaudz uzturējušas izveidoto infrastruktūru un uzstādīto aprīkojumu, uzturēšanas līmenis nebija pietiekams ieguldījumu ilgtspējībai. Revīzijas laikā saņēmējiem nebija jāsniedz pierādījumi par pienācīgu uzturēšanas plānu un budžetu pirms ES finansējuma saņemšanas. 8. izcēlums Piemērs infrastruktūras projektam bez ietekmes Komisija ieguldīja vairāk nekā 3 miljonus EUR robežšķērsošanas vietas renovācijai Kamensko Bosnijā un Hercegovinā, lai tas kļūtu par pirmās kategorijas robežšķērsošanas vietu, proti, valstī var ievest un no tās izvest visa veida preces caur šo robežšķērsošanas vietu. Tomēr kopš šā ES projekta pabeigšanas valdība ir pārskatījusi savu lēmumu un samazinājusi Kamensko robežšķērsošanas vietas kategoriju. Šā lēmuma dēļ vairākus preču veidus (piemēram, degvielu) vairs nav iespējams deklarēt šajā robežšķērsošanas vietā. Satiksmes intensitāte ir samazinājusies, lai gan šis autoceļš ir praktiskākais ceļš satiksmei no Splitas Horvātijā uz Bosnijas un Hercegovinas vidusrietumiem un ziemeļdaļu. Komisija nebija informēta par šo pārmaiņu. 25. Pārstāvniecības ne vienmēr apzinājās uz vietas esošo stāvokli, jo infrastruktūras un aprīkojuma lietošanu neuzrauga. Tāpēc Komisija nevarēja nodrošināt ieguldījumu projektu ietekmi un ilgtspējību (8. izcēlums). 26. Lai gan iepirkuma noteikumi ļauj iekļaut garantijas apkopi iepirkumā, šo noteikumu nepiemēro pietiekami. Albānijā EK pārstāvniecība organizēja iepirkumu par četru riteņu piedziņas transportlīdzekļu iegādi robežpolicijai, lai gan tā zināja, ka būs problēmas šā aprīkojuma ekspluatācijā [21]. Par ekspluatāciju atbildīgās saņēmējiestādes netika uzaicinātas sistemātiski piedalīties iepirkuma konkursu piedāvājumu izvērtēšanas komisijās un nebija pietiekami iesaistītas iepirkuma konkursa agrīnos posmos. Ieguldījumi nav samēroti ar tiem vajadzīgajiem iestāžu darbības resursiem 27. Daudzos gadījumos stāvoklis uzlabojās pēc tam, kad ES bija palīdzējusi iegādāties aprīkojumu vai uzlabot infrastruktūru. Tomēr ieguldījumi paši par sevi negarantē konkrētajai iestādei noteikto mērķu sasniegšanu. Piemēram, nepietiek vien ar modernas robežšķērsošanas vietas uzcelšanu, jāmainās ir arī robežpolicijas darba metodēm. 28. Vēl jāmin arī revidētie IT projekti kā ieguldījumi, kuri nebija samēroti ar iestāžu resursiem. Pat ja bija piegādāts aprīkojums, kas bija lietderīgs policijas vai tiesas darbā un risināja pašreizējās vai nākotnes vajadzības, projektu piedāvātās iespējas nevarēja pilnībā izmantot, jo: a) savstarpēji savienoto robežpolicijas iecirkņu un tiesas ēku skaits bija neliels. Piemēram, Melnkalnē tikai trīs no 26 robežšķērsošanas vietām bija savstarpēji savienotas; b) valsts iestāžu informācijas sistēmu projektu īstenošanai vajag pilnvērtīgu tiesisko regulējumu un piemērotu drošības politiku, ja vēlas nodrošināt šo projektu ilgtspējību, jo informācijas sistēmās apmainās ar konfidenciāliem datiem. Revīzijas laikā neviena no šā reģiona valstīm nebija pieņēmusi tiesību aktu par datu aizsardzību, kas būtu pilnībā saskaņots ar Kopienas tiesību kopumu jeb acquis. Bosnijā un Hercegovinā datu aizsardzības likumu pieņēma 2006. gadā, taču tajā vēl vajadzīgi grozījumi, lai tas atbilstu Kopienas prasībām; c) nevienam no trijiem revidētajiem IT programmatūras projektiem nebija rakstisku instrukciju piekļuves kontrolei. Piekļuves kontrole ir viens no svarīgākajiem procesiem, ar kura palīdzību kontrolē un ierobežo piekļuvi datorsistēmas resursiem; tā ir jāizstrādā, lai novērstu neatļautu iekļūšanu datorsistēmā vai tās izmantošanu. Ievērojama vajadzība pēc iestāžu darbības pilnveidošanas, taču ES atbalsta rezultātā panāktas tikai nelielas izmaiņas 29. Vispirms šajā sadaļā ir aplūkoti iemesli, kādēļ iestāžu darbības pilnveidošanas projektu sekmes bija ierobežotas un nebija sasniegumu izvērtējuma. Nākamajās apakšsadaļās ir izklāstīti ilgtspējībai svarīgie faktori: vadošo darbinieku nemainīgums, nekorumpēta vide, specifiski faktori saistībā ar mācību projektiem un saņēmēju līdzdalība. Pārmaiņu pārvaldība un iestāžu darbības pilnveidošana ir ierobežota un nepietiekami izvērtēta 30. Tieslietu un iekšlietu projekti ir uzskatāmi par potenciāli efektīviem, ja tie risina noteiktās vajadzības un nepilnības, sniedz paredzētos ieguvumus un ja saņēmējs ir apņēmies nodrošināt šo projektu ilgtspējību, kā arī ja šie projekti ir iekļauti saskaņotā stratēģijā, kuras mērķis ir iestāžu darbības pilnveidošana. 31. Komisijas projektu rezultāti uzlaboja saņēmēju stāvokli. Stāvoklis visredzamāk uzlabojās piegādes un būvdarbu līgumu jomā, taču lielākās grūtības joprojām sagādā iestāžu darbības pilnveidošanas projektu ilgtspējība. 32. Tajos gadījumos, kad Komisijas īstenotie iestāžu darbības pilnveidošanas projekti nesasniedza izvirzītos mērķus, Palāta konstatēja trīs galvenos iemeslus: a) administratīvā nestabilitāte reģionā, piemēram, ievērojama darbinieku mainība pēc vēlēšanām; b) mācību kursi sniedza mazāk rezultātu nekā bija paredzēts; c) valsts līdzdalības trūkums reformas veikšanā. 33. Revīzijā arī atklāja pretējus gadījumus, proti, kad civildienests ir stabils, mācību kursi ir mērķtiecīgi un saņēmēja augstākā līmeņa vadība ir apņēmības pilna veikt pārmaiņas, arī virzība ir nodrošināta. Piemēram, Albānijā valdība ir apņēmusies pabeigt atmīnēšanas pasākumus, Bosnijā un Hercegovinā Konstitucionālā tiesa izskatīja nepabeigtās cilvēktiesību lietas un Sremska Mitrovicas tiesa Serbijā kļuva par modeli tam, kā tiesā var izmantot lietu administrēšanas programmatūru. 34. Šajā jomā Komisija ieviesa tikai dažus īpašus darbībās balstītus pārvaldības rādītājus. Vairākos darbības pārskatos Komisija norāda uz panākto stāvokļa virzību Rietumbalkānu valstīs tiesiskuma, brīvības un drošības jomā, jo tiesneši un prokurori ir apmeklējuši mācību kursus un policija un prokurori ir uzlabojuši sadarbību. Tomēr nav skaidrs, kā Komisija mēra šo pasākumu ietekmi. 35. Komisija mēdza mērīt sniegtās palīdzības sekmes, galveno uzmanību pievēršot tikai noslēgto līgumu skaitam un izmaksāto līdzekļu īpatsvaram. Komisija 2002. gadā uzsāka virzību uz iestāžu resursu noturīgu attīstību, kuru izmērīt ir grūtāk. Rietumbalkānu valstis gatavojas palīdzības decentralizētas īstenošanas sistēmas ieviešanai, kas ir vērtējamas pozitīvi, jo vadības deleģēšana norāda uz vadības resursu pietiekamu līmeni. Tomēr Komisija vēl nav pilnībā integrējusi resursu attīstības mērījumus saņēmējiestāžu akreditācijas procesā [22]. Iestāžu darbības pilnveidošanas ilgtspējība ir apdraudēta galveno darbinieku maiņas un korupcijas dēļ 36. Tikai divi no 15 iestāžu pilnveidošanas projektiem sasniedza apmierinošu ilgtspēju. Revidēto iestāžu darbības pilnveidošanas projektu kopēja iezīme bija saņēmēja darbinieku biežā maiņa, kas nāk par sliktu darba nepārtrauktībai. Iestāžu darbības pilnveidošanas mācību projektu pozitīvos rezultātus gandrīz vienmēr mazināja darbinieku mainība svarīgos amatos (9. izcēlums). 37. Revīzijā atklāja arī vairākus pozitīvus piemērus resursu palielināšanā. Tie ir uzlabojuši stāvokli iestāžu darbības līmenī (10. izcēlums). Lai gan darbinieku mainība bija liela, stratēģiskos mērķus, proti, drošību, stabilitāti un sabiedrisko kārtību nodrošināja, bet to panāca tikai ar nemitīgu ES palīdzību. 9. izcēlums Nestabils stāvoklis personāla jomā Albānijas un BDMR valsts pārvaldē Albānijā trīs no astoņiem revidētajiem projektiem tieslietās un iekšlietās ietvēra mācību kursus. Tika gūti daži pozitīvi rezultāti, taču darbinieku mainība, piemēram, migrācijas jomā, arvien traucēja palielināt kapacitāti un aizkavēja lēmumu pieņemšanu. Tūlīt pēc Albānijas parlamenta vēlēšanām 2005. gadā reģionālajos nodarbinātības centros nomainīja visus 20 darbiniekus, kuri agrāk nodarbojās ar migrācijas jautājumiem. BDMR policijā noteica 30 galvenos vadības amatus, no kuriem 28 skāra darbinieku nomaiņa vēlēšanu mēnešos 2006. gadā, proti, darbinieku mainība bija 93 %. 38. Revīzijā konstatēja nepietiekamu tiesībsargājošo iestāžu sadarbību, kura ietekmēja projektu ilgtspējību. Piemēram, lai gan Bosnijas policijas darbībā bija svarīgi izmantot policijas uzraudzības aprīkojumu un pirkstu nospiedumu sistēmu un tas varēja uzlabot atklāto kriminālnoziegumu skaitu, to pilnībā neizmantoja policijas sadarbības trūkuma dēļ [23]. 39. Tieslietu un iekšlietu iestāžu godīgumu var sekmēt, apkarojot korupciju. Pazīmes liecina par stāvokļa nelielu uzlabošanos revidētajās valstīs, taču virzība šajā jautājumā ir trausla. Viens ES izdevumu efektivitātes vispārējs rādītājs ir korupcijas uztveres indekss, kuru apkopo Transparency International. Reitinga vietas un iegūto punktu skaits ir nedaudz uzlabojies kopš 2004. gada (IV pielikums). 10. izcēlums Pilnveidotu darbības resursu piemēri BDMR 2007. gada novembrī specializētas policijas vienības bija plānojušas un īstenoja un pabeidza operāciju "Kalnu vētra". Šajā operācijā tika atklāts liels ieroču krājums, ar kuru varētu aprīkot 650 zaldātus, tostarp atklāja zenītartilēriju. Šos krājumus atrada pie personām, kuras sākotnēji dēvēja par organizētās noziedzības grupu, taču vēlāk to nodēvēja par teroristu grupu. Operāciju īstenoja bez civiliedzīvotāju upuriem. Starptautiskie novērotāji atzina Palātas darbiniekiem, ka šāda mēroga operācija nebūtu bijusi iespējama pirms pāris gadiem. 2008. gada jūlijā "Kalnu vētras" lietā notiesāja 17 cilvēkus ar brīvības atņemšanu kopumā uz 192 gadiem. Saskaņā ar tiesas spriedumu šīs grupas mērķis bija radīt nedrošību iedzīvotāju vidū un apdraudēt konstitucionālo kārtību valstī. Albānijā ES ir palīdzējusi policijai stiprināt tiesībsargājošās funkcijas kopš 1997. gada. Palīdzību policijai sniegs vismaz līdz 2011. gadam. Mācības: vairāk mācību kursu nekā rezultātu 40. Mācību nodrošināšana ierēdņiem ir viens no galvenajiem elementiem reformu un pārmaiņu īstenošanā (11. izcēlums). Tā ir bijusi svarīga Komisijas prioritāte. Piemēram, visos trijos reģionālajos projektos [24], kuru kopējais budžets bija desmit miljoni EUR, ietvēra mācības. Mācību tiešie rezultāti (darba grupas, semināri un konferences) bija apmierinoši, taču to ietekme bija ierobežota (11. izcēlums). 41. Ierēdņu sanākšana kopā pie viena galda no dažādām Rietumbalkānu valstīm jau vien ir labs mērķis pats par sevi, ņemot vērā šā reģiona neseno vēsturi, taču Komisijas projektu konkrētie mērķi bija daudz tālejošāki, piemēram, izstrādāt reģionālās stratēģijas patvēruma, migrācijas un vīzu jautājumos, pamatojoties uz ES vispārpieņemtajiem tehniskajiem standartiem un principiem. 11. izcēlums Tiesu mācību centru piemēri Palāta revidēja divas tiesu mācību iestādes. Tiesu mācību centru vispārējais mērķis bija viens un tas pats, proti, kļūt par pilntiesīgiem mācību centriem saskaņā ar labāko Eiropas praksi un piedāvāt kvalitatīvus un mērķtiecīgus mācību kursus tiesnešiem, prokuroriem, tiesu darbiniekiem un advokātiem. BDMR ES ekspertu viedoklis netika ņemts vērā, izveidot šādu mācību centru. Ministrija neuzaicināja nevienu starptautisko ekspertu, lai tie palīdzētu izstrādāt tiesu mācību centru likumu, kuru tolaik asi kritizēja donori, jo šis likums neatbilda Eiropas standartiem. Turklāt sākotnējās mācību programmas ilgumu (24 mēneši) samazināja līdz 15 mēnešiem, un tāpēc bija risks, ka mācību ietekme var samazināties. Serbijā tiesnešu mācību centram trūka virzības un nebija skaidras tiesiskās bāzes. Turklāt pasniedzēju mācību programmā bija ierosināts izmantot modernas mācību metodes, proti, mazas mācību grupas ar lielu mijiedarbību, taču realitātē mācības notika tikai priekšlasījumu veidā. 42. Jau savā būtībā ir grūti izstrādāt vienotus mērķus reģionāliem mācību projektiem, jo katra valsts atrodas citā attīstības posmā. Stāvoklis Horvātijā bija parasti daudz labāks nekā citās valstīs. Komisija pareizi izsvēra, ka ir jāizmanto reģionālā dimensija un jāizraugās modernākā valsts sistēma, kuru jācenšas nodrošināt citās saņēmējvalstīs. Tomēr Komisija reti mērīja to, kā mācības ir mainījušas īstenoto politiku vai darba metodes, lai gan tā ir laba prakse virzībā uz pielāgošanas ES standartiem. 43. Komisija neizveidoja sistēmu reģionālās tiesiskās sadarbības projektu rezultātu izvērtēšanai pat tad, kad bija saņēmusi kritiku no saviem uzraudzītājiem [25]. Rādītāji neļāva izmērīt ietekmi, jo tie balstījās darbībās un bija formāli, nevis izvērtējoši, piemēram, fiksēja tikai sanāksmju un konferenču skaitu. Arī mērķi bija neskaidri un nenoteikti, piemēram, sekmēt reģionālo dialogu, veicināt operatīvo sadarbību, un tāpēc šo mērķu sasniegšanu nav iespējams izmērīt, jo tie nav tieši saistīti ar darbībām. 44. Komisijas mācību projekti pilnībā nesasniedza izvirzītos mērķus arī valstu līmenī, jo tos īstenoja bez augstākā līmeņa vadības iesaistīšanās. Šajā gadījumā var minēt divus īpašus mācību kursus Albānijas policijas projektā (PAMECA II). "Stratēģiskās pavēlniecības kursus" organizēja 60 vidējā līmeņa un vecākajām amatpersonām. Pēc mācību kursiem policijas priekšnieki atgriezās savās darbavietās un centās ieviest teoriju praksē, taču saskārās ar savu priekšnieku pretestību. Tāpēc, lai mēģinātu labot un novērst iespējamo ietekmes trūkumu, organizēja augstākā līmeņa mācību programmu, kurā piedalījās 34 augstākā līmeņa policijas vadības darbinieki. Lai gan Komisiju var uzteikt par šādas koriģējošās darbības veikšanu, būtu bijis labāk, ja augstākā līmeņa vadības piesaiste būtu nodrošināta jau pirms mācību kursa vidējā līmeņa amatpersonām. 45. Pašmācība praksē un mācību kursi uz vietas ir efektīvākais veids kā izstādāt modernu un efektīvu pārvaldi. Administratīvos darba pienākumus var nodot, kamēr darbinieku mainība nav pārāk liela (12. izcēlums). Divpusējos mērķsadarbības projektus ar dalībvalstīm un dotāciju līgumus ar starptautiskām organizācijām tagad izmanto biežāk, jo CARDS programmu pārorientēja no atjaunošanas programmas uz reformu īstenošanas programmu. 12. izcēlums Projektu piemēri Bosnijā un Hercegovinā, kuros notiek pašmācība praksē Pirmais gadījums. Pilnīga pienākumu nodošana saņēmējam — Cilvēktiesību komisijai 2004. gadā Komisija noslēdza dotācijas nolīgumu ar Bosnijas un Hercegovinas Konstitucionālo tiesu, saskaņā ar kuru izveidoja īpašu tiesu varas struktūru Bosnijas un Hercegovinas Konstitucionālajā tiesā, kurai bija jārisina gandrīz 9000 līdz šim neizskatīto cilvēktiesību lietu [26]. Pirmajā darbības gadā Cilvēktiesību komisija atrisināja vairāk nekā 3000 lietas. Šīs komisijas darbības sākumā tajā strādāja starptautiskais personāls, taču kopš 2005. gada šajā komisijā strādā tikai vietējais personāls. Projekta laikā vietējais personāls ikdienas darbā piemēroja Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un citus starptautiskos tiesību dokumentus. Projekts bija sekmīgs, jo deviņi no desmit vadošajiem darbiniekiem turpināja darbu Konstitucionālaja tiesā. 2007. gada jūnijā bija atrisinātas visas līdz šim neizskatītās lietas. Saskaņā ar saņēmēja teikto šis projekts Bosnijā un Hercegovinā deva nozīmīgu ieguldījumu izpratnes vairošanā par cilvēktiesību normām. Otrais gadījums. Nepilnīga pienākumu nodošana saņēmējam — Kara noziegumu palātai Bosnijā un Hercegovinā Kara noziegumu palāta ir pirmā pastāvīgā un specializētā valsts līmeņa iestāde, kuras darbības mērķis ir izskatīt lietas saistībā ar starptautisko cilvēktiesību smagiem pārkāpumiem; Kara noziegumu palāta palīdz arī izpildīt Starptautiskā bijušās Dienvidslāvijas kara noziegumu tribunāla lietu pabeigšanas stratēģiju [27]. Bosnijā kara noziegumos aizdomās turēto cilvēku skaits tiek lēsts vairākos tūkstošos. Revīzijas laikā starptautisko ekspertu pienākumu nodošana vietējiem valsts ekspertiem kavējās. Faktiskais aktīvi izskatīto lietu skaits pārsniedza prognozēto skaitu, kas ir uzskatāms par pozitīvu faktoru, taču tiesas darba slodze arī pārsniedza tās iespējas. Šo stāvokli vēl vairāk pasliktināja starptautisko tiesnešu mainība. Vietējā līdzdalība kā viens no galvenajiem sekmju gūšanas faktoriem tiesiskuma vairošanā 46. Revidēto projektu viens no ierastākajiem mērķiem bija nostiprināt tiesiskumu Rietumbalkānu valstīs. Rietumeiropas tiesiskuma princips būtībā nosaka to, ka nevienam nav lielākas varas pār likuma varu. Tiesiskuma nostiprināšana Rietumbalkānu valstīs ir ļoti svarīga Eiropas stabilitātei un drošībai. Lai gan ir panākta neliela virzība tiesiskuma nodrošināšanā, Rietumbalkānu valstīs tiesiskums joprojām ir vājš (13. izcēlums). 47. Daudzos progresa ziņojumos Komisija pauda neapmierinātību par reformu gausumu. Komisijas apstiprinātajai pieejai projektu īstenošanā ir ierobežojumi. Tās nav zāles visiem gadījumiem. Lai Komisijas īstenotie projekti tieslietu un iekšlietu jomā būtu sekmīgi, valsts iestāžu attieksmei ir jāmainās un jābūt valdības struktūru darbības nepārtrauktībai. Šie faktori ir ārpus Komisijas tiešās ietekmes zonas, un nevar par zemu novērtēt to nelabvēlīgo ietekmi, jo īpaši iestāžu darbības pilnveidošanā. 13. izcēlums Tiesiskuma koncepcija Rietumbalkānu valstīs ir vāja Reģionā tiesiskums ir vājš, un uzticība valdībai un iestādēm ir zema. Iedzīvotāji neuzticas tiesību sistēmai un uzskata, ka tā darbojas tikai atsevišķu iedzīvotāju grupu interesēs. Atbildot uz jautājumu par to, vai "daži cilvēki ir pārāki par likumu šajā valstī", apstiprinoši atbildējušo respondentu īpatsvars šā reģiona atsevišķās valstīs bija šāds [28]: Melnkalne: 69 %; Serbija: 81 %; BDMR: 85 %. Jāmin arī fakts, ka tie ir izglītotākie un politiski vislabāk informētākie iedzīvotāji, kuri visbiežāk uzskata, ka sabiedrībā valda netaisnība un ka nav nodrošināta cilvēku vienlīdzība likuma priekšā. 48. Tomēr Komisija ir guvusi atziņas no agrākās pieredzes. Salīdzinot ar Komisijas iepriekšējo pirmspievienošanās programmu (Phare), svarīgas strukturālas reformas tieslietu un iekšlietu jomā pašreiz risina jau paplašināšanās procesa agrīnā posmā. 49. Līdz šim lielākā daļa reformu iniciatīvu nāca nevis no paša reģiona, bet gan no Eiropas Komisijas vai citām trešām personām [29]. Ieinteresētības trūkums vājina projektu ilgtermiņa rezultātus. Pirmā nopietnā iniciatīva no reģiona bija Reģionālās sadarbības padome, kura darbību uzsāka 2008. gada februārī kā Dienvidaustrumeiropas stabilitātes pakta fukciju pārņēmēja. Šīs sadarbības padomes darbs notiks sešās prioritārās jomās, no kurām viena ir tieslietas un iekšlietas. Gandrīz divdesmit gadus pēc agrākās drošības un stabilitātes struktūras sabrukuma Dienvidaustrumeiropā, šī jaunā iestāde, kuras galvenais birojs atrodas Sarajevā, cenšas kļūt par pirmo reģionālo šāda veida forumu, kurā piedalās reģionālie pārstāvji — tie arī sekmē integrāciju Eiropā. Pārvaldības pieejas un donoru koordinēšanaht 50. Šajā sadaļā ir izklāstīti revīzijas rezultāti par diviem horizontāliem jautājumiem, kuri aptver abus projektu veidus, kā arī ir savstarpēji salīdzinātas Komisijas divas izvēlētās pārvaldības pieejas un donoru koordinēšana. Pārvaldības pieejas īpaši neatšķiras 51. Rietumbalkānu valstīs Komisija īsteno divas pārvaldības pamatpieejas (sk. V pielikumu) ar Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras vai Komisijas pārstāvniecību palīdzību. Palāta analizēja projektu revīzijās gūtos rezultātus, lai noteiktu, vai pastāv kādi pierādījumi par to, ka viena no izvēlētajām pārvaldības pieejām ir efektīvāka nekā otra. 52. No 30 tieslietu un iekšlietu jomā revidētajiem projektiem saņēmējvalstīs 18 projektus pārvaldīja EK pārstāvniecības, bet 12 — Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra (sk. I pielikumu). Lai gan revidēto projektu vispārējie rezultāti bija dažādi, savstarpēji salīdzinot EK pārstāvniecību un Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras (ERA) pārvaldītos projektus, pārvaldības pieeju sekmes ievērojami neatšķīrās. Kā vienu no decentralizēto EK pārstāvniecību priekšrocībām jāmin politiskā dialoga un gada plānošanas ciešā saite. Savukārt ERA centrālie dienesti sekmēja dialogu visā reģionā kopumā, darot pieejamas papildu zināšanas. Nav sekmēts tas, lai saņēmēji uzņemtos donoru koordinēšanu 53. Komisija ir apņēmusies spēlēt aktīvu lomu, lai sekmētu donoru koordinēšanu Rietumbalkānu valstīs. Donoru koordinēšana ir viens no principiem 2005. gada Parīzes deklarācijā par atbalsta efektiviāti un ES Rīcības kodeksā attiecībā uz darbu dalīšanu attīstības politikas jomā. Komisija ievēro šos principus. Palāta konstatēja, ka Komisijai bija grūti donorus koordinēt praksē. 54. Tieslietu un iekšlietu jomā donoriem ir kopēja interese. Rietumbalkānu valstīs aktīvi darbojas Komisija, starptautiskās finanšu iestādes, ES dalībvalstis un donori ārpus ES (VI pielikums). Saņēmējvalstis nevarēja vadīt donoru koordinēšanu, jo to darbības resursi joprojām ir nepilnvērtīgi. Turklāt saņēmēji neguva pietiekamu atbalstu savu resursu palielināšanā, lai uzņemtos donoru koordinēšanu. Pat ja saņēmējiem bija skaidrs priekšstats par to, kā īstenot izvēlēto risinājumu, tie saskārās ar donoru nekoordinētu darbību (14. izcēlums). 55. Donoru darbības nesaskaņošana bija sastopama ne tikai ieguldījumu projektos. Iestāžu darbības pilnveidošanas pasākumos saņēmējus mulsināja dažādu ES iestāžu sniegtie ieteikumi. Saturiski atšķirīgu ieteikumu pārlieku liels skaits jo īpaši bija redzams BDMR. No 2004. līdz 2005. gadam atbalstu policijai aktīvi sniedza piecas dažādas ES struktūras (EK pārstāvniecība, ERA, ES īpašais pārstāvis, EUPOL-Proxima un ES uzraudzības misija). Turklāt šajā jomā vienlaicīgi darbojās arī Eiropas Drošības un sadarbības organizācija, Starptautiskā kriminālizmeklēšanas mācību palīdzības programma (ASV finansēts policijas projekts) un vairākas ES dalībvalstu divpusējās programmas. Šī problēma bija jo īpaši aktuāla, kad sniegtie ieteikumi bija pretrunīgi. 14. izcēlums Piemērs vairāku donoru nekoordinētai darbībai ieguldījumu jomā Viens atbalsta saskaņošanas princips attiecas uz atbalsta saskaņošanu un nesaistīto atbalstu. Tomēr, tā kā nav saskaņoti daudzu donoru pasākumi, kuros katrs no tiem piešķīra vieglās automašīnas, furgonus un kravas automašīnas, BDMR policija izmanto vairāk nekā 40 dažāda veida transportlīdzekļus. Šāds stāvoklis neļauj rentabli apkalpot transportlīdzekļu parku. Policijas mērķis ir turpmāk izmantot tikai 12 veidu transportlīdzekļus. Secinājumi un ieteikumi 56. Uzaicinājums dalībai ES ir sekmējis to, ka ES ir kļuvusi par lielāko un ietekmīgāko ieinteresēto personu Rietumbalkānu valstīs. Pretstatā agrākām pievienošanās programmām Komisija ir piešķīrusi prioritāti tieslietu un iekšlietu jomai un ir mēģinājusi risināt šīs nozīmīgās strukturālās reformas paplašināšanās procesa agrīnā posmā. Komisijas pārvaldītie tieslietu un iekšlietu projekti tiek īstenoti sarežģītā politiskā un iestāžu darbības vidē. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisijas īstenotā pārvaldība ir bijusi lielākoties efektīva. Tomēr Komisijas īstenotajā pārvaldībā Palāta konstatēja dažus trūkumus, kurus novēršot, projektus varētu īstenot vēl sekmīgāk, jo īpaši saistībā ar projektu rezultātu noturīgumu. 57. Palāta secina, ka dažkārt vajadzību analīze nebija pietiekama un donoru darbība nebija koordinēta. Lai gan ne visi ieguldījumu projekti deva pilnībā apmierinošus rezultātus un to ilgtspējība ir apdraudēta, Komisijas finansētais ieguldījumu atbalsts ir nozīmīgs un lietderīgs devums valstu infrastruktūrā un iestāžu darbībā. No otras puses, Palāta konstatēja, ka iestāžu darbības pilnveidošanas projekti bija tikai daļēji apmierinoši un, iespējams, nebūs ilgtspējīgi. To izraisīja gan aizvien pastāvošais politiskais vājums, gan saņēmēju ieinteresētības (līdzdalības) trūkums, jo lielākā daļa reformu iniciatīvu nāca nevis no paša reģiona, bet gan no Eiropas Komisijas vai citām ārējām ieinteresētajām personām. 1. tabula Galvenie secinājumi par ieguldījumu un iestāžu darbības pilnveidošanas projektiem Reitings: A = apmierinoši, DA = daļēji apmierinoši un N = neapmierinoši; A / DA nozīmē, ka reitings atrodas starp apmierinoši un daļēji apmierinoši. Revīzijas jautājums | Vajadzības | Projekta tiešie rezultāti | Koprezultāti | Atbalsta veids | Atbilstība | Novērtējums | | Sasniegts | Ilgtspējība | Ieguldījumi | A | DA | A | A/DA | A/DA | Iestāžu darbības pilnveidošana | A | A | A | DA | N | 58. Lai gan revidēto projektu vispārējie rezultāti bija dažādi, savstarpēji salīdzinot EK pārstāvniecību un Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras pārvaldītos projektus, pārvaldības pieeju sekmes ievērojami neatšķīrās. 1. ieteikums Komisijas darba loģiskais pamatojums tieslietu un iekšlietu jomā Rietumbalkānu valstīs ir skaidrs, taču projektu rezultāti būtu vēl labāki, ja a) izstrādājot projektus tieslietu un iekšlietu jomā, Komisija pareizi piešķirtu prioritātes projektu mērķiem un nodrošinātu rādītājus, ar kuru palīdzību varētu noteikt projektu pasākumu radīto ietekmi; b) ciešāk sasaistītu ieguldījumu projektus ar iestāžu darbības pilnveidošanas projektiem; c) visi konkrētajā jomā aktīvi darbojošies donori, tostarp Komisija kā galvenais donors, labāk saskaņotu savus pasākumus (piemēram, viens donors varētu finansēt vai līdzfinansēt otra donora sagatavotu projektu); d) aprīkojuma iepirkuma procesu izvērtētu arī donori. Ja vien iespējams, jāapsver, vai neuzticēt apvienotu ieguldījumu līdzekļu pārvaldīšanu saņēmējvalstīm, taču saņēmējorganizāciju veiktā iepirkuma norisi tik un tā būs cieši jāuzrauga. 2. ieteikums Projektu ilgtspējība uzlabotos, ja a) palielinātos saņēmēju iesaistīšanās, piemēram, publiskajā iepirkumā; b) neuzsāktu nevienu projektu bez turpināšanas plāna; c) Komisija ciešāk uzraudzītu ES finansētā aprīkojuma un infrastruktūras sadalījumu, izvērtētu tās izmantojumu un vajadzības gadījumā veiktu koriģējošus pasākumus; d) Komisija izmantotu ietekmes rādītājus rezultātu mērīšanā; e) tehnisko palīdzību sniegtu, aktīvi aicinot veikt institucionālas pārmaiņas. 3. ieteikums Reģionālais aspekts būtu pilnvērtīgāks, ja infrastruktūras intervences pasākumi integrētajā robežpārvaldībā būtu izstrādāti un īstenoti tā, lai tie sekmētu reģionālo sadarbību. Piemēram, prioritāte jāpiešķir no reģionālā piešķīruma finansētām kopējām robežšķērsošanas vietām. Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2009. gada 15. un 16. jūlija sēdē Luksemburgā. Revīzijas palātas vārdā — +++++ TIFF +++++ priekšsēdētājs Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Konstatējumi par projektiem ir apkopoti 1. grafikā. [2] CARDS ir akronīms no "Kopienas palīdzība rekonstrukcijai, attīstībai un stabilizācijai" [Community Assistance for Reconstruction, Development and Stabilisation], un šī programma attiecās uz 2000.–2006. gadu. [3] Tas ir apmēram 10 % no CARDS kopējā budžeta. Lielāko daļu CARDS izdevumu veica programmas pirmajos piecos īstenošanas gados, un ar to risināja Rietumbalkānu reģiona valstu iedzīvotāju steidzamās vajadzības pēc konflikta beigām. [4] Attiecībā uz jaunāko ES paplašināšanos 2007. gadā jāmin, ka Bulgārijai un Rumānijai vēl ir risināmi jautājumi tieslietu un iekšlietu jomā. ES nolēma izveidot īpašu sadarbības un pārbaudes mehānismu, lai palīdzētu šīm jaunajām dalībvalstīm pārvarēt vēl pastāvošos trūkumus. [5] Tehniskā palīdzība ir resurss, kuru izmanto daudzos un dažādos attīstības projektos un programmās, un to var definēt kā "ekspertu nolīgšanu zināšanu un iemaņu pārnesei un iestāžu izveidei un stiprināšanai". Sk. Palātas Īpašo ziņojumu Nr. 6/2007 par tehniskās palīdzības efektivitāti iestāžu darbības uzlabošanā (OV C 312, 21.12.2007., 3. lpp.). [6] Mērķsadarbību uzsāka 1998. gadā kā daļu no pievienošanās atbalsta, un ar to ir likti pamati saņēmējvalstu administratīvo un pusvalstisko iestāžu sadarbībai ar partneriem ES dalībvalstīs. [7] Kā to paredz CARDS regula, gada programmā, kura ir sagatavota katrai valstij Kopienas palīdzības saņemšanai, ir ietverts finansējamo projektu sarakts un norādītas attiecīgās summas. Pārvaldības komiteja, kurā darbojas dalībvalstu pārstāvji un kuras darbu vada Komisija, sniedz atzinumu par gada apropriācijām. [8] Revīzijā izvērtēja to, kādā mērā tieslietu un iekšlietu jomā īstenotie projekti bija pamatoti, ņemot vērā vajadzību apjomu un specifikācijas, kā arī pārbaudīja to, vai ir izvērtētas un pienācīgi analizētas alternatīvas pieejas. Turklāt revidenti pārbaudīja, vai mērķi atbilda Komisijas, Padomes un valsts stratēģijas dokumentos izklāstītajām prioritātēm. [9] Revīzijā vērtēja to, cik efektīvi saņēmēji izmantoja ES finansēto palīdzību (piemēram, aprīkojumu, infrastruktūru un mācību kursus) un vai projektu gūtie rezultāti bija ilgtspējīgi no finansiālā un darbības turpināšanas viedokļa. [10] Šo papildu elementu revīzijā iekļāva pēc Eiropas Parlamenta lūguma. Sk. Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. aprīļa rezolūciju ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2006. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, III iedaļa — Komisija. [11] Sešu jaunu valstu izveidošanās pēc Dienvidslāvijas sadalīšanās šajā reģionā radīja jaunas starptautiskas robežas vairāk nekā 5000 km garumā. Šīs robežas ir pienācīgi jākontrolē. [12] Piemēram, Bosnijā un Hercegovinā robežpolicija ir vecākā valsts iestāde, taču 2009. gadā tās darbība bija ilgusi mazāk nekā desmit gadus. [13] Piemēram, Serbijā līdz 2007. gadam robežu kontrolēja armija. [14] "Tiesu varas infrastruktūras ģenerālplāns", ārējo konsultantu veikts pētījums no 2004. janvāra līdz 2005. gada aprīlim. [15] Palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 5/2007 par Komisijas veikto CARDS programmas pārvaldību (OV C 285, 27.11.2007., 1. lpp.) secināts, ka stratēģiskā vadība bija ļoti vispārīga. Tā bija piemērota rekonstrukcijas posmam, bet vairs neatbilda iestāžu darbības uzlabošanas mērķiem. [16] Albānijā valsts integrētās robežpārvaldības stratēģiju pieņēma 2006. gada novembrī, Bosnijā un Hercegovinā — 2005. gada jūlijā, BDMR — 2005. gada oktobrī, Melnkalnē — 2006. gada februārī un Serbijā — 2006. gada janvārī. [17] Jāmin, ka ES acquis communautaire, Šengenas standarti vai Kopienas muitas kodekss nenodrošina universālu un visos gadījumos piemērojamu modeli robežpārvaldībā. Tomēr šajos standartos ir noteikts, ka sistēmai ir jābūt efektīvai un jāņem vērā pastāvošais risks. [18] Tā kā Komisija nevarēja izpildīt šo līgumu, līgumslēdzējs ir iesniedzis prasību atlīdzināt viņam nodarītos zaudējumus un kaitējumu vairāk nekā EUR 550000 apmērā, un revīzijas laikā norisinājās izlīguma sarunas. [19] BDMR tiesnešu un valsts prokuroru mācību akadēmiju daļēji finansē no valsts budžeta saskaņā ar īpašu likumu. Tas nodrošina izglītības neatkarību. Taču 63 % no akadēmijas kopējā finansējuma 2008. gadā nodrošināja starptautiskie donori. Lai nodrošinātu šīs iestādes darbības neatkarību, jāpanāk līdzsvarotāka finansēšanas sistēma. [20] Saistībā ar stabilizācijas un asociācijas procesu Rietumbalkānu valstis un Eiropas Savienība ir noslēgušas atpakaļuzņemšanas nolīgumu. Šis nolīgums paredz, ka Rietumbalkānu valstis un ES dalībvalstis pieņems to pilsoņu atgriešanos, kuri ir nelegāli ieradušies vai nelegāli palikuši citu valstu teritorijā, kā arī uzņems nelegālos imigrantus, kuri ir trešo valstu pilsoņi vai bezvalstnieki un kuri ir ieradušies kādas valsts teritorijā caur attiecīgās valsts teritoriju. Šis nolīgums jo īpaši uzliek par pienākumu Rietumbalkānu valstīm uzņemties dalītu atbildību par ES drošību Eiropas Savienībā. [21] Pārstāvniecības četru riteņu piedziņas transportlīdzekļa tehnisko apkopi veic nevis Tirānā, bet gan kaimiņvalstī. [22] Decentralizācijas pirmajā posmā notiek valsts saņēmējiestāžu akreditācija, pamatojoties uz resursu novērtējumiem. Pēc tam Komisija deleģē pārvaldību saņēmējvalstij. [23] Jāatzīst, ka Bosnijā un Hercegovinā pastāv 13 dažādi policijas spēki: pa vienam katrai no abām valsts daļām, 10 — kantonu līmenī, kā arī Brcko rajona autonomā policija. [24] Agrāko konfliktu dēļ Rietumbalkānos reģionālā sadarbība ir bijusi sarežģīta. Tāpēc Komisijas reģionālajā programmā galvenā uzmanība ir pievērsta Rietumbalkānu attiecību sekmēšanai. ES ir likusi skaidri apzināties, ka reģionālā sadarbība ir priekšnosacījums virzībai uz dalību ES. Aptuveni 10 % CARDS finansējuma ir atvēlēti šim mērķim, un šajā reģionālajā programmā vienmēr galvenā uzmanība ir bijusi pievērsta tiesiskumam un tieslietu un iekšlietu jautājumiem. [25] Komisija ir nolīgusi ārējus uzraugus, lai tie izvērtētu projektu īstenošanu. [26] Bosnijā un Hercegovinā bija šādi četri galvenie cilvēktiesību pārkāpumu veidi: vienlīdzība likuma priekšā, īpašumtiesības, tiesības uz darbu un izglītību un pazudušie cilvēki, tā dēvētās "Srebrenicas lietas". [27] Sk. ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1503. [28] Sk. Alina Mungui-Pippidi pētījumu "Deconstructing Balkan Particularism, The Ambiguous Social Capital of South Eastern Europe", 2005. gads. [29] Sk. Delevic, Milica "Regional cooperation in the western Balkans" ["Reģionālā sadarbība Rietumbalkānos"], EU-ISS Chaillot Paper Nr. 104, 2007. gada jūlijs. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS REVIDĒTIE CARDS PROJEKTI TIESLIETU UN IEKŠLIETU JOMĀ UN ŠO PROJEKTU EFEKTIVITĀTES NOVĒRTĒJUMS Revīzijas kritēriji attiecībā uz atbilstību: projektu mērķi atbilda tieslietu un iekšlietu prioritātēm konkrētajā valstī. Revīzijas kritēriji vajadzību novērtēšanā: projekti bija pamatoti un bija izvērtētas alternatīvas pieejas. Tiešo rezultātu revīzijas kritēriji: pabeigtie pasākumi nodrošināja plānotos tiešos rezultātus. Revīzijas kritēriji attiecībā uz sasniegto koprezultātu: ES finansēto palīdzību izmantoja efektīvi. Revīzijas kritēriji attiecībā uz ilgtspējību: projektu rezultāti bija ilgtspējīgi gan to finansējuma, gan turpmākās darbības ziņā. — neattiecas. | VAJADZĪBA | IZNĀKUMS SASNIEGTS | REZULTĀTI | | ATBILSTĪBA | NOVĒRTĒJUMS | SASNIEGTI | ILGTSPĒJĪBA | | PROJEKTA APRAKSTS | CARDS gada programma | SUMMA, EUR (līgumu vērtība) | | PROJEKTA PABEIGŠANA | PĀRVALDĪBA | Apmierinoši (A), Daļēji apmierinoši (DA), Neapmierinoši (N) | Jā/Daļēji/Nē | A, DA, N, — | Apmierinoši/ Neapmierinoši/ — | Ieguldījumi Albānija | Biroja aprīkojums policijas iecirkņiem | 2001 | 419093 | | 2005. g. septembris | pārstāvniecība | N | N | Jā | N | Neapmierinoši | Albānija | Cietuma celtniecība Fušekrujā | 2001 | 2874708 | | 2007. g. marts | pārstāvniecība | A | N | Daļēji | DA | Neapmierinoši | Albānija | Apelācijas tiesas ēkas Korcā un Vlorā | 2003 | 1636375 | | 2006. g. maijs | pārstāvniecība | A | A | Jā | A | Neapmierinoši | Albānija | Robežkontrole un zaļās robežas pārvaldība | 2003 | 2127106 | | 2006. g. februāris | pārstāvniecība | A | N | Jā | DA | Neapmierinoši | Bosnija | Robežšķērsošanas vietas pārraudzība un celtniecība Kamensko | 2001 | 3349597 | | 2005. g. oktobris | pārstāvniecība | A | A | Jā | DA | Neapmierinoši | Bosnija | Robežšķērsošanas vietas celtniecība Goricā | 2002 | 2971834 | | Nekad netika uzsākts | pārstāvniecība | A | A | Nē | — | — | Bosnija | Bosnijas un Hercegovinas tiesas ēku telpu uzraudzība un atjaunošana | 2002 | 2310367 | | 2004. g. decembris | pārstāvniecība | A | DA | Jā | A | Apmierinoši | Bosnija | Policijas aprīkojums | 2003 | 1576604 | | 2005. g. jūlijs | pārstāvniecība | A | A | Jā | A | Apmierinoši | Bosnija | Robežpolicijas galvenās pārvaldes ēkas uzraudzība un celtniecība Bosnijā un Hercegovinā | 2003 | 2589621 | | 2008. g. jūlijs | pārstāvniecība | DA | DA | Jā | DA | Apmierinoši | Bosnija | IT sakaru sistēmas piegāde | 2003 | 2597772 | | 2006. g. decembris | pārstāvniecība | A | A | Jā | A | Apmierinoši | BDMR | Robežpolicijas nodrošināšana ar transportlīdzekļiem | 2003 | 2799813 | | 2005. g. jūnijs | ERA | A | DA | Jā | DA | Neapmierinoši | BDMR | Patvēruma meklētāju uzņemšanas centra celtniecība | 2002 | 1419580 | | 2006. g. novembris | ERA | DA | A | Jā | A | Apmierinoši | Melnkalne | Robežšķērsošanas vietu celtniecība D. Brijeg un S. Polje | 2001 | 3685662 | | 2005. g. jūlijs | ERA | DA | A | Daļēji | DA | Apmierinoši | Melnkalne | IT un īpašais aprīkojums robežpolicijai | 2003 | 1683038 | | 2005. g. marts | ERA | A | A | Jā | A | Apmierinoši | Serbija | Robežšķērsošanas vietas celtniecība un uzraudzība Batrovici | 2002–2003 | 5134209 | | 2006. g. augusts | ERA | A | A | Daļēji | DA | Apmierinoši | Serbija | Galvenās tiesas telpas renovācija un ekspluatācija Belgradā | 2003 | 1196963 | | 2005. g. maijs | ERA | DA | A | Jā | A | Apmierinoši | Serbija | Piegādes robežpolicijai | 2003 | 2782209 | | 2005. g. maijs | ERA | A | N | Jā | A | Apmierinoši | | | Starpsumma | 41154551 | | | | | | | | | Iestāžu darbības pilnveidošana Albānija | Valsts stratēģija migrācijas jomā | 2001 | 1000000 | | 2005. g. janvāris | pārstāvniecība | A | A | Jā | N | Neapmierinoši | Albānija | Albānijas atmīnēšanas programma | 2002 | 2000000 | | 2006. g. maijs | pārstāvniecība | A | A | Jā | A | Apmierinoši | Albānija | Patvēruma meklētāju un migrantu iepriekšēja pārbaude | 2003 | 2000000 | | 2006. g. februāris | pārstāvniecība | A | A | Jā | DA | Neapmierinoši | Albānija | Pameca II — policijas misija | 2004–2005 | 6314404 | | 2007. g. decembris | pārstāvniecība | A | DA | Jā | DA | Neapmierinoši | Bosnija | Atbalsts prokuratūrai Bosnijā un Hercegovinā | 2002 | 916668 | | 2005. g. maijs | pārstāvniecība | A | DA | Jā | DA | Neapmierinoši | Bosnija | Atbalsts Cilvēktiesību komisijai | 2003 | 645705 | | 2005. g. marts | pārstāvniecība | A | A | Jā | A | Apmierinoši | Bosnija | Atbalsts Tiesnešu un prokuroru augstākajai padomei | 2004 | 3120986 | | 2006. g. janvāris | pārstāvniecība | A | A | Jā | A | Neapmierinoši | Bosnija | Atbalsts Kara noziegumu reģistram Bosnijā un Hercegovinā | 2004 | 3500000 | | 2008. g. janvāris | pārstāvniecība | A | A | Jā | A | Neapmierinoši | BDMR | Tiesas darbinieku mācību institūts | 2001 | 1188405 | | 2005. g. oktobris | ERA | A | A | Jā | A | Neapmierinoši | BDMR | Atbalsts valsts policijas reformas stratēģijai | 2001 | 1457533 | | 2005. g. septembris | ERA | A | DA | Jā | DA | Neapmierinoši | Serbija | Tiesas darbinieku mācību centrs | 2004 | 2499175 | | 2007. g. oktobris | ERA | A | DA | Daļēji | N | Neapmierinoši | Serbija | Tieslietu ministrijas resursu palielināšana | 2004 | 1491029 | | 2007. g. septembris | ERA | A | A | Daļēji | DA | Neapmierinoši | Reģionāli | Ar ES standartiem savietojamas sistēmas izveide patvēruma, migrācijas un vīzu jautājumos | 2002 | 2922700 | | 2005. g. decembris | ĢD ELARG centrālais birojs | A | A | Jā | DA | Neapmierinoši | Reģionāli | Atbalsts integrētās robežu pārvaldības stratēģijām Rietumbalkānu valstīs un šo stratēģiju koordinēšana | 2002–2003 | 1999984 | | 2007. g. marts | ĢD ELARG centrālais birojs | A | A | Jā | DA | Neapmierinoši | Reģionāli | Neatkarīgas, uzticamas un darboties spējīgas tiesu varas izveide un tiesu sadarbības sekmēšana | 2003 | 5499579 | | 2007. g. aprīlis | ĢD ELARG centrālais birojs | A | N | Jā | DA | Neapmierinoši | | | Starpsumma | 36556168 | | | | | | | | | Ieguldījumi un iestāžu darbības pilnveidošana Serbija | IT atbalsts tiesu pārvaldei, lietu administrēšana | 2004 | 3232093 | | 2005. g. novembris | ERA | A | A | Jā | DA | Apmierinoši | | | KOPĀ | 80942812 | | | | | | | | | -------------------------------------------------- II PIELIKUMS REVĪZIJAS METODES UN PARAUGS 1. Revīzijā pārbaudīja stratēģijas un plānošanas dokumentus, piemēram, valsts stratēģijas dokumentus, provizoriskās daudzgadu programmas un Eiropas partnerības dokumentus, kā arī uzraudzības un novērtējuma ziņojumus. Paraugu ar trīsdesmit projektiem, kuri attiecās uz 2001.–2005. gada programmām, pārbaudīja šādās Rietumbalkānu valstīs: Albānijā, Bosnijā un Hercegovinā, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, Melnkalnē un Serbijā. Šos projektus pārvaldīja vai nu Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra, vai nu Eiropas Komisijas pārstāvniecības [30]. Palāta revidēja arī trīs papildu reģionāla līmeņa projektus, kurus pārvaldīja Paplašināšanās ģenerāldirektorāts (ĢD ELARG), kurš atrodas Briselē. 2. Kopumā revidēja līgumus ar aptuveno vērtību 81 miljons EUR, kas ir 17 % no CARDS programmas 2001.–2006. gada saistībām tieslietu un iekšlietu jomā. Projektus atlasīja, ņemot vērā šādus kritērijus: i) finansiālo svarīgumu, ii) tieslietu un iekšlietu jomas visu apakšnozaru aptvērumu un iii) līgumu visus veidus, piemēram, dotāciju, pakalpojumu, piegādes un darbu līgumus. Lai gūtu pamatotus apsvērumus par šo projektu rezultātiem, iznākumu un ilgtspējību, 29 no 30 valsts projektiem apmeklēja uz vietas. 1. TABULA: ATBILSTĪGO PROJEKTU SKAITS KATRĀ NO VALSTĪM 2007. GADA APRĪLĪ Valsts | Projektu skaits | Summa milj. EUR | Albānija | 21 | 38 | Bosnija un Hercegovina | 30 | 48 | BDMR | 12 | 15 | Reģionālā programma | 6 | 15 | Serbija un Melnkalne | 14 | 21 | Kopā | 83 | 137 | Revidēts | 33 | 81 | Revīzijas apjoms | 40 % | 59 % | 3. Revīzijā galveno uzmanību pievērsa tiem projektiem, kuri bija jau īstenoti, taču ne pārāk seni. Tādējādi revīzija attiecās uz tiem projektiem, kuri bija uzsākti ne agrāk kā pirms 48 mēnešiem un ne vēlāk kā 18 mēnešus pirms revīzijas sākuma. Ņemot vērā šos kritērijus līgumu summa revidētajās valstīs bija 137 miljoni EUR, un revīzijā pārbaudīja 59 % no šīs summas. Kā izņēmums jāmin viens gadījums (Goricas robežu šķērsošanas vietas projekts Bosnijā un Hercegovinā), kuru tā arī nekad neuzsāka, taču pārējie projekti bija pabeigti. Tātad bija iegūta pietiekama informācija, lai noteiktu un analizētu galvenās ar projektu efektivitāti saistītās problēmas. [30] ERA darbību beidza 2008. gada beigās. Aģentūrai bija operatīvie centri Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, Melnkalnē un Serbijā. EK pārstāvniecības īsteno programmas Albānijā un Bosnijā un Hercegovinā. ERA bija arī savs centrs Kosovā, savukārt EK bija arī pārstāvniecība Horvātijā, taču tos nerevidēja. -------------------------------------------------- III PIELIKUMS KOPĒJĀ DOTĀCIJU PALĪDZĪBA 2006.–2008. GADĀ, 4240 MILJONI EUR, PĒC FINANSĒJUMA AVOTA +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- IV PIELIKUMS KORUPCIJAS UZTVERES LĪMENIS RIETUMBALKĀNU VALSTĪS Korupcijas uztveres indeksu (KUI) aplēš 180 valstīm, pirmajā vietā ierindojot valsti ar mazāko korupcijas līmeni, bet pēdējā 180. vietā ierindojot valsti ar augstāko korupcijas līmeni. Korupcijas uztveres indeksa rādītājs svārstās no 0 līdz 10 un atspoguļo to, cik lielā mērā tiek uztverta korupcija, proti, jo zemāks rādītājs, jo augstāks korupcijas uztveres līmenis. Avots: Transparency International (http://www.transparency.org). | 2008 | 2007 | 2006 | 2005 | 2004 | Vieta | KUI rādītājs | Vieta | KUI rādītājs | Vieta | KUI rādītājs | Vieta | KUI rādītājs | Vieta | KUI rādītājs | Albānija | 85 | 3,4 | 105 | 2,9 | 111 | 2,6 | 126 | 2,4 | 108 | 2,5 | Bosnija un Hercegovina | 92 | 3,2 | 84 | 3,3 | 93 | 2,9 | 88 | 2,9 | 82 | 3,1 | BDMR | 72 | 3,6 | 84 | 3,3 | 105 | 2,7 | 103 | 2,7 | 97 | 2,7 | Melnkalne | 85 | 3,4 | 84 | 3,3 | N/A | 97 | 2,8 | 97 | 2,7 | Serbija | 85 | 3,4 | 79 | 3,4 | 90 | 3,0 | | | | | -------------------------------------------------- V PIELIKUMS KOMISIJAS PĀRVALDES STRUKTŪRA RIETUMBALKĀNU VALSTĪS CARDS galvenokārt īsteno, izmantojot divas no kopumā četrām dažādām pārvaldības struktūrām (sk. 1. diagrammu): a) EK pārstāvniecības Albānijā, Bosnijā un Hercegovinā un Horvātijā pārvalda projektus — sākot ar vajadzību apzināšanu un projektu sagatavošanu un beidzot ar konkursu rīkošanu, līgumu slēgšanu, projektu īstenošanu un novērtēšanu [31]; b) Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra (ERA) [32] ir neatkarīga ES aģentūra, kura pārvalda šo programmu Serbijā un Melnkalnē, tostarp Kosovā, un Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā. Šo aģentūru izveidoja, reaģējot uz vajadzību pēc ātras un efektīvas rīcības Kosovas iedzīvotāju steidzamo vajadzību risināšanai tūlīt pēc krīzes 1999. gadā; c) Paplašināšanās ģenerāldirektorāts (un agrāk arī EuropeAid birojs) pārvalda reģionālās programmas tieši no centrālās mītnes; d) saņēmējvalstu īstenošanas aģentūras decentralizēti pārvalda vietējās sabiedrības attīstības programmas Albānijā un daļu CARDS 2002. gada programmas Horvātijā. 1. diagramma. CARDS pārvaldības struktūra +++++ TIFF +++++ [31] Decentralizācija sākās Bosnijā un Hercegovinā 1998. gadā. To īstenoja, lai paātrinātu EK ārējo atbalstu un nodrošinātu pilnvērtīgas finanšu procedūras. [32] ERA izveidoja 2000. gada februārī, bet tās priekštece — Kosovas Darba grupa [Task Force for Kosovo] — darbību uzsāka jau 1999. gadā. 2001. gadā aģentūras mandātu paplašināja un attiecināja arī uz Serbiju un Melnkalni, un 2002. gadā arī uz BDMR. -------------------------------------------------- VI PIELIKUMS KOPĒJĀS DOTĀCIJAS UN AIZDEVUMI 2006.–2008. GADĀ, 10488 MILJONI EUR, PĒC FINANSĒJUMA AVOTA +++++ TIFF +++++ --------------------------------------------------