[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 18.10.2007 COM(2007) 608 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Ceļā uz dzelzceļa tīklu, kurā prioritāte ir kravu pārvadājumiem {SEC(2007) 1322} {SEC(2007) 1324} {SEC(2007) 1325} KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Ceļā uz dzelzceļa tīklu, kurā prioritāte ir kravu pārvadājumiem 1. Vispārīga informācija 1.1. Dzelzceļa kravu pārvadājumi — sīka pārvadājumu tirgus daļa ar lielām iespējām Kravu pārvadājumu apjoms laikā no 1995. līdz 2005. gadam pieaudzis par 2,8 % gadā, kas pārsniedz IKP pieauguma rādītājus tajā pašā laikposmā. Nozīmīgi attīstījušās transporta tehnoloģiskās iespējas (infrastruktūras un transportlīdzekļi), kā arī kravas nosūtītāju attieksme, kas kļūst arvien prasīgāki attiecībā pret pārvadātājiem. Dzelzceļa pārvadājumu tirgus daļa visu pārvadājumu tirgū ilgu laiku pakāpeniski samazinājās līdz 2005. gadā nostabilizējās orientējoši 10 % apmērā[1], kas ir vismazākais rādītājs kopš 1945. gada (sk. I pielikumu[2]). Pašlaik dzelzceļa kravu pārvadājumu nozarē pastāv virkne grūtību, kas zināmā mērā izskaidro šīs nozares nespēju palielināt savu tirgus daļu. Šīs grūtības galvenokārt saistītas ar uzticamību, pieejamo jaudu, informācijas pārvaldību, vidējo komercātrumu, kā arī elastīgumu. Tomēr šķiet, ka paveras jaunas iespējas. Vairākās dalībvalstīs dzelzceļa pārvadājumu nozare, kas tagad ir atvērta konkurencei, liecina par jaunu dinamiku, kuru it īpaši sekmē tirdzniecisko darījumu pieaugums, sastrēgumi uz autoceļiem, degvielas dārdzība un pieaugošās bažas par vides aizsardzību. Pieaug konteinerpārvadājumu skaits un liela attāluma pārvadājumi, kuros dzelzceļa posmi ir nozīmīga priekšrocība (sk. I un II pielikumu). 1.2. Kopienā jau īstenotie pasākumi Jau piecpadsmit gadus Eiropas Kopiena īsteno politiku, kas veicina dzelzceļa nozares dinamiku trīs šādās jomās. - Ar pirmo[3] un otro[4] dzelzceļa tiesību aktu kopumu izveidoja Eiropas mēroga kravu pārvadājumu tirgu. Līdztekus pakāpeniskai dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgus atvēršanai, kas tika pabeigta 2007. gada janvārī, notika vēsturisko uzņēmumu pārstrukturēšana. Laikā no 2001. līdz 2004. gadam dzelzceļa kravu pārvadājumu izmaksas samazinājās par 2 % gadā, lai gan tajā pašā laikposmā šo pārvadājumu tarifi samazinājās par 3 % gadā[5]. - Savstarpējas izmantojamības izstrāde un kopēji drošības noteikumi. Šajā pozīcijā ietilpst arī pašreizējās iniciatīvas attiecībā uz Eiropas vilciena vadītāja apliecību un 2006. gada beigās iesniegtais Komisijas priekšlikums par ritošā sastāva savstarpēju apstiprināšanu ES. - Dzelzceļa tīkla precizēšana saistībā ar Eiropas transporta tīkliem ( TEN-T ). Vairākiem dzelzceļa nozares projektiem finanšu atbalsts tika piešķirts, izmantojot TEN-T fondu līdzekļus. Īstenojot TEN-T programmu, Komisija arī uzsāka un aicināja turpināt attīstīt ERTM ( European Rail Trafic Management ) sistēmu, proti, kopēju kontroles, vadības un signalizācijas sistēmu, ar kuru paredzēts aizstāt esošās valstu sistēmas. Kopiena dzelzceļa nozarē sniedz nozīmīgu finansiālu atbalstu, arī īstenojot savu kohēzijas politiku. Tomēr šīs iniciatīvas joprojām vēl nav devušas cerētos rezultātus. Dalībvalstis ir atbildīgas par Eiropas Savienībā pieņemto dzelzceļa nozares tiesību aktu pilnīgu īstenošanu. Savstarpējas izmantojamības jomā panāktais progress ir pārāk lēns, un joprojām pastāv ar robežām saistītās grūtības. Tāpēc joprojām ir aktuālas arī vairākas būtiskas problēmas saistībā ar dzelzceļa kravu pārvadājumu kvalitāti. Piemēram, saskaņā ar UIRR datiem[6] 2006. gadā tikai 53 % intermodālo pārvadājumu vilcienu[7] nonāca galamērķī paredzētajā grafikā. Kopumā Kopienas rīcības rezultātu analīze liecina, ka valstu līmenī sasniegtie rezultāti ir sekmīgāki par tiem, kas sasniegti starptautiskā mērogā. Eiropas Savienības iniciatīvas pagaidām nav ļāvušas pietiekamā mērā samazināt Eiropas dzelzceļa tirgus fragmentāciju. 1.3. Kopējās transporta politikas pamatnostādnes Cenšoties panākt pāreju no pārvadājumiem pa autoceļiem uz pārvadājumiem pa dzelzceļu, baltajā grāmatā par Eiropas transporta politiku līdz 2010. gadam paredzēja izveidot tādus multimodālo pārvadājumu satiksmes koridorus, kuros prioritāte būtu dzelzceļa kravu pārvadājumiem. 2006. gadā, pārskatot šo balto grāmatu, īpaši akcentēja Eiropas Savienības noteikto mērķi, proti, ieviest tā saukto komodalitāti, t.i., “dažādu transporta veidu efektīvu izmantošanu, gan atsevišķi, gan apvienojumā”[8], un atkārtoti aktualizēja ieceri attīstīt “dzelzceļa kravu pārvadājumu tīklu” (sk. III pielikumu). To, ka vajadzīgi pasākumi tāda dzelzceļa tīkla izvēršanai, kuros prioritāte ir kravu pārvadājumiem, atkārtoti uzsvēra arī Komisijas 2006. gada jūnija paziņojumā “Kravu pārvadājumu loģistika Eiropā — ilgtspējīgas mobilitātes izšķirošais faktors”[9]. Šāda tīkla izveidošana iekļaujas arī Līgumā paredzētajā vienotā tirgus pilnveides procesā un atbilst Lisabonas stratēģijā noteiktajiem ekonomiskās izaugsmes un nodarbinātības mērķiem. Tas sekmēs arī Eiropas iestāžu īstenoto ilgtspējīgas attīstības politiku. 2. DZELZCEļA TīKLS, KURā PRIORITāTE IR KRAVU PāRVADāJUMIEM: MēRķI UN IESPēJAS 2.1. Šā paziņojuma mērķis ir TEN-T tīkla satvarā izveidot stabilu Eiropas dzelzceļa tīklu, kurā kravu pārvadājumi būs uzticamāki un efektīvāki Tā kā autotransporta efektivitāte pastāvīgi uzlabojas, dzelzceļa transportam jākļūst daudz konkurētspējīgākam, it īpaši kvalitātes ziņā. Loģistikas pakalpojumu klientiem kvalitāte nozīmē konkurētspējīgu brauciena laiku, kravu pārvadājumu uzticamību un vajadzībām pielāgotu jaudu. Šo mērķu sasniegšanai jāapkopo vairāki elementi, tostarp stratēģija, kas visā Eiropas Savienības teritorijā integrē funkcionālas procedūras un koordinētus procesus. Līdztekus tam cits svarīgs elements ir infrastruktūras pieejamība. Šā paziņojuma mērķis ir sekmēt tāda stabila Eiropas dzelzceļa tīkla izveidi, kurā kravu pārvadājumi — brauciena laika, uzticamības un jaudas ziņā — varētu nodrošināt labāku pakalpojumu kvalitāti par to, kāda tā ir tagad. Pakalpojumu kvalitātes uzlabojumi šajā tīklā pozitīvi ietekmētu visus pārējos kravu pārvadājumu tirgus elementus, tostarp vagonsūtījumus. Šāds mērķis iekļaujas Kopienas iniciatīvās, kuru nolūks ir uzlabot dzelzceļa kravu pārvadājumus Eiropā. Pēc tam, kad tika noraidīts trešajā dzelzceļa tiesību aktu kopumā iekļautais regulas priekšlikums, Komisija apņēmās sīki pārraudzīt šajā jomā sasniegtos rezultātus un ierosināt jaunus pasākumus, lai atbalstītu un sekmētu nozares centienus šajā jautājumā. Priekšstatu par šo tīklu var gūt, aplūkojot esošos Eiropas tīklus, tostarp kravu pārvadājumu tīklu, kas aprakstīts Direktīvā 2001/12/EK, kā arī satiksmes koridorus, kuriem piešķirta prioritāra nozīme ERTMS izvēršanas gaitā vai kas definēti Eiropas pētniecības projektos ( Eufranet , Trend , Reorient un New Opera ). Turpmākajā attēlā shematiski iezīmēti satiksmes koridori, kurus varētu šajā tīklā iekļaut. [pic] 2.2. Jau uzsāktas iniciatīvas, lai izveidotu Eiropas dzelzceļa tīklu, kurā prioritāte ir kravu pārvadājumiem Nozarē iesaistītās personas un dalībvalstis, dažkārt pēc Komisijas aicinājuma, ir jau uzsākušas vairākas iniciatīvas, lai izveidotu tādus starptautiskus dzelzceļa savienojumus, kas nodrošinātu labus apstākļus kravu apritei, un lai uzlabotu koordināciju starp infrastruktūras pārvaldītājiem, plānojot ieguldījumus vai uzlabojot starptautisko kravu pārvadājumu pārvaldību. Starp šīm iniciatīvām ir turpmāk minētās (sk. IV pielikumu): - attīstīt savstarpējo izmantojamību, jo īpaši ar savstarpējās izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz satiksmes nodrošināšanu un vadību ( SITS OPE ) un savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas paplašināšanu attiecībā uz tālvadības izmantošanu kravu pārvadājumos ( TAF SITS )[10], kas paredzēta, lai sekmīgāk pārvaldītu informāciju par dzelzceļu satiksmi kontinentā; - izveidot Europtirails [11], lai tās lietotājus reālā laikā informētu par vilcienu atrašanās vietu un to iespējamu kavēšanos virknē dalībvalstu; - izveidot RailNetEurope [12] ( RNE ), kas piedāvā klientiem starptautiskus savienojumus un kas ir noderīgs koordinēšanas līdzeklis lielākajai daļai infrastruktūras pārvaldītāju; - izbūvēt tādas svarīgas TEN-T tīkla infrastruktūras kā “ Betuwe line ”; - sekmēt, lai dalībvalstis un infrastruktūras pārvaldītāji izveidotu satiksmes koridoru struktūras, kas ietilpst ERTMS tīkla attīstības plānā sešos Eiropas kravu pārvadājumiem svarīgākajos savienojumos[13]. Šo iniciatīvu, kuras satvarā par katru satiksmes koridoru ministru līmenī ir parakstīts priekšlīgums, atbalsta Komisijas izraudzīts Eiropas koordinators. Galvenie šajā paziņojumā izklāstītie pasākumi ir izstrādāti, pamatojoties uz šo gūto pieredzi. Līdztekus TEN-T programmai visas šīs minētās iniciatīvas efektīvi sekmē Eiropas dzelzceļa tīkla izveidi, kurā prioritāte būtu kravu pārvadājumiem. Komisija vēlas tās pārraudzīt, stimulēt to īstenošanu un tās pilnveidot. 2.3. Izraudzītā iespēja: uzsākt jaunus pasākumus uz kravu pārvadājumiem orientēta tīkla izveidei Lai izveidotu Eiropas dzelzceļa tīklu, kurā prioritāte būtu kravu pārvadājumiem, tika izskatītas vairākas iespējas: atstāt šo jautājumu nozares pārstāvju un dalībvalstu ziņā, nedodot jaunus Kopienas mēroga stimulus; uzsākt virkni jaunu pasākumu, lai izveidotu uz kravu pārvadājumiem orientētu tīklu, kurā ietilptu gan tādi posmi, kas paredzēti tikai kravu pārvadājumiem, gan arī tādi, kas nodrošinātu jauktus, proti, pasažieru un kravu, pārvadājumus; uzsākt īpašu programmu, kuras rezultātā tiktu izveidots kravu pārvadājumiem paredzēts Eiropas dzelzceļa tīkls. Šķiet, ka šī pēdējā no minētajam iespējām visvairāk atbilst Komisijas izvirzītajam mērķim, kas izklāstīts iepriekš. Tomēr pastāv risks, ka šī iecere ir pārāk vērienīga, ka tās izmaksas ir pārāk lielas, turklāt to iespējams īstenot tikai ilgtermiņā. Ņemot vērā īstenoto darbību rezultātus, šķiet, ka pirmais risinājums — Kopienas status quo nostāja — nav pietiekams. Otrais risinājums, kurā ietilptu iniciatīvas, kas akcentētu koordinēšanas pasākumus starp dažādu dalībvalstu infrastruktūras pārvaldītājiem, sekmētu un regulētu satiksmes koridoru izveidi, šķiet, ir adekvāts veids, kā sasniegt izvirzītos mērķus. Šai iespējai, pieņemot likumdošanas, finansiālus un politiskus pasākumus, jāpapildina jau īstenošanas stadijā esošās iniciatīvas. Turklāt šajā scenārijā vajadzīgās finanšu saistības nav tik lielas kā tās, kas vajadzīgas, lai izveidotu tikai kravu pārvadājumiem paredzētu tīklu. Tomēr nedrīkst uzskatīt par nesvarīgu vajadzību apzināt iespējamos finanšu resursus. Ilgtermiņā šā darba rezultātā varētu izveidot dzelzceļa tīklu, kas daļēji vai pat pilnībā būtu paredzēts kravu pārvadājumiem. 3. UZ KRAVU PāRVADāJUMIEM ORIENTēTA EIROPAS DZELZCEļA TīKLA IZVEIDE: IEROSINāTā RīCīBA Izveidot starptautiskus satiksmes koridorus — tā ir viena no iespējām, kā attīstīt Eiropas kravu pārvadājumu tīklu. Tādējādi tiktu pabeigts ERTMS izvēršanas process, īpaši koncentrējoties uz pārvaldības un ekspluatācijas problēmu risināšanu. Noteiktie satiksmes koridori kombinētu adekvāta apmēra infrastruktūru un šo koridoru pārvaldības un ekspluatācijas pasākumu ieviešanu. Lai noteiktu attiecīgos satiksmes koridorus un īstenotu plānotos pasākumus, vajadzīga rīcība gan no infrastruktūras pārvaldītāju, gan no dalībvalstu un Kopienas puses. Ir paredzēts, ka attiecībā uz katru satiksmes koridoru izveidos struktūru, kas atbildēs par tā pārvaldību, infrastruktūras jaudas regulēšanu un administrēšanu tā, lai sekmētu kravu pārvadājumus, jebkādu traucējumu gadījumā piešķirot prioritāti kravu pārvadājumiem; šīs struktūras pienākumos būs arī uzlabot piekļuvi dzelzceļa blakuspakalpojumiem un izvērtēt pakalpojuma sniegumu (sk. arī V pielikumu, kurā precizētas šajā posmā konstatētās problēmas un izvirzītie mērķi attiecībā uz katru no turpmāk aplūkotajiem tematiem). Pašreizējos apstākļos Komisija plāno vairākus no pasākumiem, kas minēti šajā rīcības programmā, iekļaut priekšlikumā pirmā dzelzceļu tiesību aktu kopuma pārstrādei, kas plānota 2008. gadā. 3.1. Uz kravu pārvadājumiem orientēta satiksmes koridora izveide Ja valstu atšķirīgās stratēģiskās domāšanas dēļ infrastruktūru pārvalda pārlieku neviendabīgi, mazinās finanšu ieguldījumu un starptautiskās satiksmes funkcionālās pārvaldības efektivitāte. Saistībā ar TEN-T programmu un ERTMS izvēršanu uzsāktās iniciatīvas ir vērts pietiekamā mērā pārraudzīt un pabeigt. Ar dalībvalstu un infrastruktūras pārvaldītāju gādību šis jēdziens „satiksmes koridoru struktūra” nākotnē ļaus dziļāk koordinēt infrastruktūru funkcionālo pārvaldību (tostarp tarifikācijas ziņā), vilcienu kustību un ļaus precīzāk noteikt, kur ir vajadzīgi ieguldījumi. Šīs struktūras palīdzēs optimizēt to finanšu resursu izmantošanu, kas paredzēti ieguldījumiem, vienkāršot administratīvās un tehniskās procedūras uz robežām, uzlabot infrastruktūras pakalpojuma nepārtrauktību visās dalībvalstīs, kas tiek šķērsotas, un nodrošināt dzelzceļa kravu starptautisko pārvadājumu operatoriem vienkārši pieejamu pakalpojumu. Komisija ierosinās juridiski definēt, kas ir uz kravu pārvadājumiem orientēta satiksmes koridora struktūra, jo īpaši precizējot, kādi ir galvenie noteikumi, kurus piemēro šāda veida satiksmes koridorā. Komisija aicinās dalībvalstis un infrastruktūras pārvaldītājus izveidot starptautiskus uz kravu pārvadājumiem orientētus satiksmes koridorus. Līdz 2012. gadam katrai dalībvalstij jāpiedalās vismaz vienā satiksmes koridoru regulējošā struktūrā. Komisija apzinās, kādi ir iespējamie finansējuma avoti koridora struktūru darbībai pastāvošo programmu ietvaros. 3.2. Pasākumi pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai satiksmes koridorā Šķiet, ka pakalpojumu kvalitāte joprojām ir dzelzceļa kravu pārvadājumu problemātiskākais aspekts. Tāpēc klienti pieprasa, lai jo īpaši šajā jomā tiktu ieguldīts vairāk centienu un lai tiktu uzlabota tās pārskatāmība. Komisija uzskata, ka pakalpojumu kvalitātei uz kravu pārvadājumiem orientētā Eiropas dzelzceļa tīklā ir jābūt nevainojamai. Pakalpojuma kvalitātes uzlabojumi šajā tīklā var pozitīvi sekmēt dzelzceļa kravu pārvadājumus kopumā. Ar laiku kvalitātei speciālajos kravu pārvadājumu koridoros būtu jākļūst par standartu visai pārvadājumu nozarei Eiropā. Pēc ietekmes novērtējuma veikšanas Komisijas ierosinās tiesību akta priekšlikumu attiecībā uz kvalitātes rādītāju publicēšanu. Kopumā Komisija turpinās sekmēt tādu pasākumu īstenošanu, kas paredzēti, lai uzlabotu informācijas pārskatāmību dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumu kvalitātes jautājumos. Līdz 2008. gadam Komisija publicēs paziņojumu par to, ko dzelzceļa operatori paveikuši, lai uzlabotu kravu pārvadājumu pakalpojumu kvalitāti. 3.3. Viena satiksmes koridora infrastruktūras jauda Atsevišķi posmi svarīgākajos dzelzceļa kravu pārvadājumu maršrutos — galvenokārt ES centrālajos apgabalos — pašlaik ir pārslogoti. Atsevišķi pētījumi par dzelzceļa pārvadājumu prognozēm Eiropā liecina, ka, tuvojoties 2020. gadam, izveidosies jauni sastrēgumu punkti, kas sagādās daudz problēmu. Šo procesu, ja to pietiekamā mērā neregulēs, var padarīt vēl problemātiskāku satiksmes pieaugums uz kravu pārvadājumiem orientētos dzelzceļa satiksmes koridoros. Turklāt kravu pārvadājumu konkurētspēju var uzlabot, ja palielina kravas apjomu, ko katrs vilciens var pārvadāt. Tālab ir jāuzlabo infrastruktūras jauda, jo īpaši attiecībā uz vilciena garumu, gabarītiem, slodzi uz asi un tā maksimālo ātrumu. Šie elementi liecina, ka šajos kravu pārvadājumu koridoros vajadzīgie ieguldījumi būs efektīvi jākoordinē un pareizi jānovirza, lai satiksme tajos būtu pēc iespējas raita un dzelzceļš, attiecīgi, konkurētspējīgāks. Komisija lūgs satiksmes koridora struktūrām izstrādāt ieguldījumu programmu, lai novērstu sastrēgumu punktus, kā arī saskaņotu un uzlabotu infrastruktūras jaudu, jo īpaši vilciena garuma un gabarītu ziņā. Tā izpētīs iespējas, kā Kopienas tiesisko satvaru iespējams attiecināt arī uz tehniskajām specifikācijām, kas jāievēro uz kravu pārvadājumiem orientētajos satiksmes koridoros. Komisija izskatīs, no kādiem avotiem šos ieguldījumus iespējams finansēt pastāvošo programmu satvarā. 3.4. Sliežu ceļu sadale: sekmīgāka koordinācija un lielāka prioritāte starptautiskajiem kravu pārvadājumiem Par sliežu ceļu piešķiršanu pašlaik lemj katrs infrastruktūras pārvaldītājs atbilstoši noteikumiem, kas katrā dalībvalstī atšķiras. Šīs atšķirības var izpausties gan procedūrās, kuras piemēro piešķiršanas procesā, gan saistībā ar prioritāti, ko piešķir kravu pārvadājumiem attiecībā pret cita veida satiksmi. Šķiet, ka būtu pamatoti saskaņot sliežu ceļu piešķiršanas noteikumus katrā koridorā un — lai attiecīgais koridors patiešām būtu orientēts uz kravu pārvadājumiem — organizēt jaudas sadali tā, ka kravu pārvadājumiem, jo īpaši starptautiskajiem, ir iespēja izmantot efektīvus un uzticamus sliežu ceļa posmus. Tālab iespējams, ka visiem koridora pārvaldītājiem būtu kopīgi jāplāno jaudas sadale, ņemot vērā vietējos un valsts mēroga šķēršļus saistībā ar pasažieru pārvadājumiem, vienlaikus šīs pastiprinātās starptautiskās koordinācijas ceļā ļaujot optimizēt attiecīgās jaudas pārvaldību. Turklāt, lai uzlabotu klientu vispārējo iespaidu par dzelzceļa kravu pārvadājumiem, pieprasīt sliežu ceļa posmu tīklā, kurš orientēts uz kravu pārvadājumiem, varētu atļaut arī citām organizācijām, kas nav dzelzceļa operatori. Spēkā esošajos Kopienas tiesību aktos pasākumi attiecībā uz šiem aspektiem ir jau iekļauti. Tie ir vai nu jāprecizē, vai nu jāpastiprina, lai tādējādi vēl vairāk sekmētu koordināciju starp infrastruktūras pārvaldītājiem un uzlabotu starptautisko pārvadājumu pārvaldību. Komisija ierosinās papildu tiesību aktus par sliežu ceļa piešķiršanu starptautiski un par prioritāro raksturu, kas piešķirts starptautiskajiem kravu pārvadājumiem. Tā ierosinās dot iespēju atbilstīgiem kandidātiem pieprasīt sliežu ceļa posmu, kas ietilpst kopējā uz kravu pārvadājumiem orientētajā tīklā. Komisija aicinās, lai infrastruktūras pārvaldītāji piedāvā papildus efektīvus starptautiskos savienojumus un lai plašāk izvērš darbus, kas jau ir uzsākti saistībā ar RailNetEurope . Tā precizēs regulatīvo iestāžu pilnvaras attiecībā uz starptautisko satiksmi un sekmēs šo iestāžu sadarbību. 3.5. Principi attiecībā uz prioritāti satiksmes traucējumu gadījumā Virkne dzelzceļa tīkla punktu, kā aprakstīts 2. nodaļā, regulāri ir pārslogoti. Un ir paredzams, ka daudzi citi kļūs pārslogoti turpmākajos gados. Tādējādi attiecībā uz savienojumiem, kur kravu pārvadājumiem būs prioritāte, būs jāprecizē spēkā esošie tiesību akti par satiksmes prioritāšu hierarhiju gadījumā, kad satiksme attiecīgajā līnijā ir traucēta. Dzelzceļa kravu pārvadājumi savu veiktspēju un kvalitāti nevarēs uzlabot, ja tam par šķērsli joprojām būs grūtības, ko nereti var izraisīt cita veida transporta satiksme, jo īpaši lielu aglomerāciju tuvumā. Lai šos uzlabojumus panāktu, ir vajadzīgi uzticamāki sliežu ceļi. Tādēļ ir lielākā mērā jāsaskaņo prioritātes noteikumi uz kravu pārvadājumiem orientētos dzelzceļa satiksmes koridoros. Komisija izstrādās priekšlikumus, kā nostiprināt pastāvošos tiesību aktus par starptautisko kravu pārvadājumu prioritāti dzelzceļa tīkla traucējumu gadījumā. Tā lūgs koridoru struktūrām un attiecīgajiem infrastruktūras pārvaldītājiem saskaņot prioritātes noteikumus visā infrastruktūrā, par kuru tie ir atbildīgi. 3.6. Dzelzceļa blakuspakalpojumi (jo īpaši termināļi, šķirošanas stacijas) Dzelzceļa blakuspakalpojumi, jo īpaši termināļi un šķirošanas stacijas, ir būtisks posms mūsdienīgā dzelzceļa kravu pārvadājumu ķēdē. Tāpēc pasākumi, kuru nolūks ir koordinēt un uzlabot uz kravu pārvadājumiem orientētu satiksmes koridoru izmantošanu, ir jāpapildina ar iniciatīvām termināļu un šķirošanas staciju pilnveidošanai dzelzceļa kravu pārvadājumu tīklā. Šīs pilnveidošanas nolūkā vajadzēs: veicināt ieguldījumus termināļu un šķirotavu jaudas palielināšanā un panākt, lai konkrētos satiksmes koridorus izmantojošo dzelzceļa operatoru piekļuve šiem koridoriem būtu pārskatāmāka un vienkāršāka. Īpaša vērība arī jāpievērš piekļuvei dzelzceļa infrastruktūrai ostās un tās pārvaldībai. Komisija aicinās satiksmes koridoru struktūras un infrastruktūras pārvaldītājus, sadarbībā ar iesaistītajām personām, izveidot efektīvu un atbilstoši pielāgotu termināļu un šķirošanas staciju tīklu. Komisija apzinās, kādi ir iespējamie finansējuma avoti šāda veida infrastruktūras izveidei pastāvošo programmu ietvaros. Tā izskatīs iespēju papildināt spēkā esošos tiesību aktus, lai piekļuve dzelzceļa blakuspakalpojumiem būtu pārskatāmāka un vienkāršāka. 4. IEROSINāTO PASāKUMU PāRRAUDZīBA Visus šos pasākumus izskatīs strukturētā apspriežu procedūrā stratēģiskajā darba grupā, kurā piedalīsies dalībvalstu pārstāvji, infrastruktūras pārvaldītāji un dzelzceļa infrastruktūras izmantotāji un citas iesaistītās personas. Konkrēti šīs darba grupas uzdevums būs definēt satiksmes koridoru specifikācijas un šos koridorus identificēt, precizēt likumdošanas un funkcionālos pasākumus, kas jāievieš, un noteikt satiksmes koridora struktūru pilnvaras un pienākumus. Šis darba posms jāpabeidz 2008. gada pirmajā pusgadā. Ar ERTMS izvēršanu saistītie darbi Eiropas prioritārajos dzelzceļa savienojumos turpināsies ar Eiropas koordinatora atbalstu līdztekus šajā paziņojumā ierosinātajām iniciatīvām. Ir jāatzīmē, ka šis paziņojums iekļaujas Komisijas darba programmā, kuru veido vairākas darbības jomas, no kurām dažas lielākā vai mazākā mērā tieši sekmē uz kravu pārvadājumiem orientētā Eiropas dzelzceļa tīkla izvēršanu. Šīs darbības ir - tiesību akta priekšlikums par ritošā sastāva savstarpēju apstiprināšanu; - iniciatīva dzelzceļa radīto trokšņu mazināšanai; - iecere par tādu daudzgadu līgumu ieviešanu, kurus noslēgtu infrastruktūras pārvaldītāji un dalībvalstis; - paziņojums par rīcības plānu loģistikai Eiropā; - paziņojums par dzelzceļa pārvadājumu tirgus pārraudzības shēmu ( Rail Market Monitoring Scheme jeb RMMS ); - Eiropas plāna sagatavošana ERTMS izvēršanai: - TEN-T tīkla pabeigšana, iekļaujot Direktīvā 884/2004/EK nosauktos prioritāros projektus; - notiekošais darba process, lai internalizētu ārējās izmaksas. Daudzi no ierosinātajiem pasākumiem ir tādi, kas pieprasa iniciatīvas no dalībvalstu un visu dzelzceļa nozarē iesaistīto personu puses; un tas, vai šis ierosinātais plāns izdosies, ir atkarīgs no minēto personu līdzdalības šajā projektā, kas paredz uz kravu pārvadājumiem orientēta tīkla izveidi, un no tā, cik aktīvs būs to ieguldījums šā projekta īstenošanā. Lai šo ieceri īstenotu, ir jāpabeidz jau iesāktie darbi, jo īpaši tie, kas attiecas uz savstarpējās izmantojamības tehniskajiem aspektiem, kā arī administratīvo un tehnisko darbību vienkāršošanu uz dalībvalstu robežām. Visbeidzot, valstu, reģionu un citu publiskā vai privātā sektora iesaistīto personu iniciatīvām, kas uzsāktas, lai pilnveidotu dzelzceļa kravu pārvadājumus reģiona vai vietējā līmenī, jāpapildina Kopienas pasākumi stabila Eiropas dzelzceļa tīkla izveidei. [1] ES-25, veiktspējas izteiksmē (tonnas/km). [2] Pielikumi apkopoti Komisijas dienestu darba dokumentā “Pielikums Paziņojumam “Ceļā uz dzelzceļa tīklu, kurā prioritāte ir kravu pārvadājumiem” ”. [3] 2001. gada 26. februāra Direktīvas 2001/12/EK, 2001/13/EK un 2001/14/EK. Sk. 2006. gada 3. maija paziņojumu par dzelzceļa pasākumu pirmā kopuma īstenošanu COM(2006)189. [4] 2004. gada 29. aprīļa Direktīvas 2004/49/EK, 2004/50/EK, 2004/51/EK un Regula (EK) Nr. 881/2004. [5] CER , The Future of Rail Freight in Europe . [6] UIRR ( Union internationale des sociétés de transport combiné rail-route jeb Kombinēto autotransporta un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu starptautiskā savienība) pieļauj ne vairāk kā 30 minūšu kavēšanos. [7] Intermodālo pārvadājumu apjoms ir aptuveni 15 % dzelzceļa kravu pārvadājumu. [8] Komodalitātes definīcija, kas sniegta Transporta baltās grāmatas vidusposma pārskatā. [9] COM(2006) 336 galīgā redakcija. [10] SITS TAF ir attīstības plāns, lai izstrādātu savstarpējas izmantojamības sistēmas dzelzceļa kravu pārvadājumu informācijas administrēšanai. [11] Europtirails ir programmatūra, kuru ar Kopienas atbalstu izstrādājusi infrastruktūras pārvaldītāju grupa. Šī programmatūru nodrošina starptautisko vilcienu izsekojamību reālā laikā. [12] RNE ir struktūra, kas izveidota, pateicoties infrastruktūras pārvaldītāju iniciatīvai, un kas piedāvā “jau gatavus” starptautiskus savienojumus un nodrošina operatoriem “vienas pieturas aģentūru” šo savienojumu sadalei. [13] ERTMS 6 satiksmes koridori ir šādi: A (Roterdama–Dženova), B (Stokholma–Neapole), C (Antverpene–Bāzele–Liona), D (Valensija–Liona–Ļubļana–Budapešta), E (Drēzdene–Prāga–Budapešta), F (Duisburga–Berlīne–Varšava).