EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 15.11.2011 
SEC(2011) 1355 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
Priekšlikums Regulai, 
ar ko groza Regulu (E K) Nr. 1060/2009 par kred ītreitingu a ģentūrām, 
 
un 
 
priekšlikums Direkt īvai, 
 
ar ko groza Direkt īvu 2009/65/EK par normat īvo un administrat īvo aktu koordin āciju 
attiecībā uz pārvedamu v ērtspapīru kolekt īvo ieguld ījumu uzņēmumiem (PVKIU) un 
Direktīvu 2011/61/ES par alternat īvo ieguld ījumu fondu p ārvaldniekiem 
{COM(2011) 747 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1354 gal īgā redakcija}  
 
LV 1   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
Priekšlikums Regulai, 
ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1060/2009 par kred ītreitingu a ģentūrām, 
 
un 
 
priekšlikums Direkt īvai, 
 
ar ko groza Direkt īvu 2009/65/EK par normat īvo un administrat īvo aktu koordin āciju 
attiecībā uz pārvedamu v ērtspapīru kolekt īvo ieguld ījumu uzņēmumiem (PVKIU) un 
Direktīvu 2011/61/ES par alternat īvo ieguld ījumu fondu p ārvaldniekiem 
IEVADS  
Regula (EK) Nr. 1060/2009 par kred ītreitingu a ģentūrām1 (KA regula) piln ībā piemērojama 
no 2010. gada 7. decembra. T ā paredz kred ītreitingu a ģentūru profesion ālās ētikas normas. 
Turklāt 2011. gada 11. maij ā tika pieņemts groz ījums KA regul ā2, uzticot Eiropas V ērtspapīru 
un tirgu iest ādei (EVTI)3 īpašas uzraudz ības pilnvaras p ār ES reģistrētām kredītreitingu 
aģentūrām, lai centraliz ētu un vienk āršotu to uzraudz ību ES mērogā. 
Tomēr esošā KA regula nenodrošina pietiekamu risin ājumu vair ākos ar kred ītreitingu 
noteikšanas darb ībām saistītos jautājumos. Vair ākas atbildes, kas tika sa ņemtas Komisijas 
rīkotās apspriešan ās4 laikā un Komisijas organiz ēto 2011. gada j ūnija apaļā galda sarunu5 
laikā, apstiprin āja nepieciešam ību atrisin āt dažus atlikušos jaut ājumus. Tie jo īpaši attiecas uz 
risku saist ībā ar finanšu tirgu dal ībnieku pārmērīgu paļaušanos uz kred ītreitingiem, uz reitingu 
tirgus augsto koncentr ācijas pakāpi un zināmā mērā uz to, kādā veidā kredītreitingu a ģentūras 
tiek atalgotas. 
Lai gan ir diezgan daudz nelielu kred ītreitingu a ģentūru, reitingu tirg ū dominē trīs galvenās 
kredītreitingu a ģentūras ( Fitch, Moody's  un Standard & Poors ), kuru kop ējā tirgus da ļa 
                                                 
1 Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Regula par kred ītreitingu a ģentūrām, 
OV L 302, 17.11.2009. 
2 Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 11. maija Regula (ES) Nr. 513/2011, ar ko groza Regulu 
(EK) Nr. 1060/2009 par kred ītreitingu a ģentūrām, OV L 145, 31.5.2011. 
3 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudz ības iestādi 
(Eiropas V ērtspapīru un tirgu iest ādi) (EVTI), OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp. 
4 Komisijas r īkotā sabiedrisk ā apspriešan ās par kred ītreitingu a ģentūrām, kas tika uzs ākta 2010. gada 
5. novembr ī un slēgta 2011. gada 7. janv ārī. Komisija sa ņēma vairāk nekā 100 atbildes. 
5 Eiropas Komisijas dienestu organiz ētās 2011. gada 6. j ūlija apaļā galda sarunas par kred ītreitingu 
aģentūrām. 
 
LV 2   LV pasaulē pārsniedz 95 %.6 Ienākšanu tirg ū ierobežo nozares stingrie apjomrad ītie ietaup ījumi, 
kā arī kredītreitingu a ģentūru reputācija, kurai ir izš ķiroša noz īme. Tāpat nav nodrošin āts 
pietiekams risin ājums noteiktu reitingu kategoriju, jo īpaši ar valsts par āda instrumentu 
saistīto kredītreitingu, īpatnībām. Proti, nesen ās eurozonas  parāda krīzes laikā7 kredītreitingu 
aģentūras tika kritiz ētas saistībā ar valsts par āda reitingu p ārredzamību un kvalit āti, un tika 
ierosināts jautājums par to, vai t ā risināšanai būtu jāuzlabo ES tiesiskais regul ējums attiec ībā 
uz kredītreitingu a ģentūrām. Visbeidzot, esošaj ā KA regul ā nav nodrošin āts pietiekams 
risinājums interešu konfliktiem, kas ir saist īti ar kred ītreitingu a ģentūru akcion āru struktūru 
un kredītreitingu a ģentūru civiltiesisko atbild ību. 
PROBLĒMAS FORMUL ĒJUMS  
Iepriekšējā nodaļā aprakstītās problēmas var iedal īt sešās plašās jomās:  
• pārmērīga paļaušanās uz ārējiem kred ītreitingiem, kas izraisa kraujas efektu8 kapitāla 
tirgos; 
• valsts par āda reitingu izmai ņu kraujas un domino efekts; 
• ierobežota izv ēle un konkurence kred ītreitingu tirg ū; 
• nepietiekami nodrošin ātas tiesības uz tiesisko aizsardz ību reitingu lietot ājiem, kuri 
cieš zaud ējumus neprec īza reitinga d ēļ, ko piešķīrusi kredītreitingu a ģentūra, kura 
pārkāpj KA regulu; 
• iespējami samazin āta kredītreitingu a ģentūru neatkar ība sakarā ar interešu konfliktiem, 
ko izraisa modelis „emitents maks ā”, īpašumties ību struktūra un ilgstoša t ās pašās 
kredītreitingu a ģentūras izmantošana; un 
• nepietiekama kred ītreitingu metodikas un procesu atbilst ība. 
                                                 
6 Finanses — FAZ.NET, S & P, Moody’s  un Fitch : Briseles c īņa ar reitingu oligopolu, 2011. gada j ūnijs. 
Skatīt šeit: http://financesj ournal.com/finances/moodys-fitch-br ussels-battle-ra ting-oligopoly-
5972.html. 
7 Eurozonas par āda krīzes aprakstu un detaliz ētu analīzi skatīt ietekmes nov ērtējuma VI pielikum ā. 
8 Kraujas efekts ir p ēkšņas darbības, ko izraisa reitinga pazemin āšana zem noteiktas robežv ērtības, kad 
viena vērtspapīra reitinga pazemin āšanai var b ūt nesamērīga lavīnveida ietekme. 
 
LV 3   LV  
Tiesību aktos noteikt ās prasības izmantot ārējos reitingus 
Ārējo reitingu p ārmērīga izmantošana iekš ējā riska 
pārvaldībai  
Pārredzamības trūkums valsts kred ītreitinga riska 
noteikšanas proces ā Ieguldījumu stratēģijas, kas ir tieši saist ītas ar reitingiem 
Nepietiekama inform ācija par struktur ētiem finanšu 
produktiem 
Nepietiekami objekt īvs un nepiln īgs valsts kred ītriska reitinga 
process 
Reitingu public ēšana nepiem ērotā laikā 
Augsta koncentr ācija kredītrisku reitingu tirg ū 
Iespējami interešu konflikti saist ībā ar īpašumtiesību struktūru
Iespējami interešu konflikti saist ībā ar modeli „emitents 
maksā”  Civiltiesisk ās atbildības režīma trūkums dažās dalībvalstīsLieli šķēršļi ienākšanai kred ītrisku reitingu tirg ū 
Reitingu sal īdzināmības iespēju trūkums 
Reglament ētās arbitrāžas risks Pārmērīga paļaušanās 
uz ārējiem reitingiem, 
kas izraisa procikliskumu 
un kraujas efektu 
kapitāla tirgos 
 
 
Tirgus 
stabilitātes riski 
 
Zema uztic ība 
finanšu tirgum 
 
Samazinājusies 
ieguldītāju 
uzticība 
 
Pasliktinājusies 
reitingu 
kvalitāte Valsts kred ītriska reitingu 
izmaiņu nelabvēlīgā 
ietekme 
 
Ierobežotas izv ēles 
iespējas un 
konkurence 
kredītreitingu tirg ū  
Nepietiekamas 
ieguldītāju 
tiesības uz 
tiesisko 
aizsardzību 
Samazinājusies 
kredītreitingu aģentūru 
neatkarība 
Nepietiekama reitingu un to pamat ā esošās metodikas 
nepietiekama pazi ņošana un p ārredzamība 
Nepiemērots reitingu public ēšanas laiks Nepietiekami pareiza kred ītreitingu 
metodika un procesi 
 Problēmu izraisītāji Globālās problēmas Sekas 
 
1. attēls. Problēmu koks. 
 
LV 4   LV SUBSIDIARIT ĀTE 
Saskaņā ar subsidiarit ātes principu (LESD 5. panta 3. punkts) r īkoties ES l īmenī var tikai tad, 
kad dalībvalstis vienas pašas nevar pietiekami sasniegt pl ānotos mērķus, un tādēļ, ņemot vērā 
ieteiktās rīcības apmēru vai ietekmi, tos var lab āk sasniegt ES. Lai gan vis ām iepriekš 
minētajām problēmām ir svar īga ietekme uz katru dal ībvalsti, to kop ējo ietekmi var piln ībā 
saprast tikai p ārrobežu kontekst ā. Tas ir saist īts ar to, ka vien ā valstī var izsniegt reitingus par 
citā valstī iesniegtiem finanšu instrumentiem, t ādējādi valsts l īmenī īstenotai darb ībai varētu 
nebūt nekādas nozīmes, jo joproj ām būtu iespējams izsniegt un izmantot citas ES valsts vai 
pat trešās valsts jurisdikcij ā izsniegtus reitingus. T āpēc pastāv risks, ka valsts m ēroga 
reaģēšanas uz probl ēmām saistībā ar kred ītreitingu izsniegšanu, tiktu apieta vai b ūtu 
neefektīva bez ES m ēroga rīcības. Tāpēc jebkādas turpm ākas darbības kredītreitingu a ģentūru 
jomā vislabāk var pan ākt ar kop īgiem centieniem. T ādējādi ES rīcība ir uzskat āma par 
lietderīgu, ņemot vērā subsidiarit ātes principu. 
MĒRĶI UN VĒLAMIE POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
Priekšlikuma visp ārīgais mērķis ir sekm ēt ar finanšu stabilit āti saistīto risku samazin āšanu un 
atjaunot ieguld ītāju un citu tirgus dal ībnieku uztic ību finanšu tirgiem un reitingu kvalit ātei. 
Šajā iedaļā izklāstīto noteikto politikas risin ājumu mērķis ir probl ēmu risināšana un attiec īgo 
īpašo mērķu sasniegšana. V ēlamie politikas risin ājumi, ņemot vērā to efektivit āti un 
lietderīgumu, ir izcelti treknrakst ā. 
Politikas risin ājumi, lai samazin ātu kraujas efekta9 ietekmi uz finanšu iest ādēm un tirgiem, 
samazinot pa ļaušanos uz ārējiem reitingiem.  
Politikas risinajumi  
1. Politika nemain ās. 
2. Samazin āt paļaušanos uz ārējiem reitingiem, uzlabojot iekš ējo riska p ārvaldību un sekm ējot iekš ējos reitinga 
modeļus regulat īvos nolūkos. 
3. Piepras īt kredītiestādēm, ieguld ījumu sabiedr ībām, apdrošin āšanas un p ārapdrošin āšanas sabiedr ībām izmantot vair āk nekā 
vienu reitingu.  
4. Uzlabot struktur ēto finanšu produktu emitentiem paredz ētās prasības par regul āru inform ācijas atkl āšanu.  
Ietekmes nov ērtējums liecina, ka pas ākumi, lai uzlabotu iekš ējā kredītriska pārvaldību, 
palielinātu iekšējo modeļu izmantošanu regulat īvos nolūkos un jo īpaši lai sekm ētu struktur ēto 
finanšu produktu emitentu inform ācijas atklāšanu, ir izmaksu zi ņā visizdevīgākie risinājumi 
pašreizējā situācijā. Labas kvalit ātes reitingi ir noder īgi, un būtu jāturpina tos izmantot, tom ēr 
ir svarīgi stimul ēt iekšējo kredītreitingu sp ēju attīstīšanu uzņēmumiem, kuru r īcībā ir 
pietiekami daudz resursu. T ādēļ būtu jānodrošina, lai principu nov ērst pārmērīgu paļaušanos 
uz kredītreitingiem, kas atbilst Finanšu stabilit ātes padomes principiem, visp ārēji piemēro 
visiem finanšu tirgu dal ībniekiem. Pirmais politikas pas ākumu kopums ar m ērķi ierobežot 
paļaušanos uz kred ītreitingiem jau tika ietverts Komisijas priekšlikum ā par groz ījumiem 
Kapitāla prasību direktīvā (KPD IV)10. Šajā posmā pielāgojumi jo īpaši nepieciešami attiec ībā 
uz pārvedamu v ērtspapīru kolekt īvo ieguld ījumu uzņēmumiem (PVKIU) un alternat īviem 
ieguldījumu fondiem (AIF). Dubulti reitingi attiec ībā uz struktur ētiem finanšu produktiem 
ļautu vēl vairāk samazin āt paļaušanos uz reitingiem par ši em kompleksajiem produktiem.  
                                                 
9 Kraujas efekts ir p ēkšņas darbības, ko izraisa reitinga pazemin āšana zem noteiktas robežv ērtības, kad 
viena nodrošin ājuma pazemin āšanai var b ūt nesamērīga lavīnveida ietekme. 
10 COM(2011) 453 gal īgā redakcija. 
 
LV 5   LV Vēlamie risin ājumi saskan ar ieinteres ēto personu viedok ļiem, ka tādu tiesību aktos paredz ēto 
noteikumu atcelšana, kuri sekm ē mehānisku paļaušanos uz reitingiem, ir tikai viens solis un 
nenodrošina t ūlītēju risinājumu. Ieinteres ētās personas turkl āt norādīja, ka ir sarež ģīti rast 
piemērotus pasākumus, lai aizst ātu ārējo reitingu pašreiz ējo lietošanu. Daudzas ieinteres ētās 
personas uzskat īja, ka tirgus pas ākumu izmantošana reitingu viet ā būtu nepiem ēroti 
prociklisks un sv ārstīgs princips, tom ēr tos varētu ņemt vērā kopā ar citiem pas ākumiem. 
Dažas ieinteres ētās personas, jo īpaši emitenti, neatbalst īja ideju par pras ību nodrošin āt 
vairākus reitingus k ā pasākumu, kura m ērķis ir samazin āt pārmērīgu paļaušanos, savuk ārt 
dažas neliel ās kredītreitingu a ģentūras atzin īgi novērtēja prasību nodrošin āt vairākus 
reitingus. 
Politikas risin ājumi domino efekta risku samazin āšanai saist ībā ar valsts par āda reitingiem 
Politikas risin ājumi 
1. Politika nemain ās. 
2. Piepras īt kredītreitingu a ģentūrām public ēt pilnu izp ētes ziņojumu par valsts par āda reitingiem un person āla 
norīkošanu.  
3. Piepras īt kredītreitingu a ģentūrām public ēt valsts kred ītriska reitingus p ēc ES tirdzniec ības vietu sl ēgšanas.  
4. Piepras īt kredītreitingu a ģentūrām biežāk veikt valsts par āda reitinga procesus.  
5. Paplašin āt kompetento iest āžu (EVTI) pilnvaras, lai nodrošin ātu reitingu metodikas atbilst ību tiesiskaj ām prasībām. 
6. Piepras īt (ES) valst īm publicēt standartiz ētu datu kopumu par ekonomikas sniegumu, lai sekm ētu kredītriska nov ērtējumu.  
7. Piešķirt pilnvaras EVTI, lai ārkārtas situ ācijās uz laiku ierobežotu vai aizliegtu valsts par āda reitingu izsniegšanu.  
8. Aicināt esošu, neatkar īgu ES strukt ūru vai piln īgi jaunu Eiropas kred ītreitingu a ģentūru izsniegt kred ītreitingus. 
9. Aizliegt valsts par āda reitingus. 
Ietekmes nov ērtējumā tika konstat ēti deviņi risinājumi, kā novērst tirgus stabilit ātes riskus, ko 
izraisa valsts kred ītriska reitingi, no kur ām pieci risin ājumi tika atz īti par vēlamiem. Viens no 
ierosinājumiem ir kred ītreitingu a ģentūrām public ēt pilnus izp ētes ziņojumus par valsts 
kredītriska reitingiem (2. risin ājums); šo pas ākumu atbalst īja arī dažu valstu vald ības un 
konkrētās nozares ieinteres ētās personas. Turkl āt valsts par āda reitingu noteikšanas process 
būtu jāveic biež āk (4. risin ājums), un EVTI b ūtu jāparedz nepieciešam ās pilnvaras, lai 
nodrošinātu metodikas atbilst ību regulas pras ībām, kā arī iespējas uz laiku aizliegt valsts 
kredītriska reitingu izsniegšanu prec īzi definētos ārkārtas apstākļos (5. un 7. risin ājums), lai 
gan dažas ieinteres ētās personas neatbalst īja šo ideju. Ietekmes nov ērtējumā turklāt tiek 
uzskatīts par vēlamu nodrošin āt valsts kred ītriska reitingu public ēšanu pēc ES tirdzniec ības 
vietu slēgšanas (3. risin ājums). Ietekmes nov ērtējumā secināts, ka objektivit ātes un ticam ības 
iemeslu d ēļ saskaņā ar tirgus dal ībnieku viedokli neb ūtu lietderīgi izmantot esošu neatkar īgu 
ES strukt ūru vai izveidot piln īgi jaunu, publisku Eiropas kred ītreitingu a ģentūru valsts 
kredītriska reitingu izsniegšanai. Turkl āt vairākas ieinteres ētās personas jo īpaši pauda bažas 
par šādu reitingu ticam ību. 
Politikas risin ājumi kred ītreitingu tirgus apst ākļu uzlabošanai, lai uzlabotu reitingu kvalit āti 
Politikas risin ājumi 
1. Politika nemain ās. 
2. Sekm ēt mazo un vid ējo kredītreitingu a ģentūru tīkla izveidi.  
3. Sekmēt jaunas Eiropas reitingu a ģentūras izveidi.  
4. Saska ņot reitingu skalas, lai uzlabotu daž ādu kredītreitingu a ģentūru izsniegtu reitingu sal īdzināmību. 
5. Izveidot Eiropas reitingu r ādītāju (EURIX ). 
 
LV 6   LV Politikas risin ājumi 
6. Piepras īt kredītreitingu a ģentūrām izsniegt kop īgus reitingus reitingu komitejas l īmenī. 
7. Aizliegt liel ām kredītreitingu a ģentūrām iegādāties mazās un vidējās kredītreitingu a ģentūras. 
8. Noteikt pagaidu ierobežojumus attiec ībā uz kredītreitingu a ģentūru tirgus da ļu. 
9. Piepras īt kredītreitingu a ģentūrām public ēt reitingu noteikšanas cenas un nodrošin āt, lai cenas nav diskrimin ējošas 
un to pamat ā ir saistītās izmaksas.  
Ietekmes nov ērtējums analiz ē plašu risin ājumu klāstu, lai uzlabotu kred ītreitingu tirgus 
apstākļus, kas var ētu sekmēt kredītreitingu a ģentūru neatkar ību un augstu reitingu kvalit āti. 
Izmaksu zi ņā izdevīgi risinājumi ir uzlabota p ārredzamība (5. un 9. risin ājums) un reitingu 
salīdzināmība (4. risin ājums). Turkl āt mazo un vid ējo kredītreitingu a ģentūru tīkla izveides 
veicināšana tiek uzskat īta par vēlamu risin ājumu, lai samazin ātu šķēršļus ienākšanai tirg ū. 
Eiropas reitingu a ģentūras izveidošana k ā drīzāk publiska, nevis priv āta iniciatīva netika 
izvērtēta kā vēlams risin ājums. Turkl āt vairākums ieinteres ēto personu neatbalst īja šādu 
pasākumu. Būtu jānosaka aizliegums lielaj ām kredītreitingu a ģentūrām iegādāties mazās un 
vidējās kredītreitingu a ģentūras, lai nodrošin ātu citu v ēlamo, tostarp ar kred ītreitingu 
neatkarību saistīto risinājumu efektivit āti. Tomēr šis aizliegums pats par sevi neb ūtu efektīvs 
veids, kā mainīt tirgus strukt ūru, un kred ītreitingu a ģentūras varētu to apiet. 
Politikas risin ājumi, lai nodrošin ātu ieguldītāju tiesības uz tiesisko aizsardz ību 
Politikas risin ājumi 
1. Politika nemain ās. 
2. Noteikt kred ītreitingu a ģentūru civiltiesisko atbild ību ES ties ību aktos.  
3. Nodrošin āt, lai kred ītreitingu a ģentūrām valsts ties ās ir civiltiesisk ā atbildība pret kred ītreitingu lietot ājiem. 
Lai nodrošin ātu ieguld ītāju tiesības uz tiesisko aizsardz ību, ietekmes nov ērtējums iesaka 
izmantot 3. risin ājumu, kas noteiktu oblig ātu prasību nodrošin āt valsts ties ās kredītreitingu 
aģentūru civiltiesisko atbild ību. Pastāv vispārīgs ieinteres ēto personu viedoklis (ar iev ērojamu 
pašu kred ītreitingu a ģentūru izņēmumu), ka b ūtu jānodrošina iesp ēja ierosin āt civillietu pret 
reitinga a ģentūrām, taču tikai par rupji nolaid īgu un tīšu pārkāpumu. 
Politikas risin ājumi, lai uzlabotu reitingu kvalit āti, sekmējot kredītreitingu a ģentūru 
neatkarību un veicinot pareizus kred ītreitingu noteikšanas procesus un metodiku. 
Politikas risin ājumi 
1. Politika nemain ās. 
2. Piepras īt no ieguld ītājiem maksu par reitingiem (modelis „ieguld ītājs maksā”).. 
3. Piepras īt tirdzniec ības vietām izveidot un nodrošin āt modeļa „tirdzniec ības vietas maks ā" administr ēšanu. 
4. Piepras īt, lai kred ītreitingu a ģentūru izvēlas neatkar īga padome. 
5. Noteikt rot ācijas noteikumus attiec ībā uz kred ītreitingu a ģentūrām, ko emitents nor īkojis savu produktu un paša 
emitenta reitinga noteikšanai. 
6. Noteikt īpašas pras ības par kred ītreitingu a ģentūru neatkar ību un objektivit āti attiecībā uz to akcion āriem. 
7. Noteikt stingr ākus noteikumus par reitingu metodikas public ēšanu. 
8. Piepras īt kredītreitingu a ģentūrām inform ēt ieguldītājus pietiekami savlaic īgi pirms reitinga public ēšanas. 
Ietekmes nov ērtējumā noteikti asto ņi risinājumi kred ītreitingu a ģentūru neatkar ības 
sekmēšanai. Citi mode ļi, kas var ētu būt alternatīvas modelim „emitents maks ā”, nav piln ībā 
brīvi no iesp ējama interešu konflikta. Šaj ā saistībā Komisija turpin ās uzraudz īt kredītreitingu 
aģentūru atalgojuma mode ļu piemērotību un iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei 
 
LV 7   LV pārskatu par veikto uzraudz ību līdz 2012. gada 7. decembrim, k ā to paredz KA regulas 
39. panta 1. punkts. Ietekmes nov ērtējumā ietvertie v ēlamie risin ājumi attiecas uz 
pasākumiem, kuru m ērķis ir vēl vairāk samazin āt ar modeli „emitents maks ā” saistītos 
neatkarības riskus. Vair ākas ieinteres ētās personas patieš ām uzskat īja, ka ir iesp ējams 
kontrolēt ar modeli „emitents maks ā” saistītos riskus. Šim nol ūkam ietekmes nov ērtējums 
iesaka paredz ēt obligātu kredītreitingu a ģentūru rotāciju (5. risin ājums), tostarp pras ību 
nodrošināt, lai emitentu un t ā produktu reitingu nosaka daž ādas kredītreitingu a ģentūras (šī 
prasība neattiecas uz valsts kred ītriska reitingiem), k ā arī noteikumus īpašumties ību interešu 
regulēšanai (6. risin ājums). Turkl āt noteikumi par p ārredzamību un reitingu public ēšanu ir 
izvērtēti kā vēlamie risin ājumi (7. un 8. risin ājums), lai turpin ātu interešu konfliktu risin āšanu 
un sekmētu augstu reitingu kvalit āti. Tomēr šo pasākumu efektivit āte, jo īpaši prasība par 
kredītreitingu a ģentūru rotāciju, var tikt nodrošin āta tikai tad, ja tirgus apst ākļi veicina mazo 
kredītreitingu a ģentūru izaugsmi un jaunu dal ībnieku ien ākšanu reitingu tirg ū. 
PASĀKUMU KOPUMA VISP ĀRĒJĀ IETEKME  
Kumulat īvā ietekme un siner ģija 
Šajā iedaļā izklāstīta kumulat īvā ietekme, ieviešot v ēlamo politikas risin ājumu kopumu. 
Vēlamo politikas risin ājumu kopums tika izstr ādāts tā, lai nodrošin ātu vispārējā mērķa 
sasniegšanu „ sekmēt ar finanšu stabilit āti saistīto risku samazin āšanu un atjaunot ieguld ītāju 
un citu tirgus dal ībnieku uztic ību finanšu tirgiem un reitingu kvalit ātei”. 
Paredzams, ka v ēlamie risin ājumi samazin ās pārmērīgu paļaušanos uz ārējiem reitingiem, 
samazinot ārējo reitingu noz īmi finanšu pakalpojumu ties ību aktos. Paredzams, ka t ādējādi 
tiks samazin āta kredītreitingu a ģentūru, apdrošin āšanas sabiedr ību, ieguld ījumu fondu un 
aktīvu pārvaldīšanas nozares pa ļaušanās uz ārējiem reitingiem. Turkl āt paredzams, ka 
vēlamais politikas risin ājums paredz ēt prasību emitentiem uzlabot inform ācijas sniegšanu par 
strukturētu finanšu produktu pamat ā esošajiem akt īvu portfeļiem palīdzētu ieguldītājiem veikt 
pašiem savu kred ītriska nov ērtējumu tā vietā, lai paļautos tikai uz ārējiem reitingiem. 
Vēlamie risin ājumi uzlabos ar ī valsts par āda reitingu p ārredzamību un kvalit āti, nodrošinot 
pamatā esošās par valsti sniegt ās informācijas pārbaudi. Pirmais pas ākums paredz pras ību 
kredītreitingu a ģentūrām pārbaudīt par valsti sniegt ās informācijas precizit āti, lai nepie ļautu 
iespējamas kļūdas valsts kred ītriska reitingos. Turkl āt valsts kred ītriska reitingu p ārredzamību 
un kvalitāti varētu uzlabot, pievienojot reitingam public ētu pilnu izp ētes ziņojumu. Valsts 
kredītriska reitingu public ēšana pēc Eiropas tirdzniec ības vietu sl ēgšanas ir paredz ēta, lai 
nodrošinātu visiem tirgus dal ībniekiem iesp ēju iegūt jaunu reitingu inform āciju pirms 
tirdzniecības vietu atv ēršanas, tādējādi sekmējot lielāko tirgus trauc ējumu ierobežošanu. Bez 
tam, lai samazin ātu nelabv ēlīgas ietekmes risku saist ībā ar valsts reitingu pazemin āšanu, 
EVTI pieš ķirtu pilnvaras uz laiku aizliegt valsts kred ītriska reitingu izsniegšanu īpašās regulā 
paredzētās situācijās. Tam vajadz ētu būt ārkārtējam, uz stingriem nosac ījumiem 
piemērojamam pagaidu pas ākumam. 
Paredzams ar ī, ka vēlamie politikas risin ājumi uzlabos izv ēli un reitingu nozares strukt ūru. 
Mazās un vidējās kredītreitingu a ģentūras būtu motivētas apmain īties ar inform āciju, kas 
varētu sekmēt jaunu tirgus dal ībnieku ien ākšanu reitingu nozar ē un plaša pakalpojumu kl āsta 
piedāvāšanu. Turkl āt atšķirīgu reitingu a ģentūru veikto reitingu sal īdzināšanu varētu sekmēt 
ar kopīgiem reitingu skalas standa rtiem un Eiropas reitingu r ādītāju (EURIX ). Bez tam 
uzlabota p ārredzamība attiecībā uz cenu politiku un maksu ne tikai veicin ātu konkurenci 
reitingu tirg ū, bet arī ļautu EVTI efekt īvi uzraudz īt ar modeli „emitents maks ā” saistītos 
 
LV 8   LV iespējamos interešu konfliktus. Visbeidzot oblig ātā kredītreitingu a ģentūru rotācija ne tikai 
būtiski samazin ātu pret kred ītreitingu a ģentūras neatkar ību vērstos familiarit ātes draudus, ko 
izraisa ilgstošas dar ījumu attiec ības starp kred ītreitingu a ģentūru un emitentu, bet ar ī 
ievērojami pozit īvā veidā ietekmētu izvēles iespēju uzlabošanu reitingu nozar ē, nodrošinot 
vairāk uzņēmējdarbības iespēju mazajām kredītreitingu a ģentūrām. 
Attiecībā uz ieguld ītāju aizsardz ību vēlamie risin ājumi nodrošin ātu ieguldītājiem pien ācīgas 
tiesības uz tiesisko aizsardz ību pret kred ītreitingu a ģentūrām. Tas ar ī nodrošin ātu 
kredītreitingu a ģentūrām lielu motiv āciju pildīt savus tiesiskos pien ākumus un garant ēt augstu 
reitingu kvalit āti. 
Reitingu neatkar ību uzlabos pras ība emitentiem periodiski nomain īt kredītreitingu a ģentūru. 
Interešu konfliktu riskus var ētu vēl vairāk samazin āt, liedzot kred ītreitingu a ģentūrai 
vienlaicīgi sniegt pas ūtītus kredītreitingus par emitentu un t ā produktiem. Neatkar ību sekmēs 
arī kredītreitingu a ģentūru īpašumties ību struktūras uzlabošana. Turkl āt reitingu p ārredzamību 
un kvalitāti varētu uzlabot, paredzot stingr ākus noteikumus par reitingu metodikas atkl āšanu, 
ieviešot reitingu metodikas att īstības un apstiprin āšanas procesu, tostarp pras ības 
kredītreitingu a ģentūrām paziņot un pamatot savu reitingu metodikas izmai ņu iemeslus. 
Visbeidzot reitingu kvalit āti varētu uzlabot, pieprasot kred ītreitingu a ģentūrai inform ēt 
emitentus pietiekami savlaic īgi pirms reitinga public ēšanas. 
Administrat īvo šķēršļu un atbilst ības izmaksu nov ērtēšana 
Finanšu uz ņēmumiem b ūs papildu izmaksas saist ībā ar prasībām uzlabot iekš ējā riska 
pārvaldību un iekš ējo reitingu mode ļu izmantošanu regulat īvos nolūkos. Šīs izmaksas b ūtu 
ievērojamas attiec īgajās finanšu nozar ēs kopumā, taču samērīgas attiec ībā uz atseviš ķiem 
finanšu uz ņēmumiem. Emitentiem rastos papildu izmaksas ar ī saistībā ar uzlabot ām 
informācijas atklāšanas pras ībām, kuru kop ējā summa var ētu sasniegt EUR 1,7 miljonus no 
vienreizējām izmaks ām un EUR 1,92 miljonus gad ā. 
Risinājumu kopums, kas paredz ēts risku mazin āšanai saist ībā ar valsts kred ītriska reitingu 
izraisītu ietekmi, rad ītu kredītreitingu a ģentūrām arī papildu atbilst ības izmaksas, kuru summa 
varētu sasniegt EUR 3,27 miljonus gad ā visā nozarē. 
Pasākumi konkurences uzlabošanai nerad ītu ievērojamu izmaksu pieaugumu kred ītreitingu 
aģentūrām (paredzams, ka reitingu nozarei atbilst ības maksa gad ā varētu sasniegt aptuveni 
EUR 1,38 miljonus). Izmaksas attiektos tikai uz mazo un vid ējo kredītreitinga a ģentūru tīkla 
izveides veicin āšanu, kas gad ā varētu sasniegt no EUR 0,9 l īdz 1,95 miljoniem; Komisija 
izskatītu iespējas nodrošin āt ES finans ējumu šīm izmaks ām. 
Paredzams, ka politikas risin ājums attiec ībā uz kredītreitingu a ģentūru civiltiesisko atbild ību 
pret ieguld ītājiem rad ītu atbilst ības izmaksas sakar ā ar nepieciešam ību nodrošin āt to 
civiltiesisko atbild ību vai, ja tas nav iesp ējams, izveidot finanšu buferi, lai segtu iesp ējamās 
ieguldītāju prasības. 
Visbeidzot, paredzams, ka v ēlamie risin ājumi saist ībā ar kredītreitingu a ģentūras neatkar ību 
neradītu būtiskas papildu izmaksas. 
Juridiskā instrumenta izv ēle 
Pašreizējā iniciatīva ietver plašu pas ākumu klāstu. Tos var iedal īt četrās kategorij ās: 
 
LV 9   LV • pasākumi, kas pieprasa groz ījumus esošaj ā KA regul ā; 
• pasākumi, kas pieprasa groz ījumus esošaj ā KA regul ā kopā ar tehniskajiem 
standartiem, kas j āizstrādā EVTI; 
• pasākumi, kas pieprasa groz ījumus nozares ties ību aktos (Direkt īvas par PVKIU un 
AIF pārvaldītājiem); 
• pasākumi, kuru pamat ā ir esoša Savien ības finanšu programma, lai sekm ētu mazo un 
vidējo kredītreitingu a ģentūru tīkla izveidi. 
UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Ja ierosin ātie politikas risin ājumi tiks praktiski īstenoti, Komisija uzraudz īs, kā dalībvalstis 
piemēro ierosin ātās politikas. Vajadz ības gadījumā Komisija īstenos Līguma 226. pant ā 
paredzēto proced ūru gadījumā, kad kāda no dalībvalstīm neievēro savus pien ākumus attiec ībā 
uz Savien ības tiesību aktu īstenošanu un piem ērošanu. 
Lai novērtētu ierosin āto politikas risin ājumu efektivit āti, Komisija ierosin ās noteikt virkni 
rādītāju iekļaušanai uzraudz ības sistēmā, lai sekm ētu novērtēšanu trīs gadus p ēc 
transponēšanas datuma (iesp ējams, nos ūtot ziņojumu Padomei un Parlamentam). 
Uzraudzības īstenošanas nol ūkā EVTI saņemtu ceturkš ņa ziņojumus no valsts kompetentaj ām 
iestādēm par daž ādām politikas jom ām.