Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par politiskā dialoga un sadarbības nolīguma noslēgšanu ar Kostarikas Republiku, Salvadoras Republiku, Gvatemalas Republiku, Hondurasas Republiku, Nikaragvas Republiku un Panamas Republiku /* COM/2012/0454 final - 2012/0219 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS ES un Centrālamerikas Politiskā dialoga un sadarbības nolīgums tika parakstīts Romā, 2003. gada 15. decembrī. Tā kā šis nolīgums aptver dažādus jautājumus, dalībvalstīm tas bija jāratificē. Šis posms noslēdzās 2011. gada septembrī, kad tika deponētas pēdējās divas ratifikācijas. Saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem tas stāsies spēkā vienu mēnesi pēc dienas, kurā tiks deponēts šis apstiprinājuma dokuments. 2012/0219 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par politiskā dialoga un sadarbības nolīguma noslēgšanu ar Kostarikas Republiku, Salvadoras Republiku, Gvatemalas Republiku, Hondurasas Republiku, Nikaragvas Republiku un Panamas Republiku EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 212. panta 3. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu, tā kā: (1) Saskaņā ar Padomes 2003. gada 8. decembra Lēmumu 14855/03[1] politiskā dialoga un sadarbības nolīgums ar Kostarikas Republiku, Salvadoras Republiku, Gvatemalas Republiku, Hondurasas Republiku, Nikaragvas Republiku un Panamas Republiku tika parakstīts 2003. gada 15. decembrī, ņemot vērā tā noslēgšanu nākotnē. (2) Saskaņā ar minētā lēmuma 54. panta 1. punktu politiskā dialoga un sadarbības nolīgums stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam nepieciešamo procedūru pabeigšanu. (3) Visas pārējās šā nolīguma līgumslēdzējas puses, tostarp Savienības dalībvalstis, ir deponējušas savu ratifikācijas instrumentu. (4) Nolīgums būtu jāapstiprina Eiropas Savienības vārdā, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ar šo Eiropas Savienības vārdā ir apstiprināts politiskā dialoga un sadarbības nolīgums ar Kostarikas Republiku, Salvadoras Republiku, Gvatemalas Republiku, Hondurasas Republiku, Nikaragvas Republiku un Panamas Republiku. Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants Padomes priekšsēdētājs ieceļ personu, kura ir pilnvarota Eiropas Savienības vārdā sniegt nolīgumā paredzēto paziņojumu, lai paustu Eiropas Savienības piekrišanu uzņemties nolīguma saistības. 3. pants Šis lēmums stājas spēkā […] dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs PIELIKUMS POLITISKĀ DIALOGA UN SADARBĪBAS NOLĪGUMS starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kostarikas Republiku, Salvadoras Republiku, Gvatemalas Republiku, Hondurasas Republiku, Nikaragvas Republiku un Panamas Republiku, no otras puses BEĻĢIJAS KARALISTE, DĀNIJAS KARALISTE, VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA, GRIEĶIJAS REPUBLIKA, SPĀNIJAS KARALISTE, FRANCIJAS REPUBLIKA, ĪRIJA, ITĀLIJAS REPUBLIKA, LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE, NĪDERLANDES KARALISTE, AUSTRIJAS REPUBLIKA, PORTUGĀLES REPUBLIKA, SOMIJAS REPUBLIKA, ZVIEDRIJAS KARALISTE, LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE, Eiropas Kopienas dibināšanas līguma un Līguma par Eiropas Savienību Līgumslēdzējas puses, turpmāk - "dalībvalstis", un EIROPAS KOPIENA, turpmāk – „Kopiena”, no vienas puses, un KOSTARIKAS REPUBLIKA, SALVADORAS REPUBLIKA, GVATEMALAS REPUBLIKA, HONDURASAS REPUBLIKA, NIKARAGVAS REPUBLIKA, PANAMAS REPUBLIKA, no otras puses, IEVĒROJOT tradicionālās vēsturiskās un kultūras saites Pušu starpā un vēlmi stiprināt to attiecības, pamatojoties uz esošajiem mehānismiem, kas reglamentē attiecības Pušu starpā; APSVEROT pēdējā desmitgadē notikušo pozitīvo attīstību abos reģionos, kas ir devusi iespēju atbalstīt kopējo mērķu un interešu pāriešanu jaunā – dziļākā, mūsdienīgākā un pastāvīgākā – attiecību posmā, lai reaģētu uz jaunajiem iekšējiem izaicinājumiem un starptautiskiem notikumiem; NO JAUNA APSTIPRINOT Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā ietverto demokrātijas principu un cilvēka pamattiesību ievērošanu no to puses; ATGĀDINOT savu apņemšanos ievērot tiesiskuma un labas pārvaldības principus; PAMATOJOTIES uz dalītu atbildību un pārliecībā par to, cik svarīgi ir novērst nelegālo narkotiku lietošanu un samazināt to postošo ietekmi, ka arī apkarot narkotiku un to prekursoru nelikumīgu kultivēšanu, ražošanu, apstrādi un tirdzniecību; UZSVEROT savu apņemšanos sadarboties, lai sasniegtu tādus mērķus kā nabadzības izskaušana, taisnīga un ilgtspējīga attīstība, tostarp neaizsargātības pret dabas katastrofām aspekti, vides saglabāšana un aizsardzība un bioloģiskā daudzveidība, kā arī Centrālamerikas valstu pakāpenisku integrāciju pasaules ekonomikā; AKCENTĒJOT nozīmi, ko Puses piešķir politiskā dialoga un ekonomiskās sadarbības procesa, kas starp Pusēm izveidots atbilstoši dialogam, kas tika uzsākts 1984. gadā Sanhosē un atjaunināts 1996. gadā Florencē, kā arī 2002. gadā Madridē, konsolidēšanai; UZSVEROT nepieciešamību nostiprināt sadarbības programmu, ko reglamentē 1993. gadā parakstītais Pamatnolīgums par sadarbību starp Eiropas Ekonomikas Kopienu un Kostarikas Republiku, Salvadoras Republiku, Gvatemalas Republiku, Hondurasas Republiku, Nikaragvas Republiku un Panamas Republiku (turpmāk „1993. gada sadarbības pamatnolīgums”); ATZĪSTOT Centrālamerikas ekonomiskās integrācijas procesā panākto, piemēram, centienus tūlītēji izveidot Centrālamerikas muitas savienību, tirdzniecības strīdu izšķiršanas mehānisma stāšanos spēkā, Centrālamerikas valstu nolīguma par ieguldījumiem un pakalpojumu tirdzniecību parakstīšanu; kā arī nepieciešamību padziļināt reģionālās integrācijas, reģionālās tirdzniecības liberalizācijas un ekonomikas reformas Centrālamerikas reģionā; APZINOTIES nepieciešamību sekmēt ilgtspējīgu attīstību abos reģionos, izmantojot attīstības partnerību, kas aptver visas attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp pilsonisko sabiedrību un privāto sektoru, atbilstoši Monterejas vienošanās un Johannesburgas deklarācijā, kā arī tās īstenošanas plānā izklāstītajiem principiem; NOVĒRTĒJOT nepieciešamību izveidot sadarbību migrācijas jautājumos; ATZĪSTOT, ka neviens šā Nolīguma noteikums nekādā veidā neattiecas uz Pušu nostāju, nedz arī tiek interpretēts vai saprasts kā šādu nostāju definējošs pašreizējās vai turpmākās divpusējās vai daudzpusējās tirdzniecības sarunās; UZSVEROT gribu sadarboties starptautiskos forumos jautājumos, kas skar savstarpējas intereses; PATUROT PRĀTĀ stratēģiskās partnerattiecības, kas izveidotas starp Eiropas Savienību un Latīņameriku un Karību jūras reģionu saistībā ar Riodežaneiro 1999. gada sammitu un no jauna apstiprinātas Madrides 2002. gada sammitā; kā arī ŅEMOT VĒRĀ 2002. gada Madrides deklarāciju; IR NOLĒMUŠAS NOSLĒGT ŠO NOLĪGUMU. I SADAĻA NOLĪGUMA PRINCIPI, MĒRĶI UN DARBĪBAS JOMA 1. pants Principi 1. Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā noteikto demokrātijas principu un cilvēka pamattiesību ievērošana, ka arī tiesiskuma princips ir Pušu iekšpolitikas un starptautiskās politikas pamatā un ir Nolīguma būtisks elements. 2. Puses apstiprina savu apņemšanos sekmēt ilgtspējīgu attīstību un sniegt ieguldījumu tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā. 3. Puses no jauna apstiprina apņemšanos ievērot labas pārvaldības un cīņas pret korupciju principus. 2. pants Mērķi un piemērošanas joma 1. Puses apstiprina kopīgo mērķi nostiprināt attiecības, attīstot politisko dialogu un pastiprinot sadarbību. 2. Puses tāpat atkārtoti apstiprina lēmumu nostiprināt sadarbību tirdzniecības, ieguldījumu un ekonomisko attiecību jomā. 3. Puses apstiprina kopīgo mērķi darboties, lai, pamatojoties uz Dohas darba programmas iznākumu, ko Puses bija apņēmušās pabeigt līdz 2004. gada beigām, radītu nosacījumus, ar kuriem tās varētu vienoties par īstenojamu un savstarpēji izdevīgu asociācijas nolīgumu, kas ietvertu brīvās tirdzniecības nolīgumu. 4. Šā Nolīguma īstenošanai būtu jāpalīdz radīt minētos nosacījumus, tiecoties panākt politisko un sociālo stabilitāti, padziļināt reģionālās integrācijas procesu un mazināt nabadzību ilgtspējīgas attīstības kontekstā Centrālamerikā. 5. Šis Nolīgums reglamentē politisko dialogu un sadarbību starp Pusēm un ietver tā piemērošanai nepieciešamo institucionālo kārtību. Neviens šā Nolīguma noteikums nedefinē Pušu nostāju pašreizējās vai turpmākās divpusējās vai daudzpusējās tirdzniecības sarunās. 6. Puses apņemas regulāri izvērtēt virzību, ņemot vērā pirms Nolīguma spēkā stāšanās sasniegto. II SADAĻA POLITISKAIS DIALOGS 3. pants Mērķi 1. Puses vienojas nostiprināt savu regulāro politisko dialogu, pamatojoties uz principiem, kas izklāstīti Sanhosē procesa kopīgajās deklarācijās, jo īpaši Sanhosē (1984. gada 28. un 29. septembris), Florences (1996. gada 21. marts) un Madrides (2002. gada 18. maijs) deklarācijā. 2. Puses vienojas, ka politiskais dialogs aptver visus aspektus, kas skar savstarpējas intereses, un jebkuru citu starptautisku jautājumu. Tas sagatavo ceļu jaunām iniciatīvām kopēju mērķu sasniegšanai un kopēja pamata izveidei tādās jomās kā reģionālā integrācija, nabadzības mazināšana un sociālā kohēzija, ilgtspējīga attīstība, reģionālā drošība un stabilitāte, konfliktu novēršana un risināšana, cilvēktiesības, demokrātija, laba pārvaldība, migrācija, kā arī cīņa pret korupciju, terorisma apkarošana, nelegālās narkotikas, kājnieku ieroči un vieglie ieroči. Tas arī nodrošina pamatu veicamajām iniciatīvām un atbalsta centieniem iniciatīvu izstrādei, tostarp sadarbības jomā, un darbībām visā Latīņamerikas reģionā. 3. Puses vienojas, ka pastiprināts politiskais dialogs ļauj veikt plašu informācijas apmaiņu un nodrošina forumu kopējām iniciatīvām starptautiskā līmenī. 4. pants Mehānismi Puses vienojas, ka politisko dialogu to starpā īsteno a) vajadzības gadījumā un abām Pusēm vienojoties, valsts un valdības vadītāju līmenī; b) ministru līmenī, jo īpaši Sanhosē dialoga ministru sanāksmes ietvaros; c) vecāko amatpersonu līmenī; d) darba līmenī, un tajā maksimāli izmanto diplomātiskos kanālus. 5. pants Sadarbība ārpolitikas un drošības politikas jomā Puses, ciktāl iespējams un atbilstoši savām interesēm, saskaņo nostājas, kā arī veic kopējas iniciatīvas attiecīgajos starptautiskajos forumos un sadarbojas ārpolitikas un drošības politikas jomā. III SADAĻA SADARBĪBA 6. pants Mērķi 1. Puses vienojas, ka 1993. gada sadarbības pamatnolīgumā paredzētā sadarbība tiek nostiprināta un attiecināta uz citām jomām. Tā ir vērsta uz šādiem uzdevumiem: a) politiskās un sociālās stabilitātes veicināšana, nostiprinot demokrātiju, cilvēktiesību ievērošanu un labu pārvaldību; b) reģionālās integrācijas procesa padziļināšana Centrālamerikas valstu vidū, lai sniegtu ieguldījumu straujākā ekonomikas izaugsmē un to iedzīvotāju dzīves kvalitātes uzlabošanā; c) nabadzības mazināšana, taisnīgākas piekļuves sociālajiem pakalpojumiem un ekonomikas izaugsmes ieguvumiem sekmēšana, nodrošinot pienācīgu līdzsvaru starp ekonomisko, sociālo un vides komponentu ilgtspējīgas attīstības kontekstā. 2. Puses vienojas, ka sadarbībā tiks ņemti vērā transversāli aspekti saistībā ar ekonomikas un sociālo attīstību, tostarp tādi jautājumi kā dzimums, cieņa pret pamatiedzīvotājiem un citām Centrālamerikas etniskajām grupām, dabas katastrofu novēršana un reaģēšana uz tām, vides saglabāšana un aizsardzība, bioloģiskā daudzveidība, kultūras daudzveidība, pētniecības un tehnoloģiju attīstība. Par transversālu tēmu uzskata arī reģionālo integrāciju, un šajā jomā sadarbības pasākumiem valsts līmenī būtu jābūt saskanīgiem ar reģionālās integrācijas procesu. 3. Puses vienojas, ka tiek sekmēti pasākumi, kuru mērķis ir veicināt reģionālo integrāciju Centrālamerikā un stiprināt reģionālās attiecības starp Pusēm. 7. pants Metodes Puses vienojas, ka sadarbību īsteno, izmantojot tehnisku un finansiālu palīdzību, studijas, mācības, informācijas un ekspertu zināšanu apmaiņu, sanāksmes, seminārus, pētniecības projektus vai jebkādiem citiem līdzekļiem, par ko Puses vienojas sadarbības, sasniedzamo mērķu vai pieejamo līdzekļu kontekstā atbilstoši normām un noteikumiem, kas attiecas uz šo sadarbību. Visām sadarbībā iesaistītajām struktūrām būs jāievēro pārredzama un atbildīga resursu pārvaldība. 8. pants Sadarbība cilvēktiesību, demokrātijas un labas pārvaldības jomā Puses vienojas, ka sadarbība šajā jomā nodrošina aktīvu atbalstu valdībām un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem ar dažādu darbību palīdzību, jo īpaši šādās jomās: a) cilvēktiesību sekmēšana un aizsardzība, kā arī demokratizācijas procesa, tostarp vēlēšanu procesu vadības, konsolidēšana; b) tiesiskuma, kā arī publisko lietu labas un pārredzamas pārvaldības, tostarp korupcijas apkarošanas vietējā, reģionālā un valsts līmenī, stiprināšana; kā arī c) tiesu sistēmu neatkarības un efektivitātes nostiprināšana. 9. pants Sadarbība konfliktu novēršanas jomā 1. Puses vienojas, ka sadarbība šajā jomā veicina un uztur visaptverošu miera politiku, kas sekmē dialogu starp demokrātiskām valstīm, kas saskaras ar pašreizējiem uzdevumiem, tostarp konfliktu novēršanu un risināšanu, miera atjaunošanu un tiesiskumu cilvēktiesību kontekstā. Šīs politikas pamatā ir īpašumtiesību princips, un tā ir vērsta galvenokārt uz reģionālo, subreģionālo un valsts spēju attīstīšanu. Konfliktu novēršanas un citos nolūkos tā nodrošina politiskas, ekonomiskas, sociālas un kultūras iespējas visiem sabiedrības segmentiem, nostiprina demokrātisko leģitimitāti, sekmē sociālo kohēziju un publisko lietu efektīvu vadību, izveido efektīvus mehānismus dažādu grupu interešu samierināšanai, kā arī veicina aktīvas un organizētas pilsoniskās sabiedrības veidošanos, jo īpaši izmantojot esošās reģionālās iestādes. 2. Sadarbības pasākumi var ietvert, cita starpā, atbalsta sniegšanu valstīm specifiskos starpniecības, sarunu un samierināšanas procesos, centienus, lai palīdzētu bērniem, sievietēm un vecāka gadagājuma cilvēkiem, kā arī atbalstu darbībām cīņā pret pretkājnieku mīnām. 3. Puses arī sadarbojas kājnieku ieroču un vieglo ieroču kontrabandas novēršanā un apkarošanā, lai, cita starpā, attīstītu koordinētas darbības tiesiskās, iestāžu un policijas sadarbības stiprināšanai, kā arī savāktu un iznīcinātu civiliedzīvotāju rokās nonākušus nelegālus kājnieku ieročus un vieglos ieročus. 10. pants Sadarbība valsts un publiskās pārvaldes modernizācijas stiprināšanā 1. Puses vienojas, ka sadarbības mērķis šajā jomā ir stiprināt publiskās pārvaldes modernizāciju un profesionālismu Centrālamerikas valstīs, tostarp atbalstīt decentralizācijas procesus un organizatoriskās izmaiņas, kas rodas Centrālamerikas reģiona integrācijas procesā. Vispārējais mērķis ir uzlabot organizatorisko efektivitāti, nodrošināt publisko resursu pārredzamu pārvaldību un atbildību, ka arī uzlabot tiesisko regulējumu un institucionālo satvaru, pamatojoties, cita starpā, uz Pušu paraugpraksi un izmantojot pieredzi, kas gūta, izstrādājot Eiropas Savienības politikas un instrumentus. 2. Šī sadarbība var ietvert, cita starpā, programmas politikas izstrādes un īstenošanas spēju palielināšanai jomās, kas skar savstarpējas intereses, inter alia, sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā, budžeta veidošanā un izpildē, korupcijas novēršanā un apkarošanā un tiesu sistēmu nostiprināšanā. 11. pants Sadarbība reģionālās integrācijas jomā 1. Puses vienojas, ka sadarbība šajā jomā nostiprina reģionālās integrācijas procesu Centrālamerikas reģionā, jo īpaši tās kopējā tirgus attīstību un īstenošanu. 2. Sadarbība atbalsta kopējo iestāžu attīstību un nostiprināšanu Centrālamerikas reģionā un sekmē ciešāku sadarbību starp attiecīgajām iestādēm. 3. Sadarbība arī sekmē kopējas politikas izstrādi un tiesiskā regulējuma saskaņošanu vienīgi tiktāl, ciktāl uz to attiecas Centrālamerikas integrācijas instrumenti, un saskaņā ar Pušu vienošanos, tostarp tādās nozaru politikas jomās kā tirdzniecība, muita, enerģētika, transports, sakari, vide un konkurence, kā arī tādās makroekonomikas politikas jomās kā monetārā politika, nodokļu politika un publiskās finanses. 4. Konkrētāk, tā var, cita starpā, ietvert ar tirdzniecību saistītas tehniskas palīdzības sniegšanu: a) palīdzības sniegšana, lai stiprinātu konsolidācijas procesu un funkcionējošas Centrālamerikas muitas savienības ieviešanu; b) palīdzības sniegšana, lai mazinātu un novērstu šķēršļus tirdzniecības attīstībai reģionā; c) sadarbība muitas un tranzīta režīma vienkāršošanā, modernizācijā, saskaņošanā un integrācijā, kā arī atbalsta sniegšana ar tiesību aktu, normu un profesionālās izglītības attīstības palīdzību; kā arī d) palīdzības sniegšana, lai padziļinātu procesu virzībai uz reģionālā kopējā tirgus konsolidāciju un darbību. 12. pants Reģionālā sadarbība Puses vienojas izmantot visus esošos sadarbības instrumentus, lai sekmētu darbības, kas vērstas uz aktīvas un savstarpējas sadarbības attīstīšanu starp Eiropas Savienību un Centrālameriku, kā arī, nemazinot Pušu sadarbības nozīmi, starp Centrālamerikas valstīm un citām Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstīm/reģioniem, cita starpā, tādās jomās kā tirdzniecība un ieguldījumu veicināšana, vide, dabas katastrofu novēršana un reaģēšana uz tām, tehniskie un tehnoloģiskie pētījumi, enerģētika, transports, sakaru infrastruktūra, kultūra, reģionālā attīstība un zemes izmantojuma plānošana. 13. pants Sadarbība tirdzniecības jomā 1. Puses vienojas, ka sadarbība tirdzniecības jomā veicina Centrālamerikas valstu integrāciju pasaules ekonomikā. Tās mērķis ir arī veicināt, sniedzot ar tirdzniecību saistītu tehnisku palīdzību, reģiona iekšējās tirdzniecības, kā arī tirdzniecības ar Eiropas Savienību attīstību un diversifikāciju līdz iespējami augstākai pakāpei. 2. Puses vienojas īstenot integrētu sadarbības darba kārtību tirdzniecības jomā, lai labāk piesaistītu tirdzniecības sniegtās iespējas, paplašinot ražošanas bāzi, kura gūs labumu no tirdzniecības, tostarp izstrādājot mehānismus reaģēšanai uz lielāku konkurenci tirgū un attīstot prasmes, instrumentus un tehniku, kas nepieciešama, lai iespējami vairāk izmantotu ieguvumus no tirdzniecības. 3. Lai īstenotu sadarbības darba kārtību un vairotu iespējas, ko nodrošina divpusējās, reģionālās vai daudzpusējās tirdzniecības sarunas vai nolīgumi, Puses vienojas pastiprināt tehnisko spēju palielināšanu reģionālā līmenī. 14. pants Sadarbība pakalpojumu jomā 1. Puses vienojas nostiprināt sadarbību pakalpojumu jomā atbilstoši Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (VVPT) noteikumiem, atspoguļojot pakalpojumu pieaugošo nozīmi to ekonomikas attīstībā un diversifikācijā. Palielinātā sadarbība ir vērsta uz Centrālamerikas pakalpojumu nozares konkurētspējas uzlabošanu atbilstīgi ilgtspējīgai attīstībai. 2. Puses nosaka tās pakalpojumu nozares, kurās koncentrēs sadarbību. Darbības ir saistītas, cita starpā, ar regulatīvo vidi, ņemot vērā valstu tiesību aktus, kā arī ar piekļuvi kapitāla un tehnoloģijas avotiem. 15. pants Sadarbība intelektuālā īpašuma jomā Puses vienojas, ka sadarbība šajā jomā ir vērsta uz ieguldījumu veicināšanu, tehnoloģiju nodošanu, informācijas izplatību, kultūras un radošiem pasākumiem un saistītām ekonomiskām darbībām, kā arī dalīšanos piekļuvē un ieguvumos Pušu norādītajās jomās. Sadarbība ir vērsta uz tiesību aktu, noteikumu un politikas uzlabošanu, lai paaugstinātu intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības un īstenošanas līmeni saskaņā ar augstākajiem starptautiskajiem standartiem. 16. pants Sadarbība valsts iepirkuma jomā Puses vienojas, ka sadarbība šajā jomā ir vērsta uz savstarpēju, nediskriminējošu, pārredzamu un, ja Puses tā vienojas, atklātu[2] procedūru sekmēšanu attiecīgajiem valsts un publiskā sektora iepirkumiem visos līmeņos. 17. pants Sadarbība konkurences politikas jomā Puses vienojas, ka sadarbība konkurences politikas jomā sekmē konkurences noteikumu efektīvu izveidi un piemērošanu, kā arī informācijas izplatīšanu, lai veicinātu pārredzamību un tiesisko noteiktību uzņēmumiem, kas darbojas Centrālamerikas un Eiropas Savienības tirgū. 18. pants Muitas iestāžu sadarbība 1. Puses vienojas, ka sadarbība šajā jomā ir vērsta uz pasākumu izstrādi saistībā ar muitas un tirdzniecības atvieglošanu un informācijas apmaiņas veicināšanu attiecībā uz Pušu muitas sistēmām, lai atvieglotu tirdzniecību Pušu starpā. 2. Saskaņā ar Pušu vienošanos, sadarbība, cita starpā, ietver šādus aspektus: a) importa un eksporta dokumentu vienkāršošana un saskaņošana, pamatojoties uz starptautiskiem standartiem, tostarp vienkāršotu deklarāciju lietošana; b) muitas procedūru uzlabošana, izmantojot tādas metodes kā riska novērtēšana, vienkāršotas procedūras preču ievešanai un izlaišanai, pilnvarotā izplatītāja statusa piešķiršana, izmantojot elektronisko datu apmaiņu (EDI) un automatizētās sistēmas; c) pasākumi, lai uzlabotu pārredzamību un muitas lēmumu un nolēmumu pārsūdzības procedūras; d) mehānismi, lai sekmētu regulāru apspriešanos ar tirdzniecībā iesaistītajiem par importa un eksporta noteikumiem un procedūrām. 3. Atbilstīgi institucionālajam satvaram, kas izveidots ar šo Nolīgumu, var izskatīt iespēju noslēgt savstarpējās palīdzības protokolu muitas lietās. 19. pants Sadarbība tehnisko noteikumu un atbilstības novērtēšanas jomā 1. Puses vienojas, ka sadarbība standartu, tehnisko noteikumu un atbilstības novērtēšanas jomā ir galvenais mērķis tirdzniecības attīstīšanā, jo īpaši attiecībā uz reģiona iekšējo tirdzniecību. 2. Saskaņā ar Pušu vienošanos sadarbība veicina a) tehniskās palīdzības programmu nodrošināšanu Centrālamerikā, lai panāktu, ka standartu, akreditācijas, sertifikācijas un metroloģijas sistēmas un struktūras atbilst - starptautiskiem standartiem; - pamatprasībām attiecībā uz veselību un drošību, augu un dzīvnieku saglabāšanu, patērētāju aizsardzību un vides aizsardzību; . b) sadarbības mērķi šajā jomā – piekļuves tirgum atvieglošanu. 3. Sadarbība faktiski: a) nodrošina organizatorisko un tehnisko atbalstu, lai veicinātu reģionālo tīklu un struktūru izveidi, un palielina politikas saskaņošanu, lai sekmētu kopēju pieeju starptautisko un reģionālo standartu izmantošanai attiecībā uz tehniskajiem noteikumiem un atbilstības novērtēšanas procedūrām; b) veicina jebkādus pasākumus, kas vērsti uz atšķirību mazināšanu Pušu starpā atbilstības novērtēšanas un standartizācijas jomā; kā arī c) veicina jebkādus pasākumus, kas paredzēti pārredzamības, labas regulēšanas prakses, kā arī produktu un uzņēmējdarbības prakses kvalitātes standartu uzlabošanai. 20. pants Sadarbība rūpniecības jomā 1. Puses vienojas, ka sadarbība rūpniecības jomā veicina Centrālamerikas rūpniecības un atsevišķu nozaru modernizāciju un pārstrukturēšanu, kā arī rūpniecisko sadarbību starp uzņēmējiem, lai stiprinātu privāto sektoru ar nosacījumiem, kas sekmē vides aizsardzību. 2. Rūpnieciskās sadarbības iniciatīvas atspoguļo Pušu noteiktās prioritātes. Tajās ņem vērā rūpnieciskās attīstības reģionālos aspektus, pēc vajadzības sekmējot starpvalstu partnerattiecības. Iniciatīvas jo īpaši ir vērstas uz piemērota satvara izveidošanu vadības zinātības uzlabošanai un pārredzamības sekmēšanai attiecībā uz tirgiem un nosacījumiem uzņēmējdarbībai. 21. pants Sadarbība mazo un vidējo uzņēmumu un mikrouzņēmumu attīstības jomā Puses vienojas sekmēt labvēlīgu vidi mazo un vidējo uzņēmumu un mikrouzņēmumu attīstībai, tostarp lauku rajonos, jo īpaši a) veicinot kontaktus starp uzņēmējiem, sekmējot kopīgus ieguldījumus, kopuzņēmumus un informācijas tīklus ar esošo horizontālo programmu palīdzību; b) atvieglojot piekļuvi finanšu kanāliem, nodrošinot informāciju un stimulējot inovāciju. 22. pants Sadarbība lauksaimniecības un lauku nozares, mežsaimniecības, sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā 1. Puses vienojas veicināt savstarpējo sadarbību lauksaimniecības jomā, lai sekmētu ilgtspējīgu lauksaimniecību, lauksaimniecības un lauku attīstību, mežsaimniecību, ilgtspējīgu ekonomikas un sociālo attīstību, kā arī nodrošinātību ar pārtiku Centrālamerikas valstīs. 2. Sadarbības mērķis ir spēju palielināšanas, infrastruktūras un tehnoloģiju nodošanas veicināšana, pievēršoties šādiem jautājumiem: a) pasākumi sanitārijas, fitosanitārijas, vides un pārtikas kvalitātes jomā, ņemot vērā abu Pušu spēkā esošos tiesību aktus, atbilstoši PTO un citu kompetentu starptautisku organizāciju noteikumiem; b) lauksaimniecības nozaru diversifikācija un pārstrukturēšana, c) savstarpēja informācijas apmaiņa, ieskaitot informāciju par izmaiņām pušu lauksaimniecības politikā, d) tehniskā palīdzība produktivitātes paaugstināšanai un alternatīvu augkopības tehnoloģiju apmaiņa, e) zinātniski un tehnoloģiski eksperimenti, f) pasākumi ar mērķi sekmēt lauksaimniecības produktu kvalitāti, spēju palielināšanas pasākumi ražotāju apvienībām un tirdzniecības veicināšanas darbību atbalstam; g) spēju stiprināšana sanitāro un fitosanitāro pasākumu īstenošanai, lai atvieglotu piekļuvi tirgum, kā arī pienācīga veselības aizsardzības līmeņa nodrošināšana saskaņā ar PTO SPS nolīgumu. 23. pants Sadarbība zivsaimniecībā un akvakultūrā Puses vienojas attīstīt ekonomisku un tehnisku sadarbību zivsaimniecības un akvakultūras nozarē, jo īpaši tādos aspektos kā zivsaimniecības resursu ilgtspējīga izmantošana, pārvaldība un saglabāšana, tostarp ietekmes uz vidi novērtējums. Sadarbībai ir jāietver arī tādas jomas kā apstrādes nozare un tirdzniecības veicināšana. Sadarbības zivsaimniecības nozarē rezultātā, iespējams, varētu noslēgt divpusējus zivsaimniecības nolīgumus starp Pusēm vai starp Eiropas Kopienu un vienu vai vairākām Centrālamerikas valstīm un/vai noslēgt daudzpusējus zivsaimniecības nolīgumus starp Pusēm. 24. pants Sadarbība ieguves rūpniecībā Puses vienojas, ka sadarbība ieguves jomā, ņemot vērā vides saglabāšanas aspektus, ir vērsta galvenokārt uz šādiem uzdevumiem: a) veicināt Pušu uzņēmumu līdzdalību derīgo izrakteņu izpētē, ieguvē un ilgtspējīgā izmantošanā saskaņā ar to Pušu tiesību aktiem; b) veicināt ar ieguves rūpniecības izpēti un ieguvi saistītas informācijas, pieredzes un tehnoloģiju apmaiņu; c) veicināt ekspertu apmaiņu un kopīgu pētījumu veikšanu, lai palielinātu tehnoloģijas attīstības iespējas; d) izstrādāt pasākumus ieguldījumu sekmēšanai šajā nozarē saskaņā ar katras Centrālamerikas valsts, kā arī Eiropas Savienības un tās dalībvalstu tiesību aktiem; e) izstrādāt pasākumus, lai veicinātu vides integritāti un korporatīvo atbildību par vidi šajā nozarē. 25. pants Sadarbība enerģētikas jomā 1. Puses vienojas, ka to kopējais mērķis būs veicināt sadarbību enerģētikas jomā tādās galvenajās nozarēs kā hidroelektroenerģija, nafta un gāze, atjaunojamie energoresursi, energotaupības tehnoloģija, lauku elektrifikācija un enerģētikas tirgu reģionālā integrācija, cita starpā, atbilstoši Pušu noteiktajam un saskaņā ar valstu tiesību aktiem. 2. Sadarbība, cita starpā, var attiekties uz šādiem jautājumiem: a) enerģētikas politikas formulēšana un plānošana, tostarp savstarpēji savienota reģionālas nozīmes infrastruktūra, energoapgādes uzlabošana un diversifikācija, kā arī piekļuves enerģētikas tirgiem uzlabošana, tostarp tranzīta, pārvades un sadales atvieglošana Centrālamerikas valstīs; b) enerģētikas nozares vadība un mācības tās vajadzībām, kā arī tehnoloģijas un zinātības nodošana; c) atbalsts energotaupībai, energoefektivitātei, atjaunojamiem energoresursiem, kā arī pētījumiem par enerģijas ražošanas un patēriņa ietekmi uz vidi; d) tīras attīstības mehānisma izmantošanas sekmēšana, lai atbalstītu iniciatīvas saistībā ar klimata pārmaiņām un to mainīgumu; e) kodolenerģijas tīra izmantošana un tās izmantošana mierīgiem mērķiem. 26. pants Sadarbība transporta jomā 1. Puses vienojas, ka sadarbība šajā jomā ir vērsta uz transporta un saistīto infrastruktūras sistēmu pārstrukturēšanu un modernizēšanu, uzlabojot pasažieru pārvietošanos un preču kustību, kā arī nodrošinot labāku piekļuvi pilsētas, gaisa, jūras, dzelzceļa transporta un autotransporta tirgiem, uzlabojot transporta pārvaldību no darbības un administratīvā viedokļa un veicinot augstus apkalpošanas standartus. 2. Sadarbība var ietvert šādas darbības: a) informācijas par Pušu politiku apmaiņa, jo īpaši saistībā ar pilsētas transportu un multimodālu transporta tīklu starpsavienojumiem un savstarpēju izmantojamību, kā arī citiem jautājumiem, kas skar savstarpējas intereses; b) dzelzceļu, ostu un lidostu pārvaldība, tostarp attiecīgu iestāžu pienācīga sadarbība; c) sadarbības projekti Eiropas tehnoloģijas nodošanai saistībā ar globālās navigācijas satelītu sistēmu un pilsētas sabiedriskā transporta centriem; d) drošības un piesārņojuma novēršanas standartu uzlabošana, tostarp sadarbība atbilstošos starptautiskos forumos, kuru mērķis ir starptautisko standartu labāka īstenošana. 27. pants Sadarbība informācijas sabiedrības, informācijas tehnoloģijas un telekomunikāciju jomā 1. Puses vienojas, ka informācijas tehnoloģija un sakari ir būtiskas nozares mūsdienu sabiedrībā un tām ir vitāli svarīga nozīme ekonomikas un sociālajā attīstībā un vienmērīgā pārejā uz informācijas sabiedrību. Sadarbība šajā jomā palīdz mazināt digitālo plaisu un attīstīt cilvēkresursus. 2. Sadarbības mērķis šajā jomā ir veicināt: a) dialogu par visiem informācijas sabiedrības aspektiem; b) dialogu par informācijas tehnoloģiju un sakaru regulatīviem un politikas aspektiem, tostarp standartiem, atbilstoši Pušu iekšējiem tiesību aktiem; c) informācijas apmaiņu par standartu atbilstības novērtēšanu un tipa apstiprināšanu; d) jaunās informācijas un komunikāciju tehnoloģiju izplatīšanu; e) kopējus pētniecības projektus par informācijas un sakaru tehnoloģijām un izmēģinājuma projektiem informācijas sabiedrības lietotņu jomā; f) telemātikas tīklu un pakalpojumu starpsavienojumus un savstarpēju savietojamību; g) speciālistu apmaiņu un apmācību; h) elektroniskās pārvaldes lietotņu izstrādi. 28. pants Sadarbība audiovizuālajā nozarē Puses vienojas veicināt vispārēju sadarbību audiovizuālajā nozarē un plašsaziņas līdzekļu nozarē, īstenojot kopējas iniciatīvas mācību, audiovizuālās izstrādes, ražošanas un izplatīšanas darbību jomā, tostarp izglītības un kultūras nozarē. Sadarbība notiek saskaņā ar atbilstošiem valstu autortiesību noteikumiem un piemērojamiem starptautiskiem nolīgumiem. 29. pants Sadarbība tūrisma jomā Puses vienojas, ka sadarbība šajā jomā ir vērsta uz paraugprakses konsolidēšanu, lai nodrošinātu līdzsvarotu un ilgtspējīgu tūrisma attīstību Centrālamerikas reģionā. Sadarbība ir jāvērš uz stratēģiju izstrādi, lai reģionu labāk pozicionētu un piedāvātu Eiropā kā konkurētspējīgu un daudzpusīgu tūrisma galamērķi. 30. pants Finanšu iestāžu sadarbība Puses vienojas atbilstoši to vajadzībām, kā arī saskaņā ar attiecīgajām programmām un tiesību aktiem veicināt finanšu iestāžu sadarbību. 31. pants Sadarbība ieguldījumu veicināšanas jomā 1. Puses vienojas atbilstoši to attiecīgajai kompetences jomai veicināt pievilcīgu un stabilu vidi savstarpējiem ieguldījumiem. 2. Sadarbība var ietvert šādas darbības: a) mehānismu izveides veicināšana informācijas par ieguldījumu tiesību aktiem un iespējām apmaiņai un izplatīšanai; b) ieguldījumiem labvēlīga tiesiskā regulējuma izstrāde abās pusēs, vajadzības gadījumā noslēdzot divpusējus nolīgumus par ieguldījumu veicināšanu un aizsardzību, starp ES dalībvalstīm un Centrālamerikas valstīm; c) vienkāršotu administratīvo procedūru veicināšana; d) mehānismu izstrāde kopuzņēmumiem. 32. pants Makroekonomiskais dialogs 1. Puses vienojas, ka sadarbība ir vērsta uz informācijas apmaiņu par attiecīgām makroekonomikas tendencēm un politiku, kā arī uz dalīšanos pieredzē par makroekonomikas politikas koordinēšanu kopējā tirgus kontekstā. 2. Puses arī tiecas padziļināt dialogu starp varas iestādēm makroekonomikas lietās un pēc Pušu vienošanās var ietver tādas jomas kā monetārā politika, fiskālā politika, valsts finanses un makroekonomikas stabilizācija, kā arī ārējais parāds. 33. pants Sadarbība statistikas jomā 1. Puses vienojas, ka galvenais mērķis ir pielāgot statistikas metodes un programmas, tostarp statistikas vākšanu un izplatīšanu nolūkā iegūt Pušu starpā iespējami salīdzināmus rādītājus, tādējādi ļaujot Pusēm izmantot citai citas statistiku par preču un pakalpojumu tirdzniecību un, vispārīgāk, jebkurā jomā, uz kuru attiecas šis Nolīgums un kurā var izveidot statistiku. 2. Šī sadarbība, cita starpā, var ietvert šādas darbības: tehniska apmaiņa starp statistikas iestādēm Centrālamerikā un Eiropas Savienības dalībvalstīs, un Eurostat; uzlabotu un, ja vajadzīgs, saskanīgu datu vākšanas, analīzes un interpretācijas metožu izstrāde; un semināru, darba grupu vai statistikas mācību programmu rīkošana. 34. pants Sadarbība patērētāju aizsardzības jomā 1. Puses vienojas, ka sadarbība šajā jomā var ietvert, cita starpā un ciktāl iespējams, šādas darbības: a) savstarpējas izpratnes uzlabošana par tiesību aktiem par patērētāju tiesību aizsardzību, lai novērstu šķēršļus tirdzniecībai, vienlaicīgi nodrošinot patērētāju aizsardzības augstu līmeni; b) informācijas par patērētāju aizsardzības sistēmām apmaiņas veicināšana. 35. pants Sadarbība datu aizsardzības jomā 1. Puses vienojas sadarboties personas datu un citu datu apstrādē, lai sekmētu atbilstību visaugstākajiem starptautiskajiem standartiem. 2. Puses arī vienojas sadarboties personas datu aizsardzības jomā, lai uzlabotu aizsardzības līmeni un censtos panākt personu datu brīvu apriti starp Pusēm, pienācīgi ievērojot Pušu iekšējos tiesību aktus. 36. pants Sadarbība zinātnē un tehnoloģijā 1. Puses vienojas, ka sadarbība zinātnē un tehnoloģijā notiek to savstarpējās interesēs un atbilstoši to politikai un tās mērķi ir šādi: a) apmainīties ar zinātnisko un tehnisko informāciju un pieredzi reģiona mērogā, jo īpaši par politikas un programmu īstenošanu; b) veicināt cilvēkresursu attīstību; c) veicināt attiecības starp Pušu zinātniekiem; d) sekmēt Pušu uzņēmējdarbības nozares līdzdalību sadarbībā zinātnes un tehnoloģijas jomā, jo īpaši inovācijas veicināšanā; e) veicināt inovācijas un tehnoloģiju, tostarp elektroniskās pārvaldes un tīrāku tehnoloģiju, nodošanu starp Pusēm. 2. Puses vienojas veicināt un stiprināt zinātniskos, pētniecības, tehnoloģiskās attīstības un inovāciju procesus, tostarp augstskolu, pētniecības centru un ražošanas nozaru, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, iesaistīšanos no abām pusēm. 3. Puses vienojas veicināt zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp abu reģionu universitātēm, pētniecības institūtiem un ražošanas nozarēm, tostarp stipendiju piešķiršanu, studentu un speciālistu apmaiņu. 4. Puses vienojas stiprināt sadarbības saites starp struktūrām, kas darbojas zinātnes, tehnoloģijas un inovācijas jomā, lai veicinātu, izplatītu un nodotu tehnoloģiju. 37. pants Sadarbība izglītības un apmācības jomā 1. Puses vienojas, ka sadarbība šajā jomā ir vērsta uz ceļu meklēšanu izglītības un profesionālās sagatavošanas uzlabošanai. Tālab īpašu uzmanību pievērš jauniešu, sieviešu, vecāka gadagājuma cilvēku, pamatiedzīvotāju un citu Centrālamerikas etnisko grupu pieejai izglītībai, tostarp tehniskiem kursiem, augstākajai izglītībai un profesionālai sagatavošanai, kā arī tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai šajā kontekstā. 2. Puses vienojas ciešāk sadarboties izglītības un profesionālās sagatavošanas jomā un veicināt universitāšu un uzņēmumu sadarbību, lai attīstītu vecākā personāla speciālās zināšanas. 3. Puses arī vienojas veltīt īpašu uzmanību decentralizētām darbībām un programmām (ALFA, ALBAN, URB-AL u. c.), veidojot pastāvīgas saites starp abu Pušu specializētām struktūrām, kas sekmēs pieredzes un tehnisko resursu apvienošanu un apmaiņu. Šajā kontekstā sadarbība var arī atbalstīt darbības, kā arī izglītības un apmācības programmas Centrālamerikas valstu specifisku vajadzību risināšanai. 4. Puses veicinās pamatiedzīvotāju izglītību, arī viņu pašu valodās. 38. pants Sadarbība vides un bioloģiskās daudzveidības jomā 1. Puses vienojas, ka sadarbība šajā jomā veicina vides aizsardzību, lai panāktu ilgtspējīgu attīstību. Šajā sakarībā par svarīgu uzskata saikni starp nabadzību un vidi, kā arī saimniecisku darbību ietekmi uz vidi. Sadarbībai ir arī jāsekmē efektīva līdzdalība starptautiskos vides nolīgumos tādās jomās kā klimata pārmaiņas, bioloģiskā daudzveidība, pārtuknešošanās un ķimikāliju apsaimniekošana. 2. Sadarbība var būt vērsta, cita starpā, uz šādām darbībām: a) vides degradācijas novēršana; tālab sadarbībai ir jāietver jautājums par videi ilgtspējīgas un/vai tīras tehnoloģijas nodošanu; b) dabas resursu (tostarp bioloģiskās daudzveidības, kalnu ekosistēmu un ģenētisko resursu) saglabāšanas un ilgtspējīgas apsaimniekošanas veicināšana; c) bioloģiskās daudzveidības uzraudzības sekmēšana valsts un reģionālā līmenī; d) informācijas un pieredzes apmaiņa par vides tiesību aktiem un par kopējām vides problēmām, ar ko saskaras abas Puses; e) vides tiesību aktu saskaņošanas veicināšana Centrālamerikā; f) vides pārvaldības stiprināšana visās nozarēs un visos pārvaldes līmeņos; g) izglītības veicināšana vides jomā, spēju radīšana un pilsoņu līdzdalības stiprināšana; h) kopēju reģionālo pētniecības programmu sekmēšana. 39. pants Sadarbība dabas katastrofu jomā Puses vienojas, ka sadarbība šajā jomā ir vērsta to, lai mazinātu Centrālamerikas reģiona neaizsargātību pret dabas katastrofām, nostiprinot reģionālās izpētes, plānošanas, uzraudzības, novēršanas, reaģēšanas un rehabilitācijas spējas, saskaņojot tiesisko regulējumu un uzlabojot iestāžu koordinēšanu un valdības atbalstu. 40. pants Sadarbība kultūras jomā 1. Puses vienojas, ka tiek paplašināta sadarbība šajā jomā, kultūras saites un abu reģionu kultūras jomā iesaistīto personu savstarpējie kontakti. 2. Mērķis ir veicināt Pušu sadarbību kultūras jomā, ņemot vērā un veicinot sinerģiju ar Eiropas Savienības dalībvalstu divpusējām shēmām. 3. Sadarbība notiek saskaņā ar valstu atbilstošiem autortiesību noteikumiem un starptautiskiem nolīgumiem. 4. Šī sadarbība var ietvert visas kultūras nozares, cita starpā, šādas: a) literāru darbu tulkošana, b) kultūras mantojuma saglabāšana, atjaunošana, atgūšana un atveseļošana; c) kultūras pasākumi un saistītas darbības, kā arī mākslinieku un kultūras speciālistu apmaiņa; d) kultūras daudzveidības, jo īpaši pamatiedzīvotāju un citu Centrālamerikas etnisko grupu kultūras, veicināšana; e) jauniešu apmaiņas programmas; f) kultūras mantojuma kontrabandas apkarošana un novēršana; g) amatniecības un kultūras nozaru attīstība. 41. pants Sadarbība veselības nozarē 1. Puses vienojas sadarboties veselības nozarē, lai atbalstītu nozares reformas, kas padara veselības pakalpojumu sniegšanu pieejamāku sabiedrības nabadzīgajai daļai un taisnīgāku, kā arī veicina taisnīgus finansēšanas mehānismus, kas uzlabo veselības aprūpes un pārtikas pieejamību nabadzīgajiem iedzīvotājiem. 2. Puses vienojas, ka primārajā profilaksē ir jāiesaista arī citas nozares, piemēram, izglītība, ūdensapgāde un sanitārija. Šajā sakarībā Puses plāno nostiprināt un attīstīt partnerattiecības ārpus veselības nozares robežām, lai sasniegtu tūkstošgades attīstības mērķus, piemēram, cīņā pret AIDS, malārijas, tuberkulozes un citām epidēmijām. Partnerattiecības ar pilsonisko sabiedrību, NVO un privāto sektoru ir arī nepieciešamas, lai pievērstos seksuālajai veselībai un tiesībām, ievērojot dzimumu līdztiesības pieeju, un strādātu ar jauniešiem, lai novērstu seksuāli transmisīvo slimību izplatību un nevēlamas grūtniecības gadījumus, ar noteikumu, ka šie mērķi nav pretrunā valstu tiesiskajam regulējumam un kultūrai. 42. pants Sadarbība sociālajā jomā 1. Puses vienojas sadarboties, lai veicinātu sociālo partneru līdzdalību dialogā par dzīves un darba apstākļiem, sociālo aizsardzību un integrāciju sabiedrībā. Īpaši tiek ņemta vērā nepieciešamība izvairīties no diskriminācijas attieksmē pret katras Puses pilsoņiem, kas likumīgi uzturas otras puses teritorijā. 2. Puses uzsver sociālās attīstības, kurai jānoris līdztekus ekonomiskajai attīstībai, nozīmīgumu, un ka prioritārā kārtā jāatbalsta nodarbinātība, mājokļi un apdzīvotas vietas saskaņā ar to attiecīgo politiku un konstitūcijas noteikumiem, kā arī jāveicina Starptautiskās darba organizācijas konvencijās noteiktie pamatprincipi un tiesības darbā jeb tā dēvētie darba pamatstandarti. 3. Puses var sadarboties jebkurā no iepriekš minētajām jomām, kas skar kopējas intereses. 4. Vajadzības gadījumā un saskaņā ar atbilstošām procedūrām Puses var īstenot šo dialogu, saskaņojot ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un tai atbilstošo struktūru Centrālamerikas Pusē. 43. pants Pilsoniskās sabiedrības līdzdalība sadarbībā 1. Puses atzīst pilsoniskās sabiedrības nozīmi un potenciālo ieguldījumu sadarbības procesā un vienojas veicināt efektīvu dialogu ar pilsonisko sabiedrību. 2. Ievērojot katras Puses juridiskos un administratīvos noteikumus, pilsoniska sabiedrība var a) sniegt konsultācijas politikas veidošanas procesā valsts līmenī atbilstoši demokrātijas principiem; b) būt informēta un piedalīties apspriedēs par attīstības un sadarbības stratēģijām un nozaru politiku, jo īpaši ar to saistītās jomās, tostarp visos attīstības procesa posmos; c) saņemt finanšu resursus, ciktāl to atļauj katras Puses iekšējie noteikumi, un atbalstu spēju veidošanai nozīmīgās jomās; d) piedalīties sadarbības programmu īstenošanā jomās, kas uz tām attiecas. 44. pants Sadarbība dzimumu līdztiesības jomā Puses vienojas, ka sadarbība šajā jomā palīdz stiprināt politiku, programmas un mehānismus, kuru mērķis ir nodrošināt, uzlabot un paplašināt vīriešu un sieviešu vienlīdzīgu līdzdalību un iespējas visās politiskās, ekonomiskās, sociālās un kultūras dzīves nozarēs, tostarp, ja vajadzīgs, pieņemot pozitīvus pasākumus sieviešu atbalstam. Tā arī palīdz atvieglot sievietēm piekļuvi visiem vajadzīgajiem resursiem, lai pilnībā īstenotu savas pamattiesības. 45. pants Sadarbība attiecībā uz pamatiedzīvotājiem un citām Centrālamerikas etniskajām grupām 1. Puses vienojas, ka sadarbība šajā jomā palīdz izveidot organizācijas pamatiedzīvotājiem un citām Centrālamerikas etniskajām grupām, kā arī nostiprināt jau esošās nabadzības izskaušanas, dabas resursu ilgtspējīgas apsaimniekošanas, cilvēktiesību ievērošanas, demokrātijas un kultūras daudzveidības mērķu sekmēšanas kontekstā. 2. Papildus tam, ka visos attīstības sadarbības līmeņos sistemātiski tiek ņemta vērā pamatiedzīvotāju un citu Centrālamerikas etnisko grupu situācija, Puses integrē šo iedzīvotāju īpašo situāciju politikas izstrādē un stiprina to organizāciju spējas, lai palielinātu attīstības sadarbības pozitīvo ietekmi uz šādām grupām, ievērojot Pušu valstu un starptautiskās saistības. 46. pants Sadarbība attiecībā uz cilvēkiem, kas zaudējuši saikni ar dzimto zemi, un demobilizētiem kaujiniekiem 1. Puses vienojas, ka sadarbība, lai atbalstītu ar dzimto zemi saikni zaudējušus cilvēkus un demobilizētus kaujiniekus palīdzēs izpildīt viņu pamata vajadzības no humānās palīdzības beigu brīža līdz pastāvīgāka risinājuma par viņu statusu pieņemšanai. 2. Sadarbība, cita starpā, var ietvert šādas darbības: a) personu, kuras zaudējušas saikni ar dzimto zemi un demobilizēto kaujinieku saimnieciskā patstāvība un reintegrācija sociālekonomiskajā struktūrā; b) atbalsts vietējām uzņēmējām kopienām un nometņu apgabaliem, lai veicinātu cilvēku, kuri zaudējuši saikni ar dzimto zemi, un demobilizētu kaujinieku pieņemšanu sabiedrībā un integrāciju; c) palīdzība šīm personām labprātīgi atgriezties un apmesties savā izcelsmes valstī vai trešā valstī, ja nosacījumi to ļauj; d) darbības, lai palīdzētu personām atgūt savu mantu vai īpašumtiesības, kā arī atbalsts juridiskam risinājumam attiecībā uz cilvēktiesību pārkāpumiem pret attiecīgajām personām; e) institucionālo spēju stiprināšana valstīs, kas saskaras ar šiem jautājumiem; f) atbalsts atkārtotai iekļaušanai politiskajā, sabiedriskajā un saimnieciskajā dzīvē, tostarp, ja vajadzīgs, samierināšanas procesa ietvaros. 47. pants Sadarbība nelegālo narkotiku un ar tām saistītas noziedzības apkarošanā 1. Pamatojoties uz līdzatbildības principu, Puses vienojas, ka sadarbības mērķis šajā jomā ir koordinēt un pastiprināt kopējos centienus, lai novērstu un mazinātu nelegālo narkotiku ražošanu, tirdzniecību un patēriņu. Puses arī vienojas par centieniem apkarot ar šo tirdzniecību saistīto noziedzību, cita starpā, ar starptautisku organizāciju un struktūru starpniecību. Neskarot citus sadarbības mehānismus, Puses vienojas, ka šim nolūkam izmanto arī Eiropas Savienības un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona narkotiku apkarošanas koordinācijas un sadarbības mehānismu. 2. Puses sadarbojas šajā jomā, lai jo īpaši īstenotu a) programmas narkotiku lietošanas novēršanai, jo īpaši neaizsargātās un augsta riska grupās; b) projektus narkomānu apmācībai, izglītībai, ārstēšanai un rehabilitācijai, kā arī viņu reintegrācijai sabiedrībā; c) projektus šīs jomas tiesību aktu un rīcības saskaņošanai Centrālamerikas valstīs; d) kopējas pētniecības programmas; e) efektīvus pasākumus un sadarbību, kuras mērķis ir veicināt un konsolidēt alternatīvu attīstību, jo īpaši mazo ražotāju audzēto legālo kultūru veicināšanu; f) pasākumus, lai kontrolētu prekursoru un būtisku produktu tirdzniecību, kuri ir līdzvērtīgi Eiropas Kopienas un kompetentu starptautisku struktūru pieņemtajiem pasākumiem; g) pasākumus nelegālo narkotiku piedāvājuma mazināšanai, tostarp apmācības administratīvās kontroles sistēmām, lai izvairītos no ķīmisko prekursoru izplatības, un saistīto noziegumu kontroli. 48. pants Sadarbība nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un saistītu noziegumu apkarošanā 1. Puses vienojas sadarboties, lai novērstu to finanšu sistēmas izmantošanu tādu līdzekļu legalizēšanai, kas iegūti no vispārējām noziedzīgām darbībām un jo īpaši no narkotiku tirdzniecības. 2. Šī sadarbība var ietvert tehnisko un administratīvo palīdzību, kas vērsta uz noteikumu izstrādi un īstenošanu, kā arī piemērotu standartu un mehānismu efektīvu darbību. Sadarbība jo īpaši dod iespēju apmainīties ar attiecīgo informāciju pieņemt pienācīgus standartus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanai, kuri ir līdzvērtīgi tiem, ko pieņēmusi Eiropas Kopiena un starptautiskas struktūras, kas darbojas šajā jomā, piemēram, Finanšu darbības darba grupa (FATF) un Apvienoto Nāciju Organizācija. Tiek veicināta sadarbība reģionālā līmenī. 49. pants Sadarbība migrācijas jomā 1. Puses no jauna apstiprina kopējas migrācijas plūsmas vadības nozīmību to teritorijās. Lai nostiprinātu sadarbību, Puses uzsākt visaptverošu dialogu par visiem ar migrāciju saistītajiem jautājumiem, tostarp nelegālo migrāciju, kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, kā arī bēgļu plūsmu. Migrācijas jautājumam jābūt iekļautam migrantu izcelsmes valstu, tranzītvalstu un galamērķa valstu stratēģijā. 2. Sadarbībā ir jāatzīst, ka migrācija kā parādība pastāv, un ir jāanalizē un jāapspriež dažādas perspektīvas, lai pievērstos šai problēmai saskaņā ar attiecīgiem piemērojamiem starptautiskiem, Kopienas un valstu tiesību aktiem. Sadarbība galvenokārt koncentrējas uz šādiem aspektiem: a) migrācijas pamatcēloņi; b) valstu tiesību aktu izstrāde un ieviešana, kā arī prakses iedibināšana attiecībā uz starptautisko aizsardzību, lai ievērotu 1951. gada Ženēvas Konvencijas par bēgļu statusu, tās 1967. gada protokola un citu atbilstošu reģionālu un starptautisku tiesību aktu noteikumus un nodrošinātu „nerepatriēšanas principa” ievērošanu; c) uzņemšanas noteikumi, kā arī uzņemto personu statuss un tiesības, vienlīdzīga attieksme pret personām, kas valstī uzturas likumīgi, un to integrācija, izglītība un apmācība, pasākumi pret rasismu un ksenofobiju un visi piemērojamie noteikumi attiecībā uz migrantu cilvēktiesībām; d) efektīvas preventīvās politikas izstrāde cīņai pret nelegālo imigrāciju. Tā būs arī vērsta uz migrantu nelikumīgu ievešanu un cilvēku tirdzniecību, ieskaitot jautājumu par to, kā apkarot kriminālās struktūras un tīklus, kas nodarbojas ar nelikumīgās imigrācijas ceļu organizēšanu un cilvēku tirdzniecību, un kā aizsargāt šādu noziegumu upurus; e) personu, kas nelegāli uzturas valstī, repatriēšana izcelsmes valstī cilvēcīgos un cilvēka cieņu nepazemojošos apstākļos un šādu personu atpakaļuzņemšana saskaņā ar 3. punktu; f) vīzu joma, jautājumi, kas norādīti kā tādi, kas raisa abpusēju ieinteresētību; g) robežkontroles joma, jo īpaši attiecībā uz organizēšanu, apmācību, paraugpraksi un citiem pasākumiem šajā sakarībā, un, ja vajadzīgs, aprīkojumu, vienlaicīgi apzinoties šāda aprīkojuma potenciālo divējādo pielietojumu. 3. Ņemot vērā šo sadarbību, kuras mērķis ir nelikumīgās imigrācijas novēršana un kontrole, Līgumslēdzējas Puses vienojas par to nelegālo ieceļotāju atpakaļuzņemšanu. Šim nolūkam - katra no Centrālamerikas valstīm pēc pieprasījuma un bez tālākām formalitātēm uzņem atpakaļ jebkuru savu pilsoni, kas nelegāli uzturas Eiropas Savienības dalībvalsts teritorijā, nodrošina saviem pilsoņiem atbilstošus personu apliecinošus dokumentus un dara tiem pieejamas šim nolūkam nepieciešamās administratīvās iestādes; - katra no Eiropas Savienības dalībvalstīm pēc pieprasījuma un bez tālākām formalitātēm uzņem atpakaļ jebkuru savu pilsoni, kas nelegāli uzturas Centrālamerikas valsts teritorijā, nodrošina saviem pilsoņiem atbilstošus personu apliecinošus dokumentus un dara tiem pieejamas šim nolūkam nepieciešamās administratīvās iestādes. Puses vienojas pēc pieprasījuma un iespējami drīz noslēgt nolīgumu, kas reglamentē Eiropas Savienības dalībvalstu un Centrālamerikas valstu īpašos pienākumus atpakaļuzņemšanas jomā. Šis nolīgums attieksies arī uz citu valstu pilsoņu un bezvalstnieku atpakaļuzņemšanas jautājumu. Šajā nolūkā „Puses” ir Eiropas Kopiena, visas tās dalībvalstis un visas Centrālamerikas valstis. 50. pants Sadarbība terorisma apkarošanas jomā 1. Puses atkārtoti apstiprina terorisma apkarošanas nozīmīgumu un saskaņā ar starptautiskām konvencijām, atbilstošām ANO rezolūcijām un saviem attiecīgajiem normatīvajiem aktiem sadarbojas, lai novērstu un izskaustu terora aktus. Tās jo īpaši sadarbojas: a) pilnībā īstenojot ANO Drošības padomes 1373. rezolūciju un citas attiecīgās ANO rezolūcijas, starptautiskās konvencijas un dokumentus; b) saskaņā ar starptautiskajiem un valsts tiesību aktiem apmainoties ar informāciju par teroristu grupām un to atbalsta tīkliem; kā arī c) apmainoties ar viedokļiem par līdzekļiem un metodēm, ko izmanto terorisma apkarošanā, ieskaitot tehniskās jomas un mācības, un apmainoties ar pieredzi terorisma novēršanas jomā. IV SADAĻA VISPĀRĒJI NOTEIKUMI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI 51. pants Līdzekļi 1. Lai palīdzētu sasniegt šajā Nolīgumā nospraustos sadarbības mērķus, Puses apņemas atbilstoši savām iespējām un izmantojot savu kanālus, nodrošināt atbilstošus resursus, tostarp finanšu resursus. Šajā sakarībā Puses, ciktāl iespējams, apstiprina daudzgadu programmu un nosaka prioritātes, ņemot vērā Centrālamerikas valstu vajadzības un attīstības līmeni. 2. Puses veic visus pienācīgos pasākumus, lai veicinātu un atvieglotu Eiropas Investīciju bankas darbības Centrālamerikā atbilstoši tās procedūrām un finansēšanas kritērijiem un to normatīvajiem aktiem, un neskarot to kompetento iestāžu pilnvaras. 3. Centrālamerikas valstis piešķir līdzekļus un garantijas Eiropas Kopienas ekspertiem, kā arī atbrīvojumu no nodokļiem importam saistībā ar sadarbības pasākumiem saskaņā ar pamatkonvencijām, ko Eiropas Kopiena parakstījusi ar katru Centrālamerikas valsti. 52. pants Institucionālais satvars 1. Puses vienojas saglabāt apvienoto komiteju, kas izveidota saskaņā ar Centrālamerikas un EK 1985. gada sadarbības nolīgumu un saglabāta ar 1993. gada sadarbības pamatnolīgumu. 2. Apvienotā komiteja atbild par šā Nolīguma vispārēju īstenošanu. Tā apspriež visus jautājumus, kas skar Pušu ekonomiskās attiecības, tostarp ar atsevišķām Centrālamerikas valstīm. 3. Apvienotās komitejas sanāksmju darba kārtību nosaka pēc savstarpējas vienošanās. Komiteja pati izveido noteikumus par savu sanāksmju biežumu un norises vietu, vadību un citiem jautājumiem, kas var rasties, un, ja vajadzīgs, izveido apakškomitejas. 4. Lai palīdzētu apvienotajai komitejai sekmēt dialogu ar pilsoniskās sabiedrības ekonomiskajām un sociālajām organizācijām, izveido apvienoto padomdevēju komiteju, ko veido Centrālamerikas Integrācijas sistēmas konsultatīvās komitejas (CC-SICA) un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas pārstāvji. 5. Puses mudina Eiropas Parlamentu un Centrālamerikas parlamentu (Parlecen) saskaņā ar šo Nolīgumu izveidot parlamentu sadarbības komiteju atbilstoši to konstitucionālajiem likumiem. 53. pants Pušu definīcija Šajā Nolīgumā „Puses” nozīmē Kopienu, tās dalībvalstis vai Kopienu un tās dalībvalstis atbilstoši to attiecīgajām kompetences jomām, kas izriet no Eiropas Kopienas dibināšanas līguma, no vienas puses, un Kostarikas Republiku, Salvadoras Republiku, Gvatemalas Republiku, Hondurasas Republiku, Nikaragvas Republiku un Panamas Republiku, no otras puses, atbilstoši to attiecīgajām kompetences jomām. Nolīgums attiecas arī uz pasākumiem, ko veic jebkura valsts, reģionāla vai pašvaldības iestāde Pušu teritorijā. 54. pants Stāšanās spēkā 1. Šis Nolīgums stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam nepieciešamo procedūru pabeigšanu. 2. Paziņojumus nosūta Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāram, kas ir šā Nolīguma depozitārs. 3. No dienas, kad šis Nolīgums stājas spēkā saskaņā ar 1. punktu, tas aizstāj 1993. gada sadarbības nolīgumu. 55. pants Nolīguma darbības laiks 1. Šis nolīgums ir spēkā uz nenoteiktu laiku. Šajā sakarībā un kā noteikts šā Nolīguma 2. panta 3. punktā, Puses atsauc 2002. gada 17. maija Madrides deklarāciju. 2. Viena vai otra puse var iesniegt otrai pusei rakstisku brīdinājumu par tās nodomu denonsēt šo nolīgumu. Denonsēšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tās paziņošanas otrai pusei. 56. pants Saistību izpilde 1. Puses pieņem visus vispārējos vai īpašos pasākumus, kas vajadzīgi, lai tās izpildītu šajā nolīgumā noteiktās saistības, un nodrošina to atbilstību šajā nolīgumā izvirzītajiem mērķiem. 2. Ja kāda no Pusēm uzskata, ka otra Puse nav izpildījusi savas saistības atbilstīgi šim nolīgumam, tā var veikt atbilstošus pasākumus. Vispirms tai 30 dienu laikā jāiesniedz Apvienotajai komitejai visa attiecīgā informācija, kas nepieciešama rūpīgai situācijas novērtēšanai, lai meklētu Pusēm pieņemamu risinājumu. Izraugoties veicamos pasākumus, priekšroka jādod pasākumiem, kuri vismazāk traucē šā nolīguma darbību. Par šiem pasākumiem tūlīt ziņo apvienotajai komitejai, un par tiem apspriežas apvienotajā komitejā, ja otra Puse to pieprasa. 3. Atkāpjoties no 2. punkta, jebkura no Pusēm var tūlīt veikt atbilstošus pasākumus saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, ja a) šā nolīguma denonsēšana nav sankcionēta saskaņā ar starptautisko tiesību vispārējiem noteikumiem; b) otra puse nav ievērojusi 1. panta 1. punktā norādītos šā nolīguma būtiskos elementus. Otra Puse var lūgt, lai 15 dienās sasauc steidzamu Pušu sanāksmi nolūkā rūpīgi izpētīt situāciju, lai vienotos par tām pieņemamu risinājumu. 57. pants Situācijas turpmākā attīstība 1. Puses var savstarpēji vienoties par šā nolīguma papildināšanu, lai paplašinātu un papildinātu tā darbības jomu saskaņā ar to attiecīgajiem tiesību aktiem, noslēdzot vienošanās par konkrētām nozarēm vai pasākumiem, ņemot vērā nolīguma īstenošanas gaitā gūto pieredzi. 2. Iepriekš netiek izslēgta neviena sadarbības iespēja. Puses var izmantot apvienoto komiteju, lai izpētītu praktiskās sadarbības iespējas to savstarpējās interesēs. 3. Attiecībā uz šā Nolīguma īstenošanu abas Puses var izvirzīt priekšlikumus par sadarbības paplašināšanu visās jomās, ņemot vērā Nolīguma īstenošanas gaitā gūto pieredzi. 58. pants Datu aizsardzība Šajā Nolīgumā Puses vienojas personas un citu datu apstrādei piešķirt augstu aizsardzības līmeni, kas atbilst visaugstākajiem starptautiskajiem standartiem. 59. pants Piemērošanas teritorija Šo Nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, atbilstīgi minētajā līgumā paredzētajiem nosacījumiem, un, no otras puses, Kostarikas Republikas, Salvadoras Republikas, Gvatemalas Republikas, Hondurasas Republikas, Nikaragvas Republikas un Panamas Republikas teritorijā. 60. pants Autentiskie teksti Šis nolīgums ir sastādīts divos eksemplāros angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, itāļu, portugāļu, somu, spāņu, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski. PIELIKUMS ES VIENPUSĒJĀS DEKLARĀCIJAS ================================================================== 1. Komisijas un Eiropas Savienības Padomes deklarācija par klauzulu attiecībā uz nelegālo imigrantu atgriešanos un atpakaļuzņemšanu (49. pants). 49. pants neskar pilnvaru iekšējo sadali starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm atpakaļuzņemšanas nolīgumu noslēgšanai. ================================================================== 2. Komisijas un Eiropas Savienības Padomes deklarācija par klauzulu attiecībā uz Pušu definīciju (53. pants). Tajos šā Nolīguma noteikumos, kas ir saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma III daļas IV sadaļu, paredzēts, ka Apvienotā Karaliste un Īrija uzskatāmas par atsevišķām Līgumslēdzējām pusēm un nevis par Eiropas Kopienas daļu, līdz kamēr Apvienotā Karaliste vai Īrija (attiecīgi) paziņos Centrālamerikas Pusei, ka tā ir uzņēmusies saistības kā Eiropas Kopienas daļa saskaņā ar protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam. Tas pats attiecas uz Dāniju saskaņā ar Protokolu par Dānijas nostāju, kas pievienots minētajiem līgumiem. =================================================================== [1] OV L, , lpp. [2] Kā paredzēts 2. panta 5. punktā, vārdu „atklāts” neizprot ar nozīmi "pieejams".