LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 31.1.2011 
SEC(2011) 98 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
  
Pavaddokuments š ādam tiesību aktam: 
  
Priekšlikums Padomes ieteikumam par politiku priekšlaic īgas mācību pārtraukšanas 
mazināšanai 
SEC(2011) 97 gal īgā redakcija 
SEC(2011) 96 gal īgā redakcija 
COM(2011) 19 gal īgā redakcija 
 
 
LV 2   LV KOPSAVILKUMS 
Šis ietekmes nov ērtējums tiks pievienots priekšlikumam pie ņemt Padomes ieteikumu par 
politiku, kas v ērsta pret m ācību un apm ācības priekšlaic īgu pārtraukšanu. 
1. PROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
Vēl 2009. gad ā 14,4 % no visiem 18–24 gadus vecajiem jauniešiem p ārtrauca m ācības un 
apmācību, ieguvuši tikai zem ākā līmeņa vidējo izglītību vai pat zem āka līmeņa izglītību1. Lai 
gan situācija ir uzlabojusies gandr īz visās dalībvalstīs, panāktais progress ir bijis 
nepietiekams, lai sasniegtu s ākotnējo mērķi, proti, līdz 2010. gadam samazin āt priekšlaic īgas 
mācību pārtraukšanas (PMP) r ādītājus līdz mazāk nekā 10 %. T ā kā astoņas valstis ir 
sasniegušas šo krit ēriju un dažas ir gandr īz sasniegušas m ērķi, vēl lielāks PMP samazin ājums 
ir iespējams. Taču, lai sasniegtu šo m ērķi, jo īpaši ekonomisk ās un finanšu kr īzes laikā, ir 
vajadzīgi efektīvāki un labāk koordin ēti pasākumi. 
Vajadzībai samazin āt PMP līmeni tika pieš ķirta vēl jo lielāka politisk ā steidzam ība visas ES 
kontekstā stratēģijā Eiropa 2020 , ko Eiropadome pie ņēma 2010. gada j ūnijā. Viens no š īs 
stratēģijas pamatm ērķiem ir līdz 2020. gadam sasniegt samazin ājumu līdz mazāk nekā 10 %. 
Jaunajā stratēģijā ir uzsvērtas trīs savstarp ēji pastiprinošas priorit ātes — “gudra izaugsme”, 
kas balstīta uz zin āšanām un jaunin ājumiem, “ilgtsp ējīga izaugsme”, kas veicina “za ļāku” 
ekonomiku, un “integr ējoša izaugsme”, kas ve icina augstu nodarbin ātības līmeni un soci ālo 
kohēziju. Augsti PMP r ādītāji ir šķērslis gudrai un integr ējošai izaugsmei2. 
PMP rada augstas individu ālās, sociālās un ekonomisk ās izmaksas. PMP sekas ietekm ē 
iedzīvotājus visu vi ņu dzīvi un mazina vi ņu izredzes iesaist īties sabiedriskaj ā, kultūras un 
ekonomiskaj ā dzīvē. PMP palielina vi ņu individu ālo bezdarba, nabadz ības un soci ālās 
atstumtības risku. Augsti PMP r ādītāji Eiropas sabiedr ībā rada ilgtermi ņa ietekmi uz darba 
tirgiem, kvalific ētu darbinieku pieejam ību un tādējādi arī uz ekonomikas izaugsmi. Š ī 
ietekme, ļoti iespējams, palielin āsies daudz ās ES dalībvalstīs ekonomisk ās un finanšu kr īzes 
dēļ. 
PMP ir sarež ģīta parādība, un PMP c ēloņus nosaka daž ādi faktori. Iemesli, k āpēc jaunieši 
priekšlaic īgi pamet m ācības un apm ācību, ir ļoti individu āli. Tomēr ir iespējams norādīt dažas 
PMP procesu īpašības, kas past āvīgi atkārtojas: 
• PMP ir cieši saist īta ar sociāli nelabvēlīgu vidi un zemu izgl ītības līmeni. Past āv tendence, 
ka bērniem no soci āli nelabvēlīgas vides nav pietiekama atbalsta no vi ņu ģimenēm, viņi 
tiek diskrimin ēti izglītības sistēmā, un viņiem ir ierobežota piek ļuve neform ālās izglītības 
un ikdien ējās mācīšanās iespējām ārpus oblig ātās izglītības; 
                                                 
1 Eurostat , 2010. gada darbasp ēka apsekojums. Vair āk inform ācijas skat īt tīmekļa vietnē 
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/porta l/europe_2020_indicators/headline_indicatorshttp://ep
p.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table &init=1&plugin=1&language=en&pcode=t2020_40. 
Datu pamat ā ir darbasp ēka apsekojums. Personas, kas priekšlaic īgi pārtrauc mācības, ir vecum ā no 18 
līdz 24 gadiem un atbilst š ādiem diviem nosac ījumiem: pirmk ārt, visaugst ākais iegūtais izglītības vai 
apmācības līmenis ir 0., 1., 2. vai 3.c ISCED  līmenis; otrk ārt, tie ir respondenti, kuri nor ādījuši, ka nav 
bijuši iesaist īti izglītībā vai apmācībā četru nedēļu laikā pirms apsekojuma. 
2 Komisijas pazi ņojums “ Eiropa 2020  — Stratēģija gudrai, ilgtsp ējīgai un integr ējošai izaugsmei”, 
COM(2010) 2020; Eiropadomes 2010. gada 17. j ūnija secin ājumi. 
 
LV 3   LV • izglītības probl ēmas bieži vien s ākas jau pamatizgl ītības posm ā, kad tiek ieg ūta pirmā 
mācību neveiksmju pieredze un palielin ās atsvešin āšanās no skolas. Izgl ītības un 
apmācības sistēmas bieži vien nenodrošina pietiekamu m ērķtiecīgu atbalstu riskam 
pakļautajiem skol ēniem, lai vi ņi varētu pārvarēt grūtības un turpin āt izglītību un apm ācību; 
• tikai nedaudzas dal ībvalstis īsteno vienotu un visaptverošu PMP mazin āšanas strat ēģiju. 
Uz datiem balst ītas, vienotas un visaptverošas pret PMP v ērstas strat ēģijas trūkums 
lielākajā daļā dalībvalstu līdz šim ir bijis nopietns iemesls tam, ka PMP r ādītāji uzlaboj ās 
salīdzinoši lēni. 
Efektīvai pret PMP v ērstai politikai ir j ābūt balstītai uz datiem, j ābūt visaptverošai un 
vienotai — lai to sasniegtu, ir j āpārorientējas no individu āliem pasākumiem uz visaptverošu 
pret PMP v ērstu stratēģiju ieviešanu. Š ādām stratēģijām ir jāaptver visi izgl ītības līmeņi, tām 
jābūt tādām, kurās piedalās vairākas nozares, un j āiesaista ieinteres ētās personas no t ādām 
jomām kā jaunatnes politika, soci ālā un nodarbin ātības politika un vesel ības nozare. Turkl āt 
politikai pret PMP b ūtu jābūt vērstai uz prevent īviem pas ākumiem, intervenci un 
kompensāciju. 
• Preventīvo pasākumu  mērķis ir izvair īties no tādiem apst ākļiem, kad var s ākties mācību 
priekšlaic īgu pārtraukšanu veicinoši procesi. 
• Intervence  ir vērsta uz gr ūtībām agrīnā posmā, un tās mērķis ir novērst, ka šādas grūtības 
kļūst par iemeslu m ācību pārtraukšanai. 
• Kompens ācija piedāvā iespējas atsākt mācības un apm ācību tiem, kuri t ās pārtraukuši. 
2. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
Izglītības un apm ācības politika ir joma, kur ā, pamatojoties uz subsidiarit ātes principu, ES ir 
atbalsta loma, k ā noteikts L īgumā par Eiropas Savien ības darbību (Lisabonas l īgumā). 
Līgumā (165. pants) ir notei kts, ka “veicinot dal ībvalstu sadarb ību un vajadz ības gadījumā 
atbalstot un papildinot to r īcību, Savien ība sekmē pilnvērtīgās izglītības attīstību”. 
Turklāt 9. pantā ir noteikts, ka ES “ ņem vērā prasības, kas saist ītas ar atbilst īga sociālās 
aizsardzības līmeņa nodrošin āšanu, ar soci ālās atstumtības apkarošanu, k ā arī ar izglītības, 
mācību un cilv ēku veselības aizsardz ības līmeņa paaugstin āšanu”. 
PMP jom ā uzsākta iniciat īva ir vērsta uz izgl ītības un apm ācību kvalit ātes un rezult ātu 
uzlabošanu, pal īdz mazin āt prasmju neatbilst ību un atbalsta nodarbin āmību un soci ālo 
kohēziju. Tās mērķis ir veicin āt un stimul ēt sadarbību starp dal ībvalstīm un atbalst īt to 
iniciatīvas. Iniciat īvā tiek iev ērots subsidiarit ātes princips, sniedzot atbalstu un veicinot 
pieredzes apmai ņu starp dal ībvalstīm, bet vienlaikus respekt ējot dalībvalstu atbild ību par 
izglītības saturu un to izgl ītības sistēmu organiz āciju. 
3. INICIATĪVAS MĒRĶI 
Iniciatīvas vispārējais mērķis ir veicin āt kvalitatīvas izglītības attīstību, rosinot sadarb ību starp 
dalībvalstīm un atbalstot to r īcību. Īpašais mērķis ir mazin āt PMP Eirop ā un paātrināt tās 
samazināšanu. Vid ējo PMP r ādītāju samazin ājums ES l īdz mazāk nekā 10 % samazin ātu 
mācības priekšlaic īgi pametušo skol ēnu skaitu Eirop ā par apm ēram 2 miljoniem. Tas 
 
LV 4   LV palīdzētu nodrošin āt kvalifikāciju lielākam jauniešu skaitam, palielin ātu viņu nodarbin āmību 
un mazinātu viņu nabadzības un soci ālās atstumtības risku. 
Darbības mērķi ir paredz ēti, lai pal īdzētu dalībvalstīm izstrādāt efektīvu pret PMP v ērstu 
politiku. Iniciat īva atbalsta dal ībvalstis, lai noteiktu valsts politikas satvara galvenos 
elementus, ieviestu uz datiem balst ītu pieeju, lai mazin ātu PMP, un veiktu visaptverošus un 
vienotus pas ākumus, lai apkarotu PMP, vis ās politikas jom ās, kas attiecas uz b ērniem un 
jauniešiem. T ā ir paredz ēta, lai paplašin ātu dalībvalstu sadarb ību un pieredzes un labas 
prakses apmai ņu. Sadarb ībā ir jāiesaista ar ī pārstāvji un ieinteres ētās personas no cit ām 
attiecīgajām politikas jom ām, piemēram, soci ālās un nodarbin ātības politikas un jaunatnes 
politikas. Holistiskai pieejai attiec ībā uz PMP b ūtu jāveicina sadarb ība starp daž ādam 
nozarēm visos l īmeņos, jāņem vērā PMP cēloņfaktoru apvienojums un j ānostiprina visu 
dalībnieku ap ņemšanās aktīvi mazin āt PMP. ES finans ējuma lab āka un m ērķtiecīgāka 
izmantošana papildina dal ībvalstu centienus PMP mazin āšanā. 
4. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
A risinājums (atsauces scen ārijs). Pašlaik PMP mazin āšana ir da ļa no ET 2020  sistēmas. 
Atvērtā koordinācijas metode veicina sadarb ību un labas prakses apmai ņu starp dal ībvalstīm. 
Pašreizējās finansējuma iesp ējas, galvenok ārt Eiropas soci ālais fonds (ESF), M ūžizglītības 
programma (MIP) vai p ētniecības un jaunin ājumu pamatprogrammas ( RTD ), ļauj uzsākt 
mērķtiecīgu rīcību, salīdzinošus p ētījumus, jaunu pieeju izp ēti un izstr ādi. 
B risinājums . Politikas satvars dal ībvalstīm ir instruments, kas pal īdz tām izstrādāt pret 
mācību priekšlaic īgu pārtraukšanu v ērstu politiku, iev ērojot holistisku pieeju. Taj ā uzsvērta 
nepieciešam ība uzlabot datu un faktu b āzi mācību priekšlaic īgas pārtraukšanas nov ēršanas 
politikas izstr ādei un tas, ka ir vajadz īga labāka pārraudzība, visaptveroša pret PMP v ērsta 
politika un lab āka sadarb ība visās politikas jom ās, kas tieši vai netieši ietekm ē jauniešus un jo 
īpaši tos, kuri var ētu pārtraukt mācības. Ierosin ātie prevent īvie, intervences un kompens ācijas 
pasākumi saist ībā ar PMP ir balst īti uz pārbaudītiem un nov ērtētiem politikas pas ākumiem 
dalībvalstīs, un tos var piel āgot konkr ētajai situācijai citās dalībvalstīs. Šo politikas satvaru 
var izmantot dal ībvalstis, kur ām vēl nav pret PMP v ērstas politikas, lai izstr ādātu savu valsts 
mēroga politiku. Citas dal ībvalstis var izmantot šo politikas satvaru, lai nov ērtētu un 
pārskatītu savu pašreiz ējo politiku. Šis satvars var ar ī kalpot par darba k ārtību turpm ākai 
sadarbībai starp dal ībvalstīm, virzīt nākotnes politikas att īstību ES līmenī un palīdzēt ES 
finansējuma efekt īvā un lietder īgā izmantošan ā. 
Jāņem vērā, ka B risin ājums nav pašpietiekams risin ājums; ir vajadz īgs instruments t ā 
īstenošanai. B1. un B2. risin ājums raksturo daž ādas pieejas, k ā veicināt un īstenot politikas 
satvaru, izmantojot daž ādus juridiskus instrumentus. La i gan politikas satvara saturs 
nemainās, dažādo instrumentu izmantošana t ā īstenošanai rad īs atšķirīgus rezult ātus un 
ietekmi. 
B1. risinājums (Komisijas pazi ņojums vai ieteikums) . Komisija pie ņem paziņojumu vai 
ieteikumu, kur ā izklāstīts politikas satvars efekt īvām un produkt īvām pret PMP v ērstām 
politikas jom ām. Dalībvalstis šo satvaru var izmantot politikas izstr ādei, un tas sniedz 
pārskatu par p ētniecības rezult ātiem un Eiropas pieredzi. 
B2. risinājums (Padomes ieteikums) . Padome pie ņem ieteikumu, kur ā raksturots politikas 
satvars. Šis ieteikums nodrošina pamatu turpm ākai sadarb ībai starp dal ībvalstīm. Ieteikum ā 
 
LV 5   LV arī atbalstīts paplašin āts un daž ādas nozares ietverošs process, izmantojot atv ērto 
koordinācijas metodi (AKM). 
C risinājums (finans ējuma programma) . Mērķtiecīgu iniciat īvu uzsākšanai var ētu 
nodrošināt ES finans ējuma pieejam ību konkrētiem pret PMP v ērstiem pas ākumiem ES l īmenī, 
jo īpaši salīdzinošajai p ētniecībai un izm ēģinājuma projektiem, kuros iesaist ītas vairākas 
dalībvalstis un kuri nodrošina pievienoto v ērtību Eiropai. Š ī iespēja tika atmesta, jo past āv 
risks, ka t ā varētu pārklāties ar pašreiz ējām finansēšanas shēmām, piemēram, Eiropas Soci ālo 
fondu un M ūžizglītības programmu. T ā nepietiekami atbilstu š īs iniciatīvas īpašajiem un 
darbības mērķiem — papildu finans ējums ne vienm ēr nodrošina lab āk orientētas, uz datiem 
balstītas, saskan īgas un visaptverošas strat ēģijas PMP mazin āšanai. Tas dr īzāk rada risku, ka 
tiks turpin ātas uz projektiem balst ītas pieejas, lai atrisin ātu PMP probl ēmu. Tāpēc papildu 
finansēšanas shēmu nevar uzskat īt par pamatotu. 
5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
PMP līmeņa samazin āšanai būs būtiska ekonomiska un soci āla ietekme. To var īsumā 
raksturot š ādi: 
• paaugstin āts jauniešu prasmju l īmenis un nodarbin āmība, uzlabota jauniešu labkl ājība, 
veselības stāvoklis un dz īves apstākļi; 
• samazināts nabadz ības un soci ālās atstumt ības risks un ierobežota atkar ība no soci ālās 
palīdzības, labāka sociālā kohēzija Eiropas sabiedr ībā; 
• prasmju neatbilst ību mazin āšanās, augstāk kvalific ētu darbinieku nodrošin āšana un 
tādējādi arī atbalsts ekonomiskajai izaugsmei. 
Ietekme uz vidi ir neliela, un nav ietekmes uz administrat īvo slogu vai treš ām valstīm. Nav 
citas ietekmes uz cilv ēktiesībām. 
Sociālā un ekonomisk ā ietekme atbilst iniciat īvas vispārējiem mērķiem. Daž ādie politikas 
risinājumi, visticam āk, atšķirīgi veicinās šo mērķu sasniegšanu atkar ībā no PMP mazin āšanas 
paredzam ā tempa  un pan ākumiem  Eiropā. Attiecībā uz A un B1. risin ājumu ietekmes 
novērtējumā tika secin āts, ka PMP r ādītāju samazin āšana notiks p ārāk lēni un pārāk niecīgā 
apjomā, lai neitraliz ētu ekonomisk ās krīzes radītos režģītos ekonomiskos, fisk ālos un soci ālos 
apstākļus dalībvalstīs. 
Atsauces scen ārija (A risin ājuma) anal īze apliecin āja, ka pašreiz ējā AKM var atbalst īt 
politikas izstr ādi, pamatojoties uz pieredzes un labas prakses apmai ņu, bet tai tr ūkst spēcīga 
papildu ieguld ījuma, piem ēram, politikas satvara vai pamatnost ādņu pret PMP v ērstai 
politikai. Pieredze liecina, ka bez š āda politikas satvara vai kop īgas darba programmas ne 
visas dal ībvalstis ir sp ējušas piln ībā izmantot atzi ņas, kas g ūtas, mācoties no cit ām 
dalībvalstīm. Jaunās un veiksm īgās pieejas, kas tika uzsv ērtas AKM l īdz šim, var ētu nebūt 
vienkārši integr ējamas pašreiz ējā valstu politik ā. Komisijas pazi ņojums vai ieteikums, k ā 
paredzēts B1. risin ājumā, nodrošin ātu šādu papildu ieguld ījumu, tom ēr Komisijas dokuments 
varētu neiegūt pietiekamu politikas veidot āju uzman ību dalībvalstīs. Tas atspogu ļo vienīgi 
Komisijas ap ņemšanos un viedokli un nepied āvā dalībvalstīm iespēju uzņemties atbild ību par 
ierosināto politikas satvaru. T āpēc varētu būt, ka Komisijas pazi ņojums vai ieteikums 
 
LV 6   LV nepietiekami veicina uz datiem balst ītu, visaptverošu un vienotu politiku un nenostiprina pret 
PMP vērsto pasākumu efektivit āti un produktivit āti. 
No starpnozaru sadarb ības viedok ļa tika ņemts vērā, ka pašreiz ējā īstenošanas k ārtība 
attiecībā uz ET 2020  stratēģisko sistēmu pašlaik attiecas tikai uz izgl ītību un apm ācību. Arī 
Komisijas pazi ņojums vai ieteikums tieši neietekm ētu pašreiz ējās AKM darb ības jomu un 
nepaplašin ātu sadarb ību starp nozar ēm Eiropas l īmenī, jo tas ir saistošs Komisijai, bet ne 
dalībvalstīm. Pieredzes un labas prakses apmai ņas ierobežošana l īdz izglītības un apm ācības 
politikai draud sašaurin āt turpmāko politikas att īstību. 
Pašreizējās AKM un t ās darba metožu turpin āšana nenodrošina pietiekamu uzman ību PMP 
kritērijam saska ņā ar stratēģiju Eiropa 2020 . Pastāv risks, ka gan A, gan B1. risin ājums 
nepietiekami uzlabos pret PMP v ērsto pasākumu efektivit āti un produktivit āti. 
Ietekmes nov ērtējumā tika secin āts, ka Padomes ieteikums, k ā ierosināts B2. risin ājumā, 
veicinātu pret PMP v ērstas, uz datiem balst ītas, visaptverošas un vienotas politikas izstr ādi 
dalībvalstīs. Tai būtu jāpaātrina PMP r ādītāju samazin āšanās un vēlamās ekonomisk ās un 
sociālās ietekmes sasniegšana. 
Ieteikumā būtu iekļauts politikas satvars PMP samazin āšanai, pamatojoties uz pašreiz ējo 
pieredzi dal ībvalstīs un salīdzinošo p ētniecību. Tas apvienotu konkr ētus pret PMP v ērstus 
pasākumus strat ēģiskā sistēmā un novērstu trūkumus pašreiz ējā pret PMP v ērstajā politikā. 
Nosakot šo politikas satvaru ar form ālu Padomes atbalstu, ieteikums atbalst ītu dalībvalstis to 
politikas izstr ādē, un tam b ūtu jāpaātrina pret PMP v ērstu, uz datiem balst ītu un efekt īvi 
orientētu pasākumu īstenošana. Ieteikuma apspriešana, pie ņemšana un īstenošana Padom ē 
piedāvātu dalībvalstīm instrumentu to politikas pieeju p ārskatīšanai un nost ājas pieņemšanai 
par turpm ākajām politikas vajadz ībām šajā jomā. 
Paplašinātu un vair ākas nozares aptverošu sadarb ības procesu atbilst īgi AKM var ētu uzsākt, 
par pamatu izmantojot Padomes ieteikumu, kas adres ēts dalībvalstīm kopum ā, nevis tikai 
attiecībā uz izglītību. Tādējādi tiktu veicin āta politikas izstr āde ES līmenī un nodrošin āta 
atgriezenisk ā saite dal ībvalstīm, lai pal īdzētu uzlabot pret PMP v ērstās politikas izstr ādes 
efektivitāti. Ieteikum ā būtu izklāstīta skaidra darba programma un defin ēts jauns virziens 
turpmākai sadarb ībai. 
B2. risinājums pied āvā dalībvalstu visstingr āko apņemšanos politikas satvara izstr ādē. 
Apspriedes Izgl ītības komitej ā un Padom ē nodrošin ātu attiecīgo ieguld ījumu tāda politikas 
satvara izstr ādei, kas piem ērojams dal ībvalstīm un ko var izmantot izgl ītības politik ā. Tāpēc 
tā rezultātā izstrādātais Padomes ieteikums b ūtu balstīts uz akt īvāku iesaist īšanos, lab āku 
izpratni un cieš āku politisko ap ņemšanos, nek ā to nodrošin ātu jebkurš cits scen ārijs, kas ir 
saistošs tikai Komisijai. 
6. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
B2. risinājums, kas paredz Padomes ieteikumu, visvair āk atbilst iniciat īvas mērķim. 
• Tas atbalsta dal ībvalstis saskan īgas un vienotas pret PMP v ērstas politikas izstr ādē. 
• Tas nodrošina papildu tematisko ieguld ījumu, rada jaunu stimulu AKM un cieši iesaista 
dalībvalstis politikas satvara izstr ādē. 
 
LV 7   LV • Var arī uzskatīt, ka tas nodrošina dal ībvalstu visliel āko apņemšanos, sp ēj plaši ietekm ēt 
politikas izstr ādi dalībvalstīs un visvair āk palīdz mazināt PMP rādītājus Eiropā. 
Salīdzinot ar citiem risin ājumiem, šis ir visietekm īgākais iespējamais juridiskais instruments. 
Tas šķiet pamatots saist ībā ar mērķa nozīmīgumu un PMP samazin āšanas steidzam ību. 
A risinājums — atsauces scen ārijs — nodrošina nelielu papildu ieguld ījumu, un nav gaid āms, 
ka tas pa ātrinās PMP samazin āšanos. Starp B un C risin ājumu visliel ākā atšķirība ir tā, ka 
C risinājums paredz dal ībvalstu akt īvāku iesaist īšanu, un tam vajadz ētu palielin āt 
iespējamību, ka dal ībvalstis šo risin ājumu piem ēros. 
Attiecībā uz rentabilit ātes analīzi ir jāņem vērā, ka uz datiem balst ītas, visaptverošas un 
vienotas politikas piem ērošana ne vienm ēr rada liel ākas izmaksas. Tas atkar īgs no konkr ētās 
politikas pieejas dal ībvalstī un attiec īgajā brīdī izmantojamiem datu v ākšanas un anal īzes 
līdzekļiem. Ar m ācību priekšlaic īgu pārtraukšanu saist īto datu un inform ācijas pieejam ības 
uzlabošana nenoz īmē, ka noteikti rad īsies ievērojamas papildu izmaksas. Turkl āt tas ļauj 
efektīvāk virzīt politiku un pas ākumus. Cikt āl B2. risin ājums paredz liel āku politisko 
apņemšanos, tam vajadz ētu radīt aktīvāku politikas darb ību dalībvalstīs. Piemērojot uz datiem 
balstītu, visaptverošu un vi enotu politiku, visticam āk, tiks sasniegti lab āki rezultāti un PMP 
izmaksas samazin āsies strauj āk un efekt īvāk. Tas var ētu atsvērt papildu izmaksas. T āpēc, un 
jo īpaši laikos, kad tiek samazin āti budžeti, B2. risin ājums varētu būt vēlamais risin ājums, lai 
ierobežotos resursus ieguld ītu visefekt īvāk. 
7. PĀRRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
PMP mazin āšana būs ziņošanas procesa galvenais temats strat ēģijā Eiropa 2020 . Eiropas 
mērķus stratēģijā Eiropa 2020 papildina valstu m ērķi; uz politiku šo m ērķu sasniegšanai ir 
attiecināmas valstu reformu programmas (VRP). Dal ībvalstu zi ņojumos par VRP īstenošanu 
būtu jāsniedz sīka inform ācija par pan ākumiem PMP mazin āšanā un jāraksturo galvenie 
dalībvalstu pl ānotie pasākumi. Kop ā ar ziņojumiem saist ībā ar stratēģisko sistēmu Eiropas 
sadarbībai izglītības un apm ācības jomā (ET 2020 ) un Komisijas ikgad ējiem ET 2020  
progresa zi ņojumiem, k ā arī citiem avotiem, piem ēram, Eurostat , vajadzētu būt pieejamam 
pietiekamam datu un inform ācijas apjomam, lai p ārraudzītu norises dal ībvalstīs un Eiropas 
līmenī. 
Attiecībā uz ierosin āto ieteikumu ties ību akts paredz ēs Komisijas īstenošanas zi ņojumu; 
ziņojuma termi ņš būs saskaņots ar ziņošanu par strat ēģiju Eiropa 2020 . Minētajā ziņojumā 
tiks analiz ētas norises dal ībvalstīs, bet taj ā papildus tiks ar ī analizēta politikas satvara 
efektivitāte un produktivit āte un vajadz ības gadījumā paredzēta šīs politikas p ārskatīšana. 
Attiecībā uz pašlaik notiekošo labas prakses uzraudz ību, identific ēšanu un apmai ņu PMP 
samazināšanas jom ā ir iecerēts, ka pēc ieteikuma pie ņemšanas tiks izveidota jauna dal ībvalstu 
ekspertu grupa, kuru koordin ēs Komisija un kur ā būs iesaistīti izglītības, vesel ības un 
nodarbinātības jomas eksperti.