LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 35/13

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2010/C 35/10

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“SUSKA SECHLOŃSKA”

EK Nr.: PL-PGI-005-600-23.04.2007

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Nosaukums:

“Suska sechlońska”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts:

Polija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1. Produkta veids:

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labībai

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

Nosaukums “suska sechlońska” radies no vietējā dialekta. Lietvārds “suska” apzīmē žāvētu augli, piem., kaltētu vai žāvētu plūmi. Īpašības vārds “sechlońska” radies no vietvārda Sehna (Sechna), kas atrodas Laskovas (Laskowa) pagastā, kur arī tika aizsāktas žāvēšanas tradīcijas.

“Suska sechlońska” ir plūme ar kauliņu vai bez tā, kas tikusi žāvēta un kūpināta.

Plūmju lielums ir atkarīgs no izmantotās plūmes šķirnes un tas svārstās no 1,5 līdz 4,5 cm, un vienā kilogramā var būt no 44 līdz 99 plūmēm. Plūmju forma ir atkarīga no žāvēšanai paredzētā augļa šķirnes un plūmēm var būt saplacinātas lodes forma vai tās var būt iegarenas. “Suska sechlońska” raksturīgs elastīgas konsistences mīkstums un krokaina un lipīga miziņa, kuras krāsas tonis var būt no tumši zilas līdz pat melnai krāsai. Plūmēm ir mazliet salda garša ar dūmu pēcgaršu un aromātu. Gatavais produkts pārdošanas brīdī satur no 24 % līdz 42 % ūdens.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

“Suska sechlońska” ražošanai izmanto augļus, kas iegūti no mājas plūmes Ungārijas tipa plūmēm (Prunus domestica L. ssp. Domestica) un no tām izaudzētajām šķirnēm: “Promis”, “Tolar”, “Nektawit”, “Valjevka”un“Stanley”. Minēto šķirņu augļiem piemīt žāvēšanai ļoti noderīgas īpašības, cita starpā tie satur daudz cukura un relatīvi maz ūdens.

Auglim jābūt veselīgam, bez puvuma pazīmēm, mehāniski neiebojātiem, kā arī bez redzamiem kukaiņu, ērču un citu kaitēkļu nodarītiem bojājumiem. Izmantotajiem augļiem nedrīkst būt nekādi citi bojājumi, piemaisījumi vai citādi nekonkretizēti organismi, kas varētu darīt augļus patēriņam nederīgus.

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Žāvēšanai izmantotajām augļu kaltēm jāatrodas noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, un viss žāvēšanas un kūpināšanas process arī ir jāveic šajā apgabalā. Ražošanai izmantotos kurināmo un izejmateriālus var ievest arī no citiem apgabaliem. Sveķainu malku izmantot nedrīkst. Viss žāvēšanas un kūpināšanas process tiek veikts īpašās noteiktajam apvidum raksturīgajās augļu kaltēs.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

—

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai:

—

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Ģeogrāfiskais apgabals, kurā tiek ražota “suska sechlońska”, ir 239,55 km2 liels un tas atrodas Malopolske (Małopolskie) vojevodistē četru turpmāk minētu pagastu administratīvajās robežās: Laskova (Laskowa), Ivkova (Iwkowa), Lososina Doļna (Łososina Dolna) un Żegocina (Żegocina). Nosaukums “sechlońska” radies no Sehnas ciema nosaukuma, kas atrodas Laskovas pagastā, un parasti to izmanto visā ģeogrāfiskajā apgabalā, kurā tiek ražota “suska sechlońska”.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

4. punktā minētais apgabals atrodas 300 m virs jūras līmeņa un tā topogrāfija ir ļoti atšķirīga, lielākās daļas nogāžu slīpums ir no 5° līdz 25°.

Raksturīgās augļu kaltes, ko vietējie iedzīvotāji projektēja un cēla, pielāgojot vietējam apvidum, ir ainavas neatņemama sastāvdaļa. Apgabalā, kurā atrodas minētie četri pagasti, atrodas 677 kaltes. Tas ļoti uzskatāmi pierāda produkta ciešo saikni ar ģeogrāfisko apgabalu. Šis apgabals no kaimiņu apgabaliem atšķiras ar tajā esošo kalšu skaitu.

Ap kaltes kurtuvi ir no ķieģeļiem mūrēti pamati un noslēgta kamera ar koka režģi. Kamera vidēji ir aptuveni 2 m plata un 3,5 m gara, taču šie izmēri var būt lielāki. Koka barjera tās vidusdaļā sadala kameru divās daļās. Režģis ir veidots no blakus esošiem 4 cm platiem, 3 cm bieziem un aptuveni 1 m gariem dēļiem, kuros nav zaru, un tas veido kameras apakšējo daļu. Dēļi ir novietoti uz līdzenas virsmas. Tie ir sakārtoti tā, lai nodrošinātu dūmu un siltā gaisa cirkulāciju apmēram 180 cm augstumā virs kurtuves. Kamerai ir koka durvis, caur kurām augļu kaltē var ievietot plūmes, turklāt tādējādi kaltē tiek saglabāts siltums un tā tiek aizsargāta no nelabvēlīgiem atmosfēras apstākļiem. Zem katras kameras atrodas krāsns. Būvi aizsargā divslīpju jumts. Parasti augļu kaltēm ir divas vai trīs kameras; taču sastopamas arī kaltes ar vienu kameru, kā arī kaltes ar piecām kamerām.

“Suska sechlońska” ražošanas procesa laikā temperatūra kaltē svārstās no 45 °C līdz 60 °C.

Žāvēšanai un kūpināšanai paredzētās plūmes tiek kārtotas no 30 līdz 50 cm biezā kārtā. Ražotāji žūstošo plūmju masu vienreiz dienā apgriež, izmantojot tam paredzētu lāpstiņu. Atkarībā no plūmju kārtas biezuma process var ilgt no četrām līdz sešām dienām. Šīs plūmju žāvēšanas un kūpināšanas metodes pamatā ir vietējo ražotāju prasmes, un tā tiek izmantota tikai “suska sechlońska” ražošanai noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

5.2. Produkta specifika:

“Suska sechlońska” tiek gan žāvētas, gan kūpinātas. Kaltēs žāvēšanas un kūpināšanas process tiek veikts, izmantojot karstus dūmus, kas atšķir “suska sechlońska” no tradicionālajām plūmēm, kas žāvētas, izmantojot siltu gaisu. Žāvēšanas procesā plūmes audi zaudē daļu no ūdens un uzsūc dūmus, kuriem piemīt arī antiseptiskas īpašības. Ūdens satura samazināšanās žāvēšanas procesa laikā un dūmu radītais antiseptiskais efekts kavē pūšanas baktēriju attīstību, tādējādi paildzinot produkta izmantošanas laiku. Dūmi piešķir auglim unikālu krāsu, smaržu un garšu.

Tā kā plūmes tiek žāvētas no 30 līdz 50 cm biezās kārtās un reizi dienā apgrieztas, sula, kas izdalās no plūmēm žāvēšanas procesā, aptver žāvētos augļus, piešķirot tiem saldenu pēcgaršu. Šādā veidā ražotām “Suska sechlońska” ir raksturīga īpatnēja salda garša ar ievērojamu dūmu pēcgaršu un smaržu un izskats – lipīga miza, kuras krāsas tonis var būt no tumši zilas līdz pat melnai krāsai.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Saikne starp “suska sechlońska” un reģionu ir pamatota uz plūmju reputācijas, kas ir saistīta ar šā produkta senajām ražošanas tradīcijām un vietējo ražotāju unikālajām prasmēm.

“Suska sechlońska” augsto kvalitāti nodrošina vietējo meistaru unikālās prasmes un viņu izmantotās tradicionālās ražošanas metodes. Kalšu konstrukcija un žāvēšanas veids ir vietējo ražotāju zinātība [know how], kas salīdzinājumā ar citām Polijas daļām un kaimiņu reģioniem ir būtiski atšķirīgas. Žāvētavu konstrukcija nodrošina vienlaicīgu siltā gaisa un dūmu cirkulāciju, tādējādi plūmes tiek žāvētas un kūpinātas.

Par saikni starp “suska sechlońska” un ģeogrāfisko apgabalu liecina fakts, ka pats ciema nosaukums “Sechna” cēlies no senpoļu vārda “sechnie” un tulkojumā nozīmē “žāvēšana”. Tas apliecina produkta specifiku un ražošanas metodes tradīcijas senās saknes 4. punktā minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Leģenda vēsta, ka plūmju žāvēšanas pirmsākumi saistīti ar vietējā garīdznieka darbību, kurš saviem draudzes locekļiem izplatījis plūmju kūpināšanas paražu. Senās “suska sechlońska” tradīcijas apliecina Jana Ļigenzjas [Jan Ligęza] darbs ar nosaukumu Ujanowice – wieś powiatu limanowskiego, kas publicēts 1905. gadā (Polijas Mākslas un zinātņu akadēmijas Etnogrāfijas komisijas darbi Nr. 9). Paražas ir saglabājušās līdz pat mūsdienām, un izmantotā ražošanas metode praktiski nav mainīta. Vecākā kalte, kas vairs nedarbojas, ir vairāk nekā 100 gadus veca. Īpašās vietējo ražotāju veidotās kaltes joprojām tiek izmantotas arī mūsdienās, kas apstiprina, ka senā metode ir saglabājusies. Šīs kaltes lieliski iederas minētā apgabala ainavā.

Žāvēšana un kūpināšana ir tik populāra, ka par to ir sarakstītas dziesmas un dzejoļi, kas slavina šo tradīciju. Lūk, piemērs no senas dziesmas:

“… Oj Sechna, Sechna ty skopciała wiosko, gdyby nie suszarnie byłabyś stolicą …”

(Ak Sehna, dūmu nokvēpusī Sehna, ja nebūtu tavu augļu kalšu, tu būtu galvaspilsēta …)

“Suska sechlońska” reputāciju apliecina arī apbalvojumi un atzinības, kas saņemtas dažādos konkursos: 2000. gadā saņemtā balva konkursā “Nasze Kulinarne Dziedzictwo”; balva konkursā “Perła 2004” kā Polijas labākajam reģionālajam pārtikas produktam; pirmā vieta 2006. gada balsojumā “Małopolski Smak”.

Kopš 2001. gada Dobrocešā [Dobrociesz] tiek rīkoti Žāvēto plūmju svētki (Święto Suszonej Śliwki), kurā visdažādākos veidos tiek demonstrētas žāvētas plūmes, kas arī liecina par produkta atpazīstamību, tā saikni ar apgabalu un plūmju žāvēšanas tradīcijām. Tāpat “suska sechlońska” reputāciju apliecina arī vietējo varas iestāžu izstrādātais “plūmju ceļvedis tūristiem”, kurā ir norādītas lauku saimniecības, kur atrodas plūmju dārzi un kaltes.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0