LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 16.12.2005 
COM(2005) 661 gal īgā redakcija 
2005/0254 (ACC)   
Priekšlikums 
PADOMES REGULA 
par izcelsmes valsts nor ādi konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no treš ām valstīm 
   
{SEC(2005) 1657} 
(iesniegusi Komisija) 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
Komisija 2003. gada decembr ī Padomes komiteja, kas izvei dota ar 133. pantu, iesniedza 
darba dokumentu par iesp ējamu ES izcelsmes mar ķējuma shēmu, ņemot vērā interesi, kas šim 
jautājumam atkal tiek velt īta dažās dalībvalstīs un nozar ēs. Dalībvalstīs un attiec īgajās 
nozarēs arvien biež āk tiek izteiktas bažas par pieaugošo maldinoša un/vai kr āpnieciskas 
izcelsmes mar ķējuma gad ījumu skaitu attiec ībā uz ievestajiem produktiem. Tika piepras īti 
noteikumi, lai noteiktu izcelsmes mar ķējumu ievedumiem un/vai ES ražojumiem.  
Komisija 2004. gada pirmaj ā pusē uzsāka apspriešanos par šo jaut ājumu, iesaistot galven ās 
ieinteresētās personas – r ūpniecības, arodbiedr ību, patērētāju un citu iest āžu pārstāvjus –, 
kuras rezult ātus 2004. gada j ūlijā apsprieda komiteja, kas izveidota ar 133. pantu. Komiteja, 
kas izveidota ar 133. pantu, aicin āja Komisiju turpin āt apspriesties par izcelsmes mar ķējuma 
shēmas iespējām, kas piem ērojama atseviš ķām ievedumu kategorij ām, kā arī par citiem 
risinājumiem, un aicin āja savus secin ājumus un ieteikumus iesniegt Padomei. Attiec īgi no 
2004. gada septembra l īdz 2005. gada apr īlim norisin ājās turpmākās apspriešan ās. 
Ņemot vērā minētās apspriešan ās procesa rezult ātus, pievienotaj ā regulas projekt ā ir ierosin āts 
ieviest oblig ātas izcelsmes mar ķējuma shēmu attiecībā uz vairākām nozarēm, kurās paredzami 
ieguvumi no š ādas iniciat īvas (skatīt pielikumu) un kas piem ērojama tikai ievest ām precēm. 
Šī izvēles iespēja, no vienas puses, ļauj ņemt vērā lielas da ļas ieinteres ēto personu 
(rūpniecības, arodbiedr ību un daļēji patērētāju kustības pārstāvju) intereses, ierobežo jebkuras 
izmaksas un negat īvu ietekmi attiec ībā uz citām ieinteres ētajām person ām (ES rūpniecības 
nozares, kur ās jau ir notikusi ražošanas p ārvietošana, tirgot āji), un, no otras puses, nodrošina 
pozitīvu ietekmi attiec ībā uz šīs iniciatīvas politikas m ērķiem. 
Šobrīd Eiropas Kopien ā nav ties ību aktu par izcelsmes mar ķējumu izmantošanu (“ made-
in”/„ražots”) r ūpniecības ražojumiem. Nesen pie ņemtā direktīva, kuras m ērķis bija saska ņot 
iekšējā tirgus kontroli attiec ībā uz negod īgu komercdarb ību, attiecas ar ī uz izcelsmes nor āžu 
maldinošiem izmantošanas gad ījumiem. Tom ēr šajā direktīvā nav defin ēts termins “ made-
in”/„ražots” un taj ā nav noteikts, ka muitas iest ādes būtu pilnvarotas veikt kontroles 
pasākumus. Daž ās dalībvalstīs atšķiras arī spēkā esošie noteikumi par br īvprātīgu izcelsmes 
marķējuma izmantošanu. 
Pašreizējā situācija Eiropas Kopi enai ir neizdev īga, jo tirdzniec ības partneri ievedumiem 
pieprasa izcelsmes mar ķējumu. Tas EK izcelsmes jut īgu produktu ražot ājiem liedz izmantot 
priekšrocības, kas saist ītas ar ražošanu Eiropas Kopien ā, un tiek zaud ēta iespēja vēl efektīvāk 
novērst viltotu/vai maldinošu mar ķējumu gad ījumus. EK past āvīgi neizmanto iesp ēju veicināt 
patērētāju inform ētību par dažu ražojumu izcelsmi, kas var b ūt noderīgi minētās direktīvas 
izpildē. Šā regulas projekta m ērķis ir risināt minētos trūkumus. 
Tādi EK galvenie tirdzniec ības partneri k ā Kanāda, Ķīna, Japāna un ASV jau pieprasa 
izcelsmes mar ķējumu ievest ām precēm. Eksport ētājiem no EK ir j āizpilda šīs prasības un tiem 
ir jāmarķē savi ražojumi. T ādējādi šis priekšlikums nodrošin ās EK poz īcijas pielāgošanu tās 
tirdzniecības partneru l īmenim, pie ņemot līdzvērtīgus tiesību aktus. 
Kopēja izcelsmes mar ķējuma defin ējuma mar ķēšanas nol ūkos trūkums, kā arī marķējuma 
noteikumu un kop ējo kontroles noteikumu tr ūkums ietekm ē ne tikai pat ērētāju, kurš var tikt 
maldināts attiecībā uz iepirkumu izcelsmi vai kuram var tikt liegta inform ācija par ievesto 
preču izcelsmi, bet ar ī EK rūpniecības konkur ētspēju. 
 
LV 3   LV Izcelsmes mar ķējums palīdzēs arī novērst kaitējumu Kopienas r ūpniecības reput ācijai par 
neprecīzu vai skaidri maldinošu izcelsmes mar ķējumu.  
Izcelsmes mar ķējums atvieglos ar ī patērētāju izvēli, dos ieguld ījumu nepatiesa izcelsmes 
marķējuma gad ījumu samazin āšanā. Uzlabota p ārskatāmība un pat ērētāju inform ētība par 
preču izcelsmi ar ī dos ieguld ījumu Lisabonas programmas m ērķa sasniegšan ā − stiprināt 
Eiropas ražojumu konkur ētspēju, kas pašreiz cieš no nevienl īdzīgas konkurences tirg ū. 
Regulā ir izvēlēts izcelsmes valsts defin ējums, pamatojoties uz EK nepreferenci ālas izcelsmes 
noteikumiem, kurus piem ēro citiem muitas m ērķiem. EK nepreferenci ālas izcelsmes 
noteikumu piem ērošana izcelsmes mar ķējuma jaut ājumiem ir atbilst īga EK saist ībām, kas 
izriet no PTO Vienošan ās par izcelsmes noteikumiem. 
Lai pēc iespējas vairāk mazinātu jaunās shēmas radīto apgrūtinājumu, regula ierobežo 
marķēšanas pras ības un nosac ījumus līdz minimumam, lai pat ērētājam marķējuma zīme būtu 
viegli paman āma un saprotama, taj ā pat laikā grūti noņemama un viltojama. Attiec ībā uz 
valodu regula paredz iesp ēju izmantot v ārdus “ made-in ”/„ražots” vai citu l īdzīgu izteikumu 
jebkurā Eiropas Kopienas ofici ālajā valsts valod ā, kuru saprot galapat ērētājs.  
Ņemot vērā to, ka izcelsmes mar ķējuma piestiprin āšanas īpašie līdzekļi ir atkar īgi no 
ražojuma veida, regula Komisijai paredz ties ības turpm āk reglament ēt šo aspektu. Paredzot to, 
ka arī citas nozares var ētu būt ieinteres ētas pievienoties mar ķējuma shēmai vai ka izcelsmes 
marķējums citām nozarēm var būt mazāk nozīmīgs, ar regulu Komisija ir pilnvarota sh ēmā 
iekļaut arī citas nozares vai t ās izslēgt. 
 
LV 4   LV 2005/0254 (ACC) 
Priekšlikums 
PADOMES REGULA 
par izcelsmes valsts nor ādi konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no treš ām valstīm 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu1, 
tā kā: 
(1) Šī regula j āpiemēro ievestajiem r ūpniecības ražojumiem, iz ņemot zvejniec ības un 
akvakultūras produktus, kas min ēti 1. pantā Padomes 1999. gada 17. decembra Regul ā 
(EK) Nr. 104/2000 par zivsaimniec ības un akvakult ūras produktu tirgu kop ējo 
organizāciju2, kā arī izņemot pārtikas produktus, kas min ēti 2. pant ā Eiropas 
Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janv āra Regulā (EK) Nr. 178/2002, ar ko 
paredz pārtikas aprites ties ību aktu visp ārīgus principus un pras ības, izveido Eiropas 
Pārtikas nekait īguma iest ādi un paredz proced ūras saistībā ar pārtikas nekait īgumu3. 
(2) Kopienas noteikumu tr ūkums un atš ķirības starp dal ībvalstīs spēkā esošajām sistēmām 
attiecībā uz konkr ētu ražojumu izcelsmes valsts nor ādi ir radījušas situāciju, ka virkn ē 
nozaru vair ākumā gadījumu uz ražojumiem, kas ievesti no treš ām valstīm un izplat īti 
Kopienas tirg ū, vispār nav nor ādīta inform ācija par šo ražojumu izcelsmes valsti vai 
arī šī informācija ir maldinoša.  
(3) Izcelsmes mar ķējuma ekonomisk ā nozīmība tirdzniec ībā un, patērētājiem pieņemot 
lēmumus, ir to citu galveno tirdzniec ības partneru atz ītā prakse, kuri ir ieviesuši 
obligātās prasības par izcelsmes mar ķējumu. Kopienas eksport ētājiem ir jāpilda šīs 
prasības un uz ražojumiem, kuri paredz ēti izvešanai uz šiem tirgiem, j āmarķē to 
izcelsmes valsts. 
(4) Uz Eiropas Kopien ām un tirdzniec ības partneriem j āattiecina vienl īdzīgi nosacījumi, 
ieviešot l īdzvērtīgus tiesību aktus, ar kuriem ar ī ierobežos k ļūdainus vai maldinošus 
izcelsmes apliecin ājumus konkr ētām ievestām precēm. 
                                                 
1 OV C […], […], […]. lpp. 
2 OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp. 
3 OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. 
 
LV 5   LV (5) Atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Pa domes 2005. gada 11. maija Direkt īvai 
2005/29/EK4, kas attiecas uz uz ņēmēju negodīgu komercpraksi iekš ējā tirgū, patērētāji 
var piešķirt tirgus v ērtību inform ācijai par preces ģeogrāfisko izcelsmi. Atbilst īgi 
minētajai direkt īvai, ja, vadoties p ēc kļūdainas vai maldinošas inform ācijas par preces 
ģeogrāfisko izcelsmi, pat ērētājs nopērk ražojumu, kuru tas pret ējā gadījumā nebūtu 
pircis, var rasties negod īga komercprakse. Šaj ā direktīvā nav teikts, ka j ānorāda 
informācija par pre ču ģeogrāfisko izcelsmi, un taj ā nav defin ēts izcelsmes j ēdziens. 
(6) Tādējādi kopīgas izcelsmes defin īcijas izstr āde marķēšanas nol ūkiem, mar ķēšanas 
noteikumu izstr āde un kop īgu kontroles noteikumu izstr āde radītu līdzvērtīgus 
konkurences apst ākļus, atvieglotu pat ērētāju izvēli attiecīgajās nozarēs un samazin ātu 
maldinošu izcelsmes apliecin ājumu apjomu. 
(7) Izcelsmes mar ķējuma ieviešana var sekm ēt to, lai Kopienas augstie standarti kalpotu 
Kopienas r ūpniecībai, jo īpaši mazajiem un vid ējiem uzņēmumiem. Tas ar ī palīdzēs 
aizsargāt Kopienas r ūpniecības reputāciju, ko grauj neprec īzi izcelsmes apliecin ājumi. 
Tādējādi uzlabot ā pārredzamība un patērētājiem sniegt ā informācija par pre ču izcelsmi 
palīdzēs sasniegt Lisabonas programmas m ērķus. 
(8) Vispārējās vienošan ās par tarifiem un tirdzniec ību (GATT 1994) IX pant ā noteikts, ka 
PTO locek ļi var pieņemt un piem ērot normat īvos aktus, kas attiecas uz ievesto pre ču 
marķējumiem, īpaši lai aizsarg ātu patērētājus no kr āpnieciskām vai maldinoš ām 
norādēm. 
(9) Saskaņā ar nolīgumiem starp Eiropas Kopienu, Bulg āriju, Rum āniju, Turciju un EEZ 
līguma līgumslēdzējām pusēm no šīs regulas darb ības jomas ir nepieciešams izsl ēgt 
ražojumus, kuru izcelsmes valstis ir min ētās valstis. 
(10) Eiropas Kopienas nepreferenci ālas izcelsmes noteikumi ir paredz ēti Padomes 
1992. gada 12. oktobra Regul ā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa 
izveidi5, un to īstenošanas noteikumi ir paredz ēti Komisijas 1993. gada 2. j ūlija Regul ā 
(EK) Nr. 2454/93, ar ko paredz īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) 
Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi6. Ir ieteicams pa ļauties uz šiem 
izcelsmes noteikumiem, lai š īs regulas vajadz ībām noteiktu ievesto pre ču izcelsmi. 
Tādas koncepcijas izmantošana, kura tirdzniec ības dalībniekiem un p ārvaldēm ir labi 
zināma, vienk āršotu tās ieviešanu un īstenošanu. Nepreferenci ālas izcelsmes 
noteikumi j āpiemēro visiem nepreferenci ālas tirdzniec ības politikas m ērķiem. 
Jāizvairās no deklar āciju un dokumentu dubl ēšanas. 
(11) Lai ierobežotu r ūpniecības, tirdzniec ības un pārvaldes slogu, izcelsmes mar ķēšanai 
jābūt obligātai tajās nozarēs, kurās Komisija p ēc iepriekš ējas apspriešan ās konstatējusi 
pievienoto v ērtību. Jāparedz noteikumi š īs regulas nozaru darb ības jomas vienk āršai 
pielāgošanai. J āparedz ar ī atbrīvojums attiec ībā uz konkr ētiem ražojumiem tehnisku 
vai ekonomisku iemeslu d ēļ vai gadījumos, kad izcelsmes mar ķējums šīs regulas 
                                                 
4  OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp 
5 OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. Regul ā jaunākie grozījumi izdar īti ar 2003. gada Pievienošan ās aktu.  
6 OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regul ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Padomes Regulu (EK) 
Nr. 837/2005 (OV L 139, 2.6.2005., 1. lpp.). 
 
LV 6   LV vajadzībām nav nepieciešams citu iemeslu d ēļ. Šāds atbrīvojums jo īpaši attiecas uz 
tām precēm, kuras izcelsmes mar ķējums varētu bojāt, vai arī uz konkr ētām izejviel ām. 
(12) Jāparedz, ka to datu apmai ņu par pre ču izcelsmi, kurus kompetent ās iestādes 
sagatavojušas un/vai p ārbaudījušas pārbaužu laik ā, var veikt, tostarp, ar iest ādēm, 
citām person ām un organiz ācijām, kurām dalībvalstis uztic ējušas izpildi atbilst īgi 
Direktīvai 2005/29/EK. J āņem vērā personas datu aizsardz ība, komercnosl ēpumi un 
rūpnieciskie nosl ēpumi, un profesion ālā un administrat īvā konfidencialit āte. 
(13) Šīs direktīvas īstenošanai vajadz īgie pasākumi jāpieņem saska ņā ar Padomes 
1999. gada 28. j ūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai pieš ķirto 
ieviešanas pilnvaru īstenošanas k ārtību7. 
(14) Precēm, kas ir ce ļotāju person īgajā bagāžā personiskai lietošanai t ādā daudzum ā, uz 
kādu attiecas atbr īvojums no muitas nodok ļa, un ja nav nor ādes par to, ka preces ir 
komerciālas satiksmes da ļa, spēkā esošo regulu nepiem ēro. Jāparedz, ka ar ī pārējos 
gadījumus, uz kuriem attiecas Padomes 1983. gada 28. marta Regula (EEK) 
Nr. 918/83, ar kuru izveido Kopienas sist ēmu atbrīvojumiem no muitas nodok ļiem, var 
izslēgt no šīs regulas darb ības jomas, izmantojot īstenošanas noteikumus, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 
1. pants 
1. Šo regulu piem ēro rūpniecības ražojumiem, iz ņemot zvejniec ības un akvakult ūras 
produktus, kas min ēti Regulas (EK) Nr. 104/2000 1. pant ā , kā arī izņemot pārtikas 
produktus, kas min ēti Eiropas Parlamenta un Pado mes Regulas (EK) Nr. 178/2002 
2. pantā. 
2. Preces, kuras nepieciešams mar ķēt, ir norādītas šīs regulas pielikum ā un ievestas no 
trešām valstīm, izņemot tās preces, kuru izcelsme ir Eiropas Kopienu, Bulg ārijas, 
Rumānijas un Turcijas teritorij ā un EEZ l īguma līgumslēdzēju pušu teritorij ā. 
Preces var atbr īvot no izcelsmes mar ķējuma, ja tehnisku vai komerci ālu iemeslu d ēļ 
tās marķēt nav iesp ējams. 
3. Termini „izcelsme” un „izcelsmes valsts” attiecas uz nepreferenci ālu izcelsmi 
saskaņā ar Kopienas Muitas kodeksa 22. − 26. pantu. 
4. „Laišana tirg ū” ir darbība, kad atseviš ķu ražojumu, kas paredz ēts galapat ēriņam, dara 
pieejamu Kopienas tirg ū, lai izplat ītu un/vai izlietotu par maksu vai bez maksas. 
5. „Kompetent ās iestādes” ir visas iest ādes, kas iesaist ītas preču kontrol ē ievešanas 
laikā vai arī laikā, kad šādas preces tiek laistas tirg ū. 
6. Šo regulu nepiem ēro nekomerci āla rakstura prec ēm, kas ir ce ļotāju person īgajā 
bagāžā tādā daudzum ā, uz kādu attiecas atbr īvojumi no muitas nodok ļiem, un ja nav 
skaidras nor ādes par to, ka preces ir komerci ālas satiksmes da ļa. 
                                                 
7 OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. 
 
LV 7   LV Ja ievestaj ām precēm var pieš ķirt atbrīvojumu no ievedmuitas saska ņā ar Regulu 
(EEK) Nr. 918/838 un ja nav skaidras nor ādes par to, ka pr eces ir komerci ālas 
satiksmes da ļa, šādas preces var ar ī izslēgt no šīs regulas darb ības jomas. 
Komisija var pie ņemt īstenošanas pas ākumus saska ņā ar 6. panta 2. punkt ā minēto 
procedūru, lai noteiktu konkr ētas preču kategorijas, uz kur ām attiecas 6. punkts. 
2. pants 
Preču ievešanai vai laišanai tirg ū ir nepieciešams izcelsmes mar ķējums saska ņā ar šajā regulā 
paredzētajiem nosac ījumiem. 
3. pants 
1. Š ādas preces j āmarķē, norādot preču izcelsmes valsti. Ja preces ir iesai ņotas, marķē 
iepakojumu. 
Komisija var pie ņemt īstenošanas pas ākumus saska ņā ar 6. panta 2. punkt ā minēto 
procedūru, lai noteiktu gad ījumus, kuros mar ķējumu uz iepakojuma atz īst par 
līdzvērtīgu marķējumam uz prec ēm. Tas jo īpaši attiecas uz prec ēm, kuras pie 
galapatērētājiem vai lietot ājiem nonāk parastā iepakojum ā. 
2. V ārds „ražots” kop ā ar izcelsmes valsts nosaukumu nor āda preču izcelsmi. Mar ķēt 
var jebkur ā Eiropas Kopienas dal ībvalsts valsts valod ā, kura ir viegli saprotama 
galapatērētājiem tajā dalībvalstī, kurā preces ir tirgojamas. 
3. Izcelsmes mar ķējums ir skaidri salas āms un rakstu z īmes nav izdz ēšamas, tam j ābūt 
redzamam, veicot parast ās darbības ar preci, izteikti noš ķirtam no p ārējās 
informācijas un nor ādītam tā, lai nerastos p ārpratumi vai k ļūdains priekšstats par 
ražojuma izcelsmi. 
4. Preces ievedot, uz t ām jābūt nepieciešamajam mar ķējumam. Neierobežojot 
pasākumus, kas veikti, iev ērojot 5. panta 3. punktu, mar ķējumu nedr īkst ne no ņemt, 
ne labot, iekams preces nav p ārdotas galapat ērētājam vai lietot ājam. 
4. pants 
Komisija var pie ņemt īstenošanas pas ākumus saska ņā ar 6. panta 2. punkt ā minēto proced ūru, 
jo īpaši lai: 
noteiktu s īki izstrādātu izcelsmes mar ķējuma modeli un k ārtību; 
– izveidotu t ādu terminu sarakstu vis ās Kopienas valod ās, kuri skaidri liecina par to, ka 
preces izcelsmes valsts ir valsts, kas nor ādīta marķējumā; 
– noteiktu gad ījumus, kuros kop īgi izmantotie sa īsinājumi nekļūdīgi norāda izcelsmes 
valsti un ir izmantojami š īs regulas vajadz ībām; 
                                                 
8 OV L 105, 23.4.1983., 1. lpp. Regul ā jaunākie grozījumi izdar īti ar 2003. gada Pievienošan ās aktu. 
 
LV 8   LV – noteiktu gad ījumus, kuros preces nevar vai t ās nevajag mar ķēt tehnisku vai 
ekonomisku iemeslu d ēļ; 
– noteiktu citus noteikumus, kuri var b ūt vajadzīgi, ja tiek konstat ēts, ka preces 
neatbilst š īs regulas pras ībām; 
– atjauninātu šīs regulas pielikumu gad ījumos, kad ir main ījies vērtējums par to, vai 
konkrētajā nozarē ir nepieciešams izcelsmes mar ķējums. 
5. pants 
1. Preces neatbilst š īs regulas pras ībām, ja: 
– uz tām nav izcelsmes mar ķējuma; 
– izcelsmes mar ķējums neatbilst pre ču izcelsmei; 
– izcelsmes mar ķējums ir nomain īts vai noņemts, vai k ā citādi aizskarts, iz ņemot 
gadījumus, kad bijusi nepieciešam ība to labot saska ņā ar šā panta 3. punktu; 
2. Komisija var pie ņemt papildu īstenošanas pas ākumus saska ņā ar 6. panta 2. punkt ā 
minēto proced ūru par deklar ācijām un apliecinošiem dokumentiem, kurus var 
izmantot, lai pier ādītu atbilstību esošajai regulai. 
3. Dal ībvalstis paredz noteikumus attiec ībā uz sankcij ām, ko piem ēro par šīs regulas 
noteikumu p ārkāpumiem, un veic visus vajadz īgos pasākumus, lai nodrošin ātu 
sankciju īstenošanu. Noteiktaj ām sankcij ām jābūt efektīvām, samērīgām un 
preventīvām. Dalībvalstis ne v ēlāk kā 9 mēnešus pēc šīs regulas sp ēkā stāšanās 
dienas pazi ņo par šiem noteikumiem Komisijai un nekav ējoties pazi ņo tai par visiem 
turpmākiem noteikumu groz ījumiem. 
4. Ja preces neatbilst š īs regulas pras ībām, dalībvalstis ar ī turpmāk pieņem pasākumus, 
kuri nepieciešami, lai no pre ču īpašnieka vai jebkuras citas par prec ēm atbildīgās 
personas piepras ītu marķēt šīs preces saska ņā ar šo regulu un par saviem l īdzekļiem. 
5. Ja tas nepieciešams š īs regulas efekt īvai piem ērošanai, kompetent ās iestādes, 
pārbaudot atbilst ību šai regulai, var savstarp ēji apmain īties ar sa ņemtajiem datiem, 
tostarp ar t ām iestādēm un citām person ām vai organiz ācijām, kuras dal ībvalstis ir 
pilnvarojušas saska ņā ar Direkt īvas 2005/29/EK 11. pantu. 
6. pants 
1. Komisijai pal īdz Izcelsmes mar ķējuma komiteja (turpm āk tekstā – „komiteja”).   
2. Ja atsaucas uz šo punktu, piem ēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu. 
Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punkt ā paredzētais termiņš ir viens m ēnesis. 
3. Komiteja pie ņem savu reglamentu. 
 
LV 9   LV 7. pants 
Šī regula st ājas spēkā divdesmitaj ā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savien ības Oficiālajā 
Vēstnesī. Šīs regulas 2., 3. un 5. pantu piem ēro 12 mēnešus pēc tās stāšanās spēkā. Saskaņā ar 
6. panta 2. punkt ā minēto proced ūru, Komisija var pagarin āt minēto periodu par tik ilgu laika 
posmu, kāds uzņēmējiem nepieciešams, lai praks ē īstenotu tās prasības attiec ībā uz izcelsmes 
marķējumu, kas paredz ētas īstenošanas noteikumos, bet ne maz āk kā par sešiem m ēnešiem. 
Šī regula uzliek saist ības kopum ā un ir tieši piem ērojama vis ās dalībvalstīs. 
Briselē  
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs 
  
 
LV 10   LV PIELIKUMS  
Tie ražojumi, uz kuriem š ī regula attiecin āma, ir apz īmēti ar KN kodiem.  
KN kods  Apraksts  
4104 41 / 4104 49 / 4105 30 / 4106 22 / 4106 32 / 
4106 40 / 4106 92 / 4107 l īdz 4114 / 4302 13 / 
ex4302 19 (35, 80)  Miecēta un žāvēta, un apstr ādāta āda 
4008 21 / 4008 11 / 4005 99 / 4204 / 4302 30 (25, 
31)  
8308 10(00) / 8308 90(00) /  
9401 90 / 9403 90 Papēži, zoles, lentes, deta ļas, sintētika, citi  
4201 / 4202 / 4203 / 4204/ 4205 / 4206 zirglietas un iej ūgs, ceļojuma piederumi, somas un 
tamlīdzīgas preces, izstr ādājumi no dz īvnieku zarn ām 
(izņemot zīdvērpēja pavedienu)  
4303 / 4304 Ap ģērba gabali, ap ģērba piederumi un citi izstr ādājumi no 
kažokādām, mākslīgām kažokādām un to izstr ādājumiem  
Ch 50 – 63  Tekstilmateri āli un tekstilizstr ādājumi 
6401 / 6402 / 6403 / 6404 / 6405 / 6406  Apavi, getras un taml īdzīgi izstrādājumi 
6907 / 6908 / 6911 / 6912 / 6913 / 691490100 Keramikas izstr ādājumi 
7013 21 11 / 7013 21 19 / 7013 21 91 /  
7013 21 99 /  
7013 31 10 / 7013 31 90 / 
7013 91 10 / 7013 91 90 Stikla galda un virtuves trauki, tualetes un kancelejas 
piederumi, izstr ādājumi mājas iekārtojumam un taml īdzīgi 
izstrādājumi (izņemot izstr ādājumus, kas iek ļauti pozīcijā 
7010 vai 7018) no svina krist āla 
7113/7114/7115/7116 Juvelierizstr ādājumi un to da ļas no dārgmetāla vai met āla, 
kas plaķēts ar dārgmetālu; zeltka ļu un sudrabka ļu 
darinājumi un to da ļas no dārgmetāliem vai met āliem, kas 
plaķēti ar d ārgmetāliem; cit ādi izstrādājumi no 
dārgmetāla, kas pla ķēts ar dārgmetālu; dabiskas vai 
kultivētas pērles, dārgakmeņi un pusdārgakmeņi (dabiskie, 
sintētiskie vai re ģenerētie) 
 
Ch. 94  Mēbeles, gultas piederumi, matra či, polsterējumi, lampas 
un apgaismes piederumi, izgaismotas izk ārtnes un 
tamlīdzīgi izstrādājumi, saliekam ās būvkonstrukcijas.  
9603 Slotas, sukas (ieskaitot sukas, kas ir meh ānismu, ier īču vai 
transportl īdzekļu daļas), ar roku darbin āmi mehāniskie 
bezmotora gr īdas tīrītāji, beržam ās sukas, spalvu slotas un 
putekļu slotiņas; zari un saiš ķi, kas sagatavoti slotu vai 
suku izgatavošanai; kr āsotāju spilventi ņi un veltn īši; 
gumijas skr āpji (izņemot rullīšu veida skr āpjus)