LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 3.11.2010 
SEC(2010) 1290 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
  
Pavaddokuments 
  
pārskatītajam priekšlikumam PADOMES DIREKT ĪVAI (Euratom) 
 
par lietot ās kodoldegvielas un radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanu  
COM(2010) 618 
SEC(2010) 1289 
 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
  
Pavaddokuments 
  
pārskatītajam priekšlikumam PADOMES DIREKT ĪVAI ( Euratom ) 
 
par lietot ās kodoldegvielas un radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanu  
1. I
EVADS  
Šis ietekmes nov ērtējums papildina p ārskatīto priekšlikumu ties ību aktam par lietot ās 
kodoldegvielas un radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanu Eiropas Savien ībā, kas iekļauts 
Komisijas 2010. gada darba programm ā. Eiropas Savien ībā lietoto kodoldegvielu un 
radioaktīvos atkritumus, kas rodas no civil ās kodolrūpniecības darbībām, reglament ē saskaņā 
ar Euratom  līgumu.  
Komisija 2003. gad ā ierosināja Padomes direkt īvu ( Euratom ) lietotās kodoldegvielas un 
radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas jom ā un 2004. gad ā iesniedza Padomei groz ītu 
priekšlikumu. P ēc ilgstoš ām apspried ēm Padome 2004. gada j ūnija secin ājumos par 
kodolrūpniecības droš ību un lietot ās kodoldegvielas un radioakt īvo atkritumu drošu 
apsaimniekošanu aicin āja organiz ēt "ekstens īvas apspriedes" ar iesaist ītajām personām, pirms 
tiek uzsākts likumdošanas darbs šaj ā jomā saskaņā ar Euratom  līgumu.  
Tāpēc, reaģējot uz Padomes aicin ājumu, Komisija ar daž ādu ES mēroga iniciat īvu palīdzību 
uzsāka ekstens īvas apspriedes. Komisija dal ībvalstīs apspried ās ar vald ībām, regulatoriem, 
radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas organiz ācijām, radioakt īvo atkritumu ražot ājiem un 
citiem dal ībniekiem. Apspriedes tika organiz ētas arī ar citām ES iest ādēm, nevalstiskaj ām 
organizācijām un citiem partneriem. V ērā tika ņemts Eiropas Kodoldroš ības jomas regulatoru 
grupa ( ENSREG ) detalizētais ieguld ījums. Tam bija galven ā nozīme, ņemot vērā īpašo 
kompetenci, k āda ir ENSREG , kas pārstāv kodoliek ārtu un lietot ās kodoldegvielas un 
radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas droš ības jom ā kompetent ās valstu iest ādes 
dalībvalstīs, kurās ir kodoldegvielas programmas vai to nav. Īpaša uzman ība vienlaikus tika 
pievērsta sociālajai dimensijai, r īkojot daž ādas sabiedrisk ās apspriedes, tostarp specializ ētas 
Eirobarometra aptaujas un atkl ātu sabiedrisko ap spriešanu. Radioakt īvie atkritumi ES 
iedzīvotājos rada visvair āk bažu. Liela da ļa atbalsta ES likumdošanu. 
2. P ROBLEM ĀTIKAS RAKSTUROJUMS  
Visās dalībvalstīs rodas radioakt īvie atkritumi. Radioakt īvie atkritumi un lietot ā 
kodoldegviela rodas daudz ās vajadzīgās darbībās, piemēram, kodolener ģijas ražošan ā un 
dažādos radioizotopu lietojumos medic īnā, rūpniecībā, lauksaimniec ībā un pētniecībā. Vairāk 
nekā pusei dal ībvalstu ir akt īvas kodolsp ēkstacijas. Ir kodolreaktori, kas tiek b ūvēti, kuru 
ekspluatācija tiek izbeigta un kuru celtniec ība tiek pl ānota. Radioakt īvie atkritumi, tostarp 
 
LV 3   LV lietotā kodoldegviela, ko uzsk ata par atkritumiem, j āglabā noslēgti un jāizolē no cilvēkiem un 
apkārtējās vides uz ļoti ilgu laiku.  
Neatkarīgi no kodolener ģijas un ar ener ģiju nesaist ītu lietojumu n ākotnes, visu esošo un 
turpmāko radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanas "galapunktam" j ābūt noglab āšana 
piemērotās iekārtās, lai nodrošin ātu drošību un ilgtsp ējību. Šo pien ākumu nedr īkst atstāt 
nākamo paaudžu zi ņā. Tehniskā vienprātība visā pasaulē ir tāda, ka lietot ās kodoldegvielas un 
radioaktīvo atkritumu glab āšana, pat ilgtermi ņā, ir pagaidu risin ājums, kam vajadz īga 
pastāvīga aktīva kontrole. Ar tai piem ītošajām pasīvās drošības īpašībām tā nav alternat īva 
noglabāšanai.  
Neskatoties uz vienpr ātību un izmai ņām ES, Starptautisk ās Atomener ģijas aģentūras (IAEA ) 
un Kodolener ģijas aģentūras (NEA ) pastāvēšanu, galvenie l ēmumi par lietot ās kodoldegvielas 
un radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanu l īdz galīgajam posmam joproj ām bieži vien tiek 
atlikti. Daudz ās valstīs nogaidīšanas politika ir visliel ākā problēma. Lai risin ātu šo jautājumu, 
vajadzīga politisk ā apņemšanās, sabiedr ības inform ēšana un l īdzdalība lēmumu pie ņemšanā, 
kā arī pietiekams zin ātniskais, tehniskais un finansi ālais atbalsts. 
3. S UBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
Jautājums par lietoto kodoldegvielu un radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanu nep ārprotami 
ir joma, kur valstu ties ību akti ir j āpapildina ar ES ties ību aktiem, ņemot vērā pārrobežu 
apsvērumus droš ības ziņā. Tajā pat laikā iekšējā tirgus vajadz ībām Komisijai j ānodrošina 
vienlīdzīgi konkurences nosac ījumi, lai nepie ļautu konkurences krop ļojumus. 
Spēkā esošie ties ību akti neattiecas uz vis ām darbībām un iekārtām, kas saist ītas ar lietot ās 
kodoldegvielas un radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanu ilgtermi ņā, ne arī tādiem 
apsvērumiem k ā valstu politikas virzieni un to īstenošana, sabiedr ības inform ēšana un 
līdzdalība lēmumu pie ņemšanas proces ā. Rezultātā esošie instrumenti šaj ā jomā ES līmenī ir 
nepietiekami. 
Pēc tam, kad ar visu 27 ES dal ībvalstu un Eiropas Parlamenta atbalstu pie ņēma Direkt īvu 
2009/71/Euratom, ar ko izveido Kopienas kodoliek ārtu kodoldroš ības pamatstrukt ūru, 
nākamais lo ģiskais solis ir sekund āru ES ties ību aktu izstr āde lietotās kodoldegvielas un 
radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas jom ā. 
Sadarbībā ar citām organiz ācijām IAEA  izstrādātie un pie ņemtie droš ības standarti nav 
juridiski saistoši un to iek ļaušana valstu ties ību aktos ir br īvprātīga. Kopējā lietotās 
kodoldegvielas un radioakt īvo atkritumu drošas p ārvaldības konvencija, kas izstr ādāta IAEA  
pārraudzībā, ir vissvar īgākais starptautiskais l īgums lietot ās kodoldegvielas un radioakt īvo 
atkritumu apsaimniekošanas jom ā. Visas dal ībvalstis (iz ņemot Maltu) un Euratom kopiena ir 
konvencijas l īgumslēdzējas puses. Tom ēr Kopējā konvencija neparedz nek ādas sankcijas par 
tās noteikumu neiev ērošanu. Tas kopum ā nozīmē, ka starptautiski apstiprin ātie principi un 
prasības, kas noteiktas IAEA  standartos un Kop ējā konvencij ā, nepietiekam ās stingrības dēļ 
negarantē saskaņotu pieeju ES l īmenī. 
Tāpēc patlaban lietot ās kodoldegvielas un radioakt īvo atkritumu apsaimniekošana ir valstu 
pārziņā. Lielākajā daļā dalībvalstu ir vajadz īgi turpmāki uzlabojumi attiec ībā uz valsts l īmeņa 
pasākumiem, lai nodrošin ātu atbildīgu lietotās kodoldegvielas un radioakt īvo atkritumu 
apsaimniekošanu.  
 
LV 4   LV 4. ES  INICIAT ĪVAS MĒRĶI 
Galvenais politikas m ērķis ir izveidot ES tiesisko pamatu lietot ās kodoldegvielas un 
radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas jom ā, kas būs neatņemama da ļa drošai un ilgtsp ējīgai 
kodolener ģijas izmantošanai elektroener ģijas ražošan ā, kā arī drošai un ilgtsp ējīgai jonizējošā 
starojuma izmantošanai medic īnā, rūpniecībā, lauksaimniec ībā, pētniecībā un izgl ītībā. 
Konkrētie mērķi attiecībā uz vispārīgo politikas m ērķu sasniegšanu ir š ādi: 
– nodrošināt, ka strādājošie un plaša sabiedr ība ir aizsarg āta pret kait ējumu, ko joniz ējošā 
radiācija rada šobr īd vai radīs nākotnē un pāri valstu robež ām,  
– ieviest augst ākos drošības standartus radioakt īvo atkritumu un lietot ās kodoldegvielas 
apsaimniekošanas jom ā, 
– nepieļaut nepamatota sloga rad īšanu nākamajām paaudz ēm, 
– panākt pastāvīgu politisko ap ņemšanos lietot ās kodoldegvielas un radioakt īvo atkritumu 
apsaimniekošanai ilgtermi ņā, 
– nodrošināt politisko l ēmumu transpon ēšanu prec īzos noteikumos, lai īstenotu visus posmus 
radioaktīvo atkritumu un lietot ās kodoldegvielas apsaimniekošan ā, sākot no rad īšanas līdz 
glabāšanai, 
– sasniegt un nodrošin āt nepārtrauktu apsaimniekošanas sist ēmas uzlabojumus, balstoties uz 
pakāpenisku lēmumu pie ņemšanu un atz īšanu sabiedr ībā. 
– nodrošināt adekvātus, vajadz ības gadījumā pieejamus un p ārredzami p ārvaldītus finanšu 
resursus saska ņā ar principu "pies ārņotājs maksā". 
5. P OLITISKO RISIN ĀJUMU VARIANTI  
Padziļināti analizēti trīs politiskie risin ājumu varianti. 
0. politikas risin ājums ir saglab āt esošo situ āciju nemain īgu ("nedar īt neko").   
1. politikas risin ājums ir ES l īmenī stiprināt starptautiski apstiprin ātos principus un 
prasības radioakt īvo atkritumu un lietot ās kodoldegvielas apsaimniekošanas jom ā, kas 
paredzēti Starptautisk ās Atomener ģijas aģentūras drošības standartos un Kop ējā konvencij ā, 
nosakot abus par juridiski saistošiem un izpild āmiem ES l īmenī. 
Šī pieeja paredz izveidot sekojošo: 
– Kopienas sist ēmu, kas formul ē vispārīgos principus, kuri regul ē lietotās kodoldegvielas un 
radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu ES, 
– valstu sist ēmas lietot ās kodoldegvielas un radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanai, ar 
kurām nosaka pien ākumus un paredz koordin āciju starp attiec īgajām valsts strukt ūrām 
ilgtermiņā. 
2. politikas risin ājums ir t ālejošāks par 1. politikas risin ājumu, papildus nosakot 
konkrētas pras ības valstu programm ām radioakt īvo atkritumu un lietot ās 
kodoldegvielas apsaimniekošanas jom ā dalībvalstīs.  
Šīs prasības ietver ar lietoto  kodoldegvielu un radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanu saist īto 
valstu programmu piem ērošanas jomu, saturu un p ārskatīšanu. 
 
LV 5   LV 6. I ETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
0. politikas risin ājumam būtu nepieciešami arvien liel āki pūliņi, lai laika gait ā garantētu 
drošību un zin āšanu saglab āšanu. Turpm āk tas noz īmētu pieaugošas neskaidr ības un risku 
attiecībā uz politiskaj ām saistībām, finans ēšanu, zin ātības mazin āšanos, soci ālajiem 
konfliktiem u. c., kas var izrais īt traucējumus ilgtermi ņa glabāšanas iek ārtu darbībā un 
noglabāšanas veikšan ā. Tādējādi 0. politikas risin ājums ir saist īts ar potenci ālu nelabv ēlīgu 
ietekmi uz vidi, ekonomiku un sabiedr ību, tostarp nepamatotu slogu n ākamajām paaudz ēm un 
iespējamiem konkurences krop ļojumiem elektroener ģijas tirgū.  
1. politikas risin ājums  palīdzētu īstermiņā ES līmenī sasniegt saska ņotu augsta l īmeņa 
drošību attiecībā uz lietoto kodoldegvielu un radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanu. T āpēc 
tam būtu labvēlīga ietekme uz vidi, ekonomiku un sabiedr ību, par kuru p ārliecība tomēr ir 
tikai īstermiņā. Šis risin ājums negarant ētu labvēlīgu ietekmi ilgtermi ņā, jo tā būtu atkarīga no 
tā, vai dalībvalstis laic īgi plāno un veic savu radioakt īvo atkritumu un lietot ās kodoldegvielas, 
ko uzskata par atkritumiem, noglab āšanu.  
2. politikas risin ājums ļautu ilgtermi ņā ES līmenī sasniegt saska ņotu augsta l īmeņa drošību 
attiecībā uz lietoto kodoldegvielu un radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanu, neradot 
nepamatotu slogu n ākamajām paaudz ēm un nemazinot n ākamo paaudžu sp ējas ievērot savas 
vajadzības. Tikai šim risin ājumam ilgtermi ņā ir labvēlīga ietekme uz vidi, ekonomiku un 
sabiedrību. 
7. R ISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
Tāpat kā nogaidīšanas politika, 0. politikas risin ājums situāciju neuzlabotu. Visas dal ībvalstis, 
Eiropas iest ādes, galvenie dal ībnieki un sabiedr ība uzskata, ka nek ā nedarīšana nav 
pieņemams risin ājums. 
1. politikas risin ājums palīdzētu ES līmenī īsākā termiņā uzlabot radioakt īvo atkritumu un 
lietotās kodoldegvielas apsaimniekošanu, jo tas starptautiski apstiprin ātos principus un 
prasības radioakt īvo atkritumu un lietot ās kodoldegvielas apsaimniekošanas jom ā padara 
juridiski saistošus un izpild āmus ES l īmenī. Tomēr ilgtermi ņā, izvēloties šo politikas 
risinājumu, nevar izsl ēgt nepamatotu l ēmumu pie ņemšanas procesa un pagaidu ilgtermi ņa 
glabāšanas termi ņa pagarin āšanās iespējamību. Tāpēc šis risin ājums negarant ē lietotās 
kodoldegvielas un radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanas droš ību ilgtermi ņā. 
Tikai 2. politikas risin ājums garant ētu ilgtermi ņa drošību, uzlabotu l ēmumu pie ņemšanas 
procesa p ārredzamību un līdz ar to ilgtsp ējīgu lietotās kodoldegvielas un radioakt īvo 
atkritumu apsaimniekošanu. Iesaist ītās personas un sabiedr ība spēcīgi atbalsta šo risin ājumu, 
un tas liel ākajā mērā atbilst Padomes un Eiropas Parlamenta nost ājai. 
Ņemot vērā iepriekš min ētos apsvērumus, šķiet, ka 2. politikas risin ājums ir vispiem ērotākais, 
jo tas garant ētu vispārīgā politikas m ērķa sasniegšanu. Turkl āt tas ir visefekt īvākais 
risinājums, lai izvair ītos no konkurences krop ļojumiem. 
8. U ZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Rādītāji virzībai uz politisk ā mērķa sasniegšanu ir š ādi: 
 
LV 6   LV – tas, kā īstenotas pras ības par valsts sist ēmas izveidi lietot ās kodoldegvielas un radioakt īvo 
atkritumu apsaimniekošanai, ar kuru nosaka pien ākumus un paredz koordin āciju starp 
attiecīgajām valsts strukt ūrām ilgtermi ņā, un 
– tas, kā īstenotas pras ības par lietot ās kodoldegvielas un radioakt īvo atkritumu 
apsaimniekošanas jom ā izveidoto valsts programmu piem ērošanas jomu, saturu un 
pārskatīšanu. 
Dalībvalstis zi ņotu Komisijai par šo pras ību īstenošanu, ņemot vērā pārskatīšanas un 
ziņošanas posmus atbilst īgi Kopējai konvencijai. Pamatojoties uz dal ībvalstu zi ņojumiem, 
Komisija iesniegs zi ņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par pan ākto virzību.  
Dalībvalstis pas ūta veikt starptautiskas profesion ālapskates par sav ām valsts sist ēmām un 
valsts programm ām ar mērķi nepārtraukti uzlabot lietot ās kodoldegvielas un radioakt īvo 
atkritumu apsaimniekošanu. Profesion ālapskašu rezult ātus paziņo dalībvalstīm un nos ūta 
Komisijai.