LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 51/34

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Taisnīga un efektīva uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma Eiropas Savienībā”

(2016/C 051/07)

Ziņotājs: Jean-Luc VANRAES (BE/ALDE), Ukles pašvaldības padomes loceklis un CPAS/OCMW priekšsēdētājs Atsauces dokuments: Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Taisnīga un efektīva uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma Eiropas Savienībā: piecas galvenās rīcības jomas” COM(2015) 302 final

PRIEKŠLIKUMI UN IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

1. atgādina, ka ikvienai Komisijas iniciatīvai, tostarp arī jebkurai iniciatīvai nodokļu jomā, kas balstīta uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 113., 115. un 116. pantu, noteikti ir jāatbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem;

2. atbalsta visus četrus Komisijas rīcības plānā par uzņēmējdarbības nodokļu sistēmu ietvertos mērķus: — atjaunot saikni starp nodokļiem un vietu, kur saimnieciskā darbība tiek veikta. Tā ir vieta, kur tiek radīta vērtība, t. i., vieta, kur faktiski notiek pētniecība, izstrāde un ražošana, — nodrošināt, lai dalībvalstis varētu pareizi novērtēt savas jurisdikcijas uzņēmumu darbību, — izveidot Eiropas Savienībā konkurētspējīgu un uz izaugsmi vērstu fiskālo vidi uzņēmumiem, kā rezultātā atbilstoši Eiropas pusgadā sniegtajiem ieteikumiem tiktu radīts noturīgāks korporatīvais sektors, — aizsargāt vienoto tirgu un nodrošināt aktīvu ES pieeju ārējiem aspektiem;

3. uzskata, ka esošais regulējums uzņēmumu ienākuma nodokļa jomā valsts, Eiropas vai pasaules līmenī vairs neatbilst pašreizējam globalizācijas, mobilitātes, digitālo tehnoloģiju, jauno tirdzniecības modeļu un sarežģīto uzņēmumu struktūru skartajam ekonomikas kontekstam;

4. uzsver Eiropas Savienībā pastāvošo uzņēmumu ienākuma nodokļa noteikumu lielo sarežģītību, kā arī nepietiekamo koordināciju un iztrūkstošo komplementaritāti starp dažādu dalībvalstu sistēmām;

5. pauž nožēlu, ka daži uzņēmumi, īpaši daudznacionālie uzņēmumi, šo situāciju izmanto, lai samazinātu savus nodokļu maksājumus vai nu ar juridiski sodāmām nodokļu nemaksāšanas, vai nelikumīgām nodokļu apiešanas metodēm, vai arī izmantojot agresīvas nodokļu plānošanas stratēģijas, kuras, pat ja tās ir likumīgas, ir pretrunā šajā jomā spēkā esošo tiesību aktu būtībai;

6. uzsver, ka jebkurā gadījumā minēto uzņēmumu maksātie nodokļi lielā mērā ir netaisnīgi un nelieli, salīdzinot ar to ienākumiem;

7. atgādina par dažiem aprēķiniem, kuri liecina, ka nodokļu apiešana, nodokļu nemaksāšana un agresīva nodokļu plānošana katru gadu Eiropas Savienībā ir cēlonis potenciālo nodokļu ieņēmumu zaudējumiem aptuveni 1 000 miljardu euro apmērā (1); atgādina arī, ka šie negūtie ienākumi kaitē visu līmeņu, tostarp vietējo un reģionālo pašvaldību, publiskajām finansēm; turklāt, ja no visiem uzņēmumiem nodokļi tiktu iekasēti taisnīgi, pārredzami, efektīvi un godīgi, būtu iespējams samazināt nodokļu slogu;

8. ierosina, lai visi starptautiskie līgumi, tostarp arī tirdzniecības un ekonomisko partnerattiecību nolīgumi, ko noslēgusi Eiropas Savienība, ietvertu klauzulas, kas paredz labu pārvaldību nodokļu jomā, klauzulas par pārredzamību, kā arī par kaitniecisku nodokļu praksi, un aicina Eiropas Komisiju stingrāk pieturēties pie šīs nostājas pašreiz notiekošajās sarunās, bet jo īpaši sarunās par transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību un par pakalpojumu tirdzniecības nolīgumu;

9. pauž nožēlu par šādas kaitnieciskas nodokļu prakses eksistenci un plašumu laikā, kad daudzi nodokļu maksātāji, īpaši privātpersonas, daudzās dalībvalstīs ir pakļauti smagai nodokļu nastai, kuras cēlonis ir taupības politika; uzskata, ka nodokļu taisnīguma neesamība apdraud sociālo un ekonomisko stabilitāti;

10. atgādina, ka uzņēmumu ienākuma nodokļa pašreizējā regulējuma sarežģītība, kas dod iespēju iedzīvoties dažiem lielajiem uzņēmumiem, kuri izmanto tā nepilnības, ir ļoti traucējoša mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kā arī mikrouzņēmumiem, jo birokrātija bremzē šo uzņēmumu darbību, jo īpaši pārrobežu darbību;

11. uzskata, ka šāds stāvoklis rada arī nevienlīdzīgu konkurenci starp uzņēmumiem, galvenokārt lielajiem daudznacionālajiem uzņēmumiem, kuriem ir resursi, kas nepieciešami, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas ar tādiem paņēmieniem kā agresīva nodokļu plānošana, un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kuriem tādu nav;

12. norāda, ka Savienības mērogā ilgtermiņā ir konstatēta vispārēja tiesību aktos noteiktā uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes pazemināšanās;

13. uzsver, ka šī likmes pazemināšanās pēdējos gados ir nesusi līdzi tādas pārmaiņas kā nodokļu bāzes paplašināšanās, jaunu uzņēmumu skaita palielināšanās un zemas procentu likmes (tā rezultātā samazinās atskaitāmās summas), kam būtu vajadzējis izraisīt no uzņēmumu ienākuma nodokļa iegūto ienākumu pieaugumu;

14. konstatē, ka ir grūti salīdzināt dažādās dalībvalstīs reāli piemērotās likmes, un tāpēc iesaka izveidot kopēju aprēķinu metodi, lai būtu iespējams sagatavot salīdzinošu visu dažādās dalībvalstīs pastāvošo nodokļu likmju tabulu;

15. ņemot vērā ESAO pētījumus, kas liecina, ka daži daudznacionālie uzņēmumi izmanto stratēģijas, kuras tiem dod iespēju maksāt peļņas nodokli tikai 5 % apmērā, lai gan mazākiem uzņēmumiem ir jāmaksā līdz pat 30 %, atbalsta prasību, ka šiem daudznacionālajiem uzņēmumiem finanšu pārskats būtu jāsniedz katrā dalībvalstī vai trešā valstī, kurā tie darbojas, un tajā jāietver apkopota informācija par rādītājiem, tostarp peļņa un zaudējumi pirms nodokļiem, ienākuma nodokļi, nodarbināto personu skaits, aktīvi; šai informācijai vajadzētu būt publiski pieejamai un, ja iespējams, tā būtu jāiekļauj centrālā Eiropas reģistrā;

Kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze (KKUINB)

16. atzīst, ka kopējai konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzei (KKUINB) būtu divkāršs potenciāls: pirmkārt, no agresīvas nodokļu plānošanas, krāpšanas un nodokļu nemaksāšanas un nelabvēlīgas dalībvalstu nodokļu konkurences apkarošanas viedokļa un, otrkārt, ar mērķi stiprināt vienoto tirgu un mazināt birokrātisko slogu, kas apgrūtina visu lielumu uzņēmumus, kas ir iesaistīti pārrobežu darbībā;

17. uzskata, ka uzņēmumiem būtu vienkāršāk un tie varētu būtiski ietaupīt administratīvos izdevumus, ja nodokļa bāzi varētu noteikt ar vienu nodokļu noteikumu kopumu 28 vietā, un ka ieguvums jo īpaši liels būtu MVU, kas darbojas vairākās dalībvalstīs;

18. tāpēc uzsver KKUINB potenciālo pozitīvo ietekmi uz ekonomikas izaugsmi, nodarbinātību un nodokļu taisnīgumu, kā arī uz publiskajām finansēm, tostarp vietējo un reģionālo pašvaldību finansēm;

KKUINB vietējie un reģionālie aspekti

19. lai gan vismaz 2011. gada priekšlikumā KKUINB neattiecas uz vietējiem un reģionālajiem nodokļiem tiešā veidā, RK uzskata, ka KKUINB ieviešana ietekmētu vietējo un reģionālo pašvaldību nodokļu ieņēmumus, jo dalībvalstu skatījumā lielu daļu šo pašvaldību ieņēmumu veido vietējie un reģionālie nodokļi, ko iekasē no nodokļu bāzes attiecīgajā valstī, un/vai daļa no attiecīgajā valstī iekasētā uzņēmumu ienākuma nodokļa;

20. aicina Komisiju rūpīgi novērtēt, kā vietējās un reģionālās pašvaldības un jo īpaši to budžetu varētu ietekmēt jauns tiesību akta priekšlikums par KKUINB ieviešanu, tomēr nevēlas, lai Komisija sāk pilnībā jaunu KKUINB ietekmes novērtēšanas procedūru, kas lieki aizkavētu ieviešanu;

21. uzsver, ka dažās dalībvalstīs KKUINB režīma ieviešana ietekmētu vietējos un reģionālos nodokļus, jo būtu loģiski, ja vienkāršošanas nolūkā KKUINB tiktu izmantota arī vietējo un reģionālo nodokļu noteikšanai;

KKUINB un nodokļu likme

22. uzsver, ka KKUINB mērķis nav saskaņot nodokļu likmes, jo pašreizējos līgumos nav neviena panta, kas konkrēti attiektos uz tiešo nodokļu uzlikšanu. Taču fakts, ka nav izredžu saskaņošanai, kas būtu balstīta uz pašreizējiem līgumiem, neizslēdz iespēju, ka dalībvalstis varētu izskatīt ciešākas sadarbības veidošanu šajā jomā;

23. norāda, ka dažādās dalībvalstīs tiesību aktos noteiktais uzņēmumu ienākuma nodoklis ir neprecīzs vai pat maldinošs rādītājs, jo pastāv būtiskas nodokļa bāzes, atskaitījumu un preferenciālu režīmu atšķirības; uzsver, ka dažos gadījumos reālajai nodokļu likmei nav nekā kopīga ar tiesību aktos noteikto nodokļu likmi;

24. tāpēc aicina, lai dalībvalstis un reģioni, kuriem ir likumdošanas pilnvaras uzņēmumu ienākuma nodokļa jomā, pārredzamības nolūkā iesniedz Komisijai detalizētus datus par uzņēmumu reālo vidējo ienākuma nodokļa likmi, kas ietver visus atskaitījumus;

Pienākums obligāti izmantot KKUINB un konsolidācijas atlikšana

25. atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi savā jaunajā priekšlikumā padarīt KKUINB par obligātu vismaz daudznacionālajiem uzņēmumiem, jo ir skaidrs, ka tie uzņēmumi, kuru nodokļu stratēģija ir agresīva, kuri nodokļus apiet vai nemaksā godīgi, noteikti neizmantotu brīvprātīgu KKUINB režīmu, kas šādu praksi liedz;

26. atgādina, ka komiteja 2011. gada atzinumā ierosināja pēc pārejas posma noteikt KKUINB par obligātu vismaz noteikta lieluma uzņēmumiem (2);

27. uzskata, ka būtu vēlams nekavējoties izveidot kopēju konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi. Tā kā sarunas par konsolidāciju ir ilgas un sarežģītas, RK atbalsta Komisijas pieeju saistībā ar KKUINB konsolidācijas atlikšanu, ja tas dod iespēju sarunās pavirzīties uz priekšu citu priekšlikuma elementu, jo īpaši kopējās nodokļa bāzes, izskatīšanā. Šajā saistībā ņem vērā 27. oktobrī pieņemtajā Komisijas 2016. gada darba programmā iekļauto paziņojumu par apņemšanos atsaukt pašreizējo KKUINB priekšlikumu, taču izvirza jautājumu, cik lielā mērā Komisijas vēlme to aizstāt ar priekšlikumu izvēlēties pakāpenisku pieeju un sākumā vienoties par obligātu nodokļu bāzi ir balstīta uz prognozēm par tās sabiedriskās apspriešanas secinājumiem, ko Komisija uzsāka 8. oktobrī un kas notiks līdz 2016. gada 8. janvārim;

28. atgādina tomēr, ka konsolidēšanai arī turpmāk ir jābūt vienam no Eiropas iestāžu un dalībvalstu mērķiem uzņēmējdarbības nodokļu jomā, jo tādējādi būtu nodrošināta atbilde jautājumam par grupu iekšējo darījumu cenām Eiropas Savienībā un nodokļu apiešanas problēmām, kas ar to saistītas, turklāt tiktu panākta vienkāršošana un uzņēmumu administratīvo izdevumu ietaupījumi;

29. uzskata, ka varētu paredzēt nodokļu minimuma likmi, ja sarunas par konsolidēšanu norisinātos neveiksmīgi;

30. raizējas arī par varbūtību, ka Komisijas iecerētais pagaidu pārrobežu kompensēšanas mehānisms, kas būtu spēkā, kamēr tiks veikta konsolidēšana, varētu pavērt jaunas agresīvas nodokļu plānošanas iespējas; ievērojot šo risku, kas kļūtu par cēloni būtiskam dalībvalstu ienākumu zaudējumam, RK aicina Komisiju mainīt grafiku un saīsināt sākumā ierosinātos īstenošanas termiņus;

Citi apsvērumi par KKUINB

31. uzskata, ka labvēlības statuss, kas daudzos nodokļu režīmos paredzēts parādsaistībām un procentu likmēm, kavē uzņēmumu finansēšanas veidu daudzveidības palielināšanos un traucē Eiropas Savienībā aktīvāk finansēt uzņēmumus ar pašu līdzekļiem – tā ir parasta prakse citās valstīs;

32. tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt uzņēmumu finansēšanas avotu daudzveidības palielināšanos, kas nenoliedzami palīdzētu uzlabot izaugsmi un nodarbinātību;

33. atgādina komitejas 2011. gada atzinumā pausto priekšlikumu par KKUINB: gatavojot atskaitāmo izdevumu sarakstu, vajadzētu ņemt vērā kārtējās izmaksas, kas saistītas ar vides aizsardzību un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, tostarp ar atsauci uz iniciatīvām, kuru mērķis ir pieņemt integrētus ražošanas procesus ar mazu ietekmi uz vidi;

34. aicina Komisiju šādu atskaitījumu iespēju iekļaut 2016. gadā paredzētajā jaunajā tiesību akta priekšlikumā;

35. atgādina arī 2011. gadā pausto ieteikumu: lai pilnībā sasniegtu administratīvās vienkāršošanas mērķi, jāievieš ne vien kopēja konsolidētā nodokļa bāze, bet arī kopēji grāmatvedības noteikumi;

ESAO darbs

36. atzinīgi vērtē to, ka, pateicoties Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) darbam, G20 valstu un valdību vadītāji Antālijā 2015. gada 16. novembrī pieņēma rīcības plānu, kas vērsts pret nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu (Base erosion and profit shifting/BEPS) un kurā iesaistītas 62 valstis; tomēr uzskata, ka noteikumi par publisko pārskatu sniegšanu par katru valsti atsevišķi (country by country reporting) ir nepietiekami, jo BEPS 13. darbībā ir paredzēta automātiska datu paziņošana tikai mātesuzņēmuma grupas nodokļu rezidences nodokļu iestādei, ņemot vērā, ka ES līmenī publiskie pārskati obligāti jau ir jāsniedz bankām un ieguves rūpniecības uzņēmumiem, kuru mītne ir ES;

37. aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis, kā arī reģionus, kuriem ir likumdošanas pilnvaras uzņēmumu ienākuma nodokļa jomā, nodrošināt saistošu tiesību aktu kopuma par BEPS piemērošanu, izmantojot jaunu direktīvu, kas vērsta pret BEPS ar mērķi Savienībā efektīvi apkarot šādu realitāti;

38. atzinīgi vērtē to, ka Ecofin ir vienojusies par grozītu saiknes pieeju, turklāt uzskata, ka ar šo direktīvu vajadzētu Eiropas saistošajos tiesību aktos iekļaut grozītu saiknes pieeju, kas definēta ESAO tiesību aktu kopumā BEPS un Ecofin Rīcības kodeksa darba grupā un kas saistīta ar labvēlīgiem nodokļu režīmiem, ko piemēro no patentiem gūtiem ieņēmumiem (“patentlodziņa” režīms);

Jurisdikcijas, kas nesadarbojas

39. uzskata, ka līdztekus Savienībā vajadzīgajām iniciatīvām un progresam, ļoti svarīgi ir stiprināt Eiropas pieeju, kas paredzēta jurisdikcijām, kuras nesadarbojas vai nodokļu oāzēm;

40. uzskata, ka šajā jomā jo īpaši dalībvalstu nesaliedētība un nepietiekamā koordinācija ir tie elementi, kas dod iespēju dalībvalstīm izvairīties no taisnīgiem nodokļiem;

41. pozitīvi vērtē Komisijas publicēto, paziņojuma pielikumā iekļauto sarakstu ar trešo valstu nodokļu jurisdikcijām, kas nesadarbojas, un uzskata, ka tā ir simboliski spēcīga iniciatīva;

42. turklāt uzskata, ka šā saraksta publicēšanai ir jākļūst par pamatu dziļai diskusijai starp dalībvalstīm ar mērķi izveidot kopīgu Eiropas līmenī koordinētu pieeju jurisdikcijām, lai vērstos pret to kaitējošo praksi nodokļu jomā, ko tās pieļauj;

43. izvirza jautājumu par to, vai kritērijs, kas tiek izmantots, lai sagatavotu Komisijas publicēto sarakstu ar jurisdikcijām, kas nesadarbojas, nav pārāk ierobežojošs, jo jāņem vērā, ka šīs jurisdikcijas par tādām ir jānosauc vismaz desmit dalībvalstīm;

44. no šāda viedokļa atzinīgi vērtē ES 2015. gada maijā parakstītos līgumus ar Šveici, Andoru un Lihtenšteinu, jo tas ir liels solis uz priekšu pārredzamības nodrošināšanā un krāpšanas apkarošanā nodokļu jomā;

45. uzskata, ka ar iepriekšējā punktā minētajiem līgumiem paredzētā automātiskā informācijas apmaiņa ir efektīvs instruments agresīvas nodokļu stratēģijas ierobežošanai un apkarošanai un tās piemērošana būtu jāpaplašina; atzinīgi vērtē arī to, ka vairākas jurisdikcijas, ko Komisija minējusi šajā sarakstā, ir vai nu pieņēmušas šajā jomā spēkā esošos pasaules standartus, vai apņēmušās tos pieņemt.

Briselē, 2015. gada 4. decembrī Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs Markku MARKKULA

(1) Closing the European Tax Gap, Report for Group of the Progressive Alliance of Socialists & Democrats in the European Parliament, by R. Murphy, Director of Tax Research UK. Pieejams tiešsaistē: http://www.socialistsanddemocrats.eu/sites/default/files/120229_richard_murphy_eu_tax_gap_en.pdf (EN).

(2) Reģionu komitejas atzinums “Kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze (KKUINB)”. Ziņotājs: Gusty Graas kgs (LU/ALDE) Atsauce: ECOS-V-018/CdR 152/2011 fin. Pieejams tiešsaistē: http://webapi.cor.europa.eu/documentsanonymous/cdr152-2011_fin_ac_lv.doc