LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Briselē, 17.12.2012  
COM(2012) 772 final 
2012/0358 (COD) 
  
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
par kuģu aprīkojumu un Direkt īvas 96/98/EK atcelšanu 
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
{SWD(2012) 437 final} 
{SWD(2012) 438 final}  
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. P RIEKŠLIKUMA KONTEKSTS  
1.1. Priekšv ēsture 
Kuģu aprīkojums veido noz īmīgu daļu no jaunb ūvēta kuģa vērtības, un š ā aprīkojuma 
kvalitāte un laba darb ība ir izšķirošs faktors, kas ļauj gādāt par kuģa un tā apkalpes droš ību, 
kā arī par jūras negad ījumu un j ūras vides pies ārņošanas nov ēršanu.  
Starptautisk ās jūras drošības konvencijas prasa, lai ku ģi būtu pienācīgi ekipēti; turklāt tās 
prasa karoga valst īm nodrošin āt, lai kuģu aprīkojums atbilstu zin āmām konstrukcijas un 
darbības drošuma pras ībām, un izdot attiec īgos sertifik ātus. Šajā nolūkā gan Starptautisk ā 
Jūrniecības organiz ācija ( IMO ), gan starptautisk ās un Eiropas standartiz ācijas iest ādes 
izstrādā kuģu aprīkojuma test ēšanas standartus. IMO  sīkāk izstrādā konvenciju pras ības, veido 
testēšanas standartus un tos atjaunina, šim nol ūkam izmantojot vir kni instrumentu, piem ēram, 
kodeksus, rezol ūcijas un cirkul ārus. 
Starptautisk ās konvencijas un test ēšanas standarti karoga valsts administr ācijai dod zin āmu 
rīcības brīvību. Lai gan pras ības un test ēšanas standartus ietverošie IMO  instrumenti parasti ir 
obligāti, IMO  tradīcija strādāt pēc vienprātības principa noz īmē to, ka laiku pa laikam var tikt 
pieņemti svar īgi kuģu aprīkojuma droš ības standarti, kuru piem ērošana nav oblig āta; šā paša 
iemesla d ēļ reizumis IMO  instrumentiem ir noteikts p ārāk tāls izpildes termi ņš vai arī tas 
vispār nav noteikts.  
Kuģu aprīkojuma direkt īvas priekšlikum ā 1995. gad ā Komisija skaidri nor ādīja uz 
problēmām, ko šāds stāvoklis izrais īja iekšējā tirgū, un uz saska ņotības trūkumu ES ku ģu 
aprīkojuma sektor ā1. Attiecīgo atbilst ības sertifik ātu savstarp ējo atzīšanu — pat sal īdzināmu 
prasību gadījumā — dalībvalstis veica nelabpr āt un piem ēroja vismaz papildu valsts kontroli; 
rezultāts bija vair ākas apstiprin āšanas proced ūras vienam un tam pašam ku ģu aprīkojumam. 
Komisija atz īmēja, ka saska ņošana ļautu likvid ēt būtiskus administrat īvos šķēršļus un atvērtu 
iekšējo tirgu ku ģu aprīkojumam, kas sertific ēts dalībvalstīs, kā arī dotu iev ērojamus 
apjomrad ītus ietaup ījumus. 
Tāpēc Padomes 1996. gada 20. decembra Direkt īva 96/98/EK par ku ģu aprīkojumu2 paredzēja 
kopējus noteikumus, lai nov ērstu starptautisko standartu ieviešanas atš ķirības, izmantojot 
skaidri defin ētu prasību kopumu un vienotas sertifik ācijas proced ūras. Šie kop īgie noteikumi 
joprojām ir vajadz īgi, lai pan āktu netrauc ētu iekšējā tirgus darb ību kuģu aprīkojuma sektor ā, 
vienlaikus g ādājot par augsta l īmeņa drošību un vides aizsardz ību.  
1.2. Direkt īvas 96/98/EK īstenošanā gūtā pieredze  
Kuģu aprīkojuma direkt īvas īstenošanas pieredze ir izgaismojusi četras jomas, kur ās nav 
izdevies piln ā apmērā sasniegt izvirz ītos mērķus. Šīs jomas s īkāk aprakst ītas turpm ākajos 
punktos.  
                                                 
1 Sk. COM(1995)269, gal īgā redakcija. 
2 OV L 46, 17.2.1997., 25. lpp.  
LV 3   LV 1.2.1. Piem ērojamo pras ību identific ēšana. Kārtējo grozījumu izdar īšana direkt īvas 
A pielikum ā 
Konkrētās tehniskās prasības un test ēšanas standarti, kas piem ērojami iek ārtām, uz kur ām 
attiecas Ku ģu aprīkojuma direkt īva, ir nosaukti min ētās direktīvas A pielikum ā. Tā kā 
jānodrošina atbilst ība IMO  un, attiec īgā gadījumā, starptautisko un Eiropas standartiz ācijas 
organizāciju izstrādātajiem regulat īvajiem aktiem, A pielikums ir regul āri jāatjaunina.  
Parasti IMO  aktu un starptautisko standartu gad ījumā laiks starp to pie ņemšanu un st āšanos 
spēkā ir pietiekami ilgs — no divpadsmit l īdz divdesmit četriem mēnešiem. Sist ēmai jāspēj 
šajā laika posm ā iestrādāt jaunās prasības valstu ties ību aktos, un patlaban tas nav iesp ējams. 
Līdz šim vēl ne reizi nav izdevies piln ībā ievērot IMO  termiņus, un aizkav ēšanās ar IMO  
prasību iestrādi dalībvalstu ties ību sistēmās ir bijusi pat vair ākus gadus ilga. 
Tas rada iev ērojamus trauc ējumus nozarei, kurai j ānodrošina atbilst ība Eiropas un 
starptautiskajos tirgos atš ķirīgiem standartiem un kurai ir gr ūti identific ēt piemērojamās 
prasības. Attiec īgi palielin ās Eiropas ku ģu aizturēšanas risks ārzemju ost ās.  
1.2.2. Pazi ņoto strukt ūru darba kvalit āte 
Paziņoto strukt ūru darba kontroli dal ībvalstu administr ācijas neīsteno vienl īdz rūpīgi, un 
dažkārt tā pat ir nepietiekama. Ku ģu aprīkojuma direkt īvas prasības par pazi ņotajām 
struktūrām patlaban neparedz ne detaliz ētus šo strukt ūru darbības kritērijus, ne to, k ādā veidā 
dalībvalstis var īstenot efekt īvu kontroli. Ņemot vērā to, ka pareizi str ādājošas atbilst ības 
pārbaudes proced ūras ir pirm ā un svarīgākā "aizsardz ības līnija", lai nepie ļautu pras ībām 
neatbilstoša apr īkojuma iek ļūšanu tirgū, ir paustas bažas, ka min ētie trūkumi var pak ļaut 
nozari negod īgai konkurencei, ko rada strukt ūras, kuras izmanto radušos situ āciju. 
1.2.3. Tirgus uzraudz ība 
Kuģi ekipē galvenok ārt kuģa būves vai remonta laik ā: tas var notikt jebkur pasaul ē un 
pārsvarā notiek ārpus ES robež ām. Tādējādi kuģu aprīkojums, kas faktiski non āk dalībvalstu 
fiziskajā teritorijā, ir tikai neliela da ļa no aprīkojuma, uz ko attiecas direkt īva.  
Tomēr Kuģu aprīkojuma direkt īva ļauj īstenot tirgus uzraudz ību tikai to iek ārtu gadījumā, kas 
vēl neatrodas uz ku ģa, un tajā trūkst detaliz ēta regulējuma: arī tirgus uzraudz ība tiek trakt ēta 
kā iespēja, nevis k ā pienākums. Tāpēc Kuģu aprīkojuma direkt īvas paredz ētā sistēma nav 
spējusi pielāgoties tirgus realit ātei un praks ē ļoti apgrūtina dalībvalstu uzdevumu — re ālas 
tirgus uzraudz ības nodrošin āšanu.  
Rezultātā ir maz ticams, ka tirgus uzraudz ība valsts iest ādēm dos pietiekamu inform āciju, lai 
tās nepieļautu ES ku ģu ekipēšanu ar pras ībām neatbilstošu apr īkojumu. Tam ir tieša negat īva 
ietekme uz droš ību, bet pras ības ievērojošie ražot āji saskaras ar gr ūtībām, kas saist ītas ar 
negodīgu konkurenci un viltojumiem. 
1.2.4. Droš ības klauzula 
Pieredze ir atkl ājusi struktur ālus trūkumus pašreiz ējā drošības klauzulas meh ānismā, ko 
paredz Ku ģu aprīkojuma direkt īva. Dalībvalstīm nav nek āda stimula tirgus uzraudz ības laikā 
piemērot vispus īgu proced ūru līdz pat ierobežojošu pas ākumu pie ņemšanai, kas paredz ētu 
neatkarīgu izlases veida p ārbaudi ar pietiekamu ticam ības pakāpi. Pašreiz ējā direktīvas teksta 
redakcija dal ībvalstīm neuzliek pien ākumu pat pien ācīgi uzklaus īt ražotāju vai dar īt tam 
LV 4   LV pieejamus apel ācijas meh ānismus, nemaz nerun ājot par virz ību uz trūkumu brīvprātīgu 
novēršanu. Šā iemesla d ēļ var rasties t ādas situācijas, kā minēts iepriekš, kad lieta un l īdz ar to 
arī pienākums detaliz ēti izvērtēt tās būtību tiek priekšlaikus nodots Komisijai. Turkl āt tas 
uzliek Komisijai slogu, kas nav sam ērojams ar t ās resursiem un tehniskaj ām iespējām, pat 
ņemot vērā EMSA  sniegto atbalstu.  
Bez tam pašreiz ējais drošības klauzulas meh ānisms ir sarež ģīts un lēns, un tādējādi lietas 
risināšanas gait ā tiek nodar īts ievērojams un ilgstošs kait ējums ražot āja reputācijai.  
1.3. Jaunais tiesiskais regul ējums par pre ču laišanu ES tirg ū  
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akredit ācijas un 
tirgus uzraudz ības prasības attiec ībā uz produktu tirdzniec ību un atce ļ Regulu (EEK) 
Nr. 339/933, nosaka vienotu ES regul ējumu attiec ībā uz akredit āciju un tirgus uzraudz ību. 
Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. j ūlija Lēmums Nr. 768/2008/EK par produktu 
tirdzniecības vienotu sist ēmu un ar ko atce ļ Padomes L ēmumu 93/465/EEK4, paredz vienotu 
vispārēju principu un atsauces noteikumu sist ēm u  t o  E S  t i e s ību aktu izstr ādē, ar kuriem 
saskaņo produktu tirdzniec ības nosac ījumus (saska ņojošie ES ties ību akti). Saska ņā ar tā 
2. pantu saska ņojošajos ES ties ību aktos izmanto visp ārējos principus, kas noteikti min ētajā 
lēmumā, un attiec īgos I, II un III pielikuma atsauces noteikumus. Tom ēr ES tiesību akti var 
atšķirties no šiem visp ārējiem principiem un atsauces noteikumiem, ja tas ir lietder īgi 
attiecīgās nozares īpatnību dēļ, jo īpaši tad, ja jau past āv visaptverošas ties ību normu sist ēmas. 
1.4. Priekšlikuma m ērķi 
1.4.1. Visp ārīgie mērķi 
Saskaņā ar LESD 90. un 91. pantu kop ējai transporta politikai (KTP) j āveicina L īgumu mērķu 
sasniegšana plaš ā nozīmē, tātad jāveicina pre ču brīva aprite un j āparedz pas ākumi, lai 
garantētu transporta drošumu. Saska ņā ar KTP un ņemot vērā kuģu aprīkojuma jomas 
specifiku, ierosin ātās iniciatīvas vispārīgais mērķis ir divējāds: 
• nostiprināt Kuģu aprīkojuma direkt īvas paredz ētos īstenošanas un noteikumu izpildes 
mehānismus, t ādējādi garant ējot pareizu iekš ējā tirgus darb ību attiecībā uz kuģu 
aprīkojumu, nodrošinot augstu droš ības līmeni jūrā un jūras piesārņošanas 
novēršanu;  
• vienkāršot normat īvo vidi, vienlaikus garant ējot IMO  prasību piemērošanu un 
ieviešanu saska ņotā veidā visā ES, tādējādi palīdzot nodrošin āt vajadzīgos 
Savienības nozares konkur ētspējas apstākļus saskaņā ar LESD 173. pantu. 
1.4.2. Konkr ētie mērķi 
Šo divējādo vispārīgo mērķi var izteikt ar š ādiem konkr ētiem mērķiem: 
• atrast optim ālu veidu, k ā Kuģu aprīkojuma direkt īvu savietot ar jauno tiesisko 
regulējumu (k ā prasīts Jaun ā tiesisk ā regulējuma lēmuma (L ēmuma 
Nr. 768/2008/EK) 2. pant ā), vienlaikus pien ācīgi ievērojot kuģu aprīkojuma jomas 
                                                 
3 OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp. 
4 OV L218, 13.8.2008., 82. lpp. 
LV 5   LV specifiku t ādos aspektos k ā tirgus uzraudz ība, produktu atbilst ības novērtēšana un to 
izplatīšanas ķēdes dalībnieku pien ākumi;  
• saīsināt, vienkāršot un preciz ēt IMO  standartu groz ījumu transpon ēšanu Eiropas un 
dalībvalstu tiesiskaj ā regulējumā. 
2. A PSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM UN IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA 
REZULT ĀTI 
Papildus regul ārajai sazi ņai ar ieinteres ētajām person ām, kas notiek kopš 1997. gada, kad 
stājās spēkā Kuģu aprīkojuma direkt īva, 2008. gad ā, sākoties direkt īvas pārskatīšanai, notika 
atsevišķa apspriešan ās ar ieinteres ētajām person ām, šim nol ūkam izmantojot anketas, kuras 
adresēja dalībvalstīm, nozares p ārstāvjiem un pazi ņoto strukt ūru grupai MarED.  Oficiāla 
apspriešan ās sanāksme ar ieinteres ētajām person ām notika Brisel ē 2008. gada 27. novembr ī. 
2012. gada apr īlī Komisija v ēlreiz vērsās pie ieinteres ētajām person ām, lai ieg ūtu jaunāko 
viedokli par direkt īvas groz ījumiem un jaun ākos datus. Sa ņemtās atbildes liel ā mērā 
apstiprināja problēmas, kas jau bija izskat ītas. 
Ietekmes nov ērtējumā galvenā uzmanība bija piev ērsta divām alternat īvām salīdzinājumā ar 
bāzes ( status quo ) scenāriju, proti, maksim āla saskaņošana ar jauno tiesisko regul ējumu un 
nosacījumus paredzoša saska ņošana; pēdējā paredz vair ākus Kuģu aprīkojuma direkt īvai 
specifiskus pas ākumus, lai ņemtu vērā šīs jomas īpatnības. Anal īze parādīja, ka abi risin ājumi 
ir pieņemami, bet nosac ījumus paredzoš ā saskaņošana ir efekt īvākais un maz āk 
apgrūtinošākais risin ājums, kam vienlaikus ir vislabv ēlīgākā kopējā ekonomisk ā un sociālā 
ietekme un ietekme uz vidi. 
Komisijas Ietekmes nov ērtējuma komiteja savu ieguld ījumu deva divreiz: 2009. gada 
septembrī un 2012. gada august ā. Piezīmes par projekta s ākotnējo versiju ļāva būtiski uzlabot 
ietekmes nov ērtējumu, cita starp ā pārformulējot probl ēmas aprakstu, p ārstrukturējot 
piedāvātos politikas risin ājumus un sa īsinot dokumentu. Otraj ā atzinumā komiteja formul ēja 
vairākus papildu ieteikumus, kuri ir iek ļauti dokumenta gal īgajā redakcijā. 
Pilns nov ērtējuma teksts ir iek ļauts ietekmes nov ērtējuma ziņojumā, kas pievienots šim 
priekšlikumam un ir public ēts arī šādā tīmekļa vietnē:  
http://ec.europa.eu/govern ance/impact/index_en.htm . 
3. P RIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI  
3.1. Juridiskais pamats 
Šā priekšlikuma juridi skais pamats ir LESD 100. panta 2. punkts. 
3.2. Subsidiarit ātes un proporcionalit ātes princips 
Subsidiarit ātes un proporcionalit ātes principi tiek piln ībā ievēroti.  
Saskaņošana ES l īmenī ved pie skaidri identific ētu prasību kopuma un vienot ām sertific ēšanas 
procedūrām, kas sp ēj nodrošin āt augsta l īmeņa drošību un vides aizsardz ību, vienlaikus 
veicinot netrauc ētu iekšējā tirgus darb ību.  
LV 6   LV Kuģu aprīkojuma sektor ā izvirzītos ES m ērķus nevar pietiekami labi sasniegt ar dal ībvalstu 
rīcību vien; tie ir lab āk sasniedzami ar ES l īmeņa rīcību.  
Tomēr ierosin ātajā direktīvā nav detaliz ētu tehnisko specifik āciju, ko piem ēro kuģu 
aprīkojumam, uz kuru attiecas š īs direktīvas darbības joma; toties tiek pras īts ievērot 
starptautisko instrumentu paredz ētās prasības un test ēšanas standartus un vienlaikus tiek 
nodrošināts mehānisms, kas ļauj šīs prasības un standartus izpild īt vienādā veidā. Atbilstības 
pārbaudīšanas proced ūras ir saska ņotas, bet īstenošana piln ībā tiek uztic ēta dalībvalstīm, kas 
arī turpmāk atbildēs par to, lai ku ģu aprīkojums, ar kuru ekip ē ES kuģus, atbilstu š īs 
direktīvas prasībām. Ja dal ībvalsts pie ņem ierobežojošus pas ākumus attiec ībā uz prasībām 
neatbilstošu apr īkojumu, Komisijai ir pien ākums iejaukties tikai t ādā gadījumā, ja pret šiem 
pasākumiem atbilst īgā termiņā tiek celti iebildumi. T ādējādi ES pas ākumi nesniedzas t ālāk 
par to, kas ir noteikti nepieci ešams, lai sasniegtu 2.3. punkt ā izklāstītos mērķus. 
3.3. Juridisko instrumentu izv ēle 
Direktīva joproj ām ir vispiem ērotākais juridiskais instruments, lai sasniegtu priekšlikuma 
mērķus. Paredz ētie pasākumi ir saist īti ar būtiskiem Direkt īvas 96/98/EK noteikumu 
grozījumiem, un min ētā direktīva skaidrības labad b ūtu jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu direkt īvu. 
4. I ETEKME UZ BUDŽETU  
Šis priekšlikums neietekm ē budžetu. Komisijai uztic ētie uzdevumi, tostarp tie, kuru izpildei 
būs vajadzīga Eiropas J ūras drošības aģentūras palīdzība, kopum ā darba apjomu nepalielin ās 
un tiks veikti, izmantojot esošos resursus. 
5. P RIEKŠLIKUMA SATURS  
1. pantā definēti priekšlikuma m ērķi, kā noteikts L īgumos un k ā minēts šā paskaidrojuma 
raksta 1.4. punkt ā. 
Direktīvas darbības joma ir defin ēta 3. pantā. Kad kuģus būvē, remontē vai piegādā, tos ekipē 
ar kuģu aprīkojumu. Protams, ka ES notiek ar ī kuģu aprīkojuma iekš ējā tirdzniec ība, tomēr 
direktīvas darbības joma ir defin ēta, atsaucoties uz apr īkojumu: a) ar kuru paredz ēts ekipēt 
dalībvalsts karoga ku ģi un b) kuram saska ņā ar starptautiskaj ām konvencij ām ir vajadz īgs 
karoga valsts apstiprin ājums. Līdzīgā veidā ir izslēgta vienlaic īga citu direkt īvu piemērošana, 
jo tikai ku ģu aprīkojuma direkt īva var nodrošin āt to, ka ku ģu aprīkojums, ar ko ekip ēti ES 
kuģi, atbilst starptautisko konvenciju un instrumentu pras ībām. 
Kuģu aprīkojumam piem ērojamās prasības ir noteiktas 4. pantā ar atsauci uz starptautiskaj ām 
konvencij ām un instrumentiem. Min ētās prasības paredz, ka atbilst ības pierādīšana ir saist īta 
ar konkrētiem testēšanas standartiem. T ā kā jānodrošina past āvīga saskaņotība ar starptautisko 
tiesisko regul ējumu, šīs prasības un standarti j āpiemēro to jaun ākajā redakcij ā; šis 
automātiskās atjaunin āšanas princips saskan ar visp ārējo politiku, kuru ES iev ēro kuģošanas 
drošības jomā. Automātisko atjaunin āšanu neattiecina uz test ēšanas standartiem, jo pieredze 
rāda, ka tas var rad īt nesamērīgu ietekmi. 
5. pants  atspogu ļo citu rakstur īgu elementu ku ģu aprīkojuma jom ā: karoga valstij ir 
jānodrošina, ka t ās karoga ku ģus ekipē tikai ar tādu aprīkojumu, kurš ir pien ācīgi apstiprin āts 
saskaņā ar piemērojamajām starptautisko instrumentu pras ībām. Aprīkojumam j āatbilst šīm 
LV 7   LV prasībām, ja vien v ēlāk netiek pie ņemtas IMO  prasības, ko piem ēro iekārtām, ar kurām kuģis 
jau ir ekip ēts.  
6. pants  nodrošina pamatu ku ģu aprīkojuma br īvai apritei Eiropas Savien ībā, pamatojoties uz 
principu, ar kuru saska ņā dalībvalstis savstarp ēji atzīst aprīkojumu, kas atbilst direkt īvas 
prasībām. 7. pants  reglament ē īpašu gad ījumu, proti, ku ģa pārvietošanu uz dal ībvalsts 
reģistru, pamatojoties uz principu par atbilst ību direkt īvas prasībām, tomēr pieļaujot 
līdzvērtīga aprīkojuma pie ņemamību, lai nerad ītu nesamērīgi lielu un nepamatotu slogu ku ģu 
īpašniekiem un nepadar ītu neizdev īgus ES karoga ku ģus. 
8. pants  atspogu ļo priorit āti, ko saska ņā ar kuģniecības glob ālo raksturu pieš ķir 
starptautiskajiem noteikumiem par ku ģošanas droš ību. Tomēr jānodrošina, lai gad ījumā, ja 
IMO  nav izstr ādājusi atbilst īgus standartus, nerastos  pretruna ar direkt īvas mērķiem, un tāpēc 
Komisijai j ābūt pilnvarotai ar dele ģētiem aktiem noteikt atbilst īgas specifik ācijas, kam ēr 
attiecīgie starptautiskie standarti v ēl nav izstr ādāti. 
9.–11. pants  attiecas uz st ūres rata z īmi. Līdzīgi kā noteikts pašreiz ējā direktīvā, ir 
nepieciešama īpaša zīme, lai atš ķirtu aprīkojumu, kas atbilst starptautisko j ūras drošības 
konvenciju pras ībām, kuras var atš ķirties no saska ņojošo ES ties ību instrumentu pras ībām par 
būtībā līdzīgu aprīkojumu, kas nav paredz ēts izmantošanai vai uzst ādīšanai uz ku ģiem. 
Vispārīgos CE marķējumu reglament ējošos principus, jo īpaši kā noteikts Regul ā (EK) 
Nr. 765/2008/EK, piem ēro mutatis mutandis . Lai atvieglotu k ontroli, ko veic karoga valsts un 
ostas valsts iest ādes, un apkarotu viltojumus, 11. pants paredz iesp ēju papildus st ūres rata 
zīmei vai tās vietā izmantot elektronisku mar ķējumu. 
12.–14. pant ā iestrādāti Lēmuma Nr. 768/2008/EK standartnoteikumi par konkr ētiem 
uzņēmēju pienākumiem. J āņem vērā, ka: a) tikai neliela da ļa no kuģu aprīkojuma, uz ko 
attiecas direkt īva, tiek tirgota ES robež ās — parasti to dara ku ģu būvētavas un ku ģu remonta 
veicēji; b) kā minēts iepriekš, dal ībvalstīm ir īpašs pilnvarojums nodrošin āt, ka to karoga 
kuģus ekipē tikai ar pras ībām atbilstošu apr īkojumu. Rezult āts ir šāds: a) import ētājiem zīmes 
uzlikšana noz īmē atbildības uzņemšanos un re ālus pienākumus, kuru starp ā ir savu telpu 
pieejamības nodrošin āšana valsts iest ādēm, kas veic tirgus uzraudz ību; b) ražot ājiem, kuri 
atrodas ārpus ES, pilnvarot ā pārstāvja iecelšana ir oblig āta; c) attiec īgie import ētāju un 
izplatītāju pienākumi ir tikai t ādi, kas attiecas uz sektoru, proti, sadarb ība ar tirgus 
uzraudzītājiem un — import ētājiem — skaidra sevis identific ēšana. 
Ražotājiem pieejam ās atbilstības novērtēšanas proced ūras ir nosauktas 15. pantā un sīkāk 
apskatītas II pielikum ā. No modu ļiem, kas paredz ēti Eiropas Parlamenta un Padomes 
Lēmumā Nr. 768/2008/EK par produktu tirdzniec ības vienotu sist ēmu, saglab āti tikai tie 
moduļi, kuriem piem ēro prasību par īpašu karoga valsts apstiprin ājumu, kā noteikts 
starptautiskaj ās konvencij ās un instrumentos. Šaj ā pašā nolūkā veikti nelieli teksta 
pielāgojumi. Lai atvieglotu intelektu ālā īpašuma ties ību aizsardz ību, visi modu ļi paredz 
ražotāja pienākumu iesniegt pazi ņotajai strukt ūrai apliecin ātu tā patenta, licences vai 
dokumenta kopiju, ar kuru pr etendents piesaka ties ības izgatavot, izmantot, p ārdot vai 
piedāvāt kuģu aprīkojumu p ārdošanai vai izmantot savu pre ču zīmi; minēto dokumentu p ēc 
pieprasījuma dara pieejamu kompetentaj ām tiesām. 
16. pants nodrošina direkt īvas saska ņotību ar Lēmumu Nr. 768/2008/EK attiec ībā uz ES 
atbilstības deklar āciju. Tāpat kā stūres rata zīmes uzlikšana, atbilst ības deklar ācijas izdar īšana 
uzliek ražot ājam pienākumus un saist ības saska ņā ar direktīvu. Papildu noteikumi paredz, ka 
deklarācijas eksempl ārus depon ē attiecīgajā paziņotajā struktūrā un vienm ēr patur uz ku ģa, un 
LV 8   LV šāds minim āls papildu administrat īvais slogs tirgus uzraudz ības iestādēm, karoga valsts un 
ostas valsts iest ādēm ievērojami atvieglos kont roles veikšanu.  
17.–26. pants, k ā arī III–V pielikums  ietver Lēmuma Nr. 768/2008/EK standartnoteikumus 
attiecībā uz paziņošanu, pazi ņojošajām iestādēm, paziņotajām struktūrām un to attiec īgajiem 
režīmiem. Tas paver iesp ēju dalībvalstīm izmantot akredit āciju un t ādējādi var pal īdzēt 
atrisināt hronisko resursu tr ūkumu valstu j ūrlietu administr ācijās. Turklāt, lai nostiprin ātu 
paziņoto strukt ūru kontrol ēšanu situ ācijā, kurā viss process, kas ietver ku ģu aprīkojuma 
konstruēšanu, test ēšanu, sertific ēšanu, ražošanu, pieg ādi un uzst ādīšanu, var piln ībā notikt 
ārpus ES robež ām, dalībvalstu parastajiem uzraudz īšanas pien ākumiem pievienoti v ēl divi: 
pirmkārt, paziņoto strukt ūru uzraudz ība jāīsteno vismaz reizi divos gados; otrk ārt, Komisija5 
var piedal īties revīzijās novērotāja statusā. Attiecībā uz paziņotajām struktūrām ir atmesta 
iespēja ražotājam uztur ēt savu iekš ējo paziņoto strukt ūru, jo tas neatbilst ierobežotaj ām 
iespējām, ko pied āvā iepriekš min ētās atbilstības novērtēšanas proced ūras. 
Ar 27.–31. pantu  direktīva tiek piln ībā saskaņota ar visp ārējo ES tirgus uzraudz ības sistēmu, 
tostarp attiec ībā uz drošības proced ūru. Pārbaudes uz ku ģa var būt nepieciešamas, un t ādēļ tās 
ir reglament ētas ar 27. pantu. 29. pants ietver divus īpašus papildu elementus, kas vajadz īgi 
kuģu aprīkojuma sektor ā.  
• Ja Komisija ir p ārliecināta, ka tehniskais nov ērtējums, ko veikusi attiec īgā dalībvalsts, ir 
bijis godīgs un objekt īvs, tai neb ūtu jāatkārto šis nov ērtējums, kad t ā pārskata dal ībvalsts 
pieņemtos ierobežojošos pas ākumus attiec ībā uz prasībām neatbilstošu apr īkojumu. Š īs 
darbības mērķis ir nodrošin āt, lai Komisijas darba apjoms b ūtu samērojams ar t ās rīcībā 
esošajiem l īdzekļiem, un mudin āt dalībvalstis nodrošin āt taisnīgu proced ūru un veikt visus 
pasākumus, kas var sekm ēt visaptverošu un objekt īvu apdraud ējuma novērtēšanu.  
• Jāņem vērā iespēja, ka IMO  standartos atkl ājas trūkumi. Šaj ā gadījumā paredzēts piemērot 
8. pantā aprakstītajiem līdzīgus noteikumus.  
32.–34. pants  paredz īpašu režīmu atbrīvojuma gad ījumiem, un galvenok ārt tas saglab āts tāds 
pats kā pašreizējā direktīvā. Tas attiecas uz atbr īvojumiem saist ībā ar tehnisko inov āciju un 
testēšanas vai nov ērtēšanas vajadz ībām. Vēl svarīgāk, ir paredz ēti risinājumi gadījumos, ja 
ārpussavien ības ostās kuģi nevar sam ērīgā laikā izveidot ar st ūres rata z īmi marķēta 
aprīkojuma kr ājumus vai ja ar st ūres rata z īmi marķēts aprīkojums tirg ū vairs nav pieejams. 
Visos šajos gad ījumos dal ībvalstis var at ļaut ekipēt kuģi ar aprīkojumu, uz kura nav st ūres 
rata zīmes, ja ir iev ēroti procesu ālie ierobežojumi, lai nodrošin ātu to, ka šie iz ņēmumi nav 
pretrunā ar direktīvas mērķiem. 
35. pants  ir būtiska jaun ās direktīvas daļa, un tai ir š ādi trīs elementi. 
• Prasība par to, ka ku ģu aprīkojumam j āatbilst konkr ētām projekt ēšanas, konstrukcijas un 
veiktspējas prasībām, kuras noteiktas starptautiskaj os instrumentos, tostarp attiec īgiem 
testēšanas standartiem, kurus defin ējis likumdev ējs, tiks vien ādi īstenota, pilnvarojot 
Komisiju noteikt, kuras šo instrumentu pras ības un standarti atbilst katra veida 
aprīkojumam. Tas tiks dar īts, izmantojot īstenošanas aktus. K ā parādīts ietekmes 
novērtējumā, paredzams, ka īstenošanas regulas atrisin ās iepriekš min ētās problēmas, kas 
saistītas ar kav ēšanos un juridisko nenoteikt ību, inter alia  ņemot vērā to, ka vairs neb ūs 
vajadzīga transpon ēšana dalībvalstu tiesiskaj ā regulējumā.  
                                                 
5 Jāatgādina, ka saska ņā ar 17. apsv ērumu Eiropas J ūras drošības aģentūra palīdz Komisijai īstenot šo 
direktīvu un veikt Komisijai uztic ētos uzdevumus. 
LV 9   LV • Otrkārt, Komisija ir pilnvarota pie ņemt kopējus kritērijus un proced ūras šo pras ību un 
standartu piem ērošanai, un š āds pasākums ir vajadz īgs, lai nodrošin ātu, ka atš ķirīga 
interpretēšana dalībvalstīs (piemēram, laika, darb ības jomas vai tehnisk ās īstenošanas 
ziņā) neietekm ē drošību vai iekš ējā tirgus netrauc ētu darbību. Šajā sakarībā ņems vērā 
sagatavošan ās darbu, ko veikusi ar direkt īvu izveidot ā paziņoto strukt ūru grupa. Šaj ā 
gadījumā īstenošanas akti ir atz īti par atbilst īgāko rīcību.  
• Visbeidzot, Komisijai ir dots uzdevums sav ākt un public ēt nozīmīgu inform ācijas 
kopumu. Ar to kodific ēs un paplašin ās pašreizējo praksi, k ā arī visiem dal ībniekiem 
atvieglos direkt īvas īstenošanu, k ā tika ieteikts apspriešan ās laikā ar ieinteres ētājām 
personām.  
Jaunās direktīvas past āvīga atbilsme starptautiskajam tiesiskajam regul ējumam tiek 
nodrošināta, izmantojot ar 36. pantu  doto pilnvarojumu Komisijai pie ņemt deleģētos aktus, 
lai atjaunin ātu direkt īvā ietverto sarakstu, kur ā uzskaitītas attiec īgās starptautisk ās 
konvencijas un standartiz ācijas organiz ācijas, kā arī dotas atsauces uz starptautiskajiem un 
Eiropas standartiem. Paredz ēts arī īpašs kritērijs, kas Komisijai ļauj identific ēt attiecīgās 
konvencijas (proti, pras ība par karoga valsts apstiprin ājumu ku ģu aprīkojumam), lai 
Komisijas atjaunin ātais saraksts nevar ētu netieši paplašin āt direktīvas darbības jomu, kas 
definēta 3. pantā.  
40. pants  paredz atcelt Direkt īvu 96/98/EK un nosaka vajadz īgos pārejas pasākumus.  
37. pants (dele ģēšanas īstenošana), 38. pants (komiteja), 39. pants (transpon ēšana), 
41. pants (st āšanās spēkā) un 42. pants (adres āti) ir tiesību akta standartda ļas. 
LV 10   LV 2012/0358 (COD) 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
par kuģu aprīkojumu un Direkt īvas 96/98/EK atcelšanu 
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savien ības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu, 
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, 
pēc leģislatīvā akta projekta nos ūtīšanas valstu parlamentiem, 
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu1, 
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu2, 
saskaņā ar parasto likumdošanas proced ūru, 
tā kā: 
(1) Ku ģošana notiek pasaules m ērogā, tāpēc Savien ībai ir jāpiemēro un jāatbalsta 
starptautiskais regul ējums kuģošanas droš ības jomā. Starptautiskaj ās kuģošanas 
drošības konvencij ās ir prasīts, lai karoga valstis nodrošin ātu to, ka uz ku ģiem esošais 
aprīkojums atbilst konkr ētām drošības pras ībām attiec ībā uz projekt ēšanu, 
konstrukciju un veiktsp ēju, un izdotu attiec īgos sertifik ātus. Šajā nolūkā Starptautisk ā 
Jūrniecības organiz ācija ( IMO ) un starptautisk ās un Eiropas standartiz ācijas iestādes ir 
izstrādājušas detaliz ētus veiktsp ējas un test ēšanas standartus, ko piem ēro konkrētiem 
kuģu aprīkojuma veidiem.  
(2) Starptautiskajos instrument os karoga valsts administr ācijām ir atvēlēta ievērojama 
rīcības brīvība. Saska ņošanas trūkuma dēļ produkti, kurus valsts kompetent ās iestādes 
ir sertific ējušas kā minētajām konvencij ām un standartiem atbilstošus, nodrošina 
atšķirīgu drošības pakāpi; tādējādi tiek ietekm ēta iekšējā tirgus netrauc ēta darbība, jo 
dalībvalstīm ir grūti pieņemt, ka to karoga ku ģi bez turpm ākas verific ēšanas tiek 
ekipēti ar citas dal ībvalsts sertific ētu aprīkojumu.  
(3) Saska ņošana Savien ības līmenī atrisina š īs problēmas. Tāpēc Padomes 1996. gada 
20. decembra Regul ā 96/98/EK par ku ģu aprīkojumu3 tika noteikti vienoti noteikumi, 
                                                 
1 OV C […], […], […] lpp. 
2 OV C […], […], […] lpp. 
3 OV L 46, 17.2.1997., 25. lpp.  
LV 11   LV lai ar skaidri noteiktu pras ību kopumu un ar vien ādām sertifik ācijas proced ūrām 
novērstu atšķirības starptautisko standartu īstenošanā.  
(4) Ir citi daž ādi Savien ības tiesību instrumenti, kuros noteiktas pras ības un nosac ījumi, 
lai cita starp ā nodrošin ātu preču brīvu apriti iekš ējā tirgū vai sasniegtu ar vidi saist ītus 
mērķus, attiecībā uz konkr ētiem produktiem, kuri p ēc būtības ir līdzīgi aprīkojumam, 
ko izmanto uz ku ģiem, bet kuri neatbilst starptau tiskajiem standartiem, kas var 
ievērojami atš ķirties no Savien ības iekšējiem tiesību aktiem un nemit īgi attīstās. Tāpēc 
dalībvalstis nevar sertific ēt šos produktus saska ņā ar attiec īgajām starptautiskaj ām 
kuģošanas droš ības konvencij ām. Tāpēc uz apr īkojumu, kas paredz ēts ES ku ģu 
ekipēšanai saska ņā ar starptautiskiem droš ības standartiem, b ūtu jāattiecas tikai šai 
direktīvai, kura katr ā ziņā būtu jāuzskata par lex specialis ; turklāt būtu jāizveido īpašs 
marķējums, lai nor ādītu, ka apr īkojums, uz kura ir uzlikta attiec īgā zīme, atbilst 
prasībām, kas noteiktas attiec īgajās starptautiskaj ās konvencij ās un instrumentos.  
(5) Direkt īvas 96/98/EK īstenošanā gūtā pieredze liecina, ka ir nepieciešams veikt papildu 
pasākumus, lai stiprin ātu minētās direktīvas īstenošanas un noteikumu izpildes 
mehānismus un vienk āršotu regulat īvo vidi, vienlaikus garant ējot IMO  prasību 
saskaņotu piemērošanu un īstenošanu vis ā Savienībā. 
(6) Tāpēc būtu jānosaka pras ības, ar kur ām panākama kuģu aprīkojuma atbilst ība drošības 
standartiem, kas noteikti piem ērojamajos starptautiskajos instrumentos, tostarp 
attiecīgajos test ēšanas standartos, lai nodrošin ātu to, ka š īm prasībām atbilstošu 
aprīkojumu var netrauc ēti laist aprit ē iekšējā tirgū un ar to var ekip ēt jebkuras 
dalībvalsts karoga ku ģus.  
(7) Eiropas Parlamenta un Padomes L ēmumā Nr. 768/2008/EK par produktu tirdzniec ības 
vienotu sist ēmu4 ir noteikti kop ēji principi un atsauces noteikumi, kas piem ērojami 
visos nozaru ties ību aktos, lai nodrošin ātu saskaņotu pamatu min ēto tiesību aktu 
pārskatīšanai vai p ārstrādāšanai. Ar šo l ēmumu ir izveidota visp ārēja horizont āla 
sistēma turpm ākiem ties ību aktiem, ar kuriem saska ņo produktu tirdzniec ības 
nosacījumus, un tas ir sp ēkā esošo ties ību aktu atsauces dokuments. Š ī vispārējā 
sistēma sniedz Direkt īvas 96/98/EK īstenošanā konstatēto problēmu piem ērotus 
risinājumus. T āpēc šajā direktīvā jāiestrādā Lēmuma Nr. 768/2008 defin īcijas un 
atsauces noteikumi, veicot piel āgojumus, kas vajadz īgi kuģu aprīkojuma sektora 
specifikas d ēļ.  
(8) Ņemot vērā to, ka ku ģus ekipē kuģu būves vai remonta laik ā un tas var notikt jebkur 
pasaulē, tirgus uzraudz ība ir īpaši sarež ģīta un robežkontroles to nevar faktiski 
atbalstīt. Tāpēc tirgus uzraudz ības iestādes un ostas valsts kontroles amatpersonas ir 
jānodrošina ar īpašiem papildu l īdzekļiem, kas atvieglo to uzdevumu pild īšanu, 
piemēram, jādod iespēja izmantot elektronisku mar ķējumu, ar ko aizst āj vai papildina 
stūres rata zīmi.  
(9) Tāpat uzņēmēju pienākumi būtu jānosaka tādā veidā, kas ir sam ērīgs un nav 
diskrimin ējošs attiec ībā pret tiem, kuri veic uz ņēmējdarbību Savien ībā, ņemot vērā to, 
ka ievērojama da ļa kuģu aprīkojuma, kas ietilpst š īs direktīvas darbības jomā, 
iespējams, nekad netiks import ēta un izplat īta dalībvalstu teritorij ā.  
                                                 
4 OV L 218, 13.8.2008., 82. lpp. 
LV 12   LV (10) Atbilst ība starptautiskiem test ēšanas standartiem b ūtu jāpierāda, izmantojot, 
piemēram, tādas atbilst ības nov ērtēšanas proced ūras, kā noteiktas L ēmumā 
Nr. 768/2008/EK. Tom ēr tikai tās atbilstības novērtēšanas proced ūras, kas atbilst 
starptautisko instrumentu pras ībām, būtu jādara pieejamas ražot ājiem.  
(11) Lai nodrošin ātu taisnīgu un efekt īvu proced ūru, ar kuru p ārbauda aizdomas par 
neatbilstību, būtu jārosina dal ībvalstis veikt visus pas ākumus, kas nodrošina 
apdraudējumu visaptverošu un objekt īvu novērtēšanu; ja, p ēc Komisijas dom ām, šis 
nosacījums ir izpild īts, tai neb ūtu jāatkārto šis nov ērtējums, kad t ā pārskata 
ierobežojošos pas ākumus, ko dal ībvalstis pie ņēmušas attiec ībā uz neatbilst īgo 
aprīkojumu. 
(12) Ārkārtējos apstākļos var at ļaut izmantot ku ģu aprīkojumu, uz kur a nav atbilst ības 
zīmes, īpaši tad, ja ku ģim, atrodoties ost ā vai ostas iek ārtā ārpus Savien ības, nav 
iespējams iegūt aprīkojumu, uz kura ir st ūres rata z īme, vai ja apr īkojums, uz kura ir 
stūres rata zīme, vairs nav pieejams tirg ū. 
(13) Ir j ānodrošina tas, lai š īs direktīvas mērķu sasniegšanu netrauc ētu nepiln ības 
piemērojamajos test ēšanas standartos vai gad ījumi, kad IMO  nav sagatavojusi 
attiecīgus standartus ku ģu aprīkojumam, kas ietilpst š īs direktīvas darbības jomā. 
Turklāt ir jāpieņem piemēroti tehniskie krit ēriji, lai elektronisko mar ķējumu var ētu 
uzlikt un izmantot droš ā un uzticam ā veidā. Turklāt ir pastāvīgi jāatjaunina vair āki 
nebūtiski šīs direktīvas elementi, proti, 2. panta 3. punkt ā iekļautais saraksts ar 
starptautisk ām konvencij ām, kurās noteiktas ku ģu aprīkojumam piem ērojamās 
drošības prasības, un III pielikum ā iekļautās atsauces uz konkr ētiem standartiem. 
Tāpēc saskaņā ar Līguma par Eiropas Savien ības darbību 290. pantu b ūtu jādeleģē 
Komisijai pilnvaras uz laiku pie ņemt saska ņotas tehnisk ās specifik ācijas un test ēšanas 
standartus un groz īt minētos sarakstus un atsauces. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot 
sagatavošanas darbus, r īkotu atbilst īgas apspriešan ās, tostarp ekspertu l īmenī. 
(14) Komisijai, sagatavojot un izstr ādājot deleģētus aktus, b ūtu jānodrošina attiec īgo 
dokumentu vienlaic īga, savlaic īga un atbilst īga nosūtīšana Eiropas Parlamentam un 
Padomei. 
(15) Lai sasniegtu š īs direktīvas mērķus, starptautiskie instrumenti b ūtu vienādi jāīsteno 
visā iekšējā tirgū. Tāpēc ir nepieciešams attiec ībā uz katru ku ģu aprīkojuma vien ību, 
kam saska ņā ar starptautiskaj ām konvencij ām ir vajadz īgs karoga valsts 
apstiprinājums, skaidri un laikus identific ēt projektēšanas, konstrukcijas un veiktsp ējas 
prasības, kā arī saistītos testēšanas standartus, kas min ētajam apr īkojumam noteikti 
starptautiskajos instrumentos, un pie ņemt kopējus kritērijus un proced ūras, saska ņā ar 
kurām paziņotās struktūras, dalībvalstu iest ādes un uz ņēmēji īsteno min ētās prasības 
un standartus. Turkl āt ir jānodrošina, ka tikai ārkārtējos un pien ācīgi pamatotos 
gadījumos kuģis tiek ekip ēts ar aprīkojumu, uz kura nav st ūres rata zīmes.  
(16) Lai nodrošin ātu vienādus nosac ījumus šīs direktīvas īstenošanā, būtu jāpiešķir 
Komisijai īstenošanas pilnvaras. Š īs pilnvaras b ūtu jāizmanto saska ņā ar Eiropas 
Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. febru āra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko 
nosaka normas un visp ārīgus principus par dal ībvalstu kontroles meh ānismiem, kuri 
attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu5. 
                                                 
5 OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp. 
LV 13   LV (17) Saska ņā ar Regulu (EK) Nr. […] Eiropas J ūras drošības aģentūra palīdz Komisijai 
faktiski īstenot attiec īgos saistošos Savien ības tiesību aktus un pild īt uzdevumus, kas 
tajos uztic ēti Komisijai. 
(18) Tā kā šīs direktīvas mērķus, proti, pastiprin āt drošību jūrā un nov ērst jūras 
piesārņošanu, vien ādi piemērojot attiec īgos starptautiskos instrumentus, kuri attiecas 
uz aprīkojumu, kas paredz ēts kuģu ekipēšanai, un nodrošin āt šāda aprīkojuma br īvu 
apriti Savien ībā, dalībvalstis nevar sasniegt pietiekami labi un t āpēc, ņemot vērā 
darbības mērogu, tos var lab āk sasniegt Savien ības līmenī, Savienība var pie ņemt 
pasākumus saska ņā ar subsidiarit ātes principu, kas noteikts L īguma 5. pant ā. Saskaņā 
ar minētajā pantā noteikto proporcionalit ātes principu šaj ā direktīvā paredz vien īgi tos 
pasākumus, kas ir vajadz īgi minēto mērķu sasniegšanai. 
(19) Pas ākumi, kas j āpieņem, ievieš b ūtiskas izmai ņas Direktīvas 96/98/EK noteikumos, un 
tādēļ minētā direktīva skaidrības labad b ūtu jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu direkt īvu,  
IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKT ĪVU. 
1. nodaļa  
Vispārīgi noteikumi 
1. pants 
 
Mērķis 
Šīs direktīvas mērķis ir uzlabot droš ību jūrā un novērst jūras piesārņošanu, vien ādi piemērojot 
attiecīgos starptautiskos instrumentus, kuri attiecas uz ku ģu aprīkojumu, kas paredz ēts ES 
kuģu ekipēšanai, un nodrošin āt šāda aprīkojuma br īvu apriti Savien ībā. 
2. pants 
 
Definīcijas 
Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas: 
(1) “kuģu aprīkojums” ir apr īkojums, kas saska ņā ar 3. pantu ietilpst š īs direktīvas 
darbības jomā; 
(2) “ES kuģis” ir ku ģis, kuram dal ībvalsts izdod vai dal ībvalsts v ārdā izdod 
drošības sertifik ātus saska ņā ar starptautisk ām konvencij ām, izņemot kuģi, 
kuram dal ībvalsts administr ācija izdod sertifik ātu pēc trešās valsts 
administr ācijas lūguma; 
(3) “starptautisk ās konvencijas” ir konvencijas un to oblig āti piemērojamie 
protokoli un kodeksi, kuri pie ņemti Starptautisk ās Jūrniecības organiz ācijas 
(IMO ) aizgādībā un kuros noteiktas konkr ētas prasības attiec ībā uz karoga 
LV 14   LV valsts apstiprin ājumu apr īkojumam, kas paredz ēts kuģu ekipēšanai. Pie t ām 
pieder: 
– 1966. gada Starptautisk ā Konvencija par kravas z īmi (LL66 ), 
– 1972. gada Konvencija par starptautiskajiem ku ģu sadursmju nov ēršanas 
noteikumiem ( Colreg ), 
– 1973. gada Starptautisk ā Konvencija par ku ģu izraisītā piesārņojuma 
novēršanu ( Marpol ), 
– 1974. gada Starptautisk ā Konvencija par cilv ēku dzīvības aizsardz ību uz jūras 
(SOLAS ), 
– 2004. gada Starptautisk ā Konvencija par ku ģu balasta ūdeņu un nos ēdumu 
kontroli un apsaimniekošanu ( BWMC ); 
(4) “testēšanas standarti” ir ku ģu aprīkojuma test ēšanas standarti, kurus noteikusi: 
– Starptautisk ā Jūrniecības organiz ācija ( IMO ),  
– Starptautisk ā Standartiz ācijas organiz ācija ( ISO), 
– Starptautisk ā Elektrotehnikas komisija ( IEC), 
– Eiropas Standartiz ācijas komiteja ( CEN ), 
– Eiropas Elektrotehnisk ās standartiz ācijas komiteja ( CENELEC ), 
– Starptautisk ā Telesakaru savien ība (ITU), 
– Eiropas Telekomunik āciju standartu instit ūts (ETSI ), 
– Komisija saska ņā ar šo direkt īvu, 
– regulatīvās iestādes, kas atz ītas savstarp ējās atzīšanas nol īgumos, kuros 
Savienība ir līgumslēdzēja puse; 
(5) “starptautiskie instrumenti” ir starptautisk ās konvencijas un Starptautisk ās 
Jūrniecības organiz ācijas rezol ūcijas un cirkul āri, ar kuriem tiek īstenotas š īs 
konvencijas, un test ēšanas standarti; 
(6) “stūres rata z īme” ir simbols, kas min ēts 9. pant ā un attēlots I pielikum ā vai, 
attiecīgā gadījumā, elektronisks mar ķējums, kas min ēts 11. pant ā; 
(7) “paziņotā struktūra” ir organiz ācija, ko dal ībvalsts kompetent ā administr ācija 
norīkojusi saska ņā ar 17. pantu; 
(8) “darīt pieejamu tirg ū” nozīmē komerciālas darbības gaitā par samaksu vai par 
brīvu piegādāt kuģu aprīkojumu Savien ības tirgū; 
(9) “laist tirg ū” nozīmē kuģu aprīkojumu pirmo reizi dar īt pieejamu Savien ības 
tirgū; 
LV 15   LV (10) “ražotājs” ir fiziska vai juridi ska persona, kas ražo ku ģu aprīkojumu vai liek 
projektēt vai ražot ku ģu aprīkojumu un tirgo šo apr īkojumu ar savu nosaukumu 
vai preču zīmi; 
(11) “pilnvarotais p ārstāvis” ir fiziska vai juri diska persona, kas veic 
uzņēmējdarbību Savien ībā un ir saņēmusi rakstisku ražot āja pilnvaru, r īkojoties 
tā vārdā, veikt konkr ētus uzdevumus; 
(12) “importētājs” ir fiziska vai juridi ska persona, kas veic uz ņēmējdarbību 
Savienībā un laiž ES tirg ū kuģu aprīkojumu no treš ās valsts; 
(13) “izplatītājs” ir tāda fiziska vai juridiska persona pieg ādes ķēdē, kas nav ražot ājs 
vai import ētājs un kas dara ku ģu aprīkojumu pieejamu tirg ū; 
(14) “uzņēmēji” ir ražot ājs, pilnvarotais p ārstāvis, import ētājs un izplat ītājs; 
(15) “akreditācija” ir akredit ācija, kā tā definēta Eiropas Parlamenta un Padomes 
Regulas (EK) Nr. 765/20086 2. panta 10. punkt ā; 
(16) “valsts akredit ācijas strukt ūra” ir valsts akredit ācijas strukt ūra, kā tā definēta 
Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. panta 11. punkt ā; 
(17) “atbilstības novērtēšana” ir process, kur ā saskaņā ar 15. pantu nov ērtē, vai 
kuģu aprīkojums atbilst šaj ā direktīvā noteiktaj ām prasībām; 
(18) “atbilstības nov ērtēšanas strukt ūra” ir strukt ūra, kas veic atbilst ības 
novērtēšanas darb ības, tostarp kalibr ēšanu, test ēšanu, sertific ēšanu un 
inspicēšanu; 
(19) “atsaukšana” ir ikviens pas ākums, kura m ērķis ir saņemt atpaka ļ kuģu 
aprīkojumu, ar ko jau ir ekip ēti ES kuģi; 
(20) “izņemšana” ir ikviens pas ākums, kas paredz ēts, lai nov ērstu, ka ku ģu 
aprīkojums no pieg ādes ķēdes tiek dar īts pieejams tirg ū; 
(21) “ES atbilst ības deklar ācija” ir apliecin ājums, ko ražot ājs izdevis saska ņā ar 
16. pantu; 
(22) “produkts” ir ku ģu aprīkojuma vien ība. 
3. pants 
 
Darbības joma 
1. Šo direkt īvu piemēro aprīkojumam, kas paredz ēts ES ku ģa ekipēšanai un kam 
saskaņā ar starptautiskajiem instrumentiem ir vajadz īgs karoga valsts administr ācijas 
apstiprinājums. 
                                                 
6 OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp. 
LV 16   LV 2. Neatkar īgi no tā, ka 1. punkt ā minētais kuģu aprīkojums var ietilpt ne tikai š īs 
direktīvas, bet ar ī citu Savien ības tiesību instrumentu darb ības jomā, 1. pantā 
izklāstītajā nolūkā minētais kuģu aprīkojums ir tikai š īs direktīvas priekšmets. 
4. pants 
 
Kuģu aprīkojumam piem ērojamās prasības 
3. Ku ģu aprīkojums, ar ko ES ku ģis ir ekipēts 39. panta 1. punkta otraj ā daļā minētajā 
datumā vai pēc tā, atbilst projekt ēšanas, konstrukcijas un veiktsp ējas prasībām, kas 
noteiktas starptautiskajos instrumentos, kuri ir piem ērojami laik ā, kad kuģi ekipē ar 
minēto aprīkojumu. 
4. Ku ģu aprīkojuma atbilst ību 1. punkt ā minētajām prasībām pierāda tikai saska ņā ar 
testēšanas standartiem un atbilst ības novērtēšanas proced ūrām, kas min ētas 
15. pantā. 
5. Pras ības un standartus, kas min ēti 1. un 2. punkt ā, īsteno vien ādi saskaņā ar 35. panta 
2. un 3. punktu. 
6. Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2099/20027 5. pantu, 
starptautiskos instrumentus, iz ņemot test ēšanas standartus, piem ēro to jaun ākajā 
redakcijā. 
5. pants 
 
Piemērošana 
1. Dal ībvalstis, saska ņā ar starptautiskaj ām konvencij ām izdodot, apstiprinot vai 
atjaunojot sertifik ātus sava karoga ku ģiem, pārliecinās par to, ka ku ģu aprīkojums, ar 
ko ir ekip ēti šie kuģi, atbilst š īs direktīvas prasībām. 
2. Dal ībvalstis veic vajadz īgos pasākumus, lai nodrošin ātu to, ka ku ģu aprīkojums, ar 
ko ir ekip ēti to karoga ku ģi, atbilst to starptautisko instrumentu pras ībām, kuri 
piemērojami apr īkojumam, ar ko jau ir ekip ēti kuģi. Šīs prasības īsteno vien ādi 
saskaņā ar 35. panta 4. punktu. 
6. pants 
 
Iekšējā tirgus darb ība 
Dalībvalstis neaizliedz laist tirg ū vai ekip ēt ES kuģi ar kuģu aprīkojumu, kas atbilst š īs 
direktīvas prasībām, un neatsak ās sava karoga ku ģiem izdot ar š ādu aprīkojumu saist ītus 
sertifikātus vai atjaunot min ētos sertifik ātus. 
                                                 
7 OV L 324, 29.11.2002., 1. lpp. 
LV 17   LV 7. pants 
 
Kuģa pārvietošana uz dal ībvalsts re ģistru 
1. Ja ku ģis, neatkar īgi no tā karoga, nav re ģistrēts dalībvalstī, bet to ir paredz ēts 
reģistrēt dalībvalsts re ģistrā, saņēmēja dalībvalsts p ārreģistrēšanas laik ā inspicē 
minēto kuģi, lai pārbaudītu, vai šā kuģa aprīkojuma pašreiz ējais stāvoklis atbilst t ā 
drošības sertifik ātiem un tas vai nu atbilst šai direkt īvai un uz t ā ir stūres rata z īme, 
vai atbilst īgi attiecīgās dalībvalsts administr ācijas pras ībām ir līdzvērtīgs saskaņā ar 
šo direktīvu sertific ētam kuģu aprīkojumam. 
2. Ja uz apr īkojuma nav st ūres rata z īmes vai administr ācija neuzskata to par 
līdzvērtīgu, šādu aprīkojumu nomaina. 
3. Ku ģu aprīkojumam, ko saska ņā ar šo pantu uzskata par l īdzvērtīgu, dalībvalsts izdod 
sertifikātu, kuru vienm ēr jāpārvadā kopā ar aprīkojumu. Tas satur karoga valsts 
atļauju ekipēt kuģi ar šo apr īkojumu un uzliek ierobežoju mus vai paredz noteikumus, 
kas saistīti ar šā aprīkojuma izmantošanu. 
8. pants 
 
Kuģu aprīkojuma standarti 
1. Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 98/34/EK8, Savienība sekmē to, 
lai IMO  izstrādātu attiecīgus starptautiskus standa rtus, tostarp detaliz ētas tehnisk ās 
specifikācijas un test ēšanas standartus, kas attiecas uz ku ģu aprīkojumu, kura 
izmantošana vai uzst ādīšana uz ku ģiem tiek uzskat īta par nepieciešamu, lai uzlabotu 
kuģošanas droš ību un jūras piesārņojuma nov ēršanu. Komisija regul āri uzrauga šo 
izstrādi. 
2. Ja IMO  nav izstr ādājusi attiec īgus starptautiskus standartus konkr ētai kuģu 
aprīkojuma vien ībai, Komisija ir pilnvarota ar dele ģētiem aktiem saska ņā ar 
37. pantu pie ņemt saska ņotas tehnisk ās specifik ācijas un test ēšanas standartus, kas 
attiecas uz konkr ēto kuģu aprīkojuma vien ību, ja tas ir nepieciešams, lai nov ērstu 
nepieņemamus draudus droš ībai vai videi. Min ētās specifik ācijas un standartus 
piemēro pagaidu k ārtā līdz laikam, kad IMO  ir pieņēmusi attiec īgus standartus.  
                                                 
8 OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp. 
LV 18   LV 2. nodaļa  
Stūres rata z īme 
9. pants 
 
Stūres rata z īme 
1. Ku ģu aprīkojumam, kura atbilst ība šajā direktīvā noteiktaj ām prasībām ir pierādīta 
saskaņā ar attiecīgajām atbilstības novērtēšanas proced ūrām, tiek uzlikta st ūres rata 
zīme.  
2. Citiem produktiem st ūres rata zīmi neuzliek.  
3. Izmantojam ās stūres rata zīmes forma ir nor ādīta I pielikum ā. 
4. Uz st ūres rata z īmes izmantošanu attiecas visp ārējie principi, kas izkl āstīti 
Regulas (EK) Nr. 765/2008 30. panta 1. un 3.–6. punkt ā, un šādā gadījumā atsauce 
uz CE marķējumu ir jāuzskata par atsauci uz st ūres rata zīmi. 
10. pants 
 
Stūres rata z īmes uzlikšanas noteikumi un nosac ījumi 
1. St ūres rata z īmi redzami, salas āmi un neizdz ēšami uzliek produktam vai iek ļauj tā 
datu plāksnē. Ja produkta īpatnību dēļ tas nav iesp ējams vai pamatots, to uzliek uz 
iepakojuma un nor āda pavaddokumentos. 
2. St ūres rata zīmi uzliek ražošanas posma beig ās.  
3. Kop ā ar stūres rata z īmi norāda paziņotās struktūras identifik ācijas numuru, ja š ī 
struktūra ir iesaist īta ražošanas kontroles posm ā, un divus p ēdējos ciparus no t ā gada 
skaitļa, kurā zīme ir uzlikta. 
4. Pazi ņotās struktūras identifik ācijas numuru uzliek pati strukt ūra vai p ēc tās 
norādījumiem to uzliek ražot ājs vai viņa pilnvarotais p ārstāvis. 
5. Dal ībvalstis izmanto sp ēkā esošos meh ānismus, lai nodrošin ātu stūres rata z īmes 
režīma pareizu piem ērošanu, un atbilst īgi rīkojas stūres rata z īmes neatbilst īgas 
lietošanas gad ījumā. Dalībvalstis paredz ar ī sankcijas par p ārkāpumiem, kuras var 
ietvert krimin ālsodus par smagiem p ārkāpumiem. Min ētās sankcijas ir sam ērīgas ar 
pārkāpuma smagumu un ir efekt īvs līdzeklis, lai attur ētu no zīmes neatbilst īgas 
izmantošanas. 
LV 19   LV 11. pants 
 
Elektroniskais mar ķējums 
1. St ūres rata z īmi var papildin āt vai aizst āt ar atbilst īgu un uzticamu elektronisko 
marķējumu. Šādā gadījumā mutatis mutandis  piemēro attiecīgi 9. un 10. pantu. 
2. Komisija saska ņā ar 37. pantu pie ņem deleģētos aktus, lai noteiktu konkr ētas kuģu 
aprīkojuma vien ības, kurām var izmantot elektronisku mar ķējumu, un lai noteiktu 
piemērotus tehniskos krit ērijus attiec ībā uz elektronisk ā marķējuma projekt ēšanu, 
veiktspēju, uzlikšanu un izmantošanu.  
3. nodaļa  
Uzņēmēju pienākumi 
12. pants 
 
Ražotāju pienākumi 
1. Uzliekot st ūres rata z īmi, ražot āji uzņemas atbild ību par garantiju, ka ku ģu 
aprīkojums, kam ir uzlikta š ī zīme, ir projekt ēts un ražots saska ņā ar 4. pant ā 
izklāstītajām prasībām, un uzņemas šā panta 2.–9. punkt ā noteiktos pien ākumus. 
2. Ražot āji izstrādā vajadzīgo tehnisko dokument āciju un liek veikt piem ērojamās 
atbilstības novērtēšanas proced ūras. 
3. Ja ku ģu aprīkojuma atbilst ība piemērojamajām prasībām ir pier ādīta atbilstības 
novērtēšanas proced ūrā, ražotāji sagatavo ES atbilst ības deklar āciju saska ņā ar 
16. pantu un uzliek atbilst ības zīmi saskaņā ar 9. pantu. 
4. Tehnisko dokument āciju un ES atbilst ības deklar āciju, kas min ēta 16. pant ā, ražotāji 
glabā noteiktu lai ku, kas ir sam ērīgs ar apdraud ējuma pak āpi un nek ādā ziņā nav 
īsāks par ku ģu aprīkojuma paredzamo darbm ūžu pēc stūres rata z īmes uzlikšanas 
pēdējai aprīkojuma vien ībai. 
5. Ražot āji nodrošina to, lai b ūtu izveidotas proced ūras, kā nodrošin āt atbilstību 
sērijveida ražošan ā. Pienācīgi ņem vērā kuģu aprīkojuma projekta vai raksturlielumu 
izmaiņas un izmai ņas 4. pant ā minēto starptautisko instrumentu pras ībās, uz kuru 
pamata ir deklar ēta kuģu aprīkojuma atbilst ība. Kad tas ir nepieciešams saska ņā ar 
II pielikumu, ražot āji liek veikt jaunu atbilst ības novērtējumu. 
6. Ražot āji nodrošina, ka uz to produktiem ir tipa, partijas vai s ērijas numurs vai cits 
identifikācijas elements vai, ja produkta izm ērs vai īpašības to ne ļauj, ka vajadz īgā 
informācija ir sniegta uz iepakojuma vai produktam pievienot ā dokument ā. 
7. Ražot āji uz produkta nor āda savu nosaukumu, re ģistrēto komercnosaukumu vai 
reģistrēto preču zīmi un adresi, kur ā ar tiem var sazin āties saistībā ar attiec īgo 
produktu, vai, ja tas nav iesp ējams, to nor āda uz iepakojuma vai produktam 
LV 20   LV pievienotā dokument ā. Norādītā adrese ir vien īgais kontaktpunkts, ko var izmantot 
saziņai ar ražot āju. 
8. Ražot āji nodrošina to, ka produktam ir pi evienotas instrukcijas un visa inform ācija, 
kas vajadz īga produkta drošai uzst ādīšanai uz ku ģa un drošai izmantošanai, tostarp 
informācija par izmantošanas ierobežojumiem, ja t ādi ir, galalietot ājiem viegli 
saprotamā valodā un visi citi dokumenti, kas pras īti starptautiskajos instrumentos vai 
testēšanas standartos. 
9. Ražot āji, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskat īt, ka produkts, kuru tie ir laiduši tirg ū 
vai ar kuru ir ekip ēti ES ku ģi, neatbilst piem ērojamo starptautisko instrumentu 
prasībām, kas min ētas 4. pant ā, nekavējoties veic kori ģējošos pas ākumus, kas 
vajadzīgi, lai pan āktu produkta atbilst ību vai attiec īgā gadījumā izņemtu to no tirgus 
vai atsauktu. Turkl āt, ja produkts rada apdraud ējumu, ražot āji nekavējoties par to 
informē dalībvalstu kompetent ās iestādes, norādot sīkas ziņas jo īpaši par neatbilst ību 
un veiktajiem kori ģējošajiem pas ākumiem. 
10. P ēc valsts kompetent ās iestādes pamatota piepras ījuma ražot āji šai iest ādei viegli 
saprotamā valodā tūlīt sniedz tai visu inform āciju un dokumentus, kas vajadz īgi, lai 
pierādītu produkta atbilst ību, un ļauj minētajai iestādei piekļūt to telpām un teritorijai 
tirgus uzraudz ības nolūkos saska ņā ar Regulas (EK) Nr . 765/2008 19. pantu. Tie p ēc 
minētās iestādes piepras ījuma sadarbojas ar to visos pas ākumos, kas tiek veikti, lai 
novērstu apdraud ējumus, ko var rad īt produkti, kurus tie laiduši tirg ū. 
13. pants 
 
Pilnvarotie p ārstāvji 
1. Ražot ājs, kas neatrodas dal ībvalsts teritorij ā, ar rakstisku pilnvaru iece ļ pilnvarotu 
pārstāvi. 
2. Pilnvarot ā pārstāvja pilnvar ās neietilpst 12. panta 1. punkt ā noteiktie pien ākumi un 
tehniskās dokument ācijas sagatavošana. 
3. Pilnvarotais p ārstāvis veic uzdevumus, kas noteikti no ražot āja saņemtajā pilnvarā. 
Pilnvara ļauj pilnvarotajam p ārstāvim veikt vismaz š ādus pienākumus: 
(a) glabāt valsts uzraudz ības iestādēm pieejamu ES atbilst ības deklar āciju un 
tehnisko dokument āciju noteiktu laiku, kas ir sam ērīgs ar apdraud ējuma 
pakāpi un nek ādā ziņā nav īsāks par ku ģu aprīkojuma paredzamo 
darbmūžu pēc stūres rata zīmes uzlikšanas p ēdējai aprīkojuma vien ībai; 
(b) pēc kompetentas valsts iest ādes pamatota piepras ījuma sniedz šai iest ādei 
visu inform āciju un dokument āciju, kas vajadz īga, lai pier ādītu produkta 
atbilstību; 
(c) pēc kompetento valsts iest āžu piepras ījuma sadarbojas ar t ām visos 
pasākumos, kas veikti, lai nov ērstu apdraud ējumus, ko var rad īt produkti, 
uz kuriem attiecas vi ņu pilnvaras. 
LV 21   LV 14. pants 
 
Citi uzņēmēji 
1. Import ētāji uz produkta nor āda savu nosaukumu, re ģistrēto komercnosaukumu vai 
reģistrēto preču zīmi un adresi, kur ā ar tiem var sazin āties, vai, ja tas nav iesp ējams, 
to norāda uz iepakojuma vai produktam pievienot ā dokument ā. 
2. P ēc valsts kompetent ās iestādes pamatota piepras ījuma import ētāji minētajai iestādei 
viegli saprotam ā valodā sniedz visu inform āciju un dokument āciju, kas vajadz īga, lai 
pierādītu produkta atbilst ību. Tie pēc minētās iestādes piepras ījuma sadarbojas ar to 
visos pasākumos, kas tiek veikti, lai nov ērstu apdraud ējumus, ko var rad īt produkti, 
kurus tie laiduši tirg ū. 
3. Š īs direktīvas piem ērošanas vajadz ībām import ētāju vai izplat ītāju uzskata par 
ražotāju un viņam ir tādi paši pien ākumi kā ražotājam, kas noteikti 12. pant ā, ja viņš 
laiž tirgū vai ekipē ES kuģi ar aprīkojumu ar savu nosaukumu vai pre ču zīmi vai jau 
tirgū laistu ku ģu aprīkojumu maina t ā, ka izmai ņas var ietekm ēt atbilstību 
piemērojamajām prasībām. 
4. nodaļa 
Atbilstības novērtēšana un atbilst ības novērtēšanas strukt ūru 
paziņošana 
15. pants 
 
Atbilstības novērtēšanas proced ūras 
1. Atbilst ības novērtēšanas proced ūras ir izkl āstītas II pielikum ā. 
2. Dal ībvalstis nodrošina to, ka ražot ājs vai viņa pilnvarots p ārstāvis novērtē konkrētas 
kuģu aprīkojuma vien ības atbilst ību, izmantojot vienu no š ādā iespējām, kas 
piedāvātas ar īstenošanas aktiem, kurus Komisija pie ņēmusi saska ņā ar 38. panta 
3. punktā minēto pārbaudes proced ūru: 
(a) ja jāizmanto EK tipa p ārbaude (B modulis), pirms laišanas tirg ū visam ku ģu 
aprīkojumam piem ēro: 
– ražošanas kvalit ātes nodrošin āšanas proced ūru (D modulis), 
– produkta kvalit ātes nodrošin āšanas proced ūru (E modulis) vai 
– produkta verific ēšanu (F modulis);  
(b) ja kuģu aprīkojuma komplektus ražo atseviš ķi vai mazos daudzumos, nevis 
sērijās vai vairum ā, atbilstības novērtēšanas proced ūra var būt EK vien ības 
verificēšana (G modulis). 
LV 22   LV 3. Komisija uztur atjaunin ātu sarakstu ar apstiprin āto kuģu aprīkojumu un anul ētajiem 
vai noraid ītajiem pieteikumiem un dara to pieejamu ieinteres ētajām personām. 
16. pants 
 
ES atbilst ības deklar ācija 
1. ES atbilst ības deklar ācija apliecina, ka ir pier ādīta atbilstība saskaņā ar 4. pantu 
noteiktajām prasībām. 
2. ES atbilst ības deklar ācijai ir L ēmuma Nr. 768/2008/EK III pielikum ā iekļautā 
parauga strukt ūra. Tā satur elementus, kas nor ādīti attiecīgajos modu ļos šīs direktīvas 
II pielikum ā, un tā tiek pastāvīgi atjaunin āta. 
3. Sagatavojot ES atbilst ības deklar āciju, ražot āji uzņemas atbild ību un pien ākumus, 
kas minēti 12. panta 1. punkt ā. 
4. Kad ES ku ģi ekipē ar kuģu aprīkojumu, šim ku ģim nodod ES atbilst ības deklar ācijas 
kopiju, kas aptver attiec īgo aprīkojumu, un to glab ā uz kuģa tik ilgi, kam ēr minētais 
aprīkojums tiek no ņemts no ku ģa. To iztulko karoga valsts piepras ītajā valodā vai 
valodās. 
5. ES atbilst ības deklar ācijas kopiju nodod pazi ņotajai strukt ūrai vai strukt ūrām, kas 
veikušas attiec īgās atbilstības novērtēšanas proced ūras. 
17. pants 
 
Paziņošana 
1. Dal ībvalstis pazi ņo Komisijai un cit ām dalībvalstīm struktūras, kas pilnvarotas veikt 
trešo personu atbilst ības novērtēšanas uzdevumus saska ņā ar šo direkt īvu. 
2. Pazi ņotās struktūras atbilst III pielikum ā izklāstītajām prasībām. 
18. pants 
 
Paziņojošās iestādes 
1. Dal ībvalstis nor īko paziņojošo iest ādi, kas ir atbild īga par to proced ūru izveidi un 
veikšanu, kuras nepieciešamas, lai nov ērtētu un pazi ņotu atbilst ības novērtēšanas 
struktūras un uzraudz ītu paziņotās struktūras, tostarp to atbilst ību 20. panta 
noteikumiem. 
2. Pazi ņoto strukt ūru uzraudz ību veic vismaz reizi divos gados. Komisija var nolemt 
piedalīties uzraudz ības pasākumos nov ērotāja statusā. 
3. Dal ībvalstis var nolemt, ka 1. punkt ā minēto novērtēšanu un uzraudz ību veic valsts 
akreditācijas strukt ūra. 
LV 23   LV 4. Ja pazi ņojošā iestāde deleģē vai kā citādi uztic veikt 1. punkt ā minēto novērtēšanu, 
paziņošanu vai uzraudz ību struktūrai, kura nav valsts iest āde, šī struktūra ir juridiska 
persona un mutatis mutandis  atbilst V pielikum ā noteiktaj ām prasībām. Turkl āt 
minētā struktūra ir spējīga uzņemties saist ības, kas izriet no t ās darbībām. 
5. Pazi ņojošā iestāde uzņemas pilnu atbild ību par 4. punkt ā minētās struktūras 
veiktajiem uzdevumiem.  
6. Pazi ņojošā iestāde atbilst V pielikum ā noteiktajām prasībām. 
19. pants 
 
Paziņojošo iest āžu pienākums inform ēt 
1. Dal ībvalstis inform ē Komisiju par atbilst ības novērtēšanas strukt ūru novērtēšanas un 
paziņošanas proced ūrām un šādu struktūru uzraudz ības proced ūrām, un par vis ām 
izmaiņām šajā informācijā. 
2. Komisija dara šo inform āciju publiski pieejamu. 
20. pants 
 
Paziņoto strukt ūru filiāles un apakšuz ņēmēji 
1. Ja pazi ņotā struktūra slēdz apakšl īgumus par konkr ētiem uzdevumiem saist ībā ar 
atbilstības novērtēšanu vai izmanto fili āli, tā pārliecinās, ka apakšl īguma slēdzējs vai 
filiāle atbilst III pielikum ā izklāstītajām prasībām, un attiec īgi inform ē paziņojošo 
iestādi. 
2. Pazi ņotās struktūras uzņemas pilnu atbild ību par apakšl īguma slēdzēju vai fili āļu 
veiktajiem uzdevumiem neatkar īgi no tā, kur tie veic uz ņēmējdarbību. 
3. Tikai tad, ja klients tam piekr īt, par darb ībām var slēgt apakšlīgumu vai t ās var veikt 
filiāle. 
4. Pazi ņotās struktūras glabā paziņojošajai iest ādei pieejamus attiec īgos dokumentus 
par apakšl īguma slēdzēja vai fili āles kvalifik ācijas nov ērtēšanu un darbu, ko tie 
veikuši atbilst īgi šai direkt īvai. 
21. pants  
 
Izmaiņas paziņojumos 
1. Ja pazi ņojošā iestāde ir noskaidrojusi vai ir tikusi inform ēta, ka pazi ņotā struktūra 
vairs neatbilst III pielikum ā noteiktaj ām prasībām vai nepilda savus pien ākumus, 
paziņojošā iestāde attiecīgi ierobežo, aptur vai anul ē paziņojumu, ņemot vērā to, 
kādā mērā attiecīgā struktūra nav sp ējusi nodrošin āt atbilstību prasībām vai pild īt 
minētos pienākumus. T ā nekavējoties par to attiec īgi inform ē Komisiju un p ārējās 
dalībvalstis. 
LV 24   LV 2. Ja pazi ņojums ir ierobežots, aptur ēts vai anul ēts vai ja pazi ņotā struktūra ir beigusi 
darbību, paziņojošā dalībvalsts veic atbilst īgus pasākumus, lai nodrošin ātu, ka 
minētās struktūras dokumentus vai nu apstr ādā cita paziņotā struktūra, vai arī tie pēc 
pieprasījuma ir pieejami atbild īgajām paziņojošajām un tirgus uzraudz ības iestādēm. 
22. pants 
Paziņoto strukt ūru kompetences apšaub īšana 
1. Komisija izmekl ē visus gad ījumus, kad tai, pamatojoties uz tai pieejamo vai t ās 
rīcībā nodoto inform āciju, ir raduš ās šaubas par pazi ņotās struktūras kompetenci vai 
tās atbilstību prasībām, vai spēju joprojām izpildīt tai uzticētos pienākumus. 
2. Pazi ņojošā dalībvalsts pēc pieprasījuma sniedz Komisijai visu inform āciju saistībā ar 
attiecīgās struktūras paziņošanas pamatojumu vai t ās kompetences saglab āšanu. 
3. Komisija nodrošina, lai visa sensit īvā informācija, kas sa ņemta izmekl ēšanas gait ā, 
tiktu apstr ādāta kā konfidenci āla informācija. 
4. Ja Komisija noskaidro, ka pazi ņotā struktūra neatbilst vai vairs neatbilst pazi ņošanas 
prasībām, tā par to inform ē paziņojošo dal ībvalsti un pieprasa tai veikt 
nepieciešamos kori ģējošos pas ākumus, vajadz ības gadījumā arī paziņojuma 
atsaukšanu. 
23. pants 
 
Paziņoto strukt ūru pienākumi to darb ības laikā 
1. Pazi ņotās struktūras veic atbilst ības novērtēšanu saska ņā ar 15. pant ā paredzētajām 
procedūrām. 
2. Ja pazi ņotā struktūra atklāj, ka ražot ājs nav izpild ījis saskaņā ar 4. pantu noteikt ās 
prasības, tā pieprasa, lai min ētais ražot ājs veiktu attiec īgus koriģējošos pas ākumus, 
un neizdod atbilst ības sertifik ātu. 
3. Ja, uzraugot atbilst ību pēc sertifikāta izdošanas, pazi ņotā struktūra atklāj, ka kāds 
produkts vairs nav atbilst īgs, tā pieprasa, lai ražot ājs veiktu attiec īgus koriģējošos 
pasākumus, un vajadz ības gadījumā aptur vai anul ē sertifikātu. Ja kori ģējošie 
pasākumi netiek veikti vai nedod v ēlamo rezult ātu, paziņotā struktūra attiecīgi 
ierobežo, aptur vai anul ē sertifikātus. 
24. pants 
 
Paziņoto strukt ūru pienākums inform ēt 
1. Pazi ņotās struktūras inform ē paziņojošo iest ādi par: 
(a) sertifikāta atteikšanu, ierobežošanu, aptur ēšanu vai anul ēšanu; 
(b) apstākļiem, kas ietekm ē paziņojuma darb ības jomu un nosac ījumus; 
LV 25   LV (c) informācijas piepras ījumiem par atbilst ības novērtēšanas darb ībām, ko tās 
saņēmušas no tirgus uzraudz ības iestādēm; 
(d) pēc piepras ījuma – par atbilst ības novērtēšanas darb ībām, kas veiktas 
paziņošanas jom ā, un visām citām veiktaj ām darbībām, tostarp p ārrobežu 
darbībām un apakšl īgumu slēgšanu. 
2. Pazi ņotās struktūras pēc pieprasījuma sniedz Komisijai un dal ībvalstīm visu attiec īgo 
informāciju par jaut ājumiem, kas saist īti ar negat īviem un pozit īviem atbilst ības 
novērtēšanas rezult ātiem. Pazi ņotās struktūras sniedz cit ām paziņotajām struktūrām, 
kas veic atbilst ības novērtēšanas darb ības, kuras aptver tos pašus produktus, 
informāciju, kas saist īta ar negat īviem un – p ēc piepras ījuma – ar pozit īviem 
atbilstības novērtēšanas rezult ātiem. 
25. pants 
 
Pieredzes apmai ņa 
Komisija organiz ē pieredzes apmai ņu starp dal ībvalstu iest ādēm, kas ir atbild īgas par 
paziņošanas politiku. 
26. pants 
 
Paziņoto strukt ūru koordin ācija 
1. Komisija nodrošina to, lai tiktu izveidota attiec īga koordin ācija un sadarb ība starp 
paziņotajām struktūrām un lai t ā tiktu pien ācīgi īstenota nozares pazi ņoto strukt ūru 
grupas veid ā. 
2. Dal ībvalstis nodrošina, lai to pazi ņotās struktūras tieši vai ar ieceltu p ārstāvju 
starpniecību piedalītos nozares grupas darb ā. 
5. nodaļa 
Savienības tirgus uzraudz ība, produktu kontrole, droš ības 
noteikumi 
27. pants 
 
ES tirgus uzraudz ības sistēma  
1. Attiec ībā uz kuģu aprīkojumu dal ībvalstis veic tirgus uzraudz ību saskaņā ar ES tirgus 
uzraudzības sistēmu, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 765/2008 III noda ļā, ievērojot šā 
panta 2. un 3. punkta noteikumus. 
LV 26   LV 2. Valsts tirgus uzraudz ības infrastrukt ūrā un programm ās ņem vērā kuģu aprīkojuma 
sektora specifisk ās iezīmes un jo īpaši pienākumus, kurus starptautisk ās konvencijas 
uzliek karoga valsts administr ācijai. 
3. Tirgus uzraudz ība var ietvert dokumentu p ārbaudes, k ā arī tā kuģu aprīkojuma 
pārbaudes, uz kura ir st ūres rata z īme, neatkar īgi no tā, vai kuģi ir ekipēti ar šo 
aprīkojumu. T āda kuģu aprīkojuma p ārbaudes, ar ko ku ģi jau ir ekip ēti, veic tikai 
tiktāl, cik iesp ējams, attiec īgajam apr īkojumam saglab ājot pilnīgu darbotiessp ēju uz 
kuģa. Pārbaudot ku ģu aprīkojumu, ar ko ir ekip ēti tādas dalībvalsts karoga ku ģi, kura 
nav pārbaudes veic ēja dalībvalsts, iev ēro Eiropas Parlamenta un Padomes 
Direktīvas 2009/16/EK9 attiecīgos noteikumus. 
4. Kad dal ībvalsts tirgus uzraudz ības iestādes plāno veikt izlases veida p ārbaudes, t ās 
var piepras īt ražotājam uz sava r ēķina darīt pieejamus paraugus min ētās dalībvalsts 
teritorijā. 
28. pants 
 
Procedūra darbībām ar kuģu aprīkojumu, kas rada apdraud ējumu valsts l īmenī 
1. Ja k ādas dalībvalsts tirgus uzraudz ības iestādes ir veikušas pas ākumus atbilst īgi 
Regulas (EK) Nr. 765/2008 20. pantam vai ja t ām ir pietiekams iemesls uzskat īt, ka 
kuģu aprīkojums, uz kuru attiecas š ī direktīva, rada apdraud ējumu kuģošanas 
drošībai vai vides aizsardz ībai, tās veic attiec īgā kuģu aprīkojuma nov ērtēšanu, 
aptverot visas šaj ā direktīvā noteiktās prasības. Attiec īgie uzņēmēji vajadz ības 
gadījumā sadarbojas ar tirgus uzraudz ības iestādēm. 
Ja šajā novērtēšanā tirgus uzraudz ības iestādes atklāj, ka kuģu aprīkojums neatbilst 
šajā direktīvā noteiktaj ām prasībām, tās nekavējoties lūdz attiecīgo uzņēmēju veikt 
visus kori ģējošos pas ākumus, kas nepieciešami, lai pan āktu kuģu aprīkojuma 
atbilstību minētajām prasībām vai lai proporcion āli apdraud ējumam to iz ņemtu no 
tirgus vai atsauktu šo iest āžu noteiktaj ā pienācīgajā termiņā. 
Tirgus uzraudz ības iestādes attiec īgi informē attiecīgo paziņoto strukt ūru. 
Uz šā punkta otraj ā daļā minētajiem pas ākumiem attiecas Regulas (EK) 
Nr. 765/2008 21. pants. 
2. Ja tirgus uzraudz ības iestādes uzskata, ka neatbilst ība neaprobežojas tikai ar valsts 
teritoriju vai tikai ar to valsts karoga ku ģiem, tās informē Komisiju un p ārējās 
dalībvalstis par nov ērtēšanas rezult ātiem un par pas ākumiem, ko t ās pieprasījušas 
veikt uzņēmējam. 
3. Uz ņēmējs nodrošina, lai tiktu veikti visi piem ērotie kori ģējošie pasākumi saist ībā ar 
visiem attiec īgajiem produktiem, kurus tas dar ījis pieejamus vis ā Savienības tirgū vai 
ar kuriem tas ekip ējis ES kuģus, vai kurus tas pieg ādājis ES kuģu ekipēšanai. 
4. Ja attiec īgais uzņēmējs 1. punkta otraj ā daļā noteiktaj ā laikposm ā neveic pien ācīgus 
koriģējošos pasākumus vai k ā citādi neizpilda šaj ā direktīvā paredzētos pienākumus, 
                                                 
9 OV L 131, 28.5.2009., 57. lpp. 
LV 27   LV tirgus uzraudz ības iestādes veic visus vajadz īgos pagaidu pas ākumus, lai aizliegtu vai 
ierobežotu to, ka ku ģu aprīkojums tiek dar īts pieejams valsts tirg ū vai ar to tiek 
ekipēti attiecīgās valsts karoga ku ģi, lai izņemtu produktu no min ētā tirgus vai 
atsauktu to. 
Par šiem pas ākumiem t ās nekavējoties inform ē Komisiju un p ārējās dalībvalstis. 
5. Š ā panta 4. punkt ā minētajā informācijā ietver visas pieejam ās ziņas, jo īpaši datus, 
kas vajadz īgi neatbilst īgā kuģu aprīkojuma identific ēšanai, datus par produkta 
izcelsmi, iesp ējamās neatbilst ības veidu un ar to saist īto apdraud ējumu, veikto valsts 
pasākumu veidu un ilgumu un argumentus, kurus min ējis attiecīgais uzņēmējs. 
Tirgus uzraudz ības iestādes jo īpaši norāda, vai neatbilst ība ir saist īta ar kādu no 
šādiem iemesliem: 
(a) kuģu aprīkojuma neatbilst ība piemērojamajām projekt ēšanas, konstrukcijas un 
veiktspējas prasībām, kas noteiktas saska ņā ar 4. pantu; 
(b) atbilstības novērtēšanas proced ūrā konstatēta neatbilst ība 4. pant ā minētajiem 
testēšanas standartiem; 
(c) nepilnības minētajos testēšanas standartos. 
6. Citas dal ībvalstis, iz ņemot to dal ībvalsti, kura proced ūru sākusi, nekav ējoties 
informē Komisiju un p ārējās dalībvalstis par visiem pie ņemtajiem pas ākumiem un 
sniedz to r īcībā esošu papildu inform āciju, kas saist īta ar attiec īgā kuģu aprīkojuma 
neatbilstību, un, ja t ās nepiekrīt paziņotajam valsts pas ākumam, inform ē par saviem 
iebildumiem. 
7. Ja četru mēnešu laik ā pēc 4. punkt ā minētās informācijas saņemšanas neviena 
dalībvalsts vai Komisija nav c ēlusi iebildumus pret k ādas dalībvalsts veikto pagaidu 
pasākumu, šo pas ākumu uzskata par pamatotu. 
8. Dal ībvalstis nodrošina to, lai saist ībā ar attiecīgo kuģu aprīkojumu nekav ējoties tiktu 
veikti piem ēroti ierobežojošie pas ākumi, piem ēram, produkta iz ņemšana no 
dalībvalstu tirgus.  
29. pants 
 
ES drošības proced ūra 
1. Ja, pabeidzot 28. panta 3. un 4. punkt ā noteikto proced ūru, tiek celti iebildumi pret 
dalībvalsts veiktu pas ākumu vai ja Komisija uzskata valsts pas ākumu par t ādu, kas ir 
pretrunā Savienības tiesību aktiem, Komisija nekav ējoties sāk apspriešanos ar 
dalībvalstīm un attiec īgo uzņēmēju vai uz ņēmējiem un nov ērtē valsts pas ākumu. 
Pamatojoties uz š ā novērtējuma rezult ātiem, Komisija lemj par to, vai valsts 
pasākums ir pamatots. 
2. Š ā panta 1. punkta piem ērošanas nol ūkos, ja Komisija uzskata, ka proced ūra, kas 
ievērota valsts pas ākumu pie ņemšanā, ir piem ērota visaptverošai un objekt īvai 
apdraudējuma nov ērtēšanai un atbilst Regulas (EK) Nr. 765/2008 21. pant ā 
LV 28   LV izklāstītajiem noteikumiem, t ā var pārbaudīt tikai valsts pas ākuma piem ērotību un 
samērību attiecībā uz minēto apdraud ējumu. 
3. Komisija adres ē savu lēmumu vis ām dalībvalstīm un nekav ējoties pazi ņo to tām un 
attiecīgajam uzņēmējam vai uz ņēmējiem. 
4. Ja valsts pas ākums tiek uzskat īts par pamatotu, visas dal ībvalstis veic nepieciešamos 
pasākumus, lai nodrošin ātu neatbilst īgā kuģu aprīkojuma iz ņemšanu no to tirgus un, 
attiecīgā gadījumā, atsaukšanu. T ās attiecīgi informē Komisiju.  
5. Ja valsts pas ākums tiek uzskat īts par nepamatotu, attiec īgā dalībvalsts anul ē šo 
pasākumu. 
6. Ja valsts pas ākums tiek uzskat īts par pamatotu un ku ģu aprīkojuma neatbilst ība ir 
saistāma ar nepiln ībām 4. pant ā minētajos test ēšanas standartos, Komisija var 
apstiprināt, grozīt vai atsaukt min ēto pasākumu ar īstenošanas aktiem, kas pie ņemti 
saskaņā ar 38. panta 2. punkt ā minēto konsult ēšanās procedūru. Turklāt Komisija ir 
pilnvarota ar dele ģētajiem aktiem saska ņā ar 37. pant ā minēto proced ūru pieņemt 
saskaņotas pagaidu pras ības un test ēšanas standartus attiec ībā uz konkr ēto kuģu 
aprīkojuma vien ību, lai nov ērstu apdraud ējumu droš ībai vai videi tikm ēr, kamēr 
attiecīgā starptautisk ā organizācija groza attiec īgo testēšanas standartu. 
7. Ja attiec īgais testēšanas standarts ir Eiropas standarts, Komisija inform ē attiecīgo 
Eiropas standartiz ācijas strukt ūru vai strukt ūras un iesniedz šo jaut ājumu komitejai, 
kas izveidota ar Direkt īvas 98/34/EK 5. pantu.  Minētā komiteja apspriežas ar 
attiecīgo Eiropas standartiz ācijas strukt ūru vai strukt ūrām un nekav ējoties sniedz 
savu atzinumu. 
30. pants 
 
Atbilstīgi produkti, kas apdraud ku ģošanas droš ību vai vides aizsardz ību 
1. Ja dal ībvalsts pēc novērtējuma veikšanas saska ņā ar 28. panta 1. punktu konstat ē, ka 
kuģu aprīkojums apdraud ku ģošanas droš ību vai vidi, lai gan tas atbilst šai direkt īvai, 
tā pieprasa attiec īgajam uz ņēmējam veikt visus vajadz īgos pasākumus, lai 
nodrošinātu, ka attiec īgais kuģu aprīkojums, kad tas tiek laists tirg ū, vairs nerada 
minēto apdraud ējumu, vai lai proporcion āli apdraud ējumam iz ņemtu ku ģu 
aprīkojumu no tirgus vai atsauktu š īs dalībvalsts noteikt ā pienācīgā termiņā. 
2. Uz ņēmējs nodrošina, lai kori ģējošie pas ākumi tiktu veikti saist ībā ar visiem 
attiecīgajiem produktiem, kurus tas dar ījis pieejamus tirg ū visā Savienībā vai ar 
kuriem ekip ēti ES kuģi. 
3. Dal ībvalsts nekav ējoties inform ē Komisiju un p ārējās dalībvalstis. Min ētajā 
informācijā ietver visas pieejam ās ziņas, jo īpaši datus, kas vajadz īgi attiecīgā kuģu 
aprīkojuma identifik ācijai, datus par ku ģu aprīkojuma izcelsmi un pieg ādes ķēdi, 
konkrētā apdraudējuma veidu un veikto valsts pas ākumu veidu un ilgumu. 
4. Komisija nekav ējoties sāk apspriešanos ar dal ībvalstīm un attiec īgo uzņēmēju vai 
uzņēmējiem un nov ērtē valsts veiktos pas ākumus. Pamatojoties uz š ā novērtējuma 
rezultātiem, Komisija lemj par to, vai pas ākums ir pamatots, un vajadz ības gadījumā 
LV 29   LV ierosina atbilst īgus pasākumus. Šaj ā nolūkā mutatis mutandis  piemēro 29. panta 
2. punktu. 
5. Komisija adres ē savu lēmumu vis ām dalībvalstīm un nekav ējoties pazi ņo to tām un 
attiecīgajam uzņēmējam vai uz ņēmējiem. 
31. pants 
 
Formāla neatbilst ība 
1. Neskarot 28. pantu, ja dal ībvalsts konstat ē kādu no turpm āk minētajiem faktiem, t ā 
pieprasa attiec īgajam uzņēmējam novērst attiecīgo neatbilst ību: 
(a) stūres rata zīme ir uzlikta, p ārkāpjot 9. vai 10. panta noteikumus; 
(b) stūres rata zīme nav uzlikta; 
(c) ES atbilst ības deklar ācija nav sagatavota; 
(d) ES atbilst ības deklar ācija ir sagatavota nepareizi; 
(e) tehniskā dokument ācija nav pieejama vai ir nepiln īga. 
2. Ja 1. punkt ā minētā neatbilstība saglab ājas, attiec īgā dalībvalsts veic visus atbilst īgos 
pasākumus, lai ierobežotu vai aizliegtu ku ģu aprīkojumu dar īt pieejamu tirg ū vai 
nodrošinātu tā atsaukšanu vai iz ņemšanu no tirgus. 
32. pants 
 
Atbrīvojumi, pamatojoties uz tehnisku inov āciju 
1. Ar tehnisku inov āciju saistītos izņēmuma gad ījumos karoga valsts administr ācija var 
atļaut ekipēt ES ku ģi ar apr īkojumu, kas neatbilst atbilst ības novērtēšanas 
procedūrām, ja izm ēģinājumos vai cit ā veidā, izpildot karoga valsts administr ācijas 
prasības, ir konstat ēts, ka šāds aprīkojums ir vismaz tikpat efekt īvs kā kuģu 
aprīkojums, kas atbilst atbilst ības novērtēšanas proced ūrām. 
2. Izm ēģinājumu proced ūras nekādi nediskrimin ē kuģu aprīkojumu, kas ražots karoga 
dalībvalstī, un kuģu aprīkojumu, kas ražots cit ās valstīs. 
3. Ku ģu aprīkojumam, uz ko attiecas šis pants, karoga dal ībvalsts izdod sertifik ātu, kas 
vienmēr ir kopā ar aprīkojumu un kas satur karoga dal ībvalsts at ļauju ekip ēt kuģi ar 
šo aprīkojumu un uzliek ierobežojumus vai paredz noteikumus, kas saist īti ar šā 
aprīkojuma izmantošanu.  
4. Ja dal ībvalsts at ļauj ekipēt ES kuģi ar aprīkojumu, uz ko attiecas šis pants, min ētā 
dalībvalsts tūlīt dara zin āmus Komisijai un p ārējām dalībvalstīm datus un zi ņojumus 
par visiem attiec īgajiem izm ēģinājumiem, nov ērtējumiem un atbilst ības novērtēšanas 
procedūrām. 
LV 30   LV 5. Divpadsmit m ēnešos pēc 4. punkt ā minētā paziņojuma sa ņemšanas Komisija var 
pieprasīt attiecīgajai dal ībvalstij anul ēt piešķirto atļauju noteikt ā termiņā, ja tā 
uzskata, ka 1. punkt ā izklāstītie nosac ījumi nav izpild īti. Šim nol ūkam Komisija 
izmanto īstenošanas aktus. Šos īstenošanas aktus pie ņem saska ņā ar 38. panta 
2. punktā minēto konsult ēšanās procedūru. 
6. Ja ku ģi, kas ir ekip ēts ar aprīkojumu, uz kuru attiecas 1. punkts, p ārvieto uz citu 
dalībvalsti, sa ņēmēja karoga dal ībvalsts var veikt vajadz īgos pasākumus, kas var 
ietvert test ēšanu un praktiskus demonstr ējumus, lai p ārliecinātos, ka min ētais 
aprīkojums ir vismaz tikpat efekt īvs kā aprīkojums, kas atbilst atbilst ības 
novērtēšanas proced ūrām. 
33. pants 
 
Atbrīvojumi test ēšanas vai nov ērtēšanas vajadz ībām 
Karoga valsts administr ācija testēšanas vai nov ērtēšanas nol ūkā var atļaut ekipēt ES kuģi ar 
aprīkojumu, kas neatbilst atbilst ības novērtēšanas proced ūrām vai uz ko neattiecas 32. pants, 
ja ir izpild īti visi turpm āk minētie nosacījumi: 
(a) karoga dal ībvalsts ku ģu aprīkojumam ir izdevusi sertifik ātu, kas vienm ēr ir kopā ar 
aprīkojumu un kas satur karoga dal ībvalsts at ļauju ekip ēt ES kuģi ar šo apr īkojumu, 
uzliek visus vajadz īgos ierobežojumus vai paredz jebk ādus citus attiec īgus 
noteikumus, kas saist īti ar attiec īgā aprīkojuma izmantošanu; 
(b) atļaujas termi ņš ir īss; 
(c) kuģu aprīkojums netiek izmantots t āda aprīkojuma viet ā, kas atbilst š īs direktīvas 
prasībām, un neaizst āj šādu aprīkojumu, kuram j āpaliek uz ES ku ģa darba kārtībā un 
gatavam t ūlītējai izmantošanai. 
34. pants 
 
Atbrīvojumi ārkārtējos apstākļos 
1. Ārkārtējos apstākļos, kurus pien ācīgi pamatojusi karoga valsts administr ācija, ja 
kuģu aprīkojums ir j ānomaina ost ā, kura atrodas ārpus Savien ības un kur ā praktiski 
nav iespējams pieņemamā laikā, termiņā un ar pie ņemamām izmaks ām ekipēt kuģi ar 
aprīkojumu, uz kura ir st ūres rata z īme, kuģi drīkst ekipēt ar citu ku ģu aprīkojumu, 
ievērojot šā panta 2.–4. punktu. 
2. Ku ģu aprīkojumam, ar ko ekip ē kuģi, ir pievienoti dokumenti, kurus izdevusi IMO  
dalībvalsts, kas ir attiec īgo konvenciju l īgumslēdzēja puse, un kuri apliecina 
atbilstību attiecīgajām IMO  prasībām. 
3. Karoga valsts administr āciju tūlīt informē par šāda cita ku ģu aprīkojuma veidu un 
parametriem.  
LV 31   LV 4. Karoga valsts administr ācija pēc iespējas drīzāk nodrošina to, ka 1. punkt ā minētais 
kuģu aprīkojums un t ā testēšanas dokument ācija atbilst attiec īgajām starptautisko 
instrumentu un š īs direktīvas prasībām. 
5. Ja ir pier ādīts, ka konkr ēts kuģu aprīkojums, uz kura ir st ūres rata z īme, vairs nav 
pieejams tirg ū, karoga dal ībvalsts var at ļaut ekipēt kuģi ar citu ku ģu aprīkojumu, 
ievērojot šā panta 6.–8. punkta noteikumus. 
6. At ļautais kuģu aprīkojums, cik vien liel ā mērā iespējams, atbilst 4. pant ā minētajām 
prasībām un testēšanas standartiem.  
7. Ku ģu aprīkojumam, ar ko ekip ē kuģis, ir pievienots pagaidu apstiprin ājuma 
sertifikāts, kuru izdevusi karoga dal ībvalsts vai cita dal ībvalsts un kur ā norādīts: 
(a) aprīkojums ar st ūres rata zīmi, kuru paredz ēts aizstāt ar aprīkojumu, kam izdots 
sertifikāts; 
(b) konkrētie apstākļi, kādos ir izdots apstiprin ājuma sertifik āts, un jo īpaši tas, ka 
tirgū nav pieejams apr īkojums, uz kura ir st ūres rata zīme; 
(c) precīzi noteiktas projekt ēšanas, konstrukc ijas un veiktsp ējas prasības, kuru 
izpildi dal ībvalsts ir apstiprin ājusi, izdodot apr īkojumam sertifik ātu; 
(d) attiecīgajās apstiprin ājuma proced ūrās piemērotie testēšanas standarti, ja t ādi 
bijuši. 
8. Dal ībvalsts, kas izdod pagaidu apstiprin ājuma sertifik ātu, tūlīt informē Komisiju. Ja 
Komisija uzskata, ka 6. un 7. punkta nosac ījumi nav izpild īti, tā ar īstenošanas 
aktiem var piepras īt minētajai dalībvalstij atsaukt min ēto sertifik ātu vai veikt citus 
piemērotus pasākumus. Šos īstenošanas aktus pie ņem saskaņā ar 38. panta 2. punkt ā 
minēto konsult ēšanās procedūru. 
6. nodaļa 
Nobeiguma noteikumi 
35. pants 
 
Īstenošanas pas ākumi 
1. Dal ībvalstis pazi ņo Komisijai par š īs direktīvas īstenošanu atbild īgo iestāžu 
nosaukumu un kontaktinform āciju. Komisija sagatavo, periodiski atjaunina un 
publisko šo iest āžu sarakstus. 
2. Attiec ībā uz katru ku ģu aprīkojuma vien ību, kurai saska ņā ar starptautiskaj ām 
konvencij ām ir vajadz īgs karoga valsts administr ācijas apstiprin ājums, Komisija ar 
īstenošanas aktiem nosaka attiec īgās projekt ēšanas, konstrukcijas un veiktsp ējas 
prasības un test ēšanas standartus, kas paredz ēti starptautiskajos instrumentos. 
LV 32   LV 3. Komisija ar īstenošanas aktiem var pie ņemt kopējus kritērijus un s īki izstrādātas 
procedūras 2. punkt ā minēto prasību un test ēšanas standartu piem ērošanai.  
4. Lai nodrošin ātu to, ka apr īkojums, ar ko ir ekip ēti ES kuģi, atbilst starptautisko 
konvenciju pras ībām, Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka attiec īgās 
projektēšanas, konstrukcijas un veiktsp ējas prasības, kas p ēdējā laikā paredzētas 
starptautiskajos instrumentos un attiecas uz apr īkojumu, ar ko ku ģi ir ekipēti pirms šo 
prasību pieņemšanas. 
5. Komisija izveido un uztur datub āzi, kura satur vismaz š ādu inform āciju: 
(a) saraksts ar atbilst ības sertifik ātiem, kas izdoti saska ņā ar šo direkt īvu, un to 
svarīgākā informācija; 
(b) saraksts ar atbilst ības deklar ācijām, kas izdotas saska ņā ar šo direkt īvu, un to 
svarīgākā informācija; 
(c) atjaunināts saraksts ar piem ērojamajiem starptautiskajiem instrumentiem, 
prasībām un test ēšanas standartiem, tostarp visiem atjaunin ājumiem, kas k ļūst 
piemērojami atbilst īgi 4. panta 3. punktam; 
(d) šā panta 3. punkt ā minēto kritēriju un proced ūru saraksts un pilns teksts; 
(e) prasības un nosac ījumi, kas attiecas uz 11. pant ā minēto elektronisko 
marķējumu; 
(f) visa cita noder īga inform ācija, kuras m ērķis ir atvieglot dal ībvalstīm, 
paziņotajām struktūrām un uzņēmējiem šīs direktīvas pareizu īstenošanu. 
Šo datub āzi dara pieejamu dal ībvalstīm. To piln ībā vai daļēji dara pieejamu ar ī 
sabiedrībai tikai inform ācijas nolūkā.  
6. Šaj ā pantā minētos īstenošanas aktus pie ņem saskaņā ar 38. panta 3. punkt ā norādīto 
pārbaudes proced ūru.  
36. pants 
 
Grozījumi  
Komisija ar dele ģētiem aktiem var groz īt šo direkt īvu, lai:  
(a) grozītu 2. panta 3. punkt ā noteikto starptautisko konvenciju sarakstu, iek ļaujot tās 
konvencijas, kur ās prasīts karoga valsts apstiprin ājums aprīkojumam, kas paredz ēts 
tās karoga ku ģu ekipēšanai; 
(b) atjauninātu atsauces uz III pielikum ā minētajiem starptautiskajiem un Eiropas 
standartiem, kad k ļūst pieejami jauni standarti. 
Šos deleģētos aktus pie ņem saskaņā ar 37. pant ā noteikto proced ūru. 
LV 33   LV 37. pants 
 
Deleģēšanas īstenošana 
1. Pilnvaras pie ņemt deleģētos aktus Komisijai pieš ķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos 
nosacījumus.  
2. Š īs direktīvas 8., 11., 29. un 36. pant ā minētās pilnvaras Komisijai ir dele ģētas uz 
nenoteiktu laiku, s ākot no šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas. 
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkur ā brīdī var atsaukt 8., 11., 29. un 36. pant ā 
minēto pilnvaru dele ģēšanu. Ar atsaukšanas l ēmumu tiek izbeigta min ētajā lēmumā 
norādīto pilnvaru dele ģēšana. Lēmums st ājas spēkā nākamajā dienā pēc tā 
publicēšanas Eiropas Savien ības Ofici ālajā Vēstnesī vai vēlākā datumā, kas tajā 
norādīts. Tas neietekm ē jau spēkā esošo dele ģēto aktu sp ēkā esību.  
4. Tikl īdz Komisija pie ņem deleģētu aktu, t ā par to pazi ņo vienlaikus Eiropas 
Parlamentam un Padomei.  
5. Dele ģēts akts, kas pie ņemts saska ņā ar 8., 11., 29. un 36. pantu, st ājas spēkā tikai tad, 
ja 2 mēnešu laikā no minētā akta pazi ņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei ne 
Eiropas Parlaments, ne Padome nav c ēluši iebildumus vai ja pirms min ētā termiņa 
beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir inform ējuši Komisiju, ka iebildumus 
necels. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciat īvas šo laikposmu pagarina par 
2 mēnešiem. 
38. pants 
 
Komiteja 
1. Komisijai pal īdz Kuģošanas droš ības un ku ģu izraisītā piesārņojuma nov ēršanas 
komiteja ( COSS ), kas izveidota ar Eiropas Pa rlamenta un Padomes Regulu (EK) 
Nr. 2099/200210. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 noz īmē. 
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piem ēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. 
3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piem ēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. 
39. pants 
 
Transpon ēšana 
1. Dal ībvalstis v ēlākais līdz [viens gads p ēc direktīvas stāšanās spēkā] pieņem un 
publicē normatīvos un administrat īvos aktus, kas vajadz īgi, lai izpild ītu šīs direktīvas 
prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai min ēto noteikumu tekstus. 
Tās piemēro minētos noteikumus no [ datums vienu gadu p ēc stāšanās spēkā]. 
                                                 
10 OV L 324, 29.11.2002., 1. lpp.  
LV 34   LV Kad dalībvalstis pie ņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direkt īvu vai 
šādu atsauci pievieno to ofici ālajai publik ācijai. Dal ībvalstis nosaka, k ā izdarāma 
šāda atsauce. 
2. Dal ībvalstis dara Komisijai zin āmus savu ties ību aktu galvenos noteikumus, ko t ās 
pieņem jomā, uz kuru attiecas š ī direktīva. 
40. pants 
 
Atcelšana 
1. Padomes Direkt īvu 96/98/EK atce ļ no [piem ērošanas datums]. 
2. Pras ības un test ēšanas standartus, kas ku ģu aprīkojumam piem ērojami [piem ērošanas 
datums] atbilst īgi valsts ties ību aktu noteikumiem, kurus dal ībvalstis pie ņēmušas, lai 
panāktu atbilst ību Direkt īvai 96/98/EK, turpina piem ērot līdz dienai, kad st ājas spēkā 
35. panta 2. punkt ā minētie īstenošanas akti. 
3. Atsauces uz atcelto direkt īvu uzskata par atsauc ēm uz šo direkt īvu. 
41. pants 
 
Stāšanās spēkā 
Šī direktīva stājas spēkā divdesmitaj ā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savien ības 
Oficiālajā Vēstnesī. 
42. pants 
Šī direktīva ir adres ēta dalībvalstīm. 
Briselē, 
Eiropas Parlamenta v ārdā – Padomes v ārdā – 
priekšsēdētājs priekšs ēdētājs 
LV 35   LV I PIELIKUMS  
 
Stūres rata z īme  
Atbilstības zīmei jābūt šādai: 
 
Ja stūres rata zīmi samazina vai palielina, j āsaglabā šā attēla proporcijas. 
Stūres rata z īmes komponentiem j ābūt vienāda augstuma, un tas nedr īkst būt mazāks par 
5 mm. 
Šo minim ālo augstumu var neiev ērot maza izm ēra ierīcēm. 
LV 36   LV II PIELIKUMS  
 
Atbilstības novērtēšanas proced ūras  
I. B MODULIS . EK TIPA PĀRBAUDE  
1. EK tipa p ārbaude ir atbilst ības novērtēšanas proced ūras daļa, ar kuru pazi ņotā 
struktūra pārbauda ku ģu aprīkojuma tehnisko projektu un verific ē un apliecina, ka 
kuģu aprīkojuma tehniskais projekts atbilst piem ērojamo starptautisko instrumentu 
prasībām. 
2. EK tipa p ārbaudi var veikt k ādā no turpm āk aprakstītajiem veidiem: 
– pārbauda pabeigtu produktu (produkcijas tipu), kas ir reprezentat īvs 
paredzam ās produkcijas paraugs, 
– novērtē kuģu aprīkojuma tehnisk ā projekta atbilst ību, pārbaudot tehnisko 
dokument āciju un 3. punkt ā norādītos pierādījumus, kā arī pārbaudot vienu vai 
vairākas būtiskas produkta, kas ir reprezentat īvs paredzam ās produkcijas 
paraugs, deta ļas (produkcijas tipa un projekta tipa kombin āciju). 
3. Ražot ājs iesniedz EK tipa p ārbaudes pieteikumu pazi ņotajai strukt ūrai pēc paša 
izvēles. 
Pieteikum ā jāietver: 
– apliecināta tā patenta, licences vai dokumenta kop ija, ar kuru pretendents piesaka 
tiesības izgatavot, izmantot, p ārdot vai pied āvāt kuģu aprīkojumu p ārdošanai vai 
izmantot savu pre ču zīmi, kuru pazi ņotā struktūra neatkar īgi no III pielikuma 
16. punkta dara pieejamu kompetentaj ām tiesām, 
– ražotāja nosaukums un adrese un, ja pieteikumu iesniedz pilnvarotais p ārstāvis, arī šā 
pārstāvja nosaukums un adrese, 
– rakstveida deklar ācija par to, ka š āds pieteikums nav iesniegts nevienai citai 
paziņotajai strukt ūrai, 
– tehniskā dokument ācija. Tehnisk ā dokument ācija dod iesp ēju novērtēt kuģu 
aprīkojuma atbilst ību piemērojamajām starptautisko instrumentu pras ībām, kā minēts 
4. pantā, un ietver atbilst īgu apdraud ējuma vai apdraud ējumu anal īzi un novērtējumu. 
Tehniskaj ā dokument ācijā norāda piem ērojamās prasības, un, cikt āl tas ir 
nepieciešams nov ērtēšanai, tā aptver ku ģu aprīkojuma projekt ēšanu, ražošanu un 
ekspluatāciju. Tehniskaj ā dokument ācijā, ja vien tas iesp ējams, jāiekļauj vismaz š ādi 
elementi: 
– kuģu aprīkojuma visp ārīgs apraksts, 
– projekta skices un ražošanas ras ējumi, un deta ļu, montāžas mezglu, str āvas 
slēgumu u.c. sh ēmas, 
(a) apraksti un skaidrojumi, kas vajadz īgi minēto rasējumu un sh ēmu un 
kuģu aprīkojuma darb ības izpratnei; 
LV 37   LV (b) saraksts ar pras ībām un test ēšanas standartiem, kas piem ērojami ku ģu 
aprīkojumam saska ņā ar šo direkt īvu, un apraksts par risin ājumiem, ko 
izmanto, lai izpild ītu minētās prasības; 
(c) veikto projekt ēšanas aprēķinu, pārbaužu u. c. rezult āti un 
(d) testēšanas pārskati; 
– paraugi, kas ir reprezentat īvi paredzam ās produkcijas paraugi. Pazi ņotā struktūra var 
pieprasīt papildu paraugus, ja tie vajadz īgi, lai izpild ītu testēšanas programmu, 
– pierādījumi, kas apstiprina tehnisk ā projekta risin ājuma atbilst ību. Šajos pier ādījumos 
norāda visus izmantotos dokumentus. Pier ādījumos vajadz ības gadījumā iekļauj tādu 
testu rezult ātus, kurus ir veikusi ražot āja atbilstīgā laboratorija vai cita test ēšanas 
laboratorija ražot āja vārdā un uz ražot āja atbildību. 
4. Pazi ņotā struktūra 
attiecībā uz kuģu aprīkojumu 
4.1. p ārbauda tehnisko dokument āciju un pier ādījumus, lai nov ērtētu kuģu aprīkojuma 
tehniskā projekta atbilst ību; 
attiecībā uz paraugu vai paraugiem 
4.2. p ārliecinās, vai paraugi ir  ražoti atbilst īgi tehniskajai dokument ācijai, un noskaidro, 
kuras deta ļas ir projekt ētas saska ņā ar piem ērojamajiem atbilst īgo saska ņoto 
standartu un/vai tehnisko specifik āciju noteikumiem un kuras projekt ētas, neiev ērojot 
attiecīgos minēto standartu noteikumus; 
4.3. veic atbilstošas p ārbaudes un test ēšanu saska ņā ar šo direkt īvu; 
4.4. vienojas ar ražot āju par vietu, kur tiks veiktas p ārbaudes un test ēšana. 
5. Pazi ņotā struktūra izstrādā novērtējuma ziņojumu, kur ā norāda pasākumus, kas veikti 
saskaņā ar 4. punktu, un šo pas ākumu rezult ātus. Neskarot savus pien ākumus pret 
paziņojošajām iestādēm, paziņotā struktūra pilnīgi vai daļēji izpauž min ētā ziņojuma 
saturu tikai ar ražot āja piekrišanu. 
6. Ja tips atbilst konkr ēto starptautisko instrumentu pras ībām attiecībā uz konkr ēto kuģu 
aprīkojumu, pazi ņotā struktūra izdod ražot ājam EK tipa p ārbaudes sertifik ātu. 
Sertifikātā iekļauj ražotāja nosaukumu un adresi, p ārbaudes secin ājumus, der īguma 
nosacījumus (ja t ādi ir) un datus, kas vajadz īgi apstiprin ātā tipa identifik ācijai. 
Sertifikātam var b ūt viens vai vair āki pielikumi. 
Sertifikātā un tā pielikumos ir visa attiec īgā informācija, kas ļauj novērtēt izgatavoto 
produktu atbilst ību pārbaudītajam tipam un kas ļauj veikt p ārbaudi lietošanas laik ā. 
Ja tips neatbilst piem ērojamajām starptautisko instrumentu pras ībām, paziņotā 
struktūra neizdod EK tipa p ārbaudes sertifik ātu un inform ē pieteikuma iesniedz ēju 
par šo lēmumu, sniedzot s īku sertifik āta neizdošanas pamatojumu. 
LV 38   LV 7. Pazi ņotā struktūra seko līdzi vispārpieņemto standartu p ārmaiņām, kas nor āda, ka 
apstiprinātais tips var ētu neatbilst piem ērojamajām starptautisko instrumentu 
prasībām, un nosaka, vai š ādu pārmaiņu rezultātā ir nepieciešams veikt padzi ļinātu 
izpēti. Ja šāda izpēte ir nepieciešama, pazi ņotā struktūra par to inform ē ražotāju. 
Ražotājs informē paziņoto strukt ūru, kura glab ā tehnisko dokument āciju, kas saist īta 
ar EK tipa p ārbaudes sertifik ātu, par vis ām apstiprin ātā tipa pārmaiņām, kas var 
ietekmēt kuģu aprīkojuma atbilst ību starptautiskajos instrumentos noteiktaj ām 
prasībām vai sertifik āta derīguma nosac ījumus. Š ādas pārmaiņas paredz papildu 
apstiprinājumu, ko pievieno k ā papildin ājumu sākotnējam EK tipa p ārbaudes 
sertifikātam. 
8. Katra pazi ņotā struktūra inform ē savas pazi ņojošās iestādes par izdotajiem un 
anulētajiem EK tipa p ārbaudes sertifik ātiem un/vai to papildin ājumiem un periodiski 
vai pēc piepras ījuma iesniedz pazi ņojošajām iestādēm to sertifik ātu un/vai to 
papildinājumu sarakstu, kas ir noraid īti, apturēti vai kuru darb ība ir citādi ierobežota. 
Katra pazi ņotā struktūra inform ē pārējās paziņotās struktūras par tiem EK tipa 
pārbaudes sertifik ātiem un/vai to papildin ājumiem, kurus š ī struktūra ir noraid ījusi, 
anulējusi, aptur ējusi vai kuru darb ību tā ir citādi ierobežojusi, un p ēc pieprasījuma arī 
par tiem sertifik ātiem un/vai to papildin ājumiem, kurus t ā ir izdevusi. 
Komisija, dal ībvalstis un p ārējās paziņotās struktūras, iesniedzot piepras ījumu, var 
saņemt EK tipa p ārbaudes sertifik ātus un/vai to papildin ājumu kopijas. P ēc 
pieprasījuma Komisija un dal ībvalstis var sa ņemt tehnisk ās dokument ācijas un 
paziņotās struktūras veikto p ārbaužu rezult ātu kopijas. Pazi ņotā struktūra uzglabā EK 
tipa pārbaudes sertifik āta, tā pielikumu un papildin ājumu un ar ī tehniskās 
dokument ācijas, tostarp ražot āja iesniegt ās dokument ācijas, kopiju l īdz sertifik āta 
derīguma termi ņa beigām. 
9. Ražot ājs vēl desmit gadus p ēc pēdējā produkta izgatavošanas glab ā valsts iest āžu 
vajadzībām EK tipa p ārbaudes sertifik āta, tā pielikumu un papildin ājumu kopiju 
kopā ar tehnisko dokument āciju. 
10. Ražot āja pilnvarotais p ārstāvis var iesniegt 3. punkt ā minēto pieteikumu un pild īt 
pienākumus, kas izkl āstīti 7. un 9. punkt ā, ar noteikumu, ka tie ir preciz ēti pilnvarā. 
II. D MODULIS . ATBILSTĪBA TIPAM , PAMATOJOTIES UZ KVALIT ĀTES NODROŠIN ĀŠANU 
RAŽOŠANAS PROCES Ā 
1. Atbilst ība tipam, pamatojoties uz kvalit ātes nodrošin āšanu ražošanas proces ā, ir tā 
atbilstības novērtēšanas proced ūras daļa, ar kuru ražot ājs izpilda 2. un 5. punkt ā 
norādītās saistības un nodrošina un deklar ē uz savu atbild ību, ka attiec īgais kuģu 
aprīkojums atbilst EK tipa p ārbaudes sertifik ātā aprakstītajam tipam un to 
starptautisko instrumentu pras ībām, kas uz tiem attiecas. 
2. Ražošana 
Ražotājs izmanto apstiprin ātu kvalit ātes nodrošin āšanas sist ēmu attiec ībā uz 
ražošanu, gal īgo produktu p ārbaudi un test ēšanu, kā noteikts 3. punkt ā, un tas ir 
pakļauts uzraudz ībai, kā noteikts 4. punkt ā. 
LV 39   LV 3. Kvalit ātes nodrošin āšanas sistēma 
3.1. Ražot ājs iesniedz paša izv ēlētai paziņotajai strukt ūrai pieteikumu par attiec īgā kuģu 
aprīkojuma kvalit ātes nodrošin āšanas sistēmas novērtēšanu. 
Pieteikum ā jāietver: 
– apliecināta tā patenta, licences vai dokumenta kop ija, ar kuru pretendents piesaka 
tiesības izgatavot, izmantot, p ārdot vai pied āvāt kuģu aprīkojumu p ārdošanai vai 
izmantot savu pre ču zīmi, kuru pazi ņotā struktūra neatkar īgi no III pielikuma 16. punkta 
dara pieejamu kompetentaj ām tiesām, 
– ražotāja nosaukums un adrese un, ja piet eikumu iesniedz pilnvarotais p ārstāvis, norāda 
arī šā pārstāvja nosaukumu un adresi, 
– rakstisks pazi ņojums, ka t āds pats pieteikums nav iesniegts citai pazi ņotajai strukt ūrai, 
– visa attiec īgā informācija par paredz ēto kuģu aprīkojuma kategoriju, 
– kvalitātes nodrošin āšanas sistēmas dokument ācija, 
– apstiprinātā tipa tehnisk ā dokument ācija un EK tipa p ārbaudes sertifik āta kopija. 
3.2. Kvalit ātes nodrošin āšanas sist ēma garant ē, ka produkti atbilst tipam, k ā aprakstīts 
EK tipa p ārbaudes sertifik ātā, un tā starptautisko instrumentu pras ībām, kas uz tiem 
attiecas. 
Visi ražot āja ieviestie principi, pras ības un noteikumi sistem ātiski un k ārtīgi 
jādokument ē rakstveida darb ības plānu, proced ūru un nor ādījumu veid ā. Kvalitātes 
nodrošināšanas sist ēmas dokument ācijai jārada iespēja vienoti interpret ēt kvalitātes 
programmas, pl ānus, rokasgr āmatas un dokument āciju. 
Tajā jo īpaši ietver atbilst īgu aprakstu par: 
– kvalitātes nodrošin āšanas mērķiem un vad ības organizatorisko strukt ūru, pienākumiem 
un pilnvar ām sakarā ar produktu kvalit ātes nodrošin āšanu, 
– attiecīgajiem ražošanas, kvalit ātes kontroles un kvalit ātes nodrošin āšanas līdzekļiem un 
procedūrām, kā arī citiem regul āri veicamajiem pas ākumiem, 
– pārbaudēm un test ēšanu, kas veicama pirms un p ēc ražošanas, k ā arī tās gaitā, un to 
biežumu, 
– datiem par kvalit āti, tādiem kā inspekcijas zi ņojumi un test ēšanas dati, kalibr ēšanas dati, 
ziņojumi par attiec īgā personāla kvalifik āciju u. c., 
– vajadzīgās produkta kvalit ātes sasniegšanas un kvalit ātes nodrošin āšanas sist ēmas 
darbības uzraudz ības līdzekļiem. 
3.3. Pazi ņotajai strukt ūrai jāizvērtē kvalitātes nodrošin āšanas sist ēma, lai noteiktu, vai t ā 
atbilst 3.2. punkt ā minētajām prasībām. 
LV 40   LV Līdztekus pieredzei kvalit ātes nodrošin āšanas sist ēmās vismaz vienam rev īzijas 
grupas loceklim ir pieredze attiec īgā kuģu aprīkojuma un tehnolo ģijas vērtēšanā un 
zināšanas par piem ērojamajām starptautisko instrumentu pras ībām. Revīzijā ietilpst 
atzinuma sniegšana p ēc ražotāja telpu apmekl ējuma. Rev īzijas grupa izskata 
3.1. punkta piektaj ā ievilkum ā minēto tehnisko dokument āciju, lai p ārliecinātos par 
ražotāja spēju noteikt atbilst īgās starptautisko instrumentu pras ības un veikt 
nepieciešam ās pārbaudes, lai nodrošin ātu produkta atbilst ību šādām prasībām. 
Lēmumu pazi ņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj revīzijas secin ājumus un nov ērtējuma 
lēmuma pamatojumu. 
3.4. Ražot ājs apņemas pild īt pienākumus, kas izriet no apstiprin ātās kvalitātes 
nodrošināšanas sistēmas, un nodrošin āt tās atbilstīgu un efekt īvu darbu. 
3.5. Ražot ājs inform ē paziņoto strukt ūru, kas apstiprin ājusi kvalit ātes nodrošin āšanas 
sistēmu, par vis ām paredzētajām kvalitātes nodrošin āšanas sistēmas izmai ņām. 
Paziņotā struktūra novērtē paredzētās izmaiņas un nolemj, vai groz ītā kvalitātes 
nodrošināšanas sist ēma joproj ām būs atbilstīga 3.2. punkt ā minētajām prasībām vai 
arī ir vajadzīga pārvērtēšana. 
Lēmumu pazi ņo ražotājam. Pazi ņojumā iekļauj pārbaudes secin ājumus un 
novērtējuma lēmuma pamatojumu. 
4. Uzraudz ība, par kuru atbild pazi ņotā struktūra 
4.1. Uzraudz ības mērķis ir pārliecināties, vai ražot ājs pienācīgi pilda pien ākumus, kas 
izriet no apstiprin ātās kvalitātes nodrošin āšanas sistēmas. 
4.2. Ražot ājam jāļauj paziņotās struktūras pārstāvjiem pārbaudes nol ūkos apmekl ēt 
ražošanas, p ārbaudes, test ēšanas un noliktavu telpas un j āsniedz visa vajadz īgā 
informācija, jo īpaši: 
– kvalitātes nodrošin āšanas sistēmas dokument ācija, 
– dati par kvalit āti, tādi kā inspekcijas zi ņojumi un test ēšanas dati, kalibr ēšanas dati, 
ziņojumi par attiec īgā personāla kvalifik āciju u. c. 
4.3. Pazi ņotā struktūra periodiski veic rev īzijas, lai p ārliecinātos, ka ražot ājs uztur un 
izmanto kvalit ātes nodrošin āšanas sist ēmu, un iesniedz ražot ājam revīzijas ziņojumu. 
4.4. Turkl āt paziņotās struktūras pārstāvji var ierasties pie ražot āja bez br īdinājuma. 
Paziņotā struktūra šādu apmekl ējumu laik ā pēc vajadzības var veikt produktu 
testēšanu vai uzdot t ās veikšanu citiem, lai p ārliecinātos, vai kvalit ātes 
nodrošināšanas sist ēma darbojas pareizi. Pazi ņotā struktūra iesniedz ražot ājam 
ziņojumu par apmekl ējumu un, ja ir veikta test ēšana, arī testēšanas pārskatu. 
5. Atbilst ības marķējums un atbilst ības deklar ācija 
5.1. Katram atseviš ķam produktam, kas atbilst EK tipa p ārbaudes sertifik ātā 
aprakstītajam tipam un attiec īgajām starptautisko instrumentu pras ībām, ražotājs 
LV 41   LV uzliek 9. pant ā paredzēto stūres rata zīmi un 3.1. punkt ā minētās paziņotās struktūras 
identifikācijas numuru, tai uz ņemoties par to atbild ību. 
5.2. Ražot ājs rakstiski sast āda katra produkta mode ļa atbilstības deklar āciju un vēl desmit 
gadus pēc pēdējā produkta izgatavošanas glab ā to valsts iest āžu vajadz ībām. 
Atbilstības deklar ācijā identific ē kuģu aprīkojuma modeli, kam š ī deklarācija ir 
sagatavota. 
Atbilstības deklar ācijas kopiju p ēc piepras ījuma dara pieejamu vis ām attiecīgajām 
iestādēm. 
6. Ražot ājs vismaz desmit gadus p ēc pēdējā produkta izgatavošanas glab ā valsts iest āžu 
vajadzībām: 
– 3.1. punkt ā minēto dokument āciju, 
– informāciju par 3.5. punkt ā minētajām izmaiņām, kas ir apstiprin ātas, 
– paziņotās struktūras lēmumus un zi ņojumus, kas min ēti 3.5., 4.3. un 4.4. punkt ā. 
7. Katra pazi ņotā struktūra inform ē savas pazi ņojošās iestādes par visiem izdotajiem un 
anulētajiem kvalit ātes nodrošin āšanas sist ēmas apstiprin ājumiem un periodiski vai 
pēc piepras ījuma iesniedz pazi ņojošajām iestādēm to kvalit ātes nodrošin āšanas 
sistēmu apstiprin ājumu sarakstu, kuri ir noraid īti, apturēti vai kuru darb ība ir citādi 
ierobežota. 
Katra pazi ņotā struktūra inform ē pārējās paziņotās struktūras par kvalit ātes 
nodrošināšanas sist ēmas apstiprin ājumiem, kurus t ā ir noraid ījusi, aptur ējusi, 
anulējusi vai kuru darb ību tā ir citādi ierobežojusi, un p ēc pieprasījuma arī par tiem 
kvalitātes nodrošin āšanas sistēmas apstiprin ājumiem, kurus t ā ir izdevusi. 
8. Pilnvarotais p ārstāvis 
Ražotāja pienākumus, k ā noteikts 3.1., 3.5., 5. un 6. punkt ā, viņa uzdevum ā un uz 
viņa atbildību var pild īt pilnvarotais p ārstāvis ar noteikumu, ka š īs saistības ir 
precizētas pilnvar ā. 
III. E MODULIS . ATBILSTĪBA TIPAM , PAMATOJOTIES UZ PRODUKTA KVALIT ĀTES 
NODROŠIN ĀŠANU  
1. Atbilst ība tipam, pamatojoties uz produkta kvalit ātes nodrošin āšanu, ir tā atbilstības 
novērtēšanas proced ūras daļa, ar kuru ražot ājs izpilda 2. un 5. punkt ā norādītās 
saistības un nodrošina un deklar ē uz savu atbild ību, ka attiec īgais kuģu aprīkojums 
atbilst EK tipa p ārbaudes sertifik ātā aprakstītajam tipam un to starptautisko 
instrumentu pras ībām, kas uz tiem attiecas. 
2. Ražošana 
Ražotājs izmanto apstiprin ātu kvalitātes nodrošin āšanas sist ēmu attiec ībā uz galīgo 
produktu p ārbaudi un test ēšanu, kā noteikts 3. punkt ā, un tas ir pak ļauts uzraudz ībai, 
kā noteikts 4. punkt ā. 
LV 42   LV 3. Kvalit ātes nodrošin āšanas sistēma 
3.1. Ražot ājs iesniedz paša izv ēlētai paziņotajai strukt ūrai pieteikumu par attiec īgā kuģu 
aprīkojuma kvalit ātes nodrošin āšanas sistēmas novērtēšanu. 
Pieteikum ā jāietver: 
– apliecināta tā patenta, licences vai dokumenta kop ija, ar kuru pretendents piesaka 
tiesības izgatavot, izmantot, p ārdot vai pied āvāt kuģu aprīkojumu p ārdošanai vai 
izmantot savu pre ču zīmi, kuru pazi ņotā struktūra neatkar īgi no III pielikuma 16. punkta 
dara pieejamu kompetentaj ām tiesām, 
– ražotāja nosaukums un adrese un, ja piet eikumu iesniedz pilnvarotais p ārstāvis, norāda 
arī šā pārstāvja nosaukumu un adresi, 
– rakstisks pazi ņojums, ka t āds pats pieteikums nav iesniegts citai pazi ņotajai strukt ūrai, 
– visa attiec īgā informācija par paredz ēto kuģu aprīkojuma kategoriju, 
– kvalitātes nodrošin āšanas sistēmas dokument ācija, 
– apstiprinātā tipa tehnisk ā dokument ācija un EK tipa p ārbaudes sertifik āta kopija. 
3.2. Kvalit ātes nodrošin āšanas sist ēma garant ē produktu atbilst ību tipam, k ā aprakstīts 
EK tipa p ārbaudes sertifik ātā, un piem ērojamajām starptautisko instrumentu 
prasībām. 
Visi ražot āja ieviestie principi, pras ības un noteikumi sistem ātiski un k ārtīgi 
jādokument ē rakstveida darb ības plānu, proced ūru un nor ādījumu veid ā. Kvalitātes 
nodrošināšanas sist ēmas dokument ācijai jārada iespēja vienoti interpret ēt kvalitātes 
programmas, pl ānus, rokasgr āmatas un dokument āciju. 
Tajā jo īpaši ietver atbilst īgu aprakstu par: 
– kvalitātes nodrošin āšanas mērķiem un vad ības organizatorisko strukt ūru, pienākumiem 
un pilnvar ām sakarā ar produktu kvalit ātes nodrošin āšanu, 
– pārbaudēm un testēšanu, kas tiks veikta p ēc ražošanas, 
– datiem par kvalit āti, tādiem kā inspekcijas zi ņojumi un test ēšanas dati, kalibr ēšanas dati, 
ziņojumi par attiec īgā personāla kvalifik āciju u. c., 
– uzraudzības līdzekļiem, kas ļauj kontrol ēt kvalitātes nodrošin āšanas sist ēmas darbību. 
3.3. Pazi ņotajai strukt ūrai jāizvērtē kvalitātes nodrošin āšanas sist ēma, lai noteiktu, vai t ā 
atbilst 3.2. punkt ā minētajām prasībām. 
Līdztekus pieredzei kvalit ātes nodrošin āšanas sist ēmās vismaz vienam rev īzijas 
grupas loceklim ir pieredze attiec īgā kuģu aprīkojuma un tehnolo ģijas vērtēšanā un 
zināšanas par piem ērojamajām starptautisko instrumentu pras ībām. Revīzijā ietilpst 
atzinuma sniegšana p ēc ražotāja telpu apmekl ējuma. Rev īzijas grupa izskata 
3.1. punkta piektaj ā ievilkum ā minēto tehnisko dokument āciju, lai p ārliecinātos par 
LV 43   LV ražotāja spēju noteikt atbilst īgās starptautisko instrumentu pras ības un veikt 
nepieciešam ās pārbaudes, lai nodrošin ātu produkta atbilst ību šādām prasībām. 
Lēmumu pazi ņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj revīzijas secin ājumus un nov ērtējuma 
lēmuma pamatojumu. 
3.4. Ražot ājs apņemas pild īt pienākumus, kas izriet no apstiprin ātās kvalitātes 
nodrošināšanas sistēmas, un nodrošin āt tās atbilstīgu un efekt īvu darbu. 
3.5. Ražot ājs inform ē paziņoto strukt ūru, kas apstiprin ājusi kvalit ātes nodrošin āšanas 
sistēmu, par vis ām paredzētajām kvalitātes nodrošin āšanas sistēmas izmai ņām. 
Paziņotā struktūra novērtē paredzētās izmaiņas un nolemj, vai groz ītā kvalitātes 
nodrošināšanas sist ēma joproj ām būs atbilstīga 3.2. punkt ā minētajām prasībām vai 
arī ir vajadzīga pārvērtēšana. 
Lēmumu pazi ņo ražotājam. Pazi ņojumā iekļauj pārbaudes secin ājumus un 
novērtējuma lēmuma pamatojumu. 
4. Uzraudz ība, par kuru atbild pazi ņotā struktūra 
4.1. Uzraudz ības mērķis ir pārliecināties, vai ražot ājs pienācīgi pilda pien ākumus, kas 
izriet no apstiprin ātās kvalitātes nodrošin āšanas sistēmas. 
4.2. Ražot ājam jāļauj paziņotās struktūras pārstāvjiem pārbaudes nol ūkos apmekl ēt 
ražošanas, p ārbaudes, test ēšanas un noliktavu telpas un j āsniedz visa vajadz īgā 
informācija, jo īpaši: 
– kvalitātes nodrošin āšanas sistēmas dokument ācija, 
– dati par kvalit āti, tādi kā inspekcijas zi ņojumi un test ēšanas dati, kalibr ēšanas dati, 
ziņojumi par attiec īgā personāla kvalifik āciju u. c. 
4.3. Pazi ņotā struktūra periodiski veic rev īzijas, lai p ārliecinātos, ka ražot ājs uztur un 
izmanto kvalit ātes nodrošin āšanas sist ēmu, un iesniedz ražot ājam revīzijas ziņojumu. 
4.4. Turkl āt paziņotās struktūras pārstāvji var ierasties pie ražot āja bez br īdinājuma. 
Paziņotā struktūra šādu apmekl ējumu laik ā pēc vajadzības var veikt produktu 
testēšanu vai uzdot t ās veikšanu citiem, lai p ārliecinātos, vai kvalit ātes 
nodrošināšanas sist ēma darbojas pareizi. Pazi ņotā struktūra iesniedz ražot ājam 
ziņojumu par apmekl ējumu un, ja ir veikta test ēšana, arī testēšanas pārskatu. 
5. Atbilst ības marķējums un atbilst ības deklar ācija 
5.1. Katram atseviš ķam produktam, kas atbilst EK tipa p ārbaudes sertifik ātā 
aprakstītajam tipam un attiec īgajām starptautisko instrumentu pras ībām, ražotājs 
uzliek 9. pant ā paredzēto atbilstības marķējumu un 3.1. punkt ā minētās paziņotās 
struktūras identifik ācijas numuru, tai uz ņemoties par to atbild ību. 
5.2. Ražot ājs rakstiski sast āda katra produkta mode ļa atbilstības deklar āciju un vēl desmit 
gadus pēc pēdējā produkta izgatavošanas glab ā to valsts iest āžu vajadz ībām. 
LV 44   LV Atbilstības deklar ācijā identific ē kuģu aprīkojuma modeli, kam š ī deklarācija ir 
sagatavota. 
Atbilstības deklar ācijas kopiju p ēc piepras ījuma dara pieejamu vis ām attiecīgajām 
iestādēm. 
6. Ražot ājs vismaz desmit gadus p ēc pēdējā produkta izgatavošanas glab ā valsts iest āžu 
vajadzībām: 
– 3.1. punkt ā minēto dokument āciju, 
– informāciju par 3.5. punkt ā minētajām izmaiņām, kas ir apstiprin ātas, 
– paziņotās struktūras lēmumus un zi ņojumus, kas min ēti 3.5., 4.3. un 4.4. punkt ā. 
7. Katra pazi ņotā struktūra inform ē savas pazi ņojošās iestādes par visiem izdotajiem un 
anulētajiem kvalit ātes nodrošin āšanas sist ēmas apstiprin ājumiem un periodiski vai 
pēc piepras ījuma iesniedz pazi ņojošajām iestādēm to kvalit ātes nodrošin āšanas 
sistēmu apstiprin ājumu sarakstu, kuri ir noraid īti, apturēti vai kuru darb ība ir citādi 
ierobežota. 
Katra pazi ņotā struktūra inform ē pārējās paziņotās struktūras par tiem kvalit ātes 
nodrošināšanas sist ēmas apstiprin ājumiem, kurus š ī struktūra ir noraid ījusi, 
apturējusi vai anul ējusi, un p ēc pieprasījuma arī par tiem kvalit ātes nodrošin āšanas 
sistēmas apstiprin ājumiem, kurus t ā ir izdevusi. 
8. Pilnvarotais p ārstāvis 
Ražotāja pienākumus, k ā noteikts 3.1., 3.5., 5. un 6. punkt ā, viņa uzdevum ā un uz 
viņa atbildību var pild īt pilnvarotais p ārstāvis ar noteikumu, ka š īs saistības ir 
precizētas pilnvar ā. 
IV. F MODULIS . ATBILSTĪBA TIPAM , PAMATOJOTIES UZ PRODUKTA VERIFIC ĒŠANU  
1. Atbilst ība tipam, pamatojoties uz produkta verific ēšanu, ir atbilst ības novērtēšanas 
procedūras daļa, ar kuru ražot ājs izpilda 2.,  5.1. un 6. punkt ā norādītās saistības un 
nodrošina un piln ībā uz savu atbild ību deklar ē, ka attiec īgie produkti, uz kuriem 
attiecas 3. punkta noteikumi, atbilst EK tipa p ārbaudes sertifik ātā aprakstītajam 
tipam un to starptautisko instrumentu pras ībām, kas uz tiem attiecas. 
2. Ražošana 
Ražotājs veic visus vajadz īgos pasākumus, lai ražošanas process un t ā uzraudzība 
nodrošinātu saražoto produktu atbilst ību apstiprin ātajam tipam, kas aprakst īts EK 
tipa pārbaudes sertifik ātā, un to starptautis ko instrumentu pras ībām, kas uz tiem 
attiecas. 
3. Verifik ācija 
Ražotāja izraudz īta paziņotā struktūra veic attiec īgās pārbaudes un test ēšanu, lai 
pārbaudītu produktu atbilst ību EK tipa p ārbaudes sertifik ātā aprakst ītajam 
apstiprinātajam tipam un attiec īgajām starptautisko instrumentu pras ībām. 
LV 45   LV Ražotājs iesniedz pazi ņotajai strukt ūrai apliecin ātu tā patenta, licences vai 
dokumenta kopiju, ar kuru pretendents piesaka ties ības izgatavot, izmantot, p ārdot 
vai piedāvāt kuģu aprīkojumu p ārdošanai vai izmantot savu pre ču zīmi, kuru 
paziņotā struktūra neatkar īgi no III pielikuma 16. punkta dara pieejamu 
kompetentaj ām tiesām. 
Pārbaudes un test ēšanu, lai p ārbaudītu produktu atbilst ību attiecīgajām prasībām, pēc 
ražotāja izvēles veic vai nu p ārbaudot un test ējot katru produktu, k ā tas ir nor ādīts 
4. punktā, vai pārbaudot un test ējot produktus ar statistikas metod ēm, kā norādīts 
5. punktā. 
4. Atbilst ības verific ēšana, pārbaudot un test ējot katru produktu 
4.1 Katru produktu atseviš ķi pārbauda un test ē saskaņā a r  š o  d i r e k t īvu, lai verific ētu 
atbilstību apstiprin ātajam tipam, kas aprakst īts EK tipa p ārbaudes sertifik ātā, un 
attiecīgajām starptautisko instrumentu pras ībām.  
4.2. Pazi ņotā struktūra izdod atbilst ības sertifik ātu par veiktaj ām pārbaudēm un testēšanu 
un uzliek savu identifik ācijas numuru katram apstiprin ātajam produktam vai kontrol ē 
tā uzlikšanu. 
Ražotājs vēl desmit gadus p ēc pēdējā produkta izgatavošanas glab ā atbilstības 
sertifikātus valsts iest āžu veiktas inspekcijas vajadz ībām. 
5. Atbilst ības statistisk ā verificēšana 
5.1. Ražot ājs veic visus vajadz īgos pasākumus, lai ražošanas proces ā un tā uzraudzībā 
nodrošinātu katras saražot ās partijas vienveid īgumu, un iesniedz produktus 
verificēšanai vienveid īgu partiju veid ā. 
5.2. No katras partijas p ēc nejaušības principa izv ēlas vienu paraugu. Visus produktus 
paraugā katru atseviš ķi pārbauda un test ē saskaņā ar šo direkt īvu, lai nodrošin ātu to 
atbilstību piemērojamajām starptautisko instrumentu pras ībām un noteiktu, vai 
partija tiek pie ņemta vai izbr āķēta.  
5.3. Ja produktu partija tiek pie ņemta, visus š īs partijas produktus uzskata par 
pieņemtiem, iz ņemot tos izlases parauga produktus, kas izbr āķēti testēšanas laik ā. 
Paziņotā struktūra izdod atbilst ības sertifik ātu par veiktaj ām pārbaudēm un testēšanu 
un uzliek savu identifik ācijas numuru katram apstiprin ātajam produktam vai kontrol ē 
tā uzlikšanu. 
Ražotājs vēl desmit gadus p ēc pēdējā produkta izgatavošanas glab ā atbilstības 
sertifikātus valsts iest āžu vajadz ībām. 
5.4. Ja produktu pa rtija tiek izbr āķēta, paziņotā struktūra vai kompetent ā iestāde veic 
attiecīgus pasākumus, lai nepie ļautu attiec īgās partijas laišanu tirg ū. Ja partiju 
izbrāķēšana notiek bieži, pazi ņotā struktūra var aptur ēt statistisko verific ēšanu un 
veikt attiec īgus pasākumus. 
6. Atbilst ības marķējums un atbilst ības deklar ācija 
LV 46   LV 6.1. Katram atseviš ķam produktam, kas atbilst EK tipa p ārbaudes sertifik ātā 
aprakstītajam apstiprin ātajam tipam un attiec īgajām starptautisko instrumentu 
prasībām, ražotājs uzliek 9. pant ā paredzēto atbilst ības marķējumu un 3. punkt ā 
minētās paziņotās struktūras identifik ācijas numuru, tai uz ņemoties par to atbild ību. 
6.2. Ražot ājs rakstiski sast āda katra produkta mode ļa atbilstības deklar āciju un vēl desmit 
gadus pēc pēdējā produkta izgatavošanas glab ā to valsts iest āžu vajadz ībām. 
Atbilstības deklar ācijā identific ē kuģu aprīkojuma modeli, kam š ī deklarācija ir 
sagatavota. 
Atbilstības deklar ācijas kopiju dara pieejamu vis ām attiecīgajām iestādēm pēc to 
pieprasījuma. 
7. Ja pazi ņotā struktūra tam piekr īt un uzņemas par to atbild ību, paziņotās struktūras 
identifikācijas numuru ražot ājs produktiem var uzlikt ražošanas gait ā. 
8. Pilnvarotais p ārstāvis 
Ražotāja pienākumus vi ņa uzdevum ā un uz vi ņa atbildību var pild īt pilnvarotais 
pārstāvis ar noteikumu, ka šie pien ākumi ir preciz ēti pilnvarā. Pilnvarotais p ārstāvis 
var nepild īt ražotāja pienākumus, kas paredz ēti 2. un 5.1. punkt ā. 
V. G MODULIS . ATBILSTĪBA, PAMATOJOTIES UZ VIEN ĪBAS VERIFIC ĒŠANU  
1. Atbilst ība, pamatojoties uz vien ības verific ēšanu, ir atbilst ības novērtēšanas 
procedūra, ar kuru ražot ājs izpilda 2., 3. un 5. punkt ā norādītās saistības un nodrošina 
un pilnībā uz savu atbild ību deklar ē, ka attiec īgie produkti, kuriem piem ēro 4. punkta 
noteikumus, atbilst to star ptautisko instrumentu pras ībām, kas uz tiem attiecas. 
2. Tehnisk ā dokument ācija 
Ražotājs izstrādā tehnisko dokument āciju un dara to pieejamu 4. punkt ā minētajai 
paziņotajai strukt ūrai. Šī dokument ācija ļauj novērtēt produkta atbilst ību attiecīgajām 
prasībām un ietver pien ācīgu apdraud ējuma vai apdraud ējumu anal īzi un 
novērtējumu. Tehniskaj ā dokument ācijā norāda piemērojamās prasības, un, cikt āl tas 
ir nepieciešams nov ērtēšanai, tā aptver produkta projekt ēšanu, ražošanu un 
ekspluatāciju. Tehniskaj ā dokument ācijā, ja vien tas iesp ējams, jāiekļauj vismaz š ādi 
elementi: 
– apliecināta tā patenta, licences vai dokumenta kop ija, ar kuru pretendents piesaka 
tiesības izgatavot, izmantot, p ārdot vai pied āvāt kuģu aprīkojumu p ārdošanai vai 
izmantot savu pre ču zīmi, kuru pazi ņotā struktūra neatkar īgi no III pielikuma 16. punkta 
dara pieejamu kompetentaj ām tiesām, 
– vispārīgs produkta apraksts, 
– projekta skices un ražošanas ras ējumi, un deta ļu, montāžas mezglu, str āvas slēgumu u.c. 
shēmas, 
– apraksti un skaidrojumi, kas vajadz īgi minēto rasējumu un sh ēmu un produkta darb ības 
izpratnei, 
LV 47   LV – saraksts ar pras ībām un test ēšanas standartiem, kas piem ērojami ku ģu aprīkojumam 
saskaņā ar šo direkt īvu, un apraksts par risin ājumiem, ko izmanto, lai izpild ītu minētās 
prasības, 
– veikto projekt ēšanas aprēķinu un pārbaužu rezult āti, 
– testēšanas pārskati. 
Tehnisko dokument āciju ražot ājs vēl desmit gadus p ēc pēdējā produkta 
izgatavošanas glab ā valsts iest āžu vajadz ībām. 
3. Ražošana 
Ražotājs veic visus vajadz īgos pasākumus, lai ražošanas process un t ā uzraudzība 
nodrošinātu saražot ā produkta atbilst ību piemērojamajām starptautisko instrumentu 
prasībām. 
4. Verifik ācija 
Ražotāja izraudz īta paziņotā struktūra veic vajadz īgās pārbaudes un test ēšanu 
saskaņā ar šo direkt īvu, lai p ārbaudītu produkta atbilst ību piem ērojamajām 
starptautisko instrumentu pras ībām.  
Paziņotā struktūra izdod atbilst ības sertifik ātu par veiktaj ām pārbaudēm un testēšanu 
un uzliek savu identifik ācijas numuru apstiprin ātajam produktam vai kontrol ē tā 
uzlikšanu. 
Ražotājs vēl desmit gadus p ēc pēdējā produkta izgatavošanas glab ā atbilstības 
sertifikātus valsts iest āžu vajadz ībām. 
5. Atbilst ības marķējums un atbilst ības deklar ācija 
5.1. Katram atseviš ķam produktam, kas atbilst attiec īgajām starptautisko instrumentu 
prasībām, ražotājs uzliek 9. pant ā paredzēto atbilst ības marķējumu un 4. punkt ā 
minētās paziņotās struktūras identifik ācijas numuru, tai uz ņemoties par to atbild ību. 
5.2. Ražot ājs rakstiski sast āda katra produkta mode ļa atbilstības deklar āciju un vēl desmit 
gadus pēc pēdējā produkta izgatavošanas glab ā to valsts iest āžu vajadz ībām. 
Atbilstības deklar ācijā identificē produkta modeli, kam š ī deklarācija ir sagatavota. 
Atbilstības deklar ācijas kopiju p ēc piepras ījuma dara pieejamu vis ām attiecīgajām 
iestādēm. 
6. Pilnvarotais p ārstāvis 
Iepriekš 2. un 5. punkt ā noteiktos ražot āja pienākumus vi ņa uzdevum ā un uz vi ņa 
atbildību var pild īt pilnvarotais p ārstāvis ar noteikumu, ka šie pien ākumi ir preciz ēti 
pilnvarā. 
LV 48   LV III PIELIKUMS  
 
Prasības, kas j āizpilda pazi ņotajām struktūrām 
1. Pazi ņošanas nol ūkos atbilst ības novērtēšanas strukt ūra atbilst š ā pielikuma 2.–
11. punkta pras ībām. 
2. Atbilst ības novērtēšanas strukt ūru izveido saska ņā ar valsts ties ību aktiem, un t ā ir 
juridiska persona. 
3. Atbilst ības novērtēšanas strukt ūra ir trešā persona, kas ir neatkar īga no organiz ācijas 
vai kuģu aprīkojuma, kuru t ā novērtē. 
4. Strukt ūru, kas pieder pie uz ņēmumu apvien ības vai profesion ālas federācijas, kura 
pārstāv uzņēmumus, kas iesaist īti novērtējamā kuģu aprīkojuma projekt ēšanā, 
ražošanā, piegādē, montāžā, lietošanā vai apkop ē, var uzskat īt par šādu struktūru, ja 
ir pierādīta tās neatkarība un interešu konflikta nees ība. 
5. Atbilst ības novērtēšanas strukt ūra, tās augstākā līmeņa vadība un darbinieki, kas ir 
atbildīgi par atbilst ības novērtēšanas uzdevumu veikšanu, nav v ērtējamā kuģu 
aprīkojuma projekt ētāji, ražotāji, piegādātāji, uzstādītāji, pircēji, īpašnieki, lietot āji 
vai apkopes veic ēji, ne arī to pilnvarotie p ārstāvji. Tas neliedz izmantot nov ērtētos 
produktus, kas ir vajadz īgi atbilstības novērtēšanas strukt ūras darbībai, vai izmantot 
šādus produktus personiskiem m ērķiem. 
6. Atbilst ības novērtēšanas strukt ūra, tās augstākā vadība un darbinieki, kas ir atbild īgi 
par atbilst ības novērtēšanas uzdevumiem, nav tieši saist īti ar šā kuģu aprīkojuma 
projektēšanu, ražošanu vai konstru ēšanu, tirdzniec ību, uzstādīšanu, lietošanu vai 
apkopi, k ā arī nepārstāv šajās darbībās iesaistītās personas. T ā neiesaist ās darbībās, 
kas var b ūt pretrun ā tās lēmuma neatkar ībai vai integrit ātei attiec ībā uz tām 
novērtēšanas darb ībām, par kur ām tā ir paziņota. Tas jo īpaši attiecas uz konsult āciju 
pakalpojumiem.  
7. Atbilst ības novērtēšanas strukt ūras nodrošina, lai to fili āļu vai apakšl īgumu slēdzēju 
darbības neietekm ētu atbilstības novērtēšanas darb ību konfidencialit āti, objektivit āti 
vai taisnīgumu. 
8. Atbilst ības novērtēšanas strukt ūras un to darbinieki veic atbilst ības novērtēšanas 
darbības ar visaugst āko profesion ālo integrit āti un vajadz īgo tehnisko kompetenci 
konkrētajā jomā bez spiediena un pamudin ājumiem, jo īpaši finansi āla rakstura, kas 
varētu ietekm ēt viņu lēmumu vai atbilst ības novērtēšanas darb ību rezultātus, īpaši 
attiecībā uz person ām vai personu grup ām, kuras ir ieinteres ētas šo darb ību 
rezultātos. 
9. Atbilst ības novērtēšanas strukt ūra ir spējīga veikt visus atbilst ības novērtēšanas 
uzdevumus, kuri tai noteikti šaj ā direktīvā u n  a r  k u r i e m  s a i s t ībā tā ir paziņota, 
neatkarīgi no tā, vai šos uzdevumus veic pati atbilst ības novērtēšanas strukt ūra, vai 
tie tiek veikti t ās vārdā un uz tās atbildību. 
LV 49   LV 10. Atbilst ības novērtēšanas strukt ūras rīcībā vienmēr un par vis ām atbilst ības 
novērtēšanas proced ūrām un kuģu aprīkojuma veidiem un kategorij ām, ar ko saist ībā 
tā ir paziņota, ir nepieciešamie: 
(a) darbinieki ar tehnisk ām zināšanām un pietiekamu un atbilst īgu pieredzi, lai 
veiktu atbilst ības novērtēšanas uzdevumus; 
(b) to proced ūru apraksti, ar kur ām saskaņā veic atbilst ības novērtēšanu, 
nodrošinot p ārredzamību un šo proced ūru reproduc ējamību. Tai ir izstr ādāta 
pienācīga politika un proced ūras, ar ko uzdevumi, kurus t ā veic kā paziņotā 
struktūra, ir nodal īti no pārējās darbības; 
(c) procedūras to darb ību veikšanai, kur ās pienācīgi ņem vērā uzņēmuma lielumu, 
nozari, kur ā tas darbojas, strukt ūru, attiecīgās kuģu aprīkojuma tehnolo ģijas 
sarežģītības pakāpi un to, vai ražošanas pr ocess ir masveida vai s ērijveida. 
11. Atbilst ības novērtēšanas strukt ūrai ir nepieciešamie l īdzekļi, lai pien ācīgi veiktu 
tehniskos un administrat īvos uzdevumus saist ībā ar atbilst ības novērtēšanas 
darbībām, un ir piek ļuve visam nepieciešamajam apr īkojumam un iek ārtām. 
12. Darbiniekiem, kas atbild īgi par atbilst ības novērtēšanas darb ību veikšanu, ir: 
(a) pamatīga tehnisk ā un profesion ālā apmācība, kas aptver visu atbilst ības 
novērtēšanas darb ību jomu, ar kuru saist ībā atbilstības novērtēšanas strukt ūra ir 
paziņota; 
(b) pietiekamas zin āšanas par pras ībām attiecībā uz veicamo nov ērtēšanu un 
atbilstīgas pilnvaras veikt šo nov ērtēšanu; 
(c) atbilstīgas zināšanas un sapratne par pras ībām, piemērojamajiem saska ņotajiem 
standartiem un attiec īgajiem noteikumiem saska ņojošajos ES ties ību aktos un 
to īstenošanas regul ās; 
(d) spēja sagatavot sertifik ātus, dokument āciju un zi ņojumus, kuros pier ādīts, ka 
novērtēšana ir veikta. 
13. Tiek garant ēta atbilstības novērtēšanas strukt ūru, to augst ākā līmeņa vadības un 
darbinieku, kas veic nov ērtēšanu, objektivit āte. 
14. Atalgojums, ko sa ņem atbilst ības novērtēšanas strukt ūras augstākā līmeņa vadība un 
darbinieki, kas veic nov ērtēšanu, nav atkar īgs no veikto nov ērtējumu skaita vai to 
rezultātiem. 
15. Atbilst ības novērtēšanas strukt ūras nokārto civiltiesisk ās atbildības apdrošin āšanu, ja 
vien atbild ību neuzņemas valsts saska ņā ar valsts ties ību aktiem vai ja dal ībvalsts 
pati nav tieši atbild īga par atbilst ības novērtēšanu. 
16. Atbilst ības novērtēšanas strukt ūras darbinieki glab ā dienesta nosl ēpumus attiec ībā uz 
visu inform āciju, kas ieg ūta, veicot pien ākumus, uz kuriem attiecas š ī direktīva vai 
valstu ties ību aktu noteikumi, kuri to īsteno, izņemot attiec ībā uz tās dalībvalsts 
kompetentaj ām iestādēm, kurā darbības tiek veiktas. Īpašumties ības ir aizsarg ātas. 
LV 50   LV 17. Atbilst ības novērtēšanas strukt ūras nodrošina, lai darb inieki, kas veic nov ērtēšanu, 
būtu inform ēti par attiec īgajām standartiz ācijas darb ībām un saska ņā ar attiecīgajiem 
saskaņojošajiem ES ties ību aktiem izveidot ās paziņoto strukt ūru koordin ācijas 
grupas darb ībām, vai pašas piedal ās šo darb ību veikšan ā un piem ēro kā 
pamatnost ādnes šīs darba grupas administrat īvos lēmumus un sagatavotos 
dokumentus. 
18. Atbilst ības novērtēšanas strukt ūras atbilst standartam EN4011 ( ISO norādījumi 
Nr. 65). 
19. Atbilst ības novērtēšanas strukt ūras nodrošina, ka test ēšanas laboratorijas, kuras tiek 
izmantotas atbilst ības novērtēšanas nolūkā, atbilst standartam EN17025. 
LV 51   LV IV PIELIKUMS  
 
Paziņošanas proced ūra 
1. Pazi ņošanas pieteikums 
1.1. Atbilst ības novērtēšanas strukt ūra iesniedz pazi ņošanas pieteikumu pazi ņojošajai 
iestādei tajā dalībvalstī, kur tā veic uzņēmējdarbību. 
1.2. Pieteikumam pievieno atbilst ības nov ērtēšanas darb ību aprakstu, atbilst ības 
novērtēšanas moduli vai modu ļus un ku ģu aprīkojumu, saist ībā a r  k u r u  s t r u k t ūra 
deklarē savu kompetenci, k ā arī akreditācijas sertifik ātu (ja tāds ir), ko izdevusi 
valsts akredit ācijas strukt ūra, apliecinot, ka atbilst ības novērtēšanas strukt ūra atbilst 
šīs direktīvas III pielikum ā noteiktaj ām prasībām. 
1.3. Ja attiec īgajai atbilst ības novērtēšanas strukt ūrai nav akredit ācijas sertifik āta, tā 
paziņojošajai iest ādei iesniedz visus dokument āros pierādījumus, kas nepieciešami, 
lai apstiprin ātu, atzītu un regul āri uzraudz ītu tās atbilstību III pielikuma pras ībām. 
2. Pazi ņošanas proced ūra 
2.1. Pazi ņojošās iestādes var pazi ņot tikai t ās atbilstības novērtēšanas strukt ūras, kas 
atbilst III pielikum ā noteiktaj ām prasībām. 
2.2. T ās Komisiju un p ārējās dalībvalstis inform ē, izmantojot Komisijas izveidoto un 
pārvaldīto elektronisko pazi ņošanas sist ēmu. 
2.3. Pazi ņojumā iekļauj sīku inform āciju par atbilst ības novērtēšanas darb ībām, 
atbilstības novērtēšanas moduli vai modu ļus, attiecīgo kuģu aprīkojumu un attiec īgo 
kompetences apliecin ājumu. 
2.4. Ja pazi ņošana ir veikta, neizmantojot iepriekš 1. punkt ā minēto akredit ācijas 
sertifikātu, paziņojošā iestāde iesniedz Komisijai un p ārējām dalībvalstīm 
dokument ārus pierādījumus, kuri apliecina atbilst ības novērtēšanas strukt ūras 
kompetenci un veiktos pas ākumus, tādējādi nodrošinot, ka min ētā struktūra tiek 
regulāri uzraudz īta un ka tā joprojām atbilst š īs direktīvas III pielikuma pras ībām. 
2.5. Attiec īgā struktūra var veikt pazi ņotās struktūras darbības tikai tad, ja Komisija vai 
pārējās dalībvalstis nav c ēlušas iebildumus divu ned ēļu laikā no paziņošanas, ja 
izmanto akredit ācijas sertifik ātu, vai divu m ēnešu laikā no paziņošanas, ja neizmanto 
akreditācijas proced ūru. 
2.6. Šaj ā direktīvā tikai šādu struktūru uzskata par pazi ņoto strukt ūru. 
2.7. Komisijai un p ārējām dalībvalstīm paziņo par attiec īgām turpmākām izmaiņām 
paziņojumā. 
3. Pazi ņoto strukt ūru identifik ācijas numuri un saraksti 
3.1. Katrai pazi ņotajai strukt ūrai Komisija pieš ķir identifik ācijas numuru. 
LV 52   LV 3.2. Tai tiek pieš ķirts tikai viens š āds numurs, ar ī tad ja pazi ņotā struktūra ir atzīta par 
paziņotu atbilst īgi vairākiem ES ties ību aktiem. 
3.3. Komisija dara publiski pieejamu to strukt ūru sarakstu, kuras pazi ņotas atbilst īgi šai 
direktīvai, tostarp identifik ācijas numurus, kuri t ām piešķirti, un darb ības, kuru 
veikšanai t ās paziņotas. 
3.4. Komisija nodrošina min ētā saraksta atjaunin āšanu. 
LV 53   LV V PIELIKUMS  
 
Prasības, kas j āizpilda pazi ņojošajām iestādēm 
1. Pazi ņojošo iest ādi izveido t ā, lai nebūtu nekādu interešu konflik tu ar atbilst ības 
novērtēšanas strukt ūrām. 
2. Pazi ņojošā iestāde ir veidota un darbojas t ā, lai nodrošin ātu tās darbības objektivit āti 
un taisnīgumu. 
3. Pazi ņojošā iestāde ir veidota t ā, lai visus l ēmumus par atbilst ības novērtēšanas 
struktūras paziņošanu pie ņemtu kompetentas personas, kas nav t ās pašas personas, 
kuras veikušas nov ērtēšanu. 
4. Pazi ņojošā iestāde nepied āvā un neveic nek ādas darb ības, ko veic atbilst ības 
novērtēšanas strukt ūras, kā arī nesniedz konsult āciju pakalpojumus komerci ālā 
nolūkā vai par konkur ētspējīgu samaksu. 
5. Pazi ņojošā iestāde nodrošina ieg ūtās informācijas konfidencialit āti. 
6. Pazi ņojošajai iest ādei ir pietiekams skaits kompetenta person āla tās pienākumu 
pienācīgai izpildei.