Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par neparedzēto izdevumu rezerves izmantošanu 2014. gadā /* COM/2014/0328 final */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Padomes Regula Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014. – 2020. gadam (“DFS regula”), ļauj izmantot neparedzēto izdevumu rezervi līdz 0,03 % no ES- 28 nacionālā kopienākuma kā galējas nepieciešamības instrumentu reaģēšanai uz neparedzētiem apstākļiem. Pamatojoties uz DFS regulas 6. pantu, daudzgadu finanšu shēmas tehnisko korekciju ietvaros 2014. gadam[1] neparedzēto izdevumu rezerves absolūtā summa 2014. gadam tika noteikta EUR 4 026,7 miljonu apmērā. Saskaņā ar DFS regulas 13. pantu un pēc tam, kad bija izskatītas visas iespējas, lai finansētu papildu un neparedzētas maksājumu vajadzības, Komisija ierosina 2014. gadam pilnībā izmantot neparedzēto izdevumu rezervi, lai papildinātu maksājumu apropriācijas, kas attiecas uz izdevumiem, kuri radušies 1.a un 1.b izdevumu apakškategorijā un 2. un 4. izdevumu kategorijā Eiropas Savienības vispārējā budžetā 2014. finanšu gadam, pārsniedzot maksājumu maksimālo apjomu EUR 135 866 miljonu apmērā. Pienākums, kas paredzēts 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma 14. punktā, saskaņā ar kuru Komisijas priekšlikumam pievieno priekšlikumu par pārdali esošā budžeta ietvaros, ir ņemts vērā budžeta grozījuma Nr. 3/2014 projektā (BGP)[2], kurā ir ierosināts pārvietot EUR 65,0 miljonus no rezerves "Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem" un uzkrājumus EUR 378 000, kas iegūti, štatu sarakstos AST amata vietas pārveidojot par AST/SC amata vietām. Papildus šim pārvietojumam BGP Nr. 3/2014 ir ierosināts par EUR 711,4 miljoniem palielināt maksājumu apropriācijās līdz 2014. gada DFS maksājumu maksimālajam apjomam, kā arī palielināt maksājumu apropriācijas par EUR 4 026,7 miljoniem, izmantojot neparedzēto izdevumu rezervi saskaņā ar DFS regulas 13. pantu. 2. NEPAREDZĒTI APSTĀKĻI, KAS RADUŠIES PĒC EIROPADOMES 2013. GADA FEBRUĀRA SANĀKSMES 2.1. IEVADS Eiropadomes 2013. gada februāra sanāksmē tika panākta politiska vienošanās par 2014.–2020. gada DFS maksimālo apjomu. Turpmākajās sarunās ar Eiropas Parlamentu · tika apstiprināts Eiropadomes 2013. gada februāra sanāksmē noteiktais DFS maksimālais apjoms, atzīstot šā lēmuma pieņemšanas laikā pastāvējušos īpaši grūtos apstākļus[3]; · tika paplašināti noteikumi par esošajiem īpašajiem instrumentiem; · tika panākta vienošanās par jauniem elastības instrumentiem, piemēram, par vispārējo rezervi saistībām un vispārējo rezervi maksājumiem; · tika apstiprināta neparedzēto izdevumu rezerve, par kuru vienošanās tika panākta jau Eiropadomes 2013. gada februāra sanāksmē. Šajā saistībā būtu jāatgādina par Komisijas paziņojumu, kas ietverts Eiropadomes 2013. gada februāra protokolā, saskaņā ar kuru "... starpība EUR 51,5 miljardu apmērā starp saistībām un maksājumiem nākamajā DFS 2014. – 2020. gadam ir saderīga ar pareizas finanšu pārvaldības principiem un tiesiskajām prasībām, ciktāl valstu un valdību vadītāji ir vienojušies, ka tiks īstenota īpaša un maksimāla elastība, lai panāktu atbilstību LESD 323. pantam un lai Savienība varētu izpildīt savas saistības." Tāpēc iespēja, ka pastāv "neparedzēti apstākļi", kas var pamatot neparedzēto izdevumu rezerves izmantošanu, lai segtu papildu maksājumu vajadzības, ir jāizvērtē, ņemot vērā stāvokli 2013. gada februārī, kad sākotnēji tika noteikts DFS maksājumu maksimālais apjoms. 2.2. NEPAREDZĒTO IZDEVUMU REZERVE KĀ GALĒJAS NEPIECIEŠAMĪBAS INSTRUMENTS DFS regulas 13. panta 1. punktā neparedzēto izdevumu rezerve ir definēta kā galējas nepieciešamības instruments reaģēšanai uz neparedzētiem apstākļiem. BGP Nr. 3/2014 Komisija ierosina pēc tam, kad tiks izmantotas visas pārvietošanas iespējas, izmantot nepiešķirto rezervi EUR 711 miljonu apmērā saskaņā ar 2014. gada maksājumu maksimālo apjomu, lai palielinātu maksājumus citās jomās[4]. Ierobežotās iespējas pārdalīt līdzekļus pašreizējā budžeta ietvaros ir acīmredzami nepietiekamas, lai apmierinātu turpmākajās iedaļās minētās neparedzētās vajadzības. Ņemot vērā to, ka maksājumu vispārējā rezerve nav piemērojama 2014. gadam, neparedzēto izdevumu rezerve 2014. gadam EUR 4 026,7 miljonu apmērā ir vienīgais pieejamais instruments, kura pilnīga izmantošana ļautu reaģēt uz neparedzēto apstākļu ietekmi uz budžetu, kas radās pēc DFS maksājumu maksimālā apjoma sākotnējās noteikšanas, un samazināt būtiskās atšķirības starp apstiprinātajām maksājumu apropriācijām un neparedzēto maksājumu papildu vajadzībām šim gadam. Turklāt daži no šiem neparedzētajiem apstākļiem rada ietekmi uz budžetu arī 2015. finanšu gadā. 2.3. NEPAREDZĒTU APSTĀKĻU IETEKME UZ BUDŽETU 2014. GADĀ Šajā iedaļā izklāstīti neparedzētie elementi, kas radušies kopš 2013. gada februāra Eiropadomes sanāksmes, un tas, kādā mērā tie ietekmē maksājumu vajadzības, kas jārisina 2014. gadā, izmantojot neparedzēto izdevumu rezervi šim gadam. 2.3.1. 1.a un 1.b izdevumu apakškategorijā esošo programmu prioritāra īstenošana Paredzams, ka programmu "Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva", "Apvārsnis 2020", "Erasmus+" un "COSME" prioritāra īstenošana, par ko tika nolemts 2013. gada jūnijā[5] politiskās vienošanās par 2014.–2020. gada DFS ietvaros, 2014. gadā radīs maksājumu vajadzību neto palielinājumu EUR 627 miljonu apmērā. Attiecībā uz programmu "Apvārsnis 2020" ir nepieciešamas papildu maksājumu apropriācijas EUR 155 miljonu apmērā, lai apmierinātu maksājumu vajadzības, kas radušās saistībā ar saistību apropriāciju prioritāru piešķiršanu "Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajām darbībām" un "Eiropas Pētniecības padomei". Ņemot vērā lēmumu par programmu prioritāru īstenošanu, programmām "Erasmus +" un "COSME" 2014. gadā ir nepieciešamas maksājumu apropriācijas attiecīgi EUR 117 miljonu un EUR 10 miljonu apmērā. Šīs summas ietver papildu vajadzības, kas izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemtā lēmuma par Eiropas Investīciju fonda (EIF) kapitāla palielināšanu no 2014. gada, izmantojot budžeta pārvietojumu ceļā iegūtas iemaksas no programmām "Apvārsnis 2020" un "COSME", kas jāveic 2014. gadā. Paredzams, ka programmas "ITER" un "Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta" ar enerģētiku saistītās daļas īstenošanas atlikšana, kas pilnībā kompensē saistību apropriāciju palielinājumu 2014. gadā, neradīs maksājumu samazinājumu 2014. gadā. Attiecībā uz 1.b apakškategoriju 2014. gada budžetā jau ir paredzēta neto ietekme uz maksājumu apropriācijām EUR 345 miljonu apmērā, lai segtu "Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas" prioritāru īstenošanu 2014. gadā. Tādējādi kopējās papildu maksājumu apropriācijas, kas izriet no 1.a un 1.b izdevumu apakškategorijā esošo programmu prioritāras īstenošanas, 2014. gadā ir EUR 282 miljoni. 2.3.2. Pārmērīgs neizpildīto maksājumu pieprasījumu skaits kohēzijas politikas jomā 2013. gadā 2013. gada septembrī, kad dalībvalstis iesniedza savas pārskatītās prognozes, neizpildīto maksājumu pieprasījumu apjoms kohēzijas politikas ietvaros 2013. gada beigās tika lēsts "līdz pat EUR 20 miljardiem". Šī summa tika ņemta vērā kā atsauces summa sarunās par maksājumu apropriāciju līmeni 2014. gada budžeta saskaņošanas procesā 2013. gada novembrī. Tomēr faktiskais neizpildīto pieprasījumu skaits gada beigās par EUR 3,4 miljardiem pārsniedza maksimālās prognozes, kuru pamatā ir dalībvalstu prognožu iepriekšējie modeļi. Paredzams, ka maksājumu pieprasījumu skaita negaidītais kāpums, kas vēl vairāk palielināja neizpildīto pieprasījumu skaitu 2013. gada beigās, netiks līdzsvarots ar maksājumu pieprasījumu līmeņa samazinājumu 2014. gadā. 2.3.3. Eiropas Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fonds (FEAD) FEAD regulas kontekstā tika panākta vienošanās par papildu brīvprātīgu piešķīrumu EUR 1 miljarda apmērā faktiskajās cenās no Eiropas Sociālā fonda (ESF).[6] Turklāt FEAD regulā ir noteikta priekšfinansējuma likme 11 % apmērā, ko aprēķina, pamatojoties uz kopējiem piešķīrumiem 2014. – 2020. gadam, savukārt "Eiropas strukturālo un investīciju fondu" vispārējās priekšfinansējuma likmes ir daudz zemākas (2014. gadam 1 % vai 1,5 % attiecībā uz tām dalībvalstīm, kurām ir lielas grūtības finansiālās stabilitātes nodrošināšanā). Tādējādi ir bijis neparedzēts maksājumu vajadzību neto pieaugums EUR 99 miljonu apmērā attiecībā uz priekšfinansējumu 2014. gadā. 2.3.4. Lauku attīstības un zivsaimniecības programmām piemērojamo līdzfinansējuma likmju palielināšana Attiecībā uz jaunajām 2014. – 2020. gada DFS programmām "Kopīgo noteikumu regulā" (KNR) no jauna tika ieviests 10 % līdzfinansējuma likmju palielinājums līdz 2016. gadam tām dalībvalstīm, kuras saskaras ar īslaicīgām budžeta problēmām; sākotnēji šis palielinājums attiecās tikai uz izdevumiem, kas radušies līdz 2013. gada 31. decembrim. Lai nodrošinātu saskaņotu un vienlīdzīgu režīmu attiecībā pret iepriekšējo plānošanas periodu, dalībvalstīm būtu jānodrošina iespēja izmantot līdzfinansējuma likmju palielinājumu līdz izdevumu attiecināmības perioda beigām, ko piemēro 2007. – 2013. gada programmām. Šim nolūkam tika grozīts 77. pants Padomes Regulā (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu, 70. panta 4.c punkts Padomes Regulā (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai un 77. pants Padomes Regulā (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu. Ar to saistītās neparedzētās maksājumu vajadzības 2014. gadam 2. izdevumu kategorijā ir EUR 90 miljoni ELFLA un EUR 10 miljoni EZF. Šīs palielinātās vajadzības tiks automātiski kompensētas līdz programmu slēgšanai, jo kopējie līdzekļu piešķīrumi šīm dalībvalstīm nemainās. To pašu iemeslu dēļ ir paredzamas papildu maksājumu vajadzības 2015. gadam. 2.3.5 Kohēzijas politikai piemērojamo līdzfinansējuma likmju palielināšana Kā izklāstīts iepriekš 2.3.4. iedaļā, "Kopīgo noteikumu regulā" (KNR) no jauna tika ieviests 10 % līdzfinansējuma likmju palielinājums līdz 2016. gadam tām dalībvalstīm, kuras saskaras ar īslaicīgām budžeta problēmām; sākotnēji šis palielinājums attiecās tikai uz izdevumiem, kas radušies līdz 2013. gada 31. decembrim. Ar to saistītās neparedzētās maksājumu vajadzības 2014. gadam Eiropas Reģionālās attīstības fondam (ERAF), Eiropas Sociālajam fondam (ESF) un Kohēzijas fondam (KF) 1.b izdevumu apakškategorijā veido EUR 1 125 miljonus. Tomēr, gaidot apstiprinājumu par maksājumu izpildes tendencēm 2014. gadā, piesardzības nolūkā papildu maksājumu vajadzības, kas saistītas ar kohēzijas politikai piemērojamo līdzfinansējuma likmju palielināšanu, nav pievienotas pieprasījumam par neparedzēto neizpildīto maksājumu pieprasījumu skaitu 2013. gada beigās, kā noteikts 2.3.2. iedaļā. Tomēr atkarībā no neizpildīto maksājumu pieprasījumu skaita 2014. gada beigās Komisijai var nākties ierosināt izmantot neparedzēto izdevumu rezervi maksājumiem 2015. gadā saistībā ar šo līdzfinansējuma palielināšanu. 2.3.6. Kopīgo noteikumu regula Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem Sarunās starp Eiropas Parlamentu un Padomi par KNR tika panāktas izmaiņas maksājumu vajadzībās salīdzinājumā ar Eiropadomes 2013. gada februāra sanāksmes secinājumiem. Saskaņotais "izpildes rezerves" samazinājums no 7 % uz 6 %, izpildes rezerves piemērošanas jomas ierobežošana[7], ikgadējā priekšfinansējuma palielinājums un izpildes rezerves izslēgšana no sākotnējā un ikgadējā priekšfinansējuma izraisīs izmaiņas paredzēto maksājumu profilā un, iespējams, kopumā radīs papildu maksājumu vajadzības laikposmā līdz 2020. gadam. Tomēr 2014. gadā ir sagaidāms maksājumu vajadzību samazinājums salīdzinājumā ar sākotnējiem pieņēmumiem, ņemot vērā izpildes rezerves izslēgšanu no ESI fondu sākotnējā priekšfinansējuma aprēķina bāzes. Tādējādi maksājumu vajadzības 2014. gadam tiek samazinātas par EUR 288 miljoniem. Tomēr attiecīgās apropriācijas nav iekļautas 2014. gada budžetā un tādēļ tās nav jāatskaita, jo 2014. gada budžets tika sagatavots, pamatojoties uz pieņēmumu, ka izpildes rezerve, kas izslēgta no priekšfinansējuma aprēķina, ir 7 % un ka pieņemti tiks tikai 80 % darbības programmu. 2.3.7. Finanšu pakete Ukrainai Reaģējot uz dramatiskajiem notikumiem Ukrainā, Komisija 2014. gada 5. martā paziņoja[8] par finanšu paketi, kas ietver "valsts veidošanas līgumu" budžeta atbalsta veidā, EUR 355 miljonu apmērā, no kuriem pirmais maksājums EUR 250 miljonu apmērā tiks veikts 2014. gada jūnijā un otrais maksājums EUR 105 miljonu apmērā – 2015. gada vidū. Šādi plānoti izmaksājumi ir daudz ātrāki nekā tradicionālā palīdzība saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību instrumentu. Tādēļ Komisija lūdz EUR 250 miljonus, lai segtu šo neparedzēto attīstību 2014. gadā. 2.4. NEPAREDZĒTU APSTĀKĻU IETEKME UZ BUDŽETU 2015. GADĀ Šajā posmā Komisija izskata tikai neparedzētu apstākļu ietekmi uz budžetu 2014. gadā. Informācijas nolūkā šajā iedaļā ir izklāstīta neparedzētu apstākļu ietekme uz budžetu 2015. gadā, ko vajadzēs attiecīgi atspoguļot budžetā, ņemot vērā izpildi un izmantojot visus iespējamos līdzekļus, kas paredzēti DFS regulā, tostarp neparedzēto izdevumu rezervi šim gadam. 2.4.1. 1.a un 1.b izdevumu apakškategorijā esošo programmu prioritāra īstenošana Paredzams, ka 1.a izdevumu apakškategorijā esošo programmu "Apvārsnis 2020", "Erasmus +" un "COSME" prioritāra īstenošana radīs maksājumu vajadzību neto pieaugumu par EUR 143 miljoniem 2015. gadā. Attiecībā uz 1.b apakškategoriju paredzams, ka izdevumu prioritāra koncentrēšana "Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai" un atbilstoša ar Kohēzijas fondu saistītās "Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta" daļas un Eiropas teritoriālās sadarbības atlikšana radīs papildu maksājumu vajadzības EUR 505 miljonu apmērā 2015. gadā. 2.4.2. Kohēzijas politikai piemērojamo līdzfinansējuma likmju palielināšana Kā izklāstīts iepriekš 2.3.4. un 2.3.5. iedaļā, attiecībā uz jaunajām 2014. – 2020. gada DFS programmām "Kopīgo noteikumu regulā" no jauna tika ieviests 10 % līdzfinansējuma likmju palielinājums līdz 2016. gadam tām dalībvalstīm, kuras saskaras ar īslaicīgām budžeta problēmām; sākotnēji šis palielinājums attiecās tikai uz izdevumiem, kas radušies līdz 2013. gada 31. decembrim. Tādējādi paredzams, ka kohēzijas politikai piemērojamo līdzfinansējuma likmju palielināšana radīs papildu maksājumu vajadzības 2015. gadam EUR 375 miljonu apmērā. Tomēr paredzams, ka lauku attīstībai un zivsaimniecībai paredzēto līdzfinansējuma likmju palielinājums ietekmēs budžetu tikai 2014. gadā. 2.4.3 Finanšu pakete Ukrainai Kā izklāstīts iepriekš 2.3.7. iedaļā, paredzams, ka izziņotās finanšu paketes Ukrainai otrais maksājums radīs papildu maksājumu pieprasījumus EUR 105 miljonu apmērā līdz 2015. gada vidum. 2.5. NEPAREDZĒTU APSTĀKĻU IETEKME UZ BUDŽETU 2014. UN 2015. GADĀ – PĀRSKATS Kā norādīts turpmāk 1. tabulā, kopumā neparedzētās maksājumu vajadzības 2014. gadam salīdzinājumā ar stāvokli 2013. gada februārī veido EUR 5 209 miljonus. Tomēr, ņemot vērā 2014. gada budžeta pieņemšanas brīdī zināmo ietekmi un novērtējumu par kohēzijas politikai piemērojamo līdzfinansējuma likmju palielināšanu, kas jāveic 2014. gada beigās, ir nepieciešami EUR 4 027 miljoni, lai apmierinātu attiecīgās maksājumu vajadzības 2014. gadā. 1. tabula. Neparedzētās maksājumu vajadzības pēc Eiropadomes 2013. gada februāra sanāksmes Papildu maksājumu vajadzības 2014. gadam, kas saistītas ar neparedzētiem apstākļiem un kas vēl nav iekļautas 2014. gada budžetā || EUR miljoni 1.a apakškategorijas programmu ("Apvārsnis 2020", "Erasmus +" un "COSME") prioritāra īstenošana || 282 Priekšfinansējums FEAD || 99 Neparedzēts pārmērīgs neizpildīto pieprasījumu skaits 2013. gadā || 3 296 Līdzfinansēšanas likmju palielināšana – lauku attīstība un zivsaimniecība (2. izdevumu kategorija) || 100 Finanšu pakete Ukrainai || 250 Neparedzētu apstākļu kopējā ietekme, kas vēl nav iekļauta 2014. gada budžetā (A) || 4 027 Papildu maksājumu vajadzības saistībā ar neparedzētiem apstākļiem, kas jau ir iekļautas 2014. gada budžetā || EUR miljoni Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas prioritāra īstenošana || 345 ESI fondiem paredzētās izpildes rezerve || -288 Neparedzētu apstākļu kopējā ietekme, kas jau iekļauta 2014. gada budžetā (B) || 57 Papildu maksājumu vajadzības saistībā ar neparedzētiem apstākļiem, kas, iespējams, īstenosies pēc 2014. gada || EUR miljoni Līdzfinansējuma likmju palielināšana: kohēzijas politika (1.b izdevumu apakškategorija) || 1 125 Neparedzētu apstākļu kopējā ietekme, kas, iespējams, īstenosies pēc 2014. gada (C) || 1 125 Pavisam kopā neparedzēti apstākļi, kas ietekmē maksājumu vajadzības (D = A + B +C) || 5 209 1.a un 1.b izdevumu apakškategorijā esošo programmu prioritāra īstenošana, kohēzijas politikai piemērojamo līdzfinansējuma likmju palielināšana un finanšu pakete Ukrainai arī radīs papildu maksājumu vajadzības 2015. gadam, kā norādīts turpmākajā tabulā. Papildu maksājumu vajadzības 2015. gadam saistībā ar neparedzētiem apstākļiem, kas jārisina vēlākā posmā || EUR miljoni 1.a apakškategorijas programmu ("Apvārsnis 2020", "Erasmus +" un "COSME") prioritāra īstenošana || 143 Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas prioritāra īstenošana || 505 Līdzfinansējuma likmju palielināšana: kohēzijas politika (1.b apakškategorija) || 375 Finanšu pakete Ukrainai || 105 Kopā neparedzēti apstākļi, kas ietekmē maksājumu vajadzības || 1 128 Kopumā Komisija šajā posmā ierosina ierobežot papildu maksājumu apropriāciju pieprasījumus 2014. gadā attiecībā uz kohēzijas politiku un nepārsniegt 2013. gada beigās sasniegto pārmērīgu neizpildīto maksājumu pieprasījumu apjumu. Vēlāk varētu sekot pieprasījums, kas atbilst kohēzijas politikai paredzētā līdzfinansējuma palielinājumam par 10 % 2014. gadā, atkarībā no novērtējuma par neizpildīto maksājumu pieprasījumu skaitu 2014. gada beigās. Turklāt paredzams, ka 2015. gadā radīsies papildu maksājumu vajadzības, kā tas izklāstīts iepriekš 2.4. iedaļā. Tādējādi, ņemot vērā izpildi 2014. gadā, Komisijai var nākties vēlākā posmā ierosināt neparedzēto izdevumu rezerves izmantošanu arī 2015. gadam. Ņemot vērā ierosinājumu 2014. gadā pārvietot EUR 65,4 miljonus, atlikušās papildu maksājumu vajadzības 2014. – 2015. gadam, kas nepieciešamas, lai reaģētu uz neparedzētiem apstākļiem, ir ierosināts mobilizēt, izmantojot neparedzēto izdevumu rezervi. To kompensēs ar zemākiem maksājumu maksimālajiem apjomiem 2014.–2020. gada DFS turpmākajos gados, kā noteikts DFS regulas 13. panta 3. punktā. 3. NEPAREDZĒTO IZDEVUMU REZERVES KOMPENSĀCIJA ATTIECĪBĀ PRET DFS MAKSIMĀLO APJOMU DFS regulas 13. panta 3. punktā ir noteikts, ka summas, ko dara pieejamas, izmantojot neparedzēto izdevumu rezervi, pilnībā kompensē ar rezervēm kārtējam vai nākamajiem finanšu gadiem. Saskaņā ar DFS regulas 13. panta 4. punktu šādi kompensētus apjomus turpmāk neizmanto saistībā ar DFS, lai netiktu pārsniegti saistību un maksājumu apropriāciju kopējie maksimālie apjomi, kas DSF noteikti kārtējam un nākamajiem finanšu gadiem. Tādējādi, izmantojot neparedzēto izdevumu rezervi maksājumu apropriācijām 2014. gadā un veicot attiecīgo kompensāciju, ir jāievēro kopējais maksājumu maksimālais apjoms laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam, proti, EUR 1 023 954 miljoni faktiskajās cenās (kas līdzvērtīga EUR 908,4 miljardiem 2011. gada cenās). Ņemot vērā neskaidrības saistībā ar 2015. un 2016. gadu (t.i., neizpildīto maksājumu pieprasījumu līmenis iepriekšējā gada beigās un varbūtība, ka radīsies neparedzētas papildu maksājumu vajadzības), kompensēšana jebkurā no šiem gadiem būtu neapdomīga. 2017. gadā maksājumu maksimālo apjomu līmenis nominālā izteiksmē samazināsies salīdzinājumā ar 2016. gadu. Šo iemeslu dēļ ir ierosināts laikposmā no 2018. gada līdz 2020. gadam kompensāciju sadalīt. Ņemot vērā pieaugošās maksājumu vajadzības plānošanas perioda beigās un maksājumu maksimālā apjoma pieaugumu laikposmā no 2018. gada līdz 2020. gadam, ir ierosināts īstenot kompensāciju, veicot vienādus ikgadējos maksājumus. Šīs summas saskaņā ar maksājuma maksimālo apjomu nebūs pieejamas maksājumu apropriācijām attiecīgajos gada budžetos. 2. tabula. 2014. gada neparedzēto izdevumu rezervei paredzētās kompensācijas sadalījums EUR miljoni || Maksājumu maksimālais apjoms || Kompensētās summas || Summas, ko var izmantot saskaņā ar maksimālo apjomu 2018. gads || 149 074,0 || 1 342,3 || 147 731,7 2019. gads || 153 362,0 || 1 342,2 || 152 019,8 2020. gads || 156 295,0 || 1 342,2 || 154 952,8 Kopā || 458 731,0 || 4 026,7 || 454 704,3 4. PAPILDU ELEMENTI Abām budžeta lēmējiestādēm tiek atgādināts, ka šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ne vēlāk kā budžeta grozījumu Nr. 3 Eiropas Savienības vispārējā budžetā 2014. finanšu gadam. Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par neparedzēto izdevumu rezerves izmantošanu 2014. gadā EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību[9] un jo īpaši tā 14. punkta otro daļu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, tā kā (1) 13. pantā Padomes Regulā Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014. – 2020. gadam[10], ir paredzēta neparedzēto izdevumu rezerve līdz 0,03 % apjomā no Savienības nacionālā kopienākuma. (2) Saskaņā ar minētās regulas 6. pantu Komisija ir aprēķinājusi šīs neparedzēto izdevumu rezerves absolūto summu 2014. gadam[11]. (3) Pēc tam, kad bija izvērtētas visas pārējās finansiālās iespējas, lai reaģētu uz neparedzētiem apstākļiem, kas radušies pēc tam, kad 2013. gada februārī tika sākotnēji noteikts daudzgadu finanšu shēmas maksājumu maksimālais apjoms 2014. gadam, šķiet, ir nepieciešams izmantot neparedzēto izdevumu rezerves visu pieejamo summu, lai papildinātu maksājumu apropriācijas Eiropas Savienības vispārējā budžetā 2014. finanšu gadam, pārsniedzot maksājumu maksimālo apjomu, IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU. 1. pants Attiecībā uz Eiropas Savienības vispārējo budžetu 2014. finanšu gadam izmanto neparedzēto izdevumu rezervi, lai nodrošinātu summu EUR 4 026 700 000 maksājumu apropriācijās, pārsniedzot daudzgadu finanšu shēmas (DFS) maksājumu maksimālo apjomu. Šo summu izmanto, lai papildinātu maksājumus 1.a izdevumu apakškategorijā (EUR 282 000 000), 1.b izdevumu apakškategorijā (EUR 3 394 700 000), 2. izdevumu kategorijā (EUR 100 000 000) un 4. izdevumu kategorijā (EUR 250 000 000). 2. pants Summu EUR 4 026 700 000 apmērā, ko izmanto no neparedzēto izdevumu rezerves 2014. finanšu gadam, kompensē ar rezervi līdz maksājumu maksimālajam apjomam šādiem gadiem. a) 2018. gadam: EUR 1 342 300 000 b) 2019. gadam: EUR 1 342 200 000 c) 2020. gadam: EUR 1 342 200 000 3. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] COM(2013) 928, 20.12.2013. [2] COM(2014) 329, 28.5.2014. [3] Sk. Eiropas Parlamenta ziņojumu, ko sagatavojuši Eiropas Parlamenta deputāti Ivalo Kalfin un Jean-Luc Dehaen, "Sarunas par DFS 2014. – 2020. gadam – gūtā pieredze un turpmākie pasākumi" (2014/2005(INI)), pieņemts 2014. gada 15. aprīlī (P7_TA-PROV(2014)0378)). [4] COM(2014) 329, 28.5.2014. [5] Kopīgā deklarācija par 15. pantu Padomes Regulā, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014. – 2020. gadam (Padomes dok. 11961/13). [6] Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regula (ES) Nr. 223/2014 par Eiropas Atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām (OV L 72, 12.3.2014., 1. lpp.). [7] Tika panākta vienošanās, ka izpildes rezerve nav jāatliek piešķīrumiem Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai, Eiropas Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fondam, pārvietojumam no Kohēzijas fonda uz Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu un Komisijas tehniskajai palīdzībai. [8] IP 14/219, 5.3.2014. [9] OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp. [10] OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp. [11] Komisijas 2013. gada 20. decembra paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par tehniskajām korekcijām 2014. gada finanšu shēmā atbilstoši NKI izmaiņām (COM(2013) 928).