LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 348/1

EIROPAS SAVIENĪBAS KONSOLIDĒTIE PĀRSKATI – 2011. FINANŠU GADS

2012/C 348/01

SATURS

Konsolidēto pārskatu piezīme

I DAĻA: Konsolidētie finanšu pārskati un paskaidrojumi

Bilance

Saimnieciskā rezultāta pārskats

Naudas plūsmas tabula

Pārskats par neto aktīvu pārmaiņām

Finanšu pārskatu paskaidrojumi

II DAĻA: Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi un paskaidrojumi

Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi

Paskaidrojumi attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem par budžeta izpildi

KONSOLIDĒTO PĀRSKATU PIEZĪME

Eiropas Savienības 2011. gada konsolidētie pārskati sagatavoti, pamatojoties uz iestāžu un struktūru sniegto informāciju atbilstoši 129. panta 2. punktam Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam. Ar šo paziņoju, ka tie sagatavoti atbilstoši Finanšu regulas VII sadaļas prasībām un saskaņā ar finanšu pārskatu paskaidrojumos izklāstītajiem grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm.

Esmu saņēmis visu informāciju, kas nepieciešama, lai sagatavotu pārskatus, kuros atspoguļoti Eiropas Savienības aktīvi un saistības, kā arī budžeta izpilde, no minēto iestāžu un struktūru grāmatvežiem, kas apliecinājuši informācijas ticamību.

Ar šo apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un pārbaudēm, kuras uzskatīju par nepieciešamām, lai apstiprinātu Eiropas Komisijas pārskatus, man ir pietiekama pārliecība, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par Eiropas Savienības finanšu stāvokli.

(paraksts)

Philippe TAVERNE Komisijas grāmatvedis 2012. gada 18. jūlijā

I DAĻA

Konsolidētie finanšu pārskati un paskaidrojumi (1)

SATURS

Bilance

Saimnieciskā rezultāta pārskats

Naudas plūsmas tabula

Pārskats par neto aktīvu izmaiņām

Finanšu pārskatu paskaidrojumi:

1. Nozīmīga grāmatvedības politika

2. Bilances paskaidrojumi

3. Saimnieciskā rezultāta pārskata paskaidrojumi

4. Naudas plūsmas tabulas paskaidrojumi

5. Iespējamie aktīvi un iespējamās saistības, kā arī citas informācijas atklāšana

6. Finanšu korekcijas un atgūtie līdzekļi

7. ES īstenotās aizņēmumu un aizdevumu darbības

8. Finanšu riska pārvaldība

9. Informācijas atklāšana par saistītām pusēm

10. Notikumi pēc bilances datuma

11. Konsolidācijas mērogs

BILANCE

Miljoni euro Paskaidrojums 31.12.2011. 31.12.2010. ILGTERMIŅA AKTĪVI Nemateriālie aktīvi 2.1. 149 108 Pamatlīdzekļi 2.2. 5 071 4 813 Ilgtermiņa ieguldījumi: Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi 2.3. 374 492 Finanšu aktīvi: pārdošanai pieejamie aktīvi 2.4. 2 272 2 063 Finanšu aktīvi: ilgtermiņa aizdevumi 2.5. 41 400 11 640 Ilgtermiņa debitoru parādi un atgūstamās summas 2.6. 289 40 Ilgtermiņa priekšfinansējums 2.7. 44 723 44 118 94 278 63 274 APGROZĀMIE LĪDZEKĻI Krājumi 2.8. 94 91 Īstermiņa ieguldījumi: Finanšu aktīvi: pārdošanai pieejamie aktīvi 2.9. 3 619 2 331 Īstermiņa debitoru parādi un atgūstamās summas: Finanšu aktīvi: īstermiņa aizdevumi 2.10. 102 2 170 Citi debitoru parādi un atgūstamās summas 2.11. 9 477 11 331 Īstermiņa priekšfinansējums 2.12. 11 007 10 078 Nauda un tās ekvivalenti 2.13. 18 935 22 063 43 234 48 064 AKTĪVI KOPĀ 137 512 111 338 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Pensijas un citi darbinieku pabalsti 2.14. (34 835) (37 172) Ilgtermiņa uzkrājumi 2.15. (1 495) (1 317) Ilgtermiņa finanšu saistības 2.16. (41 179) (11 445) Citas ilgtermiņa saistības 2.17. (2 059) (2 104) (79 568) (52 038) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Īstermiņa uzkrājumi 2.18. (270) (214) Īstermiņa finanšu saistības 2.19. (51) (2 004) Kreditoru parādi 2.20. (91 473) (84 529) (91 794) (86 747) KOPĀ SAISTĪBAS (171 362) (138 785) NETO AKTĪVI (33 850) (27 447) Rezerves 2.21. 3 608 3 484 No dalībvalstīm pieprasāmās summas (2) 2.22. (37 458) (30 931) NETO AKTĪVI (33 850) (27 447)

SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTA PĀRSKATS

Miljoni euro Paskaidrojums 2011. g. 2010. g. PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI Pašu resursi un ieņēmumi no iemaksām 3.1. 124 677 122 328 Citi pamatdarbības ieņēmumi 3.2. 5 376 8 188 130 053 130 516 PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI Administratīvie izdevumi 3.3. (8 976) (8 614) Pamatdarbības izdevumi 3.4. (123 778) (103 764) (132 754) (112 378) (DEFICĪTS)/PĀRPALIKUMS NO PAMATDARBĪBAS (2 701) 18 138 Finanšu ieņēmumi 3.5. 1 491 1 178 Finanšu izdevumi 3.6. (1 355) (661) Pensiju un citu darbinieku pabalstu saistību izmaiņas 1 212 (1 003) Kopuzņēmumu un asociēto iestāžu neto deficīta daļa 3.7. (436) (420) GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS (1 789) 17 232

NAUDAS PLŪSMAS TABULA

Miljoni euro Paskaidrojums 2011. g. 2010. g. Gada saimnieciskās darbības rezultāts (1 789) 17 232 Pamatdarbība 4.2. Amortizācija 33 28 Nolietojums 361 358 Ilgtermiņa aizdevumu (palielinājums)/samazinājums (29 760) (876) Ilgtermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums (605) (2 574) Ilgtermiņa debitoru parādu un atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums (249) 15 Krājumu (palielinājums)/samazinājums (3) (14) Īstermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums (929) (642) Īstermiņa debitoru parādu un atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums 3 922 (4 543) Ilgtermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) 178 (152) Ilgtermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) 29 734 886 Pārējo ilgtermiņa saistību palielinājums/(samazinājums) (45) (74) Īstermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) 56 1 Īstermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) (1 953) 1 964 Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) 6 944 (9 355) Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā bezskaidras naudas ieņēmumi (4 539) (2 254) Citas bezskaidras naudas līdzekļu pārmaiņas (75) (149) Pensiju un darbinieku pabalstu saistību palielinājums/(samazinājums) (2 337) (70) Ieguldījumu darbības 4.3. Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums (693) (374) Ilgtermiņa ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums (91) (176) Īstermiņa ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums (1 288) (540) NETO NAUDAS PLŪSMA (3 128) (1 309) Skaidras naudas un tās ekvivalentu neto pieaugums/(samazinājums) (3 128) (1 309) Nauda un tās ekvivalenti gada sākumā 2.13. 22 063 23 372 Nauda un tās ekvivalenti gada beigās 2.13. 18 935 22 063

PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU PĀRMAIŅĀM

Miljoni euro Rezerves (A) No dalībvalstīm pieprasāmās summas (B) Neto aktīvi = (A) + (B) Patiesās vērtības rezerve Pārējās rezerves Uzkrātais pārpalikums/(deficīts) Gada saimnieciskais rezultāts ATLIKUMS 2009. GADA 31. DECEMBRĪ 69 3 254 (52 488) 6 887 (42 278) Garantiju fonda rezerves pārmaiņas 273 (273) 0 Patiesās vērtības pārmaiņas (130) (130) Citi 4 (21) (17) 2009. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums 14 6 873 (6 887) 0 Dalībvalstīm kreditētais 2009. gada budžeta rezultāts (2 254) (2 254) Gada saimnieciskās darbības rezultāts 17 232 17 232 ATLIKUMS 2010. GADA 31. DECEMBRĪ (61) 3 545 (48 163) 17 232 (27 447) Garantiju fonda rezerves pārmaiņas 165 (165) 0 Patiesās vērtības pārmaiņas (47) (47) Citi 2 (30) (28) 2010. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums 4 17 228 (17 232) 0 Dalībvalstīm kreditētais 2010. gada budžeta rezultāts (4 539) (4 539) Gada saimnieciskās darbības rezultāts (1 789) (1 789) ATLIKUMS 2010. GADA 31. DECEMBRĪ (108) 3 716 (35 669) (1 789) (33 850)

FINANŠU PĀRSKATU PASKAIDROJUMI

1. NOZĪMĪGA GRAMATVEDĪBAS POLITIKA

1.1 JURIDISKAIS PAMATS UN GRĀMATVEDĪBAS NOTEIKUMI

Eiropas Savienības pārskatus kārto saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (OV L 248, 2002. gada 16. septembris.) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam, un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību minētajai Finanšu regulai.

Eiropas Savienība sagatavo savus finanšu pārskatus saskaņā ar Finanšu regulas 133. pantu, pamatojoties uz uzkrāšanas principa grāmatvedības noteikumiem, kas ir izstrādāti atbilstīgi starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS) vai vajadzības gadījumā – atbilstīgi starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS). Šos Komisijas grāmatveža pieņemtos grāmatvedības noteikumus piemēro visās iestādēs un ES struktūrās, kas pakļautas konsolidācijai, lai ieviestu vienotu grāmatvedības, novērtēšanas un pārskatu sagatavošanas noteikumu kopumu, tādējādi saskaņojot finanšu pārskatu sagatavošanas un konsolidācijas procesu. Uzskaiti veic euro, pamatojoties uz kalendāro gadu.

1.2 GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam lietotāju lokam noderīgu informāciju par iestādes finanšu stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām. Attiecībā uz ES kā publiskā sektora iestādi mērķi ir konkrētāki – sniegt informāciju, kas ir noderīga lēmumu pieņemšanā, un apliecināt iestādes atbildību par tai uzticētajiem līdzekļiem. Šis dokuments sagatavots, ņemot vērā minētos mērķus.

Vispārējie apsvērumi (vai grāmatvedības principi), kas jāņem vērā, sagatavojot finanšu pārskatus, ir noteikti ES grāmatvedības 2. noteikumā, un tie ir tādi paši kā 1. SPSGS, proti: patiesa uzrādīšana, ierakstīšana pēc uzkrāšanas principa, darbības turpināšana, uzrādīšanas konsekvence, summēšana, kompensēšana un salīdzināma informācija.

Šo finanšu pārskatu sagatavošanas nolūkā saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem un principiem vadībai ir jāveic aplēses, kuras ietekmē paziņotās naudas summas noteiktos bilances un saimnieciskā rezultāta pārskata posteņos, kā arī uzrādīto informāciju par iespējamajiem aktīviem un saistībām.

1.3 KONSOLIDĀCIJA

Konsolidācijas mērogs

Konsolidētajos ES finanšu pārskatos ir iekļautas visas nozīmīgākās kontrolētās struktūras (iestādes un aģentūras), asociētās iestādes un kopuzņēmumi, proti, 50 kontrolētās iestādes, pieci kopuzņēmumi un četras asociētās iestādes. Pilns konsolidēto iestāžu saraksts ir sniegts 11.1. paskaidrojumā. Salīdzinājumā ar 2010. gadu konsolidācijas apjoms ir palielinājies par 7 kontrolētajām struktūrām (viena iestāde, 6 aģentūras). Šādu papildinājumu ietekme uz konsolidētajiem finanšu pārskatiem nav būtiska.

Kontrolētās struktūras

Lēmums iekļaut struktūru konsolidācijā ir balstīts uz kontroles koncepciju. Kontrolētās struktūras ir visas tās iestādes, kurām Eiropas Savienība ir tieši vai netieši pilnvarota noteikt finanšu un darbības politikas virzienus, lai varētu gūt labumu no šo struktūru darbības. Šādām pilnvarām jābūt īstenojamām. Kontrolētās struktūras ir pilnīgi konsolidētas. Konsolidācija sākas pirmajā dienā, kad pastāv kontrole, un beidzas, kad šāda kontrole vairs nepastāv.

Izplatītākie kontroles rādītāji Eiropas Savienībā ir šādi: struktūras izveide ar dibināšanas līgumu vai sekundārajiem tiesību aktiem, finansējums no vispārējā budžeta, balsstiesības vadības institūcijās, Eiropas Revīzijas palātas veikta revīzija un budžeta izpildes apstiprināšana Eiropas Parlamentā. Ir skaidrs, ka ir jāizvērtē katra struktūra, lai izlemtu, vai pietiek ar vienu vai visiem iepriekš minētajiem kritērijiem, lai noteiktu kontroli.

Saskaņā ar šo pieeju ES iestādes (izņemot ECB) un aģentūras (izņemot bijušā otrā pīlāra aģentūras) atrodas tikai un vienīgi ES kontrolē un attiecīgi uz tām attiecas konsolidācija. Turklāt likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (EOTK) arī tiek uzskatīta par kontrolētu struktūru.

Ir izslēgti visi būtiskie savstarpējie darījumi un bilances starp ES kontrolētajām iestādēm, savukārt nerealizētā peļņa un zaudējumi saistībā ar savstarpējiem darījumiem nav būtiski un tāpēc nav izslēgti.

Kopuzņēmumi

Kopuzņēmums ir līgumiska vienošanās, saskaņā ar kuru Eiropas Savienība un viena vai vairākas personas ("uzņēmēji") apņemas veikt saimniecisku darbību, kas pakļauta kopīgai kontrolei. Kopīga kontrole ir darbības, kas ietver pakalpojuma potenciālu, kontroles tieša vai netieša ar līgumu noteikta savstarpēja dalīšana.

Līdzdalību kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, un sākotnēji to atzīst izmaksās. Eiropas Savienības daļa tās kopīgi kontrolēto iestāžu darbības rezultātos ir atzīta saimnieciskā rezultāta pārskatā, un tās rezervju izmaiņu daļa ir atzīta rezervēs. Kopuzņēmuma bilances vērtību pārskatos bilances datumā iegūst, sākotnējām izmaksām pieskaitot visas izmaiņas (turpmākās iemaksas, rezultātu daļu un rezervju izmaiņas, vērtības samazinājumus un dividendes).

Nerealizētā peļņa un zaudējumi no Eiropas Savienības un kopīgi kontrolēto iestāžu savstarpējiem darījumiem nav būtiski, un tāpēc tie nav izslēgti. Kopuzņēmumu grāmatvedības politika, ko piemēro līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos, var atšķirties no Eiropas Savienības pieņemtās politikas.

Asociētās iestādes

Asociētās iestādes ir tās iestādes, kuras Eiropas Savienība tieši vai netieši būtiski ietekmē, bet nekontrolē. Pieņem, ka pastāv būtiska ietekme, ja Eiropas Savienībai tieši vai netieši ir 20 % vai vairāk balsstiesību.

Ieguldījumi asociētajās iestādēs tiek uzskaitīti, izmantojot pašu kapitāla metodi, un sākotnēji tiek atzīti izmaksās. Eiropas Savienības daļa tās asociēto iestāžu darbības rezultātos ir atzīta saimnieciskā rezultāta pārskatā un tās rezervju izmaiņu daļa ir atzīta rezervēs. Asociētās iestādes bilances vērtību pārskatos bilances datumā iegūst, sākotnējām izmaksām pieskaitot visas izmaiņas (turpmākās iemaksas, rezultātu daļu un rezervju izmaiņas, vērtības samazinājumus un dividendes). No asociētās iestādes saņemtā peļņa samazina aktīva uzskaites vērtību. Nerealizētā peļņa un zaudējumi no Eiropas Savienības un tās asociēto iestāžu savstarpējiem darījumiem nav būtiski, un tāpēc tie nav izslēgti.

Asociēto iestāžu grāmatvedības politika, ko piemēro līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos, var atšķirties no Eiropas Savienības pieņemtās politikas. Ja Eiropas Savienībai pieder 20 % vai vairāk ieguldījumu kapitāla fondā, ES to necenšas būtiski ietekmēt. Tāpēc šādus fondus uzskata par pārdošanai pieejamiem finanšu instrumentiem, un pašu kapitāla metodi nepiemēro.

Nekonsolidētās iestādes, kuru naudas līdzekļus pārvalda Komisija

Eiropas Savienības darbinieku veselības apdrošināšanas shēmas, Eiropas Attīstības fonda un Dalībnieku garantiju fonda naudas līdzekļus pārvalda Komisija to vārdā, taču, tā kā šīs struktūras neatrodas Eiropas Savienības kontrolē, tās nav konsolidētas tās pārskatos (saistībā ar attiecīgajām naudas summām skatīt 11.2. paskaidrojumu).

1.4 SAGATAVOŠANAS PAMATS

1.4.1. Valūta un konvertēšanas pamats

Darbības un pārskata valūta

Finanšu pārskatus sagatavo miljonos euro, kas ir Eiropas Savienības darbības un pārskata valūta.

Darījumi un atlikumi

Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš euro atbilstoši valūtas kursam, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā. Peļņu un zaudējumus no ārvalstu valūtas darījumu norēķiniem un no ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību pārrēķināšanas atbilstoši valūtas kursam gada beigās norāda saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Dažādas pārrēķina metodes piemēro pamatlīdzekļiem un nemateriāliem aktīviem, kas saglabā savu vērtību euro, pēc to iegādes datumā spēkā esošā kursa.

Ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību gada beigu atlikumus pārrēķina euro pēc 31. decembra kursa.

EURO kurss

Valūta 31.12.2011. 31.12.2010. BGN 1,9558 1,9558 CZK 25,7870 25,0610 DKK 7,4342 7,4535 EEK n.p. 15,6466 GBP 0,8353 0,8607 HUF 314,5800 277,9500 LVL 0,6995 0,7094 LTL 3,4528 3,4528 PLN 4,4580 3,9750 RON 4,3233 4,2620 SEK 8,9120 8,9655 CHF 1,2156 1,2504 JPY 100,2000 108,6500 USD 1,2939 1,3362

Ārvalstu valūtā izteiktu un pārdošanai pieejamu monetāro vērtspapīru patiesās vērtības izmaiņas, kas saistītas ar valūtas pārrēķina starpību, norāda saimnieciskā rezultāta pārskatā. Pārrēķina starpību nemonetāriem finanšu aktīviem un saistībām, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, norāda saimnieciskā rezultāta pārskatā. Pārrēķina starpību nemonetāriem finanšu aktīviem, kas klasificēti kā pieejami pārdošanai, ietver patiesās vērtības rezervē.

1.4.2. Aplēšu izmantošana

Saskaņā ar SPSGS un vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ir ietvertas summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, pamatojoties uz ticamāko pieejamo informāciju. Būtiskās aplēses ietver arī aplēses par darbinieku pabalstu saistībām, uzkrājumiem, finanšu risku attiecībā uz krājumiem un debitoru parādiem, uzkrātajiem ienākumiem un izdevumiem, iespējamiem aktīviem un saistībām, kā arī nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu vērtības samazinājumu. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm. Pārmaiņas aplēsēs atspoguļo periodā, kad tās kļūst zināmas.

1.5. BILANCE

1.5.1. Nemateriālie aktīvi

Iegādātās datorprogrammu licences norāda atbilstoši sākotnējām izmaksām, no kurām atskaitīta uzkrātā amortizācija un vērtības samazinājuma zaudējumi. Aktīvu amortizāciju rēķina, izmantojot lineāro metodi, tiem noteiktajā lietderīgās lietošanas laikā. Pašu radītus nemateriālos aktīvus kapitalizē tad, kad ir izpildīti ES uzskaites noteikumu attiecīgie kritēriji. Kapitalizējamās izmaksas sastāv no visām tieši attiecināmām izmaksām, kas nepieciešamas aktīva radīšanai, ražošanai un sagatavošanai darbam, kā vadība iecerējusi. Izmaksas, kas saistītas ar pētniecības darbībām, nekapitalizējamās izstrādes izmaksas un uzturēšanas izmaksas atzīst par izdevumiem to rašanās brīdī.

1.5.2. Pamatlīdzekļi

Visus pamatlīdzekļus uzrāda to sākotnējās izmaksās, no kurām atskaitīts uzkrātais nolietojums un vērtības samazinājuma zaudējumi. Sākotnējās izmaksas ietver izdevumus, kas ir tieši attiecināmi uz aktīva iegādi vai radīšanu.

Turpmākās izmaksas ietver aktīva uzskaites vērtībā vai pēc vajadzības atzīst par atsevišķiem aktīviem tikai tad, ja ir ticams, ka Eiropas Savienība saņems ar pamatlīdzekli saistītos nākotnes saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu un pamatlīdzekļa izmaksas var ticami novērtēt. Remontdarbu un uzturēšanas izmaksas atspoguļo saimnieciskā rezultāta pārskatā finanšu periodā, kurā minētās izmaksas radušās. Tā kā Eiropas Savienība neņem aizņēmumus pamatlīdzekļu iegādes finansēšanai, nav ar šādām iegādēm saistītu aizņemšanās izmaksu.

Zeme un mākslas darbi netiek amortizēti, jo to lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots. Nepabeigtie pamatlīdzekļi netiek amortizēti, jo šie aktīvi vēl nav pieejami lietošanai. Lai noteiktu citu aktīvu atlikušo vērtību to lietderīgās lietošanas laikā, nolietojumu aprēķina, izmantojot lineāro metodi, šādi.

Nolietojuma likmes

Aktīva veids Lineārā nolietojuma likme Ēkas 4 % Pamatlīdzekļi 10 % līdz 25 % Mēbeles 10 % līdz 25 % Aprīkojums 10 % līdz 33 % Transportlīdzekļi 25 % Datortehnika 25 % Pārējie pamatlīdzekļi 10 % līdz 33 %

Pamatlīdzekļu atsavināšanas peļņu un zaudējumus nosaka, salīdzinot ieņēmumus, no kuriem atskaitīti pārdošanas izdevumi, ar atsavinātā pamatlīdzekļa uzskaites vērtību, un tos iekļauj saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Noma

Pamatlīdzekļu nomu, kad Eiropas Savienība būtībā uzņemas visus riskus un iegūst ar īpašumtiesībām saistītos ieguvumus, klasificē kā finanšu nomu. Sākumā finanšu nomu kapitalizē mazākajā no vērtībām – nomātā aktīva patiesajā vērtībā vai minimālo nomas maksājumu pašreizējā vērtībā. Katru nomas maksājumu sadala starp saistībām un finanšu procentiem, lai panāktu nemainīgas procentu likmes piemērošanu finanšu atlikumam. Nomas saistības, atskaitot finanšu procentus, ietver pārējās saistībās (ilgtermiņa un īstermiņa). Finanšu izmaksu procentu maksājuma daļu atspoguļo saimnieciskā rezultāta pārskata izdevumos nomas periodā tā, lai saistību atlikumam katrā periodā būtu nemainīga periodiska procentu likme. Saskaņā ar finanšu nomu turētajiem aktīviem nolietojumu aprēķina īsākajā no periodiem – aktīva lietderīgās lietošanas laikā vai nomas termiņā.

Nomu, kurā iznomātājs saglabā būtisku daļu riska un atlīdzības saistībā ar īpašumtiesībām, klasificē kā operatīvo nomu. Maksājumus, kas veikti saistībā ar operatīvo nomu, nomas periodā atspoguļo saimnieciskā rezultāta pārskata izdevumos, izmantojot lineāro nolietojuma metodi.

1.5.3. Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Aktīviem, kuru lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots, amortizāciju neveic, bet katru gadu novērtē vērtības samazinājumu. Amortizējamiem aktīviem vērtības samazinājumu novērtē, kad vien notikumi vai apstākļu maiņa liecina, ka aktīva uzskaites vērtība, iespējams, nav atgūstama. Vērtības samazinājuma zaudējumus atzīst summā, par kādu aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā atgūstamo summu. Atgūstamā summa ir lielākā no summām – aktīva patiesā vērtība, no kuras atskaitītas pārdošanas izmaksas, vai tā lietošanas vērtība.

Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu atlikušo vērtību un lietderīgās lietošanas laiku pārskata un vajadzības gadījumā koriģē vismaz reizi gadā. Aktīva uzskaites vērtību nekavējoties noraksta līdz tā atgūstamajai summai, ja aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā novērtēto atgūstamo summu. Ja iepriekšējos gados atzītie vērtības samazinājuma iemesli vairs neattiecas, attiecīgi veic vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi.

1.5.4. Ieguldījumi

Līdzdalība asociētajās iestādēs un kopuzņēmumos

Līdzdalību asociētajās iestādēs un kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi. Pašu kapitāla izmaksas koriģē, lai atspoguļotu asociēto iestāžu un kopuzņēmumu neto aktīvu palielinājuma vai samazinājuma daļu, kas attiecas uz Eiropas Savienību pēc sākotnējās atzīšanas, ja pastāv vērtības samazinājuma pazīmes, un noraksta mazākajā atgūstamajā summā, ja nepieciešams. Atgūstamo summu nosaka, kā aprakstīts 1.5.3. punktā. Ja vēlāk vairs neattiecas vērtības samazinājuma iemesls, veic vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi uzskaites vērtībā, kāda būtu noteikta, ja nebūtu atzīti nekādi vērtības samazinājuma zaudējumi.

Ieguldījumi riska kapitāla fondos

Klasifikācija un novērtēšana

Ieguldījumus riska kapitāla fondos klasificē kā pārdošanai pieejamus aktīvus (skatīt 1.5.5. paskaidrojumu) un attiecīgi uzskaita patiesajā vērtībā ar peļņu un zaudējumiem, kas rodas no patiesās vērtības izmaiņām (tostarp valūtas pārrēķina starpību), kas atzītas patiesās vērtības rezervē.

Patiesās vērtības apsvērumi

Tā kā ieguldījumiem riska kapitāla fondos nav noteiktas tirgus cenas aktīvā tirgū, tos novērtē, izskatot katru gadījumu atsevišķi, pēc zemākām izmaksām vai attiecināmām neto aktīvu vērtībām ("NAV"). Nerealizēto peļņu, kas rodas patiesās vērtības noteikšanas rezultātā, atzīst rezervēs, bet nerealizētos zaudējumus novērtē, lai noteiktu, vai tos atzīt par vērtības samazinājuma zaudējumiem saimnieciskā rezultāta pārskatā, vai par izmaiņām patiesās vērtības rezervē.

1.5.5. Finanšu aktīvi

Klasifikācija

Eiropas Savienība savus finanšu aktīvus iedala šādās kategorijās: finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā; aizdevumi un debitoru parādi; līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi; un pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi. Finanšu instrumentus klasificē sākotnējās atzīšanas brīdī un pārvērtē katrā bilances datumā.

i) Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā

Finanšu aktīvu iekļauj šajā kategorijā, ja tas iegūts galvenokārt ar mērķi pārdot to īsā laikā vai to noteikusi Eiropas Savienība. Šajā kategorijā iekļauj arī atvasinātos instrumentus. Šīs kategorijas aktīvus klasificē kā apgrozāmos līdzekļus, ja tos paredzēts realizēt 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma.

ii) Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem, kuri netiek kotēti aktīvā tirgū. Tie rodas, kad ES nodrošina naudu, preces vai pakalpojumus tieši debitoram bez nodoma attiecīgo debitoru parādu pārdot. Tos ietver ilgtermiņa aktīvos, izņemot, ja to termiņš ir 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma.

iii) Līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi

Līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi ir tādi neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem un noteiktu termiņu, ko Eiropas Savienība noteikti vēlas un var turēt līdz termiņa beigām. Šā finanšu gada laikā Eiropas Savienībai nebija neviena ieguldījuma, kas attiektos uz šo kategoriju.

iv) Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi ir neatvasināti finanšu aktīvi, kas noteikti šajā kategorijā vai nav iekļauti nevienā citā kategorijā. Tos klasificē kā apgrozāmos līdzekļus vai ilgtermiņa aktīvus atkarībā no laika perioda, kurā ES plāno atbrīvoties no tiem. Ieguldījumus nekonsolidētajās iestādēs un citus kapitāla ieguldījumus (piemēram, riska kapitāla darījumus), kurus neuzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, arī klasificē kā pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus.

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Patiesajā vērtībā novērtētu finanšu aktīvu ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, kā arī līdz termiņa beigām turētu un pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu iegādi vai pārdošanu atzīst darījuma datumā (datums, kurā Eiropas Savienība uzņemas saistības pirkt vai pārdot aktīvu). Aizdevumus atzīst, kad nauda ir izmaksāta aizņēmējiem. Finanšu instrumentus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, kurai pieskaitītas darījuma izmaksas visiem finanšu aktīviem, kas nav uzskaitīti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā. Finanšu aktīvus, ko uzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, un darījuma izmaksas ietver saimnieciskā rezultāta pārskata izdevumos.

Finanšu aktīva patiesā vērtība sākotnējās atzīšanas brīdī parasti ir darījuma cena (t. i., saņemtās atlīdzības patiesā vērtība). Tomēr, ja piešķir bezprocentu ilgtermiņa aizdevumu vai ilgtermiņa aizdevumu ar procentu likmi, kas zemāka par tirgus likmi, tā patieso vērtību var novērtēt kā visu nākotnē saņemamo naudas ieņēmumu pašreizējo vērtību, kas diskontēta, piemērojot līdzīga instrumenta ar līdzīgu kredītvērtējumu dominējošo tirgus procentu likmi.

Aizdevumiem, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, novērtē to nominālajā summā, ko uzskata par aizdevuma patieso vērtību. Tas pamatojams šādi.

— ES aizdevumiem ir īpaša "tirgus vide", kas ievērojami atšķiras no kapitāla tirgiem, kuros izlaiž komerciālās vai valdības obligācijas. Tā kā aizdevējiem šajos tirgos ir iespēja izvēlēties alternatīvus ieguldījumus, iespēju varbūtību izsaka tirgus cenās. Taču ES šāda alternatīvo ieguldījumu iespēja nepastāv, jo tai nav atļauts ieguldīt naudu kapitāla tirgos. Tā tikai aizņemas līdzekļus, lai aizdotu tos ar tādu pašu likmi. Tas nozīmē, ka ES nav alternatīvu iespēju aizdot vai ieguldīt summas, ko tā ir aizņēmusies. Tāpēc nav alternatīvo izmaksu un bāzes salīdzinājumam ar tirgus likmēm. Faktiski, ES aizdevumu darbība pati par sevi pārstāv tirgu. Būtībā, tā kā alternatīvo izmaksu "iespēja" nav piemērojama, tirgus cena nesniedz pareizu priekšstatu par ES aizdevumu darījumiem. Tāpēc nav piemēroti noteikt ES aizdevumu patieso vērtību ar atsaucēm uz komerciālajām vai valdības obligācijām.

— Tā kā nav aktīva tirgus vai līdzīgu darījumu salīdzinājumam, procentu likme, kas Eiropas Savienībai jāizmanto, lai noteiktu patieso vērtību aizdevumu darījumiem EFSM, MB ietvaros un līdzīgiem aizdevumiem, ir piemērotā procentu likme.

— Turklāt attiecībā uz šiem aizdevumiem aizdevumi un aizņēmumi savstarpēji izlīdzinās to kompensējošā rakstura dēļ. Tādējādi aizdevuma efektīvā procentu likme ir vienāda ar efektīvo procentu likmi saistītajiem aizņēmumiem. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Finanšu instrumentu atzīšanu pārtrauc, ja tiesības saņemt naudas plūsmas no ieguldījumiem ir beigušās vai nodotas citam un Eiropas Savienība pamatā nodevusi visus riskus un ieguvumus, kas izriet no īpašumtiesībām.

Turpmākais novērtējums

i) Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus, ko rada "finanšu instrumentu, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā" kategorijas patiesās vērtības izmaiņas, ietver saimnieciskā rezultāta pārskatā periodā, kurā tie rodas.

ii) Aizdevumus un debitoru parādus, kā arī līdz termiņa beigām turētus ieguldījumus uzskaita amortizētajās izmaksās, piemērojot efektīvo procentu metodi. Aizdevumu gadījumā, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, gan aizdevumiem, gan aizņēmumiem piemēro vienu un to pašu efektīvo procentu likmi, jo šiem aizdevumiem ir kompensējošu darbību iezīmes, un atšķirības starp aizdevuma un aizņēmuma nosacījumiem un summām nav būtiskas. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā.

iii) Līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi – ES pašreiz nav līdz termiņa beigām turētu ieguldījumu.

iv) Pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus no pārdošanai pieejamu aktīvu patiesās vērtības izmaiņām atzīst patiesās vērtības rezervē. Ja pārdošanai pieejamus aktīvus pārdod vai tie zaudē vērtību, iepriekš patiesās vērtības rezervē atzītās patiesās vērtības uzkrātās korekcijas atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Procentus par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kas aprēķināti, izmantojot efektīvo procentu metodi, atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Dividendes par pārdošanai pieejamiem kapitāla instrumentiem atzīst, kad stājas spēkā ES tiesības saņemt maksājumu. Aktīvos tirgos kotētu ieguldījumu patiesās vērtības pamatā ir pašreizējās pirkšanas cenas. Ja finanšu aktīva tirgus ir neaktīvs (un attiecībā uz biržas sarakstā neiekļautiem vērtspapīriem), Eiropas Savienība nosaka patieso vērtību, izmantojot novērtēšanas metodes. Var izmantot nesenus nesaistītu pušu darījumus, atsauces uz citiem būtībā līdzīgiem instrumentiem, diskontēto naudas plūsmu analīzes, iespēju līgumu cenu noteikšanas modeļus un citas novērtēšanas metodes, kuras plaši izmanto tirgus dalībnieki. Ja ieguldījumu kapitāla instrumentos, kuriem aktīvā tirgū nav noteiktas tirgus cenas, patieso vērtību nevar ticami noteikt, minētos ieguldījumus novērtē izmaksās, no kurām atskaitīti vērtības samazinājuma zaudējumi.

Finanšu aktīvu vērtības samazinājums

Eiropas Savienība katrā bilances datumā novērtē, vai ir objektīvi pierādījumi tam, ka finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies. Finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies un zaudējumi no vērtības samazināšanās ir radušies tikai tad, ja ir objektīvi pierādījumi vērtības samazinājumam viena vai vairāku notikumu rezultātā, kas notikuši pēc konkrētā aktīva sākotnējās atzīšanas, un ar zaudējumiem saistītais notikums (vai notikumi) ietekmē finanšu aktīva aplēstās nākotnes naudas plūsmas, un šo ietekmi var ticami novērtēt.

a) Aktīvi, kurus uzskaita amortizētās izmaksās

Ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka radušies zaudējumi no vērtības samazināšanās aizdevumiem un debitoru parādiem vai līdz termiņa beigām turētiem ieguldījumiem, kas uzskaitīti amortizētās izmaksās, zaudējumu apjomu nosaka kā starpību starp aktīva uzskaites vērtību un plānotās nākotnes naudas plūsmas pašreizējo vērtību (izņemot kredītu zaudējumus nākotnē, kuri vēl nav radušies), to diskontējot atbilstoši finanšu aktīva sākotnējai efektīvajai procentu likmei. Aktīva uzskaites vērtību samazina, un zaudējumu summu atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Ja aizdevumam vai līdz termiņa beigām turētam ieguldījumam ir mainīga procentu likme, diskonta likme vērtības samazinājuma zaudējumu novērtēšanai ir pašreizējā efektīvā procentu likme, kas noteikta līgumā. Ar ķīlu nodrošināta finanšu aktīva plānotās nākotnes naudas plūsmas pašreizējās vērtības aprēķins atspoguļo naudas plūsmas, ko var radīt ienākumi no nodrošinājuma pārdošanas, no kuriem atskaitītas nodrošinājuma iegūšanas un pārdošanas izmaksas, neatkarīgi no tā, vai pārdošana ir ticama, vai ne. Ja kādā no nākamiem periodiem vērtības samazinājuma zaudējumu summa samazinās un šis samazinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas notiek pēc vērtības samazinājuma atzīšanas, tad iepriekš atzīto vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi veic, izmantojot saimnieciskā rezultāta pārskatu.

b) Aktīvi, kurus uzskaita patiesajā vērtībā

Pārdošanai pieejamu kapitāla ieguldījumu gadījumā nosakot, vai vērtspapīru vērtība ir samazinājusies, vērtē, vai to patiesā vērtība ir būtiski vai pastāvīgi (ilgstoši) samazinājusies, kļūstot mazāka par tā izmaksām. Ja ir šādi pierādījumi attiecībā uz pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, uzkrātos zaudējumus, kas aprēķināti kā starpība starp iegādes izmaksām un pašreizējo patieso vērtību, no kuras atskaitīti finanšu aktīva vērtības samazinājuma zaudējumi, kas jau iepriekš atzīti saimnieciskā rezultāta pārskatā, izņem no rezervēm un atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Saimnieciskā rezultāta pārskatā atzīto kapitāla instrumentu vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi neveic, izmantojot saimnieciskā rezultāta pārskatu. Ja kādā no nākamajiem periodiem palielinās pārdošanai pieejama parāda instrumenta patiesā vērtība un šis palielinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas notiek pēc vērtības samazinājuma zaudējumu atzīšanas, vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi veic, izmantojot saimnieciskā rezultāta pārskatu.

1.5.6. Krājumi

Krājumus uzskaita mazākajā no divām vērtībām – izmaksās vai neto pārdošanas vērtībā. Izmaksas nosaka, izmantojot "pirmais iekšā – pirmais ārā" (FIFO) metodi. Gatavo preču un nepabeigto ražojumu izmaksas ietver izejmateriālu, tiešās darbaspēka izmaksas, citas tieši attiecināmās izmaksas un saistītās netiešās ražošanas izmaksas (pamatojoties uz parasto darbības jaudu). Neto pārdošanas vērtību aprēķina, no parastā uzņēmējdarbības gaitā paredzētās pārdošanas cenas atskaitot pabeigšanas izmaksas un pārdošanas izdevumus. Ja krājumus tur sadalei bez maksas vai par nominālu maksu, tos novērtē mazākajā no divām vērtībām – izmaksās vai pašreizējās aizstāšanas izmaksās. Pašreizējās aizstāšanas izmaksas ir izmaksas, kas Eiropas Savienībai rastos, iegādājoties šādu aktīvu pārskata datumā.

1.5.7. Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam piešķirtu naudas līdzekļu avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laika posmā, kas noteikts konkrētajā priekšfinansējuma nolīgumā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu atmaksā vai izmanto paredzētajam mērķim nolīgumā noteiktajā periodā. Ja saņēmējam nerodas attiecināmie izdevumi, viņam minētais priekšfinansējums jāatdod Eiropas Savienībai. Priekšfinansējuma summu samazina (pilnīgi vai daļēji), apstiprinot attiecināmās izmaksas un atmaksātās summas, un šo summu atzīst par izdevumiem.

Gada beigās pieejamās priekšfinansējuma summas novērtē sākotnējā(s) summā(s): atmaksātās summas, izdevumos ierakstītās attiecināmās summas, aplēstās attiecināmās summas, kas gada beigās vēl nav dzēstas, un vērtības samazinājumus.

Procentus par priekšfinansējumu atzīst, kad tie nopelnīti saskaņā ar attiecīgā nolīguma noteikumiem. Gada beigās, pamatojoties uz ticamāko informāciju, aprēķina uzkrātos procentu ieņēmumus, ko ietver bilancē.

1.5.8. Debitoru parādi

Debitoru parādus uzskaita sākotnējā summā, atskaitot norakstīto vērtības samazinājumu. Debitoru parādu vērtības samazinājumu noraksta, ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka Eiropas Savienība nevarēs saņemt visu pienākošos summu atbilstoši sākotnējiem noteikumiem par debitoru parādiem. Norakstītā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu. Norakstīto summu atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Tiek veikta arī vispārēja norakstīšana, pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi, neizpildītajiem iekasēšanas rīkojumiem, kuriem vēl nav piemērota konkrēta norakstīšana. Skatīt turpmāk 1.5.14. paskaidrojumu par gada beigās uzkrātiem ienākumiem.

1.5.9. Nauda un tās ekvivalenti

Nauda un tās ekvivalenti ir finanšu instrumenti, un tos definē kā apgrozāmos līdzekļus. Šeit ietilpst nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankā, citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti un ar sākotnējo termiņu, kas nepārsniedz trīs mēnešus, un bankas konta pārtēriņš.

1.5.10. Pabalsti darbiniekiem

Pensiju saistības

Eiropas Savienība pārvalda noteiktu pabalstu pensiju plānus. Lai gan vienu trešdaļu šo pabalstu paredzamo izmaksu veido darbinieku iemaksas no algas, pensiju saistības nav fondētas. Bilancē atzītās saistības attiecībā uz noteiktu pabalstu pensiju plāniem ir noteiktā pabalsta pienākuma pašreizējā vērtība bilances datumā. Noteikto pabalsta pienākumu aprēķina aktuāri, izmantojot plānotās vienības kredītmetodi. Noteikta pabalsta pienākuma pašreizējo vērtību nosaka, diskontējot plānotās nākotnes naudas aizplūdes, izmantojot procentu likmes pensiju izmaksāšanas valūtā izteiktām valsts obligācijām, kuru termiņš aptuveni atbilst pensiju saistību termiņiem.

Aktuāro peļņu un zaudējumus, kas rodas no pieredzes korekcijām un aktuāro pieņēmumu izmaiņām, nekavējoties atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Iepriekšējās darba izmaksas nekavējoties atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā, ja vien izmaiņas pensiju plānā nav atkarīgas no nosacījuma, ka darbiniekiem ir jāpaliek dienestā noteiktu laika periodu (tiesību piešķiršanas periods). Šādā gadījumā iepriekšējās darba izmaksas tiesību piešķiršanas periodā amortizē, izmantojot lineāro metodi.

Pēcnodarbinātības slimības pabalsti

Eiropas Savienība nodrošina veselības pabalstus saviem darbiniekiem, apmaksājot ārstniecības izdevumus. Ikdienas pārvaldei izveidots atsevišķs fonds. Šo sistēmu izmanto esošie darbinieki, pensionāri, atraitņi un to apgādājamās personas. Pabalstus, ko piešķir "nestrādājošiem" (pensionāriem, bāreņiem u. c.), klasificē kā "Pēcnodarbinātības pabalstus darbiniekiem". Ņemot vērā šo pabalstu būtību, ir nepieciešams aktuāra aprēķins. Saistības bilancē nosaka līdzīgi kā pienākumus attiecībā uz pensijām (skatīt iepriekš).

1.5.11. Uzkrājumi

Uzkrājumus atzīst, ja Eiropas Savienībai pagātnes notikumu rezultātā ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums pret trešām personām, un ir ļoti iespējams, ka minētā pienākuma izpildei būs nepieciešams iztērēt līdzekļus, un šo summu var ticami novērtēt. Nākotnes zaudējumiem no pamatdarbības uzkrājumus neatzīst. Uzkrājumu summa ir labākais novērtējums par prognozējamiem izdevumiem, kas būs vajadzīgi, lai pārskata datumā izpildītu pašreizēju pienākumu. Ja uzkrājumus veido lielam skaitam posteņu, pienākumu novērtē, izvērtējot visus iespējamos iznākumus saistībā ar to iespējamību (“paredzamās vērtības” metode).

1.5.12. Finanšu saistības

Finanšu saistības klasificē kā finanšu saistības patiesajā vērtībā peļņas vai zaudējumu pārskatā vai kā finanšu saistības amortizētajās izmaksās (aizņēmumus). Aizņēmumus veido aizņēmumi no kredītiestādēm un parādi, ko apliecina attiecīgi sertifikāti. Aizņēmumus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, no izsniegšanas ieņēmumiem (saņemtās atlīdzības patiesā vērtība) atskaitot radušās darījuma izmaksas. Turpmāk tos atzīst amortizētās izmaksās, izmantojot efektīvo procentu metodi. Jebkuru starpību starp ieņēmumiem, no kuriem atskaitītas darījuma izmaksas, un dzēšanas vērtību atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā aizņēmumu periodā, izmantojot efektīvo procentu metodi.

Finanšu saistības uzskata par ilgtermiņa saistībām, izņemot termiņiem, kas nepārsniedz 12 mēnešus pēc bilances datuma. Ņemot vērā būtiskuma apsvērumus, aizdevumiem, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, efektīvo procentu metodi nepiemēro aizdevumiem un aizņēmumiem. Darījuma izmaksas, kas radušās Eiropas Savienībai un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Finanšu saistības, kas patiesajā vērtībā iekļautas peļņas vai zaudējumu aprēķinā, ietver atvasinātos instrumentus, ja to patiesā vērtība ir negatīva. Tos uzskaita tāpat kā finanšu aktīvus patiesajā vērtībā peļņas vai zaudējumu aprēķinā; skatīt 1.5.5. paskaidrojumu.

1.5.13. Kreditoru parādi

Liela daļa ES kreditoru parādu nav saistīta ar preču vai pakalpojumu iegādi, bet tie ir nesamaksātie dotāciju vai cita veida ES finansējuma saņēmēju iesniegtie izmaksu pieprasījumi. Tos reģistrē kā kreditoru parādus pieprasītās summas apjomā pēc izmaksu pieprasījuma saņemšanas. Pēc pārbaudes un attiecināmo izmaksu apstiprināšanas, kreditoru parādus novērtē atbilstoši apstiprinātajai attiecināmajai summai.

Kreditoru parādus, ko rada preču un pakalpojumu iegāde, atzīst sākotnējā summā, saņemot rēķinu, un attiecīgos izdevumus iegrāmato, kad preces vai pakalpojumi saņemti un Eiropas Savienība to ir apstiprinājusi.

1.5.14. Uzkrātie un nākamo periodu ienākumi un izdevumi

Saskaņā ar Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumiem darījumus un notikumus atzīst finanšu pārskatos periodā, uz kuru tie attiecas. Pārskata perioda beigās uzkrātos izdevumus atzīst, pamatojoties uz novērtēto summu, kas attiecīgajā periodā jāpārceļ uz nākamo periodu. Uzkrāto izdevumu aprēķinu veic saskaņā ar Komisijas izdotām detalizētām darbības un prakses pamatnostādnēm, kuru mērķis ir nodrošināt to, ka finanšu pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu.

Arī ieņēmumus uzskaita periodā, ar kuru tie saistīti. Ja gada beigās ES ir sniegusi pakalpojumu vai piegādājusi preces, bet rēķins vēl nav izsniegts, vai arī ja pastāv līgumiska vienošanās (t. i., atsaucoties uz kādu līgumu), uzkrātos ienākumus atzīst finanšu pārskatos.

Turklāt, ja gada beigās rēķins ir izsniegts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecina uz nākamo periodu un atzīst nākamajā pārskata periodā.

1.6. SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTA PĀRSKATS

1.6.1. Ieņēmumi

Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti ieņēmumi

Šie ieņēmumi ir lielākā ES ieņēmumu daļa un ietver galvenokārt tiešos un netiešos nodokļus un pašu resursus. Papildus nodokļiem Eiropas Savienība var saņemt arī citu personu maksājumus, piemēram, nodevas, soda naudas un ziedojumus.

NKI resursi un PVN resursi

Ieņēmumus atzīst par periodu, kad Eiropas Komisija nosūta dalībvalstīm iemaksas pieprasījumu. Tos novērtē pieprasītās summas apmērā. Tā kā PVN un NKI resursu pamatā ir attiecīgā budžeta gada datu aplēses, notiekot pārmaiņām, tos var pārskatīt, līdz dalībvalstis iesniedz galīgos datus. Aplēses izmaiņas ņem vērā, nosakot tā perioda neto pārpalikumu vai deficītu, kurā izmaiņas notika.

Tradicionālie pašu resursi

Debitoru parādus un ar tiem saistītus ieņēmumus atzīst, kad no dalībvalstīm saņemti attiecīgie mēneša A pārskati (tostarp iekasētās nodevas un parāda summas, kuras ir garantētas un netiek apstrīdētas). Pārskata datumā ieņēmumus, ko dalībvalstis attiecīgajā periodā iekasējušas, bet vēl nav samaksājušas Eiropas Komisijai, novērtē un atzīst par uzkrātajiem ieņēmumiem. No dalībvalstīm saņemtos ceturkšņa B pārskatus (tostarp nodevas, kas nav ne iekasētas, ne garantētas, kā arī parādnieka apstrīdētās garantētās summas) atzīst par ieņēmumiem, atskaitot iekasēšanas izmaksas (25 %), uz kurām dalībvalstīm ir tiesības. Turklāt saimnieciskā rezultāta pārskatā atzīst vērtības samazinājumu par summu, kas ir parāda un atgūstamās summas paredzamā starpība.

Soda nauda

Ieņēmumus no soda naudām atzīst, kad ES ir pieņēmusi lēmumu uzlikt soda naudu un tas oficiāli paziņots adresātam. Ja ir šaubas par uzņēmuma maksātspēju, atzīst prasījuma vērtības samazinājumu. Pēc lēmuma pieņemšanas par soda naudu uzlikšanu parādnieki divu mēnešu laikā pēc paziņojuma datuma izvēlas:

— akceptēt lēmumu (šādā gadījumā tiem ir jānomaksā soda nauda norādītajā termiņā, un ES pilnībā iekasē attiecīgo summu),

— vai neakceptēt lēmumu, iesniedzot pārsūdzību saskaņā ar ES tiesību aktiem.

Tomēr pat pārsūdzības iesniegšanas gadījumā soda naudas pamatsumma ir jāsamaksā noteiktajā trīs mēnešu termiņā, jo pārsūdzība nenozīmē maksājuma atlikšanu (ES līguma 278. pants), taču noteiktos apstākļos un ar Komisijas grāmatveža piekrišanu maksājuma vietā var iesniegt bankas garantiju.

Ja uzņēmums iesniedz pārsūdzību attiecībā uz lēmumu un ir veicis soda naudas pagaidu maksājumu, summu atspoguļo kā iespējamās saistības. Tomēr, tā kā adresāta pārsūdzība par ES lēmumu nav pamats soda naudas atlikšanai, saņemto naudu izmanto, lai dzēstu debitoru parādu. Ja maksājuma vietā tiek saņemta garantija, soda nauda joprojām tiek uzskatīta par debitoru parādu. Ja ir iespēja, ka Vispārējā tiesa varētu pieņemt ES nelabvēlīgu nolēmumu, atzīst uzkrājumus šā riska segšanai. Ja maksājuma vietā iesniegta garantija, nenomaksāto debitoru parādu noraksta pēc vajadzības. Eiropas Komisijas saņemtos uzkrātos procentus par bankas kontiem, kuros noguldīti saņemtie maksājumi, atzīst par ieņēmumiem, attiecīgi palielinot iespējamās saistības.

Ieņēmumi no komerciālas apmaiņas

Ieņēmumus no preču un pakalpojumu pārdošanas atzīst, kad pircējam nodoti būtiskie riski un ieguvumi, kas izriet no preču īpašumtiesībām. Ieņēmumus no darījuma, kas ietver pakalpojumu sniegšanu, atzīst, ņemot vērā darījuma pabeigtības stadiju pārskata datumā.

Procentu ienākumi un izdevumi

Procentu ienākumus un izdevumus atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Tā ir finanšu aktīva vai finanšu saistību amortizēto izmaksu aprēķināšanas metode un metode procentu ienākumu vai procentu izdevumu sadalei attiecīgajā periodā. Aprēķinot efektīvo procentu likmi, Eiropas Savienība novērtē naudas plūsmas, ņemot vērā visus finanšu instrumenta līguma noteikumus (piemēram, priekšapmaksas iespējas), bet neņem vērā kredīta zaudējumus nākotnē. Aprēķinā iekļauj visas maksas un procentu punktus, ko līgumslēdzējas puses ir maksājušas vai saņēmušas un kas ir efektīvās procentu likmes neatņemama sastāvdaļa, kā arī darījuma izmaksas un visas citas uzcenojuma vai diskonta summas.

Ja finanšu aktīva vai līdzīgu finanšu aktīvu grupas vērtību noraksta sakarā ar vērtības samazinājuma zaudējumiem, šo zaudējumu aprēķināšanā procentu ienākumus atzīst, izmantojot nākotnes naudas plūsmas diskontēšanā lietoto procentu likmi.

Dividenžu ienākumi

Dividenžu ienākumus atzīst, kad rodas tiesības saņemt maksājumu.

1.6.2. Izdevumi

Ar komerciālu apmaiņu saistītus izdevumus sakarā ar preču un pakalpojumu iegādi atzīst, kad Eiropas Savienība saņēmusi preces vai pakalpojumus un to apstiprinājušas. Izdevumus novērtē sākotnējā rēķina izmaksu apmērā. Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti izdevumi ir raksturīgi ES un veido tās izdevumu lielāko daļu. Minētie izdevumi attiecas uz pārvedumiem līdzekļu saņēmējiem, un tie var būt trīs veidu: maksājumi, pamatojoties uz noteiktām saņēmēja tiesībām saņemt maksājumu, pārvedumi saskaņā ar līgumu un neatkarīgas dotācijas, dāvinājumi un ziedojumi.

Pārvedumus atzīst par izdevumiem periodā, kurā notiek pārvedumu pamatojošie notikumi, ja šāda veida pārvedumi atļauti noteikumos (Finanšu regulā, Civildienesta noteikumos vai citos noteikumos) vai arī parakstīts pārvedumu apstiprinošs līgums, noteiktu kritēriju esamības gadījumā, vai tos izpilda saņēmējs, un summu var ticami novērtēt.

Tad, kad tiek saņemts maksājuma pieprasījums vai izmaksu atlīdzinājuma pieprasījums un tas atbilst izdevumu atzīšanas kritērijiem, to atzīst kā izdevumus par attiecināmo summu. Gada beigās novērtē saņēmējiem pienākošos attiecināmos izdevumus, par kuriem vēl nav sniegts pārskats, un uzskaita kā uzkrātos izdevumus.

1.7. IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

1.7.1. Iespējamie aktīvi

Iespējams aktīvs ir aktīvs, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus Eiropas Savienība nespēj pilnībā ietekmēt. Iespējamu aktīvu atspoguļo pārskatos, ja saimniecisks labums vai kalpošanas potenciāls ir ticams.

1.7.2. Iespējamās saistības

Iespējamās saistības ir saistības, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus Eiropas Savienība nespēj pilnībā ietekmēt; vai pašreizējs pienākums, kura pamatā ir iepriekšēji notikumi, bet kuru neatzīst, jo nav ticams, ka pienākuma izpildei būs vajadzīga saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūde, vai retajos gadījumos, kad pienākuma apmēru nevar pietiekami ticami novērtēt.

2. BILANCES PASKAIDROJUMI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

2.1. NEMATERIĀLIE AKTĪVI

Miljoni euro Summa Bruto uzskaites vērtība 2010. gada 31. decembrī 236 Iegūšana 80 Atsavināšana (13) Citas pārmaiņas (2) Bruto uzskaites vērtība 2011. gada 31. decembrī 301 Uzkrātā amortizācija 2010. gada 31. decembrī (128) Amortizācija attiecīgajā gadā (33) Atsavināšana 8 Citas pārmaiņas 1 Uzkrātā amortizācija 2011. gada 31. decembrī (152) Neto uzskaites vērtība 2011. gada 31. decembrī 149 Neto uzskaites vērtība 2010. gada 31. decembrī 108

Iepriekš minētās summas galvenokārt saistītas ar datorprogrammām.

2.2. PAMATLĪDZEKĻI

Kategorijā "Pamatlīdzekļi veidošanas procesā"2011. gada 31. decembrī ir iekļauti aktīvi EUR 219 miljonu apmērā saistībā ar ES globālo navigācijas satelītu sistēmu – projektu Galileo, kuru veido sadarbībā ar Eiropas Kosmosa aģentūru (EKA). Kad sistēma tiks pabeigta, tā ietvers 30 satelītus, 2 kontroles centrus un 16 zemes stacijas. Bilances summa atspoguļo izmaksas, kas Komisijai radušās saistībā ar šo projektu kopš 2011. gada 22. oktobra; tas ir datums, kurā veiksmīgi tika palaisti sistēmas pirmie divi satelīti. Kā paskaidrots iepriekšējā gada pārskatā, pirms šā datuma Komisija uzskatīja, ka projekts atrodas izpētes fāzē, tādējādi saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem visas radušās izmaksas tika norakstītas izdevumos. Kopš projekta sākuma un līdz pašreizējā finanšu plāna beigām "apstiprināšanas orbītā" (In-Orbit Validation) posma un "pilnīgu operatīvo spēju" posma pirmās daļas plānotās izmaksas ES sasniedz EUR 3 788 miljonus. Nākamajā finanšu plānā paredzēts EUR 5 500 miljonus izlietot šādām darbībām: pilnībā izvērst un izmantot sistēmu, līdz 2020. gadam īstenot Galileo pakalpojumus un sagatavot satelītu konstelācijas nākamo paaudzi; to pilnībā finansēs no ES budžeta. Summa EUR 268 miljonu apmērā ir uzskatāma par pētījumu izdevumiem šajā periodā.

Nākamie divi satelīti tiks palaisti 2012. gada rudenī, un, tiklīdz tiks pabeigta to testēšana, tiks noslēgts projekta "apstiprināšanas orbītā" (IOV) posms. Šo posmu kopīgi finansē ES un EKA, un saskaņā ar dotāciju līgumu, kas noslēgts starp šīm divām pusēm, EKA veiks izbūvēto aktīvu oficiālu nodošanu ES. Šim juridiskajam aktīvu pārvedumam būs nepieciešams EKA Padomes līgums, jo visas EKA dalībvalstis, izņemot Norvēģiju un Šveici, ir arī ES dalībvalstis. Šobrīd Komisijai nav pamata uzskatīt, ka EKA dalībvalstis varētu bloķēt šādu pārvedumu.

Miljoni euro Zeme un ēkas Aprīkojums un iekārtas Mēbeles un transportlīdzekļi Datortehnika Pārējie materiālie aktīvi Finanšu noma Nepabeigtie aktīvi būvniecība KOPĀ Bruto uzskaites vērtība iepriekšējā gada beigās 4 027 492 226 483 214 2 663 335 8 440 Iegūšana 89 37 19 112 22 28 335 642 Atsavināšana 0 (11) (19) (44) (12) (6) 0 (92) Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām 22 1 0 4 0 (2) (24) 1 Citas pārmaiņas (20) 9 3 2 4 2 (1) (1) Bruto uzskaites vērtība gada beigās 4 118 528 229 557 228 2 685 645 8 990 Uzkrātais nolietojums iepriekšējā gada beigās (1 868) (382) (167) (378) (124) (708) (3 627) Nolietojums attiecīgajā gadā (132) (47) (14) (63) (22) (95) (373) Atkal iegrāmatotais nolietojums 1 0 0 4 0 7 12 Atsavināšana 0 11 16 44 11 0 82 Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām 0 0 0 (2) 0 1 (1) Citas pārmaiņas 0 (7) (1) (1) (2) (1) (12) Uzkrātais nolietojums gada beigās (1 999) (425) (166) (396) (137) (796) (3 919) 2011. gada 31. decembrī neto uzskaites vērtība 2 119 103 63 161 91 1 889 645 5 071 2010. gada 31. decembrī neto uzskaites vērtība 2 159 110 59 105 90 1 955 335 4 813

Izdevumi, kas vēl jāveic attiecībā uz finanšu nomu un līdzīgiem prasījumiem, bilancē norādīti kā ilgtermiņa un īstermiņa saistības (skatīt 2.17. un 2.20.1. paskaidrojumu). Tos iedala šādi:

FINANŠU NOMA

Miljoni euro Apraksts Kumulatīvie izdevumi (A) Nākamo periodu maksājumi Kopējā vērtība A + B Turpmākie izdevumi par aktīviem (C) Aktīvu vērtība A + B + C Nolietojums (E) Neto uzskaites vērtība = A + B+ C + E < 1 gads > 1 gads > 5 gadi Saistības kopā (B) Zeme un ēkas 931 59 280 1 315 1 654 2 585 62 2 647 (771) 1 876 Pārējie pamatlīdzekļi 23 7 7 1 15 38 0 38 (25) 13 Kopā 31.12.2011. 954 66 287 1 316 1 669 2 623 62 2 685 (796) 1 889 Kopā 31.12.2010. 865 65 282 1 390 1 737 2 602 61 2 663 (708) 1 955

2.3. PĒC PAŠU KAPITĀLA METODES UZSKAITĪTI IEGULDĪJUMI

Miljoni euro Paskaidrojums 31.12.2011. 31.12.2010. Līdzdalība kopuzņēmumos 2.3.1. 62 138 Līdzdalība asociētajās iestādēs 2.3.2. 312 354 Ieguldījumi kopā 374 492

2.3.1. Līdzdalība kopuzņēmumos

Miljoni euro GJU SESAR ITER IMI FCH Kopā Summa 31.12.2010. 0 11 12 78 37 138 Iemaksas 0 18 92 19 59 188 Neto summas daļa 0 (29) (104) (72) (59) (264) Summa 31.12.2011. 0 0 0 25 37 62

Līdzdalību kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi. Turpmāk minētā uzskaites vērtība attiecas uz ES, pamatojoties uz tās līdzdalības kopuzņēmumos procentuālo daļu.

Miljoni euro 31.12.2011. 31.12.2010. Ilgtermiņa aktīvi 211 176 Apgrozāmie līdzekļi 123 165 Ilgtermiņa saistības 0 0 Īstermiņa saistības (314) (208) Ieņēmumi 8 7 Izdevumi (379) (247)

Likvidējamais kopuzņēmums Galileo (GJU)

Kopuzņēmuma Galileo (GJU) likvidācija tika sākta 2006. gada beigās, un process joprojām turpinās. Tā kā 2011. gadā struktūra nestrādāja un joprojām turpinājās likvidācija, nebija nekādu ieņēmumu vai izdevumu.

Kopuzņēmums SESAR

Šā kopuzņēmuma mērķis ir nodrošināt Eiropas gaisa satiksmes vadības sistēmas modernizāciju un Eiropas gaisa satiksmes vadības ģenerālplāna ātru īstenošanu, koordinējot un koncentrējot visus attiecīgos pētniecības un izstrādes centienus ES. 2011. gada 31. decembrī Komisijai piederēja 59,37 % no līdzdalības SESAR. Kopējais (orientējošais) paredzētais Komisijas ieguldījums SESAR (no 2007. līdz 2013. gadam) ir EUR 700 miljoni. Kumulatīvā neatzītā daļa no zaudējumiem šajā periodā ir EUR 102 miljoni.

ITER Starptautiskā kodolsintēzes enerģijas organizācija (ITER)

ITER ietilpst Eiropas Savienība, Ķīna, Indija, Krievija, Dienvidkoreja, Japāna un ASV. ITER izveidoja, lai: lai pārvaldītu ITER iekārtas, sekmētu ITER iekārtu ekspluatāciju, veicinātu sabiedrības izpratni par kodolsintēzes enerģiju un tās pieņemšanu un veiktu jebkuras citas darbības, kas ir vajadzīgas tā mērķa sasniegšanai. ES (Euratom), tostarp arī dalībvalstu un Šveices, ieguldījumu ITER International nodrošina ar Kodolsintēzes enerģijas aģentūras starpniecību. Kopējo ieguldījumu juridiski uzskata par Euratom ieguldījumu ITER, jo dalībvalstīm un Šveicei nepieder daļas ITER. Tā kā ES juridiski pieder līdzdalības daļa kopuzņēmumā ITER International, Komisijai šī līdzdalība ir jāatzīst savos pārskatos. 2011. gada 31. decembrī Komisijai piederēja 47 % no līdzdalības ITER. Kopējais (orientējošais) paredzētais Euratom ieguldījums ITER (no 2007. līdz 2041. gadam) ir EUR 7 649 miljoni. Kumulatīvā neatzītā daļa no zaudējumiem šajā periodā ir EUR 4 miljoni.

Kopīgās tehnoloģiju ierosmes

Publiskās un privātās partnerības kopīgo tehnoloģiju ierosmju veidā, kas ir ieviestas kā kopuzņēmumi Līguma 171. panta izpratnē, ir izveidotas, lai īstenotu Lisabonas Izaugsmes un nodarbinātības programmas mērķus. IMI un FCH ir ietverti šajā pozīcijā, bet trīs citi, proti, ARTEMIS, Clean Sky un ENIAC, lai arī tos juridiski uzskata par kopuzņēmumiem, grāmatvedības vajadzībām jāklasificē kā asociētās iestādes (un tāpēc tie iekļauti 2.3.2. paskaidrojumā), jo Komisijai tajos ir būtiska ietekme, nevis kopīga kontrole.

IMI kopīga tehnoloģiju ierosme novatorisku zāļu jomā

IMI kopuzņēmums atbalsta sākotnējo farmaceitisko izpēti un izstrādi dalībvalstīs un asociētajās valstīs nolūkā palielināt pētniecības ieguldījumus biofarmācijas nozarē, kā arī veicina mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) iesaistīšanās tā darbībā. 2011. gada 31. decembrī Komisijai piederēja 96,51 % no līdzdalības IMI. Plānotais orientējošais Komisijas ieguldījums nepārsniegs EUR 1 miljardu līdz 2017. gada 31. decembrim.

FCH kopuzņēmums "Kurināmā elementi un ūdeņradis"

FCH kopuzņēmuma mērķis apvienot publiskā un privātā sektora resursus, lai stiprinātu pētniecības pasākumus, tādējādi palielinot Eiropas pētniecības centienu vispārējo efektivitāti un paātrinot kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju izstrādi un izmantošanu. 2011. gada 31. decembrī Komisijai piederēja 89,32 % no līdzdalības FCH. Plānotais orientējošais ES ieguldījums nepārsniegs EUR 470 miljonus līdz 2017. gada 31. decembrim.

2.3.2. Līdzdalība asociētajās iestādēs

Miljoni euro EIF ARTEMIS Clean Sky ENIAC Kopā Summa 31.12.2010. 305 14 14 21 354 Iemaksas 0 11 117 14 142 Neto pārpalikuma/(deficīta) daļa (3) (25) (131) (15) (174) Pārējie kapitāla pārvietojumi (10) 0 0 0 (10) Summa 31.12.2011. 292 0 0 20 312

Līdzdalību asociētajās iestādēs uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi. Turpmāk minētā uzskaites vērtība attiecas uz ES, pamatojoties uz tās līdzdalības asociētajās iestādēs procentuālo daļu.

Miljoni euro 31.12.2011. 31.12.2010. Aktīvi 460 447 Saistības (162) (93) Ieņēmumi 28 25 Pārpalikums/(deficīts) (167) (180)

Eiropas Investīciju fonds (EIF)

Eiropas Investīciju fonds (EIF) ir Eiropas Savienības finanšu iestāde, kuras specializācija ir riska kapitāla un garantiju nodrošināšana MVU. Komisija ir apmaksājusi 20 %, nepieprasītais atlikums atbilst naudas summai EUR 720 miljonu apmērā.

Miljoni euro EIF Kopējais EIF kapitāls Daļa, uz ko parakstījusies Komisija Kopējā kapitāla daļa 3 000 900 Iemaksāts (600) (180) Nepieprasīts 2 400 720

Kopuzņēmums ARTEMIS

Šī iestāde tika izveidota, lai ieviestu kopīgo tehnoloģiju ierosmi ar privāto sektoru par iegultajām datorsistēmām. Plānotais Komisijas ieguldījums nepārsniegs EUR 420 miljonus. Kumulatīvā neatzītā daļa no zaudējumiem šajā periodā ir EUR 3 miljoni.

Kopuzņēmums Clean Sky

Šīs iestādes mērķis ir paātrināt nekaitīgas gaisa pārvadājumu tehnoloģijas izstrādi, pārbaudi un demonstrēšanu ES un jo īpaši izveidot pilnībā novatorisku gaisa transporta sistēmu, lai mazinātu gaisa transporta ietekmi uz apkārtējo vidi. Plānotais Komisijas ieguldījums nepārsniegs EUR 800 miljonus. Kumulatīvā neatzītā daļa no zaudējumiem šajā periodā ir EUR 5 miljoni.

Kopuzņēmums ENIAC

ENIAC mērķis ir noteikt kopīgi saskaņotu pētniecības programmu nanoelektronikas jomā, lai izstrādātu pētniecības prioritātes galveno kompetenču attīstībai un pieņemšanai šajā jomā. Šos mērķus īstenos, apkopojot publiskā un privātā sektora resursus, lai atbalstītu projektu veidā īstenotus pētniecības un izstrādes pasākumus. ES kopējās saistības nepārsniegs EUR 450 miljonus. 2011. gada 31. decembrī Komisijai piederēja 96,77 % no līdzdalības ENIAC.

2.4. FINANŠU AKTĪVI: PĀRDOŠANAI PIEEJAMIE AKTĪVI

Miljoni euro 31.12.2011. 31.12.2010. Garantiju fonds 1 475 1 346 Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka 188 188 Riska kapitāla darījumi 134 137 ETF uzsākšanas mehānisms 234 199 Eiropas Fonds Dienvidaustrumu Eiropai 111 102 Vides izaugsmes fonds 69 20 GEEREF 38 56 Mikrofinansēšanas instruments “Progress” 18 14 Citi ieguldījumi 5 1 Kopā 2 272 2 063

2.4.1. Garantiju fonds

Garantiju Fonda neto aktīvi (3)

Miljoni euro 31.12.2011. 31.12.2010. Pārdošanai pieejamie aktīvi 1 174 1 154 Nauda un tās ekvivalenti 302 193 Kopā aktīvi 1 476 1 347 Kopā saistības (1) (1) Neto aktīvi 1 475 1 346

Ārējo darbību Garantiju fonds attiecas uz aizdevumiem, ko ES garantē saskaņā ar Padomes lēmumu, jo īpaši Eiropas Investīciju bankas (EIB) aizdevumiem ārpus ES un aizdevumiem saistībā ar makrofinansiālu atbalstu (MFA aizdevumi), kā arī Euratom aizdevumiem ārpus ES. Tas ir ilgtermiņa instruments, lai segtu neatmaksātus aizdevumus, kurus garantējusi ES, un tāpēc to var uzskatīt par ilgtermiņa ieguldījumu. Par to liecina tas, ka gandrīz 83 % no pārdošanai pieejamiem aktīviem termiņš ir no 1 līdz 10 gadiem. Fondā ieskaita maksājumus no ES vispārējā budžeta 9 % apmērā no darbību kapitāla vērtības, procentu ienākumus no ieguldījumiem, kuros izmantoti fonda aktīvi, un summas, kas atgūtas no saistības nepildošiem parādniekiem, attiecībā uz kuriem fondam nācies pildīt sniegtās garantijas. Ja gada beigās izveidojas pārpalikums, to atmaksā, iekļaujot ES budžeta ieņēmumu pārskatā.

ES jāveido garantijas rezerve trešām valstīm izsniegtiem aizdevumiem. Šī rezerve paredzēta Garantiju fonda vajadzību un, ja nepieciešams, tādu garantiju pieprasījumu finansēšanai, kas pārsniedz fonda pieejamos līdzekļus, tā, lai šīs summas varētu atspoguļot budžeta izdevumos. Šī rezerve atbilst plānotajai summai 9 % apmērā no aizdevumu atlikuma gada beigās.

2.4.2. Citi pārdošanai pieejamie ilgtermiņa aktīvi

Šie ir ieguldījumi un līdzdalības daļas, kas iegādātas, lai palīdzētu saņēmējiem attīstīt savu uzņēmējdarbību.

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB)

Tā kā ERAB netiek kotēta biržā un, ņemot vērā līguma ierobežojumus, kas noteikti ERAB statūtos, kuri cita starpā attiecas uz līdzdalības daļu pārdošanu, nepārsniedzot iegādes izmaksas un tikai esošajiem daļu turētājiem, Komisijas daļu ERAB novērtē, no izmaksām atskaitot norakstīto vērtības samazinājumu.

Miljoni euro ERAB Kopējais ERAB kapitāls Daļa, uz ko parakstījusies Komisija Kopējā kapitāla daļa 28 380 900 Iemaksāts (6 199) (188) Nepieprasīts 22 181 712

Riska kapitāla darījumos summas piešķir finanšu starpniekiem, lai finansētu ieguldījumus kapitālā. Tos pārvalda Eiropas Investīciju banka un finansē saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku.

ETF uzsākšanas mehānisms ietver Izaugsmes un nodarbinātības programmu, MAP programmu, CIP programmu un tehnoloģiju nodošanas izmēģinājuma projektu, kas ir EIF aizgādnībā un nodrošina atbalstu jaunu MVU izveidei un finansēšanai, ieguldot līdzekļus piemērotos specializētos riska kapitāla fondos. Gada beigās tika pieņemtas saistības vēl par EUR 126 miljoniem ETF uzsākšanas mehānismam un MVU finansēšanas mehānismam, taču partneri šos līdzekļus vēl nav izmantojuši.

Šajā pozīcijā ir ietverts arī Eiropas Fonds Dienvidaustrumu Eiropai, kas ir ieguldījumu uzņēmums ar mainīgu akciju kapitālu, (SICAV). Eiropas Fonda Dienvidaustrumu Eiropai vispārējais mērķis ir tautsaimniecības attīstības un labklājības veicināšana Dienvidaustrumu Eiropā, ilgtspējīgi nodrošinot papildu finansējumu attīstībai ar vietējo finanšu starpnieku palīdzību.

Vides izaugsmes fonda (iepriekš – Dienvidaustrumu Eiropas energoefektivitātes fonds) vispārīgais mērķis ir uzlabot energoefektivitāti un veicināt atjaunojamo energoresursu izmantošanu Dienvidaustrumu Eiropā, piešķirot īpašu finansējumu uzņēmējiem un mājsaimniecībām sadarbībā ar finanšu iestādēm un izmantojot tiešu finansējumu. GEEREF ir jauns un inovatīvs fonds, kura mērķis ir nodrošināt riska kapitālu globālā mērogā, izmantojot privātus ieguldījumus energoefektivitātes ieguldījumu un atjaunojamo energoresursu projektiem jaunattīstības valstīs un pārejas ekonomikas valstīs.

2.5. FINANŠU AKTĪVI: ILGTERMIŅA AIZDEVUMI

Miljoni euro Paskaidrojums 31.12.2011. 31.12.2010. No ES budžeta un EOTK piešķirtie aizdevumi 2.5.1. 170 162 No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi 2.5.2. 41 230 11 478 Kopā 41 400 11 640

2.5.1. No Eiropas Savienības budžeta un likvidējamās EOTK piešķirtie aizdevumi

Miljoni euro Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem EOTK aizdevumi mājokļa iegādei Kopā Kopā 31.12.2010. 140 22 162 Jauni aizdevumi 31 0 31 Atmaksātās summas (17) (5) (22) Valūtas kursa starpības (4) — (4) Uzskaites vērtības pārmaiņas 1 2 3 Kopā 31.12.2011. 151 19 170

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem ir piešķirti ar preferenciālām procentu likmēm, īstenojot sadarbību ar trešām valstīm. Visas summas atmaksājamas vairāk nekā 12 mēnešus pēc gada beigām. Efektīvās procentu likmes par šiem aizdevumiem ir no 7,73 % līdz 14,507 %.

2.5.2. No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi

Miljoni euro MFA Euratom Maksājumu bilance EFSM Likvidējamā EOTK Kopā Kopā 31.12.2010. 503 469 12 246 — 264 13 482 Jauni aizdevumi 126 — 1 350 28 000 — 29 476 Atmaksātās summas (36) (20) (2 000) — — (2 056) Valūtas kursa starpības — — — — 6 6 Uzskaites vērtības pārmaiņas 2 2 29 344 (4) 373 Kopā 31.12.2011. 595 451 11 625 28 344 266 41 281 Parāda summa < 1 gads 5 — — — 46 51 Parāda summa > 1 gads 590 451 11 625 28 344 220 41 230

Šo summu lielo palielinājumu ir izraisījuši EFSM aizdevumi, kas izmaksāti 2011. gadā, un to atspoguļo ES aizņēmumu palielinājums (skatīt 2.16. paskaidrojumu). Sīkāku informāciju par aizdevumu un aizņēmumu darbībām skatīt 7. paskaidrojumā.

2.6. ILGTERMIŅA DEBITORU PARĀDI UN ATGŪSTAMĀS SUMMAS

Miljoni euro 31.12.2011. 31.12.2010. Dalībvalstis 268 14 Aizdevumi EOTK darbiniekiem 7 9 Garantijas un noguldījumi 11 14 Citi 3 3 Kopā 289 40

No iepriekš minētajiem debitoru parādiem EUR 273 miljoni (2010. gadā: EUR 14 miljoni) attiecas uz darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu. No dalībvalstīm saņemto ilgtermiņa debitoru parādu lielais palielinājums attiecas uz neizpildītajiem grāmatojumu noskaidrošanas lēmumiem saistībā ar ELGF un lauku attīstību. Šīs summas jāatgūst, izmantojot vairākus maksājums 2012. un 2013. gadā, saistībā ar atsevišķām dalībvalstīm piešķirtu finansiālu palīdzību. 2013. gadā atgūstamās summas ir iekļautas iepriekš norādītajā tabulā, savukārt 2012. gadā atgūstamās summas ir iekļautas īstermiņa debitoru parādu kategorijā (skatīt 2.11.1. paskaidrojumu).

2.7. ILGTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

Miljoni euro Paskaidrojums 31.12.2011. 31.12.2010. Priekšfinansējums 2.7.1. 40 625 40 298 Nākamo periodu izdevumi 2.7.2. 4 098 3 820 Kopā ilgtermiņa priekšfinansējums 44 723 44 118

2.7.1. Priekšfinansējums

Priekšfinansējuma atgūstamības vai izlietojuma laiks nosaka, vai to uzrāda kā īstermiņa vai ilgtermiņa priekšfinansējuma aktīvu. Izlietojumu nosaka projekta pamatā esošā nolīgumā. Visus atmaksājumus vai izlietojumu līdz 12 mēnešiem pirms pārskata datuma uzrāda kā īstermiņa priekšfinansējumu un tāpēc kā apgrozāmos līdzekļus, savukārt atlikums ir ilgtermiņa.

Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas:

Tās ir garantijas, ko Eiropas Komisija atsevišķos gadījumos pieprasa no saņēmējiem, izmaksājot avansa maksājumus (priekšfinansējumu). Ir divas vērtības, kuras tiek uzrādītas šiem garantijas veidiem, – “nominālās” un “aktuālās” vērtības. “Nominālās” vērtības pamatojošais notikums ir saistīts ar garantijas esību. “Aktuālās” vērtības garantijas pamatojošais notikums ir priekšfinansējuma maksājums un/vai priekšfinansējuma dzēšana pēc tam. 2010. gada 31. decembrī to garantiju "nominālā" vērtība, kuras saņemtas par priekšfinansējumu, bija EUR 1 330 miljoni, savukārt šo garantiju „aktuālā” vērtība bija EUR 1 083 miljoni (2010. gadā attiecīgi EUR 1 227 miljoni un EUR 1 059 miljoni).

Atsevišķas priekšfinansējuma summas, kas izmaksātas saskaņā ar Septīto pētniecības pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (FP7), faktiski sedz Dalībnieku garantiju fonds (DGF) –2011. gadā izmaksātā priekšfinansējuma kopsumma bija EUR 3,3 miljardi (2010. gadā – EUR 3,2 miljardi). Šis fonds ir ar Eiropas Savienību nesaistīta vienība, un tās pārskati nav konsolidēti šajos pārskatos – 11.2.3. paskaidrojums.

ILGTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

Miljoni euro Pārvaldības veids 31.12.2011. 31.12.2010. Tieša centralizēta pārvaldība 1 219 1 695 Netieša centralizēta pārvaldība 774 620 Decentralizēta pārvaldība 697 441 Dalīta pārvaldība 37 249 37 055 Kopēja pārvaldība 686 487 Kopā ilgtermiņa priekšfinansējums 40 625 40 298

Lielākās ilgtermiņa priekšfinansējuma summas saistītas ar struktūrfondu pasākumiem 2007.-2013. gada plānošanas periodam: Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Sociālais fonds (ESF), Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA), Kohēzijas fonds (KF) un Zivsaimniecības fonds. Tā kā daudzi no šiem projektiem pēc būtības ir ilgtermiņa projekti, attiecīgajiem avansa maksājumiem jābūt pieejamiem periodā, kas ilgāks par vienu gadu. Tāpēc šīs priekšfinansējuma summas norādītas kā ilgtermiņa aktīvi.

Priekšfinansējums veido lielu daļu no kopējiem ES aktīviem, un tāpēc tiem tiek regulāri pievērsta pienācīga uzmanība. Jānorāda, ka priekšfinansējuma summām dažādās programmās ir jābūt pietiekamām, lai saņēmējam nodrošinātu nepieciešamos apgrozāmos līdzekļus, lai sāktu projektu, vienlaikus aizsargājot ES finanšu intereses un ņemot vērā juridiskos, darbības un izmaksu efektivitātes ierobežojumus. Komisija ir pienācīgi ņēmusi vērā visus šos elementus, lai uzlabotu priekšfinansējuma pārbaudi.

Aplūkojot tuvāk priekšfinansējuma izmaiņas, atklājas, ka straujš palielinājums bija vērojams 2007.-2009. gadā, kas sakrīt ar 2007.-2013. gada plānošanas perioda pirmajiem gadiem. Šajā periodā tika sāktas jaunas programmas un darbības, kam Komisija sniedza atbalstu priekšfinansējuma maksājumu veidā. 2011. gadā pirmo reizi priekšfinansējuma līmenis samazinājās; šī tendence apstiprina, ka 2007-2013. gada finanšu shēmas pirmajos gados pieredzētais palielinājums ir normāla attīstība, kas saistīta ar daudzgadu programmu izdevumu profilu. Priekšfinansējuma kopsumma 2011. gadā salīdzinājumā ar 2010. gadu samazinājās par 1,5 % jeb EUR 743 miljoniem, tas galvenokārt attiecas uz īstermiņa summām saistībā ar dalīto pārvaldību (skatīt 2.12.1. paskaidrojumu). Tomēr šis samazinājums ir kompensēts ar nākamo periodu izdevumu palielinājumu saistībā ar jaunu aktīvu atzīšanu attiecībā uz atbalstu shēmas avansa summām, ko Komisija atmaksājusi dalībvalstīm (skatīt turpmāk).

2.7.2. Nākamo periodu izdevumi

Miljoni euro 31.12.2011. 31.12.2010. Finansēšanas vadības instrumenti 3 378 3 820 Atbalsta shēmas 720 — Kopā 4 098 3 820

Kohēzijas un lauku attīstības 2007.–2013. gada programmu ietvaros maksājumus no ES budžeta dalībvalstīm var veikt kā ieguldījumus finansēšanas vadības instrumentos (aizdevumu, garantiju vai kapitāla instrumentu veidā), par kuru izveidi un pārvaldību ir atbildīgas dalībvalstis. Šiem instrumentiem neizlietotie naudas līdzekļi gada beigās nonāk ES īpašumā (tāpat kā standarta priekšfinansējums) un tādējādi tos uzrāda kā aktīvus Komisijas bilancē. Tomēr tiesību pamataktos nav noteikts dalībvalstu pienākums sniegt periodiskus ziņojumus Komisijai par šo avansu izmantošanu, un dažos gadījumos tie pat nav jānorāda Komisijai iesniegtajos izdevumu pārskatos. Tādējādi, pamatojoties uz informāciju par līdzekļu izmantojumu, kas saņemta no dalībvalstīm, katra gada beigās tiek veikta šā aktīva vērtības aplēse.

Vienlaikus ar finansēšanas vadības instrumentu iekļaušanu bilancē 2010. gadā, Komisija analizēja arī līdzīgas shēmas, saskaņā ar kurām dalībvalstīm tiek izmaksāti avansi. Tā pieprasīja informāciju no dalībvalstīm par avansu, kas saņemti no dažādām atbalsta shēmām, izmantošanu (valsts atbalsts, ELGF tirgus pasākumi) un par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda iemaksām. Tomēr 2010. gada beigās nebija pieejam pietiekama dalībvalstu informāciju, lai Komisija varētu veikt ticamu novērtējumu par 2010. gada 31. decembrī pieejamajām summām. Pašreizējā informācija liecina, ka šīs summas nav būtiskas. Veicot nepārtrauktu darbu 2011. gadā, Komisija tagad var labāk novērtēt šos pieejamos avansus, pamatojoties uz dalībvalstu informāciju, tādējādi aktīvs tagad ir iegrāmatots Komisijas bilancē 2011. gada 31. decembrī un sadalīts starp ilgtermiņa (EUR 720 miljoni) un īstermiņa (EUR 1 792 miljoni, skatīt 2.12.2. paskaidrojumu) aktīviem atkarībā no tā, kad avansus ir paredzēts izmantot. Šā aktīva atzīšana nozīmē 2011. gada izdevumu samazinājumu par tādu pašu summu.

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

2.8. KRĀJUMI

Miljoni euro Apraksts 31.12.2011. 31.12.2010. Zinātniskie materiāli 78 71 Citi 16 20 KOPĀ 94 91

2.9. FINANŠU AKTĪVI: PĀRDOŠANAI PIEEJAMIE AKTĪVI

Pārdošanai pieejamos finanšu aktīvus iegādājas to atdeves vai peļņas dēļ vai tos tur, lai izveidotu noteiktu aktīvu struktūru vai likviditātes papildu avotu, un tāpēc tos iespējams pārdot, lai nodrošinātu likviditātes vajadzības, vai procentu likmju izmaiņu gadījumā.

PĀRDOŠANAI PIEEJAMIE AKTĪVI

Miljoni euro 31.12.2011. 31.12.2010. Likvidējamā EOTK 1 463 1 283 BUFI ieguldījumi 1 358 515 Riska dalīšanas finanšu mehānisms 547 419 Aizdevumu garantijas instruments TEN-T projektiem 97 111 Eiropas Ķimikāliju aģentūra 151 — Citi 3 3 Kopā 3 619 2 331

Attiecībā uz likvidējamās EOTK summām visi pārdošanai pieejamie ieguldījumi ir parāda vērtspapīri EUR valūtā un tiek kotēti aktīvā tirgū. Parāda vērtspapīru ar galīgo termiņu 2012. gadā vērtība (izteikta to patiesajā vērtībā) 2011. gada 31. decembrī bija EUR 481 miljons (2010. gadā – EUR 294 miljoni).

Kaut arī ir bijušas aktīvu iegādes gan Riska dalīšanas finanšu mehānismā, gan Aizdevumu garantijas instrumentā TEN-T projektiem (skatīt arī 5.1.2. paskaidrojumu), ievērojamais palielinājums pagājušajā gadā galvenokārt ir saistīts ar provizoriski iekasētu soda naudu summu pieaugumu īpaši izveidotā fondā, ko pārvalda ECFIN ĢD (BUFI). Pirms 2010. gada šīs summas būtu turētas īpašos bankas kontos – skatīt 2.13.2. paskaidrojumu, nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi.

2.10. FINANŠU AKTĪVI: ĪSTERMIŅA AIZDEVUMI

Šīs ir summas, kas galvenokārt attiecas uz aizdevumiem, kuru atlikušais galīgais termiņš ir mazāks par 12 mēnešiem pēc bilances datuma (sīkāku informāciju skatīt 2.5.2. paskaidrojumā iepriekš). Pagājušajā gadā šeit tika iekļauta summa EUR 2 miljardu apmērā saistībā ar maksājumu bilances aizdevumu Ungārijai, kas tika atmaksāts 2011. gada decembrī. Šajā pozīcijā ir iekļauti arī termiņnoguldījumi EUR 51 miljona apmērā, kas galvenokārt saistīti ar Eiropas Ārējās darbības dienestu un Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru.

2.11. CITI DEBITORU PARĀDI UN ATGŪSTAMĀS SUMMAS

Miljoni euro Paskaidrojums 31.12.2011. 31.12.2010. Īstermiņa debitoru parādi 2.11.1. 6 189 6 786 Dažādi debitoru parādi — 21 20 Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi 2.11.2. 3 267 4 525 Kopā 9 477 11 331

Iepriekš minētā kopsumma ietver aplēstos EUR 8 955 miljonus (2010. gadā: EUR 11 009 miljoni), kas attiecas uz darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu.

2.11.1. Īstermiņa debitoru parādi

Miljoni euro Uzskaites grupa 31.12.2011. 31.12.2010. Bruto summa Norakstītā summa Neto vērtība Bruto summa Norakstītā summa Neto vērtība Klienti 379 (94) 285 207 (79) 128 Soda nauda 3 369 (244) 3 125 4 584 (406) 4 178 Dalībvalstis 4 243 (1 550) 2 693 4 011 (1 625) 2 386 Citi 89 (3) 86 96 (2) 94 Kopā 8 080 (1 891) 6 189 8 898 (2 112) 6 786

Klienti

Tie ir iekasēšanas rīkojumi, kas iegrāmatoti uzskaitē gada beigās kā konstatētas atgūstamas prasījumu summas un vēl nav iekļauti citās pozīcijās bilances aktīvu daļā.

Soda nauda

Tas attiecas uz summām, kas jāatgūst saistībā ar Komisijas uzliktajām soda naudām. Attiecībā uz šiem debitoru parādiem ir saņemtas garantijas EUR 3 012 miljonu apmērā par soda naudām, kas nebija nomaksātas līdz 2011. gada 31. decembrim (2010. gadā: EUR 2 585 miljoni). Jāpiebilst, ka EUR 209 miljoni no debitoru parādiem bija maksājami pēc 2011. gada 31. decembra.

No dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi

Miljoni euro 31.12.2011. 31.12.2010. Debitoru parādi saistībā ar ELGF un lauku attīstību ELGF 1 439 1 130 ELFLA 23 — PLAI 37 19 SAPARD 142 146 Norakstītā summa (771) (814) Kopā 870 481 Samaksātais un no dalībvalstīm atgūstamais PVN 41 46 Pašu resursi Iekļauts A kontā 29 81 Iekļauts atsevišķā kontā 1 263 1 285 Norakstītā summa (779) (811) Citi 114 391 Kopā 627 946 Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi Paredzamā priekšfinansējum atgūšana 963 561 Citi 192 352 Kopā 1 155 913 Kopā 2 693 2 386

Debitoru parādi saistībā ar ELGF un lauku attīstību

Šajā postenī galvenokārt ietilpst tās ELGF līdzekļu saņēmēju parāda summas 31. decembrī, ko dalībvalstis deklarējušas un apstiprinājušas 15. oktobrī. Tika veikts novērtējums par debitoru parādiem, kas radušies pēc minētās deklarācijas iesniegšanas līdz 31. decembrim. Komisija arī novērtē norakstāmās summas saistībā ar līdzekļu saņēmēju parādiem, kuru atgūšana ir maz ticama. Tas, ka ir veikta šāda korekcija, nenozīmē, ka Komisija atsakās no tiesībām atgūt šīs summas nākotnē. Korekcijā ir iekļauts arī samazinājums par 20 %, kas atbilst summām, ko dalībvalstis drīkst paturēt administratīvo izmaksu segšanai.

Debitoru parādi par pašu resursiem

Jāpiebilst, ka dalībvalstīm ir tiesības ieturēt 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem iekasēšanas izmaksu segšanai, tāpēc iepriekš minētās summas neietver šo atskaitījumu. Pamatojoties uz dalībvalstu iesniegto novērtējumu, no dalībvalstu debitoru parādiem ir atskaitītas norakstāmās summas. Tomēr tas nenozīmē, ka Komisija atsakās no tiesībām atgūt šīs vērtības korekcijas summas.

2.11.2. Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi

Miljoni euro 31.12.2011. 31.12.2010. Uzkrātie ienākumi 2 952 3 445 Nākamo periodu izdevumi 296 1 061 Citi 19 19 Kopā 3 267 4 525

Lielākā summa šajā pozīcijā ir uzkrātie ienākumi:

Miljoni euro 31.12.2011. 31.12.2010. Pašu resursi 2 644 2 657 Piešķirtie lauksaimniecības ieņēmumi nov. un dec. 111 72 ELGF: neizpildītie atbilstības koriģēšanas lēmumi — 520 Kohēzijas fonds, Reģionālās attīstības fonds un Lauku attīstības fonds: finanšu korekcijas 16 43 Citi uzkrātie ienākumi 181 153 Uzkrātie ienākumi kopā 2 952 3 445

Nozīmīgais nākamo periodu izdevumu samazinājums galvenokārt ir saistīts ar to līdzekļu grāmatvedības uzskaites uzlabojumiem, ko dalībvalstis ir pārskaitījušas finansēšanas vadīšanas instrumentiem un kas gada beigās vēl nav deklarēti Komisijai vai kurus Komisija vēl nav atmaksājusi. Šīs summas tagad tiek atskaitītas no uzkrātajiem izdevumiem, ar kuriem tās ir saistītas.

Citi uzkrātie ienākumi galvenokārt ir novēloti procentu ienākumi, uzkrātie banku procenti un procenti par priekšfinansējumu.

2.12. ĪSTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

Miljoni euro Paskaidrojums 31.12.2011. 31.12.2010. Priekšfinansējums 2.12.1. 8 089 9 123 Nākamo periodu izdevumi 2.12.2. 2 918 955 Kopā īstermiņa priekšfinansējums 11 007 10 078

2.12.1 Priekšfinansējums

Miljoni euro Pārvaldības veids 31.12.2011. 31.12.2010. Tieša centralizēta pārvaldība 3 048 3 038 Netieša centralizēta pārvaldība 3 037 2 368 Decentralizēta pārvaldība 330 536 Dalīta pārvaldība 761 2 177 Kopēja pārvaldība 803 894 Īsteno citas iestādes un aģentūras 110 110 Kopā īstermiņa priekšfinansējums 8 089 9 123

Samazinājums dalītās pārvaldības īstermiņa priekšfinansējumā ir saistīts ar 2000.-2006. gada plānošanas procesa straujo noslēgumu (galvenokārt lauku attīstības fonds, reģionālās attīstības fonds un kohēzijas fonds). Kaut arī 2011. gadā tika izmaksātas iepriekšējā finansējuma daļas par jauniem projektiem (programmas 2007.–2013. gadam), tās tiek klasificētas kā ilgtermiņa aktīvi, kā paskaidrots 2.7. paskaidrojumā.

2.12.2. Nākamo periodu izdevumi

Miljoni euro 31.12.2011. 31.12.2010. Finansēšanas vadības instrumenti 1 126 955 Atbalsta shēmas 1 792 — Kopā 2 918 955

Kā izklāstīts 2.7.2. paskaidrojumā, šīs summas ir saistītas ar maksājumiem dalībvalstīm kohēzijas un lauku attīstības 2007.–2013. gada programmām, lai atmaksātu saņēmējiem izmaksātās avansa summas, bet kuras līdz gada beigām nav izmantotas. Iepriekš minēto summu izmantošana ir paredzēta 2012. gadā.

2.13. NAUDA UN TĀS EKVIVALENTI

Miljoni euro 31.12.2011. 31.12.2010. Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi Konti valstu kasēs un centrālajās bankās 7 450 10 123 Tekošie konti 1 099 1 150 Avansa konti 43 39 Pārvedumi (nauda ceļā) (5) 1 Īstermiņa noguldījumi un citi naudas ekvivalenti 2 028 1 670 Kopā 10 615 12 983 Naudas līdzekļi, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi 8 320 9 080 Kopā 18 935 22 063

2.13.1. Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi, ir visi līdzekļi, kas atrodas Komisijas kontos katrā dalībvalstī un EBTA valstī (valsts kasē vai centrālajā bankā), norēķinu kontos, avansa kontos, kā arī īstermiņa bankas noguldījumi un skaidras naudas līdzekļi sīkiem izdevumiem.

Summas, kas ir parādītas kā īstermiņa noguldījumi, attiecas galvenokārt uz naudas līdzekļiem, kurus Komisijas vārdā pārvalda uzticības personas konkrētu no ES budžeta finansētu programmu īstenošanai. Gada beigās EUR 118 miljoni bija piesaistīti, taču citas puses šos līdzekļus vēl nebija izmantojušas.

2.13.2. Naudas līdzekļi, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi, ir summas, kas saņemtas saistībā ar Komisijas uzliktajām soda naudām, kuru maksājumu vēl var apstrīdēt. Šīs summas atrodas īpašos noguldījuma kontos, kas netiek izmantoti citām darbībām. Gadījumos, kad ir iesniegta pārsūdzība vai nav zināms, vai otra puse iesniegs pārsūdzību, attiecīgā summa tiek norādīta kā iespējamās saistības 5.2. paskaidrojumā.

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

2.14. PENSIJAS UN CITI DARBINIEKU PABALSTI

Miljoni euro 31.12.2011. 31.12.2010. Pensijas – darbinieki 30 617 32 801 Pensijas – citi 777 840 Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma 3 441 3 531 Kopā 34 835 37 172

2.14.1. Pensijas – darbinieki

Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 83. pantu pabalstu maksājumus, kas paredzēti šajā pensiju shēmā (PSEO: Eiropas Savienības ierēdņu pensiju shēma), veic no ES budžeta. Shēma netiek finansēta, bet dalībvalstis kolektīvi garantē minēto pabalstu maksājumus atbilstīgi šo izdevumu finansēšanai noteiktajam apmēram. Turklāt vienu trešdaļu no šīs shēmas ilgtermiņa finansējuma veido ierēdņu obligātās iemaksas.

Pensiju shēmas saistības tika novērtētas, pamatojoties uz darbinieku un pensionēto darbinieku skaitu 2011. gada 31. decembrī un minētajā datumā piemērojamo Civildienesta noteikumu normām. Šo novērtējumu veica saskaņā ar 25. SPSGS noteikto metodiku (un attiecīgi arī ES grāmatvedības 12. noteikumu). Metodi, ko piemēro minēto saistību aprēķināšanā, sauc par plānotās vienības kredītmetodi. Vērtējumā izmantoti šādi vērtēšanas datumā pieejamie galvenie aktuāra pieņēmumi.

Aktuāra pieņēmumi 31.12.2011. 31.12.2010. Nominālā diskonta likme 4,9 % 4,6 % Paredzamais inflācijas līmenis 1,8 % 2,1 % Faktiskā diskonta likme 3,0 % 2,4 % Laulību varbūtība: vīrietim/sievietei 84 %/38 % 84 %/38 % Vispārējais algu pieaugums/pensiju pārvērtēšana 0 % 0 % 2008. gada starptautiskā civildienesta ierēdņu dzīves ilguma tabula. Jā Jā

Pensiju saistību ievērojamais samazinājums ir skaidrojams ar piemērotās diskonta likmes būtisko pieaugumu, kā rezultātā šajā gadā ir liela aktuārā peļņa.

Darbinieku pabalstu bruto saistību pārmaiņas

Miljoni euro Saistības darbinieku pensijām Veselības apdrošināšana Bruto saistības iepriekšējā gada beigās 36 639 3 791 Darba izmaksas / parastās izmaksas 1 255 169 Procentu izmaksas 1 716 180 Samaksātie pabalsti (1 187) (112) Aktuārā peļņa (4 226) (317) Pārmaiņas sakarā ar jauniem darbiniekiem 36 0 Bruto saistības gada beigās 34 233 3 711 Pensiju saistību koeficients 834 N/A Pensiju nodokļu atskaitījums (4 450) N/A Plāna aktīvi 0 (270) Neto saistības gada beigās 30 617 3 441

2.14.2. Pensijas – citi

Šeit ietilpst pensiju saistības attiecībā uz Komisijas, Tiesas (un Vispārējās tiesas), Revīzijas palātas, Padomes ģenerālsekretāru, Ombuda, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja un Eiropas Savienības Civildienesta tiesas esošajiem un bijušajiem locekļiem. Šajā pozīcijā ietvertas arī saistības attiecībā uz Eiropas Parlamenta deputātu pensijām.

2.14.3. Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Novērtētas arī ES saistības attiecībā uz kopīgajā veselības apdrošināšanas shēmā veicamajām iemaksām par tās pensionētajiem darbiniekiem. Bruto saistības ir novērtētas par EUR 3 711 miljoniem, un plāna aktīvi EUR 270 miljonu apmērā ir atskaitīti no bruto saistībām, lai iegūtu neto summu. Aprēķinā izmantotā diskonta likme un vispārējais algu pieaugums ir tādi paši kā tie, kas izmantoti darbinieku pensiju vērtējumā.

2.15. ILGTERMIŅA UZKRĀJUMI

Miljoni euro Summa 31.12.2010. Papildu uzkrājumi Apvērstās neizlietotās summas Izlietotās summas Pārvietošana uz īstermiņa uzkrājumiem Aplēšu izmaiņas Summa 31.12.2011. Tiesas prāvas 306 95 (29) (4) 0 0 368 Kodolobjekta nojaukšana 905 0 0 (8) (29) 137 1 005 Finanšu 86 41 0 0 (30) 3 100 Citi 20 4 (2) 0 0 0 22 Kopā 1 317 140 (31) (12) (59) 140 1 495

Tiesas prāvas

Šeit novērtētas summas, kas, iespējams, būs jāmaksā vairāk nekā 12 mēnešus pēc gada beigām saistībā ar vairākām notiekošām tiesas prāvām. Lielākā daļa attiecas uz gada beigās vēl nepabeigtām tiesas prāvām saistībā ar ELGF izdevumu finansiālu koriģēšanu un citām tiesas prāvām, kas skar lauksaimniecības izdevumus.

Kodolobjekta nojaukšana

Neatkarīgu ekspertu konsorcijs 2008. gadā atjaunināja savu 2003. gada pētījumu, lai novērtētu KPC kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanas un atkritumu apsaimniekošanas programmas izmaksas. Pārskatītā aplēse EUR 1 222 miljonu apmērā (iepriekš – EUR 1 145 miljoni) ir pamats uzkrājumu iekļaušanai finanšu pārskatos. Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem aprēķinātos uzkrājumus indeksē atbilstoši inflācijai un tad diskontē līdz to neto pašreizējai vērtībai (izmantojot euro nulles kupona mijmaiņas darījumu procentu likmju līkni). Ņemot vērā minētās programmas paredzamo ilgumu (aptuveni 20 gadi), jāatzīst, ka pastāv zināma nenoteiktība attiecībā uz šo novērtējumu, un galīgās izmaksas varētu atšķirties no pašreiz noteiktajām summām.

Finanšu uzkrājumi

Tie ir uzkrājumi, kas atbilst paredzamajiem zaudējumiem, kas iestāsies saistībā ar garantijām, kas piešķirtas saskaņā ar 1998. gada MVU garantiju mehānismu, 2001. gada MVU garantiju mehānismu un 2007. gada MVU garantiju mehānismu KJP ietvaros un Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu (Garantiju), kur Eiropas Investīciju fonds (EIF) var Komisijas uzdevumā savā vārdā izsniegt garantijas, kuru risku uzņemas Komisija. Tomēr ar izmantotām un neizmantotām garantijām saistītais finanšu risks ir ierobežots. Ilgtermiņa finanšu uzkrājumus diskontē līdz to neto pašreizējai vērtībai (euro mijmaiņas gada likmi).

2.16. ILGTERMIŅA FINANŠU SAISTĪBAS

Miljoni euro Paskaidrojums 31.12.2011. 31.12.2010. Ilgtermiņa aizņēmumi 2.16.1. 41 200 11 445 Garantiju fonds, izslēgšana (4) 2.4.1. (21) — Kopā 41 179 11 445

2.16.1. Ilgtermiņa aizņēmumi

Miljoni euro MFA Euratom Maksājumu bilance EFSM Likvidējamā EOTK Kopā Kopā 31.12.2010. 503 469 12 246 0 231 13 449 Jauni aizņēmumi 126 0 1 350 28 000 0 29 476 Atmaksātās summas (36) (20) (2 000) 0 0 (2 056) Valūtas kursa starpības 0 0 0 0 6 6 Uzskaites vērtības pārmaiņas 2 2 29 344 (1) 376 Kopā 31.12.2011. 595 451 11 625 28 344 236 41 251 Parāda summa < 1 gads 5 0 0 0 46 51 Parāda summa > 1 gads 590 451 11 625 28 344 190 41 200

Šajā pozīcijā ietilpst Eiropas Savienības aizņēmumi, kuru termiņš pārsniedz vienu gadu. Aizņēmumos ietilpst ar sertifikātiem apliecināti parādi EUR 41 011 miljonu apmērā (2010. gadā – EUR 13 211 miljoni). Uzskaites vērtības pārmaiņas atbilst uzkrāto procentu izmaiņām. Sīkāku informāciju par aizdevumu un aizņēmumu darbībām skatīt 7. paskaidrojumā.

2.17. CITAS ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

Miljoni euro 31.12.2011. 31.12.2010. Parādi par finanšu izpirkumnomu 1 603 1 672 Pa daļām apmaksātās ēkas 367 382 Citi 89 50 Kopā 2 059 2 104

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

2.18. ĪSTERMIŅA UZKRĀJUMI

Miljoni euro Summa 31.12.2010. Papildu uzkrājumi Apvērstās neizlietotās summas Izlietotās summas Pārvietojums no ilgtermiņa uzkrājumiem Aplēšu izmaiņas Summa 31.12.2011. Tiesas prāvas 29 11 (18) (5) 0 0 17 Kodolobjekta nojaukšana 21 0 0 (21) 29 0 29 Finanšu 140 27 (2) (33) 30 3 165 Citi 24 56 (1) (20) 0 0 59 Kopā 214 94 (21) (79) 59 3 270

Šajā pozīcijā ietverta uzkrājumu daļa maksājumiem, kuru termiņš ir mazāks par vienu gadu.

2.19. ĪSTERMIŅA FINANŠU SAISTĪBAS

Šī pozīcija ietver aizņēmumus (skatīt 2.16. paskaidrojumu), kuru termiņš ir 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma

2.20. KREDITORU PARĀDI

Miljoni euro Paskaidrojums 31.12.2011. 31.12.2010. Ilgtermiņa saistību īstermiņa daļa 2.20.1 81 78 Īstermiņa kreditoru parādi 2.20.2 22 211 17 615 Dažādi kreditoru parādi — 100 97 Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi 2.20.3 69 081 66 739 Kopā 91 473 84 529

2.20.1. Ilgtermiņa saistību īstermiņa daļa

Miljoni euro 31.12.2011. 31.12.2010. Saistības par finanšu izpirkumnomu 66 65 Citi 15 13 Kopā 81 78

2.20.2. Īstermiņa kreditoru parādi

Miljoni euro Veids 31.12.2011. 31.12.2010. Dalībvalstis 22 200 17 035 Piegādātāji un citi 1 511 1 292 Aplēstās neattiecināmās summas un vēl neizmaksātās avansa summas (1 500) (712) Kopā 22 211 17 615

Īstermiņa kreditoru parādi ietver izmaksu pārskatus, ko Komisija saņēmusi atbilstīgi dotāciju pasākumiem. Tos kreditē par pieprasīto summu, saņemot pieprasījumu. Ja partneris ir dalībvalsts, tos klasificē kā dalībvalsts kreditoru parādus. Rēķiniem un kredīta avizo, kurus saņem atbilstīgi iepirkumu pasākumiem, piemēro to pašu kārtību. Attiecīgie izmaksu pieprasījumi ņemti vērā gada noslēguma periodizācijas procedūrās. Tāpēc pēc šiem periodizācijas ierakstiem novērtētās attiecināmās summas ir reģistrētas kā izdevumi, savukārt atlikusī daļa ir norādīta kā "aplēstās neattiecināmās summas un vēl neizmaksātās avansa summas" (skatīt turpmāk). Lai aktīvus un saistības nenovērtētu par augstu, tika izlemts atspoguļot maksājamo neto summu kā īstermiņa saistības.

Dalībvalstis

Lielākās summas šajā pozīcijā saistītas ar nesamaksātiem struktūrfondu izmaksu pieprasījumiem (EUR 5,8 miljardi ESF un EUR 14 miljardi ERAF un KF).

Piegādātāji un citi

Šajā pozīcijā ietvertas parāda summas pēc dotāciju un iepirkumu pasākumiem, kā arī publiskām institūcijām un nekonsolidētajām struktūrām (piemēram, EAF) maksājamās summas.

Aplēstās neattiecināmās summas un vēl neizmaksātās avansa summas

Kreditoru parādi ir samazināti par summu, kas atbilst saņemto, bet vēl nepārbaudīto un par neattiecināmiem uzskatāmo atlīdzības pieprasījumu daļai. Lielākās summas attiecas uz strukturālo darbību ģenerāldirektorātiem. Turklāt kreditoru parādi ir samazināti par saņemto atlīdzības pieprasījumu daļu, kas atbilst nākamo periodu izdevumiem, kas vēl jāizmaksā gada beigās (EUR 1 miljards).

2.20.3. Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi

Miljoni euro 31.12.2011. 31.12.2010. Uzkrātās maksas 68 577 66 326 Nākamo periodu ienākumi 490 407 Summas saistībā ar konsolidētajām iestādēm 14 6 Kopā 69 081 66 739

Uzkrāto maksu sadalījums ir šāds.

Miljoni euro 31.12.2011. 31.12.2010. Lauksaimniecība un lauku attīstība: ELGF: izdevumi 16/10 – 31/12 33 774 33 015 ELGF: tiešais atbalsts 10 701 10 703 ELGF: cukura nozares pārstrukturēšana 224 400 ELGF: Citi 23 (303) ELFLA 12 127 10 792 Kopā 56 849 54 607 Strukturālas darbības: EZF 56 116 ERAF un Kohēzijas fonds 4 791 4 894 ISPA 172 74 ESF 1 687 2 182 Kopā 6 706 7 266 Citas uzkrātās maksas: Pētniecība un izstrāde 1 157 1 267 Citi 3 865 3 186 Kopā 5 022 4 453 Kopā uzkrātās maksas 68 577 66 326

Nākamo periodu ienākumu lielo summu 2011. gada 31. decembrī izskaidro divu dalībvalstu veiktie pašu resursu iemaksu avansa maksājumi 2011. gadā.

NETO AKTĪVI UN REZERVES

2.21. REZERVES

Miljoni euro 31.12.2011. 31.12.2010. Patiesās vērtības rezerve (108) (61) Pārējās rezerves Garantiju fonds 1 911 1 746 Pārvērtēšanas rezerve 57 57 Citi 1 748 1 742 Kopā 3 716 3 545 Kopā 3 608 3 484

2.21.1. Patiesās vērtības rezerve

Saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem pārdošanai pieejamo aktīvu patiesās vērtības korekcijas uzskaita, izmantojot patiesās vērtības rezervi. 2011. gadā no patiesās vērtības rezerves tika atskaitīts kumulatīvās patiesās vērtības neto samazinājums EUR 24 miljonu apmērā un šī summa tika atzīta saimnieciskās darbības rezultāta pārskatā saistībā ar pārdošanai pieejamiem aktīviem.

Patiesās vērtības rezervē gada beigās ir iekļauts patiesās vērtības samazinājums EUR 87 miljonu apmērā saistībā ar Grieķijas valdības obligācijām, kas ir ES turējumā (nominālajā vērtībā EUR 129 miljoni). Tomēr jāatzīmē, ka šie vērtspapīri 2012. gada sākuma tika apmainīti pret jauniem vērtspapīriem, uz ko attiecas līdzīgi noteikumi, bet uz ko neattiecas privātā sektora iesaiste parādu pārstrukturēšanā. Rezultātā visas summas, kuras bija jāatmaksā 2012. gada 20. martā (EUR 39 miljoni) un 18. martā (EUR 15,7 miljoni), tika pilnībā un savlaicīgi atmaksātas. Sīkāku informāciju par finanšu aktīvu patiesās vērtības uzskaiti līdzam skatīt 1.5.5. paskaidrojumā.

2.21.2. Pārējās rezerves

Garantiju fonds

Skatīt arī 2.4.1. paskaidrojumu par Garantiju fonda darbību. Šī rezerve atspoguļo plānoto summu 9 % apmērā no fonda izsniegtajām garantijām, kas ir jātur kā aktīvi.

Pārvērtēšanas rezerve

Šī rezerve attiecas uz Komisijas zemes un ēku pārvērtēšanu, kas tika veikta pirms 2005. gada.

Citas rezerves

Summa galvenokārt attiecas uz likvidējamās EOTK rezervi Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīviem. Šo rezervi izveidoja saistībā ar EOTK darbības izbeigšanu.

2.22. NO DALĪBVALSTĪM PIEPRASĀMĀS SUMMAS

Miljoni euro Summa No dalībvalstīm pieprasāmās summas 2010. gada 31. decembrī 30 931 2010. gada budžeta pārpalikuma atdošana dalībvalstīm 4 539 Garantiju fonda rezerves pārmaiņas 165 Pārējo rezervju pārmaiņas 34 Gada saimnieciskais rezultāts (pārpalikums) 1 789 No dalībvalstīm pieprasāmās summas kopā 2011. gada 31. decembrī 37 458 Sadalījums Pabalsti darbiniekiem 34 835 Citas summas 2 623

Šī summa atspoguļo izdevumu daļu, kas Komisijai jau radušies līdz 2011. gada 31. decembrim un kas jāsedz no turpmāko gadu budžetiem. Daudzus izdevumus saskaņā ar uzkrāšanas principu grāmatvedībā atzīst N gadā, lai gan faktiski tos, iespējams, apmaksās N+1 gadā, un finansēs, izmantojot N+1 gada budžetu. Ja šīs saistības iekļauj pārskatos un attiecīgās summas finansē no turpmāko gadu budžetiem, gada beigās saistības ievērojami pārsniedz aktīvus. Nozīmīgākās summas, kas jānorāda, ir ELGF pasākumi. Lielāko daļu pieprasāmo summu dalībvalstis faktiski apmaksā īsākā laikposmā nekā 12 mēneši pēc attiecīgā finanšu gada beigām no nākamā gada budžeta.

Pamatā tikai Komisijas saistības par tās darbinieku pabalstiem apmaksā ilgākā periodā, un jāatzīmē, ka pensiju maksājumu finansējumu gada budžetos garantē dalībvalstis. Informācijai skatīt aplēsi par paredzamo darbinieku pabalstu maksājumu sadalījumu.

Miljoni euro Summa Īstermiņa: 2012. gadā maksājamās summas 1 335 Ilgtermiņa: pēc 2012. gada maksājamās summas 33 500 Darbinieku pabalstu saistības kopā 31.12.2011. 34 835

Jāpiebilst arī, ka iepriekš minētais neietekmē budžeta izpildes rezultātu, – budžeta ieņēmumiem vienmēr ir jāsakrīt ar budžeta izdevumiem vai tie jāpārsniedz, un ieņēmumu pārpalikums tiek atdots atpakaļ dalībvalstīm.

3. EKONOMISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATA PASKAIDROJUMI

3.1. PAŠU RESURSI UN IEŅĒMUMI NO IEMAKSĀM

Miljoni euro Paskaidrojums 2011. g. 2010. g. Pašu resursu ieņēmumi: 3.1.1. NKI resursi 88 442 91 178 PVN resursi 14 763 12 517 Tradicionālie pašu resursi: Muitas nodokļi 16 528 16 065 Cukura nodevas 161 150 Tradicionālie pašu resursi kopā 16 689 16 215 Budžeta korekcijas 3.1.2. 4 533 2 135 Trešo valstu (tostarp EBTA valstu) iemaksas 250 283 Kopā 124 677 122 328

3.1.1. Pašu resursu ieņēmumi

Pašu resursi ir galvenais ES pamatdarbības ieņēmumu elements. Tādējādi lielāko daļu izdevumu finansē no pašu resursiem, jo pārējie ieņēmumi ir tikai kopējā finansējuma neliela daļa. Ir triju veidu pašu resursi: tradicionālie pašu resursi, PVN resursi un NKI resursi. Tradicionālie pašu resursi ietver cukura nodevas un muitas nodokļus. Arī korekcijas mehānisms attiecībā uz budžeta nelīdzsvarotību (Apvienotās Karalistes atlaide), kā arī Nīderlandes un Zviedrijas gada NKI iemaksas bruto samazinājums ir pašu resursu sistēmas daļa. Dalībvalstis patur 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem kā iekasēšanas izmaksas, un iepriekš minētās summas ir uzrādītas bez šiem atskaitījumiem.

Jāatzīmē, ka Komisijas veiktajās pārbaudēs un Revīzijas palātas īstenotajās revīzijās ir uzsvērtas dažas atšķirības Beļģijas grāmatojumu noskaidrošanas un grāmatvedības sistēmās, kas ietekmē ticamību attiecībā uz summām, kas ieskaitītas ES budžetā saskaņā ar tradicionālajiem pašu resursiem. Beļģijas pieprasītā atlīdzība EUR 169 miljonu (bruto, EUR 126 miljoni neto) pašlaik tiek izskatīta, gaidot turpmāko revīziju un pārbaužu rezultātus par Beļģijas tradicionālo pašu resursu summu pareizību, kas ieskaitītas Komisijas kontā.

3.1.2. Budžeta korekcijas

Budžeta korekcijas ietver budžeta pārpalikumu no 2010. gada (EUR 4 539 miljoni), kas dalībvalstīm tiek atmaksāts netieši, samazinot pašu resursu summas, kas tām ir jāpārskaita ES nākamajā gadā, un tādējādi tās veido 2011. gada ieņēmumus.

3.2. CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

Miljoni euro Paskaidrojums 2011. g. 2010. g. Soda nauda 3.2.1. 868 3 077 Lauksaimniecības nodevas 3.2.2. 65 25 Izdevumu atgūšana: 3.2.3. Tieša centralizēta pārvaldība 76 49 Netieša centralizēta pārvaldība 17 11 Decentralizēta pārvaldība 106 71 Kopēja pārvaldība 3 — Dalīta pārvaldība 845 1 776 Kopā 1 047 1 907 Ieņēmumi no administratīvās darbības: 3.2.4. Personāls 1 141 1 073 Ar pamatlīdzekļiem saistītie ieņēmumi 94 13 Citi administratīvie ieņēmumi 119 121 Kopā 1 354 1 207 Dažādi pamatdarbības ieņēmumi 3.2.5. Korekcijas/uzkrājumi 59 157 Peļņa no valūtas maiņas 476 460 Citi 1 507 1 355 Kopā 2 042 1 972 Kopā 5 376 8 188

3.2.1. Soda nauda

Šie ieņēmumi attiecas uz soda naudām, kuras piemērojusi Komisija par konkurences noteikumu pārkāpumiem. Debitoru parādus un saistītus ieņēmumus atzīst, kad ir pieņemts Komisijas lēmums par soda naudu piemērošanu un adresātam par to oficiāli paziņots.

3.2.2. Lauksaimniecības nodevas

Šīs summas galvenokārt attiecas uz piena nodevām, kas ir tirgus organizācijas rīks, kura mērķis ir sodīt piena ražotājus, kuri pārsniedz references daudzumu. Tā kā tās nav saistītas ar Komisijas iepriekšējiem maksājumiem, praktiski tās tiek uzskatītas par ieņēmumiem īpašam mērķim.

3.2.3. Izdevumu atgūšana

Šī pozīcija atspoguļo Komisijas grāmatvedības sistēmā reģistrētos Komisijas izdotos iekasēšanas rīkojumus un atskaitījumu no turpmākiem maksājumiem par atgūstamajiem izdevumiem attiecībā uz iepriekš no vispārējā budžeta izmaksātām summām, pamatojoties uz pārbaudēm, pabeigtām revīzijām vai attiecināmības analīzi, kopā ar dalībvalstu izdotajiem iekasēšanas rīkojumiem ELGF līdzekļu saņēmējiem. Tā ietver arī uzkrāto ienākumu novērtējumu izmaiņas no iepriekšējā gada beigām līdz šim brīdim. Tomēr šajā pozīcijā ES izdevumu atgūšana nav norādīta pilnībā, jo īpaši par tādām būtiskām izdevumu jomām kā strukturālas darbības, attiecībā uz kurām darbojas īpaši mehānismi, kas nodrošina neattaisnotu summu atlīdzināšanu, no kuriem lielākā daļa neietver iekasēšanas rīkojumu izdošanu. Kā ieņēmumi nav ietverta arī priekšfinansējuma summu atgūšana saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem.

Galvenā summa EUR 845 miljonu apmērā attiecas uz dalīto pārvaldību un sastāv galvenokārt no EUR 721 miljona saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF) un EUR 109 miljoniem saistībā ar strukturālām darbībām.

a) Lauksaimniecība: ELGF

Saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF) summas, kas šajā pozīcijā ir uzskaitītas kā attiecīgā gada ieņēmumi, ir EUR 721 miljons, un veidojas šādi:

— atbilstīguma korekcijas, par kurām nolemts gada laikā, EUR 686 miljonu apmērā;

— krāpšana un pārkāpumi EUR 35 miljonu apmērā: atmaksas summas, ko deklarējušas dalībvalstis un kas atgūtas gada laikā, EUR 174 miljoni, no kuriem atskaitīts to nesamaksāto summu samazinājums, ko deklarējušas dalībvalstis un kas atgūstamas gada beigās saistībā ar krāpšanu un pārkāpumiem, EUR 139 miljoni (EUR 991 miljons 2011. gada beigās salīdzinājumā ar EUR 1 130 miljoniem 2010. gada beigās) – skatīt arī 2.11.1. paskaidrojumu).

b) Strukturālas darbības

Izdevumu atgūšana pozīcijā „Strukturāli pasākumi” bija EUR 109 miljoni (2010. gadā: EUR 279 miljoni). Galvenās summas šajā apakšpozīcijā ietver Komisijas izdotus iekasēšanas rīkojumus, lai atgūtu iepriekšējo gadu nepamatotus izdevumus EUR 127 miljonu apmērā, un uzkrāto ienākumu izmaiņas (palielinājumu) gada beigās EUR 28 miljonu apmērā (ko kompensē ar korekciju EUR 46 miljonu apmērā).

Iekasēšanas rīkojumi tiek izdoti tikai šādos gadījumos:

— Komisija pieņem oficiālus finanšu korekcijas lēmumus pēc tam, kad dalībvalstu pieprasītajās summās ir konstatēti neatbilstīgi izdevumi,

— programmas noslēguma korekcijas rezultātā rodas ES ieguldījuma samazinājums, jo dalībvalsts nav deklarējusi attiecināmos izdevumus pietiekamā apjomā, lai pamatotu kopējo priekšfinansējumu un jau veiktos starpposma maksājumus; šādas operācijas var notikt bez oficiāla Komisijas lēmuma, ja dalībvalsts tam piekrīt,

— atgūto summu atmaksājumi pēc slēgšanas, ja tā notiek pēc tiesvedības pabeigšanas, kas slēgšanas brīdī vēl nebija pabeigta.

Citi iekasēšanas rīkojumi, kas izdoti atbilstīgi strukturālām darbībām, attiecas uz priekšfinansējuma atgūšanu. Šīs summas nav uzrādītas kā ieņēmumi, bet ieskaitītas bilances priekšfinansējuma pozīcijā.

3.2.4. Ieņēmumi no administratīvās darbības

Ie