EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par euro monētu emisiju Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par euro monētu emisiju /* COM/2011/0295 galīgā redakcija - COD 2011/0131 */





2011/0131 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par euro monētu emisiju EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 133. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu, pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, saskaņā ar parasto leģislatīvo procedūru, tā kā: (1) Padomes 1998. gada 23. novembra un 2002. gada 5. novembra Secinājumos par kolekcionāriem paredzētajām monētām, Komisijas 2008. gada 19. decembra Ieteikumā 2009/23/EK par kopīgām pamatnostādnēm attiecībā uz apgrozībai paredzēto euro monētu emisiju un to valsts pusēm[1], kuru Padome apstiprināja 2009. gada 10. decembra secinājumos, un Komisijas 2010. gada 22. marta Ieteikumā 2010/191/ES par euro banknošu un monētu likumīgā maksāšanas līdzekļa statusa darbības jomu un ietekmi[2] sniegti ieteikumi par vēlamo praksi attiecībā uz kolekcionāriem paredzētajām euro monētām, apgrozībai paredzētu euro monētu, tostarp piemiņas monētu, emisiju un apspriešanos pirms apgrozībai derīgu euro monētu iznīcināšanas. (2) Tas, ka nav saistošu noteikumu par euro monētu emisiju, var izvērsties atšķirīgā praksē dažādās dalībvalstīs un nenodrošina kopīgajai valūtai pietiekami integrētus pamatus. Rūpējoties par tiesisko pārredzamību un noteiktību, nepieciešams ieviest saistošus euro monētu emisijas noteikumus. (3) Saskaņā ar Padomes 1998. gada 3. maija Regulu (EK) Nr. 974/98 par euro ieviešanu[3] monētām euro un centu denominācijā, ja tās atbilst Padomes noteiktajām denominācijām un tehniskajiem datiem, ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss visās „iesaistītajās dalībvalstīs”, kā tas noteikts minētajā regulā. To denominācijas un tehniskos datus nosaka Padomes 1998. gada 3. maija Regula (EK) Nr. 975/98 par apgrozībai paredzēto eiro monētu denominācijām un tehniskajiem datiem[4]. (4) Bez parastajām apgrozībai paredzētajām euro monētām dalībvalstis drīkst emitēt arī apgrozībai paredzētas euro piemiņas monētas īpašu notikumu atzīmēšanai, ierobežojot šādu monētu emisiju līdz vienam komplektam gadā vienā emitēšanas dalībvalstī. Turklāt ir jānosaka konkrēti apjoma ierobežojumi apgrozībai paredzēto piemiņas monētu emisijai, lai nodrošinātu, ka šādas monētas aizvien veido procentuāli nelielu daļu no kopējā apgrozībā esošo divu euro monētu kopskaita. Vienlaikus saskaņā ar minētajiem daudzuma ierobežojumiem jāļauj emitēt pietiekamu monētu daudzumu, lai nodrošinātu efektīvu piemiņas monētu apgrozību. (5) Dalībvalstīm būtu jābūt arī iespējai emitēt kolekcionāriem paredzētas euro monētas, kas nav paredzētas apgrozībai un kam būtu jābūt viegli atšķiramām no apgrozībai paredzētām euro monētām. Euro kolekcijas monētām būtu jābūt likumīga maksāšanas līdzekļa statusam tikai emisijas dalībvalstī, un to emisijas nolūkam nevajadzētu būt laišanai apgrozībā. (6) Lai nodrošinātu, ka euro kolekcijas monētas netiek jauktas ar apgrozībai paredzētajām euro monētām, tām vajadzētu būt pamanāmi atšķirīgām no pēdējām. Turklāt ir lietderīgi noteikt, ka kolekcijas euro monētu emisijas jāiekļauj monētu kopējā apjomā, kas jāapstiprina Eiropas Centrālajai bankai (ECB), taču apkopotā veidā, nevis katrai emisijai atsevišķi. (7) Ir lietderīgi un atbilstoši iesaistīto dalībvalstu vispārējai praksei, ka apgrozībai paredzētās euro monētas, tostarp apgrozībai paredzētās piemiņas monētas, būtu jālaiž apgrozībā ar nominālvērtību, izņemot nelielu daudzumu monētu, ko drīkst pārdot par augstāku cenu, ja tām piemīt īpaša kvalitāte vai tās ir īpaši iesaiņotas. (8) Lai novērstu, ka derīgas apgrozībai paredzētas euro monētas kādā dalībvalstī tiek iznīcinātas, lai gan citā dalībvalstī tās varētu būt vajadzīgas, dalībvalstīm pirms monētu iznīcināšanas būtu jāapspriežas citai ar citu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Darbības joma Šī regula nosaka apgrozībai paredzēto euro monētu, tostarp apgrozībai paredzēto piemiņas monētu, emisiju, kolekcijas euro monētu emisiju un apspriešanos pirms derīgu euro monētu iznīcināšanas. 2. pants Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: 1. "Apgrozībai paredzētās euro monētas" ir tādas apgrozībai paredzētas euro monētas, kuru denominācijas un tehniskie dati noteikti Padomes 1998. gada 3. maija Regulā (EK) Nr. 975/98. 2. "Apgrozībai paredzētās piemiņas euro monētas" ir apgrozībai paredzētas euro monētas, kas veltītas īpašam tematam, kā noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 975/98 1.f pantā. 3. "Euro kolekcijas monētas" ir kolekcijām paredzētas euro monētas un nav paredzētas laišanai apgrozībā. 3. pants Euro monētu tipi Dalībvalstis var emitēt divu tipu euro monētas: apgrozībai paredzētas euro monētas, tostarp piemiņas euro monētas, un euro kolekcijas monētas. 4. pants Apgrozībai paredzēto euro monētu emisija 1. Euro monētas emitē ar nominālvērtību. 2. Atkāpjoties no 1. punkta, nelielu monētu daudzumu, kas nepārsniedz 5 % no emitēto euro monētu kopējās vērtības un apjoma, var emitēt ar vērtību, kas ir augstāka par nominālvērtību, ja tas ir pamatots ar īpašu kvalitāti vai īpašu iesaiņojumu. 5. pants Apgrozībai paredzēto piemiņas euro monētu emisija 1. Ikviena iesaistītā dalībvalsts var emitēt tikai vienu apgrozībai paredzētu piemiņas euro monētu gadā, izņemot šādus gadījumus: a) apgrozībai paredzētās piemiņas euro monētas kopīgi emitē visas iesaistītās dalībvalstis; b) apgrozībai paredzētu piemiņas euro monētu emitē, ja valsts vadītāja vakance ir brīva uz pagaidu laiku vai šādus pienākumus pilda pagaidu vadītājs. 2. Katrā emisijas reizē emitētais monētu kopskaits nepārsniedz šādas divas robežvērtības: a) 0,1 % no visu iesaistīto dalībvalstu apgrozībā laistā divu euro monētu kopskaita līdz tā gada sākumam, kas ir pirms attiecīgās piemiņas monētas emisijas gada; šo robežvērtību var paaugstināt līdz 2,0 % no visu iesaistīto dalībvalstu apgrozībā laistā divu euro monētu kopskaita, ja tiek atzīmēts vispārēji un simboliski svarīgs notikums; šādā gadījumā emisijas dalībvalsts atsakās turpmākajos četros gados emitēt vēl vienu apgrozībai paredzētu piemiņas monētu un izmantot paaugstināto robežvērtību un izklāsta iemeslus, kādēļ tā izvēlējusies paaugstināto robežvērtību; b) 5,0 % no attiecīgās emisijas dalībvalsts apgrozībā laistā 2 euro monētu kopskaita līdz tā gada sākumam, kas ir pirms attiecīgās piemiņas monētas emisijas gada; 3. Apgrozībai paredzēto piemiņas euro monētu emisiju, tajā piedaloties visām iesaistītajām dalībvalstīm, apstiprina Eurogrupa. 6. pants Euro kolekcijas monētu emisija 1. Euro kolekcijas monētām ir maksāšanas līdzekļa statuss tikai tajā dalībvalstī, kas tās emitējusi. Emisijas dalībvalsts identitāte ir skaidri un viegli saskatāma uz monētas. 2. Lai euro kolekcijas monētas varētu viegli atšķirt no apgrozībai paredzētajām euro monētām, tās atbilst visiem turpmāk minētajiem kritērijiem: a) to nominālvērtība ir atšķirīga no apgrozībai paredzēto euro monētu nominālvērtības; b) uz tām nav attēlu, kas līdzinātos apgrozībai paredzēto monētu kopīgajai pusei vai kādai no apgrozībai paredzēto monētu valsts pusei; c) to krāsa, diametrs un svars vai vismaz divi no šiem trim parametriem ievērojami atšķiras no apgrozībai paredzētajām euro monētām; atšķirību uzskata par ievērojamu, ja vērtības līdz ar pielaidi ir ārpus pielaides diapazona, kas noteikts apgrozībai paredzētajām euro monētām; d) tām nav smalki viļņotas vai dziļi rievotas monētas jostas. 3. Euro monētas var emitēt ar nominālvērtību vai virs tās. 4. Euro kolekcijas monētu emisiju ņem vērā, apkopojot monētu emisijas apjomu, kas jāapstiprina ECB. 5. Dalībvalstis veic visus piemērotos pasākumus, lai novērstu euro kolekcijas monētu lietošanu par maksāšanas līdzekli, piemēram, izmantojot īpašo iepakojumu, autentifikācijas sertifikātu, emitētājas iestādes iepriekšēju paziņojumu vai emisiju virs nominālvērtības. 7. pants Apspriešanās pirms apgrozībai paredzēto euro monētu iznīcināšanas Pirms tādu apgrozībai paredzētu euro monētu iznīcināšanas, kas nav apgrozībai nepiemērotas euro monētas Regulas (ES) Nr. 1210/2010[5] 2. panta b) punkta nozīmē, dalībvalstis savstarpēji apspriežas ar Ekonomikas un finanšu komitejas kompetentās apakškomitejas starpniecību un informē iesaistīto dalībvalstu (Padomes Regulas (EK) Nr. 974/98[6] nozīmē) naudas kaltuvju direktorus. 8. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV L 9, 14.1.2009., 52. lpp. [2] OV L 83, 30.3.2010., 70. lpp. [3] OV L 139, 11.5.1998., 1. lpp. [4] OV L 139, 11.5.1998., 6. lpp. [5] OV L 339, 22.12.2010., 1. lpp. [6] OV L 139, 11.5.1998., 1. lpp.