Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. 3317/94 attiecībā uz zvejas atļauju pieprasījumu nosūtīšanu trešām valstīm /* COM/2005/0238 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 06.06.2005 COM(2005) 238 galīgā redakcija 2005/0110 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko groza Regulu (EK) Nr. 3317/94 attiecībā uz zvejas atļauju pieprasījumu nosūtīšanu trešām valstīm (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Pirms zvejniecības nolīguma protokola termiņa beigām līgumslēdzējas puses uzsāk sarunas ar nolūku atjaunot zvejniecības nolīguma protokolu. Lai nenotiktu Kopienas flotes zvejas darbības pārtraukums šīs trešās valsts ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā (EEZ), Puses, noslēdzot zvejniecības nolīguma protokola atjaunošanas sarunu procesu, līdz ar jauno protokola tekstu un tā pielikumu parafē arī vēstuļu apmaiņu par jaunā protokola pagaidu piemērošanu līdz zināmam datumam laikā no iepriekšējā protokola beigām līdz sarunu priekšmeta – jaunā protokola – piemērošanas sākumam. Vairumā gadījumu šo pagaidu piemērošanas datumu nosaka, sākot no nākamās dienas pēc iepriekšējā protokola termiņa beigām. Kad visi šie dokumenti ir parafēti, Komisijas dienesti uzsāk nepieciešamo procedūru, lai izstrādātu formālu Komisijas priekšlikumu, kuru turpmāk nodod tālāk Padomei pieņemšanai. Šai procedūrai ir divas daļas: no vienas puses, Padomes regula (regula) ar Eiropas Parlamenta atzinumu, no otras puses, Padomes lēmums (lēmums), kas nosaka zvejas iespēju sadali starp dalībvalstīm un apstiprina šo vēstuļu apmaiņu par protokola pagaidu piemērošanu; šī procedūra var ilgt vairākus mēnešus. Otrās daļas mērķis ir paredzēt brīdi, kad Padome pieņems lēmumu. Taču tā iemesla dēļ, ka sarunu beigu datums ir atkarīgs no trešas valsts, var izrādīties, ka Padome tiesību aktu pieņem vairākus mēnešus pēc vēstuļu apmaiņā paredzētās pagaidu piemērošanas. Lai nepieļautu to, ka šajā starplaikā jaunajā protokolā paredzētās zvejas iespējas netiek izmantotas, šā Komisijas priekšlikuma nolūks ir ļaut tai bez kavēšanās izskatīt dalībvalstu iesniegtos pieprasījumus par zvejas iespējām un nodot tos trešai valstij. Kopienas interesēs ir novērst jebkādu, kaut arī pagaidu, zvejas darbu apturēšanu, kas kaitētu kā Eiropas Kopienai, tā arī attiecīgajām zvejas flotēm. Gaidot Padomes tiesību akta pieņemšanu attiecībā uz vēstuļu apmaiņu par jaunā protokola pagaidu piemērošanu zvejniecības nolīgumam un par zvejas iespēju sadali starp dalībvalstīm, šis priekšlikums paredz pagaidu noteikumus, kas ļauj Komisijai nosūtīt trešām valstīm zvejas atļauju pieprasījumus, balstoties uz nolīgumā paredzēto sadales kritēriju, ņemot vērā relatīvās stabilitātes principu. Ja visas jaunā protokola prasības ir izpildītas, šāda pieprasījumu nosūtīšana paver iespēju trešai valstij izdot zvejas atļaujas un ielaist pieprasījumu iesniedzēju kuģus zvejot attiecīgajā ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā saskaņā ar vēstuļu apmaiņā paredzēto datumu. Fakts, ka priekšlikumā ir runa vienīgi par nolīguma atjaunošanu, ļauj arī turpmāk balstīties uz pastāvošo sadales kritēriju, kamēr citos tekstos nebūs noteikta iespējamā jaunā sadale. EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[3], tā kā (1) Saskaņā ar zvejniecības nolīgumiem, kas noslēgti starp Kopienu un trešām valstīm, līgumslēdzējas puses pirms katra protokola derīguma termiņa beigām uzsāk sarunas, lai ar kopīgu vienošanos noteiktu jauna protokola saturu nākamajam laika posmam, un, kad protokols apstiprināts, parafē vēstuļu apmaiņu par jaunā protokola pagaidu piemērošanu līdz konkrētam datumam, lai ļautu turpināt zvejas darbības. (2) Tā kā saskaņā ar 5. panta 2. punktu Padomes 1994. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 3317/94, ar ko nosaka vispārīgus noteikumus par zveju trešās valsts ūdeņos saskaņā ar zvejas nolīgumu[4], Komisija izskata katras dalībvalsts pieprasījumus, ņemot vērā tai atļautās zvejas iespējas, un nosūta tos attiecīgajai trešai valstij. (3) Ja Padome pirms šīs pagaidu piemērošanas datuma nevar pabeigt procedūru, ar kuru tā pieņem tiesību aktu par vēstuļu apmaiņu attiecībā uz jaunā protokola pagaidu piemērošanu un par zvejas iespēju sadali starp dalībvalstīm, tad, lai nepieļautu Kopienas zvejas kuģu darba pārtraukumu, ir jāparedz pagaidu noteikumi, kas ļauj Komisijai nosūtīt attiecīgajām trešām valstīm zvejas atļauju pieprasījumus, ņemot vērā relatīvās stabilitātes principu. (4) Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 3317/94, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU: 1. pants Regulas (EK) Nr. 3317/94 5. panta 2. punktam pievieno šādu daļu: „Ja par jauna protokola pagaidu piemērošanu zvejas līgumam ar trešu valsti Padome vēl nav pieņēmusi tiesību aktu, kas nosaka, jo īpaši, zvejas iespēju sadali starp dalībvalstīm, Komisija nosūta trešai valstij zvejas atļauju pieprasījumus saskaņā ar pirmo daļu, neskarot noteikumus, kurus Padome pieņems vēlāk. Šīs nosūtīšanas nolūkos Komisija piemēro to sadales kritēriju, kas bijis spēkā saskaņā ar iepriekšējo protokolu.” 2. pants Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs [1] OV C […], […], […]. lpp. [2] OV C […], […], […]. lpp. [3] OV C […], […], […]. lpp. [4] OV L 350, 31.12.1994., 13. lpp.