Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku (KZP pamatregula) tiecas nodrošināt ūdeņu dzīvo resursu izmantošanu ilgtspējīgos ekonomiskajos, vidiskajos un sociālajos apstākļos. Svarīgs instruments šajā sakarā ir ikgadēja zvejas iespēju noteikšana. Ar visām zvejas iespēju regulām zivju ieguve no krājumiem jāierobežo līdz apjomam, kas ir saderīgs ar kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) vispārējiem mērķiem.

Pamatojoties uz pirmajā piemērošanas gadā gūto pieredzi, Komisija uzskata, ka ir jākonkretizē, kā mehānisms būtu jāīsteno ar atpakaļejošu spēku no 2022. gada. Turklāt saskaņā ar zinātnisko ieteikumu par 2023. gadu Komisija ierosina iedalīt pm % no zvejas dienām.

2021. gadā gan ZZTEK, gan GFCM zinātniskās padomdevējas komitejas zinātniskajos ieteikumos bija ieteikts: lai sasniegtu Vidusjūras rietumdaļas demersālo krājumu MSY, jārīkojas ātri un jāpieņem faktiski zvejas izraisītas zivju mirstības samazinājumi. Heka un dziļūdens garneļu krājumi bija izmantoti tik pārmērīgi, ka ZZTEK piesardzīgi uzskatīja, ka to apmērs ir mazāks par Blim, proti, limita references rādītāju, kurš izteikts ar nārsta bara biomasu, norādīts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā, jo īpaši ZZTEK vai līdzīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas neatkarīgas zinātniskas struktūras zinātniskajā ieteikumā, un par kuru mazāka rādītāja gadījumā reproduktīvā spēja var samazināties.

Priekšlikums ierosina noteikt konkrētu krājumu vai krājumu grupu zvejas iespējas, kas 2023. gadā pieejamas Vidusjūrā un Melnajā jūrā, it īpaši šādus elementus.

Šajā priekšlikumā ir iekļauti ar zvejas iespējām funkcionāli saistīti pasākumi, piemēram, ar nārstu saistīti zvejas aizliegumi, jo bez šādiem aizlieguma periodiem zvejas iespējas (piemēram, attiecībā uz akmeņpleksti Melnajā jūrā) nebūtu iespējams noteikt tādā pašā līmenī. Aizlieguma periodu ilgums var atšķirties atkarībā no krājuma stāvokļa, kas novērtēts zinātniskajā ieteikumā.

C. Melnajā jūrā piemērojamie GFCM pasākumi, kuru vidū ir šādi:

(10) [Vieta tekstam par labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu] Pamatojoties uz šādu ieteikumu, 2023. gadā maksimālā pieļaujamā āķu jedu kuģu zvejas piepūle būtu jāsamazina par pm % salīdzinājumā ar 2015.–2017. gada bāzlīnijas vērtību, un šis samazinājums jāatskaita no maksimālās pieļaujamās zvejas piepūles, kas 2022. gadam noteikta ar Padomes Regulu (ES) 2022/110. Šai maksimālajai pieļaujamai āķu jedu kuģu zvejas piepūlei nebūtu jāskar maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle, kas jānosaka 2024. gadam.

(9)2021. gadā ZZTEK ieteikusi: lai attiecībā uz Vidusjūras rietumdaļas zivju krājumiem sasniegtu MSY mērķrādītājus, ir jāturpina strauji rīkoties, jo īpaši jāpārvalda ar demersālo āķu jedu kuģiem veiktās zvejas izraisītā zivju mirstība. Pamatojoties uz šādu ieteikumu, saskaņā ar plāna 7. panta 5. punktu Padomes Regulas (ES) 2022/110 III pielikumā, balstoties uz zvejas piepūli, kas izteikta ar zvejas dienu skaitu laikā no 2015. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim, tika noteikta maksimālā pieļaujamā āķu jedu kuģu zvejas piepūle.

(8)[vieta skaidrojumam par zinātnisko ieteikumu] Pamatojoties uz šādu ieteikumu, 2023. gadā maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle, kas piemērojama traleriem Vidusjūras rietumdaļā, saskaņā ar plāna 7. panta 3. punkta b) apakšpunktu būtu jāsamazina par pm % salīdzinājumā ar 2015.–2017. gada bāzlīnijas vērtību, un šis samazinājums jāatskaita no maksimālās pieļaujamās zvejas piepūles, kas 2022. gadam noteikta ar Padomes Regulu (ES) 2022/110.

(5)Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktā paredzēts, ka to krājumu zvejas iespējas, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, jānosaka saskaņā ar minēto plānu noteikumiem.

(3)Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā noteikts, ka kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķis ir maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam (MSY) atbilstošu krājuma izmantošanas pakāpi sasniegt, ja iespējams, līdz 2015. gadam, un pakāpeniski pieaugošā veidā – vēlākais līdz 2020. gadam attiecībā uz visiem krājumiem. Līdz 2020. gadam noteiktā pārejas perioda mērķis bija MSY sasniegšanu attiecībā uz visiem krājumiem līdzsvarot ar potenciālo sociālekonomisko ietekmi, kas izriet no iespējamās saistīto zvejas iespēju pielāgošanas.

(1)Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 6. pantā prasīts saglabāšanas pasākumus pieņemt, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus un attiecīgā gadījumā arī ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja, kā arī ieteikumus, kas saņemti no konsultatīvajām padomēm, kuras izveidotas attiecīgajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem vai kompetences jomām, un kopīgus ieteikumus, ko sniegušas dalībvalstis.

(31)Lai rosinātu likt lietā zvejas rīku selektivitāti un izveidotu zvejas aizlieguma apgabalus efektīvas zivju mazuļu un nārstotāju aizsardzības nolūkā, ar Padomes Regulu (ES) 2022/110 tika izveidots traleriem piemērojams kompensācijas mehānisms. Zinātniskajos ieteikumos arvien tiek ieteikts vēl vairāk uzlabot selektivitāti un noteikt zvejas aizlieguma apgabalus efektīvas zivju mazuļu aizsardzības nolūkā, tāpēc minēto mehānismu būtu jāturpina piemērot arī 2023. gadā. Pamatojoties uz pirmajā piemērošanas gadā gūto pieredzi un tiecoties panākt kompensācijas sistēmas pilnīgu efektivitāti, Komisijas ieskatā ir jākonkretizē, kā mehānisms būtu jāievieš ar atpakaļejošu spēku no 2022. gada 1. janvāra, kad stājās spēkā Regula (ES) 2022/110. Pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu par 2023. gadu, ir jāiedala pm % no zvejas dienām. Tāpēc Regula (ES) 2022/110 būtu attiecīgi jāgroza.

(30)Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukumu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, šī regula būtu jāpiemēro no 2023. gada 1. janvāra. Lai veicinātu šīs regulas ātru īstenošanu, tai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas.

(29)Uz šajā regulā noteikto Savienības zvejas kuģiem pieejamo zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc ir jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās Komisijai iesūta datus par izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula.

(20)GFCM 44. gadskārtējā sanāksmē 2021. gadā ir pieņēmusi Ieteikumu GFCM/44/2021/11 par pārvaldības pasākumiem attiecībā uz noenkurotu zivju pievilināšanas ierīču izmantošanu lielās korifēnas zvejniecībās Vidusjūrā, un ar šo ieteikumu tika grozīts Ieteikums GFCM/43/2019/1 (GFCM 1.–27. ģeogrāfiskais apakšapgabals). Ar 2019. gada ieteikumu zvejas piepūle, kas izteikta ar to zvejas kuģu maksimālo skaitu, kuri kā mērķsugu zvejo lielo korifēnu, tika iesaldēta, un 2021. gada ieteikums minēto pasākumu termiņu ir pagarinājis līdz 2023. gada beigām. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

(17)GFCM 44. gadskārtējā sanāksmē 2021. gadā ir pieņēmusi Ieteikumu GFCM/44/2021/20 par daudzgadu pārvaldības plānu ilgtspējīgai mazo pelaģisko sugu krājumu izmantošanai Adrijas jūrā (GFCM 17. un 18. ģeogrāfiskais apakšapgabals), un ar šo ieteikumu tika noteikts maksimālais nozvejas apjoms un ar to saistītais flotes kapacitātes maksimums riņķvada kuģiem un pelaģiskajiem traleriem, kas zvejo mazās pelaģiskās sugas, un paredzēta atkāpe valstu flotēm, kurās ir mazāk nekā desmit riņķvada kuģu un/vai pelaģisko traleru, kas aktīvi zvejo mazo pelaģisko sugu krājumos. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

(14)[vieta tekstam no ZZTEK galīgā ieteikuma] Tāpēc 2023. gadā maksimālajiem nozvejas limitiem, kas piemērojami sarkanajai milzu garnelei 8., 9., 10., 11. ĢAA, vajadzētu būt pm %.

2.Šo regulu piemēro arī citām Savienības zvejas darbībām, tai skaitā atpūtas zvejai, kad attiecīgajos noteikumos uz to ir konkrēti norādīts.

(b)Āfrikas dziļūdens garnele (Aristeus antennatus), sārtā dziļūdens garnele (Parapenaeus longirostris), sarkanā milzu garnele (Aristaeomorpha foliacea), heks (Merluccius merluccius), Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) un svītrainā jūrasbarbe (Mullus barbatus) Vidusjūras rietumdaļā, kas definēta 4. panta c) punktā;

(6)visās citās zvejniecībās – zivju daudzums, kādu gada laikā drīkst nozvejot no katra krājuma;

(5)zvejniecībās, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4.–7. punktā minētais atbrīvojums no izkraušanas pienākuma, – zivju daudzums, kādu katru gadu drīkst izkraut no katra krājuma,

i)apmaiņu, kas veikta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu,

ii)atvilkumus un pārdales, kas veiktas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu,

iii)papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu vai Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu,

iv)daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu vai nodoti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu,

v)atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu.

8. pants

Kompensācijas mehānisms

1.Attiecībā uz attiecīgo flotes segmentu dalībvalsts sava karoga kuģiem drīkst iedalīt papildu zvejas dienas, kopā nepārsniedzot pm % no minētās dalībvalsts traleru zvejas piepūles, kas noteikta III pielikumā.

2.Attiecīgā dalībvalsts paziņo Komisijai sarakstu ar zvejas kuģiem, uz kuriem attiecas šāda zvejas dienu papildu iedalīšana, kā arī attiecīgo papildu zvejas dienu skaitu.

3.Kopējos pm % no zvejas piepūles aprēķina no maksimālās pieļaujamās zvejas piepūles, kas attiecīgās dalībvalsts attiecīgajam flotes segmentam iedalīta no 2023. gada 1. janvāra.

4.Dalībvalsts 1. punktā minētās papildu zvejas dienas drīkst iedalīt ar noteikumu, ka:

(a)minētie kuģi izmanto trali, kura āmja linuma kvadrātveida acu izmērs ir 45 mm, lai par vismaz 25 % samazinātu heka mazuļu nozvejas, vai

(b)minētie kuģi dziļūdens zvejniecībās izmanto trali, kura āmja linuma kvadrātveida acu izmērs ir 50 mm, lai 1., 2., 5., 6., 7., 8., 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā par vismaz 25 % samazinātu tādas Āfrikas dziļūdens garneles nozvejas, kuras galvkrūšu vairoga garums ir mazāks nekā 25 mm, un lai 8., 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā par vismaz 25 % samazinātu tādas sarkanās milzu garneles nozvejas, kuras galvkrūšu vairoga garums ir mazāks nekā 35 mm, vai

(c)minētie kuģi izmanto reglamentētu ļoti selektīvu zvejas rīku, kura tehniskās specifikācijas ir tādas, ka saskaņā ar ZZTEK zinātnisko pētījumu tā izmantošanas rezultātā visu demersālo sugu mazuļu nozvejas samazinās vismaz par 25 % vai nārstotāju nozvejas – vismaz par 20 % salīdzinājumā ar 2020. gadu, vai

(d)attiecīgā dalībvalsts ir noteikusi pagaidu aizlieguma apgabalus, lai par vismaz 25 % samazinātu demersālo sugu mazuļu nozvejas vai vismaz par 20 % – visu demersālo sugu nārstotāju nozvejas.

5.Turklāt attiecīgā dalībvalsts katru mēnesi atsevišķi paziņo Komisijai īstenoto zvejas piepūli, kas jāieskaita šajā papildus iedalītajā piepūlē, un šajā nolūkā izmanto īpašos ziņošanas kodus, kas apzīmē šo papildus iedalīto piepūli.

6.Attiecīgā dalībvalsts vēlākais līdz 15. oktobrim Komisijai iesniedz visu pieejamo informāciju, kas saistīta ar a), b), c) vai d) apakšpunktā minēto pasākumu īstenošanu.

9. pants

Datu reģistrēšana un nosūtīšana