EIROPAS KOMISIJA Briselē, 5.10.2022 COM(2022) 351 final 2022/0318(BUD) 2022. GADA VISPĀRĒJĀ BUDŽETA

GROZĪJUMA NR. 5 PROJEKTS

Papildu pasākumi, lai novērstu sekas, ko radījis Krievijas karš Ukrainā





























































Savienības civilās aizsardzības mehānisma stiprināšana









































Maksājumu apropriāciju samazināšana un ieņēmumu atjaunināšana









































Citas korekcijas un tehniski atjauninājumi



Ņemot vērā: –Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu, –Padomes Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 (2020. gada 14. decembris) par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu, kas stājās spēkā 2021. gada 1. jūnijā, –Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (...), un jo īpaši tās 44. pantu, –Eiropas Savienības 2022. finanšu gada vispārējo budžetu, kas pieņemts 2021. gada 24. novembrī, –budžeta grozījumu Nr. 1/2022, kas pieņemts 2022. gada 5. aprīlī, –budžeta grozījumu Nr. 2/2022, kas pieņemts 2022. gada 23. jūnijā, –budžeta grozījumu Nr. 3/2022, kas pieņemts 2022. gada 14. septembrī, –budžeta grozījuma Nr. 4/2022 projektu , kas pieņemts 2022. gada 1. jūlijā, Eiropas Komisija ar šo iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei 2022. gada budžeta grozījuma Nr. 5 projektu. IZMAIŅAS IEŅĒMUMU UN IZDEVUMU KOPSAVILKUMĀ PA IEDAĻĀM Izmaiņas vispārējā ieņēmumu dokumentā un III iedaļā ir pieejamas EUR-Lex tīmekļa vietnē ( https://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-lv.htm ). PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.Ievads 2022. gada budžeta grozījuma Nr. 5 projekta (BGP) mērķis ir atjaunināt budžeta izdevumu un ieņēmumu daļas šādiem mērķiem: –iekļaut finansējumu jaunajam instrumentam Eiropas aizsardzības nozares nostiprināšanai, izmantojot kopīgu iepirkumu (EDIRPA), lai novērstu steidzamākās un kritiskākās nepilnības aizsardzības jomā, veicinot dalībvalstu sadarbību kopīgā iepirkuma jomā, par summu 83 miljoni EUR no 5. izdevumu kategorijas rezerves; –pastiprināt ārkārtas pasākumus saskaņā ar Vienotā tirgus programmas (SMP) pārtikas aprites sadaļu, lai dalībvalstīm pēc vairākiem augsti patogēniskās putnu gripas un Āfrikas cūku mēra uzliesmojumiem atlīdzinātu 73,8 miljonus EUR;

–priekšlaikus piešķirt līdzekļus un stiprināt Savienības civilās aizsardzības mehānismu (UCPM), lai turpinātu novirzīt palīdzību natūrā Ukrainai. Turklāt tiks nomāti helikopteri un citas vieglās lidmašīnas, lai 2023. gadā palielinātu Savienības sagatavotību ugunsgrēku dzēšanai no gaisa, un paātrināts iepirkums, lai nodrošinātu pastāvīgas spējas ugunsgrēku dzēšanai no gaisa. Šajā nolūkā Komisija ierosina izmantot visu atlikušo rezervi 2.b izdevumu apakškategorijā (130,8 miljoni EUR), kā arī dažas neizmantotās Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) un Eiropas Prokuratūras (EPPO) apropriācijas (kopā 7,8 miljoni EUR); –palielināt ES iemaksas Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (EMCDDA) vajadzībām par 0,7 miljoniem no 5. izdevumu kategorijas rezerves, lai izvairītos no operatīviem sarežģījumiem; –palielināt līdzekļus administratīviem izdevumiem un pensijām 7. izdevumu kategorijā par 163 miljoniem EUR augstās inflācijas un strauji augošo enerģijas cenu dēļ; –samazināt maksājumu apropriāciju līmeni Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) un programmai “ES – veselībai” par attiecīgi 775 miljoniem EUR un 129,2 miljoniem EUR. Šīs summas nevarēja iekļaut pārdalēs, kas ierosinātas 5. oktobrī Parlamentam un Padomei iesniegtajā “vispārējā pārvietojumā” (DEC 16/2022); –ņemot vērā kavēšanos ar Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (EASA) jaunā “ReFuelEU Aviation” pilnvarojuma apstiprināšanu, tiek ierosināts attiecīgo summu no rezerves atgriezt Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta transporta pozīcijā, no kuras tā tika kompensēta; –atjaunināt tradicionālo pašu resursu (TOR) aplēses, kā arī ņemt vērā valūtas kursa atšķirību ietekmi. Kopumā šā BGP neto ietekme uz izdevumiem ir palielinājums par 447,5 miljoniem EUR saistību apropriācijās un samazinājusies par 741,1 miljonu EUR maksājumu apropriācijās. Kopējā ietekme uz ieņēmumu daļu ir NKI iemaksu neto samazinājums par 3779 miljoniem EUR. 2. Instruments Eiropas aizsardzības nozares nostiprināšanai, izmantojot kopīgu iepirkumu (EDIRPA) Krievijas militārā agresija pret Ukrainu ir dramatiskā veidā uzsvērusi nepieciešamību pielāgot Eiropas aizsardzības tehnisko un rūpniecisko pamatu (EDTIB) strukturālām pārmaiņām un izveidot ciešāku dalībvalstu sadarbību aizsardzības iepirkuma jomā. Lai novērstu steidzamākās un kritiskākās nepilnības, Komisija ierosināja izveidot īpašu īstermiņa instrumentu – instrumentu Eiropas aizsardzības nozares nostiprināšanai, izmantojot kopīgu iepirkumu – ar kopējo finansējumu 500 miljonu EUR apmērā laikposmam no 2022. līdz 2024. gadam. ES finansiālajam atbalstam, kas jādara pieejams ar jaunā instrumenta starpniecību, būtu jāstimulē sadarbīgs iepirkums aizsardzības jomā, iesaistot vairākas dalībvalstis, un jāsniedz labums EDTIB, vienlaikus nodrošinot, ka, pateicoties piegādes drošībai un lielākai sadarbspējai, dalībvalstu bruņotie spēki spēj rīkoties. Saskaņā ar tiesību akta finanšu pārskatu, kas pievienots Komisijas priekšlikumam, šajā BGP ir ierosināts izveidot īpašu budžeta pozīciju darbības izdevumiem un 2022. gadā piešķirt rezervē 83 miljonus EUR no atlikušās nepiešķirtās rezerves saistību apropriācijās 5. izdevumu kategorijas (Drošība un aizsardzība) izdevumu maksimālā apjoma ietvaros. Salīdzinājumā ar tiesību akta finanšu pārskatu, kas pievienots Komisijas priekšlikumam, 2023. gadā ir ierosināts iekļaut summu aptuveni 0,7 miljonu EUR apmērā, lai 2022. gadā būtu iespējams EMCDDA nepieciešamais palielinājums no 5. izdevumu kategorijā pieejamās rezerves. Ņemot vērā darbību sākšanai nepieciešamo laiku, īstermiņa aizsardzības instrumenta maksājumu vajadzības turpināsies 2023. gadā un turpmākajos gados. Attiecīgās izmaiņas budžeta piezīmēs ir izklāstītas budžeta pielikumā. EUR Budžeta pozīcija Nosaukums Saistību apropriācijas Maksājumu apropriācijas III iedaļa – Komisija 13 06 01 Īstermiņa instruments kopīgam iepirkumam aizsardzības jomā p.m. p.m. 30 02 02 Diferencētās apropriācijas (rezerve 13 06 01. budžeta pantam) 82 972 301 p.m. Kopā 82 972 301 p.m. 3. Pārtika un barība Ar Vienotā tirgus programmas (SMP) Pārtikas aprites sadaļu finansē strukturālus izskaušanas pasākumus, kā arī ārkārtas pasākumus dzīvnieku slimību un augiem kaitīgo organismu uzliesmojumu apkarošanai, attiecībā uz kuriem līdzfinansē dalībvalstu veikto pasākumu attiecināmās izmaksas. Pēc vairākiem nopietniem augsti patogēniskās putnu gripas un Āfrikas cūku mēra uzliesmojumiem dalībvalstīs Komisijai ir jāatlīdzina dalībvalstīm izdevumi, kas tām jau radušies 2019. un 2020. gadā. Kopējās izmaksas ir gandrīz 190 miljoni EUR, no kuriem aptuveni puse jau ir samaksāta kā priekšfinansējums. Ņemot vērā vajadzību apmēru, tostarp saistībā ar nesenajiem uzliesmojumiem, ārkārtas pasākumiem atvēlētais 2022. gada budžets 19 miljonu EUR apmērā lielā mērā nav pietiekams. Ņemot vērā iepriekš minēto, lai ievērotu juridiskās saistības pret dalībvalstīm, kas izriet no jau parakstītajiem dotāciju lēmumiem, tiek ierosināts 2022. gada budžetā ārkārtas pasākumiem pieejamos līdzekļus palielināt par 73,8 miljoniem EUR. 1. izdevumu kategorijā (Vienotais tirgus, inovācija un digitālā joma) ir apzināti divi pārdales avoti par kopējo summu 3,8 miljoni EUR, kuri izriet no lielākiem nekā paredzēts Eiropas Ķimikāliju aģentūras (ECHA) ieņēmumiem no maksām un ietaupījumiem attiecībā uz Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi (EVTI). Līdz ar to Komisija ierosina finansēt 70 miljonus EUR no nepiešķirtās rezerves 1. izdevumu kategorijas izdevumu maksimālā apjoma ietvaros. Tiek lēsts, ka 2022. gada budžetā jau pieejamās maksājumu apropriācijas būs pietiekamas. EUR Budžeta pozīcija Nosaukums Saistību apropriācijas Maksājumu apropriācijas III iedaļa – Komisija 03 02 06 Cilvēka, dzīvnieku un augu veselības un dzīvnieku labturības nodrošināšana augstā līmenī 73 797 689 0 03 10 01 01 Eiropas Ķimikāliju aģentūra – Tiesību akti par ķīmiskajām vielām - 2 500 000 0 03 10 01 02 Eiropas Ķimikāliju aģentūra – Aktivitātes biocīdu regulējuma jomā - 1 000 000 0 03 10 04 Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) - 297 689 0 Kopā 70 000 000 0 4. UCPM reaģēšanas spējas stiprināšana cīņā pret meža ugunsgrēkiem

Savienības civilās aizsardzības mehānisms (UCPM) finansē izšķiroši svarīgus civilās aizsardzības pasākumus, tostarp meža ugunsgrēku dzēšanu. 2022. gada vasarā meža ugunsgrēki sākās agrāk nekā iepriekšējos gados, un to intensitāte bija lielāka. Dabas ugunsgrēku risks paplašinājās, aptverot teritorijas, kas iepriekš nebija skartas, prasot upurus ugunsdzēsēju vidū, kā arī izraisot īpašumu iznīcināšanu lielā mērogā un aizsargājamo dabas teritoriju masveida izzušanu. Atkarībā no dabiskās vides meža ugunsgrēkiem ir bijušas atšķirīgas iezīmes un apmērs; papildus lieliem gaisa kuģiem efektīvai ugunsdzēšanas spējai ir vajadzīgs elastīgs aprīkojums, piemēram, vieglās lidmašīnas un helikopteri, un aktīvi uz vietas, lai varētu tikt galā ar dažādiem apstākļiem. Šo specializēto spēju ierobežotā pieejamība joprojām ir būtisks trūkums ES reakcijā uz krīzi. Šā gada runā par stāvokli Eiropas Savienībā Komisijas priekšsēdētāja fon der Leiena paziņoja par nodomu divkāršot ES spējas dzēst ugunsgrēkus no gaisa ar vēl desmit viegliem amfībijas tipa gaisa kuģiem un trim helikopteriem. Gaisa flotes nostiprināšana vispirms tiks nodrošināta, izmantojot pagaidu līzingu, lai garantētu šo papildu spēju pieejamību 2023. un 2024. gada vasarā. Tajā pašā laikā tiks paātrināta pastāvīgas gaisa kuģu flotes izveide, kuras iepirkums ir sācies, lai palielinātu sagatavotību turpmākiem dabas ugunsgrēkiem. Šī pastāvīgā flote kļūs pieejama pakāpeniski laikposmā no 2024. līdz 2030. gadam. Vienlaikus šā gada pēdējos mēnešos ir jānodrošina turpmāka UCPM palīdzība cilvēkiem, kas bēg no Ukrainas. Ņemot vērā vajadzību apjomu un ilgumu, šogad pieejamais palielinājums nav pietiekams. Tāpēc Komisija ierosina finansēt šīs darbības, palielinot un priekšlaikus piešķirot līdzekļus budžeta vajadzībām šajā BGP Nr. 5/2022 (138,6 miljoni EUR) un 2023. gada budžeta projekta grozījumu vēstulē Nr. 1/2023 (41,4 miljoni EUR), kuri abi tika iesniegti Parlamentam un Padomei 2022. gada 5. oktobrī. Kopējo summu 180 miljonu EUR apmērā 2022.–2023. gadā veido 10 miljoni EUR UCPM darbībām un centriem (saistībā ar Ukrainai sniegto palīdzību), 55 miljoni EUR sagatavotībai 2023.–2024. gada meža ugunsgrēku sezonām, jo īpaši helikopteru un vieglo lidmašīnu nomai, 90 miljoni EUR helikopteru iegādei un 25 miljoni EUR smago gaisa kuģu iegādei. Helikopteru un gaisa kuģu iegāde jau bija paredzēta sākotnējā plānošanā, bet tiek ierosināts paātrināt pastāvīgās rescEU flotes attīstību; saistībā ar to summa 115 miljonu EUR apmērā tiks kompensēta ar attiecīgu samazinājumu 2026. un 2027. gadā. 2022. gada saistību apropriāciju palielinājums aptver šādus komponentus: ·10 miljoni EUR, lai novirzītu palīdzību natūrā no dalībvalstīm Ukrainai, kā arī nodrošinātu medicīnisko evakuāciju; ·28 miljoni EUR, lai palielinātu ES sagatavotību 2023. gada meža ugunsgrēku sezonai, jo īpaši sākot nomāt vieglos gaisa kuģus un helikopterus. Tas arī novērsīs nepietiekamību līdz brīdim, kad būs izveidota un darbosies pastāvīgā rescEU gaisa flote (sk. punktu turpmāk); ·100,6 miljoni EUR, lai paātrinātu pastāvīgas rescEU flotes izveidi, dalībvalstīm iepērkot UCPM smagos gaisa kuģus un helikopterus. Saskaņā ar pašreizējo plānošanu flote kļūs pieejama pakāpeniski laikposmā no 2026. līdz 2030. gadam. Šīs summas priekšlaicīga piešķiršana palīdzētu paātrināt iepirkumu, lai pirmie helikopteri varētu kļūt pieejami jau 2024./2025. gadā un lai smagie gaisa kuģi tiktu pasūtīti un piegādāti ātrāk. Summa 100,6 miljonu EUR apmērā tiks kompensēta ar attiecīgu samazinājumu 2026. un 2027. gadā. 2022. gada budžetā 2.b izdevumu apakškategorijā ir apzināti divi saistību apropriāciju pārdales avoti, no kuriem 6,2 miljonus EUR nodrošina Eiropas Zāļu aģentūra (EMA). Tie atspoguļo to, ka ir saņemts mazāk pieteikumu zālēm reti sastopamu slimību ārstēšanai, lielākus ieņēmumus no maksām par citiem pieteikumiem, kā arī nedaudz atliktu paplašināto pilnvaru īstenošanu. Vēl 1,5 miljoni EUR ir no Eiropas Prokuratūras (EPPO) budžeta un izriet no zemākām tulkošanas izmaksām, kuras saistītas ar labāk sagatavotiem lietas materiāliem, un zemākām izmeklēšanas izmaksām. Attiecībā uz atlikušo summu EUR 130,8 miljonu apmērā Komisija ierosina izmantot visu nepiešķirto rezervi 2.b izdevumu apakškategorijas (Noturība un vērtības) izdevumu maksimālā apjoma ietvaros. 2022. gadā UCPM netiek pieprasītas papildu maksājumu apropriācijas, savukārt ar EMA un EPPO saistītās maksājumu apropriācijas ir iekļautas “vispārējā pārvietojumā” (DEC 16/2022). EUR Budžeta pozīcija Nosaukums Saistību apropriācijas Maksājumu apropriācijas III iedaļa – Komisija 06 05 01 Savienības Civilās aizsardzības mehānisms (rescEU) 138 569 459 0 06 10 03 01 Savienības ieguldījums Eiropas Zāļu aģentūrai - 4 754 000 0 06 10 03 02 Īpašs ieguldījums zālēm reti sastopamu slimību ārstēšanai - 1 476 000 0 07 10 08 Eiropas Prokuratūra (EPPO) - 1 525 000 0 Kopā 130 814 459 0 5. Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs (EMCDDA) Komisija ierosina palielināt ES ieguldījumu EMCDDA par 0,7 miljoniem EUR no atlikušās nepiešķirtās rezerves 5. izdevumu kategorijas (Drošība un aizsardzība) izdevumu maksimālā apjoma ietvaros. Šis palielinājums ir nepieciešams, lai izvairītos no turpmākas galveno darbību samazināšanas, lai tiktu galā ar lielākām algu izmaksām. Pieprasītais budžeta palielinājums arī ļaus aģentūrai veikt svarīgus IKT ieguldījumus kiberdrošības jomā. Komisija ir ierosinājusi attiecīgu maksājumu prioritāšu palielinājumu “vispārējā pārvietojumā” (DEC 16/2022). EUR Budžeta pozīcija Nosaukums Saistību apropriācijas Maksājumu apropriācijas III iedaļa – Komisija 12 10 03 Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs (EMCDDA) 700 000 0 Kopā 700 000 0 6. Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (EASA) ReFuelEU Aviation priekšlikuma mērķis ir nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus ilgtspējīgam gaisa transportam, kas ietver EASA papildu uzdevumus, jo īpaši sniegt kompetentajām valstu iestādēm datus par aviācijas degvielas uzpildīšanu Savienības lidostās. Gaidot tiesību akta priekšlikuma pieņemšanu, 2022. gada budžetā šim nolūkam rezerves pozīcijā paredzēta īpaša summa 1,8 miljonu EUR apmērā. Ņemot vērā vērojamo kavēšanos likumdošanas procesā, tiek ierosināts attiecīgo summu atgriezt EISI transporta budžeta 02 03 01. pantā, no kura tā sākotnēji tika kompensēta. EUR Budžeta pozīcija Nosaukums Saistību apropriācijas Maksājumu apropriācijas 02 03 01 Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) – Transports 1 800 000 1 800 000 30 02 02 Diferencētās apropriācijas (rezerve 02 10 01. budžeta pantam) -1 800 000 -1 800 000 Kopā 0 0

7. Eiropas publiskā pārvalde Augstā inflācija un strauji augošās enerģijas cenas būtiski ietekmē iestāžu administratīvos izdevumus, kā arī pensijas un Eiropas skolas. Komisija ir centusies ierobežot savus administratīvos izdevumus, īstenojot arvien sarežģītāku stabilu personāla komplektēšanas politiku un pēc iespējas lielākā mērā ievērojami samazinot ar algām nesaistītos izdevumus, piemēram, sanāksmju un komandējumu izdevumus. Tāpat arī citas iestādes ir pielikušas visas iespējamās pūles, lai finansētu papildu vajadzības, pārdalot esošos resursus un atliekot neobligātos ieguldījumus. Tomēr ir jāpalielina iestāžu administratīvie izdevumi, izņemot Padomi, Eiropas Revīzijas palātu un Eiropas Ombudu, kuriem palielinājums nav vajadzīgs. Šis palielinājums ir jo īpaši nepieciešams, lai ņemtu vērā gaidāmo atalgojuma korekciju 2022. gadam. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 64. un 65. pantu ierēdņu un citu Eiropas Savienības iestāžu darbinieku atalgojumu koriģē katru gadu, ņemot vērā Komisijas iesniegto ziņojumu, kas balstīts uz Eurostat sagatavotajiem statistikas datiem, vienojoties ar dalībvalstu statistikas birojiem, un kas atspoguļo stāvokli dalībvalstīs 1. jūlijā. Koriģētā aprēķina pamatā ir paralēlisma princips starp ES ierēdņu un dalībvalstu civildienesta ierēdņu reālā atalgojuma izmaiņām (neņemot vērā inflāciju). Tas atspoguļo divu šādu galveno mainīgo lielumu apvienoto ietekmi: ¾civildienesta ierēdņu reālo algu gada izmaiņas atlasītu desmit dalībvalstu, kas pārstāv vairāk nekā 75 % no Savienības IKP, centrālajās valdībās; ¾gada inflācija Briselē un Luksemburgā, ko aprēķina, ņemot vērā valstu patēriņa cenu inflāciju, kuru mēra, izmantojot Beļģijas saskaņoto patēriņa cenu indeksu (SPCI) un Luksemburgas patēriņa cenu indeksu (PCI) atbilstoši ES personāla sadalījumam minētajās dalībvalstīs. 2022. gada budžetā prognozētais atalgojuma korekcijas rādītājs, kas jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2022. gada 1. jūlija, bija 2,5 % (6 mēnešu ietekme). Šo rādītāju Komisijas dienesti aprēķināja 2021. gada novembrī, pamatojoties uz paredzamo pirktspējas attīstību un dzīves dārdzību atsauces periodā (2021. gada 1. jūlijs–2022. gada 30. jūnijs) saskaņā ar Civildienesta noteikumos paredzēto metodi. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikumā izklāstītajiem noteikumiem Eurostat ziņojums saistībā ar pašreizējo pārskatīšanu tiks izdots 31. oktobrī, un tajā tiks izklāstīta Briselē un Luksemburgā strādājošo ES ierēdņu nominālā neto atalgojuma korekcija, kas stāsies spēkā no 2022. gada jūlija, lai uzturētu pirktspējas paralēlu attīstību ar dalībvalstu civildienesta ierēdņiem. Lai gan Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam tiks pieņemts tikai novembrī, ir lietderīgi situāciju pārskatīt jau tagad un neskarot minēto galīgo ziņojumu, jo ir ļoti liela iespēja, ka algas tiks koriģētas vairāk, nekā tās tika koriģētas 2022. gada budžetā. Proti, publicētais oficiālais inflācijas rādītājs Beļģijā un Luksemburgā attiecīgajā periodā ir ievērojami augstāks, nekā sākotnēji prognozēts (8,6 %). Tajā pašā laikā tiek lēsts, ka pirktspēja desmit atlasītajās dalībvalstīs samazināsies par -3,9 %. Turklāt saskaņā ar jaunākajām ekonomikas prognozēm tiek lēsts, ka ES IKP 2022. gadā sasniegs 2019. gada “pirmskrīzes” līmeni, tādējādi izraisot 2020. gada “apturētās” pirktspējas korekcijas 2,5 % apmērā atcelšanu saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 11. pantu. Turklāt algu un pensiju starpposma korekcija 2,4 % apmērā 2022. gada pirmajos sešos mēnešos radīja papildu izdevumus, kas nebija iekļauti 2022. gada budžetā. Pārskatīto pieņēmumu ietekme uz 2023. finanšu gadu tiks atspoguļota 2023. gada budžeta projekta grozījumu vēstulē Nr. 1/2023. Tā kā Civildienesta noteikumu XI pielikumā ir skaidri noteikts ziņojuma termiņš, t. i., oktobra beigas, būtu par vēlu formāli ierosināt budžeta grozījuma projektu pēc tam, kad likme ir noteikta. Tomēr saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības un precīzas budžeta plānošanas principiem priekšlikums palielināt budžeta apropriācijas saistībā ar algām un pensijām ir pamatots. Papildus iepriekš minētajiem elementiem enerģijas cenu paaugstināšanās līdz 2022. gada beigām rada neparedzētus papildu izdevumus, kas lielākajai daļai iestāžu prasa budžeta palielinājumu, lai varētu izpildīt visas saistītās līgumsaistības. Jo īpaši EĀDD papildu slogs ir saistīts ar tā ievērojamo pakļautību valūtas kursa svārstībām. Tā rezultātā tā budžeta izpildi lielā mērā ietekmē euro vērtības samazināšanās, kā rezultātā rodas papildu neparedzētas vajadzības. Kopumā priekšlikums ir palielināt nediferencētos izdevumus 7. izdevumu kategorijā (Eiropas publiskā pārvalde) 2022. gadā par 163 miljoniem EUR, no kuriem atvēlēt 11,7 miljonus EUR Komisijai, 78,2 miljonus EUR visu iestāžu darbinieku un locekļu, un deputātu pensijām, 8,9 miljonus EUR Eiropas skolām un 64,3 miljonus EUR visām pārējām iesaistītajām iestādēm. Kopējā ietekme uz izdevumiem ir šāda. Summas (EUR) 2022. gada budžets (ieskaitot BG Nr. 1–3/2022 un BGP Nr. 4/2022) Budžeta grozījuma Nr. 5/2022 projekts 2022. gada budžets (ieskaitot BG Nr. 1–3/2022 un BGP Nr. 4–5/2022) Pensijas un Eiropas skolas 2 332 178 613 87 067 538 2 419 246 151 Pensijas 2 124 614 000 78 214 000 2 202 828 000 Eiropas skolas 207 564 613 8 853 538 216 418 151 Iestāžu administratīvie izdevumi 8 287 945 712 75 971 088 8 363 916 800 Komisija 3 868 129 450 11 700 000 3 879 829 450 Pārējās iestādes 4 419 816 262 64 271 088 4 484 087 350 Eiropas Parlaments 2 112 164 198 48 747 088 2 160 911 286 Eiropadome un Padome 611 473 556 0 611 473 556 Eiropas Savienības Tiesa 464 774 000 3 080 000 467 854 000 Revīzijas palāta 162 141 175 0 162 141 175 Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 150 871 643 1 580 000 152 451 643 Reģionu komiteja 108 376 858 1 600 000 109 976 858 Eiropas Ombuds 12 097 411 0 12 097 411 Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs 20 202 000 64 000 20 266 000 Eiropas Ārējās darbības dienests 777 715 420 9 200 000 786 915 420 Kopā 10 620 124 325 163 038 626 10 783 162 951 Detalizētā ietekme pa iedaļām ir šāda. I iedaļa – Eiropas Parlaments Summas (EUR) Budžeta pozīcija Nosaukums Saistību apropriācijas Maksājumu apropriācijas 1 0 2 Pārejas pabalsti 28 464 28 464 1 0 0 0 Algas 1 907 856 1 907 856 1 0 3 1 Invaliditātes pensijas (DIP) 4 560 4 560 1 0 3 2 Apgādnieka zaudējuma pensijas (DIP) 46 656 46 656 1 2 0 0 Atalgojums un pabalsti 17 015 352 17 015 352 1 2 0 2 Apmaksātas virsstundas 2 400 2 400 1 2 2 0 Pabalsti darbiniekiem, kuri atcelti no amata vai atvaļināti dienesta interesēs 65 280 65 280 1 4 0 0 Pārējie darbinieki – Ģenerālsekretariāts un politiskās grupas 1 639 056 1 639 056 1 4 0 1 Pārējie darbinieki – Drošība 959 832 959 832 1 4 0 2 Pārējie darbinieki – Ģenerālsekretariāta šoferi 182 400 182 400 1 4 0 4 Prakse, valstu norīkotie eksperti, ierēdņu apmaiņa un mācību apmeklējumi 240 288 240 288 1 4 0 5 Izdevumi par mutisko tulkošanu: Ārējie pakalpojumi mutiskās tulkošanas jomā 1 153 080 1 153 080 2 0 2 4 Enerģijas patēriņš 20 320 000 20 320 000 4 2 2 Izdevumi saistībā ar parlamentāro palīdzību 5 181 864 5 181 864 Kopā 48 747 088 48 747 088 III iedaļa – Komisija

Summas (EUR) Budžeta pozīcija Nosaukums Saistību apropriācijas Maksājumu apropriācijas 20 01 02 01 Atlīdzība un pabalsti – Galvenais birojs un pārstāvniecības 11 700 000 11 700 000 21 01 01 Pensijas un pabalsti 76 700 000 76 700 000 21 01 02 01 Eiropas Parlamenta bijušo deputātu pensijas 1 000 000 1 000 000 21 01 02 04 Eiropas Savienības Tiesas bijušo locekļu pensijas 514 000 514 000 21 02 01 01 Eiropas skolu ģenerālsekretāra birojs (Brisele) 362 059 362 059 21 02 01 02 Brisele I 1 249 985 1 249 985 21 02 01 03 Brisele II 2 024 297 2 024 297 21 02 01 04 Brisele III 1 029 839 1 029 839 21 02 01 05 Brisele IV 1 216 555 1 216 555 21 02 01 06 Luksemburga I 882 627 882 627 21 02 01 07 Luksemburga II 707 389 707 389 21 02 01 08 Mola 259 313 259 313 21 02 01 09 Frankfurte 329 414 329 414 21 02 01 10 Karlsrūe 97 376 97 376 21 02 01 11 Minhene 4 759 4 759 21 02 01 12 Alikante 47 647 47 647 21 02 01 13 Varēze 550 897 550 897 21 02 01 14 Bergena 91 381 91 381 Kopā 98 767 538 98 767 538 IV iedaļa – Eiropas Savienības Tiesa Summas (EUR) Budžeta pozīcija Nosaukums Saistību apropriācijas Maksājumu apropriācijas 1 2 0 0 Algas un piemaksas 1 300 000 1 300 000 1 4 0 0 Pārējie darbinieki 250 000 250 000 1 4 0 6 Ārējie pakalpojumi valodu jomā (konferenču tulki) 280 000 280 000 2 0 2 4 Enerģijas patēriņš 1 250 000 1 250 000 Kopā 3 080 000 3 080 000 VI iedaļa – Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja Summas (EUR) Budžeta pozīcija Nosaukums Saistību apropriācijas Maksājumu apropriācijas 1 2 0 0 Atalgojums un pabalsti 1 080 000 1 080 000 2 0 2 4 Enerģijas patēriņš 500 000 500 000 Kopā 1 580 000 1 580 000 VII iedaļa – Eiropas Reģionu komiteja Summas (EUR) Budžeta pozīcija Nosaukums Saistību apropriācijas Maksājumu apropriācijas 1 2 0 0 Atalgojums un pabalsti 1 200 000 1 200 000 2 0 2 4 Enerģijas patēriņš 400 000 400 000 Kopā 1 600 000 1 600 000 IX iedaļa – Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs Summas (EUR) Budžeta pozīcija Nosaukums Saistību apropriācijas Maksājumu apropriācijas 1 0 0 0 Atalgojums un pabalsti 9 000 9 000 1 1 1 0 Līgumdarbinieki 51 000 51 000 1 1 1 1 Stažēšanās izdevumi un izdevumi par darbinieku apmaiņu 4 000 4 000 Kopā 64 000 64 000 X iedaļa – Eiropas Ārējās darbības dienests Summas (EUR) Budžeta pozīcija Nosaukums Saistību apropriācijas Maksājumu apropriācijas 3 0 0 0 Atalgojums un citas tiesības, kas attiecas uz štata darbiniekiem 6 300 000 6 300 000 3 0 0 3 Ēkas un saistītie izdevumi 2 900 000 2 900 000 Kopā 9 200 000 9 200 000 8. Samazinātas vajadzības maksājumu apropriācijās “Vispārējais pārvietojums” ir ikgadējs pasākums, ko organizē Komisijas korporatīvajā līmenī, kurā visiem ģenerāldirektorātiem un dienestiem tiek prasīts līdz septembra sākumam pārskatīt savu pašreizējā budžeta maksājumu izpildi līdz attiecīgā gada beigām. Šā pasākuma mērķis ir nodrošināt maksimālu budžeta izpildi maksājumu apropriācijās gada beigās, saskaņojot papildu vajadzības ar paredzamo nepilnīgo izpildi. Tā rezultātā katru gadu oktobra sākumā Parlamentam un Padomei tiek iesniegts ad hoc pārvietojuma pieprasījums (saskaņā ar Finanšu regulas 31. pantu). “Vispārējais pārvietojums” liecina, ka dažas programmas netika pilnībā īstenotas gandrīz 2,9 miljardu EUR apmērā, ko daļēji kompensēja pieprasījumi par palielinājumu aptuveni 2 miljardu EUR apmērā. Atlikumu 0,9 miljardu EUR apmērā 2022. gadā nevar absorbēt, un tas būs jāsamazina, lai izvairītos no izdevumu pārpalikuma gada beigās. Līdz ar to Komisija ierosina samazināt maksājumu apropriāciju līmeni Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) un programmai “ES – veselībai” par attiecīgi 775 miljoniem EUR un 129,2 miljoniem EUR. Attiecībā uz ELFLA Komisija ir izanalizējusi līdz šim saņemtās izdevumu deklarācijas un dalībvalstu jaunākās prognozes, kas iesniegtas līdz 2022. gada augusta beigām. Paredzamais nepilnīgais izlietojums ir saistīts ar diviem faktoriem. Pirmkārt, daži atbalsta saņēmēji ir atlikuši vai pat atteikušies no saviem projektiem saistībā ar izmaksu pieaugumu augstās inflācijas dēļ. Otrkārt, pieejamie dati liecina, ka dažās dalībvalstīs NextGenerationEU projektu īstenošana ir paātrinājusies, savukārt ELFLA atbalstīto projektu īstenošana ir palēninājusies. Attiecībā uz programmu “ES – veselībai” nepietiekamā izpilde ir saistīta ar EUFAB projektu, kas ir vakcīnu un terapijas līdzekļu ražošanai pastāvīgi gatavu ražošanas iekārtu tīkls, kura budžets ir 160 miljoni EUR un kuru finansē ar programmu “ES – veselībai”. Tā mērķis ir nodrošināt, ka starp sabiedrības veselības ārkārtas situācijām tiek saglabāta pietiekama un elastīga ražošanas jauda, lai sabiedrības veselības ārkārtas situācijas sākumposmā, pirms nozare ir paplašinājusi ražošanu, būtu pieejama pietiekama ražošanas jauda. Tomēr, ņemot vērā projekta lielo mērogu un sarežģītību, konkursa procedūra ir prasījusi vairāk laika, nekā sākotnēji gaidīts, kā rezultātā līgums tika parakstīts 2022. gada beigās. Tāpēc attiecīgie maksājumi būs jāveic turpmākajos gados. Maksājumu apropriāciju pieprasījumā 2023. gada budžeta projektā jau ir iekļauta nepieciešamā korekcija. Šajā BGP pieprasītais maksājumu apropriāciju samazinājums ir izklāstīts turpmāk. EUR Budžeta pozīcija Nosaukums Saistību apropriācijas Maksājumu apropriācijas III iedaļa – Komisija 06 06 01 Programma “ES – veselībai” 0 -129 184 830 08 03 01 02 Lauku attīstības intervences – 2014.–2022. gada programmas 0 -775 000 000 Kopā 0 -904 184 830 9. Ieņēmumu atjauninājums BGP Nr. 5/2022 ierosināts iekļaut 2022. gada budžetā tradicionālo pašu resursu (TOR) aplēšu atjauninājumu, kā arī ņemt vērā valūtas kursa atšķirību lēsto ietekmi. Kopumā ieņēmumu pārpalikums tiek lēsts 3,0 miljardu EUR apmērā, kas attiecīgi samazinās dalībvalstu NKI iemaksas. Turpmākajā tabulā ir sniegts atjaunināto 2022. gada ieņēmumu aplēšu sadalījums, savukārt sīkāka informācija ir sniegta turpmākajās divās iedaļās.