Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem un Regulas (EK) Nr. 2494/95 atcelšanu /* COM/2014/0724 final - 2014/0346 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Eiropas Komisija un Eiropas Centrālā banka prasa, lai inflācijas mērījumi ES būtu saskaņoti; tas vajadzīgs, lai nodrošinātu Eiropas Savienības pienācīgu darbību un jo īpaši īstenotu efektīvu monetāro politiku. Saskaņotie patēriņa cenu indeksi ir būtiski, novērtējot un mērot šādus aspektus: · konverģenci attiecībā uz cenu stabilitāti ES; un · eurozonas monetārās politikas rezultātus attiecībā uz cenu stabilitātes mērķa sasniegšanu. Saskaņotie inflācijas mērījumi tiek arī izmantoti, lai Komisijas makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūrā novērtētu valstu konkurētspēju. Tāpēc patēriņa cenu indeksiem ir jābūt salīdzināmiem visās valstīs un visās produktu grupās. Tiem jābūt pietiekami detalizētiem, un to sagatavošanai jābūt iespējamai pienācīgā termiņā. Inflācijas rādītāji, kas aprēķināti, izmantojot patēriņa cenu indeksus, ir objektīvs un neizkropļots pamats lēmumu pieņemšanai. Turklāt salīdzināmi un ticami patēriņa cenu indeksi līdz ar citiem avotiem ir vērtīga sākumvērtība, ar ko deflēt ekonomiskās vērtības, piemēram, algas, īres, procentu likmes un nacionālo kontu datus. Šīs lēstās apjoma laikrindas atspoguļo ekonomikas parādības pārmaiņas bez inflācijas ietekmes un ir būtisks ieguldījums politisku un ekonomisku lēmumu pieņemšanā. 1995. gada oktobrī tika izstrādāta un pieņemta Padomes regula par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem (SPCI), un nākamo 17 gadu laikā tai sekoja 20 īstenošanas regulas. Standarta noteikumi, kas nodrošina maksimālu salīdzināmību, ir svarīgi galvenajiem lietotājiem, jo īpaši Komisijai un Eiropas Centrālajai bankai, taču, kopš tika pieņemts sākotnējais regulējums, daži parametri ir mainījušies. · Eiropas Statistikas sistēmas (ESS) attīstības rezultātā arvien lielāka vienprātība ir par saskaņotas pieejas nepieciešamību daudziem metodoloģiskajiem aspektiem, kas skar patēriņa cenu indeksus. · Ņemot vērā straujo tehnoloģiju attīstību pēdējos gados, datu vākšanas un indeksa apkopošanas tehniskie aspekti ir krasi mainījušies. Pateicoties jaudīgām informācijas tehnoloģiju sistēmām, var pārņemt metodes, kuras nebūtu bijušas iespējamas vēl pirms divām desmitgadēm; svītrkodu datu ieviešanas rezultātā būtiski mainās datu vākšanas prakse, un arvien vairāk pastāvīgi tiek izmantoti dažādi interneta avoti cenu vākšanā. · Ar Lisabonas līgumu tika izveidota jauna komitoloģijas struktūra un ieviesti deleģētie un īstenošanas akti. Tas ir jāatspoguļo tiesiskajā regulējumā. Visas šīs dažādās pārmaiņas rada nepieciešamību pārstrādāt tiesību aktus par SPCI, lai modernizētu un racionalizētu tiesisko pamatu un pielāgotu to gan faktiskajām, gan potenciālajām mūsdienu vajadzībām. Pārskatot SPCI regulu, ieinteresētās personas gūst iespēju apsvērt spēkā esošos noteikums un ieteikumus, racionalizēt tos un pievērsties konkrētiem aspektiem, ņemot vērā to pašreizējo nozīmi un dažādo lietotāju veidu intereses. Daudzās politikas jomās, kurās ES aktīvi darbojas, nepieciešama informācija par notikumiem un norisēm, kas ietekmē patēriņa cenu indeksus, lai varētu noteikt darbības mērķus un novērtēt progresu. ES tiesību aktos arī noteikts, ka Eurostat jānodrošina iespējami augstas kvalitātes deflatori, kuros SPCI ir vērtīga sākumvērtība. Indeksiem jābūt savlaicīgiem, precīziem, pilnīgiem, saskaņotiem un salīdzināmiem ES līmenī un starp dažādām produktu grupām. Tikai, modernizējot Eiropas tiesību aktus par SPCI, var izpildīt šīs prasības. Ierosinātajā SPCI regulā iestrādāti Eiropas Statistikas prakses kodeksa principi, kas attiecas uz kvalitātes saistībām, pareizu metodoloģiju, izmaksu lietderību, atbilstību, precizitāti, ticamību, saskaņotību un salīdzināmību. 2. APSPRIEŠANĀ AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM GŪTIE REZULTĀTI UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI SPCI regulas projektu apsprieda ekspertu grupas, ko veido gan statistikas datu sagatavotāji, jo īpaši valstu statistikas iestādes, gan statistikas lietotāji, tostarp Eiropas Komisija, Eiropas Centrālā banka un valstu centrālās bankas. Notika apspriešanās ar Eiropas Statistikas sistēmas komiteju. Ietekmes novērtējums netika uzskatīts par nepieciešamu. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Šā priekšlikuma mērķis ir izveidot vienotu tiesisko regulējumu, kas vajadzīgs, lai dalībvalstis varētu sagatavot saskaņotos indeksus; tas ietver saskaņoto patēriņa cenu indeksu vākšanu, apkopošanu, apstrādi un iesniegšanu. Tie ir vajadzīgi, lai sistemātiski sagatavotu inflācijas mērījumus Eiropas Savienībā. Šajā priekšlikumā vienkāršotas un precizētas prasības par šo indeksu apkopošanu. Ar šo priekšlikumu · nodrošina jaunu vispārēju regulējumu, kas piemērojams noteiktām produktu grupu kategorijām; · izveido skaidru un noteiktu piemērošanas jomu; · saglabā īpašus pasākumus, kuri attiecas uz īpašām jomām, piemēram, veselība, izglītība, sociālā aizsardzība un apdrošināšana; · novērš iespējamās atšķirības interpretēšanā un datu piegādātāju grūtības attiecībā uz noteikumu piemērošanu; · nodrošina vienlīdzīga režīma piemērošanu līdzīgām produktu grupām visā ES; · atceļ noteikumus, kas kļuvuši lieki; un · paskaidro noteikumus, kuri iepriekš tika nepareizi interpretēti. Regulā ir paredzēta iespēja pieņemt deleģētos vai īstenošanas aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. un 291. pantu, ja ir nepieciešamas papildu specifikācijas vai vienoti īstenošanas nosacījumi. Lai nodrošinātu patēriņa cenu indeksu pilnīgu salīdzināmību, jo īpaši ir vajadzīgi vienādi nosacījumi attiecībā uz šādiem aspektiem: · SPCI dalījums pēc Eiropas individuālā patēriņa veidu klasifikācijas (ECOICOP) kategorijām; · metodoloģija, kas izmantota saskaņoto indeksu sagatavošanā; · statistikas vienību nozīme un izmantošana; · saskaņoto indeksu aprēķinā izmantotie svari un metadati par svariem; · saskaņoto indeksu un apakšindeksu nosūtīšanas gada kalendārs; · datu un metadatu apmaiņas standarti; · datu pārskatīšanas nosacījumi; · pamatinformācija un metodes, kas jāizmanto, pamatojoties uz izmēģinājuma pētījumu novērtējumu; un · tehniskās kvalitātes nodrošināšanas prasības, kas attiecas uz ikgadējo kvalitātes ziņojumu saturu, šo ziņojumu sniegšanas termiņš Eurostat un saraksta struktūra. Tāpēc saskaņā ar LESD 291. pantu ar ierosināto regulu Komisijai tiek piešķirtas īstenošanas pilnvaras. Saskaņā ar LESD 290. pantu ar ierosināto regulu Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus, lai papildinātu vai grozītu nebūtiskus regulas elementus. Tas ļaus Komisijai · starptautiskā līmenī nodrošināt individuālā patēriņa veidu klasifikācijas (COICOP), kuru izmanto SPCI dalījumam, salīdzināmību; · noteikt robežvērtību, kuru nepārsniedzot, nav jāiesniedz saskaņoto indeksu apakšindeksi; un · izveidot to apakšindeksu sarakstu, kuri dalībvalstīm nav obligāti jāsagatavo. Komisijai būtu jānodrošina, lai ar šiem deleģētajiem aktiem netiktu radīts ievērojams papildu administratīvais slogs dalībvalstīm. Pārskatītās SPCI regulas priekšlikuma mērķis ir izveidot vienu tiesību aktu, kurā iekļauti visi vienotie nosacījumi. Patlaban ir 20 dažādas īstenošanas regulas. Saskaņā ar jauno regulu tās tiks apvienotas vienā regulā, kas nodrošinās vairāk skaidrības ieinteresētajām personām un dalībvalstīm un uzlabos pārvaldību un padarīs to efektīvāku. Šāda prasību un to īstenošanas vienkāršošana ir viens no galvenajiem mērķiem, īstenojot ierosināto stratēģiju par jaunu tiesisko regulējumu par SPCI. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Nav ietekmes uz ES budžetu. 2014/0346 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem un Regulas (EK) Nr. 2494/95 atcelšanu (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu[1], saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Saskaņotie patēriņa cenu indeksi (SPCI) ir paredzēti, lai saskaņoti mērītu inflāciju dalībvalstīs. Komisija un Eiropas Centrālā banka izmanto SPCI cenu stabilitātes vērtējumā dalībvalstīs saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”) 140. pantu. (2) Eiropas Centrālo banku sistēma (ECBS) izmanto SPCI kā indeksu, kas vajadzīgs, lai mērītu, ciktāl sasniegts ECBS cenu stabilitātes mērķis saskaņā ar Līguma 127. panta 1. punktu; tas ir īpaši svarīgi, definējot un īstenojot Savienības monetāro politiku saskaņā ar Līguma 127. panta 2. punktu. (3) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2494/95[2] tika izveidota vienota sistēma saskaņoto patēriņa cenu indeksu sagatavošanai. Šis tiesiskais regulējums ir jāpielāgo pašreizējām vajadzībām un tehnikas attīstībai. (4) Šajā regulā ir ņemta vērā Komisijas labāka tiesiskā regulējuma programma un jo īpaši Komisijas paziņojums par lietpratīgu regulējumu Savienībā[3]. Statistikas jomā Komisija ir izvirzījusi par prioritāti normatīvās vides vienkāršošanu un uzlabošanu statistikā[4]. (5) SPCI būtu jādala pa Eiropas individuālā patēriņa veidu klasifikācijas (ECOICOP) kategorijām. Šai klasifikācijai būtu jānodrošina, ka visa Eiropas statistika, kas attiecas uz privāto patēriņu, ir konsekventa un salīdzināma. ECOICOP būtu jāatbilst ANO COICOP (starptautiska standarta individuālā patēriņa veidu klasifikācija), tāpēc tā būtu jāpielāgo ANO COICOP pārmaiņām. (6) Parastie SPCI pamatojas uz novērotajām cenām, kas ietver arī produktu nodokļus. Tāpēc inflāciju ietekmē produktu nodokļu likmju pārmaiņas. Lai varētu veikt inflācijas analīzi un konverģences novērtējumu dalībvalstīs, jāvāc informācija arī par nodokļu pārmaiņu ietekmi uz inflāciju. Tāpēc SPCI būtu jāaprēķina, pamatojoties arī uz nemainīgas nodokļu likmes cenām. (7) Mājokļa cenu indeksu, īpaši īpašnieka apdzīvotā mājokļa cenu indeksu (ĪAMC indeksi), noteikšana ir svarīgs solis, lai uzlabotu SPCI atbilstību un salīdzināmību. Mājokļa cenu indeksi ir nepieciešamais pamats, lai sagatavotu ĪAMC indeksus. Turklāt mājokļa cenu indeksi arī paši par sevi ir svarīgi rādītāji. (8) Cenu indeksu pārskata periods būtu regulāri jāatjaunina. Būtu jānosaka noteikumi par saskaņoto indeksu un to apakšindeksu kopējiem indeksa pārskata periodiem, kas integrēti dažādos laikos, lai nodrošinātu, ka iegūtie rādītāji ir salīdzināmi un atbilstoši. (9) Lai veicinātu pakāpenisku patēriņa cenu indeksu saskaņošanu, būtu jāuzsāk izmēģinājuma pētījums, lai novērtētu, cik lietderīgi būtu izmantot papildu pamatinformāciju vai piemērot jaunas metodoloģiskas pieejas. (10) Metodoloģijas rokasgrāmatā būtu jāsniedz norādījumi par augstas kvalitātes saskaņoto indeksu sagatavošanas dažādajiem posmiem, lai palīdzētu dalībvalstīm sagatavot salīdzināmus patēriņa cenu indeksus. Metodoloģijas rokasgrāmata ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm Eiropas Statistikas sistēmā būtu jāizstrādā Komisijai (Eurostat) un regulāri jāatjaunina. SPCI gada sarakstā, kas minēts šīs regulas 9. panta 2. punkta b) apakšpunktā, dalībvalstīm attiecīgā gadījumā būtu jāinformē Komisija (Eurostat) par atšķirībām starp izmantotajām statistikas metodēm un tām metodēm, kas ieteiktas metodoloģijas rokasgrāmatā. (11) Komisijai (Eurostat) būtu jāpārbauda avoti un metodes, ko dalībvalstis izmanto, lai aprēķinātu saskaņotos indeksus, un būtu jāuzrauga tiesiskā regulējuma īstenošana dalībvalstīs. Šajā nolūkā Komisija (Eurostat) uztur regulāru dialogu ar dalībvalstu statistikas iestādēm. (12) Pamatinformācija ir būtiska, lai novērtētu, vai dalībvalstu iesniegtie detalizētie saskaņotie indeksi ir pietiekami salīdzināmi. Turklāt dalībvalstu izmantotās pārredzamās datu apkopošanas metodes un prakse palīdz visām ieinteresētajām personām izprast saskaņotos indeksus un uzlabot to kvalitāti. Tāpēc būtu jāparedz noteikumi par saskaņotu metadatu sniegšanu. (13) Lai nodrošinātu saskaņoto indeksu kvalitāti, Komisijai (Eurostat) un valstu centrālajām bankām, un Eiropas Centrālajai bankai būtu jāapmainās ar konfidenciāliem datiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 223/2009[5]. (14) Ņemot vērā to, ka dalībvalstu līmenī šīs regulas mērķi, proti, izveidot vienotus statistikas standartus saskaņotajiem indeksiem, nevar pietiekami labi sasniegt un ka minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā paredzēto proporcionalitātes principu šī regula nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs, lai sasniegtu šo mērķi. (15) Lai nodrošinātu SPCI dalījumam izmantotās individuālā patēriņa veidu klasifikācijas salīdzināmību starptautiskajā līmenī un pielāgotos ANO COICOP pārmaiņām, noteiktu robežvērtību, kuru nepārsniedzot nav jāsniedz saskaņoto indeksu apakšindeksi, un izveidotu tādu apakšindeksu sarakstu, kuri nav jāsagatavo dalībvalstīm, pilnvaras pieņemt aktus par saskaņotajiem indeksiem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, organizētu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. (16) Lai nodrošinātu pilnīgu patēriņa cenu indeksu salīdzināmību, ir nepieciešami vienādi nosacījumi par SPCI dalījumu ECOICOP kategorijās, par izmantoto metodoloģiju, sagatavojot saskaņotos indeksus, par statistikas vienību sniegto informāciju, par svaru sniegšanu un svaru metadatu sniegšanu, par gada kalendāra izveidi, kas vajadzīgs, lai nosūtītu saskaņotos indeksus un apakšindeksus, par datu un metadatu apmaiņas standartiem, par vienādiem pārskatīšanas nosacījumiem, par uzlabotu pamatinformāciju vai labākām metodēm, pamatojoties uz izmēģinājuma pētījumu novērtējumu, un par tehniskās kvalitātes nodrošināšanas prasībām attiecībā uz ikgadējiem kvalitātes ziņojumiem, ziņojumu sniegšanas termiņu Komisijai (Eurostat) un saraksta struktūru. Lai nodrošinātu šādus vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011[6]. (17) Pieņemot īstenošanas pasākumus un deleģētos aktus saskaņā ar šo regulu, Komisijai būtu pienācīgi jāņem vērā izmaksu lietderība. (18) Regulas (EK) Nr. 223/2009 7. panta kontekstā Eiropas Statistikas sistēmas komitejai ir lūgts sniegt profesionālus norādījumus. (19) Regula (EK) Nr. 2494/95 būtu jāatceļ. IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Priekšmets Ar šo regulu nosaka vienotu regulējumu, kas vajadzīgs, lai izstrādātu, sagatavotu un izplatītu saskaņotos patēriņa cenu indeksus (SPCI) un saskaņotos mājokļu cenu indeksus (SMCI) Savienības, valstu un reģionu līmenī. 2. pants Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: (a) “statistikas izstrāde” ir to statistikas metožu, standartu un procedūru noteikšana un uzlabošana, ko izmanto statistikas sagatavošanā un izplatīšanā, lai izstrādātu jaunus statistikas mērījumus un rādītājus; (b) “statistikas sagatavošana” ir visas darbības, kas nepieciešamas statistikas apkopošanā, tostarp statistikas vākšana, glabāšana, apstrāde un analīze; (c) “statistikas izplatīšana” ir darbība, ar ko statistiku, statistikas datu analīzi un nekonfidenciālu informāciju dara pieejamu lietotājiem; (d) “produkti” ir preces un pakalpojumi, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 549/2013[7] A pielikuma 3.01. punktā (turpmāk “EKS 2010”); (e) “patēriņa cenas” ir iepirkuma cenas, ko samaksājušas mājsaimniecības, lai iegādātos atsevišķus produktus, izmantojot naudas darījumus; (f) “pirkuma cena” ir cena, ko pircējs faktiski samaksājis par produktiem, ieskaitot visus nodokļus mīnus produktu subsīdijas, pēc tam, kad no standarta cenām vai maksām atskaitītas atlaides par liela apjoma pirkumiem vai pirkumiem t. s. klusajā sezonā, izņemot procentu vai pakalpojumu maksas, kas pieskaitītas saskaņā ar kredīta noteikumiem, un visas papildus radušās maksas, jo periodā, kas noteikts pirkuma izdarīšanas laikā, nav veikta samaksa; (g) “saskaņotie patēriņa cenu indeksi (SPCI)” ir salīdzināmie patēriņa cenu indeksi, kurus sagatavo katra dalībvalsts; (h) “nemainīgas nodokļu likmes saskaņotie patēriņa cenu indeksi (NNL SPCI)” ir indeksi, ar kuriem mēra patēriņa cenu pārmaiņas laika periodā, neņemot vērā produktu nodokļu likmju pārmaiņu ietekmi minētajā laika periodā; (i) “administratīvi regulējamās cenas” ir cenas, kuras tieši nosaka vai ievērojami ietekmē valdība; (j) “īpašnieka apdzīvotā mājokļa cenu indekss (ĪAMC indekss)” ir indekss, ar kuru mēra tādu mājokļu darījumu cenu pārmaiņas, kuri ir jauniegādāti mājsaimniecību sektorā, un tādu citu produktu cenu pārmaiņas, kurus mājsaimniecības kā īpašnieki, kas apdzīvo mājokli, iegādājas savām vajadzībām; (k) “mājokļu cenu indekss (MCI)” ir indekss, ar kuru mēra mājsaimniecību pirkto mājokļu darījumu cenu pārmaiņas; (l) “SPCI apakšindekss” ir Eiropas individuālā patēriņa veidu klasifikācijas (ECOICOP) jebkuras kategorijas cenu indekss (turpmāk “ECOICOP”), kā noteikts pielikumā; (m) “saskaņotie indeksi” ir SPCI, NNL SPCI, ĪAMC indeksi un MCI; (n) “Laspeiresa indekss” ir cenu indekss formulā kur P ir cenu līmeņu relatīvais indekss divos periodos, Q ir patērētie daudzumi, t0 ir bāzes periods un tn – periods, kuram aprēķina indeksu; (o) “Laspeiresa tipa indekss” ir indekss, ar kuru mēra vidējās cenu pārmaiņas, pamatojoties uz nemainīgiem izdevumiem salīdzinājumā ar bāzes periodu, t. i., mājsaimniecību patēriņa modelis ir nemainīgs bāzes periodā; (p) “indeksa pārskata periods” ir periods, kurā noteiktais indekss ir 100 indeksa punkti; (q) “pamatinformācija”, atsaucoties uz SPCI un NNL SPCI, ir dati, kas attiecas uz – visām to produktu pirkuma cenām, kas jāņem vērā, lai aprēķinātu SPCI apakšindeksus saskaņā ar šo regulu, – visām īpašībām, kas nosaka produktu cenu un citas īpašības, kuras ir svarīgas attiecīgā patērētāja vajadzībām, – informāciju par iekasētajiem nodokļiem un akcīzes nodokļiem, – informāciju par to, vai cena ir pilnībā vai daļēji administratīvi noteikta, un – visiem svariem, kas atspoguļo attiecīgo produktu patēriņa līmeni un struktūru; (r) “pamatinformācija”, atsaucoties uz ĪAMC indeksiem un MCI, ir dati, kas attiecas uz – visām mājsaimniecību pirkto mājokļu darījumu cenām, kas jāņem vērā, lai saskaņā ar šo regulu aprēķinātu MCI indeksus, – visām īpašībām, kas nosaka mājokļa cenu vai citām attiecīgām īpašībām; (s) “mājsaimniecība” ir mājsaimniecība, kā noteikts EKS 2010 A pielikuma 2.119. punkta a) un b) apakšpunktā, neatkarīgi no valstspiederības vai rezidences statusa; (t) “dalībvalsts ekonomiskā teritorija” ir teritorija, kas definēta EKS 2010 A pielikuma 2.05. punktā, izņemot gadījumus, ja ir iekļauti eksteritoriālie anklāvi, kas atrodas valsts robežās, un pārējā pasaulē izvietotie teritoriālie anklāvi nav iekļauti; (u) “mājsaimniecības galapatēriņa naudas izdevumi” ir to galapatēriņa izdevumu daļa, kas radušies – mājsaimniecībām, – naudas darījumos, – dalībvalsts ekonomiskajā teritorijā, – par produktiem, ko izmanto, lai tieši apmierinātu individuālas vajadzības un vēlmes, kā noteikts EKS 2010 A pielikuma 3.101. punktā, – vienā vai abos laika periodos, kurus salīdzina; (v) “sagatavošanas metodes nozīmīgas pārmaiņas” ir pārmaiņas, kuras, kā lēš, ietekmē attiecīgā saskaņotā indeksa vai tā daļas gada pārmaiņu likmi jebkurā laika periodā par vairāk nekā – 0,1 procentu punktiem attiecībā uz visiem SPCI posteņiem, ĪAMCI vai MCI, – 0,3, 0,4, 0,5 vai 0,6 procentu punktiem – uz attiecīgi jebkuru ECOICOP nodaļu, grupu, klasi vai apakšklasi (5 zīmes). 3. pants Saskaņoto indeksu apkopošana 1. Dalībvalstis sniedz Komisijai (Eurostat) visus saskaņotos indeksus saskaņā ar 2. panta m) punktu. 2. Saskaņotos indeksus apkopo, izmantojot Laspeiresa tipa formulu. 3. SPCI un NNL SPCI pamatojas uz to produktu cenu pārmaiņām un svariem, kas iekļauti mājsaimniecības galapatēriņa naudas izdevumos. 4. SPCI neietver darījumus starp mājsaimniecībām, izņemot īri, ko īrnieki maksā privātiem izīrētājiem, ja izīrētāji darbojas kā to pakalpojumu sniedzēji tirgū, kurus iegādājas mājsaimniecības (īrnieki). 5. SPCI apakšindeksus apkopo ECOICOP kategorijās. Vienotus nosacījumus par SPCI dalījumu ECOIPOP kategorijās pieņem, izmantojot īstenošanas aktus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 4. pants Saskaņoto indeksu salīdzināmība 1. Lai SPCI vai ĪAMCI indeksus varētu uzskatīt par salīdzināmiem, visu detalizācijas līmeņu atšķirības valstīs atspoguļo tikai cenu pārmaiņu vai izdevumu modeļu atšķirības. 2. Visus to saskaņoto indeksu apakšindeksus, kas neatbilst šīs regulas jēdzieniem vai metodēm, uzskata par salīdzināmiem, ja to rezultātā iegūst indeksu, kas saskaņā ar aplēsi sistemātiski atšķiras (a) attiecībā uz SPCI – par 0,1 procentu vai mazāk vidēji viena gada laikā, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, no indeksa, kurš apkopots, ievērojot šīs regulas metodoloģisko pieeju; (b) attiecībā uz ĪAMCI un MCI – par 1 procentu vai mazāk vidēji viena gada laikā, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, no indeksa, kurš apkopots, ievērojot šīs regulas metodoloģisko pieeju. Ja šāds aprēķins nav iespējams, ir sīki jāizklāsta sekas, ja tiks izmantota metodoloģija, kas atšķiras no šīs regulas jēdzieniem vai metodēm. 3. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 10. pantu attiecībā uz pielikuma grozījumiem, lai starptautiskā līmenī nodrošinātu saskaņoto indeksu salīdzināmību. 4. Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus, ar īstenošanas aktiem definē piemērotu metodoloģiju, kas vajadzīga, lai sagatavotu salīdzināmus saskaņotos indeksus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 5. pants Datu prasības 1. Dalībvalstis vāc tādu pamatinformāciju par saskaņotajiem indeksiem un to apakšindeksiem, kas ir reprezentatīva attiecīgajai valstij. 2. Informāciju iegūst no statistikas vienībām, kā noteikts Padomes Regulā (EEK) Nr. 696/93[8]. 3. Statistikas vienības, kuras sniedz informāciju par produktiem, kas iekļauti mājsaimniecību galapatēriņa naudas izdevumos, sadarbojas, pēc vajadzības vācot vai sniedzot pamatinformāciju. Statistikas vienības sniedz precīzu un pilnīgu informāciju, tostarp elektroniski, ja to pieprasa. Pēc to valstu iestāžu pieprasījuma, kas ir atbildīgas par oficiālās statistikas apkopošanu, statistikas vienības sniedz informāciju, piemēram, par svītrkodu datiem, elektroniskā veidā un tik detalizēti, cik tas ir vajadzīgs, lai sagatavotu saskaņotos indeksus un lai novērtētu atbilstību salīdzināmības prasībām un saskaņoto indeksu kvalitāti. Izmantojot īstenošanas aktus, paredz vienādus nosacījumus šīs informācijas sniegšanai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 4. Saskaņotos indeksus un to apakšindeksus bāzē uz kopējo indeksu pārskata periodu – 2015. gadu. Šī bāze stājas spēkā ar 2016. gada janvāra indeksu. 5. Saskaņotos indeksus un to apakšindeksus bāzē uz jaunu kopējo indeksu pārskata periodu, ja ievērojami mainījusies saskaņoto indeksu metodoloģija vai ik pēc 10 gadiem, sākot no 2015. gada. Pāreja uz jauno indeksu pārskata periodu stājas spēkā ar nākamā kalendārā gada janvāra indeksu. Komisija saskaņā ar 10. pantu tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai paredzētu sīki izstrādātus noteikumus par saskaņoto indeksu jaunas bāzes noteikšanu metodoloģisku pārmaiņu gadījumā. 6. Lai neradītu nevajadzīgu slogu dalībvalstīm un ciktāl saskaņoto indeksu apakšindeksi ir būtiski tikai tad, ja tie pārsniedz noteiktu robežvērtību, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 10. pantu, lai noteiktu robežvērtību, kuru nesasniedzot nav jāsniedz minētie apakšindeksi. 7. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 10. pantu, lai izveidotu to ECOICOP apakšindeksu sarakstu, kuri dalībvalstīm nav jāsagatavo, jo tie neattiecas uz privāto patēriņu vai metodoloģiskās saskaņošanas pakāpe nav pietiekama. 6. pants Biežums 1. Dalībvalstis sniedz Komisijai (Eurostat) SPCI, NNL SPCI un to attiecīgos apakšindeksus ar viena mēneša intervālu, tostarp tādus apakšindeksus, kurus sagatavo retāk. 2. Dalībvalstis sniedz Komisijai (Eurostat) ĪAMCI un MCI ar viena ceturkšņa intervālu. Tos brīvprātīgi var sniegt ar viena mēneša intervālu. 3. Dalībvalstīm nav jāsagatavo apakšindeksi ar viena mēneša vai ceturkšņa intervālu, ja retāka datu vākšana atbilst 4. pantā paredzētajām salīdzināmības prasībām. Dalībvalstis informē Komisiju (Eurostat) par ECOICOP un ĪAMCI kategorijām, ko tās plāno savākt retāk, nekā reizi mēnesī vai ceturksnī. 4. Dalībvalstis katru gadu pārskata un atjaunina apakšindeksu svarus saskaņotajiem indeksiem. Izmantojot īstenošanas aktus, paredz vienādus nosacījumus, kas vajadzīgi, lai sniegtu svarus un metadatus par svariem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 7. pants Termiņi, apmaiņas standarti un pārskatīšana 1. Dalībvalstis sniedz saskaņotos indeksus un visus apakšindeksus Komisijai (Eurostat) ne vēlāk kā 20 kalendārās dienas pēc pārskata mēneša beigām par mēneša laikrindām un 85 kalendārās dienas – pēc pārskata ceturkšņa beigām par ceturkšņa laikrindām. 2. Dalībvalstis sniedz Komisijai (Eurostat) datus un metadatus, kas paredzēti šajā regulā, ievērojot datu un metadatu apmaiņas standartus. 3. Jau publicētos saskaņoto indeksu apakšindeksus var pārskatīt. 4. Šā panta 1. punktā minēto saskaņoto indeksu un apakšindeksu iesniegšanas gada kalendāra izveidi, 2. punktā minēto datu un metadatu apmaiņas standartus un vienādus nosacījumus 3. punktā minētajai pārskatīšanai detalizēti precizē, izmantojot īstenošanas aktus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 8. pants Izmēģinājuma pētījumi 1. Ja saskaņoto indeksu apkopošanai ir nepieciešama labāka pamatinformācija vai ja nepieciešamība uzlabot indeksu salīdzināmību ir noteikta 4. panta 2. punktā minētajās metodēs, Komisija (Eurostat) var ierosināt izmēģinājuma pētījumus, ko pēc brīvprātības principa veic dalībvalstis. 2. Ar izmēģinājuma pētījumiem novērtē iespēju iegūt labāku pamatinformāciju vai pieņemt jaunas metodoloģiskas pieejas. 3. Izmēģinājuma pētījumu rezultātus ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un galvenajiem saskaņoto indeksu lietotājiem novērtē Komisija (Eurostat), ņemot vērā priekšrocības, ko sniedz labāka cenu informācija attiecībā pret datu vākšanas un apkopošanas papildu izmaksām. 4. Pamatojoties uz izmēģinājuma pētījumu novērtējumu, labāku pamatinformāciju vai uzlabotas metodes ievieš, izmantojot īstenošanas aktus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 9. pants Kvalitātes nodrošināšana 1. Dalībvalstis nodrošina sniegto saskaņoto indeksu kvalitāti. Šīs regulas vajadzībām piemēro Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. panta 1. punktā noteiktos standarta kvalitātes kritērijus. 2. Dalībvalstis sniedz Komisijai (Eurostat) (a) ikgadēju standarta kvalitātes ziņojumu, ņemot vērā kvalitātes kritērijus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. panta 1. punktā; (b) ikgadēju sarakstu ar sīku informāciju par izmantotajiem datu avotiem, definīcijām un metodēm, tostarp informāciju par visām atšķirībām starp izmantotajām statistikas metodēm un metodoloģijas rokasgrāmatā ieteiktajām metodēm; un (c) tik detalizētu papildu saistīto informāciju, cik nepieciešams, lai novērtētu atbilstību salīdzināmības prasībām un saskaņoto indeksu kvalitāti, ja to pieprasa Komisija (Eurostat). 3. Ja dalībvalsts ir paredzējusi būtiski mainīt saskaņoto indeksu vai to daļas sagatavošanas metodes, vēlākais trīs mēnešus pirms šādas pārmaiņas stāšanās spēkā dalībvalsts informē Komisiju (Eurostat). Dalībvalsts sniedz Komisijai (Eurostat) informāciju par pārmaiņas kvantitatīvo ietekmi. 4. Tehniskās kvalitātes nodrošināšanas prasības attiecībā uz ikgadējā standarta kvalitātes ziņojuma saturu, ziņojuma sniegšanas termiņu Komisijai (Eurostat) un saraksta struktūru nosaka, izmantojot īstenošanas aktus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 10. pants Pilnvaru izmantošana 1. Komisijai piešķir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. 2. Regulas 4. panta 3. punktā un 5. panta 5. līdz 7. punktā minēto pilnvaru deleģēšana ir piešķirta uz nenoteiktu laiku. 3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 4. panta 3. punktā un 5. panta 5. līdz 7. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai arī vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. 4. Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā vienlaikus par to paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. 5. Saskaņā ar 4. panta 4. punktu un 5. panta 5. līdz 7. punktu pieņemtais deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. 11. pants Komiteja 1. Komisijai palīdz Eiropas Statistikas sistēmas komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 223/2009. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. 12. pants Atcelšana 1. Neskarot 2. punktu, dalībvalstis turpina sniegt saskaņotos indeksus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2494/95 līdz to datu nosūtīšanai, kuri attiecas uz 2015. gadu. 2. No 2016. gada 1. janvāra atceļ Regulu (EK) Nr. 2494/95. Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu. 13. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tā pirmo reizi stājas spēkā attiecībā uz datiem, kuri attiecas uz 2016. gada janvāri. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV C [..]. [2] Padomes 1995. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 2494/95 par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem (OV L 257, 27.10.1995., 1. lpp.). [3] Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Lietpratīgs regulējums Eiropas Savienībā” (COM(2010) 543). [4] Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “ES statistikas sagatavošanas metode: Nākamās desmitgades redzējums” (COM(2009) 404 galīgā redakcija). [5] Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku (OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.). [6] Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.). [7] Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regula (ES) Nr. 549/2013 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (OV L 174, 26.6.2013., 1. lpp.). [8] Padomes 1993. gada 15. marta Regula (EEK) Nr. 696/93 par statistikas vienībām ražošanas sistēmas novērošanai un analīzei Kopienā (OV L 76, 30.3.1993., 1. lpp.). PIELIKUMS Eiropas individuālā patēriņa veidu klasifikācija (ECOICOP) 01 PĀRTIKA UN BEZALKOHOLISKIE DZĒRIENI 01.1 Pārtika 01.1.1 Maize un graudaugi 01.1.1.1 Rīsi 01.1.1.2 Milti un citi graudaugi 01.1.1.3 Maize 01.1.1.4 Citi konditorejas izstrādājumi 01.1.1.5 Picas un pīrāgi 01.1.1.6 Makaronu izstrādājumi un kuskuss 01.1.1.7 Sausās brokastis 01.1.1.8 Citi graudaugu izstrādājumi 01.1.2 Gaļa 01.1.2.1 Liellopu un teļa gaļa 01.1.2.2 Cūkgaļa 01.1.2.3 Jēru gaļa un kazu gaļa 01.1.2.4 Mājputnu gaļa 01.1.2.5 Citi gaļas veidi 01.1.2.6 Pārtikā izmantojami subprodukti 01.1.2.7 Žāvēta, sālīta vai kūpināta gaļa 01.1.2.8 Citi gaļas izstrādājumi 01.1.3 Zivis un jūras veltes 01.1.3.1 Svaigas vai atdzesinātas zivis 01.1.3.2 Saldētas zivis 01.1.3.3 Svaigas vai atdzesinātas jūras veltes 01.1.3.4 Saldētas jūras veltes 01.1.3.5 Žāvētas, kūpinātas vai sālītas zivis un jūras veltes 01.1.3.6 Cita veida konservētas vai pārstrādātas zivis un jūras velšu izstrādājumi 01.1.4 Piens, siers un olas 01.1.4.1 Svaigs pilnpiens 01.1.4.2 Svaigs piens ar pazeminātu tauku saturu 01.1.4.3 Konservēts piens 01.1.4.4 Jogurts 01.1.4.5 Siers un biezpiens 01.1.4.6 Citi piena produkti 01.1.4.7 Olas 01.1.5 Eļļas un tauki 01.1.5.1 Sviests 01.1.5.2 Margarīns un citi augu tauki 01.1.5.3 Olīveļļa 01.1.5.4 Citas pārtikā izmantojamas eļļas 01.1.5.5 Citi pārtikā izmantojami dzīvnieku tauki 01.1.6 Augļi 01.1.6.1 Svaigi vai atdzesināti augļi 01.1.6.2 Saldēti augļi 01.1.6.3 Žāvēti augļi un rieksti 01.1.6.4 Konservēti augļi un produkti uz augļu bāzes 01.1.7 Dārzeņi 01.1.7.1 Svaigi vai atdzesināti dārzeņi, izņemot kartupeļus un citus bumbuļaugus 01.1.7.2 Saldēti dārzeņi, izņemot kartupeļus un citus bumbuļaugus 01.1.7.3 Žāvēti dārzeņi, citādi konservēti vai apstrādāti dārzeņi 01.1.7.4 Kartupeļi 01.1.7.5 Čipsi 01.1.7.6 Citi bumbuļaugi un bumbuļveida dārzeņu izstrādājumi 01.1.8 Cukurs, džems, medus, šokolāde un konditorejas izstrādājumi 01.1.8.1 Cukurs 01.1.8.2 Džemi, marmelādes un medus 01.1.8.3 Šokolāde 01.1.8.4 Konditorejas izstrādājumi 01.1.8.5 Pārtikas ledus un saldējums 01.1.8.6 Mākslīgie cukura aizstājēji 01.1.9 Pārtikas produkti, kas citur nav minēti 01.1.9.1 Mērces, garšu pastiprinošas garšvielas 01.1.9.2 Sāls, piedevas un kulinārijas augi 01.1.9.3 Zīdaiņu pārtika 01.1.9.4 Gatavas maltītes 01.1.9.9 Citi pārtikas produkti, kas citur nav minēti 01.2 Bezalkoholiskie dzērieni 01.2.1 Kafija, tēja un kakao 01.2.1.1 Kafija 01.2.1.2 Tēja 01.2.1.3 Kakao un pulverveida šokolāde 01.2.2 Minerālūdeņi, bezalkohola dzērieni, augļu un dārzeņu sulas 01.2.2.1 Minerālūdens vai avotu ūdens 01.2.2.2 Bezalkohola dzērieni 01.2.2.3 Augļu un dārzeņu sulas 02 ALKOHOLISKIE DZĒRIENI, TABAKA UN NARKOTIKAS 02.1 Alkoholiskie dzērieni 02.1.1 Stiprie alkoholiskie dzērieni 02.1.1.1 Stiprie alkoholiskie dzērieni un liķieri 02.1.1.2 Dzērieni ar nelielu alkohola saturu 02.1.2 Vīns 02.1.2.1 Vīnogu vīns 02.1.2.2 Vīns no citiem augļiem 02.1.2.3 Stiprinātie vīni 02.1.2.4 Vīnu saturoši dzērieni 02.1.3 Alus 02.1.3.1 Lager tipa alus 02.1.3.2 Citi alkoholu saturoši alus veidi 02.1.3.3 Alus ar zemu alkohola saturu un bezalkoholiskais alus 02.1.3.4 Alu saturoši dzērieni 02.2 Tabaka 02.2.0 Tabaka 02.2.0.1 Cigaretes 02.2.0.2 Cigāri 02.2.0.3 Citi tabakas izstrādājumi 02.3 Narkotikas 02.3.0 Narkotikas 02.3.0.0 Narkotikas 03 APĢĒRBI UN APAVI 03.1 Apģērbi 03.1.1 Apģērba materiāli 03.1.1.0 Apģērba materiāli 03.1.2 Apģērbi 03.1.2.1 Vīriešu apģērbi 03.1.2.2 Sieviešu apģērbi 03.1.2.3 Zīdaiņu (0–2 gadi) un bērnu (3–13 gadi) apģērbi 03.1.3 Citi apģērbi un apģērba piederumi 03.1.3.1 Citi apģērbi 03.1.3.2 Apģērba piederumi 03.1.4 Apģērba tīrīšana, labošana un noma 03.1.4.1 Apģērb tīrīšana 03.1.4.2 Apģērba labošana un noma 03.2 Apavi 03.2.1 Kurpes un citi apavi 03.2.1.1 Vīriešu apavi 03.2.1.2 Sieviešu apavi 03.2.1.3 Zīdaiņu un bērnu apavi 03.2.2 Apavu labošana un noma 03.2.2.0 Apavu labošana un noma 04 MĀJOKLIS, ŪDENS, ELEKTROENERĢIJA, GĀZE UN CITI KURINĀMIE 04.1 Mājokļa faktiskā īres maksa 04.1.1 Īrnieku maksātā faktiskā īres maksa 04.1.1.0 Īrnieku maksātā faktiskā īres maksa 04.1.2 Cita faktiskā īres maksa 04.1.2.1 Īrnieku maksātā faktiskā īres maksa par otru dzīvesvietu 04.1.2.2 Īrnieku maksātā īres maksa par garāžu un citas īres maksas 04.2 Mājokļa nosacītā īres maksa 04.2.1 Nosacītā īres maksa, ko maksā mājokļa īpašnieki, kuri to arī apdzīvo 04.2.1.0 Nosacītā īres maksa, ko maksā mājokļa īpašnieki, kuri to arī apdzīvo 04.2.2 Cita nosacītā īres maksa 04.2.2.0 Cita nosacītā īres maksa 04.3 Mājokļa kopšana un remonts 04.3.1 Materiāli mājokļa kopšanai un remontam 04.3.1.0 Materiāli mājokļa kopšanai un remontam 04.3.2 Mājokļa kopšanas un remonta pakalpojumi 04.3.2.1 Santehniķu pakalpojumi 04.3.2.2 Elektriķu pakalpojumi 04.3.2.3 Apsildes sistēmu kopšanas pakalpojumi 04.3.2.4 Krāsotāju pakalpojumi 04.3.2.5 Galdnieku pakalpojumi 04.3.2.9 Citi mājokļa kopšanas un remonta pakalpojumi 04.4 Ūdensapgāde un dažādi pakalpojumi, kas saistīti ar mājokli 04.4.1 Ūdensapgāde 04.4.1.0 Ūdensapgāde 04.4.2 Atkritumu savākšana 04.4.2.0 Atkritumu savākšana 04.4.3 Kanalizācijas notekūdeņu savākšana 04.4.3.0 Kanalizācijas notekūdeņu savākšana 04.4.4 Citi ar mājokli saistīti pakalpojumi, kas nav citur minēti 04.4.4.1 Apsaimniekošanas izmaksas ēkās ar vairākiem iemītniekiem 04.4.4.2 Apsardzes pakalpojumi 04.4.4.9 Citi ar mājokli saistīti pakalpojumi 04.5 Elektroenerģija, gāze un citi kurināmie 04.5.1 Elektroenerģija 04.5.1.0 Elektroenerģija 04.5.2 Gāze 04.5.2.1 Dabasgāze un komunālā gāze 04.5.2.2 Sašķidrināti ogļūdeņraži (butāns, propāns u. c.) 04.5.3 Šķidrais kurināmais 04.5.3.0 Šķidrais kurināmais 04.5.4 Cietais kurināmais 04.5.4.1 Ogles 04.5.4.9 Citi cietie kurināmie 04.5.5 Siltumenerģija 04.5.5.0 Siltumenerģija 05 MĒBELES, MĀJSAIMNIECĪBAS APRĪKOJUMS UN REGULĀRA MĀJAS UZTURĒŠANA KARTĪBĀ 05.1 Mēbeles un dzīvokļa iekārta, paklāji un citas grīdsegas 05.1.1 Mēbeles un dzīvokļa iekārta 05.1.1.1 Mājsaimniecības mēbeles 05.1.1.2 Dārza mēbeles 05.1.1.3 Apgaismes iekārtas 05.1.1.9 Citas mēbeles un dzīvokļa iekārtas 05.1.2 Paklāji un citas grīdsegas 05.1.2.1 Paklāji un grīdsegas 05.1.2.2 Citas grīdsegas 05.1.2.3 Telpas formai piemērojamu paklāju un grīdsegu ieklāšanas pakalpojumi 05.1.3 Mēbeļu, dzīvokļa iekārtu un grīdsegu remonts 05.1.3.0 Mēbeļu, dzīvokļa iekārtu un grīdsegu remonts 05.2 Mājsaimniecības tekstilpreces 05.2.0 Mājsaimniecības tekstilpreces 05.2.0.1 Mēbeļu audumi un aizkari 05.2.0.2 Gultasveļa 05.2.0.3 Galdauti un vannas dvieļi 05.2.0.4 Mājsaimniecības tekstilpreču remonts 05.2.0.9 Citas mājsaimniecības tekstilpreces 05.3 Mājsaimniecības ierīces 05.3.1 Galvenās mājsaimniecības ierīces, gan elektriskas, gan neelektriskas 05.3.1.1 Ledusskapji, saldētavas un ledusskapji ar saldētavām 05.3.1.2 Veļas mazgājamās mašīnas, veļas žāvējamās mašīnas un trauku mazgājamās mašīnas 05.3.1.3 Plītis 05.3.1.4 Sildītāji, gaisa kondicionētāji 05.3.1.5 Tīrīšanas aprīkojums 05.3.1.9 Citas galvenās mājsaimniecības ierīces 05.3.2 Sīkas elektriskas mājsaimniecības ierīces 05.3.2.1 Pārtikas apstrādes ierīces 05.3.2.2 Kafijas automāti, ierīces tējas pagatavošanai un tamlīdzīgas ierīces 05.3.2.3 Gludekļi 05.3.2.4 Tosteri un grili 05.3.2.9 Citas sīkas elektriskas mājsaimniecības ierīces 05.3.3 Mājsaimniecības ierīču remonts 05.3.3.0 Mājsaimniecības ierīču remonts 05.4 Stikla trauki, galda piederumi un mājsaimniecības instrumenti 05.4.0 Stikla trauki, galda piederumi un mājsaimniecības instrumenti 05.4.0.1 Stikla trauki, kristāla trauki, keramikas trauki un porcelāna trauki 05.4.0.2 Griežamie instrumenti, galda piederumi un sudrablietas 05.4.0.3 Neelektriski virtuves instrumenti piederumi 05.4.0.4 Stikla trauku, galda piederumu un mājsaimniecības instrumentu remonts 05.5 Darbarīki un iekārtas mājai un dārzam 05.5.1 Galvenie darbarīki un iekārtas 05.5.1.1 Motorizēti galvenie darbarīki un iekārtas 05.5.1.2 Galveno darba rīku un iekārtu remonts, izpirkumnoma un iznomāšana 05.5.2 Sīki darbarīki un dažādi piederumi 05.5.2.1 Nemotorizēti sīki darbarīki 05.5.2.2 Dažādi sīku darbarīku piederumi 05.5.2.3 Nemotorizētu sīku darbarīku un dažādu piederumu remonts 05.6 Preces un pakalpojumi regulārai mājsaimniecības uzturēšanai kārtībā 05.6.1 Īslaicīgas lietošanas mājsaimniecības preces 05.6.1.1 Mazgāšanas līdzekļi un sadzīves ķīmijas preces 05.6.1.2 Citas īslaicīgas lietošanas mājsaimniecības preces 05.6.2 Mājas aprūpes pakalpojumi un mājsaimniecības pakalpojumi 05.6.2.1 Mājas aprūpes pakalpojumi, ko veic algoti darbinieki 05.6.2.2 Tīrīšanas pakalpojumi 05.6.2.3 Mēbeļu un dzīvokļa iekārtu noma 05.6.2.9 Citi mājas aprūpes pakalpojumi un mājsaimniecības pakalpojumi 06 VESELĪBAS AIZSARDZĪBA 06.1 Medikamenti, ierīces un iekārtas 06.1.1 Farmācijas izstrādājumi 06.1.1.0 Farmācijas izstrādājumi 06.1.2 Citi medikamenti 06.1.2.1 Grūtniecības testi un mehāniskie kontraceptīvie līdzekļi 06.1.2.9 Citi medikamenti, kas nav minēti citur 06.1.3 Terapeitiskā aparatūra un iekārtas 06.1.3.1 Korektīvas brilles un kontaktlēcas 06.1.3.2 Dzirdes aparāti 06.1.3.3 Terapeitiskās aparatūras un iekārtu remonts 06.1.3.9 Cita terapeitiskā aparatūra un iekārtas 06.2 Ambulatorie pakalpojumi 06.2.1 Medicīniskie pakalpojumi 06.2.1.1 Vispārēja medicīniska prakse 06.2.1.2 Speciālistu prakse 06.2.2 Zobārstniecības pakalpojumi 06.2.2.0 Zobārstniecības pakalpojumi 06.2.3 Paramedicīniskie pakalpojumi 06.2.3.1 Medicīnas analīžu laboratoriju un rentgenoloģijas centru pakalpojumi 06.2.3.2 Termālās vannas, korektīvā ārstnieciskā vingrošana, neatliekamās medicīniskās palīdzības pakalpojumi un terapeitisku iekārtu noma 06.2.3.9 Citi paramedicīniskie pakalpojumi 06.3 Slimnīcu pakalpojumi 06.3.0 Slimnīcu pakalpojumi 06.3.0.0 Slimnīcu pakalpojumi 07 TRANSPORTS 07.1 Transportlīdzekļu iegāde 07.1.1 Vieglie automobiļi 07.1.1.1 Jauni vieglie automobiļi 07.1.1.2 Lietoti vieglie automobiļi 07.1.2 Motocikli 07.1.2.0 Motocikli 07.1.3 Velosipēdi 07.1.3.0 Velosipēdi 07.1.4 Dzīvnieku vilkmes transportlīdzekļi 07.1.4.0 Dzīvnieku vilkmes transportlīdzekļi 07.2 Personisko transportlīdzekļu ekspluatācija 07.2.1 Rezerves detaļas un ierīces personiskajiem transportlīdzekļiem 07.2.1.1 Riepas 07.2.1.2 Rezerves detaļas personiskajiem transportlīdzekļiem 07.2.1.3 Ierīces personiskajiem transportlīdzekļiem 07.2.2 Degvielas un smērvielas personiskajiem transportlīdzekļiem 07.2.2.1 Dīzeļdegviela 07.2.2.2 Benzīns 07.2.2.3 Citas degvielas personiskajiem transportlīdzekļiem 07.2.2.4 Smērvielas 07.2.3 Personisko transportlīdzekļu apkope un remonts 07.2.3.0 Personisko transportlīdzekļu apkope un remonts 07.2.4 Citi pakalpojumi attiecībā uz personiskajiem transportlīdzekļiem 07.2.4.1 Garāžu, stāvvietu un personisko transportlīdzekļu īre 07.2.4.2 Maksas infrastruktūra un stāvlaika skaitītāji 07.2.4.3 Autovadīšanas prasmes apmācības, eksāmeni, apliecības un tehniskā apskate 07.3 Pārvadājumu pakalpojumi 07.3.1 Pasažieru dzelzceļa pārvadājumi 07.3.1.1 Pasažieru pārvadājumi ar vilcienu 07.3.1.2 Pasažieru pārvadājumi ar metro un tramvaju 07.3.2 Pasažieru autopārvadājumi 07.3.2.1 Pasažieru pārvadājumi ar tuvsatiksmes vai tālsatiksmes autobusu 07.3.2.2 Pasažieru pārvadājumi ar taksometru un nomātu automašīnu ar vadītāju 07.3.3 Pasažieru gaisa pārvadājumi 07.3.3.1 Iekšzemes lidojumi 07.3.3.2 Starptautiski lidojumi 07.3.4 Pasažieru pārvadājumi pa jūru un iekšējiem ūdensceļiem 07.3.4.1 Pasažieru pārvadājumi pa jūru 07.3.4.2 Pasažieru pārvadājumi pa iekšējiem ūdensceļiem 07.3.5 Apvienotais pasažieru transports 07.3.5.0 Apvienotais pasažieru transports 07.3.6 Citi pirkti pārvadājumu pakalpojumi 07.3.6.1 Funikulieris, trošu vagons un trošu ceļu transports 07.3.6.2 Aizvešanas un uzglabāšanas pakalpojumi 07.3.6.9 Citi pirkti pārvadājumu pakalpojumi, kas citur nav minēti 08 SAZIŅA 08.1 Pasta pakalpojumi 08.1.0 Pasta pakalpojumi 08.1.0.1 Vēstuļu apstrādes pakalpojumi 08.1.0.9 Citi pasta pakalpojumi 08.2 Telefona un telefaksa iekārtas 08.2.0 Telefona un telefaksa iekārtas 08.2.0.1 Fiksēto telefonu iekārtas 08.2.0.2 Mobilo telefonu iekārtas 08.2.0.3 Citas telefona un telefaksa iekārtas 08.2.0.4 Telefona vai telefaksa iekārtu remonts 08.3 Telefona un telefaksa pakalpojumi 08.3.0 Telefona un telefaksa pakalpojumi 08.3.0.1 Stacionārā telefona pakalpojumi 08.3.0.2 Bezvadu telefona pakalpojumi 08.3.0.3 Interneta piekļuves nodrošināšanas pakalpojumi 08.3.0.4 Kompleksie telekomunikāciju pakalpojumi 08.3.0.5 Citi informācijas nosūtīšanas pakalpojumi 09 ATPŪTA UN KULTŪRA 09.1 Audiovizuālās, fotogrāfiskās un informācijas apstrādes iekārtas 09.1.1 Iekārtas skaņas un attēlu uztveršanai, ierakstīšanai un reproducēšanai 09.1.1.1 Iekārtas skaņas uztveršanai, ierakstīšanai un reproducēšanai 09.1.1.2 Iekārtas skaņas un attēlu uztveršanai, ierakstīšanai un reproducēšanai 09.1.1.3 Portatīvas skaņas un attēla ierīces 09.1.1.9 Citas iekārtas skaņas un attēlu uztveršanai, ierakstīšanai un reproducēšanai 09.1.2 Fotogrāfiskas un kinematogrāfiskas iekārtas un optiskie instrumenti 09.1.2.1 Kameras 09.1.2.2 Fotogrāfisku un kinematogrāfisku iekārtu piederumi 09.1.2.3 Optiskie instrumenti 09.1.3 Informācijas apstrādes iekārtas 09.1.3.1 Personālie datori 09.1.3.2 Informācijas apstrādes iekārtu piederumi 09.1.3.3 Programmatūra 09.1.3.4 Kalkulatori un citas informācijas apstrādes iekārtas 09.1.4 Ierakstīti informācijas līdzekļi 09.1.4.1 Iepriekš ierakstīti informācijas līdzekļi 09.1.4.2 Neierakstīti ieraksta nesēji 09.1.4.9 Citi ierakstīti informācijas līdzekļi 09.1.5 Audiovizuālo, fotogrāfisko un informācijas apstrādes iekārtu remonts 09.1.5.0 Audiovizuālo, fotogrāfisko un informācijas apstrādes iekārtu remonts 09.2 Citi būtiski atpūtas un kultūras priekšmeti 09.2.1 Būtiski priekšmeti atpūtai ārpus telpām 09.2.1.1 Autofurgoni, autopiekabes un treileri 09.2.1.2 Lidmašīnas, mazie lidaparāti, planieri, deltaplāni un gaisa baloni 09.2.1.3 Laivas, piekarināmie motori un laivu armatūra 09.2.1.4 Zirgi, poniji un piederumi 09.2.1.5 Būtiski spēļu un sporta piederumi 09.2.2 Mūzikas instrumenti un būtiski priekšmeti atpūtai telpās 09.2.2.1 Mūzikas instrumenti 09.2.2.2 Būtiski priekšmeti atpūtai telpās 09.2.3 Citu būtisku atpūtas un kultūras priekšmetu apkope un remonts 09.2.3.0 Citu būtisku atpūtas un kultūras priekšmetu apkope un remonts 09.3 Citi atpūtas priekšmeti un ierīces, dārzi un lolojumdzīvnieki 09.3.1 Spēles, rotaļlietas un preces vaļaspriekam 09.3.1.1 Spēles un preces vaļaspriekam 09.3.1.2 Rotaļlietas un preces svinībām 09.3.2 Inventārs sportam, tūrismam un atpūtai brīvā dabā un kultūrai 09.3.2.1 Inventārs sportam 09.3.2.2 Inventārs tūrismam un atpūtai brīvā dabā un kultūrai 09.3.2.3 Sporta, tūrisma un atpūtas brīvā dabā un kultūras inventāra remonts 09.3.3 Dārzi, augi un ziedi 09.3.3.1 Dārza produkti 09.3.3.2 Augi un puķes 09.3.4 Lolojumdzīvnieki un ar tiem saistītas preces 09.3.4.1 Lolojumdzīvnieku pirkšana 09.3.4.2 Preces lolojumdzīvniekiem 09.3.5 Veterinārie un citi pakalpojumi lolojumdzīvniekiem 09.3.5.0 Veterinārie un citi pakalpojumi lolojumdzīvniekiem 09.4 Atpūtas un kultūras pakalpojumi 09.4.1 Atpūtas un sporta pakalpojumi 09.4.1.1 Atpūtas un sporta pakalpojumi – to apmeklēšana 09.4.1.2 Atpūtas un sporta pakalpojumi – piedalīšanās tajos 09.4.2 Kultūras pakalpojumi 09.4.2.1 Kinoteātri, teātri, koncerti 09.4.2.2 Muzeji, bibliotēkas, zooloģiskie dārzi 09.4.2.3 Televīzijas un radio licenču nodevas, abonementi 09.4.2.4 Kultūras inventāra un piederumu īre 09.4.2.5 Fotopakalpojumi 09.4.2.9 Citi kultūras pakalpojumi 09.4.3 Laimes spēles 09.4.3.0 Laimes spēles 09.5 Laikraksti, grāmatas un kancelejas preces 09.5.1 Grāmatas 09.5.1.1 Daiļliteratūras grāmatas 09.5.1.2 Izglītojošas mācību grāmatas 09.5.1.3 Citas dokumentālas grāmatas 09.5.1.4 Saistoši pakalpojumi un e-grāmatu lejupielāde 09.5.2 Laikraksti un periodiskie izdevumi 09.5.2.1 Laikraksti 09.5.2.2 Žurnāli un periodiskie izdevumi 09.5.3 Dažādi iespieddarbi 09.5.3.0 Dažādi iespieddarbi 09.5.4 Kancelejas preces un zīmēšanas materiāli 09.5.4.1 Papīra izstrādājumi 09.5.4.9 Citas kancelejas preces un zīmēšanas materiāli 09.6 Kompleksi atpūtas pakalpojumi 09.6.0 Kompleksi atpūtas pakalpojumi 09.6.0.1 Vietēji kompleksi atpūtas pakalpojumi 09.6.0.2 Kompleksi atpūtas pakalpojumi ārzemēs 10 IZGLĪTĪBA 10.1 Pirmsskolas un sākumskolas izglītība 10.1.0 Pirmsskolas un sākumskolas izglītība 10.1.0.1 Pirmsskolas izglītība (ISCED-97 0. līmenis) 10.1.0.2 Sākumskolas izglītība (ISCED-97 1. līmenis) 10.2 Vidējā izglītība 10.2.0 Vidējā izglītība 10.2.0.0 Vidējā izglītība 10.3 Pēcvidusskolas izglītība, kas nav augstākā izglītība 10.3.0 Pēcvidusskolas izglītība, kas nav augstākā izglītība 10.3.0.0 Pēcvidusskolas izglītība, kas nav augstākā izglītība (ISCED-97 4. līmenis) 10.4 Augstākā izglītība 10.4.0 Augstākā izglītība 10.4.0.0 Augstākā izglītība 10.5 Izglītība, kuras līmeni nevar noteikt 10.5.0 Izglītība, kuras līmeni nevar noteikt 10.5.0.0 Izglītība, kuras līmeni nevar noteikt 11 RESTORĀNI UN VIESNĪCAS 11.1 Ēdināšanas uzņēmumu pakalpojumi 11.1.1 Restorāni, kafejnīcas un tamlīdzīgi 11.1.1.1 Restorāni, kafejnīcas un deju zāles 11.1.1.2 Ātrās ēdināšanas pakalpojumi un līdzņemamais ēdiens 11.1.2 Ēdnīcas 11.1.2.0 Ēdnīcas 11.2 Izmitināšanas pakalpojumi 11.2.0 Izmitināšanas pakalpojumi 11.2.0.1 Viesnīcas, moteļi, iebraucamās vietas un līdzīgi izmitināšanas pakalpojumi 11.2.0.2 Atpūtas centri, kempingi, jauniešu hosteļi un līdzīgi izmitināšanas pakalpojumi 11.2.0.3 Citu iestāžu piedāvāti izmitināšanas pakalpojumi 12 DAŽĀDAS PRECES UN PAKALPOJUMI 12.1 Personiskā aprūpe 12.1.1 Frizētavas un skaistumkopšanas saloni 12.1.1.1 Vīriešu un bērnu frizētavas 12.1.1.2 Sieviešu frizētavas 12.1.1.3 Skaistumkopšanas procedūras 12.1.2 Elektriskās ierīces personiskajai aprūpei 12.1.2.1 Elektriskās ierīces personiskajai aprūpei 12.1.2.2 Personiskajai aprūpei paredzēto elektrisko ierīču remonts 12.1.3 Citas ierīces, priekšmeti un izstrādājumi personiskajai aprūpei 12.1.3.1 Neelektriskas ierīces 12.1.3.2 Personīgās higiēnas un labsajūtas preces, ezotēriski izstrādājumi un skaistumkopšanas izstrādājumi 12.2 Prostitūcija 12.2.0 Prostitūcija 12.2.0.0 Prostitūcija 12.3 Priekšmeti personiskai lietošanai, kas nav minēti citur 12.3.1 Dārglietas, pulksteņi un rokas pulksteņi 12.3.1.1 Dārglietas 12.3.1.2 Pulksteņi un rokas pulksteņi 12.3.1.3 Dārglietu, pulksteņu un rokas pulksteņu remonts 12.3.2 Citi priekšmeti personiskai lietošanai 12.3.2.1 Ceļojuma piederumi 12.3.2.2 Preces zīdaiņiem 12.3.2.3 Citu personiskās lietošanas priekšmetu remonts 12.3.2.9 Citi priekšmeti personiskai lietošanai, kas nav minēti citur 12.4 Sociālā aizsardzība 12.4.0 Sociālā aizsardzība 12.4.0.1 Bērnu aprūpes pakalpojumi 12.4.0.2 Veco ļaužu aprūpes iestādes un invalīdu mītnes 12.4.0.3 Cilvēku aprūpes pakalpojumi to mājās 12.4.0.4 Konsultācijas 12.5 Apdrošināšana 12.5.1 Dzīvības apdrošināšana 12.5.1.0 Dzīvības apdrošināšana 12.5.2 Apdrošināšana, kas saistīta ar mājokli 12.5.2.0 Apdrošināšana, kas saistīta ar mājokli 12.5.3 Apdrošināšana, kas saistīta ar veselību 12.5.3.1 Valsts apdrošināšana, kas saistīta ar veselību 12.5.3.2 Privāta apdrošināšana, kas saistīta ar veselību 12.5.4 Apdrošināšana, kas saistīta ar transportu 12.5.4.1 Mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšana 12.5.4.2 Ceļojuma apdrošināšana 12.5.5 Cita apdrošināšana 12.5.5.0 Cita apdrošināšana 12.6 Finanšu pakalpojumi, kas nav minēti citur 12.6.1 Netieši novērtēti finanšu starpniecības pakalpojumi (FISIM) 12.6.1.0 Netieši novērtēti finanšu starpniecības pakalpojumi (FISIM) 12.6.2 Citi finanšu pakalpojumi, kas nav minēti citur 12.6.2.1 Maksa par banku un pasta pakalpojumiem 12.6.2.2 Starpnieku un ieguldījumu konsultantu honorārs un maksa par pakalpojumiem 12.7 Citi pakalpojumi, kas nav minēti citur 12.7.0 Citi pakalpojumi, kas nav minēti citur 12.7.0.1 Administratīvās maksas 12.7.0.2 Juridiskie un grāmatvedības pakalpojumi 12.7.0.3 Apbedīšanas pakalpojumi 12.7.0.4 Cita veida maksas un pakalpojumi