EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 24.11.2011 
SEC(2011) 1388 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
Priekšlikums Padomes Regulai 
par Savien ības atbalstu kodoliek ārtu ekspluat ācijas izbeigšanas pal īdzības 
programm ām Bulgārijā, Lietuvā un Slovākijā 
{COM(2011) 783 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1387 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV 1. PROBLĒMAS DEFIN ĪCIJA  
Risinot sarunas par piev ienošanos Eiropas Savien ībai, trīs kandidātvalstis ― Bulgārija, 
Lietuva un Slov ākija ― apņēmās slēgt un pēc tam līdz kopīgi noteiktam datumam piln ībā 
izbeigt kodolreaktoru darb ību, kas nav uzlabojami, lai atbilstu minim ālajiem droš ības 
standartiem un ekonomiski pie ņemamām izmaks ām. Šī agrīnā slēgšana rad īja dalībvalstīm 
ārkārtēju finansi ālu slogu, kas nebija sam ērojams ar attiec īgo valstu ekonomiskaj ām iespējām. 
Atzīstot šo faktu un saska ņā ar solidarit ātes principu Eiropas Savien ība apņēmās turpināt 
nodrošināt pietiekamu papildu finanšu pal īdzību šo reaktoru darb ības pilnīgai izbeigšanai. 
Minēto trīs dalībvalstu sl ēgšanas saist ības, kā arī ES saist ības nodrošin āt ES finansi ālu 
atbalstu bija noteiktas atbilstošajos pievienošan ās līgumos. 
ES finanšu pal īdzība šobrīd paredz ēta līdz 2013. gada beig ām, kopā sasniedzot 
2847,8 miljonus euro (1367 miljoni euro Lietuvai, 613 miljoni euro Slov ākijai un 
867,8 miljoni euro Bulg ārijai). Šis ES finansi ālais atbalsts ir efekt īvi mazin ājis agrīnas 
slēgšanas ekonomisk ās sekas, un ekspluat ācijas izbeigšanas process norisin ās veiksmīgi: ir 
sākusies ar droš ību nesaist ītu atomelektrostaciju sist ēmu un da ļu demont āža, un 
nepieciešam ās atkritumu apsaimniekošanas infrastrukt ūras, piem ēram, izlietot ās degvielas 
uzglabāšanas iekārtu un atkritumu apstr ādes un glab āšanas iekārtu būvniecība ir īstenošanas 
beigu posm ā. Tikpat noz īmīga ir gan nepieciešamo licenc ēšanas dokumentu, gan, ja 
vajadzīgs, ietekmes uz vidi nov ērtējumu sagatavošana. Tom ēr, tā kā atomelektrostaciju 
ekspluatācijas izbeigšana  ir ilgtermi ņa process (20–30 ga di), tas turpin āsies pēc 2013. gada, 
un vēl jāīsteno svar īgi ar droš ību saistīti projekti. 
Lai varētu nodrošin āt drošu ekspluat ācijas izbeigšanu, nepieciešam ības gadījumā jābūt 
pieejamiem atbilst īgiem finanšu resursiem1. Lai gan visas tr īs dalībvalstis ir nodibin ājušas 
valsts fondus ar m ērķi rezervēt finanšu resursus ekspluat ācijas izbeigšanai, v ēsturisku iemeslu 
dēļ šie resursi ir nepietiekami. T ādēļ šobrīd jārisina probl ēma, kas saist īta ar finanšu l īdzekļu 
trūkumu atomelektrostaciju turpm ākai ekspluat ācijas izbeigšanai, lai nodrošin ātu to 
neatgriezenisku sl ēgšanu2 un vienlaikus stimul ētu saņēmējas dalībvalstis pak āpeniski pārņemt 
atbildību attiec ībā uz piln īgu finansi ālu nodrošin ājumu un piln īgu iesaisti. Publisk ā 
iejaukšan ās ir nepieciešama, lai pal īdzētu dalībvalstīm ar papildu ES finansi ālu atbalstu. 
ES iedzīvotāji un nākamās paaudzes, k ā arī vide ir galven ās grupas, ko ietekm ē finanšu 
līdzekļu trūkuma un kodoldroš ības probl ēma. Finanšu l īdzekļu trūkums apdraud ētu slēgto 
reaktoru drošu uztur ēšanu līdz to piln īgai atbrīvošanai no degvielas un ekspluat ācijas drošas 
izbeigšanas nep ārtrauktu turpin āšanu, jo past āv risks, ka turpm āki ekspluat ācijas izbeigšanas 
posmi var tikt atlikti uz nenoteiktu laiku, gaidot l īdzekļu pieejam ību un nododot š īs saistības 
un atbildību nākamajām paaudz ēm. Tas rada ar ī atomelektrostaciju atk ārtotas iedarbin āšanas 
risku. Liel ākajā daļā reaktora bloku nav veikti b ūtiski neatgriezeniski demont āžas darbi. Ja 
notiktu av ārija vai negad ījums, nenov ēršami rastos ar ī kaitējums videi. 
                                                 
1 Komisijas ieteikums par kodoliek ārtu ekspluat ācijas pārtraukšanai, lietotajai kodoldegvielai un 
radioaktīvajiem atkritumiem paredz ēto finanšu resursu vad ību. OV L 330, 28.11.2006., 31. lpp. 
2 Neatgriezeniska sl ēgšana ir ekspluat ācijas izbeigšanas posms t ādā tehniskaj ā līmenī, kad atk ārtota 
attiecīgo reaktora bloku iedarbin āšana vairs nav ekonomiski izdev īga. 
 
LV 3   LV 2. ES IEJAUKŠAN ĀS SUBSIDIARIT ĀTE 
Par ES iejaukšan ās nepieciešam ību liecina fakts, ka noteiktaj ā termiņā nav iesp ējams iegūt 
pietiekamu finans ējumu no attiec īgo valstu l īdzekļiem, kas nepieciešams, lai turpin ātu 
ekspluatācijas drošu izbeigšanu. Atš ķirībā no citām dalībvalstīm, kas ir l īdzīgā situācijā, bet 
nesaskaras ar savu atomelektrostaciju agr īnu slēgšanu, no AES darb ības nebija iesp ējams 
uzkrāt pietiekami daudz l īdzekļu. 
Tādēļ Eiropas Savien ības interes ēs ir nodrošin āt attiecīgo reaktoru atk ārtotu neiedarbin āšanu 
un to piln īgu atbrīvošanu no degvielas un demont āžu, lai samazin ātu negatīvu seku risku ES 
iedzīvotājiem un videi. ES pievienot ā vērtība slēpjas atbalsta pas ākumos, kas v ērsti uz 
neatgriezeniska st āvokļa sasniegšanu attiec īgo kodolreaktoru bloku ekspluat ācijas izbeigšanas 
procesā saskaņā ar to attiec īgajiem ekspluat ācijas izbeigšanas pl āniem, saglab ājot augstāko 
iespējamo droš ības līmeni. Tas veicin ās būtiska un ilgstoša atbalsta nodrošin āšanu attiec ībā uz 
darba ņēmēju un iedz īvotāju veselību, nepie ļaujot kait ējumu videi un nodrošinot faktisku 
progresu attiec ībā uz kodoldroš ību. 
3. ES INICIAT ĪVAS MĒRĶI 
3.1. Vispārējie politikas m ērķi 
Vispārējie politikas m ērķi papildu ES finans ējuma nodrošin āšanai pēc 2013. gada, atbalstot 
trīs dalībvalstis to centienos turpin āt ekspluat ācijas drošu izbeigšanu, paredz turpin āt attiecīgo 
kodolreaktoru bloku atbr īvošanu no degvielas un ekspluat ācijas izbeigšanu un nodrošin āt 
neatgriezenisku sl ēgšanu. 
Lai šajā situācijā sasniegtu iepriekšmin ētus mērķus, laikposm ā no 2014. l īdz 2020. gadam 
ekspluatācijas drošas izbeigšanas atbalstam apr ēķināts papildu atbalsts 500 miljonu euro 
apmērā. 
3.2. Īpašie mērķi 
Papildu ES atbalsta programmai ir tr īs īpašie mērķi: 
1. Sasniegt neatgriezenisku st āvokli attiec ībā uz ekspluat ācijas izbeigšanas procesu. 
Galvenie gaid āmie rezult āti/iznākumi šī mērķa sasniegšanai ir š ādi: 
• pēc atomelektrostaciju sl ēgšanas nodrošina to drošu uztur ēšanu līdz pilnīgai 
atbrīvošanai no degvielas; 
• iegūta ekspluat ācijas izbeigšanas licence; 
• pabeigts reaktoru serdes/prim ārās ķēdes demont āžas projekts; 
• sākusies reaktora ēkas demont āža. 
2. Droši apsaimniekot radioakt īvos atkritumus. Galvenie gaid āmie rezult āti/iznākumi šī 
mērķa sasniegšanai ir š ādi: 
 
LV 4   LV • visi kodolreaktoru bloki ir piln ībā atbrīvoti no degvielas un nodrošin āta izlietot ās 
kodoldegvielas droša uzglab āšana; 
• ekspluatācijas izbeigšanas atkritumi ir da ļa no visaptverošas atkritumu 
apsaimniekošanas programmas, un tie tiek droši apstr ādāti un uzglab āti saskaņā ar 
sīki izstrādātu atkritumu apsaimniekošanas pl ānu. 
3. Saglabāt svarīgu specializ ētu pieredzi un zin āšanas. Tas rada ieguvumus attiec ībā uz drošu 
ekspluatācijas izbeigšanu, bet ir vienl īdz svarīgi agrīnas slēgšanas soci ālo seku 
novēršanai. Gaid āmais rezult āts šī mērķa sasniegšanai ir AES darbinieku p ārcelšana darb ā 
pie ekspluat ācijas izbeigšanas. 
Loģiskās struktūras matrica š ī kopsavilkuma beig ās sniedz p ārskatu par galvenajiem ES 
iniciatīvas aspektiem (m ērķiem, rādītājiem, ticam ības pārbaudes avotiem un pie ņēmumiem). 
Papildu ES finanšu pal īdzība saskaņā ar iepriekšmin ētajiem mērķiem nodrošina nep ārtrauktu 
atbalstu, kas paredz ēts saskaņā ar pievienošan ās līgumu attiec ībā uz ekspluat ācijas drošu 
izbeigšanu. Šis turpm ākais atbalsts ir skaidri j āsaprot kā solidaritātes paušana attiec īgajām 
trim dalībvalstīm. Tomēr pilnīga atbildība par kodoldroš ību gulstas uz dal ībvalstīm, kas ietver 
arī pilnīgu atbildību par finans ēšanu, tostarp ekspluat ācijas izbeigšanas finans ēšanu. 
4. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
Tika noteikti un nov ērtēti trīs politikas risin ājumi: 
1. risinājums:  pamata risin ājums: bez turpm ākas papildu ES finansi ālās palīdzības; 
2. risinājums:  līdzšinējais scenārijs: ES finansi ālais atbalsts ekspluat ācijas izbeigšanas un 
izrietošajiem pas ākumiem ener ģētikas nozar ē; 
3. risinājums:  ES daļējs finansējums tikai ekspluat ācijas izbeigšanai; 
Saskaņā ar 1. risinājumu  pievienošan ās līguma noteikumu īstenošana beidzas 2013. gad ā. 
Turpmāka ES finansi āla palīdzība netiks sniegta, un t ādējādi visām trim dal ībvalstīm 
jāgarantē ekspluatācijas izbeigšanas programmas droša pabe igšana no savu valstu resursiem. 
Ar 2. risinājumu  pagarina l īdzšinējās finansējuma programmas l īdzīgā finansējuma līmenī 
(līdzšinējais atbalsts: 258 miljoni euro gad ā) un darbības jomā (ekspluat ācijas izbeigšanas un 
enerģētikas pasākumi, lai turpm āk mazinātu agrīnas slēgšanas ekonomisk ās sekas). 
3. risinājums  ir skaidrs politisks v ēstījums tam, ka tr īs dalībvalstīm ir jādemonstrē lielāka 
finansiālā atbildība un iesaiste, t ādējādi ierosin āts papildu finans ējumu samazin āt (apmēram 
71,4 miljoni euro gad ā) un ierobežot laik ā (ES atbalstu nepagarina p ēc 2020. gada). 
Izmantojot šo risin ājumu, ES atbalsts pas ākumiem ener ģētikas nozar ē, kuru mērķis ir mazin āt 
agrīnas slēgšanas rad ītās ekonomisk ās sekas, turpm āk nebūtu pieejams. ES atbalsts tiktu 
koncentrēts tikai uz galvenajiem jaut ājumiem, lai ekspluat ācijas izbeigšana norit ētu droši. ES 
atbalsts b ūtu jāpapildina ar iev ērojamiem valsts papildu finanš u resursiem, lai segtu atlikušo 
finansējuma defic ītu pilnīgai ekspluat ācijas izbeigšanai. 
Papildus politikas risin ājumiem 2. un 3. risin ājuma īstenošanai var apsv ērt četrus iesp ējamos 
izpildes meh ānismus (1. risin ājumam nav nepieciešams izpildes meh ānisms). Tie ir š ādi: 
 
LV 5   LV A mehānisms.  Finansējums saska ņā ar kopīgu pārvaldību ar ERAB, izmantojot esošos 
starptautiskos vair āku līdzekļu devējus (līdzšinējais mehānisms vis ās trīs dalībvalstīs),― tā ir 
līdzšinējā sistēma. Laikposm ā pirms iest āšanās sistēma darboj ās labi, bet kopš t ā laika ir 
atklājušies tās ierobežojumi. J āņem vērā, ka citi l īdzekļu devēji pēdējos gados nav snieguši 
nekādu turpm āku atbalstu, padarot ES par liel āko un kopš 2004. gada par vien īgo līdzekļu 
devēju (vairāk nekā 95 % no pašreiz ējiem kopējiem līdzekļiem) 
B mehānisms.  Finansējums saska ņā ar kopīgu pārvaldību ar ERAB, tom ēr, izmantojot 
īpašiem nol ūkiem paredz ētus EK līdzekļus: šī sistēma gūtu labumu no ERAB k ā finanšu 
iestādes zināšanām saskaņā ar kopīgu pārvaldību, izslēdzot vairāku līdzekļu devēju sistēmas 
trūkumus. 
C mehānisms.  Finansējums saska ņā ar centraliz ētu netiešu p ārvaldību, izmantojot esošo 
valsts aģentūru CPPA (l īdzšinējais papildu meh ānisms tikai Lietuv ā), ko izraug ās Komisija: 
pabeidzot galvenos infrastrukt ūras invest īciju projektus un ekspluat ācijas izbeigšanas procesa 
gaitā ar kvalific ēta atomelektrostacijas person āla palīdzību, tendence virz ībai uz piln īgu ES 
budžeta izpildi, ko īsteno CPPA, ir past āvīga tendence. 
D mehānisms.  Finansējums, kas iek ļauts ES strukt ūrfondu meh ānismā. Šis izpildes 
mehānisms būtu pilnīgi jauns, un ekspluat ācijas izbeigšanas atbalsta programma b ūtu jāīsteno 
saskaņā ar Vispārējo regulu, ar ko reglament ē struktūrfondus. 
5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
5.1. Ekonomisk ā ietekme: 
• Elektroener ģijas cena pat ērētājiem  
Lai gan var uzskat īt, ka līdz šim piem ērotās elektroener ģijas izmaksas neietv ēra visas procesa 
gaitā radušās izmaksas (iz ņemot Slov ākiju), agr īnu slēgšanu dēļ gala lietot āji ir piedz īvojuši 
strauju elektroener ģijas cenu pieaugumu. 2. un 3. risin ājums mazin ātu šo ietekmi, da ļēji 
kompensējot ekspluat ācijas izbeigšanas izmaksas un, t ā kā laika gait ā palielinājušies 
maksājumi par elektroener ģiju, izlīdzinātu cenu pieaugumu. 
• Elektroener ģijas tirdzniec ība  
Agrīna slēgšana šaj ās trijās dalībvalstīs ir samazin ājusi ražošanas jaudu, un t ādējādi 
samazinājusi arī elektroener ģijas tirdzniec ību (Bulg ārija) vai rad ījusi apstākļus pārejai no 
elektroener ģijas eksport ētāja uz import ētāju (Lietuva un Slov ākija). Jāņem vērā, ka Lietuva un 
Baltijas valstis visp ār nav saist ītas ar Eiropas energoapg ādes tīklu, pakļaujot tās nozīmīgam 
elektroener ģijas importam no viena vien īga avota ― Krievijas. Uzlabojumus rad ītu tikai 
2. risinājums, jo tādā gadījumā finansējumu saņemtu ener ģētikas nozares pas ākumi. 
• Konkurētspēja  
Pievienošan ās līgumos jau atz īsts, ka attiec īgo triju dal ībvalstu ap ņemšanās agrīni slēgt AES 
rada šīm ekonomik ām ārkārtēju finanšu slogu. Nepieciešam ība uzkrāt finanšu resursus, kas 
vajadzīgi ekspluat ācijas izbeigšanas procesam, jo īpaši, ņemot vērā agrīnas slēgšanas 
kontekstu, var ētu ilgākā laikā mazināt šo trīs dalībvalstu konkur ētspēju. Tādēļ 1. risinājums 
pasliktinātu šo attiec īgo trīs dalībvalstu sp ēju konkur ēt. 2. un 3. risin ājums atjauno god īgas 
konkurences apst ākļus attiecībā uz līdzekļiem, kas nepieciešami ekspluat ācijas izbeigšanai. 
 
LV 6   LV Tomēr, ņemot vērā laiku, kas aizrit ējis kopš sl ēgšanas un l īdz šim ieviestos m īkstināšanas 
pasākumus, jāizvairās no pārāk tālejošas darb ības, jo īpaši attiec ībā uz jaudas aizvietošanu vai 
atbilstošiem ietaup ījumiem. Š āda rīcība (2. risin ājums) var krop ļot konkurenci ar cit ām 
dalībvalstīm, kurām jāmaina novecojus ī elektroener ģijas ražošana; š āda pieeja ir ar ī Eiropas 
Parlamentam. 
• Ietekme uz IKP  
Līdzšinējo ekspluat ācijas izbeigšanas pl ānu nepārtraukta īstenošana (2. un 3. risin ājums) 
stimulēs izaugsmi, palielinot ekspluat ācijas izbeigšanas procesa ietvaros veicamo darb ību 
ātrumu. Ekspluat ācijas izbeigšanas pal ēnināšana nepietiekama finans ējuma dēļ (1. risinājums) 
radītu negatīvu ietekmi uz IKP, jo invest īcijas tiktu novirz ītas uz nākotni. 
• Valsts iest ādes  
1. risinājums būtiski ietekm ētu saņēmēju dalībvalstu budžetu. T ām būtu pilnībā jāsedz 
atlikušais finans ējums ekspluat ācijas izbeigšanai no savas va lsts budžeta. 2. un 3. risin ājums 
ierobežos ietekmi uz valstu budžetiem. Tom ēr 3. risinājumā skaidri uzsv ērts, ka šīm trim 
dalībvalstīm jāuzņemas liel āka finansi ālā atbildība un īpašumties ības. Sniedzot samazin ātu 
atbalstu p ēc 2013. gada, iesp ējama pak āpeniska p āreja uz piln īgu dalībvalstu finans ējumu 
ekspluatācijas izbeigšanai l īdz procesa beig ām. 
• Administrat īvais slogs  
Lai īstenotu politikas risin ājumus (tikai 2. un 3. risin ājums), slogs ir atkar īgs no izv ēlētā 
izpildes meh ānisma, kas noteikts 4. sada ļā. 
A mehānisma lemšanas sist ēmas ir sarež ģītas, dodot ES tikai vienu balsi citu l īdzekļu devēju 
vidū, radot sadrumstalotu pien ākumu sadal ījumu. Ja rodas sarež ģījumi projektu īstenošanā, šis 
mehānisms ierobežo Komisijas iesp ējas iejaukties. 
Saskaņā ar B meh ānismu lēmuma pie ņemšanas process un datu pl ūsmas uzraudz ība būtu 
uzlabota un administrat īvais slogs ― samazin āts. Tas stiprin ātu Komisijas p ārvaldības 
iespējas un ļautu efekt īvāk iejaukties sarež ģījumu gad ījumā (kavējumi un izmaksu 
pārsniegumi) sa ņēmēju izstrādātā ekspluatācijas izbeigšanas projekta īstenošanā. 
ES atbalsta īstenošana ar īpašiem nol ūkiem paredz ētas valsts a ģentūras palīdzību saskaņā ar 
C izpildes meh ānismu pozit īvi ietekm ēs turpmākos tuvākās nākotnes projektus, piem ēram, 
konkursus un ekspluat ācijas izbeigšanas viet ējo uzņēmumu darbu ikdienas p ārraudzību. Lai 
gan šis meh ānisms darbojas Lietuv ā, līdzīga alternat īva nav apsv ērta Slovākijā un Bulgārijā, 
jo šo funkciju pild īšanai šobr īd nav piem ērotas strukt ūras. Ņemot vērā laiku, kas 
nepieciešams, lai izveidotu, p ārbaudītu un akredit ētu šādu struktūru, rastos b ūtisks kavējumu 
risks. 
Ekspluatācijas izbeigšanai paredz ēto līdzekļu iekļaušana strukt ūrfondos (D meh ānisms) būtu 
pretrunā ar struktūrfondu visp ārējiem principiem, kas paredz izaugsmes m ērķus īpaši saska ņā 
ar stratēģijas Eiropa 2020 priorit ātēm. Strukt ūrfondi darbojas, pamatojoties uz dal ītu 
pārvaldību. Dalībvalstis izstr ādā, izvēlas, īsteno un p ārvalda projektus saska ņā ar 
prioritārajiem virzieniem, kas noteikti darb ības programm ās, uz ko attiecas Komisijas 
lēmums. Galven ā atbildība par projekta uzraudz ību un kontroli gulstas uz dal ībvalstīm. 
Komisija ir iesaist īta tikai konsult ācijas mērķiem un veic izlases rev īzijas, pamatojoties uz 
 
LV 7   LV riska anal īzi. Faktori, kas ir specifiski ekspluat ācijas izbeigšanas atbalsta programmai, nav 
nepastarpin āti saderīgi ar strukt ūrfondu dal ītas pārvaldības veidu. 
• Ietekme uz treš ām valstīm 
1. risinājums rad ītu tūlītēju finanšu l īdzekļu trūkumu. K ā uzsvērts 2. ieda ļas problēmas 
definīcijā, tam varētu būt nozīmīga ietekme gan ES ietvaros, gan ārpus tās. 2. un 3. risin ājums 
risina finanšu l īdzekļu trūkumu un pozit īvi ietekmēs iedzīvotājus un vidi ES un ārpus tās. 
5.2. Sociālā ietekme 
• Nodarbin ātība 
Šobrīd attiecīgajās atomelektrostacij ās strādā liels skaits kvalific ētu darbinieku. Šis 
kvalificētais darbasp ēks ir nepieciešams sl ēgto reaktoru drošai uztur ēšanai, radiolo ģiskajam 
raksturojumam un dažiem kodoliek ārtu ekspluat ācijas izbeigšanas sagatavošanas darbiem, 
kam nepieciešamas vi ņu uzkrātās zināšanas par AES darb ības laiku. Ja neb ūtu nekāda 
finansējuma (1. risin ājums), tas nopietni apdraud ētu šo darbinieku algu izmaksu3. Tas 
ietekmētu arī veselas pils ētas, kurās atomelektrostacijas kopum ā ir galvenais darba dev ējs. 
Tādēļ ietekmi izjut īs daudz vair āk cilvēku, ne tikai tieši nodarbin ātais person āls. Ja ES turpina 
finansēt ekspluat ācijas izbeigšanu (2. un 3. risin ājums), vadošie kvalific ētie darbinieki tiktu 
saglabāti, saglabājot arī vēsturisku atmi ņu, kas pieš ķir ekspluat ācijas izbeigšanas projektam 
augstāku vērtību.  
• Drošība (negad ījumi/ terorisms/ energoapg ādes drošība) 
Bez finans ējuma (1. risin ājums) past āv iespēja, ka kontrole neb ūs tik stingra un samazin āsies 
uzturēšana, radot ļaunprātīgas izmantošanas risku. Pa ātrinoties ekspluat ācijas izbeigšanas 
procesam (2. risin ājums un jo īpaši 3. risin ājums), šis risks mazin ās. 
• Veselība 
Avāriju vai maz āk drošas uztur ēšanas gad ījumā iespējams darba ņēmēju, kā arī iedzīvotāju 
radioloģiskais apdraud ējums. Izlietot ās kodoldegvielas un radioakt īvo atkritumu drošai 
apstrādei, uzglab āšanai un likvid ēšanai jānotiek saska ņā ar augstākajiem droš ības standartiem, 
bet tam ir nepieciešams atbilst īgs finansējums (2. un 3. risin ājums). 
5.3. Ietekme uz vidi 
• Vide  
Nepietiekamas uztur ēšanas, novecojušu uzraudz ības iekārtu, negad ījumu vai av āriju gadījumā 
vides apdraud ējums palielin āsies. Liela noz īme ir pārredzamai uzraudz ībai, jo īpaši, ja 
iespējamas ES m ēroga sekas. Ja tr ūkst finans ējuma drošai uztur ēšanai un ekspluat ācijas 
izbeigšanai, palielin ās avāriju, piesārņojuma, nopl ūžu u.c. apdraud ējums. 1. risin ājums ietver 
nozīmīgu apdraud ējumu, kas b ūtiski samazin ās 2. un 3. risin ājuma gadījumā. 
                                                 
3 Jānorāda, ka ne visam person ālam algas j āmaksā ekspluatācijas izbeigšanas ietvaros. 
 
LV 8   LV 6. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
Ja nebūtu turpm āka ES atbalsta saska ņā ar sākotnējo risinājumu, tiktu p ārtrauktas 
ekspluatācijas izbeigšanas programmas un t ādējādi apdraud ēta kodoldroš ība. Līdzšinējais 
risinājums paredz ētu daudz liel āku ES finansi ālo atbalstu, samazinot pievienoto v ērtību. 
Turpmāks atbalsts projektiem ener ģētikas nozar ē kropļotu konkurenci, un turpm āks augsta 
līmeņa Savienības finansi āls atbalsts neb ūtu pietiekams mudin ājums dalībvalstīm pārņemt 
pilnu finansi ālu atbildību par ekspluat ācijas izbeigšanu. 
ES daļēju finans ējumu tikai ekspluat ācijas izbeigšanai (3. risin ājumu) uzskata par 
visatbilstoš āko risinājumu saska ņā ar skaidru politisko gribu. Šis risin ājums palielina ES 
pievienoto v ērtību un atbalsta p āreju uz dal ībvalstu piln īgu finans ējumu ekspluat ācijas 
izbeigšanas drošai pabeigšanai p ēc nākamās daudzgadu finanšu sh ēmas. 3. risin ājums 
nodrošina faktiskus kodoldroš ības uzlabojumus un pal īdzēs laikus sasniegt faktisku fizisku 
progresu attiec ībā uz atbrīvošanu no degvielas un ekspluat ācijas izbeigšanu un nodrošin ās 
reaktoru nenov ēršamu slēgšanu. 
3. risinājums kop ā ar B īstenošanas meh ānismu (Bulg ārijai un Slov ākijai) un C meh ānismu 
(Lietuvai) v ēl vairāk nostiprin ās Komisijas p ārvaldību efektīvai un ekonomiskai ES fondu 
izmantošanai. Atkl ātie trūkumi, kas piem īt līdzšinējam īstenošanas meh ānismam (A), tiktu 
novērsti, uzlabotos Komisijas p ārvaldības iespējas efektīvāk iejaukties sarež ģījumu gad ījumā 
(kavējumi un izmaksu p ārsniegumi) sa ņēmēju izstrādātā ekspluatācijas izbeigšanas projekta 
īstenošanā. Īpašie m ērķi, kas piel āgoti ierosin ātajam budžetam un pamatojas uz 
pārskatītiem/atjaunin ātiem ekspluat ācijas izbeigšanas pl āniem (vajadz ības, ko paudušas 
dalībvalstis), un izsme ļoši sasniegumu r ādītāji nodrošina pamatu gaid āmo ieguvumu 
sasniegšanai, ko rad ītu turpmāks ES finansi āls atbalsts p ēc 2013. gada. Š ī pieeja piln ībā atbilst 
Eiropas Rev īzijas palātas ieteikumiem. 
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Lai varētu novērtēt, vai šī programma ir sekm īga (atbilst ība vispārējiem un īpašiem m ērķiem), 
noteikti SMART objekt īvi pārbaudāmi rādītāji (sīkāku inform āciju skatīt tālāk matricā). 
Veicot uzraudz ību, pārskata noteiktos r ādītājus, nosakot progresu attiec ībā uz mērķu 
sasniegšanu. 
Pašreizējā posmā šie rādītāji ir vispārēji visām trim atseviš ķajām programm ām (Ignalīnas, 
Bohunices un Kozlodujas programma). Īstenošanas nol ūkos ir paredz ēts pieņemt gada darba 
programmu vis ām trim atseviš ķajām programm ām, nosakot m ērķus, gaidāmos rezult ātus, 
saistītos rādītājus un termi ņu līdzekļu izmantošanai saska ņā ar katru ikgad ējo finanšu 
ieguldījumu. 
Procedūru līmenī ne vēlāk kā 2014. gada 31. decembr ī paredzēts pieņemt precīzas īstenošanas 
procedūras programmas darb ības laikposmam. Šis l ēmums cita starp ā ietvers sīki izstrādātas 
uzraudzības un zi ņošanas pras ības, kā arī pārskatītus sīki izstrādātus ekspluat ācijas 
izbeigšanas pl ānus visām trim atseviš ķajām programm ām, ko izmantos par s ākuma punktu 
progresa uzraudz īšanai un gaid āmo rezult ātu savlaic īgai sasniegšanai. 
ES uzraudz ības, ziņošanas un nov ērtēšanas pasākumi ietvers vismaz: 
– uzraudzības komitejas san āksmi ar ES divreiz gad ā uz vietas, lai p ārbaudītu 
ekspluatācijas izbeigšanas darbu att īstības pakāpi; 
 
LV 9   LV – regulārus ziņojumus par st āvokli un progresu no sa ņēmējām AES, k ā arī no 
īstenotājorganizācijām (ERAB un CPPA); 
– ikgadējos apvienotos pl ānošanas dokumentus, kas pievienoti Komisijas l ēmumam par 
finansējumu, ziņojot par progresu attiec ībā uz ekspluat ācijas izbeigšanu; 
– programmas vidusposma nov ērtējumu; 
– ziņojumus par situ āciju Eiropas Parlamentam un Padomei par ES finansi ālās 
palīdzības īstenošanu. 
Turklāt saņēmējām jāievieš uzraudz ības sistēma, sniedzot iesp ēju veikt projektu un uzdevumu 
aktīvu ikdienas uzraudz ību un nodrošin āt tūlītēju operatīvu atgriezenisko saiti par pl ānošanu, 
izmantojot korekt īvus pasākumus. 
LOĢISKĀS STRUKT ŪRAS MATRICA  
 Intervences lo ģika Rādītāji Ticamības 
pārbaudes avots  Pieņēmumi  
Vispārēja
is mērķis Atbalstīt dalībvalstu 
centienus attiec ībā uz 
drošu ekspluat ācijas 
izbeigšanu  Panākumi saska ņā ar 
ekspluatācijas izbeigšanas 
plānu (uzdevumi, izmaksas, 
resursi, laika grafiks);  Ekspluatācijas 
izbeigšanas pl āns; 
Regulāras 
uzraudzības 
sanāksmes; 
Ziņojumi no AES 
un valsts 
iestādēm; Stabili politiskie 
apstākļi un tiesiskais 
regulējums; 
Plānotais valsts 
finansējums trūkstošā 
finansējuma segšanai;  
Īpašie 
program
mas 
mērķi 
Nolūks Sasniegt 
neatgriezenisku 
stāvokli attiec ībā uz 
ekspluatācijas 
izbeigšanas procesu; 
Droši apsaimniekot 
izlietoto 
kodoldegvielu un 
radioaktīvos 
atkritumus; 
Saglabāt svarīgu 
specializētu pieredzi 
un zināšanas;  Demontāža saskaņā ar 
ekspluatācijas izbeigšanas 
plānu; 
 
 
Atkritumu apsaimniekošana 
saskaņā ar sīki izstrādātu 
atkritumu apsaimniekošanas 
plānu; 
 
Atomelektrostacijas 
personāla izmantošana;  Ekspluatācijas 
izbeigšanas un 
atkritumu 
apsaimniekošanas 
plāns; 
Regulāri ziņojumi 
un uzraudz ības 
sanāksmes;  Stabili politiskie 
apstākļi un tiesiskais 
regulējums; 
Nav izmai ņu 
ekspluatācijas 
izbeigšanas strat ēģijā; 
Iznākumi 
(gaidāmie 
rezultāti) Droša AES 
pārvaldība; 
Nav ietekmes uz 
vidi; 
Droša izlietot ās 
degvielas 
uzglabāšana 
Droša 
kodolatkritumu 
uzglabāšana 
Iegūta ekspluat ācijas Negadījumu/avāriju skaits; 
Vides monitoringa dati; 
Uzglabāto izlietot ās 
degvielas elementu skaits un 
uzglabāto atkritumu 
iepakojumu skaits saska ņā ar 
plānošanu; 
Saistībā ar laika grafiku 
izdotā licence; 
Savlaicīgi pabeigts projekts; 
Nodarbin āto darbinieku Ziņojums par 
izpildes gaitu un 
progresa 
ziņojums; 
Regulāras 
uzraudzības 
sanāksmes; 
Regulatora 
izsniegta licence; 
Personāla 
uzskaite;  Izveidota un piln ībā 
funkcionējoša 
efektīva AES 
pārvaldības strukt ūra 
ekspluatācijas 
izbeigšanai; 
Veikta efekt īva 
ekspluatācijas 
izbeigšanas 
plānošana; 
Efektīvi izmantota 
operatīvā 
 
LV 10   LV izbeigšanas licence; 
Serdes/ prim ārās 
ķēdes demont āžas 
projekts 
Ekspluatācijas 
izbeigšan ā iesaistītie 
darbinieki  skaits; 
Iegūtās vērtības analīze; atgriezenisk ā saite; 
Nav izmai ņu 
ekspluatācijas 
izbeigšanas strat ēģijā; 
Ieviesta proakt īva 
projekta uzraudz ības 
funkcija;  
Darbības Droša uztur ēšana; 
Atbrīvošana no 
degvielas; 
Demontāžas darbi; 
Radioaktīvo 
atkritumu apstr āde un 
kondicion ēšana; 
Licencēšanas 
dokumenti; 
Serdes/ prim ārās 
ķēdes demont āžas 
tehniskais projekts; 
Darbinieku apm ācība 
un pārdale;  Drošas uztur ēšanas 
plānošana; 
Izņemto degvielas elementu 
skaits; 
Demontēto 
materiālu/sistēmu daudzums; 
Apstrādāto un kondicion ēto 
radioaktīvo atkritumu 
daudzums; 
Licencēšanas dokumenta 
iesniegšana; 
Projekta priekšizp ēte un 
inženiertehniskie p ētījumi; 
Kvalificēto darbinieku skaits 
un darbinieku skaits, uz 
kuriem attiecas p ārdale;  Ziņojums par 
izpildes gaitu un 
progresa 
ziņojums; 
Regulāras 
uzraudzības 
sanāksmes; 
Sīki izstrādāts 
ekspluatācijas 
izbeigšanas darba 
plāns; 
Operatīva 
atgriezenisk ā saite 
ar AES 
plānošanas 
nodaļu; 
Cilvēkresursu 
plāns; Izveidota un piln ībā 
funkcionējoša 
efektīva AES 
pārvaldības strukt ūra 
ekspluatācijas 
izbeigšanai; 
Plānotais valsts 
finansējums trūkstošā 
finansējuma segšanai; 
Savu AES darbinieku 
izmantošanas 
ekonomisk ā 
dzīvotspēja.