Komisijas ziņojums Padomei par Civildienesta noteikumu XII pielikumu /* COM/2008/0592 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 26.9.2008 COM(2008) 592 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI par Civildienesta noteikumu XII pielikumu KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI par Civildienesta noteikumu XII pielikumu 1. JURIDISKAIS PAMATS Šā ziņojuma mērķis ir sniegt Padomei novērtējumu par Eiropas Kopienu ierēdņu pensiju programmu, kā tas paredzēts Civildienesta noteikumu XII pielikuma 14. pantā. Civildienesta noteikumu 83. pantā noteikts, ka pabalstus, ko izmaksā atbilstoši šai pensiju programmai, sedz no Kopienu budžeta, ka dalībvalstis kopīgi garantē šo pabalstu samaksu atbilstīgi šādu izdevumu finansējuma apjomam un ka ierēdņiem jāfinansē viena trešdaļa no šādas pensiju programmas izmaksām. Civildienesta noteikumu 83.a pantā un XII pielikumā ir izklāstīti aktuārie noteikumi par iemaksu likmes aprēķināšanu, lai nodrošinātu pensiju programmas līdzsvaru. 2. EIROPAS KOPIENU IERēDņU PENSIJU PROGRAMMAS PAMATJēDZIENI 2.1. Pensiju programmas aktuārais līdzsvars 2.1.1. Civildienesta noteikumi — aktuārā līdzsvara princips Eiropas Kopienu ierēdņu pensiju programmā tiek ievērots aktuārā līdzsvara princips. Ierēdņu ikgadējām iemaksām jāatbilst vienai trešdaļai no pensijas tiesībām, ko ierēdņi ieguvuši šajā gadā. Gada laikā iegūtās tiesības ir nākotnes pensijas, ko ierēdņi saņems pēc pensionēšanās, kā arī tiesības saņemt (noteiktos apstākļos) invaliditātes pabalstu, apgādnieka zaudējuma pabalstu un bāreņa pensiju. Citiem vārdiem sakot, ikgadējās iemaksas ir noteiktas tā, lai tās finansētu vienu trešdaļu no dienesta izmaksām saistībā ar pensiju programmu, t.i., tā ir nākotnes maksājumu virkne. Lai varētu veikt šo aprēķinu, maksājumi par Eiropas civildienesta ierēdņiem ir jānovērtē to pašreizējā vērtībā (izmantojot diskonta likmi). Tādējādi minētais aprēķins ir aktuārais novērtējums. Tehniskā aspektā pensijas iemaksu likmes aprēķināšanai izmanto „plānotās vienības kredītmetodi”, kas noteikta starptautiskajā standartā IAS Nr. 19. Lai aprēķinātu iemaksu likmi, aktīvi nodarbināto darbinieku iegūto pensiju tiesību aktuāro vērtību summu, ko aktuārajā praksē sauc par „dienesta izmaksām”, salīdzina ar kopējām šo darbinieku gada pamatalgām. Lai novērtētu dienesta izmaksas, ir jāpieņem vairākas aktuārās hipotēzes, piemēram, par reālo procentu likmi, mirstību vai algu pieaugumu. Šo hipotēžu reālās vērtības var nedaudz atšķirties no paredzētajām vērtībām, kas noteiktas aprēķināšanas brīdī. Šādas atšķirības var radīt nelielu ikgadēju nelīdzsvarotību (pozitīvu vai negatīvu). Šīs mazās un teorētiskās ikgadējās atšķirības ilgtermiņā mēdz cita citu līdzsvarot, jo aktuāro hipotēžu vērtības periodiski tiek samazinātas vai palielinātas, lai ņemtu vērā atbilstošās novērotās vērtības. Tekošajā gadā veicamās iemaksas netiek rēķinātas tā, lai segtu pensiju maksājumus par attiecīgo gadu — tās var būt lielākas vai mazākas. Aktuārā līdzsvara princips nodrošina līdzsvaru ilgtermiņā, nevis ikgadēju līdzsvaru. Tas ir no ikgadējās naudas plūsmas līdzsvara atšķirīgs koncepts. Kopienu ierēdņu pensiju programma ir līdzsvarā, ja ierēdņu ikgadējās iemaksas sedz vienu trešdaļu no gada laikā iegūto pensiju tiesībām , t.i., attiecībā uz izdienas pensiju — 1,9 % vai 2 % no pēdējās pamatalgas pirms pensionēšanās (atbilstoši Civildienesta noteikumiem). 2.2. Iemaksas pensiju fondā un pabalsti Noteikumi par tiesībām uz pensiju un invaliditātes pabalstu ir ietverti Civildienesta noteikumu V sadaļas 3. nodaļā un sīkāk izklāstīti VIII un XIII pielikumā. Noteikumu 83. pantā minēts, ka ierēdņiem jāfinansē viena trešdaļa no pensiju programmas izmaksām. Ierēdņu pensijas iemaksu pašreizējais apjoms ir 10,25 % no pamatalgas. Saskaņā ar 2008. gada aprēķinu rezultātiem un ja Komisija iesniegs priekšlikumu un Padome to apstiprinās, no 2008. gada 1. jūlija šī iemaksu likme varētu palielināties līdz 10,9 %. Iemaksu likmes un pensiju pabalstu aprēķina pamatā ir zināms skaits parametru un aktuāra pieņēmumu. Daži no tiem ir sīki izklāstīti turpmāk. 2.2.1. Pensijas tiesības Pensijas tiesības ir tiesības, kas ierēdnim pienākas līdz pensionēšanās vecumam. Pensijas tiesības izsaka kā procentuālo daļu no pamatalgas, ko ņem vērā pensijas aprēķinā. Katru gadu ierēdņi iegūst pensijas tiesības atbilstoši pensiju iemaksām saskaņā ar šādiem Civildienesta noteikumiem[1]. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 77. pantu maksimālā izdienas pensija ir 70 % no pēdējās pamatalgas, kāda saņemta pēdējā pakāpē, kurā ierēdnis bijis vismaz vienu gadu. Ierēdnim izmaksā 1,9 % no šīs pēdējās pamatalgas par katru darba gadu, ko aprēķina saskaņā ar VIII pielikuma 3. pantu. Neatkarīgi no 77. panta otrās daļas otrā teikuma ierēdņi, kuri uzsākuši dienestu pirms 2004. gada 1. maija, ir tiesīgi saņemt 2 % no attiecīgajā pantā minētās algas par katru gadu, kas dod tiesības uz pensiju un kurš aprēķināts saskaņā ar VIII pielikuma 3. pantu. Maksimālais dienesta gadu skaits, kas dod tiesības uz pensiju un kuru var ņemt vērā, aprēķinot izdienas pensijas, ir gadu skaits, kas nepieciešams lai sasniegtu maksimālo pensiju Civildienesta noteikumu 77. panta otrās daļas nozīmē (Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 2. pants). Lai saņemtu maksimālo izdienas pensiju (70 % no pamatalgas), nepieciešamais dienesta gadu skaits ir 35 gadi („vecajiem” ierēdņiem) vai 36,84 gadi („jaunajiem” ierēdņiem). 2.2.2. Pensijas pabalsti Pensijas pabalsti ir vienādi ar pensijas tiesībām, kas reizinātas ar pamatalgu pensionēšanās vecumā. Invaliditātes pabalsta saņēmēji automātiski dodas pensijā tā mēneša pēdējā dienā, kurā iecēlējinstitūcija atzīst viņa pastāvīgo nespēju veikt savus pienākumus (Civildienesta noteikumu 53. pants). Reversijas pensiju un apgādnieka zaudējuma pensiju aprēķina, pamatojoties uz izdienas pensiju un atbilstoši Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 4. nodaļas noteikumiem. 2.2.3. Pensionēšanās vecums Civildienesta noteikumos noteikts, ka parastais pensionēšanās vecums ierēdņiem ir 63 gadi, bet XIII pielikumā ir paredzēts pārejas periods. Tomēr iemaksu likmes aprēķināšanai nepieciešams noteikt tā saukto pieņemto pensionēšanās vecumu . Parasti darbinieki aiziet pensijā tūlīt pēc minimālā pensionēšanās vecuma sasniegšanas. Atkarībā no tā, kad ierēdņi kļuvuši par ES darbiniekiem, aprēķiniem tiek izmantotas dažādas tabulas. 3. PROCEDūRA ZIņOšANAI PAR PENSIJU PROGRAMMU 3.1. 83. panta darba grupa Tehniskus jautājumus, kas rodas XII pielikuma īstenošanas gaitā, Statistikas birojs izskata sadarbībā ar dalībvalstu atbilstošo departamentu ekspertiem, kuri piedalās Civildienesta noteikumu 83. panta darba grupā. Šī darba grupa tikās katru gadu, kā to prasa Civildienesta noteikumi. Sanāksmes notika Luksemburgā 2004. gada 7. jūnijā, 2005. gada 8. jūnijā, 2006. gada 19. jūnijā, 2007. gada 26. jūnijā un 2008. gada 27. jūnijā. Civildienesta noteikumu 83. panta darba grupa apsprieda Statistikas biroja izstrādātos metodes dokumentus. Tā saņēma visus dokumentus, kas nepieciešami Statistikas biroja veiktā darba apstiprināšanai. Darba grupai sniegtajos dokumentos bija visa nepieciešamā informācija. Dokumenti tiek glabāti CIRCA (Statistikas biroja tīmekļa vietnē), un darba grupas dalībniekiem tie ir pieejami. Darba grupa sniedz ierosinājumus vai lūdz sniegt paskaidrojumus. Vienmēr ir panākta vienošanās par lēmumiem. Statistikas birojs arī veic attiecīgās informācijas par aktuārajiem jautājumiem apmaiņu ar starptautiskām organizācijām, piemēram, JPAS (koordinēto organizāciju — ESAO, NATO, EKA, Eiropas Padomes, NATO tehniskās apkopes un apgādes aģentūras un citu organizāciju — apvienotā pensiju pārvaldības nodaļa), EPB (Eiropas Patentu birojs) un Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija. 3.2. Kvalificēts neatkarīgs eksperts Atbilstoši Civildienesta noteikumu XII pielikuma 13. panta 4. punktam metodes īstenošanā un attiecīgo aktuāra pieņēmumu definēšanā un aprēķināšanā Statistikas birojam palīdz kvalificēts neatkarīgs eksperts ( Ernst & Young Actuaires-Conseils, 11, allée de l’Arche, 92037 Paris La Défense cedex ). Saistībā ar aktuāra pieņēmumiem Ernst & Young Actuaires-Conseils veica izmeklēšanu, lai nodrošinātu Statistikas biroja sniegto pamatdatu pareizu izmantošanu. E&Y savos ziņojumos (kas pieejami CIRCA tīmekļa vietnē) apstiprināja Statistikas biroja aprēķinātās iemaksu likmes. Dažos gadījumos E&Y izteica piezīmes, ko Statistikas birojs pēc iespējas ņēma vērā. 4. PARAMETRI UN AKTUāRA PIEņēMUMI 4.1. Galvenie mainīgie lielumi 4.1.1. Noteikumos paredzētie parametri Šīs vērtības galvenokārt ir saistītas ar Civildienesta noteikumu piemērošanu. Tās mainās atbilstoši noteiktiem apstākļiem saistībā ar katra ierēdņa individuālo situāciju (piemēram, ikgadējā aktuārā likme darbiniekiem, kas pieņemti darbā no 2004. gada 1. maija, ir 1,9 % un tiem, kas pieņemti darbā līdz šim datumam — 2 %). Šīs likmes ir skaidri nosakāmas. 4.1.2. Aktuāra pieņēmumi Šīs vērtības nav zināmas, un tās nevar precīzi noteikt. Galvenie aktuāra pieņēmumi ir mirstības un invaliditātes tabulas, atsevišķu algu pieauguma ( ISP ) tabula, varbūtība, ka pensionēšanās dienā persona būs precējusies, bāreņiem un šķirtiem laulātiem piemērojamie koeficienti utt. Šo aktuāra pieņēmumu vērtības noteica atbilstoši vispārējai aktuāra praksei, un tās tika apspriestas ar dalībvalstu atbilstošo departamentu ekspertiem Civildienesta noteikumu 83. panta darba grupas ikgadējo sanāksmju laikā. 4.1.3. Ekonomiskie parametri Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XII pielikuma 10. un 11. pantu reālo diskonta likmi (RDL) un vispārējo algu pieaugumu ( GSG ) rēķina kā attiecīgo likmju vidējo rādītāju par pēdējiem 12 gadiem. Atjauninājumā par 2008. gadu RDL vērtība ir 3,1 % , salīdzinot ar 3,4 % 2007. gada aktuāra novērtējumā. GSG ir 0,4 % , salīdzinot ar 0,5 % 2007. gadā. Šīs izmaiņas kopā ar izmaiņām citos aktuāra pieņēmumos izskaidro, kāpēc aprēķinātā pensiju likme palielinās līdz 10,9 %. 4.1.4. Demogrāfiskie parametri Novērojumiem izmantotajā populācijā ietilpst Eiropas Kopienu ierēdņu pensiju programmas dalībnieki, tostarp: - ierēdņi aktīvajā dienestā, kā arī ierēdņi bērna kopšanas atvaļinājumā, - dalībnieki, kuriem pensiju iemaksas nav obligātas (piemēram, ierēdņi, kuri devušies atvaļinājumā personisku iemeslu dēļ), - invalīdi, kuri saņem invaliditātes pabalstu saskaņā ar Civildienesta noteikumu 78. pantu, - dienesta attiecību pārtraukšanas pabalsta saņēmēji. 2007. gada 31. decembrī bija reģistrēti 47 596 dalībnieki, kas veic iemaksas. Tas ir par 2643 dalībniekiem vairāk nekā iepriekšējā gadā. Šis ievērojamais populācijas palielinājums galvenokārt skaidrojams ar to, ka darbā pieņēma līgumdarbiniekus (jauna populācijas kategorija, kas definēta Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā) un ierēdņus un pagaidu darbiniekus no jaunajām dalībvalstīm. 2007. gada 31. decembrī 7037 no visiem iemaksas veicošajiem programmas dalībniekiem bija līgumdarbinieki, salīdzinot ar 6404 līgumdarbiniekiem 2006. gada 31. decembrī. Tas nozīmē palielinājumu par 9,88 %. Lielākā daļa no šiem jaunajiem iemaksas veicošajiem dalībniekiem aizvieto palīgdarbiniekus (iepriekšējā iemaksas neveicošo darbinieku kategorija). 4.2. Pensiju programmas iepriekšējā novērtējumā izmantoto galveno parametru kopsavilkums Šajās tabulās ir norādītas galveno parametru vērtības un aktuāra pieņēmumi. Lūdzam ņemt vērā, ka tabulās ir dots tikai pārskats par galvenajiem mainīgajiem lielumiem un tās nav pilnīgas. Precīzu un pilnīgu informāciju lūdzam skatīt Civildienesta noteikumos. Aktuārajā novērtējumā izmantotie parametri, kas paredzēti noteikumos [pic] Aktuāra pieņēmumi[2] [pic] 5. REZULTāTI. PENSIJAS IEMAKSU LIKMES ATTīSTīBA 5.1. Pensijas iemaksu likmes attīstība Iemaksas pensiju fondā pa gadiem [pic] Lai nodrošinātu pensiju programmas līdzsvaru, laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam pensijas iemaksu likmi aprēķināja kā vienu trešdaļu no attiecības starp kopējām dienesta izmaksām un kopējām gada pamatalgām. 5.2. Pensiju programmas pēdējā novērtējuma rezultāti Iepriekš norādītā aprēķinātā iemaksu likme (10,9 %) ir viena trešdaļa no attiecības starp kopējām dienesta izmaksām (1002 miljoni euro) un kopējām gada pamatalgām (3056 miljoni euro). Šī likme ir lielāka (+0,6 %) nekā 2007. gadā aprēķinātā likme (10,3 %). Eiropas Kopienu ierēdņu pensiju programmas 2008. gada pagaidu aktuārais novērtējums liecina, ka, lai nodrošinātu šīs pensiju programmas līdzsvaru, iemaksu likme, kas nepieciešama maksājamo pabalstu vienas trešdaļas finansēšanai, ir 10,9 % no pamatalgas (vai no invaliditātes pabalsta). Atbilstoši Civildienesta noteikumu 83.a pantam, ja konstatē, ka pastāv vismaz 0,25 punktu atšķirība starp pašreiz piemēroto iemaksu likmi (10,25 %) un to likmi, kas nepieciešama, lai uzturētu aktuāro līdzsvaru ( 10,9 % ), Padome saskaņā ar XII pielikumā noteikto kārtību apsver, vai likmi vajadzētu pielāgot. Saskaņā ar XII pielikuma 2. panta 2. punktu korekcijas rezultātā, kas stājas spēkā 2008. gada 1. jūlijā, iemaksu likme palielinās vai samazinās ne vairāk kā par vienu procentu punktu virs vai zem iepriekšējā gada likmes (10,25 %). Tādējādi, lai nodrošinātu pensiju programmas līdzsvaru, no 2008. gada 1. jūlija ir jāpiemēro iemaksu likme 10,9 %. 6. PENSIJU PROGRAMMAS LīDZSVARS Kā izskaidrots šā ziņojuma 2.1.2. daļā, Kopienu ierēdņu pensiju programma ir līdzsvarā, ja ierēdņu ikgadējās iemaksas sedz vienu trešdaļu no gada laikā iegūto pensiju tiesībām, t.i., attiecībā uz izdienas pensiju atbilstoši Civildienesta noteikumiem — 1,9 % vai 2 % no pēdējās pamatalgas pirms pensionēšanās. Pensijas iemaksu likmi aprēķina, lai nodrošinātu programmas līdzsvaru. Minētā programma ir līdzsvarā, ja aprēķinātā likme tiek piemērota. Šā ziņojuma pārskata periodā, kas noteikts Civildienesta noteikumu XII pielikuma 14. pantā, Komisija ierosināja un Padome pieņēma Statistikas biroja aprēķināto iemaksu likmi, ņemot vērā šādus Civildienesta noteikumu īpašos noteikumus: - Civildienesta noteikumu XII pielikuma 2. panta 1. punkts (korekcijas rezultātā iemaksu likme palielinās vai samazinās ne vairāk kā par vienu procentu punktu virs vai zem iepriekšējā gada likmes); - Civildienesta noteikumu XII pielikuma 2. panta 2. punkts (korekcijas rezultātā, kas stājas spēkā 2004. gada 1. jūlijā, iemaksu likme palielinās ne vairāk kā par 9,75 %, un korekcijas rezultātā, kas stājas spēkā 2005. gada 1. jūlijā, iemaksu likme palielinās ne vairāk kā par 10,25 %); - Civildienesta noteikumu 83.a panta 4. punkts (ir jāapsver likmes pielāgošana, ja konstatē, ka pastāv vismaz 0,25 punktu atšķirība starp pašreiz piemēroto iemaksu likmi un to likmi, kas nepieciešama, lai uzturētu aktuāro līdzsvaru). Turpmāk norādītajā tabulā ir sniegts kopsavilkums par aprēķinātajām un piemērotajām iemaksu likmēm. Aprēķināto un piemēroto pensijas iemaksu likmju kopsavilkums [pic] Kā liecina šī diagramma, piemērotā pensiju iemaksu likme ļoti tuvinājās Statistikas biroja aprēķinātajai likmei. Lūdzam ņemt vērā, ka iepriekšminēto Civildienesta noteikumu piemērošanas rezultātā var būt nelielas pozitīvas vai negatīvas atšķirības starp likmēm; ilgtermiņā šīs atšķirības mēdz cita citu līdzsvarot. Tādējādi ir izpildīts metodes īpašais mērķis nodrošināt to, ka darbinieku iemaksas pensiju programmas budžetā finansē vienu trešdaļu no pensiju programmas izmaksām, kā tas noteikts Civildienesta noteikumu XII pielikuma 1. panta 1. punktā, un tādēļ programma ir līdzsvarā. 7. KONSTATēTāS PROBLēMAS, RISINāJUMI UN TURPMāKAIS DARBS 7.1. ISP Parasti aktuāra pieņēmumu aprēķināšanā izmanto iepriekšējos novērojumus (piemēram, dzīves ilguma tabula, GSG ). Tas neattiecās uz atsevišķu algu pieauguma ( ISP ) noteikšanu 2004. gadā. Jaunajos Civildienesta noteikumos, kas stājās spēkā 2004. gada 1. maijā, tika izveidota jauna personāla kategorija (līgumdarbinieki), un attiecībā uz ierēdņiem un pagaidu darbiniekiem tika ieviestas nozīmīgas izmaiņas algu likmēs un noteikumos par paaugstināšanu amatā. Visu šo izmaiņu rezultātā iepriekšējie novērojumi par atsevišķu algu pieaugumu, nosakot šo pieņēmumu, nebija izmantojami. Metode 2004.-2005. gadā pamatojās uz orientējošām likmēm paaugstināšanai amatā, un tika izmantota Civildienesta noteikumu I pielikuma B tabula. Attiecībā uz 2006. gada novērtējumu Civildienesta noteikumu 83. panta darba grupa tika iepazīstināta ar jaunu metodi. Šīs metodes pamatā ir mainīgā vidējā orientējošā paaugstināšanas amatā likme un novērotā paaugstināšanas amatā likme (no 2005. gada), ko nosaka attiecībā uz personāla kategoriju, pakāpi, līmeni un gadiem līdz aiziešanai pensijā, par laikposmu līdz 12 novērojumu gadiem. Šādu pašu novērošanas laikposmu izmanto RDL un GSG likmju aprēķināšanai. Ierosinātais risinājums Ir ierosināts turpināt izmantot iepriekšminēto metodi, ar kuru arvien vairāk ņem vērā novēroto paaugstināšanas amatā likmi, jo tās nozīme, salīdzinot ar orientējošām paaugstināšanas likmēm, caurmērā palielinās. Ar šādā veidā aprēķināto ISP pilnībā tiek ņemta vērā darbinieku līmeņu paaugstināšanās visā to karjeras laikā. Vienojoties ar dalībvalstu ekspertiem, var plānot pašreizējās metodes uzlabojumus, ja tas ir nepieciešams. 7.2. Invaliditāte Pensiju programmas 2008. gada novērtējumā ir izmantota jauna invaliditātes tabula (2008. gada ES invaliditātes tabula). Kā izskaidrots iepriekš, lai noteiktu invaliditātes likmes saistībā ar jaunajiem Civildienesta noteikumiem, kas stājās spēkā 2004. gada 1. maijā, ir izmantoti tikai četru gadu (2004., 2005., 2006. un 2007. gada) novērojumi attiecībā uz invaliditāti (ir uzskaitīti invaliditātes pabalstu saņēmēji). Ar jauno invaliditātes tabulu iepazīstināja Civildienesta noteikumu 83. panta darba grupas 2008. gada 27. jūnija sanāksmē. Šāds īss novērojumu laikposms, lai noteiktu invaliditātes likmes, neļauj veikt tik precīzus aprēķinus, kā izmantojot novērojumus ilgākā laikposmā. Tādēļ varētu būt nepieciešams veikt invaliditātes likmju turpmākus precizējumus. Šādai pieejai piekrīt arī neatkarīgais eksperts. Ierosinātais risinājums Ir ierosināts turpināt katru gadu veikt novērojumus saistībā ar invaliditāti un aprēķināt invaliditātes likmes, pamatojoties uz pieejamo novērojumu mainīgo vidējo rādītāju laikposmā līdz 12 novērojumu gadiem (šādu pašu novērošanas laikposmu izmanto RDL un GSG likmju aprēķināšanai). 7.3. Dzīves ilguma tabula Ir izmantota tāda pati dzīves ilguma tabula kā 2004. gada pensiju programmas novērtējumā (2004. gada ES dzīves ilguma tabula). Laikposmā no 2004. līdz 2007. gadam reālo mirstības rādītāju analizēja un salīdzināja ar paredzēto mirstību atbilstoši ES 2004. gada dzīves ilguma tabulai. Kā liecina šī analīze, mirstības rādītājs vecuma grupā no 30 līdz 69 gadiem ir zemāks un mirstības rādītājs vecuma grupā virs 70 gadiem ir lielāks nekā rādītājs ES 2004. gada dzīves ilguma tabulā. Statistikas birojs un sešu koordinēto organizāciju apvienotā pensiju pārvaldības nodaļa ir sākuši kopīgu projektu, kura mērķis ir izveidot kopēju dzīves ilguma tabulu, par pamatu izmantojot Eiropas civildienesta ierēdņu populāciju — 2008. gada ICSLT (starptautiskā civildienesta ierēdņu dzīves ilguma tabula). Neatkarīgs eksperts, kurš veic aktuāro novērtējumu, apstiprināja šo tabulu un ieteica veikt regulāru dzīves ilguma tabulu atjaunināšanu. Minēto tabulu izmantoja 2008. gada aprēķinā. Ierosinātais risinājums Ir ierosināts 2004. gada ES dzīves ilguma tabulas vietā izmantot 2008. gada ICSLT . 7.4. Diskonta likme Aprēķinot 2005. gada un 2006. gada diskonta likmi pensiju programmas novērtēšanai, Statistikas birojs saskārās ar grūtībām. Kā paskaidrots iepriekš, problēmas pamatā bija fakts, ka Komisija vairs nenoteica euro bezkupona vērtspapīru ar 21 gada dzēšanas termiņu ienesīguma līkni, jo visas euro bezkupona vērtspapīru ienesīguma līknes turpmāk noteica Eiropas Centrālā banka (ECB). Tā kā ECB minēto līkni vēl nebija noteikusi, Statistikas birojs 2005. gada un 2006. gada likmes aprēķināja, izmantojot ECB noteikto euro zonas valdības vērtspapīru ar 30 gadu dzēšanas termiņu etalona ienesīgumu un pielāgojot šīs likmes 21 gada termiņam. ECB izveidoja euro ienesīguma līkni 2007. gada vasarā, un kopš tā laika Statistikas birojs izplata arī katras dienas datus par vērtspapīriem ar termiņiem no 1 līdz 30 gadiem. Turklāt kopš 2008. gada janvāra Statistikas dienesta tīmekļa vietnē ir pieejami ikgadējie dati par 2007. gadu. Nominālā 2007. gada likme bezkupona valdības vērtspapīriem ar dzēšanas termiņu 21 gads ir 4,5 % (reālā likme ir 2,2 %). Tādējādi reālās likmes mainīgais vidējais rādītājs, kas ir izmantots 2008. gada provizoriskajā pensiju programmas novērtējumā, ir 3,1 %. Ierosinātais risinājums Civildienesta noteikumu XII pielikuma 10. pantā ir sniegti pamatprincipi procentu likmes noteikšanai: „ 1. Procentu likmes, kas jāņem vērā aktuārajos aprēķinos, balstās uz novērotajām vidējām gada procentu likmēm dalībvalstu ilgtermiņa valsts parādam …” Tā kā datu pieejamības problēma ir atrisināta (ECB šobrīd nosaka euro bezkupona vērtspapīru ar 21 gada dzēšanas termiņu ienesīguma līkni), Statistikas birojs turpinās to izmantot aktuārajos aprēķinos. Tādējādi iepriekšminēto nominālo likmi 4,5 % izmantos pensiju programmas 2008. gada novērtējumā. 8. KOPIENAS PENSIJU PROGRAMMAS IETEKME UZ BUDžETU Atbilstoši Civildienesta noteikumu 83. panta otrajam punktam ierēdņi finansē vienu trešdaļu no Kopienas pensiju programmas izmaksām. Saskaņā ar iepriekšminētā panta pirmo punktu pabalstus, ko izmaksā atbilstoši šai pensiju programmai, sedz no Kopienu budžeta. Dalībvalstis kopīgi garantē šo pabalstu samaksu. Kā paskaidrots iepriekš, tekošajā gadā veicamās iemaksas netiek rēķinātas tā, lai tās finansētu pensiju maksājumus un citus pabalstus par tekošo gadu. Aktuārā līdzsvara princips nodrošina līdzsvaru ilgtermiņā, nevis ikgadēju līdzsvaru. Tas nozīmē, ka iemaksu likme pamatojas uz maksājumiem, kas tiks veikti nākotnē, kad iemaksas veicošie civildienesta ierēdņi aizies pensijā. Likme nav saistīta, nedz arī to ietekmē pašreizējie budžeta izdevumi pensionēto civildienesta ierēdņu pensiju finansēšanai. Ar pensiju iemaksām finansē vienu trešdaļu no nākotnes saistībām. Tās iemaksā Kopienas budžetā kā ieņēmumus. Maksāšanas brīdī dalībvalstis sedz kopējās saistības. Šajā grafikā ir atspoguļota pensiju iemaksu likmes un maksājošo dalībnieku skaita palielinājuma ietekme. Šajā periodā (2000.-2007. gads) ienākumi no pensiju iemaksām palielinājās vairāk nekā divas reizes – no 154 miljoniem euro 2000. gadā līdz 340 miljoniem euro 2007. gadā. [pic] Šo palielinājumu galvenokārt noteica: - pensiju iemaksu likmes palielinājums (no 8,25 % 2000. gadā līdz 10,25 % 2005., 2006. un 2007. gadā); - pensiju programmas maksājošo dalībnieku skaita pieaugums (piemēram, no 34 511 dalībniekiem 2004. gadā līdz 47 297 dalībniekiem 2007. gadā. 9. SECINāJUMI Tā kā darbinieku iemaksas pensiju programmas budžetā sedz vienu trešdaļu no ikgadējām iegūtajām pensiju tiesībām, ir sasniegts metodes īpašais mērķis nodrošināt to, ka Kopienas pensiju programma ir līdzsvarā. Tā pamatā ir šādi iemesli: - Statistikas biroja aprēķinātā iemaksu likme sedza vienu trešdaļu no pensiju tiesībām, kas iegūtas attiecīgajā gadā; - aprēķināto iemaksu likmi apstiprināja kvalificēts neatkarīgs eksperts; - piemērotā iemaksu likme ļoti tuvinājās aprēķinātajai likmei; - starp aprēķināto likmi un piemēroto likmi esošo nelielo atšķirību pamatā bija Civildienesta noteikumu īpašie noteikumi. Tā kā šīs atšķirības var būt pozitīvas vai negatīvas, ilgtermiņā tās mēdz cita citu līdzsvarot. Pateicoties iemaksu likmes un maksājošo dalībnieku skaita pieaugumam, budžeta ieņēmumi no pensiju iemaksām ir palielinājušies. Ņemot vērā iepriekšminētos iemeslus, Komisija uzskata, ka Eiropas Kopienu ierēdņu pensiju programma ir līdzsvarā. Problemātiskos jautājumus izskatīja bez XII pielikuma pārskatīšanas. Tādēļ Komisija uzskata, ka Civildienesta noteikumi nav jāgroza. [1] Pastāv divi citi veidi, kā iegūt pensijas tiesības — pensijas tiesību pārnešana no citas pensiju programmas vai pensijas tiesību pirkšana. [2] 2008. gada novērtējums.