[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 7.12.2005 COM(2005) 645 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Starpposma ziņojums par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar valstu un valdību vadītāju neformālo sanāksmi Hemptonkortā KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Starpposma ziņojums par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar valstu un valdību vadītāju neformālo sanāksmi Hemptonkortā Šim starpposma ziņojumam ir divas daļas. 1. daļā ir izklāstīta vispārējā pieeja, kas tiek ievērota, un pasākumi, kas veikti kopš Hemptonkortā notikušās sanāksmes. 2. daļā ir sniegta papildu informācija par veidu, kā Komisija turpina darbu katrā no Hemptonkortas darba virzieniem. 1. DAĻA 1. IEVADS 2005. gada 27. oktobrī Hemptonkortā Eiropas Savienības valstu un valdību vadītājiem bija auglīga diskusija par Eiropas reakciju uz globalizāciju. Komisijas paziņojums „Eiropas vērtības globalizētā pasaulē” apspriedē palīdzēja koncentrēties uz problēmām un iespējām, kas sagaida nākotnē. Visi dalībnieki bija vienisprātis, ka Eiropai ir vajadzīgas ekonomiskās reformas un modernizācija sociālajā jomā, lai saglabātu savas vērtības. Neformālās sanāksmes beigās Komisijai lūdza uzņemties turpmākā darba vadību pētniecības un attīstības, universitāšu, demogrāfisko problēmu, enerģētikas, migrācijas un drošības jomā. Tika panākta vienošanās, ka šā darba rezultātā nebūs jaunu procesu vai struktūru, bet darbs tiks integrēts jau esošajos virzienos. Eiropas Komisijas priekšsēdētājs Barozu paziņoja, ka viņš nāks klajā ar koncepciju par Eiropas Savienības uz āru vērstām darbībām. Ātri un pārliecinoši centieni visās šajās jomās ir būtiski, lai stiprinātu Eiropas reakciju uz globalizāciju. 2. Komisijas pieeja Komisijas priekšsēdētājs Barozu 2005. gada 9. novembrī premjerministram Blēram, valsts kancleram Šuselam un Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam Borelam nosūtīja vēstuli par tūlītējiem turpmākajiem pasākumiem saistībā ar neformālo sanāksmi Hemptonkortā. Šajā informatīvajā paziņojumā bija izklāstīti galvenie jautājumi, kam Komisija pievērsīs uzmanību. Tajā bija arī noteikts, kad un kādā veidā Komisija ziņos par padarīto. Turklāt tika paziņots, ka Komisija decembra Eiropadomei sagatavos starpposma ziņojumu, sniedzot papildu informāciju par tās pieeju katra darba virziena kontrolei un norādot, kāds ir stāvoklis, tostarp arī attiecībā uz neatkarīgo autoritatīvo personu iesaisti. Komisija nekavējoties uzsāka darbu visās jomās, kas bija norādītas Hemptonkortas sanāksmē. Pirmām kārtām tā pārskatīja jautājumus, kas bija risināmi katrā darba virzienā, ņemot vērā iniciatīvas, kuras patlaban tiek izstrādātas Komisijā, un darbu, ko dalībvalstis veikušas, lai izpildītu globalizācijas izvirzītos uzdevumus. Balstoties uz iepriekš minēto, patlaban ir svarīgi, kā uz šiem jautājumiem paskatīties ar jaunām idejām. 3. Neatkarīgu autoritatīvo personu iesaiste Atbilstoši panāktajai vienošanās Komisija balstīsies uz autoritatīvu personu pieredzi, lai pastiprinātu un aktualizētu savas zināšanas šajos jautājumos. Atkarībā no katras jomas izstrādes un pabeigtības līmeņa ekspertu ieguldījums droši vien atšķirsies. Dažās jomās, piemēram, Zaļo grāmatu apspriešanā, jau ir savākta liela pieredze. Savukārt citās jomās būs vajadzīga plašāka apspriešana. Tāpēc veids, kā eksperti iesaistās katrā darba virzienā, atšķiras. Pētniecības un attīstības jomā Komisija ir aicinājusi sniegt ieguldījumu nelielai ekspertu grupai, ko vada bijušais Somijas premjerministrs Esko Aho. Pēdējos divos gados Komisija ir organizējuši plašu apspriešanos universitāšu jomā. Tāpēc tiks mēģināts rast ekspertu viedokli par to, kā vislabāk virzīt uz priekšu secinājumus, kas gūti no šīs apspriešanas. Citās jomās Komisija ar ekspertiem sazināsies atsevišķi, rīkojoties ātri, lai ņemtu vērā to, ka tai lūdza sniegt ziņojumu Austrijas prezidentūras laikā 2006. gada pirmajā pusē. Iesaistot ekspertus enerģētikas jomā, jāatspoguļo konkrētās prasības, kas būs izklāstītas Zaļajā grāmatā, kuru plāno sagatavot Komisija. 4. Diskusijas Padomē Padome jau ir organizējusi vairākas debates par turpmākajiem pasākumiem, kas veicami saistībā ar Hemptonkortas sanāksmi. Dalībvalstis un Komisija ir apmainījušās ar informāciju par jaunajiem centieniem un iniciatīvām dažādos Hemptonkortas sanāksmes darba virzienos. 15. novembra Izglītības Padomē bija viedokļu apmaiņa par augstāko izglītību , galveno uzmanību pievēršot tam, kā uzlabot augstākās izglītības kvalitāti un sekmēt universitāšu visaugstāko kvalitātes līmeni. Tajā tika skartas arī attiecības starp uzņēmējiem, universitātēm un pētniekiem. Dalībvalstis uzsvēra apņemšanos ieviest reformas augstākās izglītības jomā, to, cik svarīgi ir veicināt partnerību privātajā sektorā, vajadzību attīstīt izcilības centrus un garantēt augstus starptautiski atzītus standartus, lai piesaistītu studentus. 28. novembra Konkurētspējas Padomē vienojās par daļēji vispārēju pieeju attiecībā uz ierosināto Septīto pētniecības un attīstības pamatprogrammu. Padome pieņēma secinājumus, ar kuriem tika apstiprināts Komisijas paziņojums „Vairāk pētniecības un jauninājumu – ieguldījums izaugsmē un nodarbinātībā”, pievēršoties visiem pētniecības un jauninājumu jautājumiem un skaidri pasvītrojot saistības, kas pieņemtas ar Kopienas Lisabonas programmu. Debatēs par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar Hemptonkortas sanāksmē nosprausto ministri apstiprināja to, cik svarīgi ir veicināt pētniecību un attīstību, un atgādināja par galvenajām darbībām, kas šajā ziņā jau veiktas. Enerģētikas Padomes sanāksme 1. decembrī bija veltīta iekšējā enerģētikas tirgus īstenošanai un tā praktiskajai ietekmei. Diskusiju pamatā bija Komisijas ziņojums par šo jautājumu un tās sākotnējie konstatējumi par enerģētikas nozari. Prezidējošās valsts paziņojumā tika skarti šādi jautājumi: īstenošana, ieviešana un pārredzamība, turpmāka tirgus integrācija un labāka piekļuve tīkliem trešām personām. Komisija informēja, ka gaidāma Zaļā grāmata par Eiropas enerģētikas politiku. Padome arī apsprieda klimata pārmaiņu un ilgtspējīgas enerģijas jautājumu, atsaucoties uz Zaļo grāmatu par energoefektivitāti . Turklāt šīs debates bija ieguldījums, sagatavojot turpmāko rīcības plānu par energoefektivitāti. Tieslietu un iekšlietu Padomē 1.—2. decembrī Komisijai bija iespēja nākt klajā ar paziņojumu „Darbības prioritātes attiecībā uz uzdevumiem migrācijas jomā: pirmais kontroles ziņojums Hemptonkortas sanāksmei”. Padomē pirmo reizi viedokļu apmaiņa par paziņojumu risinājās pirms turpmākās apspriešanas decembra Eiropadomē. Padomē arī tika saskaņota jaunā ES pretterorisma stratēģija, kuru paredzēts pieņemt Eiropadomē. 8.—9. decembra Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības aizsardzības un patērētāju lietu Padomē viedokļu apmaiņas pamatā būs Komisijas Zaļā grāmata „ Demogrāfisko pārmaiņu risināšana : jauna veida solidaritāte starp paaudzēm”. Prezidējošā valsts sagatavos paziņojumu ar jautājumiem par iespējamām valstu iniciatīvām, kas būs vērstas uz to, lai palielinātu kopējo nodarbinātības līmeni darbspējīgā vecuma personām un lai maksimāli paplašinātu nodarbinātības iespējas jauniešiem, gados vecākiem strādājošiem un citām nelabvēlīgām grupām. 5. Ziņošana Atbilstoši Hemptonkortā panāktajai vienošanās Komisija sniegs izsmeļošu ziņojumu abām Eiropadomēm Austrijas prezidentūras laikā 2006. gada pirmajā pusē. Ņemot vērā pašreizējā un 2006. gadā plānotā darba pirmo pārskatīšanu, Komisija, ja vien iespējams un piemērots, mēģinās ziņošanu saistīt ar esošajām saistībām un procedūrām, lai optimāli izmantotu sinerģijas un izvairītos no pārklāšanās. Šā iemesla dēļ darbs pie pētniecības un attīstības, universitāšu, enerģētikas un demogrāfisko problēmu jautājumiem būs cieši saistīts ar ziņošanu atbilstoši Lisabonas stratēģijai izaugsmes un nodarbinātības jomā. Šie jautājumi īpaši tiks atspoguļoti ikgadējā progresa ziņojumā pavasara Eiropadomei. Turklāt Komisija sniegs īsus ziņojumus par iepriekšminētajām jomām, kuros būs atspoguļots neatkarīgu autoritatīvu personu ieguldījums. Šajos ziņojumos varētu iekļaut priekšlikumus turpmākai izstrādei, kuru rezultātā, iespējams, radīsies jauni Eiropas līmeņa pasākumi vai iniciatīvas. Ziņošana par migrāciju tiks apvienota ar vairākiem nākamajam gadam paredzētajiem Komisijas priekšlikumiem un iniciatīvām. Ierosināto iniciatīvu uzraudzīšana un pirmie rezultāti ļaus Komisijai līdz 2006. gada beigām ziņot Padomei. Šajā ziņā tiks meklēti kopīgi saskares punkti ar pašreizējo Hāgas programmu – galveno pamatprogrammu pasākumiem brīvības, drošības un tiesiskuma jomā. Ziņošanas apjoms drošības jomā lielā mērā nepārprotami būs atkarīgs no 2005. gada decembra Eiropadomes rezultātiem. Apvienotā Karaliste kā prezidējošā valsts un pretterorisma koordinators ir sagatavojuši pretterorisma stratēģijas priekšlikumu. Koncepciju par Eiropas Savienības uz āru vērsto darbību stiprināšanu paredzēts izskatīt 2006. gada jūnija Eiropadomē. Šajā dokumentā tiks pārskatīta Eiropas Savienības iekšpolitika un ārpolitika, kas nosaka tās lomu pasaulē. 2. DAĻA 1. HEMPTONKORTAS DARBA VIRZIENI Balstoties uz 9. novembra informatīvajā paziņojumā sniegto informāciju, turpmāk ir apskatīts stāvoklis attiecībā uz galvenajiem jautājumiem, kuriem jāpievēršas ikvienā Hemptonkortas darba virzienā. Tajā ir uzskaitītas galvenās Eiropas līmeņa iniciatīvas, kas pēdējā laikā ir plānotas vai iesniegtas apspriešanai. 2. Pētniecība un attīstība Ir vajadzīgs jauns impulss, lai ievērojami palielinātu Eiropas spējas pētniecības un attīstības un jauninājumu jomā. Īpaši svarīgi ir, lai būtu vairāk vadošu uzņēmumu, kuri darbotos tādās jomās kā informācijas un saziņas tehnoloģija, kosmoss, biotehnoloģija un nanotehnoloģija. Būtisks impulss tiks piešķirts, ja tiks panākta vienošanās par Septīto pētniecības pamatprogrammu un Konkurētspējas un jauninājumu programmu. Ja Eiropa tomēr vēlas kļūt par vietu, kura būtu pievilcīgāka investīcijām pētniecībā un attīstībā, tad jādara vēl vairāk. Ir ārkārtīgi svarīgi, lai tiktu sakārtots finansējums nelieliem augsti potenciāliem uzņēmumiem un lai tiktu risināts jautājums, kas novērstu Eiropas labāko un spožāko prātu aizplūšanu. Komisija strādā pie vairākām iniciatīvām, kuras tieši attiecas uz iepriekšminētajiem jautājumiem. Balstoties uz Septīto pamatprogrammu, paziņojumu par valsts atbalstu, i2010 , kohēzijas politikas stratēģiskajām vadlīnijām u.c., Komisija 2006. gada pirmajā ceturksnī izstrādās paziņojumu, norādot prioritārās darbības, lai palielinātu ieguldījumus pētniecības un attīstības finansēšanā, radītu pievilcīgus tirgus un sekmētu Eiropas jauninājumu kompāniju, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmi. Komisija centīsies sniegt konkrētus piemērus, kur publiskais pētniecības un attīstības finansējums ir atvieglojis piekļuvi finansējumam, likvidējis šķēršļus pārrobežu ieguldījumiem, ļāvis labāk izmantot privātā sektora finansējumu pētniecības un attīstības jomā un sekmējis publiskā un privātā sektora partnerību. Šajā ziņā Komisija rūpīgi pētīs valsts atbalsta tiesību aktu un konkurences noteikumu piemērošanu, lai atvieglotu pētniecību un attīstību un jauninājumus. Komisija arī iesniegs paziņojumu par aizsardzības rūpniecību un tirgiem, kas vērsts uz to, lai veicinātu Eiropas aizsardzības rūpniecības konkurētspēju, izmantojot atbilstošus tirgus tiesību aktus un pētniecības un attīstības programmas. 3. Universitātes Universitātes ir vieta, kur sastopas izglītība, pētniecība un jauninājumi. Jāievieš nosacījumi, kas maksimāli ļautu tām izmantot savu potenciālu. Tas nozīmē pievērsties jautājumiem, kas skar finansējuma avotus un līmeņus, regulatīvo bāzi un vadības sistēmas, piekļuves nodrošināšanu augstākajai izglītībai un, pats galvenais, tam, kā jauninājumus un prasmes universitātes nodod tirgum. Universitātes patlaban darbojas globālā augstākās izglītības un pētniecības tirgū. Eiropas universitātes droši var izmantot iespējas, ko šis tirgus piedāvā, piemēram, izmantojot partnerību ar augstākās izglītības un pētniecības centriem trešās valstīs, kā arī ar uzņēmējiem. Tās nostiprinātu savu stāvokli, ja spētu piesaistīt un paturēt labākos prātus – skolotājus, studentus un pētniekus – un labāk izmantotu gūtās zināšanas. Jo sevišķi, intensīvāk jārīkojas, lai uzlabotu pēcdiploma studentu apmācību. Turklāt vajadzīgs arī labāks un daudzveidīgāks finansējums un ciešāka sadarbība starp universitātēm un uzņēmējiem. Balstoties uz līdz šim paveikto, Komisija lūgs ekspertu viedokli par konkrētajiem pasākumiem, kuri patlaban veicami. Saistībā ar to Komisija plāno sniegt paziņojumu par Eiropas augstākās izglītības sistēmām un jo īpaši par universitātēm. Tā pētīs veidus, kā uzlabot Eiropas universitāšu pētniecības un jauninājumu darbību. Papildus nesen notikušajai sabiedriskajai apspriešanai Komisija 2006. gada pirmajā ceturksnī izstrādās priekšlikumu par Eiropas tehnoloģiju institūta izveidi ar mērķi uzlabot Eiropas vislabāko universitāšu spējas. 4. Demogrāfiskās problēmas Nākamajās desmitgadēs aizvien mazāk būs darbspējīgā vecuma eiropiešu. Eiropai jāpaplašina dalība darba tirgū, kā arī jāpārskata līdzsvars starp darbu un privāto dzīvi. Šajā jaunajā sistēmā vienlīdz svarīgi elementi ir ģimenei labvēlīgākas politikas un labāka bērnu aprūpe, kā arī mūžizglītība un lielāka gados vecāku strādājošo līdzdalība. Šajā sakarā pozitīvu ieguldījumu, uzlabojot līdzdalību darba tirgū un pastiprinot sociālo integrāciju, var sniegt stratēģijas, kas veicina vienlīdzīgas iespējas visiem. Patlaban Komisija analizē atbildes, ko tā saņēmusi, publicējot 2005. gada Zaļo grāmatu, un gatavo priekšlikumus par labāku un taisnīgāku līdzsvaru starp darbu un privāto dzīvi. Komisija iesaistīs neatkarīgos ekspertus un izmantos viņu ieguldījumu jaunu priekšlikumu izstrādē. Komisija līdz vasaras sākumam nāks klajā ar paziņojumu par Eiropas nākotni demogrāfijas ziņā. Komisija arī izklāstīs analītisko pētījumu rezultātus, kas sagatavoti atbilstoši Eiropas Parlamenta eksperimentālajai rīcībai („Valtera iniciatīva”), un vairākus papildu ierosinājumus turpmākajai rīcībai. Vēlāk 2006. gadā Komisija nāks klajā ar Eiropas kvalifikācijas pamatprogrammu, lai veicinātu pārredzamību, kvalifikāciju nodošanu un atzīšanu Eiropā, izmantojot virkni kopēju atsauces līmeņu. Komisija arī piedāvās plānu turpmākas vienlīdzības starp vīriešiem un sievietēm sasniegšanai, lai novērstu atlikušos šķēršļus, jo īpaši darba tirgū. 5. Enerģētika Pieprasījums pēc enerģijas pasaulē aizvien pieaugs, kamēr piedāvājums arvien būs ierobežots. Energoefektivitāte un tīrākas tehnoloģijas kļūst arvien nozīmīgākas ekonomisko, piegāžu drošības un vides apsvērumu dēļ. Eiropai jādažādo enerģijas resursi, lai gūtu labumu no dažādiem enerģijas avotiem. Ņemot vērā problēmas saistībā ar globālo sasilšanu īpaša uzmanība jāpievērš nelielu/nulles izmešu enerģijas ražošanai un atjaunojamiem enerģijas avotiem. Šis aspekts ir vienlīdz svarīgs, ņemot vērā arī piegāžu drošību. Komisija 2006. gada pavasarī publicēs Zaļo grāmatu par Eiropas enerģētikas politiku, lai izstrādātu saskanīgu Eiropas politiku, kurā būtu apvienota konkurētspēja, ilgtspējība un energoapgādes drošība. Tiks vērtēti dažādi Eiropas enerģētikas tirgus aspekti, piemēram, Eiropas tīkla integrācijas līmenis. Tiks pārskatītas arī attiecības ar ārējiem piegādātājiem. 2006. gada pirmajā pusē Komisija plāno nākt klajā ar citām iniciatīvām enerģētikas jomā, piemēram, par biodegvielu un biomasu, kā arī par tīro ogļu tehnoloģijas izmantošanu. Rīcības plāns par energoefektivitāti, kura pamatā ir vienošanās par energoefektivitātes direktīvu, varētu ļaut sasniegt mērķi līdz 2020. gadam panākt 20% energoietaupījumus. Nākamā gada trešajā ceturksnī tiks publicēta Zaļā grāmata par pielāgojumiem klimata pārmaiņām un paziņojums par automašīnu radīto ogļskābās gāzes izmešu samazināšanu. Daži no šiem ilgtermiņa uzdevumiem šai jomā tiks apskatīti arī gaidāmajā pārskatā par ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju. 6. Migrācija Legālā migrācija var dot pozitīvu ieguldījumu Eiropas ekonomikā un zināšanu bāzē. Līdztekus aktīvai legālās migrācijas politikai un integrācijai vienlaikus būs arī stingra pieeja cīņai pret nelegālu migrāciju. Eiropas Savienība arī turpmāk īstenos visaptverošu dialogu ar trešām valstīm, kas būs vērsts uz to, lai uzlabotu migrācijas pārvaldību, pašā saknē risinātu nelegālās migrācijas cēloņus, veicinātu legālās migrācijas iespējas, apkarotu nelegālo migrāciju un cilvēku tirdzniecību. Komisija 2005. gada 30. novembrī jau ir pieņēmusi paziņojumu „Prioritārās darbības, reaģējot uz migrācijas problēmām: pirmie pasākumi pēc Hemptonkortas”, un gaidāms, ka Eiropadome noteiks konkrētas darbības, kuras galvenokārt būs vērstas uz Āfrikas un Vidusjūras valstīm. 2006. gada pirmajā pusē tiks sniegts paziņojums par nelegālo migrāciju. Turklāt drīzumā Komisija publicēs rīcības plānu par nelegālo migrāciju. Tajā būs norādītas leģislatīvas un neleģislatīvas darbības, kuras Komisija plāno īstenot laikposmā no 2006. līdz 2009. gadam. Rīcības plānā galvenais akcents tiks likts uz legālās migrācijas pozitīvo ekonomisko ietekmi, uzlabojot zināšanu uzkrāšanas un integrācijas pasākumus ekonomiskajiem migrantiem. 7. Drošība Eiropas iedzīvotāju drošība ir galvenais aspekts, īpaši ņemot vērā nesen notikušos teroristu uzbrukumus. Ir ārkārtīgi svarīgi nepieļaut radikalizāciju un aizsargāt svarīgo infrastruktūru. Turklāt visos tieslietu un iekšlietu jautājumos efektīvāk jāstrādā ar valstīm, kuras atrodas ārpus Eiropas Savienības robežām. Šajā sadarbībā jāizmanto mehānismi, kas pieejami, lai cīnītos pret terorismu, cilvēku tirdzniecību un narkotiku tirdzniecību. Prezidējošā valsts un pretterorisma koordinators ir izvirzījuši Eiropas pretterorisma stratēģijas priekšlikumu. Šo stratēģiju apspriedīs 2005. gada decembra Eiropadomē. Saistībā ar terorisma apkarošanu Komisija pilda saistības atbilstoši rīcības plānam, kas pieņemts pēc uzbrukumiem Madridē, un Hāgas programmai. Ņemts vērā jaunais grafiks, kas izstrādāts pēc sprādzieniem Londonā. Nākamais gads būs ārkārtīgi nozīmīgs, īstenojot stratēģijas un tiesību aktu priekšlikumus, ko Komisija iesniegusi 2005. gadā, piemēram, attiecībā uz informācijas apmaiņu (pieejamības princips), kas ietver datu aizsardzību un piekļuvi vīzu informācijas sistēmai, radikalizāciju un vervēšanu, svarīgākās infrastruktūras aizsardzību, terorisma un sprāgstvielu iegādes finansēšanu. 8. Ārējā dimensija Ņemot vērā globalizācijas plašo ietekmi, ir vajadzīgas spēcīgas un saskanīgas Eiropas Savienības uz āru vērstās darbības. Eiropas lomu pasaulē nosaka ES iekšējā un ārējā politika. Eiropas iedzīvotāji gaida, ka ES attiecībās ar pārējo pasauli rīkosies konsekventi un apņēmīgi. Eiropas Savienībai jāpalielina ārējo darbību saskanība, efektivitāte un pārredzamība. Komisija strādā pie koncepcijas, kurā tiek pētīta Eiropas Savienības ārējā dimensija. Koncepcijas mērķi būs apskatīt iekšējo un ārējo politiku un instrumentus, kas nosaka ES ārējo lomu. Turklāt koncepcijā būs apskatītas arī Eiropas Savienības spējas un iespējas un tiks izstrādāta pieeja un virkne praktisku pasākumu, lai tai palīdzētu risināt pašreizējās problēmas. Tā būs vērsta uz to, lai panāktu turpmāku saskaņu starp KĀDP un Kopienas instrumentiem, kā arī starp ES līmeņa un dalībvalstu politiku. Ar to jāpanāk lielāka pārredzamība un atzīšana attiecībā uz reāliem Eiropas Savienības panākumiem ārējā jomā un lielāka ES līmeņa un dalībvalstu politiku saskaņa, vienlaikus saglabājot atbildību pret pārējām Eiropas iestādēm un sabiedrību kopumā. Pēdējos trijos gados, kad ir ievērojami paplašinājies EDAP operāciju loks, gan Padome, gan Komisija ir guvušas vērtīgu pieredzi, novērtējot attiecīgās iespējas un dažkārt saskaroties ar sarežģītiem jautājumiem, kas radušies visu līmeņu sadarbībā starp Kopienas un KĀDP struktūrām. Pēc sanāksmes Hemptonkortā ģenerālsekretāru/Augsto pārstāvi Havjēru Solanu kopā ar prezidējošo valsti un Komisiju lūdza virzīt uz priekšu darbu pie ES aizsardzības spējām, krīžu vadības struktūrām, KĀDP finansēšanas un Eiropas Savienības lomas Kosovā. Komisija apsveic iespēju balstīties uz ES sasniegumiem šajās jomās, jo īpaši turpmāk attīstot darbības jomu un efektivitāti tām Kopienas stratēģijām, kuras veicina krīžu vadību un atbalsta KĀDP/EDAP. Veicot šo darbu, jāņem vērā arī vajadzība nodrošināt netraucētu pāreju no krīžu vadības uz ilgtermiņa atjaunošanu un attīstību. Komisija arī turpmāk atbalsta mērķi paātrināt KĀDP finansējuma saņemšanas ātrumu un reaģētspēju, jo īpaši gatavojot nākamās finanšu perspektīvas. Annex Hampton Court follow-up: authoritative figures to be consulted The following authoritative figures have been identified as external experts to be consulted by the Commission in the implementation of the follow-up to Hampton Court. Other experts could be associated in different forms to the work to be carried out. RESEARCH AND DEVELOPMENT - AHO, Esko - CONSEMÜLLER, Knut - CORNU, Jo - GEORGHIOU, Luke - SUBIRÀ, Antoni UNIVERSITIES - BLANCHARD, Olivier - CREWE, Ivor - MAYOR, Frederico - MONTI, Mario - NIELSEN, Linda - SOKOL, Jan - WINCKLER, Georg MEETING THE DEMOGRAPHIC CHALLENGE - BÖRSCH-SUPAN, Axel - DON, Henk - GODET, Michel - KALACHE, Alexandre - RYCHTARIKOVA, Jitka ENERGY[1] - BORGES, Antonio - HAIDER, Hans - LARSSON, Allan - SUTHERLAND, Peter [1] There may be recourse to a wider group of experts if necessary in the context of the preparation of the Green Paper.