Priekšlikums Padomes regulaI ar ko Amerikas Savienoto Valstu un Krievijas izcelsmes orientēta grauda struktūras elektrotehniskā silīcijtērauda plakanu velmējumu importu apliek ar galīgo antidempinga maksājumu un atceļ Regulu (EK) Nr. 151/2003, ar ko ievieš galīgo antidempinga ievedmuitas nodokli Krievijas izcelsmes noteikta veida elektriskām loksnēm ar orientētu graudu /* COM/2005/0335 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 22.7.2005 COM(2005) 335 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULAI ar ko Amerikas Savienoto Valstu un Krievijas izcelsmes orientēta grauda struktūras elektrotehniskā silīcijtērauda plakanu velmējumu importu apliek ar galīgo antidempinga maksājumu un atceļ Regulu (EK) Nr. 151/2003, ar ko ievieš galīgo antidempinga ievedmuitas nodokli Krievijas izcelsmes noteikta veida elektriskām loksnēm ar orientētu graudu (iesniegusi Komisija) ASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | 110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz Padomes 1995. gada 22. decembra Regulas (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 461/2004 („Pamatregula”), piemērošanu procedūrai, kas attiecas uz Amerikas Savienoto Valstu un Krievijas izcelsmes orientēta grauda struktūras elektrotehniskā silīcijtērauda plakano velmējumu importu un atsevišķu veidu Krievijas izcelsmes orientēta grauda struktūras elektrisko lokšņu importu. | 120 | Vispārējais konteksts Šis priekšlikums ir izvirzīts Pamatregulas īstenošanas kontekstā un ir radies izmeklēšanā, kas tika veikta saskaņā ar Pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. | 139 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā Priekšlikuma darbības jomā nav spēkā esošu noteikumu. | 141 | Saskanība ar citām Kopienas politikas jomām un mērķiem Nepiemēro. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PUSēM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām pusēm | 219 | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām pusēm jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar Pamatregulas noteikumiem. | Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana | 229 | Speciālas zināšanas nebija nepieciešamas. | 230 | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir tapis Pamatregulas īstenošanas rezultātā. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet tajā ietverts pilnīgs novērtējamo nosacījumu saraksts. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI | 305 | Ierosinātās rīcības kopsavilkums 2004. gada 28. maijā Komisija pēc Eurofer iesniegtās sūdzības ierosināja antidempinga procedūru attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu un Krievijas izcelsmes orientēta grauda struktūras elektrotehniskā silīcijtērauda plakano velmējumu importu. Vienlaikus Komisija pēc savas iniciatīvas ierosināja antidempinga maksājuma starpposma pārbaudi attiecībā uz atsevišķu veidu Krievijas izcelsmes orientēta grauda struktūras elektrisko lokšņu importu, lai būtu iespējams atcelt šiem ražojumiem piemērotos galīgos antidempinga pasākumus, jo tie atbilst ražojumiem, uz kuriem attiecas procedūra par ASV un Krievijas izcelsmes orientēta grauda struktūras elektrotehniskā silīcijtērauda plakano velmējumu importu Kopienā. Izmeklēšanā konstatēja, ka pārbaudes laikā no ASV importētie ražojumi un viena Krievijas ražotāja eksportētāja ražojumi tika tirgoti par dempinga cenām, bet otra Krievijas ražotāja eksportētāja gadījumā dempings netika konstatēts. Tika arī secināts, ka šie importa dempinga gadījumi ir nodarījuši zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei un ka antidempinga pasākumu piemērošana ir Kopienas interesēs. Tāpēc tiek ierosināts piemērot antidempinga pasākumus Amerikas Savienoto Valstu un Krievijas izcelsmes orientēta grauda struktūras elektrotehniskā silīcijtērauda plakano velmējumu importam, kā arī atcelt pašreizējo pasākumu, ko piemēro Krievijas izcelsmes atsevišķu veidu orientēta grauda struktūras elektrisko lokšņu importam, jo tie pārklājas ar ierosinātajiem pasākumiem. Notika apspriešanās ar dalībvalstīm, un vairākums atbalstīja šo priekšlikumu. Padomei tiek ierosināts pieņemt pielikumā esošo priekšlikumu Regulai, kas pēc iespējas drīzāk jāpublicē Oficiālajā Vēstnesī. | 310 | Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 461/2004. | 329 | Subsidiaritātes princips Šis priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šādu iemeslu dēļ. | 331 | Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā Pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. | 332 | Netiek prasīts norādīt, kā tiek līdz minimumam samazināts un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadalīts Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, komersantu un pilsoņu finansiālais un administratīvais slogs. | Instrumentu izvēle | 341 | Ierosinātais instruments: regula. | 342 | Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Iepriekš minētā Pamatregula neparedz alternatīvas iespējas. | IETEKME UZ BUDžETU | 409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | PAPILDU INFORMāCIJA | 520 | Spēkā esošo tiesību aktu atcelšana Priekšlikuma pieņemšanas rezultātā tiks atcelti spēkā esošie tiesību akti. | 1. Priekšlikums PADOMES REGULAI ar ko Amerikas Savienoto Valstu un Krievijas izcelsmes orientēta grauda struktūras elektrotehniskā silīcijtērauda plakanu velmējumu importu apliek ar galīgo antidempinga maksājumu un atceļ Regulu (EK) Nr. 151/2003, ar ko ievieš galīgo antidempinga ievedmuitas nodokli Krievijas izcelsmes noteikta veida elektriskām loksnēm ar orientētu graudu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96[1] par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis („Pamatregula”) un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 3. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: A. PROCEDŪRA 1. Procedūras uzsākšana (1) Komisija 2004. gada 28. maijā ar paziņojumu („paziņojums par procedūras uzsākšanu”), ko publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī [2], paziņoja par to, ka tiek uzsākta antidempinga procedūra attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu un Krievijas izcelsmes orientēta grauda struktūras elektrotehniskā sīlīcijtērauda plakano velmējumu importu uz Kopienu, kā arī starpposma pārbaude attiecībā uz antidempinga maksājumu, ko piemēro atsevišķu veidu importētām Krievijas izcelsmes orientēta grauda elektrotehniskā tērauda loksnēm, kuru platums ir vairāk nekā 500 milimetri. (2) Antidempinga procedūra tika uzsākta pēc Eiropas Ogļu un Tērauda Rūpniecības konfederācijas ( Eurofer vai sūdzības iesniedzējs) sūdzības 2004. gada 13. aprīlī to ražotāju vārdā, kuri ražo lielāko daļu – šajā gadījumā vairāk nekā 90% no kopējā Eiropas Kopienas orientēta grauda struktūras elektrotehniskā sīlīcijtērauda plakano velmējumu apjoma. Sūdzībā bija pierādījumi par minētā izstrādājuma tirdzniecību par dempinga cenām un tā rezultātā nodarītajiem materiālajiem zaudējumiem, kas bija pietiekami, lai procedūru uzsāktu. (3) Komisija pēc savas iniciatīvas saskaņā Pamatregulas 11. panta 3. punktu ierosināja starpposma pārbaudi, lai varētu izdarīt nepieciešamos grozījumus vai atcelt galīgos antidempinga pasākumus, kurus ar Padomes Regulu (EK) Nr. 151/2003[3] piemēro tādu orientēta grauda struktūras elektrotehnisko lokšņu importam no Krievijas, kuras ir platākas par 500 mm. Nepieciešamajiem grozījumiem antidempinga pasākumos vai pasākumu atcelšanai par iemeslu var būt tas, ka ražojumi, kuriem pasākumus piemēro ar Regulu (EK) Nr. 151/2003, ir starp tiem ražojumiem, uz kuriem attiecas procedūra par ASV un Krievijas izcelsmes orientēta grauda struktūras elektrotehniskā silīcijtērauda plakano velmējumu importu Kopienā. 2. Puses, uz kurām attiecas procedūra (4) Komisija par procedūras uzsākšanu oficiāli informēja ražotājus eksportētājus Krievijā un ASV, importētājus/tirgotājus un lietotājus, par kuriem ir zināms, ka tos skar minētā procedūra, attiecīgo eksportētājvalstu pārstāvjus un tos Kopienas ražotājus, kas iesnieguši sūdzību. Ieinteresētajām pusēm tika dota iespēja rakstiski izklāstīt savu viedokli, un paziņojumā par procedūras uzsākšanu minētajā termiņā pieprasīt uzklausīšanu. (5) Krievijas un ASV ražotāji eksportētāji, Kopienas ražotāji, importētāji/tirgotāji, kā arī lietotāji rakstiski izklāstīja savu viedokli. Visas puses, kuras iepriekš norādītajā laikā to pieprasīja un kuras norādīja iemeslus, kādēļ tās ir jāuzklausa, tika uzklausītas. 3. Anketas (6) Komisija nosūtīja anketas visām pusēm, par kurām zināms, ka uz tām attiecas procedūra, kā arī visiem citiem uzņēmumiem, kuri paziņoja par sevi termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu. (7) Atbildes iesniedza viens ASV ražotājs eksportētājs un ar to saistītās filiāles Kopienā, un divi Krievijas ražotāji eksportētāji un to saistītās filiāles Kopienā. Tāpat atbildes iesniedza četri Kopienas ražotāji, sešpadsmit lietotāji un viens importētājs, kurš nav saistīts ar attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju. (8) Komisija izmeklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu, vai dempings pastāv, vai tas ir radījis zaudējumus un kādas ir Kopienas intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos: Ražotāji Kopienā - ThyssenKrupp Electrical Steel UGO, Izbergā, Francijā - ThyssenKrupp Electrical Steel AST, Terni, Itālijā - ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH, Gelzenkirhenē, Vācijā - Orb Electrical Steels Limited, Ņūportā, Apvienotajā Karalistē Lietotāji Kopienā - Areva S.A., Parīzē, Francijā - Specialacciai srl, Nova Ligūrijā, Itālijā Ražotāji eksportētāji Krievijā - Novolipetsky Iron & Steel Corporation („NLMK”), Ļipeckā - VIZ Stal, Jekaterinburgā Ražotāji eksportētāji ASV - AK Steel Corporation, Batlerā, Pensilvānijā Ar attiecīgo valstu ražotājiem saistītie importētāji Kopienā - AK Steel BV, Osterhūtā, Nīderlandē - AK Steel GmbH, Ķelnē, Vācijā - AK Steel Ltd., Baldokā, Apvienotajā Karalistē - AK Steel s.r.l., Dženovā, Itālijā - Duferco Commerciale SpA, Dženovā, Itālijā - Duferco GmbH, Milheimā, Vācijā Ar attiecīgo valstu ražotājiem saistītie importētāji ārpus Kopienas - Duferco SA, Lugāno, Šveicē - Stinol AG, Lugāno, Šveicē (9) Dempinga un nodarīto zaudējumu izmeklēšana aptvēra laika periodu no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam („izmeklēšanas laikposms” vai IP). Zaudējumu novērtēšanai svarīgo tendenču pārbaude aptvēra laika periodu no 2000. gada 1. janvāra līdz IP („pārbaudes periods”). 4. Spēkā esošie pasākumi (10) Pēc izmeklēšanas, kas tika uzsākta saskaņā Pamatregulas 11. panta 2. punktu, galīgos antidempinga maksājumus ar Padomes Regulu (EK) Nr. 151/2003 piemēroja tām orientēta grauda struktūras elektriskajām loksnēm, kuru platums pārsniedza 500 mm („lielas GOES”) un kuras importēja no Krievijas. Ievērojot minēto regulu, antidempinga maksājumu likmes importam no VIZ-Stal tika noteiktas 14,7% apmērā, bet importam no NLMK 40,1% apmērā, turklāt pēdējā likme vienlaikus bija arī atlikusī maksājuma likme, kas piemērojama, importējot šos ražojumus no citiem Krievijas uzņēmumiem. (11) Ar Regulu (EK) Nr. 1000/2004[4], NLMK un Viz Stal un ar tiem saistītie tirdzniecības uzņēmumi attiecībā uz antidempinga procedūru lielu GOES importam ar izcelsmi Krievijā uzņēmās zināmas saistības uz sešiem mēnešiem vai līdz 2004. gada 20. novembrim. Šīs saistības bija iecerētas kā pagaidu līdzeklis, kā pielāgot antidempinga pasākumu piemērošanu importam uz 10 jaunajām dalībvalstīm pēc Eiropas Savienības paplašināšanās 2004. gada 1. maijā. To mērķis bija izvairīties no pēkšņas un pārlieku negatīvas ietekmes uz importētājiem un lietotājiem, ko radītu pēkšņa pasākumu attiecināšana uz šīm 10 valstīm pilnā apmērā. Šīs saistības ar Komisijas Regulu Nr. 1995/2004[5] tika pagarinātas vēl uz sešiem mēnešiem, līdz 2005. gada 20. maijam, jo tika uzskatīts, ka nosacījumi, kuri ļauj dot tām piekrišanu, joprojām ir spēkā. 5. Pagaidu pasākumi (12) Ņemot vērā nepieciešamību tālāk pārbaudīt dažus izmeklēšanas aspektus, kā arī saistībā ar starpposma pārskata procedūru, kas minēta (3) apsvērumā, tika nolemts turpināt izmeklēšanu, nepiemērojot pagaidu pasākumus. (13) Visām ieinteresētajām pusēm tomēr tika paziņots par izmeklēšanas provizoriskajiem konstatējumiem, un tika atvēlēts termiņš, lai tiem izteiktu piezīmes. Iesniegtās piezīmes tika izskatītas, un atbilstošos gadījumos visas attiecīgās prasības tika apspriestas un, kur tas bija vajadzīgs, konstatējumi tika grozīti. B. ATTIECīGAIS RAžOJUMS UN LīDZīGAIS RAžOJUMS 1. Attiecīgais ražojums (14) Attiecīgais ražojums ir jebkura platuma orientēta grauda struktūras elektrotehniskā silīcijtērauda plakanie velmējumi („GOES”), kurus deklarē ar KN kodiem 7225 1100 (ar platumu 600 mm vai vairāk) un 7226 1100 (ar platumu, kas mazāks par 600 mm). Šie KN kodi ir sniegti vienīgi informācijas labad. (15) GOES ražo no dažāda biezuma karstiem tērauda un silīcija velmējumiem ruļļos, kuru grauda struktūra tiek virzīta vienādi, lai panāktu ļoti efektīvu magnētisko caurlaidību. Ja šāda caurlaidība nerodas, to sauc par „magnētisko zudumu”, kas ir ražojuma kvalitātes pamatrādītājs. Tirgū ražojumus parasti iedala augstas caurlaidības jeb augstas vadītspējas un parastajās klasēs. Augstas caurlaidības klasēm piemīt mazāki magnētiskie zudumi jebkura biezuma loksnēm. Tad, ja vajadzīgs, pēc pircēju norādījumiem griež konkrēta platuma orientēta grauda tērauda loksnes. Šo procesu sauc par sagriešanu. Attiecīgo ražojumu izmanto elektromagnētisko iekārtu un transformatoru ražotāji spēka ģeneratoros un sadales transformatoros. (16) Neskatoties uz lokšņu atšķirīgo caurlaidību, biezumu un platumu, visiem GOES veidiem ir tie paši pamata fiziskie un tehniskie rādītāji un pielietojums. (17) Atsaucoties uz pārskata izmeklēšanu par (3) apsvērumā minētajām liela izmēra GOES, jāatzīmē, ka tika novērots, ka zināmā skaitā gadījumu pirms eksporta uz Kopienu orientēta grauda tērauda lentes tiek sagrieztas, tādējādi izvairoties no spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, kas minēti (10) apsvērumā. Kopienas lietotāji patiešām iepirka liela izmēra GOES un pēc tam sagrieza tos sev vajadzīgos izmēros. Pēc pasākumu piemērošanas ražotāji vai eksportētāji pirms GOES eksportēšanas sagrieza tos daļās, kas nebija lielākas par 500 mm, lai uz šo ražojumu neattiektos minētie pasākumi. (18) Viens no ražotājiem eksportētājiem ir paziņojis, ka šaurus GOES (kurus šis uzņēmums definē kā šaurākus par 500 mm) vajadzētu īpaši atdalīt no lieliem GOES (platāki par 500 mm), jo lielus GOES nevar aizstāt ar šauriem un liela izmēra GOES tirgū ir atšķirīgi konkurences apstākļi. Arguments attiecībā uz atšķirīgiem konkurences apstākļiem pamatojas uz novērojumu, ka gala patērētāji pasūta un iepērk tieši tādus GOES, kuru platums precīzi atbilst viņu tehniskajām prasībām, lai izvairītos no sagriešanas izmaksām, nevis iepērk platākas lentes, nekā lieto savos ražojumos, kuru sagriešana šiem uzņēmumiem pēc tam jāuzņemas pašiem, turklāt vairumā šādu gadījumu ir vajadzīgs meklēt specializētus darbuzņēmējus. (19) Arguments par savstarpējo neaizstājamību pamatojas uz faktu, ka, lai gan šaurus GOES var aizstāt ar liela izmēra GOES, tos attiecīgi sagriežot, pretēja situācija, protams, nav iespējama. Attiecīgais eksportētājs ir atsaucies uz antidempinga procedūru attiecībā uz dažiem apavu veidiem ar auduma virsu no Ķīnas un Indonēzijas[6] , kur tika uzskatīts, ka apavus, kas paredzēti nēsāšanai telpās, nevar nēsāt ārpus telpām, un tādējādi tos būtu jāizdala kā atsevišķu izstrādājumu grupu. (20) Atsaucoties uz iepriekšminēto antidempinga procedūru, tika secināts, ka istabas un ielas apavi jāuzskata par atsevišķu ražojumu, jo istabas apaviem ir atšķirīgas fiziskās pamatīpašības, kas tos dara nepiemērotus izmantošanai ārpus telpām. Šajā gadījumā situācija ir citāda, jo izmeklēšanā tika secināts, ka, neatkarīgi no platuma, GOES ražo no viena un tā paša pamatmateriāla, tiem piemīt tādas pašas pamatīpašības, un salīdzināma izmantošana. Turklāt jāatzīmē, ka pat daļēja savstarpēja ražojuma aizstājamība ir pietiekama, lai tos uzskatītu par vienu ražojumu antidempinga izmeklēšanas veikšanas nolūkā, un attiecībā uz GOES, kā paskaidrots (17) apsvērumā, pastāv savstarpēja ražojumu aizstājamība. (21) Otrs arguments, ko pauda šis ražotājs eksportētājs, balstās uz novērojumu, ka tiešie lietotāji labprātāk izmanto GOES, kuru platums ražošanas nolūkos atbilst to tehniskajām prasībām. Tomēr ir noskaidrots, ka daži lietotāji parasti sagriež materiālu paši vai iegūst rupji sagrieztas loksnes no Krievijas, kurām nepiemēro antidempinga maksājumus, un pēc tam importēto materiālu sagriež precīzi atbilstoši savām prasībām. Turklāt plašā metāla griešanas uzņēmumu un tērauda apstrādes centru sastopamība Kopienā rāda, ka to GOES izmēri, kas tiek izlaistas no ražotāju rūpnīcām, ne vienmēr ir tādi, kā vajadzīgs tiešajam lietotājam. Tāpēc šī ražotāja eksportētāja prasības tika noraidītas. (22) Tādēļ tiek secināts, ka šīs antidempinga procedūras nolūkā visi attiecīgā produkta veidi jāuzskata par vienu ražojumu. 2. Līdzīgs ražojums (23) Tika konstatēts, ka ražojumiem, kurus no Krievijas un ASV eksportē Kopienā, ražojumiem, kurus ražo un tirgo iekšzemes patēriņam Krievijā un ASV, kā arī tiem, kurus ražo un tirgo Kopienā, piemīt tās pašas pamata fiziskās un tehniskās īpašības un tie tiek izmantoti tādām pašām vajadzībām, un tādēļ tos jāuzskata par līdzīgiem ražojumiem Pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. C. DEMPINGS 1. Vispārīgā metodika (24) Lai noteiktu normālo vērtību, Komisija vispirms par katru ražotāju eksportētāju noteica, vai tā kopējo ražojuma pārdošanas apjomu vietējā tirgū var uzskatīt par reprezentatīvu salīdzinājumā ar tā kopējo attiecīgā ražojuma eksporta apjomu Kopienā. Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 2. punktu, pārdošanas apjoms vietējā tirgū tiek uzskatīts par reprezentatīvu, ja kopējais pārdošanas apjoms vietējā tirgū katram ražotājam eksportētājam ir vismaz 5% no tā kopējā eksporta apjoma Kopienā. (25) Katram ražojuma veidam, ko ražotājs eksportētājs tirgo vietējā tirgū un par ko ir konstatēts, ka tas ir tieši salīdzināms, tika noteikts, vai kopējais pārdošanas apjoms vietējā tirgū bija pietiekoši reprezentatīvs Pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Pārdošanas apjoms vietējā tirgū konkrētam GOES veidam tika uzskatīts par pietiekoši reprezentatīvu, ja pārdošanas apjoms šim veidam IP laikā bija 5% vai vairāk no kopējā pārdošanas apjoma salīdzinājumam GOES veidam, kuru eksportē Kopienā. (26) Pēc tam tika pārbaudīts, vai visu ražotāju eksportētāju visus tirgotos ražojuma veidus var uzskatīt par veiktiem parastajā tirdzniecības apritē saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 4. punktu, nosakot, cik liela peļņa attiecīgā ražojuma veida tirdzniecībā tika iegūta no neatkarīgiem klientiem. (27) Gadījumos, ja kāda ražojuma veida pārdošanas apjomi, kas bija pārdoti par pārdošanas neto cenu, kas ir vienāda vai lielāka par aprēķinātām ražošanas izmaksām, veido vairāk nekā 80 % no kopējā šā ražojuma veida pārdošanas apjoma, un tajos gadījumos, ja vidējā svērtā pārdošanas cena šim ražojuma veidam bija vienāda vai lielāka par vienas vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko vietējā tirgus cenu, ko aprēķināja kā IP laikā veiktās šā ražojuma veida pārdošanas vietējā tirgū vidējo svērto cenu, neatkarīgi no tā, vai šī pārdošana bija vai nebija rentabla. Gadījumos, ja ražojuma veida rentablas pārdošanas apjoms bija 80% vai mazāk, bet 10% vai vairāk no kopējā šā ražojuma veida pārdošanas apjoma, normālo vērtību veidoja, balstoties uz faktisko vietējā tirgus cenu, ko aprēķināja kā vidējo, svērto tikai peļņu nesošas pārdošanas cenu. Gadījumos, ja kāda ražojuma veida peļņu nesošas pārdošanas apjoms veidoja mazāk nekā 10% no kopēja pārdošanas apjoma vietējā tirgū, tika pieņemts, ka šis ražojuma veids bija pārdots nepietiekamā daudzumā par vietējā tirgus cenu, lai nodrošinātu atbilstīgu pamatu normālās vērtības izveidei. (28) Ikreiz, kad nevarēja izmantot ražotāja eksportētāja tirgota noteikta ražojuma veida vietējā tirgus cenu, lai noteiktu normālo vērtību, bija jāpiemēro cita metode. Attiecībā uz šiem gadījumiem, Komisija lietoja izveidoto normālo vērtību. Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 3. punktu, normālo vērtību veidoja, pievienojot eksportēto veidu ražošanas izdevumiem, pēc vajadzības pielāgojot, saprātīgus izteiktus pārdošanas, vispārējos un administratīvos izdevumu procentu, („SG&A”) un saprātīgu peļņas normu. 2. Amerikas Savienotās Valstis Normālā vērtība (29) Tika konstatēts, ka tā ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomu vietējā tirgū nevar uzskatīt par veiktu parastajā tirdzniecības apritē, jo šī tirdzniecība vietējā tirgū lielos apjomos, šajā gadījumā vairāk nekā 90% pārdošanas apjoma, tika veikta par cenu, kas ir zemāka par vienas vienības ražošanas izmaksām. Turklāt tika noteikts, ka vidējā svērtā cena darījumiem vietējā tirgū bija zemāka par vidējām svērtajām vienas vienības izmaksām IP laikā. (30) Tādēļ ražotāja eksportētāja tirgotā ražojuma cenas vietējā tirgū nevarēja lietot, lai noteiktu normālo vērtību. Normālo vērtību bija jāizveido saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 3. punktu. (31) Normālo vērtību noteica, pamatojoties uz ražotāja ražošanas izmaksām, tām pieskaitot SG&A izmaksas un peļņu. Summas, kuras noteica SG&A izmaksām un peļņai bija atbilstošas tā paša ražotāja eksportētāja vispārējās tērauda produktu kategorijas izmaksām un peļņai parastā tirdzniecības apritē vietējā tirgū saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 6. punkta b) apakšpunktu. (32) Pilnās ražošanas izmaksas katram attiecīgajam ražojumu veidam tika noteiktas pēc tērauda klases, biezuma un tā, vai attiecīgo ražojumu tirgoja kā pilnu lentu vai sagrieztu lentu. Pēdējā gadījumā bija jāņem vērā arī sagriešanas izmaksas. Eksporta cena (33) Eksporta cenas tika noteiktas, pamatojoties uz patēriņa cenām, kādas tika maksātas vai kādas bija jāmaksā attiecīgo ražojumu Kopienā saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 8. punktu. (34) Ražotājs eksportētājs vispār tieši nepārdeva attiecīgo ražojumu neatkarīgiem klientiem Kopienā. Visa tirdzniecība Kopienā tika veikta ar saistītu filiāļu starpniecību. Tādēļ, ievērojot Pamatregulas 2. panta 9. punktu, tika izveidota eksporta cena, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenām neatkarīgiem klientiem Kopienā. Tika veiktas korekcijas visām izmaksām posmā starp importu un saistīto importētāju tālākpārdošanu klientiem, tai skaitā SG&A izdevumus un pamatotu peļņas robežu. Salīdzinājums (35) Ar nolūku nodrošināt godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu un veicot salīdzinājumu tajā pašā tirdzniecības līmenī, tika veiktas pienācīgās korekcijas atšķirībām, par kurām ir apgalvots un kas parāda, ka tām ir ietekme uz cenām un cenu salīdzināmību saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 10. punktu. Korekcijas gadījumos, kur tas bija attiecināms un pamatots, tika veiktas attiecībā uz transporta izmaksām, apdrošināšanu, kredīta izmaksām un saistītajiem banku maksājumiem, importa tarifiem un sagriešanas izmaksām. (36) Korekcijas sagriešanas izmaksām bija vajadzīgas, lai pienācīgi salīdzinātu GOES pēc tā, vai tos importē kā pilna platuma lentes, kuras pēc tam kā tādas arī pārdod Kopienā, vai tos importē kā pilna platuma lentes un pārdod Kopienā pēc sagriešanas, vai tos importē sagrieztus un kā tādus vai pēc turpmākas sagriešanas pārdod Kopienā, saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu. Dempinga starpība (37) Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpība tika noteikta, par pamatu ņemot ražojumu veidu vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar ražojumu veidu vidējo svērto eksporta cenu, kā noteikts iepriekš. (38) Uz šī pamata dempinga starpība tika izteikta procentos no CIF cenas Kopienas robežās, par kuru nav samaksāta nodeva, šādi: AK Steel Corporation, Midltauna: 47,6% (39) ASV gadījumā, tā kā bija liecības par to, ka zināms eksportētājs apzināti nesadarbojās izmeklēšanas veikšanā, atlikusī dempinga starpība jānosaka tikpat liela, cik liela ir noteikta augstākā starpība reprezentatīvu produktu tipu pārdošanā, ko veic Kopienas ražotājs, kurš ir sadarbojies izmeklēšanā, t. i., 60,6% apmērā. 3. Krievija NLMK Normālā vērtība (40) Normālā vērtība tika noteikta saskaņā ar vispārējo metodiku, kā izskaidrots24. - 28. punktā. (41) Tam vienīgajam GOES veidam, kur 80% vai mazāk, bet vismaz 10% no pārdošanas apjoma vietējā tirgū, kas bija pārdots pietiekamā daudzumā parastā tirdzniecības apritē, normālā vērtība tika noteikta pēc pārdošanas cenas vietējā tirgū, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu šim ražojuma veidam vietējā tirgū parastā tirdzniecības apritē IP laikā. (42) Pārējiem ražojumu veidiem, kuru pārdošanas apjomi vietējā tirgū nebija reprezentatīvi, normālā vērtība tika izveidota saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 3. punktu. Normālā vērtība tika izveidota, eksportēto ražojumu veidu ražošanas izmaksām, kas koriģētas ar saprātīgām procentos izteiktām pārdošanas izmaksām, pieskaitot vispārējās un administratīvās izmaksas („SG&A izmaksas") un saprātīgu peļņas starpību, pamatojoties uz faktiskiem datiem par līdzīga ražojuma ražošanu un pārdošanu, ko veic izmeklēšanai pakļautais ražotājs eksportētājs, saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 6. punkta pirmo teikumu. Eksporta cena (43) Eksportētās preces Kopienā tika pārdotas gan tieši neatkarīgiem klientiem, gan izmantojot saistītu Šveices uzņēmumu. Minētajam uzņēmumam eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam Kopienā. Salīdzināšana (44) Ražotājs eksportētājs ir apgalvojis, ka ražojumus, kurus importē Kopienā un kuru izcelsmes valsts ir Krievija, nevar salīdzināt ar ražojumiem, kurus ražo Kopienā, kvalitātes atšķirību dēļ: tiek uzskatīts, ka ražotāja eksportētāja ražotajam GOES ir vairāk virsmas defektu un lielāki magnētiskie zudumi un tie zināmā mērā pieder pie citām klasēm. Tādēļ šis ražotājs eksportētājs pieprasīja korekcijas kvalitātes atšķirību dēļ. (45) Dempinga starpības aprēķināšanai tiek salīdzināti ražojumu veidi pēc to tērauda klasēm, kurām ir atšķirīgas magnētisko zudumu amplitūdas. Amerikāņu un krievu standarti ir salīdzināti ar Eiropas standartiem, ņemot vērā visas attiecīgās ražojumu īpašības. Turklāt tika salīdzināta pirmās klases materiālu ražošana un pārdošana. Tādēļ prasība pēc korekcijām kvalitātes atšķirību dēļ, ko izteica viens no ražotājiem eksportētājiem, tika noraidīta. To pašu metodi izmantoja, aprēķinot cenu samazinājumu, par ko izteiktas piezīmes (78) līdz (83) apsvērumā. (46) Normālā vērtība un eksporta cenas tika salīdzinātas, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu un izmantojot vienādus tirdzniecības līmeņus. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 10. punktu, tika ņemti vērā atšķirīgie faktori, par kuriem apgalvo un kuri norāda, ka tie ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Uz šāda pamata tiek pieļautas atšķirības kravu pārvadājumiem, apdrošināšanas, iepakošanas izmaksām, kredīta izmaksām un saistītajiem maksājumiem par banku pakalpojumiem un netiešajiem nodokļiem. Tāpat, ievērojot Pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu, tika izdarītas korekcijas gadījumos, kad eksporta tirdzniecība tika veikta caur saistītu uzņēmumu, kurš neatrodas Kopienā. (47) Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka aprēķinos ir pieļautas pārrakstīšanās kļūdas, un pēc pārbaudes prasība tika pieņemta un aprēķinos veikti pienācīgi labojumi. Dempinga starpība (48) Kā noteikts Pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra attiecīgā ražojuma veida, kuru eksportē uz Kopienu, vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar katra atbilstošā attiecīgā produkta veida vidējo svērto eksporta cenu. (49) Salīdzinājums liecināja, ka tas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās izmeklēšanā, ir veicis tirdzniecību par dempinga cenām. Dempinga starpība, ko izsaka procentos no CIF importa cenas Kopienas robežās, par kuru nav samaksāta nodeva, ir šāda: NLMK, Lipecka: 11,5% VIZ STAL Normālā vērtība (50) Tika noskaidrots, ka attiecīgā ražojuma tirdzniecība vietējā tirgū ir visumā reprezentatīva, bet nav veikta parastajā tirdzniecības apritē, jo ražojums būtiskos apjomos ticis tirgots par cenu, kas ir zemāka par vienas vienības izmaksām, šajā gadījumā vairāk nekā 90% no tā apjoma, kas pārdots izskatītajos darījumos. Turklāt tika noteikts, ka vidējā svērtā pārdošanas cena vietējā tirgū ir zemāka nekā vidējās svērtās ražošanas izmaksas IP. (51) Tā iemesla dēļ, ka ražotāja eksportētāja tirgotā attiecīgā ražojuma pārdošanas cenas vietējā tirgū nevarēja izmantot, saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 3. punktu, lai noteiktu normālo vērtību, normālā vērtība bija jāizveido. (52) Normālā vērtība tika izveidota, pamatojoties uz paša eksportētāja pilnajām ražošanas izmaksām, t.i., ražošanas izmaksas, kurām pieskaita pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas („SG&A” izmaksas), un saprātīgu peļņas starpību, pamatojoties uz faktiskiem datiem par līdzīga ražojuma ražošanu un pārdošanu, ko veic izmeklēšanai pakļautais ražotājs eksportētājs, saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 6. punkta pirmo teikumu. (53) Jāatzīmē, ka IP laikā Viz Stal savus pamata izejmateriālus, t.i., karstos velmējumus ruļļos vai stīpās, iepirka no diviem piegādātājiem: US Steel Kosice un Krievijas uzņēmumu Magnitogorsk . Izmeklēšanā par lieliem GOES, kas minēta (10) apsvērumā, tika noskaidrots, ka saistība starp pēdējo uzņēmumu un Viz Stal ir īpaši cieša, un ka iepirkuma cenas no šī piegādātāja nevar uzskatīt par ticamām. Tādēļ ražošanas izmaksu, un it īpaši pamatizejvielu izmaksu noteikšanā, par pamatu ņēma tikai to lenšu cenu, kas bija iepirktas no nesaistītā Slovākijas ražotāja/piegādātāja US Steel Kosice . DAF cenai Slovākijas robežās pieskaitīja izmaksas transportam uz Jekaterinburgu, apdrošināšanas izmaksas un kredīta izmaksas, pamatojoties uz maksājuma nosacījumiem. Aprēķinu veicot šādā veidā, karstie velmējumi ruļļos veidoja 61,4% no šā ražotāja eksportētāja kopējām GOES ražošanas izmaksām. (54) Pilnās ražošanas izmaksas katram attiecīgajam ražojumu veidam tika noteiktas pēc tērauda klases, biezuma un tā, vai attiecīgo ražojumu tirgoja kā veselu vai sagrieztu lentu, kur pēdējā gadījumā bija jāņem vērā arī sagriešanas izmaksas. Eksporta cena (55) Ražotājs eksportētājs nepārdeva attiecīgo ražojumu tieši neatkarīgiem klientiem Kopienā. Visa tirdzniecība Kopienā tika veikta ar saistītu filiāļu starpniecību. Tādēļ, ievērojot Pamatregulas 2. panta 9. punktu, tika izveidota eksporta cena, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenām neatkarīgiem klientiem Kopienā. Tika veiktas korekcijas par visām izmaksām posmā starp importu un saistīto importētāju veikto tālākpārdošanu klientiem, tai skaitā SG&A izdevumus un pamatotu peļņas normu. Salīdzinājums (56) Ar nolūku nodrošināt godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu un veicot salīdzinājumu tajā pašā tirdzniecības līmenī, tika veiktas pienācīgās korekcijas atšķirībām, par kurām ir apgalvots un kas parāda, ka tām ir ietekme uz cenām un cenu salīdzināmību saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 10. punktu. Korekcijas gadījumos, kur tas bija attiecināms un pamatots, tika veiktas, ņemot vērā transporta izmaksas, apdrošināšanu, kravu apstrādes izmaksas, banku maksājumus, kredīta izmaksas un saistītos banku maksājumus, importa izmaksas un sagriešanas izmaksas. (57) Korekcijas sagriešanas izmaksām bija vajadzīgas, lai pienācīgi salīdzinātu GOES pēc tā, vai tos importē kā pilna platuma lentes, kuras pēc tam kā tādas arī pārdod Kopienā, vai tos importē kā pilna platuma lentes un pārdod Kopienā pēc sagriešanas, vai tos importē sagrieztus un kā tādus vai pēc turpmākas sagriešanas pārdod Kopienā, saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu. Dempinga starpība (58) Dempinga starpību saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 11. punktu noteica, pamatojoties uz katra ražojuma veida vidējās svērtās normālās vērtības un vidējo svērto eksporta cenu salīdzinājumu, kā noteikts iepriekš. (59) Attiecībā uz šī ražotāja eksportētāja eksportu uz Kopienu izmeklēšanā netika konstatēts dempings. (60) Pie secinājuma par to, ka Kopienā netiek veikts imports par dempinga cenām, nonāca gan attiecībā uz visu dažādo ražojumu veidu veselām, gan grieztām spolēm un līdz ar to attiecās gan uz platām, gan šaurām GOES. SECINāJUMS PAR DEMPINGU ATTIECīBā UZ IMPORTU NO KRIEVIJAS (61) Ražotāju eksportētāju sadarbības līmenis bija augsts, jo tie sniedza datus par visu zināmo importa apjomu Kopienā. Tika konstatēts, ka viens Krievijas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās izmeklēšanā, veic preču tirdzniecību par dempinga cenām ar dempinga starpību 11,5%, kurpretim otrs ražotājs eksportētājs neveic preču tirdzniecību Kopienā par dempinga cenām. Atlikusī dempinga starpība tika noteikta tikpat augsta kā dempinga starpība tam ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās izmeklēšanas veikšanā. D. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARE 1. Kopienas ražošanas apjoms (62) Kopienā seši ražotāji ražo GOES. Tie trīs Kopienas ražotāji, kuri iesniedza sūdzību, atrodas Vācijā, Francijā un Itālijā. Jāatzīmē, ka šie trīs ražotāji pieder vienai grupai. Pārējie ražotāji atrodas Polijā, Čehijā un Apvienotajā Karalistē. (63) Izmeklēšanā tika secināts, ka šie seši ražotāji veido kopējo Kopienas ražošanas apjomu Pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. 2. Kopienas ražošanas nozares definīcija (64) Papildus trim (saistītajiem) Kopienas ražotājiem, kuri iesniedza sūdzību, vēl viens Kopienas ražotājs pilnībā sadarbojās izmeklēšanā. Tika konstatēts, ka šo četru uzņēmumu kopējais ražošanas apjoms veido apmēram 90% no kopējā Kopienā saražotā attiecīgā ražojuma apjoma. (65) Tādēļ tiek uzskatīts, ka šie četri Kopienas ražotāji veido Kopienas ražošanas nozari Pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, kas turpmāk tiks dēvēta par „Kopienas ražošanas nozari”. (66) Kas attiecas uz abiem pārējiem Kopienas ražotājiem, viens nesniedza nekādas ziņas, bet otrs, kaut gan atbalstīja procedūru, nebija uzskatāms par daļu no Kopienas ražošanas nozares, jo tas sniedza tikai pamatinformāciju par saviem ražojumiem un pārdošanas apjomu. E. ZAUDĒJUMI 1. Kopienas patēriņš (67) Kopienas patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz pārdošanas apjomiem Kopienas tirgū, ko veic (a) Kopienas ražošanas nozare, (b) pārējie Kopienas ražotāji, kuri arī sniedza vispārīgu informāciju, un (c) ko gūst no importa Kopienas tirgū no visām trešām valstīm, pēc Eurostat sniegtajiem ziņojumiem, kā arī ņemot vērā datus, ko iesniedza tie attiecīgo valstu ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās izmeklēšanā. (68) Ņemot vērā iepriekš minēto, Kopienas patēriņš veidojies šādi: 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Kopienas patēriņš (metriskās tonnas) | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | Indekss: 2000=100 | 100 | 108 | 96 | 92 | 92 | Avoti: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem, informācija, ko sniedzis kāds no tiem Kopienas ražotājiem, kas nav iekļauts Kopienas ražošanā, informācija, kas norādīta sūdzībā un ko sniedzis Eurostat | (69) Vispirms laikā no 2000. līdz 2001. gadam Kopienas patēriņš pieauga par 8%, bet pēc tam būtiski un pastāvīgi samazinājās par 15%. Izmeklēšanas laikā patēriņš samazinājās kopā par 8%. Ilgstošo patēriņa kritumu skaidro ar pieprasījuma samazināšanos pakārtotajā rūpniecībā, t.i. transformatoru ražotājiem, galvenokārt tādēļ, ka ir bijis mazāk jaunu rūpniecisku projektu, kuriem vajadzīgi elektriskie transformatori. 2. Imports no attiecīgajām valstīm Attiecīgā importa par dempinga cenām ietekmes novērtējums kopumā (70) Komisija izskatīja, vai importa dempinga ietekmi no attiecīgajām valstīm jāvērtē kopumā, pamatojoties uz kritērijiem, kas noteikti Pamatregulas 3. panta 4. punktā. Šajā pantā noteikts, ka importu jāvērtē kopumā, ja dempinga starpība, kas noteikta katras valsts importam, pārsniedz 9. panta 3. punktā definēto minimālo apjomu, un katras valsts importa apjoms nav nenozīmīgs un ja šādu novērtējumu par vēlamu var uzskatīt, ņemot vērā importēto ražojumu savstarpējo konkurenci un importēto preču un līdzīgu Kopienas preču konkurenci. (71) Jāatzīmē, ka tika konstatēts, ka viens Krievijas ražotājs eksportētājs neveic preču importu par dempinga cenām. Tādēļ šī ražotāja eksportētāja importa apjoms netika ņemts vērā, pārbaudot, vai kopumā ir vēlama importa novērtējuma veikšana. (72) Tika noskaidrots, ka dempinga starpības, kas noteiktas katras attiecīgās valsts importam, pārsniedz definēto minimālo apjomu. Turklāt importa apjoms no šīm valstīm par dempinga cenām nebija nenozīmīgs, t.i. ASV un Krievijai tas bija attiecīgi apmēram 10% un 3% no Kopienas patēriņa IP laikā. (73) Attiecībā uz konkurences nosacījumiem gan par dempinga cenām importēto ražojumu starpā, gan starp ražojumiem, kas importēti par dempinga cenām, un līdzīgu Kopienas ražojumu, tika konstatēts, ka GOES, ko pārdeva attiecīgās valstis, un ražojumi, ko pārdeva Kopienas ražošanas nozare, bija visos aspektos līdzīgi un tika izplatīti pa tiem pašiem tirdzniecības kanāliem. Izmeklēšana apliecināja, ka abu valstu importa cenām bija līdzīga tendence samazināties, īpaši pārbaudes perioda otrajā pusē, un ka šīs cenas bija zemākas par Kopienas ražošanas nozares noteiktajām cenām. Tā rezultātā bija vērojams vispārējs cenas samazinājums GOES, ko pārdeva Kopienas ražošanas nozare. (74) Tādēļ tika secināts, ka imports par dempinga cenām ar izcelsmi attiecīgajās valstīs ir jānovērtē kumulatīvi. Attiecīgā par dempinga cenām veiktā importa apjoms un tirgus daļa Par dempinga cenām veiktā importa apjoms 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Importa apjoms (metriskajās tonnās) | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | Indekss: 2000=100 | 100 | 161 | 191 | 323 | 357 | Avots: Eurostat un ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās izmeklēšanā | (75) Šajā tabulā redzams, ka GOES importa apjoms no attiecīgajām valstīm Kopienā pārbaudes periodā ir vairāk nekā trīskāršojies. Tirgus daļa, kas pieder importam par dempinga cenām 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Tirgus daļa | 3,3% | 5,0% | 6,6% | 11,8% | 13,0% | Avots: Eurostat un ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās izmeklēšanā | (76) Pastāvīgais tirgus daļas pieaugums notika krītoša vispārējā Kopienas patēriņa kontekstā. Tas it īpaši bija raksturīgs periodam pēc 2002. gada, kad par spīti būtiskam Kopienas patēriņa samazinājumam, tirgus daļa pieauga no 6,6% līdz 13%. Vislielākais tirgus daļas pieaugums bija vērojams 2002./2003. gadā, kad tirgus daļa, ko ieņēma imports par dempinga cenām, pieauga par vairāk nekā 5 procentiem. Tas atbilda absolūtajam importa apjoma pieaugumam par 65%. Cenu attīstība importam par dempinga cenām 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | EUR par metrisko tonnu | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | Indekss: 2000=100 | 100 | 124 | 121 | 99 | 98 | Avots: Eurostat un ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās izmeklēšanā | (77) Cena importētajiem ražojumiem, kas tirgoti par dempinga cenām, vispirms laikā no 2000. līdz 2001. gadam pieauga par 24%. Tā iemesls galvenokārt bija tā brīža augošais pieprasījums pēc GOES. Pēc tam cenas ilgstoši samazinājās no XXX € par tonnu 2001. gadā līdz XXX € par tonnu IP laikā, t.i., bija vērojama samazināšanās par 20%. Vidējais cenu samazinājums bija īpaši jūtams no 2002. līdz 2003. gadam (-20%). Visa pārbaudes perioda laikā vidējā vienības cena ražojumiem, kas tika importēti par dempinga cenām, samazinājās par 2%. Cenu samazinājums (78) Komisija ir pārbaudījusi, vai attiecīgo valstu ražotāji eksportētāji IP laikā ir noteikuši cenas, kas ir zemākas par Kopienas ražošanas nozares noteiktajām cenām. Šīs analīzes nolūkā ražotāju eksportētāju noteiktās CIF cenas ir koriģētas līdz cenai pie Kopienas robežas pēc nodokļu nomaksas. Šīs cenas tad salīdzināja ar Kopienas ražošanas nozares ražotāju cenām tajā pašā tirdzniecības līmenī un salīdzināmu ražojumu veidu līmenī. (79) Viens Krievijas ražotājs eksportētājs pieprasīja, lai, novērtējot cenu samazināšanu (un zaudējumu novēršanas robežu), korekcijas tiktu veiktas, ņemot vērā šī ražotāja eksportētāja ražoto un pārdoto GOES un Kopienas ražošanas nozares ražoto GOES kvalitātes atšķirības. Šis pieprasījums pamatojas uz to, ka tā paša veida GOES, ko saražojis šis ražotājs eksportētājs, būs zemāka kvalitāte nekā Kopienas ražošanas nozares saražotajām GOES. (80) Šajā ziņā vispirms jāpiemin, ka šāda korekcija tiešām sākotnējā izmeklēšanā, t.i. 1996. gadā, tika veikta, bet izmeklēšanā attiecībā uz šo pasākumu pārskatu un pagarināšanu 2003. gadā sakarā ar termiņa beigšanos jau tika secināts, ka vairs nav nepieciešams veikt nekādas korekcijas par kvalitāti sakarā ar uzlabojumiem Krievijas ražotnēs[7]. (81) Turklāt lietotājus lūdza no Krievijas importētas GOES salīdzināt ar Kopienas ražošanas nozares pārdotajiem ražojumiem, un neviens no lietotājiem, kas sadarbojās, neminēja nekādas būtiskas kvalitātes atšķirības. Tikai viens lietotājs minēja, ka Krievijas ražojumu kvalitāte ir nedaudz zemāka nekā Kopienas ražojumiem, bet šis lietotājs nepamatoja savu apgalvojumu. Šis lietotājs turklāt minēja, ka abi ražojumi ir pilnībā aizstājami un ka ir izvēlējies lietot Krievijas ražojumus būtiskās cenu atšķirības dēļ. Tādēļ prasība tika noraidīta. (82) Pamatojoties uz to ražotāju eksportētāju cenām, kas sadarbojās, noskaidrotās cenu samazinājuma starpības katrai valstij, izteiktas procentos no Kopienas ražošanas nozares cenām, ir šādas: Valsts | Cenu samazinājums | ASV | 14.4% | Krievija | Starp 6.1% un 26.6% | (83) Attiecībā uz Krieviju cenu samazinājuma starpība 6,1% apmērā tika noteikta tam ražotājam eksportētājam, kuram netika konstatēta dempinga starpība. Otra proporcija attiecas uz otru ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās izmeklēšanā. 3. Kopienas ražošanas nozares stāvoklis (84) Ievērojot Pamatregula 3. panta 5. punktu, Komisija pārbaudīja visus ekonomiskos faktorus un indikatorus, pēc kuriem varēja spriest par Kopienas ražošanas nozares stāvokli. (85) Ņemot vērā Kopienas ražotāju ierobežoto skaitu, kuri pieder divām grupām, un attiecīgos ražotājus eksportētājus, skaitļi, kas uz tiem attiecas, ir doti tikai indeksēta formā un vērtībās. Ražošana, ražošanas jauda un to izmantošana 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Ražošanas apjoms (metriskajās tonnās) | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | Indekss: 2000=100 | 100 | 104 | 101 | 99 | 98 | Jauda (metriskajās tonnās) | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | Indekss: 2000=100 | 100 | 104 | 107 | 104 | 104 | Jaudas izmantošana | 86% | 86% | 81% | 82% | 81% | Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem | (86) Kopā pārbaudes periodā Kopienas ražošanas apjomi samazinājās par 2%. Precīzāk, ražošana vispirms laikposmā no 2000. līdz 2001. gadam pieauga par 4%, un pēc tam no 2001. gada līdz IP laikam pastāvīgi kritās, t.i., bija vērojams samazināšanās par apmēram 5%. (87) Izziņotie skaitļi par jaudu attiecas uz tehnisko jaudu, pretstatā teorētiskajai jaudai, kas norāda, ka ir veiktas korekcijas brīvdienām, sagatavošanās laikam, tehniskajai apkopei, un citiem gadījumiem, kad darbs parasti tiek pārtraukts, ko rūpniecības nozarē uzskata par normu. Ražošanas jaudas pieaugums 2001./2002. gadā bija paredzēts, lai panāktu atbilstību straujajam pieprasījuma pieaugumam 2001. gadā. 2003. gadā un IP laikā jauda atkal kritās, jo viens ražotājs nedaudz mainīja savu ražošanas procesu, kura rezultātā samazinājās tehniskā jauda. Uz šī pamata, pārbaudes periodā ražošanas jauda pieauga par 4%. Kā redzams (102) apsvērumā turpmāk, šāds pieaugums ir saistīts ar investīcijām, kas izdarītas, lai modernizētu šobrīd izmantotos ražošanas līdzekļus, uzlabojot to efektivitāti, un tādējādi to galvenokārt veido iekārtu nomaiņai paredzētie iepirkumi. Tāpat arī jāatzīmē, ka jaudas pieaugums bija vērojams laikā, kad Kopienas ražošanas nozare vēl bija rentabla. Turklāt šīs investīcijas jāuzskata par reakciju uz pieaugušo pieprasījumu 2001. gadā, ņemot vērā naudas plūsmu, kas tobrīd bija pieejama Kopienā. (88) Jaudas izmantošanas līmeņa samazināšanās iemesls bija neliels ražošanas jaudas pieaugums vienlaicīgi ar ražošanas apjoma kritumu. Šīs samazināšanās apjoms pārbaudes periodā bija 5 procentu punkti. Krājumi 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | metriskās tonnas | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | Indekss: 2000=100 | 100 | 109 | 160 | 182 | 122 | Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem | (89) Atsevišķus līdzīgā ražojuma veidus Kopienas ražošanas nozare ražo pēc īpaša pasūtījuma, tādēļ tie nav paredzēti krājumiem. Savukārt citus, vairāk standartizētus GOES veidus ražo regulāri, un to pārdošana ir atkarīga no tirgus situācijas attīstības pieprasījuma un cenu ziņā. Tādēļ ir skaidrs, ka kopējais krājumu pieaugums pārbaudes periodā norāda uz to, ka Kopienas ražošanas nozarei bija grūtības pārdot līdzīgā ražojuma standartizētākos veidus 2002. gadā, kad krājumi salīdzinājumā ar 2001. gadu pieauga par 46%, un 2003. gadā, kad tie pieauga vēl par 3,5% salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. (90) Krājumu samazināšanās (par 23,5%) no 2003. gada līdz IP tiek skaidrota ar vispārēju pārdotās produkcijas pieaugumu tai laikā. Tomēr jāatceras, ka IP laiks neatbilst kalendārajam gadam, un tam var būt ietekme uz krājumu līmeņa salīdzināmību ar citiem gadiem. Pārbaudes perioda beigās krājumu līmenis bija par 22% augstāks nekā 2000. gadā. Pārdošanas apjoms 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | metriskās tonnas | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | Indekss: 2000=100 | 100 | 109 | 90 | 76 | 81 | Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem | (91) Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms Kopienas tirgū pārbaudes periodā samazinājās par 19%, no apmēram XXX tonnām 2000. gadā līdz apmēram XXX tonnām IP. Pārdošanas apjoms vispirms no 2000. līdz 2001. gadam pieauga par XXX tonnām, t.i., par 9%, bet pēc tam samazinājās par XXX tonnām (par 26%) līdz IP beigām. Pārdošanas apjoma pieaugumu no 2003. gada līdz IP var skaidrot ar to, ka, lai atgūtu tirgus daļu, Kopienas ražošanas nozare pazemināja pārdošanas cenas (skatīt turpmāk). Tirgus daļa 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | % no Kopienas patēriņa | 68,6% | 69,1% | 63,8% | 56,5% | 60,4% | Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat | (92) Visa pārbaudes periodā Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 8,2 procentu punktiem. Precīzāk, par spīti pārdošanas apjoma pieaugumam par 9% no 2000. līdz 2001. gadam, Kopienas ražošanas nozare tik tikko spēja saglabāt savu tirgus daļu, kura šai laikā pieauga tikai par 0,5 procentu punktiem. Laikposmā no 2001. gada līdz IP laikam, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 8,7 procentu punktiem. Šī tirgus daļas samazināšanās notika laikā, kad patēriņš samazinājās par 15%, tādējādi ir redzams, ka Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās vairāk nekā patēriņš. Tajā pašā laikā attiecīgo valstu tirgus daļas pastāvīgi pieauga. Pārdošanas cenas 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | EUR par metrisko tonnu | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | Indekss: 2000=100 | 100 | 109 | 111 | 106 | 99 | Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem | (93) Vidējā vienas vienības pārdošanas cena vispirms 2001. gadā pieauga par 8,6%, bet 2002. gadā palielinājās vēl par 2,6%. Pēc tam Kopienas ražošanas nozare saskārās ar būtisku un ilgstošu cenu kritumu, kas bija īpaši jūtams no 2003. gada līdz IP, kad cenas samazinājās par 6,3%. Šis cenu samazinājums bija vajadzīgs, lai Kopienas ražošanas nozare varētu paturēt savu tirgus daļu. (94) Tendence, kas redzama tabulā iepriekš, skaidri parāda nozīmīgu Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas samazināšanos pēc 2002. gada. Tas sakrita ar laikposmu, kad būtiski samazinājās cenas importa ražojumiem, kurus tirgoja par dempinga cenām, kas šo preču ražotājiem ļāva būtiski palielināt viņu tirgus daļu. (95) Spiediens uz Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenām bija tik liels, ka 2003. gadā un IP laikā tā nebija rentabla, kā paskaidrots turpmāk. (96) Turpmāk sniegtajā tabulā ir atspoguļota Kopienas vienības pārdošanas cenas attīstība salīdzinājumā ar atbilstošām ražošanas izmaksām, ko galvenokārt veido izejmateriālu iegāde, t.i., karstie velmējumi ruļļos, kas vidēji ir apmēram 70 procenti no attiecīgā ražojuma kopējām ražošanas izmaksām: Indekss: 2000=100 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | vienības cena | 100 | 109 | 111 | 106 | 99 | vienības pilnās ražošanas izmaksas | 100 | 103 | 107 | 105 | 106 | Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem | (97) 2001./2002. gadā pārdošanas cenas vidēji ir pieaugušas vairāk nekā tām atbilstošās izmaksas. Šajā periodā cenas pieauga paralēli izmaksām, un tādējādi tirdzniecība bija rentabla, kā parādīts zemāk. 2003. gadā cenas būtiski kritās, un rentabilitāte kļuva negatīva, par spīti tam, ka togad vidējās izmaksas samazinājās. Nelielo ražošanas izmaksu pieaugumu IP, ko galvenokārt veidoja izejmateriālu iegāde, nebija iespējams izpaust cenās, kuras turpināja stipri samazināties, tādējādi radot būtiskus zaudējumus. Cenu samazinājumu tādējādi papildināja cenu pieauguma apturēšana, t.i., Kopienas ražošanas nozares nespēja palielināt cenas lai atspoguļotu izmaksu pieaugumu. Rentabilitāte un ieguldījumu atdeve 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Peļņas procents no tīrā apgrozījuma | Apmēram 0% | Apmēram 5% | Apmēram 3% | Apmēram 0% | Apmēram 5% | Ieguldījumu atdeve | Apmēram 0% | Apmēram 25% | Apmēram 20% | Apmēram 5% | Apmēram 30% | Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem | (98) Dažu Kopienas ražotāju finansiālos rezultātus 2000. gadā būtiski ietekmēja uzņēmuma darbības sākšanas izmaksas un arī tehniskas problēmas, kas bija saistītas ar lielām investīcijām 1999. gadā sakarā ar ražošanas iekārtu. Attiecīgi tika ietekmēta kopējā Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte. Tā kā 2000. gads bija netipisks, to nevar uzskatīt par reprezentatīvu atskaites punktu tendences pārbaudei. Kopienas ražošanas nozares veiktā pārdošana Kopienas tirgū kļuva rentabla 2001. un 2002. gadā, arī tādēļ, ka pieauga pieprasījums pakārtotajā rūpniecībā un pastāvēja apmierinošs cenu līmenis. Būtiskajam cenu kritumam pēc tam bija tieša negatīva ietekme uz rentabilitāti. Pārdošana Kopienas tirgū patiešām sāka nodarīt zaudējumus no 2003. gada, un zaudējumi IP laikā pat sasniedza apmēram –5% no apgrozījuma. (99) Šajā izmeklēšanā ienākums no ieguldījumiem („II”) ir izteikts kā peļņa, kas noteikta kā ieguldījumu tīrās uzskaites vērtības procentuālā attiecība. Tā kā lielākā daļa uzņēmumu, ja ne visi uzņēmumi, kas ietilpst Kopienas ražošanas nozarē, aktīvi ražo un pārdod līdzīgo ražojumu, ienākums no ieguldījumiem ir noteikts, ņemot vērā stāvokli kopumā. Uz šī pamata tas visā pārbaudes periodā kopumā sekoja iepriekš norādītajai rentabilitātes attīstībai. Tas no 0% 2000. gadā pieauga līdz apmēram 20% 2002. gadā un tad pastāvīgi samazinājās līdz apmēram –30% IP. Naudas plūsma un spēja palielināt kapitālu 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | ‘000 EUR | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | Indekss: 2000=100 | 100 | 181 | 141 | 7 | -83 | Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem | (100) Ienākošās un izejošās naudas plūsmas neto starpība saimnieciskajā darbībā no apmēram XX miljoniem € 2000. gadā samazinājās līdz –XX miljoniem € IP. Tā savu augstāko punktu sasniedza 2001. un 2002. gadā, bet pēc tam 2003. gadā strauji kritās un IP laikā sasniedza zemāko atzīmi. Tā rezultātā Kopienas ražošanas nozare vidēji arvien vairāk ir spiesti aizņemties, lai spētu finansēt pašreizējo darbību un ieguldījumus. (101) Izmeklēšanā noskaidrojies, ka vairāku Kopienas ražotāju finansiālās grūtības ir negatīvi ietekmējušas to kapitāla pietiekamību. Kaut gan vairums šo uzņēmumu ir kāda liela tērauda ražotāja daļa, kapitāla pietiekamība ne vienmēr ir izpildīta vēlamā līmenī, jo finanšu līdzekļus parasti šajās grupās piešķir visrentablākajām struktūrvienībām. Ieguldījumi 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | ‘000 EUR | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | Indekss: 2000=100 | 100 | 137 | 105 | 76 | 49 | Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem | (102) Kopienas ražošanas nozares kopējie ieguldījumi, kas saistīti ar līdzīgu ražojumu, no 2000. gada līdz IP samazinājās aptuveni par 50%. Izmeklēšanā bija redzams, ka šai rūpniecības nozarei, lai saglabātu konkurētspēju, ir būtiski uzturēt zināmu ieguldījumu līmeni. Vairums ieguldījumu tika veiktas modernizācijas nolūkā, bet ieguldījumi jaudas palielināšanai bija nelieli. Tomēr jāatzīmē, ka ieguldījumiem modernizācijas nolūkā parasti ir tendence nedaudz palielināt tehnisko jaudu vienkārši tādēļ, ka uzlabotas iekārtas ir efektīvākas un produktīvākas nekā iepriekšējās. Pieaugums (103) No 2000. gada līdz IP Kopienas patēriņš samazinājās par 8%, bet Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms – par 20%. Tādējādi Kopienas ražošanas nozare zaudēja ievērojamu tirgus daļu, kurpretim attiecīgā importa tirgus daļa tai pašā laika posmā pieauga par 12,8 procentu punktiem. Nodarbinātība 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Kopējais nodarbināto skaits | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | Indekss: 2000=100 | 100 | 100 | 99 | 97 | 95 | Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem | (104) Kopienas ražošanas nozares nodarbinātības līmenis no 2000. līdz 2001. gadam bija stabils. Turpmākajos gados tas samazinājās, kā rezultātā salīdzinājumā ar pārbaudes perioda sākumu nodarbināto skaits kopā samazinājās par 5%. Algas 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Algas (000 €) | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | Indekss: 2000=100 | 100 | 99 | 102 | 97 | 94 | Darbinieka vidējā alga (€) | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | Indekss: 2000=100 | 100 | 100 | 103 | 100 | 99 | Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem | (105) Pārbaudes periodā darbinieka vidējā alga bija stabila un tādējādi zemāka par inflācijas līmeni. Ņemot vērā, ka pārbaudes perioda laikā darbinieku skaits tika samazināts, kā redzams iepriekšējā tabulā, samazinājās arī kopējās algu izmaksas. Produktivitāte 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Saražots (tonnās) (a) | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | Darbinieku skaits (b) | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | Produktivitāte (a) / (b) | 160,4 | 166,9 | 163,9 | 164,2 | 166 | Indekss 2000 = 100 | 100 | 104 | 102 | 102 | 103 | Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem | (106) Kopienas ražošanas nozares darbaspēka produktivitāte, ko mēra pēc viena nodarbinātā saražotā apjoma gada laikā, vispirms no 2000. līdz 2001. gadam pieauga par 4%, pēc tam no 2001. līdz 2002. gadam tā samazinājās par apmēram 2%, bet 2003. gadā un IP atkal pieauga. Pārbaudes perioda beigās produktivitāte bija par 3% lielāka nekā perioda sākumā novērotā. Produktivitātes pieaugumu var daļēji skaidrot ar ieguldījumiem, kuru mērķis bija uzlabot tobrīd lietoto iekārtu efektivitāti, kā norādīts (102) apsvērumā iepriekš. Dempinga starpības apjoms (107) Kas attiecas uz pastāvošās dempinga starpības apjoma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, ņemot vērā importa apjomu no attiecīgajām valstīm un cenas, par kādām tirgoja importētos ražojumus, šo ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu, it īpaši caurskatāmos tirgos, kas tādējādi ir ļoti jūtīgi pret cenu svārstībām. Atgūšanās no iepriekšējā dempinga vai subsidēšanas (108) Kā paskaidrots iepriekš, pasākumi pret to Krievijas izcelsmes GOES importu, kuru platums ir lielāks nekā 500 mm, ir bijuši spēkā visu pārbaudes perioda laiku. Tomēr tiek konstatēts, ka tie attiecas tikai uz daļu ražojuma, uz kuru attiecas šī izmeklēšana, jo šī procedūra attiecas ne tikai uz visu platumu GOES no Krievijas, bet arī uz tiem GOES, kuru izcelsmes valsts ir ASV. Tāpēc Kopienas ražošanas nozare ir tikai daļēji atguvusies, jo pēc tam tā saskārās arī ar pieaugošu visu platumu GOES importu par dempinga cenām no Krievijas un ASV. 4. Izmaiņas, kas notikušas pēc izmeklēšanas laikposma (109) Dažas ieinteresētās puses apgalvoja, ka pēc izmeklēšanas laikposma ir notikušas nozīmīgas izmaiņas, un ka šīs izmaiņas jāņem vērā analīzē, jo tiek apgalvots, ka tie padarītu pasākumu piemērošanu acīmredzami nevajadzīgu. Precīzāk, šie paziņojumi ir saistīti ar Kopienas ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas cenu pieaugumu, kā arī ar to, ka viens no ražotājiem, kurš iesniedza sūdzību, pēc izmeklēšanas laikposma beigām savu rūpnīcu slēdza. (110) Vispirms jāatzīmē, ka saskaņā ar Pamatregulas 6. panta 1. punktu, informāciju par periodu pēc izmeklēšanas laikposma parasti neņem vērā. Tas jādara tāpēc, ka attiecīgos faktus jānosaka un jāpārbauda noteiktā laikposmā, lai iegūtu reprezentatīvus un ticamus izmeklēšanas rezultātus, un arī tāpēc, ka citādi pastāvētu iespēja izmeklēšanu nevajadzīgi pagarināt, jo attiecīgā periodā, tas ir, izmeklēšanas laikposmā savāktie fakti neatspoguļotu turpmāko situāciju. (111) No Pamatregulas formulējuma izriet, ka izmaiņas pēc izmeklēšanas laikposma beigām jāņem vērā tikai tad, ja tās ir ārkārtējas dabas izmaiņas un patiešām padarītu pasākumu piemērošanu acīmredzami nevajadzīgu. Šādu pieeju ir apstiprinājusi arī Eiropas Pirmās instances tiesa[8]. Kopienas ražošanas nozares noteikto cenu paaugstinājums (112) Tika apgalvots, ka Kopienas ražošanas nozare ir paziņojusi par cenu paaugstinājumu pēc izmeklēšanas laikposma beigām un ka šis cenu paaugstinājums ir bijis ārkārtējas dabas, jo presē tas aprakstīts kā neraksturīgi liels. (113) Komisijas dienesti savāca faktiskos datus, un Kopienas ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas attīstība Kopienas tirgū ir parādīta turpmāk sniegtajā tabulā: Vidējā pārdošanas cena | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | 2003. gads | IP | 2004.g. aprīlis-decembris | EUR par metrisko tonnu | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | Indekss 2000=100 | 100 | 109 | 111 | 106 | 99 | 104 | (114) Augstāk esošajā tabulā redzams, ka, ja arī cenas pēc izmeklēšanas laikposma beigām ir tiešam pieaugušas, tad šis cenu palielinājums ne tuvu nav neraksturīgi liels. Vidējā cena patiešām 2004. gada pēdējos trijos ceturkšņos, salīdzinot ar IP, pieauga par 5%, bet cenas noteikti nav sasniegušas līmeni, kāds bija gadu iepriekš. (115) Turklāt pat ja tiek uzskatīts, ka cenu palielinājums patiešām ir ārkārtējas dabas, – šajā gadījumā ir konstatēts, ka tā nav – lai pārbaudītu, vai cenu paaugstinājums patiešām padarītu antidempinga pasākumus acīmredzami nevajadzīgus, jāņem vērā arī citu Kopienas tirgū darbojošos tirgotāju cenu līmeņa attīstība pēc izmeklēšanas laikposma beigām, it īpaši to tirgotāju darbība, kuri ir no attiecīgajām valstīm, kā arī izejmateriālu cenu svārstības. Attiecībā uz to netiek garantēts, ka tiks veikta detalizēta analīze, ņemot vērā, ka cenas ir sasniegušas tikai daļu no sava iepriekšējā līmeņa, kā redzams augstāk tabulā. Turklāt nav zināms, vai jebkurš cenu pieaugums būs ilgstošs. (116) Svarīgāk ir atgādināt, ka zaudējumi, ko cietusi Kopienas ražošanas nozare, nav radušies tikai cenu līmeņa dēļ, bet to raksturo dažādu rādītāju pasliktināšanās. Tādēļ jebkurš iespējamais cenu paaugstinājums atsevišķi no citiem rādītājiem, pat ja tas būtu ārkārtējs un ilgstošs, nepadarītu pasākumu piemērošanu par nevajadzīgu, ja vienlaikus citi rādītāji līdzīgi nemainītos veidā, kas ietekmētu zaudējumu kopainu. (117) Iepriekš minēto iemeslu dēļ tiek uzskatīts, ka Kopienas ražošanas nozares cenu paaugstinājums, kas varēja būt vērojams pēc izmeklēšanas laikposma beigām, nepadara pasākumu piemērošanu nevajadzīgu. Viena Kopienas ražošanas nozares ražotāja slēgšana (118) Dažas ieinteresētās puses apgalvoja, ka tas, ka tiktu slēgts viens no ražotājiem, kurš pieskaitāms Kopienas ražošanas nozarei, nozīmē, ka pasākumus nevajag piemērot, jo slēgšanas rezultātā būtiski samazinātos Kopienas ražošanas jauda, kas, iespējams, varētu būt par iemeslu GOES trūkumam Kopienas tirgū. (119) Attiecībā uz to ir atzīmēts, ka Pamatregulas 6. panta 1. punktu par notikumiem laikposmā, kas seko izmeklēšanas laikposmam, nevar piemērot, lai noteiktu Kopienas intereses, uz ko attiecas Pamatregulas 21. pants. Tādēļ ir izdarīta atsauce uz (174) apsvērumu, kur saistībā ar Kopienas interešu analīzi apspriests ražošanas jaudas jautājums. (120) Tomēr jāapstiprina, ka ir izsludināta Itālijā esošā ražotāja rūpnīcas slēgšana un ka ražošana tajā no 2005. gada jūnija turpināsies ar samazinātu jaudu, turklāt gaidāms, ka tā paša gada septembrī to pārtrauks pavisam. (121) Turklāt, pat ja paredzētā rūpnīcas slēgšana būtu ārkārtējs ilgstošs notikums, un tādēļ tiktu ņemta vērā analīzes kontekstā, tā tikai vēlreiz apstiprinātu iepriekšminētos konstatējumus par to, ka Kopienas ražošanas nozare izmeklēšanas laikposmā ir cietusi zaudējumus un ka šī riskantā situācija nav mainījusies pēc izmeklēšanas laikposma beigām. 5. Secinājums par nodarītajiem zaudējumiem (122) Par spīti šā brīža antidempinga pasākumiem, kas attiecas uz lieliem GOES no Krievijas, Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis no 2000. gada līdz IP būtiski pasliktinājās. No Krievijas importētajiem lielizmēra GOES piemēroto pasākumu pozitīvo ietekmi patiešām mazināja tas, ka sākās visai plašs GOES imports par dempinga cenām no Krievijas un ASV. Pārbaudes perioda sākumā šim importam bija daudz mazāka nozīme. Turklāt ir izdarīta arī atsauce uz (17) apsvērumu, kur izskaidrots, ka spēkā esošie antidempinga pasākumi, kas attiecās uz lieliem Krievijas GOES, tika apieti, sagriežot orientēta grauda struktūras elektrisko lokšņu tinumus divās vienādās daļās, kuru platums nepārsniedza 500 mm. (123) Pārbaudāmajā periodā pārdošanas apjoms samazinājās par 19%, saražotās produkcijas apjoms samazinājās 2%, būtiski palielinājās krājumi – par 18%, bet tirgus daļa samazinājās par 8 procentu punktiem. Importa dempinga cenas bija zemākas nekā Kopienas ražotāju cenas, kuras nebija iespējams paaugstināt, lai atspoguļotu ražošanas izmaksu pieaugumu IP. Tā rezultātā 2003. gadā un IP ražošanas nozarei radās zaudējumi. Nodarbināto skaits un ieguldījumi pārbaudes periodā samazinājās attiecīgi par 5% un 50%. (124) Precīzāk, ekonomiskā situācija Kopienas ražošanas nozarē attīstījās šādi. 2001. gadā Kopienas tirgū bija vērojams lielāks pieprasījums un cenu pieaugums. Šajā laikposmā Kopienas ražošanas nozare varēja arī palielināt savus pārdošanas apjomus tikpat lielā apmērā, kādā pieauga patēriņš un pārdošanas cenas. Tā rezultātā tirdzniecība bija rentabla un ražošanas nozare varēja veikt ieguldījumus un nedaudz palielināt savu ražošanas jaudu. Par spīti tam, ka pārdošanas apjoms un tirgus daļa 2002. gadā samazinājās, Kopienas ražošanas nozare spēja uzturēt savu cenu nemainīgā līmenī un joprojām darboties rentabli, lai arī zemākā līmenī nekā 2001. gadā, ņemot vērā arī tajā laikā pieaugošās ražošanas izmaksas. (125) Pēc 2003. gada Kopienas ražošanas nozare vairs nespēja uzturēt cenas nemainīgā līmenī, un tās būtiski kritās, vienlaicīgi būtiski samazinoties pārdošanas apjomam un tirgus daļai. IP laikā cenas turpināja kristies, bet izmaksas bija relatīvi nemainīgas. Tā rezultātā ļoti stipri kritās rentabilitāte. Ar šādiem zaudējumiem turpmākā ražošanas nozares pastāvēšana ir apdraudēta. Pēc izmeklēšanas laikposma beigām būs jāslēdz rūpnīca, kas pieder vienam no Kopienas ražotājiem. (126) Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi būtiskus zaudējumus Pamatregulas 3. panta nozīmē. F. CĒLOŅSAKARĪBA 1. Ievads (127) Komisija saskaņā ar Pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai attiecīgā ražojuma imports ar izcelsmi attiecīgajās valstīs par dempinga cenām ir radījis zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei tādā pakāpē, ka tos var klasificēt par būtiskiem. Tika pārbaudīti arī tādi zināmi faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kuri tajā pat laikā varēja radīt zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei, lai nodrošinātu, ka šo faktoru radītie iespējamie zaudējumi netiek saistīti ar importu par dempinga cenām. 2. Ietekme, ko izraisa imports par dempinga cenām (128) Būtiskais importa dempinga pieaugums pārbaudes periodā, kas bija vairāk nekā trīskāršs, bija vērojams laikā, kad pasliktinājās Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā situācija, kas dažiem ražotājiem tajā laikā bija jūtama kā pārdošanas apjomu kritums par apmēram 20%. Tā brīža pasākumi, tā kā tie attiecās tikai uz lieliem GOES no Krievijas, nevarēja pietiekami pasargāt Kopienas ražošanas nozari no ietekmes, ko radīja attiecīgais imports. Tas it īpaši ir patiesi tad, ja ņem vērā iepriekš minēto būtisko visu platumu GOES importa pieaugumu, tai skaitā arī to GOES pieaugumu, kuru izcelsmes valsts ir ASV, un to, ka pasākumi, kas attiecās uz lieliem GOES, dažreiz tika apieti, sagriežot loksnes, kā paskaidrots (17) apsvērumā. (129) Negatīvā ietekme, ko atstāja pastāvīgi pieaugošais imports par dempinga cenām, tikai pastiprinājās pēc 2002. gada, kad samazinājās Kopienas patēriņš. Faktiski laikā no 2002. līdz 2003. gadam ražojumi, kurus importēja par dempinga cenām, ieguva 5 procentu punktus no tirgus daļas, kamēr Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās apmēram par 7 procentu punktiem. Šādu pēkšņu strauju par dempinga cenām veikta importa pieaugumu var skaidrot ar būtisku atbilstošo cenu samazinājumu tajā pašā laikopsmā. Patiešām, tikai gada laikā cenas samazinājās no 1282 līdz 1049 EUR par tonnu, t.i., apmēram par 15%. Tā rezultātā atbilstošajā laikposmā būtiski samazinājās Kopienas ražošanas nozares pārdotās produkcijas apjoms. Kaut gan Kopienas ražošanas nozare vispirms centās uzturēt nemainīgu vidējo cenu līmeni, cenas tik un tā samazinājās no 1254 EUR par tonnu 2002. gadā līdz 1189 EUR par tonnu 2003. gadā. Pēc tam tai nebija citas izvēles, kā vien pazemināt cenas, lai pārbaudes periodā uzturētu nemainīgu pārdošanas apjomu un tirgus daļu. Tam tomēr bija tieša negatīva ietekme uz rentabilitāti, kas kļuva negatīva un IP laikā sasniedza–7,4% no apgrozījuma. (130) Ņemot vērā to, ka ir skaidri noteikts, ka vienlaicīgi notika importa dempinga straujais pieaugums par pastāvīgi krītošām cenām, no vienas puses, un Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoma, tirgus daļas un pārdošanas cenu samazināšanās, kas radīja zaudējumus, no otras puses, jāsecina, ka importam par dempinga cenām bija būtiska nozīme situācijā, kad Kopienas ražošanas nozarei tika nodarīti zaudējumi. 3. Citu faktoru ietekme Valūtas kursa ietekme (131) Viena ieinteresētā puse apgalvoja, ka iemesls tam, ka Kopienas ražošanas nozare cieta zaudējumus, bija ASV dolāra kursa izmaiņas attiecībā pret eiro, kā rezultātā samazinājās cenas no ASV importētai produkcijai. Šī situācija bija izdevīga ASV importam, kas varēja iegūt lielāku tirgus daļu. (132) Turpmāk sniegtajā tabulā ASV dolāra kursa izmaiņas attiecībā pret eiro salīdzinātas ar ASV izcelsmes attiecīgā ražojuma vidējām cenām: 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | USD/EUR valūtas kurss | 1,082 | 1,116 | 1,068 | 0,894 | 0,860 | Indekss 2000=100 | 100 | 103 | 99 | 83 | 79 | ASV importa cena (€) | 1.945 | 1.741 | 1.543 | 1.171 | 1.133 | Indekss 2000=100 | 100 | 90 | 79 | 60 | 58 | (133) No augstāk esošajiem datiem redzams, ka nav skaidras korelācijas starp ASV dolāra kursa izmaiņām attiecībā pret eiro un ASV izcelsmes attiecīgā ražojuma vidējām importa cenām. Laikā no 2000. līdz 2002. gadam importa cenas jau samazinājās par 21%, kamēr valūtas kurss palika nemainīgs. Turklāt augstāk esošie dati skaidri norāda, ka pārbaudes perioda laikā attiecīgo vidējo importa cenu samazinājums(-42%) bija daudz lielāks nekā valūtas kursa kritums (-21%). It īpaši tas bija jūtams 2002./2003. gadā, kad vienas vienības vidējā importa cena samazinājās visbūtiskāk. Tādēļ jāsecina, ka valūtas maiņas kursa ietekmi, ja tāda ir, nevar uzskatīt par būtisku iemeslu stāvoklim, kurā Kopienas ražošanas nozare cieš zaudējumus. Citu Kopienas ražotāju darbība 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Pārdošanas apjoms (metriskās tonnas) | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | tirgus daļa | 9,2% | 8,8% | 8,3% | 8,2% | 8,3% | Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, sūdzība, Eurostat | (134) Augstāk esošajā tabulā redzams, ka pārējo Kopienas ražotāju pārdošanas apjomi izmeklēšanas laikposmā samazinājās gandrīz par 20%. Tiem atbilstošās tirgus daļas arī ir samazinājušās no 9,2% 2000. gadā līdz 8,3% izmeklēšanas laikposmā. Tādēļ, pamatojoties uz pieejamo informāciju, jāsecina, ka pārējie Kopienas ražotāji bija situācijā, kas līdzinājās situācijai Kopienas ražošanas nozarē, un to darbība neradīja minētajai nozarei nekādus zaudējumus. Kopienas ražošanas nozares eksporta darbības rezultāti 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Eksporta pārdošanas apjomi (tonnās) | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | Indekss: 2000=100 | 100 | 92 | 117 | 145 | 141 | Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem | (135) Viena ieinteresētā puse apgalvoja, ka zaudējumus, kas radās Kopienas ražošanas nozarei, daļēji var saistīt ar Kopienas ražošanas nozares eksporta darbības rezultātiem. Tika apgalvots, ka Kopienas ražošanas nozare tīši samazināja pārdošanas apjomu vietējā tirgū par labu peļņu nesošam eksportam uz valstīm, kas nav ES dalībvalstis. (136) Iepriekš sniegtajā tabulā redzams, ka Kopienas ražošanas nozare patiesi palielināja eksporta apjomus pārbaudes periodā un jo īpaši no 2002. gada. Tomēr šis pieaugums drīzāk jāapskata, ņemot vērā par dempinga cenām veiktā importa straujo pieaugumu Kopienas tirgū laikā, kad samazinājās patēriņš un Kopienas cenas tika būtiski pazeminātas. Šajos apstākļos Kopienas ražošanas nozare reaģēja, mēģinot palielināt savu eksporta apjomu, lai ierobežotu kaitējumu. (137) Tāpat arī jāatgādina, ka Kopienas tirgus joprojām ir Kopienas ražošanas nozares dabīgais noieta tirgus. Faktiski 2001. gadā, kad stāvoklis Kopienas tirgū kļuva izdevīgs, Kopienas ražošanas nozare palielināja pārdošanas apjomus vietējā tirgū un samazināja eksporta apjomus. (138) Turklāt jāatzīmē, ka zaudējumus, ko cieta Kopienas ražošanas nozare, neveidoja tikai pārdošanas apjomu samazinājums un zaudētā tirgus daļa Kopienas tirgū. Tos varēja raksturot arī ar spēcīgu cenu samazinājumu, kam par iemeslu bija importa dempings par tādām cenām, kas bija zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares noteiktās cenas, un kura rezultātā radās ievērojami finansiālie zaudējumi. Šādu negatīvu ietekmi uz cenām noteikti nevar saistīt ar attiecīgā ražojuma eksporta apjomu pieaugumu. Tieši pretēji, tiek uzskatīts, ka eksporta apjomu pieaugums, iespējams, ir ļāvis Kopienas ražošanas nozarei gūt labumu no apjomīga ietaupījuma, tādējādi samazinot kopējās līdzīgā ražojuma izmaksas. Paredzēts, ka tad, ja nebūtu šāda eksporta pieauguma, zaudējumi būtu bijuši vēl ievērojamāki. Tādēļ jāsecina, ka zaudējumus, kurus cietusi Kopienas ražošanas nozare, nevar saistīt ar to eksporta pieaugumu. Imports virs dempinga cenām no attiecīgajām valstīm 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Importa apjoms (metriskās tonnas) | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | Indekss: 2000=100 | 100 | 124 | 142 | 223 | 166 | Tirgus daļa | 3,3% | 3,8% | 4,9% | 8,1% | 6,0% | (139) Imports virs dempinga cenām no Krievijas pārbaudes perioda laikā pieauga par 66%, kas atbilst tirgus daļas pieaugumam par gandrīz 3 procentu punktiem. (140) Tādēļ, pirmkārt, jāatzīmē, ka šī importa pieaugums nebija tik izteikts, kā pieaugums, kas konstatēts importam par dempinga cenām, kā norādīts (75) apsvērumā iepriekš. Otrkārt, tika arī konstatēts, ka cenu līmenis importam, kas nav imports par dempinga cenām, bija augstāks nekā importam par dempinga cenām. Patiešām importam, kas nav imports par dempinga cenām, tika noteikta cenu samazinājuma starpība 6,1% apmērā, bet importam par dempinga cenām cenu samazinājuma starpība svārstījās no14,4% un 26,6%. (141) Šo iemeslu dēļ tiek secināts, ka jebkāda ietekme, kas importam virs dempinga cenām bija uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli, ir ierobežota un to nevar uzskatīt par noteicošo iemeslu stāvoklim, kas rada zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei. Imports no citām trešām valstīm 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Importa apjoms (metriskās tonnas) | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | Tirgus daļa | 15,6% | 13,3% | 16,4% | 15,4% | 12,2% | Vienības vidējā cena | 1.370 | 1.477 | 1.581 | 1.525 | 1.509 | Avots: Eurostat | (142) Augstāk redzamā tabula norāda, ka imports no citām trešām valstīm absolūtā un relatīvā ziņā ir samazinājies. Tajā pašā laikā atbilstošā vidējā pārdošanas cena pieauga. Tādēļ jāsecina, ka imports no citām trešām valstīm neveicināja zaudējumus, kas bija radušies Kopienas ražošanas nozarei. Pieprasījuma samazināšanās (143) Tirgū, kur samazinās pieprasījums, ir paredzams, ka visi tirgotāji, kas tajā darbojas, saskarsies ar pārdošanas apjomu samazināšanos. Tā notika Kopienas ražošanas nozarē. Tomēr šie apjomi pārbaudes periodā samazinājās vairāk nekā patēriņš. Pārbaudes periodā, kad Kopienas ražošanas nozares, pārējo Kopienas ražotāju un citu trešo valstu pārdošanas apjoms un tirgus daļa samazinājās, par dempinga cenām veiktā importa apjoms pieauga vairāk nekā trīs reizes un ieguva būtisku tirgus daļu. Kā parādīts zaudējumu analīzē, pieprasījums pārbaudes periodā samazinājās apmēram par 25000 tonnām, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi kritās apmēram par 40000 tonnām, bet imports no attiecīgajām valstīm pieauga apmēram par 30000 tonnām. (144) Šajā kontekstā, pat ja pieprasījuma samazinājums būtu veicinājis Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomu samazinājumu, jāsecina, ka ja zaudējumus, kurus galvenokārt veido zaudētā tirgus daļa, cenu samazinājums un stāvoklis, kurā ražotāji cieš zaudējumus, vispār var saistīt ar šo faktoru, tad tikai nelielā apmērā. 4. Secinājums par cēloņsakarību (145) Visbeidzot jāapstiprina, ka būtiskos zaudējumus, kas radušies Kopienas ražošanas nozarei un kurus visspilgtāk raksturo pārdošanas apjoma, tirgus daļas un vienības cenas samazinājums, kā rezultātā pasliktinās rentabilitātes rādītājs, izraisīja attiecīgais imports par dempinga cenām. (146) Laiks, kad strauji pieauga importa apjomi, kurus tirgoja par dempinga cenām, nepārprotami sakrita ar laiku, kad samazinājās Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa. Cenu samazinājums, ko izraisīja imports par dempinga cenām, bija īpaši jūtams no 2002. gada. Kopienas ražošanas nozare mēģināja uzturēt nemainīgu cenu līmeni 2003. gadā, bet tai nebija citas izvēles, kā vien sekot tam cenu līmenim, kāds bija noteikts importa ražojumiem, ko tirgoja par dempinga cenām, lai saglabātu noteiktu pārdošanas apjomu līmeni. Tā rezultātā izveidojās stāvoklis, kurā Kopienas ražošanas nozarei tika radīti zaudējumi. (147) Netika noskaidrots, ka citiem konstatētajiem faktoriem būtu bijusi ietekme uz iepriekš noteikto cēlonisko saikni, pat ņemot vērā šo faktoru iespējamo kopējo ietekmi. Patēriņa samazinājumam varētu būt ietekme uz Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājumu. Tomēr var pamatoti apgalvot, ka, ja nebūtu bijis strauji pieaugošā importa dempinga par zemām cenām, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis nebūtu ietekmēts tādā apmērā, jo nebūtu samazinājusies tās tirgus daļa. Tiek secināts arī, ka importam virs dempinga cenām no Krievijas bija tikai ierobežota negatīva ietekme. Visbeidzot, ar ASV dolāra kursa izmaiņām attiecībā pret eiro nevarēja skaidrot ASV ražotājiem noteikto augsto dempinga līmeni un Kopienas ražošanas nozarei radītos zaudējumus. (148) Tādēļ tiek secināts, ka imports par dempinga cenām, kura izcelsme ir attiecīgajās valstīs, Kopienas ražošanas nozarei ir radījis būtiskus zaudējumus Pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. G. KOPIENAS INTERESES (149) Ir veiktas pārbaudes, vai par spīti secinājumiem par dempingu zaudējumiem un cēloņiem pastāv nepārvarami iemesli, kas varētu likt nonākt pie secinājuma, ka šajā gadījumā Kopienas interesēs nav piemērot nekādus pasākumus. Šajā nolūkā, kā arī ievērojot Pamatregulas 21. panta 1. punktu, tika izskatīta iespējamā ietekme, kāda varētu būt pasākumu piemērošanai vai nepiemērošanai visām ieinteresētajām pusēm. 1. Kopienas ražošanas nozares intereses (150) Zaudējumu analīze ir parādījusi, ka godīgas tirdzniecības apstākļos Kopienas ražošanas nozare ir dzīvotspējīga un rentabla un ka nozarē ir veiktas investīcijas, lai saglabātu tās konkurētspēju. Tā bija 2001. un 2002. gadā, kad Kopienas ražošanas nozarei par labu nāca arī spēkā esošie antidempinga pasākumi pret lieliem GOES no Krievijas, un kad attiecīgā importa līmenis par dempinga cenām vēl nebija tik nozīmīgs kā IP laikā. (151) Tiek konstatēts arī, ka 1999. gadā Kopienā šajā nozarē ir tikusi īstenota liela pārstrukturēšanas programma. Tajā laikā notikusī trīs sūdzības iesniedzēju apvienošanās bija paredzēta, lai izveidotu lielāku vienību, kas būtu konkurētspējīgāka, un palielināt investīcijas. (152) No 2002. gada pastāvīgais importa dempinga pieaugums par zemām cenām izraisīja vispārēju cenu samazināšanos Kopienas tirgū, kurš bez tam saskārās ar patēriņa kritumu. Kopienas ražošanas nozare sāka ciest zaudējumus un tādēļ kļuva ļoti vārīga. Zaudējumi izvērtās tik lieli, ka Itālijā esošais ražotājs izsludināja pakāpenisku savas rūpnīcas slēgšanu. Tirgus izmaiņas Itālijā skaidri parāda, cik liela bija importa dempinga negatīvā ietekme uz Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. (153) Tādēļ ir svarīgi, lai cenas tiktu atjaunotas tādā līmenī, kas būtu virs dempinga cenām vai vismaz nenestu zaudējumus, lai ļautu visiem dažādajiem ražotājiem darboties Kopienas tirgū normālos godīgas tirdzniecības apstākļos. Tas ļautu Kopienas ražošanas nozarei atgūt apmierinošu rentabilitātes līmeni. Gadījumā, ja pasākumi netiktu piemēroti, nav izslēgts, ka Kopienas ražošanas nozarei būs jāslēdz vēl kāda rūpnīca. (154) Var secināt, ka jebkāda antidempinga pasākumu piemērošana ļautu Kopienas ražošanas nozarei atgūties no konstatētā zaudējumus nesošā importa dempinga nodarītajām sekām. 2. Kopienas lietotāju intereses (155) GOES galvenokārt izmanto spēka/elektroenerģijas un sadales transformatoru ražošanā. Transformatoru ražošana ir labi iedibināta nozare, kura tradicionāli apkalpo lielos elektroenerģijas ražotājus. Transformatoru nozare kopumā pieder lieliem rūpniecības koncerniem, kuri darbojas vispasaules mērogā. Tomēr tirgū darbojas arī mazāki neatkarīgi uzņēmumi. (156) Attiecīgo produktu uzskata par būtisku vienību lietotāju izmaksās, jo GOES vidēji veido no 10% līdz 30% no kopējām transformatoru ražošanas izmaksām. (157) Pamatotas atbildes uz anketas jautājumiem, t.i., tādas, kurās iekļauta visa prasītā finanšu informācija, tika saņemtas no 16 lietotājiem. Daži citi lietotāji iesniedza arī rakstiskas piezīmes, bet nesniedza sīkāku informāciju. Saskaņā ar iesniegto finanšu informāciju lietotāji, kas sadarbojās, veidotu apmēram 30% no kopējā Kopienas patēriņa. (158) Lietotāji kopumā pauda savu viedokli par pasākumu piemērošanu. Pirmkārt, tika apgalvots, ka antidempinga pasākumu piemērošanas rezultātā attiecīgās valstis pārtrauktu importēt savus ražojumus Kopienā, un lietotāji tādēļ būtu atkarīgi no Kopienas ražošanas nozares, kura arī pati nonāktu strīdīgā monopolstāvoklī. Vēl tika apgalvots, ka pasākumu piemērošana radītu būtisku cenu pieaugumu, kas negatīvi ietekmētu Kopienas lietotāju konkurētspēju salīdzinājumā ar transformatoru ražošanas nozari ārpus Kopienas. Beidzot tika apgalvots, ka pasākumu piemērošanas gadījumā Kopienas ražošanas nozare nespētu pietiekami apgādāt Kopienas lietotājus. (159) Šajā stadijā, pirms sīkāk pievērsties lietotāju izvirzītajiem jautājumiem, lai pienācīgi novērtētu stāvokli Kopienas tirgū, jāmin konkrēta pamatinformācija. (160) Jāatzīmē, ka attiecīgā produkta ražotāju skaits pasaulē ir samērā ierobežots. Tiešām, pasaulē ir tikai 13 GOES ražotāju. Pa diviem ražotājiem ir Japānā, ASV un Krievijā, pa vienam Dienvidkorejā, Ķīnā Brazīlijā, un seši ražotāji (no kuriem trīs ir saistīti) ir Eiropas Kopienā. Tādējādi Eiropas Kopiena ir tirgus, kurā ir visvairāk ražotāju. Japānas un ASV izplatītāju tīkls Kopienā ir sevišķi labi organizēts, jo šo valstu ražotājiem ir savi tehniskās apkopes centri un/vai saistīti importētāji ES. Turklāt izskatās, ka tikai trīs ražotāji pasaulē spēj piegādāt dažus augstas caurlaidības attiecīgā ražojuma veidus (kas apstrādāti ar lāzeru). Šie ražotāji atrodas ES, ASV un Japānā. (161) Jāatgādina, ka 1999. gadā trīs Kopienas ražotāji apvienojās vienā kontrolakciju sabiedrībā ( ThyssenKrupp ), lai izveidotu lielāku struktūru, kura būtu konkurētspējīgāka pasaules tirgū attiecībā pret pārējiem GOES ražotājiem. Tajā laikā Eiropas Kopiena šo apvienošanos sīki izanalizēja un apstiprināja. (162) Visbeidzot, izmeklēšanā atklājās, ka lietotāji, kas sadarbojās izmeklēšanā, IP kopā iepirka attiecīgi 10% un 15% GOES no tiem Krievijas un Amerikas Savienoto Valstu ražotājiem, kuriem tika konstatēts dempings. Citiem vārdiem sakot, lietotāji, kas sadarbojās izmeklēšanā, galvenokārt paļāvās uz citiem piegādes avotiem: 75% no iepirkumiem bija no avotiem, kuriem netika konstatēts dempings, no kuriem apmēram 60% tika iepirkti no Kopienas ražošanas nozares. Tikai viens lietotājs iepirka GOES tikai no tiem avotiem, kuriem tika konstatēts dempings, bet šis lietotājs nesen ir mainījis piegādātāju un izvēlējies Kopienas ražošanas nozares produkciju. (163) Ievērojot šo pamatinformāciju un ņemot vērā lietotāju pirmo apgalvojumu, ka tie kļūtu atkarīgi tikai no Kopienas ražošanas nozares piegādēm, vispirms jāatceras, ka antidempinga maksājumu mērķis nav Kopienas tirgus slēgšana visam importam, bet gan godīgas tirdzniecības stāvokļa atjaunošana, novēršot zaudējumus radošā dempinga ietekmi. Nav sagaidāms, ka imports no attiecīgajām valstīm tādēļ tiks pārtraukts, tam jāturpinās, bet ar tādu cenu līmeni, kas ir augstāks par dempinga cenām un nenodara zaudējumus. (164) Šis gadījums noteikti attiecas uz Krieviju, jo lielākajam Krievijas ražotājam eksportētājam, kas IP laikā importēja apmēram 75% no Krievijas ievesto ražojumu, netika noteikta dempinga starpība, bet otrajam ražotājam eksportētājam tika noteikta salīdzinoši ierobežota dempinga starpība 11,5% apmērā. Ir ievietota arī atsauce uz zemāk esošo I. pozīciju, kur ieteikts, ka uz šīs izmeklēšanas konstatējumu pamata piemērotajiem pasākumiem būtu jāaizvieto šobrīd spēkā esošos antidempinga pasākumus, kas attiecas uz lieliem GOES no Krievijas un kuri ir robežās no 14,7% līdz 40,1%. Citiem vārdiem sakot, Krievijas gadījumā tie antidempinga pasākumi, kas tiks noteikti pēc šīs izmeklēšanas, kopumā būs mazāk nozīmīgi nekā tie, kas jau ir spēkā. (165) Arī attiecībā uz ASV tiek paredzēts, ka imports turpināsies, ņemot vērā nepārtraukto pieprasījumu Kopienas tirgū pēc īpašiem attiecīgā produkta veidiem, kurus pasaulē ražo ierobežots skaits ražotāju. (166) Turklāt ir izdarītas atsauces uz (190) līdz (193) apsvērumu, kuri attiecas uz divu iesaistīto ražotāju eksportētāju piedāvātajām saistībām par pārdošanas cenām. Ar šīm saistībām ražotāji eksportētāji apņemas pārdot savus ražojumus Kopienas tirgū virs konkrēta cenu līmeņa, kas novērstu dempinga zaudējumus radošo ietekmi. Tādēļ ir sagaidāms, ka imports no attiecīgajām valstīm turpināsies. (167) Ir nepamatoti uzskatīt, ka Kopienas ražošanas nozare būtu monopolstāvoklī, ja antidempinga pasākumi tiktu piemēroti, jo sagaidāms, ka imports no attiecīgajām valstīm turpināsies, un joprojām pastāv arī citi iegādes avoti. Patiešām, turpināsies ne tikai imports no attiecīgajām valstīm, bet arī imports no citām trešām valstīm. Turklāt Kopienas ražošanas nozari veido vairāk nekā viens ražotājs, un tirgū aktīvi ir arī citi Kopienas ražotāji (kas nav daļa no Kopienas ražošanas nozares). (168) Dažas puses apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozare nonāktu monopolstāvoklī tieši saistībā ar konkrētiem īpašiem attiecīgo ražojumu veidiem, t.i., konkrētu ražojumu veidiem ar augstu caurlaidību, kurus pasaulē ražo ļoti ierobežots skaits ražotāju. Attiecībā uz to, pirmkārt, jāpiemin, ka izmeklēšanā tika secināts, ka šīs antidempinga procedūras nolūkā visus attiecīgā ražojuma veidus uzskata par vienu ražojumu. Izmeklēšana, tai skaitā Kopienas intereses analīze, tādēļ jāveic par attiecīgo ražojumu vispār, nevis atsevišķi dažādiem īpašiem ražojumu veidiem. (169) Neņemot vērā augstāk minēto, ir taisnība, ka attiecīgā ražojuma veidus ar augstu caurlaidību tiešām pasaulē ražo tikai ierobežots skaits ražotāju, t.i., viens ražotājs ASV, divi Japānā un viens Kopienā (skatīt iepriekš). Ņemot vērā iepriekš minēto, ir konstatēts, ka ir sagaidāms, ka šie piegādes avoti būs pieejami arī pēc pasākumu piemērošanas, tai skaitā arī imports no ASV, kaut arī virs dempinga cenām vai par zaudējumus nenesošām cenām. Tādēļ sagaidāms, ka arī attiecībā uz šiem īpašajiem ražojumu veidiem saglabāsies pietiekams konkurences līmenis. (170) Turklāt apgalvojumu, ka pasākumu piemērošana būtu pretēja Kopienas interesēm, jo tikai daži uzņēmumi ražo šos īpašos ražojumu veidus, nevar uzskatīt par pamatotu iemeslu, lai pieņemtu, ka viens no šiem ražotājiem, šajā gadījumā ASV ražotājs, pārdod savus ražojumus Kopienas tirgū par dempinga cenām, kas rada zaudējumus. Jāatgādina, ka šim uzņēmumam noteikta augsta dempinga starpība 47,6% apmērā. Izmeklēšanā atklājās, ka lietotāji iepirka lielu daļu savu ražojumu, tai skaitā augstas caurlaidības ražojumus, no Kopienas ražošanas nozares un ka pastāvīgais spiediens uz cenām, ko izraisījis imports par dempinga cenām, var būt par iemeslu rūpnīcu slēgšanai Kopienā. Ja nebūs antidempinga pasākumu, kas novērstu negatīvo ietekmi, ko rada zaudējumus radošais dempings, nav izslēgts, ka lietotāji kļūs atkarīgi tikai no importa, kas noteikti kaitētu konkurencei un lietotāju nozarei. (171) Attiecībā uz apgalvojumu, ka attiecīgā ražojuma cenas Kopienas tirgū pieaugs, ja piemēros antidempinga pasākumus, jāatzīst, ka, tā kā pasākumu mērķis ir novērst zaudējumus nesošo dempingu, ir sagaidāms arī, ka pasākumu piemērošana tiešām būtu ietekme uz cenām, kas kopumā paaugstinātos. Tomēr ir sagaidāms, ka šī ietekme paliks mērena. (172) Tiešām, būtu dažādi piegādes avoti, kurus neskars antidempinga pasākumi un kas nodrošinās konkurenci. Arī, kā minēts iepriekš, attiecībā uz Krieviju, ņemot vērā pasākumu līmeni, kuru noteiks šī izmeklēšana, un to, ka šie pasākumi aizvietotu pašreizējos pasākumus attiecībā uz lieliem GOES (skatīt (194) un (195) apsvērumu), antidempinga pasākumiem, kas pamatojas uz pašreizējiem konstatējumiem, kopumā būtu vājāka ietekme nekā tiem pasākumiem, kas bija spēkā IP laikā. Patiešām, ja piemērotu tāda līmeņa pasākumus, kā noteikts pašreizējā izmeklēšanā par attiecīgā ražojuma importu no Krievijas Kopienā IP laikā, kopējās antidempinga nodevas būtu četrreiz mazākas nekā tās nodevas, kuras maksā šobrīd. (173) Attiecībā uz ASV, pieteikumā par noteikumu par mazākām nodevām, tiks atcelta tikai zaudējumus nesošā dempinga starpības daļa, un tas vidēji atgrieztu ASV importa cenu tādā līmenī, kas joprojām būtu zemāks par 2002. gada līmeni. (174) Jāatspēko arī apgalvojums, ka antidempinga pasākumu piemērošanas rezultātā tirgū sāktos ražojumu trūkums. Patiešām, kā noteikts iepriekš, paredzams, ka, ja tiks ieviesti antidempinga pasākumi, imports jebkurā gadījumā turpināsies. Turklāt Kopienas ražošanas nozares ražošanas jauda ir lielāka nekā kopējais Kopienas patēriņš IP laikā. Turklāt, ja Kopienas cenas atkal nosaka pietiekamā līmenī, sagaidāms, ka Kopienas ražošanas nozare, samazinot eksporta preču pārdošanas apjomus, atkal mainīs noieta tirgu uz vietējo tirgu. (175) Dažas ieinteresētās puses apgalvoja, ka Itālijas rūpnīcas slēgšana samazinātu Kopienas ražošanas nozares attiecīgā ražojuma kopējo ražošanas jaudu, tādējādi, iespējams, radot preču trūkumu Kopienas tirgū. Šis arguments tomēr ir neskaidrs, jo, lai novērstu turpmāku ražotņu slēgšanu, lai uzturētu ražošanas jaudu, drīzāk būtu jāaicina aizsargāt Kopienas ražošanas nozari no importa par dempinga cenām. (176) Turklāt jāatzīmē, ka pat pēc izziņotās rūpnīcas slēgšanas, Kopienas ražošanas nozares kopējā ražošanas jauda joprojām būs lielāka nekā Kopienas patēriņš IP laikā, un ka palikušie ražotāji ir iecerējuši veikt investīcijas, lai palielinātu ražošanas jaudu un turpmāk garantētu pietiekamu piedāvājumu Kopienas tirgū. Stāvoklis, ar ko Kopienas tirgū tiktu atjaunota godīga konkurence un cenu līmenis, tādējādi nodrošinot Kopienas ražošanas nozarei apmierinošus ienākumus, noteikti veicinātu šādus ieguldījumus un Kopienas ražošanas nozares noieta tirgus maiņu uz Kopienas tirgu. (177) Visbeidzot jāatzīmē, ka lielāko daļu iepriekš minēto apgalvojumu jau izvirzījuši lietotāji iepriekšējā izmeklēšanā, kas beidzās ar antidempinga pasākumu piemērošanu lielu GOES importam no Krievijas. Par spīti šiem apgalvojumiem, kuri toreiz visi tika noraidīti, jo tika uzskatīti par nepamatotiem vai netika konstatēts, ka tie būtu pret Kopienas interesēm kopumā, lietotāji pašreizējā izmeklēšanā nesniedza nekādus pierādījumus, ka minētajiem pasākumiem patiešām bijusi negatīva ietekme, kā toreiz apgalvots. Tas norāda, ka ir sagaidāms, ka pasākumu ieviešanai pēc pašreizējiem konstatējumiem arī nebūs nozīmīga negatīva ietekme uz lietotāju nozari. (178) Visu iepriekš minēto iemeslu dēļ var secināt, ka ja pasākumi tiks piemēroti, attiecīgā ražojuma lietotāji kopumā nebūs atkarīgi tikai no Kopienas ražošanas nozares, ka daudzos apstākļos cenu, par kādu lietotājiem iepirks ražojumus, nekādu pasākumu piemērošanai nebūs tiešas ietekmes, vai, ja būs, tad tikai mērena, un ka nākotnē Kopienas tirgū kopumā nebūs GOES trūkuma. 3. Nesaistīto importētāju intereses (179) Izmeklēšanā sadarbojās tikai viens nesaistītais importētājs, kurš bija pret pasākumu piemērošanu tāpēc, ka apgalvoja, ka pasākumi liks tam izbeigt tirdzniecību ar attiecīgo ražojumu. Tā kā šis uzņēmums importēja visus GOES tikai no vienas no attiecīgajām valstīm, ir sagaidāms, ka pasākumu piemērošanai būs tieša ietekme uz šo importētāju. Tomēr šim importētājam tik un tā būs iespēja importēt arī citu piegādātāju ražojumus, kuri nav pakļauti nekādiem pasākumiem.. Turklāt ir redzams, ka apmēram 75% no šī importētāja apgrozījuma nav saistīti ar attiecīgo ražojumu. Ņemot vērā šos aspektus, tiek secināts, ka pasākumu ieviešanas negatīvā ietekme būs relatīvi ierobežota. Ņemot vērā faktu, ka neviens cits importētājs neapgalvoja, ka iespējamai pasākumu piemērošanai būtu negatīva ietekme, var secināt, ka importētāji kopumā neizjutīs nozīmīgu ietekmi. (180) Jāatzīmē, ka importētāju zemais sadarbības līmenis ir skaidrojams ar to, ka lietotāji galvenokārt importē GOES paši, tādēļ ir izdarīta atsauce uz iepriekš minētajiem secinājumiem. 4. Secinājums par Kopienas interesi (181) Ir sagaidāms, ka pasākumu piemērošana Kopienas ražošanas nozarei dos iespēju atgūt rentablus pārdošanas apjomus Kopienas tirgū un iegūt lielāku tirgus daļu. Tika noteikts, ka importam par dempinga cenām bija būtiska ietekme pakāpeniskajā uzņēmuma, kas ir daļa no Kopienas ražošanas nozares, rūpnīcas slēgšanā, un ņemot vērā Kopienas ražošanas nozares slikto stāvokli kopumā, pastāv risks, ka, nepiemērojot pasākumus, citiem Kopienas ražotājiem būs jāslēdz dažas no savām ražošanas līnijām vai pat veselas ražotnes un jāatlaiž daļa darbaspēka. Kaut gan ir iespējams, ka pasākumu piemērošanai būs dažas negatīvas sekas tādā ziņā, ka lietotāju iegādēm palielināsies cenas, tiek uzskatīts, ka šīs sekas būs ierobežotas. Jāņem vērā arī, ka lietotāju interesēs ir arī, lai tirgū, kuru vairs neizkropļo negodīga tirdzniecības prakse, būtu aktīvi dzīvotspējīgi un konkurētspējīgi Kopienas ražotāji. (182) Patiešām, ņemot vērā ierobežoto piegādes avotu izvēli pasaulē, Kopienas lietotāju interesēs ir arī, lai piegādes avotus Kopienā turpmāk nevājinātu importa dempings, kura rezultātā varētu turpmāk samazināties Kopienas ražošanas nozares aktivitāte, tādējādi padarot GOES lietotājus arvien vairāk atkarīgus no importēta izejmateriāla. H. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI (183) Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, tā nodarītajiem zaudējumiem un Kopienas interesēm, ir jāpiemēro pasākumi pret attiecīgā ražojuma importu no ASV un Krievijas. 1. Zaudējumu novēršanas līmenis (184) Galīgo antidempinga pasākumu līmenim jābūt pietiekamam, lai novērstu importa dempinga nodarīto kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, nepārsniedzot konstatētās dempinga starpības. Aprēķinot nodevas lielumu, kas vajadzīgs, lai novērstu zaudējumus nesošā dempinga sekas, tika ņemts vērā, ka jebkuriem pasākumiem jāļauj Kopienas ražošanas nozarei segt savas izmaksas un iegūt tādu peļņu pirms nodokļu aprēķina, ko pamatoti varētu iegūt normālos konkurences apstākļos, t.i., ja nebūtu importa dempinga. (185) Ņemot vērā pieejamo informāciju, iepriekš tika konstatēts, ka peļņas normu 5% apmērā no apgrozījuma, kuru Kopienas ražošanas nozare sasniedza 2001. gadā, var uzskatīt par atbilstošu līmeni, kādu, paredzams, Kopienas ražošanas nozare sasniegtu apstākļos, kuros nav jūtams zaudējumus radošs dempings. Jāatzīmē arī tas, ka šis peļņas līmenis tika lietots zaudējuma starpības noteikšanai izmeklēšanā, kas noslēdzās ar to, ka attiecībā uz GOES ar platumu virs 500 mm tika piemēroti šobrīd spēkā esošie pasākumi. Toreiz vajadzīgo cenu palielinājumu, kā noteikts cenām, kas ir zemākas nekā aprēķinātās, ieguva, salīdzinot vidējo svērto importa cenu ar Kopienas ražošanas nozares zaudējumus neradošajām pārdošanas cenām Kopienas tirgū. Cenu, kas nerada zaudējumus, ieguva, katra tā Kopienas ražošanas nozari veidojošā uzņēmuma pārdošanas cenu koriģējot ar peļņas un zaudējumu slieksni un pieskaitot iepriekš minēto peļņas normu. Jebkuru starpību, kas izrietēja no šā salīdzinājuma, pēc tam izteica kā kopējās CIF importa vērtības procentuālo attiecību. 2. Galīgie maksājumi (186) Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar Pamatregulas 9. panta 4. punktu, uzskata, ka saskaņā ar noteikumu par mazāku maksājumu galīgie antidempinga pasākumi jāpiemēro Krievijas un ASV izcelsmes importam zemākās dempinga un zaudējumu starpības apmērā. (187) Ņemot vērā iepriekš minēto, ierosinātie galīgie maksājumi ir šādi: Valsts | Uzņēmums | Antidempinga maksājums | Amerikas Savienotās Valstis | AK Steel Corporation | 31,5% | Visi pārējie uzņēmumi | 37,8% | Krievija | Novolipetsk Iron & Steel Corporation (NLMK) | 11,5% | Viz Stal | 0% | Visi pārējie uzņēmumi | 11,5% | (188) Šajā regulā norādītās antidempinga maksājuma likmes, ko nosaka katram uzņēmumam atsevišķi, tika noteiktas, pamatojoties uz šis izmeklēšanas gaitā izdarītajiem atzinumiem. Tādēļ tās atspoguļo stāvokli, kādā bija minētie uzņēmumi šīs izmeklēšanas laikā. Tādēļ šīs maksājumu likmes (atšķirībā no maksājuma, ko valsts mērogā piemēro „visiem pārējiem uzņēmumiem”) piemēro tikai to attiecīgo valstu izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo šie uzņēmumi un tādējādi atsevišķas juridiskās personas, kas minētas šīs regulas rezolutīvajā daļā. Importētie ražojumi, kurus ražo jebkurš cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav atsevišķi minēti šīs regulas rezolutīvajā daļā, tai skaitā organizācijas, kas ir saistītas ar uzņēmumiem, kuru nosaukumi un adreses ir minētas, nevar gūt labumu no šīm likmēm un uz tām attiecas nodevas likme, kas ir piemērojama „visiem pārējiem uzņēmumiem. (189) Visas prasības piemērot antidempinga nodevu likmes uzņēmumam atsevišķi (piem., pēc izmaiņām organizācijas nosaukumā vai jaunas ražošanas vai tirdzniecības struktūrvienības darbības sākšanas) nekavējoties jāadresē Komisijai, sniedzot visu attiecīgo informāciju, it īpaši jebkurām izmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, pārdošanu vietējā vai tirgū vai eksportu saistībā ar, piemēram, izmaiņām nosaukumā vai ražošanas vai tirdzniecības struktūrvienību izmaiņām. Ja būs vajadzīgs, Regulā tiks veikti attiecīgi grozījumi, papildinot to uzņēmumu sarakstu, kurām nodevu likmes piemēro atsevišķi. 3. Saistības (190) Viens ražotājs eksportētājs ASV un viens Krievijā piedāvāja saistības attiecībā uz cenām saskaņā ar Pamatregulas 8. panta 1. punktu. (191) Komisija uzskata, ka AK Steel Corporation un NMLK piedāvātās saistības var pieņemt, jo tās novērsīs zaudējumus radošo ietekmi, ko izraisa dempings. Turklāt regulārie un detalizētie ziņojumi, kurus uzņēmumi apņēmās sniegt Komisijai, ļaus efektīvi veikt pārraudzību, un Komisija uzskata, ka uzņēmumu struktūra pieļauj minimālu saistību apiešanas risku, (192) Lai nodrošinātu saistību efektīvu ievērošanu un uzraudzību pēc tam, kad saskaņā ar saistībām ir iesniegts pieprasījums par laišanu brīvā apgrozībā, atbrīvojumu no maksājuma piešķir, uzrādot faktūrrēķinu, kurā norādīta pielikumā minētā informācija, kas nepieciešama, lai muitas iestādes pietiekami sīki varētu pārliecināties par to, ka preču sūtījumi atbilst attiecīgajiem pavaddokumentiem. Ja šādu rēķinu neiesniedz vai, ja tas neatbilst muitā uzrādītajam ražojumam, tad jāmaksā atbilstoša antidempinga maksājuma likme. (193) Minēto saistību domājama pārkāpuma, pārkāpuma vai atsaukšanas gadījumā var piemērot antidempinga maksājumu, ievērojot Pamatregulas 8. panta 9. un 10. punktu. I. SECINāJUMS PAR STARPPOSMU PāRBAUDI ATTIECīBā UZ KRIEVIJU (194) Kā minēts šīs regulas (3) apsvērumā, ir konstatēts, ka starpposmu pārbaude tika ierosināta, lai būtu iespējams veikt jebkādus nepieciešamos grozījumus galīgajos antidempinga pasākumos vai atcelt šos pasākumus, kurus piemēro lielu GOES importam no Krievijas. Tas tika darīts tāpēc, ka šie ražojumi ir starp tiem, uz kuriem attiecas procedūra attiecībā uz orientēta grauda struktūras elektrotehniskā silīcijtērauda plakanu velmējumu importu ar izcelsmi Amerikas Savienotajās Valstīs un Krievijā. (195) Pamatojoties uz iepriekš izdarītajiem atzinumiem un secinājumiem, izmeklēšanā konstatēja, ka pasākumi jāpiemēro visu platumu GOES, kā aprakstīts (3) apsvērumā, kuru izcelsme, cita starpā , ir Krievijā. Tādēļ tiek uzskatīts, ka tā kā šie pasākumi attiecas arī uz lieliem GOES, pasākumu piemērošana, ko ievieš ar Padomes Regulu (EK) Nr. 151/2003, turpmāk vairs nav lietderīga un ir attiecīgi jāatceļ, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo tiek noteikta galīga antidempinga nodeva tāda orientēta grauda struktūras elektrotehniskā silīcijtērauda importam ar izcelsmi Amerikas Savienotajās Valstīs un Krievijā, kuru deklarē ar KN kodu 7225 1100 (ražojumi, kuru platums ir 600 mm vai vairāk) un 7226 1100 (ražojumi, kuru platums ir mazāks nekā 600 mm). 2. Galīgā antidempinga maksājuma likme pirms nodokļu nomaksas, ko piemēro to 1. punktā minēto ražojumu Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai, kurus ražo turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda: Valsts | Uzņēmums | Antidempinga maksājums | TARIC papildu kods | Amerikas Savienotās Valstis | AK Steel Corporation - 703, Cirtis Street, Middletown, Ohio | 31,5% | A669 | Visi pārējie uzņēmumi | 37,8% | A999 | Krievija | Novolipetsk Iron & Steel Corporation (NLMK) - 2, Metallurgov sq., Lipetsk | 11,5% | A670 | Viz Stal - 28, Kirov Street, Ekaterinburg | 0% | A516 | Visi pārējie uzņēmumi | 11,5% | A999 | 3. Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants 1. Importu, kas deklarēts laišanai brīvā apgrozībā, atbrīvo no antidempinga maksājumiem, ko piemēro ar 1. pantu, ja importētās preces ir ražojuši, piegādājuši un par tām faktūrrēķinu izrakstījuši uzņēmumi, kuru saistībām ir piekritusi Komisija un kuru nosaukumi minēti attiecīgajā Komisijas lēmumā, kurš laiku pa laikam tiek grozīts, un ja tās ir importētas atbilstoši tā paša Komisijas lēmuma vai regulas noteikumiem. 2. Šā panta 1. punktā minēto importu atbrīvo no antidempinga maksājuma ar nosacījumu, ka 2. preces, ko deklarē un uzrāda muitas iestādēm, precīzi atbilst 1. panta 1. punktā aprakstītajam ražojumam, 3. dalībvalsts muitas dienestam, uzrādot deklarācija par laišanu brīvā apgrozībā, tiek uzrādīts faktūrrēķins, kurā ietverti vismaz pielikumā minētie elementi, un 4. preces, kuras deklarē un uzrāda muitai, precīzi atbilst faktūrrēķinā sniegtajam aprakstam. 3. pants Ar šo atceļ antidempinga maksājumus, ko ar Padomes Regulu (EK) Nr. 151/2003 piemēro tādu orientēta grauda struktūras elektrotehniskā silīcijtērauda auksti velmētu lokšņu un slokšņu importam, kuru platums pārsniedz 500 mm un ko deklarē ar KN kodu 7225 1100 (ražojumi, kuru platums ir 600 mm vai lielāks) un 7226 1100 (bijušais kods; TARIC kods 7226 1100 10) (ražojumi, kas platāki nekā 500 mm, bet šaurāki nekā 600 mm). 4. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visā