LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 278/7

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2012/C 278/06

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

GROZĪJUMU PIETEIKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

GROZĪJUMU PIETEIKUMS SASKAŅĀ AR 9. PANTU

“ARROZ DEL DELTA DEL EBRO”/“ARRÒS DEL DELTA DE L'EBRE”

EK Nr.: ES-PDO-0105-0336-04.10.2011

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1. Produkta specifikācijas nodaļa, kurā izdarīti grozījumi:

—  Produkta nosaukums — ☒ Produkta apraksts —  Ģeogrāfiskais apgabals —  Izcelsmes apliecinājums — ☒ Ražošanas metode —  Saikne — ☒ Marķējums —  Valsts prasības —  Citur (precizēt)

2. Grozījuma(-u) veids:

— ☒ Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā —  Grozījumi reģistrēta ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums —  Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi —  Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts)

3. Grozījums(-i):

3.1. Produkta apraksts:

3.1.1. Šķirnes

Veicot grozījumu, šķirne “Sénia” aizstāta ar šķirni “Gleva”.

Šķirne “Sénia” no šķirņu saraksta ir svītrota, jo no tās izaudzētās sēklas tirdzniecībai vairs neražo, un Vides, lauku vides un jūras vides ministrija to ir aizstājusi ar šķirni “Gleva”.

Šķirne “Gleva” ir apgabala vietēja šķirne un labāk pielāgota tā klimatiskajiem un augsnes apstākļiem nekā šķirne “Sénia”.

Šķirne “Gleva” izaug mazāka un tāpēc izturīgāka pret veldrēšanos.

Veģetācijas periods šīs šķirnes augiem ir īsāks, tāpēc to audzēšanai jāpatērē mazāk ūdens.

Šķirne ir izturīgāka pret hifomicētu izraisītām slimībām; tas dod iespēju mazāk izmantot fungicīdus, un rezultātā nelabvēlīga ietekme uz vidi ir mazāka.

Tā ir arī labi piemērota agrovides darbības programmai. Tās lielā izturība pret rīsu sviļņa (Chilo suppresalis) uzbrukumiem ļāva samazināt augu aizsardzības līdzekļu izmantošanas apjomu, izsmidzinot šos līdzekļus no lidmašīnām.

Introducējot šķirni “Gleva”, tiek nodrošināts līdzsvars starp agronomiskajām vajadzībām un Ebro deltas dabas parka saglabāšanas prasībām.

“Gleva” ir šķirne, kas būtībā ir tuva šķirnei “Bahía”, jo abu šo šķirņu īpašības ir līdzīgas gan pēc graudu apstrādes (vidēji lieli un “pērļaini” graudi), gan arī organoleptiskajā un vārīšanas ziņā.

3.1.2. Apstrādātu graudu klasifikācija

Grozīta nevārītu apstrādātu graudu klasifikācija, lai pielāgotu to spēkā esošajiem KTO tiesību aktiem.

3.2. Ražošanas metode:

3.2.1. Audzēšanas apstākļi

Grozījumi veikti arī attiecībā uz audzēšanas paņēmieniem un kultūrauga kopšanu. Tā kā attīstījušies darba tehniskie paņēmieni, iekļauti noteikumi, kas ļauj samazināt audzēšanā izmantojamā ūdens apjomu. Tas ir svarīgi, lai samazinātu ūdens patēriņu un līdz ar to vairāk saudzētu apkārtni un dabas vidi.

3.2.2. Marķēta produkta pārbaude

Specifikācijas E.b) punkta darbības joma ir paplašināta, attiecinot to uz marķēta produkta pārbaudi saskaņā ar aprakstu, kas 3.3. punktā sniegts attiecībā uz marķējumu.

3.3. Marķējums:

No specifikācijas h) punkta attiecībā uz marķējumu svītrota prasība par to, ka Regulatīvajai padomei jāizsniedz numurētas etiķetes ar ACVN logotipu un Kopienas logotipu, jo patlaban produkta kontroli veic ar citām sistēmām, nodrošinot produkcijas izsekojamību. Iepakošanas uzņēmumi paziņo Regulatīvajai padomei iesaiņojuma vienību numurus un iepakoto daudzumu kilogramos, norādot uz tām gan Kopienas, gan aizsargātā nosaukuma īpašos logotipus.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“ARROZ DEL DELTA DEL EBRO”/“ARRÒS DEL DELTA DE L'EBRE”

EK Nr.: ES-PDO-0105-0336-04.10.2011

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1. Nosaukums:

“Arroz del Delta del Ebro”/“Arròs del Delta de l’Ebre”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts:

Spānija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1. Produkta veids:

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība – rīsi

3.2. Apraksts par produktu, kuru apzīmē ar 1. punktā norādīto nosaukumu:

Baltie rīsi, ko iegūst no Oryza sativa L. sugas šķirnēm “Bahía”, “Tebre”, “Gleva”, “Fonsa”, “Bomba” un “Montsianell” un kas atbilst tirdzniecības “ekstra” šķirai.

Galvenās šķirnes (“Bahía”) rīsu graudu specifiskās īpašības

Apstrādātu, nevārītu graudu īpašības Garums 5,53 mm Platums 2,99 mm Biezums 2,14 mm Amiloze (% sausnas) 19,41 % Malšanas īpašības: Kopējais iznākums 69,90 % graudu īpašības apstrādes laikā Bojāto graudu saturs 11,63 % Graudu vārīšanas īpašības Vārīšanas ilgums 16 minūtes Ūdens absorbcija (2) 1,93 Grauda garuma palielinājums 8,45 % Graudu organoleptiskās īpašības pēc vārīšanas (saskaņā ar Batcher skalu un organoleptisko novērtēšanu degustējot (3)) Graudu salipšana 7,83 Pieņemamība 5,75 Ārējais izskats 5,5

Šķirnēm “Bahía”, “Tebre”, “Fonsa”, “Montsianell” un “Gleva” ir ļoti līdzīgas īpašības: kaut arī šo šķirņu audzēšanas ziņā var būt nelielas atšķirības, no tām izaudzētajā gatavajā produkcijā būtisku atšķirību nav.

Taču šķirne “Bomba” no pārējām atšķiras audzēšanas un iegūto graudu ziņā. Tomēr tā specifikācijā ir iekļauta tās kvalitātes dēļ un tādēļ, ka tā tradicionāli audzēta Ebro deltas apgabalā.

Atkarībā no nelobīto rīsu graudu lieluma šķirnes klasificē šādi:

Šķirne Grauda garums Grauda garuma un platuma attiecība “Bahía” 8,2 mm – vidējs 2,20 – pussfērisks “Tebre” 8,1 mm – vidējs 2,00 – sfērisks “Fonsa” 7,9 mm – vidējs 2,00 – sfērisks “Bomba” 7,4 mm – īss 1,85 – sfērisks “Montsianell” 8,3 mm – vidējs 2,16 – pussfērisks “Gleva” 7,9 mm – vidējs 2,04 – pussfērisks

Šo šķirņu rīsiem graudu vidusdaļā ir augsts cietes saturs, kā dēļ tos sauc par “pērļainiem” graudiem, un tāpēc šie graudi labi uzsūc ēdiena garšu noteicošās vielas, un cietes saturs nosaka arī pagatavoto rīsu krāsu.

Apstrādātos (balto rīsu) graudus klasificē šādi:

Šķirne Grauda lielums Tips “Bahía” Vidējs Pērļainais “Tebre” Vidējs Pērļainais “Fonsa” Vidējs Puspērļainais “Bomba” Vidējs Pērļainais “Montsianell” Vidējs Pērļainais “Gleva” Vidējs Pērļainais

Visām minētajām šķirnēm ir vienādas vārīšanas īpašības un viendabīgi graudi, un atšķirībā no citu veidu rīsiem, piemēram, gargraudu rīsiem, šie graudi labi uzsūc garšu un tāpēc tie ir piemēroti reģionālo ēdienu gatavošanai.

Realizējot visu ar ACVN “Arroz del Delta del Ebro” aizsargāto šķirņu rīsus, tiem jāatbilst “ekstra” šķiras īpašībām, un rīsu graudiem jābūt veseliem (bez (mikroskopiskajām) sēnēm, iepuvumiem, insektiem un parazītiem), tīriem (bez neraksturīgas smaržas un/vai garšas).

Mitruma saturs tajos nedrīkst pārsniegt 15 %; un graudiem jābūt bez sēklapvalka paliekām.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

—

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Visu procesu no ražošanas līdz apstrādei un attīrīšanai veic 4. punktā aprakstītajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai, u. c.:

Rīsus iesaiņo kārbās vai maisiņos pa 5, 2, 1, 0,5 vai 0,25 kg; šos iesaiņojumus iepako tā, lai garantētu, ka tie saglabājas veseli. Iesaiņojumiem izmanto pārtikas iepakojumu materiālus, ko atļauj attiecīgie tiesību akti.

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai:

Uz marķējuma obligāti ir aizsargātais cilmes vietas nosaukums “Arroz del Delta del Ebro” jeb “Arròs del Delta e l'Ebre”, īpašais logotips, ES logotips, kā arī vispārīgi dati saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem.

ACVN īpašā logotipa krāsu reprodukcija:

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Rīsus, ko aizsargā ar ACVN “Arroz del Delta del Ebro”, audzē un apstrādā galvenokārt Ebro deltas reģionā, kas ietilpst Taragonas (Tarragona) provinces Baix Ebre komarkā un El Montsià komarkā.

Ražošanas apgabalu veido platības, kas ietilpst Deltebre un Sant Jaume d'Enveja pašvaldības teritorijā, kā arī Ebro deltas L'Aldea, Amposta, L'Ampolla, Camarles un Sant Carles de la Ràpita pašvaldības teritorijā.

Rīsu apstrādes un attīrīšanas apgabals sakrīt ar to pašvaldību teritoriju robežām, kuras veido ražošanas apgabalu.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Vēsturiskā

Rīsu audzēšana Ebro deltas apgabalā ir tradicionāla nodarbošanās, kas cieši saistīta ar Ebro deltas fiziski ģeoloģisko izveidošanos un attīstību.

Pastāv vairākas rakstiskas norādes, kas liecina par saikni starp tradicionālo rīsu audzēšanu un Ebro deltas apgabalu. Citu liecību starpā jāatzīmē Lluís Solé y Sabaris darbs “Katalonijas ģeogrāfija” (1958), kurā minēts, ka “XV gadsimtā sākās mēģinājumi audzēt rīsus Ebro deltā, taču lielāko uzplaukumu šā kultūrauga audzēšana piedzīvoja XIX gadsimtā”. Citā vietā šajā pašā grāmatā ir norādīts: “… Deltā, kas tika izmantota sezonas ganībām, Canal de la Derecha, ko izveidoja Xerta ciematā XIX gadsimta otrajā pusē, ļāva veikt apūdeņošanu ar saldūdeni un uzsākt rīsu audzēšanu, kas pakāpeniski paplašinājās; norisinājās arī pārsāļoto augšņu atsāļošanās un varēja iegūt labu ražu.”

Rīsu audzēšana bez pārtraukuma turpinājās līdz pat šodienai, un tā ir galvenā apgabalā audzētā kultūra.

Dabas vide

Rīsu audzēšanas attīstību Ebro deltā nosaka gan klimatiskās, gan augšņu īpatnības, kā arī augsnes sāļums un gruntsūdens līmenis.

Ebro deltas augsnes pēc mehāniskā sastāva ir mālsmilts augsnes un ir ļoti auglīgas un piemērotas rīsu audzēšanai; šo augšņu veidošanās ir cieši saistīta ar irigāciju un colmateo (ūdens un zemes masu kombinēta pārvietošana, lai sagatavotu augsni pirms sējas).

Tā kā apgabals atrodas uz 40° ziemeļu platuma paralēles un pa to stiepjas 19 °C izoterma, tur iegūtā rīsu raža ir viena no visaugstākajām pasaulē.

Tikpat svarīgs faktors ir augsnes sāļums, ko radījusi jūras ūdens ieplūšana deltā, kā arī Vidusjūras klimats. Ziemas ir mērenas ar nelielu nokrišņu daudzumu un sausiem ziemeļu vai ziemeļaustrumu vējiem (ziemelis un austrenis), bet vasaras karstas un ļoti sausas ar mitriem dienvidu vai dienvidrietumu vējiem (dienvidvējš un dienvidvakaruvējš). Turklāt viegls jūrenis pūš gandrīz cauru gadu.

Apgabalā ir pavisam maz ūdenstilpju: tikvien kā Ebro sava tecējuma pēdējo 30 km garumā un divi kanāli (labais un kreisais), kas iztek no Xerta y Tivenys aizsprosta un tek gandrīz paralēli upei. Ietekot deltā, tie veido plašu ūdensteču sazarojumu. Tas, ka apūdeņošanai izmanto vienas izcelsmes ūdeņus, ir izšķirošs faktors, kas nosaka iegūtās rīsu produkcijas viendabīgumu un vienlaikus atšķir to no citos apgabalos audzētās produkcijas.

5.2. Produkta specifika:

Visām minētajām šķirnēm ir vienādas vārīšanas īpašības un viendabīgi graudi ar lielu absorbcijas spēju augstā cietes satura dēļ grauda vidusdaļā; šādu rīsu graudu tādēļ sauc par pērļainu.

Tāpat tiek augstu vērtētas graudu kulinārās īpašības (graudu salipšanas rādītājs 7,3) un ūdens uzsūkšanas spēja (1,93 grami ūdens uz gramu rīsu), kas nodrošina labu garšu dažādos no šā produkta gatavotajos kulinārijas izstrādājumos.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Produktam ir viendabīga kvalitāte, jo no visām šķirnēm (izņemot šķirni “Bomba”) izaudzētajiem rīsiem ir līdzīgas īpašības gatavā produkta kvalitātes ziņā. Šķirne nav vienīgais dažādības iemesls vai cēlonis, liela ietekme ir ģeogrāfiskajam apgabalam, videi, klimatam, ūdenim, nobriešanas procesiem, un, ņemot vērā visus šos faktorus, var apgalvot, ka visā apgabalā konstatējama liela viendabība.

Apgabala savdabīgā dabas vide ietekmē rīsu raksturīgās īpašības. Klimatiskās un augsnes īpatnības, gruntsūdens slāņa sāļums un augstums nosaka to, ka rīsi ir monokultūra visā aizsargātajā apgabalā. Platībās, kas deltā atvēlētas rīsu laukiem, augsnes ir lieliski piemērotas šai kultūrai, un ražas ir augstas.

Šā apgabala rīsus patērētāji vērtē īpaši atzinīgi un ir ļoti iecienījuši to baltās, pērļainās krāsas, garšas un konsistences dēļ, kas ir šo rīsu audzēšanas ģeogrāfiskā apgabala un šķirņu raksturīgas īpašības. Atzinību pelna arī šo rīsu kulinārā vērtība, jo vārot graudi nesalīp un labi uzsūc ūdeni un tādēļ labi absorbē to dažādo ēdienu garšas nianses, kurus no šiem rīsiem gatavo.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

Ražošanas specifikācijas pilnais teksts ir pieejams šādā tīmekļa vietnē:

http://www.gencat.cat/daam/pliego-arroz-delta-ebro

(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

(2) (g ūdens/g rīsu).

(3) saskaņā ar skalu: 9 = ļoti labi; 7 = labi; 5 = apmierinoši; 3 = neapmierinoši.