PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Covid-19 pandēmijas rezultātā Eiropas ekonomika piedzīvojusi dziļu un nepieredzētu ārēju faktoru izraisītu satricinājumu. Ekonomika saraujas un pieaug bezdarbs; neskaidrība par to, kā situācija attīstīsies, var palēnināt atgūšanos. Sākotnējā reakcija uz krīzi lielā mērā bija atkarīga no valstu un reģionālās kapacitātes, kas dažādo ekonomikas struktūru un fiskālās telpas dēļ dalībvalstīs un reģionos ievērojami atšķiras. Šādas atšķirības var novest pie asimetriskas atlabšanas un veicināt krasākas reģionālās atšķirības, kas savukārt apdraudētu vienoto tirgu, eurozonas finansiālo stabilitāti un solidaritāti Savienībā.

Koronavīrusa izplatīšanās pāri valstu robežām daudzas valdības pamudinājusi pandēmijas ierobežošanai ieviest vēl nebijušus pasākumus, piemēram, uz laiku slēgt uzņēmumus vai noteikt plašus ceļošanas un mobilitātes ierobežojumus; tā rezultātā finanšu tirgos aug nenoteiktība. Tas savukārt var nozīmēt, ka daudzās ekonomikās strauji kritīsies izlaides līmenis, un tam būs smagas sociālās sekas. Tuvākajos gados tas publiskajām finansēm varētu sagādāt ievērojamas grūtības, kas savukārt varētu nozīmēt, ka ekonomikas atveseļošanai vajadzīgās publiskās investīcijas būs ierobežotas.

Komisija ierosina pilnībā izmantot ES budžeta pavērtās iespējas, lai investīcijas mobilizētu un finansiālo atbalstu koncentrētu izšķirošajos pirmajos atveseļošanas gados. Šie priekšlikumi balstās uz diviem pīlāriem. Viens ir ārkārtas Eiropas Atveseļošanas instruments, kas īslaicīgi palielinās ES budžeta finansiālo jaudu, izmantojot ES budžeta brīvtelpu papildu finansējuma piesaistei finanšu tirgos. Otrs ir nostiprināta daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam. Komisija ierosina stiprināt galvenās programmas, tam izmantojot Eiropas Atveseļošanas instrumentu, un investīcijas ātri novirzīt tur, kur tās ir vajadzīgas visvairāk, nostiprināt vienoto tirgu, pastiprināt sadarbību tādās jomās kā veselība un krīžu pārvarēšana un nodrošināt, ka Savienībai ir budžets, kas īpaši izstrādāts, lai ilgtermiņā virzītos uz izturīgāku, zaļāku un digitālāku Eiropu.

Šis priekšlikums iekļaujas otrajā pīlārā. Ir ļoti svarīgi nodrošināt, ka ES ekonomikas atlabšana pēc Covid-19 pandēmijas norit ātri, taču vienlaikus jāīsteno Līguma mērķis veicināt konverģenci un mazināt atšķirības. Tā īstenošanai ir vajadzīgas īpaši valstu un reģionu ekonomikām izstrādātas darbības. Kohēzijas politikas investīcijām jāuzņemas svarīgā loma nodrošināt visu ekonomikas dalībnieku atlabšanu, un tām jāvirza ekonomikas attīstība ilgākā termiņā. Sniedzot atbalstu, īpaša uzmanība jāpievērš tiem reģioniem, kurus krīze skārusi visvairāk un kuri ir mazāk spējīgi atgūties pašu spēkiem.

Tāpēc vajadzētu grozīt Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) darbības jomu un konkrētos mērķus, kā arī izveidot elastīgu mehānismu, ko varētu zibenīgi izmantot, ja rastos citi ārkārtēji notikumi, kas novestu pie krīzes situācijas Savienībā.

Kohēzijas politika jau tagad piedāvā plašu finansēšanas iespēju klāstu, kas ļauj tās pielāgot dalībvalstu un reģionu individuālajiem apstākļiem. Tomēr, lai sekmētu ES vispārējo ekonomikas noturību un atveseļošanos, tiek ierosināts uzlabot investīciju elastību programmās ar mērķi novērst trūkumus veselības nozarē, uzlabot sagatavotību neparedzētām ārkārtas situācijām, veicināt darbvietu radīšanu mazos un vidējos uzņēmumos un pilnībā realizēt tūrisma un kultūras nozaru ekonomisko potenciālu.

Lai uzlabotu spējas novērst ārkārtas situācijas veselības jomā, pasargāt no tām, ātri uz tām reaģēt un no tām atgūties, tiek ierosināts, ka investīcijas veselības sistēmu noturības uzlabošanā varētu tikt plānotas un īstenotas visaptverošā veidā. Tas nozīmē, ka investēt varētu ne tikai infrastruktūras izveidē, bet arī aprīkojumā un precēs, kuri vajadzīgi, lai nodrošinātu veselības sistēmu noturību. Turklāt, ņemot vērā, ka jebkuras krīzes sekmīgai pārvarēšanai ir jānodrošina attiecīgas preces, no ERAF līdzekļiem vajadzētu varēt atbalstīt ne tikai veselības sistēmu uzlabošanu, bet arī finansēt tādu preču iegādi, kas uzlabotu noturību pret katastrofām. Šajā sakarā ir svarīgi, ka dalībvalstis nodrošina koordinētu pieeju un papildināmību starp investīcijām, ko finansē no [Veselības programmas] un no ERAF.

Noslēgšanās Covid-19 pandēmijas dēļ nopietni ietekmēs tos reģionus, kuros kultūras un tūrisma nozares reģionālajā ekonomikā dod būtisku ieguldījumu. Pieejamie dati liecina, ka ceļošanas ierobežojumu ekonomiskā un sociālā ietekme, kā arī klientu paļāvības mazināšanās, visticamāk, būs lielākā mērā novērojama teritorijās, kas no tūrisma un viesmīlības ir atkarīgas visvairāk. Tādēļ papildus iespējām tūrismu un kultūru atbalstīt citu politikas mērķu satvarā ir ierosināts politikas mērķa Nr. 4 paspārnē izveidot atsevišķu konkrēto mērķi, kurš ļautu kultūras un tūrisma potenciālu izmantot ekonomikas attīstības, sociālās iekļaušanas un sociālās inovācijas veicināšanā.

Lai sekmētu nodarbinātību veicinošu MVU izaugsmi un konkurētspēju, ERAF konkrētajos mērķos būtu jāiekļauj darbvietu radīšana mazos un vidējos uzņēmumos. Ir arī ierosināts no ERAF līdzekļiem atbalstīt grūtībās nonākušus uzņēmumus, ja, reaģējot uz īpašiem apstākļiem, ir ieviesti pagaidu valsts atbalsta pasākumi. Tas ir saskaņā ar pieeju, kas izmantota pagaidu regulējumā valsts atbalsta pasākumiem, ar kuru atbalsta ekonomiku pašreizējos Covid-19 pandēmijas apstākļos, un noteikumiem par de minimis atbalsta piešķiršanu.

Visbeidzot, jāpielāgo rādītāji, lai – saskaņā ar ierosinātajiem grozījumiem attiecībā uz konkrēto mērķi kultūras un tūrisma jomā – ar tūrismu un kultūru saistītos izlaides un rezultātu rādītājus varētu izmantot ārpus 5. politikas mērķa tvēruma.

Mācoties no pašreizējās krīzes, kohēzijas politikas tiesiskajā satvarā ir obligāti jāparedz mehānismi, kurus varētu ātri ieviest praksē, ja nākamajā desmitgadē rastos ārkārtēji apstākļi. Tādēļ ir ierosināti pagaidu pasākumi, kas ļautu ERAF līdzekļus izmantot, lai reaģētu uz ārkārtējiem un neparastiem apstākļiem; tas nodrošinās, ka dažos īpašos apstākļos no atsevišķiem noteikumiem var piešķirt atkāpi, kas atvieglotu reaģēšanu uz šādiem apstākļiem.

Šie pasākumi ietver iespēju paplašināt ERAF atbalsta darbības jomu, piemēram, dotāciju veidā atbalstīt MVU apgrozāmo kapitālu, kā arī iespēju vajadzības gadījumā pagaidu kārtā atvieglot tematiskās koncentrācijas prasības, kas ļautu sekmīgi reaģēt uz šādiem ārkārtējiem un neparastiem apstākļiem.