P9_TA(2021)0427

Darba ņēmēju aizsardzība pret azbestu

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par darba ņēmēju aizsardzību pret azbestu (2019/2182(INL))

(2022/C 184/03)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 225. pantu,

— ņemot vērā LESD 152. un 154. pantu par sociālo partneru lomu un apspriešanos ar tiem,

— ņemot vērā LESD 153. panta 1. un 2. punktu,

— ņemot vērā LESD 192. panta 1., 3., 4. un 5. punktu,

— ņemot vērā LESD 194. panta 2. punktu,

— ņemot vērā LESD 114. panta 1. punktu,

— ņemot vērā LESD 168. pantu,

— ņemot vērā LESD 169. panta 3. punktu,

— ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvu 2009/148/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar pakļaušanu azbesta iedarbībai darba vietā (1),

— ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti (pārstrādāta versija) (2),

— ņemot vērā Padomes 1989. gada 12. jūnija Direktīvu 89/391/EEK par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (3),

— ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (Sestā atsevišķā direktīva Padomes Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (4),

— ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko 2017. gada 17. novembrī kopīgi pasludināja Eiropas Parlaments, Padome un Komisija,

— ņemot vērā Komisijas 2021. gada 4. marta paziņojumu “Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāns” (COM(2021)0102),

— ņemot vērā 2013. gada 14. marta rezolūciju par azbesta radītu arodveselības apdraudējumu un izredzēm pilnībā izņemt visu atlikušo azbestu (5),

— ņemot vērā Komisijas praktiskās pamatnostādnes par tādu darba ņēmēju informēšanu un apmācību, kuri iesaistīti azbesta aizvākšanas vai apkopes darbos (2012. gads),

— ņemot vērā Komisijas 2014. gada 6. jūnija paziņojumu par ES stratēģisko satvaru par drošību un veselības aizsardzību darbā no 2014. līdz 2020. gadam (COM(2014)0332),

— ņemot vērā Komisijas 2015. gada novembra ziņojumu par ES darba drošības un veselības aizsardzības direktīvu praktisko īstenošanu ES dalībvalstīs,

— ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 15. maija atzinumu “Darbs ar azbestu energorenovācijā”,

— ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2015. gada 18. februāra atzinumu “Eiropas Savienības atbrīvošana no azbesta”,

— ņemot vērā 2021. gada 10. marta rezolūciju par Regulas (ES) Nr. 305/2011, ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus, (Būvizstrādājumu regulas) īstenošanu (6),

— ņemot vērā 2020. gada 10. jūlija rezolūciju par ilgtspēju sekmējošu stratēģiju attiecībā uz ķimikālijām (7),

— ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu “Ilgtspēju sekmējoša ķimikāliju stratēģija. Ceļā uz vidi, kas brīva no toksikantiem” (COM(2020)0667),

— ņemot vērā Padomes 2021. gada 12. marta secinājumus “Savienības ilgtspēju sekmējoša ķimikāliju stratēģija: laiks rīkoties”,

— ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu “Eiropas Renovācijas vilnis — par zaļākām ēkām, jaunām darbvietām un labāku dzīvi” (COM(2020)0662),

— ņemot vērā Komisijas 2021. gada 3. februāra paziņojumu “Eiropas Vēža uzveikšanas plāns” (COM(2021)0044),

— ņemot vērā Komisijas 2020. gada 11. marta paziņojumu “Jauns aprites ekonomikas rīcības plāns. Par tīrāku un konkurētspējīgāku Eiropu” (COM(2020)0098),

— ņemot vērā Komisijas 2015. gada 28. oktobra ziņojumu “Vienotā tirgus pilnīgošana — plašākas iespējas cilvēkiem un uzņēmējdarbībai” (COM(2015)0550),

— ņemot vērā Komisijas 2020. gada 1. jūlija paziņojumu “Eiropas Prasmju programma ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai” (COM(2020)0274),

— ņemot vērā Eiropas Ķimikāliju aģentūras 2021. gada 1. februāra zinātnisko ziņojumu par azbesta robežvērtību novērtēšanu darbavietā,

— ņemot vērā Komisijas 2020. gada septembra ziņojumu “Conquering cancer: mission possible” (“Vēža apkarošana: iespējamā misija”),

— ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) ieteikumus, kas izklāstīti 2014. gada marta faktu lapā “Azbesta izraisīto slimību izskaušana”,

— ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, jo īpaši 3. mērķi nodrošināt veselīgu dzīvesveidu un un labbūtību visos vecuma posms,

— ņemot vērā Reglamenta 47. un 54. pantu,

— ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus,

— ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A9-0275/2021),

A. tā kā, nosakot un īstenojot visu Eiropas Savienības politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis;

B. tā kā azbests Savienībā gadā izraisa no 30 000 līdz 90 000 nāves gadījumu;

C. tā kā visbiežāk sastopamais arodekspozīcijas izraisītais vēzis ir plaušu vēzis, kas veido 54 % –75 % no šādām arodekspozīcijas izraisītām vēža saslimšanām, un tā kā azbests ir plaušu vēža galvenais cēlonis (45 %) (8); tā kā pakļaušana azbesta iedarbībai kopā ar tabakas lietošanu ievērojami palielina plaušu vēža attīstības risku (9);

D. tā kā Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra (IARC) azbestu ir atzinusi par pierādītu kancerogēnu (1. grupa), kas var izraisīt azbestozi, plaušu vēzi un mezoteliomu, kā arī balsenes un olnīcu vēzi; tā kā būtu jāveicina citu azbesta izraisītu vēža veidu izpēte, kā arī citu ar vēzi nesaistītu veselības apstākļu izpēte (10); tā kā ir novērots paaugstināts risks saslimt ar vēzi pat tādiem cilvēkiem, kas pakļauti ļoti zema līmeņa azbesta šķiedru iedarbībai, tostarp krizotila šķiedru iedarbībai; tā kā azbests var izraisīt citas neļaundabīgas plaušu un pleiras saslimšanas, tostarp pleiras plakus, pleiras sabiezējumus un labdabīgus izsvīdumus pleirā;

E. tā kā azbests Savienībā ir aizliegts kopš 2005. gada; tā kā dažas dalībvalstis azbestu aizliedza jau 20. gadsimta astoņdesmitajos gados; tā kā dalībvalstīm jānodrošina, ka azbesta šķiedras pēc iespējas drīzāk tiek pilnībā likvidētas; tā kā azbesta izmantošanas veids un apjoms dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgs;

F. tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1907/2006 (11) (REACH regula) ir precizēts, ka azbesta šķiedru un tādu izstrādājumu, kuros šādas šķiedras ir pievienotas ar nolūku, ražošana, pārdošana un izmantošana ir aizliegta, un tā kā Komisijas Regulas (ES) 2016/1005 (12), ar ko groza REACH regulas XVII pielikumu, mērķis ir līdz 2025. gada 1. jūlijam pilnībā izbeigt azbesta izstrādājumu izmantošanu dalībvalstīs;

G. tā kā azbests ir ļoti bīstama kancerogēna viela, ko visā pasaulē izmanto būvniecībā un citos materiālos daudzās mūsu ikdienas dzīves jomās; tā kā azbesta iedarbībai ir pakļautas daudzas dažādas grupas, tostarp darba ņēmēji būvniecības un renovācijas nozarē, kalnrūpniecībā, atkritumu apsaimniekošanā, ugunsdzēsēji, kā arī māju īpašnieki un īrnieki; tā kā ieelpoto azbesta šķiedru un ar azbestu saistīto slimību viskaitīgākā ietekme uz veselību var parādīties pat līdz 40 gadu ilgā laikposmā; tā kā paredzams, ka šādu gadījumu skaits Savienībā sasniegs maksimumu aptuveni 2025. gadā (13);

H. tā kā, neraugoties uz spēkā esošajiem noteikumiem Savienības un valstu līmenī, daudzi ar azbestu saistīti slimības gadījumi pārāk bieži netiek atzīti par arodslimībām, tādēļ cietušajiem nav tiesību saņemt ar darbu saistītu kompensāciju, kas pastiprina slimības izraisītās fiziskās ciešanas; tā kā arodbiedrībām un apvienībām, kas pārstāv cietušos, ir nozīmīga loma, palīdzot arodslimību upuriem atzīšanas procedūrās un kompensācijas prasībās;

I. tā kā, lai veiktu azbesta pārvaldību ēkās, tostarp pamestās ēkās, un tā drošu aizvākšanu, ir pilnībā jāņem vērā drošības un veselības aizsardzība darbā saistībā ar Savienības plānu uzlabot savu ēku un infrastruktūras siltumizolāciju, lai panāktu energoietaupījumus un līdz 2050. gadam kļūtu par pirmo klimatneitrālo kontinentu; tā kā ēku renovācija, lai palielinātu energoefektivitāti, bieži ir saistīta ar jumtos, sienās un elektroiekārtās esošu materiālu, kuri var saturēt azbestu, pārvietošanu, ja ēkas ir būvētas pirms Savienības un valsts tiesību aktiem par azbesta izmantošanas regulēšanu vai aizliegumu; tā kā ievērojama daļa no Savienības apbūves vides ir vairāk nekā 50 gadus veca; tā kā Savienības ēku fonda pasliktināšanās palielina vides ekspozīcijas risku, kas apdraud daudzas dažādas iedzīvotāju grupas un kas jo īpaši varētu izraisīt vairāk mezoteliomas gadījumu; tā kā ar azbestu saistītas slimības ir novērotas iedzīvotājiem, kuri dzīvo rūpniecības objektu tuvumā; tā kā ietekme uz veselību, ko rada vides ekspozīcija, ir lielākoties nepietiekami novērtēta (14); tā kā azbesta vides ekspozīcijas robežvērtība var sasniegt arodekspozīcijas robežvērtību; tā kā ir vajadzīga plašāka izpēte par riskiem, kas saistīti ar azbestu, izmantojot šādus vides ceļus;

J. tā kā azbesta atkritumu apglabāšana poligonos nav dzīvotspējīgs ilgtermiņa risinājums, jo ar šiem atkritumiem būs jārīkojas nākamajām paaudzēm, taču azbesta šķiedras ir laika gaitā faktiski neiznīcināmas; tā kā būtu jānovērš azbesta šķiedru nokļūšana vidē; tā kā ir jāizstrādā izmaksu ziņā efektīvas metodes azbestu saturošu atkritumu inertizācijai, lai deaktivētu aktīvās azbesta šķiedras un pārvērstu tās materiālos, kas nerada draudus sabiedrības veselībai;

K. tā kā plašākā kontekstā būtu jāveicina pētniecība un inovācijas, lai uzlabotu azbesta skrīningu, ar azbestu saistītu vēža veidu, kas nav plaušu vēzis un mezotelioma, noteikšanu, drošas aizvākšanas metodes, atkritumu apsaimniekošanu un ēku iemītnieku un iedarbībai pakļauto darba ņēmēju drošību, tostarp azbesta reāllaika brīdināšanas un noteikšanas tehnoloģijas;

L. tā kā, ievērojot LESD 191. panta 1. punktu, Savienības politikai vides jomā jāpalīdz sasniegt vairākus mērķus, piemēram, aizsargāt tās iedzīvotāju veselību, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, veicināt apdomīgu un racionālu dabas resursu izmantošanu un starptautiskā līmenī sekmēt pasākumus, ar kuriem risina reģionu vai pasaules mēroga vides problēmas;

M. tā kā, ievērojot Līguma 191. panta 2. punktu, Savienības vides politikai ir jābalstās uz piesardzības principu un principu, ka videi nodarīts kaitējums jālabo, vispirms novēršot tā cēloni, un uz principu, ka maksā piesārņotājs;

N. tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 37. pantā ir noteikts, ka augstam vides aizsardzības līmenim un vides kvalitātei jābūt integrētai Savienības politikā un jābūt nodrošinātai saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības principu;

O. tā kā tiesības uz drošu, tīru, veselīgu un ilgtspējīgu vidi kļūst par vispāratzītām, jo to valstu skaits, kuras atzīst šīs tiesības, dažu pēdējo gadu laikā ir palielinājies — vairāk nekā 155 valstis atzīst šīs tiesības vai šo tiesību elementus savās tiesību sistēmās;

P. tā kā saskaņā ar Eiropas Ķimikāliju aģentūra (ECHA) datiem azbests ir kancerogēns, kam nav robežvērtības; tā kā spēkā esošā saistošā arodekspozīcijas robežvērtība azbestam ir 0,1 šķiedra/cm3 kā 8 stundu vidējā svērtā vērtība; tā kā ECHA Riska vērtēšanas komiteja ir sagatavojusi atzinumu par saistošās arodekspozīcijas robežvērtības samazināšanu azbestam; tā kā iedarbība vienmēr būtu jāsamazina, ciktāl tas ir tehniski iespējams, jo īpaši tad, ja nav nekaitīguma robežvērtības; tā kā tādēļ arodekspozīcijas robežvērtība būtu jāpārskata, ņemot vērā jaunākos zinātnes un tehnikas sasniegumus, un attiecīgi jāatjaunina;

Q. tā kā 80 % arodekspozīcijas izraisītu vēža gadījumu dalībvalstīs ir atzīti par saistītiem ar azbestu; tā kā 98 % no cilvēkresursu izmaksām, ieskaitot ietekmi uz dzīves kvalitāti un darba ņēmēju ģimenēm, sedz darba ņēmēji; tā kā aplēses liecina, ka arodekspozīcijas izraisīta vēža izmaksas Savienībā ir no 270 miljardiem EUR līdz 610 miljardiem EUR gadā jeb 1,8 % - 4,1 % no IKP (15); tā kā pasākumi, lai stiprinātu politiku sliktas veselības novēršanai, ir būtiski, lai nodrošinātu, ka darba ņēmēji un viņu ģimenes var dzīvot veselīgāk;

R. tā kā azbestu plaši izmanto mājokļos un tas apdraud veselību; tā kā starptautiskās organizācijas un dalībvalstis ir atzinušas tiesības uz pienācīgu mājokli, kuru definīcija ietver aizsardzību pret veselības apdraudējumu, un tās ir galvenās tiesības, lai cīnītos pret nevienlīdzību veselības jomā; tā kā droša azbesta aizvākšana palīdzēs nodrošināt kvalitatīvus mājokļus visiem, jo īpaši īpašniekiem ar zemiem ienākumiem un īrniekiem, kuru dzīves apstākļi pēdējās desmitgadēs ir pasliktinājušies;

S. tā kā drošu azbesta aizvākšanu nevajadzētu izmantot kā ieganstu tādai praksei kā īrnieku izlikšana, pamatojoties uz to, ka viņu mājokļi ir jārenovē;

T. tā kā prasības azbesta drošai aizvākšanai ir jāievieš sociāli taisnīgi un jāpapildina ar atbilstošiem pasākumiem, ar kuriem atbalsta ēku īpašniekus vajadzīgo renovācijas darbu finansēšanā, un ar papildu pasākumiem to mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) spēju veidošanai, kuri veic darbus; tā kā vienlaikus būtu jānodrošina, ka Savienības līdzekļus Eiropas renovācijas viļņa ietvaros, kā izklāstīts Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumā (“renovācijas vilnis”), saņemtu tie saņēmēji, kas atbilst Savienības un valstu noteikumiem, kuru mērķis ir aizsargāt darba ņēmējus pret azbesta iedarbību;

U. tā kā azbests joprojām ir sastopams daudzās administratīvajās ēkās, skolās, mājokļos, infrastruktūrā, sabiedriskā transporta objektos un ūdensapgādes tīklos; tā kā laika gaitā zināšanas par šīs vielas izmantošanu un sastopamību mazinās; tā kā azbesta sastopamība un zināšanu trūkums par to apdraud visus ēku iemītniekus un lietotājus;

V. tā kā 2020. gada 17. decembra rezolūcijā par spēcīgu sociālo Eiropu taisnīgai pārejai (16) dalībvalstis tika aicinātas izskaust ar darbu saistītus nāves gadījumus un samazināt ar darbu saistītu saslimšanu skaitu līdz 2030. gadam un Komisija tika aicināta pārskatīt Direktīvu 2004/37/EK;

W. tā kā Komisijas 2021. gada 3. februāra paziņojumā ir norādīts, ka 52 % no ikgadējiem ar darbu saistītiem nāves gadījumiem Savienībā var būt izraisījušas ar arodu saistītas vēža saslimšanas; tā kā agrīnas diagnosticēšanas, ārstēšanas un rehabilitācijas uzlabošana ir ES Vēža uzveikšanas plāna prioritātes un tā kā tam būtu jāsniedz labums pacientiem, kuri cieš no slimībām, kas saistītas ar azbestu; tā kā Komisija plāno 2022. gadā iesniegt tiesību akta priekšlikumu, lai vēl vairāk samazinātu azbesta iedarbību uz darba ņēmējiem;

X. tā kā Eiropas sociālo tiesību pīlārs (“Pīlārs”) tika pieņemts, reaģējot uz sociālajām problēmām Savienībā; tā kā Pīlārs ietver 20 principus, kas sadalīti 3 kategorijās: vienlīdzīgas iespējas un piekļuve darba tirgum, taisnīgi darba apstākļi un sociālā aizsardzība un iekļaušana; tā kā 10. princips paredz darba ņēmēju veselības un drošības augsta līmeņa aizsardzību darbā, kam būtu jāietver darba ņēmēju aizsardzība pret kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbavietā;

Y. tā kā krīze ir pierādījusi, cik svarīgi ir novērst ar darbu saistītas slimības un ieguldīt līdzekļus izmaksu ziņā pieejamā sabiedrības veselībā; tā kā darba inspekcijām, arodbiedrībām un darba aizsardzības pārstāvjiem ir galvenā loma ar azbestu saistīto noteikumu un normatīvo aktu efektīvā pārbaudīšanā un izpildē; tā kā efektīvas, samērīgas un preventīvas sankcijas ir būtiskas, lai atturētu darba devējus no darba aizsardzības noteikumu pārkāpšanas un nodrošinātu godīgu konkurenci iekšējā tirgū;

Z. tā kā būvētai videi ir būtiska ietekme uz daudzām ekonomikas nozarēm, uz vietējām darbvietām un dzīves kvalitāti; tā kā Komisijas jaunās ilgtspējīgas būvētās vides stratēģijas mērķis cita starpā ir veicināt aprites principu ievērošanu visā ēku aprites ciklā; tā kā Komisijas jaunais aprites ekonomikas rīcības plāns, kas izklāstīts 2020. gada 11. marta paziņojumā, ietver mērķtiecīgas iniciatīvas, lai pievērstos galvenajām izstrādājumu vērtības ķēdēm, piemēram, būvniecībai un ēkām; tā kā Komisijas 2020. gada 1. jūlija paziņojumā ir atzīts, ka būvniecības nozarei būs jāiegulda darbaspēka prasmju uzlabošanā, lai nodrošinātu zaļās pārkārtošanās vajadzības attiecībā uz videi nekaitīgu konstrukciju un materiāliem, energoefektivitāti, apritīgumu un renovāciju; tā kā kvalificētu būvstrādnieku pieejamība ir renovācijas viļņa sekmju priekšnoteikums;

AA. tā kā vairāk nekā 100 valstīs visā pasaulē, tostarp Savienības kaimiņu reģionu valstīs, joprojām ir iespējams likumīgi ražot, apstrādāt, importēt un eksportēt azbestu un azbestu saturošus materiālus un izstrādājumus; tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 649/2012 (17) nosaka, ka jāīsteno Roterdamas Konvencija par procedūru, saskaņā ar kuru starptautiskajā tirdzniecībā dodama iepriekš norunāta piekrišana attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem (ar 2019. gadā pieņemtajiem grozījumiem) (Roterdamas Konvencija), ar ko saskaņā ir vajadzīga valsts konkrēta vienošanās pirms tāda izstrādājuma eksportēšanas, kas satur toksiskas ķīmiskās vielas; tā kā Komisijas 2015. gada 28. oktobra paziņojumā par prioritāti tika noteikta centienu stiprināšana, lai nepieļautu neatbilstīgu izstrādājumu laišanu Savienības tirgū; tā kā, neraugoties uz Savienības un valstu aizliegumiem un spēkā esošajiem noteikumiem, azbests joprojām nonāk iekšējā tirgū (18); tā kā, kamēr vien azbests tiks likumīgi ražots un tirgots globālā mērogā, vienmēr pastāvēs risks, ka tas nonāks iekšējā tirgū;

AB. tā kā, lai nodrošinātu medicīnisko uzraudzību un atvieglotu arodslimību atpazīšanu, ir svarīgi izveidot stabilus reģistrus par cilvēkiem, kuri iepriekš vai pašreiz ir bijuši pakļauti azbesta iedarbībai, vienlaikus ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (19); tā kā dalībvalstīs ir dažādi veidi, kā organizēt valstu sociālās apdrošināšanas sistēmas attiecībā uz darba traumām vai slimībām, ietverot koplīgumu papildinošo nozīmi; tā kā ir jāievēro principi, kas ir šādu shēmu pamatā, un sociālo partneru autonomija;

AC. tā kā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2015. gada 18. februāra atzinumā “Eiropas Savienības atbrīvošana no azbesta” ir norādīts, ka būtu jāpanāk, lai dalībvalstu līmenī visi azbestozes, mezoteliomas un citi ar azbestu saistīto slimību gadījumi tiktu reģistrēti, sistemātiski apkopojot datus par azbesta izraisītām slimībām, kas iegūtas darbā un ārpus tā, pleiras plaki tiktu klasificēti un oficiāli reģistrēti kā azbesta izraisīta slimība un kopā ar specializētiem novērošanas centriem tiktu veikta azbesta atrašanās vietu precīza kartēšana, un ka medicīnas darbiniekiem ir nepieciešama speciāla sagatavošana, lai viņi spētu veikt pareizu diagnostiku;

AD. tā kā dažās dalībvalstīs spēkā esošie tiesību akti uzliek konkrētus pienākumus azbestu saturošu ēku īpašniekiem, administratoriem vai pārvaldniekiem tikai tad, kad viņi sāk izmantot ēku vai plāno sākt tās nojaukšanu, nevis tad, kad pārdod ēku, kas aprīkota ar azbestu saturošiem materiāliem,

Eiropas stratēģija visa azbesta aizvākšanai: ESVAA

1. norāda, ka droša azbesta aizvākšana liecina par nepieciešamību piemērot veselības aizsardzības principu visās LESD 168. panta 1. punktā minētajās politikas jomās, jo tā ir tieši saistīta ar šādām nesenām un turpmākām Savienības politikas iniciatīvām: jauno Savienības veselības un drošības satvaru, zaļo kursu ar renovācijas vilni, Eiropas Atveseļošanas instrumentu un daudzgadu finanšu shēmu, Eiropas Vēža uzveikšanas plānu, ES atkritumu apsaimniekošanas stratēģiju un aprites ekonomikas paketi; uzsver, ka azbesta atkritumu pārstrādē būtu pilnībā jāpiemēro piesardzības princips; aicina Komisiju ierosināt konkrēto Savienības tiesību aktu atkritumu jomā attiecīgu pārskatīšanu;

2. uzsver, ka azbesta droša aizvākšana ir sarežģīts un steidzams uzdevums, un atkārtoti aicina īstenot vispusīgu un integrētu pieeju, kas savieno vairākas politikas jomas; norāda, ka drošiem darba apstākļiem ir jābūt galvenajai prioritātei;

3. aicina Komisiju iesniegt Eiropas stratēģiju visa azbesta aizvākšanai: ESVAA, kas ietver šādus elementus: a) Eiropas satvaru valstu stratēģijām par visa azbesta drošu aizvākšanu dalībvalstīs, kam būtu jāietver tiesību akta priekšlikums, lai ieviestu minimālos standartus publiski pieejamiem valstu azbesta reģistriem; b) priekšlikumu atjaunināt Direktīvu 2009/148/EK, lai stiprinātu Savienības pasākumus darba ņēmēju aizsardzībai pret azbestu un lai novērstu jaunu azbesta upuru vilni renovācijas viļņa gaitā; c) tiesību akta priekšlikumu: i) par arodslimību atzīšanu, tostarp par visu zināmo ar azbestu saistīto slimību atzīšanu, iekļaujot atzīšanas procedūru minimālos standartus, un ii) par minimālajiem standartiem kompensāciju izmaksāšanai ar azbestu saistītu arodslimību upuriem; d) priekšlikumu atjaunināt Direktīvu 2010/31/ES, lai ieviestu prasību veikt azbesta un citu bīstamu vielu obligātu pārbaudi un turpmāku aizvākšanu pirms var uzsākt renovācijas darbus, lai aizsargātu būvniecībā strādājošo veselību; e) tiesību akta priekšlikumu, kurā ņemti vērā spēkā esošie valstu noteikumi, kā arī ietekmes novērtējums par visefektīvākajiem ēku obligātās pārbaudes modeļiem, kas ietver azbesta sastopamības virsmā diagnostiku, ko veic profesionāla struktūra ar atbilstošu kvalifikāciju un atļaujām, pirms pārdošanas vai nomas un azbesta sertifikātu izdošanu ēkām, kas būvētas pirms 2005. gada, kad valstī noteikts līdzvērtīgs azbesta aizliegums, izvēloties agrāko;

4. norāda, ka vispusīgas aizvākšanas stratēģijas radīs finansiālas un administratīvas sekas ēku īpašniekiem, valsts iestādēm un uzņēmumiem, jo īpaši MVU, tostarp mikrouzņēmumiem, kā arī ievērojamu darba slodzi sertifikācijas iestādēm; tādēļ uzsver, ka būtu jānodrošina piemēroti pārejas periodi un pienācīgs regulatīvais un finansiālais atbalsts;

5. uzsver, ka ir jāmobilizē visi pašreizējie finanšu mehānismi, kas ir pieejami Savienības un dalībvalstu līmenī, un uzsver to, ka Komisija jau ir skaidri norādījusi, ka dalībvalstis var piešķirt Eiropas strukturālos un investīciju (ESI) fondu līdzekļus azbesta apstrādei un aizvākšanai ( 20 ) ; šajā saistībā aicina mobilizēt ESI fondus, lai uzlabotu azbesta skrīninga un mērījumu, aizvākšanas un drošas atkritumu apsaimniekošanas uzticamību un tempu saskaņā ar attiecīgo valsts vai reģionālo programmu mērķiem; uzsver, ka ir izšķiroši svarīgi atbalstīt pētniecību un izstrādi, jo īpaši attiecībā uz darba aizsardzības tehnoloģiju izstrādi un nonākšanas tirgū veicināšanu, tostarp reāllaika mērīšanas un brīdināšanas sistēmas attiecībā uz azbestu, kā arī izmaksu ziņā efektīvas azbesta inertizācijas metodes un tehnoloģijas; aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot visus instrumentus, lai atbalstītu ieguldījumus ilgtspējīgās pārstrādes tehnoloģijās, tostarp izmantojot īpašus svarīgus projektus visas Eiropas interesēs;

6. uzsver, ka Savienības līdzekļi Eiropas renovācijas viļņa ietvaros būtu jāparedz saņēmējiem, kas ievēro Savienības un valstu noteikumus, kuru mērķis ir aizsargāt darba ņēmējus pret azbestu; aicina ieviest sistēmu, lai nodrošinātu, ka Savienības līdzekļi tiek atgūti no saņēmējiem, kas neatbilst Savienības vai valstu noteikumiem par darba ņēmēju aizsardzību pret azbestu;

7. aicina stiprināt Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru ( EU-OSHA ), lai nodrošinātu efektīvus instrumentus, piemēram, tehnisku un zinātnisku atbalstu profilakses pasākumu uzlabošanai, lai labāk uzraudzītu azbestu saturošu darbvietu reģistrāciju un to darba ņēmēju izsekošanu, kuri ir vai varētu būt bijuši saskarē ar azbestu, un lai uzlabotu darba ņēmējiem nodrošināto apmācību un aizsardzības līdzekļus; aicina izveidot EU-OSHA kompetencē esošu Eiropas platformu, lai norādītu uz vairākās dalībvalstīs jau ieviesto labo praksi azbesta aizvākšanas un azbesta drošas apglabāšanas jomā un lai nodrošinātu šādas labas prakses apmaiņu;

8. norāda, ka darba inspekcijām ir būtiska nozīme azbesta iedarbības novēršanā un uzraudzībā, kā arī zināšanu un informācijas sniegšanas uzlabošanā uzņēmumu līmenī; aicina dalībvalstis papildināt darba inspektoru skaitu un uzlabot darba inspekciju un pārbaužu kvalitāti, kā arī pārbaužu biežumu; uzskata, ka ES un dalībvalstīm būtu ievērojami jāpārsniedz Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) ieteikums nodrošināt uz katriem 10 000 darba ņēmējiem vismaz vienu inspektoru; mudina dalībvalstis piemērot efektīvas, samērīgas un preventīvas sankcijas uzņēmumiem, kas nepilda savus pienākumus, jo īpaši attiecībā uz darba aizsardzību;

9. uzskata, ka ir steidzami jānodrošina efektīva tiesu iestāžu pieejamība un tiesiskās aizsardzības līdzekļi visiem no azbesta cietušajiem attiecībā uz visu kaitējumu veselībai, ne tikai to, kas saistīts ar trauksmes sajūtu; uzsver, ka visas medicīniskās izmaksas, kas saistītas ar pakļautību azbesta iedarbībai, būtu jāsedz darba devējiem, ja viņi nav veikuši visus atbilstīgos pasākumus un nav centušies ar saviem līdzekļiem novērst azbesta iedarbību; aicina Komisiju izvērtēt iespējamo vajadzību pēc tiesību aktiem, ar ko nosaka vispārēju atbildības režīmu attiecībā uz difūzo piesārņojumu, lai cietušajiem atlīdzinātu visus zaudējumus, ko rada difūzais piesārņojums, tostarp tas, ko izraisa azbests;

Eiropas pamatdirektīva par valstu azbesta aizvākšanas stratēģijām

10. atzinīgi vērtē renovācijas vilni, kura mērķis ir līdz 2030. gadam renovēt 35 miljonus ēku; piekrīt paziņojumā paustajam viedoklim, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš vecu ēku renovācijā un ārkārtas operācijās iesaistīto darba ņēmēju aizsardzībai pret azbesta iedarbību;

11. uzsver, ka, lai veiktu labākus profilakses pasākumus un pārvaldītu ar azbestu saistīto risku, ir vajadzīga piekļuve attiecīgai informācijai, kas pielāgota tieši iesaistīto personu vajadzībām;

12. aicina Komisiju atbalstīt informācijas izplatīšanu par dažādām sistēmām azbesta izstrādājumu drošai un pienācīgai aizvākšanai vai to apglabāšanai, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem;

13. uzsver, ka trūkst informācijas arī par risku iedzīvotājiem, kuri ir pakļauti dabā sastopamu azbesta materiālu iedarbībai;

14. uzstāj, ka jebkurai Savienības iniciatīvai, ar ko atbalsta energorenovāciju, vajadzētu būt sociāli taisnīgai un tajā būtu jāietver pasākumi iedzīvotāju un darba ņēmēju veselības aizsardzībai, tostarp nosakot ēkas, kurās ir azbests, lai nodrošinātu azbesta un citu bīstamu materiālu drošu aizvākšanu;

15. aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka pienācīgu, cenas ziņā pieejamu un veselīgu mājokļu piekļūstamība ir viens no Pīlāra rīcības plāna stūrakmeņiem;

16. atzinīgi vērtē to, ka vairākas dalībvalstis un reģioni, tostarp Nīderlande, Polija un Flandrija, pašreiz īsteno vērienīgus plānus, lai konkrētos termiņos aizvāktu azbestu no būvētās vides;

17. atkārtoti aicina Komisiju izstrādāt tiesisko regulējumu, lai, apspriežoties ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp sociālajiem partneriem, novērtētu visu pašreizējo azbestu ēkās un infrastruktūrā dalībvalstīs un lai aplēstu tā drošas aizvākšanas izmaksas katrā no dalībvalstīm;

18. aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu pamatdirektīvai, lai dalībvalstis izstrādātu valsts azbesta aizvākšanas plānus, kas ietver konkrētus un reālus termiņus, tostarp prioritātes un starpposma mērķrādītājus, azbesta atklāšanu un reģistrēšanu, finansējumu un atbalstu ēku īpašniekiem un MVU, aizsardzības pasākumus darba ņēmējiem pret azbesta iedarbības radīto risku saskaņā ar Direktīvu 2009/148/EK, kā arī azbesta drošu apglabāšanu, lai nepieļautu azbesta nonākšanu reciklēšanas procesos;

19. uzstāj, ka ir jāveic ilgtermiņa epidemioloģiskā uzraudzība, lai novērtētu veikto pasākumu efektivitāti; uzsver, ka azbests ir galvenais saslimšanas ar mezoteliomu riska faktors un ka diagnosticēto mezoteliomu skaits ir atbilstīgs epidemioloģiskās uzraudzības rādītājs; tādēļ prasa mezoteliomas paziņošanu kompetentajām iestādēm noteikt par obligātu;

20. norāda, ka saskaņā ar jaunākajiem pētījumiem ar arodekspozīciju nesaistīta azbesta iedarbība ir iemesls aptuveni 20 % mezoteliomas gadījumu rūpnieciski attīstītajās valstīs ( 21 )

21. atgādina par paredzamo tādu būvdarbu pieaugumu, kas būs saistīti ar renovācijas vilni un palielinās pakļautību azbesta šķiedru iedarbībai darbavietā un vidē; uzsver, ka renovācijas viļņa kontekstā azbests ir jāaizstāj ar energoefektīviem materiāliem;

22. atkārtoti aicina izveidot valstu publiskus azbesta reģistrus; aicina Komisiju pamatdirektīvas priekšlikuma ietvaros ieviest minimālos standartus publiski pieejamiem digitāliem valstu reģistriem par azbestu un citā bīstamām vielām valstij un privātpersonām piederošās ēkās; uzsver, ka azbesta reģistriem vajadzētu būt savietojamiem ar datubāzēm un reģistriem, piemēram, tādiem, kas saistīti ar energoefektivitāti, un tiem vajadzētu būt aizpildītiem ar bieži izmantotiem rīkiem, piemēram, ēku renovācijas pasēm saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679;

23. aicina Eiropas Vides aģentūru veikt turpmākus pētījumus par azbesta sastopamību upēs un to pietekās un tā ietekmi uz veģetāciju un savvaļas augiem un dzīvniekiem, kas līdzinātos ASV Vides aizsardzības aģentūras veiktajam pētījumam ( 22 )

24. uzsver, ka azbesta fona koncentrācijas līmeņi gaisā būtu jāuzrauga un jāmēra visās dalībvalstīs, ka būtu jānodrošina piekļuve informācijai un ka būtu jāievieš iedarbības robežvērtības dzīvojamām telpām;

25. pieņem zināšanai Pasaules Veselības organizācijas (PVO) 2017. gada ieteikumus ( 23 ) , kuros noteikts, ka azbesta šķiedras nav jāiekļauj Padomes Direktīvas 98/83/EK ( 24 ) I pielikumā, un secināts, ka azbesta šķiedras dzeramajā ūdenī nav iemesls, lai rastos bažas par veselību; atgādina, ka Itālijas zinātnieku pētījumā ir pētīts svarīgs jautājums par to, vai azbesta šķiedras saturoša ūdens dzeršana ievērojami palielina kuņģa un kolorektālā vēža risku ( 25 ) ; uzsver, ka varētu paiet vairākas desmitgades, līdz tiktu pamanītas iespējamās slimības, ko izraisa tāda azbesta šķiedras saturoša ūdens patēriņš, kurš plūdis caur azbesta caurulēm; uzsver, ka pat tad, ja tikai ar Itālijas veikto pētījumu nepietiek, lai šajā posmā izdarītu galīgu slēdzienu par to, ka azbesta uzņemšana ar dzeramo ūdeni var izraisīt saslimšanu ar kuņģa un zarnu trakta vēzi, tomēr būtu jāpiemēro piesardzības princips, ņemot vērā pašreizējās neskaidrības; uzskata, ka šajā svarīgajā jautājumā būtu jāveic vairāk pētījumu; tādēļ aicina dalībvalstis regulāri uzraudzīt dzeramā ūdens ieguvei izmantotā ūdens kvalitāti un veikt nepieciešamos profilakses un ietekmes mazināšanas pasākumus gadījumos, kad pastāv risks cilvēku veselībai;

26. pauž bažas par dzeramā ūdens apgādes tīkla stāvokli Savienībā un tādu azbesta cementa cauruļu izmantošanu, kuru nolietojuma gaitā azbesta šķiedras nonāk ūdenī; turklāt atgādina, ka saskaņā ar PVO ieteikumiem azbesta cementa caurules vairs nevajadzētu izmantot vai apstiprināt izmantošanai dzeramā ūdens apgādē ( 26 ) ; uzskata, ka ar Eiropas stratēģiju azbesta pilnīgai aizvākšanai un Eiropas un dalībvalstu atveseļošanas plāniem būtu jāizstrādā un jāīsteno visaptverošs Eiropas dzeramā ūdens tīkla atjaunošanas un tajā esošā azbesta aizvākšanas plāns;

Direktīvas 2009/148/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar pakļaušanu azbesta iedarbībai darba vietā, atjaunināšana

27. atgādina, ka azbests joprojām veido vienu no būtiskākajiem arodveselības izaicinājumiem un ka 125 miljoni cilvēku visā pasaulē ir bijuši pakļauti azbesta iedarbībai darbvietā ( 27 ) , neraugoties uz to, ka tā apdraudējumi veselībai ir zināmi jau vairākus gadu desmitus;

28. norāda, ka azbesta iedarbības dēļ katru gadu mirst aptuveni 250 000 cilvēku ( 28 ) ; norāda, ka pēdējos gados no ekspozīcijas azbesta šķiedrām izraisīto nāves gadījumu skaita pieaugums ir pat paātrinājies;

29. aicina Komisiju atjaunināt Direktīvu 2009/148/EK, ņemot vērā jaunākās zinātnes atziņas un tehnikas attīstību, tostarp izvērtēt dažādus azbesta šķiedru veidus un to nelabvēlīgo ietekmi uz veselību, kā arī sākt apspriešanos, lai atjauninātu šķiedru silikātu sarakstu direktīvas darbības jomā, un šajā saistībā izvērtēt, vai iekļaut ribekīta vinhītu, rihterītu, fluor-edenītu un erionītu sarakstā, kas jau ietver aktinolītu, antofilītu, tremolītu un grunerītu;

30. uzsver, ka Direktīva 2009/148/EK attiecas uz visām darbībām, kuru laikā darba ņēmēji, pildot darbu, ir pakļauti vai var tikt pakļauti tādu putekļu iedarbībai, kas rodas no azbesta vai azbestu saturošiem materiāliem; aicina izstrādāt stingrākus noteikumus, kas nodrošinātu visu azbesta aizvākšanas vietās strādājošo aizsardzību, tostarp to darba ņēmēju aizsardzību, kuri ierodas objektā pēc azbesta aizvākšanas; aicina vairāk uzsvērt nepieciešamību minētās direktīvas īstenošanā valsts mērogā iekļaut visas riskam pakļautās profesijas, tostarp renovācijas un nojaukšanas darbu veicējus, atkritumu apsaimniekotājus, kalnračus un ugunsdzēsējus;

31. pauž bažas par to, ka saskaņā ar jaunākajiem zinātniski medicīniskajiem pētījumiem un ieteikumiem nav robežvērtības, kuru nesasniedzot azbesta šķiedru koncentrācija gaisā būtu nekaitīga ( 29 ) ; šajā saistībā uzskata, ka nav pamatojami nekādi atbrīvojumi no Direktīvas 2009/148/EK aizsardzības pasākumiem, atsaucoties uz arodekspozīcijas robežvērtību; aicina Direktīvā 2009/148/EK pilnībā atspoguļot principu, ka darba laikā vienmēr jāveic atbilstoši individuālās aizsardzības pasākumi, ja darba ņēmēji ir pakļauti vai var tikt pakļauti tādu putekļu iedarbībai, kas rodas no azbesta vai azbestu saturošiem materiāliem; uzskata, ka, novērtējot risku, ir jāņem vērā neirstošu azbestu saturošu materiālu bīstamība; aicina veikt individuālu riska novērtējumu saistībā ar plānoto darba procesu, lai noteiktu nepieciešamos aizsardzības pasākumus;

32. uzstāj, ka azbestu saturošu daļu un materiālu droša aizvākšana un apglabāšana ir prioritāte, jo remonts, tehniskā apkope, iekapsulēšana vai noslēgšana izraisa tikai aizvākšanas atlikšanu, kas iedzīvotājus un darba ņēmējus apdraud nākamo gadu gaitā; aicina aizliegt tādu azbestu saturošu materiālu iekapsulēšanu un noslēgšanu, kurus ir iespējams tehniski aizvākt; uzstāj, ka ar šo aizliegumu nedrīkstētu radīt situāciju, ka mājsaimniecības ar mazākiem ienākumiem nevar atļauties nepieciešamo renovāciju; tādēļ uzsver, ka ir vajadzīgi atbilstoši papildpasākumi; uzsver, ka ir svarīgi noteikt, reģistrēt un regulāri uzraudzīt azbestu saturošas daļas struktūrās, kuras nav iespējams aizvākt īsā laikā, piemēram, betona sienas ēkās;

33. mudina veidot sinerģiju ar ECHA izveidoto datubāzi, lai apkopotu informāciju un uzlabotu zināšanas par bažas radošām vielām produktos un to atkritumos;

34. atgādina par pamatprincipu saistībā ar veselību un darba aizsardzību, proti, ka vienmēr ir jāizmanto jaunākās tehnoloģijas, lai panāktu augstāko iespējamo aizsardzības līmeni; aicina stiprināt tehniskās minimālās prasības, lai samazinātu azbesta šķiedru koncentrāciju gaisā līdz zemākajam tehniski iespējamam līmenim, arī ar putekļu nosēdināšanu un putekļu nosūkšanu pie avota, nepārtrauktu nostādināšanu un sanācijas veidus; aicina noteikt minimālās prasības attiecībā uz spiediena atšķirību starp azbesta korpusiem un apkārtni, svaiga gaisa piegādi un HEPA filtriem;

35. uzsver, ka ir jāatjaunina minimālās tehniskās prasības, lai ietvertu noteikumus, kas atbilst tehnoloģiju attīstībai; uzsver, ka vēl vairāk jāizpēta robotu un citu progresīvu tehnoloģiju vajadzīgā izmantošana, tostarp veicot pētījumus un sistemātiskāku paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm, lai turpinātu izstrādāt jaunus standartus darba ņēmēju darba aizsardzībai; norāda, ka optiskā mikroskopija nav jaunākā pieejamā tehnoloģija azbesta šķiedru skaitīšanai gaisā, kuru ieelpo cilvēki, un ka analītiskā transmisijas elektronmikroskopija ( ATEM ) ir jutīgāka un ļauj atšķirt un saskaitīt azbesta šķiedras; aicina pēc iespējas izmantot ATEM vai līdzīgas progresīvas šķiedru skaitīšanas metodes;

36. atgādina, ka paraugiem ir jābūt reprezentatīviem attiecībā uz iedarbību uz darba ņēmēju, kas nozīmē, ka paraugi jāņem reprezentatīvās un reālās situācijās, kad darba ņēmēji ir pakļauti azbesta putekļu iedarbībai, regulāri veicot atkārtotus mērījumus konkrētos darbības posmos; uzskata, ka gadījumā, ja paraugu ņemšana nevar būt reprezentatīva attiecībā uz iedarbību uz darba ņēmēju, būtu jāveic visi vajadzīgie aizsardzības pasākumi;

37. uzskata, ka paziņojumā būtu jāiekļauj visi elementi, kas pievienoti šīs rezolūcijas II pielikumā, piemēram, jomas, kurās tiks veikts darbs, aprīkojums, ko izmanto darba ņēmēju aizsardzībai un sanācijai, un atkritumu apglabāšanas plāns; uzskata, ka valstu kompetentajām iestādēm minētā informācija būtu jāglabā vismaz 40 gadus;

38. uzstāj, ka ir jānodrošina pietiekams un mērķtiecīgs administratīvais atbalsts darba devējiem, transponējot aizsardzības pasākumus un paziņošanas prasības, jo īpaši MVU, tostarp mikrouzņēmumiem, lai novērstu neatbilstību; uzsver, ka standartizētu procesu nodrošināšana darbībām ar azbesta materiāliem palīdzētu samazināt azbesta šķiedru putekļu līmeni un šo darbību izmaksas, kā arī atvieglotu paziņošanas prasību izpildi;

39. norāda, ka pašreizējais Savienības minimālais standarts attiecībā uz azbesta arodekspozīcijas robežvērtību ir 100 000 šķiedras uz m 3 (0,1 šķiedra/cm 3 ) un ka lielākā daļa dalībvalstu piemēro spēkā esošo minimālo standartu; uzsver, ka dažas dalībvalstis piemēro daudz zemākas arodekspozīcijas robežvērtības, lai aizsargātu darba ņēmēju veselību, piemēram, arodekspozīcijas robežvērtība 2000 šķiedru apmērā uz m 3 (0,002) Nīderlandē;

40. uzsver, ka vadošie medicīniskie pētnieki no Starptautiskās arodveselības komisijas ir secinājuši, ka ekspozīcijas robežvērtības neaizsargā pret vēzi, un ierosina arodekspozīcijas robežvērtību 1000 šķiedru apmērā uz m 3 (0,001 šķiedra/cm 3 ); atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos 2022. gadā iesniegt tiesību akta priekšlikumu, lai vēl vairāk samazinātu azbesta iedarbību uz darba ņēmējiem, un aicina Komisiju prioritārā kārtā atjaunināt šīs iedarbības robežvērtības, kas būtu jānosaka 0,001 šķiedras/cm 3 (1000 šķiedras/m 3 ) apmērā, ņemot vērā dažādu ieinteresēto personu ieteikumus un pēc apspriešanās ar Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēju komiteju; uzsver, ka ir vajadzīgs atbilstīgs pārejas periods, lai īstenotu jauno metodiku un jaunās iedarbības vērtības;

41. uzsver, ka darbiniekiem, bet arī galvenajiem darbuzņēmējiem, līgumslēdzējām iestādēm, kas pasūta darbus, būtu jāprasa veikt azbesta diagnosticēšanu pirms jebkādu darbu uzsākšanas ēkās, kuģos, gaisa kuģos vai pie aprīkojuma un produktiem; pieprasa, lai pirms darbu uzsākšanas telpās, kas uzbūvētas pirms 2005. gada vai pirms gada, kad valstī ir noteikts līdzvērtīgs azbesta aizliegums, izvēloties agrāko, kvalificēts un sertificēts operators veiktu visaptverošu skrīningu attiecībā uz azbestu saturošu materiālu klātbūtni; uzskata, ka skrīningā vienmēr jāiekļauj konkrētajai darbavietai pielāgota diagnoze un ziņojumā jānorāda vai nu azbesta klātbūtne, vai tā neesamība, kā arī tā šķiedras veids, ja tāds ir, sīki aprakstot piesārņojuma veidu, precīzu atrašanās vietu un aplēstos daudzumus; uzskata, ka papildus Direktīvas 2009/148/EK 14. pantā noteiktajām prasībām minētās direktīvas pielikumā būtu jāiekļauj prasības par minimālo apmācības ilgumu, kas apstiprināts ar eksāmenu attiecībā uz attiecīgo darba veidu; šajā saistībā uzsver, ka ir vajadzīga saskaņota riska novērtēšanas metodika, lai Savienībā nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un novērstu iekšējā tirgus sadrumstalotību;

42. pauž bažas par to, ka starp dalībvalstīm joprojām stipri atšķiras apmācības prasības un veiktās apmācības sertifikācija, un tas smagi apdraud veselību un drošību darba ņēmēju pārrobežu mobilitātes kontekstā; aicina Direktīvai 2009/148/EK pievienot jaunu pielikumu ar obligātām minimālajām prasībām attiecībā uz apmācību darbā ar azbestu, ietverot konkrētas prasības darba ņēmējiem specializētos azbesta aizvākšanas uzņēmumos, kā arī darba ņēmējiem, kas sava darba izpildes gaitā varētu nonākt saskarsmē ar azbestu saturošiem materiāliem; papildus prasībām, kas noteiktas Direktīvas 2009/148/EK 14. pantā, uzskata, ka minētās direktīvas pielikumā būtu jāiekļauj prasības par minimālo apmācības ilgumu attiecībā uz attiecīgo darba veidu, atbilstīgu šādas apmācības dokumentāciju un regulāriem intervāliem, kādos atsevišķam darba ņēmējam jāapmeklē apmācības;

Ar azbestu saistītu slimību atzīšana un kompensāciju izmaksāšana

43. aicina Komisiju atjaunināt tās 2003. gada 19. septembra ieteikumu par Eiropas arodslimību sarakstu ( 30 ) , lai iekļautu jaunākās pieejamās zinātniski medicīniskās zināšanas par arodslimībām, jo īpaši attiecībā uz slimībām, kas saistītas ar azbestu;

44. aicina dalībvalstis atvieglot atzīšanas procedūras, apvēršot pierādīšanas pienākumu, jo īpaši ja valstu azbesta skarto darba ņēmēju reģistri ir izveidoti tikai nesen, un noteikt atbilstīgu kompensāciju darba ņēmējiem, kuri cieši no slimībām, kas saistītas ar azbestu;

45. norāda, ka ar azbestu saistītās slimības ir pārrobežu problēma, kas saistīta pārvietošanās brīvību un tāpēc šajā saistībā jo īpaši jāņem vērā mobilo darba ņēmēju loma; atgādina, ka arodslimības un ar darbavietu saistīti veselības riski vienmēr ir sasaistīti ar konkrētu profesiju, aroda darbību, darbavietu un laiku; aicina Komisiju pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem iesniegt priekšlikumu direktīvai, pamatojoties uz LESD 153. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu un nosakot Savienības minimālos standartus arodslimību atzīšanai un kompensāciju izmaksāšanai, ietverot ar azbestu saistītas slimības;

46. aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu, lai dalībvalstis izveidotu valsts struktūru vai ombudu, kas atzīšanas procedūrās palīdzētu arodslimību, jo īpaši ar azbestu saistītu slimību, kam ir ilgs latentais periods, upuriem; aicina dalībvalstis atbalstīt pacientu apvienību un arodbiedrību grupu izveidi attiecībā uz azbesta izraisīto slimību upuriem un viņu ģimenēm un uzstāj, ka ir jāapspriežas ar šīm apvienībām, lai atvieglotu un vienkāršotu atzīšanas procedūras; aicina palielināt valsts finansējumu, lai izmaksātu kompensācijas ar azbestu saistīto slimību upuriem, tādējādi nodrošinot, ka tiek segtas slimības tiešās, netiešās un cilvēkresursu izmaksas;

47. atgādina, ka smēķēšanas un azbesta iedarbības kopējā ietekme ievērojami palielina plaušu vēža rašanās risku; aicina dalībvalstis ierosināt smēķēšanas atmešanas programmu visiem darba ņēmējiem, kas pakļauti azbesta iedarbībai; atkārtoti norāda, ka smēķēšana nekādā gadījumā nedrīkst būt par iemeslu tam, lai neatzītu azbesta izraisītas arodslimības darba ņēmējam vai lai nebūtu tiesības pieprasīt kompensāciju un medicīnisko aprūpi šādas slimības gadījumā;

48. aicina labāk izvērtēt riskus, kas saistīti ar sekundāro iedarbību, kura nav saistīta ar profesionālo darbību, jo īpaši attiecībā uz ģimenes locekļiem, kas dzīvo kopā ar darba ņēmējiem, kuri strādā ar azbestu; aicina dalībvalstis atvieglot atzīšanu un kompensēšanu dokumentētiem sekundārās iedarbības upuriem, kas nonāk saskarē ar azbestu veidā, kas nav saistīts ar profesionālo darbību, un izmantot dalībvalstu, piemēram, Dānijas, paraugpraksi; atgādina par dzimumperspektīvu saistībā ar sekundāro iedarbību;

49. uzsver, ka ir dažādi ar profesionālo darbību nesaistīti azbesta iedarbības veidi, kam var būt būtiska ietekme uz cilvēka veselību un kas izcelsmes ziņā var būt paraprofesionāli (tostarp pakļautība azbesta putekļiem, ko darba ņēmēji nevilšus atnes mājās), mājsaimniecības (tostarp azbestu saturošu mājsaimniecības priekšmetu ietekmē) vai vides (tostarp ēkās un iekārtās sastopamais vai rūpnieciskas izcelsmes azbests);

50. uzsver, ka sievietes, kuras ir pakļautas ar azbestu saistītiem riskiem, ir īpaši neaizsargātas pret konkrētu veidu azbesta iedarbību; aicina labāk atzīt dzimumperspektīvu visā darba aizsardzības jomā un integrēt dzimumu līdztiesību visos dalībvalstu tiesību un neleģislatīvajos instrumentos, lai nodrošinātu, ka dzimumneobjektivitāte neietekmē tādu slimību izsekošanu, noteikšanu, ārstēšanu vai apsvēršanu, kas saistītas ar azbestu, tādējādi ietekmējot kompensācijas apmēru cietušajiem; aicina, diagnosticējot slimības, kā riska faktorus vairāk ņemt vērā tīrīšanas darbības; aicina veikt labāku riska novērtējumu un noteikt azbesta iedarbību uz apkopējiem, jo īpaši apkopējām, kā arī uz cilvēkiem, kuri veic neapmaksātus mājsaimniecības darbus, piemēram, ar azbestu piesārņotu produktu tīrīšanu;

51. uzsver, ka, attiecinot azbesta aizvākšanas izmaksas, pēc iespējas būtu jāņem vērā princips “piesārņotājs maksā”;

Azbesta pārbaude pirms energorenovācijas darbiem un pirms ēkas pārdošanas vai izīrēšanas

52. atgādina, ka 14. apsvērumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2018/844 ( 31 ) , ar ko groza Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti, dalībvalstis tiek aicinātas atbalstīt pašreizējo ēku energoefektivitātes uzlabojumus, tostarp aizvācot azbestu un citas kaitīgas vielas, nepieļaujot kaitīgu vielu nelikumīgu aizvākšanu un veicinot atbilstību spēkā esošajiem tiesību aktiem;

53. aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu grozījumiem Direktīvas 2010/31/ES 7. pantā saistībā ar Eiropas renovācijas vilni, ieviešot prasību par azbesta un citu bīstamu vielu obligātu pārbaudīšanu, reģistrēšanu un aizvākšanu pirms jebkādu renovācijas darbu uzsākšanas, vienlaikus ņemot vērā LESD 153. panta 1. punkta a) apakšpunktu tieši par darba vides uzlabošanu darba ņēmēju darba aizsardzības nolūkos;

54. aicina Komisiju iesniegt tiesību akta priekšlikumu, kurā būtu ņemti vērā spēkā esošie valstu noteikumi, kā arī ietekmes novērtējums par visefektīvākajiem modeļiem, lai veiktu obligātu ēku pārbaudi, ietverot azbesta sastopamības virsmā diagnostiku, ko veic profesionāla struktūra ar atbilstošu kvalifikāciju un atļaujām, pirms pārdošanas vai nomas un lai izdotu azbesta sertifikātu ēkām, kas būvētas pirms 2005. gada vai pirms gada, kad valstī noteikts līdzvērtīgs azbesta aizliegums, izvēloties agrāko;

55. aicina dalībvalstis veikt aizsardzības pasākumus attiecībā uz īrniekiem, kuri pirms enerģijas atjaunošanas darbu veikšanas ir atraduši azbestu; uzsver, ka īrniekiem nebūtu jāsedz skrīninga un aizvākšanas izdevumi; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka īrnieki saņem pilnīgu informāciju par ēkās konstatēto azbestu un ka tiem tiek izsniegts azbesta sertifikāts;

Eiropas Savienība kā pasaules līdere cīņā pret azbestu

56. atzinīgi vērtē Padomes 2021. gada 12. marta secinājumus, kuros uzsvērta nepieciešamība stiprināt valstu tirgus uzraudzības spējas un muitas dienestu lomu; aicina dalībvalstis pastiprināt kontroli un tirgus uzraudzību, kā arī sadarboties ar citu dalībvalstu robežsardzes un muitas iestādēm, lai novērstu nelikumīgu azbestu saturošu produktu iekļūšanu iekšējā tirgū; uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt un izstrādāt ilgtspējīgus risinājumus kuģu demontāžai Savienībā saskaņā ar Jauno aprites ekonomikas rīcības plānu, lai novērstu nelabvēlīgu ietekmi uz darba ņēmēju veselību, ko rada pakļaušana azbesta iedarbībai kuģu demontāžas laikā; aicina Komisiju nodrošināt augstus standartus darba ņēmēju aizsardzībai pret azbesta iedarbību Savienības apstiprinātās kuģu reciklēšanas iekārtās trešās valstīs; aicina Komisiju sākt pētījumu, kartējot azbestu saturošu izstrādājumu un materiālu nelikumīga importa apjomu Savienībā un izklāstot iespējamos pasākumus tirgus uzraudzības stiprināšanai, kas varētu ietvert iespēju ierobežot piekļuvi ostām, ostas iekārtām un pagaidu uzglabāšanai Savienībā kuģos, kuri pārvadā azbestu saturošus izstrādājumus vai materiālus kā kravu tranzītā;

57. aicina Komisiju par galvenajām prioritātēm noteikt krizotila azbesta iekļaušanu Roterdamas konvencijas III pielikumā un azbesta aizliegšanu pasaules mērogā; aicina Savienību sadarboties ar starptautiskām organizācijām, lai rastu veidu, kā piešķirt azbesta tirgum toksisku vielu tirdzniecības marķējumu; aicina Savienību integrēt cīņu pret azbestu un ar azbestu saistītām slimībām savā ārpolitikā; aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt atbalstu, tostarp finansiālu, globālajiem dalībniekiem cīņā pret azbestu un ar azbestu saistītām slimībām, tostarp PVO; nosoda finansiālu ieguldījumu pasaules azbesta nozarē;

58. atgādina, ka viena trešdaļa PVO Eiropas reģiona iedzīvotāju dzīvo valstīs, kuras vēl nav aizliegušas visu veidu azbesta izmantošanu ( 32 ) ; norāda, ka 16 Eiropas valstis joprojām izmanto azbestu, jo īpaši kā būvniecības materiālu, un turpina to ražot un eksportēt;

Finanšu aspekti

59. aicina Komisiju novērtēt Parlamenta prasības finansiālo ietekmi saskaņā ar šīs Rezolūcijas 17. un 18. punktu un I pielikuma 3. punktu;

o

o o

60. uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju un pielikumā izklāstītos ieteikumus nosūtīt Komisijai un Padomei.

(1) OV L 330, 16.12.2009., 28. lpp.

(2) OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp.

(3) OV L 183, 29.6.1989., 1. lpp.

(4) OV L 158, 30.4.2004., 50. lpp.

(5) OV C 36, 29.1.2016., 102. lpp.

(6) Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0074.

(7) Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0201.

(8) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/ 2016/581397/EPRS_BRI(2016)581397_EN.pdf

(9) https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/asbestos-elimination-of-asbestos-related-diseases

(10) https://publications.iarc.fr/Book-And-Report-Series/Iarc-Monographs-On-The-Identification-Of-Carcinogenic-Hazards-To-Humans/Arsenic-Metals-Fibres-And-Dusts-2012

(11) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

(12) Komisijas Regula (ES) 2016/1005 (2016. gada 22. jūnijs), ar ko attiecībā uz azbesta šķiedrām (krizotilu) groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), XVII pielikumu ( OV L 165, 23.6.2016., 4. lpp. ).

(13) Understanding a Man-Made Epidemic: The Relation between Historical Asbestos Consumption and Mesothelioma Mortality (Izpratne par cilvēka izraisītu epidēmiju — saikne starp vēsturisko azbesta patēriņu un mezoteliomas izraisītu mirstību Beļģijā), Van den Borre, Laura & Deboosere, Patrick, Tijdschrift voor Sociale en Economische Geschiedenis, 2017. gads.

(14) Environmental exposure to asbestos, from geology to mesothelioma (Azbesta ietekme uz vidi: no ģeoloģijas līdz mezoteliomai), Bayram, Mehmeta; Bakan un Nur Dilekb, Current Opinion in Pulmonary Medicine, 2014. gads.

(15) https://www.etui.org/sites/default/files/Web-executive%20summary-cancer-final.pdf.

(16) Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0371.

(17) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 649/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par bīstamo ķīmisko vielu eksportu un importu (pārstrādāta redakcija) (OV L 201, 27.7.2012., 60. lpp.);

(18) http://www.ibasecretariat.org/alpha_ban_list.php; https://wits.worldbank.org/trade/comtrade/en/country/ALL/year/2019/tradeflow/Imports/partner/WLD/product/252400

(19) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

(20) https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-8-2018-000862-ASW_EN.html

(21) The health impact of nonoccupational exposure to asbestos: what do we know? (Ar arodekspozīciju nesaistīta azbesta iedarbības ietekme uz veselību — ko mēs zinām?) (nih.gov).

(22) Vašingtonas Valsts Veselības departaments, 2009. gads, Advisory for Swift Creek Naturally Occurring Asbestos, Amerikas Savienoto Valstu Vides aizsardzības aģentūra, Swift Creek (https://response.epa.gov/site/site_profile.aspx?site_id=3639).

(23) PVO Eiropas reģionālā biroja sadarbības projekts par dzeramā ūdens parametriem “Ieteikums Padomes Direktīvas 98/83/EK par dzeramā ūdens kvalitāti (Dzeramā ūdens direktīva) I pielikuma pārskatīšanai”, 2017. gads.

(24) Padomes Direktīva 98/83/EK (1998. gada 3. novembris) par dzeramā ūdens kvalitāti (OV L 330, 5.12.1998., 32. lpp.).

(25) Agostino Di Ciaula, Valerio Gennaro. Rischio clinico da ingestione di fibre di amianto in acqua potabile. Epidemiologia&Prevenzione, https://epiprev.it/3608.

(26) (https://ec.europa.eu/environment/water/water-drink/pdf/20171215_EC_project_report_final_corrected.pdf) 13.1. punkts.

(27) PVO, Asbestos: elimination of asbestos-related diseases (Azbests — azbesta izraisītu slimību novēršana), 2018. gads.

(28) Furuya, Sugio; Chimed-Ochir, Odgerel; Takahashi, Ken; David, Annette; Takala, Jukka. 2018. gads. Global Asbestos Disaster (Globālā azbesta katastrofa) Int. J. Environ.. Res. Public Health 15, Nr. 5: 1000. https://doi.org/10.3390/ijerph15051000

(29) ECHA, 2021. gada 1. februāra zinātniskais ziņojums par azbesta robežvērtību novērtēšanu darbavietā.

(30) Komisijas Ieteikums C(2003) 3297 (2003. gada 19. septembris) par Eiropas arodslimību sarakstu (OV L 238, 25.9.2003., 28. lpp.).

(31) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/844 (2018. gada 30. maijs), ar ko groza Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti un Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti (OV L 156, 19.6.2018., 75. lpp.).

(32) https://www.euro.who.int/en/media-centre/sections/press-releases/2015/04/at-least-one-in-three-europeans-can-be-exposed-to-asbestos-at-work-and-in-the-environment