1.Ekonomikas atveseļošanas sekmēšana

Komisijas galvenā prioritāte joprojām ir Eiropas ekonomikas nostiprināšana un ieguldījumu veicināšana, lai radītu darbvietas un izaugsmi. Saskaņā ar pavasara prognozēm izaugsme Eiropā turpinās, neraugoties uz pieaugušajiem globālās vides sarežģījumiem. Nodarbinātības līmenis paaugstinās, lai gan tas notiek pārlieku lēnā tempā, un valsts budžeta deficīts turpina samazināties. Ir vēl vairāk uzlabojušies nosacījumi ieguldījumu pieaugumam. Lai gan viss iepriekš minētais ir pozitīvas liecības, jāturpina centieni maksimāli izmantot lielisko trīspusējo pieeju, proti, strukturālās reformas, atbildīgus fiskālās politikas virzienus un ieguldījumus.

Inovācijas sekmē konkurētspēju, produktivitāti un darbvietu radīšanu, tādēļ tās ir svarīgs Eiropas izaugsmes dzinējspēks. Lai inovācijas būtu iespējamas, uzņēmumiem un uzņēmējiem jābūt motivētiem un spējīgiem ieguldīt. To rīcībā jābūt cilvēkresursiem ar atbilstīgām prasmēm, un tiem jāspēj prognozēt, ka viņi varēs paplašināties un pārdot savus produktus un pakalpojumus lielā tirgū, nesaskaroties ar atšķirīgām normatīvajām prasībām katrā dalībvalstī. Tādēļ mums jāturpina koncentrēt uzmanību uz vienotā tirgus attīstību, lai atbalstītu ilgtspējīgas darbvietas un izaugsmi un padarītu Eiropu par konkurētspējīgāku un pievilcīgāku galamērķi ieguldījumiem.

Tam nepieciešama labāka mijiedarbība starp ES, valstīm un reģioniem, lai likvidētu ieguldījumu šķēršļus un īstenotu strukturālu reformu. Pirms divām nedēļām izdotajos konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos ir noteiktas pašas steidzamākās un prioritārās valsts līmeņa darbības reformas īstenošanai. Tai pašā laikā dažiem šķēršļiem piemīt izteikts pārrobežu elements, un šajā saistībā vajadzīga rīcība ES līmenī. Šis paziņojums ir izstrādāts kā turpmāks pasākums Eiropadomes 2016. gada 17. un 18. marta sanāksmes secinājumiem, un tajā aplūkots vienotā tirgus programmas īstenošanas progress, uzsverot jomas, kurās steidzami jāpieņem stratēģiski politiskie lēmumi, lai nostiprinātu un paātrinātu vajadzīgās reformas.

Ar Investīciju plānu Eiropai tika paredzēta saskaņota rīcība nolūkā stimulēt finansējuma nodrošinājumu ieguldījumiem, šķēršļu likvidēšanu, inovāciju paplašināšanu un vienotā tirgus padziļināšanu. Ar Eiropas Stratēģiskā investīciju fonda (ESIF) palīdzību izmaina to, kā Eiropa atbalsta ieguldījumus. Vairāk finansējuma tiek nodrošināts inovācijām un infrastruktūras projektiem, kā arī vietējiem projektiem, ko īsteno mazi uzņēmumi, kuri rada lielāko daļu jauno darbvietu. Pirmie ESIF rezultāti ir motivējoši. ESIF līdz šim radītie kopējie ieguldījumi sasniedz vairāk nekā 100 miljardus euro. Sagaidāms, ka no uzlabotas piekļuves Eiropas Investīciju fonda finansējumam ieguvumu gūs vairāk nekā 140 000 mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) un uzņēmumi ar vidēji lielu kapitālu. Atbalstu jau ir saņēmuši projekti 26 dalībvalstīs, un būs vēl citi. Lai neapstātos pie šiem sasniegumiem, Komisija vēlas turpināt ESIF darbību arī pēc 2018. gada, kā norādīts paziņojumā „Eiropa atkal iegulda – Investīciju plāna Eiropai īstenošanas novērtējums” (Europe investing again – Taking stock of the Investment Plan for Europe), lai turpinātu atbalstīt projektus, kas rada darbvietas un izaugsmi un ko nebūtu iespējams īstenot bez ESIF.

2.Vienotais tirgus darbvietu radīšanai un izaugsmei

Lai gan finansēšanas instrumenti ir svarīgi, ar tiem nepietiek, lai nodrošinātu nepietiekamo resursu efektīvu izmantošanu. Šie instrumenti ir jāpapildina ar strukturālām izmaiņām, lai sekmētu inovācijas un izaugsmi. Vienotais tirgus nodrošina lielāku tirgu un atvieglo jaunu un nereti inovatīvu uzņēmumu ienākšanu tirgū, savukārt patērētājiem kļūst pieejama plašāka preču un pakalpojumu izvēle par zemākām cenām. Inovācijas un konkurētspējīgi preču un pakalpojumu tirgi nozīmē nemitīgas pārmaiņas un pāreju – vai nu no vecajiem produktiem un pakalpojumiem uz jauniem, vai no vecām tehnoloģijām uz jaunām, vai arī no veciem uzņēmējdarbības modeļiem un procesiem uz jauniem.

Lai inovācijas būtu iespējamas un lai atvieglotu šādu pāreju, ir jāiegulda Eiropas lielākajā vērtībā – tās cilvēkos. Vajadzīgi ievērojami centieni, lai attīstītu un pielāgotu mūsu cilvēku prasmes. Tas ir būtiski, lai panāktu labklājību un izaugsmi. Un no tā būs atkarīga Eiropas spēja virzīt inovācijas digitālajā laikmetā. Kvalificēts darbaspēks, kas spēj ātri pielāgoties mainīgajai inovāciju videi, var paaugstināt produktivitāti un attiecīgi nodrošināt augstākas algas.

Mums ir arī jānodrošina labvēlīgāka un paredzamāka uzņēmējdarbības vide, kas samazina administratīvo slogu un ļauj uzņēmumiem un sabiedrībai izmantot inovāciju, digitālo tehnoloģiju un jaunu uzņēmējdarbības modeļu piedāvātās iespējas.

Daudzas no Komisijas pamatprioritātēm ir šo mērķu dzinējspēks.

Gan Eiropas Enerģētikas savienības, gan mūsu stratēģijas „Tirdzniecība visiem”, gan arī aprites ekonomikas tiesību aktu kopuma mērķis ir radīt jaunas iespējas vietējos un starptautiskajos tirgos un sekmēt ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi dažādās nozarēs.

Gaidāmās „Jaunu prasmju programmas Eiropai” mērķis būs uzlabot prasmju veidošanas kvalitāti un atbilstību, vairot prasmju un kvalifikācijas pamanāmību un salīdzināmību, lai veicinātu mobilitāti, un uzlabot zināšanas un informāciju par prasmēm, lai tiktu izdarīta labāka karjeras izvēle.

Arī labāka regulējuma programma veicina labāku politikas virzienu izstrādi, tiem atspoguļojot cilvēku reālās prioritātes, jo liels uzsvars tiek likts uz pārredzamību un tādas politikas veidošanu, kas balstās uz liecībām.

Eiropas reformu programmas pamatā ir vienotā tirgus stratēģija, digitālā vienotā tirgus stratēģija un rīcības plāns kapitāla tirgu savienības izveidei. Šo dokumentu mērķis ir samazināt šķēršļus, arī jaunos šķēršļus digitālajā ekonomikā, un likvidēt nevajadzīgu sadrumstalotību. Tie cits citu papildina un ir izstrādāti, lai nostiprinātu cits cita ietekmi. Eiropas Parlaments, Padome un dalībvalstis ir ļoti atzinīgi novērtējuši šos dokumentus. Šis spēcīgais atbalsts sniedz unikālu iespēju un ir būtisks priekšnoteikums turpmākai kvalitatīvai rīcībai spēcīgākas un konkurētspējīgākas Eiropas virzienā.

3.Vienotā tirgus programmas īstenošana

Ir izstrādātas dažādas stratēģijas, kas saņēmušas attiecīgo dalībnieku plašu atbalstu, tādēļ tagad uzmanība jākoncentrē uz to īstenošanu. Visās jomās notiek darbs, un jau ir ierosinātas vairākas iniciatīvas.

Šīs programmas ieviešanā Komisija ievēro labāka regulējuma principus. Pirms lēmuma pieņemšanas par konkrētu iniciatīvu Komisija aktīvi sadarbojas ar ieinteresētajām personām, tostarp iedzīvotājiem, nozari un sociālajiem partneriem, analizē spēkā esošo tiesību aktu rezultātus un veic vispusīgu analīzi par iniciatīvas iespējamo ietekmi. Kad vien iespējams, spēkā esošie noteikumi tiek vienkāršoti, lai atvieglotu atbilstības nodrošināšanu un samazinātu normatīvo slogu. Lai nodrošinātu, ka iedzīvotāji un uzņēmumi var pilnvērtīgi izmantot vienotā tirgus piedāvātos ieguvumus, Komisija turpina sniegt atbalstu dalībvalstīm saistībā ar to izpildes spēju uzlabošanu.

Taču darbs nebeidzas ar Komisijas priekšlikumu iesniegšanu. Sekmīgs rezultāts galu galā būs atkarīgs no abu likumdevēju ātriem un noteiktiem turpmākajiem pasākumiem, kā arī no papildinošas rīcības valstu līmenī, cita starpā saistībā ar transponēšanu, īstenošanu, piemērošanu un uzraudzību. Jūnija Eiropadome sniedz labu iespēju novērtēt sasniegto progresu, apstiprināt apņemšanos pabeigt vienotā tirgus izveidi un vienoties par vajadzīgo rīcību, lai panāktu, ka vienotā tirgus stratēģija, digitālā vienotā tirgus stratēģija un rīcības plāns kapitāla tirgu savienības izveidei sāk darboties pilnvērtīgi.